stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi Mäntynen
Elämänvaiheet

Jussi Mäntysen isä oli ammatiltaan puuseppä ja perhe asui Helsingin Hermannissa. Vuonna 1910 Mäntynen meni töihin Helsingin yliopiston eläinmuseoon, aluksi hän työskenteli preparaattorin apulaisena ja vuodesta 1919 lähtien konservaattorina.
Mäntynen opiskeli kuvanveistoa Taideteollisessa keskuskoulussa, ensin lyhyitä jaksoja vuosina 1901 ja 1904 sekä pidempään 1912–1913 ja oli kuvanveistäjä Alpo Sailon oppilas vuosina 1912–1920. Hän teki 1910-luvun lopulla opintomatkan Berliiniin (1919–1920) ja kaksi matkaa Pariisiin (1926–1927 ja 1934). Opintomatkoillaan Mäntynen tutustui taidemuseoissa erityisesti eläinveistoksiin.
Mäntysen ensimmäinen työ kuvanveistäjänä oli vuonna 1922 tehty palkintoveistos maatalousnäyttelyyn. Vuonna 1924 Helsingin yliopistossa oli pohjoismaisen metsästäjäkongressin yhteydessä metsästäjänäyttely, jossa Mäntynen esitteli kuuluisan Hirvi-veistoksensa kipsimallin.
Mäntysen uraan vaikuttivat suuresti kaksi menestystä niittänyttä yksityisnäyttelyä, Tukholman näyttely vuonna 1934 ja näyttely Lontoossa 1939. Mäntynen osallistui Milanon triennaaliin vuonna 1933, josta hän sai pronssimitalin. Grand prix'n hän sai maailmannäyttelyistä Brysselissä 1935 ja Pariisissa vuonna 1937.
Mäntysen veistostuotanto oli laajaa ja mahdollista vain, koska hän teki konservaattorina lyhyttä työpäivää ja hänellä oli pitkät lomat. Vuonna 1938 Mäntynen lopetti yliopistossa työskentelyn kokonaan ja muutti vuonna 1943 Ruotsiin Lidingöön. Siellä veistoksista oltiin kiinnostuneempia kuin Suomessa, ja siellä oli paremmat mahdollisuudet niiden myyntiin. Ruotsissa Mäntynen asui vuoteen 1967, jolloin hän muutti takaisin Suomeen Turkuun. Mäntynen lahjoitti vuosien mittaan Turun taidemuseolle runsaasti veistoksia, kaikkiaan liki 120 työtä. Pienoisveistoksia on pysyvästi esillä taidemuseon yläkerran ”Mäntysen huoneessa”.
Mäntynen sai Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkin ja professorin arvonimen vuonna 1949.
Jussi Mäntynen oli naimisissa kahdesti. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Irene Emilia (o.s. Niemi), he avioituivat vuonna 1907 ja liitto päättyi eroon vuonna 1925. Avioliitosta on neljä lasta. Mäntysen toinen puoliso oli Aune Margareta (o.s. Lind), he avioituivat vuonna 1926.
Hirvi

Ehkä tunnetuin Jussi Mäntysen teoksista on Hirvi-veistos vuodelta 1924. Veistoksen taustahahmona on taiteilijan mukaan ollut Kalevalan Hiiden hirvi. Teoksen alkuperäinen pronssivalos sijoitettiin Viipuriin Torkkelinpuistoon. Veistoksesta on tehty kolme toisintoa, jotka ovat Lahden Erkonpuistossa (1955), Turun Kupittaanpuistossa (1969) ja Helsingissä Luonnontieteellisen museon edustalla (1972).
Teoksia

Taistelevat härät, 1922, Helsinki.
Tanssivat kurjet (Dansande tranor), Tukholma.
Hirvi, 1924 (1972), Eläinmuseon edusta, Helsinki.
Nuori hirvi, 1929, Kaisaniemenpuisto, Helsinki.
Nuori hirvi, 1929, Mänttä.
Mesikämmen muurahaispesällä, 1931, Karhupuisto, Helsinki.
Kalakarhu, 1931, Kisankentänpuisto, Pyynikinrinne, Tampere.
Aidin ylpeys, 1934, Mänttä.
Äidin ylpeys, 1935, Mänttä.
Suomen Leijona, 1938, osa Suomen Vapaudenpatsasta, Vaasa.
Joutsenet, 1938, Kirjastonpuisto, Tampere.
Kurjet, 1947 (1961), Oulu.
Kurjet pesällä, 1947, Varkaus.
Tanssivat kurjet, 1950, Kurkipuisto, Loviisa.
Jacob af Forsellesin patsas, 1951, Loviisa.
Merikotkat, 1954, Turun kauppakorkeakoulun edusta.
Kotkat, 1955, Sibeliuksenpuisto, Kotka.
Ylös kirkkauteen, 1956, Lahti.
Joutsenet, 1959, Taidemuseonmäki, Turku.
Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen, 1963 (1970), Tuomiokirkonpuisto, Turku.
Kurjet pesällä, 1968, Uusikaupunki.
Hirvi, 1969, Kupittaanpuisto, Turku.
Kurjet kaivolla, 1973, Turku.
Kurjet pesällä, 1989, Taidemuseonmäki, Turku.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussi Mäntynen Wikimedia Commonsissa
Jussi Mäntynen taiteilijamatrikkelissa
Toivo T. Kaila : Suomalainen eläinten kuvaaja J. R. Mäntynen, Suomen Kuvalehti, 25.02.1928, nro 9, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jussi Mäntynen ja hänen eläimensä, Helsingin Sanomat, 10.02.1935, nro 39, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jussi Mäntynen "Kuvanveiston Walt Disney", Suomen Kuvalehti, 29.04.1939, nro 17, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Musée d'Orsay  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Vaahteraliigan kausi 1983

| Vaahteraliigan kausi 1983 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  4.
Joukkueita:  8
Runkosarja
Voittaja:  Helsinki Roosters
Pudotuspelit
Päiväys:  –
Mestari:  Helsinki Roosters
Hopeaa:  Poli
Pronssia:  East City Giants
Palkitut
 ← 1982 :  1984 →
Vaahteraliigan kausi 1983 oli Vaahteraliigan historian neljäs kausi. Joukkueiden määrä oli kasvanut viime vuodesta, joten Suomeen perustettiin I-divisioona. SM-tasolla saivat jatkaa viime kauden ylemmän jatkosarjan joukkueet sekä alemman jatkosarjan kolme parasta.
Vaahteraliigan runkosarjassa kahdeksan joukkuetta pelasivat yksinkertaisen sarjan. Pudotuspeleihin etenivät kuusi parasta joukkuetta. Hallitseva mestari Helsinki Roosters uusi mestaruutensa voittamalla Polin finaalissa.
Runkosarja

|   | OT | V | T | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roosters | 7 | 7 | 0 | 0 | 237 | 49 | +188 | 14 |
| East City Giants | 7 | 6 | 0 | 1 | 161 | 34 | +127 | 12 |
| Poli | 7 | 5 | 0 | 2 | 137 | 82 | +55 | 10 |
| Munkka | 7 | 4 | 0 | 3 | 88 | 56 | +32 | 8 |
| TAFT | 7 | 3 | 0 | 4 | 112 | 118 | -6 | 6 |
| Turku Trojans | 7 | 1 | 1 | 5 | 56 | 115 | -59 | 3 |
| Ferry Island Rams | 7 | 1 | 1 | 5 | 74 | 172 | -98 | 3 |
| Falcons | 7 | 0 | 0 | 7 | 6 | 245 | -239 | 0 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  Roosters | 41 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Munkka | 28 |   |   |  |  Munkka | 10 |   |   |  |  |  |
|   |  |  TAFT | 20 |   |   |   |   |   |   |   |  |  Roosters | 28 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Poli | 17 |
|   |  |  |  |   |   |  |  East City Giants | 13 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Poli | ? |   |   |  |  Poli | 14 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  |  Trojans |  ? |   |  |  |  |  |  |  |  |  East City Giants | 22 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  Munkka | 3 |
Mariestad

| Mariestad |
| --- | --- |
 Mariestadia Vänerniltä kuvattuna.
 Mariestad
 Koordinaatit: 58°42′N, 13°49′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mariestadin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  10,97 km²
Väkiluku:  15 591
 – Väestötiheys:  1 421,2 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mariestad 1600-luvun lopussa teoksessa Suecia antiqua et hodierna.
Mariestad on samannimisen Mariestadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Vänernin itärannalla Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 15 591 asukasta.
Mariestad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Mariestadiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin laajempi Mariestadin kunta, jonka keskustaajamana entinen Mariestadin kaupunki on siitä lähtien toiminut. Kaupungin entinen vaakuna on nykyään Mariestadin kunnan käytössä.
Entisen kaupungin aluetta vastaa Mariestadin seurakunta, johon liitettiin vuonna 2006 Leksbergin ja Torsön seurakunnat. Seurakunnan pääkirkko on Mariestadin tuomiokirkko, vaikka Mariestad kuuluukin Skaran hiippakuntaan.
Mariestadin halki kulkee Kinnekullebanan-niminen rautatie.
Historia

Kustaa Vaasan poika Kaarle-herttua eli myöhempi kuningas Kaarle IX perusti kaupungin vuonna 1583. Nimensä kaupunki sai herttuan vaimon Marianin mukaan. Kaupungin ja sittemmin Mariestadin kunnan vaakunassa esiintyy vesistöstä nouseva härkä. Vaakunan katsotaan viittaavan tapaukseen, jossa Maria näki härän nousevan Tidan-joesta Mariestadin kohdalla.
Mariestad on Kalmarin ohella toinen niistä Ruotsin kaupungeista, joissa on tuomiokirkko, mutta ei piispaa. Vuonna 1583 Värmlannin maakunnasta sekä Länsi-Götanmaan maakuntaan kuuluneista Vadsbon ja Vallen kihlakunnista muodostettiin niin sanottu superintendentuuri, jota johti superintendentiksi kutsuttu pappi. Superintendentin istuin sijoitettiin Mariestadiin. Järjestely päättyi vuonna 1647, jolloin Mariestadin superintendentuurin tilalle perustettiin Karlstadin superintendentuuri sekä Vallen ja Vadsnom kihlakunnat liitettiin takaisin Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1772 Karlstadin superintendentuurista tuli Karlstadin hiippakunta.
Mariestad on ollut pitkään hallintokaupunki, jossa ovat sijainneet niin lääninhallitus kuin maakäräjäkunnan keskushallinto. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä huomattava osa niin valtion kuin maakäräjäkunnankin hallinnosta katosi Mariestadista.
Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on ollut monta suurta teollisuusyritystä, kuten tulitikkujen valmistusta ja panimo. Kaupungin panimotausta elää vielä Mariestads-nimisessä olutmerkissä. Sitä valmistaa Spendrupin panimo, joka ei kuitenkaan sijaitse Mariestadissa.
Media

Paikallislehti Mariestads-Tidningen ilmestyy viidesti viikossa.
Väestönkehitys

| Mariestadin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 10 419 | 10 419 |
| 1965 | 1965 |    | 13 956 | 13 956 |
| 1970 | 1970 |    | 16 637 | 16 637 |
| 1975 | 1975 |    | 16 454 | 16 454 |
| 1980 | 1980 |    | 15 693 | 15 693 |
| 1990 | 1990 |    | 16 016 | 16 016 |
| 1995 | 1995 |    | 15 679 | 15 679 |
| 2000 | 2000 |    | 15 043 | 15 043 |
| 2005 | 2005 |    | 15 448 | 15 448 |
| 2010 | 2010 |    | 15 591 | 15 591 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mariestad kasvoi yhteen Radbynin kanssa vuonna 1965.
Kuvia

Mariestadin vaakuna.
Marieholmin linna.
Mariestadin vankila.
Mariestadin rautatieasema.
Tidan-jokea Mariestadissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mariestadin kunnan kotisivut (ruotsiksi, suomeksi)
Länsi-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Luettelo Lentolaivue 24:n ilmavoitoista ja sotatoimitappioista

Luettelo erittelee Suomen ilmavoimien Lentolaivue 24:n talvi- ja jatkosodassa saavuttamat ilmavoitot (väitteet ilmavoitoista) sekä sotatoimitappiot.
Suomalaiskoneiden tunnuksissa FR tarkoittaa Fokker D.XXI -konetta, BW tarkoittaa Brewster 239 -konetta ja MT tarkoittaa Messerschmitt Bf 109 -konetta.
Listassa on osa ilmavoimista suurella todennäköisyydellä kirjattu väärän tyyppiseksi viholliskoneeksi, koska taisteluolosuhteissa tunnistaminen ei aina ollut helppoa. Esimerkiksi Mustang- ja Spitfire-koneita ei tiettävästi käytetty Suomen rintamalla. Mustangit ovat todennäköisesti Jak-9-koneita. Alkuperäisissä ilmavoittoväitteissä ilmeni esimerkiksi kesällä 1944 mm. sellaisia konetyyppejä kuin Mig-1. Monet väitteet muokattiin myöhemmin vastaamaan konetyyppejä joita neuvostoyksiköt todennäköisemmin käyttivät.
Vaahteraliigan kausi 1987

| Vaahteraliigan kausi 1987 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  8.
Joukkueita:  10
Runkosarja
Voittaja:  Helsinki Roosters
Pudotuspelit
Päiväys:  –
Mestari:  Helsinki Roosters
Hopeaa:  Turku Trojans
Pronssia:  FT Scotch
Palkitut
 ← 1986 :  1988 →
Vaahteraliigan kausi 1987 oli Vaahteraliigan kahdeksas kausi. Liigan runkosarjassa kymmenen joukkueutta pelasi yksinkertaisen sarjan, jonka neljä parasta etenivät pudotuspeleihin. Sarjan viimeinen putosi suoraan I-divisioonaan ja toiseksi viimeinen joutui liigakarsintaan.
Vaahteramaljassa hallitseva mestari Helsinki Roosters voitti Turku Trojansin 14–7. Pronssia voitti FT Scotch. Vantaan TAFT jäi runkosarjassa viimeiseksi ja putosi I-divisioonaan, ja Jyväskylä Rangers sai karsintaottelussa pitää sarjapaikkansa.
Uutena joukkueensa sarjassa nähtiin Pori Bears, joka nousi sarjaan viime kauden heikoimman joukkueen Kerava Bulldogsin tilalle.
Runkosarja

|   | OT | V | T | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roosters | 9 | 8 | 1 | 0 | 356 | 122 | +234 | 17 |
| Trojans | 9 | 7 | 1 | 1 | 256 | 93 | +163 | 15 |
| FT Scotch | 9 | 7 | 0 | 2 | 214 | 113 | +101 | 14 |
| Colts | 9 | 7 | 0 | 2 | 340 | 164 | +176 | 14 |
| Rocks | 9 | 4 | 0 | 5 | 174 | 275 | -83 | 8 |
| Bears | 9 | 4 | 0 | 5 | 148 | 230 | -82 | 8 |
| East City Giants | 9 | 2 | 1 | 6 | 139 | 174 | -35 | 5 |
| Northern Lights | 9 | 2 | 0 | 7 | 81 | 331 | -250 | 4 |
| Rangers | 9 | 1 | 1 | 7 | 147 | 254 | -107 | 3 |
| TAFT | 9 | 0 | 2 | 7 | 176 | 293 | -117 | 2 |
Pudotuspelit

Whips – Rangers : 14–19
Vaahteraliigan kausi 1982

| Vaahteraliigan kausi 1982 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  3.
Joukkueita:  12
Runkosarja
Voittaja:  MAJS
Pudotuspelit
Päiväys:  –
Voittaja:  MAJS
Mestari:  Helsinki Roosters
Hopeaa:  MAJS
Pronssia:  Poli
Palkitut
 ← 1981 :  1983 →
Vaahteraliigan kausi 1982 oli Vaahteraliigan historian kolmas kausi. Joukkueiden määrä oli kasvanut huomattavasti ja liiga jaettiin kolmeen lohkoon. Lohkoissa joukkueet kohtasivat kerran toisensa, minkä jälkeen lohkojen kaksi parasta etenivät ylempään jatkosarjaan ja loput alempaan jatkosarjaan. Ylemmän jatkosarjan neljä parasta etenivät pudotuspeleihin.
Helsinki Roosters voitti Suomen mestaruuden lyömällä hallitsevan mestarin ja paikallisvastustaja Munkan liigan finaalissa.
Runkosarja

|   | OT | V | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roosters | 3 | 3 | 0 | 197 | 14 | +183 | 6 |
| Munkka | 3 | 2 | 1 | 136 | 55 | +81 | 4 |
| Trojans | 3 | 1 | 2 | 102 | 73 | +29 | 2 |
| Bears | 3 | 0 | 3 | 6 | 299 | -293 | 0 |
|   | OT | V | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| East City Giants | 4 | 4 | 0 | 228 | 9 | +219 | 8 |
| Falcons | 4 | 2 | 2 | 44 | 106 | -62 | 4 |
| Ferry Island Rams | 4 | 2 | 2 | 120 | 74 | +46 | 4 |
| TAFT | 4 | 1 | 3 | 19 | 136 | -117 | 2 |
| Steamers | 4 | 1 | 3 | 39 | 125 | -86 | 2 |
|   | OT | V | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poli | 3 | 3 | 0 | 233 | 0 | +233 | 6 |
| Gorillas | 3 | 2 | 1 | 52 | 47 | +5 | 4 |
| Rangers | 2 | 0 | 2 | 6 | 98 | -92 | 0 |
| Rocks | 2 | 0 | 2 | 0 | 146 | -146 | 0 |
Runkosarja > Ylempi jatkosarja

|   | OT | V | T | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkka | 5 | 4 | 0 | 1 | 125 | 50 | +75 | 8 |
| Poli | 5 | 4 | 0 | 1 | 139 | 26 | +113 | 8 |
| Roosters | 5 | 3 | 1 | 1 | 172 | 84 | +88 | 7 |
| East City Giants | 5 | 2 | 1 | 2 | 212 | 68 | +144 | 5 |
| Gorillas | 5 | 1 | 0 | 4 | 14 | 229 | -215 | 2 |
| Falcons | 5 | 0 | 0 | 5 | 9 | 214 | -205 | 0 |
Runkosarja > Alempi jatkosarja

|   | OT | V | T | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Trojans | 6 | 6 | 0 | 0 | 245 | 27 | +218 | 12 |
| Ferry Island Rams | 6 | 4 | 1 | 1 | 199 | 46 | +153 | 9 |
| Rocks | 6 | 3 | 1 | 2 | 108 | 68 | +40 | 7 |
| TAFT | 6 | 3 | 0 | 3 | 92 | 124 | -32 | 6 |
| Rangers | 6 | 2 | 0 | 4 | 78 | 158 | -80 | 4 |
| Bears | 6 | 2 | 0 | 4 | 70 | 201 | -131 | 4 |
| Steamers | 6 | 0 | 0 | 6 | 20 | 179 | -159 | 0 |
Vaahteraliigan kausi 1992

| Vaahteraliigan kausi 1992 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  13.
Joukkueita:  10
Runkosarja
Voittaja:  East City Giants
Pudotuspelit
Päiväys:  –
Mestari:  East City Giants
Hopeaa:  Turku Trojans
Pronssia:  Helsinki Roosters
Palkitut
 ← 1991 :  1993 →
Vaahteraliigan kausi 1992 oli Vaahteraliigan 13. kausi. Liigan runkosarjassa kymmenen joukkuetta pelasi puolitoistakertaisen sarjan, jonka neljä parasta etenivät pudotuspeleihin. Mestaruuden voitti East City Giants, jolle mestaruus oli toinen perättäinen.
Kauden jälkeen sarjapaikkojen määrää vähennettiin kahdeksaan, mikä tiesi runkosarjan kahdelle viimeiselle putoamista I-divisioonaan.
Runkosarja

|   | OT | V | T | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| East City Giants | 14 | 11 | 2 | 1 | 334 | 170 | +164 | 24 |
| Trojans | 14 | 9 | 1 | 4 | 268 | 157 | +111 | 19 |
| Roosters | 14 | 9 | 0 | 5 | 374 | 259 | +115 | 18 |
| Butchers | 14 | 8 | 1 | 5 | 318 | 299 | +19 | 17 |
| Northern Lights | 14 | 7 | 2 | 5 | 348 | 277 | +71 | 16 |
| Whips | 14 | 7 | 0 | 7 | 225 | 246 | -21 | 14 |
| Crocodiles | 14 | 5 | 1 | 8 | 171 | 247 | -76 | 11 |
| Colts | 14 | 4 | 0 | 10 | 207 | 316 | -109 | 8 |
| TAFT | 14 | 4 | 0 | 10 | 151 | 265 | -114 | 8 |
| Rangers | 14 | 2 | 1 | 11 | 116 | 276 | -160 | 5 |
Runkosarja > Joukkuemuutokset

Tampereen Ilves luopui sarjapaikastaan
Rauma Admirals putosi I-divisioonaan
Seinäjoki Crocodiles ja Jyväskylä Rangers nousivat liigaan I-divisioonasta
Vaahteraliigan kausi 1996

| Vaahteraliigan kausi 1996 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  17.
Joukkueita:  8
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  25. toukokuuta
Runkosarja päättyi:  11. elokuuta
Voittaja:  East City Giants
Pudotuspelit
Päiväys:  17. elokuuta – 1. syyskuuta
Mestari:  Helsinki Roosters
Hopeaa:  East City Giants
Pronssia:  Seinäjoki Crocodiles
Palkitut
 ← 1995 :  1997 →
Vaahteraliigan kausi 1996 oli Vaahteraliigan 17. kausi. Liigan runkosarjassa pelattiin kymmenen ottelua, minkä jälkeen kuusi parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin. Runkosarjan viimeinen ja toiseksi viimeinen joutuivat kauden päätteeksi karsimaan sarjapaikasta I-divisioonaan kahden parhaan joukkueen kanssa.
Vaahteramalja XVII pelattiin viime vuoden tapaan Helsinki Roostersin ja East City Giantsin välillä. Roosters voitti Giantsin uudestaan, niukasti pistein 23–22. Pronssia voitti Seinäjoki Crocodiles.
Uusi joukkue sarjassa oli Arctic Circle Stars Rovaniemeltä, joka nousi sarjaan I-divisioonan karsintaottelusta. Kauden päätteeksi karsintaotteluissa liigajoukkueet säilyttivät sarjapaikkansa.
Runkosarja

|   | OT | V | T | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| East City Giants | 10 | 9 | 0 | 1 | 316 | 111 | +205 | 18 |
| Roosters | 10 | 6 | 1 | 3 | 283 | 123 | +160 | 13 |
| Trojans | 10 | 6 | 1 | 3 | 236 | 190 | +46 | 13 |
| Crocodiles | 10 | 6 | 0 | 4 | 190 | 226 | -36 | 12 |
| Butchers | 10 | 5 | 0 | 5 | 123 | 145 | -22 | 10 |
| Arctic Circle Stars | 10 | 4 | 0 | 6 | 150 | 270 | -120 | 8 |
| Patriots | 10 | 3 | 0 | 7 | 147 | 181 | -34 | 6 |
| Tigers | 10 | 0 | 0 | 10 | 100 | 299 | -199 | 0 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  East City Giants | 28 (7) |   |  |  |  |  |
|   |  |  Crocodiles | 20 (14) |   |   |  |  Crocodiles | 20 (6) |   |   |  |  |  |
|   |  |  Butchers | 7 (7) |   |   |   |   |   |   |   |  |  East City Giants | 22 (9) |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Roosters | 23 (10) |
|   |  |  |  |   |   |  |  Roosters | 46 (11) |   |   |  |  |  |
|   |  |  Trojans | 21 (6) |   |   |  |  Trojans | 7 (0) |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  |  Arctic Circle Stars | 13 (13) |   |  |  |  |  |  |  |  |  Trojans | 17 (0) |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  Crocodiles | 20 (0) |
Alexi Lalas

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Panayotis Alexander Lalas
Syntymäaika: 1. kesäkuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka: Birmingham, Michigan, Yhdysvallat
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 191 cm
Junioriseurat
1988–1991: Rutgers
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1994–1995 1995–1996 1996–1997 1997 1998 1999 2001–2003 | Padova → Padova New England Revolution → Emelec → MetroStars Kansas City Wizards Los Angeles Galaxy | 33 (2) 11 (0) 57 (3)  27 (4) 30 (9) 69 (7) |
Maajoukkue
| 1991–1998  | Yhdysvallat  | 96 (9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3.10.2018.
Panayotis Alexander (Alexi) Lalas (s. 1. kesäkuuta 1970 Birmingham, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan puolustaja. Lalasista tuli tunnettu vuoden 1994 MM-kisojen aikana. Hän oli mukana myös Yhdysvaltojen kisajoukkueessa vuonna 1998. Kaikkiaan hän pelasi 96 maaottelua ja teki niissä yhdeksän maalia vuosina 1990–1998. Lalas oli ensimmäinen modernin ajan yhdysvaltalainen jalkapalloilija, joka pelasi Italian Serie A:ssa.
Pelaajauransa jälkeen Lalas teki uraa Los Angeles Galaxyn organisaatiossa johtotehtävissä. Elokuussa 2008 hän erosi seuran toimitusjohtajan paikalta Galaxyn majaillessa sijalla 11 MLS-liigassa.
Aiheesta muualla

Lalas SoccerTimesin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lalas MySpacessa
Lalas Uglyfootballersin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Shenhai-moottoritie

Shenhai-moottoritie Lingxin kohdalla.
Shenhai-moottoritie (G15) on Kiinan moottoritieverkon pohjois-eteläsuuntainen pääväylä. Se alkaa Shenyangista ja päättyy Hainaniin, siitä nimi Shenhai. Tien pituus on 3710 km.
Suuret risteykset:
Danxi-moottoritie (G16), Anshan, Liaoning
Heda-moottoritie (G11), Dalian, Liaoning
Rongwu-moottoritie (G18), Yantai, Shandong
Qingyin-moottoritie (G20), Qingdao, Shandong
Qinglan-moottoritie (G22), Qingdao, Shandong
Changshen-moottoritie (G25), Lianyungang, Jiangsu
Lianhuo-moottoritie (G30), Lianyungang, Jiangsu
Hushan-moottoritie (G40), Nantong, Jiangsu
Jinghu-moottoritie (G2), Shanghai
Huyu-moottoritie (G50), Shanghai
Hukun-moottoritie (G60), Shanghai
Quannan-moottoritie (G72), Quanzhou, Fujian
Xiarong-moottoritie (G76), Zhangzhou, Fujian
Shankun-moottoritie (G78), Shantou, Guangdong
Changshen-moottoritie (G25), Shenzhen, Guangdong
Jinggang’ao-moottoritie (G4), Donnguan, Guangdong
Jinggang’ao-moottoritie (G4), Guangzhou, Guangdong
Erguang-moottoritie (G55), Foshan, Guangdong
Guangkun-moottoritie (G80), Foshan, Guangdong
Lanhai-moottoritie (G75), Zhanjiang, Guangdong
| n k Kiinan valtakunnalliset moottoritiet (NTHS) |
| --- | --- |
Säteittäiset moottoritiet (Pekingistä)
Päämoottoritiet:       
Rinnakkaismoottoritiet:              
Yhdysmoottoritiet:                   
Pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet
Päämoottoritiet:           
Rinnakkaismoottoritiet:         
Yhdysmoottoritiet:                                                               
Itä-länsisuuntaiset moottoritiet
Päämoottoritiet:                  
Rinnakkaismoottoritiet:                     
Yhdysmoottoritiet:                                                                               
Alueelliset kehämoottoritiet
Päämoottoritiet:      
Rinnakkaismoottoritiet: 
Yhdysmoottoritiet:       
Seudulliset kehämoottoritiet
Kehämoottoritiet:          Tiedosto:G9910-CN no name.png  
Kaupunkien kehämoottoritiet
Kehämoottoritiet: