stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korpijärvi-Verijärvi

| Korpijärvi-Verijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°43′57″N, 27°06′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  Korpijoki Puulaan
Järvinumero:  14.929.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,7 m  
Pituus:  5,76 km  
Leveys:  4,852 km  
Rantaviiva:  69,8381 km  
Pinta-ala:  11,9476 km²  
Tilavuus:  0,0544094 km³  
Keskisyvyys:  4,55 m  
Suurin syvyys:  25,71 m  
Saaria:  103 
 fiKorpijärvi-Verijärvi 
Korpijärvi-Verijärvi  on Etelä-Savossa Mikkelissä sijaitseva järvi. Järvi voidaan tulkita kolmen järven yhdistelmäksi, jotka muodostavat saman vedenpinnan korkeuden vuoksi yhden järvikokonaisuuden.
Maantietoa > Kolme järvenosaa

Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 km². Se on 5,8 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kuitenkin kolme lähes erillistä järviallasta, joiden vedenpinnan korkeudet ovat samat. Suurin järviallas on Korpijärvellä, joka on 5,0 kilometriä pitkä ja 3,7 kilometriä leveä. Se muodostaa yhtenäisen järvenselän, joka on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järvenselästä työntyy pohjoiseen Ylätlahti, Haminanlahti ja Hiekkoinlahti. Järvenselästä etelään työntyvät Myllylahti, Liitulahti, Syyslahti ja Loukuanlahti.
Toiseksi suurin järviallas on nimeltään Verijärvi. Se aukeaa Loukuanlahden perällä Verijärvensalmesta itään. Salmi on noin metrin syvyinen ja 20 metriä leveä. Verijärvi on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on vain 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Verijärvestä koilliseen työntyy Kalliolahti ja etelään Pitkälahti, Leveälahti ja Haukolahti.
Kolmas järvenosa työntyy Liitulahden vieressä sijaitsevasta Selkäsalmesta etelään. Salmi on metrin syvä ja 40 metriä leveä. Sitä on ruopattu syvemmäksi. Järvenosan nimi on Kestinlahti, ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Kestinlahti ja Syyslahti on yhdistetty toisiinsa kanavalla.
Maantietoa > Saaret ja pohjan muodot

Järvessä on laskettu olevan 103 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 26 ha, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi on yli hehtaarin suurisia, 71 yli aarin ja loput 26 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä.
Korpijärven Haminanlahden suulla sijaitsee sen suurin saari Suurisaari, joka on 450 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Samassa lahdessa on vielä Kalliosaari ja Hiekkoinlahdessa sijaitsee pitkä Lehmosaari. Särkänniemen länsipuolella sijaitsevat Pirtinsaari, Särkänsaari ja Kätkytsaari. Ylätlahdella ovat Heinäsaari ja Tahvonsaari sekä etelämpänä Katossaari. Myllylahdessa on suurimpana saarena Akkasaari ja viereisen Pölkysniemen kärjessä Niemenkärjensaari ja edempänä Kuusisaari. Syyslahden suulla sijaitsee suurimpana Heiskansaari ja lahdenperällä Hankosaari. Loukkuanlahdessa tulee ensin vastaan Kärkisaari, Mykkyläsaari, Verkkosaari ja Pukkisaari, mutta lahdenperällä sijaitsee toinen Verkkosaari ja sitten tuleekin Jalkasaari.
Verijärven järveselällä sijaitsee sen suurin saari Lamposaari. Se on 320 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Muita saaria ovat Mustasaari, Heinäsaari, Välikkösaaret ja Mötönsaari. Haukilahdessa sijaitsee Kahvisaari ja Pitkälahdessa on kaksi yli 80 metriä pitkää saarta.
Kestinlahdella sijaitseva Verkkosaari on 150 metriä pitkä ja se on yhdistetty sillalla mantereeseen.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 54 miljoonaa m³ eli 0,054 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 25,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Verijärvellä Leveälahden suulla. Verijärvi on tätä syvännettä lukuun ottamatta varsin matala. Myös Kestinlahti on matala, sillä sen suurin syvyys on kartan mukaan 1,7 metriä. Korpijärvi on keskisyvyydeltään järvialtaista syvin, mutta sen syvänteistä ovat yli 20 metriä vain Haminanlahdessa, missä saavutetaan 24 metrin syvyys. Järvenselällä on 17 metriä syvää ja kahdessa kohtaa on noin 15 metriä syvää. Jyrkin ranta sijaitsee Lehmoniemen kärjen länsipuolella, missä järvi syvenee 24 metriä vain 50 metrin matkalla.
Maantietoa > Rannikko

Järven rantaviivan pituus on 70 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 17 kilometriä. Rannat ovat pääsääntöisesti metsämaata. Siellä täällä ulottuu rantaan peltotilkkuja ja suomaata esiintyy vain vähän. Rannoille on rakennettu kohtuullisesti kiinteitä asuntoja sekä vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Mikkelistä tulevalta valtatieltä 13, yhdystieltä 15209, yhdystieltä 15208 tai Nykäsenkylän kautta kulkevalta kylätieltä. Mikkelin lähin taajama-alue sijaitsee 3,4 kilometriä Verijärvestä.
Nähtävyyksiä

Verijärven Haukilahden pohjukassa Korvatunturin juurella sijaitsee Verijärven kalliomaalaus.
Luontoarvoja

Lehmoniemen kosteassa mustikkatyypin kuusikossa kasvaa tavallisten mustikoiden seassa albiinomustikkaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy.
Korpijoen valuma-alue, missä järvi sijaitsee, on vesistöalueensa latva-alueita. Vesistöalue saa kaiken veden sadantana ja ne laskevat Korpijokea myöten Puulaan (94,7 metriä mpy.). Tyrynjoki laskee Korpijärveen Pohjasuon turvetuotantoalueen kuivatusvedet.
Korpijoen valuma-alueella on 39 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia tai lähimpiä ovat Ylänne (347 ha), joka laskee Ylätjokea myöten järven luoteiskulmaan, Likolampi (19 ha), joka laskee Huotarinjokea myöten Haminanlahteen, ja Luukonlampi (11 ha), joka laskee omaa laskuojaa myöten Verijärven koillisrantaan.
Lara Adrian

Lara Adrian (s. 1966[lähde? ]) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän kirjoittaa romanttisia tarinoita vampyyrien maailmasta paranormaalissa Midnight Breed -sarjassaan.
Adrian asuu aviomiehensä kanssa Uudessa-Englannissa.
Aiheesta muualla

Lara Adrianin kotisivut
Lara Cox

Lara Jane Cox (s. 6. maaliskuuta 1978 Canberra) on australialainen näyttelijä. Televisiosarjassa H2O hän näyttelee meribiologi Dr. Linda Denmania.
Aiheesta muualla

Lara Cox Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kari Hänninen

Kari Hänninen (s. 3. helmikuuta 1962) on suomalainen entinen yleisurheilija. Hänninen menestyi parhaiten estejuoksijana, mutta kilpaili myös keski- ja kestävyysmatkoilla.
Hänninen voitti 3 000 metrin estejuoksun Suomen mestaruuden Kuopiossa 1987 ajalla 8.42,31. Hopealla hän oli 1983, 1984 ja 1988 sekä pronssilla 1986. Hännisen ennätys matkalla oli 8.36,11 (1984).
Seuratasolla Hänninen edusti Viipurin Urheilijoita.
Krokus

| Krokus |
| --- | --- |

Tiedot
Tyylilaji:  heavy metal
Kotipaikka:  Sveitsi
Laulukieli:  Englanti
Jäsenet:  Chris von Rohr rummut (1975-1977), laulu (1977-1979), bassokitara 1979-1983, 1987-1989, 2008-)   Fernando von Arb, kitara (1976-2004, 2008-)   Marc Storace, laulu (1979-1988, 1994-1996, 2002-)   Flavio Mezzodi, rummut (2013-)   Mandy Meyer, kitara (1981, 2004-2007, 2012-)   Mark Kohler, kitara (1982-1988, 1994-1996, 2008--)  
Levy-yhtiö:   
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krokus on vuonna 1974 Solothurnissa Sveitsissä perustettu heavy metal -yhtye, jolla oli aktiivisuus ja suosio huipussaan 1980-1984, jolloin se keikkaili tiheään Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Englannissa. Krokus-yhtyeen perustivat kitaristi Tommy Kiefer ja rumpali Chris von Rohr.  Vuonna 1976 ilmestyneelle ensilevylle heihin liittyivät Hansi Droz ja basisti Remo Spadino.
Yhtyeen kokoonpano on sittemmin muuttunut ajan mukana huomattavasti. Sen kuuluisimpia jäseniä ovat olleet Mark Storace, Fernando Von Arb, Mark Kohler, Chris Von Rohr ja Freddy Steady. Kiefer kuoli vuonna 1986. Yhtye soitti yleensä menevää rockia, mutta hitaitakin rock-kappaleita mahtui joukkoon.
Yhtye on viime vuosina (2002-2006) yrittänyt comebackia ja onnistunutkin myymään levyä Rock the Block.
Historia

Kitaristi Tommy Kiefer ja rumpali Chris von Rohr perustivat yhtyeen vuonna 1974. Alun perin he soittivat progressiivista rokkia, mutta nähtyään AC/DC:n lavalla he päättivät siirtyä tekemään raskaampaa musiikkia.
Vuoden 1980 levy Metal Rendez-Vous nosti yhtyeen näkyville Yhdysvalloissa ja Englannissa. Tämän levyn suosituimpia kappaleita olivat "Heatstrokes", joka oli jonkin aikaa Britannian metallilistojen ykkönen. Muita yleisön suosimia levyn kappaleita olivat mm. Bedside Radio ja reggaevaikutteinen, silti metallisen hidas  Tokyo Nights. Yhtyeen levy One Vice at a Time toi sille maineen AC/DC-imitaattorina, mutta Krokusin suosio kasvoi yhä Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Krokusta on sanottu "Euroopan AC/DC":ksi.[lähde? ]
Yhdysvalloissa heidän lopullinen läpimurtonsa synty albumin Headhunter (1983) myötä, sitä myytiin Amerikassa platinalevyn verran. Kanadassa ja Sveitsissä levyä myytiin kultalevyn verran. Levyn hittikappaleiksi muodustuivat kappaleet "Screaming in the Night" ja "Eat the Rich. Seuraavana vuonna ilmestynyt The Blitz oli siirtymä kaupalliseen popmetallin suuntaan.
Vuonna 1986 julkaistu Change of Address oli kaupallinen pettymys.  Seuraavan levyn jälkeen Heart Attack hajosi. Fernando Von Arb kokosi yhtyeen uudelleen, täysin uudella kokoonpanolla vuonna 1991.
Vuoden 1995 levy To Rock or Not to Be myi hyvin Sveitsissä.Samoin vuoden 2006 Hellraiser myi kultaa Sveitsissä muttei muualla menestynyt niin hyvin, samoin kuin vuoden 2010 Hoodoo, joka myi Sveitsissä platinaa.[lähde? ]
Vuonna 2007 tunnetuimmat Krokuksen jäsenet Mark Storacen, Fernando Von Arbin, Mark Kohlerin, Chris Von Rohrin ja Freddy Steadyn palasivat yhteen ja soittivat konsertin Tommy Kieferiä, joka oli kuollut vuonna 1986, muistoksi. Kokoonpano teki yhdessä albumin Hoodoo-levyn.
Syyskuussa 2018 yhtye ilmoitti aloittavansa viimeisen ”Adios Amigos” -kiertueen vuoden 2019 aikana.
Diskografia

Krokus (1976)
To You All (1977)
Pain Killer, sama kuin Pay it in Metal (1978)
Metal Rendez-Vous (1979)
Hardware (1981)
One Vice at a Time (1982)
Headhunter (1983)
The Blitz (1984)
Change of Address (1986)
Alive and Screaming, (live) (1986)
Heart Attack (1988)
Stampede (1991)
To Rock or Not to Be (1995)
Round 13 (1999)
Rock the Block (2003)
Fire and Gasoline,( live )(2004)
Hellraiser (2006)
Hoodoo (2010)
Dirty Dynamite (2013)
Big Rocks (2017)
Aiheesta muualla

Official Homepage
Krokus Discography
Marc Storace
SQUEALER.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Krokus lavalla vuonna 2008.
LPC

LPC tarkoittaa seuraavia asioita
LPC niminen ohjelmointikieli
LPC-väylä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LPC”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kari Hörkkö

Kari Hörkkö (s. 2. helmikuuta 1953 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa ja SM-liigassa vuosina 1971–1981 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.
Hörkkö edusti koko pääsarjauransa ajan Turun Palloseuraa. Hän pelasi SM-sarjassa ja SM-liigassa yhteensä 334 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 106 + 88 = 194 ja jäähymääränsä 86 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 41 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 5 + 6 = 11 ja jäähyminuutteja 8. Hän voitti TPS:n joukkueessa Suomen-mestaruuden vuonna 1976 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja kolme SM-pronssia.
Hörkkö pelasi Suomen maajoukkueessa neljä maaottelua, joissa hänellä merkittiin yhteensä yksi syöttöpiste.
Juvanlampi

| Juvanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°27′49″N, 26°00′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Uurajärven valuma-alue (14.86)
Laskujoki:  Juvanjoki Kalhonlampeen 
Järvinumero:  14.861.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,9 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,066 km  
Pinta-ala:  6,354 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJuvanlampi 
Juvanlampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Ositunkulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy.
Lauri Airila

| Lauri Aarno Airila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. marraskuuta 1902 Viipurin maalaiskunta
Kuollut: 29. heinäkuuta 1979 (76 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1926–1962
Komentajuudet:  Joensuun sotilaspiiri Hämeen sotilaslääni
Taistelut ja sodat:  Suomen sisällissota Talvisota Jatkosota
Sotilasarvo:  kenraalimajuri
Kunniamerkit:  SVR K1, VR 2 tammenlehvien kera, 2.lk Rautaristi
Lauri Aarno Airila (10. marraskuuta 1902 Viipurin maalaiskunta – 29. heinäkuuta 1979 Helsinkilähde tarkemmin?) oli suomalainen kenraalimajuri.
Airila osallistui vapaaehtoisena valkoisten puolella sisällissotaan 1918 jossa hän toimi vartio- ja huoltotehtävissä Karjalan rintamalla. Hän valmistui Kadettikoulusta 1927 ja Sotakorkeakoulusta 1939 sekä opiskeli myös Saksan sota-akatemiassa 1942. Hän palveli nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Savon prikaatissa 1927–1932. Helsinkiin hän oli sijoitettuna 1932–1936. 1. divisioonan esikunnassa Airila työskenteli 1936–1938.
Talvisodassa Airila oli ensin komppanianpäällikkönä Polkupyöräpataljoona 5:ssä ja pataljoonankomentajana Karjalankannaksella JR 14:ssä sekä Erillinen Pataljoona 3:ssa. Välirauhan aikana hän toimi jonkinselvennä sotilasläänin esikunnassa ye-upseerina. Jatkosodassa hän toimi 8. divisioonan esikunnassa Operatiivisen osaston päällikkönä, TstOs23/5D komentajana, TstOs22/7D komentajana Syvärillä 1943–1944, sitten esikuntapäällikkönä 15. prikaatin esikunnassa ja 5. divisioonan esikunnassa Laatokan Karjalassa 1944.
Airila oli Etelä-Hämeen sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1944–1945. Pääesikunnassa hän työskenteli toimisto- ja osastopäällikkönä 1947–1955. Hän oli Joensuun sotilaspiirin komentajana 1955–1958. Hämeen sotilasläänin komentajana hän oli 1958–1960 ja viimeiseksi Pääesikunnassa päämajamestarina 1960–1962. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1960.
Reserviin siirryttyään hän toimi Oy Yleisradio Ab:n suojelujohtajana vuosina 1963–1969.
Kandidaattikeskus

| Kandidaattikeskus> Teknillisen korkeakoulun päärakennus |
| --- | --- |
 Päärakennus Korkeakouluaukion suunnasta lokakuussa 2018.
Osoite:  Otakaari 1
Sijainti:  Otaniemi, Espoo (60.1857°N, 24.8274°E)
Valmistumisvuosi:  1965, 1975
Suunnittelija:  Alvar Aalto, Elissa Aalto
Omistaja:  Aalto-yliopistokiinteistöt
Julkisivumateriaali:  tiili
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kandidaattikeskus (tuttavallisemmin Kandilafka tai Otakaari 1) on Espoon Otaniemessä sijaitseva arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema rakennus, joka nykyään on osa Aalto-yliopiston kampusta. Aiemmin rakennus tunnettiin nimellä Teknillisen korkeakoulun päärakennus ja Aalto-yliopiston perustamisen jälkeen hetken myös Kanditalona.
Päärakennuksen ensimmäinen osa valmistui Teknillisen korkeakoulun käyttöön vuonna 1965 ja auditorion käsittävä lisärakennus 1975. Lisäsiiven suunnitteli Elissa Aalto. Sen hallintosiipi on sijoitettu samalle paikalle, jossa aikoinaan sijaitsi Otaniemen kartanon päärakennus. Vuonna 1969 sen viereen valmistui niin ikään Aallon suunnittelema kirjastorakennus. Rakennukset kuuluvat Otaniemen muun kampusalueen tavoin Museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Rakennukset peruskorjattiin vuosina 2011–2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kandidaattikeskus Wikimedia Commonsissa
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
Kari Huttunen

Kari ”Hude” Huttunen on suomalainen entinen copywriter ja mainonnan suunnittelija, nykyinen seniorgolfpelaaja ja golfkolumnisti. Hänet palkittiin Vuoden Huiput -kilpailuissa vuonna 2003 mainosurastaan Platinahuippu-palkinnolla. Hänet tunnetaan 1990-luvun palkituimpiin kuuluneen Paltemaa Huttunen Santala -mainostoimiston (nyk. TBWA\Helsinki) perustajaosakkaana.
Lara Comi

| Lara Comi |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–1.7.2019 2.11.2022–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1983 (ikä 41) Garbagnate Milanese, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Forza Italia
Muut puolueet:  Vapauden kansa (2009–2014)
Aiheesta muualla
laracomi.it
Lara Comi (s. 18. helmikuuta 1983 Garbagnate Milanese, Italia) on italialainen poliitikko. Comi edustaa Forza Italia -puoluetta. Aikaisemmin Comi on edustanut Vapauden kansa -puoluetta. Comi on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2009-2019 ja uudelleen marraskuusta 2022 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Comi tuomittiin lokakuussa 2023 Milanossa neljäksi vuodeksi ja kahdeksi kuukaudeksi vankeuteen osallisuudestaan ns. Mensa dei poveri -lahjusjupakkaan, jossa oli yli 60 syytettyä. Comi joutui kotiarestiin marraskuussa 2019 korruptio-, väärän laskutuksen ja petossyytöksistä Euroopan parlamenttia vastaan, mutta kotiaresti kumottiin myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lara Comi Wikimedia Commonsissa
Lara Comi Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Kari Hyytiä

Kari Hyytiä on Metallityöväen Liiton neuvottelupäällikön varamies, työehtosihteeri ja entinen aluetoimitsija. Hyytiä on toiminut myös Lahden kaupunginvaltuuston ensimmäisenä varapuheenjohtajana ja Päijät-Hämeen liiton maakuntavaltuuston puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Kari Hyytiä työehdosihteeriksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyytiä Metallin työehtosihteeriksi
Lahti asetti mitalitoimikunnan 5.4.2005
Laura Paloheimo

Laura Paloheimo kirjailijavieraana Martinlaakson kirjastossa syksyllä 2012.
Laura Pauliina Paloheimo (s. 1971 Helsinki) on suomalainen kirjailija.
Paloheimo on opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa ja Oriveden Opistossa. Hänen esikoisteoksena Klaukkala julkaistiin vuonna 2012 Otavan kustantamana. Paloheimon toinen teos OMG ilmestyi vuonna 2013, kolmas, Mama Mojo, vuonna 2014 ja neljäs, Puppiduu, vuonna 2016. Toukokuussa 2018 Storytel-palvelussa julkaistiin kymmenosaisena äänikirjasarjana hänen kirjoittamansa eroottinen trilleri Sinut haluan vain, ja 2019 kirjan jatko-osa Sinut haluan vain 2.
Kirjailijantyönsä lisäksi hänet tunnetaan kirjoittamisen ohjaajana ja luovuus valmentajana sekä taideterapeuttina.
Ennen kirjailijanuraansa Paloheimo valmistui media-alan tuottajaksi ja työskenteli MTV-mediassa, sitä ennen hän oli kolmentoista vuoden ajan StepUp-showtanssiryhmän jäsen. Paloheimo on myös opiskellut näyttämötaiteita Kallion Ilmaisutaidon lukiossa, showtanssia mm. Lontoossa Pineapple Studioilla ja näyttelemistä Pohjois-Karjalan opistossa ja esiintynyt muun muassa Nurmijärven teatterissa ja televisiomainoksissa. Vuonna 2014 hän toimi panelistina televisiokanava Livin viihdeohjelmassa Rakkauden FAQ.
Paloheimo oli naimisissa 2007-2016, hänellä on yksi lapsi. Hänellä on työhuone Villa Kivessä.
Teokset

Klaukkala.  Helsinki:  Otava, 2012.  ISBN 978-951-1-26337-1.
OMG.  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-27373-8.
Mama Mojo.  Helsinki:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-28539-7.
Puppiduu.  Helsinki:  Otava, 2016.  ISBN 978-951-1-29707-9.
Sinut haluan vain. Storytel Original äänikirjasarja: Helsinki, Storytel 2018
Sinut haluan vain 2 . Storytel Original äänikirjasarja: Helsinki, Storytel 2019.
Aiheesta muualla

Laura Paloheimon verkkosivut
Puheen Iltapäivä: Chick lit on itseironista mimmikirjallisuutta Yle Areena.  7.5.2013.
Tapanainen, Jonna: Chick lit -kirjailija Laura Paloheimo: "Blingi on elämäniloa" Me Naiset.  19.9.2012.
Kainovahakas

| Kainovahakas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Sysivahakkaat Neohygrocybe
Laji::  ingrata
Kaksiosainen nimi
 Neohygrocybe ingrata  (J.P. Jensen & F.H. Møller) Herink 
Synonyymit
 Hygrocybe ingrata 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kainovahakas (Neohygrocybe ingrata, syn. Hygrocybe ingrata) on sysivahakkaiden sukuun kuuluva sienilaji.
Kainovahakkaan lakki on 2–6 senttimetriä leveä, aluksi kupera ja myöhemmin laakeneva. Lakin väri vaihtelee kellanruskeasta tummanruskeaan. Heltat ovat harvat ja paksut. Ne ovat aluksi vaaleat, mutta muuttuvat ruskeiksi vanhetessaan. Malto on vaaleaa ja vauriokohdista punertuvaa. Jalka on 3–10 senttimetriä pitkä, sileä ja ontto. Jalka on aluksi valkoinen, mutta muuttuu ruskehtavaksi.
Kainovahakas kasvaa niityillä ja sitä tavataan Euroopassa. Suomessa laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi ja sitä tavataan harvinaisena eteläisessä Suomessa. Kansainvälisesti laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kainovahakas – Neohygrocybe ingrata
Kakskerranjärvi

| Kakskerranjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Turku
Koordinaatit:  60°21′35″N, 22°13′30″E
Järvinumero:  95.110.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  6,9 m 
Rantaviiva:  15 km 
Pinta-ala:  1,63 km² 
Tilavuus:  0,01 km³ 
Keskisyvyys:  6,38 m 
Suurin syvyys:  15,15 m 
 fiKakskerranjärvi 
Kakskerranjärvi on järvi Kakskerran saaressa Turussa. Järvi on pinta-alaltaan 1,64 neliökilometriä. Kakskerranjärven keskisyvyys on noin kuusi metriä ja syvin kohta on 15,5 m. Tämä tekee siitä yhden Turun alueen syvimmistä järvistä. Pitkänomaisen järven pituus on noin viisi kilometriä ja leveys vain noin 300 metriä. Järvessä sijaitsee Isosaari, Pikkusaari ja Kissasaari.
Kakskerranjärvi kärsi asteittain pahenevista sinileväongelmista 1980-luvulta 2010-luvulle. Viimeisen noin kymmenen vuoden aikana järven tila on kuitenkin parantunut oleellisesti kun ulkoista kuormitusta on saatu vähennettyä tärkeällä valuma-alueella tehtyjen maankäyttömuutosten ansiosta.