stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paavo Komi

Paavo Vilho Komi (2. joulukuuta 1939 Kauhajoki – 10. lokakuuta 2018 Uurainen) oli suomalainen fysiologi. Hän oli vuosina 1980–1990 Jyväskylän yliopiston liikuntafysiologian professori ja vuosina 1990–2005 biomekaniikan professori. Hänen tutkimusalaansa olivat liikuntafysiologia, -biologia ja biomekaniikka. Komilla oli keskeinen asema Jyväskylän yliopiston liikuntabiologisen tutkimuksen kehittämisessä kansainväliseksi huippuyksiköksi. Siihen liittyi esimerkiksi tietokoneen ja voimalevyanturin hankkiminen. Komi osallistui myös huippu-urheilun kehittämiseen muun muassa tutkimalla mäkihypyn biomekaniikkaa.
Komi johti ICSSPE-liikuntatutkimusjärjestöä vuosina 1991–1996. Hän oli Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellisen komission jäsen vuosina 1983–2003 sekä KOK:n Sport for all -komission jäsen vuodesta 2000. Hän julkaisi noin 450 tieteellistä kirjoitusta fysiologian, liikuntafysiologian, biomekaniikan ja urheilulääketieteen alalta. Komi promovoitiin yhteensä seitsemän yliopiston kunniatohtoriksi.
Komin urasta on julkaistu Arto Terosen ja Jouko Vuolteen kirjoittama elämäkerta Suoralta ei voi oikaista vuonna 2014.
Harabali

Harabalin vaakuna.
Harabali (ven. Харабали́) on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan haaran Ahtuban rannalla 142 kilometriä Astrahanista pohjoiseen. Kaupunki on Harabalin piirin keskus. Sen kautta kulkee Astrahanin ja Saratovin välinen rautatie (Harabalinskajan asema). Asukkaita on 18 100 henkeä (vuonna 2008).
Kaupunki on perustettu vuonna 1974. Sen lähellä sijaitsevat Kultaisen ordan pääkaupungin Sarai-Batun rauniot.
Aiheesta muualla

Harabalin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kommensalismi

Kommensalismi eli pöytävierassuhde tarkoittaa kahden eliölajin välistä vuorovaikutussuhdetta, josta toinen (pöytävieras) hyötyy esimerkiksi ravinnon tai suojan muodossa, mutta joka ei vaikuta toiseen eliöön (isäntään). Yksi esimerkki kommensalismista on puunrungon päällä kasvava epifyyttijäkälä. Jäkälä hyötyy suhteesta, mutta se ei vaikuta puuhun. Ihmisen pöytävieraita ovat lukuisat kaupunkiluonnon lajit, kuten lokit ja rotat, jotka syövät tältä yli jäänyttä ruokaa. Samoin esimerkiksi ihmisen ihon pinnalla elävä talipunkki (demodex brevis) on kommensalistisessa suhteessa ihmiseenlähde?. Vastaavasti luonnossa haaskansyöjät ovat petojen pöytävieraita.
Hararit

Hararityttöjä Addis Abebassa.
Hararit ovat Etiopian Hararin kaupungista peräisin oleva kansa, joka puhuu etiopianseemiläistä hararin kieltä. Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan heitä oli 31 700 henkeä.
Hararit kuuluivat keskiajalla Itä-Etiopian islamilaisiin sulttaanikuntiin ja 1600-luvulta lähtien Hararin emiraattiin, jonka Etiopian keisarikunta valloitti 1800-luvun lopussa. Aikaisemmin he asuivat yksinomaan Hararin kaupungin muurien sisäpuolella.
Etiopian saatua alueen jälleen hallintaansa vuonna 1948 hararit alkoivat muuttaa kauppiaiksi muihin kaupunkeihin. Vuoden 1974 vallankumouksen jälkeen Etiopian sotilashallitus sääti lakeja, jotka rajoittivat hararien kiinteistöomistusta ja pakottivat heidät luovuttamaan viljelysmaansa niitä vuokranneille oromoille. Tämän seurauksena suurin osa harareista lähti pois kotikaupungistaan.
Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan harareja oli 15 900 Hararin alueella, 6 500 Addis Abebassa, 4 000 Oromian alueella ja 3 700 Dire Dawassa. Heitä on muuttanut myös ulkomaille Saudi-Arabiaan, Kanadaan, Australiaan, Sveitsiin, Saksaan ja Yhdysvaltoihin. Valtaosa harareista puhuu hararin lisäksi myös muita kieliä kuten amharaa, arabiaa, oromoa, somalia tai englantia.
Hararit harjoittavat kaupankäyntiä ja käsityöammatteja sekä työskentelevät virkailijoina ja sivistyneistöammateissa. Heidän kulttuurissaan on etiopialaisia, eteläarabialaisia ja somalialaisia piirteitä. Perinteiseen yhteiskuntarakenteeseen kuuluvat ylimystö, papisto, kauppiaskunta ja käsityöläisten kastiryhmät. Hararit ovat sunnimuslimeja ja Hararin kaupunki on tärkeä islamin keskus. Hararin kieltä on kirjoitettu arabialaisella kirjaimistolla ainakin 1700-luvulta lähtien, mutta nykyään käytetään etupäässä etiopialaista kirjaimistoa.
Hararin kieli

Harari on Etiopian Hararin kaupungissa asuvien ja sieltä peräisin olevien hararien puhuma seemiläinen kieli.
Harari kuuluu etiopianseemiläisten kielten etelähaaraan. Sen lähimpiä sukukieliä ovat itäiset guragekielet. Hararia on puhuttu 1500-luvulta lähtien Hararin kaupungissa, jota ympäröi oromonkielinen alue. Sen ovat omaksuneet myös läheisessä Koromin kylässä asuvat argobbanaiset. Uskonnoltaan hararit ovat muslimeja.
Ennen vuotta 1974 Hararin vanhassa kaupungissa oli noin 30 000 asukasta. Sotilasjuntta Dergin tekemän vallankaappauksen jälkeen suuri osa väestöstä joutui muuttamaan muualle Etiopiaan tai ulkomaille. Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Etiopiassa oli 25 810 äidinkielistä hararin puhujaa, joista 13 438 asui Hararin alueella. Kaupungin lähikylineen käsittävän alueen väestöstä 57 prosenttia puhui äidinkielenään oromoa, 27,5 prosenttia amharaa ja 7 prosenttia hararia. Suurehkoja harariryhmiä on Addis Abebassa ja Dire Dawassa sekä ulkomailla Saudi-Arabiassa, Kanadassa, Australiassa, Sveitsissä, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Valtaosa harareista puhuu myös muita kieliä kuten amharaa, arabiaa, oromoa, somalia tai englantia.
Hararin kielellä on vanha kirjallinen perinne. Arabialaisella kirjaimistolla laadituista teksteistä vanhimmat ovat peräisin 1400- tai 1500-luvuilta, vaikka säilyneet käsikirjoitukset ovat paljon nuorempia. Muinaishararinkielinen kirjallisuus käsittää lähinnä uskonnollista ja häärunoutta sekä satujen, legendojen, sananlaskujen ja arvoitusten kaltaista suullista perinnettä. Nykykieli lienee kehittynyt 1800-luvulla, ja vuosisadan lopulta lähtien sen kirjoittamiseen alettiin käyttää myös etiopialaista kirjaimistoa.
Harari oli viime aikoihin saakka etupäässä yhteisön suullisen kanssakäymisen väline. Vuonna 1995 siitä tuli yksi Hararin alueen virallisista kielistä, jota käytetään kouluopetuksessa, hallinnossa, tiedotusvälineissä ja kirjallisuudessa. Nykyään sitä kirjoitetaan etupäässä mukautetulla etiopialaisella kirjaimistolla.
Hararin fonologiassa, morfologiassa ja syntaksissa on voimakas kuušilainen substraatti. Sen rakenteeseen ovat vaikuttaneet myös arabia ja eteläiset etiopianseemiläiset kielet. Sanastossa on näiden kielten lisäksi lainoja amharasta, italiasta, ranskasta ja nykyään varsinkin englannista.
Kolmioepäyhtälö

Matematiikassa kolmioepäyhtälö on lause, jonka mukaan kolmion sivun pituus on vähintään kolmion kahden muun sivun pituuden erotuksen itseisarvo ja korkeintaan yhtä suuri kuin kahden muun sivun pituuden summa.
Kolmioepäyhtälö on voimassa monissa avaruuksissa, kuten reaaliluvuilla, euklidisissa avaruuksissa, Lp-avaruuksissa ja sisätuloavaruuksissa. Se esiintyy myös monissa matemaattisen ja funktionaalianalyysin määritelmissä, kuten esimerkiksi normiavaruuden ja metrisen avaruuden määritelmässä.
Normiavaruus

Normiavaruudessa V kolmioepäyhtälö on muotoa
Siten vektoreiden summan normi on enintään samojen vektoreiden normien summa.
Reaaliluvut muodostavat normiavaruuden, missä normina on itseisarvo, joten kaikille reaaliluvuille x ja y on voimassa
Kolmioepäyhtälö on hyödyllinen matemaattisessa analyysissä arvioimaan kahden luvun summan suuruutta. Myös summan alarajalle saadaan arvio. Tätä nimitetään toisinaan käänteiseksi kolmioepäyhtälöksi. Sen mukaan kaikilla reaaliluvuilla x ja y on voimassa
Nämä voidaan yhdistää, jolloin saadaan
Metrinen avaruus

Jos metrisessä avaruudessa M on annettu metriikka d, on kolmioepäyhtälö muotoa
Seurauksia

Seuraavat kolmioepäyhtälön seuraukset ovat usein hyödyllisiä. Ne antavat alarajoja ylärajojen sijasta:
Tämän mukaan siis normi  ||\cdot ||, samoin kuin metriikka d(x, –), ovat 1-Lipschitz, ja siten jatkuvia.
Katso myös Cauchyn–Schwarzin epäyhtälö.
Minkowskin avaruuden kolmioepäyhtälö

Tavallisessa Minkowskin avaruudessa kolmioepäyhtälön suunta kääntyy:
Esimerkkinä tästä on suppean suhteellisuusteorian kaksosparadoksi.
Kirjallisuutta

Kivelä, Simo K.: Algebra ja geometria.  Helsinki:  Otatieto, 1989.  ISBN 951-672-103-6
Rikkonen, Harri: Matematiikan pitkä peruskurssi I – Vektorialgebra ja analyyttinen geometria.  Helsinki:  Otakustantamo, 1969.  ISBN 951-671-067-0
Happy (The Rolling Stonesin kappale)

| ”Happy” The Rolling Stones |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Exile on Main St.
 B-puoli: ”All Down the Line”
 Äänitetty : heinä- & loka-marraskuu 1971 – tammi-maaliskuu 1972
 Julkaistu: 15. heinäkuuta 1972
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Mick Jagger, Keith Richards
 Tuottaja(t): Jimmy Miller
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.05
 Levy-yhtiö: Rolling Stones Records
Listasijoitukset
  Yhdysvallat: 15.
The Rolling Stonesin muut singlet
| ”Tumbling Dice” 1972 | ”Happy” 1972 | ”Angie” 1973 |
”Happy” on vuonna 1972 julkaistu The Rolling Stones -yhtyeen kappale albumilta Exile on Main St. Pääasiassa kitaristi Keith Richardsin laulama kappale julkaistiin singlenä Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Se nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listalla sijalle 22. Singlen B-puolella oli kappale ”All Down the Line”.
Keith Richards ja Mick Jagger ovat ainoat kappaleessa esiintyvät Rolling Stones -jäsenet. Rumpuja soittaa Jimmy Miller ja bassoa Richards itse.
Laulun synty

Kappale kertoo miehestä, jolla ei ole illalla rahaa, eikä siten voi lähteä pitämään hauskaa yöelämään. Henkilö tarvitsee rakkautta, koska on tuhlannut kaikki rahansa; I need a love to keep me happy. Richardsin mukaan etenkin kappaleen sanoitus oli silkkaa tajunnanvirtaa.
Keith Richards on kertonut kappaleen synnystä kirjassaan Elämä:
»Äänitimme sen yhtenä ainoana iltapäivänä vain neljässä tunnissa, ja sillä siisti. [...] Se ei ollut mikään Rolling Stones -biisi. Se on kyllä bändin nimissä, mutta tosiasiassa Jimmy Miller on siinä rummuissa ja Bobby Keys soittaa baritonisaksofonia, ja siinä se suurin piirtein onkin. Minä äänitin siihen jälkikäteen basson ja kitaran. Me vain odottelimme muiden tuloa varsinaisiin sessioihin loppuillaksi ja ajattelimme, että koska kerran olemme täällä, niin katsotaan saisimmeko aikaan jotakin. Olin kirjoittanut sen samana päivänä.» 
(Keith Richards)
”Happy” oli valmis ennen muiden saapumista paikalle. Richards käytti kappaleessa viisikielistä kitaraa ja slide-putkea. Säveltäjä on myös kertonut kappaleen olevan nimensä veroinen, sillä sen soittaminen tekee hänet iloiseksi.
Rolling Stones on esittänyt kappaletta konserteissaan vuosina 1972–1973, 1975–1976, 1978, 1989–1990, 1994–1995, 2002–2003, 2006–2007 ja 2012–2014.
Todennäköinen kokoonpano

Keith Richards – laulu, taustalaulu, sähkökitara, basso
Mick Jagger – laulu, taustalaulu
Jimmy Miller – rummut
Nicky Hopkins – sähköpiano
Bobby Keys – saksofoni, marakassi
Jim Price – trumpetti, pasuuna
Kollaa kestää (yhtye)

| Kollaa kestää> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1976–1980
Tyylilaji:  punk
Kotipaikka:  Tampere, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Kai Kivi, kitara, laulu   Juha Helminen, kitara   Mikko Nevalainen, basso   Jyrki Siukonen, rummut  
Entiset jäsenet:  Erkki Huhtamo, basso (1976–1977)  Kai Niemi, basso (1977–1978) 
Levy-yhtiö:  Johanna, 1979–1980   Poko Rekords, 1977–1979  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kollaa kestää oli vuosina 1976–1980 toiminut tamperelainen punk-yhtye, jonka tunnetuin kappale on ”Jäähyväiset aseille”, josta Liisa Tavi teki myöhemmin hitiksi nousseen version.
Kollaa kestää -yhtyeen soittajista Jyrki Siukonen oli myös Hilse-punk-lehden toimittaja. 1990-luvulla Siukonen soitti jonkin aikaa rumpuja tamperelaisessa Punk Lurex OK -yhtyeessä, jonka kokoonpanoon kuului myös Juha Helminen. Mikko Nevalainen oli Eppu Normaalin basistina vuosina 1979–1989.
Jäsenet

Kai Kivi – kitara ja laulu
Juha Helminen – kitara ja laulu
Jyrki Siukonen – rummut
Mikko Nevalainen – basso (1978–1980)
Kai Niemi – basso (1977–1978)
Erkki Huhtamo – basso (1976–1977)
Vellu Saarinen – basso (kaksi keikkaa 1980)
Mikko Saarela – basso (kaksi keikkaa 1982)
Diskografia > Studioalbumit

Jäähyväiset aseille (Johanna, JHN-2004, 1979)
Diskografia > EP:t

Kollaa kostaa (Poko Rekords, PIMP-014, 1978)
Diskografia > Kokoelmat

Neljän pennun ooppera (1984,  mini-LP, jolla kaikki Poko-tuotokset, Poko Rekords, FORMULA-8)
Kokonaan – Jäähyväiset aseille (1995,  CD, sisältää koko tuotannon, Johanna, JHNCD 2004)
Diskografia > Singlet

”Musti, sotakoira” (1978, Poko Rekords, PIS-004)
”Kirjoituksia kellarista” (1979, Poko Rekords, PIS-029)
Diskografia > Muilla julkaisuilla

Tonttuarmeija (kappale kokoelmalevyllä Kylmää joulua!, Poko Rekords, XMAS-1, 1978)
Tätä oli elämäni (kappale kokoelmalevyllä Pokorock, Poko Rekords, POKOLO-1, 1979)
Adverts blues (kappale kokoelmalevyllä Hilselp, Hilselevyt, YÄK-01, 1979)
Yhtyeen kappaleet muiden versioina

Tunnetuimpia Kollaa kestää -versiointeja on Liisa Tavin vuonna 1981 levyttämä ”Jäähyväiset aseille”,
Yö on levyttänyt Kollaan kappaleet ”Kollaa kestää go-go” ja ”Kaupungin valot”. Klamydia on versioinut levylle kappaleet ”Tätä oli elämäni”, "Syksy", ”Kirjoituksia kellarista” ja ”Adverts blues” sekä ”Kaupungin valot”. Eppu Normaali esittää live-albumilla Elävänä Euroopassa kappaleen "Musti, sotakoira". Ypö-Viis -yhtyeen keikkataltiointi kappaleesta ”Ramones & Stravinsky” on myös levytetty. Kai Kivi vierailee laulamassa kappaleen ”Kirjoituksia kellarista” Poikien Punk It -levyllä. Kotiteollisuus versioi kappaleen ”Musti, sotakoira” Sotakoira-coveralbumilleen. Eläkeläiset on levyttänyt versiot kappaleista "Syksy" ja "Jäähyväiset aseille". Mojakka on levyttänyt kappaleen "Kirjoituksia kellarista" ja Diskelmä puolestaan kappaleen "Kännissä aamulla".
Kolumbianvuoriturpiaali

| Kolumbianvuoriturpiaali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Turpiaalit Icteridae
Suku::  Vuoriturpiaalit Macroagelaius
Laji::  subalaris
Kaksiosainen nimi
 Macroagelaius subalaris  (Boissonneau, 1840) 

Katso myös
   Kolumbianvuoriturpiaali Wikispeciesissä   Kolumbianvuoriturpiaali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolumbianvuoriturpiaali (Macroagelaius subalaris) on turpiaaleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö

Kolumbianvuoriturpiaali voi kasvaa 26–30 cm pitkäksi ja koiras on naarasta kookkaampi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Kolumbianvuoriturpiaali on väriltään musta lukuun ottamatta ruskeita siipien kyynärpäitä ja siipien alapuolta. Linnun pyrstö on pitkä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kolumbianvuoriturpiaalia tavataan vain Kolumbiasta. Lajin elinympäristöä ovat Andien rinteiden kosteat tammimetsät ja niiden reunamaat useimmiten 1 950–3 100 metrin korkeudessa. Laji liikkuu tyypillisesti pieninä ryhminä ja syö hedelmiä. Pesimäkausi on toukokuulta syyskuulle. Kolumbianvuoritangara luokitellaan erittäin uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioidaan 1 000–2 500 yksilöä ja sitä uhkaa elinympäristön häviäminen hakkuiden vuoksi.
Kolumbianhuitti

| Kolumbianhuitti> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Punajalkahuitit Neocrex
Laji::  colombiana
Kaksiosainen nimi
 Neocrex colombiana  Bangs, 1898 
Synonyymit
 Mustelirallus colombianus 
Alalajit
 N. c. colombiana  N. c. ripleyi 
Katso myös
   Kolumbianhuitti Wikispeciesissä   Kolumbianhuitti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolumbianhuitti (Neocrex colombiana) on rantakanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikasta. Toisinaan sen katsotaan kuuluvan samaan lajiin punajalkahuitin (Neocrex erythrops) kanssa.
Koko ja ulkonäkö

Kolumbianhuitti voi kasvaa 18–21 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Kolumbianhuitin pää, kaula ja rinta ovat väriltään tumman harmaat ja alalajilla N. c. ripleyi ne ovat tummemmat kuin nimialalajilla ja pää voi olla lähes musta. Kurkussa on valkoista väriä. Selkä ja siivet ovat oliivinruskeat ja siipien alapuolella kainaloissa on valkoista. Linnun kyljet ovat kanelinruskeat ja vatsa ruskeahko. Kolumbianhuitin nokka on tyvestään punainen ja muuten vihertävä. Koivet ovat pitkät ja väriltään punaiset tai punertavan ruskeat.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kolumbianhuittia tavataan Etelä-Amerikassa Kolumbian ja Ecuadorin länsirannikolla ja paikoitellen Panamassa. Sen elinympäristöä ovat suot ja kosteat savannit ja muut kosteat ruohomaat. Sitä tavataan myös kuivemmilla alueilla kuten metsien reunamailla. Kolumbianhuitin elintavat ovat huonosti tunnettuja ja se viettää piileskelevää elämää. Ravintonsa se tonkii mudasta. Pesimäkausi on mahdollisesti joulu-tammikuussa.
Harhaanjohtava vihje

Harhaanjohtava vihje, harhautus, hämäys tai harhautuskeino, myös red herring (englantia, "punainen silli" eli 'savusilli') tai savusilli tarkoittaa helposti huomion varastavaa, mutta muilta osin täysin tarpeetonta tai hyödytöntä esinettä, asiaa, henkilöä jne. Se on myös yksi ignoratio elenchi -virhepäätelmätyyppi.
Kielikuva tuli englannin kielessä nykyiseen käyttöönsä 1800-luvun lopulla. Tarinan mukaan punaiseksi savustettuja, voimakashajuisia sillejä olisi vedetty perässä harhauttamaan esimerkiksi vankikarkurin kannoilla olevat vainukoirat. Toinen mahdollisuus on, että sillejä olisi käytetty metsästyskoirien koulutuksessa. Termi laajentui muuhun puheeseen tarkoittamaan asian vierestä puhumista huomion vetämiseksi tärkeämmästä asiasta, esimerkiksi Talking about the new plant is a red herring to keep us from learning about downsizing plans. ("Uudesta tehtaasta puhuminen on hämäystä, jolla yritetään salata suunnitelmat vähentää työntekijöitä.")
Kompleksikysymys

Kompleksikysymys on argumentointivirhe, jossa kysymys asetetaan niin, että se jo sellaisenaan sisältää vastausvaihtoehdot sulkien muut mahdolliset vastaukset pois. Sen yleinen muoto on:
Henkilö X asettaa argumentin A kysymysmuodolla
Henkilö X vaatii vastausta joko muodossa "kyllä" tai "ei"
Kysymys A sisältää sekä premissit A' että vastausvaihtoehdot P ja Q sulkien muut mahdollisuudet (R, S, T..) pois
Tämä on klassinen esimerkki kompleksikysymyksestä. Se lähtee premissistä, että subjekti lyö vaimoaan, ja vastausvaihtoehdot ovat joko "kyllä" (eli subjekti on joskus lyönyt vaimoaan mutta lakannut) tai "ei" (eli subjekti yhä lyö vaimoaan). Se ei ota huomioon sitä premissiä, ettei subjekti ole koskaan lyönytkään vaimoaan.
Komsomolsk (Ivanovon alue)

Komsomolskin kaupungintalo
Komsomolsk (ven. Комсомо́льск) on kaupunki Ivanovon alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan ja Kljazman välillä 59 kilometriä Ivanovosta länteen. Kaupunki on Komsomolskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Ivanovosta haarautuva sivurata (Komsomolskin asema). Asukkaita on 9 000 henkeä (vuonna 2008).
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1931 Ivanovon sähkövoimalan rakentamisen yhteydessä. Vuonna 1950 siitä tuli kaupunki. Nykyään siellä on voimalaitoksen lisäksi mm. kone- ja laite- sekä elintarviketeollisuutta.
Hangzhou

| Hangzhou (杭州市) |
| --- | --- |

 Hangzhoun sijainti Kiinan Zhejiangin maakunnassa
 Hangzhou
 Koordinaatit: 30.2762°N, 120.1497°E 
Valtio:  Kiina
Provinssi:  Zhejiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Maakunnan alainen kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16 596 km²
Väkiluku (2010):  8 700 373
 – Väestötiheys:  516,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  310000
 
 www.hangzhou.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hangzhou (kiin.: 杭州; pinyin: Hángzhōu; Wade–Giles: Hang-chou) on Zhejiangin maakunnan pääkaupunki Kiinassa. Kaupungin väkiluku on 8,700 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 16 596 neliökilometriä.  Kaupunki sijaitsee Qiantangjoen ja sen pohjoispuolisen Xihu-järven rannalla, noin 180 kilometriä lounaaseen Shanghaista. Xihu-järven alueella on 33 neliökilometrin laajuinen kulttuurimaisema, joka on sisälletty Unescon maailmanperintökohteisiin.
Hangzhou rajautuu idässä Itä-Kiinan mereen. Etelässä kaupungin naapurina ovat Shaoxingin, Jinhuan ja Quzhoun, lännessä Huangshanin, sekä pohjoisessa Xuanchengin, Huzhoun ja Jiaxingin prefektuuritason kaupungit.
Ilmasto

Hangzhoussa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 17 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 370 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 29 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 5 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 200 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 45 millimetriä.
Historia

Hangzhou perustettiin Kiinassa 221–206 eaa. sijainneen Qin-dynastian aikakaudella. Se tunnetaan yhtenä Kiinan seitsemästä historiallisesta pääkaupungista. Kun Jin-dynastia valloitti Song-dynastian pääkaupunki Kaifengin vuonna 1126 Song-hallitsijoiden hovi pakeni Hangzhouhun, joka nimettiin Linaniksi. Kaupunki säilytti pääkaupungin aseman aina Kiinan mongolivalloitukseen saakka, jolloin mongolien perustama Yuan-dynastia siirsi pääkaupungin Pekingiin. Tutkimusmatkailija Marco Polo kuvaili Hangzhoun kaupunkia hänen käydessään paikalla 1200-luvulla. Kiinan kommunistit ottivat kaupungin haltuunsa Kiinan sisällissodan aikana 3. toukokuuta 1949.
Liikenne

Hangzhou Xiaoshanin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 30 kilometriä kaupungin keskustasta itään. Hangzhoun metro on rakenteilla. Hangzhoun rautatieasemalta on yhteyksiä suurimpiin kaupunkeihin. Hangzhoun itäiseltä rautatieasemalta on suurnopeusjunayhteys Shanghai Hongqiaon rautatieasemalle.
Talous

Hangzhoun bruttokansantuote vuonna 2013 oli 834,35 miljardia renminbiä. Suurin teollisuuden ala on laitevalmistus. Muita suuria aloja ovat esimerkiksi tekstiili-, ruoka-, sähkötekniikka- ja lääketeollisuus. Hangzhoulainen naistenvaatevalmistaja Hangzhou JNBY Finery oli ensimmäinen alallaan Kiinassa ja se omistaa tuotemerkit JNBY, Jiangnan Buyi, Suxie ja CROQUIS. Hangzhou on myös verkkokauppayhtiö Alibaba Groupin kotikaupunki. Turismi tuotti Hangzhoulle vuonna 2013 noin 160 miljardia renminbiä ja kaupungissa vieraili arviolta 94 miljoonaa kiinalaista ja noin 3,16 miljoonaa ulkomaalaista turistia. Hangzhoun ulkomaan viennin arvo oli vuonna 2013 noin 65 miljardia dollaria ja tärkeimmät vientikohteet olivat EU, Yhdysvallat ja Japani.
Hangzhoun prefektuuritason kaupungin Xihun piirin Longjingin kylän ympäristössä viljellyistä teepensaista tuotetaan Kiinan parhaimpiin kuuluvaa vihreää teetä, Xihu Longjing -teetä.
Piirikuntajako

Hangzhou jakautuu piirikuntatasolla kymmeneen kaupunkipiiriin, yhteen piirikuntatason kaupunkiin ja kahteen piirikuntaan seuraavasti (piirikuntien väkiluku 2010):
| --- | --- |
 Kaupunkipiirit (8 kpl) Bingjiang (滨江区), 319 027 as.  Fuyang (富阳区), 717 694 as.  Gongshu (拱墅区), 551 874 as.  Jianggan (江干区), 998 783 as.  Lin’an (临安区), 566 665 as.  Shangcheng (上城区), 344 594 as.  Xiacheng (下城区), 526 096 as.  Xiaoshan (萧山区), 1 511 290 as.  Xihu (西湖区), 820 017 as.  Yuhang (余杭区), 1 170 290 as. :  Piirikuntatason kaupunki (1 kpl) Jiande (建德市), 430 750 as. Piirikunta (2 kpl) Chun’an (淳安县), 336 843 as.  Tonglu (桐庐县), 406 450 as.
Ystävyyskaupungit

| --- | --- |
  Sayama, Japani   Boston, Yhdysvallat   Baguio City, Filippiinit   Leeds, Iso-Britannia   Fukui, Japani   Yeosu, Etelä-Korea   Nizza, Ranska   Paramaribo, Suriname :   Budapest, Unkari   Beit Shemesh, Israel   Agadir, Marokko   Curitiba, Brasilia   Kazan, Venäjä   Kapkaupunki, Etelä-Afrikka   Oviedo, Espanja   Oulu, Suomi