stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bonaparte
Napoleon I

Lähes koko Euroopan vallannut ja halussaan pitänyt Napoleon tulee aina esille käsitellessä Bonaparten sukua. Hänestä tuli Ranskan tasavallan ensimmäinen konsuli 10. marraskuuta 1799 veljensä Lucien Bonaparten tuella sekä Ranskan kansalliskokouksen puheenjohtaja. Hänen kruunattiin ranskalaisten keisariksi ja hän hallitsi keisarina vuosina 1804–1814 ja 1815.
Napoleonin saatua haltuunsa suurimman osan Länsi-Euroopasta hänen vanhemmasta veljestään Joseph Bonapartesta (1768–1844) tuli ensin Napolin kuningas vuosiksi 1806–1808 ja sitten Espanjan kuningas vuosina 1808–1813. Hänen kolmas veljensä Louis (1778–1846) oli Hollannin kuningas vuosina 1806–1810. Hän tosin joutui luopumaan kruunusta epäonnistuttuaan sovittamaan Ranskan ja hollantilaisten etuja yhteen. Nuorin veljistä, Jérôme Bonaparte (1784–1860), oli lyhytaikaisen Koillis-Saksaan luodun Westfalenin kuningaskunnan hallitsija vuosina 1807–1813.
Napoleonin poika oli Napoléon François Charles Joseph (1811–1832), josta tuli de jure Napoleon I:n syrjäyttämisen jälkeen Napoleon II ehtien hallita vain kaksi viikkoa isänsä kruunusta luopumisen jälkeen. Seuraava Ranskan keisariksi valtaistuimelle noussut Bonaparte oli Napoleonin veljen Louis'in poika Charles Louis Napoléon (1808–1873), joka toimi ensin Ranskan presidenttinä vuodesta 1848 vuoteen 1852, jolloin hänet kruunattiin Napoleon III:ksi. Hänen poikansa keisarillinen prinssi Napoléon Eugène Bonaparte (myös Napoleon IV) (1856–1879) kaatui taistellessaan zuluja vastaan Etelä-Afrikan Natalissa. Napoléon Eugènen kuoleman myötä suku menetti suuren osan sen jäljellä olevasta poliittisesta vallasta, vaikka jälkeläiset pitivätkin kiinni oikeudestaan käyttää keisarillisia arvonimiä. 1990-luvulla noussut Korsikan itsenäisyysliike otti ohjelmaansa bonapartistisia vaatimuksia Bonaparten vallan palauttamisesta.
Bonaparte-sukuun kuuluneet hallitsijat > Ranskan keisarit

Napoleon I 1804–1814, 1815; myös Italian kuningas 1805–1814
Napoleon II 1815; nimitettiin Rooman kuninkaaksi syntyessään, muttei koskaan kruunattu.
Napoleon III 1852–1870
Bonaparte-sukuun kuuluneet hallitsijat > Hollannin kuninkaat

Ludvig Napoleon (I) 1806–1810; myös Bergin ja Kleven suurruhtinas 1809–1813
Ludvig II 1810
Bonaparte-sukuun kuuluneet hallitsijat > Napolin kuninkaat

Joseph I 1806–1808; myös Espanjan kuningas 1808–1813
Joachim I (Napoleonin siskon aviomies) 1808–1815
Bonaparte-sukuun kuuluneet hallitsijat > Westfalenin kuningas

Jérôme I 1807–1813
Bonaparte-sukuun kuuluneet hallitsijat > Espanjan kuningas

Joseph I 1808–1813
Bonaparte-sukuun kuuluneet hallitsijat > Toskanan suurhertuatar

Elisa Bonaparte 1809–1814
Nykyiset jälkeläiset

Tämän hetkinen suvun päämies on prinssi Napoléon (Charles Napoléon, syntynyt 1950), Jérôme Bonaparten pojanpojanpojanpoika tämän toisen avioliiton kautta. Prinssi Napoléonilla on poika Jean-Christophe (syntynyt 1986) ja veli Jérôme (syntynyt 1957). Muita Bonaparten jälkeläisiä mieslinjan puolelta ei ole enää elossa. Kuitenkin elossa on useita Napoléonin tunnustaman aviottoman pojan Alexandre Colonna-Walewskin jälkeläisiä. Colonna-Walewski syntyi Napoléonin suhteesta kreivitär Marie Walewskaan. Muita jälkeläisiä ovat Wattierin, Peschongs'in ja Herrsin suvut. Napoléonin siskon Caroline Bonaparten jälkeläinen on näyttelijä Rene Auberjonois.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bonaparte Wikimedia Commonsissa
Keisarillinen vaakuna
Kynósoura

Kynósoura (kreik. Κυνόσουρα), antiikin Kynosura (m.kreik. Κυνόσουρα, Kynosūra tai Kynosoura, ”Koiranhäntä”; lat. Cynosura), voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kynósoura, niemi Attikan itärannikolla
Kynósoura, niemi Salamiin saaren itäpäässä
Kynosura, yksi Spartan neljästä vanhasta kylästä
Kunnes joet muuttaa suuntaa

| Kunnes joet muuttaa suuntaa Maija Vilkkumaa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. huhtikuuta 2010
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: pop-rock
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  1.
Maija Vilkkumaan muut julkaisut
| Superpallo 2008 | Kunnes joet muuttaa suuntaa 2010 | Aja! 2015 |
Singlet albumilta Kunnes joet muuttaa suuntaa
 ”Lottovoitto” Julkaistu: 1. maaliskuuta 2010  ”Dingo ja Yö” Julkaistu: 19. heinäkuuta 2010  ”Kuuraiset puut” Julkaistu: 29. marraskuuta 2010
Kunnes joet muuttaa suuntaa on Maija Vilkkumaan kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2010. Albumin ensimmäinen single on ”Lottovoitto”. Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan ykköseksi Suomen virallisella albumilistalla ja pysyi listalla 27 viikkoa. Levyä on myyty Suomessa 16 691 kappaletta eli kultalevyn verran.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Rouvakellari | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Dingo ja Yö | 4.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Lottovoitto | 3.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Rock ’n’ roll | 3.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kuuraiset puut | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Viimeinen laulu | 2.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Siihenks se jää | 4.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Mistä tietää että on | 3.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Jos se vie mun miehen | 2.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Liperiin Nivalaan | 4.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Anteeksi | 3.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Rakkautta, vaatteet, ruokaa | 3.40 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Maija Vilkkumaa – laulu
Mikko Kosonen – kitara, taustalaulu
Niko Kokko – basso, taustalaulu
Tero Pennanen – koskettimet
Marko Timonen – rummut, lyömäsoittimet
Arvostelut

Dome.fi:
Me Naiset:
Soundi:
Kytösaho

Kytösaho on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Niko Kytösaho (s. 1999), mäkihyppääjä
Pasi Kytösaho (s. 1972), mäkihyppääjä, Niko Kytösahon isä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kynämies

| Kynämies Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1984
Toimitusjohtaja:  Alexander Lindholm
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  yritysjournalismi
Tuotteet:  asiakas- ja henkilöstölehdet, verkkopalvelut
Kotisivu:  www.kynamies.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kynämies oli yritysjournalismiin erikoistunut mediatalo, joka tuotti asiakkailleen asiakaslehtiä ja verkkopalveluita. Tunnetuimpia Kynämiehen tekemiä lehtiä ovat mm. Terveydeksi ja Moottori.
Yritys perustettiin vuonna 1984 nimellä Suunnittelutoimisto Kynämies Oy. 2005 yritys osti Viestintätoimisto Sanakunta Oy:n.
Otavamedia Oy, joka kuuluu Otava-konserniin, osti yhtiön koko osakekannan vuonna 2002. 2008 Kynämies liitettiin Otavamediaan. Kynämies ja Turussa toimiva Viestintätoimisto Sanakunta muodostavat yhdessä Otavamedian asiakaslehtiyksikön.
Kleopatra (täsmennyssivu)

Kleopatra (kr. Κλεοπάτρα) on alun alkaen kreikkalainen naisen nimi. Se tarkoittaa ’isän kunniaa’.
Henkilöitä

Kleopatra oli monen Egyptiä hallinneen Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuningattaren nimi. Heistä kuuluisin on Kleopatra VII, faaraoiden Egyptin viimeinen hallitsija Julius Caesarin ja Marcus Antoniuksen aikana.
Kleopatra I (noin 215–176 eaa.)
Kleopatra II (n. 185–116 eaa.)
Kleopatra III (n. 160–101 eaa.)
Kleopatra IV (n. 138–112 eaa.)
Kleopatra V Tryfaina (k. n. 57 eaa.)
Kleopatra VI
Kleopatra VII (69–30 eaa.)
Kleopatra Selene, myös Kleopatra VIII (40 eaa. – 6 jaa.)
Muita Kleopatroja:
Kleopatra Eurydike, yksi Filippos II:n vaimoista
Kleopatra, Aleksanteri Suuren sisar
Kleopatra Thea, Seleukidien valtakunnan hallitsija
Elokuvia

Cléopâtre (1899), ranskalainen mykkä lyhytelokuva
Cleopatra (1912), yhdysvaltalainen mykkäelokuva, ohjaus Charles L. Gaskill
Kleopatra (1917), yhdysvaltalainen elokuva
Kleopatra (1934), ohjaus Cecil B. DeMille, pääosassa Claudette Colberton
Kleopatra (1963), yhdysvaltalainen elokuva, pääosissa Elizabeth Taylor, Richard Burton ja Rex Harrison
Kureopatora (1970), japanilainen animaatioelokuva
Cleopatra (1999), yhdysvaltalainen televisioelokuva
Musiikki

Kleopatra, Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeen EP vuodelta 2008
Cleopatra Records, levy-yhtiö
”Cleopatra”, Samira Edendin esittämä kappale, Azerbaidžanin aiottu edustaja Eurovision laulukilpailussa 2020
Tietokoneohjelmat

Cleopatra, vuoden 2000 videopeli
Kleopatra, Gpg4winin varmennekäsittelijä
Asteroidi

216 Kleopatra, asteroidi
Aluksia

HMS Cleopatra (1779) 32-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Cleopatra (1835) 26-tykkinen kuudennen luokan alus
HMS Cleopatra (1839) sluuppi
HMS Cleopatra (1878) potkurikorvetti
HMS Cleopatra (1915) Caroline-luokan risteilijä
HMS Cleopatra (33) Dido-luokan risteilijä
HMS Cleopatra (F28) Leander-luokan fregatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kleopatra”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Konna (Mali)

| Konna |
| --- | --- |
 Konna
 Koordinaatit: 14°56′48″N, 3°53′36″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Moptin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  800 km²
Väkiluku (2009):  36 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konna on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Moptin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 68 kilometriä Moptista pohjoiseen. Kunnassa on 36 800 ja keskuskylässä 9 900 asukasta (vuonna 2009).
Maantiede ja ilmasto

Konnan kunnan pinta-ala on 800 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Douentzan piirin Dangol-Borén ja Bandiagaran piirin Lowol Guéoun, etelässä Moptin piirin Kounarin ja Borondougoun, lännessä Dialloubén sekä pohjoisessa Ouroubé Douddén ja Youwaroun piirin Déboyen kuntiin..
Kunta on pinnanmuodostukseltaan kumpuilevaa tasankoa. Osa siitä kuuluu Nigerin tulva-alueeseen. Vesistöjä ovat Nigerin lisäksi lukuisat tulvajärvet. Luonnonvarainen kasvillisuus käsittää heinäkasveja ja matalaa puustoa.
Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kuiva ja viileä kausi kestää marraskuusta helmikuuhun, kuiva ja kuuma kausi maaliskuusta toukokuuhun ja sadekausi yleensä kesäkuusta lokakuuhun. Vuotuinen sademäärä on 300–500 millimetriä.
Asutus

Kuntaan kuuluu 28 kylää. Niistä suurimmat ovat Konnan jälkeen 3 700 asukkaan Koubi ja yli 2 000 asukkaan Kontza Bozo, Kontza Peulh, Kotaka ja Sense.
Asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja bozoja. Lisäksi on tuaregeja, somonoja, markoja, bambaroita, dogoneja ja songhaita. Yleisin kieli on fulani. Yli 90 % väestöstä on muslimeja.
Liikenne, elinkeinot ja palvelut

Konnan kautta kulkee Bamakon ja Gaon välinen päällystetty maantie RN16. Kylässä on autoasema. Paikallisia liikennevälineitä ovat hevoskärryt, veneet ja moottoripyörät.
Asukkaiden pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi (68 % tuotannosta), riisi (19 %), durra (11 %), maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja  aasit. Kalastuksen tuotanto on vuosittain 276 tonnia tuoretta ja 44 tonnia savustettua ja kuivattua kalaa, jota viedään Moptiin, Bamakoon, Douentzaan, Sikassoon ja Koutialaan. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa, keräilyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Konnassa pidetään viikoittain tärkeät markkinat, jotka houkuttelevat kauppiaita aina Bamakosta ja Norsunluurannikolta asti. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan.
Kunnassa toimii 16 alakoulua, Konnan yhdistetty ala- ja yläkoulu, koraanikouluja ja lukutaitokeskuksia. Terveyspalveluihin kuuluvat Konnan, Kontza Bozon ja Kontza Peulhin terveyskeskukset sekä kolme apteekkia. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja vesiposteja. Muita palveluja ovat torialueet, kaupat, hirssimyllyt, riisinkuorintakoneet, kaksi eläinten rokotuspaikkaa, teurastamo lihakauppoineen ja nuorisotalo.
Matkailu

Paikallisia nähtävyyksiä ovat lähistöllä sijaitseva Débojärvi ja Konnan kaunis moskeija. Matkailu kuntaan on vähäistä. Majoituspalveluja tarjoavat leirintäalue ja nuorisotalo.
La La Land (Demi Lovaton kappale)

| ”La La Land” Demi Lovato |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Behind Enemy Lines”
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 10. huhtikuuta 2009
 Tuottaja(t): John Fields, Jonas Brothers
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 03.16
 Levy-yhtiö: Hollywood Records
Demi Lovaton muut singlet
| ”Get Back” 2008 | ”La La Land” 2009 | ”Don’t Forget” 2009 |
”La La Land” on yhdysvaltalaisen poplaulaja Demi Lovaton esikoisalbumilta Don't Forget julkaistu singlekappale, joka julkaistiin 6. joulukuuta 2008. Lovaton ja Jonas Brothersin kirjoittaman kappaleen teemana ovat julkisuuden henkilöihin kohdistuvat paineet ja pyrkimys pysyä niistä huolimatta omana itsenään.
Musiikkivideo

Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, jonka tarkoituksena oli markkinoida Lovaton tähdittämää Sonny With a Chance -televisiosarjaa. The Malloysin ohjaama video sai ensiesityksensä Disney Channelillä 19. joulukuuta 2008.
Musiikkivideo alkaa kuvitteellisesta talk show -ohjelmasta nimeltä Rumor Has It With Benny Beverly, jossa Lovato on vieraana. Ohjelman isäntä (Doug Brochu) kysyy häneltä, miltä tuntuu olla ”tähti”. Lovaton tapaillessa sanoja vastatakseen kuva siirtyy häneen kävelemässä Hollywoodin ihmisvilinässä, ja hän alkaa laulaa tähteydestä. Kävellessään hän ohittaa ”tule nähdyksi -alueelle” ohjaavan kyltin ja hänelle ojennetaan ”bestisten” palkkauspalvelua mainostava lentolehtinen. Hänen törmätessään vahingossa vastaantulijaan tilaisuutta kärkkynyt paparazzi (Sterling Knight) nappaa ”parista” valokuvan, joka on välittömästi juorulehden kannessa.
Seuraavaksi Lovato nähdään punaisella matolla Sonny-sarjan kanssanäyttelijöiden kanssa, mutta paikalla olevien muoti-ihmisten järkytykseksi hänellä on mekosta huolimatta jalassaan Conversen lenkkarit. Tämä viittaa suoraan samassa kohdassa laulettuihin sanoihin: ”Who said I can’t wear my Converse with my dress?” Lisäksi Lovato nähdään parfyymimainoksen kuvauksissa, missä hänellä on yllään vaaleanpunainen asu ja peruukki. Hän on silminnähden vaivaantunut eikä lopulta suostu yhteistyöhön, mikä suututtaa mainoksen ohjaajan (Brandon Mychal Smith).
Lopuksi musiikkivideo palaa takaisin talk show’hun ja paljastuu, että välissä nähty osuus on ohjelmassa esitetty videonäyte, jolle yleisö paraikaa taputtaa. Musiikkivideon kansainvälisestä versiosta alun ja lopun haastatteluosuudet on leikattu pois.
Laulaja Demi Lovato syyskuussa 2008.
Kynósoura (Attika)

| Kynósoura> Κυνόσουρα |
| --- | --- |
 Kynósouran niemen kärki.
  Kynósoura 
Sijainti:  38°07′24″N, 24°03′26″E
Merialue:  Egeanmeri
Vesialue:  Saroninlahti
Valtio
Valtio:  Kreikka
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Marathónas
Kynósoura (kreik. Κυνόσουρα), antiikin Kynosura (m.kreik. Κυνόσουρα, Kynosūra tai Kynosoura, ”Koiranhäntä”; lat. Cynosura), on niemi Attikan itärannikolla Kreikassa. Se sijaitsee nykyisen Marathónaksen kunnan alueella.
Niemi on kapea ja kiemurainen ja saanut nimensä koiranhäntää muistuttavasta ulkonäöstään. Se toimii eräänlaisena luonnollisena aallonmurtajana Marathónaksenlahdelle. Niemi on suojeltu osana Schiniáksen kansallispuistoa ja Natura 2000 -aluetta.
Kupittaan jalkapallostadion

| Kupittaan jalkapallostadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Hippoksentie 6, 20720 Turku
Koordinaatit:  60°26′34″N, 22°17′30″E
Avattu:  1952
Laajennettu:  2003 2009 2023
Omistaja:  Turun kaupunki Kupittaan Stadion Oy
Kenttä:  Lämmitettävä keinonurmi
Käyttäjät
 FC Inter  TPS 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 9 085 Pääkatsomo: 3 828  Olympiakatsomo: 2 600  Länsipääty: 1 644  Itäpääty: 1 013 
Kentän mitat
 105 × 68 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kupittaan jalkapallostadion (sponsorinimeltään Veritas Stadion) on Turussa Kupittaalla sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuoden 1952 olympialaisia varten. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan FC Interin sekä Ykkösliigassa pelaavan TPS:n kotikenttänä. Stadionin istumapaikkojen kapasiteetti on n. 9 000 katsojaa.
Historia

Kupittaanpuiston ensimmäiset jalkapalloharjoitukset pidettiin jo vuonna 1890 ja saman vuosikymmenen lopulla alkoi turkulainen voimisteluopettaja August Blomberg järjestää luokkienvälisiä jalkapallo-otteluita. Aukio, jonka laidalla Kupittaan jalkapallostadion sijaitsee onkin nimetty hänen muistokseen. Itse stadionin nimi oli valmistuessaan Kupittaan jalkapallostadion, mutta uuden pääkatsomon valmistuttua 2003 se sai nykyisen nimensä.
Uutuuttaan hohtanut Kupittaan jalkapallostadion oli yksi Helsingin olympialaisten jalkapalloturnauksen pääareenoista. Kupittaalla pelattiin kaksi alkusarjan ottelua sekä kaksi varsinaisen ensimmäisen kierroksen ottelua. Alkusarjan ottelut olivat Unkari–Romania 15. heinäkuuta 1952 ja Brasilia–Alankomaat 16. heinäkuuta. Jatko-ottelut olivat Saksa–Egypti 20. heinäkuuta sekä Tanska–Puola 21. heinäkuuta. Kaikki neljä ottelua vetivät paikalle mukavasti yleisöä, eniten (16 000 katsojaa) oli Brasilia–Hollanti- ja vähiten (8 000) Tanska–Puola-ottelussa.
Liigakauden 2006 alkuvaiheessa Kupittaan jalkapallostadionin nurmi oli todella ala-arvoisessa kunnossa. Huonon kunnon syyksi esitettiin pinnan ja lämmitysjärjestelmän väliin muodostunut tiivis savikerros, joka esti järjestelmän toiminnan. Huonokuntoisella savikentällä jouduttiin kuitenkin jatkamaan sarjan kesätaukoon asti, jolloin ryhdyttiin suurimittaisiin huoltotöihin. Kentän pinnasta kuorittiin usean sentin savikerros lämmityksen toiminnan varmistamiseksi ennen uuden siirtonurmen ja kasvukerroksen asentamista. Operaation hinnaksi tuli noin 70 000 euroa. Loppukausi Turussa pelattiinkin erinomaisella nurmella.
TPS piti Kupittaan jalkapallostadionia kotikenttänään Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa vuoteen 2014 asti. TPS putosi kauden 2014 päätteeksi Ykköseen ja siirtyi Turun Urheilupuiston yläkentälle taloudellisten vaikeuksien takia kaudesta 2015 alkaen. TPS palasi Kupittaan jalkapallostadionille kaudella 2017.
Ominaisuudet

Stadion käsittää neljä katsomoa: vuoden 1952 olympialaisiin valmistuneen Olympiakatsomon, vuonna 2003 valmistuneen uuden pääkatsomon, vuoden 2009 jalkapallon naisten EM-kisoihin valmistuneen päätykatsomon sekä vuonna 2023 valmistuneen itäisen päädyn katsomon. Uuden itäkatsomon kapasiteetti on 1,013 katettua istumapaikkaa. Olympiakatsomon on suunnitellut arkkitehti Erik Bryggman ja uuden pääkatsomon Schauman Arkkitehdit. Näiden istumapaikkakapasiteetti on yhteensä noin 9 000 paikkaa.
Ennätykset

Stadionin yleisöennätyksestä kamppailee kaksi ottelutapahtumaa: TPS:n ja italialaisen Internazionalen UEFA Cup -ottelu vuodelta 1987, joka veti noin 15 000 katsojaa sekä edellä mainittu Helsingin olympialaisten kamppailu Brasilia–Alankomaat (16 000 katsojaa). Molemmat luvut ovat tosin arvioita eivätkä tarkkaa faktatietoa.
Veritas Stadion sponsorinimen aikainen yleisöennätys on 19. lokakuuta 2019 Suomen mestaruuden ratkaisseesta Interin ja KuPS:n ottelusta, jota seurasi 9 125 katsojaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kupittaan jalkapallostadion Wikimedia Commonsissa
Veritas Stadionin kotisivut
Veikkausliigan stadionit
Hietalahden jalkapallostadion
Kuopion keskuskenttä
Kupittaan jalkapallostadion
Lahden stadion
OmaSp Stadion
Oulunkylän jalkapallostadion
Raatin stadion
Tammelan stadion
Tammisaaren keskuskenttä
Tehtaan kenttä
Töölön jalkapallostadion
Wiklöf Holding Arena
Kesäolympialaisten 1952 suorituspaikat
Helsingin olympiastadion 
 Harmaja | Helsingin uimastadion | Helsingin Velodromi | Huopalahden ampumarata | Laakson ratsastusstadion | Liuskasaari | Malmin ampumarata 
 Soutustadion | Messuhalli | Ruskeasuon ratsastushalli | Soutustadion | Talin laukkarata | Tennispalatsi | Töölön pallokenttä | Westendin tennishalli, Espoo 
 Ahveniston maauimala, Hämeenlinna | Kaurialan kenttä, Hämeenlinna | Kotkan urheilukeskus | Kupittaan jalkapallostadion, Turku | Lahden kisapuisto | Ratinan stadion, Tampere
Kytäjän hautausmaa

Kytäjän hautausmaata.
Kytäjän hautausmaa on Hyvinkäällä Kytäjän kirkon yhteydessä sijaitseva Hyvinkään seurakunnan hautausmaa, joka sijaitsee Hyvinkään länsipuolella. Kytäjän hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1945. Hautausmaalla sijaitsee muistomerkki Kytäjän kylän sankarivainajille. Hautausmaalla lepää muun muassa Mannerheim-ristin ritari Lauri Skyttä.
Kuttula

Kuttula oli vuosina 1988–1999 Mäntyharjulla Etelä-Savossa toiminut yksityinen koulukoti ja perhekoti.
Ennen sitä se toimi Anjalankoskella
Kuttula oli lastensuojeluyksikkö, joka erikoistui vaikeissa tilanteissa olevien lasten hoitamiseen. Lasten perhetausta oli vaikea, ja takana oli usein pitkä laitoskierre. Monilla oli rikos- ja huumetaustaa.
Kuttulan "isä"selvennä oli entinen poliisi Kari Björkman.
Yhteisön piirteet

Yhteisö väitti tukeutuvansa seuraavanlaisiin periaatteisiin:
Ketään ei hylätä. Ketään ei lähetetä yhteisöstä pois mukaan kirje, jossa lukee "Meidän auttamismenetelmiemme ulkopuolella". Lapset viettävät pitkän ajan eläen Kuttulassa, josta tulee vakiintunut osa lapsen perhettä.
'Laajennettu yhdistetty vanhemmuus' tarkoittaa, että suhteet aikuisten ja lasten välillä tässä yhteisössä, yhdessä aikaisempien tärkeiden ihmissuhteiden (kun mahdollista, ainakin mielikuvatasolla) muodostavat ensisijaisten ihmissuhteiden verkon.
Lasta autetaan ymmärtämään sijaintinsa sukupolvien ketjussa. Aikaisemmat lapselle tärkeät ihmiset liitetään toimintaan, jos mahdollista. Lapsilta otetaan pois kaikki vastuu vanhemmistaan ja tuetaan (esimerkiksi sallimalla negatiiviset tunteet) ottamaan vastuuta itsestään, ja myös integroimaan heidän aikaisemmat, vaikkakin kaoottiset, kokemukset elämänhistoriastaan.
Lasten ongelmat tutkitaan ja hoidetaan siinä järjestyksessä, kun ne ilmenevät jokapäiväisessä elämässä. Yhteisötapaamisissa keskustellaan esimerkiksi kuolemasta, väkivallasta tai hyväksikäytöstä - ja vältetään suojaamasta lasta puhumasta sellaisista aiheista, jotka ovat niin olennaisina osana heidän entisiä elämiään. Samalla tavalla positiivisia asioita tehdään saataville ja valmistellaan lapsia näihin.
Lapset osallistuvat yhteisön ylläpitoon, aikuiset eivät ole 'valmiiksitehneet' yhteisöä.
Yhteisö kävi muun muassa Nepalissa. Lapset, jotka kokivat itsensä "sosiaaliongelmiksi" ja harminaiheuttajiksi, tekivät oman osansa kehitysavusta. He ottivat myös vastuuta omasta koulunkäynnistään, joka monissa tapauksissa oli kärsinyt pitkistä tauoista.
Kuttula-kohu

Kuttula tuli kuuluisaksi vuonna 1998, kun MTV3:n Rikosraportissa näytettiin paikalla kuvattu kotivideo. Siinä tainnutettiin vuohi lyömällä sitä vasaralla päähän, minkä jälkeen vedettiin kurkku auki ja kaivettiin silmä päästä vuohen sätkiessä. Sen jälkeen videossa ammuttiin sikaa päähän ja tapettiin kukko. Kukko karkasi teurastettaessa ja saksanpaimenkoira otti sen kiinni ja piteli paikoillaan, kunnes kukko oli kuollut. [lähde? ]
Lisäksi osa lapsista syytti Kuttulan "isää", Kari Björkmania, muun muassa pahoinpitelystä ja seksuaalisesta ahdistelusta. Syytteet kaatuivat viimeistään Korkeimmassa oikeudessa.
Tapahtumien ilmitulon jälkeisen kohun ja oikeustoimenpiteiden saattelemana Björkmanit lähtivät Kuttulasta ja laitos muutti nimensä Jukolaksi. Myöhemmin Kuttulan isä perusti perhekodin muualle. Kuttulan myönteisiä tuloksia nuoriin ei juuri kyseenalaistettu [lähde? ], mutta menetelmät saivat kovaakin kritiikkiä.
Aiheesta muualla

Björkman: Kuttula-kohu toi pelon lastensuojeluun MOT 2014
Kutu

Vuokkokalan hedelmöitettyjä mätimunia. Mustat pisteet ovat munien sisällä kehittymässä olevien poikasten silmiä.
Kutu eli kuteminen on suvullinen lisääntymismenetelmä, jota käyttävät useimmat vesieläimet, kuten kalat ja sammakot. Kuduksi voidaan kutsua myös kutemiseen liittyviä mätimunia.