stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Altti
Elämä > Urheilujohtajana

Vuonna 1926 Altti liittyi Töölön Vesan jäseneksi. Altti toimi muun muassa jJalkapalloerotuomarina ja kaksi vuotta myöhemmin hänet valittiin Vesan puheenjohtajaksi Osvald Fagerin seuraajaksi. Samana vuonna Altista tuli myös TUL:n palloilujaoston jäsen. Lisäksi hän toimi TUL:n Helsingin piirin puheenjohtajana ja kuului muun muassa Stadion-säätiön edustajistoon, Veikkauksen hallintoneuvostoon sekä Suomen Olympiakomitean valtuuskuntaan.
Vuosina 1932–1957 Altti toimi TUL:n palloilujaoston puheenjohtajana. Tehtävässään hän oli neuvottelemassa TUL:n ja SPL:n välistä yhteistoimintasopimusta, joka allekirjoitettiin toukokuussa 1939. Sotavuosien jälkeen Altti oli TUL:n edustajana liittojen yhteistoimintavaliokunnassa sekä maajoukkueen valitsemisvaliokunnassa yhdessä Akseli Pulkkisen kanssa. TUL:n seurojen liityttyä SPL:n jäseniksi vuonna 1955 Altista tuli TUL:n näkyvin edustaja Suomen Palloliiton johtoelimissä, joissa hän vaikutti aina 1970-luvun alkuun saakka. Altti oli muun muassa SPL:n liittohallituksen jäsen sekä toimi liiton varapuheenjohtajana vuosina 1958–1962. 1940–1950-luvuilla Altti toimi myös Suomen jalkapallomaajoukkueen joukkueenjohtajana.
Altti oli sosialidemokraattisen puolueen jäsen vuodesta 1927 lähtien. Altti edusti SDP:n oikeistolaista linjaa ja TUL:n sisäisen valtataistelun aikana kuului Väinö Leskisen tukijoihin. Helsingin kunnallispolitiikassa Altti vaikutti eri lautakuntien jäsenenä.
Katrina Scott

| Katrina Scott |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 2004 (ikä 20)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  271 112 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  617. (18.11.2019)
Voitot/tappiot:  62–40
Nelinpeli
Paras sijoitus:  909  (8. marraskuuta 2021)
Voitot/tappiot:  4–9
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Katrina Scott (s. 11. kesäkuuta 2004) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 617 marraskuussa 2019.
Vuonna 2019 Scott eteni puolivälieriin Yhdysvaltain avointen tyttöjen kaksinpelissä. Hän pelasi WTA-turnauksessa ensimmäisen kerran San Joséssa 2019, missä hän hävisi karsinnoissa Tímea Babosille luvuin 5–7, 6–2, 5–7. Kuukautta myöhemmin hän sai villin kortin Yhdysvaltain avointen karsintoihin missä voitti Katie Swanin. Vuoden 2020 Yhdysvaltain avoimissa Scott voitti ensimmäisellä kierroksella Natalja Vihljantsevan.
Aiheesta muualla

Katrina Scott WTA:n sivuilla (englanniksi)
Katrina Scott ITF:n sivuilla (englanniksi)
Kapinnyppyheinä

| Kapinnyppyheinä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nyppyheinät Ehrharta
Laji::  calycina
Kaksiosainen nimi
 Ehrharta calycina  Sm. 
Katso myös
   Kapinnyppyheinä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kapinnyppyheinä (Ehrharta calycina) on eteläafrikkalainen heinälaji. Se on monivuotinen ja mätästävä, kasvaa yleensä 30–75 senttimetrin, mutta jopa 180 cm korkuiseksi. Lehdet ovat punasävyisiä, 7–20 cm pitkiä ja 2–7 millimetriä leveitä. Kukinto on 10–15 cm pitkä röyhy. Tähkylät ovat 5–8 mm pitkiä, varrettomia tai lyhyen varren päässä. Tähkylässä on yksi fertiili ja kaksi steriiliä kukkaa.
Laji kasvaa alun perin Etelä-Afrikassa ja Namibiassa. Sitä on viety muualle rehukasviksi ja eroosion torjuntaan, jolloin se on osoittautunut liian leviämiskykyiseksi ja kestäväksi. Levinneenä vieraslajina kapinnyppyheinää esiintyy mm. Yhdysvalloissa, Intiassa, Australiassa, Espanjassa ja Portugalissa. Heinä kuuluu nykyään Euroopan unionin haitalliseksi säädettyjen vieraslajien luetteloon.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kapinnyppyheinä (Ehrharta calycina)
Kapinmetsäkerttunen

| Kapinmetsäkerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikantöpökerttuset Macrosphenidae
Suku::  Cryptillas
Laji::  victorini
Kaksiosainen nimi
 Cryptillas victorini  (Sundevall, 1860) 
Synonyymit
 Bradypterus victorini 
Katso myös
   Kapinmetsäkerttunen Wikispeciesissä   Kapinmetsäkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapinmetsäkerttunen (Cryptillas victorini) on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kapinmetsäkerttusta tavataan Etelä-Afrikan eteläosissa. Lajia on kuvattu paikallisesti yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kansan suojeluyksiköt

Yekîneyên Parastina Geln‎ eli YPGn lippu.
Kansan suojeluyksiköt (arab. وحدات حماية الشعب‎; kurdiksi یەکینەکانی پاراستنی گەل‎; Yekîneyên Parastina Gel eli YPG; syyr. ܚܕܝ̈ܘܬܐ ܕܣܘܬܪܐ ܕܥܡܐ (Ḥdoywotho d'Sutoro d'Amo)) on Syyriassa toimiva aseistautunut ryhmä eli armeija. Se puolustaa Rojavaa eli Pohjois-Syyrian tasavaltaa, joka on Syyriassa sijaitseva itsehallintoalue.
Suojeluyksiköt on Kansanvaltaisen liittopuolueen (PYD) aseellinen siipi. YPG on liittoutunut Turkissa perustetun Kurdistanin työväenpuolueen (PKK) kanssa.
Suojeluyksiköiden mukaan sillä on vuonna 2018 järjestäytynyttä toimintaa Afrinin, Kobanen ja Ciziren piirikunnissa sekä Aleppon Sheikh Maqsoudin kaupunginosassa.
Historia

Pienemmät ryhmät perustivat Kansan suojeluyksiköt järjestönä vuonna 2004 suojelemaan ihmisiä Syyriassa vallassa olleen Baath-puolueen hallinnon tekemiltä hyökkäyksiltä. Suojeluyksiköt järjestäytyivät monissa kaupungeissa ja taistelivat hallintoa vastaan. Virallisesti suojeluyksiköt perustettiin vuonna 2011.
Suojeluyksiköt valtasi Kobanen heinäkuussa 2012. Elokuussa 2014 suojeluyksiköt liittyi kansainväliseen Islamilaista valtiota vastaan hyökkäävään liittoumaan. Lokakuussa 2014 Islamilainen valtio saartoi Kobanea kolmesta suunnasta ja neljäs oli Turkin raja. Turkki salli suojeluyksikön jäsenten paeta Islamilaista valtiota Turkin puolelle, mutta myös esti Turkin ja Syyrian kurdeja osallistumasta väkivaltaisuuksiin. Vuonna 2014 noin 65 % suojeluyksiköiden jäsenistä oli miehiä ja noin 35 % naisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansan suojeluyksiköt Wikimedia Commonsissa
Katowicen roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

Kristus kuninkaan katedraali
Katowicen roomalaiskatolinen arkkihiippakunta (lat. Archidioecesis Katovicensis) on katolisen kirkon arkkihiippakunta Puolassa, johon kuului 1,4 miljoonaa jäsentä ja 321 seurakuntaa vuonna 2016. Arkkihiippakunta siitä tuli 25. maaliskuuta 1992.
Piispat ja arkkipiispat

August Hlond (1925–1926)
Arkadiusz Lisiecki (1926–1930)
Stanisław Adamski (1930–1967)
Herbert Bednorz (1967–1985)
Damian Zimoń (1985–2011)
Wiktor Skworc (2011– )
Jääpallon SM-sarja 1968

| SM-sarja 1967–1968 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  MP
Toinen sija:  Akilles
Kolmas sija:  WP-35
Pudonneet joukkueet:  Tarmo ja KUV
Paras maalintekijä:  Seppo Laakkonen, WP-35 (22)
Suurin yleisömäärä:  1621, OLS-Vastus
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1967 :  1969 → 
Jääpallon SM-sarja kaudella 1967-1968 pelattiin kymmenen joukkueen yksinkertaisena sarjana. Suomen mestaruuden voitti Mikkelin Palloilijat. Mestaruus oli MP:n ensimmäinen. Hopeamitalit sai Porvoon Akilles. Porvoolaiset olivat olleet edellisen kerran mitaleilla 33 vuotta aiemmin. Pronssia sai WP-35.
WP-35:n Seppo Laakkonen voitti maalikuninkuuden 22 osumalla.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat | 9 | 7 | 0 | 2 | 32–22 | 14 |
| Porvoon Akilles | 9 | 5 | 2 | 2 | 32–18 | 12 |
| Warkauden Pallo -35 | 9 | 6 | 0 | 3 | 39–26 | 12 |
| Veitsiluodon Vastus | 9 | 5 | 1 | 3 | 27–15 | 11 |
| Oulun Luistinseura | 9 | 4 | 1 | 4 | 27–28 | 9 |
| Helsingin IFK | 9 | 4 | 1 | 4 | 25–33 | 9 |
| Oulun Palloseura | 9 | 3 | 2 | 4 | 28–28 | 8 |
| Lappeenrannan Pallo | 9 | 3 | 2 | 4 | 28–33 | 8 |
| Oulun Tarmo | 9 | 0 | 4 | 5 | 16–35 | 4 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 9 | 1 | 1 | 7 | 21–36 | 3 |
Mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | MP | Akilles | WP-35 | Vastus | OLS | HIFK | OPS | LaPa | Tarmo | KUV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Palloilijat |  | 1–3 |  | 3–2 |  |  | 3–1 |  |  | 9–5 |
| Porvoon Akilles |  |  |  | 3–4 |  | 7–1 | 6–4 | 3–3 |  |  |
| Warkauden Pallo -35 | 3–4 | 0–3 |  |  | 6–3 |  |  |  | 7–3 | 2–1 |
| Veitsiluodon Vastus |  |  | 2–5 |  |  | 1–2 | 0–0 | 6–0 | 5–0 |  |
| Oulun Luistinseura | 2–3 | 2–1 |  | 1–4 |  |  | 5–2 |  |  | 1–2 |
| Helsingin IFK | 0–2 |  | 6–5 |  | 4–6 |  |  |  | 4–3 |  |
| Oulun Palloseura |  |  | 2–6 |  |  | 2–2 |  | 2–1 | 9–2 |  |
| Lappeenrannan Pallo | 4–3 |  | 3–5 |  | 5–6 | 5–3 |  |  | 2–2 |  |
| Oulun Tarmo | 2–4 | 1–1 |  |  | 1–1 |  |  |  |  | 2–2 |
| Käpylän Urheilu-Veikot |  | 2–5 |  | 1–3 |  | 2–3 | 3–6 | 3–5 |  |  |
Tarmo ja KUV putosivat sarjasta, tilalle nousivat Vaasa-67 ja PaSa
Suomenmestarit

MP:n joukkue: Eero Tuomola, Kari Kaukinen, Kari Mutanen, Rainer Jungman, Raimo Rahikainen, Kari Kekkonen, Raimo Marttinen, Jukka Rönkä, Matti Vanhanen, Pentti Toivola, Antero Nikkanen, Antti Rusanen, Kyösti Vilhunen, Raimo Reiskanen, Kauko Värri. Valmentaja: Urho Hokkanen
Nousukarsinta

Suomensarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat pelasivat yksinkertaisen sarjan noususta SM-sarjaan.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | V-67 | PaSa | PatV | PK-35 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaasa-67 | 3 | 3 | 0 | 0 | 8-5 | 6 |  | 5–0 | 2–0 | 7–1 |
| Imatran Pallo-Salamat | 3 | 1 | 1 | 1 | 11-10 | 3 | - |  | 3–3 | 8–2 |
| Pateniemen Vesa, Oulu | 3 | 1 | 1 | 1 | 10–10 | 3 | - | - |  | 7–5 |
| Pallokerho-35, Helsinki | 3 | 0 | 0 | 3 | 8-22 | 0 | - | - | - |  |
SM-sarjaan nousivat Vaasa -67 ja Imatran Pallo-Salamat.
Kastikat

| Kastikat |
| --- | --- |
 Hietakastikka (Calamagrostis epigejos)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Tribus::  Poeae
Suku::  Kastikat Calamagrostis  Adans.
Katso myös
   Kastikat Wikispeciesissä   Kastikat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kastikat (Calamagrostis) on heinäkasvisuku, johon kuuluu noin 130–400 lajia. Monet kastikoista ovat morfologialtaan samanlaisia, mutta niillä on oma maantieteellinen levinneisyys. Suomessa kasvaa kuudesta yhdeksään kastikkalajia, joista korpikastikka (Calamagrostis phragmitoides) on yleinen koko maassa ja muut ovat yleisiä jossain osassa maata.
Kastikoihin voidaan lukea myös merikastikka eli rantakaura, joka sijoitettiin aiemmin rantakaurojen (Ammophila) sukuun. Samoin kastikoihin voidaan lukea myös itämerenkastikka, joka on merikastikan ja hietakastikan risteymä.
Koristekasvina käytetään tupas- eli koristekastikkaa (Calamagrostis × acutiflora), joka on metsä- ja hietakastikan välinen risteymä.
Suvun tieteellinen nimi (Calamagrostis) tulee kreikan kielen sanoista kalamos (suom. ruoko) ja agrostis (suom. heinäkasvi).
Kastikkalajeja > Suomessa kasvavat kastikkalajit

tupaskastikka (koristekastikka) (Calamagrostis × acutiflora) (risteymälaji)
merikastikka eli rantakaura (Calamagrostis arenaria, syn. Ammophila arenaria)
metsäkastikka (Calamagrostis arundinacea)
itämerenkastikka (itämerenkaurikka) (Calamagrostis × baltica) (risteymälaji)
viitakastikka (Calamagrostis canescens)
hietakastikka (Calamagrostis epigejos)
lapinkastikka (Calamagrostis lapponica)
luhtakastikka (Calamagrostis neglecta, syn. C. stricta)
korpikastikka (Calamagrostis phragmitoides, aiemmin käytetty nimi C. purpurea)
Kastikkalajeja > Muualla kasvavia kastikkalajeja

timanttikastikka eli idänkastikka (Calamagrostis brachytricha)
kölinkastikka eli metsäkastikka (Calamagrostis chalybaea)
lauhakastikka (Calamagrostis deschampsioides)
ruokokastikka (Calamagrostis purpurea)
gotlanninkastikka (Calamagrostis varia)
Calamagrostis rubescens
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kastikat (Calamagrostis)
ITIS: Calamagrostis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Calamagrostis (englanniksi)
Flora of China: Calamagrostis (englanniksi)
Kaupunki-ilmasto

Kaupunki-ilmasto on kaupunkiympäristöissä vallitseva ilmasto, joka poikkeaa ympäröivän maaseudun ilmastosta rakennetun ympäristön ominaisuuksien takia.
Kaupunkien ja kaupunginosien ilman lämpötilat vaihtelevat sen mukaan, miten tiheästi rakennukset on rakennettu. Tiheä rakentaminen nostaa keskimääräistä lämpötilaa. Kaupunki-ilmasto on yleensä lämpimämpi kuin ympäröivän maaseudun ilma, ja kaupunkien muodostamia ympäristöä lämpimämpiä alueita kutsutaan lämpösaarekkeiksi. Lämpösaarekkeen eroavuus ympäristöön on enimmillään öisin ja talvisin. Tähän vaikuttaa rakennusten materiaalien ja asfaltin lämmönjohtavuus, jonka vuoksi iltaisin rakennuksista ja kaduista vapautuu paljon lämpöä. Lämpösaarekkeen lämpöön vaikuttaa myös kotitalouksien, teollisuuden ja liikenteen aiheuttama hukkalämpö. Ilman lämpötilaan vaikuttaa myös veden haihtuminen, jota tapahtuu maaseudulla enemmän kuin kaupungeissa.
Kaupunki-ilmastolla on suurta merkitystä ilmastonmuutoksen kannalta. Kaupungeissa väestö ja erilaiset yhteiskunnan toiminnot ovat tiheässä ja näin myös kasvihuonepäästöjä aiheuttavat tekijät ovat tiheämmässä kuin maaseudulla. Täten kaupunkiympäristö on maaseutuympäristöä alttiimpi ilmastonmuutoksen vaikutuksille, kuten hulevesien aiheuttamille tulville. Kaupunkialueilla on suurta merkitystä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja ilmastonmuutokseen liittyvien sopeutumistoimenpiteiden suhteen. Ilmatieteen laitoksella on tutkittu kaupunkien mahdollisuuksia kehittää tulevaisuudessa ilmastoneutraaleja sekä sään- ja ilmastonmuutoksen kestäviä ratkaisuja. Tutkimuksissa on kartoitettu ilmastoriskejä ja mahdollisuuksia sopeutua niihin, rakennetun ympäristön ja viheralueiden yhteyttä ilmastoon sekä asioihin liittyviä taloudellisia ja sosiaalisia tekijöitä.
Kermajuusto

Kermajuustolle tyypillisiä murukoloja tilsit-juustossa.
Kermajuusto on runsasrasvainen juustotyyppi, jossa rasvan osuus kuiva-aineesta on vähintään puolet. Suomalaiset kermajuustot ovat alkuaan täysrasvaisia, puolipehmeitä ja murukoloisia. Niiden maku on happamaan vivahtava, ja niiden koko ja muoto vaihtelevat. Juustokiekon paino on tyypillisesti 3–6 kg. Suomessa tämä juustotyyppi on lähtöisin Varsinais-Suomesta. Esimerkiksi Oltermanni ja Turunmaa ovat kermajuustoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kermajuusto Wikimedia Commonsissa
Junan käymälä

Käymälä VR:n Pendolino-junassa
Junan käymälä on monissa henkilöjunissa (tavallisesti keskipitkän ja pitkän matkan, Suomessa myös paikallisjunissa). Se sijaitsee usein vaunun päissä. Liikuntarajoitteisille tarkoitetut käymälät ovat tilavampia, minkä vuoksi tällaisia käymälöitä ei välttämättä ole jokaisessa vaunussa.
Allelaskeva käymälä

Ihmisten jätökset poistettiin junista perinteisesti laskemalla ne raiteelle tai ulkomailla useimmiten viereiseen maastoon käyttäen allelaskevaa käymälää (voidaan kutsua myös säiliöttömäksi tai reikäkäymäläksi). Niiden tasot vaihtelivat lattiassa olevasta reiästä täydelliseen huuhtelujärjestelmään (mahdollisesti sterilisoinnilla). Reikä lattiassa -järjestelmä on yhä käytössä suuressa osassa maailmaa, etenkin vanhassa kalustossa. Päähaittapuolena on se, että sitä voidaan pitää liian yksinkertaisena, epähygieenisenä ja terveydelle ja ympäristölle vaarallisena: se roskaa rataa ja voi aiheuttaa vakavia terveysriskejä, kun juna kulkee purjehduskelpoisen vesiväylän yli. Matkustajia kehotetaan yleensä olemaan käyttämättä tai ainakin huuhtelematta käymälöitä junan ollessa asemalla tai pysähtyneenä punaiselle opasteelle. Kehotuksen valvomiseksi käymälät saattavat mennä itsestään lukkoon junan saapuessa asemalle tai punaiselle opasteelle. Yhdysvaltain rautateiden työntekijöiden piti sulkea käymälät aina, kun henkilöjuna seisoi asemalla tai muulla aikataulunmukaisella pysähdyksellä, ja ne avattiin ripeästi lähdön jälkeen.
Hyvin suunnitellut käymälät poistavat ilmaa kuin savupiippu ja vetävät ilmaa käymälän oven tuuletusaukkojen läpi ja ulos pöntön läpi, mikä vähentää hajua.
Allelaskevat käymälät ovat samanlaisia kuin vanhanaikaiset laivojen käymälät, jotka päästivät jätökset suoraan puhdistamattomina luontoon.
Lokakuussa 2017 Ison-Britannian ilmoitettiin luopuvan allelaskevista käymälöistä kaikissa aikataulunmukaisissa henkilöjunissa suojatakseen ratatyöntekijöitä ja vähentääkseen terveysriskejä.
Suomessa tällaisia käymälöitä on käytössä vielä VR:n CEmt-makuuvaunuissa ("siniset vaunut") sekä Eil-lähiliikennevaunuissa.
Kemialliset jätesäiliökäymälät

Hyvinvointivaltioiden ja tiheästi asuttujen alueiden uusissa matkustajavaunuissa on yleensä kemialliset jätesäiliöt. Yhtenä ongelmana on se, että säiliöt vaativat säännöllistä tyhjentämistä, joka tehdään usein pääteasemalla tai pidennetyllä pysähdyksellä. Jos juna tarvitaan pian uudelleen ajoon, säiliöitä ei aina ehditä tyhjentämään, jolloin ne saattavat täyttyä, jolloin käymälöitä joudutaan sulkemaan.
Tyhjiökäymälä

Uusimpien vaunujen tyhjiöjärjestelmät ovat samanlaisia kuin lentokoneissa: jätökset vedetään jätesäiliöön korkeapainepumppua käyttäen. Niillä on samoja haittapuolia kuin kemiallisilla jätesäiliöillä, minkä lisäksi ne tarvitsevat vakaan sähkönsyötön, ja muun kuin veden ja ihmisten jätösten, kuten WC-paperin, huuhtelu voi helposti rikkoa pumpun.
Kompostoiva käymälä

Joissakin junissa on kompostoiva käymälä, joka käyttää bakteeritoimintaa kiinteiden ja nestemäisten jätösten hajottamiseen, ennen kuin ne lasketaan ratapenkalle klooripuhdistussäiliön kautta.
Kulttuurisia mainintoja

Suomessa junanvaunujen perinteisten reikäkäymälöiden yksinkertaisesta ja varmatoimisesta poljinmekanismista on syntynyt sanonta ”toimii kuin junan vessa”.
Reikäkäymälöiden ohjekylttiä KÄYMÄLÄÄ SAA KÄYTTÄÄ VAIN JUNAN KULKIESSA saatettiin raaputtamalla tai kynän avulla muunnella esimerkiksi muotoon K YMÄLÄÄ SAA K YTTÄÄ VAIN JUNAN   KI SSA.
Matti Ijäksen lyhyessä tv-komediassa Lompakko (1980) nuori mies (Tapio Kouki) pudottaa lompakkonsa junan vessanreiästä radalle, jää seuraavalla asemalla junasta ja lähtee etsimään lompakkoaan asemapäällikön (Esko Pesonen) kanssa.
Yhdysvalloissa Antonín Dvořákin suositun pianohumoreskin nro 7 sävelmää laulettiin 1900-luvun alussa lievästi alatyylisin sanoin, jotka saatiin junakuulutuksesta tai ohjekyltistä:
Passengers will please refrain
From flushing toilets while the train
Is standing in the station (I love you)...
Perinteinen allelaskeva käymälä, jota käytetään polkimella
Paperipyyhkeet, WC-rulla ja saippuan annostelija
Kyykkykäymälä kiinalaisessa junassa
Taiwanilaisen luotijunan käymälä
Puolan valtion rautateiden kilpi "Älä käytä käymälää, kun juna on pysähtyneenä asemalle" puolan, saksan, ranskan ja englannin kielillä.
Tyhjiöjätesäiliö Kiinan rautateiden 25T-vaunussa
Yksi monista käymälöistä Superlinerin vaunun 34960 alakerrassa
Amtrakin Aceka Expressin käymälä
Yleinen käymälä japanilaisen Keisein AE-sarjan junassa
Pyörätuolikäymälä japanilaisessa Shinkansenin E6-sarjan junassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Junan käymälä Wikimedia Commonsissa
Kermalikööri

Carolans Irish Cream
Kermaliköörit ovat liköörejä, joiden raaka-aineena on käytetty kermaa ja jotain yleensä voimakkaanmakuista alkoholijuomaa. Niiden säilyvyys on heikompi kuin useimpien liköörien, ja avattu pullo tulee säilyttää jääkaapissa ja käyttää loppuun viimeistään parin viikon sisällä.
Joitain kermaliköörejä

Amarula, eteläafrikkalainen kermalikööri, joka sisältää marula-hedelmistä tislattua alkoholia.
Irish Cream, joka sisältää irlantilaista viskiä. Baileys Irish Cream on näistä ensimmäinen ja tunnetuin.
Dooley's, saksalainen kermalikööri, jossa on toffeeta ja vodkaa.
Heather Cream, Irish Creamia muistuttava likööri, joka tehdään skotlantilaisesta single malt-viskistä.
Disaronno Velvet, amaretto-pohjainen italialainen kermalikööri.
Kestilän laskiaishiihdot

Kestilän laskiaishiihdot (myös Kestilän kansalliset laskiaishiihdot) on maailman vanhin keskeytyksettä joka vuosi järjestetty hiihtokilpailu. Hiihdot järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1891.
Aiemmin laskiaishiihdot järjestettiin  Siikajoen jäällä. Nykyisin järjestämispaikkana on Maksinharjun hiihtostadion. Vuonna 2015 laskiaishiihdot järjestettiin 125. kerran. Sarjoja oli miehille ja naisille yhteensä 24 kpl, ja reittien pituudet olivat 2–15 km.
Aiheesta muualla

Siikajokilaakso: Laskiaiskisojen päivä vaihtoon
Kaupunki (täsmennyssivu)

Kaupunki voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kaupunki on maantieteellisessä mielessä ympäröivästä maaseudusta selvästi erottuva asutuskeskittymä
Suomen kaupungit käsittelee Suomen kaupunkeja sekä hallinnollisena että maantieteellisenä käsitteenä
Kaupunki oli kauppalan ja maalaiskunnan ohella Suomessa ja Ruotsissa yksi kuntamuoto 1970-luvulle asti; nykyään se on pelkkä nimitys ilman oikeudellista merkitystä
Kaupunki EP on suomalaisen punkrock-yhtye Loose Prickin EP-levy
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaupunki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Asuka (showpainija)

| Kanako Urai |
| --- | --- |
 Asuka vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. syyskuuta 1981 (ikä 43)  Osaka, Japani
Kansalaisuus:   Japani 
Showpainija
Kehänimet:  Asuka   Kana   Skull Reaper Kana   Ramen Woman Tomoe Gozen[
Aktiivisena:  2004–
Pituus:  160 cm 
Paino:  162 kg 
Kouluttajat:  Yuki Ishikawa 
Aiheesta muualla
kana.cm
Kanako Urai (jap. 浦井 佳奈子, Urai Kanako; s. 26. syyskuuta 1981) on japanilainen showpainija ja työskentelee WWE:ssä nimellä Asuka. Hän kuuluu Damage CTRL -ryhmään Raw -brändissä. Hän on myös työskennellyt työskennellyt useassa eri japanilaisessa painiorganisaatiossa kuten Pro Wrestling Wave ja JWP Joshi Puroresu.
Uran alku

Alun perin graafisena suunnittelijan työskennellyt Urai päätti luoda uutta uraa ammattipainin puolella, sillä hän oli monen menestyneen japanilaisen painijan fani. Urai aloitti uransa kehänimellä KANA ja kehädebyyttinsä hän teki naisille tarkoitetussa AtoZ-painipromootiossa. Urai joutui jäämään painista sivuun maaliskuuta 2006 kroonisen munuaistulehduksen vuoksi. Ollessaan puolitoista vuotta sivussa painista hän perusti oman graafisen suunnittelun toimiston ja vuodesta 2007 eteenpäin paini satunnaisesti otteluita eri painiorganisaatioissa. Vuonna 2009 Kana voitti ensimmäisen mestaruutensa, kun hän voitti NEO Tag Team Championship -mestaruuden yhdessä Takahashin kanssa. He pitivät mestaruutta hallussaan kaksi kuukautta ennen kuin menettivät sen Ayumi Kuriharalle ja Yoshiko Tamuralle joulukuussa 2009.