Nuuska
Terveysvaikutukset

Nuuskan käyttö aiheuttaa nikotiiniriippuvuuden samaan tapaan kuin tupakoiminen. Nuuska-annoksissa on enemmän nikotiinia kuin savukkeissa, mutta tutkimusten mukaan nikotiinia imeytyy molempien käyttäjien verenkiertoon liki pitäen saman verran. Irtonuuskaa pidetään haitallisempana suun limakalvoille kuin pussinuuskaa. Nuuskan aiheuttamia terveyshaittoja ovat muun muassa nähtävät suun limakalvon vauriot, muutokset ikenissä ja hampaiden värjäytyminen. Euroopan komission tieteellisen komitean raportin mukaan on kuitenkin "kiistämätön tosiasia, että tupakan käytön vaihtaminen nuuskaan vähentää tupakkajohdannaisten tautien esiintymistä".
Jo suhteellisen lyhytaikaisen nuuskaamisen jälkeen suun limakalvolla alkaa näkyä muutoksia. Pitkään käytettynä nuuskaus johtaa ikenien vetäytymiseen. Paljastuneet hammaskaulat ovat alttiita värjäytymille. Nuuskan käytön lopettaminen ei korjaa näitä vaurioita. Sen sijaan siihen kohtaan limakalvoa, jossa nuuskamälliä pidetään, saattaa kehittyä vaalea paksunema, niin sanottu nuuskaleesio. Nuuskaleesio häviää kuitenkin yleensä joidenkin viikkojen kuluttua. Nuuskan nikotiini aiheuttaa samanlaisia haittoja kuin tupakan nikotiini. Hermoston toiminta ja hormonitasapaino häiriintyvät, kunto heikkenee asteittain, pituuskasvu heikkenee ja voi pysähtyä. Nuuskaajalla saattaa ilmentyä unettomuutta, päänsärkyä ja hikoilua. Osa nuuskasta tulee väistämättä niellyksi ja voi muuttaa jo pieninä annoksina sisäeritystoimintaa rasittaen sydäntä ja häiriten mahalaukun luonnollista toimintaa.
Nuuskaamisen yhteyttä syöpään, erityisesti suusyöpiin, on tutkittu. Nykykäsityksen mukaan nuuska altistaa joillekin syöville, mutta ei kuitenkaan samassa määrin kuin tupakointi. WHO:n raportin mukaan nuuska on savuttomien tupakkatuotteiden joukossa huomattavasti vähemmän vaarallinen kuin tupakka. Ruotsalaisen nuuskan käytön altistavia vaikutuksia suu-, keuhko- ja haimasyöpiin tutkittiin laajassa tutkimuksessa, jossa 279 897:n ruotsalaisen rakennustyöntekijän nuuskankäyttöä seurattiin 25 vuoden ajan. Tutkimuksessa nuuskan käytön ja suu- tai keuhkosyövän välillä ei löydetty yhteyttä. Tämän tutkimuksen mukaan nuuskan käyttö lisää haimasyövän riskiä, mutta riski on silti pienempi kuin tupakoitsijoilla, mutta reilusti suurempi kuin niillä, jotka eivät käytä nuuskaa. Tupakointi lisäsi merkitsevästi kaikkien tutkittujen syöpien esiintyvyyttä. Ruotsissa, jossa joka viides mies käyttää nuuskaa, suu- ja huulisyövän ilmaantuvuus on pienimpiä koko Pohjois-Euroopassa.
WHO:n mukaan ruotsalaisilla miehillä esiintyy vähiten keuhkosyöpää Euroopassa osaksi pienen tupakoimisasteen vuoksi. Ruotsalaisia selvästi enemmän tupakoivilla tanskalaisilla ja briteillä on melkein kaksinkertaisesti yleisemmin keuhkosyöpää kuin ruotsalaisilla.
OECD:n vertailutilastojen mukaan ruotsalaiset polttavat vähiten tupakkaa EU:ssa.  Vertailututkimuksen mukaan keuhkosyöpäkuolemat puoliintuisivat EU:ssa, jos kaikki EU-kansalaiset kuluttaisivat tupakkatuotteita ruotsalaisten tapaan. WHO:n mukaan maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamiin syöpiin kuolee 8,2 miljoonaa ihmistä, joka on 13 prosenttia kaikista kuolemista. EU:ssa tupakan aiheuttamia syöpäkuolemia on vuodessa 2,6 miljoonaa. Syöpäkuolemat vähenisivät EU:ssa siis 1,3 miljoonalla vuodessa, jos muissakin EU-maissa kulutettaisiin tupakkatuotteita, kuten Ruotsissa. Maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamien syöpäkuolemien määrän WHO arvioi lisääntyvän 70 prosentilla seuraavan kahden vuosikymmenen aikana.
Ruotsissa keuhkosyöpä on naisten tyypillisin syöpään liittyvä kuolinsyy, miehillä toiseksi suurin eturauhassyövän jälkeen. Naisten keuhkosyöpä on lisääntynyt voimakkaasti 1980-luvulta lähtien, kun taas miesten keuhkosyöpätapaukset ovat vähentyneet. Ruotsalaisnaisilla keuhkosyöpä on yleisempää kuin miehillä: alhaisesti koulutetuille ruotsalaisnaisilla on 71 keuhkosyöpätapausta 100 000 asukasta kohden, miehillä 61 tapausta. Myös lukion jälkeen lisäkoulutusta saaneiden naisten keuhkosyöpään sairastuminen on miehiä tyypillisempää (N:33/100000, M:29/100000).
Ruotsissa 30-44-vuotiaiden miesten tupakoiminen putosi vain viiteen prosenttiin vuonna 2016. Ruotsi, jonka terveyspolitiikkana esimerkiksi nuuskan myyntikiellon sijaan tupakan terveyshaittojen vähentäminen, on ensimmäinen valtio, joka on saavuttanut kansainvälisten terveysjärjestöjen asettaman tupakanpolton vähetämisen tavoitteen, jonka kampanjanimi on the Endgame.
Sairastumisalttius sydän- ja verisuonitauteihin on nuuskaajilla suurempi kuin kokonaan tupakoimattomilla. Nuuska aiheuttaa savukkeiden tapaan voimakkaan riippuvuuden pääasiassa sen sisältämän nikotiinin takia, jota se sisältää yleensä jopa moninkertaisesti enemmän kuin savukkeet. Suomen Syöpäjärjestön mukaan tupakoidessa nikotiinipitoisuus on ensimmäisten minuuttien aikana kaksinkertainen verrattuna nuuskaamiseen ja tavanomaisella päiväannoksella nuuskan käyttäjä saa nikotiinia 3–5 kertaa enemmän kuin savukkeita polttava.
Pitkäaikainen nuuskaaminen voi ehkäistä MS-taudin riskiä jopa 70 prosentilla, mutta tutkijat eivät silti suosittele nuuskan käyttöä, koska sillä on muita haittavaikutuksia terveyteen.
Myös USA:ssa savuttomat tupakkatuotteet herättävät vilkasta keskustelua. Toiset puoltavat sairaushaittojen ja syöpäkuolemin vähentämistä vähemmän vaarallisilla tupakkatuotteilla, toiset vastustavat kaikkia tupakkatuotteita. Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskus (Centers for Disease Control and Prevention) järjesti keväällä 2017 The Great American Spit Out -tapahtuman, jossa savuttomien tupakkatuotteiden ja perinteisten tupakkatuotteiden terveysvaikutukset rinnastettiin. National Youth Surveyn mukaan 93 prosenttia amerikkalaisista uskookin savuttomia tupakkatuotteita yhtä vaarallisiksi kuin savutupakoita.