stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
FC Lahti
Historia > Alkuvuodet Ykkösessä

FC Lahti perustettiin 7. marraskuuta 1996 jatkamaan FC Kuusysin ja Lahden Reippaan perinteitä. Reipas ja Kuusysi päättivät keskittyä jatkossa vain junioritoimintaan ja naisjalkapalloon. FC Lahti aloitti kaudella 1997 Kuusysin 1. divisioonan etelälohkon sarjapaikalla ja reservijoukkueeksi perustettu Pallo-Lahti 2. divisioonassa Reippaan sarjapaikalla. Joukkueen valmentajana ja managerina toimi Harri Kampman apunaan Esa Pekonen.
Joukkue kasattiin perustajaseurojen parhaimmistosta. Pelaajistosta tulikin täysin lahtelainen muutamaa ulkomaalaispelaajaa lukuun ottamatta. Myös paikallinen yrityselämä lähti innolla tukemaan FC Lahtea. Mustat paidat nousivat heti alussa joukkueen tunnusmerkiksi - kokomusta voitti jopa paitojen väristä järjestetyn yleisöäänestyksen. FC Lahden ensimmäinen kausi alkoi kuitenkin pelillisesti vaisusti. Kesän koittaessa peli kuitenkin parani, ja lopulta sijoitus lohkossa oli toinen.
Seuraavalla kaudella FC Lahden selkeä tavoite oli nousta Veikkausliigan, mitä helpotti liigan laajentuminen kahdentoista joukkueen sarjaksi. Pelaajisto muuttui varsin paljon. Neljän ulkomaalaisvahvistuksen Lahti sai kovan luokan paluumuuttajan, kun Ajaxissakin pelannut Petri Tiainen liittyi joukkueeseen. Kesken kauden Lahteen palasi myös Ismo Lius. Alkukaudesta nousuhaaveet kokivat kuitenkin kolauksen, kun päävalmentaja Harri Kampman siirtyi Skotlannin pääsarjassa pelaavan Motherwellin manageriksi. Kakkosvalmentaja Esa Pekonen otti ohjat käsiinsä ja tekikin erinomaista työtä, sillä Lahti voitti lohkonsa ja varmisti nousunsa yläloppusarjassa jo kolme kierrosta ennen kauden päätöstä. Lisäksi FC Lahti voitti Ykköscupin ja eteni Suomen Cupissa 16 parhaan joukkoon.
Historia > Liigataival alkaa

Ensimmäisen liigakaudeksi joukkue muuttui jälleen. Kapteeni Tero Penttilä siirtyi Hakaan, ja mustapaitojen rinkiin liittyivät kokeneet Jarkko Koskinen, Petri Järvinen ja Rodrigo. Lisäksi Kirkkonummelta hankittiin lupaava Mika Väyrynen.
Menestys liigassa ei kuitenkaan vastannut odotuksia. Valmentaja Pekonen sai lähteä ja tilalle nousi Jari Pyykölä. Pekonen palasi joukkueeseen loppukaudesta, tosin pelaajana. FC Lahden riveissä pelasi kauden aikana seitsemän ulkomaalaista, mikä vaikutti osaltaan joukkuehenkeen. Kausi päättyi karsintaotteluihin FF Jaroa vastaan, joissa Lahti pelastui lopulta Jarkko Koskisen rangaistuspotkumaalilla.
Toinen liigakausi toi sijoituksen kahdeksantena. Kausi alkoi heikosti, mutta syksyllä peli kulki ja sarjapaikka varmistui. Jari Pyykölä ajoi joukkueeseen kurinalaista joukkuepuolustamista ja antoi vastuuta nuorille pelaajille. Taloudellisesti merkittävin uutinen oli Petri Pasasen siirto AFC Ajaxiin. Lisäksi Heikki Haara siirtyi kauden aikana Wimbledon FC:hen.
Kausi 2001 oli tuloksellisesti vaihteleva. Alkukaudesta pisteitä kertyi puolustavalla taktiikalla niukasti. Valmentaja Jari Pyykölä muutti kuitenkin pelisuunnitelmaa hyökkäävämmäksi, mikä toimi myös tuloksellisesti. Syksyllä peli jatkui yleisöystävällisenä, mutta joukkue menetti tehokkuutensa. Veikkausliiga päättyi FC Lahden osalta yhdeksänteen sijaan. Tavoitteena ollut kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuminen valui käsistä, kun viimeisellä kierroksella KuPS vei pisteet ja nousi Lahden ohi.
Mustapaitojen pelaajat nousivat maajoukkueeseen laajalla rintamalla. U21-joukkueessa pelasivat Jarno Heinikangas ja Tuomas Haapala. Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa lahtelaisista pelasivat Teemu Lampinen ja Jukka Hirvonen. 18-vuotiaiden EM-kotikisoissa pelasi kolme lahtelaista: Henri Ahonen, Janne Hannula ja Pekka Lagerblom. Kauden aikana Lahti solmi myös milanolaisen Interin kanssa satelliittiseurasopimuksen. Resurssien puutteen vuoksi hallitus päätti lakkauttaa reservijoukkue FC Pallo-Lahden toiminnan.
Historia > Kampmanin paluu

Seuraava kausi alkoi tutun valmentajan johdolla, kun Harri Kampman palasi Motherwellin ja Tampereen kierrokseltaan Lahteen. Seura asetti tavoitteekseen kuudennen sijan sarjassa. Kampmanin mukanaan tuoma aggressiivisen karvauspeli toimi varsinkin keskikesällä mallikkaasti. Nuo keskikesän pelit pelattiin poikkeuksellisesti Kisapuistossa. Joukkue olikin tavoitteessaan vielä yläloppusarjan alkaessa, mutta heikko syksy pudotti sijoituksen kahdeksanneksi. Suomen Cupissa tulos oli kuitenkin parempi. Gnistania vastaan joukkue oli pitkään pulassa, mutta Lahti voitti pelin lopulta numeroin 2–0. Välierässä Allianssia vastaan sankariksi nousi Gabor Bardi rangaistuspotkutorjunnoillaan. Joukkue taisteli itsensä finaaliin asti, mutta ei kyennyt loppuottelussa kaatamaan vahvaa Hakaa.
Kaudeksi 2003 FC Lahti sai kaksi kovaa, kokenutta ja tuttua vahvistusta. Uusina niminä seuraan liittyivät Jukka Koskinen ja Tommi Kautonen. Surkeasta kauden aloituksesta huolimatta joukkue saavutti siihen astisen liiga-aikansa parhaan sijoituksen ollen viides. Joukkue oli pelaajistoltaan lähes täysin lahtelainen. Suomen Cup päättyi masentavasti Käpylän Pallolle kärsittyyn tappioon. Kauden päätteeksi loistavan kauden pelannut Pekka Lagerblom siirtyi Saksaan ja Werder Bremeniin.
Kausi 2004 muistetaan ennen kaikkea Jari Litmasen paluusta kotikaupunkiinsa. Litmasen myötä FC Lahti sai valtavasti mediahuomiota. Ensiesiintymisensä Litmanen teki Liigacupin finaalissa, jonka Allianssi lopulta vei nimiinsä. Kokoonpano muuttui muutenkin, sillä Michail Slawuta ei jatkanut joukkueessa ja Tuomas Haapala sekä Niki Helenius siirtyivät MyPaan. Lahden paitaan siirtyi U21-maalivahti Tatu Niskanen.
Kauden avausottelussa Lahden Stadionilla oli todellinen yleisöryntäys, kun 12850 lahtelaista halusi nähdä Litmasen paluun. Veikkausliiga kulki lahtelaisittain kohtalaisesti, mutta liian monet tasapelit toivat lopulta sijan seitsemän. Joukkue kärsi tappioita koko kaudella vain kuusi eli saman määrä kuin hopeaa ottanut Allianssi. Suomen Cupissa joukkue eteni kahdeksan parhaan joukkoon. Cup-taival päättyi 8. kierroksella Valkeakoskella. Njazi Kuqi vakuutti Birminghamin ja solmi kauden päätteeksi 3,5-vuotisen sopimuksen Valioliigaan.
2005 Lahti teki muutamia nimekkäitä hankintoja (mm. Mika Kottila) ja joukkue nostettiin mediassa jopa mestarisuosikiksi. Liigacupin finaalissa Lahti kohtasi jälleen Allianssin, mutta pokaali matkasi taas Vantaalle. Veikkausliigakausi käynnistyi jälleen tahmeasti. Kun puolustuksen loukkaantumistilanne helpotti, näkyi se heti tuloksissa ja joukkue sai myös kaivattuja voittoja. Loppusijoitus oli kuudes. Suomen Cupissa FC Lahti taipui vasta semifinaalin rangaistuslaukauskilpailussa TPS:lle. Christian Sund siirtyi maaliskuussa Norjan Stabækiin. Kauden jälkeen myös Kari Arkivuo muutti Norjaan Sandefjordin joukkueeseen. Päävalmentaja Harri Kampmanin työsopimus purettiin värikkäiden vaiheiden jälkeen loppuvuodesta.
Historia > Muurisen aika

Uusi kausi alkoi Antti Muurisen johdolla. Alkukautta varjostivat etenkin kotiotteluissa ilmennyt tehottomuus ja loukkaantumiset. Christian Sundin paluu sai kuitenkin pelin taas toimimaan ja pistepussi alkoi karttua parempaan tahtiin. Ensimmäistä kauttaan Muurisen komennossa pelannut FC Lahti sijoittui Veikkausliigassa kahdeksanneksi. Kauden jälkeen Tommi Kautonen, Mika Kottila ja Jarkko Koskinen päättivät menestyksekkäät uransa.
Muurisen toisella kaudella peli kulki vaihtelevasti ja sijoitus löytyi jälleen keskikastista - tällä kertaa sijalta kahdeksas. Kauden kohokohta oli Liigacupin voitto huhtikuussa. Inter kaatui seuran historian kolmannessa finaalissa rangaistuspotkuilla. Antti Muurinen teki elokuussa sopimuksen HJK:n kanssa ja sai tästä kritiikkiä erityisesti lahtelaisfaneilta. Lopulta Muurinen siirtyikin kesken kauden helsinkiläisseuraan. Lahden loppukauden valmentajana toimi kakkosluotsi Luciano Martins.
Historia > Kautosen aika

Ykköseen Lahti asetti yhden tavoitteen: Paluun pääsarjaan. Tommi Kautosen valmentama Kuhnuri-nippu onnistui tavoitteessaan ja varmisti sarjanousun jo ennen viimeistä kierrosta. Kausi 2012 alkoi takellellen. Lahti kamppaili elokuussa vielä putoamista vastaan, mutta kurssi kääntyi, kun kamerunilainen Tuco liittyi FC Lahteen. Loppukaudesta Lahdessa taisteltiin vielä mitalista, mutta hyvä kiri ei riittänyt aivan palkintopallille. Myös kausi 2013 alkoi samalla kaavalla. Lahti oli luisunut Veikkausliigan jumboksi. Seurajohto päätti vapauttaa Tommi Kautosen tehtävistään ja tilalle astui Juha Malinen. Hän saikin Kuhnurit edelliskauden kiriin, mutta sekään ei riittänyt tuomaan Lahteen mitalia.
Historia > Korkeakunnaksen aika

Toni Korkeakunnas otti vastaan päävalmentajan pestin kaudelle 2014. Heti ensimmäisellä kaudella Korkeakunnaksen alaisuudessa Kuhnurit nappasivat seurahistorian toiset pronssimitalit ja paikan Eurooppa Liigan karsintaan. Europeleissä tie vei Ruotsiin kesällä 2015, mutta kyyti oli liian kylmää. Kentällä nähtiin Korkeakunnaksen aikana jäähyväisiä, kun kotiin palannut Petri Pasanen ja Rafael lopettivat FC Lahden paidassa. Kentän ulkopuolella FC Lahti kehittyi ja rakensi seurayhteistyöverkostoaan sekä kotimaisten että ulkomaalaisten suurseurojen kanssa. Seurayhteistyö toi Lahteen lupaavia nuoria pelaajia, joiden johdolla Lahti nappasi jälleen paikan Euroopan kentille kaudeksi 2018. Europelikaudesta tuli lopulta vaisu ja Korkeakunnas vapautettiin tehtävistään syksyllä.
Stadion

FC Lahti on pelannut kotiotteluitaan sekä Lahden stadionilla että Kisapuistossa. Stadionin kapasiteetti on 7 465 ja Kisapuiston 3 187.
Kannattajat

FCLK eli FC Lahden Kannattajat aloitti toimintansa FC Lahden ensimmäisessä ottelussa. Se on sittemmin kasvanut yhdeksi merkittävimmistä suomalaisista kannattajaryhmistä. FCLK koostuu lähinnä nuorista miehistä, mutta mukaan on tullut myös naisia. Otteluissa ryhmä kannustaa joukkuettaan laulaen ja on tullut tunnetuksi muutenkin värikkäästä esiintymisestään.
FCLK järjestää kauden aikana bussireissuja Veikkausliigan ja Suomen Cupin vierasotteluihin.
Organisaatio

FC Lahti ry perustettiin vuonna 1996. Seuran toiminta säilyi yhdistyspohjaisena yli vuosikymmenen, kunnes tarve uudenlaiselle toimintamuodolle nousi esiin. Kesällä 2008 perustettiin FC Lahti Oy, jonka hoitoon ry:n jalkapalloliiketoiminta siirrettiin saman vuoden joulukuussa. FC Lahti ry. jäi toimimaan seuran taustayhdistykseksi. Osakeyhtiön ensimmäisen vaiheen osakeanti tuotti 250 000 euron pääoman. Osakkeita merkitsivät 32 henkilöä tai muuta tahoa, joiden joukossa olivat esimerkiksi Jari Litmanen, Joonas Kolkka, puheenjohtaja Urpo Karjalainen, toiminnanjohtaja Milko Marsala, ex-toiminnanjohtaja Jussi Lumio ja valmentaja Ilkka Mäkelä sekä FC Kuusysi.
Johtohenkilöt
FC Lahti ry.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Puheenjohtajat  Kari Salmi 1996–1998   Erkki Puolakka 1998–2000   Risto Saloranta 2000–2006   Urpo Karjalainen 2006–2010 |   |  Toiminnanjohtajat  Jukka Soikkeli 1998   Jussi Lumio 1998–2000   Petri Tiainen 2000–2002   Jussi Lumio 2002–2008   Milko Marsala 2008 |
FC Lahti Oy
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hallituksen puheenjohtajat  Urpo Karjalainen 2008–17.4.2010   Mika Halttunen 17.4.2010–  |   |  Toimitusjohtajat  Milko Marsala 2008–2009   Urpo Karjalainen (väliaikainen) 2009   Hasse Kallström 2009–2010   Jussi Lumio (väliaikainen) 2010   Ari Koskinen 2011–2012   Hasse Kallström 2013   Tomi Honkanen 2014–2019   Juho-Matti Heikari 2019– |
Pelaajat ja valmentajat > Nykyinen joukkue

Päivitetty 28. helmikuuta 2025.
Pelaajat ja valmentajat > Valmentajat

Päävalmentaja: Gonçalo Pereira
Joukkueenjohtaja: Jussi Juurikka
Valmentaja: Kari Arkivuo
Valmentaja: João Pires
Maalivahtivalmentaja: Mikko Känkänen
Fysiikkavalmentaja: Mika Heino
Huoltaja: Pekka Penttinen
Pelaajat ja valmentajat > Entiset päävalmentajat

Harri Kampman 1997
Esa Pekonen 1998–1999 (FC Lahti irtisanoi sopimuksen 30.8.1999)
Jari Pyykölä 1999–2001
Harri Kampman 2002–2005
Antti Muurinen 2006–2007 (Siirtyi 10.10.2007 HJK:n päävalmentajaksi)
Luciano Martins 2007 (Martins toimi päävalmentajana kolmessa viimeisessä liigaottelussa)
Ilkka Mäkelä 2008–2010
Tommi Kautonen 2011–2013 (FC Lahti irtisanoi sopimuksen 4.6.2013)
Juha Malinen 2013
Toni Korkeakunnas 2014–2018 (FC Lahti irtisanoi sopimuksen 30.9.2018)
Sami Ristilä 2018–2019
Ilir Zeneli 2020–2022 (FC Lahti irtisanoi sopimuksen 23.6.2022)
Mikko Mannila 2022–2023 (FC Lahti irtisanoi sopimuksen 31.8.2023)
Toni Lindberg 2023–2024 (FC Lahti irtisanoi sopimuksen 20.6.2024)
Ricardo Duarte 2024
Saavutukset ja ennätykset > Saavutukset

Veikkausliigan pronssia: 2008, 2014
Suomen Cupin hopeaa: 2002
Liigacupin mestaruus: 2007, 2013,  2016
Liigacupin hopeaa: 2004, 2005
Ykköscup mestaruus: 1998
Saavutukset ja ennätykset > Seuraennätykset

päivitetty 3.1.2020
| --- | --- |
Yleisöennätys:: 12 850 vs. TP-47, 7.5.2004
Suurin voitto (Veikkausliiga):: 8-1 vs. KuPS, 11.08.2008
Perättäisiä voittoja (Veikkausliiga):: 5 ottelua (2000)
Perättäisiä ilman tappiota (Veikkausliiga):: 15 ottelua (2017)
Ilman päästettyä maalia (Veikkausliiga):: 5 ottelua (2017)
Eniten Veikkausliigaotteluita:: 369 Mikko Hauhia (2003-2019)
Eniten Veikkausliigamaaleja:: 99 Rafael (2005-2016)
Eniten sarjaottelumaaleja/kausi:: 18 Ismo Lius (1998)
Eniten Veikkausliigamaaleja/kausi:: 16 Rafael (2013)
Tilastot > Sarjasijoitukset

| Kausi | St | S | O | V | Ts | T | Tm | Pm | Me | P | Cup | EL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 2 | 3 | 27 | 14 | 10 | 3 | 49 | 25 | +24 | 52 |  ? |  |
| 1998 | 2 | 1 | 27 | 16 | 6 | 5 | 54 | 22 | +32 | 54 | 7.kierros |  |
| 1999 | 1 | 10 | 28 | 8 | 6 | 14 | 34 | 55 | –21 | 30 | puolivälierä |  |
| 2000 | 1 | 8 | 33 | 10 | 9 | 14 | 36 | 35 | +1 | 39 | välierä |  |
| 2001 | 1 | 9 | 33 | 9 | 9 | 15 | 38 | 48 | –10 | 36 | puolivälierä |  |
| 2002 | 1 | 8 | 29 | 9 | 6 | 14 | 25 | 44 | –19 | 33 | finaali |  |
| 2003 | 1 | 5 | 26 | 11 | 8 | 7 | 40 | 31 | +9 | 41 |  ? |  |
| 2004 | 1 | 7 | 26 | 9 | 11 | 6 | 37 | 33 | +4 | 38 | puolivälierä |  |
| 2005 | 1 | 6 | 26 | 11 | 5 | 10 | 39 | 36 | +3 | 38 | välierä |  |
| 2006 | 1 | 8 | 24 | 9 | 4 | 11 | 26 | 34 | –8 | 31 | puolivälierä |  |
| 2007 | 1 | 8 | 26 | 9 | 6 | 11 | 38 | 34 | +4 | 33 | puolivälierä |  |
| 2008 | 1 | 3 | 26 | 15 | 3 | 8 | 44 | 24 | +20 | 48 | 6. kierros |  |
| 2009 | 1 | 11 | 26 | 8 | 7 | 11 | 33 | 40 | -7 | 31 | välierä |  |
| 2010 | 1 | 14 | 26 | 5 | 11 | 10 | 26 | 37 | -11 | 26 | 5. kierros |  |
| 2011 | 2 | 1 | 24 | 16 | 4 | 4 | 50 | 18 | +32 | 52 | välierä |  |
| 2012 | 1 | 5 | 33 | 16 | 2 | 15 | 45 | 49 | -4 | 50 | 6. kierros |  |
| 2013 | 1 | 5 | 33 | 15 | 3 | 15 | 47 | 49 | -2 | 48 | 6.kierros |  |
| 2014 | 1 | 3 | 33 | 15 | 13 | 5 | 45 | 23 | +22 | 58 | välierä |  |
| 2015 | 1 | 5 | 33 | 12 | 12 | 9 | 38 | 35 | +4 | 48 | 6. kierros |  |
| 2016 | 1 | 8 | 33 | 10 | 12 | 11 | 42 | 43 | -1 | 42 | välierä |  |
| 2017 | 1 | 4 | 33 | 12 | 13 | 8 | 46 | 30 | +16 | 49 | E-Lohkon neljäs |  |
| 2018 | 1 | 8 | 33 | 9 | 13 | 11 | 30 | 38 | -8 | 40 | puolivälieräkarsinnat |  |
| 2019 | 1 | 8 | 27 | 9 | 9 | 9 | 29 | 36 | -7 | 36 | puolivälierä | 1. kierros |
| 2020 | 1 | 6 | 22 | 8 | 8 | 6 | 33 | 30 | +3 | 32 | välierä |  |
| 2021 | 1 | 7 | 27 | 10 | 10 | 7 | 35 | 30 | +5 | 40 | A-lohkon kolmas |  |
| 2022 | 1 | 11 | 27 | 5 | 6 | 16 | 26 | 55 | -29 | 21 | välierä |  |
| 2023 | 1 | 10 | 27 | 7 | 8 | 12 | 26 | 41 | -15 | 29 | 5. kierros |  |
| 2024 | 1 | 11 | 27 | 4 | 12 | 11 | 31 | 47 | -16 | 24 | neljännesvälierä |  |
St = sarjataso (1 = Veikkausliiga, 2 = Ykkönen); Sij = sarjasijoitus; O = ottelut; V = voitot; Ts = tasapelit; T = tappiot; Tm = tehdyt maalit; Pm = päästetyt maalit; Me = maaliero; P = pisteet; Cup = Suomen Cup; EL = Eurooppa-liiga-lopputurnaus
| --- | --- |
: mestari / Cup-voittaja
: nousija
: putoaja
Tilastot > Parhaat maalintekijät

Mukana ovat vain Veikkausliigan tai Ykkösen osumat.
1997  Luciano ja  Marko Niiranen 12
1998  Ismo Lius 18
1999  Peter Kovacs 10
2000  Mika Väyrynen 10
2001  Niki Helenius 11
2002  Pekka Lagerblom 6
2003  Pekka Lagerblom 7
2004  Tommi Kautonen 7
2005  Rafael 14
2006  Rafael 13
2007  Rafael 14
2008  Rafael 11
2009  Drilon Shala 8
2010  Rafael 6
2011  Drilon Shala ja  Jonne Kemppinen 8
2012  Drilon Shala ja  Ariel Ngueukam 7
2013  Rafael 16
2014  Rafael 13
2015  Matheus Alves 12
2016  Jasse Tuominen 10
2017  Marko Simonovski 13
2018  Henri Anier 5
2019  Josu 7
2020  Jasin-Amin Assehnoun 9
2021  Geoffrey Chinedu ja  Altin Zeqiri 7
2022  Geoffrey Chinedu 4
2023  Matheus Alves 6
2024  Michael López 9
Tilastot > Parhaat pelaajat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Seuran valitsema paras pelaaja 1998 -  1999 -  2000  Robert Kjellin  2001  Jarkko Koskinen  2002  Lasse Lagerblom  2003  Jukka Koskinen  2004  Tommi Kautonen  2005  Rafael  2006  Michal Slawuta  2007  Rafael  2008  Eero Korte  2009  Jukka Vanninen  2010  Jari Litmanen  2011  Mikko Hauhia  2012  Matti Klinga  2013  Rafael  2014  Mikko Hauhia  2015  Matheus Alves  2016  Jasse Tuominen  2017  Loorents Hertsi  2018  Aleksi Paananen  2019  Eemeli Virta  2020  Jasin-Amin Assehnoun  2021  Kari Arkivuo  2022  Teemu Penninkangas  2023  Bubacar Djaló  2024  Pablo Andrade |   |  Seuran valitsema vuoden tulokas 1998 -  1999 -  2000 -  2001 -  2002 -  2003  Ville Taulo  2004  Antti Pehkonen  2005 -  2006  Niko Leppänen  2007  Pyry Kärkkäinen  2008  Jukka Vanninen  2009  Toni Huuhka  2010  Janne Leino  2011  Jukka Sinisalo  2012  Mika Mäkitalo  2013  Loorents Hertsi  2014  Hassan Sesay  2015  Mikko Kuningas  2016  Santeri Hostikka  2017  Stênio  2018  Teemu Jäntti  2019  Mikko Viitikko  2020  Henri Eninful  2021  Antonio Reguero  2022  Juho Pirttijoki  2023  Julius Tauriainen  2024  Topias Inkinen |   |  FC Lahden Kannattajien vuoden pelaaja 1998  Ismo Lius  1999  Timo Marjamaa  2000  Petri Pasanen  2001  Niki Helenius  2002  Jarkko Koskinen  2003  Mikko Hauhia  2004  Tommi Kautonen  2005  Rafael  2006  Heikki Haara  2007  Michal Slawuta  2008  Konsta Hietanen  2009  Jukka Vanninen  2010  Jari Litmanen  2011  Mikko Hauhia  2012  Matti Klinga  2013  Rafael  2014  Rafael  2015  Matheus Alves  2016  Jasse Tuominen  2017  Aleksandr Vasjutin  2018  Aleksandr Vasjutin  2019  Eemeli Virta  2020  Jasin-Amin Assehnoun  2021  Kari Arkivuo  2022  Teemu Penninkangas  2023  Bubacar Djaló  2024  Osku Maukonen |   |  Vuoden Kuhnuri 1998 -  1999 -  2000 -  2001 -  2002 -  2003 -  2004 -  2005 -  2006 -  2007 -  2008 -  2009 -  2010 -  2011 -  2012  Jussi Länsitalo  2013  Konsta Hietanen  2014  Markus Joenmäki  2015  Pyry Kärkkäinen  2016  Jussi Länsitalo  2017  Loorents Hertsi  2018  Taneli Okkonen  2019  Jani Tanska  2020  Kari Arkivuo  2021  Mika Heino  2022  Pekka Penttinen  2023 -  2024 - |   |  Vuoden nuori pelaaja 1998 -  1999 -  2000 -  2001 -  2002 -  2003 -  2004 -  2005 -  2006 -  2007 -  2008 -  2009 -  2010 -  2011 -  2012 -  2013 -  2014 -  2015 -  2016 -  2017 -  2018 -  2019 -  2020 -  2021 -  2022 -  2023  Samuel Pasanen  2024  Osku Maukonen |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FC Lahden virallinen sivusto
| n k Ykkösliiga |
| --- | --- |
Joukkueet (2025):  Ekenäs IF  FC Lahti  Klubi 04  Jippo  JäPS  KäPa  PK-35  SalPa  SJK Akatemia  TPS 
FC Lahden aiempi logo.
Harri Kampmanin vuosien aikana FC Lahti saavutti parhaat sijoituksensa Veikkausliigassa, ennen pronssista kautta 2008.
Lahden stadion
Keski-Suomen maakunta

| Keski-Suomen maakunta |
| --- | --- |

vaakuna: 

 lippu :  sijainti 
Historialliset läänit:  Uudenmaan ja Hämeen lääni (1634–1775)  Vaasan lääni (1775–1960)  Keski-Suomen lääni (1960–1997)  Länsi-Suomen lääni (1997–2009)
Maakuntakeskus:  Jyväskylä
Maakuntajohtaja:  Pekka Hokkanen
Kokonaispinta-ala:  19 011,98 km² 7:nneksi suurin 2021 
– maa:  16 042,38 km²
– sisävesi:  2 969,60 km²
Väkiluku:  274 155 5:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  17,09 as./km² (31.12.2024)
Maakuntalaulu:  Keski-Suomen kotiseutulaulu
Nimikkolajit:   
– eläin:  metsäjänis
– järvi:  Keitele
– kala:  järvitaimen
– kasvi:  päivänkakkara
– kivi:  dioriitti
– lintu:  metso
Lyhenne:  FI-08
Keski-Suomi (ruots. Mellersta Finland) on yksi Suomen 19 maakunnasta. Se on asukasluvultaan Suomen viidenneksi suurin maakunta. Sen maakuntakeskus ja suurin kaupunki on Jyväskylä. Muita Keski-Suomen kaupunkeja ovat Jämsä, Keuruu, Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski. Alueen maakunnallisena yhteiselimenä toimii Keski-Suomen liitto.
Keski-Suomen lääni, jonka alue oli miltei sama kuin maakunnan, oli olemassa vuosina 1960–1997. Läänin pääkaupunki oli Jyväskylä. Vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen maakunta kuului Länsi-Suomen lääniin, kunnes Suomen läänit lakkautettiin. Eduskuntavaaleissa Keski-Suomi muodostaa oman vaalipiirinsä. Maakuntalauluna on Keski-Suomen kotiseutulaulu.
Keski-Suomea ympäröivät Pirkanmaa ja Etelä-Pohjanmaa lännessä, Keski-Pohjanmaa luoteessa, Pohjois-Pohjanmaa pohjoisessa, Pohjois-Savo ja Etelä-Savo idässä ja Päijät-Häme etelässä. Maakunnan pinta-ala 2021-01-01 1. tammikuuta 2021 oli 19 011,98 km², josta maa-alueita on 16 042,38 km² ja sisävesiä 2 969,60 km² Maakunnan väkiluku 2024-12-31 31. joulukuuta 2024 oli 274 155 henkeä.
Keski-Suomi on kuulunut asukaslukuaan hitaasti kasvattaviin maakuntiin, mutta kasvu on perustunut Jyväskylän seudun asemaan merkittävänä kasvukeskuksena ja useimmat maakunnan kunnat pienenevät väkiluvultaan.
Historia > Varhainen asutus ja elinkeinot

Ensimmäiset ihmiset saapuivat nykyisen Keski-Suomen alueelle noin 8000–7000 eaa., eli kivikaudella. Tuolloin asukkaiden pääasiallisena elinkeinona oli metsästys, kalastus ja keräily. Vaikka Suomessa esihistoriallinen aika loppuu yleisesti 1200-luvulla, voidaan sen katsoa jatkuneen Keski-Suomessa jopa aina 1540-luvulle saakka. Vasta tuon vuosikymmenen tienoilta alkaen on olemassa asiakirjoja Keski-Suomea koskien. Kyseessä ovat kiinteään maanviljelysasutukseen liittyvät kruunun verokirjat, eli niin sanotut maaverokirjat.
1500-luvun aikana hallinto, laki ja kristinusko vakiintuivat Keski-Suomeen. Maanviljelys ja kalastuselinkeino kehittyivät. Samalla metsästyksen merkitys väheni, mutta se säilyi edelleen merkittävänä sivuelinkeinona. Uuden osan asutuksesta muodostivat etelästä tulleet hämäläiset sekä idästä saapuneet savolaiset. He sulautuivat alueella ennestään vaikuttaneeseen väestöön, joka harjoitti pyyntikulttuuria. Ennen tätä heimojen välillä oli verisiä yhteenottoja. 1500-luvun lopulla asukkaita on arvioitu olleen noin 15 000.
Keski-Suomi sai maataviljelevän asutuksensa pääosin Hämeestä (erityisesti Jyväskylän seutu) ja Savosta. Alue oli pitkään Hämeen ja Savon ydinalueiden välistä hyvin harvaan asuttua metsäseutua. Nykyisistä Keski-Suomen kunnista vain Jämsä on ollut keskiaikainen pitäjä. 1600-luvulla perustettiin Keuruun, Laukaan, Saarijärven ja Viitasaaren pitäjät. Näistä neljästä sekä Jämsästä ja niistä lohkaistuista kunnista on lohkaistu lähes kaikki muut Keski-Suomen nykyiset kunnat.
Suomen historiallisista maakunnista Keski-Suomi muodosti Hämeen historiallisen maakunnan pohjoisosan, lukuun ottamatta Satakunnan historialliseen maakuntaan luettavia Keuruuta ja Multiaa. Keski-Suomen seurakunnat kuuluvat Lapuan hiippakuntaan. Vuoteen 2019 asti seurakunnista Hankasalmi ja Konnevesi kuuluivat Kuopion hiippakuntaan, Jämsän ja Kuhmoisten seurakunnat Tampereen hiippakuntaan, ja Joutsan seurakunta (johon kuuluu pienuutensa vuoksi myös Luhanka) Mikkelin hiippakuntaan. Monien pitäjien historiallinen yhteys Hämeeseen katkesi vuonna 1776, jolloin valtaosa nykyisestä Keski-Suomesta liitettiin Vaasan lääniin sekä itäisimmät osat Savon ja Karjalan lääniin.