stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
E. M. Forster
Henkilöhistoria

Forster syntyi keskiluokkaiseen perheeseen ja kävi koulunsa sisäoppilaitoksessa. Yliopisto-opinnot hän suoritti Cambridgessa ja tutkinnon jälkeen hän asui pidemmän aikaa Italiassa. Hän sai kirjallisia vaikutteita myös matkoiltaan Kreikassa ja Intiassa. Ensimmäisen maailmansodan aikana Forster suoritti siviilipalvelusta Egyptissä ja kirjoitti tuolloin Egyptian Mail -lehteen joukon esseitä. Rauhan tultua hän palasi Englantiin ja toimi kirjallisuuskriitikkona ja toimittajana muun muassa Daily Herald -lehdessä. Forster sai ankaran kotikasvatuksen ja tiukka kuri jatkui sisäoppilaitoksessakin. Hän oli silti itse aatteellisesti vapaamielinen ja arvosteli brittiläisten moraalista, kansallista ja yhteiskunnallista itsekkyyttä.
Kirjallinen tuotanto

Forster kuului Bloomsburyn ryhmään, jossa keskusteltiin suurista elämänkysymyksistä. Hän toimi National Council for Civil Libertiesin puheenjohtajana ja kirjoitti New Writing -lehteen. Hänen teoksensa Matka Intiaan sijoittuu 1920-luvun Intiaan, ja sen filmatisointi toi Peggy Ashcroftille parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon. Tunnetuimmat Foster-filmatisoinnit on tehnyt James Ivory: Hotelli Firenzessä (A Room with a View, 1985), Maurice (1987) ja Talo jalavan varjossa (Howard's End, 1992). Cambridgen yliopisto ja sen vapaa ilmapiiri viehätti häntä, ja innostus synnytti myöhemmin Bloomsburyn ryhmän. Teoksissaan hän tarkkailee ironisesti kaupallistuvan keskiluokan elämää. Myös vallan rappeuttava vaikutus ja omaelämäkerrallinen homoseksuaalisuus kuvastuvat hänen teoksissaan.
Kirjallinen tuotanto > Teokset (valikoima)

Forsterin teoksia ovat muun muassa seuraavat:
Where Angels Fear to Tread, romaani, 1905  (suom. Italialainen avioliitto)
The Longest Journey, romaani, 1907
A Room with a View, romaani, 1908 (suom. Hotelli Firenzessä)
Howards End, romaani, 1910 (suom. Talo jalavan varjossa)
The Heart of Bosmia, näytelmä, 1911
The Celestial Omnibus, novelleja, 1911
Pharos and Pharillon, esseitä, 1923
A Passage to India, romaani, 1924 (suom. Matka Intiaan)
Aspects of the Novel, kirjallisuusanalyysi, 1927
The Eternal Moment and other stories, novelleja, 1928
Goldsworthy Lowes Dickinson, elämäkerta, 1934
Abinger Harvest, esseitä, 1936
The Development of English Prose Between 1918 and 1939, kirjallisuusanalyysi, 1945
Two Cheers for Democracy, esseitä, 1951
Kirjallinen tuotanto > Suomennetut teokset

Italialainen avioliitto (Where angels fear to tread), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen, 1991 Gummerus ISBN 951-20-3414-X
Hotelli Firenzessä (A room with a view), suom. Hanna-Liisa Timonen, Gummerus 1986 ISBN 951-20-2871-9
Talo jalavan varjossa (Howards End) suom. Eila Pennanen, WSOY 1953 Sarja: Eurooppa-sarja, toinen kymmenvalikoima, [5]
Matka Indiaan (A passage to India), suom. Väinö Nyman, Kirja 1928, nimellä Matka Intiaan, 1985
Maurice (Maurice), suom. Pirkko Talvio-Jaatinen, Gummerus 1987 ISBN 951-20-3030-6
Väliäkö hällä? Moraliteetti, suom. Juhani Lindström, teoksessa Miesten kesken, Otava 1993 ISBN 951-1-12268-1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta E. M. Forster Wikimedia Commonsissa
Fosterin teoksia Gutenberg-projektissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Fort Kristina

| Fort Kristina (Fort Altena) |
| --- | --- |
 Fort Kristinan pienoismalli. American Swedish Historical Museum
Sijainti:  Wilmington, Delaware
Koordinaatit:  39°44′14″N, 75°32′16″W
Rakennustyyppi:  Paaluvarustettu vartioasema ja linnake
Valmistumisvuosi:  1638
Suunnittelija:  Peter Minuit
Rakennuttaja:  Uuden Ruotsin kauppayhtiö
Omistaja:  Ruotsin valtio
Haltija:  Uusi Ruotsi
Käyttäjä:  Uuden Ruotsin siirtokunta
Julkisivumateriaali:  Savella muuratut paaluhirret
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fort Kristina (myöhemmin Fort Altena) oli ensimmäinen rakennettu tukikohta ja asuinpaikka Uuden Ruotsin siirtokunnalle Pohjois-Amerikassa. Se rakennettiin vuonna 1638 ja nimettiin Ruotsin kuningatar Kristinan mukaan. Fort Kristina sijaitsi suunnilleen 1,6 kilometriä itään nykyisestä Wilmingtonin kaupungista Delawaressa, Brandywine Creekin ja Christinajoen yhtymäkohdassa.
Historia > Saapuminen Delawareen ja maan osto

Ensimmäiset Uuden Ruotsin siirtolaiset saapuivat Delawarejoelle maaliskuussa 1638. Purjealukset Kalmar Nyckel ja Fågel Grip toivat tuolloin mukanaan 25 matkustajaa ja jonkin verran kauppatavaraa. Siirtolaisten johtajana toimi entinen Uusien Alankomaiden kuvernööri Peter Minuit, joka oli saanut tehtäväkseen Ruotsin siirtokunnan perustamisen Delawareen. Aluksilta ammutut tervehdyslaukaukset keräsivät rannalle paikallisia delaware-intiaaneja, joille siirtolaiset antoivat tuliaisina pieniä lahjoja.
Seuraavan päivän aikana useita intiaanijohtajia saapui Kalmar Nyckeliin neuvottelemaan maakaupoista. Delawarein kieltä taitava tulkki Andreas Lucasson helpotti molemminpuolista ymmärtämystä ja Ruotsin hallituksen puolesta laaditut kaksi kauppakirjaa allekirjoittivat Peter Minuit, Måns Nilsson Kling (Mauno Klinga), Andreas Lucasson ja Jacob Sandelin. Intiaanien edustajat piirsivat omat "totem-merkkinsä" asiapapereihin ja ottivat vastaan kulta- ja hopeaesineitä, vaskikattiloita, kirveitä ja erilaisia koruja. Siirtolaiset saivat vastineeksi maa-alueen, joka käsitti Delawarejoen länsirannan nykyisestä Wilmingtonista Philadelphiaan saakka.
Historia > Fort Kristinan rakentaminen

Fort Kristinan rakennustyöt aloitettiin välittömästi Christinajoen varrella. Siirtokuntain turvaaminen oli välttämätöntä mahdollisten hyökkäysten varalta. Kristinan ulkovarustus tehtiin pystyyn asetetuista korkeista paaluhirsistä. Rakennelmaa tuettiin kivillä ja mullalla sekä savipohjoisella rakennusaineella. Kun linnake oli joen rannalla, sitä suojaavat vallihaudat kaivettiin vain kolmelle sivustalle. Kahta vallihautaa ympäröi upottava suo. Linnoitukseen kuului myös huone linnanväelle, varastotilat ja ampumareiäin varustettu puolustustorni, johon laivasta tuodut tykit sijoitettiin.
Peter Minuit ei suostunut ottamaan vastaan Fort Kristinan komentajuutta vaan Uuden Ruotsin kuvernööriksi valittiin luutnantti Måns Nilsson Kling. Linnoituksen miesvahvuus oli ensimmäisenä talvena 24 siirtolaista.
Historia > Fort Kristinan antautuminen

Ensimmäisenä tehtävänään Risingh valtasi Fort Casimirin ja pakotti alueella asuvat 22 hollantilaista vannomaan uskollisuudenvalan Ruotsin hallitukselle. Tämän jälkeen Ruotsista saapuneet sotilaat ja siirtolaiset majoitettiin eri linnoituksiin ja uudisasukkaiden koteihin. Risinghin saamien ohjeiden mukaan linnoitusten turvallisuutta lisättiin uusilla tykeillä, turvarakennelmilla ja maakellarilla. Kristinan ympäriltä mitattiin pienehkö alue kaupunkitonteiksi ja linnoituksen uskottiin laajenevan Christenehamnin kaupungiksi.
Uuden Ruotsin siirtolaisuuden leviäminen lisäsi vastatoimia Uudessa Amsterdamissa ja kuvernööri Stuyvesant sai käskyn lopettaa ruotsalaisten valta Delawarejoella. Elokuussa 1655 sotalaiva Waag saapui Amsterdamista Uuteen-Amsterdamiin mukanaan 200 sotilasta. Saman kuukauden lopulla Stuyvesantin johtama laivasto, joka koostui kahdesta sotalaivasta ja viidestä aseistetusta kauppa-aluksesta, lähti valtaamaan Uuden Ruotsin linnakkeita 317 sotilaan turvin.
Kuullessaan odotettavissa olevasta hyökkäyksestä Risinghillä tuli kiire kerätä Fort Kristinaan mahdollisimman suuren puolustuksen. Siirtolaiset tulivat suurena joukkona Uplandista, Finlandista ja Tinicumin saarelta ja olivat valmiit torjumaan hyökkäyksen. Tulitaistelua ei kuitenkaan tullut. Hollantilaiset alukset purjehtivat Fort Kristinan edustalle ja Stuyvesant kehotti linnakkeen puolustajia antautumaan. Risingh vetosi ruotsalaisten oikeuteen Delawaren siirtokunnassa ja pelkäsi Stuyvesantin toimien voivan johtaa suursotaan Ruotsin ja Hollannin valtakuntien välillä.
Fort Kristina antautui muutaman päivän neuvottelujen jälkeen ja nimettiin myöhemmin Fort Altenaksi. Suomalaiset ja ruotsalaiset uudisasukkaat saivat vuoden sisällä päättää halusivatko he jatkaa Hollannin hallinnon alaisina vai palata kotimaahansa.
Fort Kristiinan hirsimökki
Florida

Florida on Yhdysvaltain osavaltio, joka sijaitsee Pohjois-Amerikan itärannikolla pääosin niemimaalla, jonka läntisellä puolella on Meksikonlahti ja itäisellä puolella Atlantin valtameri. Kulttuurisesti ja historiallisesti sen katsotaan kuuluvan Yhdysvaltain eteläisiin osavaltioihin.  Floridan naapuriosavaltiot ovat Georgia ja Alabama. Floridasta tuli Yhdysvaltain liittovaltion 27. osavaltio 3. maaliskuuta 1845.
Osavaltion väkiluku oli 21 538 187 vuonna 2020, joten se on väkiluvultaan Yhdysvaltain kolmanneksi suurin osavaltio.  Pinta-alaltaan se on 22. laajin. Osavaltion pääkaupunki on Tallahassee ja suurimpia kaupunkeja ovat Jacksonville, Miami, Tampa ja Orlando.
Maantiede > Sijainti ja maastonmuodot

Florida sijaitsee Pohjois-Amerikan itärannikolla pääosin niemimaalla, jonka läntisellä puolella on Meksikonlahti ja itäisellä puolella Atlantin valtameri. Kulttuurisesti ja historiallisesti sen katsotaan kuuluvan Yhdysvaltain eteläisiin osavaltioihin. Floridan naapuriosavaltiot ovat Georgia ja Alabama.
Florida on geologisesti nuorta aluetta. Suurin osa maa-alueesta on matalaa, alle 30 metriä merenpinnan yläpuolella. Maaperä muodostuu paljolti hiekasta ja kalkkikivestä. Suoalueet ja hiekkarannat ovat sille tyypillisiä.
Maantiede > Ilmasto

Ilmasto on eteläkärjessä trooppinen ja muualla Floridassa subtrooppinen. Kesät ovat kuumia ja kosteita ja talvet Suomen kesää vastaavia.  Floridassa on ns. hurrikaanikausi, jolloin Floridaan rantautuvat kaukana merellä syntyneet hurrikaanit. Usein hurrikaani on heikentynyt sen kuljettua läpi Karibian maiden tai Bahaman, joten se ei yleensä ole murskaava, mutta tällaisiakin on Floridassa nähty. Pahiten Floridaa koetellut hurrikaani on ollut hurrikaani Andrew. Andrew’n jälkeen Floridassa ollaan kunnolla herätty varustautumaan vastaisuuden varalle. Teiden varsilla voi nähdä ”evacuation route” -kylttejä, jotka opastavat oikean suunnan, jos hurrikaanin alta on pakko paeta.
Maantiede > Luonto

Floridassa on paljon järviä ja soita. Suurin järvi on Okeechobeejärvi (engl. Lake Okeechobee). Eteläisessä Floridassa sijaitsee kuuluisa Evergladesin suoalue. Se on rauhoitettu, vaikkakin siellä järjestetään turisteille paljon muun muassa ilmatyynyalusajeluja. Suoalueella on paljon muun muassa alligaattoreita, joita elää Floridassa ihmisasutuksien lähelläkin.
Vuonna 1996 Evergladesin suoalueelle putosi Miamista lähtenyt lentokone, jonka mukana kuoli 109 matkustajaa. Tuolloin alligaattorit piirittivät uponnutta konetta, eivätkä sukeltajat päässeet koneen hylylle ja tarkistamaan mahdollisia eloonjääneitä.
Floridan rannikkovesissä elää haita, jotka silloin tällöin purevat myös uimareita. Haiden takia Floridassa ei suositella öisiä uinteja, koska pimeän tultua hait uivat lähemmäksi rantaa kuin yleensä ja saattavat oleilla matalallakin. Vesissä on myös paljon muuta eläimistöä, jotka voivat estää uimisen, kuten meduusat ja varsinkin portugalinsotalaivat tai muunlaiset vaarat, kuten voimakas ristiaallokko. Näitä vaaroja valvotaan yleisillä uimarannoilla, joissa varoitustaulut ja hengenpelastajat ovat tuttu näky.
Historia

Floridan ensimmäiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä, jotka asettuivat sinne ainakin 12 000 vuotta sitten. Siihen aikaan meri oli alempana ja niemimaa laajempi kuin nykyisin. Ensimmäinen alueella käynnistä kirjoittanut eurooppalainen oli espanjalainen Juan Ponce de León vuonna 1513. Hän kutsui niemeä nimellä ”Pascua florida” sen monien kukkien takia. Hernando de Soto tutki aluetta 1539–1543 etsien turhaan kultaa ja hopeaa. Espanjalaiset perustivat ensimmäisen siirtokunnan 1565. Britit saivat alueen haltuunsa seitsenvuotisen sodan jälkeen 1763. Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen se siirtyi uudelleen espanjalaisille 1784.
Florida espanjalaisten hallinnassa oli merkittävä paenneille orjille, koska he olivat siellä laillisesti vapaita. Uudisasukkaiden ei ollut myöskään vaikeaa saada maata käyttöönsä. Yhdysvaltain asevoimat vaikuttivat myös tuolloin harvaan asutulla alueella taistellen esimerkiksi seminoli-intiaaneja vastaan. Vuonna 1821 Espanja luovutti Floridan Yhdysvalloille virallisesti.
Tällöin Floridasta tuli territorio ja liittohallinto alkoi poistaa alkuperäisväestöä järjestelmällisesti pakkokeinoin, mikä johti kolmeen seminolisotaan (1817–1818, 1835–1842 ja 1855–1858). Nykyään jäljellä on neljä reservaattia. Vuonna 1840 Floridan asukasluku oli kasvanut 54 477:ään, josta lähes puolet koostui orjista. Talouden perustana oli keskiseen Floridaan keskittynyt maatalous, ja sisällissotaan saakka viljelysmaiden omistajilla oli huomattavaa poliittista valtaa territoriossa.
Vuonna 1845 Floridasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio. 1855 alkoi kolmas seminolisota (1855–1858). Yhdysvaltalaisten tarkoitus oli ajaa seminolit länteen, mutta karkotus epäonnistui. Suurelta osin asumattoman Floridan itärannikon kehittämiseen 1880-luvulta alkaen vaikutti merkittävästi liikemies Henry Flagler, joka rakennutti rautatien Daytonasta Key Westiin ja loi Floridasta merkittävä matkailukohteen. Hän vaikutti merkittävästi nykyisten Palm Beachin ja Miamin kaupunkien syntyyn.
Hallinto ja politiikka

Floridan lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 40 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 120 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi, senaattorit neljäksi vuodeksi kerrallaan. Sama henkilö voi olla tehtävässä korkeintaan kahdeksan vuotta.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2019 kuvernöörinä on ollut Ron DeSantis. Hänet valittiin jatkokaudelle vuoden 2022 vaaleissa.
Osavaltio on jaettu 67 piirikuntaan.
Florida on 2000-luvulla ollut presidentinvaaleissa tärkeä vaa'ankieliosavaltio, jonka voittamisesta demokraatit ja republikaanit ovat kamppailleet kiihkeästi. Vuonna 2000 Floridan vaalitulos oli niin täpärä, että George W. Bushin voitto varmistui vasta yli kuukausi vaalipäivän jälkeen. Vuonna 2016 Donald Trump voitti Hillary Clintonin Floridassa noin 113 000 äänen erolla. 2020-luvun alkupuolella Florida laajalti menetti vaa'ankieliosavaltion statuksensa.
Talous

Floridan bruttokansantuote vuonna 2010 oli 748 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista neljännellä tilalla.
Floridan bruttokansantuote vuonna 2017 oli 967,34 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Henkilökohtaiset tulot henkeä kohti olivat 39 842 dollaria, 39. eniten liittovaltiossa.
Suurin tulonlähde on matkailu. Florida tuottaa myös paljon hedelmiä, vihanneksia sekä raakafosfaattia. Orlando on Yhdysvaltojen suosituin turistikohde ja Yhdysvaltojen kansalaisten suurin turistikohde. Turistit ovat noin 90-prosenttisesti yhdysvaltalaisia. Miami on suosittu turistikohde, josta lähtevät Port of Miamin kautta Karibian-risteilyt. Miami on Yhdysvaltojen suosituin kansainvälinen turistikohde – noin puolet turisteista on ulkomaalaisia.
Vuonna 2012 Fortune 500-listalla oli 15 floridalaista yritystä. Suurimmat niistä olivat World Fuel Services, Publix Super Markets ja Tech Data.
Vuonna 2013 Etelä-Floridan suurimmat työnantajat olivat
Baptist Health South Florida
Miamin yliopisto
American Airlines
Broward Helth
Miami Dade College
Talous > Liikenne

Floridassa on viisi suurta lentoasemaa: Fort Lauderdale – Hollywoodin kansainvälinen lentoasema Fort Lauderdalessa, Southwest Florida International Fort Myersissä, Miamin kansainvälinen lentoasema  Miamissa,  Orlandon kansainvälinen lentoasema Orlandossa ja Tampan kansainvälinen lentoasema Tampassa. Kaikkiaan osavaltiossa on 66 lentoasemaa.
Floridassa on 19 satamaa, joista suosituimmat ovat Fort Pierce, Jacksonville, Miami, Port Everglades ja Tampa.
Väestö > Väestörakenne

| Vuosi | Väestö | ±% |
| --- | --- | --- |
|  1830  | 34 730 | —     |
|  1840  | 54 477 | +56.9% |
|  1850  | 87 445 | +60.5% |
|  1860  | 140 424 | +60.6% |
|  1870  | 187 748 | +33.7% |
|  1880  | 269 493 | +43.5% |
|  1890  | 391 422 | +45.2% |
|  1900  | 528 542 | +35.0% |
|  1910  | 752 619 | +42.4% |
|  1920  | 968 470 | +28.7% |
|  1930  | 1 468 211 | +51.6% |
|  1940  | 1 897 414 | +29.2% |
|  1950  | 2 771 305 | +46.1% |
|  1960  | 4 951 560 | +78.7% |
|  1970  | 6 789 443 | +37.1% |
|  1980  | 9 746 324 | +43.6% |
|  1990  | 12 937 926 | +32.7% |
|  2000  | 15 982 378 | +23.5% |
|  2010  | 18 801 310 | +17.6% |
|  2020  | 21 538 187 | +14.6% |
Lähteet: 
Floridassa asui vuoden 2020 väestölaskennan mukaan 21 538 187 ihmistä, ja osavaltio oli asukasluvultaan Yhdysvaltain kolmanneksi suurin. Asukasluku oli kasvanut vuoden 2010 väestönlaskennan jälkeen yli 2,7 miljoonalla. Vain Texasissa väestö oli kasvanut enemmän, ja prosentuaalisesti Floridan väestönkasvu oli Yhdysvaltain osavaltioista yhdeksänneksi suurinta. Floridan väestönkasvu on jatkanut jo vuosikymmeniä, sillä vuonna 1970 osavaltiossa asui 3,3 prosenttia Yhdysvaltain väestöstä, kun vuonna 2020 osavaltion osuus oli jo 6,5 prosenttia.
Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan Floridan asukkaista 51,5 prosenttia on valkoisia. Latinoita on 26,5 prosenttia, mustia 14,5 prosenttia, aasialaisia tai Tyynenmerin saarilta tulleita 3,0 prosenttia ja Amerikan alkuperäiskansalaisia 0,2 prosenttia. Latinoiden osuus on selvässä kasvussa, sillä vuonna 2010 heidän osuus oli 22,5 prosenttia. Väestönkasvusta yli puolet koostui latinoista.
Osavaltion pääuskontokunnat ovat protestanttisuus ja katolilaisuus, mutta osavaltiossa on myös huomattava juutalainen vähemmistö.
Varsinkin talvisin osavaltiossa asuu eläkepäiviään viettäviä ihmisiä, myös suomalaisia. Lake Worth on yksi suomalaisten suosima paikka.
Väestö > Floridan alkuperäiskansa: seminoli-intiaanit

Seminolit muuttivat 1700-luvun toisella puoliskolla Georgiasta. Kansa muodostui creekeistä, joka asettui Evergladesin suoalueelle. Heidän joukkoonsa asettui myös joitakin yksittäisiä afrikkalaisia, afroamerikkalaisia ja muita Amerikan alkuperäiskansojen ihmisiä, jotka olivat paenneet joko orjuutta tai siirtokuntalaisten ja paikallisten kamppailuja. Afrikkalaisperäiset seminolit saivat nimen mustat seminolet. Yhdysvallat kävi 1800-luvulla kolme seminolisotaa alkuperäisasukkaita vastaan, minkä seurauksena suurin osa seminoleista siirrettiin Oklahomaan. Floridaan heitä jäi vain joitakin.
Floridassa on kuusi seminolien reservaatteja. Koska intiaanit ovat Floridassa alkuperäiskansaa, heidän ei tarvitse maksaa veroja. Heille on annettu myös muita etuoikeuksia, kuten kasinojen pitäminen hallinnoimillaan alueilla. Kasinot eivät muualla Floridassa ole sallittuja.
Kulttuuri > Nähtävyydet ja vapaa-aika

Maailman suurin teema- ja huvipuisto Walt Disney World sijaitsee Orlandossa. Orlandossa on myös paljon muita erilaisia Walt Disney Worldista erillään olevia huvittelupuistoja, kuten vesihuvipuisto Wet`n wild, eläin- ja elämyspuisto Sea World Orlando ja Universal Studios Florida (Universalin omat huvittelupuistot).
Orlandosta noin 65 kilometriä itään sijaitsee Kennedy Space Center -avaruuskeskus. Turisteille on rakennettu oma alueensa, jossa voi tutustua Nasan ja avaruustoiminnan eri osa-alueisiin. Lisämaksusta on mahdollisuus päästä erilaisille kiertoajeluille lähemmäs muun muassa laukaisualustoja.
Aivan Floridan eteläkärjestä lähtee pitkä silloilla yhdistetty saarijono nimeltä Florida Keys. Saarijonon lopussa sijaitsee ”Southern point” eli Yhdysvaltojen eteläisin kohta, josta on matkaa Kuubaan noin 145 kilometriä.
Golf on suosittu urheilulaji suotuisan ilmaston vuoksi: viheriöt viheriöivät lähes aina.
Varsinkin Miamissa on paljon nähtävissä latinolaisvaikutteista kulttuuria. Floridassa asuu paljon muun muassa kuubalaisia ja puertoricolaisia.
Floridassa sijaitsee myös mikrovaltio Conchin tasavalta, joka painoi eräässä vaiheessa oman valuuttansa ja asetti rajatarkastusaseman, tosin vain lyhyeksi ajaksi, protestoidakseen hyljeksittyä asemaansa.
Floridassa on paljon suuria ostoskeskuksia. Fort Lauderdalessa on valtava ostospaikka nimeltä Swap Shop, jossa on suuri kirpputori ja ulkoilmaelokuvateatteri. Siellä järjestetään erilaisia esityksiä sirkustyyliin ja siellä kiertää myös erilaisia näyttelyitä.
Kulttuuri > Urheilu

Suurin osa baseballin pääsarjan Major League Baseballin joukkueista järjestää kevätharjoitukset Floridassa. Osavaltio sai ensimmäisen ammattilaisurheilujoukkueensa vuonna 1966, kun Miami Dolphins perustettiin Miamiin. Nykyisin ammattilaisurheilun lisäksi myös junioriurheilulla on vahva rooli osavaltiossa. Myös Floridan yliopistot ovat vahvasti edustettuina yliopistosarjassa.
Golf, tennis ja moottoriurheilu ovat suosittuja urheilumuotoja Floridassa. Osavaltiossa on viisi moottoriurheilurataa: Daytona International Speedway, Homestead-Miami Speedway, Sebring International Raceway, Streets of St. Petersburg ja Walt Disney World Speedway. Perinteisesti Floridassa on järjestetty yksi ATP-kiertueen tennisotteluista. World Golf Hall of Fame sijaitsee osavaltiossa St. Augustinessa.
| Joukkue | Kaupunki | Sarja & laji | Kotikenttä | Perustettu | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miami Dolphins | Miami Gardens | NFL, amerikkalainen jalkapallo | Hard Rock Stadium | 1966 | 2 |
| Miami Heat | Miami | NBA, koripallo | American Airlines Arena | 1988 | 3 |
| Miami Marlins | Miami | MLB, baseball | New Marlins Ballpark | 1993 | 2 |
| Florida Panthers | Sunrise | NHL, jääkiekko | BB&T Center | 1993 | 1 |
| Tampa Bay Lightning | Tampa | NHL, jääkiekko | St. Pete Times Forum | 1992 | 3 |
| Tampa Bay Buccaneers | Tampa | NFL, amerikkalainen jalkapallo | Raymond James Stadium | 1976 | 1 |
| Tampa Bay Rays | St. Petersburg | MLB, baseball | Tropicana Field | 1998 | 0 |
| Orlando City SC | Orlando | MLS, jalkapallo | Citrus Bowl | 2015 | 0 |
| Orlando Magic | Orlando | NBA, koripallo | Amway Arena | 1989 | 0 |
| Jacksonville Jaguars | Jacksonville | NFL, amerikkalainen jalkapallo | Jacksonville Municipal Stadium | 1995 | 0 |
| Orlando Predators | Orlando | AFL, arena football | Amway Arena | 1991 | 2 |
| Fort Lauderdale Strikers | Fort Lauderdale | NASL, jalkapallo | Lockhart Stadium | 2006 | 0 |
| Tampa Bay Storm | Tampa | AFL, arena football | St. Pete Times Forum | 1987 | 5 |
| Inter Miami CF | Miami | MLS, jalkapallo | DRV PNK Stadium | 2018 | 0 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen WWF sivusto, jossa lisää tietoa Evergladesin suoalueesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Seminoleista englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  Yhdysvaltain hallinnolliset alueet |
| --- | --- | --- |
| Osavaltiot |  Alabama  Alaska  Arizona  Arkansas  Colorado  Connecticut  Delaware  Etelä-Carolina  Etelä-Dakota  Florida  Georgia  Havaiji  Idaho  Illinois  Indiana  Iowa  Kalifornia  Kansas  Kentucky  Louisiana  Länsi-Virginia  Maine  Maryland  Massachusetts  Michigan  Minnesota  Mississippi  Missouri  Montana  Nebraska  Nevada  New Hampshire  New Jersey  New Mexico  New York  Ohio  Oklahoma  Oregon  Pennsylvania  Pohjois-Carolina  Pohjois-Dakota  Rhode Island  Texas  Tennessee  Utah  Vermont  Virginia  Washington  Wisconsin  Wyoming  |  |
| Liittopiiri |  Washington (DC)  |  |
| Saarialueet |  Amerikan Samoa  Guam  Pohjois-Mariaanit  Puerto Rico  Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  |
| Erillisalueet |  Bajo Nuevo ja Serranilla kiistanalaisia  Bakerinsaari  Howlandinsaari  Jarvis  Johnstonin atolli  Kingmanin riutta  Midwaysaaret  Navassa  Palmyran atolli  Wakensaari  |  |
 luettelo Yhdysvaltain osavaltioista ja territorioista  intiaanireservaatti 
Floridan niemimaa kuvattuna avaruusaluksesta
Floridan kartta
Floridan vanha ja uusi parlamenttitalo Tallahasseessa.
Columbia-sukkulan laukaisu John F. Kennedy Space Centeristä.
Daytona International Speedway
Sébastien Grosjean pelaamassa Miami Masters -turnauksessa
Hard Rock Stadium