stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreivilä (kylä)

Kreivilän entinen koulu.
Kreivilä (ruots. Grevnäs) on kylä Myrskylän kunnan kaakkoisosassa, Myrskylästä Liljendaliin ja edelleen Loviisaan johtavan tien varrella, Lahti–Loviisa-rautatien länsipuolella. Se on maanmittauslaitoksen kiinteistörekisterissä Myrskylän kunnan seitsemäs maarekisterikylä 504 (Myrskylän kunta) - 407 (Kreivilä) kaikkiaan seitsemästä kylästä.
Kreivilän asutus on hajanaista, pääosin maatiloja, eikä varsinaista kyläkeskusta ole. Kylän keskikohtana voi pitää entisen Kreivilän kansakoulun rakennusta. Kreivilän entisen kansakoulun rakennus on nykyään kolmannella Myrskylän kunnan jälkeisellä yksityishenkilöllä yksityisessä käytössä.
Kreivilän kansakoulu perustettiin varsinaisesti 1907  eri vaiheiden jälkeen. Se oli suomenkielinen.
Kreivilässä on ollut kaksi meijeriä: Grevnäs mejeri, Kreivilän meijeri, ja Grevnäs-Mickelspiltom Andelsmejeri, Kreivilän-Mickelspiltomin Osuusmeijeri.  Kreivilässä on yksi Myrskylän yhdeksästä maidontuotantotilasta, joka on Kreivilän ainut. Se on nimeltään Grevnäs (Kreivilä). Kaikkein eteläisimmistä Myrskylän kylistä toinen maidontuotantotila on Jaakkolassa. Sen nimi on Braskas.
Paikasta johtaa tie myös Jaakkolan kylään ja edelleen Myrskylä–Porvoo-tielle. Kreivilässä ei ole palveluita, esimerkiksi kauppaa tai postia, vaan lähimmät sijaitsevat tietä etelään päin mentäessä Loviisan Liljendalin puolella. Kylään ei myöskään ole joukkoliikenneyhteyttä. Osuuspankki ja posti ovat olleet aikaisemmin entisen Liljendalin kunnan Mickelspiltumin puolella kunnanrajan kulkiessa jokea pitkin sillan eteläpuolella.
Kreivilä on pinnanmuodoiltaan peltoja, metsiä ja joitakin mäkiä. Lapinjärven Porlammin kylästä Kreivilän reunan kautta Liljendalin Sävträskiin virtaa Koskenkylänjoki eli Pernajanjoki, joka on tällä kohtaa noin puolen kilometrin matkan Myrskylän ja Lapinjärven rajajokena ja siitä eteenpäin Myrskylän ja Liljendalin rajajokena. Siihen yhdistyy myös Myrskylän Kirkkojärven ja Sulkavanjärven laskujoki Myrskylänjoki (eri kylien kohdilla myös nimillä Hyövinkylänjoki ja Jaakkolanjoki).
Kylmäkoski (yritys)

Oy Kylmäkoski Ab oli suomalainen Kylmäkoskella vuosina 1916−1967 toiminut huonekaluja, valmispuutaloja ja muita puusepäntuotteita valmistanut yritys. Yhtiön perusti ja omisti tohtori Friedrich Schuffert (myöhemmin Sumari, 1888−1961). Hän omisti puoliksi myös Auran asemalla toimineen vuonna 1917 perustetun Tekovilla ja Tilke Osakeyhtiön, joka valmisti shoddyksi kutsuttua tekovillaa ja tilkkeitä jätevillasta sekä tavallisia ja tervattuja tilkkeitä hirsirakentamiseen.
Yhtiön tytäryhtiöitä olivat Hillosensalmen Saha Oy, Kylmäkosken Taimisto Oy, Kälviän Puutavara Oy, Kurun Parkkuussa 1950-luvun alkuun saakka toiminut Leppälahden Saha Oy, Asikkalassa vuoteen 1955 saakka toiminut Salonsaaren Saha Oy, Oy Kylmäkosken valmistamia huonekaluja Helsingissä myynyt Kalusto-Oy Sekta, Suomen Liesitehdas Oy, Taloteollisuus Oy ja Ullavan Saha Oy. Oy Kylmäkoski Ab fuusioitiin vuonna 1967 Otto Wuorio Oy:hyn ja tämä yritys fuusioitiin oston jälkeen Perusyhtymä Oy:hyn vuonna 1985. Yhtiön Kylmäkosken tehdas toimi vuoteen 1983 saakka.
Aiheesta muualla

Oy Kylmäkoski Ab, Kylmäkoski-Seura ry:n sivut
Hanna Sumarin blogi 21.08.2019 : Matka juurilleni – Kylmäkoski ja Sumarintie
Oy Kylmäkosken pienpainatteita Kansalliskirjastossa
Kylmäkoski-huonekalujen mainos, Suomen Kuvalehti, 17.11.1934, nro 47, s. 37, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Oy Kylmäkosken lehti-ilmoitus, Helsingin Sanomat, 27.09.1936, nro 261, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kylmäkosken huonekalustojen mainos, Suomen Kuvalehti, 16.10.1937, nro 42, s. 39, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kushal Konwar Sarma

Kushal Konwar Sarma (assamiksi কুশল কোঁৱৰ শৰ্মা, Kuxôl Koṃwar Xôrma; s. 1. maaliskuuta 1961 Assam) on intialainen eläinlääkäri, joka tunnetaan työstään norsujen parissa. Hän on vuoteen 2020 mennessä hoitanut ja kesyttänyt noin 10 000 norsua 15 vuoden aikana. Intian valtio myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 2020.
Sarman kiinnostus norsuja kohtaan on peräisin hänen lapsuudestaan. Hän tunsi lapsena Lakshmi-nimisen norsun, joka haavoittui metsätöissä Sarman ollessa kahdeksanvuotias. Norsu kuoli haavan aiheuttamaan infektioon, koska se ei saanut hoitoa eläinlääkäriltä. Sarman mukaan kyseinen muisto ajoi hänet ryhtymään eläinlääkäriksi, jollaiseksi hän valmistui vuonna 1983 ja suoritti maisterintutkinnon kolme vuotta myöhemmin. Vuonna 1994 hän suoritti tohtorin oppiarvon (PhD) eläinlääketieteellisestä kirurgiasta erikoistuen norsujen anestesiaan. Osana norsujen suojelutyötään hän on edistänyt käyttämättömän maan metsittämistä, tehnyt yhteistyötä sähkötöistä ja rautateistä vastaavien päättäjien kanssa vähentääkseen norsujen riskiä kuolla huonosti asetettuihin sähköjohtoihin tai junaturmiin. Vuonna 1997 Intian eläinlääketieteellinen yhdistys myönsi hänelle Dr. S. J. Anjelon kultamitalin. Assamin pääministeri palkitsi hänet vuonna 2012 harhailevien sarvikuonojen pelastamisesta pois ihmisten keskuudesta. Pohjois-Carolinan osavaltionyliopisto antoi hänelle tunnustusta aasiannorsujen suojelemisesta vuonna 2014. Neljä vuotta myöhemmin hänet palkitsi myös Assamin kuvernööri Jagdish Mukhi, joka palkitsemisen yhteydessä kutsui häntä Aasian norsumieheksi. Tieteellisellä urallaan Sarma on kirjoittanut yli 150 tutkimusta ja kirjoittanut kuusi kirjaa.
Sarmalla on tytär, joka on kouluttautunut eläinlääkäriksi ja auttanut häntä hänen työssään.
Memory Stick

Adapteri (yllä) ja Memory Stick Pro Duo 256MB (alla).
Memory Stick on Sonyn muistikorttityyppi, joka julkaistiin vuonna 1998. Tätä nimitystä käytetään myös koko Memory Stick -muistikorttituoteperheestä. Tähän perheeseen kuuluu muun muassa Memory Stick Pro -muistikortit, joissa on suurempi kapasiteetti ja tiedonsiirtonopeus, ja pienikokoisemmat Memory Stick Duo -muistikortit.
Tyypillisesti Memory Stick -muistikortteja käytetään Sonyn kannettavien elektroniikkalaitteiden tallennusvälineenä. Esimerkiksi digitaalisissa videokameroissa näitä muistikortteja käytetään valokuvien tallentamiseen ja PlayStation Portablessa videokuvan, musiikin ja pelien tallennusvälineenä. Sonyn lisäksi muistikortteja valmistavat lisenssillä nykyään myös SanDisk ja Lexar.
Vuodesta 2004 Sony on sisällyttänyt Memory Stick -muistikortteihinsa MagicGate-piirin, joka on tarkoitettu kortille mahdollisesti tallennettavan suojatun materiaalin kopioinnin kontrolloimiseen.
Tuoteperhe

Memory Stick (Memory Stick Standard)
Memory Stick PRO
Memory Stick Duo
Memory Stick PRO Duo
Memory Stick Micro (M2)
PSP:n Memory Stick
Tiedot > Siirtonopeudet

Perus (Standard)
Suurin kirjoitusnopeus: 14,4 Mbit/s (1,8 MB/s)
Suurin lukunopeus: 19,6 Mbit/s (2,5 MB/s)
PRO
Normaali siirtonopeus (sarjamuodossa): 20 Mbit/s
Teoreettinen maksiminopeus (rinnakkaismuodossa): 160 Mbit/s (20 MB/s)
Kirjoitusnopeus vähintään: 15 Mbit/s
PRO High Speed
Suurin luku-/kirjoitusnopeus: 80 Mbit/s
Tiedot > Mitat

Perus (Standard)
50,0 mm (L) x 21,5 mm (K) x 2,8 mm (S)
Duo
31,0 mm (L) x 20,0 mm (K) x 1,6 mm (S)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Memory Stick Wikimedia Commonsissa
Memory Stick (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Muistikorttien standardeja
CompactFlash
JEIDA
Memory Stick
MultiMediaCard (MMC)
PC card
SmartMedia
Secure Digital (SD)
SxS
XD-Picture Card
Kylmälaboratorio

Kylmälaboratorio on Teknillisessä korkeakoulussa toimiva itsenäinen tutkimuslaboratorio, jossa tutkimuksen pääkohteet ovat matalien lämpötilojen fysiikka, nanoelektroniikka ja aivotutkimus. [lähde? ]
Se on yksi maailman harvoista huipputason kylmäntutkimuslaitoksista.
Kylmälaboratorion perusti vuonna 1965 professori Olli Lounasmaa. Lounasmaan johdolla Kylmälaboratoriosta kehittyi huippuyksikkö kylmäfysiikan ja neuromagneettisen aivotutkimuksen aloilla. Yksikkö saavutti käänteentekeviä tuloksia, joiden sivutuotteina syntyi kylmyyden maailmanennätyksiä, jotka tekivät yksiköstä maailmankuulun.
Keväällä 1970 Otaniemessä valmistui ensimmäinen matalien lämpötilojen tutkimukseen tarkoitettu kryostaatti. Se pystyi ensimmäisenä maailmassa jäähdyttämään koekappaleet alle yhden millikelvinin lämpötiloihin. Kylmälaboratorion läpimurroista sai myöhemmin alkunsa Bluefors-yhtiö.
Lounasmaa johti laboratoriota kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1995.
Tällöin uudeksi johtajaksi nousi professori Mikko Paalanen. Hänen siirryttyään eläkkeelle seuraajaksi tuli professori Pertti Hakonen. [lähde? ]
Laboratorion saavutuksia ovat mm. matalien lämpötilojen pitkään voimassa ollut maailmanennätys, 100 pikokelviniä, ja tarkan aivojen magneettikuvausteknologian magnetoenkefalografian eli MEGin keksiminen ja rakentaminen[lähde? ].
Aiheesta muualla

Kylmälaboratorio
Low Temperature Laboratory (englanniksi) (aalto.fi)
Low Temperature Research (LTQ) at Aalto University  (englanniksi) (youtube.com)
Krejansberget

Läntinen hiidenkiuas ja kyltti.
Itäinen hiidenkiuas.
Krejansberget on Siuntiossa, Uudellamaalla sijaitseva kukkula. Kukkula on yksi Siuntion kirkonkylän korkeimpia kohtia; se kohoaa yli 70 metrin korkeuteen merenpinnasta. Krejansberget on tunnettu sen huipulla sijaitsevista pronssikautisista hautaröykkiöistä. Hautaröykkiöt ovat Museoviraston lailla suojelemia muinaisjäännöksiä. Krejansberget on myös yksi Siuntion kunnan alueella sijaitsevasta yhteensä 14 valtakunnallisesti arvokkaasta kallioalueesta.
Siuntion kotiseutumuseolta lähtee kultuuri- ja luontopolku Krejansbergetin huipulle.
Aiheesta muualla

Krejansberget Museovirato
Mira Nair

| Mira Nair |
| --- | --- |
 Nair joulukuussa 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1957 (ikä 66) Bhubaneshwar, Orissa, Intia
Puoliso:  Mahmood Mamdani (1988–)
Ohjaaja
Aktiivisena:  1986–
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Mira Nair (s. 15. lokakuuta 1957) on intialainen elokuvaohjaaja. Hänelle myönnettiin vuonna 2001 Venetsian elokuvajuhlien Kultainen leijona. Hän on lisäksi ollut ehdolla kahdesti sekä Baftan että César-palkinnon saajaksi.
Nair nousi kuuluisuuteen vuonna 1988 elokuvallaan Salaam Bombay!, joka sai Cannesissa Kultaisen kameran ja yleisöpalkinnon. Hän on opiskellut New Delhissä sosiologiaa ja teatteria ja Harvardissa sosiologiaa. Hänen ensimmäinen elokuvansa Jama Masjid Street Journal liittyi hänen omaan pro gradu -projektiinsa.
Nair oli Cannesin elokuvajuhlien tuomariston jäsen vuonna 1990 ja Berliinin elokuvajuhlien tuomariston päällikkö vuonna 2002.
Elokuvia

Jama Street Masjid Journal (1979)
So Far from India (1982)
India Cabaret (1985)
Children of a Desired Sex (1987)
Salaam Bombay! (1988)
Mississippi Masala (1991)
Perezin perhe (1995)
Kama Sutra: A Tale of Love (1996)
My Own Country (1998)
Monsuunihäät (2001)
Hysterical Blindness (2002)
11.9.2001 (2002)
Turhuuden turuilla (2004)
The Namesake – kaima (2006)
Amelia (2009)
Aiheesta muualla

Mira Nair Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kushabhau Thakre

| Kushabhau Thakre |
| --- | --- |

Intian kansanpuolueen puheenjohtaja
 1998–2000  
Edeltäjä:  Lal Krishna Advani
Seuraaja:  Bangaru Laxman
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. elokuuta 1922 Dhar, Brittiläinen Intia
Kuollut: 28. joulukuuta 2003 (81 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Intian kansanpuolue
Muut puolueet:  Janata Bharatiya Jana Sangh
Kushabhau Thakre (15. elokuuta 1922 – 28. joulukuuta 2003) oli intialainen poliitikko, joka toimi Intian kansanpuolueen (BJP) puheenjohtajana vuosina 1998–2000. Hän osallistui hindunationalistisen vapaaehtoisjärjestö Rashtriya Swayamsevak Sanghin toimintaan vuodesta 1942 ja oli mukana perustamassa Bharatiya Jana Sangh -puoluetta.
Thakre osallistui Bharatiya Jana Sanghin toiminnan organisoimiseen Madhya Pradeshin osavaltiossa toimimalla järjestösihteerinä vuodesta 1956, jolloin Madhya Pradeshin paikallisosasto perustettiin. Vuonna 1967 hän sai vastuulleen puoluetoiminnan organisoimisen Orissassa ja Gujaratissa. Hänet ylennettiin koko puolueen sihteeriksi 1974. Vuonna 1977 oli Janatan Madhya Pradeshin paikallisosaston puheenjohtaja. Tuolloin hän myös joutui vankilaan Indira Gandhin julistaman poikkeustilan vuoksi. Vapauduttuaan hänet äänestettiin Lok Sabhaan 1979. Hän toimi Intian kansanpuolueessa erinäisissä johtotehtävissä sen perustamisesta alkaen 1980. Tullessaan valituksi puolueensa puheenjohtajaksi Thakre oli puolueensa ulkopuolella melko tuntematon. Poliittisten analyytikoiden mukaan hänen valintansa oli merkki Lal Krishna Advanin johtoasemasta puolueen sisällä. Puheenjohtajakautensa päätyttyä hän ei asettunut ehdolle toiselle kaudelle johtuen heikentyneestä terveydentilastaan.
Kreikan maastopalot 2021

| Kreikan maastopalot 2021 |
| --- | --- |
 Palojen aiheuttamaa savua satelliittikuvassa 8. elokuuta 2021.
Päivämäärä:  elokuu 2021
Tapahtumapaikka:  Attika, Euboia, Peloponnesos ja muu Kreikka
Omaisuusvahinko:  yli 126 404 hehtaaria
Kreikan maastopalot 2021 vaivasivat Kreikkaa pääosin elokuussa 2021 ennätyksellisen helleaallon jälkeen. Palot riehuivat erityisesti Attikan alueella, Euboian eli Évian saarella ja Peloponnesoksen niemimaalla.
Palot tuhosivat Attikan aluetta Ateenan lähellä erityisesti 27. heinäkuuta – 4. elokuuta. Peloponnesoksella paloi muun muassa antiikin Olympian lähistöä 5. elokuuta 2021. Euboian saarella palot syttyivät 3. elokuuta ja raivosivat vielä 8.–11. elokuuta. Paloissa tuhoutui suuria alueita saaren pohjoisosasta erityisesti Istiaía-Aidipsóksen seudulla. 2 000 ihmistä evakuoitiin saaren rannikolta laivoilla. Pahimmat palot helpottivat sateiden ja sään viilenemisen ansiosta 13. elokuuta mennessä. ​Vílian seutua Länsi-Attikassa paloi 18. elokuuta. Elokuun lopulla uusia paloja syttyi vielä muun muassa Víliassa sekä Marmárin seudulla Euboialla.
20. elokuuta mennessä paloissa oli tuhoutunut ainakin 126 404 hehtaaria maata. Kreikka sai apua palojen sammuttamiseen yli 20 muulta maalta. Apua antoivat muun muassa Espanja, Israel, Kroatia, Kypros, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Sveitsi, Ukraina ja Yhdysvallat.
Maastopalot ovat Kreikassa jokakesäinen ongelma. Kesällä 2021 paloihin vaikutti muun muassa maan uusi lämpöennätys, 46,3 °C, joka mitattiin 3. elokuuta. Voimakkaiden palojen lisääntymisen yhtenä syynä pidetään ilmastonmuutosta, joka voimistaa sään ääri-ilmiöitä. Samaan aikaan suuria maastopaloja oli myös muun muassa Turkissa ja Italiassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan maastopalot 2021 Wikimedia Commonsissa
Kuoroherttu

| Kuoroherttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Hertut Cisticola
Laji::  chubbi
Kaksiosainen nimi
 Cisticola chubbi  Sharpe, 1892 
Katso myös
   Kuoroherttu Wikispeciesissä   Kuoroherttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuoroherttu (Cisticola chubbi) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kuoroherttua tavataan Burundissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Ruandassa, Tansaniassa ja Ugandassa. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kuvaskankaan lasitehdas

Kuvaskankaan lasitehdas toimi Merikarvialla vuosina 1860–1884. Tehdas valmisti ikkunalasia, pulloja sekä yksinkertaista talouslasia (viilivateja, lasipurkkeja, oluttuoppeja ym.).
Kuvaskankaan tehdas lopetti toimintansa kannattamattomana vuonna 1884 pääomien ja investointien puutteeseen. Tehtaan vaikeudet olivat alkaneet jo 1860-luvun katovuosina. Merikarvialla toimi samaan aikaan myös Harjun lasitehdas joka lopetti toimintansa jo 1874.
Koddejavri

| Koddejavri |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Enontekiö
Koordinaatit:  69°10′20″N, 21°05′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö (67)
Järvinumero:  67.740.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  986,7 m 
Rantaviiva:  6,665 km 
Pinta-ala:  0,77 km² 
 fiKoddejavri 
Koddejavri (pohjoissaameksi Goddejávri) on saareton ylänköjärvi Enontekiön pohjoisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 77 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 354 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tromssasta 98 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede

Koddejavri on pitkänkapea. Sen pituus kaakosta luoteeseen on 2,9 kilometriä. Maasto kohoaa järven etelärannalla jyrkemmin kuin pohjoisrannalla. Järviwikin mukaan Koddejavri on Suomen korkeimmalla sijaitseva järvi. Sen lähistöllä on useita nimettömiä järviä ja lampia, joista monet sijaitsevat yli kilometrin korkeudella merenpinnasta.
Koddejavrin tulo- ja lasku-uomilla ei ole karttanimiä.
Koddejavri (67.740.1.024) kuuluu Porojärven alueeseen (67.74), joka on toisen jakovaiheen vesistö Tornionjoen vesistössä (67). Ensimmäinen jakovaihe on Lätäsenon valuma-alue (67.7). Koddejavri on seitsemänneksi laajin Porojärven alueen 86:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Kolme laajinta ovat Pitsusjärvi, Porojärvi ja Venejärvi.
Kodi Smit-McPhee

| Kodi Smit-McPhee |
| --- | --- |
 Kodi Smit-McPhee Anaheimin WonderCon-tapahtumassa vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1996 (ikä 28) Adelaide, Etelä-Australia, Australia
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005–
Merkittävät roolit:   Tie  Apinoiden planeetan vallankumous  X-Men: Apocalypse  The Power of the Dog 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Kodi Smit-McPhee (s. 13. kesäkuuta 1996 Adelaide, Australia) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa Tie (2009), Ystävät hämärän jälkeen (2010), X-Men: Apocalypse (2016), X-Men: Dark Phoenix (2019) sekä The Power of the Dog (2021), josta hän sai parhaan miessivuosan Golden Globen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kodi Smit-McPhee Wikimedia Commonsissa
Kodi Smit-McPhee Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kodi Smit-McPhee Elonetissä.
Kodi Smit-McPhee Allmoviessa (englanniksi)
Kuningas Artturin ritarit

| Kuningas Artturin ritarit |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mauri Kunnas
Kuvittaja:  Mauri Kunnas
Kansitaiteilija:  Mauri Kunnas
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1997
Sivumäärä:  70
ISBN:  9789511149743
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuningas Artturin ritarit on Mauri Kunnaksen kuvakirjaversio brittiläisestä Kuningas Arthur -tarusta. Kunnaksen kirjassa ihmisten tilalla seikkailevat kissat ja tarua on muutenkin sovitettu esimerkiksi Graalin maljan kohdalta lapsille sopivammaksi.
Kushiron suomaan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Hokkaidō, Japani
Pinta-ala:  268,61 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  釧路湿原国立公園
Tyyppi:  Japanin kansallispuisto, luonnonmuistomerkki, wildlife refuge (käännä suomeksi) 
Perustettu:  31. heinäkuuta 1987
Luokitus:  Ramsar-alue 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kushiron suomaan kansallispuisto (jap. 釧路湿原国立公園, Kushiro shitsugen kokuritsu kōen) on Hokkaidōn itäosissa, Japanissa sijaitseva, 31. heinäkuuta 1987 perustettu kansallispuisto.
Kansallispuistoon kuuluvat Japanin suurin, Kushiron suo sekä Shirarutoron ja Takkobun suot, Toro-järvi ja näitä ympäröivät kukkulat. Siellä on laaja ruokotasanko (Phragmites australis), jota rikkovat leppämetsät (Alnus japonica). Kansallispuiston tasainen topografia on ainutlaatuinen Japanin kansallispuistoissa.
Suoalueella elää monia harvinaisia eläinlajeja, kuten japaninkurkia, salamantereita (mm. siperiansalamantereita) ja sudenkorentoja. Kansallispuiston keskiosa oli Japanin ensimmäinen Ramsar-alue.
Aiheesta muualla

Kushiron suomaan kansallispuisto Japanin ympäristöministeriön sivuilla (japaniksi)
Lake Orion

| Lake Orion |
| --- | --- |
 Lake Orionin keskusta

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Oakland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3.37 km²
 – Josta vettä:  1.32 km² 
Korkeus:  300 m
Väkiluku (2010):  2 973
 – Väestötiheys:  880 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-4)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lake Orion on kylä Oaklandin piirikunnassa, Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kylän väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 2 973.
Kushiron lentoasema

Kushiron lentoasema on Kushiron kaupungissa, Hokkaidōn saarella sijaitseva lentoasema. Lentoasemalta lennetään Japanin sisäisiä lentoja sekä lentoja Etelä-Koreaan, Hongkongiin ja Taiwaniin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lentoaseman kotisivut (japaniksi)
Kronprinzenpalais

Kronprinzenpalais vuonna 2023.
Kronprinzenpalais (”Kruununprinssinpalatsi”) on Berliinin keskustassa Unter den Linden -puistokadun varrella sijaitseva rakennus. Se sijaitsee osoitteessa Unter den Linden 3, vastapäätä Zeughausia.
Palatsi rakennettiin alkujaan vuosina 1663–1669 kamarisihteeri Martizin asunnoksi. Vuosina 1706–1732 se toimi Berliinin kuvernöörin virka-asuntona. Vuonna 1732 rakennus muutettiin kruununprinssi Fredrikin ja hänen vaimonsa asunnoksi, ja se toimi sen jälkeen kulloisenkin Preussin kruununprinssin asuntona pääkaupungissa. Kuningas Fredrik Vilhelm III asui siellä myös koko hallitsijakautensa, ja tuona aikana rakennus tunnettiin kuninkaallisena palatsina (Königliches Palais). Lisää suuria muutoksia toteutettiin vuosina 1856–1857 Heinrich Strackin suunnitelmien pohjalta. Rakennus palveli kruununprinssin asuntona aina monarkian lakkauttamiseen vuonna 1918 saakka. Seuraavana vuonna se luovutettiin Berliinin kansallisgallerian käyttöön ja sinne sijoitettiin kansallisgallerian modernin taiteen osasto.
Alkuperäinen rakennus tuhoutui toisessa maailmansodassa. Se jälleenrakennettiin vuosina 1968–1970. Sisätiloista tehtiin modernit. Rakennus toimi sen jälkeen Itä-Saksan valtion vierastalona. Saksojen yhdistymissopimus allekirjoitettiin tässä rakennuksessa vuonna 1990. Nykyään Kronprinzenpalaisissa järjestetään näyttelyitä ja teatteriesityksiä.
Vuosina 1810–1811 rakennettu kulkusilta yhdistää Kronprinzenpalaisin vieraiseen Prinzessinenpalaisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kronprinzenpalais Wikimedia Commonsissa
Lappeenranta (täsmennyssivu)

Lappeenranta voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Lappeenranta, Suomen kaupunki ja Etelä-Karjalan maakuntakeskus
1504 Lappeenranta, asteroidi eli pikkuplaneetta
Lappeenranta, Lappeenrannassa vuosina 1906–1917 ilmestynyt sanomalehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lappeenranta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylkiasento

Potilas kylkiasennossa.
Kääntäminen käy helpommin, jos auttajia on useampia.
Kylkiasento, myös NATO-asento, on ensiavussa käytetty asento tajuttomalle potilaalle. Sen tehtävä on pitää potilas vakaassa asennossa ja hengitystiet avoimina. Selällään makaavan kieli voi tukkia hengitystiet.
Kylkiasentoon asettaminen

Kylkiasennosta on useita muunnelmia, mutta potilas voidaan laittaa kylkiasentoon esimerkiksi näin:
(1)
Laita potilas makaamaan selälleen.
Aseta potilaan vasen käsi potilaan rinnalle ja nosta potilaan vasen polvi koukkuun.
Käännä potilas kyljelleen niin, että vasen polvi tulee potilaan yli ja pää lepää vasenta kättä vasten.
Tarkista, että hengitystiet ovat avoinna ja että asento näyttää mukavalta.
(2)
Laita potilas makaamaan selälleen.
Kierrä potilaan vasemmalle puolelle, älä harppaa! (Tämä voi tuntua erittäin epämukavalta potilasta kohtaan!)
Laita vasen käsi vilkutusasentoon. (90 asteen kulmaan!)
Laita oikea käsi potilaan rinnalle.
Nosta oikea polvi koukkuun.
Laita potilas tämän jälkeen vasemmalle kyljelle ja tarkista hengitystiet.
Lappeenrannan yhteiskoulu

Lappeenrannan yhteiskoulu voi viitata seuraaviin lappeenrantalaisiin oppilaitoksiin:
Lappeenrannan (suomalainen) yhteiskoulu (1899–1928), Lappeenrannan Lyseon lukion edeltäjä
Lappeenrannan yhteiskoulu (1930–1939), Kimpisen lukion edeltäjä
Lappeenrannan yhteiskoulu (1966–1975), Armilan lukion edeltäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lappeenrannan yhteiskoulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.