stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Huskvarnaån

| Huskvarnaån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Jönköpingin lääni
Maakunnat:  Småland
Kunnat:  Jönköping
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Motalanvirran vesistö (67)
Valuma-alue:  Huskvarnaånin valuma-alue
Pinta-ala:  664,6 km²  
Järvisyys:  7 % 
Pääuoman pituus:  84 km 
Pääuoman osuudet:  Motalanvirta ←Vättern ←Huskvarnaån ←Huluån ←Fredriksdalsån ←Lannafallsån
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Ylen, Jönköping ja Aneby 
 :  57.8539°N, 14.5031°E
Laskupaikka:  Vättern, Huskvarna, Jönköping 
 :  57.7951°N, 14.2646°E
Läpivirtausjärvet:  Vättern
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  251 m  mpy. 
Laskukorkeus:  88 m  mpy. 
Korkeusero:  163 m
Pituus:  36 km  
Kaltevuus:  4,53 m/km
Keskiylivirtaama:  21 m³/s  
Keskivirtaama:  5,7 m³/s  
Keskialivirtaama:  0,1 m³/s  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Raviini ja vesiputki kuvattuna maantiesillalta.
Koskijakson yläpulinen kapeikko.
Näkymä ohijuoksutuspäivinä.
Myllyn kohta.
Huskvarnaån on Ruotsissa Jönköpingin läänissä Jönköpingin kunnassa sijaitseva 36 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Ylenin järvestä ja laskee Jönköpingin Huskvarnassä Vätternin etelärantaan. Se muodostaa Motalanvirran vesistön 285 kilometriä pitkän pääuoman yläjuoksun loppuosuuden. Joen uoma on kolmiosainren ja se virtaa matkallaan kolmen järven kautta.
Joen kulku

Joki alkaa Ylenjärven länsirannasta, jossa joen niskalle on rakennettu säännöstelypato. Sillä säännöstellään Ylenjärven ja sen kanssa yhteydessä olevien Stora Nätarenin ja Lilla Nätarenin järvien yhteistä vedenpintaa vesivoimatalouden tarpeisiin. Joki virtaa säännöstelypadolta kahdeksan kilometriä lounaaseen päin ja laskee siellä Ramsjönin eteläpäähän. Ennen järveä sijaitsee joessa Ramsjöholmin vesivoimalaitos. Joella on tällä osuudella 30 metrin pudotus. Järven eteläpäästä alkaa joen toinen 14 kilometriä pitkä osuus, joka laskee 10 kilometrin päässä Stensjöniin. Joki virtaa peltomaisemien läpi rauhallisesti ja ohittaa eteläpuolella Lekerydin kirkonkylän. Täällä sijaitsee pienitehoinen Rammbro Kvarnin voimala. Joella on tällä osuudella 7 metrin pudotus. Stensjön sijaitsee Tenhultin ja Lekerydin puolivälissä maalaismaiseman keskellä. Järven itärannasta alkavalla joen kolmannella osuudella on rauhallinen alku. Joki saapuu Jönköpingin keskustaajama-alueelle, johon Huskvarna kuuluu. Samalla joki putoaa jyrkemmin alas ja sen voimaa on valjastettu kolmen vesivoimalan käyttöön. Aluksi se virtaan Laggarebosjönin lammen läpi ja päättyy Karlforsin kulmakunnalla jokivoimalaitoksen padolle. Pato pitää joessa yllä samaa vedenkorkeutta kuin on Stensjönissä. Padolla toimii Carlforsin voimala, jonka putouskorkeus on neljä metriä. Vain kaksi kilometriä alempana sijaitsee Stensholmin teollisuusyksikkö, jolla on joessa säännöstelypato ja voimalaitos. Tässäkin voimalassa putoaa vesi neljä metriä. Joessa aukeaa padon alla soistunut ja moniuomainen laakso, joka palaa pian kapeaan jokilaaksoon. Kahden kilometrin jälkeen selviää tulvimisen syy, joka on laakson katkaiseva poikittaispato. Pato on hiljentänyt kapeassa, jyrkässä ja yli kilometrin pituisessa laaksossa kuohuneen joen. Vesi on ohjattu kilometrin pituiseen putkeen, jonka alapäässä sijaitsee Huskvarnan voimala. Liikavesi virtaa ohituskanavan kautta joen vanhassa jokiuomassa. Voimala hyödyntää joessa tapahtunutta 116 metrin pudotusta. Joki virtaa tämän jälkeen hitaasti kaksi kilometriä kaupunkialueen läpi Huskvarnan rantaan pienvenesataman viereen.
Huskvarnafallen

Huskvarnan putoukset liittyvät Huskvarnaånin viimeisten kilometrien jokiosuuteen, jossa joki putoaa noin 120 metriä puolentoista kilometrin matkalla. Stensholmin maatilalta alkaa hitaasti jyrkkenevän jokiosuus, jossa vedenpintaa on korotettu käyttäen hyväksi jokilaakson jyrkkärinteistä raviinia. Jutafalletin yläpuolella sijaitsevalta padolta on hyvä näkymä laakson pohjalle. Laaksoon laskeutuu tie, joka seuraa sitä pohjoisrinteitä myöten ja poistuu laaksosta ennen laakson alapuolista voimalaitosta. Putouksien ja koskien voimaa ei enää pääse kokemaan, sillä suurin osa vedestä virtaa putkessa voimalaitokselle. Sen sijaan tiettyinä päivinä vettä päästetään vapaasti laaksoon ihmisten ihailtavaksi. Kuivassa jokilaaksossa on esillä hiidenkirnuja, jotka ovat jokiveden kuluttamia jääkauden jälkeisellä ajalla. Suurin hiidenkirnu on halkaisijaltaan 3,4 metriä. Jutafallenien ja Slipstensfalletin alueilla on hiidenkirnuja eniten.
Valuma-alueen vesivoima

Huskvarnaånin pääuomassa on neljä vesivoimalaitosta, jotka ovat alhaalta ylös lueteltuina Huskvarna, Carlfors, Rammbro Kvarn ja Ramsjöholm. Yläjuoksulla vesistön pääuomassa Fredriksdalsånissa on Esperydin voimalaitos. Pääuomasta sivulla Tenhultasjöniin laskee lyhyt puro korkealta mäeltä ja sen alajuoksulla toimii Smedjebäckenin voimala. Voimaloiden yhteisteho on 16,5 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 47,5 gigawattituntia.
Vesivoimaa säännöstellään siten, että yläjuoksulla kerrytetään säännöstelypadolla Ylenjärveen ja sen yläpuolisiin vesistöihin vettä varastoon. Siellä sijaitsee 300 neliökilometrin vesialtaat, jonne mahtuu varastoon 29 miljoonaa kuutiometriä vesivoimalle tarkoitettua vettä. Vesistön keskijuoksulla sijaitsevan Stensjönin pinta-ala on 316 hehtaaria ja siihen voidaan varastoida 4 miljoonaa kuutiometriä vettä. Varastoitavalla vedellä voidaan parantaa vesivoiman saatavuutta eikä liikavedelle ole niin usein tarvetta ohijuoksutuksiin.
Huskvarnaån valuma-alue

Valuma-alue saa nimensä Huskvarnaånista, joka laskee Vätterniin. Huskvarnaån alkaa Ylenistä ja on vain 36 kilometriä pitkä. Pääuomaa on kuitenkin noin 84 kilometriä pitkä, joten pääuomaan kuuluu muitakin latvahaaroja. Ylenin vedenpinta on samalla tasolla kahden muun järven, Stora Nätarenin ja Lilla Nätarenin kanssa. Tällä järvireitillä on pituutta 15 kilometriä. Lilla Nätareniin laskee etelästä virtaava Huluån. Se alkaa viiden kilometrin päässä Ryssbysjönistä ja on yli yhdeksän kilometriä pitkä. Kaksi kilometrisen järven etelärantaan laskee Fredriksdalasjönista kymmenen kilometrin päästä alkava Fredriksdalsån, jonka alajuoksu on 14 kilometriä pitkä. Järven lounaisrantaan laskee pieni puromainen Lannafallsån, joka on pari kilometriä pitkä. Sen lähdejärvi on Lannafallssjön. Järveen tulee turvetuotantoalueen kuivatusoja, joka kasvattaa pääuoman pituutta muutaman kilometrin. Lannafallssjönin vedenpinta sijaitsee 312 metriä mpy. ja Vätternin 88 metrin mpy., joten pääuomalle tulee pudotusta 224 metriä.
Alla olevaan taulukkoon on koottu vesistöreitin pääuomaan yhtyvät sivu-uomat. Taulukon tiedon lähteet on mainittu taulukon alla ja niihin on viitattu oikeassa sarakkeessa olevilla numeroilla.
| Sivu-uoman nimi   | Etäisyys mereen (km) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama MQ (m³/s) | Valuma- alue (km²) | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
pääuoma laskee Vätterniin
| Lillån |  | alajuoksu |  | 0,4 | 40 | 1,1,1,–,2,2 |
Huskvarnan voimala ( km)
Carlforsin voimala ( km)
| Femtingaån |  | Stensjön |  | 0,4 | 40 | 1,1,1,–,2,2 |
| Stensjöån |  | Stensjön |  | 0,9 | 75 | 1,1,1,–,2,2 |
| Vissjöån |  | keskijuoksu |  | 0,3 | 29 | 1,1,1,–,2,2 |
Rammbro Kvarnin voimala ( km)
| Lillån |  | keskijuoksu |  | 0,6 | 55 | 1,1,1,–,2,2 |
| oja Pukasjönistä |  | keskijuoksu |  | 0,04 | 5 | 1,1,1,–,2,2 |
Ramsjöholmin voimala ( km)
| oja Kåvenista |  | yläjuoksu |  | 0,06 | 7 | 1,1,1,–,2,2 |
| Hjorteboån |  | Stora Näteren |  | 0,4 | 41 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lanån |  | Lilla Nätaren |  | 0,4 | 46 | 1,1,1,–,2,2 |
| Madhemsbäcken |  | Huluån |  | 0,1 | 12 | 1,1,1,–,2,2 |
| Nässjöån |  | Ryssbysjön |  | 0,2 | 19 | 1,1,1,–,2,2 |
Esperydin voimala ( km)
| Svenstorpbäcken |  | Fredriksdalsån |  | 0,08 | 7 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lockebobäcken |  | Lannafallsån |  | 0,04 | 3 | 1,1,1,–,2,2 |
pääuoma alkaa Lanafallssjönistä

Lähteet: 1 = , 2 =
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huskvarnaån Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Huskvarnaån
Käännös suomeksi
STS

Lyhenne STS voi tarkoittaa seuraavia asioita:
avaruussukkula (engl. Space Transportation System)
STS-Pankki (ent. Suomen Työväen Säästöpankki)
STS Alppimatkat, matkatoimisto
STS, venäläinen televisioasema.
Suomen Teknillinen Seura (nyk. Tekniikan Akateemiset)
STS, Suomen Taiteilijaseura.
In Triumph

| ”In Triumph” Adamantra |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Revival
 Äänitetty : maalis‎–elokuu 2007
 Studio : D-studio, Klaukkala
 Julkaistu: 15. huhtikuuta 2009
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Jukka Hoffrén & Adamantra
 Tyylilaji: progressiivinen metalli
 Kesto: 03.14
 Levy-yhtiö: Sound of Finland
In Triumph on Adamantra-yhtyeen kappale vuodelta 2009. Se oli Revival -albumista irroitettu ensimmäinen single. Kappale sai jonkin verran radiosoittoa esim. Radio Rockissa ja YLEX:llä.
Kappaleet

In Triumph (radio edit) – 03.14 (music: Ahtila, Hoffrén)
In Triumph (album version) – 04.42 (music: Ahtila, Hoffrén)
Kappaleen sanat kirjoitti Tuomas Nieminen.
Kokoonpano

Tuomas Nieminen – laulu
Mikko Sepponen – rummut
Panu Kiskola – kitara
Jukka Hoffrén – basso, kitara ja koskettimet
Vierailevat muusikot

Risto Kupiainen – koskettimet
Tommi Ahtila - kitara
Janne Koivula - koskettimet
Sabina Spielreinin tarina

| Sabina Spielreinin tarina> Prendimi l’anima |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roberto Faenza
Käsikirjoittaja:  Roberto Faenza Giampiero Rigosi
Tuottaja:  Elda Ferri
Säveltäjä:  Andrea Guerra
Kuvaaja:  Maurizio Calvesi
Leikkaaja:  Massimo Fiocchi
Tuotantosuunnittelija:  Giantito Burchiellaro
Pukusuunnittelija:  Francesca Sartori
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Ranska, Italia
Tuotantoyhtiö:  Jean Vigò Italia Films du Centaure Cowboy Films
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sabina Spielreinin tarina (Prendimi l’anima) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut, Roberto Faenzan ohjaama elokuva venäläisestä lastenlääkäristä Sabina Spielreinista, josta tuli maailman ensimmäinen naispuolinen psykoanalyytikko.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emilia Fox  | … |  Sabina Spielrein   |
|  Iain Glen  | … |  Carl Gustav Jung   |
|  Craig Ferguson  | … |  Richard Fraser   |
|  Caroline Ducey  | … |  Marie Franquin   |
|  Jane Alexander  | … |  Emma Jung   |
|  Joanna David  | … |  madre di Sabina   |
|  Viktor Sergachev  | … |  Ivan Ionov   |
|  Michele Melega  | … |  Pawel   |
Rådström

Rådström on ruotsinkielinen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla ruotsalaisilla henkilöillä:
Niklas Rådström (s. 1953), kirjailija, käsikirjoittaja ja runoilija
Pär Rådström (1925–1963), kirjailija, journalisti
Thomas Rådström (s. 1966), rallikuljettaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ruotsin ralli 2004

|  Ruotsin ralli 2004 |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2004. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën World Rally Team)
Toinen:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Peugeot Sport)
Kolmas:   Petter Solberg  Phil Mills  (Subaru World Rally Team)
Ruotsin ralli 2004 (virallisesti 53. Uddeholm Swedish Rally 2004) oli Rallin MM-sarjan kauden 2004 toinen osakilpailu, joka ajettiin 6–8. helmikuuta. Kilpailun voitti Citroënin Sébastien Loeb.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën Xsara WRC | 3:26.17,7 |  | 10 |
| 2. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 307 WRC | 3:27.04,1 | +46,4 | 8 |
| 3. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2003 | 3:27.39,2 | +1.21,5 | 6 |
| 4. |  Janne Tuohino |  Jukka Aho | Ford Focus RS WRC 03 | 3:27.59,8 | +1.42,1 | 5 |
| 5. |  Carlos Sainz |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 3:28.44,7 | +2.27,0 | 4 |
| 6. |  Henning Solberg |  Cato Menkerud | Peugeot 206 WRC | 3:30.35,3 | +4.17,6 | 3 |
| 7. |  Markko Märtin |  Michael Park | Ford Focus RS WRC 03 | 3:31.56,0 | +5.38,3 | 2 |
| 8. |  Daniel Carlsson |  Mattias Andersson | Peugeot 206 WRC | 3:32.08,1 | +5.50,4 | 1 |
Lähde:
Muuta

Sébastien Loebistä tuli rallin ensimmäinen muunmaalainen kuin suomalainen tai ruotsalainen voittaja.
Intiankorppikotka

| Intiankorppikotka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Korppikotkat Gyps
Laji::  indicus
Kaksiosainen nimi
 Gyps indicus  (Scopoli, 1786) 
 levinneisyysalue violetilla
Katso myös
   Intiankorppikotka Wikispeciesissä   Intiankorppikotka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Intiankorppikotka (Gyps indicus) on äärimmäisen uhanalainen päiväpetolintu.
Koko ja ulkonäkö

Intiankorppikotka kasvaa yli 90 cm pitkäksi, ja muistuttaa lentäessään maakotkaa, josta sen erottaa muun muassa pitkän nokkansa takia. Höyhenpeite on yleissävyltään harmahtava. Aikuisilla on vaaleankeltainen nokka ja vaaleat renkaat silmien ympärillä, poikasten nokka on tumma.
Levinneisyys

Intiankorppikotka pesii Pakistanin kaakkoisosassa ja Intiassa. Se oli aikaisemmin varsin yleinen, mutta 1990-luvun loppupuolelta kanta on romahtanut yli 90 prosenttia.
Lisääntyminen

Intiankorppikotkan pesä on tyypillisesti kallionjyrkänteellä tai rakennusten raunioissa.[lähde? ]
Ravinto

Intiankorppikotkan ravintoa ovat raadot. Miljoonat kotieläinten raatoja syöneet korppikotkat kuolivat munuaisongelmiin syötyään eläimiä, joita oli hoidettu diklofenaakki-tulehduskipulääkkeellä.  Tämän osoittauduttua tuhoisaksi korppikotkille lääkkeen käyttö kiellettiin. Korvaavan tuotteen puutteen takia sitä on käytetty myös kiellon jälkeen. Hiljattain on kuitenkin löydetty korvaava lääke.
Ruotsin ralli 2001

|  Ruotsin ralli 2001 |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2001. 
Ajankohta:  9.–11. helmikuuta 2001
Pituus:  17 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Harri Rovanperä  Risto Pietiläinen  (Peugeot Sport)
Toinen:   Thomas Rådström  Christina Thörner  (Mitsubishi Ralliart)
Kolmas:   Carlos Sainz  Luis Moya  (Ford World Rally Team)
Ruotsin ralli 2001 (virallisesti 50. International Swedish Rally) oli Rallin MM-sarjan kauden 2001 toinen osakilpailu, joka ajettiin 9.–11. helmikuuta 2001. Kilpailussa oli 17 erikoiskoetta ja keskuspaikka oli Karlstadissa.
Kilpailun voitti Peugeot Sportille ajanut Harri Rovanperä. Rovanperän haastajana toisella sijalla ajanut Tommi Mäkinen kolaroi 19 kilometriä ennen maalia ja keskeytti.
Voitto oli Harri Rovanperän uran ensimmäinen rallin MM-sarjassa. Colin McRae ajoi kilpailussa nopeimman ajan seitsemällä erikoiskokeella ja Richard Burns ajoi nopeimman ajan viidellä erikoiskokeella, mutta molemmat menettivät aikaa lumipenkassa ensimmäisenä päivänä. Marcus Grönholm keskeytti ensimmäisenä päivänä tekniseen vikaan. Kilpailun jälkeen Mäkinen, Sainz ja Rovanperä olivat tasapisteissä maailmanmestaruuskilpailussa. Mitsubishi johti valmistajien mestaruuskilpailua. Rovanperä ei kerännyt kilpailusta valmistajien pisteitä koska ei ollut valmistajan nimeämä.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Harri Rovanperä |  Risto Pietiläinen | Peugeot 206 WRC | 3:27.01,1 |  | 10 |
| 2. |  Thomas Rådström |  Christina Thörner | Mitsubishi Carisma GT Evo VI | 3:27.29,0 | +27,9 | 6 |
| 3. |  Carlos Sainz |  Luis Moya | Ford Focus RS WRC 01 | 3:27.38,1 | +37,0 | 4 |
| 4. |  Toni Gardemeister |  Paavo Lukander | Peugeot 206 WRC | 3:29.06,4 | +2.05,3 | 3 |
| 5. |  François Delecour |  Daniel Grataloup | Ford Focus RS WRC 01 | 3:29.26,3 | +2.25,2 | 2 |
| 6. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2001 | 3:29.49,6 | +2.48,5 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla (englanniksi)
Osakilpailut MM-rallikaudella 2001
Monte Carlo
Ruotsi
Portugali
Katalonia
Argentiina
Kypros
Akropolis
Safari
Suomi
Uusi-Seelanti
Sanremo
Korsika
Australia
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Ruotsin rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1995  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Ilmakkalampi

| Ilmakkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°24′26″N, 26°47′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Suoveronpuro Suoveroon 
Järvinumero:  14.718.1.091
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,1 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,224 km  
Pinta-ala:  8,062 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIlmakkalampi 
Ilmakkalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Itäkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 490 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy.
Iltasatuja

| Iltasatuja> Bedtime Stories |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Adam Shankman
Käsikirjoittaja:   Matt Lopez (käsikirjoitus)  Tim Herlihy (käsikirjoitus)  Matt Lopez (tarina) 
Tuottaja:   Albert R. Broccoli  Harry Saltzman 
Säveltäjä:  Rupert Gregson-Williams
Kuvaaja:  Michael Barrett
Leikkaaja:  Michael Tronick Tom Costain
Tuotantosuunnittelija:  Linda DeScenna
Pukusuunnittelija:  Rita Ryack
Pääosat:  Adam Sandler
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:   EON Productions  United Artists 
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Disney+
Ensi-ilta:  Suomi: 13. maaliskuuta 2009
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  80 000 000 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iltasatuja on yhdysvaltalainen perhekomedia vuodelta 2008. Fantasiatyylisen elokuvan on ohjannut Adam Shankman.
Juoni

Elokuva kertoo hotellin yleismiehestä, jonka elämä muuttuu, kun iltasadut, joita hän kertoo veljenpojalleen ja veljentyttärelleen, alkavat tulla todeksi. Hän yrittää hyötyä tästä ja suunnittelee parhaan ystävänsä kanssa miten hän saa unelmiensa tytön, mutta jotenkin lapset onnistuvat muutamaan mielestään tylsät tarinat hauskoiksi laittamalla sinne outoja asioita, kuten purkkapallosateen.
Rooleissa > Alkuperäiset näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Adam Sandler   | … |   Skeeter Bronson   |
|   Keri Russell   | … |   Jill   |
|   Guy Pearce   | … |   Kendall   |
|   Russell Brand   | … |   Mickey   |
|   Richard Griffiths   | … |   Barry Nottingham   |
|   Teresa Palmer   | … |   Violet Nottingham   |
|   Lucy Lawless   | … |   Aspen   |
|   Courteney Cox   | … |   Wendy Bronson   |
|   Jonathan Morgan Heit   | … |   Patrick   |
|   Laura Ann Kesling   | … |   Bobbi   |
|   Jonathan Pryce   | … |   Marty Bronson   |
|   Nick Swardson   | … |   Insinööri   |
|   Aisha Tyler   | … |   Donna Hynde   |
|   Allen Covert   | … |   Ferrarimies   |
|   Kathryn Joosten   | … |   Neiti Dixon   |
|   Mikey Post   | … |   Vihainen kääpiö   |
|   Thomas Hoffman   | … |   Nuori Skeeter   |
|   Abigail Droeger   | … |   Nuori Wendy   |
Rooleissa > Suomenkieliset ääninäyttelijät

Vuoden 2023 suomenkielinen jälkiäänitys, jonka toteutuksesta vastasi Iyuno-SDI Group. Ohjauksesta vastasi Markus Bäckman.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Jukka Rasila   | … |   Skeeter Bronson   |
|   Saara Lehtonen   | … |   Jill   |
|   Juhani Rajalin   | … |   Kendall   |
|   Markus Niemi   | … |   Mickey   |
|   Markus Bäckman   | … |   Barry Nottingham   |
|   Alina Tomnikov   | … |   Violet Nottingham   |
|   Saara Aalto   | … |   Aspen   |
|   Ella Pyhältö   | … |   Wendy Bronson   |
|   Pauli Halonen   | … |   Patrick   |
|   Isabel Suvanne   | … |   Bobbi   |
|   Heikki Sankari   | … |   Marty Bronson, Vihainen kääpiö   |
|   Peter Kanerva   | … |   Insinööri   |
|   Katja Aakkula   | … |   Donna Hynde   |
|   Petri Hanttu   | … |   Ferrarimies   |
|   Elina Knihtilä   | … |   Neiti Dixon   |
|   Otava Rossi   | … |   Nuori Skeeter   |
|   Mirella Roininen   | … |   Nuori Wendy   |
Vastaanotto

Iltasatuja-elokuvan vastaanotto oli nuiva. Rotten Tomatoes antaa elokuvalle 4,4/10. Ilta-Sanomat taas antaa elokuvalle puolitoista tähteä viidestä.
Sahlman

Sahlman on ollut muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Asko Sahlman (1955–2011), suomalainen näyttelijä
Johannes Sahlman (1838–1916), suomalainen rovasti ja kirjailija
Pehr Erik Sahlman (1774–1831), ruotsalainen virkamies ja vuorimestari.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
In Trance

| In Trance Scorpions |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1975
 Julkaistu: 17. syyskuuta 1975
 Tuottaja(t): Dieter Dierks
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 37.17
 Levy-yhtiö: RCA
Scorpionsin muut julkaisut
| Fly to the Rainbow 1974 | In Trance 1975 | Virgin Killer 1976 |
In Trance on saksalaisen heavy metal -yhtye Scorpionsin vuonna 1975 julkaisema albumi. Albumin tyylisuunta poikkeaa täysin kahdesta edellisestä albumista, joissa oli vaikutteita progressiivisesta krautrockista. Albumin musiikissa on enemmän vaikutteita heavy metalista, ja yhtye saavuttikin enemmän suosiota tämän ansiosta verrattuna kahteen edelliseen albumiin.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Dark Lady | Uli Jon Roth | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | In Trance | Rudolf Schenker, Klaus Meine | 4.47 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Life's Like a River | Roth, Schenker, Corina Fortmann | 3.54 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Top of the Bill | Schenker, Meine | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Living and Dying | Schenker, Meine | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Robot Man | Schenker, Meine | 2.47 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Evening Wind | Roth | 5.06 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Sun in My Hand | Roth | 4.25 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Longing for Fire | Schenker, Roth | 2.44 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Night Lights (Instrumentaali)  | Roth | 3.14 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Klaus Meine - laulu
Ulrich Roth - soolokitara, taustalaulu, laulu kappaleissa "Dark Lady" ja "Sun In My Hand"
Rudolf Schenker - kitara, taustalaulu
Francis Buchholz - basso, taustalaulu
Rudy Lenners - rummut, lyömäsoittimet
Achim Kirschning - koskettimet