stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Four Thirds
Hyödyt, haitat ja erot > Haitat

Kennon pieni koko merkitsee pienempikokoisia objektiiveja, jotka keräävät vähemmän valoa kuin suuremmille kennoille suunnitellut objektiivit. Tämä johtaa samalla kennon pikselimäärällä kuvan kohinan lisääntymiseen. Käytännössä kennolla on heikompi dynamiikka (vähemmän sävyjä) ja enemmän kohinaa suurilla ISO-arvoilla. Tästä huolimatta Four Thirds -kennojen tekninen suorituskyky on hyvin lähellä APS-C-kennojen tasoa. Objektiivien valonkeräyskyky on merkittävästi suurempi (4-kertainen) vasta kinofilmikokoisten kennojen kohdalla.
Objektiivin kuvakulma kennolla on riippuvainen kennon diagonaalin ja objektiivin polttovälin suhteesta. Pienemmällä kennolla varustetussa kamerassa voidaan käyttää lyhyempipolttovälistä objektiivia saman kuvakulman saavuttamiseksi, mikä johtaa laajempaan syvyysterävyysalueeseen kennolle syntyvään kuvaan. Tietyntyyppisessä valokuvauksessa, esim. muoto- ja taidevalokuvat, kohde usein nostetaan taustasta syvyysterävyysaluetta rajoittamalla. Kapeampi syvyysterävyysalue edellyttäisi pitkää polttoväliä, suurtä kuvaussuhdetta, tai suurta himmenninaukkoa. Muotokuvaukseen sopii yleensä noin 1,5–2 kertaa normaalipolttoväliltään oleva objektiiviselvennä. Four Thirdissä voi käyttää esimerkiksi sovittimella Sonnar-tyyppistä 35 millisen kinofilmikameran 1,2 tai 1,4 valovoimaista 50 tai 55 mm:n normaaliobjektiivia, ja jos haluaa pitempää polttoväliä 75 tai 85 mm valovoimaltaan vähintään 2 oleva kinokameraoptiikka. Pienen kennon takia kuvaa joutuu suurentamaan enemmän kuin suurempaa originaalia. Suurentaminen heikentää kuvan yleistä terävyysvaikutelmaa, kuvan laatua yleensä, ja pienentää terävyysaluetta samalta katseluetäisyydeltä. Mikäli kuvataan sama näkymä kahdelle eri kokoiselle kennolle polttoväliltään niiden diagonaalia vastaavalla objektiivilla ja valmistetaan kummastakin originaalista samalla suurennussuhteella printti jota katsellaan sen lävistäjän etäisyydeltä, niiden terävyysaluevaikutelma on sama. Mikäli samoilla lähtökohdilla kuvatuista eri kokoisista originaaleista valmistetaan saman kokoinen printti eri suurennussuhteella, on pienemmästä originaalista valmistetussa printissä lyhyempi terävyysalue ja huonompi yleislaatu katseltuna samalta etäisyydeltä.
Standardia käyttävät kameravalmistajat

Standardin mukaisia kameroita ja objektiiveja ovat valmistaneet seuraavat yhtiöt.
Olympus
Leica
Panasonic
Sigma
Panasonic on lopettanut Four Thirds -kameroiden ja objektiivien valmistuksen ja keskittyy yksinomaan Micro Four Thirds -standardiin.
Olympus tukee edelleen kumpaakin standardia, mutta senkin painopiste järjestelmäkameroissa on samaten Micro Four Thirds. Vuonna 2011 Olympus julkisti ammattikäyttöön suunnitellun Olympus E-5 -järjestelmäkameran, mutta sen suunnitelmissa ei tiettävästi ole enää muiden Four Thirds -kameroiden tai objektiivien valmistus, eikä E-5 ole sekään enää saatavilla.
Aiheesta muualla

Four Thirds esitetty Olympuksen sivuilla
Four Thirds–standardin virallinen verkkosivu (englanniksi)
Yleisimpien kennojen kokoa kuvaava havaintopiirros.
Olympus E-420, "pannukakku" -objektiivilla. E-4XX sarjaa mainostettiin maailman pienimpänä järjestelmäkamerana.
Piirros, jossa näkyy eri kennojen koot 35 mm filmiin suhteutettuna.
Fågelön

Fågelön
| --- | --- |
Sijainti:  Ekerö Tukholman läänissä Ruotsi
Vesialue:  Mälaren 
Korkein kohta:  37 m mpy. 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ote karrtasta (Häradsekonomiska kartan) vuodelta 1901.
Fågelön on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.
Maantietoa

Fågelön sijaitsee Mälarenin itäosassa Tukholmasta tulevan lahdensuun edustalla. Saaren pituus on 1,8 kilometriä ja leveys on 1,0 kilometriä. Tukholmasta alkaa lounaaseen päin Fiskarfjärdeniin johtava salmi ja siitä haarautuu luoteeseen päin jatkuva toinen Lambarfjärdeniin johtava salmi. Salmien väliin ja Lovönin eteen jää pieni saariryhmä, jonka suurimpia saaria Fågelön on. Saariryhmän muita saaria ovat esimerkiksi Kärsön, Kungshatt, Björnholmen, Tallholmen, Granholmen, Krankholmen ja Skräddarholmen. Saari on metsämaan peitossa, mutta sillä on edelleen peltomaata sen lounaispäässä Kungshattia vastapäätä. Pellon reunoilla sijaitsee muutamia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on myös saaren kaakkoisrannassa Fläsketin kohdalla.
Historiaa

Vanhan kartan mukaan vuodelta 1901 on saaressa ollut maatila peltoineen samalla paikalla, missä sijaitsee nykyään vapaa-ajan asuntoja.
Luontoarvoja

Saari liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3 228 hehtaaria, josta maa-alaa 2 090 hehtaaria, Natura 2000 hankkeessa Lovö Kärsö (SE0110186)). Siihen kuuluvat Lovön (lukuun ottamatta Lindön niemeä) ja itäpuoliset saaret, pois lukien Kunghatt, kuten esimerkiksi Kärsön, Fådelön, Skräddarholmen, Krankholmen, Granholmen, Tallholmen, Björnholmen ja Fläsket. Suojelualueeseen ei kuulu asumiseen kuuluvat yksyistontit, valtion- tai kunnan omistamat laitokset. Fågelönillä ei ole merkittyjä retkireittejä, mutta sen länsipäässä Skräddarholmenia vastapäätä on merkitty tulentekopaikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fågelön Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Fågelön
Käännös suomeksi
Franz Augsberger

| Franz Augsberger |
| --- | --- |
 Franz Augsberger (vasemmalla) ja Fritz Klingenberg.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1905  Wien, Itävalta-Unkari
Kuollut: 19. maaliskuuta 1945 (39 vuotta)  Prudnik, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  SS-Brigadeführer
Kunniamerkit:  Rautaristin ritariristi
Joukko-osasto:  Waffen-SS
Franz Augsberger (10. lokakuuta 1905, Wien, Itävalta-Unkari – 19. maaliskuuta 1945, Neustadt, Sleesia, Saksa) toisen maailmansodan aikainen SS-kenraalimajuri (Brigadeführer), joka komensi vuosina 1942-1945 kaatumiseensa asti virolaista 20. Waffen-SS:n krenatööridivisioonaa.
Nuoruus

Hän oli syntynyt hotellinomistajan pojaksi Wienissä Itävalta-Unkarissa. Hän liittyi SA:han 30. lokakuuta 1930 ja Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen samana päivänä. Vuoteen 1932 hän työskenteli arkkitehtina Wienissä. Hän oli jonkin aikaa työssä Norjassa ja oppi norjan kielen. Vuoteen 1933 hän työskenteli Wienissä Saksan kansallissosialistisen puolueen propagandapäällikkönä, kunnes puolue kiellettiin. Hän liittyi 1932 SS:ään ja muutti pian Saksaan. Hän eteni SS-rivimiehestä SS-kapteeniksi (Hauptsturmführer) vuoteen 1937 mennessä.
Toinen maailmansota

Toisen maailmansodan alettua hän työskenteli aluksi Konstantin von Neurathin adjutanttina Böömissä ja Määrissä. Hänet ylennettiin SS-majuriksi (Sturmbannführer) 1. elokuuta 1939. 10. helmikuuta 1941 hänestä tuli SS:n Standarte-7 pataljoonan komentaja. 1. joulukuuta 1941 hänet ylennettiin SS-Sturmbannführeriksi. Hän ansaitsi ensimmäisen ja toisen luokan rautaristit 1941 ja jalkaväen hyökkäysmerkin seuraavana vuonna. Hän sai myös ylennyksen everstiluutnantiksi (Obersturmbannführer) esimiehensä kenraalimajuri Karl-Maria Demelhuberin esityksestä.
Viron legioona

Lokakuussa 1942 Adolf Hitler nimitti hänet virolaisen vapaaehtoislegioonan komentajaksi ja hänet siirrettiin Viroon. Hänet myös ylennettiin SS-everstiksi (Standartenführer). Tammikuussa 1944 prikaati laajennettiin 20. Estnische SS-Freiwilligen-divisioonaksi ja toukokuussa samana vuonna 20. Waffen-SS:n krenatööridivisioonaksi (1. virolainen). Augsberger ylennettiin SS-Oberführeriksi tammikuussa 1944 ja SS-Brigadeführeriksi kesäkuussa 1944.
Viimeiset vaiheet

Augsberger johti divisioonansa peräytymistä Sleesiaan. 10. maaliskuuta 1945 Franz Augsberger kaatui taistelussa lähellä Neustadtia ulosmurtautumisyrityksessä neuvostojoukkojen piirittämästä Oppelnin kaupungista. Kaksi päivää aikaisemmin hän oli ansainnut ritariristin marsalkka Ferdinand Schörneriltä Oppelnin kaupungin puolustuksesta.
George Uhlenbeck

| George Uhlenbeck |
| --- | --- |
 Uhlenbeck (vasemmalla), Hendrik Kramers ja Samuel Goudsmit noin vuonna 1928.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. joulukuuta 1900 Batavia, Java (nyk. Jakarta, Indonesia)
Kuollut: 31. lokakuuta 1988 (87 vuotta) Boulder, Colorado, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Alankomaalais-yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Leidenin yliopisto (FT, 1927)
Väitöstyön ohjaaja:  Paul Ehrenfest
Oppilaat:  Max Dresden Ronald Fox Boris Kahn Emil Konopinski Harold Szu
Tutkimusalue:  Teoreettinen fysiikka ja fysiikka
Tunnetut työt:  Spin-käsitteen keksijä
Palkinnot:  Max Planck -mitali Lorentz-mitali Wolfin palkinto
George Eugéne Uhlenbeck (6. joulukuuta 1900 – 31. lokakuuta 1988) oli alankomaalais-yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko, joka esitteli kollegansa Samuel Goudsmitin kanssa spin-käsitteen elektronien vaaka-akselinsuuntaisen pyörimisliikkeen kuvaamiseksi vuonna 1925. Uhlenbeck oli mukana kehittämässä Ornsteinin–Uhlenbeckin prosessin.
Uhlenbeck ja Goudsmit palkittiin vuonna 1964 Max Planck -mitalilla spin-käsitteen ansiosta. Elämänsä aikana Uhlenbeck sai vielä Lorentz-mitalin (1970) ja Wolfin fysiikanpalkinnon (1979).
Aiheesta muualla

Uhlenbeckin elämäkerta. Biografisch Woordenboek van Nederland 6  (hollanniksi)
O’Connor, John J. & Robertson, Edmund F.: George Uhlenbeck MacTutor History of Mathematics archive. (englanniksi)
Ford Ka

Ford Ka on Fordin vuosina 1996–2021 valmistama A-segmentin automalli.
Ford Ka+ (2014–2021)

| Ford Ka+ |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Intia
Valmistaja:  Ford
Konserni:  Ford Motor Company
Valmistusvuodet:  2014–2021
Muut nimet:  Ford Figo
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  A-segmentti
Edeltäjä:  Ford Ka II
Teknisesti samankaltaisia:  Ford B-Max Ford EcoSport II Ford Fiesta VI Ford Fiesta VII Ford Puma Ford Transit Courier Mazda2 (DE)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Ford Global B-car
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–1,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen kaksoiskytkin
Kolmannen sukupolven Ka esiteltiin konseptina Brasiliassa vuoden 2013 lopussa ja varsinainen tuotantomalli keväällä 2014. Brasiliassa uusi Ka tuli myyntiin saman vuoden syksynä ja hieman myöhemmin Intiassa, jossa mallin nimi oli Ford Figo. Euroopassa Ka esiteltiin kesäkuussa 2016, ja toimitukset alkoivat myöhemmin vuoden aikana. Auto on edeltäjästään poiketen viisiovinen, ja se perustuu lyhennetylle Fiestan alustalle. Ainoa moottorivaihtoehto Euroopassa oli 1,2-litrainen (85 hv) Duratec-bensiinimoottori. Brasiliassa ja Intiassa saatavana oli myös neliovinen sedan.
Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Ka+ sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ford Ka Wikimedia Commonsissa
Ford SportKa
Ford StreetKa
Ford Ka Digital
Ford Ka Grand Prix
Facelift-mallin Ford Ka+
Ford Ka+ Active
HMD Pulse

| HMD Pulse |
| --- | --- |
Valmistaja:  HMD Global
Julkaistu:  24. huhtikuuta 2024
Muut versiot:  HMD Pulse+, HMD Pulse Pro
Käyttöverkot:  2G, 3G ja 4G
Mitat:  163,2 × 75 × 8,5 mm
Paino:  187 g
Näyttö:  IPS LCD, 6,65", 90 Hz
Näytön kuvatarkkuus:  720 × 1 612 px
Suoritin:  Unisoc T606 -kahdeksan­ydinprosessori
Grafiikkapiiri:  Mali-G57 MP1
Muisti:  64 tai 128 Gt
Keskusmuisti:  4 tai 6 Gt
Takakamera:  13 Mpx
Etukamera:  8 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  Android 14
Akku:  5 000 mAh
Liitännät:  USB-C 2.0, kuulokeliitäntä
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 256 Gt:n microSD-kortteja
Muuta:  sormenjälkitunnistin, IP52
Infobox OKNimi-testi OK: 
HMD Pulse on HMD Globalin 24. huhtikuuta 2024 julkaisema älypuhelin. Se julkaistiin samaan aikaan HMD Pulse+- ja HMD Pulse Pro -älypuhelinten kanssa. Ne olivat HMD Globalin ensimmäiset puhelimet, jotka se julkaisi omalla brändillään ilman Nokian nimeä.
HMD Pulsessa on 6,65 tuuman näyttö, joka tukee 90 hertsin virkistystaajuutta. Tallennustilaa on valittavana 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia neljä tai kuusi gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 256 gigatavun microSD-muistikortilla.
Puhelimessa on 13 megapikselin takakamera ja kahdeksan megapikselin etukamera. Akun kapasiteetti on 5 000 milliampeerituntia, ja se tukee 10 watin latausta. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu virtapainikkeeseen, ja puhelimen IP-luokitus on 52. Käyttöjärjestelmänä on Android 14. Puhelimelle on luvattu kaksi vuotta Android-versiopäivityksiä ja kolme vuotta tietoturvapäivityksiä.
Aiheesta muualla

HMD Pulse HMD Globalin sivuilla
Gustave Bauer

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | St. Louis 1904 | –52,2 kg |  |
Gustave George Bauer (3. huhtikuuta 1884 Newark, New Jersey, Yhdysvallat – 15. helmikuuta 1947, Irvington, New Jersey) oli yhdysvaltalainen vapaapainija. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja sai siellä hopeaa –52,2 kg -sarjassa. Hän voitti vuosina 1905–1912 kuusi AAU-titteliä.
Gustave Comte

Gustave Comte (30. maaliskuuta 1874 Montreal, Kanada – 14. helmikuuta 1932 Montreal, Kanada) oli kanadalainen musiikkikriitikko ja -pedagogi sekä libretisti. Hän jätti oikeustieteelliset opintonsa kesken omistautukseen musiikki- ja teatterijournalismille, jota hän harjoitti useissa lehdissä Montrealissa ja Ottawassa. Hän opetti musiikin historiaa Montrealin konservatoriossa (Conservatoire de musique du Québec) vuodesta 1905. Hänen kirjoituksensa ovat arvokkaita tietolähteitä Montrealin muusikoista ja musiikkielämästä 1800-luvun lopusta 1930-luvun alkuun. Hän kirjoitti aktiivisesti vähemmän tunnetuista esiintyjistä ja säveltäjistä, jotka olisivat ansainneet hänen mielestään laajemman suosion, ja hän edisti musiikkia suosineiden salien ja teatterien rakentamista.
Comte kirjoitti joitain librettoja operetteihin, muun muassa Émiliano Renaud'n Sandwichiin. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Jean A. Duquetten tytär ja Calixa Lavalléen sisaruksen tytär Blanche Duquette.
Germaine Malépart

Germaine Malépart (7. heinäkuuta 1898 St-Vincent-de-Paul – 19. huhtikuuta 1963 Montreal) oli kanadalainen pianisti ja musiikkipedagogi. Hän aloitti pianonsoiton opiskelun 7-vuotiaana Arthur Letondalin johdolla ja debytoi 13-vuotiaana Montrealissa. Hän voitti Prix d'Europen vuonna 1917 ja pääsi viideksi vuodeksi Pariisiin, jossa häntä opettivat Isidor Philipp, Maurice Amour ja Roland Broche. Tuona aikana hän piti resitaaleja Salle Gaveaussa ja Salle Pleyelissä. Palattuaan Montrealiin hän esiintyi marraskuussa 1922 Ritz-Carlton-hotellissa.
Myöhemmällä urallaan Malépart kiersi laajalti Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Lise Boucher, Andrée Desautels, Pierre Hétu, Mireille Lagacé, François Morel, Renée Morisset, Claude Savard, William Stevens, Gilles Tremblay ja Ronald Turini.
HMS Lord Warden

| HMS Lord Warden |
| --- | --- |
 HMS Lord Warden

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Chathamin telakka
Kölinlasku:  24. joulukuuta 1863
Laskettu vesille:  27. maaliskuuta 1865
Palveluskäyttöön:  30. elokuuta 1867
Loppuvaihe:  romutettavaksi 1889
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 940 t
Pituus:  85,3 m
Leveys:  18,0 m
Syväys:  8,5 m
Koneteho:  6 700 ihp
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  605
Aseistus
Aseistus:  2 × 9" MLR -tykkiä 14 × 8" MLR -tykkiä 2 × 7" MLR -tykkiä
HMS Lord Warden oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1865 vesillelaskettu Lord Clyde -luokan panssarifregatti.
Valmistus

Alus tilattiin 25. toukokuuta 1863 Chathamin telakalta, missä köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 24. joulukuuta. Alus laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1865 ja valmistui 30. elokuuta 1867.
Palvelus

Alus myytiin 1889 romutettavaksi.
Germagno

| Germagno |
| --- | --- |
 Germagno
 Koordinaatit: 45°53′N, 8°23′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Verbano-Cusio-Ossola
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Sebastiano Pizzi
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,90  km²
Korkeus:  602 (min. 400 - maks. 1 338) m
Väkiluku (2015):  197
 – Väestötiheys:  68  as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Germagno on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella. 
Germagnon naapurikunnat ovat Casale Corte Cerro, Loreglia, Omegna ja Quarna Sopra.
HMS Loyal (G15)

| HMS Loyal |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Scotts Shipbuilding and Engineering Company, Greenock
Kölinlasku:  23. marraskuuta 1938
Laskettu vesille:  8. lokakuuta 1941
Palveluskäyttöön:  31. lokakuuta 1942
Loppuvaihe:  romutettu 1948
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 935 t (standardi) 2 840 t (max)
Pituus:  110 m
Leveys:  11,20 m
Syväys:  3,0 m
Koneteho:  48 000 hv
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  221
Aseistus
Aseistus:  6 x QF 4,7"/L45 (120 mm) Mk XI -tykkiä kaksiputkisena Mk XX -asennuksena 4 x QF 2 naulan Mk VIII -ilmatorjuntatykkiä neliputkisena Mk VII -asennuksena 2 x nelipiippuista Vickers .50" Mk III -ilmatorjuntakonekivääriä 8 x 21" (533 mm) PR Mk II -torpedoputkea syvyyspommeja
HMS Loyal (viirinumero G15) oli Britannian kuninkaallisen laivaston L-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 31. maaliskuuta 1938 osana vuoden 1937 laivasto-ohjelmaa Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista, missä köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 23. marraskuuta. Alus laskettiin vesille 8. lokakuuta 1941 ja valmistui 31. lokakuuta 1942, jolloin sen tarjoukseen perustunut hinta oli 440 204 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.
Palvelus

Alus sijoitettiin 1947 poistolistalle ja se myytiin BISCOlle. Alus saapui 31. heinäkuuta 1948 hinattuna T. W. Wardille Milford Haveniin romutettavaksi.
Torsbyn kunta

| Torsbyn kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Torsby
Kuntakoodi:  1737
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  4 162,21 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  11 472
 – Väestötiheys:  2,8 as./km²
 
 www.torsby.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Torsbyn kunnan alueella sijainneet pitäjät. Rosanvärisillä rajoilla kartassa ovat myös 1970-luvun kuntauudistusta edeltäneet maalaiskunnat nimineen.
Näkymä kunnan keskustaajamaan Torsbyhyn Gräsbergetiltä.
Dalbyn kirkko.
Sysslebäck Branäsbergetiltä nähtynä.
Talvinen näkymä Branäsistä, joka on laskettelualue.
Ruotsin ja Norjan rajamerkki Lekvattnetin lähistöllä.
Höljesin pato Klarjoessa.
Torsbyn kunta (ruots. Torsby kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Torsby.
Kunnan maapinta-ala on 4 162,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 472 henkeä (31.12.2021).
Torsby tunnetaan 1800-luvulta metsäsuomalaisten asuinpaikkana, siksi siellä sijaitseekin metsäsuomalaisten kulttuurikeskus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 37,94 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1873 Norra Nyn maalaiskunnasta erotettiin Nyskogan maalaiskunta. Vuonna 1909 Fryksänden maalaiskuntaan perustettiin Torsbyn taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin neljä "suurkuntaa":selvennä
Finnskoga-Dalby (Norra Finnskoga, Södra Finnskoga ja Dalby)
Fryksände (Fryksände ja Lekvattnet)
Norra Ny (ei muutosta)
Vitsand (Nyskoga ja Vitsand)
Östmark (ei muutosta)
Seuraava kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Vuonna 1967 muodostettiin Torsbyn maalaiskunta yhdistämällä Fryksänden ja Vitsandin maalaiskunnat. Vuonna 1971 Torsbyn maalaiskuntaan liitettiin Östmarkin maalaiskunta. Samana vuonna Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Norra Nyn ja Finnskoga-Dalbyn kunnat.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Fryksänden (sittemmin Torsbyn) maalaiskunnan vaakuna. Myös kolmella muulla maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Finnskoga-Dalbyn maalaiskunta
Norra Nyn maalaiskunta
Fryksänden maalaiskunta
Torsbyn maalaiskunta
Östmarkin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Torsbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 22 158 | 22 158 |
| 1955 | 1955 |    | 21 922 | 21 922 |
| 1960 | 1960 |    | 21 135 | 21 135 |
| 1965 | 1965 |    | 18 822 | 18 822 |
| 1970 | 1970 |    | 16 896 | 16 896 |
| 1975 | 1975 |    | 16 072 | 16 072 |
| 1980 | 1980 |    | 15 601 | 15 601 |
| 1985 | 1985 |    | 15 137 | 15 137 |
| 1990 | 1990 |    | 15 105 | 15 105 |
| 1995 | 1995 |    | 14 660 | 14 660 |
| 2000 | 2000 |    | 13 725 | 13 725 |
| 2005 | 2005 |    | 12 960 | 12 960 |
| 2010 | 2010 |    | 12 414 | 12 414 |
| 2015 | 2015 |    | 11 910 | 11 910 |
| 2020 | 2020 |    | 11 549 | 11 549 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 402 | 11,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 121 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 794 | 6,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 593 | 80,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 42 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 45 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä. Kuitenkin monet kunnan asukkaista polveutuvat metsäsuomalaisista.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 162 856 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 114 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,0 %
18–64-vuotiaat: 56,3 %
65 vuotta täyttäneet: 26,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 7,3 | 7,9 |
|   | jalostus | 21,1 | 23,5 |
|   | palvelut | 70,1 | 67,1 |
|   | tuntematon | 1,6 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 491 | 5 267 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 104,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 45,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 797 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Torsby | 4 049 |
| 2 | Sysslebäck | 527 |
| 3 | Oleby | 353 |
| 4 | Stöllet | 245 |
| 5 | Ambjörby | 227 |
| 6 | Östmark | 216 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Höljes
Likenäs
Långav