stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Honor 4A

| Honor 4A |
| --- | --- |
Valmistaja:  Huawei
Mitat:  143,5 × 72,1 × 8,5 mm
Paino:  155 g
Näyttö:  5 tuumaa
Näytön kuvatarkkuus:  1 280 × 720
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 210
Grafiikkapiiri:  Adreno 304
Keskusmuisti:  2 GB
Flash-muisti:  8 GB
Takakamera:  8 MP
Etukamera:  2 MP
Akku:  2 200 mAh
Muistikorttipaikka:  microSD, enintään 256 GB
Infobox OKNimi-testi OK: 
Honor 4A on Huawein valmistama matkapuhelin, joka kuuluu Honor-tuoteperheeseen. Puhelin julkaistiin 21. heinäkuuta 2015 Kiinassa.
Puhelimessa on 8 gigatavua flash-muistia ja 2 gigatavua RAM-muistia. Lisäksi puhelimessa on kahdeksan megapikselin takakamera ja kahden megapikselin etukamera. Prosessorina toimii Qualcommin valmistama Snapdragon 210. Akun kapasiteetti on 2 200 milliampeerituntia. Puhelimen grafiikkapiiri on Adreno 304 ja puhelimeen voi laittaa microSD-kortin (enintään 256 gigatavua).
Hiirimäiset jyrsijät

| Hiirimäiset jyrsijät |
| --- | --- |
 Okahiiri (Acomys cahirinus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Hiirimäiset jyrsijät Myomorpha  Brandt, 1855
Yläheimot
 Dipodoidea  Muroidea 
Katso myös
   Hiirimäiset jyrsijät Wikispeciesissä   Hiirimäiset jyrsijät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hiirimäiset jyrsijät (Myomorpha) on jyrsijöihin kuuluva alalahko. Siihen kuuluu yli 1 500 lajia, mikä tarkoittaa että noin 38 prosenttia maailman nisäkäslajeista kuuluu hiirimäisiin jyrsijöihin.
Hiirimäisiä jyrsijöitä tavataan lähes koko maailmassa Etelämannerta, Uutta-Seelantia ja joitain pieniä valtamerten saaria lukuun ottamatta.
HauStoori 90–94!

| HauStoori 90-94 Hausmylly |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1992–1994
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD, C-kasetti
 Tyylilaji: pop, dance
 Kesto: 66.24
 Levy-yhtiö: EMI Finland
Listasijoitukset
  39.
Hausmyllyn muut julkaisut
| Peilipallo 1994 | HauStoori 90-94 1994 | Tahdonvoimaa 1995 |
HauStoori 90–94! on Hausmyllyn vuonna 1994 julkaistu kokoelma-albumi. Albumi sisältää single- ja alkuperäis-, sekä ennen julkaisemattomia remix-versioita.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 39.
Kappaleet

Kaiken saat (single 1994) – P. Lowland.Enzo, J. Drome
Tavallinen tarina (remix 1994) – 4.11 (säv. P. Lowland, san. J. Drome)
Kaipaan (EY-Mix 1993) – 4.49 (säv. J. Drome, P. Lowland, san. J. Drome)
Et jättää saa – 4.42 (säv. Hed G. Hog, J. Drome, san. J. Drome)
Se musta mies (Remix 1994) – 3.52 (säv. J. Drome, san. Enzo)
Ei rakkaus päästä mua otteestaan (Radio Edit 1994) – 4.07 (alkup. I Won't Let the Sun Go Down on Me, säv. Nik Kershaw, suom. san. Enzo)
Jos – 4.06 (alkup. Words, säv. Louis Yaguda, Martin Kupersmith, Robert Fitoussi, suom. san. Enzo)
Kai sinut saan (Pettibonen pojan mix 1993) – 5.38 (säv. J. Drome, P. Lowland, san. Enzo)
Kaikki loppuu (remix 1994) – 4.25 (säv. Hog, san. Enzo)
Rakkauden Lukko – 4.26 (alkup. Look of Love, säv. David Palmer, Mark White, Martin Fry, Stephen Singleton, suom. san. Enzo)
Jos vielä muistat – 3.25 (säv. J. Drome, P. Lowland, san. Enzo)
Gigolo – 4.12 (säv. J. Drome, san. Enzo)
Tuu Mun Luo – 3.43 (alkup. Girls on Film, säv. Andy Taylor, John Taylor, Nick Rhodes, Robert Taylor, Simon Le Bon, suom. san. Jari Salonen)
En voi sua unohtaa (remix 1993) – 3.56 (säv. ja san. J. Drome)
Sä oot jees – 3.51 (säv. J. Drome, san. Enzo)
Rakkautta vain – 3.28 (säv. J. Drome, san. Enzo)
Aiheesta muualla

HauStoori 90–94! discogs.com -sivustolla
Herøy (Nordland)

Herøy on Norjan kunta Nordlandin läänissä. Se on saaristokunta, jonka suurimpia saaria ovat Nord-Herøy, Sør-Herøy, Tenna, Indre Øksningan, Ytre Øksningan, Staulen ja Seløy. Saaret on yhdistetty toisiinsa silloilla. Saarille Husvær ja Brasøy on lauttayhteys Herøystä ja Alstahaugista. Kunnan lähimpiä naapurikuntia ovat koillisessa Dønna, kaakossa Alstahaug ja lounaassa Vega. Herøyltä on lauttayhteys Sandnessjøeniin ja siltayhteys Dønnaan.
Kunnan hallinnollinen keskus on Silvalen.
Kuvia

Kunnan väestökehitys vuosina 1951–2010.
Herøyn kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herøy (Nordland) Wikimedia Commonsissa
Nordlandin läänin kunnat
Alstahaug
Andøy
Ballangen
Beiarn
Bindal
Bodø
Brønnøy
Bø
Dønna
Evenes
Fauske
Flakstad
Gildeskål
Grane
Hadsel
Hamarøy
Hattfjelldal
Hemnes
Herøy
Leirfjord
Lurøy
Lødingen
Meløy
Moskenes
Narvik
Nesna
Rana
Rødøy
Røst
Saltdal
Sortland
Steigen
Sømna
Sørfold
Tjeldsund
Træna
Tysfjord
Værøy
Vefsn
Vega
Vestvågøy
Vevelstad
Vågan
Øksnes
Norjan läänit | Norja
Hi-Fi (yhtye)

Hi-Fi on vuonna 1998 aloittanut venäläinen popyhtye, joka soittaa tanssimusiikkia ja viihdemusiikkia. Yhtyeen yksi tunnetuimmista solisteista oli Mitja Fomin, joka tekee nyt soolouraa. Yhtyeen kokoonpano on osittain vaihdellut, mutta muutamat jäseneet on pysynyt siinä alusta lähtien. Yhye julkaisi vuosina 2009-2012 yksittäisiä kappalejulkaisuja Mitja Fominin lähdettyä vuonna 2009. Suurimpia hittejä ovat: "Не дано", "А мы любили" ja "Седьмой лепесток". Kappaleesta "Call me, Miša" yhtye teki esikoisalbumille oman tulkinnan. Alkuperäisen version soitti Pavel Esenin, joten Hi-Fi-yhtyeessä soitetun kyseisen kappaleen sävellys ja sanat olivat Eseninin tekemiä. Esenin oli mukana Hi-Fi-yhtyeen levy-yhtiössä.
Kappaleita

А мы любили – 2002 – 2008 remiksaus
Седьмой лепесток – 2003 – 2008 remiksaus
Не дано – 1998 – 1999 remiksaus
Я там – 2011 (yksittäinen kappalejulkaisu)
Не покидай – 2012 (yksittäinen kappalejulkaisu)
За мной – 2000
Бомбей – 1999
Чёрный ворон – 1999
Глупие люди – 2000
Про лето – 1999 – 2006
Ты прости – 1998
Так легко – 2001
Он – 2000
Я люблю – 2002
Childhood – 1999
Call me, Miša – 1999
Tunnetuimmat albumit

1999 – Первый контакт (debyytialbumi)
1999 – Репродукция (studioalbumi)
1999 – Звёздная серия (kokoelma-albumi)
2001 – Запоминай (studioalbumi)
2002 – Новая коллекция 2002 – DJ remixes (remix albumi)
2002 – Best (kokoelma-albumi)
2004 – Легенды Русского Радио – The Best (kokoelma-albumi)
2006 – Любовное настроение (kokoelma-albumi)
2008 – Best I (kokoelma-albumi)
2015 – Лучшее (kokoelma-albumi)
Huomenna päivä on uus

| Huomenna päivä on uus Freud Marx Engels & Jung |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991–1992
 Julkaistu: 1992
 Tyylilaji: kantri/rock
 Kesto: 36.49
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus Oy
Freud Marx Engels & Jungin muut julkaisut
| Aina ja iankaiken 1990 | Huomenna päivä on uus 1992 | Koottuja teoksia 1993 |
Huomenna päivä on uus on suomalaisen Freud Marx Engels & Jung -yhtyeen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1992.
Kappaleet

Kipee (Psycho) 4:09
Monenkirjava tilkkutäkki (A Coat Of Many Colors) 2:50
Pappi, talonpoika, piru ja mustalainen 2:44
Keltaparta 3:03
Jäät kaipaamaan (Cry, Cry, Cry) 2:24
Pienet pirut 3:03
Huomenna päivää on uus (Tomorrow Is Another Day) 3:29
Itäbalttilaisnaiset II (Texas Women) 2:42
Juomalaulu II 2:50
Kierros vielä (The Race Is On) 2:07
Valot (Spotlight) 3:02
Farewell 3:59
Hiiripäästäinen

| Hiiripäästäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Eulipotyphla
Heimo::  Päästäiset Soricidae
Suku::  Suncus
Laji::  murinus
Kaksiosainen nimi
 Suncus murinus  (Linnaeus, 1766) 
 Hiiripäästäisen levinneisyysalue:   alkuperäisenä   vieraslajina
Katso myös
   Hiiripäästäinen Wikispeciesissä   Hiiripäästäinen Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Hiiripäästäinen eli kyläpäästäinen (Suncus murinus) on Etelä- ja Kaakkois-Aasiasta kotoisin oleva päästäislaji. Luonnollisen levinneisyysalueensa ulkopuolella sitä elää muun muassa Filippiineillä, Intian valtameren saarilla, Lähi-idässä ja Afrikassa. Hiiripäästäistä pidetään haitallisena vieraslajina, ja se on ollut osallisena useiden saariliskolajien häviämiseen. Hiiripäästäinen itse on IUCN:n mukaan elinvoimainen laji, koska sen populaatio on suuri ja levinneisyysalue laaja.
Ääninäyte
Hiiripäästäinen .
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Jätkäsaari

| Jätkäsaari> Busholmen |
| --- | --- |
 Jätkäsaari elokuussa 2014
 Kaupungin kartta, jossa Jätkäsaari korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  203
Pinta-ala:  1,16 km² 
Väkiluku:  14 718 (31.12.2022)
Väestötiheys:  12 200 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa Kampinmalmin peruspiiriä ja Länsisataman kaupunginosaa
Postinumero(t):  00180, 00150, 00220
Lähialueet:  Hernesaari, Kamppi, Lauttasaari, Ruoholahti
Jätkäsaari (ruots. Busholmen) on Länsisataman kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin eteläisessä kantakaupungissa. Se käsittää alueen, joka alun perin muodostui Jätkäsaari-nimisestä saaresta sekä kahdesta muusta saaresta (Hietasaari, ruots. Sandholmen ja Saukko, Uttern), yhdestä luodosta (Saukonkari tai -paasi, Utterhällan) ja niiden välisistä vesialueista, jotka on sittemmin täytetty. Nykyään Jätkäsaaren erottaa mantereesta 1990-luvulla kaivettu Ruoholahdenkanava.
Jätkäsaaressa on vilkas matkustajasatama Länsisatama, josta on säännölliset laivayhteydet Tallinnaan ja Pietariin. Aikaisemmin Jätkäsaari oli konttisatama- ja teollisuusaluetta, mutta vuodesta 2010 lähtien alueelle on rakennettu uutta, pääosin asumiskäyttöön tarkoitettua kaupunginosaa. Jätkäsaarta on valmisteltu rakentamista varten ruoppaamalla rantoja ennen meritäyttöjen tekemistä ja puhdistamalla pilaantuneita maita. Voimakkaasti rakentuvalla osa-alueella arvioidaan olevan vuoteen 2030 mennessä 21 000 asukasta ja 6 000 työpaikkaa.
Asukkaita alueella oli vuoden 2005 alussa 2 318 ja työpaikkoja vuoden 2003 lopussa 1 033. Tuolloin suurin osa Jätkäsaaresta oli vielä satamakäytössä ja asuntoalueita oli vain sen pohjoisosassa. Vuoden 2022 lopussa alueella oli jo yli 14 700 asukasta.
Historiaa > Nimen taustaa

Paikan nimi on esiintynyt vanhoissa asiakirjoissa muodoissa Busholmen (1696), Busholm (1750) ja Buus Holmen (1777).
Alueen suomenkielinen nimi on käännetty ruotsista. Tuolloin kuviteltiin nimen osan bus viittaavaan satamajätkiin (hamnbuse). Myöhemmin se on yhdistetty kauppalaivaa tarkoittavaan muinaisruotsin sanaan buza. Jälkimmäiseen merkitykseen on yhdistetty myös esimerkiksi Tammisaaren Hästö-Busö. On muitakin ehdotuksia: bus on nimittäin ruotsin paikallisissa murteissa tarkoittanut mörköä. Mörkösaareksi Jätkäsaari oli merkitty joihinkin karttoihin ainakin vuonna 1912. Toisissa selityksissä etsitään alkulähdettä sanoista buts (kumpare) tai bu/bo (karja). Todennäköistä on kuitenkin, että bus liittyy jotenkin vanhaan satamapaikkaan. Saaren suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin vuonna 1909 Busholma ja vuonna 1928 nykyinen nimi.
Historiaa > Asutushistoria

Saaren asutushistoria alkaa 1800-luvun lopulta. Vuonna 1865 Jätkäsaaressa oli kirjoilla vain parikymmentä vakituista asukasta pienissä mökeissään. Pysyvästi saaressa asui ammattikalastajia, ja se toimi myös herrasväen huvilakaupunkina ja helsinkiläisten virkistysalueena. Kesäisin siellä uitiin ja talvella laskettiin mäkeä. Alue oli tuolloin vielä varsin metsäinen.
Historiaa > Rahtisatamana

Länsisatama päätettiin rakentaa Jätkäsaareen vuonna 1911, mutta silti vielä 1916 kaupunki rakensi sinne uimalan, joka tosin jouduttiin purkamaan jo kolme vuotta myöhemmin. Sataman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1913, ja saari yhdistettiin mantereeseen leveällä sillalla, jonka keskellä kulki myös rautatie. Päärautatieasemalta Katajanokalle vuonna 1894 valmistuneen Helsingin satamaradan uusi haara Jätkäsaareen valmistui vuonna 1916. Satamaan valmistui pitkä laituri. Viereiset Hietasaari ja Saukko sulautettiin tasoittamalla ja täyttämällä Jätkäsaaren satama-alueeseen. Yhtenäisen alueen nimitys Jätkäsaareksi vakiintui vuonna 1928.
Liikenteellisesti satama oli Helsingin suurin 1960-luvulta lähtien, ja laajentaminen jatkui 1970-luvulla. Aluetta laajennettiin edelleen merialueita täyttämällä, ja kun myös osa Jätkäsaaren pohjoispuolella sijainneesta lahdesta täytettiin, Jätkäsaari muuttui suureksi niemeksi. Seuraavina vuosikymmeninä Länsisataman liikenne kasvoi äärirajoilleen. Juna- ja kuorma-autokuljetukset satamaan ja satamasta pois alkoivat käydä ylivoimaisiksi keskustan liikennejärjestelyiden näkökulmasta. Lähes satavuotias satama muutti lopulta kapasiteetiltaan suurempaan Vuosaaren satamaan marraskuussa 2008, ja vain Viroon (lähinnä Tallinnaan) suuntautuva henkilöliikenne jäi Länsiterminaaliin. Entisen valtavan konttisataman tilalle ryhdyttiin rakentamaan uutta asuinaluetta. Viimeisetkin ratakiskot purettiin keväällä 2009.
Historiaa > Jätkäsaari asuinalueeksi

Koko Jätkäsaaren alue on laajuudeltaan yli 100 hehtaaria. Laivapojankujan pohjoispuolinen osa saaresta rakennettiin asuntoalueeksi jo 1990-luvulla osana Ruoholahden rakennusprojektia, ja samalla rakennettiin myös Ruoholahdenkanava, joka erotti alueen jälleen saareksi. Satamalaitoksen entiseen huolto- ja toimistorakennukseen nykyisessä Selkämerenpuistossa valmistui Ruoholahden nuorisotalo vuonna 1998. Suurin osa Jätkäsaaresta jäi kuitenkin vielä sataman käyttöön.
Kun rahtilaivasatama oli marraskuussa 2008 siirtynyt Vuosaareen, Jätkäsaareen alettiin vuonna 2010 rakentaa uutta, 18 000 asukkaan ja 6 000 työpaikan kaupunginosaa osana Länsisataman aluerakentamisprojektia. Ensimmäisiä taloja päästiin rakentamaan, kun maaperä oli ensin puhdistettu ja katuja rakennettu. Alueelle rakennettiin myös imujätejärjestelmä Rööri, joka valmistui vuoden 2014 alussa. Merenpohjasta Jätkäsaaren edustalta löytyi noin puolen metrin paksuinen sedimenttikerros, jossa esiintyi korkeita pitoisuuksia meren eläville haitallista tributyylitinaa.
Sataman vanha Huutokonttori muutettiin pelastusasemaksi, ja se toimii myös Jätkäsaaren infokeskuksena ja kirjastona. Länsisataman viereen valmistui muun muassa Verkkokauppa.comin uusi megamyymälä sekä Tallink Siljan pääkonttori. Lokakuussa 2016 avattiin 16-kerroksinen Clarion Hotel Helsinki.
Alueen rakentaminen jatkuu 2020-luvun loppuun saakka. Entiseen tavarasataman varastoon, Bunkkeriin, on tarkoitus rakentaa noin 300 asuntoa sekä uimahalli ja liikuntatiloja. Vuonna 2019 Jätkäsaareen alettiin suunnitella pysäköintitaloa, urheilukeskusta ja 24-kerroksista Royal Center -hotellitornia, joiden rakentaminen alkoi vuoden 2020 alussa. Alueelle rakennettiin myös Kvarteret Victoria -niminen ruotsinkielinen kortteli.
Historiaa > Konserttilavana

Pop-laulaja Madonna esiintyi Jätkäsaaren aukealla kentällä 6. elokuuta 2009 osana Sticky & Sweet -kiertuettaan. Konserttiin myytiin 85 000 pääsylippua, joten se oli suurin Pohjoismaissa koskaan järjestetty maksullinen konsertti.
Liikenne > Joukkoliikenne

Jätkäsaaressa on raitiolinjojen 1T, 7, 8, 8T, 9/N päätepysäkit. Aikaisemmin Salmisaareen päättyneen linjan 8 jatke Crusellinsillan kautta Jätkäsaaren Saukonpaateen otettiin käyttöön vuoden 2012 alussa ja linjan 9 jatke keskustasta Länsiterminaaliin saman vuoden elokuussa. Linjan 9 päätepysäkki siirtyi elokuussa 2017 Välimerenkadun kiskojen valmistuttua Saukonpaateen, mutta toukokuussa 2021 uuden Atlantinsillan valmistuttua linjaa jatkettiin Atlantinkatua pitkin Länsiterminaalille. Laivamatkustus aiheuttaa Jätkäsaaren raitiolinjoille ruuhkapiikkejä.
Jätkäsaaren pohjoispuolella kanavan takana on Ruoholahden metroasema.
Taksiasema on Länsiterminaalilla. Alueelle tulee takseja myös Ruoholahden metroasemalta ja Seaside-hotellilta.
Liikenne > Tunnelihanke

Helmikuussa 2021 Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Jätkäsaaresta Länsiväylälle ulottuvan satamatunnelin rakentamisen. Tunnelin alustavaksi hinnaksi on arvioitu 180 miljoonaa euroa. Tunnelin on tarkoitus vähentää liikenneruuhkia erityisesti Tyynenmerenkadulla ja Länsisatamankadulla. Ruuhkaantumista on yritetty hallita myös tilannekohtaisella liikennevalo-ohjauksella sekä kannustamalla tavaraliikennettä käyttämään Vuosaaren satamaa.
Posti ja postinumerot

Jätkäsaaressa on postitoimisto avoinna 24/7 Verkkokauppa.comin talossa. Se palvelee postinumeroita 00180 ja 00220 Helsinki. Raja kulkee Välimerenkadulla siten, että sen luoteispuoli, parittomat numerot, kuuluvat 00180:een ja loput kuuluvat 00220:een.
Kuvia

Asuinrakennuksia Atlantinkadulla
Asuintaloja Ruoholahdenkanavan äärellä
Lars Sonckin vuonna 1929 piirtämä sataman hallintorakennus Laivapojanaukiolla on yksi Jätkäsaaren neljästä kaavassa suojellusta rakennuksesta.
Rantamakasiini L3 Tyynenmerenkadulla
Verkkokauppa.com ja Bunkkeri
Jätkäsaaren peruskoulu
Hyväntoivonpuisto
Rokkiporkkana-silta ylittää Välimerenkadun
Välimerenkatu
Tyynenmerenkatu
Jätkäsaarenkuja
Purha Jätkäsaarenlaiturissa
Julkiset taideteokset

| Julkinen teos | Paikka | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bad Bad Boy | Tyynenmerentori, Tyynenmerenkatu 9 | 60.1558°N, 24.9207°E | Tommi Toija | 2013 |  |
| Eläköön! (osa Meditoiva viikuna) | Päiväkodin ja koulun seinä |  | Erika Kallasmaa | 2017 |  |
| Horisontti | Jätkäsaaren laituri | 60.1612°N, 24.9221°E | Hannu Kähönen | 2013 |  |
| Kaksoset | Kap Hornin aukio | 60.1577°N, 24.9205°E | Olli Mantere | 2015 |  |
| Keskustelu Itämerestä | Juutinrauman aukio |  | Olli Mantere | 2016 |  |
| Kosketus (Suojaava taivas) | Selkämerenkatu | 60.1611°N, 24.9159°E | Pertti Kukkonen | 1993(1996) |  |
| Käärme paratiisissa | Selkämerenpiha | 60.1612°N, 24.9173°E | Kukkonen, PerttiPertti Kukkonen | 1997 |  |
| Länsilinkki | Mechelininkadun alikulkuväylän eli Länsilinkin silta | 60.163°N, 24.9224°E | Martti Aiha | 2011 |  |
| Olo n:o 22 | Hietalahden altaan ympäristö | 60.1617°N, 24.9291°E | Pasi Karjula ja Marko Vuokola | 2000 |  |
| Poikkeama | Messitytönkadun ja Jaalarannan kulmaus | 60.1607°N, 24.9145°E | Miika Nyyssönen | 1995 |  |
| Päätepiste | Selkämerenkatu 16, seinä | 60.1602°N, 24.9172°E | Pertti Kukkonen | 1992 |  |
| Öljypisarat | Suezin aukio |  | Olli Mantere | 2016 |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jätkäsaari Google Maps -satelliitista
Jätkäsaaren kartta Helsinginseutu-palvelussa
Helsingin kaupungin Jätkäsaaren infosivut
Jätkäsaaren viimeiset päivät (Valokuvia kuukausi ennen konttisatamatoiminnan päättymistä)
Jätkäsaaren purkutyöt (Kuvia alueelta satamatoiminnan päätyttyä)
Minkälaista ennen oli siinä missä Lönnrotinkadun silta nyt sijaitsee. Kertomus saaresta ja merkkimiehestä, Helsingin Sanomat, 04.12.1932, nro 330, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Asutusta saaressa vuonna 1913.
Sataman rakennustöitä vuonna 1913.
Ilmakuva Jätkäsaaren satama-alueesta vuonna 2005.
Uusia asuinrakennuksia kesällä 2022.
Asuintalo Juutinraumankadulla
Clarion Hotel Helsinki avattiin lokakuussa 2016.
Honganpalo

Honganpalo on omakotilähiö Raahessa, entisen Saloisten kunnan alueella. Honganpalo sijaitsee Saloisten kirkonkylän itäpuolella. Nimensä kylä on saanut siitä, että se on perustettu Hongan talon maille, ilmeisesti kaskimaille koska nimessä on palo-pääte.
Alue on saanut alkunsa 1960–1970-luvulla, jolloin Rautaruukin perustamisen vuoksi Raaheen muutti runsaasti uusia asukkaita, joita varten täytyi rakentaa uusia omakotitaloalueita. Vielä nykyäänkin iso osa honganpalolaisista on Rautaruukin palveluksessa. Honganpalossa toimi 1990-luvun puoleenväliin asti kyläkauppa, jonka yhteydessä oli loppuvaiheessa myös Saloisten asiamiesposti – nykyisin kaupparakennuksessa toimii paino. Honganpalossa on ollut vuodesta 1984 oma ala-aste, jota nykyisin, Raahen lakkautettua Saloisten kirkonkylällä sijainneen Myllymäen ala-asteen, käyvät myös Saloisten kylän lapset.
Alueella sijaitsee Honganpalon vesitorni.
Aiheesta muualla

Raahen kylät ry:n sivut
Raahen kaupunginosat
Antinkangas
Holminlaakso
Honganpalo
Isoholmi
Jokela
Junnilanmäki
Kaupunginmetsä
Koivuluoto
Kummatti
Lapaluoto
Lehmiranta
Mestauskallio
Mettalanmäki
Ollinsaari
Paraatinmäki
Pattijoki
Pikkuholmi
Pitkäkari
Vanha Raahe
Varvi
Velkaperä
Vilppu
Yritysperä
Huckleberry Finnin seikkailut (täsmennyssivu)

Huckleberry Finnin seikkailut voi tarkoittaa seuraavia:
Huckleberry Finnin seikkailut, Mark Twainin romaani vuodelta 1884
Huckleberry Finnin seikkailut (Huckleberry Finn), Norman Taurogin ohjaama elokuva vuodelta 1931
Huckleberry Finnin seikkailut (The Adventures of Huckleberry Finn), Richard Thorpen ohjaama elokuva vuodelta 1939
Huckleberry Finnin seikkailut (The Adventures of Huckleberry Finn), Michael Curtizin ohjaama elokuva vuodelta 1960
Huckleberry Finnin seikkailut (Sovsem propashtshi), Georgi Danelijan ohjaama elokuva vuodelta 1973
Huckleberry Finnin seikkailut (The Adventures of Huckleberry Finn), Jack B. Hivelyn ohjaama elokuva vuodelta 1981
Huckleberry Finnin seikkailut (The Adventures of Huck Finn), Stephen Sommersin ohjaama elokuva vuodelta 1993
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Huckleberry Finnin seikkailut”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hold Out

| Hold Out Jackson Browne |
| --- | --- | --- |

LP-levyn kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1980
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Jackson Browne   Greg Ladanyi
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 37.48
 Levy-yhtiö: Asylum Records
Jackson Brownen muut julkaisut
| Running on Empty 1977 | Hold Out 1980 | Lawyers in Love 1983 |
Hold Out on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Jackson Brownen studioalbumi vuodelta 1980. Levyn ovat tuottaneet yhteistyössä Browne itse ja Greg Ladanyi. Tuotantoapulaisina ovat olleet Donald "Buddha" Miller ja Rusty Conway. Levy on ilmestynyt Asylum–levymerkillä.
Levy on äänitetty Los Angelesissa studioissa The Sound Factory ja Record One. Kappaleet on äänittänyt Greg Ladanyi apunaan Jim Nipar, George Ybarra, Serge Reyes, Niko Bolas, Karen Siegal, Brent Averill ja James Ledner. Buford Jones on avustanut miksauksessa, joka on tehty Record One -studiossa. Masteroinnin on tehnyt Doug Sax losangelesilaisessa Mastering Labissa. Curt Knoppelia kiitetään Aphexista.
Levykannen tekijä on Dawn Patrol ja valokuvista ja suunnittelusta on vastannut Jimmy Wachtel.
Kiitoksissa on mainittu David Geffen, Andrew Gold ja Lowell George. Albumi on omistettu Lynnelle.
Jackson Brownen managerina on ollut Peter Golden & Associates, 1592 Crossroads Of The World, Hollywood, Calif. 90028.
Kappaleet

Sivu 1
1. Disco Apocalypse (Jackson Browne) – 5:08
2. Hold Out (Jackson Browne) – 5:08
3. That Girl Could Sing (Jackson Browne) – 4:34
4. Boulevard (Jackson Browne) – 3:15
Sivu 2
1. Of Missing Persons (Jackson Browne) – 6:31
2. Call It a Loan (Jackson Browne / David Lindley) – 4:35
3. Hold On Hold Out (Jackson Browne / Craig Doerge) – 8:08
Muusikot

Russ Kunkel – rummut
Bob Glaub – basso
Craig Doerge – Fender Rhodes, Wurlitzer, sähköurut ja jousisyntetisaattori sekä päätöskappaleella piano
David Lindley – sähkökitara ja lap steel -kitara
Bill Payne – sähköurut (A1, A2, B1, B2) sekä sähköurut ja jousisyntetisaatori (B3)
Doug Haywood ja Rosemary Butler – laulu
Rick Marotta – rummut (A4), high hat ja tomit (A3)
Jackson Browne – laulu, piano ja sähkökitara
Joe Lala – Doves (A1)
Danny Kortchmar – marakassit (A4)
Kappaleen "Hold Out" osalta kiitoksissa mainitaan Moog ja David Horns.
Bill Payne esiintyy Warner Bros. Records Inc:n ja Rick Marotta Phonogram/Mercury Recordsin suosiollisella luvalla.
Hinkanlampi

| Hinkanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°09′49″N, 25°44′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Ahvenlampeen 
Järvinumero:  14.231.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,3 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,413 km  
Pinta-ala:  1,263 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHinkanlampi 
Hinkanlampi , osassa kartoista Hinkanjärvi, on Keski-Suomessa Muuramessa Kinkomaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.