stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Edinburg (Texas)

| Edinburg |
| --- | --- |


 Koordinaatit: 26°18′15″N, 98°9′50″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Texas
Piirikunta:  Hidalgo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  97.62 km²
 – Josta vettä:  0.16 km² 
Korkeus:  29 m
Väkiluku (2010):  74 569
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  Gateway City to the Rio Grande Valley
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Edinburg on kaupunki, joka sijaitsee Rio Granden laaksossa, Texasin osavaltion Hidalgon piirikunnassa, Yhdysvalloissa.
Edinburg on alueensa hallinnollinen pääkaupunki. Kaupungin kokonaispinta-ala on 96,9 neliökilometriä ja väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa 74 569. Aluksi nimellä Chapin tunnettu kaupunki perustettiin 10. lokakuuta 1908. Nykyisin voimassa oleva perustuskirja on vuodelta 1949.
Kaupungin keskustassa sijaitsee Texas–Pan American -yliopisto (UTPA), joka on saanut mainetta erityisesti Rio Granden jokilaakson espanjankielisen väestön koulutuspaikkana. Kaupungissa sijaitsee myös Etelä-Texasin historian museo (Museum of South Texas History). Interstate 69 ja lähellä sijaitseva rajanylityspaikka Meksikoon vilkastuttavat liike-elämää.
Antoni Cierplikowski
Aiheesta muualla

Mies, joka nukkuu ruumisarkussa. Naisten polkkatukan keksijä, Suomen Kuvalehti, 07.10.1933, nro 41, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Puola 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Antoine de Paris
Käännös suomeksi
Hilkka Kemppi

| Hilkka Kemppi |
| --- | --- |
 Kemppi elokuussa 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. toukokuuta 1988 (ikä 36) Asikkala
Poliitikko
Puolue:  keskusta
Asema:  kansanedustaja
Vaalipiiri:  Hämeen vaalipiiri
Kotipaikka:  Asikkala
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Hilkka Kemppi (s. 19. toukokuuta 1988 Asikkala) on suomalainen keskustan kansanedustaja Päijät-Hämeestä. Hän on toiminut Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana kuntavaaleista 2017 alkaen. Koulutukseltaan Kemppi on taiteen maisteri ja restonomi. Syyskuussa 2023 Kemppi valittiin puolueensa varapuheenjohtajaksi.
Koulutus ja työura

Kemppi valmistui ylioppilaaksi Vääksyn yhteiskoulusta vuonna 2007, restonomiksi Hämeen ammattikorkeakoulusta 2010 ja taiteen maisteriksi (TAM) Lapin yliopistosta 2016. Kemppi on taiteen ja yhteiskuntaopin opettaja.
Vuosina 2017–2018 Kemppi työskenteli Päijät-Hämeen lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelman asiantuntijana (LAPE) ja vuosina 2018–2019 Päijät-Hämeen liitossa sote- ja maakuntauudistuksen tiedolla johtamisen valmistelijana.
Kemppi on työskennellyt aikaisemmin myös eduskunta-avustajana ja tehnyt opettajan sijaisuuksia.
Yksityiselämä

Kemppi meni elokuussa 2022 naimisiin lakimies Micke Karin kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta.
Poliittinen toiminta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2015 | Häme | 2 472 | ei valittu |  |
| 2019 | Häme | 3 601 | valittiin |  |
| 2023 | Häme | 5 312 | valittiin |  |
Kuntavaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |  |

| 2017 | Asikkala | 263 | valittiin |  |
| 2021 | Asikkala | 438 | valittiin |  |
Poliittinen toiminta > Toiminta nuorisojärjestöissä ja opiskelijaliikkeessä

Hilkka Kemppi toimi Keskustaopiskelijoiden puheenjohtajana vuonna 2015 ja Keskustanuorten puheenjohtajana 2015–2017. Ennen poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajuuksia hän toimi aktiivisesti opiskelijaliikkeessä vaikuttaen Lapin yliopiston ylioppilaskunnan (LYY) hallituksessa 2013 ja Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) hallituksessa vuonna 2014.
Vuosina 2015–2019 Hilkka Kemppi toimi Valtion nuorisoneuvoston puheenjohtajana.
Poliittinen toiminta > Kuntavaikuttaminen

Hilkka Kemppi valittiin Asikkalan kunnanvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa, jonka jälkeen hän on toiminut Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Kuntaliitto valitsi Kempin Vuoden valtuutetuksi 2019. Kilpailun avulla Kuntaliitto haluaa kiinnittää huomiota paikallisdemokratian merkitykseen ja nostaa esiin kuntien luottamushenkilöiden tekemää tärkeää työtä.
Poliittinen toiminta > Työ kansanedustajana

Kemppi oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015. Hän sai noin 2 500 ääntä eikä tullut valituksi. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kemppi sai noin 3 600 ääntä ja tuli valituksi. Hän ohitti keskustan pitkäaikaisen kansanedustajan, puolueen varapuheenjohtajan sekä entisen ministerin Juha Rehulan, pudottaen tämän keskustan ainoalta paikalta Hämeen vaalipiirissä.
Kemppi toimii eduskunnan sivistysvaliokunnan ja perustuslakivaliokunnan jäsenenä sekä talousvaliokunnan varajäsenenä. Hän on Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiön ITLAn valtuuskunnan jäsen ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan sekä Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsen.
Eeva-Johanna Eloranta

| Eeva-Johanna Eloranta |
| --- | --- |
 Eloranta vuonna 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1966 (ikä 58) Turku
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  kansanedustaja (2011–)
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Kotipaikka:  Turku
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Eeva-Johanna Eloranta (s. 4. maaliskuuta 1966 Turku) on suomalainen kansanedustaja ja poliitikko. Hänet valittiin Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa ja uudelleen vuosien 2015, 2019 ja 2023 eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Elorannalla on sekä filosofian maisterin (1995, Turun yliopisto) että valtiotieteiden maisterin (2002, Turun yliopisto) tutkinnot.
Poliittinen ura > Kunnallis- ja maakuntapolitiikassa sekä kirkon luottamuselimissä

Eloranta kuului Raision kaupunginvaltuustoon vuosina 1997–2008 ja toimi kaupunginhallituksen jäsenenä 1997–2000 ja 2003–2008 sekä kaupunginhallituksen puheenjohtajana 2005–2007. Hän on ollut Turun kaupunginvaltuutettu vuodesta 2009 lähtien. Eloranta on toiminut myös kirkon piirissä Raision seurakunnan kirkkovaltuuston jäsenenä vuosina 2003−2008 ja sen varapuheenjohtajana 2007–2008. Vuosina 2010−2013 hän on ollut Turun Katariinan seurakunnan seurakuntaneuvoston jäsen. Varsinais-Suomen maakuntahallituksen jäsen hän on ollut vuodesta 2017.
Poliittinen ura > Kansanedustajana

Eloranta oli ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2003 ja 2007 mutta ei tullut valituksi. Vaaleissa 2011 Eloranta valittiin kansanedustajaksi 3 648 äänellä. Eduskuntavaaleissa 2015 hänet valittiin uudelleen 6 704 äänellä.. Eduskuntavaaleissa 2019 Eloranta sai 7 358 ääntä ja valittiin uudelleen. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Eloranta valittiin uudelleen 8 496 äänellä.
Eloranta on toiminut vuodesta 2011 alkaen eduskunnan sivistysvaliokunnan jäsenenä jäsenenä. Vuoden 2019 kesäkuusta lähtien hän on toiminut sivistysvaliokunnan varapuheenjohtajana. Eloranta toimi perustuslakivaliokunnan jäsenenä 2012–2015. Lisäksi hän on lyhyempiä kausia toiminut myös muiden valiokuntien jäsenenä tai varajäsenenä.
Eloranta kuului 2011−2015 Suomen Pohjoismaiden Neuvoston valtuuskuntaan ja neuvoston elinkeinovaliokuntaan. Vuodesta 2019 alkaen Eloranta on toiminut ETYJ parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsenenä ja Arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin Suomen valtuuskunnan jäsenenä.
Ensimmäisellä eduskuntakaudella Eloranta jätti useita kirjallisia kysymyksiä. Eloranta esitti ensimmäisenä kansanedustajavuotensa aikana, eli vuonna 2011 muun muassa energiajuomien myynnin kieltämistä lapsilta ja lasten kanssa työskentelevien henkilöiden rikostaustan selvittämistä myös vapaaehtois- ja yritystoiminnassa. Seuraavana vuonna Eloranta esitti muun muassa, että Hepatiitti B -rokotteen saamista kansalliseen rokotusohjelmaan.
Eloranta jätti 2012 hallitukselle muiden sivistysvaliokunnan sosialidemokraattisten jäsenten kanssa toimenpidealoitteen nykyisen uskonnon oppiaineen korvaamisesta yhteisellä uskontotiedon ja etiikan oppiaineella.
Vuonna 2012 Eloranta puolusti myös yksin maahan tulleiden alaikäisten turvapaikanhakijoiden oikeuksia. Elorannan kirjallisesta kysymyksestä ilmenee, että vuonna 2010 Suomeen saapui 329 turvapaikanhakijalasta yksin, ja vuonna 2009 määrä oli 557.
Eloranta on edistänyt pienpanimoteollisuuden asemaa Suomessa.
Vuonna 2013 Eloranta esitti parannuksia Kelan kuntoutuspsykoterapian korvauskäytäntöön ja vaati mielenterveysongelmaisten nopeampaa pääsyä kuntoutusterapiaan. Lisäksi hän esitti Käypä hoito -suositusten laatimista aikuisten syömishäiriöiden hoitoon.
Eloranta on vahvasti tuonut esille vastustavansa lapsiavioliittoja. Kahdessa kirjallisessa kysymyksessä hän on esittänyt mm. lapsiavioliittojen kriminalisointia. Vuosina 1995—2014 Suomessa avioitui väestötilaston mukaan yhteensä 1 138 alaikäistä, joista vain vähän reilut sata oli poikia. Yli tuhannesta vihitystä alaikäisestä vajaat 30 oli 14—15-vuotiaita. Valtaosa, noin 85 prosenttia, on 17-vuotiaita.
Poliittinen ura > Järjestötoiminnassa

Huhtikuussa 2012 Eloranta valittiin valtakunnallisen Syömishäiriöliiton (SYLI) hallituksen puheenjohtajaksi. Hän on ryhtynyt ajamaan kansanedustajana parannuksia syömishäiriöiden hoitoon Suomessa. Toukokuussa 2012 Eloranta jätti kirjallisen kysymyksen, jossa hän vetosi aikuisten syömishäiriötä sairastavien käypä hoito-suositusten laatimisen puolesta. Hän myös kantaa huolta mielenterveysongelmiin sairastuneiden terapian piiriin pääsyn hitaudesta ja korkeasta kynnyksestä sekä korvauskäytännöistä ja on tehnyt siitäkin kirjallisen kysymyksen toukokuussa 2012. Eloranta on ajanut pitkään muihinkin mielenterveysongelmiin sairastuneiden asiaa. Vuosina 2002−2007 hän toimi muun muassa mielenterveyskuntoutujien klubitalon (Raisio-Naantali Fountain-house yhdistys ry) puheenjohtajana. Valtiopäivillä 2019 hän on tehnyt mielenterveysasioihin, muun muassa lasten- ja nuorisopsykiatrian yhdistämissuunnitelmiin, liittyvän kirjallisen kysymyksen.
Ennen kansanedustajaksi tuloaan Eloranta toimi Pelastakaa Lapset -järjestön palveluksessa.
Työura- ja elämäkertatietoja

Turkulainen taidegalleria, gallerian hoitaja 1989-1990
Ypäjän kunta, vs. nuoriso-kulttuurisihteeri 1991-1992
Varsinais-Suomen sosialidemokraattinen piiri ry, poliittinen avustaja 1999-2000
Suomen eduskunta, kansanedustajan (Virpa Puisto) avustaja 2000-2001
Pelastakaa Lapset ry, aluesihteeri 2001-2010
Varsinais-Suomen lastensuojelujärjestöt ry, suunnittelija 2010-2011
Yksityiselämä

Koulutukseltaan Eloranta on filosofian maisteri pääaineena kulttuurihistoria (1995) ja valtiotieteiden maisteri pääaineena sosiaalipolitiikka (2002). Hänellä on neljä lasta ja hän on eronnut.
Eeva-Johanna Elorannan isoisän isä oli Evert Eloranta, joka toimi sosialidemokraattien kansanedustajana vuosina 1908–1918.
Lokakuussa 2009 Eloranta jäi kiinni näpistyksestä poistuttuaan maksamatta turkulaisesta tavaratalosta. Hänet tuomittiin kyseisestä rikoksesta 30 päiväsakkoon.
Timo Kalli

| Timo Kalli |
| --- | --- |
 Kalli kesäkuussa 2009
Eduskunnan puhemies
 27.3.2007–20.4.2007  
Edeltäjä:  Paavo Lipponen
Seuraaja:  Sauli Niinistö
Kansanedustaja
 22.3.1991–16.4.2019  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Satakunnan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1947 (ikä 77) Kiukainen
Ammatti:  maanviljelijä
Lapset:  Eeva Kalli
Tiedot
Puolue:  Suomen keskusta
Koulutus:  Metsäkoulu 1969 (Kullaa Metsäoppilaitos)
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Suomi
Sotilasarvo:  ylikersantti
Timo Juhani Kalli (s. 22. helmikuuta 1947 Kiukainen) on suomalainen maanviljelijä, keskustalainen poliitikko sekä entinen eduskunnan puhemies. Hän toimi kansanedustajana Satakunnan vaalipiiristä 1991–2019. Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 2021.
Vuodesta 2009 Kalli on ollut Euran kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Aiemmin hän vaikutti Kiukaisten kunnanvaltuustossa vuosina 1973–2008 ja valtuuston puheenjohtajana vuosina 1979–1980. Kiukaisten kunnanhallituksen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1981–1991.
Ura

Kalli oli keskustan Satakunnan piirin puheenjohtaja vuosina 1980–2003. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1991 vaaleissa Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä.
Vuosina 2003–2011 Kalli oli keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen hän toimi vajaan kuukauden verran eduskunnan puhemiehenä.
Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen Kalli valittiin valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajaksi ja suuren valiokunnan jäseneksi. Hän toimi puheenjohtajana myös eduskunnan pankkivaltuustossa (2008–2011) ja maa- ja metsätalousvaliokunnassa (1995–2003). Kalli jätti eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Ura > Vaalirahoituskohu

Vuoden 2007 eduskuntavaalien jälkeen Kalli ei halunnut paljastaa vaalikampanjansa tukiyhdistyksen saamia rahasummia Yleisradion A-studion haastattelussa. Vaalirahoituslaki velvoitti tuolloin ilmoittamaan kaikki yli 1 700 euron suuruisten lahjoitusten tekijät. Toukokuussa 2008 Kalli antoi lausunnon, jonka mukaan kyseistä lakia ei tarvitse noudattaa, koska sen rikkomisesta ei ole säädetty rangaistusta.
Kallin lausunnosta syntyi pitkäkestoinen vaalirahoituskohu, jonka seurauksena Kalli myöhemmin paljasti lahjoittajansa ja kertoi palauttavansa rahat yrityksille. Kallin 56 000 euron vaalirahoituksesta valtaosa oli peräisin tahoilta, jotka hän jätti nimeämättä. Hänen suurimpia tukijoitaan olivat olleet Ruukki Group 20 000 eurolla sekä Ajanta Oy ja Kehittyvien maakuntien Suomi, joista kumpikin lahjoitti kampanjaan 10 000 euroa. Heinäkuussa 2009 vaalirahakeskustelun yhteydessä Kalli toivoi, että puolueen asioita käsiteltäisiin sisäisesti eikä julkisuudessa.
Ura > Luottamustehtävät

Kallilla on ollut useita luottamustoimia. Hän on toiminut muun muassa Kemiran hallintoneuvostossa (1992–2004, puheenjohtajana 1995–2004), Fortumin hallintoneuvoston puheenjohtajana (2004–2008) sekä Sitran hallintoneuvostossa (2005–2006, 2008–). Vuosina 1985–1994 hän oli Valion hallintoneuvoston jäsen.
Vuosina 1982–2012 Kalli toimi Osuuskunta Satamaidon hallituksen puheenjohtajana. Hän on ollut myös Metsäkeskus Tapion johtokunnan puheenjohtaja (1991–1995), Länsi-Suomen metsänomistajien hallituksen puheenjohtaja (1997–2009) ja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:n metsäjohtokunnan jäsen vuoteen 2010. Vuosina 2005–2008 Kalli oli Satakunnan sairaanhoitopiirin valtuuston puheenjohtaja.
Näkemyksiä

Helmikuussa 2009 Kalli puolusti Vanhasen toisen hallituksen esitystä nostaa eläkeikää 63 vuodesta 65 vuoteen. Hän perusteli eläkeiän nostoa keinona välttää maahanmuuttoa: ”mitä useampi suomalainen voidaan pitää pidempään töissä, niin sillä voidaan hillitä myös maahanmuuttoa”.
Yksityiselämä

Kalli on ollut vuodesta 1969 naimisissa Ritva Uusitalon kanssa. Heillä on seitsemän lasta: viisi poikaa ja kaksi tyttöä. Hänen tyttärensä Eeva Kalli valittiin eduskuntaan vuonna 2019. Sotilasarvoltaan Kalli on ylikersantti.
Tour de Helsinki

Vuoden 2015 kilpailun osallistujia saapumassa maaliin Helsingin Velodromilla.
Tour de Helsinki oli maantiepyöräilytapahtuma pääkaupunkiseudulla ja Keski-Uudellamaalla. Ajettava matka oli 140 kilometriä. Tapahtumaan osallistui niin kilpapyöräilijöitä kuin kuntopyöräilijöitäkin. Tapahtuman lähtö- ja maalipaikkana oli Helsingin Velodromi Käpylässä.
Ensimmäinen tapahtuma järjestettiin vuonna 2007 viiden pääkaupunkiseutulaisen pyöräseuran (Prologi, CCH, IK-32, Vantaan Pyöräilijät ja Helsingin Polkupyöräilijät) toimesta.
Ensimmäiseen tapahtumaan osallistui yli 400 pyöräilijää, ja 7. syyskuuta 2008 järjestetyssä ajossa oli jo 950 mukaan lähtenyttä. Vuoden 2014 kilpailuun osallistui yli 1 800 kilpailijaa.
Tour de Helsinki järjestettiin viimeisen kerran vuonna 2015. Sen seuraajaksi tulivat Helsinki Velotour vuonna 2016 ja Rundi Helsinki vuonna 2022.
Osallistujamäärät

| Vuosi | Yhteensä | Naisia | Miehiä |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 400 |  |  |
| 2008 | 950 |  |  |
| 2009 | 1311 | 124 | 1187 |
| 2010 | 1831 | 149 | 1682 |
| 2011 | 2187 |  |  |
| 2012 | 2291 |  |  |
| 2013 | 1772 |  |  |
| 2014 | 1815 |  |  |
Aiheesta muualla

http://www.tourdehelsinki.fi/
Fotosfääri

Fotosfääri on Auringon näkyvä pinta. Koska tähdet ovat laajoja kaasupalloja, niillä ei ole kiinteää pintaa. Tietyssä syvyydessä kaasu kuitenkin lakkaa olemasta läpinäkyvä. Aurinko muuttuu vähitellen läpinäkymättömäksi noin 400 kilometrin paksuisessa fotosfäärissä, jonka lämpötila on noin 5 800 kelviniä. Fotosfäärissä on valtavia rakeita, granuloita, joiden kohdalla kuumaa kaasua nousee ylös kuljettaen lämpöä ulospäin. Näkyvimpiä piirteitä ovat auringonpilkut. Fotosfäärin yläpuolella ovat kromosfääri ja korona.
Fotosfäärin ominaisuuksia eri syvyyksillä

| Syvyys (km) | Tulevan valon osuus (%) | Lämpötila (K) | Paine (bar) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0 | 99,5 | 4 465 | 6,8 x 10-3 |
| 100 | 97 | 4 780 | 1,7 x 10-2 |
| 200 | 89 | 5 180 | 3,9 x 10-2 |
| 250 | 80 | 5 455 | 5,8 x 10-2 |
| 300 | 64 | 5 840 | 8,3 x 10-2 |
| 350 | 37 | 6 420 | 1,2 x 10-1 |
| 375 | 18 | 6 910 | 1,4 x 10-1 |
| 400 | 4 | 7 610 | 1,6 x 10-1 |
Yūrakuchō

Yūrakuchō Mullion -rakennuskompleksi
Yūrakuchō
Yūrakuchō (jap. 有楽町) on Tokion kaupunginosa Chiyodan erillisalueella. Se sijaitsee erillisalueen itäosassa Tokion keisarillisen palatsin kaakkoiskulmalla. Yūrakuchō on kompakti liike- ja viihdealue, joka on rakentunut vilkkaan Yūrakuchōn rautatieaseman ympärille. Alueella on toimistorakennuksia, tavarataloja, elokuvateattereita ja ravintoloita. Yūrakuchō tunnetaan tunnelmaltaan rennompana ostosalueena kuin viereinen Ginzan kaupunginosa, joka on kuuluisa luksusliikkeistään. Samalla Yūrakuchōn rautatieasema toimii porttina Ginzaan suuntaaville kaupunkilaisille.
Yūrakuchōn pinta-ala on 0,18 neliökilometriä. Kaupunginosa jakautuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat Yūrakuchō 1-chōme ja Yūrakuchō 2-chōme. Niissä on ainoastaan 11 asukasta (lokakuussa 2022). Koska alue on kuitenkin merkittävä toimisto- ja liikekeskittymä, ero sen päivä- ja yöväestön määrässä on huomattavan suuri.
Historia

Yūrakuchō lienee saanut nimensä Oda Nobunagan pikkuveljeltä Oda Nagamasulta, joka tunnettiin myös nimellä Urakusai (有楽斎). Urakusain väitetään saaneen Sekigaharan taistelun jälkeen Tokugawa Ieyasulta residenssin, joka sijaitsi Sukiyabashin sillan vierellä nykyisen Yūrakuchōn kaupunginosan nurkalla. Alueelle olisi myöhemmin annettu nimi Urakugahara (有楽原), joka Meiji-kaudella 1800-luvun lopulla muuntui muotoon Yūrakuchō. Tämä tarina on kuitenkin kyseenalaistettu, eikä Urakusai välttämättä koskaan asunut Edossa. Tällöin hänen nimensä olisi keksitty liittää alueeseen vasta myöhempänä ajankohtana.
Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla alueella sijaitsi sotilashallinnon eteläinen virasto (machi-bugyōsho), joka tunnettiin tuomari Ōoka Tadasukesta.
Yūrakuchōn rautatieasema avattiin vuonna 1910. 1950-luvun lopulla kaupunginosaan sijoittui osakalainen Sogō-tavaratalo, jonka Frank Nagain laulama mainoslaulu Yūrakuchō de aimashō (’tavataan Yūrakuchōssa’) teki kaupunginosaa tunnetuksi. Kun Yūrakuchōn rautatieaseman itäpuolitse oli rakennettu Shinkansen-suurnopeusjunalinja 1960-luvun vaihteessa, aluetta alettiin kehittää voimakkaasti. Vanhastaan Yūrakuchōssa oli sijainnut useiden sanomalehtien konttoreita, mutta ne saivat väistyä uusien liikekeskusten tieltä. Ensimmäisenä rakennettiin Tōkyō kōtsū kaikan -ostoskeskus vuonna 1965; suuri Yūrakuchō Mullion -liikekompleksi eli Yūrakuchō sentā biru avattiin vuonna 1984. 2000-vuosikymmenellä rautatieaseman edustalle valmistui liike- ja toimistorakennus Yūrakuchō ITOCiA.
Kaupunkikuva ja rakennukset

Yūrakuchō rajautuu pohjoisessa Marunouchin kaupunginosaan, lännessä Tokion keisarillisen palatsin ulompaan puutarhaan (Kōkyo gaien) ja Hibiyan puistoon, etelässä Uchisaiwaichōn kaupunginosaan ja idässä Chūōn erillisalueeseen.
Tōkaidō-päälinja ja Tōkaidō Shinkansen jakavat Yūrakuchōn kahteen osaan. Rautatie on korotettu sillalle, jonka alle on sijoittunut lukuisia ravintoloita ja baareja usean sadan metrin matkalle. Erityisen paljon alueella on rentoja izakaya- ja yakitori-ravintoloita. Yūrakuchōn aseman itäpuolella on autoliikenteeltä rauhoitettu aukio, jonka ympärillä sijaitsevat ITOCiA-, Hankyū Men’s ja Lumine-tavaratalot, länsipuolella on vuorostaan Bic Cameran suuri elektroniikkatavaratalo. Aivan aseman vieressä Marunouchin puolella sijaitsee myös suuri Tokyo International Forum -kokouskeskus.
Baareja Tōkaidō Shinkansen -junalinjan alla
Tōkyō Midtown Hibiya -ostoskeskus
Tōkyō Midtown Hibiya -pilvenpiirtäjä
Shinkansen-juna Yūrakuchōssa, Tōkyō kōtsū kaikan -rakennus
Liikenne

Yūrakuchōn rautatieasemalla pysähtyvät JR Higashi-Nihonin Yamanote-linja ja Keihin–Tōhoku-linja. Rautatieaseman lisäksi Yūrakuchōta palvelevat useat metrolinjat. Yūrakuchōn metroasemalla pysähtyy kaupunginosan mukaan nimetty Tōkyō metron Yūrakuchō-linja. Lisäksi kaupunginosaa palvelevat Hibiyan metroasema sen länsireunalla (Chiyoda-linja, Hibiya-linja ja Mita-linja) sekä Ginzan metroasema sen itäpuolella (Marunouchi-linja).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yūrakuchō Wikimedia Commonsissa
| n k Chiyodan erillisalue |
| --- | --- | --- |
| Kandan alue |  Higashi-Kanda  Hitotsubashi (2-chōme)  Iwamotochō  Kajichō  Kanda-Aioichō  Kanda-Awajichō  Kanda-Hanaokachō  Kanda-Higashi-Kon’yachō  Kanda-Higashi-Matsushitachō  Kanda-Hirakawachō  Kanda-Iwamotochō  Kanda-Izumichō  Kanda-Jinbōchō  Kanda-Kajichō  Kanda-Kita-Norimonochō  Kanda-Kon’yachō  Kanda-Matsunagachō  Kanda-Mikurachō  Kanda-Misakichō  Kanda-Mitoshirochō  Kanda-Neribeichō  Kanda-Nishifukudachō  Kanda-Nishikichō  Kanda-Ogawamachi  Kanda-Sakumachō  Kanda-Sakumagashi  Kanda-Sarugakuchō  Kanda-Sudachō  Kanda-Surugadai  Kanda-Tachō  Kanda-Tomiyamachō  Kanda-Tsukasamachi  Nishi-Kanda  Soto-Kanda  Uchi-Kanda  |  |
| Kōjimachin alue |  Chiyoda  Fujimi  Gobanchō  Hayabusachō  Hibiya-kōen  Hirakawachō  Hitotsubashi (1-chōme)  Ichibanchō  Iidabashi  Kasumigaseki  Kioichō  Kitanomaru-kōen  Kōjimachi  Kōkyo-gaien  Kudankita  Kudanminami  Marunouchi  Nagatachō  Nibanchō  Ōtemachi  Rokubanchō  Sanbanchō  Uchisaiwaichō  Yonbanchō  Yūrakuchō  |  |
Näkymä Yūrakuchōhon noin vuonna 1960
Allan Sandage

| Allan Sandage> Allan Rex Sandage.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. kesäkuuta 1926 Iowa, Yhdysvallat
Kuollut: 13. marraskuuta 2010 (84 vuotta) San Gabriel, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Walter Baade
Instituutti:  California Institute of Technology
Tutkimusalue:  tähtitiede, fysiikka
Palkinnot:  Helen B. Warner -palkinto (1957)  Eddington-mitali (1963)  Royal Astronomical Societyn kultamitali (1967)  National Medal of Science (1970)  Bruce-mitali (1975)  Crafoord-palkinto (1991)
Allan Rex Sandage (18. kesäkuuta 1926 – 13. marraskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Hän sai opetusta Edwin Hubblelta ja jatkoi tämän työtä hänen kuoltuaan sydänkohtaukseen vuonna 1953. Hän opiskeli fysiikkaa Illinois’n yliopistossa ja valmistumisensa jälkeen vuonna 1948 siirtyi California Institute of Technologyn tähtitieteelliselle osastolle jatko-opiskelemaan.
Sandage tunnetaan ensisijaisesti hänen galaksien etäisyyksiä ja Hubblen vakion arvon havaintoihin perustuvaa määrittämistä koskevista töistään. Sandage oli myös eräs ensimmäisiä kvasaarien tutkijoita. Kosmologisen tutkimuksen ohessa hän myös löysi (96155) 1973 HA -nimisen asteroidin.
Sandage aloitti työnsä Palomarin observatoriossa. Hän oli 1950-luvulta lähtien kansainvälisesti huomattava tutkija ja julkaisi uransa aikana yli 500 tieteellistä artikkelia. Sandagelle myönnettiin muun muassa Helen B. Warner -palkinto (1957), Eddington-mitali (1963), Royal Astronomical Societyn kultamitali (1967), National Medal of Science (1970), Bruce-mitali (1975) ja Crafoord-palkinto (1991). Lisäksi asteroidi 9963 Sandage on nimetty hänen kunniakseen.
Sandage kääntyi 60-vuotiaana kristinuskoon. Hän ei pitänyt tätä ristiriitaisena hänen tieteellisen elämäntyönsä kanssa. Sandage menehtyi haimasyöpään.