stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Om Shanti Om
Soundtrack > Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ajab Si | KK | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Dard-e-Disco | Sukhwinder Singh, Caralisa Monteiro, Nisha, Marianne | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Deewangi Deewangi | Shaan, Udit Narayan, Shreya Ghoshal, Sunidhi Chauhan, Rahul Saxena | 5.54 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Main Agar Kahoon | Sonu Nigam, Shreya Ghoshal | 5.10 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Jag Soona Soona Lage | Rahat Fateh Ali Khan, Richa Sharma | 5.31 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Dhoom Taana | Abhijeet Bhattacharya, Shreya Ghoshal | 6.15 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Dastaan-E-Om Shanti Om | Shaan | 7.08 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Dard-e-Disco (Remix) | Sukhwinder Singh, Caralisa Monteiro, Nisha, Marianne | 4.38 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Deewangi Deewangi (Rainbow Mix) | Shaan, Udit Narayan, Shreya Ghoshal, Sunidhi Chauhan, Rahul Saxena | 4.48 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Om Shanti Om (Medley Mix) | Sukhwinder Singh, Caralisa Monteiro, Nisha, Marianne, Shaan, Udit Narayan, Shreya Ghoshal, Sunidhi Chauhan, Rahul Saxena, Abhijeet Bhattacharya | 6.06 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Dastaan-E-Om Shanti Om (Dark Mix) | Shaan | 6.21 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Om Shanti Om (Instrumental) |  | 0.58 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 61.23 |  |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Om Shanti Om rikkoi ennätyksen saamalla ensi-iltansa yli 2 000 elokuvateatterissa ympäri maailmaa. Sen lippuja tilattiin ennakkoon 18 000.
Palkinnot

Paras naistulokas – Deepika Padukone
Parhaat erikoistehosteet – Red Chillies VFX
Lupaavin tulokas – Deepika Padukone
Paras koreografia – Farah Khan
Star Screen Award Jodi No. 1 – Shah Rukh Khan ja Deepika Padukone
Paras ohjaus – Farah Khan
Paras näyttelijä negatiivisessa roolissa – Arjun Rampal
Paras miestulokas – Shreyas Talpade
Paras näyttelijä negatiivisessa roolissa – Arjun Rampal
Paras naistulokas – Deepika Padukone
Paras koreografia – Farah Khan
Paras puvustus – Manish Malhotra, Karan Johar ja Sanjiv Mulchandani
Parhaat erikoistehosteet – Red Chillies VFX
Parhaat erikoistehosteet – Red Chillies Entertainment
Paras puvustus – Manish Malhotra, Karan Johar & Sanjeev Mulchandani
Paras meikkaus
Paras naistulokas – Deepika Padukone
Paras säveltäjä – Vishal Dadlani, Shekhar Ravjiani, Pyarelal Ramprasad Sharma
Viittauksia muihin elokuviin

Elokuvassa on runsaasti viittauksia muihin Bollywood-elokuviin, kuten:
Tanssi, jonka Shah Rukh Khan ja Preity Zinta tanssivat ”Deewangi Deewangi” -kappaleen aikana on heidän yhteisestä elokuvastaan, Kabhi Alvida Naa Kehna.
Shah Rukh Khanin ja Kajolin tekemä tervehdys ”Deewangi Deewangi” -kappaleen aikana on heidän tervehdyksensä elokuvassa Kuch Kuch Hota Hai.
Parhaan miesosaehdokkaiden listan näkyessä palkintogaalassa kaksi ehdolla olevaa Om Kapoorin elokuvaa ovat melkein samanlaiset. Tämä on viittaus kahteen Karan Joharin elokuvaan, Kuch Kuch Hota Hai sekä K3G – Ilon päiviä, surun päiviä, joissa molemmissa pääosia näyttelevät Shah Rukh Khan, Kajol ja Rani Mukerji. Kahdella päähenkilöllä on elokuvissa täysin samat nimet, ja osa vuorosanoista on samoja.
Aiheesta muualla

Om Shanti Om Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Om Shanti Om AllMoviessa. (englanniksi)
Gustaf Lundahl

Gustaf Lundahl on seuraavien henkilöiden nimi:
Gustaf Lundahl, suomalainen kauppaneuvos
Gustaf Lundahl, suomalainen tähtitieteilijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gustaf Lundahl”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Frydenlunds Bryggeri

Entisessä panimorakennuksessa on nykyisin yliopistokampus.
Frydenlunds Bryggeri oli Oslossa vuosina 1859–1995 toiminut panimo. Sen perusti merikapteeni Mads Ellef Langaard, ja hänen nimikirjaimistaan ML kuusisakaraisen tähden sisällä tuli Norjan ensimmäinen rekisteröity tavaramerkki vuonna 1884. Logoa käytetään edelleen Frydenlund-nimisen oluen markkinoinnissa.
Frydenlunds Bryggeri oli aikoinaan yksi Norjan suurimmista panimoista. Vuonna 1977 se yhdistyi Schous Bryggerin kanssa, ja 1981, kun Schoun toiminta loppui, Ringnes Bryggerin kanssa. Frydenlundin panimo lakkautettiin vuonna 1995, ja samannimistä olutta valmistetaan nykyisin Ringnesin tehtaalla Nittedalissa. Entiset panimorakennukset Pilestredetin varrella ovat siirtyneet Oslomet-yliopiston käyttöön.
Perustaja Mads Ellef Langaard.
Yksi panimon tunnuksista oli musta väri: mustat olutlaatikot, mustat dölehevoset ja mustat vaunut.
Myöhemmin myös kuljetuksissa käytetyt kuorma-autot olivat mustia.
Oluthylly norjalaisessa kaupassa vuonna 2021. Kuvan keskiosassa näkyvät Frydenlund-merkkiset oluet valmistetaan nykyisin Ringnesin panimon tehtaalla Nittedalissa. Ringnes kuuluu tanskalaiseen Carlsberg-konserniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frydenlunds Bryggeri Wikimedia Commonsissa
Pelle Dragsted

| Pelle Dragsted |
| --- | --- |
 Pelle Dragsted vuonna 2022.
Yhtenäisyyslistan poliittinen johtaja
 2023–  
Edeltäjä:  Mai Villadsen
Kansankäräjäedustaja
 Kööpenhaminan vaalipiiri 2022– 2015–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1975 (ikä 49) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  poliitikko
Tiedot
Puolue:  Yhtenäisyyslista
Koulutus:  Kööpenhaminan yliopisto Aarhusin yliopisto
Pelle Dragsted (s. 13. huhtikuuta 1975 Kööpenhamina) on tanskalainen poliitikko, joka on toiminut Yhtenäisyyslistan poliittisena johtajana elokuusta 2023. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2015–2019 ja uudelleen vuodesta 2022. Dragsted on historian kandidaatti Kööpenhaminan yliopistosta ja retoriikan maisteri Aarhusin yliopistosta. Nuorena hän oli mukana Antifascistisk Aktion -ryhmässä ja sai vuonna 1998 tuomion ilkivallasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pelle Dragsted Wikimedia Commonsissa
G.S. Boyz

G.S. Boys (selvemmältä nimeltään G-Spot Boyz) on yhdysvaltalainen hip hop -ryhmä. Sen ensimmäinen single oli Stanky Legg. Ryhmän toinen single Booty Dew ilmestyi vuonna 2009.
Gone with the Blastwave

Sarjakuvan hahmot ovat tavallisesti kokonaan suojavarusteidensa peittämiä.
Gone with the Blastwave on Kimmo Lemettin luoma sarjakuva, jossa ydinsodassa raunioituneessa kaupungissa toisiaan vastaan taistelevat punaisten, sinisten ja keltaisten armeijat. Missään vaiheessa sarjakuvassa ei täsmennetä, keitä nämä armeijat edustavat. Kaikilla hahmoilla on yllään täydellisesti peittävä suojainvarustus, ja siksi heistä ei nähdä kasvonpiirteitä. Sarjakuvan päähenkilöhahmoja ovat muutamat punaisten joukoissa taistelevat sotilaat. Sarjakuvan ensimmäisessä osassa vuodelta 2005 päähenkilö ihmettelee, minkä vuoksi he sotivat.
Aiheesta muualla

Gone with the Blastwave sarjakuvan omat sivut.
Pelti

Peltiä
Pelti on ohut, korkeintaan muutaman millimetrin paksuinen teräs- tai muu metallilevy. Pelti on erittäin monikäyttöinen materiaali, ja sitä voi käyttää sopivasti pinnoitettuna ja muotoiltuna lukemattomiin eri tarkoituksiin. Yleisiä pellin käyttökohteita ovat rakennusten katot, seinät ja sadevesijärjestelmät, ajoneuvojen korit sekä erilaisten kojeiden kuoret ja rungot. Peltiä voidaan jäykistää taivuttamalla sitä erilaisiin profiileihin, eli muotoihin, esimerkiksi aaltopelliksi.
Läkkipelti eli pläkkipelti on 0,1–2,5 mm paksu tina-lyijyseoksella päällystetty peltilevy. Päällysteessä on tavallisesti noin 40–50 % lyijyä.
Savupelti

Pelti eli savupelti on savuhormissa tai tulisijassa oleva suljin eli eräänlainen venttiili, jolla estetään lämpimän ilman sekä varaavan tulisijan lämmön karkaaminen savuhormin kautta ulos rakennuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pelti Wikimedia Commonsissa
Fryksdalsbygden

| Fryksdalsbygden> FB |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  NWT Media AB
Levikki:  2 000 (2021)
Perustettu:  1941
Päätoimittaja:  Dan Enwall
Kotikunta:  Sunne
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ti, pe
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Fryksdalsbygden (lyh. FB) on ruotsalainen paikallislehti, jonka kotikunta on Sunne. Se on perustettu vuonna 1941 ja ilmestyy kahdesti viikossa. Lehti on kuulunut NWT-konserniin vuodesta 1990.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Pelle Gudmundsen-Holmgreen

Pelle Gudmundsen-Holmgreen
Pelle Gudmundsen-Holmgreen (21. marraskuuta 1932 Kööpenhamina – 27. kesäkuuta 2016) oli tanskalainen säveltäjä. Hän voitti Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon teoksellaan Symfoni/Antifoni (1980).
Gudmundsen-Holmgreen aloitti viulunsoiton vuonna 1948. Hän opiskeli vuosina 1951–1953 yksityisesti musiikin teoriaa ja sävellystä Finn Høfdingin johdolla. Hän opiskeli myös Tanskan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa Kööpenhaminassa. Hänelle myönnettiin vuoden 1973 Carl Nielsen -palkinto.
Gudmundsen-Holmgreen sävelsi monipuolisesti muun muassa orkesteri- ja kamarimusiikkia.
Aiheesta muualla

Pelle Gudmundsen-Holmgreenin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Per-Erik Örthén

Per-Erik Karl Örthén (20. tammikuuta 1920 Helsingin maalaiskunta – 13. syyskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Örthénin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Fridolf Örthén ja Edith Alexandra Eklund ja puolisot vuodesta 1946 Mary Margareta Biese ja vuodesta 1961 Berit Kumenius. Örthén tuli ylioppilaaksi Svenska normallyceumista 1939 ja valmistui farmaseutiksi Helsingin yliopistosta 1946 ja diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista 1951. Hän oli Apoteket Wilhelmsin farmaseutti 1946–1948, harjoittelija Apotekarenas Drog Aurum Ab:ssa 1950 ja Lääketuonti Oy:n palveluksessa vuodesta 1950, toimien yhtiön johtajana vuodesta 1953, varatoimitusjohtajana 1955–1962 ja hallituksen jäsenenä 1955–1977. Oy Holger Bergenheim & Co Ab:n varatoimitusjohtaja Örthén oli 1951–1957 ja hallituksen jäsen 1953–1957 ja Hoechstin suomalaisen tytäryhtiön Oy Hoechst Fennica Ab:n varatoimitusjohtaja 1957–1961, toimitusjohtaja 1962–1982, hallituksen jäsen vuodesta 1957 ja hallituksen puheenjohtaja 1982–1990. Örthén oli myös Oy Leo Lundbeck Ab:n toimitusjohtaja 1951–1955 ja Oy Diaco Ab toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 1963–1985. Hänellä oli lisäksi luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Sotilasarvoltaan Örthén oli reservin yliluutnantti (1956). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1982.
G-voima

G-voima (käytetään tunnuksia G ja g) on nimestään huolimatta kiihtyvyyden, eikä voiman yksikkö. Yksi G tarkoittaa Maan painovoiman tuottamaa putoamiskiihtyvyyttä maanpinnan läheisyydessä. Koska maan massa ei ole jakautunut tasaisesti eikä maapallo ole täysin pyöreä, ei myöskään putoamiskiihtyvyys ole kaikkialla sama. Tästä syystä putoamiskiihtyvyytenä käytetään standardoitua normaaliputoamiskiihtyvyyttä 1 G = 9,80665 m/s2. Helsingissä meren pinnan tasolla mitattu vapaan putoamisen kiihtyvyys on g = 9,8190 m/s2. G-voimia käytetään yleensä silloin, jos halutaan verrata tapahtumaa normaalisti koettaviin tilanteisiin. G-voimaa käytetäänkin erityisesti ihmiseen kohdistuvasta kiihtyvyydestä puhuttaessa.
Suuret G-voimat eli voimakkaat kiihtyvyydet aiheuttavat toisinaan hävittäjälentäjille ammattitauteja.
Per-Henrik Nyman

Per-Henrik Nyman (6. maaliskuuta 1927 Turku – 11. maaliskuuta 2015 Porvoo) oli suomalainen televisiokasvo, entinen Porvoon kaupunginjohtaja ja Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä.
Nyman opiskeli Åbo Akademissa. Hän siirtyi jo nuorena Porvooseen, joka tunnettiin hänen kotikaupunkinaan. Hän toimi Yleisradion tehtävissä jo 1940-luvulta, erityisesti viihde- ja urheilutoimituksissa muun muassa selostajana sekä toimituspäällikkönä 1970-luvun taitteessa. Vuonna 1974 hänestä tuli Borgåbladetin päätoimittaja ja vuonna 1982 hänet valittiin kaupunginjohtajaksi. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1987–1991.
Per-Erik Juslin

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 6. lokakuuta 1934 (ikä 90)
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1956 | Gnistan | – | (–) |
| 1957–1958 | HJK | 16 | (1) |
| 1959–1961 | Kiffen | – | (–) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Per-Erik Juslin (s. 6. lokakuuta 1934) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Juslin pelasi Mestaruussarjaa kausina 1957 ja 1958 HJK:ssa sekä kausina 1960 ja 1961 Kiffenissä. HJK:ssa Juslin pelasi 16 pääsarjaottelua tehden yhden maalin ja Kiffenissä 24 pääsarjaottelua tehden viisi maalia. Hän saavutti Kiffenissä SM-pronssia 1960 ja SM-hopeaa 1961.
Lisäksi Juslin edusti Gnistania neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla 1956 ja Kiffeniä Suomensarjan kaudella 1959, jonka aikana hän teki 11 maalia.
Gone Fishin' (soundtrack)

| Gone Fishin' useita artisteja |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 20. toukokuuta 1997
 Kesto: 38.16
 Levy-yhtiö: Hollywood Records
Gone Fishin' on vuonna 1997 ilmestyneen yhdysvaltalaisen komediaelokuvan Kahjo kalareissu soundtrack-albumi, joka sisältää elokuvan musiikin. Albumi julkaistiin 20. toukokuuta 1997.
Kappaleet

Willie Nelson – ”Down in the Everglades” – 2:35
Randy Edelman – ”Gone Fishin'” – 1:48
Randy Edelman – ”Speed Boat Race” – 2:14
Randy Edelman – ”Fisherman's Haven” – 1:59
Randy Edelman – ”Swamp Music” – 1:26
Randy Edelman – ”Discovering the Map” – 1:05
Randy Edelman – ”Airboats” – 3:23
Randy Edelman – ”Catch's Advice” – 1:06
Randy Edelman – ”Alligators” – 1:42
Randy Edelman – ”Early Days (Opening)” – 2:16
Randy Edelman – ”Unhitched” – 2:43
Randy Edelman – ”Out of Gas” – 2:04
Randy Edelman – ”Life Is Good” – 1:03
Randy Edelman – ”A Stolen Vehicle” – 0:41
Randy Edelman – ”Sleepwalking” – 3:32
Randy Edelman – ”Closing” – 1:57
Love Junkies – ”What Went Wrong” – 3:40
Love Junkies – ”Best Friend” – 3:02
Parikkalan raja-asema

| Parikkalan kansainvälinen rajanylityspaikka |
| --- | --- |
Sijainti:  61°30′12″N, 029°36′34″E  Parikkalan raja-as.
Autoilijan tiekartta:  Kolmikanta, Parikkala (tienumero 4012)
Sijainti Suomessa:  Parikkala
Venäjän vastaraja-asema:  Syväoro, Elisenvaara, (Lahdenpohjan piiri)
Suomen tulli:  Suomen tulli
Suomen rajavartiosto:  Kaakkois-Suomen rajavartiosto
Venäjän rajavartiosto:  Venäjän FSB:n Karjalan tasavallan rajahallinto
Raja-aseman taso:  tilapäinen rajanylityspaikkaselvennä
Tiehallinnon kamerat:  Tiehallinto: vt6
Parikkalan raja-asema eli Parikkala–Syväoro on Parikkalassa, Suomen itärajalla sijaitseva tilapäinen rajanylityspaikka.selvennä Asema on avoinna arkisin kello 07–18. Asema ei toistaiseksi ole kansainvälinen rajanylityspaikka, jolloin raja-asemaa voivat käyttää vain Suomen ja Venäjän kansalaiset, jotka ovat hakeneet tähän luvan etukäteen. Rajanylityspaikkaa on käytetty erityisesti tavaraliikenteen kuten puun kuljetuksiin. Tilapäisen asemansa takia Parikkalan rajanylityspaikka on matkustajaliikenteessä melko hiljainen; siellä tehtiin vuonna 2012 yhteensä 12 637 matkustajien rajatarkastusta, mikä on hieman vähemmän kuin edellisinä vuosina. Parikkalan rajalla kirjattiin vuonna 2019 kaikkiaan 24 000 rajanylitystä.[lähde? ]
Rajanylityspaikan vastapuoli Venäjällä sijaitsee Elisenvaaran Syväorossa (ven. Сювяоро). Elisenvaara on taajama ja maalaiskunta Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirissä. Sieltä johtaa maantie Syväoroon. Venäjä rakentaa parhaillaanmilloin? 50 km2:n suuruista tukikohtaa Syväoron kohdalle rajavyöhykettä. [lähde? ]
Kansainväliseksi raja-asemaksi

Raja-aseman muuttamista kaikkien maiden kansalaisille avoimeksi ja ilman ennakkohakemusta käytettävissä olevaksi kansainväliseksi rajanylityspaikaksi on suunniteltu useasti. Avaamiselle on vuosina 2011-2013 esitetty sekä nopeampaa (2014-2015) että hitaampaa (2017) aikataulua. Esimerkiksi Karjalan tasavallan päämies Aleksandr Hudilainen totesi helmikuussa 2013, että raja-asema avataan laajemmin vuoden 2014 lopulla. Raja-aseman statuksen muutokselle kansainväliseksi on saatu presidentti Putinin ja pääministeri Medvedevin tuki. Hankkeen alueellisen merkityksen tunteva Savonlinnan kaupunginjohtaja Janne Laine muistutti huhtikuun puolivälissä 2013, että EU-hanke tukee venäläisen tiestön kunnostamista raja-aseman itäpuolella, ja tämä tiehanke valmistuu vuonna 2014. Ilman raja-aseman parannuksia liikennemäärä voitaisiin nostaa 100 000 matkustajaan. Investointi raja-asemaan olisi tuottavaa, EU tukisi uudistusta taloudellisesti ja parannustyöt mahdollistaisivat kaupunginjohtajan mukaan liikennemäärien kasvattamisen 350 000 matkustajaan vuodessa.
Vasemmistoliiton liikenneministeri Kyllönen totesi kuitenkin huhtikuun 2013 alussa, ettei rajanylityspaikan kehittämiseen panosteta lähivuosina. Myös osa muista hallituspuolueiden kansanedustajista pitää hitaampaa aikataulua realistisempana Rajavartiolaitoksen jo suunnittelemiin aikatauluihin vedoten. Aikomus Parikkala–Syväoron rajanylityspaikan avaamisesta vuoteen 2017 mennessä on kuitenkin laajasti hyväksytty. Selvää päätöstä siitä, että Suomen valtio sitoutuu avaamaan Parikkala rajanylityspaikan edes tällöin kansainväliseksi rajanylityspaikaksi, on kuitenkin jo kaivattu. Venäjä lähetti 2015 nootin ehdottaen Parikkalan raja-aseman kansainvälistämistä. Hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta vastasi noottiin ilmoittaen, ettei Suomi ole valmis avaamaan rajanylityspaikkaa kansainväliseksi. Sisäministeri Petteri Orpo perusteli kielteistä vastausta liikennemäärien vähenemisellä itärajalla ja Suomen huonolla taloudellisella tilanteella.
Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon liittojen, Savonlinnan kaupungin sekä Parikkalan ja Rautjärven kuntien teettämässä selvityksessä (2018) laskettiin avaamisen tuovan matkailutuloa jopa 80 miljoonaa euroa vuoteen 2030 mennessä, satoja uusia työpaikkoja, sekä mahdollisuuksia tavaraliikenteen kasvattamiseen. Se edellyttäisi 22 miljoonan euron investointeja esimerkiksi uusiin rakennuksiin. Kaakkois-Suomen rajavartioston apulaiskomentaja Jaakko Olli arvioi, että kansainvälistämisen kustannukset olisivat kymmenen vuoden ajalta noin 70 miljoonaa euroa.
Rinteen hallituksen hallitusohjelman mukaan aseman avaamisen mahdollisuutta tullaan selvittämään.
Aiheesta muualla

Kirjallinen kysymys 394/2011 (Eduskunta) Parikkalan rajanylityspaikan kansainvälistäminen (eduskunta.fi)
Parikkalan rajanylityspaikalle myötämieltä Karjalassa (11/2012) (Arkistoitu – Internet Archive) (esaimaa.fi)
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat:  Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat:  Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat:  Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat:  Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Patayan kulttuuri

Patayan kulttuuri oli vuosina 700–1550 Pohjois-Amerikan lounaisosissa vallinnut intiaanikulttuuri. Patayan ihmiset olivat liikkuvia metsästäjä-keräilijöitä, eivätkä he rakentaneet suuria rakennelmia.[lähde? ] Kulttuuri levittäytyi osiin Kaliforniaa, Kalifornian niemimaata ja Arizonaa, Coloradon jokilaaksoon ja ympäröiville ylängöille pitkin Grand Canyonia. Lähinaapuri oli hohokam keskisessä ja itäisessä Arizonassa.
Patayan kulttuuri on yumaheimon vanhaa kulttuuria.selvennä Ensimmäiset kulttuurin piirteet ilmestyivät noin 875 Coloradojoelle.[lähde? ] Patayan ihmiset ovat saattaneet viljellä tulva-alueilla maissia. Keramiikka otettiin käyttöön 700 jaa.[lähde? ] Alkuaikojen patayan ihmiset asuivat pitkätaloissa, joissa oli huoneita peräkkäin, myöhemmin harvakseltaan sijaitsevissa taloryhmissä.
Aiheesta muualla

Patayan Map and Pottery
Gotthard Flensborg

Gotthard Flensborg (1723 Flensborg, Tanska – 1803 Tukholma) oli Viaporin linnoitusarkkitehti ja Porvoon kaupungin kaupunginarkkitehti.
Flensborg opiskeli arkkitehdiksi vuodesta 1741 Tukholmassa arkkitehti Carl Hårlemanin oppilaana. Suomessa Flensborg aloitti Loviisassa mutta siirtyi sen jälkeen Viaporiin, myöhempään Suomenlinnaan 1751. Pommerin sodan rahoittamiseksi linnoitustyö hiljentyi 1758 ja Flensborgin piti siirtyä Porvoon kaupungin palvelukseen 1760.
Rouva Holmin keittiöstä 11. kesäkuuta 1760 karanneen tulipalon jälkeen Flensborg nimitettiin Porvoon kaupungin kaupunginarkkitehdiksi. Tuolloin Porvoon kaupungin rakennuksista oli palanut 2/3.
Flensborgin suunnitelmien mukaisesti Porvooseen rakennettiin mm. kauppatorin ympärille silloinen kauppakeskus Porvoon raatihuoneen läheisyyteen sekä seitsemän kivirakennusta 1760–1766. Raatihuone rakennettiin 1764. Flensborg luopui kaupunginarkkitehdin tehtävästä 1770 ja ryhtyi linnoitustyökersantiksi. Tuolloin Porvoon maistraatti antoi hänelle todistuksen, jonka mukaan hän oli tullut Porvooseen 1760 ja vastannut sen jälkeen Porvoon raatihuoneen, neljän kaksikerroksisen talon, kahden yksikerroksisen kivitalon ja kahden kiviaidan rakentamisesta.
Flensborg suunnitteli lisäksi Myrskylän seurakunnan Myrskylän kirkon kellotapulin, mikä on rakennettu nykyistä 1803 rakennettua kolmatta kirkkoa ennen. Itselleen hän rakennutti Porvooseen kivitalon, joka on nykyään Runoilijakoti.
Aiheesta muualla

Flensborg, Gotthard hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Gradaščica

| Gradaščica |
| --- | --- |

Alkulähde:  Polhov Gradec
Laskupaikka:  Ljubljanica
Maat:   Slovenia
Pituus:  33 km
Alkulähteen korkeus:  737 m
Valuma-alue:  181 km²
Gradaščica on joki Sloveniassa. Se on Savaan laskevan Ljubljanican pisin sivujoki. Gradaščica on 33 kilometriä pitkä, sen lähdekorkeus on 737 metriä ja sen valuma-alue on 181 neliökilometriä.
Patatra mathani

| Patatra mathani> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Heimo::  Rutelidae
Suku::  Patatra
Laji::  mathani
Kaksiosainen nimi
 Patatra mathani  (Soula, 2008) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Patatra mathani on turilasmaisiin (Scarabaeoidea) kuuluva hyönteislaji. Laji kuvattiin tieteelle ensimmäisen kerran vuonna 2008. Sillä ei ole alalajeja.
Aiheesta muualla

Gbif.com[vanhentunut linkki]
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Patatra mathani
Käännös suomeksi
Fryne

| Fryne> Φρύνη |
| --- | --- |
 Fryne paljastetaan areiopagin edessä. Jean-Léon Gérômen maalaus, 1861.
Henkilötiedot
Syntynyt: 300-luku eaa. Thespiai, Boiotia
Ammatti:  hetaira
Muut tiedot
Aktiivisena:  n. 350–320-luvut eaa.
Fryne (m.kreik. Φρύνη, Frynē, lat. Phryne; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen hetaira, joka oli kotoisin Thespiaista Boiotiasta ja toimi Ateenassa. Hän oli yksi maineikkaimpia hetairoita ja toimi mallina monille taideteoksille.