stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SU-152
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SU-152 Wikimedia Commonsissa
Reinhold Johan Böning

Reinhold Johan (J. R.) Böning (9. joulukuuta 1753 Tammisaari – 17. helmikuuta 1821 Tallinna) oli suomalainen Tallinnan ruotsalais-suomalaisen seurakunnan kirkkoherra ja kristillinen kirjailija.
Böningin vanhemmat olivat tammisaarelainen kauppias Reinhold Johan Böning (k. 1799) ja Anna Kristina Wikström. Hän kävi Turun katedraalikoulua 1768–1771 ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1771. Böning valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1778 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1780.
Böning oli Leskikuningattaren henkirykmentin ylimääräisenä pataljoonansaarnaajana Viaporissa vuonna 1780. Hänestä tuli Tallinnan ruotsalais-suomalaisen seurakunnan (St. Michaelis) diakoni vuonna 1781 ja kirkkoherra vuonna 1790. Böning oli myös tuomiokapitulin jäsenenä Tallinnassa ja hän sai sotarovastin arvonimen.
Böning oli naimisissa vuodesta 1782 Johanna Kristina Roosin (k. 1834) kanssa jonka isä oli Tallinnan ruotsalais-suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana ennen Böningiä toiminut Johan Roos (1705–1789).
Bönigin serkun poika oli Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäinen Tallinnan kauppa-asiamies Gustaf Fredrik von Böningh, jonka hän auttoi nuorukaisena työuralle ja tallinnalaisen kauppahuoneen palvelukseen. Vuonna 1814 tämä myös avioitui hänen ottotyttärensä Anna Charlottan kanssa.
Teoksia

Läse-bok, innehållande fabler och sedelärande berättelser för barn och ungdom, samlade och utgifne af m. Reinhold Johann Böning, kyrkoherde wid Swenska församlingen i Reval och konsistorial-assessor. Reval, tryckt i Gresselska tryckeriet 1808
Käännöksiä

Gottlieb Schlegel : Den christeliga lärans katechismus. Reval, tryckt på bokhandlaren P. G. Bornwassers bekostnad. I Gresselska tryckeriet, 1805 (saksankielinen alkuteos Katechismus der christlichen Lehre)
STX Corporation

| STX Corporation |
| --- | --- |

ISIN:  KR7011810009
Perustettu:  1976
Puheenjohtaja:  Park Sang-Joon
Kotipaikka:   Changwon,Etelä-Korea
Henkilöstö:  44 000 (STX yhteensä) 20 000 (STX Europe)
Tytäryhtiöt:  STX Resort STX Marine Sevice
Kotisivu:  www.stx.co.kr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
STX Corporation on eteläkorealainen holdingyhtiö, jonka alaisuudessa varsinaista liiketoimintaa harjoittavat tytäryhtiöt. STX-konserniin kuuluvat mm. STX Engine (dieselmoottorit), STX Offshore & Shipbuilding (laivanrakennus), STX Pan Ocean (hakurahtilaivoja), STX Heavy Industries (raskas teollisuus), STX Energy (energia) ja STX Construction (rakennusala). Pääkonttori sijaitsee Koreassa Etelä-Gyeongsangin maakunnassa.
Yhtiön tekee mielenkiintoiseksi Suomen kannalta yhtiön lähes 90 prosentin omistusosuus norjalaisesta pörssiyhtiöstä Aker Yards ASA:sta, joka puolestaan omistaa Suomen Aker Yards Oy:n.
Huhtikuussa 2013 STX Offshore & Shipbuilding hakeutui velkajärjestelyyn.
Aiheesta muualla

www.stx.co.kr (Arkistoitu – Internet Archive)
Rory Gallagher (albumi)

| Rory Gallagher Rory Gallagher |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1971 Advision Studios, Lontoo
 Julkaistu: 23. toukokuuta 1971
 Tuottaja(t): Rory Gallagher
 Tyylilaji: blues rock
 Kesto: 55.10
 Levy-yhtiö: Polydor
Rory Gallagherin muut julkaisut
|   | Rory Gallagher 1971 | Deuce 1971 |
Rory Gallagher on Rory Gallagherin ensimmäinen sooloalbumi vuodelta 1971.
Kappaleet

Kaikki kappaleet Rory Gallagher jollei erikseen mainita.
Laundromat – 4.38
Just the Smile – 3.41
I Fall Apart – 5.12
Wave Myself Goodbye – 3.30
Hands Up – 5.25
Sinner Boy – 5.04
For the Last Time – 6.35
It’s You – 5.38
I’m Not Surprised – 3.37
Can’t Believe It’s True – 7.16
Gypsy Woman – 4.02  (Muddy Waters)
It Takes Time – 3.34  (Otis Rush)
Muusikot

Rory Gallagher – laulu, kitarat, alttosaksofoni, mandoliini, huuliharppu
Gerry McAvoy – basso, laulu
Wilgar Campbell – rummut ja lyömäsoittimet
Vincent Crane – piano (kappaleet 4 & 9)
Arviot

Allmusic:
Rusoaavikkojuoksija

| Rusoaavikkojuoksija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Lari
Heimo::  Pääskykahlaajat Glareolidae
Suku::  Aavikkojuoksijat Cursorius
Laji::  rufus
Kaksiosainen nimi
 Cursorius rufus  (Gould, 1837) 
Katso myös
   Rusoaavikkojuoksija Wikispeciesissä   Rusoaavikkojuoksija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rusoaavikkojuoksija (Cursorius rufus), on eteläafrikkalainen rantalintu. Sen elinympäristö käsittää alueen kuivat seudut Angolan lounaisosista Namibiaan, Kalahariin, Botswanaan ja Etelä-Afrikkaan. Lajin holotyypin kuvaili John Gould Potchefstroomista Transvaalista 1837.
Rusoailakki

| Rusoailakki |
| --- | --- |
 Rusoailakin kukka
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Kohokit Silene
Laji::  × hampeana
Kaksiosainen nimi
 Silene × hampeana  Meusel & K.Werner 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rusoailakki (Silene × hampeana) on kohokkeihin kuuluva risteymälaji, joka on puna-ailakin (S. dioica) ja ilta-ailakin (S. latifolia) välinen fertiili risteymä. Rusoailakki kasvaa tavallisesti puna- tai ilta-ailakkia kookkaammaksi, vankemmaksi. Se on tiheäkarvainen. Kukat ovat vaaleanpunaisia, väritys on puna-ailakin aniliininpunaisen ja ilta-ailakin valkoisen sekoitus.
Rusoailakkia tavataan Länsi-Euroopassa ja Pohjoismaissa. Suomessa rusoailakkia esiintyy vakiintuneena uustulokkaana, joka kasvaa yleisimmin Etelä-Suomessa ja paikoitellen Lappiin asti.
Roxy Recordings

Roxy Recordings, tunnetaan myös nimellä King Island Roxystars, on itsenäinen ruotsalainen levy-yhtiö Tukholmassa. Levy-yhtiö perustettiin vuonna 2007 ja sen omistavat Nordisk Film ja MBO.
Roxy Recordingsin artisteja

Agnes Carlsson
Orup
Sebastian Karlsson
Patrik Isaksson
Peter Jöback
Malena Ernman
The Ark
Sarah Dawn Finer
Erik Hassle
Eric Saade
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Reinhold Hanisch

Reinhold Hanisch, Adolf Hitlerin maalaus vuodelta 1910.
Reinhold Hanisch (27. tammikuuta 1884 Gablonz (tšek. Jablonec nad Nisou), Böömi, Itävalta-Unkari – 2. helmikuuta 1937 (?) Wien, Itävalta; kuolinpäivästä ei varmaa tietoa) oli itävaltalainen sekatyöläinen ja pikkurikollinen, joka tunnetaan parhaiten Adolf Hitlerin ystävänä ja yhteistyökumppanina tämän nuoruusvuosilta Wienissä.
Käytyään koulunsa kotikaupungissaan Hanisch teki satunnaisia töitä ja toimi muun muassa kotipalvelijana Berliinissä, jossa hän sai kaksi lyhyttä vankilatuomiota varkauksista. Wieniin hän saapui syksyllä 1909. Saman vuoden joulukuussa Hanisch tutustui tuolloin 20-vuotiaaseen Hitleriin.
Hanisch ja Hitler

Alkuvuonna 1910 molemmat asuivat miesten asuntolassa Meldemann-kadulla. Pian miehet tekivät yhteistyötä elannokseen; Hitler maalasi postikortteja, akvarelleja ja pieniä tauluja, joita Hanisch myi. Tulot he jakoivat tasapuolisesti keskenään. Myöhemmin kumppaneille tuli kuitenkin kiistaa. Hitler syytti Hanischia huiputtamisesta, hänen väittämänsä mukaan Hanisch oli pitänyt eräästä Hitlerin maalaamasta taulusta saamansa rahat kokonaan itsellään. Hanisch, joka oli myös aloittanut maalaamisen, väitti sitä omaksi teoksekseen. Yhteistyö loppui, ja Hitler hankki tilalle toisen kumppanin, Siegfried Löffnerin.
Elokuussa 1910 Hanisch pidätettiin väärällä nimellä esiintymisestä, ja hän joutui viikoksi vankilaan. Pidätys tehtiin Siegfried Löffnerin ilmiannosta.
Kaksi vuotta myöhemmin Hitler vuorostaan joutui tekemisiin poliisin kanssa. Nimettömän ilmiantajan mukaan Hitler oli käyttänyt oikeudetta titteliä ”akateeminen taiteilija”. Hitleriä kiellettiin käyttämästä titteliä. Tutkimuksen mukaan samassa asuntolassa asuva taiteilija Karl Leidenroth oli todennäköisesti tehnyt ilmiannon. Leidenroth oli taas Hanischin ystävä.
Myöhempi elämä

Hanisch palasi Gablonziin elokuussa 1912. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 1914–1917. Heinäkuussa 1918 hän palasi Wieniin ja meni naimisiin Franziska Bizurekin kanssa. Hanisch ei onnistunut pysymään erossa vaikeuksista, sillä hän sai kolmen kuukauden vankilatuomion 1923. Hanisch ja Franziska erosivat 1928, ja kaksi vuotta myöhemmin Hanisch jatkoi maalaamista. Hän myi vesivärimaalauksia, joiden hän väitti olevan Hitlerin tekemiä tämän Wienin vuosina. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen suosion johdosta Hitlerin vanhojen maalausten arvo oli noussut huimasti. Hanisch teki muitakin väärennöksiä, joista jäi välillä kiinni ja sai lyhyitä tuomioita.
Hanisch antoi haastatteluja Hitlerin nuoruusvuosista muun muassa natseja vastustaneelle Konrad Heidenille, joka kirjoitti ensimmäistä vakavasti otettavaa Hitler-elämäkertaa. Hanischin todistuksen mukaan Hitler sai noina aikoina usein apua juutalaisilta tutuiltaan ja taulukauppiailta.
Hanischin kuoleman ajankohdasta ja tavasta on kiistelty. Joidenkin lähteiden mukaan Hanisch olisi pidätetty ja murhattu Anschlussin jälkeen tai hänet olisi lähetetty keskitysleiriin, jossa hän olisi kuollut. Toisten lähteiden mukaan Hanisch olisi jo kuollut vuonna 1938 keuhkokuumeeseen.
Ruosteorneero

| Ruosteorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  unirufa
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis unirufa  Lafresnaye, 1843 
Katso myös
   Ruosteorneero Wikispeciesissä   Ruosteorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruosteorneero (Synallaxis unirufa) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ruosteorneeroa tavataan Venezuelassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ruostenahikkaat

| Ruostenahikkaat |
| --- | --- |
 Oksaruostenahikas (Phaeomarasmius erinaceus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tubariaceae
Suku::  Ruostenahikkaat Phaeomarasmius  Scherff.
Katso myös
   Ruostenahikkaat Wikispeciesissä   Ruostenahikkaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruostenahikkaat (Phaeomarasmius) on Agaricales-helttasienisuku, joka on erotettu nahikkaista (Marasmius) omaksi suvukseen tutkimuksen kehittyessä. Global Biodiversity Information Facilityn mukaan sukuun kuuluu 49 lajia.
Lajeja

Sukuun kuuluvia lajeja, jotka esiintyvät Suomessa ja joilla on suomenkielinen nimi.
pohjanruostenahikas (Phaeomarasmius borealis)
oksaruostenahikas (Phaeomarasmius erinaceus)
SAS

Lyhenne SAS voi viitata seuraaviin:
SAS, Scandinavian Airlines, lentoyhtiö
SAS, Special Air Service, brittiarmeijan erikoisjoukko
SAS Institute, ohjelmistotalo
SAS, SAS Instituten laatima tilasto-ohjelmisto
SAS, SCSI-liitäntäväylä tietotekniikassa, Serial Attached SCSI
S.A.S, Société par actions simplifiée, osakeyhtiön kaltainen yritysmuoto Ranskassa
Radisson SAS, hotelliketju Radisson Blun entinen nimi
SAS, Ninja Kiwin pelisarja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SAS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
SASI

SASI voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Sosialistinen urheiluinternationaali (SASI)
SASI, engl. Shugart Associates System Interface, tietokoneväylä joka vaikutti SCSI-väylän kehitykseen
poliitikko Ilkka Sasi
poliitikko Kimmo Sasi
Sasi, taajama ja kylä Hämeenkyrössä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SASI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruta Vintule

Ruta Vintule (s. 6. tammikuuta 1944 Riika) on latvialainen säveltäjä. Hän opiskeli pianonsoittoa sekä säveltämistä ja valmistui Jānis Ivanovsin sävellysluokalta vuonna 1967. Hän on työskennellyt muun muassa naiskuoro Dzintarsin ja Latvian akateemisen valtionkuoron säestäjänä. Säveltäjänä Vintule on keskittynyt kamariteosten ja kuoromusiikin luomiseen. Merkittävissä määrin hän on säveltänyt seka- ja naiskuoroille. Hänen teoksilleen luonteenomaista on lyyrinen ilmaisu, romanttisuus ja impressionistisiin perinteisiin juurensa juontava musiikillinen kieli.
Aiheesta muualla

AllMusic: Ruta Vintule (englanniksi)
Pitkäkoski (Helsinki)

Pitkäkoskea kevättalvella. Ennen kevätulvia vesi on yleensä matalalla ja virtaus tässä Vantaanjoen koskessa heikkoa.
Pitkäkoski (ruots. Långforsen) on  Vantaanjoen koski Helsingin ja Vantaan rajalla. Sen etelärannalla ovat Helsingin keskuspuiston pohjoisin osa ja suunniteltu Kuninkaantammen asuntoalue, pohjoisrannalla Vantaan Ylästö.
Kaupunkeja yhdistävä kevyen liikenteen silta kulkee Vantaanjoen yli kosken yläosissa. Talvisin suosittu Pitkäkosken ulkoilumaja sijaitsee hieman kosken eteläpuolella. 
Talvisilla kävelyillä voi nähdä koskikaran sukeltelemassa koskessa.
Pitkäkosken rinnelehdot

Kosken molemmilla rannoilla sijaitsee Pitkäkosken rinnelehdon luonnonsuojelualue. Helsinki omisti aikoinaan rinnelehdon maat (12,6 ha) ja rauhoitti ne vuonna 1984 luonnonsuojelulain nojalla. Vuonna 1999 Vantaanjoen pohjoisella puolella olevat osat siirtyivät Vantaan kaupungin omistukseen. Vantaan puoleisissa lehdoissa kasvaa edustavaa pähkinäpensaslehtoa ja järeitä kuusia ja lahopuuta.
Helsingin puoleisia rantoja reunustaa lehtometsä noin 50–100 metrin levyisenä kaistaleena. Jopa 120 vuotta vanhat kuuset muodostavat osan joenvarren kulkijaa hiljentävää metsikköä.  Koska metsäpaloja ei nykyisellään suuressa mitassa sallita, luonnonsuojelualueen kuusikkoa on harvennettu ja näin annettu järeämpien kuusten kasvamiselle tilaa. Myös kuusikossa kasvavat vaahterat, lehmukset, pähkinäpensaat ja tuomet ovat hyötyneet valoisuuden lisääntymisestä. Myös pohjakasvillisuus on alkanut elpyä.
Kosket

Pitkäkosken koskijakso käsittää kolme koskea: Pitkäkoski, Niskalankoski ja Ruutinkoski. Jakson kolmella koskella on pituutta yhteensä noin 1400 m, jolla matkalla joki putoaa runsaat 8 m. Pitkäkoskella itsellään on pituutta 1100 m ja korkeuseroa 5 metriä. Koko Pitkäkosken koskijakso kuuluu laajempaan Vantaanjokilaakson maisemansuojelualueeseen.
Vantaanjoen yleisilmeestä poiketen jokiuoma ulottuu Pitkäkoskella peruskallion pintaan asti, samoin kuin ylempänä Vantaankosken kohdalla. Koskea lienee aikoinaan perattu muiden Vantaanjoen koskien tapaan.
Vesimäärä koskessa

Joen virtaama Pitkäkoskessa vaihtelee paljon sateiden ja sulamisvesien mukaan. Kuivana kautena vettä saattaa virrata vain 1–2 m3/s luokkaa, jolloin koskessa on aika kuivan ja hiljaisen näköistä. Toisaalta Vantaanjoen ennätystulvissa on saavutettu jopa noin 230 m3/s huippuvirtaama pitkään jatkuneiden rankkasateiden jälkeen. Nämä lukemat perustuvat hieman ylempänä samassa jokiuomassa – Vantaankosken yläjuoksulla Myllymäessä – tehtäviin Suomen ympäristökeskuksen mittauksiin.
Melonnasta

Vantaanjoen Pitkäkoski on yleensä melko matalavetinen ja kivinen koski, joskin tulva-aikaan vettä ja vauhtia riittää enemmän. Kypärä ja muu koskimelontavarustus on paikallaan, samoin kuin kuiva vaatetus ja koeteltu koskimelontataito. Kosken yläjuoksulla on vedenottamon pohjapato, jonka jälkeen koskenlaskun ja kivienväistelyn voi alkaa.
Pitkäkosken voi ohittaa maitse, mikä on matalan veden aikaan ja kokemattomille koskimelojille paras ratkaisu. Tällöin on syytä rantautua pohjoisrannalle juuri ennen yläjuoksun pohjapatoa. Siirtoa tulee polkuja pitkin noin 1 000 metriä. Suuri osa rannasta on luonnonsuojelualuetta, jolla kulkiessa poluilta ei tule siirron aikana poiketa.
Kalastuksesta

Pitkäkosken koskijakso on viehe- ja uistelukalastajien suosimaa kalastusseutua. Koskijaksoa pidetään yhtenä Vantaanjoen parhaimmista kalastuspaikoista. Kalastukselle ja liikkumiselle erityisesti luonnonsuojelualueella on asetettu jotain rajoituksia, joita vieläkin useampien toivoisi noudattavan.
Alueella tavataan kirjolohta, taimenta, ja merilohta sekä joskus myös harjusta. Joessa on myös haukea ja toutainta. Vaikka Vantaanjokeen on kehittynyt pysyvämpää ja kutevaa jokikalakantaa, suuri osa joen lohikaloista istutuskaloja. Esimerkiksi merkittävä osa Vantaankoskelle istutettavista kirjolohista siirtyy nopeasti joessa alaspäin ja ovat suosittuja saaliita myös Pitkäkosken jokiosuuksilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pitkäkoski (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Pitkäkosken rinnelehtojen rauhoituskyltti. Kulkijan on pysyttävä poluilla, ettei rauhoitusalueen kasvisto kuluisi. Maastopyöräily on rauhoitusalueella kielletty.
Meloja Pitkäkoskella keväällä 2010.
Viehekalastaja Pitkäkoskella heikon lumikuuron aikana keväällä 2005.
Mato-onginta ja elävän syötin käyttö on kielletty Pitkäkoskella.
Ristijärven Suojeluskunta- ja lottanäyttely

| Ristijärven Suojeluskunta- ja lottanäyttely |
| --- | --- |
 Katvelan museorakennus keväällä 2020
Tyyppi:  Näyttely, paikallismuseo 
Osoite:  Kirkkotie 5, 88400 Ristijärvi  
Sijainti:  Ristijärvi 
Perustettu:  2003
Kotisivut:  virtaala.fi
Koordinaatit:  64°30′14″N, 28°12′18″E
 fiRistijärven Suojeluskunta- ja lottanäyttely 
  
Ristijärven Suojeluskunta- ja lottanäyttely on Ristijärvi-Seuran ylläpitämä museonäyttely, jonka yhteydessä on myös vanha koululuokka 1950-luvulta. Näyttely on sijoitettu Katvela-nimiseen vanhaan koulurakennukseen, joka on rakennettu vuonna 1896. 
Näyttelyssä kerrotaan suojeluskunta- ja lottatyöstä, sotilaspojista sekä lottatytöistä ja ristijärveläisten isänmaallisuudesta. 1950-luvun koululuokassa kerrotaan koululaitoksen historiasta tekstein, valokuvin ja vanhoin esinein, joukossa muun muassa laaja käsityöluokan esineistö.
Kuvia

Entisajan luokkahuone Ristijärven Katvelassa
Suojeluskunnissa urheiltiin aktiivisesti
Viestintälotta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ristijärven Suojeluskunta- ja lottanäyttely Wikimedia Commonsissa
Ristijärven Suojeluskunta- ja lottanäyttely Kainuun paikallismuseoita ja kulttuuriympäristökohteita -portaalissa
Ristiinnaulitseminen Filippiineillä

Pääsiäisnäytelmä Barriossa, Filippiineillä.
Ristiinnaulitseminen Filippiineillä on joidenkin Filippiinien roomalaiskatolisten ylläpitämä perinne, jossa uskovaiset eläytyvät Kristuksen kärsimyksiin ristillä antamalla ristiinnaulita itsensä pitkänäperjantaina. San Fernandon lähellä vietettävässä perinteessä katolinen hurskaus yhdistyy kansanuskomuksiin. Ristiinnaulitsemisen lisäksi jotkut kristityt ruoskivat, viiltelevät lasinpaloilla ja hakkaavat toisiaan bambukepeillä Jeesuksen kärsimyksen muistoksi.
Ristiinnaulitseminen

Naulaamisen tekevät roomalaisiksi sotilaiksi pukeutuneet miehet. Toimenpiteessä käytetään oikeita nauloja. Ristiinnaulitut nostetaan riippumaan naulatuista käsistään ja joskus myös jaloistaan muutamiksi minuuteiksi. Monissa kylissä osallistuminen on rajattu vain paikallisille asukkaille sen jälkeen kun jotkut ulkomaalaiset osallistuivat tapahtumaan vääristä syistä.
Kritiikki

Roomalaiskatolinen kirkko ja terveysviranomaiset ovat puhuneet perinnettä vastaan, mutta joka vuosi toistuvaan tapahtumaan tulee aina paljon osallistujia ja katsojia. Osallistujat uskovat, että tapa auttaa heitä sovittamaan syntejään, saamaan ihmeparantumisen vaikeaan sairauteen tai kiittämään jo saaduista armolahjoista. Kirkko ei hyväksy perinnettä, muttei myöskään pyri estämään sitä. Rituaalissa ristiinnaulittavalta menee runsaasti verta ja paikalle järjestetään usein sairaanhoitajia sekä ambulansseja.
Sabyinyo

Sabyinyo
Sabyinyo etelästä nähtynä
| --- | --- |
Tyyppi:  sammunut tulivuori (en) 
Sijainti:  Pohjois-Ruanda Ruanda, Uganda ja Kongon demokraattinen tasavalta
Vuoristo:  Virungavuoret 
Korkeus merenpinnasta:  3 500 m
Suojelualue:  Virungan kansallispuisto 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sabyinyo eli Sabinio on noin 3 500 metriä korkea, kaksihuippuinen sammunut tulivuori Itä-Afrikan Virungavuorilla. Kongon demokraattisen tasavallan, Ruandan ja Ugandan rajat kohtaavat Sabyinyon läntisellä huipulla.
Vuoren rinteillä elää vuorigorilloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sabyinyo Wikimedia Commonsissa
Sabzevar

| Sabzevar (سبزوار, Sabzevār) |
| --- | --- |
 Panoraamakuva Sabzevarista.
 Sabzevar
 Koordinaatit: 36.208°N, 57.675°E 
Valtio:  Iran
Provinssi:  Razavi Khorasan
Väkiluku (2011)  ():  231 557
Aikavyöhyke:  UTC+3:30
 
 sabzevar.ir 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sabzevar (pers. ‏سبزوار‎, Sabzevār) on kaupunki Iranin Razavi Khorasanin provinssissa, noin 570 kilometriä pääkaupunki Teheranista itään.
Sabzevarin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 30 545 (1956), 42 415 (1966), 69 562 (1976), 129 103 (1986), 148 065 (1991), 170 738  (1996), 214 582 (2006) ja 231 557 (2011).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sabzevar Wikimedia Commonsissa
Sabzevarin lääketieteellinen yliopisto (Arkistoitu – Internet Archive) (persiaksi) (medsab.ac.ir)
Sabzevarin islamilainen Azad yliopisto (Arkistoitu – Internet Archive) (persiaksi) (iaus.ac.ir)
Rusobulbuli

| Rusobulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Viherbulbulit Phyllastrephus
Laji::  fischeri
Kaksiosainen nimi
 Phyllastrephus fischeri  (Reichenow, 1879) 

Katso myös
   Rusobulbuli Wikispeciesissä   Rusobulbuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rusobulbuli (Phyllastrephus fischeri) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rusobulbulia tavataan Keniassa, Mosambikissa, Somaliassa ja Tansaniassa. Sen on kuvattu olevan yleinen ja runsas suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan. Sen kannankehitys on kuitenkin laskeva, ja se on mahdollisesti hävinnyt Somaliasta kokonaan. Vähenemisen ei kuitenkaan vielä uskota vaarantavan lajia, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rutajärven linnavuori

| Rutajärven linnavuori> Sijainti |
| --- | --- |
 Rutajärven linnavuori
Koordinaatit:  61.0612667°N, 23.50335°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Urjala
Historia
Tyyppi:  linnavuori
Huippukausi:  rautakausi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rutajärven linnavuori on Pirkanmaalla Urjalassa Rutajärven rannalla sijaitseva linnavuori.
Linnavuori

Linnavuori sijaitsee noin kolme kilometriä Urjalan kirkosta lounaaseen Rutajärven kaakkoisrannalla. Vuoren laki on kooltaan 30 × 15 metriä, ja se suuntautuu luoteesta kaakkoon. Vuori on jyrkkä itä- ja pohjoispuolilla, mutta sen kaakkoispäässä on loivapiirteinen reuna. Loivalla rinteellä sijaitsee poikittain kulkeva kivivalli, joka on rakennettu päänkokoisista tai suuremmista kivistä. Valli on noin 15 metriä pitkä, kolmisen metriä leveä ja 0,5–1,0 metriä korkea.
Tutkimuksia

Kohteen on Lauri Pohjakallio tutkinut vuonna 1995 pintapuolisesti. Siinä ei ole suoritettu arkeologisia kaivauksia.