stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bōtaoshi

Bōtaoshin peluuta
Bōtaoshi (jap. 棒倒し eli ぼうたおし) on Japanin joissain kouluissa pelattava peli, jossa kaksi 150 hengen joukkuetta kilpailee toisiaan vastaan.
Joukkue jakautuu 75 hyökkääjään ja 75 puolustajaan. Hyökkääjien pitää saada vastajoukkueen tolppa kaadettua, kun taas puolustajat yrittävät estää oman tolppansa kaatumisen. Joukkue, joka saa kaadettua tolpan alle 30 asteen kulmaan maasta katsoen, voittaa. Ennen vuoden 1973 sääntömuutosta riitti, että kaatoi tolpan alle 45 asteen kulmaan maasta katsoen.
Borgone Susa

| Borgone Susa |
| --- | --- |


 Borgone Susa
 Koordinaatit: 45°7′N, 7°14′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,96 km²
Korkeus:  394 m (377–703) m
Väkiluku (2021):  2 189
 – Väestötiheys:  453  as./km²
 
 www.comune.borgonesusa.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Borgone Susa on kunta Torinon metropolikaupungissa Piemonten hallintoalueella Italiassa. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 2 189 asukasta.
Se sijaitsee Val di Susan laaksossa Dora Riparia -joen varrella. Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat 1400-luvulta oleva linnoitettu talo Il Castlas sekä 1700-luvulta peräisin oleva palatsi Palazzo Montabone, joka toimii nykyään kunnantalona.
Il Castlas
Palazzo Montabone
Břetislav Novotný

| Břetislav Novotný> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1892 Hulín, Itävalta-Unkari
Kuollut: 9. tammikuuta 1965 (72 vuotta) Praha, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Itävalta-Unkari  Tšekkoslovakia
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  lentokonetekniikka, autotekniikka
Břetislav Novotný (21. kesäkuuta 1892 Hulín, Itävalta-Unkari – 9. tammikuuta 1965 Praha, Tšekkoslovakia) oli autonsuunnittelija.
Opiskeltuaan Belgiassa lentokonetekniikkaa Novotný palasi ensimmäisen maailmansodan jälkeen juuri itsenäistyneeseen Tšekkoslovakiaan ja aloitti uransa autonsuunnittelijana pienessä autotallissa Brno-Líšeňissä. Tämän jälkeen hän työskenteli prahalaisessa suunnittelutoimistossa, jossa vuonna 1922 valmistui ensimmäinen hänen suunnittelemansa ajoneuvon prototyyppi Novo. Vuonna 1923 tätä seurasi Omega-niminen pikkuauto.
Vuoden 1925 Zbrojovka Disk Prahan teknillisessä museossa.
Vuonna 1924 Novotný suunnitteli Zbrojovka Brnolle yksisylinterisen Disk-nimisen auton, joka oli Euroopan ensimmäinen kaksitahtimoottorilla varustettu auto. Autoja valmistui kaikkiaan 80 kappaletta. Novotný lähti Zbrojovka Brnolta 1925 ja perusti Libeňiin Prahan liepeille Enka-nimisen yrityksen, joka siirtyi myöhemmin lentokonevalmistaja Aeron haltuun. Yritys valmisti Aero Enka 500 -pikkuautoja.
Toisen maailmansodan päätyttyä Novotný työskenteli Prahassa Ajoneuvotekniikan tutkimusinstituutissa.
Bōnenkai

Bōnenkai on perinteinen japanilainen juhla, jolloin ihmiset kerääntyvät juhlimaan ravintoloihin ja izakayoihin ystävien ja työkavereiden kanssa loppuvuodesta. Perinteen sanotaan alkaneen 1400-luvulla. Bônenkai tarkoittaa ”vuoden vaikeuksien ja hankaluuksien unohtamisen juhlaa”.
Bruce Rauner

| Bruce Rauner |
| --- | --- |

Illinois’n 42. kuvernööri
 12. tammikuuta 2015 – 14. tammikuuta 2019  
Varakuvernööri:  Evelyn Sanguinetti
Edeltäjä:  Pat Quinn
Seuraaja:  J. B. Pritzker
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1957 (ikä 67) Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Puoliso:  (1) Elizabeth Wessel (aviol. 1980, ero 1993) (2) Diana Mendley (aviol. 1994–)
Lapset:  6
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Aiheesta muualla
brucerauner.com
Bruce Vincent Rauner (s. 18. helmikuuta 1957 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen liikemies, filantrooppi ja republikaanisen puolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 2015–2019 Illinois’n kuvernöörinä.
20. kesäkuuta 2016 Rauner vahvisti pyrkivänsä uudelleenvalituksi vuoden 2018 kuvernöörivaaleissa. Maaliskuussa 2018 hän voitti republikaanisen puolueen esivaalit. Raunerin vastustaja oli Jeanne Ives, osavaltion edustajainhuoneen jäsen. Marraskuun kuvernöörivaaleissa hän kohtasi demokraattien J. B. Pritzkerin, jolle hän hävisi. Pritzker astui kuvernöörin virkaan tammikuussa 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bruce Rauner Wikimedia Commonsissa
Būda

Būda on kylä Lounais-Liettuassa, Marijampolėn läänissä, Kazlų Rūdan kunnassa lähellä Venäjän (Kaliningradin alue) rajaa. Vuonna 2001 kylässä asui 233 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Braunau am Inn

| Braunau am Inn |
| --- | --- |
 Kaupunkinäkymä
 vaakuna
 Braunau am Inn
 Koordinaatit: 48°15′29″N, 13°02′07″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Ylä-Itävalta
Piiri:  Braunau am Inn
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Johannes Waidbacher
Kunnanvaltuusto:  37 paikkaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,85 km²
Korkeus:  352 m
Väkiluku (2016):  16 887
 – Väestötiheys:  680 as./km²
 
 www.braunau.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Braunau am Inn on kaupunki Itävallassa Saksan rajajoen Innin varrella. Saksan puolella rajaa sijaitsee Simbach am Innin kaupunki. Braunau am Inn sijaitsee noin 60 kilometriä Salzburgista pohjoiseen. Sen asukasluku  on 16 887 (2016).
Branau sai kaupunkioikeudet vuonna 1260. Se kuului pitkään Baijerin ruhtinaille, mutta vuonna 1779 se siirtyi muiden Innviertelin kaupunkien kanssa Itävallalle. Adolf Hitler syntyi siellä 20. huhtikuuta 1889.
Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat Hitlerin synnyinkoti ja 1400-luvulta peräisin oleva kirkko.[lähde? ]
Fasismin uhrien muistokivi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Braunau am Inn Wikimedia Commonsissa
Braunau am Inn
Blois’n linna

| Blois’n linna> Château of Blois |
| --- | --- |

Sijainti:  Blois, Loir-et-Cherin dpt.
Koordinaatit:  47.58°N, 1.33°E
Rakennustyyppi:  linna
Rakennustyöt aloitettu:  900-luku
Valmistumisvuosi:  1600-luvulla
Rakennuttaja:  Blois'n kreivi
Omistaja:  Bloisin kaupunki
Käyttäjä:  Ranskan kuningas (1498–1589) museot (nykyisin)
Tyylisuunta:  keskiaika gotiikka renessanssi klassismi
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Blois’n linna eli Le château royal de Blois on yksi Ranskan kuninkaallisista linnoista. Se sijaitsee Blois’n kaupungissa Loirejoen laaksossa, Loir-et-Cherin departementissa. Se on yksi tunnetuimmista Loiren linnoista ja palveli vuosien 1498 ja 1589 välillä Valois- ja Orléans-sukuisten kuninkaiden asuntona. Sinne myös Jeanne d’Arc saapui vuonna 1429 saadakseen Reimsin arkkipiispan siunauksen ennen yritystään ajaa englantilaiset joukot pois Orléansista.
Blois’n linna on rakennettu joen varteen keskelle kaupunkia, jota se vartioi ja suojeli. Linnan nykyinen muoto rakentui neljän vuosisadan aikana useista keskuspihan ympärille rakennetuista osista. Niiden tyylit muodostavat jatkumon 1200-luvulta 1600-luvulle, keskiajalta klassisismiin. Rakennuksissa on yhteensä 564 huonetta, joissa kaikissa on tulisija. Huoneista sata on makuuhuoneita. Restauroidut kuninkaalliset huoneistot on kalustettu ja koristeltu värikäästi 1800-luvun tyyliin.
Historiaa

Loire-joen ylle kohoavalla olevalla jyrkällä kalliolla on ollut linnaleiri, castrum, jo 600-luvulla.  Blois’n kreivi aloitti sen laajentamisen linnaksi 900-luvulla. 1200-luvulla se oli vähitellen laajentunut linnaksi, jonka Blois’n kreiveista viimeinen, Blois’n Guido II myi Valois’n suvulle.[lähde? ]
Kuninkaat Ludvig XII ja Frans I käyttivät linnaa pääasiallisena asuinpaikkanaan ja teettivät siihen lukuisia muutoksia ja laajennuksia. Viimeisin suuri rakenteellinen muutos teetettiin 1600-luvulla arkkitehti François Mansartin suunnitelmien mukaisesti. Mansart ehdotti koko linnan rakentamista uudelleen, mutta vain puutarhaan päin oleva pohjoissiipi uusittiin. Mansart suunnitteli  linnaan korkean taitekaton, jota kutsutaan mansardikatoksi. Klassismin ihanteiden mukaisesti eri kerroksiin tuli erilaiset pylväät: doorilaiset pohjakerrokseen, joonialaiset toiseen ja korinttilaiset kolmanteen.
Linna liittyy moniin historiallisiin tapahtumiin. Ranskan valtiopäivät, États Généraux de France, ovat kokoontuneet Bloisin valtioaslissa kahdesti, vuosina 1576 ja 1588.  Vuonna 1588 Henrik III murhatutti Henri Guisen tässä linnassa. Ludvig XIII sulki äitinsä Maria de’ Medicin tänne sisäiseen maanpakoon, mutta leskikuningatar karkasi vuonna 1619.
Kun rakennukset olivat vaurioituneet ja niiden sisustus ryöstetty Ranskan suuren vallankumouksen aikana, linna toimi sotilasosastojen sijoituspaikkana. Se suojeltiin historiallisena kohteena ja  restauroitiin täydellisesti 1840-luvulla arkkitehti Félix Dubanin johdolla. Blois’sta tuli ensimmäinen Loiren linna, joka kunnostettiin vallankumouksen jälkeen. Se toimi restauroinnin mallina lähes kaikille Loiren laakson tunnetuille linnoille, kuten Azay-le-Rideaun, Chenonceaun ja Amboisen linnoille.[lähde? ]
Linnan puutarhat uusittiin vuonna 1992.
Nykytilanne

1800-luvulla tehdyn restauroinnin jälkeen linna on toiminut Blois’n kaupungin omistamana museona. Ludvig XII:n siiven ylemmässä kerroksessa sijaitsee vuonna 1850 perustettu kaupungin taidemuseo, Musée des Beaux-arts. Sen esineistöön kuuluu useita veistoksia ja maalauksia 1500–1800-luvuilta, muun muassa Fontainebleaun koulukunnan tuotteita, sekä kokoelma arvokkaita seinävaatteita. Siiven alemmassa kerroksessa on lisäksi 39 muotokuvan kokoelma 1600–1700-luvuilta. Kuvat esittävät aikansa tärkeitä henkilöitä, kuten kuninkaallisen hovin jäseniä.
Frans I:n siivessä sijaitsevat arkeologinen museo (Musée archéologique) sekä kivenhiontamuseo (Musée lapidaire). Se esittelee löydöksiä esimerkiksi linnan alueelta tehdyistä kaivauksista, sekä linnan alkuperäisiä kivikoristeita, joita ei enää sijoitettu paikoilleen korjaustöiden yhteydessä. Siellä on myös jäljennöksiä tyylihuonekaluista galloromaaniselta kaudelta keskiajalle asti.
Kuvia

Pohjapiirros
Blois’n linnan pihajulkisivujen tyylejä oikealta vasemmalle: Ludvig II:n siiven koristeellista keskiaikaisen linnan gotiikkaa, Frans I:n siiven renessanssia ja Gaston d’Orléansin siiven klassisistista tyyliä.
Blois’n linnan julkisivua sisäpihalle päin. Oikealla osittain ulkonevat ja monumentaaliset Frans I:n siiven kierreportaat.
Ludvig XII:n siiven julkisivu ja sen portti, joka muodostaa sisäänkäynnin linnanpihalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Château de Blois Wikimedia Commonsissa
Château royal de Blois, Official web site chateaudeblois.fr. (englanniksi, ranskaksi, saksaksi)
Belgradin yliopisto

| Belgradin yliopisto |
| --- | --- |

Perustettu:  1808
Rehtori:  Vladimir Bumbaširević
Henkilökunta:  7 384
Opiskelijoita:  n. 90 000
Sijainti:  Belgrad,  Serbia
Sivusto:  www.bg.ac.rs
Belgradin yliopiston rakennuksia vuonna 1890.
Yliopiston kirjasto
Belgradin yliopisto on vanhin ja suurin korkeamman koulutuksen instituutio Serbiassa. Yliopistossa on noin 90 000 perustutkinto-opiskelijaa ja 1 700 jatko-opiskelijaa. Opetushenkilökuntaan kuuluvia on 7000. Belgradin yliopisto koostuu 31 tiedekunnasta ja 8 tieteellisen tutkimuksen instituutista.
Historia

Belgradin yliopisto perustettiin 24. syyskuuta 1863 korkeaksi kouluksi (Велика школа). Vuonna 1905 siitä tuli virallisesti yliopisto, mikä tarkoitti perusteellista uudistusta, mm. koko opetushenkilökunta valittiin uudelleen. Vuonna 1905 Belgradin yliopistossa oli 16 varsinaista ja 18 ylimääräistä professoria sekä 778 opiskelijaa. Yliopisto koostui filosofisesta, oikeustieteellisestä, teknillisestä sekä teologisesta tiedekunnasta.
Belgradin yliopistosta ovat kehittyneet ja lopulta omiksi yliopistoikseen irronneet Novi Sadin yliopisto (1960), Nišin yliopisto (1965), Prištinan yliopisto (1970), Podgorican yliopisto (1974) ja Kragujevacin yliopisto (1976).
Tiedekunnat

| --- | --- |
 Arkkitehtoninen tiedekunta  Biologinen tiedekunta  Ekonominen tiedekunta  Eläinlääketieteellinen tiedekunta  Elektroteknillinen tiedekunta  Erityisopetuksen ja kuntoutuksen tiedekunta  Farmaseuttinen tiedekunta  Filologinen tiedekunta  Filosofinen tiedekunta  Fysiikan tiedekunta  Fyysisen kemian tiedekunta  Hammaslääketieteellinen tiedekunta  Kaivosgeologinen tiedekunta  Kasvatustieteellinen tiedekunta  Kaupunkirakentamisen tiedekunta  Kemian tiedekunta:  Koneteknillinen tiedekunta  Lääketieteellinen tiedekunta  Liikennetieteellinen tiedekunta  Maantieteellinen tiedekunta  Maataloustieteellinen tiedekunta  Matemaattinen tiedekunta  Metsätieteellinen tiedekunta  Oikeustieteellinen tiedekunta  Organisaatiotieteiden tiedekunta  Ortodoksisen teologian tiedekunta  Poliittisten tieteiden tiedekunta  Teknillinen tiedekunta Borissa  Teknillismetallurginen tiedekunta  Turvallisuuden tiedekunta  Urheilun ja liikuntakasvatuksen tiedekunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Belgradin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Bruno Pedron

Bruno Pedron (3. kesäkuuta 1944 Torreglia – 17. kesäkuuta 2022) oli Brasiliassa toiminut italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi salesiaaneihin 16. elokuuta 1963 ja sai pappisvihkimyksensä 6. huhtikuuta 1974. Hänet nimitettiin Jardimin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 24. maaliskuuta 1999, ja piispaksi vihkiminen seurasi 21. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Vitório Pavanello, jota avustivat Juventino Kestering ja Onofre Cândido Rosa.
Pedronista tuli 4. elokuuta 1999 Jardimin piispa. Hän sai 11. huhtikuuta 2007 nimityksen Ji-Paranán piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 24. kesäkuuta.
Armenian kieli

| Armenia |
| --- | --- |
 Armenian puhuma-alue Kaukasuksella
Oma nimi:  Հայերեն [hajeren]
Tiedot
Alue:  Kaukasus
Virallinen kieli:   Armenia  Vuoristo-Karabah  Kypros (vähemmistökieli)  Unkari (vähemmistökieli)  Irak (vähemmistökieli)  Puola (vähemmistökieli)  Romania (vähemmistökieli)  Euraasian talousunioni
Puhujia:  5 900 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  armenialaiset aakkoset
Kielenhuolto:  Armenian tiedeakatemia
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  armenialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  hy
ISO 639-2:  arm (B) / hye (T)
ISO 639-3:  hye
ISO 639-3:  ARM
 Ohje 
Armeniankielistä kaiverrusta
Puhuttua armeniaa
Armenia (omakielinen nimi: Հայերեն, hajeren) on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Armeniassa ja sen lähistöllä muun muassa Venäjän eteläosassa Krasnodarin aluepiirissä ja Rostovin alueella.
Kieltä kirjoitetaan armenialaisilla aakkosilla. Kirjoitusjärjestelmän kehittäjäksi mainitaan 400-luvulla elänyt pyhä Mesrop Maštots. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan armeniaksi ensimmäisen kerran vuonna 1666.
Murteet ja historia

Kielellä on myös kaksi keskenään ymmärrettävää standardimurretta; länsiarmeniaa puhuvat yleensä ulkomailla asuvat armenialaiset ja itäarmeniaa puhutaan Armeniassa. Kirkollisissa yhteyksissä käytetään kaikkialla ymmärrettävää klassista armeniaa. 
Itä- ja länsiarmenia jakautuvat vielä erikseen useampiin alamurteisiin:
Itäarmenia
Agulis-Meghri
Ararat
Gharabagh-Šamahi
Hoi-Maragha
Länsiarmenia
Antiokia
Artial
Vähä-Aasia
Bolu
Hamšenic
Kilikien
Muš-Tigranakert
Stanoz
Vanic
Jozgat
On epäselvää, koska armenian puhujat ovat tarkalleen saapuneet Anatolian itäosiin. Ajankohdaksi on ehdotettu kolmannen vuosituhannen puoltaväliä eaa. Darius Suuren valtakaudelta peräisin olevista persialaisella nuolenpääkirjoituksella tehdyissä kirjoitukisissa paikallisia kutsuttiin nimellä "armina" ja "amrmanija", mistä sana Armenia on peräisin. Klassista armeniaa käytettiin yleiskielenä aina 1800-luvulle saakka.
Puhujamäärä ja status

Puhujia armenialla on noin 6,7 miljoonaa. Näistä noin 3,4 miljoonaa asuu Armeniassa, ja merkittäviä armeniankielisiä yhteisöjä löytyy Georgiasta, Venäjältä ja Iranista.
Kielellä on virallisen kielen asema Armeniassa, jossa se on perustuslain mukaan ainoa virallinen kieli. Armenialla on tunnustetun vähemmistökielen asema Kyproksella, Unkarissa, Irakissa, Puolassa ja Romaniassa. Lisäksi se on yksi Euraasian talousunionin tunnustetuista kielistä.
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaalit | Labiodentaalit | Dentaalit/ Alveolaarit | Postalveolaarit | Palataalit | Velaarit | Uvulaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | Nasaalit | m |  | n |  |  | ŋ |  |  |
| Klusiilit | soinnittomat | p |  | t |  |  | k |  |  |
| Klusiilit | soinnilliset | b |  | d |  |  | g |  |  |
| Klusiilit | aspiroidut | pʰ |  | tʰ |  |  | kʰ |  |  |
| Affrikaatat | soinnittomat |  |  | t͡s | t͡ʃ |  |  |  |  |
| Affrikaatat | soinnilliset |  |  | d͡z | d͡ʒ |  |  |  |  |
| Affrikaatat | aspiroidut |  |  | t͡sʰ | t͡ʃʰ |  |  |  |  |
| Frikatiivit | soinnittomat |  | f | s | ʃ |  | x ~ χ | x ~ χ | h |
| Frikatiivit | soinnilliset |  | v | z | ʒ |  | ɣ ~ ʁ | ɣ ~ ʁ |  |
| Approksimantit | Approksimantit |  | ʋ |  |  | j |  |  |  |
|  Lateraalit |  Lateraalit |  |  | l |  |  |  |  |  |
| Tremulantit | Tremulantit |  |  | r |  |  |  |  |  |
| Napausäänteet | Napausäänteet |  |  | ɾ |  |  |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | etu | keski | taka |
| --- | --- | --- | --- |
| suppea | i |  | u |
| välinen | ɛ | ə | ɔ |
| väljä |  |  | ɑ |
Lähde:
Paino on aina sanan viimeisellä tavulla paitsi silloin, kun viimeisessä tavussa on vokaali [ə], jolloin paino on toiseksi viimeisellä tavulla.
Kielioppi

Armenia muistuttaa kieliopiltaan muita indoeurooppalaisia kieliä, mutta jotkin ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin ympäröivissä kaukasuslaisissa kielissä.
Kielioppi > Substantiivit

Armenian substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua. Substantiivit taipuvat luvun (yksikkö ja monikko) ja sijan (nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, datiivi, ablatiivi, instrumentaali, lokatiivi) mukaan. Seuraavassa esimerkiksi sanan գիրք girkʿ 'kirja' taivutus:
|  | yksikkö | monikko |
| --- | --- | --- |
| nom. | գիրք girkʿ | գրքեր grkʿer |
| akk. | գիրք girkʿ | գրքեր grkʿer |
| dat. | գրքի grkʿi | գրքերի grkʿeri |
| gen. | գրքի grkʿi | գրքերի grkʿeri |
| abl. | գրքից grkʿicʿ | գրքերից grkʿericʿ |
| instr. | գրքով grkʿov | գրքերով grkʿerov |
| lok. | գրքում grkʿum | գրքերում grkʿerum |
Kielioppi > Artikkelit

Armeniassa on epämääräinen ja määräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli on aina մը mə, ennen vokaalia մըն mən. Määräinen artikkeli liitetään sanan loppuun ja on -ը -ə, ennen vokaaleja tai niiden jälkeen -ն -n.
Kielioppi > Pronominit

Armenian persoonapronominit ovat seuraavat:
|  | yksikkö> 1. persoona | yksikkö> 2. persoona | yksikkö> 3. persoona | monikko> 1. persoona | monikko> 2. persoona | monikko> 3. persoona |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nom. | ես es | դու du | նա na | մենք menkʿ | դուք dukʿ | նրանք nrankʿ |
| akk. | ինձ inj | քեզ kʿez | նրան nran | մեզ mez | ձեզ jez | նրանց nrancʿ |
| dat. | ինձ inj | քեզ kʿez | նրան nran | մեզ mez | ձեզ jez | նրանց nrancʿ |
| gen. | իմ im | քո kʿo | նրա nra | մեր mer | ձեր jer | նրանց nrancʿ |
| abl. | ինձնից, ինձանից  injnicʿ, injanicʿ | քեզնից, քեզանից kʿeznicʿ, kʿezanicʿ | նրանից nranicʿ | մեզնից, մեզանից meznicʿ, mezanicʿ | ձեզնից, ձեզանից jeznicʿ, jezanicʿ | նրանցից nrancʿicʿ |
| instr. | ինձնով, ինձանով injnov, injanov | քեզնով, քեզանով kʿeznov, kʿezanov | նրանով nranov | մեզնով, մեզանով meznov, mezanov | ձեզնով, ձեզանով jeznov, jezanov | նրանցով nrancʿov |
| lok. | ինձնում, ինձանում injnum, injanum | քեզնում, քեզանում kʿeznum, kʿezanum | նրանում nranum | մեզնում, մեզանում meznum, mezanum | ձեզնում, ձեզանում jeznum, jezanum | նրանցում nrancʿum |
Kielioppi > Verbit

Verbeillä on viisi tapaluokkaa (indikatiivi, optatiivi, konditionaali, imperatiivi ja nesessitatiivi) ja viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, futuuri, preteriti ja aoristi). Verbijärjestelmä on hyvin monimutkainen.
Sanasto

Keskeinen sanasto on sama itä- ja länsiarmenian välillä. Itäarmenia on kuitenkin saanut vaikutteita venäjästä.
Lukusanat 1–10 armeniaksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| մեկ | երկու | երեք | չորս | հինգ | վեց | յոթ | ութ | ինը | տաս |
| mek | erkov | erek' | tšors | hing | vets' | jot' | ovt' | inë | tas |
Kielinäyte

»Բոլոր մարդիկ ծնվում են ազատ ու հավասար՝ իրենց արժանապատվությամբ եւ իրավունքներով: Նրանք օժտված են բանականությամբ ու խղճով եւ պարտավոր են միմյանց վերաբերվել եղբայրության ոգով:»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Armeniankielisiä sanakirjoja
Armenian tiedeakatemian kotisivut
Indoeurooppalaiset kielet
albania
anatolialaiset kielet
armenia
balttilaiset kielet
germaaniset kielet
kelttiläiset kielet
kreikka
indoiranilaiset kielet
itaaliset kielet
slaavilaiset kielet
tokaarilaiset kielet
Borgström

Borgström voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sukunimenä

Anne Borgström (s. 1964), suomalainen meteorologi
Arthur Travers-Borgström (vuoteen 1915 Borgström; 1859–1927), suomalainen liikemies
August Borgström (1844–1899), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Bo Borgström (s. 1942), suomalainen yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Carl August Borgström (1909–1988), suomalainen perinnöllisyystieteilijä, psykiatri, metsästysmuseon perustaja
Carl Emil Borgström (1838–1876), suomalainen kauppias ja varakonsuli
Claes Borgström (1944–2020), ruotsalainen asianajaja ja tasa-arvovaltuutettu
Eric Borgström (1767–1829), suomalainen kauppias ja raati- ja valtiopäivämies
Erik Borgström (1882–1951), suomalainen maanviljelysneuvos
Georg Borgström (1912–1990), ruotsalainen elintarviketekniikan ja talousmaantieteen professori
Georg Borgström (1842–1920), suomalainen tilanomistaja, agronomi ja maanviljelysneuvos
Gustaf Borgström (1730–1795), suomalainen kauppias, tehtailija, laivanvarustaja ja raatimies
Henrik Borgström (1799–1883), suomalainen kauppaneuvos ja helsinkiläinen vaikuttaja
Henrik Borgström nuorempi (1830–1865), suomalainen liikemies ja valtiopäivämies
Henrik Borgström (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
Hilda Borgström (1871–1953), ruotsalainen näyttelijä
Johan Leonard Borgström (1832–1907), suomalainen liikemies
Leonard Borgström (1876–1954), suomalainen mineralogian professori, Erik Borgströmin veli
Leonie Aminoff, o.s. Borgström (1870–1951), suomalainen kirjailija
Nils Borgström (1884–1951), suomalainen maanviljelysneuvos
Nils Gustaf Borgström (1918–2002), suomalainen maanviljelysneuvos
Palle Borgström (s. 1960), ruotsalainen maanviljelijä ja Lantbrukarnas Riksförbundin puheenjohtaja
Muita

Borgström, suomalainen suku
Borgströmin tupakkatehdas, entinen helsinkiläinen tupakkatehdas
Mether-Borgström:
Ernst Mether-Borgström (1917–1996), suomalainen taidemaalari
Helge Mether-Borgström (1913–1985), suomalainen mainosgraafikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Borgström”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bruno Pius Ngonyani

Bruno Pius Ngonyani (s. 8. elokuuta 1945) on tansanialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. marraskuuta 1974 ja nimitettiin Lindin hiippakunnan piispaksi 6. lokakuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1991. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Justin Francis Rigali.