stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ivica Francišković

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Ivica Francišković
Syntymäaika: 28. syyskuuta 1978
Syntymäpaikka: Subotica, Jugoslavia
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 176 cm
Seura
Seura: FK Grbalj
Pelinumero: 16
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1994-1995   1995-1996   1996-2000   2000-2006   2006-2007   2008- | FK Spartak Subotica   FK Partizan   FK Spartak Subotica   FK Vojvodina   Zalaegerszegi TE   AEK Larnaca   Fk Grbalj | 1(0)   0(0)   71(10)   63(6)   ?   8(0)   ? |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15.10.2008.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 15.10.2008.
Ivica Francišković (s. 28. syyskuuta 1978 Subotica, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa montenegrolaista FK Grbaljia, jota ennen hän on pelannut mm. FK Partizanissa ja FK Vojvodinassa.
Francišković ei ole pelannut urallaan vielä yhtäkään maaottelua.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ivica Francišković
Ivica Marić

| Ivica Marić> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ivica Marić
Syntynyt: 16. huhtikuuta 1967 (ikä 57) Zenica, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Kroatia
Koripalloilija
Pituus:  182 cm
Maajoukkueet
:   Kroatia
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Kroatia> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kreikka 1995 |  |  |
Ivica Marić (s. 16. huhtikuuta 1967 Zenica, Bosnia ja Hertsegovinan ST, Jugoslavia) on kroatialainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Kroatian itsenäistyttyä Marić saavutti sen maajoukkueessa EM-pronssia Kreikasta 1995.
Hirsijumi

| Hirsijumi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Jumimaiset Bostrychoidea
Heimo::  Puunkaivajat Anobiidae
Suku::  Hadrobregmus
Laji::  confusus
Kaksiosainen nimi
 Hadrobregmus confusus  (Kraatz, 1881) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirsijumi (Hadrobregmus confusus) kuuluu puunkaivajien heimoon ja sen elinympäristönä on lahoava puu.  Hirsijumin toukka on noin 4 mm pitkä, hyvin käyrä ja väriltään vaalea. Aikuinen hirsijumi on 4-5 mm pitkä kovakuoriainen, väriltään harmaanruskea tai punertava. Etuselässä hirsijumilla on keskellä heikko kohouma ja sen etuselän takanurkat ovat terävät.  Peitinsiivissä sillä on voimakkaat, selvästi erottuvat pisterivit. Hirsijumi elää kosteassa ja lahoavassa puussa, mutta ei siedä esimerkiksi  kuivaa keskuslämmitysilmaa. Tämän vuoksi hirsijumi elää yleensä vanhoissa hirsirakennuksissa, erityisesti kosteimmissa alimmissa hirsissä tai kylmissä ullakkotiloissa ja kylmillään pidetyissä hirsirakennuksissa. Hirsijumi elää sekä havu- että lehtipuilla. Rakennuksissa hirsijumi on lähes yhtä yleinen laji kuin kuolemankello (Hadrobregmus pertinax). Hirsijumin levinneisyysalue ulottuu Suomessa Rovaniemen korkeudelle asti. Suomessa laji on vakiintunut ja yleinen ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi. Hirsijumia esiintyy lähinnä Suomessa ja Ruotsissa.
Aiheesta muualla

Itä-Suomen yliopisto (UEF): Hirsijumi (Hadrobregmus confusus), kuva (Arkistoitu – Internet Archive)
Insects.fi: Hadrobregmus confusus (Arkistoitu – Internet Archive)
Juhani Turpeinen, Pohjois-Pohjanmaan korjausrakentamiskeskus: Puurakennusten hyönteisvauriot,  2.1. Hirsijumi (Hadrobregmus confusus) (pdf)
UniProt: Taxonomy - Hadrobregmus confusus (englanniksi)
Lontoon terrori-isku 22. maaliskuuta 2017

| Lontoon isku 2017 |
| --- | --- |
 Tapahtumien kulku
Paikka:  Westminster, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Ajankohta:  22. maaliskuuta 2017
Iskutyyppi:   tahallinen yliajo  puukotus 
Kuolleita:  6 (mukaan lukien tekijä)
Haavoittuneita:  noin 50
Epäilty/epäillyt:  Khalid Masood
Tekoväline:   Hyundai Tucson (ks. Hyundai Motor Company)  puukko 
Lontoon isku 2017 oli terrori-isku, joka tapahtui Lontoon Westminsterissä lähellä Westminsterin palatsia 22. maaliskuuta 2017. Mieshenkilö ajoi ensin jalankulkijoiden päälle autolla Westminsterin sillalla, minkä jälkeen hyökkääjä puukotti poliisia parlamentin edustalla. Viisi ihmistä, mukaan lukien yksi poliisi ja itse tekijä, kuoli iskussa. Lisäksi vähintään 50 ihmistä loukkaantui, osa heistä kriittisesti.
Poliisin mukaan hyökkääjä oli 52-vuotias Khalid Masood, alkuperäiseltä nimeltään Adrian Russell Ajao. Pääministeri Theresa May kertoi ennen virallista julkilausumaa, että MI5 tunsi tekijän jo ennen iskua. Poliisi olettaa, että häntä oli innoittanut ”kansainvälinen terrorismi”.
Poliisi pidätti 12 henkilöä iskun suunnittelusta, mutta vapautti heidät kuitenkin myöhemmin.
Isku tapahtui tasan vuosi Brysselin terrori-iskun jälkeen.
Tapahtumien kulku

Silminnäkijöiden mukaan terroristi ajoi autolla jalankulkijoiden päälle Westminsterin sillalla. Toistaiseksi vahvistamattomien tietojen mukaan autoa ammuttiin. Tämän seurauksena auto ajautui kaiteisiin parlamentin lähistöllä. Autosta juoksi ulos mies, joka ehti puukottaa poliisia parlamentin luona ennen ampumavälikohtausta.
Parlamentin istunto keskeytyi tapahtumien takia, ja noin kahden tunnin päästä ihmisiä alettiin päästää ulos. Pääministeri Theresa May evakuoitiin parlamenttitalosta tapahtumien seurauksena, minkä jälkeen hän keskusteli tilanteesta myös Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kanssa puhelimitse.
Tapauksen jälkeen poliisi eristi laajoja alueita tapahtumapaikan ympäristöstä.
Tekijä

Poliisin mukaan hyökkääjä oli 52-vuotias Khalid Masood, alkuperäiseltä nimeltään Adrian Russell Ajao. Hänen tiedetään kuitenkin käyttäneen useita eri nimiä. Masoodin epäillään asuneen Keski-Englannissa. Murha-aseena käytetty auto oli vuokrattu Birminghamista, ja Masood oli syntynyt Kentissä, Kaakkois-Englannissa.
Iskun tekijällä oli mittava rikosrekisteri, sillä hän oli saanut aiemmin tuomion muun muassa pahoinpitelystä, ruumiinvamman tuottamisesta, häiriönteosta sekä laittoman aseen hallussapidosta. Ensimmäinen tuomio Masoodille langetettiin marraskuussa 1983 vahingonteosta. Viimeisin tuomio tuli joulukuussa 2003, 20 vuotta ensimmäistä tuomiota myöhemmin, teräaseen hallussapidosta. Aiemmin häntä ei oltu rangaistu terrorismista, eikä hän ollut virallisesti tutkinnan kohteena. Yhdistyneen kuningaskunnan MI5-turvallisuuselin oli tästä huolimatta tutkinut hänen kontaktejaan väkivaltaisen radikalismin tekijöihin muutamia vuosia ennen Lontoon iskua 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lontoon terrori-isku 22. maaliskuuta 2017 Wikimedia Commonsissa
Ilkka Tulikoura

Ilkka Toimi Antero Tulikoura (s. 29. heinäkuuta 1942 Lempäälä) on suomalainen urheiluvammoihin erikoistunut lääketieteen tohtori ja ortopedi. Hän on arvostetuimpia yleisurheilukirurgeja maailmassa ja on leikannut lukuisia huippu-urheilijoita, kuten Sergei Bubkaa, Jacques Freitagia, Aki Parviaista ja Mika Halvaria.
Ilkka Tulikouran isä oli urheilujohtajana tunnettu Toimi Tulikoura.
Jaana Raski

Jaana Raski Metsolat TV-sarjassa 1990-luvulla.
Jaana Raski (s. 18. lokakuuta 1956 Asikkala) on suomalainen näyttelijä, joka työskenteli Kouvolan teatterissa vuosina 1987–2019.
Raski näytteli Jaana Järvenheimon roolin TV-sarjassa Metsolat. Lisäksi hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Valkoinen kääpiö (1986, ohj. Timo Humaloja) ja Nyrölä 3/Kissa ja Varjo (2011, ohj. Tapio Piirainen).
Raski kävi Teatterikorkeakoulun Jouko Turkan kaudella Turkan oppilaana 1983–1987.
Isabeau

Isabeau on Pietro Mascagnin kolminäytöksinen ooppera (leggenda drammatica) vuodelta 1911. Sen libretto on Luigi Illican käsialaa. Teksti perustuu löyhästi Lady Godivan legendaan, vaikka Illican mukaan kyseessä oli kokonaan uusi tarina. Illica lähestyi Mascagnia aiheen tiimoilta toukokuussa 1908. Puccini oli hylännyt idean, eikä libretto tyydyttänyt Franchettiakaan. Mascagnin teos kantaesitettiin säveltäjän itsensä johdolla Buenos Airesin Teatro Coliseossa 2. kesäkuuta 1911.
Hiroshiman roomalaiskatolinen hiippakunta

| Hiroshiman roomalaiskatolinen hiippakunta |
| --- | --- |
 Hiippakunnan sijainti Japanin kartalla.
Kirkkokunta:  Katolinen kirkko
Osa kirkkoa:  Katolinen kirkko Japanissa
Seurakuntia:  47
Jäseniä:  20 591 eli 0,3% alueen väkiluvusta (2019)
Perustettu:  30. kesäkuuta 1959 (hiippakunnaksi)
Piispa:  Alexis Mitsuru Shirahama
Tuomiokirkko:  Hiroshiman katedraali
Virallinen sivusto
Hiroshiman roomalaiskatolinen hiippakunta on katoliseen kirkkoon kuuluva japanilainen hiippakunta, joka toimii Japanissa Tottorin, Shimanen, Okayaman, Hiroshiman ja Yamaguchin prefektuurien alueilla. Hiippakunnan keskus on Hiroshima. Hiippakunta kuuluu Osakan arkkihiippakunnan kirkkoprovinssiin.
Historia

4. toukokuuta 1923 erotettiin Osakan hiippakunnasta Hiroshiman apostolinen vikariaatti. 30. kesäkuuta 1959 vikariaatti korotettiin Hiroshiman hiippakunnaksi.
Aiheesta muualla

Hiippakunnan kotisivut (japaniksi)
Ilkka Tuominen

Ilkka Tuominen (4. syyskuuta 1939 Boston, Yhdysvallat – 19. maaliskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen tähtitieteilijä ja Oulun yliopiston tähtitieteen professori.
Tuominen syntyi Yhdysvalloissa, jossa hänen isänsä, professori Jaakko Tuominen, opiskeli ja tutki silloin astrofysiikkaa. Ilkka Tuominen kirjoitti ylioppilaaksi Munkkiniemen yhteiskoulusta 1958. Hän valmistui maisteriksi Helsingin yliopistosta 1962 pääaineenaan meteorologia. Väitöskirjansa hän laati tähtitieteen alalta, ja sen aiheena oli pyörivien tähtien rakenne. Vuosina 1962–1995 hän oli Helsingin yliopiston observatoriossa observaattorina, dosenttina ja vt. professorina. Vuodet 1995–2004 hän oli Oulun yliopiston tähtitieteen professori mutta palasi eläkkeelle jäätyään Helsingin yliopiston observatorioon.
Tuominen julkaisi yli 200 tutkimusta, joista merkittävimpiin kuuluu tutkimus Auringon kaltaisten tähtien pinnan aktiviteetista. Hän oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen ja toimi Suomen tähtitieteen kansalliskomitean puheenjohtajana. Tuominen oli poliittisesti aktiivinen vasemmistolaisessa liikehdinnässä 1960–1970-luvulla ja oli keskeinen vaikuttaja vuonna 1969 yliopiston observatorion valtauksessa. Tuloksena oli laitoksen esimiehen virka-asunnon ottaminen laitostilaksi ja tähtitieteen tutkintovaatimusten uudistaminen vastaamaan kansainvälistä käytäntöä. Hän edisti esimiesaikanaan demokraattista laitoshallintoa. Kun laitos lakkautettiin 2009 ja siirrettiin fysiikan laitoksen alaiseksi, Tuomiselle ei enää jäänyt työskentelymahdollisuuksia.
Isabel

Isabel voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Isabel, naisen etunimi
Pyhä Ranskan Isabel (1225–1270), Ranskan kuninkaan Ludvig VIII:n tytär, pyhimys
Isabel, kunta Leyten saarella Filippiineillä
Isabel, maakunta Salomonsaarilla
Isabel, kaupunki Kansasissa, Yhdysvalloissa
Isabel, kaupunki Etelä-Dakotassa, Yhdysvalloissa
Isabel, Espanjan laivaston aluksia:
Infanta Isabel (1885), Velasco-luokan risteilijä
Isabel II (1886), Velasco-luokan risteilijä
Hurrikaani Isabel, hurrikaani Atlantilla ja Pohjois-Amerikassa vuonna 2003.
Inga Kaukola

Inga Maria Kaukola (9. heinäkuuta 1916 Vaasa – 10. tammikuuta 2013 Turku) oli suomalainen runoilija.
Teoksia

Suloinen salaisuus : traktaatti Suomen neitosille. Agricola-seuran kinkeritraktaattisarja 13/1959. Helsinki 1959
Pirkko, Pekka ja Petteri ; piirtänyt Tapani Lemminkäinen. Herättäjäyhdistys, Lapua 1961
Milli ja Masa. Suomen lähetysseura, Helsinki 1969
Laulan tuhat laulua : runoja. Herättäjäyhdistys, Lapua 1975
Tuskan ja toivon tie. Herättäjäyhdistys, Lapua 1979
Punainen viitta. Herättäjäyhdistys, Lapua 1986
Toimitustöitä

Aku Räty : Taivaassa on toisenlaista : kirjeitä ystäville ; toim. Inga Kaukola. Herättäjä-yhdistys, Lapua 1975
Hämeen kauppakamari

Hämeen kauppakamarin toiminta-alueeseen kuuluvat Päijät-Hämeen maakunta, Kanta-Hämeen maakunnasta Hämeenlinnan ja Forssan seutukunnat sekä Pirkanmaalta Kuhmoinen. Kauppakamari toimii 18 kunnan alueella elinkeinoelämän edunvalvojana, kouluttajana ja asiantuntijana. Se on yksi Suomen 19 kauppakamarista.
Hämeen kauppakamari on perustettu 1940. Sillä on yli 900 jäsenyritystä toiminta-alueellaan. Hämeen kauppakamarin toimitusjohtajana toimii Anne Vanhala.
Toiminta

Kauppakamarin tehtävänä on edistää toiminta-alueensa elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä, yrittäjyyttä, tervettä kilpailua, kansainvälistymistä ja markkinataloutta, valvoa toiminta-alueensa elinkeinoelämän yhteisiä etuja sekä edistää elinkeinoelämän ja viranomaisten välistä yhteistoimintaa. Tehtävänsä toteuttamiseksi kauppakamari:
Tekee aloitteita ja antaa viranomaisille lausuntoja elinkeinoelämää koskevissa asioissa.
Harjoittaa yritystoiminnan edistämiseksi tiedotus-, julkaisu-, neuvonta-, koulutus-, ja tutkimustoimintaa
Tarjoaa jäsenilleen yritystoimintaan liittyviä palveluita
Hämeen kauppakamari julkaisee myös jäsenille ja sidosryhmille suunnattua lehteä, jonka nimi on Kauppakamari.
Palvelut

Kauppakamari myöntää ulkomaankaupan asiakirjoja joita ovat esimerkiksi:
ulkomaankaupassa tarvittavat ATA carnet -tulliasiakirjat
CPD/China-Taiwan Carnet
Euroopan yhteisön yleiset alkuperäistodistukset
Kauppalaskut
Suositukset vientiyrityksille
Full confidence -todistukset
Force majeure -todistukset
Muut erityistodistukset
Kauppakamari tarjoaa myös muita palveluita:
Välittää keskuskauppakamarin ansiomerkkejä
Kauppakamarin kirjasarja
ESCROW - lähdekoodin säilytys
Opastus ulkomaankaupan asiakirjoihin liittyvissä asiossa
Laki- ja veroneuvonta
Tavarantarkastus
Kiinteistöarviointi
Aiheesta muualla

Hämeen kauppakamarin kotisivut
Keskuskauppakamarin kotisivut
International Socialist -suuntaus

Brittijohtoinen International Socialist -suuntaus (IS) on Lev Trotskin perintöön nojautuva vallankumouksellinen yhteenlittymä, jolla ei ole varsinaista organisaatiota. IS edustaa trotskilaisuuden ns. cliffiläistä suuntausta perustajansa Tony Cliffin mukaan. IS:n piirissä puhutaan sosialismista alhaalta, joka eroaisi huomattavasti esimerkiksi byrokraattisesta sosialismista, jota muun muassa IS:n valtiokapitalistisena pitämässä Neuvostoliitossa sen mielessä harjoitettiin.
IS-suuntaukseen kuuluu yli parikymmentä järjestöä eri puolilta maailmaa. Suurimmat järjestöt ovat Englannissa (SWP), Saksassa, Kreikassa, Irlannissa ja Kanadassa. Suomesta IS:n kuuluu Sosialistiliitto. IS:llä on ollut keskeinen rooli antikapitalistista protesteissa muun muassa Prahassa ja Genovassa ja Euroopan sosiaalifoorumien järjestämisessä sekä sodanvastaisen liikkeen rakentamisessa.
Aiheesta muualla

Iinternational Socialist Tendency
Sosialistiliitto
Jackson Bogere Kigundu

Jackson Bogere Kigundu (26. syyskuuta 1959 Uganda) on entinen ruotsalainen nyrkkeilijä. Hän nyrkkeili göteborgilaisessa BK Kalule -seurassa. Hän perusti Bergssjöns Boxningsklubbin vuonna 2001. Jackson Bogere Kigundu on nyrkkeilijä Patrick Bogeren isä.
Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1993

Lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1993 pelattiin Turussa ja Oulussa, Suomessa 4. -12. syyskuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään 18. miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut.
Alkulohkot > Lohko A

Oulu
| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 5 | 5 | 0 | 15-3 | 3.259 | 10 |  | 3-1 | 3-1 | 3-0 | 3-1 | 3-0 |
|  Alankomaat | 5 | 4 | 1 | 13-4 | 1.398 | 9 |  |  | 3-0 | 3-1 | 3-0 | 3-0 |
|  Bulgaria | 5 | 2 | 3 | 9-10 | 0.947 | 7 |  |  |  |  | 3-1 | 3-0 |
|  Tšekkoslovakia | 5 | 2 | 3 | 9-12 | 0.798 | 7 |  |  | 3-2 |  |  | 3-1 |
|  Ranska | 5 | 2 | 3 | 8-11 | 0.869 | 7 |  |  |  | 3-2 |  | 3-0 |
|  Ruotsi | 5 | 0 | 5 | 1-15 | 0.340 | 5 |  |  |  |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

Turku
| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 5 | 5 | 0 | 15-2 | 1.907 | 10 |  | 3-0 | 3-0 | 3-1 | 3-0 | 3-1 |
|  Saksa | 5 | 4 | 1 | 12-9 | 1.095 | 9 |  |  | 3-0 | 3-2 | 3-2 | 3-2 |
|  Ukraina | 5 | 3 | 2 | 9-10 | 0.925 | 8 |  |  |  | 3-1 | 3-2 | 3-1 |
|  Puola | 5 | 2 | 3 | 10-10 | 1.012 | 7 |  |  |  |  | 3-1 | 3-0 |
|  Suomi | 5 | 1 | 4 | 8-13 | 0.801 | 6 |  |  |  |  |  | 3-1 |
|  Espanja | 5 | 0 | 5 | 5-15 | 0.759 | 5 |  |  |  |  |  |  |
Sijoitusottelut > sijat 5-8

| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. syyskuuta | Turku | Bulgaria | 3–1 | Puola | 10-15 | 15-10 | 15-1 | 15-11 |  |
| 11. syyskuuta | Turku | Ukraina | 3–0 | Tšekkoslovakia | 15-7 | 15-13 | 15-6 |  |  |
| ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. syyskuuta | Turku | Puola | 3–1 | Tšekkoslovakia | 15-10 | 12-15 | 16-14 | 15-7 |  |
| ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. syyskuuta | Turku | Bulgaria | 3–2 | Ukraina | 8-15 | 15-5 | 15-3 | 12-15 | 15-11 |
Sijoitusottelut > sijat 1-4

| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. syyskuuta | Turku | Italia | 3–0 | Saksa | 15-1 | 15-6 | 15-11 |  |  |
| 11. syyskuuta | Turku | Venäjä | 0–3 | Alankomaat | 11-15 | 8-15 | 2-15 |  |  |
| pronssiottelu  | pronssiottelu  | pronssiottelu  | pronssiottelu  | pronssiottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. syyskuuta | Turku | Venäjä | 3–1 | Saksa | 15-3 | 9-15 | 15-8 | 15-5 |  |
| Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. syyskuuta | Turku | Italia | 3–2 | Alankomaat | 15-6 | 15-5 | 13-15 | 8-15 | 15-9 |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.:  Italia
2.:  Alankomaat
3.:  Venäjä
4.:  Saksa
5.:  Bulgaria
6.:  Ukraina
7.:  Puola
8.:  Tšekkoslovakia
9.:  Ranska
10.:  Suomi
11.:  Espanja
12.:  Ruotsi
Ilmajoen työväentalo

| Ilmajoen Työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Asematie 2 60800 Ilmajoki
Sijainti:  Ilmajoki
Koordinaatit:  62°43′55″N, 22°34′55″E
Valmistumisvuosi:  1938
Omistaja:  Ilmajoen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  970 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ilmajoen Työväentalo on vuonna 1938 valmistunut Ilmajoen kunnassa sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Ilmajoen Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Nykyisen työväentalon viereisellä tontilla oli aiemmin 1906 rakennettu Ilmajoen ensimmäinen työväentalo.
Rakennus

Hirsirunkoinen kaksikerroksinen rakennus valmistui vuonna 1938.
Toimintaa talolla

Talossa on järjestetty kokouksia. Ilmajoen Työväenyhdistys vuokraa monitoimitaloaan monenlaisiin juhliin ja tilaisuuksiin.
Hiroto Kyōguchi

| Hiroto Kyōguchi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  京口紘人
Syntynyt: 27. marraskuuta 1993 (ikä 30) Izumi, Osaka, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Nyrkkeilijä
Pituus:  162  cm
Painoluokka:   Korsisarja
Kätisyys:  Oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  12
Voitot:  12
– tyrmäysvoitot:  9
Tappiot:  0
Ratkaisemattomat:  0
Hiroto Kyōguchi (jap. 京口紘人, Kyōguchi Hiroto, s. 27. marraskuuta 1993) on japanilainen korsisarjan nyrkkeilijä ja hallitseva IBF-liiton maailmanmestari painoluokassaan.
Amatöörinyrkkeilyura

Amatöörinyrkkeilyurallaan Kyōguchi otteli 66 ottelua joista voitti 52.
Ammattinyrkkeilyura

Kyōguchi aloitti ammattinyrkkeilyuran vuonna 2016. Vuonna 2017 hän kohosi IBF-liiton mestariksi voittamalla Jose Argumedon kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi.
Aiheesta muualla

boxrec.com
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jose Argumendo | IBF liiton korsisarjan maailmanmestari 23. heinäkuuta 2017– | Seuraaja: – |
Jackson (kappale)

| ”Jackson” Johnny Cash ja June Carter |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Greatest Hits vol. 1
 B-puoli: ”Pack Up Your Sorrows”
 Äänitetty : 1967
 Julkaistu: 6. helmikuuta 1967
 Tyylilaji: country
 Kesto: 02.45
 Levy-yhtiö: Columbia
Listasijoitukset
 Billboard Hot Country Songs: 2´.
Johnny Cashin ja June Carter Cashin muut singlet
| ”It Ain’t Me Babe” 1965 | ”Jackson” 1967 | ”Long-Legged Guitar Pickin’ Man” 1967 |
Jackson on kappale, jonka kirjoittivat Billy Edd Wheeler ja Jerry Leiber vuonna 1963. Kappaleen nauhoitti ensimmäisenä Wheeler.
Vuonna 1967 Jacksonin nauhoittivat ja julkaisivat Johnny Cash ja June Carter sekä Nancy Sinatra ja Lee Hazlewood. Kappaleen eri versioista tunnetuin on mahdollisesti Cashin ja Carterin versio. Merkittävä on myös The Kingston Trion versio vuodelta 1963.
Suomeksi kappale tunnetaan Carolan ja Lasse Mårtensonin esittämänä ja Kari Tuomisaaren sanoittamana nimellä ”Mä lähden Stadiin” (1967).
It Could Happen to You

It Could Happen to You (suom. Se voisi tapahtua sinulle) on Jimmy Van Heusenin säveltämä ja Johnny Burken sanoittama musiikkikappale vuoden 1944 elokuvasta 4 näppärää neitosta. Kappaleen lauloivat elokuvassa Dorothy Lamour ja Fred MacMurray ja suosioon sen nosti Jo Stafford vuoden 1944 äänityksellään. Myös Bing Crosby nauhoitti kappaleen sen ilmestymisvuonna.
Vuonna 1950 Nat King Cole nauhoitti kappaleesta jazzversion, ja pian hänen jälkeensä myös pianisti Erroll Garner äänitti oman tulkintansa. Kappale on tullut suosituksi jazzartistien keskuudessa ja siitä on tullut yksi tyylilajin standardeista. Sen ovat nauhoittaneet muun muassa Miles Davis, Bud Powell, Chet Baker, Sonny Rollins, Dinah Washington ja Chick Corea.
Ilkka Uotila

Ilkka Juhani Uotila (nimimerkki Stig Framåt, 31. maaliskuuta 1937 Muurla – 16. lokakuuta 2002 Helsinki) oli Yleisradion pitkäaikainen musiikkitoimittaja. Uotila aloitti uransa Yleisradiossa 1969, ja ura jatkui 2000-luvulle asti, jolloin hän jäi eläkkeelle ja kuoli pian sen jälkeen. Hän oli toimittajana muun muassa ohjelmissa Kaksi ruskeaa piparkakkua, Pihapihlaja, Satumaa, Yömyöhä ja Sana- ja sävelradio.
Uotila aloitti Yleisradiossa free lance -toimittajana vuonna 1969, josta siirtyi Yleisradion viihde-/kevyen musiikin osastolle. Siellä hän alkoi tehdä uusia juonnettuja musiikkiohjelmia. Uotila käytti radiotyössä pseudonyymiä Stig Framåt. Nimi oli keksitty Katajanokan raitiovaunu viiden katossa roikkuneen metallilaatan tekstistä "Stig framåt på gången!".
Aiheesta muualla

Mielipahaa ohjelmaneuvostossa (Yle Elävän arkiston blogi)