Uusi-Seelanti
Historia > Itsenäisyys

Uusi-Seelanti lähetti toisessakin maailmansodassa joukkoja Eurooppaan, mutta se joutui keskittymään vuodesta 1941 entistä enemmän oman maansa puolustamiseen, kun Japani alkoi suoraan uhata sitä. Sodan jälkeen Uusi-Seelanti alkoi tukeutua entistä enemmän Yhdysvaltoihin, ja maat sekä Australia tekivät 1951 ANZUS-sotilasliiton.
Uusi-Seelanti ajautui 1970- ja 1980-luvuilla taloudellisiin vaikeuksiin kalliin energian ja Britannian kaupan tyrehtymisen takia. Britannia liittyi 1970-luvun alussa Euroopan talousyhteisöön, minkä takia Uusi-Seelanti menetti vakiintuneen maataloustuotteiden kauppakumppanin. Inflaatio ja työttömyys räjähtivät käsiin, ja tuhnnet muuttivat Australiaan. Työväenpuoluetta edustanut pääministeri David Lange tuli valtaan vuonan 1984 ja sai käsiinsä Uuden-Seelannin erittäin vaikeat rakenteelliset talousongelmat. Lange toteutti radikaaleja talousuudistuksia, jotka lisäsivät markkinoiden vapautta ja vähensivät valtion menoja. Uudistukset muuttivat syvästi Uuden-Seelannin taloutta ja puhuttiin Uuden-Seelannin ihmeestä, joka herätti kansainvälisesti valtavaa kiinnostusta. Toisaalta Langen vuonna 1984 aloittamia uudistuksia muun muassa sosiaalietuuksien leikkauksia ja työmarkkinoiden vapauttamista on myös kritisoitu.
Vuonna 1985 Langen hallitus epäsi yhdysvaltalaisilta ydinkäyttöisiltä tai ydinaseita kuljettavilta aluksilta pääsyn satamiinsa. Tämä katkaisi Yhdysvaltain ja Uuden-Seelannin ANZUS-puolustusliiton. Vuonna 1985 sattui myös ydinaseisiin liittynyt niin sanottu Rainbow Warriorin tapaus, jossa Ranskan tiedustelupalvelu räjäytti Greenpeacen Rainbow Warrior -aluksen Aucklandin satamassa.
Maorit olivat 1970- ja 1980-luvuilla aktivoituneet sekä poliittisesti että kulttuurisesti. Maorit alkoivat vaatia muun muassa maorin kielen käyttöä opetusta sekä alkuperäisen taiteen ja kulttuurin suojelemista. Uuden-Seelannin hallitus myöntyi 1990-luvun alussa korvaamaan historiallisia vääryyksiä. Yhden suurimmista korvauksista sai Eteläsaaren Ngāi Tahun heimo, jonka maavaatimus oli myös maan vanhimpia ja suurimpia.
Talouslama koetteli Uutta-Seelantia pahoin vuosina 2008–2009. Helmikuussa 2011 maanjäristys tuhosi osia Christchurchin kaupungista ja surmasi sen asukkaita.
Lokakuun 2017 vaalien jälkeen työväenpuolueen johtajasta Jacinda Ardernista tuli Uuden-Seelannin nuorin pääministeri 150 vuoteen. Uusi hallitus otti päätavoitteekseen ilmastonmuutokseen vastaamisen, köyhyyden vähentämisen ja alueellisen kehityksen tukemisen Maaliskuussa 2019 Christchurchin kaupungissa tehtiin terrori-isku, jossa ihmisiä ammuttiin kahdessa eri moskeijassa. Terroriteoissa kuoli 49 ihmistä. Ardern vaati heti tämän jälkeen Uuden-Seelannin aselakien tiukentamista.
Uusi-Seelanti omaksui koronaviruspandemian alkuvaiheessa vuonna 2020 tiukan politiikan, jonka tavoitteena oli nolla tartuntaa. Se oli kova isku maan matkailuvetoiselle taloudelle, sillä bruttokansantuote laski peräti 12 prosentilla vuoden 2020 ensimmäisen neljänneksen aikana. Koronatartunnat pysyivät kuitenkin pitkään aisoissa, ja työväenpuolueesta tuli lokakuun vaaleissa ensimmäinen puolue 24 vuoteen, joka sai yksinkertaisen enemmistön parlamenttiin. Uusi-Seelanti joutui kuitenkin lopulta luopumaan nollan tartunnan taktiikastaan, kun koronan aiempaa helpommin leviävät delta- ja omikronvariantit alkoivat levitä maassa.