stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klaus Meine
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klaus Meine Wikimedia Commonsissa
Scorpions
| --- | --- |
Studiolbumit:   Lonesome Crow  Fly to the Rainbow  In Trance  Virgin Killer  Taken By Force  Lovedrive  Animal Magnetism  Blackout  Love at First Sting  Savage Amusement  Crazy World  Face the Heat  Pure Instinct  Eye II Eye  Moment of Glory  Unbreakable  Humanity: Hour 1  Sting in the Tail  Comeblack  Return to Forever  Rock Believer 
Livealbumit:   Tokyo Tapes  World Wide Live  Live Bites  Acoustica  Live 2011: Get Your Sting & Blackout  MTV Unplugged - Live in Athens 
Kokoelmat:   Action  Rock Galaxy  Hot & Heavy  Best Of Scorpions  Best Of Scorpions, Vol. 2  Gold Ballads  Best of Rockers 'n' Ballads  Hot & Slow (The Best Of The Ballads)  Still Loving You  Deadly Sting: The Mercury Years  Big City Nights  Master Series  Best Of Scorpions: Millenium Collection  Box Of Scorpions  The Platinum Collection  No. 1's  Gold   Deadliest Stings: Greatest Hits  Icon  Icon 2  Wind of Change: The Collection  Born to Touch Your Feelings: Best of Rock Ballads 
Singlet:   In Trance  He's A Woman - She's A Man  All Night Long  Lovedrive  Is There Anybody There  Another Piece Of Meat  Make It Real  The Zoo  Hey You  Can't Live Without You  Now  No One Like You  Still Loving You  Big City Nights  Rock You Like A Hurricane  Coming Home  Rhythm Of Love  Believe In Love  Passion Rules The Game  Can't Explain  Living For Tomorrow  Wind of Change  Send Me an Angel  Hit Between The Eyes  Tease Me Please Me  Don't Believe Her  White Dove  Alien Nation  No Pain No Gain  Under The Same Sun  Woman  You And I  Does Anyone Know  Wild Child  Where The River Flows  Over The Top  Edge Of Time  When You Came Into My Life  To Be No. 1  10 Light Years Away  Eye To Eye  Mysterious  Aleyah  Moment Of Glory  Hurricane 2000  Here In My Heart  When Love Kills Love 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
DSL
DSL-standardit

ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line)
RADSL (Rate Adaptive Digital Subscriber Line)
VDSL (Very high speed Digital Subscriber Line)
SHDSL (Symmetric High-Speed Digital Subscriber Line)
HDSL (High bit rate Digital Subscriber Line)
IDSL (ISDN Digital Subscriber Line)
| Standardi | Standardi | Nopeus tilaajalle | Nopeus tilaajalta | Linjakoodi | Taajuusalue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ANSI T1.413 Issue 2 | ADSL | 8 Mbit/s | 1,0 Mbit/s | DMT |  30 kHz–1,1 MHz |
| ITU G.992.1 | ADSL (G.DMT) | 8 Mbit/s | 1,0 Mbit/s | DMT |  30 kHz–1,1 MHz |
| ITU G.992.2 | ADSL Lite (G.Lite) | 1,5 Mbit/s | 0,5 Mbit/s | DMT |  30 kHz–1,1 MHz |
| ITU G.992.3/4 | DSL2 | 12 Mbit/s | 1,0 Mbit/s |  |  30 kHz–1,1 MHz |
| ITU G.992.3/4 Annex J | ADSL2 | 12 Mbit/s | 3,5 Mbit/s | DMT |  30 kHz–1,1 MHz |
| ITU G.992.5 Annex L | ADSL2+ | 24 Mbit/s | 1,0 Mbit/s | DMT | 2,2 MHz asti |
| ITU G.992.5 Annex M | ADSL2+ | 24 Mbit/s | 3,5 Mbit/s | DMT | 2,2 MHz asti |
| ITU G.993.1 | VDSL |  |  | DMT, QAM |  |
| ITU G.993.2 | VDSL2 | 100 Mbit/s | 100 Mbit/s | DMT |  |
| ITU G.991.1 | HDSL | 2 304 kbit/s | 2 304 kbit/s | 2B1Q, CAP |  |
| ITU G.991.2 | SHDSL | 2 304 kbit/s | 2 304 kbit/s | TC-PAM |  |
| ITU G.961 | IDSL | 144 kbit/s | 144 kbit/s | 2B1Q |  |
Tavallisin kuluttajille tarjottava ratkaisu on ADSL. Yrityksille suunnattujen SHDSL-yhteyksien nopeus voidaan moninkertaistaa käyttämällä useita kuparipareja yhden sijasta. VDSL-pohjaisilla toteutuksilla saavutetaan jopa 100 Mbit/s symmetrinen nopeus yhdellä parilla.
CD-levy

| Compact Disc |
| --- | --- |


Tyyppi:  Optinen levy
Kapasiteetti:  700 megatavua
Lukumekanismi:  780 nm puolijohdelaser
Kirjoitusmekanismi:  780 nm puolijohdelaser
Kehittäjä:  Philips ja Sony
Käyttötarkoitus:  Digitaalisen äänen ja datan tallennus
Lyhenne:  CD
Pidennys:  Compact Disc
CD Jewel Case -kotelossa.
CD (lyhenne sanoista compact disc) on optinen levy, joka käyttää digitaalista tallennusta.
Levy tuli maailmanlaajuisesti markkinoille vuonna 1983. CD:lle voidaan kirjoittaa tietokoneella käytettävää binääridataa tai ääntä, kuten musiikkia. Kaupallisesti tuotettavissa CD:ssä tieto on valmiiksi kirjoitettuna, eikä niitä voi uudelleenkäyttää tallennukseen. 1990-luvulla yleistyivät kirjoittavat CD-R-asemat tietokoneiden lisälaitteina ja vähän myöhemmin äänentoistolaitteisiin lukeutuvat CD-tallentimet, jotka toimivat samalla periaatteella. Tämä mahdollisti paitsi CD-levyjen käytön oman datan tallennukseen, myös kaupallisten julkaisujen kopiointiin. Myös stereolaitteille valmistettiin tallentavia levysoittimia, jotka mahdollistivat Audio CD -levyjen kopioinnin esimerkiksi C-kasetilta; tämä vaati tyhjän CD-levyn, jossa on merkintä ”Digital Audio”.
Kopiosuojaukset

CD-standardi ei sisällä mitään kopioinnin estävää mekanismia, mikä tekee CD-levyjen kopioinnista tietokoneen muistiin helppoa. Vuodesta 2002 alkaen jotkin levy-yhtiöt ovat käyttäneet CD:issään omia kopiosuojausmenetelmiään, jotka perustuvat tahallisten virheiden tai muiden CD-ROM-asemaa hämäävien tietojen lisäämiseen levyihin.lähde? Suojausten tarkoitus on estää levyjen käyttö tietokoneiden CD-ROM-asemissa, joiden virheidenkorjausjärjestelmä ei siedä virheitä yhtä hyvin kuin tavalliset CD-soittimet. Monet kopiosuojausmenetelmät kuitenkin haittaavat myös levyn toistamista CD-soittimella ja tekevät levyn herkäksi lialle ja naarmuille. Erityisesti autostereoiden CD-soittimissa kopiosuojatut levyt eivät usein toimi. Osa kopiosuojatuista levyistä sisältää niin sanotun ”tietokoneilla soitettavan” osion, joka sisältää useimmiten musiikkivideoita ja kopion äänitteen sisällöstä pakatussa ja kopiosuojatussa tiedostomuodossa, jonka äänenlaatu on useimmiten CD-muotoon verrattuna melko huono. Näiden melkein aina WMA-muodossa olevien tiedostojen yhteensopivuus rajoittuu yleisimpiin käyttöjärjestelmiin, käytännössä Microsoft Windowsin uusimpiin versioihin. Usein vaaditaan kuitenkin lisäohjelmien asentamista levyltä, eivätkä levyjen kopiosuojatut tiedostot välttämättä toimi muissa mediasoittimissa. Jotkin kopiosuojausmenetelmät asentavat tietokoneeseen ohjelman, joka valvoo levyn käyttöä ja kopiointia.lähde? Ohjelma voi myös asentua käyttäjältä lupaa kysymättä ja piiloutua käyttöjärjestelmältä. Tällaisia ohjelmia pidetään yleisesti haittaohjelmina.
CD-standardin kehittäjä Philips on ilmoittanut, että tällaisia kopiosuojausmenetelmiä käyttäviä CD:itä ei saa markkinoida Compact Disc Digital Audio -tavaramerkin avulla.
Eräiden pelikonsolien pelilevyissä on käytetty suojauksena esimerkiksi tyhjää levyaluetta tai tietoisesti virheellisiksi kirjoitettuja lohkoja (tarkistussumma ei täsmää sisältöön) jotka on merkitty kuuluvaksi levyn tiedostorakenteeseen. Konsolin ohjelmisto osaa kiertää nämä, mutta useimmat kopiointiohjelmat eivät. Tyhjä alue haittaa levyn lukemista ylipäätään ja ”virheelliset” lohkot käytännössä estävät kopioinnin erillisinä tiedostoina.
Äänenlaatu

Kehitysvaiheen aikana digitaaliseksi signaalin resoluutioksi sovittiin 16 bittiä ja näytteenottotaajuudeksi 44,1 kHz. Tästä syystä CD:n signaalidynamiikka on korkeintaan 96 dB ja taajuusvaste ulottuu 22,1 kHz saakka. Sovittu standardi pohjautui 1980-luvun alun tekniikkaan, sen ajan rajoituksiin ja silloiseen tietoon musiikin virheettömään toistoon tarvittavasta äänenlaadusta. Suuri yleisö ei ole kuitenkaan valittanut CD:n äänenlaadusta.
Joissakin levyissä käytetään merkintää, joka ilmaisee millä tavalla levyt on tuotettu.
AAD (”analog, analog, digital”), eli materiaali nauhoitettu alun perin analogisella laitteistolla, sekä masteroitu analogisesti, mutta siirto on tehty digitaalisesti.
ADD (”analog, digital, digital”), sama kuin edellä, mutta masterointi on toteutettu digitaalisesti.
DDD (”digital, digital, digital”), kaikki vaiheet on tehty täysin digitaalisesti.
CD-formaatteja > CD-ROM

Compact Disc – Read-Only Memory
CD-tietolevy tunnetaan arkikielisellä nimellä ”romppu”, mutta nykyään tämä nimitys käsittää myös kirjoitusta tukevat CD-R ja CD-RW -mediat.
Tietokoneissa käytettävä datan talletuslevy, jota voi ainoastaan lukea
Kapasiteetti normaalisti 650–700 megatavua, vastaa noin 520:tä 3,5" levykettä (1,406 megatavua)
Ohjelmien ja muun datan tallennukseen, levitykseen ja asennukseen
tiedostojärjestelmän standardi ISO 9660
CD-formaatteja > Audio-CD

Äänidatan yleisin levitysformaatti
Sisältää noin 74 minuuttia kaksikanavaista PCM-koodattua ääntä. Se on tallennettu 16 bitin resoluutiolla, sekä 44 100 Hz näytteenottotaajuudella. Bittinopeus on 1411,2 kbit/s. Sisältää Reed–Solomon -virheenkorjausjärjestelmän.
CD-formaatteja > CD-R

Compact Disc – Recordable
Kuten CD-ROM tai Audio-CD, mutta myydään tyhjänä aihiona ja voidaan kirjoittaa kerran kirjoittavalla CD-R-asemalla tai CD-R-äänitallentimella. Tietoa voidaan lisätä, kunnes levy täyttyy, mutta levyä ei voi tyhjentää eikä siis aikaisemmin tallennettua tietoa poistaa. Toimivat yleensä hyvin vanhoissakin soittimissa. Jotkin soittimet kuitenkin toistavat vain tiettyjen valmistajien levyjä, ja ne on hyvä polttaa hitaalla nopeudella.
CD-formaatteja > CD-RW

Compact Disc – ReWritable
Kuten CD-R, mutta voidaan tyhjentää ja käyttää uudelleen. Pakettitallennuksen kanssa levyä voi käyttää kuin korppua, eli tiedostoja voi lisätä ja poistaa tyhjentämättä koko levyä.
Levyn voi kirjoittaa noin tuhat kertaa, olettaen että sen fyysinen kunto säilyy riittävänä. Likaantuneen tai naarmuttuneen levyn kirjoittamisyritys voi kuitenkin tehdä koko levyn käyttökelvottomaksi.
Ei toimi läheskään kaikissa vanhoissa CD-soittimissa eikä liioin vanhimmissa DVD-soittimissa joissa ei ole CD-RW tai MultiRead -merkintää.
Yleisin kapasiteetti: 700MB (80 min.)
CD-formaatteja > Video CD

DVD:tä edeltänyt standardi videodatan (esimerkiksi elokuvien) tallennukseen CD:ille MPEG-1-muodossa.
Heikompi kuvanlaatu kuin VHS-kasetilla.
Standardipakkauksella kuvaa ja ääntä mahtuu levylle noin 74–80 minuuttia.
Voidaan toistaa tietokoneella, Video CD -soittimella (harvinainen Euroopassa) ja useimmilla DVD-soittimilla.
Pohjaformaattina voi olla valmis painettu CD-ROM tai kuluttajan itse kirjoittama CD-R.
CD-formaatteja > SVCD

Super video CD
Kuten Video-CD, mutta käyttää MPEG-2-enkoodausta, joka on käytössä myös DVD:issä
Kuvan resoluutio 480 × 576 (PAL alueella) ja bittinopeus maksimissaan 2,6 mbit/s, joten laadultaan parempi kuin Video-CD, mutta huonompi kuin DVD.
Standardipakkauksella kuvaa ja ääntä mahtuu yhdelle levylle 50–60 minuuttia.
Voidaan toistaa muun muassa tietokoneissa tai uudemmissa DVD-soittimissa.
Pohjaformaattina voi olla valmis painettu CD-ROM tai kuluttajan itse kirjoittama CD-R.
CD-formaatteja > SACD

Super audio CD, vuonna 1999 esitelty formaatti ja standardi äänen levitykseen.
Mahdollistaa teknisesti korkeamman äänenlaadun ja monikanavaisen äänen, mutta yleensä sokkotesteissä eroa Audio-CD:n äänenlaatuun ei ole huomattu.
Ääni on koodattu käyttäen 1-bittistä DSD-menetelmää, joka käyttää 2,8224 MHz näytteenottotaajuutta, ja jonka bittinopeus on 2,8 Mb/s.
Kaksikanavaisen äänen soittoaika 74 min.
Optisella tasolla muistuttaa DVD:tä.
Levitetään usein hybridilevynä, jossa on kaksi kerrosta. Tällainen levy toimii perinteisissä CD-soittimissa CD:nä ja SACD-soittimissa SACD:nä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa CD-levystä sfnet.harrastus.audio+video usein kysytyt kysymykset sivulla
Fiilin, Teemu: Syrjäytyvän cd:n raju tilitys: “Ihmiset eivät välitä enää maksaa meistä musiikkiformaateista”. Rumba.fi 12.2.2015.
Teiskonlahti, Kirsi: Levyt sinnittelevät digiajassa (Arkistoitu – Internet Archive). Utain 7.12.2016.
CD-levylle tallennetun musiikin myyntimäärät Suomessa vuosina 1992–2021
Optisen luennan toiminta.
Suuramiraali

Suuramiraali Alfred von Tirpitz.
Suuramiraali (saks. Großadmiral) on ollut joissakin maissa, etenkin Saksan keisarikunnan laivastossa, Weimarin tasavallan laivastossa merivoimien korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien marsalkkaa. Muissa maissa sitä on vastannut laivastoamiraali. Suuramiraali on ollut kuninkaallinen tai maansa merivoimien komentaja. Merivoimilla oli myös kenraaliamiraalin arvo, joka oli ylempi kuin amiraali, mutta alempi kuin suuramiraali.
Suomessa arvoja ei ole käytössä.
Luettelo Saksan suuramiraaleista > Saksan keisarikunnan laivasto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|       •   | Keisari Vilhelm II |   3. toukokuuta 1900 kunnianosoitus |
|       •   | Oskar II, Ruotsin ja Norjan kuningas |   13. kesäkuuta 1900 kunnianosoitus |
|       •   | Hans von Koester |   28. kesäkuuta 1905 |
|       •   | Preussin prinssi Henrik |   4. syyskuuta 1909 |
|       •   | Alfred von Tirpitz |   27. tammikuuta 1911 arvonimi |
|       •   | Henning von Holtzendorff |   31. toukokuuta 1918 |
Luettelo Saksan suuramiraaleista > Merivoimat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|       •   | Erich Raeder |   1. huhtikuuta 1939 |
|       •   | Karl Dönitz |   31. toukokuuta 1943 |
Suuramiraalin arvo muissa maissa

Itävalta-Unkarin laivastossa suuramiraalin arvo annettiin laivaston komentaja Anton Hausille vuonna 1916 sekä hänen seuraajalleen Maximilian Njegovanille tämän jäädessä eläkkeelle 1918. Arvo annettiin myös arkkiherttua Kaarle Stefanille 1911 sekä ensimmäisen maailmansodan aikana kunnianosoituksena eräille muille Itävallan ja Saksan keisarillisten perheiden jäsenille.
Italiassa Benito Mussolini myönsi suuramiraalin (Grande ammiraglio) arvon Paolo Thaon di Revelille 1924. Italiassa arvoa ei ole annettu muille.
Sähköturvallisuus

Sähköturvallisuus tarkoittaa sähkön aiheuttaman riskin olemista hyväksyttävällä tasolla. Sähköturvallisuuslain mukaan sähkölaitteet ja -laitteistot on suunniteltava, rakennettava, valmistettava ja korjattava niin sekä niitä on huollettava ja käytettävä käyttötarkoituksensa mukaisesti niin, että niistä ei aiheudu kenenkään hengelle, terveydelle tai omaisuudelle vaaraa. Puutteellinen sähkölaite tai sähköasennus voi aiheuttaa esimerkiksi sähköisku- tai tulipalovaaran.
Myös sähkömagneettinen yhteensopivuus on osa sähköturvallisuutta: sähköturvallisuuslaki vaatiikin, että sähkölaitteista ja -laitteistoista ei aiheudu sähköisesti tai sähkömagneettisesti kohtuutonta häiriötä eikä niiden toiminta häiriinny helposti sähköisesti tai sähkömagneettisesti.
Sähkölaitteiden turvallisuus

Suomessa sähkölaitteiden ennakkotarkastuksesta luovuttiin jo 1994, vaikka Tukesin vuonna 2021 teettämässä kyselyssä 80 % suomalaisista luulee viranomaisen ennakkotarkastavan sähkölaitteita vieläkin. Nykyään tuotteita valvotaan markkinavalvontana pistokokein ja riskiperusteisesti. Euroopan talousalueella myytävien sähkölaitteiden on oltava pienjännitedirektiivin nojalla annettujen tuotestandardien mukaisia ja niihin on kiinnitettävä CE-merkintä.
Sähkölaitteistojen turvallisuus

Sähköurakointi on Suomessa sallittua vain sähköturvallisuuslain 55 § säädetyin edellytyksin: töitä johtamaan on nimettävä asianmukaisen sähköpätevyystodistuksen omaava henkilö ja itsenäisesti töitä suorittavalla ja valvovalla henkilöllä on oltava lain mukainen ammattitaito. Lisäksi toiminnanharjoittajan käytössä on oltava töiden tekemisen kannalta tarpeelliset työvälineet sekä sähköturvallisuutta koskevat säännökset ja toiminnasta on tehtävä ilmoitus sähköturvallisuusviranomaiselle ennen kuin sähkötöitä koskeva toiminta aloitetaan. Sähkölaitteistolle on aina tehtävä käyttöönottotarkastus ja tarvittaessa myös varmennustarkastus.
Sähkötyöturvallisuus

Sähkötyöturvallisuus tarkoittaa työturvallisuutta töissä, joissa on sähkön aiheuttama vaara. Suomessa kaikilta sähkötyötä tekeviltä vaaditaan SFS 6002 -sähkötyöturvallisuuskoulutus. Sähkötyö tulee mahdollisuuksien mukaan tehdä jännitteettömänä. Jännitetyöhön tarvitaan erillinen jännitetyökoulutus käytännön harjoitteluineen.
Valvonta

Sähköturvallisuuden valvonnasta Suomessa vastaa sähköturvallisuusviranomainen eli Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes). Tietyille sähkölaitteistoille vaaditaan myös määräaikaistarkastuksia. Määräaikaistarkastuksen, kuten myös uuden sähkölaitteiston varmennustarkastuksen, suorittaa valtuutettu laitos tai valtuutettu tarkastaja eli arkikielellä sähkötarkastaja.
Aiheesta muualla

Sähköturvallisuusviranomaisen (Turvallisuus- ja kemikaalivirasto) verkkosivut
Sähkötarkastusyhdistys SÄTY
Sähköalan standardointijärjestö SESKO
Sähköturvallisuuslaki
Kodin sähköturvallisuusopas (Arkistoitu – Internet Archive) (Tukes)
Kodin sähköturvallisuuden tarkistuslista (Tukes)
Sähköturvallisuus (Arkistoitu – Internet Archive) Sähkötekniikan ja energiatehokkuuden edistämiskeskus STEK ry:n sivuilla
Halssila

| Halssila |
| --- | --- |
 Halssilan Lumikonkuja 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Halssila
Kaupunginosa nro:  16
Väkiluku:  6 308 (31.12.2022)
Osa-alueet:  Tuohimutka, Aholaita, Aittorinne, Halssilanmäki, Halssilanranta, Kivistö, Halssilanrinne, Rauhalahti
Halssila on Jyväskylän kaupunginosa ja tilastoalue Jyväsjärven koillispäässä. Jyväskylän keskustaan on Halssilasta matkaa kolme kilometriä. Halssilan asuinrakennuskanta on pääosin omakotitaloja ja rivitaloja, mutta kerrostaloja on esimerkiksi Kivistön ja Aittorinteen alueilla. Joulukuussa 2022 alueen väkiluku oli 6 308.
Suurin osa Halssilan asuinalueista sijaitsee Vaajakoskentien varrella, Aittovuoren ja Vaajakosken moottoritien välissä. Sen sijaan Rauhalahden aluetta ei ole rakennettu suoraan kiinni muuhun Halssilaan, vaan se sijaitsee erottuvasti Vaajakosken moottoritien eteläpuolella.
Halssila tunnettiin työläiskaupunginosana 1960-luvulle asti, mutta sen jälkeen alueen kasvun ja työelämän muuttumisen myötä sekä vanhan työväenliikkeen toiminnan hälvetessä kaupunginosan väestörakenne on monipuolistunut ja identiteetti muuttunut.
Palveluja ja toimintaa

Alueella on muun muassa alakoulu, ravintola, K-Market, leikkipuisto, päiväkoti ja kirjasto. Halssilassa sijaitsee myös Tanssitalo Kivistö.
Kaupunginosan eteläosassa Rauhalahden pienalueella sijaitsee puutarha- ja matkailukeskus Viherlandia.
Kaupunginosassa toimii vuonna 1991 perustettu Halssilan asukasyhdistys ry. Asukasyhdistys on muun muassa julkaissut Halssilan historiasta kertovan kirjan Nakertaen XVI kaupunginosa: Tuohimutkan-Kivistön-Halssilan historia (2001). Äijälänrannan omakotitalojen asukkaille on erillinen asukasyhdistys.
Historiaa

Alue kehittyi 1900-luvun alkupuolella teollistumisen myötä. Vanhimmat säilyneet rakennukset ovat 1920- ja 1930-luvulta. Alueen kasvu liittyi läheisesti paikallisten tehtaiden kuten Kankaan paperitehtaan ja Tourulassa sijaitsevan Valtion Kivääritehtaan toimintaan: työntekijöille tarvittiin lisää asuntoja. Halssila liitettiin osaksi Jyväskylää vuonna 1941.
Alkuperäinen Halssilan asutus koostui mökkimäisistä pienistä omakotitaloista sekä jonkin verran puisista kaksikerroksisista taloista. Niitä on purettu paljon pois. Tilalle on rakennettu puisia rivitaloja ja matalia puukerrostaloja sekä omakotitaloja. Puukaupunkiosan luonne on näin säilynyt. Vanhimmat talot ovat nykyään suojelukohteita.
1960-luvulla Halssilasta oli kehittynyt omavarainen, keskeiset palvelut tarjoava kaupunginosa. Alueella oli muun muassa kauppa, posti, koulu, kirjasto ja kirkko.
Aittorinteen kerrostalolähiö rakennettiin pääosin vuosien 1967–1972 aikana. Myös 1970-luvulla rakennetun Kivistön asuma-alueen rakennuskanta koostui enimmäkseen kerrostaloista. Halssilanrinteelle rakennettiin rivitaloja 1970- ja 1980-luvuilla.
1970-luvun puolivälissä Halssilaan valmistui kaupunginosan halki kulkeva Vaajakosken moottoritie.
Rauhalahteen rakennettiin vuonna 1986 valmistunut turvevoimalaitos. Sen tieltä hävitettiin paikalla sijainnut Ukkolan ja Akkalan omakotitaloalue.
Halssilanmäen asuinalueen ensimmäiset talot valmistuivat vuonna 2009, ja sinne on 2010-luvulla rakennettu paljon pien- ja rivitaloasutusta. Vaajakosken moottoritien eteläpuolelle Rauhalahden pienalueelle rakennettiin Äijälänrannan asuinalue 2010-luvulla. Alueelle rakennettiin myös tornitaloja, joista ensimmäisenä valmistui 13-kerroksinen Maailmanpylväs.
Tunnettuja Halssilassa asuneita

Sofi Oksanen, kirjailija
Erkki Pajala, näyttelijä
Keijo Siekkinen, kirjailija
Sami Vatanen, jääkiekkoilija
Kuvia

1970-luvun kerrostalokantaa Kivistön alueella.
Rivitaloasutusta
Tuohimutkan taloja
Viherlandia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halssila Wikimedia Commonsissa
Halssilan palvelut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Halssilan K-Market vuonna 2017.
Vanha puutalo Halssilassa.
Jousimies

| Jousimies |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Sagittarius
Lyhenne:  Sgr
Genetiivi:  Sagittarii
Rektaskensio:  19h
Deklinaatio:  -25°
Ala taivaasta:  867 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  7
Kirkkain tähti:  Kaus Australis (1,79 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Kauris  Kotka  Kilpi  Käärme  Käärmeenkantaja  Skorpioni  Etelän kruunu  Alttari  Kaukoputki  Intiaani  Mikroskooppi
 Näkyy leveysasteiden +55° ja −90° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten Elokuussa 
Jousimies (latinaksi Sagittarius, genetiivi Sagittarii, lyhenne Sgr, merkki ) on eteläinen eläinradan tähdistö. Tämä runsastähtinen, laaja eteläisen taivaan tähdistö näkyy huonosti Suomessa. Linnunradan keskus sijaitsee Jousimiehessä ja Linnunradan vyö on sen alueella leveimmillään, minkä ansiosta tähdistössä on erityisen runsaasti tähtijoukkoja ja kaasusumuja. Jousimiehen kirkkain tähti on Kaus Australis eli Epsilon Sagittarii. Jousimiehestä on löydetty juuri Linnunradan ulkopuolella sijaitseva Jousimiehen kääpiögalaksi. Jousimiestä, Sagittarius, ei saa sotkea Nuolen (Sagitta) pieneen tähdistöön, jonka lyhenne on Sge, Jousimiehen Sgr.
Paljon huomiota herättänyt ”Wow!-signaali” vastaanotettiin vuonna 1977 Jousimiehen suunnalta.
Tietoja Jousimiehen tähdistöstä

Tähdistö näkyy leveysasteilla +55° – -90°
Rektaskensio 19h
Deklinaatio −25°
Ala 867 neliöastetta, 15:s suurin tähdistö