stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Assassin’s Creed (pelisarja)

| Assassin’s Creed |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ubisoft Montreal Griptone Games
Julkaisija:  Ubisoft
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Alusta:  Nintendo DS, Microsoft Windows, OS X, PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation 5, PlayStation Portable, PlayStation Vita, Wii U, Nintendo Switch, Xbox 360, Xbox One, Xbox Series X/S, mobiili
Ensijulkaisu:  Assassin’s Creed (2007)
Viimeisin julkaisu:  Assassin’s Creed Mirage (2023)
Aiheesta muualla
Kotisivut
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Assassin’s Creed on Ubisoft Montrealin ja Griptone Gamesin kehittämä sekä Ubisoftin julkaisema toimintaseikkailupelisarja. Pelien ohella sarjaan on julkaistu lukuisia kirjoja, yksi lyhytelokuva (Lineage) ja kaksi lyhyttä animaatioelokuvaa (Ascendance ja Embers). Pelisarjan spin-offeja ovat Facebook-peli Assassin’s Creed: Lost Legacy sekä iPadille, iPhonelle ja iPod touchille julkaistu Assassin’s Creed: Multiplayer Rearmed. Pelisarja on ottanut vahvasti vaikutteita historian tapahtumista, henkilöistä ja sijainneista.
Pelisarja perustuu eri aikakausien assassiineihin eli salamurhaajiin. Altaïr Ibn-La’Ahadiin perustuvat osat sijoittuvat kolmannen ristiretken aikaan, kun taas Ezio Auditore da Firenze on italialainen renessanssin ajan salamurhaaja. 1770-luvulla Amerikassa elävä salamurhaaja on nimeltään Connor Kenway. Seuraavat osat sijoittuivat Ranskaan ja Lontooseen. Näiden lisäksi tarina seurasi jonkin aikaa nykyajassa elävää Desmond Milesia, joka on assassiinien jälkeläinen.
Assassin’s Creed Odyssey sijoittuu Peloponnesolaissodan aikaan Kreikkaan. Assassin’s Creed Valhalla sijoittuu Viikinkien aikaan Pohjois-Eurooppaan.
Assassin’s Creed Mirage sijoittuu 800-luvun Bagdadiin.
Videopelit

| Vuosi | Nimi | Alusta |
| --- | --- | --- |
| 2007 | Assassin’s Creed | PlayStation 3, Xbox 360, Windows |
| 2008 | Assassin’s Creed: Altaïr’s Chronicles | Nintendo DS, mobiili |
| 2009 | Assassin’s Creed: Bloodlines | PlayStation Portable |
| 2009 | Assassin’s Creed II | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, OS X, Windows |
| 2009 | Assassin’s Creed II: Discovery | Nintendo DS, mobiili |
| 2010 | Assassin’s Creed: Brotherhood | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, OS X, Windows |
| 2011 | Assassin’s Creed: Revelations | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, Windows |
| 2012 | Assassin’s Creed III | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, Windows, Wii U, Nintendo Switch |
| 2012 | Assassin’s Creed III: Liberation | PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation Vita, Xbox 360, Xbox One, Windows, Nintendo Switch |
| 2013 | Assassin’s Creed IV: Black Flag | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, Windows, Wii U, Nintendo Switch |
| 2013 | Assassin’s Creed: Pirates | Windows, mobiili |
| 2014 | Assassin's Creed: Freedom Cry | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One |
| 2014 | Assassin’s Creed Rogue | PlayStation 3, PlayStation 4, Xbox 360, Xbox One, Windows, Nintendo Switch |
| 2014 | Assassin’s Creed Identity | mobiili |
| 2014 | Assassin’s Creed Unity | PlayStation 4, Xbox One, Windows |
| 2015 | Assassin’s Creed Chronicles: China | PlayStation 4, PlayStation Vita, Xbox One, Windows |
| 2015 | Assassin’s Creed Syndicate | PlayStation 4, Xbox One, Windows |
| 2016 | Assassin’s Creed Chronicles: India | PlayStation 4, PlayStation Vita, Xbox One, Windows |
| 2016 | Assassin’s Creed Chronicles: Russia | PlayStation 4, PlayStation Vita, Xbox One, Windows |
| 2017 | Assassin’s Creed Origins | PlayStation 4, Xbox One, Windows |
| 2018 | Assassin’s Creed Odyssey | PlayStation 4, Xbox One, Windows |
| 2018 | Assassin’s Creed Rebellion | mobiili |
| 2020 | Assassin’s  Creed Valhalla | PlayStation 4, PlayStation 5, Windows, Xbox One, Xbox Series X |
| 2023 | Assassin’s Creed Mirage | PlayStation 4, PlayStation 5, Windows, Xbox One, Xbox Series X ja Series S |
| 2025 | Assassin’s Creed Shadows |  |
Videopelit > Kronologia

Assassin’s Creed: Altaïr’s Chronicles on Assassin’s Creedin esiosa
Assassin’s Creed: Rogue perustuu Assasin’s Creed III:a edeltävään aikaan
Assassin’s Creed: Black Flag alkaa ennen Assasin’s Creed III:a ja Assasin’s Creed Rogueta
Assassin’s Creed Mirage sijoittuu aikaan ennen sarjan ensimmäisen pelin tapahtumia
Elokuva

Videopeliin perustuva Justin Kurzelin ohjaama elokuva sai ensi-iltansa 21. joulukuuta 2016.  Elokuvan pääosassa esiintyy Michael Fassbender, joka esittää sekä espanjalaista assassiinia Aguilar de Nerhaa että nykypäivässä elävää Callum Lynchia, jonka rooli on samanlainen kuin pelisarjan Desmond Milesilla. Espanjan inkvisitio on tarinassa keskeisessä asemassa.
Teisko (suunnittelualue)

Teisko on Tampereen koilliseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Terän suunnittelualueeseen kuuluvat Polson, Terälahden, Velaatan ja Viitapohjan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Trapani

| Trapani |
| --- | --- |
 Trapani Ericeltä nähtynä
 lippu:  vaakuna
 Trapani
 Koordinaatit: 38°1′N, 12°31′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Sisilia
Maakunta:  Trapani
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  273,13 km²
Korkeus:  0–778 m
Väkiluku (31.12.2015):  68 759
 – Väestötiheys:  252 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trapani on Trapanin maakunnan pääkaupunki Italian Sisiliassa.
Siellä on vähän alle 70 000 asukasta.
Historia

Kaupunki sijaitsee mereen työntyvällä kapealla sirpin muotoisella niemellä. Trapanin nimi juontuukin kreikkalaisesta sirppiä tarkoittavasta sanasta; drepanon. Erään myytin mukaan Trapani syntyi kun jumalatar Demeter pudotti mereen sirppinsä etsiessään tytärtään Persefonea, jonka Haades oli kaapannut.
Karthagolaiset rakensivat Trapanin laivastotukikohdakseen 260 eaa. Roomalaiset valtasivat sen 241 eaa. Kaupunki kukoisti keskiajalla Sisilian hallitsijoiden alaisuudessa. Liittoutuneet pommittivat sitä rajusti toisen maailmansodan aikana.
Talous

Trapani on vilkas satamakaupunki, jonka talous perustuu paljolti mereen, kuten kalastukseen ja kalateollisuuteen. Mereen liittyviä tuotteita ovat myös korallituotteet ja suola. Muita tärkeitä tuotteita ovat marsalaviini ja marmori.
Nähtävyyksiä

Trapanin kaupungissa ei ole antiikin ajan nähtävyyksiä. Monet sen historiallisista nähtävyyksistä on rakennettu barokin ajalla.
Santuario di Maria Ss. di Trapani on alun perin karmeliittojen vuonna 1240 rakennuttama pyhäkkö. Kirkon sisällä on marmorinen Trapanin madonnaa esittävä patsas, Madonna di Trapani. Legendan mukaan patsas tuotiin Kyprokselta vuonna 1188. Kirkko on pyhiinvaelluskohde.
Chiesa e Convento di Sant’Agostino on kirkko, jossa on näyttävät ruusuikkunat.
Cattedrale di S.Lorenzo on katedraali vuodelta 1421. Se on vuosisatojen kuluessa käynyt läpi monta muutosta. Nykyisen muotonsa se on saanut 1700-luvulla.
Villa Margherita on suosittu puisto, missä on teatteri ja ulkolava. Siellä järjestetään kesäisin konsertteja.
Bastione Imperiale (Bastione di Sant’Anna) on linnoitus vuodelta 1545. Sitä on myöhemmin laajennettu ja nykyisen muotonsa se sai vuonna 1673.
Torre di Ligny on kaupungin laidassa sijaitseva torni. Se toimii historiallisena museona, Museo della Preistoria.
Liikenne

Aeroporto Vincenzo Florio Trapani-Birgin lentokenttä sijaitsee 15 kilometriä Trapanista.
Trapanin satamasta on yhteydet läheisille Levanzon ja Favignanan saarille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trapani Wikimedia Commonsissa
Trapanin maakunta
Alcamo | Buseto Palizzolo | Calatafimi Segesta | Campobello di Mazara | Castellammare del Golfo | Castelvetrano | Custonaci | Erice | Favignana | Gibellina | Marsala | Mazara del Vallo | Paceco | Pantelleria | Partanna | Petrosino | Poggioreale | Salaparuta | Salemi | San Vito Lo Capo | Santa Ninfa | Trapani | Valderice | Vita
Villa Margherita
Härmälä (suunnittelualue)

Härmälä on Tampereen eteläiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Härmälän suunnittelualueeseen kuuluvat Härmälän ja Rantaperkiön tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Galileo Galilei (ooppera)

| Galileo Galilei |
| --- | --- |
Säveltäjä:  Philip Glass
Libretto:  Mary Zimmerman ja Arnold Weinstein
Kieli:  englanti
Kantaesitys:  2002  Goodman Theatre, Chicago
Galileo Galilei on Galileo Galilein elämään pohjautuva ooppera. Sen ensi-ilta oli Chicagon Goodman-teatterissa vuonna 2002. Musiikin on säveltänyt Philip Glass ja libreton kirjoittanut Mary Zimmerman ja Arnold Weinstein. Ooppera koostuu kymmenestä kohtauksesta ilman taukoja.
Synopsis

Ensimmäinen kohtaus (Avauslaulu): Elonsa viimeisinä päivinä sokeutunut Galilei muistelee elämänsä liittyneitä, joita ei enää voi nähdä.
Toinen kohtaus (Uskostakieläytyminen): Katolisen kirkon virkailijat nuhtelevat tiedemiestä, joka ei tahdo luopua teoriastaan, jonka mukaan Maa kiertää Aurinkoa. Paavi julistaa tuomionsa ja muistuttaa Galileita ajasta, jolloin he kävelivät puistossa ystävinä.
Kolmas kohtaus (Päärynät): Marie Celeste, Galilein tytär lähettää kirjeen, jossa julistaa rakkauttaan ja tukeaan.
Neljäs kohtaus (Oikeudenkäynti): Galilei kutsutaan kahden kardinaalin eteen vastaamaan kirjaansa Dialogo dei due massimi sistemi del mondo koskeviin kysymyksiin.
Viides kohtaus (Dialogo dei due massimi sistemi del mondo): Galilei kirjoittaa kirjaansa ja kuvitteellisia hahmoja ilmaantuu keskustelemaan esitetyistä teorioista.
Tässä vanha Galilei muuttuu nuoreksi.
Kuudes kohtaus (Kallistuneet tasot): Galilei testaa teorioitaan laboratoriossaan.
Seitsemäs kohtaus (Kävely puistossa): Galileo ja hänen ystävänsä kardinaali Barberini keskustelevat Galilein uusimmasta kirjasta puistossa. Kardinaalin vaimeiden runojen jälkeen Galilein ilmaisee pelkonsa vihollisiaan kohtaan. Barberini varoittaa Galileita jatkamasta planeettoja koskevaa teoriaansa.
Kahdeksas kohtaus (Lamput): Ollessaan messussa tyttärensä kanssa Galilei havaitsee katosta riippuvan lampun heiluvan heilurin tapaan ja selittää teoriaansa Marielle.
Yhdeksäs kohtaus (Teleskoopin esittely): Galileo esittelee keksintöänsä herttuattarelle ja hänen neideilleen. Herttuatar ja Galilei muistelevat nuoruuttaan, jolloin he kävivät katsomasta Galilein isän Vincenzon säveltämän oopperan.
Kymmenes kohtaus (Ooppera oopperassa): herttuatar ja Galilei, nyt lapsina, ovat yleisönä Vincenzon oopperassa. Maaginen tarina kuljettaa Galilein kuolleen tyttärensä luo.
Etiopian kuumat myrkkylähteet

Danakilin kuumien lähteiden jälkiä.
Etiopian kuumat myrkkylähteet sijaitsevat Danakilin aavikolla, 600 kilometriä Addis Abebasta pohjoiseen. Lähteistä vapautuu ilmaan klooria ja rikkihöyryjä, jotka ovat myrkyllisiä ja vahingoittavat silmiä ja keuhkoja. Kuumat lähteet ovat neonkeltaisia, ja kuivuessaan ne muodostavat valkoisia, keltaisia, ruskeita, oransseja ja vihreitä jälkiä maastoon.
Danakilin aavikolla on evaporiittikerros, joka koostuu vesiliukoisista mineraaleista. Kerros on aikoinaan syntynyt aavikolla veden haihtumisen tuloksena. Danakilin evaporiitit ovat peräisin ajoilta, jolloin Punainen meri on useaan otteeseen peittänyt laakson vedellä ja vesi on haihtunut pois. Dallolissa olevat kuumat lähteet ovat värikkäimpiä maisemia maapallolla. Kuuma magma lämmittää pohjavettä, joka virtaa ympäröiviltä ylängöiltä. Kuuma vesi nousee maanpinnalle ohittaen evaporiittikerroksen, josta liukenee suolaa, kaliumkarbonaattia ja muita liukoisia mineraaleja.
Alueella elää ekstremofiilejä eli äärimmäisissä oloissa selviytyviä mikrobeja. Näihin kuuluvat muun muassa halofiiliset levät, jotka pitävät suolaisesta ympäristöstä. Myrkkylähteitä päästiin tutkimaan tieteellisesti ensimmäistä kertaa huhtikuussa 2016. Felipe Gómezin tutkimusryhmä Espanjan astrobiologian keskuksesta teki retken alangolle. Gómez selvitti ympäristön olosuhteet ja kartoitti, millaista elämää alueella on.
Jalkapallo kesäolympialaisissa 2012

Vuoden 2012 kesäolympialaisten jalkapalloturnaus pelattiin 25. heinäkuuta ja 11. elokuuta välisenä aikana.
Mitalit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi |
| Miesten jalkapallo |  Meksiko |  Brasilia |  Etelä-Korea |
| Naisten jalkapallo |  Yhdysvallat |  Japani |  Kanada  |
Miesten lohkot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-lohko  Iso-Britannia   Senegal   Arabiemiirikunnat   Uruguay  |  B-lohko  Meksiko   Sveitsi   Etelä-Korea   Gabon  |  C-lohko  Brasilia   Valko-Venäjä   Uusi-Seelanti   Egypti  |  D-lohko  Espanja   Japani   Honduras   Marokko  |
Naisten lohkot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  E-lohko  Iso-Britannia   Uusi-Seelanti   Kamerun   Brasilia  |  F-lohko  Japani   Kanada   Ruotsi   Etelä-Afrikka  |  G-lohko  Yhdysvallat   Ranska   Kolumbia   Pohjois-Korea  |
Stadionit

Kuusi eri stadionia Britanniassa isännöi olympialaisten jalkapalloturnausta.
Ison-Britannian miesten joukkue pelasi ottelunsa Manchesterissa (26. heinäkuuta), Lontoossa (29. heinäkuuta) ja Cardiffissa (1. elokuuta).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
London 2012 - Jalkapallo (englanniksi)
Turnaus FIFA:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kesäolympialaisten 2012 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Taitouinti | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Jalkapallo olympialaisissa
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Koivistonkylä (suunnittelualue)

Koivisto on Tampereen eteläiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue. Koiviston suunnittelualueeseen kuuluvat Rautaharkon, Taatalan, Koivistonkylän, Veisun, Korkinmäen ja Nirvan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia.
Etelänsaarni

| Etelänsaarni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Oliivikasvit Oleaceae
Suku::  Saarnet Fraxinus
Laji::  angustifolia
Kaksiosainen nimi
 Fraxinus angustifolia  Vahl. 
Katso myös
   Etelänsaarni Wikispeciesissä   Etelänsaarni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Fraxinus angustifolia
Etelänsaarni eli kapealehtisaarni (Fraxinus angustifolia) on Etelä- ja Keski-Euroopassa kasvava puu.
Sen lehdet ovat 20–30 cm pitkät ja muodostuvat 7–11 lehdykästä. Puu kukkii keväällä ennen lehtien puhkeamista, hedekukat ovat punaruskeita, emikukat vaaleanvihreitä.
Tero Pitkämäki

| Tero Pitkämäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. joulukuuta 1982 (ikä 41)  Ilmajoki, Suomi
Uran tiedot
Pituus:  195 senttimetriä
Laji:  keihäänheitto
Seura:  Seinäjoen Seudun Urheilijat
Kilpauran kesto:  2003–2019
Valmentaja:  Hannu Kangas
Saavutukset
Ennätykset:  Keihäs 800 g: 91,53 m (Kuortane 2005)
 Tietolaatikko päivitetty 13. elokuuta 2015 
Aiheesta muualla
www.teropitkamaki.com
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Osaka 2007 |  Osaka 2007 |  Osaka 2007 |  |
Maa:   Suomi
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Peking 2008 | keihäänheitto |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Osaka 2007 | keihäänheitto |  |
|  Hopeaa | Moskova 2013 | keihäänheitto |  |
|  Pronssia | Peking 2015 | keihäänheitto |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | keihäänheitto |  |
|  Pronssia | Barcelona 2010 | keihäänheitto |  |
|  Pronssia | Zürich 2014 | keihäänheitto |  |
Tero Kristian Pitkämäki (s. 19. joulukuuta 1982 Ilmajoki) on suomalainen uransa päättänyt keihäänheittäjä, olympiamitalisti, maailmanmestari ja moninkertainen arvokisamitalisti. Pitkämäen ennätys on 26. kesäkuuta 2005 Kuortaneella heitetty 91,53 metriä.
Seuratasolla Pitkämäki edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita. Hänen valmentajanaan toimii Hannu Kangas. Myös Jan Železný on valmentanut Pitkämäkeä. Železný liittyi mukaan Pitkämäen valmennusryhmään vuonna 2011 Daegun MM-kilpailuiden jälkeen, mutta yhteistyö heidän välillään päättyi vuoden 2013 aikana.
Pitkämäki valittiin vuoden eurooppalaiseksi miesyleisurheilijaksi vuonna 2007. Hän on ensimmäinen kyseisen tunnustuksen saanut suomalainen. Pitkämäki on valittu myös kolme kertaa Suomen Urheilugaalassa Vuoden urheilijaksi.
Pitkämäki on menestynein suomalainen keihäänheittäjä arvokisamitaleiden määrällä mitattuna.
Urheilu-ura

Pitkämäki kiinnostui keihäänheitosta kahdeksanvuotiaana suomalaisten menestyttyä vuoden 1991 MM-kisoissa. MM-kisojen jälkeen hän meni heittämään yhdeksänvuotiaiden kisaan ja voitti sen kymmenen metrin erolla toiseksi tulleeseen, mikä motivoi kilpailuhenkistä Pitkämäkeä. Tosissaan Pitkämäki alkoi kilpailla keihäänheitossa myöhemmin, kun hän päätti lopettaa siihen asti päälajinaan pitämänsä hiihdon. 15-vuotiaaksi saakka Pitkämäkeä valmensi hänen isänsä Esko Pitkämäki, jonka jälkeen valmennusvastuun otti Hannu Kangas. Pitkämäen isä jatkoi kuitenkin ravintovalmentajana. Vuonna 2011 ilmoitettiin Jan Železnýn liittymisestä Pitkämäen valmennustiimiin.
Ensimmäisen kerran Pitkämäki heitti keihästä yli 80 metriä Kalevan kisoissa 2003 saavuttaessaan hopeaa tuloksella 80,45. Kesällä 2004 80 metrin ylityksiä tuli useampia parhaan tuloksen ollessa Pihtiputaan keihäskarnevaaleilla heitetty 84,64. Pitkämäki voitti myös Suomen mestaruuden ja oli Ateenan olympialaisissa paras suomalainen yleisurheilija sijoittuessaan keihäänheiton finaalissa kahdeksanneksi.
Urheilu-ura > Kausi 2005

Kesän 2005 tulostavoitteekseen Pitkämäki asetti tuloksen 87,50. Tavoite ylittyi reilusti jo kauden neljännessä kilpailussa 26. kesäkuuta Kuortaneen juhannuskisoissa, joissa Pitkämäki heitti maailman kärkituloksen 91,53. Nykykeihään kaikkien aikojen tilastossa Pitkämäki oli yhdeksäs 90 metrin ylittäjä ja nousi tilastoissa kuudenneksi. Suomen tilastoissa hän nousi Aki Parviaisen (93,09) jälkeen toiseksi.
Kesän Kultainen liigan osakilpailuista Pitkämäki voitti neljä, oli kerran toinen ja kerran kolmas. 1. heinäkuuta 2005 kesän ensimmäisessä kultaisen liigan osakilpailussa Pariisissa Pitkämäki voitti keihäskilpailun (85,95) ollen näin ensimmäinen suomalaisvoittaja Kultaisen liigan historiassa. Hän voitti myös Zürichissä (88,71 m), Oslossa – heitettyään 90,54-metrisen heiton – sekä Berliinissä tuloksella 89,32. Roomassa tuloksena oli 2. sija 84,87 metrin tuloksella. Brysselin osakilpailussa sijoitus oli kolmas tuloksella 85,90.
Helsingin MM-kilpailuissa Tero Pitkämäki sijoittui neljänneksi tuloksella 81,27. Hän oli vaikeissa olosuhteissa käydyn kilpailun yksi suurimmista ennakkosuosikeista, mutta omaksi ja kotiyleisön pettymykseksi jäi mitalisijojen ulkopuolelle.
IAAF:n yleisurheilufinaalissa Monacossa Pitkämäki otti voiton 91,33 metriä kantaneella heitollaan, joka oli myös kisaennätys.
Urheilu-ura > Kausi 2006

Kesän 2006 tulostavoitteeksi Pitkämäki asetti 95 metriä. Kautensa hän avasi toukokuussa Seinäjoella heittäen siellä parhaallaan 88,41. Kesäkuun alussa Pitkämäki sijoittui kolmanneksi Kultaisen liigan avauskilpailussa Oslossa tuloksella 86,34. Kilpailukauttaan hän jatkoi Joensuussa, jossa hän heitti 89,52. Kauden neljännessä kilpailussaan, Kuortaneen juhannuskisoissa, Pitkämäki ylitti 90 metriä heitettyään 91,11. Pitkämäki voitti myös ensimmäisenä suomalaisena keihäänheittäjänä Euroopan cupin superliigassa lajinsa tuloksella 85,30. Näin ollen hänestä tuli kautta aikojen viides suomalainen miesurheilija, joka on pystynyt voittoon Euroopan cupin pääsarjassa. Kauden toisen Kultaisen liigan osakilpailun Pariisissa Pitkämäki voitti tuloksella 89,07. Kolmannessa osakilpailussa Pitkämäki heitti 88,19 ja sijoittui toiseksi.
Kalevan kisoissa Jyväskylässä Pitkämäki voitti Suomen mestaruuden tuloksella 88,17, joka oli samalla Kalevan kisojen ennätys ja Jyväskylän Harjun stadionin kenttäennätys. Elokuussa hän saavutti Göteborgin EM-kilpailuissa ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa sijoituttuaan hopealle tuloksella 86,44.
Urheilu-ura > Kausi 2007

Kesällä 2007 Pitkämäki voitti Pariisin Kultaisen liigan osakilpailun kolmantena vuotena peräkkäin tuloksella 89,70.
Kultaisen liigan Rooman osakilpailussa 13. heinäkuuta Pitkämäki heitti kolmannella heittokierroksella pahasti ohi sektorista ja keihäs osui ranskalaista pituushyppääjää Salim Sdiriä kylkeen. Aluksi Sdirin kerrottiin selvinneen tapauksesta lievin vammoin, mutta tarkemmissa tutkimuksissa selvisi, että keihäs oli osunut muun muassa Sdirin oikeaan munuaiseen ja maksaan. Pitkämäki kertoi päättäneensä jatkaa kilpailua onnettomuuden jälkeen, koska hänelle ilmoitettiin, ettei Sdiri ollut saanut vakavia vammoja. Ranskan television haastattelussa Sdiri arvosteli Pitkämäkeä Kultaisen liigan miljoonan dollarin voittopalkinnon ajattelemisesta turman uhrin hengen sijasta.
Rooman kilpailun jälkeen Pitkämäki kilpaili Lapinlahdella 22. heinäkuuta, jossa hän heitti 91,23 ja viidennen kerran urallaan yli 90 metriä. Lappeenrannan Kalevan kisoissa Pitkämäki voitti neljännen Suomen mestaruutensa tuloksella 89,43, joka oli samalla uusi Kalevan kisojen ennätys ja Kimpisen kentän kenttäennätys. Kalevan kisojen ennätystä Pitkämäki oli parantanut jo keihään karsinnassa heittäessään 88,67.
Osakan MM-kilpailuissa 2. syyskuuta 2007 Pitkämäki voitti keihäänheiton maailmanmestaruuden tuloksella 90,33 metriä. Ennen viimeistä suoritustaan hän oli jo ehtinyt varmistaa kultamitalin toisen kierroksen 89,16 metriä kantaneella heitollaan. Maailmanmestaruuden ansiosta hän sai 60 000 Yhdysvaltain dollarin palkinnon, minkä lisäksi Seinäjoen kaupunki palkitsi hänet 10 000 euron palkkiolla.
Lokakuussa 2007 Euroopan yleisurheiluliitto EAA valitsi Pitkämäen vuoden 2007 parhaaksi miesyleisurheilijaksi Euroopassa.
Urheilu-ura > Kausi 2008

Kaudella 2008 Pitkämäki voitti Kultaisen liigan osakilpailun Berliinissä tuloksella 85,20, Roomassa kauden parhaallaan 87,70 ja Brysselissä tuloksella 85,82. Lisäksi hän sijoittui toiseksi Zürichin ja kolmanneksi Oslon osakilpailuissa. Kalevan kisoissa hän sai hopeaa heitettyään 82,28.
Pekingin olympialaisissa 2008 Pitkämäki saavutti pronssia tuloksella 86,16 metriä. Hän jäi kilpailun voittajasta Andreas Thorkildsenista hieman yli neljä metriä. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän sijoittui kolmanneksi tuloksella 81,64.
Urheilu-ura > Kausi 2009

Pitkämäki voitti kesällä 2009 Kultaisen liigan osakilpailun Berliinissä tuloksella 86,53, Oslossa heitettyään 84,63 ja Brysselissä tuloksella 86,23. Lisäksi hän oli toinen Rooman ja Pariisin osakilpailuissa. Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa hän voitti ykkösliigan kilpailun Bergenissä heitettyään 86,78. Kauden parhaansa 87,79 hän heitti Lapinlahden eliittikisoissa heinäkuun lopulla. Kalevan kisoissa hän sai pronssia.
Pitkämäki sairastui kuumeeseen ja korvakipuun juuri ennen Berliinin MM-kilpailujen karsintakilpailua. Hän sijoittui loppukilpailussa toipilaana viidenneksi tuloksella 81,90. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli toinen tuloksella 84,09.
Urheilu-ura > Kausi 2010

Pitkämäki voitti kesällä 2010 Tukholmassa käydyn Timanttiliigan osakilpailun tuloksella 84,41. Hän sijoittui Timanttiliigan kilpailuissa toiseksi Lausannessa, Pariisissa ja Brysselissä sekä kolmanneksi New Yorkissa ja Lontoossa. Barcelonan EM-kilpailuissa hän saavutti pronssia viidennen kierroksen heitollaan 86,67. Kalevan kisoissa Pitkämäki sijoittui ensimmäiseksi heitettyään toisella kierroksella tuloksen 85,19.