stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vantaan nuorisovaltuusto
Historia > Puheenjohtajat

| Nimi | Vallassa |
| --- | --- |
Antti Lindtman: 8. helmikuuta 2000 – 31. joulukuuta 2001
Tapani Plathan: 8. tammikuuta 2002 – 22. kesäkuuta 2003
Tomi Tuominen: 23. kesäkuuta – 31. joulukuuta 2003
Ilkka Soininen: 13. tammikuuta  2004 – 15. tammikuuta 2005
Tomi Sandström: 16. tammikuuta 2005 – 30. kesäkuuta 2007
Teemu Räty: 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2007
Aleksi Pakarinen: 29. tammikuuta 2008 – 31. joulukuuta 2009
Sakari Rokkanen: 26. tammikuuta 2010 – 30. kesäkuuta 2011
Valtteri Perämäki: 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2011
Ali Salloum: 24. tammikuuta 2012 – 31. joulukuuta 2013
Sonja Pääsukene: 21. tammikuuta 2014 – 21. tammikuuta 2015
Kia Koskelin: 21. tammikuuta 2015 – 20. tammikuuta 2016
Matilda Stirkkinen: 20. tammikuuta 2016 – 31. joulukuuta 2016
Jere Laitala: 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2017
Jaakko Linnakangas: 16. tammikuuta 2018 – 31. joulukuuta  2019
Matilda Hoviniemi: 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2020
Noa Lindqvist: 1. tammikuuta – 31. joulukuuta 2021
Filip Godlewski: 1. tammikuuta 2022 – 31. joulukuuta 2022
Anni Juulia Tuomainen: 1. tammikuuta 2023 – 31 joulukuuta 2023
Vincent Joki: 1. tammikuuta 2024 - 31 joulukuuta 2024
Vida Amoah: 1. tammikuuta 2025 -
Historia > Jäsenet kaudella 2022–2023

| Nimi | Ikä | Asuinpaikka | Äänimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Singh Tejwant | 17 | Rekola | 378 |
| Azizi Walid | 13 | Rajatorppa | 360 |
| Mohamed Fartuun | 16 | Hakunila | 221 |
| Ahonen Elias | 15 | Jokivarsi | 163 |
| Reinhardt Julius | 17 | Ylästö | 156 |
| Taht Oscar | 17 | Kuusikko | 154 |
| Fraidenberger Aleksei | 15 | Martinlaakso | 151 |
| Godlewski Filip | 18 | Asola | 137 |
| Canta Maria | 16 | Kivistö | 134 |
| Tuomainen Anni Juulia | 18 | Kuninkaanmäki | 133 |
| Pannu Pravjot | 12 | Tikkurila | 132 |
| Pyrrö Annika | 13 | Itä-Hakkila | 137 |
| Vauhkonen Miro | 18 | Askisto | 110 |
| Salmi Anni | 16 | Kartanonkoski | 100 |
| Juwaisir Rihaam | 17 | Korso | 98 |
| Amoah Vida | 14 | Myyrmäki | 95 |
| Tuhkanen Roosa | 14 | Ilola | 91 |
| Manner-Raappana Lauri | 16 | Ylästö | 87 |
| Lindqvist Noa | 17 | Viertola | 87 |
| Pessi Meggi | 14 | Päiväkumpu | 83 |
| Parvinen Lili | 14 | Ylästö | 82 |
| Mehtälä Henri | 16 | Tikkurila | 81 |
| Karinen Daniel | 17 | Kuusikko | 75 |
| Jokinen Mimmi | 17 | Riipilä | 75 |
| Joki Vincent | 14 | Kylmäoja | 74 |
| Anttila Krista | 15 | Leppäkorpi | 67 |
| Gongpol Phorphailin | 14 | Nikinmäki | 67 |
| Pennanen Juho | 14 | Kaivoksela | 65 |
| Ojanen Jole | 15 | Kartanonkoski | 62 |
| Hietanen Inka | 15 | Tikkurila | 61 |
Historia > Jäsenet kaudella 2018–2019

| Nimi | Asuinpaikka | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Santeri Parkkonen | Ylästö | 311 |
| Matilda Hoviniemi | Tikkurila | 234 |
| Ahmed Salan | Asola | 214 |
| Antti Salpakari | Hakkila | 159 |
| Jaakko Linnakangas | Kartanonkoski | 155 |
| Niko Suwarisge | Länsimäki | 154 |
| Fanny Talonpoika | Päiväkumpu | 152 |
| Aimen Chakir | Asola | 148 |
| Jami Ojanen | Kuninkaanmäki | 144 |
| Topi Häyrynen | Korso | 143 |
| Olivia Huiko | Pähkinärinne | 142 |
| Miska Pietilä | Pakkala | 137 |
| Aleksi Koivisto | Hiekkaharju | 132 |
| Veeti Salo | Vestra | 130 |
| Elias Aro | Rekola | 124 |
| Oscar Taht | Kuusikko | 122 |
| Miro Vauhkonen | Askisto | 118 |
| Aaro Viita | Päiväkumpu | 118 |
| Helen Hamzaaghae | Pähkinärinne | 116 |
| Taru Ranta | Korso | 114 |
Historia > Jäsenet kaudella 2020–2021

| Nimi | Ikä | Asuinpaikka | Äänimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Hamzaaghaei Helen | 16 | Pähkinärinne | 406 |
| Vauhkonen Miro | 16 | Askisto | 349 |
| Pennanen Juho | 13 | Kaivoksela | 230 |
| Lindqvist Noa | 15 | Kuninkaanmäki | 214 |
| Godlewski Filip | 16 | Asola | 207 |
| Singh Tejwant | 14 | Rekola | 202 |
| Hoviniemi Matilda | 17 | Simonkylä | 190 |
| Saarlo Sofia | 15 | Kivistö | 166 |
| Parkkonen Santeri | 17 | Ylästö | 163 |
| Mehtälä Henri | 13 | Simonmetsä | 157 |
| Awad Amina | 14 | Länsimäki | 152 |
| Salmi Anni | 14 | Kartanonkoski | 137 |
| Juwaisir Rihaam | 15 | Korso | 134 |
| Nykänen Jonne | 15 | Jokiniemi | 132 |
| Salpakari Antti | 16 | Hakkila | 131 |
| Linnakangas Jaakko | 18 | Kartanonkoski | 122 |
| Kontinen Robin | 15 | Maarinkunnas | 120 |
| Sidiqe Mariam | 15 | Mikkola | 118 |
| Riikonen Rasmus | 16 | Ylästö | 115 |
| Kyber Henri | 15 | Kartanonkoski | 112 |
Jönköping Bandy IF

| Jönköping Bandy IF |
| --- | --- |

Koko nimi:  Jönköping Bandy IF
Perustettu:  1947
Entiset nimet:  Järhäga SK vuoteen 2005
Kaupunki:  Jönköping, Jönköpingin kunta
Kenttä:  Råslätts IP
Värit:                
Sarja:  Allsvenskan
Jönköping Bandy IF on jääpalloseura Jönköpingin kaupungista, joka sijaitsee Smoolannissa Jönköpingin kunnassa. Seura on vuonna 1947 perustetusta Norrby IK:n ja pari vuotta nimeksi vaihdetun Järhaga SK:n jääpallojaostosta eriytynyt jääpalloseura, joka 2010-luvulla on pelannut toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. Jääpallotoiminta alkoi sarjamuotoisesti Järhaga SK:ssa vuonna 1965. Tammikuussa 1988 seura sai oman tekojään Råslätts IP:n, joka vauhditti jääpallotoimintaa.
1990-luvulla Neuvostoliiton hajotessa seura sai riveihinsä kaksi venäläispelaajaa Vjatšeslav Serovin ja Sergei Firsovin. Samoin 1990-luvulla järjestettiin paikkakunnalla kaksi jääpallomaaottelua. Vuonna 1997 seura sijoittui toiseksi korkeimassa sarjassa eli Divisioona 1:ssä toiseksi ja seuran kakkosjoukkue BK Jönköping pelasi Divisioona 2:ta. Seura vaihtoi vuonna 2005 Järhäga SK:n nimen paremmin seutukuntaa kuvaavaksi Jönköping Bandy IF:ksi.
Seura on pelannut kaudesta 2004/2005 alkaen Divisioona 1:ssä ja sarjajärjestelyjen myötä edelleen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli vuodesta 2007/2008 jääpallon Allsvenskanissa. Seuralla on ollut pitkät ja läheiset yhteistyösuhteet Yhdysvaltain jääpalloon. Entinen ruotsalainen, sitten amerikkalaistunut Mikael Sandberg pelasi 1990-luvun lopussa ennen siirtymistään Yhdysvaltoihin silloisessa Järhaga SK:ssa. Sittemmin Sandberg on ollut aktiivi pelaaja ja järjestömies amerikkalaisessa jääpallotoiminnassa. Seurassa on pelannut 2010-luvulla Yhdysvaltain maajoukkueen ykkösnimi Daren Richardson. Jönköping Bandy IF pelasi ennen vuoden 2013 MM-kisoja ottelun Yhdysvaltain MM-joukkuetta vastaan voittaen 5-4.
Buzz Lightyear

| Buzz Lightyear |
| --- | --- |
 Buzz Lightyear -patsas Shanghaissa.
Elokuva:   Toy Story – leluelämää (1995)  Toy Story 2 (1999)  Buzz Lightyear Avaruusranger: Seikkailu alkaa (2000)  Toy Story 3 (2010)  Toy Story 4 (2019)  Lightyear (2022) 
Näyttelijä(t):  Ääninäyttelijät Tim Allen (englanniksi) Santeri Kinnunen (suomeksi) Mike MacRae (videopelit)
Buzz Lightyear on kuvitteellinen hahmo elokuvassa Toy Story – leluelämää (1995) ja sen jatko-osissa Toy Story 2 (1999). Toy Story 3 (2010) ja Toy Story 4 (2019) sekä elokuvassa Buzz Lightyear Avaruusranger: Seikkailu alkaa (2000) ja televisiosarjassa Buzz Lightyear of Star Command.
Disney on julkistanut myös spin-off-elokuvan Lightyear, joka saa ensi-iltansa kesällä 2022. Chris Evans esittää elokuvassa ihmistä, johon Buzz Lightyear -lelu Toy Story -maailmassa perustuu.
Rooli

Buzz Lightyear on elokuvassa uusi avaruuslelutoimintahahmo, jonka Andy-niminen poika saa lahjaksi syntymäpäivänään. Buzz on sen ajan halutuin ja paras lelu, jota lapsi voi toivoa. Elokuvassa Buzz on muiden lelujen tapaan elossa, kun ihmiset eivät ole paikalla. Buzzilla on käytössään avaruuspuku, joka esimerkiksi hohtaa pimeässä, ampuu laservaloa ja sisältää siivet.
Borlänge Bandy

| Borlänge Bandy |
| --- | --- |

Koko nimi:  Borlänge Bandy
Perustettu:  1981
Kaupunki:  Borlänge
Kenttä:  Tunets IP
Värit:           
Borlänge Bandy on jääpalloseura Borlängestä, Taalainmaalta, Ruotsista.
Borlänge Bandy on kahden seuran, Borlänge Bandyn ja Stora Tuna Bandyn fuusioitumisen myötä syntynyt seura. Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla ei borlängeläisseuroja ole koskaan pelannut.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Käännös suomeksi
Suomen poliisi

| Poliisi Polisen |
| --- | --- |
 Suomen poliisin tunnus
Tehtävä:  yleinen järjestys ja turvallisuus
Ministeriö:  sisäministeriö
Päätoimi­paikka:  Helsinki
Ylijohtaja:  Ilkka Koskimäki (1.9.2024–)
Työntekijöitä:  10 058 (2020) Poliiseja: 7 376
Vuosibudjetti:  763,1 milj. € (2020)
Aiheesta muualla
Sivusto
Poliisi (ruots. Polisen) on Suomen sisäministeriön alainen poliisiorganisaatio. Poliisilain (872/2011) mukaan ”poliisin tehtävänä on oikeus- ja yhteiskuntajärjestyksen turvaaminen, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä rikosten ennalta estäminen, paljastaminen, selvittäminen ja syyteharkintaan saattaminen”. Suomen perustuslain mukaan kaiken julkisen vallan käytön, mukaan lukien poliisin toiminnan, tulee aina perustua lakiin.
Vuonna 2021 Suomessa oli 7 415 poliisia. Suomessa on suhteessa asukaslukuun vähemmän poliiseja kuin missään muualla Euroopassa. Kriminologian asiantuntijoiden mukaan Suomessa ei ole tarvetta suurelle määrälle poliiseja, koska suomalainen hyvinvointiyhteiskunta pyrkii hoitamaan ristiriidat jo ennen kuin poliisia tarvittaisiin, esimerkiksi tarjoamalla sosiaaliturvaa ja maksuttomia peruspalveluita sekä hillitsemällä alueiden ja yhteiskuntaluokkien välistä eriytymistä. Liian vähäinen henkilöstömäärä kuitenkin kuormittaa tutkijoita ja hidastaa rikosten tutkintaa. Eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläisen mukaan riittämättömät resurssit johtavat siihen, että poliisin tekemät esitutkinnat viivästyvät, myöhästyvät, keskeytyvät tai jäävät kokonaan toimittamatta tavalla, joka on vastoin lakia.
Suomessa poliisi nauttii poikkeuksellisen laajaa kansalaisten luottamusta.
Tunnus

Poliisin tunnuskuva on miekan terä, jonka kahvana on kruunupäinen leijonan pää. Tunnuskuvan on piirtänyt taiteilija Antti Salmenlinna vuonna 1936. Miekkaleijona esiintyy myös sotilaspoliisin koulutushaaramerkissä, jossa se on sijoitettu siniseen kilpeen. Miekkaleijona – silloiselta kutsumanimeltään "esivallan miekka" – esiintyi ensimmäisen kerran virallisessa muodossaan Suomen poliisilehden kannessa marraskuussa 1936. Tunnuksesta järjestettiin suunnittelukilpailu, mutta suunnittelutyö annettiin lopulta Antti Salmenlinnalle. Tunnus lisättiin poliisin virkapuvun olkaimiin vuonna 1941 ja sitä alettiin käyttää poliisiautoissa 1950-luvun alkupuolella.
Virat ja virka-asemaa osoittavat merkit

Nuorempi konstaapeli,
vartija
Vanhempi konstaapeli,
ylivartija
Ylikonstaapeli
Komisario
Ylikomisario
Poliisitarkastaja,
poliisilakimies
Apulais­poliisipäällikkö
Poliisiylitarkastaja,
Helsingin apulais­poliisipäällikkö,
KRP:n ja Supon apulais­päällikkö
Poliisipäällikkö
Poliisijohtaja,
Helsingin poliisi­päällikkö,
Polamk:n rehtori,
KRP:n ja Supon päällikkö
Poliisiylijohtaja
Rikosten selvitystilastot

Vuonna 2013 poliisi sai tietoonsa kaikkiaan 850 000 rikosta. Se selvitti niistä lähes 80 prosenttia. Selvitysprosentti on ollut yli 70:n koko 2000-luvun.
Raiskauksista selvittämättä jää yli puolet, jos tekijää ei tiedetä. Pahoinpitelyistä lähes kaksi kolmasosaa. Vuosina 2014–2018 väkivaltarikoksista selvitettiin koko maassa 68%.
Pimeitä juttuja eli sellaisia juttuja, joissa tekijää ei valmiiksi tiedetä, oli vuonna 2013 hiukan alle 200 000 ja niistä selvisi vain alle viidesosa.
Omaisuusrikoksista suuri osa on pimeitä, ja niistä lähes 90 prosenttia jää selvittämättä. Suurista kaupungeista hurjin tilanne on Helsingissä, jossa kaikista pimeistä rikoksista selviää vain yksi kymmenestä. Omaisuusrikoksissa selvitysprosentti oli Helsingissä vuonna 2013 vain kahdeksan.
Omaisuusrikosten selvitysprosentti oli vuosina 2014–2018 koko maan tasolla 37%
Henkilöstö

Vuonna 2012 Suomessa oli 7 800 poliisia. Väkilukuun suhteutettuna yhtä poliisia kohden asukkaita oli 681. Vuonna 2007 Suomen poliiseista oli 88,3 % oli miehiä ja 11,7 % naisia. Vuonna 2013 miehiä oli 85 % ja naisia 15 %. Koko poliisihallinnon henkilöstöstä miehiä oli 71 % ja naisia 29 %.
Eläimistö

Suomessa on noin 250 poliisikoiraa. Tyypillisesti poliisikoirat ovat belgianpaimenkoiria tai saksanpaimenkoiria. Labradorinnoutajia käytetään erikoistehtävissä, kuten palonsyyn tutkinnassa ja räjähde- tai huumetutkinnassa. Erikoiskoirina toimii myös sileäkarvaisia noutajia, bordercollieita ja parsonrussellinterrierejä. Useimmat koirat koulutetaan johonkin erityistehtävään, joita ovat elektroniikka, eritteet, huumausaineet, palavat nesteet, räjähteet, raha, aseet ja ruumiit. Poliisiammattikorkeakouluun kuuluva poliisikoiralaitos hankkii ja omistaa kaikki Suomen poliisikoirat.
Helsingin poliisilaitoksella toimii Suomen ainoa ratsupoliisi. Ruskeasuolla sijaitsevassa tallissa on kymmenen ratsua ja yhdeksän ratsupoliisina toimivaa konstaapelia.
Kalusto

Suomen poliisilla on käytössään noin 1 500 autoa, 20 vesiskootteria, moottoripyöriä, skoottereita, veneitä, moottorikelkkoja, mönkijöitä, polkupyöriä, Segway-laitteita, sekä poliisitunnuksin ja hälytyslaittein varustettu golfkärry. Miehittämättömiä ilma-aluksia eli drooneja on 260.
Poliisin tietojärjestelmät

Suomen kansalainen, josta on talletettu tietoja poliisin järjestelmään, voi tarkastaa itsestään tallennetut tiedot tietosuojalain (1050/2018) ja henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetun lain (616/2019) nojalla.
Poliisilla on oikeus katsoa henkilön tietoja poliisin tietojärjestelmästä, mutta vain jos virkatehtävä sitä edellyttää. Kansalaisella on oikeus selvittää, onko hänen tietojaan katseltu laittomasti. Jokaisella on myös oikeus vaatia, että asiavirheet oikaistaan ja oikeudettomasti tallennetut tiedot poistetaan. Tarkastusoikeuden käyttöä koskevat lomakkeet löytyvät poliisin kotisivuilta.
Poliisien taipumuksesta urkkia kansalaisten tietoja järjestelmistä on kritisoitu julkisesti. Esimerkiksi Anneli Auerin tutkinnan salaamisesta huolimatta hänen tietojaan oli urkkinut 74 poliisivirkamiestä. Niin ikään Mika Myllylää koskeva tutkinta oli saanut urkkijoita liikkeelle.
Poliisin tietojärjestelmät > Valtakunnalliset järjestelmät

Suomessa käytössä olevat valtakunnalliset järjestelmät, joissa rekisterinpitäjänä Poliisihallitus:
Poliisiasiain tietojärjestelmä, lyhenne PATJA
Korvautumassa VITJA-järjestelmällä
Hallintoasiain tietojärjestelmä
Epäiltyjen tietojärjestelmä
Europol-tietojärjestelmä
Kansallinen Schengen-tietojärjestelmä
Poliisin valtakunnallisessa käytössä olevat tilapäiset tai manuaalisesti ylläpidettävät henkilörekisterit
Hätäkeskus tietojärjestelmä
Poliisin tietojen osalta
Ulkomaalaisrekisteri
Poliisin tietojen osalta
Tietojärjestelmien hallinta- ja valvontajärjestelmät
Muita järjestelmiä ovat muut kuin valtakunnalliset, yhden tai useamman poliisiyksikön käyttöön, luodut tietojärjestelmät. Suojelupoliisilla on lisäksi toiminnallinen tietojärjestelmänsä.
Poliisin tietojärjestelmät > Salaiset tietojärjestelmät

Poliisi ylläpitää myös tiettyjä salaisia rekistereitä, joissa olevia tietoja ei rekisteröitykään saa itse tarkastaa. Näissä tapauksissa kirjauksien lainmukaisuuden voi selvittää rekisteröidyn toimeksiannosta Suomen tietosuojavaltuutetun toimisto.
Tämänkaltaisia rekisteritietoja ovat:
Epäiltyjen tietojärjestelmä
Suojelupoliisin toiminnallinen tietojärjestelmä
Kansallinen Schengen-tietojärjestelmä (Schengenin yleissopimuksen 109 artiklan 2 kappaleessa tarkoitetuissa tapauksissa)
Poliisin henkilörekistereihin sisältyvät henkilöä tai tekoa koskevat luokitus-, tarkkailu- tai tekotapatiedot
Ilmiantorekisteri, jossa havaintotietoja säilytetään poliisiasiain tietojärjestelmässä, PATJAssa, 6 kuukautta
Demografia

Vuonna 2016 Lännen Median poliisikyselyssä kokoomusta kertoi äänestäneensä 25,1 prosenttia kyselyyn vastannaisesta poliiseista. Perussuomalaisia oli äänestänyt 24,4 prosenttia, keskustaa 15,8 prosenttia, sosiaalidemokraatteja 5,0 prosenttia, vihreitä 3,3 prosenttia ja vasemmistoliittoa 0,8 prosenttia. Vastaajista 21,7 prosenttia ei paljastanut, mitä äänesti.
Voimankäyttö

Poliisilain mukaan poliisi voi käyttää ampuma-asetta vain silloin, kun kyseessä on välitöntä ja vakavaa vaaraa toisen hengelle tai terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan pysäyttäminen, eikä lievempää keinoa ole.
Poliisi saa vuosittain noin miljoona hälytystehtävää. Poliisitarkastaja Ari Alasen mukaan näistä noin kymmenessä poliisi käyttää ampuma-asetta, ja näistä kymmenestä ihmistä kohti on ammuttu noin viidessä.
Tilastoissa ampuma-aseen käytöllä tarkoitetaan aseen käytöstä varoittamista, aseella uhkaamista ja laukauksen ampumista. Aseen esille ottaminen ja toimintavalmiuteen saattaminen eivät vielä ole ampuma-aseen käyttöä.
Vuosina 2000–2021 poliisin voimankäytön seurauksena kuoli yhteensä 10 ihmistä.
Valtuudet

Rikostutkintojen yhteydessä poliisi tutkii ihmisten matkapuhelinten, tietokoneiden ja muiden laitteiden sisältöjä laite-etsinnöissä, jolloin viranomaiset näkevät rikoksesta epäiltyjen yksityiset viestit, kuvat, videot, selaushistorian ja muun sisällön. Laite-etsinnän edellytyksistä päätettiin Suomessa vuonna 2011. Lain mukaan poliisi voi suorittaa laite-etsinnän lähes kaikkien rikosten tutkintojen yhteydessä. Kymmenessä vuodessa laite-etsintöjen määrä on yli kaksinkertaistunut ja vuonna 2023 poliisi, Rajavartiolaitos tai Tulli tekivät keskimäärin 25 laite-etsintää päivässä, yhteensä noin 9 400 etsintää vuodessa.
Lokakuussa 2024 EU-tuomioistuin antoi ratkaisun, jonka mukaan Suomen nykyinen käytäntö on unionin oikeuden vastainen. Ratkaisun mukaan poliisin on haettava  matkapuhelimen sisällön tutkimista varten  lupa tuomioistuimelta tai muulta riippumattomalta hallintoelimeltä. Tuomioistuimen ratkaisu saattaa muuttaa Suomen viranomaisten käytäntöjä laite-etsinnöissä.
Poliisin rikokset ja virheet

Poliisin tekemiä rikoksia tutkii Suomessa vain Valtakunnansyyttäjänvirasto.
Lievempiä asioita, joissa kansalainen tai laillisuusvalvoja epäilee ”vain” virheellistä menettelyä asiassa, voidaan asia käsitellä niin sanotulla hallinnollisella menettelyllä.
Hallinnollinen menettely tarkoittaa, että kansalaisen kantelun tuloksena tai laillisuusvalvonnan omasta huomiosta selvitetään, onko tapahtunut virheellinen menettely. Hallinnollinen menettely voi tapahtua poliisin organisaation sisällä tai ylemmän laillisuusvalvojan toimesta riippuen siitä, onko kantelu tehty poliisille vai ylemmälle laillisuusvalvojalle.
Epäillyistä poliisin rikoksista tutkintapyyntö on tehtävä rikosilmoituksella poliisille, josta se siirretään Valtakunnansyyttäjänvirastoon tai suoraan Valtakunnansyyttäjänvirastolle.
Valtakunnansyyttäjän mukaan Suomessa olisi tarve päätoimiselle poliisirikosasioiden käsittely-yksikölle, joka toimisi valtakunnallisesti ja itsenäisesti. Hänen mukaansa muissa Pohjoismaissa on erillisyksiköt poliisirikosten tutkinnalle. Vain Suomessa on käytössä "karvalakki-malli", jossa poliisirikosasioita muut poliisit tutkivat Valtakunnansyyttäjän alaisuudessa pääsääntöisesti oman toimen ohessa.
Valtakunnansyyttäjän mukaan poliisirikosten käsittelyajat ovat hyvin pitkiä ja syövät kansalaisten luottamusta järjestelmään.
Poliisin rikokset ja virheet > Yleisyys

2010-luvulla poliisin tekemiksi epäiltyjä rikoksia on ollut noin 700–900 kappaletta vuodessa. Vuonna 2013 poliisimiehen tai -naisen tekemiksi epäiltyjä rikoksia kirjattiin Valtakunnansyyttäjänvirastossa 898 rikosilmoitusta. Määrä on kasvanut koko vuosikymmenen alun. Ei ole tarkkaa tilastotietoa esimerkiksi siitä, miten paljon ja mistä rikoksista poliiseja on syytteessä tai lopulta tuomitaan.
Samana vuonna 2013 eduskunnan oikeusasiamies ratkaisi 895 kantelua poliisiviranomaisista, joista 131 johti toimenpiteisiin.
Poliisin rikokset ja virheet > Tyypilliset poliisirikokset

Suomessa poliisin rikoksista ja virheistä nousee esiin erityisesti kaksi aihetta: väkivalta ja rehellisyys. Rehellisyydellä tarkoitetaan suomalaisen poliisirikollisuuden informaatioulottuvuutta, joka liittyy erityisesti suoritetun poliisi- tai esitutkinnan epärehellisyyksiin. Poliisiin kohdistuva arvostelu tässä ulottuvuudessa on erityisen laaja-alaista.
Tarkastelun ulkopuolelle jää myös piilorikollisuutta, josta ei kannella tai saada yleensä käynnistettyä rikostutkintaa. Lahjustapaukset ovat vaikeasti tutkittavaa piilorikollisuutta, johon tutkijat ovatkin päässeet käsiksi vain jo olemassa olevien skandaalien kautta. Myös salaisten pakkokeinojen osalta käytön kyseenalaistaminen on usein mahdotonta, sillä laki sallii senkin mahdollisuuden, ettei pakkokeinojen kohde saa siitä koskaan tietää.
Rasismi ja seksismi ovat olleet esillä, kun Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) on nähnyt viitteitä siitä, että Suomen poliisi ei reagoi aina asianmukaisesti vähemmistöryhmien rasismista ja syrjinnästä tekemiin ilmoituksiin ja että tällaisia ilmoituksia ei oteta tutkittavaksi tai että niitä ei tutkita riittävän uutterasti. Ongelmana on, että joidenkin arvioiden mukaan vain 5-10% rasistisista rikoksista tulee ilmoitetuiksi, koska luottamus viranomaisten puolueettomaan ja tehokkaaseen toimintaan voi olla saatujen kokemuksien takia vähäistä. Naiset joutuvat syrjinnän kohteeksi monilla eri tavoilla. Toisaalta naisia tuomitaan varsin harvoin rikoksista ja onkin esitetty, että poliisi tahtoo suhtautua naisiin perinteisin ja vanhoillisin mielikuvin. Naiset saattavat monesti päästä rikosepäilyjen ulkopuolelle, koska nainen ei rikoksentekijänä mukaudu rikoksentutkijan käsitykseen rikoksentekijästä. Toisaalta on viitteitä naisten joutumisesta syrjinnän kohteiksi myös rikoksen uhreina ja poliisina työskentelevät naispoliisit joutuvat syrjinnän kohteiksi myös poliisiorganisaatiossa. On merkkejä naispoliisien hitaammasta urakehityksestä miehiin verrattuna ja todisteita seksuaalisesta ahdistelusta. Tutkimuksen aineistossa oli tapauksia, joissa nainen oli poliisirikoksen oletettu uhri. Nämä olivat tapauksia, joissa kyse oli miespoliisin epäillystä naispoliisien raiskauksista tai sen yrityksestä. Kiinniotettuina naisiin oli kohdistunut asiatonta riisuttamista, asiattomia kuulustelukeinoja, pahoinpitelyjä ja asiattomia säilöönottamisia.
Poliisin rikokset ja virheet > Tyypilliset poliisirikokset > Esimerkkitapauksia

Kesällä 2017 Long Play julkaisi Suomen Poliisin salaisesta Facebook-ryhmästä vuotaneita keskusteluja, joissa poliisit muun muassa haukkuivat avoimesti vähemmistöjä ja etnisiä ryhmiä, naureskelivat turvapaikanhakijan itsemurhayritykselle ja Helsingin Asema-aukion pahoinpitelyn uhrille. Ryhmän rasistiset kirjoitukset eivät kuitenkaan johtaneet rikostutkintaan.
Kesäkuussa 2017 tuomittiin vaasalainen vanhempi konstaapeli pahoinpitelystä ja virkavelvollisuuden rikkomisesta virka-aikana. Konstaapeli oli lyönyt uhria yli 20 kertaa pään alueelle kolmen muun poliisin pitäessä uhria kiinni. Uhri sai korvauksia 600€.
Usein poliisit saavat jatkaa virassaan, vaikka syyllistyisivät toistuvasti väkivaltaan. Esimerkiksi vuoden 2020 marraskuussa 39-vuotias vanhempi konstaapeli jäi kiinni murtokeikalta. Hän oli tunkeutunut hallirakennukseen kulmahiomakoneen avulla ja kerännyt hallista työkaluja luultavimmin anastamistarkoituksessa, kun poliisipartio otti hänet kiinni. Hänet on asetettu epäilyksen alaiseksi tai tuomittu myös huumausainerikoksesta, aserikoksista, useista laittomista uhkauksista, ex-puolisonsa pahoinpitelystä ja useista hänelle määrätyn lähestymiskiellon rikkomisista. Miehen virkasuhde purettiin vasta murtokeikan jälkeen.