stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Topologia (matematiikka)
Käsitteitä

Avaruus
Kompaktius
Yhtenäisyys
Polkuyhtenäisyys
Jatkuva kuvaus
Avoin joukko
Suljettu joukko
Homeomorfismi
Lineaarikuvaus
Piste
Täydellisyys
Algebrallinen topologia
Yleinen topologia
Eräitä topologian alaan kuuluvia erityiskysymyksiä

Möbiuksen nauha
Königsbergin siltaongelma
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Topologia (matematiikka) Wikimedia Commonsissa
Reino

| Reino |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  16. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  23. elokuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Ragnvald, Reginald (Reggie), Reginaldo, Reinhold, Renaud, Rinaldo, Ronald
Nimen alkuperä:  Reinhold
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reino on suomalainen miehen etunimi.
Reino on suomalainen muunnos nimestä Reinhold, joka tulee muinais­saksalaisesta nimestä Reginold, jonka merkitys on 'jumalan neuvolla hallitseva'.
Reinon ulkomaisia vastineita ovan muun muassa skotlantilaisperäinen Ronald, ranskalainen Renaud ja skandinaavinen Ragnvald.
Nimi Reino esiintyy Kansanvalistusseuran kalenterissa 1883, ja Suomen almanakkaan nimi pääsi vuonna 1908. Reino kuului suosikkinimiin 1910–1940-luvuilla.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Reino-nimen on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut 31 125 henkilöä. Nimeä annettiin etenkin 1920- ja 1930-luvuilla. Tuolloin se annettiin 12 117 henkilölle. Sittemmin sen suosio laski, mutta viime aikoina suosio on taas noussut: vuosina 2000–2009 nimi annettiin 366 kertaa, mutta 2010-luvulla jo 1 027 kertaa.
Kuvitteellisia Reinoja

Reino Murikka, B. Virtasen esimies.
Reino, Matti Pellonpään esittämä hahmo Aki Kaurismäen elokuvassa Pidä huivista kiinni, Tatjana.
Reino, Jukka-Pekka Palviaisen romaanin Reino nimihenkilö. Teoksesta on olemassa myös näytelmäversio Nimeni on Reino.
Reino Tuominen, Aku Sipolan esittämä hahmo televisiosarjassa Uusi päivä
Reino Kuovi, elokuvasarjasta Pekko Aikamiespoika
Reino Keskitalo, Lars Svedbergin roolihahmo elokuvassa Täältä tullaan, elämä!
Muita Reinoja

Reino-tv, Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun ja maakuntaliiton internetissä toiminut tv-kanava
Reinot, kotijalkineet
Reino-EG, kännykkä
Reino, Popedan kappale
Reino-olut, Olvin vuonna 2012 markkinoille tuoma olutmerkki
Rhodoslainen peristyyli

Rhodoslainen peristyyli voi tarkoittaa seuraavia:
rhodoslainen peristyyli, klassisessa arkkitehtuurissa peristyyli, jossa yksi sivu on muita korkeammalla
Rhodoslainen peristyyli, eräs antiikin aikainen rakennus Efesoksessa
HMS Resolution (1892)

| HMS Resolution |
| --- | --- |
 HMS Resolution

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Palmers Shipbuilding and Iron Company, Jarrow
Kölinlasku:  14. kesäkuuta 1890
Laskettu vesille:  28. toukokuuta 1892
Palveluskäyttöön:  5. joulukuuta 1893
Poistui palveluskäytöstä:  8. elokuuta 1911
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 2. huhtikuuta 1914
Tekniset tiedot
Uppouma:  15 020 t (standardi) 15 838 t (max)
Pituus:  125,1 m (kokonaispituus)
Leveys:  22,9 m
Syväys:  8,4 m
Koneteho:  9 000 ihp
Nopeus:  15,7 solmua
Miehistöä:  712
Aseistus
Aseistus:  4 × BL 13,5" -tykkiä 10 × QF 6" -tykkiä 10 × QF 6 naulan tykkiä 12 × QF 3 naulan Hotchkiss -tykkiä 6 × 18" torpedoputkea
HMS Resolution oli Britannian kuninkaallisen laivaston Royal Sovereign -luokan toisen luokan predreadnought-taistelulaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Palmers Shipbuilding and Iron Companyltä Jarrowista ja sen köli laskettiin 14. kesäkuuta 1890. Alus laskettiin vesille 28. toukokuuta 1892 ja se valmistui marraskuussa 1893.
Palvelus

Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1914.
Resolute

| Resolute (ᖃᐅᓱᐃᑦᑐᖅ) Qausuittuq |
| --- | --- |
 Resolute vuonna 1997

 Resolute
 Koordinaatit: 74°41′51″N, 94°49′56″W 
Valtio:   Kanada
Territorio:  Nunavut
Hallinnollinen alue:  Qikiqtaalukin alue
Perustettu:  1947
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Pikkukylä
 – Pormestari:  Saroomie Manik
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  116,89 km²
Korkeus:  66 m
Väkiluku (2006):  229
 – Väestötiheys:  2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Postinumero:  X0C 0C0
Suuntanumero(t):  867
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Resolute (inuktitutiksi Qausuittuq ᖃᐅᓱᐃᑦᑐᖅ, tunnetaan myös nimellä Resolute Bay) on pikkukylä Kanadassa, Nunavutin territoriossa, Qikiqtaalukin alueella. Kylä sijaitsee Cornwallisinsaarella, joka on yksi Kanadan arktisista saarista. Kylän väkiluku on 229 (2006). Kylä sijaitsee tiettömällä alueella, ja ainoat liikenneyhteydet ovat vuosittaisen yhteysaluksen lisäksi lentokoneet. Kylän läheisyydessä sijaitsee Resolute Bayn lentoasema. Resolute on Kanadan toiseksi pohjoisin siviiliasutuskeskus, Grise Fiordin ollessa pohjoisin.
Historia

Kylän nykyiselle paikalle perustettiin vuonna 1947 Resoluten sääasema ja sen läheisyyteen rakennettiin kiitotie. Asema nimettiin arktisten alueiden kartoittamiseen käytetyn HMS Resolute -laivan mukaan.
Kylmän sodan aikana Kanadan hallitus koki tärkeäksi asuttaa pohjoisen arktiset alueet ja pakotti useita inuiittiperheitä muuttamaan Resoluten ja Grise Fiordin kyliin. Ensimmäinen ryhmä pakkomuutettiin vuonna 1953 Inukjuakin kylästä, pohjoisessa Quebecissa ja Pond Inletin kylästä Nunavutissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Resolute Wikimedia Commonsissa
The Report from Iron Mountain

| The Report from Iron Mountain> Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Leonard C. Lewin
Kieli:  englanti
Genre:  satiiri
Kustantaja:  Dial Press
Julkaistu:  1967

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Report from Iron Mountain on Dial Pressin vuonna 1967 julkaisema valheellinen tietokirja ja bestseller. Satiirikko Leonard C. Lewin ilmoitti vuonna 1972 kirjoittaneensa kirjan, mutta asiasta ei ole täyttä yksimielisyyttä.
Kirjan sisältö

Kirjan mukaan Yhdysvallat perusti vuonna 1963 15-henkisen ryhmän nimeltä Special Study Group tutkimaan pitkäkestoisen rauhan vaikutuksia yhteiskunnalle. Ryhmän tutkimus osoitti, että pitkäkestoinen rauha ei ollut valtion pyrkimysten kannalta hyödyllinen, vaan valtion tulisi tällaisessa tilanteessa järjestää sotaan verrattavia tilanteita, kuten valheellisia raportteja vieraista elämänmuodoista ja hallitsemattomasta ympäristön saastumisesta.
Vastaanotto

Guinness World Records pitää teosta kaikkien aikojen suurimpana kirjallisena huijauksena.
Aiheesta muualla

Kirjan sisältö (englanniksi)
Rhodesian sisällissota

Rhodesian sisällissota (engl. Rhodesian Bush War: "Rhodesian erämaasota") oli heinäkuun 1964 ja joulukuun 1979 välillä käyty sisällissota, joka käytiin Rhodesian tunnustamattoman valtion alueella. Sodassa toisiaan vastaan taistelivat Rhodesian hallinto Ian Smithin johdolla, Robert Mugaben johtaman ZANU-PF-puolueen sotilassiipi Zimbabwe African National Liberation Army ja Joshua Nkomon johtaman ZAPU-puolueen Zimbabwe People’s Revolutionary Army.
Rhodesian yksipuolisesti marraskuussa 1965 itsenäiseksi julistanut Ian Smithin valkoisen vähemmistön hallitus sekä mustan enemmistön edustajat piispa Abel Muzorewa ja Ndabaningi Sithole pääsivät vuonna 1978 sopimukseen, jossa valtio saisi nimen Zimbabwe-Rhodesia ja parlamentissa mustilla olisi enemmistö mutta valkoisilla määrävähemmistö. Huhtikuussa 1979 pidettyjen vaalien jälkeen Muzorewasta tuli pääministeri mutta Mugabe ja Nkomo eivät hyväksyneet ratkaisua ja taistelut jatkuivat.
Sota päättyi Rhodesian, Britannian,  Mugaben ja Nkomon yhdistyneen ZANU-PF:n välisiin neuvotteluihin, jotka käytiin  Lancaster Housessa, Lontoossa joulukuussa 1979. Neuvottelujen päätteeksi solmitun Lancaster Housen sopimuksen mukaisesti Rhodesia palautui hetkellisesti brittihallinnon alaisuuteen, kun maassa järjestettiin brittihallinnon ja Kansainyhteisön valvomat parlamenttivaalit maaliskuussa 1980. ZANU-puolue voitti vaalit, ja Robert Mugabesta tuli maan ensimmäinen pääministeri 18. huhtikuuta 1980, jolloin maa sai myös kansainvälisesti tunnustetun itsenäisyyden uutena Zimbabwen valtiona.
Käännös suomeksi
Rekola

| Rekola> Räckhals |
| --- | --- |
 Rekolan länsiosan läpi kulkevaa Rekolantietä.
 Kaupungin kartta, jossa Rekola korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Koivukylän suuralue
Kaupunginosa nro:  73
Pinta-ala:  1,7 km² 
Väkiluku:  2 969 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  564 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01400
Lähialueet:  Asola, Havukoski, Matari, Päiväkumpu
Rekola (ruots. Räckhals) on Vantaan kaupunginosa Helsingin–Riihimäen radan varrella Koivukylän ja Korson välissä. Rekola kuuluu Koivukylän suuralueeseen. Hieman alle 3 000 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa on tunnettu muun muassa rautatieasemastaan, joka on lähijunien käytössä.
Pientalojen osuus Rekolan asuntokannasta on yli 80 %. Vieraskielistä väestöä kaupunginosassa asuu alle kymmenen prosenttia. Alueen palveluihin kuuluvat muun muassa lähikauppa sekä Rekolan koulu. Alueen maamerkkeihin kuuluu myös vuonna 1987 valmistunut Rekolan kirkko.
Rekolan naapurikaupunginosia ovat Asola lännessä, Matari pohjoisessa, Havukoski etelässä sekä Päiväkumpu idässä. Rekolan itäosassa luonnollisena rajana toimii Keravanjoki, kun taas lännessä koko kaupunginosaa rajaa rautatie.
Nimen alkuperä

Nimi Rekola on mukailtu 1900-luvulla Rekolan ruotsinkielisestä nimestä Räckhals. Räckhals-nimen taas katsotaan pohjautuvan talonnimeen, joka juontuu sen asukkaan saamasta liikanimestä "Kaulankurkottaja".
Luonto

Rekolan itälaidalla olevan Keravanjoen varsi on kasvillisuuden puolesta rehevää ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi merkittävä elinympäristö. Merkittäviä osuuksia ovat Hanabölen Pikkukoski ja Matarinkoski. Rekolan länsipuolella virtaa Rekolanoja, jonka koko valuma-alue sijaitsee Tikkurilan ja Keravan välillä. Rekolanojasta on erkaantunut mutkikas pieni uoma, Vanha Rekolanoja, joka sijaitsee Rekolanojanpuistossa. Eri puolilla Rekolaa on pientaloalueiden välissä metsäiseksi jääneitä pikkualueita, jotka on merkitty puistoiksi. Niistä osalla on myös metsänhoitosuunnitelma. Tällaisia metsäpuistoja ovat muun muassa Rekolanojanpuisto, Helenanpuisto, Kustaanpuisto, Pekanpuisto, Kyöstinpuisto, Rekolanranta, Koskelanpuisto ja Riitanpuisto. Laurintien varrella, Katrintien ja Laurantien välissä kasvaa suurehko tammi, joka on erityissuojeltu luonnonkohde.
Historia

Rekolan nykyinen pientaloalue Rekolanpuron itärannalla oli alkujaan Hanabölen kylän takamaata. 1550-luvulla Rekolan eli silloisen Räckhalsin alueelle perustettiin saha osana Helsingin lähiseutujen metsien hakkuita. 1700-luvun puolivälissä Rekolassa raivautettiin uutta niittyä ja rakennettiin kaksi latoa. Alue oli kuitenkin suurimmaksi osaksi korpimetsää, eikä asutusta tiedetä tuolloin vielä olleen.
1830-luvulla Räckhalsin alueella oli kaksi vesivoimalla toimivaa myllyä. Rekolaan alkoi muodostua vähitellen suuri maanviljelystila, jota alettiin kutsua Räckhalsin kartanoksi. Kartanosta myytiin maitoa, viljaa, perunoita ja kasvitarhan tuotteita sekä lähellä asuville että Helsinkiin. Rautatie Hämeenlinnaan valmistui vuonna 1862, mutta junat alkoivat pysähtyä Rekolassa vasta vuonna 1887. Räckhalsin asema, joka vuoteen 1980 saakka sijaitsi nykyistä etelämpänä, sai nimensä radan länsipuolella Helsingin pitäjän kirkon omistamalla lahjoitusmaalla sijaitsevasta Räckhalsin kartanosta. Matka Helsingistä Rekolaan kesti 47 minuuttia. Kun noin kolme kilometriä pohjoisemmaksi Tuusulan puolelle avattiin vuonna 1889 Korson asema, liikenne Rekolassa väheni.
Historia > 1900-luku

Rautatieaseman ympäristöön alkoi 1900-luvun taitteessa kasvaa keskusalue, ja alueelle muutti paljon työvoimaa. Vuosina 1910–1917 seisakkeen itäpuolella toimi Koskelan Tiilitehdas Oy:n tehdasrakennus. Vuonna 1917 Rekolan kylä, kuten myös Hakkila, määrättiin osaksi Tikkurilan taajaväkistä yhdyskuntaa. Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1914 Rekolan metsät hakattiin venäläisten vallitustöitä varten, ja hakkuut tekivät maista savipeltoja.
Rekolaan perustettiin yksityinen suomalainen kansakoulu, jossa oli 25 oppilasta vuonna 1915. Se sai kunnalta taloudellista tukea ja otettiin kokonaan kunnan haltuun sisällissodan  jälkeen vuonna 1922. Kansakoulu sai vuonna 1951 laajennusosan, joka tunnetaan nykyisin Rekolan koulun rakennuksena. Räckhalsin tilan päärakennuksessa toimi maalaiskunnan suurin lastenkoti.
Vuonna 1920 rekolalaisten tärkeimmät työnantajat olivat Valtionrautateiden konepaja sekä Tikkurilan väri- ja vernissatehtaat. Radan lähellä sijaitseville tonteille muodostui junalla Helsingissä työssä käyvän teollisuustyöväen asuinalue, kun taas joen läheltä myydyille tonteille muuttaneet olivat pääasiassa toimistotyöntekijöitä, ammattimiehiä, opettajia tai kesäasukkaita. Vuonna 1930 Rekolassa oli 690 asukasta. 1930-luvun lopulla Rekolassa harjoitti liiketoimintaa tynnyritehtaan lisäksi Elanto, jonka myymälä teki rautatieaseman ympäristöstä kylän kaupallisen keskuksen.
Historia > 1900-luku > Toisen maailmansodan jälkeen

Jatkosodan jälkeen Rekolan kartanon maille alettiin rakentaa Asolan rintamamieskylää. Vuonna 1946 Rekolassa oli 1 812 asukasta. Kunnanvaltuusto käsitteli 1950-luvulla kylännimien suomentamista ja hyväksyi Hanabölen rinnakkaisnimeksi Rekola-nimen. Hanabölen ja Rekolan muodostamasta alueesta, samoin kuin Rekolan pohjoispuolisesta seisakkeesta, oli kuitenkin käytetty myös nimitystä Hanala.lähde? Rekolassa avattiin Vantaan ensimmäinen kunnallinen päiväkoti vuonna 1955.
Vuonna 1965 Rekolassa oli noin 2 200 asukasta. Vuonna 1971 perustettiin Rekolan yhteiskoulu, joka toimi aluksi sekä kansakoulun että vapaapalokunnan tiloissa ja myöhemmin Kustaantiellä. Solukoulumallisen rakennuksen oli suunnitellut arkkitehti Arno Savela. Peruskoulu-uudistuksen myötä Rekolan yhteiskoulun nimi muutettiin vuonna 1977 Koivukylän yläasteeksi ja lukioksi, nykyiseksi Koivukylän kouluksi.
Väestö

Rekolan asukasluku 31. joulukuuta 2020 oli 2 959. Asuinrakentaminen on täyttänyt lähestulkoon koko kaupunginosan alueen, jonka asemakaava on pääosin peräisin 1980-luvulta. Puolet asuintaloista on 1990-lukua edeltävältä ajalta. Uudempien asuntojen keskikoko on ollut kasvavaa. Vuonna 1980 rekolassa asui 1 717 ihmistä, ja vuoden 1990 laskennoissa määrä oli 1 882. Väkiluku oli pysynyt alle 2 000 asukkaan, kunnes 1990-luvun loppupuolelta lähtien asukasmäärä alkoi selvästi kasvaa. Vuonna 2000 väkiluku oli noussut jo 2 416:een, ja vuonna 2010 jo 2 810:een. Vuonna 2015 muutos oli hillitympi, ja asukkaita Rekolassa oli 2 854. Suuri osa asukkaista on perheellisiä, ja siellä asuu keskimääräistä enemmän kouluikäisiä.
Vuonna 1980 kaupunginosan perheväestön osuus oli 89 prosenttia, mutta on 1990-luvun laskelmien jälkeen pysynyt yli 90 prosentin lukemissa. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2020 asukkaista 8 % oli 0–6-vuotiaita, 12 % 7–15-vuotiaita, 11 % 16–24-vuotiaita, 21 % 25–44-vuotiaita, 30 % 45–64-vuotiaita ja 18 % yli 65-vuotiaita.
Ruotsinkielisen väestön osuus on pudonnut 3,4 prosentista vuodelta 1980 1,8 prosenttiin vuonna 2015. Sen sijaan vieraskielisten osuus on alueella kasvanut. Vuonna 2000 vieraskielisiä oli 1 prosentti, vuonna 2010 3,7 prosenttia ja vuonna 2015 jo 6,3 prosenttia. Vuoden 2020 lopussa muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus oli 12,0 prosenttia.
Väestö > Merkkihenkilöitä

Kuuluisia Rekolassa asuneita henkilöitä ovat aktivisti, lakonmurtaja ja kansanedustaja Martti Pihkala, juoksija Taisto Mäki ja moukarinheittäjä Lauri Tamminen. Rekolan Urheilijoihin kuulunut Taisto Mäki oli Helsingin maalaiskunnan ensimmäinen huippu-urheilija, lempinimeltään ”Rekolan paimenpoika”. Mäki juoksi työpäivän päätteeksi 23 kilometrin kotimatkan Alkon varastolta Katajanokalta Rekolaan.lähde?
Rakennuksia

Rekolassa sijaitsevat muun muassa:
Rekolan tavaratalo (1939), Rekolantie 58
Vakulan talo (1945), Rekolantie 62
Rekolan koulu (1951)
Liiketalo Vakula (myös nimellä Rekolan ostoskeskus, 1961 ja laajennus 1971), Laurintie 145
Koivukylän koulu (1975)
Rekolan kirkko (1987)
Rekolan rautatieasema (1980)
elokuvateatteri Rekolan Kino, Eskonkuja 1
Äänestäminen

Vuoden 2021 kuntavaaleissa Rekolan suosituin puolue oli kokoomus 27,4 % ääniosuudella. Toiseksi eniten kannatusta keräsivät sosiaalidemokraatit (21 %) ja kolmanneksi eniten perussuomalaiset (15,9 %). Alueen äänioikeutetuista äänesti 61,4 %, mikä oli enemmän kuin Vantaalla keskimäärin (48,4 %).
Yhdistystoiminta

Yleisurheiluseura Rekolan Raikas ry on perustettu Rekolan kansakoulurakennuksessa vuonna 1929. Se toimii edelleen toiminta-alueenaan Itä-Vantaa.
Partiolippukunnat Rekolan Metsäveikot ja Rekolan Metsäsiskot toimivat Rekolan juna-aseman lähellä sijaitsevassa rakennuksessa. Niiden taustayhdistyksenä toimii Rekolan Partion tuki ry.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rekola Wikimedia Commonsissa
Rekola-Asolan Omakotiyhdistys ry
| n k Vantaa |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Helsingin seutukunta  Pääkaupunkiseutu 
| Myyrmäen suuralue |  Askisto  Hämeenkylä  Hämevaara  Kaivoksela  Linnainen  Martinlaakso  Myyrmäki  Petikko  Vantaanlaakso  Vapaala  Varisto  |  |
| Kivistön suuralue |  Keimola  Kiila  Kivistö  Lapinkylä  Luhtaanmäki  Myllymäki  Piispankylä  Riipilä  Seutula  Vestra  |  |
| Aviapoliksen suuralue |  Lentokenttä  Pakkala  Tammisto  Veromies  Viinikkala  Ylästö  |  |
| Tikkurilan suuralue |  Hakkila  Helsingin pitäjän kirkonkylä  Hiekkaharju  Jokiniemi  Koivuhaka  Kuninkaala  Ruskeasanta  Simonkylä  Tikkurila  Viertola  |  |
| Koivukylän suuralue |  Asola  Havukoski  Ilola  Koivukylä  Päiväkumpu  Rekola  |  |
| Korson suuralue |  Jokivarsi  Korso  Leppäkorpi  Matari  Metsola  Mikkola  Nikinmäki  Vallinoja  Vierumäki  |  |
| Hakunilan suuralue |  Hakunila  Itä-Hakkila  Kuninkaanmäki  Länsimäki  Länsisalmi  Ojanko  Rajakylä  Sotunki  Vaarala  |  |
Huhtikuun kevätaurinko on sulattanut suurimman osan lumesta Vanhan Rekolanojan varsilta. Viime syksyiset lehdet reunustavat ojan varrella lahoavaa sammaloitunutta puuta.
Rekolan kartanon päärakennus sijaitsee Peijaksen sairaalan lähellä Asolassa. Se toimii nykyisin nuorten turvatalona.
Rekolaan valmistui vuonna 1945 Vakulan talo, tehdaskiinteistö, jossa on toiminut muun muassa hetekatehdas sekä kangas- ja trikooteollisuutta. Sittemmin rakennuksessa on ollut muutamia asuntoja, pieniä yrityksiä sekä kulttuuri-, harrastus- ja vapaa-ajan toimintaa.
Rekolan tavaratalossa on toiminut muun muassa kirpputori.
Rekolan ostoskeskuksella eli Liiketalo Vakulalla ei selvitysten mukaan ole rakennushistoriallista tai kaupunkirakenteellista merkitystä.
Reserpiini

| --- | --- |

Reserpiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Metyyli-18-hydroksi-11,17-dimetoksi-3,20- johimbaani-16-karboksylaatti-3,4,5-trimetoksibentsoaatti 
Tunnisteet
CAS-numero: 50-55-5
ATC-koodi: C02AA02
PubChem CID: 5770
DrugBank: APRD00472
Kemialliset tiedot
Kaava: C33H40N2O9 
Moolimassa: 608,67 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 264,5 °C 
Liukoisuus veteen: 73 mg/l(30 °C)
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 50 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 1. vaihe: 4,5 h 2. vaihe :27,1 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  D(AU) D(US) 
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen, intramuskulaarinen, intravenoosi
Reserpiinitabletteja
Reserpiini (C33H40N2O9) on indolipohjainen alkaloidi ja antipsykoottinen ja antihypertensiivinen lääke. Aineen käytöstä psykoosien hoitamisessa on luovuttu, koska muilla lääkeaineilla on saavutettu parempia tuloksia ja vähäisempiä sivuvaikutuksia kliinisessä käytössä. Reserpiini eristettiin intiankäärmepuun (Rauwolfia serpentina) juuresta 1950-luvun puolivälissä. Ensimmäisenä aineen kokonaissynteesin suoritti Robert Burns Woodward vuonna 1956.
Suomessa tämä lääkeaine oli käytössä, sekä useilla eri kauppanimillä, vuodesta 1960 vielä 1970-luvun keskivaiheillekin varsin yleisesti. Eräs tunnetuimmista reserpiinivalmisteista on todennäköisesti ollut Serpasil jota valmisti Ciba-lääkeyhtiö (sittemmin Ciba-Geigy, nyk. Novartis).
Vaikutusmekanismi

Reserpiini estää VMAT-kuljettajaproteiinin toiminnan, ja monoamiinioksidaasi ja katekoli-O-metyylitransferaasi aiheuttavat noradrenaliinin ja adrenaliinin sekä vähemmissä määrin dopamiinin ja serotoniinin ennenaikaisen hajoamisen. Suojattomat välittäjäaineet muuntuvat muotoon, jossa ne eivät saavuta synapsia. Verenpainetta alentava vaikutus perustuu reserpiinin kykyyn vaikuttaa katekoliamiineihin.
Sivuvaikutukset

Sivuvaikutuksina saattoi ilmetä nuhan tapaisia oireita sekä ripulia ja ekstrapyramidaalioireita eli parkinsonismin kaltaisia oireita. Mahdolliset gastro-intestinaaliset vaivat, kuten akuutti vatsahaava, saattoivat voimistua lääkityksestä. Reserpiini saattoi aiheuttaa mahan ärsytystä ja vatsahappojen lisääntymistä. Reserpiini aiheutti tunnetusti myös käyttäjälleen masennusta, mikä oli omiaan vähentämään sen suosiota. Sitä on käytetty myöhemminkin muun muassa neurofarmakologian tutkimuksessa.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Reserpine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Reserpine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Reserpine (englanniksi)
ChemBlink: Reserpine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Reserpine (englanniksi)
Rhecithangus

Rooman ja Persian välinen raja myöhäisantiikin aikana. Phoenice Libanensis sijaitsee kartan vasemmassa alalaidassa.
Rhecithangus (k. 552) oli itäroomalainen sotilaskomentaja, joka toimi Phoenice Libanensiksen provinssin duxina yhdessä Theoctistuksen kanssa vuonna 541. Hän osallistui sotapäällikkö Belisariuksen johtamalle sotaretkelle persialaisia vastaan ja toimi tämän jälkeen Lazicaan suuntautuneen sotaretken komentajana. Hän kuoli Illyriassa vuonna 552.
Elämä

Rhecithangus oli kotoisin Traakiasta. Hänet mainitaan Phoenice Libanensiksen provinssin sotilaskomentajana eli duxina yhdessä Theoctistuksen kanssa vuonna 541 ja hän piti päämajaansa joko Damaskoksessa tai Palmyrassa. Itä-Rooman ja sassanidien Persian välisen sodan aikana vuonna 541 Rhecithangus ja Theoctistus olivat Belisariuksen kanssa Darassa ja kannattivat sotaretkeä Persiaan. He olivat kuitenkin huolissaan siitä, että heidän provinssinsa altistuisi persialaisten lakhmidiliittolaisten hyökkäyksille. Belisarius sanoi kuitenkin, että nyt oli kesäpäivänseisaus, eivätkä lakhmidit uskonnollisista syistä voineet aloittaa sotaa kahteen kuukauteen. Rhecithangus ja Theoctistus liittyivät joukkoineen mukaan sotaretkelle, ja kun kaksi kuukautta oli melkein kulunut, he vaativat armeijaa palaamaan omille alueille, kuten lopulta tapahtui.
Jonkin ajan kuluttua, mutta ennen vuotta 549, keisari Justinianus I lähetti Rhecithanguksen armeijan kanssa Lazicaan. Hän näyttää kuitenkin viivytelleen, eikä tiedetä pääsikö hän koskaan perille asti.
Rhecithangus oli vuonna 552 yksi Rooman armeijan komentajista Illyriassa, yhdessä Aratiuksen, Leonianuksen ja Arimuthin kanssa. He pysähtyivät juomaan eräälle joelle, kun Itä-Roomaa vastaan kapinoineet gootti Goarin ja langobardi Ildigisalin joukot hyökkäsivät yllättäen ja tappoivat heidät kaikki jättäen Rooman armeijan ilman komentajia.
Aikalaishistorioitsija Prokopios kuvasi Rhecithangusta älykkääksi mieheksi ja hyväksi sotilaaksi.
Replikaatio

Kahdentuminen. DNA-molekyylin kaksoiskierre on purkautunut ja uudet juosteet ovat alkaneet rakentua mallijuosteiden rinnalle.
DNA:n kahdentuminen eli replikaatio on elävissä eliöissä tapahtuva biologinen prosessi, jossa DNA-molekyyli kahdentuu, jotta perinnöllinen tieto voidaan siirtää solunjakautumisessa tytärsoluihin. Kahdentuminen tapahtuu solukierron kasvuvaiheen S-vaiheen aikana hieman ennen solunjakautumista ja sen nopeuttajana toimii DNA-polymeraasientsyymi. Kehityskulku alkaa DNA-kaksoisjuosteen avautumisella ja kierteisyyden purkautumisella. Molempien juosteiden rinnalle rakentuu niiden mallin mukaan uudet juosteet. Lopputuloksena kahdentumisessa syntyy kaksi DNA-molekyylia, jotka ovat keskenään ja alkuperäisen DNA-molekyylin kanssa samanlaisia.
Kahdentumisen vaiheet > Kaksoiskierteen purkaminen

Kahdentuminen edellyttää DNA-molekyylin kaksoiskierteisen rakenteen purkautumista, jotta kummankin juosteen rinnalle voi rakentua uusi juoste. Aluksi helikaasientsyymi avaa kaksoiskierteen ja topoisomeraasientsyymi purkaa juosteiden väliset jännitteet.