stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hutier-taktiikka

Kenraali Oskar von Hutier
Hutier-taktiikka oli ensimmäisen maailmansodan lopulla Saksan käyttöönottama taktiikka, jossa lyhyen, kohdistetun tulivalmistelun jälkeen kevyet jalkaväen rynnäkköryhmät hyökkäsivät tulituksen suojassa vihollisen rintaman heikoiksi tiedettyihin kohtiin. Tämän jälkeen seuraava hyökkäysaalto kuljetti raskaampaa aseistusta, jolla voitiin hyökätä vaikeampiin kohteisiin. Lopulta tavallinen jalkaväki kukisti viimeiset vastarintapesäkkeet. Hutier-taistelutaktiikkaa kehittivät kenraali Oskar von Hutier ja eversti Georg Bruchmüller.
Miksi rintamahyökkäys ei toiminut?

Ensimmäisessä maailmansodassa hyökkäys yleensä alkoi jättiläismäisellä, pitkään kestävällä tykistön tulivalmistelulla, jonka jälkeen kohti vihollisen linjaa hyökättiin ennalta laaditun aikataulun mukaan monena jalkaväen aaltona. Tämä taktiikka toimi huonosti ja hyökkäävä jalkaväki menetti siinä runsaasti miehiään. Tyypillinen ympärysvaltojen puolustusrintama länsirintamalla käsitti ulkovyöhykkeen, jossa oli vain tarkka-ampujia, partioita ja konekivääripesäkkeitä. Taempana oli varsinainen rintama jossa käytiin ankarin taistelu, ja sen takana tukivyöhyke.
Rynnäkköjoukot heikkoihin kohtiin

Vuoteen 1917 mennessä oli sodan molemmille osapuolille selvinnyt, että taisteluja ei voiteta entisellä taktiikalla: tykistön tulivalmistelu antoi viholliselle varoituksen hyökkäyksestä, eikä niillä saatu aikaan suurtakaan tuhoa. Alettiin pohtia yllätykseen ja liikkuvuuteen perustuvaa taktiikkaa. Hutier-taktiikassa pienet kevyesti aseistetut jalkaväen erikoisyksiköt, rynnäkköjoukot (Sturmgruppen ’rynnäkköryhmät’) iskivät lyhyen mutta tehokkaan tulivalmistelun jälkeen vastustajan heikkoihin kohtiin. Saksalaiset totesivat, että heikkoja kohtia olivat esimerkiksi eri ympärysvaltojen väliset saumakohdat. Vihollisen vahvat asemat oli parempi väistää kuin juuttua niihin. Myös tykistön oli seurattava hyökkäyksen mukana. Tulivalmistelua kutsuttiin nimellä Feuerwalze ’tulivyöry’.
Taktiikka otettiin käyttöön Saksan kevätoffensiivissa, ja se toimikin alussa hyvin, esimerkiksi maaliskuussa Arrasin taistelussa. Jo operaation aikana huomattiin taktiikan ongelmat: joukkojen väsymys ja tykistön puute. Saksalaiset etenivät viikossa 50 kilometriä, mutta joukot väsyivät, rynnäkköryhmät kärsivät raskaita tappioita, eikä tykistö pysynyt hyökkäyksen perässä. Sen sijaan britit ja ranskalaiset toivat tykistöä ja reservejä hyökkäyksen torjumiseksi länsirintaman muilta sektoreilta. Saksalaiset joutuivat torjumaan vastahyökkäykset ainoastaan jalkaväen aseilla. Tämän vuoksi hyökkäys pysähtyi.
Saksalaisten myöhemmätkin hyökkäykset kohtasivat saman lopputuloksen. Hutier-taktiikalla ei saavutettu siihen asetettuja toiveita.
Aiheesta muualla

Dr. Laszlo M. Alfoldi: The Hutier Legend (Arkistoitu – Internet Archive)
Hugo Bukkazoom!

| Hugo: Bukkazoom! |
| --- | --- |

Kehittäjä:  ITE Media
Julkaisija:  ITE Media
Pelisarja:  Hugo
Julkaistu:  2003
Lajityyppi:  ajopeli
Alusta:  PlayStation 2, PC, Game Boy Advance
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Hugo: Bukkazoom! on ITE Median kehittämä ja julkaisema ajopeli. Peli on julkaistu PlayStation 2:lle, PC:lle ja Game Boy Advancelle vuonna 2003.
Pelin juoni

Toisin kuin muissa Hugo-peleissä, tässä pelissä ei ole varsinaista juonta. Pelissä voi pelata joko minipeleinä erilaisia kilpailuja tai pääpelinä mestaruuskisaa. Mestaruuskisassa valitaan yksi hahmo, jolla pelataan koko mestaruuskisan ajan, mutta vastustajia, niiden määrää tai kilpailupaikkaa ei voi mestaruuskisassa valita.
Aseet ja voimat

Pelissä on erilaisia aseita, joita voi myös yhdistellä. Niitä ovat muun muassa raketti, suoja, nopeus, piikkisuoja, pommit, tuplanopeus ja savuraketti. Kaikkien muiden paitsi nopeuksien ja suojan tarkoitus on ampua tai vahingoittaa vihollista, sillä piikkisuoja, sekä suojaa, että vahingoittaa. Vihollisen yrittäessä töniä piikkisuojan ollessa käytössä, vihollinen lennähtää pois osuessaan.
Hahmot

Pelissä on sekä Hugon ystäviä, että vihollisia. Kuitenkaan pelissä ei sen kummemmin ajatella kenen puolella on. Esimerkiksi Hugoliina-äiti voi ampua raketilla Rat - poikaansa ja naurahtaa vain: "Anteeksi. Se taisi olla tämä nappula tässä." Pelin yhdeksän pelattavaa hahmoa ovat: Hugo, Hugon vaimo Hugoliina, heidän lapset Rit, Rat ja Rut, paha Skylla-noita, tämän apuri Don Kroko, Hugon tukaaniystävä Fernando ja Hugon puhekyvytön apinaystävä Jean Paul (muissa Hugo-peleissä Janne). Näistä Jean Paul ei ole koskaan aiemmin esiintynyt PlayStation-peleissä. Hugo, Rit, Rut, Hugoliina, Fernando ja Jean Paul ovat valmiiksi pelattavia hahmoja, mutta saadakseen Skyllan, Ratin ja Don Krokon pelattaviksi hahmoiksi, on saavutettava voittoja tietyissä mestaruuskisa-pelitilan kisoissa.
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jarkko Tamminen  | … |  Hugo, Rat    |
|  Tiia Louste  | … |  Hugoliina, Skylla   |
|  Puntti Valtonen  | … |  Fernando, Don Kroko   |
Aiheesta muualla

Hugo: Bukkazoom! MobyGamesissa (englanniksi)
Bukkazoom.com
Hugo
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Klassikkopelit: PC: Hugo Classic • Hugo Viidakkoseikkailu • Hugo Talvipelit PlayStation: Hugo • Hugo 2
Opetuspelit: Hugo Taikatammi • Hugo Taikamatka • Hugo Taikajuoma • Hugo Taikavuoristorata • Hugo ja meren eläimet • Hugo ja savannin sankarit • Hugo ja luonnonvoimat • Hugo avaruudessa
2000–2005: Hugo ja kadonneet jalokivet • Hugo: Musta timanttikuume • Hugo sammakkojahdissa • Hugo: Ilkeä peili • Hugo Bukkazoom! • Hugo Palloralli • Hugo Runamukka • Hugo: CannonCruise • Hugo Penguin Battle
Agent Hugo: Agent Hugo • Agent Hugo: RoboRumble • Agent Hugo: Lemoon Twist • Agent Hugo: Hula Holiday
2009-2010: Hugo: Peikkometsän taika • Hugo: Tornin arvoitus • Hugo: Ensimmäiset merkit
Mobiilipelit: Hugo Retro Mania • Hugo Troll Race • Hugo Troll Wars • Hugo World • Ronaldo & Hugo: Superstar Skaters • Hugo Troll Race 2
IPhone 3GS

| iPhone 3GS |
| --- | --- |

 iPhone 3GS
Valmistaja:  Apple
Julkaistu:  17. kesäkuuta 2009 Yhdysvallat
Edeltäjä:  iPhone 3G
Seuraaja:  iPhone 4
Muut versiot:  iPhone 3G
Käyttöverkot:  UMTS/HSDPA/HSUPA: (850, 1900, 2100 MHz) GSM/EDGE: (850, 900, 1800, 1900 MHz)
Mitat:  115,5 × 62,1 × 12,6 mm
Paino:  135 g
Näyttö:  89 mm
Näytön kuvatarkkuus:  480 × 320 (163 ppi)
Värien lukumäärä:  262 144
Suoritin:  Samsung ARM Cortex-A8, 600 MHz
Muisti:  massamuisti:  8, 16 tai 32 Gt  keskusmuisti: 256 Mt
Kamera:  3 megapikseliä
Puheaika:  5 h (3G), 12 h (2G)
Käyttöjärjestelmä:  iPhone OS 1.0iPhone OS 3.0 (alkuperäinen)  iOS 6.1.1 (viimeisin)
Akku:  1 219 mAh
Tiedonsiirto:  WLAN (802.11b/g); Bluetooth 2.1 + EDR
Liitännät:  30-nastainen telakkaliitäntä, 3,5 mm kuulokeliitäntä
Muuta:  Multi-Touch-kosketusnäyttö, a-GPS
Infobox OKNimi-testi OK: 
iPhone 3GS on Applen 17. kesäkuuta 2009 Yhdysvalloissa julkaisema älypuhelin. Se on iPhone 3G:n seuraaja.
3GS-mallia myytiin noin 35 miljoonaa kappaletta, millä määrällä se sijoittui The Telegraph -lehden vuonna 2013 tekemässä katsauksessa kaikkien aikojen myydyimmistä matkapuhelinmalleista sijalle 19.
Uudet ominaisuudet

Tehokkaampi näytönohjain ja prosessori
Tarkempi kamera videokuvausmahdollisuudella
Kompassi
7,2 Mbit/s HSDPA-yhteydet, jotka on rajoitettu maksimissaan 384 Kbps nopeuteen ladattaessa palvelimelle, koska Apple ei soveltanut HSPA-protokollaa.
iPhone 3GS markkinoitiin nimenomaan nopeana. "S" puhelimen nimessä tarkoittaakin nopeutta (engl. speed). Applen mukaan "Kaikki mitä teet iPhone 3GS:llä on jopa kaksi kertaa nopeampaa ja herkemmin reagoivaa kuin iPhone 3G:ssä."
Uudet ominaisuudet > Videokuvaus

3GS:llä on mahdollista ottaa pysty tai vaakasuuntaista VGA-tason (640 × 480) videokuvaa nopeudella 30 fps. Videoon pystyy myös lisäämään paikkatiedot ja sen voi jakaa esimerkiksi YouTubeen käyttäen ainoastaan puhelinta.
Puhelimen kolmen megapikselin kamerassa on myös mahdollisuus automaattiseen tarkennukseen lähietäisyyksille. Kuten videoita, myös kuvia voi lähettää kuvia eri verkkopalveluihin, esimerkiksi MobileMe-galleriaan.
Uudet ominaisuudet > Ääniohjaus

3GS:ssä on uutena ominaisuus ohjata iPhonea äänen avulla. Äänikomennoilla voi esimerkiksi soittaa yhteystiedoissa oleville henkilöilleen tai toistaa puhelimen muistista musiikkia.[lähde? ] Ääniohjaus tukee 21 eri kieltä, mukaan lukien suomi, ranska, saksa, ruotsi ja venäjä.[lähde? ]
Uudet ominaisuudet > Kartat ja kompassi

3GS:ssä on digitaalinen kompassi, jolla voidaan kääntää kartat niin, että ne ovat puhelimen haltijan kulkusuunnan mukaisia. Kompassia voidaan hyödyntää myös muissa puhelimelle kehitetyissä sovelluksissa. Yhdessä kompassin ja kartat ohjelman kanssa, 3GS:llä on mahdollisuus paikantaa oma sijainti, hankkia reittiohjeita, nähdä mihin suuntaan on menossa sekä nähdä mahdolliset ruuhkat.
Tekniset tiedot

Muistikapasiteetti: 16 Gt tai 32 Gt ja vuonna 2010 myös 8 Gt
Kamera: 3 megapikseliä, videokuvaus VGA (640 × 480), 30 kuvaa/s
Näyttö: 3,5 tuuman (lävistäjä), laajakuvainen monikosketusnäyttö, 480 × 320 pikselin tarkkuus (163 ppi). Rasvaisia sormenjälkiä hylkivä pinnoite. Tukee usean kielen ja kirjoitusmerkistön samanaikaista esittämistä.
Äänentoisto: Taajuusvaste: 20 Hz – 20 000 Hz. Tuetut äänimuodot: AAC, suojattu AAC, MP3, MP3 VBR, Audible (muodot 2, 3 ja 4), Apple Lossless, AIFF ja WAV. Käyttäjän asetettavissa oleva suurimman äänenvoimakkuuden raja.
Virta ja akku: sisäänrakennettu ladattava litiumioniakku, lataaminen tapahtuu tietokoneen USB-liitännän tai virtasovittimen avulla.
Akun kesto: puheaika: 12 tuntia 2G-verkossa, 5 tuntia 3G-verkossa, valmiusaika: 300 tuntia, Internetin käyttö 5 tuntia 3G-verkossa, 9 tuntia WiFi-verkossa, videotoisto 10 tuntia, äänentoisto 30 tuntia.
Tuetut videomuodot

H.264 video, 1,5 Mb/s, 640 × 480 pikseliä, 30 kehystä sekunnissa, Baseline Low-Complexity -versio H.264 Baseline Profilesta, jossa AAC-LC audio 160 kb/s, 48 kHz, stereoääni .m4v-, .mp4- ja .mov-muodoissa; H.264 video, 2,5 Mb/s, 640 × 480 pikseliä, 30 kehystä sekunnissa, Baseline Profile Level 3.0, jossa AAC-LC audio 160 kb/s, 48 kHz, stereoääni .m4v-, .mp4- ja .mov-muodoissa; MPEG-4 video, 2,5 Mb/s, 640 × 480 pikseliä, 30 kehystä sekunnissa, Simple Profile, jossa AAC-LC audio 160 kb/s, 48 kHz, stereoääni .m4v-, .mp4- ja .mov-muodoissa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
iPhone 3GS Ominaisuudet Puhelimen tarkemmat ominaisuudet.
iPhone Hintaseuranta Vertaile eri sopimus- ja maksuvaihtoehtoja. [vanhentunut linkki]
iPhone 3GS:n mahdollisuus ladata video suoraan puhelimesta YouTubeen.
Hutsulit

Hutsulit ovat etninen ryhmä Karpaateilla osissa Ukrainaa ja Romaniaa.
Asuinalue

Hutsulien perinteinen asuinalue käsittää osia Karpaattien etelä- ja pohjoisrinteistä. Nykyisen Ukrainan hallinnollisista alueista heitä asuu Verh'ovynan piirissä ja osissa Kosivin, Nadvirnan ja Kolomyjan piirejä Ivano-Frankivskin alueella, Putylan ja Vyžnytsjan piirissä Tšernivtsin alueella, sekä Rah'ivin piirissä Taka-Karpatian alueella. Ukrainan lisäksi hutsuleja asuu kylissä Romanian puolella maiden vastaista rajaa Maramureșin piirikunnassa.
Hutsuleja on sittemmin myös muuttanut ympäri maailmaa. Hutsulien perustamia järjestöjä toimii esimerkiksi Isossa-Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Historia

Hutsulien nimen alkuperää ei tunneta varmuudella, mutta siitä on esitetty useita eri teorioita. Yhden mukaan nimi on johdettu paimentolaista tarkoittavasta sanasta kotšul. Toisen teorian mukaan nimi on ollut alun perin turkkilainen heimonimi uts tai uz. Kolmannen teorian mukaan nimi on johdettu itäslaavilaisen ulitšien heimon nimestä ja neljännen mukaan nimi on johdettu romanian maantierosvoon viittaavasta sanasta hoţul tai hoţ.
Hutsulit ovat alkaneet asuttaa Karpaattien pohjoisrinteitä 1400-luvulta 1700-luvulle. 1700-luvulta lähtien heitä alkoi asettua myös niiden etelärinteille Taka-Karpatian ja Maramureșin alueelle. Selvästi omana ryhmänään heistä on alettu puhua Galitsiassa 1700-luvun lopulta lähtien. Hutsulit olivat pitkään pääasiassa talonpoikia puolalaisten ja unkarilaisten maanomistajien alaisuudessa. Joitakin hutsuleja tiedetään olleen kasakkoina ja heitä myös soti puolalaisia vastaan. Jotkin hutsulit tunnettiin opryšok-nimisinä maantierosvoina. Lukutaito alkoi levitä tavallisen kansan keskuudessa vasta 1900-luvulla. Saman vuosisadan alussa hutsuleja osallistui Ukrainan itsenäisyyspyrkimyksiin. Hutsulien tasavalta oli muutaman kuukauden kestänyt yritys saavuttaa itsenäisyys vuonna 1919, joka päättyi Romanian miehitykseen.
Kulttuuri

Hutsulien perinteiseen kulttuuriin kuuluu patriarkaalinen yhteiskuntajärjestelmä ja kausittainen liikkuminen paimennettujen lampaiden perässä ylhäällä ja alhaalla vuoristolla sijaitsevilla laitumilla. Karpaattien muista kansoista hutsuleja erottaa esimerkiksi heidän värikkäät kansallispukunsa. Miehillä ja naisilla ne sisältävät mustaa tai tummanpunaista kangasta värikkäin koristeluin. Perinteisiin kuuluvat myös hutsulien omat kansantanssit ja laulut. Kansanlaulujen suosittu aihe ovat opryšokit. Kansantansseista ehkä suosituin on nopeatahtinen hutsulka.
Mies kansanpuvussa.
Hääpuku.
Imissionikirja

Imissionikirja eli sijoituskirja (lat. immi'ssiō) on Suomessa 1900-luvun alkuun saakka käytössä ollut asiakirja, jonka kuvernööri antoi kruununtilan asukkaaksi valitulle henkilölle. Asiakirja sisälsi tiedon talon nimestä, kylänumerosta, manttaalista ja siitä onko tilan vero pidätetty kruunulle tai mitä verosta muussa tapauksessa on määrätty. Siinä oli lisäksi tieto siitä, miten asukas oli tilalle päässyt eli oliko hän päässyt oman tai vaimonsa perintöoikeuden nojalla vai siirron avulla. Kruununtilan hallintaoikeutta kutsuttiin asukasoikeudeksi ja kiinteistön haltijaksi asettamista immissioksi.
Tyks T-sairaala

T-sairaala Helsingintien yli nähtynä toukokuussa 2013. Katolla olevalle helikopterikentälle on laskeutunut Rajavartiolaitoksen helikopteri.
Tyks T-sairaala (ruots. Åucs T-sjukhuset) on Turussa Hämeentien, Helsingin valtatien ja Savitehtaankadun välisessä kolmiossa sijaitseva sairaala. Sen katuosoite on Hämeentie 11. T-sairaala on osa Tyksin kantasairaalaa ja yksi Tyksin ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin kolmesta suurimmasta sairaalasta U-sairaalan ja A-sairaalan ohella. Nimi T-sairaala tulee sanoista tulevaisuuden sairaala.
T-sairaalan ensimmäisen vaiheen rakentaminen toteutettiin vuosina 2001–2003 ja toisen vaiheen rakentaminen vuosina 2007–2012. T-sairaalan kolmas vaihe eli Majakkasairaala otettiin käyttöön tammikuussa 2022. T-sairaalan ensimmäisen ja toisen vaiheen yhteispinta-ala on 108 000 kerrosneliömetriä. Rakentamisen ja laitehankintojen hankintamenot olivat yhteensä 300 milj. euroa. Majakkasairaalan pinta-ala on 55 000 kerrosneliömetriä. Sen kustannusarvio on 199 milj. euroa. Majakkasairaala, joka sai nimensä yleisöäänestyksen perusteella, rakennettiin Helsingin valtatien ja junaradan päälle rakennetulle betonikannelle.
T-sairaalan arkkitehtuuri

Arkkitehtuuriltaan T-sairaala edustaa 2000-luvun alussa sairaalarakentamisessa yleistynyttä hospital-village-arkkitehtuuria, jolle on ominaista useista rakennusosista muodostuvat sairaalakokonaisuudet yhdistettyinä tosiinsa lasikatteisilla pääväylillä ja aulatiloilla. T-sairaalan rakentamisen ensimmäisessä ja toisessa vaiheessa rakennettu T-sairaala koostuu seitsemästä lasikatteella yhdistetystä rakennuksesta (siivet A-G). Kerrosten määrä vaihtelee kolmesta kahdeksaan. Ominaista sairaalan pääväylille ja aulatiloille on luonnonvalon suuri määrä.Sairaanhoidon näkökulmasta T-sairaalan suunnittelun lähtökohtina ovat olleet toimivat tilaratkaisut ja potilaiden sekä henkilökunnan näkökulmasta viihtyisät, ei-sairaalamaiset tilat. Viihtyisyyteen on pyritty vaikuttamaan päivänvalolla, väri- ja materiaalivalinnoilla, taiteella ja viherkasveilla. Potilaspaikkakoko on 25 neliömetriä. T-sairaalan suunnittelusta on vastannut Arkkitehtitoimisto Sweco Paatela Architects Oy, pääsuunnittelijana Mikael Paatela.
Majakkasairaala on kahdeksan kerroksinen lähes neliön muotoinen rakennus. Kuten T-sairaalassa, rakennuksen keskellä sijaitsevat sisäpihat on katettu lasikatteilla, joista rakennuksen sisälle tulee runsaasti luonnonvaloa. Tilasuunnittelun, muotoilun ja taiteen avulla rakennukseen on luotu potilaille ja henkilökunnalle viihtyisä ilmapiiri. Rakennuksen suunnittelusta on vastannut Schauman arkkitehdit Oy, pääsuunnittelijana Arkkitehtiryhmä Reino Koivula Oy.
Sairaanhoitotoiminta T-sairaalassa

Majakkasairaalan valmistuttua vuonna 2022 T-sairaalassa on yhteensä 520 sairaansijaa, 108 tehohoitopaikkaa, 30 leikkaussalia ja 16 synnytyssalia. Sairaalassa työskentelee lähes 3 000 henkilöä, joista n. 1 000 Majakkasairaalassa.
T-sairaalaan on keskitetty Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin vaativa ja raskas leikkaushoito, tehohoito ja valvonta sekä sairaanhoitopiirin ensihoito ja Turun alueen yhteispäivystys. Erikoisaloista T-sairaalassa toimivat sisätautien, kirurgian, ortopedian ja traumatologian, ihotautien, syöpätautien, neurologian ja keuhkosairauksien erikoisalat. Majakkasairaalan valmistuttua vuonna 2022 T-sairaalaan muuttavat U-sairaalassa siellä vielä toimivat erikoisalat: Naistentaudit ja synnytykset, lastentaudit,  korva-, nenä- ja kurkkutaudit, suu- ja leukasairaudet sekä kliinisen neurofysiologian, kuvantamisen, laboratorionäytteenoton ja välinehuollon toimintoja.
T-sairaalan katolla on helikopterikenttä, jonne laskeutuvasta helikopterista potilas voidaan siirtää hissillä ensihoitoon, tehohoitoon tai leikkausosastolle.
Suunnitelma T-sairaalan uudisosan rakentamisesta

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus hyväksyi 30.3.2021 uuden kiinteistöstrategian sekä päätti etenemisestä kantasairaalan alueen tulevaa rakentamista koskevassa pitkän aikavälin suunnittelussa (masterplan). Hallituksen päätöksen mukaan tavoitteena on seuraavan kymmenen vuoden aikana tilojen uudelleen järjestely ja uudisrakentaminen Tyksin kantasairaalan alueella. Vuonna 2022 ryhdytään suunnittelemaan T-sairaalaan Majakkasairaalan lisäksi noin 13 000 kerrosneliön uudisosaa, jotta loput U-sairaalaan jäävät toiminnot voidaan siirtää T-sairaalaan. U-sairaala puretaan tämän jälkeen arviolta vuosina 2024–2026.
Aiheesta muualla

Kuvia Tyksin T-sairaalasta[vanhentunut linkki]
Työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto

Työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvosto (lyh. TSTK) on Euroopan unionin neuvoston muodostama kokoonpano, joka vastaa EU:n politiikan koordinoinnista työllisyyden, sosiaaliasioiden, terveydenhuollon ja kuluttajansuojan aloilla. Neuvoston päätavoitteena on parantaa EU:n kansalaisten elin- ja työoloja sekä varmistaa ihmisten terveyden suojelu ja korkeatasoinen kuluttajansuoja.
Toiminta

TSTK-neuvosto pitää yleensä neljä istuntoa vuodessa, joista kaksi keskittyy erityisesti työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan. Neuvostossa kokoontuvat EU:n jäsenvaltioiden työ-, sosiaali-, terveysministerit sekä kuluttajansuoja-asioista vastaavat ministerit. Istuntoihin osallistuvat lisäksi näistä aihealueista vastaavat Euroopan komission komissaarit.
Politiikka > Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka

TSTK-neuvosto laatii vuosittain EU:n työllisyyden suuntaviivat, jotka ohjaavat jäsenvaltioiden kansallisia politiikkoja. Lisäksi neuvosto työskentelee Euroopan parlamentin kanssa lainsäädännön hyväksymiseksi, joka pyrkii parantamaan työoloja, edistämään sosiaalista osallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa.
Politiikka > Terveyspolitiikka

Vaikka terveyspolitiikka ja terveydenhuollon järjestäminen kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden toimivaltaan, TSTK-neuvosto osallistuu lainsäädäntöön, joka koskee esimerkiksi ihmisestä peräisin olevien elinten ja veren laatua ja turvallisuutta, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden turvallisuutta.
Politiikka > Kuluttajansuojapolitiikka

Kuluttajansuojan alalla TSTK-neuvosto työskentelee Euroopan parlamentin kanssa EU:n laajuisten sääntöjen vahvistamiseksi. Näillä säännöillä pyritään suojelemaan kuluttajien terveyttä, turvallisuutta ja taloudellisia etuja.
Tyrannikipuaja

| Tyrannikipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tyrannikipuajat Dendrocincla
Laji::  tyrannina
Kaksiosainen nimi
 Dendrocincla tyrannina  (Lafresnaye, 1851) 
Katso myös
   Tyrannikipuaja Wikispeciesissä   Tyrannikipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tyrannikipuaja (Dendrocincla tyrannina) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tyrannikipuajaa tavataan Kolumbiassa, Boliviassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hydrologinen malli

Hydrologinen malli kuvaa veden kiertokulkua rajatulla valuma-alueella tai vesistössä. Malleilla voidaan arvioida vesimääriä eri varastoissa: lumipeitteessä, maaperässä, pohjavesimuodostumissa, joissa ja järvissä sekä veden virtausta varastojen välillä ja niiden sisällä. Hydrologisia malleja sovelletaan muun muassa tulvien ja kuivuuden ennustamisessa, vesivarojen hallinnassa, vesistöjen ravinnekuormituksen ja hiilen kiertokulun arvioimisessa.
Suomessa esimerkiksi Suomen ympäristökeskus käyttää hydrologista mallia tulvariskien ennakointiin. Mallille annetaan lähtötietoina useiden sääennustusmallien antamia ennustesuureita sekä mittaus- ja paikkatietoa erilaisista automaattisista havaintojärjestelmistä ja ihmisvoimin tehdyistä kenttämittauksista.
Esimerkkejä hydrologisista malleista

Hydrologisia malleja voidaan luokitella erilaisiin useisiin mallityyppeihin. Hydrologisten mallien tarjonta ja käyttö on lisääntynyt tietokoneiden yleistyttyä 1970-luvulta lähtien. Eräs tunnetuimpia fysikaaliseen maastonkuvaukseen pohjautuva, tapahtumien mallintamiseen käytetty hydrologinen malli on yhdysvaltalainen hydrologinen mallinnusjärjestelmä HEC-HMS (Hydrologic Engineering Center, Hydrological Modeling System). Mallin laati Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen suurvirasto U.S. Army Corps of Engineers, jonka viranomaisena vastaa maansa vesivoimalapadosta, kanavista ja tulvantorjunnasta sekä toimii laajalti ulkomailla. HEC-HMS -mallin pohjana oli vuonna 1973 julkaistu HEC-1, joka laadittiin alkujaan sateen jälkeisen pintavesien virtauksen simuloimiseksi valuma-alueella. HEC-1:stä julkaistiin useita kehittyneimpiä versioita ennen 1990-luvun lopulla julkaistua HEC-HMS -mallia. Toinen esimerkki tunnetusta hydrologisesta mallista on yhdysvaltalaisen Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (EPA) 1971 julkaisema SMMM (Storm Water Management Model). Vuosien saatossa malleista on julkaistu useita uudistettuja versioita.
Ilfordin rautatieasema

Ilfordin rautatieasema on rautatieasema Redbridgen kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee TfL Railin (tulevan Crossrailin) reitillä Manor Parkin ja Seven Kingsin asemien välillä, Oyster-vyöhykkeellä 4.
Ilfordin asema avattiin 20. kesäkuuta 1839. Asemaa käytti hieman alle 7,7 miljoonaa matkustajaa kaudella 2017–2018.
Laiturialue vuonna 2002
Aseman nimikyltti