stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämeenlinna

| Hämeenlinna Tavastehus |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°00′N, 024°28′E
Maakunta:  Kanta-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Hämeenlinnan seutukunta
Kuntanumero:  109
Hallinnollinen keskus:  Hämeenlinnan keskustaajama
Perustettu:  1639
Kuntaliitokset:  Hämeenlinnan mlk (1948, osa) Vanaja (1967, osa) Hauho (2009) Kalvola (2009) Lammi (2009) Renko (2009) Tuulos (2009)
Kokonaispinta-ala:  2 031,57 km² 46:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 785,34 km²
– sisävesi:  246,23 km²
Väkiluku:  68 421 15:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  38,32 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,5 %
– 15–64-v.:  59,3 %
– yli 64-v.:  26,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  92,8 %
– ruotsinkielisiä:  0,4 %
– muut:  6,8 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Olli-Poika Parviainen
Kaupunginvaltuusto:  51 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • SDP   • PS   • Vihr.   • Kesk.   • KD   • Vas.:   14 14 10 5 4 2 2
www.hameenlinna.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hämeenlinna Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Hämeenlinna (ruots. Tavastehus) on Suomen kaupunki ja Kanta-Hämeen maakuntakeskus Vanajaveden rannalla.  Hämeenlinnan kaupungissa asuu noin 68 000 ja laajemmin Hämeenlinnan seudulla asuu noin 94 000 henkilöä. Asukasluvultaan kaupunki on Suomen 15:nneksi suurin. Vuonna 1639 perustettu Hämeenlinna on Suomen vanhin sisämaakaupunki.
Hämeenlinnan naapurikunnat ovat Akaa, Asikkala, Hattula, Hausjärvi, Hollola, Janakkala, Loppi, Padasjoki, Pälkäne, Tammela, Urjala ja Valkeakoski. Hämeenlinnan keskustasta on Helsinkiin 100 kilometriä ja Tampereelle 75 kilometriä. Hämeenlinnan alue kasvoi huomattavasti 1. tammikuuta 2009, kun Hauho, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos liittyivät Hämeenlinnan kaupunkiin. Tätä ennen Hämeenlinnan maalaiskunta ja Vanajan kunta oli liitetty pääosin Hämeenlinnaan ja osa naapurikuntiin.
Maantiede > Luonto

Hämeenlinnan kaupungin alueella on kokonaan tai osittain kaikkiaan 339 järveä. Pinta-alaltaan suurimmat niistä ovat Vanajavesi, Kukkia ja Kuohijärvi.
Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee Etelä-Hämeessä, kansallismaisemaksikin luokitellussa Vanajaveden laaksossa, jonka halkaisee pohjois-eteläsuuntainen, eteläosaltaan jokimaisen kapea Vanajavesi. Muita merkittäviä hämeenlinnalaisia järviä ovat Katumajärvi ja Alajärvi. Kaupunkialueen halki kulkee luode-kaakkosuuntainen harjujono, jonka osia ovat muiden muassa Ahvenistonharju ja Hattelmalanharju. Maasto on muiltakin osin kumpuilevaa; Hämeenlinnan keskusta ja esimerkiksi Myllymäen ja Hätilän kaupunginosat sijaitsevat suurehkojen mäkien huipulla. Kaupungissa on muutamia esihistoriallisella ajalla linnavuorina käytettyjä vuoria, joista merkittävimpiä ovat Aulangonvuori ja Mantereen linnavuori.
Hämeenlinnan maiseman pääpiirteitä ovat Hämeen järviylänkö, Vanajaveden laakso ja Kanta-Hämeen lehtokeskus. Monin paikoin maisemia leimaa vauras hämäläinen maatalouskulttuuri.
Maantiede > Luonto > Luonnonsuojelualueet

Kaupungissa on useita luonnonsuojelualueita, joista suurimmat sijaitsevat Aulangon ja Ahveniston suosituilla virkistysalueilla kaupungin laitamilla. Lisäksi Hämeenlinnassa on Suomen ensimmäinen, vuonna 2001 perustettu kansallinen kaupunkipuisto, joka ulottuu Koilliskulman puutaloalueilta ja Hämeen linnalta Vanajaveden rantoja seuraillen Aulangolle. Vuonna 2009 Hämeenlinnaan liitetyssä entisessä Lammin kunnassa sijaitsee verrattain tunnettu Evon retkeilyalue.
Hämeenlinnan kaupungin alueella on 31 Natura 2000 -aluetta:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ahvenistonharju-Vuorenharju (Hämeenlinna)  Aulangon alue (Hämeenlinna)  Evon alue (Lammi)  Hattelmalanharju (Hämeenlinna)  Hattelmalanjärvi (Hämeenlinna)  Heinisuo (Hämeenlinna ja Renko)  Hevospierettämänmäki (Tuulos)  Jokijärvi (Hauho)  Karittainmäki-Ahvenistonlampi (Hämeenlinna)  Kukkiajärvi (Hauho)  Kalliomaa (Kalvola)  |  Kaskenmäki (Kalvola)  Kaurastensuo-Kantosuo (Lammi)  Kyynäröinen (Renko)  Lamminjärvi-Halila (Lammi)  Lassilan keto (Renko)  Letku-Pappila-Mattila (Lammi)  Likolammi (Renko)  Matinsilta (Hämeenlinna)  Metsola (Renko)  Muulinjärvi (Kalvola)  Ormajärvi-Untulanharju (Lammi)  |  Paloniitunjärvi (Renko)  Peurasuo (Kalvola)  Porttilanharju (Kalvola)  Raimansuo-Miemalanharju (Hämeenlinna)  Ruskeanmullanharju (Hauho)  Seitsemänlamminsuo-Korpilamminsuo (Renko)  Sajaniemi (Lammi)  Söyliönkorpi (Hauho)  Taipaleensuo-Kolisevankorpi (Kalvola)  Untulanharju (Lammi)  Uurtaanjärvi (Kalvola)  |
Maantiede > Kaupunkirakenne

Hämeenlinnan keskusta sijaitsee Saaristen mäellä Vanajaveden rannalla, ja rajoittuu länsipuoleltaan valtatiehen 3. Keskustan katuverkko perustuu Carl Ludvig Engelin kaupungin palon jälkeen vuonna 1832 laatimaan ruutukaavaan, jonka keskuksena toimii Kauppatori. Kauppatorin laidalla sijaitsevat muun muassa raatihuone, Hämeenlinnan kirkko ja Hämeen lääninhallituksen talo. Ydinkeskusta on jaettu neljään kaupunginosaan, jotka ovat järjestyksessä Linnanniemi, Koilliskulma, Hämeensaari sekä Saaristenmäki. Osittain kävelykaduksi muutettu Raatihuoneenkatu on keskustan merkittävin liikekatu.
Keskustassa on runsaasti eri tyylisuuntia edustavia rakennuksia, ja kaupungin väkilukuun suhteutettuna se on melko suuri ja tiiviisti rakennettu. Keskustan merkittävin laajenemissuunta on 2010-luvulla ollut Vanajaveden toisella puolella sijaitseva Keinusaaren kaupunginosa, jossa sijaitsee esimerkiksi rautatieasema. Keskustaan on myös jatkuvasti toteutettu uutta täydennysrakentamista. Hämeenlinnan keskustaa on pilkallisesti kutsuttu Suomen suurimmaksi valaistuksi hautausmaaksi. Muita keskeisiä kaupunginosia ovat Myllymäki, Kauriala ja Hätilä.
Hämeenlinnassa on lisäksi noin kymmenen lähiötä, joita erottavat keskusta-alueesta laajat pientaloalueet. Kaupungissa on myös runsaasti puistoja ja lähivirkistysalueita. Rautatie sivuuttaa keskustan Vanajaveden itäpuolta, mutta valtatie 3 kulkee moottoritienä aivan kaupungin halki; keskustan kohdalla se on katettu kannella. Valtatie 10 ohittaa kaupungin etelä- ja itäpuolelta. Oman vaikutuksensa kaupunkirakenteeseen ovat tuoneet myös kaupunkia halkovat harjut ja pitkät järvet.
Maantiede > Aluejako

Hämeenlinnassa on 41 kaupunginosaa ja viisi kaupunginosakeskusta eli pitäjää. Kaupunginosakeskukset ovat Hämeenlinnaan 2009 liitettyjä entisiä kuntia.
Hauhon kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta pohjoiseen.
Tuuloksen kirkonkylä sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta koilliseen.
Lammin kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta itäkoilliseen.
Rengon kirkonkylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta lounaaseen.
Kalvolan keskustaajama Iittala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta luoteeseen.
Maantiede > Aluejako > Kaupunginosat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  1 Linnanniemi (Keskusta I)  2 Koilliskulma (Keskusta II)  3 Hämeensaari (Keskusta III)  4 Saaristenmäki (Keskusta IV)  5 Keinusaari  6 Sairio  7 Myllymäki  8 Kauriala  9 Ahvenisto  10 Pullerinmäki  11 Ojoinen  |  12 Puistonmäki  13 Kirstula  14 Aulanko  15 Hätilä  16 Idänpää  17 Katinen  18 Katuma  19 Kantola  20 Kankaantausta  21 Miemala  22 Hattelmala  |  23 Munakas  24 Luolaja  25 Voutila  26 Loimalahti  27 Majalahti  28 Vuorentaka  29 Tiirinkoski  30 Pikku-Parola  31 Luhtiala  32 Ruununmylly  33 Taka-Hätilä  |  34 Hangasmäki  35 Kankainen  36 Mäskälä  37 Kappola  38 Hakumäki  39 Vanaja  40 Käikälä  41 Harviala   |
Maantiede > Aluejako > Kylät

Seuraavassa on lueteltu kylät Hauhon, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen alueilla.
Hauho: Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Apoo, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Hankala, Hauhontausta, Heinäkangas, Hyvikkälä, Hyömäki, Ilmoila, Joki (Jokioinen), Juntula, Kalaila, Keso, Kirkonkylä, Kokkala, Kokkila, Kukkola, Kyttälä, Lautsia, Lehdesmäki, Lehtelä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Pappila, Porras, Porsoo, Rukkoila, Saha, Sappee, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Tuulimylly, Uusikylä, Vihavuosi, Villantila, Vitsiälä, Vuolijoki
Kalvola: Ahlajärvi, Heinu, Hietajärvi, Hitumaa, Iittala, Kanajärvi, Kankaanpää, Kautio, Kirkonkylä, Kotkajärvi, Kutila, Kutinen, Kuurila, Könnölä, Lintumaa, Niemi, Ohtinen, Ojajärvi, Orjanhirsi, Paakkonen, Sauvala, Saviniemi, Sittala, Sääksniemi, Taljala, Turkinmäki, Unonen, Rimmilä, Pirttikoski
Lammi: Arrankorpi, Evo, Hauhiala, Iso-Evo, Jahkola, Kataloinen, Kostila, Kuurikka, Kättärlä, Lampelto, Lieso, Montola, Mulkoila, Neroskulma, Niipala, Oinen, Onnenvuori, Paakkola, Pakkasela, Palonen, Parikkala, Perinkää, Pienistö, Porraskoski, Rantonen, Riikonen, Ronni, Sankola, Syrjäntausta, Takaperä, Tanttila, Tommala, Vilkkilä, Vähä-Evo, Ylänne, Ylännäinen
Renko: Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare, Vehmainen, Nummenkylä
Tuulos: Juttila, Karutta, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro, Toivaala
Historia > Alueliitokset

Hämeenlinnan ensimmäinen suuri alueliitos toteutui 1. tammikuuta 1948, jolloin suurin osa kaupungin pohjoispuolella sijainneesta Hämeenlinnan maalaiskunnasta sekä osia Vanajan kunnasta liitettiin kaupunkiin. Vuoden 1967 alussa Hämeenlinna laajentui huomattavasti, kun kaupunkia kolmelta suunnalta ympäröinyt Vanajan kunta liitettiin pääosin kaupunkiin. Marraskuussa 2007 varmistui Hämeenlinnan seudun kuntaliitos Hauhon, Hämeenlinnan, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen kesken, ja se astui voimaan 1. tammikuuta 2009. Vuoden 2010 alussa entisen Lammin kunnan Hietoisten kylä siirrettiin Hämeenlinnasta Hausjärveen.
Hallinto

Hämeenlinnan kaupunginjohtaja vuodesta 2021 on aiemmin mm. kansanedustajana toiminut Olli-Poika Parviainen. Kaupunginvaltuustossa on 51 paikkaa, joista 14 on kokoomuksen ja 14 SDP:n hallussa kaudella 2021–2025. Kaupunginhallituksessa on 13 varsinaista jäsentä.
Hämeenlinna tunnetaan hallintokaupunkina. Kaupunki on ollut 1800-luvulta saakka ensin Hämeen läänin pääkaupunkina ja vuosina 1997–2009 olemassa olleen Etelä-Suomen läänin pääkaupunkina. Vuodesta 2010 eteenpäin Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka on sijainnut Hämeenlinnassa.. Hämeenlinnan oikeustalossa toimivat Kanta-Hämeen käräjäoikeus ja Hämeenlinnan hallinto-oikeus.
Talous

Hämeenlinnalla on monipuolinen elinkeinorakenne.
Tilastokeskuksen tilaston mukaan Hämeenlinnassa oli noin 5 000 yritystä vuonna 2021. Yritysten liikevaihto oli 4,7 miljardia euroa. Suurimmat toimialat olivat teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, rakentaminen, sosiaali- ja terveyspalvelut ja kuljetus- ja varastointi. Työllistävimmät toimialat olivat teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, sosiaali- ja terveuspalvelut, rakentaminen ja hallinto- ja tukipalvelut. Yritykset tuottivat 120 miljoonaa euroa yhteisöveroa.
Hämeenlinnan talouden rakenne on lähellä koko maan keskiarvoja. Vuonna 2015 kaupungissa oli 28 270 työpaikkaa. Niistä 75 % oli palvelualoilla, 3 % alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa) ja 21 % jalostuksessa. Työttömien osuus oli 13,6 %.
Talous > Suurimmat yritykset

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat vakuutusyhtiö Pohjantähti, maarakennusalan koneita rakentava Movax ja käytettyjen autojen kauppaan erikoistunut Kamux. Suurin yksityinen työllistäjä on SSAB Europen terästehdas, jonka palveluksessa on noin 900 henkeä.
Liikenne > Liikenneyhteydet

Alla matka-aikoja ja etäisyyksiä Hämeenlinnan keskustasta joihinkin kaupunkeihin.
| Nimi | Etäisyys | Juna | Linja-auto | Henkilöauto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tampere | 75 km | 41 min | 60 min | 46 min |
| Helsinki | 100 km | 1 h 2 min | 1 h 15 min | 1 h 7 min |
| Riihimäki | 36 km | 18 min | 25 min | 24 min |
| Lahti | 74 km | 1 h 5 min | 1 h 10 min | 1 h 13 min |
| Turku | 141 km | 1 h 39 min | 2 h 5 min | 2 h 13 min |
Liikenne > Etäisyydet entisiin kuntakeskuksiin

Hauho 35 km
Kalvola 20 km
Lammi 35 km
Renko 15 km
Tuulos 25 km
Liikenne > Maantiet

Hämeenlinna sijaitsee liikenteellisesti hyvällä paikalla Helsingin ja Tampereen puolivälissä pääradan varressa, valtateiden 3 ja 10 risteyskohdassa. Valtatie 3 kulkee moottoritienä kaupungin keskustan ohi. Hämeenlinnasta Pälkäneelle johtaa kantatie 57, joka on osa valtatie 3:n alkuperäistä linjausta. Aikaisemmin Hämeenlinna oli myös Porvooseen vieneen kantatie 55:n sekä Toijalan kautta Tampereelle vieneen kantatie 56:n toisena päätepisteenä. Hämeenlinnan koillisosassa kulkee Tampereen ja Lahden välinen valtatie 12, johon valtatie 10 yhtyy entisen Tuuloksen alueella. Samasta risteyksestä erkanee Padasjoelle vievä kantatie 53. Lounaisosaa sivuaa Forssan ja Lahden välinen kantatie 54.
Liikenne > Linja-autoliikenne

Keskustassa sijaitsevalta linja-autoasemalta liikennöivät useimmat kauko- ja paikallisliikenteen linja-autovuorot. Tiheimmät yhteydet ovat Tampereen, Helsingin, Turun ja Lahden suuntiin. Linja-autojen pikavuoroilla Hämeenlinnasta pääsee ilman autonvaihtoa lisäksi Nokialle, Seinäjoelle, Vaasaan, Kokkolaan, Virroille ja Ähtäriin. Suoria linja-autojen vakiovuoroja kulkee Hämeenlinnasta myös Padasjoelle Lammin kautta. Hämeenlinnan sisäistä linja-autoliikennettä hoitavat Inter Kuljetus Oy, Länsilinjat Oy sekä Vekka Liikenne Oy.
Liikenne > Rautatieliikenne

Hämeenlinnan kaupungin alueella sijaitsevat Hämeenlinnan rautatieasema sekä entisen Kalvolan kunnan alueella oleva Iittalan rautatieasema. Kummallakin asemalla pysähtyvät kaikki R-junat reitillä Helsinki–Riihimäki–Tampere. Lisäksi Hämeenlinnassa pysähtyvät useimmat InterCity- ja tietyt Pendolino-junavuorot. Hämeenlinna ei ole risteysasema, joten lähimmät vaihdolliset junavuorot kulkevat Riihimäen tai Toijalan kautta.
Liikenne > Lentoliikenne

Lähimmät lentoasemat ovat Tampere-Pirkkalan lentoasema noin 85 kilometriä Hämeenlinnasta pohjoiseen, Helsinki-Vantaan lentoasema noin 95 kilometriä etelään sekä Turun lentoasema noin 140 kilometriä länteen.
Liikenne > Vesiliikenne

Hämeenlinnan läpi pohjois-eteläsuunnassa kulkevaa Vanajavettä on kauan käytetty kulkureittinä. Hämeenlinnan satamasta on kesäkaudella säännöllistä laivaliikennettä Tampereen suuntaan. 2010-luvulla on myös alkanut tilausristeilytoiminta pienemmällä aluksella keskustasta Turengin suuntaan Hiidenjoelle.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1751 lähtien. Kunkin vuoden väestötiedot vastaavat tuolloista kuntajakoa, joten vuosien 1948, 1967 ja 2009 kuntaliitokset näkyvät kuvaajassa hyppäyksinä.
| Hämeenlinnan väestönkehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  | Asukkaita |  |
| 1751 | 1751 |    | 649 | 649 |
| 1805 | 1805 |    | 1 689 | 1 689 |
| 1860 | 1860 |    | 2 915 | 2 915 |
| 1900 | 1900 |    | 5 357 | 5 357 |
| 1930 | 1930 |    | 8 500 | 8 500 |
| 1964 | 1964 |    | 29 555 | 29 555 |
| 1982 | 1982 |    | 41 986 | 41 986 |
| 1996 | 1996 |    | 44 891 | 44 891 |
| 2004 | 2004 |    | 47 178 | 47 178 |
| 2012 | 2012 |    | 66 829 | 66 829 |
| 2020 | 2020 |    | 67 848 | 67 848 |
Lähde: 1751–1996 Historian suursanakirja, 2004–2020 Tilastokeskus.
Hämeenlinnan sijainti on lähellä Suomen väestöllistä keskipistettä eli Weberin pistettä, eli pääosa maan väestöstä asuu keskimääräisesti katsottuna lyhyimmän matkan päässä Hämeenlinnasta. Piste siirtyi Hämeenlinnan alueelle vuonna 2009 Hauhon liittyessä Hämeenlinnaan. Väestöennusteiden mukaan Weberin pisteen liike kohti etelää jatkuu entisellä nopeudella vuosien 2040–2050 tienoille saakka. Tämä merkitsee sitä, että piste siirtyisi Hämeenlinnasta Janakkalan puolelle aikavälillä 2040–2045.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Hämeenlinnassa oli 68 043 asukasta, joista 59 642 asui taajamissa, 7 710 haja-asutusalueilla ja 691:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hämeenlinnan taajama-aste on 88,6 %. Hämeenlinnan taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2022) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hämeenlinnan keskustaajama* | 51 373 |
| 2 | Lammin kirkonkylä | 2 693 |
| 3 | Iittala | 2 258 |
| 4 | Hauhon kirkonkylä | 1 126 |
| 5 | Rengon kirkonkylä | 1 104 |
| 6 | Eteläinen | 569 |
| 7 | Syrjäntaka (Tuulos) | 519 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu Hämeenlinnan lisäksi Hattulaan (Parola) ja pieniltä osin Janakkalan kunnan alueelle.  Yhteensä Hämeenlinnan keskustaajamassa on 58 514 asukasta ja sen pinta-ala on 67,48 neliökilometriä.
Seurakunnat

Hämeenlinnassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat, jotka muodostavat Hämeenlinnan seurakuntayhtymän:
Hämeenlinna-Vanajan seurakunta
Hauhon seurakunta
Lammin seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hämeenlinnan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Hämeenlinnassa toimii Hämeenlinnan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hämeenlinnassa toimii Lammin helluntaiseurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Hämeenlinnan kaupungin nykyisellä alueella.
Hämeenlinnan maaseurakunta (liitetty Hämeenlinnan seurakuntaan vuonna 1948)
Hämeenlinnan seurakunta (yhdistetty Vanajan seurakunnan kanssa Hämeenlinna-Vanajan seurakunnaksi vuonna 2003)
Rengon seurakunta (liitetty Hämeenlinna-Vanajan seurakuntaan vuonna 2011)
Tuuloksen seurakunta (liitetty Lammin seurakuntaan vuonna 2019)
Vanajan seurakunta (yhdistetty Hämeenlinnan seurakunnan kanssa Hämeenlinna-Vanajan seurakunnaksi vuonna 2003)
Kalvolan seurakunta (liitetty Hämeenlinna-Vanajan seurakuntaan vuonna 2023)
Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta (liitetty Helsingin ortodoksiseen seurakuntaan vuonna 2021)
Palvelut > Koulutus

Hämeenlinnassa sijaitsee Hämeen ammattikorkeakoulun päätoimipaikka. Vuonna 1873 perustetusta Hämeenlinnan lyseosta on lähtöisin monia kulttuurivaikuttajia. Koulu on Suomen maineikkaimpia oppilaitoksia, sillä monet tunnetut suomalaiset ovat valmistuneet oppilaitoksesta. Esimerkkeinä mainittakoon säveltäjämestari Jean Sibelius ja presidentti Juho Kusti Paasikivi. Hämeenlinnan lyseossa on peruskoulun yläaste (7.–9. luokat) ja lukio. Toinen Hämeenlinnan kantakaupungin lukioista on Kaurialan lukio. Hämeenlinnan lyseon lukio ja Kaurialan lukio oli tarkoitus yhdistää syksyllä 2018 yli tuhannen oppilaan suurlukioksi Ammattiopisto Tavastian Hattelmalan kampukselle. Suurlukiohanke kuitenkin päätettiin perua kaupunginhallituksessa keväällä 2018, ja lukiot jatkavat erillisinä.
Ammattiopisto Tavastia on kaupungin merkittävin toisen asteen ammattioppilaitos. Kaupungin lukiot ja ammattiopisto yhdessä muodostavat koulutuskuntayhtymä Tavastian, johon kuuluu oppilaitoksia muistakin kunnista, kuten Parolan lukio. Lisäksi heinäkuuhun 2012 asti kaupungissa sijaitsi Tampereen yliopistoon kuulunut opettajankoulutuslaitos (entinen Hämeenlinnan seminaari), jossa koulutettiin uusia opettajia vuosikymmeniä. Hämeenlinnan kolmas lukio on Lammilla sijaitseva Lammin lukio.
Palvelut > Koulutus > Koulut ja oppilaitokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Luokat 1–6 Hämeenlinnan yhteiskoulu  Jukolan koulu  Kirkonkulman koulu  Luolajan koulu  Miemalan koulu  Myllymäen koulu  Nummen yhtenäiskoulu  Ortelan koulu  Ruununmyllyn koulu  Seminaarin koulu  Vuorentaan koulu  Iittalan yhtenäiskoulu (Kalvola)  Hauhon yhtenäiskoulu (Hauho)  Alvettulan koulu (Hauho)  Nummen koulu (Renko)  Nevilän koulu (Renko)  Lieson koulu (Lammi)  Kostilan koulu (Lammi)  Kirkonseudun koulu (Renko)  Kataloisten koulu (Lammi)  Eteläisten koulu (Hauho)  Konnarin koulu (Lammi)  Porkkalan koulu (Lammi)  Tuuloksen koulu (Tuulos)  Mommilan koulu (Lammi)  |  Luokat 7–9 Nummen yhtenäiskoulu  Hämeenlinnan yhteiskoulu  Kaurialan koulu  Lyseon koulu  Iittalan yhtenäiskoulu (Kalvola)  Hauhon yhtenäiskoulu (Hauho)  Hakkalan koulu (Lammi) Erityiskoulut Ojoisten koulu  Saaristen koulu  Ahvenistonharjun sairaalakoulu Lukiot Hämeenlinnan aikuislukio  Hämeenlinnan lyseon lukio  Kaurialan lukio  Lammin lukio (Lammi)  |  Ammatilliset oppilaitokset Hämeen ammattikorkeakoulu  Evon metsäopisto (Lammi)  Hämeen ammatti-instituutti  Ammattiopisto Tavastia  Lihateollisuusopisto  Kiipulan ammattiopiston Perttulan yksikkö (Kiipulan ammattiopisto ja Perttulan erityisammattikoulu yhdistyivät 1.1.2009) Muut Aimo-koulu  Hämeen kesäyliopisto  Sibelius-opisto  Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskus  Vanajaveden opisto  |
Palvelut > Terveydenhuolto

Kanta-Hämeen hyvinvointialueen ylläpitämä Kanta-Hämeen keskussairaala sijaitsee Hämeenlinnan Ahvenistolla.
Hyvinvointialueen terveysasemia on kantakaupungissa neljä:
Idänpään terveysasema
Jukolan terveysasema
Ojoisten terveysasema
Viipurintien terveysasema
Liitosalueilla on myös neljä terveysasemaa:
Hauhon terveysasema
Lammin terveysasema
Kalvolan terveysasema
Rengon terveysasema
Palvelut > Kaupalliset palvelut

Hämeenlinnaan avattiin lokakuussa 2014 kauppakeskus, joka kunnioittaa nimellään kuuluisaa hämeenlinnalaista muusikkoa Irwin Goodmania. Kauppakeskus on rakennettu valtatie 3:n päälle, 220 metrin pituiselle katteelle. Lisäksi Hämeenlinnan keskustassa on neljä muuta kauppakeskusta, ja Tiiriössä sijaitsee merkittävä markettialue.
Kulttuuri

Keskustassa, lähellä rautatieasemaa, sijaitsee kaupungin Kulttuuri- ja kongressikeskus Verkatehdas. Vanhassa tehdasrakennuksessa ja uudisosissa sijaitsevat nykyään 703-paikkainen musiikki- ja kongressisali, kokouskeskus, elokuvakeskus Bio Rex ja ravintola. Tiloissa toimivat myös Hämeenlinnan teatteri, Miniteatteri, Sibelius-opisto, Sibeliuksen syntymäkaupunki -säätiö, Vanajaveden opisto sekä Hämeenlinnan Lyseon yläkoulu. Edellisten lisäksi sinne ovat löytäneet tiensä monet kulttuuri- ja media-alan yhdistykset ja yritykset sekä ammatinharjoittajat. Ars-Häme ry:n ylläpitämä Galleria Kone ja taidelainaamo sijaitsevat Hämeenlinnan keskustassa Hallituskadulla.
Hämeenlinnan taidemuseo toimii vanhoihin kruununmakasiineihin rakennetuissa tiloissa Verkatehtaan yhteydessä. Muita Hämeenlinnan museoita ovat Hämeenlinnan kaupunginmuseon alaisuuteen kuuluvat Museo Skogster, Sibeliuksen syntymäkoti ja Palanderin talo sekä Hämeen linna, Vankilamuseo ja Museo Militaria. Kaupunginmuseo ylläpitää lisäksi Säästöpankkimuseota. Kolme ensin mainittua sijaitsevat kaupungin ydinkeskustassa lyhyen matkan päässä toisistaan ja neljä jälkimmäistä Linnanniemen alueella. Vanajan kirkon lähellä sijaitseva sähkömuseo Elektra (Arkistoitu – Internet Archive) on auki kesäisin. Hämeenlinnan kaupunginkirjastolla on pääkirjaston lisäksi kaksi sivukirjastoa kantakaupungissa ja yksi kunkin pitäjän alueella.
Suomen kunnista Hämeenlinnassa on toiseksi eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa määräksi on ilmoitettu 7 600 kpl.
Kulttuuri > Murre

Hämeenlinnan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.