stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolkuttajat
Juoni

Kirjan tapahtumat sijoittuvat mainelaiseen Havenin kuvitteelliseen kaupunkiin. Lännenromaanikirjailija Roberta "Bobbi" Anderson on kävelyllä metsässä yhdessä koiransa Peterin kanssa, kun hän kompastuu metalliesineeseen. Esine alkaa kiinnostaa Bobbia, sillä se on hyvin tiukasti maassa kiinni ja tästä syystä hän alkaa kaivaa maata sen ympäriltä. Bobbia auttaa hänen ystävänsä, runoilija John "Gard" Gardener, joka suunnittelee itsemurhaa ja vastustaa ydinvoimaa. Kun metallinen objekti vähitellen paljastuu maan uumenista, käykin ilmi, että se on lähes kolmesataa metriä halkaisijaltaan oleva avaruusalus. Äkkiä Havenissa alkaa tapahtua. Kaupunkilaiset vuotavat verta, heidän hampaansa putoavat, he kaljuuntuvat ja saavat kyvyn rakentaa uutta, tuntematonta tekniikkaa, eivätkä he pysty poistumaan kaupungista. He alkavat muuntua samankaltaisiksi olennoiksi, kuin ne, joiden alus alun perin oli ollut.  Heistä tulee Kolkuttajia. Jokainen, joka yrittää puuttua kaupungin tapahtumiin, kohtaa karmean lopun. Gardiin avaruusaluksen voima ei kuitenkaan tunnu vaikuttavan. Tämä johtuu ilmeisesti metallilevystä, joka on hänen päässään lasketteluonnettomuuden jäljiltä. Gard huomaa muutokset Bobbissa ja muissa kaupunkilaisissa, ja niin hän ryhtyy taistoon estääkseen tapahtumien etenemisen.
Kiichi Miyazawa

| Kiichi Miyazawa> 宮澤喜一 |
| --- | --- |

Japanin pääministeri
 5. marraskuuta 1991 – 9. elokuuta 1993  
Monarkki:  Akihito
Edeltäjä:  Toshiki Kaifu
Seuraaja:  Morihiro Hosokawa
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1919 Fukuyama, Japani
Kuollut: 28. kesäkuuta 2007 (87 vuotta) Tokio
Tiedot
Puolue:  Japanin liberaalidemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Kiichi Miyazawa (jap. 宮澤喜一, 8. lokakuuta 1919 – 28. kesäkuuta 2007) oli japanilainen poliitikko, joka toimi Japanin pääministerinä 5. marraskuuta 1991–9. elokuuta 1993.
Miyazawa syntyi Fukuyamassa, Hiroshiman prefektuurissa, ja valmistui Tokion yliopistosta. Hän liittyi talousministeriöön vuonna 1942 ja tuli vuonna 1953 valituksi Japanin parlamentin ylähuoneeseen. Hän siirtyi alahuoneeseen 1967.
Miyazawa toimi ennen pääministeriyttään muun muassa ulkoministerinä (1974–1976) ja vuodesta 1987 talousministerinä. Jälkimmäisestä virasta hän joutui kuitenkin eroamaan nk. Recruit-skandaalin yhteydessä.
Miyazawa toimi vuosina 1999–2002 jälleen Japanin talousministerinä. Hän jätti parlamentin vuonna 2003.
Koripallon Serie A -kausi 2008–2009

Kausi 2008–2009 oli 87. kausi, jolloin pelattiin koripallon Serie A:n mestaruudesta. Petteri Koponen oli kauden aikana ainoa suomalainen, joka pelasi sarjaa. Hänen joukkueensa oli Virtus Bologna. Kauden voitti Montepaschi Siena, jolle mestaruus oli jo kolmas perättäinen.
Sarjataulukko

Runkosarjan voitti Montepaschi Siena. Sarjasta putosivat GMAC Bologna ja Snaidero Udine.
| --- | --- |
Värien selitykset
    : Pudotuspeleihin
    : Putoaminen LegADuehen
| Sij>  | Joukkue | Pst | O | V | H | P+ | P- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Montepaschi Siena | 58 | 30 | 29 | 1 | 2 651 | 2 153 |
| 2. | Lottomatica Roma | 40 | 30 | 20 | 10 | 2 556 | 2 398 |
| 3. | Bancatercas Teramo | 38 | 30 | 19 | 11 | 2 491 | 2 435 |
| 4. | Benetton Treviso | 36 | 30 | 18 | 12 | 2 320 | 2 261 |
| 5. | La Fortezza Bologna | 34 | 30 | 17 | 13 | 2 350 | 2 336 |
| 6. | Armani Jeans Milano | 34 | 30 | 17 | 13 | 2 316 | 2 236 |
| 7. | Angelico Biella | 30 | 30 | 15 | 15 | 2 514 | 2 479 |
| 8. | Scavolini-Spar Pesaro | 28 | 30 | 14 | 16 | 2 456 | 2 436 |
| 9. | NGC Cantù | 28 | 30 | 14 | 16 | 2 358 | 2 445 |
| 10. | Carife Ferrara | 28 | 30 | 14 | 16 | 2 359 | 2 390 |
| 11. | Air Avellino | 26 | 30 | 13 | 17 | 2 307 | 2 293 |
| 12. | Premiata Montegranaro | 24 | 30 | 12 | 18 | 2 294 | 2 431 |
| 13. | Eldo Caserta | 22 | 30 | 11 | 19 | 2 236 | 2 389 |
| 14. | Solsonica Rieti | 20* | 30 | 11 | 19 | 2 187 | 2 321 |
| 15. | GMAC Bologna | 20 | 30 | 10 | 20 | 2 251 | 2 385 |
| 16. | Snaidero Udine | 12 | 30 | 6 | 24 | 2 329 | 2 587 |
Rietia rankaistiin ottamalla kaksi pistettä pois.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Montepaschi Siena |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Montepaschi Siena |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Scavolini-Spar Pesaro |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Scavolini-Spar Pesaro |  0 |   |   |  Montepaschi Siena |  3 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Montepaschi Siena |  3 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Benetton Treviso |  0 |   |   |  |  |
|  |  Benetton Treviso |  3 |   |   |  Benetton Treviso |  0 |   |   |  |  |
|  |  Benetton Treviso |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  La Fortezza Bologna |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  La Fortezza Bologna |  2 |   |   |  |  |   |   |  Montepaschi Siena |  4 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Montepaschi Siena |  4 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Armani Jeans Milano |  0 |
|  |  Lottomatica Roma |  2 |   |   |  |  |   |   |  Armani Jeans Milano |  0 |
|  |  Lottomatica Roma |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Angelico Biella |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Angelico Biella |  3 |   |   |  Angelico Biella |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Angelico Biella |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Armani Jeans Milano |  3 |   |   |  |  |
|  |  Bancatercas Teramo |  1 |   |   |  Armani Jeans Milano |  3 |   |   |  |  |
|  |  Bancatercas Teramo |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Armani Jeans Milano |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Armani Jeans Milano |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Euroliiga 2009-2010

Kaudeksi 2009–2010 italialaisista joukkueista Euroliigaan pääsivät kauden voittanut Montepaschi Siena, toiseksi sijoittunut Armani Jeans Milano, kolmanneksi sijoittunut Benetton Treviso sekä ULEB:in kanssa sopimuksen tehnyt Lottomatica Roma, joka sijoittui lopulta viidenneksi.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Euroliiga
Konventikkeliplakaatti

Konventikkeliplakaatti oli Ruotsissa vuonna 1726 säädetty laki, joka kielsi herätysliikkeiden seurat rangaistuksen uhalla. Tämä oli kirkon pappien yritys estää kirkon sisällä toimivien herätysliikkeiden leviäminen. Ruotsin konventikkeliplakaatin syntymisessä avusti suomalaissyntyinen maamarsalkka ja kansliapresidentti Arvid Horn ja sen sääti kuningas Fredrik I. Kodissa pidettäviä hartauksia kutsuttiin ennen konventikkeleiksi.
Konventikkeliplakaatti oli voimassa Ruotsissa vuoteen 1858, Suomessa 1870 ja Norjassa 1842.
Suomessa konventikkeliplakaatin nojalla tuomittiin herätysliikkeiden kannattajia muun muassa Eurajoella 1830-luvun alussa sekä Kalajoella 1838–1839.
Konventikkeliplakaatin taustaa

Konventikkeliplakaatin taustana oli 1600-luvulla valtaan päässyt luterilainen puhdasoppisuus, jonka aikana maallinen valta ja kirkko yhdessä pyrkivät tukahduttamaan kaikki poikkeamat Uppsalan kokouksessa 1593 hyväksytystä ja lukkoon lyödystä luterilaisesta opista. Vuoden 1686 kirkkolaissa uhattiin harhaoppisia jopa maastakarkotuksella. Vuoden 1734 lakiin otettiin samansisältöinen määräys. 1600-luvun lopussa alkoi esiintyä radikaalia uskonnollista liikehdintää. Sen edustajia olivat Suomessa muun muassa Lars Ulstadius ja Petter Schäfer. Suuri Pohjan sota 1700-luvun alkupuolella lisäsi väestön uskonnollisuutta, ja samoihin aikoihin Saksassa syntynyt pietismi alkoi levitä valtakuntaan, myös Suomeen. Eräs pietismin tyypillinen piirre oli kokoontuminen samanmielisten hartauskokouksiin eli konventikkeleihin, jotka muistuttivat myöhempien herätysliikkeiden seuroja.
Säädöksen sisältö

Valtio ja kirkko kokivat pietistisen liikehdinnän vakiintunutta asiaintilaa uhkaavaksi, vaikka kirkollisena pysyneen pietismin näkemykset eivät poikenneet radikaalisti hyväksytystä luterilaisuudesta. Harhaoppisuussyytökset olisivat olleet hankalia näyttää toteen. Sen takia pietismin tukahduttamiskeinoksi valittiin hartauskokousten eli konventikkeleiden estäminen konventikkeliplakaatiksi kutsutun säädöksen avulla. Säädöksessä kehotetaan perheenpäätä pitämään rukouksia, lukemaan Raamattua, opettamaan lapsia, omaisia ja palkollisia sekä kuulustelemaan saarnan sisältöä. Tällainen toiminta oli kuitenkin luvallista vain yhden perhekunnan sisällä. Suurempien joukkojen ja toisilleen vieraiden ihmisten osallistuminen hartauskokouksiin kiellettiin, koska "monet tietämättömyydestä voisivat tulla johdetuiksi harhaisiin opinkappaleisiin vastoin puhdasta evankeelista uskoa". Pappeja kiellettiin ilman tarkastusta ja lupaa julkaisemasta kristinoppia käsitteleviä katekismusmaisia kysymys–vastauskokoelmia. Kokouksen järjestäjää rangaistiin sakolla, jonka korvasi varojen puuttuessa vankeus vedellä ja leivällä. Toisesta rikkomuksesta määrättiin korotettu rangaistus, kolmatta seurasi maastakarkotus. Osallistujien rangaistus oli sakko.
Konventikkeliplakaatin soveltaminen > Varhaisemman herännäisyyden aika

Konventikkeliplakaattia ei käytetty herätysliikehdintöjä vastaan nostetuissa oikeudenkäynneissä ennen 1700-luvun puoliväliä. Sen sijaan syytteet koskivat harhaoppisuutta. Sen vastustamiseksi oli vuonna 1735 julkaistu "Kuninkaallinen säädös ja käsky, kaikenlaisten erhetysten ja niiden levittämisen estämiseksi". Säädös velvoitti papiston ensin ojentamaan harhaoppisia ja vasta sitten vetoamaan maalliseen oikeuteen. Konventikkeleihin ei kiinnitetty suuremmin huomiota, ja niitä myös järjestettiin. Abraham Achrenius kertoo kirjeissään osallistuneensa Turussa 1740-luvun puolivälin tienoilla vireään herrnhutilaiseen seuratoimintaan, jonka yksi vakituinen kokouspaikka oli hovioikeuden presidentin talo.
Konventikkeliplakaatin soveltamisen teki ajankohtaiseksi 1750-luvun jälkipuolella alkanut kansanherätys, joka levisi Varsinais-Suomesta Satakuntaan, Hämeeseen, Uudellemaalle, Pohjanmaalle ja Savoon. Papistoa ei herätyksissä huolestuttanut harhaoppisuus vaan suurten yksityisten hartauskokousten ekstaattiset ilmiöt. Liikehdinnän leviämisen estämiseksi otettiin käyttöön konventikkeliplakaatti. Esimerkiksi Achreniuksen seurakunnan Nousiaisten kirkon asehuoneessa järjestetyistä virsiseuroista nostettiin syyte vuonna 1761. Achrenius puolusti voimakkaasti syytettyjä, ja lopulta hovioikeus kumosi syytteen. Lisäksi hallitus määräsi joulukuussa 1762, että ennen syytteen nostamista viskaalin oli tiedusteltava seurakunnan kirkkoherran kantaa ja pyydettävä oikeuskanslerilta lupa syytteen nostamiseen.
Konventikkeliplakaatin soveltaminen > Myöhäisemmän herännäisyyden aika

Ruuthin mukaan konventikkeliplakaattia käytettiin 1700-luvun loppupuolella varsin harvakseltaan, kun otetaan huomioon herätysten laajuus ja erilaisten seurojen yleisyys. Tilanne muuttui 1800-luvun alussa ja etenkin 1820- ja 1830-luvuilla, jolloin herännäisyys levisi voimakkaasti. Piispa Jakob Tengströmin johdolla istunut komitea laati asiasta mietinnön, jossa todettiin myös konventikkeliplakaatti käyttökelpoiseksi keinoksi herätysliikkeen suitsimiseksi. Konventikkeliplakaattia alettiin soveltaa laajemmin vasta 1830-luvulla, ensin 90 henkilöä vastaan rukoilevaisalueilla Eurajoella ja Luvialla. Vuonna 1838 käräjöitiin Uudessakaarlepyyssä ja Kalajoella, jossa syytettyinä olivat muiden muassa tunnetut herännäisjohtajat Niilo Kustaa Malmberg, Jonas Lagus ja Paavo Ruotsalainen. Tuomioita luvattomista hartausseuroista jaettiin myös Vöyrillä, Sipoossa, Hartolassa, Kerimäellä ja Säämingissä.
Konventikkeliplakaatin soveltaminen > Yleinen mielipide muuttuu

Oikeudenkäynnit venyivät pitkiksi, ja esimerkiksi kuuluisien Kalajoen käräjien päätös saatiin vasta vuonna 1842. Ruuthin mukaan heränneet hävisivät oikeusjuttunsa mutta saivat loppujen lopuksi moraalisen voiton. Kalajoen käräjien päätöksen jälkeen merkittäviä konventikkeliplakaattiin perustuvia juttuja ei enää nostettu. Yleinen mielipide kääntyi hartauskokouskieltoa vastaan. Vielä vuonna 1845 kokouskielto oli mukana kirkkolakiehdotuksessa, mutta vastustavia kannanottoja tuli herännäispiirien lisäksi myös yliopistosta, Porvoon ja Kuopion tuomiokapituleista, Vaasan hovioikeudesta sekä Oulun lääninhallituksesta. Kun Schaumanin kirkkolakiehdotus 1863 valmistui, siinä sallittiin hartauskokousten pito myös ilman papiston läsnäoloa. Ehdotus hyväksyttiin laiksi vuonna 1867, ja hallitsijan vahvistettua lain se astui voimaan 1. päivänä heinäkuuta 1870.
Kierâš

| Kierâš |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  verkkolehti, myös painettuna
Kustantaja:  Anarâškielâ servi
Perustettu:  2007
Lakkautettu:  2011
Päätoimittaja:  Petter Morottaja
Kieli:  inarinsaame
Kierâš oli inarinsaamenkielinen painettu ja verkkoviikkolehti, joka alkoi ilmestyä 1. syyskuuta 2007. Lehteä kustansi Anarâškielâ servi, ja sen päätoimittaja oli Petter Morottaja. Lehti ilmestyi kerran viikossa ja tarjosi inarinsaamenkielisille uutisia, ilmoituksia ja ajankohtaista keskustelunaiheita. Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta myönsi lehdelle julkaisutukea vuodeksi 2008. Ennen lehden lakkauttamista toimitus sai lehden tekoon rahoitusta Lapin sivistysseuralta[lähde? ]. Lehti lakkautettiin vuonna 2011.
Krooninen laskimoiden vajaatoiminta

Krooninen laskimoiden vajaatoiminta (engl. Chronic venous insufficiency, CVI) tarkoittaa laskimoiden vajaatoimintaa, jonka myötä laskimot eivät kykene kuljettamaan hapetonta verta takaisin sydämeen. Tilaa kutsutaan toisinaan myös laskimoiden virtaushäiriöksi. Tautia havaitaan useammin naisilla kuin miehillä. Laskuvarjojääkärit ja miehet, joilla on vammoja tai vaurioita jaloissa, ovat myös alttiimpia laskimoiden vajaatoiminnalle.[lähde? ]
Laskimoiden vajaatoiminta jaloissa

Koska laskimoiden täytyy pystyä kierrättämään verta tehokkaasti vartalon alaosista takaisin sydämeen, CVI on hyvin yleinen jaloissa. Oireita ovat kutina ja jaloissa esiintyvät tummentumat eli hyperpigmentaatio. Oireita ovat myös ödeema ja krooninen turvotus jaloissa. Iho saattaa reagoida myös ekseeman tavoin paikallisesti tulehtumalla, kiinteytymällä, selluliitilla tai muodostamalla rakkuloita (engl. Venous insufficiency ulceration). Sairaus on tunnettu jo muinaisilta ajoilta, ja muun muassa Hippokrates hoiti CVI:tä sideharsoilla. CVI on tarkemmin esitettynä englanniksi Chronic peripheral venous insufficiency.[lähde? ]
Laskimoläppien toimintahäiriöitä hoidetaan konservatiivisesti ihoa öljyämällä, puristavilla siteillä, hoitosukilla, verenpainelääkityksellä, pitämällä potilaan ollessa makuuasennossa jalkoja säännöllisesti sydämen yläpuolella sekä asentamalla potilaan sänkyyn noin 20 senttimetrin koroke jalkojen alle nukkumisen ajaksi. Leikkaushoitoina käytetään vanhahkoa Lintonin proseduuria ja uudempaa SEPS-toimenpidettä. Laskimoläppien korjausleikkauksia ja verenvirtausta muuntavia leikkauksia on tehty tutkimusmielessä. Vaikka laskimoiden ja laskimoläppien ongelmat ovat olleet tunnettuja ja muinaisessa lääketieteessä, edelleenkin on komplikaatioita, joille ei ole kunnollista hoitoa. Esimerkiksi verisuonisto saattaa ahtauttaa laskimoa, ja joskus laskimon harvinainen epämuodostuma saattaa aiheuttaa laskimoon huonon takaisinvirtauksen.[lähde? ]
Potilaita ohjeistetaan kävelemään säännöllisesti ja pitämään erityisiä puristavia hoitosukkia sekä nukkumaan nk. Trendelenburgin asennossa (noin 6 astetta kallellaan, jalat ylhäällä). Ylipainoisia ja raskaana olevia potilaita ohjeistetaan usein sängyn asennon korjaamiseen.[lähde? ]
May-Thurnerin syndrooma

Lääketieteessä nk. ”May-Thurnerin syndrooma” on harvinainen tila, jossa veritulppia ja ahtaumia syntyy lantion ja jalkojen alueelle jaloissa olevien verisuonien takia. Tarkemmin sanottuna laskimon vieressä oleva verisuonisto puristaa laskimoa kasaan ja estää sujuvan veren takaisinvirtauksen. Se johtaa siihen, ettei verenkierto toimi normaalisti ja hyytymien sekä tukosten riski kasvaa.[lähde? ]
Krooninen keskushermoston laskimoiden vajaatoiminta (CCSVI)

CVI:tä on havaittu useilla potilailla keskushermostossa. Kun CVI ilmenee keskushermostossa, sitä kutsutaan englanniksi nimellä Chronic cerebrospinal venous insufficiency eli CCSVI eli suomeksi krooninen keskushermoston laskimoiden vajaatoiminta. Se voidaan todeta käyttäen doppleria (engl. sonography) tai MRV:tä (engl. Magnetic resonance angiography t. venography)[lähde? ]
CCSVI on tullut esille vasta 2000-luvun alkuvuosina, ja ensimmäinen kansainvälinen kokous asian tiimoilta järjestettiintiin syyskuun 8. päivänä vuonna 2009 Bolognassa Italiassa. Syitä laskimoiden vajaatoiminnalla esitettiin, ja todennäköiseksi aiheuttajaksi esitettiin geneettistä tai solupohjaista muutosta.
Tunnetut CCSVI:n seuraukset ovat veren happipitoisuuden lasku, perfuusio ja raudan sekä muiden kertyminen verisuonten seinämiin, joiden lopullista vaikutusta potilaaseen ei tiedetä. Yhteyttä MS-tautiin on esitetty, mutta tutkimukset asian pohjalta ovat vielä kesken.
CCSVI:n yleisimmät hoitomuodot ovat pallolaajennus ja joissain tapauksissa nk. stenttien käyttö, jotta laskimot pysyvät auki.[lähde? ]
Muut tutkimusryhmät ovat yhdistäneet kaulavaltimoiden takaisinvirtauksen estymisen muihinkin neurologisiin sairauksiin, mm. amnesiaan. Niitä kutsutaan englanniksi nimellä Cerebral venous outflow impairment. On vielä epäselvää, liittyvätkö nämä CCSVI:hin.[lähde? ]
Laskimoiden takaisinvirtauksen estyminen maksassa eli Budd-Chiarin syndrooma

Budd-Chiarin syndrooma johtuu maksasta verta poistavien verisuonien toiminnan vajaavaisuudesta. Sen oireita ovat vatsakipu, askites ja hepatomegalia eli maksan suureneminen. Maksan verisuonistoon voi myös kehittyä tukos. Syndrooma voi olla äkillinen, akuutti, krooninen tai jopa oireeton. Esiintyvyys on keskimäärin yhdellä miljoonasta ihmisestä ja on yleisempi naisilla.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Anning, Stephen Towers: Leg ulcers: their causes and treatment.  London:  Churchill, 1954.  OCLC:14661804.
Scott, HJ; McMullin, GM; Coleridge Smith, PD; Scurr, JH: Venous disease: investigation and treatment, fact or fiction?. Annals of the Royal College of Surgeons of England, 1990, 72. vsk, nro 3, s. 188–92.  PubMed:2192676.  PubMed Central:2499160.
Laskimoläpät estävät veren takaisinvirtauksen.
Keltakärpässieni

| Keltakärpässieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Amanitaceae
Suku::  Kärpässienet Amanita
Laji::  citrina
Kaksiosainen nimi
 Amanita citrina  Pers. 
Katso myös
   Keltakärpässieni Wikispeciesissä   Keltakärpässieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltakärpässieni (Amanita citrina) on kärpässieniin kuuluva sienilaji. Sen lakki on 5–10 senttimetriä leveä ja väriltään sitruunan- tai vaaleankeltainen, joskus kokonaan valkoinen. Lakin pinnalla on ruskehtavia suojusjätteitä. Jalka on 7–12 senttimetriä pitkä ja valkoinen. Siinä on valkoinen ja riippuva rengas. Malto on valkoista. Haju on epämiellyttävä ja raakaa perunaa muistuttava. Keltakärpässieni on lievästi myrkyllinen. Sieni kasvaa lehti- ja sekametsissä sekä puistoissa eteläisessä Suomessa. Se esiintyy lehtipuiden seuralaisena. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi. Laji sisältää DMT:tä ja 5-MeO-DMT:tä, jotka ovat psykedeelisiä tryptamiineja.
Aiheesta muualla

Ruokavirasto: Keltakärpässieni
Laji.fi: Keltakärpässieni
Kounéli (Euboia)

| --- | --- |
Muut nimet:  Megálo Kounéli (Μεγάλο Κουνέλι)
Sijainti:  38°11′14″N, 24°10′09″E, Kárystos Euboia, Keski-Kreikka Kreikka
Vesialue:  Eteläinen Euboianlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Korkein kohta:  13  m 
Pinta-ala:  0,036 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kounéli (kreik. Κουνέλι) eli Megálo Kounéli (Μεγάλο Κουνέλι) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Eteläisessä Euboianlahdessa Stýran saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,036 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Kounéli kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Kesäparalympialaiset 1984

Kesäparalympialaiset 1984 järjestettiin poikkeuksellisesti kahdessa paikassa, Stoke Mandevillessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja New Yorkissa Yhdysvalloissa. Suunnitelmana alun perin oli, että kaikki vammaluokat kilpailisivat Los Angelesissa, joka oli valittu 1984 kesäolympialaisten järjestäjäksi, mutta koska paralympialaisten järjestäjinä olivat vapaaehtoisvammaisurheilujärjestöt, ei heillä ollut muodollisia suhteita Los Angelesin olympialaisten järjestelykomiteaan. Vuonna 1980 Amerikan kansallinen pyörätuoliurheiluliitto ilmoitti järjestävänsä erillisen kilpailun. Seurauksena paralympialaisten muut kolme vammaryhmää päättivät järjestää omat kilpailunsa New Yorkissa, kun selkäydinvammaiset kilpailivat Englannissa. Kisat avasi Yhdysvalloissa presidentti Reagan 17. kesäkuuta. New Yorkin kilpailuihin osallistui 1 800 urheilijaa 45 maasta, ja kisat käytiin 16.–30. kesäkuuta. Englannissa kilpaili 22. heinäkuuta – 1. elokuuta järjestetyissä kilpailuissa 1 100 urheilijaa 41 maasta. Kisat avasi prinssi Charles 22. heinäkuuta.
Vuoden 1984 paralympialaiset olivat viimeiset, jotka järjestettiin eri kaupungissa kuin olympialaiset. Kisojen jälkeen perustettiin Kansainvälinen vammaisurheiluyhteistyökomitea (ICC).
Kisoihin osallistui 98 suomalaista ja he saalistivat yhteensä 58 mitalia.
Mitalitaulukko TOP-10

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 137 | 131 | 129 | 397 |
| 2 |  Iso-Britannia | 107 | 112 | 112 | 331 |
| 3 |  Kanada | 87 | 82 | 69 | 238 |
| 4 |  Ruotsi | 83 | 43 | 34 | 160 |
| 5 |  Länsi-Saksa | 79 | 76 | 75 | 230 |
| 6 |  Ranska | 71 | 69 | 45 | 185 |
| 7 |  Alankomaat | 55 | 52 | 28 | 135 |
| 8 |  Australia | 49 | 54 | 51 | 154 |
| 9 |  Puola | 46 | 39 | 21 | 106 |
| 10 |  Tanska | 30 | 13 | 16 | 59 |

| 15 |  Suomi | 18 | 14 | 26 | 58 |
Aiheesta muualla

Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
Kärjenniemi

Kärjenniemi on kylä ja taajama Valkeakoskella Pirkanmaalla.
Historia

Kärjenniemi on alun perin ollut pieni maalaiskylä Sääksmäen kunnassa. Kärjenniemestä tuli osa Valkeakosken kaupunkia kuntaliitoksen myötä vuonna 1973.
Palvelut

Kärjenniemessä on koulu, päiväkoti, autokauppa ja kaksi parturi-kampaamoa. Kärjenniemen kylä on viime vuosina kasvanut runsaan rakentamisen takia. Ala-Nississä on nuorisotilat sekä diakoniatoimisto.
Maantiede

Kärjenniemi jakautuu neljään alueeseen, jotka ovat Nissit (Yli- ja Ala-Nissi), Kärjenniemen niemi, Seikka ja Väärämäki. Väärällämäellä sijaitsevat Kärjenniemen ala-aste ja päiväkoti, ja sen läpi kulkee vanha seututie 304, joka on uudelleennimetty Vääränmäentieksi. Vääränmäentieltä erkanee Rantoontie, jota pitkin pääsee Rantoolle ja Vedentaalle. Yli-Nissi on enimmäkseen taajamamaista omakotiasutusta. Ala-Nissiin rakennetaan 2020-luvulla omakotitaloja. Seikka on pieni alue Seikantiellä, Kopolantien kupeessa.
Vanajavesi

Kärjenniemeä hallitsee maisemallisesti Vanajavesi rantoineen. Sen ansiosta Kärjenniemessä on veneranta ja uimatilaa.
Aiheesta muualla

Vanhan kansan kertomaa, Aamulehti, 02.04.1939, nro 89, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Valkeakosken kaupunginosat
1. kaupunginosa
2. kaupunginosa
3. kaupunginosa
4. kaupunginosa
Antinniemi
Roukko
7. kaupunginosa
Lintula
Kirjasniemi
Ulvajanniemi
11. kaupunginosa
12. kaupunginosa
Raija-Koivuniemi
Sointula
Eerola
Pispantalli
Holmi-Varsanhäntä
Kärjenniemi
Irjala
Kemmola
Juusonranta