stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pöytätennis kesäparalympialaisissa 2020
Karsinnat

Yhdestä maasta saa osallistua korkeintaan kolme urheilijaa yhteen yksinpelikilpailuun. Joukkueturnauksiin maa saa lähettää yhden joukkueen. 55 mies- ja 50 naisurheilijaa tullaan valitsemaan alueellisten (Eurooppa, Amerikka, Aasia, Afrikka ja Oseania) mestaruusturnausten kautta. 72 miesurheilijaa ja 28 naisurheilijaa valitaan rankingien perusteella. 11 mies- ja 10 naisurheilijaa valitaan erillisen karsintaturnauksen kautta. Neljä paikkaa on varattu naisten joukkuekilpailuihin siten, että saadaan tarpeeksi maita turnauksiin. 36 miestä ja 14 naista kutsutaan paralympialaisiin erillisellä kutsulla.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ei päättyneitä kilpailutapahtumia
| Yhteensä | Yhteensä | 31 | 31 | 31 | 93 |
Mitaliyhteenveto > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Luokan 1 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 2 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 3 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 4 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 5 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 6 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 7 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 8 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 9 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 10 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 11 kaksinpeli  tiedot: 

Luokkien 1-2 joukkue  tiedot: 
Luokan 3 joukkue  tiedot: 
Luokkien 4-5 joukkue  tiedot: 
Luokkien 6-7 joukkue  tiedot: 
Luokan 8 joukkue  tiedot: 
Luokkien 9-10 joukkue  tiedot:
Mitaliyhteenveto > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Luokkien 1-2 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 3 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 4 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 5 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 6 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 7 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 8 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 9 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 10 kaksinpeli  tiedot: 
Luokan 11 kaksinpeli  tiedot: 

Luokkien 1-3 joukkue  tiedot: 
Luokkien 4-5 joukkue  tiedot: 
Luokkien 6-8 joukkue  tiedot: 
Luokkien 9-10 joukkue  tiedot:
Virkkilä (täsmennyssivu)

Virkkilä on:
Virkkilä, entisen Vuokselan kunnan kirkonkylä luovutetulla alueella
Virkkilä, kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Rosmittalan kunnassa Venäjällä
Virkkilä, kylä entisen Koprinan seurakunnan alueella Inkerinmaalla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Virkkilä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viisas Elämä

| Viisas Elämä |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1993
Perustaja:  Batu Samaletdin
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  kirjankustannus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viisas Elämä Oy (aikaisemmin Basam Books Oy) on helsinkiläinen erikoiskustantamo. Sen erikoisaloina ovat itämainen kirjallisuus, käännösrunous, filosofia, kaunokirjallisuuden klassikot, uskonnot, viisauskirjallisuus ja henkinen kasvu. Kustantamo on toiminut vuodesta 1993 ja julkaisee vuosittain noin 35–40 teosta. Yrityksen perustaja ja kustannusjohtaja on Batu Samaletdin, joka aiemmin piti kirja-antikvariaattia.
Viisas Elämä -kustantamon Klassikko-sarja esittelee maailmankirjallisuuden tunnettuja teoksia. Viisas elämä -sarjaan kuuluu elämäntaidon ja henkisen kasvun oppaita, jotka ammentavat muun muassa buddhalaisesta viisaudesta. Shakti-kirjat on sarja, jossa julkaistaan nykyromaaneja.
Viisas elämä Oy on Suomen kustannusyhdistys ry:n jäsen.
Aiheesta muualla

Viisas Elämä Oy:n kotisivu
Relusjärvi

| Relusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°04′35″N, 26°28′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Iso-Ruhmakseen 
Järvinumero:  14.944.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,8 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  610 m  
Rantaviiva:  4,134 km  
Pinta-ala:  41,426 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRelusjärvi 
Relusjärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Jaalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 610 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 41 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Johdasjärven valuma-alueeseen (14.944) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,8 metriä mpy.
Važa-Pšavela

Važa-Pšavela
Važa-Pšavela (georg. ვაჟა-ფშაველა; oik. Luka Razikašvili, s. 1861, Tšargali, k. 1915, Tbilisi) oli georgialainen runoilija. Hänen teoksensa kuvasivat maan vuoristoseutujen elämää ja maisemia.
”Važa-Pšavela” oli Luka Razikašvilin taiteilijanimi, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”Pšavin jätkää”. Važa-Pšavela syntyi pieneen kylään Pohjois-Georgian vuoristoisessa Pšavin maakunnassa. Hän opiskeli Telavin, Gorin ja Tbilisin seminaareissa ja muutti sen jälkeen Pietariin, jossa hän opiskeli lakia. Palattuaan kotimaahansa hän toimi georgian kielen opettajana.
Važa-Pšavelan runoissa eurooppalainen kirjallinen perinne yhdistyy Georgian vuoristoseutujen kansanrunouteen, ja monet niistä ovat nousseet maan kirjallisuuden klassikoiksi. Hänen tunnettuihin runoihinsa lukeutuvat esimerkiksi Aluda Ketelauri, Bakhtrioni, Stumar-Paspindzeli, Gogotur ja Apšina, Gvelistšamia, Eteri ja Mindia. Runot käsittelevät usein konflikteja yksilön halujen ja tunteiden ja yhteiskunnan vaatimusten välillä.
Myös hänen veljensä suuntautuivat samalle alalle: Niko Razikašvili (1866–1927) oli runoilija ja Tedo Razikašvili (1869–1922) etnologi ja kansanrunouden keräilijä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Važa-Pšavela Wikimedia Commonsissa
Viikin tutkimustila

Viikin tutkimustilan rakennuksia.
Viikin tutkimustila (aiemmin Viikin opetus- ja tutkimustila) on Helsingin yliopiston omistama ja sen maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan käytössä oleva maatila Helsingin Viikin kaupunginosassa. Tila on pääasiassa tutkimus- ja opetuskäytössä. Se on ollut yliopiston omistuksessa vuodesta 1931. Sitä ennen tila tunnettiin nimellä Viikin latokartano. Viikin kampusalueella sijaitseva kartanon entinen päärakennus on nykyään ravintola.
Tilan alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Yleistä

Viikin tutkimustila on yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan alainen yksikkö. Sen pinta-ala on 353 hehtaaria, josta peltoa on 157 ja metsää 72 hehtaaria. Siellä on noin 70 ayrshire-rotuista lypsylehmää. Noin puolet peltoalasta on kerrallaan laitumena ja säilörehunurmena, toisella puolella viljellään viljaa ja valkuaiskasveja, kuten härkäpapua. Tila tuottaa vuosittain noin 200 tonnia viljaa ja härkäpapuja, tuhat tonnia säilörehua ja 600 000 litraa maitoa. Pellot ja laidunmaat sijaitsevat pääasiassa Viikintien ja Vanhankaupunginlahden välisellä alueella eli Viikinrannan osa-alueella, mutta ne ulottuvat myös Viikintien pohjoispuolelle Latokartanon osa-alueelle. Tilan rakennukset ja pieni osa peltoalasta ovat Viikin tiedepuiston osa-alueella.
Huomattava osa tilalla nykyään tehtävästä tutkimuksesta liittyy maatalouden rooliin ilmastonmuutoksessa ja sen torjunnassa sekä sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävämmän ruoantuotannon kehittämiseen. Osa peltoalasta on vuosittain kasvintuotantoon ja maaperätieteisiin liittyvien tutkimusten koealoina. Tilalla tutkitaan myös uuttaa maatalousteknologiaa.
Läheinen Viikin arboretum kuuluu tutkimustilan hallintaan. Inarissa sijaitseva Muddusjärven tutkimusasema on myös hallinnollisesti osa Viikin tutkimustilaa.
Lehmien keväinen laitumellelasku on tilalla vuosittain järjestettävä suosittu yleisötapahtuma.
Kartanon päärakennus eli Viikin kartano

Viikin latokartanon yksikerroksisen päärakennuksen rakennutti tulipalossa tuhoutuneen aiemman tilalle kreivi G. M. Armfelt vuonna 1832, alkuaan vain kesäasunnoksi. Nykyisen asunsa se sai vuonna 1932. Sen pihapiirissä on säilynyt yksi sivurakennus 1700-luvulta. Tilan tultua yliopiston omistukseen vanha päärakennus oli aluksi tilanhoitajan ja myöhemmin myös muiden työntekijöiden asuntona. 1980–1990-luvuilla se oli toimistokäytössä, ja vuodesta 2000 siinä on toiminut ravintola nimellä Viikin kartano.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viikin kartano Wikimedia Commonsissa
Viikin tutkimustila Helsingin yliopisto
Lehmien laitumellelasku on vuosittainen yleisötapahtuma.
Entinen maatalousmuseon rakennus.
Viikin latokartanon vanha päärakennus.
Velliá

| --- | --- |
Sijainti:  Kozáni, Länsi-Makedonia, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 754 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Velliá (kreik. Βελλιά, myös Véllia, Βέλλια) eli Méllia (Μἐλλια) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 754 metriä.
Velliá on Áskion vuorimassiivin jatke ja sijaitsee Kozánin alueyksikön alueella Länsi-Makedoniassa. Sen korkeimman huipun nimi on sama kuin itse vuorella. Muut korkeimmat huiput ovat Pýrgos (Πὐργος, 1 688 m) ja Traní Ráchi (Τρανή Ράχη, 1 505 m).
Rogge

Rogge on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bernhard Rogge (1899–1982), saksalainen amiraali
Jacques Rogge (1942–2021), belgialainen kirurgi ja Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja
(Friedrich) Rudolf Klein-Rogge (1885–1955), saksalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Velleda Cesari

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Velleda Cesari |  Velleda Cesari |  Velleda Cesari |  |
Maa:   Italia
Naisten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | floretti, joukkuekilpailu |  |
Velleda Cesari (15. helmikuuta 1920 Bologna – 4. toukokuuta 2003 Genova) oli italialainen miekkailija ja olympiamitalisti. Hän oli vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa mukana saamassa pronssia naisten floretin joukkuekilpailussa. Kesäolympialaisissa 1948, 1952 ja 1956 Cesari osallistui floretin yksilökilpailuihin.
Ride on Tears

| ”Ride on Tears” Charon |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Songs for the Sinners
 Julkaistu: 3. elokuuta 2005
 Tekijä(t): Charon (säv.) J-P Leppäluoto (san.)
 Tyylilaji: goottimetalli
 Kesto: 03.37
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Charonin muut singlet
| ”Religious / Delicious” 2003 | ”Ride of Tears” 2005 | ”Colder” 2005 |
Ride on Tears on suomalaisen goottimetallin yhtye Charonin neljäs single. Se julkaistiin 3. elokuuta 2005 levymerkillä Spinefarm Records.
Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan toisella sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.
Kappaleet

Kappaleet säveltänyt Charon ja sanoittanut J-P Leppäluoto.
Ride on Tears – 3.37
Divine – 4.45
Frail I Stand – 5.35
Pöytätietokone

Tyylitelty havainnollistus tyypillisestä pöytätietokoneesta.
Pöytätietokone (engl. desktop computer) on kirjoituspöydällä pidettäväksi tarkoitettu henkilökohtainen tietokone (PC), jota käytetään yleensä toimistotöissä tai kotitalouksissa erilaisiin tarkoituksiin. Se oli mikrotietokoneen ensimmäinen kokotyyppi.
Tietokoneiden kokokehitys eteni 1960-luvulla tilanteeseen, jossa huoneen tai kaapin kokoisen tilan vievien tietokoneiden lisäksi markkinoille tuotiin pienempiä, pöydälle mahtuvia laitteita. Olivettin kehittämä Programma 101 vuodelta 1965 ja Hewlett-Packardin 9100A vuodelta 1968 olivat varhaisia esimerkkejä pöytätietokoneista. Niitä markkinoitiin Bill Hewlettin mukaan uskottavuussyistä pöytälaskimina.
Nykyaikainen pöytätietokone sisältä.
1970-luvulla pöytälaskinten ohjelmointiominaisuudet kehittyivät ja rajat niiden ja tietokoneiden välillä alkoivat hämärtyä. Vuonna 1972 lanseerattu HP 9830A oli BASIC-ominaisuuksiensa puolesta jo täysiverinen tietokone. Pian sen jälkeen kuvaputkinäytöllä varustellut Wang 2200 ja IBM 5100 ohjasivat laitteiden muotoilua nykyisten pöytätietokoneiden suuntaan.
1981 IBM lähti markkinoimaan voimakkaasti IBM PC -tietokonetta, joka johti IBM PC -yhteensopivien kloonien syntyyn. Niissä oli mikrotietokoneissa yleisen CP/M-käyttöjärjestelmä korvaava PC-DOS-käyttöjärjestelmä, jota Microsoft myi nimellä MS-DOS.
Koska IBM:n käyttämä arkkitehtuuri oli avoin, myös muut alkoivat valmistaa pöydällä pidettäviä henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja mikrotietokoneita, joista aluksi käytettiin nimitystä PC-klooni, tarkoittaen sitä, että ne olivat samankaltaisia kuin alkuperäinen IBM PC ja niissä voitiin ajaa samoja ohjelmia kuin IBM PC:ssä. MS-DOS-ympäristöstä poikkeavia henkilökohtaiseen toimistokäyttöön tarkoitettuja tietokoneita valmisti ja valmistaa myös Apple, jonka arkkitehtuuri ei ollut yhtä avoin kuin IBM PC:n. Siksi Applen käyttöjärjestelmää käyttäviä klooneja ei juuri tullut markkinoille ja Apple jäi pääasiassa siitä kiinnostuneiden harrastajien ja mainostoimistojen koneeksi PC-yhteensopivien muodostaessa teollisuusstandardin.
Kannettava tietokone tietokone kehitettiin helpottamaan tietokoneen kuljettamista integroimalla osat kuten näyttö ja keskusyksikkö toisiinsa. Näitä ryhtyi voimakkaasti markkinoimaan erityisesti Compaq.
Pöytätietokone on vakio-osista koottuna halvempi kuin vastaavan suorituskyvyn kannettava tietokone. Sitä voidaan myös monipuolisesti uudistaa vakio-osista, minkä vuoksi se on myös ollut suosittu kotitietokonetyyppi. Kotitietokoneissa lähinnä tietokonepelit vaativat suurta suorituskykyä, jonka saa pöytätietokoneesta halvammalla kuin sylitietokoneesta.
Käyttöjärjestelmät

Tietokoneisiin asennettava käyttöjärjestelmä riippuu muun muassa käyttötarkoituksesta ja käytetystä tekniikasta. Useissa käyttökohteissa CP/M on korvattu MS-DOS:lla ja edelleen Windowsilla.
Applen laitteissa on ollut vanhempi Mac OS sekä uudempi Unix-pohjainen macOS.
Linux on vaihtoehtona useille tapauksille muiden Unixin kaltaisten käyttöjärjestelmien tavoin.
Pöytätietokoneen osat

Henkilökohtaisen tietokoneen laitteet jaetaan keskusyksikköön ja sen komponentteihin sekä erilaisiin oheislaitteisiin.
Tyypillinen pöytätietokone koostuu seuraavista pääelementeistä:
Keskusyksikkö (engl. system unit), jonka osia ovat emolevy, johon liittyvät suoritin ja muistipiirit sekä laajennuskortit
Firmware (engl. firmware), esimerkiksi BIOS, tai verkkokortille sisäänrakennettu ohjelma
Ohjelmisto (engl. software), esimerkiksi käyttöjärjestelmä (ja sen laiteohjaimet sekä järjestelmäohjelmat) sekä käyttäjän sovellusohjelmat
Oheislaitteet (engl. peripheral), esimerkiksi kuvanlukija, piirtopöytä
Aikojen kuluessa monet asiat, jotka on tehty ohjelmistojen avulla, ovat siirtyneet laitteiston hoidettavaksi (esimerkiksi tietoliikenneprotokollat) ja toisaalta monet asiat, jotka on ennen tehty laitteiston tuella, ovat nykyään tehtävissä ohjelmistojen avulla (videonpakkaus, ohjelmalliset modeemit).
Nykyaikaisen pöytämallisen työasema- tai kotitietokoneen laitteisto koostuu erillisistä osista, joita ovat tyypillisesti
suoritin eli prosessori
emolevy, jonka välityksellä laitteiston muut osat ovat yhteydessä suorittimeen
keskusmuisti (käyttömuisti, työmuisti, engl. Random-access memory (RAM)), johon ohjelmat ja niiden käsittelemä data tallentuvat siksi aikaa, kun tietokone on päällä
massamuistilaitteet, joiden avulla dataa voi varastoida pidemmäksi aikaa
yksi tai useampi kiintolevy
yksi tai useampi (tallentava) DVD-, CD-, tai Blu-ray-asema.
levykeasema (jota nykyään on tosin pidettävä jo vanhentuneena tallennustekniikkana)
näytönohjain (emolevyyn sulautettuna tai erillisenä laajennuskorttina), johon kytketään yksi tai useampi näyttö
äänenohjain eli äänikortti (emolevyyn sulautettuna tai erillisenä laajennuskorttina), johon voidaan kytkeä äänilaitteita, kuten kaiuttimet ja mikrofoni
ohjaus- osoitinlaitteet
näppäimistö
hiiri
tietoliikenneyhteyden (esimerkiksi Internet) mahdollistava laite (yleensä verkkokortti (emolevyyn sulautettuna tai erillisenä laajennuskorttina) tai modeemi)
tulostin
kuvanlukija eli skanneri.
Keskusyksikköön kuuluvia osia, joita ei käytetä tiedonkäsittelyyn:
tietokoneen kotelo
tietokoneen virtalähde
jäähdytyssiilejä, tuulettimia tai nestejäähdytysjärjestelmä, joilla estetään laitteiston ylikuumeneminen
Pöytätietokoneen osat > Osien luokittelu

Keskusyksikkö (käsittelee sähköisessä muodossa olevaa tietoa), johon kuuluu:
suoritin
emolevy
keskusmuisti
näytönohjain
Syöttölaitteet (muuttavat tietoa sähköiseen muotoon):
näppäimistö
hiiri
mikrofoni
kuvanlukija
Tulostuslaitteet ( muuttavat tiedon pois sähköisestä muodosta):
tietokonenäyttö
projektori
Tulostin
kaiutin
Massamuistilaitteet (tallentavat tietoa pysyvästi):
reikäkortti
nauha-asema
levykeasema
kuplamuisti
optinen asema
kiintolevy
siirrettävä kiintolevy
USB-muisti
Tietoliikennelaitteet (huolehtivat tiedon siirrosta toisiin tietokoneisiin):
verkkokortti
modeemi
pakettiradio
GPRS
langaton lähiverkko
infrapunaliitäntä
Luokittelemattomat
oheislaiteliitännät
tietokoneen virtalähde
tietokoneen kotelo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pöytätietokone Wikimedia Commonsissa
Vartiamäki (Leivonmäki)

| Vartiamäki |
| --- | --- |
 Vartiamäki
 Koordinaatit: 61.8546°N, 25.9696°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Joutsa
Entinen kunta:  Leivonmäki
Postinumero:  19920
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vartiamäki (myös asussa Vartijamäki) on kylä Joutsan länsiosassa entisen Leivonmäen kunnan alueella. Se sijaitsee Pappisten kylän pohjoispuolella ja Leivonmäen kansallispuiston eteläpuolella. Asutus jatkuu myös kuntaliitosta edeltäneen Joutsan alueelle.
Vartiamäki ei ole ollut rekisterikylä, vaan sen alue on kuulunut Leivonmäen rekisterikylään. Joutsan puolella sijaitsevat talot ovat kuuluneet joko Joutsan tai Tammilahden rekisterikyliin. Vartiamäessä on kuitenkin ollut oma kansakoulu.
Historiaa

Vartiamäen kantatalo syntyi 1700-luvun loppupuolella. Vartiamäki oli jo olemassa torppana Leivonmäen kylän isojakotoimitusten alkuvuonna 1791, mutta kuusi vuotta myöhemmin tämä sekä lähellä sijainnut Kurkijärven torppa muutettiin kruunun uudistiloiksi.
1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Vartiamäen ja Koiviston tilat olivat Leivonmäen suurimpia; vuonna 1901 Vartiamäellä oli 24 hehtaaria peltoa ja 10 hehtaaria niittyä sekä 25 lehmää, Koivistolla taas 28 hehtaaria peltoa, 40 hehtaaria niittyä sekä 26 lehmää. Pitäjän talollisten keskimäärät olivat tuolloin 11 ha peltoa, 12 ha niittyä ja noin 11 lehmää.
Vartiamäen kautta kirkonkylästä Joutsan rajalle kulkevaa maantietä alettiin suunnitella vuonna 1893, jolloin kuitenkin oltiin rakentamassa Martinkylän tietä kirkonkylän ja Mieskonmäen välille, joten rakennusta lykättiin vuoteen 1900. Vartiamäen kylätien alkuosa kirkonkylältä Rutajärven Harjulahden tienhaaraan saakka muutettiin vuonna 1922 kunnantieksi. Osuus muutettiin paikallistieksi vuonna 1963.
Kansakoulu

Vartiamäen koulupiiri perustettiin vuonna 1908, jolloin kunnan ensimmäinen kansakoulupiirijako hyväksyttiin. Koulu saatiin kuitenkin rakennettua vasta vuonna 1937. 1960-luvulla oppilasmäärä alkoi laskea kaupungistumisen ja syntyvyyden laskun seurauksena, ja Vartiamäen koulu lakkautettiin vuonna 1965.
Rogers Locomotive and Machine Works

Piirros Rogers Locomotive Worksin tehtaasta 28. maaliskuuta 1906.
Rogers Locomotive and Machine Works oli 1800-luvulla toiminut yhdysvaltalainen höyryvetureiden valmistaja. Yhtiön tehdas sijaitsi Patersonissa, New Jerseyssä. Tehdas rakensi yli 6 000 veturia. Useimmilla yhdysvaltalaisilla rautatieyhtiöillä oli käytössä ainakin yksi Rogersin valmistama veturi. Yhtiön kuuluisin veturimalli oli joulukuussa 1855 valmistunut The General, joka oli yksi Suurena veturijahtina tunnetun Yhdysvaltain sisällissodan operaatiossa käytetyistä vetureista. Rogers oli Baldwin Locomotive Worksin jälkeen Yhdysvaltain toiseksi suurin veturivalmistaja.
The General Chattanoogassa, Tennesseessä, noin vuonna 1907.
Thomas Rogers perusti yrityksen vuonna 1832 yhdessä Morris Ketchumin ja Jasper Grosvenorin kanssa nimellä Rogers, Ketchum and Grosvenor. Rogers toimi yrityksen johdossa kuolemaansa saakka vuoteen 1856. Tämän jälkeen hänen poikansa Jacob S. Rogers nousi yhtiön johtoon. Jacob S. Rogers jäi eläkkeelle vuonna 1893. Tämän jälkeen pääjohtajaksi nousi Robert S. Hughes ja yrityksen nimeksi muutettiin Rogers Locomotive Company.
Rogers vältti fuusion American Locomotive Companyn (ALCO) kanssa vuonna 1901 lopettamalla yrityksen toiminnan ja perustamalla uuden yrityksen nimellä Rogers Locomotive Works. Yritys jatkoi itsenäisenä vuoteen 1905, jolloin ALCO osti sen. ALCO jatkoi höyryveturien kehittämistä vuoteen 1913. Tämän jälkeen 1920-luvulle saakka tiloja käytettiin pääasiassa varastona. Lopulta kiinteistö myytiin yksityisille sijoittajille. Nykyään eri puolilla maailmaa on museoituna useita Rogersin valmistamia höyryvetureita. Tehtaan rakennuksissa toimii nykyisin Patersonin museo, jonka tehtävänä on säilyttää ja esitellä Patersonin teollisuushistoriaa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Rogers Locomotive and Machine Works
Rideau (joki)

| Rideau |
| --- | --- |
 Rideaujoki, Ottawa
Alkulähde:  Upper Rideaun järvi
Laskupaikka:  Ottawajoki
Maat:  Kanada
Pituus:  146 km
Virtaama:  35 m³/s
Valuma-alue:  3 800 km²
Rideau on 146 kilometrin pituinen joki Ontarion provinssissa Kanadassa. Se saa alkunsa Upper Rideaun järvestä ja laskee Ottawajokeen Ottawan kaupungin kohdalla.
Rideaun putoukset, Ottawa (Thomas Burrowes 1826)
Rideau virtaa ravinteikkaalla maalla entisellä merenpohjalla. Sen rannat houkuttelivat 1800-luvulla uudisasukkaita. Joesta kiinnostuttiin myös, kun huomattiin, että reitti Ala-Kanadan Montréalista Ylä-Kanadan Kingstoniin Saint Lawrencen jokea pitkin oli haavoittuvainen. Tästä syystä rakennettiin Rideaun kanava Rideau- ja Cataraquijoen välille uudeksi vesireitiksi Kingstoniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rideau (joki) Wikimedia Commonsissa
Rideaun biodiversiteetti (englanniksi)
Vebjørn Rodal

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vebjørn Rodal vuonna 2010. |  Vebjørn Rodal vuonna 2010. |  Vebjørn Rodal vuonna 2010. |  |
Maa:   Norja
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 800 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Göteborg 1995 | 800 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1994 | 800 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Valencia 1998 | 800 m |  |
Vebjørn Rodal (s. 16. syyskuuta 1972 Berkåk, Norja) on entinen norjalainen keskimatkojen juoksija ja 800 metrin olympiavoittaja Atlantan olympialaisista 1996.
Rodal teki kansainvälisen debyyttinsä aikuisten tasolla Barcelonan olympialaisissa 1992 ja pääsi välieriin 800 metrillä. EM-kilpailuissa 1994 Helsingissä hän sijoittui 800 metrillä hopealle ja 1995 MM-kilpailuissa Göteborgissa hän voitti pronssia.
Rodal voitti 800 metrin olympiakultaa 1996 Atlantassa uudella olympiaennätyksellä 1.42,58. Finaali oli yksi arvokisahistorian kovimmista, sillä peräti neljä juoksijaa juoksi alle 1.43:n. Edellisvuoden maailmanmestari Wilson Kipketer ei saanut osallistua olympialaisiin, koska oli vaihtanut kansalaisuuttaan.
Ateenan MM-kisoissa 1997 Rodal sijoittui viidenneksi ja Valencian sisäratojen EM-kisoissa 1998 pronssille.
Rodal osallistui Sydneyn olympialaisiin 2000, mutta ei päässyt 800 metrillä finaaliin.
Seuratasolla Rodalin seura oli Oppdal FIK.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vebjørn Rodal Wikimedia Commonsissa
Vebjørn Rodal Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Vebjørn Rodal Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Miesten 800 metrin juoksun olympiavoittajat