stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käräjäkapat

Käräjäkapat eli käräjäjyvät oli Ruotsissa ja Suomessa aiemmin kannettu vero. Käräjäkapat lakkautettiin Suomessa vuonna 1924.
Käräjäkapat Suomessa > Veron historia

Käräjäkapat oli henkilökohtaista laatua oleva vero, joka johti alkunsa maalaisväestöllä jo ikivanhoina aikoina olleesta velvollisuudesta suorittaa kustannukset tuomarin ja lautamiesten olosta käräjillä.
Käräjäkapat Suomessa > Verovelvollisuus

Veroa maksettiin neljä kappaa viljaa jokaiselta maalla olevalta itsenäiseltä ruokakunnalta eli savulta. Tuomari ja lautakunnat saivat siitä yhteensä kolme kappaa ja laamanni yhden. Laamannille menevää kappaa ei kuitenkaan suoritettu vuoden 1886 jälkeen.
Vuonna 1886 annetun asetuksen mukaan käräjäkappoja oli velvollinen maksamaan jokainen kihlakunnanoikeuden tuomiopiirissä asuva henkilö, jolla oli oma savu eli erityinen talous ja joka ei ollut veron maksamisesta vapautettu. Asetuksen mukaan käräjäkappojen suorittamisesta oli vapautettu kokonaan kaikkein varattomimmat henkilöt. Lisäksi ne verovelvolliset, joiden suorittamiseksi vero oli edelleen jätetty, oli jaettu kahteen ryhmään: ensimmäiseen ryhmään kuuluvat suorittivat kolme kappaa ja toiseen puolitoista kappaa jyviä, puoleksi rukiita ja puoleksi ohria.
Käräjäkapat Suomessa > Veron lakkauttaminen

Käräjäkappojen eli käräjäjyvien maksaminen lakkautettiin Suomessa 1. tammikuuta 1924 alkaen.
Enter Sandman

| ”Enter Sandman” Metallica |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Metallica
 Äänitetty : 16. kesäkuuta 1991 One on One -studiossa Los Angelesissa.
 Julkaistu: 29. heinäkuuta 1991
 Formaatti: LP, CD ja C-kasetti
 Tekijä(t): Kirk Hammett, James Hetfield, Lars Ulrich
 Tuottaja(t): Bob Rock, James Hetfield, Lars Ulrich
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock
 Kesto: 05.32
 Levy-yhtiö: Elektra Records
Metallican muut singlet
| ”One” 1989 | ”Enter Sandman” 1991 | ”The Unforgiven” 1991 |
”Enter Sandman” on yhdysvaltalaisen metallimusiikkia soittavan Metallican kappale. Se on yhtyeen vuoden 1991 albumin Metallica ensimmäinen kappale, ja se julkaistiin myös albumin ensimmäisenä singlenä vuoden 1991 heinäkuussa. Kappaleen ovat kirjoittaneet yhtyeen soolokitaristi Kirk Hammett, laulaja ja kitaristi James Hetfield sekä rumpali Lars Ulrich, ja sen ovat tuottaneet Hetfield ja Ulrich yhdessä tuottaja Bob Rockin kanssa. Kappaleen sanoitus, jonka on kirjoittanut James Hetfield, käsittelee painajaisia.
Metallica julkaisi ”Enter Sandmanin” singlenä 29. heinäkuuta 1991, ja se on ylittänyt Yhdysvalloissa platinalevyn rajan myyden yli miljoona kappaletta. Kappaleen suosio oli keskeinen syy sille, että yhtyeen albumi Metallica nousi kansainväliseksi menestysalbumiksi ja nosti yhtyeen aiempaa laajemman yleisön tietoisuuteen. Kappale sai hyvän vastaanoton myös kriitikoilta. Wayne Isham ohjasi kappaleen musiikkivideon, jota esitettiin paljon Music Televisionilla ja joka palkittiin vuonna 1992 parhaan metal- ja hard rock -videon MTV Video Music Award -palkinnolla.
”Enter Sandman” on yksi Metallican tunnetuimmista kappaleista. Se on tunnettu muun muassa kitarariffistään ja -soolostaan. Yhtye on soittanut kappaleen lähes jokaisessa konsertissaan vuoden 1991 jälkeen, ja se on ollut mukana kaikilla livealbumeilla ja konserttivideoilla, jotka yhtye on julkaissut kappaleen jälkeen.
Kappale on Spotifyssä ylittänyt miljardin kuuntelukerran rajapyykin.
Kappaleen historia > Kirjoittaminen

”Enter Sandman” oli ensimmäinen kappale, jonka yhtye sävelsi vuoden 1991 albumilleen Metallica. Yhtyeen kappaleiden tekemisestä vastasivat suurimmaksi osaksi yhtyeen laulaja ja kitaristi James Hetfield ja rumpali Lars Ulrich, jotka kirjoittivat kappaleita albumille Ulrichin kotona Berkeleyssa, Kaliforniassa. Lars Ulrich on sanonut ”Enter Sandmanin” olleen ”albumin perusta ja opas koko albumiin” sen tekemisestä lähtien.
Soolokitaristi Kirk Hammett keksi kappaleen riffin. Hammett on kertonut, että seattlelaisen grunge-yhtye Soundgardenin vuoden 1989 albumi Louder Than Love oli innoittanut häntä riffin tekemiseen. Hammettin alkuperäinen riffi oli kaksi tahtia lyhyempi kuin lopullinen, albumille päätynyt versio; rumpali Lars Ulrich ehdotti, että riffin ensimmäisen osan tulisi olla kolmen tahdin mittainen.
Yhtye sävelsi kappaleen valmiiksi nopeasti, mutta James Hetfieldin oli vaikea kirjoittaa kappaleeseen sanoitusta ja keksiä sopiva laulumelodia. ”Enter Sandman” oli lopulta yksi albumin viimeisistä kappaleista, johon Hetfield kirjoitti sanoituksen. Lopullinen, albumille päätynyt sanoitus myös erosi hänen ensimmäisestä kirjoittamastaan sanoituksesta. Hetfield piti kappaletta alun perin ”liian tarttuvana ja kaupallisena”, joten hän kirjoitti vastakohdaksi ensimmäisen sanoituksensa kertomaan ”täydellisen perheen tuhoamisesta ja perheen hirvittävästä salaisuudesta”, ja lisäsi kappaleeseen viittauksia kätkytkuolemasta. Rumpali Lars Ulrich ja albumin tuottanut Bob Rock hylkäsivät alkuperäisen sanoituksen ja sanoivat uskovansa, että Hetfield pystyisi kirjoittamaan kappaleeseen paremman ja sopivamman sanoituksen.
Kappaleen historia > Levyttäminen

Musiikkinäytteet
Ääninäyte, jossa kuultavissa ovat osa ”Enter Sandmanin” introa riffeineen, kappaleen ensimmäinen säkeistö sekä kertosäkeen esiosa.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Metallica levytti suurimman osan Metallica-albumista 6. lokakuuta 1990 – 16. kesäkuuta 1991 Los Angelesissa One on One -äänitysstudiossa, mutta Lars Ulrich, James Hetfield ja tuottaja Bob Rock kävivät levyttämässä joitain osuuksia albumille myös Vancouverissa Little Mountain Sound -studiossa vuoden 1991 huhti- ja toukokuussa.
Metallica-albumilla yhtye levytti kappaleita ensimmäisen kerran urallaan ”livenä”. Bob Rock oli ehdottanut, että yhtyeen jäsenet soittaisivat äänitettävän kappaleen levylle yhdessä sen sijaan, että olisivat soittaneet omat osuutensa erikseen. Albumin äänittänyt Randy Staubin on sanonut, että yhtyeen kanssa albumia levyttänyt henkilöstö käytti paljon aikaa luodakseen albumille parhaan mahdollisen soundin. Staubinin mukaan esimerkiksi albumin kitara- ja rumpuosuuksien äänittämistä koetettiin eri huoneiden eri kohdissa jopa 40 ja 50 mikrofonin erilaisilla yhdistelmillä, jotta albumille saataisiin haluttu, oikea soundi ja live-vaikutelma.
Metallica levytti ensimmäisen demon ”Enter Sandmanista” 13. elokuuta 1990. James Hetfield kuvaili kappaleen sisältävän ”kitaroiden muurin”, joka koostuu kolmesta hänen soittamastaan rytmikitararaidasta, jotka kaikki soittivat samaa riffiä niin sanotun ”wall of sound” -äänivallin aikaansaamiseksi. Äänittäjä Randy Staubinin mukaan rumpali Lars Ulrich äänitti oman osuutensa kappaleeseen osio kerrallaan, yhteensä lähes 50 otolla. Yhtye halusi luoda kappaleeseen intensiivisen tunnelman, jonka saaminen levylle vain yhdellä otolla osoittautui vaikeaksi, joten lopullinen kappale koottiin kasaan useammasta eri otosta peräisin olleilla katkelmilla.
Metallican silloinen basisti Jason Newsted on sanonut, että hänen soundinsa albumilla sai uudenlaisen merkityksen pitkälti tuottaja Bob Rockin ansiosta. Newsted, jonka basso oli tunnetusti miksattu lähes kuulumattomiin yhtyeen edellisellä albumilla …And Justice for All (1988), sanoi ”basson taajuksien astuneen kuvioihin samalla, kun hän [Bob Rock] saapui kuvioihin”.
Yhtye valitsi ”Enter Sandmanin” ensimmäiseksi singleksi, joten kappale oli myös ensimmäinen Metallican kappale, joka miksattiin valmiiksi. Kappaleen miksaamisen on sanottu kestäneen noin kymmenen päivää, koska yhtyeen ja Bob Rockin oli luotava kappaleeseen soundi, jonka perusteella myös lopun albumin voisi miksata.
Kappaleen rakenne

Metallica levytti Metallica-albumille rakenteeltaan aiempaa yksinkertaisempia kappaleita. Erityisesti yhtyeen edellinen studioalbumi …And Justice for All oli sisältänyt musiikilliselta rakenteeltaan monimutkaisia kappaleita, ja ero …And Justice for Allin ja Metallican kappaleiden välillä onkin varsin selkeä. Rumpali Lars Ulrich on kuvannut ”Enter Sandmanin” olevan ”yhden riffin kappale”, sillä se on rakennettu lähes kokonaan soolokitaristi Kirk Hammettin keksimän ja kappaletta ohjaavan riffin ympärille.
Kappalelista

| --- | --- |
 Yhdysvaltain CD-single Enter Sandman – 5.37  Stone Cold Crazy (Queen-cover) – 2.19 Kansainvälinen CD-single Enter Sandman – 5.37  Stone Cold Crazy – 2.19  Enter Sandman (Demo) – 5.05 Kansainvälinen neljän kappaleen 12" vinyylilevysingle Enter Sandman – 5.34  Holier Than Thou (Work in Progress…) – 3.48  Stone Cold Crazy – 2.17  Enter Sandman (Demo) – 5.05 Kansainvälinen kolmen kappaleen 12" vinyylilevysingle Enter Sandman – 5.34  Stone Cold Crazy – 2.17  Enter Sandman (Demo) – 5.05 :  Kansainvälinen 7" vinyylilevysingle Enter Sandman – 5.34  Stone Cold Crazy – 2.17 Kansainvälinen 7" kuvavinyylilevysingle Enter Sandman – 5.34  Stone Cold Crazy – 2.17 Australian CD-single Enter Sandman – 5.37  Stone Cold Crazy – 2.19 Japanin CD-single Enter Sandman – 5.37  Stone Cold Crazy – 2.19
Aiheesta muualla

Metallica - Enter Sandman (Official Music Video) YouTubessa
Metallican soolokitaristi Kirk Hammett keksi kappaleen riffin, ja se on eräs rock- ja metallimusiikin kuuluisimmista riffeistä.
Metallica-albumin tuottanut Bob Rock kuvattuna vuonna 2009. Rockilla oli suuri vaikutus albumin ja ”Enter Sandmanin” äänimaailmaan ja soundiin.
Laura La Plante

Laura La Plante
Laura La Plante (1. marraskuuta 1904 – 14. lokakuuta 1996) oli yhdysvaltalainen näyttelijätär. Hänet muistetaan muun muassa rooleista mykkäelokuvissa Keskiyöllä (The Cat and the Canary, 1927) ja Teatterilaiva (Show Boat, 1929).
La Plante syntyi St. Louisissa, Missourissa, ja debytoi 15-vuotiaana. Hänet valittiin 1923 yhdeksi vuoden WAMPAS Baby Stareista. Hän esiintyi 1920-luvun aikana kymmenissä elokuvissa.
Äänielokuvien vallankumous 1930-luvulla heikensi La Planten uramenestystä. Hän kuoli Alzheimerin tautiin Kaliforniassa 91-vuotiaana. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laura La Plante Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Linda (täsmennyssivu)

Linda voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Linda, naisen etunimi
Linda (Svetlana L'vovna Geiman), venäläinen muusikko
Linda, rinnakkaisohjelmointiin kehitetty kieli
Linda, henkilö kreikkalaisessa mytologiassa
Linda, henkilö Viron kansalliseepoksessa, Kalevipoegissa
Linda, Miguel Bosén vuonna 1978 julkaisema musiikkialbumi
Linda, Linda Lampeniuksesta kertova neliosainen television dokumenttisarja vuodelta 2023
Linda, aavekaupunki Tasmaniassa
Linda Line, virolainen varustamo
Loma Linda, kaupunki Kaliforniassa
7169 Linda, päävyöhykkeen asteroidi
2686 Linda Susan, päävyöhykkeen asteroidi
Hurrikaani Linda, hirmumyrsky itäisellä Tyynellämerellä syyskuussa 1997
Sukunimi

Solomon Linda (1909-1962), eteläafrikkalainen säveltäjä, laulaja ja muusikko
Sou Tit Linda (s. 1989), kambodžalainen pikajuoksija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Linda”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Live at the Royal Albert Hall

Live at the Royal Albert Hall voi viitata ainakin seuraaviin:
Live at the Royal Albert Hall, Deep Purplen videotallenne vuodelta 2000.
Live at the Royal Albert Hall, Bring Me the Horizonin albumi vuodelta 2016.
Live at the Royal Albert Hall, Alter Bridgen albumi vuodelta 2018.
Live at the Royal Albert Hall, Arctic Monkeysin albumi vuodelta 2020.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Live at the Royal Albert Hall”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laura Koskela

| Laura Koskela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Laura Koskela
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1977 (ikä 47)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laituri
Pituus:  170 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1994–1999 1999–2002 2001–2007 2008–2010 2010–2012:   Tampereen Pyrintö  KFUM Uumaja  BC Nokia  Tampereen Pyrintö  BC Nokia
Laura Koskela (s. 28. huhtikuuta 1977) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Tampereen Pyrinnön kasvatti Koskela teki naisten SM-sarjadebyyttinsä kasvattajaseurassaan kaudella 1994–1995 ja pelasi Pyrinnössä SM-sarjaa viiden kauden ajan. Pyrinnön jälkeen hän siirtyi kolmen kauden ajaksi Ruotsiin, KFUM Uumajan joukkueeseen ja sieltä kuuden kauden ajaksi pääsarjassa pelanneeseen BC Nokiaan, jossa voitti yhden Suomen mestaruuden, yhden SM-pronssin ja cup-hopean. Pääsarjauransa jälkeen Koskela pelasi vielä I-divisioonaa kaksi kautta Pyrinnössä ja kaksi kautta Nokialla.
Koskelan kaksoissisko Lotta Toivonen (o.s. Koskela) on myös koripallon Suomen mestari.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2005
SM-pronssia 2006
Suomen cupin hopeaa 2005
Lastenvaunumuseo Mukelo

| Lastenvaunumuseo Mukelo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Erikoismuseo
Sijainti:  Riitiäläntie 202, Akaa
Perustettu:  2010
Kotisivut:  Kotisivut
Koordinaatit:  61.2386°N, 23.7465°E
 fiLastenvaunumuseo Mukelo 
   
Lastenvaunumuseo Mukelo on Akaassa Riitiälässä sijaitseva Pohjoismaiden ainoa lastenvaunumuseo. Museon näyttelyä pidetään Viialan vanhimmassa talossa, Toorikan tilan 230-vuotiaassa päärakennuksessa. Museo on perustettu vuonna 2010 ja sen kokoelmat käsittävät noin 300 lastenvaunua kotimaasta ja ulkomailta, aina 1870-luvulta 2000-luvulle. Kokoelmissa on monia helmiä, mutta erityistä kiinnostusta ovat herättäneet englantilaiset Silver Cross-vaunut, joiden myynti lopetettiin Suomessa 90-luvulla ja jotka ovat vielä nykypäivänäkin kuninkaallisten suosiossa. Kaikki kokoelmien vaunut eivät mahdu museossa esille, joten yleisölle nähtävissä oleva kokoelma vaihtelee.
Laura Laine

Laura Laine (s. 1983) on suomalainen mainos- ja lehtikuvittaja, joka on tullut tunnetuksi erityisesti surrealistisista naishahmostaan. Hän on työskennellyt muun muassa lehdille kuten The New Yorker, Welcome to Finland, New York Times sekä vaateketjuille H&M, Zara ja Tommy Hilfiger. Hän myös suunnittelee painokuoseja Daniel Palillon vaatteisiin. Laine tunnetaan kauniista, ylipitkistä ja tyttömäisistä hahmoista, joilla on laihat vartalot ja runsaat, hulmuavat hiukset.
Laura on opiskellut vaatesuunnittelua Taideteollisessa korkeakoulussa Helsingissä. Laine palkittiin vuonna 2011 Vuoden nuori muotoilija -palkinnolla yhdessä vaatesuunnittelija Heikki Salosen kanssa.
Aiheesta muualla

Laura Laineen kotisivut
Lari Heikkinen

| Lari Heikkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. toukokuuta 2000 (ikä 24) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  Sport
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  63
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Hokki (Mestis)
Lari Nuutti Mikael Heikkinen (s. 23. toukokuuta 2000 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Heikkinen on Muhoksen Jääklubin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Oulun Kärppiin. Heikkinen voitti kauden 2015–2016 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kahden seuraavan kauden päätteeksi hän voitti B-nuorten SM-pronssia. Niistä jälkimmäisellä kaudellaan 2017–2018 Heikkinen toimi Kärppien varakapteenina. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Vaasan Sportin A-nuoriin. Heikkinen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia.
Huhtikuussa 2019 Heikkinen teki Sportin kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi suurimman osan kaudesta 2019–2020 kuitenkin vielä seuran A-nuorissa, jonka varakapteenina Heikkinen toimi. Hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 11+21=32. Heikkinen pelasi kauden aikana SM-liigassa 13 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan kolmannella kierroksella 20. syyskuuta 2019 vieraissa SaiPaa vastaan. Heikkinen merkittiin Sportin kolmosketjun vasempaan laitaan Antti Kalaputaan ja Jesse Paukun viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.46 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Heikkinen teki kuudennessa ottelussaan 26. helmikuuta 2020 Mikkelin Jukureita vastaan. Henry Hietaharju valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Samassa kuussa Heikkinen teki Sportin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Marraskuussa 2020 Sport lainasi Heikkisen toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella yhteistyöseuraansa, Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Hän pelasi siellä alkukaudella 2020–2021 kaikkiaan 12 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3. SM-liigan siirtotakarajalla, maaliskuussa 2021 Heikkisen vahvistettiin palaavan loppukaudeksi Sportin organisaatioon. Heikkinen pelasi siellä loppukaudella kauden kaikki yhdeksän SM-liigaotteluaan tehden yhden syöttöpisteen. Maaliskuun lopulla hän teki Sportin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2021–2022 Heikkinen pelasi SM-liigassa 39 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Marraskuussa 2021 Sport lainasi hänet viikon mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue TUTO Hockeyn paitaan, jossa Heikkinen pelasi kolme ottelua. Huhtikuussa 2022 hän teki Sportin kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Helmikuussa 2023 seura käytti Heikkisen sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kaudella 2023–2024 Heikkinen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 7+11=18. Tammikuussa 2024 hän teki Sportin kanssa taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Heikkinen on pelannut yhden poikien maaottelun.
Live from Austin, TX

Live from Austin, TX voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Live from Austin, TX, Neko Casen musiikkialbumi vuodelta 2007
Live from Austin, TX, Steve Earlen musiikkialbumi vuodelta 2004
Live from Austin, TX, John Hiattin musiikkialbumi vuodelta 2005
Live from Austin, TX, Waylon Jenningsin musiikkialbumi vuodelta 2006
Live from Austin, TX, Eric Johnsonin  musiikkialbumi vuodelta 2005
Live from Austin, TX, Susan Tedeschin musiikkialbumi vuodelta 2004
Live from Austin, TX, Richard Thompsonin musiikkialbumi vuodelta 2005
Live from Austin, TX, Tift Merrittin musiikki-DVD vuodelta 2007.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Live from Austin, TX”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Linda (televisiosarja)

| Linda |
| --- | --- |

Tyyli:  dokumentti
Kestoaika:  42 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi, ruotsi, englanti
Verkko:   MTV3  MTV Katsomo 
Esitetty:  12. lokakuuta 2023 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  4
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jenni Sippo
Vastaava(t) tuottaja(t):   Riina Kullas  Marjukka Laurila (MTV3) 
Ohjaaja(t):  Pääohjaaja: Sarri Schonert  Ohjaaja: Viivi Huuska 
Käsikirjoittaja(t):   Sarri Schonert  Iris Merenlaakso 
Leikkaaja(t):  Iris Merenlaakso
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Linda on suomalaisesta viulistista Linda Lampeniuksesta kertova neliosainen dokumenttisarja. Sarjan ensimmäinen osa esitettiin MTV3-kanavalla 12. lokakuuta 2023 ja samana päivänä sarjan kaikki jaksot julkaistiin maksullisessa MTV Katsomo+ -suoratoistopalvelussa.
Dokumentissa käydään läpi Lampeniuksen uraa 1990-luvulta lähtien. Dokumentissa on käytetty runsaasti Lampeniuksen vuodesta 1997 alkaen kuvaamaa videomateriaalia.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys MTV3:lla | Julkaisu MTV Katsomo+:ssa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilmiö | 12. lokakuuta 2023 | 12. lokakuuta 2023 |
| 2 | Viulisti | 19. lokakuuta 2023 | 12. lokakuuta 2023 |
| 3 | Playboy | 26. lokakuuta 2023 | 12. lokakuuta 2023 |
| 4 | Totuus | 2. marraskuuta 2023 | 12. lokakuuta 2023 |
Lajikuvaus

Lajikuvaus on vasta löydetyn lajin muodollinen kuvaus. Sen tarkoituksena on antaa selkeä kuvaus uudesta lajista ja kertoa miten se eroaa aiemmin kuvatuista lajeista. Lajikuvaus perustuu aina lajia edustaviin tyyppiyksilöihin, jotka useimmiten tallennetaan luonnontieteelliseen museoon. Lajin tieteellinen nimi tulee käyttöön, kun kuvaus on julkaistu. Maapallon arviolta noin 8,7 miljoonasta nykyisin elävästä aitotumaisesta lajista alle 14% on kuvattu.
Lajikuvauksen sisältö

Lajikuvauksen ja etenkin lajinimen muoto on tarkkaan määritelty. Eläimet on kuvattava "International Code of Zoological Nomenclature":n ja kasvit ja sienet "International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants":n sääntöjen mukaan, joko kirjassa tai tieteellisessä julkaisussa.
Lajikuvauksiin kuuluu yleensä vähintään seuraavat osiot:[lähde? ]
Lajin tieteellinen nimi ja lajin kuvanneet henkilöt.
Aineisto, eli ne yksilöt, joiden perusteella laji on kuvattu.
Tyyppiyksilöt, eli lajia edustavat yksilöt. Lajinimi sidotaan näihin yksilöihin (jos laji esimerkiksi jaetaan myöhemmin kahtia, lajinimi periytyy sille lajille, johon tyyppiyksilöt kuuluvat).
Lajeja erottelevat tuntomerkit eli diagnoosi. Tämä kertoo tärkeimmät tuntomerkit, joilla lajin saa eroteltua lähisukulaisistaan.
Varsinainen kuvaus, jossa lajin tuntomerkkejä kuvataan sekä sanallisesti että valokuvien tai piirrosten muodossa. Kuvauksessa pyritään selostamaan kaikki sellaiset tuntomerkit, joista voisi olla hyötyä lajin tunnistamisessa ja erottelemisessa sekä nykyisistä että tulevista lajeista.
Etymologia, eli mistä lajin tieteellinen nimi juontuu ja miksi lajin kuvaajat päättivät antaa juuri sen nimen.
Lajikuvausten historia

Varhaisimmat lajikuvaukset olivat usein laajoja teoksia, joissa pyrittiin luetteloimaan kaikki tunnetut lajit.
Ensimmäinen näistä luetteloista oli Aristoteleen Eläinoppi, joka julkaistiin noin vuonna 343 eKr. Siinä kuvattiin laajasti Aristoteleen kotiseudun lajistoa, etenkin merieläimiä, ja myös kaukomaiden taruolentoja, kuten mantikori.
Vuonna 77 jKr Plinius vanhempi kuvasi teoksessaan Naturalis historia kaikki tuntemansa eliöt. Teoksessa esiintyy myös useita Aristoteleen kuvaamia taruolentoja, joten on todennäköistä, että hän oli lukenut Aristoteleen Eläinopin.
Moderni lajikuvaus juontaa juurensa Carl von Linnén työstä, etenkin hänen vuonna 1735 ilmestyneestä teoksesta Systema Naturae. Teoksessa Linné esitteli nykyisinkin käytössä olevan binomisen nimistön ja tieteellisen luokittelun.
Myöhemmin, sitä mukaa kuin lajeja löytyi yhä enemmän, luovuttiin yrityksestä julkaista kaikki lajit yhdessä teoksessa. Nykyisissä lajikuvauksissa kuvataan yleensä vain muutamia lähisukuisia lajeja.
Carl von Linnén Systema Naturaen alkuperäinen etusivu, julkaistu vuonna 1735
Köyhäinhoitolautakunta

Köyhäinhoitolautakunta oli aiemmin Suomessa kunnallinen lautakunta, jonka tehtävänä oli hoitaa kunnan köyhäinhoitoon liittyviä asioita.
Säännökset

Kuntien köyhäinhoitolautakunnista säädettiin vuoden 1922 köyhäinhoitolaissa.
Säännökset > Köyhäinhoitolautakunnan tehtävät

Köyhäinhoitolautakunnan oli pidettävä huolta hallintoon ja täytäntöönpanoon kuuluvista asioista. Lautakunnan tuli erityisesti:
määrätä, oliko köyhäinhoitoa annettava ja missä muodossa sitä oli annettava;
huolehtia lautakunnan haltuun uskottujen varojen ja omaisuuden hallinnosta ja hoidosta;
antaa vuosittain ehdotus seuraavan vuoden köyhäinhoidon talousarvioksi;
pitää kirjaa köyhäinhoitolautakunnan huostassa olevista varoista sekä tehdä tili hallinnostaan;
huolehtia luettelon pitämisestä köyhäinhoitoa nauttivista henkilöistä ja pitää heitä silmällä;
antaa voimassa olevien määräysten mukaan viranomaisille köyhäinhoidosta tilastollisia ja muita tietoja;
edustaa kuntaa ja valvoa sen oikeutta köyhäinhoitoa koskevissa asioissa; sekä
tehdä kunnalle esityksiä kunnan köyhäinhoidon järjestämiseksi ja toimittamiseksi.
Köyhäinhoitolautakunnan tuli tarpeen mukaan olla yhteistoiminnassa toisten kuntien köyhäinhoitolautakuntien sekä, mikäli mahdollista, muidenkin sellaisten viranomaisten ja järjestöjen kanssa, joiden toiminnalla ja köyhäinhoidolla tai muulla huoltotoiminnalla oli keskinäistä yhteyttä. Tällainen viranomainen oli esimerkiksi lastenvalvoja, joka oli avioliiton ulkopuolella syntyneiden lasten uskottuna miehenä.