stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sigma Octantis
Havaitseminen

Sigma ocantis on vain heikosti havaittavissa paljaalla silmällä, joten se ei ole käyttökelpoinen navigoinnissa toisin kuin Pohjantähti. Tästä syystä huomattavasti helpommin havaittavaa Etelän ristiä käytetään yleensä etelänavan määrittämisessä. Sen jälkeen kun Sigma Octantiksen summittainen paikka on saatu määritettyä, joko Etelän ristin avulla tai muiden Oktanttiin kuuluvien tähtien perusteella, sen sijainti voidaan määritellä tarkasti. Sigma, Chi, Tau ja Upsilon Octantis ovat kaikki voimakkuuden 5,6 tähtiä ja muodostavan puolisuunnikkaan.
| --- | --- |
Tähdet:  ν Oct, β Oct, δ Oct, θ Oct, ε Oct, γ1 Oct, α Oct, λ Oct, γ3 Oct, χ Oct, ξ Oct, ζ Oct, ι Oct, σ Oct, φ Oct, ψ Oct, τ Oct, κ Oct, ρ Oct, π1 Oct, π2 Oct, γ2 Oct, υ Oct, ω Oct, μ1 Oct, η Oct, μ2 Oct
Eksoplaneetat: 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sigma Octantis
Käännös suomeksi
Sini Vehviläinen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 24. kesäkuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: ,  Suomi
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seura
Seura: FC Honka
Junioriseurat
–2006: FC Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2010 | FC Honka | 40 | (26) |
| 2011 | HJK | 22 | (13) |
| 2012 | FC Honka | 26 | (13) |
| 2013 | NiceFutis |  |  |
| 2014 | FC Honka |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 88 | (52) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 21.2.2013.
Sini Vehviläinen (s. 24. kesäkuuta 1990) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kaudella 2014 Naisten Liigassa pelaavaa FC Honkaa.
Vehviläinen on aiemmin pelannut liigaa FC Hongan lisäksi HJK:ssa sekä kauden 2013 ajan porilaisessa NiceFutiksessa. Hän on tehnyt seitsemän kauden aikana yhteensä 57 maalia ja on vuonna 2007 alkaneen Naisten Liigan kaikkien aikojen viidenneksi paras maalintekijä.
Saavutukset

Suomen mestaruus: 2007, 2008
SM-hopeaa: 2009, 2011
Suomen Cupin voitto 2009
Seppo Lehtikangas

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 23. marraskuuta 1960 (ikä 63)
Syntymäpaikka: Pori, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 191 cm
Junioriseurat
1973–1980: MuSa
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1980–1981 | MuSa | – | (–) |
| 1982–1991 | PPT | 125 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Seppo Lehtikangas (s. 23. marraskuuta 1960 Pori) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan maalivahti.
Lehtikangas pelasi Porin Pallo-Tovereissa yhteensä 78 ottelua Veikkausliigassa ja sen edeltäjässä Mestaruussarjassa vuosina 1984–1988 ja 1991.
Lehtikangas vastaa FC Jazzin vuonna 1999 syntyneiden junioreiden maalivahtivalmennuksesta.
Suurlakko

Suurlakko tarkoittaa samaa kuin yleislakko. Nimitys on vanhahtava, ja sitä käytetään yleensä vain eräistä Suomen historiaan liittyvistä yleislakoista:
vuoden 1905 suurlakko 30. lokakuuta – 6. marraskuuta 1905 liittyen vuoden 1905 vallankumoukseen
syksyn 1917 niin sanottu marraskuun lakko 14.–19. marraskuuta 1917.
Ruotsin suurlakko 1909
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suurlakko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Superliga Española de Hockey Hielo

| Superliiga |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi 2021–2022 
Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Espanja
Perustettu:  1972
Joukkueita:  8
Hallitseva mestari:  FC Barcelona
Eniten mestaruuksia:  CH Jaca (13)
Sivusto:  Superliga.com
Superliiga eli espanjalaisittain Palmarés Liga on Espanjan jääkiekon korkein sarjataso. Liigassa pelaa kaudella 2021–2022 kahdeksan joukkuetta, joista yksi tulee Ruotsista. Liigassa ei pelata pronssiottelua. Espanjassa pelataan jääkiekossa myös Espanjan Cupia, jonka nimi on Copa del Rey.
Joukkueet kaudella 2021-22

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- |
| FC Barcelona | Barcelona | Pavello Pista de Gel | 1972 |
|  Aramón Jaca  | Jaca | Palacio de Hielo de Los Pireneos | 1972 |
|  Majadahonda HC  | Majadahonda | Palacio de Hielo de Majadahonda | 1995 |
|  CG Puigcerdà  | Puigcerdà | Palacio de Hielo Puigcerdà | 1972 |
| CHH Txuri Urdin | San Sebastián | Txuri Urdin Izotz Jauregia | 1970 |
| C.H. Huarte | Huarte |  |  |
| Milenio Logroño | Logroño | Pista de Hielo Lobete | 2009 |
| Nordic Vikings Madrid | Majadahonda | Dreams Arena | 2021 |
Espanjan liigan finalistit

| vuosi | mestari | hopeaa |
| --- | --- | --- |
| 1973 | Real Sociedad | CH Madrid |
| 1974 | Real Sociedad | FC Barcelona |
| 1975 | Real Sociedad | FC Barcelona |
| 1976 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | FC Barcelona |
| 1977 | CH Casco Viejo | FC Barcelona |
| 1978 | CH Casco Viejo | FC Barcelona |
| 1979 | CH Casco Viejo | FC Barcelona |
| 1980 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Casco Viejo |
| 1981 | CH Casco Viejo | FC Barcelona |
| 1982 | CH Vizcaya | FC Barcelona |
| 1983 | CH Vizcaya | CH Jaca |
| 1984 | CH Jaca | CG Puigcerdà |
| 1985 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Jaca |
| 1986 | CG Puigcerdà | CH Jaca |
| 1987 | FC Barcelona | CHH Txuri Urdin San Sebastian |
| 1988 | FC Barcelona | CHH Txuri Urdin San Sebastian |
| 1989 | CG Puigcerdà | CH Jaca |
| 1990 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Jaca |
| 1991 | CH Jaca | CHH Txuri Urdin San Sebastian |
| 1992 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Jaca |
| 1993 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Jaca |
| 1994 | CH Jaca | CHH Txuri Urdin San Sebastian |
| 1995 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Jaca |
| 1996 | CH Jaca | FC Barcelona |
| 1997 | FC Barcelona | CH Jaca |
| 1998 | CH Majadahonda Madrid | CG Puigcerdà |
| 1999 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CG Puigcerdà |
| 2000 | CHH Txuri Urdin San Sebastian | CH Jaca |
| 2001 | CH Jaca | CG Puigcerdà |
| 2002 | FC Barcelona | CH Jaca |
| 2003 | CH Jaca | FC Barcelona |
| 2004 | CH Jaca | CG Puigcerdà |
| 2005 | CH Jaca | CHH Txuri Urdin San Sebastian |
| 2006 | CG Puigcerdà | CH Jaca |
| 2007 | CG Puigcerdà | CH Jaca |
| 2008 | CG Puigcerdà | Anglet Hormadi Elite |
| 2009 | FC Barcelona | CG Puigcerdà |
| 2010 | CH Jaca | CG Puigcerdà |
| 2011 | CH Jaca | FC Barcelona |
| 2012 | CH Jaca | CG Puigcerdà |
| 2013 | Escor Auto Avendaño | CG Puigcerdà |
| 2014 | Escor BAKH | CG Puigcerdà |
| 2015 | CH Jaca | Txuri Urdin |
| 2016 | CH Jaca | Txuri Urdin |
| 2017 | Txuri Urdin | CH Jaca |
| 2018 | Txuri Urdin | CH Jaca |
| 2019 | Txuri Urdin | CG Puigcerdà |
Silje Ekroll Jahren

Silje Ekroll Jahren junioreiden MM-kilpailuissa 2007.
Silje Ekroll Jahren (s. 1988) on norjalainen suunnistaja. Lausannen MM-kilpailuissa 2012 Ekroll Jahren oli mukana Norjan naisten pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Henkilökohtaisilla matkoilla Ekroll Jahrenin parhaat sijoitukset ovat sprintin kahdeksas sija Strömstadin MM-kilpailussa 2016 ja keskimatkan yhdeksäs sija Riian MM-kilpailuissa 2018. Juniorien MM-kilpailuista Ekroll Jahrenilla on yksi kulta ja yksi hopea.
Talikkala (Viipuri)

Talikkala oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se oli pitkään Viipurin maalaiskuntaan kuulunutta esikaupunkialuetta, joka liitettiin kaupunkiin vuonna 1924. Samalla Talikkala sai uuden asemakaavan. Aluetta kutsuttiin aina 1900-luvun alkuun saakka nimellä Tiiliruukki, johtuen paikalla sijainneista useista tiilitehtaista.
Historiaa

Talikkalan rakennuskanta koostui lähinnä puurakenteisista asuintaloista. Kaupunginosassa toimi myös vuonna 1926 rakennettu yhteiskoulu sekä lastenkoti. Talikkalan Toverit oli urheiluseura, joka saavutti menestystä muun muassa jääpallossa.
Vuoden 1930 väestönlaskennassa Talikkalassa oli 5 106 asukasta, joista 5 015 oli suomenkielisiä, 41 ruotsinkielisiä ja 50 muunkielisiä.
Nykyään vanha Talikkala on enimmäkseen kerrostaloaluetta. Se tunnetaan myös vilkkaasta torista, joka on samalla paikalla kuin vanha Tiiliruukin tori. Kaupungin viranomaiset siirsivät kesällä 2007 keskustassa sijaitsevan Kauppatorin myyjät Talikkalan torille.
Muuta

Talikkala-nimi tunnetaan myös kansanlaulusta Talikkalan markkinoilla, mutta se ei kerro Viipurin Talikkalasta vaan Antrean pitäjässä sijaitsevasta Talikkalan kylästä.
Silje Jørgensen

| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:  Norja> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | jalkapallo |  |
Silje Jørgensen Anzjøn (s. 5. toukokuuta 1977 Kristiansand, Länsi-Agder) on norjalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajana. Hän kuului maajoukkueeseen, joka voitti kultaa vuoden 2000 kesäolympialaisista Sydneystä. Yhteensä Jørgensen pelasi Norjan naisten jalkapallomaajoukkueessa 43 ottelua, joissa teki kaksi maalia.
Suurlähettiläs

Suurlähettiläs on valtion toisessa valtiossa tai kansainvälisessä järjestössä ylläpitämän diplomaattisen edustuston, suurlähetystön päällikkö. Hänen päätehtävänsä on hoitaa lähettäjävaltion suhteita asemamaahan. Suurlähettilään määrää tehtäväänsä useimmiten valtionpää, joka voi valtuuttaa suurlähettilään toimimaan asemamaan lisäksi toisessa valtiossa (sivuakkreditointi).
Yleensä suurlähettilään asemapaikka on valtion pääkaupunki. Muissa kaupungeissa työskenteleviä diplomaattisten lähetystöjen johtajia kutsutaan (lähetetyiksi) konsuleiksi. Lisäksi on kunniakonsuleita. Asemamaa antaa suurlähettilään käyttöön alueen, jota kutsutaan suurlähetystöksi sekä tälle henkilökuntineen diplomaattisena koskemattomuutena tunnetun suojan asemamaan tuomiovaltaa kohtaan.
Suomen lähettiläät muuttuivat suurlähettiläiksi vuodesta 1954 alkaen ja Suomessa edustettuina olleet valtiot tekivät samoin. Suomen suurlähettiläät nimittää tasavallan presidentti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suurlähettiläs Wikimedia Commonsissa
Strömma

Strömman kanavan vanha silta.
Strömma on kylä Perniössä, nykyisen Salon kaupungin alueella. Strömma sijaitsee meren rannalla Kemiönsaaren kupeessa. Kylä muodostuu Strömman kartanosta, sen maista sekä Strömman kanavan ympäristön vanhasta asutuksesta.
Strömma on kuulunut sekä Kemiöön että Perniöön. Lopullisesti se liitettiin Perniön kuntaan vuonna 1972. Toisen lähteen mukaan siirto Perniöön tapahtui 1961. Vanhin maininta Strömman rälssisäteristä on vuodelta 1434. Kartano on ollut muun muassa Fleming-, De la Gardie- ja Oxenstierna-sukujen hallussa. Nykyinen päärakennus on 1830-luvulta. Maanviljelysneuvos Karl Alfred Wasastjerna omisti Strömman kartanon vuosina 1888–1931 ja myytyään kartanon vuokrasi sen maita vielä vuoteen 1945.
Strömmassa sijaitsi ennen Halikonlahden ja Gammelbynlahden välinen matala Kemiön virta. Virta perattiin ja siitä tehtiin kanava 1840-luvulla, minkä myötä rakennettiin myös siltayhteys Kemiöön. Kanava toi merenkulkua ja pientä teollisuutta Strömmaan ja sen naapurikyliin. Strömma ja lähikylät alkoivat hiljetä 1960-luvulla. Pienteollisuus, kaupat ja koulu lopetettiin 1970-luvun aikana.
Aiheesta muualla

Strömma-Dahlbyn kyläyhdistys
Suomen liikuntapolitiikka

Suomalaisen liikuntapolitiikan yhtenä tavoitteena on väestön liikunnallinen elämäntapa.
Suomen liikuntapolitiikan ala on kuvattu liikuntalaissa. Lain tavoitteena on edistää eri väestöryhmien mahdollisuuksia liikkua ja harrastaa liikuntaa, väestön hyvinvointia ja terveyttä, fyysisen toimintakyvyn ylläpitämistä ja parantamista sekä lasten ja nuorten kasvua ja kehitystä ja huippu-urheilua.
Lainsäädäntö

Tärkeimmät liikuntaa, terveyttä ja hyvinvointia säätelevät lait ovat perustuslaki, liikuntalaki, terveydenhuoltolaki, kuntalaki ja nuorisolaki. Perustuslain turvaamiin perusoikeuksiin kuuluu koulutuksen ohella laajasti erilaiset itsensä kehittämisen mahdollisuudet, mukaan lukien liikunta. Tarkemmin oikeuksista liikuntaan säädetään liikuntalaissa. Liikuntalain tavoitteena on edistää eri väestöryhmien liikuntamahdollisuuksia, väestön hyvinvointia ja terveyttä, fyysisen toimintakyvyn ylläpitämistä ja parantamista, lasten ja nuorten kasvua ja kehitystä, liikunnan kansalaistoimintaa, huippu-urheilua, rehellisyyttä ja eeettisiä periaatteita, eriarvoisuuden vähentämistä sekä kestävää kehitystä.
Kansalliset strategiat

Opetus- ja kulttuuriministeriö vastaa urheilun ja liikunnan kannalta suotuisten olosuhteiden luomisesta sekä urheilupolitiikan koordinoinnista ja kehittämisestä. Ministeriö korostaa urheilun ja liikunnan merkitystä ihmisten terveydelle ja hyvinvoinnille sekä urheilun ja liikunnan roolia kansalaisyhteiskunnan ja osallisuuden vahvistamisessa.
Kansalliset liikunnan edistämisohjelmat eli Liikkuvat-ohjelmat edistävät eri ikä- ja väestöryhmien fyysisesti aktiivista elämäntapaa. Ohjelmat rahoittaa opetus- ja kulttuuriministeriö. Liikkuvat-ohjelmien toimenpiteet kohdistuvat ryhmiin, joiden liikunnalliseen tasoon kiinnitetään erityisesti huomiota. Näihin ryhmiin kuuluvat mm. heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevat nuoret ja lapsiperheet, alemman keskiasteen opiskelija sekä ammattikoulujen opiskelijat.
Liikkuvat-kokonaisuuteen kuuluvat:
Liikkuva perhe
Liikkuva varhaiskasvatus
Liikkuva koulu
Liikkuva opiskelu
Liikkuva aikuinen
Ikiliikkuja
Valtio edistää liikunnallista harrastustoimintaa suosituksilla, toimenpiteillä ja rahoituksella. Paikallisviranomaiset, vapaaehtoissektori ja yritykset ovat keskeisessä roolissa toiminnan tarjoajina. Opetus- ja kulttuuriministeriön tavoite on lisätä lasten ja nuorten matalan kynnyksen liikuntamahdollisuuksia paikallisesti. Harrastamisen strategiassa pääpaino on koulupäivän yhteydessä tapahtuvan harrastamisen lisäämisessä sekä niiden lasten ja nuorten tavoittamisessa, joilla ei ole muutoin mahdollisuutta mieleiseen harrastukseen.
Liikuntapoliittinen selonteko linjaa liikuntapolitiikkaa. Selonteko kattaa muun muassa linjaukset liikunnan lisäämisestä elämän eri vaiheissa, liikuntapaikkarakentamisesta, liikunnan kansalaistoiminnasta ja huippu-urheilusta. Päämääränä on lisätä merkittävästi ihmisten fyysistä aktiivisuutta.
Historia

Suomen valtion liikuntapolitiikka sai alkunsa vuonna 1920, jolloin perustettiin valtion urheilulautakunta. Lautakunnan tehtävä oli urheilujärjestöille myönnettävistä avustuksista päättäminen. Liikuntapolitiikassa toimittiin pitkään ilman erillistä lainsäädäntöä. Suomen urheilu oli erityisesti 1920- ja 1930-luvuilla painottunut kilpaurheiluun. Suomalaiset yleisrheilijat saavuttivat vuoteen 1939 mennessä yli 150 maailmanennätystä ja kymmeniä olympiavoittoja. Suomi oli huippu-urheilun edelläkävijämaa: harjoittelu ja harrastus voimistuivat Suomessa useita maita nopeammin.
Historia > Kehitys toisen maailmansodan jälkeen

Toisen maailmansodan jälkeen suuremmat valtiot ajoivat ohitse urheilullisissa saavutuksissa ja kansainvälisessä asemassa. Valtion urheilumäärärahat, 1940-luvulta alkaen pääasiassa veikkausvoittovarat, oli suunnattu huippu-urheilun hyväksi. 1950-luvulla kritiikki valtion liikuntapolitiikkaa kohtaan voimistui. Kritiikin myötä kilpa- ja huippu-urheilun ohella myös liikuntatieteellinen tutkimus ja kuntoliikunta sai oman osuutensa kasvavista määrärahoista.  Liikuntalakikomitea aloitti työnsä 1970-luvun lopulla ja ensimmäinen liikuntalaki tuli voimaan 1980-luvun alussa. Liikuntalakia on sen jälkeen uudistettu muutamaan otteeseen. Suomalaisen liiikuntalain erityispiirteitä ovat kansalaistoiminnan ja kuntien vahva asema.
Toiminnan järjestämistehtävä on perinteisesti ollut vahvasti järjestöjen vastuulla. Kunnat olivat pitkään liikunnan suurin rahoittaja. Nykyisin kotitalouksien osuus liikunnan rahoittamisessa on merkittävin. Kunnat käyttävät liikuntaan noin 750 miljoonaa euroa. Suomalainen liikuntapaikkaverkosto on pitkälti kuntien rakentamaa ja ylläpitämää. 2000-luvulla selvänä trendinä on ollut omatoimisen liikunnan lisääntyminen, uusien lajien kehittyminen ja yksityisen sektorin kasvava rooli aikuisliikunnassa. Naisten näkyvyys liikunnassa ja urheilussa on kasvanut 2000-luvulla. Myös huippu-urheilu on entisestään ammattimaistunut.
Suomen urheilumuseo Helsingin olympiastadionilla.
Kuntoportaat ja frisbeegolfin heittoalusta Kankaanpään yhteislyseon montulla. Talvisin monttu on suosittu pulkkamäki.
Steinbach

| Steinbach |
| --- | --- |
 vaakuna
 Steinbach
 Koordinaatit: 49°31′0″N, 96°41′0″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Manitoba
Perustettu:  1874
Hallinto:  
 – Pormestari:  Chris Goertzen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,57 km²
Korkeus:  268 m
Väkiluku (2006):  11 066
 – Väestötiheys:  432,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Suuntanumero(t):  204
 
 Kaupungin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Steinbach on kaupunki Manitoban provinssin kaakkoisosassa, Kanadassa. Kaupungissa on 11 000 asukasta. Vuosien 2001 ja 2006 välillä kaupungin asukasluku kohosi 19,9 %. Tämän vuoksi Steinbach on provinssin nopeimmin kasvava kaupunki. Steinbach on Manitoban 5. suurin asutusalue (2006).
Historia

Saksan kieltä puhuvat venäläiset mennoniitat perustivat vuonna 1874 Steinbachin (joka tarkoittaa Saksaksi kivikkoista puroa). Kaupungissa sijaitsee Mennonite Heritage Village -museo, joka esittelee varhaisten siirtolaisten arkea, työkaluja, rakennuksia ja jossa on uudelleen rakennettu kopio tuulimyllystä, joka on kaupungin tunnus. Edellinen kopio vuodelta 1972 tyylimyllystä tuhoutui 2001 tuhopoltossa. Steinbach tunnetaan myös autokaupunkina (engl. The Automobile City), sillä vuonna 1914 kaupunkiin perustettiin läntisen Kanadan ensimmäinen Ford autoliike.
Vuoteen 2003 saakka kaupungin alueella oli voimassa kieltolaki. Tuolloin laki kaatui täpärästi kansanäänestyksessä.
Talous

Steinbach on kaakkoisen Manitoban taloudellinen keskus. Palvelut ja vähittäiskauppa työllistävät suurimman osan kaupungin väestä. Kaupungissa sijaitsee myös suuria teollisuusyrityksiä, kuten lääketehdas Biovail, ikkunoita valmistava Loewen Windows ja veneitä valmistava Lund. Maatalous, joka on alueen alkuperäinen elikeino työllistää edelleen monia.
Liikenne > Tieliikenne

Steinbach sijaitsee noin 50 km kaakkoon provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Kaupungin maantieyhteydet muodostavat Trans-Kanadan valtatie itään ja länteen sekä Highway 12 etelään ja pohjoiseen. Highway 12 Steinbachista etelään yhdistää kaupungin Spraguen kautta Yhdysvaltoihin. Kaupungista on myös säännöllinen Grey Goose -linja-autoyhteys muualle Manitobaan.
Liikenne > Lentoliikenne

Kaupunki omistaa ja ylläpitää virallista Steinbachin lentoasemaa kaupungin pohjoispuolella. Sen asfalttipintainen pääkiitotie on 914 m pitkä ja 23 m leveä. Yölaskeutumista varten kiitotie on varustettu valaistuksella ja majakalla. Polttoainetankkaus ja huoltotoiminnoista vastaa Steinbach Flying Club. Kentällä on myös ympärivuotinen levähdystila.
Steinbachin toinen lentokenttä on kaupungin eteläpuolella sijaitseva yksityinen Steinbach (South) Airport, jota ylläpitää Harv's Air Service. Asfaltti ja ruohopinnotteisen pääkiitotien pituus on 945 m ja leveys 30 m. Toinen ruohopinnotteinen kiitotie on 559 m pitkä ja 30 m leveä. Se risteää pääkiitotien kanssa.
Steinbachista on noin tunnin ajomatka Winnipegin kansainväliselle lentoasemalle.
Steinbach Millennium -kellotorni kaupungin keskustassa
Sulkapallo kesäolympialaisissa 2020 – sekanelinpeli

Sulkapallon sekanelinpeli Tokion 2020 kesäolympialaisissa pelattiin 24.–30. heinäkuuta Musashino Forest Sports Plazallaa. Turnaukseen osallistuu 16 paria.
Karsinnat

Olympialaisiin pääsee 16 paria. Kaikki parit valitaan BWF:n rankingin perusteella. Jos yhdellä maalla on 8. parhaan joukossa vähintään kaksi paria, saa maa ilmoittaa olympialaisiin kaksi paria. Tämän jälkeen muut maat saavat ilmoittaa yhden parin. Jokainen maanosa tulee olla edustettuna.
Paikan varmistaneet parit

| # | QR | Pelaaja | Valtio | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Zheng Siwei |  Kiina | Maanosapaikka |
| 1 | 1 | Huang Yaqiong |  Kiina | Maanosapaikka |
| 2 | 2 | Wang Yilyu |  Kiina |  |
| 2 | 2 | Huang Dongping |  Kiina |  |
| 3 | 3 | Dechapol Puavaranukroh |  Thaimaa |  |
| 3 | 3 | Sapsiree Taerattanachai |  Thaimaa |  |
| 4 | 4 | Praveen Jordan |  Indonesia |  |
| 4 | 4 | Melati Daeva Oktavianti |  Indonesia |  |
| 5 | 5 | Yūta Watanabe |  Japani |  |
| 5 | 5 | Arisa Higashino |  Japani |  |
| 6 | 6 | Seo Seung-jae |  Etelä-Korea |  |
| 6 | 6 | Chae Yoo-jung |  Etelä-Korea |  |
| 7 | 7 | Chan Peng Soon |  Malesia |  |
| 7 | 7 | Goh Liu Ying |  Malesia |  |
| 8 | 8 | Marcus Ellis |  Iso-Britannia | Maanosapaikka |
| 8 | 8 | Lauren Smith |  Iso-Britannia | Maanosapaikka |
| 9 | 10 | Tang Chun Man |  Hongkong |  |
| 9 | 10 | Tse Ying Suet |  Hongkong |  |
| 10 | 14 | Thom Gicquel |  Ranska |  |
| 10 | 14 | Delphine Delrue |  Ranska |  |
| 11 | 15 | Robin Tabeling |  Alankomaat |  |
| 11 | 15 | Selena Piek |  Alankomaat |  |
| 12 | 16 | Mark Lamsfuß |  Saksa |  |
| 12 | 16 | Isabel Herttrich |  Saksa |  |
| 13 | 17 | Mathias Christiansen |  Tanska |  |
| 13 | 17 | Alexandra Bøje |  Tanska |  |
| 14 | 31 | Joshua Hurlburt-Yu |  Kanada | Maanosapaikka |
| 14 | 31 | Josephine Wu |  Kanada | Maanosapaikka |
| 15 | 44 | Adham Hatem Elgamal |  Egypti | Maanosapaikka |
| 15 | 44 | Doha Hany |  Egypti | Maanosapaikka |
| 16 | 48 | Simon Leung |  Australia | Maanosapaikka |
| 16 | 48 | Gronya Somerville |  Australia | Maanosapaikka |
Turnaus

Parit jaetaan neljään lohkoon, joissa ne pelaavat yhden ottelun muita lohkon joukkueita vastaan. Lohkojen kaksi parasta etenevät puolivälieriin.
Turnaus > Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Zheng Siwei (CHN)  Huang Yaqiong (CHN) | 3 | 3 | 0 | 6 | 0 | +6 | 6 | Etenee puolivälieriin |
| 2 |  Seo Seung-jae (KOR)  Chae Yoo-jung (KOR) | 3 | 2 | 1 | 4 | 3 | +1 | 5 | Etenee puolivälieriin |
| 3 |  Robin Tabeling (NED)  Selena Piek (NED) | 3 | 1 | 2 | 3 | 4 | −1 | 4 |  |
| 4 |  Adham Hatem Elgamal (EGY)  Doha Hany (EGY) | 3 | 0 | 3 | 0 | 6 | −6 | 3 |  |
Turnaus > Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Marcus Ellis (GBR)  Lauren Smith (GBR) | 3 | 3 | 0 | 6 | 0 | +6 | 6 | Etenee puolivälieriin |
| 2 |  Dechapol Puavaranukroh (THA)  Sapsiree Taerattanachai (THA) | 3 | 2 | 1 | 4 | 2 | +2 | 5 | Etenee puolivälieriin |
| 3 |  Thom Gicquel (FRA)  Delphine Delrue (FRA) | 3 | 1 | 2 | 2 | 4 | −2 | 4 |  |
| 4 |  Joshua Hurlburt-Yu (CAN)  Josephine Wu (CAN) | 3 | 0 | 3 | 0 | 6 | −6 | 3 |  |
Turnaus > Lohkovaihe > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yuta Watanabe (JPN)  Arisa Higashino (JPN) (I) | 3 | 3 | 0 | 6 | 1 | +5 | 6 | Etenee puolivälieriin |
| 2 |  Praveen Jordan (INA)  Melati Daeva Oktavianti (INA) | 3 | 2 | 1 | 4 | 3 | +1 | 5 | Etenee puolivälieriin |
| 3 |  Mathias Christiansen (DEN)  Alexandra Bøje (DEN) | 3 | 1 | 2 | 3 | 4 | −1 | 4 |  |
| 4 |  Simon Leung (AUS)  Gronya Somerville (AUS) | 3 | 0 | 3 | 1 | 6 | −5 | 3 |  |
.
Turnaus > Lohkovaihe > Lohko D

| Sij>  | Joukkue | O | V | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Wang Yilyu (CHN)  Huang Dongping (CHN) | 3 | 3 | 0 | 6 | 0 | +6 | 6 | Etenee puolivälieriin |
| 2 |  Tang Chun Man (HKG)  Tse Ying Suet (HKG) | 3 | 2 | 1 | 4 | 4 | 0 | 5 | Etenee puolivälieriin |
| 3 |  Mark Lamsfuß (GER)  Isabel Herttrich (GER) | 3 | 1 | 2 | 3 | 4 | −1 | 4 |  |
| 4 |  Chan Peng Soon (MAS)  Goh Liu Ying (MAS) | 3 | 0 | 3 | 1 | 6 | −5 | 3 |  |