stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abel Tasman
Ensimmäinen tutkimusmatka 1642–1643

Alankomaiden Itä-Intian kenraalikuvernööri nimesi Tasmanin johtamaan vuonna 1642 tutkimusretkeä eteläiselle pallonpuoliskolle. Tasmanille annettiin tehtäväksi selvittää, olivatko aiemmin löydetyt Australian länsirannikot mannermaata ja yhteydessä oletettuun eteläiseen mantereeseen. Tasmania kehotettiin tutkimaan Intian valtamertä lännestä itään tavallisten kauppareittien eteläpuolella ja sen jälkeen siirtymään idemmäksi Tyynelle valtamerelle selvittämään, oliko meritie Chileen käytännöllinen, käymään uudelleen Salomonsaarilla sekä tutkimaan Uutta-Guineaa.
Tasman aloitti ensimmäisen tutkimusmatkansa 14. elokuuta 1642 Batavian (Jakartan) saarelta kahdella laivalla, nimeltä Heemskerk ja Zeehaen. Hän purjehti ensin Mauritiukselle Intian valtamerellä ja jatkoi sieltä etelään ja itään. Eteläisimmillään hän kävi 49. eteläisen leveyspiirin kohdalla. Tasman löysi maata (nykyisen Tasmanian länsirannikon) 24. marraskuuta ja nimesi saaren Van Diemenin maaksi. Laivan upseerien neuvosto päätti kuitenkin olla tutkimatta saarta tarkemmin, joten Tasman jatkoi itäänpäin. Hän saapui ensimmäisenä eurooppalaisena Uuden-Seelannin Eteläsaarelle 13. joulukuuta. Hän purjehti rannikkoa pohjoiseen ja oletti Etelä- ja Pohjoissaarten välisen salmen olevan vain lahti. Hän jatkoi pohjoiseen Pohjoissaaren länsirannikkoa pitkin ja saavutti sen pohjoiskärjen North Capen, jolta hän jatkoi koilliseen avomerelle 4. tammikuuta 1643. Tasman uskoi löytäneensä eteläisen mantereen länsirannikon ja nimesi maan Staten Landtiksi.
Tasman löysi Tongan 21. tammikuuta 1643 ja Fidžin 6. helmikuuta. Sitten hän kääntyi luoteeseen ja saavutti Uuden-Guinean 1. huhtikuuta ja Batavian 14. kesäkuuta 1643 kymmenen kuukauden matkan lopuksi. Matkan aikana vain 10 merimiestä oli kuollut. Tasman oli kiertänyt matkallaan Australian näkemättä sitä ja siten selvittänyt, ettei Australia ollut osa oletettua eteläistä mannerta.
Toinen tutkimusmatka 1644

Itä-Intian kauppakomppania lähetti Tasmanin uudelle retkelle, sillä sen mielestä Tasman ei ollut tutkinut löytämiään maita tarpeeksi eikä ollut etsinyt meritietä Chileen. Tasmanin uusiksi tehtäviksi annettiin perustaa yhteydet Uuteen-Guineaan ja ”suureen tunnettuun Etelämaahan” (läntiseen Australiaan), Van Diemenin maahan (Tasmaniaan) sekä ”tuntemattomaan Etelämaahan”. Tasman lähti matkalle Bataviasta 29. helmikuuta 1644. Hän matkasi kaakkoon Uuden-Guinean etelärannikkoa pitkin, jatkoi Torresinsalmen poikki ja purjehti Australian pohjoisrannikkoa länteen Carpentarianlahdelta mantereen länsirannikolle aina 22. leveysasteelle saakka. Sieltä hän kääntyi pohjoiseen ja palasi Bataviaan.
Tasman sai palattuaan komentajan arvon, ja hänestä tehtiin Batavian oikeusneuvoston jäsen. Tasmanin toinen matka oli kuitenkin pettymys kauppakomppanialle, koska Tasman ei ollut löytänyt rikkaita maita.
Loppuelämä

Vuonna 1647 Tasman johti kauppalaivastoa Thaimaahan ja seuraavana vuonna sotalaivastoa Espanjaa vastaan Filippiineillä. Hän lopetti palveluksensa Hollannin Itä-Intian kauppakomppaniassa vuosia myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abel Tasman Wikimedia Commonsissa
The Tasman page at Project Gutenberg of Australia (englanniksi)
Abel Tasman – Biography Ministry for Culture and Heritage.  29.12.2017. Viitattu 8.10.2018 (englanniksi).
Forsyth, J. W.: Tasman, Abel Janszoon (1603–1659) Australian Dictionary of Biography.  1967. Viitattu 8.10.2018 (englanniksi).
Abel Janszoon Tasman Australian Museum.  12.1.2016. Viitattu 8.10.2018 (englanniksi).
Biography of Abel Tasman (1602–1659) Museum of New Zealand – Te Papa Tongarewa. Viitattu 8.10.2018 (englanniksi).
Abel Tasman (1603–1659): History Class 12.7.2013.  Haberle, Carol. Arkistoitu 9.10.2018. Viitattu 8.10.2018 (englanniksi).
Tasmanin kahden tutkimusmatkan reitit, punaisella ensimmäinen matka (vastapäivään) ja sinisellä toinen matka (myötäpäivään)
Tasmanin matkapäiväkirjan kuvitusta
Luonnosta hävinnyt laji

Luokka Luonnosta hävinnyt suhteessa muihin IUCN:n uhanalaisuusluokittelun tasoihin.
Havaijinvaris on yksi esimerkki luonnosta hävinneestä lajista. Viimeiset luonnonvaraiset yksilöt hävisivät Havaijisaarilta tiettävästi vuonna 2002.
Luonnosta hävinnyt laji tarkoittaa eliölajia, jonka luonnonvarainen kanta on kuollut sukupuuttoon, mutta jota on edelleen jäljellä esimerkiksi viljeltynä, istutettuna tai eläintarhassa.
Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) uhanalaisuusluokituksessa ”luonnosta hävinnyt” (EW, Extinct in the Wild) on yksi uhanalaisuuden tasoista.
IUCN:n luonnosta hävinneiksi luokittelemia lajeja ovat esimerkiksi havaijinvaris, davidinhirvi ja sapelibeisa.
Eliölaji voi totaalisen sukupuuton ja luonnosta häviämisen lisäksi myös hävitä vain joltakin tietyltä alueelta, jolloin käytetään termiä ”alueellisesti hävinnyt laji” (RE, Regionally Extinct).
Luettelo Idän assyrialaisen kirkon patriarkoista

Assyrian patriarkka tai assyrialainen patriarkka on  Idän assyrialaisen kirkon päämies.Ennen assyrialaisen kirkon patriarkkojen pääkeskus oli Mosulissa, Irakissa. Nykyinen patriarkka, Mar Dinkha IV, asuu  maapaossa Chicagossa. 
Idän assyrialaisen kirkon patriarkka käyttää arvo nimeä Mar.  Mar tarkoittaa syyriankielellä "Isä"ä.
(Somebody Else Been)

| ”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” ZZ Top |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: ZZ Top’s First Album
 Julkaistu: 1970
 Tuottaja(t): Bill Ham
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 02.32
 Levy-yhtiö: London Records
Listasijoitukset
  50. (1990)
ZZ Topin muut singlet
| ”Salt Lick” 1970 | ”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” 1970 | ”Francine” 1972 |
”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” on yhdysvaltalaisen ZZ Top -yhtyeen kappale, joka julkaistiin singlenä vuonna 1970 ja seuraavana vuonna yhtyeen esikoisalbumilla ZZ Top’s First Album.
Yleistä kappaleesta

»Somebody else been shaking your tree. Supposed to saving all that stuff for me.» 
(Kappaleen kertosäe)
”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” edustaa yhtyeelle tyypillistä bluesmaista rock-kappaletta. Kappale julkaistiin yhtyeen esikoislevyllä ZZ Top’s First Album, sen aloituskappaleena. Se on kokonaan kitaristi-laulaja Billy Gibbonsin tekemä. Kappale tunnetaan myös nimellä ”Shaking Your Tree”. Muiden esikoisalbumin kappaleiden tavoin ”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” miksattiin uudelleen CD:lle 1980-luvulla.
Kappaleessa soitetaan steel-kitaraa.
Musiikkinäyte
Alle 10%:n näyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Singlen sisältö

Kaikki kappaleet kirjoittanut Billy Gibbons.
A-puoli
(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree – 2.32
B-puoli
Neighbor, Neighbor – 2.18
Vastaanotto

”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” ylsi kotimaassaan Billboard Hot 100 -listalla sijalle 50, tosin vasta vuonna 1990. Myös jotkut kriitikot ovat suhtautuneet kappaleeseen myönteisesti; esimerkiksi Allmusicin arvostelija Stephen Thomas Erlewinen mukaan ”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” on ”niitä ZZ Top’s First Albumin kappaleita, jotka oikeasti toimivat”.
Julkaisut ja kiertueet

”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” on julkaistu ZZ Top’s First Albumin vähintään kuuden eri painoksen lisäksi singlenä ja kokoelma-albumilla ZZ Top Sixpack vuonna 1987. Yhtye soitti kappaletta usein alkuaikojen kiertueilla, mutta vuoden 1974 kiertueen jälkeen se jäi kokonaan pois.
Kappale julkaistiin ensi kertaa CD:nä vuonna 1988 sen alkuperäisellä julkaisualbumilla.
Kokoonpano

Billy Gibbons – kitara ja laulu
Dusty Hill – bassokitara
Frank Beard – rummut
”(Somebody Else Been) Shakin’ Your Tree” on kokonaan kitaristi-laulaja Billy Gibbonsin käsialaa.
Lucian Freud

Lucian Freud.
Lucian Michael Freud (8. joulukuuta 1922 Berliini – 20. heinäkuuta 2011 Lontoo) oli brittiläinen taidemaalari. Hänen teostensa aiheina ovat usein hänen elämänsä todelliset ihmiset.
Freud syntyi Berliinissä juutalaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli Sigmund Freudin nuorin poika Ernst Ludwig Freud (1892–1970) ja hänen veljensä oli poliitikko Clement Freud. Freud pakeni vuonna 1933 perheensä kanssa natsi-Saksasta ja sai Britannian kansalaisuuden vuonna 1939. Freudin ensimmäinen oma näyttely järjestettiin vuonna 1944. Hän matkusti kesällä 1946 Pariisiin ja sieltä useiksi kuukausiksi Italiaan, mutta hänen pääasiallisena työskentelypaikkanaan oli aina Lontoo.
Palkintoja

Freud oli ehdolla Turner-palkinnon saajaksi vuonna 1989. Hän oli Britannian Ansioritarikunnan ja Kunniaritarien ritarikunnan jäsen.
Aiheesta muualla

Lucian Freudin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki].
London School of Economics

| London School of Economics> The London School of Economics and Political Science |
| --- | --- |
  

Motto:  Rerum cognoscere causas (Ymmärtää asioiden syyt)
Perustettu:  1895
Henkilökunta:  1 303
Opiskelijoita:  4020
Jatko-opiskelijoita:  4795
Sijainti:  Lontoo, Englanti  Yhdistynyt kuningaskunta
Yhteistyö:   Russell-ryhmä 
Sivusto:  www.lse.ac.uk
London School of Economics and Political Science (LSE) on talous- ja yhteiskuntatieteisiin keskittynyt yliopisto Lontoossa. Vuonna 1895 perustettu LSE on osa Lontoon yliopistoa vuodesta 1900 alkaen.
Yleistä

LSE on merkittävässä asemassa maailmanlaajuisessa yhteiskunnallisessa tutkimuksessa, opetuksessa ja keskustelussa. Yliopiston entiset opiskelijat ja henkilökunnan jäsenet ovat saaneet kaikkiaan 16 taloustieteen, kirjallisuuden ja rauhan Nobel-palkintoa. Samoin koulun entisiin oppilaisiin kuuluu ainakin 35 nykyistä tai aiempaa valtionpäämiestä tai pääministeriä. Neljännes Nobelin taloustieteen palkinnonsaajista on joko opiskellut tai työskennellyt LSE:ssä.
Laajan yhteiskuntatieteellisten oppiaineiden kirjon lisäksi LSE:ssä opiskellaan ja tutkitaan myös esimerkiksi matematiikkaa, historiaa, oikeustiedettä sekä filosofiaa.
LSE:ssä on noin 7 800 täysaikaista ja 800 osa-aikaista opiskelijaa, joista noin 34 prosenttia on Britanniasta, 18 prosenttia muista Euroopan maista ja loput yli 130:stä muusta maasta. 49 prosenttia opiskelijoista on naisia. 51 prosenttia opiskelijoista suorittaa jatko-opintoja. Kilpailu opiskelupaikoista on kovaa ja vain noin 5–10 prosenttia hakijoista saa paikan yliopistosta.
Yliopiston kirjasto on maailman suurin yhteiskuntatieteiden kirjasto sisältäen yli 50 hyllykilometriä ja kattavan internet-arkiston. Kirjastoon on tilattu noin 20 000 sähköistä lehteä.
LSE:n historiaa

Päätöksen LSE:n perustamisesta teki brittiläinen vasemmistolainen seura Fabian Society saatuaan yli 20 000:n silloisen Englannin punnan arvoisen testamenttilahjoituksen Henry Hunt Hutchinsonilta vuonna 1894. Perustajina olivat Fabian Societyn jäsenet Sidney ja Beatrice Webb, Graham Wallas ja George Bernard Shaw. Perustamisjärjestelyt hoidettiin nopeasti, sillä tuohon aikaan brittiläisessä yhteiskunnallisessa keskustelussa kannettiin melkoisesti huolta erityisesti taloustieteen opetuksen ja tutkimuksen matalasta tasosta. Koulun ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa lokakuussa 1895. Ensimmäiseksi rehtoriksi nimitettiin taloushistorioitsija William Hewins. LSE liitettiin Lontoon yliopiston tiedekunnaksi vuonna 1900.
LSE laajeni nopeasti: lukuvuonna 1905–1906 koko Englannissa ja Walesissa oli kaikkiaan 189 jatkotutkinto-opiskelijaa, joista 69, eli yli kolmannes, LSE:ssä.
Merkittäviä LSE:läisiä

LSE:ssä on paljon ulkomaalaisia opiskelijoita. 1990-luvulla noin puolet sen opiskelijoista tuli ulkomailta.
LSE:ssä oli 2010-luvun alkuvuosina yli sata suomalaista opiskelijaa. Sieltä valmistuneita asuu Suomessa yli 230, heidän joukossaan  Nokian pääjohtajana toiminut Jorma Ollila ja Suomen tasavallan presidentti Alexander Stubb sekä sanomalehti Ilkka-Pohjalaisen päätoimittaja Markku Mantila.
Ulkomaalaisista kuuluisuuksista LSE:ssä ovat opiskelleet muun muassa Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy, Tanskan kuningatar Margareeta II, Italian pääministeri Romano Prodi, George Soros, Rolling Stones -laulaja Sir Mick Jagger ja David Rockefeller.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotisivut
https://lse.ac.uk/intranet/LSEServices/governanceAndCommittees/committeesAndWorkingGroups/lse_emeritus_governors.aspx%5Bvanhentunut+linkki%5D
LSE:n vaakuna. LSE:n motto on ”Rerum cognoscere causas” - suomeksi ”ymmärtää asioiden syyt”
Luonnollisesti hullu

| Luonnollisesti hullu: Evoluutio ja mielenterveys |
| --- | --- |

Kirjailija:  Marko Hamilo
Genre:  evoluutiopsykologia
Kustantaja:  Avain
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  159
ISBN:  978-951-692-787-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Luonnollisesti hullu: Evoluutio ja mielenterveys on Marko Hamilon vuonna 2011 julkaisema kirja. Hamilo arvostelee nykyaikaista psykokulttuuria ja muistuttaa, että mieli on evoluution tuote. Suurimman osan kehityshistoriastaan ihmislaji on elänyt metsästäjä-keräilijöinä pienehköissä yhteisöissä.
Aiheesta muualla

Pekka Wahlstedt: Pitäisi muuttaa yhteiskuntaa, ei yksilöä[vanhentunut linkki]. Helsingin Sanomat 14.6.2011.
Mirja Wuokko: Mielen menneisyys. City-lehti 17/2011.
Terhi Nevalainen: Onko masennuskin elintasosairaus?[vanhentunut linkki] Karjalainen 24.7.2011.
Kristiina Koivunen: Ei lapsuuden traumat vaan geenit (Arkistoitu – Internet Archive). Voima 5/2011.
Lucian Blaga

| Lucian Blaga |
| --- | --- |
 Lucian Blaga
Henkilötiedot
Syntynyt: 1895 Lancrăm, Romania
Kuollut: 1961 (65–66 vuotta) Cluj, Romania
Kansalaisuus:  Romania
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: romania
Tuotannon kieli: romania
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Lucian Blaga (1895 Lancrăm, Romania – 1961 Cluj, Romania) oli romanialainen runoilija, näytelmäkirjailija, filosofi ja kääntäjä. Hän kuului Romanian akatemiaan vuodesta 1937. Hän oli vuonna 1956 ehdolla Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi[lähde? ].
Blaga opiskeli Wienin yliopistossa ja valmistui filosofian tohtoriksi. Hän toimi 1926–1939 diplomaattina. Vuosina 1939–1948 hän oli Clujin yliopistossa filosofian professorina ja työskenteli sen jälkeen Romanian akatemian historian tutkimuslaitoksessa Clujissa.
Blagan tuotannossa oli filosofisia teoksia, runoja, näytelmiä ja esseekokoelmia.
Suomennettu teos

Aura ja huilu, runoja, suom. Martti Larni. Kirja Suomen Kirja 1945.
Virpi Leppäsen suomentamia runoja julkaistu: Taite: runouslehti 1995, nro 1, s. 8–9.
Kirje
Te vuoret, antakaa munulle ruumis
Tippukivi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lucian Blaga Wikimedia Commonsissa
Långsjö

Långsjön kartano.
Långsjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella (Söderort), ja kuuluu hallinnollisesti Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Långsjön-järvestä. Suurin osa Långsjön rakennuskannasta on omakotitaloja. Aluetta alettiin suunnitella 1910-luvulla. Nykyisin siellä asuu noin 2500 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 1,06 neliökilometrin suuruinen.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Luotokeskus

Luotokeskukseen kuuluvat Näköalaravintola Aava ja Luotsihotelli sekä Marjaniemen majakka elokuussa 2017.
Luotokeskus on Hailuodon Marjaniemessä sijaitseva vapaa-ajankeskus. Luotokeskus sijaitsee Marjaniemen majakan ja luotsiaseman vierellä kalasatamassa Hailuodon läntisimmässä niemessä. Luotokeskusta hallinnoi ja kehittää Oulun Seudun Setlementti, ja se muodostuu Ranta-Sumpun leirintä- ja majoitusalueesta sekä ravintolasta, Luotsihotellista sekä vierasvenesatamasta.
Luotokeskuksen yhteydessä toimii hailuotolaisen kulttuurin, koulutuksen ja tutkimustoiminnan keskus Luototalo, jonka näyttely avattiin vuonna 2007. Interaktiivisessa näyttelyssä esitellään erityispiirteitä merellisestä luonnosta ja elämäntavasta. Näyttelyssä on täytettyjä eläimiä ja kaloja, jotka on sijoitettu luonnonmukaista jäljittelevään ympäristöön. Näyttelyyn liittyy Rannan reitti -luontopolku on noin 800 metriä pitkä lankkupolku joka alkaa Marjaniemen majakan läheltä.
Aiheesta muualla

Luotokeskus.fi
Hailuoto
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kirkonkylä · Huikku · Järventakusta · Koivukylä · Marjaniemi · Ojakylä · Pöllä · Santonen · Ulkokarvo · Vaski
Vesistöt ja vesialueet:  Haaralampi · Hannuksenlampi · Hannuksenrantalampi · Iso Sunijärvi · Kaakkurijärvi · Kangasjärvi · Kaunislampi · Kestinperä · Kurajärvi · Maasyvänlahti · Mäntylampi · Nuottajärvi · Ojakylänlahti · Pajuperänlampi · Pikku Sunijärvi · Pitkäjärvi · Potinlahti · Riestenkulju · Simpukkalampi · Syväkulju · Valkjärvi · Ämmänarkku
Muuta Hailuotoon liittyvää:  Hailuotolaiva · Hyypänmäki · Kirkko · Vanha kirkko · Hiidenniemen pooki · Keskiniemen pooki · Kotiseutumuseo · Luotokeskus · Merisilta-lautta · Meriluoto-lautta · Marjaniemen majakka · Retkeilyreitit · Hailuodon lentokenttä · Hailuodon Panimo
Madidin kansallispuisto

Madidi-joen mutka kansallispuiston alueella.
Madidin kansallispuisto esp. Parque Nacional Madidi on luonnonsuojelualue Bolivian pohjoisosassa . Se sijaitsee Amazonin sademetsäalueella. Puisto on perustettu vuonna 1995. Sen eläin- ja kasvilajisto kuuluu Etelä-Amerikan monipuolisimpiin. Puisto on maailman laajimpia, lähes 19 000 neliökilometria. Siellä elää noin tuhat lintulajia ja 6000 kasvilajia.
Luettelo Hämeenlinnan kaupunginosista

Aulanko on eräs Hämeenlinnan kaupunginosista.
Tämä on luettelo Hämeenlinnan kaupunginosista.
Hämeenlinnassa on 41 kaupunginosaa ja viisi kaupunginosakeskusta eli pitäjää.
Hämeenlinnan kaupunginosat kaupungin vuoden 2009 kuntaliitosta edeltäneellä alueella.
Kaupunginosat

1 Linnanniemi (Keskusta I)
2 Koilliskulma (Keskusta II)
3 Hämeensaari (Keskusta III)
4 Saaristenmäki (Keskusta IV)
5 Keinusaari
6 Sairio
7 Myllymäki
8 Kauriala
9 Ahvenisto
10 Pullerinmäki
11 Ojoinen
12 Puistonmäki
13 Kirstula
14 Aulanko
15 Hätilä
16 Idänpää
17 Katinen
18 Katuma
19 Kantola
20 Kankaantausta
21 Miemala
22 Hattelmala
23 Munakas
24 Luolaja
25 Voutila
26 Loimalahti
27 Majalahti
28 Vuorentaka
29 Tiirinkoski
30 Pikku-Parola
31 Luhtiala
32 Ruununmylly
33 Taka-Hätilä
34 Hangasmäki
35 Kankainen
36 Mäskälä
37 Kappola
38 Hakumäki
39 Vanaja
40 Käikälä
41 Harviala
Pitäjät

Kaupunginosia vastaavat kaupunginosakeskukset eli pitäjät ovat Hämeenlinnaan 2009 liitettyjä entisiä kuntia.
Hauhon kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta pohjoiseen.
Tuuloksen keskustaajama Syrjäntaka sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta koilliseen.
Lammin kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta itäkoilliseen.
Rengon kirkonkylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta lounaaseen.
Kalvolan keskustaajama Iittala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta luoteeseen.
Muut alueet

Kaupungin verkkosivuilla mainitaan "kaupunginosiksi" kaikkiaan seuraavat alueet:
Aulanko
Ahvenisto
Kantola
Vanaja
Kauriala
Hätilä
Punaportti
Hattelmala
Ruununmylly
Ojoinen
Sairio
Keinusaari
Miemala
Idänpää
Luolaja
Käikälä
Loimalahti
Äikäälä
Kukostensyrjä
Katinen
Hakalanniemi
Laaniitty
Puistonmäki
Kuittila
Aulangontorppa
Ratasniitty
Nuppola
Paroinen
Papinniitty
Pikku-Parola
Hatunniemi
Rapamäki
Vuorentaka
Harvoila
Kankaantausta
Kahilisto
Kyhkysenniemi
Kurala
Voutila
Mutanen
Vihniönrinne
Hukari
Virveli
Viisari
Turkinmäki
Muurila
Perttula
Vastamäki
Paavolankulma
Lenni
Hangasmäki
Hämeenlinnan pitäjät.
Luonnotar

Raudan synty, Joseph Alanen, 1910–1912
Luonnottaret (myös luonnokkaat) ovat kalevalaisen kansanrunouden tuntemia taruolentoja ja mahdollisesti henkiolentoja. Ne muistuttavat paljon kreikkalaisen taruston Nymfejä, mutta luonnottarilla ei ole mitään erityistä tehtävää, vaan ne näyttäytyvät milloin missäkin toimissa. Myös tiedot luonnotarten ulkonäöstä ja luonteesta vaihtelevat.
Pohjois-Karjalassa Ilomantsin ja Kiteen seuduilla Luonnottaren on laulettu olleen lihava akka, joka synnyttää tauteja ja vaivoja, kuten Loveatar.
Toisaalta luonnottaret yhdistetään usein kapeisiin, jotka ovat taivaallisia henkiolentoja. Kesälahdella muistiinmerkityissä runoissa Luonnotar on hyvä ja korea kave-eukko, joka kutoo kultaista kangasta. Eräissä kiteeläisissä runoissa luonnotarten kerrotaan kutoneen nuotan tulikipunan kalastusta varten.
Luonnottaret luovat raudan valuttamalla sen nisistään.
Luonnottaret kieltävät joskus pahoja tai tyhmiä tekoja. Luonnottaret kieltävät muun muassa lappalaista (kalevalassa Joukahainen) ampumasta Väinämöistä ja Lemminkäistä lähtemästä Päivölän pitoihin.
Toisinaan taas ne itse voivat olla pahoja ja ilkeitä kuten vaikkapa hattara, kave ja ajattara.
Maija Sakslin

Maija Kaarina Sakslin (s. 14. syyskuuta 1960 Helsinki) on suomalainen juristi ja tutkija, joka on toiminut eduskunnan apulaisoikeusasiamiehenä vuodesta 2010 alkaen. Hän siirtyi tehtävään Kansaneläkelaitoksen vastaavan tutkijan tehtävistä. Apulaisoikeusasiamies Sakslin ratkaisee asiat, jotka koskevat muun muassa sosiaalihuoltoa, lasten oikeuksia, verotusta, ulosottoa ja ympäristöä.
Sakslin on koulutukseltaan oikeustieteen lisensiaatti. Hän on toiminut Ihmisoikeusliitto ry:n puheenjohtajana vuosina 2001–2006. Turun yliopisto promovoi Sakslinin kunniatohtoriksi vuonna 2020.
Lynden Pindlingin kansainvälinen lentoasema

Terminaali
Lynden Pindlingin kansainvälinen lentoasema (IATA: NAS, ICAO: MYNN) on kansainvälinen lentoasema New Providencen saarella Bahamassa. Lynden Pindlingin kansainvälinen lentoasema, aiemmin Nassaun kansainvälinen lentoasema, on kantanut vuodesta 2006 maan entisen pääministerin Lynden Pindlingin nimeä.
Lentokentän kahden kiitotien pituudet ovat 3 358 ja 2 537 metriä.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Madiga Sacko

| Madiga Sacko |
| --- | --- |
 Madiga Sacko
 Koordinaatit: 14°21′39″N, 9°18′21″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Diéman piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  13 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madiga Sacko on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Diéman piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Diémasta lounaaseen. Kunnassa on 13 900 ja kylässä 9 800 asukasta (vuonna 2009).
Madiga Sackon kunta rajoittuu lännessä Diéman piirin Lambidoun, pohjoisessa Diangounté Camaran, idässä Diéman ja etelässä Kitan piirin Guémoukouraban kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhekkeeseen.
Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat sonikeja, fulbeja, maureja, bambaroita ja mandinkoja.
Madiga Sackosta on huonokuntoinen tieyhteys Diémaan. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, lehmänpapu, riisi, maapähkinä ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Madiga Sackossa pidetään viikoittain suuret markkinat.
Palveluihin kuuluu kahdeksan alakoulua, kaksi yläkoulua, kuusi madrasaa, kaksi lukutaitokeskusta sekä Madiga Sackon ja Souranguédoun terveyskeskukset. Vesihuolto kattaa 78 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Malitelin ja Orangen matkapuhelinverkot.