stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bodhidharma
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mahayana harjoitusten olemus (Arkistoitu – Internet Archive) tekijänä Bodhidharma, sis. kommentaarin. Tunnetaan myös nimellä "The Outline of Practice."
Bodhidharman itsepuolustustraditio[vanhentunut linkki]
Paljon tietoa Bodhidharmasta Shaolin temppelin virallisilla englanninkielisillä sivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Zen ja itsepuolustus, tekijänä Ming Zheng Shakya (PDF)[vanhentunut linkki]
Bodhidharma
Bodhidharma Museo Japanissa Gabi Greve
Sinisilmäinen keski-aasialainen Buddhalainen munkki, mahdollisesti Bodhidharma, luomassa ”Vitarkaa” mudra (dharman opetukseen ja keskustelun symboli), kohden itämaista munkkioppilasta. Itäisestä Tarimin jokisuistosta, Kiinasta, 800-900-luku.
Daniel Boulanger

| Daniel Boulanger> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1922 Compiègne, Ranska
Kuollut: 2014 (91–92 vuotta) Senlis, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Daniel Anger
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Daniel Boulanger, kirjailijanimi  Daniel Anger (24. tammikuuta 1922 Compiègne, Ranska – 2014 Senlis, Ranska) oli ranskalainen kirjailija.
Boulangerin teosten pinnanalaisina aiheina ovat hulluus, mielikuvitus, ahdistus, banaalit toiveet ja halut. Hän teki myös elokuvakäsikirjoituksia ja näytteli pienissä rooleissa muun muassa elokuvassa Ampukaa pianistia. Boulanger sai Goncourt-palkinnon 1974 teoksesta Fouette cocher!
Suomennetut novellit

Jumalat, suom. Outi Nyytäjä, teoksessa Vuoden novellit, Tammi 1967
novellit teoksessa Varjo tai kevyt valo , toim. ja suom. Mirja Bolgár. WSOY 1980 ISBN 951-0-10165-6
Ketunkuoppa
Palvelustyttö
Kubanin kansantasavalta

Kubanin kansantasavalta (ven. Кубанская Народная Республика, Kubanskaja Narodnaja Respublika, ukr. Кубанська Народна Республiка, Kubanska Narodna Respublika) oli bolševikkivastainen valtio Venäjän sisällissodan aikana. Kubanin kansantasavalta käsitti Kubanin alueen.
Kubanin kansantasavalta julistautui itsenäiseksi 16. helmikuuta 1918. Kuban oli Ukrainan kansantasavallan liittolainen kunnes neuvostojoukot miehittivät sen. Kubanin kansantasavalta murskattiin 7. marraskuuta 1919, jolloin se oli ollut olemassa 21 kuukautta.
Historia

Helmikuun vallankumouksen seurauksena Venäjän väliaikainen hallitus päätti jatkaa taistelua epäsuositussa Ensimmäisessä maailmansodassa. Päätöksen tuloksena Venäjän armeija alkoi hajota. Kubanin kasakat lähtivät rintamalta ja palasivat kotimaahansa suojelemaan sitä Turkin hyökkäykseltä.
Venäjän keisarikunnan aikana Kubanin kasakoiden aluetta johti Tsaarin nimittämä Ataman. Maaliskuussa 1917 Kubanin Rada julisti itsensä ainoaksi johtoelimeksi. Kubanin Rada ilmoitti aikovansa perustaa sotilashallituksen, joka ottaisi Kubanin haltuunsa ja 17. kesäkuuta Kubanin kansantasavalta julistautui itsenäiseksi.
6. marraskuuta 1919 Anton Denikin määräsi Radan toiminnan lopetettavaksi ja pidätti atamaani  Alexander Filimonovin avustuksella kymmenen sen jäsentä. Pariisin rauhankonferenssin valtuuskunnan jäsen hirtettiin julkisesti syytettynä maanpetoksesta. Suurin osa kasakoista liittyi Etelä-Venäjän asevoimiin. Joulukuussa 1919 Denikin lyötiin ja oli selvää että Bolševikit valtaisivat Kubanin. Rada onnistuttiin kokoamaan uudelleen, mutta vuonna 1920 Puna-Armeija valtasi suurimman osa Kubanista ja Rada sekä valkoinen armeija häädettiin.
Käännös suomeksi
Ksanthippos Spartalainen

Ksanthippos (m.kreik. Ξάνθιππος, lat. Xanthippus, 200-luku eaa.) oli sotapäällikkö, joka palveli Karthagon armeijassa ensimmäisen puunilaissodan aikana. Hän oli mahdollisesti spartalainen palkkasoturi. Vuonna 255 eaa. hänen johtamansa puunilaisarmeija tuhosi Marcus Atilius Reguluksen legioonat Tunisin taistelussa hiekkatasangolla käyttäen hyväkseen sotanorsuja ja ylivoimaista ratsuväkeä.
Ksanthippoksen kuolemasta on useita eri tarinoita. Diodoros Sisilialaisen kertomana hän pysähtyi kotimatkallaan Lilybaioniin, jota roomalaiset piirittivät ja hyökkäsi onnistuneesti roomalaisia vastaan, mutta kateellisina menestyksestä hänelle annettiin vuotava laiva joka upposi Adrianmereen. Tarina on epäuskottava. Ksanthippos mainitaan erään provinssin kuvernöörinä vuodelta 245 eaa. Ptolemaios Euergeteen alaisena.
Kirjallisuutta

Heikkilä, Jukka M. Karthago Karisto, 2011. ISBN 978-951-23-5379-8 (romaani)
Käännös suomeksi
Giovanni Bottesini

Giovanni Bottesini
Giovanni Bottesini (22. joulukuuta 1821 – 7. heinäkuuta 1889) oli italialainen säveltäjä, kapellimestari ja kontrabasisti, joka opiskeli Milanon konservatoriossa. Hän oli soittimensa virtuoosi ja teki laajoja konserttimatkoja muun muassa Havannaan, New Yorkiin, Pariisiin, Palermoon, Barcelonaan ja Parmaan. Bottesinin soitin oli Carlo Antonio Testoren valmistama ja hän soitti sitä kolmekielisenä. Bottesini rikastutti tuolloin vielä vähäistä kontrabassokirjallisuutta säveltämällä sille laajan ohjelmiston, johon kuuluu muun muassa useita konserttoja. Lisäksi hänen tuotannossaan on muun muassa oopperoita. Hänen kamarimusiikkituotantoonsa lukeutuu esimerkiksi yksitoista jousikvartettoa. Hän johti Giuseppe Verdin kutsusta Aidan ensiesityksen Kairossa vuonna 1871.. Bottesini toimi myös Parman konservatorion johtajana.
Sävellyksiä

ooppera Ero e Leandro (Torino 1879)
ooppera La regina di Nepal (Torino 1880)
oratorio Getsemane (1887)
Studienkonzert kontrabassolle
Aiheesta muualla

Giovanni Bottesini International Music Score Library Project (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Milan Kučan

| Milan Kučan |
| --- | --- |
 Milan Kučan vuonna 2022.
Slovenian 1. presidentti
 23. joulukuuta 1991 – 22. joulukuuta 2002  
Pääministeri:  Lojze Peterle   Janez Drnovšek   Andrej Bajuk   Janez Drnovšek   Anton Rop
Seuraaja:  Janez Drnovšek
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. tammikuuta 1941 (ikä 84)
Puoliso:  Štefka Kučan
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
 Nimikirjoitus
Milan Kučan ja Vladimir Putin vuonna 2002.
Milan Kučan (s. 14. tammikuuta 1941) on slovenialainen poliitikko ja Slovenian ensimmäinen presidentti 1991–2002. Hän oli merkittävä poliitikko jo Jugoslavian aikoina.
Kučan syntyi Križevcissä Koillis-Sloveniassa Prekmurjen alueella. Kučanista tuli Slovenian kommunistipuolueen johtaja vuonna 1986. Hän alkoi tukea kommunistipuolueen eroa liittovaltion puolueesta vuonna 1989, samoin kuin poliittista moniarvoisuutta. Kučanista tuli vuoden 1990 vaaleissa Slovenian osatasavallan presidentti.
Myöhemmin vuonna 1990 Kučan alkoi tukea Slovenian itsenäistymistä. Kučanin neuvottelupolitiikka johti Brionin sopimukseen. Kučan voitti istuvana presidenttinä presidentinvaalit vuonna 1994. Hänen presidenttikautensa päättyi vuonna 2002, jolloin häntä seurasi presidenttinä Janez Drnovšek.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Milan Kučan Wikimedia Commonsissa
Slovenian presidentit
Milan Kučan (1991–2002) | Janez Drnovšek (2002–2007) | Danilo Türk (2007–2012) | Borut Pahor (2012–2022) | Nataša Pirc Musar (alkaen 23. joulukuuta 2022)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Kroatia  Portugali 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  NARA  IdRef
Boltzmannin jakauma

Boltzmannin jakauma eli Maxwellin–Boltzmannin statistiikka ilmaisee klassisista partikkeleista koostuvan järjestelmän yksittäisen tilan miehitystodennäköisyyden tilan energian ja lämpötilan funktiona. Boltzmannin jakauma voidaan johtaa Boltzmannin yhtälöstä, joka kytkee entropian kautta järjestelmän makroskooppisen tilan ja järjestelmän mikroskooppiset tilat toisiinsa. Kvanttimekaaniset Fermin-Diracin ja Bosen-Einsteinin statistiikat vastaavat Maxwellin-Boltzmannin statistiikkaa tiloille joiden energia on korkea suhteessa lämpötilaan.
Boltzmannin yhtälö

Termodynamiikassa tarkastellaan yleisesti vain tasapainotilassa olevia järjestelmiä ja niiden muutoksia, jotka tapahtuvat hyvin hitaasti mahdollisten peräkkäisten tasapainotilojen kautta. Tämänlaiset kemialliset ilmiöt ovat reversiibeleitä eli palautuvia.
Boltzmannin yhtälön johtamiseksi tarkastellaan ensin ideaalikaasun isotermistä laajenemista joustavassa astiassa, joka on jaettu kahteen yhtäsuureen tilaan  {\text{a}} ja  {\text{b}}. Aluksi ideaalikaasu on vain  {\text{a}}-tilassa. Kaasun laajetessa myös  {\text{b}}-tilaan, on todennäköisyys sille, että kaikki kaasun "partikkelit" ovat  {\text{a}}-tilassa on  {\Big (}{\frac {1}{2}}{\Big )}^{L}, jossa  L on partikkelilukumäärä. Tällöin suhteellinen todennäköisyys miehittää  {\text{a}}-tila astian kokonaistilavuuteen verrattuna on
"Kaasupartikkelien" paikallistuminen  V_{a+b}-tilassa on kaksinkertainen verrattuna  V_{a}-tilaan. Voidaan todeta, että käytettävissä olevien translaatiotilojen lukumäärä suurenee tilavuuden kasvaessa. Yhtälön lopussa murtoluku on korvattu tilavuussuhteella. Ideaalikaasun laajenemisen sisäenergian muutos on järjestelmän absorboiman lämpöenergian ja järjestelmässä tehdyn työn summa:  \Delta U=q+w. Ideaalikaasun laajeneminen on reversiibeli (lyh. rev) tapahtuma. Kun 1 mooli ideaalikaasua laajenee isotermisesti, on  tehty työ:A
Järjestelmän yhdenmukaisuus ja homogeenisuus on suhteessa järjestelmän entropiaan. Ideaalikaasun reversiibelin tapahtuman järjestelmään absorboitunut lämpöenergia ei ole tilafunktio, joten sitä ei merkitä eksaktilla derivaatalla vaan  q_{\text{rev}}=\int \delta q_{\text{rev}}. Lämpöenergia muuttuu kuitenkin tilafunktioksi jakamalla se sillä lämpötilalla, jossa se siirtyy järjestelmään. Täten järjestelmän entropian muutokselle saadaan:
Entropia on tilafunktio, joten yhtälöstä (2) saadaan yhden ideaalikaasumoolin laajenemisen entropian muutokselle järjestelmässä yhtälö (4):B
Entropian muutos ideaalikaasulla moolia kohden saadaan merkitsemällä  L=6,022\cdot 10^{23}{\text{mol}}^{-1} ja muuntamalla tilavuus paineeksi, joka on verrannollinen yhtälössä (1) olevaan todennäköisyyteen:
Yleisen kaasuvakion ja Avogadron vakion osamäärää merkitään Boltzmannin vakiona  {\frac {R}{L}}=k_{B}.C Joten Boltzmannin mukaan entropialle voidaan merkitä  S=k_{B}\ln \,W, jossa  W vastaa järjestelmän mikrotiloja so. sitä menetelmälukumäärää, jolla järjestelmän makroskooppinen tila voidaan muodostetaan. Entropian osuus muodostuu merkittäväksi kun tarkastellaan suurta joukkoa partikkeleja.
Boltzmannin jakauma

Boltzmannin jakauma ilmaisee termodynaamisessa tasapainotilassa olevan molekulaarisen järjestelmän todennäköisintä energian konfiguraatiota (energiajakaumaa). Boltzmannin mukaan järjestelmän entropia on suhteessa sen mikrotilalukumäärään, joten suuren partikkelijoukon,  N, jakaantuminen eri energiatilojen,  n_{i}, kesken on analogisesti yhtälön (5) mukaisesti annettavissa
Viritettäessä pienellä energialla ( \varepsilon _{i}) yksi partikkeli alemmalta energiatasolta  n_{0} ylemmälle energiatasolle  n_{i}, pienen viritysenergian aiheuttama järjestelmän sisäenergian muutos on ilmaistavissa mikrotilojen lukumäärän muutoksena seuraavasti:D
Tässä  n_{i}\gg 1.
Järjestelmän entropian muutos on ilmaistavissa viritysenergian ja tilojen miehittymisten avulla:
Yhtälö (8) on Boltzmannin jakauma ja sen oikea puoli on Boltzmann-tekijä.
Yhtälö on yksi tärkeimmistä kaavoista fysikaalisessa kemiassa. Se ennustaa, että hyvin korkeassa lämpötilassa partikkelijakauma on yhtä todennäköinen järjestelmän eri energiatasojen kesken, ja toisaalta absoluuttisessa lämpötilassa 0 K kaikki järjestelmän partikkelit ovat alimmalla energiatasolla (perustila). Tähän ilmiöön perustuu termodynamiikan kolmas pääsääntö (III laki).
Jos tarkasteltavien molekyylien kokonaislukumäärä on  N, niin todennäköisyys minkä tahansa molekyylin energialla  \varepsilon _{i} tästä molekyylijoukosta miehittää  i-energiatila Kelvin-lämpötilassa  T on:
Tässä  Q on molekulaarinen jakaumafunktio.
Tilastolliselta kannalta katsoen molekyylin eri energiatiloja voidaan tarkastelle mikrotiloina joihin virittynyt molekyyli sijoittuu. Todennäköisin miehitysjakauma näihin mikrotiloihin on suurin mahdollinen permutaatioiden määrä, jolla erisuuria viritysenergioita sisältävät molekyylit voidaan jakaa. Edelleen yhtälöstä (9) voidaan johtaa yhtälö (10), josta on todettavissa molekyylien miehityssuhde kahden energiatilan välillä:
Oheisessa kuvassa on kahden energiatilan miehittymissuhde eri energioilla ja eri lämpötiloissa. Riittävän korkeassa lämpötilassa miehityssuhde lähestyy arvoa 1, joka vastaa molempien energiatilojen samanlaista miehittymistä. Matalassa lämpötilassa kahdesta energiatilasta alemman energiatilan miehittyminen korostuu.
Boltzmannin jakaumalakia käyttämällä voidaan esim. spektroskopiassa analysoida elektronisten siirtymien (absorptio ja emissio) todennäköisyyksiä, jotka tyypillisesti vastaavat mitatun spektrin viivojen voimakkuuksia.E
Yhtälö (9) on usein täysin riittävä useimpiin kemiallisiin sovellutuksiin, koska järjestelmässä on tyypillisesti kvanttitiloja paljon enemmän kuin on partikkeleita. Kuitenkin yhtälö (9) on johdettu toisistaan erotettavissa oleville partikkeleille, joten samaenergisten partikkelien tapauksessa poikkeama pitää ottaa huomioon degeneraationa.
Boltzmannin jakauma kinetiikassa

Kemiallisen reaktion kinetiikan osalta Boltzmannin jakaumassa tarkastellaan lähtöaineiden ja tuotteiden energiatiloja keskenään. Tämän selventämiseksi tarkastellaan 1. kertaluvun isomeroitumisreaktiota:
Yhtälössä (11)  k_{1} vastaa todennäköisyyttä  {\text{A}}-isomeerin isomeroitua  {\text{B}}-isomeeriksi eli mahdollisuutta mennä energiavallin yli aikayksikössä (ks. oheinen kuva). Joten todennäköisyydelle saadaan
Tässä  C on analogisesti Arrheniuksen yhtälön taajuustekijään verrattavissa oleva vakio. Eksponenttiosa vastaa sitä osaa molekyyleistä, joilla on riittävästi energiaa energiavallin ylittämiseksi. Joten suurelle  N_{A}-määrälle  {\text{A}}-isomeerejä voidaan merkitä
Vastaavasti  {\text{B}}-isomeereille saadaan
Tasapainotilassa  N_{A}\cdot k_{1}\,=\,N_{B}\cdot k_{-1}, joten todennäköisyyssuhteelle saadaan:
Energiavallin yksikkö on tässä J. Reaktion tasapainotilassa molekyylien Boltzmannin jakauma riippuu lähtöaineiden ja tuotteiden energiatilojen erosta. Energiavallin suuruudesta riippuu kuinka kauan kestää saavuttaa reaktion tasapainotila.
Lisätieto

A Sisäenergia on tilafunktio, se riippuu vain alku- ja lopputilasta. Ideaalikaasun sisäenergia ei riipu tilavuudesta ja kun  dU={\Bigg (}{\frac {\partial U}{\partial T}}{\Bigg )}_{V}dT+{\Bigg (}{\frac {\partial U}{\partial V}}{\Bigg )}_{T}dV, niin isotermisessä laajenemisessa  dU=0, joten  \delta q=-\delta w=+P\,dV. Kaasun laajetessa sen paine pienenee, mutta ulkoinen paine kompensoi muutoksen ja kaasun laajeneminen tapahtuu reversiibelisti tehden suurimman mahdollisen työn.
B Järjestelmän ympäristön kannalta entropian muutos on vastaluku tälle, joten kokonaisentopian muutos on 0.
C Ludwig Boltzmann ei koskaan käyttänyt mukaansa nimettyä vakiota, vaan sen esitteli alun perin Max Planck.
D Järjestelmä on vakiotilavuudessa ja siinä ei tehdä PV-työtä. Kun Järjestelmä on tasapainotilassa, niin Helmholtzin vapaaenergia  dA=dU-TdS=0 ja  dS={\frac {dU}{T}}={\frac {\varepsilon _{i}}{T}}.
E Spekriviivan voimakkuus määräytyy usein myös siitä onko siirtymä sallittu vai kielletty spektroskoopisten valintasääntöjen mukaan.
Kahden energiatilan miehittyminen (populaatio). Molempien energiatilojen miehittyminen lähestyy todennäköisyyttä 0,5 lämpötilan noustessa riittävästi.
Korkeassa lämpötilassa miehityssuhde on samanlainen. Matalassa lämpötilassa on vain vähän virittymistä. Esim. 10 K:ssä energiatasojen 6 eV:n energiaerolla vain promille partikkeleista on virittynyt ylätilaan.
Reaktiossa A-isomeerit toisiintuvat B-isomeereiksi kunnes saavutetaan Boltzmannin jakauman määräämä tasapainotila.
Boeing

| The Boeing Company |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Forever new frontiers
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  NYSE: BA
ISIN:  US0970231058
Perustettu:  1916 (nykyinen nimi käyttöön 1917)
Toimitusjohtaja:  David Calhoun
Puheenjohtaja:  David Calhoun
Kotipaikka:  Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  ilmailu ja aseteollisuus
Liikevaihto:  64,306 miljardia dollaria (2010)
Nettotulos:  3,307 mrd. USD
Henkilöstö:  166 000
Kotisivu:  boeing.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Boeing on yhdysvaltalainen teollisuusyhtiö, jonka päätuotteita ovat siviili- ja sotilaslentokoneet sekä satelliitit ja kantoraketit. Boeing on Dow Jones Industrial Average -osakeindeksin suurin yksittäinen osake ja muodostaa siitä 10,9 prosenttia.
Boeing 737 MAXin ongelmat

Vuosina 2018 ja 2019 kaksi Boeing-yhtiön Boeing 737 MAX -konetta aiheutti onnettomuuksissa yhteensä 346:n ihmisen kuolemat. Turmien syyksi paljastui automaattinen turvajärjestelmä, jonka tarkoitus oli estää koneen sakkaaminen kääntämällä koneen nokkaa alas. Järjestelmä käänsi nokan alas, vaikka kone oli liian alhaalla. Boeing tiesi konetyypin vioista, mutta ei korjannut niitä. Lentoliikenteen valvojat eivät myöskään täyttäneet viranomaistehtäväänsä. Yhdysvaltain oikeusministeriön kanssa tehdyn sopimuksen mukaan Boeing joutui maksamaan 2,5 miljardin dollarin korvaukset johdettuaan valvontaviranomaisia harhaan: summasta 243 miljoonaa dollaria on sakkoja ja noin 2,2 miljardia dollaria käytetään korvauksiin uhrien perheille ja lentoyhtiön asiakkaille.
Toimitusjohtaja Dennis Muilenburg joutui eroamaan joulukuussa 2019 onnettomuuksista johtuen. Muilenburgin tilalla aloitti 13. tammikuuta 2020 tehtävässä David Calhoun.
Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomissio (SEC) syytti yhtiötä ja sen entistä toimitusjohtajaa Dennis A. Muilenburgia harhaanjohtaneista lausunnoista Boeing 737 MAX -koneisiin liittyen. Kaksi 737 MAX konetta joutui onnettomuuksiin vuosina 2018 ja 2019, jotka johtivat 346 ihmisen kuolemaan. Onnettomuuksien syyksi osoitettiin koneiden MCAS-järjestelmä, josta ei kerrottu lentäjille eikä siitä löytynyt tietoja lentokoneen käsikirjasta. SEC totesi, että Boeing ja Muilenburg tiesivät MCAS:in aiheuttamasta lentoturvallisuusongelmasta, mutta lausunnoissa vakuuttivat 737 MAX:in olevan turvallinen. Boeing ja Muilenburg suostuivat sakkoihin, joista 200 miljoonaa dollaria koski Boeingia ja yksi miljoona Muilenburgia.
Tammikuussa 2024 Alaska Airlinesin Boeing 737 MAX 9:n matkustamon paneeli, johon kuului ikkuna ja osa kattoa, irtosi pian lähdön jälkeen. Kone teki hätälaskun Portlandiin Oregoniin. Noin 200 konetta asetettiin lentokieltoon.
Heinäkuussa 2024 yhtiö ilmoitti tunnustavansa johtaneensa liittovaltion ilmailuhallinto FAA:ta harhaan. Boeing on tehnyt Yhdysvaltain oikeusministeriön kanssa alustavan sopimuksen, jossa se myöntää syyllistyneensä petokseen liittyen 737 MAX -koneidensa uusista ohjelmistosta annettuihin tietoihin. Sopimuksen mukaan yhtiö maksaisi 243,6 miljoonaa dollaria sakkoja, sekä investoisi 455 miljoonaa dollaria turvallisuuskäytäntöihin. Se myös asettaisi yhtiön viranomaisten tarkkailuun. Sopimus koskisi Boeingin toimintaa ennen kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
Boeingin koneita > Siviilikoneet

Boeing 707
Boeing 717
Boeing 727
Boeing 737
Boeing 747
Boeing 757
Boeing 767
Boeing 777
Boeing 787
Douglas DC-8
McDonnell Douglas DC-9
McDonnell Douglas DC-10
McDonnell Douglas MD-11
McDonnell Douglas MD-80, MD-81, MD-82, MD-83, MD-87, MD-88
McDonnell Douglas MD-90
Boeingin koneita > Sotilaskoneet

Boeing B-47 Stratojet
Boeing B-52 Stratofortress
McDonnell Douglas F-15 Eagle
McDonnell Douglas F/A-18 Hornet
Kirjallisuutta

Peter Robison: Flying Blind – The 737 MAX Tragedy and the Fall of Boeing. Doubleday, 2021. ISBN 978-0385546492
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boeing Wikimedia Commonsissa
Boeingin matkustajakoneet
| --- | --- |
Potkurikoneet: 40A · 80 · 221 · 247 · 307 · 314 · 377
Suihkukoneet: 367-80 · 707/720 · 717 · 727 · 737 · 747 · 757 · 767 · 777 · 787 · MD-11
Perutut hankkeet: 2707 · 7J7 · NLA · Sonic Cruiser
| n k  Dow Jones Industrial Average |
| --- | --- |
 3M  American Express  Amgen  Apple  Boeing  Caterpillar  Chevron  Cisco Systems  Coca-Cola  Dow Inc.  Goldman Sachs  Home Depot  Honeywell  Intel  IBM  Johnson & Johnson  JPMorgan Chase  McDonald’s  Merck & Co.  Microsoft  Nike  Procter & Gamble  Salesforce  The Travelers Companies  UnitedHealth Group  Verizon  Visa  Walgreens Boots Alliance  Walmart  Walt Disney 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 2  Australia  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Muut:  IdRef
Bokseri

| Bokseri |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Saksa
Määrä:  Suomessa rekisteröity 12 731
Rodun syntyaika:  1900-luku
Alkuperäinen käyttö:  metsästys- ja taistelukoira
Nykyinen käyttö:  seura- ja käyttökoira
Elinikä:  9 vuotta keskimäärin
Muita nimityksiä:  boksu, Deutscher Boxer, Boxer, saksa bokser
FCI-luokitus:  ryhmä 2 Pinserin ja snautserin tyyppiset, molossikoirat ja sveitsinpaimenkoirat alaryhmä 2.1 Mastiffityyppiset molossikoirat #144
Ulkonäkö
Paino:  uros 35-40kg narttu 25-35kg
Säkäkorkeus:  uros 57–63 cm narttu 53–59cm
Väritys:  keltainen tai tiikerijuovainen
Tiikerijuovaiset bokserit
Bokseri (saks. Deutscher Boxer) on saksalainen molossikoira. Nykyisin bokseri on maailmanlaajuisesti tunnettu käyttö- ja seurakoira. Suomessa boksereita on koulutettu jälki-, haku-, viesti- ja suojelukoiriksi. Suomen ensimmäinen sokeiden opaskoira oli bokseri.lähde? Suomessa boksereita rekisteröidään vuosittain noin 200.
FCI-maissa rotu kuuluu ryhmään 2 (molossit, pinserit, snautserit ja sveitsiläiset paimenkoirat), USA:ssa ja Englannissa ryhmään työkoirat (working dogs).
Ulkonäkö

Bokseri on keskikokoinen, uroksien säkäkorkeus 57–63 cm, narttujen 53–59 cm, paino uroksilla noin 35-40kg, nartuilla noin 25-35kg. Väriltään bokseri on joko "keltainen" (maskillinen soopeli eli fawn) tai juovikas (brindle). Valkoiset merkit sallitaan, mutta valkoista väriä ei saa olla yli kolmasosaa. Myös värivirheellisiä kokovalkoisia boksereita tavataan.
Rodun tunnusomaisin piirre on pää: kuono on lyhyehkö ja leuka vahva. Purenta on alapurenta.
Alun perin bokserilta on typistetty korvat ja häntä terhakamman vaikutelman luomiseksi. Tämä on nykyään kielletty  useimmissa EU-maissa eläinsuojelulakien nojalla - Suomessa vuodesta 1971.
Fawn
Brindle
Valkoinen (ei sallittu)
Luonne ja käyttäytyminen

Bokseri on todella leikkisä ja vahtimisvietti on voimakas. Se on siisti ja helposti koulutettavissa. Bokseri on palveluskoirarotu ja rotumääritelmän mukaan sen tulee olla muun muassa vahvahermoinen, itsetietoinen, rauhallinen ja tasapainoinen, mutta varautunut vieraita kohtaan. Bokseri kiintyy omistajaansa lujasti ja haluaa olla mukana kaikissa arjen pikku askareissakin. Se rakastaa leikkejä toisten koirien ja ihmisten kanssa ikään, rotuun ja sukupuoleen katsomatta, ja on siksi myös oiva valinta lapsiperheeseenkin.
Alkuperä

Saksassa käytettiin bullenbeisser-koiria (häränpurija) metsästyksessä, erityisesti villisian metsästyksessä. Koiran tehtävänä oli ottaa kiinni ajokoirien esiin ajama riista ja pidellä sitä kunnes metsästäjä tuli lopettamaan saaliin. Myöhemmin niitä käytettiin markkinoilla härän- ja karhunpurijoina.
Bokseri on kehittynyt bullenbeissereista, kun jalostukseen valittiin leveäsuisia yksilöitä.  Ensimmäinen rotumääritelmä valmistui vuonna 1902. 1930-luvulla bokseri oli Saksassa suosittu suojelu- ja viestikoira. Ensimmäiset bokserit saapuivat Suomeen tiettävästi v. 1910.