Rautalammin reitin valuma-alue
Yleistä > Pääuoma

Pääuoman nimityksen rinnalla käytetään Järvi-Suomessa termiä ”reitti”, tai tarkentaen ”pääreitti”. Kymijoen vesistöalueella pääuomaan kuuluu Kymijoen alueella (14.1), Suur-Päijänteen alueella (14.2), Leppäveden–Kynsiveden alueella (14.3) ja Viitasaaren reitin valuma-alueella kulkeva reitti (14.4). Rautalammin reitti on näihin nähden ”sivureitin” asemassa. Kymijoen vesistön pääuoma on perustellen selostettu sen omassa artikkelissa ja Rautalammin sivureitin osalta toimitaan vastaavasti tässä artikkelissa.
Kuten nimikin kertoo, tulisi Rautalammin reitti käydä Rautalammilla. Sinne se päätyykin, kunhan Kymijoen vesistön pääuomasta haaraudutaan ensin Konnevedelle. Kymijoen vesistön pääuoma eli pääreitti kulkee Saraaveden kautta pohjoiseen. Rautalammin reitti yhtyy pääreittiin Saraaveteen Tarvaalankoskessa. Ennen sitä se on tullut seuraavien järven kautta (lueteltu alhaalta ylös): Kuusvesi, Kynsivesi-Leivonvesi, Korholankosket, Vanginvesi, Liesvesi ja Kellanvirta. Tästä kohdasta ylöspäin ollaan jo Rautalammin reitin valuma-alueella. Sen alimmat järvet ovat Konnevesi ja Hankasvesi, joihin tulee virtaus Kattilavirran, Lonkarin, Tyyrinvirran, Koskeloveden ja Miekkaveden kautta. Edelliset vesistöt kuuluivat Konneveden alueeseen (14.71). Seuraavat neljä vesistöaluetta ovat peräkkäisiä siinä mielessä, että ne laskevat toisiinsa, kun taas neljä muuta vesistöaluetta ovat pieniä ja ne laskevat näihin peräkkäisiin vesistöalueisiin. Miekkaveteen laskevan Nokisenkosken yläpuolinen Virmasveden alueen pinta-ala on 4 205 neliökilometriä. Peräkkäiset vesistöalueet ovat (alhaalta lukien): Virmasveden alue (14.72), Nilakan alue (14.73, 2 156 km²), Pielaveden alue (14.74, 1 129 km²) ja ylinnä Koivujärven valuma-alue (14.75, 230 km²). Koivujärven valuma-alueella noustaan Koivujoen alueita (14.751 ja 14.752) ylös Koivujärven-Kolunjärven alueelle (14.753), johon kaikki muut valuma-alueet laskevat. Niiden valuma-alueiden pinta-alat vaihtelevat 9–26 neliökilometriä, mutta seuraavilla kolmella on valuma-alue laajuus 23–26 neliökilometriä: Tikkasenjoen valuma-alue, Haahkarinjoen valuma-alue ja Lehmipuron valuma-alue. Kun pääuomaan valitaan haarautumiskohdassa virtaamaltaan suurin uoma eli jonka valuma-alueen pinta-ala on suurin, osuu valinta Lehmipuron valuma-alueeseen (14.759).
Rautalammin vesistöreitin pääuoma eli pääreitti voidaan katsoa alkavan Tarvaalankoskelta, joka laskee Kuusvedestä Saraaveteen. Reitin alajuoksu kuuluu Leppäveden–Kynsiveden alueeseen (14.3) ja yläjuoksu Rautalammin reitin valuma-alueeseen (14.7). Pääuoman pituus voidaan arvioida yhdistämällä Karttapaikasta tehtyjä järvenselkien yli tehtyjä mittauksia viranomaistietoihin perustuvia jokien pituuksia. Silloin saadaan pääuoman osuuksien pituuksiksi alajuoksulla Tarvaalankoskelta Siikakoskelle 54 kilometriä, Konneveden alueella Siikakoskelta Nokisenkoskelle 49 kilometriä ja Virmasveden alueella Nokisenkoskelta Äyskoskelle 39 kilometriä. Äyskoskelta jokea ylös ja sitten Nilakan yli Säviänvirralle on 27 kilometriä, Säviänvirralta Koivujoen suulle 24 kilometriä, osuus Koivujoken ja Kolunjärven ylitys on yhdessä 13 kilometriä, Koivujärven selkä 8 kilometriä ja Lehmipuron pääuoma on 4 kilometriä. Rautalammin reitin pääuoman kokonaispituus on silloin 218 kilometriä ja Rautalammin reitin valuma-alueen pääuoman pituus, josta on alajuoksun osuus vähennetty, on silloin 164 kilometriä.