stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Otto Hahnin rauhanpalkinto

Otto Hahnin rauhanpalkinto (saks. Otto-Hahn-Friedensmedaille) on saksalainen rauhanpalkinto, joka on nimetty saksalaisen ydinfyysikon, nobelisti Otto Hahnin mukaan. Palkinnon perusti Otto Hahnin pojanpoika Dietrich Hahn vuonna 1988. Palkinnon jakaa Saksan YK-liitto. Palkinto jaetaan henkilöille ja instituuteille, jotka ovat olleet edistämässä rauhaa ja kansainvälistä ymmärrystä. 
Palkinto on kultamitali ja diplomi, jotka Berliinin pormestari ja Saksan YK-liiton puheenjohtaja luovuttavat 17. joulukuuta palkintojuhlassa Berliinissä.
| vuosi  | palkinnon saaja | maa  |
| --- | --- | --- |
| 2018 | John Kerry |  Yhdysvallat |
| 2016 | Melinda Gates |  Yhdysvallat |
| 2014 | Manfred Nowak |  Itävalta |
| 2012 | Tadatoshi Akiba |  Japani |
| 2010 | Daniel Barenboim |  Argentiina- Israel |
| 2008 | Hans Küng |  Sveitsi |
| 2005 | Muhammad Ali |  Yhdysvallat |
| 2003 | Mary Robinson |  Irlanti |
| 2001 | Miriam Makeba |  Etelä-Afrikka |
| 1999 | Gerd Ruge |  Saksa |
| 1997 | Yehudi Menuhin |  Britannia |
| 1995 | Hans Koschnick |  Saksa |
| 1993 | Karl R. Popper |  Britannia |
| 1991 | Simon Wiesenthal |  Itävalta |
| 1989 | Mihail Gorbatšov |  Neuvostoliitto |
| 1988 | Sandro Pertini |  Italia |
Ariane 2

Ariane 2 oli ESAn Ariane-kantorakettiperheen toinen raketti. Se perustui Ariane 1 -kantorakettiin.
Raketti

Ariane 2:n perusrakenne oli sama kuin Ariane 1:n, mutta sen moottorien työntövoima oli suurempi. Kolmas vaihe ja nokkakartio olivat suurempia. Nostokyky oli n. 2200 kg.
Toisen vaiheen moottori käytti N2O4/UDMH-ajoainetta. Kolmas vaihe oli toisen vaiheen kaltainen.
Historia

Ensimmäinen Ariane 2 laukaistiin 30. toukokuuta 1986 ja päätyi epäonnistumiseen. Kaikkiaan kuusi Ariane 2-laukaisua tehtiin, loput viisi olivat menestyksellisiä. Viimeinen Ariane 2-laukaisu tehtiin 2. huhtikuuta 1989.
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok
Osapaine

Osapaine on kaasuseoksen yksittäisen komponentin tuottama osuus kaasun kokonaispaineesta. Ideaalisen kaasunseoksen osapaineet voidaan määrittää ideaalikaasun tilanyhtälöstä. Yksittäisen komponentin  i osapaine on  p_{i}=px_{i}, missä  p on kaasuseoksen kokonaispaine ja  x_{i} on komponentin mooliosuus.
Daltonin osapainelain mukaan kaasuseoksen kokonaispaine tietyssä tilavuudessa on sen kaasujen osapaineiden summa. Lain havaitsi englantilainen kemisti John Dalton vuonna 1803 tekemissään kokeissa. 
Daltonin osapainelaki pätee ideaalisille kaasuille. Reaalikaasun kokonaispaine sen sijaan on tyypillisesti pienempi kuin sen komponenttien osapaine, sillä kaasumolekyylien väliset vuorovaikutukset ovat yleensä attraktiivisia.
Kaasujen reaktionopeudet määräytyvät niiden osapaineen mukaan. Esimerkiksi hengityksessä keskeistä on hapen osapaine, ei sen mooliosuus ilmassa.
Daltonin osapainelaki

Matemaattisesti reagoimattomien kaasujen seoksen kokonaispaine p voidaan määrittää summalauseella
missä   p_{1},p_{2}...p_{n} tarkoittavat kunkin komponentin osapainetta. Osapaineet kaasuille saadaan laskettua ideaalikaasun tilanyhtälöllä, jossa tilavuus ja lämpötila ovat samat kuin lähtötilanteessa.
Daltonin osapainelaki pätee täydellisesti vain ideaalikaasulle, jossa molekyylien välisiä vuorovaikutuksia ei huomioida.
Daltonin osapainelaki > Mooliosuus

Daltonin osapainelaki voidaan esittää myös kaasusekoituksen moolimäärän suhdelukuna. Mooliosuus  x_{i} on tietyn kaasun moolimäärä  n_{i} jaettuna koko seoksen moolimäärällä  n:
Yllä olevan yhtälön mukaan Daltonin osapainelaki voidaan muokata muotoon, jossa se antaa kaasun i moolisuuden avulla kaasun i osapaineen.
Daltonin osapainelaki > Tilavuuskonsentraatio

Minkä tahansa yksittäisen kaasumaisen komponentin tilavuuskonsentraation voi määrittää alla olevalla kaavalla.
missä tarkoittaa  c_{i} i-komponentin konsentraatiota ja  p_{i} i-komponentin painetta.
Daltonin osapainelaki pätee täydellisesti vain ideaalikaasuihin ja osapainelaki onkin sidoksissa ideaalikaasujen lakeihin. Muut kaasut eivät noudata Daltonin osapainelakia tarkasti ja niillä virhe kasvaa paineen noustessa. Paineen ollessa korkea molekyylin itsensä käyttämä tilavuus on merkittävämpi, kuin molekyylien välinen vapaa tila. Erityisesti kun molekyylien väliset etäisyydet ovat keskimäärin lyhyet lisääntyvät kaasumolekyylien väliset voimat niin paljon, että niiden aiheuttama paine muuttuu olennaisesti. Ideaalisessa kaasumallissa tällä ilmiöllä ei ole vaikutusta. Daltonin lain periaatetta voidaan demonstroida yksinkertaisella kokeella. Kokeessa lasipullo upotetaan vesiastiaan, jolloin se syrjäyttää tilavuutensa verran vettä. Pullo ei kuitenkaan ole tyhjä, vaan täynnä vetykaasua. Vedyn aiheuttaman paineen määrä pystytään tulkitsemaan taulukosta, johon on listattu vesihöyryjen paineita eri lämpötiloissa. Daltonin lain tuottamilla tiedoilla on nykyään monia käytännön sovelluksia. Esimerkiksi sukeltajat käyttävät Daltonin periaatteita mittaamaan, kuinka paineen tasot eri syvyyksissä vaikuttavat säiliöidensä ilmaan ja typpeen.
Havainnekuva Daltonin osapainelaista käyttäen viiden eri kaasun osapaineita meren pinnan tasolla.
Batagaikan kraatteri

Batagaika kraatteri, vuonna 2016.
Batagaikan kraatteri on Venäjällä Pohjois-Siperiassa Batagain lähellä sijaitseva maan vajoama, joka on syntynyt ikiroudan sulamisesta. Batagai-joki on Jana-joen sivuhaara. Lähin asuttu kylä on 5 km:n päässä sijaitseva Ese-Haija. Kraatteri on kilometrin pituinen ja 80 m syvä. Se levenee ajoittain jopa 30 metriä vuodessa. Batagaikan kraatteri syntyi jo 1960-luvulla, kun seudun metsä hakattiin pois. Puut eivät enää varjostaneet maata. Niinpä Aurinko pääsi lämmittämään maan pintaa. Myös niiden haihdutuksen viilentävä vaikutus hävisi.  Maa lämpeni, ja ikirouta suli. Valtavan kuopan reunalla näkyy hyvin vanhoja kerrostumia. Kuopasta on löydetty muun muassa jääkaudella kuolleiden eläinten ruumiita ja puiden jäänteitä.
Aiheesta muualla

Batagaika Crater Expands : Image of the Day
Bettina Gruber

Bettina Gruber
Bettina Gruber (s. 31. tammikuuta 1985) on entinen sveitsiläinen maastohiihtäjä.
Maailmancupissa Gruber kilpaili ensimmäisen kerran Davosissa helmikuussa 2006. Maailmancupin pisteille hän sijoittui ensimmäisen kerran Rybinskn vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2009 oltuaan 28:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa 12:nneksi Rybinskin vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2010. Hän lopetti vuonna 2014.
Bas Dost

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 31. toukokuuta 1989
Syntymäpaikka: Deventer, Alankomaat
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 196 cm
Seura
Seura:  Eintracht Frankfurt
Junioriseurat
:  Germanicus
:  FC Emmen
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2008 |  FC Emmen | 23 | (6) |
| 2008–2010 |  Heracles Almelo | 61 | (17) |
| 2010–2012 |  SC Heerenveen | 66 | (45) |
| 2012–2016 |  VfL Wolfsburg | 85 | (36) |
| 2016–2019 |  Sporting CP | 84 | (76) |
| 2019– |  Eintracht Frankfurt | 24 | (8) |
Maajoukkue
| 2009 |  Alankomaat U20 | 4 | (0) |
| 2009–2011 |  Alankomaat U21 | 10 | (5) |
| 2015– |  Alankomaat | 18 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. heinäkuuta 2020.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 12. heinäkuuta 2020.
Bas Dost (s. 31. toukokuuta 1989 Deventer) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka seuratasolla edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Eintracht Frankfurtia. Oikeajalkainen Dost on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut myös Alankomaiden maajoukkueessa.
Ura > Seurajoukkueura

Dost aloitti uransa vuonna 2007 Alankomaiden toiseksi korkeimman sarjatason FC Emmenissä, jota hän edusti vuodet 2007–2008 pelaten 23 ottelua, joissa syntyi kuusi maalia. Yhdessä vaiheessa Dost oli siirtymässä Veikkausliigan RoPS:iin, jossa oli valmentajana Emmenissäkin toiminut Tom Saintfiet. Siirto kuitenkin kaatui siihen, ettei RoPS halunnut pelaajaa.
Heinäkuussa 2008 Dost siirtyi Eredivisien Heracles Almeloon. Hän teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2008 Feyenoordia vastaan ja avausmaali syntyi jo seuraavassa kuussa SC Heerenveenin verkkoon. Dost pelasi Heraclesin paidassa kahden kauden aikana 63 ottelua, joissa hän löysi maaliverkon 18 kertaa.
Kesän 2010 siirtoikkunassa Dost siirtyi SC Heerenveeniin, joka sekin pelasi maan korkeimmalla sarjatasolla Eredivisiessä. Debyytti Heerenveenin paidassa tapahtui elokuussa 2010 PSV Eindhovenia vastaan ja avausmaali tuli vielä samassa kuussa NAC Bredaa vastaan. Tuossa ottelussa Dost onnistui kahdesti. Ensimmäisellä kaudellaan hän teki 32 pelissä 13 maalia ollen seuran kauden paras maalintekijä. Seuraava kausi eli kausi 2011–2012 oli Dostin uran paras. Hän teki 34 ottelussa 32 maalia ja voitti näin ollen Eredivisien maalikuninkuuden. Dost teki kolmessa ottelussa kauden aikana kolme maalia tai enemmän ja joulukuussa 2011 hän viimeisteli joukkueensa kaikki maalit 0-5-voitossa SBV Excelsioria vastaan.
Kesän 2012 siirtoikkunassa Dost vaihtoi seuraa. Hän siirtyi Saksan Bundesliigan VfL Wolfsburgiin. Debyytti Bundesliigassa tapahtui elokuussa 2012 VfB Stuttgartia vastaan. Tuossa ottelussa Dost iski myös avausmaalinsa Bundesliigassa. Ensimmäisellä kaudellaan Dost teki 28 ottelussa kahdeksan osumaa. Toisella kaudellaan eli kaudella 2013–2014 Dost pelasi vain 13 ottelua onnistuen maalinteossa neljästi. Tammikuussa 2015 Dostista tuli ensimmäinen pelaaja yli 100 otteluun, joka onnistui kahdesti Bayern Müncheniä vastaan, kun Wolfsburg voitti hallitsevan mestarin peräti 4-1. Saman vuoden helmikuussa Dost teki neljä osumaa Wolfsburgin voitettua Bayer Leverkusenin 5-4. Dostin ura Wolfsburgissa päättyi vuonna 2016.
Elokuussa 2016 Dost siirtyi Sporting Lissaboniin. Hän oli 34 maalillaan Portugalin liigan paras maalintekijä kaudella 2016–2017. Hän voitti Portugalin cupin vuonna 2019.
Ura > Maajoukkueura

Dost on pelannut sekä Alankomaiden alle 20- että alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Alle 20-vuotiaissa hän pelasi vuonna 2009 neljä ottelua tekemättä maaleja ja alle 21-vuotiaissa vuosina 2009–2011 kymmenen ottelua tehden viisi maalia. Elokuussa 2012 Alankomaiden jalkapallomaajoukkueen silloinen päävalmentaja Louis van Gaal kutsui Dostin mukaan harjoitusotteluun Belgiaa vastaan. Dost ei kuitenkaan debytoinut ottelussa. Hän debytoi maajoukkueessa maaliskuussa 2015 EM-karsintaottelussa Turkkia vastaan.
Dost (keskellä) juhlii ensimmäistä maajoukkuemaaliaan marraskuussa 2015.
Käännös suomeksi
Bad-tibira

Bad-tibira (Tell al-Madineh)  oli muinaissumerilainen kaupunki, joka tunnetaan Sumerin tarustussa paimenkuningas Dumuzin kotipaikkana. Kaupungin nimi on sumeriksi 𒂦𒁾𒉄𒆠, bad3-tibiraki, "kupariseppien muuri" tai "seppien linnoitus". Paikka sijaitsi nykyisen Dhi Qarin maakunnan alueella Etelä-Irakissa, Eufratin ja Tigriin välissä.
Sumerilaisessa kuningasluettelossa mainitaan tämä kaupunki eräänä tulvaa edeltävänä pääkaupunkina.
Dumuzi oli kuningasluettelon mukaan viimeinen Bad-Tibiran kolmesta hallitsijasta, ennen kuin Larak kukisti Bad-Tibiran.
Australian jääkiekkomaajoukkue

| Australia |
| --- | --- |

Liitto:  Ice Hockey Australia
Valmentaja:   Brad Vigon
Eniten otteluita:  Glen Foll (80)
Eniten maaleja:  Greg Oddy (71)
Eniten pisteitä:  Greg Oddy (129)
IIHF-ranking:  35. (27.5.2024)
Ensimmäinen ottelu
  Tšekkoslovakia 18–1 Australia  (Squaw Valley, Yhdysvallat; 20. helmikuuta 1960) 
Suurin voitto
  Australia 58–0 Uusi-Seelanti  (Perth, Australia; 14. maaliskuuta 1987) 
Suurin tappio
  Kazakstan 23–1 Australia  (Ljubljana, Slovenia; 15. maaliskuuta 1993) 
Australian joukkue vuonna 2008.
Australian jääkiekkomaajoukkue edustaa Australiaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maa on liittynyt Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 1938, ja maassa oli vuonna 2021 yli 3 000 rekisteröityä miesjääkiekkoilijaa. Australiassa oli vuonna 2021 kaikkiaan 22 jäähallia.
Suurin osa maajoukkueen pelaajista on siirtolaisia maista, joissa jääkiekko on merkittävämpi urheilulaji kuin Australiassa, kuten Kanadasta.
Australian maajoukkue otti ensi kertaa osaa talviolympialaisiin Kalifornian Squaw Valleyssa vuonna 1960. Joukkue hävisi kaikki kuusi otteluaan selvällä maalierolla, muun muassa kahdesti Suomelle, maalein 1–14 ja 2–19.
Australia saavutti suurimman voiton jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen historiassa voitettuaan Uuden-Seelannin luvuin 58–0 vuonna 1987.
Australian maajoukkue on pelannut 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuissa vuodesta 2001 alkaen. Ensimmäiseen divisioonaan joukkue nousi vuonna 2008. Toisen kerran joukkue pelasi 1. divisioonan kisoissa vuonna 2012, mutta putosi toistamiseen takaisin 2. divisioonaan.
Sijoitukset > Olympialaisissa

1960 – 9.
1964 – karsiutui
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisoissa

| --- | --- |
 1962 – B-sarja; 5.  1974 – C-sarja; 7.  1979 – C-sarja; 8.  1986 – C-sarja; 10.  1987 – D-sarja; 1.  1989 – C-sarja; 8.  1990 – D-sarja; 2.  1992 – C-sarja; 3.  1993 – C-sarja; 7.  1994 – C-sarja; 13.  1995 – C-sarja; 16.  1996 – D-sarja; 8.  1997 – D-sarja; 6.  1998 – D-sarja; 2.  1999 – D-sarja; 3.  2000 – D-sarja; 3.  2001 – 2. div., A-lohko; 3.  2002 – 2. div., A-lohko; 4.:  2003 – 2. div., A-lohko; 4.  2004 – 2. div., A-lohko; 3.  2005 – 2. div., A-lohko; 2.  2006 – 2. div., B-lohko; 3.  2007 – 2. div., B-lohko; 2.  2008 – 2. div., B-lohko; 1., nousi 1. divisioonaan  2009 – 1. div., A-lohko; 6.  2010 – 2. div., A-lohko; 2.  2011 – 2. div., B-lohko; 1.  2012 – 1. div., B-lohko; 6.  2013 – 2. div., A-lohko; 4.  2014 – 2. div., A-lohko; 4.  2015 – 2. div., A-lohko; 6.  2016 – 2. div., B-lohko; 1.  2017 – 2. div., A-lohko; 2.  2018 – 2. div., A-lohko; 2.  2019 – 2. div., A-lohko; 3.  2020 – 2. div., A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.  2021 – 2. div., A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.  2022 – 2. div., A-lohko; Joukkue vetäytyi kisoista koronaviruspandemian vuoksi.
Sijoitukset > IIHF:n ranking

2003 – 36.
2004 – 35.
2005 – 34.
2006 – 34.
2007 – 33.
2008 – 33.
2009 – 31.
2010 – 34.
2011 – 34.
2012 – 32.
2013 – 32.
2014 – 34.
2015 – 36.
2016 – 36.
2017 – 38.
2018 – 36.
2019 – 35.
2020 – 35.
2021 – 33.
2022, helmikuu – 36.
Tunnettuja pelaajia

Nathan Walker
Aiheesta muualla

Australian Jääkiekkoliiton virallinen sivusto (englanniksi)
Oterma

Oterman peltoaukeaa Holapansaareen päin.
Oterma on kylä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Oulujärven pohjoispuolella Paatinjärven ja Otermanjärven alueella Vaalan ja Puolangan välisen seututien 800 varrella, noin 20 kilometriä koilliseen Vaalan keskustaajamasta.
Otermajärven etelärannalla Vehka- ja Säynäjälahden rannalla sijaitsee Lapinsalmen alue, josta johtaa pengertie Lapinniemeen Lapinsalmen, järven kapeimman kohdan poikki. Järven luoteisosassa on Kaihlalahden alue. Suurin osa asutuksesta sijaitsee järven pohjoisrannalla Koukkarinlahden–Talliniemen alueella vanhan koulun läheisyydessä. Myös Paatinjärven rantojen asutus kuuluu Oterman kylään.
Alue on vanhaa saamelaisten asuinaluetta. Lapinsalmen järvikapeikon kohdalta voi vieläkin löytää jäänteitä saamelaisten rakentamasta kalapadosta. Saamelaisten asutus tulee ilmi myös paikannimistä kuten Saamasten lahti (nykykartoissa Saunasten lahti), Lapinsalmi ja Kotasuo.

Vaala
| --- | --- |
Kylät ja alueet:   Enonlahti  Jaalanka  Jylhämä  Järvikylä  Kangaskylä  Kankari  Liminpuro  Manamansalo  Neittävä  Nimisjärvi  Nuojua  Oterma  Pelso  Salmenranta  Suutarinkylä  Säräisniemi  Veneheitto 
Muuta Vaalaan liittyvää:   Alassalmen lossi  Jylhämän vesivoimalaitos  Nuojuan rautatieasema  Nuojuan vesivoimalaitos  Rokua  Rokuan kansallispuisto  Rautatieasema  Siikajoen uittokanava  Säräisniemen kirkko  Säräisniemen kotiseutumuseo  Vaalankurkun rautatiesilta 
Järvet ja joet:   Järvenjärvi  Kutujoki  Nimisjärvi  Oulujärvi  Paatinjärvi  Neittävänjoki  Oulujoki
Onnen sävel

| Onnen sävel Eero Aven |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: LP
 Kesto: 39.06
 Levy-yhtiö: AMT
Eero Avenin muut julkaisut
| Elämäntoveri 1991 | Onnen sävel 1991 | Eero Aven 1992 |
Onnen sävel on Eero Avenin studioalbumi vuodelta 1991.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Ken oli hän – 2.40 (säv. trad., san. Pirkko Ahlgren)  Kun kahden kuljetaan – 3.15 (Istshesli solnetshnyje dni, säv. Raimonds Pauls, san. Pauli Salonen)  Suuri rakkaus – 2.05 (Travelin Man, säv. Jerry Fuller, san. Eero Aven)  Onnen sävel – 2.58 (säv. ja san. Arvi Janhunen)  Kulkurin tanssit – 2.30 (säv. Jorma Simola, san. Eero Aven)  Muistojen hurmaa – 3.15 (Four Strong Winds, säv. Ian Tyson, san. Eero Aven)  Lapin balladi – 3.05 (säv. Antti Aronen, san. Eero Aven) :  B-puoli Särkyvän onnen satu – 3.05 (säv. Tapani Manner, san. Eero Aven)  Lähellä sydäntäni – 3.50 (säv. ja san. Saara Suvanto)  Rakastan sinua, elämä – 2.50 (säv. Eduard Kolmanovski, san. Pauli Salonen)  Rakkaussuru – 3.15 (Baby Blue, säv. Hans Bouwens, san. Eero Aven)  Kaipaus (Mä kaukaa saavuin maista vieraiden) – 3.55 (Toska, säv. Mihail Obytšaiko, san. Sauvo Puhtila)  Laulakaamme haaveet takaisin – 2.30 (Osenj, säv. Igor Pokland, san. Irma Arvola)
Aiheesta muualla

Onnen sävel discogs.com -sivustolla
Asiakaspalvelu

Asiakaspalvelua hattuosastolla vuonna 1930.
Asiakaspalvelu on se, mitä asiakas kokee ja kohtaa asioidessaan yrityksen tai palvelun tarjoajan kanssa. Se on asiakkaan ja asiakaspalvelussa työskentelevän henkilön välinen kohtaaminen joko kasvokkain tai esimerkiksi puhelimen tai sähköisen palvelun kautta. Hyvää asiakaspalvelua on yrittää ennakoida ja täyttää asiakkaan odotukset, tarpeet ja toiveet.
Kirjallisuutta

Aarnikoivu, H.: Onnistu asiakaspalvelussa 2005, Sanoma Pro Oy  (opinnäytetyön lähde)
Baptiste Gentili

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Baptiste Gentili
Syntymäaika: 17. syyskuuta 1957 (ikä 67)
Syntymäpaikka: Ajaccio, Corse-du-Sud, Ranska
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: Apulaisvalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1974–1975 1975–1983 1983–1985 1985–1986 1986–1992 |  AC Ajaccio  OGC Nice  AS Cannes  FC Mulhouse  Gazélec Ajaccio | 20 (2) 81 (32) 45 (18) 22 (5) 78 (9) |
Valmennusura
1992–2001 2002 2002–2003 2004–2005 2007–2008 2010–2011 2012:  AC Ajaccio  FC Martigues  AS Beauvais Oise  Gazélec Ajaccio  FC Nantes Atlantique (apuv.)  FC Nantes Atlantique  Shanghai Shenhua (apuv.)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Baptiste Gentili (s. 17. syyskuuta 1957) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.
Ura pelaajana

Gentili aloitti pelaajaurana 1974 AC Ajaccion keskikentällä. Hän pelasi seurassa yhden kauden siirtyen tämän jälkeen OGC Niceen, jossa vierähti kahdeksan kautta. Gentili pelasi nizzalaisseurassa 81 sarjaottelua onnistuen 32 kertaa maalinteossa. Hän oli joukkueen kanssa saavuttamassa hopeaa Ranskan liigassa 1976 ja Coupe de Francessa 1978. Gentili siirtyi paikallisvastustaja AS Cannesiin 1983. Hän pelasi urallaan vielä myös FC Mulhousessa ja Gazélec Ajacciossa, kunnes lopetti vuonna 1992.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Ranskan mestaruushopeaa: 1976
Coupe de Francen hopeaa: 1978
Ura valmentajana

Valmennusuransa Gentili aloitti 1992 AC Ajacciossa. Seura oli pudonnut Division 2:sta Nationaliin ja Gentilin tavoitteena oli palauttaa korsikalaisseura mahdollisimman korkealle. Vuonna 1994 Ajaccio juhli Korsikan mestaruutta ja neljä vuotta myöhemmin Nationalin voittoa. Kaudeksi 1998/99 Division 2:een palannut Ajaccio oli sarjassa Gentilin johdolla parhaimmillaan seitsemäs. Hän saikin jättää tehtävänsä kauden 2000/01 jälkeen.
Pitkän Ajaccio-pestinsä jälkeen hän toimi kaudella 2001/02 lyhyen aikaa FC Martigues’n päävalmentajana, muttei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta Division 2:sta. Kauden jälkeen hän siirtyi AS Beauvais Oisen peräsimeen, mutta seura romahti hänen johdollaan Division 2:n seitsemänneltä sijalta putoajaksi ja Gentili sai potkut kauden jälkeen.
Toukokuussa 2004 Gentili palasi Korsikalle, tällä kertaa Gazélec Ajaccion päävalmentajana. Hän voitti seuran kanssa Korsikan mestaruuden 2005, mutta huonot tulokset johtivat potkuihin marraskuussa 2005. Tämän jälkeen Gentili oli pari vuotta sivussa valmennustehtävistä, kunnes siirtyi 2007 Ligue 2:een pudonneen FC Nantes Atlantiquen apuvalmentajaksi. Hän toimi tehtävässä kauden ajan.
Helmikuussa 2010 Gentili nimettiin Ligue 2:ssa kehnosti pelanneen FC Nantes Atlantiquen kolmanneksi valmentajaksi kauden aikana. Gentilin johdolla Nantes oli lopulta 15:s ja vältti putoamisen Nationaliin. Kaudella 2010/11 hän ei kuitenkaan kohtuullisesta alusta huolimatta saanut Nantes’n peliä kulkemaan ja sijoituksen pudottua keskikastin alemmalle puolelle hän sai potkut maaliskuussa 2011.
Tammikuussa 2012 Gentili siirtyi Jean Tiganan apulaisvalmentajaksi kiinalaisseura Shanghai Shenhuaan. Pesti Kiinassa päättyi potkuihin huhtikuussa 2012.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Korsikan mestaruus (2): 1994, 2005
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jean-Marc Furlan | FC Nantes'n päävalmentaja 2/2010–3/2011 | Seuraaja: Philippe Anziani |
Onnen nainenkin silloin vasta saa

| ”Onnen nainenkin silloin vasta saa” Kikka |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kikka 3
 A-puoli: ”Onnen nainenkin silloin vasta saa”
 B-puoli: ”Geisha mä olen sun”
 Äänitetty : 1991
 Julkaistu: toukokuu 1991
 Formaatti: LP, digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Veikko Samuli (säveltäjä) Ilkka Vainio (sanoittaja)
 Tuottaja(t): Veikko Samuli ja Ilkka Vainio
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: AXR (Audiovox Records)
Kikka muut singlet
| ”Sukkula Venukseen” 1990 | ”Onnen nainenkin silloin vasta saa” 1991 | ”Kierrätä pyöritä mua” 1991 |
Onnen nainenkin silloin vasta saa on suomalaisen laulajan Kikan single vuodelta 1991. Kappaleen ovat tuottaneet Ilkka Vainio ja Veikko Samuli salanimillä Kristiina Sydänmaa (Vainio) ja Inari Katramo (Samuli). Singlen B-puolella on niin ikään Vainion ja Samulin tekemä ja tuottama kappale "Geisha mä olen sun". Molemmat kappaleet julkaistiin albumilla Kikka 3 (1991).
"Onnen nainenkin silloin vasta saa" oli Kikan ensimmäinen single Junnu Vainion kuoleman jälkeen. Ilkka Vainio otti isänsä paikan Kikan laulujen sanoittajana ja tuottajana. Kappaleeseen otettiin vaikutteita Yhdysvalloissa suursuosioon nousseesta rap-musiikista. "Onnen nainenkin silloin vasta saa" on ensimmäinen levytetty suomalaissävellys, jossa nainen räppää.
Radion ja myynnin listasijoituksilla mitattuna kappale on Kikan menestynein single.
Musiikkivideo

Kappaleeseen tehdyllä musiikkivideolla Kikka tanssii valaistulla tanssilattialla tyylilleen ominaisesti runsaasti käsiään liikuttaen. Hänen vierellään on suuren osan videon ajasta kaksi miestanssijaa. Ajoittain valaistus on sellainen, että sekä Kikasta että tanssijoista näkyy vain siluetti. Asuna Kikalla on yläosana vaaleanpunainen toppi, leveä musta nahkavyö ja alaosana vaaleat kivipestyt ja hieman parsitut farkut. Yläosan topissa on Cone bra -malliset rintaliivit, jotka muistuttavat Madonnan vuonna 1990 Blond Ambition -kiertueella käyttämiä Jean-Paul Gaultierin suunnittelemia rintaliivejä. Myös Kikan tukan stailaus muistuttaa Madonnan Blond Ambition -kiertueen stailausta, jossa tukka on tiukalla pitkällä ponihännällä.
Listasijoitukset

| Lista | Listasijoitus |
| --- | --- |
Radio-lista: 2
Myyntilista: 18