Suomen historian aikajana
Suomen esihistoria > Rautakausi (500 eaa.–1250/1300)

Rautaa käytetään aseiden ja työkalujen, kuten kirveiden, veitsien, keihäänkärkien, sirppien, viikatteiden ja korujen valmistusmateriaalina. Ensimmäiset rautaesineet kulkeutuvat Suomeen noin 800–400-luvuilla eaa. Rannikkoalueille rautaesineet tulevat Skandinaviasta tai muualta Itämeren alueelta ja Pohjois-Suomeen ja sisämaahan Euroopan-puoleisen Venäjän itäosasta. Varhaisimmat merkit Suomessa tapahtuvasta raudantuotannosta ovat 300–200-luvuilla eaa. Rautakaudella asutus jakautuu rannikoiden läntiseen ja sisämaan itäiseen kulttuuripiiriin. Rannikoiden asutus on pääosin yksittäistaloja tai muutaman talon ryhmiä. Elinkeinoina olivat maanviljelys, metsästys ja kalastus, sekä pienimuotoinen kaupankäynti. Viljelykasveina ovat pääasiassa ohra, spelttivehnä, ruis, kaura ja nauris. Kotieläiminä nauta, lammas, vuohi ja sika. Talot ovat 10–20 metrin mittaisia pystypaalujen varaan rakennettuja hallitaloja, joiden seinät ovat savella tilkittyä oksapunosta tai turvetta. Hautaustapana röykkiöhautaus jatkuu vuosille 200–800 jaa. Kuoppahautaus alkaa yleistyä vuoden 500 tienoilla röykkiö- ja kalmistohautauksen rinnalla. Vuoden 800 jälkeen hautalöydöissä alkavat näkyä kauppa- ja kulttuuriyhteydet viikinkiajan kulttuuripiireihin idässä ja lännessä.
Turun Virnamäen muinaisjäännösalue.
Harolan muinaisjäännösalue.
Euran Kauttuan linnavuori.
Hattulan Tenholan linnavuori.
Hauhon Teponlinnan muinaislinna.
Hollolan Hankaan linnavuori.
Hollolan Kiiluanmäen linnavuori.
Huittisten Räätikäsvuoren linnavuori.
Hämeenlinnan Aulangonlinnan muinaislinna.
Hämeenlinnan Hakovuoren linnavuori.
Karjaan Junkarsborgin linnavuori.
Karjalohjan Pöykärin Linnanmäen linnavuori.
Karjalohjan Uusipöylin linnavuori.
Kokemäen Harolan linnaluodon linnavuori.
Kuhmoisten Päijälän linnavuori.
Janakkalan Kiianlinnan linnavuori.
Jämsän Pukinvuoren muinaislinna.
Laitilan Kirkkelinnan linnavuori.
Lammin Linnamäen linnavuori.
Lempäälän Pirunlinnan linnavuori.
Maskun Kuuvanvuoren linnavuori.
Mikkelin Otralan linnavuori.
Nastolan Salajärven linnakallion linnavuori.
Nousiaisten Repolan Linnavuori.
Orimattilan Pyhäjärven linnanmäen linnavuori.
Padasjoen Virmailan linnasaaren muinaislinna.
Paimion Muurmäen muinaislinna.
Piikkiön Huttalan linnavuori.
Salon Pöylän linnamäen linnavuori.
Salon Pöytiön linnamäen linnavuori.
Salon Rikalan linnamäen linnavuori.
Salon Yltjärven linnavuori.
Siuntion Skällbergetin muinaislinna.
Sulkavan Linnavuori.
Tuuloksen Laurinkallion linnavuori.
Turun Prusin linnasmäen linnavuori.
Urjalan Nuutajärven linnavuori.
Urjalan Rutajärven linnavuori.
Vehmaan Lallisen linnavuori.
Vesilahden Kaakilan linnakallion linnavuori.
450 eaa.–420 eaa: Kreikkalainen historioitsija Herodotos kuvailee Historiateoksen IV-osassa Itä-Euroopassa Jäämereen saakka ulottuvalla alueella eläviä hyberborealaisia kansoja.
300-luku eaa.–200-luku eaa.: Varhaisimmat merkit Suomessa tapahtuvasta raudantuotannosta.
1–1000: Euran Lauhianmäen rautakautinen kalmisto.
98: Roomalainen historioitsija Tacitus mainitsee fennit teoksessaan Germania.
200-luku: Nousiaisten kaularengas.
300–800-luku: Isonkyrön Levänluhdan luiden ajoitus.
300–1000: Päivääniemen kalmisto.
400–500: Paimion Nakolinnan linnavuori.
500–600-luvuilla kirjoitetussa Widsith-runokokoelmassa mainitaan henkilön nimeltä Cælic hallinneen suomalaisia (Finnum)
500-luku: Vähänkyrön Jättiläisen tie.
500–700: Liedon Vanhalinnan toinen aktiivinen kausi.
500–800: Karjaan Bocklintin linnavuori.
500–1200: Varikonniemen rautakautinen asuinpaikka.
500–1300: Euran Luistarin kalmisto.
n. 540-550: Prokopioksen teoksessa De bello Gothico kuvataan lappalaisia.
n. 550: Ravennan piispa Jordanes kirjoittaa suomensukuisista kansoista Cassiodoruksen 12-osaisen Goottien historia -teossarjan pohjalta kirjoittamassaan teoksessa De origine actibusque Getarum.
550–800: Vesilahden Kirmukarmun mäen kalmisto.
550–1150: Euran pappilanmäen rautakautinen kalmisto.
550–1200: Euran käräjämäen rautakautinen kalmisto.
600-luku: Vöyrin Käldamäki.
600-luku: Yliskylän venehauta.
650–800: Laitilan Vainionmäen kalmisto.
700–1000: Hollolan Kapatuosian linnavuori.
793–1066: Saltvikin Borgbodan linnavuori.
793–1066: Taipalsaaren Kuivaketveleen linnavuori.
800-luku: Kuhmoisten Papinsaaren hautausmaa.
800-luku–900-luku: Tursiannotkon asuinpaikka.
800-luku: Vöyrin riimukirjoitukset (kiistanalainen, eräs mahdollinen ajoitus, mahdollisesti myös väärennös 1800- tai 1900-luvulta).
800–1000: Sääksmäen Rapolan muinaislinna.
811: Vanhin säilynyt maininta sanasta Suomi on vuosien Frankkien valtakunnan annaaleissa, missä mainitaan vuoden 811 kohdalla erään rauhansopimuksen yhteydessä Suomi-niminen henkilö.
n. 875-899: Wessexin kuningas Alfred Suuri toimittaa uudelleen Orosiuksen kirjoittaman maailmanhistoriaa käsittelevän kirjan, johon hän täydentää Pohjoismaiden maantiedettä käsittelevää osuutta norjalaisen viikingin Ottar Haalogalantilaisen matkakertomuksen pohjalta.