stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
San Marinon Grand Prix 1994
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta San Marinon Grand Prix 1994 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan San Marinon Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Radat: Autodromo Enzo e Dino Ferrari (1981–2006)
Formula 1 -kausi 1994
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia |  Tyynimeri |  San Marino |  Monaco |  Espanja |  Kanada |  Ranska |  Britannia |
|  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali |  Eurooppa |  Japani |  Australia |
Byrokratialoukku

Byrokratialoukku tarkoittaa sosiaaliturvaan liittyvää ennakoimattoman etuusbyrokratian luomaa tilannetta, jossa sosiaalietuuksien maksaminen katkeaa siksi että kansalainen on ottanut vastaan jonkin lyhytkestoisen työn. Byrokratialoukkuun liittyy se, että kansalainen saa useita eri sosiaalietuuksia joilla on eri määräytymisperusteet. Byrokratialoukkujen purkamisella viitataan pyrkimykseen, jossa ihmisen ei tarvitse pelätä tukien katkeavan siksi, että hän ottaa jonkin työurakan vastaan. Byrokratialoukut sopivat huonosti yhteen osa-aikatyön ja tilapäisen työn kanssa, joiden odotetaan tulevaisuudessa yleistyvän.
Ajatuksia etuusbyrokratiasta ja byrokratialoukuista

Byrokratialoukku sisältää sekä objektiivisia että subjektiivisia aika-, vaiva- ja rahakustannuksia. Toinen byrokratialoukun osa on sekä objektiivinen että subjektiivinen epävarmuus maksuaikataulusta ja rahamäärästä. Subjektiivisella epävarmuudella tarkoitetaan henkilön omia tietoja, kokemuksia ja luuloja ja siihen vaikuttaa lähipiiristä kuullut tarinat. Työttömänä työskenteleminen edellyttää paljon paperityötä (paperisodan pelko), monimutkainen sosiaaliturvajärjestelmä tekee asioista vaikeampia, lisäksi on tietämättömyyttä siitä kuinka tuet muuttuvat ansiotulojen vaikutuksesta. Monimutkaiseen sosiaaliturvajärjestelmään viitataan myös sanalla tukiviidakko. Lisäksi virkailijan tekemän inhimillisen virheen mahdollisuutta on mahdoton poistaa prosessista.
Yksinkertaistamalla ja automatisoimalla sosiaaliturvaa voi purkaa byrokratialoukkuja.
SAK:n Jarkko Elorannan mielestä byrokratialoukku on sosiaaliturvassa suurempi ongelma kuin kannustinloukku. Kelan työntekijöiden mukaan byrokratialoukkuja on purettava. Tammikuussa 2019 käyttöönotetun kansallisen tulorekisterin avulla on tarkoitus purkaa byrokratialoukkuja siten, että Kela saa ajantasaiset tiedot kansalaisen palkkatiedoista, mikä tarkoittaa että kansalaisen ei tarvitse enää toimittaa palkkatuloistaan liitteitä. Tulorekisteriä voi jatkokehittää. Tutkija Ville-Veikko Pulkan mielestä kansallinen tulorekisteri ei poista byrokratialoukkuja. Se voi myös lisätä niitä.
Byrokratialoukuista ei ole tutkimustietoa

Valtioneuvoston tutkimusartikkelissa todetaan, että byrokratialoukkujen vaikutuksista työllisyyspäätöksiin ei ole olemassa kattavaa tutkimustietoa. Lisäksi tutkimusartikkelissa todetaan, että tutkijoilla ei ole tiedossa kansainvälisestä tutkimuskirjallisuudesta yhtään tutkimusta, jossa suoraan tutkittaisiin etuusbyrokratian vaikutusta työntekopäätöksiin.
Aiheesta muualla

Valtioneuvosto: Sosiaaliturvan byrokratialoukut (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF)
Kela: Byrokratian purkupaketti (PDF)
Kuusamon hirvenpää

Kuusamon hirvenpää on Pohjois-Pohjanmaalla Kuusamossa vuonna 2023 löytynyt reikäaseen kappale, jonka päässä sijaitsee hirvenpään muotoon veistetty koriste. Näitä hirvenpääaseeksi kutsuttuja esinelöytöjä on tehty verrattain vähän, mikä nostaa löydön tieteellistä arvoa. Sitä on verrattu Säkkijärven hirvenpäähän ja Huittisten hirvenpäähän. Esine on luetteloitu Museoviraston kokoelmiin tunnuksella KM 45024.
Kuvaus

Esine on veistetty plastiseen kivilajiin, hiottu ja koristeltu naarmuttamalla, tikkaamalla tai hiomalla . Hirvenpää on sijainnut kirveen hamarapuolella ja kirveen terä on katkennut varttamisreiän kohdalta ja kadonnut. Kappale painaa 319 grammaa, se on 17,3 senttimetriä pitkä, ja 3,2–5,3 senttimetriä paksu. Se on alustavasti arvioitu samanaikaiseksi Säkkijärven hirvenpään kanssa, joka muistuttaa sitä suuresti sekä motiivin että työn jäljen perusteella. Vaikka Kuusamon hirvenpään kivilaji on vielä määrittämättä, arvellaan sen valmistuspaikaksi Aunuksen Karjala, missä Säkkijärven hirvenpääkin olisi valmistettu. Ajoitus on vielä väljästi 2000–1000 eaa. eli kivikauden loppupuolelta.
Hirvenpään yksityiskohtia ovat esimerkiksi hirvenpään muoto, silmäkuopat, korvanlehdet, suuaukon reikä ja sierainaukon kuopanteet. Korvien välistä turpaan on uurrettu kolme rinnakkaista viivaa, kaulanpuolelle ja korviin uurrettu kuusenhavukuviot ja sekä sierainaukosta korviin että leuan alla on tikatut pisterivit. Reikäkirveen varttamiseen tehty reikä on suhteellisen pieni.
Historiaa

Hirvenpääesineen löysivät Raimo ja Pirkko Virpi omalta kesämökiltään kaivaessaan maata maakiven ympäriltä toukokuussa 2023. He ilmoittivat löydöstään Pohjois-Pohjanmaan museolle, joka toimitti esineen Museoviraston haltuun. Esine on vuonna 2023 saanut suuren mediahuomion ja se asetetaan aluksi näyttelyyn 16. kesäkuuta avautuvaan Metsien kuninkaalliset -näyttelyyn Hämeen linnaan, joka päättyy 31. tammikuuta 2024.
Hämeenkyrö

| Hämeenkyrö Tavastkyro  |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  61°38′20″N, 023°11′50″E
Maakunta:  Pirkanmaan maakunta
Seutukunta:  Tampereen seutukunta
Kuntanumero:  108
Hallinnollinen keskus:  Pappila
Perustettu:  –
Kuntaliitokset:  Osa Ikaalisten maalaiskunnasta (1921), Osa Mouhijärveen (1922)
Kokonaispinta-ala:  505,10 km² 221:nneksi suurin 2022 
– maa:  463,99 km²
– sisävesi:  41,11 km²
Väkiluku:  10 362 93:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  22,33 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  16,9 %
– 15–64-v.:  58,7 %
– yli 64-v.:  24,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,1 %
Kunnallisvero:  9,40 % 60:nneksi suurin 2024 
Työttömyysaste:  8,1 % (2022) 
Kunnanjohtaja:  Johanna Rannanjärvi
Kunnanvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • PS   • Kok.   • SDP   • Kesk.   • Vas.   • Vihr.   • KD:   8 7 7 6 4 2 1
hameenkyro.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hämeenkyrö (ruots. Tavastkyro) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 10 362 ihmistä, ja sen pinta-ala on 505,10 km2, josta 41,11 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 22,33 asukasta/km2. Hämeenkyrö siirrettiin Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin 1. tammikuuta 1993. Hämeenkyrön naapurikunnat ovat Ikaalinen, Nokia, Sastamala ja Ylöjärvi. Entisiä naapurikuntia ovat Ikaalisten maalaiskunta, Mouhijärvi, Suodenniemi, Suoniemi ja Viljakkala.
Hämeenkyrö, silloin Kyrön pitäjä, erottautui Suur-Sastamalasta varhaisella keskiajalla. Kyrön pitäjä ulottui Etelä-Pohjanmaan Kyrönjoen suistosta aina nykyisen Hämeenkyrön etelälaidoille. Tämä Suur-Kyrö hajosi vähitellen. Ensin erottautui Pohjan Kyrö (nyk. Etelä-Pohjanmaa) ja vuonna 1641 Ikaalisten Kyrö sis. nykyiset kunnat: Ikaalinen, Parkano, Kankaanpää, Kihniö ja Karvia.
Hämeenkyrön vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1954. Hämeenkyröön asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.
Maantiede

Hämeenkyrön jakaa pohjois-etelä-suunnassa keskeltä kahtia Kyrösjärven, Pappilanjoen, Kirkkojärven ja Mahnalanselän muodostama vesireitti, joka laskee Nokian puolella Siuronkoskea myöten Kuloveteen. Tämän vesistön varrelle on sijoittunut suurin osa kunnan asutuksesta ja viljelysmaista. Muut osat kunnasta ovat vähäjärvistä, enimmäkseen metsien peittämää ylänköaluetta. Kunnan kaakkoiskulmassa lähellä Nokian rajaa sijaitsevat korkeimmat mäkien huiput, Kaitajärvenvuori (180 m mpy.) ja Seinävuori (188,7 m mpy.). Näistä edellinen ulottuu lähes 130 metriä Mahnalanselän pintaa ylemmäksi. Mahnalanselkään laskee koillisesta Sarkkilanjoki, jonka alkulähteenä on entisen Viljakkalan puolella sijaitseva Karhejärvi.
Hämeenkyrön pohjoisosan poikki kulkee harjujakso, joka jatkuu Hämeenkankaana Ikaalisten puolelle ja edelleen Kankaanpään suuntaan. Kyrösjärvestä lähtevä Pappilanjoki puhkaisee harjun muodostaen Kyröskosken, jonka putouskorkeus on 21,5 metriä. Harjun liepeillä Hämeenkyrön länsiosassa on laajoja soita. Ylöjärven puolella aivan Hämeenkyrön rajan tuntumassa sijaitsee kaksi toimintansa lopettanutta kaivosta, Haverin kultakaivos ja Paroisten kuparikaivos, mutta Hämeenkyrön alueelta ei ole löytynyt malmeja.
Liikenne

Hämeenkyrön kautta kulkee valtatie 3 Tampereelta Vaasaan. Toinen tärkeä yhteys on valtatiehen Kyröskoskella yhtyvä, Sastamalasta tuleva seututie 249. Vanhastaan tärkeä kulkureitti oli kunnan poikki kulkeva vesistö, jolla toimi vilkas höyrylaivaliikenne toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin saakka. Kunnan koilliskulmaa sivuaa 1970-luvun alussa valmistunut Tampere–Seinäjoki-rata, jolla ei kuitenkaan ole liikennepaikkoja Hämeenkyrön alueella eikä siten merkitystä paikallisten liikenneolojen kannalta. Suunniteltaessa rautatieyhteyttä Tampereelta Pohjanmaalle 1870-luvulla yhtenä vaihtoehtona oli reitti Kyröskosken kautta, mutta lopulta Pohjanmaan rata linjattiin kulkemaan kaukaa idästä, Keuruun Haapamäen kautta.
Liikenne > Etäisyyksiä Hämeenkyröstä

Helsinki 220 km
Ikaalinen 15 km
Nokia 30 km
Pori 95 km
Sastamala 40 km
Tampere 40 km
Turku 155 km
Vaasa 200 km
Väestö

Vuonna 2022 Hämeenkyrön väkiluku oli 10 362. Väestöstä naisia oli 50,2% ja miehiä 49,8%.
Vuonna 2023 Hämeenkyrössä oli 4 873 asuntokuntaa.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Hämeenkyrön väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 9 302 | 9 302 |
| 1985 | 1985 |    | 9 099 | 9 099 |
| 1990 | 1990 |    | 9 511 | 9 511 |
| 1995 | 1995 |    | 9 736 | 9 736 |
| 2000 | 2000 |    | 9 897 | 9 897 |
| 2005 | 2005 |    | 10 186 | 10 186 |
| 2010 | 2010 |    | 10 489 | 10 489 |
| 2015 | 2015 |    | 10 667 | 10 667 |
| 2020 | 2020 |    | 10 401 | 10 401 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Hämeenkyrössä oli 10 599 asukasta, joista 6 412 asui taajamissa, 4 100 haja-asutusalueilla ja 87:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hämeenkyrön taajama-aste on 61,0 %. Hämeenkyrön taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kyröskoski* | 6 152 |
| 2 | Sasi | 260 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenkyrön keskuspaikka (Pappila) ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Kyröskosken taajaman kanssa. Kyröskosken taajama sijaitsee pääosin Hämeenkyrössä, mutta pieneltä osin myös Ylöjärvellä.
Hallinto

Hämeenkyrön kunnanjohtaja on Johanna Rannanjärvi. Hallintotieteiden maisteri Rannanjärvi aloitti kunnanjohtajana tammikuussa 2024 Hämeenkyrön pitkäaikaisen kunnanjohtajan Antero Aleniuksen jäätyä eläkkeelle. Hallintotieteiden maisteri Alenius toimi Hämeenkyrön kunnanjohtajana 12 vuoden ajan vuosina 2011–2024.
Hämeenkyrön kunnanvaltuustossa on 35 jäsentä, ja valtuustokaudella 2021–2025 kunnanvaltuuston puheenjohtaja on sosialidemokraattien Maarit Lepistö.
Palvelut > Koulutus

Hämeenkyrössä toimii neljä peruskoulun alakoulua, jotka ovat:
Heinijärven koulu
Kirkonkylän koulu
Kyröskosken koulu
Mahnalan koulu
Lisäksi kunnan Yhteiskoulu on peruskoulujen yläkoulu. Hämeenkyrön toisen asteen oppilaitokset ovat F. E. Sillanpään lukio ja Sasky-koulutuskuntayhtymän alainen Ammatti-instituutti Iisakki.
Palvelut > Kirjastopalvelut

Hämeenkyrössä sijaitsee yksi kirjasto.
Palvelut > Sosiaali- ja terveyspalvelut

Hämeenkyrön sosiaali- ja terveyspalveluista vastaa Pirkanmaan hyvinvointialue pirhan alainen Hämeenkyrön terveysasema.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hämeenkyrössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Hämeenkyrön seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hämeenkyrössä toimii Hämeenkyrön helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hämeenkyrön alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Kylät

| --- | --- |
 Haukijärvi  Heinijärvi  Herttuala  Hiironen  Hirvola  Ilottula  Jumesniemi  Järvenkylä  Kalkunmäki  Kierikkala  Komi  Kostula  Kuotila  Kyröspohja  Laitila  Lavajärvi  Lemmakkala  Mahnala  Muotiala  Myllymäki  Osara :  Palko  Pappila  Parila  Pentinmaa  Pinsiö  Pukara  Pyöräniemi  Räystö  Sarkkila  Sasi  Sirkkala  Timi  Tokoinen  Tuokkola  Turkkila  Untila  Urjainen  Uskela  Vanaja  Vesajärvi  Äkönmaa
Kulttuuri

Hämeenkyrössä on F. E. Sillanpäähän liittyviä nähtävyyksiä ja Arteles-kulttuurikeskus.
Hämeenkyrön pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla pernaloora, ohrakakko ja siansivusta tehty kyrönkäristys.
Kulttuuri > Murre

Hämeenkyrön alueella puhutun kielen perustana on yläsatakuntalainen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Hämeenkyrön murre kuuluu yläsatakuntalaisen murteen pohjoisryhmään, joka on lähellä eteläpohjalaisia murteita.
Talous > Työpaikat

Vuonna 2022 Hämeenkyrössä oli 2 888 työpaikkaa. Työpaikoista 8,1 % oli alkutuotannossa, 27,0 % jalostuksessa ja 63,2 % palvelusektorilla.
Hämeenkyrön työpaikkaomavaraisuus vuonna 2022 oli 66,5%.
Talous > Teollisuus

Hämeenkyrössä toimivia teollisuuslaitoksia ovat Metsä Board Kyro ja Kyrel Oy.
Kyröskosken Voima Oy omistaa Kyröskosken vesivoimalaitoksen.
Media

Hämeenkyrössä ilmestyy UutisOiva-lehti.
Hämeenkyrössä syntyneitä tai siellä vaikuttaneita merkkihenkilöitä

| --- | --- |
 Irwin Goodman, muusikko  Arthur Hildén, agronomi, maanviljelysneuvos  Veli-Matti Järvenpää, muusikko  Lotta Hamari, kansanedustaja  Katri Helena Kalaoja, iskelmälaulaja  Aleksi Jaakkola, moukarinheittäjä  Mikko Kuukka, jääkiekkoilija  Anni Kytömäki, kirjailija  Antero Luomajärvi, maanviljelysneuvos  Kapo Manto, näyttelijä  Severi Mattila, professori, sydänkirurgi  Jyrki Melartin, muusikko  Helena Miller, laulaja  Jyri Niemi, jääkiekkoilija  Hannu Osara, vänrikki ja nihtilipuston päällikkö Nuijasodan aikaan  Jouni Ovaska, kansanedustaja  Nils Arthur ”Nisse” Osara, professori  Arvo Veikko Pentti, poliisineuvos, kansanedustaja ja ministeri, Mannerheim-ristin ritari :  Klaus Pentti, kansanedustaja  Tapani Perttu, näyttelijä  Markku Petander, muusikko  Matti Pitko, toimittaja ja jalkapalloilija  Matti Raipala, kansanedustaja  Panu Rajala, kirjailija  Veli-Matti Saukko, jääkiekkoilija  Frans Emil Sillanpää, kirjailija  Silja Sillanpää, kirjailija ja TV-esiintyjä  Tauno ”Tappi” Suojanen, musiikkivaikuttaja  Arvo ”Poika” Tuominen, poliitikko  Uniklubi -yhtye: muun muassa Jussi Selo ja Pasi Viitala  Joonas Valtonen, jääkiekkoilija  U. W. Walakorpi, kirjailija  Elina Ylivakeri, malli  Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen, Suomen senaatin jäsen ja historioitsija  Matti Yrjölä, kuulantyöntäjä  Paavo Yrjölä, kymmenottelun olympiavoittaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämeenkyrö Wikimedia Commonsissa
Hämeenkyrön kunnan kotisivu
Tilastokeskus – Hämeenkyrön avainluvut
| n k Hämeenkyrö |
| --- | --- | --- |
 Pirkanmaa  Tampereen seutukunta 
| Kylät |  Haukijärvi  Heinijärvi  Herttuala  Kirkonkylä  Jumesniemi  Järvenkylä  Kaipio  Kierikkala  Kintus  Komi  Kostula  Kuustenlatva  Kyröskoski  Kyröspohja  Köhkörö  Laitila  Lavajärvi  Mahnala  Pinsiö  Sarkkila  Sasi  Sirkkala  Timi  Vaivia  Vanaja  Vesajärvi  Äkönmaa  |  |
| n k Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Akaa  Hämeenkyrö  Ikaalinen  Juupajoki  Kangasala  Kihniö  Kuhmoinen  Lempäälä  Mänttä-Vilppula  Nokia  Orivesi  Parkano  Pirkkala  Punkalaidun  Pälkäne  Ruovesi  Sastamala  Tampere  Urjala  Valkeakoski  Vesilahti  Virrat  Ylöjärvi 
Entiset kunnat:  Aitolahti  Akaa  Eräjärvi  Ikaalisten epäitsenäinen kauppala  Ikaalisten maalaiskunta  Karkku  Keikyä  Kiikka  Kiikoinen  Kuhmalahti  Kuru  Kylmäkoski  Luopioinen  Längelmäki (osa)  Messukylä  Mouhijärvi  Mänttä  Pohjaslahti  Sahalahti  Suodenniemi  Suoniemi  Sääksmäki  Teisko  Toijala  Tottijärvi  Tyrväntö (osa)  Tyrvää  Vammala  Viiala  Viljakkala  Vilppula  Äetsä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Tampereen ja Seinäjoen välistä rautatietä Majajärven liikennepaikan eteläpuolella.
Hämeenkyrön rajakyltti.
Härkikujaa Hämeenkyrön keskustassa.
Hämeenkyrön kirkko valmistui vuonna 1782.
Ounasrinne

Ounasrinne on kaupunginosa ja lähiö Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee noin neljän kilometrin päässä Rovaniemen keskustasta. Alueella on enimmäkseen kerros- ja omakotitaloasutusta. Alueella sijaitsee muun muassa Ounasrinteen päiväkoti, kirjasto, päivittäistavarakauppa, baari, ja kappeli. Ounasrinteellä on monipuoliset ulkoilu- ja liikuntamahdollisuudet, sillä asuinalue sijaitsee Ounasvaaran kupeessa. Puolitoista kilometriä Ounasrinteeltä itään sijaitsee Toramojärvi.
Ounasrinteen entinen nimi on Tiippanan perä. Nimi tulee Leo ja Kauko (isä ja poika) Tiippanan omistamista maista. Tiippanan perä -nimitystä käytettiin 1970-luvun alkuun asti, kunnes Tiippanan suku myi maat Rovaniemen kaupungille. Alun perin Ounasrinteestä suunniteltiin pientaloaluetta, mutta alueen palvelujen turvaamiseksi sinne päätettiin rakentaa myös kerrostaloja.
Ensimmäinen asukas silloisessa Tiippanan perässä oli Kauko Tiippana perheineen. Hän muutti ja rakensi ensimmäisen asunnon silloiseen Tiippanan perään eli nykyiseen Ounasrinteeseen vuonna 1955. Kauko Tiippana ja hänen vaimonsa Maija-Liisa Tiippana olivat ensimmäisiä nykyisen Ounasrinteen asukkaita.
Ounasrinteellä sijaitsee Rovaniemen vastaanottokeskuksen kerrostaloja, jonne sijoitetaan turvapaikanhakijoita. Ounasrinteellä asuukin paljon maahanmuuttajia. Alueella on sattunut suomalaisten ja maahanmuuttajien välisiä joukkotappeluita. Ounasrinteen omakotitaloalue on sen sijaan rauhallisempaa seutua.
Runkokynsikäs

| Runkokynsikäs |
| --- | --- |
 Runkokynsikäs (Hypsizygus ulmarius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Lyophyllaceae
Suku::  Runkokynsikkäät Hypsizygus
Laji::  ulmarius
Kaksiosainen nimi
 Hypsizygus ulmarius  (Bull. : Fries) Redhead  
Katso myös
   Runkokynsikäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Runkokynsikäs (Hypsizygus ulmarius), aiemmin myös runkovalmuska tai kantovalmuska  luettu myös sukuihin Pleurotus, (Osterivinokkaat) ja Lyophyllum, (kynsikkäät), on Suomessakin luontaisesti esiintyvä syötävä helttasieni. Lajin taksonomia on aiheuttanut päänvaivaa. Itiöemät esiintyvät elävän lehtipuun rungossa yksittäin ja tuppaina. Laji aiheuttaa valkolahoa.
Kyseessä on helttasieni, jonka lakki on monesti hieman yksipuolinen, jopa yli 20 cm leveä. Keskiosassa on usein marmorimaista pintahalkeilua. Jalka saattaa olla mutkainen. Heltat ovat vaaleat, kolotyviset, valmuskamaiset. Sienen haju on lähinnä hapahko. Käyttöä ruoaksi rajoittaa sienen tapa esiintyä yksittäin tai pieninä kasvustoina.
Runkokynsikäs on lahottajasieni, ja se on suosittu laji sienten kotiviljelyssä. Sieni menestyy ja tuottaa satoa hyvin esimerkiksi ulkona hakkeesta valmistetussa sienipenkissä ja myös sisäkasvatuksessa.
Harry Potter: Leipurivelhot

| Harry Potter: Leipurivelhot> Harry Potter: Wizards of Baking |
| --- | --- |

 Ohjelman kansikuva
Pääosissa:  James Phelps Oliver Phelps
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Max  TV5
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Harry Potter: Leipurivelhot (engl. Harry Potter: Wizards of Baking) on leivontaohjelma, jonka teemana on Harry Potter. Ohjelmassa kilpailee yhdeksän kahden hengen joukkuetta ja voittajat saavat pokaalin ja reseptinsä Harry Potter -keittokirjaan. Ohjelmaa juontavat Fred ja George Weasleytä näytelleet kaksoset James ja Oliver Phelps ja tuomareina toimivat kokit Carla Hall ja Josef Youssef.
Vierailevia tähtiä

Warwick Davis
Evanna Lynch
Lännenkynsisammal

| Lännenkynsisammal> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Kynsisammalet Dicranales
Heimo::  Kynsisammalet Dicranaceae
Suku::  Kynsisammalet Dicranum
Laji::  leioneuron
Kaksiosainen nimi
 Dicranum leioneuron  Kindb. 
Katso myös
   Lännenkynsisammal Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lännenkynsisammal (Dicranum leioneuron) on pystykasvuinen ja tanakka sammallaji. Lännenkynsisammal kuuluu Dicranaceae -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Se on yksi Suomen 51 vastuulajista lehtisammalissa. Yleisväriltään lännenkynsisammal on ruskeanvihreä.
Levinneisyys

Lännenkynsisammalta esiintyy Luoteis-Euroopassa ja Pohjois-Amerikan koillisosissa sekä Skandinavian eteläosissa. Suomessa esiintymät ovat paikoittaisia ja harvinaisia ja kanta on elinvoimainen ainoastaan Länsi-Suomessa. Lännenkynsisammalta on kuitenkin havaittu Koillismaalla asti.
Elinympäristö

Lännenkynsisammal kasvaa soiden mättäillä.
Aiheesta muualla

ITIS: Dicranum leioneuron (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q15339215  Wikispecies: Dicranum leioneuron  CoL: 35TMJ  EoL: 890411  EPPO: DCNLE  EUNIS: 197432  FNA: 242443665  GBIF: 2675426  iNaturalist: 161862  IRMNG: 11217346  ITIS: 547724  NatureServe: 2.126004  NBN: NBNSYS0000036226  NCBI: 1510176  NZOR: 4e754d8e-74ef-4b6a-b338-fbca3ffc2129  Observation.org: 160894  Open Tree of Life: 3862348  Plant List: tro-35123659  PLANTS: DILE6  Tropicos: 35123659  WFO: wfo-0001159543  Laji.fi: MX.43550