stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kollajan allas
Allashanke > Kollaja allashanke ennen ja nyt

Vuonna 1959 voimassa olleen vuoden 1902 vesioikeuslain 1 luvun 5 §:n mukaan ainoastaan valtiolla oli oikeus toimittaa vedenjuoksun säännöstely siinä tapauksessa, että siitä aiheutuu haittaa arvokkaanpuoleiselle koskelle tahi muuta sanottavaa vahinkoa yksityiselle henkilölle. Pohjolan Voima oli 24.6.1959 esittänyt kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriölle, että se ryhtyisi Iijoen vesistössä toimeenpantavan säännöstelyn hakijaksi ja että tie- ja vesirakennushallitukselle annettaisiin tehtäväksi asianmukaisten säännöstelylupien hakeminen sekä säännöstelyn toimeenpanemisen suorittaminen. Hanke kuitenkin hautautui 1970-luvulla toteuttamiskelvottomana. Kollajan alueen hyödyntämistä vesivoiman tuotannossa selvitettiin uudelleen 1980-luvulla osana suunnitelmaa, jonka tavoitteena oli koko Iijoen ottaminen sähkön tuotantoon 12 vesivoimalaitoksen avulla. Selvityksessä Pudasjärven yläpuolisen alueen ja Kollajan alueen luontoarvot todettiin merkittäviksi, ja voimalaitossuunnitelmista luovuttiin. Kollajan alue suojattiin 1980-luvulla koskiensuojelulailla, joka kieltää voimalaitoksen rakentamisen.
Kollajalla toteutetun ympäristövaikutusten arviointi käsitti Iijoen Pudasjärven ja Haapakosken välisen suojellun osuuden ja enintään yhden voimalaitoksen. Energiateollisuus on tehnyt selvityksen koko Suomen olemassa olevan vesivoimakapasiteetin hyödyntämismahdollisuuksista  Tenojoesta aina Vantaanjokeen saakka. Kollajan hanke sisältyi näihin selvityksiin .
Tammikuussa 2014 allashanke nousi jälleen esille. Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen ympäristöarvio oli myönteinen. Hankkeen taustalla on Pohjolan Voima. Esittelijän mukaan allas heikentäisi Natura-aluetta, mutta edellisen kerran itsensä jäävänneen ELY-keskuksen johtaja Heikki Aronpään mukaan hankkeella ei ole siihen merkittäviä vaikutuksia.
Kortekannaksen kanava

Kortekannaksen kanava
Kortekannaksen kanava on Heinäveden ja Leppävirran rajalla Suvasveden ja Varisveden välillä sijaitseva avokanava joka rakennettiin 1907. Kanava on pituudeltaan 400 metriä ja sen kautta kulkevien alusten suurin leveys voi olla 11,8 metriä, syväys 2,4 metriä ja mastonkorkeus 12,5 metriä.
Kelkkajääkiekko talviparalympialaisissa 2022

Kelkkajääkiekko talviparalympialaisissa 2022 kilpailtiin 4. – 13. maaliskuuta 2022 Pekingin kansallisessa sisästadionilla. Turnaukseen osallistui seitsemän joukkuetta, kun Venäjä suljettiin pois turnauksesta. Turnaus pelattiin sekajoukkueilla. Mestaruuden voitti Yhdysvallat, joka voitti loppuottelussa Kanadan 5–0. Pronssia saavutti isäntämaa Kiina.
Ottelut > Alkulohkot > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 2 | 2 | 0 | 0 | 14 | 1 | +13 | 6 | Etenee välieriin |
| 2 |  Kanada | 2 | 1 | 0 | 1 | 6 | 5 | +1 | 3 | Etenee välieriin |
| 3 |  Etelä-Korea | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 15 | −14 | 0 | Etenee puolivälieriin |
| 4 |  Venäjän paralympiakomitea | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Suljettu pois turnauksesta |
Ottelut > Alkulohkot > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 18 | 2 | +16 | 9 | Etenee puolivälieriin |
| 2 |  Tšekki | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 10 | 5 | +5 | 6 | Etenee puolivälieriin |
| 3 |  Italia | 3 | 0 | 1 | 0 | 2 | 2 | 12 | −10 | 2 | Etenee puolivälieriin |
| 4 |  Slovakia | 3 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 |  |
Ottelut > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
 : 
 : 
 : 
|   |  |  |  |  | 11. maaliskuuta | 11. maaliskuuta |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  | 11. maaliskuuta | 11. maaliskuuta |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 11 |  |  |  |  |
|   | 9. maaliskuuta | 9. maaliskuuta |  |  |  Yhdysvallat | 11 |  |  |  |  |
|   | 9. maaliskuuta | 9. maaliskuuta |  |  |  Kiina | 0  |  |  |  |  |
|   |  Kiina | 4 |  |  |  Kiina | 0  |  |  |  |  |
|   |  Kiina | 4 |  |  |  |  |  |  | 13. maaliskuuta | 13. maaliskuuta |
|   |  Tšekki | 3  |  |  |  |  |  |  | 13. maaliskuuta | 13. maaliskuuta |
|   |  Tšekki | 3  |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 5 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 5 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Kanada | 0  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Kanada | 0  |
|   |  |  |  |  | 11. maaliskuuta | 11. maaliskuuta |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  | 11. maaliskuuta | 11. maaliskuuta |  |  |  |  |
|   |  |  |  |  |  Kanada | 11 |  |  |  |  |
|   | 9. maaliskuuta | 9. maaliskuuta |  |  |  Kanada | 11 |  |  |  |  |
|   | 9. maaliskuuta | 9. maaliskuuta |  |  |  Etelä-Korea | 0  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Etelä-Korea | 4 |  |  |  Etelä-Korea | 0  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Etelä-Korea | 4 |  |  |  |  |  |  | 12. maaliskuuta | 12. maaliskuuta |
|   |  Italia | 0  |  |  |  |  |  |  | 12. maaliskuuta | 12. maaliskuuta |
|   |  Italia | 0  |  |  |  |  |  |  |  Kiina | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Kiina | 4 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Etelä-Korea | 0  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Etelä-Korea | 0  |
Konstantin Airich

Konstantin Airich (s. 4. marraskuuta 1978) on saksalainen raskaansarjan nyrkkeilijä, joka on syntynyt Astanassa, Kazakstanissa. Airichin nykyinen kotipaikka on Hampuri.
Airichin ensimmäinen tappio oli Danny Williamsia vastaan kiistanalaisessa ottelussa. Kuudennessa erässä Williams osui iskuillaan vahvasti, ja näytti siltä, että hän tyrmää Airichin, mutta erä keskeytettiin kun sitä oli jäljellä 1.28. Ottelu loppui seuraavassa erässä, koska Airich luovutti.
Hänen kärsi toisen tappionsa hajaäänituomiolla Ondrej Palastelle 6. maaliskuuta 2009.
Airich osallistui kansainväliseen Prizefighter-turnaukseen vuonna 2011. Voitettuaan avausottelussa Lucian Botin, Airich karsiutui välierässä ensimmäisen erän tyrmäyksellä Tye Fieldsille.
Airichista tuli IBF Inter-Continental tittelin haltija, kun hän tyrmäsi saksalaisen Varol Vekiloglun maaliskuussa 2012. Airich voitti ensimmäisessä tittelin puolustuksessaan Ondrej Palan ja säilytti IBF Inter-Continental -tittelin ja samalla voitti Palalta WBO:n raskaansarjan Euroopan mestaruustittelin. Airich voitti Palan teknisellä tyrmäyksellä 9. erässä.
19. toukokuuta 2012 hän kohtasi Odlanier Solisin ja hävisi ottelun tuomarien yksimielisellä päätöksellä.
Syyskuussa 2014 Airich kohtasi Lontoon 2012 olympialaisten kultamitalistin, Anthony Joshuan 8-eräisessä ottelussa. Joshua tyrmäsi Airichin ottelun kolmannessa erässä.
Airich hävisi suomalaiselle Robert Heleniukselle 10. syyskuuta 2016 Maarianhaminassa tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä, ajassa 0.49.
Ottelutilastot ammattilaisena

http://boxrec.com/boxer/383219
Kimmo Kauhaniemi

Kimmo Kauhaniemi (s. 2. elokuuta 1963 Kankaanpää) on suomalainen professori. Hän on ollut Vaasan yliopiston sähkötekniikan professori vuodesta 2006.
Kauhaniemi valmistui diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1986 ja tekniikan tohtoriksi vuonna 1993. Hän on toiminut Vaasan yliopiston sähkötekniikan professorina vuodesta 1999 lähtien. Kauhaniemi johtaa Vaasan yliopistossa Älykkäiden sähköjärjestelmien tutkimusryhmää sekä Energia- ja informaatiotekniikan DI-koulutusohjelmaa. Kauhaniemen tutkimus liittyy sähköverkkoihin, erityisesti relesuojaukseen sekä erilaisten sähköjärjestelmien transienttisimulointiin.
Aiheesta muualla

Professori Kimmo Kauhaniemen julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaasan yliopisto: Sähköt poikki, missä vika? – Maasulkuvikojen paikallistamiseen uusi menetelmä ja keksintö tiedote 19.9.2017
Vaasan yliopisto: Uusi tutkimus tuo tekoälyä sähköverkkoihin tiedote 23.1.2019
Vaasan yliopiston Oivalluksia-podcast: Sähköshokkeja, vieraana professorit Kimmo Kauhaniemi ja Arto Rajala, jakso 3, 2020.
Kilometripylväs

Yhdysvaltalainen pylväs, johon on merkitty etäisyydet moniin kohteisiin.
Roomalaisaikainen pylväs Kirkby Thoren ja Temple Sowerbyn välissä A66-tien varrella Englannissa (ei etäisyysmerkintöjä).
Kilometripylväs Turuntien (seututie 110, ent. valtatie 1) varrella Espoon Bembölessä, 18 km Helsinkiin, 149 km Turkuun.
Kapean mallinen kilometripylväs kantatie 44:n vanhan linjauksen varressa Kankaanpään Kyynärjärvellä.
Puinen kilometripylväs Kyrönkankaantiellä Kuninkaanlähteen ja Jämin välillä.
Nykyaikainen etäisyystaulu (liikennemerkki 661), joka osoittaa etäisyydet tiettyihin kohteisiin.
Kilometripylväät ovat tien varteen pystytettyjä, tavallisimmin kivisiä pylväitä tai patsaita, joihin on merkitty kilometreinä mitattu etäisyys johonkin kaupunkiin, muuhun asutuskeskukseen tai tienristeykseen. Sellaisia on monissa maissa pystytetty teiden varsille kilometrin välein sen jälkeen, kun metrijärjestelmä tuli käyttöön.
Aikaisemmin, esimerkiksi Yhdysvalloissa vielä nykyäänkin, on vastaavanlaisia pylväitä ollut teiden varressa jonkin muun mittayksikön, esimerkiksi virstan tai mailin välein, jolloin niitä on sen mukaisesti sanottu esimerkiksi virstanpylväiksi. Sanaa virstanpylväs käytetään edelleen kuvaannollisesti tarkoittamaan jossakin asiassa saavutettua välitavoitetta tai käännekohtaa.
Vanhimmat tunnetut tien varrelle määrävälein pystytetyt pylväät olivat Rooman valtakunnan aikaisten pääteiden varsilla. Ensimmäiseksi sellaiset pystytettiin Via Appian varrelle, myöhemmin lukuisille muillekin teille. Useinkaan niihin ei ollut merkitty paikannimiä eikä etäisyyksiä mihinkään kohteeseen, ainoastaan tien rakennusaikaisen keisarin nimi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilometripylväs Wikimedia Commonsissa
Kortekangas

Kortekangas on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Jaakko Kortekangas (s. 1961), oopperalaulaja
Olli Kortekangas (s. 1955), säveltäjä, Paavo Kortekankaan poika
Paavo Kortekangas (1930–2013), teologi, piispa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kiinankobra

| Kiinankobra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Myrkkytarhakäärmeet Elapidae
Suku::  Kobrat Naja
Laji::  atra
Kaksiosainen nimi
 Naja atra  Cantor, 1842 
 Kiinankobran levinneisyys
Katso myös
   Kiinankobra Wikispeciesissä   Kiinankobra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinankobra (Naja atra) on osissa Laosia, Taiwania, Vietnamia ja Kiinaa tavattava kobra. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen vaarantuneeksi lajiksi.
Koko ja ulkonäkö

Kiinankobra kasvaa tavallisesti 90–100 cm pituiseksi, mutta kookkaimmillaan ne voivat kasvaa jopa 165 cm. Väritykseltään käärme on yleensä tumma. Tarkempi väri voi vaihdella mustasta harmaaseen ja ruskeaan. Jotkin yksilöt voivat olla jopa kultaisia. Niskassaan sillä on nahkainen huppu, jonka se pystyy levittämään tarvittaessa. Levittämätön huppu näkyy löysänä nahkana. Hupun takapuolella saattaa olla valkoinen silmäkuvia, jota ei kuitenkaan ole jokaisella yksilöllä. Kiinankobralla on suurehko pää, lyhyt kuono ja sileät suomut.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kiinankobraa tavataan Pohjois-Laosissa, Taiwanilla, Pohjois-Vietnamissa, sekä Kiinan Guizhoun, Hainanin, Hubein, Hunanin, Zhejiangin, Chongqingin, Jiangxiin, Anhuin, Guangdongin ja Guangxiin alueilla, sekä Hongkongin ja Macaon erityisalueilla.
Kiinankobraa tavataan useissa eri ympäristöissä tasangoilla, kukkuloilla ja matalilla vuoriseuduilla aina 1 630 metrin korkeuksiin saakka. Se viihtyy usein maanviljelmien, teiden ja lampien lähistöllä. Harvinaisempi se on hyvin tiheissä varjoisissa metsissä tai vuoristoruohikoilla.
Elintavat

Kiinankobra on päiväaktiivinen. Ravinnokseen se käyttää esimerkiksi sammakoita, käärmeitä, lintuja, rottia, liskoja ja kaloja. Usein käärme piilottelee eri esineiden alla. Uhattuna se nostaa yläruumiinsa pystyyn, levittää niskahuppunsa ja päästää sihisevää ääntä iskien päällä eteensä. Joidenkin vankeudessa eläneiden yksilöiden tiedetään sylkevän myrkkyään, mutta samaa ei ole havaittu luonnossa.
Käärmeen myrkky sisältää postsynaptista hermomyrkkyä ja mahdollisesti kardiotoksisia aineita. Yhdessä puremassa myrkkyä on eri mittausten mukaan 80–200 milligrammaa. Purema saattaa olla ihmiselle kuolettava. Hoitamattomana pureman kuolleisuus on arviolta 1–10 %. Myrkkyyn on olemassa vastamyrkky.
Kiinankobra munii kerrallaan 5–28 munaa kesäkuun ja elokuun välillä. Suuremmat naaraat munivat enemmän ja suurempikokoisia munia. Munat kuoriutuvat kahdessa kuukaudessa ja vastakuoriutuneilla poikasilla on mittaa 30 cm.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt kiinankobran vaarantuneeksi lajiksi. Sen kantojen Kiinassa on arvoitu vähentyneen 30 % viimeisten 10 vuoden aikana. Kantoja uhkaavat etenkin metsästys ja maanviljelykseen liittyvistä kemikaaleista juontuvat saasteet.
Kiinankobra piiroksessa 1830-luvulta.
Kobran huppu takaa.
Kelkkailu

Nelimiehinen joukkue rattikelkan kyydissä Davosissa vuonna 1910.
Kelkkailu on kilpaurheilun muoto, jonka eri lajityyppien yhdistävä piirre on pyrkimys edetä kelkalla tarkoitusta varten suunniteltu rata mahdollisimman nopeasti.
Ratakelkkailulajeja ovat mahakelkkailu (skeleton), rattikelkkailu (bobsleigh) sekä ohjaskelkkailu (luge) keino- ja luonnonradoilla. Kelkkailu on jakautunut lajeittain kahteen eri liittoon, jossa skeletonia ja rattikelkkailua hallinnoi kansainvälinen kelkkailuliitto FIBT (Federation Internationale de Bobsleigh et de Tobaganning) ja ohjaskelkkailua lajin erikoisliitto FIL (Fédération Internationale de Luge de Course).
Suomessa kansainvälisen ohjaskelkkailuliiton FIL:in jäsen on Suomen Kelkkailuliitto ja kansainvälinen kelkkailuliiton FIBT:n jäsen on Bob- ja Skeletonliitto.
Ohjaskelkkailu

Ohjaskelkkailussa maataan kelkan päällä selällään jalat menosuuntaa kohti. Ohjaskelkkailussa kilpaillaan sekä yksin- että parikilpailussa, jossa toinen kilpailija makaa selällään toisen alaruumiin päällä. Erityisen suosittua laji on Saksassa, Itävallassa ja Italiassa.
Ohjaskelkkailuun soveltuvia keinoratoja on maailmassa vain 17 kappaletta 10 eri maassa. Uusien ratojen rakentaminen on kallista, eikä niitä rakenneta yleensä kuin talviolympialaisten kilpailupaikoiksi. Tämän johdosta lajista on olemassa kansainvälisen liiton hyväksymä ja hallinnoima luonnonradoille suunniteltu muunnos, jota yritetään myös saada "isoveljensä" tapaan olympialajiksi.
Rattikelkkailu

Rattikelkkailussa kilpaillaan kahden ja neljän hengen kelkoilla. Kelkkoja ohjataan vaijereilla. Rattikelkkailu on ollut olympiaohjelmassa ensimmäisistä kisoista lähtien lukuun ottamatta 1960 Squaw Valleyn kisoja.
Rattikelkkailuun soveltuvia ratoja on maailmassa ainoastaan 12, joista ainoastaan Sankt Moritzissa sijaitseva rata on luonnonjäästä valmistettu.
Skeleton

Skeletonissa eli mahakelkkailussa kilpailija makaa kelkan päällä mahallaan pää menosuuntaa kohti. Kilpailuja käydään keinoradoilla. Olympialaisten ohjelmassa laji on ollut vuosina 1928 ja 1948 sekä vuodesta 2002 lähtien.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FIBT (englanniksi)
FIL (englanniksi) (saksaksi)
Kelkkailuliitto
Kortela

Kortela on Rauman kaupunginosa, joka sijaitsee valtatie 8:n varrella, Rauman eteläosassa. Kortelassa sijaitsee tunnettu Kortelan ABC, sekä urheilutalo Ooperi.
Rauman kaupunginosat
Anttila
Haapasaari
Kaaro
Kappelinluhta
Kinno
Kolla
Kortela
Kourujärvi
Lakari
Lajo
Lonsi
Merirauma
Monna
Nihattula
Nummi
Otanlahti
Paloahde
Paroalho
Polari
Sampaanala
Sinisaari
Sorkka
Soukainen
Syvärauma
Tarvola
Tuomoniemi
Unaja
Uotila
Uusilahti
Vanha Rauma
Vasarainen
Vermuntila
Voiluoto
Äyhö
Korkeus

Korkeus on kohteen tai välimatkan pystysuuntainen mitta pohjasta huippuun. Se määritellään tarkasteltavan koordinaatiston mukaisesti. Useimmiten pystysuunnaksi valitaan Maan painovoiman suunta. Jos mitta otetaan muussa kuin pystysuunnassa, sitä kutsutaan pituudeksi tai leveydeksi. SI-järjestelmän mukainen korkeuden yksikkö on metri. Avaruudessa ei voida aina määritellä pystysuuntaa, jolloin kolmiulotteisen kappaleen pituus, leveys ja korkeus valitaan mielivaltaisesti. Korkeuden tunnus on yleensä h.
Korkeus geotieteissä

Geometrisesti korkeus voidaan laskea kohtisuoraan jostakin vertausellipsoidista normaalia pitkin. Tämä korkeus tunnetaan ellipsoidisena korkeutena ja geodeettisena korkeutena. Fysikaalisiin korkeuksilla sen sijaan pyritään siihen että vesi ei virtaisi mihinkään suuntaan samalla korkeudella. Ne johdetaan Maan painovoimakentän potentiaalieroista. Näitä korkeuksia ovat ortometrinen korkeus, normaalikorkeus ja dynaaminen korkeus. Painovoimaan liittyvä korkeus voidaan laskea vaaituksella määritetystä geopotentiaaliluvusta tai kolmiulotteisella paikanmäärityksellä yhdistettynä geoidimalliin.
Kortesjärvi (Virrat)

| Kortesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°17′06″N, 23°52′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Ristijärveen 
Järvinumero:  35.417.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,6 m  
Rantaviiva:  0,949 km  
Pinta-ala:  3,438 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortesjärvi 
Kortesjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Siekkiskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,6 metriä mpy.
Kulsiala

Kulsiala on toisaalta entisaikainen suomalainen hallintopitäjä ja toisaalta se on Tyrvännön lakkautetun kunnan entinen nimi. Hallintopitäjän alue käsitti myöhempien Längelmäen ja Tyrvännön seudut ja osan Pälkänettä. Kulsialan kirkon kivisakasti on säilynyt nykypäiviin Hattulan Lepaassa. Kulsialan hallintopitäjä kuului vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan Sääksmäen tuomiokuntaan ja Ylä-Sääksmäen kihlakuntaan. Professori Eino Jutikkalan laskelmien mukaan Kulsialassa oli vuonna 1650 noin 1 150 asukasta.
Kulsiala-nimi esiintyy vanhoissa asiakirjoissa Tyrvännön rinnakkaisnimenä merkitsemässä sekä hallintopitäjää että seurakuntaa. Varhaisin säilynyt merkintä Kulsialasta on Turun tuomiokirkon Mustassakirjassa vuodelta 1405. Ensimmäinen maininta Lepaan kirkon ympärille syntyneen seurakunnan Tyrväntö-nimestä (muodossa Turfvene tai Tijrffvoende) on vuodelta 1429. Sitä on pidetty Tyrvännön seurakunnan perustamisvuotena. Seurakunnan asiakirjoissa Kulsiala esiintyy Tyrvännön rinnalla viimeisen kerran 1796. Vielä nuorempi esiintymä löytyy hallinnon asiakirjoista, sillä Kulsiala mainitaan vuodelta 1840 peräisin olevassa kruununverokuitissa.
Hallintopitäjänä Kulsiala oli alueeltaan paljon laajempi kuin seurakuntana. Vuoden 1539 maakirjassa Kulsialaan kuului 5 neljänneskuntaa, 29 kylää, 153 taloa, 45  20/24 koukkua ja 210 jousta. Neljänneskuntiin kuuluivat seuraavat kylät:
Suotaalan neljännes
Anomaa
Lahdentaka
Lepaa
Lusi
Monittula
Mäenpää
Retula
Suotaala
Uskilan neljännes
Monaala
Mälkiäinen
Uskila
Ikkalan neljännes
Ikkalan kylästä muut paitsi kaksi taloa
Ritvalan kylästä 9 taloa ja noin 3 koukkua
Tenholan kylästä 3 taloa ja yksi koukku
Laitikkalan neljännes
osa Ilmoilaa
Kotila
Kuisema
Kärväntilä
Laitikkala
Vuolijoki
Längelmäen neljännes (vanhaa kulsialalaisten eränkäyntialuetta)
yhdeksän Längelmäen kylää
Kangasalla sijaitseva Tyrvännönmetsä
vuonna 1576 Längelmäen neljännes liitettiin Pälkäneeseen ja sen tilalle Kulsialaan liitettiin Äimälän neljännes.
Hallintopitäjäjaon merkitys hallinnossa ja oikeudenkäytössä alkoi jo 1600-luvulla vähetä. Hallintopitäjät olivat vielä isonvihan (1713–1721) jälkeen muodollisesti olemassa, mutta kirkkopitäjät syrjäyttivät ne. Hämeessä hallintopitäjät jäivät kokonaan pois käytöstä 1831 Hämeen läänin perustamisen myötä. Näin Kulsialakin jäi lopulta kokonaan unohduksiin.
Kortejärvi (Vesilahti)

| Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°15′35″N, 23°37′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Koskenjoki 
Mittaustietoja
 fiKortejärvi 
Kortejärvi  eli nykyään kartalla Kortejärvenletto  on kuivatettu järvi Pirkanmaalla Vesilahden Kahnassa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen. Kortejärvi kuivatettiin suoksi ja pelloksi 1910-luvulla tai sitä ennen.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kortetjärvi”. Siihen laski etelästä Karstunoja, joka on vieläkin Karstunjärven laskuoja, ja lännestä Onkemäenjärven laskuoja. Kortetjärven ympärillä oli laajat niityt, mutta joitakin peltoja oli raivattu Karstunojan suunnalta. Järvi oli muuten autio. Vuoden 1922 Tampereen taloudellisessa kartassa järveä ei enää näy. Se on kuivatettu suoksi ja pelloksi, jonka matalimpaan kohtaan on avattu Koskenjoelle uusi uoma. Karstunoja käännettiin yhteen uusista kuivatusojista, joka yhtyy suoraan Koskenjokeen. Syntynyttä vetistä suota kutsuttiin vuoden 1959 peruskartassa Kortejärvenletoksi (letto on suo). Osittain järven pohjaa ja ympäröivää suota olivat myös Mustiaiskorpi, Kahnalankorpi ja Kieliö. Vuoden 1976 kartassa Kortejärvenletto sekä Kahnalankorven länsireunaa ja pohjoisreunaa on raivattu pelloksi. Vuoden 1992 kartassa pohjoisimmat palstat Koskenjoen eteläpuolella ei ollut enää suota, vaikka ne eivät vielä olleet raivattu pelloiksi.
Kilometrikorvaus

Kilometrikorvaus on työnantajan työntekijälle työhön liittyvistä matkoista maksava rahamäärä, jonka suuruus määräytyy kulloistenkin alan taksojen mukaan, ja siitä on olemassa valtioneuvoston ohjeet. Se ei yleensä koske matkoja kotoa työpaikalle. Myös yrittäjä voi merkitä itselleen kilometrikorvauksia.
Valtiovarainministeriö ilmoitti elokuussa 2012 aikovansa leikata verottomia kilometrikorvauksia oman auton käytöstä. Verottomasti voisi maksaa enää 43 senttiä 15 000 kilometriin asti ja sen jälkeen 25 senttiä kilometriltä aiemman 45 sentin sijaan. Leikkaussuunnitelmia ei kuitenkaan toteutettu.
Asunnon ja työpaikan välistä matkaa ei lasketa verotuksessa työhön liittyväksi työmatkaksi.
Kilometrikorvaus oman auton käytöstä työmatkalla

Jos teet työmatkan omalla autolla, työnantaja voi maksaa sinulle verottomasti kilometrikorvausta oman auton käytöstä. Korvauksen suuruus määritellään Verohallinnon vuosittain antamassa päätöksessä.
Vuonna 2022 verovapaan kilometrikorvauksen määrä voi olla 46 senttiä kilometriltä.
Kilometrikorvaukseen vaikuttaa muun muassa se, onko kyseessä oma auto vai työsuhdeauto ja onko kyydissä muita matkustajia.
Kilometrikorvauksen voi saada vaikkei omistaisikaan autoa: esimerkiksi ystävältä lainatulla autolla tehdystä työajosta voi täysin laillisesti saada kilometrikorvauksen. Olennaista on, että kysymyksessä ei ole korvauksia maksavan työnantajan luontoisetuna tai työnantajan muutoin käyttöön antama auto.
Talouselämä-lehden laskelmien mukaan tämä tulevakin taso on liian korkea: juoksevat kulut polttoaineista, huollosta ja rengaskuluista ovat enintään 15 senttiä kilometriltä ja kilometri ei vähennä auton arvoa läheskään 10 sentillä. Arvonalenema johtuu lähinnä iästä, ei ajokilometreistä, ja myös ensimmäisten 15 000 kilometrin 43 sentin korvaus on lehden mukaan hyvin korkea kuluihin nähden. Lehden mukaan 20 senttiä jokaiselta kilometriltä korvaisi kulut ja enempi on pois muilta veronmaksajilta.
Kilometrikorvausta ei pidä sekoittaa verotuksessa tehtävään työmatkavähennykseen.