stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unikeonpäivä (Naantali)
Historia

Kun unikeonpäivää alettiin viettää Naantalissa 1880-luvulla, se oli nykyistä riehakkaampaa. Silloin aamu-unisia rangaistiin heittelemällä heitä takiaisilla.
Unikeonpäivä oli 1920-luvulle saakka lähinnä kesä- ja kylpylävieraiden juhla. Paikallisista ainakin lapset osallistuivat päivään, myymällä keräämiään takiaisia. Toinen maailmansotakin vaikutti unikeonpäivään, ja hiljaiseen kesäkaupunkiin houkuteltiin turisteja monivärimainoksilla ja ilmaisilla pullakahveilla.
Perinne jäi vähäksi aikaa tauolle, kunnes sitä jatkettiin vuonna 1959. Silloin veteen tippuminen ei ollut niinkään kunnia-asia vaan kaupungin työntekijöiden virkavelvollisuus. Kaupungin talonmies Jaakko Sajo toimi Unikekona vuosina 1958–1968 ja talonmies Jaakko Väätänen vuonna 1969. Unikeoksi aiottiin nimetä ainoastaan Jaakkoja, sillä heille saattoi laulaa ”Jaakko-kulta, herää jo” -laulua. Vuonna 1970 tämä kriteeri kuitenkin jätettiin pois ja siitä lähtien Unikeoksi on valittu henkilö, joka on tehnyt Naantalia tunnetuksi myönteisellä tavalla tai muuten tehnyt hyvää Naantalin eteen.
1970-luvun alussa syntyi Unikeon kestit, jotka kestivät pisimmillään viisi päivää. Tultaessa 1980-luvun puoliväliin unikeonpäivän juhlinta toi kaupunkiin lieveilmiöitä: alkoi esiintyä rauhattomuutta ja järjestyshäiriöitä. Sen jälkeen ohjelmaa alettiin muuttaa rauhallisemmaksi ja Naantalin perhematkailuimagoon sopivammaksi.
Helsingin Sanomissa Naantalin Unikeonpäivää kuvattiin 28. heinäkuuta 1967 seuraavalla tavalla:
»Miltei etelämaalaisen riehakkaissa karnevaalitunnelmissa vietettiin Unikeonpäivää torstaina Naantalissa. Aamukulkue, joka vuosi vuodelta näyttää kasvavan ja saavan lisäväriä, herätti naantalilaiset auringon paisteessa.
Naantalin kapeita kujia kiertelevän kulkueen hilpeä meno tempasi mukaansa jokaisen, eikä loppujen lopulta tiedetty kenellä oli hauskinta: katsojalla, peräkanaa taapertavilla perunasäkeillä, minimekkoihin ja sandaaleihin sonnustautuneilla hilpeillä harmaahiuksisilla rouvilla vai keppihevosella laukkaavalla taatusti täysi-ikäisellä Pecos Billyllä.
Jo aamulla kuudelta lähtivät kuorma-autoilla liikkuvat iskujoukot herättelemään leirintäalueen ja matkailukeskuksen nukkujia. Hotelli Kultaisessa Auringossa oli varauduttu vierailuun ja niinpä halukkaat saivat kahvinsa pyjamapukuisilta tarjoilijoilta ja ensimmäiset aamuvirkut pyörähtivät lattialla yöasuisen orkesterin soiton tahdissa.
Merisaliin oli varattu ilmaiset aamukahvit 600–700 henkilölle, mutta lähes puolet jäivät tänä vuonna ilman, koska niin suurta osanottajamäärää ei osattu odottaa. Tuttuun tapaan parhaat pukeutujat palkittiin.»
Unikeot

1958–1968 vahtimestari Jaakko Sajo
1969 talonmies Jaakko Väätänen
1970 apulaispuutarhuri Aarre Mäkinen
1971 taidemaalari Valto Vaalikivi
1972 kanslisti Leena Huoponen
1973 rakennusmestari Urtti Virta
1974 kirjailija Tuulikki Soini
1975 kuvanveistäjä Raimo Äijälä
1976 kaupunginjohtaja Jorma Kallio
1977 talonmies Jaakko Väätänen
1978 näyttelijä Jarmo Alonen
1979 kansanedustaja Mikko Rönnholm
1980 arkkitehti Olli Vahtera
1981 kirkkoherra Antti Haavio
1982 toimitusjohtaja Urho Nummelin
1983 Naantalin musiikkijuhlien taiteellinen johtaja Arto Noras
1984 lastenlääkäri Anna-Liisa Mäkelä
1985 jalkapalloilija Pauno Kymäläinen
1986 paikallisjohtaja Sigvard Ulfstedt
1987 toimitusjohtaja ja muusikko Pentti-Oskari Kangas
1988 taidemaalari Tapani Kiippa
1989 kaupunginsihteeri Risto Vuorinen
1990 VG-62-ringettejoukkueen kapteeni Eija Ahokas
1991 laulaja Lea Laven
1992 sotaveteraani, yrittäjä Ante Valtanen
1993 päätoimittaja Raimo Vahtera
1994 ”muumipappa” Dennis Livson
1995 toimittaja Raino Puottula
1996 juoksija Olavi Vuorisalo
1997 ylipuutarhuri Matti Tuominen
1998 lääninrovasti Rauno Heikola
1999 vesperinsoittaja Jari Virta
2000 kaupunginjohtaja Timo Kvist
2001 ravintoloitsija Lilja Ahtiainen
2002 tohtori Pentti Arajärvi
2003 Finnlink Oy:n toimitusjohtaja Christer Backman
2004 Naantalin Musiikkijuhlien toiminnanjohtaja Tiina Tunturi
2005 Neste Oil Oy:n toimitusjohtaja Risto Rinne
2006 Turun yliopiston rehtori Keijo Virtanen
2007 Sunborn Saga Oy:n toimitusjohtaja Ritva Niemi
2008 Kultaranta Golf Oy:n toimitusjohtaja Pekka Jokisuu
2009 maaherra Rauno Saari
2010 ravintolayrittäjä Heikki Routamaa
2011 säveltäjä Olli Kortekangas
2012 Muumimaailma Oy:n toimitusjohtaja Tomi Lohikoski
2013 Naantalin Oppaat ry (puheenjohtaja Hanna-Leena Laihonen)
2014 Naantalin seurakunnan urkuri Kari Vuola
2015 elokuvaohjaaja ja -tuottaja Timo Koivusalo
2016 toimittaja Lassi Lähteenmäki
2017 yrittäjä Tuomas Levanto
2018 Tapani Bastman, Turun Seudun Energiantuotannon toimitusjohtaja
2019 Naantalin kaupunginhallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja Markku Tuuna
2020 Naantalin Vierassatama Oy:n yrittäjät Anna-Maija ja Miska Pekkola sekä Satu ja Petri Silvo perheineen
2021 Naantalin kaupunginjohtaja Jouni Mutanen
2022 Jenni Haukio
2023 Finnlinesin toimitusjohtaja Tom Pippingsköld
Kirjallisuutta

Talve, Ilmar: Unikeonpäivä: kylpyläjuhlasta kaupunkitapahtumaksi, 1986.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naantalin Unikeonpäivä Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä Arkisto – Unikeot Naantalin auringon alla
Delta (täsmennyssivu)

Delta voi tarkoittaa seuraavia asioita:
delta, kreikkalaisten aakkosten neljäs kirjain (Δ, δ)
Maantiede

delta, kolmiota muistuttava jokisuisto, myös jäätikköjoen suistona muodostunut jäätikköjokimuodostuma
Delta, kunta Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa
Délta, kunta Kreikassa
Delta, Nigerian osavaltio.
Tuotemerkkejä yms.

Delta, tietokonepeli vuodelta 1987
Delta, Finnlevyn levymerkki
Delta Air Lines, yhdysvaltalainen lentoyhtiö
Lancia Delta, Lancian valmistama automalli
Lancia Delta S4, B-ryhmän ralliauto
Lancia Delta Group A, A-ryhmän ralliauto
GM Delta -pohjalevy.
Henkilöitä

Delta Goodrem, australialainen laulaja
Muuta

delta, ryhmä baryoneja (Δ-, Δ0, Δ+ ja Δ2+)
Delta, länsiuusimaalainen kilpasuunnistusseura
Delta, yhdysvaltalaisen Boeing-yhtiön valmistama kantorakettiperhe, johon kuuluvat
Delta II
Delta III
Delta IV
Delta, Delta Goodremin musiikki-dvd
deltasiipi, jokseenkin kolmion mallinen lentokoneen siiven muoto.
Delta blues, musiikintyyli
Delta Force, Yhdysvaltain maavoimien erikoisjoukko
Delta Rhythm Boys, yhdysvaltalainen lauluyhtye
Delta, Pimeyden albumi
Delta, norjalainen ammattiliitto.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Delta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruohonjuuritasolla

Ruohonjuuritasolla (Minuscule) on ranskalainen Helene Giraudin ja Thomas Szabon luoma lyhytanimaatiosarja, joka kertoo ötököistä. Sarjan ötökät on luotu digitaalisesti ja siirretty todelliseen ympäristöön. Sarjassa ei puhuta lainkaan, sillä ötökät ääntelevät kaikki omalla tavallaan. Ohjelma on kuvattu ranskalaisen luonnonpuiston maisemissa. Sarjan jaksot ovat lyhyitä, vain noin 2–7 minuutin mittaisia. Sarjassa näytetään harvoin ihmisiä, yleensä korkeintaan heidän jalkojaan. Sarjasta on tehty 183 jaksoa, jotka on julkaistu myös DVD:llä. Sarjaa on Suomessa esittänyt Yle TV2 ja Yle Teema & Fem.
Vuonna 2013 sai ensi-iltansa animaatiosarjan pohjalta tehty elokuva, Minisankarit – Ruohonjuuritasolla (Minuscule – La vallée des fourmis perdues).
Hahmot

Sarjan merkittävimmät hahmot:
Leppäkertut (Sarjan päähenkilöitä ja maskotteja. Leppäkertut useimmiten häiritsevät kärpäsiä tööttäilemällä heille pilkallisesti.)
Kärpäset (Kärpäset yleensä vain pörräävät roskisten ympärillä, mutta suuttuvat helposti muille ötököille.)
Mustat muurahaiset (Nähdään yleensä keräämässä erilaisia tavaroita suurena joukkona.)
Tulimuurahaiset: (Vihaisia hyönteisiä, jotka yleensä varastavat ruokaa muilta hahmoilta, etenkin mustilta muurahaisilta.
Hyppyhämähäkki: (Pieni, mutta älykäs hämähäkki.)
Keltainen hämähäkki (Suurikokoinen mutta hyvin typerä hämähäkki.)
Heinäsirkat: (Kiusaavat yleensä muita.)
Muita sarjassa harvemmin nähtyjä hahmoja ovat perhoset, toukat, tuhatjalkaiset, etanat, mehiläiset, ampiaiset ja kaskaat.
Elokuva

15. elokuuta 2014 sai Suomen ensi-iltansa elokuva Minisankarit: Ruohonjuuritasolla. Siinä nuori siipirikko leppäkerttu joutuu keskelle kahden muurahaisheimon sokerirasiasta syttynyttä sotaa.
DVD-julkaisut

Ruohonjuuritasolla-sarjasta on julkaistu Suomessa yhteensä viisitoista DVD:tä ja kaksi boksia.
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 1
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 2
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 3
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 4
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 5
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 6
Ruohonjuuritasolla Kausi 1 osa 7
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 1
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 2 (julkaisupäivä: 6.6.2012)
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 3 (julkaisupäivä: 12.9.2012)
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 4 (julkaisupäivä: 7.11.2012)
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 5 (julkaisupäivä: 16.1.2013)
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 6 (julkaisupäivä: 13.3.2013)
Ruohonjuuritasolla Kausi 2 osa 7 (julkaisupäivä: 15.5.2013)
Ruohonjuuritasolla kokoelma - Kausi 2 osat 1-3 (julkaisupäivä: 11.9.2013)
Ruohonjuuritasolla kokoelma - Kausi 2 osat 4-7
Minisankarit: Ruohonjuuritasolla (julkaisupäivä: 5.11.2014)
Syötekylä

Syötekylä Pudasjärven kartalla.
Syötekylä on kylä Pudasjärvellä. Kylässä sijaitsevat muun muassa Suomen eteläisin tunturi Iso-Syöte sekä Pikku-Syöte laskettelukeskuksineen. Hyvät hiihtoladut houkuttelevat paljon hiihtäjiä lomailemaan. Syötekylä sijaitsee Syötteen kansallispuiston alueella. Kansallispuistossa on upeita retkeilykohteita. Maastopyöräily on kasvattanut suosiotaan alueella vuosi vuodelta.
Kylän palveluihin kuuluvat muun muassa kolme hotellia, market sekä kylmäasema, josta voi ostaa kortilla bensaa ja dieseliä. Lisäksi alueella on melko suuri määrä loma-asuntoja. Matkailu on kasvussa lisääntyneen rakentamisen ansiosta.
Syötteen alue on tunnettu runsaslumisuudestaan. Talvi on pitkä, ensilumi sataa yleensä lokakuussa ja talvikelejä riittää usein huhtikuun loppuun asti, joskus jopa toukokuussa pääsee vielä hiihtämään.
Aiheesta muualla

Syötteen kyläyhdistys Facebook
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi Aittojärvi  Hetekylä Hetekylä  Keinäsperä  Hirvaskoski Ervasti  Hirvaskoski  Kurki  Poijula  Iinattijärvi Iinattijärvi  Jaurakkajärvi Jaurakkajärvi  Kipinä Kipinä  Kollaja  Panuma  Taipaleenharju  Kurenala Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo Pintamo  Pudasjärvi Jaalanka  Jonku  Pudasjärven kirkonkylä  Ruottisenharju  Siivikko  Puhos Puhos  Pärjänsuo Livo  Pärjänsuo  Rytinki  Yli-Livo  Sarakylä Kipinäsuo  Ruuhensuo  Sarajärvi  Siurua Ala-Siurua  Siurua  Syötekylä Syötekylä 
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi  Iijoki  Jaaskamonkoski  Jaurakaisjärvi  Jaurakkajärvi  Jongunjärvi  Mikanlampi  Ontamojärvi  Pudasjärvi  Sorvarinjärvi  Sotkajärvi 
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko  Sarakylän kappeli  Syötteen kansallispuisto 
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus  Hirvisuo  Iijokiseutu  Iso-Syöte  Jyrkkäkoski  Kesäpilkin MM-kisat  Niemitalon Juustola  Pudasjärven lentokenttä  Litokaira  Olvassuo  Virkistysuimala Puikkari  Pudasjärven ufot  Syöte  Umpihankihiihdon MM-kisat
Raskasta iskelmää (albumi)

| Raskasta iskelmää Raskasta iskelmää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 2019
 Tuottaja(t): Erkka Korhonen
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 55.46
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
muut julkaisut
|   | Raskasta iskelmää 2019 |   |
Singlet albumilta Raskasta iskelmää
 ”Ajetaan tandemilla” Julkaistu: 29. kesäkuuta 2018  ”Mä elän vieläkin” Julkaistu: 31. toukokuuta 2019
Raskasta iskelmää on 14. kesäkuuta 2019 ilmestynyt albumi. Sillä suomalaiset rock- ja metallimuusikot esittävät uudelleensovitettuja versioita iskelmäklassikoista.
Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallinen listan kolmannelle sijalle.
Kappaleet

Seitsemän kertaa seitsemän – 4.12  – Marko Hietala, Aleksi Parviainen, Erkka Korhonen
Tsingis Khan – 4.01  – Tuple Salmela, Aleksi Parviainen, Erkka Korhonen
Vasten auringon siltaa – 4.04  – Antti Railio
Kun aika on – 5.01  – JP Leppäluoto
Surun pyyhit silmistäni – 5.22  – Antony Parviainen, Aleksi Parviainen, Erkka Korhonen
Rikoo on riskillä ruma – 3.27  – Ville Tuomi, Tuple Salmela, Kimmo Blom
Rakkauden jälkeen – 5.19  – Ville Tuomi
Kesäkatu – 4.25  – Kimmo Blom
Ikuinen liekki – 4.38  – Antti Railio
Mombasa – 5.14  – JP Leppäluoto, Aleksi Parviainen, Erkka Korhonen
Ajetaan tandemilla – 4.13  – Tony Kakko
Mä elän vieläkin – 5.44  – Ville Tuomi, JP Leppäluoto, Kimmo Blom, Tuple Salmela, Antony Parviainen, Tony Kakko, Marko Hietala, Antti Railio
Volaterrae

Volaterrae (etruskiksi Velathri), nykyinen Volterra, oli antiikin aikaan huomattava etruskien kaupunki, joka kuului etruskien 12 kaupungin kaupunkiliittoon. Velathri tuki Roomaa toisen puunilaissodan aikana 205 eaa. Kaupunki liittyi Rooman valtakuntaan Mariuksen ja Sullan välisen sisällissodan jälkeen 81–80 eaa, jolloin se vaihtoi nimekseen Volaterrae.
Judenburg

| Judenburg |
| --- | --- |

 Judenburg
 Koordinaatit: 47°10′21″N, 14°39′37″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Steiermark
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,8 km²
Korkeus:  737 m
Väkiluku (2020):  9 857
 – Väestötiheys:  155 as./km²
 
 www.judenburg.at 
 li 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Judenburg on kaupunki Steiermarkin osavaltiossa Itävallassa. Kaupungissa oli vuoden 2020 alun arvioiden mukaan noin 9 900 asukasta, ja sen pinta-ala on noin 64 neliökilometriä. Judenburgin pormestari on Hannes Dolleschallmilloin?.
Historia

Ensimmäiset kirjalliset maininnat Judenburgista ovat vuodelta 1074. Kaupungin nimi tarkoittaa "juutalaisten linnaa" viitaten kaupungin asemaan kauppakaupunkina, jossa juutalaiset olivat tärkeässä roolissa. Vuonna 1277 kaupunki alkoi kerätä maksuja. Se kasvoi suureksi kauppakeskukseksi 1400- ja 1500-luvuilla.
Kaupunki oli 1900-luvun alussa yksi Itävallan suurimmista teräksen tuotantopaikoista.
Judenburgissa syntyneitä

Renate Götschl, alppihiihtäjä ja olympiamitalisti
Jack Unterweger, kirjailija ja sarjamurhaaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Judenburg Wikimedia Commonsissa
Ruacana

| Ruacana |
| --- | --- |

 Ruacana
 Koordinaatit: 17°26′21″S, 14°21′46″E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Omusati
Hallinto:  
 – Pormestari:  Simon Shooya
Väkiluku (2023):  5 939
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruacana on kaupunki Omusatin alueella pohjoisessa Namibiassa. Se on Ruacanan vaalipiirin keskus. Se sijaitsee Angolan rajalla Kunenejoen tuntumassa. Paikka tunnetaan Ruacanan putouksista, jotka sijaitsevat kaupungista hieman länteen, sekä Ruacanan vesivoimalasta.
Ruacanan putoukset
Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan Ruacanassa oli 5 939 asukasta.
Ruacana saa sadetta keskimäärin 426 mm vuodessa, joskin sadekaudella 2010–2011 vettä saatiin 960 mm.
Etunda-niminen farmi sijaitsee lähellä Ruacanaa. Kyseessä on valtiontila, jossa on kastelujärjestelmä. Farmi on perustettu vuonna 1993. Puolet farmista on kaupallista farmitilaa, toista puolta viljelee 82 pienviljelijää. Farmilla kasvatetaan maissia, vehnää, vesimeloneita, banaaneja ja muita kasveja.
Historia

Ruacana syntyi Ruacanan vesivoimalaitoksen ympärille. Kyseessä on suuri vesivoimalaitos, johon liittyy Angola puolella oleva pato Calueque-nimisessä paikassa, joka on myös Angolan puoleinen raja-asema. Kuubalaiset pommittivat patoa ja pumppuasemaa Angolan sisällissodan aikana vuonna 1988. Pato ja pumppuasema korjattiin osittain, ja nykyään NamPower operoi paikalla kolmea turbiinia tuottaen enimmillään 240 megawatin tehon.
Ovadhimbat ja ovahimbat ovat alueen alkuperäisasukkaita. Nimi Ruacana on peräisin eräältä varhaiselta uudisasukkaalta, jonka nimi oli Ruhakana, josta on muotoutunut nykyinen nimi Ruacana.
Politiikka

Ruacana muodosti kylän vuodesta 2005 alkaen, ja vuonna 2010 se sai kaupunkioikeudet. Sitä hallinnoi kaupunginvaltuusto, jossa on seitsemän valtuutettua. Vuoden 2015 vaaleissa SWAPO oli voittaja, saaden 826 ääntä ja kuusi valtuutettua. Tulokset olivat seuraavat:
| Ruacanan paikallisvaalit 2015> Puolue | Ruacanan paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Ruacanan paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Ruacanan paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Ruacanan paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 824 | 90,9% | 6 |  |
| National Unity Democratic Organisation of Namibia | 53 | 5,8% | 1 |  |
| DTA | 29 | 3,2% | 0 |  |
| Yhteensä | 906 | 100% | 7 |  |
SWAPO voitti myös vuoden 2020 vaalit, joskin hieman pienemmällä marginaalilla. Tulokset olivat seuraavat:
| Ruacanan paikallisvaalit 2020> Puolue | Ruacanan paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Ruacanan paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Ruacanan paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Ruacanan paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 603 | 68,7% | 5 |  |
| Independent Patriots for Change | 192 | 21,9% | 2 |  |
| National Unity Democratic Organisation of Namibia | 55 | 6,2% | 0 |  |
| Popular Democratic Movement | 28 | 3,2% | 0 |  |
| Yhteensä | 878 | 100% | 7 |  |
Koulutus

Ruacanassa toimii oppikoulu, jonka nimi on Ruacana Vocitional High School. Muita kouluja ovat Ombuumbu Secondary School (yläkoulu) ja Tjihozu Primary School (alakoulu).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruacana Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Ruacana
Käännös suomeksi
Italian liberaalinen puolue

| Italian liberaalinen puolue> Partito Liberale Italiano |
| --- | --- |
  
Perustettu:  8. lokakuuta 1922
Lopetti:  6. helmikuuta 1994
Ideologia:  liberalismi liberaalikonservatismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Äänenkannattaja:  L'Opinione
Kansainväliset jäsenyydet:  ALDE Liberal International
Infobox OKNimi-testi OK: 
Italian liberaalinen puolue (Partito Liberale Italiano, PLI) oli Italiassa toiminut puolue.
Puolue sai alkunsa ryhmästä, jonka Camillo Cavour loi Sardinian kuningaskunnan parlamenttiin vuonna 1848. Ryhmä jatkoi myöhemmin toimintaansa yhdistyneen Italian parlamentissa. Liberaalit eivät muodostaneet 1800-luvulla yhtenäistä puoluetta, vaan kyseessä oli lähinnä parlamentin enemmistöä hallinnut samanmielisten ryhmä. Liberaalit kannattivat tuolloin keskitettyä hallintoa, vapaakauppaa, regressiivistä verotusta ja rajoitettua äänioikeutta. Ryhmä hajosi 1860-luvulla oikeisto- ja vasemmistosiipiin, joista vasemmisto nousi vuodesta 1876 alkaen hallitsevaksi. Liberaalien johtamat koalitiohallitukset dominoivat Italian politiikkaa aina ensimmäiseen maailmansotaan asti. Sodan jälkeen liberaalit kuitenkin menettivät suuren osan poliittisesta voimastaan. Italian liberaalinen puolue (PLI) perustettiin virallisesti vuonna 1922. Se liittoutui aluksi fasistien kanssa, mutta Benito Mussolini lakkautti sen vuonna 1925.
Puolue perustettiin uudelleen toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1944. Se näyttäytyi nyt oikeistolaisempana ja omaksui vahvan antikommunistisen linjan. Puolue oli kylmän sodan aikana kannatukseltaan pieni, mutta valtaa pitäneen kristillisdemokraattisen puolueen tärkeä liittolainen, ja sai toisinaan vaikutusvaltaisia asemia Italian hallituksessa. Vuonna 1992 paljastunut tangentopoli-korruptioskandaali tuhosi puolueen uskottavuuden. PLI lakkautettiin vuonna 1994 ja suurin osa sen poliitikoista siirtyi Forza Italia -puolueeseen.
Lahden suuralueet

Lahden suuralueet jakavat Lahden kaupungin yhdeksään osa-alueeseen, joita käytetään tilastoinnissa. Lahdessa suuralueet jaetaan edelleen 41 tilastolliseen kaupunginosaan ja ne puolestaan 169 pienempään tilastoalueeseen.
Kaupunginosat poikkeavat useissa tapauksissa tilastointiin käytettävistä osa-alueista.
Suuraluejako

| # | Nimi | Väkiluku 2018 | Väkiluku 2016 | Pinta-ala1 2016 | Väestötiheys 2016 | Tilastolliset kaupunginosat 2016 | Kaupunginosat2  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Keskusta | 21 559  ↑ | 21 370 | 4,98 | 154655,30 | Ydinkeskusta, Itäinen keskusta, Pohjoinen keskusta, Kartano | Keski-Lahti, Kartano, Paavola, Kiveriö (pieneltä osin) |
| 2 | Mukkula | 7 839    ↓ | 8 010 | 13,21 | 7989,40 | Mukkula, Pesäkallio, Kilpiäinen | Kivimaa (pieneltä osin), Mukkula (pääosin), Kilpiäinen, Pesäkallio |
| 3 | Kivimaa-Kiveriö-Joutjärvi | 17 139  ↑ | 16 942 | 13,25 | 25344,60 | Niemi, Kivimaa, Kiveriö, Möysä, Vipunen | Niemi, Kiveriö (pääosin), Kivimaa (pääosin), Mukkula (pieneltä osin), Möysä, Myllypohja (pieneltä osin), Kytölä (pieneltä osin) |
| 4 | Ahtiala | 11 747  ↑ | 11 576 | 30,71 | 16397,50 | Kytölä, Viuha, Kunnas, Ahtiala,  Koiskala, Myllypohja | Kytölä (pääosin), Viuha, Kunnas, Ahtiala, Koiskala (osittain), Myllypohja (pääosin) |
| 5 | Kolava-Kujala | 2 678    ↑ | 2 369 | 21,70 | 380,60 | Karisto, Kujala | Järvenpää, Kolava, Kujala |
| 6 | Laune | 26 608  ↑ | 26 233 | 45,49 | 30330,00 | Asemantausta, Laune, Hennala-Okeroinen, Jokimaa, Renkomäki, Ämmälä, Nikkilä, Kerinkallio | Asemantausta, Laune, Hennala, Okeroinen (osittain), Jokimaa, Renkomäki, Ämmälä, Nikkilä, Kerinkallio |
| 7 | Kärpänen | 11 296  ↓ | 11 436 | 13,88 | 15632,20 | Kärpänen, Pirttiharju, Salpausselkä | Sopenkorpi, Kärpänen, Okeroinen (osittain), Pirttiharju, Salpausselkä, Jalkaranta (pieneltä osin) |
| 8 | Jalkaranta | 5 418    ↓ | 5 544 | 11,35 | 9256,50 | Jalkaranta | Jalkaranta (pääosin) |
| 9 | Nastola | 14 380  ↓ | 14 680 | 363,06 | 7150,50 | Villähde, Pensuo, Nastola kk, Uusikylä, Arola, Immilä, Ruuhijärvi, Seesta, Pyhäntaka | Villähde, Nastola, Uusikylä, Immilä, Ruuhijärvi, Seesta, Koiskala (osittain), Pyhäntaka |
1 Maa- ja vesialueet (km2).
2 Kaupunginosien rajat eivät noudata tilastollisia osa-alueita, mistä johtuen tähän voi liittyä karttatulkinnasta johtuvia epätarkkuuksia.
Vuonna 2016 yhteensä 1 292 asukkaan suuralueeksi tilastoitiin "muu alue".
Dead Rising 4

| Dead Rising 4 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Capcom Vancouver
Julkaisija:  Xbox Game Studios ja Capcom
Jakelija:  Humble Store, Steam ja Microsoft Store
Pelisarja:  Dead Rising
Julkaistu:  2017
Lajityyppi:  selviytymiskauhupeli, toimintaseikkailupeli, jouluvideopeli (d), postapokalyptinen videopeli (d) ja toimintapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli ja yhteistyömoodi
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta 
Alusta:  Microsoft Windows, Xbox One ja PlayStation 4
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Dead Rising 4 on Capcomin kehittämä selviytymiskauhupeli, joka on neljäs osa Dead Rising -pelisarjassa. Peli julkaistiin vuonna 2016 Windowsille ja Xbox Onelle vuoden mittaisena yksinoikeusjulkaisuna, kunnes se seuraavana vuonna julkaistiin myös  PlayStation 4:lle nimellä Dead Rising 4: Frank’s Big Package.
Pelin päähahmona on journalisti Frank West, joka on jo toisen kerran jumissa Willametten pikkukaupungissa ja haluaa päästä sieltä pois. Dead Rising 4 sai huomattavasti huonomman vastaan oton kuin edeltäjänsä, koska peli ei ollut täysin valmis.lähde?
Taksi Helsinki

| Taksi Helsinki Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Luottamuksesi arvoinen
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1990
Toimitusjohtaja:  Juha Pentikäinen
Puheenjohtaja:  Tomi Wiiala
Kotipaikka:  Helsinki
Liikevaihto:   26,2 milj. € (2023)
Tilikauden tulos:   64 000 € (2023)
Henkilöstö:   74 (2023)
Kotisivu:  www.taksihelsinki.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Taksi Helsinki Oy (vuoteen 2017 Helsingin Taksi-Data Oy) on suomalainen taksien tilausvälitysyhtiö.
Asiakkaiden puheiden tallennus

Osassa Taksi Helsingin välityksessä olevissa yrittäjien autoista on tallennettu turvakameran avulla myös asiakkaiden puheita. Äänitallenteiden olemassaolo nousi esiin marraskuussa 2019, kun helsinkiläisen kaupunginvaltuutetun ja yhtiön taksinkuljettajan Abdirahim "Husu" Husseinin kertomus rasistisesta asiakkaasta aiheutti runsaasti keskustelua. Hussein kertoi jättäneensä asiakkaan moottoritien varteen kesken matkan, mutta myönsi myöhemmin valehdelleensa tapauksesta. Kohun myötä Taksi Helsinki ilmoitti luopuvansa äänen tallennuksesta.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto