stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Filip V (Ranska)
Kuolema

Filip V Pitkä kuoli useisiin sairauksiin noin 30–31 -vuotiaana 3. tammikuuta 1322 Longchampin luostarissa, Bois de Boulognessa Pariisissa. Hänet haudattiin 8. tammikuuta muiden Ranskan monarkkien ja keskeisten monarkian palvelijoiden tapaan Saint-Denis'n luostarin basilikaan. Haudat joutuivat vallankumouksen vuosina väkijoukon hävityksen kohteiksi vuonna 1793, kun hautakammiot häpäistiin ja ryöstettiin ja kaikki jäänteet heitettiin samaan maakuoppaan.
Vallanperimys

Filip V Pitkä kuoli ilman eloonjääneitä miespuolisia perillisiä. Näin vakiintunutta tapa noudattaen valtakunnan ylimykset valitsivat Ranskan uudeksi kuninkaaksi Filipin nuorimman veljen, joka hallitsi nimellä Kaarle IV Kaunis. Tyttäret sivuutettiin perimyksessä ja kansalliset edut tulivat esiin ranskalaisen prinssin suosimisena kruununperimyksessä.
Kirjallisuutta

Leblanc-Ginet, Henri; Histoire des Rois de France. Éditions Moréna et Actualités de l'Histoire, 1997.
Les Rois de France. Judocus. Pariisi 1989.
Kirchhoff, Elisabeth; Rois et Reines de France. Sisältää myös Mémoires de Commines. 1996.
Wenzler, Claude; Généalogie des Rois de France. Èditions Ouest-France. 1994.
Aatu Räty

| Aatu Räty |
| --- | --- |
 Aatu Räty alle 20-vuotiaiden MM-finaaliottelussa Kanadaa vastaan vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. marraskuuta 2002 (ikä 22) Oulunsalo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mikki
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura (P):  Vancouver Canucks
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Abbotsford Canucks (AHL)
Pelinumero:  27 / 20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Kärpät (SML) Jukurit (SML) Bridgeport Islanders (AHL) New York Islanders (NHL)
NHL-varaus:  52. varaus, 2021 New York Islanders
Aatu Veli Eemeli Räty (s. 14. marraskuuta 2002 Oulunsalo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Vancouver Canucksin organisaatiossa. Hän pelaa pääasiassa AHL-joukkue Abbotsford Canucksissa.  Räty on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa. Rätyä on pidetty yleisesti yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista Suomessa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
Räty pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2020 ja 2022, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Vuoden 2020 turnauksessa hän voitti Suomen sisäisen tehotilaston lukemalla +5. Räty oli turnauksen nuorin pelaaja. Hänet valittiin myös vuoden 2022 kisajoukkueeseen joulukuussa käynnistyneeseen turnaukseen, mutta Räty kuitenkin joutui jättämään turnauksen väliin, kun hänen koko seurajoukkueensa Jukurit asetettiin karanteeniin joukkueessa ilmenneiden koronavirustartuntojen myötä vain kaksi päivää ennen Suomen joukkueen lähtöä Kanadaan. Suomi yritti vielä saada Rädyn jälkeenpäin joukkueeseen mukaan erityisluvalla, mutta Suomen GM Kimmo Oikarisen mukaan Kansainvälinen jääkiekkoliitto antoi kuitenkin Tapaninpäivänä virallisen päätöksen, että hän ei voi liittyä kisajoukkueeseen. Lopulta koko turnaus keskeytettiin useassa joukkueessa ilmenneiden koronavirustartuntojen vuoksi. Räty valittiin Suomen joukkueeseen elokuussa uudelleen pelattuun turnaukseen, jossa hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Joakim Kemellin jälkeen tehoilla 3+7=10. 24. heinäkuuta 2021 Räty onnistui tekemään Yhdysvaltain Michiganin Plymouthissa pelatussa alle 20-vuotiaiden World Junior Summer Showcase -turnauksessa neljä maalia Ruotsia vastaan, kun Suomi voitti ottelun lukemin 5–2. Hän teki ensin kypärätempun tasakentällisin ja viimeisteli neljännen osumansa vastustajan tyhjään maaliin.
Räty pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019 ja Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019. Hänet palkittiin alle 18-vuotiaiden maajoukkueen kauden 2019–2020 parhaana pelaajana Mikko Koivu -palkinnolla. Räty pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa. Räty oli Suomen paras maalintekijä kolmella osumallaan. Yhteensä hän on pelannut 33 nuorten ja 49 poikien maaottelua.
Pelityyli

Draftin Europe -sivusto kuvaa Rätyä monipuoliseksi hyökkääjäksi, jolla on kyky käsitellä kiekkoa nopeammin kuin osa pelaajista pystyy ajattelemaan. Elokuussa 2019 The Hockey News -lehden toimittaja Steven Ellis arvioi Rädyn olevan paitsi älykäs puolustussuuntaan myös kentällisensä todellinen "leipä ja voi" hyökkäyssuuntaan pelatessa. Ellis kehui myös Rädyn suoraluistelunopeutta sekä kiekollista kykyä ja piti Rätyä vaikeasti pysäytettävänä.
Räty on kertonut seuranneensa suomalaispelaajista eniten Sebastian Ahoa ja Aleksander Barkovia. The Sports Network -kanavan haastattelussa heinäkuussa 2020 hän luonnehti omaa pelityyliään samanlaiseksi kuin Barkovilla. Räty on omien sanojensa mukaan Barkovin tapaan iso pelaaja. Rädyn mukaan hän myös keskittyy samalla tavalla hyökkäämiseen ja puolustamiseen. Myös hänen kiekonkäsittely- ja pelirakennustaidot ovat Rädyn mukaan myös vahvalla tasolla. Hän on maininnut kaikkien aikojen suosikkipelaajakseen Sidney Crosbyn sekä SM-liigasta suosikikseen hänen silloisen joukkuetoverinsa Jussi Jokisen. New York Islandersin päävalmentaja Barry Trotzin mukaan Rädyllä on hyvä peliäly ja hän muistuttaa pelityyliltään seurassa pelaavaa Zach Parisea.
Muuta

Myös Rädyn isoveli Aku on jääkiekkoilija. Arizona Coyotes varasi Akun NHL:ään vuonna 2019. Veljekset pelasivat yli vuoden ikäerostaan huolimatta lähes kaikki juniorivuotensa samoissa joukkueissa ja usein myös samoissa ketjuissa. Heidän isänsä Tuomo Räty pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yhteensä 71 SM-liigaottelua JyP HT:ssä. Hän on myöhemmin valmentanut poikiaan Kärppien junioreissa.
Räty asuu tyttöystävänsä kanssa Abbotsfordissa.
Kai Donner

Donner vuonna 1916. (Valokuva: Daniel Nyblin.)
Karl Reinhold (Kai) Donner (1. huhtikuuta 1888 Helsinki – 12. helmikuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen suomalais-ugrilaisiin kieliin erikoistunut kielitieteilijä ja antropologi sekä itsenäisyys- ja oikeistoaktivisti. Donner oli Lapuan liikkeen tärkeä taustavaikuttaja ja Vihtori Kosolan tukija.
Perhe ja suku

Kai Donner kuului Pohjanmaalta kotoisin olevaan Donner-sukuun. Hänen isänsä Otto Donner oli senaattori ja Suomen ensimmäinen sanskriitin ja vertailevan kielentutkimuksen professori ja perusti Suomalais-Ugrilaisen Seuran vuonna 1883. Hänen äitinsä oli Wilhelmine Sofia Charlotta (Minette) Munck, joka kuului Munck af Fulkila -sukuun. Kai Donnerin poikia ovat Helsingin yliopiston eläintieteen professori Kai Otto Donner, Helsingin yliopiston geologian professori Joakim Donner ja kirjailija Jörn Donner, joka 2000-luvulla toi esiin isänsä tieteellistä elämäntyötä.
Tieteellinen ura

Kirjoitettuaan ylioppilaaksi vuonna 1906 Kai Donner ryhtyi isänsä jalanjälkiä seuraten opiskelemaan kielitiedettä ja itämaiden tutkimusta Helsingin Aleksanterin yliopistoon. Hän siirtyi opiskelemaan suomalais-ugrilaisia kieliä Budapestin yliopistoon vuonna 1908 ja sosiologiaa Cambridgen yliopistoon vuonna 1911. Vuosina 1909–1918 hänellä oli virka yliopiston kirjaston amanuenssina.
Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi vuonna 1911 Donner lähti kaksi vuotta kestäneelle kenttätyötutkimusmatkalle ankariin olosuhteisiin Siperiaan suomensukuisten kansojen, lähinnä samojedien pariin. Valmistuttuaan maisteriksi vuonna 1914 hän lähti heti toiselle matkalle, jonka ensimmäisen maailmansodan syttyminen pian katkaisi. Suomen suvun alkuperästä kiinnostunut Donner keräsi tietoa selkupin, kamassin ja ketin kielistä. Hän julkaisi tutkimusmatkoistaan myöhemmin muistelmateokset Siperian samojedien keskuudessa 1911–1913 ja 1914 (1915) sekä Siperia: elämä ja entisyys (1933).
Donner valmistui lisensiaatiksi 1921 ja väitteli tohtoriksi 1923, mutta väitöskirjaa ja paria tutkimusta lukuun ottamatta hänen tieteellinen toimintansa jäi poliittisen aktivismin vuoksi melko vähäiseksi. Hänestä tuli Helsingin yliopiston uralilaisen kielitieteen dosentti 1924 ja fonetiikan virkaa tekevä ylimääräinen professori hieman ennen kuolemaansa vuonna 1934. Suomen Tiedeakatemian jäsenenä Donner oli vuodesta 1932 lähtien.
Aktivismi

Maailmansodan estettyä tieteellisen kenttätyön Donner omistautui Suomen itsenäisyysliikkeen tukemiselle. Vuonna 1916 hänestä tuli jääkäriliikkeen taustavoimana toimineen Aktiivisen komitean (AK) sihteeri. Vuodet 1916–1917 Donner toimi maanpaossa Tukholmassa itsenäisyysliikkeen ulkomaanvaltuuskunnan johtavana hahmona ja AK:n yhdysmiehenä. Hän oli taitava pitämään matalaa profiilia ja kirjoitti tällöin päiväkirjansakin kamassiksi. Vuosina 1917–1918 Donner oli Tukholmassa sotilasasiamiehenä ja vuosina 1918–1919 Suomen ja Neuvosto-Venäjän välisen rajan komendanttina sekä keskeisenä henkilönä suojeluskuntajärjestössä. Vuonna 1919 Donner oli keskeinen puuhamies kenraali Gustaf Mannerheimin ja aktivistien yhteisessä suunnitelmassa hyökätä Pietariin, mikä ei kuitenkaan toteutunut. Suuresti ihailemastaan Mannerheimista Donner kirjoitti vuonna 1934 kirjan Sotamarsalkka, vapaaherra Mannerheim. Vuosina 1920–1922 Donner oli aktivistien Suunta-lehden päätoimittaja. Hän oli Jääkäriliiton kunniajäsen. Ruotsinkielinen Donner riitaantui 1920-luvulla toisen merkittävän aktivistijohtajan Elmo Kailan kanssa, kun tämä ryhtyi kiihkeäksi aitosuomalaisuuden kannattajaksi.
Donner oli Lapuan liikkeen tärkeimpiä taustavaikuttajia. Hän oli jo vuoden 1929 lopulla ohjailemassa liikettä ja kesällä 1930 hän oli merkittävin sen taustalla vaikuttaneista aktivistijohtajista. Hänen keskeinen tavoitteensa oli ulkopoliittinen aktivismi eli hyökkäys itään, kun taas sisäpoliittinen muutos oli hänelle lähinnä sen toteuttamiseen tarvittava väline. Donner oli taktikoija, joten esimerkiksi kyyditysten suhteen hän oli kannattajineen välillä maltillisella kannalla ja välillä edusti kaikkein jyrkintä linjaa. Liikkeen jyrkän siiven harmaana eminenssinä hän yritti huonolla menestyksellä saada liikkeelle kokenutta ja järjestäytynyttä johtoa Vihtori Kosolan kaltaisten talonpoikien sijaan menestyksen varmistamiseksi. Donner liittyi Lapuan liikkeen valtuuskuntaan kesäkuussa 1930 ja talonpoikaismarssilla hän johti Uudenmaan ruotsinkielisiä yhdessä Petter Forsströmin kanssa. Suhteet Mannerheimiin ja rahamaailmaan tekivät Donnerista vaikutusvaltaisen, mutta hänen taipumuksensa salamyhkäiseen juonitteluun muodostui haitaksi.
Donner oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1931 vaalissa.
Muuta

Jörn Donnerin idean pohjalta vuonna 2007 valmistuneen ja Lauri Törhösen ohjaaman historiallisen draamaelokuvan Raja 1918 päähenkilön esikuvana on Kai Donner rajamaan komendanttina.
Olavi Louheranta väitteli joulukuussa 2006 Helsingin yliopistossa aiheesta Siperiaa sanoiksi – uralilaisuutta teoiksi. Kai Donner poliittisena organisaattorina sekä tiedemiehenä antropologian näkökulmasta.
Teoksia

Luettelo Pohjois-Pohjanmaata ja Suomen Lappia käsittelevästä kirjallisuudesta. Helsinki 1910
Luettelo Pohjanmaata ja Suomen Lappia sekä pohjalaisia henkilöitä ja sukuja käsittelevästä kirjallisuudesta – Bibliographia Ostrobotniensis : förteckning över litteratur behandlande Österbotten och Finska Lappmarken samt österbottniska personer och släkter. Helsinki 1912
Salmin murteen kvantiteettisuhteista. Suomalaisen kirjallisuuden seura, Helsinki 1912
Bland samojeder i Sibirien åren 1911–1913, 1914. Söderström, Helsingfors 1915, suomeksi nimellä Siperian samojedien keskuudessa vuosina 1911–1913 ja 1914. Otava 1915, 2. painos 1923, 3. kieliasultaan ajanmukaistettu painos jossa mukana Jörn Donnerin alkulause Sirpaleita isäni kuvasta Otava 1979, 2. painoksen näköispainos Jon Hällström & Salakirjat, Helsinki 2012
Itsenäisyytemme : aktivistisia puheita ja kirjotuksia. Gummerus 1919
Sibiriska noveller. Söderström, Helsingfors 1919, suomeksi nimellä Siperialaiskertomuksia. WSOY 1939
Über die anlautenden labialen Spiranten und Verschlusslaute im Samojedischen und Uralischen, Helsingin yliopiston väitöskirja. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 49. Helsingfors 1920
Zu den ältesten Berührungen zwischen Samojeden und Türken : Vortrag. Suomalais-ugrilaisen seuran aikakauskirja 40,1. Helsinki 1924
Heikki Paasonen : H. Paasonens Ostjakisches Wörterbuch : nach den Dialekten an der Konda und am Jugan ; zusammengestellt, neu transskribiert und herausgegeben von Kai Donner. Lexica Societatis Fenno-Ugricae II. Helsingfors 1926
Suomen kansankielen sanakirjatyö. Helsinki 1926
Über das alter der ostjakischen und wogulischen renntierzucht. Helsingfors 1927
Kielimaantieteellisistä tutkimuksista Suomessa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1930
Über die Jenissei-ostjaken und ihre sprache. Suomalais-ugrilaisen seuran aikakauskirja 44,2. Helsinki 1930
Genealogisesta tutkimusmenetelmästä ja sen käyttämisestä murteentutkimuksen palveluksessa, Helsinki 1931
Släkten Donner. 3, På Gottland. Helsingfors 1931
Suhteellinen vaalitapa ja enemmistövaalit :  Kai Donnerin Lapuan kokouksessa 22 p:nä marraskuuta 1930 pitämä esitelmä. Helsinki 1931
Samojedische Wörterverzeichnisse ; Gesammelt und hrsg. von Kai Donner. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 64. Helsinki 1932
Ethnological notes about the Yenisey-Ostyak : in the Turukhansk region. Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia 33. Helsinki 1933
Lyhyitä puheita, esitelmiä ja kirjoituksia. Tekijä, Helsinki 1933
Sibirien : folk och forntid. Söderström, Helsingfors 1933, suomeksi nimellä Siperia : elämä ja entisyys. Otava 1933
Über sprachgeographische untersuchungen und ihre ausführung in Finnland. Helsinki 1933
Sotamarsalkka vapaaherra Mannerheim. WSOY 1934, 3. painos 1937, 4. näköispainos 1997
Toimitustöitä

Suomen vapaussota. I, Valmistelut ja esihistoria ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1921
Suomen vapaussota. II, Sodan puhkeaminen ja rintaman muodostuminen ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1922
Suomen vapaussota. III, Etelä-Suomen ja Ahvenanmaan tapahtumat ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1921
Suomen vapaussota. IV, Aika valkoisten yleisen hyökkäyksen alkuun ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1924
Suomen vapaussota. V, Tampereen hyökkäysliike ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio ; kirjoittanut W. A. Douglas. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1925
Suomen vapaussota. VI, Viipurin valloituksen edellinen aika : Länsi-Suomen puhdistaminen ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1927
Suomen vapaussota. VII, Saksan joukkojen toiminta Etelä-Suomessa ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1922
Suomen vapaussota. VIII, Viimeiset sotatoimet Itä-Suomessa ; toimittaneet Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmio. K. J. Gummerus, Jyväskylä 1927
Kirjallisuutta

Donner, Jörn: Isän jalanjäljillä.  ((I min fars fotspår, 2006.) Suomentanut Anna Paljakka)  Helsinki:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-20921-3
Louheranta, Olavi: Kai Donner. Tutkimusmatkat ja tieteellinen elämäntyö. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2019. ISBN 978-951-858-091-4
Aiheesta muualla

Louheranta, Olavi: Siperiaa sanoiksi – uralilaisuutta teoiksi: Kai Donner poliittisena organisaattorina sekä tiedemiehenä antropologian näkökulmasta. (Väitöskirja.) 2006. Helsingin yliopisto. Arkistoitu 18.3.2012. Viitattu 1.11.2010.
Saressalo, Lassi: Pohjoisen etnografian uranuurtaja. Kirja-arvostelu teoksesta: Louheranta, Olavi: Kai Donner. Tutkimusmatkat ja tieteellinen elämäntyö. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2019. (Agricolan arvostelut 11.7.2019)
Vapaasti ladattavia Kai Donnerin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
YLE Areenan äänikirjat: Kai Donner: Siperian samojedien keskuudessa. Lukijana Esko Salervo. (Arkistoitu – Internet Archive)
YLE Elävä arkisto: Samojedien tutkija ja itsenäisyysmies Kai Donner.
YLE Areena – Suomalaisia tutkimusmatkailijoita – Kai Donner.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Kai Donner Siperian-retkellään vuonna 1913.
Close to the Edge

| Close to the Edge Yes |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1972
 Julkaistu: 1972
 Tuottaja(t): Yes/Eddie Offord
 Tyylilaji: progressiivinen rock sinfoninen rock
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Yesin muut julkaisut
| Fragile 1971 | Close to the Edge 1972 | Yessongs 1973 |
Close to the Edge on brittiläisen Yes-yhtyeen viides albumi. Albumia pidetään progressiivisen rockin saralla yhtenä merkittävimmistä teoksistalähde?.
Close to the Edge valittiin mukaan vuonna 2005 julkaistuun englanninkieliseen hakuteokseen 1001 Albums You Must Hear Before You Die. Siinä albumia luonnehditaan progressiivisen rockin apoteoosiksi, joka ottaa vaikutteita todella monesta suunnasta mutta onnistuu pysymään koossa loistavien muusikoiden ansiosta. Musiikin ohella vaikutusta tehostavat laulusolisti Jon Andersonin kryptiset sanoitukset ja Roger Deanin surrealistinen kansitaide.
"And You and I" julkaistiin Part I/Part II singlenä USA:ssa lokakuussa 1972. Paras listasijoitus oli 42. "Total Mass Retain" oli heinäkuussa 1972 julkaistun Paul Simonin säveltämän "America"-kappaleen singleversion B-puolena sijalla 46.
Suomessa albumin paras sijoitus oli 20 lokakuussa 1972.
Kappaleet

Close to the Edge (Jon Anderson, Steve Howe) – 18:41
"The Solid Time of Change"
"Total Mass Retain"
"I Get Up I Get Down"
"Seasons of Man"
And You and I (Anderson; Themes by Bill Bruford, Howe, Chris Squire) – 10:08
"Cord of Life"
"Eclipse" (Anderson, Bruford, Howe)
"The Preacher the Teacher"
"Apocalypse"
Siberian Khatru (Anderson; Themes by Anderson, Howe, Rick Wakeman) – 8:55
Kappaleet > Uudelleenjulkaisun bonuskappaleet

America (single-versio) (Paul Simon) - 4:12
Total Mass Retain (single-versio) - 3:21
And You and I (vaihtoehtoinen versio) - 10:17
Siberia (koeotto kappaleesta "Siberian Khatru") - 9:19
Kokoonpano

Jon Anderson – laulu
Steve Howe – kitarat, laulu
Rick Wakeman – koskettimet
Chris Squire – basso, laulu
Bill Bruford – rummut, lyömäsoittimet
Suzanne Cathiard

Suzanne Cathiard (s. 13. heinäkuuta 1933 Pariisi, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli keihäänheitto.
Cathiard voitti naisten keihäänheitossa Ranskan mestaruuden vuosina 1958–1961. Hän paransi neljä kertaa Ranskan ennätystä, ensin tulokseen 44,39 m heinäkuussa 1959, sitten tulokseen 45,16 m kesäkuussa 1960 ja 45,38 m kesäkuussa 1961 sekä lopuksi tulokseen 46,33 m elokuussa 1961. Ennätys säilyi hänen hallussaan toukokuuhun 1964 saakka. Kansainvälisiin arvokilpailuihin Cathiard ei osallistunut. Hän edusti US Ivry -seuraa.
Henkilökohtaiset ennätykset

Keihäänheitto: 46,33 m (1961)
Kiekonheitto: 38,74 m (1956)
Diary of a Madman

| Diary of a Madman Ozzy Osbourne |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 9. helmikuuta – 24. maaliskuuta 1981
 Julkaistu: 7. marraskuuta 1981
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Max Norman, Ozzy Osbourne ja Randy Rhoads
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 43.22
 Levy-yhtiö: Jet, Epic Records
Listasijoitukset
  14. (marraskuu 1981)   16. (1981)
Ozzy Osbournen muut julkaisut
| Mr. Crowley (Live EP) 1980 | Diary of a Madman 1981 | Speak of the Devil 1982 |
Diary of a Madman on Ozzy Osbournen vuonna 1981 julkaistu toinen studioalbumi. Edeltäjänsä tavoin se menestyi hyvin, ja sen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa "Over the Mountain", "Flying High Again" sekä eeppinen nimikappale "Diary of a Madman". Pohjois-Amerikassa albumi on myynyt kolminkertaista platinaa. Albumi jäi kitaristi Randy Rhoadsin viimeiseksi albumiksi, sillä hän kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 1982.
Albumilla soittaa Osbournen alkuperäinen yhtye (Osbourne, Rhoads, Bob Daisley, Lee Kerslake), vaikka albumin sisäpussissa on kuva Osbournen kakkoskokoonpanosta (Osbourne, Rhoads, Rudy Sarzo, Tommy Aldridge). Daisley ja Kerslake haastoivat Osbournen ja Jet Recordsin myöhemmin oikeuteen asian tiimoilta.
Taustaa

Hyvin vastaanotetun ensialbumin (Blizzard of Ozz) ja Britannian-kiertueen jälkeen Osbourne meni yhtyeineen Rockfield-studioille Monmouthiin kirjoittamaan uutta materiaalia marraskuussa 1980. Kirjoitussessiot jatkuivat tammikuussa 1981 Jumbo-studioilla Lontoossa, ja varsinaiset nauhoitukset alkoivat helmikuussa 1981 Ridge Farm -studioilla ja jatkuivat aina maaliskuun loppuun asti.
Tuotantoryhmä pysyi samana Max Normanin ollessa jälleen nauhoittajana. Kappaleiden sävellykset on merkitty pääasiassa koko yhtyeen nimiin. Bob Daisley kirjoitti lähes kaikki albumin sanoitukset, ja musiikin sävellyksestä vastasivat pääasiassa Rhoads, Kerslake ja Daisley. Osbourne itse ei osallistunut juurikaan kirjoitussessioihin henkilökohtaisten ongelmiensa johdosta.
Rhoadsin kitarointi on jälleen näkyvässä osassa. Rhoads ja Daisley virittivät soittimensa puoli sävelaskelta alas (lukuun ottamatta "S.A.T.O."-kappaletta), jotta Osbournen olisi helpompi laulaa. Kosketinsoittimia albumilla soittaa sessiomuusikkona Johnny Cook (ex-Mungo Jerry).
Sisältö

Albumin avaa nopeatempoinen, Kerslaken tunnetulla rumpuintrolla alkava "Over the Mountain", josta tuli myöhemmin avausnumero albumin kiertueella. Kappale julkaistiin myös singlenä, ja sen lyriikat käsittelevät avaruusmatkailua.
Keskitempoisemman "Flying High Again" -kappaleen aihepiirinä ovat Daisleyn mukaan huumausaineet ja niiden käyttäminen. Osbourne itse on kertonut kappaleen käsittelevän hänen nousuaan Black Sabbathista erottamisen jälkeen. Kappale julkaistiin myös singlenä, ja sen soolo on yksi Rhoadsin tunnetuimpia.
"You Can't Kill Rock and Roll" edustaa albumin hitaampaa osastoa, ja se kertoo rock-maailman business-puolesta. Kappaleessa on pitkä, Rhoadsin sooloilun siivittämä häivytys lopussa.
Uskonnollisia asioita käsittelevä synkkätunnelmainen "Believer" nousi live-numeroksi tulevalla kiertueella. Kappaleessa on Jimi Hendrixin "Purple Haze" -kappaleesta vaikutteita ottava Daisleyn bassointro/riffi.
B-puolen avaava "Little Dolls" käsittelee voodoo-uskontoa. Sen tuplattu rumpuintro on soitettu alun perin neljällä kapulalla, ja kappaleen riffeistä kaksi on peräisin Daisleyn vanhojen yhtyeiden (Widowmaker ja Mecca) kappaleista.
"Tonight" on albumin balladi, jossa kosketinsoittimet ovat kuuluvassa osassa. Kappale oli alun perin nimeltään "Just a Kiss", ja sen säveltäminen lähti liikkeelle Daisleyn bassoriffistä.
"S.A.T.O." edustaa nopeampaa tempoa, ja sen alkuperäinen nimi oli ollut "Strange Voyage". Sen lyriikat käsittelevät buddhalaisuutta. Kappaleen nimi muutettiin ennen albumin julkaisua, ja uusi lyhenne tulee nimistä Sharon, Adrian (Sharon Osbournen silloinen poikaystävä), Thelma (Osbournen silloinen vaimo) ja Ozzy (S.A.T.O.).
Albumin päättää pitkä ja eeppinen nimikappale "Diary of a Madman", jossa käytetään myös jousisovituksia. Kappaleen musiikissa on vaikutteita Leo Brouwerin "Etude Number 6" -teoksesta ja Carl Orffin "Carmina Buranasta". Jouset kappaleeseen sovitti ELO-yhtyeessä vaikuttanut Louis Clark. Randy Rhoadsin klassisen musiikin vaikutteet tulevat kappaleessa hyvin esiin.