stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Glimpse of Love

| ”Glimpse of Love” Franz Ferdinand |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Always Ascending
 Äänitetty : 2017
 Julkaistu: 26. maaliskuuta 2018
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Alex Kapranos, Bob Hardy, Paul Thomson, Julian Corrie
 Tuottaja(t): Philippe Zdar
 Tyylilaji: rock, pop
 Kesto: 03.12
 Levy-yhtiö: Domino
Franz Ferdinandin muut singlet
| ”Lazy Boy” 2018 | ”Glimpse of Love” 2018 |   |
Glimpse of Love on skotlantilaisen rockyhtyeen Franz Ferdinandin kappale, joka julkaistiin neljäntenä singlenä yhtyeen viidenneltä studioalbumilta Always Ascending. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 23. huhtikuuta 2018 videopalvelu YouTubessa.
Singlen B-puolena julkaistiin vaihtoehtoinen versio kappaleesta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Glimpse of Love | 3.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Glimpse of Love (Version)  | 3.00 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 6.12 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano ja henkilöstö > Yhtye

Alex Kapranos – laulu, kitara
Bob Hardy – basso
Paul Thomson – rummut, taustalaulu
Julian Corrie – koskettimet, syntetisaattori, taustalaulu
Kokoonpano ja henkilöstö > Tuotanto

Tuottaja, miksaaja: Philippe Zdar
Kokoonpano ja henkilöstö > Musiikkivideo

Ohjaaja: Alice Kunisue
Tuotantoyhtiö: SLOWDANCE
Ville Piispanen

| Ville Piispanen |
| --- | --- |
 Ville Piispanen (oikealla) ja Pekka Mäki vuonna 2010
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1983 (ikä 40) Lahti
Kansalaisuus:  Suomi
Nyrkkeilijä
Pituus:  168 cm
Painoluokka:  kevytsarja ylempi kevytsarja
Kätisyys:  oikeakätinen (orthodox)
Ammattilaistilastot
Ottelut:  28
Voitot:  19
– tyrmäysvoitot:  6
Tappiot:  6
Ratkaisemattomat:  3
Ville Mikael Piispanen (s. 4. joulukuuta 1983 Lahti) on suomalainen ylemmän kevytsarjan nyrkkeilijä. Piispanen on ollut ammattinyrkkeilijä vuodesta 2005. Vuonna 2010 hän voitti Euroopan unionin mestaruuden.
Piispanen hävisi ensimmäisen Euroopan mestaruus -titteliottelunsa 21. joulukuuta 2013 Italian Milanossa italialaista Michele di Roccoa vastaan kaikin tuomariäänin, vaikka löi vastustajansa kanveesiin ottelun 10. erässä. Aiemmin Piispanen on pitänyt hallussaan Euroopan unionin -mestaruusvyötä voitettuaan Emanuele De Prophetisin Italiassa vuonna 2010. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Ville Piispanen BoxRec:issä (Arkistoitu – Internet Archive)
Vetlanda

| Vetlanda |
| --- | --- |
 Vetlanda
 Koordinaatit: 57°25′36″N, 15°04′52″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Vetlandan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  10,17 km²
Väkiluku:  13 050
 – Väestötiheys:  1 283,2 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vetlanda on samannimisen Vetlandan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 050 asukasta.
Vetlanda oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Media

Paikallislehti Vetlanda-Posten ilmestyy kolmesti viikossa.
Väestönkehitys

| Vetlandan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 9 250 | 9 250 |
| 1965 | 1965 |    | 10 091 | 10 091 |
| 1970 | 1970 |    | 12 024 | 12 024 |
| 1975 | 1975 |    | 12 358 | 12 358 |
| 1980 | 1980 |    | 12 416 | 12 416 |
| 1990 | 1990 |    | 12 619 | 12 619 |
| 1995 | 1995 |    | 12 949 | 12 949 |
| 2000 | 2000 |    | 12 559 | 12 559 |
| 2005 | 2005 |    | 12 695 | 12 695 |
| 2010 | 2010 |    | 13 050 | 13 050 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Vetlanda kasvoi yhteen Bäcksedan kanssa vuonna 1970.
Villi Pohjola (sarjakuva-albumi)

Villi Pohjola on Suomessa toukokuussa 2006 ilmestynyt sarjakuva-albumi, jossa on sarjakuvia Disneyn eläinmaailmasta. Albumin tarkoituksena on esitellä pohjoismaalaisten Disney-taiteilijoiden tarinoita, mutta joidenkin tekoon on osallistunut myös muunmaalaisia taiteilijoita.
Tarinat

| Päähenkilö | Nimi | Tekijät | Ilmestynyt |
| --- | --- | --- | --- |
| Aku Ankka | Ei perheen pienimmille | Kai Vainiomäki ja Arild Midthun | Aku Ankassa 24/2005 |
| Aku Ankka | Puujalkainen avaruusolento | Mauri Kunnas ja Vicar | Aku Ankassa 30/1977 ja Itsehillinnän mestari -kirjassa 2004 |
| Roope Ankka | Lantti likoon | Kari Korhonen ja Vicar | Aku Ankassa 33/1998 |
| Aku Ankka | Kolhuja ja kunniaa | Per Erik Hedman ja Wanda Gattino | Aku Ankassa 40/2004 |
| Aku Ankka | Pikapyrähdys tulevaisuuteen | Stefan Printz-Påhlson, Unn Printz-Påhlson ja Vicar | Ei aikaisemmin ilmestynyt Suomessa |
| Aku Ankka | Kirjatoukkien aikakone | Olaf Solstrand ja Romano Scarpa | Aku Ankassa 42/2004 |
| Karhukopla | Ankan nahoissa | Olaf Solstrand ja Maria Jose Sanchez Nunez | Ei aikaisemmin ilmestynyt Suomessa |
| Iines Ankka | Päivä kuin siivillä | Gorm Transgaard ja Freddy Milton | Ei aikaisemmin ilmestynyt Suomessa |
| Aku Ankka | Kampaamon kauhu | Per Wiking, Tom Anderson ja Daniel Branca | Ei aikaisemmin ilmestynyt Suomessa |
| Roope Ankka | Harmaata rahaa | Lars Jensen, Christopher Spencer ja Maria Jose Sanchez Nunez | Ei aikaisemmin ilmestynyt Suomessa |
| Aku Ankka | Lukutoukka ja salapoliisi | Gorm Transgaard ja Vicar | Aku Ankassa 20/2002 |
Grafiitti

Pala grafiittia
Grafiitti on hiilen yleisin ilmenemismuoto. Se on kidejärjestelmältään heksagoninen, tummanharmaa, pehmeä ja tahraava mineraali, joka on puhdasta hiiltä. Sen kiteet ovat kuusikulmaisen levyn muotoisia. Grafiitti johtaa hyvin sähköä ja sitä käytetään muun muassa sähkömoottorien hiiliharjoissa, elektrodimateriaalina, voiteluaineena, lisäaineena polymeerissä, lyijykynän lyijynä ja ydinreaktoreiden hidastinaineena.
Ominaisuudet

Grafiitin kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 1–2 ja tiheys 2,2 t/m³.
Grafiitin kiderakenteen yksikkökoppi
Grafiitin hilataso
Grafiitin hilatasoja sivulta katsottuna
Grafiitti koostuu päällekkäin kerrostuneista hilatasoista. Jokaisessa hilatasossa hiiliatomit ovat järjestyneet säännöllisistä kuusikulmioista koostuvaksi heksagonaaliseksi rakenteeksi, jossa vierekkäisten hiiliatomien ydinten välimatka on 0,142 nanometriä, kun taas hilatasojen välinen etäisyys on 0,335 nanometriä. Grafiitti esiintyy kahdessa muodossa, heksagonaalisena alfa-grafiittina ja romboedrienä beeta-grafiittina, jotka ovat ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaisia, paitsi että hilatasot on ikään kuin pinottu eri tavalla.. Heksagonaalinen grafiitti voi olla sileää tai rosoista.. Luonnon grafiitit sisältävät usein noin 30 % beeta-grafiittia, kun taas monet keinotekoisesti valmistetut sisältävät ainoastaan alfa-grafiittia. Alfa-grafiitti voidaan mekaanisella käsittelyllä muuttaa beeta-grafiitiksi, joka kuitenkin kuumennettuna 1 300 °C:seen muuttuu takaisin alfa-grafiitiksi..
Akustisilta ja lämpöopillisilta ominaisuuksiltaan grafiitti on hyvin anisotrooppinen aine, koska kimmoaallot etenevät nopeasti hilatasojen suunnassa mutta paljon hitaammin niihin nähden kohtisuorassa suunnassa. Grafiitti johtaa sähköä hilatasojen suunnassa, koska kunkin hilatason sisällä hiiliatomien valenssielektronit ovat vahvasti delokalisoituneet ja voivat vapaasti liikkua tasojen sisällä. Sen sijaan niitä vastaan kohtisuorassa suunnassa grafiitti on huono sähkönjohde.
Grafiittia ja grafiittijauhetta käytetään teollisuudessa kuivana voiteluaineena. Grafiitin arveltiin pitkään soveltuvan tähän tarkoitukseen siksi, että sen hilatasot voivat helposti liukua toistensa suhteen. On kuitenkin osoittautunut, että tyhjiössä grafiitti on varsin huono voiteluaine. Tämä osoitti, että grafiitin voiteluominaisuudet johtuvatkin ympäristöstä hilatasojen väliin kertyvästä ilmasta ja vedestä. Tässä suhteessa grafiitti eroaa oleellisesti muista kuivista voiteluaineista kuten molybdeenidisulfidista.
Joutuessaan kosketuksiin eräiden metallien kanssa grafiitti voi nopeuttaa niiden korroosiota, erityisesti kosteassa ympäristössä. Joissakin ruostumattomissa teräksissäkin voi grafiitin vaikutuksesta esiintyä korroosiota, samoin alumiinissa, erityisesti jos se joutuu kosketuksiin eri metallien kanssa.
Samanlainen kiderakenne kuin grafiitilla on myös heksagonaalisella boorinitridillä, jossa joka toinen hiiliatomi on korvattu boori- ja joka toinen typpiatomilla. Sitäkin voi käyttää voiteluaineena, ja grafiittia muistuttavien ominaisuuksiensa vuoksi sitä sanotaan joskus valkoiseksi grafiitiksi.
Jos grafiitissa esiintyy runsaasti kidevirheitä, joiden vuoksi eri hilatasot ovat sidoksissa toisiinsa, se menettää voiteluaineominaisuutensa ja muuttuu pyrolyyttiseksi hiileksi. Sitä käytetään sellaisissa lääketieteellisissä implanteissa, jotka joutuvat kosketuksiin veren kanssa, esimerkiksi keinotekoisissa sydänläpissä. Pyrolyyttinen hiili on vahvasti diamagneettista, joten voimakkaan magneetin yläpuolella se voi leijua ilmassa.
Merkittävimmät esiintymisalueet

Korean tasavalta
Madagaskar
Korean demokraattinen kansantasavalta
Sri Lanka
Tšekki
Ukraina
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grafiitti Wikimedia Commonsissa
Valkealan monitoimitalo

| Valkealan monitoimitalo |
| --- | --- |
Osoite:  Kustaa III tie 12, 45370 Valkeala
Sijainti:  Valkealan kirkonkylä, Valkeala
Rakennustyyppi:  monitoimitalo
Valmistumisvuosi:  2024
Rakennuttaja:  Kouvolan kaupunki
Urakoitsija:  YIT
Käyttäjä:  Kouvolan kaupunki
Julkisivumateriaali:  puu
Kerrosluku:  3
Kerrosala:  10 000 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkealan monitoimitalo on rakenteilla oleva koulu- ja palvelukeskus Kouvolan Valkealassa, Valkealan kirkonkylällä. Rakennukseen tulee Valkealan yhtenäiskoulu, päiväkoti, kirjasto, perhekeskus, nuorisopalveluita ja valmistuskeittiö. Monitoimitalon rakentaminen alkoi vuonna 2021, ja se valmistuu tammikuussa 2024. Rakennus tulee entisen Valkealan kunnantalon ja kirjaston paikalle, Likolammen rannalle. Uuteen yhtenäiskouluun siirtyy nykyisten Kirkonkylän alakoulun ja Valkealan yläkoulujen oppilaat, ja uuden koulun oppilasmääräksi tulee noin 500-600. Rakennus rakennetaan Leasing-sopimuksella, ja pääurakoitsijana toimii YIT.
Vaasan aikuiskoulutuskeskus

Vaasan aikuiskoulutuskeskus eli Vakk (ruots. Vasa vuxenutbildningscenter) oli Vaasan kaupungin omistama toisen asteen oppilaitos. Se yhdistyi 1.1.2017 Vaasan aikuiskoulutuskeskuksen ja Vaasan rannikkoseudun oppisopimustoimiston kanssa Vamiaksi.
Vakk tarjosi aikuisille joustavia mahdollisuuksia itsensä ja ammattitaitonsa kehittämiseen sekä osaamisen tunnustamiseen. Ammatilliseen tutkintoon valmistavassa koulutuksessa (perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkinnot) oli mahdollista täydentää ja päivittää osaamistaan ennen tutkintotilaisuutta. Vakk tarjosi myös on ammattitaitoa ylläpitävää ja kehittävää täydennyskoulutusta, joka tarjosi mahdollisuuden hankkia tietty työssä tarvittava pätevyys esim. tulityökortti, työturvallisuuskortti tai hygieniapassi. Täydennyskoulutus voitiin myös suunnitella yhdessä työnantajan kanssa vastaamaan juuri tietyn työpaikan henkilöstön osaamisen kehittämistä. Näiden lisäksi Vakk tarjosi ohjaavaa/valmentavaa koulutusta, maahanmuuttajien kotoutumis- ja kielikoulutusta sekä yleensä kielikoulutusta monella eri kielellä.
Vakk:lla oli Vaasassa kolme toimipistettä:
Hansa-kampus (Ruutikellarintie 2). Hansalla sijaitsivat mm. sosiaali- ja terveysalan, matkailu-, ravitsemis- ja puhtausalan sekä kielet ja monikulttuurisuus -osastojen koulutustilat.
Sampo-kampus (Sepänkyläntie 16). Sampolla sijaitsevit metallin (koneistus ja hitsaus) sekä sähkön ja rakentamisen osastojen koulutustilat.
Aiheesta muualla

Vamia
Valkealan yläkoulu

Valkealan yläkoulu (entinen Valkealan yläaste) on peruskoulun yläaste Kouvolassa, Valkealan kirkonkylällä. Se oli Valkealan kunnan ainoa 7-9 luokille opetusta tarjoava koulu. Oppilaita koulussa on 462 ja opettajia 37. Koulun kanssa samassa rakennuksessa toimii kirjasto ja lähistön rakennuksissa kansalaisopisto, Valkealan lukio ja kirkonkylän koulu (ala-aste).
Yläkoulun rehtori on Pauli Pölönen. Luokkatasot on jaettu kirjaimiin A, B, C, D, E ja F. Niiden lisäksi koulussa on kaksi pienryhmää ja JOPO-luokka. Vuonna 2016 koulussa oli 318 oppilasta.
Valkealassa alkaa vuonna 2020 uuden koulukeskuksen rakennustyöt, johon myös yläkoulu siirtyy. Valkealan kirkonkylän alakoulu toimii tällä hetkellä sinisistä konteista kootussa väistötilassa, sillä sen vanha 1970-luvulla rakennetun ja huonoin rakenneratkaisuin 1980-luvulla laajennettu sisäilmaongelmista kärsinyt koulurakennus purettiin heinäkuussa 2018. Uuden koulun rakentamisesta päätettiin jo vuonna 2016 ja koulu siirtyi väistötiloihin jo kesällä 
2017, mutta uuden koulukeskuksen rakentamisen aloittamista on hidastanut muun muassa se, että uuteen rakennukseen on suunniteltu myös muita palveluita sekä Kouvolan kaupungin suurempi kouluverkkoselvitys, mikä saatiin päätökseen marraskuussa 2018.
Valkealan uuden monitoimitalon rakentaminen alkoi vuonna 2021, ja se valmistuu tammikuussa 2024. Rakennus tulee puretun entisen Valkealan kunnantalon paikalle, ja siihen tulee yhtenäiskoulu eli yhdistetty ala- ja yläaste, päiväkoti, kirjasto, perhekeskus, nuorisopalveluita ja valmistuskeittiö. Rakennus rakennetaan Leasing-sopimuksella. Uuden yhtenäiskoulun oppilasmääräksi tulee noin 500-600. Uuden koulun valmistuessa Valkealan yläkoulu ja Kirkonkylän alakoulu lakkautetaan, ja niiden toiminta yhdistetään Valkealan yhtenäiskouluksi. Pieni osa Valkealan yläkoulun rakennuksesta purettiin vuonna 2020.
Vieteri

Kellon vieteri
Vieteri on jousi, johon voidaan varastoida energiaa virittämällä vieteri mekaanisesti, tavallisesti käsin. Toiminnassa vieteri vapauttaa varastoitunutta energiaa jousen avulla.
Vietereitä käytetään muun muassa kelloissa, itsekulkevissa lasten leluissa sekä erilaisissa soittorasioissa
HMS Kimberley (F50)

| HMS Kimberley |
| --- | --- |
 HMS Kimberley

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Woolston
Kölinlasku:  17. tammikuuta 1938
Laskettu vesille:  1. kesäkuuta 1939
Palveluskäyttöön:  21. helmikuuta 1940
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1949
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 717 t (standardi) 2 367 t (max)
Pituus:  108,6 m
Leveys:  10,90 m
Syväys:  3,8 m
Koneteho:  40 000 hv
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  183
Aseistus
Aseistus:  6 x QF 4,7" Mk XII -tykkiä kaksiputkisina Mk XIX -asennuksina 4 × QF 2 naulan Mk VIII neliputkisena Mk VII -asennuksena 2 x nelipiippuinen Vickers .50" Mk III -ilmatorjuntakonekivääriä 10 x 21" (533 mm) PR Mk II -torpedoputkea
HMS Kimberley (viirinumero F50) oli Britannian kuninkaallisen laivaston K-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1937 laivasto-ohjelmassa John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista, missä köli laskettiin 17. tammikuuta 1938 telakkanumerolla 1179. Alus laskettiin vesille 1. kesäkuuta 193 ja valmistui vuoden 1940 alussa.
Palvelus

Alus poistettiin syyskuussa 1945 palveluksesta ja siirrettiin reserviin. Alus oli ensin Dartmouthissa, josta se siirrettiin Harwichiin. Alus sijoitettiin 1948 poistolistalle ja valittiin maalilaivaksi Clydeen. Hylky myytiin 30. maaliskuuta 1949 romutettavaksi West Scotland Shipbreakersille ja saapui hinattuna Trooniin kesäkuussa.
Vetkain

| Vetkain |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′53″N, 26°08′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Kaakonlampeen 
Järvinumero:  14.174.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,4 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,584 km  
Pinta-ala:  1,54 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVetkain 
Vetkain  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Koskenmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pajujärvien valuma-alueeseen (14.174) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy.
HMS Kestrel (1898)

| HMS Kestrel |
| --- | --- |
 HMS Kestrel

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  J. & G. Thomson, Clydebank
Kölinlasku:  2. syyskuuta 1896
Laskettu vesille:  25. maaliskuuta 1898
Palveluskäyttöön:  huhtikuu 1900
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  350 t (standardi) 395 t (kuormattu)
Pituus:  67,82 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,25 m
Syväys:  2,72 m
Koneteho:  5 800 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 5 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Kestrel oli Britannian kuninkaallisen laivaston Brazen-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuosien 1896–1897 laivasto-ohjelmaa J. & G. Thomsonilta Clydebankista, missä köli laskettiin 2. syyskuuta 1896 telakkanumerolla 298. Alus laskettiin vesille 25. maaliskuuta 1898 ja valmistui huhtikuussa 1900.
Palvelus

Alus myytiin 17. maaliskuuta 1921 romutettavaksi.
Vetjanjärvi

| Vetjanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lappeenranta, Lemi
Koordinaatit:  61°01′48″N, 27°53′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Lasku-uoma:  Ristisalmi Jängynjärveen 
Järvinumero:  14.192.1.041
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,3 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  6,25494 km  
Pinta-ala:  1,3333 km²   
Tilavuus:  0,00334965 km³ 
Keskisyvyys:  2,51 m  
Suurin syvyys:  4,03 m  
Saaria:  1 
:  Vetjansaari
 fiVetjanjärvi 
Vetjanjärvi  on Etelä-Karjalassa Lappeenrannassa ja Lemillä Heikkilän-, Koukun-, Varis-Lavolan- ja Punkan kulmakuntien lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Vetjanjärvi on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 133 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Järven länsipäässä sijaitsee Punkanlahti ja sitä vastapäätä idässä on Listonlahti. Järven kaakkoisrannassa on 190 metriä leveä lahdensuu, jolla järvi on yhteydessä Jängynjärveen. Vaikka järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella, kohdellaan niitä viranomaistiedoissa eri järvinä. Lahdensuuta voidaan sen vuoksi kutsua salmeksi, eli Ristisalmeksi, niin kuin se tunnetaankin. Järvellä on yksi saari Vetjansaari, jonka pinta-ala on 0,99 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä järveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0033 kuutiokilometriä. Se on 4,0 metriä syvä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,5 metriä. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä. Etelärannasta kohoavat kaksi yli 30 metrin korkeuteen kohoavaa mäkeä. Ne ovat Mataravuori ja Varisvuori. Muut mäet ovat pienempiä ja matalampia. Järven rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.  Rannat ovat pääosin mäkien rinteillä. Punkanlahdella on kuitenkin soistuneita matalikkoja, joista toinen on otettu viljelyyn ja toisen kautta laskee järveen Punkanjoki. Ristisalmen kautta kulkee Lappeenrannan ja Lemin välinen kuntaraja, joka kääntyy keskellä järveä kohti Vetjansaarta ja kohti lounasta. Ennen Punkanlahtea se kääntyy kuitenkin etelään. Alueen tärkeimmät tiet tulevat Lemin ja Lappeenrannan väliseltä seututieltä 380.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Se kuuluu Valkealan reitin pääreitin yläjuoksulle, missä sen vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy. Yläjuoksulla ovat virtaamat heikot ja Vetjanjärvi voitaisiin pitää samana järvenä alempana sijaitsevan Jängynjärven kanssa, sillä niillä on vedenpinta samalla korkeudella. Vesistöviranomaiset käsittelevät järviallasta omana järvenään.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa on järven karttanimenä ”Witerjärvi”. Siinä on pitäjänraja vedetty nykyisellä tavalla, mutta saarta ei kartassa näy. Vaikka asutusta oli vähän, on järven rannoilta raivattu niittymaita maatilojen tarpeiksi . Vuoden 1928 Lappeenrannan taloudellisessa kartassa on järven karttanimi ”Vetjänjärvi” . Vuoden 1970 peruskartassa on muutaman maatilan peltomaita raivattu rantaan asti. Vapaa-ajan asuntoja on toistakymmentä. Vuoden 1984 kartassa niitä on yli 30, mutta saari on vielä autiona.
Valkokurkkutyranni

| Valkokurkkutyranni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Tyrannit Tyrannus
Laji::  niveigularis
Kaksiosainen nimi
 Tyrannus niveigularis  Sclater, 1860 
Katso myös
   Valkokurkkutyranni Wikispeciesissä   Valkokurkkutyranni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkokurkkutyranni (Tyrannus niveigularis) on tyrannien heimoon kuuluva eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Kolumbian lounaiskolkan, Ecuadorin länsiosia ja Perun länsiosan Ancashiin etelässä. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Ecuadorin Los Ríosin Babahoyosta vuonna 1860.
Viti Levu

Viti Levu
Fidžin kartta
| --- | --- |
Sijainti:  Central Division, Western Division Fidži
Saariryhmä:  Viti Levu -saaret
Korkein kohta:  Tomanivi, 1 324
Pinta-ala:  10 531 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  580 000
Suurin kaupunki:  Suva
Asutuskeskukset:  Lautoka, Rakiraki, Nadi, Sigatoka, Ba, Nausori
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Viti Levu on Fidžin saarivaltion suurin saari. Se on noin 170 km pitkä ja sen pinta-ala on 10 531 km² ja asukasluku noin 580 000 asukasta.[lähde? ] Saaren metsien peittämässä keskiosassa on  myös saarivaltion korkein huippu, 1 324 metriä (toisen lähteen mukaan 1 224 m) korkea Tomanivi, joka on tunnettu myös nimellä Mt. Victoria).
Viti Levussa sijaitsee valtion pääkaupunki Suva ja siellä asuu lähes kolme neljäsosaa saarivaltion väestöstä. Muita merkittäviä kaupunkeja (sijaitsevat rannikolla) ovat:
Ba
Lautoka
Nadi
Nausori
Rakiraki
Sigatoka
HMS Duncan (D37)

| HMS Duncan |
| --- | --- |
 HMS Duncan

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  BAE Systems Surface Ships
Kölinlasku:  26. tammikuuta 2007
Laskettu vesille:  11. lokakuuta 2010
Palveluskäyttöön:  26. syyskuuta 2013
Tekniset tiedot
Uppouma:  8 000 t
Pituus:  152,4 m
Leveys:  21,2 m
Syväys:  7,4 m
Koneteho:  28 800 shp
Nopeus:  29 solmua (54 km/h)
Miehistöä:  190
Aseistus
Aseistus:  Sea Viper 1 x 114 mm Mk.8
HMS Duncan (viirinumero D37) on Britannian kuninkaallisen laivaston tyypin 45 ilmatorjuntahävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin joulukuussa 2000 BVT Surface Fleetiltä. Köli laskettiin BAe Systems Naval Shipsin telakalla (vuodesta 2009 BAE Systems Surface Ships) Govanissa 26. tammikuuta 2007. Alus laskettiin vesille 11. lokakuuta 2010 kumminaan Marie Ibbotson ja otettiin palvelukseen 26. syyskuuta 2013.
| Nimi | Telakka | paino [t] | yksiköt | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A Block | Govan | 517 | 1-6 | - |
| B Block | Govan | 571 | 7-13 | - |
| C Block | Govan | 494 | 14-19 | - |
| D Block | Govan | 309 | 20, 22, 24 ja 26 | - |
| E Block | Portsmouth | 401 | 21, 23, 25, 27-30 | - |
| F Block | Portsmouth | 122 | 31-33 | - |
| G Block | Portsmouth | 94 | 34-40 | - |

Painoissa on mukana ainoastaan teräksen aiheuttama massa ei kokonaismassa, johon tulee lisätä laitteet.
Palvelus

Alus oli 2015 palveluksessa.
Muuta

Duncanista on tehty Ylen kanavilla näytettävä, 2-osainen tv-jatkosarja, joka kertoo aluksella palvelleista sotilashenkilöistä. Muun ohella, aluksen komentaja on vaihtunut. Ylen esittämä jatkosarja kertoo sotilaallisista operaatiosta; nimellä Sotalaiva - Elämää merellä.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:HMS Duncan (D37)
Käännös suomeksi