stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalaton (Kuhmoinen, Karklampi)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,8 metriä mpy. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen tuo vettä lännestä Suolammin suunnalta. Laskuoja lähtee lammen koillispäästä ja laskee Riihijärveen. Laskuojan pudotus on 6,2 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli merkitty, mutta se oli nimetön.
Vuoden 1965 peruskartassa lammen koillisrannalla oli pelto, mutta muutoin lampi oli autio. Vuoteen 1986 mennessä pelto oli metsittynyt ja lammen rannalle oli rakennettu yksi talo.
Kaunis turhuus

| Kaunis turhuus Puolikuu |
| --- | --- | --- |

C-kasetin kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Millbrookissa, Finnvoxissa, Squaressa, 303:ssa ja Karin pajalla
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: C-kasetti
 Tuottaja(t): Esa Kaartamo
 Tyylilaji: Suomirock, pop rock
 Kesto: 49.05
 Levy-yhtiö: PolyGram Finland Oy
Puolikuu-yhtyeen muut studioalbumit
| Sinä tulit 1996 | Kaunis turhuus 1997 | Jingle Jangle 2000 |
Kaunis turhuus on suomalaisen Puolikuu-yhtyeen seitsemäs, vuonna 1997 ilmestynyt studioalbumi. Tuottaja on Esa Kaartamo ja levy-yhtiö PolyGram Finland Oy.
Albumin musiikki on enimmäkseen konerytmien tahdittamaa melodista ja tanssittavaa poppia sekä "perinteisempää" kitararockia. Mukana on myös kaksi hitaampaa kappaletta.
Kansitekstissä yhtye lupaa palata osassa "Sinisilmä".
Kappaleet

Ääninäytteet
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Tule takaisin (7" mix) | 3.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Vieläkö kaipaat | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Varjot | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Ethän mene vielä | 4.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Tahdon sut mun elämääni | 4.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kuu Ristinummen yllä | 4.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Kaunis maailma | 4.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Prinsessa | 4.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kuin varkaat | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Pikkumetsään | 4.09 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Valheet nuo | 4.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Tule takaisin (laidback vocal version) | 4.21 |  |  |  |  |  |  |  |
Kari Pesonen on tehnyt kaikki laulut. Sovituksista vastaavat Esa Kaartamo ja Puolikuu, paitsi kappaleilla A1, A5 ja B6 edellisten lisäksi myös Hannu Korkeamäki.
"Kuin varkaat" -kappaleen taustaa LP-levyltä Exotic Moods for the Swinging Lovers on käytetty Copacabana Records Inc:n ystävällisellä luvalla.
Edellä mainitun lisäksi albumin toinen hidas kappale on "Tahdon sut mun elämään".
"Kuu Ristinummen yllä" ja "Kaunis maailma" ovat kitararockia. Niillä on mukana myös rumpali.
"Pikkumetsään" poikkeaa sanoitukseltaan albumin muista ihmissuhdelauluista siinä suhteessa, että se viittaa lapsuusaikaan.
Kokoonpano

Mauritz Möller – kitara, taustalaulu
Kari Pesonen – laulu, kitara, ohjelmointi
Jukka Asiala – basso, taustalaulu
Arto Häkkänen – rummut
sekä
Esa Kaartamo – kitara, syntetisaattori, kitarasyntetisaattori, taustalaulu
Hannu Korkeamäki – ohjelmointi
Petri Alanko – ohjelmointi
Esa Pulliaista kiitetään sitarista, jota kuullaan kappaleella "Ethän mene vielä".
Tuotantotiedot

Tuottaja: Esa Kaartamo
Levy-yhtiö: PolyGram Finland Oy
Äänityspaikat: Millbrook, Finnvox, Square, 303, Karin paja
Miksattu Millbrookissa, Finnvoxissa ja Full Moon Musicissa
Äänitys ja miksaus: Juha Heininen (Millbrook), Juha Laakso (Finnvox), Timo Järvinen (FMM)
Masterointi: Pauli Saastamoinen (Finnvox)
Valokuvat: Numi Nummelin
Kuvausjärjestelyt: Nina Jalmanen
Layout: P. Vilkki (Deltalji)
Albumin tuottamista ovat tukeneet Boot Factory Suutari Pekka Lahti ja Jack&Jones Unlimited.
Karlo

Karlo voi tarkoittaa seuraavia asioita tai henkilöitä:
Karlo, miehen etunimi
Karlo, kunnallishallinnoton alue (Unincorporated area) Kaliforniassa Yhdysvalloissa
Basil Karlo, sarjakuvahahmo
Karlo Martinović, sarajevolaisen musiikkiyhtyeen jäsen
Musta Pekka (saks. Kater Karlo), sarjakuvahahmo
Nisse Karlo, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja
Tomislav Karlo, kroatialainen uimari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karlo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karloman (major domus)

Karloman ( n. 706 – 17. elokuuta 754) oli Austrasian major domus. Hän oli Kaarle Martellin ja tämän vaimon Chrotrudin poika ja frankkien ensimmäisen karolingikuningas Pipin Pienen vanhempi veli.
Kaarle Martellin kuoltua 741 Karloman ja Pipin Pieni perivät isänsä viran major domuksena. Karlomanista tuli Austarasian major domus ja Pipinistä Neustrian. Grifo, Martellin poika toisesta avioliitosta, vaati myös osan valtakuntaa, mutta Karloman ja Pipin pakottivat hänet vetäytymään luostariin vuonna 742.
Usean vuoden ajan Karloman ja Pipin toimivat yhteistyössä, ja valtakunta säilyi rauhallisena. Karlomanin aloitteesta he asettivat vuonna 743 kuninkaaksi Kilderik III:n.
Vuonna 747 Karloman luopui asemastaan major domuksena ja vetäytyi luostarielämään. Hän perusti Monte Soratten luostarin ja vietti sen jälkeen suurimman osan loppuelämäänsä Monte Cassinon luostarissa. Vuonna 754 Karloman jätti luostarin pyytääkseen, että kuninkaaksi noussut Pipin ei marssisi Italiaan. Pipin ei kuunnellut veljeään, vaan sulki tämän tyrmään Viennessä. Karloman kuoli vankeudessa 17. elokuuta 754. Hänet on haudattu Monte Cassinoon.
Kaunislampi (Kouvola)

| Kaunislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°00′52″N, 26°58′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Torasjoen valuma-alue (14.99)
Laskuoja:  oja Hoikanjokeen 
Järvinumero:  14.992.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,541 km  
Pinta-ala:  1,843 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaunislampi 
Kaunislampi tai Nassinlampi on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Rämälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Torasjoen valuma-alueella (14.99), jonka Torasjoen yläosan valuma-alueeseen (14.992) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89 metriä mpy.
Kawai

| Kawai Musical Instruments Manufacturing Co> , Ltd. |
| --- | --- |

Osake:  TYO: 7952
ISIN:  JP3221400009
Perustettu:  1927
Perustaja:  Koichi Kawai
Kotipaikka:  Japani
Toimiala:  musiikkilaitteet
Kotisivu:  www.kawai.co.jp
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kawai (jap. 株式会社河合楽器製作所, Kabushiki-gaisha Kawai Gakki Seisakusho) on japanilainen musiikkialan yritys. Sen tunnetuimpia tuotteita ovat pianot, flyygelit ja elektroniset kosketinsoittimet.
Kawain pääkonttori
Kawai perustettiin 9. elokuuta 1927. Se valmistaa ja myy soittimia, johtaa musiikki- ja voimistelukouluja, myy tietokoneita, oheislaitteita ja muita elektronisia koneita sekä valmistaa ja myy koneita metallin ja puun työstämiseen. Yhtiö on listautunut Tokion pörssiin. Sen pääkonttori sijaitsee Hamamatsussa.
Kawai-soittimia Suomessa edustaa maahantuoja Tampereen Musiikki.
Kawai valmisti aluksi Teisco nimellä ensimmäiset syntetisaattorit.
Tuotteet

Syntetisaattorit
1979 Teisco S100P (1-ääninen 37-kosketinta)
1980 Teisco S60F (1-ääninen 32-kosketinta)
1980 Teisco 100-F (1-ääninen 37-kosketinta)
1981 Teisco 110-F (2-ääninen, 37-kosketinta)
1983 SX-210 (Teisco) (8-ääninen, 61-kosketinta)
1984 SX-240 (Teisco) (8-ääninen, 61-koskeinta)
1986 K3 (6-ääninen, 61-osketinta)
1987 K5 (16-ääninen, 61-kosketinta)
1988 K1 (16-ääninen, 61-kosketinta)
1988 K1 r (räkkiversio)
1989 K1 II (16-ääninen, 61-kosketinta)
1989 K1 II r (räkkiversio)
1989 K4 (16-ääninen, 61-kosketinta)
1989 K4 r (räkkiversio)
1989 XD-5 (16-ääninen, räkkiversio)
1996 K5000W (32-ääninen, 61-kosketinta)
1997 K5000S (sama kuin K5000W,mutta lisäksi sekvensseri))
1997 K5000R (räkkiversio)
Sekvensserit
1988 Q-80 (32-raitaa, 32,000-nuottia)
1989 Q-80EX (32-raitaa, 52,000-nuottia)
Kosketinsoittimet
1989 MS20 (4-ääninen)
1989 MS210 (16-ääninen)
1989 MS510 (20-ääninen)
1989 MS710 (24-ääninen, syntetisaattori)
1990 MS720 (uudempi versio MS710:stä)
1990 PH50
1990 FS680 (MIDI)
1990 FS690 (uudempi versio FS680:stä)
2000 FS2000
2000 MP9500 (64-ääninen)
2000 MP9000 (64-ääninen)
2005 MP4 (96-ääninen)
2005 MP8 (96-ääninen)
2007 MK8 II (192-ääninen)
2007 MP5 (192-ääninen)
2014 MP7 (256 äänen polyfonia sekä 256 instrumenttia)
2018 MP7SE (uudempi versio MP7:stä paremmalla koskettimistolla)
MP11 (256 äänen polyfonia sekä 40 instrumenttia)
MP11SE  (uudempi versio MP11:stä paremmalla koskettimistolla)
Aiheesta muualla

Kawai
Kawai America Corporation
Maahantuoja: Tampereen Musiikki /Musiikki Aartio Oy
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kawai Musical Instruments
KAWAI CR-1M, Kento Masudan Signature flyygeli
Kawai MP9000
Käännös suomeksi
Karl Hartung

Karl Hartung: Wachsende Flügel (Kristalline Form). 1960-62, pronssi. Hardenbergstrasse kulma Ernst-Reuter-Platz, Berlin-Charlottenburg.
Karl Hartung (1908–1967) oli saksalainen kuvanveistäjä. Hartung oli Berliinin taidekorkeakoulun professori vuodesta 1950. 1930-luvulta lähtien Hartung käytti abstraktia tyyliä. Hän kehitti itse oman tyylinsä, mutta siinä on vertauskohtia ainakin Constantin Brâncușin, Hans Arpin ja Henry Mooren taiteeseen. Hänen teoksissaan on paljon pyöristettyjä yksinkertaisia ja orgaanisesti kasvavia muotoja. Sodan jälkeen hän työskenteli yhdessä kirjailija Günter Grassin kanssa Berliinissä. Hän pyrki Norbert Kricken, Brigitte Meier-Denninghoffin sekä Hans Uhlmannin tavoin muodon viimeistelyyn erikoismuotojen vaalimisenselvennä vuoksi.
Karhuriipi

| Karhuriipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°47′03″N, 24°17′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Konttajokeen 
Järvinumero:  67.942.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,2 m  
Rantaviiva:  0,65 km  
Pinta-ala:  2,767 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarhuriipi 
Karhuriipi  on Lapissa Pellossa Lankojärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lankojärven alueella (67.94), jonka Konttajoen alaosan alueeseen (67.942) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä mpy.
Kantatie 89

Kantatie 89 on Kainuussa kulkeva kantatie. Tie alkaa valtatieltä 22 Paltamon Mieslahdessa ja kulkee Kontiomäen pohjoispuolitse Revonkannan ja Härmänkylän kautta Kuhmossa sijaitsevalle Vartiuksen raja-asemalle, josta se jatkuu Venäjän puolelle Kostamukseen. Tien pituus on 104 kilometriä. Tie kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.
Reitti

Tie kulkee seuraavien kuntien alueella:
Paltamo
Ristijärvi
Kuhmo
Historiaa

Tie Paltamon Mieslahdesta Kuhmon Iivantiiraan on rakennettu 1950- ja 1960-luvuilla osana Mieslahden ja Lentiiran välistä maantietä. Osa kantatiestä 89 kuuluu niin sanottuihin Kekkosteihin. Tietä jatkettiin Iivantiirasta Vartiukseen 1970-luvulla. Tuolloin koko Mieslahden ja Vartiuksen välinen tie numeroitiin maantieksi 909. Kostamuksen kaupungin ja kaivoskombinaatin rakennustöiden aikaan vuosina 1977–1985 oli tien liikenne ajoittain hyvinkin vilkasta. Sittemmin tie on kuitenkin hiljentynyt. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Mieslahden ja Vartiuksen välisestä tiestä tuli kantatie 89. Vuosina 2005–2006 tien siltoja levennettiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kantatie 89 Wikimedia Commonsissa
Matti Grönroosin sivu kantatiestä 89
Liittymät Mieslahdesta Vartiukseen
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 :   Kantatie (1+1), Vartiuksentie
|  |  |  | Valkama |     Kajaanintie   Kajaanintie | Oulu, Rovaniemi, Paltamo Kajaani, Kontiomäki;   alkaa |
|  |  |  | Matkala |     Viitostie | Kajaani Kuusamo |
|  |  |   |  | Kontiomäen–Ämmänsaaren rautatie |  |
|  |   |  | Laajakankaan saha |  |  |
|  |   |  | Härmänmäki | Härmänmäentie Pyhännäntie |  Pyhäntä |
|  |  |  |  Paltamon ja Ristijärven kunnanraja |  |  |
|  |   |  | Levämäki | Levämäentie |  |
|  |   |  | Revonkanta |   Sotkamontie | Sotkamo Ristijärvi |
|  |  |   | Iso-Pyhännän silta ja tiepenger | Iso-Pyhäntä |  |
|  |   |  | Tuomaanvaaran th | Tuomaanvaarantie |  |
|  |   |  | Kytkinlehto | Kytkinlehdontie Peräläntie |  |
|  |   |  |  | Paavoahontie |  |
|  |   |  | Myllykangas | Saarijärventie |  |
|  |   |  | Lamminkylä | Mustavaarantie |  |
|  |  |  |  Ristijärven ja Kuhmon kunnanraja |  |  |
 :   Kantatie (1+1), Kostamustie
|  |   |  | Mieronahon th | Sutintie |  |
|  |   |  | Pohjavaara | Härmäjärventie Rytisuontie |  |
|  |   |  | Arolan aseman th |   | VR Kuormausalue |
|  |   |  | Härmänkylän kauppa |   Hyrynsalmentie | Hyrynsalmi Kuhmo |
|  |   |  | Kuusamonkylä | Purnuntie Nyplärintie |  |
|  |   |  | Takamaa | Särkkävaarantie Kettusärkäntie |  |
|  |   |  | Kankaanaho | Linnalantie |  |
|  |   |  |  |   Kekkostie |  |
|  |   |  | Lipukkavaara | Kokkovaarantie |  |
|  |   |  | Käntinsalmen th | Käntinsalmentie |  |
|  |   |  |  | Yhdystie |  |
|  |   |  | Heinälä |   Lentiirantie | Kuhmo, Lentiira Suomussalmi |
|  |   |  | Puhakkajärvi |   Vartiuksentie |  |
|  |   |  | Rimminvaara | Kiimavaarantie |  |
|  |   |  | Vartius |   Liekinvaarantie | VR Kuormausalue |
|  |   |  | Aseman th |  | Vartius, as. |
|  |   |   | Valtakunnanraja |   |   päättyy |
Välimatkataulukko
| (km) | Mieslahti |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Matkala | 6 | Matkala |  |  |  |  |  |
| Revonkanta | 22 | 16 | Revonkanta |  |  |  |  |
| Härmänkylä | 54 | 48 | 32 | Härmänkylä |  |  |  |
| Heinilä | 88 | 82 | 66 | 34 | Heinilä |  |  |
| Vartius (raja) | 104 | 98 | 82 | 50 | 16 | Vartius (raja) |  |
| Kostamus | 137 | 131 | 115 | 83 | 49 | 33 | Kostamus |
Kantatiet 40–98
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   
   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Karl Hass

Karl Hass (5. lokakuuta 1912 Kiel, Saksan keisarikunta – 21. huhtikuuta 2004 Castel Gandolfo, Italia) oli saksalainen upseeri ja sotarikollinen. Hän oli vakooja ja SS-upseeri, joka otti osaa Italian suurimpaan verilöylyyn vuonna 1944.
Hass liittyi 1934 SS:n tiedustelupalveluun Sicherheitsdienstiin, jossa hänet ylennettiin pian häikäilemättömyyden vuoksi. Natsien vallattua Rooman Hass lähetettiin perustamaan sinne erityistä radio-operaattorien verkkoa ja kouluttamaan liittoutuneiden linjojen takana toimivia sabotöörejä. Roomassa hän osallistui esimiehensä Herbert Kapplerin kanssa yli tuhannen italianjuutalaisen lähettämiseen Auschwitziin. Hass myös toimitti Savoyn prinsessa Mafaldan Buchenwaldin keskitysleirille, jossa tämä kuoli.
Vastarintaliikkeen räjäytettyä pommin Via Rasellalla ja surmattua yli 30 SS-miestä, Kappler, Hass ja Erich Priebke vangitsivat 335 italialaismiestä, osa juutalaisia tai vasemmistoa. Kaikki vietiin Ardeatinen luolaan Rooman lähelle ja teloitettiin siellä. Joukkomurha on yksi Italian pahamaineisimmista.
Sodan jälkeen liittoutuneet vangitsivat Hassin, mutta hän ei saanut sotarikossyytteitä, vaan jopa työskenteli Yhdysvaltain tiedustelupalvelun listoilla ja vakoili Neuvostoliittoa. Herbert Kappler olikin ainoa, joka tuomittiin Ardeatinen verilöylystä vankilaan. 
Viimein vuonna 1994 yhdysvaltalainen televisioryhmä löysi toisen sotarikollisen Erich Priebken Etelä-Amerikasta, ja hänet lennätettiin Italiaan oikeuteen ja tuomittiin Ardeatinen murhista vankilaan. Paikalle ilmaantui myös Hass, jonka piti todistaa oikeudessa entistä SS-kollegaansa vastaan. Hän yritti kuitenkin paeta asunnostaan syöksytorvea pitkin, mutta putosi ja loukkaantui. Sairaalasta hän todisti Priebkeä vastaan, mutta menetti pakoyrityksen vuoksi oikeudellisen koskemattomuutensa. Hass tuomittiin 1998 elinkautiseen vankeuteen. Korkean ikänsä ja huonon terveydentilansa vuoksi hänet sijoitettiin kotiarestiin sveitsiläiseen vanhainkotiin.
Kari Kuusiniemi

| Kari Kuusiniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. syyskuuta 1957 (ikä 67)
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Karra
Seura:  
Kari Kuusiniemi (s. 4. syyskuuta 1957) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija.
1970-luvun puolivälistä 1990-luvun lopulle kestäneellä urallaan Kuusiniemi voitti yli kymmenen henkilökohtaista tilastoa, kuten etenijä- ja lyöjäkuninkuuden sekä kärkilyönti- ja tehotilaston. Kuusiniemi on ainoa miespelaaja, joka on voittanut kaikki neljä tilastoa uransa aikana.
Kuusiniemi oli pitkään kaikkien aikojen pesispörssin kärkipaikalla 2704 pisteellä kunnes toukokuussa 2014 Toni Kohonen ohitti hänet.
Pääsarjassa Kuusiniemi pelasi 18 kautta, ja tuona aikana hänet valittiin 14 Itä–Länsi- ja 12 Liitto–Lehdistö-otteluun. Kuusiniemi voitti yhteensä kymmenen mitalia, joista kolme oli kultaisia. Vuoden pesäpalloilijaksi hänet valittiin vuonna 1989.
Tilastot

Pesispörssipisteet: 2704 (kaikkien aikojen tilaston 3. sija)
Tilastot > Superpesiksen runkosarja

Kärkilyönnit: 2328
Lyödyt juoksut: 68 + 354 (kaikkien aikojen kunnaritilaston 3. sija)
Tuodut juoksut: 627 (kaikkien aikojen tilaston 3. sija)
Saavutukset > Pelaajana

3 SM-kultaa: 1979, 1980, 1981
4 SM-hopeaa: 1984, 1985, 1992, 1994
3 SM-pronssia: 1982, 1986, 1990
Vuoden pesäpalloilija: 1989
Superpesiksen lyöjäkuningas: 1992
Pesäpallon etenijäkuningas (5): 1980, 1981, 1982, 1984, 1986
Pesäpallon kärkilyöntikuningas: (1) 1988
14 Itä–Länsi-ottelua: 1980-1994
Karl Hein (jalkapalloilija)

Karl Hein lokakuussa 2023.
Karl Jakob Hein (s. 13. huhtikuuta 2002 Põlva) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pituudeltaan 193-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Arsenalia mutta on kauden 2023–2024 loppuun mennessä pelannut edustusjoukkueessa vain yhden liigacupottelun. Hän pelaa kauden 2024–2025 lainalla espanjalaisseura Real Valladolidissa. Hein on pelannut Viron A-maajoukkueessa vuodesta 2020.
Heinin juniorivuosien seurat olivat JK Loo ja Nõmme United. Jälkimmäisen edustusjoukkueessa hän pelasi viisi ottelua Viron kolmannella sarjatasolla vuonna 2018. Kesällä 2018 Hein siirtyi englantilaisseura Arsenaliin. Tammi-maaliskuussa 2022 hän oli lainalla Readingissä ja pelasi helmikuussa viisi mestaruussarjan ottelua, kunnes sormivamma päätti hänen kautensa. Marraskuussa 2022 Hein pelasi Arsenalin edustusjoukkueessa Brightonia vastaan liigacupin ottelun, jonka Arsenal hävisi 1–3.
Hein on pelannut Viron alle 17-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Viron A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 Kansojen liigan otteluissa Georgiaa ja Armeniaa vastaan. Hän on pelannut heinäkuun 2024 loppuun mennessä 30 A-maaottelua, joista neljä on ollut MM-karsintaa, yhdeksän EM-karsintaa ja kymmenen Kansojen liigaa.
Kanadanlehtikuusi

| Kanadanlehtikuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Lehtikuuset Larix
Laji::  laricina
Kaksiosainen nimi
 Larix laricina  (Du Roi) K. Koch 
Katso myös
   Kanadanlehtikuusi Wikispeciesissä   Kanadanlehtikuusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanadanlehtikuusi (Larix laricina) on pohjoisamerikkalainen lehtikuusilaji. Kanadassa sitä kutsutaan nimellä tamarack, joka on peräisin algonkin-kielistä. Puu on Kanadan Luoteisterritorioiden kansallispuu.
Ulkonäkö ja koko

Kanadanlehtikuusi on keskikokoinen puu, joka kasvaa 10–20 m korkeaksi. Runko voi olla halkaisijaltaan 60 cm. Lehdet ovat neulasmaiset, pehmeät 2–3 cm pitkät tupsut, jotka varisevat syksyllä. Kävyt ovat pienemmät kuin muilla lehtikuusilajeilla.
Levinneisyys

Kanadanlehtikuusta kasvaa ennen kaikkea Kanadan puolella Yukonin itäosassa, Inuvikissä ja Newfoundlandissa sekä Yhdysvaltojen koillisosassa Minnesotasta Länsi-Virginiaan. Lajilla on erillisesiintymä myös Alaskassa.
Havuja ja käpyjä.
Tunnistaminen.
Kerkkä

Kerkkä voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kuusen vuosikasvain
suksisauvan sompaosa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kerkkä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kantatie 78

Kantatie 78 on Paltamosta Puolangan, Pudasjärven ja Ranuan kautta Rovaniemelle johtava kantatie. Tien pituus on 295 kilometriä. Tien liikennemäärät ovat vähäiset.
Reitti

Kantatie 78 alkaa Oulujärven pohjoispuolelta Paltamon keskustasta. Tie kulkee vaaramaisemien halki sivuten Paljakan luonnonpuistoa Puolangalle. Puolangalta tie jatkuu Manner-Suomen keskipisteen kautta Jaurakkajärveä sivuten Hirvaskoskelle ja edelleen Pudasjärvelle. Hirvaskosken ja Pudasjärven välinen 16 kilometrin osuus on yhteistä valtatien 20 kanssa. Pudasjärven keskustan kohdalla kantatie 78 kääntyy pohjoiseen ja jatkuu enimmäkseen tasaisen korpimaaston läpi Ranuan keskustaan. Ranualta tie jatkuu Narkaus- ja Kivitaipale-nimisten kylien kautta Rovaniemen keskustan itäpuolelle, Ounasjoen rannalle.
Tien reitti kulkee seuraavien kuntien alueella: Paltamo – Puolanka – Pudasjärvi – Ranua – Rovaniemi
Historiaa

Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 78 oli Rovaniemen ja Pudasjärven välinen tie. Tuolloin tie kulki Ranualta Kuhan, Petäjäjärven, Telkkälän ja Siuruan kylien kautta Pudasjärvelle. Vuonna 1970 tie oli vielä kokonaisuudessaan sorapintainen. 1970-luvun alussa tietä kuitenkin parannettiin ja se linjattiin Ranuan ja Pudasjärven välillä nykyiselle paikalleen. 1970-luvun puolivälissä myös Paltamon ja Pudasjärven välinen osuus numeroitiin kantatie 78:ksi. Syyskuussa 1989 valmistui Rovaniemen keskustan tuntumaan Kemijoen Ounaskosken ylittävä, 320 metriä pitkä Jätkänkynttilä-silta, joka oli Suomen ensimmäinen vinoköysisilta. Ennen sillan valmistumista kantatie 78 oli ylittänyt Ounaskosken yhdistettyä maantie- ja rautatiesiltaa pitkin. Kajaanin ja Rovaniemen välistä kantatiereittiä on markkinoitu "Oikotienä Lappiin", vaikka kyseessä on oikotie vain lähinnä Kajaanin ympäristöstä Rovaniemelle. Helsingistä lähtien reitti on 65 kilometriä pitempi kuin nelostie.
Keniankottarainen

| Keniankottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Loistokottaraiset Lamprotornis
Laji::  hildebrandti
Kaksiosainen nimi
 Lamprotornis hildebrandti  (Cabanis, 1878) 
Katso myös
   Keniankottarainen Wikispeciesissä   Keniankottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keniankottarainen (Lamprotornis hildebrandti) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.
Levinneisyys

Keniankottaraista tavataan Keniassa ja Tansaniassa. Lajin on kuvattu olevan harvinainen. Sen levinneisyysalue on kuitenkin laaja ja kannankehitys stabiili, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.