stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zack Hayes
Ura > Juniorivuodet

Hayesin kasvattajaseura on Simons Valley MHA. Hän pelasi juniorivuotensa lähes kokonaan kotikaupungissaan Calgaryn Albertassa. Prince Albert Raiders varasi Hayesin 184. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa 2014. Hän pelasi kaksi seuraavaa kautta AMHL-juniorisarjaa Calgary Northstarsissa. Kaudella 2015–2016 hän pelasi myös kaksi ottelua AJHL-junioriliigan Canmore Eaglesissa, mutta Hayes debytoi myös Raidersin WHL-joukkueessa, jossa hän pelasi yhden runkosarjaottelun. Varsinaisella tulokaskaudellaan 2016–2017 Hayes pelasi siellä 72 runkosarjaottelua tehopistein 2+10=12. Kaudella 2018–2019 hän nousi Raidersin varakapteeniksi. Hayes voitti kauden päätteeksi WHL:n mestaruuden, Ed Chynoweth Cupin.
Syksyllä 2019 NHL-varaamaton Hayes osallistui Anaheim Ducksin harjoitusleirille. Syyskuussa hän liittyi AHL-joukkue San Diego Gullsin harjoitusleirille, kunnes lokakuussa Hayes palasi kaudeksi 2019–2020 Prince Albert Raidersin WHL-joukkueeseen. Hän nousi joukkueen kapteeniksi. Hayes jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Aljaksei Protasin kanssa lukemalla +37.
Ura > Ammattilaisura

Huhtikuussa 2020 Hayes teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Henderson Silver Knightsin kanssa. Hän pelasi koronaviruspandemian lyhentämällä kaudella 35 runkosarjaottelua tehopistein 2+5=7 ja viisi playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hayesilla oli runkosarjassa joukkueen paras teholukema (+18).
Maaliskuussa 2021 Hayes teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen Vegas Golden Knightsin kanssa. Hän pelasi kauden 2021–2022 suurimmaksi osaksi Henderson Silver Knightsin AHL-joukkueessa, mutta Hayes debytoi myös NHL:ssä, jossa hän pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hayes teki NHL-debyyttinsä 21. maaliskuuta 2022 vieraissa Minnesota Wildia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.22 minuuttia ja Hayesille merkittiin teholukema –1. Kaudella 2021–2022, marraskuussa 2022 Golden Knights kauppasi hänet Carolina Hurricanesiin myöhemmin päätettävää korvausta vastaan. Hayes jatkoi kauttaan farmijoukkue Chicago Wolvesissa, kunnes AHL:n siirtotakarajalla maaliskuussa 2023 Hurricanes kauppasi hänet New Jersey Devilsiin vaihdossa hyökkääjä Jack Duganiin. Koska pelaajakauppa tapahtui NHL:n siirtotakarajan jälkeen, Hayesilla oli oikeus pelata ainoastaan AHL-joukkue Utica Cometsissa, jossa hän pelasi kauden loppuun.
Syyskuussa 2023 Hayes siirtyi loppukauden 2023–2024 kattavalla sopimuksella sopimuksella SM-liigajoukkue Vaasan Sportiin. Seuran urheilutoimenjohtaja Herkko Kosken mukaan seuralla tuli tarve jämäkälle puolustajalle, kun Valtteri Hietanen loukkaantui. Hayes voitti lopulta koko SM-liigan jäähypörssin 119 minuutillaan.
Heinäkuussa 2024 Hayes teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen AHL-sopimuksen Laval Rocketin kanssa.
Anki Lindqvist

| Anki Lindqvist |
| --- | --- |
 Anki Lindqvist noin 1975
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1945 Helsinki
Kuollut: 15. marraskuuta 2007 (62 vuotta) Muonio
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Anki
Laulukielet:  suomi, ruotsi, englanti
Tyylilajit:  folk, blues, jazz, country, pop
Yhtyeet:  Cumulus Anki, Bosse ja Robert
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Agneta Elisabeth (Anki) Lindqvist (27. syyskuuta 1945 Helsinki – 15. marraskuuta 2007 Muonio) oli suomalainen muusikko sekä tv-ohjaaja ja -tuottaja. Hänen yhtyeitään olivat muun muassa Cumulus ja Anki, Bosse ja Robert -trio. Hän julkaisi myös useita soololevyjä.
Ura

Anki sijoittui toiseksi Nuorten tanssihetki -laulukilpailussa 16-vuotiaana ja ensimmäinen single Neiti yksinäinen / Olkoon niin ilmestyi vuonna 1962. 1960-luvulla syntyivät myös muun muassa hitit Ne kesäyöt, Sunny, Vanhan korpin varjo, Niin aikaisin ja Jos nyt menet pois. Ankin keskeisintä tuotantoa olivat laulelmat ja folk-musiikki. Anki esiintyi folk-henkisen Anki, Bosse ja Robert -trion kanssa vuosina 1964–1968. Triolta ilmestyi Anki Bosse & Robert -niminen ensialbumi vuonna 1964. Anki oli myös ahkerasti mukana kesäkiertueilla: muun muassa Danny-show’ssa 1966, omassa kesäshow’ssaan 1968 (taustabändinä Silvery) ja Kirkan ja Eero Raittisen kanssa 1969. Vuonna 1969 hän vieraili Svenska teaternin Hair-musikaalissa. Anki oli myös mukana Syksyn Sävel -kilpailussa (1968) ja  Euroviisukarsinnoissa (1968).
1970-luvulla Anki teki muutaman soololevyn, mutta esiintyi ja levytti enemmän Cumulus-yhtyeessä. Cumulus osallistui Syksyn Sävel -kilpailuun vuosina 1971–1973, 1976–1977 ja 1981 ja Anki lisäksi soololaulajana 1972 ja 1974. Cumuluksen suurimmat hitit ovat vuonna 1977 levytetyt ”Marseillen poika” ja ”Höstvisa” / ”Syyslaulu”, jonka ruotsinkielinen versio myi Ruotsissa yli 70 000 kappaletta.
Anki sävelsi ja sanoitti runsaasti tuotantoaan. Hän levytti ja esiintyi 2000-luvulle saakka, mutta päätyökseen hän toimi vuodesta 1980 lähtien viihdeosaston ohjaajana ja tuottajana YLE FST:ssä, jossa hän oli aloittanut freelancerina jo 1969, valmistuttuaan Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osastolta.
Viimeinen levytys, EP-levy Linnut / Fåglarna on vuodelta 2003. Yhteensä Ankilta ilmestyi 15 soololevyä, 16 levyä Cumulus-yhtyeen kanssa ja neljä levyä Anki, Bosse & Robert -trion kanssa. Hän sävelsi äitinsä, kirjailija Marita Lindquistin tekstejä.
Yksityiselämä

Vuonna 1976 Anki meni naimisiin Cumulus-yhtyeen kitaristin Cay Karlssonin kanssa seitsemän vuoden seurustelun jälkeen. Häät vietettiin M/S Natalia -risteilyaluksella. Lastenkirjailija Marita Lindquist, Ankin äiti, on kuvannut häitä kirjassaan Santun ja Ellinooran seikkailukesä (1979).  Anki Lindqvistin toinen aviopuoliso oli Rauno Laiho, joka toimi kuvaajana muun muassa Yle TV1:ssä. Laiho on kuvannut kaikki Ankin FST:ssä tekemät ohjelmat.
Diskografia

Anki yksin (1966)
Sateen jälkeen (1967)
Vielä pois (1968)
Idylli (1968) julkaistu Saksassa nimellä Anki vuonna 1971
Ankin parhaimmat (1971)
Ennen aurinkoa (1972)
Aikalintu (1973)
En anna heille anteeksi (1975)
Runoja (1976)
Tähtien rannalla (1987)
Visa i vind (1987)
Ne kesäyöt 1963–1993 (1993)
20 suosikkia: Ne kesäyöt (1997)
Välkommen jul (2002)
Linnut (EP, 2003)
Anki & Silvery: Live at Peurunka Beat 2.8.2003 Jälleennäkeminen 35-vuoden jälkeen (omakustanne), (2008)
Niin kauan kuin tää kestää saa – Taiteilijan taival (2008)
Anki yksin / Sateen jälkeen (2011)
Aiheesta muualla

Anki Lindqvistin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Anki Lindqvist Pomus.netin tietokannassa.
Anki Lindqvist. Yle Elävä arkisto.
Anki Lindqvistin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Anki Lindqvistin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
1160-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
215 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Arsinoë III:sta tuli Egyptin kuningatar.
Ensimmäinen makedonialaissota alkoi.
218 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Toinen puunilaissota alkoi. Karthagolainen kenraali Hannibal johti armeijan Alppien yli Italiaan. Yli 40 000 sotilaan vahvuisesta armeijasta selvisi perille vain 26 000. Vain yksi Hannibalin sotanorsuista selvisi Alppien ylityksestä. Roomalaiset lähettivät joukkoja tuhoamaan Hannibalin armeijaa, mutta heidät lyötiin takaisin.
Trebian taistelu joulukuussa
Aarre (täsmennyssivu)

Aarre voi tarkoittaa seuraavia asioita:
aarre, kätketty varasto rahaa tai kalleuksia
Aarre, etunimi
Aarre, sarjakuva-albumi
Aarre, suomalainen metsästä, metsätaloudesta ja luonnosta kertova aikakauslehti
Aarre, sukunimenä:
Aksel Aarre (1880–?), suomalainen punakaartilaispäällikkö
Artturi Aarre (1887–1922), suomalainen taidemaalari
Tauno Aarre (1897–1941), suomalainen lakimies, urheilujohtaja ja yritysjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aarre”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Alvarezsaurus

| Alvarezsaurus |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Yläheimo::  Alvarezsauroidea
Heimo::  Alvarezsauridae
Suku::  Alvarezsaurus
Laji::  calvoi
Kaksiosainen nimi
 Alvarezsaurus calvoi  Bonaparte, 1991 
Katso myös
   Alvarezsaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alvarezsaurus oli pieni, kevytrakenteinen, linnunkaltainen teropodi ja dinosaurussuku. Se käveli kahdella jalalla. Sukuun kuului yksi laji, A. calvoi. Alvarezsaurus eli 80 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. Alvarezsauruksen fossiileita on löydetty Argentiinasta.
Fossiilit

Alvarezsauruksesta on löydetty selkänikama, lapaluu, osittainen lantio ja osittaiset takaraajat sekä hampaita. Kalloa ei ole löydetty.
Ruumiinrakenne

Vaikka Alvarezsauruksen luuranko on epätäydellinen, siitä on saatu selville että kyseisellä dinosauruksella oli pitkät jalat, pitkät hampaat, lyhyet eturaajat, pitkä S-asennossa ollut kaula sekä pitkä ja ohut häntä. Häntä oli yli puolet Alvarezsauruksen pituudesta. Pitkät jalat osoittavat että Alvarezsaurus oli nopea juoksemaan. Kuten sukulaisensa, Alvarezsaurus tunnetaan eturaajoista joissa kummassakin oli yksi suuri kynsi. Yleinen yksimielisyys on että Alvarezsaurus on käyttänyt kynsiään kolojen tekemiseen termiittikekoihin. Mallintamistutkimukset eivät kuitenkaan ole esittäneet paljon tukea tälle teorialle. Saattaa olla että eturaajojen todellinen tarkoitus pysyy yhä tuntemattomana.
Nimi

Alvarezsaurus tarkoittaa "Alvarezin liskoa". Alvarezsaurus on nimetty historioitsija Don Gregorio Alvarezin mukaan. Hänen mukaan on myös nimetty muun muassa Alvarezsauridae-heimo, johon alvarezsaurit kuuluvat.
Alvarezsaurus on ensimmäinen löydetty alvarezsauri. Myöhemmin tämä ryhmä nimettiin alvarezsaureiksi Alvarezsauruksen mukaan.
Luokittelu

Alvarezsaurus luokiteltiin alun perin dinosauruksiin, mutta myöhemmissä tutkimuksissa se uudelleenluokiteltiin lentokyvyttömäksi linnuksi. Myöhemmät löydökset alvarezsaureista ovat johtaneet kaikkien alvarezsaurien, Alvarezsaurus mukaan lukien, luokitteluun dinosauruksiksi (katso haplocheirus sollers).
Koko

Alvarezsauruksen pituus oli kaksi metriä ja paino 20 kilogrammaa.
Muuta

Toinen samasta muodostelmasta kuin Alvarezsaurus löydetty alvarezsauri on achillesaurus. Sen on tosin esitetty olevan Alvarezsauruksen synonyymi.
Øksnes

Øksnes on Norjan kunta Nordlandin läänissä. Sen rajanaapureita ovat etelässä Sortland ja lounaassa Bø. Tärkeimmät elinkeinot ovat kalastus ja kalanjalostus. Kunnan keskustaajama on Myre, jonka lisäksi kunnassa sijaitsee Alsvågin taajama. Kunta on saanut nimensä Skogsøyan eteläosassa sijaitsevan Øksnesin kylän mukaan, jossa sijaitsee myös Øksnesin kirkko.
Historia

Øksnesin kunta perustettiin vuonna 1837, jolloin Norjassa otettiin käyttöön kunnallishallinto. Vuonna 1866 osa kuntaa, noin 40 asukasta, liitettiin Bøhön. Kunta jaettiin kahtia 1919, jolloin kunnan itäosa erottautui omaksi Langenes-nimiseksi kunnakseen. Se liitettiin takaisin Øksnesiin 1964 lukuu nottamatta Holmgrendan aluetta, joka yhdistettiin Sortlandiin. Samalla Kråkbergetin piiri ja kyseisellä niemellä piiristä pohjoiseen päin oleva alue liitettiin Bøn kuntaan.
Kuvia

Myren kirkko
Øksnesin kirkko
Andan majakka
Kunnan väkiluku vuosina 1951–2010
Tunnettuja henkilöitä

Tord Lien (s. 1975), poliitikko
Maria Solheim (s. 1982), muusikko
Ove Kristian Sundberg (1932–2019), musiikkihistorian professori
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Øksnes Wikimedia Commonsissa
Nordlandin läänin kunnat
Alstahaug
Andøy
Ballangen
Beiarn
Bindal
Bodø
Brønnøy
Bø
Dønna
Evenes
Fauske
Flakstad
Gildeskål
Grane
Hadsel
Hamarøy
Hattfjelldal
Hemnes
Herøy
Leirfjord
Lurøy
Lødingen
Meløy
Moskenes
Narvik
Nesna
Rana
Rødøy
Røst
Saltdal
Sortland
Steigen
Sømna
Sørfold
Tjeldsund
Træna
Tysfjord
Værøy
Vefsn
Vega
Vestvågøy
Vevelstad
Vågan
Øksnes
Norjan läänit | Norja
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Vadstenan kunta

| Vadstenan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Keskustaajama:  Vadstena
Kuntakoodi:  0584
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  191,60 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  7 528
 – Väestötiheys:  39,3 as./km²
 
 www.vadstena.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vadstenan kunta (ruots. Vadstena kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Vadstena.
Kunnan maapinta-ala on 191,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 528 henkeä (31.12.2021).
Vätternin itärannalla sijaitsevan Vadstenan nähtävyyksiä ovat muun muassa Vadstenan linna, Vadstenan birgittalaisluostari, jonka abbedissa oli Pyhä Birgitta, sekä luostarikirkko, sairaala ja Mårten Skinnaren talo. Vadstenan ja eteläpuolisen naapurikunnan Ödeshögin rajalla on Omberg-niminen 264 metriä korkea horsti. Vadstenassa toimii yli 600 yritystä.
Vadstenan ystävyyskaupunkeja ovat Suomessa Naantali, Tanskassa Bogense, Norjassa Svelvik ja Islannissa Patreksfjörður.
Historia > Rautakautinen asutus

Vadstenan alueelta on tehty kansainvaellus- ja viikinkiaikaisia  hopea- ja kultalöytöjä. Ympäristöstä löydetty riimukivi viittaa Vadstenan erikoisasemaan myöhäisrautakaudella. Motalalaisen Askan kylän ja vadstenalaisen Hagebyhögan kylän lähistöltä sijaitsevista haudoista on löydetty muun muassa aseita, hopeakoruja ja arabialaisia hopearahoja. Hopeakoruja käyttivät soturit ja viikinkiaikaiset naiset. Askassa sijaitsevat myös todennäköisesti myöhäisrautakaudelta peräisin olevat, Itä-Götanmaan suurimmat kumpuhaudat.
Historia > Vadstenan kaupungin historia

Vadstena (nykyinen Vadstenan taajaman alue) alkoi kehittyä 1200-luvulla rakennetun ja 1360-luvulla birgittalaisluostariksi muutetun luostarin ympäristöön. Kuningatar Margareeta I myönsi Vadstenalle kaupunkioikeudet 8. joulukuuta 1400, ja pian sen jälkeen kaupunkiin rakennettiin raatihuone. Vadstenasta muotoutui keskiajalla tärkeä uskonnon ja kulttuurin keskus. Siellä oli muun muassa aikansa Pohjoismaiden suurin kirjasto. Ennen uskonpuhdistusta luostarin merkitys oli vähentynyt, ja vuonna 1595 se suljettiin kokonaan. Kuningas Kustaa Vaasa rakennutti 1500-luvun puolivälissä linnan suojaamaan kaupunkia smoolantilaisten ja tanskalaisten hyökkäyksiltä. Myöhemmin linna kunnostettiin Kustaa Vaasan pojan, Itä-Götanmaan ja Dalslandin herttuan Magnus Vaasan asunnoksi. Vuonna 1568 kuninkaaksi nousseen Juhana III teettiinselvennä linnalle nykyisen renessanssityylisen asun. 1770-luvulla kaupungissa asui noin 1 400 asukasta, 1800-luvun jälkipuoliskolla yli 2 000 asukasta ja vuonna 2005 5 612.
Sana Vadstena tarkoittaa kivitaloa veden vierellä. Nimen arvellaan viittaavan Birger-jaarlin veljen Elavus Maununpojan omistamaan Vadstena-nimiseen tilaan. Vadstena eli Vastenis mainitaan Elavuksen kirjoittamassa latinankielisessä kirjeessä vuodelta 1268.
Vadstenassa vietettiin vuonna 2003 Pyhän Birgitan syntymän 700-vuotisjuhlavuotta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Vadstenan kaupungista muodostettiin kaupunkikunta. Vuoden 1862 lopussa Vadstenassa oli 2 514 asukasta, joten se oli tuolloin Ruotsin 40. suurin kaupunki.
Nykyinen Vadstenan kunta koostuu Vadstenan kaupungista ja joukosta entisiä maalaiskuntia. Nämä maalaiskunnat olivat Hagebyhöga, Herrestad, Hov, Källstad, Nässja, Orlunda, Rogslösa, Sankt Per, Strå, Väversunda ja Örberga. Vuoden 1911 aluejaossa Hagebyhöga ja Orlunda kuuluivat Askan kihlakuntaan, Hov Göstringin kihlakuntaan ja loput kahdeksan kuntaa Dalin kihlakuntaan. Vadstenan kaupunki ei kuulunut mihinkään kihlakuntaan.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin neljä suurkuntaa:
Vadstena (aiempi Vadstenan kaupunki ja Sankt Per)
Aska (aiemmat Varv, Styra, Västra Stenby, Hagebyhöga, Fivelstad ja Orlunda)
Östgöta-Dal (aiemmat Strå, Nässja, Örberga, Herrestad, Källstad, Rogslösa ja Väversunda)
Folkunga (aiemmat Kumla, Appuna, Hov, Hogstad, Väderstad ja Rinna).
Vadstenan kuntamuoto oli kaupunki, ja muut kolme olivat maalaiskuntia.
Östgöta-Dal liitettiin Vadstenan kaupunkiin jo vuonna 1967. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin Vadstenan kunta yhdistämällä Vadstenan kaupunki ja osa Folkungan kunnasta. Folkungasta liitettiin Vadstenaan vain Hovin seurakunta ja muut kunnan alueet liitettiin Boxholmin ja Mjölbyn kuntiin.
Vadstenan ja Askan kunnat liitettiin vuonna 1974 vielä Motalan kuntaan. Kuitenkin jo vuonna 1980 Vadstenan kunta muodostettiin uudelleen. Ennen Motalaan liittämistä Vadstenaan kuuluneiden alueiden lisäksi siihen liitettiin myös Hagebyhögan ja Orlundan seurakunnat.
Maantiede

Vadstenan kunta sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan kokonaispinta-ala on 413,26 km², josta 191,60 km² on maata ja 221,66 km² vesialueita. Vesialueista 205,20 km² kuuluu Vätterniin ja 16,46 km² on muita vesialueita, joista merkittävin on Tåkern-järvi. Vuonna 2007 kunnassa oli 142,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 78,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vadstenan naapurikunnat ovat pohjoisessa Motala, kaakossa Mjölby ja etelässä Ödeshög. Lisäksi kunnalla on järvirajaa Vätternin länsipuolella sijaitsevan Karlsborgin kanssa. Kuntaan kuuluvat taajamat (ruots. tätort) Borghamn ja Vadstena sekä kylistä esimerkiksi Hagebyhöga, Herrestad, Hov, Källstad, Nässja, Orlunda, Rogslösa, Strå, Väversunda ja Örberga. Kunnan keskuspaikka on Vadstena, jossa muun muassa kunnantalo sijaitsee.
Vadstenan eteläosassa sijaitsee Tåkern-järvi. Osa järvestä kuuluu Ödeshögiin ja Mjölbyhyn. Tåkern on tunnettu erityisesti runsaasta linnustostaan. Osa järvellä tavatuista 270 lintulajista on yleisiä ympäri vuoden, kun taas osa on erittäin harvinaisia ja on tavattu ainoastaan kerran. Yleisiä lintuja ovat muun muassa keltavästäräkki, ruskosuohaukka, viiksitimali ja sääksi. Syksyisin etelään muuttavia lintuja pysähtyy Tåkern-järvelle suurin joukoin. Lisäksi järvellä on runsas ja ainutlaatuinen kasvisto. Järvestä Vätterniin, suunnilleen keskellä kuntaa, virtaa Mjölnajoki.
Kunnan alueella sijaitsee kaksi luonnonsuojelualuetta. Toinen on 23 hehtaarin kokoinen Ruotsin valtion omistama Ombergsliden. Alueen maaperä on kalkkipitoista mutta vähäravinteista. Ombergslidenillä elää muun muassa lukuisia perhoslajeja sekä kämmeköitä, kuten ainoastaan muutamilla paikoilla Ruotsissa elävä tuoksukirkiruoho (Gymnadenia odoratissima). Myös kimalaisorho, punakämmekkä ja punakko viihtyvät alueella. Punakko on jäänne ajalta, jolloin jääpeite perääntyi alueelta. Ombergslidenillä kasvaa myös yökönlehtiä. Omberg-nimisen horstin itäisellä rinteellä on monia pieniä soita. Kostean ja kalkkipitoisen ympäristön ansiosta luonnonsuojelualueella on myös useita harvinaisia nilviäislajeja. Ombergslidenin korkeimmilta kohdilta  näkee Tåkern-järvelle.
Toinen luonnonsuojelualueista on valtion omistama Kastad kulle torräng, jonka laajuus on 3,5 hehtaaria. Kastad kulle torräng on kalkkipitoinen drumliini, jolla on epätavallista kasvistoa. Luonnonsuojelualueen eteläosassa esiintyy erittäin harvinaista Astragalus inflexus -kurjenhernelajia. Sitä kasvaa Manner-Ruotsissa ainoastaan viidessä paikassa läntisellä Itä-Göötanmaalla. Muita kasveja ovat muun muassa tupsulinnunruoho, ketotörmäkukka ja pikkuluppio. Linnuista alueella elävät muun muassa pikkulepinkäinen, pensaskerttu ja mustarastas. Lisäksi alueella tavataan metsäkauriita ja jäniksiä.
Kastad kulle torrängin lähistöllä on kolme pystyssä olevien kivien ryhmää. Kivet ovat ympyränmuotoisessa asetelmassa, ja ne ovat osa rautakautista hautausmaata. Kastad kullella on aikoinaan laidunnettu, ja siellä on ollut soranottopaikka.
Ilmasto

Vadstenassa on viileät ja pilviset talvet. Kesät ovat osittain pilvisiä.