stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaarlo Takalampi

Santeri Salokiven muotokuva Takalammesta vuodelta 1912
Kaarlo Edvard (Eetu) Takalampi (25. elokuuta 1887 Turku – 24. huhtikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Takalampi oli toimittajana muun muassa Rauman Lehdessä. Vuonna 1914 Takalampi työskenteli lämmittäjänä höyrylaiva Uleåborgilla, jonka saksalainen torpedovene upotti Rauman edustalla. Matkustajat ja miehistö vietiin Danzigiin, jossa he olivat usean viikon ajan sotavankeina. Takalampi kirjoitti kokemuksistaan muistelmateoksen Saksalaisten sotavankina.
Myöhemmin Takalampi työskenteli Viipurissa Karjalan Aamulehden uutispäällikkönä. Hän kuului myös Viipurin suojeluskuntaan. Sisällissodan alussa punaiset vangitsivat Takalammen. Valkoisten vapautettua hänet Takalampi kaatui Viipurin taistelun aikana Kolikkoinmäellä. Hänet haudattiin Viipurin sankarihautaan.
Teoksia

Joulu 1911 : kaunokirjallinen alkuperäisillä kuvilla ja kertomuksilla varustettu joulujulkaisu, toimittajat Kaarlo Takalampi ja Juuse Blom. Juuse Blom, Rauma 1911
Siluettitaiteesta Suomessa. Kodin kuvasto 1913, s. 562-563
Saksalaisten sotavankina : muistelmia ja kuvia. Karisto 1914
Oma syy. Keskinäisen vakuutuslaitoksen Sammon vakuutuskirjasto Sarja 2, n:o 4. Turku 1915
K. V. Niemi

Kustaa Viljo Niemi, sukunimi 1950-luvulta alkaen Niemi-Junkola (1898 – 1966) oli suomalainen historian lehtori ja oppikirjojen tekijä. Hän kirjoitti myös teollisuusneuvos Kustaa Hiekan elämäkerran.
Teoksia

Maalaustaiteen 20 mestarityötä : selityksiä Seemannin taidejäljennöksiin. Koulutarpeiden keskusliike, Helsinki 1937
Historian oppikirja : lukioluokkia varten. 1 osa, Vanha ja keskiaika ; kirj. Gunnar Sarva, K. V. Niemi. WSOY 1939, 12. painos 1967
Historian oppikirja lukioluokkia varten. 2, Uusi ja uusin aika ; kirj. Gunnar Sarva, K. V. Niemi. WSOY 1944, 8. uudistettu painos 1965, 10. painos 1969
Kustaa Hiekan säätiön kokoelmat. Kustaa Hiekan säätiö, Helsinki 1950
Kustaa Hiekka : kultaseppä, teollisuusneuvos, lahjoittaja : 1855-1937. Kustaa Hiekan säätiö, Helsinki 1951
Toimituksia

Raumanmeren purjehdusopas ; toim. K. V. Niemi ja B. Mikkelä. Rauman purjehdusseura, Rauma 1950
Palkinnot

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1951 (Kustaa Hiekan elämäkerrasta)
Kreetan luonnonhistoriallinen museo

| Kreetan luonnonhistoriallinen museo Μουσείο Φυσικής Ιστορίας Κρήτης |
| --- | --- |
 Kreetan luonnonhistoriallinen museo.
Tyyppi:  luonnontieteellinen museo
Sijainti:  Iraklion, Kreeta, Kreikka
Perustettu:  1980
Kotisivut:  www.nhmc.uoc.gr
Koordinaatit:  35°20′30″N, 25°7′36″E
 fiKreetan luonnonhistoriallinen museo 
   
Kreetan luonnonhistoriallinen museo (kreik. Μουσείο Φυσικής Ιστορίας Κρήτης, Mouseío Fysikís Istorías Krítis) on luonnontieteellinen museo Iraklionin kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se esittelee paitsi Kreetan myös muun itäisen Välimeren alueen luonnonhistoriaa.
Museo on perustettu vuonna 1980 ja toimii nykyisessä rakennuksessaan, entisessä sähköyhtiön rakennuksessa, vuodesta 2007. Museo on Kreetan yliopiston alaisuudessa. Museorakennuksen pinta-ala on 3 500 m².
Kokoelmat

Museo esittelee Kreetan ja laajemman itäisen Välimeren alueen luontoa sekä bio- ja geodiversiteettiä. Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa luonnollisen kokoisia malleja luonnonympäristöistä sekä eläinten luurankoja, täytettyjä eläimiä sekä eläinten ennallistuksia, joista osa on sukupuuttoon kuolleita esihistoriallisia eläimiä, kuten dinosauruksia.
Acomys minous.
Carnotaurus.
Cerastes cerastes.
Deinotherium giganteum.
Elaphe quadrivirgata.
Giganotosaurus.
Lacerta trilineata.
Laudakia stellio.
Macrovipera schweizeri.
Potamon potamios.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreetan luonnonhistoriallinen museo Wikimedia Commonsissa
Μουσείο Φυσικής Ιστορίας Κρήτης – Natural History Museum of Crete. Museon verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Kapsaisinoidit

Tunnetuimman kapsaisinoidin kapsaisiinin rakenne.
Kapsaisinoidit ovat orgaanisia yhdisteitä, amideja ja kapsaisiinin johdoksia, joissa alifaattisen hiiliketjun pituus vaihtelee. Tunnetuimmat kapsaisinoidit esiintyvät chilikasveissa ja ne sitoutuvat hermoston reseptoreihin, jotka tuottavat aistimuksen kivusta ja poltteesta. Chilien tulisuutta mitataan Scovillen asteikolla. Tunnetuin kapsaisinoidi on kapsaisiini. Kapsaisinoidit ovat rasvaliukoisia yhdisteitä, joten niiden poltetta ei voi lievittää vedellä. Kipu vapauttaa elimistössä endorfiineja. Yleisimmät kapsaisinoidit chileissä ovat kapsaisiini, nordihydrokapsaisiini ja dihydrokapsaisiini.
Kapsaisinoideja

Dihydrokapsaisiini C18H29NO3, CAS-numero 19408-84-5
Homodihydrokapsaisiini C19H31NO3, CAS-numero 20279-06-5
Homokapsaisiini C19H29NO3, CAS-numero 58493-48-8
Kapsaisiini C18H27NO3, CAS-numero 404-86-4
Nordihydrokapsaisiini C17H27NO3, CAS-numero 28789-35-7
Norkapsaisiini C17H25NO3, CAS-numero 61229-08-1
Syntetisoituja kapsaisinoideja ovat esimerkiksi nonivamidi (C17H27NO3) ja fenyyliasetyylirinvaniili (C34H49NO4).
Aiheesta muualla

Chiliyhdistys: Chili
Bruce Bailey, Ian Acworth: Determination of Capsaicinoids in Chili Pepper Using HPLC-ECD (englanniksi) (pdf)
Kapsi Internet-käyttäjät

| Kapsi Internet-käyttäjät ry |
| --- | --- |
Perustettu:  2003
Toimiala:  Internet-palvelut
Kotipaikka:  Oulu
Jäsenmäärä:  noin 4000
Puheenjohtaja:  Haarala Tuomas
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kapsi Internet-käyttäjät ry on keväällä 2003 perustettu oululainen aatteellinen yhdistys, jonka jäsenet ylläpitävät internetpalveluja, kuten omia koti- ja harrastesivustojaan yhteisellä palvelinlaitteistolla. Jäsenten ylläpitämät palvelut eivät saa olla kaupallisia tai tuottaa suoraa voittoa jäsenistölle. Palvelinlaitteistoa ylläpitää yhdistyksen jäsenistä koostuva vapaaehtoisylläpito. Yhdistyksessä voi olla sekä varsinaisia että kannattavia jäseniä sekä yhteisöjäseniä. Yhdistykseen kuuluu yli 4 000 jäsentä.
Toiminta

Yhdistyksen sääntöjenmukainen toiminnan tarkoitus on edistää tietotekniikan osaamista sekä mahdollistaa itsensä ilmaiseminen Internetissä. Osana toimintaansa yhdistys ylläpitää tietotekniikkaresursseja, järjestää tapaamisia, harjoittaa tiedotustoimintaa sekä on mukana alaan liittyvissä tapahtumissa. Yhdistys on ollut esillä eri puolilla Suomea tietotekniikkapainotteisissa nuorisotapahtumissa kuten verkkopelitapahtuma Insomniassa, LanTrek (Arkistoitu – Internet Archive)-tapahtumassa sekä Vectorama-tapahtumassa.
Vuonna 2012 yhdistys oli mukana kansainvälisessä NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellencen (NATO CCDCOE) järjestämän kyberpuolustusharjoituksen teknologisessa testauksessa ennen varsinaista harjoitusta.
Kapsi ylläpitää myös kaikille Suomessa asuville tarkoitettua Matrix-pikaviestinpalvelinta nimellä pikaviestin.fi.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
Yhdistystyksen perustiedot Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetissä
Korkeapiisku

| Korkeapiisku |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Piiskut Solidago
Laji::  altissima
Kaksiosainen nimi
 Solidago altissima  L. 
Katso myös
   Korkeapiisku Wikispeciesissä   Korkeapiisku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korkeapiisku (Solidago altissima) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva monivuotinen kasvi. Se kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa. Suomessa korkeapiisku on haitallinen vieraslaji ja sitä on havaittu pääasiassa Etelä-Suomessa. Sen korkeus on tavallisesti yli puolitoista, joskus jopa kaksi metriä.
Kuulustelu

Kuulustelu voi tarkoittaa seuraavia:
poliisikuulustelu
tentti
Kuulustelu, suomalainen elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuulustelu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Konrad Westergren

Enoch Konrad Westergren (15. lokakuuta 1877 Turku – 2. maaliskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja sanakirjan tekijä.
Westergrenin vanhemmat olivat merimies, kauppias, kenkätehtailija Enoch Westergren (s. 1853) ja Ida Lovisa Lindgren (s. 1853). Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1905 ja maisteriksi 1907.
Westergren oli aluksi opettajana Hämeenlinnassa, Turussa ja Jyväskylässä. Hän oli Suomalaisessa normaalilyseossa vuodesta 1907 lähtien ensin tuntiopettajana ja ylimääräisenä lehtorina ja sittemmin suomen ja latinan kielen nuorempana lehtorina 1918–1947. Hän toimi myös koulun kirjaston hoitajana vuodesta 1921 alkaen. Lisäksi Westergren oli mukana äidinkielen opettajien yhdistystoiminnassa ja vuonna 1921 hän perusti Helsinkiin kouluasiaintoimiston, jota opettajat käyttivät.
Westergren oli naimisissa 1912–1947 Sigrid Tujulinin (k. 1947) kanssa.
Teoksia

Sanakirja Cornelius Nepoksen elämäkertoihin. Yrjö Weilin, Helsinki 1908, 2. painos WSOY 1931, 3. painos 1947
Vox Romana : Pars prima : Cornelius Nepos, Caesar : sanasto ja selitykset ; toimittanut ja selitykset laatinut Päivö Oksala ja Veikko Väänänen ; sanasto Caesar: Konrad Westergren ; Nepos: Tauno Kilpiäinen. Gummerus 1948, 8. painos 1967
Krylbo

Krylbon sijainti Taalainmaan läänissä.
Krylbo vuoden 2015 taajamarajauksen mukaan.
Krylbo on entinen kauppala Avestan kunnassa Keski-Ruotsissa. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan maakunnassa. Krylbo ei aiemmin muodostanut omaa taajamaa, vaan sen asukkaat luettiin osaksi Avestan taajamaa. Vuodesta 2015 Krylbo kuitenkin muodostaa oman taajaman.
Krylbo on aikaisemmin ollut kauppala vuodesta 1919 vuoteen 1967, jolloin se liitettiin silloiseen Avestan kaupunkiin. Kauppalalla oli käytössään oma vaakuna.
Krylbon kauppalan vaakuna
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Krylbo
Kreetan historiallinen museo

| Kreetan historiallinen museo Ιστορικό Μουσείο Κρήτης |
| --- | --- |
 Kreetan historiallinen museo.
Tyyppi:  museo
Sijainti:  Iraklion, Kreeta, Kreikka
Perustettu:  1953
Kotisivut:  historical-museum.gr 
Koordinaatit:  35°20′31″N, 25°7′51″E
 fiKreetan historiallinen museo 
   
Kreetan historiallinen museo (kreik. Ιστορικό Μουσείο Κρήτης, Istorikó Mouseío Krítis) on museo Iraklionin kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se esittelee saaren historiaa varhaiskristilliseltä ja -bysanttilaiselta ajalta nykyaikaan.
Museo on perustettu vuonna 1953. Se toimii Iraklionin keskustassa vuonna 1903 rakennetussa kolmikerroksisessa uusklassisessa huvilassa. Rakennusta on laajennettu moderneilla lisäyksillä. Museossa on 22 huonetta ja näyttelyn kokonaispinta-ala on 1 500 neliömetriä. Museo on Iraklionin merkittävin minolaiseen ja antiikin aikaan keskittyneen Iraklionin arkeologisen museon ohella.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu historiallista, kansatieteellistä ja arkeologista aineistoa. Museoesineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa ja rakennusten koristeosia; ikoneita, freskoja ja muita maalauksia, mukaan lukien kaksi El Grecon maalausta, Kristuksen kaste (1567) ja Siinain vuori (1570–1572); käsikirjoituksia ja rahoja; kreetalaisen kirjailija ja filosofi Níkos Kazantzákiksen jäämistöä; sekä perinteistä kreetalaista elämää esitteleviä esineitä. Museossa on myös 1600-luvun Iraklionia esittävä pienoismalli.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
Museon kokoelmia.
El Greco, Siinain vuori, 1570–1572.
Seinämaalauksia Pyhän Georgioksen kirkosta Méronaksesta.
Pyhät Konstantinos ja Helena, Potamiés, 1500-luku.
Elävöittävä lähde, Potamiés, 1600-luku.
Ikuinen kalenteri, Zou, Siteía, 1600-luku.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreetan historiallinen museo Wikimedia Commonsissa
Ιστορικό Μουσείο Κρήτης - Historical Museum of Crete. Museon verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Kuulutetun kuoleman kronikka

| Kuulutetun kuoleman kronikka> Cronica de una muerte anunciada |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Gabriel García Márquez
Kieli:  espanja
Genre:  romaani
Julkaistu:  1981
Suomennos
Suomentaja:  Matti Brotherus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1982
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  ISBN 951-0-11170-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuulutetun kuoleman kronikka (Cronica de una muerte anunciada) on Gabriel García Márquezin tosipohjainen kaunokirjallinen teos vuodelta 1981. Se on ilmestynyt Matti Brotheruksen suomennoksena 1982.
Márquez on käyttänyt kertomuksessa aineistona Miguel Reys Palencian elämää kirjan keskeisen henkilön Bayard San Románin kuvaamisessa. Palencia nosti Márquezia vastaan oikeusjutun, jossa hän vaati itselleen puolet tekijänoikeustuloista ja nimensä kirjaan toiseksi tekijäksi. Asiasta käytiin oikeutta 17 vuotta, ja loppujen lopuksi Palencia hävisi jutun. Korkein oikeus katsoi, että todellisen elämän ainekset eivät muuta sitä, että kirjoittajalla on tekijänoikeus ja myös tulot kuuluvat hänelle.
Tarinassa Román avioituu köyhän naisen kanssa, mutta havaittuaan ettei vaimo olekaan koskematon, palauttaa tämän vanhemmille. Naisen veljet surmaavat miehen, jonka he katsovat syylliseksi neitsyyden menettämiseen.
Kreetan härkä

Herakles sieppaa Kreetan härän. Yksityiskohta roomalaisesta mosaiikista.
Kreetan härkä oli kreikkalaisessa mytologiassa härkä ja Minotauroksen isä.
Kuningas Minoksen luvattua uhrata Poseidonille seuraavan merestä nousevan eläimen, koska hänellä ei laumoissaan ollut yhtään tarpeeksi kallisarvoista jumalalle uhrattavaksi, Poseidon antoi meren vaahdosta tulla valkoisen, erityisen komean härän. Minos, lumoutuneena eläimen kauneudesta, kätki sen kuitenkin laumaansa ja salasi sen jumalalta uhraten yhden omista eläimistään. Poseidon, raivoissaan tämän petoksesta, langetti Minoksen vaimon Pasifaen päälle sammumattoman rakkauden härkää kohtaan. Rakkauden riivaama Pasifae valmistutti Daidaloksella itselleen puisen lehmän, jonka sisälle piiloutuneena hän antoi härän astua itsensä ja synnytti myöhemmin tälle Minotauroksen. Lisäksi Poseidon iski härkää raivonpuuskalla, jonka jälkeen se aiheutti hävitystä ympäri Kreetaa.
Vaihtoehtoisen version mukaan Kreetan härkä olisi ollut sama kuin Europen Zeukselle kantanut härkä.
Herakleen seitsemäs urotyö

Herakleen seitsemäs urotyö, jonka Eurystheus hänelle antoi tehtäväksi, oli siepata Kreetan villi härkä ja tuoda se Eurystheukselle. Herakles lähti matkaan taistellakseen härkää vastaan. Kreetalla Minos vastasi kieltävästi hänen avunpyyntöönsä, ja käski Herakleen taistella ja siepata härkänsä itse; näin hän tekikin. Tuotuaan sen näytettäväksi Eurystheukselle hän kuitenkin laski eläimen vapaaksi.
Härkä kulki läpi Spartan ja Arkadian päätyen Marathoniin Attikassa, jossa se aiheutti vahinkoa ja tappoi sen asukkaita. Siksi härkä tunnettiin myös nimellä Marathonin härkä. Theseus, jonka Aigeus lähetti myöhemmin härkää vastaan, lopulta vangitsi härän uudelleen ja vei sen mukanaan Ateenaan, jossa Aigeus uhrasi sen Apollonille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreetan härkä Wikimedia Commonsissa
Herakleen urotyöt
Nemean leijona ·  Lernan hydra ·  Keryneian kauris ·  Erymanthoksen metsäkarju ·  Augeiaan tallit ·  Stymfaloksen linnut ·  Kreetan härkä ·  Diomedeen tammat ·  Hippolyteen vyö ·  Geryonin karja ·  Hesperidien omena ·  Kerberos
Kroatian parlamenttivaalit 2016

Kroatian parlamenttivaalit 2016 järjestettiin 11. syyskuuta 2016 Kroatiassa. Vaaleissa valittiin 151 edustajaa Kroatian parlamenttiin. Vaaleissa eniten paikkoja sai Kroatian demokraattinen liitto. Vaaleissa annettiin lähes kaksi miljoonaa ääntä, ja äänestysprosentti oli noin 52,6.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Kroatian demokraattinen liitto: 61
Kroatian sosiaalidemokraattinen puolue: 54
Sitoutumattomien silta: 13
Ihmiskilpi: 8
Istrian demokraattinen kokous: 3
Pääministerin liitto: 2
Kroatian Slavonian ja Baranjan demokraattinen liitto: 1
Lisäksi yksi sitoutumaton.
Kreetan kirkko

| Kreetan kirkko Εκκλησία της Κρήτης |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  ortodoksinen
Hallinto:  puoliautonominen kirkkokunta ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa
Toiminta-alue:  Kreeta
Perustaja:  apostoli Titus
Hiippakuntia:  9
Kotisivu:  www.iak.gr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kreetan kirkko (kreik. Εκκλησία της Κρήτης, Ekklisia tis Kritis) on Kreetalla toimiva osa maailmanlaajuista ortodoksista kirkkoa. Kirkolla on puoliautonominen asema Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa. Kirkko ei siis ole osa Kreikan kirkkoa.
Historia

Kreetan kirkko ja arkkihiippakunta pitää ensimmäisenä piispanaan apostoli Titusta. Kirkko on ollut itsehallinnollinen osmanivallan ajan loppupuolelta. Kreikan valtio kirjasi kirkon aseman lakiin vuonna 1961, noin 50 vuotta sen jälkeen kun Kreeta oli liittynyt Kreikkaan. Vuonna 1962 patriarkaatti antoi kaikille saaren piispoille metropoliitan aseman. Vuonna 1967 Kreetan metropoliitta sai arkkipiispan aseman.
Hallinto

Kreetan kirkkoon kuuluu arkkihiippakunnan lisäksi 8 hiippakuntaa. Kreetan arkkipiispa on vuodesta 2006 Eirenaios (Eirinaíos). Kreetan arkkipiispan istuin on Iraklionissa sijaitseva Kreetan arkkihiippakunnan katedraali Pyhän Menaksen katedraali.
Kreetan kirkon hiippakunnat ovat:
| Hiippakunta | Piispanistuin |
| --- | --- |
Kreetan arkkihiippakunta (Ιερά Αρχιεπισκοπή Κρήτης, Ierá Archiepiskopí Krítis): Iraklion
Arkalochórin, Kástellin ja Viánnoksen hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Αρκαλοχωρίου, Καστελλίου και Βιάννου, Ierá Mitrópolis Arkalochoríou, Kastellíou kai Viánnou): Arkalochóri
Górtynan ja Arkadían hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Γορτύνης καί Αρκαδίας, Ierá Mitrópolis Gortýnis kai Arkadías): Moíres
Ierápytnan ja Siteían hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Ιεραπύτνης και Σητείας, Ierá Mitrópolis Ierapýtnis kai Siteías): Ierápetra
Kíssamoksen ja Sélinoksen hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Κισάμου και Σελίνου, Ierá Mitrópolis Kisámou kai Selínou): Kastélli Kissámou
Kydonían ja Apokóronaksen hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Κυδωνίας και Αποκορώνου, Ierá Mitrópolis Kydonías kai Apokorónou): Chaniá
Lámpin, Sývritoksen ja Sfakián hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Λάμπης, Συβρίτου και Σφακίων, Ierá Mitrópolis Lámpis, Syvrítou kai Sfakíon): Spíli
Pétran ja Cherrónisoksen hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Πέτρας και Χερρονήσου, Ierá Mitrópolis Pétras kai Cherronísou): Neápoli
Réthymnon ja Avlopótamoksen hiippakunta (Ιερά Μητρόπολις Ρεθύμνης και Αυλοποτάμου, Ierá Mitrópolis Rethýmnis kai Avlopotámou): Réthymno
Aiheesta muualla

Ιερά Αρχιεπισκοπή Κρήτης. Kreetan arkkihiippakunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Ορθόδοξη Κρήτη – Orthodox Crete. Religious routes and ecclesiastical monuments in Crete. (kreikaksi) (englanniksi) (saksaksi) (ranskaksi) (venäjäksi)
Iraklionin Pyhän Menaksen katedraali, Kreetan arkkipiispan istuin.
Kukkolan kartano

Kukkolan kartano sijaitsi Lempäälän Kuljussa Kukkolanmäellä. 1600-luvulla perustetun kartanon pihapiiristä on nykyisin jäljellä päärakennukseen johtanut puukuja, ennen vuotta 1914 rakennettu, alun perin tilanhoitajan asuntona toiminut ja myöhemmin muutettu entinen päärakennus, luhtiaitta vellikelloineen ja kivinavetta. Alun perin kartano toimi ratsutilana.
Kukkolan kartanon osittain kolmikerroksinen päärakennus tuhoutui tulipalossa 17. kesäkuuta 1931. Voimakas tuuli kuljetti kipinöitä noin 100 metrin päässä sijainneen kartanon mankelihuoneen katolle niin että myös tämä rakennus syttyi tuleen ja tuhoutui.
Kukkolan kartanon pitkäaikaisimmat omistajasuvut ovat Spoof ja af Hällström. Siellä ovat syntyneet muun muassa Suomen sodan sankari Johan Spoof ja veljekset Raoul ja Roland af Hällström. Jatkosodan jälkeen Kukkolan maat palstoitettiin siirtoväelle.
Jukka Mäkihannu

Jukka Mäkihannu (s. 24. joulukuuta 1983) on torniolaislähtöinen suomalainen entinen lentopalloilija ja nykyinen lentopallovalmentaja. Mäkihannu valmensi kaudella 2016-17 silloista hallitsevaa lentopallon hallitsevaa Suomen mestaria, Kokkolan Tiikereitä. Aikaisemmin valmentajaurallaan Mäkihannu on toiminut Napapiirin Pallokettujen 1-sarjajoukkueen apu- ja päävalmentajana.
Pelaaja- ja valmennusura

Mäkihannu pelasi pelaajaurallaan 123 liigaottelua. Hän edusti urallaan NaPaa lentopalloliigassa kaudet 2002-2006. Sen jälkeen Mäkihannu pelasi lentopallon 1-sarjassa kolme kautta edustaen ensiksi Tornion Lentistä (2006-2007) ja sitten Oulun Ettaa (2007-2009). Hänen pelaajauransa suurin saavutus oli Suomen cupin voitto NaPan riveissä vuonna 2005.
Torniolaislähtöinen Mäkihannu on viettänyt suurimman osan lentopallon pelaaja- ja valmentajaurastaan Rovaniemellä, jossa hän ensiksi pelasi 2000-luvun alkuvuosina NaPan riveissä ja myöhemmin paluun Rovaniemelle tehtyään valmensi rovaniemeläisseuran A- ja B-poikien ikäluokkia apu- ja päävalmentajana sekä Lapin urheiluakatemiassa.
Ennen Tiikeri-pestiä Mäkihannu toimi miesten lentopallon 1-sarjassa rovaniemeläistä NaPaa kaudet 2013-2016. Kokkolan Tiikerit pestasi Mäkihannun seuran kolmeen Suomen mestaruuteen valmentaneen kausien 2013-2016 aikana valmentaneen Tommi Tiilikaisen suosituksen avustuksella. Tiilikainen otti Mäkihannuun yhteyttä ennen kuin oli edes kertonut kokkolalaisseuralle jättävänsä valmentajapestin ja siirtyvänsä ulkomaille.
Mäkihannun alaisuudessa hallitseva Suomen mestari ylsi Mestaruusliigan runkosarjan neljänneksi mutta putosi puolivälierissä PerPolle. Suomen Cupissa Tiikerit ylsi lopputurnaukseen mutta hävisi välieräottelun Pielaveden Sammolle. Euroopan kentillä Tiikerit ei yltänyt Mestareiden liigan karsinnoista lohkovaiheeseen. Kokkolalaisseura ei jatkanut Mäkihannun valmentajasopimusta kauden päätteeksi olemassa olleesta optiosta huolimatta.
Muuta

Mäkihannu on toiminut myös NaPan puheenjohtajana sekä junioripäällikkönä. Hänen lempinimensä on "Muumi". Siviiliammatiltaan Mäkihannu on ohjelmistosuunnittelija. Mäkihannu on suorittanut lentopallovalmentajan ammattitutkinnon Lapin urheiluopistossa.
Joukkueet

2002-06 NaPa
2006-07 Tornion Lentis
2008-09 Etta, Oulu
2009-2016 NaPa, valmentaja
2016-2017 Kokkolan Tiikerit, päävalmentaja
Kristian I (Saksi)

Kristian I ja hänen puolisonsa Sofia, tuntemattoman taiteilijan muotokuva.
Kristian I (29. lokakuuta 1560 Dresden – 25. syyskuuta 1591 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1586–1591. Hän oli isänsä Augustin seuraaja. Kristian I suhtautui melko välinpitämättömästi sekä hallinnollisiin asioihin että isäänsä huolettaneeseen kysymykseen uskonnollisesta puhdasoppisuudesta. Hän nojasi näkemyksissään tärkeimpään neuvonantajaansa Nikolaus Krelliin, joka sai kanslerina lähes rajattomat valtuudet. Kristian I:n seuraajaksi tuli hänen poikansa Kristian II.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian I (Saksi) Wikimedia Commonsissa
Kukkolan lasitehdas

Kukkolan lasitehdas toimi Karjalan kannaksella Johanneksen pitäjässä vuosina 1771–1822. Tehdas valmisti ikkunalasia ja peililasia Venäjän markkinoille.
Vuonna 1822 tehtaan lasinvalmistus siirrettiin vuonna 1788 perustetun Rokkalan lasitehtaan yhteyteen. Rokkalan lasitehdas toimi vuoteen 1920 saakka jolloin sen lasinvalmistus siirrettiin 1892 perustetulle Kirkkoniemen lasitehtaalle joka puolestaan lopetti toimintansa ikkunalasivalmistuksessa vallinneen kovan kilpailun takia vuonna 1926. Kaikki kolme tehdasta olivat alun perin valmistaneet ikkuna- ja peililasia Venäjän markkinoille.