stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bassai
Rakennukset ja löydökset > Afroditen temppeli

Afroditen temppeliksi kutsuttu rakennus on pieni temppeli, joka sijaitsee myös Kotílio-vuoren huipulla Apollonin temppelin koillispuolella ja Artemiin temppelin pohjoispuolella. Tutkijoiden mukaan kyseessä on todennäköisesti Pausaniaan mainitsema Afroditeelle omistettu temppeli.
Temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella samoihin aikoihin Artemiin temppelin kanssa. Paikallinen Afrodite oli ennen kaikkea hedelmällisyyden jumalatar, jota palvottiin lasten suojelijan Artemiin ohella. Temppeli hylättiin 200-luvulla eaa. Temppelin arkeologiset tutkimukset suoritettiin vuosina 1902–1903.
Temppeli koostuu Artemiin temppelin tavoin naoksesta ja pronaoksesta. Sisällä naoksessa on ollut jalusta, jolla on mahdollisesti ollut Afroditeen kulttipatsas. Temppeli on rakennettu suoraan kalliolle ilman perustuksia ja normaaliin tapaan itä-länsisuunnassa. Temppelistä ei ole säilynyt pylväitä eikä koristeosia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bassai Wikimedia Commonsissa
Bassain arkeologista aluetta.
Apollon Epikurioksen temppelin lounaiskulma.
Bassain raunioita Apollonin temppelin lähellä.
Bassain raunioita Apollonin temppelin lähellä.
At the BBC

| At the BBC Paradise Lost |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1992 – 1995
 Julkaistu: 14. huhtikuuta 2003
 Tuottaja(t): Tony Wilson, Stuart Cruikshank
 Tyylilaji: goottimetalli, doom metal, death metal
 Kesto: 73.41
 Levy-yhtiö: Strange Fruit
Paradise Lostin muut julkaisut
| Symbol of Life 2002 | At the BBC 2003 | Paradise Lost 2005 |
At the BBC on englantilaisen Paradise Lost -yhtyeen livealbumi vuodelta 2003. 
Levylle on koottu BBC'n taltioimat kolme live-esitystä vuosilta 1992-1995. Konserttitallenteet heijastavat yhtyeen tyylin nopeaa muuttumista. Siinä missä varhaisin tallenne on raskasta death/doom metalia, viimeisin konserttitallenne on goottimetallia, jopa goottirockia. At the BBC oli vuoteen 2008 asti yhtyeen ainoa livealbumi, vaikka Paradise Lost onkin julkaissut konserttitallenteita video- ja DVD-muodossa.
Albumin kappaleet

"Pity the Sadness" 04:55
"The Word Made Flesh" 04:32
"Mortals Watch the Day" 05:12
"As I Die" 03:41
"Shadowkings" 04:35
"Once Solemn" 02:54
"Yearn for Change" 04:14
"Sweetness" 04:15
"Embers Fire" 04:11
"Remembrance" 03:11
"Gothic" 04:10
"Mortals Watch the Day" 04:56
"Widow" 02:55
"Eternal" 03:46
"The Joys of the Emptiness" 03:11
"As I Die" 03:28
"True Belief" 04:10
"Pity the Sadness" 05:25
Kappaleet 1-4 nauhoitettu 20. marraskuuta 1992 (Friday Rock Show -ohjelma).
Kappaleet 5-8 nauhoitettu 1995 (Friday Rock Show -ohjelma).
Kappaleet 9-18 nauhoitettu 4. joulukuuta 1993 (yhtyeen konsertti Liverpool Royal Courtissa Sunday Rock Show -ohjelmaa varten.
Jäsenet

Nick Holmes – laulu
Greg Mackintosh – kitarat
Aaron Aedy – kitarat
Steve Edmondson – basso
Matthew Archer - rummut (kappaleet 1-4, 9-18)
Lee Morris – rummut (kappaleet 5-8)
Levyn tuotanto

Sanoitukset: Nick Holmes
Sävellykset: Gregor Mackintosh
Tuottaja kappaleissa 1-4, 9-18: Tony Wilson
Tuottaja kappaleissa 5-8: Stuart Cruikshank
Kappaleiden 9-18 äänitys: Dave Dave
Levyn kansi: Steve Conner
Taiteensuunnittelu ja design: Hugh Gilmour
Aiheesta muualla

At the BBC Discogsissa. (englanniksi)
Albumi At the BBC Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Paradise Lost
| --- | --- |
Albumit::   Lost Paradise  Gothic  Shades of God  Icon  Draconian Times  One Second  Host  Believe in Nothing  Symbol of Life  Paradise Lost  In Requiem  Faith Divides Us – Death Unites Us  Tragic Idol  The Plague Within  Medusa  Obsidian 
Singlet ja EP:t::   "In Dub 12"  "As I Die -EP"  "Gothic EP"  "Seals the Sense"  "The Last Time"  "Forever Failure"  "True Belief"  "Say Just Words"  "One Second"  "Permanent Solution"  "So Much Is Lost"  "Fader"  "Mouth"  "Erased"  "Forever After"  "The Enemy"  "Crucify" 
Livealbumit::   At the BBC -live  The Anatomy  Draconian Times MMXI  Live at the Roundhouse  Symphony for the Lost  Live At Rockpalast 1995  At the Mill 
Kokoelmat::   The Singles Collection  Reflection  Drown in Darkness – The Early Demos  Lost in Time  Tragic Illusion 25 
Videot ja DVD:t::   Live Death  Harmony Breaks  One Second Live  Evolve  Over the Madness  The Anatomy of Melancholy  Draconian Times MMXI
Karunki

Karunki (ruots. Karungi) voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Pekka Karunki (aik. Sahlstén) (1906–1943), suomalainen kirjailija
Karunki, entinen Suomen kunta
Karunki, taajama Haaparannan kunnassa Ruotsissa
Karunki, entisen Karungin kunnan keskustaajama, nykyinen Tornion kaupungin taajama.
Karungin rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kri, lakkautettu rautatieliikennepaikka Suomessa
Karungin rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kri,  rautatieliikennepaikka Ruotsissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karunki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauhajoen kotiseutumuseo

| Kauhajoen kotiseutumuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kotiseutumuseo, paikallismuseo 
Osoite:  Museotie 18, 61800 Kauhajoki  
Sijainti:  Kauhajoki 
Kotisivut:  kauhajoenmuseo.fi 
Koordinaatit:  62°25′41″N, 22°10′12″E
 fiKauhajoen kotiseutumuseo 
  
Kauhajoen kotiseutumuseo on Kauhajoen keskusta-alueella, Sanssin koulun välittömässä läheisyydessä sijaitseva museorakennus. Nykyiselle paikalleen museo on siirtynyt 14 paikanvaihdoksen jälkeen. Museossa on muun muassa maatalouteen, juhliin ja ruoanvalmistukseen liittyvää esineistöä. Museossa on paljon pysyviä ja vaihtuvia näyttelyitä, joihin voi tutustua sovittuina ajankohtina tai museon ollessa yleisesti avoinna.
Aiheesta muualla

Kauhajoen kotiseutumuseo
Karuselli (täsmennyssivu)

Karuselli voi tarkoittaa seuraavia asioita:
karuselli, pyörivä huvittelulaite
Karuselli, MTV3:n lasten laulukilpailu
Kauppakeskus Karuselli, kauppakeskus Keravalla
Karuselli (Ride the Pink Horse), Dorothy B. Hughesin romaani
Karuselli (The Carousel), Belva Plainin romaani
Karuselli, suomalainen draamakomediasarja vuodelta 2021
Karuselli, Yrjö Kukkapuron suunnittelema lepotuoli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karuselli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karl Berg

Karl Berg (27. joulukuuta 1908 – 1. syyskuuta 1997) oli itävaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 29. lokakuuta 1933 ja nimitettiin Salzburgin arkkipiispaksi 26. joulukuuta 1972. Piispaksi konsekroinnin suoritti 25. helmikuuta 1973 Andreas Rohracher, jota avustivat Paulus Rusch ja Josef Köstner.
Berg jäi eläkkeelle 5. syyskuuta 1988.
Katarsis

Katarsis eli katharsis (kreik. puhdistuminen) on äkkinäinen tunnetila tai kliimaksi, joka johtaa elämänhalun uudistumiseen, palautumiseen tai voimistumiseen.
Käsitettä on käytetty muun muassa teatterissa tragedian yhteydessä. Antiikin Kreikan runousoppien mukaan tragediassa esitetyn kärsimyksen herättämä pelko ja sääli puhdistavat lopulta näytelmän katsojan mielen. Katarsis-termiä käytetään myös uskonnollisesta puhdistautumisesta sekä jännityksen tai ahdistuksen laukeamisesta.
Katarsis liittyy myös mediaan ja mediaväkivallan tutkimukseen. Katharsismalli kuvaa mediaväkivallan vaikutuksia.
Katarsis liittyy myös freudilaiseen teoriaan ja psykoanalyyttiseen käytäntöön.
Aiheesta muualla

Aristoteles ja katharsis
Karen Pence

| Karen Pence |
| --- | --- |

Yhdysvaltain varapresidentin puoliso
 20. tammikuuta 2017 – 20. tammikuuta 2021  
Edeltäjä:  Jill Biden
Seuraaja:  Douglas Emhoff
Indianan ensimmäinen nainen
 14. tammikuuta 2013 – 9. tammikuuta 2017  
Edeltäjä:  Cheri Daniels
Seuraaja:  Janet Holcomb
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. tammikuuta 1957 (ikä 67) Kansas, Yhdysvallat
Ammatti:  opettaja
Puoliso:  Mike Pence
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Tutkinnot:  Butlerin yliopisto
Karen Sue Pence (o.s. Batten, aiemmin Whitaker, s. 1. tammikuuta 1957 Kansas) on Yhdysvaltain varapresidenttinä vuosina 2017–2021 toimineen Mike Pencen puoliso.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karen Pence Wikimedia Commonsissa
Asiana Airlinesin lento 991

| Asiana Airlinesin lento 991 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone Los Angelesissa kuukautta ennen onnettomuutta.
Yhteenveto
Päivämäärä:  28. heinäkuuta 2011
Onnettomuustyyppi:  tulipalon jälkeinen mereensyöksy
Tapahtumapaikka:  Itä-Kiinan meri Jejun edustalla
 :  33°15′05″N, 124°59′31″E
Lähtöpaikka:  Incheonin kansainvälinen lentoasema, Soul, Etelä-Korea
Määränpää:  Pudongin kansainvälinen lentoasema, Shanghai, Kiina
Kuolleita:  2
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  Boeing 747-48EF
Lentoyhtiö:  Asiana Airlines Cargo
Rekisteritunnus:  HL7604
Matkustajia:  0
Miehistöä:  2
Asiana Airlinesin lento 991 oli Asiana Airlinesin rahtilento Soulin Incheonin kansainväliseltä lentoasemalta Shanghain Pudongin kansainväliselle lentoasemalle. Reittiä 28. heinäkuuta 2011 lentänyt Boeing 747-48EF -kone syöksyi Itä-Kiinan mereen 130 kilometriä Jejun kaupungista länteen. Lennolla oli kaksi miehistön jäsentä, jotka molemmat kuolivat onnettomuudessa. Onnettomuuden aiheutti pääkannen rahtitilassa syttynyt tulipalo, joka aiheutti hallintaongelmia ja sai lopulta koneen syöksymään mereen.
Lennon 991 onnettomuus aiheutti Asiana Airlinesille 190 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruiset vahingot. Onnettomuuden tutkinut Aviation and Railway Accident Investigation Board esitti 24 turvallisuussuositusta koskien muun muassa lentäjien kouluttamista, vaarallisten aineiden kuljetukseen, pakkaamiseen ja sijoitteluun liittyviä standardeja sekä mustien laatikoiden paikannusjärjestelmiä. Lennon 991 ja sitä edeltäneen UPS Airlinesin lennon 6 onnettomuuksien seurauksena Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö harkitsi vuonna 2012 uusia turvallisuusmääräyksiä litiumioniakkujen kuljettamiseen lentokoneissa.
Lentokone

Onnettomuuskone oli Boeingin valmistama 747-48EF-rahtikone (valmistenumero 29907, rekisteritunnus HL7406), jonka voimalaitteina oli neljä General Electric CF6-80C2B1F -puhallinturbiinia. Se lensi ensilentonsa 15. helmikuuta 2006 ja toimitettiin Asiana Airlinesille uutena 22. helmikuuta. Onnettomuuteen mennessä sillä oli lennetty 28 752 tuntia 4 799 lennolla. Se oli huollettu suunnitellun aikataulun mukaisesti, eikä sen huoltohistoriassa ollut merkittäviä vikoja.
Miehistö ja rahti

Onnettomuuslennon kapteeni oli 52-vuotias mies, joka oli ollut töissä Asiana Airlinesilla heinäkuusta 1991 lähtien. Aiemmin urallaan hän oli lentänyt Etelä-Korean ilmavoimissa. Hänellä oli noin 14 100 lentotunnin kokemus, josta lähes 6 900 tuntia Boeing 747-400 -koneilla. Perämies, 43-vuotias mies, oli ollut Asiana Airlinesin palveluksessa huhtikuusta 2007 lähtien. Myös hänellä oli aiempaa taustaa ilmavoimien lentäjänä. Hänen 5 200 tunnin lentokokemuksestaan noin 500 tuntia oli tullut 747-400-koneilla. Molemmilla lentäjillä oli asianmukaiset ja voimassa olevat lupakirjat ja kelpuutukset.
Lennolla 991 oli noin 58 300 kiloa rahtia, muun muassa elektroniikkakomponentteja, kangastuotteita, puolijohteita ja kirsikoita. Kuormassa oli myös jonkin verran vaarallisia aineita, kuten 240 kiloa litiumioniakkuja, noin 970 litraa herkästi syttyviä nesteitä ja viisi litraa syövyttäviä nesteitä.
Tapahtumat

Onnettomuuskone saapui Frankfurtista Souliin 28. heinäkuuta kello 0.05 aamuyöllä paikallista aikaa. Kaikki koneessa ollut rahti purettiin, ja lähtevä rahti lastattiin koneen pääkannelle ja ruumaan kello 1.00 ja 2.02 välisenä aikana. Lento 991 lähti Soulista kohti Shanghaita kello 3.04 ja nousi matkalentokorkeuteen 34 000 jalkaan (10 360 metriä). Koneen lentäessä Itä-Kiinan meren yllä miehistö otti yhteyden Shanghain aluelennonjohtoon kello 3.51. Tähän asti kaikki lennolla oli ollut tavallista.
Miehistö sai ensimmäiset palovaroitukset pääkannen rahtitilasta kello 3.53. Noin minuuttia myöhemmin he ilmoittivat Shanghain lennonjohdolle hätätilasta ja ilmoittivat laskeutuvansa 10 000 jalkaan (3 050 metriä). He kääntyivät takaisin tulosuuntaansa kohti Jejun saarta 3.55. Kello 4.01 kone oli laskeutunut 8 200 jalkaan (2 500 metriä), minkä jälkeen sen nopeus, korkeus ja lentosuunta alkoivat vaihdella epäsäännöllisesti. Lento 991 otti yhteyden Incheonin lennonjohtoon, joka antoi heille lähestymisohjeet Jejuun. Miehistö ilmoitti 4.06 lennonjohdolle hallintalaiteongelmista.
Jejun lähestymislennonjohto sai lennon 991 tutkaansa kello 4.08. Miehistö otti yhteyden Jejuun ja kertoi vakavista ongelmista koneen hallitsemisen kanssa. Kello 4.10.06 he kertoivat koneen kärsivän pahasta tärinästä. Koneen lentokorkeus ei enää ollut hallittavissa, ja miehistö kertoi yrittävänsä pakkolaskua mereen. Lennonjohto yritti ottaa heihin yhteyttä kello 4.10.26, mutta ei saanut enää vastausta. Kone lähti viimeisen radioviestin jälkeen jyrkkään syöksyyn ja syöksyi mereen 130 kilometriä Jejun kaupungista länteen noin kello 4.11. Molemmat miehistön jäsenet kuolivat onnettomuudessa. Koneen hylky upposi noin 85 metrin syvyyteen.
Etsinnät

Koneen hylyn etsinnät alkoivat aamukuudelta onnettomuuspäivänä. Paikalle lähetettiin kuusi laivaa ja seitsemän helikopteria Etelä-Korean rannikkovartiostolta, laivastolta ja ilmavoimilta. Ensimmäiset pinnalla kelluneet hylyn kappaleet löytyivät kello 12 aikoihin, ja niitä alettiin kerätä varastoon Jejun lentoasemalle. Elokuun 17. päivään mennessä etsijät olivat paikallistaneet meren pohjasta 39 hylyn kappaletta, mukaan lukien pyrstön, jossa koneen mustien laatikoiden oletettiin olevan. Pyrstön nostamista yritettiin muutaman päivän kuluttua, mutta se epäonnistui huonojen sääolosuhteiden ja nostoa yrittäneen japanilaisyrityksen kokemattomuuden vuoksi. Pohjasta saatiin kuitenkin nostettua muita rungon kappaleita. Romua oli levinnyt alueelle, joka oli neljän kilometrin pituinen ja kolme kilometriä leveä.
Syyskuun alussa etsintää jatkoi laivasto, jonka alaisuudessa pyrstöosa saatiin nostettua. Mustien laatikoiden kiinnike oli kuitenkin irronnut. Niiden lähettämää paikannussignaalia ei missään tutkinnan vaiheessa havaittu, eikä niitä siten löydetty. Lokakuun viimeisinä päivinä etsintöjä tuli tekemään eteläkorealainen yritys. Se sai nostettua pohjasta muun muassa onnettomuuskoneen ohjaamon, jonka sisältä molempien lentäjien ruumiit löytyivät. Löydetyt hylyn kappaleet siirrettiin marraskuun alussa varastoon Incheonin lentoaseman lähelle, jossa eteläkorealaiset ja yhdysvaltalaiset onnettomuustutkijat järjestivät hylyn ensimmäisen tutkimuksen. Hylyn etsinnät keskeytyivät talveksi huonojen sääolojen vuoksi. Touko-kesäkuussa 2012 vedenalaisen romun nostamiseen erikoistunut yritys tuli onnettomuuspaikalle nostamaan vielä noin 3 400 pientä hylyn kappaletta, minkä jälkeen nostetut hylyn kappaleet tutkittiin uudelleen. Kaikkiaan hylystä saatiin nostettua noin 40 prosenttia ja koneen rahdista 15 prosenttia.
Tutkinta

Onnettomuuden tutki Etelä-Korean Aviation and Railway Accident Investigation Board, joka julkaisi loppuraporttinsa 24. heinäkuuta 2015.
Tutkinta > Havaintoja

Tutkintalautakunta havaitsi, että pahimmat palovauriot löytyivät niistä hylyn kappaleista, jotka olivat sijainneet vaarallisia aineita sisältäneiden lavojen lähettyvillä koneen takaosassa. Ensimmäistä savuhälytystä seuranneiden 3–4 minuutin aikana savu levisi nopeasti koko pääkannen rahtitilaan. Savu- ja nokijälkiä löytyi myös ohjaamon katossa olevan savunpoistoluukun ulkopinnalta, mikä kertoi savun levinneen myös ohjaamoon. Palo sen sijaan ei levinnyt rahtitilan ulkopuolelle. Osa paloalueen lähellä sijainneesta koneen rungon pinnasta oli taipunut ulospäin, mikä viittasi palon saaneen rungon kappaleita irtoilemaan jo koneen ollessa vielä ilmassa. Palon voimakkuudesta ja sen aiheuttamista vaurioista kertoi myös se, että koneen takaosassa kuljetettua maalia oli roiskunut oikean siiven yläpinnalle, noin 30 metrin päähän maalin kuljetuspaikasta, ja rahtina olleita elektroniikkakomponentteja oli iskeytynyt ja uponnut siiven yläpintaan.
Tutkijat vierailivat lastina olleiden litiumioniakkujen valmistajan luona ja tutkivat niiden turvallisuutta, mutta eivät saaneet osoitettua akkujen itsesyttymisen mahdollisuutta. Akuissa tiedetään kuitenkin ulkoisen lämmön vaikutuksesta tapahtuvan runsaasti lämpöä tuottava ketjureaktio. Vastaavasti lastatun koneen lavojen muovipeitteitä tutkittaessa saatiin mitattua riittävän suuri staattinen sähkövaraus sytyttämään lennolla 991 kuljetetun erittäin herkästi syttyvän maalin sisältämä etanoli. Maalin kuljetusastiaa tutkittiin siitä vuotavien huurujen varalta, mutta rahtitilan paineistusta vastaavissa olosuhteissa sellaisia ei havaittu. Koneen huoltohistoriasta ei löytynyt oikosulkujen tai viallisten johtojen mahdollisesti aiheuttamia vikoja. Niinpä lautakunta ei saanut varmuudella selvitettyä palon syttymissyytä.
Koneen valmistaneen Boeingin ohjeistuksissa miehistöä kehotettiin pysymään 25 000 jalan (7 600 metrin) korkeudella tulipalon sattuessa, koska matalammalla lentäessä ilman happipitoisuus kasvaa ja palo on voimakkaampi. Lennon 991 miehistö ei kuitenkaan tehnyt näin. Palon voimakkuus huomioiden on mahdollista, että ohjeen noudattaminen ei olisi estänyt onnettomuutta. On myös mahdollista, että miehistö jätti tietoisesti noudattamatta ohjetta, koska he palon vakavuuden vuoksi päättivät yrittää mahdollisimman pian pakkolaskua mereen. Lautakunta totesi, että erityisesti rahtikoneen lentäjien oli vaikea harjoitella simulaattorissa tarvittavia toimia tulipalon sattuessa, ja niinpä niitä myös kerrattiin harvemmin kuin muita hätätilatoimia.
Tutkinta > Onnettomuuden syyt

Loppuraportissaan tutkintalautakunta totesi onnettomuuden välittömäksi syyksi tuntemattomasta syystä syttyneen tulipalon, joka sai alkunsa koneen takaosassa joko vaarallisia aineita sisältäneissä kahdessa rahtilavassa tai niiden läheisyydessä. Palo kasvoi nopeasti hallitsemattomaksi, ja koneen rungosta alkoi irrota kappaleita koneen ollessa vielä ilmassa, mikä johti lopulta hallinnan menetykseen ja mereensyöksyyn. Onnettomuuden syntyyn vaikuttaneiksi tekijöiksi lautakunta nimesi koneen takaosassa kuljetetut herkästi syttyvät aineet sekä sen, että suurten palojen hallinta ja rajaaminen on vaikeaa luokan E rahtitiloissa, joissa ei ole aktiivista sammutusjärjestelmää.
Seuraukset

Asiana Airlinesin mukaan lennon 991 onnettomuus aiheutti sille 190 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (200,4 miljardin wonin) suuruiset vahingot. Yhtiön osakkeiden arvo laski onnettomuuden jälkeisenä päivänä 4,7 prosenttia.
Tutkintalautakunta esitti tutkinnan pohjalta 24 turvallisuussuositusta. Asiana Airlinesille annettiin viisi suositusta, jotka koskivat muun muassa akkujen lastaamista aktiivisella sammutusjärjestelmällä varustettuihin luokan C rahtitiloihin sekä lentäjien parempaa hätätilakouluttamista. Etelä-Korean maa-, infrastruktuuri- ja liikenneministeriölle suosituksista kohdistettiin 11. Ne sisälsivät muun muassa kehotuksen kehittää standardeja vaarallisten aineiden kuljetukseen, pakkaamiseen ja sijoitteluun sekä päivittää lentoyhtiöiden hätätilakoulutusta määrittäviä säädöksiä. Boeingille annettiin kolme suositusta, jotka liittyivät lentäjien mahdollisuuteen tarkkailla rahtitilassa syttyvän tulipalon tilaa ohjaamosta käsin sekä tulipalotilanteen varalta luotujen ohjeistusten päivittämiseen ja täydentämiseen. Lisäksi lautakunta antoi viisi suositusta Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön työryhmälle, joka kehitti mustien laatikoiden paikannusjärjestelmiä.
Lennon 991 ja sitä edeltäneen UPS Airlinesin lennon 6 onnettomuuksien seurauksena Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö harkitsi vuonna 2012 uusia turvallisuusmääräyksiä litiumioniakkujen kuljettamiseen lentokoneissa. Tutkinnan tulosten pohjalta Yhdysvaltain National Transportation Safety Board esitti vuonna 2016 yksittäisessä kontissa tai lavalla kuljetettavien litiumakkujen määrän rajoittamista sekä litiumakkuja sisältävien lavojen sijoittamista etäälle toisistaan, jotta akuissa mahdollisesti syttyvän tulipalon leviämistä saataisiin hidastettua.
Kefalos

Kefalos (m.kreik. Κέφαλος, lat. Cephalus; ’pää’) tai Kéfalos (kreik. Κέφαλος) voi viitata seuraaviin:
Kefalos, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
Kefalos, varakas ateenalainen metoikki, joka esiintyy Platonin Valtiossa
Kefalos, sotapäällikkö
Kefalos, reettori
Kéfalos, kaupunki Kosin saarella Kreikassa
Kéfalos, saari Amvrakikóslahdessa Kreikassa
Kapustin Jar

Kapustin Jar (ven. Капу́стин Яр, suomeksi: Kaalikallio) on Venäjän rakettien koe- ja laukaisupaikka Astrahanin alueella Volgogradin ja Astrahanin välillä lähellä Znamenskia. Se perustettiin Astrahanin alueen aavikkoiseen päähän 13. toukokuuta 1946, ja siellä kokeiltiin aluksi Saksasta siirrettyä teknologiaa. Ensimmäinen yhdestätoista Saksasta tuodusta V-2-raketista laukaistiin 18. lokakuuta 1947.
Vuonna 1948 rakettikoekeskus alkoi laajentumaan voimakkaasti ja sinne rakennettiin uusia ohjusten laukaisujalustoja. Alueella kehitettiin mm. R-1 -ohjusta sekä ballistista R-5 -ohjusta 1950-luvun alussa. Kapustin Jarilla tehtiin useita ohjuskokeita, joihin lukeutuivat myös mannertenväliset risteilyohjukset.
Valtion koealue 8 (GNIIP-8, koealue-S) perustettiin 1951. Kasvun myötä Kapustin Jarista tuli avaruuskeskus. Alueelta tehtiin ensimmäinen avaruuslaukaisu 27. lokakuuta 1961, joka tosin epäonnistui. Ensimmäinen onnistunut laukaisu tehtiin Kosmos 2 -raketilla 16. maaliskuuta 1962.
Alkuvaiheessa avaruuskeskuksen työntekijät asuivat teltta- ja parakkikylissä Kapustin Jarin tuntumassa. Hiljalleen alue kehittyi kaupungiksi, joka sai nimekseen Znamensk. Tätä suljettua ja salaista kaupunkia ei löytynyt kartoista ja se oli tarkoitettu vain tiedemiehille, heidän perheilleen sekä tukihenkilöstölle. Länsi sai tietoja Kapustin Jarista Saksaan palanneilta tiedemiehiltä. Se keräsi tietoa myös vakoilulentojen avulla. Ensimmäisen lennon teki 1953 RAF.
Kapustin Jar on myös lukuisien neuvostoaikaisten rakettikokeisiin liittyvien UFO-havaintojen lähde.
Kesäkuussa 2008 Kapustin Jarista laukaistiin avaruuteen kuusi OrbComm-tietoliikennesatelliittia Kosmos-3M kantoraketilla. Ne olivat ensimmäiset satelliitit sitten vuoden 1998.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kapustin Yar. RussianSpaceWeb.com (Anatoly Zak) (englanniksi)
Kapustin Yar. Astronautix.com (englanniksi)
Avaruusalusten laukaisukeskukset (sijainnin mukaan)
| --- | --- |
Afrikka:  Kenia – ASI: San Marco
Aasia:  Kiina – CNSA: Jiuquan • Taiyuan • Xichang • Wenchang • Base 603   Intia – ISRO: SDSC  Israel – ISA: Palmachim   Japani – JAXA: Tanegashima • Uchinoura  Kazakhstan - RKA: Baikonur   Pakistan – SUPARCO: Sonmiani •   Venäjä – RKA: Dombarovski • Svobodnyi • Vostotšnyi   Etelä-Korea – KARI: Naro
Eurooppa:  Venäjä – RKA: Kapustin Jar • Plesetsk   Ruotsi – SSC: Esrange
Pohjois-Amerikka:  Kanada – CAF, CSA: Fort Churchill   USA – Nasa: KSC • Wallops ♦ DoD: Cape Canaveral • Vandenberg ♦ Yksityiset: Corn Ranch • Kodiak Launch Complex • Mid-Atlantic Regional Spaceport • Mojave Airport & Spaceport • Oklahoma Spaceport • Spaceport America
Etelä-Amerikka:  Brasilia – FAB, AEB: Alcântaran avaruuskeskus   Ranska - ESA, CNES: Guayanan avaruuskeskus
Muualla:  Marshall Islands – DoD: Reagan Test Site Tyynimeri - Yksityiset: Ocean Odyssey
Keijo Mattila

Keijo Johannes Mattila (17. huhtikuuta 1930 Jokioinen – 7. joulukuuta 2012 Helsinki) on suomalainen hammaslääkäri. Hän oli Helsingin yliopiston hammaslääketieteellisen röntgendiagnostiikan professori vuodesta 1968.