stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampereen Työväen Teatteri
Henkilökunta > Tampereen Työväen Teatterissa vierailleita ohjaajia

Tampereen Työväen Teatterissa ovat vierailleet muun muassa seuraavat ohjaajat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tommi Auvinen  Cilla Back  Eija-Elina Bergholm  Neil Hardwick  Samuel Harjanne  Pekka Heikkinen  Kari Heiskanen  Kalle Holmberg  Arto af Hällström  Lila Jokelin  Laura Jäntti  Mikko Kanninen  Pentti Kotkaniemi  Kaisa Korhonen  Katja Krohn  |  Jarmo Lampela  Pasi Lampela  Reko Lundán  Tiina Lymi  Anna-Elina Lyytikäinen  Antti Mikkola  Kurt Nuotio  Tapio Parkkinen  Tuomas Parkkinen  Jotaarkka Pennanen  Akse Pettersson  Raija-Sinikka Rantala  Anne Rautiainen  Samuli Reunanen  Mikko Roiha  Juha Rosma  | *Jouko Turkka Linda Wallgren  Marika Vapaavuori  Mikko Viherjuuri  Heikki Vihinen  Kari Väänänen  |
Tuotantoja

Tampereen Työväen Teatteri tuottaa vuosittain ensi-iltaan noin kymmenen ensi-iltaa. Teatterin tiedotuskeskus listaa ammattiteatterituotantoja Ilona-tietokantaan, TTT:n tuotantoja tietokannasta löytyi vuonna 2022 kaikkiaan 1205. Tietokanta ei ole täysin kattava.
Kellariteatteri avattiin 1969 ja avausnäytelmä oli Eeva-Liisa Mannerin Uudenvuoden yö. Mannerin Poltettu oranssi -näytelmä oli saman talon ohjelmistossa peräti yhdeksän vuotta (1969-1979), esityskertoja oli 237. Kellariteatterin näytelmistä muistetaan myös Jouko Turkan kirjoittama sekä ohjaama ja Eila Roineen tähdittämä Rakkaita pettymyksiä rakkaudessa (1996-1999) sekä Georg Taborin Taisteluni (1993-1996).
Vuonna 1993 teatterissa esitettiin Suomen pisin teatteriesitys, Olli Jalosen kirjoittama Johan ja Johan ja Joukojohan. Esityksen kesto oli 29 tuntia 34 minuuttia.
Vuonna 2020 kantaesityksen sai Juho Gröndahlin ohjaama musiikkinäytelmä Idiootit ympärilläni, joka perustui Thomas Eriksonin samannimiseen kirjaan.
Tuotantoja > Vuonna 85

TTT:n historian katsotuin näytelmä on manserock-musikaali Vuonna 85, joka sai eri versioina vuosina 2006–2012 yli 230 000 katsojaa. Vuonna 85 on myös kaikkien aikojen katsotuin kotimainen musikaalikantaesitys. Musikaalilla oli kolme osaa Vuonna 85 (2006), Vuonna 85 Remix (2020) ja Vuonna 85 Golden Turbo Platinum (2011). Musikaalin käsikirjoittivat Heikki Syrjä ja Riku Suokas, Suokas myös ohjasi musikaalin. Käsikirjoitukseen pohjautui myös samanniminen elokuva (2013).
Koronakeväällä 2020 Vuonna 85 esitettiin katsojille livestriimissä.
Tuotantoja > Suomen hevonen: Neliosainen trilogia

Suomen hevonen on TTT:ssä esitetty neliosainen trilogia, jonka osat ovat Suomen hevonen (2004), Yksiöön en Äitee ota (2008), Lämminveriset (2011) ja Hevosten keinu (2015). Ne ovat ensimmäistä osaa lukuun ottamatta saaneet kantaesityksensä TTT:ssä. Sarjan Kotalan laajennettua ydinperhettä esittivät TTT:ssä vuodesta noin kymmenen vuoden ajan samat näyttelijät: Maria Aro (Äite), Tuire Salenius (Aili), Aimo Räsänen (Kai), Miia Selin (Jaana). Pentti Helinin esittämä Hamed Sahel tuli osaksi laajennettua ydinperhettä osassa Yksiöön en Äitee ota. Sarjan osia on esitetty usein myös muissa Suomen teattereissa sekä ulkomailla. Lämminveriset vieraili menestyksekkäästi Washingtonissa 2013. Suomen hevonen esitetään Pyynikin kesäteatterissa kesällä 2022. Peltola kertoi vuonna 2022 kirjoittavansa trilogian viidettä osaa.
Tuotantoja > Musikaalit Billy Elliot, Matilda ja School of Rock

2020-luvulla TTT on mahdollistanut lapsille ja nuorille mahdollisuuksia tutustua teatterin tekemiseen ammattiteatterissa. Musikaaleissa Billy Elliot, Matilda ja School of Rock tuotantojen lapsirooleihin ja muihin tehtäviin oli avoin haku. Koe-esiintymisten kautta mukaan päässeet lapset opettelivat teatterissa tarvittavia taitoja esiintymiskoulussa. Opettajina toimivat koreografi Jari Saarelainen, kapellimestarit Joonas Mikkilä (Billy Elliot ja Matilda) sekä Tony Sikström (Billy Elliot, Matilda ja School of Rock) sekä musikaalien ohjaaja Samuel Harjanne. Musikaaleissa esiintyneistä lapsista osa jatkoi uraa muun muassa televisiosarjoissa kuten Lasten tasavalta ja elokuvissa kuten Etsivätoimisto Henkka & Kivimutka tai muilla teatterinäyttämöillä.[lähde? ]
Tunnustuksia

Tampereen Työväen Teatterin ja Teatteri Siperian yhteistuotanto, Vesta-Linnea ja aavelapsen arvoitus -lastennäytelmä sai vuonna 2017 valtakunnallisen Lasten- ja nuortenteatteripalkinnon.
Vuonna 2018 TTT sai Pirkanmaan palkinnon yhdessä kolmen muun kulttuuritoimijan kanssa. Muut olivat Museokeskus Vapriikki, Tampereen Ooppera ja Tampereen Teatteri.
Kirjallisuutta

Saini Lehtinen (toim.): Muistijälkiä – TTT-Kellariteatteri 1965–2005
Teatterin historiasta on julkaistu Panu Rajalan kirjasarja, joka sisältää teokset:
Taiteesta ja taistelusta: Tampereen Työväen Teatteri 1901–1918
Titaanien teatteri: Tampereen Työväen Teatteri 1918–1964
Tasavallan toinen teatteri: Tampereen Työväen Teatteri 1964–2001
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampereen Työväen Teatteri Wikimedia Commonsissa
Verkkosivusto
Tampereen Kaupungin matkailuoppaan kuvaus teatterista (Arkistoitu – Internet Archive)
Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com: Panoraamakuvia Tampereen Työväen Teatterin ulkopuolelta ja sisältä
Koskesta voimaa: Tilda Vuori loi vahvan pohjan Tampereen Työväen Teatterille
Voiman vuodet: Tasapainottelua Tampereen Työväen Teatterissa 1919-1935
YouTube (trailereita ja tekijähaastatteluja)
Suomen teatterihistoria: Työväenteattereiden vahva vuosikymmen
Elokuu: TTT:n lavastuskirja 1900-luvun alusta
Tampereen Työväen Teatterin sisäänkäynti.
Vili Auvinen ja Eila Roine vuonna 1962
Outamba-Kilimin kansallispuisto

Opaste kansallispuistoon.
| --- | --- |
Sijainti:  Pohjoinen maakunta, Sierra Leone
Pinta-ala:  1 109,0  km2
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Outamba-Kilimi National Park
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1995
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Outamba-Kilimin kansallispuisto (engl. Outamba-Kilimi National Park) on Sierra Leonen pohjoisosassa sijaitseva kansallispuisto. Se on perustettu vuonna 1995. Puiston pinta-ala on 1 109,0 neliökilometriä (vuonna 2015). Kansallispuisto koostuu kahdesta erillisestä puistoalueesta: itäisemmästä Outambasta (741,0 km2; toisen lähteen mukaan 738,15 km2) ja läntisemmästä Kilimistä (368,0 km2 tai 388,5 km2).  Kansallispuiston Kimilin osa sijaitsee linnuntietä noin 150 kilometriä pääkaupunki Freetownista koilliseen. Maanteitse matka Makenin kautta kansallispuistoon on lähes kaksinkertainen. Puiston molemmat osat rajoittuvat pohjoisessa Guineaan. Kansallispuiston osien välissä sijaitsee ei-suojeltua maata ja pienempi, nimellä Kuru Hills tunnettu metsänsuojelualue.
Kansallispuiston osista Outamba on maastoltaan vaihtelevampi, ja sisältää mäkiä, ruohikkoa, tulvatasankoja ja sademetsiä sekä jokia. Kilimin alue on paljon avoimempi ja tasaisempi. Kansallispuiston päätoimipisteen luona on Little Scarcies -joen varrella sijaitsevia yksinkertaisia vuokramökkejä. Sieltä voi palkata oppaita norsujen löytämiseksi, avuksi lintutorneilla vierailuun tai melontaan jokea pitkin virtahepoja etsien. Kansallispuiston lajistoon kuuluvat suurista nisäkkäistä esimerkiksi kuuluvat esimerkiksi  simpanssi, gueretsat, Cercocebus atys (eräs mangabeihin kuuluva häntäapinalaji), virtahepo, kääpiövirtahepo, bongo, kafferipuhveli, pahkasika ja metsänorsu.
Eräs puiston oppaista virtahepoja odottelemassa.
Virtahepoja Outamba-Kilimin kansallispuistossa.
Vaatimaton mökki ryhmälle.
Mökkimajoitusta, sisänäkymä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Outamba-Kilimin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Jamil Hasan: Saving the rainforest, one map at a time (18.4.2016) (englanniksi) (thomsonreuters.com)
The wonders of Outamba-Kilimi National Park (englanniksi) (visitsierraleone.org)
Outamba-kilimi national park Travel Guide (englanniksi) (world66.com)
Outamba-Kilimi National Park (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (apes.eva.mpg.de)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Outamba-Kilimi National Park
Käännös suomeksi
Outi Gröndahl

| Outi Gröndahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. lokakuuta 1984 (ikä 39)
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Lappeen Riento
Laji:  maastohiihto, ampumahiihto
Outi Gröndahl (s. 31. lokakuuta 1984) on entinen suomalainen maastohiihtäjä ja ampumahiihtäjä, joka edusti Lappeen Rientoa.
Gröndahl voitti hiihdon Suomen-mestaruuskilpailussa 2010 hopeaa vapaan hiihtotavan 5 kilometrin kilpailussa.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailussa 2014 hän voitti vapaan hiihtotavan parisprintissä kultaa yhdessä Riikka Sarasoja-Liljan kanssa.
Kaarle Laitinen

Karl (Kaarle) Oskar Laitinen (26. maaliskuuta 1886 Pirkkala − 8. elokuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen juristi ja korkeimman oikeuden oikeusneuvos.
Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Oskar Laitinen ja Hilma Johanna Lindén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1905 Hämeenlinnan lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta molempien oikeuksien kandidaatiksi 1910. Laitinen sai varatuomarin arvon 1914.
Laitinen oli Tampereella oikeusneuvosmiehenä, asianajajana ja pankinjohtajana (Etelä-Suomen Pankki oy:n Tampereen konttorin johtaja 1924−1927) vuoteen 1931 saakka. Hän oli lainvalmistelukunnan nuorempana ja vanhempana jäsenenä 1931–1937, oikeusministeriön esittelijäneuvoksena ja kansliapäällikkönä 1937–1945 sekä korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena 1945−1954. Laitinen oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1917 ja Pohjois-Pirkkalan kunnanvaltuuston jäsenenä 1929−1931. Olga ja Kaarle Oskari Laitisen säätiö perustettiin 1960 Kaarle Laitisen ja hänen vaimonsa Olgan testamentin perusteella. Säätiö tukee muun muassa lainopillisen kirjallisuuden julkaisemista ja lahjakkaiden lakimiesen opiskelua.
Kaarle Laitinen oli naimisissa vuodesta 1927 Olga Vilhelmina Wilkmanin kanssa.
Jämijärvi (järvi)

| Jämijärvi |
| --- | --- |
 Ilmakuva järvestä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Jämijärvi
Koordinaatit:  61°48′41″N, 22°43′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jämijärven valuma-alue (35.54)
Laskujoki:  Jyllinjoki 
Järvinumero:  35.542.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m 
Rantaviiva:  91,44 km 
Pinta-ala:  8,79173 km² 
Tilavuus:  0,03802254 km³ 
Keskisyvyys:  4,32 m 
Suurin syvyys:  25,96 m 
Valuma-alue:  357 km² 
Keskivirtaama:  4,1 m³/s (MQ) 
 fiJämijärvi 
Jämijärvi  on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Jämijärvi on osa Jämijärven aluetta, jonka keskusjärvi sen on. Valuma-alueen laskujoen eli Jyllinjoen luusua sijaitsee järven itäpäässä Tervaselän lahdenpohjassa olevasta Teevalansalmessa, josta se laskee Kyrösjärveen.
Maantietoa > Yleistä

Järven pituus on 12 kilometriä, leveys kaksi kilometriä ja sen pinta-ala on 879 hehtaaria. Se sijaitsee Hämeenkankaan pohjoispuolella ja muodoltaan hyvin rikkonainen järvi. Jämijärvi jakaantuu keskellä Kauppilankylän kohdalla olevan Kauppilanjoen salmesta kahteen järvialtaaseen. Länsipuolen järviallas on 4,5 kilometriä pitkä, mutta sen pituutta lisää 2,8 kilometriä pitkä Palolahti. Itäinen järviallas 5,4 kilometriä pitkä. Kummassakin altaassa on paljon saaria ja lahtia. Altaiden syvyydet vaihtelevat voimakkaasti eri kohdissa lyhyidenkin välimatkojen aikana. Kauppilanjoken kautta virtaa 305 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen sadevedet, mikä tekee siitä virtaisan uoman.
Järven ympäri pääsee ajamaan kyläteitä pitkin. Järvialtaiden välissä sijaitsevan Jämijärven kirkonkylän läpi kulkee seututie 261. Järvikierros alkaa kirkonkylältä ja kulkee itään Palokoskelle, josta käännytään Vihuun. Vihussa käännytään itään yhdystielle 13231 ja matkataan Poljan kylän kautta Kauppilankylälle. Itäinen järviallas kierretään Kauppilankylältä etelään yhdystietä 2613 pitkin ja käännytään Soininharjulta itään. Koivistonharjun kohdalla käännytään pohjoiseen Pitkäniemelle ja jatketaan yhdystietä 13251 pitkin takaisin seututielle, josta käännytään ensin pohjoiseen ja sitten länteen kohti kirkonkylää.
Jämijärven rantojen ilmeeseen vaikuttavat monet maatilat toiminnallaan. Rannat ovatkin pääasiassa peltomaata. Rannoille on myös rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Suurin vaikutus lienee kuitenkin kirkonkylällä, joka sijaitsee läntisen altaan itäpäässä pohjoisrannalla. Taajama-alue rajautuu järveen kahden kilometrin matkalla. Jämijärven kirkko sijaitsee 200 metrin päässä rannasta mäen päällä.
Maantietoa > Läntinen allas

Läntiseen altaaseen laskevat lukuisat ojat ja joet. Pitkän Palolahden pohjukkaan laskevat vierekkäin Naurisjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 142, ja Palojoki, jonka valuma-alue on 108 neliökilometriä. Naurisjoen keskijuoksua kutsutaan toisinaan Jämijoeksi ja yläjuoksua Kivijoeksi. Nämä muodostavat yhteensä 40 kilometriä pitkän joen, jonka lähdejärvi on Iso Kivijärvi. Naurisjoen valuma-alueella sijaitsevat vielä Valkiajärvi, Röömi ja Korvajärvi. Palojoen pituus on noin 20 kilometriä ja sen latvahaarassa sijaitsee lähdejärvenä Palolammi. Palojoen sivuhaarassa sijaitsee Tyykköönjärvi. Palolahden suulta länteen laskee lyhyempi Koikonoja, jonka valuma-alue on 24 neliökilometriä. Sen valuma-alueella ei ole järviä. Pohjoisrannoilla laskevat järveen vielä kaksi lampea. Tervalampi on pieni ja lyhyen ojan varrella sijaitseva lampi, joka laskee Tervalahteen. Jämijärven keskustaan laskee Loukkulampi ja sen latvaojat tuovat vetensä kaukaa pohjoisilta soilta. Jämijärven etelärannalle laskee vain lyhyitä ojia Hämeenkankaan pohjoisilta rinnesoilta. Poljan kylän kohdalla on sijainnut pieni Pihnarinlammi, joka on kuivatettu kosteikoksi.
Läntisessä altaassa sijaitsee 25 suurempaa saarta ja muutamia pienempiä luotoja. Osa pienistä saarista ovat uusia ja ne ovat syntyneet järvenlaskun yhteydessä. Huomattavimmat saaret ovat Palosaari, Huopansaari ja Juminsaari. Palosaari on 2,4 kilometriä pitkä ja jakaa järven selvästi kahteen osaan. Huopansaari on kilometrin pituinen ja Juminsaari on 800 metriä pitkä ja siihen johtaa keskustasta pengertie. Läntisen altaan syvin kohta on yhdeksän metriä ja se sijaitsee Juminsaaren edustalla. Siihen päättyy 2,8 kilometriä pitkä ja kapea syvänne, joka jatkuu matalampana Palolahden perukalle saakka. Toinen vastavanlainen kahdekasanmetriä syvä ja 1,3 kilometriä pitkä syvänne sijaitsee etelärannan tuntumassa.
Maantietoa > Itäinen allas

Itäiseen altaaseen Seeksanlahteen laskee pohjoisesta lukerteleva oja, jonka yläjuoksulla sijaitsevat Alinen- ja Ylinen Teerlammi. Samaan osaan järveä laskee idästä lyhyttä ojaa myöten Ainajärvi. Etelärannan ainoa tähän altaaseen laskeva järvi on Mertiöjärvi. Jyllinjoki alkaa Ohrisaaren takana sijaitsevasta pitkästä Tervaselän lahden pohjukasta ja laskee 15 kilometrin jälkeen Kyrösjärveen.
Itäisessä altaassa on yhdeksän saarta ja luotoa. Niistä suurimmat ovat Uimaluoto, Lehtisaari, Majasaari ja Niittusaari. Järvialtaan syvänteet mutkittelevat järven pohjassa. Yli kahdeksanmetrinen syvänne sijaitsee Majasaaren, Korkeasaaren ja Uimaluodon välissä ja näiden saarten väliköissä. Uimaluodon eteläpuolelta sen ohittaa Syväsalmi, jossa monin paikoin 15 metriä syvää. Pyydönniemen edustalla sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä yli 20 metriä syvä syvänne. Sieltä löytyy Karilannokan edustalta myös järven syvin kohta, joka on 26 metriä syvä.
Saarten rikkomassa järvialtaassa on kaksi pitkää lahtea. Pitkälahteen pääsee pääaltaasta alle 30 metriä leveän lahdensuun kautta ja lahti muodostaakin kilometrin pituisen oman vesialueensa. Samantapainen lahti muodostuu Tervaselän ja Teevelansalmen muodostamasta lahdesta, joka on yli kilometrin pitkä. Se pohjukasta alkaa Jyllinjoki, jota pitkin voi veneillä jonkin matkaa alaspäin. Mertiöjärven vedenpinta on samassa tasossa Jämijärven kanssa ja järvien välillä voi liikkua pienellä veneellä.
Virkistyskäyttö > Vedenlaatu

Jämijärvi on erittäin rehevä järvi, jonka humuspitoisuus on korkea. Vesi on sameaa ja sen väri on ruskea. Länsialtaan vedessä on ravinteita enemmän kuin itäaltaan vedessä, koska länsialtaaseen laskee kaksi jokea ja suuri oja. Syvänteissä on happitilanne sitä huonompi, mitä syvemmällä ollaan. Tämä johtuu veden lämpötilakerrostuneisuudesta, jota esiintyy kesäisin ja talvella. Veden laatuluokitus on siten välttävä.
Virkistyskäyttö > Järven kunnostus

Järven luusuaan ollaan rakentamassa pohjapatoa, joka nostaisi järven vedenpinnan keskikorkeutta 10 senttimetriä ja sen alinta korkeutta 44 senttimetriä.
Historiaa > Järvenlasku

Jämijärvellä on suoritettu kahdesti järvenlaskuja. Vanhimman säilyneen hakemuksen saada laskea järvi on jättänyt kihlakunnantuomari G. A. Wegelius järvenlaskuyhtiön puolesta vuonna 1877. Samaan aikaan on ollut vireillä toinenkin järvenlaskuhanke vuodelta 1878, jonka on jättänyt Anders Rajakorpi yhtiökumppaneidensa puolesta. Vain toisesta on säilynyt päätös vuodelta 1881, jolloin Jämijärven vedenpintaa laskettiin arviolta noin 50 senttimetriä. Toinen järvenlasku on suoritettu vuonna 1929, jonka käynnisti maanviljelijä Aleksi Sipilä vuonna 1926. Silloin vedenpinta aleni 80 senttimetriä.
Järvenlaskun vaikutukset olivat moninaiset. Järven kokonaistilavuus pieneni selvästi, koska keskisyvyys pieneni 5,6 metristä 4,3 metriin. Pinnan alenemisesta johtuu monet ”levä”-nimiset saarelmat, joiden ympärillä on matalaa ja ruohottunutta rantaa. Monet saaret myös maatuivat toisiinsa. Esimerkiksi Palosaari oli vielä vuonna 1785 noin 1,7 kilometriä pitkä saari. Järvenlaskujen seurauksena siihen maatuivat kiinni "Wittanen", ”Lambisaari” ja ”Pätäjäsaari”. Pieni Otajan saari maatui kiinni Uimaluotoon ja ”Korkiasaari” kiinni mantereeseen. Monet saaret kasvoivat luonnollisesti suuremmiksi. Mertiöjärven suu kapeni niin pieneksi, että nykyistä uomaa voidaan kutsua ojaksi. Myös Pitkälahden suu kapeni merkittävästi.
Näkymä Mielahteen ja ruohottuneeseen Pitkälahteen harrastelijalentäjän kuvaamana.
Trifluorimetyylifenyylipiperatsiini

| meta-trifluorimetyylifenyylipiperatsiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-[3-(trifluorometyyli)fenyyli]piperatsiini
CAS-numero:  15532-75-9
PubChem CID:  4296
SMILES:  C(F)(F)(F)C=1C=C(C=CC1)N2CCNCC2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H13F3N2
Moolimassa:  230.23 g/mol
   
Aineenvaihduntatuotetta 4-HO-TFMPP syntyy ihmisen maksassa CYP2D6-, CYP1A2- ja CYP3A4- välityksellä.
3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiini (TFMPP) on fenyylipiperatsiinien ryhmään kuuluva synteettinen psykoaktiivinen aine ja substituoitu piperatsiini. Sitä on myyty metyleenidioksimetamfetamiinin ("MDMA", "Ekstaasi") korvikkeena tai sen tilalla ainakin Yhdysvalloissa, yleensä muiden piperatsiinien kuten bentsyylipiperatsiinin (BZP) kanssa.
3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiinilla on rooli ksenobioottina, ympäristökontaminanttina, psykotrooppisena lääkkeenä ja serotonergisenä agonistina.
Farmakologia

| Kohde | Ki (nM) | Toiminto |
| --- | --- | --- |
| 5-HT1A | 288 | agonisti |
| 5-HT1B | 132 | agonisti |
| 5-HT1D | 282 | agonisti |
| 5-HT2A | 269 | heikko osittaisagonisti tai antagonisti |
| 5-HT2C | 62 | agonisti |
| 5-HT3 | 2373 | agonisti |
DAT: N/D
NET: N/D
| SERT | 121 | serotoniinia vapauttava aine |
Sivuvaikutukset

Bentsyylipiperatsiinin ja 3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiinin yhdistelmään on liitetty useita sivuvaikutuksia, kuten unettomuutta, ahdistusta, pahoinvointia ja oksentelua, päänsärkyä ja lihassärkyä, jotka voivat muistuttaa migreeniä, kohtauksia, impotenssia ja harvoin psykoosia.
Laki > Suomi

Ilmoitettu hallituksen asetuksessa kuluttajamarkkinoilta kielletyistä psykoaktiivisista aineista.
Johdannaiset

Flibanseriini, lääke
Aiheesta muualla

3-trifluorimetyylifenyylipiperatsiini PubChem-tietokannassa. (englanniksi)
TFMPP Erowid-päihdetietokannassa. (englanniksi)
Juuso-Matti Pajuranta

| Juuso-Matti Pajuranta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1994 Vammala
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  J-M
Pituus:  175cm
Laji:  karting/rata-autoilu
Seura:  Monako FK
Juuso-Matti Pajuranta (s. 1. kesäkuuta 1994 Vammala) on suomalainen autourheilija. Kilpaileminen alkoi kartingin parissa vuonna 2000. Karting-vuosina kilpailuja oli Suomessa ja Euroopan radoilla. Vuonna 2009 Pajuranta ajoi itselleen KF3- luokassa SM-pronssia ja samana vuonna ajoi KF3- luokassa Euroopan mestaruus 10:nneksi. 2010 Pajuranta voitti KF1-luokassa SM-kultaa ja ajoi KF2-luokassa SM-hopeaa. Pajuranta ajoi 2011 itselleen toisen suomenmestaruuden luokassa KF2.
Vuonna 2012 hän kilpaili pelkästään ulkomailla, kiertäen Saksan- ja Euroopan mestaruussarjat sekä muutamia Italian kilpailuja entisen F1- kuljettaja Robert Kubican kartingtiimissä. Kaudella 2013 Pajuranta ajoi KF2 & KZ2 luokissa muutamia kilpailuja Italiassa.
2014 Juuso-Matti siirtyi kilpailemaan Fiat Abarth 500:lla , jossa hän kilpailee Euroopan- ja Italian mestaruussarjoissa. Pajuranta voitti heti ensimmäisenä vuotena molempien sarjojen mestaruudet. Vuonna 2015 hän siirtyi Fiat Abarth 695- luokkaan ja voitti Italian mestaruussarjan ja oli toinen Euroopan mestaruussarjassa.
Vuodesta 2010 lähtien hän on ollut mukana AKK Driver Academy valmennusryhmässä.
Aiheesta muualla

www.jmpajuranta.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Juusjärvi

| Juusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°11′43″N, 24°25′45″E
Järvinumero:  81.057.1.003 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  30,9 m 
Rantaviiva:  8,1 km 
Pinta-ala:  1,95 km² 
Keskisyvyys:  5,4 m 
Suurin syvyys:  12 m 
 fiJuusjärvi 
Juusjärvi on noin kahden neliökilometrin laajuinen melko syvä järvi Kirkkonummella. Järvi on suhteellisen kirkas ja vähähumuksinen. Sen vedet laskevat Lapinkylänjärven ja Loojärven kautta Espoonlahden pohjukkaan. Juusjärven naapurijärvi lännessä on Bakträsk, etelässä Humaljärvi ja kaakossa Vitträsk. Juusjärven etäisyys Kirkkonummen keskustasta on noin seitsemän kilometriä pohjoiseen; etäisyys Helsingin keskustasta on noin 28 kilometriä länteen.
Juusjärven itäranta on varsin metsäistä, luoteinen ranta on peltomaisemaa. Saaria järvellä on kaksi: Kuntoholmen lännessä ja Storholmen idässä. Järven luoteisosasta työntyy kaakon suuntaan Långnäsuddenin niemi, jonka eteläpuoleinen lahti on nimeltään Nyängsviken ja pohjoispuolinen lahti Långnäsviken.
Juusjärven etelärannalla on pientaloasutusta. Lounaisrannalla on pronssikautinen kalliomaalaus.
Juusjärven ekologinen tila arvioitiin vuonna 2013 tyydyttäväksi. Sen vesi vaihtuu hitaasti, joten se sietää kuormitusta varsin huonosti.
Aiheesta muualla

Kirkkonummen Sanomat: Kirkkonummen järvitutkimus 2014 (22.5.2015)
Tyrese Rice

| Tyrese Rice |
| --- | --- |
 Tyrese Rice
Henkilötiedot
Koko nimi:  Tyrese Jammal Rice
Syntynyt: 15. toukokuuta 1987 (ikä 37) Richmond, Virginia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Montenegro  Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  pelintekijä
Pituus:  185 senttimetriä
Paino:  86 kilogrammaa
Nyk. joukkue:  Himki BK
Sarja:  VTB United-liiga
NBA-varaus:  ei varattu
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2005-2009:  Boston
Seurajoukkueet
2009-2010 2010-2011 2011-2012 2012-2013 2013-2014 2014-:  Panionios Artland Dragons Lietuvos Rytas Bayern München Maccabi Tel Aviv Himki
Maajoukkueet
2013-:  Montenegro
Aiheesta muualla
FIBA
Tyrese Jammal Rice (s. 15. toukokuuta 1987 Richmond, Virginia, Yhdysvallat) on montenegrolais-yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa Venäjän VTB United-liigassa pelaavaa Himki BK:ta ja Montenegron koripallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 185-senttinen ja 86-kiloinen Rice on pelintekijä.