stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Silta
Sillan osat

Sillan rakenteet voidaan karkeasti jakaa päällys- ja alusrakenteisiin. Päällysrakenteiden tehtävänä on siirtää kuormat silta-aukon yli alusrakenteille, joiden tehtävänä on siirtää kuormat eteenpäin kantavalle maaperälle. Päällysrakenteeseen kuuluvat kannatin- ja kansirakenne sekä varusteet ja laitteet. Alusrakenteisiin kuuluvat paalut, maatuet, välituet, kantamuurit holvi- ja kaarisilloissa, pylonit köysisilloissa ja peruslaatat kehäsilloissa.
Siltatyyppejä ja nimityksiä

Palkkisilta on silta, jossa kantavana vaakarakenteena ovat pituussuuntaiset palkit (puuta, teräsbetonia, terästä) ja näiden päällä varsinainen pintarakenne. Palkit kannatetaan päistään päätymuureilla ja mahdollisesti väliltä pilareilla tai silta-arkuilla.
Kotelopalkkisilta on silta, jossa kantavana vaakarakenteena on sillan koko profiili: silta on yleensä suorakulmaisen profiilin muotoinen teräsbetonirakenne. Kotelomaisuuden ansioista silta toimii rakennusteknisesti kuten palkki. Silta kannatetaan päistään päätymuureilla ja mahdollisesti väliltä pilareilla tai silta-arkuilla.
Ristikkosilta tai ristikkopalkkisilta on silta, jossa kantavana rakenteena toimivat teräsprofiileista niitatut tai hitsatut ristikkorakenteet tai puinen ristikko. Tavallisesti yksi ristikkorakenne muodostaa yhden jänteen, joka tuetaan päistään. Pitkiin siltoihin käytetään useita ristikoita, joiden välissä on tukipilarit. Monet rautatiesillat ovat ristikkosiltoja.
Laattasillan kantava vaakarakenne on massiivinen laatta, yleensä teräsbetonia. Laatta kannatetaan päistään päätymuureilla ja mahdollisesti väliltä pilareilla tai silta-arkuilla.
Holvisilta muodostuu yhdestä tai useammasta peräkkäisestä holvikaaresta.
Kaarisillan kantava rakenne on palkkimainen kaari.
Riippusiltaa kannattavat pystysuorat pylonit, joihin sillan kansirakenteet on ripustettu. Pylonilta toiselle voi kulkea kannatinvaijeri, johon varsinaiset kannen pystysuorat ripustusvaijerit on kiinnitetty.
Vinoköysisillassa kannattavat pystysuorat pylonit, joihin sillan kansirakenteet on ripustettu vinoilla teräsvaijereilla tai -tangoilla.
Ansassilta on vanha puinen siltatyyppi, jossa kantta kannattavat joko tukiansaat alapuolelta tai riippuansaat yläpuolelta; myös yhdistelmiä esiintyy
Putkisilta on joko aaltoteräslevystä tehty silta tai teollisuudessa käytettävä putkien kannatinrakenne
Ponttonisilta on silta joka kelluu joko erillisten ponttonien päällä, tai on rakennettu veneiden päälle.
Renkkusilta on puurakenteinen tiesilta, usein tilapäinen tai helposti purettava.
Rullasillan kansi liikkuu pituussuunnassa kiskoilla pyörien varassa ja silta voidaan tarvittaessa siirtää syrjään ja vetää sitten taas paikalleen. Rullasiltoja on käytetty lähinnä kanavien ylittämiseen.
Maasilta eli viadukti on siltarakennelma, joka ei ylitä vesistöä, vaan johtaa laakson tai muun maaston syvennyksen ylitse
Rautatiesilta on yleisnimitys sillalle, jota käyttää rautatieliikenne. Ratasilta on rautatiesilta, joka ylittää maastoesteen tai vesistön.
Risteyssilta on kahden tien eritasoliittymässä yli menevän tien sillan nimitys.
Ylikulkusilta on kyseessä silloin, jos tiesilta ylittää rautatien, metroradan tai raitiotien.
Alikulkusilta on ratasilta, joka ylittää ajoneuvoliikenteelle tarkoitetun kadun tai tien.
Polkusilta on vesiesteen ylittämiseen tarkoitettu tilapäinen tai pysyvä silta, usein käytössä retkeilyyn tarkoitettujen reittien varrella. Pioneerien perustehtäviin kuuluu polkusiltojen rakentaminen joukkojen siirtymisten yhteydessä. Suunnistukseen tarkoitetuissa kartoissa erotetaan erikseen tiestöön liittyvät ja liittymättömät polkusillat.
Suomen pisimmät sillat

| Silta | Kokonaispituus (m) | Sijainti | Valmistumisvuosi | Siltatyyppi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kruunuvuorensilta | 1 228 | Helsinki | rakenteilla, tavoite 2025 | vinoköysisilta |
| Raippaluodon silta | 1 045 | Mustasaari | 1997 | vinoköysisilta |
| Tähtiniemen silta | 924 | Heinola | 1993 | vinoköysisilta |
| Kärkistensalmen silta | 788 | Korpilahti | 1997 | vinoköysisilta |
| Puumalansalmen silta | 781 | Puumala | 1995 | liittopalkkisilta |
| Huikun silta | 767 | Oulu | rakenteilla, tavoite 2026 | liittopalkkisilta |
| Riutun silta | 737 | Oulu | rakenteilla, tavoite 2025 | palkkisilta |
| Vekaransalmen silta | 639 | Sulkava | 2019 | palkkisilta |
| Lapinlahden silta | 599 | Helsinki | 1965 | kotelopalkkisilta |
| Jännevirran silta | 577 | Siilinjärvi | 2018 |  |
| Joutsensilta | 560 | Oulu | 1996 | liittopalkki- ja laattasilta |
| Mansikkakosken silta | 557 | Imatra | 1971 | kotelopalkkisilta |
| Kytömaan rautatieristeyssilta | 557 | Tuusula | 2005 |  |
| Piijoen ratasilta | 553 | Helsinki | 1974 |  |
| Luhdanmäen rautatiesilta | 548 | Hollola–Orimattila | 2006 | kotelopalkkisilta |
| Suvantokadun silta | 542 | Joensuu | 1974 |  |
| Laitaatsalmen pohjoinen silta | 497 | Savonlinna | 2017 |  |
| Tervolan silta | 494 | Tervola | 1975 |  |
| Laitaatsalmen eteläinen silta | 492 | Savonlinna | 2018 |  |
| Junatien metrosilta | 481 | Helsinki | 1975 |  |
| Kirjavanjärven silta | 481 | Vihti | 1976 |  |
| Kuokkalan silta | 480 | Jyväskylä | 1989 |  |
| Kaitaisten silta | 477 | Taivassalo | 1982 |  |
| Lövön silta | 473 | Kemiönsaari | 2011 |  |
| Tattarisuon silta | 470 | Helsinki | 1970 |  |
| Komminselän silta | 461 | Varkaus | 1972 |  |
| Aavasaksan silta | 459 | Ylitornio–Ylitornion kunta | 1965 |  |
| Pekkalan silta | 453 | Joensuu | 1983 |  |
| Kyrönsalmen pohjoinen silta | 435 | Savonlinna | 2000 |  |
| Kyrönsalmen eteläinen silta | 435 | Savonlinna | 2011 |  |
| Luukkaansalmen silta | 433 | Lappeenranta | 1989 |  |
| Merihaansilta | 422 | Helsinki | rakenteilla, tavoite 2025 | laattasilta |
| Hepojokilaakson silta | 411 | Kaarina | 1994 |  |
Maailman pisimmät sillat

Maailman pisin silta on Danyang–Kunshan-silta Kiinassa Nanjingin ja Shanghain välillä. Se on vuonna 2011 avattu 164,8 kilometriä pitkä maasilta, jolla kulkee osa Pekingin ja Shanghain välisestä suurnopeusrautatiestä. Myös maailman pisin merisilta, Hongkong–Zhuhai–Macao-silta, sijaitsee Kiinassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta siltoja Suomessa Wikimedia Commonsissa
Holvisilta hakatusta kivestä Tokiossa Japanissa
Katettu silta Guizhoun maakunnassa Kiinassa
Vääksyn kanavan yli kulkee avattava silta.
Könkämäenon ylittävä Peeran riippusilta Enontekiöllä, Keinovuopion suuntaan
Alakestilän arboretumin silta Limingassa
Puinen polkusilta Koivujoen yli Ylikiimingissä.
Ristikkosilta Kankaanpään Ala-Honkajoella
Ketonahkajäkälä

| Ketonahkajäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Nahkajäkälät Peltigerales
Heimo::  Nahkajäkälät Peltigeraceae
Suku::  Nahkajäkälät Peltigera
Laji::  neckeri
Kaksiosainen nimi
 Peltigera neckeri  Hepp ex Müll. Arg. 
Katso myös
   Ketonahkajäkälä Wikispeciesissä   Ketonahkajäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ketonahkajäkälä (Peltigera neckeri) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on siniharmaa, huopakarvaton, kiiltävä sekä sileä. Alapinta on reunoilta valkea. Liuskat ovat noin 0,5–1,5 senttimetriä leveitä. Kasvaa paljaalla maalla, ketojen sammalikoissa, lehtipuiden tyvillä ja ravinteikkailla paikoilla.
Ketonahkajäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy tenuioriinia (C26H24O10), metyyligyroforaattia (C25H22O10), gyroforahappoa (C24H20O10) ja triterpenoideja, kuten zeoriinia (C30H52O2) ja dolikorritsiinia (C32H54O3).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Ketonahkajäkälä (Peltigera neckeri)
Luopiosten kasvisto: Ketonahkajäkälä (Peltigera neckeri)
UniProt: Taxonomy - Peltigera neckeri (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Peltigera neckeri (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Peltigera neckeri (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Peltigera neckeri (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10682828  Wikispecies: Peltigera neckeri  BioLib: 166115  CoL: 76F7Z  GBIF: 3424070  iNaturalist: 69729  IndexFungorum: 106337  IRMNG: 11162353  ITIS: 191239  MycoBank: 106337  NatureServe: 2.125651  NBN: NHMSYS0020990738  NCBI: 78475  NZOR: c4c5f134-009c-4baf-a28f-e397dac27547  Observation.org: 18134  Open Tree of Life: 877312  PLANTS: PENE11  SpeciesFungorum: 106337  Laji.fi: MX.66316
Luettelo Eurajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Eurajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää  Eurajoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Eurajokeen on liitetty Luvian kunta vuoden 2017 alusta.
Keihäänheitto

| Keihäänheitto |
| --- | --- |
 Eric Lemming heittää keihästä Lontoon olympialaisissa 1908.
Miesten ennätykset
Maailmanennätys:   Jan Železný  98,48 m (1996)
Olympiaennätys:   Arshad Nadeem 92,97 m (2024)
Naisten ennätykset
Maailmanennätys:   Barbora Špotáková 72,28 m (2008)
Olympiaennätys:   Osleidys Menéndez 71,53 m (2004)
Keihäänheitto on yleisurheilulaji, jossa heitetään urheilukeihästä.
Keihäänheitto oli mukana jo antiikin viisiottelussa. Laji oli nykyajan olympialaisten virallisena kisalajina ensi kertaa vuonna 1906. Entisaikoina keihäässä kilpailtiin paitsi pituusheitossa, myös tarkkuusheitossa ja kahden käden yhteistuloksessa.
Heittopaikka ja välineet

Keihäänheiton vauhdinottorata on vähintään 30 metrin pituinen, ja suositeltu vähimmäispituus on 36,50 metriä. Leveydeltään rata on 4 metriä. Radan päässä on 8 metrin säteellä vedetty kaari, jonka takana heittäjän on pysyttävä. Alastulosektori on valkoisin viivoin rajattu alue, jonka sektorin kulma on 28,96 astetta.
Miesten keihäs painaa 800 grammaa, naisten 600 grammaa, 19-vuotiaiden poikien 800 grammaa, 17-vuotiaiden poikien 700 grammaa, 19-vuotiaiden tyttöjen 600 grammaa ja 17-vuotiaiden tyttöjen 500 grammaa. Pituudeltaan miesten keihäs on 260–270 senttimetriä, naisten 220–230 senttimetriä. Keihään osat ovat varsi, metallikärki ja narukierre. Keihäs valmistetaan metallista tai muusta sopivasta materiaalista, ja se voi olla ontto tai umpinainen. Varren pinta on sileä.
Heittosuoritus

Heittäjä ei saa pitää käsinettä, teipata sormiaan yhteen tai käyttää mitään apuvälinettä. Keihästä on pidettävä kiinni yhdellä kädellä narukierteestä. Heitto on suoritettava olkapään tai heittokäsivarren yläpuolitse. Keihään on osuttava maahan kärki edellä.
Vauhdinoton alussa heittäjä pitelee keihästä heittokädessään keihäänkärki eteenpäin alaviistoon osoittaen. Juostessaan hän vetää heittokätensä suoraksi taakse ja nostaa keihään sen lentoradan mukaiseen asentoon kärki yläviistoon. Hartiat kääntyvät 90 astetta keihään puoleiselle sivulle, mutta lantio osoittaa yhä eteenpäin.
Heittäjä ottaa muutaman ristiaskeleen eli astuu heittokäden puoleisella jalallaan toisen jalan eteen. Ristiaskelilla heittäjä siirtää alavartalonsa ylävartalon edelle ja kallistaa ylävartaloa taaksepäin. Hän vetää hartiansa ja heittokätensä mahdollisimman taakse. Viimeisellä askeleellaan heittäjä astuu heittokättä vastakkaisen jalan kantapäällään pitkälle eteen, jolloin tämän jalan puoli hänen lantiostaan on edessä ja toinen puoli takana. Takimmainen jalka kääntyy sivulle ja taipuu hiukan polvesta.
Heittovaiheessa keihään puoleinen polvi kiertyy voimakkaasti heiton suuntaan ja pakottaa lantion kääntymään samansuuntaisesti. Sen jälkeen kääntyy rinta, jonka heittäjä työntää heiton suuntaan. Näin heittäjän kehosta tulee jousen muotoinen. Heittokäsi sivaltaa nopeasti eteenpäin heittäjän hartioiden yli kuin ruoskan kärki. Keho liikkuu eteenpäin ja ylöspäin suorana olevan tukijalan yli. Heittäjä päästää keihäästä irti päänsä yläpuolella. Hän pysäyttää vauhtinsa iskemällä heittokäden puoleisen jalkansa rataan.
Keihäänheiton suorituksessa ihmisen keho joutuu hetkeksi äärimmäisen rasituksen kohteeksi. Täysin luonnottomaan asentoon taipuneen kehon niveliin ranteessa, kyynärpäässä, selässä, lantiossa, lonkissa ja jaloissa kohdistuu heittovaiheessa niin suuria voimia, että lähes kaikki huipputason keihäänheittäjät kärsivätkin uransa aikana leikkaushoitoa vaativista loukkaantumisista.
Heitto mitataan keihään metallikärjen kohdasta heittokaaren sisäreunaan kohti heittokaaren ympyrän keskipistettä. Tulos merkitään yhden senttimetrin tarkkuudella alaspäin pyöristäen.
Kilpailumuoto

Keihäänheiton arvokilpailujen finaaleissa on yleensä mukana 12 heittäjää. Kolmen kierroksen jälkeen kahdeksan parasta saa heittää vielä kolme heittokierrosta. Pisimmän sääntöjen mukaisen heiton tehnyt on kilpailun voittaja.
Keihäänheitto arvokilpailuissa

Keihäänheitto on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1908 olympialaisista lähtien. Naisten keihäs tuli olympialaisten ohjelmaan vuonna 1932. Parhaiten arvokisojen keihäänheittokilpailuissa ovat menestyneet Suomi, Ruotsi, Norja, Tšekki, Saksa ja Neuvostoliitto.
Maailmanennätykset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Jan Železný |  CZE | 98,48 | 25. toukokuuta 1996 | Jena, Saksa |
| Naiset | Barbora Špotáková |  CZE | 72,28 | 13. syyskuuta 2008 | Stuttgart, Saksa |
| Juniorit M (U20) | Neeraj Chopra |  IND | 86,48 | 23. heinäkuuta 2016 | Bydgoszcz, Puola |
| Juniorit N (U20) | Yulenmis Aguilar |  CUB | 63,86 | 2. elokuuta 2015 | Edmonton, Kanada |
| Pojat (700 g) (U18) | Braian Toledo |  ARG | 89,34 | 6. maaliskuuta 2010 | Mar del Plata, Argentiina |
| Tytöt (500 g) (U18) | Adriana Vilagoš |  SRB | 70,10 | 14. elokuuta 2021 | Kraljevo, Serbia |
Maailmanennätykset > Miesten maailmanennätyksen kehitys > Vanha keihäsmalli

| Tulos | Nimi | Maa | Pvm | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 62,32 | Eric Lemming |  SWE | 29. syyskuuta 1912 | Tukholma, Ruotsi |
| 63,29 | Jonni Myyrä |  FIN | 5. heinäkuuta 1914 | Malmö, Ruotsi |
| 64,81 | Jonni Myyrä |  FIN | 18. heinäkuuta 1915 | Lappeenranta |
| 65,55 | Jonni Myyrä |  FIN | 13. heinäkuuta 1919 | Savitaipale |
| 66,10 | Jonni Myyrä |  FIN | 24. elokuuta 1919 | Tukholma, Ruotsi |
| 66,62 | Gunnar Lindström |  SWE | 12. joulukuuta 1924 | Eksjö, Ruotsi |
| 67,31 | Gunnar Lindström |  SWE | 20. syyskuuta 1925 | Oslo, Norja |
| 68,55 | Jonni Myyrä |  FIN | 27. syyskuuta 1925 | Richmond, Virginia, Yhdysvallat |
| 69,88 | Eino Penttilä |  FIN | 1. lokakuuta 1927 | Viipuri |
| 71,01 | Erik Lundqvist |  SWE | 15. elokuuta 1928 | Tukholma, Ruotsi |
| 71,57 | Matti Järvinen |  FIN | 8. elokuuta 1930 | Viipuri |
| 71,70 | Matti Järvinen |  FIN | 17. elokuuta 1930 | Tampere (Pyynikin urheilukenttä) |
| 71,88 | Matti Järvinen |  FIN | 31. elokuuta 1930 | Vaasa |
| 72,93 | Matti Järvinen |  FIN | 14. syyskuuta 1930 | Viipuri |
| 74,02 | Matti Järvinen |  FIN | 27. kesäkuuta 1932 | Turku |
| 74,28 | Matti Järvinen |  FIN | 25. toukokuuta 1933 | Mikkeli |
| 74,61 | Matti Järvinen |  FIN | 7. kesäkuuta 1933 | Vaasa |
| 76,10 | Matti Järvinen |  FIN | 15. kesäkuuta 1933 | Helsinki |
| 76,66 | Matti Järvinen |  FIN | 7. syyskuuta 1934 | Torino, Italia |
| 77,23 | Matti Järvinen |  FIN | 18. kesäkuuta 1936 | Helsinki |
| 77,87 | Yrjö Nikkanen |  FIN | 25. elokuuta 1938 | Kymi |
| 78,70 | Yrjö Nikkanen |  FIN | 16. lokakuuta 1938 | Kotka |
| 80,41 | Franklin Held |  USA | 8. elokuuta 1953 | Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 81,29 | Bill Miller |  USA | 21. elokuuta 1954 | Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 81,29 | Franklin Held |  USA | 21. toukokuuta 1955 | Modesto, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 81,75 | Franklin Held |  USA | 21. toukokuuta 1955 | Modesto, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 83,56 | Soini Nikkinen |  FIN | 24. kesäkuuta 1956 | Kuhmoinen |
| 83,66 | Janusz Sidło |  POL | 30. kesäkuuta 1956 | Milano, Italia |
| 85,71 | Egil Danielsen |  NOR | 26. marraskuuta 1956 | Melbourne, Australia |
| 86,04 | Al Cantello |  USA | 5. kesäkuuta 1959 | Compton, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 86,74 | Carlo Lievore |  ITA | 1. kesäkuuta 1961 | Milano, Italia |
| 87,12 | Terje Pedersen |  NOR | 1. heinäkuuta 1964 | Oslo, Norja |
| 91,72 | Terje Pedersen |  NOR | 2. syyskuuta 1964 | Oslo, Norja |
| 91,98 | Jānis Lūsis |  URS | 23. kesäkuuta 1968 | Saarijärvi |
| 92,70 | Jorma Kinnunen |  FIN | 18. kesäkuuta 1969 | Tampere (Ratinan stadion) |
| 93,80 | Jānis Lūsis |  URS | 6. heinäkuuta 1972 | Tukholma, Ruotsi |
| 94,08 | Klaus Wolfermann |  BRD | 5. toukokuuta 1973 | Leverkusen, Saksan liittotasavalta |
| 94,58 | Miklós Németh |  HUN | 26. heinäkuuta 1976 | Montreal, Kanada |
| 96,72 | Ferenc Paragi |  HUN | 23. huhtikuuta 1980 | Tata, Unkari |
| 99,72 | Tom Petranoff |  USA | 15. toukokuuta 1983 | Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat |
| 104,80 | Uwe Hohn |  DDR | 20. heinäkuuta 1984 | Itä-Berliini, Saksan demokraattinen tasavalta |
Maailmanennätykset > Miesten maailmanennätyksen kehitys > Nykyinen keihäsmalli

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 85,74 | Klaus Tafelmeier |  BRD | 20. syyskuuta 1986 | Como, Italia |
| 87,66 | Jan Železný |  TCH | 31. toukokuuta 1987 | Nitra, Tšekkoslovakia |
| 89,10 | Patrik Bodén |  SWE | 24. maaliskuuta 1990 | Austin, Texas, Yhdysvallat |
| 89,58 | Steve Backley |  GBR | 2. heinäkuuta 1990 | Tukholma, Ruotsi |
| 89,66* | Jan Železný |  TCH | 14. heinäkuuta 1990 | Oslo, Norja |
| 90,98* | Steve Backley |  GBR | 20. heinäkuuta 1990 | Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 91,98* | Seppo Räty |  FIN | 6. toukokuuta 1991 | Shizuoka, Japani |
| 96,96* | Seppo Räty |  FIN | 2. kesäkuuta 1991 | Punkalaidun |
| 91,46 | Steve Backley |  GBR | 25. tammikuuta 1992 | Auckland, Uusi-Seelanti |
| 95,54 | Jan Železný |  CZE | 6. huhtikuuta 1993 | Pietersburg, Etelä-Afrikka |
| 95,66 | Jan Železný |  CZE | 29. elokuuta 1993 | Sheffield, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 98,48 | Jan Železný |  CZE | 25. toukokuuta 1996 | Jena, Saksa |

* jälkikäteen käytöstä poistettu keihäsmalli.
Maailmanennätykset > Naisten maailmanennätyksen kehitys > Nykyinen keihäs

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 67,09 | Mirela Maniani |  GRE | 28. elokuuta 1999 | Sevilla, Espanja |
| 68,22 | Trine Solberg-Hattestad |  NOR | 30. kesäkuuta 2000 | Rooma, Italia |
| 69,48 | Trine Solberg-Hattestad |  NOR | 28. kesäkuuta 2000 | Oslo, Norja |
| 71,54 | Osleidys Menéndez |  CUB | 1. heinäkuuta 2001 | Rethymnon, Kreikka |
| 71,70 | Osleidys Menéndez |  CUB | 14. elokuuta 2005 | Helsinki, Suomi |
| 72,28 | Barbora Špotáková |  CZE | 13. syyskuuta 2008 | Stuttgart, Saksa |
Maanosien ennätykset

Lähde:WA
Maanosien ennätykset > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanosa | Tulos | Heittäjä | Paikka | Aika |
| Aasia | 91,36 | Chao-Tsun Cheng  | Taipei | 26. elokuuta 2017 |
| Afrikka | 92,72 | Julius Yego  | Peking | 26. elokuuta 2015 |
| Etelä-Amerikka | 84,70 | Edgar Baumann  | San Marcos | 17. lokakuuta 1999 |
| Eurooppa | 98,48 | Jan Železný  | Jena | 25. toukokuuta 1996 |
| Oseania | 89,02 | Jarrod Bannister  | Brisbane | 29. helmikuuta 2008 |
| Pohjois-, Keski-Amerikka ja Karibia | 93,07 | Anderson Peters  | Doha | 13. toukokuuta 2022 |
Maanosien ennätykset > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maanosa | Tulos | Heittäjä | Paikka | Aika |
| Aasia | 67,98 | Lü Huihui  | Shenyang | 2. elokuuta 2019 |
| Afrikka | 69,35 | Sunette Viljoen  | New York | 9. kesäkuuta 2012 |
| Etelä-Amerikka | 63,84 | Flor Ruiz  | Cali | 25. kesäkuuta 2016 |
| Eurooppa | 72,28 | Barbora Špotáková  | Stuttgart | 13. syyskuuta 2008 |
| Oseania | 68,92 | Kathryn Mitchell  | Gold Coast | 11. huhtikuuta 2018 |
| Pohjois-, Keski-Amerikka ja Karibia | 71,70 | Osleidys Menéndez  | Helsinki | 14. elokuuta 2005 |
Kymmenen pisintä heittoa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 98,48 | Jan Železný |  CZE | 25. toukokuuta 1996 | Jena, Saksa |
| 2. | 97,76 | Johannes Vetter |  GER | 6. syyskuuta 2020 | Chorzów, Puola |
| 3. | 96,29 | Johannes Vetter |  GER | 29. toukokuuta 2021 | Chorzów, Puola |
| 4. | 95,66 | Jan Železný |  CZE | 29. elokuuta 1993 | Sheffield, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 5. | 95,54 | Jan Železný |  CZE | 6. huhtikuuta 1993 | Pietersburg, Etelä-Afrikka |
| 6. | 95,34 | Jan Železný |  CZE | 29. elokuuta 1993 | Sheffield, Yhdistynyt kuningaskunta |
| 7. | 94,84 | Johannes Vetter |  GER | 6. syyskuuta 2020 | Chorzów, Puola |
| 8. | 94,64 | Jan Železný |  CZE | 31. toukokuuta 1996 | Ostrava, Tšekki |
| 9. | 94,44 | Johannes Vetter |  GER | 11. heinäkuuta 2017 | Luzern, Sveitsi |
| 10. | 94,24 | Johannes Vetter |  GER | 29. toukokuuta 2021 | Chorzów, Puola |

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 72,28 | Barbora Špotáková |  CZE | 13. syyskuuta 2008 | Stuttgart, Saksa |
| 2. | 71,70 | Osleidys Menéndez |  CUB | 14. elokuuta 2005 | Helsinki, Suomi |
| 3. | 71,58 | Barbora Špotáková |  CZE | 2. syyskuuta 2011 | Daegu, Etelä-Korea |
| 4. | 71,54 | Osleidys Menéndez |  CUB | 1. heinäkuuta 2001 | Réthymno, Kreikka |
| 5. | 71,53 | Osleidys Menéndez |  CUB | 27. elokuuta 2004 | Ateena, Kreikka |
| 6. | 71,42 | Barbora Špotáková |  CZE | 21. elokuuta 2008 | Peking, Kiina |
| 7. | 71,40 | Maria Andrejczyk |  POL | 9. toukokuuta 2021 | Split, Kroatia |
| 8. | 70,53 | Marija Abakumova |  RUS | 1. syyskuuta 2013 | Berliini, Saksa |
| 9. | 70,20 | Christina Obergföll |  GER | 23. kesäkuuta 2007 | München, Saksa |
| 10. | 70,03 | Christina Obergföll |  GER | 14. elokuuta 2005 | Helsinki, Suomi |
Kymmenen parasta heittäjää

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 98,48 | Jan Železný |  CZE | 25. toukokuuta 1996 | Jena, Saksa |
| 2. | 97,76 | Johannes Vetter |  GER | 6. syyskuuta 2020 | Chorzów, Puola |
| 3. | 93,90 | Thomas Röhler |  GER | 5. toukokuuta 2017 | Doha, Qatar |
| 4. | 93,09 | Aki Parviainen |  FIN | 26. kesäkuuta 1999 | Kuortane, Suomi |
| 5. | 93,07 | Anderson Peters |  GRN | 13. toukokuuta 2022 | Doha, Qatar |
| 6. | 92,97 | Arshad Nadeem |  PAK | 8. elokuuta 2024 | Pariisi, Ranska |
| 7. | 92,72 | Julius Yego |  KEN | 26. elokuuta 2015 | Peking, Kiina |
| 8. | 92,61 | Sergei Makarov |  RUS | 30. kesäkuuta 2002 | Sheffield, Iso-Britannia |
| 9. | 92,60 | Raymond Hecht |  GER | 21. heinäkuuta 1995 | Oslo, Norja |
| 10. | 92,06 | Andreas Hofmann |  GER | 2. kesäkuuta 2018 | Offenburg, Saksa |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 72,28 | Barbora Špotáková |  CZE | 13. syyskuuta 2008 | Stuttgart, Saksa |
| 2. | 71,70 | Osleidys Menéndez |  CUB | 14. elokuuta 2005 | Helsinki, Suomi |
| 3. | 71,40 | Maria Andrejczyk |  POL | 9. toukokuuta 2021 | Split, Kroatia |
| 4. | 70,53 | Marija Abakumova |  RUS | 1. syyskuuta 2013 | Berliini, Saksa |
| 5. | 70,20 | Christina Obergföll |  GER | 23. kesäkuuta 2007 | München, Saksa |
| 6. | 69,48 | Trine Solberg-Hattestad |  NOR | 28. heinäkuuta 2000 | Oslo, Norja |
| 7. | 69,35 | Sunette Viljoen |  RSA | 9. kesäkuuta 2012 | New York, Yhdysvallat |
| 8. | 69,19 | Christin Hussong |  GER | 30. toukokuuta 2021 | Chorzów, Puola |
| 9. | 68,92 | Kathryn Mitchell |  AUS | 11. huhtikuuta 2018 | Gold Coast, Australia |
| 10. | 68,43 | Sara Kolak |  CRO | 6. heinäkuuta 2017 | Lausanne, Sveitsi |