stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kesäsataheltta

| Kesäsataheltta |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Sataheltat Melanoleuca
Laji::  strictipes
Kaksiosainen nimi
 Melanoleuca strictipes  (P. Karst.) Jul. Schäff. 
Katso myös
   Kesäsataheltta Wikispeciesissä   Kesäsataheltta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäsataheltta (Melanoleuca strictipes) on leveä tai kupera valkoinen tai kellanruskea satahelttalaji. Heltat ovat valkoiset. Malto on valkoista. Maku on aluksi mieto ja jälkimaku epämiellyttävä. Sieni kasvaa harvinaisena lehtimetsissä ja niityillä. Se ei ole ruokasieni ja saattaa jopa olla myrkyllinen.
Luettelo pikkuplaneetoista: 67001–68000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
67001:stä ja päättyen 68000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Keryneia (Kypros)

| Keryneia> Κερύνεια |
| --- | --- |
 Antiikin Keryneian satamalahtea, taustalla nykyinen Kyrenian kaupunki.
Sijainti
 Keryneia
Koordinaatit:  35°20′24″N, 33°19′27″E
Valtio:  Kypros
Paikkakunta:  Kyrenia, Kyrenia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kypros
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keryneia (m.kreik. Κερύνεια, lat. Ceryneia) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kyproksen saarella. Se sijaitsi nykyisen Kyrenian eli kreikkalaisittain Kerýneian kaupungin paikalla.
Maantiede

Keryneia sijaitsi Kyproksen pohjoisrannikolla itään Lapethoksesta. Keryneian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.
Historia

Keryneia oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Kreikkalaisessa perinteessä sen perustajana pidettiin Akhaiasta tullutta Kefiosta. Kaupungin paikan läheltä on löydetty merkkejä asutuksesta mykeneläisellä kaudella, mutta kaupungin varsinaiselta paikalta varhaisimmat löydöt ovat vasta hieman myöhemmältä geometriselta kaudelta.
Keryneian historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupungin nimi esiintyy lukuisissa eri muodoissa, yllä mainittujen lisäksi myös muodoissa Keryneia, Kerynia, Kerōnia, Keraunia, Korōneia, Korōnē, Kyrēnia, Kyrēneia ja Kinyreia (Κερυνεία, Κερυνία, Κερωνία, Κεραυνία, Κορώνεια, Κορώνη, Κυρηνία, Κυρηνεια, Κινύρεια), ja latinaksi myös Cerinea ja Corineum. Kaupungin kansalaisista käytettiin muun muassa etnonyymejä Kerynitēs (Κερυνίτης) ja Keronitēs (Κερονίτης).
Keryneian viimeinen kuningas oli oletettavasti Themison. Ptolemaios vangitsi tämän vuonna 312 eaa., koska tämän epäiltiin olleen Antigonoksen puolella. Varhaiskristillisellä kaudella Keryneia oli piispanistuin. Kaupunki säilyi olemassa varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka. Se tuhoutui arabien hyökkäyksessä vuonna 647 jaa. Nykyinen Kyrenian kaupunki säilyttää kreikkalaisessa nimessään Kerýneia antiikin aikaisen kaupungin nimen; sen länteen vakiintunut nimimuoto Kyrenia (Cyrenia) on peräisin keskiajalta.
Rakennukset ja löydökset

Antiikin Keryneian jäänteitä on löydetty eri puolilta nykyistä kaupunkia. Arkaaisen ja klassisen kauden jäänteitä ei kuitenkaan ole löydetty. Kaupunki sijaitsi merenrannalla. Sen satamana toimi lahti nykyisen Kerýneian linnan vieressä. Siinä on jäljellä joitakin aallonmurtajien jäänteitä.
Keryneiassa on ollut ainakin Afroditelle ja Apollonille omistetut pyhäköt sekä gymnasion. Yhden pyhäkön jäänteet, jonka jumaluutta ei tunneta, on löydetty. Kaupungin alueen ulkopuolelta on löydetty hautoja, jotka ovat merkittävimmät antiikin aikaiset löydöt kaupungista. Esinelöydöt ovat paikallisessa museossa sekä Kyproksen museossa Nikosiassa.
Kentjärvi

| Kentjärvi Кончезеро, Kontšezero |
| --- | --- |
 Kentjärven Pyhän kolminaisuuden kirkko vuonna 2018.
 Kentjärvi
 Koordinaatit: 62°7′30″N, 34°0′45″E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  547,1 km²
Väkiluku (2012):  2 000
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kentjärven kunta Kontupohjan piirin kartalla.
Kentjärvi (myös Kenttijärvi, Kendjärvi, Kenjärvi; ven. Ко́нчезеро, Kontšezero) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kentjärven ja Perttijärven välisellä kapealla kannaksella 25 kilometriä Kontupohjasta maanteitse lounaaseen. Kylässä on 1 700 ja kunnassa 2 000 asukasta (vuonna 2012).
Maantiede

Kentjärven kunnan pinta-ala on 547,1 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kontupohjan piirin Petrovskin ja Kurortin, pohjoisessa Hirvaksen, koillisessa Tedjärven sekä idässä Jänispellon ja Kontupohjan kuntiin, etelässä Äänisenrannan piirin Suojun kuntaan ja lounaassa Prääsän piirin Tšalnan kuntaan. Pinta-alasta suurin osa on metsää.
Seutu kuluu Äänisniemen harjualueeseen. Sen maisemaa leimaavat luoteis-kaakkoissuuntaiset pitkät ja kapeat harjut sekä kapeat järvet. Suurimmat järvet ovat patoaltaan muodostava Sandaljärvi, Suunujärvi, Kentjärvi, Ukšjärvi, Perttijärvi, Munjärvi, Paadjärvi (Padozero), Haapajärvi, Pandozero, Homselänjärvi, Haljärvi, Oškud, Verhneje, Hepojärvi (Gebozero), Bolšoje Lagnozero ja Ylälampi (Verhneje Lampi). Jokia ovat Suunujoki ja Tšuvrutšei. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabrodiabaasi, mineraalivärit, savi, hiekka, sora ja turve. Luonnonsuojelualueita ovat Kivatsun luonnonpuisto, luonnonmuistomerkiksi julistettu eteläisen Haapajärven suoalue sekä Martsialnyje Vodyn parantolaa ympäröivät metsät.
Asutus

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Suopohjan ja Kivatšun (ven. Kivatš) asutukset sekä seitsemän kylää: Haljärvi (Gallezero), Homselkä, Liidekylä (Vostotšnoje Kontšezero), Luodehkylä (Zapadnoje Kontšezero), Suuri-Vornova (Bolšoje Voronovo), Tšuppu (Tšupa) ja Viikšjärvi (Vikšitsa). Jälkimmäisessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.
Haljärven, Honkaselän, Luodehkylän, Suopohjan, Viikšjärven ja eräiden sittemmin autioituneiden kylien asukkaat ovat olleet vanhastaan lyydiläisiä. Kentjärvellä, Suuressa-Vornovassa ja eräissä Kentjärven lähikylissä on asunut etupäässä venäläisiä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 79 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 11 % karjalaisia, 4 % valkovenäläisiä, 2 % suomalaisia ja 1 % ukrainalaisia.
Historia

Kentjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1563. Vuosina 1706–1905 siellä toimi kupari- ja rautavalimo, joka käytti raaka-aineenaan seudun järvi- ja suomalmia. Venäjän keisarikunnassa Kentjärven kylä ympäristökylineen muodosti Kentjärven kunnan, joka kuului Aunuksen kuvernementin Petroskoin kihlakuntaan. Kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Petrovskin piiriin. Jatkosodan aikana 1941–1944 Kentjärvi oli Suomen miehittämä. Sodan jälkeen Petrovskin piirin itäosa, Kentjärvi mukaan lukien, liitettiin Kontupohjan piiriin.
Liikenne, talous ja palvelut

Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie, josta haarautuu maantie Kentjärvelle ja Hirvakseen. Kentjärveltä on linja-autoyhteydet Kontupohjaan ja Petroskoihin. Kylän eteläosassa sekä Suopohjan asutuksessa on huoltoasemat.
Kunnan alueella toimii taimitarha, puunjalostuslaitos, sikala, kalanviljelylaitos, radion ja television lähetysasema sekä vuonna 1926 perustettu Karjalan tiedekeskuksen biologian tutkimusasema. Kaivannaisista hyödynnetään gabrodiabaasia, hiekkaa ja savea.
Ukšjärven pohjoispuolella sijaitsee tasavallan psykiatrinen sairaala ja Perttijärven eteläpuolella lasten parantola. Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, pieni poliklinikka, posti ja joukko kauppoja.
Nähtävyydet ja matkailu

Vornovan lähellä on kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Kentjärven rautatehtaan rakennukset ja tsasouna, vuonna 1866 rakennettu ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko sekä kylien vanhat asuintalot. Kentjärvellä ja Kivatšun luonnonpuistossa on toisen maailmansodan muistomerkit. Seudulla sijaitsee lukuisia lomakyliä.
Aiheesta muualla

Kentjärven kunta Kontupohjan piirin sivustolla (venäjäksi)
| n k Kontupohjan piirin kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kontupohja  Hirvas  Kentjärvi  Käppäselkä  Ketrajärvi  Novinka  Petrovski  Jänispelto 
Itä-Karjalan entiset kunnat ja kaupungit
Keskushermosto

Keskushermoston osat: 1. Aivot 2. Aivorunko 3. Selkäydin
Keskushermosto eli sentraalinen hermosto (lat. pars centralis systematis nervosi, systema nervosum centrale) on keskussäätelyjärjestelmä, joka ohjaa kaikkea kehon toimintaa. Se käsittelee tietoja ja pitää meidät yhteydessä ulkomaailmaan.
Keskushermostoon kuuluvat selkäydin ja aivot. Aivorunko osana aivoja on yhdistämässä selkäydintä ja aivoja. Aivot toimivat toimintojen ylikoordinaattorina, ne säätelevät vireystilaa, unirytmiä, ajattelua, havainnointia, sekä motorisia toimintoja.
Selkäydin ohjaa aivojen käskyjä eteenpäin, ja sen poikkileikkaus muistuttaa perhosen siipiä, joiden etu ja takakärjissä sijaitsevat ns. pylväät. Selkäytimen etupylväässä on motoristen, eli liikettä tuottavien neuronien soomat, eli osat, joissa tuma sijaitsee. Takapylväs on muodostunut sensoristen, eli aistimuksia välittävien neuronien aksoneista, joiden soomat sijaitsevat takapylvään ulkopuolella spinaaligangliossa.
Keskushermoston lisäksi hermostoon kuuluu ääreishermosto, joka tuo keskushermostoon informaatiota.
Osat

Aivot
Aivorunko
Selkäydin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keskushermosto Wikimedia Commonsissa
| n k Hermosto |
| --- | --- |
Keskushermosto:  Aivo- ja selkäydinkalvot  Selkäydin  Aivot Ydinjatke  Aivosilta  Pikkuaivot  Keskiaivot  Väliaivot  Verkkokalvo  Näköhermo  Isoaivot  Limbinen järjestelmä 
Ääreishermosto:  Somaattinen hermosto Tuntohermo  Liikehermo  Aivohermo  Selkäydinhermo  Autonominen hermosto Sympaattinen hermosto  Parasympaattinen hermosto  Enteerinen hermosto
Luettelo pikkuplaneetoista: 63001–64000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
63001:stä ja päättyen 64000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Riitta-Liisa Ketamo

Riitta-Liisa Ketamo (s. 8. toukokuuta 1951 Pertteli) on suomalainen yleisurheilija, joka saavutti SM-mitaleja lyhyissä aitajuoksuissa ja viisiottelussa. Hän edusti Suomea myös maaotteluissa. Kotimaassa hän edusti Salon Viestiä.
Ketamo voitti viisiottelussa Suomen-mestaruuden vuonna 1972, saavutti SM-pronssia vuonna 1973 ja sijoittui SM-kilpailuissa viidenneksi vuonna 1970 sekä kahdeksanneksi vuonna 1971. Hän saavutti 100 metrin aitajuoksussa SM-hopeaa vuonna 1973 sekä sijoittui neljänneksi vuonna 1972, kuudenneksi vuonna 1969 ja seitsemänneksi vuonna 1970. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 60 metrin aitajuoksussa hopeaa vuosina 1970, 1973 ja 1974 sekä pronssia vuonna 1969 ja sijoittui neljänneksi 60 metrin juoksussa vuosina 1967 ja 1968 sekä pituushypyssä vuosina 1970 ja 1973. Hän edusti Suomea vuonna 1970 maaottelussa Ruotsia vastaan 100 metrin aitajuoksussa sekä vuonna 1974 hallimaaottelussa Ruotsia vastaan 400 metrin juoksussa ja 60 metrin aitajuoksussa.
Keski-Egypti

Muinainen Keski-Egypti ja sen nomokset ja tärkeimmät kaupungit.
Keski-Egypti (arab. مِصْر ٱلْوِسْطَى‎‎, Miṣr al-Wisṭā), antiikin Heptanomis (m.kreik. Ἑπτανομίς, ”Seitsemän nomosta”), on Egyptissä Niilin jokilaaksossa oleva alue, joka ulottuu suunnilleen Kairon eteläpuolelta Asyutiin. Perinteisen Ylä- ja Ala-Egypti -jaon mukaan se on Ylä-Egyptin pohjoisosa.
Maantiede > Nomokset

Antiikin aikana Heptanomiihin luettiin sen nimen mukaisesti seuraavat seitsemän nomosta; niistä kuusi ovat Ylä-Egyptin kuusi pohjoisinta nomosta, mutta seitsemäs eli Memfites luettiin yleensä Ala-Egyptin nomoksiin. Nomokset ovat etelästä pohjoiseen eli Niilin yläjuoksulta alajuoksulle päin:
| Alue | Nro | Egyptiläinen nimi | Egyptiläinen nimi | Kreikkalainen nimi | Pääkaupunki | Egyptiläisen nimen merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ylä-Egypti | 15 | 𓉆 | Wenet | Hermopolites | Hermopolis | Jänis |
| Ylä-Egypti | 17 | 𓉈 | Input | Kynopolites | Kynopolis | Anubis-jumala |
| Ylä-Egypti | 19 | 𓉋 | Wabui | Oksyrhynkhites | Oksyrhynkhos | Kaksi valtikkaa |
| Ylä-Egypti | 20 | 𓉌 | Naret-khentet | Herakleopolites | Herakleopolis | Eteläinen sykomori |
| Ylä-Egypti | 21 | 𓉍 | Naret-pehet | Arsinoites | Krokodeilopolis/Arsinoe | Pohjoinen sykomori |
| Ylä-Egypti | 22 | 𓉎 | Medenit | Afroditopolites | Afroditopolis | Veitsi |
| Ala-Egypti | 1 | 𓈠 | Inbu-hedj | Memfites | Memfis | Valkea muuri |
Kirjallisuutta

Sergejeff, Andrei: Egyptin historia Kleopatran ajasta nykyaikaan.  Helsinki:  Gaudeamus, 2019.  ISBN 978-952-345-573-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Egypti Wikimedia Commonsissa
Kesäkullero

| Kesäkullero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Kullerot Trollius
Laji::  chinensis
Kaksiosainen nimi
 Trollius chinensis  Bunge 
Katso myös
   Kesäkullero Wikispeciesissä   Kesäkullero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäkullero (Trollius chinensis) on kiinalainen kullerolaji, joka kukkii keskikesällä.
Kasvilla on voimakkaasti haaroittunut varsi, johon ovat kiinnittyneet liuskottuneet lehdet. Kukat ovat maljamaisen muotoisia, tumman oranssinkeltasia. Kukat tuoksuvat voimakkaasti ja vetävät mehiläisiä puoleensa.
Kesäkullero kasvaa aurinkoisella tai puolivarjoisalla paikalla. Multava, kosteutta pidättävä ja kevyt maa sopii kasville parhaiten. Ne eivät siedä kuivaa kasvualustaa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kesäkullero – Trollius chinensis
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q6642471  Wikispecies: Trollius chinensis  BOLD: 435944  CoL: 7CVTL  EoL: 2874032  EPPO: TLUCH  FNA: 200008266  FoC: 200008266  GBIF: 7276979  GRIN: 40675  iNaturalist: 84407  IPNI: 715085-1  NCBI: 78479  Open Tree of Life: 877307  Plant List: kew-2514590  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:715085-1  RHS: 25537  Tropicos: 27101479  WFO: wfo-0000455221  Laji.fi: MX.42934
Keryneia (Akhaia)

| Keryneia> Κερύνεια.Sijainti |
| --- | --- |
 Keryneia
Koordinaatit:  38°9′37″N, 22°8′36″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Mamousiá, Aigiáleia, Akhaia, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Akhaia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keryneia (m.kreik. Κερύνεια, myös Kerynia, Κερυνία, Keraunia, Κεραυνία, Kerauneia, Κεραύνεια; lat. Ceryneia, Cerynia) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Akhaiassa Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyisen Aigiáleian kunnan Mamousián kylää.
Maantiede

Keryneian kaupunki sijaitsi kukkulalla jonkin verran sisämaahan Peloponnesoksen niemimaan pohjoisrannikosta eli Korintinlahden rannasta, etelään Heliken kaupungista ja lähellä Kerynites (nyk. Kerynítis) -jokea. Kaupunki sijoitetaan nykyisin Mamousián kylän pohjoispuolella olevalle kukkulalle. Aiemmin kaupunki on sijoitettu joen länsirannalle. Keryneian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 100 neliökilometriä.
Historia

Keryneian seudulla eli kreikkalaisessa mytologiassa Keryneian kauris, jonka pyydystäminen oli Herakleen kolmas urotyö. Keryneian kaupungin historiasta tiedetään vain vähän. Pausaniaan mukaan kaupunki sai paljon uusia asukkaita Mykenestä klassisen kauden alkupuolella vuonna 468 eaa., kun mykeneläiset hylkäsivät kaupunkinsa argoslaisille.
Keryneia on luettu nykytutkimuksessa arkaaisen tai klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, mutta sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Keryneia ei kuulunut alun perin Akhaian liiton dodekapoliin kahdentoista kaupungin joukkoon, mutta siitä tuli myöhemmin jäsen, kun se korvasi Aigain sen lakattua olemasta. Keryneia mainitaan liiton jäsenenä kun se perustettiin uudelleen vuonna 280 eaa., ja se oli polis viimeistään tuolloin. Se löi liiton rahaa. Keryneialainen Markos valittiin liiton johtoon vuonna 255 eaa. Strabonin aikana roomalaisella kaudella Keryneia oli Aigionin alaisuudessa.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Keryneus (Κερυνεύς), Karyneus (Καρυνεύς) ja Karynneus (Καρυννεύς). Theofrastos sanoo, että Keryneian viini tuotti keskenmenoja.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungista on löydetty kreikkalainen teatteri, joka sijaitsi kaupungin koillisosassa ja jonka katsomo avautui länteen Kerynites-joelle päin. Sen katsomon halkaisija oli noin 44 metriä ja siinä on ollut arviolta 25 penkkiriviä, jotka oli tehty kalkkikivestä. Löytöihin lukeutuu myös jäänteitä arkaaiselle kaudelle ajoitetusta temppelistä.
Herakles ja Keryneian kauris. Reliefi Pompejista, 1. vuosisata.
Ketoukonsieni

| Ketoukonsieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Agaricaceae
Suku::  Pikku-ukonsienet Lepiota
Laji::  oreadiformis
Kaksiosainen nimi
 Lepiota oreadiformis  Velen. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ketoukonsieni (Lepiota oreadiformis) on pikku-ukonsieniin kuuluva kellomainen ja okranvärinen sienilaji. Sen heltat ovat valkoiset. Jalka on vaaleankeltainen ja siinä on heikko rengas. Ketoukonsieni kasvaa kedoilla ja tienvarsilla. Se on Suomessa melko harvinainen.
Chris Pratt

| Chris Pratt |
| --- | --- |
 Chris Pratt San Diegon Comic-Conissa 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1979 (ikä 45) Virginia, Minnesota, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Anna Faris (2009–2018) Katherine Schwarzenegger (2019–)
Lapset:  3
Näyttelijä
Aktiivisena:  2000–
Merkittävät roolit:  Everwood Puisto-osasto Marvel Cinematic Universe Jurassic World
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Chris Pratt (s. 21. kesäkuuta 1979 Virginia, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan televisiosarjoissa Everwood (2002–2006) ja Puisto-osasto (2009–2015) sekä elokuvissa Moneyball (2011), Zero Dark Thirty (2012), Guardians of the Galaxy ja Jurassic World (2015). Hän on myös esiintynyt ääniroolissa animaatioelokuvassa Lego Elokuva (2014).
Vuonna 2015 Time valitsi hänet 100 Most Influential People -listalle.
Ura

Prattin ura näyttelijänä alkoi sattumalta, kun hän kohtasi vuosituhannen vaihteessa Rae Dawn Chongin työskennellessään tarjoilijana havaijilaisessa Bubba Gump Shrimp Companyn ravintolassa. Chong palkkasi Prattin näyttelemään kauhuelokuvassaan Cursed 3. Sen jälkeen Pratt valittiin yhteen päärooleista nuortensarjassa Everwood. Sarjan päätyttyä neljän tuotantokauden jälkeen vuonna 2006 Pratt esiintyi O.C.-nuortensarjan viimeisellä kaudella vierailevassa roolissa 2006–2007.
Vuodesta 2009 alkaen Pratt on näytellyt Andy Dwyerin roolissa komediasarjassa Puisto-osasto. Hahmon oli alun perin tarkoitus esiintyä vain puolessa tusinassa jaksossa sarjan alussa, mutta Pratt vakuutti sarjan tekijät niin, että he muuttivat suunnitelmiaan. Toiselle tuotantokaudelle Pratt korotettiin jo sarjan pääosanäyttelijöiden joukkoon.
Prattin varhaisia elokuvarooleja olivat sivuosat muun muassa elokuvissa Wanted (2008) ja Morsianten sota (2009). Hän haki kapteeni James T. Kirkin roolia vuoden 2009 elokuvasta Star Trek, mutta rooli meni Chris Pinelle. Syksyllä 2011 hän esiintyi kolmessa ensi-iltaelokuvassa: baseball-aiheisessa draamassa Moneyball (2011) sekä romanttisissa komedioissa Sinun numerosi? – Kuinka monta on liian paljon? ja 10 Years.
Alkuvuodesta 2013 Pratt valittiin pääosaan Marvel Studiosin avaruusseikkailuelokuvassa Guardians of the Galaxy (2014). Hän teki Marvelin kanssa usean elokuvan mittaisen sopimuksen. Tammikuussa 2014 Pratt vahvisti saaneensa pääosan elokuvasta Jurassic World, joka sai ensi-iltansa kesäkuussa 2015.
Vuoden 2016 lopulla ensi-iltansa saa Morten Tyldumin ohjaama tieteiselokuva Passengers, jossa Pratt näyttelee muun muassa Jennifer Lawrencen kanssa.
Yksityiselämä

Pratt avioitui näyttelijä Anna Farisin kanssa vuonna 2009. Pariskunnan esikoispoika syntyi elokuussa 2012.
Elokuussa 2017 Pratt ja Faris ilmoittivat asumuserostaan. Myöhemmin joulukuussa Pratt jätti avioerohakemuksen.
Pratt on kristitty. Hän on kertonut poikansa ennenaikaiseen syntymään liittyneen vaikean ajan vahvistaneen hänen uskoaan. Chris Pratt kihlautui tammikuussa 2019 Arnold Schwarzeneggerin ja Maria Shriverin tyttären Katherine Schwarzeneggerin kanssa. Pari avioitui Kalifornian Santa Barbarassa 8. kesäkuuta 2019. He saivat tyttären elokuussa 2020 toisen tyttären toukokuussa 2022 ja pojan marraskuussa 2024.
Filmografia > Elokuvat

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | The Extreme Team | The Extreme Team | Keenan |
| 2005 | Strangers with Candy | Strangers with Candy | Brason |
| 2007 | Walk the Talk | Walk the Talk | Cam |
| 2008 | Wieners | Wieners | Bobby |
| 2008 | Wanted | Wanted | Barry |
| 2009 | Morsianten sota | Bride Wars | Fletcher |
| 2009 | Deep in the Valley | Deep in the Valley | Lester Watts |
| 2009 | Jennifer’s Body | Jennifer’s Body | Roman Duda |
| 2011 | Take Me Home Tonight | Take Me Home Tonight | Kyle Masterson |
| 2011 | Moneyball | Moneyball | Scott Hatteberg |
| 2011 | Sinun numerosi? – Kuinka monta on liian paljon? | What's Your Number? | Disgusting Donald |
| 2011 | 10 Years | 10 Years | Cully |
| 2012 | Viiden vuoden kihlaus | The Five-Year Engagement | Alex Eilhauer |
| 2012 | Zero Dark Thirty | Zero Dark Thirty | Justin |
| 2013 | Movie 43 | Movie 43 | Doug |
| 2013 | Delivery Man | Delivery Man | Brett |
| 2013 | Her | Her | Paul |
| 2014 | Lego Elokuva | The Lego Movie | Emmet Brickowski (äänirooli) |
| 2014 | Guardians of the Galaxy | Guardians of the Galaxy | Peter Quill / Tähtilordi |
| 2015 | Jurassic World | Jurassic World | Owen Grady |
| 2015 | Jem and the Holograms | Jem and the Holograms | itsenään |
| 2016 | The Magnificent Seven | The Magnificent Seven | Josh Farraday |
| 2016 | Passengers | Passengers | Jim Preston |
| 2017 | Guardians of the Galaxy Vol. 2 | Guardians of the Galaxy Vol. 2 | Peter Quill / Tähtilordi |
| 2018 | Avengers: Infinity War | Avengers: Infinity War | Peter Quill / Tähtilordi |
| 2018 | Jurassic World: Kaatunut valtakunta | Jurassic World: Fallen Kingdom | Owen Grady |
| 2019 | Lego Elokuva 2 | The Lego Movie 2: The Second Part | Emmet Brickowski, Rex Dangervest (äänirooli) |
| 2019 | Avengers: Endgame | Avengers: Endgame | Peter Quill / Tähtilordi |
| 2020 | Eteenpäin | Onward | Aaro Kajastus (äänirooli) |
| 2022 | Jurassic World: Dominion | Jurassic World: Dominion | Owen Grady |
| 2022 | Thor: Love and Thunder | Thor: Love and Thunder | Peter Quill / Tähtilordi |
| 2023 | Guardians of the Galaxy Vol. 3 | Guardians of the Galaxy Vol. 3 | Peter Quill / Tähtilordi |
| 2023 | The Super Mario Bros. Movie | The Super Mario Bros. Movie | Mario (äänirooli) |
| 2024 | Karvinen | Garfield | Karvinen (äänirooli) |
Televisioelokuvat
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| 2005 | Path of Destruction | Path of Destruction | Nathan McCain |

Lyhytelokuvat
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| 2000 | Cursed Part 3 | Cursed Part 3 | Devon |
| 2013 | Mr. Playback | Mr. Playback | Darren |