stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mitchell Langerak
Seurajoukkueura > Melbourne Victory

Langerak allekirjoitti ensimmäisen sopimuksensa aikuisten sarjatasolla helmikuussa 2007, A-Leaguessa pelaavan Melbourne Victoryn kanssa. Pelattuaan kyseisessä joukkueessa häet lähetettiin myöhemmin lainaan South Melbourneen, jossa hänen oli tarkoitus olla ksusiselvennä 2007 jotta hän saisi peliaikaa ja kokemusta.
Lainan aikana hän oli Victoryn joukkueen kolmantena maalivahtina. Kun joukkueen toisena maalivahtina ollut Eugene Galekovic siirtyi Adelaide Unitedin joukkueeseen. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa paikallista vastustajaa Sydney FC:tä vastaan jossa hän päästi kaksi maalia. Avausottelu kuitenkin päättyi 2–2 tasapeliin.
Kun Galekovic oli siirtynyt Adelaide Unitedin joukkueeseen, Langerakista tuli joukkueen toinen maalivahti.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Mitchell Langerak
Käännös suomeksi
Salpakangas

Salpakangas on Yli-Okeroisissa Hollolan kuntakeskus. Se sijaitsee valtatie 12:n varrella ja on perustettu kuntakeskukseksi 1960-luvun lopulla, jolloin valtatie 12 oikaistiin kulkemaan Vesalan ja Soramäen kautta suoraan Lahden Metsä­kankaalle päin. Nimi Salpakangas on annettu 1960-luvun lopulla ja se viittaa Salpausselkään. Aiemmin alue oli Okeroisten kylän osa. Okeroisista on lohkaistu Lahdelle Riihelä ja nyt Hollolaan kuuluvaa osaa Okeroisista kutsutaan Ala-Okeroisiksi, mikä on hyvien yhteyksien päässä olevaa maaseutua.
Perustaminen

Hollolassa käytiin linjakeskustelua Salpakankaan perustamiseksi Okeroisiin. Lahdessa vallinneiden käsitysten mukaan Hollola oli ainoastaan Lahden alueen kasvusta hyötyvä alue ja Lahden seudun kasvu 300 000 asukkaan keskukseksi 1960-luvun maalta kaupunkeihin suuntautuneen muuttoliikkeen ansiosta edellyttäisi sitä, että Hollola luovuttaisi maa-aluettaan viidennen kerran Lahdelle siten, että Hollolan kunnan ja Lahden kaupungin raja kulkisi Kukonkoivussa ja että Hollola perustaisi kasvukeskuksensa Sairakkalaan lähemmäs Hämeen­koskea.
Rakentaminen alkoi valtatie 12:n varrelta siten, että Salpakankaan teollisuusalue perustettiin valtatie 12:n pohjoispuolelle ja Kartanon asuinalue sen eteläpuolelle Yli-Kartanoon. Kartanon länsiosasta tuli Hedelmätarha.
Salpakankaan teollisuusalue

Salpakankaan teollisuusalueen ensimmäisiin yrityksiin kuuluu leipomo Pulla-Pojat, minkä vuoksi valtatie 12:n ja Ala-Okeroistentien risteystä kutsutaan myös Pulla-Poikien risteykseksi. Samassa rakennuksessa toimi ennen myös Kansallis-Osake-Pankin konttori, mikä lakkautui, kun Kansallis-Osake-Pankki yhdistyi Suomen Yhdyspankkiin muodostaen yhdessä Merita Pankin, mikä yhdistettiin ruotsalaiseen Nordeaan. Pankkikonttorin tilalla toimii nykyään valkokuvaamo. Keskikankaantien länsipuolella oli Neste Oilin bensiiniasema, missä oli Ruokakeskon valikoimin toimiva myymälä. Neste Oil purettiin. Sen länsipuolella toimii Lidl. Keskikankaankatua pohjoiseen päin toimii Tokmanni. Neste Oil perusti Vesalaan päin Hopeakalliolle aikaisempaa suuremman jakelupisteen, missä on mm. Hesburger ja autopesula. Se kuuluu Matkakeitaaseen. Hollolan toinen bensiininmyyntipaikka on kylmäasema, St1:n Okeroistentien varrella Yli-Kartanossa.
Salpakankaan asuinalueet

Salpakankaalle muodostui useita asutusalueita. Valtatatie 12:n pohjoispuolelle Vesalaan matalien kerrostalojen Soramäki, siitä pohjoiseen Isolle-Tiilijärvelle asti Tiilikankaan pientaloalue Keski-Tiilijärven ja Hälvälän väliin. Pienen Tiilijärven ja Keski-Tiilijärven länsipuolelle rakennettiin Tiilijärvi-niminen matalien kerrostalojen ja pientalojen alue, joka päättyy suon laidassa olevaan peruskoulun urheilukenttään Kankaalla. Tien pohjoispuolella harju laskeutuu alas ja päättyy (Yli-)Kartanoon valtatien eteläpuolella ja sen pohjoispuolella Hollolan ensimmäiseen teollisuusalueeseen, joka päättyy Tiirismaahan.
Valtatie 12:n eteläpuolella ja Riihimäelle johtavan Kantatie 54:n itäpuolella on taas Vanhatalo, Hedelmätarha ja Kartano. Kangas maantieteellisesti ulottuu Vanhantalon ja Hedelmätarhan väliseltä alueelta, missä on peruskoulun erityisluokkia ja Hollolan lukio valtatie 12:n poikki  Isolle-Tiilijärvelle.
Käytännössä kuitenkin Kankaaksi kutsutaan enää vain pääasiassa valtatien pohjoispuolista osaa koska Vanhantalon pienataloalue jatkuu rivitaloilla ja siitä itään päin alavalla maalla on jo korkeiden kerrostalojen Hedelmätarha.
Valtatie 12:n eteläpuoliset alueet > Yli-Kartano

Yli-Kartano on Ala-Okeroistentien itäpuolella ja valtatie 12:n eteläpuolella olevalla rinteellä oleva kerrostaloalue, joka on yksi Salpakankaan varhaisimmista asutusalueista aivan Lahden rajalla. Siellä oli Siwa-lähikauppa ja Hollolan kunnan päiväkoti. Alueelta on lakkautettu Lahden Seudun Osuuspankin (nykyään Päijät-Hämeen Osuuspankki) konttori, joka oli perustettu alkuvaiheessa ostoskeskukseen. Yli-Kartanon Hollolan kunta kirjoittaa nykyään muodossa Ylikartano. Puhekielessä Yli-Kartanoon viitataan usein pelkästään Kartanona. Myös nimitys Känkälänmäki elää puheenparsissa.
Valtatie 12:n eteläpuoliset alueet > Hedelmätarha

Hedelmätarha on Yli-Kartanoon kuulunut alue, josta oli tullut välirauhan aikana puutarha. Alueelle rakennettiin 1970-luvulla korkeita kerrostaloja.
Valtatie 12:n eteläpuoliset alueet > Vanhatalo

Vanhatalon alue sijaitsee Kantatie 54n itäpuolella ja valtatie 12 eteläpuolella oleva Vanhatalo on pientaloaluetta. Alueella oli Hollolan lukio (vuoteen 2014 asti), Hollolan kirjaston entinen rakennus sekä peruskoulu ja peruskoulun erityisopetusluokkia.
Valtatie 12:n pohjoispuoliset alueet

Kukonkoivusta Tampereen suunnasta Lahtea lähestyttäessä valtatie 12:n linjaus kulkee Salpakankaalle päin Vesalan kautta. Vesalassa Hollolan kirkonkylään johtavan tien varrella on 2000-luvulla toteutettu pientaloalue, josta ovat pyörätieyhteydet varsinaiselle Salpakankaalle Soramäen kautta.
Valtatie 12:n pohjoispuoliset alueet > Soramäki

Soramäki sijaitsee harjulla, ja sinne on rakennettu 1970-luvulla matalia tiilisiä kerrostaloja, joita toteuttamassa oli Salpausselän Säästöpankki. Tästä johtuu Soramäestä vanhinta valtatie 12:n linjausta pitkin Salpakankaan keskustaan kulkevan Kolmenässäntien nimi (SSS – Salpausselän Säästöpankki).
Soramäen näkyvin tunnusmerkki oli myöhemmin konkurssiin mennyt Esko Järvisen suksitehdas, joka on purettu ja jonka tontille on rakennettu kerros- ja rivitaloja, Hollolan paloasema sekä pieni Soramäen ostoskeskus. Paloaseman takana on Hollolan kunnan entinen teknillinen varikko, jonka toiminta on siirretty Terveystien varrelle. Varikko toimi kymmenen vuoden ajan Hollolan työttömät ry:n ylläpitämänä kierrätyskeskuksena. Soramäessä on pieni ostoskeskus valtatie 12:n pohjoispuolella.
Soramäen eteläpuolella on Tiilikankaan koulu. Koulun länsipuolella Tiilikankaantien länsipuolella on suo.
Valtatie 12:n pohjoispuoliset alueet > Tiilikangas

Myöhemmin aluetta laajennettiin pohjoiseen Tiilikankaalle aina Isolle Tiilijärvelle asti suon itäpuolelta sen pohjoispuolella olevaan kangasmetsään. Tiilikangas on rivitalo- ja pientaloaluetta Isolle-Tiilijärvelle saakka, jonka etelärannalla on yleinen uimapaikka. Tiilikankaan poikki kulkee itä-länsi-suuntainen ulkoilureitti, joka on talvella hiihtokäytössä. Alueen länsipuolella sijaitsee Hälvälän ampumarata.
Valtatie 12:n pohjoispuoliset alueet > Tiilijärvi

Soramäen ja Tiilikankaan itäpuolella on Vähä Tiilijärvi ja Keski-Tiilijärvi. Järvien itäpuolella on jälleen kangasmetsää, johon on 1970-luvulla toteutettu rivitalo- ja pientaloasutusta Isoon-Tiilijärveen pohjoisessa ja Soisalmen suohon saakka idässä.
Valtatie 12:n pohjoispuoliset alueet > Kangas

Soisalmen suon eteläpuolella ja Tiilijärventien itäpuolella sijaitsee nykyisen Kankaan alue (virallisesti Kangas on laaja alue, joka ulottuu valtatie 12:n eteläpuolelle Vanhantalon ja Hedelmätarhan alueiden väliin. Se on Salpakankaan ydinaluetta ja siellä on Hollolan kunnantalo, ostoskeskus, peruskoulu, uimahalli ja Tiirismaan terveyskeskus ja palvelutalot sekä kolme elintarvikekauppaa neljästä. Kunnanvirasto on vuodelta 1978, sitä ennen Hollolan kunnan hallinto sijaitsi Lahdessa.
Valtatie 12:n pohjoispuoliset alueet > Salpakankaan teollisuusalue

Kankaan itäpuolella on suuri entinen sorakuoppa ja Salpakankaan Lahden rajalle ulottuva teollisuusalue. Salpakankaan teollisuusalueelta sulki Foxxconn toisen Lahden seudulla olevan tehtaansa. Se oli yksi merkittävimmistä Hollolan työllistäjistä. Hollolan ja Lahden tehtaiden työntekijöistä noin puolet on siirtynyt Kempille, Uponorille Nastolaan ja muihin muovialan yrityksiin. Hehtaarin laajuisista käyttämättä jääneistä tiloista on noin puolet vuokrattu.
Yleistä > Rakentaminen

Kaiken kaikkiaan Salpakankaan taajaman osissa asuu noin 10 000 asukasta, mikä muodostaa noin puolet Hollolan asutuksesta. 1990-luvulla Salpakankaan ydinosan kehittämistä on jatkettu tiilivuoratuilla kerros- ja palvelutaloilla, missä palvelutalon asujille etuna on ollut  Tiirismaan terveyskeskuksen läheisyys. Terveyskeskus on purettu, ja sen tilalle on rakennettu Hollolan sosiaali- ja terveyskeskus, missä oli varaus myös sille, että Sipilän hallitus olisi yksityistänyt erikoissairaanhoidon ja että yksityinen lääkäriasema tarvitsisi tilaa Salpakankaalta. Ensimmäisen korkean palvelutalo Huilin jälkeen rakennettiin uuden pääkirjaston ja Terveystien väliin uusi palvelutalo.
Hollolan seurakunta on rakentanut Salpakankaalle uuden kirkko- ja seurakuntakeskusrakennuksen 1970-luvulla Siporex-harkoistarakennetun tilalle. Kokonaisuuden nimi on Sovituksenkirkko. Se valmistui maamerkiksi Valtatie 12:n varteen keväällä 2010. Entisen puretun seurakuntakeskuksen tilalle valmistui asuinrakennuksia.
Salpakankaan McDonalds purettiin Kansankadulta. Sen toiminnat siirtyivät uusiin tiloihin Lahden kaupungin pohjoisosaa Holmaan. Entinen Shell Savikukko purettiin samoin kuin entinen S-market, minkä toiminnot siirtyivät ensiksi S-marketiin toiseen paikkaan ja sen laajennukseen Hollola Prismaan. Purettiin myös entinen Spar-kauppa, minkä elintarviketoimintojen jälkeen tiloissa toimi urheilutekstiilimyymälä.
Rakennettiin suuri Heinsuon koulu, mikä tarjoaa esi- ja peruskoulupalvelut. Hollolan lukio lakkautettiin samoin kuin Kärkölän lukio Kärkölän kunnassa.
Yleistä > Palvelut

Salpakankaan palvelualoilla on alkanut vaikuttaa Renkomäen voimakkaan kehityksen vaikutus. Erikoiskauppaa, kuten huonekaluliike-, suutari-, tietokone-, lukkoseppä- tai muita palveluita on vaikea ylläpitää Salpakankaalla Renkomäen ja Lahden vähittäiskaupan kehittymisen vuoksi. Kuitenkaan tämä ei ole vaikuttanut urheiluliikkeisiin, joita on kaksi.
Elintarvikkeiden vähittäiskauppa on kehittynyttä. Salpakankaalla sijaitsee Prisma, K-Market ja Lidl. Vuoden 2006 aikana loppui Sparin järjestelyjen vuoksi Spar, koska se sijaitsi vastapäätä S-market:ia. Alkuperäinen S-market on rakennusliikkeen työmaatoimisto. Uusi S-market on laajennettu Prismaksi. Suunnitelma K-citymarketin rakentamiseksi Salpakankaalle ei koskaan toteutunut, koska S-market laajennettiin Prismaksi.
Salpakankaalla aivan keskustassa on liikuntakohde juoksuportaallinen Salpa-Suppa, sinne pääsee Terveystie 7:n kohdalta.
Kirjallisuutta

Virolainen, Hanna: Salpakankaan taajaman synty ja kehitys.  (Pro gradu -tutkielma)  Helsingin yliopisto, maantieteen laitos, 2005.  Julkaisun verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Päijät-Hämeen maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Harold Prince

Harold Prince vuonna 1988.
Harold Smith ”Hal” Prince (30. tammikuuta 1928 New York, New York – 31. heinäkuuta 2019 Reykjavik, Islanti) oli yhdysvaltalainen teatteriohjaaja ja -tuottaja, joka tuli tunnetuksi lukuisista Broadway-musikaaleista. Hän on saanut ennätykselliset 21 Tony-palkintoa.
Prince syntyi New Yorkissa ja valmistui Pennsylvanian yliopistosta, jossa hänen mukaansa on nimetty teatteri. Hänelle myönnettiin National Medal of Arts vuonna 2000.
Prince oli naimisissa Saul Chaplinin Judy-tyttären kanssa.
Aiheesta muualla

Harold Prince Internet Broadway Databasessa (englanniksi)
Harold Prince Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hilda Melander

| Hilda Melander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. joulukuuta 1991 (ikä 32)
Kansalaisuus:   Ruotsi
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikea
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  405. (11.2.2013)
Voitot/tappiot:  128–98
Nelinpeli
Paras sijoitus:  224  (10. marraskuuta 2014)
Voitot/tappiot:  90–67
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Hilda Melander (s. 1. joulukuuta 1991 Tukholma) on ruotsalainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 405 helmikuussa 2013. Hän on voittanut urallaan kaksi ITF-turnausta kaksinpelissä ja viisi nelinpelissä.
Melander edusti Ruotsia Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Hilda Melander WTA:n sivuilla (englanniksi)
Hilda Melander ITF:n sivuilla (englanniksi)
Mirjam

| Mirjam |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  30. huhtikuuta
– ortodoksinen:  12. joulukuuta
Muunnelmia:  Mirjami, Mirja, Mirkka, Mirva, Mirja
Vastineita eri kielissä:  Miriam
Nimen alkuperä:  heprean Mirjam
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raamatussa Mirjamin kerrotaan johtaneen naisten tanssia Punaisenmeren ylityksen jälkeen.
Mirjam on naisen etunimi. Nimi on muunnos heprealaisesta nimestä Miriam, jonka merkitys on epäselvä mutta joka ehkä tarkoittaa katkeraa, kapinallista tai toivottua – taustalla voi olla myös egyptin rakastettua merkitsevä sana. Raamatussa Mirjam on Mooseksen ja Aaronin sisar ja profeetta, joka toimi veljiensä rinnalla israelilaisten erämaavaelluksen johtajana.
Suomessa nimi on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 26 681 henkilölle, joista kuusi on miehiä.
Suomenruotsalaisessa kalenterissa Mirjamin nimipäivä on 30. huhtikuuta. Suomenkielisessä almanakassa samalle päivälle on sijoitettu joukko nimen muunnelmia, joista tavallisin on Mirja.
Tunnettuja Mirjam-nimisiä

Mirjam Helin (1911–2006), suomalainen oopperalaulaja
Mirjam Himberg (1925–1999), suomalainen näyttelijä ja ohjaaja
Mirjam Kaaja (1907–1997), suomalainen pakinoitsija
Mirjam Kalland (s. 1961), suomalainen lastenpsykoterapeutti ja varhaiskasvatuksen professori
Mirjam Karimus (1920–1995), suomalainen romaniaktivisti
Mirjam Kristensen (s. 1978), norjalainen kirjailija
Mirjam Kulmala (1908–1996), suomalainen arkkitehti
Mirjam Kälkäjä (1939–2022), suomalainen kirjailija
Mirjam Lohi (s. 1961), suomalainen kirjailija
Mirjam Mustonen (1915–2014), suomalainen sairaanhoitaja, sairaanhoidon opettaja ja opetusneuvos
Mirjam Novero-Laine (1915–1996), suomalainen näyttelijä
Mirjam Ott (s. 1972), sveitsiläinen curlingpelaaja, maailman- ja Euroopan-mestari
Mirjam Polkunen (1926–2012), suomalainen kirjallisuudentutkija, kirjailija, kääntäjä ja dramaturgi
Mirjam Puchner (s. 1992), itävaltalainen alppihiihtäjä
Mirjam Pynnönen (1924–2017), suomalainen lähetyssaarnaaja ja kirjailija
Mirjam Salminen (s. 1929), suomalainen näyttelijä
Mirjam Suvanto (1912–1997), suomalainen kommunistipoliitikko
Mirjam Tally (s. 1976), virolainen säveltäjä
Mirjam Tuokkola (s. 1997), suomalainen jousiampuja
Mirjam Tuominen (1913–1967), suomenruotsalainen kirjailija
Mirjam Vire-Tuominen (1919–2011), suomalainen poliitikko ja SKDL:n kansanedustaja
Mirjam Heino oli yksi kirjailija Kersti Bergrothin (1886–1975) käyttämistä nimimerkeistä
Mirjam-nimisiä uskonnollisissa teksteissä

Mirjam, heprealainen naisprofeetta, Mooseksen ja Aaronin sisar
Harold Nicolson

| Harold Nicolson |
| --- | --- |
 Harold Nicolson
Henkilötiedot
Syntynyt: 1886 Teheran, Persia
Kuollut: 1968 (81–82 vuotta) Sissinghurstin linna, Kent, Britannia
Kansalaisuus:  Britannia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Harold Nicolson (1886 Teheran, Persia – 1968 Sissinghurstin linna, Kent, Britannia) oli brittiläinen diplomaatti, parlamentaarikko ja kirjailija.
Vasemmalta Harold Nickolson, Vita Sackville-West, Rosamund Grosvenor, Lionel Sackville-West (1913).
Nicolson toimi Britannian palveluksessa diplomaattina 20 vuotta vuoteen 1929 ja omistautui sen jälkeen kirjoittamiselle. Hän oli parlamentin alahuoneen jäsen (työväenpuolue) 1935–1945. Hänen puolisonsa oli kirjailija Vita Sackville-West.
Nicolsonin tuotantoon kuuluu jännitysromaanien lisäksi esseitä, elämäkertoja, diplomatiaa käsitteleviä tutkielmia, kritiikkiä ja matkakirjoja. Hän kirjoitti myös kolumneja lehtiin. Hänen päiväkirjojaan ovat tutkijat hyödyntäneet 1930-1950-luvun Britannian historian lähteinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harold Nicolson Wikimedia Commonsissa
Milan Rapaić

Milan Rapaić (s. 16. elokuuta 1973 Nova Gradiška, Brod-Posavina, Kroatia) on kroatialainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, joka pelasi vasempana keskikenttäpelaajana.
Rapaić saavutti eniten Hajduk Splitissä, jota hän edusti 1991–1996 ja hetken vuonna 2003. He voittivat Kroatian ykkösliigan kausilla 1991–1992, 1993–1994 ja 1994–1995. Kroatian Super cupin he voittivat kausilla 1991–1992, 1992–1993 ja 1993–1994. Kroatian cupin joukkue voitti kausilla 1992–1993, 1994–1995 ja 2002–2003. Rapaić voitti Fenerbahçen kanssa Turkin Superliigan kaudella 2000–2001. Hän pelasi urallaan yhteensä 305 liigaottelua, joissa hän teki 62 maalia ja syötti 41 kertaa. Kroatian maajoukkueessa hän pelasi yhteensä 49 ottelussa, joissa hän teki 5 maalia ja syötti 3 kertaa.
Harold Norse

Harold Norse (oik. Rosen, 6. heinäkuuta 1916 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 8. kesäkuuta 2009 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen runoilija ja kirjailija, joka edusti beat-sukupolvea. Norse julkaisi urallaan 12 runoteosta ja kolme proosateosta
Norsen äiti muutti Yhdysvaltoihin Venäjältä eikä ollut naimisissa Norsen isän kanssa. Norse käytti myöhemmin sukunimeä Albaum isäpuolensa mukaan. Lopulta hän otti käyttöön nimen Norse, joka oli anagrammi hänen äitinsä sukunimestä Rosen.
Norse valmistui 1938 kandidaatiksi (Bachelor of Arts) Brooklyn Collegesta ja vuonna 1951 maisteriksi (Master of Arts) englantilaisesta ja amerikkalaisesta runoudesta New Yorkin yliopistosta. Hänen esikoiskokoelmansa The Undersea Mountain ilmestyi 1953. Turhautuneena kirjallisuuspiirien kylmään vastaanottoon Norse lopetti jatko-opintonsa, lähti 1954 New Yorkista ja muutti Roomaan. Siellä hän käänsi englanniksi italialaisrunoilija Giuseppe Gioachino Bellin tuotantoa.
Norse muutti 1959 Pariisiin, missä hän asui niin kutsutussa ”beat-hotellissa”, jossa asuivat myös muun muassa Allen Ginsberg, William S. Burroughs, ja Gregory Corso. Siellä hän kirjoitti romaanin Beat Hotel, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1973, silloinkin ensin saksankielisenä käännöksenä ja vasta myöhemmin englanniksi. Muutettuaan Pariisista Norse asui Tangerissa Marokossa. Hänen siellä ollessaan häneltä ilmestyi toinen runokokoelma The Dancing Beasts (1962).
Norse palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1969. Hän asui ensin Los Angelesissa ja myöhemmin San Franciscossa, missä hän vaikutti loppuelämänsä. Vuonna 1974 City Lights -kustantamo julkaisi hänen teoksensa Hotel Nirvana, joka oli samana vuonna ehdolla National Book Awardin saajaksi. Norsen 1977 ilmestynyt runokokoelma Carnivorous Saint nousi homojen oikeuksia ajavan liikkeen merkkipaaluksi.
Norsen ystäväpiiriin kuuluivat edellämainittujen lisäksi myös näytelmäkirjailija Tennessee Williams, kirjailija James Baldwin ja runoilijat William Carlos Williams ja W. H. Auden. William Carlos Williams kutsui Norsea ”sukupolvensa parhaaksi runoilijaksi”.
Tuotantoa

The Undersea Mountain (1953)
The Dancing Beasts (1962)
Beat Hotel (1973, saksaksi)
Hotel Nirvana (1974)
Carnivorous Saint: Gay Poems 1941–1976 (1977)
The Love Poems 1940–1985 (1986)
Memoirs of a Bastard Angel: A Fifty-Year Literary and Erotic Odyssey (1989)
The American Idiom: a Correspondence (1990)
Fly Like a Bat out of Hell (2002)
In the Hub of Fiery Force (2003)
Monistressiteoria

Monistressiteoria on teoria, jolla selitetään metsien kuolemia tai huonoa kuntoa monen eri tekijän avulla. Monistressiteorian mukaan ympäristötekijöiden yhteisvaikutus heikentää puita ja voi aiheuttaa jopa metsäkadon.
Holly Golightly

Holly Golightly tarkoittaa ainakin seuraavia:
Holly Golightly (s. 1966), englantilainen laulaja
Holly Golightly, yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä
Holly Golightly, Truman Capoten pienoisromaanin Aamiainen Tiffanylla ja sen elokuvasovituksen päähenkilö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Holly Golightly”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hiljainen amerikkalainen

| Hiljainen amerikkalainen> The Quiet American |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Graham Greene
Kieli:  englanti
Julkaistu:  1955
Suomennos
Suomentaja:  Jouko Linturi
Kansitaiteilija:  Markko Taina (uusi painos)
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1956
Sivumäärä:  279
ISBN:  978-951-31-4842-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hiljainen amerikkalainen on brittiläisen kirjailija Graham Greenen romaani vuodelta 1955. Romaanin tapahtumat sijoittuvat Vietnamiin, hetkeä ennen Ranskan siirtomaavallan päättymistä.
Kirjan nimi viittaa idealistiseen Alden Pyleen, joka Vietnamissa ollessaan ystävystyy brittiläisen toimittajan Thomas Fowlerin kanssa. Ystävysten ja Fowlerin vietnamilaisen rakastajattaren välille syntyy kuitenkin kolmiodraama. Pylen idealismi johtaa myös kyseenalaisiin poliittisiin toimiin. Fowler sanoo Pylestä: ”En ole ikinä tuntenut ketään, jolla olisi parempia syitä aiheuttamiinsa ongelmiin”. Pylen toiminta herättää laajempia kysymyksiä kolonialismin ja sodan moraalista. Teos enteilee amerikkalaisten toimia Vietnamissa seuraavien vuosikymmenten aikana.
Romaanin pohjalta on tehty elokuva kahdesti. Ensimmäinen elokuvaversio valmistui vuonna 1958, ja sen on ohjannut Joseph L. Mankiewicz. Phillip Noycen ohjaama toinen versio valmistui vuonna 2002.