stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korybantit
Samothraken korybantit

Samothraken korybanttien alkuperästä on monia erilaisia versioita. Mahdollisia vanhempia voisivat olla:
Zeus ja Kalliope
Apollon ja Rhetia
Apollon ja Thaleia
Samothraken korybantit olivat äitijumalatar Kybelen seuralaisia, jotka palvelivat jumalatarta hurjin menoin kuin riivattuina.
Kreetan kureetit

Kreetan kureetit olivat kolme, viisi tai yhdeksän tanssijaa, jotka kunnioittivat Rheaa, kreetalaista vastinetta Kybelelle. Yleisimmin heidän alkuperäkseen mainitaan Gaia, maa, tai vaihtoehtoisesti he saivat alkunsa Uranoksen kuohitsemisesta syntyneistä veritipoista.
Rhea uskoi heille Kronokselta salaa synnyttämänsä Zeuksen hoivaamisen. Kureettien tuli peittää Zeuksen äänet kilpiensä kalkkeella siten, ettei Kronos saanut tietää lapsen syntymästä.
Laivauutisia

| Laivauutisia> The Shipping News |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lasse Hallström
Käsikirjoittaja:  Robert Nelson Jacobs
Perustuu:  E. Annie Proulx’n romaaniin Laivauutisia
Tuottaja:   Rob Cowan  Leslie Holleran 
Säveltäjä:  Christopher Young
Kuvaaja:  Oliver Stapleton
Leikkaaja:  Andrew Mondshein
Pääosat:   Kevin Spacey  Julianne Moore  Judi Dench  Cate Blanchett 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Columbia Pictures Corporation  Miramax Films  TriStar Pictures 
Levittäjä:  Miramax Netflix
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  111 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laivauutisia on Lasse Hallströmin ohjaama elokuva vuodelta 2001. Se perustuu Annie Proulx'n Pulitzer-palkittuun romaaniin Laivauutisia (The Shipping News, 1993).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin Spacey  | … |  Quoyle   |
|  Julianne Moore  | … |  Wavey Prowse   |
|  Judi Dench  | … |  Agnis Hamm   |
|  Cate Blanchett  | … |  Petal Bear   |
|  Pete Postlethwaite  | … |  Tert X. Card   |
Kolhonjärvi (Kangasniemi)

| Kolhonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°59′36″N, 26°27′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  Sorvalinsalmi Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,7 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  600 m  
Rantaviiva:  3,575 km  
Pinta-ala:  36,978 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolhonjärvi 
Kolhonjärvi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Sorvalin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 37 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy.
Kuka teki minusta tän naisen

| Kuka teki minusta tän naisen Jippu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2008
 Julkaistu: 2. huhtikuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 44.05
 Levy-yhtiö: HMC
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Jipun muut julkaisut
| Salaisuuksia, joita yksinäiset huutaa unissaan 2006 | Kuka teki minusta tän naisen 2008 | Pimeä onni 2010 |
Singlet albumilta Kuka teki minusta tän naisen
 ”Kanna minut” Julkaistu: 25. helmikuuta 2008  ”Kuka teki minusta tän naisen” Julkaistu: 2008  ”Tuonelan koivut” Julkaistu: 2008
Kuka teki minusta tän naisen on Jipun 2. huhtikuuta 2008 julkaistu toinen studioalbumi. Albumilta on julkaistu kolme singleä: ensimmäisenä Kanna minut, joka oli Jipun euroviisukarsintakappale, toisena albumin nimikkokappale Kuka teki minusta tän naisen, johon Lauri Nurkse ohjasi musiikkivideon ja kolmantena singlenä Tuonelan koivut, joka on alun perin Kotiteollisuuden kappale ja johon Tuukka Temonen ohjasi musiikkivideon.
Albumi meni julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle. Albumi on myynyt Jipun debyyttialbumin tavoin kultaa, eli yli 15 000 kappaletta.
Kappaleet

Kuka teki minusta tän naisen – 4.27 (säv. Jippu, san. Jippu, sov. Markus Koskinen)
Mies joka ei hylkää – 3.04 (säv. Jippu & Tuure Kilpeläinen, san. Jippu & Koskinen, sov. Koskinen)
Käpertyneenä – 4.15 (säv. Chisu, san. Jippu, sov. Koskinen)
Mut mä pelkää en – 4.08 (säv. Jippu, Ilkka Virtanen & Matti Heininen, san. Jippu, sov. Koskinen)
Luovun – 4.11 (säv. Jippu & Koskinen, san. Jippu & Koskinen, sov. Koskinen)
Tuonelan koivut – 4.25 (säv. Janne Hongisto, Jani Sinkkonen & Jouni Hynynen, san. Hynynen, sov. Koskinen)
Huono mies – 4.04 (säv. Kilpeläinen & Jippu, san. Jippu, sov. Koskinen)
Ei sydän osannut väistää – 3.45 (säv. Jippu & Kilpeläinen, san. Jippu, sov. Koskinen)
Ihan tavallinen aamupäivä – 3.05 (säv. Jippu & Lasse Kurki, san. Jippu, sov. Koskinen)
Kanna minut – 3.06 (säv. Jippu & Koskinen, san. Jippu & Koskinen, sov. Koskinen)
En osaa elää – 5.39 (säv. Jippu & Koskinen, san. Jippu & Koskinen, sov. Koskinen)
Arviot

Nyt.fi:
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Kirsi Taivainen: Kuka teki minusta tän naisen[vanhentunut linkki]. Savon sanomat 19.4.2008.
Sami Nissinen: Kuka teki minusta tän naisen (Arkistoitu – Internet Archive). Soundi 4/2008.
J.A. Kaunisto: Kuka teki minusta tän naisen. V2.fi 28.5.2008.
Ari-Pekka Kankaanpää: . Findance.com 3.7.2008.
Kristus Pantokrator

Kristus Pantokrator Cefalùn katedraalin apsidissa Sisiliassa.
Kristus Pantokrator (suom. Kristus Kaikkivaltias) on kristillinen kuva-aihe ja erityisesti ortodoksisessa kirkossa suosittu Jeesusta esittävä ikoni. Pantokrator-ikoni on sijoitettu kirkoissa yleensä kupolin sisäpintaan tai apsidiin. Ikoni on tavallisesti puolivartalokuva Jeesuksesta. Jeesuksella on usein toisessa kädessään Raamattu ja toinen käsi on siunaavassa asennossa. Jeesuksella on yllään kuninkuutta, salaisuutta ja ihmisyyttä symboloiva himation.
Kuvia

Kristus Pantokrator -mosaiikki Istanbulin Hagia Sofiassa
Vanhin tunnettu Kristus Pantokrator -aiheinen ikoni Pyhän Katariinan luostarissa
Pyhän Haudan kirkon kupolissa sijaitseva Kristus Pantokrator -mosaiikki
Kristus Pantokrator Kristuksen ylösnousemuksen katedraalissa Pietarissa
Santa Pudenziana -kirkossa Roomassa sijaitseva mosaiikki
Venäläinen Kristus Pantokrator -ikoni 1900-luvun alusta
Pantokrator-aiheinen fresko Pohjois-Makedonian Bitolassa sijaitsevassa kirkossa
Pantokrator-maalaus serbialaisessa ortodoksikirkossa
Kristus kaikkivaltias makedonialaisessa kirkossa
1100-luvulla maalattu Kristus Kaikkivaltias -fresko espanjalaisessa Basílica de San Isidoro de León -kirkossa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristus Pantokrator Wikimedia Commonsissa
Kuivajärvi (Tammelan Heinämaankulma)

| Kuivajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°54′21″N, 23°44′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jänhijoen valuma-alue (35.97)
Laskujoki:  Myllyoja Heinijärveen 
Järvinumero:  35.973.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124 m 
Rantaviiva:  6,256 km 
Pinta-ala:  0,36843 km² 
 fiKuivajärvi 
Kuivajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.
Tammelassa on toinenkin Pyhäjärven alueeseen kuuluva Kuivajärvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja sen pituus on 1,5 kilometriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta. Eräät näistä ojista ovat järvien laskuojia. Saloistenjärvi laskee itäpäähän, samoin tekee Kyynäräjärvi ja Valkjärvi laskee järven pohjoispäähän. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla lahden pohjukassa, josta saa alkunsa 3,5 kilometriä pitkä Myllyoja Heinijärveen. Tämä uoma lienee luontainen laskuoja ja sen rinnalle on kaivettu toinen oja eteläisten soiden, Kiimalammin ja Mustalammin kautta.
Järven rantaviiva on 6,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannoista rajautuvat suometsiin, joita on ojitettu. Järvi kivinen ja siinä on 16 saarta. Järven pohjoisrannalle on rakennettu yksi loma-asunto, jonne johtaa metsäautotie. Forssan ja Tammelan välinen raja kulkee 450 metrin päässä lännessä.
Kyttä ja koira

| Kyttä ja koira> Top Dog |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aaron Norris
Käsikirjoittaja:   Aaron Norris  Tim Grayem 
Tuottaja:  Andy Howard
Säveltäjä:  George S. Clinton
Leikkaaja:  Peter Schink
Pääosat:  Chuck Norris
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Artisan Entertainment
Ensi-ilta:  1995
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyttä ja koira (Top Dog) on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut toimintakomedia. Elokuvan ohjasi Aaron Norris ja pääosassa on Chuck Norris.
Juoni

Elokuva kertoo poliisista Jake Wilderistä oman tien kulkijasta, joka ei mielestään tarvitse paria. Kuullessaan, että hän saa uuden parin, Jake ei tästä kovinkaan paljon iloitse - ainakaan silloin kun hän kuule että uusi pari on koira, Reno. Ensimmäiseksi tehtäväkseen he saavat tutkia Renon entisen omistajan murhaa. Murhan jäljet johdattavat uusnatsien luokse ja pian alkaa löytyä Jaken ja Renonkin yhteinen sävel.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Chuck Norris  | … |  Jake Wilder   |
|  Michele Lamar Richards  | … |  Savannah Boyette   |
|  Erik von Detten  | … |  Matthew Swanson   |
|  Clyde Kusatsu  | … |  Callahan   |
|  Kai Wulff  | … |  Otto Dietrich   |
Loukonlahti

Loukonlahti on Pirkkalan kunnanosa. Loukonlahteen lasketaan kuuluvaksi myös Nuolialan alue.
Nuoliolan koulussa on on rakennettu 2000 luvulla useassa eri vaiheessa. Siinä on on ala- ja yläkoulu, sekä erityisluokkia. Koulussa on myös kirjasto.
Loukonlahden uimaranta on pieni hyväkuntoinen uimaranta. Loukonlahdessa ei ole kauppoja.
Koutajoki (Vienanmeri)

| Koutajoki Ковда |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue, Karjalan tasavalta
Kunnat:  Murmanskin alue, Karjalan tasavalta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö
Pinta-ala:  26 100 km² 
Järvisyys:  14 % 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tuoppajärvi 
 :  65.791854°N, 31.571503°E
Laskupaikka:  Zelenoborski, Kantalahti, Vienanmeri
 :  66°41′27″N, 32°52′10″E
Läpivirtausjärvet:  Koutajärvi, Pääjärvi
Esteet:  vesivoimalaitoksia
Sivu-uomat:  Tuntsajoki (en), Lopskaya (d) (käännä suomeksi), Porasjoki (d)
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  109,5 m  
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  109,5 m
Pituus:  233 km 
Kaltevuus:  0,47 m/km
Keskivirtaama:  276 m³/s  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Koutajoki (ven. Ковда, Kovda) on Venäjän Karjalan tasavallasta Murmanskin alueelle virtaava 233 kilometriä pitkä joki, joka laskee Vienanmeren Kantalahteen Kantalahden piiriin kuuluvassa Zelenoborskin keskustaajamassa.
Joen kulku

Joki alkaa Tuoppajärvestä neljä kilometriä pitkällä jokiuomalla, joka laskee Pääjärveen. Uomaa kutsutaan Sohjananjoeksi, mutta se muodostaa venäläisessä hydrologiassa myös Koutajoen ylimmän osuuden. Joen niskalla sijaitsee Sohjanan kylä. Tuoppajärvi muodostaa kahden muun järven kanssa suuren Kuman tekojärven, jota säännöstellään vesivoimatalouden tarpeisiin Kuman vesivoimalaitoksella (ven. Кумская ГЭС, Kumskaja GES). Voimalasta on matkaa merelle 146 kilometriä. Myös suuri Pääjärvi on voimakkaasti säännöstelty järvi. Pääjärvestä jatkavaa Koutajoen 12 kilometriä pitkää jokiosuutta kutsutaan Kumaksi. Se laskee Soukelojärveen (ven. Соколозеро, Sokolozero), jota kutsutaan myös Iovan tekojärveksi. Soukelojärveen on johdettu erilaisilla kanavilla lisää vettä voimatalouden tarpeisiin. Näiden vesistöjärjestelyiden alapuolella sijaitsee Iovan vesivoimalaitos (ven. Иовская ГЭС, Iovskaja GES), josta on matkaa merelle vielä 79 kilometriä. Voimalasta jatkaa 3,5 kilometriä pitkä Iovan (ven. Иова, Iova) jokiosuus, joka laskee Tutozeroon (ven. Тутозеро) ja jatkaa lyhyen kanavan läpi Koutajärveen. Tutozero ja Koutajärvi kuuluvat samaan (ven. Княжегубское водохранилище, Knjažegubskoje vodohranilištše) Knjažegubskin tekojärveen. Tekojärveä säännöstellään ja järvestä johtaa kanava Knjažegubskin vesivoimalaitokseen (ven. Княжегубскую ГЭС, Knjažegubskuju GES). Voimalasta on enää 1,2 kilometriä mereen .
Koutajoen vesistöalue

Koutajoen vesistön pinta-ala on 26 100 neliökilometriä ja valuma-alueen Venäjän puoleisen osan järvisyys on 14 %. Toisessa lähteessä mainitaan Knjažegubskin vesivoimalaitoksen valuma-alueen pinta-alaksi 25 900 neliökilometriä. Voimalaitos sijaitsee 1,2 kilometriä merenrannasta. Joen alimmalla vesivoimalaitoksella on seurattu virtaamia vuodesta 1956 alkaen. Vuosina 1956–1988 mitattiin Knjažegubskin vesivoimalaitoksella keskivirtaamaksi (MQ) 276,15 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Vuoden 1961 helmikuun keskivirtaama oli 38,4 m³/s, ja vuoden 1981 heinäkuun keskivirtaama oli 1 020 m³/s.
Joen vesistönumero on 02020000412102000000123.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Tieto on lähteetön. Asia mainitaan Koutajoen venäjänkielisessä artikkelissa ru:Ковда (река).
Käännös suomeksi
Kurppajärvi

| Kurppajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°12′08″N, 26°14′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Ylä-Hepolampeen 
Järvinumero:  14.131.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,721 km  
Pinta-ala:  1,253 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurppajärvi 
Kurppajärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Taipaleen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112 metriä mpy.
Kyttä

Kyttä voi tarkoittaa seuraavia:
kyttä, puhekielinen nimitys poliisista
Sukunimenä

Wilho Kyttä (1881–1960), juristi ja maaherra
Harras Kyttä (1912–1985), hovioikeudenneuvos, kansanedustaja (KP), sisäasiainministeri (KP, amm.), Turun kaupunginjohtaja, Wilho Kytän poika
Riitta Nikula (o.s. Kyttä, s. 1944), taidehistorioitsija, emeritaprofessori, Harras Kytän tytär
Arvo Vartia (vuoteen 1892 Kyttä, 1881–1963), urheilujohtaja, opettaja, päätoimittaja ja tietokirjailija, kouluneuvoksen ja professorin arvonimet
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kustaa III:n paviljonki

| Kustaa III:n paviljonki> Gustav III:s paviljong |
| --- | --- |
 Kustaa III:n paviljonki, julkisivu itään, toukokuussa 2010.
Sijainti:  Solna
Valmistumisvuosi:  1792
Suunnittelija:  Olof Tempelman
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kustaa III:n paviljonki (ruots. Gustav III:s Paviljong) on yksi Ruotsin kuninkaallisista linnoista. Se sijaitsee Hagaparkenissa Solnan kunnassa Tukholman läänissä, noin kahden kilometrin päässä Tukholman rajasta.
Kustavilaista uusklassismia edustavan paviljongin rakennustyöt aloitettiin 1787, kun kuningas Kustaa III muurasi paviljongin peruskiven.[lähde? ] Arkkitehti Olof Tempelmanin suunnittelema paviljonki rakennettiin vuosina 1787–1789. Sisustuksesta vastasi tuolloin tunnettu arkkitehti Louis Masreliez, joka oli vuosia opiskellut Italiassa. Paviljongin sisustus onkin täynnä roomalaisen antiikin vivahteita, mutta se edustaa kuitenkin pääpiirteittän ruotsalaista uusklassismia.[lähde? ] Masreliez’n suunnittelemaan sisutukseen kuuluu pompeijilaistyylisiä seinämaalauksia melkein joka huoneessa.
Paviljongin ympärille rakennettiin 1780–1790-luvuilla Fredrik Magnus Piperin suunnittelema englantilaistyylinen maisemapuisto, johon valmistui joukko paviljonkeja ja johon suunniteltiin myös toteutumatta jäänyttä linnaa. Kustaa III:n paviljonkiin tehtiin muutoksia 1800-luvun puolivälissä ja se restauroitiin 1937–1948.
Paviljonki on nykyisin kesäisin auki yleisölle, opastetuin kierroksin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ruotsin hovin sivut Kustaa III:n paviljongista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ruotsiksi)
Ruotsin kuninkaalliset linnat
Hagan linna
Drottningholmin linna
Gripsholmin linna
Kiinalainen paviljonki
Kustaa III:n paviljonki
Rosendalin linna
Rosersbergin linna
Strömsholmin linna
Tukholman kuninkaanlinna
Tullgarnin linna
Ulriksdalin linna
Lydia Mendoza

Lydia Mendoza
Lydia Mendoza (21. toukokuuta 1916 Houston, Texas – 20. joulukuuta 2007) oli yhdysvaltalainen tejanomusiikin laulaja ja kitaristi.
Mendoza syntyi muusikkosukuun ja aloitti siksi uransa jo varhain. Laulu "Mal Hombre" oli huomattava menestys espanjankielisessä yhteisössä ja toi Mendozalle levytyssopimuksen Bluebird Recordsin kanssa. Kaikkiaan hän levytti vuosina 1934–1940 lähes 200 kappaletta Bluebirdille.
Mendoza aloitti uransa esiintymällä perheenjäsentensä kanssa, mutta hän jatkoi vielä äitinsä kuoltua vuonna 1952. Hän jatkoi uraansa yli 70-vuotiaaksi ja ilmoitti vetäytymisestään vasta 1988.
Mendoza kärsi 1980-luvun lopulla invalidisoivan aivohalvauksen. Hänelle myönnettiin Yhdysvaltain National Medal of Arts vuonna 1999. Hän eli 91-vuotiaaksi.
Kye Sun-Hui

| Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Maa:   Pohjois-Korea> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 48 kg |  |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | 57 kg |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 52 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | München 2001 | 52 kg |  |
|  Kultaa | Osaka 2003 | 57 kg |  |
|  Kultaa | Kairo 2005 | 57 kg |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | 57 kg |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1997 | 52 kg |  |
|  Pronssia | Birmingham 1999 | 52 kg |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Bangkok 1998 | 52 kg |  |
|  Pronssia | Busan 2002 | 52 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Manila 1997 | 52 kg |  |
|  Kultaa | Wenzhou 1999 | 52 kg |  |
Kye Sun-Hui (koreaksi 계순희, s. 2. elokuuta 1979) on pohjoiskorealainen judoka, maailmanmestari ja olympiavoittaja.
Kye Sun-Hui otti yllättäen olympiakultaa 16-vuotiaana Atlantassa 1996 voittaen suuren ennakkosuosikin Japanin Ryōko Tamuran. Hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin judon olympiavoittaja. Kye Sun-Hui voitti myös olympiahopeaa Ateenassa 2004 ja pronssia Sydneyssä 2000. Maailmanmestari hän on vuosilta 2001, 2003, 2005 ja 2007. Lisäksi hän on saanut MM-hopeaa 1997 ja pronssia 1999. Aasian mestaruuden Kye on voittanut 1997 ja 1999. Aasian kisoissa hän on saanut kultaa 1998 ja pronssia 2002.
Aiheesta muualla

Kye Sun-Hui Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Luma

Luma voi tarkoittaa seuraavia:
Luma, kasvisuku
luminanssi eli luma, videosignaalin valoisuuskomponentti
luma, Armenian rahayksikön dramin sadasosa
Luma, videopelihahmo Mario-pelisarjassa
luonnontiede ja matematiikka, LUMA
LUMA-keskus Suomi, matematiikan ja luonnontieteiden opiskeluun kannustava Suomen yliopistojen verkosto.
Loukusa

Loukusa eli Loukuskylä on kylä Taivalkosken kunnassa. Se sijaitsee noin 30 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Posioon päin seututien 863 varrella.
Kylän tärkeimpänä elinkeinona on ollut maatalous, mutta se on vähentynyt nykypäivänä.
Kylällä ei ole esimerkiksi omaa postia tai kauppaa. Kylällä on ollut toiminnassa myös koulu, joka lakkautettiin vuonna 1998. Nykyisin koulurakennus on yksityiskäytössä.
Aiheesta muualla

Loukuskylä (Arkistoitu – Internet Archive)
Taivalkoski
| --- | --- |
Kyliä:  Inkee – Jokijärvi – Jurmu – Koitila – Kurtti – Loukusa – Metsäkylä – Parviainen – Pisto –  Taivalkosken kirkonkylä – Tyrävaara – Vaarakylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Iijoki – Kostonjoki – Kostonjärvi – Korvuanjärvi – Kurtinjärvi
Nähtävyyksiä:  Kallioniemi – Kylmäluoman retkeilyalue – Päätalopäivät – Taivalkosken kirkko – Syötteen kansallispuisto
Muuta:  Mustavaaran kaivos – Korvuan rautatieasema – Kurtin rautatieasema – Taivalkosken rautatieasema – Taivalniskan seisake – Taivalvaaran rautatieasema
Kustaa III – Saint-Jean – Saint-Barthélemyn lentoasema

Aéroport Gustaf III – Saint-Barthélemy (tunnettu myös nimillä Saint Barthélemyn lentoasema tai St. Jeanin lentoasema) sijaitsee Karibianmerellä Saint-Barthélemyn saarella. Lentoasema ja Saint Barthélemyn saaren pääkaupunki Gustavia on nimetty Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n mukaan.
Kiitotien lyhyydestä johtuen lentoasema voi palvella ainoastaan pienempiä, enintään noin kahdenkymmenen matkustajan liikennelentokoneita. Kentälle laskeuduttaessa lennetään hyvin jyrkkärinteisen kukkulan ylitse, jonka juurelta kiitotie alkaa. Kiitotie päättyy merenrantaan hietikolle. Näin ollen nousevat lentokoneet lentävät suoraan rannalla oleskelevien ylitse.
Säännöllistä reittiliikennettä Saint-Barthélemyn lentoasemalta on Pointe-à-Pitreen ja Saint-Martiniin.
Onnettomuus

23. toukokuuta 2009 Piper-merkkinen pienkone ajautui kiitotien päässä olevalle hietikolle kun sen laskeutuminen meni pitkäksi. Koneella oli laskussa liikaa nopeutta ja korkeutta. Kone kosketti kiitotietä vasta kun sitä oli jäljellä hieman yli 200 metriä. Koneen ohjaaja jarrutti voimakkaasti mutta kone liukui kiitotieltä ulos ja pysähtyi hietikolle nokalleen. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Amatöörikuvaaja onnistui sattumalta tallentamaan onnettomuuden videolle.
Aiheesta muualla

Amatöörikuvaajan video lento-onnettomuudesta
Loukola

Loukola tarkoittaa seuraavia:
Loukola eli Louko, paikkakunta luovutetulla alueella entisessä Tienhaaran kunnassa
Sukunimi

Kustaa Loukola (1890–1950), jääkäriluutnantti
Toivo Loukola (1902–1984), juoksija, olympiavoittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Loukola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuivajärvi (Ruovesi, Joensuu)

| Kuivajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°59′28″N, 23°58′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  35.324.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m  
Rantaviiva:  2,98 km  
Pinta-ala:  16,734 ha  
Saaria:  4 
 fiKuivajärvi 
Kuivajärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Joensuun kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paarlammin valuma-alueeseen (35.324) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy.
Lululemon Athletica

| Lululemon Athletica |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NASDAQ: LULU NASDAQ-100
ISIN:  US5500211090
Perustettu:  1998
Perustaja:  Chip Wilson
Avainhenkilöt:  Calvin McDonald, Glenn Murphy, Meghan Frank, Alex Grieve, Celeste Burgoyne, Sun Choe
Kotipaikka:  Delaware, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  Pohjois-Amerikka, Aasia, Eurooppa, Oseania
Toimiala:  urheiluvaatteet
Henkilöstö:  25 000 (2020)
Kotisivu:  shop.lululemon.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lululemon Athletica on yhdysvaltalais-kanadalainen pörssiyhtiö, joka on erikoistunut urheiluvaatteisiin. Sen on perustanut Chip Wilson. Yritys on rekisteröity Yhdysvaltain Delawaressa, mutta sen pääkonttori sijaitsee Kanadan Vancouverissa.