Saamelaisten mytologia
Plagiointitutkinta

Pian julkaisemisen jälkeen kirjan tekijöitä syytettiin hyvän tieteellisen käytännön vastaisista menettelyistä, muun muassa plagioinnista  ja aihetta käsiteltiin laajasti mediassa. Pulkkinen myönsi Helsingin Sanomille kopioineensa kirjan johdanto-osaan, Nils-Aslak Valkeapäätä koskevaan ekskurssiin tekstiä Wikipediasta. Kustantaja SKS julkaisi tässä vaiheessa listan kirjassa huomatuista kuvaajatietojen ja viitteiden puutteista ja veti kirjan pois myynnistä.
Kirjasta tehtiin tutkintapyyntö Tutkimuseettiselle neuvottelukunnalle (TENK) tutkimusvilpin piiriin kuuluvista hyvän tieteellisen käytännön loukkauksista (ns. HTK-epäily). Sen seurauksena  Helsingin yliopiston kansleri käynnisti asiassa esiselvityksen. Esiselvitykseen pohjautuvassa päätöksessä maaliskuussa 2020 Helsingin yliopiston kansleri totesi tekijöiden syyllistyneen plagiointiin ja HTK-rikkomukseen, jonka kansleri katsoi täyttävän TENK:n HTK-ohjeen Hyvän tieteellisen käytännön loukkaukset -luvun määritelmän piittaamattomuudesta hyvästä tieteellisestä käytännöstä. Vastakantelussaan Pulkkinen oli esittänyt mustamaalaukseksi ja maalittamiseksi leimaamansa Facebook-kirjoittelun loukanneen hyvää tieteellistä käytäntöä. Helsingin yliopiston kansleri kuitenkin katsoi, että sosiaalinen media on nykyään ”keskeinen tieteellisen kritiikin ja keskustelun kanava”.
Risto Pulkkinen pyysi Tutkimuseettiseltä neuvottelukunnalta tämän jälkeen lausuntoa siitä, yhtyykö se näkemykseen, jonka mukaan alkuperäinen kirjoittelu mm. Facebookissa oli legitiimiä tieteellistä kritiikkiä. TENK yhtyi kanslerin näkemykseen todeten kuitenkin, että  ”TENKille toimitetun aineiston valossa Taarna Valtosen ja Leena Valkeapään 19.11. 2018 Monikielisen Inarin paikannimet -sivustolla julkaistussa tekstissä on kohtia, kuten ”[j]a sitten tulevat nämä varkaat ja ahneuksissaan tuhoavat tämän kauniin yhteyden ja yhteistyön”, jotka vastuuttomuuden näkökulmasta koettelevat HTK:n rajoja. TENKin näkemyksen mukaan vastuuton toiminta ei kuitenkaan ole ollut niin vakavaa, että se olisi täyttänyt HTK-loukkauksen tunnusmerkit. Myöskään tutkimuseettisen epäilyn tuominen julkisuuteen HTK-prosessin ollessa kesken ei sellaisenaan loukannut hyvää tieteellistä käytäntöä. TENK kuitenkin toivoo, että tällainen käytäntö ei yleisty, jotta julkinen keskustelu ei vaaranna HTK-prosessin puolueettomuutta, oikeudenmukaisuutta ja asianomaisten oikeusturvaa.”
Syyskuussa 2020 FT Taarna Valtonen, FT Mikael Manninen ja FT Karina Lukin jättivät TENKille lausuntopyynnön, jossa esittivät puolestaan tyytymättömyytensä sekä kanslerin päätökseen että suoritettuun HTK-prosessiin. Tämän tuloksena TENK totesi prosessin puutteiden edellyttävän Helsingin yliopistolta asian uudelleen avaamista ja varsinaisen HTK-tutkinnan suorittamista. Helsingin yliopiston kansleri asetti toukokuussa 2021 tutkimusryhmän selvittämään ovatko kirjan tekijät ”syyllistyneet HTK-loukkaukseksi todetun piittaamattomuuden ohella myös vilppiin tieteellisessä toiminnassa”. Tutkimusryhmä totesi eri osissa teosta yhteensä 19 erillisitä osiota, joissa tekijät syyllistyivät plagiointiin. Raportin valmistuttua teki Helsingin yliopiston kansleri marraskuussa 2021 päätöksen, jonka mukaan Saamelaisten mytologia -kirjan kirjoittajat ovat syyllistyneet plagiointina esiintyvään vilppiin, joka on vakavin hyvän tieteellisen käytännön loukkaamisen muoto