stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pärnu
Historia

Historiankirjoissa Pärnu mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1251. Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721 kaupunki siirtyi Ruotsilta Venäjän keisarikunnan alaisuuteen. Kun Pärnu poistettiin Venäjän linnoitettujen kaupunkien luettelosta vuonna 1835, kaupunki alkoi nopeasti laajeta. Samalla alettiin rakentaa rannan läheisyyteen kylpyläkaupunginosaa.
Ensimmäinen kylpylä Pärnuun avattiin 1800-luvun alkupuoliskolla. Sata vuotta myöhemmin kaupungista kehittyi nopeasti suosittu lomakohde. Pärnun kylpylöissä käytettävän mutahoidon kerrottiin tekevän ihmeitä iholle ja terveydelle. Mutakylvyt ovat edelleen suosittuja.
Pärnusta tuli osa Viron valtiota sen itsenäistyttyä vuonna 1918. Viron itsenäisyysjulistus luettiin ensimmäisen kerran julkisesti Endla-teatterin parvekkeelta. Toisen maailmansodan aikana heinäkuusta 1941 syyskuuhun 1944 kaupunki oli saksalaisten miehittämänä ja Pärnun kylpylät toimivat etulinjan sotilaiden lepo- ja virkistyspaikkoina. Neuvostoaikona Pärnun kylpylät olivat ammattiliittojen omistuksessa ja toimivat työläisten lomapaikkoina ja puna-armeijan veteraanien hoitokoteina.
Pärnun nykyisen torin ja bussien laiturialueen paikalla oli kapearaiteisen rautatien Pärnun asema. Ensimmäisenä asemalta avattiin yhteys Valgaan 1896 ja seuraavana vuonna Viljandiin. Vuonna 1900 avattiin yhteys Tallinnaan Viljandin kautta, ja 1928 Pärnu sai uuden kapearaiteisen rautatien kautta suoran yhteyden Lellen kautta Tallinnaan. Välimatka lyheni 146 kilometriin. Samalla asetettiin kulkuun Tallinnan sataman ja Pärnun välille kapearaiteisen rautatien moottorivaunujuna, joka oli lajissaan maailman nopein. Nopein matka-aika oli kolme tuntia 20 minuuttia. Ennen toista maailmansotaa Pärnun keskusta oli tärkeä ratojen ja junien kohtauspaikka. Vanha asemarakennus tuhoutui sodassa, ja myöhemmin Neuvostoliiton viranomaiset siirsivät radat pois keskustasta. Esikaupunkialueelle rakennettu uusi asema oli osa Tallinna–Riika-radan kaukoliikennettä.
Vuonna 1939 Pärnu jakautui neljään kaupunginosaan. Pärnujoen pohjoispuolella sijaitsi itäisempänä Rääma alev, joka oli lähinnä teollisuuskaupunginosa. Siitä länteen oli Ülejõe alev, joka oli yhdistetty kaupungin keskustaan Pärnujoen maantiesillalla. Saugajoen ja Pärnun lahden välissä oli Vana-Pärnu alev, josta johti Saugajoen ylittävä maantiesilta Ülejõe aleviin. Kaupungin keskusta oli Pärnujoen ja Pärnun lahden välisellä kannaksella. Siitä käytettiin nimeä Riia alev. Siellä sijaitsivat kaikki kaupungin tärkeimmät rakennukset, kuten Eesti Pankin paikalliskonttori, Nikolain kirkko, raatihuone, posti ja lennätin, tyttökymnaasi, poikakymnaasi, kauppakoulu, Endla-teatteri, Rannasalong, Rannahotell, Rannapaviljon, Jahtklubi sekä stadion, naisten uimalaitos ja miesten uimalaitos. Pärnujoen pohjoispuolella oli yksityisen kapearaiteisen rautatien rata Rabalta sekä Lavassaaren kuntaan että Sindiin.[lähde? ]
Vuoden 2005 talvimyrsky nosti vedet kaupungin kaduille, ja monia rakennuksia jouduttiin evakuoimaan.
Väestö

| 1840  | 1881 [lähde? ] | 1897  | 1922 [lähde? ] | 1934  | 1959  | 1970  | 1979  | 1989  | 2001  | 2006  | 2012  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 968 | 12 966 | 12 898 | 18 499 | 20 334 | 36 067 | 46 316 | 51 254 | 53 885 | 45 282 | 44 198 | 43 813 |
Vuonna 2011 silloisessa Pärnun kaupungissa oli 39 728 asukasta, joista 33 000 (83,1 %) oli virolaisia, 5 076 (12,8 %) venäläisiä ja 1 593 (4,0 %) muita kansallisuuksia.
Nähtävyyksiä

Pärnu on etenkin kesällä suosittu matkakohde. Kaupunkiin houkuttelevat kylpylät, hiekkarannat ja kesätapahtumat.
Vuosina 1935–1937 rakennettu Rannahotell-hotelli on Viron funktionalismin tunnetuimpia esimerkkejä.
Pärnun raatihuone rakennettiin vuonna 1797 kauppias P. R. Harderin asuintaloksi. Vuonna 1819 talo remontoitiin linnoituspäällikön eli komendantin taloksi. Rakennuksen pääosa on puhtaasti klassinen, ja jugend-tyylisessä lisärakennuksessa on myös uusgoottilaisia ja uusbarokkilaisia vivahteita.
Ortodoksinen Katariinan kirkko on rakennettu keisarinna Katariina Suuren määräyksestä vuosina 1764–1768.
Tallinnan portti (1675–1686) on ainoa säilynyt 1600-luvun suojavallin portti Baltian maissa. Portin vieressä on ainoa säilynyt pätkä koko kaupunkia ympäröineestä vallihaudasta, josta on vesiyhteys Pärnujokeen.
Keskiaikaisen kaupunginmuurin 1400-luvulla rakennettu puolustus- ja vankitorni Punainen torni, joka on muurin ainoa säilynyt rakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pärnu Wikimedia Commonsissa
ViroWeb – Matkailutietoa Pärnusta
VisitPärnu
Viro.fi – Pärnun matkailutietoa (Arkistoitu – Internet Archive)
Droonilla kuvattu video Pärnun linnasta 2022
Tallinnan portti
Pärnun ranta on suosittu matkakohde kesäisin.
Vanha puutalo Pärnussa
Kerrostaloja Pärnussa
Idols

| Idols |
| --- | --- |

Tyyli:  musiikki viihde tosi-tv
Kestoaika:  60–120 min
Pääosissa:  Tuomarit: Jone Nikula (2003–2013, 2018–) Maija Vilkkumaa Jannika B Elastinen Juontajat: Anni Hautala Juuso Mäkilähde
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3 (1.–7. kausi) Nelonen (8. kausi –)
Esitetty:  26. syyskuuta 2003 –  30. marraskuuta 2018
Tuotantokausia:  9
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  FremantleMedia Finland
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Idols on suomalaisversio brittiläisestä FremantleMedian tuottamasta Pop Idol -televisio-ohjelmaformaatista, jossa etsitään uusia laulajakykyjä.
Idols alkoi Suomessa syyskuun 2003 lopussa. Ohjelmaa on esitetty MTV3-kanavalla seitsemän ensimmäistä kautta ja Nelonen-kanavalla kahdeksannesta kaudesta alkaen.
Kilpailijaksi Idolsiin voivat hakea kaikki 16–30-vuotiaat. Ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella osallistujien yläikäraja oli 28 vuotta. Ohjelma koostuu useasta välivaiheesta, joissa jokaisessa osa kilpailijoista karsitaan pois. Välivaiheita ovat koelaulut, boot camp (tunnettu nimillä teatteriviikonloppu, kartanoviikko ja ruukkiviikko), top 10 round / semifinaalit ja finaalit. Aluksi valinnan jatkajista tekee tuomaristo, finaaleista (aiemmin semifinaaleista) alkaen katsojat. Kauden voittaja saa palkinnoksi levytyssopimuksen.
Kilpailijat > Voittajat

Suomen ensimmäiseksi Idols-voittajaksi valittiin Hanna Pakarinen 9. tammikuuta 2004. Toiseksi voittajaksi kruunattiin Ilkka Jääskeläinen 18. joulukuuta 2005, kolmanneksi Ari Koivunen 6. huhtikuuta 2007 ja neljänneksi Koop Arponen 14. joulukuuta 2008.
Viides voittaja on Martti Saarinen, joka voitti kilpailun 8. toukokuuta 2011. Kuudenneksi voittajaksi kukitettiin Diandra Flores 6. toukokuuta 2012, seitsemänneksi Mitra Kaislaranta 19. joulukuuta 2013. Kahdeksas voittaja, Anniina Timonen, valittiin 1. joulukuuta 2017. Yhdeksännen kauden voittaja Patrik Blomberg ratkesi 30. marraskuuta 2018.
Kilpailijat > Muita tunnettuja esiintyjiä

Idolsin kautta tunnetuiksi ovat nousseet muun muassa Antti Tuisku, Anna Abreu, Anna Puu, Alma, Pete Parkkonen, Jannika B, Jani Wickholm, Katri Ylander, Kristiina Brask, Kristian Meurman, Ilpo Kaikkonen, Pete Seppälä, Christian Forss ja Mia Permanto.
Monien mielessä kenen mukaan? Idols-ohjelma henkilöityy kuudella kaudella juontajana toimineeseen Heikki Paasoseen sekä pitkäaikaiseen tuomariin Jone Nikulaan.
Tuomarit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. kausi2003–2004 | 2. kausi2005 | 3. kausi2007 | 4. kausi2008 | 5. kausi2011 | 6. kausi2012 | 7. kausi2013 | 8. kausi2017 | 9. kausi2018 |
| Asko Kallonen | Kim Kuusi | Asko Kallonen | Patric Sarin | Sami Pitkämö | Tommi Liimatainen | Lauri Ylönen | Antti Tuisku | Elastinen |
| Nanna Mikkonen | Nina Tapio | Nina Tapio | Nina Tapio | Nina Tapio | Laura Voutilainen | Sini Sabotage | Erin | Maija Vilkkumaa |
| Jone Nikula | Jone Nikula | Jone Nikula | Jone Nikula | Jone Nikula | Jone Nikula | Jone Nikula | Jurek Reunamäki | Jone Nikula |
| Hannu Korkeamäki | Jarkko Valtee |  | Hannu Korkeamäki* |  |  | Jussi 69 |  | Jannika B |
* varatuomari
Juontajat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. kausi2003–2004 | 2. kausi2005 | 3. kausi2007 | 4. kausi2008 | 5. kausi2011 | 6. kausi2012 | 7. kausi2013 | 8. kausi2017 | 9. kausi2018 |
| Heikki Paasonen | Heikki Paasonen |  | Heikki Paasonen | Heikki Paasonen | Heikki Paasonen | Heikki Paasonen | Juuso Mäkilähde | Juuso Mäkilähde |
| Ellen Jokikunnas | Ellen Jokikunnas | Ellen Jokikunnas | Ellen Jokikunnas | Niina Backman | Niina Backman |  | Anni Hautala | Anni Hautala |
|  |  | Jani Toivola | Jani Toivola |  |  |  |  |  |
|  |  | Janne Kataja* |  | Janne Kataja** |  |  |  |  |
* Idols Extra
** Idols Studio
Koelaulukaupungit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. kausi2003–2004 | 2. kausi2005 | 3. kausi2007 | 4. kausi2008 | 5. kausi2011 | 6. kausi2012 | 7. kausi2013 | 8. kausi2017 | 9. kausi2018 |
Helsinki
| Tampere | Tampere | Tampere | Tampere | Tampere | Tampere | Tampere |  |  |
| Turku | Turku | Turku |  |  |  |  |  |  |
|  | Oulu | Oulu |  |  | Oulu | Oulu | Oulu | Oulu |
|  |  |  | Kuopio | Kuopio |  |  | Kuopio |  |
|  |  |  | Rovaniemi | Rovaniemi |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Joensuu |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Vaasa |  |  |  |
1. tuotantokausi (2003–2004)

Suomen ensimmäisen Idolsin tv-lähetykset alkoivat MTV3-kanavalla 26. syyskuuta 2003. Koelauluja järjestettiin Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Finaali järjestettiin 9. tammikuuta 2004 Helsingin messukeskuksessa, ja kilpailun voitti Hanna Pakarinen. Ensimmäisen Idols-kauden finalistien yhteisesti levyttämä kappale oli ”Tuulet puhaltaa”.
1. tuotantokausi (2003–2004) > Kilpailijat

Ensimmäisessä finaalissa 12. joulukuuta 2003 putosivat Sonja Nurmela (nyk. Kangastalo) ja Anniina Karjalainen. Laulamista opiskellut Nurmela on Idolsin jälkeen laulanut Royal Max -yhtyeessä ja opiskellut restonomiksi ja musiikkipedagogiksi. Anniina Karjalainen levytti vuonna 2005 albumin Traces of Me. Myöhemmin hän on laulanut coveryhtye Anniina & Party Proofissa sekä funk-yhtye Tomi Salesvuo East Funk Attackissa..
Victoria Shuudifonya tuli Suomen ensimmäisessä Idols-kilpailussa viidenneksi. Hänen veljensä Jackson Shuudifonya osallistui myös kilpailuun, muttei päässyt koelauluja pidemmälle. Jackson kuitenkin osallistui Suomen Popstars 2:een ja pääsi voittajayhtyeeseen INDX:iin ja sanoi ostavansa voittorahoilla kotistudion, jotta voisi tehdä lauluja siskolleen. Victoria Shuudifonya kilpaili vuonna 2017 The Voice of Finlandissa ja levytti seuraavana vuonna ensimmäisen singlensä "Tahdon olla vapaa". Neljänneksi sijoittunut Christian Forss levytti kaksi englanninkielistä albumia vuosina 2004–2005 ja osallistui vuoden 2005 Suomen euroviisukarsintoihin.
Ensimmäisen Suomen Idolsin kärkikolmikko on menestynyt Suomen musiikkimarkkinoilla varsin hyvin. Kolmanneksi sijoittunut Antti Tuisku on Idols-kilpailijoista menestynein. Tuisku on julkaissut 12 levyä ja tehnyt menestyneitä konserttikiertueita. Levyistä viisi on myynyt platinaa ja kuusi kultaa. Toiseksi sijoittuneelta Jani Wickholmilta on julkaistu seitsemän studioalbumia, joista ensimmäinen Kaikki muuttuu myi platinaa. Idols-voittaja Hanna Pakarinen nousi Suomen myydyimmäksi englannin kielellä laulavaksi naisartistiksi. Pakarinen on julkaissut neljä englanninkielistä ja kolme suomenkielistä albumia. Albumeista kolme ensimmäistä saavutti kultalevymyynnin.
Hanna Pakarisen ”Leave Me Alone” valittiin 17. helmikuuta 2007 Suomen edustuskappaleeksi vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuihin. Pakarinen sijoittui kilpailussa 17. sijalle.
1. tuotantokausi (2003–2004) > Voittaja

Hanna Pakarinen
1. tuotantokausi (2003–2004) > Tuomarit

Asko Kallonen (puheenjohtaja)
Hannu Korkeamäki
Nanna Mikkonen
Jone Nikula
1. tuotantokausi (2003–2004) > Juontajat

Ellen Jokikunnas
Heikki Paasonen
2. tuotantokausi (2005) > Kilpailijat

Koelauluja järjestettiin Helsingissä, Turussa, Oulussa ja Tampereella. Koelaulujen ja teatteriviikonlopun kautta pienryhmiin selvitti tiensä 30 laulajaa, joista viiden pienryhmän voittajiksi selviytyivät Ilkka Jääskeläinen, Katri Ylander, Pauliina Kumpulainen, Henna Heikkinen ja Agnes Pihlava. Tuomaristo valitsi vielä yhden pienryhmän, josta jatkoon pääsivät Pete Seppälä ja Roni Tran.
Toisen Idols-kauden finalistien yhteislevytys oli ”Haaveesta totta”.
Ensimmäisessä finaalikonsertissa putosi Pauliina Kumpulainen ja toisessa – ehkä hieman yllättäen – pieneen ennakkosuosikin asemaan kohonnut vietnamilaissyntyinen Roni Tran. Kolmannessa finaalissa lähtölipun sai nuori Henna Heikkinen ja neljännessä puolalaissyntyinen Agnes Pihlava. Kärkikolmikosta ensimmäisenä putosi Pete Seppälä. Finaalissa voittoon ylsi Ilkka Jääskeläinen, mutta toiseksi sijoittunut Katri Ylander on menestynyt levymyyntilistoilla paremmin.
Finalisteista Jääskeläinen, Ylander, Pihlava, Seppälä ja Tran saivat levytyssopimuksen SonyBMG:n kanssa. Heistä menestynein on ollut Katri Ylander, jonka neljästä studioalbumista kaksi ensimmäistä on myynyt kultaa. Voittaja Jääskeläisen debyytti Vuosisadan rakkaustarina menestyi Ylanderin debyyttiä huonommin. Sittemmin Jääskeläinen on työskennellyt luokanopettajana ja laulanut muutamilla gospellevyillä. Puolasta Suomeen vuonna 2003 muuttanut Agnes Pihlava levytti kaksi albumia vuosina 2006 ja 2009. Pete Seppälältä ilmestyi suomenkielinen ja Roni Tranilta englanninkielinen albumi vuonna 2006. Artisteista Ylander on ainoa soolourallaan kultalevyrajan ylittänyt.
2. tuotantokausi (2005) > Voittaja

Ilkka Jääskeläinen
2. tuotantokausi (2005) > Tuomarit

Kim Kuusi (puheenjohtaja)
Jone Nikula
Nina Tapio
Jarkko Valtee
2. tuotantokausi (2005) > Juontajat

Ellen Jokikunnas
Heikki Paasonen
2. tuotantokausi (2005) > Laulunopettajat

Hanna-Riikka Siitonen
Leri Leskinen
3. tuotantokausi (2007)

Koelauluja järjestettiin loka–marraskuussa 2006 Tampereella, Oulussa, Turussa ja Helsingissä. Sarjaa alettiin esittää televisiossa 4. tammikuuta 2007. Koelaulujen päätyttyä kilpailu jatkui perinteisesti teatteriviikonlopulla Helsingissä. Semifinaaleihin eteni yhteensä 24 kilpailijaa, jotka jaettiin neljän hengen pienryhmiin: kolme poika- ja kolme tyttöryhmää. Näistä pienryhmistä eniten ääniä saanut kilpailija jatkoi finaalilähetyksiin. Kuuden suoraan jatkoon päässeen kilpailijan (Panu Larnos, Kristiina Brask, Ari Koivunen, Johanna Hämäläinen, Kristian Meurman ja Anna Abreu) lisäksi tuomaristo valitsi jo pudonneiden semifinalistien joukosta vielä seitsemännen finalistin, Mia Permannon.
Kolmannen Idols-kauden finalistien yhteislevytys oli Neljä Baritonia -cover ”Pop-musiikkia”.
Ensimmäinen finaali laulettiin Helsingissä torstaina 1. maaliskuuta 2007 Linnanmäen Peacock-teatterissa, josta kotimatkalle joutui lähtemään Johanna Hämäläinen. Toisessa finaalissa putosi Mia Permanto, kolmannessa Panu Larnos, neljännessä Kristian Meurman ja viidennessä Kristiina Brask. Viimeinen finaali järjestettiin Helsingin jäähallissa, jossa vastakkain olivat kaksi jäljelle jäänyttä kilpailijaa, Anna Abreu ja Ari Koivunen. Kilpailun voitti Ari Koivunen, joka sai 57 % äänistä.
Koivusen 30. toukokuuta 2007 julkaistu esikoisalbumi Fuel for the Fire meni heti ilmestyttyään listakärkeen ja oli listalla ykkösenä kaksitoista viikkoa myyden tuplaplatinaa. Myös hänen toinen albuminsa Becoming myi kultaa. Vuodesta 2008 Koivunen on ollut Amoral-yhtyeen laulaja. Anna Abreu on ollut finalisteista menestynein. Hänen neljästä studioalbumistaan esikoislevy on myynyt tuplaplatinaa, kaksi seuraavaa platinaa ja neljäs kultaa. Kristian Meurmanilta on ilmestynyt neljä suomenkielistä albumia, joista debyytti Ensiaskeleet myi kultaa. Samoin kaksi albumia levyttäneen Braskin debyytti saavutti kultalevyrajan. Panu Larnos seurusteli myöhemmin Anna Abreun kanssa. Hänen ainoa albuminsa Million Miles ei menestynyt kaupallisesti.
3. tuotantokausi (2007) > Voittaja

Ari Koivunen
3. tuotantokausi (2007) > Tuomarit

Asko Kallonen (puheenjohtaja)
Jone Nikula
Nina Tapio
3. tuotantokausi (2007) > Vierailevat tuomarit

Katja Ståhl (ensimmäinen finaali)
Remu Aaltonen (toinen finaali)
Kimmo Valtanen (kolmas finaali)
Daniel Breitholtz (neljäs finaali)
Tarja Turunen (viides finaali)
Mariko Pajalahti (kuudes finaali)
3. tuotantokausi (2007) > Juontajat

Ellen Jokikunnas
Jani Toivola
Janne Kataja (Idols Extra)
3. tuotantokausi (2007) > Laulunopettajat

Hanna-Riikka Siitonen
Leri Leskinen
3. tuotantokausi (2007) > Finalistit

Ari Koivunen (s. 7. kesäkuuta 1984) pääsi semifinaalista jatkoon 86 prosentilla äänistä. Koivunen on voittanut karaoken Suomen-mestaruuden vuonna 2005 ja tullut samana vuonna kolmanneksi karaoken maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän voitti vuoden 2007 Idols-kilpailun.
Anna Abreu (s. 7. helmikuuta 1990) äänestettiin finaaliin viimeisessä katsojaäänestyksessä, jolloin hän sai 80 prosenttia annetuista äänistä. Finaalissa hän sijoittui toiseksi.
Kristiina Brask (s. 2. kesäkuuta 1990) äänestettiin jatkoon toisesta ryhmästä 45 prosentilla äänistä, kolmen prosenttiyksikön erolla tuomariston myöhemmin finaaliin nostamaan Mia Permantoon. Hän putosi finaalista viidentenä.
Kristian Meurman (s. 6. marraskuuta 1979) pääsi finaaliin 72 prosentilla äänistä voittaen selvästi samassa semifinaaliryhmässä esiintyneen ennakkosuosikin asemaan nousseen Ruslanas Kirilkinaksen. Kristian putosi finaalista neljäntenä.
Panu Larnos (s. 10. elokuuta 1982) selviytyi ensimmäisenä Idols-finaaleihin. Larnos toimi huoltomiehenä pakkasvarastolla, ja hän on pienestä lähtien ollut tekemisissä musiikin kanssa. Panu putosi finaalista kolmantena.
Mia Permanto (21. huhtikuuta 1988 – 18. maaliskuuta 2008) selviytyi finaaliin tuomariston valitsemana ”mustana hevosena”. Omassa pienryhmässään Mia hävisi kolmella prosenttiyksiköllä Kristiina Braskille. Hän putosi Idols-finaalista toisena. Hän oli aloittanut levyttämisen vain hieman ennen kuin löytyi kuolleena kotoaan 19-vuotiaana.
Johanna Hämäläinen (s. 10. maaliskuuta 1983) pääsi finaaliin neljännestä pienryhmästä (75 prosenttia äänistä). Hän putosi Idols-finaalista ensimmäisenä.
4. tuotantokausi (2008)

Koelaulut alkoivat kesäkuussa. Semifinalistit julkaistiin 9. lokakuuta, ja semifinaaliin pääsivät Anna Puustjärvi, Jaana Leiniäinen, Jannike Sandström, Linda Herranen, Marika Tyyvi, Saana Liikanen, Daniel S. Diago, Kalle Löfström, Koop Arponen, Pete Parkkonen, Vesa Suonto, Wellu Rowaltz ja Anna-Kaisa Riitijoki, joista finalisteiksi valittiin Anna, Jaana, Saana, Kalle, Koop, Pete ja Anna-Kaisa.
Neljännen tuotantokauden tuomareina jatkoivat Jone Nikula ja Nina Tapio. Kolmas tuomari oli Patric Sarin. Varatuomarina toimi Hannu Korkeamäki. Lähetykset juonsi edelliskausilta tutut Ellen Jokikunnas, Heikki Paasonen ja Jani Toivola.
Tähtiluokka-levy julkaistiin 12. marraskuuta 2008, ja sillä laulavat kaikki 13 semifinalistia. Heidän yhdessä levyttämänsä kappale on Don Huonot -cover ”Hyvää yötä ja huomenta”.
Koop Arponen voitti Idolsin 14. joulukuuta Helsingin jäähallissa saatuaan 70,3 % äänistä.
Koelauluja järjestettiin Helsingissä, Tampereella, Kuopiossa ja Rovaniemellä.
Voittaja Koop Arposelta on ilmestynyt kaksi englanninkielistä albumia, joista debyytti New Town myi kultaa. Anna Puu -taiteilijanimellä levyttävä Anna Puustjärvi on menestynyt neljännen tuotantokauden finalisteista selvästi parhaiten. Hänen kolmesta albumistaan debyytti Anna Puu on myynyt tuplaplatinaa, kakkoslevy Sahara platinaa ja kolmas Antaudun kultaa. Pete Parkkonen on levyttänyt neljä albumia, joista debyytti First Album myi hieman enemmän kuin Arposen levy saavuttaen kultalevyn. Kalle Löfströmiltä ilmestyi albumi Born in 1984 vuonna 2009.
4. tuotantokausi (2008) > Voittaja

Koop Arponen
4. tuotantokausi (2008) > Tuomarit

Patric Sarin
Jone Nikula
Nina Tapio
Hannu Korkeamäki (varalla)
4. tuotantokausi (2008) > Juontajat

Ellen Jokikunnas
Heikki Paasonen
Jani Toivola
4. tuotantokausi (2008) > Laulunopettajat

Hanna-Riikka Siitonen
Leri Leskinen
5. tuotantokausi (2011)

MTV3-kanava ilmoitti 17. toukokuuta 2010 Idolsin saavan viidennen kauden, joka esitetään keväällä 2011. Kausi alkoi koelauluilla 3. helmikuuta 2011. Koelaulut järjestettiin loka–marraskuussa 2010 Kuopiossa, Rovaniemellä, Tampereella ja Helsingissä. Kilpailun finaalit järjestettiin Helsingissä huhti- ja toukokuussa 2011.
5. tuotantokausi (2011) > Voittaja

Martti Saarinen
5. tuotantokausi (2011) > Juontajat

Heikki Paasonen
Niina Herala
Janne Kataja (Idols Studio)
5. tuotantokausi (2011) > Tuomarit

Nina Tapio (puheenjohtaja)
Jone Nikula
Sami Pitkämö
Jokaisessa koelaulukaupungissa oli myös yksi vieraileva tuomari. Kuopion koelauluissa vierailevana tuomarina toimi PMMP-yhtyeen Mira Luoti, 
Rovaniemellä rap-artisti Elastinen, Tampereella Jonna Geagea ja Helsingissä Olli Lindholm.
6. tuotantokausi (2012)

Idolsin kuudennen kauden koelaulut järjestettiin loka–joulukuussa 2011 Oulussa, Joensuussa, Vaasassa, Tampereella ja Helsingissä. Kauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 1. tammikuuta 2012. Kuudennen tuotantokauden voittajaksi selvisi Diandra Flores.
6. tuotantokausi (2012) > Voittaja

Diandra Flores
6. tuotantokausi (2012) > Juontajat

Heikki Paasonen
Niina Backman
6. tuotantokausi (2012) > Tuomarit

Jone Nikula (puheenjohtaja)
Laura Voutilainen
Tommi Liimatainen
Myös kuudennella kaudella jokaisessa koelaulukaupungissa oli yksi vieraileva tuomari. Oulun koelauluissa vierailevana tuomarina nähtiin Anna Abreu, Joensuussa Suvi Teräsniska, Vaasassa Herra Ylppö, Tampereella Maarit Hurmerinta ja Helsingissä Toni Wirtanen.
7. tuotantokausi (2013)

Idolsin seitsemäs tuotantokausi esitettiin syksyllä 2013. Koelaulut järjestettiin elokuussa 2013 Helsingissä, Tampereella ja Oulussa. Samalla tuli kuluneeksi kymmenen vuotta Suomen ensimmäisestä Idolsista, jonka kunniaksi näytettiin 15. syyskuuta 2013 ennen kauden alkua erikoisjakso, jossa käsiteltiin edellisten kausien hetkiä ja laulajien kokemuksia Idolsista vuosien takaa. Kauden voitti Mitra Kaislaranta, joka päihitti 19. joulukuuta järjestetyssä finaalissa Joseph Miettisen. Poikkeus on se, että Heikki Paasonen on juontanut tämän kauden yksin.
7. tuotantokausi (2013) > Voittaja

Mitra Kaislaranta
7. tuotantokausi (2013) > Juontaja

Heikki Paasonen
7. tuotantokausi (2013) > Tuomarit

Jone Nikula
Sini Sabotage
Jussi 69
Lauri Ylönen
8. tuotantokausi (2017)

Helmikuussa 2017 tiedotettiin Nelosen ostaneensa Idols -ohjelman oikeudet, jota esitettiin syksyllä 2017. Koelaulut alkoivat toukokuussa Helsingissä, Kuopiossa ja Oulussa. Kauden juontajat julkistettiin toukokuussa 2017. Uusi kausi alkoi 13. syyskuuta 2017.
8. tuotantokausi (2017) > Voittaja

Anniina Timonen
8. tuotantokausi (2017) > Juontajat

Anni Hautala
Juuso Mäkilähde
8. tuotantokausi (2017) > Tuomarit

Antti Tuisku (puheenjohtaja)
Erin
Jurek Reunamäki
9. tuotantokausi (2018)

Nelonen tiedotti, että Idols jatkuu yhdeksännellä tuotankaudella syksyllä 2018. Koelaulut järjestetään Helsingissä ja Oulussa.  Uusina Idols-tuomareina nähdään Jannika B, Maija Vilkkumaa ja Elastinen. Tuomaristoon paluun tekee Jone Nikula.
9. tuotantokausi (2018) > Voittaja

Patrik Blomberg
9. tuotantokausi (2018) > Juontajat

Anni Hautala
Juuso Mäkilähde
9. tuotantokausi (2018) > Tuomarit

Elastinen (puheenjohtaja)
Jannika B
Maija Vilkkumaa
Jone Nikula
Kritiikkiä

Ensimmäisen kauden aikana tuomareiden tylyys kilpailijoita kohtaan sai aikaan keskustelua.
MTV3 sai tammikuussa 2006 Julkisen sanan neuvostolta kirjallisen huomautuksen ohjelmassa esiintyneen piilomainonnan takia. Teleoperaattori Elisan logon näkyminen 2. tuotantokauden finaalilähetyksissä oli JSN:n mielestä piilomainontakiellon vastaista.