stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ajoksen tuulivoimapuisto
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee Kemin kaupungin edustalla Ajoksen saaressa, joka on liitetty maantie- ja rautatieyhteyksin mantereeseen. Viisi tuulivoimalaa on rakennettu Ajoksen saarelle ja 8 keinotekoisille saarille tai Ajoksen länsipuolella sijaitsevalle aallonmurtajalle. Tuulipuiston pituus on 3,4 kilometriä, leveys 2,4 kilometriä, ja kaikki voimalat sisään sulkevan alueen pinta-ala on noin 4,7 neliökilometriä.
Ajoksen saaressa sijaitsevat viisi maatuulivoimalaitosta on saksalaisen Siemensin valmistamaa SWT-3.2-113-mallia, jonka napakorkeus voi olla 80–142 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 113 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,2 megawattia. Keinosaarilla sijaitsevat kahdeksan merituulivoimalaa ovat SWT-3.3-130-mallia, jonka napakorkeus voi olla 85–135 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 130 metriä, ja kapasiteetti 3,3 megawattia.
Rakentaminen ja laajentaminen > Innopowerin tuulivoimapuisto

Vuonna 2006 suunniteltiin rakentaa Ajokseen 10 suomalaisen Winwindin valmistamista tuulivoimaloista tuulivoimapuistoa. PVO-Innopower pystytti vuosien 2007 ja 2008 aikana kaikki kymmenen tuulivoimalaitosta. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettiin kaksi voimalaitosta Ajoksen saareen ja kolme keinotekoisille saarille. Ne olivat Winwindin WWD-3-mallia, joiden napakorkeus oli 88 metriä ja tuuliturbiinin halkaisija 100 metriä. Näiden kapasiteetti oli 3 megawattia. Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio oli 24 miljoonaa euroa ja sen kokonaiskapasiteetti oli 15 megawattia. Kolmannessa vaiheessa rakennettiin keinotekoisille saarille vielä viisi voimalaitosta. Näiden kustannusarvio oli 26 miljoonaa euroa ja tuulivoimapuiston kokonaiskapasiteetiksi muodostui 30 megawattia. Tuulivoimapuiston sähköasen rakennettiin voimalan 2 viereen, jossa tuulipuiston sisäisen sähköverkon 20 kilovoltin jännite nostettiin siirtolinjan 110 kilovoltin jännitteeseen. Siirtolinja on 11 kilometriä pitkä ja se on kytkettynä kantaverkkoon Kemin itäpuolella. Ajos oli vuosia Suomen suurin merituulipuisto ja sen omistivat Pohjolan Voima, Savon Voima Myynti Oy, Oulun Energia, Kemin Energia Oy, Keskusosuuskunta Oulun Seudun Sähkö, Rantakairan Sähkö Oy ja Haukiputaan Sähköosuuskunta.
Innopower suunnitteli näille jatkoa. Vuonna 2010 valmistui tuulivoimapuiston laajennukselle  ympäristövaikutusten arviointiselostus (YVA), jossa arvioitiin 60 uuden tuulivoimalan rakentamista alueelle ja sen ympäristöön. Hanke koki kuitenkin vastoinkäymisiä, koska selostus ei ollut riittävä.
Rakentaminen ja laajentaminen > Uusi tuulivoimapuisto

WinWindin voimalat eivät olleet yhtä kestäviä kuin kilpailijoiden ja se vaikutti niiden tuottamaan sähkön määrään. Lisäksi Innopowerin kannattavuus alkoi selvästi heikentyä ja päätelmäksi tuli ajaa tuulivoimaa alas. Tässä tilanteessa, tammikuussa 2016, Ikean yhteistyökumppani OX2 osti tuulipuiston. Suunnitelmassa oli heti vaihtaa kymmenen toimivaa tuulivoimalaa uusiin voimaloihin ja rakentaa kolme tuulivoimalaa lisää. Ikea on sittemmin ostanut tuulivoimapuiston OX2:lta itselleen.
Aiheesta muualla

Lapin meri- ja rannikkoalueen tuulivoimamaakuntakaava.  Oulu:  Lapin liitto, 2020.  ISBN 951-9244-44-1.  Teoksen verkkoversio (PDF).
Badi’ al-Jazari

Al-Jazarin vedennostolaite vuodelta 1205.
Al-Shaykh Ra'is al-A'mal Badi' al-Zaman Abu al-'Izz ibn Isma'il ibn al-Razzaz al-Jazari alias Badi' al-Jazari (1136–1206) oli nykyisen Turkin alueella vaikuttanut matemaatikko, keksijä ja mekaniikan tuntija. Juuri ennen kuolemaansa al-Jazari julkaisi kirjan Kitab fi macrifat al-hiyal al-handasiyya (engl. The Book of Knowledge of Ingenious Mechanical Devices). Kirjan kuudessa kappaleessa hän kuvailee yli sata mekaanista keksintöä, kuten kelloa, juoma-automaattia, pumppua ja leikkikalua sekä rakennusohjeet niille. Mekaanisten laitteiden joukossa oli myös kuvaus primitiivisestä kampiakselista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Badi’ al-Jazari Wikimedia Commonsissa
Amarillo Slim

| Thomas Preston |
| --- | --- |
 Amarillo Slim 1974
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  4
WPT-voitot:  0
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  635 672
Päivitetty:  21. elokuuta 2007
Thomas Austin Preston Jr. eli Amarillo Slim (31. joulukuuta 1928 Johnson, Arkansas – 29. huhtikuuta 2012 Austin, Texas) oli yhdysvaltalainen ammattipeluri ja vedonlyöjä, joka menestyi erityisen hyvin pokerissa.
Uransa alkuvaiheessa hän elätti itseään pokerilla pelaten kerrallaan vain pienehköistä poteista (rounder) ja kierteli ympäri Yhdysvaltoja haeskelemassa pokerivastustajia yhdessä Doyle Brunsonin ja Sailor Robertsin kanssa. Vuonna 1972 hän sai päävoiton World Series of Pokerissa Las Vegasissa.
Preston oli tunnettu televisiokasvo ja hän on esiintyi aiemmin muun muassa Robert Altmanin elokuvassa California Split (1974). Prestonin elämästä oli myös valmisteilla elokuva, jonka olisi ohjannut Miloš Forman ja jonka pääosaa piti esittää Nicolas Cage. Preston on myös omaelämäkerrassaan maininnut pelanneensa Yhdysvaltojen presidenteistä Lyndon Johnsonin sekä Richard Nixonin kanssa.
Kokaiinikeisari Pablo Escobarin väki kidnappasi Prestonin Kolumbiassa luullen tätä toiseksi henkilöksi. Vuonna 2006 Prestonin autoa ammuttiin, mutta mies säilyi vahingoitta.
Elokuussa 2007 Amarillo Slimin pokeriuran turnausansiot The Hendon Mob -tietokannan mukaan ylittivät 0,6 miljoonaa dollaria. Slim itse kertoi pokeriurallaan "hävinneensä yli 30 miljoonaa dollaria", mutta "voittaneensa niin paljon enemmän, että ette uskoisi jos kertoisin".
Aiheesta muualla

Amarillo Slim Preston The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
Agenda 21:n toteuttaminen Suomessa

Suomessa YK:n ympäristöohjelmaa Agenda 21:a on toteutettu erityisesti järjestämällä ympäristöviikkoja eri maakunnissa. Järjestäjätahona on yleensä jokin julkishallinnollinen yhteisö, kuten kunta. Tapahtumien tarkoituksena on parantaa ympäristötietoisuutta.
Maakunnallisuus perustuu Agenda 21:n kolmannen osion 28 lukuun Local Authorities' Initiatives in Support of Agenda 21
Maakunnalliset tapahtumat > Etelä-Savon maakunta

Etelä-Savossa Hankasalmen kirjasto osallistui Suomen Luonnonsuojeluliiton luonto- ja ympäristöviikkoon, joka järjestettiin 20. huhtikuuta - 26. huhtikuuta 2009
Maakunnalliset tapahtumat > Keski-Suomen maakunta

Jyväskylän kaupunginkirjasto osallistui Suomen Luonnonsuojeluliiton luonto- ja ympäristöviikkoon, joka järjestettiin 20. huhtikuuta - 26. huhtikuuta 2009
Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan ympäristöviikko on vuosittain Jyväskylässä järjestettävä teemaviikko. 2009 sen aiheena on kulutus ja ympäristö. Teemaviikko järjestettiin 20. syyskuuta - 26. syyskuuta 2009
Maakunnalliset tapahtumat > Kymenlaakson maakunta

Kymenlaaksossa Kouvolassa Kouvolan pääkirjasto, Kouvolan Haanojan kirjasto, Kouvolan lehdokin kirjasto, Kuusankosken Kuusankosken kirjasto, Anjalankosken Inkeroisten kirjasto ja Myllykosken kirjasto sekä Elimäellä Elimäen kirjasto, Jaalan kirjasto sekä Jaalan Huhdasjärven lainausasema sekä Iiti kunnankirjasto osallistuvat Suomen Luonnonsuojeluliiton luonto- ja ympäristöviikkoon, joka järjestettiin 20. huhtikuuta - 26. huhtikuuta 2009
Maakunnalliset tapahtumat > Pirkanmaa

Pirkanmaalla Mänttä-Vilppula järjestää ympäristöviikon keväisin. Viimeksi se järjestettiin 20. huhtikuuta - 25. huhtikuuta 2009.
Maakunnalliset tapahtumat > Pohjois-Pohjanmaan maakunta

Pohjois-Pohjanmaalla Haapajärven kirjasto ja Kärsämäen kirjasto osallistuivat Suomen Luonnonsuojeluliiton luonto- ja ympäristöviikkoon, joka järjestettiin 20. huhtikuuta - 26. huhtikuuta 2009
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta

Lahden Salpausselän luonnonystävät ry ja Hartolan kunnankirjasto osallistuivat Suomen Luonnonsuojeluliiton luonto- ja ympäristöviikkoon, joka järjestettiin 20. huhtikuuta - 26. huhtikuuta 2009
Lahden seudullinen ympäristöviikko on Lahden seudulla 1997 alkaen järjestetty Lahden ympäristöforumn alun perin ideoima ympäristötapahtumasarja, johon ovat osallistuneet Lahden kaupungin lisäksi Asikkala, Heinola ja Nastola 1999 alkaen.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2009

Ympäristöviikon teemaksi valittiin kotitalouksien luonnonvarojen kulutus ja sen pienentäminen. Viikon ajakohta oli 22. syyskuuta - 28. syyskuuta 2009
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2008

Ympäristöviikon teemana oli ilmastomuutoksen hillitseminen ja iskulauseena Pro Tellus - Tekoja ilmaston puolesta."
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2007

Ympäristöviikkoa vietettiin 22. syyskuuta - 28. syyskuuta 2007. Ympäristöviikon aiheena oli metsä ja iskulauseena Metsästä on moneksi.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2006

Ympäristöviikon aiheena oli yhteinen ympäristömme suojelijana toimi Toni Wirtanen.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2005

Ympäristöviikko järjestettiin 22. syyskuuta - 28. syyskuuta 2005. Sen aiheena oli ekotehokkuus ja jätteiden vähentäminen:Välitä enemmän, kuluta vähemmän.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2004

Ympäristöviikko järjestettiin 19. syyskuuta - 25. syyskuuta 2004. Sen teemana oli ilma:Ilman ilman muuta.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2003

2003 ympäristöviikon teemana oli melu.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2002

Ympäristöviikko järjestettiin 21. syyskuuta - 27. syyskuuta 2002. Viikon aiheena oli vesi. Tapahtumalla oli noin 180 järjestävää tahoa.   Ympäristöviikon suojelijana oli kansanedustaja Pentti Tiusanen.  Heinolassa viikko liittyi Vellamoinen 21-hankkeeseen.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2001

Ympäristöviikon teemana oli liike ja liikkuminen.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 2000

Ympäristöviikon teemana oli energia. Kerta oli ensimmäinen, kun Lahden ympäristöviikkoa vietetteiin Lahden seudullisena ympäristöviikkona joidenkin päijäthämäläisten kuntien tullessa mukaan.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > 1998

Lahden ympäristöviikkoa vietettiin ensimmäisen kerran. Teemana oli minun ympäristöni. Viikon tapahtumat järjestettiin Lahden kauppatorilla messuteltassa. Ympäristöviikon viettäminen oli saanut vaikutteita Pietarista.
Maakunnalliset tapahtumat > Päijät-Hämeen maakunta > Tulevaisuus

Lahden seudullinen ympäristöviikko on saanut seuraajia. Lahden kaupungin yhteistyökumppani, eteläafrikkalainen Bojala Municipality District (Bojalan kunnallispiiri), on viettänyt omaa ympäristöviikkoa 2004 alkaen.
Maakunnalliset tapahtumat > Varsinais-Suomen maakunta

Varsinais-Suomen Energiatoimisto eli nykyinen Varsinais-Suomen kestävän kehityksen ja energia-asioiden palvelukeskus, Valonia on järjestänyt Lasten ja Nuorten Ympäristöviikkoja ja koordinoi maakunnan toimintoja.
Aiheesta muualla

Facebook
Agenda 21 – Table of Contents Agenda 21:n sisältö
Logo
Beneath the Skin

| Beneath the Skin Of Monsters and Men |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2014 - 2015
 Julkaistu: 8. heinäkuuta 2015 (Islanti)   9. heinäkuuta 2015 (Kansainvälinen)
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): Of Monsters and Men, Rich Costey
 Tyylilaji: indie pop
 Kesto: 48.33
 Levy-yhtiö: Republic
Muut kannet

Listasijoitukset
  Yhdysvallat 3.    Australia 4.
Of Monsters and Menin muut julkaisut
| Live from Vatnagarðar 2013 | Beneath the Skin 2015 |   |
Singlet albumilta Beneath the Skin
 ”Crystals” Julkaistu: 16. maaliskuuta 2015  ”I of the Storm” Julkaistu: 28. huhtikuuta 2015  ”Empire” Julkaistu: 14. toukokuuta 2015  ”Hunger” Julkaistu: 26. toukokuuta 2015  ”Wolves Without Teeth” Julkaistu: 27. tammikuuta 2016
Beneath the Skin on islantilaisen indie pop -yhtye Of Monsters and Menin toinen studioalbumi, jonka julkaisi Republic Records 9. heinäkuuta 2015. Kappaleille Crystals, Empire ja Wolves Without Teeth on julkaistu musiikkivideot.
Kappaleet

Crystals – 4.02
Human – 3.58
Hunger – 4.50
Wolves Without Teeth – 3.58
Empire – 4.22
Winter Sound – 3.42
Slow Life – 5.43
Organs – 4.31
Black Water – 4.13
Thousand Eyes – 4.02
I of the Storm – 4.36
We Sink – 4.23
Backyard – 4.19
Arvostelut

Metacritic: 63/100
Soundi:
Käännös suomeksi
Bertha Paulig

| Bertha Paulig |
| --- | --- |
 Paulig vuonna 1878
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1857 Helsinki
Kuollut: 9. elokuuta 1923 (66 vuotta) Helsinki, Suomi
Ammatti:  toimitusjohtaja
Puoliso:  Gustav Paulig (vih. 1876; k. 1907)
Bertha Maria Paulig, o.s. Bohnhof, (30. heinäkuuta 1857 Helsinki – 9. elokuuta 1923 Helsinki) toimi aviomiehensä Gustav Pauligin kuoltua Pauligin toimitusjohtajana vuosina 1907–1919. Hän lienee ensimmäisiä suomalaisia naisia toimitusjohtajanakenen mukaan?.
Alejo Benedicto Gilligan

Alejo Benedicto Gilligan (7. toukokuuta 1916 – 17. heinäkuuta 2007) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 6. joulukuuta 1942 ja nimitettiin Nueve de Julion hiippakunnan johtoon 19. heinäkuuta 1969. Piispaksi vihkiminen seuerasi 4. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Antonio Quarracino, jota avustivat Raúl Francisco Primatesta ja Eduardo Francisco Pironio.
Gilligan jäi eläkkeelle 28. elokuuta 1991.
Ala-Läyliä

| Ala-Läyliä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°59′13″N, 25°13′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Järvinumero:  14.516.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,8 m 
Rantaviiva:  0,7 km 
Pinta-ala:  0,02 km² 
 fiAla-Läyliä 
Ala-Läyliä on Jämsän itäosassa Läyliänsuolla sijaitseva runsaan kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljätoista kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Ala-Läyliä on saareton suon ja metsän ympäröimä järvi. Sen etelä- ja itäosassa on lahdelma. Noin 300 metriä itään sijaitsee Ylä-Läyliä, josta kulkee laskuoja Ala-Läyliään. Pohjoisessa on mäki, jonka nimi on Soidinsaari. Etelässä puolestaan on Ventomäki noin 180 metriä merenpinnan yläpuolella.
Ala-Läyliä kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Latvajärvi, Paskajärvi, Mustajärvi ja Ylä-Läyliä.
Ala-Kukkaro

| Ala-Kukkaro |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°07′42″N, 23°37′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskujoki:  Kukkaro-oja 
Järvinumero:  35.415.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m  
Rantaviiva:  0,985 km  
Pinta-ala:  3,991 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Kukkaro 
Ala-Kukkaro  on Pirkanmaalla Virroilla Tiukanperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Keihäsjärven valuma-alueeseen (35.415) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.
Bertha Relander

Bertha Relander o.s. Wüger (14. helmikuuta 1866 Oulu – 1942) oli suomalainen musiikinopettaja.
Relanderin vanhemmat olivat kauppias Petter Vilhelm Wüger ja Henriette Fredrika Charlotte Krook. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1891 seminaarinjohtaja Oskar Relander. Relander valmistui tyttökoulusta 1882, Helsingin musiikkiopistosta ja sen jatkoluokalta 1888. Sen jälkeen hän harjoitti opintoja Berliinissä professori Ch. Klinthworthin oppilaana.
Relander toimi Helsingin musiikkiopiston opettajana 1886, Sortavalan seminaarissa soiton ja maantiedon opettajana 1888–1891, Sisälähetysseuran lukkari- ja urkurikoulussa Sortavalassa soiton, säveltapailun ja teorian opettajana vuodesta 1913 ja Sortavalan tyttökoulussa opettajana vuodesta 1916. Hän johti useita laulukuoroja.
Julkaisut

Sekaäänisiä lauluja = Sånger för blandad kör. Koonnut Bertha Relander. Otava, 1894.
Opi laulamaan: laulukirja oppikouluja varten. Toim. Maija Hellqvist(-Väänänen), Inkeri Keravuori, Bertha Relander. Otava, 1938. Uusin painos: 8.p. Otava, 1962.
Automaatti (ravintola)

Automat Eighth Avenuella, Manhattan, New York, 1932.
Automaattiravintolassa. Kuvitus Kyläkirjaston Kuvalehdessä vuonna 1907.
Automaattiravintola Berliinissä vuonna 1896.
Aleksanterinkatu 13:ssa sijainneen automaattiravintolan mainos Päivälehdessä vuonna 1901.
Helsinkiläisen automaattiravintola Unionin maksupoletti 1911-12. Helsingin kaupunginmuseo.
Automaattiravintola Philadephiassa 1900-luvun alussa.
Automaattiravintola Standard Tukholmassa, 1907.
Automaatti on nimitys pikaruokaravintoloille, joissa tarjottiin yksinkertaisia ruoka-annoksia ja juomia myyntiautomaateista. Maailman ensimmäinen automaattiravintola oli nimeltään Quisisana. Se avattiin Berliinissä vuonna 1895.
Suomeen automaattiravintolat tulivat Saksasta ja ne tulivat suosituiksi 1910-luvulla. Suomen ensimmäinen automaattiravintola perustettiin Helsinkiin Aleksanterinkatu 13:n vuonna 1901 ja toinen vuonna 1911 Kaivokadulle, sekä kolmas Erottajankatu 11:n.  Myös Turussa oli automaattiravintola Yliopistonkadulla.
Automaatit olivat eräänlaisia nykypäivän pikaruokaloiden edeltäjiä, koska niissä oli itsepalvelu. Asiakkaat ostivat automaateista kolikoilla esimerkiksi keittoa, voileipiä, piirakoita tai olutta.
Automaattien alku

Saksasta peräisin olevaa sanaa automat käytetään kaikenlaisista kolikoilla toimivista annostelulaitteista. Maailman ensimmäinen automaattinen virvokkeiden annostelija ilmestyi Berliinin eläintarhan alueelle kesäkuussa 1895. Ensimmäisenä toimintapäivänä siinä myytiin 5 400 voileipää, 9 000 lasillista viiniä ja mehua, sekä 22 000 kuppia kahvia. Ensimmäinen lämpimiä aterioita sekä voileipiä ja juomia tarjoileva automaatti esiteltiin yleisölle Berliinin teollisuusnäyttelyssä vuonna 1896.
Automaattiravintoloiden maine levisi nopeasti vuonna 1897, kun sellainen asennettiin Brysselin maailmannäyttelyyn, jossa se voitti kultamitalin. Samana vuonna ilmoitettiin, että samanlainen ravintola avataan pian Philadelphiassa ja St. Louisissa. Vuonna 1900 Pariisissa oli bulevardien varsilla buffet-automaatteja. Lontooseen automaatit ilmestyivät vähän myöhemmin. Noihin aikoihin matkailija löysi Pietarista automaattisen ravintolan nimellä Quisisana.
Automaatissa Berliinissä...

Gunilla Lindahl kirjoitti vuonna 1908 ilmestyneessä Kätilö-lehdessä automaateista seuraavasti:
Vielä sananen automaateista. Meillä Suomessa ovat sellaiset automaattiravintolat vielä aivan uutta, tuskin lienee niitä muita kuin yksiainoa Helsingissä. Mutta Berliinissä niitä sen sijaan on, paha vaan etten numerolleen saanut niistä selvää. Melkein aina joka kolmas ovi kadulla vie automaattiin eli muuhun kahvilaan; että ne ovat tuottavia liikkeitä huomaa siitä, että ne aina ovat täynnä, menipä niihin sitte aamusta, illasta, yöstä eli puolesta päivästä. Luulin jo etteivät Berliiniläiset kotonaan ruokaa valmistakaan vaan että kaikki käyvät ravintoloissa syömässä. - - Automaateissa saa tavallisesti itse palvella itseään, vaikka suuremmissa on tarjoilijoitakin tavallisesti aina miespassareita, naisia en nähnyt muuta kuin kassassa. Seinässä on merkittynä ruu´an ja juoman nimi, hinta ja aukko, minne maksu pudotetaan ennenkuin annoksen saa. Kun sitte hanasta vaan kiertää tulee joko kahvia, teetä lihalientä, viiniä, olutta y. m. y. m. Saksalaisten kansallisjuomaa, olutta tuskin voi matkailijakaan siellä välttää - - Kalliiksi ei ruoka automaateissa tule, mutta se on niin yksitoikkoista ja rasvalla pilattua ettei sitä ajanpitkään voi syödä. Yhtämittainen surina vaan kuuluu ympäri salin, missä joka paikka on syöjiä täynnä, ja yhtä paljon on syöjiä eli juojia siellä seisovillaankin. Koko huone muistuttaa muurahaiskeolta.
Kuvia

Tässä Friedrichstraßen rakennuksessa toimi automaattiravintola.
Automaattiravintola Japanissa (2009)
Automaattiravintola Philadelphiassa vuonna 1906.
Edward Hopper: Automat (1927)
Alankomaalaisen automaatti­ravintolan tarjontaa v. 2007
Pieni automaattiravintola Amsterdamissa (2022)
Automaattikioski tien vieressä.
Kuumia, friteerattuja ruokia automaatissa.
Aiheesta muualla > Dokumenttielokuva

Lisa Hurwitz: The Automat (USA, 2021) 1 h 19 min
Aiheesta muualla > Verkossa

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Automaatteja Wikimedia Commonsissa
Lidberg, Johan: Automatrestauranger - för over 100 år sedan Svenska Dagbladet.  8.11.2013. Svenska Dagbladet Holding Aktiebolag. (ruotsiksi)
Amantle Montsho
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,60 | Bamako | 26. huhtikuuta 2011 |
| 200 m | 22,89 | Fukuroi | 3. toukokuuta 2012 |
| 400 m | 49,33 | Monaco | 19. heinäkuuta 2013 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 300 m | 36,33 | Liévin | 5. maaliskuuta 2010 |
| 400 m | 52,34 | Doha | 12. maaliskuuta 2010 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amantle Montsho Wikimedia Commonsissa
Naisten 400 metrin juoksun maailmanmestarit
1983: Jarmila Kratochvílová |
1987: Olga Bryzgina |
1991: Marie-José Pérec |
1993: Jearl Miles-Clark |
1995: Marie-José Pérec |
1997: Cathy Freeman |
1999: Cathy Freeman |
2001: Amy Mbacke Thiam |
2003: Ana Guevara |
2005: Tonique Williams-Darling |
2007: Christine Ohuruogu |
2009: Sanya Richards |
2011: Amantle Montsho |
2013: Christine Ohuruogu |
2015: Allyson Felix |
2017: Phyllis Francis |
2019: Salwa Eid Naser |
2022: Shaunae Miller-Uibo |
2023: Marileidy Paulino
Barysentrinen koordinaatti (geometria)

Kolion merkinnät barysentrisessä koordinaatistossa.
Matematiikassa barysentriset koordinaatit ovat koordinaatteja, jotka on määritelty simpleksin kärkipisteiden avulla. Barysentriset koordinaatit ovat esimerkki homogeenisista koordinaateista.
Olkoon x1, ..., xn vektoriavaruudessa A määritellyn simpleksin kärkipisteet. Jos jollakin A:n pisteellä p
sanotaan, että kertoimet (a1, ..., an) ovat pisteen p barysentriset koordinaatit pisteiden x1, ..., xn suhteen. Itse kärkien koordinaatit ovat  (1, 0, 0, ..., 0), (0, 1, 0, ..., 0), ..., (0, 0, 0, ..., 1). Barysentriset koordinaatit eivät ole yksikäsitteiset: kaikilla nollasta poikkeavilla b (b a1, ..., b an) ovat myös p:n barysentriset koordinaatit.
Kun koordinaatit eivät ole negatiivisia, p sijaitsee pisteiden x1, ..., xn määräämässä konveksissa kehikossa, eli simpleksissä, jonka kärkipisteet ovat x1, ..., xn.
Jos kehikon kärkiin ajatellaan kiinnitetyn painot a1, ..., an, on p simpleksin painopiste.
Termin barysentriset koordinaatit (saks. Baryzentrische Koordinaten) otti käyttöön August Möbius vuonna 1827. Termi muodostuu kreikan kielen painoa tarkoittavasta sanasta barys (βαρύς) ja latinalaisperäisestä, moniin kieliin lainautuneesta keskustaa tarkoittavasta sanasta centrum.
Aiheesta muualla

https://zacharyabel.com/papers/Barycentric_A07.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)