stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
FC Barcelona
Puheenjohtajat

| --- | --- |
  Walter Wild (29.11.1899–25.4.1901)   Bartomeu Terradas (25.4.1901–5.9.1902)   Paul Haas (5.9.1902–17.9.1903)   Arthur Witty (17.9.1903–6.10.1905)   Josep Soler (6.10.1905–16.10.1906)   Juli Marial (16.10.1906–11.11.1908)   Vicenç Reig (11.11.1908–2.12.1908)   Joan Gamper (2.12.1908–14.10.1909, 17.11.1910–30.6.1913, 17.6.1917–10.6.1919, 17.7.1921–29.7.1923, 1.6.1924–17.12.1925)   Otto Gmeling (14.10.1909–17.11.1910)   Francesc de Moxó (30.6.1913–30.7.1914)   Àlvar Presta (30.7.1914–29.9.1914)   Joaquim Peris de Vargas (29.9.1914–29.6.1915)   Rafael Llopart (29.6.1915–25.6.1916)   Gaspar Rosés (25.6.1916–17.6.1917, 27.6.1920–17.7.1921, 30.6.1930–22.10.1931)   Ricard Graells (10.6.1919–27.6.1920)   Eric Cardona (29.7.1923–1.6.1924)   Arcadi Balaguer (17.12.1925–23.3.1929)   Tomàs Rosés (23.3.1929–30.6.1930)   Antoni Oliver (22.10.1931–20.12.1931)   Joan Coma (20.12.1931–16.7.1934)   Esteve Sala (16.7.1934–27.7.1935) :   Josep Sunyol (27.7.1935–6.8.1936)  Toimituskomissio (6.8.1936–6.5.1939)   Joan Soler (6.5.1939–13.3.1940)   Enrique Piñeyro (13.3.1940–10.7.1942, 13.8.1942–20.8.1943)   Josep Vidal-Ribas (10.7.1942–13.8.1942)   Josep Antoni de Albert (20.8.1943–20.9.1943)   Josep Vendrell (20.9.1943–20.9.1946)   Agustí Montal Galobart (20.9.1946–16.7.1952)   Enric Martí Carreto (16.7.1952–22.9.1953)   Francesc Miró-Sans (22.9.1953–28.2.1961)   Enric Llaudet (28.2.1961–17.1.1968)   Narcís de Carreras (17.1.1968–18.12.1969)   Agustí Montal Costa (18.12.1969–18.12.1977)   Raimon Carrasco (18.12.1977–1.7.1978)   Josep Lluís Núñez (1.7.1978–23.7.2000)   Joan Gaspart (23.7.2000–12.2.2003)   Enric Reyna (12.2.2003–6.5.2003)  Toimituskomissio (6.5.2003–15.6.2003)   Joan Laporta (15.6.2003–30.6.2010)   Sandro Rosell (1.7.2010–24.1.2014)   Josep Maria Bartomeu (24.1.2014–27.10.2020)   Joan Laporta (7.3.2021–)
Sponsorit

Seuran politiikkaan on kuulunut pidättäytyminen mainostilan myymisestä peliasuissa, kunnes organisaatio 2000-luvulla päätti antaa ilmaiseksi mainospaikan pelipaidan rinnasta YK:n lastenavun järjestö Unicefille. Kaudeksi 2011–2012 myös Qatar Foundation sai mainoksensa pelipaitoihin.
| Ajanjakso | Paidan valmistaja | Pääsponsori | Sivusponsori(t) |
| --- | --- | --- | --- |
1899–1982: -
| 1982–1992 | Meyba | - | - |
| 1992–1998 | Kappa | - | - |
| 1998–2006 | Nike | - | - |
| 2006–2011 | Nike | Unicef | - |
| 2011–2013 | Nike | Qatar Foundation | Unicef |
| 2013–2014 | Nike | Qatar Airways | Unicef |
| 2014–2017 | Nike | Qatar Airways | Unicef / Beko |
| 2017–2022 | Nike | Rakuten | Unicef / Beko |
| 2023–2024 | Nike | Spotify | Prime / Beko |
Pelaajatilastot

| Sija | Pelaaja | Ottelut |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lionel Messi | 778 |
| 2. | Xavi | 767 |
| 3. | Sergio Busquets | 722 |
| 4. | Andrés Iniesta | 674 |
| 5. | Gerard Piqué | 616 |
| 6. | Carles Puyol | 593 |
| 7. | Migueli | 550 |
| 8. | Víctor Valdés | 536 |
| 9. | Jordi Alba | 459 |
| 10. | Carles Rexach | 449 |
| Sija | Pelaajat | Maalit |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lionel Messi | 672 |
| 2. | César Rodríguez Álvarez | 226 |
| 3. | Luis Suárez | 195 |
| 4. | László Kubala | 193 |
| 5 . | Samuel Eto’o | 130 |
| 6. | Rivaldo | 130 |
| 7. | Mariano Martín | 129 |
| 8. | Patrick Kluivert | 122 |
| 9. | Carles Rexach | 122 |
| 10. | Josep Escolà | 120 |
Fanikulttuuri

Katalonia sai Espanjan toisen tasavallan aikana itsehallinnon, mutta menetti sen pian sisällissodan myötä. Francon aikana katalaanien ainoaksi ilmentymäksi jäi FC Barcelona, jota katalaanit pitävät  epävirallisena maajoukkueenaan. Kun Barcelonan kotiottelua on kulunut 17 minuuttia ja 14 sekuntia, Katalonian itsenäisyyttä kannattavat fanit ryhtyvät laulamaan: ”In, inde, independència!” Tämä Katanolian itsenäisyyttä vaativa huuto juontaa juurensa Espanjan perimyssotaan, jossa Barcelonaa puolustaneet joukot joutuivat antautumaan vuonna 1714 espanjalaispiirittäjille ja Katalonia joutui Espanjan kuningas Filip V:n hallintaan. Katalonian itsenäisyyttä kannattavat Barcelonan fanit heiluttavat sen peleissä esteladoja, joilla näytetään tukea Katalonian itsenäisyydelle.
Barcelonan kannatuslaulu on Cant del Barça.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta FC Barcelona Wikimedia Commonsissa
FC Barcelonan kotisivut
| n k Mestarien liigan voittajat |
| --- | --- |
Kausi ja voittaja: 1992–93:  Marseille 1993–94:  Milan 1994–95:  Ajax 1995–96:  Juventus 1996–97:  Borussia Dortmund 1997–98:  Real Madrid 1998–99:  Manchester United 1999–00:  Real Madrid 2000–01:  Bayern München 2001–02:  Real Madrid 2002–03:  Milan 2003–04:  Porto 2004–05:  Liverpool 2005–06:  Barcelona 2006–07:  Milan 2007–08:  Manchester United 2008–09:  Barcelona 2009–10:  Internazionale 2010–11:  Barcelona 2011–12:  Chelsea 2012–13:  Bayern München 2013–14:  Real Madrid 2014–15:  Barcelona 2015–16:  Real Madrid 2016–17:  Real Madrid 2017–18:  Real Madrid 2018–19:  Liverpool 2019–20:  Bayern München 2020–21:  Chelsea 2021–22:  Real Madrid 2022–23  Manchester City
Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestarit
2000  Corinthians ● 2005  São Paulo ● 2006  Internacional ● 2007  Milan ● 2008  Manchester United ● 2009  Barcelona ● 2010  Internazionale ● 2011  Barcelona ● 2012  Corinthians ● 2013  Bayern München ● 2014  Real Madrid ● 2015  Barcelona ● 2016  Real Madrid ● 2017  Real Madrid ● 2018  Real Madrid ● 2019  Liverpool ● 2020  Bayern München ● 2021  Chelsea
Ensimmäinen Barçan käyttämä tunnus. Seura jakoi Barcelonan kaupungin vaakunan, koska se pyrki yhdistämään itsensä kaupungista saatavaan mielikuvaan.
Barcelona juhlimassa sarjakauden 2009–2010 mestaruutta historian siihen mennessä suurimmalla pistepotilla.
Lionel Messi on Barcelonan historian eniten otteluita pelannut ja maaleja tehnyt pelaaja.
Barcelonan jäsenkortteja vuosilta 1899–2010.
Monastyryska

| Monastyryska Монастириська |
| --- | --- |
 Monastyryskan keskustaa (2010).
 lippu:  vaakuna
 Monastyryska
 Koordinaatit: 49.0910°N, 25.1725°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Ternopilin alue
Piiri:  Tšortkivin piiri
Historiallinen maininta:  1433
Magdeburgin oikeudet:  1454
Kaupungiksi:  1941
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  5,21 km²
Väkiluku (2022)  ():  5 380
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monastyryska (ukr. Монастириська) on kaupunki Ukrainan Ternopilin alueen Tšortkivin piirissä. Monastyryska sijaitsee Dnestrin vesistöön kuuluvan Koroptsijoen varrella, 90 kilometriä aluekeskus Ternopilistä lounaaseen. Joen oikealla rannalla (länsipuolella) sijaitseva osa kaupunkia kuuluu historiallis-kansatieteelliseen Opillian alueeseen, vasemman rannan puoli (itäosa, kaupungin keskusta) Podoliaan. Kansallinen maantie N18 (ukr. Н18) kulkee kaupungin läpi.
Tammikuun keskilämpötila on −6,4 ja heinäkuun +19,1 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 481 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 5 380 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 6 344 asukasta, joista etnisesti ukrainalaisia oli 99,24 % prosenttia ja venäläisiä 0,62 prosenttia. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin   asukasta.
Kaupungin laitamilta on löydetty arkeologisissa tutkimuksissa paleoliittisen kauden, Tripoljen kulttuurin ja Kiovan Rusin ajan jäänteitä. Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran 1433 ja vuonna 1454 sille myönnettiin Magdeburgin kaupunginoikeudet. Ukrainan SNT:ssa kaupungin asema vuonna 1940.
Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Monastyryska on kuulunut Tšortkivin piiriin. Sitä ennen, vuosina 1966-2020 kaupunki oli Monastyryskan piirin piirikeskus.
Kaupungin arkkitehtuurisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaisiin rakennuksiin lukeutuvat muun muassa Jumalanäidin taivaaseenastumisen kirkko (1751, katolinen kirkko), Pyhän Neitsyt Marian kirkko (1873, puukirkko) ja Pyhän Ristin ylentämisen kirkko (1892, kunnostettu 1925) sekä synagooga (1904).
Kirjasto.
Jumalanäidin taivaaseenastumisen kirkko (1751).
Pyhän Neitsyt Marian kirkko (1873).
Pyhän Ristin ylentämisen kirkko (1892).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monastyryska Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki
Sisusvaltimorunko

Sisusvaltimorunko haaroineen
Sisusvaltimorunko (lat. arteria coeliaca/truncus coeliacus) lähtee vatsa-aortan yläosasta ja se kuljettaa hapekasta verta mahalaukulle, maksalle, haimalle ja pernalle. Se on pariton valtimorunko, jonka haaroja ovat vasen mahavaltimo, pernavaltimo ja yhteinen maksavaltimo. Sisusvaltimorungon haarojen veri päätyy kierrettyään ensin vatsaontelon elimissä porttilaskimoon, joka kuljettaa hapettoman veren maksaan puhdistettavaksi mahdollisista ruuansulatuskanavasta imeytyneistä mikrobeista ja vierasaineista. Sisusvaltimorungon ympärillä sijaitsee kolme sympaattista hermosolmua eli gangliota. Tunnetuin näistä on ylin hermosolmu jota kutsutaan sisuspunokseksi (lat. plexus coeliacus), (lat. solar plexus), (lat. celiac plexus).
Staryi Sambir

| Staryi Sambir Старий Самбір |
| --- | --- |
 Staryi Sambirin kaupungintalo.
 lippu:  vaakuna
 Staryi Sambir
 Koordinaatit: 49.4437°N, 23.0024°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Sambirin piiri
Väkiluku (2022)  ():  6 440 as.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Staryi Sambir (ukr. Старий Самбір) on kaupunki Ukrainan Lvivin alueen Sambirin piirissä. Staryi Sambir sijaitsee Dnestrin yläjuoksun varrella, 95 kilometriä aluekeskus Lvivistä länsilounaaseen. Kaupungissa on rautatieasema.
Tammikuun keskilämpötila on −4,8 ja heinäkuun +16,8 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 747 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 6 440 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 5 603 	 	 	 asukasta, Heistä kansallisuudeltaan ukrainalaisia oli 98,59 prosenttia, venäläisiä 0,95 % ja puolalaisia 0,23 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 4 688 asukasta.
Paikkakunta on perustettu Kiovan Rusin aikana yhdennentoista vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla nimellä Sambir. Se toimi Rutenian kuningas, Kiovan suurruhtinas ja Galitsian ruhtinas Lev Danylovytšin eli Leo I Galitsialaisen (noin 1228–1301) kotipaikkana. Tatarit hahoittivat kaupungin 1241. Sieltä muuttaneet perustivat uuden Sambirin, ja vähitellen aiemman asutuksen nimeksi vakiintui 1300-luvun loppua kohti Staryi Sambir (vanha Sambir). Puolan alaisuudessa paikkakunta sai Magdeburgin kapunginoikeudet vuonna 1553. Uudempi kaupungin asema on vuodelta 1940.
Staryi Sambirin lähistöllä sijaitsee Strilbytskin öljykenttä.
Staryi Sambir on Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Sambirin piiriin; sitä ennen se oli Staryi Sambirin piirin hallintokeskus.
Silta Dnestrin yli.
Katunäkymä, rakennus vasemmalla on sairaala.
Pyhän Nikolauksen kirkko (1830).
Katolinen Pyhän Nikolauksen kirkko.
Apteekki ja kirkko.
Kaupungin ympäristössä on tuulivoimaloita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Staryi Sambir Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat  Tšekki
Družba (Sumyn alue)

| Družba Дружба |
| --- | --- |
 vaakuna
 Družba
 Koordinaatit: 52.0415°N, 33.9483°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Sumyn alue
Piiri:  Šostkan piiri
Maininta:  1600-luvun puolivälin jälkeen
Kaupungiksi:  1962
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  8,5 km²
Väkiluku (2021)  ():  4 594
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Družba (ukr. Дружба), vuoteen 1962 saakka lähinnä nimellä H’utir-Myh’ailivskyi (ukr. Хутір-Михайлівський), on kaupunki Ukrainan pohjoisosassa, Sumyn alueen Šostkan piirissä. Kaupunki sijaitsee Dneprin vesistöön kuuluvan Žuravka-sivujoen varrella (joki esiintyy myös nimellä Žuravtsi), maanteitse noin 200 kilometriä aluekeskus Sumystä pohjoisluoteeseen (linnuntietä 139 km). Družban kautta kulkee päärata Venäjän Brjanskista Ukrainan Konotopin risteysasemalle, minkä lisäksi luoteeseen vievä rata johtaa Unetšaan ja kaakkoon johtava rata Bilopilljaan. Družban rautatieaseman nimi viittaa kaupunkia muodostettaessa olemassa olleen taajaman nimeen (H’utir-Myh’ailivskyi, ukr. Хутір-Михайлівський).
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 4 594 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuonna 2001 asukkaita oli noin 5 726, joista etnisesti ukrainalaisia oli 70 prosenttia, venäläisiä 24 prosenttia ja valkovenäläisiä 5 prosenttia. Kaupungin nimi (Družba, suom. Ystävyys) symboloi ystävyyttä ukrainalaisten, venäläisten ja valkovenäläisten välillä.
Tammikuun keskilämpötila Družbassa on -8 ja heinäkuun +18,6 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 594 millimetriä.
Kaupungin pohjana toimivista paikkakunnista tiedetään, että 1600-luvun puolivälin jälkeen Žuravkan ja Jurasivkan kylät kuuluivat A. Gamalijulle, jonka poika oli hetmani Ivan Mazepan kannattaja. Pultavan taistelun (1709) jälkeen tsaari Pietari I antoi seudun maiden hallinnan maanomistaja Golovinille, jonka jälkeläiset myivät ne Kotšubejivin suvulle. 1830-luvulla teollisuusmies M. Tereštšenko osti maat. Vuonna 1835 hän perusti sokeritehtaan mailleen; se toimi vuoteen 1995 asti. Sen työntekijämäärä kasvoi ja tehtaan luo kehittyi asutus, jonka Tereštšenko nimesi poikansa Myh’ailon mukaan. Nimi H’utir-Myh’ailivskyi mainitaan ensimmäisen kerran 1855 sokeritehtaan rakentamisen yhteydessä. 1860-luvulla kapearaiteinen rautatie rakennettiin seudulle (linjalta Voronež-Zernovyje); vuodesta 1907 H’utir-Myh’ailivskyi on ollut risteyspaikkakunta. H’utir-Myh’ailivskyi sai kaupunkityyppisen taajaman aseman 1958. Kaupungin aseman ja nykyisen nimensä se sai vuonna 1962, jolloin kolme lähekkäistä asutusta (Žuravka, Jurasivka ja H’utir-Myh’ailivskyi) yhdistettiin.
Ukrainan vuonna 2020 tekemän aluehallintouudistuksen jälkeen Družba on kuulunut Šostkan piiriin; tätä ennen se oli osa Jampilin piiriä.
Rešetylivka

| Rešetylivka Решетилівка |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Rešetylivka
 Koordinaatit: 49.5624°N, 34.0790°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Pultavan alue
Piiri:  Pultavan piiri
Historiallinen maininta:  1638
Kaupungiksi:  2017
Väkiluku (2022)  ():  9 021 as.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rešetylivka (ukr. Решетилівка) on kaupunki Ukrainan Pultavan alueen Pultavan piirissä. Kaupunki sijaitsee Dneprin vesistön Hovtvajoen varrella rannalla, linnuntietä 34 kilometriä aluekeskus Pultavasta länteen. Valtatie M03 eli eurooppatie E 40 sivuaa kaupunkia sen pohjoislaidalla.
Tammikuun keskilämpötila on −6,9 ja heinäkuun +20,6 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 518 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Rešetylivkan väkiluvuksi 9 021 (2022). Vuoden 1989 väestönlaskennassa taajamaan kirjattiin 9 574 asukasta.
Paikkakunta mainitaan kirjallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1638. Kasakkahetmanaatin aikaan se oli Pultavan rykmentin (1648–1775) komppanian keskuspaikka. Krimin tatarit tuhosivat asutuksen vuonna 1696.  Kaupunkityyppisen taajaman asema 1938. Kaupungiksi se tuli vuonna 2017.
Ukrainan valtiossa Rešetylivka on kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Pultavan piiriin; sitä ennen se oli Rešetylivkan piirin keskus.
Aukio keskustassa.
Koulu Rešetylivkassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rešetylivka Wikimedia Commonsissa
Reshetylivka Articles of 1709 (englanniksi) (encyclopediaofukraine.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat
Sokyrjany

| Sokyrjany (Сокиряни) |
| --- | --- |
 Kirkko Sokyrjanyssa.
 lippu:  vaakuna
 Sokyrjany
 Koordinaatit: 48.4486°N, 27.4110°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšernivtsin alue
Piiri:  Dnistrovskin piiri
Historiallinen maininta:  1666
Kaupungiksi:  1966
Väkiluku (2022):  8 547
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sokyrjany (ukr. Сокиряни) on kaupunki Tšernivtsin alueen Dnistrovskin piirissä Ukrainassa. Kaupunki sijaitsee Dnestrin  valuma-alueeseen kuuluvan Sokyrjanyjoen varrella, maanteitse noin 156 kilometriä aluekeskus Tšernivtsistä itään. Moldovan rajalle on vain 3 kilometriä. Sokyrjanyn rautatieasema sijaitsee 3 kilometriä kaupungin länsipuolella.
Tammikuun keskilämpötila on −5,6 ja heinäkuun +18,9 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 500 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 8 547 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 10 105 asukasta, joista etnisesti ukrainalaisia oli 90,50 prosenttia, venäläisiä 6,29 %, moldovalaisia 2,25 % ja romanialaisia 0,21 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 11 819 asukasta.
Paikkakunta mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1666. Kaupungiksi Sokyrjany nimettiin vuonna 1966.
Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Sokyrjany on kuulunut Dnistrovskin piiriin; sitä ennen se oli Sokyrjanyn piirin hallintokeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sokyrjany Wikimedia Commonsissa
Sokyrjanyn hromadan sivusto (ukrainaksi) (sokyryanska-gromada.gov.ua)
Rudky

| Rudky Рудки |
| --- | --- |
 Rudkyn kaupungintalo.
 lippu:  vaakuna
 Rudky
 Koordinaatit: 49.6538°N, 23.4869°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Sambirin piiri
Väkiluku (2022)  ():  5 230 as.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rudky (ukr. Рудки) on kaupunki Ukrainan Lvivin alueen Sambirin piirissä. Rudky sijaitsee Veikselin vesistöön Sanjoen sivuhaaran Vyšnyn varrella, noin 49 kilometriä aluekeskus Lvivistä lounaaseen.
Tammikuun keskilämpötila on −4,0 ja heinäkuun +18,3 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 673 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 5 230 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 4&nbsp912 	 	0.65 	0.75 	 ; asukasta, Heistä kansallisuudeltaan ukrainalaisia oli 98,47 prosenttia, venäläisiä 0,65 % ja puolalaisia 0,75 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 4 925 asukasta.
Paikkakunnan ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1472, ja vuonna 1645 se sai kaupunginoikeudet. Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan aikana kaupunkiasema vuodesta 1939.
Rudky on Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen ja sitä ennenkin kuulunut Sambirin piiriin.
Katolinen kirkko Rudkyssa (1728).
Edellä mainitun kirkon kellotorni.
Neitsyt Marialle omistettu kirkko.
Kaupunkinäkymä, Siunatun sakramentin kirkko (2008).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rudky Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Muut:  IdRef
Ždanivka

| Ždanivka (Жданівка) Ždanovka (Ждановка) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Ždanivka
 Koordinaatit: 48.1542°N, 38.2567°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Horlivkan piiri
Perustettu:  1922
Kaupungiksi:  1966
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  4,53 km²
Väkiluku (2022)  ():  11 867
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ždanivka (ukr. Жданівка, ven. Ждановка, Ždanovka), vuosina 1941—1966 nimellä Novoždanivka (ukr. Новожданівка) on kaivoskaupunki Ukrainan (de jure) Donetskin alueen kaakkoisosassa. Kaupunki sijaitsee maanteitse 50 kilometriä aluekeskus Donetskista itäkoilliseen.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 11 867 (2022). Vuonna 2001 väkiluku oli 13 266 ja väestö oli etniseltä taustaltaan miltei kokonaan joko ukrainalaisia tai venäläisiä.
Tammikuun keskilämpötila on −7,2 ja heinäkuun +22,0 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 500 millimetriä.
Paikkakunnan kehitys on yhteydessä seudun hiilikaivoksiin. Asutus on perustettu vuonna 1924 (toisen lähteen mukaan jo 1922). Kylän nimenä oli Novoždanivka (ukr. Новожданівка vuosina 1941—1966. Kaupungin aseman ja nykynimensä se sai vuonna 1966. Sillä oli alueellisesti merkittävän kaupungin asema vuoteen 2020 saakka, jolloin se (de jure) siirtyi osaksi vuonna 2020 perustettua Horlivkan piiriiä.
Venäläismiehityksen ja sotatilan vuoksi uutta aluehallinnollista asemaa ei ole voitu panna käytännössä toteen. Venäjän vuonna 2014 aloittamien sotatoimien vuoksi (Itä-Ukrainan sota ja sitä 24. helmikuuta 2022 lähtien seurannut Venäjän hyökkäyssota) kaupunki on kuulunut Venäjän tai sen nukkevaltion miehittämään osaan Ukrainasta. Osa asukkaista on ollut evakossa, eikä kaupungista juuri saada riippumattomasti tarkistettua tietoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ždanivka Wikimedia Commonsissa
Zastavna

| Zastavna (Заставна) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Zastavna
 Koordinaatit: 48.5223°N, 25.8454°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšernivtsin alue
Piiri:  Tšernivtsin piiri
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  10 km²
Väkiluku (2022):  7 750
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zastavna (ukr. Заставна) on kaupunki Tšernivtsin alueen Tšernivtsin piirissä Ukrainassa. Kaupunki sijaitsee Dnestrin vesistöön kuuluvan Sovytsjajoen varrella, 33 kilometriä aluekeskus Tšernivtsistä pohjoiseen. Kaupungissa on rautatieasema. Valtatie M19 (eurooppatie E 85 ohittaa kaupungin 5 kilometriä sen länsipuolelta.
Tammikuun keskilämpötila on −4,8 ja heinäkuun +18,8 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 600 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 7 750 (2022). Vuonna 2001 siellä oli 8 762 asukasta. Heistä etnisesti ukrainalaisia oli 98,33 prosenttia, venäläisiä 1,04 %, puolalaisia 0,25 % ja moldovalaisia 0,15 %. Vuoden 1989 väestönlaskennassa kirjattiin 9 438 asukasta.
Arkeologisissa kaivauksissa paikkakunnalta on löydetty ihmisasutuksen jälkiä noin 4 000 vuoden takaa pronssikaudelta. Seudulta on löydetty myös esimerkiksi Rusin valtakunnan ajan asutuksen jäänteet 1100- ja 1200-luvuilta. mainitaan historiallisissa dokumenteissa ensimmäisen kerran vuonna 1589 (tai 1583). Kaupungiksi Zastavna nimettiin vuonna 1940.
Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen Zastavna on kuulunut Tšernivtsin piiriin; sitä ennen se oli vuosina 1940–1962 ja 1965-2020 Zastavnan piirin hallintokeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zastavna Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine
Sosnivka

| Sosnivka Соснівка |
| --- | --- |
 Kirkko Sosnivkassa.
 lippu:  vaakuna
 Sosnivka
 Koordinaatit: 50.2947°N, 24.2501°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Tšervonohradin piiri
Perustettu:  1955
Kaupunkityyppinen taajama:  1957
Kaupunki:  1968
Väkiluku (2022)  ():  10 712
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sosnivka (ukr. Соснівка) on kaupunki Ukrainan Lvivin alueen Tšervonohradin piirissä. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 53 kilometriä aluekeskus Lvivistä pohjoiskoilliseen. Sosnivkan rautatieasema sijaitsee Tšervonohradin ja Lvivin piirin Kamjanka-Buzkan välisellä rautatieosuudella.
Tammikuun keskilämpötila on −3,6 ja heinäkuun +18,8 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 600 millimetriä.
Paikkakunnan asutus on perustettu vuonna 1955 läheisen hiiliesiintymän hyödyntämiseksi, kaupungiksi se tuli 1968. Sosnivka on Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Tšervonohradin piiriin; sitä ennen se oli Tšervonohradin kaupunkipiirin alainen kaupunki. Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 10 712 (2022). Vuonna 1990 asukkaita oli noin 13 400.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sosnivka Wikimedia Commonsissa
Kaupunkia käsittelevä sivusto (ukrainaksi) (lviv.ua)
Sosnivka (ukrainaksi) (gromada.info)
Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus

Hippolyte Taine oli biografisen kirjallisuudentutkimuksen uranuurtajia.
Elämäkerrallinen kirjallisuudentutkimus on yksi vanhimpia kirjallisuudentutkimuksen suuntauksia. Se pohjaa tutkimuksensa yhtä lailla tai enemmänkin kirjailijaan kuin teokseen. Viime vuosikymmeninä se on herättänyt ankaraa arvostelua, ja voimakkaita mielipiteitä esiintyy niin sitä vastaan kuin sen puolestakin.