stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frode Fjellheim

| Frode Fjellheim |
| --- | --- |
 Fjellheim vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. elokuuta 1959 (ikä 65)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  jazz 
Soittimet:  piano
Palkinnot
 Spellemannprisen Avoin luokka 2004 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Frode Fjellheim (s. 27. elokuuta 1959) on norjansaamelainen muusikko. Hän on valmistunut Trøndelagin konservatoriosta ja soittaa pianoa. Vuodesta 2010 hän on toiminut musiikin professorina Nord-yliopistossa. Fjellheim voitti vuonna 2004 avoimen luokan Spellemannprisenin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frode Fjellheim Wikimedia Commonsissa
Froanin kappeli

| Froanin kappeli Froan kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Frøya, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1904
Suunnittelija:  N. Ryjord
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Froanin kappeli (norj. Froan kapell) on Frøyan kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1904.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Froanin kappeli Wikimedia Commonsissa
Friðrik Þór Friðriksson

Friðrik Þór Friðriksson vuonna 2007.
Friðrik Þór Friðriksson (tai Fridrik Thor Fridriksson, s. 12. huhtikuuta 1953 Reykjavík) on islantilainen elokuvaohjaaja.
Friðrik on Baltasar Kormákurin (joka on näytellyt useissa Friðrikin elokuvissa) ohella tunnetuin islantilainen elokuvantekijä. Friðrik nosti Islannin elokuvataiteen kansainväliseen tietoisuuteen elokuvallaan Luonnon lapset (1991). Se on tarina kahdesta vanhuksesta, jotka tyytymättöminä elämäänsä vanhainkodissa karkaavat varastamallaan jeepillä kohti uutta loppuelämää. Elokuva palkittiin useilla eurooppalaisilla elokuvajuhlilla ja se asetettiin Oscar-ehdokkaaksi ei-englanninkielisten elokuvien kategoriassa.
Islannin olemattoman elokuvakoulutuksen vuoksi Friðrik on joutunut hankkimaan elokuvantekijän taitonsa itsenäisesti. Hänen muita ohjauksiaan ovat muun muassa omiin lapsuudenmuistoihin perustuva Elokuvapäiviä (Bíódagar, 1994), japanilaisturistin matkasta hyisessä Islannissa kertova Cold Fever (1995), toisen maailmansodan jälkeisestä Islantia kuvaava Pirunsaari (Djöflaeyjan, 1996) sekä mielisairaasta taiteilijasta kertova Kaikkeuden enkelit (Englar alheimsins, 2000).
Aiheesta muualla

Friðrik Þór Friðriksson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kosteikkopuutarha

Kosteikkopuutarha on vesi- ja kosteikkoalueista koostuva puutarha tai puutarhan osa. Monissa puutarhoissa on vesialtaita ja suihkulähteitä. Vesialtaisiin istutetaan usein kosteikkokasveja. Altaita on monenmuotoisia. Suihkulähteiden ja vesialtaiden lähelle laitetaan usein kiviä, joiden päällitse vesi solisee. Joskus kosteikkopuutarhassa käytetään sammalia, etenkin japanilaistyylisissä puutarhoissa.
Vesialtaan perustaminen ja hoito

Entisaikaan altaan pohja tehtiin pelkästä savesta, mutta nykyisin niin tehdään vain rakennettaessa suuria kosteikkoalueita. Sen sijaan nykyisin yleensä laitetaan altaan pohjalle betonia tai kumimatto. Kun pohja peitetään esimerkiksi soralla, saadaan hyvät olosuhteet veden laadun kannalta tarpeellisille hajottajabakteereille.Jos allas sijaitsee valoisalla paikalla, keinovalaistusta tarvitaan vähemmän kuin varjossa olevalle altaalle. Joka tapauksessa, jos altaan läheisyydessä liikutaan pimeään aikaan, keinovalaisimien asennus on tarpeen.
Vesialtaaseen kannattaa asentaa pumppu, joka pitää veden kiertävänä. Roskat pitää poistaa silloin tällöin. Levien poistamiseen on olemassa levänpoistoaineita. Syksyllä pumppu pitää puhdistaa.
Kasvit voidaan istuttaa altaaseen koreissa, jolloin istutus onnistuu parhaiten. Kasvien jakaminen ja puhdistaminen on tarpeen kerran kasvukaudessa.
Vesialtaaseen sopivia kasveja

isovesiherne (Utricularia vulgaris)
lamparevesikuusi (Hippuris vulgaris)
vesisulka (Hottonia pulustris)
vesisätkin (Ranunculus aquatilis)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
www.puutarhaunelma.fi/index.php?section=14
Gianluca Bezzina

| Gianluca Bezzina |
| --- | --- |
 Gianluca Bezzina Eurovision laulukilpailun lehdistötilaisuudessa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1989 (ikä 34)
Ammatti:  lääkäri, laulaja
Muusikko
Tyylilajit:  popmusiikki 
Soittimet:  harmonikka ja piano 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Gianluca Bezzina, tunnetaan myös taiteilijanimellä Gianluca, (s. 9. marraskuuta 1989) on maltalainen lääkäri ja laulaja. Hän edusti Maltaa Eurovision laulukilpailussa 2013 kappaleella ”Tomorrow” ja sijoittui finaalissa kahdeksanneksi 120 pisteellä.
Glukosidi

Glukosidi on glykosidi, jonka sokeriosa eli glykoni on glukoosi. Esimerkiksi mustikka sisältää kahta antosyaania, jotka ovat glukosideja, delfiniidi 3-glukosidia ja syanidiini 3-glukosidia. Autojen pesuaine taas saattaa sisältää heksyyli D-glukosidia.
G. I. Lindström

Gustaf Israel Lindström (23. joulukuuta 1821 Turku – 17. heinäkuuta 1877 Hämeenlinna) oli suomalainen pappi ja lukion lehtori.
Lindströmin vanhemmat olivat turkulainen oikeusraatimies Karl Johan Lindström ja hänen toinen vaimonsa Anna Maria Plomqvist. Lindström kävi Turun triviaalikoulua ja Turun lukiota päästen ylioppilaaksi 1842. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1847, teologian kandidaatiksi 1853 sekä teologian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1857. Lindström vihittiin papiksi 1856.
Lindström toimi Turun yläalkeiskoulun vt. apulaiskollegana vuodesta 1853 ja vakinaisena kollegana 1854. Hän oli Hämeenlinnan lukion (alkeisoppilaitoksen) teologian lehtorina vuodesta 1857.
Lindström kirjoitti myös runoja ruotsin kielellä.
Lindström oli naimisissa vuodesta 1854 Fredrika Charlotta Timmin kanssa.
Teoksia

Beskrifning öfver Eura socken. Finska Litteratur–Sällskapet, Helsingfors 1850 (ilmestyi E. W. Petterssonin suomentamana nimellä Kuvaus Euran pitäjästä, Euran nuorisoseura, Helsinki 1944, Kertun kilta, Espoo 1987)
Armo–välikappaleet : Lutherin vähän katkismuksen kolmas, neljäs ja kuudes pääkappale ; tekijän perillisten luvalla suom. S. Hirvonen. Hämäläinen, Hämeenlinna 1882
GP2 Espanjan Grand Prix 2006

|  GP2 Espanjan Grand Prix 2006 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 2006. 

Päivämäärä:  13. toukokuuta 2006
Sijainti:  Circuit de Barcelona-Catalunya, Barcelona, Espanja
Rata:  Moottorirata   4,627 km

Lauantain kilpailu
Pituus:  39 kierrosta
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Nelson Piquet Jr.
Talli:  Piquet Sports
Aika:  1.23,704
Nopein kierros
Kuljettaja:   Adrián Vallés
Talli:  Campos Racing
Palkintokoroke
Voittaja:   Alexandre Prémat  (ART Grand Prix)
Toinen:   Lewis Hamilton  (ART Grand Prix)
Kolmas:   Michael Ammermüller  (Arden International)
Sunnuntain kilpailu
Pituus:  26 kierrosta
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:  {{{{{paalulta lähtijän maa genetiivissä2}}} lippu}} {{{paalulta lähtijä2}}}
Talli:  {{{paalulta lähtijän talli2}}}
Aika:  {{{paaluaika2}}}
Nopein kierros
Kuljettaja:   Gianmaria Bruni
Talli:  Trident Racing
Aika:  1.25,970 (kierroksella 8)
Palkintokoroke
Voittaja:   Ernesto Viso  (iSport International)
Toinen:   Nelson Piquet Jr.  (Piquet Sports)
Kolmas:   Alexandre Prémat  (ART Grand Prix)
GP2 Espanjan Grand Prix 2006 oli GP2-kauden 2006 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 13.–14. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Espanjan GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voittoon ajoi ART Grand Prix -tallin kuljettaja Alexandre Prémat. Sunnuntain kilpailun voitti iSport International -tallin Ernesto Viso.
Osakilpailut GP2-kaudella 2006
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Valencia |  San Marino |  Eurooppa |  Espanja |  Monaco |  Britannia |  Ranska |  Saksa |  Unkari |  Turkki |  Italia |
GP2-luokan Espanjan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |  |  |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
Radat: Circuit de Catalunya (2005–2016)
Keski-Ruotsin reunamuodostumat

Ilmakuva Hindenin riutan lounaispuolelta.
Näkymä Hindenin riutan kärjestä.
Keski-Ruotsin reunamuodostumat ovat ryhmä toistensa lähellä sijaitsevia itä-länsi- suuntaisia reunamuodostumia tai reunamoreeneja Keski-Ruotsissa Vänernin ja Vätternin korkeudella. Keski-Ruotsin reunamuodostumat syntyivät noin 12 700–11 600 vuotta sitten eli nuorimmalle dryaskaudelle, joka tapahtui lähes samaan aikaan Salpausselkien muodostumisen kanssa Suomessa. Pian muodostumisensa jälkeen Itämeren alkuvaiheen Baltian jääjärven vedenpinta laski 26–28 metriä. Silloin vesi karkasi Atlantin valtamereen moreenimuodostuman pohjoispuolella Billingenissa.
Maantietoa

Sen sijaan, että Keski-Ruotsin reunamuodostumasta puhuttaisiin yksikössä kuten tehdään Suomessa kustakin Salpausselästä, käytetään tässä yhteydessä nimestä monikollista muotoa. Sillä ilmaistaan, että reunamoreeneja ja niiden välisiä muodostumia on rinnakkain paikoitellen useita. Leveästä muodostumakokonaisuudesta käytetään tässä yhteydessä myös vyöhyke-sanaa.
Keski-Ruotsin reunamuodostumat ulottuvat Norjassa Oslonvuonosta Vänerniin, Vänernistä Vätterniin, ja Vätternistä ensin itään ja sitten kohti koillista Itämeren rannalle asti. Muodostumajakson pituus Oslonvuonosta Itämereen on noin 400 kilometriä . Suurjärvien välissä sijaitsee korkea Billingen, jonka päällä on kapeita reunamoreeneja, mutta joka myös katkaisee reunamuodostumien massiivisen vyöhykkeen. Norjassa reunamuodostumat jatkavat seuraten Norjan rannikkoa pohjoiseen ja Ruotsin itärannikolla ne painuvat Itämeren pohjaan ja nousevat Suomessa esiin muodostaen Ensimmäisen ja Toisen Salpausselän.
Mannerjäätikön sulamisvedet kerrostivat jääkauden loppuvaiheessa vyöhykkeen taakse ja eteen laajoja savikoita, joita korkeammiksi kohosivat kallioiden lisäksi myös eräät moreenimuodostumat ja jäätikköjokimuodostumat. Muodostumille on rakennettu teitä ja taajamia. Muodostumien  sisältämää maa-ainesta kaivettu nykypäiviin asti rakennusteollisuuden raaka-aineeksi.
Lähellä Norjan rajaa sijaitsevalta Edin taajamasta tulee Vänernin rantaan Mellerudiin tie 166, joka sijaitsee reunamuodostumalla yhdessä taajamien kanssa. Järven vastarannalla sijaitsevat muodostuman päällä Lidköping ja Skara sekä niitä yhdistävä tie 49. Billingenin itäpuolella sijaitsee Skövde, jonka kautta tulee tie 49 ja rautatie Tibron kautta Vätternin rantaan Karlsborgiin. Vastarannalla sijaitseva Motala on reunamoreenivyöhykkeellä sijaitsevista kaupungeista suurin, koska idässä sijaitseva Norrköping jää siitä hieman sivuun.
Muodostumisteoria > Edeltänyt aika

Jo ennen nuoremman dryaskauden alkamista oli sulavan mannerjäätikön reunan perääntymisvauhti yleensä alle 150 metriä vuodessa. Samalla, kun jäätikön reuna perääntyi, virtasi jäätikkö myös eteenpäin kohti reunaa. Sulaminen oli kuitenkin voimakkaampaa kuin eteneminen, joten se aiheutti jäätikön reunan tosiasiallinen perääntymisen. Reuna saattoi ilmastollisista syistä joskus myös edetä tai vain pysähtyä. Jos ilmasto pysyi pitkään kylmänä, hidasti tämä perääntymisvauhtia, pysäytti sen tai se aiheutti reunan etenemistäkin. Keski-Ruotsin reunamuodostumat syntyivät, kun jäätikön reuna pysyi pitkään samalla seudulla, aina välillä edeten tai perääntyen. Etelä-Ruotsissa mannerjäätikön arvellaan olleen ”lämminpohjainen”, joten pohjalle kerääntynyttä vettä virtasi jäätikön alla ja kuljetti mukanaan maa-aineksia. Nämä purkautuivat jäätikön reunan eteen muodostaen pienimuotoisia jäätikköjokimuodostumia. Lämminpohjaisuus vaikutti myös jäätikön pohjalla tapahtuvaan moreenimuodostumien syntymiseen.
Merkittäviä kohteita

Reunamuodostuman merkittäviä kohteita on lueteltu lännestä itään päin:
Raet (Norjassa )
Dals Edin reunamoreenit ja sandurisuistot
Hindenin niemi–Hindenin riutta–Hjortenin niemi
Billingen
Djurkällaplatån, sandurisuisto
Mjölbyfältet–Lunghögaplatån
Aiheesta muualla

Örbacken
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Mellansvenska israndzonen
Käännös suomeksi
Geneseen piirikunta (Michigan)

Geneseen piirikunta (engl. Genesee County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 406 211 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Flintin kaupunki, joka on myös Geneseen piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1835.
Väestö

Vuonna 2020 Geneseen piirikunnan 406 211 asukkaasta valkoisia oli 75,3 %, mustia 20,3 %, aasialaisia 1,0 % ja alkuperäisasukkaita 0,6 %. Vuonna 2019 3,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 2,5 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Geneseen piirikunta (Michigan) Wikimedia Commonsissa
Gianluca Brambilla

| Gianluca Brambilla |
| --- | --- |
 Gianluca Brambilla Italian ympäriajossa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. elokuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Italia
Pyöräilijä
Pituus:  170 cm
Paino:  57 kg
Joukkue:  Q36.5 Pro Cycling Team
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2007–2009:  GS Zalf-Désirée-Fior
Ammattilaisjoukkue(et)
2010–2012 2013–2014 2015–2017  2018–2022 2023–:  Colnago-CSF Inox Omega Pharma-Quick Step Etixx-Quick Step / Quick-Step Floors Trek-Segafredo Q36.5 Pro Cycling Team
Suurimmat voitot
 Italian ympäriajo, etappi Espanjan ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 2. tammikuuta 2023 
Gianluca Brambilla (s. 22. elokuuta 1987 Bellano, Lombardia) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Colnago-CSF Inox -joukkueessa 2010–2012, edusti vuosina 2013–2017 belgialaistallia, nimeltään viimeksi Quick-Step Floors, kilpaili Trek-Segafredossa 2018–2022 ja on vuodesta 2023 ajanut Q36.5 Pro Cycling Teamissa.
Brambilla voitti Italian ympäriajossa 2016 vuoristossa ajetun kahdeksannen etapin karattuaan 13 ajajan iritiottoryhmästä. Hän siirtyi samalla kokonaiskilpailun johtoon kahden etapin ajaksi. Espanjan ympäriajossa 2016 hän voitti Formigaliin päättyneen 15. etapin. Hän käynnisti heti etapin alussa 14 ajajan irtioton, joka kesti maaliin saakka. Hän kukisti loppukirissä kokonaiskilpailua johtaneen Nairo Quintanan.
Kirvun Huopatehdas

Kirvun Huopatehdas 1930-luvulla.
Tehdas ulkoa 1930-luvulla.
Kirvun Huopatehdas Oy oli Karjalan kannaksella Kirvussa toiminut huopajalkineita ja muita huopatuotteita valmistanut yritys. Yrityksen perusti 1897 Kirvun Tietävälän kylään Max Alfthan. Myöhemmin tehtaan omisti W. Dippel ja vuodesta 1926 kauppaneuvos Artturi Helenius. Yritys muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1924. Tehdas oli 1930-luvulla suurin ja tunnetuin alallaan Suomessa.
Kirvun Huopatehdas oli ensimmäisiä alallaan Suomessa. Ennen sen perustamista huopajalkineet ja valjas- sekä konehuovat oli tuotu ulkomailta. Huopajalkineet oli tuotu pääasiassa Venäjältä mutta ne olivat usein huonolaatuisia ja tästä johtuen ensimmäinen kotimainen huopajalkinetehdas perustettiin Kirvuun. Jalkineet valmistettiin aluksi osittain käsityönä mutta tehtaassa kehitettiin koneet hyvälaatuisten huopajalkineiden valmistukseen. Huovan raaka-aineena käytetty lampaan villa jouduttiin tuomaan ulkomailta koska kotimaasta sitä ei ollut riittävästi saatavana. Tehtaan käyttämä sähkö saatiin omasta Pitkäkosken voimalaitoksesta. Tehtaalla oli myös aputehtaat Parikkalassa ja Vuosalmella.
Kirvun Huopatehdas valmisti jalkineiden ohella myös erilaisia levy-, kone- ja valjashuopia. Tuotteet myytiin pääasiassa kotimaahan mutta vientiä oli myös muun muassa Skandinavian maihin, Islantiin, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Tehtaan tuotteita palkittiin useissa näyttelyissä muun muassa ne palkittiin kultamitalilla Suomen Messujen laatukilpailuissa vuosina 1930 ja 1935.
Vuonna 1929 tehtaalla oli työssä parisataa henkilöä ja huopajalkineita valmistettiin 140 000 paria vuodessa. Työväki asui tehtaan asunnoissa ja tehtaalla oli oma kerhotalo, lukutupa, sairaskassa ja kansakoulu. Tehtaan konttori sijaitsi Viipurissa. 1930-luvun alussa tehtaan työntekijät perustivat kilpailevia yrityksiä lähiseudulle Mikko Verta 1930 Tietävälään, Jaakko Puumala 1932 Inkilään, Juho ja Toivo Virolainen Virolaan sekä Matti Hämäläinen Mertjärvelle. 1930-luvulla yli puolet Suomen huopatehtaista toimi Kirvussa.
Sotien jälkeen Kirvun Huopatehdas toimi vielä Simpeleellä. Mertjärven huopatehdas siirtyi Kankaanpäähän ja Inkilän huopatehdas Kurikkaan ja sieltä Kärkölään. Mikko Verran perustama tehdas siirtyi 1945 Orimattilaan nykyisen Villa Roosan tiloihin ja toimi pisimpään näistä aina 1970-luvulle saakka.
Aiheesta muualla

Kirvun huopatehdas; naisia tekemässä huopatossuja, valokuva 1930-luvulta. Lappeenrannan museot (Finna)[vanhentunut linkki]
Fytofotodermatiitti

Fytofotodermatiitti on eräiden kasvien sisältämien kemikaalien (psoraleenien) ja ultraviolettisäteilyn (UV) yhdessä aiheuttama rakkulainen reaktio. Se tulee kaikille, jotka saavat psoraleeneja sisältävien kasvien nestettä iholleen ja altistuvat sitten auringonvalolle. Psoraleeneja sisältäviä kasveja Suomessa ovat ennen kaikkea jättiläisukonputki, väinönputki, mooseksenpalavapensas ja tuoksuruuta sekä selleri. Myös luonnonvaraisena kasvavat karhun-, ukon- ja koiranputki voivat herkistää. Ulkomailla psoraleeneja sisältäviä kasveja on enemmän. Sellainen on esimerkiksi aitoviikuna.
Gilles-Éric Séralini

| Gilles-Éric Séralini |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1960 (ikä 64) Annaba, Algeria
Kansalaisuus:  ranskalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  University of Montpellier II
Instituutti:  Caenin yliopisto
Tutkimusalue:  molekyylibiologia, endokrinologia
Aiheesta muualla
www.seralini.fr
Gilles-Éric Séralini on ranskalainen molekyylibiologi joka on ollut Caenin yliopiston professori vuodesta 1991. Hänet tunnetaan parhaiten tutkimuksistaan, jonka mukaan geenimuunneltu ruoka olisi terveydelle haitallista; yksi sellainen, joka julkaistiin syyskuussa 2012 Food and Chemical Toxicology -lehdessä aiheutti useita otsikoita Roundup Ready -maissista ja Roundup-kasvimyrkystä. Tiedeyhteisö kritisoi tutkimusta voimakkaasti ja lopulta julkaisu veti sen pois.
Fyyri

Fyyri tarkoittaa seuraavia asioita:
Kirkkonummen uusi kirjasto, nimeltään Fyyri
Majakka, ruotsin kielen sanasta en fyr, fyren, fyrar, fyrarna
Kattilan tulipesä esimerkiksi höyrylaivassa
Geoffrey Keen

Geoffrey Keen (21. elokuuta 1916 – 3. marraskuuta 2005) oli brittiläinen näyttelijä. Hän esiintyi muun muassa puolustusministeri Fredrick Grayn roolissa James Bond -elokuvissa.
Keen syntyi ja kuoli Englannissa. Hänen isänsä Malcolm Keen oli myös näyttelijä.
Aiheesta muualla

Geoffrey Keen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Geoffrey Jenkins

Geoffrey Jenkins (16. kesäkuuta 1920 Port Elizabeth – 7. marraskuuta 2001) oli eteläafrikkalainen romaanikirjailija. Hänen ensimmäinen romaaninsa Luurankorannikko (A Twist of Sand) julkaistiin 1959. Kirjasta tehtiin elokuva vuonna 1968, pääosissa Richard Johnson ja Honor Blackman.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Geoffrey Monmouthilainen

Merlin lukee ennustuksiaan kuningas Vortigernille. Teoksen Prophetiae Merlini kuvitusta.
Geoffrey eli Geoffrey Monmouthilainen (noin 1100–1154) oli englantilainen pappi ja oppinut, joka vaikutti merkittävästi brittiläisen historiankirjoituksen kehitykseen. Hän syntyi Walesissä ja opiskeli Oxfordissa. Opintojensa jälkeen hänet nimitettiin ylidiakoniksi Monmouthiin, ja vuonna 1152 hänestä tuli piispa.
Geoffrey Monmouthilaisen varhaisimpia julkaistuja teoksia oli Prophetiae Merlini (”Merlinin ennustukset”). Merlin oli aiemmin tunnettu kymrinkielisessä kirjallisuudessa nimellä Myrddin, mutta Geoffrey muutti teoksessaan velhon ja profeetan nimen Merliniksi, ja niin tämä nimi yleistyi.
Geoffrey Monmouthilaisen tunnetuin teos on Historia Regum Britanniae, ”Britannian kuninkaiden historia”. Se kertoo Britannian kuninkaista ennen saksien aikakautta. Teos sisältää runsaasti pyhimystaruja, eikä sitä voi pitää täysin luotettavana historiallisena lähteenä. Se kuitenkin vaikutti myöhempiin historioitsijoihin ja kirjailijoihin satojen vuosien ajan. Teoksessa mainitaan ensimmäisen kerran kuningas Arthur ja kuningas Lear. Arthur oli jo aiemmin esiintynyt joissakin muissa teoksissa, mutta Geoffrey Monmouthilainen oli ensimmäinen, joka nimesi hänet kuninkaaksi.
Teokset

Prophetiae Merlini
Historia Regum Britanniae
Vita Merlini
Kapustalampi (Äänekoski)

| Kapustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°43′42″N, 25°37′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Rajajärveen 
Järvinumero:  14.414.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,8 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,132 km  
Pinta-ala:  6,438 ha  
Tilavuus:  0,000162 km³ 
Keskisyvyys:  2,52 m  
Suurin syvyys:  5,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKapustalampi 
Kapustalampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Liimattalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 220 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 162 000 kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 2,5 metriä. Suurin syvyys on 5,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy.
Fylogenetiikka

Osa
biologian
artikkelisarjaa
Keskeisiä aiheita
Yhteinen polveutuminen
Evoluution todisteet
Prosessit ja lopputulokset
Populaatiogenetiikka · Geneettinen variaatio · Mutaatio · Luonnonvalinta · Adaptaatio · Geneettinen ajautuminen · Geenivirta · Lajiutuminen · Sopeutumislevittäytyminen · Yhteistyö · Koevoluutio · Divergenssi · Konvergenssi · Paralleelinen evoluutio · Sukupuutto
Luonnonhistoria
Elämän alkuperä · Elämän historia · Evoluution aikajana · Ihmisen evoluutio · Evoluutiopuu · Biodiversiteetti · Eliömaantiede · Taksonomia · Kladistiikka · Välimuotofossiili · Joukkosukupuutto
Evoluutioteorian historia
Yleiskatsaus · Darwin · 
Lajien synty · Moderni synteesi
Tutkimushaarat ja sovellukset
Ekologinen genetiikka · Evoluutiolaskenta · Evoluutiopsykologia · Fylogenetiikka · Jalostus · Systematiikka
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Yhteiskunnalliset vaikutukset
Vastustus
n · k ·
Fylogenetiikka (kreik. phylon 'rotu' + geneia 'alkuperä') on lajien polveutumishistoriaa eli fylogeniaa selvittävä evoluutiobiologian tutkimushaara. Fylogeneettinen systematiikka eli kladistiikka puolestaan tarkoittaa eliöiden luokittelua niiden polveutumishistorian perusteella.
Lajien polveutumista eli fylogeniaa kuvaavia sukupuita laadittaessa käytetään fossiilien lisäksi nykyisin elävien eliöiden rakennetuntomerkkien vertailua ja yhä enenevässä määrin niiden geenien sisältämää informaatiota (DNA-sekvensointi). Eri seikkojen perusteella laaditut sukupuut ovat aina hieman erilaisia.
Fylogenioiden rekonstruointiin on kehitetty suuri joukko loogisia ja tilastollisia laskentamenetelmiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jyrki Muona: Systematiikka, taksonomia, fylogenia ja luokittelu - sisältöä sanoihin (Arkistoitu – Internet Archive)