Eirik Hornborg
Arvioita Hornborgin toiminnasta

Kirjailija Yrjö Soini on selostanut Hornborgin komitean mietintöä sotasyyllisyysoikeudenkäyntiä käsittelevässä teoksessaan Kuin Pietari hiilivalkealla. Komitean tehtäväksi oli annettu Suomen johtavien poliitikkojen virkatoimien tutkinta vuodesta 1938 alkaen. Soini arvelee, että mietinnön salaaminen julkisuudelta johtui juuri siitä, ettei komitea ollut todennut sodanaikaisten poliitikkojen toimineen missään vaiheessa Suomen lakien vastaisesti, vaikka eräissä suhteissa, muun muassa Saksan joukkojen kauttakulkusopimuksessa kesällä 1940 ja Ryti-Ribbentrop-sopimuksessa kesällä 1944, olikin sen mielestä huomautettavaa. Jatkosotaan joutumista komitea piti talvisodan suoranaisena ja väistämättömänä seurauksena. Mietinnön loppulauseessa komitea totesi, että oli mahdotonta jälkeenpäin arvioida toimenpiteiden oikeellisuutta, koska päätökset niistä oli tehty usein kriittisissä tilanteissa, eikä komitea pystynyt arvioimaan vaihtoehtoisten toimenpiteiden seurauksia. Komitean työskentelyä vaikeutti osaltaan se, että eräät sodanaikaisten päätösten tekoon osallistuneet tai niistä tietoiset henkilöt, mm. entinen presidentti Kyösti Kallio ja entinen ulkoministeri Rolf Witting olivat kuolleet. Soini on kiinnittänyt huomiota siihen, että valvontakomission puheenjohtaja kenraalieversti Andrei Ždanov saapui Helsinkiin juuri ennen komitean mietinnön luovuttamista valtioneuvostolle.
Julkaisut
Finlands författningskamp 1898–1905, 1907
Den döende staden, 1908
De finshe kwestie, 1911
Fortuna, 1910 (suomennos 1924)
Svallvågen, 1911
Hvarför och huru? Världskrigets förhistoria och förutsättningar,  1914
Svensk nationalitet i Finland, 1914
Under segel till antipoderna, 1915
Tristan du Cunha, 1916
Brytningstid. Bolshevikkriget i Finland 1918
Dess förutsättningar, orsaker och betydelse (Frågor för dagen XIV), 1918
Finlands svenskar vid skiljovägen, 1919 (Frågor för dagen XIX)
Den ensamma var. gen, 1918 (nimimerkillä Edvard M. Henderson)
Gudarna, 1919 (suomennos 1923)
Isaac Scotts minnen, 1920 (nimimerkillä Edvard M. Henderson)
Martin Elfdahl, 1921
Kriget, framställt i sklldringar från nyare tid, 1921
Hernando Cortes och erövringen av Mexico, 1921
Segelsjöfartens, 1923
Segelsjöfartens historia, 1923 ja 1948
Borgå sjöfart, 1925
En spanare under stora ofreden. Stefan Löfvings dagbok över hans äventyr i Finland och Sverige 1710–1720, 1926
Sjörövare, 1927
Konung Gustaf II Adolf, 1932
Borgungarna I – III, 1929–1934
Sjöro Finlands hävder I – IV,  1929–1933
Universitetet och språkstriden, 1933
Gyllene hoppet, 1933 (nimimerkillä Edvard M. Henderson)
Indianer, en folkstams kamp och undergång, 1936
Försvaret av de östra riksdelarna och Karl X1I:s krigsledning 1700–1714. (Hist. och litt: hist. studier 12), 1936
Från formid till nutid, 1938
Sveriges historia, 1940
Sverige och Ryssland genom tiderna, 1941
Roms tredje storhetstid, 1941
Griinsfästet Viborg, 1942
Kampen om Östersjön
Finlands hisotria, 1948
Helsingfors stads historia II,  1950
VWdshistorien I – IV, 1952
Karolinen Armfelt, 1952
Fämik Ståhls siigner och verkligheten, 1954.
När riket sprängdes, 1955
Det fria Finland, 1957
Cortez, 1919
Man i ledet, 1959
Stormig host, 1960
Tider och öden, 1961
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 10. marraskuuta 1916 |     |  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Viron Vapaudenristi  Viron Vapaussodan muistomitali |