stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Grundträsket (Rånejoki, Rörån, Grundträsk)
Luontoarvoja

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2 %), turve (6,5 %), hiekka tai sora (1,4 %), siltti (2,8 %) ja kallioalue (10,0 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä, peltomaita ja asutusta.
Järvellä ja sen lähialueella sijaitsee Mossavikbergetin luonnonsuojelualue (Mossavikbergets naturreservat, 227 hehtaaria). Suojelualueeseen kuuluu osa järven vesialueesta ja suurimmat saaret, ja lisäksi viereisten Mossavikbergetin kaksi huippua koillisrinteineen. Alueella on aikoinaan riehunut metsäpalo, jonka jälkiä näkee alueella edelleen. Vanhimmat männyt ovat 350-vuotiaita ja ne ovat selvinneet kolmestakin metsäpalosta elävänä. Järven matalat rannat tulvivat joen vedenpinnan korkeuden mukaan herkästi ja tulvat pitävät rannat osa-aikaisina kosteikkoina.
Vesistösuhteet

Grundträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) pääuoman sivujoen Rörånin valuma-alueeseen . Rörånin valuma-alueen pinta-ala on noin 1 057 neliökilometriä (km²), joka on noin 25 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Rörånin keskivirtaama (MQ) sen joensuussa Överstbyträsketissä on 11,7 m³/s. Grundträsket sijaitsee Livasälvenin sivulla eikä saa osakseen mitään sen virtaamasta kuin vasta tulva-aikoina. Järven omaa lähialuetta on vain 13,14 km² ja sen järvisyys on 21,6 % . Siihen laskee kuitenkin Blåkölsbäcken, jolla on kaksi latvahaaraa. Lisäksi järven luoteispäähän laskee lyhyempi Nybäcken ja kaakkoispään pohjoisrantaan Storbäcken. Näiden takia järven valuma-alueen pinta-ala on 127,12 km². Järven kahdessa luusuassa sen keskivirtaaman arvioidaan olevan 1,3 m³/s . Livasälven laskee vajaa kahden kilometrin päässä Stor-Lappträsketiin. Siitä alkava vesireitin alajuoksun osuus on nimeltään Rörån ja se laskee Överstbyträsketiin Rörånissa. Järvi kuuluu Rånejoen pääuomaan. Rånejoki taas laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.
Lähteitä > Huomautuksia

1 2  Asia on luettu ruotsinkielisestä wikipediasta artikkelista sv:Grundträsket (Råneå socken, Norrbotten, 736202-176741).
1 2  Järven virtaamana luusuassa on käytetty vesistöviranomaisten vuosina 1981–2010 julkaisemien kuukausittain laskettujen keskivirtaamien keskiarvoa.
Gissi

| Gissi |
| --- | --- |

 vaakuna
Valtio:   Italia
Alue:  Abruzzo
Maakunta:  Chieti
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Agostino Chieffo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,65 km²
Väkiluku (31.12.2017):  2 706
 – Väestötiheys:  74 as./km²
Postinumero:  66052
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gissi on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 2 706 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 935 asukasta.
Haapala (Kouvola)

Haapala on kylä Kouvolassa. Se sijaitsee nykyisen Kouvolan kaupungin sekä entisten Sippolan kunnan ja Anjalankosken kaupungin itäosassa, Haapajärven rannalla. Haapala on entisen Sippolan kunnan ja edelleen entisen Anjalankosken kaupungin rekisterikylä, ja kuuluu nykyisin Sippolan kaupunginosaan. Haapalasta on matkaa Sippolan kirkonkylälle 15 kilometriä, Kouvolaan 40 kilometriä, Myllykoskelle 28 kilometriä, Kaipiaisiin 18 kilometriä ja Haminaan 30 kilometriä. Lähin koulu on 14 kilometrin päässä sijaitseva Sippolan koulu, ja lähin ruokakauppa sijaitsee Sippolassa.
Hamlet (vuoden 1948 elokuva)

| Hamlet |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Laurence Olivier
Käsikirjoittaja:  William Shakespeare
Tuottaja:  Laurence Olivier
Säveltäjä:  William Walton
Kuvaaja:  Desmond Dickinson
Leikkaaja:  Helga Cranston
Tuotantosuunnittelija:  Roger K. Furse
Pukusuunnittelija:  Roger K. Furse
Lavastaja:  Carmen Dillon
Koreografi:   David Paltenghi  Dennis Loraine 
Pääosat:  Laurence Olivier
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:   J. Arthur Rank Organisation  Two Cities Films Ltd. 
Levittäjä:  ITunes
Ensi-ilta:  1948
Kesto:  155 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hamlet on vuonna 1948 valmistunut brittiläinen elokuvasovitus William Shakespearen näytelmästä Hamlet. Laurence Olivier sovitti näytelmästä käsikirjoituksen, tuotti ja ohjasi elokuvan, ja näytteli siinä sekä pääosaa että Haamun ääntä (hän muutti ääntään nauhurin avulla). Tyylillisesti elokuva oli lähinnä filmattua teatteria, mutta siinä oli joitakin kokeellisia kamerakulmia.
Elokuva sai neljä Oscaria, joiden joukossa olivat Oscarit parhaasta elokuvasta ja parhaasta miespääosasta.
Tämä elokuva valittiin 1900-luvun vaikuttavimpien brittiläisten elokuvien joukkoon BFI:n kyselyssä vuonna 1999. The New York Timesin kriitikot valitsivat vuoden sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Laurence Olivier  | … |  Hamlet   |
|  Eileen Herlie  | … |  Gertrude   |
|  Basil Sydney  | … |  Claudius   |
|  Jean Simmons  | … |  Ofelia   |
|  Felix Aylmer  | … |  Polonius   |
|  Norman Wooland  | … |  Horatio   |
|  Terence Morgan  | … |  Laertes   |
|  Stanley Holloway  | … |  haudabkaivaja   |
|  Peter Cushing  | … |  Osrick   |
|  Esmond Knight  | … |  Bernardo   |
|  Anthony Quayle  | … |  Marcellus   |
|  John Laurie  | … |  Francisco   |
|  Niall MacGinnis  | … |  merikapteeni   |
|  Russell Thorndike  | … |  pappi   |
|  John Mcgarry  | … |  haamu   |
|  Christopher Lee  | … |  keihään kantaja   |
Lähde:
Haapala (Jaaman piiri)

| Haapala Хаболово, Habolovo |
| --- | --- |
 Haapala ja Palokkaankylä vuoden 1860 kartalla.
 Haapala
 Koordinaatit: 59°37′11″N, 28°29′36″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Jaaman piiri
Kunta:  Kattila
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2010):  53
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haapala (ven. Ха́болово, Habolovo) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Haapalanjärven rannalla 18 kilometriä Kattilan taajamasta länteen. Kylässä on 53 asukasta (vuonna 2010).
Kylä mainitaan autiona ruotsalaisten vuosina 1618–1623 laatimassa maakirjassa. Myöhemmin sen asukkaat olivat venäläisiä, jotka kuuluivat aluksi Soikkolan ja vuodesta 1878 lähtien Valkovitsan ortodoksiseen seurakuntaan. Haapalan talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Sen jälkeen he kuuluivat kyläkuntana Kattilan volostiin, joka oli osa Pietarin kuvernementin Jaaman kihlakuntaa. Vuonna 1899 Haapalassa oli 22 taloutta ja 125 asukasta. Neuvostoaikana se kuului Valkovitsan ja Villikaisin kyläneuvostoihin.
Haapalanjärven rannalla on kreivitär Zavodovskajan miehensä muistoksi vuonna 1861 rakennuttama kivinen tsasouna. Kylässä toimii kalastus- ja metsästysmaja.
Soikkolan inkerikot ovat nimittäneet Haapalan kylää Sairaksi ja Haapalanjärveä Sairan järveksi.
Gisèle Freund

| Gisèle Freund |
| --- | --- |
 Gisèle Freund, Pariisissa vuonna 1974.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. joulukuuta 1908 Berliini, Saksan keisarikunta
Kuollut: 1. huhtikuuta 2000 (91 vuotta) Pariisi, Ranska
Taiteilija
Salanimi:  Girix
Ala:  valokuvaaja
Gisèle Freund (19. joulukuuta 1908 Berliini, Saksan keisarikunta – 1. huhtikuuta 2000 Pariisi, Ranska) oli saksalaissyntyinen ranskalainen valokuvaaja. Hänet muistetaan erityisesti ranskalaisten kirjailijoiden ja muun älymystön kuvaajana.
Freund syntyi varakkaaseen juutalaisperheeseen Berliinissä vuonna 1908. Hän opiskeli sosiologiaa Frankfurtissa ja kuului Adolf Hitleriä vastustaviin opiskelija-aktivisteihin. Vuonna 1933 hän pakeni Saksasta Pariisiin ja jatkoi opiskelua Sorbonnessa. Adrienne Monnier julkaisi hänen väitöskirjansa, joka käsitteli Ranskan 1800-luvun valokuvausta. Näihin aikoihin valokuvaamisesta tuli Freundin ammatti ja Life-lehti julkaisi hänen ensimmäisen kuvareportaasinsa.
Freund sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 1936 mutta Saksan hyökättyä maahan hän pakeni ensin Etelä-Ranskaan ja sitten Argentiinaan. Pariisiin hän palasi sodan päätyttyä vuonna 1945.
Freund oli Magnum-kuvatoimiston jäsen ja teki paljon töitä Lifen lisäksi Time-lehdelle. Hänet tunnetaan monien kuuluisuuksien valokuvaajana. Näitä olivat muun muassa Jean-Paul Sartre, Simone de Beauvoir, Ernest Hemingway, Vladimir Nabokov, Boris Pasternak ja Aldous Huxley. James Joycen kuvista hän kokosi kirjan ja André Malraux'n muotokuva päätyi postimerkkiin.
Gisèle Freund sai Ranskan valtion suuren valokuvapalkinnon vuonna 1980. Hänet valittiin ottamaan virallinen muotokuva Ranskan presidentiksi vuonna 1981 astuneesta François Mitterrandista.
Hannu Ryöppönen

Hannu Ryöppönen (s. 1952 Pernaja) on suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen, joka toimi 1970-luvulta lähtien monien kansainvälisten yritysten talousjohtajana Lontoossa, New Yorkissa, Kööpenhaminassa, Luxemburgissa ja Tukholmassa. Eläkkeelle hän jäi vuonna 2008 Stora Enson varatoimitusjohtajan paikalta. Hänet tunnetaan erityisesti kansainvälisen rahoituksen asiantuntijana.
Ryöppönen syntyi Pernajan Haddomissa ja kirjoitti 1971 ylioppilaaksi Lovisa svenska samlyceumista. Hän suoritti diplomiekonomin tutkinnon Helsingin Hankenilla ja toimi ensin Rautakirjan ja Hoechst-yhtymän talousjohdossa Suomessa, kunnes lähti 1977 Yhdysvaltoihin. Siellä hän teki uraa Alfa Lavalin ja Chemical Bankin palveluksessa, kunnes hänet valittiin vuonna 1985 ruotsalaisen Ikean talousjohtajaksi. Hän työskenteli 14 vuotta Ingvar Kampradin lähipiirissä ja siirtyi sitten ruotsalaisen Industri Kapitalin palvelukseen. Vuosina 2003 Ryöppönen kutsuttiin alankomaalaisen, maailman suurimpiin kuuluneen vähittäiskauppayrityksen Aholdin taloudesta vastaavaksi varatoimitusjohtajaksi, tehtävänään luotsata yritys vararikon partaalta uuteen alkuun kirjanpitoskandaalin jälkeen.  Vuonna 2005 hänet valittiin Stora Enson talousjohtajaksi.
Jäätyään 56-vuotiaana eläkkeelle vuonna 2008 Ryöppönen on toiminut yksityissijoittajana sekä muun muassa Amer Sportsin, ICAn ja Novo Nordiskin hallituksen jäsenenä ja ruotsalaisen metsäteollisuusyrityksen Billerud Korsnäsin hallituksen puheenjohtajana. Hän asuu vaimonsa kotimaassa Britanniassa. Heillä on neljä aikuista lasta, ja kotikielinä ovat englanti, ruotsi ja tanska.
Caroline

| Caroline |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  20. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Karoliina, Liina
Vastineita eri kielissä:  Karolina, Carolina
Nimen alkuperä:  latinalainen Carolus, Carola
Infobox OKNimi-testi OK: 
Caroline on naisen nimi. Nimen suomalainen muoto on Karoliina.
Suomessa nimi Caroline on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 1700 henkilölle, joista hieman yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä. Carolinen nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 20. toukokuuta. Nimi lisättiin kalenteriin vuonna 2020.
Tunnettuja Caroline-nimisiä henkilöitä > Hallitsijasukujen jäseniä

Caroline (s. 1957), Monacon prinsessa
Caroline (1798–1870), Berryn herttuatar, Molempain Sisiliain kuningas Frans I:n tytär, Ranskan kruununperijä Charles Ferdinandin puoliso
Caroline Bonaparte (1782–1839), Napolin kuningatar, Bergin ja Kleven ruhtinatar
Caroline von Brandenburg-Ansbach (1683–1737), Englannin kuningatar, kuningas Yrjö II:n puoliso
Caroline von Braunschweig, Karoliina (1768–1821), Englannin kuningatar, kuningas Yrjö IV:n puoliso
Tunnettuja Caroline-nimisiä henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Caroline Brady, tv-sarjassa Päivien viemää
Caroline Forbes, tv-sarjassa Vampyyripäiväkirjat
Caroline-nimisiä laivoja

Caroline on ollut seuraavien Britannian kuninkaallisen laivaston alusten nimi:
HMS Caroline (1794),3-tykkinen tykkivene
HMS Caroline (1795), Phoebe-luokan 36-tykkinen viidennen luokan alus
HMS Caroline (1803), 14-tykkinen priki
HMS Caroline (1809), ranskalainen 1809 kaapattu alus
HMS Caroline (1856), Albacore-luokan tykkivene
HMS Caroline (1859), purjein varustettu tykkivene Uudessa-Seelannissa
HMS Caroline, Satellite-luokan korvetti
HMS Caroline (1914), Caroline-luokan risteilijä
Nimen muita merkityksiä

Caroline, Kiribatin itäisin atolli
Carolinen piirikunta, piirikuntia Yhdysvalloissa
Fort Caroline, ensimmäinen ranskalainen siirtokunta nykyisen Floridan alueella
Radio Caroline, vuonna 1964 perustettu brittiläinen radioasema* "Caroline", rockyhtye Status Quon kappale
Caroline, helsinkiläinen rock n' roll yhtye
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caroline Wikimedia Commonsissa
Haapakoski (Yli-Ii)

Haapakoski on kylä Oulun kaupungin Pahkalan kaupunginosassa, entisen Yli-Iin kunnan alueella. Kylä sijaitsee yhdystien 8540 varressa, noin 19 kilometriä Yli-Iin keskustaajamasta itään.
Haapakoskella sijaitsee Pohjolan Voiman omistama vuonna 1963 valmistunut Haapakosken vesivoimalaitos, jonka teho on 33 megawattia ja putouskorkeus 16 metriä.
Halston Sage

| Halston Sage |
| --- | --- |
 Sage vuonna 2015.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Halston Jean Schrage
Syntynyt: 10. toukokuuta 1993 (ikä 31) Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2011–
Merkittävät roolit:  Amber Fitch Uhka Grace King How to Rock
Aiheesta muualla
IMDb 
Halston Jean Schrage (s. 10. toukokuuta 1993 Los Angeles, Kalifornia), tunnetaan paremmin nimellä Halston Sage, on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan mm. Gracena Nickelodeonin tv-sarjassa How to Rock ja NBC:n sarjasta Uhka, jossa hän näyttelee Amberia.
Sage tunnetaan myös sivurooleista elokuvissa The Bling Ring (2013), Oikeesti aikuiset 2 (2013), Naapurit (2014) ja Paper Towns (2015).
Sagen debyyttirooli oli vuonna 2011 Nickelodeonin sarjassa Victorious. Hän on juutalainen ja hänellä on kaksi nuorempaa sisarusta, Kate ja Max. Hänen sukujuurensa ovat Latviasta ja Puolasta.
Sage oli ehdolla parhaan suudelman MTV Movie Award -palkinnon saajaksi yhdessä Rose Byrnen kanssa.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | The First Time | The First Time | Brianna |
| 2013 | The Bling Ring | The Bling Ring | Amanda |
| 2013 | Oikeesti aikuiset 2 | Grown Ups 2 | Nancy Arbuckle |
| 2014 | Poker Night | Poker Night | Amy |
| 2014 | Naapurit | Neighbors | Brooke Shy |
| 2015 | Paper Towns | Paper Towns | Lacey Pemberton |
| 2015 | Goosebumps | Goosebumps | Taylor |
| 2015 | Zombipartio | Scouts Guide to the Zombie Apocalypse | Kendall Grant |
| 2017 | Before I Fall | Before I Fall | Lindsay Edgecombe |
| 2017 | You Get Me | You Get Me | Alison Hewitt |
| 2019 | Late Night | Late Night | Zoe Martlin |
| 2019 | The Last Summer | The Last Summer | Erin Sinclaire |
| 2019 | X-Men: Dark Phoenix | Dark Phoenix | Dazzler (cameorooli) |

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Alkuperäinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jaksot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Victorious | Victorious | Sadie | ”Beggin’ on Your Knees” |
| 2012 | How to Rock | How to Rock | Grace King | 25 jaksoa |
| 2012 | Bucket & Skinner's Epic Adventures | Bucket & Skinner's Epic Adventures | Katherine Toms | ”Epic Crashers” |
| 2014 | Uhka | Crisis | Amber Fitch | 13 jaksoa |
| 2017–2019 | The Orville | The Orville | Alara Kitan | 15 jaksoa |
| 2019 | Magnum P.I. | Magnum P.I. | Willa Stone | ”Winner Takes All” |
| 2019–2021 | Prodigal Son  | Prodigal Son  | Ainsley Whitly | pääosa |
Hangon paloasema

Paloaseman sijainti kartalla.
Hangon paloasema (asema 90) on otettu käyttöön vuonna 1992. Se on Suomen eteläisin jatkuvassa valmiudessa oleva paloasema. Paloasemalla on ympäri vuorokauden valmiudessa paloesimies, kolme - neljä palomiestä ja kaksi ensihoitajaa, sekä arkisin klo. 8 - 20 toiset kaksi ensihoitajaa.  Asema miehittää tarvittaessa meriyksiköt, joilla pystytään operoimaan laajoillakin merialueilla. Hangon paloasemalla on valmiudet osallistua merellä tapahtuvaan öljyntorjuntaan. Aseman henkilökunta palvelee asiakkaitaan suomeksi ja ruotsiksi. Hangon paloasema toimii Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen alaisuudessa.
Vakituisen paloaseman lisäksi samassa rakennuksessa toimii Hangon puolivakituinen palokunta (Hangon PVPK).
Aseman yksiköt

| Yksikkötunnus | Tyyppi |
| --- | --- |
R LU 901: Pelastusyksikkö
R LU 906: Tikasyksikkö
R LU 907: Huoltoauto
R LU 908: Vene
R LU 9098: Mönkijä
E LU 3231: Hoitotason ambulanssi
E LU 3315: Perustason vara-ambulanssi
E LU 3331: Perustason ambulanssi
Halsuan kotiseutumuseo

| Halsuan kotiseutumuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kotiseutumuseo, paikallismuseo 
Osoite:  Museotie 3, 69510 Halsua  
Sijainti:  Halsua 
Perustettu:  1986  
Kotisivut:  museo.halsua.fi 
Koordinaatit:  63°28′52″N, 24°08′56″E
 fiHalsuan kotiseutumuseo 
  
Halsuan kotiseutumuseo on Halsualla Meriläisen kylässä sijaitseva kotiseutumuseo. Sen rakentuminen sai alkunsa Antti Kujalan harrastuksesta. Vuonna 1986 hän osti ns. Kraatarin tuvan. Vuonna 1987 Halsuan kunta osti naapuritilasta määräalan museoalueen rakentamista varten. Alueelle laadittiin suunnitelma, jonka mukaan alueelle voisi sijoittaa muitakin rakennuksia.
Kujala keräsi lähialueilta esineistöä ja aineistoa silloisen kotiseutu- ja kulttuurilautakunnan avustuksella. 
Halsuan kunta osti Antinmuseon”selvennä osaksi Halsuan kotiseutumuseotaselvennä vuonna 1993.Museoalueella on nykyään 22 rakennusta.  Halsuan kotiseutumuseo on avoinna kesäisin.
Rakennukset

Palolan tupa
Kahvio (renkitupa)
Hotakaisen aitta
Riihi
Savusauna/pirtti
Navetta/talli
Tuulimylly
Pikku-aitta
Isoaitta
Kraatarintupa
Luhtiaitta
Riviaitta
Hietalahden Jannen pikkuaitta
Porttiluhti
Aitta
Otsa-aitta (1850)
Otsa-aitta (1831)
Ulkorakennus/kauppa
Otsa-aitta (1774)
Kärrykatos
Heinälato
Piharakennus työkoneille
Gottlob Frege

| Gottlob Frege |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Friedrich Ludwig Gottlob Frege
Syntynyt: 8. marraskuuta 1848  Wismar 
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Ernst Christian Julius Schering ja Alfred Clebsch
Tutkimusalue:  Filosofia
Friedrich Ludwig Gottlob Frege (8. marraskuuta 1848 Wismar – 26. heinäkuuta 1925 Bad Kleinen) oli saksalainen filosofi, loogikko ja matemaatikko. Hän toimi matematiikan varsinaisena professorina Jenan yliopistossa vuodesta 1896 vuoteen 1917. Frege julkaisi muun muassa teokset Begriffsschrift, Grundgesetze der Arithmetik sekä Über Sinn und Bedeutung.
Frege on tullut tunnetuksi lähinnä filosofian ja logiikan alaan liittyvistä tutkimuksistaan. Frege on ollut vaikutusvaltainen erityisesti analyyttisen filosofian alkutaipaleella. Paljon keskustelua herättäneessä teoksessaan Origins of Analytic Philosophy (1994) tunnettu Frege-tutkija ja filosofi Michael Dummett jopa esittää, että Frege voidaan nähdä analyyttisen filosofian perustajana.
Fregen filosofiaa > Begriffsschrift (1879)

Suomalainen filosofi ja matemaatikko Ilkka Niiniluoto kuvailee Begriffsschriftiä ”uraauurtavaksi teokseksi, jossa ensimmäistä kertaa esitetään täsmällisesti kvanttoreita ’kaikki’ ja ’jokin’ sisältävä predikaattilogiikka”. Begriffsschrift on looginen kirjoitusjärjestelmä, jolla Frege pyrkii palauttamaan koko matematiikan takaisin logiikan periaatteisiin.
Fregen mukaan Begriffsschrift ei ole kuitenkaan ainoastaan looginen kirjoitusjärjestelmä, vaan peräti oma kielensä. Suomalainen Frege-tutkija Tapio Korte tulkitsee Fregen lausumaa täten: Begriffsschrift on kieli, sillä se ilmaisee totuuksia ja sillä sen ilmaisemat totuudet syntyvät kirjoitusjärjestelmän sisäisesti, ilman ulkomaailman vaikutusta. Näin ollen Begriffsschriftiä voi ymmärtää, vaikkei tietäisi mitään ulkomaailmasta.
Fregen filosofiaa > Über Sinn und Bedeutung (1892)

Teoksessaan Über Sinn und Bedeutung Frege erottelee toisistaan kielellisen ilmauksen mielen (Sinn) ja merkityksen (Bedeutung). Kahdella samalla nimikkeellä tai samannäköisellä ilmauksella voi siis Fregen mukaan olla eri mieli, vaikka ne viittaisivatkin samaan kohteeseen. Hän käyttää esimerkkinä ”aamutähteä” ja ”iltatähteä”: niillä on eri mieli, vaikka ne kummatkin viittaavat Venukseen. ”Aamutähti” syntyy Venuksen ollessa Auringon länsipuolella, ”iltatähti” puolestaan Venuksen ollessa Auringon itäpuolella.
Teoksia

Begriffsschrift, eine der arithmetischen nachgebildete Formelsprache des reinen Denkens (1879)
Die Grundlagen der Arithmetik: eine logisch-mathematische Untersuchung über den Begriff der Zahl (1884)
Funktion und Begriff: Vortrag gehalten in der Versammlung vom 9. Januar 1891 der Jenaischen Gesellschaft für Medizin und Naturwissenschaft (1891)
Über Sinn und Bedeutung, in Zeitschrift für Philosophie und philosophische Kritik, (1892): 25–50
Über Begriff und Gegenstand, in Vierteljahresschrift für wissenschaftliche Philosophie, XVI (1892): 192–205
Grundgesetze der Arithmetik, osa I (1893), osa II (1903)
Was ist eine Funktion?, Festschrift Ludwig Boltzmann gewidmet zum sechzigsten Geburtstage, 20. Februar 1904, S. Meyer (toim.), ss. 656–666 (1904)
Der Gedanke. Eine logische Untersuchung, Beiträge zur Philosophie des Deutschen Idealismus I (1918–1919): ss. 58–77
Die Verneinung, Beiträge zur Philosophie des deutschen Idealismus I (1918–1919): ss. 143–157
Gedankengefüge, Beiträge zur Philosophie des Deutschen Idealismus III (1923): 36–51
Ihmisenä

Frege oli naimisissa Margarete Liesebergin kanssa vuodesta 1887 tämän kuolemaan (1904) saakka.
Fregeä on kuvailtu erittäin sulkeutuneeksi ja ujoksi ihmiseksi. Luennoillaan hän ei juurikaan näyttänyt kasvojaan yleisölle, vaan oli pääasiassa rintamasuunta liitutaulua kohden. Toisinaan Fregen kerrotaan kuitenkin viljelleen nokkelaa ja jopa pisteliästä sarkasmia.
Fregen vuonna 1924 kirjoittamat päiväkirjamerkinnät sisältävät juutalaisvastaisia kommentteja. Tunnettu rasismin vastustaja ja Frege-tutkija Michael Dummett kuvailee järkyttyneensä, kun hänen ”sankarinsa paljastuikin antisemiitiksi”. Frege kritisoi vuosi ennen kuolemaansa kirjoittamassaan päiväkirjassaan muun muassa parlamentarismia, liberaaleja, sosiaalidemokraatteja, katolilaisia, ranskalaisia sekä erityisesti juutalaisia. Frege ehdottaa juutalaisten kansalaisoikeuksien viemistä ja karkottamista Saksasta.
Kirjallisuutta suomeksi

Frege, Gottlob: Mielestä ja merkityksestä. Teoksessa Raatikainen, Panu (toim.): Ajattelu, kieli, merkitys. Analyyttisen filosofian avainkirjoituksia, s. 41–56.  Helsinki:  Gaudeamus, 1997.  ISBN 951-662-683-1.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Internet Encyclopedia of Philosophy: (englanniksi)
Gottlob Frege
Frege and Language
Stanford Encyclopedia of Philosophy: (englanniksi)
Gottlob Frege
Frege's Logic, Theorem, and Foundations for Arithmetic
The Frege-Hilbert Controversy
Gustav Ernst von Stackelberg

Count Gustav Ernst von Stackelberg
Gustav Ernst von Stackelberg (ven. Густав Оттонович Стакельберг, 5. kesäkuuta 1766 Tallinna, Viron kuvernementti – 18. huhtikuuta 1850 Pariisi) oli baltiansaksalainen kreivi, joka toimi Venäjän keisarikunnan diplomaattina. Hän oli suurlähettiläs Otto Magnus von Stackelbergin poika.
Venäjän asevoimien varamiehenä hän taisteli Venäjän-Ruotsin sodassa kuningas Kustaa III: ta vastaan. Stackelberg lähti Venäjän armeijasta ja  hänestä tuli diplomaatti Venäjän hoviin, jossa hän toimi aluksi Katariina Suuren kamarijunkkarina
Vuodesta 1794 Stackelberg  oli Venäjän suurlähettiläs Sardinian kuningaskunnassa, Sveitsistä 1799, Batavian tasavallassa 1802, Preussissa 1807 ja Itävallassa 1810.
Napoleonisotien sotien jälkeen Stackelberg   työskenteli diplomaattina ja Venäjän suurlähettiläänä Wienin kongressissa   ja oli keskeisessä asemassa useimpien Varsovan herttuakunnan osien liittämisessä  Venäjän valtakuntaan osana Puolan kuningaskuntaa.
Pitkän uran jälkeen diplomaatti Stackelberg sai  Venäjän korkeimman kunniamerkin, Pyhän Andreaksen ritarikunnan merkin ja vietti loppuelämänsä ajan Pariisissa, jossa hän kuoli vuonna 1850.