stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Esteratsastus
Arvostelumenetelmät > Erikoisluokat

Normaalien arvostelumenetelmien lisäksi käytössä on monenlaisia erikoisluokkia, joista tässä joitakin tavallisimmista. Erikoisluokista monet ovat epätavallisten piirteittensä ja ennustamattomuutensa vuoksi yleisön erityissuosiossa, ja suurissa kilpailuissa onkin tapana järjestää joka kilpailupäivänä jonkinlainen erikoisluokka.
Hevosenvaihtokilpailu tunnetaan parhaiten esteratsastuksen maailmanmestaruuskilpailun finaalista, jossa aina käytetään tätä kilpailutyyppiä. Maailmanmestaruuskilpailussa neljä parasta ratsastajaa hyppäävät finaaliradan sekä omallaan että kaikkien kolmen kilpailijansa hevosilla, ja paremmuusjärjestys ratkaistaan kaikkien neljän suorituksen perusteella. Hevosenvaihtokilpailuja järjestetään myös erikoisluokkina, tällöinkin aina vain muutaman (3–4) ratsastajan kesken.
Piste-esteratsastuksessa, epäviralliselta nimeltään jokeriluokassa, hypätään enimmäisajan puitteissa mahdollisimman monta estettä. Esteet saa hypätä missä järjestyksessä tahansa, yhden esteen kuitenkin korkeintaan kaksi kertaa, eikä jokaista estettä ole pakko hypätä. Kukin este on pisteytetty (pisteet välillä 20–120), pudotetusta esteestä pisteitä ei saa. Luokassa on mukana myös niin kutsuttu jokerieste, jonka pistearvo on 200 p. Pudotetusta jokeriesteestä vähennetään 200 p. Suurimman pistemäärän saavuttanut on voittaja.
Kaksintaisteluesteratsastuksessa kaksi ratsukkoa kilpailee aina toisiaan vastaan vierekkäisillä, täysin samanlaisilla radoilla, ja parempi pääsee kilpailussa jatkoon, kunnes lopulta luokan kaksi parasta kohtaavat. Arvostelu voi perustua joko virhepisteisiin (A-arvostelu) tai aikaan (C-arvostelu). Luokkaan valikoidaan tarvittaessa alkukilpailujen avulla tasan 16 ratsukkoa.
Korkeushyppyluokassa (puissance) hypätään lyhyttä rataa, jonka viimeisenä esteenä on erityinen korotettava korkeuseste. Radan puhtaasti selvittäneet ratsukot pääsevät aina seuraavalle kierrokselle, jota varten korkeusestettä korotetaan. Kilpailu jatkuu näin, kunnes ainoastaan voittajaratsukko selviää radasta puhtaasti. Korkeuseste voi suurissa kilpailuissa nousta selvästi yli kaksimetriseksi. Monilla huipputason esteratsastajilla on kisahevosvalikoimassaan hevonen, joka on erikoistunut nimenomaan korkeushyppyluokkiin.
Taitoarvostelussa (jota kutsutaan myös tyyliarvosteluksi) 1–3 tuomaria tarkkailee ratsastajaa, hevosta ja ratsukon yhteistyötä. Arvosteluperusteita ovat esimerkiksi esteiden lähestymiset, laukan sujuvuus, ratsastajan mukautuminen hyppyihin ja ratsukon siisteys. Pisteitä jokaisesta arvostelukohdasta saa 1–10. Arvosteluna taitoluokissa käytetään tavallisesti menetelmää A.1.0 tai AM 5, virhepisteiden ollessa samat ratkaisevat taitoarvostelupisteet.
Kirjallisuutta

Morris, George H.: Taitava ratsastaja.  ((Hunter Seat Equitation, 1971, 1990.) Suomentanut Nina Mäki-Kihniä)  Helsinki:  Readme.fi, 2014.  ISBN 978-952-220-896-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Ratsastajainliitto
Esteratsastus on yksi ratsastuksen suosituimmista lajeista
Animaatiokuva hevosesta, joka hyppää estettä. Ratsastajan istunta on pystympi ja taaksenojaavampi kuin nykyinen hevosen selän ja kaulan muotoa myötäilevä hyppyistunta.
Esteratsastuksessa kilpaillaan aina olympiatasolle saakka
Poniratsukko kilpailuvarusteissa. Ratsastajalla on peruskilpailuasu, ponilla hyvin tavallinen esteratsun varustus eli nivelsuitset kaksoisturpahihnalla, juokseva martingaali sekä jännesuojat etu- ja hivutussuojat takajaloissa.
Suuri Kurjärvi

| Suuri Kurjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°48′32″N, 25°54′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Välijoki Vähään Kurjärveen 
Järvinumero:  14.836.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  2,5 km  
Leveys:  1,6 km  
Rantaviiva:  12,248 km  
Pinta-ala:  2,04775 km²   
Saaria:  31 
 fiSuuri Kurjärvi 
Suuri Kurjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Pappisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 205 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 31 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 12,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Ventalanjoen valuma-alueeseen (14.836) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Suurijärvi (Sysmä)

| Suurijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°37′00″N, 25°45′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Nimettömään 
Järvinumero:  14.833.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  2,122 km  
Pinta-ala:  11,324 ha  
Saaria:  1 
 fiSuurijärvi 
Suurijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 660 metriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,3 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy.
Purnujärvi (Hartola)

| Purnujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°44′22″N, 25°51′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Välijoki Kaitueeseen 
Järvinumero:  14.833.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,3 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  640 m  
Rantaviiva:  5,605 km  
Pinta-ala:  40,725 ha  
Saaria:  2 
 fiPurnujärvi 
Purnujärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 640 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 41 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy.
Saarijärvi (Sysmä)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°37′52″N, 25°46′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  puro Kiimasjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,5 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,275 km  
Pinta-ala:  5,642 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 360 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,5 metriä mpy.
Suomen Malmijalostus

| Suomen Malmijalostus |
| --- | --- |

 Suomen Malmijalostus toimii Helsingin World Trade Centerissä.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2015
Toimitusjohtaja:  Matti Hietanen
Puheenjohtaja:  Jan Lång
Kotipaikka:  Aleksanterinkatu 17 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Muu rahoitusta palveleva toiminta
Liikevaihto:  1,9 milj. € (2023)
Liikevoitto:  -5,8 milj. € (2023)
Henkilöstö:  50
Tytäryhtiöt:   Terrafame Oy  Sokli Oy  Finnish Battery Chemicals Oy 
Omistaja:  Suomen valtio (VNK)
Kotisivu:  www.mineralsgroup.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Malmijalostus Oy (ruotsiksi Finlands Malmförädling Ab, englanniksi Finnish Minerals Group) on valtion kokonaan omistama erityistehtäväyhtiö, joka huolehtii valtion kaivosalan omistuksista sekä kehittää kotimaista kaivos- ja akkutoimialaa. Valtioneuvoston kanslian omistajaohjausyksikön ohjauksessa toimivan yhtiön perustehtävänä on maksimoida kotimaisten mineraalien arvo vastuullisesti. Suomen Malmijalostus muodostettiin vuonna 2018, kun valtion kaivosalan omistukset keskitettiin yhden yhtiön alaisuuteen.
Historia

Suomen Malmijalostus sai nykyisen toimintamandaattinsa ja nimensä vuoden 2018 kesäkuussa. Sitä ennen vuodesta 2015 lähtien se toimi Terrafame Group Oy -nimellä ja keskittyi Terrafame Oy:n emoyhtiön tehtäviin.
Vuonna 2018 tehdyn muutoksen myötä Suomen valtio otti aiempaa aktiivisemman roolin Suomen kaivos- ja akkuklusterin kehittämisessä.
Vuonna 2021 Suomen Malmijalostus Oy ilmoitti suunnittelutyön jatkuvan kahden uuden akkumateriaaleja tuottavan tehtaan rakentamiseksi Kymenlaaksoon.
Alkuvuodesta 2021 Suomen Malmijalostus ilmoitti suunnittelevansa Haminaan pCAM- eli prekursorikatodiaktiivimateriaalitehdasta yhdessä CNGR Anvanced Material Co. Ltd:n kanssa, joka on Shenzhenin pörssissä listattu teknologiayhtiö. Joulukuussa 2021 yhtiö ilmoitti, että tehtaan ensivaiheen kapasiteetiksi suunnitellaan 20 000 tonnia vuodessa. Käynnistyttyään tehdas työllistäisi tällä kapasiteetilla suoraan noin 150 henkilöä.
Loppuvuodesta Suomen Malmijalostus ja Shenzhenin pörssissä listattu Beijing Easpring Material Technology Co., Ltd. sopivat jatkavansa yhteistyötä CAM- eli katodiaktiivimateriaalitehtaan perustamiseksi Kotkaan. Tehtaan ensivaiheen kapasiteetiksi tulisi 50 000 tonnia vuodessa. Tällä kapasiteetilla tehdas työllistäisi suoraan noin 250 ihmistä.
Elokuussa 2021 Suomen Malmijalostus kertoi allekirjoittaneensa aiesopimuksen FREYR Batteryn kanssa akkukennotehtaan perustamiseksi Suomeen. Yhtiöt neuvottelevat sopimuksen pohjalta yhteistyö- ja liiketoimintamallien kartoittamiseksi. Tehtaan sijoituspaikaksi kaavaillaan Vaasaa.
Samana vuonna Suomen Malmijalostus ilmoitti valmistautuvansa investoimaan Johnson Mattheyn Vaasaan kaavaileman akkumateriaalitehtaan osaprosesseihin. Myöhemmin Johnsson Matthey ilmoitti luopuvansa akkumateriaaliliiketoiminnasta kokonaan.
Liiketoiminta

Suomen Malmijalostus toimii omistajana suomalaisessa kaivos- ja kemianteollisuudessa ja tekee työtä akkuarvoketjun kehittämiseksi. Visiona on tarjota materiaaleja ilmastoneutraalisuuden saavuttamiseksi.
Yhtiön strategisena kärkenä on kehittää kotimaista litiumioniakkujen arvoketjua sekä luoda uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja varmistaa vaikutukselliset, tuottavat sijoitukset. Osana tätä työtä yhtiö on myös mukana useissa teknologisissa yhteishankkeissa luomassa uusia teollisia ratkaisuja kaivos- ja akkualalle muun muassa mineraalien jäljitettävyyteen sekä teollisuuden vesienkäsittelyyn.
Omistusosuudet

Suomen Malmijalostus Oy on konsernin emoyhtiö. Suomen Malmijalostus -konsernin muodostavat Suomen Malmijalostus Oy, Terrafame Oy, Sokli Holding Oy ja sen tytäryhtiö Sokli Oy sekä Finnish Battery Chemicals Oy tytäryhtiöineen. Suomen Malmijalostus Oy omistaa myös noin 20 prosenttia Keliber Oy:stä, 40 prosenttia CNGR Finland Oy:stä, 30 prosenttia Easpring Finland New Materials Oy:stä ja 49 prosenttia Adven-FMG Sodium Sulphate Solutions Oy:stä.
Omistusosuudet > Terrafame Oy

Terrafame on suomalainen yhtiö, jonka toimintaan kuuluvat Sotkamossa sijaitsevat monimetallikaivos, metallitehdas ja akkukemikaalitehdas.
Omistusosuudet > Keliber Oy

Keliber on suomalainen yhtiö, joka tähtää litiumin kaivostoimintaan sekä litiumkemiantehtaan perustamiseen Keski-Pohjanmaalle.
Omistusosuudet > Sokli Oy

Vuonna 2020 Yara Suomi Oy myi Soklin kaivosoikeudet nimellisellä kauppahinnalla Suomen Malmijalostus Oy:lle , joka on ilmoittanut analysoivansa kaivoshankkeen kehittämismahdollisuuksia.
Omistusosuudet > Ferrovan Oy

Helmikuussa 2020 Ferrovanin konkurssipesä ilmoitti tehneensä kauppasopimuksen Mustavaara-hankkeen oikeuksien ja näytteiden myymisestä kanadalaiselle Strategic Resources Inc:lle. Konkurssipesä suoritti noin 460 000 euron maksun Suomen Malmijalostukselle, joka oli ollut yhtenä velkojana konkurssissa.
Hallitus

Yhtiön hallituksen jäseninä toimimivat Jan Lång (puheenjohtaja), Olavi Huhtala (varapuheenjohtaja), Ilpo Korhonen, Riku Kytömäki, Ilona Lundström, Jukka Ohtola, Minna Smedsten ja Taru Uotila. Toimitusjohtaja on Matti Hietanen.
Catherine Aird

Catherine Aird MBE (oikealta nimeltään Kinn Hamilton McIntosh; 20. kesäkuuta 1930 Huddersfield, Englanti – 21. joulukuuta 2024) oli englantilainen rikoskirjailija.
Aird kävi koulunsa Huddersfieldissä. Hän on asunut toisen maailmansodan ajoista saakka itäisessä Kentissä. Aird on kirjoittanut salapoliisiromaanien lisäksi novellikokoelmia ja toimittanut useita elämäkertoja. Hänelle myönnettiin Cartier Diamond Dagger -palkinto vuonna 2015. Hän sai myös kunniamaisterin arvon Kentin yliopistosta. Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäseneksi Aird pääsi työstään tyttöjen partioliikkeen (Girlguiding) hyväksi.
Suomennetut teokset

Vanhurskas vainaa (WSOY 1975, suomentanut Kristiina Rikman, alkukielinen teos The religious body)
Henrietta kuka lienetkin (WSOY 1976, suomentanut Eila Pennanen, alkukielinen teos Henrietta who?)
Hauta odottaa (WSOY 1977, suomentanut Kristiina Rikman, alkukielinen teos His burial too)
Komisario Sloanin palapeli (WSOY 1978, suomentaneet Pirjo Latvala ja Kirsti Kattelus, alkukielinen teos Slight mourning)
Kuolema on kaunopuheinen (WSOY 1984, suomentanut Kerttu Piskonen, alkukielinen teos Some die eloquent)
Tohtaanjärvi (Hartola)

| Tohtaanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°44′02″N, 25°50′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Pukkisillanjoki Purnujärveen 
Järvinumero:  14.833.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,5 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  7,287 km  
Pinta-ala:  56,613 ha  
Saaria:  4 
 fiTohtaanjärvi 
Tohtaanjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 57 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
Lehtikuusennuljaska

| Lehtikuusennuljaska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Boletales
Heimo::  Gomphidiaceae
Suku::  Limanuljaskat Gomphidius
Laji::  maculatus
Kaksiosainen nimi
 Gomphidius maculatus  (Scop.) Fr. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtikuusennuljaska (Gomphidius maculatus) on limanuljaskojen sukuun kuuluva ruokasieni. Lajia esiintyy Euroopassa sekä Pohjois-Amerikassa. Sienen lakki on korkeintaan 10 cm leveä ja kuoppakeskustainen. Malto on valkeaa ja tummuu joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Heltat ovat aluksi valkeat, mutta harmaantuvat ajan kuluessa.
Laji on kelvollinen ruokasieni muiden nuljaskojen tapaan, ja valmistettaessa se tummuu voimakkaasti.
Käännös suomeksi
Vesalampi (Hartola)

| Vesalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°42′21″N, 26°00′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,4 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,9 km  
Pinta-ala:  4,267 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVesalampi 
Vesalampi tai Vesalanlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Rääpönniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1966

Vuoden 1966 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Oslossa Norjassa 17.–27. helmikuuta 1966.
Kisojen menestynein maa oli kahdeksan mitalia kerännyt isäntämaa Norja (viisi kultaa, kaksi hopeaa, yksi pronssi).
Miesten maastohiihto > 15 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gjermund Eggen | 47.56,2 |
| 2 |  | Ole Ellefsæter | 48.11,3 |
| 3 |  | Odd Martinsen | 48.14,7 |
| 4 |  | Bjarne Andersson | 48.22,8 |
| 5 |  | Kalevi Laurila | 48.23,8 |
| 6 |  | Eero Mäntyranta | 48.29,8 |
| 7 |  | Hannu Taipale | 48.37,9 |
Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Eino Huhtala oli kilpailussa 16:s.
Miesten maastohiihto > 30 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eero Mäntyranta | 1.37.26,7 |
| 2 |  | Kalevi Laurila | 1.38.11,3 |
| 3 |  | Walter Demel | 1.38.11,6 |
| 4 |  | Ingvar Sandström | 1.38.24,9 |
| 5 |  | Anatoli Akentjev | 1.38.32,3 |
| 6 |  | Franco Nones | 1.38.53,5 |
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Suomen Kalevi Oikarainen oli kilpailussa 11. ja Arto Tiainen 12:s.
Miesten maastohiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gjermund Eggen | 3.03.04,7 |
| 2 |  | Arto Tiainen | 3.03.15,1 |
| 3 |  | Eero Mäntyranta | 3.03.54,3 |
| 4 |  | Ole Ellefsæter | 3.04.46,8 |
| 5 |  | Hannu Taipale | 3.05.20,3 |
| 6 |  | Vjatšeslav Vedenin | 3.05.43,3 |
Päivämäärä: 26. helmikuuta
Suomen Kalevi Oikarainen keskeytti.
Miesten maastohiihto > 4 x 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Odd Martinsen Harald Grønningen Ole Ellefsæter Gjermund Eggen | 2.14.27,9 |
| 2 |  | Kalevi Oikarainen Hannu Taipale Kalevi Laurila Eero Mäntyranta | 2.15.40,0 |
| 3 |  | Giulio de Florian Franco Nones Gianfranco Stella Franco Manfroi | 2.18.12,2 |
| 4 |  | Kjell Lidh Bjarne Andersson Karl-Åke Asph Ingvar Sandström | 2.18.31,1 |
| 5 |  | Ivan Utrobin Vjatšeslav Vedenin Anatoli Nasedkin Anatoli Akentjev | 2.19.07,1 |
| 6 |  | Konrad Hischier Josef Haas Denis Mast Alois Kälin | 2.21.03,6 |
Päivämäärä: 23. helmikuuta
Naisten maastohiihto > 5 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alevtina Koltšina | 17.18,9 |
| 2 |  | Klavdija Bojarskih | 17.25,2 |
| 3 |  | Rita Atškina | 17.42,5 |
| 4 |  | Jevdokija Mekšilo | 17.47,3 |
| 5 |  | Krăstana Stoeva | 17.49,7 |
| 6 |  | Toini Gustafsson | 17.58,1 |
Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Senja Pusula oli kilpailussa kahdeksas, Toini Pöysti 11., Eeva Ruoppa 14. ja Irma Hartikainen 18:s.
Naisten maastohiihto > 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Klavdija Bojarskih | 36.25,5 |
| 2 |  | Alevtina Koltšina | 36.43,3 |
| 3 |  | Toini Gustafsson | 37.21,4 |
| 4 |  | Jevdokija Mekšilo | 37.40,8 |
| 5 |  | Krăstana Stoeva | 38.01,2 |
| 6 |  | Barbro Martinsson | 38.19,8 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Toini Pöysti oli kilpailussa yhdeksäs, Senja Pusula kymmenes, Eeva Ruoppa 12. ja Liisa Suihkonen 18:s.
Naisten maastohiihto > 3 x 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Klavdija Bojarskih Rita Atškina Alevtina Koltšina | 56.04,2 |
| 2 |  | Ingrid Wigernæs Inger Aufles Berit Mørdre | 57.59,8 |
| 3 |  | Barbro Martinsson Britt Strandberg Toini Gustafsson | 58.00,7 |
| 4 |  | Gabriele Nobis Anna Unger Christine Nestler | 58.00,7 |
| 5 |  | Toini Pöysti Eeva Ruoppa Senja Pusula | 59.20,3 |
| 6 |  | Krăstana Stoeva Nadežda Vasileva Velitška Pandeva | 59.59,2 |
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalikilpailu (K70 + 15 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Georg Thoma | 444,66 |
| 2 |  | Franz Keller | 443,04 |
| 3 |  | Alois Kälin | 440,73 |
| 4 |  | Ralph Pöland | 439,42 |
| 5 |  | Boris Tšeremuhin | 434,04 |
| 6 |  | Juri Simenov | 430,16 |
Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Esa Klinga oli kilpailussa 12., Ilpo Nuolikivi 16., Vesa-Pekka Sarparanta 22. ja Raimo Majuri 26:s.
Mäkihyppy > Normaalimäki (K70)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjørn Wirkola | 234,6 |
| 2 |  | Dieter Neuendorf | 230,6 |
| 3 |  | Paavo Lukkariniemi | 219,9 |
| 4 |  | Jiří Raška | 215,3 |
| 5 |  | Veit Kührt | 214,7 |
| 6 |  | Kjell Sjöberg | 212,1 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Niilo Halonen oli kilpailussa 14., Topi Mattila 25. ja Erkki Pukka 59:s.
Mäkihyppy > Suurmäki (K88)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjørn Wirkola | 215,3 |
| 2 |  | Takashi Fujisawa | 207,6 |
| 3 |  | Kjell Sjöberg | 204,6 |
| 4 |  | Jiří Raška | 203,9 |
| 5 |  | Christoffer Selbekk | 202,1 |
| 6 |  | Koba Tšakade | 199,7 |
| 7 |  | Niilo Halonen | 197,2 |
Päivämäärä: 27. helmikuuta
Suomen Paavo Lukkariniemi oli kilpailussa 13., Topi Mattila 31. ja Martti Niemi 52:s.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 5 | 2 | 1 | 8 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 3. |  Suomi | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 4. |  Länsi-Saksa | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5. |  Itä-Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Ruotsi | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 8. |  Italia | 0 | 0 | 1 | 3 |
| 8. |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 3 |
Aiheesta muualla

YLEn elävä arkisto – Hiihdon MM-kisat Oslossa 1966
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025 
Norjan Gjermund Eggen saavutti kolme maailmanmestaruutta eli 15 km, 50 km ja oli mukana Norjan 4 x 10 km:n viestijoukkueessa.
Paavo Lukkariniemi hyppäämässä normaalimäestä.
Harry Bild

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Harry Bild
Syntymäaika: 18. joulukuuta 1936
Syntymäpaikka: Växjö, Ruotsi
Kuolinaika: 16. tammikuuta 2025 (88 vuotta)
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 170 cm
Lempinimi: Granit-Harry
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1956–1964 1964–1965 1965–1967 1967–1973 | IFK Norrköping FC Zürich Feyenoord Östers IF | 175 (120)  17 (6) 52 (39) 113 (42) |
Maajoukkue
| 1957–1968 | Ruotsi | 28 (13) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Norrköpingin joukkue vuonna 1960. Bild on kuvassa ylärivin kolmas henkilö vasemmalta.
Harry Bild (18. joulukuuta 1936 Växjö, Ruotsi – 16. tammikuuta 2025) oli ruotsalainen jalkapalloilija. Bild aloitti pääsarjauransa IFK Norrköpingissä, josta hän siirtyi ammattilaiseksi FC Zürichiin vuonna 1964. Yhden kauden jälkeen Bild vaihtoi Feyenoordiin ja palasi kauden 1967 lopuksi Ruotsiin, Östersiin. Hän lopetti pääsarjauransa vuonna 1973.
Maajoukkuetta Bild edusti 28 kertaa. Hän voitti viisi Ruotsin mestaruutta, Guldbollenin 1963 sekä Allsvenskanin maalikuninkuuden.