stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rammstein
Lavaesiintyminen > Live-esitykset

Rammstein on tunnettu mahtipontisesta, pyroefektisistä ja shokeeravista live-esityksistä. Yhtyeen kitaristi Richard Kruspe on sanonut haastattelussa, että ”99 prosenttia ihmisistä ei ymmärrä laulun sanoja, joten täytyy keksiä jotakin pitääkseen draamaa yllä esitysten aikana”. Kruspen mukaan yhtyeen esiintyminen on osaksi huumoria, teatteria ja yhtyeen itäsaksalaisuutta. Rammsteinin lava on kaksikerroksinen: kitaristit Landers ja Kruspe ja laulaja Till Lindemann esiintyvät alemmalla tasolla, ja basisti Riedel, rumpali Schneider ja kosketinsoittaja Lorenz soittavat ylemmällä tasolla. ”Ahoi”-kiertueella lavojen korkeusero oli kaksi metriä. ”Liebe ist für alle da” -kiertueella lava oli puolet matalampi. Kosketinsoittaja Lorenz on vuodesta 2009 lähtien soittanut kävellen juoksumatolla.
Lavaesiintyminen > Pyrotekniikka

Yhtye on käyttänyt esiintymisissään rekvisiittana monenlaista pyrotekniikkaa aivan alkuajoistaan lähtien. Liekinheittimet eri muodoissa ovat tavallisia: naamarit, jalkineet ja käsineet, joista syöksyy kipinöitä, sekä palavat mikrofonit. Konsertissaan 27. syyskuuta 1996 jäsenet ripustivat palavan laudan lavan yläosaan, josta se putosi lavan kautta eturiviin yleisön sekaan ja muutama katsoja sai palovammoja, yksi vakavasti.
Lavaesiintyminen > Rammsteinin konsertit Suomessa

Rammstein on esiintynyt Suomessa neljätoista kertaa, joista ensimmäinen oli vuonna 2001 Helsingin jäähallissa. Monesti konsertit ovat tulleet loppuunmyydyiksi heti lippujen myyntiintulon jälkeen. Vuoden 2010 Hartwall-areenakonsertin liput myytiin loppuun 21. syyskuuta 2009 kuudessa minuutissa. Tämä aiheutti kohun muun muassa siitä, että lippuja myytiin konserttiin viisi päivää ennen virallisen myynnin alkua. Rammstein esiintyi Seinäjoen Provinssirockissa pääesiintyjänä kesäkuussa 2010.
Viimeksi yhtye esiintyi Suomessa Helsingin olympiastadionilla toukokuussa 2023.
25. marraskuuta 2001 – Jäähalli, Helsinki
15. kesäkuuta 2002 – Provinssirock, Seinäjoki
24. marraskuuta 2004 – Hartwall Areena, Helsinki
8. heinäkuuta 2005 – Ruisrock, Turku
22. helmikuuta 2010 – Hartwall Areena, Helsinki
20. kesäkuuta 2010 – Provinssirock, Seinäjoki
15. helmikuuta 2012 – Hartwall Areena, Helsinki
29. kesäkuuta 2013 - Rock the Beach, Helsinki
2. heinäkuuta 2016 - Provinssi, Seinäjoki
9. kesäkuuta 2017 - Rockfest, Vantaa
9. elokuuta 2019 - Ratinan stadion, Tampere
10. elokuuta 2019 - Ratinan stadion, Tampere
27. toukokuuta 2023 - Helsingin olympiastadion, Helsinki
28. toukokuuta 2023 - Helsingin olympiastadion, Helsinki
Kokoonpano

Till Lindemann – laulu (1994–)
Richard Kruspe – kitara, taustalaulu (1994–)
Paul Landers – kitara, taustalaulu (1994–)
Christian Lorenz – kosketinsoittimet (1994–)
Oliver Riedel – basso, taustalaulu (1994–)
Christoph Schneider – rummut (1994–)
Diskografia > Studioalbumit

Herzeleid (1995)
Sehnsucht (1997)
Mutter (2001)
Reise, Reise (2004)
Rosenrot (2005)
Liebe ist für alle da (2009)
Rammstein (2019)
Zeit (2022)
Albumien listasijoitukset eri maissa

| Albumi | Sija> GER | Sija> AUT | Sija> SUI | Sija> NED | Sija> FRA  | Sija> SWE | Sija> NZL | Sija> USA | Sija> NOR | Sija> FIN | Sija> POL | Sija> BEL | Sija> ESP | Sija> DEN | Sija> HUN | Sija> ITA | Sija> EST | Sija> IS | Sija> MEX | Sija> CZE | Sija> POR | Sija> AUS | Sija> GBR    | Sija>  | Sija>  | Sija>  | Sija>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Herzeleid | 6 | 11 | 20 | 72 | 85 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |  |  |
| Sehnsucht | 1 | 1 | 3 | 40 | 76 | 17 | 23 | 45 | 47 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |  |  |
| Live aus Berlin | 1 | 2 | 8 | - | 97 | 42 | 46 | 179 | 29 | 35 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |  |  |
| Mutter | 1 | 1 | 1 | 4 | 23 | 2 | 12 | 77 | 12 | 7 | 4 | 7 | 9 | 22 | 33 | 68 | - | - | - | - | - | - | 86 |  |  |  |  |
| Reise, Reise | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 17 | 61 | 4 | 1 | 4 | 6 | 4 | 3 | 21 | 35 | 1 | 1 | 1 | 3 | 4 | 19 | 17 |  |  |  |  |
| Rosenrot | 1 | 1 | 2 | 4 | 5 | 2 | 38 | 47 | 4 | 1 | 7 | 3 | 9 | 2 | 18 | 11 | 1 | 1 | 2 | 3 | 7 | 44 | 29 |  |  |  |  |
| Völkerball | 1 | 3 | 7 | 7 | 54 | 11 | - | 147 | 24 | 1 | - | 48 | 22 | 9 | - | 61 | 1 | - | - | 11 | 6 | - | - |  |  |  |  |
| Liebe Ist Für Alle Da | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 15 | 13 | 4 | 1 | 2 | 3 | 5 | 1 | 10 | 14 | - | - | 1 | 1 | 4 | 9 | 16 |  |  |  |  |
| Rammstein | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 18 | 9 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 5 | - | - | 3 | 2 | 1 | 5 | 3 |  |  |  |  |
| Zeit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 11 | 15 | 1 | 1 | 3 | 1 | 4 | 1 | 2 | 12 | - | 5 | - | 1 | 3 | 3 | 3 |  |  |  |  |
Palkinnot

| --- | --- |
 Platinalevy Herzeleid 2x  Sehnsucht 2x  Mutter 2x  Reise, Reise  Rosenrot  Liebe ist für alle da Kultalevy Herzeleid 2x  Engel 2x  Live aus Berlin  Rosenrot Ehdokkuudet 1998 – MTV European Music Awards : Paras rock-kappale  1999 – Grammy Awards : Paras metalli-esiintyminen  2002 – Paras video (Sonne)  2005 – Kerrang Awards : Paras live-esiintyminen  2005 – Neo Award : Paras TV albumi  2005 – Viva Comet : Paras live-esiintyminen  2006 – Grammy Awards : Paras metalli-esiintyminen  2006 – Echo : Paras kansallinen live-esiintyminen  2009 – Emma-gaala: Paras ulkomainen artisti :  Tunnustukset 1998 – Echo : Video (Engel)  1998 – Viva Comet : Live-yhtye  1999 – Echo : Yhtye  2002 – Echo : Nu-Metal  2002 – Kerrang! Awards : Kansainvälinen Live-yhtye  2002 – Kerrang! Awards : Kansainvälinen Konsertti  2004 – MetalHammer : Paras Video (Mein Teil)  2004 – MetalHammer : Paras Albumi (Reise, Reise)  2004 – MetalHammer : Paras Kappale (Mein Teil)  2005 – Echo : Paras vaihtoehtoyhtye  2005 – Echo : Paras kansallinen live  2005 – Viva Comet : Paras video (Keine Lust)  2005 – MTV Europe Music Awards : Paras saksalainen artisti  2005 – Krone : Paras live-esiintyminen  2006 – LEA Awards : Paras manageri (Emanuel Fialik, Pilgrim)  2006 – Echo : Paras artisti/saksalainen bändi  2006 – Emma-gaala : Paras kansainvälinen artisti  2006 – Edison Awards : Paras vaihtoehtomusiikki (Rosenrot)
Kirjat

Rammstein: Les Crasheurs De Feu
Till Lindemann: Messer
Tourbook Germany 2001
Ursprung Punkszene
Feeling B: Mix Mir Einen Drink
Rammsteinbook
Letzte Ausfahrt: Germania
Rammstein: Liederbuch
Völkerball Tourbook
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rammstein Wikimedia Commonsissa
Rammsteinin virallinen sivusto (saksaksi, englanniksi)
Rammstein Myspacessa (englanniksi)
Herzeleid.com – englanninkielinen uutissivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Rammstein HQ – suomenkielinen fanisivusto
Rammstein Last.fm:ssä (englanniksi)
Tuotanto ruodinnassa: Rammstein KaaosZine.
| n k Rammstein |
| --- | --- |
 Till Lindemann  Christian Lorenz  Christoph Schneider  Richard Kruspe  Oliver Riedel  Paul Landers 
Albumit:  Herzeleid  Sehnsucht  Mutter  Reise, Reise  Rosenrot  Liebe ist für alle da  nimeämätön  Zeit 
Singlet:  ”Du riechst so gut”  ”Seemann”  ”Engel”  ”Du hast”  ”Das Modell”  ”Du riechst so gut '98”  ”Stripped”  ”Asche zu Asche”  ”Sonne”  ”Links 2-3-4”  ”Ich will”  ”Mutter”  ”Feuer frei!”  ”Mein Teil”  ”Amerika”  ”Ohne dich”  ”Keine Lust”  ”Benzin”  ”Rosenrot”  ”Mann gegen Mann”  ”Pussy”  ”Ich tu dir weh”  ”Haifisch”  ”Mein Land”  ”Mein Herz brennt”  ”Deutschland”  ”Radio”  ”Ausländer”  ”Zeit”  ”Zick Zack” 
Kokoelmat:  Original Single Kollektion  Made in Germany 1995–2011 
Videotallenteet:  Live aus Berlin  Lichtspielhaus  Völkerball 
Katso myös:  Rammsteinin diskografia  Emigrate  Feeling B  First Arsch 
Rammstein esiintymässä Globenissa, Tukholmassa vuonna 2004. Kuvassa Rammsteinin jäsenillä (Landers, Lindemann ja Kruspe) on yllään erikoiset naamarit, jotka sylkevät tulta. Rammstein käyttää niitä aina ”Feuer Frei!” -kappaleen viimeisen kertosäkeen aikana.
Rammstein esittämässä kappalettaan ”Engel” Madison Square Gardenissa, New Yorkissa joulukuussa 2010.
Rammsteinin laulaja Till Lindemann.
Rammstein Pussy Wackenissa 2013
Rammstein esiintymässä vuonna 2013 Bråvalla festivaaleilla
Rammstein esiintymässä Apocalyptican kanssa Milanossa vuonna 2005.
Rammsteinin pyrotekniikka parhaimmillaan.
Till Lindemann ja Richard Kruspe esiintymässä.
Laurinlahti

Laurinlahti
Bussi 147 Laurinlahdentiellä
Ristiniementie
Laurinlahti (ruots. Larsvik) on Espoossa Espoonlahden itärannalla Kivenlahden, Espoonlahden keskuksen ja Soukan välissä sijaitseva asuinalue, joka kuuluu Espoonlahden kaupunginosaan. Samalla nimellä kutsutaan myös Kiven- ja Soukanlahtien välissä sijaitsevaa lahtea. Vuodenvaihteessa 2019 alueen väkiluku oli  noin 4 000.
Laurinlahti lienee saanut nimensä meren rantaan asettuneen Lars-nimisen miehen mukaan. Läheisen lahden nimen  Larsvik  arvellaan syntyneen asutuksen nimeä myöhemmin asutusnimen mukaiseksi. Lahdella on ehkä aikaisemmin ollut muita nimiä, mutta ne eivät ole säilyneet.
Varhaisimmat merkit ihmisistä Laurinlahden alueella ovat 1500– 500 eaa. rakennetut röykkiöhaudat, jotka sijaitsevat nykyisin asutuksen keskellä Krattivuorella ja sen tuntumassa.  Larsvikin torppa sijaitsi kuitenkin osapuilleen nykyisten Espoonlahdenrannan ja Ankkuritien risteyksen kohdalla. Omana aikanaan sen kuvattiin sijainneen Stensvikin kylän mailla, kylän keskuksen kaakkoispuolella.
Larsvik mainitaan ensimmäistä kertaa kartassa vuonna 1787. 1900-luvun alussa lahden rannalle,  korkeahkon kumpareen laelle rakennettiin Villa Larsvik. Alueen laajempi asuttaminen alkoi vuoden 1938 jälkeen. Sen lähtökohtana oli Villa Larsvikin maista lohkottu yhtenäinen alue, jonka 99 tontille villan omistaja Alexander Frey perusti huvilayhdyskunnan. Se tunnettiin aluksi nimellä Lasrsvik samhälle (Laurinlahden yhdyskunta). Asutuksen laajentuessa nimeä Larsvik alettiin käyttää myös aluenimenä. Se suomennettiin muotoon Laurinlahti vuonna 1960.  Vuonna 1970 alueennimi Laurinlahti - Larsvik oli mukana Espoon opaskartassa ja samoihin aikoihin nimi vakiintui myös lahden nimeksi.
Aluksi vain kesäisin asuttu ja väljästi rakennettu Larsvik samhälle muuntui ja tiivistyi 1970-luvulla tehdyn kaavoituksen ja katuverkoston rakentamisen jälkeen matalasti rakennetuksi pien- ja rivitaloalueeksi. Alkuperäistä yhdyskuntaa täydentävät alueet on toteutettu pientaloalueena käyttäen samaa rakennustapaa kuin Laurinlahdessa muuallakin.
Vaikka Laurinlahti on käytännössä rakennettu valmiiksi, asuinalueen eteläosan täydennysrakentaminen jatkuu. Siellä on haluttu poiketa asemakaavasta, rakentaa tiiviimmin ja korkeammalle vetoamalla pieniin poikkeamiin. Samalla alueella on lähestulkoon kaikkialla muualla rannan välittömässä läheisyydessä kulkeva Rantaraitti jouduttu siirtämään kadun varteen. Asemakaavan poikkeusta on anottu myös alueen viimeisen laajan, toistaiseksi rakentamattoman alueen suhteen. Ehdotus kerrostalojen rakentamisesta on herättänyt närkästynyttä vastarintaa.
Villa Larsvikin lisäksi Laurinlahdessa sijaitsee funktionalistinen Villa Korsnäs.
Koaksiaalikaapeli

Koaksiaalikaapelin rakenne
Tyypillisen suurtaajuuskoaksiaalikaapelin rakenne
Koaksiaalikaapeli on siirtolinja, joka siirtää korkeataajuuksista sähkömagneettista kenttää paikasta toiseen. Koaksiaalikaapelin nimi tulee sen rakenteesta: se koostuu johtimesta sylinterimäisen ulkojohtimen sisällä. Tunnetuin käyttökohde koaksiaalikaapelille on television antennijohto. Muita käyttökohteita ovat muun muassa elektroniikka- ja tietoliikennesovellukset.
Rakenne

Koaksiaalikaapelin lieriömäisen rakenteen keskustassa on keskijohdin, jonka ympärillä on eristeainekerros. Tämän ympärillä on putkimainen ulkojohdin ja sen ympärillä muovinen ulkokuori. Keskijohtimena käytetään joko yksi- tai monisäikeistä kuparijohdinta. Toimiakseen paremmin korkeilla taajuuksilla, keskijohdin on voitu päällystää hopealla.
Sisempi eriste voi olla kiinteää muovia, vaahtomuovia tai ilmaa, jolloin keskijohdin ja ulkojohdin on erotettuna toisistaan erityisillä välikappaleilla. Materiaaleina voivat toimia muun muassa polyeteeni (PE), vaahdotettu polyeteeni (FPE), polyeteenivaahtoa (PF) ja teflonia (PTFE).
Ulkojohtimena toimii yleensä punottu kupariverkko, joka voi olla myös hopeapäällysteistä. Lisäksi voidaan käyttää kaksikerrosvaippaa, jossa voi olla kaksi punottua kupariverkkoa päällekkäin, mutta usein kuitenkin käytetään ohutta foliota kupariverkon alla. Ulkoeristeenä voidaan käyttää hyvin montaa eri materiaalia, mutta yleisin on PVC-muovi.
Toiminta ja käyttö

Suurtaajuinen sähkömagneettinen kenttä etenee koaksiaalikaapelissa poikittaisena värähtelynä, ns. TEM-moodissa, ja rajoittuu keskijohtimen ja ulkojohtimen väliseen eristeaineeseen. Tämän eristeen ominaisuudet ovat sen vuoksi ratkaisevat kaapelin laatua arvioitaessa. Myös ulkoeristeen materiaalin valitseminen on tärkeää erilaisia käyttökohteita silmällä pitäen, esimerkiksi kaapelista voidaan tehdä tulenkestävää, ultraviolettisäteilyä kestävää, hapettumista kestävää tai vettä kestävää. Ulkojohdin puolestaan estää ulkoisia sähkömagneettisia häiriöitä, sekä estää kaapelia lähettämästä häiriösignaaleja.
Yleinen termi siirtojohdon ominaisimpedanssia Z0 määriteltäessä on
missä R on siirtojohdon resistanssi,  j\omega L on impedanssin induktiivinen osa, G on siirtojohdon konduktanssi, ja  j\omega C on impedanssin kapasitiivinen osa.
Normaaleilla siirtojohdoilla resistiiviset ja konduktiiviset ominaisuudet ovat  huomattavasti pienemmät kuin induktiiviset ja kapasitiiviset ominaisuudet, jolloin yhtälö voidaan esittää muodossa
Koaksiaalikaapelin kapasitanssi ja induktanssi määräytyvät pääasiassa kaapelin dimensioiden ja eristemateriaalin ominaisuuksien perusteella. Koaksiaalikaapelin ominaisimpedanssille pätee siis myös
missä D on ulkovaipan sisähalkaisija, d on sisäjohtimen halkaisija, ln on luonnollinen logaritmi,  \mu  on eristemateriaalin permeabiliteetti ja  \ \epsilon  on eristemateriaalin permittiivisyys.
Oikein päätetyn koaksiaalikaapelin kumpaankin päähän kytkettävän laitteen impedanssin on oltava sama kuin koaksiaalikaapelin ominaisimpedanssi: muussa tapauksessa syntyy yleensä haitallisia vaimentavia seisovia aaltoja. Tästä syystä vanhanaikaisessa koaksiaalikaapelia käyttävässä ethernet -verkossa kaapeli päätettiin päätevastuksella.
Koaksiaalikaapelissa signaalin nopeus
jossa c on valonnopeus tyhjössä,  \mu _{r} on suhteellinen permeabiliteetti ja  \epsilon _{r} on suhteellinen permittiivisyys.
Koaksiaalista rakennetta käytetään paljon myös heikon pientaajuuksisen signaalin siirtämiseen (esimerkiksi mikrofonikaapeli). Tällöin putkimaisen ulkojohtimen maadoittaminen antaa signaalia siirtävälle keskijohtimelle hyvän häiriösuojauksen. Tällaisissa sovelluksissa ei kaapelin impedanssilla ole juuri merkitystä, vaan kaapeli kannattaa valita mekaanista kestävyyttä ja käyttömukavuutta silmällä pitäen.
Koaksiaalikaapelien liittimiä

BNC-liitin
SMA-liitin
N-liitin
F-liitin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koaksiaalikaapeli Wikimedia Commonsissa
Open Platform Communications

Open Platform Communications (OPC) on joukko tiedonsiirron standardeja, jota käytetään teollisuuden automaatiosovelluksissa, lähinnä PC-valvomojen ja ohjelmoitavien logiikoiden välillä. Alkujaan OPC on lyhenne sanoista OLE for Process Control, mutta standardoinnista huolehtiva OPC Foundation antaa OPC:lle nykyään merkityksen open connectivity via open standards eli avointa liitettävyyttä avoimilla standardeilla. Standardi määrittää reaaliaikaisen tuotantotiedonvälityksen eri valmistajien automaatiojärjestelmistä. OPC standardin määritteli vuonna 1996 ryhmä teollisuusautomaation toimittajien edustajia.
Ensimmäisen julkaisun jälkeen perustettiin OPC Foundation -säätiö, joka huolehtii standardin ylläpidosta ja kehityksestä. Tämän jälkeen standardien määrä on kasvanut seitsemään ja kaksi uutta on tekeillä (tilanne 2006).
Alkuperä ja käyttö

OPC perustuu Microsoftin kehittämille OLE, COM, ja DCOM tekniikoille, jotka tarkoitettiin Windows-käyttöjärjestelmäperheelle. Standardi määrittää joukon olioita, liittymiä ja menetelmiä, joita käytetään prosessi- ja valmistavan teollisuuden automaation sovelluksissa. OLE tulee sanoista Object Linking and Embedding viitaten olio-ohjelmointiin.
OPC-palvelin on ohjelma, joka pystyy lukemaan sen ohjelmoitavan logiikan tietoliikennettä ja rekistereitä, jolle ohjelma on tehty. Tällaisia ohjelmistoja on saatavissa niin automaatiojärjestelmien toimittajilta kuin myös vapailta markkinoiltakin. Myös valmiita kehitystyökaluja ja -komponentteja on saatavilla oman OPC-palvelimen tai -asiakasohjelmiston toteutukseen. Yleensä kaikille laajemmin käytössä oleville logiikkatyypeille on kuitenkin saatavissa OPC-palvelin. PC-valvomo-ohjelmistossa ei silloin tarvita omia liityntäohjelmia, vaan OPC-client rajapinta riittää tiedonvälitykseen eri valmistajien logiikoiden kanssa.
OPC-UA

OPC-UA (Unified Architecture) on vuonna 2008 julkaistu alustariippumaton määrittely, joka integroi kaiken aiemman toiminnallisuuden vanhasta. Uusi rajapinta voidaan toteuttaa Javalla, .NET -ympäristössä  tai C-ohjelmointikielellä, jolloin vältetään aiempien versioiden kaltainen riippuvuus Windows-pohjaisesta alustasta. UA yhdistää aiempien OPC-rajapintojen toiminnallisuuden uudempaan teknologiaan kuten XML ja Web Servicet, tavoitteena tukea ylemmän tason tehtaan ohjausjärjestelmiä kuten tuotannonohjaus (MES) ja toiminnanohjaus (ERP).
OPC-UA on tuettu muun muassa Linux-alustoilla. OPC-UA tukee eri laitealustoja (henkilökohtaiset tietokoneet, palvelimet, ohjelmoitavat logiikat, mikrokontrollerit) sekä eri käyttöjärjestelmiä (Android, Linux, OS X, Windows).
Aiheesta muualla

OPC Foundation
Suomen Automaatioseuran OPC-toimikunta
Laukontori

Myyntikojuja Laukontorilla
Laukontori nähtynä Ratinan suvannon vastakkaiselta puolelta
Laukontori yläviistosta
Laukontorin laivaliikenteen äänimaisemaa.
Laukontori, tamperelaisittain myös Alaranta, on Tampereen keskustan eteläosassa, Pyhäjärven rannalla sijaitseva tori. Se sijaitsee vain muutaman sadan metrin päässä Tampereen Keskustorista. Torin ranta toimii satamana, josta lähtee kesäisin risteilyaluksia muun muassa Viikinsaareen ja Hämeenlinnaan.
Historia

Laukontori on saanut nimensä ensimmäisestä Pyhäjärvellä liikennöineestä höyrylaivasta, Laukko-siipirataslaivasta, joka oli rakennettu vuonna 1859, mutta romutettu jo vuonna 1864. Tällaisena laiva oli niin merkitsevä, että tamperelaiset alkoivat käyttää nimitystä Laukon tori eli tori, jonka reunaan Laukko rantautui. Samaa satamapaikkaa käytti myöhemmin myös toinen Laukko-niminen höyrylaiva. Laukontorista on käytetty rinnakkaisniminä Alarantaa ja Alasatamaa (aikoinaan myös Alarannan kauppatori), vaikka toisaalta Mustanlahden satamaa Näsijärven rannassa ei ole koskaan kutsuttu "Ylärannaksi" tai "Yläsatamaksi".  Virallisesti Laukontori on kuulunut Tampereen kadunnimistöön vuosina 1868–1886 ja uudelleen vuodesta 1897.  Välivuosina torin nimenä oli Kalatori. Laukontorin reunamille rakennettiin 1900-luvun alussa asuinkerrostaloja ja alue oli varakkaiden kaupunkilaisten suosima asuma-alue. Vuonna 1905 lähes puolet koko Nalkalan kaupunginosan asukkaista luettiin kuuluviksi ylimpään sosiaaliryhmään. Laukontori oli 1950-luvulle saakka vilkas kauppapaikka, jossa sisävesilaivoilla Pyhäjärven alueelta Tampereelle tulleet maaseudun asukkaat myivät tuotteitaan.
Laukontori on Tammelantorin ohella myös kuuluisia mustanmakkaran "alkuperäisiä" nauttimispaikkoja. Laukontorille johtaa Tammerkosken yli vuonna 1985 valmistunut Vuolteensilta ja kesällä 2010 valmistunut Laukonsilta yhdistää puolestaan Laukontoria ja Ratinan aluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laukontori Wikimedia Commonsissa
Panoraamakuvia Laukontorilta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Tampereopas – Kehräsaari ja Laukontori (Arkistoitu – Internet Archive)
Koskesta voimaa -verkkojulkaisu: Laukontori – satama ja kauppatori
| n k Perustiedot Wikidatassa: Laukontori (Q17487517)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kauppatori, katu
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Tampere
sijainti: Nalkala
koordinaatit: 61°29′42″N 23°45′36″E﻿ / ﻿61.495°N 23.76°E﻿ / 61.495; 23.76
VMware

| VMware |
| --- | --- |

Osake:  NYSE: VMW
ISIN:  US9285634021
Perustettu:  10. helmikuuta 1998
Kotipaikka:   Palo Alto, Kalifornia, Yhdysvallat
Toimiala:  ohjelmistoteollisuus
Omistaja:  Broadcom
Kotisivu:  www.vmware.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VMware Inc. on yhdysvaltalainen ohjelmistoteollisuuden yritys. Se tunnetaan parhaiten virtualisointiohjelmistoista, sekä monenlaisista pilvipalveluissa toimivista ohjelmista.
Historia

Yritys on perustettu 10. helmikuuta 1998 Palo Altossa Kaliforniassa.
Yrityksen perustivat Diane Greene, Mendel Rosenblum, Scott Devine, Ellen Wang ja Edouard Bugnion. Ajatus yrityksen taustalla oli että palvelimet olivat vähäisellä käytöllä ja laitteistokapasiteettia voisi käyttää tehokkaammin.
Yrityksen ensimmäinen tuote Workstation 1.0 esiteltiin vuonna 1999 Linuxille ja Windowsille. Tuote oli hidas, mutta todisti konseptin. Vuonna 2001 VMware julkaisi palvelintuotteet: ESX ja GSX -palvelimet, joista ESX oli Linux-pohjainen tuote omalla suoritusympäristöllä ja GSX Windowsin päällä ajettava tuote. GSX:n nimeksi tuli myöhemmin Server, joka lakkautettiin vuonna 2010.
Vuonna 2003 EMC Corporation osti yhtiön 635 miljoonan dollarin hinnalla.
Myöhemmin Dell osti EMC:n ja vuonna 2021 Dell sai valmiiksi yritysjärjestelyn, jonka seurauksena VMWare on jälleen itsenäinen yhtiö.
Marraskuussa 2023 kerrottiin, että Broadcom ostaa VMwaren 61 miljardin dollarin kaupassa sekä käteisellä että osakkeilla. Kaupan totetumisen jälkeen Broadcom on tehnyt muutoksia VMwaren toimintaan ja tuotteisiin. Jatkuvat lisenssit on lopetettu ja käyttäjät on ohjattu tilauspohjaisiin lisensseihin. ESXi-palvelimen ilmaiseksi saatava versio lopetettiin helmikuussa 2024. Kaupan jälkeen useita nimikkeitä on niputettu yhdistelmiksi ja asiakkaat ovat olleet tyytymättömiä kustannuksien korotuksiin. AT&T on kertonut haastavansa Broadcomin oikeuteen jatkuvan lisenssin ehdoista. Beeks Group on kertonut kustannuksien kasvaneen kymmenkertaiseksi ja yritys siirtyy vaihtoehtoiseen ratkaisuun.
Tuotteet > Workstation

VMware Workstation on ohjelmisto virtuaalitietokoneiden luontiin ja ajamiseen Intel x86-alustalla. Sillä voidaan ajaa yhden fyysisen tietokoneen päällä yhtä tai useampaa virtuaalista x86-tietokonetta. Jokaisessa näistä virtuaalikoneista voi toimia oma käyttöjärjestelmänsä, esimerkiksi Windows, Linux tai jokin BSD-variantti. VMware Workstation sallii siis esimerkiksi  Windows XP:n ajamisen omassa ikkunassaan Linuxin työpöydällä. Muut VMwaren työkalut helpottavat tällaisten virtuaalikoneiden keskitettyä hallintaa ja päivitystä.
Erilaisten palvelimien ja työpäätteiden kasvava määrä yrityksissä on kasvattanut myös VMware Workstationin suosiota. Palvelimien ja päätteiden siirto yhden fyysisen tietokoneen alaisuudessa toimiviksi virtuaalikoneiksi helpottaa niiden hallintaa, lisää joustavuutta ja ennen kaikkea vähentää lattiapinta-alan tarvetta toimistossa. On kuitenkin syytä muistaa, että samassa fyysisessä tietokoneessa ajettavat virtuaalikoneet jakavat koneen fyysiset resurssit keskenään. Saavutettujen etujen hintana on aina merkittävä suorituskyvyn lasku/virtualisoitu palvelin.
Tuotteet > Player

Player on virtuaalikoneiden ajamiseen suunnattu ohjelma ilman Workstation-version muita ominaisuuksia.
Versio 3.0:stä lähtien Player pystyy luomaan virtuaalikoneita. Playeristä puuttuvat kuitenkin kehittyneemmät ominaisuudet.
Myös ilmaistyökaluja virtuaalikoneiden (VM) luontiin, muokkaukseen ja muuntamiseen on olemassa.lähde?
Tuotteet > Server (aiemmin VMware GSX Server)

VMware Server oli virtualisointiympäristö virtuaalikoneille. Siinä on keskitytty palvelimien virtualisointiin, ja VMware Playeristä poiketen sillä voi myös luoda ja muokata virtuaalikoneita. Muilla VMwaren tuotteilla luotujen virtuaalikoneiden lisäksi Server osaa ajaa myös Microsoft Virtual PC -ohjelmistolla luotuja koneita.
VMware server lakkautettiin vuonna 2010.