Unescon maailmanperintökohteet Itävallassa
Maailmanperintökohteet

| Paikka | Kuva | Sijainti | Kriteerit | Aikakausi | Vuosi | Ala (ha) | Kuvaus ja viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salzburgin historiallinen keskusta. |  | Salzburg 47°48′2″N, 13°2′36″E | 784 Kulttuurikohde ii, iv, vi | keskiajalta 1800-luvulle | 1996 | 236 | Rikas kaupunkiympäristö, joka syntyi keskiajalta 1800-luvulle ulottuvana aikana, jolloin Salzburgin ruhtinaskunta ja kaupunkivaltio olivat osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Salzburg oli vuosisatojen ajan eteläisen ja pohjoisen Euroopan kulttuurien kohtaamispaikka, jonka tunnetuin asukas on Wolfgang Amadeus Mozart. |
| Schönbrunnin linna ja puutarhat |  | Wien 48°11′12″N, 16°8′48″E | 786 Kulttuurikohde i, iv | 1700-luvulta vuoteen 1918 | 1996 | 186 | Schönbrunn oli 1700-luvulta vuoteen 1918 Habsburgien hallitsijasuvun palatsi. Johann Bernhard Fischer von Erlachin ja Nicolaus Pacassiin suunnittelema alue on esimerkki barokkiajan arkkitehtuurista. Puutarhan alueella sijaitsee esimerkiksi maailman ensimmäinen eläintarha. |
| Hallstatt–Dachsteinin ja Salzkammergutin kulttuurimaisema |  | Salzkammergut 47°33′34″N, 13°38′47″E | 806 Kulttuurikohde iii, iv | 2000-luvulta eaa. 1900-luvun puoliväliin | 1997 | 28446 | Alueella on merkkejä ihmisen toiminnasta esihistorialliselta ajalta lähtien. Salzkammergutin suolakerrostumia on hyödynnetty jo ainakin noin vuonna 2000 eaa. 1900-luvulle jatkuneen kaivostoiminnan tuottama vauraus näkyy Hallstattin kaupungissa. |
| Semmeringin rautatie |  | Gloggnitz ja Semmering, Ala-Itävallan osavaltio 47°38′55.6″N, 15°49′40.7″E | 785 Kulttuurikohde ii, iv | 1848–1854 | 1998 | 156 | Korkealle vuoristoon 1848–1854 rakennettu 41 kilometriä pitkä rautatie. Yksi parhaita esimerkkejä aikansa insinöörirakennustaidosta. Henkeäsalpaavien maisemien lävitse kulkevan rautatien tunnelit, sillat ja levähdyspaikat ovat edelleen käytössä. |
| Grazin historiallinen keskusta ja Eggenbergin linna |  | Graz, Steiermarkin osavaltio 47°4′27″N, 15°23′30″E | 931 Kulttuurikohde ii, iv | keskiajalta 1700-luvulle | 1999 |  | Grazin kaupungissa ja Eggenbergin linnassa näkyy Habsburgien vallan ajan vauraus ja kulttuurillinen vaikutus. Kaupungissa on nähtävissä keskiajalta 1700-luvulle ulottuva aikakausien arkkitehtonisten tyylien historiallinen kerrostuma ja keski- ja etelä-eurooppalaisten vaikutteiden kohtaaminen. |
| Wachaun kulttuurimaisema |  | Krems an der Donau ja Melk, Ala-Itävalta 48°21′52″N, 15°26′3″E | 970 Kulttuurikohde ii, iv | esihistorialliselta ajalta nykypäivään | 2000 | 18387 | Wachaun kulttuurimaisema on Melkin kaupungista Krems an der Donaun kaupunkiin ulottuva Tonavan jokilaakso 40 kilometrin matkalla. Alueen luostareissa, linnoissa, kaupungeissa ja kylissä näkyy erityisesti alueen viininviljelyn pitkä perintö. |
| Neusiedlerjärven kulttuurimaisema |  | Burgenland 47°43′9.4″N, 16°43′21.8″E | 772 Kulttuurikohde v | 6000 eaa. – | 2001 | 68369 | Neusiedlerjärven ympäristössä on asunut ihmisiä yli 8 000 vuotta. Historia näkyy alueen arkkitehtuurissa ja ihmisen toiminnan muovaamassa maisemassa. Kohde sijaitsee osittain Unkarin alueella. |
| Wienin historiallinen keskusta (uhattujen listalla) |  | Wien 48°13′0″N, 16°22′59.99″E | 1033 Kulttuurikohde ii, iv, vi | 1100-luvulta 1500-luvulle | 2001 | 371 | Asutusta varhaiselta kelttiläiseltä ja roomalaiselta ajalta nykypäivään. Habsburgen hallitsijasuvun keskus ja Euroopan musiikin historian tärkeimpiä paikkoja. Wienin historiallisissa arkkitehtonisissa kerrostumissa on kohteita barokkilinnoista 1800-luvun lopun Ringstraßen rakennuksiin ja puistoihin. Vuonna 2017 Wien siirrettiin uhanalaisten maailmaperintökohteiden listalle alueen voimakkaan rakentamisen vuoksi. |
| Alppien paalutalot |  | Attersee, Keutschach, Seewalchen am Attersee, Mondsee 47°55′0″N, 13°32′29″E | 1363 Kulttuurikohde iv, v | 5000 eaa. – 500 eaa. | 2011 | 274,2 | Esihistoriallisten asumusten jäänteitä ajalta 5000 eaa. – 500 eaa. Itävallassa on viisi kohdetta, joista kolme Atterseen järven ympäristössä. Osa useamman maan kohdetta, jonka muita osia sijaitsee Italiassa, Itävallassa, Ranskassa, Saksassa ja Sveitsissä. |
| Itävallan alueen pyökkimetsät |  | Dürrenstein, Kalkalpen 47°47′24″N, 14°22′25″E | 1133 Luontokohde ix |  | 2017 | 92023 | Itävallan alueella on viisi maailmanperintöluetteloon laskettua pyökkimetsää, joista suurin sijaitsee Kalkalpenin luonnonpuiston alueella. Pyökkimetsät ovat osa eurooppalaista maailmanperintökohdetta, johon kuuluvia alueita on myös Albaniassa, Belgiassa, Bulgariassa, Espanjassa, Italiassa, Kroatiassa, Romaniassa, Saksassa, Slovakiassa, Sloveniassa ja Ukrainassa. |
Käännös suomeksi