stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ratapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2010

Ratapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2010 järjestettiin Ballerup Super Arenalla Ballerupissa Tanskassa 24.–28. maaliskuuta 2010. Kilpailujen ohjelmassa oli kymmenen lajia miehille ja yhdeksän naisille.
Mitalistit

Lähde: Tissottiming
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji: | Kultaa | Tulos | Hopeaa | Tulos | Pronssia | Tulos |
| Eräajo | Grégory Baugé  Ranska |  | Shane Perkins  Australia |  | Kévin Sireau  Ranska |  |
| 1 km aika-ajo | Teun Mulder  Alankomaat | 1.00,341 | Michaël D'Almeida  Ranska | 1.00,884 | François Pervis  Ranska | 1.01,024 |
| Henkilökohtainen takaa-ajo | Taylor Phinney  Yhdysvallat | 4.16,600 | Jesse Sergent  Uusi-Seelanti | 4.18,459 | Jack Bobridge  Australia | 4.18,066 |
| Joukkuetakaa-ajo | Jack Bobridge Rohan Dennis Michael Hepburn Cameron Meyer  Australia | 3.55,654 | Steven Burke Edward Clancy Ben Swift Andrew Tennant  Yhdistynyt kuningaskunta | 3.55,806 | Sam Bewley Westley Gough Peter Latham Jesse Sergent  Uusi-Seelanti | 3.59,475 |
| Joukkuesprintti | Robert Förstemann Maximilian Levy Stefan Nimke  Saksa | 43,433 | Grégory Baugé Michaël D'Almeida Kévin Sireau  Ranska | 43,453 | Ross Edgar Chris Hoy Jason Kenny  Yhdistynyt kuningaskunta | 43,590 |
| Keirin | Chris Hoy  Yhdistynyt kuningaskunta | 10,446 | Azizulhasni Awang  Malesia |  | Maximilian Levy  Saksa |  |
| Linja-ajo | Alex Rasmussen  Tanska |  | Juan Esteban Arango  Kolumbia |  | Kazuhiro Mori  Japani |  |
| Pisteajo | Cameron Meyer  Australia  | 70 | Peter Schep  Alankomaat  | 33 | Milan Kadlec  Tšekki  | 27 |
| Pariajo | Leigh Howard Cameron Meyer  Australia  | 16 | Morgan Kneisky Christophe Riblon  Ranska | 6 | Ingmar De Poortere Steve Schets  Belgia | 5 |
| Omnium | Edward Clancy  Yhdistynyt kuningaskunta | 24 | Leigh Howard  Australia | 32 | Taylor Phinney  Yhdysvallat | 33 |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji: | Kultaa | Tulos | Hopeaa | Tulos | Pronssia | Tulos |
| Eräajo | Victoria Pendleton  Yhdistynyt kuningaskunta |  | Guo Shuang  Kiina |  | Simona Krupeckaite  Liettua |  |
| 500 metrin aika-ajo | Anna Meares  Australia  | 33,381 | Simona Krupeckaite  Liettua  | 33,462 | Olga Panarina  Valko-Venäjä  | 33,779 |
| Henkilökohtainen takaa-ajo | Sarah Hammer  Yhdysvallat  | 3.28,601 | Wendy Houvenaghel  Yhdistynyt kuningaskunta  | 3.32,496 | Vilija Sereikaitė  Liettua  | 3.32,085 |
| Joukkuetakaa-ajo | Ashlee Ankudinoff Sarah Kent Josephine Tomic  Australia | 3.21,748 | Elizabeth Armitstead Wendy Houvenaghel Joanna Rowsell  Yhdistynyt kuningaskunta | 3.22,287 | Rushlee Buchanan Lauren Ellis Alison Shanks  Uusi-Seelanti | 3.21,552 (ME) |
| Joukkuesprintti | Kaarle McCulloch Anna Meares  Australia | 32,923 (ME) | Gong Jinjie Lin Jungong  Kiina | 33,192 | Gintare Gaivenyte Simona Krupeckaite  Liettua | 33,109 |
| Keirin | Simona Krupeckaitė  Liettua |  | Victoria Pendleton  Yhdistynyt kuningaskunta |  | Olga Panarina  Valko-Venäjä |  |
| Linja-ajo | Pascale Jeuland  Ranska |  | Yumari Gonzalez  Kuuba |  | Belinda Goss  Australia |  |
| Pisteajo | Tara Whitten  Kanada | 36 | Lauren Ellis  Uusi-Seelanti | 33 | Tatsiana Šarakova  Valko-Venäjä | 33 |
| Omnium | Tara Whitten  Kanada | 23 | Elizabeth Armitstead  Yhdistynyt kuningaskunta | 29 | Leire Olaberria  Espanja | 30 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Rovaniemen rauhanyhdistys

| Rovaniemen rauhanyhdistys |
| --- | --- |
 Rauhanyhdistyksen tunnus.
Sijainti:  Sahanperäntie 19 Rovaniemi
Seurakunta:  Rovaniemen rauhanyhdistys ry (SRK)
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rovaniemen rauhanyhdistys on Rovaniemellä sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa ovat seurojen järjestäminen.
Vuonna 2011 Rovaniemen rauhanyhdistykseen kuului 695 jäsentä. Rovaniemen rauhanyhdistys on jäsenmäärältään Suomen seitsemänneksi suurin rauhanyhdistys.
Historia

Rovaniemen rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1905. Rauhanyhdistys on pitänyt pyhäkoulua 1920-luvulta saakka. Rauhanyhdistys oli sota-aikaan saksalaisten vuokraama majoitustila. Toisen maailmansodan aikana rauhanyhdistyksen toimitalo poltettiin. Uuden rakentaminen viivästyi talousvaikeuksien vuoksi. Seuroja pidettiin tämän vuoksi väliaikaisesti kodeissa ja parakkikirkossa.
Ruostevireo

| Ruostevireo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vireot Vireonidae
Suku::  Vihervireot Hylophilus
Laji::  semibrunneus
Kaksiosainen nimi
 Hylophilus semibrunneus  Lafresnaye, 1845 
Katso myös
   Ruostevireo Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Ruostevireo (Hylophilus semibrunneus) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Kolumbian, Venezuelan luoteisosan sekä Pohjois-Ecuadorin. Frédéric de Lafresnaye kuvaili lajin holotyypin Kolumbiasta vuonna 1845.
Riihimäen sairaala

| Riihimäen sairaala |
| --- | --- |

Sijainti
Osoite:  Kontiontie 77, 11120 Riihimäki
Koordinaatit:  60°44'45.4"N 24°44'35.6"E
Organisaatio
Sairaanhoitopiiri:  Kanta-Hämeen hyvinvointialue
Tyyppi:  aluesairaala
Historia
Perustettu:  1957
Riihimäen sairaala eli Kanta-Hämeen keskussairaalan Riihimäen yksikkö (RYKS) (ent. Riihimäen aluesairaala) on Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiriin kuuluva sairaala Riihimäen Kirjauksella.
Historia

Riihimäen ensimmäinen kunnansairaala perustettiin 1918. Sairaalaa varten ostettu yksityistalo osoittautui ajan myöhtä epäkäytännölliseksi ja liian pieneksi ja tilanahtaus alkoi haitata erityisesti 1930-luvulla. Vuonna 1951 valmistui arkkitehti Veikko Larkasen suunnittelema sairaalarakennus.
Kun uusi sairaalalaki tuli voimaan 1957, jaettiin yleissairaalat keskus-, alue- ja paikallissairaaloiksi. Vuotta aiemmin perustettiin myös Riihimäen seudun sairaalaan kuntainliitto, johon osakkaiksi tulivat myös Hausjärvi, Loppi ja Janakkala. Riihimäen seudun sairaala hyväksyttiin aluesairaalaksi vuoden 1961 alusta.
Kun vuonna 1951 valmistunut sairaala Riihimäellä oli jatkuvasti täynnä, sen laajentamista suunniteltiin ensin samalla paikalla. Kuitenkin vuonna 1967 lahjoitti Riihimäen kaupunki tarkoitukseen kymmenen hehtaarin kokoisen tontin Kirjauksen kaupunginosasta. Uuden sairaalarakennuksen rakennustyöt alkoivat syksyllä 1967 ja sairaala valmistui 1970. Uusi sairaalarakennus oli myös Veikko Larkasen suunnittelema ja käsitti 64 sisätautien ja kirurgian, 32 naistentautien sekä 24 synnytysosaston hoitopaikkaa. Sairaalan matalaan kampamaiseen siipiosaan tulivat tutkimusosastot ja seitsenkerroksiseen rakennusosaan vuodeosastot.
Uuden sairaalarakennuksen valmistuttua vanha sairaalarakennus jäi Riihimäen paikallissairaalaksi. Siitä tuli myöhemmin terveyskeskus, johon rakennettiin arkkitehtitoimisto Veikko Voutilaisen suunnittelema laajenusosa, joka valmistui 1987.
Riihimäen aluesairaalan kuntainliiton toimintapäättyi 1990, kun sairaala siirtyi osaksi Kanta-Hämeen sairaanhoitopiiriä.
Palvelut

Nykyisin Riihimäen sairaalassa toimii muun muassa päiväsairaala, useiden erikoisalojen poliklinikat sekä Riihimäen seudun terveyskeskuksen perusterveydenhuollon vastaanotot, mukaan lukien kiirellisen hoidon yksikkö. Erikoissairaanhoidon palveluista RIihimäellä toimii myös neurologinen kuntoutusosasto.
Riihimäen sairaala sijaitsee moottoritieliittymän läheisyydessä ja linja-autolla pääsee sairaalalta Riihimäen paikallisliikenteen linjoilla 1, 4 ja 9 keskustaan. Sairaalan edustalla on myös pysäköintipaikkoja, joilla pysäköinti on sallittu neljäksi tunniksi. Sairaalan henkilökunnalta voi myös tarvittaessa pyytää lupalappua pidempää pysäköintiaikaa varten.
Renault Maxi Mégane

| Renault Maxi Mégane |
| --- | --- |

Yleiset tiedot
Luokka:  kit car
Valmistaja:  Renault Sport
Teknisiä tietoja
Moottori:  4-sylinterinen rivimoottori
Massa:  960 kg
Pituus:  3 952 mm
Leveys:  1 823 mm
Korkeus:  1 360 mm
Vetotapa:  etuveto
Kilpailuhistoria
Renault Maxi Mégane on Renault Sportin 1990-luvulla Mégane Coupén pohjalta kehittämä 2,0-litraisen kit car -määrittelyn täyttävä ralliauto. Maxi Mégane edusti merkkiä virallisesti Ranskan ralleissa vuosina 1996 ja 1997 kuljettajinaan Philippe Bugalski, Jean Ragnotti ja Serge Jordan. MM-tasolla Maxi Mégane oli mukana vuosina 1998 ja 1999 Renault Dealer Rallying UK:n ja Renault Elf Dealer Rallying -tiimien ajattamana. Kuljettajina toimivat britti Martin Rowe ja suomalainen Tapio Laukkanen.
Moottorit

| Malli | Iskutilavuus (cm³) | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.0 16V F7R710 | 1 995 | 285 hv | 360 Nm |
Voitot

| No>  | Kausi | Kilpailu | Kuljettaja | Kartanlukija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1996 |  40ème Tour de Corse – Rallye de France |  Philippe Bugalski |  Jean-Paul Chiaroni |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renault Maxi Mégane Wikimedia Commonsissa
Ruderting

| Ruderting |
| --- | --- |
 vaakuna
 Ruderting
 Koordinaatit: 48°39.1′N, 13°24.6′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Ala-Baijeri
Piirikunta:  Passau
Hallinto:  
 – Pormestari:  Rudolf Müller
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,96 km²
Korkeus:  450 m
Väkiluku (31.12.2020):  3 155
 – Väestötiheys:  243,4 as./km²
 
 www.ruderting.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruderting on kunta Passaun piirikunnassa Ala-Baijerissa Saksassa. Se sijaitsee 11 kilometriä Passausta pohjoiseen. Kunnan pinta-ala on 12,96 neliökilometriä, sen asukasluku oli vuoden 2020 lopussa 3 155 ja väentiheys oli 243 asukasta/km2. Sen pormestarina toimii Rudolf Müller.
Rudertingissa oli pitkälle 1900-luvulle työllistävää liha- ja makkarateollisuutta. Nykyään suuri osa työssäkäyvistä käy töissä läheisessä Passaussa.
Asukasluvun kehitys

1970: 1 911 asukasta
1987: 2 487 asukasta
2000: 3 124 asukasta
2005: 3 087 asukasta
2010: 3 036 asukasta
2015: 3 128 asukasta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruderting Wikimedia Commonsissa
Kunnan verkkosivut (saksaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Ruderting
Käännös suomeksi
Islamilainen filosofia

Islamilainen filosofia (arab. فلسفه أسلاميه ...falsafah isläämiah‎) eli falsafa  laajassa mielessä tarkoittaa islamilaisessa maailmassa harjoitettua filosofiaa. Silloin sen edustajiin lasketaan myös siellä vaikuttaneet kristityt ja juutalaiset filosofit, kuten Moses Maimonides (1135–1204) tai Saadia Gaon (882/892–942). Useimmat filosofit olivat persialaisia. He kirjoittivat arabian lisäksi myös syyriaksi, hepreaksi ja persiaksi.
Islamilainen filosofia sai alkunsa antiikin kreikkalaisen filosofian kääntämisestä arabiaksi 700-luvun lopulta alkaen. Filosofialla oli yhteyksiä varsinaisiin islamilaisiin tieteisiin, kuten koraaninselitykseen (tafsir), grammatiikkaan ja islamilaiseen laintulkintaan (fiqh). Falsafan lähimmäksi keskustelukumppaniksi kehittyi  kuitenkin islamilainen skolastinen tai dialektinen teologia eli kalam, joka oli alkanut kehityksensä jo aikaisemmin. Toisin kuin filosofialla, kalamin lähtökohtana oli Jumalan ilmoitus, ja se käytti Aristoteleen filosofian tarjoamaa loogista päättelyä ilmoituksen ymmärtämiseksi ja mahdollisten ristiriitojen selvittämiseksi.  Islamilaisen filosofian klassinen kausi sijoittuu vuosiin 800–1200 suurimpana nimenään Avicenna (n. 980/990–1037), mutta filosofian harjoittaminen ei islamilaisesta maailmasta loppunut sen jälkeenkään.
Yleiskuva

Filosofian harjoitus islamilaisessa maailmassa alkoi syyrialaisten kristittyjen keskuudessa, jotka käänsivät kreikkalaista filosofiaa ensin syyriaksi ja myöhemmin arabiaksi. Sen pohjana oli arabivallan alle jääneen bysanttilaisen Lähi-idän pitkäaikainen kristillinen oppineisuuden perinne, esimerkkinä kirkonmies Sergius Ras al-Ainilainen (k. 536). Tämän lopulta kalifien tukeman, 700-luvulla alkaneen ja 900-luvulle jatkuneen käännöstyön avulla valtaosa antiikin Kreikan filosofiasta käännettiin arabiaksi. Käännöskirjallisuuden pohjalta kehittyneen falsafan tavoitteena oli yhdistää antiikin Kreikasta saatu rationaalinen filosofinen ajattelu islaminuskoon ja sen teologisiin oppeihin ja näin löytää niille filosofinen pohja.
Bertrand Russellin mukaan islamilaisen maailman filosofia ei sisältänyt omaperäistä ajattelua vaan oli enemmänkin antiikin filosofisten ajatusten kommentaaria. Se antoi kuitenkin 1200-luvulla latinaksi käännettynä virikkeitä Euroopassa virinneeseen tieteenharjoitukseen, joka nopeasti ylitti saamansa vaikutteet.
Yleiskuva > Filosofeja

Antiikin Kreikasta innoituksensa saanut islamilainen filosofia oli uusplatonistista aristotelismia.  Se eli huippukauttaan 800-luvulta 1100-luvun loppuun. Ajan oppineille oli tyypillistä laaja-alainen universalismi ja eri alojen asiantuntemus. Tärkeimpiä oppineita, jotka kirjoittivat erityisen paljon juuri filosofiasta olivat al-Kindi (n. 801–873) ja al-Farabi (n. 870–930) Bagdadissa, Avicenna (Ibn Sina) (980–1037) Persiassa ja  Averroës (Ibn Rušd) (1126–1198) Espanjan Córdobassa. Heidän vaikutuksensa ulottui kielirajan yli Eurooppaan asti.
Yleiskuva > Koulukuntia

Islamilainen teologia jakaantui 800-luvulla mu'taziliittien ja aš'ariittien koulukuntiin. Niistä aš'ariitit perivät voiton kilpailevan suunnan jättäessä jälkiä etenkin šiialaisuuteen. Mu'taziliitit pohtivat, kuinka kreikkalaisen filosofian ajatuksia voidaan soveltaa teologisiin ongelmiin, kuten kysymykseen Jumalan ykseydestä tai Jumalan kaikkivaltiuden ja  ihmisen vapaan tahdon yhteensovittamiseen. He kehittivät myös todistuksia maailman luomiselle  kristillisen uusplatonismin pohjalta. Aš'ariitit pyrkivät selventämään Koraanin opetuksia. He kielsivät kaikki muut syyt paitsi Jumalan, mikä johti islamilaiseen oppiin kohtalosta.
Sittemmin islamilainen filosofia on jakautunut šiialaiseen ja sunnalaiseen haaraan. Iranilainen Mulla Sadra (k. 1640) jatkoi  šiialaisuuden ja platonismin puitteissa olemassaolon kysymysten käsittelyä. Sunnalaisuudessa antiikin perinne on jokseenkin hylätty ja filosofian harjoitus pitkälti tyrehtynyt, vaikka ei kuollut. Siitä ovat esimerkkejä islamin modernisointiin pyrkinyt osmani Abd al-Nabulusi (k. 1731) ja intialainen poliittinen filosofi Muhammad Iqbal (k. 1938).
Nousun taustalla käännösliike

Tieteen ja filosofian nousu abbasidivaltakunnassa alkoi kalifien suosimasta kreikkalaisen filosofisen kirjallisuuden kääntämisestä arabiaksi. Valtaosa kirjallisuudesta käännettiin aluksi syyriaksi, joka oli arabian seemiläinen sukulaiskieli.  Kääntäjät olivat tavallisesti nestoriolaisia tai jakobiittikristittyjä. Abbasidikalifi al-Mahdi (775–785) antoi vuonna 782 kääntää Aristoteleen logiikkaa ja dialektiikkaa käsittelevän teoksen Topiikka syyriasta arabiaksi. Sata vuotta myöhemmin se käännettiin suoraan kreikasta ja myöhemmin vielä uudelleen. Kirja sisälsi Aristoteleen opetuksia argumentaatiosta sellaisissa tilanteissa, joissa vastakkain oli kaksi erilaista näkemystä.
Runsaasti käännöstyötä tehtiin kalifi al-Mamunin (kalifi 813–833) ja hänen seuraajiensa hallintokausilla. Kalifihovissa käännöstyön johdossa oli Yaʻqūb ibn Isḥāq al-Kindī (n. 801–873). Ryhmän kääntämiin filosofeihin kuuluivat Platon, Aristoteles, Aleksanteri Afrodisiaslainen, Plotinos, Nikomakhos Gerasalainen, Aleksanteri Afrodisiaslainen, Proklos ja Johannes Filoponos. Suosittujen filosofien joukossa oli useita uusplatonilaisia ajattelijoita.
Nestoriolainen kristitty Hunayn ibn Ishaq (n. 809– 873) johti käännöstyötä, jossa kohteina olivat muun muassa Galenos ja Aristoteles. Islamilainen maailma ei silti omaksunut kaikkea antiikin kreikkalais-roomalaisesta sivistyksestä, vaan poimi siitä itselleen parhaiten sopivat osat. Järkiperäistä luonnon tutkimista korostaneen Platonin dialogeista ei ainuttakaan käännetty kokonaan arabiaksi, ja hänen ajatuksiinsa tutustuttiin  pääasiassa toissijaisista lähteistä. Uusplatonisella filosofialla oli sen sijaan suuri vaikutus, ja siihen tutustuttiin ennen muuta kahden kirjan pohjalta. Toinen oli Plotinokseen Enneadeihin perustuva parafraasi Aristoteleen filosofia, joka käännettiin 800-luvulla  ja toinen  Prokloksen Teologian alkeet -teokseen perustuva Fi Mahd al-Khayr, (latinaksi Liber de Causis). Molempia kirjoja arabit luulivat virheellisesti Aristoteleen kirjoittamiksi.
Islamilainen teologia kalam

Islamilainen papisto oli alkanut kehittyä jo ennen käännösliikkeen syntymistä. Uskonnolliset opit, joiden hiomiseen ja puolustamiseen myös filosofiaa tarvittiin, alkoivat ilmestyä kirjallisiin lähteisiin 700-luvun lopulla, jolloin šaria-lainsäädäntö alkoi muotoutua. Irakilainen imaami Abu Hanifa (k. 767) loi tällöin perustan hanafi-koulukunnalle, joka oli koulukunnista ensimmäinen ja nykyään laajin. Kehittyvä islamilainen teologia (kalam) jäi kristinuskoon verrattuna ohueksi, sillä islamissa pääpainon sai Jumalan laki (šaria), joka sisälsi myös määräykset oikeasta uskosta.
Islamilaiset oppineet joutuivat samantapaisten ongelmien äärelle kuin kristityt, kun pohdittiin Jumalan ominaisuuksia ja suhdetta luomakuntaan. Niihin kuuluivat kysymys siitä, miten vapaa tahto ja luonnonlait olivat mahdollisia, jos Jumala määräsi kaikesta. Tärkeä oli myös kysymys Koraanin luonteesta ja Muhammedin asemasta.  Islamilaisessa teologiassa kehittyi kolme sunnalaista koulukuntaa (madhhab). Ne olivat eri asia kuin islamilaisen lain koulukunnat. Ensimmäinen koulukunta, mu'taziliitit vakiintui 800 -luvulla ja kaksi seuraavaa, aš'ariitit ja maturidit 900-luvulla. Niistä aš'ariitit nousivat vallitsevaksi suuntaukseksi, ja kaksi muuta ovat nykyään vain marginaalisia suuntia.
Islamilainen teologia kalam > Mu'taziliitit (800-luku)

Islamilaisessa teologiassa syntyi 800-luvun alussa mu'taziliittien koulukunta, joka hyödynsi Aristoteleen kehittämiä filosofisia välineitä. Liikkeen kehtoja olivat Basra, Bagdad ja Samarra  ja varhainen edustaja basralainen Abu al-Hudhayl (k. 843). Suuntaus edusti islamilaista rationalismia, joka nojautui kolmeen periaatteeseen: Jumala on oikeudenmukainen ja täydellinen ykseys, ihmisen tahto on vapaa ja Koraani on luomisen tulosta. Järki teki ihmisistä itsenäisiä ja vapaita toimijoita, jotka pystyivät näkemään eron hyvän ja pahan välillä. Pahoista teoista olivat vastuussa ihmiset itse, sillä Jumala ei ollut ennalta määrännyt tapahtumia. Mu'taziliitit katsoivat, että moraaliset normit olivat yleispäteviä ja koskivat samalla tavalla kaikkia.  Koraani oli luomisen tulosta ja siksi luvallinen kohde järkiperäiselle tutkimukselle. He ajattelivat myös, että maailmassa vallitsivat syyn ja vaikutuksen lait, ja siksi luonnonilmiöitä voitiin tutkia järjen avulla.
"Jumalan sijaisena" kalifi al-Mamun yritti ohjata valtionuskonnon kehitystä mu'taziliittien suuntaan. Vuonna 827 kalifi antoi tukensa opille, että Koraani oli luomisen tulosta. Ajatus kohtasi kuitenkin vastarintaa kehkeytymässä olevan pappisluokan eli ulaman keskuudessa. Al-Mamun teki mu'taziliiteistä ainoan hyväksytyn koulukunnan vuonna 833 ja perusti lisäksi inkvisition (mihna) vainoamaan muita. Kalifin hyökkäys kohdistui etenkin kehittymässä olevaa sunnalaisuutta vastaan. Nawasin mukaan kalifi ei silti tavoitellut šiialaisen imaamin korkeaa asemaa, vaan pikemmin sunni-islamin mukaista asemaa imaamina, joka tulkitsee Jumalan lakia.
Inkvisitio ehti kuulustella satoja uskonoppineita, joista monet kuolivat vankiloissa ja kohosivat marttyyreiksi. Syntyi marttyyrikertomuksia, kuten tarina al-Wathikista, jonka irti leikattu pää jatkoi Koraanin lausumista, kunnes pää haudattiin.  Suurimpaan konfliktiin inkvisitio joutui kuuluisan lainoppineen Ahmad ibn Hanbalin (k. 855) kanssa, jonka mukaan on nimetty yksi sunni-islamin lakikoulukunnista. Hanbali pysyi väitteessä, että Koraania ei luotu vaan se oli ikuinen ja vastasi kaikkiin muihin kysymyksiin ”En tiedä”. Elämäkerran mukaan Hanbali heitettiin tyrmään yli kahdeksi vuodeksi ja ruoskittiin kuulusteluissa tajuttomaksi, mutta lopulta hänet vapautettiin.
Kiista kalifin ja ulaman välillä kesti viisitoista vuotta ja jatkui al-Mamunin seuraajien al-Mu'tasimin (833–842) ja al-Wathiqin  (842–847) hallitsijakausilla. Ulama voitti kiistan, kun al-Mutawakkil tuli valtaan vuonna 847, minkä jälkeen inkvisitio lakkautettiin vuosina 848–852. Kalifi oli tällöin menettänyt asemiaan turkkilaisille orjasotilailleen. Oikeus islamin ja sen lain tulkitsemiseen jäi papistolle, kun taas kalifille jäi oikean uskon puolustaminen ja suojelu. Kalifien tuen loppuessa mu'taziliittien vaikutusvalta hiipui, ja koulukunta menetti suosionsa lopullisesti 1100-luvulla. Jotkut sen opit jatkoivat silti elämäänsä nykyaikaan asti islamin eri suuntauksissa, etenkin šiialaisuudessa, eikä suuntausta ole koskaan leimattu harhaopiksi.
Islamilainen teologia kalam > Aš'ariitit

Mu'taziliitteja vastaan noussut islamilaisen papiston osa halusi torjua inhimillisen järjen uuden tiedon tuottamisessa ja nojautui pelkästään Jumalan ilmoituksen kautta saatuun tietoon. Aš'ariitit on saanut nimensä Abu al-Hasan Al-Aš'arista (k. 935). Imaami Ibn Hajar al-Haytami (909-974) määritteli sunnalaisuuden opiksi, joka seuraa joko imaami Abū al-Ḥasan al-Ašʿarīa tai  imaami Abu Mansur Maturidia. Maturidin koulukunta rajoittui Transoxianaan ja katosi mongolivalloituksen jälkeen. Tämän jälkeen ašarilaisuus on ollut standardi-islamia sunnalaisuuden piirissä.
Al-Aš'arin mukaan kaikkien tapahtumien ainoa syy on Jumalassa, ja kaikki kausaaliset tapahtumat maailmassa ovat näin ollen Jumalan välittömän tahdon ilmausta. Ašariittien ratkaisu kysymykseen vapaasta tahdosta oli, että Jumala luo ihmisten teot, mutta ihmiset "hankkivat" (kasb) omat tekonsa. Tämän takia heillä säilyy niistä edelleen vastuu, vaikka he eivät muuta voikaan tehdä. Mutaziliitteja vastaan kirjoittanut Ahmad ibn Hanbal (780–855) kirjoitti, että jos joku luulee, ettei tapettu ihminen kuollut Jumalan tahdosta, hän kuvittelee, että Jumala tahtoi jotain, mikä ei kuitenkaan tapahtunut. Tällainen oli selvää epäuskoa. Ketään ei tapeta ennenaikaisesti ilman, että Jumala sitä olisi tahtonut.
imaami al-Nawawin (1233–1277) mukaan usko kohtaloon tarkoittaa, että Jumala on määrännyt hyvän ja pahan jo ennen kaiken alkua, ja että kaikki on olemassa vain Jumalan tahdosta ja ennalta määräämänä. Tämä koskee myös asioiden välisiä oletettuja kausaaliyhteyksiä, joita ei todellisuudessa ole. Niinpä Jumala polttaa eikä tuli; Hän leikkaa eikä veitsi; Hän hukuttaa miehen eikä vesi.  Aš'ariittien käsitys tarkoittaa, että luonnonlakeja tai kausaliteettia ei ole, sillä asiat yhdistyvät toisiinsa vain Jumalan tahdon mukaisesti ja aina tapauskohtaisesti.
Falsafa

Sana filosofia (falsafa) viittaa islamilaisessa perinteessä islamille sinänsä vieraaseen antiikin filosofiaan, ennen kaikkea uusplatonismiin ja aristotelismiin. Filosofian harjoittamiselle ei islamilaisessa maailmassa muodostunut virallisia rakenteita, vaan sen harjoitus jäi yksityisasiaksi. Ilmeisesti ainoa islamilaisissa virkamieskouluissa eli madrasoissa laajasti harjoitettu ei-uskonnollinen tiede oli astronomia, jota tarvittiin rukousaikojen ja paaston sekä rukoussuunnan määrittämiseen.
Antiikin filosofiassa oli paljon sellaista, mikä ei sopinut yhteen islamin kanssa. Aristoteles oli pyrkinyt osoittamaan, että Jumala on yksi, mutta materia oli ikuista eikä Jumala ollut maailman luoja. Hän oli myös sitä mieltä, että Jumalan tiedot ovat ainoastaan maailmankaikkeuden yleisten lakien mukaisia, eikä Jumala voi tietää mitään yksittäisistä asioista. Myös sielun kuolemattomuus torjuttiin.kenen mukaan?  Antiikin rationalismi ei liioin sopinut aš'ariittien mukaiseen islamiin, joten järkiperäistä luonnon tutkimista korostaneen Platonin dialogeista ei yhtään käännetty kokonaan arabiaksi.