stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kivilampi (Parkano, Lamminkoski)
Maantietoa

Lammen pituus on 800 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se sijaitsee 12 kilometriä pohjoiseen Kuivasjärven eteläpuolella Välinevan suoalueen reunalla. Välinevan pohjoisosia reunustavat keidassuon kermit eikä sitä ole ojitettu ollenkaan lammen länsipuolelta. Itäpuolella on sen sijaan suoritettu tiheä ojitus. Lammella ei ole enää suoraa laskuojaa, vaan vedet suotuvat kaivettuihin ojiin itsekseen. Kivilammen eteläpuolella 650 metrin päässä sijaitsee toinen lampi Lokalampi ja kilometrin verran länteen sijaitsee Nivusjärvi. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lammen koillispäässä kohoaa kallioinen mäki, minne on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Myös järven pohjoispäässä on rantaan sijoitettu rakennus. Niille johtaa metsäautotiet valtatieltä 3 Lamminkoskelta.
Kirsikkakirva

| Kirsikkakirva |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kirvansukuiset Sternorrhyncha
Yläheimo::  Aphidoidea
Heimo::  Kirvat Aphididae
Alaheimo::  Putkikirvat Aphidinae
Tribus::  Macrosiphini
Suku::  Myzus
Laji::  cerasi
Kaksiosainen nimi
 Myzus cerasi  (Fabricius, 1775) 
Katso myös
   Kirsikkakirva Wikispeciesissä   Kirsikkakirva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirsikkakirva (Myzus cerasi) on tuholaisena tunnettu kirvoihin kuuluva hyönteinen. Se on aikuisena kiiltävä, hyvin musta tai tummanruskea ja sen tuntosarvien tyvet ja reidet ovat vaaleat. Siivettömän aikuisen kirsikkakirvan koko on 1,8–2,6 mm. Kirsikkakirva imee vuosikasvainten kärjessä kasvavia lehtiä aiheuttaen lehtien käpristymistä ja runsasta mesikastetta. Lehdet käpertyvät epämuotoiselle rullalle.
Kirsikkakirvaa esiintyy laajasti eri puolilla maapalloa.
Kirsikkakirva voi pysytellä koko kesän kirsikan ja muiden tuomien suvun kasvien kuten hapankirsikan (Prunus cerasus) lehdillä, mutta voi myös siirtyä keskikesällä toisille isäntäkasveille, joita ovat matarat, silmäruohot ja tädykkeet.
Kirsikkakirvan talvehtineista munista kuoriutuu kesän alussa siivetön sukupolvi, joka synnyttää siivellisen sukupolven. Syksyllä syntyvät siivelliset naaraat munivat kirsikkapuiden oksistoon, jossa munat talvehtivat. Kirsikkakirva voi levittää kasvien virustauteja.
Lajin kromosomiluku 2n=10.
Kirsikkakirvan saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat lajit: kaksipistepirkko (Adalia bipunctata), Aphidoletes aphidimyza, Aphidoletes urticariae, hietaharsokorento (Chrysopa abbreviata), Coccinella transversalis, Cycloneda polita, pienlaikkukirvari (Eupeodes corollae), Harmonia conformis ja Hippodamia 5-signata ambigua.
Aiheesta muualla

AFO - Luonnonvara- ja ympäristöontologia: Kirsikkakirva (Myzus cerasi)
Ötökkätieto: Kirsikkakirva (Myzus cerasi)
UniProt:Taxonomy - Myzus cerasi (black cherry aphid) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Myzus cerasi, the Cherry aphid (englanniksi)
Plantwise: Black cherry aphid (Myzus cerasi) (englanniksi)
Kenneth McGriff

Kenneth McGriff (oikealla) ja räppäri Ja Rule vuonna 1999.
Kenneth ”Supreme” McGriff (s. 1961) oli New Yorkissa toimineen huumejengi ”Supreme Teamin” perustaja ja johtaja ennen kuin joutui vankilaan 1980-luvun lopussa.[lähde? ]
Irv ”Gotti” Lorenzo ja Murder Inc.

Vuonna 1989 Supreme tuomittiin 12 vuodeksi vankilaan rikollisen toiminnanselvennä ylläpitämisestä, ja vuonna 1987 alkaneessa oikeudenkäynnissä hän muun muassa myönsi olleensa ”Suprem Teamin” johtaja (supervisor, manager, organizer). Hän pääsi ehdonalaiseen vuonna 1993, mutta joutui takaisin 1995 ja pääsi vapaalle taas vuonna 1997. Tämän jälkeen hän lyöttäytyi yhteen musiikkimoguli Irv ”Gotti” Lorenzonin kanssa, johon hän oli ystävystynyt tavatessaan tämän 1995.
Vuonna 1997 Irv ”Gotti” Lorenzo perusti veljensä kanssa levy-yhtiö ”Murder Inc.:n”, jonka kulissientakaisen omistajan sanotaan olleen McGriff, joka oletettavasti rahoitti yhtiön aloittamisen huumerahoilla. Toisten lähteiden mukaan Lorenzo sai rahat yhtiön aloittamiseen Def Jam -levy-yhtiölle tuottamistaan hiteistä.[lähde? ]
Elinkautinen

Heinäkuussa 2001 poliisi pysäytti McGriffin autossa Harlemissa, ja häneltä löydettiin luvaton ase ja paljon käteistä. Vuoden 2002 lopussa McGriff pidätettiin tapahtumasta seuranneesta aseen hallussapitosyytteestä. Istuessaan vankilassa McGriffiä vastaan nostettiin lisää syytteitä ja Murder Inc.:iä, sen omistajia sekä McGriffiä syytettiin rahanpesusta. Rahanpesusyytteistä luovuttiin myöhemmin. Rahanpesusyytteiden lisäksi McGriffiä vastaan nostettiin murha- ja huumekauppasyytteitä, ja helmikuussa 2007 McGriff tuomittiin elinkautiseen kolmen miehen murhan tilaamisesta ja erinäisistä huumerikoksista.[lähde? ]
Supreme ja 50 Cent

McGriffin väitetään myös olleen rap-tähti 50 Centin vuonna 2000 tapahtuneen murhayrityksen takana. 50 Cent mainitsee McGriffin vuoden 2002 underground-kokoelma-albumillaan ”Guess Who’s Back?” kappaleella ”Fuck You”: ”50, Who shot ya?, you thunk it was ’Preme, Freeze or Tah Tah.”, vihjaten McGriffin osallisuuteen.[lähde? ]
Vuonna 2005 käynnissä olleessa oikeudenkäynnissä, jossa syytettiin Murder Inc. -yhtiötä rahanpesusta yhteistyössä Kenneth McGriffin kanssa, syyttäjän todistaja ja entinen McGriffin rikoskumppani Jon Ragin todisti McGriffin olleen 50 Centin ampumisen tilaaja.
Kirjallisuusvuosi 1972

Kirjallisuusvuosi 1972 käsittelee vuoden 1972 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ensimmäiset läänintaiteilijat aloittivat työskentelyn. Vuosien mittaan työtehtävä kohdistettiin yhä selvemmin taiteen edistämiseen eikä niinkään omaan taiteelliseen työskentelyyn.
Julkaisuja

Richard Adams – Ruohometsän kansa
Isaac Asimov – Itse jumalat
Mihail Bulgakov – Valkokaarti (ven. Belaja gvardija, 1925)
Ariel Dorfman & Armand Mattelart – Kuinka Aku Ankkaa luetaan
James Herriot – Kaikenkarvaiset ystäväni
J. Allen Hynek – Ufot – toden rajamailla
Tove Jansson – Kesäkirja (suom. 1973)
Markku Lahtela – Katso ihmistä: Johdatus tieteelliseen ihmiskäsitykseen ja politiikkaan
Hal Lindsey – Saatana elää ja voi hyvin Maa-planeetalla
Marja-Leena Mikkola – Lääkärin rouva
Jukka Nevakivi – Apu jota ei pyydetty : Liittoutuneet ja Suomen talvisota 1939–1940
Pablo Neruda – Andien mainingit
Uolevi Nojonen – Askeetti ei saa komplekseja
Arto Paasilinna – Operaatio Finlandia
Samuli Paronen – Laiva
Kalle Päätalo – Tammettu virta
Hannu Salama – Siinä näkijä missä tekijä
Uusi testamentti nykysuomeksi
Roger Zelazny – Avalonin luodit
Palkintoja

Veijo Meri
Philip José Farmer
Mirjam Polkunen
Heinrich Böll
Karl Vennberg
Wallace Stegner
Kivilampi (Uurainen, Haukiperä)

| Kivilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen, Saarijärvi, Multia
Koordinaatit:  62°32′15″N, 25°15′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Kivilamminpuro Pihlajajokeen 
Järvinumero:  14.616.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,2 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,37 km  
Pinta-ala:  8,751 ha  
Tilavuus:  0,0003049 km³ 
Keskisyvyys:  3,48 m  
Suurin syvyys:  6,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivilampi 
Kivilampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa, Multialla ja Saarijärvellä Haukimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 304 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 6,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Murronjoen alueeseen (14.616) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 175,2 metriä mpy.
Knud Børge Overgaard

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1948 |  |  |
Knud Børge Overgaard (21. maaliskuuta 1918 Viby, Aarhus – 20. lokakuuta 1985 Hjørring) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.
Overgaard pelasi Tanskan miesten maajoukkueessa kahdeksan ottelua. Hän voitti Tanskan kokoonpanossa olympiapronssia Lontoossa 1948. Seurajoukkuetasolla Overgaard edusti Aarhus GF:ia ja Boldklubben af 1893:ta.
Aiheesta muualla

Knud Børge Overgaard Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Keyks

Keyksin kuolema myrskyssä, Virgil Soliksen kaiverrus Ovidiuksen Muodonmuutoksia kirjaan.
Keyks (m.kreik. Κήυξ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Hesperoksen, aamutähden, poika. Hän meni naimisiin Alkyonen, tuulten hallitsijan Aioloksen ja Enareten tyttären, kanssa.
Keyks ja Alkyone elivät onnellisina yhdessä Trakhiissa, jopa niin onnellisina, että he vertasivat itseään Zeukseen ja Heraan. Tämä suututti Zeuksen, ja kun Keyks lähti merille purjehtiakseen kysymään oraakkelilta neuvoa, Zeus iski alukseen vasamallaan, ja Keyks hukkui seuranneessa haaksirikossa. Unien jumala Morfeus ilmestyi Alkyonelle Keyksin hahmossa kertoen, mitä hänen aviomiehelleen oli tapahtunut, ja suruissaan Alkyon heittäytyi mereen. Myötätunnosta jumalat muuttivat heidät molemmat kuningaskalastajiksi (engl. halcyon).
Kirjallisuusvuosi 1973

Kirjallisuusvuosi 1973 käsittelee vuoden 1973 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

WSOY aloitti Legenda jo eläessään -kirjasarjan, jossa luotiin henkilökuvia eri alojen suomalaisista legendoista. Sarjaa jatkettiin vuoteen 1979 asti.
Neuvostoliittolainen kirjailija Aleksandr Solženitsyn ilmoitti, että turvallisuuspoliisi KGB oli takavarikoinut Leningradissa hänen julkaisemattoman Vankileirien saaristo -teoksensa käsikirjoituksen.
Kansainvälinen öljykriisi aiheutti laajoja toimenpiteitä energian säästämiseksi ja talouden tasapainottamiseksi.
Eteläafrikkalaisen André Brinkin romaani Katson pimeään kiellettiin kotimaassaan. Se oli ensimmäinen Etelä-Afrikan kieltämä kirja.
Insinööriuutisten päätoimittaja Heikki Ranssi kirjoitti Neuvostoliiton ihmisoikeusoloja arvostelleen pääkirjoituksen. Lehden kustantaja määräsi Ranssin pysäyttämään ja tuhoamaan jo matkaan lähteneen painoksen yhteistyössä Postin kanssa. Ranssi oli niin perusteellinen, ettei yhtään kappaletta tallentunut lehden arkistoon eikä Kansalliskirjastoon. Ranssi sai potkut tehtävästään.
Julkaisuja

André Brink – Kennis van die aand (suom. Katson pimeään, 1976)
Heikki Brotherus – Eljas Erkko, legenda jo eläessään
Arthur C. Clarke – Uhka avaruudesta
Allen Ginsberg – The Fall of America: Poems of These States, 1965–1971
Paavo Haavikko – Runoja matkalta salmen ylitse
Veikko Huovinen – Rasvamaksa (novellikokoelma)
Elina Karjalainen – Arkkipiispa Paavali, legenda jo eläessään
Aarne Kinnunen – Tuli, aurinko ja seitsemän veljestä: Tutkimus Aleksis Kiven romaanista
Björn Landström – Faraon laivat (ruots. Egyptiska skepp 4000–600 f.Kr., 1970)
Astrid Lindgren – Veljeni, Leijonamieli
Jean Raspail – Le Camp des saints (dystopia, suom. Pyhien leiri, 2021)
Martta Salmela-Järvinen – Miina Sillanpää, legenda jo eläessään
Mary Shelley – Frankenstein. Uusi Prometheus (engl. Frankenstein; or, the Modern Prometheus (1818))
Aleksandr Solženitsyn – Gulag: Vankileirien saaristo (suom. 1974)
Heikki Turunen – Simpauttaja
Patrick White – The Eye of the Storm (suom. Myrskyn silmä, 1973)
Palkintoja

Isaac Asimov
Kristiina Pelto-Timperi
Merja Huttunen
Elvi Sinervo
Patrick White
Veijo Meri
Eudora Welty
Key escrow

Key escrow tai vara-avainjärjestelmä on tietoturvallisuuden hallintamenetelmä tai -malli, jossa kolmas osapuoli pystyy saamaan selville turvatallennetun salausavaimen siinä tapauksessa, että avaimen tuntevat tahot eivät tahdo tai pysty sitä kertomaan tai käyttämään. Kolmas osapuoli voi olla muun muassa poliisi, joka tuomioistuimen päätöksellä voi käyttää salausavainta ja purkaa siten esimerkiksi rikokseen liittyvät viestit. Avainta saatetaan tarvita myös esimerkiksi organisaation toiminnan jatkamiseen.
Kolmannen osapuolen pääsy avaimeen on oltava tarkkaan rajattu tiettyihin tilanteisiin, esimerkiksi oikeuden päätökseen. Mitään yksikäsitteistä teknistä toteutusta tai vaatimuksia avaintenhallintaan ei kuitenkaan ole olemassa.
Menetelmä koostuu käyttäjän osasta, talletusosasta ja palautusosasta. Käyttäjän osuudessa hoidetaan tietojen salaus ja purku normaalitapauksessa. Talletusosa hallinnoi palautusvaiheessa tarvittavia avaimia, ja palautusosa suorittaa tiedon purun turvatalletetulla avaimella.
Kirjallisuusvuosi 1977

Kirjallisuusvuosi 1977 käsittelee vuoden 1977 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Tšekkoslovakian epämuodollinen kansalaisuusliike laati julistuksen Peruskirja 77 (Charta 77), jonka allekirjoittajat vaativat maahan kansalaisvapauksia. Allekirjoittajat joutuivat maassa suuriin hankaluuksiin, mutta Charta 77 -liike jatkoi toimintaansa vuoteen 1982 saakka.
Julkaisuja

Esa Anttala – Yli rautaesiripun
Jeffrey Archer – Kerrotaanko presidentille?
Johan Bargum – Pimeä huone (Mörkrum, 1977)
Joseph Brodsky – A Part of Speech
Philip K. Dick – Hämärän vartija
Günter Grass – Der Butt (suom. Kampela, 1979)
Tove Jansson – Det farliga resan (Vaarallinen matka, 1977)
Paavo Haavikko – Kansakunnan linja
Matti Yrjänä Joensuu – Possu ja paavin panttivangit
Leo Kalervo – Maa kuuntelee sinua
Stephen King – Hohto
Reino Lehväslaiho – Poventsan korpit
Clarice Lispector – Tähden hetki
Kai Nieminen – Kiireettä
Arto Paasilinna – Isoisää etsimässä
Reino Paasilinna – Musta aukko
Ellis Peters – A Morbid Taste for Bones (suom. Vaarallinen pyhimys)
Frederik Pohl – Avaruuden portti
Ruth Rendell – A Judgement in Stone (rikosromaani, suom. Kova kuin kivi)
Nawal El Saadawi –  Al-Wajh al-'Ari lil-Mar'a al-'Arabiyya (suom. Eevan kätketyt kasvot: Nainen arabimaailmassa, 2022)
Pentti Saarikoski – Tanssilattia vuorella
J. R. R. Tolkien, toim. Christopher Tolkien – Silmarillion
Heikki Ylikangas – Nuijasota
Palkintoja

Kate Wilhelm
Juhani Koskinen
Vicente Aleixandre
Bo Carpelan
ei myönnetty
William Kotzwinkle
Keynes

Keynes voi viitata seuraaviin:
Geoffrey Keynes (1887–1982), brittiläinen  lääkäri ja bibliofiili, John Maynard Keynesin veli
John Maynard Keynes (1883–1946), brittiläinen taloustieteilijä
John Neville Keynes, brittiläinen taloustieteilijä, John Maynard Keynesin isä
Skandar Keynes (s. 1991), brittiläinen näyttelijä
Lydia Lopokova (1892–1981), paronitar Keynes, venäläinen balettitanssija, John Maynard Keynesin puoliso
Milton Keynes, kaupunki Britanniassa
Milton Keynes Dons FC, brittiläinen jalkapalloseura
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keynes”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kivilampi (Uurainen)

| Kivilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°30′44″N, 25°31′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Niinijärveen 
Järvinumero:  14.347.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,6 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,133 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivilampi 
Kivilampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa Hiirolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Saarijoen valuma-alueeseen (14.347) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 163,6 metriä mpy.
Kirjallisuusvuosi 1976

Kirjallisuusvuosi 1976 käsittelee vuoden 1976 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Saul Bellow voitti sekä Nobelin että Pulizerin kirjallisuuspalkinnon.
Presidentti Urho Kekkosen julkaisema kaksiosainen teos Kirjeitä myllystäni sisälsi Kekkosen lähettämiä, usein moittivaan sävyyn kirjoitettuja kirjeitä muille poliitikoille tai vastuutehtävissä toimiville. Syntyi käsite myllykirje, jota käytetään arvovaltaiselta taholta tulevista jyrkkäsävyisistä moite- tai ojennuskirjeistä.
Romanttisten romaanien kirjoittaja Barbara Cartland julkaisi vuoden 1976 aikana 23 romaania, mikä on Guinness World Recordsin mukaan maailmanennätys.
Julkaisuja

Svetlana Allilujeva – Kaksikymmentä kirjettä ystävälle
Jeffrey Archer – Miljoonan dollarin petos (esikoisteos)
Noam Chomsky – Tiedon ja vapauden ongelmia
Richard Dawkins – Geenin itsekkyys
Matti Yrjänä Joensuu – Väkivallan virkamies
Anu Kaipainen – Arkkienkeli Oulussa 1808–1809
Urho Kekkonen – Kirjeitä myllystäni 1
Väinö Linna – Oheisia
Lennart Meri – Hõbevalge (suom. koosteessa Hopeanvalkea, 1983)
Otavan Suuri Ensyklopedia (tietokirjasarjan 1. osa)
Frederik Pohl – Plusmies
Risto Rasa – Kaksi seppää
Ruth Rendell – The Fallen Curtain (novellikokoelma)
Paavo Rintala – Nahkapeitturien linjalla I (toinen osa 1979)
Hannu Salama – Kosti Herhiläisen perunkirjoitus. Finlandia-sarja 1. osa
Spectrum Tietokeskus (WSOY:n tietokirjasarjan 1. osa)
Kerttu-Kaarina Suosalmi – Jeesuksen pieni soturi
Gilles Thomas – Les hommes marqués (suom. Merkityt miehet, 1992)
Alvin Toffler – Tulevaisuus on lähellä
J. R. R. Tolkien – Seppä ja Satumaa
Päiviö Tommila (toim.) Suomen kulttuurihistoria 1-3, ensimmäinen osa Ruotsinvallan aika
Heikki Turunen – Kivenpyörittäjän kylä
Kaari Utrio – Pirkkalan pyhät pihlajat
Marja-Liisa Vartio – Hänen olivat linnut
Robert Penn Warren – Kaikki kuninkaan miehet (engl. All the King's Men, 1946)
Palkintoja

Tuomas Anhava
Joe Haldeman
Helinä Siikala
Pentti Saaritsa
Saul Bellow
Ólafur Jóhann Sigurðsson
Saul Bellow
Richard Matheson
Kompaktikaupunki

Vällingby on tunnetuimpia esimerkkejä ABC-kaupungeista. Kuvassa Vällingbyn keskus vuonna 1960.
Kompaktikaupunki (tai lyhyiden etäisyyksien kaupunki) viittaa kaupunkisuunnittelun malliin, jota on harjoitettu erityisesti 1980-luvulta lähtien. Tämän mallin mukaan liikenteen tarvetta voidaan vähentää, jalankulkijaystävällisyyttä lisätä ja siten liikennettä välttää luomalla sellaiset olosuhteet, että asumisen, työpaikkojen, palveluiden, vapaa-ajan ja koulutuspaikkojen väliset etäisyydet ovat pienet.
Tavoiteltavana tuloksena on että jalankulkua, pyöräilyä tai julkista liikennettä olisi suhteellisesti enemmän ja moottoroitua yksityisliikennettä vähemmän. Maiseman pirstoutuminen ja kaupunkien hajaantuminen vähenevät.
Kompaktikaupungin käsitteeseen kuuluu asumisen tiivistäminen ja kaupunkialueiden monikäyttöisyys. Empiiriset havainnot osoittavat kuitenkin, että tiheä ja sekoittunut asutusrakenne ei yksin riitä, vaan myös liikenteelliset toimenpiteet ovat välttämättömiä "kompaktikaupungin" luomiseksi.
Johannes Klühspiesin mukaan nimitys "lyhyiden etäisyyksien kaupunki" on viitteellinen, ja sillä on myönteinen merkitys, sillä se merkitsee päivittäisen liikkumisen helpottumista, enemmän aikaa muihin tarkoituksiin, vapauden tunteen kokemista lisääntyvän ajallisen autonomian kautta, myönteisiä kanssakäymismahdollisuuksia ja enemmän aikaa tutussa, turvallisessa ympäristössä. "Lyhyiden etäisyyksien kaupunki" on ihannekuva, joka voi toteutua vain osittain, jopa pitkällä aikavälillä. Käsite tekee kuitenkin selväksi, että kyse ei ole liikkuvuudesta sinänsä vaan pikemminkin nopeasta ja hyvästä saavutettavuudesta.
Toteutustavat

Monia kaupunkeja esitellään kaupunginhallinnossa, paikallisjärjestöissä, poliittisissa puolueissa, paikallismediassa tai kaupunkioppaissa "lyhyiden etäisyyksien kaupungeina", eli kaupunkina, jossa konsepti on suurelta osin toteutunut ja jossa elämänlaatu on korkea tämän piirteen vuoksi ja perheen ja työn yhteensovittaminen voidaan järjestää paremmin. Prosessissa korostuvat esimerkiksi jalankulkijaystävälliset ostoskadut tai hyvin jäsennelty paikallinen joukkoliikenne.
Saksan lastenliitto vaatii seuraavaa: Paikallisia viranomaisia kehotetaan osallistumaan pyrkimyksiin luoda perhe- ja lapsiystävällinen joukkoliikennejärjestelmä, "lyhyiden etäisyyksien kaupunki" ja asuinalueiden älykäs parantaminen liikennettä rauhoittavien toimenpiteiden avulla.
Karl A. Ebb

| Karl A>  Ebb |
| --- | --- |
 Karl. A. Ebb vuonna 1931.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. syyskuuta 1896 Turku
Kuollut: 22. elokuuta 1988 (91 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  pyöräily, yleisurheilu, uinti, autourheilu, alppihiihto
Seura:  HKV, Jyry
Karl (Kalle) Alfred Ebb (5. syyskuuta 1896 Turku – 22. elokuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja urheilija. Häntä pidetään Suomen kaikkien aikojen monipuolisimpana huippu-urheilijana, joka saavutti SM-mitaleja yleisurheilussa, uinnissa ja alppihiihdossa. Vuonna 1924 Ebb osallistui Pariisin kesäolympialaisten estejuoksuun. Alppihiihdon ohella Ebb oli myös yksi suomalaisen autourheilun uranuurtajista.
Liikemiehenä

Karl A. Ebb syntyi Lapväärtistä kotoisin olleen Karolina Ebbin (1866–1927) aviottomana lapsena. Hänen isoisänsä oli kunnallismies ja laivanvarustaja Johan Ebb (1813–1879). Lapsuudessaan Ebb oli huutolaisena ja työskenteli myöhemmin mallipuuseppänä Helsingissä. Vuonna 1920 hän perusti puolisonsa Lempi Järvisen kanssa solmioiden valmistukseen erikoistuneen Ebb-Solmio Oy:n. Ebbin läheisin liikekumppani oli paitatehtaan omistanut Emil Elo, jonka kanssa hän teki yhteistyötä myös urheiluelämässä. Ebb luopui yrityksestään vuonna 1960, jolloin se myytiin Emil Elo Oy:lle.
Urheilu-ura > Pyöräily

Ebb aloitti urheilu-uransa maantiepyöräilijänä saavuttaen 1910-luvulla useita piirinmestaruuksia Helsingin Kisa-Veikkojen edustajana.
Urheilu-ura > Yleisurheilu

Vuoden 1918 alussa Ebb siirtyi HKV:sta työläisseura Helsingin Jyryyn ja keskittyi samalla yleisurheiluun. Hän kuului myös Jyryn johtokuntaan. Vuosina 1919–1922 Ebb saavutti yhteensä 16 Työväen Urheiluliiton mestaruutta, joista kuusi oli henkilökohtaisia ja loput viesti- tai joukkuemestaruuksia. Henkilökohtaisilla matkoilla hän kilpaili 800 ja 1 500 metrillä sekä 400 metrin aidoissa. Syksyllä 1923 Ebb erosi Jyrystä ja siirtyi takaisin SVUL:n alaisen HKV:n riveihin päästäkseen olympialaisiin. Ebbin päämatka oli 1 500 metriä, mutta olympialaisia ajatellen hän valitsi estejuoksun, koska arveli sillä pääsevänsä helpoimmin kisakoneeseen. Ville Ritolan voittamassa Pariisin olympialaisten 3 000 metrin estejuoksussa Ebb sijoittui viidenneksi ajalla 9.57,6. Se jäi myös hänen ennätyksekseen, sillä Ebb ei jatkanut estejuoksua vuoden 1924 jälkeen. Samana vuonna Ebb saavutti ainoan SM-mitalinsa sijoittuessaan 400 metrin aitajuoksussa kolmanneksi. Päämatkallaan 1 500 metrillä hänen ennätyksensä oli 4.09,6.
Urheilu-ura > Uinti

Yleisurheilun lopetettuaan Ebb siirtyi uintiin vuonna 1927 ja saavutti 200 metrin rintauinnin SM-pronssia 1930.
Urheilu-ura > Autourheilu

1920-luvun lopussa Ebb kiinnostui autourheilusta, jossa hän Suomen ohella kilpaili Ruotsissa ja Virossa. Ebbin ajokkina oli aluksi Auburn ja myöhemmin hän ajoi menestyksekkäästi Mercedes-Benz SSK:lla. Vuonna 1931 Ebbistä tuli ensimmäinen kansainvälisesti menestynyt suomalainen autourheilija, kun hän voitti Ruotsin Grand Prixin. Vuotta myöhemmin Ebb, Emil Elo ja Johan Ramsay mahdollistivat taloudellisella tuellaan ensimmäisten Eläintarhanajojen järjestämisen. Hän osallistui myös itse kilpailuun voittaen luokkansa vuosina 1933 ja 1935. Ebb oli mukana Eläintarhanajoissa viimeisen kerran vuonna 1937, jonka jälkeen hän lopetti autourheilun.