stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Å
Å suomen kielessä

Å kuuluu suomen yleiskielen harvinaisimpiin kirjaimiin. Vaikka å-kirjain sisältyy suomen aakkosiin, sitä ei nykyisin esiinny suomenkielisissä sanoissa. Poikkeus tästä on mittayksikön ångström nimi.
Vanhassa kirjasuomessa å oli käytössä. Sillä merkittiin toisinaan o-äännettä (o- ja u-kirjainten lisäksi) kuten sanassa nåuse (nousee). Å-kirjaimen käytöstä luovuttiin viimeistään vuoden 1642 raamatunsuomennoksen myötä.
Å ruotsin kielessä

Å-kirjain merkitsee ruotsin kielessä o-äännettä, kun taas o-kirjaimella merkitään usein u-äännettä.
Å-kirjain syntyi ruotsin kieleen keskiajan lopulla. Monissa sanoissa aa oli alettu lausua o-äänteenä. A-kirjaimen päälle lisättiin pieni o osoittamaan uutta ääntämistapaa. Ruotsissa å-kirjain tuli käyttöön Kustaa Vaasan raamatunkäännöksessä ja Olaus Petrin katekismuksessa vuodelta 1526. Käsikirjoituksissa sitä oli käytetty jo 1450-luvulta lähtien.
Å norjan ja tanskan kielissä

Å kuuluu nykyisin myös norjan ja tanskan aakkosiin. Niissä se on 29. kirjain ja nimeltään bolle-å. Norjassa ja tanskassa käytettiin o-äänteen merkkinä aa-yhdistelmää aina 1900-luvulle saakka. Norjassa å tuli käyttöön vuoden 1917 oikeinkirjoitusuudistuksessa ja pakolliseksi vuonna 1938.lähde? Tanskassa å otettiin käyttöön 1948.
Muita esitystapoja

Morseaakkosissa Å merkitään: .--.-
Radioaakkosissa Å on suomalaisen standardin mukaan Åke ja NATO-standardin mukaan Alfa-Alfa
Pistekirjoituksessa (Braille) Å merkitään:
Tietokoneissa Å koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
|  | Å | å |
| --- | --- | --- |
| ASCII | 197 | 229 |
| Unicode | U+00C5 | U+00E5 |
HTML-merkkiviittauksissa iso kirjain merkitään &Aring; ja vastaava pienaakkonen &aring;
Url-koodaus pienelle å-kirjaimelle on %C3%A5 ja suurelle %C3%85
Å-kirjaimen merkityksiä

Å tarkoittaa mittayksikön tunnuksena ångströmiä (0,1 nm).
Å on usean paikkakunnan nimi Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Sana merkitsee jokea.
Å-kirjainta käytetään Suomessa toisinaan symboloimaan ruotsin kieltä tai ruotsalaisuutta (mm. sanassa ”ruåtsi”). Ahvenanmaalaisten autojen rekisterikilvet alkavat Å-kirjaimella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Å Wikimedia Commonsissa
Ässät (yhtye)

| Ässät |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1978–
Kotipaikka:  Oulu
Laulukieli:  Suomi
Jäsenet:  Lauri Siltala, Pääsolisti, Rummut   Janne Kiuttu, Basso, Laulu   Pekka Peltola, kosketinsoittimet,Haitari,laulu  
Levy-yhtiö:  Snap Records   Poptori  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ässät on oululainen tanssiyhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1978. Yhtyeen nimi pohjautui jäsentensä sukunimien ensimmäiseen kirjaimeen. Jorma, Lauri ja Pentti Siltala sekä Esa Sihvola muodostivat ensimmäisen Ässät-kokoonpanon vuonna 1978.
Vuonna 1982 Pentti Siltala jäi pois veljesorkesterista, jolloin Jorma ja Lauri Siltala päättivät jatkaa kosketinsoittaja Rauno Pelkosen kanssa triona.
Nykyisessä kokoonpanossa soittavat Lauri ”Lare” Siltala (rummut ja laulu), Pekka Peltola (koskettimet, hanuri ja laulu) sekä Janne Kiuttu (basso, laulu).
Ässät julkaisi ensimmäisen studioäänitteensä ”Kahdestaan” vuonna 1985. Vuosien 1985–2010 aikana Ässät on julkaissut 7 pitkäsoittoa, yli 70 sävellystä, joista lähes kaikki ovat Jorma Siltalan käsialaa sekä sävellysten että sanoitusten osalta. Toinen merkittävä säveltäjä Ässät-historiassa on ollut Rauno Pelkonen. Niin ikään Toni Nygård on toiminut säveltäjänä Ässien levyillä.
Ässien suurimpia hittejä on vuosien varrella ollut ”Punakenkäinen tyttö” yli 10 000 myydyllä levyllä. ”Ihanuuteni” -kappale nousi myös Youtuben kautta isoon suosioon ja on nykyään Ässien toivotuin kappale livekeikoilla, Suuria kappaleita ovat myös ”Syksy saapuu kuitenkin” ja vuoden 2010 Tätä Suomi tanssii -listaan pohjautuvan Kesähittiäänestyksen voittanut ”Sellaista kesää”.
Viime vuosina myös Chrisse Johansson, Jouni Hakanpää ja Jorma Toiviainen ovat sanoittaneet Ässät-musiikkia. Jorma Siltalan sävellyksiä on levyttäneet muun muassa Marita Taavitsainen, Lea Laven ja Juhamatti. Äänitteen Ässä hihassa on säveltänyt ja sovittanut Petri Siltala, sanoitus on Hannu Alaluusuan.
Singlejulkaisu "Kolme Ässää" on Jorma Siltalan Ässille tekemä niin sanottu 'Hallitushumppa' joka julkaistiin toukokuussa 2015 hallitusneuvottelujen yhteydessä kannustamaan Suomen hallitusta, samalla siinä kerrotaan myös itse orkesterista. Levyn tuotti Poptori -levy-yhtiö.
Viimeisimmät singlejulkaisut Ässille on tuottanut Reijo Päkkilä, jonka kynästä ovat lähtöisin singlet Sydämeni suklaa (2019), Eletään nyt (2020), Forever you (2020) , kahden biisin single, vuonna 2021 ilmestynyt Vena Amoris ja Kairan kyyneleet, Aarrekartta (2021), Syksy itkee kesää (2021), Suomi neito (2022), Sä kaiken muuttaa voit (2022) ja viimeisimpänä Täydellinen mies (2023)
Ässät valittiin vuoden 2021 tanssittajaksi.
Ässät yhtyeen Poptori Oy:n tuottama fyysinen kokoelmalevy joka ilmestyi 2014 ( 20 Parasta ) saavutti kultalevyrajan keväällä 2023. Samalta levyltä 'Ihanuuteni' kappale sai myös platinaa striimauksista
Kokoonpanot

2009–2011
Jorma ”Jore” Siltala – laulusolisti, basso, kontrabasso ja kitara
Lauri ”Lare” Siltala – laulusolisti, rummut, lyömäsoittimet
Kari Värri – laulusolisti, kosketinsoittimet
2012–2014
Pekka Peltola – kosketinsoittimet, harmonikka, laulu
Lauri Siltala – laulusolisti, rummut
Petri Siltala – kitara, laulu
2014–2015
Pekka Peltola – kosketinsoittimet, harmonikka, laulu
Lauri Siltala – laulusolisti, rummut
Eki Anttila – basso, viulu, laulu
2015–2018
Pekka Peltola – kosketinsoittimet, harmonikka, laulu
Lauri Siltala – laulusolisti, rummut
Sauli Virpi – basso, laulu
2018–2023
Tuomo Naumanen – kosketinsoittimet, laulu
Lauri Siltala – laulusolisti, rummut
Sauli Virpi – basso, laulu
2023−
Pekka Peltola - Kosketinsoittimet, haitari, laulut
Lare Siltala - laulusolisti, rummut
Janne Kiuttu - Basso, kitara, laulut
Diskografia > Albumit

Kahdestaan (Ainoastaan C Kasetti) (1985)
Kuuma yö (1988)
Parempaa musiikkia (1990)
Punakenkäinen tyttö (1993)
Kuumaa huumaa (1996)
Öinen matka (2001)
20 Ässähittiä (kokoelma) (2001)
Sellaiset siniset silmät (2003)
Ja Suomi tanssii (2007)
Heräävä rakkaus (2007)
Ässät 20- Parasta (kokoelma) (2014)
Diskografia > Singlet

Hän yksin on (1985)
Sä mikset tullutkaan? (1985)
Olet mielessä mun (2007)
Kesäloma (2007)
Villit vattupensaat (2007)
Jouluksi kotiin (2007)
Kuuma yö (2008)
Tee mulle niin (2009)
Aamu iltaa viisaampi (2009)
Da-da-dii (2009)
Sellaista kesää (2010)
Ässä hihassa (2012)
Terve sinä tyttö (2013)
Yli siltojen (2013)
Kolme Ässää (2015)
Onko pakko (2018)
Sydämeni suklaa (2019)
Eletään nyt (2020)
Forever you (2020)
Vena Amoris/Kairan kyyneleet (2021)
Aarrekartta (2021)
Syksy itkee kesää (2021)
Suomineito (2022)
Sä kaiken muuttaa voit (2022)
Täydellinen mies (2023)
Aiheesta muualla

Ässien kotisivut
Ässien esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Niina Holopainen

| Niina Holopainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1981 Kitee
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  Englannin ja ranskan opettaja, Koulutuksen asiantuntija
Kirjailija
Äidinkieli: Suomi
Tuotannon kieli: Suomi
Tyylilajit:  Autofiktio, psykologinen draama, psykologinen jännitys, nykykirjallisuus
Esikoisteos:  Sinusta, 2023, Kirjokansi (painettu laitos) & Lind & co (äänikirja) Anita, 2024, Reuna Publishing House
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Niina Holopainen (s. 1981) on suomalainen kirjailija ja koulutuksen asiantuntija. Hän on kotoisin Kiteeltä. Nykyisin Holopainen asuu Joensuussa, ja hänellä on kaksi lasta.
Koulutukseltaan Holopainen on filosofian maisteri ja seksuaalineuvoja. Ennen kirjailijanuransa alkua hän on työskennellyt lukion englannin ja ranskan opettajana Lieksassa ja Joensuussa.
Holopainen on kirjoittanut kaksi romaania; syksyllä 2023 joensuulainen pienkustantamo Kirjokansi julkaisi Holopaisen autofiktiivisen esikoisromaanin Sinusta, ja elokuussa 2024 ilmestyy psykologinen trilleri Anita Reuna Publishing Housen kustantamana. Lind & co Finland julkaisee kesäkuussa 2024 Sinusta-romaanin äänikirjana. Äänikirjan lukee Ella Pyhältö.
Holopainen on myös ylläpitänyt Mitä kuuluu, kympin tyttö? -blogia ja -podcastia osana seksuaalineuvojan opintojaan. Hän julkaisee ahkerasti runoja Instagramissa sekä suomeksi että englanniksi "päivän runo" -periaatteella.
Teokset

Sinusta, Kirjokansi, 2023.  ISBN 978-952-7344-96-5
Sinusta äänikirja, Lind & Co Finland, 2024.
Anita, Reuna Publishing House, 2024.  ISBN 978-952-3552-29-6
Mustahuppubulbuli

| Mustahuppubulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Bulbulit Pycnonotus
Laji::  atriceps
Kaksiosainen nimi
 Pycnonotus atriceps  (Temminck, 1822) 

Katso myös
   Mustahuppubulbuli Wikispeciesissä   Mustahuppubulbuli Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mustahuppubulbuli (Pycnonotus atriceps) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustahuppubulbulia tavataan laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Östra Finland (1905–1910)

Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
Östra Finland oli Viipurissa vuosina 1905–1910 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti.
Kirjanpainaja G.A. Ekholmin julkaisema Östra Finland oli linjaltaan liberaali ruotsinkielisen vähemmistön oikeuksien puolustaja. Se pyrki olemaan myös ajankohtainen uutis- ja kulttuurilehti. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 3 000 kappaletta vuonna 1910.
Päätoimittajat

Carl von Diederichs (1906)
Hjalmar Wadenström (1907–1908)
K. K. Nord (1908–1910).
Aiheesta muualla

Östra Finland Historiallisessa sanomalehtikirjastossa
Älymystö

Yhdysvaltalaisen Hermon Atkins MacNeilin teos "Intellectual Development" vuodelta 1916 kuvaa älyllistä kehitystä.
Älymystö eli intellektuellit ovat henkisesti vapaa itsenäisten ajattelijoiden ryhmä. He muotoilevat ja levittävät aatteita.  Toinen määritelmä painottaa älymystön riippumattomuutta: “Älymystöllä viitataan varsinkin yhteiskunnan tiede- ja kulttuuripiirien vaikuttajiin kokonaisuutena.” Älymystön jäsenet määrittävät aikakauden luonnetta ja väittelevät asioista julkisuudessa. Suomessa heitä on tässä mielessä ollut 1800-luvun puolivälistä asti, jolloin poliittinen julkisuus syntyi.
Kriittisyys vallanpitäjiä kohtaan

Älymystö ei kuulu hallitsevaan talous- tai hallintoeliittiin. Klassisina esimerkkeinä eliitistä pidetään 1700-luvun valistusajattelijoita ja Encyclopédien kirjoittajia, jotka pyrkivät kuvaamaan vallitsevaa elämää ja yhteiskuntaa kriittisesti. Seuraavalla vuosisadalla älymystö vaikutti vapaassa sanomalehdistössä. Kun lehdistön vapautta 1800-luvulla rajoitettiin monissa maissa, kriittinen keskustelu siirtyi klubeihin ja yhdistyksiin. Erityisen huomattava merkitys älymystöllä oli Venäjän keisarikunnan henkisessä elämässä, koska maan yhteiskuntarakenteen jäykkyys esti hallinnolliset uudistushankkeet, vaikka niitä yritettiin 1840-luvulla tehdä. Älymystöstä käytetty nimi intelligentsija onkin venäläistä alkuperää.
Intellektuellit puolustavat yhteisiä arvoja

Älymystöllä on yleisö, joka esimerkiksi lukee heidän teoksiaan tai kuuntelee heidän luentojaan. Suuret intellektuellit kuten Jean-Paul Sartre ja Georg Henrik von Wright hyväksyttiin laajasti muiden puolestapuhujina ja yhteisten käsitysten hahmottajina. Näitä yhteisiä asioita ovat ennen kaikkea ihmisarvon, ihmisoikeuksien ja ihmiskunnan pelastaminen. Toisaalta on alettu epäillä (filosofi Jean-François Lyotard), ettei modernissa yhteiskunnassa enää ole sellaisia yhteisiä asioita, joiden puolustaminen olisi suuren yleisön yhteinen asia. Sosiologi Pierre Bourdieu oli tätä käsitystä vastaan. Hänen mielestään intellektuellien tehtävä on edelleen puolustaa yhteisiä arvoja eikä tarttua “pieniin kertomuksiin”.
Riippumattomuus ja organisoitumattomuus

Unkarilais-brittiläinen filosofi Karl Mannheim korosti, että älymystön voima ja merkitys perustuu sen riippumattomuuteen. Vain sitoutumattomana se voi edistää kriittistä ajattelua sekä edustaa tietoa ja pyrkimyksiä, jotka ovat riippumattomia ryhmän omista etunäkökohdista. Mannheim käytti tästä termiä freischwebende Intelligenz. Suomessa Terho Pursiainen on korostanut älymystöön kuuluvan riippumattomuutta määritelmässään: “Intellektuellit ovat selkeitä, olennaisia ajattelevia ja riippumattomia ihmisiä, jotka eivät anna kaupallisten mahdollisuuksien korruptoida sanottavaansa.”
Älymystö ei ole organisoitunut. Klassisena aikana sen jäsenet tapasivat toisiaan sanomalehtien toimituksissa ja kuppiloissa lukemassa lehtiä. Monet älymystön jäsenet ovatkin ammatittomia tai vapaissa ammateissa, mikä sallii fyysisen “vapaan leijumisen”, etsimässä vaikutteita ja tietolähteitä. Tietyt kantakahvilat ovatkin muodostuneet älymystön kohtaamispaikoiksi: Helsingissä 1920-luvulla Brondinin kahvila, Pariisissa 1940-luvulla Café des Deux Magots, jonka kassakuitissakin luki “intellektuaalisen älymystön kohtauspaikka”. Tällainen julistautuminen kääntyy usein itseään vastaan: intelligenttien piiriin tulee ihmisiä, jotka muistuttavat vain ulkoisesti älymystöä, mikä karkottaa älyllisesti ajattelevat pois.
Älymystö ja sivistyneistö

Älymystö korvataan usein ehkä hieman suppeamman merkityksen sanalla sivistyneistö. Viimeksi mainittu käsite on vakiintunut suomalaiseen kielenkäyttöön kuvaamaan henkilöitä, jotka toimivat niin sanotun  korkeakulttuurin alueella. Älymystön kriittisyys näkyy siinä, että sivistyneistön toiminta on usein rakentavampaa ja tuloksekkaampaa kuin älymystön. Kuuluminen lukeneistoon ei vielä takaa kuulumista älymystöön eikä sivistyneistöön, sillä lukijat ovat vain älymystön yleisöä. Romaanisissa kielissä sana liber tai sen muunnelmat tarkoittavat sekä 'kirjaa' että 'vapaata'. Tämä korostaa näillä alueilla lukeneiston ajattelun vapautta.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Arnold Östman

Arnold Otto Natanael Östman (24. joulukuuta 1939 Malmö, Ruotsi – 15. elokuuta 2023 Tukholma) oli ruotsalainen kapellimestari, cembalonsoittaja ja pianisti.
Ura

Östman toimi Vadstena-akatemian taiteellisena johtajana vuodesta 1970 alkaen. Norlannin oopperan taiteellisena johtajana hän toimi 1974–1977 ja kapellimestarina 1974–1978. Vuosina 1979–1992 hän toimi Drottningholmin linnateatterin teatteri- ja musiikkipäällikkönä.
Östman tunnettiin etenkin Mozartin johtajana; lisäksi hän edisti aikalaissoittimien käyttöä ja toi niitä jopa Mendelssohnin musiikkiin.
Kotimaansa ulkopuolella hän johti orkestereita muun muassa Lontoon Covent Gardenissa, Wienissä, Parmassa, Pariisissa, Triestessä, Kölnissä, Bonnissa, Toulousessa, Nizzassa, Wexfordissa, Madridissa, Washingtonissa ja Lausannessa. Hän teki yhteistyötä muidenkin sinfoniaorkestereiden kanssa.
Aiheesta muualla

Östmanin elämäkerta Naxos-levy-yhtiön sivustolla.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Estradiolivaleraatti

| --- | --- |


Estradiolivaleraatti
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[(8R,9S,13S,14S,17S)-3-hydroksi-13-metyyli-6,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dekahydrosyklopenta[a]fenantren-17-yyli]pentanoaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 979-32-8
ATC-koodi: G03CA03
PubChem CID: 13791
DrugBank: DB13956
Kemialliset tiedot
Kaava: C23H32O3 
Moolimassa: 356,486
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 144–145 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen, intramuskulaarinen
Estradiolivaleraatti (C23H32O3) on steroidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ehkäisyyn ja vaihdevuosien estrogeenikorvaushoitona.
Ominaisuudet ja käyttö

Estradiolivaleraatti on rakenteeltaan estradiolin ja valeriaanahapon esteri. Se on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Yhdiste hydrolysoituu elimistössä estradioliksi, joka on varsinainen vaikuttava aine. Estradiolivaleraattia annostellaan tablettina tai ruiskeena lihakseen. Ehkäisyssä estradiolivaleraatti voidaan käyttää joko yksinään tai yhdessä dienogestin tai syproteroniasetaatin kanssa. Lääkeainetta käytetään myös vaihdevuosien hormonikorvaushoidoissa.
Noppapeli

Katalonialaisen Simó Gómez Polon maalaus nopanpelaajista vuodelta 1874.
Noppapelit ovat pelejä, joissa noppa eli arpakuutio on olennaisessa osassa pelin kulkua. Monissa peleissä heitetään noppaa ja liikutaan pelilaudalla nopan silmäluvun osoittama määrä, ja pelitapahtumat riippuvat siitä mihin kohti pelilautaa pelaaja pysähtyy (esimerkiksi Monopoly). Toisissa pelitapahtumat liittyvät itse nopan tai noppien silmälukuihin (esimerkiksi Yatzy).
Yksinkertaisimmat noppapelit muodostuvat pelilaudasta, jolla edetään kotipesästä maaliin siirtyen kullakin vuorolla nopan silmäluvun osoittaman määrän. Käärmeet ja tikapuut -versioissa on oikopolkuja, joita pitkin voi päästä eteenpäin tai joutua taaksepäin. Yksinkertaisimillaan noppapeli voi olla esimerkiksi niin sanottu "varpunen", jossa pelaajat heittävät noppaa vuorotellen, ja joka saa ensin ykkösen, on voittaja.
Astetta kehittyneemmissä peleissä, esimerkiksi Afrikan tähdessä, pelaaja valitsee eri reittien ja toimintojen välillä.
Backgammon ja Yatzy ovat esimerkkejä peleistä, joissa tarvitaan sekä noppaa että taitoa.
Noppapeleillä on mahdollisuus myös huijata esimerkiksi käyttämällä painotettuja noppia, joissa tiettyä silmälukua tulee hieman useammin kuin muita. Tämä on mahdollista erityisesti rahalla pelattaessa.
Historia

Noppapeli saavutti palkkasoturien suosion keskiajan loppupuolella, ja se levisi myös yhteiskunnan yläluokkien keskuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noppapeli Wikimedia Commonsissa
Zürich (kantoni)

| Zürichin kantoni |
| --- | --- |
 Näkymä Uetlibergiltä Zürichin kaupungin yli pohjoiseen Klotenin suuntaan.
 Vaakuna
 Zürichin kantoni sijaitsee Pohjois-Sveitsissä.
Valtio:   Sveitsi
Hallintoalueita:  12
kuntia:  162 (1.1.2019)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Zürich
Pinta-ala:  1 729 km² (7.)
 – maa:  1 660,8 km²
 – sisävesi:  (Zürichinjärvi, Greifensee) 68,1 km² 
Väkiluku (31.12.2019)  (vakinaiset asukkaat):  1 539 275 (1.)
 – väestötiheys:  890 as./km²
Kielet:  saksa 82 % englanti 9 % (2017)
Uskonnot:  reformoitu kirkko 28 % katolisuus 26 % (2017)
BKT (2015, alustava):  141 mrd. Sfr (1.)
 – asukasta kohti:  97 000 Sfr (4.)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  ZH
 
www.zh.ch
Zürichin kantoni sijaitsee Sveitsin pohjoisosassa. Kantoni on väkiluvultaan maan suurin: siellä on runsaat 1,5 miljoonaa asukasta. Kantonissa sijaitsee Sveitsin väkiluvultaan suurin kaupunki, Zürich, joka on myös kantonin pääkaupunki.
Sijainti

Kantonin alue on kumpuilevaa Mittellandia, jota halkovat luoteeseen laskevat joet kuten Limmat, Thur ja Sihl.
Zürichin kantoni rajoittuu pohjoisessa Reinjokeen ja Saksaan sekä Schaffhausenin kantoniin, etelässä Zürichjärveen sekä Zugin ja Schwyzin kantoneihin, idässä Thurgaun ja Sankt Gallenin kantoneihin sekä lännessä Aargaun kantoniin.
Historiaa

Zürich on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1351.
Asukkaat ja hallinto

Zürichin kantoni on saksankielinen: saksaa puhuu 82 prosenttia asukkaista. Toiseksi yleisin kieli on englanti. Suurin uskonnollinen ryhmä ovat protestantit (vuonna 2017 28 prosenttia). Katolisia on 26 prosenttia. Kantonin vakituisista asukkaista 27 prosenttia on ulkomaalaisia (31.12.2019).
Asukkaat ja hallinto > Kunnat ja kaupungit

Zürichin kantonissa on 162 kuntaa (1.1.2019 alkaen), jotka muodostavat 12 hallintoaluetta (saks. Bezirk). Kantonissa on 32 väkiluvultaan yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2019).
Kantonin kaupungit ovat:
Talous

Zürichin kantonin osuus maan bruttokansantuotteesta oli vuonna 2015 maan suurin, 21,5 prosenttia, arvoltaan 141 miljardia frangia. Zürichin kaupunki lähikuntineen on Sveitsin liike-elämän, erityisesti pankki- ja vakuutusalan, keskus.
Kantonissa oli vuonna 2014 yhteensä 994 538 työpaikkaa. Näistä 84 prosenttia oli palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 15 prosenttia kantonilaisista. Alkutuotanto (maa- ja metsätalous, kalastus) työllisti 1,2 prosenttia seudun työntekijöistä.
Talous > Liikenne

Zürichin alue on Sveitsin liikenteen keskus. Sveitsin suurin lentoasema, Zürichin lentoasema, sijaitsee Klotenissa. Moottoritiet A1, A3 ja A4 kulkevat kantonin halki.
Rautateitä on kantonin alueella 519 kilometriä ja rautatietiheys on maan toiseksi suurin, 30 km/100 km². Zürichin päärautatieasemalta on suorat junayhteydet maan eri puolille sekä kaikkiin naapurimaihin (Ranska/Pariisi; Saksa/Hampuri, München, Berliini, Stuttgart; Itävalta/Wien; Italia/Milano).
Talous > Matkailu

Matkailu on kantonissa merkittävä elinkeino: matkailijoiden yöpymisten määrä hotelleissa ja muissa matkailuyrityksissä oli vuonna 2017 noin 5,4 miljoonaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zürich (kantoni) Wikimedia Commonsissa
| n k Zürichin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (162 kpl, 1.1.2019–)
 Affoltern: Aeugst am Albis • Affoltern am Albis • Bonstetten • Hausen am Albis • Hedingen • Kappel am Albis • Knonau • Maschwanden • Mettmenstetten • Obfelden • Ottenbach • Rifferswil • Stallikon • Wettswil-am-Albis
 Andelfingen: Adlikon • Andelfingen • Benken • Berg am Irchel • Buch am Irchel • Dachsen • Dorf • Feuerthalen  • Flaach • Flurlingen • Henggart • Humlikon • Kleinandelfingen • Laufen-Uhwiesen • Marthalen • Ossingen •  Rheinau • Stammheim • Thalheim an der Thur • Trüllikon • Truttikon • Volken
 Bülach: Bachenbülach • Bassersdorf • Bülach • Dietlikon • Eglisau • Embrach • Freienstein-Teufen • Glattfelden • Hochfelden • Höri • Hüntwangen • Kloten • Lufingen • Nürensdorf • Oberembrach • Opfikon • Rafz • Rorbas • Wallisellen • Wasterkingen •  Wil • Winkel
 Dielsdorf: Bachs • Boppelsen •  Buchs • Dällikon • Dänikon • Dielsdorf • Hüttikon • Neerach • Niederglatt • Niederhasli • Niederweningen • Oberglatt • Oberweningen • Otelfingen • Regensberg • Regensdorf • Rümlang • Schleinikon • Schöfflisdorf • Stadel  • Steinmaur • Weiach
 Dietikon: Aesch • Birmensdorf • Dietikon • Geroldswil • Oberengstringen • Oetwil an der Limmat • Schlieren • Uitikon • Unterengstringen • Urdorf • Weiningen
 Hinwil: Bäretswil • Bubikon • Dürnten • Fischenthal • Gossau • Grüningen • Hinwil • Rüti • Seegräben • Wald • Wetzikon
 Horgen: Adliswil • Horgen •  Kilchberg • Langnau am Albis • Oberrieden • Richterswil • Rüschlikon • Thalwil • Wädenswil
 Meilen: Erlenbach • Herrliberg • Hombrechtikon • Küsnacht • Männedorf • Meilen • Oetwil am See • Stäfa • Uetikon am See • Zollikon • Zumikon
 Pfäffikon: Bauma • Fehraltorf • Hittnau • Illnau-Effretikon •  Lindau • Pfäffikon • Russikon • Weisslingen • Wila • Wildberg
 Uster: Dübendorf •  Egg • Fällanden • Greifensee • Maur • Mönchaltorf • Schwerzenbach • Uster • Volketswil • Wangen-Brüttisellen
 Winterthur: Altikon • Brütten • Dägerlen • Dättlikon • Dinhard • Elgg • Ellikon an der Thur • Elsau • Hagenbuch • Hettlingen • Hofstetten • Neftenbach • Pfungen • Rickenbach • Schlatt • Seuzach • Turbenthal • Wiesendangen • Winterthur • Zell
 Zürich: Zürich
| n k Sveitsin kantonit |
| --- | --- | --- |
| Kantonit |  Aargau  Appenzell Ausserrhoden  Appenzell Innerrhoden  Basel-Landschaft  Basel-Stadt  Bern  Fribourg  Geneve  Glarus  Graubünden  Jura  Luzern  Neuchâtel  Nidwalden  Obwalden  Sankt Gallen  Schaffhausen  Schwyz  Solothurn  Thurgau  Ticino  Uri  Valais  Vaud  Zug  Zürich  |  |
Äänihäiriö

Äänihäiriö on äänielimistön häiriö, jonka seurauksena ihmisen ääni ei kestä käytössä tai äänen laatu muuttuu tarkoitukseen sopimattomaksi.