stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ralf Rothmann

Ralf Rothmann
Ralf Rothmann (s. 1953) on saksalainen kirjailija. Hänen tuotantonsa sisältää seitsemän romaania, runokokoelmia, esseitä, näytelmän, kaksi kertomuskokoelmaa sekä kaksi novellia.
Vuonna 2009 suomennettiin hänen romaaninsa Nuorta valoa. Se lukeutuu neljän romaanin sarjaan, joka kuvaa elämää kaivosteollisuusalueella 1950- ja 1960-luvuilla lapsen ja nuoren näkökulmasta.
Pusonjärvi

| Pusonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kontiolahti
Koordinaatit:  62°59′37″N, 29°52′00″E
Järvinumero:  04.412.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,2 m 
Rantaviiva:  9,81 km 
Pinta-ala:  1,65 km² 
Tilavuus:  0,012 km³ 
Keskisyvyys:  7,3 m 
Suurin syvyys:  20,8 m 
 fiPusonjärvi 
Pusonjärvi on järvi Kolin kansallispuiston eteläpuolella Kontiolahden pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Suurjärvi Pielinen sijaitsee noin viisi kilometriä Pusonjärveltä itään. Pielisen ja Pusonjärven välissä sijaitsee Herajärvi. Pusonjärven pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 43 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Pusonjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,4 kilometriä, järvi on verraten tasaleveä, noin 500–600 metriä länsirannalta itärannalle. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin hehtaarin laajuinen Upsalonsaari. Pusonjärven eteläpuoliskolla on muodoltaan epäsäännöllinen vähintään 10 metriä syvä vyöhyke, jonka kaakkoisosassa sijaitsee järven syvin kohta, 21 metriä. Pusonjärven keskiosa on matalaa. Järven pohjoispuoliskolla on toinen vähintään 10 metriä syvä vyöhyke, sen syvin kohta on 16 metriä.
Pusonjärven luusua sijaitsee koillisessa Jokilahden pohjukassa, josta lähtee Pusonjoki Herajärveen. Pusonjärven ja Herajärven välinen kannas on noin kaksi kilometriä leveä. Herajärven korkeustaso on 52 metriä Pusonjärveä alempi. Kannaksella sijaitsee vaaroja (Kolinvaara, Heraniemenkoli) ja vähäisiä suolampia (Iso Torvilampi, Hamelampi). Pusonjärven länsipuolinen maasto on alavampaa suomaata. Pusonjärven eteläpuolella sijaitsee Puson kylä ja Ripulinjärvi (150,7 metriä mpy).
Pusonjärven vesitilavuus on 11 970 000 kuutiometriä.
63. pohjoinen leveyspiiri kulkee Pusonjärven halki.
Pusonjärvi (04.412.1.014) kuuluu Herajoen valuma-alueeseen (04.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Herajoen valuma-alueella on 33 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Herajärvi, Pusonjärvi ja Jero ovat laajimmat. Niitä seuraavat Alaselkä, Ala-Kalmo ja Ylä-Kalmo.
Ragni Østgaard

Ragni Østgaard 1930-luvulla
Ragni Østgaard (o.s. Gullichsen, 7. maaliskuuta 1894 – 16. kesäkuuta 1956) oli suomenruotsalainen seurapiirinainen, josta tuli Norjan kruununprinsessa Märthan hovineito. Hän kuului Gullichsenin sukuun, ja oli Alexander Gullichsenin tytär ja Harry Gullichsenin sisar.
Ragni Gullichsen meni vuonna 1916 naimisiin norjalaisen upseerin Nikolai Ramm Østgaardin kanssa. Tästä tuli kruununprinssin adjutantti, ja pariskunta palveli kruununprinssiparia vuosikymmenten ajan. Sota-aikana Ragni Østgaard ja hänen nuorin poikansa asuivat kruununprinsessa Märthan ja tämän lasten kanssa Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Suomalainen Anni Gullichsen alkoi katsoa uutta tv-sarjaa ja huomasi siinä tutun nimen – isotäti olikin osa Norjan hovia: "Isoin yllätys" Yleisradio
Pokémon-sarja: Sun & Moon

Pokemon-sarja: Sun & Moon (engl. Pokémon the Series: Sun & Moon) on Pokémon-animesarjan 20. tuotantokausi sekä Sun & Moon-sarjan ensimmäinen kausi.
Ash aloittaa uuden matkansa Alola-alueelta. Siellä hän käy paikallista pokémon-koulua, nappaa uusia pokémoneja, läpäisee saarihaastetta (engl. Island Challenge) ja yrittää oppia kaiken uusista Z-liikkeistä. Alola-alue on myös siitä erikoinen, että siellä tavataan jo ennestään tuttuja pokémoneja uuden näköisinä Alola-muotoina (engl. Alolan forms), kuten Raichu, Rattata ja paljon muita. Alkuperäisiltä kausilta tutut Brock ja Misty esiintyivät sarjan jaksoissa 42 ja 43.
Sarjan animointityyli on muuttunut edeltäjästään merkittävästi. XYZ:n teräväpiirtotyylin sijaan on tyyliä muutettu uudessa sarjassa paljon eläväisemmäksi ja ”piirrettymäisemmäksi”, ja lisäksi sarjassa käytetään paljon edeltäjäänsä enemmän animesarjoille tyypillisiä koomisia efektejä kuten hassuja ilmeitä. Myös Ashin ja Rakettiryhmän piirrostyylit ovat saaneet uudessa sarjassa muutoksen.
Yhdysvalloissa sarja nähdään ensimmäistä kertaa Disney XD:lla. (Ensimmäisen kauden jaksot 44–51 ja 54–57 sekä kaudet 2–8 oli näytetty Yhdysvalloissa Kids' WB!:llä sekä kaudet 9–19 Cartoon Networkilla.) Ensimmäinen jakso Alola to New Adventure! esitettiin 12. toukokuuta 2017. Suomessa tämä sarja alkoi 25. elokuuta 2017 jaksolla Alola uudelle seikkailulle. Tätä sarjaa ei aiemman XYZ:nkaan tapaan ole esitetty televisiossa. Sitä voi katsoa Pokemon-TV-nettisivustolta. Sarjaa julkaistiin yhteensä 43 jaksoa. 20. tuotantokausi päättyi Japanissa syyskuun 21. päivä vuonna 2017 ja Yhdysvalloissa 9. joulukuuta 2017. Suomessa sarjaa julkistetaan edelleen.
Seuraavaa tuotantokautta, Ultraseikkailuja, alettiin julkaisemaan Yhdysvalloissa maaliskuussa 2018, kun taas Japanissa kyseisen tuotantokauden jaksoja oli julkaistu jo lokakuusta 2017 lähtien.
Äänirooleissa > Japaninkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rica Matsumoto  | … |  Ash Ketchum   |
|  Ikue Ōtani  | … |  Pikachu   |
|  Hitomi Kikuchi  | … |  Lana   |
|  Kaito Ishikawa  | … |  Kiawe   |
|  Kei Shindō  | … |  Lillie   |
|  Fumiko Takekuma  | … |  Sophocles   |
|  Reina Ueda  | … |  Mallow   |
|  Daisuke Namikawa  | … |  Rotom Pokédex   |
|  Megumi Hayashibara  | … |  Jessie   |
|  Shin’ichirō Miki  | … |  James   |
|  Inuko Inuyama  | … |  Meowth   |
|  Keiichi Nakagawa  | … |  professori Kukui   |
|  Mayumi Iizuka  | … |  Misty   |
|  Yūji Ueda  | … |  Brock   |
|  Unshō Ishizuka  | … |  kertoja, Samson Oak  |
Äänirooleissa > Englanninkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sarah Natochenny  | … |  Ash Ketchum   |
|  Rosie Reyes  | … |  Lana   |
|  Marc Swint  | … |  Kiawe   |
|  Laurie Hymes  | … |  Lillie   |
|  Alyson Leigh Rosenfeld  | … |  Sophocles   |
|  Jessica Paquet  | … |  Mallow   |
|  Rob Morrison  | … |  Rotom Pokédex   |
|  Michele Knotz  | … |  Jessie, Misty   |
|  James Carter Cathhart  | … |  James, Meowth   |
|  Abe Goldfarb  | … |  professori Kukui   |
|  Marc Thompson  | … |  Samson Oak   |
|  Bill Rogers  | … |  Brock   |
|  Rodger Parsons  | … |  kertoja  |
Äänirooleissa > Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hanna Leino  | … |  Ash Ketchum   |
|  Ella Tarvonen  | … |  Lana, Anna (jaksot 13, 39 ja 41)   |
|  Vili Orava  | … |  Kiawe   |
|  Saara Lehtonen  | … |  Lillie, hoitaja Joy, Mimo, Anela (jaksot 21 ja 24), Anna (jakso 23), sivuäänet   |
|  Yasmine Yamajako  | … |  Mallow, Rapp (jaksot 24, 25 ja 27)   |
|  Markus Niemi  | … |  Rotom Pokédex   |
|  Susa Saukko  | … |  Sophocles, Jessie, Anela (jakso 30), sivuäänet   |
|  Peter Pihlström  | … |  James, Zipp (jaksot 24, 25 ja 27), sivuäänet   |
|  Arto Nieminen  | … |  Meowth, Hobbes (jaksot 8, 24 ja 27), sivuäänet   |
|  Ilkka Villi  | … |  professori Kukui, sivuäänet   |
|  Markus Bäckman  | … |  kertoja, professori Oak, Samson Oak (jaksot 28 ja 31), Hobbes (jakso 30), Giovanni, sivuäänet   |
|  Aku Laitinen  | … |  Samson Oak (jaksoon 24 asti), Tupp, sivuäänet   |
|  Oskari Tamminen  | … |  Gladion   |
|  Jarmo Koski  | … |  Hala   |
|  Katja Sirkiä  | … |  Olivia, konstaapeli Jenny, Delia Ketchum, Matori, Anela (jaksot 4 ja 7), sivuäänet   |
|  Kiti Kokkonen  | … |  Misty   |
|  Jari Salo  | … |  Brock   |
Tunnuslaulun esittävät Samuel Harjanne ja Heljä Heikkinen.
Raitapyrstökottarainen

| Raitapyrstökottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Loistokottaraiset Lamprotornis
Laji::  australis
Kaksiosainen nimi
 Lamprotornis australis  (Smith, 1836) 
Katso myös
   Raitapyrstökottarainen Wikispeciesissä   Raitapyrstökottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitapyrstökottarainen (Lamprotornis australis) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.
Levinneisyys

Raitapyrstökottaraista tavataan hyvin laajalla alueella Angolassa, Botswanassa, Mosambikissa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa, Swazimaassa ja Sambiassa. Lajin on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Ylivieska)

| Pyhän Kolminaisuuden kirkko |
| --- | --- |
 Ylivieskan uusi kirkko heinäkuussa 2021.
Sijainti:  Kirkkotie 7 84100 Ylivieska
Koordinaatit:  64°04′27.7″N, 24°31′56.7″E
Seurakunta:  Ylivieskan seurakunta
Rakentamisvuosi:  2021
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto K2S
Istumapaikkoja:  700
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uusi kellotapuli on vanhan kirkon kellotornin kohdalla.
Pyhän Kolminaisuuden kirkko eli Ylivieskan kirkko on Ylivieskan seurakunnan kirkkorakennus Ylivieskan keskustassa. Se valmistui vuonna 2021 viisi vuotta aiemmin tuhopoltossa tuhoutuneen vanhan kirkon tilalle. Kirkon vihki käyttöön pääsiäissunnuntaina 4. huhtikuuta 2021 Oulun hiippakunnan piispa Jukka Keskitalo. Suunnittelukilpailussa kirkon nimi oli Trinitas. Suunnitelman laati helsinkiläinen Arkkitehtitoimisto K2S.
Suunnittelukilpailu

Ylivieskan seurakunta järjesti uuden kirkon rakentamiseksi yleisen arkkitehtuurikilpailun. Palkintolautakunta sai 214 ehdotusta yli kymmenestä eri maasta.
Palkintolautakunta totesi, että seurakunnan arkinen toiminta ja arvokkaat juhlatilaisuudet asettavat rakennukselle toisistaan eroavia vaatimuksia. Kilpailun ehdotuksissa kirkkosalin, seurakuntasalin ja keittiön yhdistämisen tarve oli johtanut esimerkiksi sokkeloisiin ja ylisuuriin aularatkaisuihin. Lautakunta piti onnistuneimpina niitä ehdotuksia, joissa uudella rakennuksella oli yhtenäinen hahmo, joka muodosti kaupunkiin kiintopisteen, kun useammasta osasta koostuvat ehdotukset jäivät lautakunnan mielestä liian mataliksi tai hajanaisiksi. Kirkkosalin kohdalla lautakunta arvosti sakraalia tunnelmaa, jota monet osallistujat olivat tavoitelleet luonnonvalolla.
Palkintolautakunnan mukaan kilpailun parhaimmistoon kuului Aarti Ollila Ristola Arkkitehdit Oy:n omaperäinen ja rohkea ehdotus, jonka mukaan kirkko olisi sijoitettu suoraan Kalajoen ylle, ja se olisi muodostanut samalla kevyen liikenteen sillan. Tätä ehdotusta pidettiin kuitenkin vaikeana ja kalliina toteuttaa. Se sai jaetun kolmannen sijan yhdessä OOPEAA:n ehdotuksen kanssa, ja molemmat palkittiin 12 000 € summalla. Kilpailussa menestyivät myös Benjamin Aspelin, Aaro Artto ja Pauli Terho, jotka palkittiin pienemmillä summilla, sekä Benjamin Schulman, joka ansaitsi kunniamaininnan.
Suunnittelukilpailu > Suunnittelukilpailun voittaja

Palkintolautakunta valitsi kilpailun voittajaksi Arkkitehtitoimisto K2S:n ehdotuksen ”Trinitas”. Sen suunnitteluun osallistuivat pääsuunnittelijana arkkitehti Kimmo Lintula ja arkkitehdit Niko Sirola ja Mikko Summanen ja avustajina arkkitehdit Mari Ollila ja Petri Ullakko. Toimisto palkittiin 30 000 € summalla. Palkintolautakunnan mukaan rakennuksen hahmo ja julkisivut tuovat mieleen harmaakivikirkon, mutta sen vaalea tiilipinta ja harkitut aukotukset tekevät siitä nykyaikaisen. Lautakunnan mukaan rakennuksen aulasta avautuva näkymä poltetun kirkon raunioille luo onnistuneen suhteen vanhan ja uuden välille. Palkintolautakunta esitti ”Trinitasta” uuden kirkon jatkosuunnittelun pohjaksi ja kirkkovaltuusto päätti toimia esityksen mukaan.
Suunnittelukilpailu > Kellotorni

Myös 40 metriä korkea kellotorni on K2S:n suunnittelema. Likipitäen vanhan kirkon tornin korkuinen kellotorni on teräsrakenteinen, sen pintaverhous on Cor-Ten -terästä ja se painaa noin 31,5 tonnia. Torni valmistettiin konepajalla, tuotiin erikoiskuljetuksena kirkkomaalle ja nostettiin pystyyn 13.–14. heinäkuuta 2021 välisenä yönä. Tornin pystytys keski hiukan yli 2 tuntia nostotyön aloituksesta siihen, kun risti oli kiinnitetty paikoilleen. Heinä-elokuun vaihteessa 2021 torniin asennettiin kaksi kelloa. Piispa Keskitalo vihki kellotornin ja kellot käyttöön 15. elokuuta 2021.
Teräasrakenneyhdistys antoi Ylivieskan kellotapulille kunniamaininnan Vuoden teräsrakenne 2021 -kilpailussa.
Kuvia

Ylivieskan uusi kirkko vuonna 2023.
Ylivieskan uusi kirkko vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Ylivieska) Wikimedia Commonsissa
Pyhän Kolminaisuuden kirkko
Rapsodia (kappale)

|  Rapsodia> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Mia Martini
Säveltäjä(t):  Giuseppe Dati
Sanoittaja(t):  Giancarlo Bigazzi
Euroviisutiedot
Vuosi:  1992
Maa:  Italia
Kieli:  italia
Sijoitus:  4.
Pisteet:  111
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Marco Falagiani
Rapsodia on Mia Martinin esittämä kappale, joka edusti Italiaa vuoden 1992 Eurovision laulukilpailussa Ruotsin Malmössä.
Kappale sijoittui Euroviisuissa neljänneksi 111 pisteellä.
Raitapyrstökiipijä

| Raitapyrstökiipijä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puukiipijät Certhiidae
Suku::  Puukiipijät Certhia
Laji::  himalayana
Kaksiosainen nimi
 Certhia himalayana  Vigors, 1832 
Katso myös
   Raitapyrstökiipijä Wikispeciesissä   Raitapyrstökiipijä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitapyrstökiipijä (Certhia himalayana) on puukiipijöiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Raitapyrstökiipijää tavataan Afganistanissa, Kiinassa, Intiassa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa, Tadžikistanissa, Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 691 000 km². Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, mutta sen ei uskota toistaiseksi olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Psi1 Aquarii

| Psi1 Aquarii |
| --- | --- |

HR-designaatio:  8841
HD-designaatio:  219449
Muut designaatiot:  HIP 114855
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  +4,24 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  0,95 Mv
Valovoima:  33 aurinkoa
Spektriluokka:  K0III
Lämpötila:  5250 K
Massa:  2,5 M☉
Säde:  8,55 R☉
Pyörimisnopeus:  < 17 Km/s
Metallipitoisuus:  -0,085 (± 0,055)
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Vesimies
Rektaskensio (J2000):  23h 15m 53,5s
Deklinaatio (J2000):  −9° 05′ 16″
Etäisyys:  148 valovuotta (46 parsekia)
Parallaksi:  21,97 ± 0,89 mas
Säteisnopeus:  -26,4 ± 0,9 km/s
Ominaisliike:  RA: 368,56 ± 1,46 Dec.: -17,02 ± 0,7 mas/v
Psi1 Aquarii (myös 91 Aquarii tai ψ1 Aquarii) on viiden tähden järjestelmä Vesimiehen tähdistössä 148 valovuoden päässä Maasta. Päätähti 91 Aquarii A on oranssi jättiläinen, jota kiertää eksoplaneetta.
Eksoplaneetta

Vuonna 2003 löydettiin eksoplaneetta, jonka massa 2,9 kertaa Jupiterin massa
| Planeetta (tähdestä lukien) | Massa (MJ) | Kiertoaika (d) | Etäisyys (AU) | Eksentrisyys (radan soikeus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  b  | >2,9 MJ | 182 | 0,3 | 0 |
Aiheesta muualla

Kiertoratasimulaatio (Arkistoitu – Internet Archive)
SIMBAD:Psi1 Aquarii
| --- | --- |
Tähdet:  β Aqr, α Aqr, δ Aqr, ζ1 Aqr, 88 Aqr, λ Aqr, ε Aqr, γ Aqr, 98 Aqr, η Aqr, τ2 Aqr, θ Aqr, φ Aqr, ψ1 Aqr, ι Aqr, 99 Aqr, ψ2 Aqr, ζ2 Aqr, 3 Aqr, 86 Aqr, ω2 Aqr, ν Aqr, ξ Aqr, 66 Aqr, 101 Aqr, 89 Aqr, μ Aqr, ο Aqr, π Aqr, σ Aqr, 104 Aqr A, χ Aqr, ω1 Aqr, ψ3 Aqr, κ Aqr, 25 Aqr, 47 Aqr, 1 Aqr, 108 Aqr, 94 Aqr B, 97 Aqr, 94 Aqr A, υ Aqr, 68 Aqr, 106 Aqr, 107 Aqr, 32 Aqr, 41 Aqr, 42 Aqr, ρ Aqr, 103 Aqr, 38 Aqr, 83 Aqr, 18 Aqr, 21 Aqr, 7 Aqr, 12 Aqr A, 49 Aqr, 77 Aqr, 5 Aqr, 30 Aqr, 53 Aqr B, 96 Aqr, 28 Aqr, 26 Aqr, τ1 Aqr, 19 Aqr, 44 Aqr, 50 Aqr, HD 223807, 51 Aqr, 35 Aqr, 74 Aqr, 15 Aqr, 16 Aqr, 60 Aqr, 12 Aqr B, DV Aqr, 45 Aqr, 4 Aqr, 17 Aqr, 39 Aqr, 82 Aqr, 70 Aqr, 78 Aqr, 11 Aqr, 81 Aqr, 100 Aqr, LP Aqr, 53 Aqr A, 56 Aqr, R Aqr, 20 Aqr, 29 Aqr, 58 Aqr, 61 Aqr, 67 Aqr, IZ Aqr, EW Aqr, HD 210277, 37 Aqr, 24 Aqr, HD 222582, 104 Aqr B, Gl 876, Gl 849, AE Aqr, EZ Aqr, FO Aqr
Eksoplaneetat:  ψ1 Aqr b, HD 210277 b, Gl 876 b, Gl 876 c, Gl 876 d, Gl 849 b
Raah raah blääh

| Raah raah blääh Lakupaavi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 13.–14. huhtikuuta 2005
 Julkaistu: 19. syyskuuta 2005
 Formaatti: digitaalinen
 Tyylilaji: hardcore punk
 Kesto: 29.48
 Levy-yhtiö: omakustanne
Raah raah blääh on Moonsorrow- ja Rytmihäiriö-yhtyeiden jäsenten sivuprojektin Lakupaavin ensimmäinen täyspitkä albumi.
Moonsorrowin äänittäessä Verisäkeet-albumia yhtye antoi tekaistun lausunnon tyylilajin muutoksesta sekä tulevan albumin nimestä, josta muun muassa Blabbermouth uutisoi verkkosivustollaan.
Kappaleet

Kuolema taidehomoille... ja muille! – 2.32
Puutarhurin painajainen – 1.11
Myin lapsesi Jammu-sedälle – 1.06
Vitun runkkarit ja muut – 1.56
Saatanan lehmä – 1.28
Homo Jeesus – 1.29
Saatanan saksalaiset, teistä oi oo mihinkään – 0.45
Shitter Limited on maailman paras bändi – 0.35 (feat. Vitunmoista pörinää)
Vapauttakaa Matti Nykänen – 0.54
Matti Vanhanen on homo joka ei kestä viinaa – 1.22
Juutalaiskysymys? – 0.04
Morjens!!!! – 2.53
Anna pillua Jonne Aaron (heti) – 0.13
Vitun verhoilijavitunmestari – 0.29
Perspillu ja hyvät vitut (Puh Runku) – 2.35
Se hyvä biisi – 0.06
Kumipaskiainen – 2.33
Hakaristi on oikeesti kaunis – 0.44
Bjarne Kallis työnnä risti vittu perseeseen – 0.19
Ime meisseliä silikoni-Janita – 1.52
Outro: Viikset – 0.57
Vitun karaokevitunhomot – 2.23 (bonus)
Kuolema taidehomoille (Richard Rape mix) – 1.22 (bonus)
Kokoonpano

Luxus Kristus (Janne Perttilä) – laulu
Pentti Orvokki (Jukka Varmo) – laulu
Vitun Mitu (Mitja Harvilahti) – kitara, laulu
The Sieg Heil Man (Henri Sorvali) – kitara
Dead Editor (Ville Sorvali) – bassokitara, laulu
Pate Perestroika (Marko Tarvonen) – rummut
Aiheesta muualla

Raah raah blääh Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Raah raah blääh Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lakupaavin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ragon kansallispuisto

Kansallispuiston sijainti merkitty luvulla 20 Pohjois-Norjan karttaan.
Ragon maisemia.
Ragon kansallispuisto (norj. Rago nasjonalpark) on Sørfoldin kunnassa Norjassa sijaitseva kansallispuisto.  Puiston koko on 171 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1971. Puisto rajautuu idässä Ruotsin Padjelantan kansallispuistoon. Nämä yhdessä Sarekin ja Stora Sjöfalletin alueiden kanssa muodostavat yhtenäisen 5 400 neliökilometrin suojelualueen. Brittiläinen lehti The Guardian valitsi Ragon yhdeksi Euroopan parhaista kansallispuistoista.
Kansallispuistoon pääsee ajamalla E6-tietä noin 10 kilometriä Straumenin kylästä pohjoiseen päin ja kääntymällä sieltä Laksholiin johtavalle tielle numero Fv617.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ragon kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Ragon jylhä kansallispuisto. Retkipaikka.fi. Viitattu 1.4.2015.
Norjan kansallispuistot
Blåfjella–Skjækerfjella
Breheimen
Børgefjell
Dovre
Dovrefjell–Sunndalsfjella
Femundsmarka
Folgefonna
Forlandet
Forollhogna
Fulufjellet
Færder
Gutulia
Hallingskarvet
Hardangervidda
Indre Wijdefjorden
Jomfruland
Jostedalsbreen
Jotunheimen
Junkerdal
Làhku
Langsua
Lierne
Lofotodden
Lomsdal–Visten
Møysalen
Nordenskiöld Land
Nordre Isfjorden
Nordvest-Spitsbergen
Raet
Rago
Reinheimen
Reisa
Rohkunborri
Rondane
Saltfjellet–Svartisen
Sassen–Bünsow Land
Seiland
Sjunkhatten
Skarvan og Roltdalen
Stabbursdalen
Sør-Spitsbergen
Varangerhalvøya
Ytre Hvaler
Øvre Anárjohka
Øvre Dividal
Øvre Pasvik
Ånderdalen
Pyrstökkäät

| Pyrstökkäät |
| --- | --- |
 Oikopleura dioica
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Vaippaeläimet Urochordata
Luokka::  Pyrstökkäät Appendicularia  Fol, 1874
Heimot
 Fritillariidae  Kowalevskiidae  Oikopleuridae 
Katso myös
   Pyrstökkäät Wikispeciesissä   Pyrstökkäät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyrstökkäät (Appendicularia eli Larvacea) on vaippaeläinten pääjaksoon kuuluva luokka. Ne ovat pieniä, melkein läpikuultavia vapaasti uivia merieläimiä. Ne ovat muihin vaippaeläimiin verrattuna pitkälle kehittyneitä, niiden solut ovat pitkälti erilaistuneet. Niillä toukkien ja aikuisten välinen ero on pienempi kuin muilla vaippaeläimillä siten, että aikuisilla yksilöillä on vielä jonkinlainen häntä.
Pohjoiselta Itämereltä tunnetaan yksi pyrstökäslaji, pohjapyrstökäs (Fritillaria borealis).
Aiheesta muualla

P. Kott (2008) Class APPENDICULARIA. Australian Faunal Directory.
Predrag Stojaković

| Predrag Stojaković |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Predrag Stojaković
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1977 (ikä 47) Požega, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Serbia /  Kreikka
Koripalloilija
Lempinimi:  Peja
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  208 cm
Paino:  104 kg
NBA-varaus:  14. varaus 1996 (Sacramento Kings)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1992–1993 1994–1998 1998–2006 2006 2006–2010 2010–2011 2011:   Red Star Belgrad  PAOK BC  Sacramento Kings  Indiana Pacers  New Orleans Hornets  Toronto Raptors  Dallas Mavericks 
Maajoukkueet
:   Jugoslavia
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Jugoslavian liittotasavalta.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Jugoslavian liittotasavalta.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Jugoslavian liittotasavalta.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Jugoslavian liittotasavalta> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2002 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Turkki 2001 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1999 |  |  |
Predrag ”Peja” Stojaković (serb. Предраг Стојаковић; s. 9. kesäkuuta 1977 Požega, Jugoslavia) on serbialais-kreikkalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Tarkkakätisenä heittäjänä tunnettu Stojaković on NBA:n kaikkien aikojen kolmanneksi tarkin vapaaheittäjä ja neljänneksi eniten kolmen pisteen koreja heittänyt pelaaja. Hän voitti urallaan yhden NBA-mestaruuden.
Ammattilaisura > Eurooppa

Stojaković muutti 16-vuotiaana Kreikkaan pelatakseen koripalloa. Hän pelasi PAOK Thessalonikissa neljä kautta, joista viimeisenä hänet valittiin sarjan arvokkaimmaksi pelaajaksi.