stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Magnetismi
Magneetit

Jokaisessa magneetissa on kaksi kohtiota eli napaa, jotka näyttävät toimivan voimavaikutuksen keskuksina. Ne ovat erilaisia, ja toista niistä sanotaan magneetin pohjois-, toista eteläkohtioksi. Kahden eri magneetin samanlaiset kohtiot työntävät toisiaan luontaan, kun taas toisen magneetin pohjoiskohtio vetää toisen magneetin eteläkohtiota puoleensa ja päinvastoin. Napojen nimitykset pohjaavat magneettien käyttöön kompassissa. Magneetin voimakkuutta kuvaa sen magneettinen momentti.
Magneettikentässä on energiaa, ja fysikaalinen systeemi pyrkii aina matalimmalle mahdolliselle energiatasolle. Tämän vuoksi magneettikenttään asetettu dipolimagneetti pyrkii kääntymään siten, että etelänapa osoittaa kentän pohjoisnapaan ja pohjoisnapa kentän etelänapaan. Tällöin kentän kokonaisvoimakkuus ja siihen sitoutunut energia pienenee mahdollisimman pieneksi. Esimerkiksi kaksi samanlaista päällekkäin asetettua sauvamagneettia kääntyvät siten, että niiden navat osoittavat eri suuntiin ja kokonaiskenttä on pienempi. Jos halutaan kääntää magneetit osoittamaan samaan suuntaan, täytyy tehdä työtä ja tämä työ varastoituu magneettikenttään. Kokonaiskenttä on silloin kaksi kertaa yhden sauvamagneetin kenttä.
Tyypillisesti magneetti käyttäytyy monessa suhteessa ikään kuin sen magnetismi olisi kokonaan keskittynyt kahteen napaan eli kohtioon. Magneettisen momentin ohella sen voimakkuutta kuvaamaan voidaankin käyttää apusuureena myös magneettisen navan voimakkuutta, joka saadaan jakamalla magneettinen momentti kohtioiden välisellä etäisyydellä. Kohtioita ei kuitenkaan voi erottaa toisistaan. Jos magneetti katkaistaan, saadaan kaksi magneettia, joista kummassakin on sekä pohjois- että eteläkohtio.
Magneetit > Sähkömagneetit

Sähkömagneetti muodostuu ferri- tai ferromagneettisesta materiaalista, kuten raudasta, tehdystä sydämestä ja sen ympäri kierretystä sähköjohtimesta. Magneettikenttä saadaan päälle kytkemällä sähkövirta johtimeen, ja se katoaa, kun virta katkaistaan.
Magneetit > Kestomagneetit

Joitain ferro- ja ferrimagneettisia aineita voidaan käyttää kestomagneetteina. Kestomagneetti säilyttää magneettisuutensa ilman ulkoista magneettikenttää toisin kuin väliaikainen magneetti, joka on voimakkaasti magneettinen vain ulkoisessa magneettikentässä. Kestomagneeteissa käytetään magneettisesti kovia aineita. Magneettisesti kovissa aineissa materiaalin alkeismagneettialueet säilyttävät magnetoitumissuuntansa myös ulkoisen magneettikentän vaikutuksen lakattua. Magneettisesti kovilla aineilla on siis suuri remanenssi eli jäännösmagnetismi.
Magneetit > Magneettinen monopoli

Tavallisessa magneetissa on aina sekä pohjois- että eteläkohtio, eli se on magneettinen dipoli. Jo kauan on kuitenkin teoreettisesti pohdittu, voisiko olla olemassa myös niin sanottuja magneettisia monopoleja, toisin sanoen kohteita, joissa on joko vain magneettinen pohjoisnapa tai vain etelänapa. Muutaman kerran sellaisia on väitetty löydetynkin, mutta havaintoja ei ole voitu vahvistaa.
Joissakin teoreettisen fysiikan malleissa magneettisia monopoleja pidetään kuitenkin mahdollisena. Paul Dirac kiinnitti vuonna 1931 huomiota siihen, että sähkön ja magnetismin välillä vallitsee huomattava symmetria. Koska kvanttielektrodynamiikka sallii, että on olemassa toisistaan erillisiä positiivisia ja negatiivisia sähkövarauksia, voisi symmetrian nojalla olettaa, että olisi myös erillisiä magneettisia pohjois- ja etelänapoja. Lisäksi magneettisten monopolien olemassaolo selittäisi sähkövarauksen kvantittumisen eli sen, että kaikkien tunnettujen alkeishiukkasten varaukset ovat tietyn yksikön, alkeisvarauksen monikertoja. Teorian mukaan tämä seuraa siitä, että sähkövarauksen ja magneettisen monopolin muodostaman systeemin liikemäärämomentti on niiden etäisyydestä riippumatta yhtä suuri kuin sähkö- ja magneettivarauksen tulo. Kun toisaalta kvanttiteorian mukaan jokaisen systeemin liikemäärämomentti on aina redusoidun Planckin vakion monikerta, seuraa tästä, että jos yksikin magneettinen monopoli on olemassa, on sähkövaraus kvantittunut kaikkialla.
Joidenkin suurten yhtenäisteorioiden mukaan magneettisia monopoleja on olemassa, mutta ne ovat alkeishiukkasista poiketen solitoneja eli lokalisoituneita energiapaketteja. Näiden mallien pohjalta on yritetty arvioida, minkä verran monopoleja syntyi alkuräjähdyksessä mutta tulos on ristiriidassa havaintojen kanssa — monopoleja olisi pitänyt syntyä niin paljon, että ne olisivat jo kauan sitten pysäyttäneet maailmankaikkeuden laajenemisen. Tämä tulos olikin yhtenä aiheena kosmisen inflaation teorian esittämiselle. Sen pohjalta saatiinkin kehitetyksi malli, jonka mukaan monopoleja on ollut olemassa, mutta niin vähän, etteivät ne voineet aiheuttaa nykyisten havaintojen kanssa ristiriidassa olevia seurauksia.
Magnetismi, sähkö ja suppea suhteellisuusteoria

Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria, osoitti, miten sähkö ja magnetismi liittyvät perustavalla tavavalla toisiinsa. Teorian mukaisista ilmiöistä kuten pituuskontraktiosta, aikadilaatiosta ja siitä, että magneettinen voima riippuu nopeudesta, seuraa, että suhteellisuusteorian mukaan voisikaan olla magnetismia ilman sähköä tai sähköä ilman magnetismia.  Sitä vastoin sähkömagnetismin teoria, johon molemmat oleellisesti kuuluvat, on täysin yhteensopiva erityisen suhteellisuusteorian kanssa. Erityisesti sama ilmiö, joka yhden havaitsijan näkökulmasta näyttää puhtaasti sähköiseltä tai puhtaasti magneettiseltä, voi toisen havaitsijan näkökulmasta olla molempien yhdistelmä. Sähkö- ja magneettikenttä eivät olekaan toisistaan riippumattomia, vaan ne yhdessä muodostavat sähkömagneettisen kentän. Miten se jakautuu sähkö- ja magneettikentäksi, riippuu havaitsijan liiketilasta ja käytetystä koordinaatistosta tavalla, jonka osoittaa sähkömagneettisen kentän Lorentz-muunnos.
Jo ennen suhteellisuusteoriaa magnetismin voitiin Maxwellin teorian kannalta katsoa aiheutuvan siitä, että sähkövarauksen liikkuessa sähkökentän muotoutuminen sen uuden aseman edellyttämään muotoon vie aikansa. Muutos tosin etenee erittäin nopeasti, valonnopeudella, mutta kentän siinä esiintyy aina pieni viive, johon liittyvät kentän vaihtelut liikkuvien sähkövarausten välisinä magneettisina voimina.
Kaikki sähkömagnetismista tehdyt havainnot viittaavat siihen, että ilmiöt, jotka näyttävät ensisijaisesti magneettisilta, esimerkiksi häiriöihin magneettikentässä, liittyy aina sähkökenttä, ja kenttien muutokset etenevät valonnopeudella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tampereen teknillinen yliopisto: Magnetismi (pdf)
Paturi, Petriina: Magnetismin fysikaaliset perusteet, Turun yliopisto, Fysiikan laitos, 8.11.2007 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Magnetism
Eräissä lääketieteelisissä toimenpiteissä käytettiin aikoinaan magneettisia harjoja. Charles Jacquen piirros vuodelta 1843.
Michael Faraday, 1842
Magneettisten alkeisalueiden rajapinnat (valkoiset viivat) ferro­magneettisessa aineessa (musta suorakulmio).
Magneetin vaikutus alkeisalueisiin
Antiferromagneettinen järjestys
Ferrimagneettinen järjestys
Sähkömagneetti vetää paperiliittimiä puoleensa, kun sitä ympäröivään johtimeen on kytketty virta. Liittimet irtoavat sähkömagneetista, kun virta katkaistaan ja magneettikenttä häviää.
Pituuskontraktion aikaansaama magnetismi
Käännös suomeksi
Ari

| Ari |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  4. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  15. huhtikuuta 3. syyskuuta
Muunnelmia:  Arska
Vastineita eri kielissä:  Adrian, Adrianus
Nimen alkuperä:  Hadrianus (lat. ’Adriasta kotoisin oleva’)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ari on suomalainen miehen etunimi, joka pohjautuu nimiin Adrian ja Adrianus. Kantanimenä on latinan Hadrianus, joka tarkoittaa ’adrialaista’ eli ’Adrianmeren kaupungista kotoisin olevaa’. Ari on myös Aarne-, Aaron-, Aarre-, Arnold-, Aaretti- ja Aristarkus-nimistä käytetty puhuttelumuoto.
Arin nimipäivä on 4. maaliskuuta. Se on merkitty suomalaiseen almanakkaan vuodesta 1950 lähtien. Arista tuli muotinimi juuri 1950-luvulla, ja se oli varsin suosittu poikien nimi vielä 1980-luvun alussa. Nimi on Suomessa 1900-luvun alusta maaliskuuhun 2025 mennessä annettu 35 053 miehelle ja alle 30 naiselle.
Juutalainen nimi Ari tarkoittaa ’leijonaa’. Armeniassa nimi merkitsee ’rohkeaa’, ja muinaisessa Skandinaviassa se on tarkoittanut ’kotkaa’, jota se myös Saksassa tarkoittaa. Ari on suhteellisen yleinen miehen nimi Islannissa, ja sitä esiintyy myös Norjassa.
Albaaneille Ari on miehen nimi ja tarkoittaa kultaa.
Kreikaksi Ari(s) on lempinimi/lyhennelmä Ari-alkuisista nimistä, kuten Aristoteles, Ariadne, Arianna, Arietta, Aristides, Aristarkhos (Aristarkus), Aristomenes, Aristobulos, Aristoksenos, Aristos, Aristofanes ja Aristea. Esimerkiksi Aristoteles Onassis tunnettiin lempinimellä Ari. Adjektiivisen superlatiivin áristos merkitys on "paras". Kreikkalaisten sodan jumala oli Ares. Alkujaan prefix ari- on johdos muodosta áristos ja tarkoittaa "paljon" tai "erittäin".
Kuvitteellisia Areja

Ari Ben Canaan, päähenkilö elokuvassa Exodus (1960)
Ari Haswari, hahmo televisiosarjassa NCIS Rikostutkijat
Ari, päähenkilö Ari Wahlstenin pienioisnäytelmässä Ari ja naiset
Ari-Pekka ”AP” Isola, hahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Ari Vaara, rikosetsivä elokuvissa Maigret ja aave (1993) ja Maigret Suomessa (1995)
Bergwall

Bergwall tai Bergvall on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Andreas Bergwall (s. 1974), ruotsalainen jääpalloilija
Bjørn Bergvall (s. 1939), norjalainen purjehtija ja olympiavoittaja
Erik Bergvall (1880–1950), ruotsalainen vesipalloilija ja urheiluvaikuttaja
Lucas Bergvall (s. 2006), ruotsalainen jalkapalloilija
Marcus Bergwall (s. 1971), ruotsalainen jääpalloilija
Sture Bergwall (s. 1950), ruotsalainen useista murhista syytetty mutta syytteistä vapautettu henkilö.
Olli Tola

| Olli Tapio Tola |
| --- | --- |
 Olli Tola (oik.) yhdessä Lena Meriläisen kanssa
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1951 (ikä 74) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  televisiotuottaja, dramaturgi, käsikirjoittaja
Puoliso:  Heini Tola (1975–1979) Lena Meriläinen (1998–)
Olli Tapio Tola (s. 13. helmikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen televisiotuottaja. Valtaosan urastaan hän on tehnyt Yleisradion palveluksessa. Tolan tuottamia, käsikirjoittamia tai muuten rakentamia televisiosarjoja ovat muun muassa Metsolat, Fakta homma, Kimmo, Pasila, Siskonpeti, Syke ja Uusi päivä. Lisäksi hän on työskennellyt dramaturgina, näytelmäkirjailijana ja teatteriohjaajana. 1970-luvulla hän oli mukana huumoriyhtye Kake Singersissä taiteilijanimellä Ola Olenzo Ollén.
Ura

Olli Tola syntyi lääkäri Jaakko Sakari Tolan ja Hilppa Tellervo Tolan perheeseen. Hän suoritti opintoja Helsingin yliopistossa 1972–1974 ja Suomen teatterikoulussa 1974–1978. Ammattiuransa Tola aloitti Kuopion kaupunginteatterissa 1978–1981, uransa alussa hän työskenteli ensisijaisesti dramaturgina. Hänen varhaisia näytelmäsovituksiaan ovat muun muassa Kauppaneuvoksen härkä (1978) ja Haavoittunut enkeli (1980).
Vuosina 1981–1985 Tola oli kiinnitettynä Turun kaupunginteatteriin. Tuolloin hän ohjasi muun muassa näytelmät Kolme muskettisoturia ja Kesäyön uni. Yleisradion palveluksessa Tola aloitti keväällä 1987, ja on tehnyt sittemmin pääosan urastaan television draama- ja komediasarjojen tuottajana. Hän on tuottanut muun muassa 1990-luvun suosituimpiin suomalaisiin televisiosarjoihin lukeutuvaa draamasarjaa Metsolat ja komediasarjaa Fakta homma (1996). Hänen tuotantoihinsa lukeutuu myös Neil Hardwickin ohjaama draama Pakanamaan kartta (1991). Tola on tuottanut myös useita televisioelokuvia.
Tola on tehnyt lukuisia televisiokäsikirjoituksia, laulunsanoituksia ja näytelmäsovituksia. Hänen kirjoittamiaan näytelmiä ovat esimerkiksi komediat Mä haluun sut (1999) ja Paljon onnea vaan (2002). Tolan sanoittamista sävelteoksista mainittakoon Kake Singersin humoristiset menestyskappaleet "Mäntsälä mielessäin" sekä "Me halutaan olla neekereitä". Jälkimmäisellä kappaleella yhtye osallistui vuoden 1978 Syksyn sävel -kilpailuun.
Perhe-elämä

Olli Tola avioitui Heini Valpuri Särkän kanssa 1975, liitosta syntyi tytär Tuulianna vuonna 1979. Liitto päättyi eroon. Vuonna 1998 Tola avioitui näyttelijä Lena Meriläisen kanssa. Hän on myös esiintynyt yhdessä Meriläisen kanssa tv-ohjelmasarjan Elämä pelissä kolmannella kaudella. Näyttelijä Pamela Tola ja kirjailija Joonatan Tola ovat Olli Tolan veljen lapsia.
Filmografia > Televisiosarjat

Lottovoittajien maa (1990)
Pakanamaan kartta (1991)
Petterin parempi elämä (1991)
Autovaras (1991)
Matkalaukkukostaja (1991)
Kvartetti (1991)
Isänmaan kaikuja (1991–1992)
Luonnollinen kuolema (1992)
Luonnonmukainen rakastaja (1992)
Metsolat (1993)
Pappa rakas (1993)
Kyllä isä osaa (1994–1995)
Onnea vai menestystä (1995)
Heartmix (1996)
Fakta homma (1996–1997)
Majakka (2006)
Karjalan kunnailla (2007)
Aiheesta muualla

Dramacorner.fi / Tola, Olli
Olli Tola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tomorrow Never Knows

| ”Tomorrow Never Knows” The Beatles |
| --- | --- | --- |

Kappaleen partituurin kansikuva
Kappaleen tiedot
 Albumilta: Revolver
 Julkaistu: 5. elokuuta 1966
 Tuottaja(t): George Martin
 Tyylilaji: psykedeelinen rock
 Kesto: 02.57
 Levy-yhtiö:  Parlophone    Capitol
Revolverin muut kappaleet
| ”Got to Get You into My Life” 13. | ”Good Morning Good Morning” 14. |   |
Tomorrow Never Knows on englantilaisen rockyhtyeen The Beatlesin vuoden 1966 albumin Revolver viimeinen kappale. John Lennon oli tehnyt kappaleen saman vuoden tammikuussa ja se äänitettiin albumin raidoista ensimmäisenä. Kappale edustaa tyylillisesti psykedeelista rockia. Abbey Roadin studioiden uusimman tekniikan avulla luodut erilaiset ääniefektit ovat kappaleelle tunnusomaisia. Monet ovat pitäneetkin sitä Beatlesin psykedeelisimpänä lauluna.
Kappale

Lennon kirjoitti ”Tomorrow Never Knowsin” LSD:n inspiroimana. Hän omi kappaleen alkutekstit suoraan Timothy Learyn kirjasta Psychedelic Experience, johon ne puolestaan oli lainattu ikivanhasta tiibetiläisestä kuolleiden kirjasta. Lennon kertoi tuottaja George Martinille haluavansa kappaleen kuulostavan siltä kuin idän pyhä mies pitäisi messua tuhannen munkin säestämänä. Lennonin ääni kuulosti samanaikaisesti kaukaiselta ja etäiseltä. Kompressorit, limitterit, oskillaattorit, viivelaitteet ja varispeed-nauhurit mullistivat aiemmat tavat käsitellä musiikkia. Tätä tekniikkaa hyödyntämällä synnytettiin kappaleelle kokonaan uudenlaisia äänikuvia. Eräs hyvä esimerkki tällaisesta on Paul McCartneyn nauru, joka soitettiin takaperin ja vääristeltiin kuulostamaan merilokkien kutsuhuudoilta.
Tom Clancy’s Ghost Recon

| Tom Clancy's Ghost Recon |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Red Storm Entertainment
Julkaisija:  Ubisoft
Ensijulkaisu:  Tom Clancy’s Ghost Recon (2001)
Aiheesta muualla
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Tom Clancy's Ghost Recon: Future Soldier esittelyssä E3-messuilla vuonna 2011.
Tom Clancy's Ghost Recon on Ubisoftin pelisarja.
Useat sarjan osat on kehittänyt Red Storm Entertainment.
Pelit

Tom Clancy’s Ghost Recon (2001)
Tom Clancy's Ghost Recon: Desert Siege (2002), laajennusosa
Tom Clancy's Ghost Recon: Island Thunder (2002), laajennusosa
Tom Clancy's Ghost Recon: Jungle Storm (2004), laajennusosa
Tom Clancy's Ghost Recon 2 (2004)
Tom Clancy's Ghost Recon 2: Summit Strike (2005), laajennusosa
Tom Clancy’s Ghost Recon Advanced Warfighter (2006)
Tom Clancy’s Ghost Recon Advanced Warfighter 2 (2007)
Tom Clancy's Ghost Recon Predator (2010), PlayStation Portable
Tom Clancy’s Ghost Recon (2010), Wii
Tom Clancy's Ghost Recon: Shadow Wars (2011), Nintendo 3DS
Tom Clancy's Ghost Recon: Future Soldier (2012)
Tom Clancy's Ghost Recon Phantoms (2014), ilmaispeli
Tom Clancy's Ghost Recon Wildlands (2017)
Tom Clancy's Ghost Recon Breakpoint (2019)
Kirja

Tom Clancy's Ghost Recon on salanimellä David Michaels kirjoitettu kirja (ISBN 9780425220146).
Aiheesta muualla

Pelisarja MobyGamesissä (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tom Clancy's Ghost Recon
Käännös suomeksi
Tonacatecuhtli

Tonacatecuhtli
Tonacatecuhtli (”lihamme herra”) on asteekkien ylijumala sekä luojajumala ja hedelmällisyyden jumala. Tonacatecuhtlin nimi tarkoittaa sitä, että ihmisten tulee olla hänelle kiitollisia kaikesta siitä ruoasta, joka ravitsee kehomme. Tonacatecuhtli istuu vaimonsa Tonacacihuatlin kanssa ylimmässä taivaassa, ja yhdessä he edistävät uusien sukupolvien syntymistä. Tässä ominaisuudessa Tonacatecuhtli kantaa myös nimeä Ometecutli (“kaksinaisuuden herra”).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tonacatecuhtli Wikimedia Commonsissa
Jussi Saramo

| Jussi Saramo |
| --- | --- |
 Jussi Saramo vuonna 2024.
Euroopan parlamentin jäsen
 16.7.2024–  
Ryhmä:  GUE/NGL-ryhmä
Suomen opetusministeri
 Marinin hallitus 17.12.2020–29.6.2021  
Edeltäjä:  Li Andersson
Seuraaja:  Li Andersson
Kansanedustaja
 17.4.2019–16.7.2024  
Ryhmä/puolue:  Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Uusimaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. heinäkuuta 1979 (ikä 45) Porvoon maalaiskunta
Asuinpaikka:  Vantaa
Tiedot
Puolue:  Vasemmistoliitto
Koulutus:  datanomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jussi Antero Saramo (s. 9. heinäkuuta 1979 Porvoon maalaiskunta) on vasemmistoliittolainen europarlamentaarikko. Euroopan parlamentissa hän on talous- ja raha-asioiden, veroasioiden, sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan jäsen ja budjettivaliokunnan varajäsen. Talous- ja raha-asioissa sekä veroasioissa Saramo on koordinaattori, joka johtaa ryhmänsä toimintaa ja neuvottelee ratkaisuista muiden ryhmien kanssa.
Saramo toimi Marinin hallituksen opetusministerinä ja hallitusta johtavan viisikon jäsenenä joulukuusta 2020 heinäkuuhun 2021 Li Anderssonin vanhempainvapaan aikana.
Ennen kansanedustajaksi valintaansa hän toimi toiminnanjohtajana tuettuja lomia kotimaassa taloudellisin, terveydellisin ja sosiaalisin perustein järjestävässä Solaris-lomissa.
Saramolla on yhä myös kotimaisia luottamustehtäviä, hän on Vantaan kaupunginvaltuuston sekä Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen valtuuston jäsen.
Politiikassa

Jussi Saramo sanoo kiinnostuneensa politiikasta asuttuaan 15-vuotiaana kuukauden Brasilian São Paulossa isänsä luona. Hänen mukaansa rikkaiden ja köyhien erottaminen muureilla ja aseilla toisistaan ei näyttänyt tuovat onnea kummallekaan puolelle. Ympäristön tuhoaminen maa- ja metsätalouden alta ei sekään hänen mukaansa säteillyt hyvinvointia yhteiskuntaan, vain rikastutti jo valmiiksi rikkaita maanomistajia.
Saramo valittiin Porvoon kaupunginvaltuustoon vuonna 2000 ja valtakunnallisen Vasemmistonuorten puheenjohtajaksi 2005. Porvoon kaupunginvaltuustossa hän toimi kaksi kautta, jonka jälkeen hänet valittiin uuden asuinkaupunkinsa Vantaan kaupunginvaltuustoon. Porvoon kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan ja -jaoston jäsenenä Saramo toimi 2001–2008 ja Vantaan vapaa-ajan ja asukaspalveluiden lautakunnassa 2009–2012.
Vuoden 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa Saramo jäi niukasti ensimmäiselle varasijalle Uudenmaan vaalipiirissä. Vuonna 2019 hänet valittiin eduskuntaan ja saman vuoden 2019 puoluekokouksessa vasemmistoliiton 1. varapuheenjohtajaksi. Ensimmäisellä eduskuntakaudellaan Saramo eteni myös sekä ministeriksi että eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.
Eurovaaleissa 2024 Vasemmistoliitto sai suomalaisista puolueista toiseksi eniten ääniä, jonka ansiosta puolueen paikkamäärä nousi yhdestä kolmeen. Uuden ääniennätyksen tehneen Li Anderssonin vanavedessä europarlamenttiin nousivat Merja Kyllönen ja Jussi Saramo.
Politiikassa > Poliittinen esikuva

Saramo pitää poliittisena esikuvanaan Ele Aleniusta  koska hänestä Aleniuksen historiallinen ja aatteellinen perintö ihmisoikeuksia, ihmisyhteisön yhteistä hyvinvointia ja vapautta edistävässä vasemmistossa on merkittävä.
Politiikassa > Eurooppa-politiikka

Saramon mukaan europarlamentin tärkein tehtävä on estää valtioiden välistä haitallista kilpailua ympäristön ja ilmaston heikentämisen, rikkaimpien verotuksen alentamisen ja työehtojen huonontamisen avulla.
Hänen mukaansa hokema siitä, kuinka alle 6 miljoonan kansa ei voi tehdä toimenpiteitä esimerkiksi ilmastonmuutoksen jarruttamiseksi tarkoittaa juuri sitä, että päätökset on tehtävä EU:n tasolla, joka voi isona markkina-alueena olla asettamassa koko maailmalle pelisääntöjä markkinoiden rajaamiseksi ja hallitsemiseksi.
Politiikassa > Kunnat- ja hyvinvointialueet

Saramon mukaan tärkeintä on pitää varhaiskasvatuksen ja koulujen ryhmät pieninä, jotta aikuisilla olisi aikaa lapsille yksilöllisesti. Myös terveyspalveluiden hoitojonojen lyhentäminen sekä vanhustenhoivan tilanne ovat tärkeimpien korjattavien asioiden joukossa. Saramo haluaa laskea joukkoliikenteen lippujen hintoja ja nostaa palvelutasoa.
Politiikassa > Talouspolitiikka

Saramon mukaan demokraattisella julkisella sektorilla on oltava iso rooli taloudessa. Hänen mukaansa talouspolitiikassa tärkeintä on pitää työttömyys matalana, koska kun ihmiset syrjäytyvät, muuttuu pitkäaikaistyöttömyys rakennetyöttömyydeksi. Silloin ihmiset eivät maksa veroja vaan kuluttavat sosiaaliturvaa. Saramon mukaan ulkopuolelle jääminen myös periytyy.
Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimitus viittasi sosiaalisen median keskusteluihin lainakoroista ja väitti, ettei Marinin hallituksen ottama velka ollut nollakorkoista, kuten Saramo oli kirjoittanut. Myöhemmin Helsingin Sanomat kuitenkin itse uutisoi, kuinka valtiokonttori oli muuttanut Marinin hallituksen aikana otettuja pysyvästi miinuskorkoisia lainoja vaihtuvakorkoisiksi ja aiheuttanut näin veronmaksajille satojen miljoonien tappiot. Valtiovarainministeriö salasi tekemiensä päätösten yksityiskohdat. Saramo vastasikin Helsingin Sanomille, ettei ole mielipide vaan fakta, että valtio oli ottanut pysyvästi korottomia lainoja ja Twitter-keskustelussa oli kyse siitä, kannattaako Suomen ottaa korotonta lainaa vai myydä korkeasti tuottavaa valtio-omaisuutta.
Politiikassa > Kansallinen turvallisuus

Vuonna 2024 Saramo kritisoi hallitusta sanomalla, että kansallinen turvallisuus on sanapari, jonka perusteella voi tehdä mitä tahansa, jopa heikentää kansallista turvallisuutta, mikäli jollain kysymyksenasettelulla saadaan tulos, jota kansan enemmistö kannattaa. Tämä tapahtui niin sanottua käännytyslakia käsiteltäessä, joka kiireellisesti hyväksyttynä vaatii eduskunnassa viiden kuudesosan enemmistön.
Politiikassa > Nato-kanta

Vasemmistonuorten puheenjohtajana ollessaan Saramo piti vuonna 2006 Natoa maailman suurimpana turvallisuusuhkana Naton jäsenmaiden käymien hyökkäyssotien sekä esimerkiksi Turkin toiminnan vuoksi. Hän kääntyi Suomen Nato-jäsenyyden kannalle keväällä 2022 Ruotsin päätettyä hakea Naton jäsenyyttä Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Saramon mukaan jäsenyydestä tuli poliittista realismia, koska Ruotsin liityttyä Natoon Suomen asema Naton ja Venäjän välissä voisi kauempana tulevaisuudessa olla uhka, mutta hänestä ei näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa saa ”varsinaista Naton kannattajaa”
Politiikassa > Poliittiset virkanimitykset

Opetusministerinä Saramo valitsi kasvatustieteistä tohtoriksi väitellyn Minna Kelhän opetushallituksen pääjohtajaksi, mutta moitti seuraavan hallituksen työministerin kansliapäällikkönimitystä. Helsingin Sanomien toimittaja piti näitä vertailukelpoisina ja poliittisina virkanimityksinä, koska molemmat olivat heidät nimittäneiden ministereiden valtiosihteereitä.
Politiikassa > Käännytys Länsi-Saharasta

Helmikuussa 2025 Marokon viranomaiset estivät Saramoa ja kahta muuta europarlamentaarikkoa saapumasta Länsi-Saharaan, jossa heidän oli tarkoitus tutustua alueen ihmisoikeustilanteeseen sekä tarkastelemaan YK:n rauhanturvaoperaatiota ja EU:n tuomioistuimen päätöksien toteutumista. Viranomaiset eivät selittäneet eston syytä, ja kolmikko käännytettiin takaisin lentokoneella Gran Canarialle. Saramo arvosteli Marokon toimia ja huomautti, että turistit ja liiketoimintaedustajat pääsevät maahan, mutta ihmisoikeuksia valvovia henkilöitä ei hyväksytä.