stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi Ensin

Suomi Ensin on vuonna 2016 rekisteröity yhdistys, joka tuli tunnetuksi yli 100 päivää kestäneestä Suomi-Maidan -mielenosoituksesta Rautatientorilla vuonna 2017. Yhdistyksen puheenjohtajana toimii turkulainen Mario Argenta. Suomi Ensin -liikehdinnästä erkaantui Suomen Kansa Ensin, joka rekisteröityi puolueeksi.
Poliittinen kanta

Yhdistyksen sääntöjen mukaan sen aatteellisen perustan muodostavat Suomen itsemääräämisoikeuden palauttaminen. Yhdistys tavoittelee Suomen eroa Euroopan unionista ja eurosta. Lisäksi se pyrkii purkamaan Schengenin sopimuksen.
Yhdistyksen aktiivit ovat toimineet Rajat kiinni! -kansanliikkeessä, josta he jakaantuivat Suomi Ensin -ryhmään tavoittelemaan muitakin asioita kuin rajakontrollia.
Joulukuussa 2016 sitoutumaton kunnanvaltuutettu Hannu Tanskanen perusti Suomi Ensin -liike valtuustoryhmän Vihdin kunnanvaltuustoon.
Toiminta > Mielenosoitukset

Vuonna 2016 yhdistyksen jäsen Marco de Wit järjesti mielenosoituksia Siilinjärvellä ja Forssassa. De Wit vastustaa hallituksen maahanmuuttopolitiikkaa. Hän on kannattanut mielenilmauksia muun muassa Yleä ja Perussuomalaisia vastaan.
Heinäkuussa 2016 Suomi Ensin -liike järjesti "Stop Itiksen islamisaatiolle!" -mielenosoituksen Helsingin Itäkeskuksessa.. Mielenosoitus pidettiin samaan aikaan kuin Itiksen Id al-Fitr -päivän pääjuhla, jonka järjestäjänä toimi kauppakeskus Itis. Liike ei hyväksynyt kauppakeskuksen tapaa juhlia ramadanin päättymistä.
Elokuussa 2016 Forssan vastaanottokeskuksen edustalla oli joukkotappelu suomalaisten ja turvapaikanhakijoiden välillä. Sen jälkeen Suomi Ensin järjesti mielenilmauksen, jossa vaadittiin turvapaikanhakijoiden siirtämistä muualle Forssasta. Poliisin mukaan mielenilmaukseen oli kokoontunut satakunta mielenosoittajaa sekä runsaasti yleisöä seuraamaan tapahtumaa.
Syyskuussa 2016 Suomi Ensin -liike järjesti mielenosoituksen Kajaanin Otanmäessä reaktiona tappoon ja kahteen ryöstöön, joista epäiltiin (ja myöhemmin myös tuomittiin) kahta irakilaista turvapaikanhakijaa. Mielenosoitukseen osallistui satakunta ihmistä.
Lokakuussa 2016 Siilinjärvellä tapahtui välikohtaus turvapaikanhakijoiden ja paikallisten nuorten välillä. Välikohtauksen johdosta Suomi Ensin järjesti mielenilmauksen, jolla se sanojensa mukaan pyrki parantamaan siilinjärveläisten turvallisuutta. Myös ”Ei vihapuhujia Siilinjärvelle” -mielenosoittajat kokoontuivat osoittamaan mieltään Suomi Ensin -liikkeen sanomaa vastaan.
Toukokuussa 2017 Suomi Ensin -aktivistit järjestivät Marco de Witin johdolla Kiihotutaan Kielotiellä -mielenosoituksen Vantaan poliisiaseman edessä sananvapauden puolesta ja tukeakseen kuulusteluihin kutsuttua kansallismielistä henkilöä, jota poliisi epäili kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
Suomi Ensin -ryhmittymä järjesti Vesalan yläasteen läheisyydessä "Stop islamisaatiolle!" -mielenosoituksen toukokuun lopussa 2017.
Mielenosoituksella protestoitiin koulun edistämäksi islamisaatioksi tulkittua tapahtumaa, joka liittyi yläasteen aamunavauksessa soitettuun arabiankieliseen puhelauluun, joka teknisestä virheestä johtuen oli kuulunut myös ulkokaiuttimista, sekä alakoulun puolella.
Laulu oli kuultavissa jopa kilometrin päässä koulusta.
Yhdenvertaisuusvaltuutettu teki mielenosoituksesta tutkintapyynnön valtakunnansyyttäjälle sen arvioimiseksi, syyllistyivätkö jotkut mielenosoitukseen osallistuneet henkilöt kommenteillaan kiihottamiseen kansanryhmää vastaan tai muuhun rikokseen.
Toiminta > Suomi-Maidan

Helmikuussa 2017 yhdistys aloitti monipäiväisen Suomi-Maidan -mielenosoituksen laittomasti maassa oleskelevien turvapaikanhakijoiden mielenosoitusta vastaan Helsingissä.
Sisäministeri Paula Risikko totesi olevan ongelmallista, että Rautatientorille kokoontuneet kansallismieliset suomalaiset hakevat leirissään Helsingin katuprotestista yhtäläisyyksiä Ukrainan vallankumoukseen ja Maidanin aukion mielenosoituksiin ja konflikteihin. Helsingin kaupungin rakennuspalvelu Stara kertoi toukokuussa, että mielenosoittajat ovat uhkailleet ja häirinneet sen työntekijöitä, minkä vuoksi leirin ympäristöä ei pystytä siivoamaan.
28. helmikuuta Suomi Ensin -ryhmän mielenosoittajat tekivät Helsingin poliisissa työskentelevästä poliisista rikosilmoituksen epäillystä vapaa-ajalla tapahtuneesta häiriökäyttäytymisestä mielenosoittajia vastaan. Tapauksen esitutkinta on saatu päätökseen, ja juttu on siirtynyt syyttäjälle syyteharkintaa varten. Helsingin poliisilaitoksella työskentelevää poliisia epäillään laittomasta uhkauksesta.
30. toukokuuta yhdistyksen puheenjohtaja Mario Argenta ilmoitti, ettei Suomi-Maidan ole Suomi Ensin -yhdistyksen tapahtuma, eikä sen tukema. Argentan omien sanojen mukaan ”Marco de Witin sooloilu ei anna Suomi Ensin ry:lle muuta mahdollisuutta kuin irtisanoutua kaikista sekä meneillään olevista että tulevista tapahtumista, joissa hän on järjestäjänä tai osallistujana.” Argentan mukaan yksikään Suomi Ensin -nimellä oleva aktiviteetti ei ole tammikuun 8. päivän jälkeen ollut yhdistyksen virallista toimintaa.
Leiri purettiin suurella poliisioperaatiolla 26. kesäkuuta 2017. Purkuratkaisuun päädyttiin, koska poliisi katsoi leirin olevan välitön vaara yleiselle turvallisuudelle. Poliisi oli kymmenen päivää aiemmin antanut Suomi Maidan -ryhmälle poistumismääräyksen turvallisuuden ylläpitämiseksi. Mielenosoituksen järjestäjä ei kuitenkaan pystynyt noudattamaan määräystä, sillä muutamaa leirin mielenosoittajaa epäiltiin kaikkiaan kolmesta erillisestä ohikulkijoiden pahoinpitelystä purkua edeltäneen viikonlopun aikana. Pahoinpitelyt tapahtuivat leirin läheisyydessä, ja niissä oli kyse käsiksi käymisestä ja kuristamisesta, joista ei tullut vakavia vammoja. Purkutilanteessa yksi henkilö otettiin kiinni poliisin vastustamisesta ja kaksi niskoittelusta.
Poliisin tietoon tuli vuonna 2017 yhteensä 57 sellaista väkivaltarikosta tai siihen yllyttämistä, jonka taustalla oli aatemaailmallinen motiivi. Rikoksista 56 oli äärioikeiston tekemiä ja yksi äärivasemmiston. Ylikomisario Jari Taposen mukaan rikoksista suuri osa liittyi Rautatientorilla järjestettyyn Suomi Ensin -mielenosoitukseen.
Toiminta > Muu toiminta

Suomi Ensin -yhdistyksen jäsenet tarkkailivat uimahousujen käyttöä helmikuussa 2017 Itäkeskuksen uimahallin saunassa, josta tehtiin tutkintapyyntö poliisille.
Toiminta > Väyrysen tueksi

Joulukuun alussa jotkut Suomen Kansa Ensin -yhdistyksen jäsenet ryhtyivät keräämään kannattajakortteja Paavo Väyrysen presidenttiehdokkuuden tueksi.
Toiminta > Kunnianosoitukset

Laulaja-lauluntekijä Jösse Järvenpää julkaisi helmikuussa 2017 kappaleen "Suomi ensin" vierailtuaan Suomi-Maidan -mielenosoituksen leirillä.
Kunnallisvaalit 2017

Vuoden 2017 kuntavaaleissa kaksi liikkeen aktiivia oli Turussa mukana sitoutumattomana ehdokkaana kristillisdemokraattien vaalilistalla. Molemmat olivat Yleisradiossa ja Kirkko ja kaupunki -lehdessä julkaistujen tietojen mukaan kirjoittaneet Facebookissa rasistisia kommentteja. Kristillisdemokraattien puoluesihteerin Asmo Maanselän mukaan heidän taustansa ei ehdokasasettelun aikana ollut tiedossa. Ehdokkaita ei enää voinut poistaa puolueen listalta.
Jakaantuminen

Vuoden 2017 aikana Suomi Ensin -yhdistys jakaantui. Puheenjohtaja Mario Argenta irtisanoutui yhdistyksen Marco de Witin vuoden 2017 aikana järjestämistä mielenosoituksista, ja toisin kuin de Wit, ei kannattanut Ilja Janitskinia Suomen tasavallan presidentiksi, eikä yhdistyksen rekisteröitymistä puolueeksi. Marco de Wit ajoi Janitskinin presidenttiehdokkuutta vahvasti yhdistyksen nimissä. De Wit yhdessä muutamien muiden entisten Suomi Ensin -aktiivien kanssa perusti marraskuussa 2017 Suomen Kansa Ensin -yhdistyksen, joka vuoden 2018 lopussa rekisteröityi viralliseksi puolueeksi.
Aiheesta muualla

Suomi Ensin -yhdistyksen sivut.
Suomi Ensin -teltta Rautatientorilla.
Sunnuntailounas

| Sunnuntailounas |
| --- | --- |
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  21 minuuttia
Pääosissa:   Taneli Mäkelä  Elena Leeve  Jarkko Niemi  Santtu Karvonen  Samuli Niittymäki 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   C More  MTV3 
Julkaistu:  2018–
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuottaja(t):   Noora Haatainen 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Olli Haikka (kaudet 1–4)  Milla Bruneau (kausi 1)  Jarkko Hentula (kausi 2)  Marko Talli (kaudet 3–4)  Riku Riihilahti (kausi 4)  Laura Teirikko (kausi 4)  Jani Hartikainen (MTV & C More) 
Ohjaaja(t):  Atte Järvinen
Käsikirjoittaja(t):  Atte Järvinen
Leikkaaja(t):   Dimitri Okulov (kaudet 1–2)  Toni Tikkanen (kausi 3)  Jesse Jokela (kausi 4) 
Lavastaja(t):   Sasu Joutsi (kausi 1)  Toni Kari (kausi 2)  Maria Hulkkonen (kausi 3)  Eve Koivurinta (kausi 4) 
Kuvaaja(t):   Hannu-Pekka Vitikainen (kausi 1)  Joonas Pulkkanen (kaudet 2–3)  Antti Ruusuvuori (kausi 4) 
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Palkinnot
Voitetut:  Kultainen Venla Komedia– ja sketsiohjelma 2018 Kultainen Venla Vuoden käsikirjoittaja 2018, Atte Järvinen Kultainen Venla Komediasarja 2019 Kultainen Venla Komediasarja 2020 Kultainen Venla Paras miesnäyttelijä 2020, Taneli Mäkelä Kultainen Venla Paras fiktiokäsikirjoittaja 2020, Atte Järvinen
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Paras naisnäyttelijä 2018, Elena Leeve Kultainen Venla Paras miesnäyttelijä 2018, Taneli Mäkelä Kultainen Venla Vuoden käsikirjoittaja 2019, Atte Järvinen Kultainen Venla Paras miesnäyttelijä 2019, Taneli Mäkelä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Sunnuntailounas on Atte Järvisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen komediasarja, jonka pääosissa näyttelevät Taneli Mäkelä, Elena Leeve, Jarkko Niemi, Santtu Karvonen sekä Samuli Niittymäki.
Sarjan alussa perheen isä Tauno (es. Mäkelä) on juuri jäänyt eläkkeelle ja saanut oletetun sydänkohtauksen, joka paljastuu vain närästykseksi. Elämän rajallisuuteen havahtunut Tauno päättää alkaa järjestää viikoittaisia lounashetkiä lastensa Eevin (es. Leeve), Janin (es. Niemi), Taavin (es. Karvonen) ja Severin (es. Niittymäki) kanssa. Viikon tapahtumia käydään läpi niin lounaspöydässä kuin Eevin takaumissa, joita käydään läpi hänen terapia­istunnoissaan.
Sunnuntailounaan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin keväällä 2018 C More -suoratoistopalvelussa ja se esitettiin syksyllä 2018 MTV3-kanavalla. Sarjan toinen tuotantokausi kuvattiin huhti–toukokuussa 2019 ja sen julkaisu C Moressa alkoi heinäkuussa 2019. Sunnuntailounaan kolmannen tuotantokauden julkaisu alkoi marraskuussa 2020 C Moressa. MTV3-kanavalla kausi esitettiin syksyllä 2021. Sunnuntailounaan neljäs tuotantokausi julkaistiin vuonna 2023.
Rooleissa > Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Taneli Mäkelä  | … |  Tauno   |
|  Elena Leeve  | … |  Eevi   |
|  Jarkko Niemi  | … |  Jani   |
|  Santtu Karvonen  | … |  Taavi   |
|  Samuli Niittymäki  | … |  Severi   |
Rooleissa > Sivuosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kari Ketonen  | … |  psykiatri    |
|  Marja Packalén  | … |  sosiaalivirkailija    |
|  Emmi Parviainen  | … |  Suski    |
|  Eedit Patrakka  | … |  Matilda    |
|  Aku Sipola  | … |  Ville-Markus    |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  Leena    |
|  Rebecca Viitala  | … |  Sofia    |
|  Mari Rantasila  | … |  Ansa    |
|  Kari Heiskanen  | … |  Koljonen    |
|  Pihla Penttinen  | … |  Kuusumu Miettinen    |
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alku | 29. maaliskuuta 2018 | 20. lokakuuta 2018 | 454 000 |
| 2 | Anteeksianto | 29. maaliskuuta 2018 | 27. lokakuuta 2018 | 329 000 |
| 3 | Ratkaisu | 5. huhtikuuta 2018 | 3. marraskuuta 2018 | 361 000 |
| 4 | Kilpakosijat | 12. huhtikuuta 2018 | 10. marraskuuta 2018 | 271 000 |
| 5 | Kehosuhde | 19. huhtikuuta 2018 | 17. marraskuuta 2018 | 279 000 |
| 6 | Mäntsälä | 26. huhtikuuta 2018 | 24. marraskuuta 2018 | 234 000 |
| 7 | Kädenojennus | 3. toukokuuta 2018 | 1. joulukuuta 2018 | 227 000 |
| 8 | Idiootit | 10. toukokuuta 2018 | 8. joulukuuta 2018 | 315 000 |
| 9 | Arkkivihollinen | 17. toukokuuta 2018 | 15. joulukuuta 2018 | 200 000 |
| 10 | Palkinto | 24. toukokuuta 2018 | 22. joulukuuta 2018 | – |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leena | 25. heinäkuuta 2019 | 29. syyskuuta 2019 | 231 000 |
| 2 | Museopäivä | 25. heinäkuuta 2019 | 6. lokakuuta 2019 | 276 000 |
| 3 | Tuuppaus | 1. elokuuta 2019 | 13. lokakuuta 2019 | 377 000 |
| 4 | Lyö hiljaa, sydämein | 1. elokuuta 2019 | 20. lokakuuta 2019 | 359 000 |
| 5 | Ilta oopperassa | 8. elokuuta 2019 | 27. lokakuuta 2019 | 323 000 |
| 6 | Moguli | 8. elokuuta 2019 | 3. marraskuuta 2019 | 317 000 |
| 7 | Mustasukkaisuutta | 15. elokuuta 2019 | 10. marraskuuta 2019 | 348 000 |
| 8 | Sokea piste | 15. elokuuta 2019 | 17. marraskuuta 2019 | 434 000 |
| 9 | Severi löytää itsensä | 22. elokuuta 2019 | 24. marraskuuta 2019 | 470 000 |
| 10 | Isän puolustuspuhe | 22. elokuuta 2019 | 1. joulukuuta 2019 | 442 000 |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eläkeläinen | 5. marraskuuta 2020 | 5. syyskuuta 2021 | 380 000 |
| 2 | Koljonen | 5. marraskuuta 2020 | 12. syyskuuta 2021 | 415 000 |
| 3 | Äiti | 12. marraskuuta 2020 | 19. syyskuuta 2021 | 427 000 |
| 4 | Kuusumu | 12. marraskuuta 2020 | 26. syyskuuta 2021 | 428 000 |
| 5 | Karma | 19. marraskuuta 2020 | 3. lokakuuta 2021 | 373 000 |
| 6 | Jääviys-show | 19. marraskuuta 2020 | 10. lokakuuta 2021 | 427 000 |
| 7 | Rikos | 26. marraskuuta 2020 | 17. lokakuuta 2021 | 346 000 |
| 8 | Jerkku | 26. marraskuuta 2020 | 24. lokakuuta 2021 | 428 000 |
| 9 | Kuulustelu | 3. joulukuuta 2020 | 31. lokakuuta 2021 | 379 000 |
| 10 | Dokkari | 3. joulukuuta 2020 | 7. marraskuuta 2021 | 353 000 |
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä MTV3-kanavalla
Jaksot > Neljäs tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa |
| --- | --- | --- |
| 1 | Isyyskysymys | 23. helmikuuta 2023 |
| 2 | Severi polttaa jokia | 23. helmikuuta 2023 |
| 3 | Kirjoittamaton sääntö | 2. maaliskuuta 2023 |
| 4 | Peto vierelläni | 2. maaliskuuta 2023 |
| 5 | Syysmasennusta | 9. maaliskuuta 2023 |
| 6 | Halataan jollain sillalla | 9. maaliskuuta 2023 |
| 7 | Maalitusta | 16. maaliskuuta 2023 |
| 8 | Ensi-ilta | 16. maaliskuuta 2023 |
| 9 | Doulan elämää | 23. maaliskuuta 2023 |
| 10 | Severin muistolle | 23. maaliskuuta 2023 |
Vaivio

Vaivio on noin 600 asukkaan kylä Liperin kunnassa, Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee aivan Liperin pohjoisosassa 23 kilometrin päässä kuntakeskuksesta. Joensuuhun Vaiviosta on matkaa noin 20 kilometriä. Kylä jakautuu kahteen keskukseen: Vaivioon ja Härkinvaaraan. Härkinvaaralaiset ovat ehdottaneet vuonna 2007 alueensa siirtämistä Polvijärven kuntaan, koska yhteys Polvijärven kirkonkylään on lyhyempi kuin Liperiin. Vaivion asukasluku kaksinkertaistuu kesäisin, kun kesämökkiläiset saapuvat alueelle.
Palvelut

Valviossa sijaitsi alakoulu.  Vaivion ensimmäinen koulu perustettiin 1908. Koulun Nykyinen rakennus valmistui vuonna 1963. Koulu on syksystä 2010 alkaen kaksiopettajainen. Sen oppilasmäärä lukukaudella 2009–2010 oli 40. Koulu oli lakkautusuhan alla, mutta Liperin kunnanvaltuusto päätti säilyttää sen 2010. Vuonna 2013 Valvion koulu kuitenkin suljettiin.  Nykyään entisen koulun tiloissa toimii ravintolabaari.
Joensuun luterilaisella seurakunnalla on Vaiviossa leiri- ja kurssikeskus. Vaiviossa oleva Harila oli 2000-luvulle asti Joensuun kaupungin leirikeskus; nyt tila on yksityisomistuksessa.
Vaivion itälaidalla on Pärnävaaran urheilukeskus. Kylän urheiluseura on vuonna 1931 perustettu Vaivion Tarmo.
Yrityksiä

Puupietari on 1990-luvulla perustettu 15 henkeä (2011) työllistävä puunjalostusyritys, joka valmistaa ovi- ja ikkunateollisuudelle puukomponentteja.
Pikkunupun luomutila
Lintuteurastamo Viinisorsa
Pieneläintuhkaamo
Tunnettuja vaiviolaisia

Erkki Raappana, kenraalimajuri (1893–1962)
Esa Timonen, ministeri, maaherra
Aiheesta muualla

Valvio ja Härkinvaara (Arkistoitu – Internet Archive)
Pärnävaaran urheilukeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
Liperi
| --- | --- |
Taajamat:  Kirkonkylä | Viinijärvi | Ylämylly
Kylät:  Ahonkylä | Kaatamo | Kompero | Korpivaara | Käsämä | Leppälahti | Liperin kylä | Liperinsalo | Mattisenlahti | Risti | Ristinsalmi | Roukalahti | Salokylä | Taipale | Tutjunniemi | Vaivio | Ylämylly
Tuottajalevy (DJPP:n albumi)

| Tuottajalevy DJPP |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: CD: helmikuu 2006 LP: heinäkuu 2006
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): DJPP
 Tyylilaji: hip hop, rap
 Kesto: 64.59
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Listasijoitukset
  16.
DJPP:n muut julkaisut
| Karhupuisto / Pannaan menemään 2003 | Tuottajalevy 2006 | Street-tape Arvo-stan!!! 2007 |
Tuottajalevy on DJPP:n helmikuussa 2006 julkaisema tuottajalevy. Albumilla esiintyy pääosin artisteja, joiden kanssa DJPP on ollut tekemisissä. Levyllä kuullaan muun muassa Asaa, Edu Kehäkettusta, Notkea Rottaa ja Setä Koposta. Albumi julkaistiin myös vinyylinä heinäkuussa 2006. Albumin julkaisi Monsp Records.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 16.
Kansi

Albumin kantta koristavat suomiräppärit, joiden kanssa DJPP on ollut tekemisissä. Vasemmalta oikealle: Raimo, Asa, Stig Dogg, DJPP, Notkea Rotta, Jontti (edessä), Shaka ja Petos.
Kappaleet

Skit – 0.26
Edu Kehäkettunen: Edu ja Pee Pee – 3.17
Asa: Oppi-isät – 3.12
Ruudolf: Thunderking – 3.24
Jontti & Shaka: Ympäri vuoden – 4.01
Raimo: Mä luotan itseeni – 3.12
Skit – 0.29
Stig Dogg: Aineita – 2.31
Davo & Stig Dogg: Puhelimet kii – 2.52
Steen1: Katkaise sähköt – 2.17
Skit – 0.30
Setä Koponen: Puffaa puffaa – 2.50
Edu Kehäkettunen & Petos: Moottoriturvat (remix) – 3.17
Davo: Mit-mitä – 2.15
Jodarok: Lokki kerouac – 4.26
Stig Dogg & Petos: Häsleri – 2.57
Ei Toivotut Lapset & Quitzi: Se on skitso – 3.33
Notkea Rotta: Pilottibaletti – 3.13
Kolea & Jontti: Kello tikittää – 3.53
Tuomio & Kone: Hämäräperäistä, valonarkaa – 3.13
Eevil Stöö & Asa: Venäjälle linkkejä – 3.58
Memmy Posse: Tuskan takana – 5.22
Alkuperäinen "Moottoriturvat "-kappale löytyy Edu Kehäkettusen Lentäjän koira-albumilta. Samalta albumilta löytyy myös remix -versio kappaleesta "Edu ja Pee Pee". "Häsleri" -kappale puolestaan löytyy myös Stig Doggin nimikkoalbumilta. "Katkaise sähköt" -kappale löytyy myös Steen1:n Ajatusrikoksia -albumilta (nimellä "Katkase sähköt").
Arvostelut

Desibeli.net:
Nyt.fi:
Soundi:
Valtio-oppi (Snellman)

Valtio-oppi (Läran om staten) on suomalaisen Johan Vilhelm Snellmanin yhteiskuntafilosofinen pääteos, joka julkaistiin alkuaan ruotsinkielisenä vuonna 1842. Teoksessa on 448 sivua.
Snellman kirjoitti teoksen Tukholmassa talven 1841–1842 aikana. Hän oli viettänyt vuodet 1839–1842 Ruotsissa ja Saksassa imien uusia vaikutteita ja julkaisi pääteoksensa Tukholmassa hieman ennen paluutaan Suomeen. Sen pohjana toimi Snellmanin vuonna 1840 julkaisema filosofian oppikirja Rättsläran. Kummankin teoksen lähtökohtana on saksalaisen Friedrich Hegelin filosofia, mutta Valtio-opissa on nähtävissä myös nuorhegeliläisten esittämän kritiikin vaikutus. Vaikutteita Snellman sai myös muilta filosofeilta sekä Ruotsissa käydystä Suomen suuriruhtinaskunnan valtiollista asemaa koskeneesta debatista.
Snellmanin mukaan kansakunnan tärkein yhteiskunnallinen tekijä ja selittäjä on sen sivistyksen taso, ja tärkein voimanlähde sen jäsenten kansallistunne. Kansallishenki ohjaa yksilöt toimimaan kansakunnan ja valtion hyväksi. Snellman määrittelee käsitteet seuraavasti: ”Jos kutsumme kansakuntaa tiettynä ajankohtana luonnehtivaa tiettyä tietoa ja tiettyjä tapoja kansallisuudeksi, niin isänmaallisuus on sitä tahtoa, joka antaa herätteen kansallisuuden kehitykselle ja pitää sitä yllä yleisinhimillisen sivistyksen tiettynä muotona. Kansallishengeksi kutsumme puolestaan isänmaallisuutta ja kansallisuutta yhdessä”. Kansallishengen toteuttamisen välineitä ovat kunkin kansan oma kieli, kulttuuri ja lait. Snellmanin mukaan sekä lakien tarkoituksena että yksilöiden pyrkimyksenä on edistää siveellisyyttä, jota toteuttavat kolmella eri tasolla perhe, kansalaisyhteiskunta ja valtio. Hän esittää muun muassa myös, että alempien kansankerrosten koulutuksella ja sivistyksellä voidaan tasoittaa markkinatalouden synnyttämiä varallisuuseroja.
Teos on suomennettu useita kertoja. Ensimmäisen suomennoksen (Valtio-oppi) teki Kaarlo Forsman vuonna 1901 Snellmanin valittujen teosten viidenteen osaan, toisen suomennoksen (Valtio-oppi) Heikki Lehmusto vuonna 1928 Snellmanin koottujen teosten toiseen osaan, kolmannen (Oppi valtiosta) Eero Ojanen vuonna 1982 Snellman: Teokset -sarjaan ja neljännen (Valtio-oppi) Antero Tiusanen vuonna 2005 julkaistuun uusien koottujen teosten viidenteen osaan.
Aiheesta muualla

Valtio-oppi Tukholma 1842 (teoksen sisältö) J. V. Snellman – Kootut teokset
Urpo Virkkunen

Urpo August Virkkunen (22. syyskuuta 1925 – 26. elokuuta 2011) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli pitkään Yhtyneissä Kuvalehdissä. Hän oli Radiokuuntelija-lehden, myöhemmin nimellä Antenni, päätoimittaja. Sitä ennen hän oli Suomen Kuvalehden toimittaja. Hän on ollut myös urheilutoimittaja. Päätoimittajavuosina Virkkunen kirjoitti juttuja myös Suomen Kuvalehteen ja pakinoi Viuhka- ja Urheilun Kuva-Aitta -lehdissä nimimerkillä Lasikas.
Virkkunen on toimittanut television alkuaikojen julkisuuteen tuomista henkilöistä hakuteoksen Kuka on kuka TV:ssä (Otava, 1970).
Urpo Rinne (maanviljelysneuvos)

Frans Urpo Rinne (15. huhtikuuta 1911 Turku – 6. elokuuta 2000 Turku) oli suomalainen maanviljelijä ja yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1968.
Rinteen vanhemmat olivat maanviljelijä Frans Alfred Rinne ja Hulda Maria Heinonen ja puoliso vuodesta 1937 filosofian maisteri Marja Ilona Uoti. Rinne kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1930 ja valmistui agronomiksi. Hän aloitti 1930-luvun lopulla Varsinais-Suomen maanviljelysseuran kasvinviljelyagronomina ja sotien jälkeen vuonna 1945 osti Halikosta Mikkola-nimisen tilan, jota viljeli päätoimisesti vuoteen 1958. Hän oli Salon Sokeritehdas Oy:n luottamustehtävissä ja Salon seudun maataloustuottajien puheenjohtajana ja paikallisen metsänhoitoyhdistyksen puheenjohtajana. Salon Sokeritehdas Oy:n toimitusjohtajaksi Rinne valittiin vuonna 1958, ja hän jäi eläkkeelle tehtävästä vuonna 1976.
Rinne toimi lisäksi Oy Vehnä Ab:n ja Elintarviketeollisuusliiton hallituksissa sekä useiden paikallisten yritysten hallinnossa ja MTK:ssa. Rinne oli myös Halikon kunnanvaltuutettuna ja kirkkovaltuuston jäsenenä. Jatkosodassa Rinne toimi kotirintamalla Varsinais-Suomen pohjoisen työvoimapiirin piiripäällikkönä.
Myös Urpo Rinteen poika maanviljelijä ja järjestöjohtaja Pekka Rinne sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Urpo Vähäranta

Urpo Tapani Vähäranta (15. kesäkuuta 1926 Lokalahti – 10. syyskuuta 2011) oli suomalainen yleisurheilija. Vähäranta edusti uransa aikana Lokalahden Leiskua ja Turun Urheiluliittoa. Hän voitti Kalevan kisoissa 1952 1 500 metrin juoksussa pronssia (3.54,8) ja Kalevan kisoissa 1953 800 metrillä kultaa (1.51,8) ja 1 500 metrillä hopeaa (3.51,2) jättäen taakseen kolmannelle sijalle Lasse Virenin valmentajan Rolf Haikkolan. Urpo Vähäranta puolusti v. 1954 Turussa menestyksellisesti 800 metrin Suomen mestaruuttaan ajallaan 1.52,4. Vähäranta edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 1 500 metrillä Denis Johanssonin ja Aulis Pystysen kanssa. Hän karsiutui kuitenkin jo alkuerissä ajalla 3.56,8. Urpo Vähäranta oli mukana myös Bernin EM-kisojen 800 metrillä v. 1954, mutta hän ei selviytynyt loppukilpailuun.