stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alessandro Plizzari

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 12. maaliskuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Crema, Italia
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 194 cm
Seura
Seura: Pescara
Junioriseurat
: Milan
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016–2022 | Milan | 0 | (0) |
| 2017–2018 | → Ternana (laina) | 19 | (0) |
| 2019–2020 | → Livorno (laina) | 21 | (0) |
| 2020–2021 | → Reggina (laina) | 10 | (0) |
Maajoukkue
| 2015 | Italia U15 | 6 | (0) |
| 2015 | Italia U16 | 3 | (0) |
| 2016 | Italia U17 | 7 | (0) |
| 2016–2018 | Italia U19 | 11 | (0) |
| 2017–2019 | Italia U20 | 9 | (0) |
| 2019– | Italia U21 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. toukokuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. lokakuuta 2020.
Alessandro Plizzari (s. 12. maaliskuuta 2000 Crema) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edusti vuoteen 2022 saakka Milania mutta pelasi lainasopimuksilla muissa seuroissa. Hän on edustanut Italiaa useissa juniorimaajoukkueissa.
Plizzari on Milanin kasvatti. Hänet nostettiin edustusjoukkueen kolmosmaalivahdiksi heinäkuussa 2016. Vuotta myöhemmin heinäkuussa 2017 hän teki Milanin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen ja siirtyi lainasopimuksella Ternanaan kaudeksi 2017–2018. Sittemmin hän pelasi lainalla Livornossa, Regginassa ja Leccessä kunnes siirtyi vuonna 2022 Pescaraan.
Air Antilles

| Air Antilles |
| --- | --- |

 IATA: 3S  –  ICAO: GUY 
Kutsukoodi:  GREEN BIRD
Perustettu:  2002
Laivaston koko:  7
Kohteiden määrä:  14
Tunnuslause:  Changeons d’air!
Solmukohdat:  Pointe-à-Pitren kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Air Guyane Express
Kotipaikka:  Abymes, Guadeloupe
Kanta-asiakasohjelma:  e-Smiles
Yhtiön sivut:  www.airantilles.com
Air Antilles (IATA: 3S, ICAO: GUY, kutsukoodi: GREEN BIRD) on guadeloupelainen lentoyhtiö. Se lentää reittilentoja 14 kohteeseen kotikenttänään Pointe-à-Pitren kansainvälinen lentoasema. Se perustettiin joulukuussa 2012 nimellä Air Antilles Express. Se on Air Guyane Expressin tytäryhtiö.
Kohteet

Huhtikuussa 2017 Air Antilles lensi reittilentoja 14 kohteeseen.
| --- | --- |
  Barbados Christ Church   Dominica Roseau   Dominikaaninen tasavalta Punta Cana  Santo Domingo   Guadeloupe Pointe-à-Pitre (solmukohta)   Haiti Port-au-Prince   Martinique Fort-de-France :   Puerto Rico San Juan   Ranskan Guayana Cayenne   Saint-Barthélemy Saint-Barthélemy   Saint Lucia Castries   Saint Martin /  Sint Maarten Grand Case  Philipsburg   Yhdysvallat Miami
Laivasto

Tammikuussa 2017 Air Antillesin laivastoon kuului seitsemän lentokonetta.
3 ATR 42-500
1 ATR 42-600
1 ATR 72-600 (1 tilauksessa)
2 de Havilland Canada DHC-6-300 Twin Otter
Aiheesta muualla

Air Antillesin kotisivut (englanniksi, ranskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Air Antilles Wikimedia Commonsissa
Air Antillesin ATR 42-500 Martiniquella.
Kristalina Georgieva

| Kristalina Georgieva Кристалина Георгиева |
| --- | --- |
 Georgieva vuonna 2019
Maailmanpankin toimitusjohtaja
 2.1.2017–  
Edeltäjä:  tehtävä perustettu
Maailmanpankkiryhmän pääjohtaja (vt.)
 1.2.2019–8.4.2019  
Edeltäjä:  Jim Yong Kim
Seuraaja:  David Malpass
EU:n budjetista ja henkilöstöasioista vastaava komissaari
 Junckerin komissio 1.11.2014–31.12.2016  
Edeltäjä:  Jacek Dominik
Seuraaja:  Günther Oettinger
EU:n kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaava komissaari
 Barroson komissio 9.2.2010–1.11.2014  
Edeltäjä:  Karel De Gucht
Seuraaja:  Neven Mimica Christos Stylianides
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1953 (ikä 71) Sofia, Bulgaria
Ammatti:  taloustieteilijä
Tiedot
Puolue:  GERB
Kristalina Ivanova Georgieva-Kinova (bulg. Кристалина Иванова Георгиева-Кинова; s. 13. elokuuta 1953 Sofia) on bulgarialainen taloustieteilijä ja poliitikko, joka toimii 1. lokakuuta 2019 alkaen Kansainvälisen valuuttarahaston pääjohtajana. Aikaisemmin hän toimi Maailmanpankkiryhmän virkaatekevänä pääjohtajana. Georgieva oli vuosina 2010–2016 Bulgarian EU-komissaarina, ja Junckerin komissiossa hän oli vuosina 2014–2016 yksi varapuheenjohtajista. Vuonna 2016 Georgieva palasi Maailmanpankkiin, kun hänet valittiin sen ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi. Georgieva valittiin Kansainvälisen valuuttarahaston pääjohtajaksi jatkokaudelle vuonna 2024.
Nuoruus, opinnot ja akateeminen ura

Kristalina Georgieva syntyi Bulgarian Sofiassa vuonna 1953. Georgievan äiti piti kauppaa Sofiassa, ja hänen isänsä toimi rakennusinsinöörinä. Perheeseen kuului Kristalina-tyttären lisäksi myös poika. Kristalina Georgieva on 1800-luvulla eläneen vallankumouksellisen Ivan Karšovskin lapsenlapsenlapsi. Karšovskia pidetään yhtenä nyky-Bulgarian perustajista.
Georgieva valmistui vuonna 1976 poliittisesta taloustieteestä ja sosiologiasta Karl Marxin taloustieteen instituutista. Hän toimi valmistuttuaan instituutissa apulaisprofessorina vuoteen 1993 saakka. Tuona aikana Georgieva muun muassa kirjoitti taloustieteen oppikirjan. Hän erikoistui ympäristötaloustieteeseen ja käsitteli vuonna 1986 valmistuneessa väitöskirjassaan Yhdysvaltain ympäristöpolitiikkaa ja talouskasvua.
Väitöskirjansa jälkeen Georgieva oli vuodet 1987–1988 tutkijatohtorina London School of Economicsissa. Kommunismin kaaduttua Bulgariassa hän sai useita paikkoja vierailevana professorina ja tutkijana. Georgieva oli vuonna 1991 Etelä-Tyynenmeren yliopiston ja Australian kansallisen yliopiston vierailevana professorina ja vierailevana tutkijana Massachusetts Institute of Technologyssä 1991–1992.
Maailmanpankkiryhmän tehtävissä

Georgievan ura alkoi 1990-luvulla suuntautua akateemista maailmasta Maailmanpankkiin, jota hän konsultoi vuonna 1992 Keski- ja Itä-Euroopan ympäristöpolitiikasta. Maailmanpankissa Georgieva aloitti vuonna 1993 saatuaan sieltä työpaikan ympäristötaloustieteilijänä. Hän hoiti tehtävää vuonna 1997, jolloin hänet ylennettiin Itä-Aasian ja Tyynenmeren ympäristöosaston esimieheksi, vastuullaan muun muassa erilaiset alueelliset ympäristöohjelmat. Koko osaston johtoon Georgieva valittiin seuraavana vuonna.
Georgieva nousi vuonna 2000 Maailmanpankkiryhmän ympäristöosaston johtajaksi johtamaan Maailmanpankin ympäristöstrategiaa ja -politiikkaa. Hänestä tuli neljä vuotta myöhemmin Maailmanpankkiryhmän Venäjän-toimintojen johtaja. Vuosina 2007–2008 Georgieva toimi kestävän kehityksen johtajana. Hänen vastuullaan oli muun muassa Maailmanpankin infrastruktuuriin, kaupunkisuunnitteluun, maanviljelyyn sekä ympäristöasioiden ja yhteiskunnallisten asioiden kehittämiseen suunnatut lainat.
Maailmanpankkiryhmän kaikista lainaoperaatioista Georgieva johti peräti 60 prosenttia. Vuosina 2008–2010 Georgieva toimi Maailmanpankkiryhmän varajohtajana ollen linkkinä korkeimman johdon, hallituksen ja valtioiden välillä. Maailmanlaajuisen taantuman edellä vuonna 2008 Georgieva oli keskeisessä asemassa Maailmanpankin hallinnollisessa uudistuksissa.
Bulgarian EU-komissaarina

Bulgaria valitsi vuonna 2010 Georgievan komissaariehdokkaaksi, kun edellinen ehdokas Rumjana Želeva oli saanut kritiikkiä omistuksistaan ja suoriutumisestaan parlamentin kuulemisessa. Georgievasta tuli Barroson toisen komission kansainvälisen yhteistyön, humanitaarisen avun ja kriisinhallinnan komissaari. Hänen alaisuudessaan oli yksi maailman suurimmasta humanitaarisen avun budjeteista. EU-komissaarina Georgievaa pidettiin aktiivisena kriisinhallinnan kehittäjänä ja hän vierailikin useilla kriisialueilla. Hän puolusti muun muassa riippumattomien organisaatioiden asemaa maailman kriisipesäkkeissä.
Georgieva jatkoi komissaarina myös vuonna 2014 aloittaneessa Junckerin komissiossa, jossa hän sai budjetti- ja henkilöstökomissaarin tehtävän. Hän oli myös yksi komission varapuheenjohtajista. Tehtävässään Georgievan vastuulle kuuluivat Euroopan unionin noin 161 miljardin euron budjetin ja noin 33 000 ihmisen henkilöstön valvonta.
Maailmanpankin toimitusjohtaja

Georgieva jätti Junckerin komission kesken sen virkakauden aloittaessaan tammikuussa 2017 Maailmanpankin ensimmäisenä toimitusjohtajana. Georgieva on onnistunut tehtävässään kaksinkertaistamaan pankin pääoman ja näin takaamaan paremmin lainoja kehittyville maille. Maailmanpankki ilmoitti huhtikuussa, että se oli saanut historiansa suurimman rahoituserän, joka oli nostanut pääoman 13 miljardiin dollariin.
Georgieva toimi vuonna 2019 helmikuun alusta huhtikuulle Maailmanpankkiryhmän virkaatekevänä pääjohtajana, kun Kim oli eronnut tehtävästä. Kimin seuraajaksi nimitettiin huhtikuussa David Malpass.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristalina Georgieva Wikimedia Commonsissa
EU:n kansainvälisen yhteistyön, humanitaarisen avun ja kriisinhallinnan komissaari Georgieva kuvattuna Friends of Europen tapahtumassa vuonna 2011.
Aittokallio

Aittokallio voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Aku Aittokallio (s. 1955), suomalainen runoilija
Sami Aittokallio (s. 1992), suomalainen jääkiekkomaalivahti
Tero Aittokallio (s. 1974), suomalainen matemaatikko ja systeemisen laskennallisen lääketieteen professori
Muita

Aittokallio, yksi Saarijärven kaupunginosista
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kroksund

| Kroksund |
| --- | --- |

 Kroksund
 Koordinaatit: 60°04′06″N, 10°17′52″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Buskerud
Kunta:  Hole
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,2 km²
Väkiluku (2022):  342
 – Väestötiheys:  1 710 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroksund on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Se sijaitsee samannimisen salmen länsirannalla. Taajaman pinta-ala on 0,2 neliökilometriä ja asukasluku 342 vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroksund Wikimedia Commonsissa
Alexándreia

| Alexándreia Alexándreian kunta Αλεξάνδρεια Δήμος Αλεξάνδρειας |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Alexándreia
 Koordinaatit: 40°38′N, 22°27′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Imathía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0802
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  473,4 km²
Väkiluku (2011):  41 570
 – Kunnallis­yksikkö:  20 417
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  15 864
 – Kaupunki:  14 821
 – Väestötiheys:  87,81 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  59300
Suuntanumero(t):  23330
Rekisterikilpi:  ΗΜ
 
 www.alexandria.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alexándreia (kreik. Αλεξάνδρεια) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αλεξάνδρειας, Dímos Alexándreias), joka sijaitsee Imathían alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 473,4 neliökilometriä ja väkiluku 41 570. Varsinaisen Alexándreian kaupungin väkiluku on 14 821 (vuonna 2011).
Alexándreian kaupungin nimi oli aiemmin Gidás (Γιδάς). Kaupunki nimettiin uudelleen Aleksanteri Suuren kunniaksi vuonna 1953. Aleksanterin syntymäpaikka sijaitsee lähellä kaupunkia, eikä hänen mukaansa ollut aiemmin nimetty Kreikassa sijaitsevaa kaupunkia. Nykyinen Alexándreian kunta muodostui, kun Alexándreia, Antigonídes, Melíki ja Platý yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Alexándreian kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alexándreia | Alexándreia | Alexándreia | 14 821 |
| Alexándreia | Alexándreia | Nisélli | 653 |
| Alexándreia | Alexándreia | Schoinás | 390 |
| Alexándreia | Kampochóri | Kampochóri | 690 |
| Alexándreia | Loutrós | Exokklísi | 2 |
| Alexándreia | Loutrós | Loutrós | 1 277 |
| Alexándreia | Neochóri | Neochóri | 536 |
| Alexándreia | Nisí | Nisí | 1 379 |
| Alexándreia | Nisí | Sánta | 0 |
| Alexándreia | Vrysáki | Vrysáki | 669 |
Alexándreia: Yhteensä: 20 417
| Antigonídes | Episkopí | Episkopí | 462 |
| Antigonídes | Episkopí | Kalochóri | 232 |
| Antigonídes | Kavásila | Kavásila | 632 |
| Antigonídes | Kefalochóri | Kefalochóri | 604 |
| Antigonídes | Palaió Skyllítsi | Palaió Skyllítsi | 526 |
| Antigonídes | Stavrós | Stavrós | 1 229 |
| Antigonídes | Xechasméni | Rapsomaníki | 206 |
| Antigonídes | Xechasméni | Xechasméni | 544 |
Antigonídes: Yhteensä: 4 435
| Melíki | Agkathiá | Agkathiá | 1 270 |
| Melíki | Agkathiá | Trilofía | 178 |
| Melíki | Kypséli | Kypséli | 376 |
| Melíki | Kypséli | Moní Agíou Athanasíou Sfiníssis (luostari) | 0 |
| Melíki | Melíki | Melíki | 3 116 |
| Melíki | Neókastro | Neókastro | 889 |
| Melíki | Pródromos | Agía Triáda | 279 |
| Melíki | Pródromos | Néos Pródromos | 181 |
| Melíki | Pródromos | Pródromos | 815 |
Melíki: Yhteensä: 7 104
| Platý | Árachos | Árachos | 393 |
| Platý | Kleidí | Kleidí | 1 249 |
| Platý | Koryfí | Koryfí | 1 227 |
| Platý | Koryfí | Palaióchora | 392 |
| Platý | Lianovérgi | Lianovérgi | 1 593 |
| Platý | Plátanos | Plátanos | 630 |
| Platý | Platý | Ergotáxio Loudía | 1 |
| Platý | Platý | Platý | 2 083 |
| Platý | Prasináda | Kydonéa | 213 |
| Platý | Prasináda | Niselloúdi | 137 |
| Platý | Prasináda | Prasináda | 281 |
| Platý | Tríkala | Tríkala | 1 415 |
Platý: Yhteensä: 9 614
Yhteensä: 41 570
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Δήμος Αλεξάνδρειας. Alexándreian kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Keski-Makedonian alue
| --- | --- |
Chalkidikín alueyksikkö:   Aristotélis  Kassándra  Néa Propontída  Polýgyros  Sithonía 
Imathían alueyksikkö:   Alexándreia  Náousa  Véroia 
Kilkíksen alueyksikkö:   Kilkís  Paionía 
Péllan alueyksikkö:   Almopía  Édessa  Pélla  Skýdra 
Pierian alueyksikkö:   Dío-Ólympos  Kateríni  Pýdna-Kolindrós 
Sérresin alueyksikkö:   Amfípoli  Emmanouíl Pappás  Irákleia  Néa Zíchni  Sérres  Sintikí  Visaltía 
Thessaloníkin alueyksikkö:   Ampelókipoi-Meneméni  Chalkidóna  Délta  Kalamariá  Kordelió-Évosmos  Lagkadás  Neápoli-Sykiés  Oraiókastro  Pávlos Melás  Pylaía-Chortiátis  Thermaïkós  Thérmi  Thessaloniki  Vólvi
Koijärvi (Ylöjärvi)

| Koijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°41′45″N, 23°33′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  Kaminoja 
Järvinumero:  35.311.1.048
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130 m  
Rantaviiva:  1,854 km  
Pinta-ala:  9,558 ha  
Saaria:  1 
 fiKoijärvi 
Koijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kyrönlahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130 metriä mpy.
Krokotiilirock

| 20 suosikkia – Krokotiili rock Muska |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Tyylilaji: Poprock
 Levy-yhtiö: Fazer
Muskan muut julkaisut
| Pienet suuret pojat 1993 | 20 suosikkia – Krokotiili rock 1997 | Paha silmä 2001 |
20 suosikkia – Krokotiilirock on suomalaisen rock-laulaja Muskan ensimmäinen kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1997. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmasarjaa.
Kappaleet

Kirjoita postikorttiin (Send Me a Postcard) – 2.42
Krokotiilirock (Crocodile Rock) – 3.51
Hei, on meillä bailut – 2.49
Häämuistojen valssi – 3.44
Sieluni soi – 3.55
Johnny B. Goode – 2.41
Rokkikengät – 3.52
Paha tyttö – 3.42
Senhän sanoo järkikin – 2.15  (Muska & George)
Saapaat – 4.41
Pidä kii – 3.08
Jambalaya – 2.41
Kuuhullu – 3.30
Tää se päivä on – 2.26
Sininen hetki – 3.57
Suru itkee – 3.31
Mulla on uudet rullaluistimet – 2.20
Katsomme tähtiä – 5.08  (Muska & Kirka)
Kaupungin lapsi – 3.29
Yöllinen vieras – 3.31
Alströmin oireyhtymä

Alströmin oireyhtymä on kuurosokeutumista aiheuttava harvinainen oireyhtymä. Se havaittiin ensimmäistä kertaa Ruotsissa vuonna 1959, ja nykyisin tapauksia on maailmanlaajuisesti todettu muutama sata.
Alströmin oireyhtymä periytyy autosomin kautta resessiivisesti. Varhaisiin oireisiin saattaa kuulua mm. poikkeuksellinen valonarkuus. Sokeus ilmenee yleensä ennen viittätoista ikävuotta. Kuulovaurio vaikeutuu, ja lisäksi oireyhtymään liittyy usein 2-tyypin diabetesta ja joskus vaurioita maksassa, munuaisissa ja sydämessä.
Alströmin oireyhtymään liittyvä kuuroutuminen alkaa tavallisesti ennen kymmenen vuoden ikää.
Kotouttaminen ja vieraannuttaminen (käännöstiede)

Kotouttaminen ja vieraannuttaminen ovat käännösstrategioita, joita kääntäjä hyödyntää mukauttaessaan tekstiä kohdekulttuuriin. Kotouttaessa teksti mukautetaan hyvin lähelle kohdekielen kulttuuria, mikä voi johtaa tiedon häviämiseen lähtötekstistä. Vieraannuttaessa lähdetekstin informaatio pyritään säilyttämään ja sen säilymiseksi kohdetekstin konventioita rikotaan tietoisesti.
Käsitteen teoriaa

Ensimmäisenä kotouttamisesta ja vieraannuttamisesta systemaattisena teoriana on puhunut Friedrich Schleiermacher, jonka mukaan kääntäjän ei ole tarkoitus tehdä käännöksestä helposti lähestyttävää vaan lukijan tulee ponnistella ymmärtääkseen tekstiä. Näin kääntäjällä siis on käännöstä tehdessään kaksi mahdollisuutta: joko hän jättää kirjailijan mahdollisimman rauhaan ja liikuttaa lukijaa häntä kohti tai vastavuoroisesti jättää lukijan mahdollisimman rauhaan ja liikuttaa kirjailijaa lukijaa kohti.
Käsitteet on nykyaikana nostanut näkyvästi esiin Lawrence Venuti vuonna 1995 kirjassaan The Translator’s Invisibility: A History of Translation. Venuti toi mukanaan ajatuksen, jonka mukaan kahtiajako kotouttamisen ja vieraannuttamisen välillä oli ideologinen.
Venutin mukaan kotouttava strategia pyyhkii kulttuuriset arvot väkivaltaisesti pois ja hän puhuukin vahvasti vieraannuttavan strategian puolesta. Vieraannuttava strategia auttaa lukijaa tarkastelemaan käännöstä alkuperäiskulttuurin asemasta. Hyvä käännös siis korostaisi lähdetekstin vierasperäisyyttä ja toisi lähdekulttuurin ja hallitsevan kohdekulttuurin väliset erot esiin sen sijaan, että sulauttaisi nämä erot kohdekulttuuriin. Kääntäjän työnä on tuoda esiin kulttuurien väliset taitekohdat, säilyttää niiden merkitykset ja ulkomaisuus ja siirtää ne kohdekieliseen tekstiin. Jokainen askel käännösprosessissa tulisi määritellä lähdekielen kulttuuristen arvojen kautta. Venutikin vaatii kääntämään niin, että lukija joutuu kohtaamaan tekstin vierauden. Vieraannuttaminen voi tapahtua esimerkiksi käyttämällä vähemmistörekisteriä, murteita, slangia tai vieraita sanoja
Siihen, käyttääkö kääntäjä enemmän vieraannuttavaa vai kotouttavaa käännösmenetelmää, vaikuttaa lähdekielen ja kulttuurin status suhteessa kohdekieleen ja -kulttuuriin. Yleensä valta-asemassa olevissa kulttuureissa, kuten angloamerikkalaisessa kulttuurissa, suositaan kotouttavia eli lähdetekstiä kohdekieleen ja -kulttuuriin mukauttavia käännöksiä, kun taas pienissä kulttuureissa ja kielissä vieraannuttava eli Gideon Touryn termein adekvaattinen kääntäminen on tavallisempaa. Sitä kautta vieraita käsitteitä ja ilmauksia, esimerkiksi anglismeja, myös vähitellen omaksutaan kohdekieleen.
Kotouttaminen ja vieraannuttaminen käytännössä

Suomalaisessa kulttuurissa kotouttamisen ja vieraannuttamisen välille ei ole tehty vahvaa rajanvetoa eivätkä todellisen elämän käännösstrategia juuri koskaan edusta kumpaakaan ääripäätä, vaan tekstit sijoittuvat kotouttamisen ja vieraannuttamisen jatkumolle. On kuitenkin huomattava, että kotouttavan käännösstrategian puolestapuhujia on Suomessa käytännössä vähän ja niin Schleirmacher, Venuti kuin muutkin vieraannuttavaa käännöstä suosivat teoreetikot edelleen luovat vieraannuttavalle käännösstrategialle vastastrategian vain jotta voivat hylätä sen saman tien epätoivottavana.
Kun kääntäjä käyttää kotouttavaa strategiaa, hän pyrkii tuottamaan käännöksiä, joissa lähtökielestä ja -kulttuurista peräisin olevat kielelliset, etniset ja ideologiset elementit häivytetään niin, että vastaanottaja-lukija tuntee lukevansa alun perin kohdekulttuurissa kirjoitettua tekstiä. Tekstistä tehdään mahdollisimman sujuvaa ja helppolukuista. Kääntäjä välttää epäidiomaattisia ja arkaaisia ilmauksia, samoin jargonia ja toistoa.
Esimerkiksi Kemppanen on havainnut, että käännetyissä teksteissä on supisuomalaisiin teksteihin verrattuna yhtenä ryhmänä sellaisia avainsanoja, jotka viittaavat interferenssiin: ne ”implikoivat käännösratkaisuja, joita tehdessään kääntäjä on käyttänyt kohdekielelle epätyypillisiä leksikaalisia aineksia.”
Vieraannuttavassa kääntämisessä korostuu niin ikään kääntäjän aktiivinen rooli. Venuti puhuu tässä yhteydessä kääntäjän näkyvyydestä (visibility). Hän korostaa, että käännökseen pitää jättää jälkiä tekstin syntyprosessista ja että kääntäjän pitää tehdä itsensä näkyväksi tekstissään eikä alistua näkymättömän kääntäjän asemaan.
Käsitteet kotouttaminen ja vieraannuttaminen eivät ole aina dikotomisia, eikä niiden välillä ole suoraa jatkumoa, vaan eri tekstien vieraus tai kotoisuus voi vaihdella lukijasta riippuen, mutta myös tekstin osasta toiseen. Mäkisalo ja Kemppanen (2010) toteavat haluavansa pohtia eri tekstien valossa keskeisimpiä käsitteitä, siis niiden kotoisuutta ja vierautta. Mäkisalo ja Kemppainenkaan eivät aseta kotoisen ja vieraan käsitteitä toistensa vastapareiksi, vaan niistä toinen, vieras, on tunnusmerkkinen eli se huomataan, tunnistetaan ja sille osataan luetella erottavia piirteitä. Vieraan rinnalla kotoinen on ”tunnusmerkitön, neutraali lähtökohta”, johon verraten tunnusmerkkistä käsitettä verrataan.
Yhteiskunnassa kulloinkin vallitsevat käsitykset siitä, millainen on hyvä käännös, vaikuttavat kääntämisen tapaan. Myös vieraan kulttuurin tuntemus vaikuttaa siihen, mitä on kotoutettava ja mikä voidaan säilyttää: 1900-luvun alun kirjallisuudessa kotoutettiin monet kulttuurisidonnaiset elementit, jotka nykyään jätetään kääntämättä. Esimerkiksi Johanna Spyrin Heidi-tyttökirjassa die Alp on käännetty ensimmäisessä suomennoksessa vuodelta 1907 kotoisasti sanalla tunturi, mutta 1964 ilmestyneessä suomennoksessa puhutaan Alpeista. Kääntämisen tavat ja normit ovat siis sidoksissa aikaan ja yhteiskuntaan.
Teoria Suomessa

Suomessa tunnetuimpia tehtyjä tutkimuksia on Riitta Oittisen tutkimus kotouttavista ja vieraannuttavista käännösstrategioista Lewis Carrollin Alice’s Adventures in Wonderland kolmesta suomennoksesta, Anni Swanin, Kirsi Kunnaksen ja Alice Martinin versioista. Teoksessaan Liisa, Liisa ja Alice Oittinen pohtii ajan ja kääntämisen välistä yhteyttä ja miten kääntäjän työhön vaikuttavat niin kielen käytön kuin kääntäjän työkalujenkin muuttuminen. Näiden näkökulmien myötä Oittinen tuo esiin muun muassa sen, mitä kotouttaminen ja vieraannuttaminen kertovat omasta ajastaan ja miten niistä voi päätellä mikä tekstin kohdeyleisö on tai miksi käännökset ovat syntyneet juuri kyseisenä aikana.
Alströmer

Jonas Alströmer, ruotsalaisen teollisuuden edistäjä
Claes Alströmer
Alströmer oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1938 ja vapaaherrallinen suku numero 302. Suku on kotoisin Alignäsistä, jossa Thore Carlsson (1652–1702) oli köyhä porvari.
Suvun tunnettuja jäseniä olivat:
Jonas Alström (1685–1761), joka vuonna 1731 aateloitiin nimellä Alströmer. Alströmer oleskeli nuorena Lontoossa ja palattuaan takaisin 1724 Ruotsiin hän perusti synnyinkaupunkiinsa kutomatehtaan. Sen lisäksi Alströmer toimi mm. tupakkatehtailijana sekä kirjailijana. Hänet aateloitiin vuonna 1751.
Patrick Alströmer (1733–1804). Hän toimi tehtailijana sekä kauppiaana sekä harrasti tieteitä. Alströmer toimi Itä-Intian kauppakomppanian johtajana 1777. Hänet korotettiin vapaaherraksi vuonna 1778.
Claes Alströmer (1736–1794) korotettiin vapaaherraksi vuonna 1778. Hän matkusteli laajasti ja toi Pohjois-Amerikasta kasveja Linnélle, joka nimesi yhden kukista Alströmerin mukaan nimellä Alstroemaria Peregrina.