stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Ravinto- ja Nautintoainetyöväen Liitto
Historia

Alan ensimmäinen ammattiosasto perustettiin Helsingissä 1887 ja toinen Tampereella 1898. 1900-luvun alussa osastoja alkoi syntyä muuallekin ja yhteisen liiton perustamista alettiin suunnitella. Suomen leipuri- ja kondiittoriosastojen ensimmäinen edustajakokous pidettiin 14. toukokuuta 1905 Tampereen työväentalossa. Kuutta osastoa edustanut kokous hyväksyi joukon julistuksia ja päätti perustaa leipurityöntekijäin keskushallinnon Helsinkiin. Suomen Leipurityöntekijäin Liitto perustettiin toisessa edustajakokouksessa syyskuussa 1906.
Suomen Ammattijärjestö perustettiin 1907 ja SLTL liittyi keskusjärjestöön lokakuussa. Vuonna 1910 SLTL erosi hetkeksi SAJ:stä, mutta se liittyi takaisin jäsenäänestyksen jälkeen. Lokakuussa 1907 liittoon kuului 370 jäsentä. Jäsenmäärä ylitti 500 vuonna 1914 ja 1 000 vuonna 1917.
Vuonna 1912 SAJ otti käyttöön teollisuusliittoperiaatteen ja pieniä liittoja kehotettiin yhdistymään. SLTL:ssä alettiin pohtia liiton laajentamista kaikkien ravinto- ja nautintoainealalla työskentelevien pariin. Liiton kuudennessa edustajakokouksessa 1917 järjestön sääntöjä muutettiin ja mukaan otettiin kaikki leipomoalalla työskentelevät. Järjestön nimeksi vaihdettiin Suomen Leipomotyöväen Liitto.
Sisällissodan jälkeen SLL:n johto kokoontui ensimmäisen kerran joulukuussa 1918 ja toiminta käynnistyi uudelleen. Sodassa kuoli noin 50 SLL:n aktiivia. Kaksi liittotoimikunnan jäsentä pakeni Venäjälle. Liiton varat jäivät Suomeen. 1920-luvun alussa SLL oli mukana kommunistien ja sosialidemokraattien suuntataistelussa. SLL:n osastoja erosi SDP:stä ja liittyi SSTP:hen. Liiton toiminta laajennettiin koko elintarvikealaa koskevaksi vuonna 1921, ja nimeksi otettiin Suomen Elintarveteollisuustyöväen Liitto.
Uudistuksen jälkeen SETTL alkoi pian pohtia yhdistymistä päällekkäisiä aloja edustaneen Liike- ja taloustyöntekijäin liiton kanssa ja SETTL sai runsaasti uusia jäseniä. Vuonna 1924 SETTL:ään liittyivät juoma- ja tupakkatyöläiset sekä silittäjät, saunottajat ja pesijät. Huhtikuun 1925 edustajakokous antoi järjestölle nimen Suomen Ravinto- ja Nautintoainetyöväen Liitto. SRNL:n jäsenmäärä oli ensimmäisenä vuonna 2 597. Enemmistö jäsenistä oli nyt ensimmäisen kerran naisia. Jäsenluku nousi yli 3 000 vuonna 1927 ja 4 000 vuonna 1928.
Työväenliikkeen poliittisten suuntausten taistelu huipentui 1920-luvun lopussa ja myös SRNL hajosi. Työpaikoille perustettiin rinnakkaisosastoja ja liiton jäsenmäärä putosi neljänneksellä vuonna 1929.  Sosialidemokraatit pyrkivät siirtämään kannattajansa lokakuussa 1929 perustettuun Suomen Työläisliittoon. Puheenjohtaja Kalle Lindholm pidätettiin marraskuussa. SRNL:n toiminta loppui syksyllä 1930, kun valtio lakkautti SAJ:n ja siihen kuuluneet liitot. SRNL pyrki eroamaan SAJ:sta juuri ennen keskusjärjestön lakkauttamista, mutta tällä ei ollut toivottua vaikutusta. Sosialidemokraatit perustivat lokakuussa 1930 uuden SAK-keskusjärjestön ja sen alainen SRNL:n seuraaja Suomen Elintarvetyöläisten Liitto aloitti syyskuussa 1932.
Puheenjohtajat

K. Korhonen 1905
Juho Koivistoinen 1906–1913
Juho Valter Sainio 1913–1917
Frans Heinonen 1917–1918
Hjalmar Lehtonen 1919–1921
Väinö Hollmén 1921–1925
Hannes Juvonen 1925–1926
Heikki Joki 1926–1929
Kalle Lindholm 1929
Hugo Gröndahl 1929
Sihteerit

Kyösti Lindroos 1906–
Suzuki S1

Suzuki S1
Suzuki-Solifer S1 on Soliferin valmistama endurocross, joka tuli markkinoille korvaamaan valmistuksesta poistetun Suzuki-Solifer S -mallin. Mopoa on valmistettu vuosina 1990–1996. S1:ssä on sama PV50 moottori kuin edeltäjässään. PV50-moottori on 4-vaihteinen ja ilmajäähdytteinen. Kaasuttimena toimi vuosina 1990-1994 Mikuni 12mm, joka on sama kuin edeltäjässään, sekä Suzuki PV:ssä.
S1 on korkeudeltaan matala, joten se sopii myös pienempikokoisemmalle kuljettajalle. Suzuki S1 on kestäväksi ja helppohuoltoiseksi mielletyn moottorinsa sekä kokonsa ansiosta suosittu.
Vuonna 1995 S1-malliin tuli 14 mm Mikuni-kaasutin, 6-litrainen polttoainetankki sekä tuorevoitelu. Sylinteri vaihtui läppäventilliseen malliin. Mallia oli saatavilla valkoisilla, sinisillä ja mustilla katteilla.
Mallivuodet eroavat väreiltään: 1990-91 valkotankkisia, 1992-94 sinitankkisia, 1995-96 mustatankkisia.
Stephan Eberharter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Stephan Eberharter |  Stephan Eberharter |  Stephan Eberharter |  |
Maa:   Itävalta
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Salt Lake City 2002 | suurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | suurpujottelu |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | supersuurpujottelu |  |
|  Pronssia | Salt Lake City 2002 | syöksylasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saalbach 1991 | supersuurpujottelu |  |
|  Kultaa | Saalbach 1991 | alppiyhdistetty |  |
|  Kultaa | St. Moritz 2003 | supersuurpujottelu |  |
|  Hopeaa | St. Anton 2001 | supersuurpujottelu |  |
Stephan Eberharter (s. 24. maaliskuuta 1969 Brixlegg, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä, maailmanmestari ja olympiavoittaja. Hän hallitsi miesten alppihiihdon vauhtilajeja yhdessä Hermann Maierin kanssa 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa. Hän on kaksinkertainen maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja. Eberharter vetäytyi kilparinteiltä syksyllä 2004 voitettuaan 29 maailmancupin osakilpailua ja saavutettuaan 75 palkintopallisijaa.
Saavutuksia > Olympialaiset

Nagano 1998: hopeaa suurpujottelussa, kuudes super-G:ssä
Salt Lake City 2002: kultaa suurpujottelussa, hopeaa super-G:ssä, pronssia syöksylaskussa
Saavutuksia > Maailmanmestaruuskilpailut

Saalbach 1991: kultaa super-G:ssä ja alppiyhdistetyssä
Vail 1999: neljäs super-G:ssä, viides syöksylaskussa
Sankt Anton 2001: hopeaa super-G:ssä, seitsemäs syöksylaskussa
St. Moritz 2003: kultaa super-G:ssä, viides syöksylaskussa
Saavutuksia > Maailmancup

Kokonaissijoitukset maailmancupissa:
1990: 32.
1991: 12.
1992: 36.
1993: 29.
1995: 104.
1998: 3.
1999: 4.
2000: 6.
2001: 2.
2002: 1.
2003: 1.
2004: 2.
lajikohtainen voitto super-G:ssä 01/02 ja 02/03, syöksylaskussa 01/02, 02/03 ja 03/04
osakilpailuvoittoja 29 (syöksylasku 18, super-G 6 ja suurpujottelu 6)
Aiheesta muualla

Stephan Eberharter Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Eberharter Ski-DB:n tietokannassa
Miesten suurpujottelun olympiavoittajat
Miesten alppihiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun voittajat
Signum-funktio

Signum-funktion kuvaaja  on selvästi pariton funktio.
Signum-funktio eli etumerkkifunktio on matematiikassa erikoisfunktio, joka saa arvoksi vain lukuja –1, 0 ja 1. Muita arvoja se ei saa. Funktion nimi tulee latinan sanasta signum, joka tarkoittaa merkkiä. Lausekkeissa funktion nimenä käytetään kolmikirjaimista lyhennettä sgn, jolloin lauseke voidaan merkitä esimerkiksi
Funktio onkin määritelty tietokoneiden ohjelmointikieliä varten, jotta laskelmissa voidaan määrittää lausekkeen tuloksen merkki ja käyttää sitä tietoa hyväksi.
Funktion saamat arvot tulevat argumentin merkin mukaan seuraavasti. Jos argumentti on negatiivinen, saa signum arvokseen –1, jos argumentti on nolla, saa signum arvokseen 0 ja jos argumentti on positiivinen, tulee signumin arvoksi +1 . Plus-merkki ja miinus-merkki tulkitaan signum-funktiossa luvuiksi +1 ja –1 . Tämä voidaan esittää reaaliluvuilla paloittaisena esityksenä
Funktion ominaisuuksia > Vaihtoehtoisia määritystapoja

Kun  x\neq 0, se voidaan laskea myös muodossa
missä  |x| tarkoittaa  x:n itseisarvoa. Se voidaan ilmaista myös erään yksiportaisen askelfunktion Heavisiden funktion  H(x) avulla:
Funktion ominaisuuksia > Parittomuus

Signum-funktio on pariton funktio, sillä positiiviselle luvulle  a>0 pätee 
 \operatorname {sgn}(-a)=-1=-(+1)=-\operatorname {sgn} a,
koska  \operatorname {sgn} a=+1.
Funktion ominaisuuksia > Muita ominaisuuksia

Signumin avulla voidaan laskea itseisarvo  |x|=x\operatorname {sgn} x. Toisaalta voidaan kirjoittaa myös  x=|x|\operatorname {sgn} x.
Reaalilukujen kertolaskun merkkisääntö voidaan ilmaista  \operatorname {sgn}(x\cdot y)=\operatorname {sgn} x\cdot \operatorname {sgn} y. Vastaava pätee osamäärällekin.
Signum voidaan yhdistää itsensä kanssa yhdistetyksi funktioksi, mutta se ei muuta sen arvoa:  \operatorname {sgn}(\operatorname {sgn} x)=\operatorname {sgn} x.
Funktion ominaisuuksia > Jatkuvuus realiluvuilla

Signum on jatkuva funktio kaikkialla paitsi origossa, missä vasemmanpuoleinen raja-arvo on  \textstyle \lim _{x\to 0 \atop x<0}\operatorname {sgn} x=-1\neq \operatorname {sgn} 0 ja oikeanpuoleinen raja-arvo  \textstyle \lim _{x\to 0 \atop x>0}\operatorname {sgn}(x)=1\neq \operatorname {sgn}(0).
Funktion ominaisuuksia > Kompleksiluvut

Signumin määrittäminen kompleksiluvuille voidaan tehdä eri tavoin. Jos luku  z=x+yi\ (\neq 0) on kompleksiluku, määritetään sen merkki
missä itseisarvo  |z|={\sqrt {x^{2}+y^{2}}}, ja muuten  \operatorname {sgn}(0+0i)=0. Sama asia voidaan kirjoittaa myös
missä  \theta =\arg(z). Kun signum reaaliluvulla tarkoittaa yleensä arvoa ±1, on signum kompleksiluvuilla yleensä lukua, joka sijaitsee kompleksitason origokeskeisellä yksikköympyrällä eli  \{z\in \mathbb {C} \mid |z|=1\}. 
Kun kompleksiluku esitetään muodossa  z=x+yi, tulee kaava muotoon
Kaikille kompleksiluvuille  z ja niiden kompleksikonjugaateille  {\overline {z}} on voimassa  z\operatorname {sgn} {\overline {z}}=|z|.
Kompleksilukujen signum-funktiolle on osoitettavissa seuraavia ominaisuuksia:
\operatorname {sgn}(z_{1}\cdot z_{2})=\operatorname {sgn} z_{1}\cdot \operatorname {sgn} z_{2} (tulon merkkisääntö)
\operatorname {sgn}(\lambda \cdot z)=\operatorname {sgn} z positiiviselle reaaliluvulle  \lambda
\operatorname {sgn}(\lambda \cdot z)=-\operatorname {sgn} z negatiiviselle reaaliluvulle  \lambda
\operatorname {sgn}(-z)=-\operatorname {sgn} z (pariton funktio kompleksiluvuille)
\operatorname {sgn} (|z|)=|\operatorname {sgn} (z)|
\operatorname {sgn}({\bar {z}})={\overline {\operatorname {sgn} z}} kompleksilukujen konjugaateille
\operatorname {sgn} \left({\frac {1}{z}}\right)={\frac {1}{\operatorname {sgn} z}}={\overline {\operatorname {sgn} z}}, kun  z\neq 0.
Derivaatta ja integraali

Signum-funktiolla on derivaatta (joka on nolla) kaikkialla muualla paitsi origossa, joka on epäjatkuvuuskohta. Distibuutioteoriassa voidaan kuitenkin kirjoittaa
missä  \delta (x) on Diracin deltafunktio.
Signumin yleinen integraali on
Kirjallisuutta

Oppenheim, Alan V.; Willsky Alan S.; with Nawab, Syed Hamid: Signals and Systems, s. 1–957.  Prentice-Hall Signal Processing Series, 1997 (1983).  ISBN 0-13-651175-9.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mathematik: Die Signumfunktion (saksaksi)
LipsWork: Signum function(englanniksi)
Säynätjärvi (Mikkeli)

| Säynätjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°24′39″N, 27°24′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.113.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,6 m 
Rantaviiva:  41,67 km 
Pinta-ala:  5 km² 
Saaria:  15
 fiSäynätjärvi 
Säynätjärvi on sokkeloinen metsäjärvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on hieman alle viisi neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 29 kilometriä eteläkaakkoon.
Maantiede

Säynätjärvi on niemien ja saarten jakama, sen ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 6,8 kilometriä ja rantaviivan pituus on lähes 42 kilometriä. Järven eteläosan muotoja määrittää kaksi laajaa saarta: Aittasaari ja Kautiosaari. Aittasaaresta luoteeseen järvi kapenee, ja pohjoiseen järvenosaan pääsee Pääskyssalmen kautta. Pohjoisesta järvenosasta työntyy kaakkoon Aittalahti, jota erottaa Pääskyssalmesta Suottaniemi. Säynätjärven etelärannan suurin niemi on Hangasniemi, jonka länsipuolella sijaitsee järven eteläisin osa, Hangaslahti.
Säynätjärven saariluku on 15. Noin puoli neliökilometriä laaja Aittasaari ja Kautiosaari ovat saarista suurimmat, kolmas laaja saari on Mäntysaari Suottaniemen koillispuolella. Kautiosaaren ja Aittasaaren välissä sijaitsee runsaan hehtaarin laajuinen Markkasaari. Järven luoteisosassa sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Nuottasaari. Säynätjärven rannat ovat metsäisiä, pientaloja on melko paljon. Aittasaaren länsiosa on mökitetty, saaren korkeimmat kohdat ovat noin 20 metriä järven pinnan yläpuolella. Pääskyssalmenvuorten huippu on noin 30 metriä järven pinnan yläpuolella. Pääskyssalmen länsirannalla kohoavien Hirvivuorten huippu on noin 50 metriä järven pinnan yläpuolella.
Säynätjärvi (04.113.1.009) kuuluu Myllyjoen valuma-alueeseen (04.113), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Säynätjärvi on laajin Myllyjoen valuma-alueen 23:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Suojavesi.
Mikkelin Säynätjärvi on laajin Suomen kymmenestä Säynätjärvestä.
Suuri puhallus

| Suuri puhallus> Now You See Me |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Louis Leterrier
Käsikirjoittaja:   Ed Solomon  Boaz Yakin  Edward Ricourt 
Tuottaja:   Bobby Cohen  Alex Kurtzman  Roberto Orci 
Säveltäjä:  Brian Tyler
Kuvaaja:   Mitchell Amundsen  Larry Fong 
Leikkaaja:  Robert Leighton
Lavastaja:  Fontaine Beauchamp Hebb
Pääosat:   Jesse Eisenberg  Mark Ruffalo  Woody Harrelson  Mélanie Laurent  Isla Fisher  Dave Franco  Michael Caine  Morgan Freeman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  K/O Paper Products
Levittäjä:  Summit Entertainment
Ensi-ilta:   31. toukokuuta 2013  12. heinäkuuta 2013
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  75 000 000 dollaria
Tuotto:  351 723 989 dollaria
Seuraaja:  Suuri puhallus 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suuri puhallus (Now You See Me) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Louis Leterrier. Elokuva kertoo FBI-agentista, joka jäljittää illusionisteja, jotka ryöstävät pankkeja esitystensä aikana lahjoittaen rahat yleisölleen. Elokuvan pääosissa ovat Jesse Eisenberg, Mark Ruffalo, Woody Harrelson, Mélanie Laurent, Isla Fisher, Dave Franco, Michael Caine ja Morgan Freeman.
Elokuvan jatko-osa Suuri puhallus 2 sai ensi-iltansa kesäkuussa 2016.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jesse Eisenberg  | … |  J. Daniel ”Danny” Atlas   |
|  Mark Ruffalo  | … |  Dylan Rhodes   |
|  Woody Harrelson  | … |  Merritt McKinney   |
|  Mélanie Laurent  | … |  Alma Dray   |
|  Isla Fisher  | … |  Henley Reeves   |
|  Dave Franco  | … |  Jack Wilder   |
|  Michael Caine  | … |  Arthur Tressler   |
|  Morgan Freeman  | … |  Thaddeus Bradley   |
|  David Warshofsky  | … |  Cowan   |
|  Michael Kelly  | … |  agentti Fuller   |
|  Common  | … |  agentti Evans   |
|  José Garcia  | … |  Étienne Forcier   |
|  Caitriona Balfe  | … |  Jasmine Tressler   |
|  Elias Koteas  | … |  Lionel Shrike   |
|  Conan O’Brien  | … |  oma itsensä   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Suuri puhallus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suuri puhallus Box Office Mojossa. (englanniksi)
Suuri puhallus Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Suuri puhallus Metacriticissä. (englanniksi)
Tabasarani

Tabasarani voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Tabasaranit, Dagestanissa asuva kansa
Tabasaranin kieli, Dagestanissa puhuttu kieli
Tabasaranin piiri, kunnallinen itsehallintoalue Dagestanissa Venäjällä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tabasarani”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soutu kesäolympialaisissa 2008

2008 kesäolympialaisten soutukilpailuissa miehet kilpailivat kahdeksassa ja naiset kuudessa luokassa. Kilpailupaikkana toimii Shunyi Olympic Rowing-Canoeing Park. Kilpailut käytiin 9.–17. elokuuta.
Mitalistit > Miehet

| Luokka: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkö |  Olaf Tufte | 6.59,83 |  Ondřej Synek | 7.00,63 |  Mahé Drysdale | 7.01,56 |
| Kaksikko |  Drew Ginn ja Duncan Free | 6.37,44 |  David Calder ja Scott Frandsen | 6.39,55 |  Nathan Twaddle ja George Bridgewater | 6.44,19 |
| Pariairokaksikko |  David Crawshay ja Scott Brennan | 6.27,77 |  Tõnu Endrekson ja Jüri Jaanson | 6.29,05 |  Matthew Wells ja Stephen Rowbotham | 6.29,10 |
| Nelonen |  Tom James, Steve Williams, Pete Reed ja Andrew Triggs Hodge | 6.06,57 |  Matt Ryan, James Marburg, Cameron McKenzie-McHarg ja Francis Hegerty | 6.07,58 |  Julien Despres, Benjamin Rondeau, Germain Chardin ja Dorian Mortelette | 6.09,31 |
| Pariaironelonen |  Michał Jeliński, Marek Kolbowicz, Adam Korol ja Konrad Wasielewski | 5.41,33 |  Luca Agamennoni, Rossano Galtarossa, Simone Raineri ja Simone Venier | 5.43,57 |  Julien Bahain, Cédric Berrest, Jonathan Coeffic ja Pierre-Jean Peltier | 5.44,34 |
| Kahdeksikko |  Andrew Byrnes, Kyle Hamilton, Malcolm Howard, Adam Kreek, Kevin Light, Ben Rutledge, Dominic Seiterle, Jake Wetzel ja Brian Price (perämies) | 5.23,89 |  Richard Egington, Alastair Heathcote, Matt Langridge, Tom Lucy, Alex Partridge, Colin Smith, Tom Stallard, Josh West ja Acer Nethercott (perämies) | 5.25,11 |  Wyatt Allen, Micah Boyd, Steven Coppola, Beau Hoopman, Josh Inman, Matt Schnobrich, Bryan Volpenhein, Daniel Walsh ja Marcus McElhenney (perämies) | 5.25,34 |
| Kevyt pariairokaksikko |  Zac Purchase ja Mark Hunter | 6.10,99 |  Dimitrios Mougios ja Vasileios Polymeros | 6.11.72 |  Mads Rasmussen ja Rasmus Hansen | 6.12,45 |
| Kevyt nelonen |  Thomas Ebert, Eskild Ebbesen, Mads Kruse Andersen ja Morten Jørgensen | 5.47,76 |  Paweł Rańda, Bartłomiej Pawełczak, Miłosz Bernatajtys ja Łukasz Pawłowski | 5.49,39 |  Iain Brambell, Jon Beare, Mike Lewis ja Liam Parsons | 5.50,09 |
Mitalistit > Naiset

| Luokka: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikkö |  Rumjana Neikova | 7.22,34 |  Michelle Guerette | 7.22,78 |  Jekaterina Karsten | 7.23,98 |
| Kaksikko |  Georgeta Andrunache ja Viorica Susanu | 7.20,60 |  Wu You ja Gao Yulan | 7.22,28 |  Julija Bitšyk ja Natallja Helah' | 7.22,91 |
| Pariairokaksikko |  Georgina Evers-Swindell ja Caroline Evers-Swindell | 7.07,32 |  Annekatrin Thiele ja Christiane Huth | 7.07,33 |  Elise Laverick ja Anna Bebington | 7.07,55 |
| Pariaironelonen |  Tang Bin, Jin Ziwei, Xi Aihua ja Zhang Yangyang | 6.16,06 |  Annie Vernon, Debbie Flood, Frances Houghton ja Katherine Grainger | 6.17,37 |  Britta Oppelt, Manuela Lutze, Kathrin Boron ja Stephanie Schiller | 6.19,56 |
| Kahdeksikko |  Erin Cafaro, Anne Cummins, Caryn Davies, Susan Francia, Anna Goodale, Caroline Lind, Elle Logan, Lindsay Shoop ja Mary Whipple (perämies) | 6.05,34 |  Femke Dekker, Annemiek de Haan, Nienke Kingma, Roline Repelaer van Driel, Annemarieke van Rumpt, Sarah Siegelaar, Marlies Smulders, Helen Tanger ja Ester Workel (perämies) | 6.07,22 |  Georgeta Andrunache, Eniko Barabas, Constanţa Burcică, Doina Ignat, Simona Musat, Ioana Papuc, Rodica Serban, Viorica Susanu ja Elena Georgescu (perämies) | 6.07,25 |
| Kevyt pariairokaksikko |  Kirsten van der Kolk ja Marit van Eupen | 6.54,74 |  Sanna Stén ja Minna Nieminen | 6.56,03 |  Melanie Kok ja Tracy Cameron | 6.56,68 |
Kesäolympialaisten 2008 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Tennis | Triathlon  | Taitouinti | Uimahypyt | Uinti  | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Soutu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Super Formula -kausi 2023

Super Formula -kausi 2023 oli Super Formula -sarjan kausi vuonna 2023. Kaudella avaus- ja päätösviikonloppuna molempina ajettiin kaksi kilpailua.
Autot

Sarja on panostanut ympäristötietoisuuteen polttoaineessa, rengasmateriaaleissa sekä auton valmistukseen käytettävissä materiaaleissa. Kaudella 2023 osa rengasmateriaaleista on ekologisesti kestäviä materiaaleja ja auton rakenne käyttää perinteisen hiilikuidun lisäksi sveitsiläisen Bcompin tuottamaa materiaalia. Polttoaine on biomassasta tehtyä ja sen toimittaa saksalainen Haltermann Carless.
Vuodesta 2023 alkaen käytössä oleva auto on Dallara SF23 ja uusiutuvaa materiaalia sisältävät renkaat toimittaa Yokohama. Osa renkaiden materiaalista on kierrätetty.
Kilpailukalenteri

Kauden kilpailut:
| Nro | Rata | Päivämäärä |
| --- | --- | --- |
| 1. | Fuji Speedway | 7. – 9. huhtikuuta |
| 2. | Fuji Speedway | 7. – 9. huhtikuuta |
| 3. | Suzuka Circuit | 21. – 23. huhtikuuta |
| 4. | Autopolis | 19. – 21. toukokuuta |
| 5. | Sportsland Sugo | 16. – 18. kesäkuuta |
| 6. | Fuji Speedway | 14. – 16. heinäkuuta |
| 7. | Mobility Resort Motegi | 18. – 20. elokuuta |
| 8. | Suzuka Circuit | 27. – 29. elokuuta |
| 9. | Suzuka Circuit | 27. – 29. elokuuta |
Sykámino

| Sykámino Συκάμινο |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Sykámino
 Koordinaatit: 38°18′9″N, 23°43′49″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Oropós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  491309
Väkiluku (2011):  1 613
 – Kylä:  910
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  190 15
Suuntanumero(t):  22950
Rekisterikilpi:  Z
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sykámino (kreik. Συκάμινο; myös Sikámino) on Kreikan kylä sekä samanniminen Oropóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Συκαμίνου, Dimotikí Enótita Sykamínou) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 613 ja varsinaisen Sykáminon kylän väkiluku 910 (vuonna 2011).
Sykáminon kylä sijaitsee Attikan pohjoisosissa linnuntietä noin 36 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Sykáminon kunnallisyksikkö käsittää alueen Oropóksen kunnan luoteisosassa.
Sykámino oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Oropóksen kunnaksi yhdessä Afídneen, Avlónaksen, Kálamoksen, Kapandrítin, Malakásan, Markópoulo Oropoún, Oropíoin ja Polydéndrin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Sykáminon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Kamári: 76
Katifóri: 122
Néo Sykámino: 272
Pefkiás: 233
Sykámino: 910
Yhteensä: 1 613
Sykäräinen

| Sykäräinen |
| --- | --- |
 Sykäräisen kappeli
 Sykäräinen
 Koordinaatit: 63°36.924′N, 24°24.384′E 
Valtio:  Suomi
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Keski-Pohjanmaa
Kunta:  Toholampi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Korkeus:  123 m
Väkiluku:  n. 500
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Lempinimi::  Sykry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sykäräinen on kylä Toholammin kunnassa, Kokkolasta Viitasaaren suuntaan noin 90 kilometriä, tien numero 775 varrella. Kylän maisemaan kuuluu olennaisesti Lestijoki. Asukkaita Sykäräisessä on noin 500. Kylässä toimii monia yrityksiä, muun muassa Finn Spring Oy. Sykäräisessä sijaitsee oma kyläkauppa "Jiipeen Valinta"[lähde? ] sekä Toholammin seurakunnan Sykäräisen kappeli.
Aiheesta muualla

Kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)