stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isokipuaja

| Isokipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Isonokkakipuajat Xiphocolaptes
Laji::  major
Kaksiosainen nimi
 Xiphocolaptes major  (Vieillot, 1818) 

Katso myös
   Isokipuaja Wikispeciesissä   Isokipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isokipuaja (Xiphocolaptes major) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Isokipuajaa tavataan Boliviassa, Brasilian lounaisosissa, Paraguayssa ja Argentiinan pohjoisosissa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jaakko Hämeen-Anttila

| Jaakko Hämeen-Anttila |
| --- | --- |
 Jaakko Hämeen-Anttila Helsingin kirjamessuilla 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1963 Oulu
Kuollut: 18. joulukuuta 2023 (60 vuotta)
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Kaj Öhrnberg
Instituutti:  Edinburghin yliopisto Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  Arabian ja Persian kielet ja kulttuurit, islam, assyriologia, Lähi-idän ja Euroopan kulttuurien jatkumo
Palkinnot:  Vantaa-palkinto 2008 Warelius-palkinto 2011
Jaakko Markus Hämeen-Anttila (26. helmikuuta 1963 Oulu – 18. joulukuuta 2023) oli suomalainen arabian kielen ja islamin tutkimuksen professori. Hän toimi 1990-luvulla Suomen Akatemian tutkijana. Hämeen-Anttila oli vuodesta 2000 Helsingin yliopiston professori, kunnes siirtyi vuonna 2017 Edinburghin yliopistoon.
Hämeen-Anttila tunnettiin Suomessa yleistajuisista islamia koskevista kirjoista sekä itämaisen kirjallisuuden tuotteliaana suomentajana. Hänen laajasta suomennostuotannostaan tunnetuimpia ovat Koraanin ja Gilgamešin uudet suomennokset sekä alkukielestä käännetyt Tuhannen ja yhden yön tarinat. 2000-luvun alusta alkaen Hämeen-Anttila esiintyi tiedotusvälineissä asiantuntijana alaansa liittyvissä kysymyksissä.
Elämä

Jaakko Hämeen-Anttila syntyi Oulussa tähtitieteen professori Antero Hämeen-Anttilan ja Saara Hannosen toisena lapsena. Antero Hämeen-Anttilan isä oli kirjankustantaja, kirjailija ja suomentaja Väinö Hämeen-Anttila. Hämeen-Anttila kiinnostui varhain eksoottisista kielistä isänsä kieliharrastuksen ansiosta, aluksi muinaisesta Egyptistä ja myöhemmin arabiasta.
Jaakko Hämeen-Anttila tapasi yliopistossa Virpi Hämeen-Anttilan ja avioitui tämän kanssa vuonna 1984. He saivat kaksi lasta. Tytär Maria Hämeen-Anttila (s. 1990) on teoreettisen filosofian tutkija.
Hän harrasti runojen kirjoittamista ja julkaisi kaksi kokoelmaa omaa runoutta (Gummerus 2005 ja 2007). Virpi Hämeen-Anttilan kanssa hän kirjoitti kaksi rikosromaania (Otava 2018, 2019) yhteisellä kirjailijanimellä Markus Falk. Hämeen-Anttila kannatti Vasemmistoliittoa. Hän oli kristitty.
Jaakko Hämeen-Anttila kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen 18. joulukuuta 2023.
Islamin tutkija ja tietokirjailija

Hämeen-Anttila käänsi suomeksi islamin klassisia tekstejä, kuten Koraanin (1995) sekä ibn Hishamin Profeetta Muhammadin elämäkerran (1999). Hän julkaisi useita populaareja teoksia, joissa suomalaiselle yleisölle tehdään tunnetuksi islamia ja sen historiaa. Niihin kuuluvat Johdatus Koraaniin (1997), Islamin monimuotoisuus (1999), Islam. Taskusanakirja (2001), Islamin käsikirja (2004, useita laitoksia), Jeesus, islamin profeetta (2006) ja monet muut. Hämeen-Anttila sai muun muassa valtion tiedonjulkistamispalkinnon vuonna 2005. Hämeen-Anttilan oma suosikkiteos tuotannossaan oli kirja runoilija Omar Khaijamista. Mare nostrum. Länsimaisen kulttuurin juurilla (2006) levisi Maria Pakkalan käännöksenä myös arabiankieliseen maailmaan. Hämeen-Anttila yleistajuisti tutkimusalaansa myös artikkelien ja esitelmien kautta sekä esiintymällä tiedotusvälineissä asiantuntijana.
Hämeen-Anttilan Koraani-käännöstä on luonnehdittu selkeäksi ja kirjalliseksi tyylikkääksi. Hämeen-Anttilan tutkijakollegoiden mukaan käännöksestä on muodostunut Koraanin suomenkielinen standardilaitos. Koraania Hämeen-Anttila on kommentoinut sanoen, että häntä viehättää sen loppupuolen runollisuus ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden sanoma. ”Profeetta Muhammad aloitti köyhien ja sorrettujen puolustajana. Hän korosti, että rikkaiden ja vahvojen on huolehdittava köyhistä ja heikoista.”
Hämeen-Anttila pyrki tuomaan islamia koskevassa keskustelussa esille asioiden myönteiset puolet. Vuonna 2002 hän lausui: ”Islamin myönteisistä puolista kertominen on tärkeää, sillä kielteiset puolet tulevat esiin omalla painollaan. Islamilaista kulttuuria tuntevilla on siksi velvollisuus tuoda esille sitä, että islam on paljon laajempi asia kuin se kuva, joka meille välittyy uutisia katselemalla”. Hämeen-Anttila arvosteli sitä, että julkisuudessa islamista nostettiin esiin usein vain väkivalta ja naisen asema. Hän totesi, että suomalainen keskustelu naisten asemasta ei vaikuttaisi tilanteeseen islamilaisessa maailmassa. Sen sijaan kielteisten puolien toistaminen lisää islamvihaa, joka heijastuu Suomessa oleviin muslimeihin. Hämeen-Anttila suosittelikin, ettei islamilaisen terrorismin uutisoinnissa nostettaisi näkyvästi esiin tekijöiden uskontoa.
Islamin väkivallasta Hämeen-Anttila kirjoitti kirjan Islamin miekka (2012). Hämeen-Anttilan mukaan islamin ja väkivallan välillä ei ole välttämätöntä yhteyttä, mutta 2000-luvulla osa islamilaista maailmaa elää vaikeaa aikaa. Hämeen-Anttilan mukaan fundamentalistiseen islamin, mutta myös kristinuskon tulkintoihin liittyy asioita, jotka ovat ristiriidassa länsimaisen yhteiskunnan ja demokratian kanssa.
Hämeen-Anttila kirjoitti tietokirjoja myös muista aiheista, esimerkiksi Trippi ihmemaahan. Huumeiden kulttuurihistoria (2013). Osan hän kirjoitti vaimonsa Virpi Hämeen-Anttilan kanssa. Jaakko ja Virpi Hämeen-Anttila vastaanottivat vuonna 2002 Eino Leinon palkinnon.
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Palkintoja

Alfred Kordelinin yleisen edistys- ja sivistysrahaston kannustuspalkinto 2001
Eino Leinon palkinto yhdessä Virpi Hämeen-Anttilan kanssa monikulttuurisen kirjallisuuskäsityksen edistämisestä 2002
Suomen kristillisen rauhanliikkeen rauhanpalkinto 2003
Ulkomaantoimittajien yhdistyksen Planeetta-palkinto 2004
Lauri Jäntin säätiön kunniamaininta 2004
J. V. Snellman -palkinto 2005
Valtion tiedonjulkistamispalkinto teoksesta Islamin käsikirja 2005
Vantaan kulttuuripalkinto yhdessä Virpi Hämeen-Anttilan kanssa 2008
Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinto 2011
Otavan kirjasäätiön tietokirjapalkinto 2012
Tuotantoa > Kirjoittajana

Koraanin selitysteos.  Helsinki:  Basam Books, 1997.  ISBN 952-9842-15-5
Reunamerkintöjä. Esseitä ja käännöksiä Lähi-idän kirjallisuudesta.  (Suomen itämaisen seuran suomenkielisiä julkaisuja n:o 25)  Helsinki:  Suomen itämainen seura, 1997.  ISBN 951-9380-30-2
Johdatus Koraaniin.  Helsinki:  Gaudeamus, 1997 (2. korjattu painos 2006).  ISBN 951-662-924-5
Jeesus, Allahin profeetta. Tutkimus islamilaisen Jeesus-kuvan muotoutumisesta.  (Suomen Eksegeettisen Seuran Julkaisuja 70)  Helsinki:  Suomen Eksegeettinen seura, 1998.  ISBN 951-9217-25-8
Islamin monimuotoisuus.  Helsinki:  Gaudeamus, 1999.  ISBN 951-662-749-8
A Sketch of Neo-Assyrian Grammar.  (State Archives of Assyrian Studies, vol. 13)  Helsinki:  The Neo-Assyrian text Corpus Project, 2000.  ISBN 951-45-9046-5  (englanniksi)
Islam: Taskusanakirja.  Helsinki:  Basam Books, 2001.  ISBN 952-9842-60-0
Jumalasta juopuneet. Islamin mystiikan käsikirja.  Helsinki:  Basam Books, 2002.  ISBN 952-9842-61-9
Maqama. A History of a Genre.  (Diskurse der Arabistik, Bd. 5)  Wiesbaden:  Harrassowitz, 2002.  ISBN 3-447-04591-4  (englanniksi)
Islamin käsikirja.  Helsinki:  Otava, 2004.  ISBN 951-1-18669-8
Tarina hullusta rakastajasta ja muita runoja.  Jyväskylä:  Gummerus, 2005.  ISBN 951-20-6873-7
Rakkauden atlas.  Helsinki:  Otava, 2005.  ISBN 951-1-20024-0  (yhdessä Virpi Hämeen-Anttilan kanssa)
Usko.  Helsinki:  Kirjapaja, 2005.  ISBN 951-607-244-5
Jeesus, islamin profeetta.  (Uudistettu laitos teoksesta Jeesus, Allahin profeetta)  Helsinki:  Kirjapaja, 2006.  ISBN 951-607-330-1
Mare nostrum. Länsimaisen kulttuurin juurilla.  Helsinki:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-20449-1
The Last Pagans of Iraq. Ibn Waḥshiyya and his Nabatean Agriculture.  Leiden:  Brill, 2006.  ISBN 978-90-04-15010-2  (englanniksi)
Matkalla Marakandaan.  Jyväskylä:  Gummerus, 2007.  ISBN 978-951-20-7521-8
Omar Khaijam. Runoilijan elämä.  Helsinki:  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-22382-5
Tuhannen ja yhden yön erotiikka.  Helsinki:  Otava, 2011.  ISBN 978-951-1-23950-5
Kalifien kirjastossa. Arabialais-islamilaisen tieteen historia.  Helsinki:  Avain, 2011.  ISBN 978-951-692-867-1  (yhdessä Inka Nokso-Koiviston kanssa)
Islamin miekka. Idän ja lännen konfliktien historia.  Helsinki:  Otava, 2012.  ISBN 978-951-1-25915-2
Trippi ihmemaahan. Huumeiden kulttuurihistoria.  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-27259-5
Hämeen-Anttila, Jaakko & Rossi, Venla: Nälästä nautintoihin. Ruoan tarina.  Helsinki:  Otava, 2015.  ISBN 978-951-1-28195-5
Uusi islamin käsikirja.  Helsinki:  Otava, 2017.  ISBN 978-951-1-29827-4
Tuotantoa > Toimittajana

Minor Rağaz Collections (Khiṭām al-Muğāshiʕī, the two Dukayns, al-Qulākh ibn Ḥazn, Abū Muḥammad al-Faqʕasī, Manzūr ibn Marthad, Himyān ibn Quḥāfa).  (Materials for the Study of Rağaz Poetry III. Compiled and edited by Jaakko Hämeen-Anttila. Studia Orientalia, 78)  Helsinki:  Suomen Itämainen Seura, 1996.  ISBN 951-9380-28-0
Kaksi filosofia.  (Toimittanut Jaakko Hämeen-Anttila. Suomentaneet Jaakko Hämeen-Anttila ja Taneli Kukkonen)  Helsinki:  Basam Books, 2001.  ISBN 952-9842-51-1
Tiedon valtameri. Islamilaista viisautta.  (Toimittanut ja suomentanut Jaakko Hämeen-Anttila)  Helsinki:  Basam Books, 2001.  ISBN 952-9842-44-9
Uskontojen risteyksissä. Välimeren alueen uskontojen juurilla.  (Toimite)  Helsinki:  Gaudeamus, 2001.  ISBN 951-662-833-8
Tarujen kirja. Kansojen kertomuksia läheltä ja kaukaa.  (Koonneet ja selityksin varustaneet Virpi ja Jaakko Hämeen-Anttila)  Helsinki:  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-21475-5
Tuotantoa > Suomentajana

Sa’dī: Ruusutarha.  (Gulistān, 1258)  Helsingissä:  Otava, 1991.  ISBN 951-1-11795-5
Rumi, Dzalaladdin: Ruokopillin tarinoita. Kertomuksia Dzalaladdin Rumin Masnavista.  (Masnavi, 1200-luku, valikoima)  Helsinki:  Basam Books, 1995.  ISBN 952-9842-08-2
Gilgamesh. Kertomus ikuisen elämän etsimisestä.  Helsinki:  Basam Books, 2000.  ISBN 952-9842-34-1  Teoksen verkkoversio.
Khaijam, Omar: Malja ja mennyt maine.  Helsinki:  Basam Books, 1999.  ISBN 952-9842-29-5
Kuka murhasi Kyttyräselän? Tarinoita Tuhannesta ja yhdestä yöstä.  (Alf layla wa-layla)  Helsinki:  Basam Books, 2001.  ISBN 952-9842-50-3
Rumi, Dzalaladdin: Rakkaus on musta leijona.  (Divan-i Shams-i Tabrizi, 1200-luku, valikoima)  Helsinki:  Basam Books, 2002.  ISBN 952-9842-55-4
Attar, Faridaddin: Lintujen matka.  (Mantiq at-tair, noin 1177)  Helsinki:  Basam Books, 2003.  ISBN 952-9842-87-2
Abu Nuwas: Runoja kaduilta ja kapakoista.  Helsinki:  Basam Books, 2004.  ISBN 952-5534-12-X
Hafiz, Muhammed Šemseddin: Ruusu ja satakieli.  Helsinki:  Basam Books, 2004.  ISBN 952-5534-00-6
Tuhat ja yksi yötä.  ((Alf layla wa-layla.) Kuvittanut Heli Hieta)  Helsinki:  Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-23507-1
Sa’dī: Kuninkaita ja kerjäläisiä. Kertomuksia, runoja ja sananlaskuja keskiajan Iranista.  ((Gulistān, 1258.) Uusi suomennos)  Helsingissä:  Basam Books, 2016.  ISBN 978-952-260-370-8
Aiheesta muualla

Hämeen-Anttila, Jaakko: Minun Pohjoiseni: Idän ja lännen välissä. Kaltio 1/2006.
Islamin vieraana. Yle 2003.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Australia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii  zbMATH 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Kaitanokkakipuaja

| Kaitanokkakipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Kaitanokkakipuajat Lepidocolaptes
Laji::  affinis
Kaksiosainen nimi
 Lepidocolaptes affinis  (Lafresnaye, 1839) 

Katso myös
   Kaitanokkakipuaja Wikispeciesissä   Kaitanokkakipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaitanokkakipuaja (Lepidocolaptes affinis) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaitanokkakipuajaa tavataan Meksikon pohjoisosista Panaman länsiosiin. Sen populaation on suuri ja kannankehitys vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kanelikurkkukipuaja

| Kanelikurkkukipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Dendrexetastes
Laji::  rufigula
Kaksiosainen nimi
 Dendrexetastes rufigula  (Lesson, 1844) 

Katso myös
   Kanelikurkkukipuaja Wikispeciesissä   Kanelikurkkukipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanelikurkkukipuaja (Dendrexetastes rufigula) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kanelikurkkukipuajaa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi. Sen kannankehitys on laskeva, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vaarassa.
Theban piiritys

Theban piiritys tapahtui vuonna 335 eaa. kreikkalaisen Theban kaupungin noustua kapinaan Makedoniaa vastaan. Aleksanteri Suuri piiritti joukkoineen kapinoivan kaupungin ja tuhosi sen.
Piirityksen kulku > Tausta

Makedonian kuningas Filippos II kukisti kreikkalaiset kaupunkivaltiot Khaironeian taistelussa vuonna 338 eaa. ja perusti Korintin liiton, johon kukistetut kaupungit kuuluivat. Filippos murhattiin kaksi vuotta myöhemmin ja kuninkuus siirtyi hänen pojalleen Aleksanterille. Aleksanterin sotiessa Traakiassa ja Illyriassa makedonialaisia vastustavat henkilöt kaappasivat vallan. He saivat kansan puolelleen väittämällä, että Aleksanteri oli kuollut Illyriassa käydyssä taistelussa. Theban linnoituksessa, Kadmeiassa, oli Filippoksen asettama varuskunta. Kun sotilaat saivat kuulla kapinasta, he  linnoittautuivat linnoitukseen. Kuultuaan Theban kapinasta Aleksanteri marssi pikavauhtia sitä vastaan.
Piirityksen kulku > Piiritys

Aleksanteri pystytti leirinsä Kadmeian lähelle, jotta hän voisi auttaa siellä olevia makedonialaisia taistelun syttyessä. Thebalaiset olivat rakentaneet kaksinkertaiset piiritykset linnoituksen ympärille. Aluksi Aleksanteri ei halunnut ryhtyä taisteluun vaan toivoi, että asia saataisiin selvitettyä rauhallisesti.
Ptolemaioksen mukaan Perdikkas hyökkäsi kaupunkia vastaan ilman, että hän olisi saanut siihen käskyä Aleksanterilta. Perdikkaan jalkaväkiosasto sai murrettua thebalaisten puolustuksen. Kun Aleksanteri näki Perdikkaan osaston hyökkäävän, hän määräsi muutkin osastot hyökkäämään. Thebalaiset tekivät kuitenkin hyökkäyksen ja ajoivat makedonialaiset pakosalle. Sen seurauksena Aleksanteri käski falangin vastahyökkäykseen, joka ajoi thebalaiset kaupunkiinsa. Makedonialaiset pääsivät kaupunkiin portista, jota thebalaiset eivät ehtineet paetessaan sulkea.
Piirityksen kulku > Theban tuho

Piirityksen jälkeen Aleksanteri antoi liittolaistensa päättää Theban kohtalosta. Kadmeiaan päätettiin asettaa varuskunta ja tuhota kaupunki maan tasalle. Theban naapurit, jotka tukivat Makedoniaa, saivat jakaa kaupungin alueet. Naiset, lapset ja taistelusta hengissä selvinneet miehet myytiin orjina. Ainoastaan temppelit ja Aleksanterin käskystä myös runoilija Pindaroksen talo säilyivät tuholta.
Kastanjaperäkipuaja

| Kastanjaperäkipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Tikkaskipuajat Xiphorhynchus
Laji::  pardalotus
Kaksiosainen nimi
 Xiphorhynchus pardalotus  (Vieillot, 1818) 

Katso myös
   Kastanjaperäkipuaja Wikispeciesissä   Kastanjaperäkipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kastanjaperäkipuaja (Xiphorhynchus pardalotus) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kastanjaperäkipuajaa tavataan Brasilian pohjoisosissa, Ranskan Guayanassa, Guyanassa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vaarassa.
Artemisionin taistelu

| Persialaissodat |
| --- | --- |
Efesos – Lade – Marathon – Thermopylai – Artemision – Salamis – Plataiai – Mykale – Eurymedon – Kyproksen Salamis: 
Artemisionin meritaistelu käytiin Persian sekä Kreikan kaupunkivaltioiden muodostaman helleenisen liiton laivastojen välillä osana persialaissotia vuonna 480 eaa. Se sijoittui Artemisionin niemen edustalle. Tradition mukaan taistelu käytiin samana päivänä kun Thermopylain taistelu.
Kreikkalaisten laivasto

Herodotoksen mukaan ennen taistelua kreikkalaisten laivastoon kuului:
127 kolmisoutua Ateenasta ja Plataiaista
20 Ateenasta ja Khalkiista
40 Korintista
20 Megarasta
18 Aiginasta
12 Sikyonista
10 Spartasta
8 Epidauroksesta
7 Eretriasta
5 Troizenista
2 Styrasta
2 Keoksesta
Lisäksi mukana oli yhdeksän viisikymmenairoista laivaa (pentekontoros). Vaikka spartalaiset lähettivät vain 10 laivaa, vaativat he saada johtaa laivastoa. Ateenalaiset suostuivat tähän koska he halusivat säilyttää laivaston yhtenäisyyden. Kreikkalaiset päättivät kohdata persialaisten laivaston Artemisionin kohdalla Euboian edustalla. Lisäksi laivastoon liittyi taistelun aikana 53 ateenalaista kolmisoutua. Yhteensä ateenalaiset siis lähettivät 200 kolmisoutua.
Taistelu

Laivastot kohtasivat toisensa ensimmäisen kerran Thessalian rannikon edustalla, lähellä Thermopylain solaa, jonka kautta kreikkalainen armeija aikoi tukkia persialaisten pääsyn Kreikkaan. Ateenalaisten komentaja Themistokles halusi pidätellä persialaisia niin kauan että Euboia saataisiin evakuoitua. Persialaiset lähettivät kuitenkin 200 laivaa Euboian eteläpuolitse aikomuksenaan saartaa kreikkalaiset Euboian ja mantereen väliseen salmeen.
Seuraavana päivänä kreikkalaiset tekivät hyökkäyksen persialaisten päälaivastoa vastaan. Persialaiset yllättyivät täysin ja kreikkalaiset saivat vallattua 30 laivaa. Taistelun jälkeisenä iltana alkoi yllättäen kova myrsky, joka tuhosi persialaisten 200 laivaa joiden piti kiertää Euboian ympäri. Seuraavana päivänä 53 ateenalaista kolmisoutua liittyi laivastoon. Kreikkalaiset päättivät hyökätä heti ja saivat tuhottua kilikialaisia laivoja.
Seuraavana päivänä persialaiset purjehtivat kreikkalaisia vastaan puoliympyrän muotoisessa muodostelmassa. Heidän aikomuksensa oli saartaa kreikkalaiset Artemisioniin. Seuranneessa taistelussa persialainen laivasto valtasi viisi kreikkalaista alusta. Ateenalainen Kleinias, Alkibiadeen isä, tuhosi myös suuren määrän vihollisen laivoista. Kreikkalaiset kärsivät kuitenkin suuria tappioita. Herodotoksen mukaan puolet ateenalaisten laivoista tuhoutuivat tai vaurioituivat niin ettei niitä voitu enää korjata.
Taistelun jälkeen

Kreikkalainen laivasto perääntyi taistelun jälkeen Salamiin saarelle Ateenan edustalla, jonne ateenalaiset oli evakuoitu. Laivastot kohtasivat toisen kerran Salamiin taistelussa syyskuussa 480 eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artemisionin taistelu Wikimedia Commonsissa
Käyräsirppikipuaja

| Käyräsirppikipuaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kipuajat Dendrocolaptidae
Suku::  Sirppikipuajat Campylorhamphus
Laji::  procurvoides
Kaksiosainen nimi
 Campylorhamphus procurvoides  (Lafresnaye, 1850) 

Katso myös
   Käyräsirppikipuaja Wikispeciesissä   Käyräsirppikipuaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Käyräsirppikipuaja (Campylorhamphus procurvoides) on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Käyräsirppikipuajaa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa ja sitä esiintyy Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Anu Wartiovaara

| Anu Suomalainen-Wartiovaara> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1966
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kliinisen molekyylilääketieteen Sigrid Jusélius -professori, akatemiaprofessori (kaudet 2017–2021 ja 2021-2026)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (LkT 1993)
Instituutti:  Helsingin yliopisto; Suomen Akatemia
Tutkimusalue:  mitokondriot ja niiden toiminta, mitokondriosairaudet
Palkinnot:  mm. nuoren tutkijan Anders Jahren lääketieteen palkinto (2003), Europe & Medécine Junior -palkinto (Inserm, 2004), Matti Äyräpään palkinto (2021) 
Aiheesta muualla
Kotisivu
Anu Elina Suomalainen-Wartiovaara (s. 1966) on suomalainen lääkäri, Helsingin yliopiston kliinisen molekyylilääketieteen professori ja molekyylineurologian tutkimusryhmän johtaja Helsingin yliopistossa. Hän on toiminut Suomen Akatemian katemiaprofessorina vuodesta 2016 (kaudet 2016–2021 ja 2021–2026). Hän tutkii työryhmineen erityisesti mitokondrioita ja niiden toimintaa sekä mitokondriosairauksia. Hän työskenteli kliinisen molekyylilääketieteen Sigrid Juséliuksen säätiön lahjoittamassa professorin virassa 2007–2016.
Wartiovaara valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1991 ja väitteli Helsingin yliopistossa lääketieteen tohtoriksi 1993. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa oli otsikoitu Mutations of mitochondrial DNA in human disease. Hänestä tuli Helsingin yliopiston lääketieteellisen molekyyligenetiikan dosentti 1997.
Vuonna 2003 Wartiovaaralle myönnettiin nuorten tutkijoiden Anders Jahren lääketieteen palkinto, ja seuraavana vuonna hän sai ranskalaisen Institut national de la santé et de la recherche médicalen Europe & Medécine Junior -palkinnon. Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2007 ja Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 2019. Euroopan biotieteitä edustavan EMBO-tutkijaorganisaation jäseneksi hänet valittiin 2013. Kesäkuun 2017 alussa Euroopan molekyylibiologian järjestössä (EMBO) oli 22 jäsentä Suomesta (järjestössä kaikkiaan noin 1 700 tieteilijää).
Vuonna 2021 Wartiovaaralle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto.
Aiheesta muualla

Anu Suomalainen (2015) Mitochondrial roles in disease: a box full of surprises (epdf; EMBO Molecular Medicine, Oct. 2015, 7 (10): 1245–1247) (englanniksi) (wiley.com)
Anu Suomalainen (Current Biology, 24 (10): R377-R378. 19 May 2014) (englanniksi) (doi.org)
The Lancet: Anu Suomalainen-Wartiovaara (englanniksi) (thelancet.com)
Anu Suomalainen-Wartiovaara HY:n tutkimustietokannassa (englanniksi) (researchportal.helsinki.fi)
About FinMIT - Centre of Excellence in Research on Mitochondria, Metabolism and Disease (englanniksi) (fin-mit.fi)
Anu Wartiovaara (2013) Geeniesi salat julki - oletko valmis? (Tiede on Taidetta 2013; video, kesto 1h:8min:30) (youtube.com)
Mitochondrial Medicine - Group members {{en} (helsinki.fi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät :  ORCID