stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valencianpodenco
Luonne ja käyttäytyminen

Valencianpodencolla on hyvä kuulo- ja näköaisti, joita se käyttää apunaan metsästyksessä vahvan hajuaistinsa lisäksi. Sen pääasiallinen tehtävä on jäniksen ja kaniinin metsästys, ja se on siinä sinnikäs ja se sopeutuu hyvin moniin eri ekosysteemeihin, joita Välimeren alueella esiintyy. Se kykenee kestämään kuumia olosuhteita. Alueen metsästäjät arvostavat sitä suuresti ja pitävät sitä parhaana jäniksen ja kaniinin metsästyskoirana, mutta se sopii myös muun pienriistan metsästykseen.
Alkuperä

Valencianpodenco on erittäin vanha valencialainen etäisesti vinttikoiraa muistuttava pystykorvainen alkukantainen jäniskoira. Se on sukua muille Välimeren alueen samantyyppisille koirille, jotka tunnetaan yhteisnimellä podenco, ja se on oletettavasti niistä kaikkein vanhin.
Käännös suomeksi
Vain elämää (9. tuotantokausi)

| Vain elämää (9>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 
 Yhdeksännen tuotantokauden tunnus
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen
Ensimmäinen esitys:  31. elokuuta 2018
Viimeinen esitys:  2. marraskuuta 2018
Esitysten määrä:  10
Kaudet
 ← Edellinen 8. tuotantokausi Seuraava → 10. tuotantokausi
Vain elämää -sarjan yhdeksäs tuotantokausi esitettiin Nelosella syksyllä 2018. Sen kuvaukset alkoivat Hirvensalmen Satulinnassa 5. kesäkuuta 2018. Kauden artistit ovat Ellinoora, Evelina, Tuure Kilpeläinen, Anne Mattila, Pyhimys, Pepe Willberg ja Lauri Ylönen.
Jaksot

| Jakso | Esityspäivä | Katsojaluvut (ensiesitys) | Päivän artisti | Esitetyt kappaleet   |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 31. elokuuta 2018 | 220 000  | etkot | useita edellisiltä kausilta |
| 2 | 7. syyskuuta 2018 | 480 000  | Lauri Ylönen | ”F-F-F-Falling” (Evelina) ”Rakkauslaulu” (Pyhimys) ”First Day of My Life” (Elämänpuu) (Tuure Kilpeläinen) ”In the Shadows” (Anne Mattila) ”Funeral Song” (Ellinoora) ”In My Life” (Pepe Willberg) |
| 3 | 14. syyskuuta 2018 | 436 000  | Ellinoora | ”Carrie” (Anne Mattila) ”Yölaulu” (Pepe Willberg) ”Nartut” (Mulkut) (Pyhimys) ”Leijonakuningas” (Evelina) ”Kahleet” (Tuure Kilpeläinen) ”Elefantin paino” (Elephant’s Weight) (The Rasmus / Ylönen) |
| 4 | 21. syyskuuta 2018 | 516 000  | Anne Mattila | ”Asfalttiviidakko” (Evelina) ”Taivaan kartta” (Lauri Ylönen) ”Rakkauden roinaa” (Tuure Kilpeläinen) ”Vielä yksi elämä” (Ellinoora) ”Kevät” (Pepe Willberg) ”Perutaan häät” (Teflon Brothers / Pyhimys) |
| 5 | 28. syyskuuta 2018 | 394 000  | Pyhimys | ”Maradona” (Lauri Ylönen) ”Aina ku Aira” (Ellinoora) ”Pettymys” (Anne Mattila) ”Nyt” (Pepe Willberg) ”Klosetti” (Evelina) ”Jättiläinen” (Tuure Kilpeläinen) |
| 6 | 5. lokakuuta 2018 | 484 000  | Tuure Kilpeläinen | ”Valon pisaroita” (Pyhimys & Ellinoora) ”Eloon!” (Evelina) ”Ystävänpäivä” (Pepe Willberg) ”Surusilmäinen kauneus” (Lauri Ylönen) ”Vaeltava aave” (Anne Mattila) ”Autiosaari” (Ellinoora) |
| 7 | 12. lokakuuta 2018 | 452 000  | Evelina | ”Honey” (Ellinoora & Pyhimys)  ”Rakkaudesta lajiin” (Lauri Ylönen) ”Kylmii väreitä” (Pepe Willberg) ”Tornado” (Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani) ”Sireenit” (Pyhimys) ”Vuoristorataa” (Anne Mattila) |
| 8 | 19. lokakuuta 2018 | 549 000  | Pepe Willberg | ”Elämältä kaiken sain” (Tuure Kilpeläinen) ”Äiti” (Anne Mattila) ”Tällä kadulla” (Ellinoora & lapsikuoro) ”Saat miehen kyyneliin” (Biisi itkee) (Pyhimys) (Ylönen/Kilpeläinen) ”Sinua, sinua rakastan” (Lauri Ylönen) ”Aamu” (Evelina) |
| 9 | 26. lokakuuta 2018 | 398 000  | encorepäivä | ”Both Sides Now” (Anne Mattila) ”Kertokaa se hänelle” (Pepe Willberg) ”Suspicious Minds” (Tuure Kilpeläinen) ”Love on the Brain” (Evelina) ”Ihme että Kinos” (Pyhimys) ”Praying” (Ellinoora) ”Tähdet, tähdet” (Lauri Ylönen) |
| 10 | 2. marraskuuta 2018 | 156 000  | kooste kauden kappaleista | kaikki artistipäivien kappaleet |
Vaatehuone

Pieni vaatehuone, johon on käynti taiteparioven kautta.
Vaatehuone on asuinhuoneistoissa oleva säilytystila, joka on tarkoitettu tekstiilien, sisä- ja ulkovaatteiden ja asusteiden säilytyshuoneeksi. Vaatehuone voi korvata asunnon komerotilaa, tai se voi olla lisätilana kausivaatteiden, mattojen yms. säilytystä varten. Vaatehuoneen pinta-ala on tyypillisesti 1-5 neliömetriä.
Vaatehuone sijoitetaan yleensä makuuhuoneiden yhteyteen, esimerkiksi kahden makuuhuoneen väliin, jolloin molemmista voi olla käynti vaatehuoneeseen. Jos asunnossa on vain yksi vaatehuone, sen tulisi olla yhteydessä eteis- tai käytävätiloihin. Eteisen yhteydessä oleva vaatehuone on kätevä myös ulkovaatteiden ja harrastusvälineiden säilytykseen.
Vaatehuoneen sisustus hoidetaan ripustustangoilla, hyllystöillä ja erilaisilla säilytyskoreilla ja -laatikoilla. Niiden väliin jäävän käytävän leveyden tulisi olla vähintään 60 cm.
Pukeutumishuone

Suuria vaatehuoneita, joissa on tilaa myös vaatteiden vaihtoon kutsutaan pukeutumishuoneiksi. Niissä voi olla istuin sukkien ja jalkineiden pukemiseen, kokovartalopeili, luonnonvaloa antava ikkuna tai muuten hyvä valaistus, kampaus- ja meikkipöytä sekä työtaso matkalaukun pakkaamiseen ja purkamiseen. Pukeutumishuoneeseen voi sijoittaa myös likapyykkikorit ja vaatteiden silitysvälineet.
Vain elämää jatkuu

| Vain elämää jatkuu V/A |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2012
 Julkaistu: 21. joulukuuta 2012
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: pop, rock, iskelmä, rap
 Kesto: 50.42
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
muut julkaisut
| Vain elämää 2012 | Vain elämää jatkuu 2012 | Vain elämää – kausi 2 2013 |
Vain elämää jatkuu on televisiosarjan Vain elämää pohjalta 21. joulukuuta 2012 julkaistu kokoelmalevy. Se on jatkoa 16. marraskuuta 2012 julkaistulle kokoelmalle, joka sisälsi muut ohjelmassa esitetyt kappaleet. Kokoelmaa oli tilattu jo ennakkoon triplaplatinalevyyn oikeuttavat 75 000 kappaletta. Kokoelmaa on myyty yli 85 000 kappaletta. Kokoelma nousi julkaisunsa jälkeen Suomen virallisen albumilistan kahdeksanneksi, mutta jo seuraavalla viikolla se nousi listan kärkeen, jossa se vietti seuraavat kuusi viikkoa. Yhteensä kokoelma oli albumilistalla 20 viikkoa. Lisäksi levy oli Mid-price -listan ykkösenä 7 viikkoa ja yhteensä listaviikkoja kertyi 19.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kuka keksi rakkauden | Katri Helena | 2.27 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Katson sineen taivaan | Kaija Koo | 2.21 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Lintu ja lapsi | Jonne Aaron | 2.11 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Jealous Sky | Jari Sillanpää | 2.29 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Unta en saa | Erin | 2.43 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Satasen laina | Neumann | 2.01 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Levoton Tuhkimo | Cheek | 2.11 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Mikä siinä on | Kaija Koo | 2.13 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Rio Ohoi | Jonne Aaron | 2.17 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Olen elossa taas | Katri Helena | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Tuhlaajapoika | Neumann | 2.17 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Jos menet pois | Erin | 2.15 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Teflon love | Jari Sillanpää | 2.10 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Pariisi–Helsinki | Kaija Koo | 2.03 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Giving Up! | Cheek | 1.56 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Valkeaa unelmaa | Katri Helena | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Mitä tänne jää | Erin | 2.20 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Kaunis rietas onnellinen | Jari Sillanpää | 2.51 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Jippikayjei | Jonne Aaron | 2.04 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Rakastuin mä looseriin | Cheek | 2.31 |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Tuulikello | Neumann | 2.16 |  |  |  |  |  |  |
Vain elämää – joulu

| Vain elämää – joulu Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 29. marraskuuta 2019
 Formaatti: CD, digitaalinen 
 Tyylilaji: pop, rock, hiphop
 Kesto: 67.08 
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.
TV-sarjan muut julkaisut
| Vain elämää – kausi 10, toinen kattaus 2019 | Vain elämää – joulu 2019 | Vain elämää, kausi 11 – Ensimmäinen kattaus 2020 |
Vain elämää – joulu on Vain elämää -televisiosarjan kymmenennen tuotantokauden joulujaksoihin perustuva kokoelma-albumi, joka ilmestyi 29. marraskuuta 2019. Kaikki kappaleet julkaistiin singleinä kunkin jakson ensiesityspäivänä. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen.
Kappaleet

| Raita | Esittäjä | Kappale | Listasijat> Single | Listasijat> Radio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elastinen | ”Tip Tap” (Tonttujen jouluyö) | 7  | — |
| 2 | Erin | ”Joulutaivas tähtineen” | — | — |
| 3 | Lauri Tähkä | ”Joulu on sun kanssa joulumpi” | — | — |
| 4 | JVG | ”Sika” | — | — |
| 5 | Maija Vilkkumaa | ”Jouluriita” | — | — |
| 6 | Vesala | ”Jouluksi mummolaan” | — | — |
| 7 | Antti Tuisku | ”Tulkoon joulu” | — | 43  |
| 8 | Maija Vilkkumaa | ”Kas metsämökin ikkuna” | — | — |
| 9 | Vesala | ”Sylvian joululaulu” | — | — |
| 10 | JVG | ”Juhlittiin ja tapeltiin” | — | — |
| 11 | Antti Tuisku | ”Mikko vaan paketoi” | — | — |
| 12 | Elastinen | ”Varpunen jouluaamuna” | — | — |
| 13 | Lauri Tähkä | ”Sytytä mun sydämeni” | — | 90  |
| 14 | Erin (mukana Vesala & Maija Vilkkumaa) | ”Tonttuparaati” | — | 24  |
| 15 | Lauri Tähkä | ”Kosketa minua, Henki” | — | — |
| 16 | Antti Tuisku | ”Palaan kotiin (Tulkoon jo joulu)” | — | 26  |
| 17 | VilleGalle | ”Jouluyö” (Jouluyö, juhlayö) | — | — |
| 18 | Erin | ”Jouluna saa” | — | 19  |
| 19 | Maija Vilkkumaa | ”Joulun rauhaa” | — | — |
| 20 | Elastinen | ”Jouluks himaan” | — | 81  |
| 21 | Vesala (mukana Julle Y. & Mikko Virta) | ”Valkea joulu” | — | — |
Vantaan Kamarikuoro

Vantaan kamarikuoro on vuonna 1986 perustettu vantaalainen sekakuoro, joka esittää musiikkia a capella. Kuoron perusti musiikkineuvos, kuoron kunniajohtaja Toivo Korhonen.
Kuoroa on johtanut myös Juha Kuivanen ja Tiia Mustonen. Syksystä 2014 kuoroa on johtanut muusikko, musiikin tohtori Ilona Korhonen, joka oli kuoron johtajana myös vuodet 1998–2011.
Diskografia

Lauluja Kuninkaantien varrelta (1993)
Oi muistatko vielä sen virren (1997)
Marian virsi (2005)
Kuoronjohtajat

Toivo Korhonen 1986–1998
Ilona Korhonen 1998–2011
Juha Kuivanen 2011–2012
Tiia Mustonen 2013–2014
Ilona Korhonen 2014–
Aiheesta muualla

Vantaan Kamarikuoron kotisivut (kamarikuoro.com)
Vantaan Kamarikuoro r.y. (Arkistoitu – Internet Archive) (vantaalla.info)
Vantaan Sanomat: Haku sanoilla Vantaan+kamarikuoro (vantaansanomat.fi)
Kuoronjohtaja, muusikko Ilonan Korhosen kotisivut (handu.fi)
Vadzim Dzevjatouski
Aiheesta muualla

Haastattelu Belarus Segodnja -lehdessä (venäjäksi)
Haastattelu Sportivnaja panorama -lehdessä (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
University College London

| University College London |
| --- | --- |
  
 Yliopiston päärakennus, Lontoo
Motto:  Cuncti adsint meritaeque expectent praemia palmae (Tulkoon kukin, joka meriiteillään ansaitsee suurimman palkkion)
Perustettu:  1826
Tyyppi:  Julkinen
Kansleri:  Prinsessa Anne
Sijainti:  Lontoo, Englanti  Yhdistynyt kuningaskunta
Yhteistyö:  Kultainen kolmio Russell-ryhmä LERU Lontoon yliopisto
Sivusto:  www.ucl.ac.uk
Patsas yliopiston päärakennuksen edustalla
University College London eli UCL on yksi Lontoon suurista yliopistoista. Suurin osa yliopiston rakennuksista sijaitsee Bloomsburyssa ja sen päärakennus on Gower Streetillä. UCL kuuluu Russell-ryhmään, johon kuuluu suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan parhaista yliopistoista. Yliopistossa on yli 40 000 opiskelijaa sekä yli 7 000 akateemista työntekijää. Professoreiden lukumäärällä mitattuna UCL on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin. Yliopiston yhteydessä toimii iso sairaala, University College Hospital. UCL on yksi Lontoon yliopiston alle kuuluvista collegeista.
UCL perustettiin vuonna 1826 nimellä University of London. Sen tarkoituksena oli tarjota maallinen vaihtoehto uskonnollisten yliopistojen, kuten Oxfordin tai Cambridgen, rinnalle. Yliopiston henkisenä isänä pidetään filosofi Jeremy Benthamia, joka ajoi korkeakoulutuksen tarjoamista kaikille uskontoon, rotuun tai sukupuoleen katsomatta. Jeremy Benthamin testamentin mukaisesti hänen ruumiinsa säilöttiin, ja se on edelleen esillä yliopiston päärakennuksen aulassa.
Kuvia yliopistosta

Rockefeller-rakennus
Farmasian laitos
Slavistiikan ja Itä-Euroopan tutkimuksen laitos
Kathleen Lonsdale -rakennus
Ranking-sijoitukset > Britannian yliopistot

|  | 2009 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 | 2004 | 2003 | 2002 | 2001 | 2000 | 1999 | 1998 | 1997 | 1996 | 1995 | 1994 | 1993 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Times Good University Guide | 7.  | 6.  | 5.  | 6. | 6.  | 6. | 11. | 5. | 5. | 5. | 5. | 5. | 7. | 8.= |  |  | 4. |
| Guardian University Guide | 7.  | 5.  |  | 4.  | 7.  | 6. | 5. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Sunday Times University Guide |  | 6.  | 5.  | 5.  | 5. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Daily Telegraph |  |  | 6.  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| FT |  |  |  |  |  |  | 5. |  | 4. | 4. | 4. |  |  |  |  |  |  |
| Independent | 8. | 6. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Ranking-sijoitukset > Maailman yliopistot

|  | 2012 | 2008 | 2007 | 2006 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| THES - QS World University Rankings | 4.  | 7.  | 9.  | 25.  | 28.  |
| Academic Ranking of World Universities |  | 22.  | 25.  | 26.  | 26.  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta University College London Wikimedia Commonsissa
Vadym Novynskyi

| Vadym Novynskyi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1963 (ikä 61) Staraja Russa, Novgorodin alue, Venäjän SNT
Muut tiedot
Omaisuus:  1,5 miljardia dollaria (2014)
Vadym Vladyslavovytš Novynskyi (ukr. Вадим Владиславович Новинський, ven. Вадим Владиславович Новинский, Vadim Vladislavovitš Novinski, s. 3. kesäkuuta 1963, Staraja Russa, Novgorodin alue, Venäjän SNT) on Ukrainassa asuva oligarkki.
Novynskyin arvioidaan kuuluvan Ukrainan kymmenen varakkaimman suurliikemiehen joukkoon. Vuoden 2014 keväällä Forbes-lehti arvioi Novinskin varallisuudeksi 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Edellisvuonna toinen julkaisu oli arvioinut omaisuudeksi 2,8 miljardia dollaria.
Miljardööri Novynskyin omaisuus on peräisin erityisesti terästeollisuudesta.
Aiheesta muualla

100 samyh bogatyh ljudei Ukrainy.  24.4.2014. focus.ua. Viitattu 21.5.2014. (venäjäksi)
100 bogateiših – 2013 forbes.ua. Viitattu 21.5.2014. (venäjäksi)
200 samyh bogatyh ljudei Ukrainy. Reiting Fokusa. focus.ua. Viitattu 21.5.2014. (venäjäksi)
Colossi With Feet of Clay ukrainianweek.com. Viitattu 21.4.2014. (englanniksi)
Töölönlahti

Töölönlahtea
Töölönlahti (ruots. Tölöviken) on merenlahti Helsingissä ydinkeskustan pohjoispuolella, Keskuspuiston eteläpäässä. Töölönlahti on yhteydessä avomereen Kruunuvuorenselältä alkavan salmen kautta, jonka osilla on nimet Siltavuorensalmi, Kaisaniemenlahti ja Eläintarhanlahti. Viimeksi mainitusta Töölönlahden erottaa rautatiepenger, jonka ali johtaa vain kapea vesiväylä.
Yleiskuva

Töölönlahden länsirannalla sijaitsevat Suomen Kansallisooppera ja -baletti ja Finlandia-talo sekä niiden välissä Hesperianpuisto. Itärannalla on Linnunlaulun huvila-alue. Pohjoisrantaa pitkin kulkee Helsinginkatu, jonka toisella puolella on Eläintarhan puistoalue ja siellä lähellä Töölönlahtea Talvipuutarha. Töölönlahtea ympäröi joka puolelta yhteensä 2,2 kilometrin pituinen jalankulku- ja pyörätie, joskin osa Linnunlaulun huviloista on tien ja rannan välissä. Vuonna 2012 valmistui uusi jalankulku- ja pyöräliikenteen väylä Baana, joka on rakennettu entiseen satamaradan kuiluun ja jonka tarkoituksena on parantaa Töölönlahden saavutettavuutta. Etenkin kesäisin Töölönlahden ympäri juokseminen on suosittu lenkkeilykierros. Kesäisin keskellä Töölönlahtea toimi suihkulähde vuoteen 2011 saakka, jolloin se säästösyistä suljettiin.
Töölönlahden eteläpuolinen alue oli 1980-luvulle saakka Töölön tavara-asemana tunnettua ratapihaa, jonka yhteydessä sijaitsivat myös VR:n makasiinit. Alueen rakentamiseksi on vuosikymmenien kuluessa esitetty useita suunnitelmia, esimerkiksi Alvar Aallon Helsingin keskustasuunnitelma, sekä järjestetty suunnittelukilpailuja. Nykyisin myös tämä alue on osittain puistona, mutta sen reunaan on rakennettu Kiasma, Sanomatalo, Musiikkitalo ja Helsingin keskustakirjasto Oodi. Niiden välissä sijaitsee Kansalaistori. Myös alueen itäreunaan pääradan viereen on rakennettu joukko uusia toimisto- ja asuintaloja. Ensimmäinen toimistotaloista valmistui joulukuussa 2012.
Historia

Töölönlahti on alun perin ollut osa salmea, joka on kiertänyt nykyisen Kruununhaan alueen ja erottanut sen mantereesta irralliseksi saareksi. Kun Helsingin kaupunki perustettiin nykyiselle paikalleen 1640-luvulla, salmi oli kuitenkin jo soistunut umpeen kapeimmasta kohdastaan, nykyisen Esplanadin puiston kohdalta, ja sen itäpuolinen alue oli saanut nimen Vironniemi. Töölönlahden eteläpäästä jatkui Esplanadin tienoille vielä 1800-luvun alussa pitkä ja kapea Kluuvinlahti. Töölönlahden pohjoispuolella Keski-Pasilan ratapihan paikalla oli Töölönjärvi, joka sai vetensä Ilmalan soilta ja joka laski Töölönjokea pitkin Töölönlahteen.
1800-luvun aikana Helsingin kaupungin kasvaminen muokkasi Töölönlahden alueen nykyiseen muotoonsa. Matala ja mutainen Kluuvinlahti täytettiin ja otettiin rakennuskäyttöön. 1860-luvulla rakennettu rautatiepenger erotti Töölönlahden ja Eläintarhanlahden toisistaan, ja lahden eteläpäätä täytettiin pääratapihan leviämisen tieltä. Pasilan Töölönjärvi kuivattiin 1870-luvulla, jolloin myös Töölönjoen virtaus ehtyi. Alppipuistossa vanha jokijuoma on paikoitellen padottu lammiksi. Myös Töölönlahden täyttämistä on ehdotettu muun muassa vuoden 1918 Pro Helsingfors -asemakaavaehdotuksessa. 1930-luvulla esillä olleista täyttösuunnitelmista luovuttiin, kun hanketta pidettiin kalliina ja lahden pohjaolosuhteiden vuoksi vaikeana.
Töölönlahti on rehevöitynyt 1700-luvulta alkaen veden vähäisen vaihtuvuuden seurauksena. Tähän on kuitenkin alettu hakea muutosta lisäämällä veden vaihtuvuutta tuottamalla Humallahdelta putken kautta puhtaampaa vettä Töölönlahteen. Projekti aloitettiin elokuussa 2005. Töölönlahdelta Töölön toiselle puolelle Taival­lahdelle on myös aikaisemmin suunniteltu Hesperian kanavana tunnettua kilometrin mittaista vesiväylää.
Luonto

Töölönlahti rantoineen on myös monipuolinen luontokohde. Töölönlahdella pesi vuonna 2020 muun muassa erittäin uhanalainen nokikana, jolla oli kahdeksan pesää. Samoin lahdella pesi silmälläpidettävä silkkiuikku, jolla oli 8 pesää. Kaksi kyhmyjoutsenparia pesi lahdella. Toiselle kyhmyjoutsenperheelle kuoriutui seitsemän poikasta lahden eteläosassa, mutta pohjoisosan kyhmyjoutsenperheen pesintä epäonnistui. Munia oli ilmestynyt pesään, mutta poikasia ei näkynyt. Telkkä on pesinyt lahden rannalla olevassa pöntössä. Lahdella on pesinyt myös sinisorsia ja vaarantuneita haapanoita. Harmaahaikara kalastaa usein lahdella ja pikku-uikkua on nähty useampana vuotena. Töölönlahti kerää syksyisin runsaasti sorsalintuja, kuten haapanoita, tukkasotkia, harmaasorsia ja myös uiveloita näkyi vuonna 2020.
Töölönlahden eteläpuolelle Töölönlahden puistoon valmistui vuonna 2016 puiston peruskorjauksen yhteydessä monimuotoinen kaupunkiniitty vanhan ratapihan paikalle. Niityllä kasvaa runsaasti erilaisia kasvilajeja. Töölönlahden harvinaisin kasvilaji löytyi Töölönlahden etelärannalta jo vuonna 1981 mutta määritettiin lajilleen unkarinsaraksi (Carex melanostachya) vasta 1986. Kyseessä on pohjoismaiden ainoa esiintymä. Kukaan ei tiedä, miten kasvi on Töölönlahdelle tullut ja kuinka kauan se on siellä ollut. Paikka on "pohjoismainen pyhiinvaelluskohde", johon kasveista kiinnostuneet ihmiset tulevat lajia katsomaan.
Geon luontopäivänä toukokuussa 2010 Töölönlahdella havaittiin yli 750 eläin- ja kasvilajialajia.
Kuvia

Nokikanapoikue Töölönlahdella kesällä 2018
Kyhmyjoutsenpoikue Töölönlahdella keväällä 2020
Töölönlahden puiston kaupunkiniitty heinäkuussa 2020
Unkarinsara Töölönlahden puistossa
Näkymä Töölönlahden puiston suunnasta heinäkuussa 2023
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Töölön-lahti on säästettävä perinnöksi Suur-Helsingille, Kuva, 13.09.1939, nro 19, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Töölönlahti koillisen suunnasta vuonna 1912. Lahden rannalla näkyy Töölön sokeritehdas.
Vadvetjåkka

Vadvetjåkka
| --- | --- |
Sijainti:  Kiirunan kunta Ruotsi
Pinta-ala:  2 630 hehtaaria
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1. maaliskuuta 1920 
Hallinto:  Norrbottenin lääninhallitus (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vadvetjåkka on kartalla numero 1.
Vadvetjåkka on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Kiirunan kunnan alueella länteen Torniojärvestä, Norrbottenin läänissä. Se on kooltaan 2 630 hehtaarin suuruinen. Alueesta muodostettiin kansallispuisto vuonna 1920. Alueen monipuolisen kasvilajiston syntyä edistää kalkkipitoinen kallioperä ja Atlantin sateiset säät. Myös linnusto on monipuolinen. Kansallispuisto on Natura 2000 -aluetta.
Aiheesta muualla

Länsstyrelsen Norrbotten: Vadvetjåkka (ruotsiksi)
Sveriges nationalparker (ruotsiksi)
Ruotsin kansallispuistot
Abisko
Björnlandet
Blå Jungfrun
Dalby Söderskog
Djurö
Fulufjället
Färnebofjärden
Garphyttan
Gotska Sandön
Haaparannan saaristo
Hamra
Kosterhavet
Muddus
Norra Kvill
Padjelanta
Pieljekaise
Sarek
Skuleskugen
Sonfjället
Stenshuvud
Stora Sjöfallet
Store Mosse
Söderåsen
Tiveden
Tresticklan
Tyresta
Töfsingdalen
Vadvetjåkka
Åsnen
Ängsö
Vadym Slobodenjuk

Vadym Rostyslavovytš Slobodenjuk (ukr. Вадим Ростиславович Слободенюк, s. 17. maaliskuuta 1981 Rivne) on ukrainalainen yleisurheilija, joka kilpailee este-, maasto- ja kestävyysjuoksussa.
Slobodenjuk voitti vuonna 2002 ensimmäisen maansa mestaruuden 3 000 metrin esteissä ja sijoittui matkalla kuudenneksi saman vuoden EM-kisoissa. Hän sai seuraavana vuonna Ukrainan-mestaruuskisoista kultaa paitsi 3 000 metrin estejuoksussa, myös maastojuoksun lyhyellä matkalla, mutta putosi päämatkallaan 3 000 metrin esteissä alkuerissä Pariisin MM-kisoissa. Slobodenjuk ei päässyt estejuoksussa ensimmäistä kierrosta pitemmälle myöskään vuoden 2004 olympialaisissa, mutta voitti lajissa kolmannen peräkkäisen maansa mestaruuden.
Slobodenjuk voitti vuonna 2005 jälleen ulkoratojen Ukrainan-mestaruuden 3 000 metrin esteissä, jonka lisäksi hän sai sisäratojen maan mestaruuskisoissa kultaa sekä 3 000 metrin tasaiselta matkalta ja esteistä. Hän putosi estejuoksussa alkuerissä sekä Helsingin MM-kisoissa 2005 että vuoden 2006 EM-kilpailuissa. Slobodenjuk voitti viidettä kertaa ulkokenttien Ukrainan-mestaruuden 3 000 metrin estejuoksussa vuonna 2009.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: IAAF
3 000 m esteet: 8.22,19 (Jaltalla 2012)
3 000 m esteet (sisäradat): 8.19,50 (Sumyssä 2005)
3 000 m (sisäradat): 8.02,84 (Sumyssä 2005)
Valkoinen ilmapallo

| Valkoinen ilmapallo> Badkonak-e sefid |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jafar Panahi
Käsikirjoittaja:  Abbas Kiarostami
Tuottaja:  Kurosh Mazkouri
Kuvaaja:  Farzad Jowdat
Leikkaaja:  Jafar Panahi
Pääosat:   Aida Mohammadkhani  Mohsen Kalifi  Fereshteh Sadr Orfani  Anna Borkowska 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iran
Tuotantoyhtiö:  Ferdos Films
Levittäjä:  October Films
Ensi-ilta:  1995
Kesto:  84 min
Alkuperäiskieli:  persia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkoinen ilmapallo (Badkonak-e sefid) on iranilainen elokuva tytöstä joka lähtee ostamaan kultakalaa uudenvuodenpäivän juhlaa varten. Jafar Panahin ohjaama ja toisen iranilaisohjaajan Abbas Kiarostamin käsikirjoittama, vuonna 1995 ensi-iltansa saanut lapsikuvaus palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla parhaana esikoisohjauksena.
Aiheesta muualla

Valkoinen ilmapallo Elonet.
Valkoinen ilmapallo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Valkoinen ilmapallo AllMoviessa. (englanniksi)