stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Intian laatta

Intian laatta punaisella
Mannerliikuntojen myötä Intian laatta irtaantui Madagaskarista ja työntyi Euraasian laattaa kohti muodostaen Himalajan vuoriston.
Intian laatta on mannerlaatta, joka oli alun perin osa muinaista Gondwanan mannerta. Intian laatta irtautui Gondwanaan kuuluneesta Madagaskarista ja alkoi liikkua kohti pohjoista. Intian laatta alkoi työntyä Euraasian laattaa päin noin 50 miljoonaa vuotta sitten noin 20 senttimetrin vuosivauhdilla. Se on nykyään osa Indo-Australian laattaa.
Poroveden työväentalo

| Poroveden työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Porovesi, Niiralanniemi, Iisalmi
Valmistumisvuosi:  1910?
Rakennuttaja:  Poroveden Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poroveden työväentalo oli Iisalmen (vuoteen 1970 asti Iisalmen maalaiskunnan) Niiralanniemen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Poroveden työväenyhdistys liittyi Suomen Työläisliittoon helmikuussa 1910, eli se oli luultavasti perustettu vuonna 1909 tai 1910. Yhdistys onnistui hankkimaan talon nopeasti, ja jo syksyllä 1910 se järjesti iltamat omalla talollaan. Vuonna 1911 yhdistys oli jo ajautunut konkurssiin. Huhtikuussa 1911 yhdistykselle kuuluvat rakennukset sekä rakennustarvikkeita, kuten tiiliä ja lautoja, myytiin huutokaupalla. Ennen huutokauppaa, alkuvuodesta 1911, Niiralanniemen työväenyhdistys piti kokouksen ja näytelmäiltamat Poroveden työväenyhdistyksen konkurssipesän talolla.  Ei ole tiedossa, mikä taho talon lopulta osti.
Poroveden työväenyhdistys perustettiin jossain vaiheessa uudestaan, ja vuonna 1926 sillä oli jälleen oma talo, missä järjestettiin tanssit. Yhdistys lakkautettiin 1930-luvun alussa kommunistilakien nojalla, ja talo myytiin pakkohuutokaupassa vuonna 1933 Ylä-Savon osuusliikkeelle. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Pirkkalan Pingviinit

| Pirkkalan Pingviinit |
| --- | --- |

Perustettu:  1987
Entiset nimet:  Pirkkalan Pingviinit   1987–
Kaupunki:   Pirkkala
Kotiareena:  Lähitapiola areena
Sarjataso:  II-divisioona
Värit:                
Omistaja:  Pirkkalan Pingviinit ry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pirkkalan Pingviinit on pirkkalalainen vuonna 1987 perustettu jääkiekkoseura. Seuran edustusjoukkue pelasi Suomi-sarjassa kausilla 2010–2013. Nuoren Suomen sinettiseura Pingviineillä on juniorijoukkueita mm. B-, C-, D-, E- ja F- junioreissa sekä C- tyttöjoukkue. Seuralta löytyy myös seniorijoukkueet Papat ja Mammat.
Kasvatit pääsarjatasolla

Topias Haapanen
Patrik Puistola (ensimmäinen seura Suomessa)
Mikko Sivonen
Sara Säkkinen
Olli Vainio (noin 10-vuotiaaksi asti)
Edustusjoukkueessa pelanneet SM-liigapelaajat

| --- | --- |
  Timo Hankela   Jari Harjumäki   Ville Heponiemi   Kari Karkulahti   Vesa Launis :   Jarmo Lehtinen   Tero Peura   Riku Suuriniemi   Juha Tomunen
Aiheesta muualla

Joukkueen kotisivu
Absorptiojääkaappi

Absorptiojääkaappi on vaihtoehto kompressorilla toimivalle jääkaapille. Absorptiojääkaapin toiminta perustuu ammoniakin, veden ja vedyn ja näiden aineiden seosten faasimuutoksiin. Absorptiolämpöpumppuun perustuvassa jääkaapissa ei ole mekaanisesti liikkuvia osia, vaan sen toiminta perustuu lämmönlähteen tuottamaan paineen ja lämpötilan nousuun, kondensaation tuottamaan paineen ja lämpötilan laskuun, sekä painovoimaan. Siksi se on lähes äänetön.
Historia

Ferdinand Carré keksi absorptio-kylmennyksen vuonna 1858. Siinä kylmeneminen saatiin aikaan rikkihapon ja veden avulla. Ruotsalaisten tekniikan opiskelijoiden Baltzar von Platenin ja Carl Muntersin vuonna 1922 kehittämään järjestelmään kuuluivat ammoniakki ja vesi sekä apuaineena vety. Nykyiset absorptiojääkaapit toimivat näillä kolmella aineella.
Toimintaperiaate

Absorptiojääkaappi toimii ilman liikkuvia mekaanisia osia. Neste/kaasukierto toteutuu lämpötila/paine-erojen vaikutuksesta. Järjestelmän kemialliset aineet ovat ammoniakki, vesi ja vety. Vety toimii apuaineena, vesi absorboituu eli imeytyy ammoniakkiin matalassa lämpötilassa ja paineessa. Vesi vapautuu ammoniakista korkeassa paineessa ja lämpötilassa. 
Jääkaappia kylmentävä kierto on seuraava:
Ammoniakki-vesiseos kuumennetaan keittimessä. Ammoniakki alkaa kuplia ja nostaa seosta putkessa ylöspäin. Tämän kemiallisen pumpun yläosassa vesi lähtee virtaamaan painovoiman suuntaan imeyttimeen ja ammoniakki irtaantuu seoksesta vastakkaiseen suuntaan lauhduttimeen virtaavana kaasuna.
Ammoniakkikaasu saapuu jääkaapin ulkopuolella olevaan lauhduttimeen, ja lämpötilaerosta johtuen kaasu luovuttaa lämpöenergiaa ulkoilmaan, lauhtuen nesteeksi.
Nestemäinen ammoniakki siirtyy jääkaapin sisälle höyrystimeen, jossa vetykaasu alentaa ammoniakin painetta. Ammoniakki höyrystyy, höyrystyminen sitoo lämpöenergiaa jääkaapin sisältä ja näin jääkaappi kylmenee.
Vety sekoittuu ammoniakkiin ja seos laskeutuu imeyttimeen ja absorpoituu veteen, jolloin vety irtoaa ammoniakista ja nousee kaasuna takaisin höyrystimeen.
Kierto jatkuu niin kauan kuin keittimeen syötetään ulkoista energiaa, lauhduttimessa on lämpötilaeroa lämmön luovuttamiseen, ja jääkaapin sisältä on saatavissa lämpöenergiaa höyrystämiseen. Kaupallisissa sovelluksissa lämmönvaihtimien tehot ovat kustannusoptimoituja, ja lämpötilaa säädetään keittimeen syötettävällä teholla, joko kaasun paineesta johdannaisella massavirtauksella tai sähkövastuksen teholla.
Ulmalan työväentalo Ahmola

| Ahmola |
| --- | --- |
Sijainti:  Peltosalmi, Iisalmi
Valmistumisvuosi:  1930, 1987
Rakennuttaja:  Ulmalan Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ulmalan työväentalo Ahmola oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Peltosalmen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Ulmalan Sosialidemokraattinen Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1939, mutta yhdistys pääsi kunnolla toimimaan vasta sotien jälkeen. Yhdistys rakensi tanssilavan, joka valmistui vuonna 1945. Vielä 1980-luvun lopulla lava oli käytössä, mutta sen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Yhdistys osti vuonna 1985 huutokaupasta vuonna 1930 rakennetun entisen Ahmon kansakoulun ja muutti sen Ahmola-nimiseksi työväentaloksi, joka valmistui syksyksi 1987. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, jossa oli istumapaikat 225 hengelle, kahvio, wc-tilat sekä toisessa kerroksessa talonmiehen asunto, toimisto ja varastotiloja. Talo on sittemmin purettu, ja sen hirsistä on rakennettu vuonna 1998 Äkäslompoloon Ylläkselle osoitteeseen Vesikuruntie 11 loma-asunto nimeltä Villa Ahmola.
Monty Hallin ongelma

Pelaaja valitsee oven 1, juontaja avaa oven 3 paljastaen vuohen ja tarjoaa pelaajalle vaihtoa oveen 2.
Monty Hallin ongelma on arvoitus, jonka ratkaisu edellyttää todennäköisyyksien arviointikykyä. Ongelma on nimetty Let’s Make a Deal -kisailuohjelman juontajana toimineen Monty Hallin mukaan, ja sen asetelma perustuu löyhästi ohjelman formaattiin.
Monty Hallin ongelmassa kilpailijalla on edessään kolme ovea. Yhden oven takana on palkintona auto, kahden muun takana vuohi. Kilpailija, joka ei tiedä minkä oven takana mikin palkinto on, saa valita ovista yhden. Valittuaan oven hän ei vielä avaa sitä. Jäljelle jääneistä kahdesta ovesta avataan toinen, ja sen takana on aina vuohi. Tämän jälkeen kilpailija saa valita, vaihtaako ensin valitsemansa oven toiseen jäljellä olevaan suljettuun oveen, vai pitääkö ensin valitsemansa oven.
Ratkaisu

Mielenkiintoista kilpailijan valinnan kannalta on, että todennäköisyyksien valossa ja useimpien ongelman ratkaisua yrittävien arvion vastaisesti vaihto kannattaa: vaihtamalla ovea voiton todennäköisyys nousee. Ilman vaihtoa voittomahdollisuus on 1⁄3, vaihdon jälkeen 2⁄3.
Eri lopputulemavaihtoehdot, jos oletetaan että pelaaja valitsee oven yksi:
| Valittu ovi | Ovi 2 | Ovi 3 | Tulos vaihtamalla | Tulos pitäytymällä alkuperäisessä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Voitto | Ei voittoa | Ei voittoa | Ei voittoa | Voitto |
| Ei voittoa | Voitto | Ei voittoa | Voitto | Ei voittoa |
| Ei voittoa | Ei voittoa | Voitto | Voitto | Ei voittoa |
Jos pelaaja vaihtaa valintansa, kahdessa tapauksessa kolmesta hän voittaa.
Todennäköisyyksien muodostumista voi havainnollistaa myös näin: vaihtamalla valintaansa pelaaja häviää vain, jos alun perin valitsi oikean oven, minkä todennäköisyys on 1⁄3.
Ratkaisua voi havainnollistaa myös lisäämällä ovia. Jos alun perin ovia on sata, niistä pelaaja valitsee yhden ja lopuista ovista avataan 98 ovea, joiden takana on vuohi. Nyt todennäköisyys sille, että pelaajan valitseman oven takana oli auto, on 1⁄100 ja toisen jäljellä olevan oven voittotodennäköisyys 99⁄100.
Ratkaisu > Ratkaisu Bayesin teoreemalla

Bayesin teoreema viittaa tapahtuman A ehdolliseen todennäköisyyteen, kun tapahtuma B on jo käynyt toteen. Se voidaan esittää Bayesin kaavalla muodossa  P(A|B), kun tapahtuman B todennäköisyys ei ole nolla:
Bayesin teoreemaa voidaan käyttää Monty Hallin ongelmaan. Määritellään ensin A, K ja J, ne voivat saada arvoja joukosta  \{1,2,3\}.
Koska juontaja piilottaa auton sattumanvaraisesti, kaikki oven numerot  \{1,2,3\} ovat yhtä todennäköisiä autolle. Tapahtuman A todennäköisyys on siis
Koska kilpailijan oven valinta ei riipu auton sijainnista, tapahtumat A ja K ovat riippumattomia. Tästä seuraa, että
Juontajan toiminta riippuu siitä, mitkä arvot a ja k ovat saaneet:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  P(J=j\,|\,A=a,K=k)\,=\,{\begin{cases}\,\\\,\\\,\end{cases}} |  \,0\, |   | jos j = k, (juontaja ei voi avata kilpailijan valitsemaa ovea), |
|  P(J=j\,|\,A=a,K=k)\,=\,{\begin{cases}\,\\\,\\\,\end{cases}} |  \,0\, |   | jos j = a, (juontaja ei voi avata ovea, jonka takana on auto) |
|  P(J=j\,|\,A=a,K=k)\,=\,{\begin{cases}\,\\\,\\\,\end{cases}} |  \,1/2\, |   | jos j  \neq  k ja k = a, (kahdesta muusta ovesta, joissa auto ei ole, avataan yksi sattumanvaraisesti), |
|  P(J=j\,|\,A=a,K=k)\,=\,{\begin{cases}\,\\\,\\\,\end{cases}} |  \,1\, |   | jos j  \neq  a ja j  \neq  k ja k  \neq  a (on vain yksi ovi, jonka juontaja voi avata). |
Kilpailija voi käyttää Bayesin teoreemaa selvittääkseen todennäköisyyden löytää auto minkä oven takaa tahansa sen jälkeen, kun kilpailija on valinnut oven ja juontaja avannut toisen:
missä nimittäjä muodostetaan käyttämällä  kokonaistodennäköisyyden kaavaa
Jos esimerkiksi kilpailija valitsee alun perin oven 1, ja juontaja avaa oven 3, todennäköisyys voittaa auto vaihtamalla oveen 2 on
N ovea

Jos ovia onkin N kappaletta ja juontaja avaa p ovea, joiden takana on vuohi, niin todennäköisyys voittaa auto vaihtamalla ovea on (N−1)/[N(N−p−1)]. Jos juontaja avaa edes yhden oven, niin on todennäköisempää voittaa auto vaihtamalla ovea. Jos juontaja avaa vain yhden oven, niin oven vaihtamisen hyöty pienenee mitä suuremmaksi N kasvaa. Toisaalta, jos juontaja avaa kaikki paitsi yhden jäljellä olevista ovista, niin todennäköisyys voittaa vaihtamalla ovea kasvaa mitä suurempi N on.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Selaimessa toimiva Monty-simulaatio
Kattava kuvaus Montyn ongelmasta ja selaimessa toimiva Monty-simulaatio (englanniksi)
Slovakian pääministeri

| Slovakian pääministeri Predseda vlády Slovenskej republiky |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Robert Fico 25. lokakuuta 2023 lähtien
Nimittäjä:  Slovakian presidentti
Perustettu:  1. tammikuuta 1993
Ensimmäinen:  Vladimír Mečiar
Kotisivut:  vlada.gov.sk
Slovakian pääministeri on Slovakian hallituksen johtaja. Presidentti nimittää pääministerin nelivuotiskaudelle, pääministeri ehdottaa hallituksen muita ministereitä jotka presidentti nimittää.
Tehtävät

Slovakian presidentti nimittää pääministerin ja tämän hallituksen joko parlamenttivaalien jälkeen, tai kun edellinen hallitus on kaatunut. Yleensä nimitys kohdistuu kansallisen neuvoston suurimman puolueen puheenjohtajaan.  Jos presidentti on kykenemätön hoitamaan tehtäviään, pääministeri saa väliaikaisesti presidentin valtaoikudet käyttöönsä kunnes uusi presidentti on valittu.
Luettelo Slovakian pääministereistä

| Kuva | Kuva | Nimi (syntynyt–kuollut) | Hallitus | Hallitus | Puolue | Nimittäjä (toimikausi) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Vladimír Mečiar (s. 1942) | 1. tammikuuta 1993 | 16. maaliskuuta 1993 | ĽS–HZDS |  |  |
|  |  | Jozef Moravčík (s. 1945) | 16. maaliskuuta 1994 | 13. joulukuuta 1994 | DEÚS | Michal Kováč  (1993–1998) |  |
|  |  | Vladimír Mečiar (s. 1942) | 13. joulukuuta 1994 | 30. lokakuuta 1998 | ĽS–HZDS | Michal Kováč  (1993–1998) |  |
|  |  | Mikuláš Dzurinda (s. 1955) | 30. lokakuuta 1998 | 4. heinäkuuta 2006 | SDKÚ-DS | Rudolf Schuster  (1999–2004) |  |
|  |  | Robert Fico (s. 1964) | 4. heinäkuuta 2006 | 8. heinäkuuta 2010 | Smer | Ivan Gašparovič  (2004–2014) |  |
|  |  | Iveta Radičová (s. 1956) | 8. heinäkuuta 2010 | 4. huhtikuuta 2012 | SDKÚ-DS | Ivan Gašparovič  (2004–2014) |  |
|  |  | Robert Fico (s. 1964) | 4. huhtikuuta 2012 | 22. maaliskuuta 2018 | Smer | Ivan Gašparovič  (2004–2014) |  |
|  |  | Peter Pellegrini (s. 1974) | 22. maaliskuuta 2018 | 21. maaliskuuta 2020 | Smer | Andrej Kiska  (2014–2019) |  |
|  |  | Igor Matovič (s. 1973) | 21. maaliskuuta 2020 | 1. huhtikuuta 2021 | OĽaNO. | Zuzana Čaputová  (2019–) |  |
|  |  | Eduard Heger (s. 1976) | 1. huhtikuuta 2021 | 15. toukokuuta 2023 | OĽaNO. Dem. | Zuzana Čaputová  (2019–) |  |
|  |  | Ľudovít Ódor (s. 1975) | 15. toukokuuta 2023 | 25. lokakuuta 2023 | sit. | Zuzana Čaputová  (2019–) |  |
|  |  | Robert Fico (s. 1964) | 25. lokakuuta 2023 | toimessa | Smer | Zuzana Čaputová  (2019–) |  |
Peltosalmen työväentalo

| Peltosalmen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Iisalmi, Peltosalmi
Valmistumisvuosi:  1910
Rakennuttaja:  Peltosalmen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peltosalmen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Peltosalmen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Peltosalmen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja yhdistys liittyi samalla Suomen Työläisliittoon. Vuoden 1910 lopulla yhdistyksellä oli 23 jäsentä, ja samana vuonna valmistui myös talo, jonka rakennusrahastoon kerättiin rahaa muun muassa arpajaisilla. Vuonna 1916 jäseniä oli enää 10. Vuonna 1917 yhdistys keräsi jälleen rahaa rakennusrahastoon arpajaisilla, eli talon korjaamista, laajentamista tai uutta taloa suunniteltiin. Talolle ilmeisesti oli tapahtunut jotain, sillä vuoden 1919 SDP:n puoluetilastossa yhdistyksellä ei enää ole omaa taloa, ja vuonna 1922 työväenlehti Savon Kansassa kirjoitettiin, että ”taloa varten ostetut hirret mätänevät läjässä”. Jos talo takavarikoitiin sisällissodan aikana, yhdistys ei ehkä enää saanut sitä takaisin eikä onnistunut rakentamaan uutta.
Yhdistys liittyi ilmeisesti vuonna 1920 perustettuun Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, mutta jo vuonna 1922 se päätti liittyä takaisin SDP:hen. Vuonna 1927 se luettiin ”pitemmän aikaa toimettomana olleiden, henkiin herätettyjen” sosialidemokraattisten yhdistysten joukkoon. Vuonna 1936 yhdistys oli taas ”jäänyt unholaan”. Vuonna 1939 sen uudelleen perustamista ainakin suunniteltiin ja perustavasta kokouksesta ilmoitettiin lehdessä. Yhdistys mahdollisesti oli lakkautettu tai toiminta muutoin vaikeutunut 1930-luvun alun kommunistilakien vuoksi. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Lauberhornin syöksylasku

| Lauberhorn |
| --- | --- |

Paikkakunta::  Lauterbrunnen, Sveitsi
Talviurheilukeskus:: Skigebiet Grindelwald-Wengen
Vuori:: Lauberhorn
Rinneluokitus:: Musta
Yläasema:: 2 326 m
Ala-asema:: 1 273 m
Korkeusero:: 1 053 m
Pituus:: 4 860 m
Keskijyrkkyys:: 21,7 %
Stadion:: Skistadion Lauberhorn- rennen Wengen
Hissi
Hissi:: Innerwengen, Wengernalpbahn, Lauberhorn
Tyyppi:: 4-hengen tuolihissi, hammasrata, 4-hengen tuolihissi
Kapasiteetti:: 1 600 henkilöä/h, 302 henkilöä/h, 1 800 henkilöä/h
Ala-asema:: 1 273 m
Väliasema 1:: 1 506 m
Väliasema 2:: 2 061 m
Yläasema:: 2 400 m
Miehet
Syöksylasku
Lähtö:: 2 315 m
Maali:: 1 287 m
Korkeusero:: 1 028 m
Pituus:: 4 450 m
Maksimijyrkkyys:: 90 %
Minimijyrkkyys:: 10,5 %
Keskijyrkkyys:: 23,1 %
1. MC-kilpailu:: 14.1.1967
Alppiyhdistetyn syöksylasku
Lähtö:: 2 025 m
Maali:: 1 287 m
Korkeusero:: 738 m
Pituus:: 2 950 m
Maksimijyrkkyys:: 90 %
Minimijyrkkyys:: 10,5 %
Keskijyrkkyys:: 25 %
1. MC-kilpailu:: 14.1.2005
Super-G
Lähtö:: 2 025 m
Maali:: 1 287 m
Korkeusero:: 738 m
Pituus:: 2 950 m
Maksimijyrkkyys:: 90 %
Minimijyrkkyys:: 10,5 %
Keskijyrkkyys:: 25 %
1. MC-kilpailu:: 23.1.1994
Pujottelu
Lähtö:: 1 468 m
Maali:: 1 273 m
Korkeusero:: 195 m
Maksimijyrkkyys:: 72 %
Minimijyrkkyys:: 14 %
1. MC-kilpailu:: 17.1.2016
Lauberhornin syöksylasku Sveitsin Wengenissä on maailman pisin syöksylasku. Se kuuluu vuonna 1967 perustetun alppihiihdon maailmancupin klassikkokilpailuihin ja se on laskettu vuodesta 1930 alkaen Lauberhornin kilpailuissa.
Lauberhornin syöksylasku lasketaan Lauberhorn-vuoren rinteellä. Rata alkaa vuoren eteläsivulta ja päättyy Wengenin eteläpuolelle Schiltwaldin kylään. Nykyään voittoaika tällä melkein 4,5 kilometriä pitkällä radalla on noin kaksi ja puoli minuuttia. Huippunopeuden ollessa jopa yli 160 km/h, Lauberhornin syöksy on huippunopeudeltaan maailmancupin nopein syöksy.
Lauberhornin syöksylasku on myös tunnettu taustalla näkyvistä Eiger-, Mönch- ja Jungfrau-vuorista.
Kärkikolmikot > Voittajat

Seuraavat alppihiihtäjät ovat voittaneet Lauberhornin syöksylaskun:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  6 voittoa  Karl Molitor (1939, 1940, 1942, 1943, 1945, 1947) 4 voittoa  Toni Sailer (1955, 1956, 1957, 1958)   Karl Schranz (1959, 1963, 1966, 1969) 3 voittoa  Franz Klammer (1975, 1976, 1977)   Beat Feuz (2012, 2018, 2020)   Rudolf Graf (1941, 1947, 1949)   Marco Odermatt (2×2024, 2025)  |  2 voittoa  Kristian Ghedina (1995, 1997)   Stephan Eberharter (2002, 2003)   Vincent Kriechmayr (2019, 2022)   Othmar Schneider (1951, 1952)   Marc Girardelli (1989)   Aleksander Aamodt Kilde (2022, 2023)   Heinz von Allmen (1937, 1938)   Fritz Steuri (1931, 1932)   Bode Miller (2007, 2008)  |  1 voitto  Zeno Colò (1948)   Christof Innerhofer (2013)   Herbert Plank (1976)   Helmut Höflehner (1985)   Klaus Kröll (2011)   Hermann Maier (1998)   Andreas Molterer (1953)   Gerhard Nenning (1968)   Christian Pravda (1954)   Hannes Reichelt (2015)   Andreas Schifferer (1998)   Stefan Sodat (1965)   Josef Strobl (2000)   Michael Walchhofer (2004)   Harti Weirather (1982)   Richard Werle (1935)   Peter Wirnsberger (1985)   Ken Read (1980)   Lasse Kjus (1999)   Aksel Lund Svindal (2016)  |     Jean Blanc (1946)   Henri Duvillard (1970)   Jean-Claude Killy (1967)   Guy Périllat (1961)   Wilhelm Bogner (1960)   Markus Wasmeier (1987)   William Besse (1994)   Toni Bürgler (1981)   Roland Collombin (1974)   Didier Défago (2009)   Franz Heinzer (1992)   Carlo Janka (2010)   Bruno Kernen (2003)   Patrick Küng (2014)   Daniel Mahrer (1991)   Peter Müller (1980)   Adolf Rubi (1934)   Christian Rubi (1930)   Hans Schlunegger (1936)   Bill Johnson (1984)   Daron Rahlves (2006)   Kyle Rasmussen (1995)  |
Aiheesta muualla

Lauberhornin alppihiihtokilpailujen virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Alppihiihdon maailmancupin rinteet
| --- | --- |
 Andorra:  Soldeu: Àliga, Avet 
 Bulgaria:  Bansko: Bănderitsa 
 Etelä-Korea:  Jeongseon: Jeongseon Downhill, Jeongseon Slalom  Pyeongchang: Rainbow 1, Rainbow 2, Rainbow 3 
 Italia:  Alta Badia: Gran Risa  Bormio: Stelvio  Cortina d’Ampezzo: Col Drusciè A, Olimpia delle Tofane, Vertigine  Kronplatz: Erta  La Thuile: Tre Franco Berthod  Madonna di Campiglio: Canalone Miramonti  Santa Caterina: Deborah Compagnoni  Sestriere: Kandahar Giovanni A. Agnelli  Val di Fassa: La Volata  Val Gardena: Saslong 
 Itävalta:  Bad Kleinkirchheim: Weltcupabfahrt Franz Klammer  Flachau: Hermann Maier Weltcupstrecke  Gurgl: Kirchenkar  Hinterstoder: Weltcupabfahrt Hannes Trinkl  Kitzbühel: Ganslern, Streif  Kühtai: Hohe Mut  Lienz: Schloßberg  Saalbach-Hinterglemm: Weltcup-Abfahrt  Sankt Anton: Karl Schranz  Schladming: Planai, Streicher  Semmering: Weltcup-Piste Panorama  Sölden: Rettenbach  Zauchensee: Gamskogel Weltcup-Abfahrt  Zürs: Flexenarena 
 Japani:  Naeba: Men’s Riesen Slalom Trail, Ski Slope No. 3 
 Kanada:  Lake Louise: Men’s Olympic Downhill Run  Mont Tremblant: Flying Mile 
 Kroatia:  Zagreb: Crveni Spust 
 Norja:  Kvitfjell: Olympiabakken  Oslo: Holmenkollbakken 
 Ranska:  Chamonix: La Verte des Houches  Courchevel: L’Eclipse, Stade de Slalom Émile Allais  Méribel: Roc de Fer  Val d’Isère: Oreiller-Killy, Stade Olympique de Bellevarde 
 Ruotsi:  Tukholma: Åre  Åre: Olympia, WM-Strecke 
 Saksa:  Garmisch-Partenkirchen: Gudiberg, Kandahar  Ofterschwang: Weltcup-Piste 
 Slovakia:  Jasná: Luková 2 
 Slovenia:  Kranjska Gora: Podkoren 3  Maribor: Pohorje 2 
 Suomi:  Levi: Levi Black 
 Sveitsi:  Adelboden: Chuenisbärgli  Crans Montana: Piste Mont Lachaux, Piste Nationale  Lenzerheide: Silvano Beltrametti  Sankt Moritz: Corviglia, Engiadina  Veysonnaz: Piste de l’Ours  Wengen: Jungfrau / Männlichen, Lauberhorn 
 Tšekki:  Špindlerův Mlýn: Cerná Svatý Petr 
 Venäjä:  Sotši: Roza Hutor 
 Yhdysvallat:  Aspen: America’s Downhill  Beaver Creek: Birds of Prey, Raptor  Copper Mountain: Main Vein  Killington: Superstar  Palisades Tahoe: Red Dog  Park City: C.B.’s Run  Vail: Golden Peak Race 
Lauberhornin syöksylaskun ja pujottelun reitti.
Käännös suomeksi
Pörsänmäen työväentalo

| Pörsänmäen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Pörsänmäki, Iisalmi
Valmistumisvuosi:  1911
Rakennuttaja:  Pörsänmäen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pörsänmäen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Pörsänmäen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Pörsänmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja se liittyi seuraavana vuonna Suomen Työläisliittoon. Talo valmistui vuonna 1911. Yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen ilmeisesti heti vuonna 1920, kun se perustettiin, mutta liittyi jo vuonna 1922 takaisin SDP:hen. Vielä vuoden 1931 SDP:n tilastoon yhdistys ilmoitti omistavansa talon, mutta yhden lähteen mukaan se hävisi ”aikain myrskyssä kommunistivainojen mukana”, mikä viittaa siihen, että talo takavarikoitiin 1930-luvun alussa kommunistilakien nojalla.
Vuonna 1936 yhdistys kuitenkin järjesti 30-vuotisjuhlansa omalla talollaan, ja myös kesällä 1933 siellä pidettiin urheilukilpailut ja kesäjuhla, jossa oli paikalla noin 150 henkeä. Lisäksi yhdistystä kritisoitiin eräässä työväenlehdessä vuonna 1927 liiasta yhteistyöstä ”porvarien” kanssa: työväenyhdistyksellä ja nuorisoseuralla oli esimerkiksi yhteinen huvitoimikunta. Niinpä muun muassa vuonna 1934 kokoomuslainen Salmetar-lehti kehotti yleisöä menemään katsomaan Pörsänmäen työväentalolla esitettävää näytelmää. Tämä viittaa siihen, ettei työväentaloa ehkä suljettukaan 1930-luvulla, mikäli yhdistys oli hyvissä väleissä oikeiston kanssa.
Yhdistyksen jäsenmäärä oli suurimmillaan vuoden 1928 puoluetilastossa, jolloin jäseniä oli 25. Vuoden 1931 loppuun mennessä lukumäärä oli pudonnut 15:een. Yhdistyksen tai talon vaiheista 1930-luvun jälkeen ei ole tietoa.
Yhden lähteen mukaan Pörsänmäen sosialidemokraattinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1940, hankki talon vuonna 1945 ja myi sen yksityiselle vuonna 1959. Sen niminen yhdistys oli kuitenkin olemassa jo vuonna 1933. Ei ole tietoa, onko kyseessä sama vai kaksi eri yhdistystä.
Toimintaa työväentalolla

Vuonna 1916 yhdistys vietti 10-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Tapaninpäivänä 1926 yhdistys järjesti talollaan kuusijuhlan ja tanssiaiset. Vuoden 1935 viimeisinä päivinä Kuopion sosialidemokraattinen piiritoimikunta järjesti talolla nelipäiväisen "ohjelmakulttuurikurssin". Myös yhdistyksen 30-vuotisjuhlat vuonna 1936 pidettiin työväentalolla. Ohjelmassa oli muun muassa puheita, lausuntaa, näytelmä ja tanssia.