stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Slovakian jääkiekkoliitto
Maajoukkueet

Slovakian miesten jääkiekkomaajoukkue
Slovakian naisten jääkiekkomaajoukkue
Slovakian alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Slovakian alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Sarjat

Slovakian jääkiekkoliitto vastaa muun muassa seuravien jääkiekkosarjojen järjestämisestä:
Extraliga – Miesten korkein sarjataso
Slovenská ženská hokejová liga – Naisten korkein sarjataso
1. hokejová liga SR – Miesten toiseksi korkein sarjataso
2. slovenská hokejová liga ‎ – Miesten kolmanneksi korkein sarjataso
JOJ Sport Slovakia Cup – Slovakian Cup
Näiden lisäksi liitto järjestää montaa nuorten- sekä opiskelijoiden sarjaa.
Aiheesta muualla

Liiton kotisivut
Jääkiekkoliitot
Alankomaat
Andorra
Arabiemiirikunnat
Argentiina
Armenia
Australia
Azerbaidžan
Belgia
Bosnia-Herzegovina
Brasilia
Bulgaria
Chile
Espanja
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Hongkong
Itävalta
Intia
Irlanti
Islanti
Iso-Britannia
Israel
Italia
Jamaika
Japani
Kanada
Kazakstan
Kiina
Kirgisia
Kreikka
Kroatia
Kuwait
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Macao
Makedonia
Malesia
Marokko
Meksiko
Moldova
Mongolia
Namibia
Norja
Pohjois-Korea
Portugal
Puola
Qatar
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
Serbia
Singapore
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Taiwan
Tanska
Thaimaa
Tšekki
Turkki
Ukraina
Unkari
Uusi-Seelanti
Valko-Venäjä
Venäjä
Viro
Yhdysvallat
Slovakian jalkapallomaajoukkue

Slovakian jalkapallomaajoukkue edustaa Slovakiaa jalkapallon maajoukkuekilpailuissa.
Slovakia pelasi vuosina 1939–1944 yhteensä 16 ottelua. Sen jälkeen slovakit pelasivat Tšekkoslovakian maajoukkueessa maan jakautumiseen asti. Moni Tšekkoslovakian vuoden 1976 Euroopan-mestarijoukkueesta oli slovakkeja. Slovakian maajoukkue on ollut jälleen koossa vuodesta 1994.
Arvokilpailuiden karsintoihin Slovakia on osallistunut vuoden 1996 EM-kilpailuiden karsinnoista lähtien. Ensimmäinen lopputurnaus, johon maa on yltänyt, on vuoden 2010 MM-kilpailut. Slovakia voitti karsintalohkon, jossa pelasivat myös Pohjois-Irlanti, Puola, San Marino, Slovenia ja Tšekki. Lopputurnauksessa Slovakia voitti alkulohkossaan Italian, pelasi tasan Uutta-Seelantia vastaan ja hävisi Paraguaylle. Neljännesvälierissä Slovakia hävisi Alankomaille 1–2. Tämä on toistaiseksi ainoa MM-turnaus, johon Slovakia on selviytynyt.
Slovakia pelasi Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000 pudoten kuitenkin ensimmäisellä kierroksella.
Slovakia selviytyi EM-lopputurnaukseen ensimmäisen kerran Ranskan kisoissa 2016. Se voitti alkulohkossaan Venäjän, pelasi tasan Englannin kanssa ja hävisi Walesille. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Slovakia hävisi Saksalle 0–3 pudoten jatkosta.
Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa Slovakia ei selviytynyt alkulohkostaan jatkoon. Saksan EM-kilpailuissa 2024 se ylsi neljännesvälieriin, joissa se hävisi Englannille 1–2.
Slovakia on ollut FIFA-rankingissa parhaimmillaan 14:s vuonna 2015.
Päävalmentajat

1993–1995  Jozef Vengloš
1995–1998  Jozef Jankech
1999–2001  Jozef Adamec
2002–2003  Ladislav Jurkemik
2004–2006  Dušan Galis
2006–2008  Ján Kocian
2008–2012  Vladimír Weiss
2012–2013  Stanislav Griga&Michal Hipp
2013–2018  Ján Kozák
2018–2020  Pavel Hapal
2020–2022  Štefan Tarkovič
Pelaajat

Sataan maaotteluun Slovakian maajoukkueessa ovat yltäneet Marek Hamšík (138), Peter Pekarík (124), Miroslav Karhan (107), Martin Škrtel (104) ja Juraj Kucka (104). Vähintään 50 maaottelua pelanneista on erillinen luettelo.
Aiheesta muualla

Maajoukkue Slovakian jalkapalloliiton sivustolla (slovakiksi)
Mykalessos

Mykalessos (m.kreik. Μυκαλησσός, Mykalēssos, lat. Mycalessus) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:
Mykalessos, kaupunki Boiotiassa
Mykalessos eli Mykale, kaupunki Jooniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mykalessos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mirjami Suonio

Aino Mirjami Suonio (o.s. Oittinen, 11. huhtikuuta 1906 Helsinki – 21. huhtikuuta 1987 Ródos) oli suomalainen lastenkirjailija ja radiojuontaja.
Mirjami Suonion vanhemmat olivat postihallituksen liikenneosaston johtaja Pekka Oittinen ja laulunopettaja Minna Kajaan. Hän oli naimisissa oopperalaulaja ja näyttelijä Aatto Antero Suonion (1897–1944) kanssa.
Jäätyään leskeksi Suonio aloitti Yleisradion palveluksessa ja toimi puheohjelmien osaston sihteerinä eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 1967 asti. Varsinaisen toimensa ohella hän teki lapsille tarkoitettua ohjelmaa. Suonio juonsi vuosina 1949–1959 Perheen nuorimmille -nimistä radio-ohjelmaa, jossa hänet tunnettiin nimellä Mirri-täti.
Teoksia

Mirri-tädin satuja ; kuv. Mauno Oittinen. Otava 1958
Mystraksen palatsi

| Mystraksen palatsi> Παλάτι του Μυστρά |
| --- | --- |
 Mystraksen palatsi.
Sijainti:  Mystrás, Spárti, Lakonia, Peloponnesos  Kreikka
Koordinaatit:  37°4′29″N, 22°22′00″E
Rakennustyyppi:  palatsi
Valmistumisvuosi:  1400-luku
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Mystraksen arkeologinen alue 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mystraksen palatsi (kreik. Παλάτι του Μυστρά, Paláti tou Mystrá) tai Despoottien palatsi (Ανάκτορο των Δεσποτών, Anáktoro ton Despotón) on bysanttilaisaikainen Morean despootin palatsi Mystraksessa Kreikassa. Se on osa Mystraksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Mystraksen palatsia sisäpihan puolelta.
Mystraksen palatsia ulkopuolelta.
Mystraksen palatsi oli Mystrasta ja Moreaa eli Peloponnesosta bysanttilaisella ajalla hallinneen Morean despootin ja tämän perheen asunto. Despootti oli yleensä Bysantin keisarin poika tai veli. Palatsi toimi myös keisarin asuntona tämän ollessa kaupungissa. Palatsia alettiin rakentaa 1200-luvulla Vilhelm II Villehardouin'n aikana eli heti Mystraksen perustamisen jälkeen alun perin paikan frankkihallitsijan palatsiksi. Myöhemmin se otettiin bysanttilaisten käyttöön. Palatsi valmistui nykyiseen muotoonsa 1400-luvun alkupuolella.
Myöhemmin palatsi raunioitui muun Mystraksen mukana. Palatsin kunnostusprojekti alkoi vuonna 1984. Varsinaisia kunnostustöitä tehtiin vuodesta 1995 aina 2010-luvulle saakka. Rakennus on tarkoitus ottaa museokäyttöön. Mystraksen palatsi on ainoa bysanttilainen palatsi, joka on säilynyt nykyaikaan kokonaisuudessaan.
Palatsi on useammasta rakennuksesta muodostuva kokonaisuus, joka sijaitsee Mystraksen linnavuoren pohjoisrinteessä ja hallitsee yläkaupunkia. Palatsin keskeisimmät osat ovat kaksi siipeä, jotka tunnetaan hallitsijasukujen nimillä. Toinen on Kantakuzenosten siipi, joka rakennettiin 1300-luvun alkupuolella, ja toinen Palaiologosten siipi, joka rakennettiin 1400-luvulla. Jälkimmäisen alemmassa kerroksessa on varastotiloja, toisessa kerroksessa kahdeksan huoneiston asuintilat ja ylimmässä kerroksessa muun muassa valtaistuinsali. Ympäröivät rakennukset olivat Mystraksen muun ylhäisön, kuten erilaisten virkamiesten, käytössä. Osien korkeus vaihtelee kahdesta neljään kerrokseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mystraksen palatsi Wikimedia Commonsissa
Morris Lukowich

| Morris Lukowich> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1956 (ikä 68) Speers, Saskatoon
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  174 cm
Paino:  78 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1976–1988
Seurat:  Medicine Hat Tigers (WCJHL), Houston Aeros (WHA)  Winnipeg Jets (WHA/NHL), Boston Bruins (NHL), Los Angeles Kings (NHL)
NHL-varaus:  47. varaus, 1976 Pittsburgh Penguins
WHA-varaus:  22. varaus, 1976 Houston Aeros
Morris Eugene Lukowich (s. 1. kesäkuuta 1956 Speers, Saskatchewan) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura

Ennen ammattilaisuraansa Lukowich pelasi vuosina 1973–1976 kolmen kauden ajan Medicine Hat Tigersissä Western Canada Junior Hockey Leaguessa (WCJHL). Hänen paras kautensa WCJHL:ssä oli 1975–1976, jolla hän teki 72 runkosarjaottelussa 142 tehopistettä, 65 maalia ja 77 syöttöpistettä. Hän oli seuransa kolmanneksi paras pistemies ja toiseksi paras maalintekijä ja kauden jälkeen hänet valittiin liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Houston Aeros varasi hänet WHA:han vuorolla 22 vuoden 1976 varaustilaisuuden toisella kierroksella. Myös NHL-seura Pittsburgh Penguins varasi hänet, mutta hän päätti pelata WHA:ssa NHL:n sijaan.
Lukowichin WHA-ura kesti kolme kautta, vuodet 1976–1979. Hän pelasi Aerosissa kaksi kautta ollen jälkimmäisellä seuran tehokkain maalintekijä ja toiseksi paras pistemies André Lacroix'n jälkeen. Heinäkuussa 1978 Aeros myi Lukowichin pelaajaoikeudet Winnipeg Jetsille rahallista korvausta vastaan. Winnipegissä hän teki kaudella 1978–1979 80 runkosarjaottelussa 99 tehopistettä ja oli seuransa toiseksi paras pistemies Kent Nilssonin jälkeen ja koko liigan toiseksi tehokkain maalintekijä Réal Cloutierin jälkeen. Vuonna 1979 hän oli voittamassa Jetsissä WHA:n mestaruutta (Avco World Trophy) seuran lyötyä loppuotteluissa Edmonton Oilersin voitoin 4–2. Kauden jälkeen hänet nimettiin liigan toiseen tähdistökentälliseen. WHA:n tähdistöottelussa Lukowich pelasi kaksi kertaa, vuosina 1978 ja 1979.
WHA:n lopetettua toimintansa vuonna 1979 Lukowich jatkoi pelaamista Winnipeg Jetsissä, joka siirtyi NHL:ään kolmen muun WHA-seuran kanssa. Lukowich pelasi NHL:ää Jetsissä viiden ja puolen vuoden ajan ollen seuran paras pistemies kerran, 1979–1980, ja toiseksi paras pistemies kaksi kertaa, kaudella 1980–1981 Dave Christianin ja 1981–1982 Dale Hawerchukin jälkeen. Seuran tehokkain maalintekijä hän oli kahdesti, 1979–1980 (35 maalia) ja 1980–1981 (33 maalia). NHL:n tähdistöottelussa Lukowich pelasi kahdesti, vuosina 1980 ja 1981, ja vuosina 1980–1981 hän toimi seuransa kapteenina Lars-Erik Sjöbergin jälkeen.
Helmikuussa 1985 Jets kauppasi Lukowichin Boston Bruinsiin vaihdossa Jim Nilliin. Hän pelasi Bruinsissa kauden 1984–1985 lopun ja muutaman ottelun syksyllä 1985 ennen kuin Los Angeles Kings poimi hänet marraskuussa 1985 riveihinsä waiver-listalta. Kingsissä Lukowich pelasi kaksi kautta, muttei onnistunut saamaan seurassa suurta roolia. Hänen NHL-uransa päättyi vuonna 1987, jolloin hän ei onnistunut enää saamaan vapaana agenttina sopimusta minkään NHL-seuran kanssa. Ennen uransa päätöstä hän pelasi vielä kauden 1987–1988 HC Meranissa Italian pääsarjassa ja kauden 1989–1990 SC Rapperswil-Jonassa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Lukowich lopetti pelaajauransa vuonna 1990.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Lukowich edusti maataan kerran, vuonna 1981, jolloin Kanada sijoittui kisoissa neljänneksi.
Perhe

Morris Lukowich on curling-pelaaja Ed Lukowichin veli ja jääkiekkoilija Bernie Lukowichin serkku. Bernie Lukowich on jääkiekkoilija Brad Lukowichin isä.
Mirjami Rajala

| Mirjami Rajala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mirjami Aili Rajala (o.s. Virolainen)
Syntynyt: 18. tammikuuta 1929 Ihantala, Suomi
Kuollut: 28. joulukuuta 2007 (78 vuotta) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1954–1960:   Tampereen Pyrintö
Mirjami Aili Rajala (o.s. Virolainen, 18. tammikuuta 1929 Ihantala – 28. joulukuuta 2007 Tampere) oli suomalainen koripalloilija.
Rajala saavutti Tampereen Pyrinnössä seitsemän SM-mitalia, joista kolme kultaista.
Rajala työskenteli kassanhoitajana. Hän harrasti myös keilausta, jossa saavutti M-luokan vuonna 1971.
Saavutukset

Suomen mestaruus 1955, 1957 ja 1958
SM-hopeaa 1956 ja 1959
SM-pronssia 1954 ja 1960
Mimmi Bergh

Jemina ”Mimmi” Bergh (1. syyskuuta 1845 Kuopio – 17. syyskuuta 1932 Oulu) oli suomalainen kirjailija ja tyttökoulun kollega ja johtajatar.
Elämä ja ura

Limingan rovastin Julius Immanuel Berghin tytär Mimmi Bergh kävi Kuopion ruotsalaisen tyttökoulun ja seurasi myöhemmin opetusta Jyväskylän seminaarissa ja Helsingin suomalaisessa jatko-opistossa. Oulussa hän opetti useassa koulussa ja toimi ensimmäisenä johtajattarena Oulun suomalaisessa jatko-opistossa.
Bergh osallistui aktiivisesti hyväntekeväisyystyöhön, muun muassa Oulun diakonissakodin ja vankeinhoitoyhdistyksen toimintaan. Ollessaan opettajana Oulun lääninvankilassa hän kirjoitti kuusiosaisen sarjan Kertomuksia ja mietteitä vangeille vankilan yksinäisyydessä (1891–1892). ”Herätykseksi ja kehotukseksi” tarkoitetuissa vihkosissa Bergh suosittelee kurinalaista ja mukavuuksista karsittua elämäntapaa: mikään kärsimys ei ole turha, sillä maallisen vaivan palkka on iankaikkinen elämä taivaassa.
Teoksessa Silmäyksiä aikamme emansipatsiooni-pyrintöihin (1889) Bergh käsittelee naisasiaa muun muassa avioliiton, uskonnon ja moraalisten kysymysten näkökulmasta. Ajatukset yhteiskuntaluokkien ja sukupuolten tasa-arvoisuudesta olivat monella tapaa edellä aikaansa. Bergh kannatti tyttöjen koulutusta ja suhtautui suopeasti jopa yhteiskouluihin. Hänen näkemyksensä mukaan tytöistä tuli kasvattaa reippaita ja oma-aloitteisia kansalaisia, joilla olisi myös ”intelligenssiä” ja ”syvempää koulusivistystä”.
Mimmi Berghin muuta tuotantoa ovat palvelijoille suunnattu opas Palvelija-Kuvastin (1888) sekä Luetko raamattua ja miten luet? (1893). Lisäksi hän kirjoitti sanomalehtiin ja suomensi uskonnollisia teoksia ruotsista ja saksasta.
Tuotanto

Palwelija-Kuwastin. K. F. Kiwekäs 1888
Silmäyksiä aikamme emansipatsiooni-pyrintöihin, etenkin naiskysymykseen, Jumalan sanan valossa. WSOY 1889
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä -sarja:
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä 1. Huuto-Jukka. WSOY 1891
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä 2. Elinkautinen vanki. WSOY 1892
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä 3. "Vankila-Valentin" koti. WSOY 1892
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä 4. Holtin kirjeet vankilasta. WSOY 1892
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä 5. Oliko hän viaton? WSOY 1892
Kertomuksia ja mietteitä wangeille wankilan yksinäisyydessä 6. Uuden vuoden mietteitä vankilassa. WSOY 1892
Luetko raamattua ja miten luet? Herättäjä 1893
Oulun Suomalainen Jatko-opisto 1892-1911. 1911 (myös teoksessa Oulun koulujen 300 vuoden muistoksi, 1911)
Aiheesta muualla

Palwelija-Kuvastin digitoituna
Mimmi Bergh Kirjasampo.fi:ssä
Mille Lacs

| Mille Lacs |
| --- | --- |
 Valtavan kokoinen valkosilmäkuha toivottaa järven rannalla kalaonnea.
Valtiot:  Yhdysvallat
Paikkakunta:  Minnesota
Koordinaatit:  46°14′17″N, 93°38′36″W
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Rum River
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  381 m
Pituus:  50  km
Pinta-ala:  536 km²
Suurin syvyys:  13 m
 fiMille Lacs 
Mille Lacs Lake (nimi on alkujaan ranskaa, mutta s-kirjain äännetään silti) myös: Lake Mille Lacs ja Mille Lacs, on järvi Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se ulottuu Mille Lacsin, Aitkinin ja Crow Wingin piirikuntien alueelle, Minneapolis-St. Paulin metropolialueen pohjoispuolella. Järven pinta-ala on 536 neliökilometriä, ja sen suurin syvyys on 13 metriä. Odžibwan kielellä järven nimi on Misi-zaaga'igan ('suuri järvi').
Simojärvi

| Simojärvi |
| --- | --- |
 Pajuselkä, Simojärvi
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Ranua 
Koordinaatit:  66°03′00″N, 27°13′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Välttämönsalmi 
Järvinumero:  64.052.1.001 ja 64.051.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,3 m  
Rantaviiva:  239,115 km  
Pinta-ala:  89,9329 km²  
Tilavuus:  0,4496645 km³  
Keskisyvyys:  5 m  
Suurin syvyys:  27 m  
Valuma-alue:  630 km²  
Saaria:  178 
 fiSimojärvi 
Rajaselkä, Simojärvi.
Simojärvi  on Lapin maakunnan eteläosassa Ranualla sijaitseva järvi. Se on pinta-alaltaan Suomen 50. suurin järvi.
Vedenlaatu ja kalakanta

Simojärven vedenlaatu on Kultisalmen eteläpuolella (Isoselkä, Soppananselkä ja Vohonselkä) sekä läntisellä Välttämönselällä erinomainen. Kultisalmen pohjoispuolen (mm. Näskänselän, Pajuselän, Koppeloselän ja Halkoselän) osalta vedenlaatu on hyvä. Simojärven vedessä on lievä humusleima. Rehevyystasoltaan järvi on karu eli oligotrofinen.
Muikku, siika, made, hauki, ahven, särki ja järvitaimen kuuluvat järven luontaiseen kalakantaan, kuha taas on istutettu järveen.
Aiheesta muualla

Simojärven ja Soppanan alueet (Arkistoitu – Internet Archive)
Simojärvi Järviwiki
Ylen Elävä arkisto: Sukellusvenematkailua Simojärvellä
Ranua
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Asmunti · Hosio · Impiö · Kelankylä (Kela) · Kirkonkylä · Kortteenperä · Kuha · Kuukasjärvi · Mauru · Nuupas · Näverrys · Petäjäjärvi · Peurajärvi · Pohjaslahti–Piittisjärvi · Portimo · Putkivaara · Raiskio · Rovastinaho · Saariharju · Saukkojärvi · Sääskilahti · Teerivaara · Telkkälä · Tolja
Muuta Ranuaan liittyvää:  Eläinpuisto · Hillamarkkinat · Kirkko · Kristillinen kansanopisto · Litokaira · Porosaari · Ranuanjärven leirintäalue · Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo
Järvet ja joet:  Kivijärvi · Kuhajärvi · Kuhan Takajärvi · Nuupasjärvi · Pikku Kuukasjärvi · Portimojärvi · Ranuanjärvi · Saukkojärvi · Simojärvi · Takajärvi · Kivijoki · Nuupasjoki · Ranuanjoki · Ruonajoki · Simojoki
Mykale

Mykale (m.kreik. Μυκάλη, Mykalē, lat. Mycale) voi viitata seuraaviin paikkoihin:
Samsun Dağı, antiikin Mykale, vuori Anatoliassa Turkissa
Mykalessos eli Mykale, antiikin aikainen kaupunki Jooniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mykale”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soikankaansuon lampi

| Soikankaansuon lampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°55′37″N, 26°40′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.923.1.197
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,9 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,807 km  
Pinta-ala:  1,135 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSoikankaansuon lampi 
Soikankaansuon lampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Hokkan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy.
Seppo Hakasalo

Seppo Juhani ”Säppi” Hakasalo (1959 Kannus – 2003 Lestijärvi ) oli suomalainen muusikko, laulaja ja lauluntekijä, joka tunnettiin erityisesti hänen Säppi-yhtyeestään. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan lienevät ”Asfalttilaturi”, ”Sotaveteraani” ja ”Kotiin”. Hakasalo on tehnyt sanoituksia myös Ilona-yhtyeelle. Ennen Säppi-orkesteria hänellä oli Human Being -niminen yhtye, joka levytti yhden singlen vuonna 1985. Hakasalo menehtyi vuonna 2003 sairauskohtaukseen.
Diskografia > Singlet

Human Being: Kuljen näin / Pyöreät pilvet (1985)
Diskografia > Säppi-albumit

LP 1 (1988)
Lintumies (1989)
Poika Kotiin (2002)
Diskografia > Mukana levyillä

Juice Leskinen Grand Slam: Taivaan kappaleita (1991)
Aiheesta muualla

Seppo Hakasalon sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Seppo Hakasalon sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Säppi-orkesteri Pertsa Tolosen kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Muraenesox

| Muraenesox |
| --- | --- |
 Hopeahaukiankerias (Muraenesox cinereus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ankeriaskalat Anguilliformes
Heimo::  Haukiankeriaat Muraenesocidae
Suku::  Muraenesox  McClelland, 1844
Katso myös
   Muraenesox Wikispeciesissä   Muraenesox Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muraenesox on haukiankeriaiden (Muraenesocidae) heimoon kuuluva kalasuku.
Lajit

Sukuun luetaan seuraavat 3 lajia:
Oliivihaukiankerias (Muraenesox bagio)
Hopeahaukiankerias (Muraenesox cinereus)
Muraenesox yamaguchiensis
Soijärvi (Kouvola)

| Soijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°15′39″N, 26°48′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Lotakkoon 
Järvinumero:  14.913.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,4 m  
Pituus:  420 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,257 km  
Pinta-ala:  7,837 ha  
Saaria:  1 
 fiSoijärvi 
Soijärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Voikosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 420 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy.
Naiselleni

| 20 suosikkia – Naiselleni Neumann |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1981–1996
 Julkaistu: 1998
 Tyylilaji: Suomirock
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Neumannin muut julkaisut
| Nimeni on Neumann 1996 | 20 suosikkia – Naiselleni 1998 | Tähtisarja – 30 suosikkia 2007 |
20 suosikkia – Naiselleni on Pertti Neumannin kokoelmalevy vuodelta 1998. Kokoelma sisältää Neumannin soolokappaleiden lisäksi MAC-yhtyeen kappaleen "Suomi itkee" (1981) ja S.E.X.-yhtyeen kappaleet "Uuden aamun kitarat", "Liftari" ja "Sinä puhut, minä vaikenen" (1987). Levy on osa Warner Music Finlandin 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Kappaleet

Mennään hiljaa markkinoille – 2.55
Sana saapui Ranskaan – 3.24
Viiltävää kauneutta – 4.53
Albion – 4.28
Naiselleni – 3.40
Juanita – 4.24
MAC: Suomi itkee – 3.02
Mennyt maailma – 3.41
Lasi samppanjaa – 2.41
Sumujen silta – 4.35
S.E.X.: Uuden aamun kitarat – 3.35
'39 – 3.25
Elämän jälkeen – 4.59
Kohti kesää – 4.12
Gwaihir – 2.46
S.E.X: Liftari – 3.43
Grand Hotel – 2.51
S.E.X.: Sinä puhut minä vaikenen – 5.27
Leidi ja kadunmies – 3.23
Kuutamokeikka – 3.41
Mkabayi kaJama

| Mkabayi kaJama> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: n. 1765
Kuollut: 1840
Vanhemmat:  Jama kaNdaba
Mkabayi kaJama (joskus Mnkabayi, s. n. 1765 – k. 1840) oli zulujen klaanin naisjäsen ja myöhemmin arvovaltainen henkilö Shaka Zulun perustamassa Zuluvaltakunnassa. Jonkin aikaa hän toimi Senzangakhona kaJaman, Shaka Zulun isän sijaishallitsijana. Toisaalta hän tuki Dinganea, zulujen seuraavaa kuningasta, joka murhasi Shaka Zulun vuonna 1828.