Starokostjantyniv

| Starokostjantyniv Старокостянтинів |
| --- | --- |
 Keskustan katunäkymä (2010).
 lippu:  vaakuna
 Starokostjantyniv
 Koordinaatit: 49.7554°N, 27.2118°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Hmelnytskyin alue
Piiri:  H’melnytskyin piiri
Väkiluku (2021, arvio):  34 232
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Starokostjantyniv (ukr. Старокостянтинів, ven. Староконстантинов, Starokonstantinov, puol. Starokonstantynów) on kaupunki Ukrainan länsiosassa Hmelnytskyin alueen H’melnytskyin piirissä. Kaupunki sijaitsee Ikopotjoen varrella.
Starokostjantyniv on rautatien risteyspaikkakunta. Kaupungin kautta kulkee Žytomyristä H’melnytskyihin ja edelleen Romanian rajalle johtava kansallinen maantie N-03 (ukr. Н-03). Lisäksi Starokostjantynivin saapuu paikallistie R-05 (ukr. Р-05) luoteesta Rivnestä. Kaupungin kaakkoispuolella sijaitsee lentotukikohta.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 34 232 (2021). Vuoden 2001 väestönlaskennassa (35 015 as.) väestöstä 91,1 prosenttia oli etniseltä taustaltaan ukrainalaisia, 6,7 prosenttia venäläisiä, 1,0 prosenttia puolalaisia, 0,4 prosenttia valkovenäläisiä ja 0,2 prosenttia juutalaisia.
Paikkakunta mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1505. Vuonna 1561 ruhtinas Konstanty Wasyl Ostrogski (Ostrozkyi) osti kylän ja perusti siihen Konstantinovin kaupungin, jolle hän sai kuninkaalta Magdeburgin kaupunginoikeudet. Yksityisesti omistetun kaupungin omistajasuku vaihtui vuosikymmenten saatossa.
Puola-Liettuan toisessa jaossa (1793) kaupunki siirtyi Venäjän keisarikunnan hallintaan. 1800-luvulle saakka kaupungin nimenä pysyi Konstinov, kunnes nimeen lisättiin vanhaa tarkoittava alkuosa Staro-. Starokonstantinovista tuli osa Zaslavin käskynhaltijakuntaa, myöhemmin osa Volynian kuvernementtia. Vuonna 1905 kaupungissa asui noin 17 000 ihmistä, joista 60 prosenttia oli juutalaisia. Neuvostohallinto perustettiin marraskuussa 1920. Starokostjantyniv (Starokonstantinov) oli vuosina 1923-2020 Starokostjantynivin piirin hallintokeskus. Toisen maailmansodan alla (1939) noin 31 prosenttia väestöstä oli juutalaisia. Natsi-Saksan miehityksen 8. heinäkuuta 1941 – 9. maaliskuuta 1944 aikana kaupunkiin perustettiin ghetto. Vuonna 1943 suuri osa juutalaisista ammuttiin.
Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki kasvoi merkittävästi teollisuuden ja kaupunkiin sijoitetun varuskunnan (erityisesti lentotukikohdan) myötä. Vuonna 1999 alueellisesti merkittävän kaupungin asema.
Vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa kaupunki piireineen liitettiin osaksi laajempaa H’melnytskyin piiriä.
Tunnettuja historiallisia rakennuksia ovat muun muassa: Ostrogskin linna Pyhän Kolminaisuuden kirkkoineen (1561-1571), dominikaanisen luostarin rakennukset (1500-luvulta, kirkon rauniot 1612) ja Johannes Kastajan kirkko (1754—78).
Ruhtinas Ostrogskin (Ostrozkyin, Острозький) linna Pyhän Kolminaisuuden kirkkoineen (1561-1571).
Dominikaaninen luostari (kuva vuodelta 1910).
Osin raunioituneen dominikaanisen luostarin alue (kuva vuodelta 2019)
Johannes Kastajan kirkko (vuoden 1916 valokuvassa).
Johannes Kastajan kirkko (vuoden 2015 valokuvassa).
Suhoi Su-24MR hävittäjä Starokostjantynivin lentotukikohdassa (kuva vuodelta 2013).