stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Holmen

| Holmen |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
ISIN:  SE0000109290
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  metsäteollisuus
Liikevaihto:  n. 1,7 mrd. €
Liikevoitto:  n. 136 milj. €
Tilikauden tulos:  n. 96,2 milj. €
Henkilöstö:  n. 3300
Emoyhtiö:  Holmen AB
Kotisivu:  holmen.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konsernin tytäryhtiö Holmen Paperin pääkonttori Norrköpingissä vuonna 2005.
Holmen AB (vuoteen 2000 Mo och Domsjö AB, MoDo) on ruotsalainen metsäteollisuusyhtiö. Se valmistaa paperia, kartonkia ja sahatavaraa. Yhtiö tuottaa myös metsänhoito- ja energiapalveluita, ja sillä on runsaat omat metsävarat. Yhtiön suurin markkina-alue on Eurooppa. Tuotantolaitoksia sillä on Ruotsissa viisi ja Espanjassa sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa yksi. Holmen on pörssilistattu yhtiö: sen kahdella osakelajilla (A ja B) käydään kauppaa Tukholman pörssissä.
Historiaa

Konserni syntyi vuosina 1988–1989, kun kolme aiemmin itsenäisinä toiminutta yritystä (MoDo, Holmen ja Iggesund) yhdistyivät uudeksi MoDoksi. Syksyllä 1999 MoDo ja SCA perustivat hienopaperiyhtiön MoDo Paper, joka vuonna 2000 myytiin Metsä-Serlalle. Tässä yhteydessä konserni vaihtoi emoyhtiönsä nimen Mo och Domsjöstä Holmen AB:ksi. Vuodesta 2009 Holmen-konsernin tuotantopaikkakuntia ovat Braviken, Hallstavik ja Iggesund Ruotsissa, Workington Britanniassa ja Madrid Espanjassa. Liiketoimintayksiköitä ovat Holmen Paper (sanoma- ja aikakauslehtipaperit), Iggesund Paperboard (kartongit), Holmen Timber (sahatavara), Holmen Skog (metsänhoito) ja Holmen Energi (energiantuotanto.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivu (englanniksi) (ruotsiksi)
Holmenin kirkko (Asker)

| Holmenin kirkko Holmen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Asker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1965
Suunnittelija:  Knut Knutsen
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  340
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holmenin kirkko (norj. Holmen kirke) on Askerin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1965.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holmenin kirkko (Asker) Wikimedia Commonsissa
Impivaaran kuplahalli

| Impivaaran kuplahalli |
| --- | --- |
 Halli vuonna 2018.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Turku, Suomi
Koordinaatit:  60°28′52″N, 22°15′0″E
Avattu:  2011
Omistaja:  TKOMV Oy
Kenttä:  tekonurmi (105 x 64 m)
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Impivaaran kuplahalli (sponsorinimeltään LähiTapiola Areena, vuosina 2011–2019 Javenture-Areena) on Turussa, Kaerlan kaupunginosassa Impivaaran liikuntakeskuksessa sijaitseva jalkapallohalli. Se aloitti toimintansa vuonna 2011.
Halli on 116,5 metriä pitkä, 71,5 metriä leveä ja 23,5 metriä korkea. Hallissa on 105 metriä pitkä ja 64 metriä leveä täysimittainen tekonurmikenttä.
Hallia operoi aikaisemmin Javenture Oy, kunnes vuonna 2019 hallin toiminta siirtyi TKOMV Oy:lle. TKOMV Oy:n omistajiin kuuluu muun muassa jalkapalloseura TPS.
Halli romahti joulukuussa 2013 Seija-myrskyssä. Se pystytettiin uudelleen helmikuussa 2014.
Hr. Ms. Zwaardvisch (P322)

| Hr>  Ms. Zwaardvisch |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers Armstrong, Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  13. lokakuuta 1942
Laskettu vesille:  17. heinäkuuta 1943
Palveluskäyttöön:  23. marraskuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  11. joulukuuta 1962
Loppuvaihe:  romutettu 1963
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 424 t (pinnalla) 1 571 t (sukelluksissa)
Pituus:  84,28 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,77 m
Syväys:  4,45 m
Koneteho:  2 500 bhp/1 450 shp
Nopeus:  15,5 solmua (pinnalla) 9 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  61
Aseistus
Aseistus:  10 x 21" (533 mm) torpedoputkea 4" kansitykki 3 x ilmatorjuntatykkiä
Hr. Ms. Zwaardvisch (viirinumerot P322) oli Alankomaiden laivaston  vuonna 1943 palvelukseen otettu T-luokan sukellusvene. Alus oli laskettu vesille Britannian kuninkaallisen laivaston HMS Talentina.
Valmistus

Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 13. lokakuuta 1942. HMS Talent luovutettiin 23. maaliskuuta 1943 Alankomaille. Alus laskettiin vesille 17. heinäkuuta 1943 ja otettiin palvelukseen Alankomaiden laivastossa vielä saman vuoden lopulla 23. marraskuuta. Palvelukseenoton suoritti Alankomaiden prinssi Bernhard.
Palvelus

Alus saapui 2. joulukuuta 1943 Rothesayhin Skotlantiin. Sen tukikohtana oli 6. joulukuuta alkaen Holy Loch. Alus oli koeajoissa helmikuuhun 1944.
Alus oli ensimmäisellä partiomatkallaan 26.-28. helmikuuta Pohjois-Atlantilla. Alus lähti 16. maaliskuuta partiomatkalle Norjan rannikolle ja Hadselinvuonossa, jossa se yritti 18. maaliskuuta paikallistaa Saksan laivaston taistelulaivan Tirpitzin asemapaikkaa Egerössä. Alus päätti partiomatkansa 24. maaliskuuta ja saapui Dundeehen 26. maaliskuuta.
Alus lähti 9. toukokuuta Dundeesta partioalueelleen. Se oli Portugalin rannikolla 16. toukokuuta alkaen ja saapui Gibraltarille 29. toukokuuta. Alus siirrettiin heinäkuussa Kaukoitään ja lähti Velttan, Port Saidin ja Adenin kautta Colomboon. Alus sijoitettiin Trincomaleehen, jossa se aloitti palveluksen Itäisessä laivastossa.
Haukilampi (Soini, Raitaperä)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°46′08″N, 24°23′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskujoki:  suo-oja Ryötteenpuroon 
Järvinumero:  35.464.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  211,6 m  
Rantaviiva:  0,748 km  
Pinta-ala:  3,688 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Raitaperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Alajoen valuma-alueeseen (35.464) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 211,6 metriä mpy.
Henrik Perret

Henrik Perret [pe'reː] (s. 8. toukokuuta 1946) on suomalainen teologi ja rovasti, joka toimi 2006–2013 Suomen teologisen instituutin pääsihteerinä. Ennen kyseistä tehtäväänsä Perret toimi muun muassa kirkkoherrana Helsingissä sekä Medi-Helin puheenjohtajana 1993–1994 ja toiminnanjohtajana 1994–1996.
Vuonna 2006 Perret oli ehdolla Porvoon hiippakunnan piispanvaalissa ja pääsi toiselle kierrokselle, muttei tullut valituksi. Hänen ehdokkuutensa herätti keskustelua, sillä hänet tunnetaan naispappeuden tiukkana vastustajana. Hän sanoi ennen piispanvaalia muun muassa, ettei vihkisi naista papiksi.
Perret on toiminut Suomen teologisen instituutin tiedotuslehden Kulmakivi-lehden sekä Kristet perspektiv -lehden päätoimittajana.
Aiheesta muualla

Henrik Perretin blogi
Henrik Perret Suomen teologisen instituutin kotisivuilla[vanhentunut linkki]
Haukilampi (Saarijärvi, Häkkilä)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°50′02″N, 25°24′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskupuro:  Haukipuro Kolunlampeen 
Järvinumero:  14.686.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180,2 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,151 km  
Pinta-ala:  3,764 ha  
Tilavuus:  0.000083 km³ 
Keskisyvyys:  2,22 m  
Suurin syvyys:  5,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Häkkilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 540 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 83 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 5,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Haukiojan valuma-alueeseen (14.686) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 180,2 metriä mpy.
Hankalaa olla jumala (vuoden 2013 elokuva)

| Hankalaa olla jumala> Трудно быть богом |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aleksei German
Käsikirjoittaja:  Aleksei German Svetlana Karmalita (käännä suomeksi) Boris Strugatski Arkadi Strugatski
Perustuu:  Arkadi ja Boris Strugatskin romaaniin Hankalaa olla jumala
Tuottaja:  Leonid Issaakowitsch Jarmolnik
Säveltäjä:  Viktor Lebedev
Kuvaaja:   Vladimir Iljin  Juri Klimenko 
Leikkaaja:  Marija Amosova
Lavastaja:   Sergei Kokovkin  Grigori Kropatšev  Jelena Žukova 
Pääosat:  Leonid Jarmolnik
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Venäjä
Tuotantoyhtiö:  Lenfilm
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   2013-11-1313. marraskuuta 2013 (Rooman elokuvafestivaali)  2014-02-2727. helmikuuta 2014 (Venäjä)  2015-02-1515. helmikuuta 2015 (Kino lokakuu, Helsinki)  
Kesto:  177 minuuttia
Alkuperäiskieli:  venäjä
Budjetti:  7 000 000 dollaria 
Tuotto:  1 300 000 dollaria (Venäjällä) 
Katsojat:  183 000 (Venäjällä) 
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hankalaa olla jumala (myös ”Vaikeaa olla jumala”, ven. Трудно быть богом, Trudno byt bogom) on vuonna 2013 Rooman elokuvafestivaalilla ensi-iltansa saanut venäläinen elokuva, jonka on ohjannut Aleksei German. Elokuva on hänen visionsa Arkadi ja Boris Strugatskin samannimisestä kirjasta, joka ilmestyi vuonna 1964. Elokuvaa tehtiin vuodet 2000–2013 ja sen ensi-ilta oli 9 kuukautta ohjaajan kuoleman jälkeen marraskuussa 2013. Alun perin elokuva oli tarkoitus kuvata vuonna 1968, mutta silloisten Tšekkoslovakian tapahtumien vuoksi elokuvan käsikirjoitus hylättiin.
Juoni

Päähenkilö Don Rumata (Maassa nimeltään Anton) on tutkimassa vierasta Arkanar-nimistä planeettaa, jossa ihmiset tai ihmisen näköiset henkilöt elävät keskiaikaisessa maailmassa. Sen maailmaa hallitsee Don Reba, joka vainoaa ainakin älymystöä ja kirjanoppineita. Asukkaat elävät keskellä lokaa ja ihmisten tappaminen ja kiduttaminen on arkipäivää. Don Rumata on asunut jo 20 vuotta planeetalla, mutta ei ole tottunut siihen. Hän on muita asukkaita taitavampi niin miekan käytössä kuin tietoasioissa, siksi paikalliset pitävät häntä puolijumalana ja kunnioittavat häntä.
Don Rumatan tarkoitus on keksiä keino, jonka avulla hän muiden Maan lähettiläiden kanssa pystyisi auttamaan Arkanarin asukkaita, mutta tehtävä on mahdoton: asukkaiden on ensin itse ymmärrettävä, ettei tällaista ihmisten teurastamista saa jatkaa, vaan asukkaiden tulee oppia humaaniuteen. Sivustakatsojarooli on lopulta vaikea, ja Don Rumata sortuu itsekin sekaantumaan paikan tapahtumiin. Elokuvassa myös musiikilla on oma tehtävänsä. Don Rumata soittaa pitkin elokuvaa torvea ja elokuvan lopussa silloin, kun toivoa ei enää tunnu olevan, myös paikallinen poika soittaa omatekoista torvea. Olisiko siinä toivoa siitä, että taide voittaa kaiken ja tuo rauhan tällaiseenkin jumalan hylkäämään kolkkaan. Tosin juonesta saa paremmin kiinni, jos on etukäteen tutustunut Strugatskin veljesten alkuperäisteokseen. German tosin tulkitsee teeman hyvin omintakeisesti.
Toisin kuin kirjassa, Germanin elokuvassa ei ole pakotietä tältä planeetalta, mikä lisää toivottomuutta entisestään. Elokuva herättää kysymyksen: voiko ihmistä muuttaa, jos ei hän itse sitä tahdo. Mitä auttaa se, että autetaan sorrettuja heikkoja, kun heidän joukostaan löytyvät taas vahvemmat, jotka sortavat heikompia? Tilanne aina vain jatkuu. Muutoksen on tultava sisältäpäin ja siihen täytyy ”kypsyä”. Rumatan tarkoitus oli opettaa kansalle, että työstä ja tiedosta tulisi elämän sisältö. Rumata ei lähtenyt arvostelemaan julmuuksia tekeviä, hän sanoi: ”he eivät tiedä, mitä tekevät!” Myöhemmin hän myös totesi: ”Sydämeni on täynnä sääliä.”
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leonid Jarmolnik  | … |  Don Rumata   |
|  Juri Tsurilo  | … |  Paroni Pampa   |
|  Natalja Moteva  | … |  Ari   |
|  Aleksandr Tšutko  | … |  Don Reba   |
|  Jevgeni Gertšakov  | … |  Budah   |
|  Valentin Golubenko  | … |  Arata   |
|  Pjotr Merkurjev   | … |  Gur   |
Kuvaukset ja jälkikäsittely

Kuvaukset kestivät kuusi vuotta (2000-2006), ja elokuvan jälkikäsittely seitsemän vuotta lisää. German oli kuulu siitä, että hän saattoi kuvata yhtä kohtausta kokonaisen päivän ja joukkokohtauksen kuvaaminen saattoi seistä useita päiviä kun ohjaaja suunnitteli sen toteutusta. Pääroolin esittäjä Leonid Jarmolnikin mukaan Germania kunnioitettiin ja jopa pelättiin kuvauksissa. Germanin lisäksi kuvauksissa tärkeä rooli oli myös hänen vaimollaan Svetlana Karmalitalla, joka osallistui myös käsikirjoituksen laatimiseen. Karmalitan mukaan elokuva ei ole allegoria Venäjän historiasta. Ohjaajan kuoltua helmikuussa 2013 enää äänen jälkikäsittely oli kesken. Sen saattoi loppuun hänen poikansa, Aleksei German jr.
Dystopian piirteitä

Elokuvaa voidaan pitää dystooppisena. Sen tapahtumat sijoittuvat kuvitellulle planeetalle, joka elää keskiaikaa. Maan ajanlaskussa tapahtumat ovat kuitenkin todennäköisesti tulevaisuudessa. Elokuvan groteskisti kuvattu kurjuus ja epäinhimillisyys varoittavat katsojaa olemasta julma ja palvomasta ajattelematta tyrannia. Elokuva havainnollistaa liiankin raa’asti, mihin ihmisten raakuus voi pahimmillaan johtaa. Lisäksi siinä näytetään, miten voi käydä, jos tieteen edustajia ja oppineita, kuten historioitsijoita ja lääkäreitä, vainotaan: kehitys pysähtyy eikä toivoa paremmasta ole. Toisaalta ihmiskunnan historiasta löytyy useita esimerkkejä, joiden raakuus voi vetää vertoja elokuvan tapahtumille.
Pelolla hallitseminen ei ole uusi asia, mutta sen osoittaminen näin raa’asti kuin Aleksei German tekee, on ehkä harvinaista. Toisaalta myös Strugatskien kirjassa viitataan raakuuteen. Elokuvan luokittamista dystooppiseksi puoltaa myös se, että kuvattu kansa elää omalla planeetallaan, josta ei pääse pakoon. Nekin, jotka yrittävät paeta vainoja, jäävät loppujen lopuksi kiinni ja heidän käy huonosti. Päähenkilö on sivustakatsojan asemassa. Hän tietää, että on olemassa myös parempi maailma ja pohtii, miten asukkaita voisi auttaa. On kuitenkin vaikea leikkiä jumalaa, etenkin jos jumalalta odotetaan apua.
Dystopialla tarkoitetaan pahaa paikkaa ja Arkanar-planeetta jos mikään on suora kuvaus sellaisesta. Ei ole ketään, jonka olisi hyvä olla sillä planeetalla ja joka ei potisi pelkoa. Kaikki ovat tavalla tai toisella kärsineen ja loukatun näköisiä: joiltakin puuttuu kehon osia, osalla on kidutusjälkiä. Strugatskien kirjassa Don Rumata kysyy isä Gurilta, onko don Reba pelotellut tätä ja Gur vastaa: ”Pelotellut? Oletteko koskaan joutunut polttamaan omia lapsianne? Mitä te tiedätte pelosta jalo don...?” Keskiaikaiseen tapaan kiduttamalla ihmiset saadaan tunnustamaan ihan mitä vain ja tappamalla pelotellaan loput.
Dystooppisiin piirteisiin kuuluu myös toisten kavaltaminen ja siitä on useita esimerkkejä elokuvassa. Samoin kaikkien nähden esiintyminen on tavallista. Välillä tuntuu, että minkäänlaista häveliäisyyttä ei tässä maassa tunneta, mitään ei salailla.
Vastaanotto

Elokuvan vastaanotto on ollut vaihteleva. Moni kriitikko on ylistänyt sitä, mutta yleisön suosikiksi elokuva ei ole yltänyt. Siinä ei ole mitään viihdyttävää ja se on vaikeatajuinen. Lisäksi pelkän elokuvan katseluun tarvinnee tuntea Strugatskien kirja. Ylen sivujen arvostelussa Heikki Heiskanen perehdyttää lukijaa elokuvan taustatekijöihin ja haastattelee Germanin vaimoa Svetlanaa Karmalitaa. Elokuvan kuvamaailmaa verrataan Hieronymus Boschin kuvataiteeseen.
V.S. Luoma-aho kutsuu Germanin elokuvaa 2010-luvun ensimmäiseksi järkäleeksi ja kehuu sen audiovisuaalista toteutusta.
Germanin vaimo selittää haastattelussa, miksi German piti niin paljon mustavalkoisista elokuvista. ”Vaikka olin vuorokaudet läpeensä Aleksein kanssa en pystynyt ymmärtämään mitä hänen päässään liikkui. Tiedän kuitenkin tasan tarkkaan, miksi hän teki elokuvasta mustavalkoisen. Hänen mielestään mykkäelokuva ei vielä ollut saavuttanut kaikkia mahdollisuuksiaan silloin kun ääni tuli elokuviin ja teki lopun mykkäelokuvista. Samoin värielokuvat lopettivat mustavalkoisen elokuvan kehityksen, joka ei niin ikään päässyt täysiin oikeuksiinsa. Sen lisäksi hän ajatteli, että katsoessaan mustavalkoista elokuvaa katsoja pystyy kuvittelemaan, miltä se mahtaisi näyttää väreissä.” Elokuvan mustavalkoisuus luo etäisyyttä nykyaikaan sekä hieman pehmentää kuvissa näkyvää saastetta ja raakuutta.
Aiheesta muualla

Trudno byt bogom Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Horta-Guinardó

Horta-Guinardó Barcelonan kartalla
Horta-Guinardó on yksi Barcelonan kaupungin kymmenestä hallintoalueesta. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa ja sitä rajoittavat Gràcian, Nou Barrisin, Eixamplen, Sant Andreun, Sant Martín ja Sarrià-Sant Gervasin hallintoalueiden lisäksi Sant Cugatin ja Cerdanyola del Vallèsin kunnat. Erillisistä Hortan ja el Guinardón kaupunginosista nimensä saanut alue kaupungistui voimakkaasti vasta 1950-luvun lopulla ja on edelleen verrattain harvaan asuttu. Vuoden 2005 väestönlaskennassa Horta-Guinardóssa oli 169 920 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Horta-Guinardó Wikimedia Commonsissa
Horta-Guinardó Barcelonan kaupunginhallituksen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (katalaaniksi)
Barcelonan hallintoalueet
Ciutat Vella
Eixample
Gràcia
Horta-Guinardó
Les Corts
Nou Barris
Sant Andreu
Sant Martí
Sants-Montjuïc
Sarrià-Sant Gervasi
Parc del Laberint d'Horta
Herzliyya

| Herzliyya הֶרְצְלִיָּה‬ |
| --- | --- |
 Herzliyya ilmakuvassa.
 lippu:  vaakuna
 Herzliyya
 Koordinaatit: 32°09′55″N, 34°50′45″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Tel Aviv
Perustettu:  1924
Väkiluku (2018):  95 142
 
 www.herzliya.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herzliyya tai Herzliya (hepr. הֶרְצְלִיָּה‎) on kaupunki Israelissa Tel Avivin metropolialueella. Herzliyya perustettiin vuonna 1924 ja se nimettiin Theodor Herzlin mukaan. Se tunnetaan startup- ja yrityskaupunkina. Vuoden 2018 lopussa kaupungin asukasluku oli 95 142.
Maantiede

Herzliyya on osa Tel Avivin suurkaupunkialuetta ja se sijaitsee varsinaisesta Tel Avivista noin 17 kilometriä pohjoiseen. Kaupunki voidaan jakaa kolmeen alueeseen, korkealuokkaiseen Herzliyya Pituaḥin asuinalueeseen, teollisuusalueeseen ja vanhempaan kaupungin keskustaan. Kaupungin alueella on useita puistoja ja rannikolla on venesatama.
Historia

Hieman nykyisen Herzliyyan pohjoispuolella sijaitsee hellenistisen Arsufin eli Apollonian rauniot. Kaupunki perustettiin 200-luvulla ja nykyisen nimensä se sai alueen muslimivalloituksen jälkeen 600-luvulla. Paikka tuli tunnetuksi ristiretkien aikana vuonna 1191 käydystä Arsufin taistelusta, jossa Rikhard I Leijonamielen armeija voitti Saladinin joukot.
Nykyinen Herzliyya perustettiin Zionist Organization of American ostettua paikalta maata, jolle perustettiin moshava vuonna 1924. Nimensä paikka on saanut Theodor Herzlin mukaan. Varhaiset paikalle muuttaneet siirtolaiset koostuivat toisen sukupolven maanviljelijöiden muodostaman Benei Binyamin -järjestön jäsenistä. Maatalous paikalla perustui sitrushedelmien kasvatukselle. Sitrushedelmien vienti loppui toisen maailmansodan aikana, jolloin paikallista maataloutta oli pakko monimuotoistaa. Paikalle alkoi kasvaa myös teollisuutta. Israelin itsenäisyyssodan alkaessa vuonna 1948 Herzliyyan asukasluku oli noin 5 800. Kunnan hallinnollista aluetta laajennettiin merkittävästi sodan jälkeen ja kaupungin aseman Herzliyya sai vuonna 1960.
Talous

Kaupunki eli alun perin maataloudesta, mutta lähinnä Tel Avivin kasvun takia suurin osa kaupungin alueesta on otettu nykyisin asuinaluekäyttöön. Herzliyya Pituaḥissa kaupungin rannikolla on useita luksushotelleja. Sen teollisuusalueella toimii puolestaan useita korkean teknologian yrityksiä. Kaupungissa toimii myös Israelin suurin elokuva-alan yritys Herzliya Studios.
Väestö

Herzliyyan asukasluku vuoden 2018 lopussa oli 95 142. Kaupunki on kasvanut etenkin Tel Avivin läheisyyden takia ja monet kaupunkiin tulleista muuttajista ovat peräisin entisen Neuvostoliiton alueelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herzliyya Wikimedia Commonsissa
Näkymä Herzliyyaan vuodelta 1964.
Hotelli kaupungin rannalla.
Impiö (sukunimi)

Impiö on suomalainen sukunimi. Eläviä Impiö-nimisiä henkilöitä oli Suomessa 30. marraskuuta 2020 Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 374.
Kuuluisia Impiöitä

Jaakko Impiö (s. 1996), ruoka-alan yrittäjä, kokki ja päätoimittaja
Jusa Impiö (s. 1991), jalkapallomaalivahti
Lauri Impiö (1929–2006), rovasti, kansanopiston rehtori ja Kokoomuksen kansanedustaja
Markku Impiö (s. 1965), säveltäjä ja sanoittaja, Lauri Impiön poika
Taina Itkonen (o.s. Impiö, s. 1956), hiihtäjä.
Harri Rovanperä

| Harri Rovanperä |
| --- | --- |
 Rovanperä Kyproksen rallissa vuonna 2005.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1966 (ikä 58) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1993–2006
Kartanlukija(t):   Risto Pietiläinen  Voitto Silander  Juha Repo
Entiset tallit:  Seat, Peugeot, Mitsubishi, Škoda
Kilpailuja:  111
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  1
Palkintosijoja:  15
Erikoiskoevoittoja:  77
MM-pisteitä:  171
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 1993
Ensimmäinen voitto:  Ruotsin ralli 2001
Viimeinen kilpailu:  Walesin ralli 2006
Harri Rovanperä (s. 8. huhtikuuta 1966 Jyväskylä) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen ralliautoilija. Rovanperä voitti rallin MM-sarjassa yhden osakilpailun ja sijoittui palkintokorokkeelle 15 kertaa. MM-pisteissä hän sijoittui parhaimmillaan viidenneksi.
Uransa ainoan voiton rallin MM-sarjassa Rovanperä ajoi Peugeotilla Ruotsin rallissa 2001. MM-ralleihin hän osallistui vuosina 1993–2006 113 kertaa, joista 90 kertaa WRC-autolla.
Harri Rovanperän kartanlukijana toimi tavallisesti Risto Pietiläinen. Muita kartanlukijoita MM-ralleissa ovat olleet Juha Repo (1996) ja Voitto Silander.
Hänen poikansa Kalle Rovanperä on rallin maailmanmestari vuosina 2022 ja 2023.