1948
Tapahtumia > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta − Suomen YYA-neuvotteluvaltuuskunnan jäsenet Urho Kekkonen ja Johan Otto Söderhjelm saapuivat muutamaksi päiväksi Helsinkiin selostamaan presidentti J. K. Paasikivelle ja eduskuntaryhmien puheenjohtajille neuvottelujen kulkua ja saamaan lisäohjeita neuvotteluihin.
3. huhtikuuta – Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman allekirjoitti viiden miljardin dollarin Marshall-avun 16:lle maalle.
6. huhtikuuta – Suomen ja Neuvostoliiton välinen YYA-sopimus allekirjoitettiin Moskovassa.
7. huhtikuuta – YK:n alainen maailman terveysjärjestö (WHO) aloitti toimintansa.
8. huhtikuuta – Asekätkentäjutun vuoksi vangittu kenraali Aksel Airo vapautettiin vankilasta.
9. huhtikuuta – Populistisen presidenttiehdokkaan Jorge Eliécer Gaitánin salamurha aloitti väkivaltaiset mellakat Bogotássa (Bogotazo) ja kymmenvuotisen väkivallan aallon koko Kolumbiassa (La Violencia), jossa yli 300 000 ihmistä tapettiin.
9. huhtikuuta – Deir Yassinin verilöyly Palestiinassa: juutalaisten Irgun- ja Lehi-taistelujärjestöt hyökkäsivät arabisiviilejä vastaan, 107–120 ihmistä sai surmansa.
9. huhtikuuta – Oikeus antoi päätöksensä asekätkentäjutun ns. päämajan linjan osalta. Eversti Valo Nihtilä ja everstiluutnantti Usko Haahti tuomittiin viideksi vuodeksi kuritushuoneeseen, kun taas kenraaliluutnantti Aksel Airoa vastaan nostetut syytteet hylättiin. Syytetyt olivat olleet vankilassa lähes kolme vuotta. Paikallistason eli ”maakunnan miesten” osalta oikeudenkäynnit jatkuivat kesäkuuhun 1949 saakka ja korkein oikeus antoi päätöksensä maaliskuussa 1950.
27. huhtikuuta – Kommunistien huhuttiin yrittävän vallankaappausta Suomessa. Poliisi ja armeija olivat hälytysvalmiudessa Helsingissä ja sen lähiympäristössä, mutta mitään poikkeavaa ei kuitenkaan tapahtunut. SKDL ja SKP kiistivät kaappaushuhut ja leimasivat ne porvaripuolueiden ja SDP:n provokaatioksi.
28. huhtikuuta – Suomen eduskunta ratifioi YYA-sopimuksen äänin 157−11. Edistyspuolue äänesti ainoana puolueena ratifiointia vastaan.
30. huhtikuuta − Amerikan valtioiden järjestö (OAS) perustettiin Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa.
1. toukokuuta – 213 kommunistia teloitettiin Kreikassa.
7. toukokuuta – SDP sanoutui irti vuonna 1945 solmitusta ns. kolmen suuren sopimuksesta.
11. toukokuuta – Luigi Einaudista tuli Italian presidentti.
14. toukokuuta – Israelin valtio julistettiin perustetuksi.
15. toukokuuta – Egypti, Transjordan, Libanon, Syyria, Irak ja Saudi-Arabia aloittivat sodan Israelia vastaan.
18. toukokuuta – Ensimmäinen Kiinan tasavallan lakiasäätävä kokous kokoontui Nanjingissa.
19. toukokuuta – Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Arvo Salminen esitti sisäministeri Yrjö Leinolle epäluottamuslausetta ns. Leinon vankien jutun vuoksi. Eduskunta hyväksyi esityksen äänin 81−61.
22. toukokuuta – Tasavallan presidentti J. K. Paasikivi erotti Yrjö Leinon valtioneuvoston jäsenyydestä. Uudeksi sisäministeriksi tuli kansanedustaja Eino Kilpi.
24. toukokuuta – SKDL ja SKP järjestivät erotettua sisäministeriä Yrjö Leinoa tukeneen mielenosoituksen Hakaniemen torilla Helsingissä.
28. toukokuuta – Jatkosodan aikainen Valtiollisen poliisin päällikkö Arno Anthoni vapautettiin vankilasta.
31. toukokuuta – Reserviupseerikoulu aloitti jälleen yli kolme vuotta keskeytyksissä olleen toimintansa Haminassa. Koulussa alkoi 62. kurssi.
4. kesäkuuta − SKDL:n kansanedustaja Hertta Kuusinen nimitettiin salkuttomaksi ministeriksi Pekkalan hallitukseen, jolloin hänestä tuli Suomen historian toinen naisministeri Miina Sillanpään (sosiaaliministerinä 1926−1927) jälkeen.
5. kesäkuuta – Neuvostoliitto alensi Suomen jäljellä olleet sotakorvaukset puoleen.
21. kesäkuuta – Saksan markasta tuli Saksan liittotasavallan virallinen valuutta.
21. kesäkuuta − Yhdysvaltalainen levy-yhtiö Columbia esitteli LP-levyn.
22. kesäkuuta – Vaasan läänin maaherran Gunnar Ahlbäckin johtama, Valpon toimintaa tutkinut komitea julkisti mietintönsä, jonka mukaan Valpon toiminnassa oli ollut ”virheellistä ja laitonta menettelyä”.
24. kesäkuuta – Berliinin saarto alkoi Neuvostoliiton katkaistua tiet ja rautatiet Länsi-Berliiniin.
28. kesäkuuta – Kominform syytti Jugoslavian kommunistipuoluetta marxismi-leninismin hylkäämisestä ja neuvostovastaisesta asenteesta. Välirikko Jugoslavian ja Neuvostoliiton suhteissa.
28. kesäkuuta – Yhdysvallat, Britannia ja Ranska aloittivat kaikkiaan 324 päivää kestäneet ilmakuljetukset Länsi-Berliinin huoltamiseksi.
28. kesäkuuta – Yli 3 700 ihmistä kuoli maanjäristyksessä Fukuissa Japanissa.
30. kesäkuuta − Kominformin päämaja siirrettiin Belgradista Romanian pääkaupunkiin Bukarestiin.