stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ugandan presidentti
Luettelo presidenteistä

| Nimi | Vallassa | Nimike |
| --- | --- | --- |
| Edward Mutesa II | 1962 – 1966 | Presidentti |
| Milton Obote | 1966 –  1971 | Presidentti |
| Idi Amin | 1971 – 1979 | Presidentti |
| Yusufu Lule | 1979 – 1979 | Presidentti |
| Godfrey Binaisa | 1979 – 1980 | Presidentti |
| Paulo Muwanga | 1980 – 1980 | Komission puheenjohtaja |
| Presidenttikomissio | 1980 – 1980 | Komissio |
| Milton Obote | 1980 – 1985 | Presidentti |
| Bazilio Olara-Okello | 1985 –  1985 | Sotilasneuvoston puheenjohtaja |
| Tito Okello | 1985 –  1986 | Sotilasneuvoston puheenjohtaja |
| Yoweri Museveni | 1986 – | Presidentti |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:President of Uganda
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Präsident von Uganda
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Uniikki

Uniikki voi tarkoittaa seuraavia asioita:
ainutlaatuinen asia (esine, tapahtuma, henkilö yms.)
Uniikki, suomalainen rap-artisti
Uniikki, Yliopiston Apteekin kanta-asiakasohjelma ja asiakaslehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Uniikki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ugandan protektoraatti

Ugandan protektoraatti oli brittiläisen imperiumin protektoraatti Afrikassa vuodesta 1894 vuoteen 1962. Vuonna 1893 Imperial British East Africa Company siirsi pääosin Bugandasta koostuvan alueen hallinto-oikeudet Yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Vuonna 1894 Ugandan protektoraatti perustettiin, ja valta-aluetta laajennettiin Bugandan rajojen yli käsittämään alueen, joka käsitti suurimmilta osin nykyisen Ugandan rajat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ugandan protektoraatti Wikimedia Commonsissa
Unikeko (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Unikeko voi viitata seuraaviin:
unikeko, sikeäunisestä ihmisestä käytetty humoristinen nimitys
unikeot (Gliridae), jyrsijäheimo
unikeko (Glis glis), unikekojen heimoon kuuluva eläinlaji
Efesoksen seitsemän unikekoa, varhaiskristillisen pyhimyslegendan henkilöitä
unikeonpäivä, Efesoksen seitsemän unikeon muistoksi vietettävä kristillinen merkkipäivä
Unikeonpäivä (Naantali), Naantalissa Suomessa unikeonpäivänä järjestettävä tapahtuma
Unikeko (Sleeper), Woody Allenin ohjaama komediaelokuva vuodelta 1973.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Unikeko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
U (Fighting with my ghost)

| ”U (Fighting with my ghost)” Delia Matache |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 12. kesäkuuta 2013
 Tuottaja(t): Surise Inc.
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Cat Music
Delia Matachen muut singlet
| ”Cineva la ușa mea” 2013 | ”U (Fighting with my ghost)” 2013 | ”Doar pentru tine” 2013 |
U (Fighting with my ghost) on romanialaisartisti Delia Matachen kappale. Sen julkaisi Cat Music singlenä 12. kesäkuuta 2013. Kappaleen on tuottanut Surise Inc. ja sen ovat sanoittaneet Delia ja Lavinia Sima. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 9. kesäkuuta 2013. Kappale on päässyt tähän mennessä parhaimmillaan Romanian singlelistan 46. sijalle.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
U (Fighting with my ghost) [Radio Edit] - 3:20
U (Fighting with my ghost) [Instrumental] - 3:20
Listasijoitukset

| Listat (2013) | Paras Sijoitus |
| --- | --- |
Romania (Romanian Airplay Top 100): 46
Unikankareen kumpu

Turun tuomiokirkko.
Unikankareen kumpu (ruots. Sömnens kulle) on Turussa Varsinais-Suomessa sijaitseva kumpare, jonka päälle on rakennettu Suomen kansallispyhäkkö, Turun tuomiokirkko. Kumpu on saanut nimensä jo keskiajalla siitä, että se toimi myös hautapaikkana, kun Turun tuomiokirkon lattian alle haudattiin vainajia. Noin 5 000 vainajaa on haudattu tuomiokirkon alle.
On myös arveltu, että nimen elementti "uni" voisi viitata myös jonkinlaiseen rajamerkkiin. Näin ollen kyseessä olisi jokin hyvin vanha raja. Myös muun muassa Alastarolla ja Somerolla tunnetaan Unikankare -nimiset paikat.
UY Scuti

| UY Scuti |
| --- | --- |
 UY Scutin koko Aurinkoon verrattuna
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  8,29 - 10,56 mv
Spektriluokka:  M2-M4Ia-Iab
Massa:  7–10 M☉
Säde:  1,708±192 R☉
Muuttujatyyppi:  Puolisäännöllinen muuttuja
Tähdistö:  Kilpi
Rektaskensio (J2000):  18h 27m 36,5334s
Deklinaatio (J2000):  −12° 27′ 58,866″
Etäisyys vv.:  noin 5 100 valovuotta
UY Scuti on punainen ylijättiläinen ja muuttuva tähti Kilven tähdistössä. Sen säteen on laskettu olevan jopa 1 708 kertaa suurempi kuin Auringon. Se on tähän mennessä toiseksi suurin ihmiskuntamme tiedossa oleva tähti Stephenson 2-18n jälkeen. Se on myös yksi valovoimaisimpia tiedossa olevista tähdistä. Ympärysmitaltaan se on noin 2,4 miljardia kilometriä, ja tilavuudeltaan 5 miljardia kertaa suurempi kuin Aurinko.[lähde? ]
Etäisyydeltään UY Scuti on 2,9 kiloparsekia (9 500 valovuotta) Maasta. Tähti sijaitsee niin pitkän matkan päässä aurinkokunnastamme, että on vaikeaa sanoa sen tarkkaa mittaa. [lähde? ]
Kokovertailua

Koska UY Scutin säde on jopa 1 708 kertaa suurempi kuin Auringon, jonka säde taas on Maahan nähden 109-kertainen, on laskettavissa, että UY Scutin säde on Maan säteeseen verrattuna jopa yli 186 000-kertainen. Tähti on mitoiltaan niin valtava, että jos Maa olisi nuppineulan pään kokoinen, Aurinko vastaisi halkaisijaltaan jalkapalloa kun taas UY Scuti olisi noin 375-metrinen eli lähes Empire State Buildingin korkuinen. Jos taas jättiläistähden kutistaisi Maapallon kokoon, olisi (varsinainen) maapallo noin 69 metriä korkea, eli vain vähän Tukholmassa sijaitsevaa Globen-areenaa pienempi.
Jos UY Scutin sijoittaisi aurinkokuntaamme Auringon tilalle, se yltäisi Jupiterin kiertoradalle saakka, tai ehkä jopa Saturnukseen saakka sillä sen mittoja ei ole pystytty hahmottamaan riittävän tarkasti. Samaten, jos Maa sijaitsisi suhteessa yhtä kaukana UY Scutista, kun se sijaitsee Auringosta, olisi kahden kappaleen välinen matka keskimäärin noin 186 173 astronomista yksikköä, siis noin 27 850 935 000 000 000 kilometriä eli lähes kolme valovuotta. Se on reilusti yli puolet Auringon ja sen lähimmän tähden Alfa Centaurin välisestä etäisyydestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta UY Scuti Wikimedia Commonsissa
SIMBAD (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  α Sct, β Sct, ζ Sct, γ Sct, δ Sct, η Sct, ε Sct, R Sct, Struve 2325, PSR 1829-10
Eksoplaneetat:
Tšornaja (Pljussa)

| Tšornaja Чёрная |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Strugi-Krasnyje ja Pljussa
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Tšornajan valuma-alue
Pinta-ala:  389 km² 
Pääuoman osuudet:  Medvedkan–Tšornaja
Yhtyy:  Pljussa (194 km suistosta)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Štširskoje
 :  58.3317°N, 29.04139°E 
Laskupaikka:  Dubrovka
 :  58.5275°N, 29.2236°E 
Läpivirtausjärvet:  Tšornoje
Sivu-uomat:  Dolžanka, Nizkaja ja Korytnja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  130,7 m mpy. 
Laskukorkeus:  42 m mpy. 
Korkeusero:  89 m
Pituus:  52 km 
Kaltevuus:  1,71 m/km
Muuta
Tšornaja (ven. Чёрная) on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella Strugi-Krasnyjen- ja Pljussan piirissä virtaava joki, joka on Pljussajoen sivujoki.
Joen kulku

Tšornaja alkaa Strugi-Krasnyjen piirissä sijaitsevasta Štširskojeen järvestä. Se virtaa aluksi pohjoiseen Medvedkan (Медведка) nimisenä ja laskee sitten Tšornojeen järveen. Järven jälkeen joki jatkaa eteenpäin, nyt Tšornajan nimellä, jatkaen ensin pohjoiseen ja sitten itään päin. Joki yhtyy valuma-alueen pääuomaan Pljussaan 194 kilometriä Pljussan joensuusta yläjuoksulle päin, eli kuusi kilometriä Paguban alapuolelle ja 12 kilometriä Vjordugan yläpuolelle. Joella tulee 52 kilometrin matkallaan pudotusta 89 metriä. Ensin järvien välillä on pudotusta 24 metriä ja alas laaksoon virratessa 65 metriä. Joen varrella sijaitsee kaksi kylää: Bolšoje Zahonje (Большое Захонье) ja Posolodino (Посолодино).
Valuma-alue ja sen sivujoet

Tšornaja sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Pljussan valuma-alueella, jonka pääuoman Pljussajoen sivujoki se on.
Sen valuma-alueen pinta-alan suuruus on 389 neliökilometriä. Joen pääuomaan yhtyy sivujokia, joista kolme tärkeintä on koottu alle taulukkoon.
| yhtyy (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Dolžanka | Должанка | 12 |  | 1, |
| 11 | Nizkaja | Низкая (Меревка) | 21 |  | 1, |
| 28 | Korytnja | Корытня | 13 |  | 1, |

Lähteet: 1 =
Valuma-alueella sijaitsee paljon lampia ja järviä, mutta niistä merkittävimmät ovat Štširskoje (8,2 km²), Tšornoje (8,8 km²), Skovorodka, Bitinckoje (8,4 km², Korytnja) ja Dolgoje (1,7 km²).
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6 7  Teksti on osittain käännös venäjänkielisistä artikkeleista Чёрная, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
↑  Osa tiedoista on kerätty Google Erath-kartasta avaamalla se järven koordinaateilla.
Käännös suomeksi
Uusluddismi

Uusluddismi on maailmankuva tai periaate, joka vastustaa monia modernin teknologian muotoja. Termiä luddiitti käytetään yleensä halventavasti ihmisiin, jotka osoittavat teknofobisia taipumuksia. Nimi pohjautuu vuosina 1811–1816 toimineihin englantilaisiin luddiitteihin.
Uusluddismi on johtajaton liike, joka vastustaa modernia teknologiaa ja pyrkii palauttamaan joitain tai kaikkia teknologioita primitiivisemmälle tasolle. Uusludiiteille on ominaista yksi tai useampi seuraavista käytännöistä: passiivinen teknologian käytöstä luopuminen, ympäristölle haitallista teknologiaa tuottavien henkilöiden vahingoittaminen, yksinkertaisen elämän puolustaminen tai teknologian sabotointi. Modernilla uusludiittiliikkeellä on yhteyksiä globalisaation vastaiseen liikkeeseen, anarkoprimitivismiin, radikaaliin ympäristönsuojeluun ja syväekologiaan.
Liike

Nykyaikaiset uusludiitit ovat monipuolinen joukko löyhästi tai ei ollenkaan sidoksissa olevia ryhmiä, joihin kuuluu esimerkiksi kirjailijoita, tutkijoita, opiskelijoita, perheitä, amisseja, mennoniittejä, kveekareita, ympäristönsuojelijoita ja nuoria idealisteja, jotka pyrkivät luomaan teknologiavapaata ympäristöä. Jotkut luddiitit näkevät itsensä teknologian uhreina, ja yrittävät estää lisävahingon aiheutumista itselleen tai läheisilleen. Toiset pitävät itseään luonnollisen järjestyksen puolestapuhujina ja vastustavat tekniikan aiheuttamaa ympäristön pilaamista.
Tunnettuja uusludiitteja ovat esim. S. D. George, Stephanie Mills, Theodore Roszak, Scott Savage, Clifford Stoll, Bill McKibben, Neil Postman, Wendell Berry, Alan Marshall ja Gene Logsdon. Postman ei kuitenkaan pitänyt itseään luddiittina.
Uuskäärmeet

| Uuskäärmeet |
| --- | --- |
 Achalinus formosanus
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Osalahko::  Alethinophidia
Kladi::  Afrophidia
Kladi::  Uuskäärmeet Caenophidia  Hoffstetter, 1939
Katso myös
   Uuskäärmeet Wikispeciesissä   Uuskäärmeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uuskäärmeet (Caenophidia) on käärmeiden kladi, joka sisältää suurimman osan nykyisistä käärmeistä. Ryhmä sisältää pisimmälle kehittyneet käärmeet, eikä sen jäsenillä ole lainkaan merkkejä primitiivisinä piirteinä pidetyistä lantionluista tai leuan coronoideus-luusta. Vain oikea keuhko on toimiva. Uuskäärmeitä voidaan pitää hyvin tyypillisinä käärmeinä: niillä on päässä tyypillinen levykuvio, niiden luuranko on kevyt, vartalonlihakset pitkät ja ruumis on solakka ja liikkuva. Suurin osa uuskäärmeistä on nopeita myrkkykäärmeitä.
Luokittelu

Uuskäärmeiden luokittelu:
Kladi: Uuskäärmeet (Caenophidia)
Yläheimo: Acrochordoidea
Heimo: Käsnäkäärmeet (Acrochordidae)
Kladi: Colubroides
Heimo: Xenodermidae
Kladi: Colubriformes
Heimo: Pareidae
Kladi: Endoglyptodonta
Yläheimo: Colubroidea
Heimo: Tarhakäärmeet (Colubridae)
Yläheimo: Elapoidea
Heimo: Myyräkyyt (Atractaspididae)
Heimo: Cyclocoridae
Heimo: Myrkkytarhakäärmeet (Elapidae)
Heimo: Lamprophiidae
Heimo: Prosymnidae
Heimo: Psammophiidae
Heimo: Pseudaspididae
Heimo: Pseudoxyrhophiidae
Suku: Buhoma
Heimo: Vesivaletarhakäärmeet (Homalopsidae)
Heimo: Kyykäärmeet (Viperidae)
Sukupuuttoon kuolleet uuskäärmeheimot (Anomalophiidae, Nigerophiidae, Palaeophiidae ja Russellophiidae) puuttuvat luokittelusta, sillä niiden sukulaissuhteet ovat epäselvät.
Uinti kesäolympialaisissa 2020 – miesten 200 metrin selkäuinti

Miesten 200 metrin selkäuinnissa Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 28.–30. heinäkuuta 2021 Tokyo Aquatics Centressä.
Karsintarajan rikkoneet urheilijat

Tapahtumaan voi osallistua sellaiset urheilijat, jotka ovat rikkoneet ns. A-rajan eli olympialaisten karsintarajan. Samasta maasta saa osallistua kuitenkin korkeintaan kaksi urheilijaa yhdelle matkalle. Jos 878 uimarin kokonaisraja olympialaisten uintiin ei ole täyttynyt A-rajan rikkoneista uimareista, voi olympialaisiin päästä B-rajan, eli olympialaisten valintarajan, rikkoneet urheilijat. FINA kutsuu nämä urheilijat olympialaisiin.
| Karsintatapa | Määrä | Maa | Urheilijat |
| --- | --- | --- | --- |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Australia | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Iso-Britannia | Luke Greenbank   Brodie Williams |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Italia | Matteo Restivo   Luca Mencarini |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Japani | Ryosuke Irie   Keita Sunama |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Kiina | Xu Jiayu   Li Guangyuan |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Puola | Radosław Kawęcki |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Ranska | Yohann Ndoye-Brouard   Geoffroy Mathieu |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Venäjän olympiakomitea | Kliment Kolesnikov   Evgeny Rylov |
| A-raja   1.57.50 | 2 |  Yhdysvallat | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Bulgaria | Kaloyan Levterov |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Espanja | Nicolas Garcia Saiz |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Etelä-Afrikka | Chris Reid |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Etelä-Korea | Juho Lee |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Kanada | Markus Thormeyer |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Saksa | Christian Diener |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Sveitsi | Roman Mityukov |
| A-raja   1.57.50 | 1 |  Unkari | Adam Telegdy |
B-raja   2.01.03: 
| Yhteensä | 19 |  |  |
Lähde:
Päivitetty: 26. maaliskuuta 2021
Aikataulu

Ajat ovat Japanin aikaa (UTC+9).
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| 28. heinäkuuta | 19:00 | Alkuerät |
| 29. heinäkuuta | 10:30 | Välierät |
| 30. heinäkuuta | 10:30 | Loppukilpailu |
Uruguayn koripallomaajoukkue

Uruguayn koripallomaajoukkue edustaa Uruguayta koripallon maajoukkuekilpailuissa.
Uruguayn parhaat saavutukset koripallossa ovat olympialaisista. Maa on yltänyt pronssille sekä 1952 että 1956. Maailmanmestaruuskilpailun Uruguay on osallistunut seitsemän kertaa parhaan sijoituksen ollessa kuudes.
Mitaleita Uruguay on kerännyt Amerikan- ja Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuista. Vuonna 1930 maa järjesti ensimmäiset merkittävät kansainväliset koripallokilpailut, kun Montevideossa pelattiin Etelä-Amerikan-mestaruudesta, jonka isäntämaa Uruguay voitti. Uruguay on voittanut 11 kertaa Etelä-Amerikan-mestaruuden. Amerikan-mestaruuskilpailuissa Uruguay on ollut parhaimmillaan hopealla ja se tapahtui vuonna 1984.
Aiheesta muualla

Uruguayn koripalloliiton kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Vapaa Suomi

Vapaa Suomi voi tarkoittaa:
Vapaa Suomi, Itsenäisyyspuolueen lehden nimi 1997–2010, nykyisin IPU
Vapaa Suomi, Suomen Kansallissosialistisen Työjärjestön äänenkannattaja (1940–1944).
Vapaa Suomi, Suomalaisen Työn Puolueen äänenkannattaja (1932–1933)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vapaa Suomi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Uinti kesäolympialaisissa 2020 – miesten 200 metrin sekauinti

Miesten 200 metrin sekauinnissa Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 28.–30. heinäkuuta 2021 Tokyo Aquatics Centressä.
Karsintarajan rikkoneet urheilijat

Tapahtumaan voi osallistua sellaiset urheilijat, jotka ovat rikkoneet ns. A-rajan eli olympialaisten karsintarajan. Samasta maasta saa osallistua kuitenkin korkeintaan kaksi urheilijaa yhdelle matkalle. Jos 878 uimarin kokonaisraja olympialaisten uintiin ei ole täyttynyt A-rajan rikkoneista uimareista, voi olympialaisiin päästä B-rajan, eli olympialaisten valintarajan, rikkoneet urheilijat. FINA kutsuu nämä urheilijat olympialaisiin.
| Karsintatapa | Määrä | Maa | Urheilijat |
| --- | --- | --- | --- |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Australia | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Iso-Britannia | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Japani | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Kiina | Qin Haiyang   Wang Shun |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Kreikka | Apostolos Papastamos   Andreas Vazaios |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Portugali | Gabriel Lópes   Alexis Santos |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Unkari | Péter Bernek   László Cseh |
| A-raja   1.59.67 | 2 |  Yhdysvallat | Yli kaksi urheilijaa |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Brasilia | Leonardo Coelho Santos |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Espanja | Hugo González |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Israel | Ron Polonsky |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Italia | Alberto Razzetti |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Kanada | Finlay Knox |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Kiinan Taipei | Wang Hsing-hao |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Liettua | Danas Rapsys |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Luxemburg | Raphael Stacchiotti |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Saksa | Philip Heintz |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Sveitsi | Jeremy Desplanches |
| A-raja   1.59.67 | 1 |  Venäjä | Andrey Zhilkin |
B-raja   2.03.26: 
| Yhteensä | 27 |  |  |
Lähde:
Päivitetty: 15. tammikuuta 2020
Aikataulu

Ajat ovat Japanin aikaa (UTC+9).
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| 28. heinäkuuta | 19:00 | Alkuerät |
| 29. heinäkuuta | 10:30 | Välierät |
| 30. heinäkuuta | 10:30 | Loppukilpailu |
Siilinjärven Pesis

| Siilinjärven Pesis |
| --- | --- |

Koko nimi:  Siilinjärven Pesis
Perustettu:  1987
Entiset nimet:  Siilinjärven Pesis   1987-
Kaupunki:  Siilinjärvi
Kenttä:  Manttu
Miesten sarjataso:  Ykköspesis
Naisten sarjataso:  Ykköspesis
Värit:                

Puheenjohtaja:  Jukka Pasanen
Miesten pelinjohtaja:  Riku Tolonen
Naisten pelinjohtaja:  Antti Rönkkö
Omistaja:  Siilinjärven Pesis ry
Naisten SM-mitalit
Kultaa:  1 (1999)
Hopeaa:  3 (1993, 1994, 1995)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Siilinjärven Pesis (SiiPe) on 1987 perustettu siilinjärveläinen pesäpalloseura. SiiPe perustettiin jatkamaan aikaisemman Siilinjärven Ponnistuksen (perustettu 1907) pesäpallojaoston toimintaa. SiiPen miesten edustusjoukkue pelaa Suomensarjassa ja naisten edustusjoukkue Ykköspesiksessä.
SiiPen naiset voittivat Suomen mestaruuden kaudella 1999. Miesten edustusjoukkueen toiminta siirtyi Puijon Pesiksen alaisuuteen 1999. Seura käynnisti kuitenkin miesten edustusjoukkueen toiminnan uudelleen loppuvuodesta 2007. Vuoden 2013 lokakuussa Pesäpalloliiton kilpailun johtoryhmä myönsi SiiPen miesjoukkueelle paikan Ykköspesikseen kaudelle 2014. Kaudella 2021 SiiPen miesten edustusjoukkue pelasi Superpesistä ja säilytti sarjapaikkansa putoamiskarsinnassa Oulun Lippoa vastaan. Lokakuussa 2021 SiiPe ilmoitti kuitenkin luopuvansa sarjapaikastaan Superpesiksessä.
SiiPe on vuosina 2012 ja 2013 ollut lisenssimäärissä mitattuna Suomen suurin pesäpalloseura. Kunnianosoituksena ansiokkaasta juniorityöstä seura palkittiin 23.11.2013 Pesäpallokauden päätöstapahtumassa Jyväskylän Paviljongissa Vuoden Junioriseurana. SiiPe ylsi finaalin Valo ry:n järjestämässä Vuoden Sinettiseura -kilpailussa vuonna 2013. SiiPen tyttöjen ja poikien A-G -juniorijoukkueissa on yhteensä noin 400 pelaajaa.
SiiPen kotikenttä on Manttu. Kenttä on kuuluisa heti kakkosrajan takaa alkavasta jyrkästä rinteestään, joka tunnetaan nimellä "Mantun monttu". Vuonna 2013 SiiPe rakennutti toisen pesäpallokentän vanhan Saharan kentän tilalle. Tuon kentän nimeksi annettiin POP Areena.
Siipen nuoret pelaamassa pesäpalloa
Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
A-pojat: 
| A-pojat |  Hopeaa | 1991 | 1 |  |
| A-pojat |  Pronssia | 1996, 1997 | 2 |  |
B-pojat: 
| B-pojat |  Kultaa | 1990 | 1 |  |
| B-pojat |  Hopeaa | 2009 | 1 |  |
| B-pojat |  Pronssia | 1989 | 1 |  |
C-pojat: 
| C-pojat |  Kultaa | 1988 | 1 |  |
C-tytöt: 
| C-tytöt |  Hopeaa | 2024 | 1 |  |
D-pojat: 
| D-pojat |  Hopeaa | 1991 | 1 |  |
D-tytöt: 
| D-tytöt |  Hopeaa | 2022 | 1 |  |
E-pojat: 
| E-pojat |  Kultaa | 1990 | 1 |  |
E-tytöt: 
| E-tytöt |  Hopeaa | 2015 | 1 |  |
| E-tytöt |  Pronssia | 1997 | 1 |  |
F-pojat: 
| F-pojat |  Kultaa | 1990 | 1 |  |
| F-pojat |  Hopeaa | 1994 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 15 |  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Palkitut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kärkilyöntikuningas: Hannu Litmanen (1990)  |  Etenijäkuningatar: Terhi Rönkä (1999)  |  Kärkilyöntikuningatar: Krista Laurila (1994)  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vuoden jokeri: Inga Riihelä (1993)  Tomi Martikkala (1995)  Tanja Vehniäinen (1999, 2000)  |  Vuoden lukkari: Salla Suhonen (1998, 1999)  Hanna Pohjola (2000)  |  Vuoden pesäpalloilija: Krista Laurila (1994)  Kirsi Annila (1999)  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vuoden tulokas: Niina Rinkinen (1998)  Marjut Hylkilä (2004)  Maija Vaittinen (2005)  |  Kultainen maila: Krista Laurila (1994)  |  Kultainen räpylä: Salla Suhonen (1998, 1999)  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä–Länsi-valinnat

Hannu Litmanen (1988, 1989, 1990)
Simo Snellman (1988)
Teemu Haataja (1992, 1995)
Jussi Pulkkinen (1995)
Mikko Kuosmanen (1997)
Simo Vainikainen (2019)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Naisten Itä–Länsi-valinnat

| --- | --- |
 Helena Puumalainen (1991)  Pirjo Mäkelä (1992)  Susanna Järvelin (1993)  Tiina Paananen (1993)  Tiina Tammiruusu (19939  Anu Turpeinen (1993, 1994, 1995)  Virpi Lappalainen (1994, 1995)  Krista Laurila (1994, 1995, 1996)  Terhi Rönkä (1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999)  Hannele Seppänen (1996)  Kirsi Annila (1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004) :  Salla Suhonen (1998, 1999)  Niina Rinkinen (1999, 2001, 2002, 2003, 2004)  Terhi Laakkonen (2000, 2001, 2002, 2003, 2005)  Tiina Laaksonen (2000)  Hanna Pohjola (2000, 2001)  Johanna Rönkkö (2000, 2002)  Tanja Vehniäinen (2000)  Miia Ahola (2002)  Mervi Koistinen (2002, 2004)  Suvi Seppälä (2007, 2008)  Hanna Väisänen (2011)
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Liitto-Lehdistö-valinnat

Hannu Litmanen (1988, 1989, 1990)
US Sassuolo Calcio

Unione Sportiva Sassuolo Calcio on italialainen jalkapalloseura. Se pelasi kaudella 2013–2014 ensimmäistä kertaa historiassaan maan pääsarjassa Serie A:ssa. Keväällä 2024 joukkue putosi Serie B:hen.
Seuran kotikaupunki on 41 000 asukkaan Sassuolo, mutta kotiottelunsa joukkue on pelannut vuodesta 2008 lähtien 17 kilometrin päässä Modenassa seuran noustua tuolloin Serie B:hen.
Historia

Jalkapalloseura luotiin vuonna 1922. US Sassuolo Calcio pääsi Serie C1:hen vuonna 2006 voitettuaan pudotuspeleissä A.C. Sansovino:n. US Sassuolo Calcio on pelannut Serie B:ssä vuodesta 2008 lähtien.