stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teemu Turunen (jääkiekkoilija)
Ura > Seuraura > Siirtyminen Kärppiin

Kaudeksi 2022–2023 Turunen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Oulun Kärppiin. Joukkuetta valmensi hänelle Jokereista tuttu Lauri Marjamäki. Turunen voitti Kärppien sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 16+25=41. Kaudella 2023–2024 hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 60 runkosarjaottelussa tehot 30+27=57. Turunen voitti koko liigan maalipörssin ja hänet palkittiin Aarne Honkavaara -palkinnolla. Hän oli Kärppien paras pistemies ja jakoi SM-liigan pistepörssin neljännen sijan Tapparan Anton Levtchin kanssa. Turunen oli myös Miika Koiviston ja Marko Anttilan ohella joukkueen ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Pudotuspeleissä Turunen teki 12 ottelussa seitsemän maalia ja yhteensä 14 tehopistettä, joilla hän oli Kärppien paras pistemies ja maalintekijä. Turunen jakoi SM-liigan pistepörssin kärkisijan viiden muun pelaajan kanssa. Turunen voitti myös Kärppien sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Pronssiottelussa 19. huhtikuuta 2024 hän teki joukkueen 3–2-voittomaalin ensimmäisessä jatkoerässä ylivoimalla ajassa 71.08 ja se ratkaisi Kärpille SM-pronssia. Turunen sai ottelussa myös kakkossyöttöpisteen Victor Berglundin tekemään 2–2-tasoitusmaaliin. Tuomas Tarkki valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Turunen valittiin kauden päätteeksi SM-liigan tähdistökentälliseen. Toukokuussa 2024 hän solmi Kärppien kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen, johon sisältyy ulkomaanoptiot kahdelta jälkimmäiseltä kaudelta.
Turunen nimettiin kaudeksi 2024–2025 Kärppien varakapteeniksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Latvia 2021 | jääkiekko |  |
Turunen edusti Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän voitti hopeaa. Turunen oli myös nimettynä Suomen varapelaajana Pekingin olympiakisoihin 2022. Yhteensä hän on pelannut 24 ottelua tehopistein 3+2=5. Turunen teki A-maajoukkuedebyyttinsä Karjala-turnauksen toisessa ottelussa 10. marraskuuta 2018 Helsingin Hartwall Arenassa Tšekkiä vastaan. Hänet merkittiin Suomen nelosketjun oikeaan laitaan Juhani Tyrväisen ja Joonas Nättisen viereen. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Turunen teki Channel One Cupissa 19. joulukuuta 2020 Moskovan TsSKA Arenassa Ruotsia vastaan.
Turunen on pelannut kuusi nuorten ja 12 poikien maaottelua.
Kriisi (saari)

Kriisi
Kriisin sektoriloisto ja kummeli.
| --- | --- |
Sijainti:  65°14.634′N, 025°12.181′E, Ii Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kriisi on saari Iin kunnassa Perämerellä. Se sijaitsee Oulun kunnanrajan tuntumassa Martinniemen ja Halosenlahden länsipuolella noin neljän kilometrin päässä mantereelta. Saaren pohjoispuolella sijaitseva Kriisin Ymmyrkäinen on maannousun vuoksi kasvanut kiinni Kriisin saareen. Lähimmät muut saaret ovat Satakari pohjoisessa, Välikari kaakossa ja Satakarinletto lännessä.
Kriisi sekä Kriisin Ymmyrkäinen ovat matalia, kivikkoisia saaria, joiden korkein kohta on noin kolme metriä merenpinnan yläpuolella.
Kriisin kummeli ja loisto

Kriisin saaren lounaiskärjessä sijaitsevat Kriisin loisto sekä kummeli. Kummeli rakennettiin alun perin vuonna 1874, ja sen puuosat uusittiin 1990-luvulla. Rakenteeltaan kummeli muodostuu suuresta kiviröykkiöstä, jonka laella on kolmella jalalla seisova puinen pyramidimainen puna-valkoiseksi maalattu huippumerkki. Vastaavia kummeleita rakennettiin Pohjanlahdelle useita 1800-luvulla. Muista samanlaisista kummeleista poiketen Kriisin kummeli on yhä turvalaitekäytössä.
Kummelin vieressä sijaitsee 1920–1930-luvulla rakennettu pimeänavigoinnin mahdollistava betonirakenteinen sektoriloisto. Loisto on sammutettu ja korvattu kummelin huippuun sijoitetulla kevytrakenteisella valolaitteella.
Kuvia

Kummeli huippumerkkeineen
Kriisi mantereen suunnalta nähtynä
Kriisin Ymmyrkäinen
Pyhän Laurin kappeli

| Pyhän Laurin kappeli |
| --- | --- |
 Pyhän Laurin kappeli.
Sijainti:  Pappilankuja 3, Helsingin pitäjän kirkonkylä, Vantaa
Koordinaatit:  60°17′02.9″N, 024°59′13.6″E
Seurakunta:  Tikkurilan seurakunta
Rakentamisvuosi:  2010
Suunnittelija:  Anu Puustinen ja Ville Hara
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  100 (iso sali) 25 (pieni sali)
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Laurin kappeli (ruots. S:t Lars kapell) on Vantaalla Helsingin pitäjän kirkonkylässä sijaitseva Pyhän Laurin kirkon viereen rakennettu siunauskappeli. Kappelin harjannostajaiset pidettiin 6. marraskuuta 2009, ja se valmistui elokuussa 2010.
Kappelin ovat suunnitelleet arkkitehdit Anu Puustinen ja Ville Hara vuonna 2003, jolloin Puustinen oli vielä opiskelija ja Hara juuri valmistunut. He voittivat arkkitehtuurikilpailun ehdotuksella, jonka mukaan edellinen, vuonna 1976 valmistunut kappeli purettaisiin uuden alta. Vanhan purkaminen herätti vastustusta, ja valitukset viivästyttivät hanketta vuosilla.
Kappelin ulko-ovella on suuri liuskekivillä täytetty allas, jonka ajatus on peräisin Raamatun säkeestä: "Hän vie minut vihreille niityille, hän johtaa minut vetten ääreen, siellä saan levätä." Altaassa ei kuitenkaan ole vettä. Vantaan seurakuntayhtymä on päättänyt pitää kaikki vesielementtinsä tyhjinä niiden aiheuttamien kustannusten vuoksi.
Kuten Pyhän Laurin kirkon katossa, myös Pyhän Laurin kappelin katossa on käytetty kuparia. Kappelin sisällä on taiteilija Pertti Kukkosen patinoimia kuparilevyjä sekä salin lasiseinässä kupariverkkoa.
Kupariverkon käytännöllinen tarkoitus on suojata huonetta auringonvalolta. Sen symbolinen tarkoitus kertoo tuonpuoleisen rajasta. Verhon ulkopuolinen osa painaa 950 kiloa ja on arvoltaan yli 100 000 euroa. Se varastettiin 2022, mutta saatiin pian takaisin.
Hara ja Puustinen suunnittelivat myös rakennuksen kirkkotekstiilit.
Kappelissa on kaksi salia, iso noin 100 henkilölle ja pieni 25 henkilölle.
Rakennuksen käyttöikätavoite on 200 vuotta.
Taideteokset

Kappelin taideteoksista järjestetyn kilpailun voitti  Pertti Kukkonen ja toiseksi sijoittui Pekka Jylhä. Jylhän teoskokonaisuuden nimi on Pyhä, ja se on  kellaritiloissa sijaitsevassa vainajien näyttöhuoneessa. Teos Sielu on alas vievässä porrashuoneessa. Kukkosen teos Ristin tie koostuu tiilimuuriin kätketyistä, kulkua johdattavista valoista sekä reliefeistä, joiden materiaalina ovat erikokoiset savitiilet.
Palkinnot

Kappeli on palkittu vuoden 2010 betonirakenteena.
Kappelille on myönnetty Vantaan kaupungin Kehäkukka-palkinto laadusta, ja Vuoden valaistuskohde -palkinto. Syyskuun 2011 lopussa Pyhän Laurin kappeli sai The European Copper in Architechture -palkinnon kuparin onnistuneesta käytöstä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Laurin kappeli Wikimedia Commonsissa
| n k Vantaan kirkot ja kappelit |
| --- | --- |
Kirkot:  Hakunila  Hämeenkylä  Kivistö  Korso  Länsimäki  Myyrmäki  Pyhän Annan lastenkirkko  Rekola  Tikkurilan kirkko  Tikkurilan ortodoksinen kirkko  Vantaan Pyhän Laurin kirkko 
Kappelit:  Honkanummi  Pyhän Laurin kappeli  Ruskeasanta  Seutula  Vaarala 
Entiset:  Kaivoksela  Tikkurilan vanha kirkko
Königsberg

| Königsberg |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Königsberg
 Koordinaatit: 54°45′41″N, 20°30′34″E 
Valtio:  – Saksalainen ritarikunta   – Preussin herttuakunta   – Preussin kuningaskunta   – Saksan valtakunta   – Suur-Saksan valtakunta
Saksalainen ritarikunta perusti:  1255
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Königsberg (saksaa, ’Kuninkaanvuori’) oli Saksan ja Preussin käyttämä nimi kaupungista, joka on nykyään Kaliningrad, Venäjä.
Historia

Saksalainen ritarikunta perusti Königsbergin Baltian ristiretkien aikana Böömin kuninkaan Ottokar II Přemyslin kehotuksesta vuonna 1255; kaupunki myös sai nimensä kuninkaan mukaan. Königsberg sai kaupungin oikeudet vuonna 1286, ja liittyi Hansaliittoon vuonna 1340. Vuodesta 1457 se oli Saksalaisen ritarikunnan suurmestarin asuinpaikkana, ja vuosina 1525–1618 puolestaan Preussin herttuakunnan herttuoiden asuinpaikkana.
Preussin herttua Albrekt Brandenburgilainen perusti Königsbergin Albertus-yliopiston vuonna 1544 ”puhtaasti luterilaiseksi” oppimispaikaksi. Yliopiston professoreita olivat muun muassa paikallinen Immanuel Kant, Johann Gottfried von Herder, Friedrich Wilhelm Bessel ja Johann Friedrich Herbart.
Pohjan sodan aikana vuosina 1655–1660 Königsberg kärsi vakavia vaurioita, mutta ennen vuosisadan loputtua palautui miltei ennalleen. Vuonna 1701 Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik III kruunasi itsensä ensimmäiseksi Preussin kuninkaaksi ja otti nimekseen Fredrik I. Vuonna 1724 Preussin kuningas Fredrik Vilhelm I liitti läheiset Löbenichtin ja Kneiphofin kaupungit Königsbergiin.
Napoleonin sotien aikana Königsberg kärsi vakavasti. Kaupungissa tapahtui preussilaisten onnistunut Napoleonin-vastainen kansannousu. 1800-luvulla Itä-Preussin ja Venäjän välisen rautatien ansiosta Königsbergin talous kehittyi entisestään.
Königsbergin nykyaikaisempien linnoitusten rakentaminen aloitettiin vuonna 1843 ja saatiin valmiiksi vuonna 1905. Preussin ja myöhemmin Saksan aikana Königsberg oli Kielin jälkeen saksalaisten tärkein merivoimien tukikohta Itämerellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Königsberg Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa
Hallucination (Sissalin kappale)

|  Hallucination> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Sissal
Levy-yhtiö:  The Arrangement Virgin
Kesto:  3:03
Tyylilaji:  tanssi
Julkaistu:  6. helmikuuta 2025
Sanoittaja(t):  Chris Rohde-Frisk, Lina Spangsberg, Linnea Deb, Malthe Johansen, Marcus Winther-John, Melanie Gabriella Hayrapetian, Sissal Jóhanna Norðberg Niclasen
Tuottaja(t):  Chris Rohde-Frisk, Joy Deb, Malthe Johansen
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Tanska
Kieli:  englanti
Aikajärjestys
 ◄ ”Sand” (2024) 
Hallucination (suom. Hallusinaatio) on färsaarelaisen laulajan Sissalin kappale. Hän voitti Tanskan vuoden 2025 euroviisukarsinnan Dansk Melodi Grand Prix 2025, ja täten edustaa Tanskaa vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Sveitsissä.
Koripallo

| Koripallo |
| --- | --- |

Ensimmäinen ottelu:  1892
Kehittäjä:  James Naismith
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Piirteet
Tyyppi:  pallopeli
Pelaajien määrä:  5
Varusteet:  koripallo
Pelialue:  28 × 15 m (kv.)
Peliaika:  4 × 10 min. (kv.)
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  FIBA
Olympialaisissa:  1936–
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koripallo on urheilulaji ja pääasiassa sisällä pelattava pallopeli, jossa kaksi joukkuetta pelaa toisiaan vastaan. Tarkoituksena on yrittää saada pisteitä heittämällä pallo kentän päädyissä olevan ympyränmuotoisen renkaan läpi koriin ja puolustaa omaa koria vastustajilta tekemättä virheitä.
Kenttä

Koripallokentän alusta on yleensä lakattua parkettia. Kansainvälisen koripalloliiton säännöissä kentän mitat ovat 28 × 15 metriä. NBA:ssa kenttä on hiukan suurempi, 29,5 × 15,2 metriä.
Kentässä on viivoilla merkittynä esimerkiksi sivurajat, keskiraja, keskiympyrät, vapaaheittoviivat, kolmen sekunnin alueen viiva ja kolmen pisteen heittoalueen viiva. Kansainvälisessä koripallossa vapaaheittoviiva on 5,80 metrin etäisyydellä päädystä, kolmen sekunnin alue on päädyn ja vapaaheittoviivan välillä 4,90 metriä leveä, ja kolmen pisteen heittoalueen viiva on suurimmaksi osaksi 6,75 metriä korista mutta reunoilla lähempänä. Kolmen sekunnin alueen sisäpuoli on maalattu yksiväriseksi.
Kori

Kentän kummassakin päädyssä on korit. Korin keskipiste on 1,575 metriä päätyrajasta. Korirengas on paksuudeltaan 16−20 millimetrinen metallitanko. Korirenkaan sisähalkaisija on 45,0−45,9 senttimetriä. Korirenkaan yläreuna on noin 305,0 senttimetriä lattiatasosta. Korirenkaan takana on suorakulmion muotoinen korilevy. Korirenkaasta roikkuu korisukka, joka hidastaa palloa tehdyn korin havaitsemisen helpottamiseksi ja jonka ansiosta pallo putoaa korista aina kätevästi samaan paikkaan.
Pallo

Koripallo on ilmalla täytetty pallo, jonka pintamateriaali on yleensä nahkaa tai kumia. Virallisissa otteluissa käytettyjen pallojen pintamateriaali on luonnonnahkaa tai synteettistä nahkaa. Nuorimpien sarjoissa sekä harrastekäytössä erityisesti ulkopeleissä käytetään myös kumipäällysteisiä palloja. Miesten virallinen pallo painaa 567–650 grammaa ja on ympärysmitaltaan 74,9–78,0 senttimetriä. Naisten sekä poikien pallo C-nuorista alkaen on hiukan pienempi, ja mini- ja mikrosarjoissa vielä pienempi.
Pelin kulku

Pelin tarkoitus on tehdä enemmän pisteitä kuin vastustaja.  Pelaajat syöttelevät palloa toisilleen, kuljettavat sitä pomputtelemalla ja yrittävät heittää pallon vastustajan korirenkaan läpi. Jos pallo palaa peliin korilevystä, peli jatkuu. Jos pallo koskettaa lattiaa tai koritelinettä sivurajan takana, toinen joukkue saa rajaheiton. Pelikello pysäytetään aina siksi aikaa kun pallo ei ole pelissä.
Koriin menneestä vapaaheitosta joukkue saa yhden pisteen, kolmen pisteen kaaren ulkopuolelta heitetystä korista kolme pistettä, ja kaikista muista koreista kaksi pistettä. Voittajajoukkue tekee usein yli sata pistettä.
Taktiikat

Pelaajien pelipaikat ovat pelintekijä (pg), heittävä takamies (sg), pieni laitahyökkääjä (sf), iso laitahyökkääjä (pf) ja sentteri (c). Takamiehen tehtävä on tuoda pallo ylös hyökkäyksessä ja johtaa peliä. Sentteri on yleensä joukkueen pisin pelaaja, ja hän pyrkii poimimaan levypallot ja torjumaan vastustajan heitot korin alla.
Puolustustaktiikkana voidaan käyttää paikkapuolustusta tai pelaajavartiointia. Paikkapuolustuksessa puolustavan joukkueen pelaajat vartioivat omaa aluettaan ja sille tulevia hyökkääjäpelaajia. Pelaajavartioinnissa he varjostavat kukin omaa hyökkääjäpelaajaansa ja yrittävät estää tätä kuljettamasta, syöttämästä tai heittämästä.
Sääntöjä > Kokoonpano

Joukkueeseen kuuluu enintään 12 pelaajaa, joista viisi on kerrallaan kentällä.
Sääntöjä > Erät

Kansainvälisten sääntöjen mukaan koripallo-ottelussa on neljä 10 minuutin erää. Erätauot ovat 2, 15 ja 2 minuuttia. NBA:ssa pelataan neljä 12 minuutin erää. Minikoripallossa pelataan neljä kahdeksan minuutin erää.
Jos peli on tasan neljännen erän jälkeen, pelataan viiden minuutin jatkoeriä voittajan selville saamiseksi. Tätä kohtaa ei nykyään kuitenkaan sovelleta otteluissa, joissa voittaja ratkaistaan kahden tai useamman ottelun yhteistuloksella. Tällöin jatkoeriä käytetään tarvittaessa vain viimeisen ottelun lopussa. Tällä vältetään aikaisemmin silloin tällöin esiin tullut ristiriitatilanne, jossa joukkueen oli jatkomahdollisuutensa säilyttääkseen tähdättävä viimeisen ottelun neljännen erän lopussa vastustajan kanssa tasapisteisiin sen sijasta, että olisi voittanut liian pienellä piste-erolla.
Sääntöjä > Pallon käsittely

Palloa on pelattava käsin: syöttämällä, heittämällä, lyömällä, vierittämällä tai pomputtamalla. Pallo käsissä ei saa juosta, eikä sitä saa tahallaan pelata jaloilla tai lyödä nyrkillä.
Sääntöjä > Aikarajoitukset

Jotta peli olisi hyökkäävää, säännöissä asetetaan joukkueille erilaisia aikarajoituksia. Pelaaja saa pitää palloa käsissään enintään viiden sekunnin ajan. Pelaaja saa olla hyökkääjän kolmen sekunnin alueella enintään kolme sekuntia kerrallaan. Joukkueen on tuotava pallo etukentälleen keskirajan yli kahdeksassa sekunnissa, ja joukkueen on yritettävä koriinheittoa 24 sekunnissa pallon haltuunotosta.
Mahdollinen kori hyväksytään loppusummerinkin jälkeen, jos pallo oli jo ilmassa peliajan loppuessa.
Sääntöjä > Henkilökohtaiset ja tekniset virheet

Jos pelaajaa rikotaan, joukkue saa sisäänheiton tai kaksi vapaaheittoa, jos rikkomus tapahtui heittotilanteessa. Joukkue voi saada myös yhden vapaaheiton, jos heittotilanteessa rikottu pelaaja saa korin siitä. Henkilökohtainen virhe tuomitaan, jos vastustajaa kosketaan sääntöjen vastaisesti. Tekninen virhe tuomitaan yleensä epäurheilijamaisesta käytöksestä, ja se on vakavampi kuin henkilökohtainen virhe.
Sääntöjä > Rikkomukset

Rikkomus on jokin sääntöjen vastainen teko palloa käsiteltäessä. Rikkomuksia ovat esimerkiksi pallon pompauttaminen rajan ulkopuolella, askelrikkomus eli pallo käsissä käveleminen, pallon vääränlainen käsittely, kaksoiskuljetus eli pallon kuljettaminen uudelleen tai kahdella kädellä pompottaminen, tai pallon palautus omalle kenttäpuoliskolle. Rikkomuksista tuomitaan yleensä sisäänheitto vastustajalle.
Levinneisyys ja sarjat

Koripallo on yksi maailman suosituimmista urheilulajeista. Se on erityisen harrastettua ja seurattua Yhdysvalloissa, mutta myös esimerkiksi Etelä-Amerikassa, Etelä-Euroopassa ja entisissä Neuvostoliiton valtioissa. Liettuassa koripallo on kansallisurheilulaji.
Maailman tunnetuin ja kovatasoisin koripalloliiga on yhdysvaltalainen National Basketball Association (NBA). Euroopassa pelataan myös omaa ammattilaissarjaa nimeltään Euroliiga.
Levinneisyys ja sarjat > Suomessa

Suomessa koripallon pääsarjan nimi on nykyään Korisliiga. Kaudella 2004–2005 käytettiin nimeä Sparliiga. Suomessa on pääsarjatason lisäksi miehille kuusi alempaa divisioonatasoa ja naisille neljä. Suomen Koripalloliiton jäsenenä on noin 250 koripalloseuraa.
NBA:ssa on pelannut kolme suomalaista, Hanno Möttölä, vuonna 2013 Chicago Bullsiin varattu Erik Murphy ja Lauri Markkanen, joka aloitti NBA-uransa Chicago Bullsin joukkueessa 2017. Euroliigassa suomalaisista Möttölän lisäksi ovat pelanneet Petteri Koponen, Emir Sulejmanović, Teemu Rannikko, Jukka Matinen ja Sasu Salin.
Historia > Pelin varhainen historia, vuodet 1891–1950-luku

Vuonna 1891 kanadalaiselle opettajalle, James Naismithille, annettiin tehtäväksi keksiä uusi laji, jota oppilaat pystyisivät pelaamaan talvisin. Naismith toimi tällöin Springfieldissä, Massachusettsin paikallisessa NMKY:ssä. Naismith pyrki keksimään pelin, jossa ei olisi taklauksia ja fyysinen kontakti pyrittiin pitämään mahdollisimman vähäisenä. Esikuvana oli Naismithin lapsuudenpeli Duck on a Rock. Naismith pistikin pelissä maalit korkealle, jolloin lajissa tulisi korostumaan voiman sijaan taito. Hän löysi koulustaan kaksi persikkakoria, jotka naulattiin koulun liikuntasalin seinille. Tämän jälkeen Naismith kirjoitti kolmetoistaosaisen säännöstön ja peli oli valmis.
Tammikuussa 1892 pelin säännöt ilmestyivät ensimmäistä kertaa painettuina ja kaksi kuukautta tämän jälkeen pelattiin lajin ensimmäinen virallinen ottelu. Ottelu käytiin Naismithin koulun oppilaiden ja opettajien kesken oppilaiden voittaessa luvuin 5–1. Peleissä käytettiin aluksi pallona jalkapalloa, mutta vuoden 1894 aikana käyttöön otettiin oma varsinainen koripallo.
Koripallosta tuli nopeasti hyvin suosittua, ja se levisi NMKY:n verkoston kautta kaikkialle Yhdysvaltoihin. Kymmenen vuoden sisällä keksimisestä myös muut oppilaitokset ja urheiluseurat kiinnostuivat pelistä.
Suomeen koripallo saapui Vilho Nuorevan mukana Kööpenhaminasta noin 1927–1930 lähteestä riippuen.
Historia > National Basketball Association (NBA), 1946–

National Basketball Association (NBA) perustettiin Yhdysvalloissa vuonna 1946 koordinoimaan yhdysvaltalaisten huippujoukkueiden välisiä otteluita. Tämän jälkeen pelin suosio kasvoi entisestään, ja nykyään koripallo (erityisesti myös yliopistokoripalloilu) onkin yksi neljästä suuresta yleisön seuraamasta amerikkalaisesta pallopelistä (muut ovat amerikkalainen jalkapallo, baseball ja jääkiekko).
NBA:n varhaisemmassa historiassa on ollut monia hyvin kuuluisia pelaajia, kuten esimerkiksi George Mikan, Bill Russell, Wilt Chamberlain (ainoa pelaaja NBA:n historiassa, joka on tehnyt yhdessä ottelussa 100 pistettä), Oscar Robertson ja Jerry West. Koripallo tuli erityisen suosituksi 1980- ja 1990-luvulla, jolloin pelin suurimpia tähtiä olivat Kareem Abdul-Jabbar, Earvin "Magic" Johnson, Larry Bird ja maailman kaikkien aikojen parhaaksi koripalloilijaksi arvostettu Michael Jordan. Kolme viimeksi mainittua olivat myös todella suuria urheilijatähtiä vuonna 1992 Barcelonassa pidetyissä kesäolympialaisissa, jossa Yhdysvaltain joukkue (lempinimeltään Dream Team) voitti ylivoimaisesti kultamitalin.
Muita hyvin tunnettuja pelaajia 1980- ja 1990-luvuilla ovat olleet muun muassa Charles Barkley, Karl Malone, John Stockton, Dennis Rodman ja Scottie Pippen. Shaquille O'Neal,  ja Kobe Bryant, ovat puolestaan 2000-luvun supertähtiä yhdessä mm. Allen Iversonin ja Tim Duncanin kanssa. 2010- ja 2020-luvun parhaimpiin pelaajiin lukeutuvat mm. LeBron James, Stephen Curry, Nikola Jokić ja Giánnis Antetokoúnmpo.
Kautta aikojen NBA:n parhaimmin menestyneitä ja kuuluisimpia joukkueita ovat olleet muun muassa Boston Celtics ja Los Angeles Lakers, jotka ovat saavuttaneet yhteensä 33 NBA-mestaruutta, eli lähes puolet kaikista otelluista. 1990-luvun parhaiten menestynyt joukkue oli 6 mestaruutta saalistanut Chicago Bulls, jonka myötä koripallon suosio muuallakin maailmassa kasvoi. Bulls onkin ainoa NBA-joukkue, jonka kokoonpanoista kaksi esiintyy NBA:n julkaisemalla 10 parasta joukkuetta-listalla.
Vuonna 1997 perustettiin niin sanottu naisten NBA, Women's National Basketball Association (WNBA).
Historia > Kansainvälinen koripallo, 1932–

Kansainvälinen koripalloliitto (Fédération Internationale de Basketball Amateur, FIBA) perustettiin vuonna 1932. Tuolloin järjestön järjestämät turnaukset oli tarkoitettu vain amatööripelaajille. Vuonna 1989 sääntöjä muutettiin, mutta kirjain 'A' säilyi silti järjestön lyhenteen viimeisenä kirjaimena (A niin kuin amateur, amatööri).
FIBA määrittää koripalloilun kansainväliset säännöt, hyväksyy kansainväliset pelaajien siirrot ja kontrolloi kansainvälistä tuomarointia. FIBA:ssa on yli 200 maajäsentä.
Koripallo sisällytettiin ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmaan Berliinin olympialaisissa vuonna 1936. USA:n joukkue on voittanut kaikki turnaukset lukuun ottamatta kolmea, joista etenkin 1972 Münchenin olympialaisten tappio Neuvostoliiton koripallomaajoukkueelle on erityisesti jäänyt koripallohistoriaan viimeisten sekuntien erityisen sekavan toimitsija- ja tuomaritoiminnan vuoksi.
Naisten koripallo lisättiin olympialaisten ohjelmaan 1976 Montrealissa. Parhaita naisjoukkueita ovat kaikki turnaukset huomioon ottaen olleet Yhdysvallat, Neuvostoliitto ja Australia.
Vuonna 1950 pidettiin ensimmäiset miesten maailmanmestaruuskilpailut Argentiinassa. Kolme vuotta myöhemmin pidettiin ensimmäiset naisten maailmanmestaruuskilpailut Chilessä. MM-kilpailut pidetään neljän vuoden välein, olympialaisiin nähden kahden vuoden erolla (esimerkiksi olympialaiset ovat vuosina 2008 ja 2012 – MM-kilpailut vuosina 2006 ja 2010).
FIBA lopetti amatööri- ja ammattilaisurheilijoiden erottelun vuonna 1989, ja sen vuoksi vuodesta 1992 eteenpäin ammattilaiset ovat päässeet pelaamaan olympialaisissa.
Kansainväliset säännöt  muuttuivat 2010-2011 alkavalla pelikaudella. Kolmen pisteen heittokaari  siirtyi puoli metriä taaemmas ja kolmen sekunnin alue muuttui suorakulmion muotoiseksi.
Arvokisat

Viime vuosien huippujoukkueita miesten arvoturnauksissa ovat olleet: Ranska, Argentiina, Espanja, Italia, Kreikka, Liettua, Saksa, Jugoslaviaan kuuluneet Kroatia ja Serbia sekä Yhdysvallat.
Suomen miesten maajoukkue on osallistunut EM-kilpailuihin 15 kertaa. Parhaan sijoituksen arvokisoissa joukkue saavutti vuonna 1967 kun Suomi oli 6. Euroopan mestaruuskilpailujen lopputurnauksessa. Suomen miesten koripallomaajoukkuetta kutsutaan nimellä Susijengi. Suomen naisten maajoukkue on osallistunut viidesti EM-kisojen lopputurnaukseen, paras sijoitus on 11. tila vuosina 1952 ja 1956.
Kansainvälisiä turnauksia pidetään lisäksi eri ikätasoilla. Erityisesti yli 35-vuotiaiden, 40-vuotiaiden ja 50-vuotiaiden sarjoissa on ollut voimakasta kasvua.
Muunnelmat

Pyörätuolikoripallo on yksi maailman suosituimmista vammaisurheilulajeista. Siinä pelaajat ovat pyörätuoleissa, mutta muuten laji vastaa hyvin pitkälti tavallista koripalloa.
Ulkona pelataan katukoripalloksi kutsuttua versiota.
Katukoripallon tyyppinen, yhteen koriin pelattava 3x3-koripallo on virallinen olympialaji vuodesta 2020 lähtien.