Venäjän federaation historia
Putinin valtakausi > Ukrainan kriisi

Venäjä sekaantui aktiivisesti Ukrainan politiikkaan, missä protestiliike kaatoi Venäjälle myötämielisen Viktor Janukovytšin hallituksen helmikuussa 2014. Mielenosoitukset alkoivat marraskuussa 2013, kun Janukovytš rikkoi sopimuksen, joka olisi vahvistanut Ukrainan ja Euroopan unionin välisiä suhteita. Sen sijaan hän yritti ohjata maata Venäjän kanssa yhteiseen Euraasian talousliittoon. Kiovan mielenosoitukset tukahdutettiin verisesti, minkä jälkeen Janukovytš pakeni Venäjälle. Putinin hallinto ei tunnistanut Janukovytšin syrjäyttänyttä hallitusta,ja alkoi hyödyntää tilannetta. Helmikuun 28. päivänä aseistetut miehet, joiden univormuista puuttuivat näkyvät merkit, ottivat haltuunsa tärkeimmät kohteet Krimin autonomisessa tasavallassa. Venäjän Mustanmeren laivasto piti päätukikohtaansa Krimillä ja alueen väestö oli pääosin venäläistä, eikä venäläisten joukkojen tuloa alueelle vastustettu.
Muutamassa päivässä alueparlamentin johtoon oli asetettu Venäjälle myötämielinen hallinto ja Venäjä oli tosiasiassa miehittänyt alueen. Krimillä järjestettiin kansanäänestys, missä virallisen tuloksen mukaan 97 prosenttia äänestäjistä ilmoitti kannattavansa Krimin eroa Ukrainasta ja Venäjään liittymistä. Yhdysvallat ja EU vastasivat ottamalla käyttöön pakotteita korkea-arvoisia venäläisvirkamiehiä ja Krimin venäläishallitusta vastaan. Putin ja Krimin parlamentin jäsenet allekirjoittivat 18. maaliskuuta sopimuksen niemimaan hallinnan siirtämisestä Venäjälle.
Ukrainan kriisi sai jatkoa huhtikuussa 2014, kun raskaasti aseistetut Venäjämieliset asemiehet valtasivat hallituksen rakennuksia Kaakkois-Ukrainassa ja julistivat Donetskin ja Luhanskin alueiden itsenäisyyden. Kuten Krimillä, molempien alueiden separatistiryhmät järjestivät asiasta kansanäänestyksen, mutta tuloksilla ei ollut juurikaan käytännön vaikutusta. Julkisissa lausunnoissa Putin kiisti Venäjän tukeneen separatistiliikettä. Ukrainan armeija ryhtyi valtaamaan takaisin kapinallisten hallitsemia alueita, mutta separatistiryhmillä oli asettaa vastaan yhä kehittyneempiä raskaita aseita, mukaan lukien panssarivaunut ja ilmapuolustusjärjestelmät. Heinäkuussa kapinalliset ampuivat alas Malaysia Airlinesin reittilentokoneen ja 298 ihmistä sai surmansa. Yhdysvallat ja EU laajensivat välittömästi Venäjän vastaisia talouspakotteita. Venäjä kiisti yhteyden kapinallisiin, ja vastasi laaja-alaisella länsimaisen ruoan tuontikiellolla.
Venäjän väitteistä huolimatta koko elokuun 2014 länsimaiset tiedustelupalvelut, Nato ja Ukrainan hallitus kertoivat useista tapauksista, joissa joukkoja ja varusteita siirrettiin rajan yli Venäjältä Ukrainaan. Venäjä kielsi, mutta Ukrainan armeijan onnistui saada kiinni useita venäläistaistelijoita Ukrainan sisällä. Naton arvion mukaan Ukrainassa oli ainakin tuhat venäläissotilasta, jotka osallistuivat Itä-Ukrainan sotaan aktiivisesti. Putin vastasi, että Venäjä ei ole osallisena sodassa, mutta hän antoi tukensa Itä-Ukrainan separatisteille. Tilannetta yritettiin liennyttää syyskuussa, kun Ukrainan presidentti Petro Porošenko ja Putin tapasivat Minskissä ja sopivat tulitaukosuunnitelmasta, jonka oli määrä lieventää taisteluita ja rajoittaa raskaiden aseiden käyttöä siviilialueilla. Molemmat osapuolet kuitenkin rikkoivat sopimusta pian, ja huolimatta Venäjän joukkojen vetäytymisestä lähellä Ukrainan rajaa, Venäjän puuttumisesta konfliktiin jäi runsaasti näyttöä.
Venäjä Venäjä hyökkäsi Ukrainaan 24. helmikuuta 2022.