stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antiikin Kypros
Historia > Roomalainen kausi

Ptolemaios Auleteen hallitessa Egyptiä Kyprosta hallitsi tämän nuorempi veli Ptolemaios 80–58 eaa. Hän oli aluksi hyvissä väleissä Rooman kanssa, mutta tuli myöhemmin Rooman viholliseksi muun muassa siksi, että häntä syytettiin merirosvouden tukemisesta. Clodiuksesta tuli Ptolemaioksen henkilökohtainen vihollinen, ja tämä pyrki valtaamaan ja ryöstämään Kyproksen. Hän sai lähetettyä Cato nuoremman tekemään likaisen työn puolestaan. Ptolemaios teki itsemurhan.
Rooma valtasi Kyproksen näin vuonna 58 eaa. Saari liitettiin mantereen puolen Kilikian alueen kanssa Cilicia et Cypruksen provinssiksi, mutta sillä oli oma kvestori ja oikeusistuimet. Julius Caesar antoi saaren vuonna 47 eaa. Kleopatran sisaruksille Ptolemaiokselle ja Arsinoelle. Marcus Antonius antoi sen puolestaan Kleopatran lapsille. Vuonna 27 eaa. tai viimeistään 22 eaa. Kyproksesta tehtiin oma Cypruksen provinssinsa. Augustuksen suorittamassa Rooman provinssien jaossa vuonna 27 eaa. siitä  tuli keisarillinen provinssi. Vuonna 22 eaa. se annettiin Rooman senaatille, ja tämän jälkeen sitä hallitsivat propreettorit prokonsulin tittelillä, apunaan legaatti ja kvestori. Myös provinssin hallinnollisena keskuksena toimi Pafos.
Kristinusko saapui Kyprokselle vuonna 45 jaa. apostolien Paavali ja Barnabas suorittaman lähetystyön kautta. Barnabas oli kotoisin saarelta ja myös haudattiin sinne, ja häntä pidetään sen suojeluspyhänä ja Kyproksen kirkon perustajana. Paavalin ja Barnabaan kerrotaan käännyttäneen saaren roomalaisen käskynhaltijan Sergius Pauluksen kristinuskoon. Kitionin ensimmäisenä piispana pidetään perinteessä Lasarusta, ja kaupungin katsotaan myös olleen tämän viimeinen hautapaikka.
Apostolien tekojen perusteella suuri osa saaren väestä oli ensimmäisellä vuosisadalla jaa. juutalaisia. Juutalaisten sanotaan kapinoineen ja suorittaneen saarella 240 000 kreikkalaisen kansanmurhan keisari Hadrianuksen aikana, ja saaneen saaren joksikin aikaa kokonaan hallintaansa.
Historia > Myöhäisantiikista keskiajalle

Diocletianuksen aikana Kypros tuli osaksi Oriensin diokeesia. Saarella tapahtui kaksi suurta maanjäristystä vuosina 332 ja 342. Ne tuhosivat useimmat kaupungit Pafos ja Salamis mukaan lukien. Saaren hallinto siirrettiin uudelleenrakennettuun Salamiihin, joka sai nimen Constantia. Rooman valtakunnan jaossa vuonna 395 eaa. Kyproksesta tuli osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Bysanttilaista Kyprosta hallitsi consularis.
Saraseeniarabit hyökkäsivät saarella vuonna 648 ja valtasivat sen. Uudelleen arabit valtasivat saaren 803–806. Nikeforos Fokas valtasi Kyproksen takaisin Bysantille. Bysantti menetti saaren länsivalloille kolmannen ristiretken aikaan, ensin Rikhard Leijonamielelle ja temppeliherrain ritarikunnalle vuonna 1191 ja sitten Guy de Lusignanin Jerusalemin kuningaskunnalle vuonna 1192.
Kulttuuri

Antiikin Kyproksen aineellista kulttuuria esittelevät muun muassa Kyproksen museo Nikosiassa, Lárnakan arkeologinen museo, Limassolin arkeologinen museo sekä Páfoksen arkeologinen museo. Saaren ulkopuolella muun muassa British Museumissa Lontoossa on suuri kyproslaisten löytöjen kokoelma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Kypros Wikimedia Commonsissa
Amathuksen arkeologista aluetta.
Kurionin raunioita.
Löytöjä Égkomin pronssikautisesta asutuksesta, n. 1900–1625 eaa.
Palaipafoksen Afroditen pyhäkön raunioita. Pyhäkkö on syntynyt mykeneläisellä kaudella, rauniot ovat roomalaiselta kaudelta.
Antiikin Kyproksen vanhat kuningaskunnat.
Kyproslaista kirjoitusta sisältävä pronssitaulu Idalionista, n. 478–470 eaa.
Salamiin kuninkaan Euagoras I:n lyöttämä raha, n. 411–374 eaa. Kuvituksessa Herakles ja pukki.
Pafoksen niin kutsuttuja Kuninkaiden hautoja hellenistiseltä kaudelta.
Roomalaisaikainen lattiamosaiikki Eustolioksen talosta Kurionista.
Kalkkikivinen hautareliefi Kyprokselta, 1. vuosisata jaa. British Museum.
Eritrean jalkapallomaajoukkue

Eritrean jalkapallomaajoukkue edustaa Eritreaa kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Eritrean kansallinen jalkapalloliitto. Kansainvälisen jalkapalloliitto FIFA:n 211 jäsenestä Eritrea oli vuonna 2024 ainoa sijoittamaton joukkue jalkapallon maailmanrankingissa. Eritrea on suurelta osin vetäytynyt kansainvälisestä kilpailutoiminnasta osaltaan koska maan jalkapallomaajoukkueiden pelaajat ovat säännöllisesti käyttäneet vierasotteluita tilaisuutena paeta suljetusta ja autoritäärisesti hallitusta maasta. Vuoden 2006 jälkeen ainakin 89 pelaajaa on paennut maasta vierasotteluiden aikana. Loikkauksia ei ole estänyt edes matkustavilta maajoukkuepelaajilta vaadittu huomattava 100 000 Eritrean nakfan suuruinen takuusumma.
Maailmanmestaruuskilpailut

1930 - 1998: Ei osallistunut karsintoihin
2002: ei selvinnyt karsinnoista:
2006: ei selvinnyt karsinnoista:
2010: vetäytyi karsinnoista
Afrikan-mestaruuskilpailut

1957 - 1998: Ei osallistunut karsintoihin
2000: Ei selvinnyt karsinnoista
2002: Ei selvinnyt karsinnoista
2004: Ei selvinnyt karsinnoista:
2006: Ei selvinnyt karsinnoista:
2008: Ei selvinnyt karsinnoista:
Edvinas Girdvainis

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 17. tammikuuta 1993
Syntymäpaikka: Klaipėda,  Liettua
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 183 cm
Junioriseurat
: Nacionalinė Futbolo Akademija
2010–2012: Calcio Padova
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012–2014 | FK Ekranas | 44 | (0) |
| 2014–2016 | Marbella FC | 59 | (0) |
| 2016– | Piast Gliwice | 10 | (0) |
| 2017– | → Tom Tomsk (laina) | 17 | (0) |
| 2021–2023 | FK Kauno Žalgiris | 74 | (12) |
| Yhteensä | Yhteensä | 130 | (0) |
Maajoukkue
| 2010–2011 | Liettua U-19 | 6 | (0) |
| 2012–2014 | Liettua U-21 | 14 | (0) |
| 2016– | Liettua | 56 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 24. maaliskuuta 2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 19.11.2024.
Edvinas Girdvainis (s. 17. tammikuuta 1993 Klaipėda) on liettualainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Heinäkuusta 2017 hän on edustanut Tom Tomskia.
Hän aloitti uransa Nacionalinė Futbolo Akademijassa. Lokakuussa 2010 hän siirtyi Calcio Padovaan. Heinäkuussa 2012 hän teki kolmen vuoden sopimuksen FK Ekranaksen kanssa. Heinäkuussa 2014 hän siirtyi Marbella FC:n. Kesäkuussa 2016 hän teki kolmen vuoden sopimuksen Piast Gliwicen kanssa. Heinäkuussa 2017 hän siirtyi lainalle Tom Tomskiin.
Hän teki debyyttinsä Liettuan maajoukkueessa 23. maaliskuuta 2016 Romaniaa vastaan.
Aiheesta muualla

Profiili lfe.lt-sivustolla (liettuaksi)
Gkrántes

| --- | --- |
Muut nimet:  Grántes (Γράντες)
Sijainti:  35°12′23″N, 26°17′53″E, Siteía Lasíthi, Kreeta Kreikka
Saariryhmä:  Kreetan saaret
Merialue:  Välimeri
Korkein kohta:  31 m
Pinta-ala:  0,31 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Gkrántes (kreik. Γκράντες) eli Grántes (Γράντες) on kolmen pienen Kreikan saaren ryhmä, joka sijaitsee Kreetan koillispään itärannikon edustalla. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 0,31 neliökilometriä ja ne ovat asumattomia. Hallinnollisesti Gkrántesin saaret kuuluvat Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Gkrántesin saaret ovat pieniä matalia kalliosaaria, ja sijaitsevat vastapäätä Chiónan rantaa. Saarten pienin etäisyys Kreetan pääsaaresta on noin 900 metriä. Saaret on suojeltu arkeologisena kohteena.
Saaret

Saariryhmän saaret ovat:
|  | Nimi | Sijainti | Pinta-ala (km²) (n> ) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Prasonísi (Πρασονήσι) eli Megálo Nisí (Μεγάλο Νησί) eli Grántes (Γράντες) | 35°12′23″N, 26°17′53″E | 0,29 |
| 2 | Savoúra (Σαβούρα) | 35°12′03″N, 26°17′29″E | 0,019 |
| 3 | Paximádi (Παξιμάδι) | 35°12′39″N, 26°18′19″E | 0,002 |
Hunkeri

Hunkeri
| --- | --- |
Sijainti:  60°25′46″N, 21°46′25″E, Naantali Varsinais-Suomi Suomi
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  0,32 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  0 (2009)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hunkeri on entisen Merimaskun kunnan, nykyisen Naantalin kaupungin länsiosassa sijaitseva saari. Saaren pinta-ala on noin 0,32 neliökilometriä. Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä. Hunkeri on Naantalin seurakuntayhtymän omistama ja saaressa on leirialue. Saari on seurakuntayhtymän suurin saariomistus. Leirialue on myös meripartiolippukunta Reimareiden käytössä.
Metsäinen saari on kallioista ja alavampaa maata, korkeimman kohdan ollessa yli 20 metriä merenpinnan yläpuolella. Saaressa on leirialueen saunamökki, leirikatos ja kuivakäymälä, mutta ei kaivoa tai sähköjä, vaikka saaren läpi kulkeekin sähkölinja. Hunkeri on ruovikoitunut kiinni saman kokoiseen Yllänpään saareen, sekä pienempiin Lohikarin ja Oomanninkarin saariin. Saarten yhteispinta-ala on noin 81 hehtaaria. Suuremmista saarista Hunkerin läheisyydessä ovat lännessä Liettinen ja idässä Iskola−Liianmaan saari.
1960- ja 1970-lukujen peruskartoissa saaressa ei ollut yhtään rakennusta. Saari kuului Pappilan kylään.
Urheiluvuosi 1920

Urheiluvuosi 1920 käsittelee vuoden 1920 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Yleiskilpailut

Kesäolympialaiset 20.4.–12.9. Antwerpenissa, Belgiassa. Kisoihin osallistui 2 692 urheilijaa 29 maasta. Mitalitilaston ykkönen oli Yhdysvallat 41 kultamitalilla.
Jalkapallo

Antwerpenin olympialaisissa Belgia voitti kultaa. Loppuottelu keskeytettiin Belgian johtaessa 2–0 ja loppuottelussa pelannut Tšekkoslovakia jäi ilman mitalia. Hopeaa sai Espanja ja pronssille sijoittui Alankomaat.
Jääkiekko

Antwerpenin kesäolympialaisissa Kanada voitti kultaa, Yhdysvallat sai hopeaa ja Tšekkoslovakia sijoittui pronssille.
Stanley Cupin voitti Ottawa Senators.
Nyrkkeily

Yhdysvaltalainen Jack Dempsey puolusti ammattinyrkkeilyn raskaan sarjan maailmanmestaruuttaan tyrmäysvoitoilla 6.9. Benton Harborissa Billy Miskesta ja 14.12. New Yorkissa Bill Brennanista.
Yhdysvaltalainen Johnny Wilson nousi ammattinyrkkeilyn keskisarjan maailmanmestariksi 6.5. Bostonissa pistevoitolla maanmiehestään Mike O'Dowdista.
Yhdysvaltalainen Joe Lynch nousi ammattinyrkkeilyn kääpiösarjan maailmanmestariksi 22.12. New Yorkissa pistevoitolla maanmiehestään Pete Hermanista.
Pyöräily

Italian ympäriajon voitti isäntämaan Gaetano Belloni.
Ranskan ympäriajon voitti kolmannen kerran urallaan belgialainen Philippe Thys.
Taitoluistelu

Antwerpenin kesäolympialaisissa kultaa voittivat miesten yksinluistelussa Ruotsin Gillis Grafström, naisten yksinluistelussa Ruotsin Magda Julin sekä pariluistelussa Suomen Ludovika Jakobsson / Walter Jakobsson.
Tennis

Australian avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti järjestäjämaan Pat O'Hara Wood.
Wimbledonin miesten kaksinpelin mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Bill Tilden ja naisten toisen peräkkäisen kerran ranskalainen Suzanne Lenglen.
Yhdysvaltain avointen miesten kaksinpelin mestaruuden voitti Bill Tilden ja naisten viidennen kerran urallaan myös Yhdysvaltoja edustanut Molla Mallory.
Davis Cupin voitti Yhdysvallat.
Antwerpenin olympialaisissa Ranskan Suzanne Lenglen voitti kultaa naisten kaksinpelissä ja sekanelinpelissä. Kaksi kultamitalia meni Isoon-Britanniaan ja miesten kaksinpelin voitti eteläafrikkalainen Louis Raymond.
Uinti

Antwerpenin olympialaisissa miehet kilpailivat ratauinnissa seitsemällä matkalla ja naiset kolmella. Uimahyppylajeja oli miehillä kolme ja naisilla kaksi. Yhdysvallat voitti 11 kultamitalia, Ruotsi kolme ja Tanska yhden. Kahteen henkilökohtaiseen kultamitaliin ylsivät yhdysvaltalaiset Norman Ross ja Ethelda Bleibtrey sekä ruotsalainen Håkan Malmrot.
Yleisurheilu

Antwerpenin olympialaisissa Yhdysvallat ja Suomi voittivat 29 lajissa kumpikin yhdeksän kultaa. Kahteen henkilökohtaiseen kultamitaliin ylsivät brittiläinen keskimatkojen juoksija Albert Hill, suomalainen kestävyysjuoksija Paavo Nurmi ja italialainen kävelijä Ugo Frigerio.
Väinö Myllyrinne

| Väinö Myllyrinne |
| --- | --- |
 Väinö Myllyrinne (oikealla) kättelemässä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. helmikuuta 1909 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 13. huhtikuuta 1963 (54 vuotta) Helsinki, Suomi
Väinö Myllyrinne (27. helmikuuta 1909 Helsinki – 13. huhtikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen mies, joka on tunnettu suuren kokonsa ansiosta. Myllyrinne oli aikanaan Suomen ja Euroopan pisin mies sekä jonkin aikaa myös maailman pisin. Hän oli 247–251,4 senttimetriä pitkä, joskin tiedot vaihtelevat. Yleisemmin Myllyrinteen pituuden kerrotaan olleen 248 senttimetriä. Itse hän sanoi pituutensa olleen esiintymisaikoina 247. Myllyrinteen paino oli 175–180 kilogrammaa ja syli 275 senttimetriä. Hänen rinnanympäryksensä oli 170, kengännumero 58, hatun numero 66 ja paidan numero 52.
Elämä

Myllyrinteen vanhemmat olivat Kankaanpään Vihteljärveltä kotoisin ollut Nestor Manassenpoika Myllyrinne (1881–1968) ja Paltamossa syntynyt Anna Maria Keränen (1880–1958). Lapsuudessaan Myllyrinne asui monissa eri paikoissa, sillä hänen perheensä muutti usein.
Myllyrinne suoritti varusmiespalveluksensa Viipurissa raskaassa tykistörykmentissä. Mennessään sotaväkeen vuonna 1929 hän oli noin 220 senttimetriä pitkä ja hyvin vahva. Armeijan käytyään hän asui Helsingissä. Myllyrinne koki uuden kasvukauden vielä 40-vuotiaana. 1930-luvulla hän kiersi ympäri Eurooppaa showpainijana ja sirkusesiintyjänä, mutta palasi talvisodan syttyessä kotimaahan. Myllyrinne palveli talvi- ja jatkosodan aikana kotirintamalla muun muassa Katajanokalla toimineessa miinapajassa.
Vuodesta 1946 lähtien Myllyrinne asui Järvenpäässä, missä hänellä oli pieni kanala. Viimeiset vuotensa Myllyrinne eli veljensä perheen luona ja kuoli Helsingissä huhtikuussa 1963. Hänet on haudattu Järvenpäähän.
Muistaminen

Myllyrinteen sotilasuraa esitellään Suomen Tykistömuseossa. Hänestä tehdyt vahanuket ovat esillä Järvenpään kirjastotalossa ja Merikarvian Korsumuseossa. Vuonna 2004 Myllyrinne äänestettiin Yleisradion Suuret suomalaiset -äänestyksessä sijalle 12. Vuonna 2011 sai Visions du Reel -festivaaleilla ensi-iltansa Jani Peltosen ohjaama dokumenttielokuva Väinö Myllyrinteestä.
Aiheesta muualla

Kalervo Myllyrinne: Väinö Myllyrinne, Suomen pisin mies
Pitkä mies -dokumentti Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kajaanin Kristuksen kirkastumisen kirkko

| Kristuksen kirkastumisen kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kajaani
Kirkkokunta:  Suomen Ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Oulun hiippakunta
Seurakunta:  Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1959
Suunnittelija:  Ilmari Ahonen
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kajaanin Kristuksen kirkastumisen kirkko on Kainuun ortodoksisen kappeliseurakunnan pääkirkko. Seurakuntaan kuului vuoden 2009 alkaessa noin 1 850 jäsentä. Kirkkoa komistavat suuret bysanttilaistyyliset freskot. Kirkko sijaitsee Kajaanin keskustassa Sammonpuistossa.
Aiheesta muualla

Marjakangas, Terhi: 17 vuotta ja kaksi taiteilijaa – Kajaanin ortodoksikirkko on taideharvinaisuus: ”Mykistävä ja upea”. Yle uutiset 13.2.2017.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Kristuksen kirkastumisen kirkko (Q18659746)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko, ortodoksinen kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Kajaani
katuosoite: Kirkkokatu 17a, 87100 Kajaani
koordinaatit: 64°13′27″N 27°43′36″E﻿ / ﻿64.22424°N 27.7266°E﻿ / 64.22424; 27.7266
Viktoria

| Viktoria |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  22. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Vickie, Vicky
Vastineita eri kielissä:  Victoria, Victoire, Vittoria, Viktorija
Nimen alkuperä:  latinalainen, voitto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viktoria tai Victoria on latinalaisperäinen naisen etunimi. Alun perin kyseessä on voittajaa tarkoittavan miehen­nimen Victorius (Victor) nais­puolinen vastine, mutta myöhemmin se on käsitetty johtuvaksi suoraan voittoa tarkoittavasta latinan sanasta victoria. Victoria oli myös roomalaisten voiton jumalattaren nimi, mutta kristityissä maissa nimen teki alkujaan suosituksi Pyhä Victoria, 300-luvulla Pohjois-Afrikassa elänyt marttyyri ja pyhimys. Nimi on laajalti Euroopassa ollut vanhastaan yleinen, mutta englannin­kielisissä maissa se yleistyi vasta 1800-luvulla, kuningatar Viktorian aikana. Kirjoitettuna Victoria nimi esiintyy muun muassa englannin- ja espanjan­kielisissä maissa, muodossa Viktoria pääasiassa Saksassa ja Pohjoismaissa.
Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä kirjoilla 3 545 Viktoria-nimistä ja 3 871 Victoria-nimistä naista. Nimeä ei kummassakaan muodossa ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Viktorian nimipäivä on 22. maaliskuuta.
Tunnettuja Viktoria- ja Victoria-nimisiä > Kuninkaallisia

Viktoria (1819–1901), Yhdistyneen kuningaskunnan hallitseva kuningatar 1837–1901
Viktoria (1840–1901), Saksan keisarinna, edellisen tytär
Victoria (1868–1935), englantilainen prinsessa, kuningas Edvard VII:n tytär
Victoria (s. 1977), Ruotsin kruununprinsessa
Viktoria (1862–1930), Ruotsin kuningatar, kuningas Kustaa V:n puoliso
Viktoria Eugenie Battenberg (1887–1969), Espanjan kuningatar, kuningas Alfonso III:n puoliso
Victoria Fjodorova, Victoria Melita Saksi-Coburg-Gotha (1876–1936), venäläinen suuriruhtinatar
Viktoria von Hessen-Darmstadt, Victoria Mountbatten (1863–1950), brittiläinen markiisitar, kuningatar Viktorian tyttärentytär
Victoria Kamāmalu (1838–1866), havaijilainen prinsessa, Havaijin pääministeri 1855–1863
Viktoria Luise (1892–1980), saksalainen prinsessa, keisari Vilhelm II:n tytär
Viktoria Saksi-Coburg-Saalfeld (1786–1861), Kentin prinsessa, Ison-Britannian kuningatar Viktorian äiti
Kuvitteellisia henkilöitä

Victoria, päähenkilö Sebastian Schipperin ohjaamassa samannimisessä elokuvassa vuodelta 2015
Victoria, Houkutus-kirjasarjassa esiintyvä kuvitteellinen vampyyri
Victoria Grant, Victoria Grazinski, naiseksi tekeytyneenä miehenä esiintyvä nainen elokuvassa Victor/Vicoria
Victoria Saari, lääketieteen kandidaatti televisiosarjassa Salatut elämät
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viktoria Wikimedia Commonsissa
Universaalien ongelma

Universaalien ongelmalla tarkoitetaan ongelmaa siitä, mikä on mielen yleisten ideoiden, universaalien eli yleiskäsitteiden, suhde partikulaareista eli yksilöolioista koostuvaan mielen ulkopuoliseen todellisuuteen. Vaikka todellisuus koostuukin yksittäisistä olioista, mieli käsittelee niitä abstrakteilla ja universaaleilla käsitteillä. Ongelmana on se, missä määrin mielen käsitteet vastaavat niitä asioita joita ne edustavat.
Universaalien ongelma on vanha metafysiikan ongelma. Antiikin ajalla Platonin kuuluisa ideaoppi oli eräs vastaus ongelmaan. Keskiajalla ongelma oli keskeisellä sijalla varhaisskolastiikan universaalikiistassa. Universaalien ongelman perusasetelma muotoutui tuolloin. Keskiajalta lähtien ongelma on käsitetty ensi sijassa ontologisena ongelmana, jossa keskeisenä on kysymys, onko mielen käsitteillä itsenäinen, objektiivinen olemassaolo ulkoisessa todellisuudessa. Ongelmaan on tarjottu useita ratkaisumalleja, joista merkittävimmät ovat (käsite)realismi, jonka mukaan universaaleja on olemassa; nominalismi, joka kieltää universaalien olemassaolon; sekä konseptualismi, jonka mukaan universaalit ovat mielen käsitteitä.
Ongelma

Universaalit ovat yleisiä tai abstrakteja ominaisuuksia, piirteitä, lajeja tai suhteita, kuten naiseus, sinisyys, eläimyys tai välissä oleminen, jotka voidaan predikoida partikulaareista eli yksilöolioista tai joihin yksilöoliot osallistuvat tai joita ne jakavat. Esimerkiksi Pekalla, Matilla ja Maijalla on yhteinen ominaisuus, se että he ovat ihmisiä — tällöin ihmisenä oleminen tai ihmisyys on heitä yhdistävä universaali. Vaikka monet universaaleista ovat abstrakteja olioita (kuten ihmisyys), kaikki abstraktit oliot eivät kuitenkaan ole välttämättä universaaleja. Esimerkiksi luvuista on mahdollista ajatella, että ne ovat partikulaareja vaikkakin abstrakteja olioita.
Universaalien ongelmaa kutsutaan myös ykseys moneudessa -ongelmaksi. Se nousee yrityksistä selittää ominaisuuksien samankaltaisuus muuten täysin erilaisissa olioissa. Esimerkiksi ruoho, sammakot ja vihreät omenat jakavat vihreyden ominaisuuden. Kuinka tällainen ominaisuuksien ykseys olioiden moneudessa selitetään? Ongelmassa on kyse ennen kaikkea universaalien asemasta ontologiassa. Ovatko ne olemassa itsenäisesti niistä yksilöolioista, joista ne voidaan predikoida? Vai ovatko ne vain käteviä tapoja puhua hyvinkin erilaisista yksittäisistä olioista ja löytää niistä yhtäläisyyksiä? Jos ne ovat olemassa, ovatko ne olemassa jossain erillisessä metafyysisessä todellisuudessa, yksilöolioissa, vai pelkästään ihmisten mielissä?
Ratkaisumalleja

Universaalien ongelmaan on ylätasolla kahdensuuntaisia ratkaisuja: (käsite)realismi ja nominalismi (tai anti-realismi). Konseptualismi eli käsitenominalismi on kuitenkin usein erotettu kolmanneksi ratkaisuvaihtoehdoksi, vaikka se voidaan lukea myös nominalismin alle.
Ratkaisumalleja > Realismi

(Käsite)realismilla tarkoitetaan näkemystä, jonka mukaan universaalit ovat todella olemassa. Realismista on useita erilaisia muotoja. Kaksi merkittävintä ovat äärimmäinen realismi (ns. platoninen realismi) ja maltillinen realismi (ns. aristoteelinen realismi). Platonilaisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä ja ne ovat olemassa itsenäisesti partikulaareista (universalia ante rem, ”universaalit ennen asioita”). Aristoteelisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä, mutta niiden olemassaolo on riippuvaista ne toteuttavista partikulaareista (universalia in rebus, ”universaalit asioissa”).
Eräs klassinen ratkaisu universaalien ongelmaan on realismi sellaisena kuin se esiintyy Platonin keskikauden ajattelussa, jonka keskeisin teos on Valtio. Platonin ratkaisun mukaan jokaista ominaisuutta vastaa idea. Nämä ideat ovat olemassa yksilöllisinä, ajattomina ja täydellisinä entiteetteinä omassa metafyysisessä todellisuudessaan. Platonin ideat vastaavat sitä, mistä on myöhemmin käytetty nimeä universaalit. Jollakin tavalla jonkun värin idea, kuten ’Vihreys’, toteutuu omissa kuvissaan, samalla tavalla kuten prototyyppiä käytetään kopioiden tekemiseen tai kappale jättää varjon. Abstraktimmin esitettynä, yksittäiset väri-ilmentymät (yksittäisen lehden vihreys, sama vihreä sammakossa) osallistuvat samaan ’Vihreän’ ideaan. Platon esitti dialogissaan Parmenides kuitenkin itse useita ongelmia omassa opissaan. Eräs näistä oli myöhemmin kolmannen ihmisen argumenttina tunnettu ongelma.
Nykyfilosofiassa muun muassa Bertrand Russell ja D. M. Armstrong ovat kannattaneet realismia. Realistit esittävät usein, että universaalit täytyy olettaa erillisiksi entiteeteiksi siksi, että vain niiden avulla voidaan selittää tiettyjä ilmiöitä. Esimerkiksi eräs yleinen realistinen argumentti on, että universaalien täytyy olla olemassa, jotta tietyillä yleisillä sanoilla, kuten erilaisilla predikaateilla, olisi merkitys ja jotta lauseet joissa niitä käytetään olisivat tosia tai epätosia. Toinen yleinen argumentti on, että tiedolla täytyy olla joku muuttomaton, yhteinen perusta. Kummatkin argumentit ovat peräisin jo Platonilta.