stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aaron Heino
Teosten ominaisuuksia

Timo Valjakan mukaan Aaron Heinon eräs taiteen piirre on se, että sillä ei ole juuri mitään tekemistä sen rationaalisen juonteen kanssa, joka on hallinnut modernia kuvanveistoa runsaat sata vuotta ja ulottuu pronssipatsaista minimalismin mykkiin kuutioihin. Heino edustaa modernismin toista laitaa, surrealismin alitajuntaa kutittelevia muotoja ja populaarikulttuurin karamellivärejä.
Aaron Heino hakee muotoihinsa ideoita eloperäisestä maailmasta. Riihimäellä 2024 paljastetun veistoksen One of a kind teoksen työnimi on ”Ihan kuin yksi meistä”. Heino piirteli alkujaan sitruunaa, jota hän vaihe vaiheelta pilkkoi ja josta poisti hedelmälihaa. Teoksessa jäljelle jäänyt kuori ja kalvot ovat selvästi havaittavissa. Veistoksen toinen puoli on sileä, ja kimaltaa valossa vähän. Toinen puoli on käsitelty karkeaksi.
Julkisia teoksia

Situated, Akaa, 2013
Aistikas (yhdessä Kirsi Kaulasen kanssa), Porvoo 2015.
One of a Kind (työnimi Ihan kuin yksi meistä), Riihimäki 2024.
Kuvia julkisista teoksista

One of a Kind, Riihimäki 2024
James May

| James May |
| --- | --- |
 May vuonna 2007.
Henkilötiedot
Koko nimi:  James Daniel May
Syntynyt: 16. tammikuuta 1963 (ikä 61)  Bristol, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  juontaja kirjailija kolumnisti toimittaja
Puoliso:  Sarah Frater (2000–)
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kapteeni Hidas
Aktiivisena:  1998–
Merkittävät roolit:  Top Gear The Grand Tour
Aiheesta muualla
IMDb 
James May (s. 16. tammikuuta 1963 Bristol) on brittiläinen tv-juontaja.
May tunnetaan parhaiten suositusta Top Gear -ohjelmasta, jota hän juonsi yhdessä Jeremy Clarksonin ja Richard Hammondin kanssa vuoteen 2015 asti. Top Gearin jälkeen kolmikko ryhtyi juontamaan The Grand Tour -ohjelmaa, josta tuli niin ikään suosittu.
Häntä kutsutaan Top Gearissa ja Grand Tourissa lempinimellä ”Captain Slow” (suomeksi ”Kapteeni Hidas”) verkkaisen ja turvallisen ajotyylinsä vuoksi.
Ura

May on ollut Top Gearissa jo vanhan formaatin aikana, uuteen formaattiin hän tuli vuonna 2003 Jason Dawen tilalle.
Ennen Top Gearia May juonsi muun muassa Driven TV -sarjaa. Hän on myös toimittanut muun muassa The Engineer ja Autocar -lehtiä. Jälkimmäisestä hän sai potkut, koska hän oli lisännyt salaisen viestin yhteen lehden numeroista.
Kun Jeremy Clarkson sai potkut Top Gearista, May ja Hammond ilmoittivat etteivät aio jatkaa ohjelman juontamista ilman Clarksonia.
Top Gearin jälkeen vuonna 2016 kolmikko perusti oman tuotantoyhtiön ja aloitti yhteistyön Amazon Primen kanssa. Amazon alkoi tuottamaan The Grand Tour sarjaa joka on julkaistu vain Amazon Primellä. Sarjaa kuvattiin myös suomessa.
Lisäksi hän on tehnyt sarjoja nimeltään James Mayn lelutarinat, Keksintöjen ja ilmiöiden 1900-luku, Olen käynyt kuussa, James May avaruuden laidalla, Ozin ja Jamesin uudet viiniseikkailut, Oz ja James: Malja Britannialle ja James May miesten hommissa, James May: Our Man In..
Syksyllä 2024 Julkaistiin Mayn, Clarksonin ja Hammondin viimeinen yhteinen "Grand Tour jakso". Jakson julkistamisen jälkeen ilmoitettiin ettei kolmikko enää tulisi työskentelemään yhdessä.
Yksityiselämä

May on seurustellut Sarah Fraterin kanssa vuodesta 2000 lähtien. He asuvat Hammersmithin kaupunginosassa Lontoossa. Pariskunnalla ei ole lapsia. May opiskeli musiikkia Lancasterin yliopistossa. May omistaa osan Wiltshiressä sijaitsevasta pubista "The Royal Oak Swallowcliffe"
Maylla on myös oma Ginimerkki
Verrannollisuus

Verrannollisuus on matematiikassa ja luonnontieteissä kahden suureen välinen erityinen riippuvuus, jossa kussakin tilanteessa suureiden saamien arvojen suhde pysyy vakiona. Matemaattisesti tämä voidaan ilmaista yhtälöllä. Olkoon suureet A ja B verrannolliset, jolloin niiden arvojen suhde on aina k. Silloin voidaan kirjoittaa
Tällöin sanotaan, että "suure A on verrannollinen suureeseen B" ja se voidaan lyhentää joko  A\sim B tai  A\propto B.
Edellinen yhtälö voidaan kirjoittaa myös tulomuodossa
Jos suureet A ja B ovat samanlaatuiset eli niillä on samat mittayksiköt, on kerroin k luku ja sitä kutsutaan suhdeluvuksi. On kuitenkin varsin yleistä, että suureet A ja B ovat erilaatuiset, jolloin kerroin k on itsekin suure ja sillä on mittayksikkö. Tällöin suuretta k kutsutaan myös verrannollisuuskertoimeksi.
Verrannolliset suureet, verrannollisuuskerroin ja verranto

Kahden samanlaatuisen (samat mittayksiköt) suureen A ja B suhde merkitään
Suhde esittää kahta eri tilannetta, jossa verrataan samaa laautua olevia suureita keskenään. Tällainen tilanne on esimerkiksi kahden pinta-alan välinen suhde
ja kerroin k = 1 : 2 = 0,5 on tällöin paljas luku, koska mittayksiköt supistuvat pois.
Kahden erilaatuisen (eri mittayksiköt) suureiden A ja B suhde merkitään samalla tavalla
missä kerroin k on mittayksiköllinen suure. Esimerkiksi talon yhden  A=3m^{2} suuruisen seinän maalaamiseen kuluu  B=0,25l maalia. Verrannollisuuskertoimeksi saadaan
Saman talon toista seinää toisena päivänä maalatessa suureet C ja D ovat erilaiset. Nyt merkitään
missä k on edelleen sama, koska maalin kulutus on säilynyt samana. Suhdeluvut ovat samat, joten suureet A ja B sekä C ja D ovat verrannolliset ja tämä merkitään suuren mitatuilla arvoilla
tai suureiden muuttujilla
tai suureiden nimillä
Matemaattisesti nämä kaksi suhdetta (maalaustilannetta) voidaan kirjoittaa verrantoyhtälöksi, koska verrannollisuuskertoimet täsmäävät
Suoraan verrannollisuus

Suoraan verrannollisuus on toinen nimitys suureiden A ja B verrannollisuudelle, jotka ovat suoraan sellaisinaan toisilleen verrannollisia. Tämä merkitään edelliseen tapaan  A\sim B ja verrannollisuuskertoimen sisältävä yhtälö kirjoitetaan  A=kB.
Toisilleen suoraan verrannolliset suureet ovat esimerkiksi omenien paino m ja niiden hinta h. Silloin verrannollisuuskerroin k on esimerkiksi  k=2,15{\tfrac {E}{kg}} eli kilohinta ja ostoksen hinta laksetaan yhtälöstä  h=km.
Kääntäen verrannollisuus

Suureet A ja B ovat kääntäen verrannollisia, jos suureen A käänteisarvo (käänteisluku) on verrannollinen suureeseen B, tai päin vastoin. Tämä merkitään joko  {\frac {1}{A}}\sim B tai  A\sim {\frac {1}{B}} (potenssina  A\sim B^{-1}), ja yhtälö kirjoitetaan joko  A=k{\frac {1}{B}} (potenssina  A=kB^{-1}) tai  AB=k.
Toisilleen kääntäen verrannollisia suureita ovat esimerkiksi samaan automatkaan liittyvät keskinopeus v ja ajoaika t. Silloin nopeuden kasvaessa aika lyhyenee ja päinvastoin. Tämä kirjoitetaan  v\sim t^{-1}. Verrannollisuuskerroin k on silloin  k=100km (kilometriä) eli kuljettava matka, kun  v={\tfrac {k}{t}}.
Neliöön ja kuutioon verrannollisuus

Neliöön verrannolliset suureet voidaan merkitä  A\sim B^{2}, jolloin suureet A ja B eivät ole suoraan verrannolliset mutta suureet A ja B² ovat sitä. Näistä muodostettu yhtälö on (suureen positiiviset arvot)
joka voidaan muuntaa
missä b² = k. Neliöön verrannollisuus on (lähes) sama kuin neliöjuureen verrannollisuus  {\sqrt {A}}\sim B.
Esimerkiksi paikaltaan lähtevän ja tasaisesti kiidyttävän junan liike-energia E on neliöön verrannollinen junan loppunopeuteen v. Verrannollisuuskerroin k on junan massan puolikas, kuten yhtälöstä  E={\tfrac {1}{2}}mv^{2}=kv^{2} huomataan.
Kuutioon verrannolliset suureet voidaan merkitä  A\sim B^{3}, jolloin suureet  A ja B³ ovat suoraan verrannolliset. Näistä muodostettu yhtälö
voidaan muuntaa
missä b³ = k. Kuutioon verrannollisuus on sama kuin kuutiojuureen verrannollisuus  {\sqrt[{3}]{A}}\sim B.
Esimerkiksi kalastajatroolarin moottorin tehontarve P on kuutioon verrannollinen veneen saavuttamaan huippunopeuteen v. Verrannollisuuskerroin k on esimerkiksi  k=270{\tfrac {kg}{m}}, kun riippuvuus kirjoitetaan yhtälönä  P=kv^{3}.
Potenssiin verrannollisuus

Yleisesti ilmaistuna suureet A ja B ovat potenssiin verrannolliset, kun  A^{n}\sim B^{m} eli  A^{\tfrac {n}{m}}\sim B eli  A\sim B^{\tfrac {m}{n}}.
Esimerkiksi ympyräradalla Aurinkoa kiertävä planeetta noudattaa Keplerin III lakia. Sen mukaan kiertoajan T neliö on verrannollinen ratasäteen R kuutioon eli  T^{2}\sim R^{3}. Silloin Maan kiertoradan yhtälössä verrannollisuuskerroin k on  k=1{\tfrac {a^{2}}{AU^{3}}} ja  T^{2}=kR^{3}.
Severomorsk

| Severomorsk Североморск |
| --- | --- |
 Näkymä Kuolanvuonolle
 lippu:  vaakuna
 Murmanskin alue Venäjällä, alla kaupunki alueella
 Severomorsk
 Koordinaatit: 69.0762°N, 33.4166°E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Murmansk
Perustettu:  1896
Kaupungiksi:  1951
Väkiluku (2010)  ():  50 060
 – Metropolialue:  67 331
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  184601–184607, 184616, 184620–184621, 184637, 184664
Suuntanumero(t):  +7 81537
 
 www.citysever.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Severomorsk (ven. Северомо́рск) on suljettu kaupunkipiirikunta, kaupunki ja laivastotukikohta Venäjällä Kuolan niemimaalla Murmanskin alueella. Severomorskissa on kalastussatama ja Venäjän pohjoisen laivaston päämaja. Kaupunki sijaitsee 25 kilometriä Murmanskista koilliseen, Kuolanvuonon itärannalla.
Severomorskin kaupunkipiirin sijainti
Kaupungin väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 50 060, koko kaupunkipiirikunnan 67 331. Severomorskin kaupunkipiirikuntaan kuuluvat Severomorskin kaupungin lisäksi kaupunkityyppiset taajamat Rosljakovo (Росляково, 8 696 as. vuonna 2010) ja Safonovo (Сафоново, 5 255 as.) sekä maaseututaajamat Safonovo-1 (Сафоново-1), Severomorsk-3 (Североморск-3) ja Štšukozero (Щукозеро). Maaseutuväestöä oli yhteensä 3 320 henkeä.
Ilmasto

Severomorskissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lämminkesäinen mannerilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 0 °C ja keskimääräinen sademäärä 475 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 13 °C. Viilein kuukausi on helmikuu, jolloin keskilämpötila on noin −11 °C. Sateisin kuukausi on elokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 60 millimetriä. Maaliskuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 20 millimetriä.
Historia

Vajenga-joelle saapuivat ensimmäiset asukkaat vuosina 1896–1897. He olivat metsästäjiä, kalastajia ja karjankasvattajia. Kylä nimettiin joen mukaan Vajengaksi (ven. Ваенга), jolla nimellä se tunnettiin vuoteen 1951 saakka. Vuonna 1917 kylässä asui vain 13 henkeä. Paikkakunta kasvoi Muurmannin alueen kehittyessä puutavarakaupan keskukseksi. Puhelinyhteys rakennettiin vuonna 1926 ja kylään perustettiin majoitustiloja.lähde?
Vuonna 1933 kylän asema muuttui, kun siitä päätettiin tehdä Neuvostoliiton Pohjoisen laivaston tukikohta. Vuodesta 1934 lähtien alueelle rakennettiin sotilaskohteita, kunnes rakentaminen päättyi 1941 sodan alkuun.
Rakennuskanta uusittiin täysin toisen maailmansodan päätyttyä. Vajengan asemaa vahvistettiin pohjoisen laivaston päätukikohdaksi, johon se siirrettiin Poljarnyista. Asukkaita oli tällöin 3 884 henkeä. Vajengasta tuli taajama vuonna 1948 ja kaupunki 1951, jolloin sen nimi muutettiin Severomorskiksi. Kaupunkiin on ratayhteys ja sinne johtaa valtatie. Vuonna 1959 kaupungissa oli noin 27 000, vuonna 1970 noin 41 000 ja vuonna 1979 noin 50 300 asukasta.
Kaupungissa on ollut elintarvikkeisiin ja kalastukseen liittyvää teollisuutta. Siellä sijaitsee myös muistomerkki meren sankareille vuodelta 1973, jonka on tehnyt kuvanveistäjä G. Neroda.
Vuoden 2024 joulukuun puolivälissä kaupungissa tapahtui The Barents Observer -lehden mukaan kaksi suurta räjähdystä. Lehden mukaan räjähdykset lienevät tapahtuneen alueella, missä sijaitsee kymmeniä Venäjän sotilaallisia kohteita, mukaan lukien Severomorsk-1:n laivaston lentotukikohta sekä asevarastoja ja bunkkereita. Lentotukikohta on toiseksi suurin Kuolan niemimaalla, ja siellä on sekä hävittäjiä, pommikoneita että merivalvontalentokoneita. Ka-27-helikopterilaivue sijaitsee myös lentokentällä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen sivusto
Severomorskin kaupunkipiirikunta Murmanskin aluehallinnon sivulla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (mm. aluekartta)
Kaupunkikartta 1:10 000
| n k Murmanskin alue |
| --- | --- | --- |
Hallinnollinen keskus: Murmansk
| Piirit |  Kantalahti  Koutero  Kuola  Lovozero  Petsamo  Turja  |  |
| Suljetut alueet |  Aleksandrovsk  Ostrovnoi  Severomorsk  Vidjajevo  Zaozjorsk  |  |
| Kaupungit |  Apatiitti  Gadžijevo  Kantalahti  Kirovsk  Koutero  Kuola  Montšegorsk  Murmansk  Olenegorsk  Ostrovnoi  Poljarnyi  Poljarnyje Zori  Severomorsk  Snežnogorsk  Zaozjorsk  Zapoljarnyi  |  |
| Kaupunkityyppiset taajamat |  Kildinstroi  Molotšnyi  Murmaši  Nikkeli  Parkkina  Revda  Safonovo  Tumannyi  Umba  Ylä-Tuuloma  Zelenoborski  |  |
Osa laivaston satamaa
Sudet (jääpallo)

| Sudet |
| --- | --- |

Perustettu:  1912
Entiset nimet:  Wiipurin Bandy & Jalkapalloseura, Wiipurin Sudet
Kotikunta:  Kouvola vuodesta 1962, Helsinki 1940-62, Viipuri 1912-40
Värit:      
 Kultaa:  14 (1914, 1915, 1916, 1917, 1919, 1920, 1922, 1925, 1926, 1927, 1929, 1930, 1932, 1933)
 Hopeaa:  8 (1913, 1921, 1923, 1924, 1928, 1931, 1935, 1941)
 Pronssia:  3 (1934, 1936, 1937)
Sudet perustettiin alun perin Viipurissa 13. joulukuuta 1912 nimellä Wiipurin Bandy & Jalkapalloseura. Nimi vaihtui Wiipurin Susiksi vuonna 1924. Seura muutti Helsinkiin 1940 ja vuonna 1950 seurasta tuli Sudet ry. Kouvolaan seura muutti 1962.
Viipurin Sudet - vuoden 1932 jääpallon Suomen mestari. Pelaajat vasemmalta: kolme Hahlin veljestä, Heikki Loikkanen, Arvo Närvänen, Aleksander Wegelius, Yrjö Leppänen, Tuovi Koskinen, Mauno Sirén, Väinö Nyyssönen, Niilo Jantunen.
Sudet selviytyi jääpallon SM-finaaliin 1913, mutta hävisi sen HIFK:lle maalein 3–4. Tämän jälkeen Sudet voitti kuusi perättäistä mestaruutta. Kolmena seuraavana vuonna 1914–1916 se voitti loppuottelussa HIFK:n. Ottelut päättyivät lukemiin 6–4, 8–2 ja 8–3. Vuonna 1917 se voitti Kiffenin SM-loppuottelussa maalein 11–2. Vuonna 1918 SM-kilpailuja ei järjestetty, mutta seuraavana vuonna Sudet päihitti SM-loppuottelussa HIFK:n samoin lukemin 11–2. Sudet viimeisteli mestaruusputkensa voittamalla vuoden 1920 mestaruuden. Loppuottelussa kaatui HPS maalein 8–3.
Sudet pelasi viimeisen jääpallosarjakautensa Suomisarjassa kaudella 1968.
Sudet - Kiffen jääpallo-ottelu vuonna 1932
Keväällä 2013 Lappeenrannassa perustettiin uusi Susien nimeä kantava jääpallon erikoisseura Wiipurin Sudet.
Mäkiauto

Mäkiautoja 1950 -luvulta.
Mäkiautokilpailu.
Mäkiauto on yleensä lasten leikkeihin tarkoitettu kulkuneuvo, joka liikkuu mäkeä alaspäin painovoiman avulla ja tasaisella maalla työntämällä tai vetämällä. Mäkiauton rakentaminen itse ei ole kovin monimutkaista, tarvitaan vain jonkinlainen runko ja pyörät.
Mäkiautoille järjestetään myös kilpa-ajoja.
Mäkiautoja Völkersbachissa, Baden-Württembergissä Saksassa.
Synsepalum dulcificum

| Synsepalum dulcificum |
| --- | --- |
 Synsepalum dulcificum -lajin hedelmiä
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Ericales
Heimo::  Sapotillakasvit
Suku::  Taikamarjat Synsepalum
Laji::  dulcificum
Kaksiosainen nimi
 Synsepalum dulcificum  (Schumach. & Thonn.) Daniell (1852) 
Synonyymit
 Bumelia dulcifica Schumach. & Thonn. 
Katso myös
   Synsepalum dulcificum Wikispeciesissä   Synsepalum dulcificum Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Synsepalum dulcificum on sapotillakasveihin ja taikamarjoihin kuuluva kasvilaji. Se on pensas tai pieni puu, jolla on soikeat–suikeat ehyet nahkeat lehdet ja pitkulaiset, marjamaiset, kypsinä punavioletit hedelmät. Laji kasvaa luonnonvaraisena Keski-Afrikassa Norsunluurannikolta Kongoon.
Lajin erikoisuus on sen hedelmien kypsinä sisältämä glykoproteiini mirakuliini, joka pystyy tilapäisesti vaikuttamaan ihmisen kielen makureseptoreihin ja vähentää happaman maun aistimista.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1915

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1915 Lahdessa sunnuntaina 7. maaliskuuta.
Tulokset > Miehet, 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jussi Niska | 1.48.46 |
| 2 | Eetu Niska | 1.51.10 |
| 3 | Santeri Tasa | 1.51.49 |
| 4 | Joonas Ryhänen | 1.53.12 |
| 5 | Lauri Kiiskinen | 1.53.13 |
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Saimi Salmi | 21.49 |
| 2 | Miina Huttunen | 22.16 |
| 3 | Aino Laine | 22.42 |
| 4 | Hanna Suortti | 24.12 |
| 5 | Lydia Nurmela | 25.03 |
Tulokset > Mäkihyppy

Suomen toiset mäenlaskumestaruuskilpailut järjestettiin Kotkassa 28. helmikuuta. Järjestäjänä toimi Kotkan Hiihtoseura. Ilma oli kaunis ja tyyni, osanottajia kaikkiaan 20 (nuorten sarjoineen – yleisessä sarjassa 14). Yleisöä parisen tuhatta. Hiihtomäki, jota pidettiin Suomen parhaana, oli oivassa kunnossa.
| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Pisin hyppy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tuure Nieminen | Helsingin Hiihtoseura | 19,66 | 26 m |
| 2 | Sulo Jääskeläinen | Viipurin Ponteva | 18,45 | 25 m |
| 3 | August Jansson | Helsingin Hiihtoseura | 18,34 | 27 m |
| 4 | J. Juselius | Helsingin Hiihtoseura | 18,30 | 25 m |
| 5 | Armas Palmros | Helsingin Kaleva | 18,03 | 24,5 m |

Erillisen pituusennätyskilpailun voitti A. Jansson hypäten 27,5 metriä, joka oli paras kilpailuissa saavutettu tulos Suomessa.
Österslöv

| Österslöv |
| --- | --- |
 Österslövin kirkko ja pappila
 Österslöv
 Koordinaatit: 56°05′46″N, 14°14′44″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  468
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Österslöv on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 468 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Österslöv Wikimedia Commonsissa
2005

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2005 (MMV) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi lauantaista.
Yhdistyneiden kansakuntien julistamia vuoden teemoja olivat kansainvälinen fysiikan vuosi ja kansainvälinen mikroluoton vuosi.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2005 oli kukon vuosi.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Länsi-Lappiin perustettiin Pallas-Yllästunturin kansallispuisto, joka sijaitsee Enontekiön, Kittilän, Kolarin ja Muonion kuntien alueella.
6. helmikuuta – Pääministeri Thaksin Shinawatran puolue sai Thaimaan parlamenttivaaleissa 375 paikkaa parlamentin 500 paikasta. Maan tulkittiin siirtyneen yksipuoluejärjestelmään.
10. helmikuuta – Walesin prinssi Charles ilmoitti kihlauksestaan Camilla Parker Bowlesin kanssa.
10. helmikuuta   – Saudi-Arabiassa järjestettiin kautta aikojen ensimmäiset paikallishallinnon vaalit.
14. helmikuuta – Noin 1000 kg:n pommi Libanonin pääministeri Rafik Haririn autosaattuetta vastaan surmasi hänet. Pommi-isku johti protesteihin Syyrian vaikutusta Libanonissa vastaan ja johti Syyrian joukkojen vetäytymiseen maasta huhtikuuhun mennessä.
15. helmikuuta – YouTube-videopalvelu perustettiin.
16. helmikuuta – Kioton sopimus astui voimaan ilman Yhdysvaltoja ja Australiaa.
16.–27. helmikuuta – Hiihdon MM-kilpailut Oberstdorfissa Saksassa.
26. helmikuuta – 5. maaliskuuta – Erikoisolympialaiset talvilajeille Naganossa.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Perustettiin Pyhä-Luoston kansallispuisto.
14. maaliskuuta – Kiinan kansankongressi hyväksyi lain, jonka mukaan Kiina sai oikeuden ryhtyä sotaan Taiwania vastaan, mikäli tämä julistautuisi itsenäiseksi. Taiwan tuomitsi päätöksen jyrkästi ja myös Yhdysvallat ja Japani paheksuivat sitä.
16. maaliskuuta – Hallitus päätti lakkauttaa kaksi varuskuntaa, Helsingin ilmatorjuntarykmentin Tuusulan Hyrylässä ja Savon prikaatin Mikkelissä, vuoden 2007 aikana. Puolustusministeri Seppo Kääriäinen ilmoitti, että ainakin vielä kaksi muuta varuskuntaa tultaisiin lakkauttamaan vuoden 2009 loppuun mennessä. Hallitus oli päättänyt leikata puolustusministeriön määrärahoja 50 miljoonalla eurolla.
17. maaliskuuta – Muun muassa huono keli aiheutti kolarisuman Etelä-Suomessa. Kolme ihmistä kuoli, 60 loukkaantui ja satoja autoja vahingoittui. Kuolleiden joukossa oli Ilmailulaitoksen pääjohtaja Mikko Talvitie, joka sai surmansa 80 auton ketjukolarissa Lahdenväylällä Vantaalla.
21. maaliskuuta – Viron hallitus ilmoitti eroavansa oikeusministeri Ken-Marti Vaherin saatua epäluottamuslauseen Riigikogussa.
24. maaliskuuta – Niin sanottu tulppaanivallankumous johti Kirgisiassa presidentti Askar Akajevin maanpakoon ja opposition vallankaappaukseen.
31. maaliskuuta – Michael E. Brown, Chad Trujillo ja David L. Rabinowitz löysiät kääpiöplaneetta Makemaken.
Tapahtumia > Huhtikuu

8. huhtikuuta – Paavi Johannes Paavali II:n hautajaiset.
9. huhtikuuta – Walesin prinssi Charles ja Camilla Parker Bowles avioituivat. 8. päiväksi suunniteltuja häitä siirrettiin vuorokaudella, sillä prinssi Charlesin oli osallistuttava tuolloin paavi Johannes Paavali II:n hautajaisiin.
18. huhtikuuta – Neste Oil listautui Helsingin pörssiin.
19. huhtikuuta – Uudeksi paaviksi valittiin Benedictus XVI.
26. huhtikuuta – Syyria veti viimeiset joukkonsa Libanonista ja lopetti siten yli 30 vuotta kestäneen miehityksensä. Syyria oli joutunut voimakkaan kansainvälisen painostuksen kohteeksi Libanonin entisen pääministerin Rafik Haririn murhan jälkeen.
30. huhtikuuta – 15. toukokuuta – Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut Itävallassa. Mestaruuden voitti Tšekki.
Tapahtumia > Toukokuu

16. toukokuuta – Kuwaitin parlamentti myönsi naisille äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden.
16. toukokuuta – Paperiliitto aloitti lakon, johon Metsäteollisuus ry vastasi työsululla kaksi päivää myöhemmin. Lakko ja työsulku kestivät lähes puolitoista kuukautta.
19. toukokuuta – Star Wars: Episodi III – Sithin kosto elokuvateattereihin.
19. toukokuuta–21. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Kiovassa, Ukrainassa. Kilpailun voitti Kreikan edustaja Helena Paparizou kappaleella ”My Number One”.
22. toukokuuta – Kansanedustaja Tarja Cronberg syrjäytti Osmo Soininvaaran Vihreän liiton puheenjohtajan paikalta. Cronberg voitti vaalissa niukasti kansanedustaja Anni Sinnemäen.
29. toukokuuta – Ranskalaiset hylkäsivät EU:n perustuslain kansanäänestyksessä prosenttiosuuksin 55–45.
31. toukokuuta – Venäläisen öljy-yhtiö Jukosin entinen toimitusjohtaja Mihail Hodorkovski ja hänen liikekumppaninsa Platon Lebedev tuomittiin yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen mm. veronkierrosta, petoksista ja kavalluksista sekä menettämään Venäjän valtiolle noin 500 miljoonaa euroa. Länsimaissa oikeudenkäyntiä pidettiin osana Venäjän valtiojohdon pyrkimyksiä vaientaa hankalat vastustajansa.
31. toukokuuta – Barsebäckin ydinvoimalaitos Ruotsissa suljettiin lopullisesti.