stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HUMAK Nurmijärvi
Ympäristö

Kiljavan opisto sijaitsee luonnonkauniilla alueella noin 46 km päässä Helsingistä ja noin 21 km päässä Hyvinkäältä, Sääksjärven rannalla. Lähin kauppa sijaitsee noin 5 km päässä, mutta opistollakin on mahdollisuus pieniin ostoksiin. Ympäristö tarjoaa hyvät puitteet liikkumiselle. Opistolla on kaksi saunaa (rannasta ja sisältä), uima-allas, kuntosali, tenniskenttä, merkittyjä lenkkipolkuja ja talvella latuja. Alueella on myös frisbeegolfrata.
Opiskelijaelämää

Nurmijärven kampuksella opiskelijat voivat asua Kiljavan opiston asuntolassa. Huoneita on rajoitettu määrä. Suurin osa opiskelijoista asuu kuitenkin muualla metropolialueella. Kampus sijaitsee hyvien bussiyhteyksien päässä alueen suurista keskuksista (esimerkiksi pk-seutu ja Hyvinkää). Opiskelijat suosivat kuitenkin myös kimppakyytejä.
Tutorit järjestävät ympäri vuoden erilaisia tapahtumia, kuten fuksiaiset syksyllä ja Lumirieha alkukeväästä. Myös muut opiskelijat pääsevät osallistumaan tapahtumien järjestämiseen, kuten Kampuspäivään ja Puurojuhlaan.
Muiden liikuntamahdollisuuksien lisäksi liikuntasali on varattu opiskelijoille kerran viikossa pariksi tunniksi. Silloin on mahdollisuus pelata joukkuelajeja. Lisäksi Kiljavan opisto tarjoaa aktiviteetteja opiston käyttäjille. Aulabaarissa voi laulaa karaokea ja uudessa auditoriossa näytetään elokuvia.
Kiljavan opisto järjestää opiskelijoille Kelan ateriatuetun lounaan koulupäivän aikana opiston ruokalassa.
Aiheesta muualla

http://prezi.com/ohqe7datyzs1/nurmijarven-kampus/
http://www.facebook.com/group.php?gid=282537079450
http://www.humak.fi/en/humak/campuses-and-offices/nurmijarvi-campus (Arkistoitu – Internet Archive)
Reuterholm

Reuterholm oli ruotsalainen vapaaherrallinen aatelissuku, joka vaikutti myös Suomessa.
Suvun vanhin tunnettu jäsen lienee Per Gisselsson, joka toimi 1600-luvulla kalastajana Mälaren-järvellä. Hänen pojanpoikansa Nils Esbjörnsson Reuterholm aateloitiin vuonna 1708, ja hänen sukunsa introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 1440 nimellä von Reuterholm. Hänet korotettiin vapaaherraksi vuonna 1735 ja introdusoitiin vapaaherrallisena sukuna numero 217, nyt yksinkertaistetulla nimellä Reuterholm. Suku sammui vuonna 1864 Axel Reuterholm nuoremman kuollessa.
Suomessa suku omisti Siuntiossa Pikkalan (Pickala) ja Suitian kartanot. Vuonna 1813 lapsettomana kuollut Gustaf Adolf Reuterholm määräsi testamentissaan omaisuutensa veljenpojalleen Axel Reuterholmille sillä ehdolla, että tämä myisi kaiken omaisuuden Suomessa ja muuttaisi Ruotsiin sekä siirtäisi sinne myös kaikkien Suomeen haudattujen Reuterholmien arkut. Reuterholmin sukua ei siten introdusoitu Suomen ritarihuoneeseen sen järjestäytyessä vuonna 1818.
Reuterholm-suvun hautaholvina toimii Strängnäsin tuomiokirkon entinen Olivecrantz-suvun hautaholvi, jonne suvun Suomessa kuolleiden ja haudattujen jäsenten arkut Haminan rauhan jälkeen siirrettiin turvaan.
Suvun jäseniä

Nils Esbjörnsson Reuterholm (1676–1756), Örebron ja Taalainmaan läänien maaherra
Esbjörn Christian Reuterholm (1710–1773), valtaneuvos, hovimarsalkka, Nils Esbjörnsson Reuterholmin poika
Axel Christian Reuterholm (1753–1811), Vaasan hovioikeuden presidentti, Esbjörn Christian Reuterholmin poika, Charlotta Malm-Reuterholmin puoliso
Gustaf Adolf Reuterholm  (1756–1813), suomalainen valtiomies, Esbjörn Christian Reuterholmin poika
Axel Gottlieb Reuterholm (1714–1763), ruotsalainen poliitikko, Nils Esbjörnsson Reuterholmin poika
Gustaf Gottfried Reuterholm (1721–1803), laamanni, Ruotsin valtionpankin komissaari, Jokioisten kartanon omistaja, Nils Esbjörnsson Reuterholmin poika
Jacques Tropenat

| Jacques Tropenat> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1952 (ikä 72)
Kansalaisuus:   Ranska
Jacques Tropenat (s. 30. huhtikuuta 1952) on ranskalainen autourheilija. Hän on kilpaillut Ranskan GT Championship ja Ranskan Porsche Carrera Cup -sarjoissa.
Tropenat oli Formula 1 -sarjan virallinen lääkäriauton kuljettaja vuosina 2000–2008, jolloin hänen täytyi astua sivuun terveysongelmien vuoksi.
Aiheesta muualla

Jacques Tropenat Driver Databaessa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: pt:Jacques Tropenat
Käännös suomeksi
Vaivaiskoivu

| Vaivaiskoivu |
| --- | --- |
 Vaivaiskoivua Grönlannissa.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Alaheimo::  Betuloideae
Suku::  Koivut Betula
Laji::  nana
Kaksiosainen nimi
 Betula nana  L. 
Katso myös
   Vaivaiskoivu Wikispeciesissä   Vaivaiskoivu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vaivaiskoivu.
Vaivaiskoivu (Betula nana) on koivukasveihin (Betulaceae) kuuluva kasvilaji. Se on paljon muita koivuja pienempi, mistä sen nimikin johtuu.
Vaivaiskoivu voi risteytyä sekä hies- että rauduskoivun kanssa. Tunturikoivun perimässä saattaa olla vaivaiskoivua, vaikka se katsotaankin hieskoivun alalajiksi. Risteymät tuottavat huonosti jälkeläisiä.
Ulkonäkö

Vaivaiskoivu ei kasva metriä korkeammaksi; se on kokoluokaltaan varpu tai pieni pensas. Vaivaiskoivun lehdet ovat pienet, pyöreät ja nyhälaitaiset.
Levinneisyys ja elinympäristö

Vaivaiskoivu on esiintymiseltään maailman pohjoisin koivulaji. Alalaji Betula nana subsp. nana kasvaa lähinnä Pohjois-Euroopassa ja Venäjällä Jeniseille saakka, sekä muun muassa Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Alalaji Betula nana subsp. exilis kasvaa Yhdysvaltojen pohjoisosissa ja Koillis-Aasiassa. Eteläisimmät esiintymisalueet ovat vuoristoissa muun muassa Skotlannissa ja Alpeilla. Suomessa se kasvaa koko maassa, mutta Lapissa yleisempänä. Pohjoisessa Suomessa laji kasvaa soilla ja metsissä, etelässä vain soilla. Tunturipaljakalla vaivaiskoivu kasvaa yleisenä jopa kilometrin korkeudella merenpinnasta.
Vaivaiskoivu ravintona

Vaivaiskoivun lehtiä syövinä tuholaisina esiintyvät metsäpohjanmittarin (Entephria caesiata) ja tunturimittarin (Epirrita autumnata) toukat.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Vaivaiskoivun (Betula nana) levinneisyys Suomessa
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vaivaiskoivu (Betula nana)
LuontoPortti: Vaivaiskoivu (Betula nana)
Valokki-nettikasvio: Vaivaiskoivu (Betula nana)
United States Department of Agriculture (USDA): Betula nana (englanniksi)
Liam Möller

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 21. joulukuuta 2004 (ikä 19)
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: HJK
Pelinumero: 22
Junioriseurat
: EPS
: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021– | Klubi 04 | 34 | (2) |
| 2023– | HJK | 13 | (3) |
Maajoukkue
| 2019 | Suomi U16 | 2 | (0) |
| 2021 | Suomi U18 | 1 | (0) |
| 2022 | Suomi U19 | 1 | (0) |
| 2024– | Suomi | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. lokakuuta 2024.
Liam Möller (s. 21. joulukuuta 2004) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.
Pelaajauransa Möller aloitti 5-vuotiaana Espoon Palloseurassa, josta hän siirtyi HJK:n akatemiaan 12-vuotiaana. Hän debytoi Klubi 04:n paidassa Ykkösessä 16-vuotiaana kaudella 2021. Veikkausliigassa Möller pääsi ensimmäistä kertaa kentälle ottelussa KTP:ta vastaan 9. toukokuuta 2023, onnistuen heti maalinteossa.
Wienervalssi

Wienervalssi eli wieninvalssi on 3/4-jakoinen nopeatempoinen (noin 60 tahtia minuutissa) musiikkilaji. Valssi on myös 3/4-jakoinen, mutta hitaampi tempolla 30 tahtia/minuutti. Wienervalssi on suosittu tanssimusiikkina. Se on myös kilpatanssilaji vakiotansseissa.  Nykyään wienervalssia tanssitaan usein myös lukion vanhojentansseissa.
Totuuden treffit

| Totuuden treffit |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  12. marraskuuta 2015 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Totuuden treffit on deittiohjelma, jossa jokaisessa jaksossa kaksi toisilleen tuntematonta sinkkua tapaa toisensa sokkotreffeillä. Ensimmäinen jakso esitettiin Yle TV2-kanavalla 12. marraskuuta 2015.
Jaksot

| Jakso | Henkilöt | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | Riina, 27 ja Antti, 25 | 12. marraskuuta 2015 |
| 2 | Nelli, 23 ja Janne, 27 | 19. marraskuuta 2015 |
| 3 | Lotta, 36 ja Mikko, 35 | 26. marraskuuta 2015 |
| 4 | Johanna, 30 ja Kari, 36 | 3. joulukuuta 2015 |
| 5 | Riikka, 31 ja Timo 31 | 10. joulukuuta 2015 |
| 6 | Hanna, 26 ja Nea, 27 | 7. tammikuuta 2016 |
| 7 | Hanna, 21 ja Johnny, 24 | 14. tammikuuta 2016 |
| 8 | Erica, 38 ja Niku, 41 | 21. tammikuuta 2016 |
Taiteilijakirja

Esimerkkejä taiteilijakirjoista.
Taiteilijakirja (artists’ books, livres d’artistes) on itsenäinen taideteos, yleensä käsin tehtyä kirjaa muistuttava esine. Taiteilijakirjat eivät ole varsinaisesti kirjallisuutta, vaikka ne sangen usein ovat kirjan muotoisia, tai joskus myös laatikoita. Ne eivät myöskään ole taiteesta kertovia kuvateoksia. Usein puhutaan myös kirjataiteesta tai kirjaesineestä (book art, book object).
Marcel Duchampin määrittelee taiteilijakirjan (livre d’artiste) seuraavasti: ”Taiteilijakirja on sellainen, jonka taiteilija on tehnyt tai sellainen, jota taiteilija sanoo taiteilijakirjaksi.” Se on kirjan ja taideteoksen yhdistelmä, joka on yleensä uniikkikappale tai pienpainate. Toisinaan taiteilijakirjat ovat käsitetaidetta siinä mielessä, että niissä saatetaan pohtia kirjan ideaa tai korostaa kirjan materiaalisuutta ja esineluonnetta.
Taiteilijakirjan edelläkävijöinä voidaan pitää dadaistien ja surrealistien kokeilevaa taidetta sekä Apollinairen ja Mallarmén typografisia runoja, joissa korostetaan runojen visuaalisuutta.
Nykyisessä muodossaan tunnetun taiteilijakirjan kukoistuskausi alkoi 1960-luvulla varsinkin Fluxus-liikkeen myötä, johon kuuluivat muun muassa Dick Higgins, Robert Filliou, Claes Oldenburg ja George Brecht. Taiteilijakirja oli vastareaktio kalliita taidekirjoja ja taidekaupan elitismiä vastaan.
Useissa maissa toimii taiteilijakirjoihin erikoistuneita kustannusyhtiöitä, kirjakauppoja ja kirjastoja.
Helsingin Rikhardinkadun kirjastoon on koottu yli 300 teosta käsittävä taiteilijakirjakokoelma, ja siellä järjestetään myös vaihtuvia näyttelyjä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rikhardinkadun kirjaston taiteilijakirjakokoelma (Arkistoitu – Internet Archive)
Emmi Martin kertoo taiteilijakirjoista Kirjastokaista-video
Galleria.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Juha Joron taiteilijakirjoja[vanhentunut linkki]
Biblio teko (Arkistoitu – Internet Archive)
Gwen Penner: Discovering Artists Books: The art, the artists and the issues (Arkistoitu – Internet Archive)
Bookarts
Center for Book Arts (Arkistoitu – Internet Archive)
Sisilian kuningaskunta

Sisilian kuningaskunta (ital. Regno di Sicilia, lat. Regnum Siciliae, kat. Regne de Sicília, sisiliaksi Regnu di Sicilia) oli keskiajan valtio, joka käsitti Sisilian saaren sekä Etelä-Italian eli Mezzogiornon.
Kuningaskunnan perusti normannihallitsija Roger II vuonna 1130. Se jakaantui vuonna 1282 mantereella sijainneeseen Napolin kuningaskuntaan sekä pelkän Sisilian saaren käsittäneeseen Sisilian kuningaskuntaan, joskin ne olivat vuosina 1442–1458 jälleen yhdistettyinä. Sisilian kruunu joutui usein ulkopuolisen monarkin, kuten Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin tai Aragonian tai Espanjan kuninkaan haltuun. Sisilian kuningaskunnan seuraajaksi syntyi vuonna 1816 Molempain Sisiliain kuningaskunta.
Normanniaika

Apulian herttua Vilhelm II:n kuoltua vuonna 1127 Sisilian kreivi Roger II yhdisti Apulian herttuakunnan ja Sisilian kreivikunnan. Roger II asettui tukemaan vastapaavi Anacletus II:sta ja sai tältä kruunauksen Sisilian kuninkaaksi joulupäivänä 1130. Roger taisteli seuraavan vuosikymmenen kuninkuuttaan vastustavia keisaria, paavia ja sisäisiä kapinallisia vastaan, mutta sai lopulta Mignanon rauhassa vuonna 1139 vahvistuksen kuninkuudelleen varsinaiselta paavilta. Keskitetyn hallinnon luonutta Rogeria seurasi hänen poikansa Vilhelm I Paha, joka murskasi aatelisten kapinat ja sai liikanimensä heitä tukeneilta kronikoitsijoilta.
Vilhelm I:n kuollessa vuonna 1166 hänen poikansa Vilhelm II oli vielä lapsi. Vilhelm II:n sijaishallitsijakauden aikana valtakunta ajautui kaaokseen, joka lähes kaatoi hallitsijasuvun. Lopulta järjestys kuitenkin palautui ja Vilhelmin kaksi vuosikymmentä kestänyttä hallitsijakautta pidetään lähes jatkuvana rauhan ja kukoistuksen aikana. Hänen kuolemansa ilman perillistä vuonna 1189 ajoi kuitenkin valtakunnan kaaokseen. Roger II:n tyttären, prinsessa Constanzan kanssa avioitunut keisari Henrik VI valloitti kuningaskunnan ja kruunu siirtyi vuonna 1194 Hohenstaufen-suvulle. Hauteville-suvun verenperintö siirtyi kuitenkin kuningatar Constanzan kautta seuraavalle hallitsijalle, hänen pojalleen keisari Fredrik II:lle.
Hohenstaufen-suvun kausi

Tulevan keisari Fredrik II:n valtaannousu alaikäisenä Sisilian kuninkaaksi nimellä Fredrik I vuonna 1197 vaikutti suuresti Sisilian tulevaan historiaan. Maassa, joka oli perinteisesti monarkin keskitetysti hallitsema, aiheutti kuninkaan nuori ikä vakavan valtatyhjiön. Fredrik II:n sijaishallitsijat joutuivat sotimaan vallantavoittelija Briennen Walter III:ta ja tämän liittolaisia vastaan vuosina 1202–1207, kunnes Fredrikin asema oli turvattu.
Fredrik II rakensi lainsäädäntötyössä isoisänsä Roger II:n nk. Arianon käräjillä vuonna 1140 aloittamien lakireformien perustalle. Hänen tavoitteensa olivat nähtävillä jo Capuan käräjillä vuonna 1220, mutta saivat lopullisen muotonsa Melfin asetuksissa, tunnettu myös nimellä Liber Augustalis, 1231. Ne sisälsivät lakikokoelman, jotka tekivät Sisiliasta absoluuttisen monarkian, ensimmäisen keskitetyn valtion Euroopassa feodalismin synnyn jälkeen ja toimivat esimerkkeinä tulevalla lainsäädännölle. Liber Augustalis säilyi Sisilian lain pohjana vuoteen 1819.
Fredrik II rakennutti myös Castel del Monten ja vuonna 1224 perusti Napolin yliopiston (nykyisin Università Federico II), joka oli vuosisatoja ainoa yliopisto eteläisessä Italiassa.
Anjou-suvun ja Aragonian kuningaskunnan kausi

Hohenstaufenin ja paavin välinen riita johti vuonna 1266 Anjoun herttuan Kaarle I:n joukkoineen tekemään Sisilian valtaukseen. Ranskalaisen hallitusvallan ja verotuksen vastustus johti vuonna 1282 Sisilian iltamessuksi kutsuttuun kapinaan, jonka yhteydessä Aragonian Pietari III valloitti joukkoineen Sisilian. Syttynyt Sisilian iltamessun sota kesti aina vuonna 1302 solmittuun Caltabellottan rauhaan asti. Rauha jakoi Sisilian kuningaskunnan kahtia. Sisilian saari, jota kutsuttiin ”Sisilian kuningaskunnaksi majakan takana”, siirtyi Fredrik II:lle ja niemimaan alueet, joita kutsuttiin omana aikanaan Sisilian kuningaskunnaksi, mutta jota myöhemmät historioitsijat ovat kutsuneet Napolin kuningaskunnaksi, siirtyivät Kaarle II:lle.
Aragonian kuninkaiden sukulaiset hallitsivat Sisiliaa erillisenä kuningaskuntana vuoteen 1409 saakka, jonka jälkeen se liitettiin Aragonian kruunuun. Alfonso V yhdisti kaksi kuningaskuntaa väkivalloin piirittämällä ja valloittamalla Napolin 26. helmikuuta 1443. Jälleenyhdistyneen Sisilian kruunua hallitsivat Aragonian kuninkaat ja näiden sukulaiset vuoteen 1516 asti, minkä jälkeen se oli Espanjan kuninkailla aina vuoteen 1707. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarit pitivät kruunun vuosina 1707–1735, kunnes Parman herttua, Espanjan kuningas Kaarle hyökkäsi Napoliin ja otti kruunun itselleen tittelinään ”Kaarle VII, Napolin ja Sisilian kuningas”. Hänen jälkeläisensä hallitsivat kuningaskuntaa Italian vuonna 1861 tapahtuneeseen yhdistymiseen asti. Vuosina 1816–1861 maa tunnettiin nimellä Molempain Sisiliain kuningaskunta.
Sisilian kuningaskunnan hallitsijat

1130–1154: Roger II
1154–1166: Vilhelm I Paha, edellisen poika
1166–1189: Vilhelm II Hyvä, edellisen poika
1189–1194: Tankred, Roger II:n pojan, Apulian herttua Roger III:n avioton poika
1194: Vilhelm III, edellisen poika
1194–1198: Constanza I, Roger II:n tytär
1194–1197: Henrik (keisarina Henrik VI), Constanza I:n kanssahallitsija
1197–1250: Fredrik I (keisarina Fredrik II), edellisten poika
1250–1254: Konrad I (keisarina Konrad IV), edellisen veli
1254–1258: Konrad II eli Konradin, edellisen poika
1258–1266: Manfred, Fredrik II:n avioton poika
1266–1282: Kaarle I Anjou, Ranskan kuningas Ludvig VIII Leijonan ja ja kuningatar Blankan, Kastilian prinsessan poika
1282–1295: kulloinenkin Aragonian hallitsija
1295–1337: Fredrik II
1337–1342: Pietro II
1342–1355: Ludvig
1355–1377: Fredrik III
1377–1401: Maria
1390/1401–1409: Martin I
1409–1516: kulloinenkin Aragonian hallitsija
1516–1713: kulloinenkin Espanjan hallitsija
1713–1720: Viktor Amadeus II
1720–1735: Kaarle IV (keisarina Kaarle VI)
1735–1759: Kaarle V (Espanjan kuninkaana Kaarle III)
1759–1816: Ferdinand III (Molempain Sisiliain kuninkaana Ferdinand I)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sisilian kuningaskunta Wikimedia Commonsissa
↑  William I | Norman Conquest, Hauteville Dynasty, Regent of Sicily | Britannica www.britannica.com. Viitattu 19.10.2024. (englanniksi)
Sinkkutanssit

| Sinkkutanssit |
| --- | --- |

Kestoaika:  50 minuuttia
Pääosissa:  Satu Markkanen Janne Talasma
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  8. kesäkuuta 2012 – 24. elokuuta 2012
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  12
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yle
Sinkkutanssit oli kesällä 2012 Yle TV2-kanavalla esitetty tositelevisio-ohjelma, jossa kolme sinkkunaista ja miestä etsivät toisilleen tansittajaa loppuelämän tai kesän ajaksi. Tanssiopettajina ja juontajina toimi Satu Markkanen ja Janne Talasma. Ohjelman kertojana toimi näyttelijä Jari Ahola.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Sinkkutanssien avauksessa Eva, Jaana ja Salla saavat kukin kaksi partneria, joista valitsevat sopivan bilebändi Lipsasten keikalle | 8. kesäkuuta 2012 |
| 2. | Sarjan toisessa osasa treffeille mennään tosimielessä - nyrkkeilemään | 15. kesäkuuta 2012 |
| 3. | Kaa, koo, cha-cha-cha | 22. kesäkuuta 2012 |
| 4. | Nyt irrotellaan lanteita samban tahtiin | 29. kesäkuuta 2012 |
| 5. | Suhteet syvenevät, toiset katkeavat | 6. heinäkuuta 2012 |
| 6. | Sallan tanssittajaa kouraisee kohtalo karusti | 13. heinäkuuta 2012 |
| 7. | Kolme sinkkumiestä, Faruk, Juha ja Markku etsivät tanssiparia discoiltaan, jota tahdittaa bilebändikisan voittaja Lipsaset | 20. heinäkuuta 2012 |
| 8. | Lavatanssit ovat kurditaustaiselle Farukille outo kokemus | 27. heinäkuuta 2012 |
| 9. | Sinkkumiehet tuovat jälleen uusia kaunottaria kehiin | 3. elokuuta 2012 |
| 10. | Samba kuumentaa tunteita | 10. elokuuta 2012 |
| 11. | Farukilla suhde kuumenee, Juhalla taas on ero mielessä | 17. elokuuta 2012 |
| 12. | Kesän päätösjaksossa kaivataan matkan varrella hylättyjä leidejä | 24. elokuuta 2012 |
Damien Faulkner

| Damien Faulkner> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. helmikuuta 1977 (ikä 47)
Kansalaisuus:   Irlanti
Aiheesta muualla
www.damienfaulkner.com
Damien Faulkner (s. 15. helmikuuta 1977) on irlantilainen autourheilija. Hän on kilpaillut Porsche Supercup ja IMSA SportsCar Championship -sarjoissa.
Faulkner ajoi Formula 1 -sarjassa lääkäriautoa Malesian GP:ssä 2002 ja turva-autoa Yhdysvaltain GP:ssä 2002.
Aiheesta muualla

Damien Faulkner Driver Databasessa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Damien Faulkner
Käännös suomeksi
Pas d’Espagne

Pas d’Espagne
Pas d'Espagne (padespan) on alun perin Espanjasta kotoisin oleva salonkitanssi 1840-luvulta, jota tanssitaan usein lukion vanhojentansseissa. Sitä tanssitaan paripiirissä, jossa miehet ovat sisäpiirissä ja naiset ulkopiirissä.
Tanssin perusaskel on valssi. Tanssissa täytyy laahauksista ja kurkistuksista huolimatta säilyttää tiukka ryhti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pas d’Espagne Wikimedia Commonsissa
Tanssiohje
Peter Costa

| Peter Costa |
| --- | --- |
 Costa vuoden 2005 WSOP:ssa
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Englanti
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  0
WSOP-rahasijat:  11 
WPT-voitot:  0
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  1 745 943
Päivitetty:  18. kesäkuuta 2007
Peter Costa (s. 17. tammikuuta Kíti, Kypros) on englantilainen Las Vegasissa asuva pokeriammattilainen. Hänen vanhempansa ovat kyproksenkreikkalaisia. Perhe muutti Liverpooliin Peterin ollessa nuori. Perheellä oli fish and chips -ravintola, joka laajeni myöhemmin ketjuksi.
Britteinsaarilla Costa tuli tunnetuksi voitettuaan Late Night Pokerin kuudennen tuotantokauden finaalin. Lopun kaksinpelissä Costa kukisti itävaltalaisen Jin Cai Linin ja ansaitsi 60 000 puntaa.
Tammikuussa 2003 Costa voitti Aussie Millions -tapahtuman pääturnauksen ja ansaitsi ykköstilastaan 394 870 Australian dollaria. Costalla on myös useita turnausvoittoja Yhdysvalloista: esimerkiksi kesäkuussa 2002 hän voitti kolme turnausta kolmessa viikossa – kaikissa näissä ykköspalkinto oli yli 110 000 dollaria.
World Series of Pokerissa Costa on parhaimmillaan ollut seitsemäs (kaksi kertaa). World Poker Tourilta hänellä on rahasijoja, mutta ei toistaiseksi finaalipöytäsijoituksia.
Vuosina 2002 ja 2003 Costa oli ehdolla Europaan parhaan pelaajan palkinnon saajaksi. Hän teki maailmanennätyksen voitettuaan kaikkien aikojen suurimman (1 166 pelaajaa) limiitti-hold'em -turnauksen Orleansin kasinolla heinäkuussa 2003.
Kesäkuussa 2007 Costan pokeriuran turnausansiot ylittivät 1,7 miljoonaa dollaria.
Aiheesta muualla

Peter Costa The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
WPT:n profiili
PokerListings.com:n profiili (Arkistoitu – Internet Archive)
Warkauden Kassiopeia

| Warkauden Kassiopeia |
| --- | --- |
 Warkauden Kassiopeian omistaman Härkämäen observatorion tähtitorni
Perustettu:  2001
Toimiala:  tähtitiede
Kotipaikka:  Varkaus, Suomi
Jäsenmäärä:  150 (2006)
Jäsenlehti:  Ad Astra
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Warkauden Kassiopeia ry on Varkauden seudun tähtitieteen harrastajien yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää tähtitieteen harrastusta ja opetusta Varkauden seudulla. Yhdistys perustettiin vuoden 2001 syksyllä ja jäseniä yhdistyksessä oli vuoden 2006 alussa noin 150.
Valtakunnalliset vuosittaiset Tähtipäivät järjestettiin 8.–10. huhtikuuta 2005 Varkaudessa.
Kassiopeia omistaa Härkämäen observatorion, jossa on tehty myös tieteellisiä havaintoja. Siellä on mm. löydetty useita supernovia.
Aiheesta muualla

Warkauden Kassiopeian kotisivu
Wengerka

Wengerka eli ”puolalainen pomppimistanssi” on vanhojentanssi, alun perin unkarilainen kansantanssi Ritka Búza. Kappale on jiddišin kielellä Vengerke ja perustuu 19. vuosisadan csárdás-tanssiin.
Wengerkan tanssikuvion ytimen muodostaa wengerka-askelikko "ristiin-sivulle-viereen".
Aiheesta muualla

Tanssiohje
Voivodikunnan tie 771

Voivodikunnan tie 771 (puol. droga wojewódzka 771) on Puolassa Buskon piirikunnassa sijaitseva noin yhdeksän kilometriä pitkä voivodikunnan tie. Se alkaa Wiślican kaupungissa ja päättyy Strożyskan kylässä Nowy Korczynin kunnassa. Tie kulkee voivodikunnan teiden 776 ja 973 välillä.
Gunborg

| Gunborg |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  21. syyskuuta
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  Gundborg, Gunnborg 
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gunborg on vanha pohjoismainen naisen etunimi. Se on muodostettu muinaisskandinaavisista sanoista gunnr ja borg, joista edellisen merkitys on ’taistelu’ ja jälkimmäisen ’suoja’.
Suomessa Gunborg-nimi on ollut käytössä jo 1500-luvulla. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on huhtikuuhun 2024 mennessä kirjattu noin 800 tämännimistä naista. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuoliskolla.