Suomen hallintolainkäyttö
Hallintoriita-asia

Hallinto-oikeus käsittelee hallintoriita-asiana riidan, joka: 1) säädetään laissa ratkaistavaksi hallintoriita-asiana; 2) koskee julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta; 3) koskee muuta julkisoikeudellisesta oikeussuhteesta johtuvaa etua, oikeutta tai velvollisuutta; tai 4) koskee hallintosopimusta. Asiaa ei kuitenkaan käsitellä hallintoriita-asiana, jos asia voidaan tai on voitu ratkaista hallintopäätöksellä tai perustevalitukseen annettavalla päätöksellä. Toisin sanoen hallintoriitamenettely on toissijainen näihin nähden.
Usein riita syntyy kahden julkisyhteisön välillä. Hyvänä esimerkkinä hallintoriita-asiasta toimivat oikeustapaukset KHO 2006:69, jossa Kuopion kaupunki ja Itä-Suomen lääninhallitus riitelivät kuolleen hirven hautaamiskustannuksista, ja KHO 2006:94, jossa kysymys oli laitokseen sijoitetun kehitysvammaisen hoitokustannusten maksamisesta tämän asuinkunnan tultua liitetyksi kahteen eri kuntaan. Toisentyyppisestä hallintoriitatilanteesta oli kyse tapauksessa KHO 2023:22, jossa oli hallintoriita-asiana ratkaistavana, tuliko kuntayhtymän perussopimuksen jäsenkuntien äänivaltaa koskevia määräyksiä tulkita niiden sanamuodosta huolimatta siten, että millään yksittäisellä kuntayhtymän jäsenkunnalla ei ollut yksipuolista määräämisvaltaa yhtymävaltuuston päätöksenteossa. Toimeentulotuen takaisinperintä on esimerkki muussa laissa hallintoriitana käsiteltäväksi säädetystä asiasta.
Hallintoriita-asian käsittelee se hallinto-oikeus, jonka tuomiopiirissä henkilöllä tai yhteisöllä, johon vaatimus kohdistuu, on kotipaikka. Oikeushenkilöä tai yksityistä elinkeinonharjoittajaa vastaan esitetty vaatimus voidaan kuitenkin käsitellä myös siinä hallinto-oikeudessa, jonka tuomiopiirissä oikeushenkilöllä tai elinkeinonharjoittajalla on toimipaikka. Valtiota, hyvinvointialuetta, kuntaa tai muuta julkisoikeudellista oikeushenkilöä vastaan esitetty vaatimus käsitellään kuitenkin siinä hallinto-oikeudessa, jonka tuomiopiirissä vaatimuksen esittäjällä on kotipaikka. Julkisoikeudellista oikeushenkilöä vastaan esitetty vaatimus voidaan käsitellä myös siinä hallinto-oikeudessa, jonka tuomiopiirissä tämän oikeushenkilön puhevaltaa käyttävän viranomaisen kotipaikka tai toimipaikka sijaitsee. Jos hallintoriita-asiassa ei ole toimivaltaista hallinto-oikeutta, asia käsitellään Helsingin hallinto-oikeudessa.
Hakemus, jolla hallintoriita-asia pannaan vireille, on toimitettava toimivaltaiselle hallinto-oikeudelle viiden vuoden kuluessa siitä, kun asia on tullut riitaiseksi. Julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta koskeva hakemus on kuitenkin toimitettava hallinto-oikeudelle viiden vuoden kuluessa sitä seuranneen vuoden alusta, jona maksua on vaadittu tai maksuvelvollisuuden peruste on syntynyt.
Hallintotuomioistuin voi hallintoriita-asiassa antaa asianosaisen oikeuden tai edun toteuttamista turvaavan väliaikaisen määräyksen ja tehostaa sitä uhkasakolla. Hallintoprosessilain tultua voimaan käräjäoikeudella ei enää ole toimivaltaa määrätä oikeudenkäymiskaaren nojalla turvaamistoimesta, jos itse oikeudesta päättäminen kuuluu hallintolainkäyttöön. Hallintotuomioistuimen väliaikaismääräyksistä on yksityiskohtaisia säännöksiä esimerkiksi lastensuojelulaissa (Arkistoitu – Internet Archive).
Lastensuojelulain (Arkistoitu – Internet Archive) mukaista tahdonvastaista huostaanottoa koskeva asia muistuttaa hallintoriitaa sikäli, että sekin tulee hallinto-oikeudessa vireille hakemuksella, ei valituksella. Hallintoriitamenettelyä ei kuitenkaan ole säädetty toissijaisestikaan sovellettavaksi, mistä on seurannut tietynlainen aukko esimerkiksi alueellisesti toimivaltaisen hallinto-oikeuden määräytymisen suhteen.
Siltä osin kuin hallintoriidasta ei ole nimenomaisia säännöksiä, sovelletaan hallintoprosessilain muutoksenhakuasiaa koskevia säännöksiä