stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oscar Robertson
Ura > Maajoukkue

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Rooma 1960 |  |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Chicago 1959 |  |  |
Kesällä 1959 Robertson kutsuttiin mukaan Yhdysvaltain koripallomaajoukkueeseen, joka osallistui Pan-Amerikan kisoihin. Robertson muodosti Jerry Westin kanssa joukkueen tähtikaksikon, joiden välille media yritti saada kilpailua. Kisoissa Yhdysvaltain joukkue voitti kaikki kuusi otteluaan ja saavutti kultamitalin. Robertson oli Westin kanssa joukkueen nuorin pelaaja, mutta hän oli silti joukkueen paras pistemies.
Robertson osallistui myös Rooman kesäolympialaisiin 1960. Ainoa tiukahko ottelu oli Neuvostoliittoa vastaan käyty ottelu, jota Yhdysvallat johti puoliajalla seitsemän pistettä. Muut ottelut päättyivät Yhdysvaltain joukkueen hyväksi suuremmalla erolla. Loppuottelussa Yhdysvallat voitti Brasilian lukemin 90–63. Robertson oli joukkueensa paras korintekijä yhdessä Jerry Lucasin kanssa 17,0 pisteen keskiarvoilla.
Pelityyli

Robertson oli ensimmäisiä pitkiä takamiehiä NBA:ssa. Hän on pelannut urallaan myös laiturina. Pituudestaan huolimatta Robertson ei donkannut NBA-uransa aikana. Syy tähän oli se, että hänen yliopistovalmentajansa oli kehottanut olemaan donkkaamatta, jonka lisäksi Robertson oli nuorena lyönyt päänsä pylvääseen yritettyään donkata. Robertson tunnettiin tarkasta yhden käden heitosta, jota oli vaikea puolustaa. Hän oli myös hyvä levypallopelaaja takamieheksi, sillä hän voitti NBA-urallaan kerran joukkueen sisäisen levypallotilaston. Robertson oli aikansa monipuolisimpia pelaajia ja hänen entinen joukkuekaverinsa, Jerry Lucas, on sanonut Robertsonin olleen ajan täydellisimpiä pelaajia. Hän saavutti urallaan lukuisia tripla-tuplia ja johtaa edelleenkin kaikkien aikojen tilastoa 181 tripla-tuplalla.
Yksityiselämä

Robertson syntyi Bailey ja Mazell Robertsonin nuorimmaksi pojaksi. Hän syntyi Charlottessa, mutta neljän vuoden jälkeen syntymästä perhe muutti Indianapolisiin. Robertsonilla oli kaksi vanhempaa isoveljeä, joiden kanssa hän pelasi kaupungin kentillä koripalloa.
Vuonna 1960 Robertson meni naimisiin Yvonne Robertsonin kanssa, ja heillä on kolme tytärtä. Uransa lopettamisen jälkeen hän on toiminut yrittäjänä, kirjailijana sekä televisiotoimittajana. Vuonna 1997 Robertson nousi julkisuuteen lahjoitettuaan munuaisen tyttärelleen.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1957–1958 | Bearcats | Yliopisto | 28 | 57,1 % | – | 78,9 % | – | – | 15,2 | – | – | – | – | 35,1 | 984 |
| 1958–1959 | Bearcats | Yliopisto | 30 | 50,9 % | – | 79,4 % | – | – | 16,3 | 6,9 | – | – | – | 32,5 | 978 |
| 1959–1960 | Bearcats | Yliopisto | 30 | 52,6 % | – | 75,6 % | – | – | 14,1 | 7,3 | – | – | – | 33,7 | 1011 |
| 1960–1961 | Cincinnati | NBA | 71 | 47,3 % | – | 82,2 % | – | – | 10,1 | 9,7 | – | – | – | 30,5 | 2165 |
| 1961–1962 | Cincinnati | NBA | 79 | 47,8 % | – | 80,3 % | – | – | 12,5 | 11,4 | – | – | – | 30,8 | 2432 |
| 1962–1963 | Cincinnati | NBA | 80 | 51,8 % | – | 81,0 % | – | – | 10,4 | 9,5 | – | – | – | 28,3 | 2264 |
| 1963–1964 | Cincinnati | NBA | 79 | 48,3 % | – | 85,3 % | – | – | 9,9 | 11,0 | – | – | – | 31,4 | 2480 |
| 1964–1965 | Cincinnati | NBA | 75 | 48,0 % | – | 83,9 % | – | – | 9,0 | 11,5 | – | – | – | 30,4 | 2279 |
| 1965–1966 | Cincinnati | NBA | 76 | 47,5 % | – | 84,2 % | – | – | 7,7 | 11,1 | – | – | – | 31,3 | 2378 |
| 1966–1967 | Cincinnati | NBA | 79 | 49,3 % | – | 87,3 % | – | – | 6,2 | 10,7 | – | – | – | 30,5 | 2412 |
| 1967–1968 | Cincinnati | NBA | 65 | 50,0 % | – | 87,3 % | – | – | 6,0 | 9,7 | – | – | – | 29,2 | 1896 |
| 1968–1969 | Cincinnati | NBA | 79 | 48,6 % | – | 83,8 % | – | – | 6,4 | 9,8 | – | – | – | 24,7 | 1955 |
| 1969–1970 | Cincinnati | NBA | 69 | 51,1 % | – | 80,9 % | – | – | 6,1 | 8,1 | – | – | – | 25,3 | 1748 |
| 1970–1971 | Milwaukee | NBA | 81 | 49,6 % | – | 85,0 % | – | – | 5,7 | 8,2 | – | – | – | 19,4 | 1569 |
| 1971–1972 | Milwaukee | NBA | 64 | 47,2 % | – | 83,6 % | – | – | 5,0 | 7,7 | – | – | – | 17,4 | 1114 |
| 1972–1973 | Milwaukee | NBA | 73 | 45,4 % | – | 84,7 % | – | – | 4,9 | 7,5 | – | – | – | 15,5 | 1130 |
| 1973–1974 | Milwaukee | NBA | 70 | 43,8 % | – | 83,5 % | 1,0 | 3,0 | 4,0 | 6,4 | – | 1,1 | 0,1 | 12,7 | 888 |
| 3 kautta | Yhteensä | Yliopisto | 88 | 53,5 % | – | 78,0 % | – | – | 15,2 | 7,1 | – | – | – | 33,8 | 2973 |
| 14 kautta | Yhteensä | NBA | 1040 | 48,5 % | – | 83,3 % | 1,0 | 3,0 | 7,5 | 9,5 | – | 1,1 | 0,1 | 25,7 | 26710 |
Tilastot > Pudotuspelit

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1961–1962 | Cincinnati | NBA | 4 | 51,9 % | – | 79,5 % | – | – | 11,0 | 11,0 | – | – | – | 28,8 | 115 |
| 1962–1963 | Cincinnati | NBA | 12 | 47,0 % | – | 86,4 % | – | – | 13,0 | 9,0 | – | – | – | 31,8 | 381 |
| 1963–1964 | Cincinnati | NBA | 10 | 45,5 % | – | 85,8 % | – | – | 8,9 | 8,4 | – | – | – | 29,3 | 293 |
| 1964–1965 | Cincinnati | NBA | 4 | 42,7 % | – | 92,3 % | – | – | 4,8 | 12,0 | – | – | – | 28,0 | 112 |
| 1965–1966 | Cincinnati | NBA | 5 | 40,8 % | – | 89,7 % | – | – | 7,6 | 7,8 | – | – | – | 31,8 | 159 |
| 1966–1967 | Cincinnati | NBA | 4 | 51,6 % | – | 89,2 % | – | – | 4,0 | 11,3 | – | – | – | 24,8 | 99 |
| 1970–1971 | Milwaukee | NBA | 14 | 48,6 % | – | 75,4 % | – | – | 5,0 | 8,9 | – | – | – | 18,3 | 256 |
| 1971–1972 | Milwaukee | NBA | 11 | 40,7 % | – | 83,3 % | – | – | 5,8 | 7,5 | – | – | – | 13,1 | 144 |
| 1972–1973 | Milwaukee | NBA | 6 | 50,0 % | – | 91,2 % | – | – | 4,7 | 7,5 | – | – | – | 21,2 | 127 |
| 1973–1974 | Milwaukee | NBA | 16 | 45,0 % | – | 84,6 % | 1,0 | 2,4 | 3,4 | 9,3 | – | 1,0 | 0,3 | 14,0 | 224 |
| 10 kautta | Yhteensä | NBA | 86 | 46,0 % | – | 85,5 % | 1,0 | 2,4 | 6,7 | 9,3 | – | 1,0 | 0,3 | 22,2 | 1910 |
O = ottelut, 2p% = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p% = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p% = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oscar Robertson Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Yhdysvaltain joukkue – Kesäolympialaiset 1960
3 West |
4 Bellamy |
5 Boozer |
6 Dischinger |
7 Haldorson |
8 Imhoff |
9 Kelley |
10 Lane |
11 Lucas |
12 Smith |
13 Arnette |
14 Robertson |
Valmentaja Newell
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Alankomaat 
Muut:  SNAC
Roslagen

Söderöra, yksi Roslagenin saarista.
Roslagen on saaristo ja siihen rajautuva rannikkoalue Ruotsin itärannikolla Uplannin edustalla. Sen katsotaan alkavan etelässä Danderydistä ja ulottuvan pohjoisessa Östhammariin. Tukholman saariston pohjoisosa kuuluu Roslageniin, samoin kuin osia Norrtäljen, Vaxholmin, Österåkerin ja Östhammarin kunnista. Sen suurimpia saaria ovat Gräsö, Singö ja Väddö.lähde?
Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta Roden, jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen skeppslag eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat Roden ja skeppslag. Suomen ja viron Ruotsia tarkoittavat sanat juontuvat Roden-sanan alkuperästä, muinaisruotsin sanasta *roþs-, tai todennäköisemmin sen vanhemmasta, kenties muinaisnorjalaisesta, muodosta, joka on mahdollisesti lainattu vielä myöhäiskantasuomeen.
Ruotsalaiset kutsuvat Norrtäljeä joskus Roslagenin ”pääkaupungiksi”.lähde?
Aiheesta muualla

Yleissivusto (ruotsiksi)
Veneilijöille sivusto (ruotsiksi)
Mökkejä alueella (Arkistoitu – Internet Archive)
Paikallisradio (ruotsiksi)
Roland

| Roland |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  4. syyskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Rolland, Rowland, Rolando, Orlando
Nimen alkuperä:  muinaissaksalainen, maine + rohkea, tai kelttiläinen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roland on miehen etunimi, joka on tullut laajalti tunnetuksi keskiaikaisesta ranskalaisesta eepoksesta Rolandin laulu. Runon sankarin, Rolandin esikuvana on tiettävästi ollut Kaarle Suuren veljenpoika, Bretagnen prefekti Roland, joka kaatui vuonna 778 taistelussa baskeja vastaan.
Nimi Roland on mahdollisesti muinaissaksalaista alkuperää ja yhdistelmä sanoista hruod, maine, ja nand, rohkea, joskin loppuosa saattaa olla myös sana land, maa. Toisaalta nimen on myös arveltu johtuvan kelttiläisestä miekkamiestä tarkoittavasta sanasta.
Suomessa nimi Roland on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1 734 miehelle ja muutamalle naiselle.  Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Rolandin nimipäivä on 4. syyskuuta.
Kuvitteellisia Rolandeja

Roland (Hruodlandus), keskushenkilö eepoksessa Rolandin laulu
Roland Deschain, Stephen Kingin Musta torni-sarjan päähahmo
Roland, keskushenkilö seuraavissa teoksissa:
Rakastunut Roland, Matteo Maria Boiardon teos
Raivoisa Roland, Ludovico Arioston eeppinen runo, edellisen itsenäinen jatko-osa, josta on tehty myös oopperoita
Roland sukunimenä

Duane Roland (1952–2006), yhdysvaltalainen kitaristi
Gilbert Roland (1905–1994), meksikolaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä
Henriette Roland Holst (1869–1952), alankomaalainen runoilija ja sosialistinen poliitikko
Jean-Marie Roland de La Platière (1734–1793), ranskalainen poliitikko
Jeanne-Marie ”Manon” Roland eli madame Roland (1754–1793), ranskalainen poliittinen vaikuttaja ja kirjailija
Ruth Roland (1892–1937), yhdysvaltalainen näyttelijä
Nimen muita merkityksiä

Roland, kaupunki Story Countyssa Iowan osavaltiossa, Yhdysvalloissa
Roland, ranskalais–saksalaisen Euromissilen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä
Roland Corporation, japanilainen elektronisten soitinten valmistaja
Roland, Euromissile Roland, lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjusjärjestelmä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roland Wikimedia Commonsissa
Roslivajärvi

Roslivajärven kartta 1800-luvulta
Roslivajärvi eli Siestarjoenjärvi (ven. Сестроре́цкий Разли́в, Sestroretski Razliv) on keinotekoinen järvi Pietariin kuuluvan Siestarjoen kaupungin itäpuolella Venäjällä. Se on syntynyt vuonna 1723 Siestarjoen asetehtaan rakentamisen yhteydessä, kun Siestarjokeen rakennettu pato nosti veden korkeutta lähes 9 metriä. Vuonna 1803 järvi murtautui Suomenlahteen uuden uoman kautta, jolloin jouduttiin rakentamaan vielä toinenkin pato.
Roslivajärven pinta-ala on noin 12 neliökilometriä ja keskimääräinen syvyys 1,5–2 metriä. Siihen virtaavat Rajajoki ja Mustajoki (ven. Чёрная, Tšornaja). Järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella sijaitsee Siestarjoen kaupunki, itä- ja pohjoisrannalla on laajoja suoalueita. Rantavyöhykkeeltä on löydetty neoliittikauden ja varhaisen rautakauden asuinpaikkoja.
Roslivajärven länsiranta kuului Suomen suuriruhtinaskuntaan 1812–1864. Siestarjoen ja Seppälän kylän välille syntyi 1900-luvun alussa Roslivan (ven. Разлив, Razliv) huvila-asutus, jossa venäläinen bolševikkijohtaja Vladimir Lenin piilotteli heinäkuussa 1917. Leninin isäntänä toiminut Siestarjoen asetehtaan työläinen Nikolai Jemeljanov teki sinä kesänä remonttia ja asui tilapäisesti vajassa, joka oli kunnostettu tähän tarkoitukseen. Lenin vietti vajan ullakolla muutamia päiviä ja siirtyi sitten Roslivajärven syrjäiselle niitylle rakennettuun heinämajaan, josta hän elokuun alussa lähti rajan yli Suomeen. Leninin kanssa majassa piileskeli myös Grigori Zinovjev. Neuvostoaikana Leninin asuma vaja museoitiin ja järven rannalle vuosittain pystytettyä heinämajaa pidettiin ”pyhiinvaelluskohteena” turisteille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roslivajärvi Wikimedia Commonsissa
Rooman metro

| Metropolitana |
| --- | --- |


Sijainti:  Rooma, Italia
Avattu:  1955
Pituus:  60 km
Asemia:  74
Linjoja:  3
  
Rooman metro on Rooman maanalainen raideliikenneverkosto. Sen ensimmäinen osuus, nykyinen linja B, avattiin vuonna 1955. Sen rakennustyöt aloitettiin jo 1930-luvulla, mutta keskeytettiin toisen maailmansodan ajaksi, jolloin valmistuneet tunneliosuudet toimivat pommisuojina. Valmistuessaan B-linja kulki Terminiltä EUR-kaupunginosaan. Toinen linja, A, avattin 1980. Se yhdisti Cinecittàn Ottavianoon. Molempia linjoja on pidennetty useaan otteeseen. C-linja avattiin vuonna 2014.
Metron rakentaminen Roomassa on ollut erityisen hankalaa, koska kaivutyöt joudutaan usein keskeyttämään, kun maan alta löytyy muinaisjäänteitä. Osia C-linjasta tehdään yli sadan metrin syvyyteen.
Kuvia metrosta

Spagnan metroasema
Cipron metroasema
Linja B1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.romametropolitane.it/ (italiaksi)
http://www.urbanrail.net/eu/it/rom/roma.htm (englanniksi)
Clarence von Rosen
Kirjallisuutta

Vem är det : Svensk biografisk handbok runeberg.org.  1943.
Hansen, Lars-Erik: Clarence von Rosen - en idrottsnestor - och hans personarkivRiksarkivet, 1993-. Määritä julkaisija! ISBN 951-95861-3-X  (ruotsiksi)
Engberg, Maud: Hjärtats kavaljer: Clarence von Rosen.  Stockholm:  Bonnier, 1979.  ISBN 91-0-044102-3  (ruotsiksi)
Klosterborg, Gunila: Clarence von Rosen: pionjär inom svensk ridsport.  Stockholm:  Enskilda byrån, Riksarkivet, 1990.  (ruotsiksi)
Romanian historia

Mihai Viteazul (Mikael Rohkea), joka hallitsi Valakiaa, Transilvaniaa ja Moldaviaa 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa.
Romanian kuningaskunnan perustanut julistus, 1881
Ceaușescun propagandajuliste Bukarestissa vuonna 1986
Romanian historialla tarkoitetaan nykyisen Romanian alueen historiaa.
Varhaiset vaiheet

Rooman keisari Trajanus valloitti suunnilleen nykyistä Romaniaa ja Moldovaa vastanneen Daakian vuosina 101–106. Maan nimi on peräisin Rooman valtakunnasta käytetystä nimestä Romania. Rooman vallan loppuvaiheessa ja sen jälkeen alueelle hyökkäsivät lukuisia kertoja germaaniset gootit, hunnit, slaavit, avaarit, bulgaarit ja unkarilaiset. Keskiajalla pääosa romanialaisista eli kolmen ruhtinaskunnan alueella, jotka olivat Valakia, Moldavia ja Transilvania. Vuonna 1365 syntyneet itsenäiset Romanian ruhtinaskunnat Valakia ja Moldavia joutuivat osmanien valtakunnan alaisuuteen, ensin Valakia vuonna 1396 ja sitten Moldavia vuonna 1455.
Itävallan keisarikunta sai Moldavian pohjoisosan Bukovinan 1775 ja Venäjän keisarikunta itäosan Bessarabian 1812. Transilvania joutui Unkarin hallintaan 1100-luvulla, vuonna 1526 se liitettiin osmanien valtakuntaan ja 1800-luvulla Itävaltaan (vuodesta 1867 Itävalta-Unkari). Romania syntyi Moldavian ja Valakian yhdistyessä 1859, ja suurvallat tunnustivat sen itsenäiseksi Turkin sodan aikana 1877. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävalta-Unkarin hajotessa ja Venäjän vallankumouksen aikana Bessarabia päätti liittyä Romanian kuningaskuntaan 1918. Trianonin rauhassa Transilvania siirrettiin Unkarilta Romanialle, jolloin Romania sai suuren unkarilaisvähemmistön.
Toinen maailmansota

Molotov–Ribbentrop-sopimuksen mukaan Neuvostoliitto sai 1940 Moldavian ja Pohjois-Bukovinan, Unkari Saksan ja Italian tukemana Transilvanian pohjoisosan ja Bulgaria Etelä-Dobrogean. Kuningas Kaarle II:n myönnyttyä luovutuksiin armeija kaappasi Ion Antonescun johdolla vallan ja liittyi toiseen maailmansotaan Saksan ja Italian puolella saadakseen takaisin Neuvostoliitolle luovutetut alueet. Hitler luovutti Romanialle alueita, mutta kuningas Mikael I:n vallankaappaus elokuussa 1944 syöksi diktaattori Antonescun vallasta ja Romanian armeija joutui Puna-armeijan komentoon. Romania koki suuria lisämenetyksiä taistellessaan Saksaa vastaan Unkarissa ja Tšekkoslovakiassa.
Kommunistivalta

Romaniasta muodostettiin 1948 neuvostomielinen, kommunistijohtoinen kansantasavalta, ja kuningas lähti maanpakoon. Romania oli aluksi taloudellisesti ja sotilaallisesti vahvasti Neuvostoliiton ohjailema. Neuvostomiehityksen aikana suuri määrä ihmisiä pidätettiin mielivaltaisesti, arviot liikkuvat kymmenissä tuhansissa. Suurin osa poliittisista vangeista vapautettiin vuosien 1962–1964 armahduksissa. Maassa käytiin myös valtakamppailu kommunistisen puolueen fasistien valtakaudella ja sodan aikana Moskovassa viettäneen ”moskovalaisryhmän” ja sodan Romaniassa viettäneen ”vankilaryhmän” välillä. Se huipentui vuonna 1952 puolueen johtajan Ana Paukerin vangitsemiseen ja Gheorghe Gheorghiu-Dejin valtaannousuun.
Gheorghiu-Dej saavutti Hruštšovin luottamuksen, ja sen seurauksena neuvostojoukot vedettiin pois Romaniasta vuonna 1958. Tämän jälkeen politiikan suunta muuttui täysin, ja Romania solmi kauppasopimuksia Länsi-Euroopan maiden kanssa ja irtisanoutui SEV-maiden yhteisestä taloussuunnitelmasta vuonna 1964.
Kommunistivalta > Nicolae Ceausescun aika 1965–1989

Gheorghiu-Dejin kuoleman jälkeen Nicolae Ceaușescu nousi kommunistipuolueen johtoon 1965 ja maan hallituksen päämieheksi 1967. Romania alkoi toteuttaa Neuvostoliitosta erillistä ulkopolitiikkaa. Se tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen 1968 ja oli ainoa Varsovan liiton maa, joka ei osallistunut miehitykseen. Romania solmi myös diplomaattisuhteet Israeliin, arabimaihin ja Saksan liittotasavaltaan. Ceaușescu oli muun muassa neuvostovastaisuutensa vuoksi alussa erittäin suosittu sekä koti- että ulkomaissa, ja länsimaat viivyttelivät hänen hallintonsa tuomitsemista sen muuttuessa 1970-luvun alusta lähtien totalitaristiseksi. Ceaușescu rakensi poliisivaltion ja pystytti henkilökultin. Romanian ulkomaanvelka kasvoi rajusti vuosina 1977–1981, ja maa tuli riippuvaiseksi IMF:stä ja Maailmanpankista. Ceaușescu käynnisti ohjelman koko ulkomaanvelan maksamiseksi, mikä toteutuikin vuonna 1989, juuri ennen Ceaușescun kaatumista. Tavoitteen saavuttamiseksi kaikki ylimääräinen ruoka ja kulutustavarat myytiin ulkomaille ja romanialaisten elintaso laski. Ceausescun diktatuurin eräs erityispiirre oli Nicolaea Ceausescun vaimon Elena Ceausescun asema erittäin merkittävänä taustavaikuttajana ja vallankäyttäjänä. Perhe muodostikin eräänlaisen dynastian.
Ceaușescun jälkeen

Ceaușescun valta päättyi kansannousuun ennen joulua 1989, ja hänet teloitettiin pikaisesti. Valta siirtyi Kansallisen pelastuksen rintamalle (Frontul Salvării Naționale, FSN) ja sitten väliaikaiselle kansallisen yhtenäisyyden neuvostolle (Consiliul Provizoriu de Uniune Națională) aina vaaleihin asti. FSN ja sen ehdokas Ion Iliescu voittivat 20. toukokuuta 1990 presidentinvaalit ja saivat enemmistön edustajainhuoneeseen ja senaattiin. Uusi hallitus aloitti varovaiset talousuudistukset. Uusi demokraattinen perustuslaki hyväksyttiin joulukuussa 1991. Entinen kommunisti Ion Iliescu oli presidenttinä 1990–1996 ja 2000–2004. Välillä presidenttinä oli demokraattipuolueen Emil Constantinescu. Marraskuussa 2004 presidentiksi valittiin Traian Băsescu Oikeus ja totuus -liitosta. Pääministeriksi nousi hänen liittolaisensa Călin Popescu-Tăriceanu, mutta miehet kääntyivät pian toisiaan vastaan. Romania liittyi Natoon 2004 ja Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007.
Pääministeri Tăriceanu veti Romanian joukot Irakista kesällä 2006, vaikka presidentti sitä vastusti. 1. huhtikuuta 2007 presidentti Băsescun Demokraattisen puolueen ministerit erotettiin hallituksesta. Parlamentti erotti 18. huhtikuuta 2007 presidentin väliaikaisesti virantoimituksesta. Toukokuussa järjestettiin kansanäänestys, jossa kysyttiin, voiko perustuslain rikkomisesta ja mafiayhteyksistä syytetty Băsescu jatkaa presidentinvirassa. Yli 74 prosenttia äänestäjistä kuitenkin tuki häntä.
Marraskuun 2008 vaalien jälkeen muodostettiin Emil Bocin johdolla liberaalidemokraattien ja sosiaalidemokraattien hallitus. Boc kuitenkin erosi mielenosoitusten vuoksi helmikuussa 2012.
Romanian presidenttinä vuodesta  2014 toiminut Klaus Johannis valittiin marraskuussa 2019 yli 60 prosentin kannatuksella presidentinvaalien toisella kierroksella uudelle viisivuotiskaudelle. Eurooppa-myönteinen keskustaoikeistolainen Johannis on tunnettu korruption vastustaja ja oikeusvaltion puolustaja. Hän on luvannut lisätä korruption vastaisia toimia sekä edistää oikeuslaitoksen uudistamista. Romanian peräkkäiset sosiaalidemokraattiset hallitukset ovat hidastaneet erityisesti oikeuslaitoksen uudistamista ja heikentäneet sen riippumattomuutta.
Helmikuussa 2020 pääministeri Ludovic Orbanin liberaali hallitus kaatui parlamentin luottamuslauseäänestyksessä oltuaan vallassa vain kolme kuukautta sen jälkeen, kun maan ensimmäisen naispuolisen pääministerin, sosiaalidemokraatti Viorica Dăncilăn hallitus oli kaatunut. Tämän arveltiin johtavan uusiin vaaleihin, joita pidettiin mahdollisesti hallituksen pyrkimyksenäkin, sillä pääministeri Orbanin liberaalipuolue PNL:n kannatus oli mielipidemittauksissa ollut tuntuvasti korkeampi kuin arkkivihollisensa sosialidemokraattisen PSD:n.
Neuvostoliitossa julkaistiin Romanian sosialistisen tasavallan 5-vuotisjuhlien kunniaksi postimerkki vuonna 1953.
Nicolae Ceausescu, Romanian presidentti vuosina 1974–1989 ja Romanian kommunistisen puolueen pääsihteeri vuosina 1965–1989
Klaus Johannis, Romanian presidentti vuodesta 2014
Rauno Rossi

Rauno Jouko Rossi (9. toukokuuta 1938 Vilppula – 24. joulukuuta 2003) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa Tampereen Ilveksen joukkueessa kaudella 1959–1960 ja voitti Suomen-mestaruuden. Hän pelasi SM-sarjassa 12 ottelua jääden vaille tehopisteitä.
Rossi toimi valmentajana ja vuosina 1965–1967 tuomarina SM-sarjaotteluissa. Rossin harrastuksia olivat ammunta, metsästys, keilailu ja tennis. Rossin kotikunta oli Tampere ja hän toimi edustajana.
Aiheesta muualla

Rauno Rossi, Eurohockey
Le Touquet-Paris-Plage

| Le Touquet-Paris-Plage |
| --- | --- |

 vaakuna
 Le Touquet-Paris-Plage
 Koordinaatit: 50°31′07″N, 1°35′42″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Nord-Pas-de-Calais
Departementti:  Pas-de-Calais
Arrondissementti:  Montreuil
Väkiluku:  5 600
 
 Kaupungin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Touquet-Paris-Plage (usein Le Touquet) on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais’n departementissa Englannin kanaaliin rajoittuvalla Opaalirannikolla (Côte d'Opale). Kunta perustettiin 1900-luvun vaihteessa, ja se on ollut siitä saakka pariisilaisten suosima lomanviettopaikka.  Matkailu onkin kunnan tärkein elinkeino. Matkailijoita käy ympäri vuoden ja kesäaikaan Le Touquetissa käy neljännesmiljoona vierailijaa. Kunnan asukkaita kutsutaan nimellä Touquettois.
Nähtävyyksiä

Le Touquetissa on 20 historiallisesti arvokasta rakennusta.
1940-luvun lopulla rakennettu majakka Phare du Touquet. Majakka on 57 metriä korkea ja siinä olevissa kierreportaissa on 274 askelmaa.
Hôtel de ville du Touquet-Paris-Plage on vuonna 1931 valmistunut kaupungintalo. Kaupungintalo on rakennettu paikallisista rakennustarvikkeista ja siinä on 38 metriä korkea kellotorni.
Urheilu

Le Touquetissa on yksi Ranskan vanhimmista golfkentistä. Kunnan laajoilla rantahietikoilla suosittu urheilumuoto on maapurjehtiminen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Touquet-Paris-Plage Wikimedia Commonsissa
Roomalainen teatteri

Roomalainen teatteri Syyrian Bosrassa
Roomalainen teatteri (lat. theatrum) oli näkyvä osa maailmanvallan monumentaaliarkkitehtuuria, jossa yhdistyivät kreikkalaisilta saadut vaikutteet ja etruskeilta peritty holvaustekniikka. Julkisivultaan, rakennusperiaatteiltaan ja materiaaliltaan teatteri muistutti paljon taistelunäytöksille pyhitettyä amfiteatteria, mutta pohjakaavaltaan se oli tästä vain puolikas.