stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mihail Tarasenko (jääpalloilija)

| Mihail Tarasenko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mihail Aleksandrovits Tarasenko
Syntynyt: 23. helmikuuta 1986 (ikä 38) Habarovsk
Jääpallon pelaaja
Pituus:  192 cm
Paino:  85 kg
Seura:   Vympel, Koroljov
Pelipaikka:  puolustaja
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002-2006 | SKA-Habarovsk |  |  |
| 2007-2008 | Vympel, Koroljov |  |  |
| 2009–2012 | Murman, Murmansk |  |  |
| 2012- | Vympel, Koroljov |  |  |
Maajoukkue
| 2007- | Valko-Venäjä |  | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. marraskuuta 2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 4. marraskuuta 2013.
Mihail Tarasenko (ven. Михаил Александрович Тарасенко, s. 23. helmikuuta 1986 Habarovsk, Neuvostoliitto) on venäläis-valkovenäläinen jääpalloilija, joka on edustanut kakkostason eli Venäjän mestaruussarjan jääpalloseuroja, kuten Habarovskin kakkosjoukkuetta, Murmanskin Murmania ja Koroljovin Vympeliä. Tarasenko aloitti uransa 16-vuotiaana eli vuonna 2002 kotipaikkansa SKA-Habarovskin kakkosjoukkueessa. Vuodesta 2007 hän on edustanut Murmania ja Vympeliä.
Tarasenko aloitti uransa Valko-Venäjän jääpallomaajoukkueessa vuoden 2007 kisoissa ja on edustanut sen jälkeen Valko-Venäjää viisi kertaa vuoteen 2013 mennessä (2007, 2008, 2009, 2012 ja 2013).
Saavutukset

Maajoukkueessa
MM-kisoissa Valko-Venäjän edustajana vuodesta 2007 kaikkiaan viisi kertaa vuoteen 2013 mennessä.
Mårten Svartström

Mårten Svartström on suomalainen radio- ja televisiotuottaja, -juontaja ja -toimittaja.
Mårten Svartström
Svartström on juontanut muun muassa Yle Fem -kanavan aamuohjelma Min Morgonia, sen seuraajaa keskusteluohjelmaa Efter Nio ja Radio Vegan suosittua musiikkiohjelmaa Hitmeniä. Svartström toimi 2011-2013 Svenska Ylen musiikkiohjelmien päällikkönä.
NEAC 2203

| NEAC 2203 |
| --- | --- |

Valmistaja:  NEC
Tyyppi:  suurtietokone
Julkaistu:  1959
NEAC 2203 (lyhenne sanoista Nippon Electric Automatic Computer) oli NEC:in valmistama varhainen transistoripohjainen suurtietokone. Ensimmäinen tietokone toimitettiin toukokuussa 1959.
Tietokone oli yksi ensimmäisistä, jotka tukivat useampaa kieltä länsimaisilla aakkosilla ja japaninkielillä merkeillä.
Tietokone käytti ferriittirengasmuistia ja rumpumuistia.
Tietokone kehitettiin NEAC-2201 -mallin pohjalta, joka käytti vielä elektroniputkia kellotoimintaan ja virtalähteeseen.
Ohjelmointi

Tietokoneelle kehitettiin NARC (NEAC ARithmetic Compiler) ohjelmointikielen kääntäjä, joka oli ensimmäinen Japanissa kehitetty kaupallinen kääntäjä. Kääntäjä käänsi NARC-kielellä kehityt ohjelmat NEAC 2203 -tietokoneen konekielelle. Kääntäjän kehitti NEC:n Ryoji Furuyama vuonna 1961.
Méga Réma

| Méga Réma> Μέγα Ρέμα |
| --- | --- |
 Skran vesiputouksia Méga Réman alkulähteillä.
Alkulähde:  Páiko-vuori, Pélla/Kilkís  41°03′55″N, 22°23′35″E
Laskupaikka:  Axiós-joki  41°02′44″N, 22°32′22″E
Maat:  Kreikka
Pituus:  n. 30 km
Méga Réma (kreik. Μέγα Ρέμα) eli Réma Protomagiás (Ρέμα Πρωτομαγιάς), aiemmin Kotzá Nteré (Κοτζά Ντερέ < Koca Dere), on joki Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on Axiós- eli Vardar-joen sivujoki ja virtaa pääosin Paionían kunnassa Kilkísin alueyksikössä. Joen pituus on noin 30 kilometriä.
Méga Réma saa alkunsa Páiko-vuorelta Péllan ja Kilkísin alueyksiköiden rajaseudulta. Koúpan kylän lähellä joessa on useita vesiputouksia, mukaan lukien Skran vesiputoukset. Tämän jälkeen joki virtaa kaakkoon päin, missä pato muodostaa jokeen Metalleíoksen tekojärven. Joki laskee Axiókseen lähellä Pefkodásoksen kylää. Méga Réman sivujokia ovat muun muassa Lykórema, Peponiá ja Kryonéri.
Joen nimi tarkoittaa ”Suurta virtaa”. Sen toinen nimi Réma Protomagiás tarkoittaa ”Toukokuun ensimmäisen päivän virtaa”, sillä paikallisilla on tapana juhlia kevättä kokoontumalla sen varrelle.
Myllyjärvi (Hämeenlinna, Torvoila)

| Myllyjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°15′54″N, 24°31′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Konaanjärveen 
Järvinumero:  35.773.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,1 m  
Rantaviiva:  1,168 km  
Pinta-ala:  4,409 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMyllyjärvi 
Myllyjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy.
Mihail Studenetski

| Mihail Studenetski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mihail Vladimirovitš Studenetski
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1934 Moskova, Venäjän SFNT, N:liitto
Kuollut: 1. maaliskuuta 2021 (86 vuotta)
Kansalaisuus:   Neuvostoliitto
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1952–1961:  MBK Dinamo Moskova
Maajoukkueet
1954–:   Neuvostoliitto
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bulgaria 1957 |  |  |
|  Kultaa | Turkki 1959 |  |  |
Mihail Vladimirovitš Studenetski (ven. Михаил Владимирович Студенецкий, 6. maaliskuuta 1934 Moskova, Venäjän SFNT – 1. maaliskuuta 2021) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Pelintekijänä pelannut ja seuratasolla MBK Dinamo Moskovaa edustanut Studenetski saavutti olympiahopeaa Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana Melbournessa 1956. EM-kilpailuissa hän voitti Neuvostoliiton joukkueessa kultaa Bulgariassa 1957 ja Turkissa 1959. Studenetski kuoli 86-vuotiaana 1. maaliskuuta 2021 pandemiana riehuneeseen COVID-19-koronavirustautiin jota oli sairastanut kahden viikon ajan.
Aiheesta muualla

Mihail Studenetski Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Toinen FIBA-profiili (englanniksi)
Neuvostoliiton joukkue – Kesäolympialaiset 1956
3 Muižnieks |
4 Valdmanis |
5 Torban |
6 Stonkus |
7 Petkevičius |
8 Botškаrjov |
9 Krūmiņš |
10 Semjonov |
11 Lauritėnas |
12 Ozerov |
13 Zubkov |
14 Studenetski |
Valmentaja Spandarjan
Karl Anders Ekman

Düsseldorfin koulukuntaan kuuluvat suomalaiset taiteilijat
Werner Holmberg, , 1860.
Fanny Churberg, Karl Anders Ekman, Severin Falkman, Ellen Favorin, Alina Forsman, Hanna Frosterus-Segerstråle, Alexandra Frosterus-Såltin, Emma Gylden-von Schantz, Werner Holmberg, Karl Emanuel Jansson, Arvid Liljelund, Berndt Lindholm, Erik Johan Löfgren, Hjalmar Munsterhjelm, Victorine Nordenswan, Augusta Soldan, Victoria Åberg
Carl Andreas (Karl Anders) Ekman (30. maaliskuuta 1833 Viipuri – 1. joulukuuta 1855) oli suomalainen Düsseldorfin koulukuntaan kuulunut taidemaalari.
Ekmanin vanhemmat olivat kappalainen Fredrik Joakim Ekman ja Sofia Agata o.s. Ingman. Hänen setänsä oli taidemaalari R. W. Ekman. Karl Anders Ekman opiskeli Tukholman Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1844–1846, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Turussa 1849–1852, Kööpenhaminan kuninkaallisessa taideakatemiassa 1853–1854 ja Düsseldorfin taideakatemiassa 1854–1855.
Ekman oli lupaava taiteilija, mutta hän sairastui keuhkotautiin ja kuoli 22-vuotiaana Düsseldorfissa.
Kuvia teoksista

Piispa Henrikin surma, 1854
Väinämöinen kiinnittää kielet kanteleeseen, 1855
Kaksi miestä varkaissa..., 1855
Väinämöinen, tekovuosi tuntematon
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karl Anders Ekman Kansallisgallerian kokoelmissa
Mustamäe

| Mustamäe>  |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Mustamäe korostettuna.
Kaupunki:  Tallinna
Koordinaatit:  59°24′17″N, 24°40′50″E
Pinta-ala:  8,15 km² 
Väkiluku:  66 194 (1.1.2015)
Mustamäe (vir. Mustamäe linnaosa) on Tallinnan kaupunginosa. Vuonna 2004 kaupunginosan asukasluku oli noin 65 000.
Mustamäe oli Tallinnan ensimmäinen lähiö ja se rakennettiin vuosina 1962–1973. Useimmat talot ovat viisi- tai yhdeksänkerroksisia ja betonielementtirakenteisia. Alueella on 1990-luvulta alkaen tehty runsaasti julkisivuremontteja.
Mustamäe jakautuu 4 asuinalueeseen, jotka ovat Kadaka, Mustamäe, Siili ja Sääse.
Väestö

Väkiluku vuosina 2003–2015;
2003: 62 993
2004: 64 918
2005: 65 837
2006: 65 692
2007: 64 500
2008: 64 243
2009: 64 339
2010: 64 113
2011: 64 597
2012: 64 237
2013: 64 425
2014: 65 866
2015: 66 194
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Mustamäessä oli 62 255 asukasta, joista 37 656 (60,5 %) oli virolaisia, 20 307 (32,6 %) venäläisiä ja 4 131 (6,6 %) muita kansallisuuksia.
Palvelut

Alueella sijaitsevat Tallinnan teknillinen korkeakoulu, Mustamäen aluesairaala, kaksi ostoskeskusta. Aikaisemmin alueella oli tori, jossa myytiin edullisia vaatteita, elintarvikkeita ja erityisesti CD-levyjä. Torin huippuaikoina siellä arvioitiin käyvän yli kaksi miljoonaa asiakasta vuodessa; merkittävä osa asiakkaista oli suomalaisia.
Muuta

Mustamäe ja Nõmme muodostavat Viron riigikogun vaalien vaalipiirin numero 3, kolmannen vaalipiirin, josta valitaan yhteensä kahdeksan kansanedustajaa Viron 101-jäseniseen parlamenttiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YLE: Tallinnan Mustamäe: Ei mellakoita vaan kodeissa kytevä hiljainen aikapommi
Mámmari

| Mámmari Μάμμαρη |
| --- | --- |
 Mámmari
 Koordinaatit: 35°11′12″N, 33°12′14″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  1 592
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mámmari (kreik. Μάμμαρη) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 1 592 (2011).
Mámmari sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 16 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta, lähellä saaren jakavaa Vihreää linjaa. Kylän lähellä olevat vanhat kivilouhosluolat on nykyisin suojeltu lepakoille, ja ne ovat Natura 2000 -aluetta.
Mystikal

Mystikal vuonna 2012
Mystikal (Michael Lawrence Tyler, 22. syyskuuta 1970) on yhdysvaltalainen rap-artisti ja näyttelijä  New Orleansista. Hän aloitti räppäämisen vuonna 1987 ja onkin uransa aikana työskennellyt mm. Master P:n, Snoop Doggin, Ludacriksen, Busta Rhymesin ja Lil Waynen kanssa.
Ongelmia lain kanssa

Mystikalilla on ollut ongelmissa lain kanssa. Kesäkuun 6. päivä 2003 Tyler tunnusti louisianalaisessa oikeussalissa syyllisyytensä väkivaltaiseen seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja kiristykseen. Hänet tuomittiin 15. tammikuuta 2004 vankilaan kuudeksi vuodeksi. Tyler onnistui välttämään elinkautisen vankeusrangaistuksen ns. plea bargainin avulla.selvennä
Kärsiessään Louisianan osavaltion vankilassa rangaistustaan, Tyleriä vastaan nostettiin syytteet veronkiertorikoksista vuosilta 1998 ja 1999. Liittovaltion oikeus tuomitsi hänet vuodeksi vankilaan, mutta Tyler sai suorittaa vuoden vankeusrangaistuksensa samanaikaisesti kuin rangaistukset seksuaalisesta hyväksikäytöstä sekä kiristyksestä, eikä uusi tuomio näin ollen lykännyt hänen vapautumistaan. Tyler vapautui vankilasta 14. tammikuuta 2010 ja on siitä lähtien asunut rekisteröitynä seksuaalirikollisena Prairievillessa, Louisianassa.
Vuonna 2017 uutisoitiin Tylerin olevan syytettynä raiskauksesta. Raiskauksen kerrotaan tapahtuneen 22. lokakuuta vuonna 2016 Legends of Southern Hip-Hop -kiertueen aikana.
Albumit

1994: Mystikal
1995: Mind of Mystikal
1997: Unpredictable
1998: Ghetto Fabulous
2000: Let's Get Ready
2001: Tarantula
2004: Prince of the South
2006: The Man Right Chea
Singlet

2000: Shake Ya Ass
2000: Danger
2001: Tarantula
2001: Bouncin' Back (Bumpin' Me Against The Wall)
Mustjärv (Orava)

| Mustjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°53′32″N, 27°25′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Mädajõen valuma-alue
Laskuoja:  Rebasmäe oja Mädajõgeen
Järvinumero:  VEE2130200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  63,3 m  mpy. 
Pituus:  0,8 km  
Leveys:  0,105 km  
Rantaviiva:  1,719 km  
Pinta-ala:  5,5 ha  
Tilavuus:  0,0001815 km³  
Keskisyvyys:  3,3 m  
Suurin syvyys:  9,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustjärv 
Mustjärv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Oravan kylässä sijaitseva järvi. Se on yksi Oravan kylässä sijaitsevasta kolmesta järvestä.
Maantietoa

Järvi on 800 metriä pitkä, 105 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Järvi on yleensä edellä ilmoitettua vielä kapeampi. Sen syvyys on 9,2 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 3,3 metriä. Järvi sijaitsee mäntyvaltaisella metsäalueella Oravan kylän länsipuolella ja se on metsien ympäröimä. Rannoilla kiertää kapea ja hyllyvä suoreunus, joka jatkuu metsäisenä suoniittynä pitkälle laskuojan suuntaan. Järvi on autio eikä sinne tule tietä.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. pehme- ja tumedaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järven soistuneet rannat kasvavat vedessä kelluvaa turvetta, jonka katkaisee paikoin näkyvät kalkkikivipaljastumat. Monilla rannoilla on vedealainen terassi, joka viittaisi järven vedenpinnan ollen aikaisemmin matalampi. Vedenväri on ruskea tai ruskehtavan punainen. Sen näkösyvyys on 0,5–0,9 metriä ja sekä talvisin että kesäisin sen vesi lämpötilakerrostuu. Talvella järven pinta jäätyy ja se kärsii happikadosta, mutta kesäisin vain alusveden happipitoisuus laskee. Järven vesikasvillisuus kartoitettiin kesällä 1954. Silloin löytyi 12 vesikasvilajia. Sekä kasvi- että eläinplanktonia esiintyi vähän. Järvessä elää mahdollisesti vain hauki, joka on tumman väristä ja pahan makuista. Eräät lähteet mainitsivat myös ruutanan, ahvenen ja särjen. Järven erikoinen ekosysteemi on Virossa ainutlaatuinen. Lisäksi se on kaunis järvi koivikkorantoineen ja kalkkikivirantoineen.
Vesistösuhteita

Mustjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen valuma-alueen pääuoma Rebasmäe oja on Mädajõen sivuhaara. Järvi on yksi Oravassa sijaitsevasta kolmesta järvestä . Muut kaksi ovat Solda järv ja Orava järv. Mustjärvestä alkava Kamnitsa oja on Rebasmäe ojan sivuhaara. Ojaan tule jälkeenpäin kaivettu oikaisuoja Soldan ja Orava järven välisestä ojasta. Mustjärveen on johdettu oja Solda järvestä. Kamnitsa oja yhtyy Rebasmäe ojaan kuuden kilometrin päässä ja tämä vuorostaa Mädajõkeen siitä kolmen kilometrin päästä. Viimeisen pääuoma Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Orava Mustjärv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Nambuangongo

| Nambuangongo |
| --- | --- |
 Nambuangongo
 Koordinaatit: 8°1′S, 14°12′E 
Valtio:   Angola
Maakunta:  Bengo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5 650 km²
Väkiluku (2014):  60 883
 – Väestötiheys:  10,8 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nambuangongo on kunta ja kaupunki Angolassa, Bengon maakunnassa. Kunnassa asuu 84 960 asukasta vuoden 2022 arvion mukaan, ja vuoden 2014 väestönlaskennan perusteella 60 883 asukasta. Kunnan pinta-ala on 5 650 neliökilometriä. Yli 15-vuotiaista alle puolet on lukutaitoisia.
Kunnan 84 960 asukkaasta lähes puolet on alle 14-vuotiaita, ja heidän mediaani-ikä on noin 16 vuotta, naisilla hieman korkeampi kuin miehillä. Noin 52 % asukkaista puhuu portugalia.
Namdalen

Eurooppatie E6 kiemurtelemassa Namdalenin maisemissa.
Namdalen on piiri Trøndelagin läänissä Norjassa. Siihen kuuluvat Namsosin, Liernen, Røyrvikin, Namsskoganin, Grongin, Overhallan, Høylandetin, Flatangerin, Nærøysundin ja Lekan kunnat. Alueen pinta-ala on 11 857 neliökilometriä ja asukasluku 34 487 vuonna 2011. Namdalen on nimetty alueen halki virtaavan Namsen-joen mukaan.
Mårten Holmberg

Mårten Holmberg (13. elokuuta 1854 Vöyri – 30. huhtikuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen filosofian kandidaatti, kansakoulunopettaja ja kansanedustaja.
Holmbergin vanhemmat olivat torppari Henrik Holmberg ja Maria Kratz. Hän oli räätälinopissa 1868–1873, pääsi räätälinkisälliksi 1873 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarista 1877. Holmberg suoritti ylioppilastutkinnon 1882 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1887.
Holmberg toimi kansakoulunopettajana Helsingissä 1877–1927, ammattikoulunopettajana 1887–1892, Taideteollisen yhdistyksen iltakoulun opettajana 1897–1932, ruotsalaisen alakouluseminaarin opettajana 1897–1898, Arbetets vänner-yhdistyksen kansansivistystyön johtajana 1896–1903 ja kirjapainokoulun opettajana 1927–1932.
Holmberg oli ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana 1909–1910 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuutettuna ja kuului Suomen ruotsalaisen työnväenliiton hallitukseen ja Osuusliike Elannon hallintoneuvostoon.
Märten Holmberg oli naimisissa vuodesta 1897 Helena Josefina Östermanin kanssa. Heidän poikansa oli oikeustieteen lisensiaatti Håkan Holmberg (1898–1976) joka toimi valtioneuvoston käännöstoimiston päällikkönä ja kirjoitti muistelmakirjan isästään sekä 1959 ilmestyneen matrikkelikirjan Suomen kihlakunnantuomareista.
Kirjallisuutta

Håkon Holmberg : Mårten Holmberg : folkskolmannen och arbetarvännen: en levnadsteckning. Söderström, Helsingfors 1938
NEA

NEA:n tunnus
NEA:n jäsenmaat
NEA (lyhenne sanoista Nuclear Energy Agency) on OECD:n ydinenergiajärjestö. Se palvelee OECD:n jäsenmaita tieteellisenä ja alan kehitystä tukevana asiantuntijajärjestönä yhteistyössä OECD:n energiajärjestö IEA:n kanssa. NEA keskittyy yksinomaan ydinvoiman rauhanomaiseen käyttöön. NEA:n pääasiallisina tehtävinä on edistää ydinalan kansainvälistä yhteistyötä, ydinturvallisuutta, säteilyturvallisuutta, turvallista ydinjätehuoltoa, ydintekniikan tieteellistä tutkimusta, ydinalan lainsäädännön kehitystä ja kestävää kehitystä sekä koota ja julkaista alaa koskevaa tieteellistä tietoa. NEA:n johtajana toimii William D. Magwood, IV.
Historia

NEA perustettiin 1958 nimellä European Nuclear Energy Agency (ENEA), mutta nimi muutettiin 1972 nykyiseksi koska suuri osa jäsenistöä oli Euroopan ulkopuolella. NEA:a ei tule sekoittaa Euroopan unionin atomienergiajärjestöön EURATOMiin. NEA:n ensimmäisiä tehtäviä oli luoda perusteita kansainväliselle yhteistyölle ydintekniikan rauhanomaisen käytön alalla, johon kuului laajaa tutkimusta uusiin reaktorityyppeihin ja ydinpolttoaineen jälleenkäsittelyyn liittyen. 70-luvulta lähtien järjestö on keskittynyt enemmän tieteelliseen ja hallitustenväliseen yhteistyöhön jättäen spesifimmän teknisen tutkimuksen muille.
Aiheesta muualla

NEA:n kotisivut
Mårten Johan Lindforss

Mårten Johan (Martti Juhana) Lindforss (25. syyskuuta 1800 Tuusula – 12. tammikuuta 1869 Kuopio) oli suomalainen eläinlääkäri, lääkäri ja aloitteiden tekijä.
Lindforssin vanhemmat olivat kirkkoherra Mårten Kristofer Lindfors ja Katarina Borgström. Lindforssin puoliso vuodesta 1833 oli Maria Aurora Bygdén (1812–1894). Heidän poikansa oli opettaja ja oppikirjojen tekijä Carl Mårten Lindforss.
Mårten Johan Lindforss valmistui maisteriksi 1823 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1825. Collegium medicumin eli myöhemmän lääkintöhallituksen eläinlääkäriksi hänet nimitettiin 1829, ainoana alallaan. Lindforss väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1832, väitöskirjan aiheenaan Dissertatio physiologica assimilationis legem generalem exponens. Myös Lindforssin seuraavana vuonna julkaisema tutkimus De abscessu lymphatico herätti huomiota.
Lindforss kuului Lauantaiseuraan ja oli mukana tekemässä aloitteet muun muassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ja Helsingin yksityislyseon perustamisesta. Hän muutti 1836 piirilääkäriksi Kuopioon mutta erosi virastaan 1845 ja toimi Kuopion lukion apulaisena ja opetti muun muassa suomen kieltä. Uudestaan lääkäriksi hän ryhtyi 1855, toimi ensin lääkärinä Kuopion ruotuväkipataljoonassa ja sitten Pielisjärven piirilääkärinä, kunnes jäi eläkkeelle 1866.
Aiheesta muualla

Lindforssin väitöskirja. (Viitattu 17.4.2014.)
De abscessu lymphatico. (Viitattu 17.4.2014.)
Kaukelmaa

Kaukelmaa on kylä Salon kaupungin Muurlassa. Kylä sijaitsee Muurlan itäosassa 110-tien eteläpuolella.
Kaukelmaan kylä on syntynyt Kaukelmaan kartanon ympärille. Kartano sijaitsee Juusmäen länsirinteellä 110-tien eteläpuolella. Kaukelmaan kyläalue ulottuu kartanolta itään Piiljärvelle ja sieltä pitkälle etelään soiden ja mäkien hallitsemaan korpimetsään. Lisäksi kylään kuuluu kartanolta kapeana kiilana pohjoiseen Ruotsalanjoelle ulottuva peltoalue. Juusmäen ympäristö on peltomaata ja Piiljärven läheisyydessä on soranottoalue. Muutoin Kaukelmaa on pääasiassa metsää. Kartanon lisäksi kylässä on nykyään yksittäisiä hajallaan olevia asuntoja sekä Piiljärven rannalla vanha huvila-alue.
Varhaisin tieto Kaukelmaan kylästä on 1300-luvulta. Kaukelmaan kartano perustettiin 1630-luvulla yhdistämällä kylän kaksi vanhaa rälssitilaa. Kartano on sijainnut isojaon aikaan vuonna 1795 hieman lännempänä ja siirretty 1800-luvun alussa nykyiselle paikalleen. 1800-luvun alkuvuosina naapurikylän Hakolan tilat tulivat kartanon omistukseen. Kaukelmaan kartano on ollut huomattava maitotila ja sille perustettiin 1800-luvulla oma meijeri.
1930-luvulla Kaukelmaa koki suuria muutoksia. Valtatie 1, nykyinen seututie 110, rakennettiin Kaukelmaan pohjoisosan peltojen läpi. Vuosikymmenen aikana kartanon torpat itsenäistyivät ensimmäiset huvilat rakennettiin Piiljärven rannalle ja hiljalleen Piiljärvelle syntyi vakituista asutusta. Kylään lohkottiin vielä muutama pientila 1950-luvulla.
Kartanon karjanhoito ja meijeri lopetettiin sotien jälkeen ja entinen navetta muutettiin suureksi sikalaksi. Piiljärven rannat rakennettiin 1900-luvun jälkipuoliskolla käytännössä täyteen kesäasutusta. 1980-luvulla kartanon eläimet laitettiin pois ja pellot vuokrattiin. Valtaosa kylän maista on edelleen kartanon omistuksessa, eikä niissä ole tapahtunut muutoksia lähihistorian aikana.
Kanakhos

Kanakhos (m.kreik. Κάναχος, lat. Canachus) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:
Kanakhos vanhempi (500-luku eaa.), kuvanveistäjä
Kanakhos nuorempi (toimi n. 400 eaa.), kuvanveistäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kanachos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mónica Spear

| Mónica Spear Mootz> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. lokakuuta 1984  Maracaibo, Zulia, Venezuela
Kuollut: 6. tammikuuta 2014 (29 vuotta)  Carabobo, Venezuela
Ammatti:  näyttelijä, malli
Näyttelijä
Aktiivisena:  2004–2014
Aiheesta muualla
IMDb 
Mónica Spear Mootz (1. lokakuuta 1984 – 6. tammikuuta 2014) oli venezuelalainen missi, malli ja näyttelijä. Hän oli vuoden 2004 Miss Venezuela sekä vuoden 2005 Miss Universum -kilpailun viides.