stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oliomalli
Mallin oliokäsite

Olio on tässä merkityksessä alun perin syntynyt olio-ohjelmoinnin yhteyteen. Mallinnuksen yhteydessä tätä määritelmää voidaan pelkistää (abstrahoida). Voimmekin sanoa että mallin olio on mikä tahansa todellisuuden osa, joka on itsenäinen kokonaisuus ja jolla on näin ollen identiteetti. Tästä seuraa, että oliot ovat ainutkertaisia ja niillä kaikilla on elinkaari. Oliolla on siis kunkin elämänsä hetkenä sisäinen tila. Tämä tila ilmenee olion ominaisuuksien arvoina.  Ottakaamme esimerkiksi olion Kalle Kehveli. Tämän sisäistä tilaa kuvaavat monet ominaisuudet kuten esimerkiksi: pituus, paino, tukan väri, käden pituus, mielentila, verenpaine ja insuliinin määrä veressä. Tällaisia ominaisuuksia eivät kuitenkaan ole suhteet muihin olioihin, kuten koiraan, autoon, vaimoon, lapsiin työhön jne. Nämä ovat olioiden välisiä suhteita (eng. association). Tämä määrää olion pysyvän rakenteen.
Konkreettiset asiat kuten: henkilö, kauppakirja, auto, koira tai lentokone, ovat helppoja mieltää olioiksi. Olioanalyysin kannalta erityisen tärkeitä olioita ovat myös tapahtumat kuten: kokous, työmatka, lento tai häätilaisuus.
Tämän rakenteen rinnalla yhtä tärkeässä asemassa ovat olion palvelut. Nämä ovat asioita joita olio osaa tehdä. Ensimmäinen ja tavallaan alkeellisin palvelu, jonka olio osaa, on kertoa ja asettaa oman sisäisen tilansa. Tämä on muuten aina tapa, jolla olion ulkoinen todellisuus saa tästä tilasta tietää. Näiden lisäksi kaikki oliot osaavat niille luonteenomaisia asioita. Esimerkiksi Kalle Kehveli osaa puhua ja lukea suomen kielellä, syödä, soittaa puhelimella, pelata golfia, katsoa elokuvaa. Todellinen kirjaolio kuten kädessäni oleva Sinuhe Egyptiläinen ( Mika Waltarin romaani) ei itse asiassa osaa mitään. Vastaavasti tekemäni työmatka olio ei myöskään todellisuudessa osaa mitään.
Luokka

Oliomalli koostuu luokista. Luokka on mallintajan mekanismi ryhmitellä todellisuuden tarkastelukulman mukaan riittävän samankaltaisia olioita ryhmiksi. Tämä ryhmittely on läheistä sukua uusien sanojen muodostumiselle kieleen. Tämä on mallinnuksen ratkaiseva vaihe. Tässä vaiheessa päätetään miten paljon malli pelkistää todellisuuden monimutkaisuutta. Luokkaa määritettäessä tunnistetaan myös luokan palvelut. 
Tässä vaiheessa siis luokalle nimetään ne ominaisuustyypit, joita olioilta edellytetään, jotta ne kuuluvat luokaan. Menetelmällä ei voi sulkea pois ominaisuuksia. Vastaavasti nimetään palvelut, joita luokan oliot osaavat. Tämä on vaihe, jossa mallintaja synnyttää todellisuutta kuvaavan abstraktion. Tämän abstraktion tulee olla pelkistys, joka helpottaa ymmärtämään ja kuvaamaan kohdetodellisuutta. Tehtävä maailman pysyvien rakenteiden osalta on jokseenkin helppo ja suoraviivainen, mutta palvelujen kohdalla tilanne on huomattavasti mutkikkaampi. On nimittäin kiistatta todettu, että malli yksinkertaistuu ja selkeytyy, kun toiminnot sijoitetaan todellisuuden vastaisesti mahdollisimman lähelle niitä rakenteita, joita ne käsittelevät.  Tärkeää on kuitenkin löytää mallin tulevan käyttötarkoituksen kannalta oleelliset luokat ominaisuuksineen ja palveluineen.
Näin mallin kirjaoliolla on palvelu kerroSivumäärä tai vaikkapa lueKappale! Jos taas tarkastelukulma on kokoonpano –esim. kännykän, niin kännykkä ja sen komponentit osaavat koota itsensä. Ehkä kaikkein yllättävimmät abstraktit osaamiset liittyvät kuitenkin tapahtumaolioihin. Näiden kohdalla voidaan tavallaan puhua ”yliolioista” , sillä nämä abstraktit oliot osaavat enemmän kuin niiden todellisuusvastineet! Kun siis toiminta sijoitetaan tällaisessa mallissa jollekin luokalle, puhutaan myös vastuun jaosta. Tyypillisesti tapahtumaluokalla –ja sitä myötä siis tapahtumaolioille – määritellään palveluita. Ottakaamme muutama esimerkki. Tapahtumaolioilla on aina alku- ja loppuaika jotka joissain tapauksissa ovat degeneroituneet ajankohdaksi. Tähän aikaan liittyvät osaamiset ovat tietenkin luonnollisesti tapahtumaolio palveluja. Tällaisia ovat esimerkiksi tapahtuman kesto. Tapahtumaan liittyviin ominaisuuksiin liittyy palveluita. Esimerkiksi lento-oliolla tai autoon liittyvällä matkaoliolla tyypillisesti on seuraavia palveluita: polttoainekulutus; keskikulutus. Vastaavasti näihin tapahtumiin voi liittyä osallistujiin liittyviä palveluita kuten esimerkiksi: kerroMatkustajamäärä tai kerroMatkustajat
Mallin abstraktiotaso

Mallin abstraktiotaso määräytyy valittujen luokkien abstraktiotasoista. Luokan abstraktiotaso määräytyy sen mukaan kuinka paljon toisistaan eroavia todellisia olioita luokkaan kuuluu.  Mitä suurempia ovat olioiden mahdolliset erot, sitä korkeampi on abstraktiotaso. Mallissa tämä näkyy olion ominaisuuksien lukumääränä. Korkealla abstraktiotasolla ominaisuuksia on vähän ja vastaavasti matalalla paljon. 
Jos luokat määritellään kovin alhaiselle abstraktiotasolle, malli vastaa erityisen hyvin maailmaa ja sen käsitteellistä monimuotoisuutta, mutta mallin luokkien määrä kasvaa liian suureksi ja koko mallin yksinkertaistava ja selkeyttävä tavoite vaarantuu. Jos taas luokat määritellään liian yleisiksi, niiden semanttinen sisältö kutistuu. Näin saadaan hyvin laaja yleinen ja ymmärrettävä malli, joka vaan ei kerro juuri mitään kohdealueesta. Aloittavat mallintajat sortuvat helposti jälkimmäiseen. Luokkien huolellinen nimeäminen on äärimmäisen tärkeätä. Kun kielen sanat muodostavat todellisten olioiden sumeita joukkoja, luokkaa määriteltäessä tämän mallintaja eliminoin sumeuden poimimalla mukaan vain näkökulman välttämättömät piirteet ja jättämällä kaiken muun monimuotoisuuden luokan ulkopuolelle.
Ohjelmoinnin olio ja analyysin mallin olio ovat periaatteessa sama asia, mutta kun tarkastellaan analyysin oliota Kalle Kehveli, on tämä kokonainen henkilö kaikkine ominaisuuksineen ja piirteineen, mutta häntä tarkastellaan olioviitekehyksessä. Olio-ohjelmointikielen (kuten Javan) vastaava Kalle Kehveli olio on sen sijaan tuotettu Henkilö luokasta ja tämä todellisen henkilön vastinpari ohjelmassa on siis läpikäynyt mallintajan pelkistyksen ja on näin ollen abstrahoitu Kalle Kehveli.
Luokkakaavio

Luokista muodostetaan sitten kaavio nykyään useimmiten UML- (Unified Modeling Language) standardin mukaan. Luokkakaavio (class diagarm) kostuu luokista ja näiden välisistä yhteyksistä. yhteyksiä on kolmenlaisia:
1.	olioiden välinen yhteys
2.	kokoomarakenne
3.	yleistys/erikoistus rakenne (periytyvyys)
Näistä ylivoimaisesti tärkein on olioiden välinen yhteys. Nämä olioiden väliset yhteydet antavat maailmalle sen muodon ja rakenteen. Nämä yhteydet piirretään kuitenkin luokkakaavioon – tämä on muodollisesti epäjohdonmukaista. Luokkakaaviossa siis piirtämällä yhteyksiä näytetään olioiden pysyväisluonteisia siteitä muihin olioihin. Jotkut teoreetikot (Lähde kiitos!) ehdottavat, että kaikkien niiden luokkien välille merkitään yhteys, joiden välillä kulkee viesti. Mielestäni (Kenen mielestä?) tämä on tarpeetonta ja ainoastaan haittaa mallin lukemista. Tällaiselle yhteydelle voidaan antaa myös nimi, joka kertoo minkä on tämän yhteyden luonne.
Tässä yhteys on piirretty luokkakaavioon, mutta tällainen yhteys toteutuu ainoastaan luokista poimittujen olioiden välillä. Näin tarvitsemme henkilöolion Kalle Kehveli ja koiraolion Musti. Ja nyt voimme todeta, että Kallen ja Mustin välillä on olemassa omistaa yhteys.
Seuraava oliomallin yhteystyyppi on kokoomarakenne. Tämä yhteystyyppi on edellisen erikoinen tapaus. Tällä tyypillä voidaan osoittaa olion olevan toisen osa. Kaaviossa yhteysviivan kokonaisuutta edustavan luokan päässä on vinoneliö. Tämä voi olla joko täytetty kuten kuvan Henkilö esimerkissä. (eng. composition)
tai se voi olla tyhjä (eng. aggregation). Täysi neliö merkitsee voimakkaampaa sidontaa kuin tyhjä.
Viimeisenä ja analyysin kannalta vähäisimpänä on yleistys/erikoistus (periytyvyys). 
Tällä rakenteella voidaan kuvata käsitteiden hierarkioita. Tällä rakenteella voidaan luokkakaavioon tuoda useita tarkkenevia abstraktiotasoja samaan kaavioon.
Esimerkin kaaviossa on hyvin yleistä ajoneuvo käsitettä tarkennettu aliluokilla kuten auto ja polkupyörä. Tätä erikoistamista voidaan syventää niin syvälle kuin se on tarpeellista aina lisäämällä uusia aliluokkia. Tässä esimerkiksi polkupyörä on tarkennettu kilpa- ja retkipyöräksi.
Liiketoiminnan abstrakteissa malleissa koko rakenteella on hyvin vähän oikeaa käytännöllistä käyttöä.
Luokkakaavio > Peter Coadin värikoodaus

Tässä siis kaikki luokat luokitellaan neljään kategoriaan:
Pysyvä olio
Tämän luokan oliot ovat tarkastelunäkökulmassa ja aikaikkunassa pysyviä – siis olemassa ennen tarkastelun alkua ja jäävät olemaan sen loputtua. Tyypillisiä esimerkkejä kaikki todellisuuden konkreettisia asioita edustavat luokat kuten: Auto, Henkilö, Tuoli, Yritys jne.
(Togetherin stereotype: <thing> )
Rooli olio
Tämän luokan oliot antavat tyypillisesti jollekin pysyvän luokan oliolle roolin jossain tapahtumassa. Esimerkkejä: oikeudenkäynnissä on läsnä, joukko henkilöluokan oliota, joilla kuitenkin on eri roolit: syytetty, tuomari, asianajaja, syyttäjä, kantaja, todistaja jne.
Kuvaus olio
Tämän luokan oliot ovat kuvauksia jostain muusta. Keittokirjan resepti on kuvaus ruokalajista, näytelmän käsikirjoitus on kuvaus näytelmätapahtumasta, nuotit on kuvaus musiikkiesityksestä.
Tapahtuma olio
Tämän luokan oliot ovat olioiksi muutettuja tapahtumia – siis ajanjaksoja joilla on alku tai loppu. Esimerkkejä: kokous, liikenneonnettomuus, reittilento, häät, juhla, verovuosi, mansikka-aika. Kaikilla tapahtumaluokan olioilla on siis aina kaksi attribuuttia: alkuaika ja loppuaika. (sovittaessa nämä voidaan jättää kirjaamatta, jolloin pelkän värin perusteella tämä tiedetään).
Pulmana näissä –kuten kaikessa abstraktioissa – on joidenkin tapausten kohdalla vaikeus päättää mihin kategoriaan se kuuluu. Silloin tulee vaan valita ”paras” kompromissi.
Kirja:	 Java Modeling In Color With UML: Enterprise Components and Process
	by Peter Coad, Eric Lefebvre, Jeff De Luca
Yhteistoimintakaavio

Yhteistoimintakaaviot vastaavat pitkälti oliomaailmassa käyttötilanteen esimerkkiä (skenaariota). Yhteistoimintakaavio (collaboration diagram) koostuu siis oliota kuvaavista suorakaiteista. Kustakin kaavion oliosta ilmoitetaan se identiteetin lisäksi se luokka, johon olio kuuluu. Yhteistoimintakaavion tarkoituksena on kuvata olioiden viestinvaihtoon perustuva yhteistoiminta. Tässä UML2:ssa asia on ymmärretty väärin ja siellä puhutaan pelkästään vuorovaikutuksesta (communucation)! Kyseessä on kuitenkin siis aito yhteistyö, jonka avulla kaavion oliot yhdessä saavat aikaan halutun lopputuloksen. Kaaviossa esitetään olioiden toisilleen lähettämät viestit. Viestit numeroidaan, jotta niiden ajallinen lähettämisjärjestys (siis ajan kulku) näkyy kaaviossa. Kaavion tehtävä ei siis ole kuvata viestejä vaan epäsuorasti viestin avulla olioyhteisön toiminta –yhteistyö.
Liiketoiminnan abstrakti oliomalli

Teknisesti tällainen malli koostuu joukosta kaaviota. Yhdestä luokkamallista (joka pyritään piirtämään yhteen luokkakaavioon) ja 1 – 15 yhteistoimintakaaviosta, joissa esimerkein esitetään liiketoiminnan keskeisimmän ydintoiminnon abstraktisti.
Liiketoiminnan abstrakti oliomalli > Mallin liittyviä näkökohtia

Mallin keskeisin tavoite on antaa liiketoiminnan varsin abstrakti simulaatiomalli, joka selittää kohdealueen rakenteen ja toiminnan valitulla yksityiskohtaisuuden tasolla. Näin varmistutaan siitä, että mallin koko ja sen seurauksena kompleksisuus eivät kasva käyttökelvottomiksi vaan tätä kompleksisuutta hallitaan. ( kts. Stuart Kauffman:.”At home in the universe” ja NK-kompleksisuus)
Luokkamalli antaa kohdetodellisuuden rakenteellisen kuvan, joissa kuitenkin tulee näkyä luokan keskeiset liiketoimintapalvelut. Nämä yhdistyvät yhteistoimintakaavioiden viesteihin. Näin oliomalli on aina kokonainen maailman simulaatiomalli ja kuvaa abstraktisti mutta täydellisesti koko kohdetodellisuuden (sekä rakenteen että toiminnan). Toisaalta olioparadigma on uloin ja kokonaisvaltainen lähestymistapa. Kun toiminta kuvataan olioiden välisenä yhteistoimintana, sitä oikeastaan voi (ainakaan tarvitse) kuvat enää millään muulla tavoin. Näin funktionaalinen dekompositio ja olioiden yhteistoiminta ovat toisensa poissulkevia esitystapoja. 
Liiketoimintamallien keskeisenä voimavarana on olioitetut tapahtumat (kts. ed. värikoodaus).Liiketoiminnan abstraktissa mallissa periytyvyydelle on harvoin oikeata käyttöä ja usein miten liiketoimintamallissa on tyypillisesti 0 – 3 käyttökelpoista periytyvyysrakennetta.
Kirjallisuutta > Uusia

Eric Evans: Domain-Driven Design, Addition-Wesley, 2003, ISBN 0-321-12521-5
Jill Nicola, Mark Mayfield, Mike Abeney: Streamlined Object modelling, Prentice Hall, 2002, ISBN 0-13-066839-7
Rebecca Wirfs-Brock Anna McKean: Object Design, Addition-Wesley, 2003, ISBN 0-201-37943-0
Kirjallisuutta > Klassikoita

Booch Grady: Object Oriented Design with Applications, Benjamin/Cummings, 1991, ISBN 0-8053-0091-0
Booch Grady: Object Solutions : Managing Object-Oriented Project, Addition-Wesley, 1998, ISBN 0-8053-0594-7
Coad Peter: Object Models Strategies Pattern & Applications, Second Edition, Prentice Hall, 1997, ISBN 0-13-840117-9
Coad Peter: Object-Oriented Analysis, Second Edition, Yourdon Press, 1991, ISBN 0-13-629981-4
Taylor David A.: Object-Oriented Technology : A Manager’s Guide, Addition-Wesley, 1990, ISBN 0-201-56358-4
Wirfs-Brock Rebecca: Designing Object-Oriented Software, Prentice Hall, 1990, ISBN 0-13-629825-7
Graham Ian: Requirements Engineering and Rapid Development, Addition-Wesley, 1998, ISBN 0-201-36047-0
Graham Ian: Object-Oriented Methods Principle & Practice, Third Edition, Addition-Wesley, 2001, ISBN 0-201-61913-X
Love Tom: Object Lessons, SIGS Books, 1993, ISBN 0-9627477-3-4
Jääpallo Pohjoismaisissa kisoissa 1922

| Pohjoismaiset kisat 1922 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  3
Ajankohta:  10.–12. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:   Suomi
Toinen sija:   Ruotsi
Kolmas sija:   Norja
  ← 1917 :  1926 → 
Jääpalloturnaukseen vuoden 1922 Pohjoismaisissa kisoissa osallistui kolme joukkuetta. Turnaus oli ensimmäinen pohjoismaissa järjestetty maajoukkueiden turnaus ja ylipäätään ensimmäinen kerta, kun norjalaiset asettivat 11-miehisen jääpallojoukkueen peliin. Norjassa jääpalloa pelattiin edelleen 7-miehisten joukkueiden välillä. Norjalaiset eivät hyväksyneetkään otteluaan Ruotsia vastaan viralliseksi maaotteluksi.
Sekä Suomessa että Ruotsissa esiintyi jonkinasteista polemiikkia maajoukkueiden kokoamisessa. Sudet eivät esimerkiksi olleet edustettuina ollenkaan. Ruotsissa taas Siriuksen joukkue ei ollut tyytyväinen liittojoukkueen kokoonpanoon ja loppuottelun jälkeisen päivänä se voittikin ystävyysottelussa suomalaiset selkeästi 13–3 (8–0). Suomi pelasi vielä lopuksi yhdistettyä Tukholman joukkuetta vastaan tasapelin 5–5 johdettuaan tauolla 3–0. Kisoissa pelattiin ottelu myös 7-miehisten joukkueiden välillä. Tukholman joukkue voitti Norjan 7–2.
Välierä

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Ruotsi  | 13–1 (3–0) |  Norja |
| Sven Säfwenberg, IFK Uppsala Helge Andersson, Linnéa Elias Knutsson, Sirius Gustaf Bard, Sirius Dohlnitz, Strängnäs Erik Reuter, Vesterås Eric Sköld, Linnéa Martin Howander, IFK Uppsala David Hedin, Västerås Manne Johansson, Västerås Bertil Reuter, Västerås | Tuomari Gösta Gustafsson | Foss Olaf Hegnander Ludvig Christiansen Sam Knutzen Taudberg Aage Ditlev-Simonsen Hofgaard Olaf Christian Ditlev-Simonsen Halfdan Ditlev-Simonsen1 Holmsen Frogn kaikki Kristianiasta |
1 miljonääri-laivanvarustaja, Norjan jäähockeyliiton puheenjohtaja. Teki Norjan kavennusmaalin 3-1:een toisen jakson alkuminuuteilla.
Loppuottelu

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Ruotsi  | 4–6 (3–3) |  Suomi |
| Sven Säfwenberg, IFK Uppsala Helge Andersson, Linnéa Elias Knutsson, Sirius Gustaf Bard, Sirius Höglund, Uppsala Bo Lindeberg, Tukholma Reuter, Västerås Johansson, Västerås David Hedin, Västerås Martin Howander, IFK Uppsala Sköld, Tukholma | Tuomari Lundstedt | Armas Saarinen, HJK Feliks Siimes, HJK Aarne Linna, HPS Lars Schybergson, KIF Emil Fält, KIF Vilho Kettunen, Reipas Georg Westerling, KIF Esko Pekonen, HJK Matti Aalto, KIF Holger Thorn, KIF Yrjö Tuhkunen HJK Ali Biaudet, KIF |
Oppimisaihio

Oppimisaihio tai oppisisältö (engl. learning object, LO) tarkoittaa rajattua digitaalista ja verkon kautta jaeltavaa oppimateriaalikokonaisuutta, jonka käytössä korostuu havainnollisuus, oppijan oma toiminta, kuten tiedonhankinta ja tiedonrakentaminen sekä oppimisaihioiden soveltaminen ja uudelleenkäyttö eri tilanteissa.
Oppimisaihioiden piirteitä

Oppimisaihioiden käyttö liitetään erityisesti tietoverkkoja hyödyntävään opetukseen, mutta ne eivät ole välttämättä sidoksissa siihen, vaan kyse on myös tietystä oppimateriaalien olemusta ja käyttöä koskevasta näkemyksestä.
Aihioita pidetään sisällöllisesti ja pedagogisesti avoimina eli niiden ei oleteta sitoutuvan kovin tiukasti tiettyyn pedagogiseen teoriaan, sisältöön ja käyttöyhteyteen.
Rakenteellisesti ja sisällöllisesti oppimisaihiot ovat modulaarisia, toisin sanoen ne ovat ympäristöstään rajattuja ja itsenäisesti käytettäviä. 
Oppimisaihioiden toteutuksissa voidaan hyödyntää hypermediaa, hypertekstiä tai multimediaa.
Uudelleenkäytettävyyteen liittyy aihioita kuvailevan metadatan tuottaminen ja liittäminen niiden yhteyteen, jotta aihioiden tulevat käyttäjät pääsevät nopeasti selville niiden sisällöstä ja käytön ehdoista. Toiveikkaimmat uskovat oppimisaihioiden muodostavan maailmanlaajuisen, verkkopohjaisen materiaalivarannon. Materiaalejaan jakanut yhteisön jäsen saisi käyttää vapaasti kaikkia varannon oppimateriaaleja. Vaikka oppimisaihioiden tarjoamat uudet mahdollisuudet kuulostavat lupaavilta, liittyy niiden käyttöön silti monia avoimia kysymyksiä ja ei-toivottuja tausta-ajatuksia. Vallitsevan oppimisaihioinnostuksen rinnalla on aihioajattelua kohtaan esitetty kärkevääkin kritiikkiä. Kritiikki on kohdistunut ennen kaikkea aihioiden taustalla vaikuttaviin käsityksiin tiedosta ja oppimisesta. Ratkaisua odottavia kysymyksiä liittyy myös uudelleenkäytettävyyteen, räätälöintiin ja kustannustehokkuuden tavoitteluun.
Oppimisaihioihin liittyvä oppimiskäsitys

Oppimisaihioiden sanotaan olevan pedagogisesti avoimia.  Ne toimivat opetuksessa osana hyvinsuunniteltua oppimisympäristöä. 
Niitä siis pidetään jossain määrin pedagogisten jäsennysten yläpuolella olevina jäsennyksinä tai rakenteina.Niihin sisältyy kuitenkin ajatus oppimateriaalin ja siis välillisesti opittavan aineksen tai sisällön osittamisesta suhteellisen pieniin osiin.
Oppimisaihioita suositellaan käytettäväksi niin, etteivät ne pirstaloi oppimisen sisältöä ja prosessia.
Niiden käytössä korostetaan sisältöjen kytkemistä yhteyksiinsä ja oppijan aktivointia. Niihin liitetään tieteelle ominaisia toimintamalleja, kuten hypoteesien muodostamista ja testausta sekä tiedonrakentelua.
Oppimisaihiot voivat toimia myös tiedonlähteinä. Niiden sisältö ei siis saa olla liian yksinkertaistettua tai pelkistettyä, jotta ne menestyisivät tässä tehtävässä muiden potentiaalisten tiedonlähteiden rinnalla.
Oppimisaihioiden tyypit

Oppimisen itu -aihiotyypin tarkoitus on synnyttää oppimisprosesseja. Ne siis aktivoivat käyttäjäänsä interaktiivisesti, vaikkapa esittäen kysymyksiä ja antaen palautetta.
Oppimisen kohde -tyyppiset aihiot ovat lähellä demonstraatiota. Ne esittävät tai havainnollistavat opittavaa asiaa.
Oppimisen työkalu -tyyppinen aihio voi olla kontekstisidonnainen eli tiettyyn käyttökohteeseen liittyvä tai kontekstista riippumaton. Ensin mainittu aihiotyyppi sekä havainnollistaa opittavaa asiaa että ohjaa oppijan työskentelyä sen kanssa. Kontekstista riippumattoman oppimisaihion tarkoitus on tukea havainnoinnin, ajattelun ja tiedonrakentelun prosesseja.
Työkaluohjelmat voidaan tulkita yhdeksi oppimisaihioiden lajiksi. Tällainen tulkinta voidaan tehdä, kun ohjelmia käytettäessä kiinnitetään huomiota nimenomaan oppimiseen eikä pelkästään siihen tehtävään, jonka suorittamiseen ohjelmaa käytetään.
Aiheesta muualla

Oulun ammatillisen opettajakorkeakoulun oppimisaihioita
Oppimisaihioita matematiikan erityisopetukseen: ABACO-MATH -aihiot virtuaalisesti (Arkistoitu – Internet Archive)
Juuka

| Juuka Juga |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  63°14′30″N, 029°15′10″E
Maakunta:  Pohjois-Karjalan maakunta
Seutukunta:  Joensuun seutukunta
Kuntanumero:  176
Hallinnollinen keskus:  Juuan kirkonkylä
Perustettu:  1868
Kokonaispinta-ala:  1 846,58 km² 53:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 501,70 km²
– sisävesi:  344,88 km²
Väkiluku:  4 157 186:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  2,77 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  9,7 %
– 15–64-v.:  52,6 %
– yli 64-v.:  37,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,8 %
– muut:  3,2 %
Kunnallisvero:  8,5 % 210:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Henri Tanskanen
Kunnanvaltuusto:  23 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • KD   • Vihr.:   9 7 4 1 1 1
www.juuka.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juuka (ruots. Juga) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu 4 157 ihmistä, joista noin 3 200 sen kirkonkylässä ja lähialueilla. Juuan pinta-ala on 1 846,58 km2, josta 344,88 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 2,77 asukasta/km2. Juuka on saaristolain mukainen saaristokunta.
Juuan naapurikunnat ovat Kuopio, Kaavi, Kontiolahti, Lieksa, Nurmes, Polvijärvi ja Rautavaara. Entisiä naapurikuntia ovat Nurmekseen vuonna 1973 liitetty Nurmeksen maalaiskunta, Lieksaan samoin vuonna 1973 liitetty Pielisjärvi ja Juankoskeen vuonna 1971 liitetty Säyneinen; Juankoski puolestaan liitettiin Kuopioon vuonna 2017.
Nimi Juuka tarkoittaa pientä järveä, jonka läpi virtaa joki. Monet juukalaiset puhuvat sekoitusta Savon ja Pohjois-Karjalan murteista, jotka molemmat kuuluvat savolaismurteisiin.
Maantiede

Juuka sijaitsee Pohjois-Karjalassa, Pielisen länsirannalla. Lähimmät kaupungit ovat Nurmes, Lieksa, Outokumpu ja Joensuu.
Juuan luontoretkikohteita ovat Juuanharju, Keihäsjoki, Tahkovaara, Kuohusuot-suoalue lampineen ja hetteikköineenselvennä Iso-Karhun erästely- ja luontoalue, joka sijaitsee 15 kilometriä Juuan kirkonkylältä Juankoskelle päin, Maaselän harjualueella. Valkealammen luonnonsuojelualue tunnetaan erityisesti lehdoistaan ja soistaan. Hiiden hajuraoksi kutsuttu luola sijaitsee Halivaaran kylässä. Porttilouhi on 700 metriä pitkä kanjoni Pohjois-Vuokon kylässä. Myös UKK-reitti kulkee osittain Juuan alueella.
Juuan pinta-alasta noin viidennes on vettä, ja vähintään hehtaarin laajuisia vakavesiä on yli 400. Suurimmat järvet ovat Pielinen ja Höytiäinen, joita seuraavat Vaikkojärvi, Kajoonjärvi, Rauanjärvi, Tuopanjärvi ja Ala-Ruokonen. Muita järviä ovat esimerkiksi Halijärvi ja Polvijärvi.
Maantiede > Kylät

Ahmovaara, Halivaara (Hali), Juuka, Kajoo, Kannas, Kuhnusta, Larinsaari, Matara, Nunnanlahti, Paalasmaa, Petrovaara, Pihlajavaara, Polvela, Raholanvaara (Rahola), Timovaara, Tuopanjoki, Vaikko, Vihtasuo, Vuokko.
Historia

Juuan kylä on peräisin 1500-luvulta. 1800-luvun loppupuolella asutus alkoi sijoittua maantien varteen ja sinne alettiin perustaa kauppaliikkeitä. Toisen maailmansodan jälkeen kirkonkylä kehittyi muualle, ja vanha Puu-Juuka säilyi ennallaan.
Juuan seurakunta oli aluksi Pielisjärven ja Nurmeksen seurakuntien osista erotettu rukoushuonekunta, ja oma seurakuntansa vuodesta 1873. Nykyinen kirkko on valmistunut 1850-luvulla, mutta sitä edelsi kaksi aikaisempaa kirkkoa.
Talous

Juuan kunta tunnetaan erityisesti nunnanlahtelaisista vuolukivilouhoksista ja vuolukiviteollisuudesta. Vuolukiviteollisuudessa työskentelee noin 590 ihmistä kahdessa yrityksessä: Nunnanlahden Uuni Oy:ssä ja Tulikivi Oyj:ssä. Koko paikkakunnalla on teollisuustyöpaikkoja noin 800.
Nunnanlahdessa sijaitsee myös Suomen Kivikeskus ja vuolukivimuseo.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat luontaistuote- ja terveysalalla toimiva Filix, Juuan dolomiittikalkki, Juuan SM-Sähkö, Juuan Auto ja metsäalan yritys Piema.