stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauri Marjamäki
Ura

Pelaajana Marjamäki edusti Tampereen Kooveeta ja Ilvestä. Hän lopetti pelaajauransa ollessaan 17-vuotias. Hän aloitti valmentamisen pian peliuransa päättymisen jälkeen. Hän valmensi Tampereen Ilveksen B- ja C -ikäluokan juniorijoukkueita vuosina 1999–2002, jonka jälkeen hän siirtyi Espoo Bluesiin. Hän valmensi Bluesin C-, B- ja A -ikäluokan juniorijoukkueita, ja saavutti Jääkiekon A-nuorten SM-liigassa Bluesin päävalmentajana SM-pronssia vuonna 2006 ja -hopeaa vuonna 2007. Kaudeksi 2007–2008 hän nousi Bluesin SM-liigajoukkueen valmennustiimiin, ja saavutti apuvalmentajana toimiessaan kaksi SM-hopeaa.
Vuosina 2011–2013 Marjamäki toimi Bluesin päävalmentajana. Vuoden 2012 keväällä hänestä tuli SM-liigan historian ensimmäinen päävalmentaja, jonka joukkue pystyi nousemaan ottelusarjan 0–3-tilanteesta neljällä peräkkäisellä otteluvoitolla jatkopaikkaan voitoin 4–3. Marjamäki erotettiin tehtävästään vuoden 2013 alussa, minkä jälkeen hän siirtyi kolmen vuoden sopimuksella Oulun Kärppien päävalmentajaksi. Hän valmensi seuran jääkiekon Suomen mestaruuteen vuosina 2014 ja 2015. Marjamäki palkittiin SM-liigakauden 2014–2015 lopussa parhaan valmentajan Kalevi Numminen -palkinnolla.
Elokuussa 2015 Suomen jääkiekkoliitto ilmoitti, että Marjamäki seuraa Kari Jalosta A-maajoukkueen päävalmentajana kaudesta 2016–2017 alkaen. Marjamäki valmensi Suomea kaikkiaan neljissä arvokisoissa, ja hänen valmentajakautensa päättyi keväällä 2018. Marjamäki oli ensimmäinen Suomen päävalmentaja yli 30 vuoteen, joka ei saavuttanut arvokisamitalia – edellinen oli ollut Suomea vuosina 1986–1987 valmentanut Rauno Korpi.
Marraskuussa 2017 Marjamäki solmi 2+2-vuotisen sopimuksen KHL-seura Jokereiden kanssa. Hänen työpestinsä Jokereiden päävalmentajana alkoi 1. kesäkuuta 2018.
Heinäkuussa 2019 julkistettiin, että Marjamäen ja Jokereiden sopimuksen 2 optiovuotta käytetään ja näin Marjamäki jatkaa Jokereiden päävalmentajana kevääseen 2022 saakka. Marraskuussa 2021 ilmoitettiin ettei sopimusta enää jatketa sen jälkeen.
Helmikuussa 2022 Marjamäki siirtyi Kärppien päävalmentajaksi sen jälkeen kun Jokereiden kausi päättyi ennenaikaisesti Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Marjamäki sai potkut Kärpistä joulukuussa 2023 huonon urheilullisen menestyksen vuoksi. Potkujen aikaan Kärpät oli sarjataulukossa viidentenä ja saanut edellisestä kymmenestä ottelusta vain yhdeksän pistettä.
Kesällä 2024 vahvistettiin Marjamäen yhden vuoden sopimus Sveitsin pääsarjassa pelaavan EHC Klotenin kanssa.
Muuta

Koulutukseltaan Marjamäki on liikunnanohjaaja, ja hän on suorittanut valmentajan erikoisammattitutkinnon. Marjamäen vaimo Sari Marjamäki (o.s. Fisk) on myös entinen jääkiekkoilija.
Saavutukset

Päävalmentajana
Jääkiekon SM-pronssia 2016
Jääkiekon Suomen mestaruus Oulun Kärpissä kausilla 2013–2014 ja 2014–2015
CHL-hopeaa 2016
Jääkiekon A-nuorten SM-hopeaa 2007
A-juniorien SM-pronssia 2006
Apuvalmentajana
SM-hopeaa 2008
SM-hopeaa 2011
olympiapronssia 2014
MM-hopeaa 2014
Lihastasapaino

Lihastasapaino tarkoittaa staattisten ja dynaamisten lihasten sopusuhtaista kokonaisuutta ihmisen lihaksistossa. Huono lihastasapaino voi kehittyä esimerkiksi urheilussa, jossa treenataan lihaksia toispuolisesti.
Len Wiseman

Len Wiseman Die Hard 4.0 -elokuvan ensi-illassa Lontoossa
Len Wiseman (s. 4. maaliskuuta 1973) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja, joka tunnetaan parhaiten elokuvasta Varjojen valtakunta. Wiseman on myös käsikirjoittanut ja ohjannut sen jatko-osan Underworld: Evolution. Wiseman ohjasi vuonna 2007 ilmestyneen Die Hard 4.0 -elokuvan, jonka pääosassa nähtiin Bruce Willis.
Wiseman aloitti uransa Tähtiportti-elokuvan apulaiskäsikirjoittajana ja avusti myöhemmin myös Independence Day – Maailmojen sota ja Men in Black – miehet mustissa -elokuvien käsikirjoituksessa.
Wiseman avioitui näyttelijä Kate Beckinsalen kanssa vuonna 2004 Bel Airissa, Kaliforniassa.
Filmografia

Varjojen valtakunta (2003)
Underworld: Evolution (2006)
Die Hard 4.0 (2007)
Total Recall (2012)
John Wick Presents: Ballerina (2025)
Aiheesta muualla

Len Wiseman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Len Wisemanin haastattelu Dread Central -sivustolla. (englanniksi)
Lahnajärvi (Kuhmoinen, Harjunsalmi)

| Lahnajärvi |
| --- | --- |
 Maanmittauslaitoksen ortoilmakuva Lahnajärvestä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′47″N, 25°15′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.092
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,4 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  4,113 km  
Pinta-ala:  31,266 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnajärvi 
Lahnajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 31 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen eteläpuolinen Lahnavuori nousee 100 metriä ja luoteispuoliset mäet 60 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä. Rannat ovat jyrkät ja ne ovat metsämaata, mutta järven koillisrannalla on myös peltoa. Rannoilla on yksi talo ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Valtatie 24 kulkee järven koillispuolelta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa. Laskuoja lähtee järven koillispäästä ja laskee kilometrin päässä Päijänteen Arvajanlahteen. Laskuojan pudotus on 6,1 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli yksi talo ja myös järven etelärannalla oli peltoa. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu kolme taloa lisää.
Lentopallon Suomen Cup 2014

Lentopallon Suomen Cupiin 2014 osallistuu 18 miesten ja 11 naisten joukkuetta.
Miesten Cup

| Karsinta  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. syyskuuta | Mikkelin Passarit | – | Ruokolahden Raju | 3–0 | 25-17 , 25-19 , 25-11 |
| 25. syyskuuta | Tapanilan Erä 1 | – | Vantaan Lentopallo | 1–3 | 25-22 , 21-25 , 24-26 , 19-25 |
| 1>  kierros  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. lokakuuta | Mikkelin Passarit | – | Pielaveden Sampo | 0–3 | 25-27 , 19-25 , 19-25 |
| 2. lokakuuta | Akaa-Volley | – | Vammalan Lentopallo | 0–3 | 10-25 , 19-25 , 14-25 |
| 3. lokakuuta | Perungan Pojat | – | Lentopalloseura ETTA | 1–3 | 20-25 , 15-25 , 25-23 , 22-25 |
| 3. lokakuuta | LiigaSärkät | – | Rantaperkiön Isku | 2–3 | 20-25 , 27-25 , 25-23 , 19-25 , 13-15 |
| 3. lokakuuta | Lempäälän Kisa | – | Kokkolan Tiikerit | 0–3 | 16-25 , 19-25 , 22-25 |
| 4. lokakuuta | Vantaan Lentopallo | – | Hurrikaani-Loimaa | 0–3 | 15-25 , 13-25 , 23-25 |
| 4. lokakuuta | LEKA Volley | – | Riento Joensuu | 3–0 | 25-21 , 25-15 , 25-23 |
| 4. lokakuuta | Korson Veto | – | Raision Loimu | 1–3 | 16-25 , 19-25 , 25-23 , 17-25 |
| Puolivälierät  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. lokakuuta | Kokkolan Tiikerit | – | Lentopalloseura ETTA | 3–1 | 25-14 , 19-25 , 25-23 , 25-16 |
| 5. lokakuuta | Vammalan Lentopallo | – | Rantaperkiön Isku | 3–1 | 25-21 , 20-25 , 25-8 , 25-15 |
| 5. lokakuuta | Raision Loimu | – | Hurrikaani-Loimaa | 1–3 | 26-28 , 25-20 , 21-25 , 19-25 |
| 6. lokakuuta | LEKA Volley | – | Pielaveden Sampo | 2–3 | 18-25 , 21-25 , 25-21 , 25-16 , 14-16 |
| Välierät  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. tammikuuta 2015 | Kokkolan Tiikerit | – | Pielaveden Sampo | 3–0 | 25-18 , 25-16 , 25-21 |
| 3. tammikuuta 2015 | Vammalan Lentopallo | – | Hurrikaani-Loimaa | 3–1 | 26-28 , 25-23 , 31-29 , 31-29 |
| Loppuottelu  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. tammikuuta 2015 | Kokkolan Tiikerit | – | Vammalan Lentopallo | 3–1 | 25-20 , 22-25 , 25-10 , 25-21 |
Naisten Cup

| Loppuottelu  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. tammikuuta 2015 | LP Viesti Salo | – | HPK Naiset | 3–1 | 21-25 , 25-19 , 25-17 , 25-14 |
Lentopallon Suomen Cup 2010

Lentopallon Suomen Cupiin 2010 osallistui 14 miesten (Vaasan Kiisto luopui Suomen Cupista ja osallistui Liigacupiin) ja kahdeksan naisten joukkuetta. Miesten Cup-mestaruuden voitti Liedon Parma, naisissa voittajaksi selvisi Euran Raiku.
Naisten Cup

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | N2 |  Vaasan Vasama 2 | 25 | 25 | 21 | 14 | 5 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N2 |  Tornion Lentis -88 | 16 | 21 | 25 | 25 | 15 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N2 |  Tornion Lentis -88 | 16 | 21 | 25 | 25 | 15 |   |   | N2 |  Tornion Lentis -88 | 15 | 18 | 24 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | N2 |  Tornion Lentis -88 | 15 | 18 | 24 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | N2 |  Euran Raiku | 25 | 25 | 26 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N2 |  Euran Raiku | 25 | 21 | 26 | 25 |  |   |   | N2 |  Euran Raiku | 25 | 25 | 26 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N2 |  Euran Raiku | 25 | 21 | 26 | 25 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | N1 |  Koiviston Isku | 13 | 25 | 24 | 18 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | N2 |  Euran Raiku | 15 | 26 | 25 | 13 | 15 |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | N2 |  Lempäälän Kisa | 25 | 24 | 23 | 25 | 11 |
|   | N2 |  Lempäälän Kisa | 25 | 25 | 25 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N1 |  Helsinki-Volley | 23 | 17 | 16 |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N1 |  Helsinki-Volley | 23 | 17 | 16 |  |  |   |  | N2 |  Lempäälän Kisa | 25 | 23 | 25 | 25 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |  | N2 |  Lempäälän Kisa | 25 | 23 | 25 | 25 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |   |   | N1 |  Messukylän Toverit 1 | 17 | 25 | 18 | 21 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N2 |  Kalevan Lentopallo | 25 | 22 | 22 | 20 |  |   |   | N1 |  Messukylän Toverit 1 | 17 | 25 | 18 | 21 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | N2 |  Kalevan Lentopallo | 25 | 22 | 22 | 20 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | N1 |  Messukylän Toverit 1 | 21 | 25 | 25 | 25 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kenia olympialaisissa

Kenia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Melbournen 1956 kesäolympialaisissa. Sen jälkeen se on ollut poissa kesäolympialaisista vain Montréalin 1976 ja Moskovan 1980 kisoista, joita se boikotoi. Ensimmäisen olympiamitalinsa maa sai vuonna 1964 ja ensimmäisen kultamitalinsa neljä vuotta myöhemmin. Talviolympialaisiin se on osallistunut yhden hiihtäjän joukkueella vuosina 1998-2006.
Kenia on saavuttanut olympiamitaleja kahdessa eri urheilumuodossa, yleisurheilussa ja nyrkkeilyssä. Suurin osa maan olympiamitaleista on kestävyysjuoksijoiden voittamia.
Mitalit lajeittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
|  Nyrkkeily | 1 | 1 | 5 | 7 | 38 |
|  Yleisurheilu | 34 | 41 | 31 | 106 | 6 |
| Yhteensä | 35 | 42 | 36 | 113 | 34 |
Lähteet:
Mitalit olympialaisittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
1956  1956 Melbourne: 0
1960  1960 Rooma: 0
| 1964  1964 Tokio | 0 | 0 | 1 | 1 | 35 |
| 1968  1968 Mexico City | 3 | 4 | 2 | 9 | 14 |
| 1972  1972 München | 2 | 3 | 4 | 9 | 19 |
| 1984  1984 Los Angeles | 1 | 0 | 2 | 3 | 23 |
| 1988  1988 Soul | 5 | 2 | 2 | 9 | 13 |
| 1992  1992 Barcelona | 2 | 4 | 2 | 8 | 21 |
| 1996  1996 Atlanta | 1 | 4 | 3 | 8 | 38 |
| 2000  2000 Sydney | 2 | 3 | 2 | 7 | 29 |
| 2004  2004 Ateena | 1 | 4 | 2 | 7 | 41 |
| 2008  2008 Peking | 6 | 4 | 6 | 16 | 13 |
| 2012  2012 Lontoo | 2 | 4 | 7 | 13 | 29 |
| 2016  2016 Rio de Janeiro | 6 | 6 | 1 | 13 | 15 |
| 2020  2020 Tokio | 4 | 4 | 2 | 10 | 19 |
| Yhteensä | 35 | 42 | 36 | 113 | 34 |
Lähteet:
Loganin piirikunta (Colorado)

Loganin piirikunta (engl. Logan County) on Yhdysvaltojen Coloradon osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 22 409 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Sterlingin kaupunki. Piirikunta on perustettu 25. helmikuuta 1887.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loganin piirikunta (Colorado) Wikimedia Commonsissa
Lena Adelsohn Liljeroth

| Lena Adelsohn Liljeroth |
| --- | --- |
 Adelsohn Liljeroth vuonna 2011.
Ruotsin kulttuuri- ja urheiluministeri
 Reinfeldtin hallitus 24. lokakuuta 2006 – 2. lokakuuta 2014  
Edeltäjä:  Cecilia Stegö Chilò
Seuraaja:  Alice Bah Kuhnke
Valtiopäiväedustaja
 Tukholman vaalipiiri 2002–2014  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1955
Ammatti:  toimittaja, poliitikko
Puoliso:  Ulf Adelsohn (1981–)
Tiedot
Puolue:  maltillinen kokoomus
Lena Adelsohn Liljeroth (s. 1955) on ruotsalainen toimittaja ja maltillisen kokoomuksen poliitikko. Hän toimi Ruotsin kulttuuri- ja urheiluministerinä vuosina 2006–2014 ja istui valtiopäivillä vuosina 2002–2014.
Yksityiselämä

Adelsohn Liljeroth on ollut vuodesta 1981 naimisissa kokoomuspoliitikko Ulf Adelsohnin kanssa.
Aiheesta muualla

Lena Adelsohn Liljeroth Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lena Adelsohn Liljeroth Wikimedia Commonsissa
Lahnajärvi (Jämsä, Jämsänkoski)

| Lahnajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°01′44″N, 25°01′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Tulojoki:  Lahnajoki
Lasku-uoma:  Vännäkoski Kankarisveteen
Järvinumero:  14.512.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98 m  
Pituus:  4,539 km  
Leveys:  1,819 km  
Rantaviiva:  19,6316 km  
Pinta-ala:  2,13428 km²  
Tilavuus:  0,00381087 km³  
Keskisyvyys:  1,79 m  
Suurin syvyys:  7,62 m  
Valuma-alue:  1 263 km²  
Keskivirtaama:  12,6 m³/s (MQ) 
Saaria:  8 
:  Sepänsaaret
 fiLahnajärvi 
Lahnajärvi, tai joskus myös Lahnavesi , on Keski-Suomessa Jämsässä Hietakylän lähellä sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Jämsän reittiin ja sen kautta kulkee Wanhan Witosen melontareitti.
Maantietoa

Lahnajärvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,8 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 213 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Pitkänmuotoinen järvi on luode-kaakko- suuntainen. Järvi on pituuteen nähden kapea, mutta ei aivan niin leveä kuin edellä esitetään. Suuri leveys johtuu luoteispäässä sijaitsevista Sulkavanlahdesta ja Ritolahdesta. Todellisuudessa suurin rannalla seisovan henkilön kokema leveys on leveimmillään Ritolahden suussa noin kilometrin, mutta yleensä vain 600–700 metriä ja keskivaiheilla on leveys vain 180–300 metriä. Kahden edellä mainitun lahden lisäksi on etelärannassa matala Kotalahti, jonne laskee Lahnajoki. Ritolahden poikki on rakennettu yhdystielle 16541 noin 100 metriä pitkä pengertie, jossa on lahden pohjukkaan johtava kapea silta-aukko.
Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Yksi saari sijaitsee järveen laskevan Luonnevirran suussa, mutta muut saaret sijaitsevat järven kaakkoispäässä. Keskellä järveä sijaitsevat Sepänsaaret, joita on kaksi, ja rantojen lähettyvillä on loput saarista tai luodoista. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,81 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,8 metriä. Ritolahden edustalla sijaitsee syvänne, jossa on pienialaisesti yli kuusi metriä syvää. Syvimmässä mitatussa kohdassa on 7,6 metriä syvää .
Järven rantaviivan pituus on 19,6 kilometriä. Rannat ovat alavia ja niiden rinteet loivia . Järven lounaisrannat ovat pääosin metsämaata ja autiota lukuun ottamatta muutamaa mökkiryppäitä. Koillisrannat ovat usein peltovaltaisia, vaikka rannassa onkin usein puuraja. Järven rantoja kiertää 1,5 metrin syvyyskäyrä kymmenien metrin etäisyydellä rannasta, joten rannat ovat pääsääntöisesti matalat. Valkealuomen kylä sijoittuu Ritalahden molemmille puolilla ja Hietakylä kaakkoispään pohjoisrantaan. Kylien kautta kulkee järveä seuraava kylätie, joka yhtyy kaakossa seututiehen 604.
Historiaa ja luontoarvoja

Luonnonperintösäätiölle on vuonna 2020 lahjoitettu 7 hehtaarin suuruinen rantametsikkö, joka tunnetaan Aikalankankaana. Siihen kuuluu pieni Aikalanharju ja rantametsiä. Lahjoittajat ovat Lapin tutkijan T. I. Itkosen perhettä, joiden kesäasunto on sijainnut metsäpalstalla. Alueelta on löytynyt asuinpainanteita ja hirvenpyyntikuoppia, joista jälkimmäiset ovat tutkija Itkosen löytämiä.
Päijänne liittyy vahvasti Lahnajärven kehityshistoriaan. Muinais-Päijänteen hitaasti kohonnut vedenpinta saavutti lopulta nykyistä paljon korkeamman tason eli 98 metriä mpy. Se on sama kuin Lahnajärvellä nykyään, joten Lahnajärvi on lopulta yhtynyt Päijänteeseen muodostaen pitkän lahden pohjukan. Noin 6100–6000 eaa. Päijänteen vedenpinta laski lyhyessä ajassa useita metrejä, jolloin Lahnajärvi kuroutui taas itsenäiseksi järvekseen. Lahnajärven ja alapuolisen Kankarisveden laskukynnykset ovat kaikki nämä vuodet kestäneet hyvin ajan kulutusta ja pitäneet järvien vedenpinnat samalla korkeudella. Seudun rannanläheiset kivikautiset asuinpaikat ja muut muinaisjäänteet ovat edelleen Lahnajärven rantojen läheisyydessä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy, joka on keskimäärin 20 senttimetriä alempana kuin yläjuoksun Pirttijärvellä ja 20 senttimetriä ylempänä kuin alajuoksun Kankarisveden Uuhivedellä. Järven valuma-alueen pinta-ala on 1 263 neliökilometriä ja se on Jämsän reitin vuoksi luonteeltaan läpivirtausjärvi.
Suuri osa Lahnajärven läpi virtaavasta vedestä tulee valuma-alueen yläjuoksulta. Virtaaman suuruus on noin 13 kuutiometriä sekunnissa , mutta virtaaman vuodenaikavaihtelut ovat huomattavat . Tulovirtaus tapahtuu pääasiassa Pirttijärvestä alkavassa Luomenvirrassa ja poistumisvirtaus Väänäkoskessa. Kotalahteen laskee Lahnajoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 135 neliökilometriä eli 11 % järven valuma-alueesta . Joen keskivirtaama on 1,2 kuutiometriä sekunnissa . Lahnajoen valuma-alueella sijaitsee muun muassa Karppijärvi, Jumijärvi, Saaralammi, Murtojärvi ja Kotijärvi, sekä joitakin kauempana sijaitsevia metsäjärviä . Järveen laskee lukuisia metsä- ja pelto-ojia. Ritolahteen laskee Ritolammin laskuoja, joka on samalla tiheästi ojitetun suon johto-oja. Hietasenkylässä virtaa kaksi ojaa, jotka yhtyvät kylässä toisiinsa ennen laskemistaan järveen. Niiden kautta tulee mukana takametsien soistuneiden metsien kuivatusvesiä.
Aiheesta muualla

Kalapaikka: Lahnajärvi
Fishing.fi: Kankarisveden yhteislupa-alue
(14.5)
Lahnajärveä pitkin kulki Jämsän ja Koskenpään kuntaraja.
Laupias taksikuski

| Laupias taksikuski |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Tonislav Hristov
Käsikirjoittaja:  Kaarle Aho Konstantin Bojanov (käännä suomeksi) Tonislav Hristov
Tuottaja:  Kaarle Aho
Pääosat:   Malin Krastev  Gerasim Georgiev  Alma Pöysti  Amos Brotherus  Slava Doycheva 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi  Ruotsi  Bulgaria 
Tuotantoyhtiö:  Making Movies
Levittäjä:  B-Plan Distribution
Ensi-ilta:   2023-02-1717. helmikuuta 2023  
Kesto:  100 minuuttia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laupias taksikuski on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, jonka on ohjannut Tonislav Hristov. Laupias taksikuski on hänen Hristovin ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva.
Elokuva kertoo Mustanmeren rannalla työskentelevästä taksikuskista Ivanista (Malin Krastev). Hyvittääkseen menneisyytensä erheet mies yrittää kaikin keinoin tienata riittävästi rahaa voidakseen matkustaa Suomeen tapaamaan entistä vaimoaan (Alma Pöysti) ja poikaansa (Amos Brotherus). Raha on kuitenkin tiukassa, ja lopulta Ivan päätyy äärimmäisiin keinoihin. Elokuva on suomalais-ruotsalais-bulgarialainen yhteistuotanto, jonka päätuottajana on Making Movies. Elokuvan levittäjänä Suomessa on B-Plan Distribution.
Laupias taksikuski sai maailmanensi-iltansa marraskuussa 2022 Thessalonikin kansainvälisillä elokuvajuhlilla Kreikassa. Se esitettiin myös Göteborgin elokuvajuhlien Nordic Light -sarjassa. Suomen ensi-ilta oli 17. helmikuuta 2023.
Aiheesta muualla

Laupias taksikuski -elokuvan traileri Youtubessa
Harri Römpötti: Kun rakkaus loppui, Tonislav Hristov palasi Suomesta Bulgariaan ja masentui – Nyt hän teki elokuvan syntisestä Sunny Beachista. Helsingin Sanomat 16.2.2023.
Lasten Eurovision laulukilpailu 2012

| Lasten Eurovision laulukilpailu 2012 Break the Ice |
| --- | --- |
Päivämäärät:  1. joulukuuta 2012
Tapahtumapaikka:  Heineken Music Hall,  Amsterdam,  Alankomaat
Juontajat:  Ewout Genemans Kim-Lian van der Meij
Isäntämaan toimittaja:  AVRO
Osallistujat
Laulujen määrä:  12
Uudet maat:   Albania  Azerbaidžan  Israel
Vetäytyneet maat:   Bulgaria  Latvia  Liettua  Makedonia
Äänestys
Voittaja:   Ukraina "Nebo"
Nolla pistettä saaneet:  Kaikki maat saavat alussa 12 pistettä.
 
Lasten Eurovision laulukilpailu 
 ◄ 2011 • 2012 • 2013 ► 
Lasten Eurovision laulukilpailu 2012 oli kymmenes Lasten Eurovision laulukilpailu. Kisat järjestettiin Amsterdamissa Alankomaissa 1. joulukuuta 2012. Alankomaat isännöi kilpailua myös vuonna 2007, joten Alankomaat on ensimmäinen maa, jossa kilpailu järjestetään toisen kerran. Bulgaria, Latvia, Liettua ja Makedonia vetäytyivät kisasta, samalla kun Albania, Azerbaidžan ja Israel osallistuivat ensimmäistä kertaa.
Osallistujamaat

| Nro | Maa | Kieli | Esittäjä | Kappale | Suomennos | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 |  Valko-Venäjä | venäjä | Jegor Žesko | A more-more | Oi meri, meri | 9. | 56 |
| 02 |  Ruotsi | Ruotsi | Lova Sönnerbo | Mitt mod | Rohkeuteni | 6. | 70 |
| 03 |  Azerbaidžan | azeri, englanti | Omar Sultanov & Suada Alekberova | Girls & Boys (Dünya Sənindir) | Tytöt ja pojat (Maailma on sinun) | 11. | 49 |
| 04 |  Belgia | hollanti | Fabian | Abracadabra | – | 5. | 72 |
| 05 |  Venäjä | venäjä | Lerika | Sensation | Sensaatio | 4. | 88 |
| 06 |  Israel | heprea, englanti, ranska, venäjä | Kids.il | Let the Music Win | Anna musiikin voittaa | 8. | 68 |
| 07 |  Albania | albania | Igzidora Gjeta | Kam një këngë vetëm për ju | Minulla on laulu sinua varten | 12. | 35 |

| 08 |  Armenia | armenia | Compass Band | Sweetie Baby | Kullanmuru | 3. | 98 |
| 09 |  Ukraina | ukraina, englanti | Anastasija Petryk | Nebo | Taivas | 1. | 138 |

| 10 |  Georgia | georgia | Funkids | Funky Lemonade | – | 2. | 103 |
| 11 |  Moldova | romania, englanti | Denis Midone | Toate vor fi | Kaikki tulee olemaan | 10. | 52 |
| 12 |  Alankomaat (isäntä) | hollanti | Femke | Tik Tak Tik | – | 7. | 69 |
Leo Kirjonen

Leo Kirjonen, tanssija / näyttelijä
Leo Kirjonen (s. 1988) on suomalainen tanssitaiteilija ja näyttelijä.