stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laukaan kirkonkylä

| Laukaan kirkonkylä Pellosniemi |
| --- | --- |
 Näkymä Laukaantien varrelta.
 Laukaan kirkonkylä
 Koordinaatit: 62.41414°N, 25.95458°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Laukaa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kirkonkylä, taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,83 km²
Väkiluku (2023):  8 332
 – Väestötiheys:  400,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2023 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laukaan kirkonkylä (vanhemmalta nimeltään Pellosniemi) on Laukaan hallinnollinen keskus ja suurin taajama. Se sijaitsee kunnan keskiosassa, Saraaveden länsirannalla. Seututie 637 kulkee taajaman läpi. Kirkonkylästä on Jyväskylän keskustaan 23 kilometriä.
Suurimmaksi osaksi Pellosniemen pappilan maille muodostunut kirkonkylä oli pitkään pieni maatalousvaltainen kylä, joka alkoi muotoutua nykymuotoiseksi taajamaksi vasta 1900-luvun loppupuolella. Nykyään taajamassa on paljon sekä kerros- että rivi- ja pientalojakin. Vuonna 2003 Laukaan kirkonkylässä järjestettiin asuntomessut.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2023 lopussa Laukaan kirkonkylän taajaman väkiluku oli 8 332 henkeä. Vihtavuori ei ole tämän rajauksen mukaan enää erillinen taajama, mutta se luettiin erilliseksi vielä vuonna 2020.
Nimi

Taajaman virallinen nimi on ollut Laukaan kirkonkylä 1960-luvun loppupuolelta lähtien. Kylän vanhempi nimi (sekä rekisterikylän nimi) on Pellosniemi, joka viittaa myös pappilaan sekä alueella sijaitsevaan niemeen. Varhaisin maininta Pellosniemen nimestä on vuodelta 1586. Nimi saattaa viitata siihen, että alueella on mahdollisesti harjoitettu peltoviljelyä laajemmin jo varhain kaskiviljelyn ollessa vielä yleisempää seudulla. Toisaalta nimellä voi myös olla yhteys savolaiseen Pellosniemen hallintopitäjään, jonka seudulta ensimmäisen kerran vuonna 1590 mainittu uudisasukas Lauri Ikonen oli luultavasti lähtöisin.
Maantiede > Sijainti

Laukaan kirkonkylä sijaitsee kunnan keskiosassa, Saraaveden ja pienemmän Vuojärven välisellä alueella. Kirkonkylän eteläosassa on myös kaksi pienempää vesistöä, Lahnajärvi ja Petäälampi. Kirkonkylä vastaa pääosin Pellosniemen rekisterikylää, mutta asutus jatkuu myös Laukkavirran ja Petruman rekisterikylien alueille. Pellosniemeen kylään on lisäksi kuulunut osa Kuusasta.
Kirkonkylän asuinalueita ovat muun muassa Aikalanmäki, Akkasuo, Jokiniemi, Kantola, Kataanmäki, Laajalahti, Lahnajärvi, Mikkolanniemi, Pellosniemi (asuntomessualue), Rajamäki, Tyvelänniemi ja Vuojärvi.
Maantiede > Ympäristö ja luonto

Maaperä kirkonkylän alueella vaihtelee moreenista hiesuun. Asutus sijaitsee Sisä-Suomen reunamuodostuman varrella, joka on näkyvissä lounaasta 142 metriä korkealta Kataanmäen-Aikalanmäen alueelta koilliseen Kylmäniemelle asti. Alueella on myös pieniä soita, kuten Akkasuo, joka koostuu sekä nevasta että rämeestä.
Väestö

Tilastokeskuksen määrittelemän kirkonkylän taajaman pinta-ala oli vuoden 2023 lopussa 20,83 neliökilometriä. Taajaman asukasluku oli tuolloin 8 332 ja asukastiheys 400 asukasta neliökilometriä kohden. Tilastokeskus ei lue Vihtavuorta enää erilliseksi taajamaksi, mutta vielä vuonna 2020 kirkonkylä ja Vihtavuori mainittiin erikseen. Myös Vihtasillan,  Kuhanniemen ja Kuhankosken tiheimmät asutuksen keskittymät luetaan taajamaan, kuten myös Peurungan kylpylähotellin alue.
Laukaan kunnalla on myös oma tilastoaluejako, jonka mukaan kirkonkylässä oli vuonna 2020 5 791 asukasta. Tilastoalue jakautuu viiteen osaan: keskusta (1 562), pohjoinen (2 018), etelä (1 883), Roninmäki (54) ja asema (274).
Historiaa > Ennen asuttamista

Kirkonkylän alueella on viisi kiinteää muinaisjäännöstä, joista varhaisimmat on ajoitettu kivikaudelle ja viimeisin rautakaudelle. Hämäläiset ovat käyneet metsästämässä seudulla vesireittejä hyödyntäen ainakin 1300-luvulta lähtien.
1400-luvulla Saraaveden seutu oli hämäläisten talollisten erämaata. Omistuksia alueella oli ainakin eräillä Asikkalan pitäjän Kurhilan ja Viitailan kylien, Hauhon Matkantaan kylän sekä Lammin pitäjän Hauhialan ja Kaitalan kylien talollisilla. 1450-luvulla Hollolan kihlakunnan tuomari ja Lammin Porkkalan kartanon omistaja Olavi Niilonpoika Tavast osti suurimman osan omistuksista, muodostaen suhteellisen laajan erämaan. Saraaveden erämaan rajapaikat mainittiin vuonna 1504 annetussa tuomiossa, jossa Pellosniemen mainitaan kuuluneen vielä Matkantakana asuvalle Heikki Mölölle (Mölöselle). Saraaveden erämaa, joka oli jo tuohon mennessä siirtynyt Sääksmäen Lahisten kartanon haltuun, vastasi rajoiltaan suurin piirtein myöhempää Laukkavirran rekisterikylää.
Historiaa > Asutuksen kehittyminen

Nykyisen Keski-Suomen alueen erämaiden asuttaminen alkoi 1540-luvulla Kustaa Vaasan vallan aikaan. Mölöset asuttivat itse oman erämaansa vuonna 1579. Uudisasutusta kutsuttiin aluksi Saravedeksi, mutta mainittiin Pellosniemenä jo vuonna 1583. Pian tämän jälkeen Mölöset palasivat takaisin Hauholle, mutta kävivät kuitenkin vielä kalastamassa Pellosniemellä. Vuonna 1590 ilmeisesti Visulahden pitäjästä (Mikkelin seudulta) lähtöisin ollut Lauri Ikonen asutti Pellosniemen uudelleen. Uudistalo säilyi Ikosten omistuksessa vuoteen 1608 asti, jolloin se siirtyi Laukaan kirkkoherralle Thomas Andreaelle.
Nykyisen Laukaan alue kuului alun perin kirkollisesti Rautalampiin, josta se erotettiin erilliseksi kirkkoherrakunnaksi luultavasti vuonna 1593, viimeistään vuonna 1627. Seurakunnan ensimmäinen kirkko oli nykyään Hartikan kirkkona tunnettu rakennus Tarvaalanvirran eli silloisen Laukaanvirran varrella, jonka mukaan seurakuntaa alettiin kutsua Laukaaksi. Myös pappila sijaitsi aluksi Tarvaalan seudulla Lievestuoreenjärven rannalla nykyisen Alatalon kohdalla, kunnes kirkkoherra siirtyi asumaan kulkuyhteyksiltään edullisempaan Pellosniemeen. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe vahvisti Pellosniemen Laukaan pappilaksi vuonna 1639. Kirkko oli rappeutunut 1600-luvun loppupuolelle mennessä, jonka vuoksi seurakunnalle päätettiin rakentaa uusi kirkko Pellosniemeen pappilan lähelle. Vanha kirkko jäi pois käytöstä uuden valmistuttua vuonna 1685.
Pappila oli pitkään ainut itsenäinen tila Pellosniemen kylässä, tosin 1700-luvulla sen maille alettiin perustaa torppia. Kylän varhaisia torppia olivat muun muassa vuonna 1707 mainittu Vuojärvi, noin vuonna 1726 mainittu Mikkola sekä vuonna 1753 mainitut Jokiniemi ja Klemettilä (Lemettilä). Klemettilän torppa jakautui vuonna 1763 Ala- ja Ylä-Klemettiläksi. Torpparit saivat vuokrasopimusten mukaan raivata lisää peltoja itselleen, kunhan raivaukset eivät estäneet itse pappilaa laajentamasta peltomaitaan. Tämän vuoksi pappilan lähellä sijainnut Mikkola siirrettiin 1800-luvun loppupuolella nykyisen Kuusan alueelle, jonka jälkeen torppaa alettiin kutsua Koskelaksi. Suurin osa pappilan torpista itsenäistyi vasta 1920-luvulla.
Historiaa > Nykyisyys

Vaikka kirkonkylä oli Laukaan hallinnollinen keskus, se jäi 1900-luvun alkupuolella melko pieneksi verrattuna Lievestuoreeseen ja Äänekoskeen, sillä kylässä ei juuri ollut teollisuutta. Laukaan asemanseutu alkoi muodostua 1890-luvulla, kun Jyväskylä–Suolahti-rata ohjattiin varsinaisen kirkonkylän ohi. Vuonna 1944 luovutetusta Karjalasta, suurelta osin Sortavalan maalaiskunnasta evakuoituja asukkaita asutettiin Pellosniemeen noin 250. Kylän nopea kehittyminen taajamaksi alkoi siirtolaisten asuttamisen ja palvelualojen taloudellisen merkityksen kasvun jälkeen. 1960-luvun keskivaiheilla taajamassa oli noin 2 500 asukasta, mutta 1980-luvun loppupuolella jo noin 4 500.
Kasvu on ollut voimakasta myös 1990- ja 2000-lukujen vaihteessa, jolloin taajaman väkiluku on kasvanut yli tuhannella asukkaalla. Seututien 637 eli Jyväskyläntien itäpuolen rakennuskanta on suurimmaksi osaksi vanhempaa, länsipuolen taas uudempaa. Asuntomessut järjestettiin kirkonkylässä vuonna 2003 Pellosniemen asuinalueella.
Palvelut

Laukaan kirkonkylä on kunnan palvelullinen keskus. Taajamassa sijaitsee muun muassa kunnallisia peruspalveluita, kuten terveysasema ja kirjasto, sekä myös elintarvikekauppoja, apteekki, kolme huoltoasemaa sekä useita ravintoloita. Laukaan paloasema sijaitsee kirkonkylässä Vuojärven eteläpuolella.
Palvelut > Koulutus

Kirkonkylän keskustassa toimii kaksi peruskoulua, Laukaan kirkonkylän koulu luokille 0–6 sekä Sydän-Laukaan koulu luokille 7–9. Ensimmäinen kansakoulu kirkonkylässä aloitti toimintansa vuonna 1870 Virmaalan talossa, ollen näin viides kansakoulu Keski-Suomessa. Koulussa opetettiin ainoastaan poikia, mutta erillinen tyttökoulu perustettiin lokakuussa 1872, joka toimi aluksi Kantolan talossa. Koulut kuitenkin yhdistettiin marraskuussa, jolloin varsinainen koulurakennus valmistui.
Sydän-Laukaan koulun yhteydessä toimii Laukaan lukio, sekä vuoden 2020 syksystä lähtien myös Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston Laukaan toimipiste. Rakennusta on laajennettu viimeksi vuonna 2020, jonka yhteydessä lukion entiset tilat siirtyivät Sydän-Laukaan koulun käyttöön.
Kuvia

Laukaan kirkko.
Laukaan pääkirjasto.
K-Supermarket Laukaa.
Laukaan kirkonkylän palveluja.
2000- ja 2010-vuosikymmenillä valmistuneita kerrostaloja.
1965 rakennettu kerrostalo.
Sydän-Laukaan koulun ja lukion rakennus.
Rakkaus ylivoimainen

| Rakkaus Ylivoimainen Stepa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. syyskuuta 2021
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 43.30
 Levy-yhtiö: PME Records
Listasijoitukset
  34. (albumilista)    10. (fyysinen albumilista)
Stepan muut julkaisut
| Henget 2017 | Rakkaus Ylivoimainen 2021 | Siistii räppii 2022 |
Rakkaus Ylivoimainen on rap-artisti Stepan viides studioalbumi, joka julkaistiin 10. syyskuuta 2021 PME Recordsin kautta.
Kappaleet

Alku ylivoimainen – 1.40 (feat. Kari Väänänen)
Muhammad Ali – 3.58
Minä vs. minä – 3.36 (feat. VilleGalle)
Rakkaus ylivoimainen – 3.53
Gabrielin torvi – 3.03
Pojat – 2.28
Sateenkaari Saharassa – 1.17
Koealueaakkoset – 4.11
Avoin kirje laitosnuorille – 3.41 (feat. Krista Tiitinen)
Mandela – 3.32  ft. Solonen
Koko maailma kuoli pois – 3.28
Maan päällä nainen on taivas – 4.00 (feat. Väre-kuoro)
Mitä haluat sen saat – 4.37
Arvostelut

Soundi:
Tord Lien

| Tord Lien |
| --- | --- |
 Lien vuonna 2009
Norjan öljy- ja energiaministeri
 Solbergin hallitus 16. lokakuuta 2013 – 20. joulukuuta 2016  
Edeltäjä:  Ola Borten Moe
Seuraaja:  Terje Søviknes
Suurkäräjäedustaja
 Etelä-Trøndelagin vaalipiiri 2005–2013  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Tord André Lien
Syntynyt: 10. syyskuuta 1975 (ikä 49) Øksnes, Norja
Tiedot
Puolue:  edistyspuolue
Koulutus:  Norjan teknis-luonnontieteellinen yliopisto
Tord André Lien (s. 10. syyskuuta 1975 Øksnes) on norjalainen edistyspuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan öljy- ja energiaministerinä vuosina 2013–2016 ja istui suurkäräjillä vuosina 2005–2013.
Yksityiselämä

Lien tuomittiin 19-vuotiaana 40 päivän vankeuteen hänen aiheutettuaan liikenneonnettomuuden, jossa loukkaantui vakavasti kaksi henkilöä. Lien oli ajanut 107 km/t alueella, jossa nopeusrajoitus oli 60 km/t, ja hänen autonsa ajautui sivuluisuun ja törmäsi vastaantulevaan moottoripyörään.
Vapaa-ajallaan Lien toimii lentopallovalmentajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tord Lien Wikimedia Commonsissa
Tord Lien Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Tulilampi (Pieksämäki, Kota)

| Tulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°24′50″N, 27°19′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Sutinlampeen 
Järvinumero:  14.784.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,9 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,767 km  
Pinta-ala:  2,635 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTulilampi 
Tulilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Kotamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy.
Perlisin rajah

| Jamalullail |
| --- | --- |
Maa:   Perlis
Arvonimet:  Radža
Perustaja:  Syed Hussein Jamalullail
Nykyinen päämies:  Syed Sirajuddin Jamalullail
Perustamisvuosi:  1843
Kansallisuus:  Malesia
Jamalullail-suvun dynastia on hallitsijasuku, joka on hallinnut Malesian Perlisin osavaltiota koko Perlisin olemassaolon ajan. Osavaltion hallitsija toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana.
Historia

Perlis on historiallinen osa Kedahia, ja Perlis muodostettiin vuonna 1821 kun Siamin armeija hyökkäsi Kedahin sulttaanikuntaan. Siamilaiset tuhosivat Kedahin ja alueen pohjoisosa jäi siamilaisten hallintaan. Maan pohjoisosasta muodostettiin Perlis. Kedahin sulttaani yritti valloittaa aluetta takaisin, kunnes vuonna 1842 sulttaani myöntyi siamilaisten ehtoihin. Siamilaiset suostuivat tunnustamaan Kedahin sulttaanin oman maansa hallitsijaksi ja Kedahin sulttaani tunnusti Perlisin olemassaolon. Syed Hussein Jamalullail oli yksi Kedahin ja Siamin välisten neuvottelujen avainhenkilöistä, ja seuraavana vuonna 1843 hänestä tehtiin Perlisin ensimmäinen hallitsija. Hänen jälkeensä Perlisiä ovat hallinneet hänen jälkeläisensä.
Perlisin rajat

| Nro | Rajah | Vallassa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Syed Hussain Jamalullail | 1843-1873 |
| 2 | Syed Ahmad Jamalullail | 1873-1897 |
| 3 | Syed Saffi Jamalullail | 1897-1904 |
| 4 | Syed Alwi Jamalullail | 1904-1943 |
| 5 | Syed Hamzah Jamalullail | 1943-1945 |
| 6 | Tuanku Syed Putra Jamalullail | 1945-2000 |
| 7 | Tuanku Syed Sirajuddin Jamalullail | 2000- |
Ipanoiden platta

| Ipanoiden platta HattiWatit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): HattiWatit
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Levy-yhtiö: HattiWatit Group
HattiWattien muut julkaisut
| Ilo irti! 1999 | Ipanoiden platta 2002 |   |
Ipanoiden platta on HattiWatit -yhtyeen neljäs äänite ja toinen pitkäsoitto. Levy julkaistiin vuonna 2002 ja se sisältää 16 uutta lastenlaulua.  Levyltä löytyvä kappale ”Virvon siellä ja varvon täällä” sijoittui toiseksi valtakunnallisessa pääsiäislaulukilpailussa Riihimäellä 24.3.2002. Albumi sisältää myös valtakunnalliseen Vuoden uusi lastenlaulu 2000 -kilpailuun osallistuneen kappaleen ”Nenä valuu ja räystäät tippuu”.  Se sijoittui televisioidussa finaalissa viidenneksi (3.9.2000 YLE-TV1). Kaikki levyn kappaleet ovat bändin omaa tuotantoa ja se äänitettiin vuoden 2002 lopulla Hyvinkäällä.
Kappale ”Virvon siellä ja varvon täällä” on mukana myös levyllä Pääsiäisnoidan keitokset.
Kappaleet

Villakoira - (säv. san. H. Mikkonen & T. Ohramaa)
Nenä valuu ja räystäät tippuu - (säv.  san. T. Ahonen)
Jänis laivassa - (säv. san. T. Ahonen)
Sporttisaurus - (säv. san. T. Ahonen)
Mohikaani - (säv. san. T. Ahonen)
Hillokellari - (säv. san. T. Ohramaa)
Hevoset karkaa - (säv. san. T. Ahonen)
Kummitus kummitusjunassa - (säv. san. T. Ahonen)
Veikko-kissa - (säv. san. T. Ohramaa)
Peukalo keskellä kämmentä - (säv. san. T. Ahonen)
Olen ulkona - (säv. san. T. Ahonen)
Punttisalien kuningas - (säv. HattiWatit san. T. Ahonen)
Hui-Lai-Lee - (säv. san. T. Ahonen)
Yksinäinen cowboy - (säv. san. T. Ahonen)
Mummu, Teemu ja mä - (säv. T. Ohramaa  san. Esko Kuokkanen)
+Bonus: Virvon siellä ja varvon täällä - (säv. san. T. Ahonen)
Kaikkien kappaleiden sovituksesta vastaa HattiWatit
Kokoonpano

Timo "Olli" Ohramaa - laulu, banjo ja torvi
Timo "Timppa" Ahonen - kitara, taustalaulu, huuliharppu ja koskettimet
Jari "Jarkka" Ahonen - basso, taustalaulu ja jakoavaimet
Raimo "Rampe" Kela - rummut, helistimet ja kolistimet
Iina Ahonen & Ronja Ohramaa - taustalaulu ja -naurut (Hevoset karkaa)
Äänitys / Tuotanto / Kansi

Äänitys ja Miksaus - HattiWatit / Roland VS-840EX Digital Studio
Pre-masterointi - JP Mönkkönen / CD-linja
Tuotanto - HattiWatit Group
Kansi - Timo Ahonen / Kannen valokuvat -  Esko Kuokkanen (Ampel Oy)
Muut julkaisut

Vuoden uusi lastenlaulu. 2000, Loppukilpailu (DVD-kopio TV-ohjelmasta.) YLE1, 2000. Arkistoitu 7.4.2015. Viitattu 9.4.2015.
Salossa soi : 5, Vuoden uudet lastenlaulut 2000 (Vuoden uusi lastenlaulu 2000 -kilpailun kokoelmalevy) Salo. Arkistoitu 7.4.2015. Viitattu 9.4.2015.
Aiheesta muualla

HattiWatit: Nenä valuu ja räystäät tippuu (TV1.3.9.2000) (keikkataltiointi Youtubessa) youtube.com.
HattiWatit: Jänis Laivassa (Jokela, Lampirock 16.8.2008) (keikkataltiointi Youtubessa) youtube.com.
HattiWatit: Veikko Kissa (Jokela, Lampirock 16.8.2008) (keikkataltiointi Youtubessa) youtube.com.
HattiWatit
| --- | --- |
Albumit:: Purkkaa ja jytää  •  HattiWatit  • Ilo irti!  • Ipanoiden platta
Kokoelmat:: Salossa Soi 5 - Vuoden uudet Lastenlaulut  • Pääsiäisnoidan Keitokset
Svoboda

Svoboda (Свобода) on vapautta tarkoittava venäjän kielen ja eräiden muiden slaavilaisten kielten sana. Sitä voidaan käyttää myös seuraavissa merkityksissä:
svoboda, vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen myös Suomessa erityisesti: kuriton vapaus, hulina
Svoboda, ukrainalainen äärioikeistolainen puolue
Svoboda, Liskin kaupungin nimi Venäjällä 1918–1943
Radio Svoboda, Radio Free Europe, Yhdysvaltain kongressin rahoittama radio- ja viestintäorganisaatio
2559 Svoboda, asteroidi
Svoboda, Popedan studioalbumi vuodelta 1992
Svoboda tai Swoboda , sukunimenä:
Ewa Swoboda (s. 1997), puolalainen pikajuoksija
Cyril Svoboda (s. 1956), tšekkiläinen poliitikko ja ministeri
David Svoboda (s. 1985), tšekkiläinen nykyaikainen viisiottelija ja olympiavoittaja
Hannes Swoboda (s. 1946), itävaltalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Josef Svoboda (1920–2002), tšekkiläinen taiteilija ja lavastaja
Karel Svoboda (1938–2007), tšekkiläinen säveltäjä
Ludvik Svoboda (1895–1979), Tšekkoslovakian presidentti 1968–1975
Miroslav Svoboda (s. 1995), tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti
Oldřich Svoboda (s. 1967), tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti
Petr Svoboda (s. 1966), tšekkiläinen jääkiekkoilija
Petr Svoboda (s. 1984), tšekkiläinen pika-aitajuoksija
Babahoyo

| Babahoyo |
| --- | --- |
 Kollaasi Babahoyosta.
 lippu:  vaakuna
 Babahoyo
 Koordinaatit: 1°49′S, 79°31′W 
Valtio:  Ecuador
Maakunta:  Los Ríos
Väkiluku (2010):  90 191
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Babahoyo  on Los Ríosin maakunnan pääkaupunki Ecuadorissa. Vuonna 2010 siellä oli 90 191 asukasta.
Kaupunki sijaitsee Guayasin sivujoen Babahoyon rannalla. Siellä jalostetaan ympäröivän maaseudun tuotteita kuten riisiä, sokeria ja hedelmiä. Siellä on myös valtion omistama tislaamo.
Bredan piiritys (1624–1625)

Bredan piiritys oli viimeinen suuri espanjalaisten saavuttama voitto kahdeksankymmenvuotisen sodan aikana Alankomaissa. Ambrogio Spinolan johtamat espanjalaiset piirittivät alankomaalaisten puolustamaa Bredaa yhdeksän kuukauden ajan 28. elokuuta 1624 – 5. kesäkuuta 1625. Puolustajien oli lopulta antauduttava ruuan ja veden loppuessa. Taudeista selvinneiden eloon jääneiden puolustajien sallittiin marssia pois aseineen.
Tausta

Alankomaat ja Espanja olivat solmineet 12-vuotisen rauhan vuonna 1609, mutta sota jatkui jälleen vuonna 1621. Espanja oli kärsinyt huomattavan takaiskun Bergen-op-Zoomin epäonnistuneessa piirityksessä vuonna 1623 ja joissakin piireissä pelättiin jopa koko monarkian kaatuvan Alankomaiden sotaan. Piirityksen jälkeen espanjalaiset olivat aloittaneet suorien sotatoimien sijaan taloudellisen sodan. Alankomaiden vastainen kauppasaarto ulotettiin pohjoisille rantavesille vuonna 1624 ja saartoa valvoi Pohjoinen amiraliteetti eli Almirantazgo del Norte. Lopulta saarto iski kuitenkin Espanjaa vastaan. Alankomaalaiset olivat hallinneet esimerkiksi Itämereltä tuodun viljan, puutavaran ja kuparin kauppaa, josta espanjalaisetkin olivat riippuvaisia. Saarto oli muuten tehokas, mutta sen vaikutukset tuntuivat Alankomaissa vasta hitaasti.
Lopulta espanjalaiset päättivät lopettaa kauppasaarron vaikutusten odottelun ja kevättalvella 1624 heidän joukkonsa hyökkäsivät alankomaiden linnoitusketjua vastaan jäätyneiden jokien yli. Espanjalaiset etenivät nopeasti aina Utrechtiin lähistölle saakka apunaan ympärysvuotisesti valmiustilassa pidetty armeija. Armeijan ylläpito tällä tapaa oli kuitenkin suuri taloudellinen rasite. Flanderin rintamalla haluttiin ratkaiseva voitto ja lopulta päätettiin aikaisemman Bergen-op-Zoomin piirityksen epäonnistumisesta huolimatta ryhtyä Bredan piiritykseen.
Piiritys

Bredan piirityksen alkaessa markiisi Ambrogio Spinolan Espanjan Flanderin armeijaan kuului noin 80 000 miestä ja heistä noin kolmannes (23 000) osallistui Bredan piiritykseen. Bredan puolustajia oli noin 9 000. Molempien osapuolten armeijoissa palveli sekalainen joukko sotilaita eri maista. Espanjan puolella oli esimerkiksi flaameja, valloneja, saksalaisia, italialaisia ja irlantilaisia. Alankomaalaisiin kuului puolestaan saksalaisia, englantilaisia, skotteja ja ranskalaisia.
Bredan piiritys alkoi 28. elokuuta 1624. Bergen-op-Zoomin piirityksen perusteella Spinola vältti väkirynnäkköä kaupunkia vastaan. Myös turhaa pommittamista välteltiin. Sen sijaan hän keskittyi luomaan piiritysrenkaasta mahdollisimman tiiviin. Kaupungin ympärille rakennettiin suuret vastalinnoitukset, jotka pitivät puolustajat kaupungin sisällä ja näiden mahdolliset auttajat ulkona. Alankomaalaiset yrittivät rikkoa piirityksen hyökkäyksillä Bredan ulkopuolelta useampaan otteeseen ensin Morits Oranialaisen ja sittemmin Oranialaisen kuoltua heidän komentajakseen nousseen Justinus van Nassaun johdolla. Espanjalaisten onnistui kuitenkin torjua kaikki hyökkäykset. Alankomaalaisia tuki turhaan myös englantilaisten paroni Horace Veren johtama armeija. Bredan puolustajat kärsivät myös kulkutaudeista. Lopulta ruuan ja veden loppuessa puolustajat antautuivat 5. kesäkuuta 1625.
Seuraukset

Bredan puolustajille annettiin kunnialliset antautumisehdot, eli varuskunnan sallittiin marssia ulos kaupungista vapaasti aseidensa kera. Puolustajien jälkeen oli kuitenkin jäänyt noin 13 000 pääasiassa tauteihin kuollutta sotilasta ja kaupungin asukasta. Varuskunnasta oli selvinnyt vain noin 3 500 sotilasta. Espanjalaisetkaan eivät välttyneet taudeilta, minkä lisäksi he menettivät miehiä sotilaskarkuruuden takia. Heidän tappionsa olivat noin 5 000 miestä. Miestappioita suuremmat olivat espanjalaisten piirityksen taloudelliset kulut. Piiritys rahoitettiin nostamalla veroja, mikä herätti vihaa etenkin alemmissa säädyissä. Yleisesti piiritystä pidettiin kuitenkin Espanjassa suurena voittona ja Spinolaa verrattiin esimerkiksi Lepanton taistelun Giovanni Andrea Doriaan. Sotaa Alankomaissa piiritys ei kuitenkaan ratkaissut. Bredan piiritys jäi viimeiseksi suureksi espanjalaisten voitoksi Alankomaissa.
Ambrogio Spinola.
Ambrogio Spinolan kartta piirityksestä.
1723

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809