stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Verwall

Hoher Riffler (3 168 m)
Verwall on Itäisiin Alppeihin kuuluva vuoristoalue Itävallan Tirolin ja Vorarlbergin osavaltioiden rajalla.
Vuoristoalueen korkein huippu on Hoher Riffler (3 168 m; koordinaatit 47°6′58″N, 10°22′16″E).
Huippuja

Hoher Riffler (3 168 m)
Kuchenspitze (3 148 m)
Küchlspitze (3 147 m)
Patteriol (3 059 m)
Kristian Kostov

| Kristian Kostov |
| --- | --- |
 Kostov vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 2000 (ikä 24) Moskova, Venäjä
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä, muusikko, näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kris
Aktiivisena:  2014–
Tyylilajit:  pop, folk, akustinen musiikki
Soittimet:  laulu, kitara, piano
Levy-yhtiöt:  Virginia Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kostov vuonna 2015.
Kostov 2016
Kristian Kostov (bulg.  ja ven. Кристиан Костов) (s. 15. maaliskuuta 2000 Moskova, Venäjä) on bulgarialais-venäläinen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä. Hän edusti Bulgariaa kappaleella "Beautiful Mess" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa sijoittuen toiseksi. Kostov oli finalisti Venäjän The Voice Kids -kilpailussa ja tuli toiseksi X Factor Bulgarian 4. tuotantokaudella.
Ura > Lapsuus

Kostov syntyi Moskovassa bulgarialaiselle isälle ja kazakstanilaiselle äidille.
Ura > 2014: The Voice Kids Russia

Kostov osallistui Venäjän Golos Deti (Venäjän versio The Voice Kidsistä) -kilpailun ensimmäiselle tuotantokaudelle, jossa hänen ohjaajana toimi Dima Bilan ja hän ylsi finaaliin asti.
Ura > 2015-2016 X-Factor Bulgaria

Menestyksensä jälkeen Venäjällä, Kristian päätti Bulgarian matkallansa koe-esiintyä X-Factor Bulgaria -kilpailussa, sillä hän on alkuperältään bulgarialainen. Hän pääsi kilpailun finaaliin asti mutta tuli toiseksi kilpailun voittaneelle Christiana Louizulle.
Ura > 2016- Virginia Records, debyyttisingle ja Eurovision

7. lokakuuta 2016 Virginia Records julkaisi hänen debyyttisinglensä "Ne si za menin". Kappale oli Venci Vencin sanoittama ja Ray Hedgesin, Nigel Butlerin ja Isaac Evansin säveltämä.
13. maaliskuuta 2017 ilmoitettiin että Kristian Kostov tulisi edustamaan Bulgariaa kappaleella "Beautiful Mess" vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Kostov sijoittui kilpailussa toiseksi.
Diskografia > Singlet

Ne si za men (2016)
Beautiful Mess (2017)
Glubina (2017)
The One (I Need You) (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian Kostov Wikimedia Commonsissa
Kääpiömerisiili

| Kääpiömerisiili |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Piikkinahkaiset Echinodermata
Luokka::  Merisiilit Echinoidea
Osaluokka::  Irregularia
Lahko::  Hietadollarit Clypeasteroida
Heimo::  Echinocyamidae
Suku::  Echinocyamus
Laji::  pusillus
Kaksiosainen nimi
 Echinocyamus pusillus  (Müller, 1776) 
Katso myös
   Kääpiömerisiili Wikispeciesissä   Kääpiömerisiili Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiömerisiili (Echinocyamus pusillus) on hietadollareihin kuuluva merisiililaji. Se on soikea ja litteä, enintään 1,5 senttiä pitkä. Kääpiömerisiili on väriltään harmaanvihreä, mutta muuttuu vahingoittuessaan vihreäksi. Peräaukko on kuoren alapuolella. Kääpiömerisiili elää karkeassa hiekassa ja hienossa sorassa Britteinsaarien ympärillä. Se on saarten ainoa merisiililaji.
Vaasan Kuorofestivaalit

Vaasan Kuorofestivaalit on Vaasassa vuosittain toukokuussa järjestettävä usean päivän mittainen kuorotapahtuma. Esiintyjiä on ollut yleensä noin 2 000 ja yleisöä 10 000. Festivaalin taiteelliseksi johtajaksi valittiin vuonna 2019 Kristian Heberg.
Festivaalit peruttiin koronapandemian vuoksi 2020 ja 2021.
Tähdet meren yllä

| ”Tähdet meren yllä” Reijo Taipale |
| --- | --- | --- |

Vinyylisinglen etiketti
Singlen tiedot
 Julkaistu: 1963
 Formaatti: 7" vinyylisingle
 Tyylilaji: tango
 Levy-yhtiö: Scandia
"Tähdet meren yllä" on Unto Monosen säveltämä tango. Sanoituksen teossa Monosta on avustanut Solja Tuuli eli Sauvo Puhtila.
Kappale on julkaistu Reijo Taipaleen singlellä vuonna 1963. Häntä säestää Kullervo Linnan orkesteri. Levy-yhtiö on Scandia.
Singlen kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | "Tähdet meren yllä" | Mononen, Solja Tuuli | U. Mononen | J. Salo |  |  |  |  |  |
| 2. | "Kun sinisilmäs mä nähdä sain" | Koskimaa, Saukki | A. Koskimaa | K. Valkama |  |  |  |  |  |
Ääninäytteet
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Muita levytyksiä

| Vuosi | Artisti | Levy | Tunnus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1974 | Kalevi Nyqvist | Tähdet meren yllä |  |
| 1975 | Esko Könönen | Sininen hetki | Manhattan MAN 3012 |
| 1981 | Kalevi Korpi | Kesäyön taikaa | JP-Musiikki Oy STC 122 |
| 1988 | Beatfools | Hopeinen kuu | Power POW LP 002 |
| 1990 | Kari Piironen | Kuin lintu luottaa tuuleen | Bluebird BBL 1093 |
| 1991 | Tapani Kansa | Täysikuu | Bluebird BBL 1097 |
| 1993 | Pedro's Heavy Gentlemen | Hiljainen kylätie (single) |  |
| 1997 | Hurmio | Palava unelma | TWANGCD 313 |
| 1998 | Dimitri | Tangomarkkinat 11 | MTV-Musiikki MTVCD 221 |
| 2003 | Emma Salokoski Trio | Puutarhassa (single) | Texicalli TEXCDS 61 |
| 2003 | Tango-orkesteri Unto & Maria Kalaniemi | Finnish Tango | ARC EUCD 1830 |
| 2007 | Saska Helmikallio | Tähdet meren yllä (single) | Mediamusiikki MEDIASCDP 240 |
| 2007 | Petri Kaivanto & Alejandro Polemann y Grupo | Aires de Finlandia, vol. 1 | Prontosaurus SAURUS 05 |
| 2007 | Mikko Takala | Tangomarkkinat 20 | Mediamusiikki MEDIACD 244 |
| 2009 | Mira Manner | Tähdet meren yllä (EP) | RAINSOUND 01 |
| 2010 | Petri Kaivanto & Alejandro Polemann y Grupo. Estrellas sobre el mar (esp. sanat José Sileoni) | Aires de Finlandia (espanjankielinen julkaisu) | Prontosaurus SAURUS 08 |
| 2011 | Guardia Nueva | Guardia Nueva | Guardia Nueva GNCD 04 |
| 2012 | Tapio Liinoja | Tangomarkkinat 2012 | Mediamusiikki & Sony 88725 451352 |
| 2022 | M | Lauluja 1960-luvulta | Solina Records SOL-137 |
Kappaleen mukaan on myös nimetty vuoden 2001 Sinitaivas-konsertti.
Kurenalus

Vuonna 2016 valmistunut Pudasjärven hirsikampus on kooltaan maailman suurin hirsirakennus.
Kurenalus tai Kurenala (tätä versiota käytetään nimen taivutusmuodoissa) on Pudasjärven kaupungin keskustaajama. Taajaman väkiluku vuoden 2021 lopussa oli 3 859.. Alueen pinta-ala on 8,17 km², josta vettä 0,8 km². Keskustan alueella asuu noin puolet koko kaupungin väestöstä. Keskustaajama on nimetty Iijoessa kuohuavan monikilometrisen Kurenkosken mukaan, jonka alapuolelle se on rakennettu.
Kurenalus sijaitsee valtatie 20:n varrella noin 85 kilometriä Oulusta Iijoen törmällä. Keskustaajaman asuntokanta koostuu omakotitalo-, rivi- ja kerrostaloista. Viime vuosina keskustaajamaan on rakennettu uusia hirrestä tehtyjä kerrostaloja.
Pudasjärven aikaisempi hallinnollinen keskus sijaitsi Pudasjärven kirkonkylällä Pudasjärvi-nimisen järven rannalla, noin kahdeksan kilometriä Kurenalta länteen. Oulu–Kuusamo-tien rakentaminen siirsi kuitenkin painopisteen sen varteen Iijoen törmälle.
Kurenalla sijaitsee kooltaan maailman suurin hirsirakenteinen rakennus; Hirsikampus, jossa toimivat yhteisesti yhtenäiskoulu ja lukio. Kurenalla avattiin vuonna 1999 uimahalli nimeltä Virkistysuimala Puikkari, jonka yhteydessä on kuntosali, jossa käy vuosittain noin 44 000 kävijää. Vuonna 2021 avatussa monitoimitalossa Hyvän olon keskus Pirtti, toimivat samassa rakennuksessa muun muassa Pudasjärven kirjasto, terveyskeskus ja hammashoitola.
Koillisportti

Kurenalla Kuusamontien varressa sijainnut kuuluisa Koillisportti-niminen huoltoasema aloitti toimintansa vuonna 1964, jolloin se tunnettiin nimellä Valtatien Baari. 1970-luvulla tehtiin ensimmäinen isompi laajennus, ja nimikilpailun kautta huoltoaseman nimeksi vakiintui Koillisportti. Historian aikana siinä ovat toimineet Shell- ja Union-ketjujen huoltoasemat. Vuosien aikana huoltoasemaa laajennettiin entisestään. 1990-luvun puolivälissä huoltoaseman yhteydessä aloitti toimintansa Hesburger-ketjun ravintola. Vuonna 2003 Koillisportti vaihtui ABC-liikennemyymäläketjun alle. Vuoden 2021 lopussa rakennus purettiin kokonaan. Samana vuonna noin puoli kilometriä keskustaajaman suuntaan vanhasta huoltoaseman paikasta avattiin uusi ABC-ketjun huoltoasema, jonka nimi on ABC Pudasjärvi.
Osa-alueita > Lakari

Lakarin asuinalue sijaitsee noin kilometrin päässä keskustaajamasta Iijoen pohjoispuolella. Alueen nimi on tullut siellä sijainneen kansakoulun opettajan Juho Lakarin sukunimestä.
Lakarille perustettiin vuonna 1872 Pudasjärven ensimmäinen kansakoulu, joka oli siihen aikaan Pohjois-Suomen ensimmäisiä. Nykyisin toimivassa Lakarin koulussa annetaan esiopetusta sekä luokkaopetusta 1–6 -luokkalaisille. Lakarilla aloitti myös vuonna 1960 Pudasjärven lukio, joka nykyään toimii hirsikampuksessa.
Lakarissa sijaitsee Pudasjärven Nuorisoseura ry:n ja Pudasjärven Näyttämön omistama seurantalo Koskenhovi, jossa järjestetään muun muassa tansseja sekä teatteriesityksiä.
Oulun ja Kuusamon välinen maantie on aikaisemmin kulkenut Lakarin halki.
Osa-alueita > Suojalinna

Suojalinnan teollisuusalue sijaitsee keskustaajaman pohjoispuolella. Alueen nimi tulee sinne aikoinaan rakennetusta Pudasjärven suojeluskuntatalosta, joka sai nimekseen Suojalinna. Alue rajoittuu valtatiehen 20 sekä Lakarin asuinalueeseen.
Suojalinnassa sijaitsee urheilukeskus, jossa on vuonna 1984 rakennettu ja 2003 kunnostettu Novotan WS-päällysteinen 400 metrin pituinen juoksurata, jossa on kuusi kiertävää rataa ja etusuoralla kahdeksan rataa. Sisäkenttä on nurmipäällysteinen. Kentällä on suorituspaikkoja kaikkia yleisurheilulajeja varten. Vuonna 2005 urheilukeskuksessa otettiin käyttöön uudenlainen huoltorakennus, jossa sijaitsevat pukuhuoneet ja kuuluttamo. Vuonna 1988 rakennetussa jääkiekkokaukalossa järjestetään harrastustoimintaa, sekä IV-divisioonan pelejä ja junioriotteluita. Kesäisin kaukalon tilalla on asfalttipinnoitteiset tenniskentät.
Osa-alueita > Teollisuuskylä

Teollisuuskylän teollisuusalue sijaitsee keskustaajaman eteläpuolella.
Pakastetuotteita kauppoihin ja laitoskeittiöihin valmistava Lännen Tehtaiden Apetit Ruoka Oy:n Pudasjärven toimipiste sijaitsee Teollisuuskylässä. Aiemmin paikalla toimi muun muassa pakastepizzoja ja rieskoja valmistanut Food Processing Koivukangas, jonka Lännen Tehtaat osti vuonna 1998. Muita yrityksiä alueella ovat muun muassa A-Katsastus ja Pudasjärven Puutarha Kukkahuone Oy.
Alueen tiestöä aloitettiin parantamaan erityisesti 1990-luvun alussa Tiehallinnon kanssa ja osin Pudasjärven kunnan omina investointeina. Sen tarkoituksena oli saada alueen sisäinen liikenne turvaan valtatieltä 20.
Alkuperäinen Koillisportti-niminen huoltoasema, joka toimi vuodesta 2003 lähtien ABC-ketjun alla. Rakennus purettiin kokonaan loppuvuodesta 2021.
Lakarin koulu.
Køgen kunta

| Køgen kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Keskustaajama:  Køge
Hallinto:  
 – Pormestari:  Flemming Christensen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  257,5 km²
Väkiluku:  61 135
 – Väestötiheys:  237,4 as./km²
 
 www.koege.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Køge on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 61 135 asukasta, ja sen pinta-ala oli 257,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Køge.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Borup Sogn
02: Ejby Sogn
03: Højelse Sogn
04: Ølsemagle Sogn
05: Kimmerslev Sogn
06: Nørre Dalby Sogn
07: Gørslev Sogn
08: Bjæverskov Sogn
09: Lellinge Sogn
10: Boholte Sogn
11: Køge Sogn
12: Vollerslev Sogn
13: Lidemark Sogn
14: Sædder Sogn
15: Herfølge Sogn
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Køgen kunnan kotisivut (tanskaksi)
Kääpiömonninen

| Kääpiömonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichtyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  pygmaeus
Kaksiosainen nimi
 Corydoras pygmaeus  Knaack, 1966 
Katso myös
   Kääpiömonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiömonninen (Corydoras pygmaeus) on pienikokoinen monnislaji. Sitä pidetään akvaariokalana.
Se jää tyypillisesti noin kahden sentin pituiseksi. Kääpiömonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta Madeira-joen vesistöstä. Se elää pienissä sivujoissa ja tulvametsissä. Sitä tavataan usein suurissa ryhmissä puunjuurien tai rantakasvien alla.
Käypä arvo

Käypä arvo on todennäköinen luovutushinta, joka kaupan kohteesta vapailla markkinoilla saataisiin toisistaan riippumattomien tahojen välisessä kaupassa. Vastaava termi on myös markkina-arvo. Käyvän arvon muodostumiseen vaikuttaa myös henkilökohtainen hyötyarvo, johon liittyvät muun muassa vaihtoehtoiset hankintamenot ja odotettavissa olevat käyttökustannukset.
Käyvän arvon selvittäminen

Käypää arvoa voi selvittää monilla menetelmillä. Eniten käytetty on kauppa-arvomenetelmä, jossa ratkaisun perusteena ovat arvostettavan kohteen kanssa vertailukelpoisten kohteiden myynnit. Jos vertailukauppoja ei ole riittävästi, arvostuksessa voidaan käyttää apuna esimerkiksi tuottoarvoihin perustuvia laskentakaavoja.
Kiinteistöjen arvon määrityksessä voidaan yleisesti käyttää kauppa-arvoa, tuottoarvoa tai kustannusarvoa.
Károlos Papoúlias

| Károlos Papoúlias> Κάρολος Παττούλιας |
| --- | --- |
 Károlos Papoúlias vuonna 2009.
Kreikan presidentti
 12. maaliskuuta 2005 – 13. maaliskuuta 2015  
Pääministeri:  Kóstas Karamanlís Geórgios Papandréou Loukás Papadímos Panagiótis Pikramménos Antónis Samarás Aléxis Tsípras
Edeltäjä:  Konstantínos Stefanópoulos
Seuraaja:  Prokópis Pavlópoulos
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1929 Ioánnina, Kreikka
Kuollut: 26. joulukuuta 2021 (92 vuotta)
Ammatti:  juristi, poliitikko
Puoliso:  María Papoúlia o.s. Pánou
Tiedot
Puolue:  PASOK
Tutkinnot:  Ateenan yliopisto Milanon yliopisto Kölnin yliopisto
Uskonto:  ortodoksi
 Nimikirjoitus
Károlos Papoúlias (kreik. Κάρολος Παττούλιας, 4. kesäkuuta 1929 Ioánnina, Kreikka – 26. joulukuuta 2021) oli kreikkalainen juristi ja poliitikko, joka toimi Kreikan presidenttinä 12. maaliskuuta 2005 – 13. maaliskuuta 2015.
Elämä ja ura

Papoúlias syntyi Ioánninassa Epeiroksessa vuonna 1929. Hän opiskeli Pogonianíssa ja Ateenassa, ja osallistui Natsi-Saksan miehityksen aikaan vastarintajoukkojen toimintaan. Papoúlias opiskeli lakia Ateenan yliopistossa sekä Milanon ja Kölnin yliopistoissa, joista viimeksi mainitusta väitteli tohtoriksi kansainvälisessä yksityisoikeudessa. Vuoden 1967 sotilasvallankaappauksen jälkeen Papoúlias siirtyi Länsi-Saksaan ja toimi junttaa vastaan.
Juntan kaaduttua vuonna 1974 Papoúlias toimi sosialidemokraattisessa PASOK-puolueessa. Papoúlias on valittu Kreikan parlamenttiin 1977, 1981, 1985, kesä- ja marraskuussa 1989, 1990, 1993, 1996 ja 2000. Hän toimi useita kertoja ulko- ja puolustusministerinä vuosina 1981–1989 ja 1993–1996. Papoúlias toimi monipuolisesti Kreikan ja muiden maiden suhteiden parantamiseksi ja pyrki edistämään rauhantyötä ja aseidenriisuntaa. Hän toimi muun muassa Lähi-idän rauhan sekä Kyproksen EU-jäsenyyden edistämiseksi, ja tuki myös Turkin lähentymistä EU:iin.
Vuonna 2005 porvarienemmistöinen parlamentti valitsi sosialistipuoluetta edustavan Papoúliaksen presidentiksi.
Papoúlias oli naimisissa María Pánoun kanssa, ja heillä on kolme tytärtä. Kreikan lisäksi hän puhui saksaa, italiaa ja ranskaa. Nuorempana Papoúlias oli Kreikan mestari seiväshypyssä sekä jäsenenä maan lentopallojoukkueessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Károlos Papoúlias Wikimedia Commonsissa
Kreikan kolmannen tasavallan (1974–) presidentit
Michaíl Stasinópoulos (1974–1975)
Konstantínos Tsátsos (1975–1980)
Konstantínos Karamanlís (1980–1985)
Ioánnis Alevrás (1985)
Chrístos Sartzetákis (1985–1990)
Konstantínos Karamanlís (1990–1995)
Konstantínos Stefanópoulos (1995–2005)
Károlos Papoúlias (2005–2015)
Prokópis Pavlópoulos (2015–2020)
Katerína Sakellaropoúlou (2020–)
Utelias

Simo Helenius, Utelias, 1973.
Utelias on Simo Heleniuksen veistos Aunelan koulun pihalla Turun Pahaniemen kaupunginosassa. Pronssiin vuonna 1970 valetussa veistoksessa alaston mieshahmo näyttää sukeltavan pää edellä maan sisään.
Turun kaupunki osti veistoksen kipsiluonnoksen kokoelmiinsa vuonna 1969, ja pronssivalos siitä tehtiin seuraavana vuonna. Teoksen alkuperäinen nimi Epätoivo vaihdettiin teoksen humoristisuutta paremmin tukevaan nimeen Utelias. Veistos oli ensin esillä Wäinö Aaltosen museossa, jossa se sai etenkin lapsikatsojien suosiota. Niinpä veistos päätettiin sijoittaa uudelleen jonkin koulun läheisyyteen, ja sijaintipaikaksi valittiin 1973 Aunelan alakoulu Pahaniemessä, osoitteessa Opintie 1.
Aiheesta muualla

kuva veistoksesta Turun Sanomien Taidetta Turussa -sivustolla
Kääpiönheitto

Kääpiönheitto on viihteellinen laji, jossa kilpaillaan siitä, kuka heittää lyhytkasvuista ihmistä kauimmas. Kääpiönheittotapahtumia järjestetään usein baareissa. Lajissa on järjestetty myös maailmanmestaruuskilpailuja. Laji on kotoisin Australiasta.
Heitettävillä henkilöillä on suojavarusteet kuten kypärä, ja heidät heitetään pehmeälle alustalle. Osanottajat ovat mukana vapaaehtoisesti. Kääpiönheittoa on kuitenkin arvosteltu siitä, että se on alentavaa, ja se onkin kielletty joissain maissa, kuten Ranskassa ja joissain  Yhdysvaltain osavaltioissa. Kiellon kannattajat, kuten esimerkiksi Little People of America -järjestö, ovat vedonneet turvallisuussyihin ja kunnioitukseen. Jotkut lyhytkasvuiset kuitenkin haluaisivat sallia lajin sillä perusteella, että lyhytkasvuisilla pitäisi olla samat oikeudet itsensä hyväksikäytöllä ja nöyryyttämisellä ansaitsemiseen kuin muillakin ihmisillä tositelevision aikakaudella on.
Viulukonsertto nro 1 (Bruch)

Max Bruchin (1838–1920) ensimmäinen viulukonsertto g-molli, op. 26, on eräs romantiikan aikakauden tunnetuimmista konsertoista viululle. Konsertto sai kantaesityksensä 24. huhtikuuta 1866, mutta säveltäjä ei ollut tyytyväinen, vaan ryhtyi työstämään teoksestaan uutta versiota. Uusi versio sai kantaesityksensä 5. tammikuuta 1868. Kapellimestarina oli silloin Carl Martin Reinthaler toisin kuin ensimmäisen version kantaesityksessä, jota Bruch itse oli johtanut.
Bruch sai konserton uudistamisessa apua viulisti Joseph Joachimilta, jolle hän myös omisti konserton.
Bruchin ensimmäinen viulukonsertto jakautuu kolmeen osaan:
1. Vorspiel (Allegro moderato)
2. Adagio
3. Finale (Allegro energico - Stringendo poco a poco - Presto)
Useat kuuluisat viulistit ovat tehneet esityksiä ja levytyksiä Bruchin ensimmäisestä viulukonsertosta. Heidän joukossaan ovat Itzhak Perlman, Kyung-wha Chung ja Salvatore Accardo.
Bruch sävelsi kaikkiaan kolme viulukonserttoa, vaikkakin vain ensimmäinen on noussut klassikon asemaan. Konsertoista toinen (1878) ja kolmas (1891) ovat molemmat d-mollissa.
Viinipuu

| Viinipuu Viktor Klimenko |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: Hengellinen musiikki
 Levy-yhtiö: VL-Musiikki
Viktor Klimenkon muut julkaisut
| Ljubovju Schivi 1998 | Viinipuu 1999 | Oi jouluyö 1999 |
Viinipuu on suomalaislaulaja Viktor Klimenkon studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1999.
Albumi sisältää orkesterisovituksia tunnetuista virsistä.
Kappaleet

Mua siipeis suojaan kätke – 3.10
Käy yrttitarhasta polku – 4.26
Oi Herra luoksein jää – 4.37
Kiitos olkoon Jumalalle – 4.55
Jumala ompi linnamme – 4.09
Päivä vain – 5.49
Kosketa minua Henki – 4.17
Hyvyyden voima – 3.45
Soi kunniaksi Luojan – 3.28
Oi Herra matkamies maan – 4.21
Kääpiöhai

| Kääpiöhai |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Piikkihaikalat Squaliformes
Heimo::  Valohait Dalatiidae
Suku::  Euprotomicrus
Laji::  bispinatus
Kaksiosainen nimi
 Euprotomicrus bispinatus  Quoy & Gaimard 1824 
Synonyymit
 Scymnus bispinatus  Scymnus mauritianus  Euprotomicrus labordii  Lemurgus labordii  Scymnus labordii  Euprotomicrus hyalinus 
 Kääpiöhain levinneisyys
Katso myös
   Kääpiöhai Wikispeciesissä   Kääpiöhai Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kääpiöhai (Euprotomicrus bispinatus) on yksi pienimmistä hailajeista. Kääpiöhainaaraat kasvavat noin 27 senttimetrin pituuteen ja koiraat noin 22 cm:n kokoisiksi. Niillä on suuri pää, melamainen kylkievä ja pieni selkäevä. Kääpiöhaita tavataan kaikkialla subtrooppisissa merissä. Kääpiöhait syövät planktonia. Kääpiöhai on sukunsa ainoa laji.
Aiheesta muualla

Euprotomicrus bispinatus (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Kultakanta

Kultakanta on rahakanta, joka perustuu kullan käyttöön rahan arvon perustana. Kultakanta otettiin käyttöön Britanniassa 1816, Suomessa 1878, Ranskassa ja Yhdysvalloissa 1870-luvulla ja suurimmassa osassa maailmaa 1890-luvulle mennessä. Sitä ennen oli ollut käytössä hopeakanta.
Toimintaperiaate

Arvometalleihin perustuvat rahayksiköt olivat vallitsevia useimmissa maissa 1900-luvun alkuun asti. Monien rahayksiköiden nimetkin ovat alkujaan arvometallien painoyksikköjä. Esimerkiksi Englannin punta eli pound on sama sana kuin painoyksikkö pauna (oik. troy-pauna, noin 373 grammaa). Punta oli hopean painoyksikkö, joten jos jokin maksoi kaksi puntaa, se tarkoitti, että se maksoi 750 grammaa hopeaa.
Vanhempina aikoina jalometallirahat kiersivät maksuvälineinä, mutta 1600-luvulta lähtien niiden ohella tulivat käyttöön setelit.  Alkujaan setelit olivat kuitteja arvometalleista; setelejä vastaan pankista sai lunastaa setelissä mainitun määrän tiettyä metallia. Esimerkiksi Suomen Pankin seteleissä luki vielä 1900-luvun alussa, että "tätä seteliä vastaan Suomen Pankki maksaa X markkaa kullassa". Edelleen lyötiin myös kultarahoja, joiden paino oli laissa säädetty, mutta käytännössä niitä oli liikkeessä vain vähän. Suurin osa kullasta olikin harkkoina keskuspankin holveissa, ja pääasiallisena maksuvälineenä olivat setelit.
Pankkien liikkeelle laskema setelien määrä vastasi pankkien holveissa olevaa arvometallien määrää. Pankki saattoi painaa esimerkiksi miljoona puntaa seteleinä vain, jos sillä oli vastaava määrä kultaa holvissaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana valtiot kuitenkin laskivat liikkeelle katteettomia seteleitä maksaakseen sodankäyntimenojaan; tämä rahamäärän lisäys suhteessa arvometallien määrään johti siihen, että rahayksikköjen kytkös arvometalleihin katkesi. Sodan jälkeen kulta- ja hopeakantoja yritettiin palauttaa monissa maissa, mutta 1930-luvun laman aikoihin nämä pyrkimykset ajautuivat karille devalvaatioiden ynnä muiden kriisien vuoksi.
Poikkeustapauksissa jalometallikannasta oli eräissä maissa luovuttu joksikin ajaksi jo aikaisemmin. Esimerkiksi Ranskan vallankumouksen aikaisille seteleille, assignaateille ei ollut määritelty kulta- tai hopea-arvoa.
Historia

Kulta- ja hopearahoja sekä muita jalometalleja on käytetty rahan perustana kauan. Antiikin Roomassa käytettiin aureuksia kultarahoina, denaruksia hopearahoina ja sestertiuksia messinkirahoina. Firenze käytti floriinia, jossa oli noin 3,5 grammaa kultaa. Myös Venetsian dukaatissa oli noin 3,5 grammaa kultaa. Dukaatteja lyötiin kolikoiksi monissa maissa 1800-luvulle saakka.