stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Victor Gerhardi

Victor Gerhardi (22. tammikuuta 1893 Pietari, Venäjä – 4. tammikuuta 1958 Hythe, Englanti) oli englantilainen insinööri ja kilparatsastaja.
Insinööri Gerhardi työskenteli Manchesterissa Jersey & Co. Ltd:ssä, ja vuonna 1920 hän tuli Suomeen yrityksen tytäryhtiön johtajaksi. Oltuaan Suomessa lähes 30 vuotta hän muutti joksikin aikaa yrityksen edustajaksi Tukholmaan ja palasi sen jälkeen Englantiin työskentelemään yrityksen pääkonttoriin Lontooseen.
Gerhardi oli omistautunut ratsastusurheilun harrastaja. Hän kilpaili aktiivisesti ja osallistui muun muuassa Suomen Kenttäratsastusseuran hallinnollisiin tehtäviin. Gerhardi järjesti myös merkittäviä kilpailupalkintoja sekä suorina lahjoituksina että kansainvälisten kontaktiensa kautta.
Gerhardi kilpaili este- ja kouluratsastuksessa sekä laukkakilpailuissa. Hänen menestyneitä kilpahevosiaan olivat muun muassa Lady Sprig, Black Prince, Paradox ja Desert Guide. Gerhardi palkittiin vuonna 1934, ensimmäisten palkittavien joukossa Suomen Ratsastajainliiton kultaisella ratsastajamerkillä. Merkkejä myönnettiin suoritettujen kokeiden ja aikaisempien kilpailusaavutusten perusteella.
Victor Gerhardi avioitui Helsingissä vuonna 1936 Joan Burburyn (o.s. Storm) kanssa. Myös Joan Burbury tunnettiin kilparatsastajana. Englantiin paluun jälkeen Gerhardi jatkoi yhteydenpitoa suomalaisiin ystäviinsä. Hän menehtyi kotonaan Hythessä tammikuussa 1958.
Wallander – Veriside

| Wallander: Veriside> Wallander: Blodsband |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stephan Apelgren
Käsikirjoittaja:  Niklas Rockström   Henning Mankell
Säveltäjä:  Adam Nordén
Kuvaaja:  Peter Mokrosinski
Pääosat:   Krister Henriksson  Johanna Sällström  Ola Rapace 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:  25. lokakuuta 2006
Kesto:  89 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Edeltäjä:  Pilvilinna
Seuraaja:  Jokeri
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veriside (ruots. Wallander: Blodsband) on Wallander-elokuvasarjan yhdestoista elokuva. Ystadin venesatamasta löytyy vene, jonka hytissä on paljon verta. Poliisit epäilevät, että veneessä on murhattu nainen, jonka ruumis on sitten viety muualle. Tutkimukset johtavat poliisit maatilalle, jossa nainen on säilyttänyt hevostaan. Yksi tilan asukkaista on Linda Wallanderin tuttava vuosien takaa.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Krister Henriksson  | … |  Kurt Wallander   |
|  Johanna Sällström  | … |  Linda Wallander   |
|  Ola Rapace  | … |  Stefan Lindman   |
|  Mats Bergman  | … |  Nyberg   |
|  Marianne Mörck  | … |  Ebba   |
|  Fredrik Gunnarsson  | … |  Svartman   |
|  Ove Wolf  | … |  Oskar Ung   |
|  Fyr Thorwald  | … |  Roger Riis   |
|  Jonatan Blode  | … |  Micke Petterson   |
Aiheesta muualla

Wallander – Veriside Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Wallander (televisiosarja)

| Wallander |
| --- | --- |
Tyyli:  rikos
Kestoaika:  90 minuuttia
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  BBC
Esitetty:  2008 –
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  9
Aiheesta muualla
IMDb 
Wallander on brittiläinen televisiosarja, joka perustuu ruotsalaisen kirjailijan Henning Mankellin romaaneihin ruotsalaisesta rikospoliisista Kurt Wallanderista. Wallanderia esittää Kenneth Branagh, joka halusi päästä rooliin, koska pitää Wallander-kirjoista.
Elokuvat on kuvattu pääasiassa Ruotsissa, Wallanderin kotikaupungissa Ystadissa. Ensimmäiset kolme jaksoa esitettiin Britanniassa BBC:n ykköskanavalla vuonna 2008. Jaksot saivat kriitikoilta positiivisen vastaanoton. Seuraavat kolme jaksoa kuvattiin kesällä ja alkusyksystä 2009 ja esitettiin Britannian televisiossa vuonna 2010.
Vuonna 2011 aloitettiin kolmen uuden elokuvan tuotanto. Riian verikoirat ja Ennen routaa perustuvat Wallander-kirjoihin, niistä on myös ruotsalaiset elokuvaversiot. Kolmas elokuva Musta syksy perustuu Wallander-novelliin Haudattu.
Näiden jälkeen tehtiin vielä kolme jaksoa, joista yksi perustuu kirjaan Valkoinen leijona ja kaksi viimeistä kirjaan Rauhaton mies.
Jaksot

2008
Väärillä jäljillä (Sidetracked)
Palomuuri (Firewall)
Askeleen jäljessä (One Step Behind)
2010
Kasvoton kuolema (Faceless Killers)
Hymyilevä mies (The Man Who Smiled)
Viides nainen (The Fifth Woman)
2012
Musta syksy (An Event in Autumn)
Riian verikoirat (The Dogs of Riga)
Ennen routaa (Before the Frost)
2015
Valkoinen naarasleijona (The White Lioness)
Rakkauden oppitunti (A Lesson in Love)
Rauhaton mies (The Troubled Man)
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kenneth Branagh  | … |  Kurt Wallander   |
|  Sarah Smart  | … |  Anne-Britt Hoglund   |
|  Tom Hiddleston  | … |  Magnus Martinsson   |
|  Richard McCabe  | … |  Sven Nyberg   |
|  Tom Beard  | … |  Kalle Svedberg   |
|  Sadie Shimmin  | … |  Lisa Holgersson   |
|  Jeany Spark  | … |  Linda Wallander, Kurtin tytär   |
|  David Warner  | … |  Povel Wallander, Kurtin isä   |
|  Polly Hemingway  | … |  Gertrude, Kurtin äitipuoli   |
|  Saskia Reeves  | … |  Vanja Andersson   |
|  Rebekah Staton  | … |  Kristyna   |
|  Mark Hadfield  | … |  Stefan Lindeman   |
|  Barnaby Kay  | … |  Lennart Mattson   |
Dorotean kunta

| Dorotean kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi, Ångermanland ja Jämtland
Keskustaajama:  Dorotea
Kuntakoodi:  2425
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  2 764,53 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  2 498
 – Väestötiheys:  0,9 as./km²
 
 www.dorotea.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dorotean kunnantalo.
Dorotean kunta (ruots. Dorotea kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin, Ångermanlandiin ja Jämtlandiin. Kunnan keskustaajama on Dorotea.
Kunnan maapinta-ala on 2 764,53 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 498 henkeä (31.12.2020).
1700-luvulla alueella oli nelisenkymmentä taloa. Silloin rakennettiin myös kirkko, jonka paikalla nykyinen kirkko on. Kunnan nimi oli aluksi Bergvattnet ja nykyisen nimensä se sai 1700-luvun lopussa Kustaa IV Aadolfin puolison kuningatar Fredrika Dorotean mukaan.
Puolet kunnan väestöstä asuu taajama-alueilla. Keskusta sijaitsee valtion teiden 45 ja 92 risteyksessä. Asumiskustannukset alueella ovat halvimpia Ruotsissa. Kunnanvaltuustossa jäseniä on 31. Kunnallisia palveluita on esimerkiksi sairastupa ja kirjasto. Nähtävyyksiäkin on: metsästys- ja kalastusmuseo, kirkko ja vanha saamelaisleiri. Lisäksi alueen luonto tarjoaa paljon nähtävää ja tekemistä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 2,32 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Dorotean pitäjä erotettiin kappeliseurakunnaksi Åselen pitäjästä vuonna 1795. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjästä perustettiin Dorotean maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut aluejakoa, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunta muutettiin Dorotean kunnaksi. Vuonna 1974 se liitettiin Åselen kuntaan, mutta jo vuonna 1980 Dorotea erotettiin siitä jälleen omaksi kunnakseen.
Väestönkehitys

| Dorotean kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 5 919 | 5 919 |
| 1955 | 1955 |    | 5 716 | 5 716 |
| 1960 | 1960 |    | 5 341 | 5 341 |
| 1965 | 1965 |    | 4 710 | 4 710 |
| 1970 | 1970 |    | 4 099 | 4 099 |
| 1975 | 1975 |    | 3 966 | 3 966 |
| 1980 | 1980 |    | 3 972 | 3 972 |
| 1985 | 1985 |    | 3 821 | 3 821 |
| 1990 | 1990 |    | 3 752 | 3 752 |
| 1995 | 1995 |    | 3 617 | 3 617 |
| 2000 | 2000 |    | 3 353 | 3 353 |
| 2005 | 2005 |    | 3 082 | 3 082 |
| 2010 | 2010 |    | 2 878 | 2 878 |
| 2015 | 2015 |    | 2 740 | 2 740 |
| 2020 | 2020 |    | 2 498 | 2 498 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 249 | 9,1 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 27 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 83 | 3,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 2 381 | 86,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 20 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 14 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 163 799 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 87 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,8 %
18–64-vuotiaat: 53,7 %
65 vuotta täyttäneet: 29,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,1 | 6,9 |
|   | jalostus | 25,2 | 28,6 |
|   | palvelut | 65,2 | 61,9 |
|   | tuntematon | 3,4 | 2,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 205 | 1 249 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 96,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 53,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 335 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Dorotea, jossa oli 1 543 asukasta.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Avaträsk
Svanabyn
Västra Ormsjö
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Högland
Laiksjö
Lavsjö
Risbäck
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Dorotean kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1976 luvut ovat nollia, koska tuolloin Dorotea oli vielä osa Åselen kuntaa.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 0 | 0 | 6 | 5 | 6 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 0 | 0 | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 1 | 2 | 3 | 5 | 4 | 4 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 0 | 0 | 17 | 19 | 18 | 16 | 16 | 16 | 12 | 13 | 13 | 15 | 6 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 4 | 4 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 14 | 11 | 10 | 7 | 10 | 5 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 0 | 0 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 25 | 25 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Dorotean piiri
Risbäckin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Dorotea-Risbäck
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Dorotea (Bergvattnet)
Risbäck
Seurakunnat > Kirkot

Avasjön kappeli
Dorotean kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dorotean kunnan kotisivut
Hotelli Dorotea (ruotsiksi)
Kylä-sivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv: kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västerbottenin läänin kunnat
Kartta Dorotean kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Victor Gnanapragasam

Victor Gnanapragasam (21. marraskuuta 1940 Jaffna – 12. joulukuuta 2020) oli Pakistanissa toiminut srilankalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi Tahrattoman Marian oblaatteihin 31. toukokuuta 1963 ja sai pappisvihkimyksensä 21. joulukuuta 1966. Hänet nimitettiin Quettan prefektiksi 9. marraskuuta 2001 ja apostoliseksi vikaariksi 29. huhtikuuta 2010. Saadessaan nimityksen vikaariksi Gnanapragasam sai samalla nimityksen Thimidan titulaaripiispaksi. Hänet konsekroi 16. heinäkuuta Adolfo Tito Yllana, jota avustivat Evarist Pinto ja Max John Rodrigues.
Veli-Pekka Kinnunen

| Veli-Pekka Kinnunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. helmikuuta 1961 (ikä 63) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  94 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1979–1987
Seurat:  Jokerit (SML/I-div.) Kiekkoreipas (SML) HPK (SML) Vantaa HT (II-div./I-div.)
Veli-Pekka Kinnunen (s. 12. helmikuuta 1961 Lahti) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 270 runkosarjaottelua tehopistein 74+79=153 ja keräten 136 jäähyminuuttia. Kinnunen ei kuitenkaan koskaan pelannut SM-liigan pudotuspeleissä. Hän on pelannut urallaan myös yhden kauden Kanadan junioriliiga OMJHL:ssä (nyk. OHL) ja Kinnunen voitti Peterborough Petesissa Anssi Melametsän kanssa kaikkien aikojen ensimmäisenä suomalaispelaajana Memorial Cupin. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut Mestiksessä ja juniorisarjoissa valmennus- ja seurajohtotehtävissä.
Pelaajaura > Seuraura

Kinnunen on Jokereiden kasvatti. Hän voitti C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1976 ja B-nuorten SM-pronssia vuonna 1977. Kinnunen siirtyi kaudeksi 1978–1979 Pohjois-Amerikkaan ja OMJHL-junioriliigan Peterborough Petesiin. Hän ja Anssi Melametsä voittivat kauden päätteeksi kaikkien aikojen ensimmäisinä suomalaispelaajina koko CHL:n lopputurnauksen, Memorial Cupin. Tämänkin jälkeen suomalaisista mestaruuden on onnistunut voittamaan ainoastaan Olli Juolevi vuonna 2016.
Kaudeksi 1979–1980 Kinnunen palasi Jokereihin, jossa hänen tulokaskautensa SM-liigassa toi 35 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5. Kolmen siellä pelatun kauden jälkeen Kinnunen siirtyi kaudeksi 1982–1983 Kiekkoreippaan joukkueeseen. Kaudeksi 1983–1984 hän palasi taas Jokereihin, mutta Kinnunen siirtyi kesken kauden SM-liigan nousijajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Joukkueen kausi päättyi putoamiseen I-divisioonaan, mutta Kinnunen palasi kaudeksi 1984–1985 jatkamaan SM-liigauraansa Kiekkoreippaaseen. Hän teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 18+15=33, joilla Kinnunen jakoi Reippaan sisäisen maalipörssin voiton Markku Hakulisen kanssa ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä.
Kinnunen palasi kaudeksi 1985–1986 taas Jokereihin, joiden kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 16+13=29, kuten myös seuraavalla kaudella 1986–1987 tehoilla 15+17=32. Jälkimmäinen kausi päättyi kuitenkin joukkueen putoamiseen I-divisioonaan. Kaudella 1987–1988 Kinnunen oli siellä Jokereiden paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 23+19=42. Seuraava kausi 1988–1989 päättyi liiganousuun.
Kaudeksi 1989–1990 Kinnunen siirtyi II-divisioonajoukkue Vantaa HT:n riveihin. Hän voitti tehoilla 27+44=71 koko sarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä neljänneksi. VHT nousi kauden päätteeksi I-divisioonaan, jossa Kinnunen pelasi kolme seuraavaa kautta, kunnes hän lopetti pelaajauransa kevääseen 1993.
Pelaajaura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Füssen 1981 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  | Alle 18-v. EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tampere 1978 | jääkiekko |  |
Kinnunen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1981, jolloin hän voitti hopeaa. Kinnunen pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1978 voittaen Euroopan-mestaruuden.
Uran jälkeen

Kinnunen toimi kaudella 2000–2001 Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan joukkueenjohtajana. Helmikuussa 2001 hän liittyi myös joukkueen apuvalmentajaksi päävalmentajaksi nousselle Iiro Järvelle, kun hänen edeltäjänsä Pentti Hiiros erotettiin. Kaudella 2007–2008 Kinnunen toimi Jokereiden C-nuorten päävalmentajaksi ja hän johdatti joukkueen SM-hopeaan. Kaudella 2008–2009 hän toimi seuran B-nuorten päävalmentajana.
Kaudella 2012–2013 Kinnunen toimi Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uudenmaan toiminnanjohtajana.
Wallander: Velkoja

| Wallander: Velkoja> Wallander: Indrivaren |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kathrine Windfeld
Käsikirjoittaja:  Stefan Thunberg Henning Mankell
Kuvaaja:  Peter Mokrosinski
Pääosat:   Krister Henriksson  Lena Endre  Nina Zanjani  Sverrir Gudnason 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:   2010-06-1212. kesäkuuta 2010  
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Edeltäjä:  Perintö
Seuraaja:  Todistaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Velkoja on Wallander-elokuvasarjan toisen tuotantokauden kahdestoista elokuva.
Nainen löydetään surmattuna asunnostaan. Murhan jäljet johtavat kamppailulajien ja pelivelkojen maailmaan. Elokuvassa keskeiseen osaan nousee poliisikokelas Isabelle, joka tunsi surmatun. Isabellen menneisyydestä paljastuu ikäviä asioita.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Krister Henriksson  | … |  Kurt Wallander   |
|  Lena Endre  | … |  Katarina Ahlsell, syyttäjä   |
|  Mats Bergman  | … |  Nyberg, rikosteknikko   |
|  Douglas Johansson  | … |  Martinsson, rikostutkija   |
|  Fredrik Gunnarsson  | … |  Svartman, poliisi   |
|  Marianne Mörck  | … |  Ebba, poliisiaseman vastaanottovirkailija   |
|  Stina Ekblad  | … |  Karin Linder, kuolinsyytutkija   |
|  Nina Zanjani  | … |  Isabelle, poliisiharjoittelija   |
|  Sverrir Gudnason  | … |  Pontus, poliisiharjoittelija   |
|  Emil Forselius  | … |  Patrik, rikollinen, Isabellen entinen poikaystävä   |
|  David Dencik  | … |  Leo, rikollinen, Patrikin veli   |
|  Rafael Edholm  | … |  Revera   |
|  Fredrik Hiller  | … |  Fabian    |
|  Carlos Paulsson  | … |  poliisi   |
|  Robin Stegmar  | … |  järjestysmies   |
Aiheesta muualla

Wallander: Velkoja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Wallander: Vuoto

| Wallander: Vuoto> Wallander: Läckan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Henrik Georgsson
Käsikirjoittaja:  Stefan Ahnhem   Henning Mankell
Säveltäjä:  Fläskkvartetten
Kuvaaja:  Anders Bohman
Pääosat:   Krister Henriksson  Lena Endre  Nina Zanjani  Sverrir Gudnason 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:   2009-11-1818. marraskuuta 2009  
Kesto:  89 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Edeltäjä:  Pappi
Seuraaja:  Ampuja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vuoto on Wallander-elokuvasarjan toisen tuotantokauden seitsemäs elokuva. Ystadissa tehdään rahankuljetusautojen ryöstöjä. Joku näyttäisi vuotavan turvallisuuspalveluja tarjoavan yhtiön salaisia tietoja ryöstäjille. Poliisiharjoittelijat Isabelle ja Pontus joutuvat vaaralliseen takaa-ajotilanteeseen ja saavat Wallanderin vihaiseksi omapäisyydellään.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Krister Henriksson  | … |  Kurt Wallander   |
|  Lena Endre  | … |  Katarina Ahlsell, syyttäjä   |
|  Mats Bergman  | … |  Nyberg, rikosteknikko   |
|  Douglas Johansson  | … |  Martinsson, rikostutkija   |
|  Fredrik Gunnarsson  | … |  Svartman, poliisi   |
|  Marianne Mörck  | … |  Ebba, poliisiaseman vastaanottovirkailija   |
|  Stina Ekblad  | … |  Karin Linder, kuolinsyytutkija   |
|  Nina Zanjani  | … |  Isabelle, poliisiharjoittelija   |
|  Sverrir Gudnason  | … |  Pontus, poliisiharjoittelija   |
|  Michael Segerström  | … |  Sven Adelgren   |
|  Niklas Riesebeck  | … |  Micke Sterner   |
|  Jens Vincent  | … |     |
Aiheesta muualla

Wallander: Vuoto Internet Movie Databasessa (englanniksi)
William Sneckendahl

Matts William Sneckendahl (18. maaliskuuta 1819 – 16. maaliskuuta 1865 Kokkola) oli suomalainen kauppias ja raatimies, joka oli Tammikuun valiokunnan jäsen.
Sneckendahlin vanhemmat olivat kauppias Mathias Sneckendahl ja Brita Catharina Calamnius ja puoliso vuodesta Fredrika Lovisa Böckelman. Pariskunta sai seitsemän lasta. Sneckendahl oli kauppias Kokkolassa vuodesta 1846 ja raatimies vuodesta 1853. Hän oli porvarissäädyn valitsema jäsen Tammikuun valiokunnassa 1862, jossa hän edusti Kokkolaa, Torniota, Raahea ja Kemiä. Sneckendahl oli myös laivanvarustaja, joka harjoitti merkittävää vientikauppaa. Hän perusti vuonna 1846 Kokkolan ensimmäisen viinanpolttimon Pikiruukille.
Vuorovesienergia

La Rancen vuorovesivoimalan yleiskuva. Voimala perustuu vuoroveden virtausta rajaavaan voimalapatoon, johon on sijoitettu vesiturbiinit.
Vuorovesienergia eli vuorovesivoima on vuoroveden hyödyntämiseen perustuva energiantuotantomuoto.
Käytössä olevia vuorovesivoimaloita

Maailman toiseksi suurin käytössä oleva vuorovesivoimala on rakennettu 1966, ja se sijaitsee Ranskassa Rancejoen suulla Bretagnen pohjoisrannikolla. La Rancen vuorovesivoimalan pato on 750 metriä pitkä, ja sen teho on 240 megawattia. Padolla säädellään vedenpinnan tasoa, ja padossa veden potentiaalienergia muutetaan liike-energian kautta sähköksi vesiturbiineilla vesivoimalan tavoin. Alun perin suuri ja kallis laitos on muuttunut kannattavaksi, ja sillä tuotettu sähkö on halvempaa kuin ydinvoimalassa tuotettu.[lähde? ]
Etelä-Koreassa otettiin vuonna 2011 käyttöön teholtaan hieman La Rancen voimalaa suurempi, maailman suurimmaksi noussut 245 MW:n Sihwajärven vuorovesivoimala.
Myös Pohjois-Irlannissa toimii kaupallisesti kannattava vuorovesivoimala. Siellä vuorovesivirtaa hyödyntävä voimala on sijoitettu Strangford Loughin kapeaan salmeen suurehkon vuonon suulle, jonka salmen läpi käy voimakas vuorovesivirta kahden vuorokautisen nousu- ja laskuveden aikana. Marine Current Technologiesin rakentama SeaGen-niminen laitos koostuu kahdesta 16-metrisestä, vedenalaista roottorista ja tuottaa teoriassa 1,2 MW. Tällaisen voimalan hinta on nykyään 4,5–5,2 miljoonaa euroa megawatilta. Vuorovesivoimaloita ovat rakentaneet myös Hammerfest Strom Norjassa ja Verdant Power New Yorkissa. Useita muitakin hankkeita on suunnitteilla.