stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Savage Garden
Saavutukset > Palkinnot > 1997

Channel V -palkinnot, Intia
Paras kansainvälinen debyyttisingle (”I Want You”)
11. vuosittainen ARIA Music Awards (Australia) - ennätysmäiset kymmenen voittoa:
Vuoden albumi (Savage Garden)
Vuoden single (”Truly, Madly, Deeply”)
Vuoden laulu (”To The Moon & Back”)
Eniten myynyt single (”Truly, Madly, Deeply”)
Paras yhtye
Uusi artisti – Albumi (Savage Garden)
Paras pop-julkaisu (”To The Moon and Back”)
Paras itsenäinen julkaisu (Savage Garden)
Vuoden tuottaja (Charles Fisher, Savage Garden)
Vuoden studioinsinööri
Saavutukset > Palkinnot > 1998

IFPI Platinum Europe -palkinto tunnustukseksi yli miljoonan myynnistä Euroopassa (1998)
12. vuosittainen ARIA Awards (Australia):
Eniten myynyt albumi (Savage Garden)
Merkittävä saavutus -palkinto
APRA -musiikkipalkinnot (Australasian Performing Right Association)
Vuoden lauluntekijät
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”I Want You”)
Saavutukset > Palkinnot > 1999

Billboard Music Awards (USA)
Vuoden nykyaikainen single aikuismakuun (”Truly Madly Deeply”)
Hot 100 -singlejen vuoden radiosoitto (”Truly Madly Deeply”)
13. vuosittainen ARIA Awards (Australia)
Paras pop-julkaisu (”The Animal Song”)
Top 10 seitsemällä erilaisella Billboard-lehden listalla vuoden 1999 lopussa, perustuvat USA:n myyntiin ja radiosoittoon
Parhaat pop-artistit (#3)
Hot 100 -singlet duo/yhtye (#3)
Hot 100 -singlet (#4 - ”Truly Madly Deeply”)
Top 200 -albumit duo/yhtye (#4)
Top 200 -albumit (#9 - Savage Garden)
Top 200 -albumiartistit (#10)
APRA Music Awards (Australasian Performing Right Association)
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”Truly Madly Deeply”)
Saavutukset > Palkinnot > 2000

Soitetuin kappale Amerikan radiossa (‘I Knew I Loved You’)
World Music Awards, Monaco
”Parhaiten myynyt australialainen yhtye”
14. vuosittainen ARIA Awards (Australia)
Eniten myynyt albumi (Affirmation)
Billboard Music Awards (USA)
Paras AC video (”I Knew I Loved You”)
Vuoden AC laulu (”I Knew I Loved You”)
Vuoden AC artisti
BRMB Music Radio -palkinto
Paras kansainvälinen yhtye
APRA Music Awards (Australasian Performing Right Association)
Esitetyin australialainen tuotos (”Animal Song”)
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”Truly Madly Deeply”)
Saavutukset > Palkinnot > 2001

18. vuosittainen ASCAP Pop Music Awards (Amerikkalainen yhdistys, johon kuuluu säveltäjiä, kirjailijoita ja julkaisijoita)
Vuoden laulu (2001)
APRA Music Awards (Australasian Performing Right Association)
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”I Knew I Loved You”)
Saavutukset > Palkinnot > 2002

APRA Music Awards (Australasian Performing Right Association)
Esitetyin australialainen tuotos (”Hold Me”)
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”Crash And Burn”)
Saavutukset > Palkinnot > 2003

APRA Music Awards (Australasian Performing Right Association)
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”I Knew I Loved You”)
Saavutukset > Palkinnot > 2004

APRA Music Awards (Australasian Performing Right Association)
Esitetyin australialainen tuotos ulkomailla (”I Knew I Loved You”)
Aiheesta muualla

Savage Gardenin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Savage Gardenin aikajana
Savage Gardenin diskografia
Steady as She Goes (Hot Tunan albumi)

| Steady as She Goes Hot Tuna |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marras–joulukuu 2010
 Studio : Levon Helm Studios Woodstock, New York
 Julkaistu: 5. huhtikuuta 2011
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Larry Campbell
 Tyylilaji: folk rock, blues rock
 Kesto: 54.31
 Levy-yhtiö: Red House
Hot Tunan muut julkaisut
| Pair a Dice Found 1990 | Steady as She Goes 2011 |   |
Steady as She Goes on Hot Tunan albumi, joka julkaistiin 5. huhtikuuta 2011. Albumi on ensimmäinen julkaistu studioalbumi vuoden 1990 jälkeen.
Kappaleet

Angel of Darkness – 4.43 (säv. Campbell)
Children of Zion – 4.50 (säv. Davis)
Second Chances – 4.21 (säv. Kaukonen)
Goodbye to the Blues – 4.32 (säv. Wilborn)
A Little Faster – 4.55 (säv.  Hurlbut)
Mourning Interrupted – 5.06 (säv. Kaukonen)
Easy Now Revisited – 3.41 (säv. Kaukonen, Campbell)
Smokerise Journey – 4.28 (säv. Jack Casady, Campbell)
Things That Might Have Been – 4.15 (säv. Kaukonen)
Mama Let Me Lay It On You – 4.46 (säv. Davis)
If This Is Love – 5.01 (säv. Markham)
Vicksburg Stomp – 3.44 (säv. Papa Charlie McCoy)
Kokoonpano

Jorma Kaukonen – laulu, soolokitara, rytmikitara
Jack Casady – basso
Barry Mitterhoff – sähkömandoliini, akustinen mandoliini
Skoota Warner – rummut
Larry Campbell – sähkökitara, akustinen kitara, pedal steel, viulu, urut, laulu
Teresa Williams – laulu
Arvostelut

AllMusic:
Viitajärvi (Hämeenlinna)

| Viitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°12′24″N, 25°01′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Niemisojaan 
Järvinumero:  35.787.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,4 m  
Rantaviiva:  0,57 km  
Pinta-ala:  1,673 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiViitajärvi 
Viitajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painanteessa, jossa järvi on kaikilta rannoiltaan soistunut. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Järven kaakkoisrannan lähelle tulee samasta metsäautotieltä kaksi tienhaaraa. Lyhyt osuus järven pohjoisrannasta kuuluu Evon retkeilyalueeseen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,4 metriä mpy. Järven aikaisempi laskuoja ei enää ole käytössä, vaan kartassa järven pohjoispuolelle on kaivettu metsäoja, joka vie suolta vedet Niemisojaan toista reittiä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järvi piirretty karttaan autiona järvenä, jossa ei ole myöskään raivattu niittymaata talviheinän tuottamiseksi . Vuoden 1965 peruskartassa on järvi täysin luonnontilassa siinä mielessä, ettei sen ympärillä ole ojitettuja metsiä eikä järveen ole johdettu ojia. Ensimmäiset metsäautotiet ylettyvät vasta seudun suurille järville, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa metsäseudun tieverkko on jo valmiina. Silloin tulee jo järven etelärantaan tie. Myöhemmin on rantasuolle kaivettu kuivatusoja.
Virtuaaliyliopisto

Virtuaaliyliopisto on organisaatio, joka tarjoaa korkeakoulutusta sähköisten välineiden, kuten tietokoneen välityksellä. Jotkut näistä organisaatioista ovat löyhästi yhteistyössä toimivien yliopistojen, instituuttien ja laitosten muodostamia kokonaisuuksia, joissa tarjotaan tiettyjä kursseja Internetin, television ja muun median välityksellä. Toiset virtuaaliyliopistot ovat yksittäisiä organisaatioita, jotka on nimetty virtuaalisiksi koska niiden toiminta sijoittuu pääasiallisesti Internetiin eikä niillä ole olemassa fyysistä opetuspaikkaa. Monet perinteiset yliopistot ovat perustaneet toimintansa ohelle oman virtuaaliyliopistonsa.
Vihreä linja (Tukholman metro)

Vihreä linja (ruots. Gröna linjen) on Tukholman metron ratajärjestelmä, jolla liikennöivät linjat 17 (Åkeshov–Skarpnäck), 18 (Alvik–Farsta strand) ja 19 (Hässelby strand–Hagsätra).
Vihreällä linjalla on yhteensä 49 asemaa,  joista 12 on maanalaisia ja 37 maanpäällisiä asemia. Linjan pituus on yhteensä 41,5 kilometriä. Linja vihittiin käyttöön 1. lokakuuta 1950 Slussenin ja Hökarängenin välillä, jolloin se oli järjestelmän ensimmäinen osuus. Linjalla on kuusi pääteasemaa: Hässelby strand, Åkeshov ja Alvik lännessä sekä Hagsätra, Farsta strand ja Skarpnäck etelässä.
Linjalle rakennetaan uutta haaraa Odenplanilta Arenastadeniin, ja sen odotetaan valmistuvan vuonna 2028. Lisäksi Hagsätran haara siirtyy siniselle linjalle vuonna 2030.
Hässelby strandin metroasema
Suomen jätelaki

Suomen jätelaki tarkoittaa Suomessa jätteistä ja jätehuollosta eri aikoina säädettyjä lakeja.
Vuoden 2021 jätelaki

Uusi jätelaki tuli voimaan heinäkuussa 2021.
Vuoden 2011 jätelaki

Vuoden 2011 jätelain tarkoituksena on ehkäistä jätteistä ja jätehuollosta aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle ja ympäristölle sekä vähentää jätteen määrää ja haitallisuutta, edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä, varmistaa toimiva jätehuolto ja ehkäistä roskaantumista.
Vuoden 2011 jätelaki (646/2011) tuli voimaan 1. toukokuuta 2012. Samalla kumottiin vuoden 1993 jätelaki sekä vuonna 1993 annettu jäteasetus (1390/1993) kuitenkin niin, että vanhan lain 35 § ja vanhan jäteasetuksen jätehuoltotöitä koskeva 4 luku jäivät edelleen voimaan.
Vuoden 1993 jätelaki

Vuoden 1993 jätelaki (1072/1993) tuli voimaan 1. tammikuuta 1994, ja se korvasi aiemman jätehuoltolain vuodelta 1978. Suomen jätelainsäädäntö yhdenmukaistettiin Euroopan unioniin lainsäädännön kanssa, ja lain tavoitteena on tukea kestävää kehitystä edistämällä luonnonvarojen järkevää käyttöä sekä ehkäisemällä ja torjumalla jätteistä aiheutuvaa vaaraa ja haittaa terveydelle. Jätelaki koskee tuotannossa ja kulutuksessa syntyviä jätteitä, myös ongelmajätteitä mutta pois lukien mm. räjähtävät ja radioaktiiviset jätteet.
Jätealan lainsäädännön kokonaisuudistuksessa jätelakityöryhmän esitykseen jätettiin vuonna 2010 seitsemän eriävää mielipidettä.
Vuoden 1978 jätehuoltolaki

Vuoden 1978 jätehuoltolaki (673/1978) säädettiin 31. elokuuta 1978. Tämän lain nojalla annettiin jätehuoltoasetus (307/1979) vuonna 1979.
Aiheesta muualla

Vuoden 2011 jätelaki (Jätelaki 17.6.2011/646) Finlex. Helsinki:  Edita.
Vuoden 1993 jätelaki (Jätelaki 3.12.1993/1072) Finlex. Helsinki:  Edita.
Taras-veljeskunta

Taras-veljeskunta koolla Harkovassa.
Taras-veljeskunta (ukr. Братство тарасівців, Bratstvo tarasivtsiv) oli ukrainalainen salaseura, joka perustettiin 1891 (joissakin lähteissä 1892). Sen perustajina oli harkovalaisia ja kiovalaisia opiskelijoita ja kansalaisvaikuttajia.
Perustamisen yhteydessä seuran perustajat kokoontuivat Taras Ševtšenkon haudalle. Joukossa oli tunnettuja kulttuurihenkilöitä, kuten  Borys Hrintšenko, Ivan Lypa, Mykola Mih’novskyi ja Myh’ailo Kotsjubynskyi. Veljeskunnalla oli kulttuuristen tavoitteiden lisäksi myös poliittisia tavoitteita, kuten Ukrainan vapauttaminen Venäjän vallasta. Seuran pääpaikka oli aluksi Harkovassa ja sittemmin Kiovassa, mutta toimintaa oli myös muissa kaupungeissa.
Seuran ohjelma julkaistiin 1893 nimettömästi Pravdassa. Seuran toiminta päättyi 1898, mutta sen vaikutuksesta syntyi muun muassa 1900 Ukrainan vallankumouspuolue (ukr. Революційна українська партія, Revoljutsijna ukrajinska partija).
Tallinnan laulu (kasetti)

| Tallinnan laulu Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: Cas
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Musiikkikonsultit
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Tunteilla sinulle 1983 | Tallinnan laulu 1984 | Teille elämästä laulan 1984 |
Tallinnan laulu on suomalaisen Esko Rahkosen kokoelma-albumi vuodelta 1984.
Kappaleet

Ei erossa yhtään iltaa
Erottamattomat
Hengähä tok
Kaipaan silmäsi
Kotimaa
Kotiseutu pohjolassa
Lapsuusajan maisemissa
Minne kaikki jäivät
Paljon sanomatta jää
Syvä kuin meri
Tallinnan laulu
Tule takaisin kotiin
Voi ei viinaa voita
Yön musta tango
Sysilammi (Simoskylä)

| Sysilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°14′16″N, 23°54′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Valkiaiseen 
Järvinumero:  35.481.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,6 m  
Rantaviiva:  0,431 km  
Pinta-ala:  1,016 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSysilammi 
Sysilammi  on Pirkanmaalla Virroilla Simoskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,6 metriä mpy.
Spahotel Casino

Spahotel Casino  on Savonlinnan keskustassa Kasinosaarella sijaitseva maineikas kylpylähotelli. Tämän lisäksi Spahotel Casino toimii kokous- ja lomahotellina.
Historia

Olavin kylpylaitos (St. Olofs bad) valmistui Kasinosaarelle vuonna 1896. Kylpylärakennuksen vieressä sijaitsi ravintola Kasino, jossa oli kylpylän ravintola. Kasinon ravintolan yhteyteen rakennettiin vuonna 1898 juhlasali, jossa järjestettiin monenlaisia kulttuuririentoja, kuten iltamia ja konsertteja. Juhlasali tuhoutui tulipalossa vuonna 1928. Suurin osa kylpylän asiakkaista saapui Pietarista ja Viipurista. Kylpylävieraiden majoitus tapahtui lähinnä saarilla sijaitsevissa huviloissa sekä kaupunkilaisten kodeissa. Alkuperäinen kylpylärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1964. Kylpylätoiminta Kasinosaarella katkesi muutamaksi vuodeksi tulipalon jälkeen.
Vuonna 1969 kylpylä toimintaa voitiin jatkaa ympärivuotisesti, kun uusi kylpylähotellirakennus valmistui. Kylpylähotelli Casinossa majoitus- ja ravitsemistoimintaa harjoitti Savonlinnan Kylpylaitos Oy. Terveyskylpyläsäätiö omisti kiinteistöt ja harjoitti kylpylätoimintaa. Vuonna 1975 Kylpylaitos Oy:n toiminta siirtyi Lomaliitto ry:lle, josta tuli varsinainen operaattori ja kylpylähotellin hallitsija. Vuonna 2009 Lomaliitto meni konkurssiin, ja sen toiminta päättyi Savonlinnan Kylpylähotelli Casinossa. Kesäkuussa vuonna 2010 toiminnan aloitti Primehotel Savonlinna Oy, ja Casino liittyi osaksi kansainvälistä Best Western -hotellimarkkinointiketjua. Vuonna 2012 Savonlinnan Kansanterveyssäätiö myi Casinon kiinteistön Primehotel Savonlinna Oy:lle. Elokuussa 2016 Spahotel Casino itsenäistyi Best Western -ketjusta yksityiseksi kylpylähotellitoimijaksi.
Tornihotelli

Savonlinnan Spahotel Casinon yhteyteen on suunniteltu rakennettavaksi lähivuosina 16-kerroksinen torni. Tornihotellin suunnittelukilpailun voittaja on helsinkiläinen Arkkitehtityöhuone Artto Palo Rossi Tikka Oy, jonka ehdotus (työnimeltään Champagne) valittiin rakennettavaksi tornihotelliksi.
Palvelut > Majoitus

Spahotel Casinon rakennus on kolmekerroksinen. 79 hotellihuoneeseen kuuluu joko parveke tai patio ja 70 huoneeseen järvinäköala. Kesäisin Casinolla on myös käytössään Savut:ilta vuokrattu kesähotelli, joka tuo päähotellin 81 huoneen lisäksi reilut sata huonetta majoituskäyttöön. Kesähotellina toimii hotellin pihapiiristä löytyvät Vuorilinnan rakennukset.
Palvelut > Kylpylä > Altaat

Virkistysallas: pituus 17 m, vastavirtauinti, vedenalainen hieronta, vesiputoushieronta
Poreallas
Erillinen lastenallas
Lisäksi ulkona on lämminvesiputous, ja hotellin rannassa on uintimahdollisuus ympäri vuoden uimalaiturilta tai avannossa.
Palvelut > Kylpylä > Saunat

Kaksi suomalaista saunaa (miehet ja naiset)
Höyrysauna
Infrapunasauna
Tilaussauna
Palvelut > Kokous ja juhlat

Spahotel Casino tarjoaa juhla- ja kokoustiloja jopa 300 hengelle.
Palvelut > Ravintola ja terassi

Ravintola Est.1969 runsas à la carte -lista tarjoaa nostalgisia herkkuja jokaiseen makuun.
Ravintola Wanha Kasino on varattavissa yksityistilaisuuksiin, kuten häihin ja suurempiin kokouksiin. Ravintolassa on 300 asiakaspaikkaa. Historiallisesta miljööstä pääsee nauttimaan myös Savonlinnan Teatterin ja Savonlinnasalin esitysten väliajoilla.
Palvelut > Casinon vierassatama

Spahotel Casinon vieressä on 70-paikkainen vierassatama, jossa on tarjolla wc, suihku, vesipiste, septitankin tyhjennys, jätehuolto ja pesukonepalvelut.
Aiheesta muualla

Spahotel Casinon esittely
Tarapita

Tarapita oli 1920-luvun alussa vaikuttanut radikaali virolainen kirjailijaryhmä. Se julkaisi saman nimistä lehteä 1921–1922. Ryhmän jäseniä olivat muun muassa Johannes Vares-Barbarus, Albert Kivikas, Johannes Semper, Gustav Suits, Friedebert Tuglas, Marie Under ja Artur Adson. Perustajat olivat entisiä Siurun jäseniä. He suuntautuivat Siurun minäkeskeisyydestä ekspressionistisiin kokeiluihin ja ajankohtaisrunouteen.
Vjatšeslav Zudov

| Vjatšeslav Zudov |
| --- | --- |
 Vjatšeslav Zudov (vasemmalla) ja Valeri Roždestvenski neuvostoliittolaisessa postimerkissä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1942  Bor, Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta, Neuvostoliitto
Kuollut: 12. kesäkuuta 2024 (82 vuotta)
Ura
Tyyppi:  Avaruuslennolle osallistuja
Valittu avaruuslentäjäksi:  23. lokakuuta 1965
Eläköityminen:  14. toukokuuta 1987
Lennot

 :  Sojuz 23
 
Vjatšeslav Zudov (ven. Вячесла́в Дми́триевич Зу́дов, 8. tammikuuta 1942 Bor, Venäjän neuvostotasavalta – 12. kesäkuuta 2024) oli neuvostoliittolainen kosmonautti.
Hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen 23. lokakuuta 1965. Hän toimi Sojuz 23 -lennon päällikkönä 14.–16. lokakuuta 1976. Hän siirtyi eläkkeelle 14. toukokuuta 1987.
Zudov oli naimisissa ja perheessä on kaksi lasta.
Talouden hintakupla

Talouden hintakupla tarkoittaa taloudessa tilannetta, jossa kaupankäynnin kohteen hinta eroaa markkinoiden perustekijöiden määräämästä tasapainohinnasta. Kupla voi muodostua esimerkiksi pörssiosakkeiden tai asuntojen hintoihin. Tunnettuja talouden hintakuplia ovat esimerkiksi Hollannin tulppaanimania ja 2000-luvun IT-kupla.
Yleisessä käytössä on ollut myös Joseph Stiglitzin määritelmä kuplalle: ”the basic intuition is straightforward: if the reason that the price is high today is only because investors believe that the selling price will be high tomorrow – when ”fundamental” factors do not seem to justify such a price – then a bubble exists”.
KTH:n professori Hans Lind tarjoaa vaihtoehtoista määritelmää kuplalle: ”There is a bubble if the (real) price of an asset first increases dramatically over a period of several months or years and then almost immediately falls dramatically”.
Aiheuttajat

Talouden hintakuplien yhteydessä viitataan usein John Maynard Keynesin osakemarkkinakuvaukseen vuodelta 1936, jossa Keynesin mukaan spekulaattorit yrittävät ennustaa yleisen mielipiteen kehittymistä, sen sijaan että kiinnittäisivät huomionsa markkinoiden toiminnan perustekijöihin. Tällöin syntyy talouden toimijoiden itse itseään toteuttavien odotusten aikaan saamia hinnanmuutoksia. Muutos voi aiheuttaa nousevan hinnan kuplan, joka puhjetessaan aiheuttaa hintojen laskun ja mahdollisesti vastakkaissuuntaisen kuplan, alihintaisuuden. Ranskalainen taloustieteilijä André Orléan on tulkinnut tämän ajatuksen René Girardin mimeettisen teorian valossa ja yrittänyt myös mallintaa kuplien syntymistä matemaattisesti. Tämä näkemys on myös olennaisilta osin sopusoinnussa monien kannattaman suuremman hölmön teorian (engl. greater fool theory) kanssa.
Suuremman hölmön teoria esittää, että kuplia aiheuttaa sijoittajien optimismi heidän ostaessaan ylihinnoiteltuja tuotteita myyden ne toisille spekulaattoreille (suuremmille hölmöille) korkeampaan hintaan. Kupla pysyisi kasassa niin kauan kuin sijoittajat löytävät aina suuremman hölmön, joka on valmis ostamaan tuotteen korkeampaan hintaan. On helppoa nähdä, ettei osallistumisen tällaiseen peliin tarvitse olla yksinkertaisesti irrationaalista; päin vastoin, niin kauan kuin spekulaattori löytää suuremman hölmön, on kuplan ylläpito vain järkevää. Myös taidemarkkinoiden päätä huimaavien hintojen kehittyminen on helppoa selittää suuremman hölmön teorian avulla.
Eräät uusklassisen taloustieteen edustajat eivät ole hyväksyneet Keynesin teoriaa, joka sisältää erilaisen näkemyksen osakemarkkinoiden toiminnasta kuin heidän oma teoreettinen lähtökohtansa. Keynesin näkemystä vastaan onkin heidän taholtaan esitetty runsaasti kritiikkiä, jonka mukaan kupla voidaan selittää ”rationaalisella” taloudellisella käyttäytymisellä. Toisaalta esimerkiksi Orléan on huomauttanut, ettei kuplien mimeettistä syntyä tarvitse ymmärtää yksiselitteisen "irrationaaliseksi", koska sijoittajan on järkevää sijoittaa osakkeeseen, jos sen arvo nousee, riippumatta siitä, mikä sen arvoa nostaa.
Kuplia on yritetty selittää myös moraalikadon avulla.
Ongelma Keynesin ja Stiglizin lähestymistavassa on lähinnä kvantifioitavuudessa.kenen mukaan? Mitkä tarkkaan ottaen ovat odotukset ja ovatko hintoihin tai fundamentteihin liittyvät odotukset epärealistiset vai realistiset. Markkinoiden perustekijätkään eivät ole yksiselitteisiä – perustuvatko odotukset nimellisiin vai reaalisiin arvoihin ja käytetäänkö niiden pohjana nykyisiä vai odotettuja arvoja.kenen mukaan?
Taiturimarjukka

| Taiturimarjukka |
| --- | --- |
 Taiturimarjukkakoiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Marjukat Euphonia
Laji::  laniirostris
Kaksiosainen nimi
 Euphonia laniirostris  D'Orbigny & Lafresnaye, 1837 
Alalajit
 E. l. crassirostris  E. l. melanura  E. l. hypoxantha  E. l. zopholega  E. l. laniirostris 
Katso myös
   Taiturimarjukka Wikispeciesissä   Taiturimarjukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taiturimarjukka (Euphonia laniirostris) on peippojen (Fringillidae) heimoon kuuluva lintulaji. Alcide d'Orbigny ja Frédéric de Lafresnaye kuvasivat lajin tieteelle vuonna 1837 Yuracaresista, Boliviasta.
Ulkonäkö ja koko

Lajin pituus on noin 10 senttimetriä ja paino 13–16,5 grammaa.
Elinympäristö ja levinneisyys

Lajia tavataan korkeintaan 2,200 metrin korkeudessa. Taiturimarjukkaa tavataan alueella Panamasta Boliviaan. Lajin populaatio on vähenemään päin.
Ravinto ja elintavat

Taiturimarjukan ruokavalio koostuu pääosin pienistä hedelmistä ja marjoista. Niiden on havaittu lisääntyvän tavallisesti maalis-syyskuussa Panaman alueella.
Verivelka

| Verivelka> Blood Work |
| --- | --- |
 Alkuperäinen elokuvateatterijuliste
Ohjaaja:  Clint Eastwood
Käsikirjoittaja:  Michael Connelly (kirja) Brian Helgeland
Tuottaja:  Clint Eastwood Judie Hoyt Robert Lorenz
Säveltäjä:  Lennie Niehaus
Kuvaaja:  Tom Stern
Leikkaaja:  Joel Cox
Tuotantosuunnittelija:  Henry Bumstead
Pääosat:  Clint Eastwood Jeff Daniels Anjelica Huston Wanda De Jesus Tina Lifford Paul Rodriguetz Dylan Walsh
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Verivelka on Clint Eastwoodin ohjaama, tähdittämä sekä osin tuottama vuoden 2002 jännityselokuva.
Juoni

FBI:n rikosprofiloinnin veteraani Terry McCaleb (Eastwood) tutkii arvoituksellisia sarjamurhia urbaanissa Los Angelesissa. Hän näkee murhaajan paparazzien joukossa ja lähtee ajamaan tätä takaa. Pian McCaleb kuitenkin saa sydänkohtauksen. Hän jää eläkkeelle ja sydämensiirtoleikkaus suoritetaan kahden vuoden kuluttua. Palatessaan kotiinsa häntä odottaa Graciella Rivers -niminen nainen (De Jesus), joka kertoo McCalebin uuden sydämen kuuluneen hänen siskolleen, joka joutui McCalebin jahtaaman kasvottoman murhaajan uhriksi. Graciella pyytää häntä ottamaan tämän kiinni ja vielä vasta toipilaana oleva McCaleb suostuukin vastahakoisesti. Tutkimusten edetessä hänen halunsa löytää salaperäinen murhaaja kasvaa yhä enemmän ja enemmän. Häntä avustaa hieman omalaatuinen naapuri (Daniels) pientä maksua vastaan. Vasta leikkauksesta toipuneen McCalebin viran ulkopuolinen tutkinta hermostuttaa sekä poliiseja (Rodriguetz ja Walsh), että hänen lääkäriään (Huston), joka on huolissaan tämän terveydestä.
Aiheesta muualla

Verivelka Internet Movie Databasessa (englanniksi)