stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Busan
Talous

Busanin teollisuuden aloihin kuuluvat laivanrakennus-, auto-, elektroniikka-, teräs-, keraaminen, kemikaali- ja paperiteollisuus. Kaupungin teollisuuspuistoissa toimii useita korkean teknologian yrityksiä. Turismin merkitys on myös kasvanut. Kaupungin matkailukohteita ovat esimerkiksi Haeundaen rannan kuumat lähteet, sekä Songjeongin ja Kwangallin rannat kaupungin itäosassa.
Myös Etelä-Korean merkittävimmän arvopapereiden markkinapaikan, Etelä-Korean pörssin, päämaja sijaitsee Busanissa.
Kulttuuri

Kaupungissa järjestetään Busanin elokuvajuhlat.
Sisarkaupungit

Busanilla on lukuisia ystävyyskaupunkeja ympäri maailmaa:
Kaohsiung, Taiwan (1966)
Los Angeles, Yhdysvallat (1967)
Shimonoseki, Japani (1976)
Barcelona, Espanja (1983)
Rio de Janeiro, Brasilia (1985)
Fukuoka, Japani (1989)
Vladivostok, Venäjä (1992)
Shanghai, Kiina (1993)
Surabaya, Indonesia (1994)
Victoria, Australia (1994)
Tijuana, Meksiko (1995)
Hồ Chí Minhin kaupunki, Vietnam (1995)
Auckland, Uusi-Seelanti (1996)
Valparaíso, Chile (1999)
Western Cape, Etelä-Afrikka (2000)
Montreal, Kanada (2000)
Istanbul, Turkki (2002)
Dubai, Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Chicago, Yhdysvallat (2007)
Pietari, Venäjä
Phnom Penh, Kambodža (2009)
Mumbai, Intia (2009)
Thessaloniki, Kreikka (2010)
Casablanca, Marokko (2011)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Busan Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (koreaksi, englanniksi, japaniksi, kiinaksi)
Korean tasavallan hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki: Soul
Suurkaupungit:  Busan  Daegu  Daejeon  Gwangju  Incheon  Ulsan 
Provinssit:  Etelä-Chungcheong  Etelä-Gyeongsang  Etelä-Jeolla  Gangwon  Gyeonggi  Jeju  Pohjois-Chungcheong  Pohjois-Gyeongsang  Pohjois-Jeolla 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  NARA 
Näkymää Busaniin ennen vuotta 1945 otetussa valokuvassa.
Busanin sataman konttiterminaalia
Rebecca Kadaga

Rebecca Kadaga
Rebecca Alitwala Kadaga (s. 24. toukokuuta 1956 Kamuli) on ugandalainen poliitikko. Hänestä tuli 19. toukokuuta 2011 Ugandan parlamentin ensimmäinen naispuolinen puhemies. Tätä ennen hän oli toiminut jo vuosikymmenen ajan varapuhemiehenä. Kadaga on varsinaiselta ammatiltaan juristi. Hän on muun muassa edistänyt naisten oikeuksia avioliitoissa ja osallistunut naisten sukupuolielinten silpomisen lopettamiseen tähdänneeseen kampanjaan.
Kadaga on George Wilson Madalin ja Eve Kadagan tytär.
Ari Oinonen

Ari Markku Oinonen (s. 11. helmikuuta 1949) on suomalainen kapellimestari ja muusikko, nykyinen toimitusjohtaja.
Ari Oinonen teki menestyksekkään uran muusikkona, kapellimestarina, sovittajana ja tuottajana. Hän toimi vuosina 1978–1999 Mainos-TV:n/MTV3:n musiikkipäällikkönä. Oinonen oli muun muassa Seinäjoen tangomarkkinoiden tuomariston jäsen vuosina 1985–2005. Kun MTV:n musiikkituotantoa jatkamaan perustettiin syksyllä 1999 Suomen Mediamusiikki Oy, Ari Oinosesta tuli yhtiön pääomistaja ja toimitusjohtaja, jossa tehtävässä hän jatkaa edelleen.
Diskografia

Jokamiehen hammond (1977)
Jokamiehen hammond 2 (1977)
Jokamiehen hammond 3 (1978)
Suomen maakuntien korkeimmat maastonkohdat

Suomen maakuntien korkeimmat maastonkohdat määriteltiin Tilastokeskuksen Tietoaika-lehdessä vuonna 2001. Sen jälkeen Itä-Uudenmaan maakunta on tullut osaksi Uudenmaan maakuntaa.
| Maakunta (2001) | Maastonkohta | Kunta | Korkeus metriä mpy>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ahvenanmaa | Orrdalsklint | Saltvik | 129 |
| Etelä-Karjala | Haukkavuori | Rautjärvi (aiemmin Simpele) | 171 |
| Etelä-Pohjanmaa | Raitamäki | Soini | 240 |
| Etelä-Savo | Paukkulanmäki | Kangasniemi | 225 |
| Itä-Uusimaa | Kinttumäki | Pukkila | 108 |
| Kainuu | Iso Tuomivaara | Hyrynsalmi | 387 |
| Kanta-Häme | Niinimäenselänmaa | Hämeenlinna (aiemmin Lammi) | 191 |
| Keski-Pohjanmaa | Salmelanharju | Perho | 219 |
| Keski-Suomi | Kiiskilänmäki | Multia | 269 |
| Kymenlaakso | Ukkosvuori | Kouvola (aiemmin Valkeala) | 159 |
| Lappi | Halti | Enontekiö | 1 324 |
| Pirkanmaa | Venäläisvuori | Juupajoki | 232,5 |
| Pohjanmaa | Pyhävuori | Kristiinankaupunki (aiemmin Lapväärtti) | 130 |
| Pohjois-Karjala | Koli | Lieksa (aiemmin Pielisjärvi) | 347 |
| Pohjois-Pohjanmaa | Valtavaara | Kuusamo | 492 |
| Pohjois-Savo | Maaselänmäki | Rautavaara | 318 |
| Päijät-Häme | Tiirismaa | Hollola | 223 |
| Satakunta | Soininharju | Jämijärvi | 185 |
| Uusimaa | Loukkumäki | Karkkila (aiemmin Pyhäjärvi Ul) | 174 |
| Varsinais-Suomi | Särämäki | Salo (aiemmin Kiikala) | 164 |
Aiheesta muualla

Niemi, Liisa: Heli Hintikka huiputti Suomen korkeimmat paikat – Nyt hän paljastaa, minne ei kannata mennä. Helsingin Sanomat, 18.2.2025.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18.2.2025.
Fasis (kaupunki)

| Fasis> Φᾶσις.Sijainti |
| --- | --- |
 Fasis
Koordinaatit:  42°8′9″N, 41°41′32″E
Valtio:  Georgia
Paikkakunta:  Poti, Samegrelo ja Zemo Svaneti
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  600/500-luku eaa. tai myöhemmin –
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kolkhis
Aiheesta muualla
  Fasis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fasis (m.kreik. Φᾶσις, Fāsis, lat. Phasis) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kolkhiissa Mustanmeren itärannikolla nykyisen Georgian alueella. Kaupungin tarkkaa sijaintia ei tunneta varmuudella, mutta se sijoitetaan nykyisen Potin kaupungin lähelle.
Fasis oli alun perin kreikkalainen siirtokunta, joka perustivat miletoslaiset mahdollisesti 500-luvulla eaa. Kaupungista kerrotaan lukuisissa antiikin ja varhaiskeskiajan lähteissä, sekä kreikkalaisessa mytologiassa, jossa se esiintyy argonauttien matkan päämääränä näiden etsiessä kultaista taljaa. Fasis oli olemassa edelleen roomalaisella kaudella ja varhaiskeskiajalla.
Maantiede

Fasiin kaupunki oli itäisin Pontoksen eli Mustanmeren rannikon kaupungeista. Se sijaitsi Fasis (nyk. Rioni) -joen etelärannalla lähellä sen suuta. Kaupunki oli rakennettu tasangolle joen, meren ja järven väliin. Kaupunkia ympäröivä maa oli erittäin hedelmällistä ja runsasmetsäistä, ja siellä harjoitettiin merkittävää vientikauppaa.
Kaupunki sijoitetaan antiikin aikaisten kuvausten perusteella nykyisen Potin lähelle, ja sen arvellaan sijainneen nykykaupungin itäpuolella olevan Paliastomi-järven paikalla. Ilmeisesti Strabonin kuvailema järvi, johon Fasis rajautui, on peittänyt kaupungin tai suuren osan siitä alleen. Myös Agathias viittaa kaupungin läheiseen järveen, joka on tunnistettu Paliastomi-järveksi. 1700-luvun georgialaisen oppineen prinssi Vakhuštin teokset ovat tästä samaa mieltä: Vakhuštin mukaan ”Potin eteläpuolella, meren lähellä, on suuri Paliastomi-järvi. Kanava yhdistää sen mereen. Laivat tulevat sen kautta ja laskevat ankkurinsa levätäkseen järvellä. [...] Sanotaan, että täällä oli aikoinaan kaupunki, joka on nykyisin veden alla.”
Useita kysymyksiä kaupungin tarkasta sijaintipaikasta ja sen raunioiden tunnistuksesta on kuitenkin jäänyt edelleen epäselväksi, pääosin vuosisatoja kestäneiden geomorfologisten muutosten vuoksi. Kosteikkoalueiden läpi virtaavan Rionin kulku on joen alajuoksulla hyvin altis muutoksille.
Fasiin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Samalla rannikolla pohjoiseen ja pohjoisluoteeseen sijaitsivat Gyenos, Dioskuris ja Pityus, ja etelään ja lounaaseen Apsaros ja Trapezus.
Historia > Perustaminen ja varhaishistoria

Fasis oli alun perin miletoslaisten perustama kauppa-asema. Joskus kaupungin perustaminen on ajoitettu arkaaiselle kaudelle 600-luvun eaa. lopulle tai 500-luvun eaa. alkuun ja joskus taas selvästi myöhemmäksi. Perustajaksi mainitaan miletoslainen Themistagoras. Pseudo-Skylaks mainitsee Fasiin kreikalaisena poliksena ja Hippokrates emporionina eli kauppa-asemana. Kaupungin väestö koostui osaksi kreikkalaisista ja osaksi seudun ei-kreikkalaisesta kolkhislaisesta väestöstä, joka hellenisoitui ajan kuluessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Fasianos (Φασιανός).
Muinaisen Fasiin ja nykyisen Potin nimet liittyvät oletettavasti toisiinsa, mutta tutkijat eivät ole yksimielisiä niiden etymologiasta. Nimi Fasis esiintyy ensimmäisen kerran Hesiodoksen teoksessa Jumalten synty noin vuonna 700 eaa. joen eikä kaupungin nimenä. Kaupunki sai oletettavasti nimensä joelta, vaikka joskus joen sanotaan saaneen nimensä kaupungilta ja olleen alkuperäiseltä nimeltään Arkturos. Sen jälkeen kun Erich Diehl ehdotti ensimmäisenä vuonna 1938 nimelle ei-kreikkalaista alkuperää ja väitti sen olevan peräisin paikallisesta vesialueen nimestä, sen alkuperälle on annettu useita eri selityksiä. Se on liitetty esimerkiksi georgian–zanin sanaan *Poti, svanin sanaan *Pasid ja jopa seemiläisten kielten sanaan, joka tarkoittaa ”kultaista jokea”.
Fasis näyttää olleen keskeinen osa kauppareittiä Intiasta Mustallemerelle, josta antiikin kirjailijat Strabon ja Plinius vanhempi kertovat. Kyseinen reitti oli Silkkitien Mustallemerelle päättynyt haara. Kaupunki esiintyy kauppamatkojen kuvauksissa 400-luvulta eaa. lähtien. Kaupunki löi ilmeisesti omaa hopearahaa 400-luvulta 200-luvulle eaa. Kreikkalaisessa mytologiassa Fasis esiintyy argonauttien matkan päämääränä näiden etsiessä kultaista taljaa.
Historia > Hellenistiseltä kaudelta keskiajalle

Kolmannen Mithridateen sodan aikana Fasis siirtyi roomalaisten haltuun. Siellä roomalainen komentaja Pompeius kohtasi legaatti Serviliuksen, Mustanmeren laivastonsa komentajan, siirryttyään Iberiasta Kolkhiihin vuonna 65 eaa.
Fasis oli edelleen olemassa Ammianus Marcellinuksen aikana 300-luvulla jaa. linnoituksena, jossa oli 400 miehen varuskunta. Sen jälkeen kun alue kääntyi kristinuskoon, Fasiissa oli kreikkalainen hiippakunta. Itä-Rooman ja sassanidien Persian välillä käydyn Lazican sodan aikana (540–562) iranilaiset joukot tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Fasiihin. Fasiin piispa Kyyros nousi Aleksandrian patriarkaksi noin vuonna vuosien 630. Kaupunki vaikuttaa peittyneen ajan kuluessa jokisuiston liettymisen ja merenpinnan nousun seurauksena, ja lakanneen olemasta viimeistään 900-luvulla.
Kaupungin ja joen nimi on säilynyt edelleen länsimaisissa kielissä fasaanien nimessä, sillä näitä lintuja sanotaan tuodun Eurooppaan Fasiin seudulta jo antiikin aikana.
Historia > Tutkimus

Fasiin kaupungin etsinnällä on pitkä historia. Ranskalainen matkailija Jean Chardin, joka kävi Georgiassa 1670-luvulla, yritti turhaan löytää todisteita muinaiskreikkalaisesta kaupungista Rionin suulta. Ensimmäisen tieteellisen tunnistusyrityksen teki antiikin ja bysanttilaisen kirjallisuuden analyysin sekä oman kenttätutkimuksensa perusteella sveitsiläinen Frédéric Dubois de Montpéreux, joka matkusti alueella vuosina 1831–1834.
Dubois'n keskeinen päätelmä, josta nykytutkimus on yhtä mieltä, oli se, että paikan geomorfologisten muutosten vuoksi Fasista tulisi etsiä nykyajan Potin itäpuolelta ja että muinainen kaupunki sijaitsi eri aikoina eri paikoissa. Dubois'n jälkeen suurin osa tutkijoista on liittänut kreikkalaisen historioitsija Arrianoksen kuvaileman linnoituksen Nadžikhurin raunioihin, joiden nimi tarkoittaa kirjaimellisesti ”entisen linnoituksen paikkaa”. Niitä käytettiin yhtenä tärkeimmistä lähtökohdista tutkimukselle. Kuitenkin siihen mennessä kun georgialaiset tutkijat Otar Lordkipanidze ja Teimuraz Mikeladze aloittivat 1960-luvun alussa täysimittaiset arkeologiset tutkimukset alueella neuvostoviranomaiset olivat jo ehtineet tuhota rauniot lentokentän tieltä vuosina 1959–1960.
Monien vuosien epävarmuuden ja akateemisen debatin jälkeen kaupungin paikka vaikuttaa varmistuneen Paliastomi-järveksi 1900-luvun lopulla tehtyjen vedenalaisten arkeologisten tutkimusten ansiosta.
Rakennukset ja löydökset

Vedenalaisen arkeologian tutkimusten perusteella Paliastomi-järven paikalle on ollut kaupunki, joka on ollut olemassa ainakin 300-luvulta eaa. 700-luvulle jaa. Löydöksiin lukeutuu muun muassa keramiikkaa ja rahoja.
Arrianoksen mukaan Fasiksessa oli linnoitteet, jotka oli tehty maavallista, jota oli vahvistettu puisilla torneilla. Roomalaisella kaudella muurit oli tehty tiilistä. Antiikin lähteiden mukaan kaupungissa oli Apollon Hegemonille sekä Artemiille tai Rhealle omistetut temppelit. Arrianoksen mukaan kaupungissa oli myös paikka, jossa säilytettiin argonauttien Argo-laivan ankkuria (Plinius kertoo saman tarinan Kyzikoksesta).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fasis Wikimedia Commonsissa
Kartta Kolkhiin alueesta.
Sari Baldauf

| Sari Baldauf |
| --- | --- |
 Sari Baldauf vuonna 1998.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1955 (ikä 69) Kotka
Muut tiedot
Hallitusjäsenyydet:  Nokia, Mercedes-Benz Group, Daimler Truck
Sari Maritta Baldauf (o.s. Niiranen, s. 10. elokuuta 1955 Kotka) on Nokian hallituksen puheenjohtaja ja entinen varatoimitusjohtaja.
Baldauf on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1979. Hän toimi Nokian palveluksessa vuodesta 1983 vuoden 2004 joulukuuhun. Johtokunnan jäseneksi hän tuli ensimmäisen kerran vuonna 1994.
Amerikkalainen talouslehti Fortune valitsi Baldaufin Euroopan tärkeimmäksi naisjohtajaksi vuonna 1998. Sama lehti on parhaimmillaan arvostanut hänet maailman naisjohtajien joukossa sijalle 14. Wall Street Journal antoi Baldaufille Euroopan menestyksekkäimmän naisjohtajan tittelin vuonna 2002. Talouselämä-lehti on valinnut Baldaufin Suomen vaikutusvaltaisimmaksi naisjohtajaksi vuosina 2004 ja 2011. Baldauf sijoittui kuudenneksi Suomen Thinkers 20 -listalla Nordic Business Report -lehden valitessa Suomen suurimpia bisnesajattelijoita elokuussa 2012. Vuosina 2020 ja 2021 Talouselämä-lehti valitsi Baldaufin 2. sijalle sadan vaikutusvaltaisimman suomalaisen päättäjänaisen listalleen.
Baldauf erosi tammikuussa 2006 Nokian palveluksesta henkilökohtaisista syistä. Vuonna 2011 hänet valittiin Fortumin hallituksen puheenjohtajaksi kevään yhtiökokouksessa. Vuonna 2018 Baldauf ilmoitti, ettei ole käytettävissä Fortumin hallituksen puheenjohtajaksi.
Baldauf on ollut Nokian hallituksen jäsen vuodesta 2018 ja hallituksen varapuheenjohtaja vuosina 2019–2020. Baldauf valittiin Nokian hallituksen puheenjohtajaksi vuoden 2020 yhtiökokouksessa.
Hallitusjäsenyydet yrityksissä

Nokia Oyj, hallituksen puheenjohtaja 2020 lähtien
Mercedes-Benz Group AG, hallituksen ja nimitysvaliokunnan jäsen
Daimler Truck AG, hallituksen jäsen
Vexve Armatury Oy, hallituksen puheenjohtaja
Teknologiateollisuus ry, hallituksen ja työvaliokunnan jäsen
Fortum, hallituksen puheenjohtaja 2011–2018
Deutsche Telekom, hallintoneuvoston jäsen vuoteen 2018 asti
Sanoma, hallituksen varapuheenjohtaja vuosina 2005–2009, hallituksen jäsen vuosina 2003–2008
F-Secure, 2005–2014
CapMan Oyj, hallituksen jäsen
Hewlett-Packard, 2006–2012
Savonlinnan Oopperajuhlat Oy (pj.) 2005 lähtien
Elinkeinoelämän Valtuuskunta, hallituksen jäsen
Kansainvälinen lasten ja nuorten säätiö, hallituksen pj.
YIT-Yhtymä Oyj, 2006–2008
Hallitusjäsenyydet säätiöissä

International Youth Foundation (USA)
Aalto-yliopisto, hallituksen jäsen ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja
Liikesivistysrahasto
Suomen Kulttuurirahasto (hallintoneuvosto)
Tukikummit
Aiheesta muualla

Baldauf nimettiin Savonlinnan Oopperajuhlien hallituksen puheenjohtajaksi (Arkistoitu – Internet Archive). 24.5.2005.
SanomaWSOY:n hallitus (Arkistoitu – Internet Archive). 20.12.2006.
Mitä olen oppinut: Sari Baldauf. Ylioppilaslehti 18.5.2006.
Reformijuutalaisuus

New Yorkissa sijaitseva Emanu-Elin synagoga on maailman suurin reformijuutalainen synagoga.
Reformijuutalaisuus on juutalaisuuden liberaali suuntaus, joka korostaa Tooran ja uskon muuttuvaa tulkintaa. Reformijuutalaisuudessa Tooraa, juutalaisen lain kulmakiveä, ei pidetä Jumalan ehdottomana sanana ja lakina, vaan pikemminkin erilaisten opetusten kokoelmana. Liikkeessä korostetaan hyvänä pidettyä elämäntapaa koskevia eettisiä ohjeita, mutta rituaalisia säännöksiä ei sen sijaan pidetä yhtä tärkeinä. Reformijuutalaisuudessa on pääosin luovuttu monista perinteisen juutalaisuuden uskomuksista, laeista ja tavoista.
Historia

Liberaalit ajatukset alkoivat saada juutalaisuudessa jalansijaa 1800-luvun Saksassa, tunnetuimpana edustajanaan rabbi Abraham Geiger. Liberaalit pyrkivät uudistamaan juutalaisuutta muun muassa vähentämällä uskonnollisia rituaaleja ja sukupuolierottelua, ja korostamalla nykyaikaisuutta, moniarvoisuutta, tasa-arvoa ja oikeudenmukaisuutta.
Reformijuutalainen liike syntyi 1800-luvun alun Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa pääosin maallikkojen parissa, jotka kyseenalaistivat juutalaisen perinteen ja vaativat liturgian sekä muiden rituaalien uudistamista.
Varhaisen reformijuutalaisuuden tärkeitä oppi-isiä olivat muun muassa saksalainen rabbi Abraham Geiger (1810–1874) sekä böömiläissyntyinen Isaac Mayer Wise (1819–1900), joka auttoi vakiinnuttamaan liikkeen Yhdysvaltoihin.
Vuonna 1926 liberaali- ja reformijuutalaiset perustivat yhteisen kattojärjestön Edistyksellisen juutalaisuuden maailmanliitto (engl. World Union for Progressive Judaism).
Piirteet

Nykyisen reformijuutalaisuuden tunnuspiirteitä ovat:
Yksilön oma tulkinta Toorasta ja suullisesta perimätiedosta sekä siitä, mitä lakeja tulisi ottaa huomioon
Tekstin analyysin ja suuremman kriittisyyden sekä perinteisen rabbien tutkimuksen käyttäminen heprealaiseen Raamattuun ja rabbien kirjallisuuteen
Juutalaisen uskon periaatteiden oppiminen ei-uskonnollisin ja uskonnollisin tavoin
Modernin käytöksen, pukeutumisen ja käytännön hyväksyminen
Täydellinen sukupuolten tasa-arvo uskonnon tutkimuksessa, rituaaleissa ja laissa
Keskittyminen ajatukseen tikkun olam (korjataan maailma) pääasiallisena palveluksena Jumalalle
Liberaalien jumalanpalveluksissa soitetaan musiikkia ja rukoukset luetaan kansankielellä, eikä košer-sääntöjen noudattamista pidetä välttämättömänä. Liike myös korostaa etiikan merkitystä. Liberaalien mielestä juutalaisen perinteen kehittyminen ei ole pysähtynyt Talmudiin.
Etiikka ja yhteiskunnallinen näkemys

Refromijuutalaisuuden moraalinen ajattelu ja toiminnan periaatteet ovat keskeisesti juurtuneet heprealaisten profeettojen yleismaailmallisiin opetuksiin eikä niinkään juutalaisen uskonnon käytäntöihin tai rabbiinilainsäädntöön. Tämän seurauksena reformijuutalaiset seurakunnat ovat tunnettuja siitä, että ne osallistuvat vahvasti moniin yhteiskunnallisen aktivismin muotoihin.
Reformijuutalaisuudessa korvataan klassinen usko henkilökohtaisesta messiaasta toivolla universaaliin rauhaan ja veljeyteen. Reformiteologiassa pelastus määritellään vapaamielisesti ja humanistisesti. Reformijuutalaisuus oli ensimmäinen juutalainen uskontokunta, joka vihki naisia rabeiksi ja kanttoreiksi. Reformijuutalaisten jumalanpalvelukset ovat olleet täysin sukupuolineutraaleja 1900-luvun puolivälistä lähtien. Reformijuutalaisuus on ainoa juutalainen uskontokunta, joka hyväksyy täysin avoimesti homo- ja lesborabit sekä -kanttorit.
Organisaatio

Yksittäiset juutalaisseurakunnat voivat vapaasti määritellä jumalanpalvelusnorminsa ja -tapansa. Reformiliike on säilyttänyt institutionaalisen yhteenkuuluvuuden kansallisten yhteisöjen verkostojen kautta, joita ovat esimerkiksi Central Conference of American Rabbis, Hebrew Union College ja Union of American Hebrew Congregations.
Kaikki reformisuuntauksen rabit ovat saaneet koulutuksensa Hebrew Union Collegessa, jossa painotetaan pikemminkin teologista koulutusta ja pastoriaalisia taitoja kuin rabbiinitekstien tuntemusta. Useimmat reformisuuntauksen kanttorit ovat oopperakoulutuksen saaneita laulajia, jotka esittävät usein taiteellista musikkkia, kuten barokkia, edustavia liturgisia sävellyksiä. Nykyaikainen kehitys on ollut kuitenkin kohti osallistavampaa yhteislaulua jumalanpalveluksissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Reformijuutalaisuus Suomessa, Suomen reformijuutalaiset ry.
Liberal Judaism (Iso-Britannia)
Reformijuutalainen jumalanpalvelus.
Veit sydämen

| ”Veit sydämen / Sinulle rakas” Merja Rantamäki |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: 7″ vinyylisingle
 Tyylilaji: iskelmä, elokuvamusiikki
 Kesto: 03.15
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Ääninäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Veit sydämen on laulaja Merja Rantamäen singlejulkaisu vuodelta 1977. Säestävää orkesteria johtaa Nacke Johansson.
Laulun säveltäjäksi on merkitty José Luis Perales, suomenkielisen sanoituksen on tehnyt Juha Vainio ja sovitus on Nacke Johanssonin. Laulun alkuperäinen nimi on ”Porque te vas” ja esittäjä Jeanette (1974), ja se on Carlos Sauran ohjaamasta elokuvasta Cria cuervos – korppi sylissä.
Rantamäen singlen julkaissut levy-yhtiö on Oy Finnlevy Ab ja singlen luettelotunnus on FS 35. Musiikkikustantaja on Fazer ja kappaleen kesto 3:15. Singlen kääntöpuolella on kappale nimeltä ”Sinulle rakas”, jonka säveltäjä on V. Lozovoj, suomenkieliset sanat on tehnyt Pauli Salonen ja sovitus on Toivo Kärjen. Säestävää orkesteria johtaa Pentti Lasanen.
Laulun ovat levyttäneet myös Marica (1977), Satu ja Vaahtopäät (1994), Arja Havakka (2002) ja Sinitaivas (2014).
Laulusta on kaksi muuta suomenkielistä versiota: Tuula Amberlan esittämä ”Korppi” (1992) ja Emma Salokosken ”Miksi sä meet” (2005).
lahjaa mulla ollut parempaa 

ei ojentaa 

kuin tämä jonka sinä otit nauraen 

veit sydämen 
(Juha Vainion sanoitusta)
Notre Dame College (Dhaka)

| Notre Dame College> নটর ডেম কলেজ |
| --- | --- |

Motto:  Diligite Lumen Sapientiae
Perustettu:  1949
Tyyppi:  yksityinen
Rehtori:  Hemanto Pius Rozario
Opiskelijoita:  6 000 +
Sijainti:  Dhaka,  Bangladesh (23.7300°N, 90.4211°E)
Osoite:  Arambagh, Motijheel, Dhaka-1000
Sivusto:  notredamecollege-dhaka.com
Notre Dame College (bengaliksi নটর ডেম কলেজ, Nôṭôr Ḍem Kôlej) on Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa sijaitseva lukio (opetusta luokille 11–12) ja yliopisto, joka on osa Bangladeshin kansallista yliopistoa. Pyhän Ristin seurakunta perusti koulun 1949 roomalaiskatolisen kirkon seminaarikouluksi nimellä St. Gregory College.
Julkaisut

Blue and Gold on Notre Dame -koulun vuosikirja. Notre Dame College julkaisee opiskelijoiden neljännesvuosittain ilmestyvää Dhak Dhol-Chit Chat -lehteä . Jokaisella klubilla on oma vuosittainen aikakauslehti. Niistä tunnetuin on Notre Dame Science Clubin AUDRI.
Muun luokan klubit

Tällä korkeakoululla on 24 luokan ulkopuolista klubia:
Notre Damen keskustelukerho (NDDC)
Notre Damen tiedekerho (NDSC)
Notre Dame -seikkailuseura (OBAC)
Notre Dame Rover -ryhmä (NDCRS)
Notre Damen yrityskerho (NDBC)
Notre Damen shakkiklubi (NDCC)
Notre Dame Manabik Shongho (humanitaarinen klubi)
Notre Damen luonnontieteiden klubi (NDNSC)
Notre Damen tutkintokerho
Notre Dame Yuva (Nuorten) Punaisen Puolikuun klubi
Notre Dame Rotaract -kerho (NDRC)
Notre Dame Natya dal (teatteriryhmä)
Notre Dame Abritti Dal (virkistyskerho)
Notre Damen historiakerho
Notre Damen ympäristö- ja avaruuskerho (NDESC)
Notre Damen kansainvälinen yhteisymmärrys- ja suhdekerho (NDIURC)
Notre Damen kulttuuriklubi
Notre Dame Lekhok Kunjo (Kirjailijakerho) (NDWC)
Notre Dame English Club (NDEC)
Notre Damen taidemuseo (NDAC)
Notre Damen matematiikkakerho (NDMC)
Notre Damen etiikkakerho (NDEC)
Notre Damen valokuvauskerho (NDPC)
Notre Damen tieto- ja teknologiakerho (NDITC)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Notre Dame College (Dhaka) Wikimedia Commonsissa
Yliopiston verkkosivut
Notre Dame Science Club
Notre Damen kansainvälinen yhteisymmärrys- ja suhdekerho
Notre Damen yliopiston Rotaract-klubi
Notre Dame IT-klubi (Arkistoitu – Internet Archive)