stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gävlen kunta
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Axmarby
Hagsta
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alborga
Allmänninge (koillinen osa)
Allmänninge (lounainen osa)
Axmar by
Backa
Berg + Sjökalla
Björke (itäinen osa)
Brunnsvik
Eskön + Esköränningen
Fredrikskans
Grankullen
Grinduga
Hagsta
Harkskär
Heliga landet
Hillevik
Hillsjöstrand
Häcklinge
Hästbo
Mårtsbo
Oppala
Oppala (koillinen osa)
Sikvik
Småmuren
Syltorp
Totra
Tångberget
Utvalnäs
Åbyggeby
Ölbo
Östanbäck + Lund
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bönan
Finnböle
Hagsta
Lövåsen
Norra Åbyggeby
Norrlandet
Sälgsjön
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Gävlen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Gävle första valkrets (26 valtuutettua)
Gävle andra valkrets (22 valtuutettua)
Gävle tredje valkrets (17 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gävlen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 11 | 14 | 13 | 10 | 13 | 12 | 14 | 10 | 15 | 18 | 17 | 12 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 10 | 8 | 5 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 9 | 9 | 5 | 11 | 11 | 10 | 6 | 4 | 8 | 5 | 5 | 5 | 5 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 5 | 5 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | 5 | 4 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 41 | 40 | 41 | 44 | 40 | 39 | 34 | 34 | 24 | 28 | 25 | 24 | 20 | 21 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 10 | 7 | 6 | 4 | 6 | 6 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 8 | 11 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 75 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bomhusin piiri
Gävlen Heliga Trefaldighetin piiri (Gävle Heliga Trefaldighets distrikt)
Gävlen Marian piiri (Gävle Maria distrikt)
Gävlen Staffanin piiri (Gävle Staffans distrikt)
Gävlen Tomaksen piiri (Gävle Tomas distrikt)
Hamrången piiri
Hedesundan piiri
Hillen piiri
Valbon piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Gävle Heliga Trefaldighet
Gävle Staffan
Hamrånge
Hedesunda
Hille
Valbo
Gävle Maria
Bomhus
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Gävle Heliga Trefaldighet (Gävle)
Gävle hospitalsförsamling*
Gävle Maria
Gävle romersk-katolska
Gävle Staffan
Gävle Tomas
Hamrånge
Hedesunda
Hille
Valbo
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gävlen kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gävle kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Gävleborgin läänin kunnat
Kartta Gävlen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kuurmanjoki

| Kuurmanjoki Сторожевая |
| --- | --- |

Alkulähde:  Saarenoja, Holmanjoki
Laskupaikka:  Vuoksi
Maat:  Venäjä
Kuurmanjoki (ven. Сторожевая, Storoževaja) on Vuoksen vesistöön kuuluva joki Leningradin alueella Venäjällä lähellä Suomen rajaa.
Kuurmanjoen sivujoki Venäjän puolella on Suomen ja Venäjän rajalla sijaitsevasta Suokumaanjärvestä alkunsa saava Hiirenjoki (ven. Мышиная).
Kuurmanjoen latvahaaroista ulottuvat Suomen puolelle Venäjällä lähellä Suomen rajaa Kuurmanjoen yläjuoksuksi yhtyvät Saarenoja ja Holmanjoki sekä Suomen ja Venäjän rajalla sijaitsevaan Suokumaanjärveen laskeva, kokonaan Suomen puolella virtaava  Suokumaanjoki.
Kuurmanjoen leventymänä sen alajuoksulla on järvenselkiä, joiden laajuuteen on saattanut vaikuttaa Sakkolan Kiviniemen kannaksen puhkaisemisen vuonna 1857 aiheuttama Vuoksen pinnan lasku.
Suomen vesistöaluejaossa Kuurmanjoen valuma-alue (04.13) esiintyy nimellä "Saarenojan valuma-alue". Tämä luetaan osaksi Vuoksen vesistöön (04) kuuluvaa Suur-Saimaan aluetta (04.01). Muu osa Vuokseen Vuoksen niskan alapuolella laskevista vesistöalueista luetaan Suur-Saimaan alueen sisällä Vuoksen alueeseen (04.19).
Joki sijaitsee Suomen toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella entisen Jääsken kunnan alueella.
Koronaviruspandemia Itävallassa

| Koronaviruspandemia Itävallassa |
| --- | --- |

Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  8. helmikuuta 2020
Paikka:  Ischgl
Tapaukset
Vahvistetut:  1 132 805
Parantuneet:  968 185
Kuolleet:  12 349
Rokotetut:  6 283 906
 Tiedot päivitetty viimeksi 27.11.2021. 
Koronaviruspandemia Itävallassa on osa maailmanlaajuista SARS-CoV-2 -koronaviruksen levittäytymistä. Ensimmäiset tartunnat todettiin maassa 25. helmikuuta 2020, ja 5. joulukuuta siellä oli 300 689 vahvistettua tartuntaa, 249 441
parantunutta ja 3 757 kuollutta.
Epidemia

25. helmikuuta Itävallassa vahvistettiin kaksi ensimmäistä COVID-19-tartuntaa; kyseessä oli kaksi Bergamon alueelta Innsbruckiin saapunutta italialaista. Myöhemmin tosin viranomaiset ilmoittivat, että ensimmäinen tartunta maassa olikin ollut jo 8. helmikuuta.
Maaliskuussa sadat ihmiset saivat koronavirustartunnan Alpeilla Ischglin kylässä, mistä tauti kulkeutui ympäri Eurooppaa. Viranomaiset vähättelivät aluksi riskejä, mutta lopulta koko kylä ja sen ympäristö asetettiin karanteeniin 13. maaliskuuta. Päivää aiemmin maassa oli todettu ensimmäinen kuolemantapaus. Loppukeväällä ensimmäinen aalto hiipui kuten muuallakin Euroopassa.
Alkusyksyllä 2020 tartunnat alkoivat jälleen nousta, ja 17. marraskuuta otettiin jälleen käyttöön tiukat rajoitukset. Koulut siirtyivät etäopetukseen 17. marraskuuta – 4. joulukuuta väliseksi ajaksi. Joulukuun alussa Itävalta aloitti massatestaukset tavoitteenaan testata koko maan 9-miljoonainen väestö ennen joulua. Ensimmäisenä massatestaukset alkoivat Wienissä ja taudin pahimmin koettelemissa Vorarlbergin ja Tirolin osavaltioissa. Testausta hallinnoi Itävallan armeija. Massatestauksista on saatu hyviä tuloksia koko väestönsä testanneessa Slovakiassa, mutta niitä on myös kritisoitu resurssien haaskauksena.
Marraskuussa 2021 Itävallan koronarajoitukset tiukentuivat. Jo aiemmin oli voimassa rokottamattomia koskeva koronasulku ja se laajennettiin koskemaan kaikkia. Sulun aikana kotoaan saa poistua vain hyvästä syystä, joihin lukeutuvat muun muassa töissä käyminen, välttämättömät kauppa-asiat ja lähiliikunta. Rajoitusten tultua voimaan Itävallassa on sillä hetkellä voimassa EU-alueen tiukimmat koronatoimet. Itävalta aikoo tehdä koronarokotuksista pakollisia helmikuun alusta lähtien.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronaviruspandemia Itävallassa Wikimedia Commonsissa
Kuurna

Kuurna voi tarkoittaa seuraavia:
Kuurna, kaupunginosa Kajaanissa
kuurna, pitkänomainen syvennys, kouru tms.
Kuurna, sukunimi
Olli Kuurna, suomalainen kirjailija
Kuurna, kylä Kontiolahdella
Kuurnan kanava
Kuurnan voimalaitos.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuurna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kumamoto

| Kumamoto-shi (熊本市) |
| --- | --- |
 Ylhäältä vasemmalta: näkymä kaupunkiin Kumamoton linnalta, Kumamoton linna, kaupungin raitiotie, Fujisaki Hachiman-gūn pyhäkkö, Suizen-ji Jōju-enin puutarha.
 lippu:  Sinetti
 Kumamoton sijainti Kumamoton prefektuurissa.
 Koordinaatit: 32°48′11″N, 130°42′28″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Kumamoton prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Seishi Kōyama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  389,54 km²
Väkiluku (2014):  739 527
 – Väestötiheys:  1 898 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Neidonhiuspuu
 – Kukka:  Higon kamelia
 – Lintu:  Parus minor
 
 http://www.city.kumamoto.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kumamoto (jap. 熊本市, Kumamoto-shi) on Kumamoton prefektuurin pääkaupunki Kyūshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Tyynenmeren rannalla. Kaupungin pinta-ala on 389,54 neliökilometriä ja siellä on 739 527 asukasta (vuonna 2014). Kumamoto on merkittävä kauppa-, kulttuuri- ja koulutuskeskus yliopistoineen. Se on valittu yhdeksi Japanin virallisista suurkaupungeista.
Kumamoton kaupunki perustettiin 1. huhtikuuta 1889.
Aluejako

Kumamoto jakautuu viiteen suuralueeseen. Niistä asukasluvultaan suurin on Higashi-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Kita-ku. Kaupungin ydinalueen muodostaa Chūō-ku.
| Nimi | Japaniksi | Pinta-ala (km²) | Asukasluku (2010) | Väestötiheys (as> /km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chūō-ku | 中央区 | 25,33 | 183 497 | 7 244 |
| Higashi-ku | 東区 | 50,32 | 188 546 | 3 747 |
| Kita-ku | 北区 | 115,65 | 146 084 | 1 263 |
| Minami-ku | 南区 | 110,02 | 122 773 | 1 116 |
| Nishi-ku | 西区 | 88,21 | 93 394 | 1 059 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumamoto Wikimedia Commonsissa
Kaupungin virallinen kotisivu (japaniksi)
Matkaopas aiheesta Kumamoto Wikivoyagessa (englanniksi)
Kuivataipaleen kanava

Kuivataipaleen kanava
Kuivataipaleen kanava on Suonenjoella sijaitseva vuonna 1996 uudelleen avattu museokanava, joka yhdistää Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön. Tämä niin sanotulla Savonselällä sijaitseva sulkukanava on ainut kahta vesistöä yhdistävä kanava Suomessa.
Alun perin tämän 300 metriä pitkän Paasveden ja Kuvansin välisen vesiyhteyden rakensi 1860-luvulla Hackman-yhtiö puunuittoa varten, "tukkiränniksi". Vuosina 1890–1891 kanavaan lisättiin Hackmanin kauppahuoneen tilauksesta sulut, jotka olivat käytössä aina vuoteen 1951. Sulut mahdollistivat laivaliikenteen Hackmanin Sorsakosken tehtailta rautatien varteen Suonenjoen keskustaan.
Kanavan käyttö loppui kokonaan 1960-luvulla. Museovirasto kunnosti ja entisöi kanavan yhdessä Järvi-Suomen merenkulkupiirin kanssa vuosina 1994–1996, minkä jälkeen se otettiin uudelleen vesiliikenteen käyttöön. Nykyinen sulkukammio on 19 metriä pitkä ja viisi metriä leveä, ja sulkuporttien käyttö tapahtuu käsin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivataipaleen kanava Wikimedia Commonsissa
Pohjois-Savon muisti: Kuivataipaleen museokanava
Kanava Pohjois-Savon opaskartassa
Retkipaikka.fi – Kuivataipaleen kanava
Suomen kanavat – Kuivataipale
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava | Kerman kanava | Pilpan kanava | Vihovuonteen kanava
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava | Nerkoon kanava
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava | Taivallahden kanava | Varistaipaleen kanava
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava | Naapuskosken kanava | Taipaleen kanava
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava | Juankosken kanava | Karjalankosken kanava
Pielisen reitti:  Joensuun kanava | Kaltimon kanava | Kuurnan kanava
Muita kanavia:  Ketveleen kanava | Kuivataipaleen kanava | Saarikosken kanava | Raikuun kanava | Saimaan kanava
La Pazin vesiputous

La Pazin vesiputous on Costa Rican suosituimpia matkailunähtävyyksistä. Paikka sijaitsee noin 25 kilometriä Alajuelasta pohjoiseen.
Vesiputous sijaitsee noin 28 hehtaarin suuruisessa Jardines de la Catarata La Pazin luonnonpuistossa, joka sijaitsee noin 1 250–1 600 metrin korkeudella merenpinnasta. Puiston läpi virtaa La Paz -joki, jossa on viisi vesiputousta, ja La Pazin putous on näistä tunnetuin. Alueella on myös pilvimetsiä ja sademetsiä.
Kultahattu (täsmennyssivu)

Kultahattu voi viitata seuraaviin:
Kultahattu (The Great Gatsby), F. Scott Fitzgeraldin romaani
Kultahattu (The Great Gatsby), Jack Claytonin ohjaama elokuva vuodelta 1974
Koronaviruspandemia Papua-Uudessa-Guineassa

| Koronaviruspandemia Papua-Uudessa-Guineassa |
| --- | --- |
 Koronavirustartunnat maassa toukokuussa 2021
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  20. maaliskuuta 2020
Paikka:  Lae, Papua-Uusi-Guinea
Tapaukset
Vahvistetut:  36 432
Kuolleet:  595
 Tiedot päivitetty viimeksi 12. tammikuuta 2022. 
Papua-Uuden-Guinean koronapandemia on osa maailmanlaajuista koronapandemiaa. Maassa vahvistettiin ensimmäinen tartunta 20. maaliskuuta 2020 Laen kaupungissa ulkomaalaisella kaivostyöntekijällä. Ensimmäinen koronaan liittyvä kuolema vahvistettiin 20. heinäkuuta 2020, kun syöpää sairastava nainen kuoli virukseen Port Moresbyssa.
12. tammikuuta 2022 mennessä maassa oli vahvistettu 36 432 tartuntaa ja 595 kuolemaa.
Terveydenhuolto Papua-Uudessa-Guineassa on jo ennestään ollut kuormittunut mm. malarian ja tuberkuloosin vuoksi. Koko maassa on terveysministeriön vain 500 lääkäriä, 4000 sairaanhoitajaa ja 3000 muuta terveydenhuollon työntekijää. Pula tarvikkeista ja lääkkeistä on jatkuva. Lokakuussa 2021 kerrottiin, että koronaan liittyvät kuolemat olivat päivittäisiä ja kaikkien suurten kaupunkien sairaalat olivat täynnä.
Rajoituksia ja toimia

Papua-Uusi-Guinea sulki rajansa 30. tammikuuta 2020 alkaen kaikilta aasialaisilta matkailijoilta. Eräs provinssitason johtaja ilmoitti myös pysäyttävänsä kaikki kiinalaiset provinssin rajalle. Maahan julistettiin yleinen hätätila vain kaksi päivää ensimmäisen vahvistetun tartunnan tultua julki.
Toukokuussa 2020 maa lievensi koronarajoituksia, mutta kielsi alkoholin myynnin viikonloppuisin. Syynä oli lisääntynyt väkivalta.
Tartuntojen leviämisen estämiseksi on ehdotettu mm. betelpähkinöiden myynnin kieltoa. Pähkinöitä pureskellaan jonkin aikaa suussa ja syljetään sitten pois, usein julkisella paikalla, minkä johdosta lääkärit ovat pitäneet tätä hygieniariskinä.
Bougainvillen autonominen alue ilmoitti 1. elokuuta 2020 rajoittavansa lentoja muualta Papua-Uudesta-Guineasta.
Rokotukset

Maan ensimmäinen rokotettava oli pääministeri James Marape, joka otti rokotteen julkisesti 30. maaliskuuta 2021 kohottaakseen kansalaisten luottamusta koronarokotteeseen. Tämä rokotus oli yksi Australian lähettämistä 8000 AstraZenecan rokotteesta, jotka jaettiin Marapen jälkeen papuauusiguinealaisille terveydenhuollon työntekijöille.
Kansalaisten rokotus aloitettiin toukokuussa 2021. Heinäkuussa rokotetta alettiin tarjoamaan kaikille yli 18-vuotiaille. Maassa käytetään AstraZenecan lisäksi myös kiinalaista Sinovac-rokotetta, joita Kiina lahjoitti 200 000 annosta. niitä tosin annettiin aluksi vain Papua-Uudella-Guinealla oleskeleville Kiinan kansalaisille.
Rokotuksia ovat haitanneet paikallisten taikauskoisuus, johon on sekoittunut myös yleistä rokotevastaisuutta sekä koronasalaliittoteorioita. Valtiovalta on puuttunut heikosti salaliittoteorioiden kitkemiseen, ja suurin osa väestöstä etenkin kaupunkien ulkopuolella ei pysty seuraamaan luotettavia uutislähteitä, vaan on nimenomaan sosiaalisen median varassa.
Marraskuussa 2021 pääministeri vahvisti, ettei rokotuksista ole tarkoitus tulla pakollisia.
11. tammikuuta 2022 mennessä koko maan väestöstä oli täysin rokotettuja vain 2,5 %.
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2009

| Eurobasket 2009 |
| --- | --- |

Joukkueet:  16
Isäntämaa:   Puola
Kaupungit:  Gdańsk, Poznań, Varsova, Wrocław, Bydgoszcz, Łódź, Katowice
Ajankohta:  7.-20. syyskuuta
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Espanja
–  Hopeaa:   Serbia
–  Pronssia:   Kreikka
Arvokkain pelaaja:   Pau Gasol
Vuoden 2009 koripallon EM-kisat järjestettiin Puolassa 7. syyskuuta - 20. syyskuuta 2009. Nämä olivat toiset Puolassa pidetyt EM-kisat.
Kisoihin osallistui 16 joukkuetta ja otteluja pelattiin seitsemässä eri hallissa.
Karsinta

Lohkojen voittajat ja kolme parasta toiseksi tullutta pääsi jatkoon. Seuraavat kuusi joukkuetta menivät lisäkarsintaan, jonka voittaja pääsi osallistumaan EM-kisoihin 2009. Lohkojen viimeiset joutuivat karsimaan A-divisioona paikastaan. 2 huonointa joukkuetta joutui putoamaan B–divisioonaan.
| Lohko A | Lohko B | Lohko C | Lohko D |
| --- | --- | --- | --- |
|   Italia    Serbia    Bulgaria   Unkari   Suomi |   Portugali   Latvia   Makedonia   Viro  |   Ranska   Turkki   Ukraina   Belgia  |   Israel   Tšekki   Bosnia ja Hertsegovina   Iso-Britannia  |
Kisoihin päässeet

| Arvontakori A | Arvontakori B |
| --- | --- |
  Venäjä (EM-kisat 2007 1. sija)   Espanja (EM-kisat 2007 2. sija)   Liettua (EM-kisat 2007 3. sija)   Kreikka (EM-kisat 2007 4. sija) :   Saksa (EM-kisat 2007 5. sija)   Kroatia (EM-kisat 2007 6. sija)   Slovenia (EM-kisat 2007 7. sija)   Turkki (karsinnasta) 
Arvontakori C: Arvontakori D
  Serbia (karsinnasta)   Puola (isäntämaa)   Makedonia (karsinnasta)   Latvia (karsinnasta) :   Iso-Britannia (karsinnasta)   Israel (karsinnasta)   Bulgaria (karsinnasta)   Ranska (jatkokarsinnasta)
Lohkovaihe

Lohkojen arvonta suoritettiin 8. marraskuuta 2008 Varsovassa.
Sijoituspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | 5. sija | 5. sija |
 
: 19. syyskuuta
|  |   Ranska | 80 |   |  |  |  |
|  |   Turkki | 68 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 20. syyskuuta | 20. syyskuuta |
|  |   |   |   |   |   Ranska | 69 |
|  |   |   |   |   |   Kroatia | 62 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 7. sija | 7. sija |
|  | 19. syyskuuta | 19. syyskuuta |   |  | 20. syyskuuta | 20. syyskuuta |
|  |   Venäjä | 69 |   |  |   Turkki |  66 |
|  |   Kroatia | 76 |   |  |   Venäjä |  89 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eurobasket(englanniksi)
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)(englanniksi) (puolaksi)
Punaisella merkityt maat pääsivät lopputurnaukseen ja keltaisella merkityt pääsivät jatkokarsintoihin
Kreikan Andreas Glyniadakis tekee kaksi pistettä Israelia vastaan.
Turkin ja Bulgarian välisen ottelun aloitushyppy.
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1999

| EuroBasket 1999 |
| --- | --- |
Joukkueet:  16
Isäntämaa:   Ranska
Kaupungit:  Antibes, Clermont-Ferrand, Dijon, Le Mans, Pariisi, Pau, Toulouse
Ajankohta:  21. kesäkuuta-3. heinäkuuta
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Italia
–  Hopeaa:   Espanja
–  Pronssia:   Jugoslavia
Arvokkain pelaaja:   Gregor Fučka
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1999 olivat 31. FIBA Europen järjestämät EM-kilpailut. Ne järjestettiin Ranskassa 21. kesäkuuta-3. heinäkuuta. Euroopan-mestaruuden voitti Italia, ja hopealle sijoittui Espanja ja pronssille Jugoslavia.
Lohkovaihe > Lohko A

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jugoslavia | 3 | 3 | 0 | 227 | 181 | +46 | 6 |
|  Ranska | 3 | 2 | 1 | 200 | 196 | +4 | 5 |
|  Israel | 3 | 1 | 2 | 191 | 220 | -29 | 4 |
|  Makedonia | 3 | 0 | 3 | 197 | 218 | -21 | 3 |
Lohkovaihe > Lohko B

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | 2 | 1 | 210 | 191 | +19 | 5 |
|  Espanja | 3 | 2 | 1 | 231 | 229 | +2 | 5 |
|  Slovenia | 3 | 2 | 1 | 204 | 209 | -5 | 5 |
|  Unkari | 3 | 0 | 3 | 213 | 229 | -16 | 3 |
Lohkovaihe > Lohko C

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Turkki | 3 | 2 | 1 | 188 | 169 | +19 | 5 |
|  Italia | 3 | 2 | 1 | 196 | 190 | +6 | 5 |
|  Kroatia | 3 | 2 | 1 | 198 | 197 | +1 | 5 |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 3 | 0 | 3 | 160 | 186 | -26 | 3 |
Lohkovaihe > Lohko D

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | 2 | 1 | 229 | 211 | +18 | 5 |
|  Saksa | 3 | 2 | 1 | 210 | 210 | 0 | 5 |
|  Liettua | 3 | 2 | 1 | 228 | 216 | +12 | 5 |
|  Kreikka | 3 | 0 | 3 | 194 | 224 | -30 | 3 |
Jatkolohkot > Lohko E

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jugoslavia | 6 | 5 | 1 | 443 | 386 | +57 | 11 |
|  Ranska | 6 | 5 | 1 | 414 | 384 | +30 | 11 |
|  Venäjä | 6 | 4 | 2 | 441 | 409 | +32 | 10 |
|  Espanja | 6 | 3 | 3 | 439 | 354 | -15 | 9 |
|  Israel | 6 | 2 | 4 | 416 | 467 | -51 | 8 |
|  Slovenia | 6 | 2 | 4 | 405 | 421 | -16 | 8 |
Jatkolohkot > Lohko F

| Joukkue | O | V | H | P+ | P- | Koriero | Pst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Liettua | 6 | 5 | 1 | 467 | 401 | +66 | 11 |
|  Italia | 6 | 4 | 2 | 427 | 385 | +42 | 10 |
|  Turkki | 6 | 4 | 2 | 377 | 371 | +6 | 10 |
|  Saksa | 6 | 3 | 3 | 420 | 432 | -12 | 9 |
|  Kroatia | 6 | 3 | 3 | 444 | 454 | -10 | 9 |
|  Tšekki | 6 | 2 | 4 | 434 | 470 | -36 | 8 |
Kyminlinna

Kyminlinnan pääportti linnoituksen lounaispuolella
Osittain romahtanut tunneli Kyminlinnan lounaiskulmassa
Koillisportti ja sen vartiorakennus
Kyminlinna (ruots. Kymmeneborg) on Kotkassa Hovinsaaren pohjoisosassa Kyminlinnan kaupunginosassa sijaitseva linnoitus. Kyminlinna kuuluu osana venäläisten Kustaa III:n sodan jälkeen rakennuttamaan Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmään. Linnoitus muodosti Ruotsinsalmen merilinnoituksen kanssa kaksoislinnoituksen ja sen pohjoisen osan, jonka tarkoituksena oli torjua hyökkäykset rannikkoa pitkin maitse Kuninkaantien suuntaisesti.
Kyminlinna on viisikulmainen ja halkaisijaltaan noin 800 metriä oleva kaponieerilinnoitus. Linnoituksen kokonaispinta-ala on noin 74 hehtaaria ja se käsittää suuren osan Kyminlinnan kaupunginosasta. Linnoitusta ympäröivät keskeneräiset vallihaudat, jotka toimivat osana linnoituksen kuivattamiseksi tarkoitettua ojaverkostoa. Tästä huolimatta linnoituksen sisällä on lampi. Kyminlinnan itäosien varustuksien halki kulkee vuonna 1890 valmistunut Kotkan rata ja 1900-luvun alussa rakennettu Kymintie. Valtatie 7 leikkaa linnoituksen eteläosien ulkovarustuksia. Alueella on 23 rakennusta, joista suurin osa on ollut Suomen puolustusvoimien poistumisen jälkeen tyhjillään.
Kyminlinna kuuluu Museoviraston luokittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Alueen omistaa nykyisin Senaatti-kiinteistöt.