stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loorents Hertsi

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lauri Loorents Hertsi
Syntymäaika: 13. marraskuuta 1992 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 169 cm
Seura
Seura: FC Lahti
Pelinumero: 22
Junioriseurat
2004–2011: Reipas
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2011 | FC Lahti | 6 | (0) |
| 2010 | → FC Hämeenlinna (laina) | 2 | (0) |
| 2011 | → FC Kuusysi (laina) | 2 | (0) |
| 2012 | FC Hämeenlinna | 20 | (0) |
| 2013–2014 | FC Lahti | 56 | (9) |
| 2015–2016 | VPS | 47 | (2) |
| 2017–2018 | FC Lahti | 61 | (3) |
| 2019–2020 | AC Oulu | 43 | (8) |
| 2021– | FC Lahti | 45 | (5) |
Maajoukkue
| 2010 | Suomi U18 | 3 | (0) |
| 2013–2014 | Suomi U21 | 5 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 31. tammikuuta 2022.
Lauri Loorents Hertsi (s. 13. marraskuuta 1992, Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa laitahyökkääjänä Veikkausliigan FC Lahdessa. Hertsi aloitti Veikkausliigassa kaudella 2013 FC Lahden joukkueessa. Hän pelasi 200. liigaottelunsa heinäkuussa 2022.
Seurajoukkueet

Hertsin pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2010, kun hän nousi Veikkausliigassa pelanneen FC Lahden pelaajarinkiin. Ensimmäiset sarjaottelut FC Lahden paidassa Hertsi pelasi kaudella 2011 Ykkösessä. Hertsi siirtyi kaudeksi 2012 Ykkösessä pelanneen FC Hämeenlinnan joukkueeseen. Hertsi pelasi kaudella 2012 yhteensä 20 Ykkösen ottelua.[lähde? ]
Hertsi palasi takaisin FC Lahteen kaudeksi 2013. Hertsi debytoi Veikkausliigassa 21. huhtikuuta 2013 ottelussa RoPS–FC Lahti. Hertsi pelasi kaudella 2013 yhteensä 25 liigaottelua ja teki niissä viisi maalia. FC Lahti oli Veikkausliigassa viides. Hertsi jatkoi FC Lahden riveissä kaudella 2014, jolloin liigaotteluita kertyi 31 ja maaleja neljä. FC Lahti oli kaudella 2014 Veikkausliigassa kolmas.[lähde? ]
Hertsi siirtyi kaudeksi 2015 VPS:n riveihin. Hertsi pelasi yhteensä 22 liigaottelua, ja VPS oli kaudella 2015 Veikkausliigassa kymmenes. Hän debytoi VPS:n riveissä myös Eurooppa-liigan karsinnoissa kaudella 2015–16. Hertsi jatkoi VPS:n paidassa kaudella 2016, jolloin hän pelasi yhteensä 25 liigaottelua. VPS oli kaudella 2016 Veikkausliigassa neljäs.[lähde? ]
Hertsi palasi toistamiseen FC Lahteen kaudeksi 2017. Hertsi pelasi kaudella 2017 kaikki FC Lahden 33 liigaottelua ja teki niissä kolme maalia. FC Lahti oli kaudella 2017 Veikkausliigassa neljäs. Hertsi jatkoi FC Lahdessa kaudella 2018, jolloin hän pelasi yhteensä 28 liigaottelua. Hän pelasi myös kahdessa Eurooppa-liigan karsintojen ottelussa. FC Lahti oli kaudella 2018 Veikkausliigassa kahdeksas.[lähde? ]
Hertsi siirtyi kaudeksi 2019 Ykkösen AC Ouluun. Hän pelasi kaudella 2019 yhteensä 24 Ykkösen ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2020 Hertsi pelasi yhteensä 19 ottelua ja teki viisi maalia, kun AC Oulu voitti Ykkösen ja nousi Veikkausliigaan.[lähde? ]
Hertsi palasi kahden vuoden jälkeen takaisin FC Lahteen kaudeksi 2021.
Maajoukkue

Hertsi debytoi ikäluokkansa (1992) maajoukkueessa 17-vuotiaana 12. maaliskuuta 2010 Tammelassa pelatussa ottelussa Suomi–Viro. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa kolme ottelua.
Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Hertsi debytoi 20-vuotiaana 14. elokuuta 2013 Bangorissa pelatussa ottelussa EM-karsintaottelussa Wales–Suomi. Hertsi kuului Suomen miehistöön vuoden 2015 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluissa. Hän pelasi viisi nuorten maaottelua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loorents Hertsi Wikimedia Commonsissa
Loorents Hertsi Palloliiton sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Loorents Hertsi Veikkausliigan sivuilla
Loorents Hertsi Soccerwayn sivuilla
FC Lahti – Veikkausliiga
3 Koskipalo |
4 Järvenpää |
5 Kouassivi-Benissan |
6 Pasanen |
7 Zeqiri |
8 Klinga |
9 Geoffrey |
10 Virta |
11 Lampinen |
15 Pirttijoki |
17 Sejdiu |
20 Heinonen |
22 Hertsi |
23 Köse |
24 Henrique |
25 Reguero |
26 Memolla |
27 Penninkangas |
30 Munukka |
31 Tiainen |
70 Emsis |
77 Ademi |
93 Christofi |
99 Kandji |
Valmentaja Zeneli
Jänisjärvi (Hämeenlinna)

| Jänisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°02′08″N, 24°48′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  Jänisjoki 
Järvinumero:  35.775.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,5 m  
Rantaviiva:  6,576 km  
Pinta-ala:  1,06859 km²   
Saaria:  2 
 fiJänisjärvi 
Jänisjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Kausityöläinen

Kausityöläinen on henkilö, joka ei ole vuoden aikana kokoaikaisessa työssä kohdevaltiossa. Kausityöläinen työskentelee vain osan vuodesta. Kausityöläiset ovat useimmissa valtioissa ulkomaalaista työvoimaa tai opiskelijoita, jotka rahoittavat osan opinnoistaan tekemällä kausiluontoista työtä opiskeluajan ulkopuolella. Tällaisia aloja ovat mm. erä- ja luonto-oppaat, marjojenpoimijat sekä laskettelukeskusten henkilöstö.
Kakigōri

Vihreän teen makuinen kakigōri
Kakigōri (jap. かき氷) on perinteinen japanilainen jälkiruoka. Kakigōria nautitaan usein kesällä. Kakigōreja myydään Japanissa monessa kahvilassa tai ravintolassa. Kakigōrit valmistetaan siirapista, jääpaloista ja muista aineista tyypistä riippuen. Kakigōreihin voidaan lisätä myös hedelmiä. Kakigōreitä voidaan myydä myös alkoholillisia versioita.
Historia

Kakigōria tehtiin jo luultavasti 700-luvun lopulla, mutta se oli paljon niukempaa, koska silloin siihen ei lisätty jäätä.
1860-luvun lopulla kakigōriin ruvettiin lisäämään jäätä, mutta silloin kakigōri oli kallista, koska jää oli vielä silloin kallista. Myöhemmin 1860-luvulla jään hinnan laskemisen vuoksi ja se saavutti ylimystön lisäksi muun kansan. Tämä lisäsi kakigōrin suosiota erityisesti Japanissa.
Kakiá Skála

Kakiá Skálan rannikkoa.
Nykyisiä maanteitä Kakiá Skálan kohdalla.
Kakiá Skála (kreik. Κακιά Σκάλα), antiikin Skironin kalliot (m.kreik. Σκιρωνίδες πέτραι, Skirōnides petrai), on jyrkkä kalliorinne Saroninlahden pohjoisrannikolla Länsi-Attikassa Kreikassa.
Kakiá Skálan kalliot ovat osa Geráneia-vuoren eteläisimpiä ulokkeita. Paikka on ollut antiikin ajasta saakka tärkein luonnoneste Ateenan ja Peloponnesoksen väliselle liikenteelle. Antiikin aikana se sijaitsi Megariin alueella Korintista Megaraan ja edelleen Ateenaan kulkeneella tiellä, ja sen kohdalla kulki kapea ja hankala kulkuväylä. Kreikkalaisessa mytologiassa paikka yhdistettiin pahantekijä Skironiin, joka potkaisi siinä ohikulkijoita mereen. Theseus surmasi Skironin ja vapautti matkalaiset tämän kiusanteosta.
Nykyisin A8-moottoritie ja Ateena–Kórinthos-rautatie kulkevat kapeassa kohdassa osin tunnelissa ylhäällä vuorenrinteessä. Moottoritiessä on Kakiá Skálan kohdalla viisi tunneliosuutta. Alempana kulkevat vanha, mutkainen vuorenrinnettä seuraileva EO8-kansallistie sekä vanha käytöstä poistettu rautatie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kakiá Skála Wikimedia Commonsissa
Kaitajärvi (Hirvensalmi)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°35′29″N, 26°35′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Isoon Jänisjärveen 
Järvinumero:  14.853.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,5 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  2,639 km  
Pinta-ala:  9,089 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Noitin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Salasjoen valuma-alueeseen (14.853) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.
Looper

| Looper |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rian Johnson
Käsikirjoittaja:  Rian Johnson
Tuottaja:  Ram Bergman James D. Stern
Säveltäjä:  Nathan Johnson
Kuvaaja:  Steve Yedlin
Leikkaaja:  Bob Ducsay
Pääosat:  Bruce Willis Joseph Gordon-Levitt Emily Blunt Paul Dano Noah Segan Piper Perabo Jeff Daniels
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  TriStar Pictures FilmDistrict Endgame Entertainment DMG Entertainment
Levittäjä:  TriStar Pictures ProVideo
Ensi-ilta:   28. syyskuuta 2012  2. marraskuuta 2012
Kesto:  118 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 000 000 dollaria
Tuotto:  176 506 819 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Looper on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva. Elokuvan pääosissa ovat Joseph Gordon-Levitt, Bruce Willis, Emily Blunt, Paul Dano, Qing Xu, Noah Segan, Jeff Daniels, Piper Perabo ja Garret Dillahunt. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Rian Johnson. Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 28. syyskuuta ja Suomessa 2. marraskuuta 2012.
Juoni

Aikamatkustus on keksitty vuoteen 2074 mennessä ja kielletty välittömästi. Rikollisjärjestöt kuitenkin käyttävät sitä lähettääkseen menneisyyteen ihmisiä, joiden halutaan kuolevan. Menneisyydessä uhreja odottavat niin kutsutut looppaajat, jotka tappavat ja hävittävät ruumiit saaden palkkioksi uhreihin kiinnitettyjä hopeaharkkoja. Elokuva keskittyy looppaaja Joeen, jonka vanhempi versio itsestään ilmestyy tulevaisuudesta hänen eteensä vuonna 2044.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joseph Gordon-Levitt  | … |  Joe   |
|  Bruce Willis  | … |  Old Joe   |
|  Emily Blunt  | … |  Sara   |
|  Paul Dano  | … |  Seth   |
|  Noah Segan  | … |  Kid Blue   |
|  Piper Perabo  | … |  Suzie   |
|  Jeff Daniels  | … |  Abe   |
|  Pierce Gagnon  | … |  Cid   |
|  Qing Xu  | … |  Old Joe’s Wife    |
|  Tracie Thoms  | … |  Beatrix   |
|  Frank Brennan  | … |  Old Seth   |
|  Garret Dillahunt  | … |  Jesse   |
|  Nick Gomez  | … |  Dale   |
|  Marcus Hester  | … |  Zach   |
Aiheesta muualla

Looper Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Looper Elonet.
Aiheesta muualla > Arvostelut

Aleksi Salonen: Looper  01.11.2012. Filmgoer.fi.
Luvattu maa (täsmennyssivu)

Luvattu maa on nimitys Kanaaninmaalle, jonka Jumala Raamatun mukaan lupasi Abrahamille ja tämän jälkeläisille. Alempana on luetteloitu sanan muita merkityksiä.
Kirjoja

Luvattu maa, Hilja Haahden romaani vuodelta 1925
Luvattu maa (ransk. La Terre Promise), Paul Bourget’n romaani vuodelta 1892
Luvattu maa (puol. Ziemia obiecana), Władysław Reymontin romaani vuodelta 1898
Luvattu maa (norj. Det lovede Land), Alvilde Prydzin romaani vuodelta 1902
Luvattu maa (isl. Fyrirheitna landið), Einar Kárasonin romaani vuodelta 1991
Luvattu maa (engl. A Promised Land), Barack Obaman muistelmateos vuodelta 2020.
Esittävät taiteet ja elokuvataide

Luvattu maa, Immi Hellénin kristillisaiheinen näytelmä, johon Armas Järnefelt sävelsi musiikin
Luvattu maa (puol. Ziemia obiecana), Reymontin romaaniin perustuva Andrzej Wajdan elokuva vuodelta 1974
Luvattu maa (engl. Promised Land), yhdysvaltalaisen Enkelin kosketus -televisiosarjan spin-off-sarja vuosilta 1996–1999
Luvattu maa (engl. The Promise), brittiläinen minitelevisiosarja vuodelta 2011.
Musiikki

Lupang Hinirang (suom. Luvattu maa), Filippiinien kansallislaulu.
Luettelo Viron kaupungeista

Tämä artikkeli on luettelo Viron kaupungeista (vir. linn).
Luettelo Viron kaupungeista

Vuoden 2015 alussa Virossa oli 30 kaupunkia, joissa oli yhteensä 825 515 vakinaista asukasta. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa itsenäisten kaupunkien määrä väheni 15:een. Vuoden 2018 alussa kaupungeissa oli 810 443 asukasta.
Vain suurimmassa kaupungissa eli Tallinnassa asuu yli 100 000 henkeä. Keskikokoisia 30–100 tuhannen asukkaan kaupunkeja on neljä: Tartto, Narva, Pärnu ja Kohtla-Järve. Asukasluvultaan 10–30 tuhannen asukkaan kaupunkeja on seitsemän. Alle 10 000 hengen kaupunkeja on kolme.
| Kaupunki | Väkiluku (2018) | Väkiluku (2015) | Väkiluku (2011) | Kaupunkioikeudet | Maakunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tallinna | 448 758 | 413 782 | 400 292 | 1248 | Harjumaa |
| Tarton kaupunki 1 | 99 429 | - | - | 1262 (mennessä) | Tartumaa |
| Narva | 58 610 | 58 375 | 65 536 | 1345 | Itä-Virumaa |
| Pärnun kaupunki 2 | 51 649 | - | - | 1318 | Pärnumaa |
| Kohtla-Järve | 35 395 | 36 622 | 44 107 | 1946 | Itä-Virumaa |
| Viljandi | 17 758 | 17 549 | 19 880 | 1283 | Viljandimaa |
| Maardu | 15 722 | 17 141 | 16 552 | 1980 | Harjumaa |
| Rakvere | 15 613 | 15 303 | 16 580 | 1302 | Länsi-Virumaa |
| Haapsalun kaupunki 3 | 13 516 | - | - | 1279 | Läänemaa |
| Sillamäe | 13 406 | 13 964 | 16 052 | 1957 | Itä-Virumaa |
| Võru | 12 242 | 12 458 | 14 311 | 1784 | Võrumaa |
| Paiden kaupunki 4 | 10 898 | - | - | 1291 | Järvamaa |
| Keila | 9 956 | 9 758 | 9 454 | 1938 | Harjumaa |
| Narva-Jõesuun kaupunki 5 | 4 828 | - | - | 1993 | Itä-Virumaa |
| Loksa | 2 663 | 2 665 | 3 384 | 1993 | Harjumaa |
Kuntaliitokset 2017:

1 Tartto ja Tähtveren kunta

2 Pärnu sekä Audrun, Paikusen ja Tõstamaan kunnat

3 Haapsalu ja Ridalan kunta

4 Paide sekä Paiden ja Roosna-Allikun kunnat

5 Narva-Jõesuu ja Vaivara
Luettelo Viron epäitsenäisistä kaupungeista

Vuoden 2015 alussa Virossa oli 17 epäitsenäistä kaupunkia (vir. vallasisene linn), joista oli kuntaliitoksen myötä tullut osa jotakin kuntaa. Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Virossa oli 37 epäitsenäistä kaupunkia (vir. linn, asustusüksus).
| Kaupunki | Väkiluku (2015) | Väkiluku (2011) | Kaupunkioikeudet | Kunta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tartto | 97 332 | 103 740 | 1262 (mennessä) | Tarton kaupunki |
| Pärnu | 39 784 | 43 966 | 1318 | Pärnun kaupunki |
| Kuressaare | 13 009 | 14 989 | 1563–2017 | Saarenmaan kunta |
| Valga | 12 352 | 13 629 | 1584–2017 | Valgan kunta |
| Jõhvi | 10 669 | 11 025 | 1938–1960, 1991–2005 | Jõhvin kunta |
| Haapsalu  | 10 160 | 11 604 | 1279 | Haapsalun kaupunki |
| Paide | 8 056 | 9 764 | 1291 | Paiden kaupunki |
| Tapa | 5 706 | 6 344 | 1926–2005 | Tapan kunta |
| Elva | 5 666 | 5 749 | 1938–2017 | Elvan kunta |
| Põlva | 5 632 | 6 584 | 1993–2013 | Põlvan kunta |
| Saue | 5 631 | 5 289 | 1993–2017 | Sauen kunta |
| Kiviõli | 5 504 | 6 539 | 1946–2017 | Lüganusen kunta |
| Jõgeva | 5 477 | 6 334 | 1938–2017 | Jõgevan kunta |
| Türi | 5 257 | 5 936 | 1926–2005 | Türin kunta |
| Rapla | 5 139 | 5 648 | 1993–2002 | Raplan kunta |
| Põltsamaa | 4 111 | 4 639 | 1926–2017 | Põltsamaan kunta |
| Paldiski | 4 056 | 4 101 | 1783–2017 | Lääne-Harjun kunta |
| Sindi | 4 003 | 3 972 | 1938–2017 | Torin kunta |
| Kunda | 3 224 | 3 652 | 1938–2017 | Viru-Nigulan kunta |
| Kärdla | 3 009 | 3 635 | 1938–2013 | Hiidenmaan kunta |
| Kehra | 2 754 | 3 092 | 1993–2002 | Anijan kunta |
| Tõrva | 2 690 | 3 090 | 1926–2017 | Tõrvan kunta |
| Narva-Jõesuu | 2 630 | 2 591 | 1993 | Narva-Jõesuun kaupunki |
| Räpina | 2 312 | 2 830 | 1993–2002 | Räpinan kunta |
| Tamsalu | 2 197 | 2 504 | 1996–2005 | Tapan kunta |
| Otepää | 1 901 | 2 070 | 1936–1999 | Otepään kunta |
| Kilingi-Nõmme | 1 709 | 2 075 | 1938–2005 | Saarden kunta |
| Karksi-Nuia | 1 524 | 1 931 | 1993–1999 | Mulgin kunta |
| Antsla | 1 352 | 1 371 | 1938–1999 | Antslan kunta |
| Mustvee | 1 320 | 1 583 | 1938–2017 | Mustveen kunta |
| Võhma | 1 285 | 1 490 | 1993–2017 | Põhja-Sakalan kunta |
| Lihula | 1 237 | 2 626 | 1993–1999 | Läänerannan kunta |
| Suure-Jaani | 1 062 | 1 219 | 1938–2005 | Põhja-Sakalan kunta |
| Abja-Paluoja | 1 061 | 1 301 | 1993–1998 | Mulgin kunta |
| Püssi | 992 | 1 792 | 1993–2013 | Lüganusen kunta |
| Kallaste | 819 | 1 106 | 1938–2017 | Peipsiäären kunta |
| Mõisaküla | 789 | 1 002 | 1938–2017 | Mulgin kunta |
Kaupunkien sijainti

Tallinna
Tartto
Narva
Pärnu
Kohtla-Järve
Viljandi
Rakvere
Maardu
Länsirintama

Länsirintama voi tarkoittaa:
länsirintama ensimmäisessä maailmansodassa
Venäjän länsirintama ensimmäisessä maailmansodassa
länsirintama toisessa maailmansodassa
Neuvostoliiton länsirintama toisessa maailmansodassa
länsirintama Suomen sisällissodassa
länsirintama Venäjän sisällissodassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Länsirintama”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaitai shinsho

Kaitai shinsho Tekijukussa
Kaitai shinsho (jap. 解体新書, ”uusi teksti anatomiasta”) on lääketieteellinen teos, joka käännettiin japanin kielelle Edo-kaudella. Se perustuu hollanninkieliseen käännökseen Ontleedkundige Tafelen (usein jap. ターヘル・アナトミア, Tāheru anatomia) Johann Adam Kulmin saksankielisestä teoksesta Anatomische Tabellen. Se oli ensimmäinen täysimittainen käännös länsimaisesta lääketieteellisestä teoksesta Japanissa. Sen toimitti Sugita Genpaku ja se julkaistiin vuonna 1774, An’ei-aikakauden kolmantena vuonna. Teksti käsittää neljä osaa, kuvitukset yhden. Teos on kirjoitettu kanbunilla.
Tausta

Sanotaan, että vuonna 1771 lääkärit Sugita Genpaku ja Maeno Ryōtaku olivat tarkkailemassa Kozukapparassa teloitettujen rikollisten ruumiinavauksia. Sekä Sugitalla että Maenolla oli mukanaan kirja Ontleedkundige Tafelen, joka oli tuotu Alankomaista. Sugita hämmästeli teoksen tarkkuutta verratessaan sitä ruumiinavausten tuloksiin, ja ehdotti Maenolle sen kääntämistä. Sugita oli halunnut kääntää hollannista jotakin jo jonkin aikaa ja sai nyt hyväksynnän tähän. Hän tapasi Maenon seuraavana päivänä ja aloitti kääntämisen. Kaitai shinshoa shōgunille suositellut henkilö oli Katsuragawa Hosan.
Käännöstyöhön osallistui myös muun muassa Nakagawa Jun’an. Aluksi Sugita ja Nakagawa eivät osanneet lukea hollantia, ja vaikka Maeno osasi, hänen sanavarastonsa oli riittämätön. Heidän olisi ollut vaikea pyytää apua hollantia osaavilta kääntäjiltä Nagasakissa, eikä sanakirjoja ollut. Käännös muusta länsimaisesta kielestä ei kuitenkaan tullut kyseeseen, sillä Japanin valtio ei sallinut suhteita mihinkään muihin maihin. Siksi kryptoanalyysia muistuttavaa käännöstyötä jatkettiin.[lähde? ] Myöhempinä vuosinaan Sugita kirjoitti vaikeasta käännösprosessista teoksessa Rangaku koto hajime.
An’ein toisena vuonna (1773) miehet saivat käännöksensä valmiiksi ja julkaisivat viisisivuisen Kaitai yakuzu -lehtisen (jap. 解体約図, ”anatomisia diagrammeja”) varmistaakseen myönteisen vastaanoton teokselleen.[lähde? ] Kaitai shinsho julkaistiin seuraavana vuonna.
Sisältö

Kaitai shinshon sanotaan yleensä olevan käännös teoksesta Ontleedkundige Tafelen. Sen lisäksi kääntäjät konsultoivat kuitenkin muitakin, muun muassa Blankaartin, Schambergerin, Koyterin, Veslingiuksen ja Palfijnin teoksia. Myös aasialaisilla lähteillä ja mielipiteillä oli luonnollisesti vaikutuksensa. Teos ei ole pelkkä käännös – lääkärikääntäjien piti tulkita ja rekonstruoida teoksen sisältöä. Käännöksessä on useissa kohdin Sugitan muistiinpanoja jäänteenä käännöstyöstä.
Kirjan sisältö jakautuu neljään osaan:
Osa I
Osa II
Osa III
Osa IV
Kuvitukset käsittävät yhden osan.
Käännökseen täytyi keksiä joitakin sanoja. Jotkut niistä, kuten ”hermo” (jap. 神経, shinkei), ”rusto” (jap. 軟骨, nankotsu) ja ”valtimo” (jap. 動脈, dōmyaku) ovat yhä käytössä nykyäänkin. Koska teos oli ensimmäinen käännös, pieniä virheitä ei voitu välttää. Kaitai shinsossa onkin useita väärin käännettyjä kohtia, ja myöhemmin Ōtsuki Gentaku käänsi teoksen uudelleen ja julkaisi sen nimellä Chōtei kaitai shinsho (jap. 重訂解体新書) vuonna 1826.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaitai shinsho Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kaitai shinsho
Käännös suomeksi
Kardašovin asteikko

Kardašovin asteikko (usein myös Kardashevin asteikko) on venäläisen astronomin Nikolai Kardašovin (1932–2019) ehdottama menetelmä sen arviointiin, kuinka teknisesti kehittynyt sivilisaatio on (julkaistu 1964). Asteikko perustuu sivilisaation energiankulutukseen ja sen levittäytyneisyyteen avaruuteen. Asteikossa on kolme ryhmää:
Tyyppi I: sivilisaatio, joka pystyy hallitsemaan yhden planeetan energiaa
Tyyppi II: sivilisaatio, joka pystyy hallitsemaan yhden tähden energiaa
Tyyppi III: sivilisaatio, joka pystyy hallitsemaan yhden galaksin energiaa
Energiankulutus

Energiankulutus mitataan seuraavassa tehona, jonka yksikkö on watti. Yksi watti tarkoittaa yhden joulen kulutusta sekunnissa.
Tyypin I sivilisaatio hallitsee planeettansa energiaa, eli noin 1016 tai 1017 W. Maapallolla saavutettavissa on 174 PW (petawattia, tuhatta biljoonaa wattia, katso Maan energiatalous). Kardaševin alkuperäinen arvo on 4 TW (terawattia, biljoonaa wattia).
Tyypin II sivilisaatio hallitsee tähden energiaa eli noin 4  × 1026 W. Oman Aurinkomme teho on noin 3,6  × 1026 W. Kardaševin alkuperäinen arvo on myös 4  × 1026.
Tyypin III sivilisaatio hallitsee galaksin energiaa. Energian määrä vaihtelee suuresti galaksin kokoon nähden. Linnunradan teho on noin 4  × 1037 W. Kardaševin arvo on sama.
Energiansaanti

Kardašovin asteikko ei määrittele, miten sivilisaatio voi tuottaa tarvitsemansa energian.
Tyypin I saavuttaminen:
Fuusiovoiman käyttö suuressa mittakaavassa. Fuusiovoima on varsin uusi tutkimuksen kohde. Ensimmäisten fuusioreaktorien kaupallinen käyttöönotto on arvioitu tapahtuvan 2050-luvulla.
Energiantuotto antimaterialla ei ole mahdollista järkevässä mittakaavassa nykyisellä teknologialla. Mikäli sivilisaatio pystyisi tuottamaan suuria määriä antimateriaa halvalla, sen mahdollistama energiantuotto olisi usean suuruusluokan suurempi kuin nykyinen. Kun kilogramma materiaa ja antimateriaa kohtaavat, vapautuu 1,8  × 1017 J (180 petajoulea), energia, joka vapautuu noin 45 megatonnin ydinaseen räjähtäessä.
Aurinkoenergian suuren mittakaavan käyttöönotto. Tämä edellyttää joko aurinkokennoja ja/tai sen epäsuoraa hyödyntämistä vesi- tai tuulivoiman muodossa. Tyypin I saavuttaminen aurinkoenergian avulla on käytännössä saavutettavissa vain suurilla aurinkoenergiasatelliiteilla.
Tyypin II saavuttaminen:
Dysonin kehä tai vastaava rakennelma, eli tähden ympäröiminen kokonaan tai osittain aurinkokennoilla.
Mustasta aukosta poistuvien fotonien kerääminen kertymäkiekosta.
Useammassa tähtijärjestelmässä kunkin tähden energian osittainen hyötyynotto.
Tyypin III saavuttaminen on mahdollista samoilla keinoilla kuin tyypin II, mutta suuremmassa mittakaavassa, esimerkiksi rakentamalla Dysonin kehä galaksin jokaisen tähden ympärille.