stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
169 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Seleukidien kuningas Antiokhos IV otti haltuunsa Jerusalemin temppelissä säilytetyt varat, joita hän tarvitsi Egyptiä vastaan käymäänsä sotaa varten. Juutalaiset pitivät tätä pyhäinhäväistyksenä.
Roomassa säädettiin perintöoikeutta uudistava laki (lex Voconia) kansantribuuni Quintus Voconius Saxan aloitteesta.
Kuolleita

Ennius, roomalainen kirjailija
459 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Esra johti toisen juutalaisjoukon Babyloniasta Jerusalemiin.
1665

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

4. maaliskuuta: Toinen Englannin–Hollannin sota alkoi.
Johannes Gezelius vanhempi kehotti seurakuntia pitämään rippikirjaa - siksi sukututkimus sai tärkeän lähteen.
Ruttoepidemia vaivasi Lontoota.
5. lokakuuta: Kielin yliopisto perustettiin.
Syntyneitä

6. helmikuuta – Kuningatar Anna (k. 1714)
5. joulukuuta – Iver Huitfeldt, Tanskan laivaston kommodori (k. 1710)
Kuolleita

12. tammikuuta – Pierre de Fermat, ranskalainen matemaatikko ja lakimies
1668

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

13. helmikuuta – Portugalin restauraatiosota päättyi Lissabonin rauhaan.
31. maaliskuuta – Jean de La Fontainen satukokoelma Fables Chosies (Eläinsatuja) ilmestyi.
Maailman vanhin keskuspankki, Sveriges Riksbank perustettiin.
Puolan kuningas Juhana II Kasimir luopui kruunusta.
Saksalainen matemaatikko Nicholas Mercator julkaisi teoksen Logarithmo-technica, jossa otettiin käyttöön luonnolliset logaritmit.
Syksyllä alkoivat Itä-Taalainmaalla Ruotsin suuret noitavainot.
Lyhytikäiseksi jäänyt Kurkijoen kaupunki perustettiin.
Syntyneitä

17. maaliskuuta – Johann Hübner, saksalainen maantieteilijä (k. 1731)
6. toukokuuta – Alain-René Lesage, ranskalainen kirjailija ja näytelmäkirjailija (k. 1747)
23. kesäkuuta – Giambattista Vico, italialainen valistusfilosofi, historioitsija juristi ja reettori (k. 1744)
18. lokakuuta – Juhana Yrjö IV, Saksin vaaliruhtinas 1691–1694 (k. 1694)
30. lokakuuta – Sofia Charlotte, saksalainen prinsessa ja Preussin ensimmäinen kuningatar, kuningas Fredrik I:n puoliso (k. 1705)
10. marraskuuta – François Couperin, ranskalainen säveltäjä
14. marraskuuta – Johann Lukas von Hildebrandt, italialais-itävaltalainen arkkitehti (k. 1745)
15. marraskuuta – Göran Josuæ Adelcrantz, ruotsalainen arkkitehti (k. 1739)
31. joulukuuta – Hermann Boerhaave, alankomaalainen lääkäri ja kasvitieteilijä (k. 1738)
Petter Abrahamsson, ruotsalainen oikeusoppinut (k. 1741)
Henrik Florinus nuorempi, suomalainen kirkkoherra ja murhaaja (k. 1706)
Georg Heinrich von Görtz, saksalainen valtiomies ja vapaaherra, Ruotsin kuningas Kaarle XII:n neuvonantaja (k. 1719)
George Sorocold, englantilainen insinööri, hydraulisten järjestelmien suunnittelija (k. 1738)
Kuolleita

16. maaliskuuta – Johann Glauber, saksalainen kemisti (s. 1604)
7. huhtikuuta – William Davenant, englantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija (s. 1606)
19. toukokuuta – Philips Wouwerman, alankomaalainen taidemaalari (s. 1619)
23. lokakuuta – Giovanni Rovetta, italialainen säveltäjä (s. 1595)
Aleksander Reeth, skotlantilaissyntyinen Ruotsin ratsuväen kapteeni (s. 1605)
Teresa Sampsonia, iranilaissyntyinen ylhäisönainen, englantilaisen diplomaatti Robert Shirleyn puoliso (s. 1589)
1669

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

11. maaliskuuta – Etnan purkaus tuhosi Nicolosin kaupungin ja surmasi 20 000 ihmistä.
Heinäkuu – Viimeiset viralliset hansapäivät pidettiin Lyypekissä. Hansaliitto oli toiminut tuolloin 400 vuotta.
Nälänhätä Bengalissa aiheutti kolmen miljoonan ihmisen kuoleman.
Hennig Brand löysi fosforin.
Syntyneitä

26. toukokuuta – Sébastien Vaillant, ranskalainen kasvitieteilijä
9. elokuuta – Jevdokija Lopuchina, Pietari Suuren ensimmäinen aviopuoliso
Henrik Brenner, suomalainen orientalisti
Reinhold Wilhelm von Essen, ruotsalainen sotilas ja maaherra
Lars Tammelin, Turun piispa
Jiang Tingxi, kiinalainen taidemaalari
Kuolleita

22. maaliskuuta – Simon Kexlerus, ruotsalaissyntyinen suomalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä
6. huhtikuuta – Lars Vivallius, ruotsalainen runoilija
14. elokuuta – Elin Såger, suomalainen kauppias
4. lokakuuta – Rembrandt, hollantilainen taidemaalari
14. lokakuuta – Antonio Cesti, italialainen muusikko
9. joulukuuta – Klemens IX, paavi
29. joulukuuta – Marin Cureau de la Chambre, ranskalainen lääkäri
Laurentius Kempe, suomalainen kirkkoherra
Akasiaeremomela

| Akasiaeremomela |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cistocolidae
Suku::  Eremomelat Eremomela
Laji::  icteropygialis
Kaksiosainen nimi
 Eremomela icteropygialis  (Lafresnaye, 1839) 
Katso myös
   Akasiaeremomela Wikispeciesissä   Akasiaeremomela Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Akasiaeremomela (Eremomela icteropygialis) eli aiemmalta nimeltään akaasia-arokerttu on herttujen heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Saharan eteläpuolisen Afrikan kuivat seudut. Lajista tunnetaan kymmenen alalajia. Frédéric de Lafresnaye kuvaili lajin holotyypin Namibian Oranjejoelta vuonna 1839.
1670

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

29. huhtikuuta – Klemens X seurasi Klemens IX:tä paavina.
Syntyneitä

12. tammikuuta – Johann Eusebius Schmidt, saksalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija (k. 1745)
24. tammikuuta – William Congreve, englantilainen näytelmäkirjailija (k. 1729)
31. tammikuuta – Jean Terrasson, ranskalainen filosofian ja latinan professori (k. 1750)
11. helmikuuta – Samijlo Velytško, ukrainalainen historioitsija (k. 1728)
17. helmikuuta – Johann Christoph von Seherr-Thoss, saksalainen sotamarsalkka (k. 1743)
24. helmikuuta – Maria Margarethe Kirch, saksalainen tähtitieteilijä (k. 1720)
25. maaliskuuta – Petter Hjelm, ruotsalainen lääkäri ja Turun akatemian professori (k. 1715)
6. huhtikuuta – Jean-Baptiste Rousseau, ranskalainen runoilija (k. 1741)
12. toukokuuta – August II Väkevä, Saksin vaaliruhtinas 1694–1733, Puolan kuningas 1697–1706 ja 1709–1733 (k. 1733)
24. kesäkuuta – Johan Stiernschantz, suomalainen sotapäällikkö ja Käkisalmen komentaja (k. 1729)
18. heinäkuuta – Giovanni Bononcini, italialainen säveltäjä (k. 1747)
19. heinäkuuta – Olof Celsius vanhempi, ruotsalainen pappi, kasvitieteilijä, kielitieteilijä ja riimujen tutkija (k. 1756)
19. heinäkuuta   – Richard Leveridge, englantilainen säveltäjä ja bassolaulaja (k. 1758)
11. elokuuta – Otto Reinhold Yxkull, baltiansaksalais-ruotsalainen kenraalimajuri ja maaherra (k. 1746)
21. elokuuta – James FitzJames Berwick, Ranskan marsalkka (k. 1834)
15. marraskuuta – Bernard Mandeville, alankomaalais-englantilainen moraalifilosofi, lääkäri ja satiirikko (k. 1733)
30. marraskuuta – John Toland, irlantilainen filosofi (k. 1722)
Çorlulu Damat Ali pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri 1706–1710 (k. 1711)
Köprülü Damat Numan pašša, turkkilainen kenraali, Osmanien valtakunnan suurvisiiri 1710 (k. 1719)
Nevşehirli Damat İbrahim pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri 1718–1730 (k. 1730)
Antonio Caldara, italialainen säveltäjä (k. 1736)
Vasili Dolgorukov, venäläinen diplomaatti (k. 1739)
Turlough O’Carolan, irlantilainen harpisti, laulaja ja säveltäjä (k. 1738)
Domenico Trezzini, sveitsiläis-venäläinen arkkitehti (k. 1734)
Kuolleita

3. tammikuuta – George Monck, englantilainen Albemarlen herttua, kenraali ja poliitikko (s. 1608)
9. helmikuuta – Fredrik III, Tanskan ja Norjan kuningas (s. 1609)
18. helmikuuta – Giuseppe Allevi, italialainen säveltäjä (s. 1603/1604)
17. huhtikuuta – Ericus Achrelius, ruotsalais-suomalainen lääketieteen professori (s. 1604)
24. toukokuuta – Ferdinand II, Toscanan suurherttua (s. 1610)
28. kesäkuuta – Mikael Wexionius, suomalainen politiikan, historian ja oikeustieteen professori (s. 1608 tai 1609)
30. kesäkuuta – Henrietta Englantilainen, englantilainen prinsessa ja Orléansin herttuatar, Orléansin herttua Filip I:n puoliso (s. 1644)
31. heinäkuuta – Isak Brenner, suomalainen kirkkoherra ja Etelä-Pohjanmaan kytöviljelyn alkuunpanija (s. 1603)
16. syyskuuta – William Penn, englantilainen amiraali (s. 1621)
11. lokakuuta – Louis Le Vau, ranskalainen arkkitehti (s. 1612)
15. marraskuuta – Johan Amos Comenius, tšekkiläinen kasvatusajattelija, teologi, opettaja, filosofi, kasvattaja ja kirjailija (s. 1592)
12. joulukuuta – Justin von Brochen, suomalainen valtiopäivämies ja Viipurin pormestari
16. joulukuuta – Bartholomeus van der Helst, alankomaalainen taidemaalari (s. 1613)
George Rust, brittiläinen piispa, teologi ja filosofi (s. 1628)
Aino Kohtamäki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 10. elokuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Helsinki
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 174
Seura
Seura: HPS
Pelinumero: 14
Aino-Marja Kohtamäki (o.s. Lehtinen, s. 10. elokuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa Kansallista liigaa kasvattajaseurassaan Helsingin Palloseurassa. Kohtamäki on HPS:n monivuotinen kapteeni ja kuulunut pitkään joukkueen runkopelaajiin. Kohtamäki on voittanut Suomen mestaruuden kahdesti PK-35 Vantaassa.
Aino Lehtinen avioitui toukokuussa 2024 ja vaihtoi sukunimekseen Kohtamäki.
Pelaajaura

Aino Lehtinen aloitti jalkapallon harrastamisen seitsemänvuotiaana. Hän pyrki Gnistanin poikajoukkueeseen, mutta kun sieltä ei löytynyt paikkaa, hän valitsi seurakseen Helsingin Palloseuran. HPS:ssa hän aluksi kokeili pelaamista niin maalivahtina kuin hyökkääjänäkin kunnes lopulta päätyi toppariksi. Myöhemmin hän on siirtynyt keskikenttäpelaajaksi.
Lehtinen pelasi myöhemmin Pallokerho-35:ssä, jossa hänet valittiin vuoden 2007 naispelaajaksi, kun joukkue nousi Naisten Ykköseen. Lehtinen oli silloisella topparin pelipaikallaan Suomen lupaavimpia tyttöpelaajia, ja hänet valittiin alle 17-vuotiaiden tyttöjen maajoukkueeseen.
PK-35 Vantaassa Lehtinen voitti Suomen mestaruuden  kaudella 2010 ja tuplamestaruuden kaudella 2011. Sen jälkeen hän päätti lopettaa uransa kilpatasolla ja liittyi 4. divisioonassa pelaavaan kasvattajaseuraansa HPS:aan. Joukkue teki vuosien aikana useita sarjanousuja ja lopulta kauden 2020 päätteeksi nousi pääsarja Kansalliseen Liigaan.
Lehtinen oli kuudella maalillaan HPS:n paras maalintekijä Kansallisen liigan kaudella 2021.
Akershus Amtstidende

| Akershus Amtstidende |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Follo Tidende (1874–1882)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Kokonaislevikki:  8 506 (2020)
Perustettu:  1874
Päätoimittaja:  Mattias Mellquist
Kotikunta:  Frogn
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ma, ke ja pe
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Akershus Amtstidende (vuosina 1874–1882 Follo Tidende) on norjalainen vuonna 1874 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Drøbakissa Frognin kunnassa. Se ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Amedia-koserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Aini Linjakumpu

Aini Linjakumpu (s. 1968) on suomalainen politiikan tutkija, joka on toiminut uskontojen ja kulttuurien politiikan professorina Lapin yliopistossa 1. toukokuuta 2022 lähtien. Hän väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Lapin yliopistossa vuonna 1999. Hän on myös Tampereen yliopiston valtio-opin dosentti.
Linjakumpu on tutkinut muun muassa poliittista islamia, vanhoillislestadiolaisuutta ja hengellistä väkivaltaa.
Julkaisut

Aini Linjakumpu (toim.): Eurooppa tänään: 900 vuotta ristiretkien perintöä. Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskus 1997.
Aini Linjakumpu ja Kirsi Virtanen (toim.): Under the Olive Tree: Reconsidering Mediterranean Politics and Culture. Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskus 1997.
Aini Linjakumpu: Poliittinen islam (väitöskirja). Like 1999.
Aini Linjakumpu ja Leena Suopajärvi (toim.): Sellainen seutu ja sellainen maa: erot, vastarinta ja uuden politiikan vaatimus Lapissa. Lapin yliopisto 2003.
Aini Linjakumpu, Susan Villa ja Pirjo Jukarainen (toim.): Sodan ja rauhan identiteetit. Rauhan- ja konfliktintutkimuskeskus 2003.
Aini Linjakumpu: Political Islam in the global world. Ithaca Press 2008.
Aini Linjakumpu: Islamin globaalit verkostot. Vastapaino 2009.
Aini Linjakumpu ja Sandra Wallenius-Korkalo (toim.): Progress or perish: northern perspectives on social change. Ashgate 2010.
Aini Linjakumpu: Hoitokokoukset vanhoillislestadiolaisuudessa. Vastapaino 2012.
Aini Linjakumpu: Uskonnon varjot: hengellinen väkivalta kristillisissä yhteisöissä. Vastapaino 2015.
Aini Linjakumpu: Vanhoillislestadiolaisuuden taloudelliset verkostot. Vastapaino 2018.
Aini Linjakumpu, Tapio Nykänen, Tiina Harjumaa ja Sandra Wallenius-Korkalo (toim.): Politiikka, talous ja työ: lestadiolaisuus maailmassa. Lapin yliopisto 2019. Saatavilla internetissä
Aini Linjakumpu: Hengellinen työ: työn politiikka kristillisissä liikkeissä. Vastapaino 2021.
Aini Linjakumpu, Tuula Sakaranaho, Johanna Konttori, Inkeri Rissanen, Ruth Illman, Martin Ubani ja Marja Tiilikainen: Uskontolukutaito suomalaisessa yhteiskunnassa. Gaudeamus 2023.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Virallinen blogi
Lapin yliopiston tutkimusportaali
45 Minutes from Hollywood

| 45 Minutes from Hollywood |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Fred Guiol
Käsikirjoittaja:   Hal Roach  H. M. Walker 
Tuottaja:  Hal Roach
Pääosat:   Glenn Tryon  Charlotte Mineau 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Hal Roach Studios
Levittäjä:  Pathé Exchange
Ensi-ilta:  Yhdysvallat 26. joulukuuta 1926
Kesto:  21 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
45 Minutes from Hollywood (myös kirjoitusasuna Forty-Five Minutes from Hollywood) on vuonna 1926 ensi-iltansa saanut Fred Guiolin ohjaama yhdysvaltalainen lyhytelokuva, jonka pääosissa ovat Glenn Tryon ja Charlotte Mineau. 45 Minutes from Hollywood on genreltään komedia, ja sen tuotti Hal Roach Studios.
45 Minutes from Hollywoodin tuotti ja käsikirjoitti Hal Roach, ja elokuva kuvattiin elokuussa 1926 Kalifornian Culver Cityssä sijaitsevilla Hal Roachin studioilla. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 26. joulukuuta vuonna 1926, ja sen levittäjänä toimi Pathé Exchange. 45 Minutes from Hollywood on julkaistu VHS:lle ja DVD:lle. VHS-versio julkaistiin vuonna 1995 ja DVD-versio 2000.
Omana aikanaan elokuvaa pidettiin Glenn Tryon -elokuvana, mutta nykyään elokuva muistetaan parhaiten Ohukainen ja Paksukainen -elokuvana. Elokuva on Ohukaisen (Stan Laurel) ja Paksukaisen (Oliver Hardy) toinen yhteinen elokuva, vaikka he eivät olletkaan yhdessäkään kohtauksessa samaan aikaan. He olivat aiemmin esiintyneet samassa elokuvassa – The Lucky Dogissa – vuonna 1921. 45 Minutes from Hollywood sisältää arkistomateriaalia samana vuonna ilmestyneestä Madame Mystery -elokuvasta.
Näyttelijät

Rube Clifford
Molly O’Day
Theda Bara
Mickey Daniels
Scooter Lowry
Allen "Farina" Hoskins
Jackie Condon
Jay R. Smith
Johnny Downs
Joe Cobb
Oliver Hardy
Edna Murphy
Jerry Mandy
Ham Kinsey
Ed Brandenberg
Jack Hill
Stan Laurel
Al Hallett
Tiny Sandford
Monte Collins
The Hal Roach Bathing Beauties
Janet Gaynor
Vivien Oakland
Aiheesta muualla

45 Minutes from Hollywood Internet Movie Databasessa (englanniksi)
45 Minutes from Hollywood AllMoviessa. (englanniksi)
45 Minutes from Hollywood Silent eran sivuilla (englanniksi)
Adelaïde Ehrnrooth

Adelaïde Ehrnrooth.
Lovisa Adelaïde Ehrnrooth (17. tammikuuta 1826 Nastola – 13. tammikuuta 1905 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija ja suomalaisen naisasialiikkeen johtohahmoja.
Ehrnrooth oli ensimmäisiä suomalaisia, jotka nostivat kysymyksen naisten äänioikeudesta esille. Hän esitteli vuonna 1869 brittiläisen filosofin John Stuart Millin tutkielmaa Naisen asema, joka käsitteli sukupuolten välistä tasa-arvoa, Helsingfors Dagblad -lehdessä.
Ehrnrooth käsitteli myös romaaneissaan yhteiskunnallisia asioita. Teokset Bilder ur familjekretserna i Finland, Dagmar, Tiden går och vi med den ja Hvardagslifvets skuggor och dagrar käsittelivät kaikki vahvoja naisia, jotka eivät suostu naimisiin pelkästään ympäristön paineesta. Romaanissa Många döttrar Ehrnrooth ottaa esille myös naisen ammattiuran. Adelaïde Ehrnrooth oli perustamassa sekä Suomen Naisyhdistystä vuonna 1884 että Naisasialiitto Unionia vuonna 1892.
Adelaïde Ehrnroothin isä Gustaf Adolf ja veljet Gustaf Robert ja Johan Casimir olivat suomalaisia kenraaleita. Historioitsija Eeva Kotioja on osoittanut, että sukupiiri oli Ehrnroothille tärkeä emotionaalinen ja yhteiskunnallinen tuki. Ehrnroothin perhetausta antoi hänelle sosiaalista pääomaa ja uskottavuutta. Siten sukutausta auttoi häntä ohittamaan aikalaisten naiseuteen liittämät kielteiset käsitykset ja toimimaan yhteiskunnan uudistamisen puolesta.