stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Frederikin diskografia
Studioalbumit

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Top 30-lista | Listasijoitukset> Top 40-lista | Listasijoitukset> Top 50-lista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Tulin, näin ja voitin...” | 1972 | 23 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”En periks anna milloinkaan” | 1974 | – | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Se jokin minulla on” | 1975 | 10 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Ramaya” | 1976 | 11 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Olen Dracula” | 1977 | – | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Tuu jo tangoon” | 1978 | 28 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Tsingis Khan” | 1979 | 19 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | kultalevy |
| ”Kolmekymppinen” | 1980 | 15 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | kultalevy |
| ”Alta pois” | 1981 | 16 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | kultalevy |
| ”Roadstar” | 1983 | 15 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | timanttilevy |
| ”Singapore” | 1984 | – | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | kultalevy |
| ”Vänrikki Skool” | 1986 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Poing Poing Poing” | 1987 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Frederik & Café Casablanca” | 1988 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Uhri rakkauden” | 1989 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | timanttilevy |
| ”Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV” | 1990 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Killeri” | 1991 | (lista ei toiminnassa) | 32 | (lista ei toiminnassa) | timanttilevy |
| ”Hulabaloo” | 1992 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Adios” | 1993 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Kuka sinä olet” | 1996 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Sä tulit koputtamatta” | 1998 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Täydet kympit” | 1999 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Pelimies” | 2002 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Äijäenergiaa” | 2007 | (lista ei toiminnassa) | – | (lista ei toiminnassa) | – |
| ”Ladyboy” | 2011 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | 25 | – |
| ”Missä on jatkot?” | 2014 | (lista ei toiminnassa) | (lista ei toiminnassa) | – | – |
Singlet > Anssi Saviojana

Kaukana pohjoisessa (1968)
Singlet > Frederickinä

Näin päättyy rakkaudet (1969)
Singlet > Vierailevana artistina

| Artisti / Yhtye | Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mascara | ”Tyylilyyli” | 1997 | – | Erittäin hyvä |
| Herra Vuoret | ”Sheikki Ali Hassan” | 2018 | – | (julkaistu vain singlenä) |
| TOUKØ | ”Märkä Loma” | 2018 | – | (julkaistu vain singlenä) |
Kokoelmat

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Midprice-lista | Listasijoitukset> Top 40-lista |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Parhaat päältä” | 1975 | – | – |
| ”28 parasta” | 1982 | – | – |
| ”Pelkkää rautaa” | 1983 | – | – |
| ”2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen” | 1991 | – | – |
| ”20 suosikkia – Tsingis Khan” | 1996 | 4 | – |
| ”20 suosikkia – Rensselit pykälään” | 1997 | – | – |
| ”30 hittiä! – Live” | 1999 | – | – |
| ”Kovimmat hitit” | 2000 | – | 5 |
| ”20 suosikkia – Se jokin sinulla on” | 2002 | – | – |
| ”Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua” | 2004 | – | – |
| ”Nostalgia” | 2006 | – | – |
| ”Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)” | 2006 | – | – |
| ”Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen” | 2009 | – | – |
| ”Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla” | 2009 | – | – |
| ”Finnhits 2012 kiertue” | 2012 | – | – |
| ”MatsoRakkautta” | 2012 | – | – |
Ladyboy (albumi)

| Ladyboy Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008–2011
 Julkaistu: 3. elokuuta 2011
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Levy-yhtiö: Reetu Records Edel Records (jakelu)
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 25.
Frederikin muut julkaisut
| Suomidiskon kuningas 2009 | Ladyboy 2011 | Missä on jatkot? 2014 |
Ladyboy on Frederikin albumi, joka julkaistiin 3. elokuuta 2011. Se ylsi toisella listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 25.
Kappaleet

Junttidiskon kuninkaat – 3.32
Kop kop kop avaa hakas – 3.14
Pikku musta – 3.21
Reino – 3.41
Ladyboy – 2.48
Desiree – 3.08
Jokainen nainen – 3.23
Paiskaa jo ne stringit – 2.56
Tartu tiukasti hanuriin – 2.56
Ryyppään itseni komeaksi – 3.33
Hei vaan heilani suloinen – 3.16
Ilmaveivi – 3.22
Sukkula venukseen – 3.03
Istanbul – 3.17
Sininen vilkkuu – 3.47
Aiheesta muualla

Ladyboy discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Pelimies (albumi)

| Pelimies Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001–2002
 Julkaistu: 2002
 Tyylilaji: Iskelmä, pop
 Levy-yhtiö: Reetu Records & Edel Records (jakelu)
Frederikin muut julkaisut
| Täydet kympit 1999 | Pelimies 2002 | Äijäenergiaa 2007 |
Pelimies on vuoden 2002 syksyllä julkaistu Frederikin albumi. Levy sisälsi hittikappaleet ”Rio”, ”Volga” ja ”Hei Beibi”. ”Volga” on Frederikin modernisoitu tulkinta Juhamatin vanhasta hitistä. Mukana oli myös vuoden 2000 Syksyn sävel -kisasta hyllytetty kappale ”Rytsölät ostaa kaiken”, tosin nimellä ”Rytsölät baanalla” ja eri sanoilla. Levyllä julkaistiin myös Reetun version Boney M:n hitistä ”Daddy Cool”. Frederik itse on kuvaillut levyn sisältävän ”junttidiskoa”.
Kappaleet

Rio – 4.08
Volga – 4.57 (Moskau)
Keskikesän yö – 3.39
Beibibuumi – 3.11
Menneet heilat – 5.30
Kielletyt lauseet – 3.33
Rytsölät baanalla – 3.39
Gabriel – 4.48
Humu humu nuku nuku apua – 3.56
Asfalttituulet – 4.01
Hurja Antti – 3.48 (Anton aus Tirol)
Sä suutelit mua – 3.10
Shöteem – 3.41
Hei Beibi – 3.42 (Hey Baby)
Äijä viilee – 3.42 (Daddy Cool)
Cherokee heimo – 3.40 (Indian reservation)
Tsingis Khan on rautaa – 3.58 (Dschinghis Khan & Harva meistä on rautaa)
Aiheesta muualla

Pelimies discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Täydet kympit

| Täydet kympit Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1999
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: Iskelmä, pop
 Levy-yhtiö: Reetu Records & Edel Records (jakelu)
Frederikin muut julkaisut
| Sä tulit koputtamatta 1998 | Täydet kympit 1999 | Pelimies (albumi) 2002 |
Täydet kympit on vuoden 1999 julkaistu Frederikin albumi. Levy sisälsi laulut tasavuosia täyttäville kahdestakymmenestä vuodesta seitsemäänkymmeneen. Jokaisesta kappaleesta oli lisäksi karaokeversio.
Kappaleet

Kaksikymppinen – 2.23
Kaksikymppinen (tausta) – 2.23
Kolmekymppinen – 2.23
Kolmekymppinen (tausta) – 2.23
Neljäkymppinen – 2.23
Neljäkymppinen (tausta) – 2.23
Viisikymppinen – 2.23
Viisikymppinen (tausta) – 2.23
Kuusikymppinen – 2.23
Kuusikymppinen (tausta) – 2.23
Seitenkymppinen – 2.23
Seitenkymppinen (tausta) – 2.23
Aiheesta muualla

Täydet kympit discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Kitka

Kitkavoima Ff vastustaa voimaa F.
Kitka eli liikevastus on voima, joka vastustaa kahden kiinteän kappaleen toisiaan koskettavien pintojen välillä ilmenevää liikettä tai tällaisen liikkeen alkamista. Nesteillä on sisäinen kitka, nesteen viskositeetti, joka vaikuttaa nesteen juoksevuuteen. Nesteitä käytetään vähentämään liikepintojen välistä kitkaa. Tällöin neste on aina liikepintojen välissä.
Kitkakerroin on normaalivoiman ja kitkavoiman suhdeluku ja sitä voidaan käyttää eri materiaalien keskinäisen kitkan vertailemiseksi. Kitka on ilmiö, jonka voittamiseksi kappaleen on tehtävä työtä yhtälön W = Fs mukaisesti. Tällöin osa kappaleeseen varastoituneesta energiasta muuttuu muiksi energian muodoiksi, kuten lämmöksi.
Mitä kitka on

Kitka johtuu pohjimmiltaan kappaleiden välisten todellisten kontaktien takana muodostuvan uuden pinnan luomiseen tarvittavasta työstä, sillä jokaiseen pintaan liittyy termodynaaminen pintaenergia. Vastaavasti kitkalämmitys johtuu kontaktien edessä katoavan pinnan vapauttamasta pintaenergiasta. Kokonaisuudessaan kitka on ilmiönä vaikeasti kuvattavissa, koska siihen vaikuttavat hyvin monet syyt, kuten koskettavien materiaalien kemiallinen koostumus, pintojen rakenne, väliaineet (esimerkiksi öljy ja vesi), staattinen sähkö ja ympäristön olosuhteet (esimerkiksi paine, lämpötila ja ilmankosteus). Kitkan tutkimus on oma tieteenalansa, jota kutsutaan tribologiaksi.
Kappaleille on olemassa sekä lepokitka että liikekitka. Lepokitka pyrkii vastustamaan liikkeelle lähtöä, ja liikekitka pyrkii pysäyttämään jo alkaneen liikkeen. Lepokitka vaikuttaa siis kappaleen nopeuden ollessa nolla, ja liikekitka vaikuttaa, kun kappaleella on jokin liikenopeus. Lepokitka on yleensä suurempi kuin kappaleen liikekitka. Tunnetaan myös tapauksia, joissa liikekitka on suurempi kuin lepokitka.
Lepokitka estää kappaletta lähtemästä liikkeelle, ts. pitää kahden kappaleen pinnat toistensa suhteen levossa. Lepokitkavoima on, kuten tuki- ja jännitysvoimatkin, olosuhteisiin mukautuva voima, jonka suunta ja suuruus riippuvat muista kappaleeseen vaikuttavista voimista siten, että kappale pysyy paikoillaan niin kauan kuin muiden vaikuttavien voimien summa on enintään yhtä suuri kuin tietty suurin arvo, jonka lepokitka voi saada. Tätä suurinta lepokitkan arvoa sanotaan lähtökitkaksi. Tämän seurauksena kappaleen lähdettyä liikkeelle sen liikkeessä pitämiseen tarvitaan vähemmän voimaa kuin liikkeelle saamiseen käytettiin.
Vierintävastus eli vierimiskitka on kappaleen vierimistä vastustava voima.
Kitkaa koskevia yleisiä sääntöjä (huomaa poikkeukset):
Kitkavoiman ja kuormittavan voiman suhde pysyy vakiona esimerkiksi kuorman kasvaessa. Tätä suhdetta sanotaan kitkakertoimeksi.
Kun liikutetaan kappaletta jollakin pinnalla, itse kappaleen pintaa vasten oleva pinta-ala ei vaikuta kitkavoiman suuruuteen.
Kappaleen liikenopeus ei vaikuta kitkavoiman suuruuteen.
Lepokitka on suurempi kuin liikekitka.
Nämä säännöt toimivat monissa tapauksissa likimääräisesti, mutta kaikkiin näihin sääntöihin löytyy myös poikkeuksia.
Kitkakerroin

Kitkakerroin on kappaleen liikkeelle saattamiseen tarvittavan voiman F ja kappaletta pintaan puristavan voiman pintaa vastaan kohtisuoran komponentin N suhde:
Laskukaavalla voidaan laskea lepokitkakerroin ja liikekitkakerroin. Kitkakertoimet eri aineiden välillä on määritetty kokeellisesti. Suurimmalla osalla aineista kitkakerroin on pienempi kuin 1. Kiihdytyskisoissa tien ja renkaan välinen pinta valellaan tahmealla kitka-aineella, koska paljaan asfaltin kitkavoima ei riitä välittämään kiihdytysauton mekaanista tehoa tiehen — tämän kitka-aineen kitkakerroin saattaa olla yli 1.
Kitkakertoimeen perustuvasta kitkan laskemisesta on huomioitava, että kyseessä on matemaattinen yksinkertaistus, joka kätkee kaikki muut kitkaan vaikuttavat tekijät kuin kokeellisesti mitatun kahden materiaalin välisen kitkan. Kirjallisuuden esittämät arvot kitkakertoimille vaihtelevat tai niissä annetaan vain arvoalue. Vaikka kitkakerrointarkastelu ei kitkan luonnetta selitäkään, riittää se kuitenkin moneen konetekniikan tarpeeseen, erityisesti erilaisten rakenneratkaisujen vertailuun.
| Materiaalipari | Lepo- kitka- kerroin | Liike- kitka- kerroin |
| --- | --- | --- |
| Teräs–jää | 0,027 | 0,014 |
| Teräs–teräs (voideltu) | 0,11 | 0,05 |
| Teräs–teräs (ei voitelua) | 0,15 | 0,12 |
| Kumi–jää (märkä) | 0,1 | 0,08 |
| Kumi–jää (kuiva) | 0,2 | 0,15 |
| Kumi–asfaltti (märkä) | 0,6 | 0,5 |
| Kumi–asfaltti (kuiva) | 0,8 | 0,7 |
| Puu–kivi | 0,7 | 0,3 |
| Puu–puu | 0,5 | 0,3 |
Teflon–teflon: 0,04
Muut kitkavoimat > Vierintävastus

Vierintävastus on voima, joka vastustaa pyörän tai muun pyöreän kappaleen vierimistä jotakin pintaa pitkin. Vierimiskitka johtuu pääosin kappaleen ja pinnan muodonmuutoksista. Yleisesti vierimiskitka on pienempi kuin vastaava liikekitka. Yleisin esimerkki vierintävastuksesta ovat moottoriajoneuvon pyörät tiellä, jossa sivutuotteena syntyy lämpöä ja melua.
Kitkan hallitseminen

Kitkaa voidaan usein pienentää muun muassa pintoja tasoittamalla tai käyttämällä voiteluaineita, sekä muuttamalla liukuminen vierimiseksi (esimerkiksi konetekniikassa yleiset kuulalaakerit). Tällöin kitkaa vastaan tehdyn työn määrä vähenee. Pintojen tasoittaminen voi johtaa myös kitkan kasvamiseen, jos todellisten kontaktien koko kasvaa. Kitkavoima on vektorisuure, joten sillä on suuruuden lisäksi myös suunta.
Kitkaa voidaan myös optimoida, esimerkiksi autojen renkaiden pidon parantamiseksi, pyrkimällä välttämään lepokitkaa tuntuvasti pienempi liukukitkatilanne renkaan luistaessa. Pyörivällä kappaleella on kosketuspinnassa tietty lepokitka. Jos jarrutuksen tai sivuluisun vuoksi renkaiden pyörimisliike loppuu, renkaiden ja tienpinnan välinen liikekitka on auton liikkeen suuntainen riippumatta pyörien asennosta. Tällöin ohjattavuus katoaa. Tähän ongelmaan on kehitetty lukkiutumattomia jarruja (ABS), luistonestojärjestelmiä ja ESP-ajonvakautusjärjestelmiä. Ajoneuvojen renkaissa vierintävastus syntyy renkaan muodonmuutoksiin kuluvasta energiasta. Renkaiden muodonmuutosten voimakkuuteen vaikuttaa renkaiden ilmanpaine, niiden lämpötila ja kuormitus. Auton pyörän (rengas ja vanne) ja tienpinnan välinen kitka on kuitenkin erittäin monimutkainen ilmiö, joka renkaiden kehityksen kannalta edustaa edelleen pitkälti kokeellista tiedettä. Ilmiössä ei suoraan päde klassinen kitkateoria, jossa maksimikitkakerroin on yksi. Tällainen kitkakertoimen suurinta arvoa koskeva rajoitus, jossa kitkakerroin ei voisi olla suurempi kuin 1, esiintyisi vain äärettömän (ideaalisen) jäykkien kappaleiden kosketuksessa.
Maailman mittakaavassa arvioidaan kitkan voittamiseen kuluvan noin kolmasosa kaikesta tuotetusta mekaanisesta energiasta. Uusilla teknologioilla, muun muassa timanttipinnoitteella, energiankulutus voitaisiin saada vähenemään 2–10 prosenttia.
Käytännön sovelluksia

Teiden kaltevuudet ilmoitetaan pystysiirtymän ja vaakasiirtymän suhteena prosentteina. Tällöin kitkakertoimen on oltava suurempi kuin kaltevuudesta laskettu prosenttikerroin, jotta paikoillaan oleva auto ei lähde luisumaan alaspäin. Mäen ajamiseksi ylös tarvitaan myöskin alkuvauhtia, jos kitkakerroin on pienempi kuin edellä mainittu prosenttikerroin. Koska kumin ja märän jään välinen lepokitkakerroin on edellä olevan taulukon mukaisesti 0,1, ovat yli 10 % kallistukset talvella haasteellisia jollei käytetä nastarenkaita. Kuivalla jäällä voi edellä esitetyn taulukon mukaisesti jopa 20 % kaltevuudella ajaa ylöspäin ilman alkuvauhtia ja nastojakin. Etenkin liikkeelle lähdettäessä voi kuitenkin sutiminen sulattaa jään pinnan ja laskea kitkakertoimen 0,1:een, jolloin auto alkaa luisua alaspäin. Edellä esitetyt kumin ja jään väliset kitkakertoimet eivät täysin päde kitkarenkaille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kitka Wikimedia Commonsissa
Äijäenergiaa

| Äijäenergiaa Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003–2007
 Julkaistu: 8. kesäkuuta 2007
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 69.26
 Levy-yhtiö: Reetu Records, Edel Records (Jakelu)
Frederikin muut julkaisut
| Pelimies 2002 | Äijäenergiaa 2007 | Suomidiskon kuningas 2009 |
Äijäenergiaa on Frederikin studioalbumi, joka julkaistsiin 8. kesäkuuta 2007. Levy sisältää mm. kappaleet ”Äijäenergiaa”, ”Porno on pop” sekä Reetun versiot Boney M:n ”Rasputin” kappaleesta ja Tom Jonesin hitistä ”Sexbomb”. Mukana oli myös moderni versio Wolde Valdemar Punnalan kappaleesta ”Naulaan ja naputan”. Huumorikappaleet ”Mao Tse Tung” ja ”Idi Amin” olivat jatkoa Reetun historian mahtihahmoista kertovien laulujen sarjaan, joka alkoi 1979, kun Reetu levytti kappaleen ”Tsingis Khan”. Tyyliltään Reetu jatkoi huumoripitoisella ”junttidisko”-linjalla. Sanoittajina toimivat mm. Ilkka Vainio, Jope Ruonansuu ja Tommy Huovinen, jonka käsialaa on mm. nimiraita ”Äijäenergiaa”.
Kappaleet

Äijäenergiaa – 3.46
Porno on pop – 3.29 (Popcorn)
Rasputin – 4.08
Kumimies – 3.02 (Dragostea din tei)
Mao Tse Tung – 3.52
City Cowboy – 3.55
Naulaan ja naputan – 3.46
X-on-man – 3.28
Seksipommi – 3.22 (Sexbomb)
Läähätän ja läkähdyn – 3.47
Hedelmäpommi – 3.39
Maitoa ei tänään – 3.20 (Ghost Riders in the Sky)
Minttu sekä Ville – 4.01
Tyttöjen kanssa Hietaniemen rannassa – 3.37
Vaarin traktori – 3.54
Idi Amin – 3.30
Olet maa, olet kuu – 3.44
Rukoilen sua rakkaimpain – 3.06 (You Are Always on My Mind)
Sano että pidät musta – 4.00
Aiheesta muualla

Äijäenergiaa discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Poing poing poing (Frederikin albumi)

| Poing Poing Poing Frederik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1987
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Frederikin muut julkaisut
| Vänrikki Skool 1986 | Poing Poing Poing 1987 | Frederik & Café Casablanca 1988 |
Poing Poing Poing on Frederikin vuonna 1987 julkaistu albumi.
Kappaleet > A-puoli

Poing poing poing – 3.28
Maantieltä taloon – 3.41
Singapore – 3.18
Kapakan rippituoli – 3.38
Tsingis Khan – 2.48
Jos jotain yrittää (harva meistä on rautaa) – 3.38
Kappaleet > B-puoli

Roadstar – 3.45
Kolmekymppinen – 2.59
Rensselit pykälään – 2.49
Taka-taka – 2.58
Jos ollaan yhdessä viimeisen kerran – 4.05
Porompompom – 3.13
Aiheesta muualla

Poing Poing Poing discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Frederik |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tulin, näin ja voitin...  En periks anna milloinkaan  Se jokin minulla on  Ramaya  Olen Dracula  Tuu jo tangoon  Tsingis Khan  Kolmekymppinen  Alta pois  Roadstar  Singapore  Vänrikki Skool  Poing Poing Poing  Frederik & Café Casablanca  Uhri rakkauden  Parhaat vuodet - Prinssi Frederik XIV  Killeri  Hulabaloo  Adios  Kuka sinä olet  Sä tulit koputtamatta  Täydet kympit  Pelimies  Äijäenergiaa  Ladyboy  Missä on jatkot? 
Kokoelmat:  Parhaat päältä  28 parasta  Pelkkää rautaa  2 alkuperäistä Tsingis Khan ja Kolmekymppinen  20 suosikkia – Tsingis Khan  20 suosikkia – Rensselit pykälään  30 hittiä! – Live  Kovimmat hitit  20 suosikkia – Se jokin sinulla on  Tuu jo tangoon – 35 vuotta rautaista Reetua  Nostalgia  Tähtisarja – 30 suosikkia (Frederik)  Tulin näin ja voitin, Kolmekymppinen  Suomidiskon Kuningas - Livenä Flamingo Clubilla  Finnhits 2012 kiertue  MatsoRakkautta 
Muuta:  diskografia
Markku Ollikainen

| Markku Ollikainen |
| --- | --- |
 Ollikainen vuonna 2020
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1952 (ikä 72) Rovaniemen maalaiskunta
Ammatti:  ympäristöekonomian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (VTM 1983, VTL 1988, VTT 1996)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tunnetut työt:  Suomen ilmastopaneeli pj (2014-2023)
Palkinnot:  Suomalainen Tiedeakatemia (2011-)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Markku Martti Olavi Ollikainen (s. 16. maaliskuuta 1952 Rovaniemen maalaiskunta) on suomalainen valtiotieteilijä, joka toimi ympäristöekonomian professorina Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan taloustieteen osastolla. Hän on Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja (2014–2023), ja häntä on haastateltu usein suomalaisissa tiedotusvälineissä ilmastoon liittyvissä kysymyksissä sekä konsultoitu ilmastopolitiikan päätöksenteossa.
Ollikainen tuli ylioppilaaksi Kemijärven yhteislyseosta vuonna 1971. Hän valmistui valtiotieteiden maisteriksi 1983, lisensiaatiksi 1988 ja tohtoriksi 1996 Helsingin yliopistosta. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1996) oli otsikoitu Essays on timber supply and forest taxation. Kansantaloustieteen dosentiksi hänet nimitettiin 1997.
Työurallaan Ollikainen on toiminut Helsingin yliopiston kansantaloustieteen laitoksen assistenttina ja yliassistenttina sekä virkaatekevänä apululaisprofessorina ja virkaatekevänä professorina eri jaksoja. Ympäristöekonomian professorinimityksen hän sai vuonna 2000. Ollikainen on nykyään emeritusprofessori ja tutkimusjohtaja Helsingin yliopistossa.
Ollikainen on julkaissut yksin tai yhdessä työtoveriensa kanssa noin 220 tieteellistä artikkelia, raporttia, kirjan lukua tai muuta julkaisua (2020 alkuun mennessä). Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2011. Hänet on palkittu useasti yliopisto-opettajan työstään sekä esimerkiksi työstään ilmaston ja Itämeren hyväksi sekä  Environmental and Resource Economics -tiedejulkaisun ansiokkaasta artikkelista (kausi 2017–2018).
Ollikainen oli Akateemisen sosialistiseuran puheenjohtajana 1970-luvulla. Seura oli taistolaiskommunistien hallussa.