stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thom Hartmann
Aihealueet > Talous ja keskiluokan säilyminen

Hartmann on kritisoinut voimakkaasti globalisaation vaikutuksia Yhdysvaltain talouteen. Hän väittää, että Ronald Reaganin presidenttikaudella aloitetut uudistukset ovat johtaneet yhdysvaltalaisten yritysten joutumiseen ulkomaisten suuryritysten omistukseen, minkä vuoksi teollisuuden työpaikat ovat monilta osin siirtyneet Aasiaan ja muihin halvan työvoiman maihin. Lisäksi USA on muuttunut teollisuustuotteiden viejämaasta jalostettujen ja valmiiden tuotteiden tuojamaaksi, minkä seurauksena maalla on esimerkiksi massiivinen kauppataseen alijäämä Kiinan kanssa. Hartmannin mukaan tilanne johtaa amerikkalaisen keskiluokan heikentymiseen, vaikka juuri keskiluokan merkitys on Yhdysvaltojen demokratian säilymisen kannalta kriittinen. Tämän näkökulman hän toi esille erityisesti vuoden 2006 kirjassaan Screwed: The Undeclared War Against The Middle Class and What We Can Do About It. Eräs teoksen keskeisimmistä väitteistä on se, että median deregulaatio johtaa yritysjohtoisen viestinnän kasvuun, minkä avulla yleisön mielipide saadaan yksityistämisen kannalle – mikä puolestaan johtaa keskiluokan katoamiseen.
Aihealueet > John F. Kennedyn murha

Yhdessä Shug Knightin kanssa kirjoittamassaan kirjassa Don't Get it Tangled and Twisted Hartmann esitti näkymyksen, jonka mukaan presidentti John F. Kennedyn murha oli seurausta kolmen mafian ”kummisedän” salaliitosta. Heidän väitteensä mukaan murha ajoitettiin Yhdysvaltojen tukeman Kuuban Fidel Castroa vastaan suunnatun vallakaappaushankkeen yhteyteen, jolloin murhaajien jäljet katoaisivat suunnitelman peittelyoperaation vuoksi. Gore Vidal, presidentin henkilökohtainen ystävä, lausui omaelämäkerrassaan Point To Point Navigation Hartmannille kiitoksen murhan ”selvittämisestä”.
Aihealueet > Hengellisyys

Hartmann on ollut kiinnostunut hengellisyydestä erityisesti Salem International -järjestön perustajan, saksalaisen Gottfried Müllerin vaikutuksesta. Teoksessaan The Profet's Way: Guide to Living in the Now Hartmann jakoi maailman kulttuurit vanhempiin ja uudempiin kulttuureihin, joista vanhempia kulttuureita edustavat etenkin metsästäjä-keräilijä-kulttuurit, kun taas maatalousyhteiskunnat sekä niitä seuranneet teollisuusyhteiskunnat edustavat nuorempia kulttuureita. Nuoremmat kulttuurit ovat hänen mukaansa menettäneet yhteyden alkuperäiseen hengellisyyteensä, johon kuuluivat olennaisella tavalla ympäristön kunnioittaminen sekä hetkessä eläminen. Hartmann katsoo, että vapaa, onnellinen ja kestävä eläminen edellyttää paluuta yhteyteen maailman ja luonnon kanssa. Nuorempia kulttuureita eli modernia sivilisaatiota hän arvostelee niihin kuuluvan alistamisen, väkivallan ja tuhoamisen ihannoinnin vuoksi.
Aihealueet > Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö

Useimmat Hartmannin kirjoista liittyvät tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriöön (AD/HD). Siihen liittyen hän kehitti vuonna 1978 (julkaistu ensimmäisen kerran vuonna 1992) nykyisin tunnetuksi tulleen ”metsästäjä vs. viljelijä” -teorian, jonka mukaan AD/HD on metsästäjäkulttuureille ominainen evoluution tuottama adaptaatio. Sen ansiosta yksilöt voivat erittäin nopeasti siirtää huomionsa kohdetta ja ylläpitää useita ajatusjuoksuja yhtäaikaisesti. Kyseinen adaptaatio aiheuttaa kuitenkin ongelmia, kun yksilöt joutuvat toimimaan ”viljelykulttuureissa”, joissa korostuvat suunnittelu, ennustettavuus, järjestelmällisyys ja toistuvat suoritukset. Scientific American nimitti Hartmannin ensimmäistä aihetta koskenutta kirjaa, Attention Deficit Disorder: a Different Perception, ”innovatiiviseksi ja tuoreeksi”.
Aihealueet > Ympäristökysymykset, öljyhuippu ja yhteiskunnallinen romahdus

Hartmannin tunnetuin kirja, The Last Hours of Ancient Sunlight vuodelta 1997 (uudistettu painos vuodelta 2004), käsittelee ihmiskunnan tulevaisuutta uhkaavia ympäristökysymyksiä. Hartmann käy läpi useita talouskasvusta seuranneita ongelmia, kuten ilmastonmuutos, vesivarantojen ehtyminen, viljelymaiden eroosio, saastuminen ja metsien tuhoutuminen. Lisäksi hän erittelee yhteiskunnallisia tekijöitä, jotka entisestään pahentavat tilannetta, kuten yritysten ylivalta yhdysvaltalaisessa politiikassa ja television lamaannuttava vaikutus. Suurimmaksi ongelmaksi hän kuitenkin nostaa öljyhuippua ja fossiilisten polttoaineiden hupenemista seuraavan energiakriisin, mihin myös muinaisen auringonvalon loppumista tarkoittava kirjan nimi viittaa. Hän ennusti kirjassaan, että maailmantalous ajautuu maaöljyn hinnan nousun seurauksena kriisiin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Hartmann pitää tilanteen todennäköisenä seurauksena yhteiskunnallista romahdusta. Hän ei usko, että paraskaan teknologinen ratkaisu olisi riittävän hyvä, koska modernit kulttuurit kuitenkin kuluttaisivat kaiken hyödyn nopeasti loppuun, jolloin tilanne olisi pian taas uudelleen sama. Hartmann palaa kirjassa monelta osin hengellisyyden teemaan ja esittää, että ainoa toimiva ratkaisu olisi yhteiskunnallinen uudistaminen palaamalla vanhempien kulttuureiden arvoihin, joihin kuuluu muun muassa kasvun välttäminen.
Huomionosoituksia ja muita esiintymisiä

Hartmann on julkaissut yli kaksikymmentä kirjaa, joista tunnetuin ja kriitikoiden eniten arvostama on The Last Hours of Ancient Sunlight vuodelta 1997. Luettuaan kirjan 14. dalai-lama kutsui vuonna 1999 Hartmannin luokseen viikoksi asuinpaikkaansa Dharamsalaan. Hänen hengellisyyttä käsittelevä kirjansa The Profet's Way puolestaan tuotti Hartmanille vuonna 1998 kutsun paavi Johannes Paavali II:n vastaanotolle.
Leonardo DiCaprio teki internet-elokuvan Global Warning Hartmannin kirjan The Last Hours of Ancient Sunlight innostamana. Hartmann esiintyi DiCaprion tuottamassa dokumentissa Yhdestoista hetki, kuten myös dokumenttielokuvissa Dalai Lama Renaissance (yhdessä Harrison Fordin kanssa) ja Crude Impact.
Kirjajulkaisut

2011: Rebooting the American Dream: 11 Ways to Rebuild Our Country.  Berrett-Koehler.  ISBN 978-1-60509-706-0.
2010 (uudistettu painos): Unequal Protection: How Corporations Became "People" – And How You Can Fight Back.  Berrett-Koehler.  ISBN 1-60509-559-1.
2009: Threshold: The Crisis of Western Culture.  Viking.  ISBN 0-670-02091-5.
2008: Legacy of Secrecy: The Long Shadow of the JFK Assassination (Lamar Waldron & Thom Hartmann).  Counterpoint.  ISBN 1-58243-535-9.
2007: Cracking The Code: How to Win Hearts, Change Minds, and Restore America's Original Vision.  Berrett-Koehler.  ISBN 978-1-57675-458-0.
2006: Screwed: The Undeclared War Against The Middle Class and What We Can Do About It.  Berrett-Koehler.  ISBN 1-57675-414-6.
2006: Walking Your Blues Away: Practical Bilateral Therapies for Healing the Mind and Optimizing Emotional Well-Being.  Park Street Press.  ISBN 1-59477-144-8.
2005: Ultimate Sacrifice: John and Robert Kennedy, the Plan for a Coup in Cuba, and the Murder of JFK (Lamar Waldron & Thom Hartmann).  Carroll & Graf.  ISBN 0-7867-1441-7.
2004: What Would Jefferson Do?.  Harmony Books.  ISBN 1-882109-38-4.
2004: We the People: A Call to Take Back America.  Coreway Media, Inc..  ISBN 1-4000-5208-4.
2004 (uudistettu painos): Unequal Protection.  Rodale Books.  ISBN 1-57954-955-1.
2004 (uudistettu painos – ensimmäinen painos 1998): The Prophet's Way.  Park Street Press.  ISBN 0-89281-198-6.
2004 (uudistettu painos – ensimmäinen painos 1997): Last Hours of Ancient  Sunlight.  Three Rivers Press.  ISBN 1-4000-5157-6.
2003: The Edison Gene.  Park Street Press.  ISBN 0-89281-128-5.
2000: Thom Hartmann's Complete Guide to ADHD: Help for Your Family at Home, School and Work.  Underwood Books.  ISBN 1-887424-52-0.
2000: The Greatest Spiritual  Secret of the Century.  Hampton Roads.  ISBN 1-57174-166-6.
1998: Healing ADD.  Underwood Books.  ISBN 1-887424-37-7.
1996: Beyond ADD.  Underwood Books.  ISBN 1-887424-12-1.
1996: Think Fast! (Thom Hartmann, Jane Bowman & Susan Burgess).  Underwood Books.  ISBN 1-887424-08-3.
1995: ADD Success  Stories.  Underwood Books.  ISBN 1-887424-03-2.
1994: Focus Your Energy: Hunting for Success in Business.  Pocket Books.  ISBN 0-671-51689-2.
1994: ADHD Secrets of Success: Coaching Yourself to Fulfillment in the Business World.  Select Books.  ISBN 1-59079-017-0.
1992: ADD: A Different Perception.  Underwood Books.  ISBN 1-887424-14-8.
Aiheesta muualla

ThomHartmann.com. Virallinen kotisivu.
The Big Picture on RT. The Big Picture youtubessa.
Thom Hartmann juontamassa radio-ohjelmaansa The Thom Hartmann Show.
Lentävä matto (huvipuistolaite)

Lentävä matto on huvipuistolaite, joka sijaitsee monissa huvipuistoissa ympäri maailmaa. Se on yleensä neljän varren päässä oleva taso, jossa on istuimia. Matto liikkuu ympäri varsien avulla. Suomessa on ollut kaksi lentävää mattoa, mutta nykyään ei yhtään. Pisimpään toiminnassa olleen laitteen nimi oli Aikamatto ja se sijaitsi Särkänniemessä Tampereella vuosina 1983–2014. Kauden 2014 päättymisen jälkeen Aikamatto romutettiin huonokuntoisuuden vuoksi. Toinen laite oli Powerparkissa Alahärmässä, ja se oli huvipuiston ensimmäinen[lähde? ] laite. Laitteen nimi oli Tapis Volant ja se poistui käytöstä vuonna 2005.
Lazarus

| Lazarus |
| --- | --- |


Kehittäjä:  vapaaehtoiset
Kehityshistoria
Vakaa versio:  3.6.0 (30. syyskuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Ohjelmointiympäristö
Alusta:  Alustariippumaton
Lisenssi:  GNU General Public License, GNU Lesser General Public License, and others
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Kuvakaappaus Lazaruksen 0.9.7 Windows XP versiosta (versio 0.9.8 ilmestyi heinäkuussa 2005), kun valittuna on englanninkielinen käyttöliittymä.
Lazarus on avoimen lähdekoodin graafinen ohjelmointiympäristö ja käyttöliittymäkirjasto FreePascalille.
Lazaruksessa on monialustainen käyttöliittymäkirjasto Lazarus Component Library (LCL).
Lazaruksen käyttöliittymän kielen voi vaihtaa. Valittavana on myös suomennettu käyttöliittymä.
Lazarus tukee monia tietokantoja, kuten Firebird, InterBase, MySQL ja SQLite.
Tuettuna on myös PostScript-tiedostomuoto.
Grafiikassa tuettuna on muun muassa seuraavat kuvatiedostomuodot: *.png, *.xpm, *.ppm, *.pgm *.bmp ja .ico sekä lisäkirjastoilla lisää (kuten DXF ja SVG).
Monipuolisten kaavioiden eli diagrammien tekoon on vakiona mukana TAChart-komponentit.
Salaus- ja tiivistealgoritmit voidaan hoitaa DCPcrypt-komponentilla.
Pelien tekoon tarjolla on esimerkiksi nxPascal ja Castle Game Engine pelimoottorit.
Käyttöjärjestelmät

Lazarus toimii mm. seuraavissa käyttöjärjestelmissä:
AmigaOS
FreeBSD
Linux
Maemo
NetBSD
OpenBSD
OS/2
OS X
Raspbian
ReactOS
Solaris
Windows
Aiheesta muualla

Lazaruksen kotisivu
Lazaruksen imuroitavat tiedostot
Suomenkieliset sivut wikissä
Suomenkielinen wiki
Lazarus-ohjelmointia Mureakuhassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kåre Bluitgen

Kåre Bluitgen (2011)
Kåre Bluitgen (s. 10. toukokuuta 1959) on tanskalainen kirjailija ja toimittaja. Hänen kirjallinen tuotantonsa kattaa muun muassa profeetta Muhammedin elämäkerran. 1970-luvulla Bluitgen oli myös aktiivisesti mukana tanskan vasemmiston toiminnassa ja politiikassa. Koulutukseltaan hän on peruskoulun opettaja. Lisäksi Bluitgen on suorittanut journalismin tutkinnon.
Bluitgenin kirjoittaessa vuonna 2006 julkaistua profeetta Muhammedista kertovaa lastenkirjaa Koranen og profeten Muhammeds liv, hänellä oli vaikeuksia löytää kuvittajaa kirjalleen. Useat kuvittajat pelkäsivät ääri-islamilaisten reaktioita ja siksi he kieltäytyivät kuvitustyöstä. Tanskalainen sanomalehti Jyllands-Posten sai Bluitgenin vaikeuksista idean pyytää neljääkymmentä pilapiirtäjää tekemään oman karikatyyrinsä profeetta Muhammedista. Kaksitoista näistä pilapiirroksista julkaistiin lehdessä 30. syyskuuta 2005. Julkaisu aiheutti tyrmistystä ääri-islamilaisissa piireissä ja siitä sai alkunsa Muhammad-pilapiirrosjupakkana tunnettu tapahtumasarja.
Julkaisut

Ernesto (1987)
Bomuldens dronning (1988)
Jaguaren ved verdens ende (1989)
Vi har iført os ligklæder (1989)
Sabers udsendinge (1991)
Bødlens bud (1992)
Lossen med guldører (1994)
Erobrerne (1995)
Og stjernene er af guld (1997)
Himmelbrønden (1997)
En kuffert i Marokko (1999)
Løbende Bjørn (1999)
En støvle faldt fra himlen
Til gavn for de sorte (2002)
Døgnfluen Viva (2002)
Koranen og profeten Muhammeds liv (2006)
Lehtimäki-Soinin vapaaseurakunta

Lehtimäki-Soinin vapaaseurakunta on Lehtimäen ja Soinin alueella toimiva Suomen Vapaakirkon jäsenseurakunta. Seurakunta on toiminut alueella 1950-luvulta lähtien ja seurakunta on järjestänyt useita telttakokouksia Leikkarin alueella. 1970-luvulla seurakunnan kokouksista tuli valtakunnallisia ja tilaisuudet kasvoivat suurimmillaan 700 henkilön kokoisiksi. Nykyään seurakunta toimii yhteistyössä Soinin evankelis-luterilaisen ja helluntaiseurakunnan kanssa. Seurakunta on järjestänyt 2010-luvulla yhteistyössä mm. Soini Missiota. Seurakunnan pastorina toimii Arto Leikkari.
Kuivasjoki

| Kuivasjoki eli Jarvanjoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Kuivasjärvi  62°6.721′N, 23°1.45′E 
Laskupaikka:  Linnanjärvi  62°5.691′N, 23°3.931′E 
Pituus:  4,5  km
Alkulähteen korkeus:  136,0  m
Virtaama:  1,5  m³/s
Valuma-alue:  169  km²
Kuivasjoki eli Ruonanjoki eli Jarvanjoki on 4,5 kilometriä pitkä joki Parkanossa Lamminkosken kylässä Pirkanmaalla, joka on Kuivasjärven laskujoki. Joki on osa Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-aluetta. Vesitöalueen laskuojoki Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa.
Nimityksiä

Joella on uoman eri osuuksilla eri nimet. Se alkaa Kuivasjärvestä Kuivasjoen nimisenä. Niemenlammen jälkeen sitä kutsutaan Ruonanjoeksi ja Ruonanlammen jälkeen Jarvanjoeksi. Ruonanjoen osuus on entisen lammen pohjaa, sillä jokea on viimeisen sadan vuoden aikana perattu kunnolla. Linnanlahden ja Ruonanlammen välinen osuus oli aikaisemmin yhtä pitkää lampea, mikä selittänee joen osuuden nimenkin. Alajuoksun osuuden nimitys liittyy maatilan nimeen, sillä hieman kauempana sijaitsee "Jarva" niminen talo  ja joen alajuoksun lähellä sijaitsee Jarvanneva ja Jarvankytö.
Vuoden 1959 painetussa Vuorijärven peruskartassa käytetään myös yläjuoksun nimenä Jarvanjoki.
Maantietoa

Joki alkaa Kuivasjärvestä, jonka vedenpinnan korkeus on 136,0 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy). Se laskee Linnanjärven eteläpäähän, jossa vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,5 metriä mpy. Joella on siten pudotusta 15,5 metriä. Ensimmäinen koski on loiva ja se sijaitsee 600 metriä luusuasta ja on 300 metriä pitkä. Yli 400 metriä alempana ennen Niemenlampea on jyrkempi Lamminkoski, joka on 200 metriä pitkä. Niemenlampi on 125,1 metriä mpy. Pudotusta on kertynyt kahdessa koskessa yhteensä 11 metriä. Ruonanlampeen mennessä laskua tulee lisää vain 10 senttimetriä, joten loput 4,5 metrin pudotuksesta syntyy 500 metriä pitkässä Hautalankoskessa ja lyhyessä Haapakoskessa.
Virkistyskalastus

Kuivasjoen koskissa on elänyt luontainen taimenkanta, jota vuoden 2004 koskenkunnostuksella pyrittiin vahvistamaan. Luvalliselle kalastukselle kosket avattiin vuonna 2006. Sallittu kalastusväline on lipalla tai perholla varustettu heittovapa. Koskia hallinnoi Linnankylän osakaskunta.
Historiaa

Vanhoissa pitäjänkartoissa 1840–1870-luvuilta on veistöt piirretty tarkasti näkyviin. Joen uoma oli 1800-luvulla paikoin paljon leveämpi kuin nykyään. Erityisesti Linnanlahden ja Ruonanlammen väli on yhtenäistä järveä. Kun jokea on myöhemmin perattu Ruonanlammen alapuolelta, on vedenpinta laskenut alemmaksi ja paikalla on nykyään jokimainen uoma.
Ylävirran Kuivasjoen ensimmäiselle koskelle oli piirretty rinnakkainen uoma, joka oikasi Myllyniemen poikki ja yhtyi kosken alapuolella olevaan suvantoon. Karttaan on myös piirretty myllyä merkitsevä karttamerkki tähän uomaan. Tuo suvanto ja vanhan uoman pohjalla kulkeva oja näkyvät vielä painetussa Vuorijärven peruskartassa vuodelta 1959.
1800-luvulla kulki maantie Sillanpään torpan kautta lähes samasta kohtaa, missä valtatie 3 kulkee nykyään. Sillanpään pellot ja varsinkin niityt olivat jo laajat. Linnanlahden ja Niemenlammen ympärillä sijaitsivat myös Ylilammin ja Alalammin talot ja vastarannalla eräs torppa. Joen itäranta oli autiota suomaata.
Vuonna 1910 rakennettiin Lamminkoskeen pato, joka muodosti pienen patoaltaan. Siinä pyöritettiin vesivoimalla myllyä ja sahaa. Myöhemmin siihen asennettiin sähkögeneraattori, jolla sähköistettiin toistakymmentä maataloa. Toiminta loppui 1960-luvulla. Sähkölinja tuo nykyäänkin virtaa samassa kohdassa seisovalle muuntajalle.
Aiheesta muualla

Lamminkosken: Koskikalastus
Lamminkosken voimala: Valokuva (Arkistoitu – Internet Archive) ja kuvateksti
(35.5)
Lentävä matto

Viktor Vasnetsov, Lentävä taikamatto, 1880.
Lentävä matto tai taikamatto on satujen matto, jolla ihmiset voivat lentää paikasta toiseen.
Lentävistä matoista on kerrottu Lähi-idän kansansaduissa, joita on kerätty arabialaiseen Tuhannen ja yhden yön satukokoelmaan. Niissä lentävä matto on usein sankarin tai konnan kulkuväline, jolla hän pääsee liikkumaan kenenkään näkemättä tai kuulematta. Kokoelman sadut juontavat juurensa luultavasti aina 800-luvulle asti. Joidenkin arvioiden mukaan lentävästä matosta kertovien tarinoiden alkuperä on vieläkin varhaisemmassa Persiassa, joka tunnetaan itämaisten mattojen valmistusperinteestään. Esimerkiksi parthialaiskuninkaan Fraates II:n kerrottiin käyttäneen lentävää mattoa taistelussaan Antiokhos VII:tä vastaan ja syösseen yläilmoista tulta vastustajansa armeijan niskaan. Lopuksi Phraates lensi matollaan takaisin kotimaahansa juhlivan kansan ylle. Myös sassanidikuningas Šapur I:n kerrotaan 200-luvulla kaapanneen Rooman kuninkaan Valerianuksen lentävälle matolleen.
Juutalaisessa tarinaperinteessä kerrotaan Saban kuningattaren alkemistin valmistaneen kuningattarelle suuren lentävän maton vihreästä silkistä sekä kulta- ja hopeakoristeista ja jalokivistä. Kuningatar lähetti sitten maton rakastajalleen, Israelin kuningas Salomolle, joka ei kuitenkaan antanut lahjalle paljonkaan arvoa vaan välitti sen hovimiehelleen. Kuoltuaan kuningattaren alkemisti vei lentävien mattojen tekotavan salaisuuden mukanaan hautaan. Toisen tarinan mukaan kuningas Salomo sai lentävän mattonsa Jumalalta, ja matolla pystyi lentämään kerrallaan 40 000 miestä. Koska Salomo ylpistyi matostaan liiaksi, Jumala pudotti kaikki 40 000 miestä matolta kuolemaansa, eikä Salomo käyttänyt mattoaan enää koskaan.
Kåre Gjønnes

| Kåre Gjønnes |
| --- | --- |
 Gjønnes vuonna 2004.
Norjan maatalousministeri
 Bondevikin I hallitus 17. lokakuuta 1997 – 17. maaliskuuta 2000  
Edeltäjä:  Dag Terje Andersen
Seuraaja:  Bjarne Håkon Hanssen
Suurkäräjäedustaja
 Etelä-Trøndelagin vaalipiiri 1985–1993  
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. tammikuuta 1942 Orkdal, Norja
Kuollut: 26. heinäkuuta 2021 (79 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Kristillinen kansanpuolue
Kåre Gjønnes (30. tammikuuta 1942 Orkdal – 26. heinäkuuta 2021) oli norjalainen kristillisen kansanpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1985–1993 ja toimi Norjan maatalousministerinä 1997–2000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kåre Gjønnes Wikimedia Commonsissa
Kåre Gjønnes Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Lena Furberg

Lena Furberg (2016)
Lena Furberg (s. 11. maaliskuuta 1957, Skellefteå) on ruotsalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän piirtää etenkin hevossarjakuvia, josta hän on tullut tutuksi etenkin Polle - maailman monin poni -sarjakuvista. Furberg aloitti sarjakuvapiirtämisen 15-vuotiaana.
Hänen sarjakuviaan ilmestyi ensimmäistä kertaa Ponnybilderna-nimisessä ruotsalaislehdessä. Lehden toimittaja oli kiinnittänyt erityistä huomiota 15-vuotiaan Furbergin kirjoittaman kiukkuisen lukijapalautteen reunoja koristaviin vihaisiin poneihin ja kysyi, haluaisiko Furberg piirtää sarjakuvia lehteen. Furberg suostui, ja sarjakuvahahmo nimeltä Munter syntyi. Sarjakuva ehti ilmestyä kaksi vuotta, ennen kuin Ponnybilderna lakkasi ilmestymästä. Furberg tarjosi luomustaan moniin lehtiin, kunnes Min Häst -hevoslehti otti sen omakseen. Koska Furberg ei ollut koskaan pitänyt nimestä Munter, nimi muuttui uuden lehden myötä muotoon Mulle. Samoihin aikoihin Min Hästin suomalainen sisarlehti Hevoshullu sai sarjakuvan myös omille sivuilleen, ja ponin nimi suomennettiin Polleksi.
Koomisen Polle-sarjakuvan lisäksi Furberg on piirtänyt Min Hästiin ja sen sisarlehti Hevoshulluun paljon myös vakavahenkisempiä nuorten hevossarjakuvia, muun muassa kuuluisien hevosten elämäntarinoita mutta myös kertomuksia aivan tavallisten hevosihmisten elämästä. Yksittäisten tarinoiden ja lyhyiden jatkokertomusten lisäksi hän on laatinut 1996 käynnistyneen pitkäkestoisen jatkosarjan Tuuvan talli, joka kertoo tosipohjaisesti ruotsalaisen yksityistallin ihmisistä ja hevosista. Tämä sarja on 2000-luvulla julkaistu myös omina albumeinaan ruotsiksi ja suomeksi.
Furberg aloitti ratsastamisen 10-vuotiaana eikä hänellä ole koskaan ollut omaa hevosta, pelkästään vuokrahevosia. Furberg asuu Skånessa Bromöllassa ja hänellä on mies ja yksi lapsi.
Aiheesta muualla

Hevoshullu.fi, Lena Furberg Hevoshullun vieraana[vanhentunut linkki]
Kuopion kaupunginkirjasto

| Kuopion kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
 Kuopion kaupunginkirjaston pääkirjasto lokakuussa 2021.
Sijainti:  Kuopio
Koordinaatit:  62.89294°N, 27.68666°E
Tyyppi:  kaupunginkirjasto, maakuntakirjasto
Kokoelman koko:   595 778 (2020)
Lainauksia vuodessa:   1 721 490 (2020)
Budjetti:   6,5 mij. euroa (2020)
Johtaja:  Päivi Savinainen (kirjastotoimenjohtaja)
Työntekijöitä:   79,30 (2020)
Kotisivut
Kuopion kaupunginkirjasto on vuonna 1872 perustettu Kuopiossa sijaitseva kirjasto. Vuodesta 1967 lähtien kirjasto oli myös silloisen Kuopion läänin alueellinen keskuskirjasto ja toimii ennen vuotta 2018 Pohjois-Savon maakuntakirjastona. Vuodesta 2018 alkaen kirjastolla on Etelä- ja Pohjois-Savon kirjastojen alueellinen kehittämistehtävä. Maakuntakokoelmassa on myös paikallisten kirjailijoiden käsikirjoituksia.
Tilastoja - koronapandemia näkyi vuonna 2020

Vuonna 2020 Kuopion kaupunginkirjastoon kuului Kuopion pääkirjaston ohella 13 sivutoimipistettä (sisältäen ostopalveluna mukana olevan Kaavin kirjaston ja Tuusniemen kirjaston) sekä yhden laitoskirjaston. Koronaviruspandemia vaikutti huomattavasti kirjaston toimintaa supistavasti. Kirjaston kokoelman kappalemäärä pieneni vuonna 2020 jonkin verran edellisvuodesta (muun muassa aikusten kauno- ja tietokirjallisuuden aineiston poiston myötä), mutta samalla esimerkiksi lasten kauno- ja tietokirjojen määrä kasvoi. Kirjastoa käytti 37 251 lainaajaa, joka oli noin 10 prosenttia edellisvuotta vähemmän. Fyysisten kirjastokäyntien määrä pieneni edellisvuoden 1,3 miljoonasta noin 900 000 käyntiin; toisaalta verkkokäyntien määrä kasvoi lähes 160 000:lla runsaaseen 900 000:een. Koronapandemian aiheuttamista rajoituksista ja suosituksista huolimatta kirjastosta tehtiin yli 1,7 miljoonaa lainaa vuonna 2020. Aukiolotunteja kohden lainausten määrä lisääntyi kymmenisen prosenttia. E-aineiston hankinta ja käyttö lisääntyi tuntuvasti, esimerkiksi e-kirjoja lainattiin kuitenkin vasta noin 35 000 kertaa.
Kuopion pääkirjasto

Kuopion pääkirjaston rakennus on arkkitehti Matti Hakalan suunnittelema ja se valmistui vuonna 1967. Tätä ennen kirjasto sijaitsi samoissa tiloissa Kuopion museon kanssa. Keväällä 2021 valmistui arkkitehtien Aki Davidsson ja Jaana Tarkela suunnittelema Hila-uudisrakennus Kuopion museon ja kirjastotalon väliin. Tämä osaltaan yhdistää pääkirjaston ja museon jälleen, ja on nimetty kulttuuriperintöä vaalivaksi Kantti-kortteliksi.