stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan kansan neuvoa-antava poliittinen konferenssi
Historia

Konferenssi perustettiin 1945 sisällissodassa olleiden kommunistien ja Guomindangin välille neuvotteluelimeksi, ja se kokoontui ensimmäisen kerran 11.–31. tammikuuta 1946. Sisällissodan päätyttyä 1949, konferenssi toimi ensimmäiset vuodet lainsäädäntövallanpitäjänä, kunnes perustuslain muutos 1954 antoi kyseisen vallan kansankongressille. Tuon jälkeen konferenssi on päätynyt nykyiseen seremonialliseen rooliin. Muun muassa Kiinan viimeinen keisari Pu Yi ja Sun Yat-senin vaimo Song Qingling toimivat sen jäseninä.
Puheenjohtajat

Mao Zedong (1949–1954)
Zhou Enlai (1954–1976)
Deng Xiaoping (1978–1983)
Deng Yingchao (1983–1988)
Li Xiannian (1988–1992)
Li Ruihuan (1993–2003)
Jia Qinglin (2003–2013)
Yu Zhengsheng (2013–2018)
Wang Yang (2018–2023)
Wang Huning (2023–)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (kiinaksi)
The National Committee of the Chinese People's Political Consultative Conference (englanniksi)
Wihtol

Wihtol on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Harry Wihtol (1896–1977), suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Joseph Wihtol, Jāzeps Vītols (1863–1948), latvialainen säveltäjä ja pianisti
Åke Wihtol (1924–2002), suomalainen valtiosihteeri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wihtol”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Wihtori Kotro

Wihtori Kotro (12. tammikuuta 1896 Uusikirkko – 2. syyskuuta 1960) oli suomalainen yleisurheilija, joka kilpaili moukarinheitossa, kuulantyönnössä ja kiekonheitossa. Hän edusti Viipurin Urheilijoita. Kalevan kisoista Kotro voitti kuulantyönnön kultaa vuonna 1921, kiekonheiton pronssia vuosina 1921 ja 1925 sekä moukarinheiton hopeaa vuosina 1925 ja 1926 ja pronssia vuonna 1921. Molempien käsien yhteistuloksissa Kotro saavutti Kalevan kisoista kuulantyönnön kultaa 1921 ja kiekonheiton pronssia 1921. Ennätyksikseen hän teki kuulassa tuloksen 13,60 metriä vuonna 1927, kahden käden kuulassa 24,89 metriä vuonna 1921, kiekonheitossa 42,97 metriä vuonna 1927, kahden käden kiekonheitossa 70,96 metriä vuonna 1921 ja moukarinheitossa tuloksen 44,44 metriä vuonna 1929.
Wihuri (täsmennyssivu)

Wihuri voi viitata seuraaviin;
Antti Wihuri (1883–1962), suomalainen laivanvarustaja, Wihurin rahaston perustaja
Jenny Wihuri (1884–1943), Wihurin rahaston perustaja
Matti Wihuri (1905–1992), radiotiedustelun, radiotekniikan ja elektroniikan kehittäjä
Paavo Wihuri (s. 1945), merenkulkuneuvos
Rakel Wihuri, (1905–1987), kauppaneuvos, kulttuurin tukija
Antti Aarnio-Wihuri (s. 1940), lääketieteen kunniatohtori
Jenny ja Antti Wihurin rahasto, kulttuuria ja tiedettä tukeva säätiö
Wihuri Oy, kauppaa ja teollisuutta harjoittava monialakonserni
Wihurin linna, nyk. Wihuritalo Helsingin Kulosaaressa
Wihurinkoski, virvoitusjuomatehdas
Jenny Wihuri, pelastusristeilijä.
Kevät (albumi)

| Kevät Rajaton |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2005
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Leri Leskinen
 Tyylilaji: a cappella
 Kesto: 41.27
 Levy-yhtiö: Plastinka Records
Rajattoman muut julkaisut
| Joulu 2003 | Kevät 2005 | Out of Bounds 2006 |
Kevät on lauluyhtye Rajattoman viides albumi. Se on julkaistu vuonna 2005. Albumi sisältää 11 suomenkielistä kappaletta. Levyn ensimmäinen single on vuonna 2009 lopettaneen The Crash -yhtyeen Teemu Brunilan säveltämä ja sanoittama kappale ”Lunta”.  Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo. Video esitettiin Levyraati-ohjelmassa 17. huhtikuuta 2005, ja raati valitsi sen voittajaksi. Toinen single albumilta oli Ufo Mustosen tekemä ”Kertosäkeen nainen”. Kevät-albumia on myyty 19 500 kappaletta, ja kultalevyn se sai ilmestymisvuonnaan. Albumi nousi Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle kolme .
Kappaleet

Kivinen tie – 3.38  (säv. & san. Soila Sariola)
Lunta – 3.38  (säv. & san. Teemu Brunila)
Älä mene pois – 3.36  (säv. & san. Mia Makaroff)
Kertosäkeen nainen – 3.55  (säv. & san. Ufo Mustonen)
Venelaulu – 3.18  (säv. & san. Markku Reinikainen)
Sydän ei vastaa – 4.11  (säv. & san. Jarkko Kuoppamäki)
Jos sanot – 2.53  (säv. & san. Timo Kiiskinen)
Nälkäiset linnut – 3.47  (säv. Jussi Chydenius, san. Heikki Salo)
Kauniimpaa – 4.17  (säv. Teemu Brunila ja Hannu Korkeamäki, san. Teemu Brunila)
Katosimme kauneuteen – 3.53  (säv. & san. Kalle Chydenius)
Hopeaa hiuksillaan – 4.16  (säv. & san. Tommi Lattunen)
Korsikan ralli 2005

|  Korsikan ralli 2005 |
| --- | --- |
 14. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2005. 
Ajankohta:  21.–23. lokakuuta 2005
Pituus:  12 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën World Rally Team)
Toinen:   Toni Gardemeister  Jakke Honkanen  (Ford World Rally Team)
Kolmas:   Petter Solberg  Phil Mills  (Subaru World Rally Team)
Korsikan ralli 2005 (virallisesti 49. Tour de Corse – Rallye de France) oli Rallin MM-sarjan kauden 2005 14. osakilpailu, joka ajettiin 21.–23. lokakuuta 2005. Kilpailussa oli 12 erikoiskoetta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sebastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën Xsara WRC | 3:35.46,7 |  | 10 |
| 2. |  Toni Gardemeister |  Jakke Honkanen | Ford Focus RS WRC 04 | 3:37.38,4 | +1.51,7 | 8 |
| 3. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2005 | 3:38.28,7 | +2.42,0 | 6 |
| 4. |  Stéphane Sarrazin |  Denis Giraudet | Subaru Impreza WRC 2005 | 3:39.20,9 | +3.34,2 | 5 |
| 5. |  Roman Kresta |  Jan Tománek | Ford Focus RS WRC 04 | 3:41.08,2 | +5.21,5 | 4 |
| 6. |  Alexandre Bengué |  Caroline Escudero | Škoda Fabia WRC | 3:41.14,5 | +5.27,8 | 3 |
| 7. |  Xavier Pons |  Carlos del Barrio | Citroën Xsara WRC | 3:41.28,5 | +5.41,8 | 2 |
| 8. |  Nicolas Bernardi |  Jean-Marc Fortin | Peugeot 307 WRC | 3:42.18,8 | +6.32,1 | 1 |
Lähde:
Muuta

Sébastien Loeb teki historiaa viemällä nimiinsä kilpailun kaikki erikoiskokeet.
Alexandre Benguén ja Nicolas Bernardin ensimmäiset pisteet.
Korsikan ralli 2019

|  Korsikan ralli 2019 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2019. 
Ajankohta:  29.–31. maaliskuuta 2019
Pituus:  14 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Thierry Neuville  Nicolas Gilsoul  (Hyundai Shell Mobis WRT)
Toinen:   Sébastien Ogier  Julien Ingrassia  (Citroën Total WRT)
Kolmas:   Elfyn Evans  Scott Martin  (M-Sport Ford WRT)
Rhys Yates Korsikan rallissa 2019.
Korsikan ralli 2019 (virallisesti 62. Corsica Linea Tour de Corse) oli Rallin MM-sarjan kauden 2019 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 29.–31. maaliskuuta 2019. Kilpailun keskuspaikka oli Bastiassa ja kilpailussa oli 14 erikoiskoetta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Thierry Neuville |  Nicolas Gilsoul | Hyundai i20 Coupe WRC | 3:22.59,0 |  | 25+2 |
| 2. |  Sébastien Ogier |  Julien Ingrassia | Citroën C3 WRC | 3:23.39,3 | +40,3 | 18+1 |
| 3. |  Elfyn Evans |  Scott Martin | Ford Fiesta WRC | 3:24.05,6 | +1.06,6 | 15 |
| 4. |  Daniel Sordo |  Carlos del Barrio | Hyundai i20 Coupe WRC | 3:24.17,4 | +1.18,4 | 12 |
| 5. |  Teemu Suninen |  Marko Salminen | Ford Fiesta WRC | 3:24.23,6 | +1.24,6 | 10+3 |
| 6. |  Ott Tänak |  Martin Järveoja | Toyota Yaris WRC | 3:24.39,0 | +1.40,0 | 8+4 |
| 7. |  Esapekka Lappi |  Janne Ferm | Citroën C3 WRC | 3:25.08,1 | +2.09,1 | 6 |
| 8. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Hyundai i20 Coupe WRC | 3:26.38,2 | +3.39,2 | 4 |
| 9. |  Kris Meeke |  Sebastian Marshall | Toyota Yaris WRC | 3:28.05,3 | +5.06,3 | 2+5 |
| 10. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Toyota Yaris WRC | 3:29.43,6 | +6.44,6 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla (englanniksi)
Osakilpailut MM-rallikaudella 2019
Monte Carlo
Ruotsi
Meksiko
Korsika
Argentiina
Chile
Portugali
Sardinia
Suomi
Saksa
Turkki
Wales
Katalonia
Australia
Rallin maailmanmestaruussarjan Korsikan rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008 
2010-luku:   2015  2016  2017  2018  2019
Koulupuisto

Koulupuisto
Koulupuiston lammikko
Koulupuisto (ruots. Skolparken) on Pietarsaaressa sijaitseva noin 1,35 hehtaarin kokoinen puisto ja kasvitieteellinen puutarha Pietarsaaren kaupungin keskustassa.
1860-luvulla koulupuiston paikalla oli apteekkari Viktor Schaumanin puutarha ja kasvihuone. Schaumanin jälkeläiset lahjoittivat puutarhan Pietarsaaren kaupungille. Nykyisin lähes tuhat kasvilajia käsittävä puutarha on perustettu 1915–1932 Schaumanin suvun lahjoitusvaroin. 
Koulupuiston suunnitteli puutarha-arkkitehti Bengt Schalin. Se rakennettiin vuosina  1916-1932.
Puiston osat

Englantilaistyyppiseen puiston alaosaan kuuluvat luontoa mukailevat muodot ja vesiaiheet. Barokkityylisessä puiston yläosaa hallitsee muotopuutarha, joka on jaettu eri osastoihin kasvien heimojen ja käyttötarkoituksien mukaan.
Alapuistolle ovat ominaista kaarevat kävelytiet ja istutusten reunustamat nurmikot. Alapuistosta löytyy vuoripuro, kalalammikko suihkulähteellä, mäenrinteeseen kätkeytyvä luola, sekä runsaasti puita ja pensaita. Alapuistossa on poppeli-, koivu- ja kuusilajeja.
Kuusien ympäröimä aukio on saanut vaikutteita Versailles’n palatsin puutarhasta. Bengt Schalin on suunnitellut aukiolle suihkulähteen, joka on jäänyt toteutettamatta.
Lähinnä opetuskäyttöön tarkoitettu, aloittelijan osasto on jäljennös Helsingin yliopistollisesta puutarhasta. Aloittelijan osastossa on kasvaa muun muassa erilaisia viljalajeja, rehukasveja, palkokasveja, sipulikasveja, kaalikasveja, maustekasveja, nautintoainekasveja, kuitukasveja, hunajakasveja, öljykasveja, vanhoja kulttuurikasveja ja tuoksuainekasveja. Lääkekasvien yhteydessä tiedotetaan niiden lääkinnällisistä ominaisuuksista.
Perinnöllisyysopin osastolla voi nähdä, miten risteytyksien seurauksena kasvien muoto ja värit muuttuvat.  Osastolla on muun muassa Gregor Mendelin koekukka, mökinihmekukka.
Systemaattinen osasto on jaettu eri kasviheimojen lohkoihin. Alueen keskustassa on ollut aurinkokello vuodesta 1920 lähtien.
Kukkaisbiologian osastolla voi perehtyä kasvien erilaisiin leviämis- ja lisääntymistapoihin. Osastolla kasvaa laivojen ja junien mukana kulkeutuneita painolastikasveja.
Luonnonvaraisten kasvien osastolle on sijoitettu suuri osa luonnossa kasvavista kasveistamme. Osastolla kasvavat mm. heinä-, niitty-, suo-, köynnös- ja varpukasvit.
Maantieteellisen osaston metsä vastaa pääsääntöisesti Suomen puustoa. Puiden keskelle on juurtunut monia luonnonvaraisia kasveja joka leikataan yleensä kerran kesässä, jotta ne saisivat kasvaa rauhassa.
Ruusualueella voi tutustua noin sataan eri lajikkeeseen. Alueella on muun muassa neidonruusuja, ranskanruusuja, neilikkaruusuja, puistoruusuja ja köynnösruusuja.
Vuonna 1992 koulupuistoon rakennettiin näyttämö erilaisia tapahtumia varten. Samaan aikaan rakennettiin puiston eri osien välille luiskat helpottamaan pyörätuolilla liikkumista puistossa.
Korsikan tasavalta

Korsikan tasavalta oli vuosina 1755–1769 olemassa ollut valtio, joka syntyi, kun korsikalainen patriootti Pasquale Paoli julisti Korsikan itsenäiseksi Genovan tasavallasta marraskuussa 1755. Hän teki Korsikalle perustuslain italian kielellä. Tasavallalle luotiin hallitus, oikeusjärjestelmä ja armeija. Mikään valtio ei tunnustanut Korsikan itsenäisyyttä.
Perustaminen

Pasquale Paoli julisti Korsikan itsenäiseksi Genovan tasavallasta marraskuussa 1755. Onnistuneiden toimien jälkeen hän oli häätänyt genovalaiset koko Korsikasta lukuun ottamatta muutamaa rannikkokylää. Pasquale teki Korsikalle perustuslain italian kielellä. Tasavallalle luotiin hallitus, oikeusjärjestelmä ja armeija; hallitus eli dieta koostui jokaisesta piirikunnasta äänestetyistä edustajista. Äänioikeus oli yli 25-vuotiailla miehillä.
Vuonna 1761 tasavalta sai omat kolikkonsa, jotka tehtiin Muratossa.
Paolin ajatukset itsenäisyydestä, demokratiasta ja vapaudesta saivat kannatusta filosofeilta kuten Jean-Jacques Rousseaulta, Voltairelta, ja Mablylta. Yksikään valtio ei kuitenkaan tunnustanut saaren itsenäisyyttä.
Korsikan valtaus

Vuonna 1767 Korsika valloitti Capraian saaren Genovalta. Seuraavana vuonna genovalaiset myivät Korsikan Ranskalle Versaillesin sopimuksessa. Samana vuonna Ranska aloitti Korsikan valtauksen ja kokonaisen vuoden ajan Paolin joukot taistelivat Ranskaa vastaan. Vuonna 1769 Ponte Novun taistelussa ranskalaisjoukot löivät korsikalaiset joukot, ja vuonna 1770 Korsikasta tuli Ranskan provinssi.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Corsican Republic
Käännös suomeksi
Korsikan ralli 2004

|  Korsikan ralli 2004 |
| --- | --- |
 14. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2004. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Markko Märtin  Michael Park  (Ford)
Toinen:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Kolmas:   Carlos Sainz  Marc Martí  (Citroën)
Korsikan ralli 2004 (virallisesti 48. Tour de Corse – Rallye de France 2004) oli Rallin MM-sarjan kauden 2004 14. osakilpailu, joka ajettiin 15–17. lokakuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Markko Märtin |  Michael Park | Ford Focus RS WRC 04 | 4:11.51,4 |  | 10 |
| 2. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën Xsara WRC | 4:13.53,4 | +2.02,0 | 8 |
| 3. |  Carlos Sainz |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 4:14.46,7 | +2.55,3 | 6 |
| 4. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 307 WRC | 4:15.20,5 | +3.29,1 | 5 |
| 5. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2004 | 4:16.57,7 | +5.06,3 | 4 |
| 6. |  Stéphane Sarrazin |  Patrick Pivato | Subaru Impreza WRC 2003 | 4:19.00,5 | +7.09,1 | 3 |
| 7. |  Freddy Loix |  Sven Smeets | Peugeot 307 WRC | 4:20.12,6 | +8.21,2 | 2 |
| 8. |  Armin Schwarz |  Manfred Hiemer | Škoda Fabia WRC | 4:20.59,7 | +9.08,3 | 1 |
Lähde:
Muuta

Sébastien Loeb varmisti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden.
Stéphane Sarrazinin uran ensimmäiset pisteet.
Viisi perhettä

Viideksi perheeksi kutsutaan amerikanitalialaisen mafian tärkeimpiä rikollisperheitä, jotka toimivat New Yorkissa. Viiteen perheeseen kuuluvat Bonanno, Colombo, Genovese, Gambino ja Lucchese. Nämä perheet perustivat mafiakomission, joka johtaa Yhdysvaltain mafiaa ja jakaa alueet eri ryhmittymille. Viisi perhettä olivat vaikutusvaltaisimmillaan niiden liittoutumisvuodesta 1931 vuoteen 1970, jolloin mafian toimintaa merkittävästi heikentänyt RICO-laki astui voimaan.
Perheillä on myös vaihtoehtoisia nimityksiä; esimerkiksi Colombon perhettä kutsutaan joskus Profacin perheeksi sen pitkäaikaisen johtajan Joe Profacin mukaan.
Populaarikulttuurissa

Viisi perhettä ovat vakiinnuttaneet paikkansa amerikkalaisessa kulttuurissa. Esimerkiksi vuoden 1972 elokuvassa Kummisetä viisi perhettä hallitsee New Yorkin mafiaa, mutta niiden nimet poikkesivat alkuperäisistä. Elokuvassa perheet olivat Corleone, Tattaglia, Barzini, Cuneo ja Stracci. Televisiosarjassa Sopranos New Jerseyn DiMeon perheellä on tiiviit yhteydet New Yorkin Lupertazzi-perheeseen, joka kuvannee joko Gambinon tai Genovesen perhettä.
Kirsi Vainio-Korhonen

| Kirsi Vainio-Korhonen |
| --- | --- |
 Kirsi Vainio-Korhonen Göteborgin kirjamessuilla 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1958 Helsinki
Ammatti:  historioitsija, tietokirjailija
Puoliso:  Gustav Mikael Korhonen
Kirjailija
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  tietokirjallisuus
Aiheet:  sukupuolihistoria, naisten työn historia
Palkinnot
 Vuoden tiedekirja (2012)   Lauri Jäntin säätiön kunniamaininta (2012)   Tietokirjailijapalkinto (2016)  Professori Theodor Homénin palkinto (2020) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kirsi-Maaria Vainio-Korhonen (o.s. Vainio, s. 14. helmikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen professori, historioitsija ja tietokirjailija. Hän toimii Turun yliopistossa Suomen historian professorina ja keskittynyt tutkimuksessaan sukupuolihistoriaan ja naisten työn historiaan. Hän on kirjoittanut urallaan useita tietokirjoja, ja niistä Ujostelemattomat – kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa palkittiin Vuoden tiedekirjana.
Ura

Vainio-Korhonen aloitti tammikuussa 2003 Turun yliopiston Suomen historian professorina. Sitä ennen hän oli toiminut Suomen Akatemian tutkijana ja yliopiston luennoitsijana. Hän on perehtynyt tutkimustyössään erityisesti sukupuolihistoriaan ja naisten työn historiaan.
Vainio-Korhonen julkaisi vuonna 2008 teoksen Sophie Creutzin aika – aateliselämää 1700-luvun Suomessa. Sen päähenkilö on kreivitär Sophie Creutz, ja se käsittelee 1700-luvun historiaa, elämäntapaa ja ajatusmaailmaa kaakkoissuomalaisen aatelisperheiden näkökulmasta. Suomen herttuattaren arvoituksen keskushenkilö puolestaan on porvaristyttö Eva Merthen, joka oli Zacharias Topeliuksen varhainen Suomi-neito.
Vuonna 2012 Vainio-Korhoselta ilmestyi kaksi teosta. Sophie Creutzin aika -teoksen eräänlainen jatko-osa oli Sofie Munsterhjelmin aika – aatelisnaisia ja upseereita 1800-luvun Suomessa. Ujostelemattomat – kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa puolestaan kertoo kätilöiden ammattikunnan historian kautta 1700-luvun käsitystä perheestä, lapsista ja seksuaalisuudesta. Teos palkittiin Vuoden tiedekirjana. Palkintolautakunta kehui teosta ansiokkaasta mikro- ja makrotasojen yhdistämisestä. Se sai myös Lauri Jäntin säätiön kunniamaininnan ja ehdokkuuden Kanava-palkintoon.
Vainio-Korhosen ja Anu Lahtisen kirjoittama Lemmen ilot ja sydämen salat – suomalaisen rakkauden historiaa ilmestyi vuonna 2015. Se on ensimmäinen suomalaisen rakkauden ilmenemismuotoja käsittelevä laajamittainen teos. Vainio-Korhonen sai vuonna 2016 Suomen tietokirjailijoiden tunnustuspalkinnon Tietokirjailijapalkinnon ja vuonna 2020 Suomen Tiedeseuran myöntämän Professori Theodor Homénin Isänmaan historian palkinnon.
Yksityiselämä

Kirsi Vainio-Korhonen on syntynyt Helsingissä Esko Vainion ja Liisa Heikolan perheeseen. Hänen puolisonsa on filosofian tohtori, arkistopäällikkö Gustav Mikael Korhonen. Pariskunnalla on kaksi lasta.
Teokset

Kultaa ja hopeaa mestarien työkirjoissa. Suomen kultasepäntyö Ruotsin ajan lopulla valtakunnallista taustaa vasten.  Suomen historiallinen seura, 1994.
Käsin tehty – miehelle ammatti, naiselle ansioiden lähde. Käsityötuotannon rakenteet ja strategiat esiteollisessa Turussa Ruotsin ajan lopulla.  Suomen historiallinen seura, 1998.
Ruokaa, vaatteita, hoivaa. Naiset ja yrittäjyys paikallisena ja yleisenä ilmiönä 1700-luvulta nykypäivään.  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2002.
Sophie Creutzin aika. Aateliselämää 1700-luvun Suomessa.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008.
Suomen herttuattaren arvoitus. Suomalaisia naiskohtaloita 1700-luvulta.  Edita, 2009.
Sofie Munsterhjelmin aika. Aatelisnaisia ja upseereita 1800-luvun Suomessa.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012.
Ujostelemattomat. Kätilöiden, synnytysten ja arjen historiaa.  WSOY, 2012.
Lemmen ilot ja sydämen salat. Suomalaisen rakkauden historiaa.  WSOY, 2015.  (kirjoitettu Anu Lahtisen kanssa)
Musta-Maija ja Kirppu-Kaisa: seksityöläiset 1800-luvun alun Suomessa. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2018.
Viisi orkesterikappaletta

Viisi orkesterikappaletta (saks. Fünf Orchesterstücke, op. 16) on Arnold Schönbergin orkesteriteos vuodelta 1909. Se esitettiin ensimmäistä kertaa Lontoossa 3. syyskuuta 1912. Teoksesta on olemassa uusittu versio vuodelta 1949.
Osat

Vorgefühle: Sehr rasch
Vergangenes: Mässige Viertel
Farben: Mässige Viertel
Peripetie: Sehr rasch
Das obligate Rezitativ: Bewegte Achtel
Viisi tiibetiläistä riittiä

Viisi tiibetiläistä riittiä #1
Viisi tiibetiläistä riittiä #2
Viisi tiibetiläistä riittiä #3
Viisi tiibetiläistä riittiä #4
Viisi tiibetiläistä riittiä #5
Viisi tiibetiläistä riittiä on viidestä liikkeestä muodostuva jooga. Sen on tehnyt länsimaissa tunnetuksi Peter Kelder kirjasellaan Viisi tiibetiläistä menetelmää. Alkuteos The Eye of Revelation julkaistiin vuonna 1939. Kirjasessa esiteltyjen liikkeiden alkuperä on kiistanalainen. Kelderin mukaan hän on tutustunut niihin eläkkeelle jääneen brittiläisen everstin välityksellä, joka oli oppinut ne tiibetiläisiltä munkeilta.
Viittä tiibetiläistä riittiä käytetään fyysisen kunnon ylläpitoon ja kohentamiseen. Ne vahvistavat etenkin keskikehon lihaksia. Riitteihin ei itsessään sisälly henkisiä harjoituksia.[lähde? ]
Viisi tiibetiläistä riittiä tunnetaan myös nimillä tiibetiläiset liikkeet, viisi tiibetiläistä liikettä ja viisi tiibetiläistä menetelmää. Ne ovat kuitenkin eri asia kuin tiibetiläinen jooga.
Aiheesta muualla

Yle:n terveysporttaalin ohjeet liikkeistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokkolan Kiri

| Kokkolan Kiri |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kokkolan Kiri
Perustettu:  1962
Kaupunki:  Kokkola, Suomi
Kenttä:  Santahaan pesäpallokenttä
Värit:  Musta, viininpunainen
Kultaa:  0
Hopeaa:  0
Pronssia:  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kokkolan Kiri (KoKi) on vuonna 1962 perustettu kokkolalainen pesäpalloseura. Kiri pelaa tällä hetkellä naisten ja miesten maakuntasarjaa. Seuran puheenjohtajana toimii Petri Isokoski. Kiri oli Ykköspesiksen (alkuaan Ykkössarja) "perustajajäseniä", koska pelasi siinä kaksi ensimmäistä kautta: 1981 ja 1982, jolloin putosi sarjasta. Kokkolan Kirillä on ollut useampi vuosi taukoa aktiivisesta seuratoiminnasta, mutta kesällä 2015 KoKi pelasi naisten maakuntasarjassa sekä Lady-pesis-turnauksessa. Myös pesäpallokoulutoiminta alkoi kesällä 2015. Kaudella 2016 KoKi pelasi naisten maakuntasarjassa.
Syksyllä 2019 paikalliset pesäpallo aktiivit päättivät seuratoiminnan elävyttämisestä ja junioritoiminnan aktivoimisesta. Yksi merkittävimmistä syistä oli tähän Santahaan pesäpallokentälle asennettu hiekkatekonurmi. Myös miesten joukkue kasattiin seuratoiminnan tueksi. Junioreiden pesiskerho aloitti viikoittaisen toimintansa heti syksyllä ja miesten joukkue aloitti harjoituskautensa heti vuoden vaihteessa.
Kaudella 2020 Kiri pelaa miesten maakuntasarjaa luoteis lohkossa ja pesiskerholaisista kasattiin joukkue f-junioreihin.
Aiheesta muualla

www.kokkolankiri.com
www.facebook.com/kokkolankiri
www.twitter.com/kokkolankiri
www.instagram.com/kokkolankiri
Youtube.com/kokkolankiri