stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruokonen (Kuhmoinen)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven länsipuolelta kulkevalta valtatieltä 24.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,2 metriä mpy. Siihen ei johda ojia eikä sillä ole laskuojaa.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Suo lampi.
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio, mutta vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu kaksi taloa.
Pyöräily olympialaisissa

Pyöräily on ollut kesäolympialaisten kilpailuohjelmassa nykyaikaisen olympiahistorian alusta alkaen. Naiset kilpailivat pyöräilyn olympiamitaleista ensimmäisen kerran vasta vuonna 1984. Maastopyöräily tuli mukaan kesäolympialaisissa 1996 ja BMX-pyöräily kesäolympialaisissa 2008. Parhaiten menestynyt maa olympialaisten pyöräilyssä on Ranska.
Tapahtumat > Naiset

|  Maantiepyöräily> Naisten kilpailut |  Maantiepyöräily> 96 |  Maantiepyöräily> 00 |  Maantiepyöräily> 04 |  Maantiepyöräily> 08 |  Maantiepyöräily> 12 |  Maantiepyöräily> 20 |  Maantiepyöräily> 24 |  Maantiepyöräily> 28 |  Maantiepyöräily> 32 |  Maantiepyöräily> 36 |  Maantiepyöräily> 48 |  Maantiepyöräily> 52 |  Maantiepyöräily> 56 |  Maantiepyöräily> 60 |  Maantiepyöräily> 64 |  Maantiepyöräily> 68 |  Maantiepyöräily> 72 |  Maantiepyöräily> 76 |  Maantiepyöräily> 80 |  Maantiepyöräily> 84 |  Maantiepyöräily> 88 |  Maantiepyöräily> 92 |  Maantiepyöräily> 96 |  Maantiepyöräily> 00 |  Maantiepyöräily> 04 |  Maantiepyöräily> 08 |  Maantiepyöräily> 12 |  Maantiepyöräily> 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maantieajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Aika-ajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
 Ratapyöräily
| Naisten kilpailut | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 20 | 24 | 28 | 32 | 36 | 48 | 52 | 56 | 60 | 64 | 68 | 72 | 76 | 80 | 84 | 88 | 92 | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 16 |
| Keirin | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X |
| Omnium | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X |
| Joukkuetakaa-ajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X |
| Sprintti | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Joukkueajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X |
| Pisteajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | - | - |
| Takaa-ajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | - | - |
| Aika-ajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | - | - |
 Maastopyöräily
| Naisten kilpailut | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 20 | 24 | 28 | 32 | 36 | 48 | 52 | 56 | 60 | 64 | 68 | 72 | 76 | 80 | 84 | 88 | 92 | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 16 |
| Maastoajo | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X |
 BMX-pyöräily
| Naisten kilpailut | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 20 | 24 | 28 | 32 | 36 | 48 | 52 | 56 | 60 | 64 | 68 | 72 | 76 | 80 | 84 | 88 | 92 | 96 | 00 | 04 | 08 | 12 | 16 |
| BMX-pyöräily | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ranska | 40 | 24 | 22 | 86 |
| 2. |  Italia | 32 | 16 | 8 | 56 |
| 3. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 18 | 24 | 21 | 63 |
| 4. |  Alankomaat | 15 | 16 | 9 | 40 |
| 5. |  Yhdysvallat | 14 | 15 | 21 | 50 |
| 6. |  Australia | 13 | 16 | 13 | 42 |
| 7. |  Saksa | 12 | 10 | 14 | 36 |
| 8. |  Neuvostoliitto | 11 | 4 | 9 | 24 |
| 9. |  Belgia | 6 | 8 | 10 | 24 |
| 10. |  Tanska | 6 | 8 | 8 | 22 |
| 11. |  Itä-Saksa | 6 | 6 | 4 | 16 |
| 12. |  Espanja | 5 | 5 | 4 | 14 |
| 13. |  Länsi-Saksa | 4 | 5 | 5 | 14 |
| 14. |  Venäjä | 4 | 4 | 6 | 14 |
| 15. |  Sveitsi | 3 | 7 | 6 | 16 |
| 16. |  Ruotsi | 3 | 4 | 8 | 15 |
| 17. |  Tšekkoslovakia | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 18. |  Norja | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 19. |  Kanada | 1 | 5 | 5 | 11 |
| 20. |  Etelä-Afrikka | 1 | 4 | 3 | 8 |
| 21. |  Saksan yhdistynyt joukkue | 1 | 4 | 2 | 6 |
| 22. |  Kreikka | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 23. |  Uusi-Seelanti | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 24. |  Itävalta | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 25. |  Latvia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 26. |  Argentiina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 26. |  Viro | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 28. |  Puola | 0 | 6 | 3 | 9 |
| 29. |  Japani | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 30. |  Kiina | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 30. |  Ukraina | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 32. |  Meksiko | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 33. |  Kuuba | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 33. |  Kazakstan | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33. |  Portugali | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 33. |  Uruguay | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 37. |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37. |  Kolumbia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37. |  Jamaika | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37. |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
Radisson Blu Hotel Olümpia

| Radisson Blu Hotel Olümpia |
| --- | --- |
 Radisson Blu Hotel Olümpia kuvassa oikealla.
Tiedot
Sijainti:  Tallinna, Liivalaia 33
Koordinaatit:  59°25′49.15″N, 024°45′28.26″E
Peruskiven muuraus:  1974
Rakennettu:  1974-1980, julkisivuremontti 1997
Avajaiset:  6. huhtikuuta 1980
Käyttötarkoitus:  hotelli
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Ain Andressoo Toivo Kallas Rein Kersten
Tekniset tiedot
Kerroksia:  28
Korkeus
Kattokorkeus:  84 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Radisson Blu Hotel Olümpia, aikaisemmin Hotell Olümpia ja Reval Hotel Olümpia on tällä hetkellä kansainväliseen Radisson Hotels & Resorts -ketjuun kuuluva neljän tähden hotelli Tallinnassa. Hotellissa on 26 asuinkerrosta, ja se on 84 metrin korkuinen. Hotelli rakennettiin vuosina 1974-1980 arkkitehtien Ain Andressoon, Toivo Kallasin ja Rein Kerstenin piirustusten mukaan. Hotelli kuului olympiavuoden 1980 rakennusinvestointeihin Tallinnassa. Hotelli oli tarkoitettu erityisesti olympialaisten ulkomaisille vieraille. Rakennus sai vuonna 1982 Neuvosto-Viron valtionpalkinnon.
Hotell Olümpia – olympiaregattaa varten

Hotelli valmistui olympiavuoden 1980 alussa. Sen avajaiset olivat 6. huhtikuuta. Avajaisissa olivat edustettuina mm. Neuvosto-Viron kommunistipuolueen silloinen 1. sihteeri Karl Vaino, varapääministeri Bruno Saul, ulkoministeri ja Tallinnan olympiaregatan järjestelytoimikunnan puheenjohtaja Arnold Green ja Tallinnan laulujuhlien puheenjohtaja Fred Raudberg. Hotellissa oli sen avauduttua kaikkiaan 405 huonetta, ravintola hotellin toisessa kerroksessa, kahvilat ja baarit 2., 14. ja 26. kerroksessa ja varietee Olympic Variety Road. Neuvostovallan aikana tunnettuja yöpyjiä hotellissa olivat julkkikset, kuten Alla Pugatšova, Boney M, oopperatähdet Kiri Te Kanawa ja Montserrat Caballe sekä Intian pääministeri Indira Gandhi.
Nykyinen hotelli Radisson Blu Hotel Olümpia

Nykyään hotellissa on 390 eri huonekategorioiden huonetta. Lisäksi hotellin 13. kerroksessa on ns. jalokivihuoneet (rubiini, ametisti, smaragdi, safiiri, topaasi, onyksi) ja 189 m²:n presidenttisviitti. Hotellin remontti tehtiin vuonna 1997, jolloin julkisivun tina- ja lasiosat korvattiin kevytmetallimateriaaleilla sekä puiset ikkunapuitteet uusittiin uusilla kevytmetallimateriaaleilla.
Hotell Olümpia oli uudelleenitsenäistymisen alkuun asti valtion omistama. Sen jälkeen se siirtyi useamman toimijan yhteisomistukseen eli Viron valtiovarainministeriön, hotellitoimintaa pyörittäneen Inn Gruppin, brittiläisen Mercury Asset Managementin ja Baltic Republic Fundin. Vuodesta 1997 omistajaksi tuli virolainen Reval Hotelligrupi AS, jonka enemmistön osti vuonna 2000 norjalainen kiinteistöyhtiö Linstow Group. Vuonna 2010 hotellin toimijaksi tuli Rezidor-hotellikonserni ja hotellin nimi muuttui Reval Hotel Olümpiasta nykyiseksi Radisson Blu Hotel Olümpiaksi.
Hotellin kuuluu nykyään Hyvinvointikeskus Club-26, joka sijaitsee ylimmässä eli 26. kerroksessa. Club-26 valmistui vuonna 1995. Lisäksi vuonna 2017 valmistui konferenssikeskus, jonka tiloihin mahtuu kaikkiaan 500 osallistujaa.
Aiheesta muualla

Radisson Blu Hotel Olümpian viralliset sivut
Radisson Blu Hotel Olümpian konferenssikeskuksen sivut (viroksi)
Saiturin joulu (vuoden 2009 elokuva)

| Saiturin joulu> A Christmas Carol |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Zemeckis
Käsikirjoittaja:  Robert Zemeckis
Tuottaja:   Jack Rapke  Steve Starkey  Robert Zemeckis 
Säveltäjä:  Alan Silvestri
Kuvaaja:  Robert Presley
Leikkaaja:  Jeremiah O’Driscoll
Pääosat:  Jim Carrey
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   ImageMovers  Walt Disney Pictures 
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Disney+
Ensi-ilta:  2009
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  200 000 000 USD
Tuotto:  325 286 646 USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saiturin joulu (A Christmas Carol) on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut elokuvaversio Charles Dickensin joulutarinasta (1843). Filmin on kirjoittanut ja ohjannut Robert Zemeckis ja pääosassa Jim Carrey tekee kuutoisroolin Ebenezer Scroogena niin nuorena, keski-ikäisenä kuin vanhanakin, jonka lisäksi Carrey esittää kolmea Scroogea vainoavaa henkeä.
Aiheesta muualla

Disney's official A Christmas Carol minisite
Saiturin joulu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
A Christmas Carol/Big Cartoon DataBase
A Christmas Carol at Rotten Tomatoes
A Christmas Carol (MetaCritic) (Arkistoitu – Internet Archive)
A Christmas Carol at Box Office Mojo
Puukomposiitti

Pontattuja puukomposiittilevyjä.
Puukomposiitti on kahden päämateriaalin, puun ja muovin yhdistelmä, jossa materiaalit toimivat yhdessä, mutta eivät ole liuenneet tai sulautuneet toisiinsa. Sana komposiitti tulee englannin kielen sanasta composite, jonka suomennos on "yhdistetty". Valmistettaessa puukomposiitteja on tavoitteena maksimoida puun ja muovin hyvät ominaisuudet ja minimoida huonot ominaisuudet niin, että tulos on enemmän kuin näiden yksittäisten osiensa summa.
Markkinoilla on "puukomposiitti" -valmisteita, jotka eivät sisällä oikeaa puuta. Tällaiset valmisteet ovat todellisuudessa komposiittia, jonka toisena päämateriaalina on muovin lisäksi jokin muu aine - esimerkiksi olki, laminaattijäte, pahvi jne. Yleisesti kaikkia komposiittiterassilautoja pidetään puukomposiittina, vaikka todellisuudessa iso osa tuotemerkeistä on jotain muuta komposiittia.
Markkinoilla olevat puukomposiitit sisältävät valmistajasta riippuen 20-60% puuta, 30-80% useimmiten HD-PE (suurtiheyksinen polyeteeni) tai PP (polypropeeni) muovia, sekä mahdollisesti pigmenttiaineita, UV-suoja aineita jne.
Yhä vähenevä määrä valmistajia käyttää sideaineena PVC:tä. PVC pohjaisten huonopuoli on erittäin myrkyllisten kaasujen (mm.  PCB-yhdisteitä) muodostuminen tulipalon sattuessa
Eri valmistajat käyttävät erilaisia muoveja. Useimmiten muovit ovat joko HD-PE:tä tai PP:tä. Polypropeeni on edullisinta ja sen ominaisuuksiin puukomposiitissa kuuluu mm. auringon lämmössä pehmeneminen jolloin rakennuskäytössä on se otettava huomioon. HD-PE on huomattavasti kestävämpää, mutta raaka-aineena se myös arvokkaampaa.
Puukomposiiteille ominaista on erittäin pitkä käyttöikä, säänkesto, hyvä värin kesto (jos sisältää UV-suoja-aineet), mittatarkkuus, huoltovapaus jne.  
Näiden ominaisuuksien johdosta puukomposiitit ovat alkaneet valtaamaan markkinoita kohteissa, joihin on tavallisesti käytetty painekyllästettyä puuta. Painekyllästettyyn puuhun nähden puukomposiitin eduksi lasketaan myös myrkyttömyys.
Työstettävyys

Puukomposiittia voidaan työstää samoilla työvälineillä kuin puuta. Puukomposiittia voidaankin sirkkelöidä sisätiloissa, koska se ei pölyä vaan lastuaa. Puukomposiitit, joissa on käytetty sideaineena polypropeenia voi sahausjäte kumimaisuutensa vuoksi osittain sulaa ja tukkia sahan purukanavat.
Käyttökohteet

Puukomposiittituotteita voidaan ulkonäöstä riippuen (laatu) käyttää myös sisätiloissa. Markkinoille on tullut mm. puukomposiittilaattoja jotka soveltuvat märkätiloihin sekä parvekkeille mutta myös ulos. Muita käyttökohteita ovat lautatavarasta terassien kannet, aidat, roskakatokset, pihatiet ,ulkoverhoukset, kukkaruukut, puistonpenkit jne. jne.
Puukomposiitti-valmistajia on mm. Yhdysvalloissa, Euroopassa sekä Aasiassa. Suomalaisia tuotemerkkejä on esimerkiksi FINDECK™ ja UPM Profi-Deck, joista jälkimmäinen on siirtänyt valmistuksen Bruchsal:n tehtaalle Saksaan.
Saiturinpörssi

Latokartanontie 5, Saiturinpörssin aiempi toimitila Helsingin Malmilla. Vuodesta 2018 liike on sijainnut Malmintorin 2. kerroksessa.
Saiturinpörssi on suomalainen kauppaketju, jolla on yhteensä kymmenen myymälää Helsingissä, Vantaalla ja Järvenpäässä. Saiturinpörssi on helsinkiläisen perheyritys Kar-Agent Oy:n aputoiminimi.
Saiturinpörssi myy muun muassa kodin taloustarvikkeita, elintarvikkeita, vaatteita ja asusteita. Se on osakkaana 13 itsenäisen kauppiaan hankintayhtiössä Rokomera Tukku Oy, joka hankkii tuotteita ympäri maailmaa ilman välikäsiä. Saiturinpörssi ostaa myös maahantuojien ja valmistajien loppu- ja poistoeriä sekä pakkaus- ja viivakoodivirheellisiä tuotteita, jotka eivät sovellu isojen kauppaketjujen logistisiin järjestelmiin.
Saiturinpörssi-toiminimen takana olevan Kar-Agent Oy:n liikevaihto vuonna 2019 oli 12,8 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 64.
Markkinointi & Mainonta -lehden vuonna 2018 tekemässä kyselyssä Saiturinpörssi nousi seitsemän halpamyymäläbrändin joukosta kolmanneksi arvostetuimmaksi Tokmannin ja Puuilon jälkeen. Saiturinpörssillä oli myymälä myös Itäkeskuksessa, kunnes se lopetti. Nykyään sen paikalla on Puuilo.
Myymälät

Ensimmäinen Saiturinpörssi avattiin 14. helmikuuta 1992 Helsingin Malmille, toinen 1996 Kontulaan. Muut myymälät sijaitsevat Helsingissä kauppakeskus Ristikossa, Citycenterissä, Redissä, Vuosaaressa, Kalliossa, Vantaan Koivukylässä ja Tikkurilassa sekä Järvenpäässä.
Aiheesta muualla

Saiturinpörssin kotisivut
Rated-RKO

Rated-RKO
Rated-RKO oli heel tag team showpainipromootiossa, World Wrestling Entertainmentissä. Joukkueeseen kuuluivat Edge, Randy Orton ja managerina Lita. Nimi "Rated-RKO" tulee Edgen lempinimestä "Rated R Supestarista" ja Ortonin lopetusliikkeestä RKO:sta. Tiimi voitti kerran World Tag Team Championshipin.
Painissa

Lopetusliikkeet
Con-chair-to
Double RKO
Double Dropkick
RKO - Randy Ortonin
Spear - Edgen
Sisääntulomusiikki
"Rated-RKO" Jim Johnstonilta (remix)
Mestaruudet ja saavutukset

World Wrestling Entertainment
World Tag Team Championship (kerran) - Randy Orton ja Edge
WWE Women's Championship (kerran) - Lita
Rated-RKO World Tag Team mestariena
Q-gammafunktio

q-gammafunktio voidaan määritellä rekursiivisesti seuraavasti:  \Gamma _{q}(z+1)={\frac {1-q^{z}}{1-q}}\Gamma (z),\Gamma (1)=1. Jos  q\rightarrow 1^{-}, niin q-gammafunktio yksinkertaistuu, koska se samaistuu normaaliin gammafunktioon eli 
 \lim _{q\rightarrow 1^{-}}\Gamma _{q}=\Gamma . Tällöin myös edellä esitetty kaava yksinkertaisuu muotoon  \Gamma (z+1)=\Gamma (z).
Q-polygammafunktio

q-polygammafunktio on funktio, joka määritellään seuraavasti: \gamma _{q}(z)={\frac {1}{\Gamma _{q}(z)}}{\frac {\partial }{\partial \Gamma _{q}(z)}}, missä  \Gamma _{q} on q-gammafunktio. Vaihtoehtoisesti q-polygammafunktio voidaan määritellä summalla 
 \gamma _{q}(z)=-\ln(1-q)+\ln q\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {q^{n+z}}{1-q^{n+z}}}.
Ressun peruskoulu

Ressun peruskoulu sijaitsee Helsingin Kampissa, osoitteessa Lapinlahdenkatu 10. Koulussa toimii luokat 1-9. Koulu seuraa kansainvälistä IB- ohjelmaa (PYP ja MYP- ohjelmat). Koulussa on suomen- ja englanninkielinen linja. Oppilaita koulussa on noin 550 (2019).
Koulun rehtorina toimii Leena Liusvaara.
Ressun peruskoulun piha
Historia

Ressun peruskoulu sai alkunsa 1994 kun Ressun lukio tarvitsi lisätilaa ja sen yläasteen lakkauttamista mietittiin. Ratkaisuna Ressun yläaste siirrettiin Lapinlahden ala-asteen yhteyteen Lapinlahdenkadulle. Lapinlahden koulusta siirrettiin Kampin erityiskoulu Taivallahden ala-asteen yhteyteen. Kuulovammaisten koulu siirtyi Snelmanin ala-asteen rakennukseen Albertin kouluna. Dysfasialuokat siirtyivät Helsinginkadulle Ebeneseriin, Ebeneser-kouluna),
Syksyllä 1994 osa yläasteen luokista toimi jo Lapinlahdenkadulla ja koulun nimenä oli Ressun ala- ja yläaste. Vuonna 1995 syksyllä aloitettiin yhtenäisenä peruskouluna ja nimeksi tuli Ressun peruskoulu. Yläasteen kaikki oppilaat siirtyivät Lapinlahdenkatu 10:iin. Rehtorina toimi vuosina 1994- 2014 Erja Hovén.
Ressun peruskoulun historia alkaa jo vuodesta 1869 kun Rouvasväenyhdistyksen lastenkodissa Lapinlahdenkatu 6 aloitti kaksi kaupungin alakoulun luokkaa.  Tästä lähtien Lapinlahdenkadulla on toiminut koulu.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivu
Restart (elokuva)

| Restart |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Julius Sevcik
Käsikirjoittaja:  Xindl X Julius Ševčík
Perustuu:  Ondrej Ládekin novelliin ”Upreal”
Kuvaaja:  Kasimir Lehto
Leikkaaja:  Aleksi Raij
Tuotantosuunnittelija:  Heinrich Boráros
Pääosat:   Lenka Krobotová  Filip Capka  Anna Polívková  Václav Jirácek 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Tšekinmaa  Suomi 
Tuotantoyhtiö:   Yleisradio  Studio FAMU  Axman Productions 
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  77 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Restart (Restart) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Julius Sevcikin ohjaama tšekkiläisten ja suomalaisten elokuvaopiskelijoiden yhteistuotantoelokuva.
Juoni

Ondrej Ládekin novelliin ”Upreal” perustuva tarina kertoo nuoresta prahalaisesta Sylviasta, joka työskentelee mainostoimistossa. Itsevarma tyttö asuu ja juhlii usein pikkutunneille poikaystävänsä Martinin kanssa. Aprillipäivänä Sylvia valehtelee Martinille, että on pettänyt tätä jo kuukausia. Martin häipyy yhteisestä kodista, ja Sylvia lähtee etsimään häntä.
Vastaanotto

Johanna Siik kritisoi Dome.fi -sivustolla elokuvaopiskelijoiden opinnäytetyönä toteutettua elokuvaa päähenkilön epäsympaattisuudesta sekä kuvauksen (Kasimir Lehto) ja leikkauksen (Aleksi Raij) levottomuudesta. Kehuja eivät saaneet myöskään käsikirjoitus, ohjaus eikä näyttelijätyö. Ylen Ohjelmaoppaan Satu Linnapuomi taas piti kuvauksen ja leikkauksen kekseliäisyydestä, mutta käsikirjoituksessa olisi hänestä ollut aineksia vain lyhytelokuvaksi. Samalla sivustolla Markus Määttänen piti Restartia pitkäksi elokuvaksi ”täysin sietämättömänä”. Yleisradio toimi elokuvan osatuottajana.
Radar Scope

| Radar Scope |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nintendo
Julkaisija:  Nintendo
Säveltäjä:  Hirokazu Tanaka
Julkaistu:  1980
Lajityyppi:  shoot 'em up
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Alusta:  kolikkopeli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Radar Scope on Nintendon kehittämä ja vuonna 1980 julkaisema shoot 'em up -peli, jonka voi nähdä Space Invadersin ja Galaxianin risteymänä.
Huolimatta yleisestä uskosta, peli ei ole Nintendon ensimmäinen kolikkopeli. Aikaisempiin peleihin lukeutuvat Computer Othello (vain Japani), Sheriff (Yhdysvalloissa Exidyn julkaisemana Bandido), ja Space Firebird (Yhdysvalloissa Segan/Gremlinin julkaisemana).
Pelaaminen

Vihollisen, Gamma Raiderin, alukset leijailevat uhkaavasti ruudun yläreunassa, ja pelaaja voi osua ammuksillaan vain alimmaiseen riviin, kun se saavuttaa "verkkoasteikon". Vihollisalukset kaartelevat alueen läpi ampuen vihreitä ammuksia, ja sitten palaavat takaisin ryhmään, kuten Galaxianissa. Kun enemmän vihollisia on tuhottu, viholliset hyökkäävät isommalla joukolla, ja joskus vahingoittuessaan alukset saattavat heittäytyä itsemurhaisesti pelaajaa kohti.
Siirtyminen Donkey Kongiin

Peli oli Japanissa suosittu hetken aikaa, joten silloinen Amerikan Nintendon toimitusjohtaja Minoru Arakawa teki pelistä suuren tilauksen. Kun pelit saapuivat New Yorkiin, oli kulunut kuukausia pelin ympärillä olleesta kuhinasta. Yhdysvaltalaiset pelihallit eivät olleet vakuuttuneita, joten Amerikan Nintendolle jäi varastoon tuhansia myymättömiä yksiköitä. Arakawa kohtasi kaupallisen tappion, joten hän pyysi appeansa (Nintendon toimitusjohtaja Hiroshi Yamauchi) toimittamaan hänelle uuden pelin, jonka hän voisi asentaa Radar Scopen tilalle yksiköihin.
Koska Yamauchi ei halunnut ottaa väkeään pois muista tehtävistä, hän nimesi kokemattoman suunnittelijan Shigeru Miyamoton muokkaamaan peliä niin, että se vetoaisi asiakkaisiin. Miyamoto suunnitteli aivan uuden pelin Donkey Kongin, joka käytti Radar Scopen laitteistoa. Noin 3000:sta alkuperäisestä kolikkopeliyksiköstä 2000:een muokattiin uusi peli. Muutetut yksiköt kuljetettiin Pohjois-Amerikkaan, jossa Donkey Kongista tuli suurmenestys.
Useat pelaajat pitivät pelin äänimaailman korkeita sirkutuksia vastenmielisinä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Radar Scope Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Radar Scope MobyGamesissa (englanniksi)
Arcade History Database (englanniksi)
Sassenage

| Sassenage |
| --- | --- |

 vaakuna
 Sassenage
 Koordinaatit: 45°12′21″N, 5°39′56″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Isère
Arrondissementti:  Grenoble
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,3 km²
Väkiluku (2015):  11 659 
 – Väestötiheys:  876 as./km²
Kunnan numero:  38474
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sassenage on kunta itäisessä Ranskassa Isèren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee aivan Grenoblen länsipuolella Isèrejoen varrella.
Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulla rakennettu linna Château de Sassenage. Sen rakennutti paikalliseen Sassenagen sukuun kuulunut Charles Louis Alphonse de Sassenage. Toinen linna, Château des Blondes, toimii nykyään kaupungintalona. Kunta sijaitsee Vercorsin massiivin juurella, ja yksi sen luonnonnähtävyyksistä on veden kallioon muovaama luola Cuves de Sassenage. Legendan mukaan luolassa asuu keijukainen nimeltä Mélusine.
Château de Sassenage
Château des Blondes
Cuves de Sassenage
Vesi virtaa ulos luolasta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sassenage Wikimedia Commonsissa
Sassen–Bünsow Landin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Huippuvuoret Norja
Pinta-ala:  1 157 km2 (maa) 73 km2 (meri)
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2003
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sassen–Bünsow Landin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Huippuvuorilla. Siihen kuuluu Isfjordenin pohjukka, Tempelfjorden ja laaja Sassendalen. Puisto on perustettu vuonna 2003. Sen maa-alueiden pinta-ala on 1 157 km2 ja merialueiden 73 km2.
Sassendalenin laaksossa virtaa Sassenelva-joki, ja sen suulle tunnettu metsästäjä Hilmar Nøis rakensi vuonna 1924 Fredheim-nimisen metsästysmajan, jota hän käytti 38 vuoden ajan. Huippuvuorten oloissa se on harvinaisen suuri ja pitkään asuttu metsästysmaja. Hilmarin molemmat vaimot viettivät siellä talvia hänen kanssaan ja sisustivat sitä verhoilla ja pöytäliinoilla kodikkaammaksi. Eroosio on tuonut rantaviivaa lähemmäksi mökkiä, jota on siirretty pidemmälle sisämaahan jo kaksi kertaa.
Tempelfjorden on tärkeä norppien lisääntymisalue. Gipsdalenissa ja Sassendalenissa pesii hanhia. Kallionjyrkänteillä pesii myrskylintuja. Puistossa elää myös peuroja, riekkoja ja naaleja.