stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Replikaatio
Kahdentumisen vaiheet > Valmistuminen

Kaksoiskierteen purkauduttua muodostuu kahdentumishaarukka, jossa uusia DNA-juosteita aletaan valmistaa tumassa valmiina olevista nukleotideista. Nukleotidit pariutuvat DNA-juosteiden nukleotidien kanssa emäspariperiaatteen mukaisesti. Uudet nukleotidit liittyvät toisiinsa, jolloin uusi DNA-juoste vähitellen rakentuu. Koska kahdentumista nopeuttava DNA-polymeraasi lukee DNA-juostetta suunnassa 3'-5', ja voi koodata vain 5'-3' -suunnassa, toinen juoste rakentuu Okazakin fragmenteiksi kutsutuissa pienissä pätkissä, jotka ligaasi eli liittäjäentsyymi liittää lopuksi yhteen. Valmistuksen lopputuloksena syntyy kaksi DNA-molekyylia, joissa molemmissa toinen juoste kuului alkuperäiseen DNA-molekyyliin.
Kahdentumisen vaiheet > Kahdentumisvirheiden korjaus

Kun DNA-polymeraasi on kopioinut kummatkin DNA-juosteet kahdeksi sisarkromatidiksi, alkaa se vertaamaan jäljentämiään DNA-juosteita alkuperäisiin. DNA-polymeraasi korjaa havaitsemansa yhden nukleotidin jäljennysvirheet itse, mutta jos suuri pätkä DNA-juostetta on vaurioitunut, tarvitaan useampia korjaajaentsyymejä. Katkaisuentsyymi katkaisee virheellisen pätkän irti, DNA-polymeraasi jäljentää tilalle uuden juosteen ja liittäjäentsyymi liittää uuden pätkän DNA-juosteeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Replikaatio Wikimedia Commonsissa
Kahdentumishaarukka. DNA-polymeraasi lukee juosteita suunnassa 3'-5' ja kirjoittaa juosteita suunnassa 5'-3'. DNA-polymeraasi pystyy kiinnyttymään vain nukleotidin 3'-päähän eli OH-päähän.
Annegret Richter

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Länsi-Saksa> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | München 1972 | 4 × 100 m |  |
|  Kultaa | Montréal 1976 | 100 m |  |
|  Hopeaa | Montréal 1976 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Montréal 1976 | 4 × 100 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1971 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Rooma 1974 | 4 × 100 m |  |
Annegret Richter (o.s. Irrgang, s. 13. lokakuuta 1950 Dortmund) on Länsi-Saksaa edustanut yleisurheilija, joka saavutti kaikkiaan neljä olympiamitalia kaksissa olympialaisissa. Münchenissä 1972 hän voitti kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa, jossa Länsi-Saksa teki maailmanennätyksen 42,81 ja Richter juoksi kolmannen osuuden, ja sijoittui 100 metrin juoksussa viidenneksi. Montrealin olympialaisissa 1976 hän voitti kultaa 100 metrillä sekä saavutti hopeaa 200 metrillä ja viestissä. Hän piti hallussaan naisten sadan metrin juoksun maailmanennätystä (11,01) aikavälillä 25. heinäkuuta 1976 – 1. heinäkuuta 1977.
EM-kilpailuissa Richter saavutti kaksi viestimitalia: Helsingissä 1971 Länsi-Saksa voitti kultaa ja Roomassa 1974 tuloksena oli hopeaa. Vuonna 1973 Richter voitti EM-hallimestaruuden 60 metrillä.
Rentoapila

| Rentoapila |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Apilat Trifolium
Laji::  campestre
Kaksiosainen nimi
 Trifolium campestre  Schreb. 
Katso myös
   Rentoapila Wikispeciesissä   Rentoapila Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rentoapila (Trifolium campestre, syn. T. procumbens, Chrysaspis campestris) on yksivuotinen apiloihin kuuluva kasvilaji.
Ulkonäkö ja koko

Rentoapila kasvattaa 5–25 cm korkean karvaisen varren, joka on rento tai koheneva. Lehdet ovat kolmisormisia. Lehdykät ovat 0,8–1,2 cm pitkiä, vastapuikeita ja vain keskilehdykkä on ruodillinen. Puikeat korvakkeet ovat pitkälti ruodin kanssa yhdiskasvuisia, 2–3 mm pitkiä ja lehtiruotia lyhyempiä. Kukinto on lähes pallomainen ja 20–30-kukkainen. Kukintoperä on tavallisesti tukilehteä selvästi pitempi. Kukan verhiö on kalju, teriö on tyveltä yhdislehtinen, väriltään aluksi vaaleankeltainen ja lopulta kellanruskea. Kukan purje on pitkittäispoimuinen. Rentoapila kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa.
Muista Suomessa tavattavista apilalajeista rentoapila muistuttaa eniten pikkuapilaa (T. dubium) ja kelta-apilaa (T. aureum).
Levinneisyys

Rentoapila on levinnyt koko Eurooppaan Länsi-Venäjälle saakka lukuun ottamatta Islantia ja Fennoskandian pohjoisosia. Lisäksi sitä tavataan Pohjois-Afrikassa Marokosta Libyaan, Lähi-idässä, Turkissa, Kaukasuksen alueella ja paikoin Keski-Aasiassa. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan, erityisesti mantereen itäosiin. Suomessa rentoapilaa on tavattu satunnaisesti Oulun korkeudelle saakka. Eteläisimmässä Suomessa laji on vakiintunut, muualla maassa satunnainen tulokas.
Elinympäristö

Rentoapilaa tavataan Suomessa lähinnä kylvönurmikoilla, pelloilla ja tienvarsilla. Aikaisemmin lajia tavattiin lähinnä satamissa, jonne lajia tuli laivojen painolastimaiden mukana.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rentoapila (Trifolium campestre)
Kasviatlas 2022: Rentoapilan (Trifolium campestre) levinneisyys Suomessa.
Puutarha.net: Rentoapila (Trifolium campestre)
JSTOR Global Plants: Trifolium campestre (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Trifolium campestre (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Trifolium campestre (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Trifolium campestre (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q157334  Wikispecies: Trifolium campestre  AoFP: 136  APA: 2079  APDB: 148026  APNI: 115533  BioLib: 40071  Calflora: 8064  CoL: 7CSFT  Ecocrop: 10527  eFloraSA: Trifolium_campestre  EoL: 703392  EPPO: TRFCA  EUNIS: 171008  FloraBase: 4292  FNA: 242352902  FoC: 242352902  FoIO: TRICAM  GBIF: 5359477  GRIN: 40189  iNaturalist: 57076  IPA: 6542  IPNI: 166197-3  IRMNG: 10893655  ITIS: 26231  MichiganFlora: 1351  NatureServe: 2.139755  NBN: NHMSYS0000464564  NCBI: 97015  NSWFlora: Trifolium~campestre  NZOR: 948bcde1-b046-49be-b8a6-82a1ce75e13a  NZPCN: 2844  Observation.org: 7567  Open Tree of Life: 649828  PalDat: Trifolium_campestre  PFI: 2636  Plant List: ild-8057  PLANTS: TRCA5  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:522975-1  Tropicos: 13033766  VASCAN: 5913  VicFlora: b43d3d31-1ed6-40d7-8e1b-4cd5813910b4  WisFlora: 5268  WoI: 497  WFO: wfo-0000212979  Laji.fi: MX.39048 
Rentoapilakasvusto.
Rentoapila
Stefan Reuter

Stefan Reuter
Stefan Reuter (s. 16. lokakuuta 1966 Dinkelsbühl, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän voitti Saksan jalkapallomaajoukkueessa Euroopan- ja maailmanmestaruuden 1990-luvulla.
Stefan Reuter aloitti uransa kaudella 1984–1985 Saksan toiseksi ylimmällä sarjatasolla 1. FC Nürnbergissä. Seuraavat kolme kautta hän pelasi 1. FC Nürnbergin joukkueessa Bundesligassa kunnes siirtyi kaudeksi 1988–1989 FC Bayern Müncheniin. Reuter edusti Bayern Münchenia kolme kautta voittaen kaksi Saksan mestaruutta (1989 ja 1990). Kauden 1991–1992 Stefan Reuter pelasi Italian Serie A:ssa Juventuksessa ja palasi sitten takaisin Saksaan Borussia Dortmundin joukkueeseen, jossa pelasi uransa loppuun asti. Borussia Dortmundissa hän voitti Saksan mestaruuden kolmesti (1995, 1996 ja 2002) sekä Mestareiden liigan ja Intercontinental Cupin vuonna 1997. Kahdesti (1993 ja 2002) Reuterin edustama Borussia Dortmund oli UEFA Cupin loppuottelussa, mutta molemmilla kerroilla tuli tappio. Stefan Reuter lopetti pelaajauransa kauden 2003–2004 jälkeen.
Saksan maajoukkuetta Stefan Reuter edusti 69 maaottelussa ja teki niissä kaksi maalia vuosina 1987–1998. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa, joissa hän pelasi kuudessa ottelussa ja tuli loppuottelussa vaihtopelaajana kentälle 73. minuutilla. Vuoden 1992 EM-kisoista tuli hopeaa ja Euroopan-mestaruus vuoden 1996 EM-kisoista.
Seurat

1984-88 1. FC Nürnberg
1988-91 FC Bayern München
1991-92 Juventus
1992-04 Borussia Dortmund
Saavutukset

Maailmanmestaruus 1990
Euroopan-mestaruus 1996 (hopea 1992)
Mestareiden liiga 1997
Saksan mestaruus 1989, 1990, 1995, 1996, 2002 (hopea 1991)
Intercontinental Cup 1997
UEFA Cupin hopea 1993, 2002
Serie A:n hopea 1992
Retrogradinen amnesia

Retrogradinen amnesia (lat. amnesia retrograda) (engl. retrograde amnesia) on takautuva amnesian muoto, joka tarkoittaa aivojen vaurioitumista tai sairastumista edeltävään aikaan kohdistuvaa muistinmenetystä. Muistamattomuus voi olla kestoltaan sekunneista vuosikymmeniin ja pahimmillaan kattaa koko henkilön menneisyyden. Retrogradista amnesiaa voi ilmetä yhtäaikaisesti anterogradisen amnesian kanssa.
Syitä retrogradiseen amnesiaan

Retrogradinen amnesia voi olla seurausta muun muassa aivohalvauksesta, erilaisista aivovaurion aiheuttaneista akuuteista traumoista, kuten onnettomuuksista, neurologisista sairauksista, kuten alkoholin aiheuttamasta Korsakoffin oireyhtymästä tai Alzheimerin taudista, tai tietyistä virusperäisistä sairauksista, kuten herpes simplexin aiheuttamasta aivokuumesta. Mitään tiettyä aluetta aivoissa ei ole suoranaisesti pystytty yhdistämään retrogradiseen amnesiaan, mutta joidenkin aivokuoren alueiden, kuten anteriorisen temporaalilohkon lateraalikorteksin, vaurion tiedetään olevan yhteydessä muistinmenetykseen, johon liittyy vaikea retrogradinen amnesia. Tämä saattaa liittyä vaikeuteen hakea tietoa muistista. Myös tietyt aivojen alueet, jotka liittyvät omaelämänkerralliseen muistiin, kuten mediaalinen temporaalilohko ja sen hippokampus sekä väliaivojen talamuksen dorsomediaalinen tumake, saattavat vaurioituessaan aiheuttaa rajatun retrogradisen amnesian.
Toipuminen

Monissa onnettomuustapauksissa, joihin liittyy onnettomuutta edeltävä muistinmenetys, tapahtuu spontaania palautumista, ja muistamattomuus saattaa lopulta jäädä ulottumaan vain sekunteihin ennen onnettomuutta. Potilailla, jotka kärsivät taudin pysyvästä muodosta, saattaa muistinmenetys kattaa useita vuosia, joiden ajalta muistot eivät enää palaudu. He voivat yrittää selvittää läheistensä avulla tietoja omasta henkilöhistoriastaan, vaikka itse muistot eivät palautuisikaan. Usein muistot, jotka ovat lähempänä vauriohetkeä, ovat vähäisen kertauksen takia vaikeammin muistettavissa ja siksi palautuvat myös toipumisen yhteydessä viimeisenä, jos ollenkaan.lähde?
Aiheesta muualla

Martti Wallin: Tuntematon potilas – psykogeenisen amnesian hypnoosihoito Duodecim
Ridvanin puutarha

Ridvanin puutarha Bagdadin lähellä.
Ridvanin puutarha (kirjaimellisesti suomeksi ”Paratiisin puutarha”) oli Irakissa Tigrisjoen varrella lähellä Bagdadia sijainnut puutarha. Bahai-uskonto pitää puutarhan paikkaa pyhänä, sillä heidän mukaansa perustajaprofeetta Baha’ullah viipyi paikalla 12 päivää, 21. huhtikuuta – 2. toukokuuta 1863. Tällöin osmanit olivat karkottaneet Baha’ullahin Bagdadista, mutta hän ei ollut vielä aloittanut matkaansa Istanbuliin. Bahaiden mukaan Baha’ullah sai jumalallisen ilmestyksen, jonka mukaan hän oli Babin mainitsema ”Se, jonka Jumala tuo esiin”. Hänen väitetään kertoneen asiasta lähipiirille samana vuonna, mutta julkinen ilmoitus tuli vasta kolme vuotta myöhemmin.
Baha’ullah ilmoitti jumalallisesta ilmoituksestaan julkisesti vuonna 1866. Hänen ilmoituksen jälkeen liike hajosi kolmeen osaan: enemmistön Baha’ullahin kannattajiin, vähemmistön Subh-i azalin kannattajiin (azalit) sekä neutraaleihin (bayanit). Viimeksi mainittu hajosi pian. Bahait ja azalit joutuivat pysymään viranomaisten vuoksi Edirnessä vuoteen 1868 asti. Tällöin valtaosa bahaista siirrettiin Akkoon, kun vastaavasti azalit siirrettiin Kyprokselle.
Nykyisin bahait viettävät vuosittaista kaksitoista päiväistä Ridvan-juhlaa. Ridvanin puutarhan paikalla sijaitsee nykyään sairaala.
Revä

Terttilänjoen notkoa Revällä huhtikuun lopulla 2019. Taustalla rakennuksia Revän kylän historiallisella kylätontilla.
Revä on kylä Kiikalassa Salossa. Kylä sijaitsee Kiikalan läntisessä osassa ja rajautuu lännessä Perttelin  Haalin, etelässä Kiikalan Rekijoen, idässä Kiikalan Kärkelän sekä pohjoisessa Kuusjoen Kanungin kyliin.
Luonto

Kylä rajoittuu etelässä Uskelanjoen sivujokeen Terttilänjokeen ja kylän pohjoisosissa sen takamaiden halki virtaa Uskelanjoen sivujoki Rekijoki, joiden molempien varsilla kylän alueelle ulottuu Rekijokilaakson Natura 2000 -suojelualue. Terttilänjoessa Revän kylän kohdalla on Revänkoski.
Historia

Asutushistoriallisesti Revä on osa Perttelin Haalin kylän ympärille muodostunutta Haalin jakokuntaa, jonka kylistä Haali ja Pitkäkoski ovat kuuluneet Pertteliin ja Kärkelä ja Revä Kiikalaan.
Jakokunnan kylistä sekä Perttelin Haalin ja Pitkäkosken että Kiikalan Kärkelän ja Revän kylät ovat olleet rälssimaata, joka on ollut aatelisten hallussa jo keskiajalta lähtien. 1500-luvulla Kärkelä ja Revä kuuluivat Haalin kylässä sijainneen Haalin kartanon kanssa Hornin suvulle, ja 1600-luvulla kylien talot olivat joko Haalin kartanon alaisia tai kuuluivat Haalin kartanon omistajasukujen muualla asuville jäsenille, jolloin kylien taloja viljelivät yleensä lampuodit.
Vuosina 1729–1815 Kärkelän kylän kaksi taloa ja Revän yksi talo olivat Haalin kartanon lampuotitaloja, ja vuosina 1816–1831 Revä ja Kärkelä olivat Haalin kartanon ulkotiloina. Vuosina 1832–1880 Revää ja Kärkelää omisti Someron Jurvalan kartanon omistaja luutnantti Wilhelm Gadolin. 1900-luvulla Revän kantatila oli jälleen Haalin kartanon yhteydessä vuoteen 1953, jolloin kartano myi sen itsenäiseksi tilaksi. Vuosina 1913–1940 Haalin kartanolla oli Revänkoskessa sähkölaitos.
Reynoldsin luku

Sylinterin aiheuttama pyörteily. Kármánin pyörreratana tunnettu ilmiö esiintyy kaiken kokoisilla sylintereillä ja kaikilla fluideilla niiden nopeudesta riippumatta, jos Reynoldsin luku on välillä ~40 ja 103.
Reynoldsin luku on tärkeä dimensioton suhdeluku virtausmekaniikassa. Se saadaan jakamalla fluidiosaseen vaikuttava inertiavoima osasen muodonmuutosta vastustavilla voimilla. Reynoldsin luku on nimetty fyysikko Osborne Reynoldsin mukaan, joka esitti sen vuonna 1883. Sen kuitenkin esitteli ensi kerran vuonna jo vuonna 1851 George Gabriel Stokes.
Reynoldsin luku määritellään yhtälöllä
vs on virtauksen nopeus
L on virtausta luonnehtiva pituus (esimerkiksi keskisyvyys)
ρ on virtauksen väliaineen tiheys
μ on virtauksen väliaineen viskositeetti eli sisäinen kitka
ν (kreikkalainen kirjain nyy) on väliaineen kinemaattinen viskositeetti: ν = μ / ρ
Jos Reynoldsin luku on pieni, ovat osasen muodonmuutosta vastustavat voimat merkittäviä. Tällöin virtaus on laminaarinen: se pysyy paremmin koossa. Vastaavasti jos Reynoldsin luku on suuri, virtaus on turbulenttinen. Tällöin sisäisen kitkan vaikutus virtauksessa on pieni eivätkä fluidiosasten liikeradat ole yhdensuuntaisia. Avoimen uoman virtaus on laminaarista jos Reynoldsin luku on pienempi kuin 500 ja turbulenttista, jos se on suurempi kuin 1 000–2 000.
Se, että virtaus pystyy kuljettamaan mukanaan väliainetta tiheämpiä hiukkasia perustuu turbulenssiin.
Putkivirtaus

Fluidin käyttäytymisellä on tärkeä osa lämmön siirtymisessä ja sekoitusoperaatioissa. Turbulentti virtaus aiheuttaa putken sisäpinnalle ohuemman kalvon kuin laminaarinen virtaus ja mahdollistaa siten suuremman lämpövirran.
Putkivirtaukselle Reynoldsin luku merkitään muotoon:
D on putken halkaisija [m],
v on fluidin keskimääräinen virtausnopeus [m/s],
ρ on fluidin tiheys [kg/m3] ja
μ on fluidin dynaaminen viskositeetti [Pa s].
Putkivirtauksessa Reynoldsin luku tulkitaan seuraavasti:
alle 2300: laminaarinen virtaus
2300–4000: siirtymäalue, jossa virtaus voi olla laminaarinen tai turbulenttinen tai vaihdella näiden välillä
yli noin 4000: turbulenttinen virtaus
Virtauksen muuttuminen täysin turbulenttiseksi on vaikea ennustaa tarkasti, ja vasta kun Re on noin 10 000 voidaan virtausta pitää varmasti täysin turbulenttisena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reynoldsin luku Wikimedia Commonsissa
Rîbnița

| Rîbnița (Рыбница) Рыбница, Rybnitsa Рибниця, Rybnytsja |
| --- | --- |
 Ribnita on kaupunki Dnestrin itärannalla, Transnistriassa.
 Rîbnița
 Koordinaatit: 47.7661°N, 29.0077°E 
Valtio:   Moldova
Itsehallinnollinen alue:   Transnistria
Piiri:  Rîbnița
Kirjallinen maininta:  1657
Kaupungiksi:  1938
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Alla Demjanova
Väkiluku (2014):  47 949
Aikavyöhyke:  UTC+2
Postinumero:  MD-5500
Suuntanumero(t):  +373 555
 
 rybnsovet.idknet.com 
 Rîbnițan piirin ja kaupungin viralliset sivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rîbnița (moldovaksi Рыбница), Rybnitsa (ven. Ры́бница) eli Rybnytsja (ukr. Ри́бниця) on kaupunki ja Rîbnițan piirin hallintokeskus Transnistriassa, itäisessä Moldovassa, Dnestrin itärannalla.
Rîbnițan piirin kartta.
Vuonna 2014 Rîbnițan kaupungin asukasluvuksi tilastoitiin 47 949 ja Rîbnițan piirin 72 677. Vuosikymmen aiemmin (2004) suoritetussa väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 53 648 ja koko piirin 82 699. Piirin väkiluku oli pudonnut yli 10 prosenttia vuosikymmenessä.
Paikkakunnan nimi viittaa kalastamiseen. Kylä arvellaan perustetun vuoden 1628 seutuvilla.lähde? Ensimmäinen kirjallinen maininta on Puolan kuningaskuntaan kuuluvasta kylästä on vuodelta 1657. Puolan toisessa jaossa se siirtyi vuonna 1793 osaksi Venäjän keisarikuntaa. Vuodesta 1797 aina lokakuun vallankumoukseen saakka se oli osa Podolian kuvernementtiä.
Vuonna 1924 siitä tehtiin piirikeskus ja se sai kaupunkityyppisen taajaman aseman Moldovan ANTL:ssä. Vuonna 1938 kaupungiksi.
Kaupungista on kotoisin muun muassa Transnistrian presidentti Jevgeni Ševtšuk.
Näkymä Rîbnițan kaupunkiin ja Dnestrin yli.
Sheriff-ketjun supermarket Rîbnițassa.
Ribnitan linja-autoasemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rîbnița Wikimedia Commonsissa
Rîbnițan kaupunki- ja piirihallinnon sivusto (venäjäksi) (rybnitsa.org)
Miloslava Rezková

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Miloslava Rezková |  Miloslava Rezková |  Miloslava Rezková |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | México 1968 | korkeushyppy |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ateena 1969 | korkeushyppy |  |
Miloslava Hübnerová (o.s. Rezková, 22. heinäkuuta 1950 Praha – 19. lokakuuta 2014) oli tšekkoslovakialainen korkeushyppääjä ja olympiavoittaja.
Vuonna 1967 Miloslava Rezkován korkeushyppyennätys oli 166. Vuonna 1968 hän voitti 18-vuotiaana olympiakultaa Méxicon kisoissa tuloksella 182. Ateenan EM-kisoissa 1969 hän voitti kultaa tuloksella 183. Avioiduttuaan valmentajansa Rudolf Hübnerin – 218 cm hallissa ja 214 cm ulkoradoilla ylittäneen entisen korkeushyppääjän – kanssa 169-senttinen rouva Hübnerová sijoittui vielä kaksissa seuraavissa EM-kisoissa viidenneksi ja Münchenin 1972 olympialaisissa 15:nneksi.
Ammatiltaan Miloslava Hübnerová oli kultaseppä.
Saavutukset

Olympiakultaa Méxicossa 1968 (tulos 182)
Olympiakisoissa 15:s 1972 (tulos 182)
EM-kultaa Ateenassa 1969 (tulos 183)
EM-kisoissa viides Helsingissä 1971 (tulos 186) ja Roomassa 1974 (tulos 186)
Henkilökohtaiset ennätykset

Korkeushyppy 187
Betina Riegelhuth

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Betina Riegelhuth vuonna 2015. |  Betina Riegelhuth vuonna 2015. |  Betina Riegelhuth vuonna 2015. |  |
Maa:   Norja
Naisten käsipallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tanska 2015 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Unkari/Kroatia 2014 |  |  |
Betina Riegelhuth (s. 17. kesäkuuta 1987 Oslo) on norjalainen käsipalloilija. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa heinäkuusta 2010 alkaen 53 maaottelua ja tehnyt niissä 52 maalia. Hän voitti maailmanmestaruuden Tanskassa 2015 sekä Euroopan-mestaruuden Unkarin ja Kroatian yhdessä järjestämissä kisoissa 2014. Seuratasolla hän edustaa Storhamar Håndballia.
Betina Riegelhuthin sisko Linn-Kristin Riegelhuth Koren on myös maajoukkuekäsipalloilija.
Ulrike Richter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ulrike Richter vuonna 1973. |  Ulrike Richter vuonna 1973. |  Ulrike Richter vuonna 1973. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 100 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 200 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 4×100 m sekauinti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 1973 | 100 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Belgrad 1973 | 4×100 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Cali 1975 | 100 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Cali 1975 | 4×100 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Cali 1975 | 200 m selkäuinti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1974 | 100 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Wien 1974 | 200 m selkäuinti |  |
|  Kultaa | Wien 1974 | 4×100 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Jönköping 1977 | 4×100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Jönköping 1977 | 100 m selkäuinti |  |
|  Hopeaa | Jönköping 1977 | 200 m selkäuinti |  |
Ulrike Richter-Schmidt (alk. Richter, s. 17. kesäkuuta 1959 Görlitz, Itä-Saksa) on Itä-Saksaa edustanut uinnin kolminkertainen olympiavoittaja.
Richter voitti Montrealin olympialaisissa 1976 kultaa 4 × 100 metrin sekauinnissa Hannelore Anken, Andrea Pollackin ja Kornelia Enderin kanssa maailmanennätysajalla 4.07,95, 100 metrin selkäuinnissa olympiaennätysajalla 1.01,83 jääden omasta ME-ajastaan 0,32 sekuntia ja 200 metrin selkäuinnissa olympiaennätysajalla 2.13,43.
MM-kilpailuissa Richter voitti 100 metrin selkäuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauinnissa kultaa vuosina 1973 ja 1975 sekä sai jälkimmäisissä kisoissa pronssia 200 metrin selkäuinnissa. EM-kilpailuissa hän voitti kolme kultamitalia vuonna 1974 sekä kullan ja kaksi hopeaa vuonna 1977.
Franco Riccardi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Franco Riccardi |  Franco Riccardi |  Franco Riccardi |  |
Maa:   Italia
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | kalvan joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 | kalpa |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 | kalvan joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 | kalvan joukkuekilpailu |  |
Franco Riccardi (13. kesäkuuta 1905 – 24. toukokuuta 1968) oli italialainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseensa oli kalpa.
Franco Riccardi voitti olympiakultaa kalpamiekkailun joukkuekilpailussa Amsterdamin 1928 ja Berliinin 1936 olympialaisten joukkuekilpailussa. Jälkimmäisissä kisoissa hän voitti myös henkilökohtaisen kultamitalin voitettuaan yksittäisistä otteluistaan 24, hävittyään kolme ja päädyttyään tasapeliin neljä kertaa.
Olympiahopeaa hän sai Los Angelesin 1932 kisojen joukkuekilpailussa.
Saavutukset

Olympiakultaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1936
Olympiakultaa kalvan joukkuekilpailussa 1928 ja 1936
Olympiahopeaa kalvan joukkuekilpailussa 1932
EM-pronssia kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa 1929
Frank Richter

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Frank Richter
Syntymäaika: 5. tammikuuta 1952 (ikä 72)
Syntymäpaikka: Kamenz, Saksan demokraattinen tasavalta
Pituus: 174 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1969–1980 1981–1982 |  Dynamo Dresden  Stahl Riesa | 127 (20) 6 (0) |
Maajoukkue
| 1971–1973 |  DDR | 7 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Frank Richter (s. 5. tammikuuta 1952 Kamenz, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen entinen jalkapalloilija.
Ura

Richter aloitti  pääsarjauransa vuonna 1969 pelattuaan Dynamo Dresdenin paidassa. Hän voitti seuran paidassa viisi DDR-Oberligan mestaruutta ja kaksi FDGB-Pokalia, mutta ei pelannut kummallakaan kerralla cupin loppuottelussa. Pelattuaan seurassa 127 ottelua hän siirtyi Stahl Riesaan aikomuksenaan lopettaa ammattilaisuransa. Puolen kauden kuluttua Richter lopetti uransa vuonna 1982.
Richter edusti maansa junorijoukkueita useissa ikäluokissa. Hän voitti alle 18-vuotiaiden EM-kultaa vuonna 1970. Neljä vuotta myöhemmin Richter oli mukana alle 23-vuotiaiden EM-hopeaa voittaneessa joukkueessa. DDR:n maajoukkuetta Richter edusti yhteensä seitsemän kertaa. Lisäksi hän pelasi kaksi ottelua olympialaisissa.