stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Du Li

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Du Li |  Du Li |  Du Li |  |
Maa:   Kiina
Naisten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | 10 m ilmakivääri |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | 50 m pienoiskivääri,asennot |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 | 10 m ilmakivääri |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 | pienoiskivääri asennot |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lahti 2002 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Kultaa | Zagreb 2006 | 10 m ilmakivääri |  |
|  Hopeaa | Lahti 2002 | 10 m ilmakivääri |  |
|  Hopeaa | Zagreb 2006 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
Du Li (kiin. 杜丽, s. 5. maaliskuuta 1982 Zibo, Shandong) on kiinalainen kivääriampuja, maailmanmestari ja olympiavoittaja.
Du Li on saavuttanut olympialaisissa kultaa ilmakiväärillä Ateenassa 2004 ja pienoiskiväärin täysottelussa Pekingissä 2008. Lisäksi hänellä on yksi olympiahopea ja yksi -pronssi. MM-kilpailuissa hän on saanut ilmakiväärillä Lahdessa 2002 joukkuekultaa ja henkilökohtaisen hopean sekä Zagrebissa 2006 henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja joukkuehopeaa.
Pekingissä olympialaisissa 2008 Du lähti suosikkina 10 metrin ilmakiväärin finaaliin, mutta jäi siinä vasta viidenneksi Kateřina Emmonsin viedessä olympiakultaa. Pienoiskiväärin 50 metrin kilpailussa Du paikkasi epäonnistumisensa ja löi Emmonsin yhteensä noin kolmella pisteellä. Dun tulos 690,3 oli myös uusi olympiaennätys.
Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Du saavutti ilmakiväärikilpailussa hopeaa ja pienoiskiväärin täysottelussa pronssia.
Domestikaatio

Koirat ja lampaat olivat ensimmäisten domestikoituneitten eläinten joukossa.
Domestikaatio on sukupolvesta toiseen jatkuva prosessi, jossa yksi eliöryhmä omaksuu huomattavan roolin jonkin toisen eliöryhmän elinkaaressa ja toimeentulossa voidakseen hyödyntää sitä tehokkaammin. Ihmislaji on kesyttänyt lukuisia lajeja eläimiä ja kasveja alkaen noin 9 000–10 000 vuotta eaa. useissa paikoissa toisistaan riippumatta.
Kasveista

Vanhimpia tunnettuja viljelyskasveja ovat mm. viikuna, jotkin viljat, pullokurpitsa, kurpitsa, banaani ja taarojuuri. Viljan viljely alkoi joskus 11 000–8500 eaa. Lähi-idässä. Domestikaatiokeskuksia oli eri puolilla maapalloa.
Eläimistä

Koira kesytettiin ehkä jääkauden loppuvaiheessa noin 15 000 eaa., ja se lienee kesytetty monta eri kertaa monessa eri paikassa. Uusimpien teorioiden mukaan koira kesyyntyi sudesta kun tämä alkoi syödä jätteitä ihmisten jättämistä kasoista. Vasta noin 10 000–8000 eaa. alettiin kesyttää maatalouden kotieläimiä Lähi-idässä ja muualla Aasiassa. Hevonen kesytettiin mahdollisesti jo 4000 eaa., mutta täysin varmasti 2000 eaa. Ukrainan aroilla.
Domestikaatiota tapahtuu nykyäänkin. Domestikoiduille eläimille tyypillistä on monipuolinen ruokavalio jolloin niitä on helppo ruokkia, niiden tulee kasvaa täysikokoiseksi suhteellisen nopeasti (teurastuskuntoon tai käyttöeläimeksi), lisääntymisen tulee onnistua vankeudessa, eläimillä tulee olla sopuisa mielenlaatu eivätkä ne saa panikoitua helposti esimerkiksi kosketuksesta ja niiden on sopeuduttava muuntautuvaan sosiaaliseen hierarkiaan eli laumaan.
Eläimistä > Luettelo joidenkin eläinten arvioidusta domestikaatioajankohdasta

Koira 15 000 eaa. ja sen jälkeen, monin paikoin
Vuohi 10 000 eaa. Aasia ja Lähi-itä
Lammas 8000 eaa. Aasia ja Lähi-itä
Sika  8000 eaa. Kiina, hieman myöhemmin Lähi-itä
Nauta 8000 eaa. Intia, Lähi-itä, Saharan eteläpuolella
Kissa 7000 eaa. Välimeren seutu
Kana 6000 eaa. Intia ja Kaakkois-Aasia
Aasi 5000 eaa. Egypti
Marsu 5000 eaa. Peru
Hevonen 4000 eaa., viimeistään 2000 eaa. Ukrainan aroilla
Laama 3500 eaa. Peru
Kaksikyttyräinen kameli 2500 eaa. Keski-Aasia
Aasiannorsu 2000 eaa. Induksen laakso
Alpakka 1500 eaa. Peru
Peura 1000 eaa. Siperia
Kalkkuna 500 eaa. Meksiko
Varhaisia domestikaatiokeskuksia

Lähi-itä: 8000–7700 eaa. ruis, ohra, vehnä, n. 8000 eaa. lammas ja vuohi, 6500 eaa. nauta
Kiina: 6500 eaa. Riisi Jangtsejoen laaksossa
Kaakkois-Aasia: ehkä 7000 eaa. riisi, ei varmaa
Afrikka, Sudanin seutu noin 4000 eaa. durra
Keski-Amerikka: 7000 eaa. kurpitsa, 5000 eaa., viimeistään 2700 eaa. maissi
Etelä-Amerikka: Andien seutu, Pohjoinen Etelä-Amerikka (Venezuelan seutu), Amazonjoen lähistö maniokki, maapähkinä, ananas
Yhdysvaltain länsiosa, Mississippin laakson länsipuoli
Uusi-Guinea: sokeriruoko
Kirjallisuutta

Diamond, Jared: Tykit, taudit ja teräs: Ihmisen yhteiskuntien kohtalot.  ((Guns, germs and steel: The fates of human societes, 1997.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen. 3. painos 2005)  Helsinki:  Terra cognita, 2003.  ISBN 952-5202-56-9
McNeill, William H.: Kansat ja kulkutaudit.  (Plagues and Peoples, 1976)  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-125-9
Rousi, Arne: Auringonkukasta viiniköynnökseen: ravintokasvit.  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-21295-4
Aiheesta muualla

Discussion of animal domestication
News story (Arkistoitu – Internet Archive) about an early domesticated cat find
Belyaev experiment (Arkistoitu – Internet Archive) with the domestic fox
Use of Domestic Animals in Zoo Education
The Initial Domestication of Cucurbita pepo in the Americas 10,000 Years Ago
Phytolith evidence for early Holocene Cucurbita domestication in southwest Ecuador
An Asian origin for a 10,000-year-old domesticated plant in the Americas
Dornier Do J

Dornier Do J "Wal"
Dornier Do J Wal oli 1920-luvulla suunniteltu saksalainen, Italiassa valmistettu kaksimoottorinen lentovene.
Kehitys- ja käyttöhistoria

Insinööri Claude Dornierin suunnitteleman matkustaja- ja rahtilentoveneen ensilento lennettiin marraskuussa 1924 Italiassa, koska Versailles’n rauhansopimus kielsi Saksalta kaiken lentotoiminnan ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Myös suurin osa Dornierin lentoveneistä valmistettiin samasta syystä Italiassa, CMASA:n tehtaassa Marina di Pisassa vuosina 1922–1932. Vuodesta 1932 lähtien valmistus siirrettiin Friedrichshafeniin, Saksaan. Kaikkiaan Dornier Do J Wal -lentoveneitä valmistettiin noin 300 kappaletta. Valmistajina olivat CMASA:n lisäksi CASA (Espanja), Kawasaki (Japani), Aviolanda (Alankomaat) ja Dornier (Saksa).
Valmistuksen siirryttyä Friedrichshafeniin koneesta suunniteltiin uusi versio, Dornier Do R Super Wal. Koneen mittoja kasvattamalla ja moottorien tehoa lisäämällä matkustajien määrää saatiin lisättyä alkuperäisestä kymmenestä yhdeksääntoista. Vuonna 1934 Wal-sarjan koneet nimettiin uudella nimellä, Do 15. Myöhemmin koneesta suunniteltiin nelimoottorinen versio sekä sotilasversio Do 16 Luftwaffen käyttöön.
Kehitys- ja käyttöhistoria > Versiot

Dornier Do J - kaksi 360 hv:n Rolls-Royce Eagle IX -moottoria, huippunopeus 185 km/h, miehistöä 3, matkustajia 10.
Dornier Do R2 - kaksi 650 hv:n Rolls-Royce Condor -moottoria, huippunopeus 220 km/h, miehistöä 4, matkustajia 19.
Dornier Do R4 - neljä 525 hv:n Bristol Jupiter -moottoria, huippunopeus 210 km/h, miehistöä 4, matkustajia 19.
Dornier Do 16 - kaksi 700 hv:n BMW VI -moottoria, huippunopeus 230 km/h, miehistöä 4, aseistus 2 x 7,92 mm MG 15-konekivääriä.
Dornier Do J-lentoveneitä käyttivät useat lentoyhtiöt ympäri maailman, ensimmäisenä saksalainen lentoyhtiö Lufthansa. Vuonna 1925 lentovene saavutti kuuluisuutta norjalaisen tutkimusmatkailijan, Roald Amundsenin käyttäessä kahta Wal-lentovenettä retkellään pohjoisnavalle. Dornier Do J saavutti myös useita matkalentoennätyksiä, esimerkiksi vuonna 1932 saksalaisen Wolfgang von Gronaun lentäessä maailman ympäri 300 tunnissa.
Tekniset tiedot (Dornier Do J) > Yleiset ominaisuudet

Tyyppi: kaksimoottorinen yksitasoinen lentovene
Rakenne: metallirakenteinen
Miehistö: 3
Matkustajia: 10
Kärkiväli: 22,50 m
Pituus: 17,25 m
Korkeus: 5,20 m
Siipipinta-ala: 96,00 m²
Tyhjäpaino: 3 630 kg
Lentopaino: 5 700 kg
Moottorit: kaksi Rolls-Royce Eagle IX 12-sylinteristä nestejäähdytteistä rivimoottoria, teho 360 hv/moottori.
Tekniset tiedot (Dornier Do J) > Suoritusarvot

Suurin nopeus: 185 km/h
Matkalentonopeus: 140 km/h
Lentomatka: 2 200 km.
Dornier Wal
Dragonja

| Dragonja |
| --- | --- |

Alkulähde:  Poletiči
Laskupaikka:  Adrianmeri  45°28′42″N, 13°35′10″E
Maat:   Slovenia,  Kroatia
Pituus:  30 km
Alkulähteen korkeus:  315 m
Valuma-alue:  95,6 km²
Dragonja (ital. Dragogna) on joki Pohjois-Istriassa Kroatian ja Slovenian rajalla. Se laskee Adrianmereen. Dragonja on 30 kilometriä pitkä ja sen lähdekorkeus on 315 metriä. Dragonjan valuma-alue on noin 95 neliökilometriä.
Dragonja toimii elinympäristönä monille eläin- ja kasvilajeille. Se on myös ollut osa Slovenian ja Kroatian välisiä rajakiistoja.
Nimi

Ensimmäisessä kirjallisessa lähteessä Dragonjasta puhuttiin nimellä Argao (ablatiivi Argaone) ja myöhemmissä lähteissä se on tunnettu nimillä Argaone (670), per Argaonem (1035), Dragugne (1100) ja super flumine Dragone (1389). Nykysloveenin ja italian (D-etuliitteenä) nimet ovat peräisin slaavilaisesta Dorgon’a sanasta. Pohjimmiltaan nimi on esiromanilaista alkuperää, todennäköisesti perustuen indoeurooppalaisen kantakielen sanaan h2arg’, joka tarkoittaa loistoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dragonja Wikimedia Commonsissa
Slovenian hydrologia
| --- | --- |
Joet:   Bistrica  Bolska  Dragonja  Drava  Dravinja  Dreta  Framski potok  Gradaščica  Hudinja  Idrijca  Iška  Kamniška Bistrica  Kokra  Kolpa  Krka  Lahinja  Ledava  Ljubljanica  Ložnica  Meža  Mirna  Mislinja  Mur  Oplotniščica  Paka  Pesnica  Pivka  Poljanska Sora  Polskava  Pšata  Radulja  Reka  Sava  Sava Bohinjka  Savinja  Ščavnica  Selška Sora  Sora  Sotla  Soča  Temenica  Tržič Bistrica  Vipava  Voglajna 
Kosket:   Božna  Davščica  Glinščica  Kobilje  Nadiža  Rak 
Vesiputoukset:   Javornik  Rinka 
Järvet:   Bled  Bohinj  Cerknica  Gradišče  Črno  Kreda  Palčje  Ptuj  Trboje  Žovnek  Divje 
Kosteikot:   Ljubljanan suomaa  Sečovljen suolakentät  Škocjanin luolat 
Meri:  Adrianmeri
Laaksot::   Logar  Radovna  Rakov Škocjan  Trenta  Triglav  Tuhinj  Vipava  Ylä-Sava 
Kanjonit ja rotkot:   Bledin rotko  Iškan rotko  Pekelin rotko
Dover (yhtye)

Dover
Dover on espanjalainen yhtye, joka esiintyy pääasiassa englanniksi. Sen ovat perustaneet sisarukset Cristina ja Amparo Llanos. Yhtye on Espanjan merkittävimpiä pop-rock bändejä.
Jäsenet

Cristina Llanos - laulaja ja kitaristi
Amparo Llanos - kitaristi
Samuel Titos - basisti
Jesús Antúnez - rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Alvaro Gomez - basisti (1994–1997)
Alvaro Diez - basisti (1997 ja 2005)
Daniel Palacios - kitaristi (1990-luvun alkupuolella)
Jordi Bacás - rummut (1990-luvun alkupuolella)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
thinkspain.com: Dover: chameleons of rock (Arkistoitu – Internet Archive)
sweetlyrics.com: Dover biography (Arkistoitu – Internet Archive)
Biografia Dover
Cristina Llanos Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vladimir Dratšov

Vladimir Dratšov
Vladimir Petrovitš Dratšov (ven. Владимир Петрович Драчёв, valkoven. Уладзімір Пятровіч Драчоў, Uladzimir Pjatrovitš Dratšou, s. 7. maaliskuuta 1966 Petroskoi, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen ampumahiihtäjä, lajin nelinkertainen maailmanmestari. Hän edusti huippuvuosinaan Venäjää ja myöhemmin Valko-Venäjää.
Dratšov saavutti ampumahiihdossa yhteensä 13 arvokisamitalia, joista neljä tuli henkilökohtaisilta matkoilta. Hän voitti maailmanmestaruuden 10 kilometrillä 1996, takaa-ajossa 1998 sekä viestissä 1996 ja 2000. Olympiakisoissa hän sai kaksi viestimitalia.
Ampumahiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun Dratšov voitti kaudella 1995–1996 ja edustaessaan jo Valko-Venäjää sijoittui toiseksi kaudella 2002–2003.
Saavutukset > Olympialaisissa

1994 Lillehammer
Hopeaa 4 × 7,5 kilometrin viestissä
1998 Nagano
Pronssia 4 × 7,5 kilometrin viestissä
Saavutukset > MM-kisoissa

1994
Hopeaa joukkuekilpailussa
1996
Kultaa 10 kilometrillä
Kultaa 4 × 7,5 kilometrin viestissä
Hopeaa 20 kilometrillä
Hopeaa joukkuekilpailussa
1998
Kultaa takaa-ajossa
Pronssia joukkuekilpailussa
1999
Hopeaa yhteislähtökilpailussa
Hopeaa 4 × 7,5 kilometrin viestissä
2000
Kultaa 4 × 7,5 kilometrin viestissä
2003
Pronssia 4 × 7,5 kilometrin viestissä (Valko-Venäjä)
Dragmos

| Dragmos> Δράγμος.Sijainti |
| --- | --- |
 Dragmos
Koordinaatit:  35°11′18″N, 26°9′41″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Siteía, Lasíthi, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dragmos (m.kreik. Δράγμος, lat. Dragmus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Siteían kunnan alueella, mutta sen kaupunkikeskuksen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tiedetä.
Maantiede

Dragmoksen polis käsitti alueen Kreetan koillisosassa. Sen kaupunkikeskuksen tarkkaa paikkaa ei kuitenkaan tunneta. Se sijoitetaan usein nykyiseen Koutsoulópetresiin eli Kastríin lähellä Agía Fotián ja Roússa Ekklisían kyliä. Toisen ehdotuksen mukaan se olisi kuitenkin sijainnut Áno Zákroksessa. Kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Sen itäpuolella sijaitsi Itanoksen poliksen alue. Rajana toimi Sedamnos-joki, joka on mahdollisesti sama kuin nykyinen Chochlakiés-joki.
Historia

Dragmoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tutkimuslähteistä Dragmoksen mainitsee poliksena vain Stefanos Byzantionlainen keskiajalla. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Dragmios (Δράγμιος).
Rakennukset ja löydökset

Koutsoulópetresistä kaupungin ehdotetulta paikalta on löydetty jäänteitä torneilla varustetuista kaupunginmuureista ja taloista sekä vesisäiliöitä ja hautoja. Löytöihin lukeutuu myös keramiikan osia geometriselta hellenistiselle kaudelle.
Annette Duetz

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten purjehdus. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Naisten purjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tokio 2020 | 49er FX |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Aarhus 2018 | 49er FX |  |
|  Kultaa | Auckland 2019 | 49er FX |  |
|  Kultaa | St. Margarets Bay 2022 | 49er FX |  |
|  Kultaa | Lanzarote 2024 | 49er FX |  |
|  Hopeaa | Haag 2023 | 49er FX |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Weymouth 2019 | 49er FX |  |
|  Kultaa | Aarhus 2022 | 49er FX |  |
Annette Duetz (s. 29. kesäkuuta 1993 Zeddam) on alankomaalainen kilpapurjehtija. Hän on 49er FX -luokan olympiapronssimitalisti ja nelinkertainen maailmanmestari.
Duetz on osallistunut kaksiin olympialaisiin 49er FX -luokassa. Rio de Janeirossa 2016 hän sijoittui Annemiek Bekkeringin kanssa seitsemänneksi. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa sama pari saavutti pronssia jäätyään finaalilähdössä yhdeksänneksi ja hävittyään siten kultaa voittaneelle brasilialaisparille 12 pistettä ja hopeaa ottaneelle saksalaisparille viisi pistettä mutta pysyttyään yhden pisteen espanjalaisten ja kaksi pistettä argentiinalaisten edellä.
Duetz on sijoittunut 49er FX -luokan MM-kilpailuissa 12:nneksi vuonna 2013, neljänneksi vuonna 2014, yhdeksänneksi vuonna 2015 ja neljänneksi vuonna 2016. Vuosina 2018 ja 2019 hän voitti Annemiek Bekkeringin kanssa maailmanmestaruuden, ja vuoden 2020 kahdeksatta sijaa seurasi kolmas maailmanmestaruus vuonna 2022, parina Odile van Aanholt. Vuonna 2023 Duetz saavutti MM-hopeaa, ja vuonna 2024 hän nousi neljännen kerran maailmanmestariksi, jälleen van Aanholtin kanssa. Duetz voitti Euroopan-mestaruuden Bekkeringin kanssa vuonna 2019 ja van Aanholtin kanssa vuonna 2022.
HMS Dreadnought (1875)

| HMS Dreadnought |
| --- | --- |
 HMS Dreadnought

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pembroken telakka
Kölinlasku:  10. syyskuuta 1870
Laskettu vesille:  8. maaliskuuta 1875
Palveluskäyttöön:  15. helmikuuta 1879
Poistui palveluskäytöstä:  1905
Loppuvaihe:  romutettu 1908
Tekniset tiedot
Uppouma:  10 886 t
Pituus:  105 m (kokonaispituus)
Leveys:  19,4 m
Syväys:  8,2 m
Koneteho:  8 210 shp
Nopeus:  14,52 solmua
Miehistöä:  369
Aseistus
Aseistus:  4 × 12,5" 38 ton MLR -tykkiä
HMS Dreadnought oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1875 vesillelaskettu viktoriaanisen ajan ironclad-taistelulaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Pembroken telakalta ja sen köli laskettiin 10. syyskuuta 1870. Alus laskettiin vesille 8. maaliskuuta 1875 ja se valmistui 15. helmikuuta 1879.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1905 ja se myytiin romutettavaksi heinäkuussa 1908.
Rinka Duijndam

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten käsipallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten käsipallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten käsipallo.EM-kilpailut  | Maa:   Alankomaat> Naisten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ranska 2018 |  |  |
Rinka Duijndam (2021)
Rinka Duijndam (s. 6. elokuuta 1997 Wateringen) on alankomaalainen käsipalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Alankomaiden maajoukkueessa 13 ottelua. Hän on saavuttanut EM-kilpailuissa pronssia vuonna 2018.
Duijndam on edustanut seuratasolla kotimaassaan HV Quintusia vuosina 2014–2016 sekä Saksassa Bad Wildungen Vipersia 2016–2018 ja Borussia Dortmundia vuodesta 2018.
Dubki

| Dubki (Дубки) |
| --- | --- |
 Dubki
 Koordinaatit: 58°0′N, 27°39′E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  noin 1 km²
Aikavyöhyke:  UTC+3
 – Kesäaika:  UTC+4
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dubki (ven. Дубки, setoksi: Tupka) on kylä Pihkovan alueella, Venäjällä. Pinta-alaa niemeen sijoittuvalla muutaman talon kylällä on noin yksi neliökilometri. Dubki rajoittuu maa-alueittensa puolesta Viron Värskan kuntaan. Pohjoisessa ja lännessä Dubki rajautuu Pihkovanjärveen.
Yleistason karttalähteiden mukaan pohjoisessa olevat vesialueet ovat osa Venäjää, jolloin alue ei ole aito eksklaavi, rajoiltaan täysin sulkeutuva alue vieraan valtion sisällä, vaan Venäjän jonkinlainen  puolittainen eksklaavi Virossa. Eräs aiempi, vuonna 2005 julkaistu käsikirjoitus väittää kuitenkin, että Viron aluevedet ympäröivät järvelläkin. Tämän käsikirjoituksen mukaan Dubkista tuli Venäjän eksklaavi vuonna 1990.
Aiheesta muualla

Kuvia Dubkin läheisyydestä sekä muualta Viron ja Venäjän sekä Viron ja Latvian rajaseuduilta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Karttoja ja tietoa Dubkista (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Domeeni (biologia)

Tieteellinen luokittelu
Taksonomia
Systematiikka
Kladistiikka
Luokittelun tasot
yläkunta / domeeni
kunta
alakunta
osakunta
yläjakso, yläkaari
pääjakso / kaari
alajakso / alakaari
osajakso / osakaari
yläluokka
luokka
lahko
heimo
tribus
suku
sektio
sarja
laji
alalaji
muunnos / serotyyppi
muoto
erityismuoto
lajike / rotu
Termejä
taksoni
fenetiikka
kladistiikka
tyyppilaji
binominen nimistö
holotyyppi
Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
rengaslajit
Integrated Taxonomic Information System
Kasvien luokittelu
Angiosperm Phylogeny Group
APG II -luokittelu
APG III -luokittelu
Cronquistin luokittelu
Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan
Yläkunta eli domeeni on biologiassa korkein taksonominen ryhmä.
Etymologia

Domeeni on peräisin latinankielisestä sanasta dominium, joka tarkoittaa valtiutta.
Historia

Ennen eliöt jaettiin vain kahteen osaan: kasvi -ja eläinkuntaan. Eri aikoina kuntien määrä on vaihdellut kahdesta kolmeentoista. Nykyään eliökunta yleensä jaetaan kuuteen kuntaan tai kolmeen domeeniin.
Oheinen taulukko esittää kuntajaon historiallista kehitystä.
| Haeckel (1894) Kolme kuntaa | Whittaker (1959) Viisi kuntaa | Woese ym>  (1977) Kuusi kuntaa | Woese ym>  (1990) Kolme domeenia |
| --- | --- | --- | --- |
| Protista | Monera | Eubacteria | Bacteria |
| Protista | Monera | Archaebacteria | Archaea |
| Protista | Protista | Protista | Eucarya |
| Plantae | Fungi | Fungi  | Eucarya |
| Plantae | Plantae | Plantae  | Eucarya |
| Animalia | Animalia | Animalia  | Eucarya |
Kolme domeenia

Woese, Kandler ja Wheelis esittivät vuonna 1990 kuusijaon kanssa kilpailevan mallin eliökunnan jakamisesta kolmeen domeeniin. Tätä luokittelua on sittemmin edelleen tarkennettu, ja sen olennaisena perusteena on käytetty molekyylitaksonomiaa eli eliöiden DNA- ja RNA-sekvenssien keskinäistä analysointia. Eliöiden kehityshistoriaa ja sukulaisuussuhteita paremmin kuvaavana tämä jako on sittemmin vakiintunut tieteellisissä yhteyksissä käytetyksi luokitteluksi. Domeenit jakautuvat edelleen kuntiin. Eukaryoottien eli aitotumaisten suurimmat kunnat ovat sienet, kasvit ja eläimet. Arkkien ja bakteerin jako kuntiin on ongelmallisempi. Esimerkiksi arkit voidaan jakaa 2–30 (tai jopa useampaankin) kuntaan. Oleellisinta tässä luokittelussa on arkkien selkeä erottaminen omaksi tasavertaiseksi ryhmäkseen bakteerien ja eukaryoottien rinnalle. Jaottelu on sikäli looginen, että bakteerien, arkkien ja eukaryoottien väliset kehityshistorialliset sukulaisuussuhteet ovat etäisempiä kuin erot eukaryoottien eli aitotumaisten (sienet, kasvit, eläimet jne.) sisällä. Nykyisimmän genomien selvitykseen ja muuhun molekyylisystemaattiseen tutkimukseen perustuvan käsityksen mukaan tämä luokittelu voidaan esittää seuraavasti:
Bakteerit (Bacteria)
Arkeonit (Archae )
Crenarchaeota
Euryarchaeota
Korarchaeota
Nanoarchaeota
Aitotumaiset (Eucarya )
Archaeplastida
Kasvit ja viherlevät
Punalevät
Opisthokonta
Eläimet
Aitosienet
Amebat (Amoebozoa)
Kromalveolaatit
Ruskeat levät
Alveolaatit
Juurijalkaiset (Rhizaria)
Ekskavaatit
Harvasiimaeliöt ja silmälevät
Ameboflagellaatit
Yksiselitteistä totuutta käytettävästä luokittelusta ei ole olemassa, koska koko eliökunnan systematiikka perustuu sopimuksiin ja tutkijoiden näkemyksiin. Sama asia voidaan luokitella usealla eri tavalla, ja eri käyttötarkoituksissa eri luokittelut voivat olla käyttökelpoisimpia. Kuuteen kuntaan jakoa käytetään nykyään erityisesti koulubiologiassa. Woesin, Kandlerin ja Wheelisin malli on vallassa systematiikan, mikrobiologian, molekyylibiologian ja genetiikan tutkijoiden parissa.
Kolme domeenia > Aitotumaiset

Aitotumaisten solujen selvin tunnusmerkki on se, että niillä on selvä tumakalvo, jonka sisällä solun perintöaines on. Tumakalvon vuoksi aitotumaiset solut kuljettavat lähetti-RNA:n eli mRNA:n ulos tumasta ribosomeille, jotta nämä voisivat aloittaa solulimassa tapahtuvan proteiinisynteesin.
Aitotumaisilla on tuman lisäksi muita erilaistuneita, kalvon ympäröimiä soluelimiä. Niiden uintisiimat ovat paljon monimutkaisempia kuin esitumallisilla tavattavat. Aitotumaisilla nämä siimat muodostuvat tosiinsa limittyvistä mikrotubuluksista.