stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valtatie 8
Nähtävyyksiä

Linnavuori Laitilassa
Piilokirkko Pyhärannalla
Vanha Rauma Unescon maailmanperintökohde
Olkiluodon ydinvoimalaitoksen vierailukeskus Eurajoella
Lapinjoen silta Eurajoella; Tiehallinnon Mobilia-museon museokohde
Lampinkosken kivisilta Ahlaisissa
Lankosken mylly ja museosilta Merikarvialla
Wilhelm von Schwerinin muistomerkki Metsälässä
Merimuseo sekä tullituvat Kristiinankaupungissa
Kristiinankaupungin puutalokeskusta
Kirkkotallit Närpiössä
Kasvihuoneteollisuuden suuret kasvihuoneet Närpiössä
Vänrikki Stoolin keskus Oravaisissa
Slagfältet eli taistelukenttä Oravaisissa
1600-luvulla rakennettu Vaasa–Oulu-rantatie seuraa Valtatie 8:aa koko matkan Vaasasta Ouluun
Kovjoen museorautatie Uudessakaarlepyyssä
Kotiseutumuseo Kokkolassa
Kuninkaankivi Himangalla
Kalajoen Hiekkasärkät ja huvipuisto Jukupark Kalajoella
Vanha Raahe
Suomen Sodan muistomerkki Revonlahdella
Liminganlahti Limingassa
Sika-Kyöstin hauta (purettu valtatien tieltä)
Suomen pisin viivasuora tieosuus nykyisen valtatien vieressä vanhalla valtatiellä 8 (nykyinen Yhdystie 6760) välillä Närpiö–Ylimarkku (13.5 kilometriä)
Tiehankkeita > Edsevö-Lepplax ohituskaistat

Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus on yhteistyössä Pedersören kunnan kanssa aloittanut tiesuunnitelman laatimisen valtatielle 8 välille Edsevö-Lepplax. Kyseisellä välillä valtatien 8 turvallisuutta ja sujuvuutta heikentää korkea liittymätiheys, suuri raskaan liikenteen osuus liikenteestä, liikennemäärien kasvu sekä liittymäjärjestelyjen puute. Välille suunnitellaan noin viittä kilometriä pitkää 2+2-kaistaista ohituskaistaosuutta. Ohituskaistaosuus tulee alkamaan Edsevön eritasoliittymän (kantatie 68 ja Valtatie 8) pohjoispuolelta ja päättymään Lepplaksintien liittymän eteläpuolelle. Hankkeen yhteydessä toteutetaan myös liittymäjärjestelyitä ja korvaavia yhteyksiä. Korvaavien yhteyksien mahdollistamiseksi valtatien 8 ali rakennetaan 2 alikulkua. Tiesuunnitelman on määrä valmistua vuoden 2022 aikana, ja tavoitteena on aloittaa hankkeen toteutus lähivuosina.
Suomen hallitus myönsi hankkeelle 24 miljoonaa euroa vuoden 2024 2. lisätalousarviossaan.
Tiehankkeita > Uudenkaarlepyyn ohituskaistatie

Väylävirasto on teettänyt tiesuunnitelman ohituskaistatien rakentamisesta valtatielle 8 Uudenkaarlepyyn kohdalle. Uudet ohituskaistat rakennetaan tien molemmille kaistoille 3 kilometrin matkalla Alajepuan (Ruots. Ytterjeppo) ja Sorvistin välisellä tieosuudella. Ohituskaistaosuudelle rakennetaan riista-aita, liittymät valtatielle katkaistaan ja kulku alueen kiinteistöille turvataan toteuttamalla yksityistiejärjestelyjä. Hanketta perustellaan riittämättömillä ohitusmahdollisuuksilla, mikä johtuu suurista liikennemääristä. Hankkeen alustava kustannusarvio on 5.4 miljoonaa euroa, mutta toteuttamisajankohdasta ei ole toistaiseksi tietoa.
Tiehankkeita > Keskikaidetie Limingan kohdalle

Valtatielle 8 suunnitellaan nelikaistaisen keskikaidetien rakentamista Limingan Ojanperänkankaan ja Kedonperän kylän Haaransillan välille. Hankkeessa mainitaan myös eritasoliittymän rakentaminen Haaransillalle Valtateiden 4 ja 8 kohtaamispaikkaan. Hankkeeseen sisältyy myös muita pienempiä suunnitelmia, kuten rinnakkaistien rakentaminen ja kevyen liikenteen verkon täydentäminen Limingan alueella. Hankkeen aikataulusta ei ole täyttä selvyyttä, koska se vaatisi toteutussuunnitelmien laatimista. Hankkeen kustannusarvio on 38.5 miljoonaa euroa.
Tiehankkeita > Turku-Pori -välin muuttaminen nelikaistaiseksi

Valtatien 8 leventämistä kokonaan Turun ja Porin välillä nelikaistaiseksi nopeutetulla aikataululla on esitetty useiden eri tahojen toimesta. Hankkeen kannattavuutta perustellaan sillä, ettei Turun ja Porin välillä ole olemassa rannikon suuntaista ratayhteyttä. Asiasta on laadittu selvitys, mikä on toteutettu yhteistyössä länsirannikon elinkeinoelämän kanssa. Selvityksen mukaan nelikaistaistaminen ja eritasoliittymien rakentaminen nopeutetulla aikataululla maksaisi noin 600-700 miljoonaa euroa. Vuonna 2019 asiasta tehtiin myös Porin ja Rauman Nuorkauppakamareiden puolesta kansalaisadressi. Väyläviraston vuonna 2019 teettämän Turku-Pori -yhteysväliselvityksen mukaan suunnittelutyöt tien muuttamisesta nelikaistaiseksi voitaisiin aloittaa vasta vuonna 2031.
Tiehankkeita > Parannustyöt Kokkolassa

Valtatie 8 on Kokkolan kohdalla vilkasliikenteinen, ja tieosuus on laajalti myös paikallisliikenteen käytössä. Nykytilanteessa Kokkolan satamaan kulkevien sekä pitkäaikaisliikenteen matka-ajan ennustettavuus on Kokkolan kohdalla heikentynyt. Väylävirasto on laatinut tiesuunnitelman valtatien 8 parantamisesta Kokkolan kohdalla. Tietä parannetaan 13 kilometrin matkalla Valtatien 8 Kirkkolahden kiertoliittymän ja Valtatien 28 liittymän välillä. Vaunumiehentien liittymä satamatielle katkaistaan ja uusi yhteys rakennetaan Kirkkolahden kiertoliittymän eteläpuolelle. Tie parannetaan kaksiajorataiseksi Latojankadun ja valtatien 13 eritasoliittymän välillä. Valtatien 13 eritasoliittymää sekä muita tieosuuden liittymiä parannetaan ja Kirkkolahden kiertoliittymän kaistamäärää lisätään. Valtatien 13 eritasoliittymän ja valtatien 28 liittymän välisellä tieosuudella tien poikkileikkaus pidetään ennallaan, ja parannustoimenpiteet keskitetään liittymä- ja yksityistiejärjestelyihin. Valtatien 28 liittymä parannetaan eritasoliittymäksi. Hankkeeseen sisältyy myös melusuojausta, lisää tieyhteyksien muuntelua sekä kevyen liikenteen järjestelyitä. Koko hankkeen kustannusarvio on toistaiseksi epäselvä, mutta Kirkkolahden kiertoliittymän ja valtatien 13 eritasoliittymän välin parannustoimenpiteiden kustannusarvio on 9.8 miljoonaa euroa. Hanke ei toistaiseksi kokonaisuudessaan ole Väyläviraston tai ELY-keskuksen tiehankkeiden toteuttamisohjelmissa.
Keski-Pohjanmaan maakuntakaavassa on varauduttu myös uuden ohikulkutien rakentamiseen Kokkolan kaupungin eteläpuolitse. Väylävirastokin on varautunut uuden Kokkolan ohikulkutien rakentamiseen pidemmällä aikavälillä. Ohikulkutien alustava kustannusarvio on 63 miljoonaa euroa. Uusi ohikulkutie sijaitsisi Kokkolan ja Haavistonkankaan välillä.
Tiehankkeita > Valtatien 8 tavoitetaso

Turun ja Porin välillä valtatie 8 kuuluu ehdotettuun runkotieverkkoon. Turun ja Nousiaisten välistä moottoritieosuutta lukuun ottamatta tie on tällä osuudella suurilta osin kaksikaistaista tietä, jolla on paljon tasoliittymiä. Väyläviraston tavoitteena on, että vuonna 2031 valtatie Turun ja Porin välillä on nelikaistainen Turun ja Mynämäen, Luvian ja Söörmarkun sekä Unajan ja Eurajoen välillä lukuun ottamatta lyhyttä osuutta Rauman keskustan kohdalla. Tavoitteena on myös laskea tasoliittymien määrää rakentamalla uusia eritasoliittymiä. Myös Porin kantakaupungin yleiskaavassa 2025 on varauduttu valtatie 8:n rakentamiseen nelikaistaiseksi Porin kaupungin alueella sekä uuteen linjaukseen Hyvelän ja Söörmarkun välillä.
Porin ja Vaasan välillä tavoitteena on toteuttaa vuoteen 2032 mennessä liittymäparannuksia, tien rakenteen parantamista, kantatien 67 ja valtatien 8 välisen eritasoliittymän parantaminen sekä Lapväärtin sillan uusiminen. Hankkeiden kustannusarvio on yhteensä 15 miljoonaa euroa. Vaasan kohdalla tavoitteena on Vaasan nykyisen ohikulkutien muuttaminen nelikaistaiseksi. Valtatiellä 8 tie tulisi olemaan nelikaistainen Vaasan moottoritien ja Sepänkylän ohitustien välillä. Hanke ei kuitenkaan ole toistaiseksi saanut rahoituspäätöstä.
Vaasan ja Kokkolan välillä tavoitteena on rakentaa 5 uutta keskikaiteellista ohituskaistaosuutta, rakentaa eritasoliittymät Koivulahden kohdalle ja valtatien 8 ja 19 liittymiskohtaan, toteuttaa muita eritasoliittymä- ja liittymäjärjestelyitä, toteuttaa melusuojausta sekä tien poikkileikkauksen parantamista. Suunnitelma tien parantamisesta Kokkolan keskustan kohdalla on myös tekeillä. Jotkut hankkeet ovat jo toteutusvaiheessa, ja osa hankkeista ovat osana Väyläviraston investointiohjelmaa. Koko hankekokonaisuuden alustava kustannusarvio on noin 89 miljoonaa euroa.
Kokkolan ja Limingan välisellä tieosuudella tavoitteena on vuoteen 2032 mennessä leventää tie nelikaistaiseksi Limingassa Kantatien 86 liittymän ja Haaransillan välillä sekä rakentaa Haaransillalle eritasoliittymä. Kalajoen ja Vasankarin sekä Kultalanperän ja Siuvatin väleillä tie rakennettaisiin jatkuvaksi ohituskaistatieksi ja Revonlahden kohdalle rakennettaisiin ohituskaistat. Raahen, Kalajoen ja Himangan taajamissa toteutettaisiin liittymä- ja kevyen liikenteen järjestelyjä. Väylävirasto kertoi kartoittavansa tarkemmin yhteysvälin tarpeita vuoden 2022 aikana.
Valmistuneita tiehankkeita > Turku-Pori -välin tiehanke

Turun ja Porin välinen valtatien osuus kuului Liikenneviraston Vt 8 Turku-Pori -hankkeeseen, josta uusi moottoritieosuus Raision ja Nousiaisten välillä muodosti merkittävimmän osan. Lisäksi Nousiaisten ja Porin välillä tehtiin useita muita tienparannustoimenpiteitä kuten liittymäjärjestelyjä, tievalaistuksen parantamista, uusia eritasoliittymiä sekä ohituskaistojen, keskisaarekkeiden ja riista-aitojen rakentamista. Hankkeen toteuttaminen aloitettiin vuonna 2014, ja hanke valmistui pääosin vuonna 2018. Hanke valmistui kokonaisuudessaan Söörmarkun eritasoliittymän ja Nousiainen-Kurjenmäki -välin ohituskaistaparin valmistuttua vuonna 2019.
Valmistuneita tiehankkeita > Turku-Pori -välin tiehanke > Söörmarkun eritasoliittymä

Valtatien 8 ja 23 välinen tasoliittymä Porin Söörmarkussa toimi pitkään työmatkaliikenteen pullonkaulana. Silloinen tasoliittymä oli liikennesujuvuudeltaan erittäin heikko. Väylävirasto laati aluevaraussuunnitelman eritasoliittymän rakentamisesta vanhan tasoliittymän tilalle vuonna 2012. Eritasoliittymän rakentaminen aloitettiin vuonna 2018 ja saatiin valmiiksi syyskuussa 2019. Hankeosan yhteyteen sisältyi myös muita Söörmarkun kylän liittymäjärjestelyjä. Hankeosan kustannukset olivat yhteensä 10 miljoonaa euroa.
Valmistuneita tiehankkeita > Vassor-Ölis ohituskaistat

Valtatiellä 8 Vaasan ja Kokkolan välillä sijaitseva Vassorin ja Kärklaxin välinen tieosuus on geometrialtaan paikoittain mutkainen, ja ohitusmahdollisuudet osoittautuivat kasvavien liikennemäärien vallitessa heikoiksi. Väylävirasto teetti tiesuunnitelman 2+2 -kaistaisen ohituskaistaosuuden rakentamisesta Vassorin ja Öliksen välille 2 kilometrin matkalla. Ohituskaistatien lisäksi hankkeen yhteydessä tieosuudelle rakennettiin riista-aitaa ja melusuojia sekä toteutettiin liittymä- ja rinnakkaistiejärjestelyjä. Suunnitteluvaiheessa myös riistasillan rakentamista tieosuudelle pidettiin lisävaihtoehtona, mutta toteutusvaiheeseen päästäessä riistasiltaa ei koskaan rakennettu. Tieosuuden kustannusarvio oli hankkeen suunnitteluvaiheessa 12.9 miljoonaa euroa, mutta riistasillan puuttuminen huomioiden lopulliset kustannukset jäivät todennäköisesti suunnitteluvaiheen kustannusarviota pienemmiksi. Ohituskaistahanke saatiin valmiiksi alkuvuodesta 2022.
Valmistuneita tiehankkeita > Eurajoen ohitus

Valtatien 8 päätieliikenne oli Eurajoen alueella erittäin sekoittunut paikallisliikenteen kanssa. Väylävirasto laati suunnitelman tien uudesta linjauksesta 4.5 kilometrin matkalta Eurajoen keskustan kohdalla. Hankkeeseen kuului uusi ohituskaista Rauman suuntaan, 5 uutta siltaa, 2 uutta rampillista eritasoliittymää, uutta tie- ja katuvalaistusta sekä meluntorjuntatoimenpiteitä. Hankkeen kustannukset olivat hieman alle 20 miljoonaa euroa, ja rakennustyöt saatiin valmiiksi marraskuun 2022 aikana.
Valmistuneita tiehankkeita > Sepänkylän ohikulkutie

Valtatie 8 kulki keskeisesti Sepänkylän taajamassa aiheuttaen suurten liikennemäärien kanssa haittaa liikenneturvallisuudelle. Liikennevirasto (nyk. Väylävirasto) tilasi Skanskalta suunnittelu- ja rakentamistyöt uutta Sepänkylän ohikulkutietä varten. Rakennustyöt aloitettiin syyskuussa 2011, ja uusi tieosuus valmistui marraskuussa 2014. Uutta tietä rakennettiin 12 kilometrin verran Vaasan ja Mustasaaren alueelle. Rakennetusta tiestä suurin osa on nelikaistaista tietä, mutta osa Mustasaaren puoleisesta tieosuudesta on keskikaiteella varustettua yksiajorataista tietä. Hankkeeseen sisältyi myös 4 uutta eritasoliittymää sekä lukuisia ramppeja. Koko hankkeen kustannukset olivat yhteensä noin 57 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kasitie ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Liittymät Turusta Liminkaan
Suunnitellut liittymät välillä Nousiainen–Mynämäki
Välimatkataulukko
| (km) | Turku |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rauma | 92 | Rauma |  |  |  |  |  |  |  |
| Pori | 139 | 47 | Pori |  |  |  |  |  |  |
| Närpiö  (Vitberget, kt 67) | 249 | 157 | 110 | Närpiö  (Vitberget, kt 67) |  |  |  |  |  |
| Vaasa | 332 | 240 | 193 | 83 | Vaasa |  |  |  |  |
| Kokkola | 453 | 361 | 314 | 204 | 121 | Kokkola |  |  |  |
| Raahe | 575 | 483 | 436 | 326 | 243 | 122 | Raahe |  |  |
| Liminka (Haaransilta) | 627 | 535 | 488 | 378 | 295 | 174 | 52 | Liminka (Haaransilta) |  |
| Oulu | 650 | 558 | 511 | 401 | 318 | 197 | 75 | 23 | Oulu |
Valtatiet 1–29
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   
   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Eurooppatiet Suomessa
|   |   |   |   |    |   |
Valtatien 8 moottoritieosuutta Maskussa.
Valtatie 8 Rauman kohdalla.
Merikarvialla valtatie 8 ylittää Lankosken.
Valtatietä 8 Himangalla.
Valtatie 8 Turussa Köydenpunojankadun risteyksen läheisyydessä.
Tetradekaani

| Tetradekaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  629-59-4
PubChem CID:  12389
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C14H30
Moolimassa:  198,39 g/mol
Sulamispiste:  6 °C
Kiehumispiste:  254 °C
Tiheys:  0,764 g/cm3 (20 °C)
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Tetradekaani eli n-tetradekaani (C14H30) on 14-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää ainetta. Huoneenlämmössä yhdiste on väritöntä veteen liukenematonta nestettä. Liukenee  hiilitetrakloridiin, dietyylieetteriin ja alkoholiin. Tetradekaanin rakennekaava on CH3(CH2)12CH3, moolimassa 198,39 g/mol, sulamispiste 6 °C, kiehumispiste 254 °C, tiheys 0,764 g/cm3, leimahduspiste 100 °C (c.c.),  itsesyttymislämpötila 200 °C, taitekerroin 1,428 - 1,43  ja CAS-numero 629-59-4.
Tetradekaania esiintyy useiden kasvien tuoksuissa.
| C13 | C14 | C15 |
| --- | --- | --- |
| Tridekaani | Tetradekaani | Pentadekaani |
Aiheesta muualla

Alén, Raimo: Kokoelma orgaanisia yhdisteitä: Ominaisuudet ja käyttökohteet, s. 16. Helsinki: Consalen Consulting, 2009. ISBN 978-952-92-5627-3.
PubChem: Tetradecane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Tetradecane (englanniksi)
ChemBlink: Tetradecane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Tetradecane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 14Hy (englanniksi)
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
| --- | --- |
Alkaanit: {| style="text-align:center;" |  | metaani | etaani | propaani | butaani | pentaani | heksaani | heptaani | oktaani | nonaani | dekaani | undekaani | dodekaani |- | CH4 | C2H6 | C3H8 | C4H10 | C5H12 | C6H14 | C7H16 | C8H18 | C9H20 | C10H22 | C11H24 | C12H26 |-  |}
Alkeenit: {| style="text-align:center;" |  |   | eteeni | propeeni | buteeni | penteeni | hekseeni | hepteeni | okteeni | noneeni | dekeeni | undekeeni | dodekeeni |- |   | C2H4 | C3H6 | C4H8 | C5H10 | C6H12 | C7H14 | C8H16 | C9H18 | C10H20 | C11H22 | C12H24 |-  |}
Alkyynit: {| style="text-align:center;" |  |   | etyyni | propyyni | butyyni | pentyyni | heksyyni | heptyyni | oktyyni | nonyyni | dekyyni | undekyyni | dodekyyni |- |   | C2H2 | C3H4 | C4H6 | C5H8 | C6H10 | C7H12 | C8H14 | C9H16 | C10H18 | C11H20 | C12H22 |-  |}
Luettelo Keski-Pohjanmaan kansakouluista

Ahvenanmaa
Etelä-Karjala
Etelä-Pohjanmaa
Etelä-Savo
Kainuu
Kanta-Häme
Keski-Pohjanmaa
Keski-Suomi
Kymenlaakso
Lappi
Pirkanmaa
Pohjanmaa
Pohjois-Karjala
Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Savo
Päijät-Häme
Satakunta
Uusimaa
Varsinais-Suomi
Luovutetut alueet
Suomen ensimmäiset
Tämä artikkeli on luettelo Keski-Pohjanmaan kansakouluista.
Halsua

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Hietalahden kansakoulu (Halsua): 
Kanalan kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Halsua): 
Marjusaaren kansakoulu: 
Meriläisen kansakoulu: 
Ylikylän kansakoulu (Halsua): 
Halsuan kansalaiskoulu:
Kaarlela

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Halkokarin kansakoulu: 
Jokilaakson kansakoulu: 
Kirkonmäen kansakoulu: 
| Rödsö folkskola |  | Rödsö |
Storby folkskola (Kaarlela): 
Såka folkskola: 
Villa folkskola: 
Vittsar folkskola: 
Övre Korplax folkskola: 
Kaarlelan suomenkielinen kansalaiskoulu: 
Karleby-Oja Svenskspråkiga medborgarskola:
Kannus

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Hanhinevan kansakoulu: 
Kannuksen kansalaiskoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Kannus): 
Korpelan kansakoulu (Kannus): 
Korvenkylän kansakoulu (Kannus): 
Koskenmaan kansakoulu: 
Mutkalammin kansakoulu: 
Märsylän kansakoulu: 
Roikolan kansakoulu: 
Välikannuksen kansakoulu:
Kaustinen

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Jylhän kansakoulu (Kaustinen): 
Järvelän kansakoulu (Kaustinen): 
Kirkonkylän kansakoulu (Kaustinen): 
Kolan kansakoulu: 
| Köyhäjoen kansakoulu |  | Köyhäjoki |
Nikulan kansakoulu: 
Puumalnan kansakoulu: 
Salonkylän kansakoulu (Kaustinen): 
| Vintturin kansakoulu (Kaustinen) |  | Vintturi |
Kaustisen kansalaiskoulu: 
Kaustisen-Ullavan kunnallinen keskikoulu:
Kokkola

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Chydeniuksen kansakoulu: 
Hakalax folkskola: 
Keskuskoulun kansakoulu (Kokkola): 
Renlunds folkskola: 
Ykspihlajan kansakoulu: 
Suomalainen kansalaiskoulu: 
Svenska medborgarskola (Kokkola):
Kälviä

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Jokikylän kansakoulu (Kälviä): 
Kirkonkylän kansakoulu (Kälviä): 
Marttilan kansakoulu (Kälviä): 
Passojan kansakoulu: 
| Peltokorven kansakoulu |  | Peltokorpi |
Ridankylän kansakoulu: 
| Ruotsalon kansakoulu |  | Ruotsalo |
Vuolteen kansakoulu: 
Välikylän kansakoulu: 
Kälviän kansakouluselvennä:
Lestijärvi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Kirkonkylän kansakoulu (Lestijärvi) | 63.5239°N, 24.6687°E |  |
| Niemen kansakoulu (Lestijärvi) | 63.562°N, 24.743°E |  |
| Syrin kansakoulu | 63.5751°N, 24.4854°E |  |
| Ylikylän kansakoulu (Lestijärvi)selvennä | 63.477°N, 24.7555°E |  |
Lohtaja

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Alaviirteen kansakoulu: 
Erkkilän kansakoulu (Lohtaja): 
Karhin kansakoulu (Lohtaja): 
Kirkonkylän kansakoulu (Lohtaja): 
Kärpän kansakoulu (Lohtaja): 
| Marinkaisten kansakoulu |  | Marinkainen |
Väliviirteen kansakoulu: 
Lohtajan kansalaiskoulu:
Perho

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Humaljoen kansakoulu | 63.2109°N, 24.6273°E |  |
| Jängän kansakoulu | 63.2671°N, 24.5398°E |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Perho) | 63.214°N, 24.4224°E |  |
| Kivikankaan kansakoulu | 63.3205°N, 24.1651°E |  |
| Kokkonevan kansakoulu | 63.2307°N, 24.3509°E |  |
| Korkiakankaan kansakoulu | 63.176°N, 24.6339°E |  |
| Mehtä-Porasen kansakoulu | 63.1575°N, 24.2502°E |  |
Mökälän kansakoulu: 
| Möttösen kansakoulu | 63.1801°N, 24.5376°E | Möttönen |
| Oksakosken kansakoulu | 63.2537°N, 24.2936°E |  |
| Peltokankaan kansakoulu | 63.2475°N, 24.1196°E | Peltokangas |
| Salamajärven kansakoulu | 63.3213°N, 24.5954°E | Salamajärvi |
| Taipaleen kansakoulu (Perho) | 63.1932°N, 24.4725°E |  |
Perhon kansalaiskoulu:
Toholampi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Hirvikosken kansakoulu (Toholampi) | 63.6104°N, 24.4489°E |  |
| Häkkilän kansakoulu (Toholampi) | 63.7911°N, 24.1819°E |  |
| Härkänevan kansakoulu | 63.6123°N, 24.3064°E |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Toholampi) | 63.7734°N, 24.2517°E |  |
| Kleemolan kansakoulu (Toholampi) | 63.7249°N, 24.326°E |  |
| Kotilan kansakoulu (Toholampi) | 63.79°N, 24.2104°E |  |
| Markin kansakoulu | 63.6469°N, 24.397°E |  |
| Määttälän kansakoulu (Toholampi) | 63.7291°N, 24.2906°E |  |
| Oikemuksen kansakoulu | 63.8249°N, 24.1494°E |  |
| Parhialan kansakoulu | 63.7724°N, 24.3348°E |  |
| Purontakasen kansakoulu | 63.6814°N, 24.3365°E |  |
| Riutan kansakoulu | 63.8616°N, 24.1133°E |  |
| Sykäräisen kansakoulu | 63.6185°N, 24.4096°E | Sykäräinen |
Toholammin kansalaiskoulu:
Ullava

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Alikylän kansakoulu | 63.732°N, 23.7967°E |  |
| Haapalan kansakoulu (Ullava) | 63.639°N, 24.0193°E |  |
| Hanhisalon kansakoulu | 63.6038°N, 24.0817°E |  |
| Kirkonkylän kansakoulu (Ullava) | 63.7031°N, 23.8935°E |  |
| Rahkosen kansakoulu | 63.6079°N, 24.0261°E | Rahkonen |
Veteli

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Ahon kansakoulu (Veteli) |  | Räyrinki |
Haukilahden kansakoulu: 
Heikkilän kansakoulu (Veteli): 
Isonkylän kansakoulu (Veteli): 
Kainun kansakoulu: 
Kalliojärven kansakoulu (Veteli): 
| Patanan kansakoulu |  | Patana |
| Polson kansakoulu |  | Polso |
Pulkkisen kansakoulu: 
Sillanpään kansakoulu: 
Tunkkarin kansakoulu: 
Vetelin kansalaiskoulu:
Öja

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Knifsund folkskola | 63.81°N, 22.935°E |  |
| Långö folkskola | 63.8365°N, 22.9035°E |  |
Mireille Darc

Mireille Darc vuonna 1989.
Mireille Darc (alun perin Mireille Aigroz, 15. toukokuuta 1938 Toulon, Ranska – 28. elokuuta 2017 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen näyttelijä. Hän näytteli 1960- ja 1970-luvuilla eroottisissa elokuvarooleissa.
Darc teki ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 1960 Jacques Dupont'n ohjaamassa elokuvassa Les distractions, jonka pääosassa oli Jean-Paul Belmondo. Hän näytteli sen jälkeen 1960-luvulla elokuvissa Mourir d'amour (1960, Kuolemalla on siniset silmät), Virginie (1962), Pouic-Pouic (1963), Monsieur (1964), Les barbouzes (1964, 5 erittäin salaista asiamiestä), Les bons vivants (1965, Ilotalon lemmikit) ja Galia (1966, Galia – elää kuumasti). Seuraavalla vuosikymmenellä hän näytteli elokuvassa Borsalino (1970, kreditoimaton prostituoitu), jossa Belmondo oli jälleen pääosassa, sekä Pierre Richardin kanssa komediassa Pitkä vaalea mustakenkäinen (1972), josta tehtiin myös jatko-osia. Darcilla oli näkyviä elokuvarooleja myös 1980-luvulla. Hän oli naimisissa arkkitehti Pascal Desprez'n kanssa ja hänellä oli vuodesta 1968 alkaen 15-vuotinen seurustelusuhde näyttelijä Alain Delonin kanssa.
Aiheesta muualla

Mireille Darc Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mireille Darc Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Antiikin Aleksandria

Aleksandreia (yleensä Aleksandria; m.kreik. Ἀλεξάνδρεια, lat. Alexandria (ad Aegyptum), egypt. Rꜥ-qdyt, kopt. Ⲣⲁⲕⲟⲧⲉ, Ⲣⲁⲕⲟϯ) oli antiikin aikainen kaupunki Egyptissä. Se sijaitsi Välimeren rannikolla Niilin suiston länsilaidalla. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Aleksandrian kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Aleksandrian perusti vuonna 331 eaa. Aleksanteri Suuri, joka nimesi sen itsensä mukaan. Se oli yksi lukuisista hänen perustamistaan Aleksandria-nimisistä kaupungeista, mutta tuli niistä kaikkein tärkeimmäksi ja maineikkaimmaksi ja oli mitä todennäköisimmin myös kaupunki, josta hän oli suunnitellut hallitsevansa laajaa valtakuntaansa. Myöhemmin kaupunki toimi Egyptiä hallinneiden Ptolemaiosten pääkaupunkina sekä roomalaisen Egyptin hallintokeskuksena. Aleksandria oli aikanaan koko Välimeren suurin satama ja merkittävimpiä kauppakaupunkeja ja koko hellenistisen kauden merkittävin kulttuurikeskus. Kaupunki tuli tunnetuksi erityisesti Aleksandrian kirjastosta sekä Faroksen majakasta, joka oli yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Arabit valtasivat kaupungin vuonna 642.