J. W. Snellman G:son

| Johan Wilhelm Snellman G:son |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1809 Suomussalmi
Kuollut: 4. tammikuuta 1881 (71 vuotta) Oulu
Arvonimi: merikapteeni, kauppaneuvos, laivanvarustaja, sahateollisuusmies ja valtiopäivämies
Muut tiedot
Tunnustukset:  kauppaneuvos 1859
Yritys:  Tmi J. W. Snellman G:son
Asema:  kauppahuoneen omistaja
Tutkinnot:  perämiehen tutkinto (Vaasan merikoulu)
Puoliso:  Jeanette Snellman (o.s. Enbom)
Vanhemmat:  Johan Gerhard Snellman ja Charlotta Fredrika Planman
Lapset:  Johan Georg (Janne) (1841–1885), Johanna Kristina (Hanna) (1843–1872), Albert Oskar (1844–1894), Sofia Carolina (Lina) (1846–1924), Henrik Wilhelm (Wille) (1848–1902), Karl August (Addo) (1849–1920), Gustaf Ferdinand (1851–1903), Maria Matilda (1853–1918), Emilia Charlotta (1855–1934)
  [ Muokkaa Wikidatassa ]   
Johan Wilhelm Snellman G:son (Gerhardsson) (27. huhtikuuta 1809 Suomussalmi – 4. tammikuuta 1881 Oulu) oli suomalainen Oulussa vaikuttanut kauppaneuvos, sahanomistaja, laivanvarustaja ja tervaporvari, joka perusti Ouluun J. W. Snellman G:sonin kauppahuoneen. Hänen serkkunsa oli J. V. Snellman.
Snellmanin isä oli Suomussalmen ja vuodesta 1811 Utajärven kappalaisena toiminut Johan Gerhard Snellman (1769–1821) ja äiti Charlotta Fredrika Planman.  Isänsä kuoltua 1821 Snellman joutui muuttamaan sukulaistensa luo Ouluun ja  aloittamaan jo 12-vuotiaana uran kauppa-apulaisena Kokkolassa. Snellman lähti merille 16-vuotiaana ja hänestä tuli merikapteeni 1832. Samana vuonna hän asettui asumaan Uuteenkaarlepyyhyn toimien siellä laivuriporvarina.
Vuonna 1841 Snellman muutti kauppiaaksi Ouluun, jonne hän perusti seuraavana vuonna toiminimi J. W. Snellman G:son:in. Se harjoitti sahaustoimintaa, puutavaran ja tervan vientiä sekä laivanvarustusta. Yrityksen toimintaa johdettiin Kirkkokadun ja Albertinkadun kulmassa sijainneesta Snellmanin talosta, joka toimi myös Snellmanin perheen kotina. Snellmanin kauppahuone ohitti 1860-luvulla toisen oululaisen Bergbomin kauppahuoneen johtavana tervanviejänä. Snellmanin kuollessa kauppahuoneen varallisuus oli noin 1,3 miljoonaa markkaa (5 miljoonaa euroa).
Vuosina 1858–1860 Snellman G:son rakennutti yhdessä oululaisten J. G. Bergbomin, F. Granbergin, Fr. J. Frantzenin ja P. Hedmanin kanssa Suomen ensimmäisen höyrysahan Iin Kestilään. Hän perusti 1878 myös toisen höyrysahan Toppilaan.
Snellman G:son sai kauppaneuvoksen arvon 1859. Hän oli porvarissäädyssä Oulun kaupungin edustaja tammikuun valiokunnassa 1862 ja valtiopäivillä 1867. Snellman kuului myös moniin senaatin perustamiin komiteoihin ja oli aktiivisessa kirjeenvaihdossa serkkunsa J. V. Snellmanin kanssa, saaden tältä muun muassa etukäteen tietoa Suomen markan käyttöönoton ajankohdasta. Vuosina 1874-1876 hän oli Oulun kaupunginvaltuuston jäsen. Vuonna 1880 hän oli yksi liberaalisen puolueen ohjelman allekirjoittajista.
Snellman meni naimisiin 1840 Oulun kaupungin rahastonhoitajan Johan Herman Enbomin tyttären Jeanette Enbomin kanssa (k. 1878), jonka äidinisä oli ollut säveltäjänä tunnettu lääninkamreeri Erik Tulindberg. Heidän pojistaan Albert Oskar Snellman (1844–1894) ja Karl August Snellman (1849–1920) toimivat vuorostaan Snellmanin kauppahuoneen johdossa isänsä jälkeen. He olivat mukana perustamassa yhdessä muiden oululaisten kauppahuoneiden kanssa Kemi Oy:tä 1893 ja Ab Uleå Oy:tä 1912.