stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Romanien syrjintä
Nykytilanne > Suomi > Oikeus kirjoitustaitoon ja lukutaitoon

Osa ihmisistä, joille ei lapsena opetettu sujuvaa kirjoitustaitoa ja lukutaitoa, on yhä puuttellinen kirjoitustaito ja lukutaito. Osalla suomen ymmärtämisen taso ei ole niin hyvä, että he olisivat tarpeeksi hyvin selvillä kaikista asioista ja mahdollisuuksista.
Nykytilanne > Suomi > Valtion korvaukset, totuus ja anteeksipyyntö pakkosteriloinneista ja lastenkotikohtelusta

Suomi ei ole maksanut korvauksia tai pyytänyt anteeksi vuosina 1935–1970 voimassa ollutta Suomen hallitusten pakkosterilointipolitiikkaa, jonka kohteena olivat myös romanit. Suomessa steriloitiin noin 43 000 ihmistä lääketieteellisten, yli 7 500 rotuhygieenisten, yli 3 000 sosiaalisten ja parisataa muiden syiden perusteella.
Vuonna 2013 kansanedustaja Pekka Haavisto (vihr) vaatii romanilapsille tarkoitetuissa lastenkodeissa vallinneiden olosuhteiden selvittämistä. Haaviston mukaan hän ehdotti tutkintaa jo muutama vuosi aiemmin, mutta selvittäminen aiheutti kovaa vastustusta korkea-arvoisten viranhaltijoiden taholta. Lapsiin kohdistettiin henkistä, ruumiillista ja seksuaalista väkivaltaaselvennä. 1950-luvulla romanilastenkodeissa asuneet ovat tehneet keskimääräistä useammin itsemurhan.
Nykytilanne > Suomi > Koulutus

Vuonna 2010–2011 sai 79 prosenttia ikäluokasta peruskoulun päättötodistuksen, 19 prosenttia jäi sitä vaille. Päättötodistuksen saaneista 85 prosenttia haki heti toisen asteen koulutusta (lukioon tai ammatilliseen koulutukseen), 15 prosenttia ei hakenut. Vuonna 2017 monilla oppilaitoksilla oli vaikeuksia saada oppilaille työharjoittelupaikkoja syrjinnän takia.
Suomalaisissa koulukirjoissa ei kerrota romaneja kohtaan aiemmin tehdyistä vääryyksistä Suomessa tai nykyisestä syrjinnästä, esimerkiksi siitä, miksi romanikieli on uhanalainen. Lapsiasiavaltuutettu Maria-Kaisa Aula toi esille vuonna 2009, että oppikirjat Suomessa käsittelevät romanien (ja saamelaisten) historian edelleen muutamalla lauseella.
Nykytilanne > Suomi > Poliisin etninen profilointi

Verkkolehti Long Playn vuonna 2017 haastattelemat Suomen romanit kertoivat joutuneensa poliisin pysäyttämiksi niin usein, että se oli heille arkista. Heidän mukaansa pysäytysten syy on usein heidän etninen taustansa. Eräs haastatelluista poliiseista myönsi syrjinnän ja sanoi, että romanin autossa on suuremmalla todennäköisyydellä puutteita katsastuksessa, auton kunnossa ja kuljettajan ajo-oikeudessa. Poliisin mukaan romanien autoissa kaikilta kyydissä olevilta kysytään säännöllisesti henkilötodistuksia etsintäkuulutusten tarkastamiseksi. Hänen kokemuksensa mukaan poliisit keskittyvät liikenteessä erityisesti romaneihin. Suomen ulkomaalaislain mukaan etninen profilointi on laitonta ja myös Poliisihallituksen ohje kieltää sen. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan tiedot ovat huolestuttavia ja poliisi selvittää väitteet rikoksista.
Nykytilanne > Suomi > Työsyrjintä ja oikeus yhdenvertaiseen kohteluun

Vuoden 2017 tienoilla työhaastattelijat jättivät antamatta työhaastattelukutsuja romaneille, varsinkin jos hakijan nimi viittasi romanitaustaan, tai hakijan tullessa haastatteluun valehtelivat paikan olevan jo täytetty. Kohtelu on työsyrjintää, joka on Suomessa rangaistavaa tuomitsemalla sakkoja tai enintään puoli vuotta vankeutta. Nuoriin kohdistetaan enemmän syrjintää kuin vanhempiin, mutta nuoret ovat töissä vanhempia useammin.
Nykytilanne > Suomi > Oikeus syrjimättömyyteen kaupassa tai ravintolassa

Vuonna 2014 tehdyn selvityksen mukaan viimeisen vuoden aikana kaupan myyjät ja vartijat olivat seuranneet romaneita. Vuoden 2018 tienoilla Turussa osassa kaupoista työntekijät syrjivät romaneita käännyttämällä heitä ulos liikkeistä ovella tai suhtautumalla epäasiallisen varautuneesti.
Nykytilanne > Suomi > Oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon (välttämättömään asumiseen ja terveydenhuoltoon)

Perustuslain mukaan kaikilla, jotka eivät kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttämää turvaa, on oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon.
Helsingissä kaupunginjohto yritti vuonna 2011 ja 2012 karkottaa leireissä asuvia köyhistä oloista muuttaneita romaneita purkamalla leirit, mutta ei järjestänyt paikkaa, missä köyhät asunnottomat, kuten romanit voisivat leiriytyä tai asua. Toimia vastustavat mielenosoittajat (Suomeen muuttaneet romanit, muut helsinkiläiset, Vasemmistonuoret ja Vapaa liikkuvuus) perustivat mielenosoitusleirin. Mielenosoitus vaati Helsingin kaupunkia luopumaan romanien ja muiden asunnottomien oleskelun häiritsemisestä Helsingissä ja järjestämään heille inhimilliset majoitusolot. Vastauksena mielenosoitukseen kaupunki teki laittoman päätöksen kieltää telttojen ja muiden ei-pysyvien rakenteiden käytön mielenosoituksissa.
Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehelle tehtiin vuonna 2016 kaksi kantelua, koska Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveysvirasto kieltäytyi järjestämästä hätämajoitusta ulkomaalaisille romaneille. Virasto perusteli kieltäytymistä sillä, että hätämajoituskeskus tarjoaa majoitusta ainoastaan helsinkiläisille. Toiminnan seurauksena suurin osa hätämajoitusta tarvinneista joutui viettämään yönsä ulkona 25 asteen pakkasessa. Kaupunginhallituksen mukaan Hietaniemen palvelukeskuksen vuorokausiraporttiin ei ole kirjattu romanien yhteydenottoa.
Helsinki laajensi 2017 papereita vailla olevien ihmisten oikeutta terveydenhuolto-oikeutta "välttämättömään terveydenhoitoon" eli pitkäaikaisten sairauksien (esim. diabetes, mielenterveysongelmat) ennaltaehkäisevään hoitoon ja rokotuksiin. Aiemmin paperittomilla ihmisillä oli oikeus ainoastaan kiireelliseen terveydenhuoltoon ja raskaana olevien ja lasten terveyspalveluihin. Diabetesta sairastavat joutuivat odottamaan, kunnes sairauden tila huononi hätätapaukseksi. Apulaispormestari Sanna Vesikansa ei ottanut kantaa siihen, sisältääkö "välttämätön terveydenhoito" ohitusleikkausta tai tekonivelleikkausta.
Nykytilanne > Suomi > Syrjinnän poistava ohjelma ja tutkimukset

Suomen romanipoliittisen ohjelman tavoitteena on tehdä Suomesta Euroopan edelläkävijä romanien yhdenvertaisen kohtelun edistämisessä. Hallitus laati ensimmäisen romanipoliittisen ohjelmansa vuosille 2010–2017 ja seuraavan ohjelman vuosille 2018­–22. Toisessa ohjelmassa yksi kolmesta painopisteestä on syrjintä, mikä lisäksi ohjelma painottaa koulutusta ja työllisyyttä.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) aloitti vuoden 2017 alussa romanien hyvinvointitutkimuksen (Roosa) tutkiakseen romanien hyvinvointia, terveyttä, toiminta- ja työkykyä ja palvelujen käyttöä. Tutkimus on viimeksi tehty vuonna 1970. Tutkimus on herättänyt huolta etnisestä profiloinnista ja tietojen väärinkäytöstä. THL:n mukaan tarkoitus on tiedon avulla suunnitella ja kehittää sosiaali- ja terveyspalveluita, jotka huomioivat romanien kulttuurin.
Nykytilanne > Tšekki

Tšekissä harjoitetaan yhä romanilasten laajaa rotuerottelua valtaväestöstä. Lapsia sijoitetaan vain romaneille tarkoitettuihin kouluihin ja luokille, joissa tarjotaan heikkotasoista opetusta, tai kouluihin, jotka on tarkoitettu lapsille, joilla on lievä kehitysvamma. Yli kolmasosa näiden ryhmien oppilaista on romanilapsia. Opettajien avoin ennakkoluuloisuus on yleistä. Syrjintä vähentää romanien työllistymismahdollisuuksia.
Euroopan komissio aloitti syyskuussa 2014 ensimmäisen rasismidirektiivin perusteella tehtävän virallisen rikkomusmenettelyn Tšekkiä vastaan romanilasten syrjinnän takia.
Marraskuussa Tšekin hallitus myönsi, että romaneihin kohdistuu edelleen syrjintää etenkin asumisessa, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja työmarkkinoilla. Se kuitenkin totesi, ettei EU-komissiolla ole toimivaltaa koulutukseen liittyvissä kysymyksissä, ja ilmoitti, että jo olemassa olevat toimenpiteet ovat täysin riittävät ongelman ratkaisemiseksi.
Nykytilanne > Unkari

Miskolcin kaupunki päätti purkaa romanivaltaisen huonokuntoisen asuinalueen vuokrasopimukset toukokuussa 2014. Siitä lähtien se on häätänyt asukkaita. Maaliskuussa 2015 noin 120 perhettä joutui kodittomaksi, eikä heille tarjottu uutta asianmukaista asuinpaikkaa tai korvauksia häädöstä aiheutuneista menetyksistä. Toukokuussa 2015 Unkarin korkein oikeus tuomitsi kunnan toimet laittomiksi, koska kunta rikkoi yhdenvertaisuuslainsäädäntöä, romanien oikeuksia yksityis- ja perhe-elämään sekä vapaaseen liikkumiseen.
Myös Euroopan unionin perusoikeuksien toimisto on kritisoinut Miscolcin toimia. Toimisto vaatii kesäkuussa 2015 kuntaa ehkäisemään pakkohäätöjä ja tekemään yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa, jotta slummien lopettamiseksi löytyisi kokonaisvaltainen ratkaisu. Asukkaiden mukaan kunta ei kuitenkaan ole neuvotellut heidän kanssaan, vaan poistumisaikaa on vain pidennetty toistuvasti. Noin sadasta perheestä ainoastaan kahdeksalle on tarjottu vaihtoehtoista asuntoa.
Syrjinnän poistaminen

Amnestyn romanien oikeudet -verkosto kampanjoi Euroopan unionin alueella romanien oikeuksien puolesta. Se vaikuttaa EU:n viranomaisiin romanipolitiikan vahvistamiseksi, vetoaa Romanian viranomaisiin pakkohäädetyn romaniyhteisön oikeuksien puolesta ja tiedottaa uutiskirjeessään romanien asemasta.
Euroopan parlamentti vaati istunnossaan 15. huhtikuuta 2015 lisätoimia syrjinnän, viharikosten ja vihapuheen lopettamiseksi. Parlamentaarikot kehottivat EU-maita noudattamaan rasismidirektiiviä syrjinnän poistamiseksi ja ehkäisemiseksi.
Syrjinnän historiaa > Eurooppa

Kun romanit saapuivat Eurooppaan 1300-luvulta alkaen, heihin suhtauduttiin aluksi yleensä myönteisesti, sillä he olivat taitavia muusikkoja, hevosenhoitajia, käsityöläisiä, ennustajia ja sotilaita. Kun Länsi-Euroopan ylimysten kiistat loppuivat ja sitä myöten sodat, moni romani ammattisotilas ryhtyi ryöväriksi, mikä leimasi lopulta kaikki romanit, ja katolisen kirkon ja monen kuninkaan asenne romaneita kohtaan kääntyi kielteiseksi. Varsin pian romaneita alettiinkin vainota, vangita ja karkottaa. Syrjintä kirjattiin eri maiden lakiin, ja sitä on jatkunut nykypäivään saakka. Monessa maassa romanien läsnäolo kiellettiin hirttotuomioiden uhalla. Ranskassa romanimiehet pakotettiin usein kaleeriorjiksi, ja naiset ja lapset lähetettiin luostareiden kehruuhuoneisiin orjiksi. Romaniassa romanit olivat satojen vuosien ajan maaorjina.
Hyvin oikeistolaisesti ja kansallismielisesti ajattelevat ihmiset murhauttivat romaneita Saksassa ja sen liittolaismaissa joukkotuhonnassa eli porajmosissa. Kansanmurhassa surmattiin yli 500 000 romania (ihmiskokeissa, pakkotöissä ja vanki- /keskitysleireillä). Vuoden 2010 paikkeilla julkaistujen tietojen mukaan joukkotuhonnassa tapettiin vuosina 1939–1945 noin 1 500 000 – 3 500 000 romania. Romanien asunnot tuhottiin ja tavarat varastettiin. Hallitukset eivät ole maksaneet korvauksia uhreille tai heidän omaisilleen.
Syrjinnän historiaa > Ruotsi

Pohjoismaissa romanimiehet lähetettiin keskiajalla helposti vankilaan tai linnoitustyöhön ja naiset kehruuhuoneisiin. 1500-luvulla korostettiin Ruotsi-Suomen yhtenäisyyttä uskonnollisesti, kielellisesti ja kulttuurisesti, mikä rajasi romanit ulkopuolelle lainsuojattomiksi. Heiltä kiellettiin kaikki kirkolliset toimitukset (kastaminen, sairaanhoito, avioliitto, kuolleiden hautaaminen kirkon hautausmaille).
Vuonna 1637 kuningatar Kristiina määräsi kaikki Ruotsissa asuvat miespuoliset romanit hirtettäväksi ja vaimot ja lapset karkotettaviksi. Laki oli todennäköisesti tarkoitettu pelotteeksi estämään romanimaahanmuuttajien maahantulo muualta Euroopasta, sillä asetuksen toimeenpanosta ei huolehdittu eikä yhtään romania lain takia tiettävästi hirtetty. Muutaman vuoden kuluttua lakia lievennettiin niin, että vain rikoksiin syyllistyneet romanit voitiin hirttää.
Kustaa III:n aikana 1700-luvun lopulla kaikki Ruotsissa asuvat romanit karkotettiin Suomeen. Suomessa romaneja syytettiin usein irtolaisuudesta erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla.
Syrjinnän historiaa > Ruotsi > 1900-luvulla

1900-luvulla syrjintä muuttui järjestelmälliseksi ja laajeni kaikkialle yhteiskuntaan. Vuosina 1914–1954 Ruotsi kielsi romaneita muuttamasta Ruotsiin. Ruotsi rekisteröi romaneita järjestelmällisesti 1920–1940-luvuilla. Ennen vuotta 1952 Ruotsi ei myöntänyt Ruotsin kansalaisuutta niille romaneille. Ruotsin evankelis-luterilainen kirkko vastasi 1950-luvulle asti väestötiedoista, ja papit jättivät joskus merkitsemättä romaneita kirkonkirjoihin, jolloin he eivät olleet missään kirjoilla. Merkitessään romaneja kirkonkirjoihin kirkko käytti T-tunnusta. T tuli sanasta tattare, kulkuri.
Ruotsin parlamentaarinen köyhäinhoitolakikomitea ilmoitti 1923, että romanien sekottuminen ruotsalaiseen kansanheimoon huonontaisi rotua. Sen jälkeen romaneja pakkosteriloitiin, heidän kallojaan mitattiin ja älykkyyttään testattiin tavoitteena löytää ei-toivottuja piirteitä. Asunnon vuokraaminen romanille kiellettiin, ja vuokrauksesta rangaistiin sakoilla. Sen jälkeen romaneija ei voitu henkikirjoittaa (laittaa kunnan väestöluetteloon), koska heillä ei ollut pysyvää osoitetta. Valtio ei maksanut alaikäisistä lapsilisiä, eivätkä he päässeet kouluun. Romanit eivät saaneet työtä eivätkä eläkettä, eivätkä he voineet äänestää.
Kirkon lisäksi muutkin keskeiset viralliset instituutiot syrjivät romaneja vuosikymmeniä, ilman että romanien valitukset olisivat johtaneet toimenpiteisiin. Tukholman kaupunki rekisteröi romaneja vuoteen 1996 saakka, sosiaalitoimen virkailijat tekivät romaniperheisiin kotikäyntejä. Niiden perusteella jokainen sai merkinnän ja päätyi kansioon. "Hel Z" oli kokonaan romani, "halv Z" vain puoliksi. Z tuli sanasta zigenare, mustalainen. Virkailijat arvioivat romanien älykkyyttä, kodin siisteyttä, koulumenestystä, puolisoiden suhteita sekä "musikaalisia ja taiteellisia valmiuksia".
Suuri osa romaneihin 2010-luvulla kohdistuvasta syrjinnästä johtuu 1900-luvun hallinnon harjoittamasta syrjinnästä.
Syrjinnän historiaa > Saksa

Yksi pahimmista romanien vainoista oli Saksassa, jossa kansallismielinen hallitus kohdisti romaneihin joukkotuhonnan. Hallituksen mukaan romanit eivät kuuluneet samaan "rotuun" kuin muut saksalaiset. Se kielsi romanien ja muiden saksalaisten väliset avioliitot ja romanien työskentelyn valtion työpaikoissa ja monissa ammateissa. Kansallissosialistit pakkosterilisoivat yli 12-vuotiaita "epäsosiaalisina" ilman nukutusta ja pakkoabortoivat raskaana olevia romaneita.
2.−3. elokuuta 1944 natsit murhasivat 2 897 romania Auschwitz-Birkenaun keskitysleirillä, minkä muistoksi 2. elokuuta on ehdotettu romanien toisen maailmansodan aikaisen kansanmurhan muistopäiväksi.
Syrjinnän historiaa > Suomi

Ennen vuotta 1919 Suomi ei myöntänyt Suomen kansalaisuutta romaneille. Siksi he eivät saaneet asettua vaaleissa ehdolle eivätkä äänestää. Suomessa äänioikeus kiellettiin ihmisiltä irtolaisuuden perusteella eduskunta- ja presidentinvaaleissa vuosina 1906–1972 ja kunnallisvaalissa vuonna 1919. Kielto oli voimassa kolme vuotta pakkolaitostuomion jälkeen. Irtolaisten äänioikeuskielto kohdistui asunnottomiksi jääneisiin, osaan romaneista ja seksiä julkisilla paikoilla myyneisiin ihmisiin.
1900-luvun alussa Suomeen, kuten muihinkin Pohjoismaihin, luotiin erillinen romanirekisteri.
Syksyllä 1942 Siirtoväen huollon keskuksen johtaja Urho Kekkonen totesi, että "mustalaisia varten lienee perustettava keskitysleiri, eihän niistä muuten selviä". Samoihin aikoihin hän kirjoitti Suomen Kuvalehdessä nimimerkillä Pekka Peitsi, että romanit ovat ryhmä työtä vieroksuvia, toimettomina kierteleviä joukkioita, joka "muodostaa räikeän epäsoinnun siinä työn ja ponnistuksen soitossa, jota maa on tulvillaan".
Kekkosen keskitysleiriehdotus pantiin toimeen, ja tammikuussa 1943 aloitti toimintansa Suomen ensimmäinen romanimiehille tarkoitettu työleiri. Myös romaninaiset joutuivat vastaavanlaiselle leirille. Moni määrättiin sinne vuoden 1936 irtolaislain perusteella. Pakkotyötä tekeville maksettiin pientä palkkaa, josta vähennettiin majoitus-, ruoka- ja vaatetuskulut. Metsätyöleireillä oli tehtävä vähintään 75 mottia, ennen kuin pois pääsyä saatettiin harkita. Kumpikaan leiri ei toiminut pitkään. Suomen hallituksen ylläpitämä historianäkemys ei luokittele leirejä keskitysleireiksi.
Yli kolmasosa Suomen romaneista asui Karjalassa, jonka Neuvostoliitto valtasi. Jatkosodan jälkeen viranomaiset syrjivät romaneja asuttamisessa, mikä johtui avoimesti ilmituodusta rasismista. 1950-luvulla moni Karjalasta paennut romani päätyi pääkaupungin alueelle, koska siellä oli muuta maata enemmän toimeentulomahdollisuuksia. Ihmiset joutuivat kuitenkin asumaan kaupunkien reunamien slummialueille, pahimmillaan he olivat asunnottomina, tekivät metsiin majoja ja rakensivat hätäisesti ahtaita hökkeleitä. Sanomalehtien silloinen uutisointi huonoissa oloissa asumaan joutuvista romaneista oli hyvin samankaltaista kuin 2000-luvun (yksipuolisen kielteiset, vihaiset ja asianomaiset sivuuttavat) uutiset Romaniasta Suomeen tulleista romaneista. "Asunnottomuuden aiheuttamien huonojen olojen ja rasistisen eristämisajattelun takia iso osa 1950- ja 1960-lukujen aikana alaikäisinä olleista romaneista huostaanotettiin lastenkoteihin. Noin puoletmilloin? alaikäisistä sijoitettiin lastenkotiin tai sijaisperheeseen ainakin joksikin aikaa.
Suomen ollessa Venäjän vallan alla korostettiin romanien sulauttamista. Sitä kannatti myös vuonna 1895 asetettu komitea, joka pohti "mustalaiskysymyksen" ratkaisua. Sen tavoite oli hävittää romanikulttuuri Suomesta nostamalla romanien sivistystasoa ja näin sulauttamalla kulttuuri valtakulttuuriin. Komitea ehdotti kirkollisten toimitusten (kuten avioliiton) sallimista romaneille, koska ne lisäisivät kirkon valvontavaltaa, mutta komitean mietintöjä ei taloudellisista syistä pantu toimeen.
Aiheesta muualla

Human Rights First Report on Violence Against Roma (englanniksi)
Council of Europe webpage on Antiziganism (englanniksi)
European Centre for Antiziganism Research (englanniksi)
OSCE/ODIHR portal on Roma and Sinti issues (englanniksi)
Vihamielisyys kansallisuusryhmittäin
amerikkalaisvastaisuus
arabivastaisuus
juutalaisvastaisuus
kiinalaisvastaisuus
neuvostovastaisuus
romanivastaisuus
ruotsalaisvastaisuus
saksalaisvastaisuus
suomalaisvastaisuus
venäläisvastaisuus
virolaisvastaisuus
Valakialainen juliste vuodelta 1852 mainostaa romaniorjien huutokauppaa.
Elintarviketeollisuus

Elintarviketeollisuus on teollisuuden ala, joka tuottaa elintarvikkeita tai elintarvikkeiden raaka-aineita. Järjestelmänä elintarvikkeiden tuottaminen on mutkikas, maailmanlaajuinen joukko erilaisia liiketoiminnan aloja joka tuottaa suurimman osan maailman väestön kuluttamasta ruoasta. Vain kotitarveviljelyn voidaan katsoa olevan modernin elintarviketeollisuuden vaikutuksen ulkopuolella.kenen mukaan?
Yleiskatsaus

Elintarviketeollisuuden piiriin kuuluvat:
sääntely: paikalliset, alueelliset, kansalliset ja kansainväliset säännöt ja määräykset ruoan tuotannolle ja myynnille, sisältäen ruoan laadun ja ruoan turvallisuuden, ja teollisuuden lobbaustoiminta
koulutus: yliopistot, ammattikorkeakoulut, ammattikoulut, konsultointi
tuotekehitys: elintarviketeknologia, elintarvikekemia, elintarvikemikrobiologia
tuotanto: maatalouskemikaalit, siemenet, maatalouskoneet ja tarvikkeet, maatalousrakennukset yms.
maatalous: viljan ja karjan kasvatus, meren antimet
elintarvikkeiden jalostus: tuoretuotteiden esikäsittely, eineksien valmistus
markkinointi: tuotteiden myynninedistäminen, uudet tuotteet, yleinen mielipide, mainostaminen, pakkaukset, suhdetoiminta yms.
tukkukauppa ja jakelu: varastointi, kuljetus, logistiikka
vähittäiskauppa: marketit, suoramyynti, ravintolat
Pohjimmiltaan elintarviketeollisuus on kaupallista ruoan liikettä pellolta lautaselle. Nykyaikainen elintarviketeollisuus on viimeisten 150 vuoden aikana tapahtuneen teknologian ja kulttuurin muutosten tulosta. Perinteisesti, tuhansien vuosien ajan, ruoan tuotanto keskittyi kahden toiminnon ympärille:
työvoima-intensiiviin maanviljelystoimintoihin, viljan viljelyyn ja karjan kasvatukseen
Henkilökohtaiseen ruoan valmistukseen, jossa yksilöt ja perheet hankkivat raakoja tai vähän käsiteltyjä raaka-aineita, joista valmistavat itselleen ruokaa omaan käyttöön
Huomattava osa väestöstä oli suoraan tekemisissä maatalouden kanssa. Samalla moni ruokki itsensä suoraan pellolta. Nykyaikainen elintarviketeollisuus perustuu huomattavasti enemmän tekniikkaan, erityisesti koneellistumiseen ja biokemiaan, eikä ihmis- tai eläintyövoimaan. Elintarviketeollisuus koostuu tällaisestä ruoan kasvatuksesta, käsittelystä, varastoinnista ja liikuttelusta. Teollisuus on globaalia ja raaka-aineita voidaan kuljettaa maapallon toiselta puolelta saakka. Esimerkiksi eurooppalaisia maatalouskoneita ja pohjoisamerikkalaisia kemikaaleja voidaan säännöllisesti kuljettaa maatiloille Etelä-Amerikkaan, jossa maataloustuotteet kasvatetaan ja maataloustuotteet kuljetaan takaisin joko kulutettavaksi tai edelleen jalostettavaksi. Ruoan alkuperä ja jalostuspaikka on muuttunut epäselvemmäksi, syömämme ruoka on koottu useista lähteistä.
Nykyinen elintarvikejärjestelmä on suuresti riippuvainen teknologiasta, kuljetuksesta ja logistiikasta fyysisten tuotteiden kannalta sekä markkinoinnista ja lainsäädännöstä tehokkaiden kuluttajamarkkinoiden kannalta. Suunnattoman suuri määrä yrityksiä ja ihmisiä on osallisena tässä suuressa ja mutkikkaassa järjestelmässä. Jatkuvaa materiaalin, ruokatuotteiden ja niihin liittyvän tiedon virtaa valvoo suuri joukko säädöksiä ja iso virkakoneisto.
Teollisuuden koko

Suomessa elintarviketeollisuus on neljänneksi suurin teollisuuden ala metalli-, metsä- ja kemianteollisuuden jälkeen. Vuonna 2017 tuotannon bruttoarvo oli 11,9 miljardia euroa ja jalostusarvo 2,5 miljardia euroa. Itse elintarviketeollisuudessa työskentelee lähes 38 000 työntekijää yli 1 700 yrityksessä.
Suomessa toimivia elintarvikealan yrityksiä oli 1776 kappaletta vuonna 2018. Elintarvikeala on mikroyritysvaltainen: alle 10 henkilöä työllistäviä yrityksiä on 89 %. Yli 250 henkilöä työllistäviä elintarviketeollisuuden yrityksiä on vain 25.
Elintarviketeollisuuden tuotanto on raaka-ainevaltaista. Suurin osa käytetyistä raaka-aineista on kotimaisia, mutta myös tuontiraaka-aineita tarvitaan. Suomessa valmistettujen elintarvikkeiden kotimaisuusaste on korkea, noin 80 %.
Elintarvikkeiden ja juomien vienti sekä tuonti

Suurin osa suomalaisista elintarvikkeista ja juomista kulutetaan kotimaassa. Kuitenkin yhä useampi yrityksistä on suuntautunut kansainvälisille markkinoille, ja samaan aikaan suomalaisten vientiosaaminen on parantunut mikä näkyy vientimarkkinoille kehitettyjen tuotteiden määrässä. Vuonna 2018 Suomesta vietiin elintarvikkeita ja juomia 1,55 miljardilla eurolla ja vuonna 2019 1,75 miljardilla eurolla. Eniten elintarvikkeita vietiin Ruotsiin, Viroon, Ranskaan, Venäjälle ja Saksaan. Merkittävimpiä suomalaisia vientituotteita ovat kala, alkoholijuomat, voi ja muut maitorasvat. Tuoteryhmistä nousussa ovat mm. liha, kaura, makeiset ja myllytuotteet.
Elintarvikkeiden tuonti Suomeen on noin kolminkertainen vientiin verrattuna. Suurin osa tuonnista on tuotteita, joita Suomessa ei tuoteta tai valmisteta. Eniten Suomeen tuotiin elintarvikkeita Saksasta, Ruotsista ja Alankomaista. Merkittävimpiä tuontituotteita ovat hedelmät ja tuore kala.
Kirjallisuutta

Kylli, Ritva: Suomen ruokahistoria — Suolalihasta sushiin.  Gaudeamus, 2021.
Laatikainen, Reijo: Pötyä pöydässä - Älä usko kaikkea, mitä ravinnosta sanotaan.  Kirjapaja, 2018.  ISBN 9789522889270
Nilsson, Mats-Eric: Petos lautasella: Tiedätkö, mitä kaikkea suuhusi panet?.  ((Den hemlige kocken, 2007.) Suomentanut Tuulikki Valta)  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-34539-9
Benoni-puolustus

Benoni-puolustus on shakkiavaus, joka alkaa tyypillisesti:
Benoni-avauksen nimesi Aaron Reinganum vuonna 1825. ”Benoni” on hepreankielinen sana, joka on peräisin Vanhasta testamentista (1.Moos. 35:18) ja tarkoittaa ”surun poikaa”. Benoni on myös kaupunki Etelä-Afrikassa.
Aiheesta muualla

Benoni-puolustus A56 (englanniksi)