stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyokushinin painoluokalliset Yhdysvaltain-mestaruuskilpailut
Menestyneimmät ottelijat

| Ottelija | Määrä | Mestaruus vuodet |
| --- | --- | --- |
|  Sota Nakano | 5 | 2010, 2012, 2016, 2017, 2023 |
|  Shohei Yamamoto | 3 | 2009, 2010, 2013 |
|  Daniel Milicevic | 3 | 2012, 2013, 2014 |
|  Luigi Scarcella | 3 | 2017, 2018, 2019 |
| / Marcin Sieradzki | 2 | 2009, 2010 |
|  Nicolae Stoian | 2 | 2009, 2011 |
|  Mohamed Chikh | 2 | 2013, 2015 |
|  Alim Junusov | 2 | 2013, 2016 |
|  Taiga Yanagisawa | 2 | 2016, 2019 |
|  Christian Buffaloe | 2 | 2020, 2023 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Kuutamo metsässä

| Kuutamo metsässä Maija Hapuoja |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä 1983
 Studio : MTV-studiot
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Heikki Sarmanto
 Tyylilaji: jazz
 Kesto: 38.33
 Levy-yhtiö: Oy Bluebird Music Ab   (BBL 1024 ja BBK 1024)
Maija Hapuojan muut julkaisut
| The Voice 1980 | Kuutamo metsässä 1983 | Salakuljetettu ikoni 1989 |
Heikki Sarmannon muut julkaisut
| Song for My Brother 1982 | Kuutamo metsässä 1983 | Suomi – A Symphonic Poem for Orchestra 1984 |
Kuutamo metsässä (Heikki Sarmannon musiikkia suomalaisiin runoihin) on Maija Hapuojan albumi vuodelta 1983. Levyllä kuullaan  Heikki Sarmannon sävellyksiä tunnettujen suomalaisten runoilijoiden runoihin. Albumi on julkaistu vinyylilevynä vuonna 1983.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Heikki Sarmanto.
Kappaleet > A-puoli

Iltahetket – 3.40 (san. Sinikka Satomaa)
Sammakon virsi sateen aikana – 3.00 (san. P. Mustapää)
Kuutamo metsässä – 3.55 (san. Aaro Hellaakoski)
Mies ja nainen – 3.29 (san. Tommy Tabermann)
Kehtolaulu – 3.23 (san. Aino Korkkinen)
Rannalle nukkunut – 3.06 (san. Eino Leino)
Kappaleet > B-puoli

Pisara – 2.42 (san. Aaro Hellaakoski)
Kiurun tupa – 2.28 (san. Lauri Pohjanpää)
Menninkäiset – 3.08 (san. Aaro Hellaakoski)
Pilvet taivaalla – 4.00 (san. Pentti Saarikoski)
Satakieli lopettelee – 2.57 (san. Aaro Hellaakoski)
Ei sarjaa loppuun saatukaan – 4.45 (san. Aaro Hellaakoski)
Kokoonpano

Maija Hapuoja - laulu
Heikki Sarmanto - piano, orkesterin johto
Juhani Aaltonen - huilut, alttosaksofoni
Aale Lindgren - oboe, oboe d'amore
Pekka Sarmanto - kontrabasso
Matti Koskiala - lyömäsoittimet
Jorma Ylönen - jouset
Juhani Tiainen - jouset
Mauri Pietikäinen - jouset
Pekka Laakkonen - jouset
Kari Lindstedt - jouset
Kokoonpano > Tuotanto

Per Wallenius - äänitys
Harri Sutinen - äänitys (MTV-studiot) ja miksaus
Heikki Sarmanto - miksaus, tuottaja (Bluebird Records)
Erik Uddström - kuvat ja kansi
Aiheesta muualla

Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Laramien piirikunta

Laramien piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Piirikunta perustettiin vuonna 1867, ja se on asukasluvultaan osavaltion suurin. Laramien asukasluvun arvioitiin vuonna 2005 olevan 85 163, ja piirikunnan pinta-ala on 6 962 neliökilometriä. Laramien hallintokeskuksena toimii osavaltion pääkaupunki Cheyenne.
Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennassa Laramien piirikunnassa asui 81 607 ihmistä. Heistä 88,92% luokiteltiin valkoihoisiksi, 2,6% mustaihoisiksi ja loput muunrotuisiksi tai sekoittuneiksi. Populaatiosta 10,9 prosentilla oli hispaano- tai latinotausta.
Sukujuuriltaan Laramien väestö on suurimmalta osin saksalaista (23,7%), englantilaista (11,1%), irlantilaista (10,3%) tai alkuperäiskansojen (7,4%) syntyperää. Väestöstä 9,1 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laramien piirikunnan viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Wyomingin osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Albany  Big Horn  Campbell  Carbon  Converse  Crook  Fremont  Goshen  Hot Springs  Johnson  Laramie  Lincoln  Natrona  Niobrara  Park  Platte  Sheridan  Sublette  Sweetwater  Teton  Uinta  Washakie  Weston 
Kaupungit:   Buffalo  Casper  Cheyenne (pääkaupunki)  Cody  Douglas  Evanston  Gillette  Green River  Kemmerer  Lander  Laramie  Newcastle  Powell  Rawlins  Riverton  Rock Springs  Sheridan  Torrington  Worland 
Kunnat (town):   Afton  Albin  Alpine  Baggs  Bar Nunn  Basin  Big Piney  Burlington  Burns  Byron  Chugwater  Clearmont  Cokeville  Cowley  Dayton  Diamondville  Dixon  Dubois  East Thermopolis  Edgerton  Elk Mountain  Encampment  Evansville  Fort Laramie  Frannie  Glendo  Glenrock  Granger  Greybull  Guernsey  Hanna  Hartville  Hudson  Hulett  Jackson  Kaycee  Kirby  La Barge  La Grange  Lingle  Lost Springs  Lovell  Lusk  Lyman  Manderson  Manville  Marbleton  Medicine Bow  Meeteetse  Midwest  Mills  Moorcroft  Mountain View  Opal  Pavillion  Pine Bluffs  Pinedale  Pine Haven  Ranchester  Riverside  Rock River  Rolling Hills  Saratoga  Shoshoni  Sinclair  Star Valley Ranch  Sundance  Superior  Ten Sleep  Upton  Thayne  Van Tassell  Wamsutter  Whatland  Wright  Yoder 
Cheyennen kaupungintalo ja Laramien piirikunnan hallintorakennus vuodelta 1981.
Kvanttivaahto

Kvanttivaahto on kvanttimekaniikan käsite, jolla tarkoitetaan maailmankaikkeuden pienimmän mittakaavan (noin 10-35 metriä eli Planckin pituus) perusrakennetta. Termin kehitti ensimmäisenä John Wheeler 1950-luvulla. Kvanttivaahto koostuisi erittäin pienistä mustista aukoista, jotka muokkaisivat aika-avaruuden rakennetta itseään. Teoriaa on kuitenkin mahdotonta todistaa, sillä parhaimmillakin hiukkaskiihdyttimillä on mahdotonta tutkia asioita näin pienessä mittakaavassa.
Vaihtoehtoisena teoriana kvanttivaahdolle on pidetty supersäieteoriaa, jonka mukaan pienimmän mittakaavan rakenne koostuisi värähtelevistä säikeistä.
Kolumbianandientapakulo

| Kolumbianandientapakulo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tapakulot Rhinocryptidae
Suku::  Tapakulot Scytalopus
Laji::  griseicollis
Kaksiosainen nimi
 Scytalopus griseicollis  Lafresnaye, 1840 
Katso myös
   Kolumbianandientapakulo Wikispeciesissä   Kolumbianandientapakulo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolumbianandientapakulo (Scytalopus griseicollis) on eteläamerikkalainen varpuslintu, joka luokiteltiin uudelleen vuonna 2005, jolloin andientapakulo splitattiin yhdeksitoista lajiksi.
Esiintyminen

Kolumbianandientapakulot elävät Kolumbian keskiosissa Andien itärinteillä Cundinamarcan ja Boyacán alueilla noin 8 000 neliökilometrin laajuisella alalla.
Elinympäristö

Laji elää vuoristometsien alikasvoksessa.
Lampi Metsäkylässä

| Lampi Metsäkylässä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°16′23″N, 26°44′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Pitkälampeen 
Järvinumero:  14.913.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,7 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,622 km  
Pinta-ala:  1,197 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLampi Metsäkylässä 
Lampi Metsäkylässä on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Voikosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,7 metriä mpy.
Kovapuu

Kovapuu on lajittelemattomasta trooppisesta lehtipuutavarasta käytetty termi. Kovapuuksi nimitettyjä puulajeja käytetään erityisesti ulkokalusteissa. Termi on harhaanjohtava, ja niin on sen esikuvakin englannin kielen sana hardwood, joka tarkoittaa lehtipuuta yleensä.
Kovapuulattia

Termiä käytetään myös muodossa kovapuulattia, joka tarkoittaa tavanomaista ohuempaa parkettilattiaa, jossa puu on muutaman millimetrin viiluna hdf-rungon pinnalla. Kovapuulattian puulaji voi olla myös muuta kuin trooppista lehtipuuta.
Lars Johan Hierta

Lars Johan Hierta
Lars Johan Hierta (22. tammikuuta 1801 Uppsala, Ruotsi – 20. marraskuuta 1872) oli ruotsalainen sanomalehdenkustantaja,  yhteiskuntakriitikko, liikemies ja poliitikko. Hän perusti Aftonbladetin.
Nuoruus ja ura

Hiertan vanhemmat olivat Carl Didrik Hierta ja Hedvig Johanna Schméer. Hän sai peruskoulutuksensa yksityiskoulussa ja aloitti opinnot Uppsalan yliopistossa vuonna 1814. Hän saavutti filosofian tohtorin arvon ja suoritti lainopin tutkinnon vuonna 1821. Samana vuonna hän sai töitä palkattomana harjoittelijana.
Hierta alkoi kirjoittaa Conservationsbladetiin vuonna 1823. Hän kirjoitti myös lehtiin Argus vuosina 1824–1826 ja satunnaisesti Stockholmsposteniin vuosina 1826–1828. Hän kirjoitti ensin humoristina, mutta siirtyi myöhemmin kirjoittamaan uutisia. Vuonna 1829 Hierta perusti kustantamon Hiertas bokförlag.
Hierta palveli ensin virkamiehenä, osti 1829 kirjapainon ja alkoi harjoittaa kustannusliikettä. Hän perusti 1830 Aftonbladet-lehden, joka pysyi hänen hallussaan vuoteen 1852. Hän pyrki lehtensä kautta edistämään eri alojen uudistuksia ja herättämän yleisön kiinnostuksen yhteiskunnallisista asioista kohtaan. Lehden levikki nousi, ja siitä tuli vaikutusvaltainen, vaikka sitä vastaan nostettiin useita kanteita ja yritettiin saada se lakkautetuksi. Hierta toimi myöskin valtiopäivämiehenä, ensin säätyvaltiopäivillä ja kun hänen kannattamansa valtiopäiväuudistus oli toteutettu, hän oli vuodesta 1866 toisen kamarin jäsen. Hierta harjoitti myös laajaa yritystoimintaa ja kokosi suuren omaisuuden, josta hänen vaimonsa lahjoitti 100 000 kruunua taloustieteen professorin viran ylläpitämiseksi Tukholman korkeakoulussa ja (1878) 400 000 kruunua Lars Hiertan muistorahastoksi, jonka tuotoilla on edistetty erilaisia tieteellisiä keksintöjä, yhteiskunnallisia uudistuksia, joista voi olla hyötyä yleisesti, mutta erityisesti Ruotsin kansalle.
Aiheesta muualla

Aftonbladetin sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kolosjärvi

| Kolosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°09′18″N, 26°15′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Likastenlampeen 
Järvinumero:  14.131.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  3,367 km  
Pinta-ala:  30,488 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolosjärvi 
Kolosjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Taipaleen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 30 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81 metriä mpy.
Laonastes aenigmamus

| Laonastes aenigmamus |
| --- | --- |

 Mioseeni - Nykyaika (Holoseeni) 11–0 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Heimo::  Diatomyidae
Suku::  Laonastes  Jenkins, Kilpatrick, Robinson & Timmins, 2005
Laji::  aenigmamus
Kaksiosainen nimi
 Laonastes aenigmamus  Jenkins, Kilpatrick, Robinson & Timmins, 2005 
Katso myös
   Laonastes aenigmamus Wikispeciesissä   Laonastes aenigmamus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Laonastes aenigmamus eli niin sanottu "rotta-orava" tai "kha-nyou" on Laosissa elävä jyrsijä, jonka fossiileja tunnetaan jo mioseenikauden keskivaiheilta eli noin 11 miljoonaan vuoden takaa. Laji on siis elävä fossiili, joka löydettiin uudelleen vuonna 2005.
Aiheesta muualla

National Geographic News 2005: New Rodent Discovered at Asian Food Market (englanniksi)
BBC News 2006: New pictures of 'living fossil' (englanniksi)
Science Daily 2006: Retired Professor Captures A 'Living Fossil' (englanniksi)
Kääntäjä

Kääntäjä voi tarkoittaa
Henkilöä, joka kääntää tekstiä kieleltä toiselle.
Ohjelmointikielen kääntäjää.
Tietokoneohjelmaa eli konekäännösjärjestelmää, joka kääntää tekstiä automaattisesti kielestä toiseen.
Kouvolan oikeus- ja poliisitalo

Kouvolan oikeus- ja poliisitalo
Vanha Kouvolan poliisitalo
Kouvolan oikeus- ja poliisitalo on Kouvolassa Palomäellä sijaitseva yhdistetty poliisin ja oikeuslaitoksen rakennus, jossa toimii Kaakkois-Suomen poliisilaitos ja Kymenlaakson käräjäoikeus. Rakennuksessa sijaitsee Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen pääpoliisiasema, Kymenlaakson käräjäoikeuden kanslia ja istuntopaikka sekä Itä-Suomen hovioikeuden istuntopaikka. Rakennuksen rakennustyöt alkoivat keväällä 2000, ja se otettiin käyttöön vuonna 2002. Ennen uuden oikeus- ja poliisitalon rakentamista Kouvolan poliisiasema toimi Kouvolan ydinkeskustassa Hallituskadulla rautatieaseman vieressä sijaitsevassa virastotalossa. Vuonna 2014 rakennukseen tuli myös Itä-Suomen hovioikeuden istuntopaikka, kun Kouvolan hovioikeus lakkautettiin ja Hovioikeudenkadulla sijaitseva vuonna 1996 rakennettu Kouvolan hovioikeuden talo jäi tyhjilleen.
Laos olympialaisissa

Laos osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Moskovassa 1980. Seuraavista kesäkisoista se jäi pois, mutta on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa Soulista 1988 lähtien. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut. Laos ei ole saavuttanut olympialaisissa yhtään mitali- eikä pistesijaa.
Kvanttoripronomini

Kvanttoripronominit ovat sellaisia pronomineja, jotka kvalifioivat eli ilmaisevat
jotain puheena olevan joukon suuruudesta.     
Esimerkiksi:
"kaikki" lapset ilmaisee koko puheena olevan joukon lapsien joukkoa.
"molemmat" lapset ilmaisee kumpaakin kahden joukosta
"moni" lapsi ilmaisee suurta osaa lapsista
Kvanttoripronominit

Kvanttoripronomineihin luetaan seuraavat pronominit:
indefiniittiset pronominit: "joku","jokin", "jompikumpi"
universaaliset pronominit: "kaikki", "jokainen", "kukin", "kumpikin","molemmat"
samantekevyyttä ilmaisevat: "kuka tahansa", "mikä vain"," kumpi hyvänsä"
kieltohakuiset pronominit: "kukaan", "mikään", "kumpikaan"
suhteellista tai summittaista lukumäärää ilmaisevat pronominit : "muutama", "harva", "jokunen", "moni", "monta", "usea"
Kvanttoripronomineihin rinnastettavissa on myös osa epätyypillisiä komparoituvia ja adjektiiville tyypillisiä määritteitä kuten "yhä useammat" ja "aika moni".
Kirjaston henget

| Kirjaston henget> Des bibliothèques pleines de fantômes |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jacques Bonnet
Kieli:  ranska
Genre:  bibliofilia
Kustantaja:  Denoël
Julkaistu:  2008
Sivumäärä:  138
Suomennos
Suomentaja:  Jyrki Kiiskinen
Kansitaiteilija:  Markko Taina, päällyksen valokuva iStockphoto
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  157
ISBN:  978-951-31-4873-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirjaston henget (ransk. Des bibliothèques pleines de fantômes) on Jacques Bonnet'n vuonna 2008 ilmestynyt teos rakkaudesta kirjoihin. Teoksen on suomentanut Jyrki Kiiskinen ja suomennoksen on julkaissut Tammi vuonna 2011.
Sisältö > Luku 1: Kymmeniätuhansia kirjoja

Bonnet kirjoittaa rakastaneensa lukemista lapsuudesta asti. Kirjat antavat välineitä todellisuuden ymmärtämiseen. ”Syntyi kunnianhimo nauttia elämästä lukemalla kaikki kirjat.” Bonnet omistaa kymmenientuhansien niteiden kirjaston. Hän säilyttää kaiken lukemansa tai sen minkä aikoo lukea. Toisaalta kirjat ovat kalliita, vaikeita hankkia loppuunmyytyinä, pölyä kerääviä, muuttoa vaikeuttavia ja ennen kaikkea tilaa vieviä. Vähävaraisen keräilijän on vaikea hankkia asuntoa, joka on tarpeeksi tilava. Myöhemmin voi tarvita teosta, jota on lukiessa pitänyt keskinkertaisena. Täydellisen kokoelman etsiminen saa kirjaston laajenemaan tekijän, aiheen tai sarjan mukaan. Bonnet'n mielestä kaikkien kirjojen oleminen käden ulottuvilla luo mahdollisuuksia sisäiselle vapaudelle.
Sisältö > Luku 2: Kirjahulluuksia

Keräilyyn keskittyvät bibliofiilit murehtivat kokoelmansa täydellisyydestä. Sen sijaan lukijavimmainen kirjanystävä haluaa säilyttää ”menneisyytensä jäljet tai tulevaisuutensa toivot, ne kirjat jotka hän on lukenut tai jotka hän ehkä lukee uudelleen jonakin päivänä.” Kirjasto on myös omistajansa kaksoisolento. Vähitellen kirjasto valtaa kaikki huoneen seinät, liittää itseensä muut huoneet ja karkottaa muun tieltään. Vaikuttavana tekijänä on uteliaisuus sekä järjestelmällisyys, joka saa lukemaan jostakin aiheesta kaiken kirjoitetun.
Sisältö > Luku 3: Järjestää ja luokitella

Kirjojen järjestäminen on loputon ongelma. Georges Perec on todennut, että käytännössä kaikki kirjastot järjestetään yhdistelemällä erilaisia luokitustapoja. ”Yksikään sääntö ei toimi, ellei siihen sisälly pakon tai omistajan subjektiivisen valinnan sanelemia poikkeuksia”, toteaa Bonnet. Luokittelun poikkeuksen on oltava riittävän johdonmukainen, jotta sen voi muistaa vielä pitkän ajan kuluttua. Bonnet suosittelee kirjavia yhdistelytapoja ja suurpiirteisyyttä sääntöjen suhteen.
Sisältö > Luku 4: Lukemisen käytäntöjä

”Oletteko lukenut ne kaikki?” Vastaaminen on Bonnet'lle monimutkaista. On kirjoja, jotka on lukenut ja unohtanut ja toisia joita on vain silmäillyt ja jotka muistaa. Kaikkia kirjoja omistaja on selaillut ja puntaroinut. Kirja on tärkeää lukea sillä nopeudella, jonka se ansaitsee. Jotkut kirjat oppii tuntemaan selailemalla ja jotkut avautuvat vasta toisella tai kolmannella lukukerralla. Kirjat ovat Bonnet'lle käyttöesineitä. ”Kirjan sivuille kirjoittaminen auttaa lukemaan, mutta myös painamaan tekstin muistiin, ja merkinnöistä on hyötyä myös kirjaa uudelleen lukiessa.” Vaikutuksen tehnyt kohta säilyy näkömuistissa pitkään. Kirjasto on muistin jatke, siitä kaukana oleminen saa Bonnet'n tuntemaan itsensä vammautuneeksi.
Sisältö > Luku 5: Mistä ne ovat peräisin?

”Järjestelmällisyyteni juontuu tavastani ottaa aina itse selvää asioista ja tonkia kaikkea mikä tuntuu tärkeältä, niin kuin itseoppineet ihmiset tekevät.” Esimerkiksi yksittäisestä kirjailijasta voi siirtyä tutkimaan hänen kirjallisuusperinnettään. Toiset lukijat voivat suositella uusia nimiä ja laatia listoja. Taitavat kirjallisuusarvostelijat voivat näyttää teoksen uudessa valossa myös asiaa entuudestaan tunteville.
Sisältö > Luku 6: Kuvien lukemisesta

”taiteilijoilla on yhtä paljon ymmärtämystä elämästä ja syvimmistä tunteistaan kuin kirjailijoilla”. Bonnet säilyttää taidekirjojen kokoelmaansa työhuoneessaan, missä ne antavat kuvallista viihdykettä. Jo taiteilijan nimessä ovat mukana hänen teoksensa. Taidekirjojen keräämisessä on ongelmana se, että ne maksavat yleensä kolme tai neljä kertaa enemmän kuin tavalliset kirjat ja niistä otetaan harvoin uusintapainoksia. Jotta kuvista voi nauttia, niitä on opeteltava lukemaan. Tärkeää ei ole lopullinen tulkinta vaan mahdollisuus ottaa teos haltuun. Taidehistorioitsijat osaavat avata taiteen menneisyyttä. Omat tunteet tulevat paremmin ymmärrettäviksi oppineiden kommenttien ansiosta.
Sisältö > Luku 8: Maailma käden ulottuvilla

Kirjojen kautta pääsee tutkimaan erilaisia paikkoja ja aikoja. Kirjasto on ajan ja tilan tiivistymä. Se antaa voiman ja hallinnan tunteen ja muistuttaa erehtyväisyydestä. Kirjojen välissä on kätevää säilyttää lehtileikkeitä aiheittain lajiteltuna. Lukuisat hakuteokset ovat tärkeitä, jotta niitä voi vertailla. Nykyaikaiseen kirjastoon kuuluvat myös elokuva- ja musiikkiosastot. Kun kirjasto yhdistyy internetiin, omistaja on kuin Nautiluksen kapteeni: hyllyjen keskellä on kuin kohdussa, tietokoneella voi ikään kuin ohjailla nivelikästä, monitaitoista kättä ulkopuolisessa avaruudessa.
Sisältö > Luku 9: Kirjahyllyn aaveet

Lainatut kirjat ovat kadonneita kirjoja, joten kirjat kannattaa pikemminkin lahjoittaa.
Aiheesta muualla

Raija Hakala: Paratiisi on kirjasto. Pohjolan sanomat 5.9.2011.
Jarmo Papinniemi: Tiedän tietoni pienuuden[vanhentunut linkki]. Parnasso.fi 2.4.2012.
Kvanttivaras

| Kvanttivaras> The Quantum Thief |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Hannu Rajaniemi
Kieli:  englanti
Genre:  tieteiskirjallisuus
Kustantaja:  Gollancz
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  336
ISBN:  0575088877
Suomennos
Suomentaja:  Antti Autio
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  440
ISBN:  978-951-20-8395-4
Sarja: Kvanttivaras-trilogia
Seuraava:  Fraktaaliruhtinas
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kvanttivaras (engl. The Quantum Thief) on Hannu Rajaniemen esikoisromaani, joka ilmestyi Gollancz-yhtiön kustantamana vuonna 2010 ja suomeksi Gummeruksen kustantamana seuraavana vuonna.
Rajaniemen tieteisromaani sijoittuu kaukaiseen tulevaisuuteen omassa aurinkokunnassamme. Päähenkilö Jean le Flambeur (ransk. flambeur ’uhkapeluri’) on arvoitusvankilassa, jossa hänen rangaistuksenaan on peliteoreettisten arvoitusten ratkominen. Hän pääsee vapauteen, jos hän suostuu Mielen ehdotukseen tehdä vielä yksi keikka Marsin liikkuvassa kaupungissa. Teos sisältää tieteellistä käsitteistöä ja kuuluu kovan scifin lajityyppiin.
Kirja oli ehdokkaana John W. Campbellin muistopalkinnolle.
Kirja on voittanut Tähtivaeltaja-palkinnon.
Aiheesta muualla

John Clute: Scores (Arkistoitu – Internet Archive). Strange Horizons 9.8.2010. (englanniksi)
Toni Jerrman: Hannu Rajaniemen esikoisromaani räjäyttää potin[vanhentunut linkki]. Kauppalehti 11.10.2010.
Richard Lea: Hannu Rajaniemi: the science of fiction. The Guardian 9.11.2011. (englanniksi)
Viivi Hyvönen: Kadonnutta aikaa ja kuolleita sieluja. Parnasso 1/2011.
Vesa Sisättö: Kävelevän kaupungin konnat. Helsingin Sanomat 16.2.2011.
Anssi Lehtimäki: Kansainvälistä tasoa. Pohjalainen 19.8.2011.
Internet Speculative Fiction Database (englanniksi)
Leevi Mutru

Leevi Mutru Seefeldin MM-kilpailuissa vuonna 2019.
Leevi Mutru (s. 16. toukokuuta 1995) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän edustaa Lahden Hiihtoseuraa.
Mutru aloitti mäkihyppääjänä, mutta vaihtoi lajin sittemmin yhdistettyyn, jossa hän nousi Suomen maajoukkueeseen syksyllä 2014. Mutru kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran kauden 2014–2015 avauskilpailussa Kuusamossa 29. marraskuuta 2014. Hänen sijoituksensa oli 51. Ensimmäisen maailmancupin pisteensä hän saavutti Chaux-Neuven jälkimmäisessä kilpailussa tammikuussa 2015 oltuaan 30:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Lahdessa tammikuussa 2017. Joulun 2021 jälkeen Mutru joutui harjoitus- ja kilpailutauolle sydänlihastulehduksen vuoksi. Keväällä 2022 Mutru sairasti koronan ja saman vuoden heinäkuussa hän kaatui pahasti Lahden normaalimäessä ja sai aivoverenvuodon. Planican MM-kilpailuista 2023 hän joutui jäämään pois sydänpussitulehduksen takia.
Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 32:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli vastaavassa kilpailussa 31:s ja joukkuekilpailussa viides. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa 31:nneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa kymmenenneksi, suurmäen Gundersen-kilpailussa 21:nneksi ja joukkuekilpailussa viidenneksi.
Mutru voitti yhdistetyn Suomen-mestaruuden vuonna 2017.
Helmikuussa 2024 Mutru kertoi lopettavansa urheilu-uransa. Viimeiseksi kisakseen hän kertoi osallistuvansa vielä Salpausselän kisoihin.