stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jethro Tull
Historia > Maailmanmusiikkia, joululevyjä ja arkistojulkaisuja (1995-2014)

Vuoden 1995 Roots to Branches otti askeleen kohti maailmanmusiikkia, kuitenkaan unohtamatta yhtyeen folk rock-perinteitä. Vaikutteita itämaisesta ja arabialaisesta musiikista lisättiin joukkoon. Albumi jäi basisti Dave Peggin viimeiseksi hänen keskityttyä Fairport Convention-yhtyeeseen. Hänen tilalleen tuli Jonathan Noyce.
Anderson keskittyi sooloalbumien tekoon seuraavien vuosien aikana ja uusi Tull-albumi J-Tull Dot Com ilmestyi vuonna 1999. Albumi jatkoi maailmanmusiikki-vaikutteista linjaa. Vuonna 2002 ilmestyi live cd/dvd Living with the Past joka dokumentoi yhtyeen kiertuetta vuodelta 2001, sekä myös Tullin ensimmäisen kokoonpanon pienimuotoista reunionia pienessä pubiympäristössä.
2003 ilmestyi The Jethro Tull Christmas Album jolla yhtye versioi perinteisiä sekä Jethro Tullin omia jouluaiheisia lauluja. 2005 julkaistiin Aqualung Live-albumi jossa yhtye versioi Aqualung-albumin 40 hengen kutsuvierasyleisölle. Albumin tuotto meni hyväntekeväisyyteen. Samana vuonna entinen Tull-rumpali Mark Craney kuoli pitkäaikaisen sairastelun jälkeen. Ian Anderson oli tukenut vuosien aikana Craneyta mm. järjestämällä hänen hyväkseen erilaisia hyväntekeväisyysprojekteja joiden tuotoilla korvattiin hänen sairaalamaksujaan.
Seuraavana vuonna koettiin myös miehistönvaihdoksia, kun Andrew Giddings (perhesyyt) ja Jonathan Noyce (musiikilliset erimielisyydet) jättivät yhtyeen. Tilalle tulivat basisti David Goodier ja kosketinsoittaja John O'Hara. Myös Ian Andersonin poika James Duncan on toiminut yhtyeen toisena rumpalina vuodesta 2007 alkaen. Vuosi 2008 oli yhtyeen 40-vuotisjuhlavuosi ja sen kunniaksi yhtye teki suuren kiertueen ja myös aiheeseen liittyviä julkaisuja ilmestyi.
2000-luvulla yhtyeen katalogi on julkaistu remasteroituna bonus-kappalein varustettuna ja lisäksi albumeista This Was, Stand Up, Benefit, Aqualung ja Thick as a Brick on julkaistu 40-vuotisjuhlapainokset muhkeine lisämateriaaleineen. Myös arkistokuvamateriaaleja on julkaistu DVD-muodossa. Vuoden 2012 huhtikuussa Ian Anderson julkaisi Thick as a Brick-albumille jatko-osan Thick as a Brick 2: Whatever Happened to Gerald Bostock?. Albumi julkaistiin nimenomaan Ian Andersonin sooloalbumina.
Jethro Tull lopetti toimintansa huhtikuussa 2014 keulahahmo Ian Andersonin siirryttyä pysyvästi soolouralle. Myös kitaristi Martin Barrella on oma yhtye tällä hetkellä.
Diskografia

| --- | --- |
 Studioalbumit This Was (1968)  Stand Up (1969)  Benefit (1970)  Aqualung (1971)  Thick as a Brick (1972)  A Passion Play (1973)  War Child (1974)  Minstrel in the Gallery (1975)  Too Old to Rock 'N' Roll: Too Young to Die! (1976)  Songs from the Wood (1977)  Heavy Horses (1978)  Stormwatch (1979)  A (1980)  Broadsword and the Beast (1982)  Under Wraps (1984)  A Classic Case (1985)  Crest of a Knave (1987)  Rock Island (1989)  Catfish Rising (1991)  Roots to Branches (1995)  J-Tull Dot Com (1999)  The Jethro Tull Christmas Album (2003)  The Zealot Gene (2022)  RökFlöte (2023)  Curious Ruminant (2025) Livealbumit Bursting Out (1978)  Live at Hammersmith '84 (1990)  A Little Light Music (1992)  Living with the Past (2002)  Nothing Is Easy: Live at the Isle of Wight 1970 (2004)  Aqualung Live (2005)  Live at Montreux 2003 (2007) :  Kokoelma-albumit Living in the Past (1972)  M.U. - The Best of Jethro Tull (1976)  Repeat - The Best of Jethro Tull - Vol II (1977)  Original Masters (1985)  20 Years of Jethro Tull (1988)  25 Anniversary Box Set (1993)  The Best of Jethro Tull - The Anniversary Collection (1993)  Nightcap (1993)  The Very Best of Jethro Tull (2001)  Essential (2003)  The Best of Acoustic Jethro Tull (2007)  Jethro Tull Essential (2011) Videojulkaisut Slipstream (1981) (DVD 2004)  20 Years of Jethro Tull (1988)  25th Anniversary Video (1993)  Living with the Past (2002)  A New Day Yesterday (2003)  Nothing Is Easy: Live at the Isle of Wight 1970 (2004)  Live at Montreux 2003 (2007)  Jack in the Green - Live in Germany 1970-93 (2008)  Their Fully Authorised Story (2008)  Live At Madison Square Garden 1978 (2009)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen kotisivu.
Toinen Jethro Tull -sivu.
Kolmas Jethro Tull -sivu.
Yhtyeen kiertuehistoria.
Yhtyeen lehtiartikkelien arkisto.
Ian Andersonin haastattelu 1993. Ylen Elävä arkisto.
Nieminen, Jarkko: Jethro Tull Hullun huilumiehen vuodet. Rytmi 5/2001.
Jethro Tull
| --- | --- |
Studioalbumit:  This Was  Stand Up  Benefit  Aqualung  Thick as a Brick  A Passion Play  War Child  Minstrel in the Gallery  Too Old to Rock 'N' Roll: Too Young to Die!  Songs from the Wood  Heavy Horses  Stormwatch  A  Broadsword and the Beast  Under Wraps  A Classic Case  Crest of a Knave  Rock Island  Catfish Rising  Roots to Branches  J-Tull Dot Com  The Jethro Tull Christmas Album  The Zealot Gene  RökFlöte  Curious Ruminant 
Livealbumit:  Bursting Out  Live at Hammersmith '84  A Little Light Music  Living with the Past  Nothing Is Easy: Live at the Isle of Wight 1970  Aqualung Live  Live at Montreux 2003 
Kokoelmat:  Living in the Past  M.U. - The Best of Jethro Tull  Repeat - The Best of Jethro Tull - Vol II  Original Masters  20 Years of Jethro Tull  25 Anniversary Box Set  The Best of Jethro Tull - The Anniversary Collection  Nightcap  The Very Best of Jethro Tull  Essential  The Best of Acoustic Jethro Tull  Jethro Tull Essential 
Videojulkaisut:  Slipstream  20 Years of Jethro Tull  25th Anniversary Video  Living with the Past  A New Day Yesterday  Nothing Is Easy: Live at the Isle of Wight 1970  Live at Montreux 2003  Jack in the Green - Live in Germany 1970-93  Their Fully Authorised Story  Live At Madison Square Garden 1978 
Jethro Tullin Ian Anderson esiintymässä Helsingin Kulttuuritalossa tammikuussa 1970.
Ian Anderson ja Martin Barre Chicagossa 1973.
Ian Anderson Jethro Tullin konsertissa Lontoossa maaliskuussa 1978.
Joe Sugg

Joe Sugg vuonna 2014.
Joe Sugg, oikealta nimeltään Joseph Sugg (s. 1991) on brittiläinen YouTube-vloggaaja. Hänet tunnetaan kanavastaan ThatcherJoe, jolla on yli 7 miljoonaa tilaajaa youtubessa.
Sugg varttui Englannin maaseudulla pienessä kylässä Wilkshiressä. Siellä hän aloitti työnsä ruokokattojen tekijänä.
Sugg julkaisi ensimmäisen kirjansa Username Evie syyskuussa 2015. Myöhemmin samana vuonna Sugg ja Caspar Lee julkaisivat ensimmäisen elokuvansa Joe And Caspar Hit The Road. Ystävykset matkustavat elokuvassa ympäri Eurooppaa minibussilla.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz
Yleisurheilun Suomen olympiakarsinnat 1936

Yleisurheilun Suomen olympiakarsinnat 1936 järjestettiin Helsingissä Eläintarhan kentällä naisille 9. kesäkuuta ja miehille 12.–13. heinäkuuta . Maratonvalinnat tapahtuivat Ilmajoella juostulla 35 km:n matkalla 5. heinäkuuta. Samaan aikaan kilpailtiin Tampereella SM-kisojen viestit ja yksilölajeista 3 000 m esteet sekä kymmenottelu, jotka olivat näiden lajien olympiakatsastukset.
Miesten karsintojen ensimmäisenä päivänä 12. heinäkuuta katsomossa oli valtiovierailulla ollut Norjan kruununprinssi Olavi puolisonsa prinsessa Märthan kanssa. Lisäksi miesten pikaviestikisaan osallistui Suomessa olympialaisiin valmistautumassa ollut Japanin pikaviestijoukkue.
Varsinaisten karsintojen jälkeen järjestettin vielä erillisiä karsintoja mm. 5 000 metriä ja miesten pikaviestijoukkuetta varten; edellisen karsinnat Kouvolassa 16. heinäkuuta ja pikaviestiä varten 100 metrin kisa Helsingin Eläintarhassa 17. heinäkuuta. Lisäksi urheilijoilla oli mahdollisuus näyttää kuntoaan muissakin lajeissa mm. miesten pituushypyssä.
Mitalistit > Miesten karsinnan tulokset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Palle Virtanen | 11,0 | Aki Tammisto | 75 cm jälj. | Toivo Ahjopalo | 2 m jälj. |
| 200 m | Börje Strandvall | 22,3 | Bertel Storskrubb | 22,8 | Eino Koskinen | 23,0 |
| 400 m | Börje Strandvall | 49,8 | Bertel Storskrubb | 50,5 | Heikki Mäkinen | 50,5 |
| 800 m | Ossi Teileri | 1.54,5 | Kosti Kurkela | 1.55,0 | Tauno Peussa | 1.55,9 |
| 1 500 m | Ossi Teileri | 3.54,2 | Gunnar Höckert | 3.55,2 | Niilo Hartikka | 3.55,3 |
| 5 000 m | Gunnar Höckert | 14.30,8 | Ilmari Salminen | 14.30,8 | Taisto Mäki | 14.41,6 |
| 10 000 m | Arvo Askola ja  Volmari Iso-Hollo | 31.12,2 |  |  | Leo Lehto | 32.24,0 |
| 35 km | Mauno Tarkiainen | 2.10,46 | Väinö Muinonen | 2.10,50 | Erkki Tamila | 2.12,02 |
| 110 m aidat | Bengt Sjöstedt | 15,4 | Veikko Jussila | 15,9 | Gösta Hortling | 16,7 |
| 400 m aidat | Yrjö Nora | 55,3 | Jukka Nuortio | 56,7 | Sakari Aarniala | 58,8 |
| 4 x 100 m, viesti | Japani Takayoshi Yoshioka  Kichizo Sasaki  Mutsuo Taniguchi  Monta Suzuki  | 41,4 | Suomi Palle Virtanen  Toivo Sariola  Aarre Savolainen Aki Tammisto | 41,9 |  |  |
| Korkeushyppy | Kalevi Kotkas | 203 (EE) | Veikko Peräsalo ja Lauri Kalima | 190 |  |  |
| Seiväshyppy | Aulis Reinikka | 390 | Eijo Vesanen | 380 | Aatto Reinikka | 370 |
| Pituushyppy | Kalevi Luoma | 710 | Aaro Laine | 697 | Urpo Nissilä | 689 |
| Kolmiloikka | Olavi Suomela | 14,68 | Onni Rajasaari | 14,62 | Albert Winter | 14,39 |
| Kuulantyöntö | Sulo Bärlund | 16,23 (SE) | Risto Kuntsi | 15,07 | Arvo Vimpari | 14,21 |
| Kiekonheitto | Heikki Taskinen | 45,17 | Eino Kenttä | 43,70 | Kalevi Kotkas | 43,48 |
| Moukarinheitto | Gustaf Koutonen | 52,35 | Sulo Heino | 50,23 | Gösta Hannula | 49,78 |
| Keihäänheitto | Yrjö Nikkanen | 69,22 | Matti Järvinen | 67,60 | Kalervo Toivonen | 67,29 |
Mitalistit > Miesten jatkokarsinnat

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 metriä, Helsinki | Toivo Ahjopalo | 10,7 | Pentti Heikkilä | 1 m jälj. | Paavo Siikava | 2 m jälj. |
| Pituushyppy, Helsinki | Aaro Laine | 736 | Kalevi Luoma | 718 |  |  |
| 5 000 metriä, Kouvola | Lauri Lehtinen | 14.31,7 | Taisto Mäki | 14.43 | Arvo Askola | 14.49 |
Mitalistit > Naisten karsinnan tulokset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Rauni Essman | 13,1 | Ebba From | 13,7 | Anna-Liisa Juslin | 13,8 |
| 80 m aidat | Irja Lipasti | 14,3 | Salme Bergroth | 14,4 | Fanni Laupio |  |
| Korkeushyppy | Irja Lipasti | 140 | Fanni Laupio | 130 | Helmi Sippola | 130 |
| Pituushyppy | Kaisa Parviainen | 515 | Helmi Sippola | 486 | Maire Eväsoja | 475 |
| Kiekonheitto | Alma Lantow | 34,00 | Kaisa Parviainen | 32,76 | Marjatta Sandell | 29,37 |
| Keihäänheitto | Salme Bergroth | 37,12 | Irja Lipasti | 35,21 | Kaisa Parviainen | 34,42 |
Lopulliset yleisurheiluvalinnat tehtiin 17. heinäkuuta, ja sen mukaan joukkueeseen tuli 33 miestä ja neljä naista eli yhteensä 37 yleisurheilijaa.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1944

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1944 Jyväskylässä ja Rovaniemellä. Uutena lajina ohjelmassa oli miesten 30 kilometrin hiihto. Lisäksi miesten lyhin kilpailumatka oli 15 kilometriä aikaisemman 18 kilometrin sijaan. Kilpailut järjestettiin kahdessa osassa eli maalispuolivälissä Jyväskylässä ja maaliskuun lopulla Rovaniemellä Ounasvaaran maastossa. Jyväskylässä kilpailujen järjestäjinä olivat Suomen Hiihtoliiton alainen Jyväskylän Kisa-Toverit ja TUL:n Jyväskylän Weikot. Rovaniemellä Hiihtoliiton alainen Ounasvaaran Hiihtoseura ja TUL:n Rovaniemen Lappi.
Tulokset > Miehet 18 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sauli Rytky | Ounasvaaran Hiihtoseura | 1.02.27 |
| 2 | Lauri Silvennoinen | Lahden Hiihtoseura | 1.02.57 |
| 3 | Veikko Kontinen | Nokian Urheilijat | 1.03.15 |
| 4 | Teuvo Laukkanen | Joensuun Kataja | 1.03.53 |
| 5 | Vihtori Huumarkangas | Karstulan Kiva | 1.04.04 |
| 6 | Valle Goman | Kuivaniemen Yritys | 1.04.04 |
Lauantaina 25. maaliskuuta kisattiin Ounasvaaralla Rovaniemellä SM-kisojen miesten 18 kilometriä. Yleisöä oli kisapaikalla useita tuhansia katsojia. Ilmoittautuneita oli 327, mutta kymmeniä jäi pois lähdöstä. 12 km:n väliaika-asemalla Ounasvaaran Rytky oli ottanut 20 sekunnin johdon ennen Lahden Silvennoista ja viisi sekuntia Silvennoisesta oli Nokian Kontinen. Maalissa Rytky oli lisännyt johtoaan puoleen minuuttiin ennen Silvennoista, joista Koistinen jäi 18 sekuntia.
Tulokset > Miehet 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lauri Silvennoinen | Lahden Hiihtoseura | 2.09.07 |
| 2 | Per Strandvall | IF Kronan | 2.11.13 |
| 3 | Martti Sipilä | Lahden Hiihtoseura | 2.13.03 |
| 4 | E. O. Isoaho | Teiskon Teräs | 2.13.05 |
| 5 | Erkki Jalkanen | Iisveden Kiri | 2.13.15 |
| 6 | Viljo Mäkelä | Vaasan Hiihtoseura | 2.13.44 |
Sunnuntaina 12. maaliskuuta kisattiin Jyväskylässä SM-kisojen miesten 30 kilometriä. Yleisöä oli kisapaikalla noin 3 000 katsojaa. Ilmoittautuneita oli 240, joista ladulle lähti 146, ja maaliin pääsi 66 miestä. Ensimmäinen väliaika-asema oli 7,5 km:n kohdalla, jossa johtoa piti Ounasvaaran Hiihtoseuran Sauli Rytky, toisena Kruunupyyn Per Strandvall ja kolmantena Kotkan Poliisi-Urheilijain Eino Kourula. Toisella väliaika-asemalla 21 km:n kohdalla kisaa johti hieman yllättäen Per Strandvall reilulla minuutilla ennen Lahden Lauri Silvennoista ja 1,5 minuutilla ennen Sauli Rytkyä. Lopputaipaleen Silvennoinen hiihti ylivoimaisesti nopeimmin voittaen Strandvallia yli kaksi minuuttia. Vaikka Lahden Martti Sipilä jäi kaksi minuuttia Strandvallista, hän hiihti erinomaisesti matkan loppuosan tullen kisan kolmanneksi. Kisan alkuvaiheessa kärkisijoilla ollut Rytky putosi lopputuloksissa 8:ksi häviten Silvennoiselle 5,5 minuuttia.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jussi Kurikkala | Kalajoen Junkkarit | 3.23.01 |
| 2 | Urho Niemi | Kuusankosken Puhti | 3.25.26 |
| 3 | Matti Karvo | Ounasvaaran Hiihtoseura | 3.26.50 |
| 4 | Eero Naapuri | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 3.28.40 |
| 5 | Benjamin Vanninen | Joensuun Kataja | 3.29.43 |
| 6 | Viljo Mäkelä | Vaasan Hiihtoseura | 3.30.31 |
Sunnuntaina 26. maaliskuuta kisattiin Ounasvaaralla Rovaniemellä SM-kisojen miesten 50 kilometriä. Yleisöä oli kisapaikalla useita tuhansia katsojia. Pakkasta oli kisa-aamuna 26 astetta. Kisa suoritettiin kahdella 25 km:n lenkillä. Ilmoittautuneita oli 131, mutta vain 57 miestä lähti matkaan. Loppuun hiihti kaikkiaan 39 hiihtäjää. Puolimatkassa Kalajopen Jussi Kurikkala oli ottanut selvän lähes kolmnen minuutin johdon ennen Kuusankosken Urho Niemeä, joka puolestaan oli Jyväskylän Kisa-Toverien Toivo Tiaista, Sotkamon Jymyn V.Hiljasta ja Vehkalahden Veikkojen U.Tilliä minuutin. 39 km:n väliaika-asemalla Kurikkala ja Niemi pitivät johtoa eron ollessa heidän välillään neljä minuuttia. Heidän jäljessään vahvimman nousun olivat tehneet Ounasvaaran Matti Karvo, Vaasan Väinö Mäkelä ja Hämeenlinnan Eero Naapuri eron ollessa Niemeen kolme minuuttia. Maaliin tultaessa kärki viidenteen sijaan pysyi samana. Kuudenneksi nousi Joensuun Benjamin Vanninen, joka ohitti Mäkelän. Suomen mestari Kurikkalan ero Niemeen ja Karvoon supistui lopussa ollen Niemeen vielä kaksi minuuttia ja Niemestä Karvoon 1,5 minuuttia. Urho Niemestä tuli näin ensimmäinen TUL:n mitalimies SM-kisojen 50 kilometrillä.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Tauno Toivonen   Aulis Tolsa   Lauri Silvennoinen | 1.59,30 |
| 2 | Kotkan Poliisi-Urheilijat | Armas Markkanen   A.Leino   Eino Kourula | 2.01,47 |
| 3 | Joensuun Kataja | E.Vanninen   V.Riikonen   Teuvo Laukkanen | 2.01,57 |
Miesten 3 × 10 km:n viesti hiihdettiin Jyväskylässä lauantaina 11. maaliskuuta 1944. Kilapailujen järjestäjinä olivat Suomen Hiihtoliton alainen Jyväskylän Kisa-Toverit ja TUL:n Jyväskylän Weikot. Kilpailupäivänä vallitsi täysi suojakeli. Katselijoita oli kisapaikalla Tuomiojärven rantavyöhykkeellä noin 1 500. Ilmoittautuneita joukkueita oli 33, mutta lähtijöitä vain 18. Ensimmäisellä osuudella kärjessä saapuivat vaihtoon Lahden Tauno Toivonen Tainionkosken ja Kotkan Poliisi-Urheilijoiden seuraamana. Lahden Hiihtoseura piti johdon loppuun asti voittaen lähes kahdela minuutilla Korka Poliisit. Joensuuun Kataja tuli kisassa kolmanneksi ankkuri-Laukkasen tehdessä kisan parhaan yksityisajan. Mitalisijojen jälkeen neljänneksi tuli Tampereen Hiihtoseura, Nokian Urheilijat ja Jyväskylän Kisa-Toverit. TUL:n paras joukkue oli 7:ksi sijoittunut Jyväskylän Weikot.
Tulokset > Naiset 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kerttu Pylkkänen | Alamaan Myry | 27.34 |
| 2 | Paula Kare | Kouvolan Hiihtoseura | 28.00 |
| 3 | Elli Kyllönen | Kuhmon Kiva | 28.31 |
| 4 | Ellen Sainio | Kurikan Ryhti | 28.38 |
| 5 | Laina Kirsilä | Evijärven Urheilijat | 28.58 |
| 6 | Kaarina Paananen | Warkauden Urheilijat | 29.14 |
Lauantaina 11. maaliskuuta kisattiin Jyväskylässä SM-kisojen naisten 5 kilometriä. Naisia lähti ladulle 46, joista kaksi keskeytti. Mitalit menivät uusille nimille.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lasse Johansson | Kouvolan Hiihtoseura | 72,8 | 64,0 - 62,5 |
| 2 | Leo Laakso | Lahden Hiihtoseura | 71,6 | 63,5 - 62,5 |
| 3 | Kalervo Kaplas | Kouvolan Hiihtoseura | 70,9 | 62,0 - 65,0 |
| 4 | Taisto Toivonen | Lahden Hiihtoseura | 70,5 | 61,0 - 60,5 |
| 5 | Timo Murama | Ounasvaaran Hiihtoseura | 68,6 | 60,0 - 61,5 |
| 6 | Gunnar Valtanen | Lahden Hiihtoseura | 68,3 | 58,0 - 60,0 |
Kilpailut käytiin Ounasvaaralla Rovaniemellä Pöyliövaaran hyppyrimäessä sunnuntaina 26. maaliskuuta. Katsojia kisapaikalla oli yli 4 000. Hyppäämistä vaikeutti hankala tuuli, joka aiheutti useita kaatumisia. Suomen mäkimestaruuden otti uusi tutavus, Kouvolan Lasse Johansson ennen Lahden kokenutta Leo Laaksoa, joka valitti ennen kilpailua kuumesairautta. Kolmanneksi nousi paremmin yhdistetyn miehenä tunnettu Kouvolan Kalervo Kaplas. Useita kokeneita hyppääjiä jäi kuuden parhaan ulkopuolelle, kuten vuoden 1941 mestari Puijon Lauri Pietikäinen 7:nä, 1930-luvun nimihyppääjä Jyväskylän Kauko Vierto 11:nä ja myöhemmin paremmin telinevoimistelijana tunnettu Helsingin Olavi Rove 19:nä.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalervo Kaplas | Kouvolan Hiihtoseura | 149,40 |  |
| 2 | Aulis Tolsa | Lahden Hiihtoseura | 139,70 |  |
| 3 | Erkki Mäkinen | Lahden Hiihtoseura | 138,80 |  |
| 4 | Aarne Valkama | Ounasvaaran Hiihtoseura | 137,70 |  |
| 5 | Martti Huhtala | Ounasvaaran Hiihtoseura | 137,50 |  |
| 6 | Timo Murama | Ounasvaaran Hiihtoseura | 135,00 |  |
Yhdistetyn SM-kisat pidettiin Kilpailut käytiin Ounasvaaralla Rovaniemellä  25.-26. maaliskuuta 1944. Hiihto-osuuden jälkeen oli selvä, että mestaruus menee joko Lahden Aulis Tolsalle tai Kouvolan kokeneelle Kalervo Kaplakselle. Kilpailu mäessä ratkesi käytännössä ensimmäisellä kierroksella Tolsan hypätessä varovasti vain 41 metriä, kun taas Kaplas hyppäsi melkein 60 metriä. Toisella kierroksella Tolsa 49 metriä ja Kaplas 64,5 metriä. Lahden Erkki Mäkinenkin uhkasi Tolsaa omilla hypyillään jääden kuitenkin SM-pronssille.
Skattungbyn

| Skattungbyn |
| --- | --- |

 Skattungbyn
 Koordinaatit: 61°11′05″N, 14°51′04″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Orsa
Väkiluku (31.12.2023):  332
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skattungbyn on taajama Orsan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 332 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Skattungbynissä on kuvattu muun muassa Ingmar Bergmanin Neidonlähde ja pornoelokuva Fäbodjäntan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skattungbyn Wikimedia Commonsissa
Fäbodjäntan

| Fäbodjäntan |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph W. Sarno
Käsikirjoittaja:  Joseph W. Sarno
Tuottaja:  Sture Sjöstedt
Kuvaaja:  Torbjörn Lindqvist
Pääosat:  Leena Hiltunen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Joe Sarno Productions Gebe Film AB
Ensi-ilta:   25. syyskuuta 1978
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fäbodjäntan on ruotsalainen vuonna 1978 julkaistu pornoelokuva. Sen ohjasi yhdysvaltalainen Joseph W. Sarno ja pääosaa näytteli Leena Hiltunen. Skattungbynissä kuvatulle elokuvalle asetettiin ikärajaksi 15 vuotta.
Juoni

Karjamajan hoitaja Monika (Leena Hiltunen) löytää vanhan torven, jonka sointi legendan mukaan saa naiset seksuaalisen kiihkon valtaan. Hän päättää puhaltaa siihen ja saa huomata tarinan pitävän paikkansa.
Höyryturbiini

Voimalaitoksen höyryturbiinin roottori.
Höyryturbiinin lapa.
Höyryturbiini on lämpövoimakone, jolla korkeapaineisen vesihöyryn kokonaisentalpia muunnetaan mekaaniseksi energiaksi, akselin pyörimisenergiaksi. Tätä energiaa muunnetaan akseliin yhdistetyllä generaattorilla sähköenergiaksi.
Höyryturbiinin historia

Ensimmäisen tunnetun höyryturbiinin rakensi muinaiskreikkalainen tiedemies Heron Aleksandrialainen  noin vuonna 50. Kysymyksessä oli enemmän leikkikalua muistuttava tieteellinen koelaite, mutta se oli kuitenkin aito höyryturbiini.
Höyryturbiini nykyaikaisessa muodossaan on irlantilaisen insinöörin Charles A. Parsonsin keksintö vuodelta 1884. Hän rakensi ensimmäisen höyryturbiinin, joka menestyi kaupallisesti ja joka mullisti merisodankäynnin ja mahdollisti entistä nopeampien ja suurempien sotalaivojen rakentamisen. Parsons sai keksinnölleen julkisuutta vuonna 1897, kun hänen rakentamansa pienikokoinen Turbinia-alus osallistui kuningatar Viktorian hallitsijakauden 60-vuotisjuhlan laivastokatselmukseen kymmentuhantisen katsojajoukon edessä.
Mäntähöyrykonetta paljon tehokkaampi höyryturbiini mullisti sähköntuotannon. Tasavirtaa tuottavaan dynamoon suoraan kytketty höyryturbiini eli turbogeneraattori voi pyöriä hyvinkin nopeasti, koska se ei ole sidottu generaattorin navoista johtuvaan vaihtovirran tahtiin. Vuonna 1899 Parsonsin yritys toimitti 1 MW:n turbogeneraattorin Saksaan Elberfeldiin.
Ensimmäisen voimalakäyttöön suunnitellun höyryturbiinin valmisti ruotsalainen Gustaf de Laval 1885 .
Höyryturbiinin toiminta

Höyryturbiinissa höyrynpaine työntää turbiinin siipipyörän liikkeelle. Suuremman vaikutuspinta-alan vuoksi höyryturbiinin hyötysuhde voittaa mäntähöyrykoneen moninkertaisesti.
Höyryturbiinit ovat useimmiten aksiaalisia eli höyryn virtaussuunta on akselin suuntainen. Turbiini koostuu useista vaiheista, joiden avulla muutetaan höyryn lämpöenergia mekaaniseksi liike-energiaksi eli akselin pyörimisenergiaksi. Yhdessä vaiheessa on paikallaan pysyvä staattorisiivistö ja pyörivä akseliin kiinnitetty roottorisiivistö. Höyryn nopeus kasvaa staattorisiivistössä sen paisuessa alempaan paineeseen. Höyry ohjataan roottorisiivistöön, joka on suunniteltu hyödyntämään höyryn sisältämä liike-energia mahdollisimman hyvin. Höyry pyörittää roottorisiivistöä, jolloin höyryn liike-energia siis muuttuu akselin mekaaniseksi pyörimisenergiaksi.
Paisuessaan alempaan paineeseen höyryn tilavuus kasvaa rajusti, jolloin jokaisen vaiheen paisuntatilan tulee olla edellistä suurempi. Samasta syystä voidaan turbiini jakaa eri osiin esimerkiksi korkeapaineturbiiniin ja matalapaineturbiiniin. Höyryn paisuessa myös sen lämpötila laskee.
Käyttö laivoissa

Lähes kaikki nykyään käytössä olevat höyrykäyttöiset laivat toimivat turbiini- tai turbosähkökoneistolla. Suurimmat höyryalukset ovat USA:n laivaston ydinkäyttöiset lentotukialukset, joissa höyrykattilana toimii ydinreaktori. Mäntäkoneisiin verrattuna höyryturbiinilla saavutetaan paljon tasaisempi käynti laivoissa. Tämän vuoksi höyryturbiinit olivat laajalti käytössä matkustajalaivoissa 70-luvulle saakka.