stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sofia
Ystävyyskaupungit

Sofian ystävyyskaupunkeja ovat:lähde?
Alger, Algeria
Ankara, Turkki (1992)
Berliini, Saksa
Bratislava, Slovakia (2008)
Bryssel, Belgia
Bukarest, Romania
Budapest, Unkari
Bursa, Turkki (1998)
Helsinki, Suomi
Kiova, Ukraina (1997)
Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Madrid, Espanja
Milano, Italia
Pariisi, Ranska (1998)
Pittsburgh, Yhdysvallat
Praha, Tšekki
Pietari, Venäjä
Skopje, Pohjois-Makedonia (2006)
Tel Aviv, Israel (1992)
Tirana, Albania (2008)
Varsova, Puola
Galleria

Sofian liikennettä.
Sofian liikennettä (Orlov most -haukan patsas liikenneympyrän keskellä).
Ivan Vazovin teatteri.
Näkymä Orlov Most -sillalle. Taustalla Sofian keskusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sofia Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Sofia Wikivoyagessa (englanniksi)
Kaupungin viralliset kotisivut (bulgariaksi)
Sofia city guide (englanniksi)
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
| n k Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit |
| --- | --- |
 Barcelona  Belgrad  Berliini  Birmingham  Budapest  Bukarest  Bryssel  Donin Rostov  Hampuri  Harkova  Istanbul1  Kazan  Kiova  Köln  Lontoo  Madrid  Milano  Minsk  Moskova  München  Nižni Novgorod  Odessa  Pariisi  Perm  Pietari  Praha  Rooma  Samara  Sofia  Tbilisi  Ufa  Varsova  Volgograd  Voronež  Wien 
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Bulgarian alueet
Blagoevgrad
Burgas
Dobritš
Gabrovo
Haskovo
Jambol
Kărdžali
Kjustendil
Lovetš
Montana
Pazardžik
Pernik
Pleven
Plovdiv
Razgrad
Ruse
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Sofian kaupunki
Stara Zagora
Šumen
Tărgovište
Veliko Tărnovo
Varna
Vidin
Vratsa
Varsova

| Varsova (Warszawa) Miasto Stołeczne Warszawa Pääkaupunki Varsova |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Varsova
 Koordinaatit: 52°13′47″N, 21°00′44″E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Masovia
Linna:  1300-luvulla
Pääkaupungiksi:  1413
Hallinto:  
 – Pormestari:  Rafał Trzaskowski
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  517,24 km²
 – Metropolialue:  6 100 km²
Korkeus:  100 m
Väkiluku (2021):  1 860 281
 – Metropolialue:  3 050 000
 – Väestötiheys metropolialue:  3 632 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
postinumero:  00-001–04-999
Suuntanumero(t):  +48 22
Motto::  Contemnit procellas (Uhmaa myrskyä) Semper invicta (Aina voittamaton)
 
 www.um.warszawa.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varsova (puol. Warszawa  [varˈʂava] (ohje)) on Puolan pääkaupunki. Se sijaitsee Veikselin varrella noin 370 kilometrin päässä Itämerestä. Vuonna 2021 Varsovassa asui 1 860 281 ihmistä, lähialueet huomioiden 2,4–3,5 miljoonaa. Varsova on Euroopan unionin kahdeksanneksi suurin kaupunki.
Maantiede ja ilmasto

Varsova sijaitsee Puolan keskiosissa Karpaattien vuoriston ja Itämeren välissä, Vistulajoen varrella vajaat 400 kilometriä rannikolta, sadan metrin korkeudella merenpinnasta. Kaupungin ympärillä leviää Masovian alanko.
Historia

Varsova on Puolan historiassa varsin nuori kaupunki. Ensimmäiset asutuksen jäljet ovat 900-luvulta ja vasta 1300-luvun alussa Masovian ruhtinaat rakensivat tukikohdan nykyisen Kuninkaanlinnan paikalle. Kuten useimmat Puolan keskiaikaiset kaupungit, se perustui ruutuasemakaavaan keskusaukion ympärillä ja kaupunkia suojaaviin muureihin.
Vuonna 1413 ruhtinaat tekivät Varsovasta pääkaupunkinsa ja se alkoi kehittyä nopeammin. Vuonna 1526 viimeinen herttua kuoli ilman perillisiä, ja Varsova siirtyi Krakovan kuninkaan alaisuuteen. Vuonna 1569 aatelisparlamentti sejm äänesti kaupungin pääpaikakseen, ja 1596 (lähteet antavat myös vuosiluvut 1594 ja 1609) kuningas Sigismund III Vaasa siirsi Puola-Liettuan pääkaupungin lopullisesti Krakovasta Varsovaan. Kuninkaan syyt olivat käytännölliset: Varsova oli Krakovaa lähempänä hänen kotimaataan, mutta myös keskemmällä kauas itään ulottunutta suurvaltaa.
Varsova säilyi Puola-Liettuan pääkaupunkina aina vuoteen 1795, jolloin siitä tuli Puolan jaoissa osa Preussin kuningaskuntaa, kunnes Napoleonin armeija valtasi kaupungin 1807. Varsovasta tuli muutamaksi vuodeksi Ranskasta riippuvaisen Varsovan herttuakunnan pääkaupunki. Kun Wienin kongressin päätöksellä vuonna 1815 perustettiin Venäjän keisarin alaisuudessa oleva Puolan kuningaskunta (Kongressi-Puola), Varsova tuli sen pääkaupungiksi.Myöhemmin, tammikuun 1869 Venäjän-vastaisen kansannousun jälkeen, Puola liitettiin kiinteämmin Venäjän imperiumin alaisuuteen ja säilyi siinä aina ensimmäiseen maailmansotaan asti. Sen jälkeen Varsova on ollut itsenäisen Puolan pääkaupunki, toisen maailmansodan saksalaismiehityksen vuosia lukuun ottamatta.
Historiansa aikana Varsova on kärsinyt pahoin sodissa lukuisia kertoja.  Viimeksi Varsovan kansannousun yhteydessä toisessa maailmansodassa elo-syyskuussa 1944 puolalaisten noustessa kapinaan saksalaismiehittäjiä vastaan. Saksalaiset joukot kukistivat kapinan 63 päivän rajujen taisteluiden jälkeen ja Hitlerin käskystä tuhosivat suuret osat kaupungin keskustaa maan tasalle. Suunnitelma tuhoamisesta oli tehty jo ennen toista maailmaansotaa.Eloon jääneet ja kiinni saadut kapinalliset lähetettiin keskitysleireille ja siviiliväestö karkotettiin kaupungista. Jo edellisenä vuonna, huhtikuussa 1943, Varsovan silloin vielä elossa olleet, gettoon suljetut juutalaiset olivat nousseet kapinaan, joka oli niin ikään kukistettu verisesti.
Sodan jälkeen Puolaan muodostettu kommunistihallinto piti Varsovan pääkaupunkina, ja jälleenrakennettu Varsova palautui jälleen talouden, tieteen ja kulttuurin keskukseksi. Monia historiallisia kohteita, esimerkiksi Varsovan Vanhakaupunki ja historialliset pääkadut, rekonstruoitiin vanhaan asuunsa. Taidokkaan ja kokonaisvaltaisen jälleenrakennustyön ansiosta Vanhakaupunki on Unescon maailmanperintökohde. Muu kaupunki rakennettiin pääosin moderniksi, sosialistiseksi metropoliksi.
Kylmän sodan aikana Neuvostoliiton johtama itäblokki solmi 1955 kaupungissa Naton itäisen vastineen, Varsovan liiton.
Liikenne

Varsovan kehä- ja ohitustiet ovat osittain vasta rakenteilla, ja kauttakulkuliikenne kulkee paljolti kaupungin keskustan läpi. Useita ohitustievaihtoehtoja on ollut harkinnassa. Paikallisliikennettä hoitavat bussit, raitiovaunut, paikallisjunat, metro ja kevytraitiotie. Junia lukuun ottamatta julkinen liikenne on kunnallisen liikennelaitoksen hoidossa. Varsovan metro avattiin vuonna 1995. Siinä on 12 asemaa yhdellä pohjois-eteläsuuntaisella linjalla. Parhaillaan metroa laajennetaan itä-länsisuuntaisella linjalla, joka risteää vanhemman linjan kanssa keskustassa, Marszałkowska- ja Świętokrzyska-katujen risteyksessä ja jatkuu Veikselin ali joen itärannalle.
Varsovan keskusasemalta liikennöi junia myös Puolan ulkopuolelle, muun muassa Moskovaan, Berliiniin, Frankfurt am Mainiin ja Wieniin.
Lentoliikennettä palvelee Fryderyk Chopinin kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee 10 km kaupungin keskustasta lounaaseen. Kaupungin ulkopuolelle Modliniin on rakennettu uusi lentokenttä ns. halpalentoyhtiöitä varten.
Koulutus

Varsovassa toimii kolmetoista yliopistoa tai korkeakoulua. Niistä vanhimmassa, vuonna 1816 perustetussa Varsovan yliopistossa, on 18 tiedekuntaa. ja noin 20 000 opiskelijaa. Teknillinen korkeakoulu (Politechnika Warszawska) on vain kymmenen vuotta nuorempi, ja sitä käy lähes 30 000 opiskelijaa. Muita korkeakouluja ovat lääketieteellinen korkeakoulu, musiikkiakatemia, taidekorkeakoulu ja maanpuolustuskorkeakoulu.
Hallinto > Aluejako

Varsova muodostaa oman piirikuntansa. Kaupunki on jaettu 18 kaupunginosaan, joilla on omat hallintonsa.
Bemowo
Białołęka
Bielany
Mokotów
Ochota
Praga Północ
Praga Południe
Rembertów
Śródmieście
Targówek
Ursus
Ursynów
Wawer
Wesoła
Wilanów
Włochy
Wola
Żoliborz
Hallinto > Ystävyyskaupungit

Varsovalla on 25 ystävyyskaupunkia.
Astana
Berliini
Budapest
Chicago
Düsseldorf
Groznyi
Haag
Hamamatsu
Hanoi
Harbin
Île-de-France
Istanbul
Kiova
Moskova
Oslo
Pietari
Rio de Janeiro
Riika
Saint-Étienne
Soul
Taipei
Tel Aviv
Toronto
Vilna
Wien
Arkkitehtuuri

Varsovassa on vain muutamia 1400-luvulta säilyneitä rakennuksia. Ne edustavat goottilaista tyyliä.lähde?
Varsovan historiallisesti merkittävimmät alueet ja rakennukset ovat:kenen mukaan?
Vanhakaupunki
Uusikaupunki
Krakowskie Przedmieście (Krakovan-esikaupunki) -katu
Nowy Świat (Uusi maailma) -katu
Pyhän Annan kirkko
Pyhän Ristin kirkko
Pyhän Laurin kirkko
Kulttuurin ja tieteen palatsi, sosialistista realismia edustava, alun perin neuvostojohtaja Josif Stalinille nimetty tornitalo kaupungin ydinkeskustassa (1952-1955).
Łazienkipuisto
Varsovan historiallinen keskusta eli Vanhakaupunki (Stare miasto) on Unescon maailmanperintökohde. Vanhakaupunki rakennettiin toisen maailmansodan tuhojen jälkeen täysin uudelleen. Sen huomattavimmat kohteet ovat:
Vanhankaupungintori (Rynek Starego Miasta)
Pyhän Johanneksen katedraali
Kuninkaanlinna
Sigismundin pylväs kuningas Sigismund III Vaasan kunniaksi
Barbakan-bastioni
Vanhankaupungin pohjoispuolella sijaitsee Uusikaupunki (Nowe Miasto), joka oli vuoteen 1791 asti oma kaupunkinsa.
Kaupunkiin on 1990-2000-luvuilla rakennettu suuret määrät uudisrakennuksia, ja Varsovan liikekeskustaa leimaavat useat pilvenpiirtäjät ja tornitalot. Uusiin kauppakeskuksiin lukeutuu muun muassa Keskusaseman pohjoispuolelle vuonna 2007 valmistunut Złote Tarasy (suom. Kultaiset terassit), jossa on kauppakeskus, toimistoja ja ravintoloita.
Kulttuuri

Varsovan filharmoninen orkesteri on perustettu vuonna 1901. Vuodesta 1927 lähtien Varsovassa on joka viides vuosi, paitsi toisen maailmansodan aikana, järjestetty Kansainvälinen Frédéric Chopin -pianokilpailu.
Toisen maailmansodan jälkeen Varsova on ollut tärkein elokuvateollisuuden keskus Puolassa. Varsovassa on tuotettu lukuisia elokuvia mm. Andrzej Wajdan ohjaamat elokuvat Kanal - kirottujen tie ja Korczak, Krzysztof Kieślowskin Dekalogi sekä myös Roman Polańskin Oscar-palkinnon voittanut elokuva Pianisti.
Urheilu

Jalkapallo on suosittu urheilulaji Varsovassa. Varsova järjesti yhdessä Ukrainan kanssa Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2012.
Varsovalaisia ammattilaisurheilujoukkueita ovat KP Legia Varsova ja Polonia Varsova, joilla on edustusta jalkapallossa ja koripallossa. Lentopallossa Varsovaa edustaa AZS Politechnika Warszawa.
Varsovan olympiakeskus.
Kansallisstadion.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varsova Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Varsova Wikimatkoissa
Kaupungin verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kaunista Varsovaa, Kuva, 13.09.1939, nro 19, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
| n k Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit |
| --- | --- |
 Barcelona  Belgrad  Berliini  Birmingham  Budapest  Bukarest  Bryssel  Donin Rostov  Hampuri  Harkova  Istanbul1  Kazan  Kiova  Köln  Lontoo  Madrid  Milano  Minsk  Moskova  München  Nižni Novgorod  Odessa  Pariisi  Perm  Pietari  Praha  Rooma  Samara  Sofia  Tbilisi  Ufa  Varsova  Volgograd  Voronež  Wien 
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
Saksilainen aukio (nyk. Pilsudskinaukio) vuonna 1919
Saksalaiset vaurioittivat Varsovaa pahoin toisessa maailmansodassa. Myöhemmin muun muassa kuvassa näkyvä Vanhakaupunki on uudelleen rakennettu.
Varsovan keskusasema toimii kaupungin päärautatieasemana.
Varsovan metro on tällä hetkellä Puolan ainoa metro. Se avattiin vuonna 1995.
Varsovan yliopiston pääportti
Varsovan kaupunginosat
1950-luvulla rakennettu Kulttuurin ja tieteen palatsi edustaa sosialistista realismia.
Varsovan Vanhakaupunki, oikealla Kuninkaanlinna.
Złote Tarasy -kauppakeskus edustaa modernia rakennustyyliä Varsovan ydinkeskustassa.
Drake Maye

Drake Maye Pohjois-Carolinan osavaltiossa sijaitsevan Myers Parkin lukion joukkueen pelinrakentajana joulukuussa 2018.
Drake Maye (s. 30. elokuuta 2002 Huntersville, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on pelinrakentaja. Maye edustaa NFL-joukkue New England Patriotsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Pohjois-Carolinan yliopiston yliopiston joukkueessa. Patriots varasi hänet ensimmäisellä kierroksella vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2024 Maye teki Patriotsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 36,6 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Maye on pelannut 13 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 225 onnistunutta heittoa 338 heittoyrityksestä. Näillä heitoilla hän on heittänyt 2 276 heittojaardia, 15 touchdownia ja kymmenen syötönkatkoa. Hänen heittojensa onnistumisprosentti on 66,6%. Hän on edennyt juoksemalla 421 jaardia ja tehnyt kaksi touchdownia. Hän on rähmännyt pallon yhdeksän kertaa. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Surun ja ilon kaupunki

| Surun ja ilon kaupunki |
| --- | --- |
Kirjailija:  Mika Waltari
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1936
Sivumäärä:  182
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Surun ja ilon kaupunki on Mika Waltarin vuonna 1936 julkaistu romaani, jonka kustansi WSOY. Kirja on Waltarin kirjailijanuran alkuteoksia ja heijastaa aikakautensa tulenkantajien aatemaailmaa ihmisten veljeydestä sekä romanttisesta suhtautumisesta suurkaupungin sykkeeseen. WSOY julkaisi teoksen uudestaan vuonna 2008 Waltarin syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi osana kirjailijan Helsinki-aiheisia nuoruuden teoksia (muut olivat Appelsiininsiemen ja Isästä poikaan -trilogia). Uusintapainoksiin on lisätty kirjojen kirjoitusajan Helsinki-aiheisia valokuvia.
Kirjan tapahtumat sijoittuvat Helsinkiin. Henkilöhahmoja on useita; junalla kaupunkiin saapuva muukalainen, leikkauksesta toipuva pieni poika, työläinen, menestyvä liikemies, nuori kansalliskiihkoilija, huono-omatuntoinen teologi, luomisvirettä hakeva kirjailija sekä kuolemaa tekevä vanhapiika. Nämä kaikki hahmot edustavat erilaisia yhteiskuntaluokkia ja elämänvaiheita. Kirjassa henkilöt kohtaavat toisensa salaperäisellä tavalla saman päivän aikana.
Aiheesta muualla

Kirja WSOY:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Mika Waltarin teokset |
| --- | --- |
Romaanit:  Suuri illusioni (1928)  Appelsiininsiemen (1931)  Mies ja haave (1933)  Sielu ja liekki (1934)  Palava nuoruus (1935)  Surun ja ilon kaupunki (1936)  Ihmeellinen Joosef (1938)  Kuka murhasi rouva Skrofin? (1939)  Komisario Palmun erehdys (1940)  Antero ei enää palaa (1940)  Kaarina Maununtytär (1942)  Rakkaus vainoaikaan (1943)  Tanssi yli hautojen (1944)  Sinuhe egyptiläinen (1945)  Mikael Karvajalka (1948)  Mikael Hakim (1949)  Neljä päivänlaskua (1949)  Nuori Johannes (kirjoitettu 1951, julkaistu 1981)  Johannes Angelos (1952)  Turms, kuolematon (1955)  Feliks onnellinen (1958)  Valtakunnan salaisuus (1959)  Tähdet kertovat, komisario Palmu (1962)  Ihmiskunnan viholliset (1964) 
Pienoisromaanit:  Multa kukkii  Vieras mies tuli taloon  Jälkinäytös  Ei koskaan huomispäivää  Fine van Brooklyn  Jokin ihmisessä  Sellaista ei tapahdu  Nainen tuli pimeästä  Ennen maailmanloppua  Kuun maisema  Kultakutri  Jäinen saari  Pariisilaissolmio  Ihmisen vapaus  Koiranheisipuu 
Muut proosateokset:  Jumalaa paossa  Kuolleen silmät  Yksinäisen miehen juna  Dshinnistanin prinssi  Siellä missä miehiä tehdään  Keisarin tekohampaat  Punainen Madonna  Älkää ampuko pianistia  Kiinalainen kissa  Aiotko kirjailijaksi?  Novelleja  Lähdin Istanbuliin  Vallaton Waltari  Ihmisen ääni  Lukittu laatikko ja muita kertomuksia  Kirjailijan muistelmia  Mika Waltarin mietteitä  Joulutarinoita  Matkakertomuksia  Viisi ässää 
Runot:  Lauluja saatanalle  Sinun ristisi juureen  Valtatiet  Muukalaislegioona  Runoja 1925–1945  22.30 – Pikajuna Viipuriin  Pöytälaatikko  Mikan runoja ja muistiinpanoja 1925–1978  Kieku ja Kaiku 
Näytelmät:  Jättiläiset ovat kuolleet  Isänmaan parhaat  Yö yli Euroopan  Elämämme parhaat vuodet  Kuriton sukupolvi  Akhnaton, auringosta syntynyt  Mies rakasti vaimoaan  Toimittaja rakastaa  Hämeenlinnan kaunotar  Yövieras  Sotilaan paluu  Maa on ikuinen  Tulevaisuuden tiellä  Hankala kosinta  Paracelsus Baselissa  Gabriel, tule takaisin  Rakas lurjus  Elämän rikkaus  Noita palaa elämään  Omena putoaa  Portti pimeään  Huhtikuu tulee  Kutsumaton (vieras)  Myöhästynyt hääyö  Viimeiset ihmiset  Pimeä komero  Miljoonavaillinki  Keisari ja senaattori  Mika Waltarin näytelmät 
Elokuva- käsikirjoitukset:  Sininen varjo  VMV 6  Vieras mies tuli taloon  Helmikuun manifesti  Oi, kallis Suomenmaa  Nuoria ihmisiä  Kulkurin valssi  Pikku Ilona ja hänen karitsansa  Onni pyörii  Tyttö astuu elämään  Tanssi yli hautojen  Nainen on valttia  Neljä rakkautta  Maailman kaunein tyttö  Lepäisit jo rauhassa, komisario Palmu
Töölön kisahalli

| Töölön kisahalli> Kisis |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Paavo Nurmen kuja 1
Avattu:  1935
Laajennettu:  1952
Arkkitehti:  Aarne Hytönen, Risto-Veikko Luukkonen
Käyttäjät
 Helsinki Seagulls, Torpan Pojat 
Katsojakapasiteetti
 1 600 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Töölön kisahalli, entinen Messuhalli, on urheiluhalli Helsingin Taka-Töölössä. Halli sijaitsee Olympiastadionin, Oopperan, Helsingin jäähallin, Töölön jalkapallostadionin ja Töölön pallokentän lähistöllä. Halliin on sisäänkäynnit Mannerheimintieltä ja Paavo Nurmen kujalta. Näyttelyjen ja messujen paikaksi Messuhalli valmistui vuonna 1935. Kun Itä-Pasilaan vuonna 1975 valmistui Helsingin Messukeskus, vanha Messuhalli siirtyi Helsingin kaupungin omistukseen ja sai nykyisen nimensä.
Historia

Rakennus valmistui vuonna 1935 ja oli alun perin nimeltään Messuhalli. Sen suunnittelivat arkkitehdit Aarne Hytönen ja Risto-Veikko Luukkonen ja rakennutti Suomen Messut Osuuskunta messu- ja näyttelytiloiksi. Vuonna 1950 sen pohjoispuolelle valmistui lisärakennus, josta käytettiin nimeä B-Messuhalli tai Pikku-Messuhalli. Sen tieltä purettiin paikalla aikaisemmin sijainnut ratsastusmaneesi Hippodrom. Vuonna 1962 rakennettiin viereisen aukion, nykyisen Mäntymäenkentän, toiseen reunaan lisätiloiksi väliaikaisella luvalla vielä betonielementtihalli, josta käytettiin nimeä C-messuhalli eli Kansojen halli. Se purettiin vuonna 1975. Ja siirrettiin Turkuun Orikedon teollisuusalueelle.lähde?
Messuhalleja käytettiin myös urheilukilpailuissa ja konserteissa. Ensimmäinen suuri urheilutapahtuma oli Suomen ensimmäinen ammattinyrkkeilytapahtuma kesäkuussa 1935, jossa Gunnar Bärlund voitti tyrmäyksellä Saksan Arno Kölblinin. Joulukuussa 1936 Messuhallissa järjestettiin silloisen presidentin P. E. Svinhufvudin 75-vuotissyntymäpäiväjuhlat. Talvi- ja jatkosodan aikana Messuhalli oli jatkosodan asemiesiltojen näyttämönä. Samoin hallissa järjestettiin sotien aikana sotasaalisnäyttelyitä.lähde?
26. joulukuuta 1938 Messuhallissa pidetyillä Sirkus-Messuilla virolainen sirkustaiteilija Edvard Laas (s. 1909) sai surmansa trapetsiesityksen aikana pudottuaan 10 metrin korkeudesta päälleen hallin sementtilattialle kannatusvaijerin katkettua.
Sodan jälkeen 1940-luvulla Messuhalli oli useiden poliittisten juhlien näyttämönä. Siellä kokoontuivat uudet poliittiset vasemmistolaiset ryhmät, Suomi-Neuvostoliitto-seura järjesti Messuhallissa suurtapahtumiaan. Vuoden 1952 olympialaisissa siellä pidettiin voimistelu-, paini-, nyrkkeily- ja painonnostokilpailut sekä koripallon loppuottelut. A-Messuhallissa ovat konsertoineet muun muassa Louis Armstrong, The Beach Boys, Deep Purple, Paul McCartney & Wings, Slade, Gary Glitter ja Uriah Heep.
Kesäkuussa 1966 rakennuksen katto syttyi korjaustöiden yhteydessä tuleen ja koko halli oli vaarassa tuhoutua täysin. Palossa tuhoutui vesikaton lisäksi päähallin sisustus ja vahingot nousivat yli miljoonan markan. Hallissa oli uhkaava palonalku myös vuonna 2007.
Kun Itä-Pasilaan vuonna 1975 valmistui Helsingin Messukeskus, vanha Messuhalli siirtyi Helsingin kaupungin omistukseen ja sai nykyisen nimensä.
Kisahalli on yksi Docomomon valitsemista modernin arkkitehtuurin merkkikohteista Suomessa.
Toiminta

Kisahallilla voi harjoittaa monia liikuntamuotoja. Siellä on kuntosali, koripallokenttä, lentopallo- ja sulkapallokenttiä, pingispöytiä, permanto, volttirata, nyrkkeilysäkkejä, painimatto, alueita tanssia ja miekkailua varten sekä mahdollisuudet telinevoimisteluun.
Helsinkiläisistä urheiluseuroista muun muassa koripalloseura Helsinki Seagulls pelaa ottelunsa Töölön kisahallissa. Kisahallissa toimivat myös miekkailuseurat Miekka-Miehet, Ylioppilasmiekkailijat ja HABDA.
Eniten Kisahallia käyttävät telinevoimisteluseurat, joista suurin on HIFK Gymnastics. Lisäksi salia käyttää mm. Voimisteluseura Helsinki. Myös cheerleaderit harjoittelevat Kisahallilla.
Päihtyneiden säilytyssuoja ja selviämisasema

Rakennuksen pohjoispäässä Paavo Nurmen kujan puolella toimi vuosina 1978–2021 Helsingin poliisilaitoksen ylläpitämä päihtyneiden säilytyssuoja. Samoissa tiloissa oli jo sitä ennen ollut poliisin putkatila. Säilytyssuojan yhteydessä toimi vuodesta 2001 kaupungin ylläpitämä selviämishoitoasema. Molemmat siirtyivät syksyllä 2021 Pasilan poliisitalon poliisivankilan yhteyteen, johon rakennettiin niille uudet tilat. Kisahallin säilytyssuojassa oli 45 erillistä putkaa, mikä teki siitä lajissaan Euroopan suurimman.
Lasimaalaus

Messuhallin eteläpäässä olleessa ravintolassa oli ulospäin näkyvä 20 neliömetrin kokoinen moniosainen lasimaalaus. Sen maalasi Eino Kauria noin 1946 tai 1947. Se siirrettiin 1980-luvulla Tampereelle ravintola Tillikkaan. Molemmat ravintolat omisti Yhtyneet Ravintolat Oy, joka katsoi että Tillikan remontin yhteydessä se sopisi hyvin sinne. Osa laseista varastoitiin ja vain osa tuli ravintolaan.