stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon SM-liigakausi 2009–2010
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jori Lehterä | Tappara | 57 | 19 | 50 | 69 | +5 |
| 2. |  Juha-Pekka Hytönen | JYP | 56 | 22 | 32 | 54 | +21 |
| 3. |  Pavel Rosa | Kärpät | 45 | 19 | 32 | 51 | +7 |
| 4. |  Justin Morrison | Lukko | 50 | 18 | 33 | 51 | +17 |
| 5. |  Jukka Hentunen | Jokerit | 58 | 28 | 22 | 50 | -1 |
| 6. |  Marko Kivenmäki | Ässät | 58 | 16 | 34 | 50 | -14 |
| 7. |  Jonas Enlund | Tappara | 58 | 28 | 21 | 49 | +5 |
| 8. |  Juhamatti Aaltonen | Pelicans | 58 | 28 | 21 | 49 | -3 |
| 9. |  Ilari Filppula | TPS | 58 | 12 | 37 | 49 | -3 |
| 10. |  Ville Vahalahti | TPS | 57 | 21 | 26 | 47 | +4 |
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi (puolustajat)

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Markus Seikola | Ilves | 55 | 17 | 22 | 39 | -7 |
| 2. |  Ville Lajunen | Blues | 58 | 5 | 33 | 38 | +1 |
| 3. |  Adam Andersson | KalPa | 42 | 16 | 15 | 31 | +7 |
| 4. |  Jukka-Pekka Laamanen | HPK | 58 | 12 | 19 | 31 | +8 |
| 5. |  Mikko Mäenpää | HPK | 43 | 12 | 18 | 30 | +7 |
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi (tulokkaat)

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Mikael Granlund | HIFK | 43 | 13 | 27 | 40 | +12 |
| 2. |  Jarno Koskiranta | SaiPa | 58 | 15 | 16 | 31 | -2 |
| 3. |  Mika Niemi | Ässät | 58 | 6 | 25 | 31 | -9 |
| 4. |  Sami Vatanen | JYP | 55 | 7 | 23 | 30 | -1 |
| 5. |  Tomi Pekkala | Tappara | 43 | 12 | 8 | 20 | -2 |
Runkosarja > Maalivahtien torjuntapörssi (vain yli 25 ottelua pelanneet)

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Päästetyt maalit | Nollapelit | Torjunta % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jussi Rynnäs | Ässät | 31 | 69 | 2 | 92,92 |
| 2. |  Pekka Tuokkola | JYP | 32 | 64 | 2 | 92,31 |
| 3. |  Mika Järvinen | KalPa | 19 | 34 | 3 | 92,17 |
| 4. |  Atte Engren | TPS | 35 | 78 | 2 | 92,09 |
| 5. |  Sinuhe Wallinheimo | JYP | 23 | 78 | 2 | 92,02 |
Runkosarja > Ottelutaulukko

ja = ottelu ratkaistiin jatkoajalla.
vl = ottelu ratkaistiin voittomaalikilpailussa.
| koti \ vieras | Blues | HIFK | HPK | Ilves | Jokerit | JYP | KalPa | Kärpät | Lukko | Pelicans | SaiPa | Tappara | TPS | Ässät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blues |  | 3–4 vl 1–3 | 1–2 3–2 | 4–1 3–2 vl | 6–2 2–3 ja 3–1 | 3–2 3–4 | 0–3 2–3 | 2–3 1–2 3–1 | 4–3 ja 2–4 | 2–4 ?–? | 2–1 ja 2–3 ja | 4–2 1–4 | 4–3 1–4 3–2 vl | 2–3 vl 4–3 vl |
| HIFK | 7–0 3–2 3–2 |  | 2–1 4–1 | 4–3 vl 6–1 | 0–1 vl 3–2 vl | 3–4 3–0 | 7–2 2–5 | 4–3 0–2 6–0 | 2–3 3–2 | 3–0 4–2 | 3–1 3–2 | 3–2 4–6 | 5–6 ja 3–2 | 5–1 2–1 3–1 |
| HPK | 0–2 3–1 | 4–1 4–2 |  | 4–1 3–2 | 4–3 ja 4–3 | 1–4 2–3 | 1–0 vl 4–1 1–5 | 4–5 ja 3–4 | 1–0 4–3 | 4–0 1–5 4–5 vl | 2–1 2–4 | 6–1 3–2 ja 5–4 | 1–2 ja 3–4 vl | 5–3 5–3 |
| Ilves | 2–3 ja 1–3 | 3–4 1–4 | 6–4 2–5 2–4 |  | 1–3 1–4 | 4–1 3–4 ja 1–3 | 1–4 5–6 | 5–6 ja 4–2 | 4–1 1–3 | 2–4 5–3 | 1–4 1–2 1–4 | 0–2 5–2 | 2–4 1–3 | 3–1 7–1 |
| Jokerit | 5–2 1–3 | 4–1 0–4 2–4 | 2–1 3–0 | 5–2 5–4 |  | 4–2 1–3 | 3–2 vl 3–2 | 3–4 4–1 | 0–5 6–3 1–2 | 3–5 6–0 | 4–3 2–3 | 2–4 3–4 | 1–3 2–3 2–1 | 3–1 3–0 |
| JYP | 3–6 2–3 ja | 3–4 4–3 | 3–0 5–1 1–0 vl | 4–2 3–2 ja | 2–1 6–1 |  | 1–4 5–2 2–1 | 5–1 1–0 | 2–3 ja 4–2 | 3–0 2–5 | 3–4 5–2 7–4 | 3–2 6–3 | 6–0 5–2 | 5–2 2–0 |
| KalPa | 5–2 2–3 | 4–0 4–2 | 2–3 2–1 | 3–1 3–0 5–3 | 0–2 3–0 | 3–2 vl 1–2 ja |  | 1–0 3–2 ja | 0–1 3–2 ja | 2–3 vl 5–3 | 5–1 3–2 vl 5–3 | 4–2 5–2 3–4 | 3–2 2–4 | 4–5 ja 5–3 1–2 ja |
| Kärpät | 4–3 ja 1–3 | 1–2 vl 4–2 | 4–3 0–4 | 0–3 6–4 | 4–3 vl 4–1 3–5 | 4–3 2–3 ja | 1–3 3–2 vl |  | 2–4 3–2 ja 4–2 | 3–2 5–6 | 3–0 1–2 | 3–2 4–2 | 4–7 3–4 | 1–2 ja 3–1 2–3 |
| Lukko | 3–2 ja 1–2 0–3 | 4–2 6–2 6–2 | 5–1 2–4 | 3–2 3–2 | 0–2 3–2 | 4–2 1–2 | 6–0 2–3 ja | 2–1 3–1 |  | 4–2 2–1 ja | 6–2 7–3 | 3–4 vl 2–6 | 5–1 5–2 | 4–2 1–0 5–4 vl |
| Pelicans | 1–2 4–3 vl | 2–4 3–4 vl | 4–3 vl 1–3 | 3–6 5–2 4–1 | 4–2 3–4 | 2–0 2–1 vl 1–3 | 3–1 4–2 1–2 | 0–5 2–5 | 3–7 3–4 ja |  | 3–5 5–2 | 4–1 5–4 | 2–10 0–3 | 1–2 3–7 |
| SaiPa | 3–4 2–3 ja | 2–6 5–2 | 3–2 vl 4–0 2–6 | 2–3 1–5 | 3–2 4–2 | 3–4 4–1 | 5–1 5–1 | 4–0 0–3 | 1–2 2–1 vl | 2–3 vl 5–3 |  | 2–4 1–3 1–2 | 4–3 4–3 | 4–2 0–2 |
| Tappara | 3–0 2–3 vl | 6–4 1–5 | 1–5 3–4 | 2–5 2–5 4–3 ja | 5–1 2–1 ja | 2–3 vl 2–5 4–3 ja | 0–3 3–4 | 3–6 4–1 | 4–2 5–3 | 3–1 5–3 3–5 | 6–1 2–3 ja |  | 6–3 2–3 | 5–2 4–3 |
| TPS | 3–2 4–3 | 4–2 1–4 3–2 | 2–1 1–2 | 2–4 2–5 | 4–1 3–2 | 2–5 2–0 | 2–3 3–4 | 5–3 3–1 1–2 ja | 2–3 4–1 1–5 | 3–2 vl 0–4 | 5–2 5–2 | 3–2 ja 4–3 vl |  | 1–4 4–5 |
| Ässät | 2–1 5–2 2–4 | 3–4 ja 6–2 | 2–1 8–1 | 5–4 1–2 | 4–0 2–3 ja 2–4 | 3–0 2–1 vl | 0–4 0–1 | 2–4 2–0 | 1–6 2–1 vl | 7–6 ja 5–3 | 2–1 ja 3–5 | 1–4 1–4 | 7–3 4–2 0–1 |  |
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| JYP – KalPa |
| --- | --- | --- | --- |
| 23.4. | JYP | KalPa | 4–0 |
JYP voitti pronssia.
Pudotuspelit > Loppuottelut (paras seitsemästä)

| HPK – TPS |
| --- | --- | --- | --- |
| 22.4. | HPK | TPS | 2–4 |
| 24.4. | TPS | HPK | 3–1 |
| 25.4. | HPK | TPS | 1–2 ja |
| 27.4. | TPS | HPK | 1–2 |
| 28.4. | HPK | TPS | 2–6 |
TPS voitti Suomen mestaruuden voitoin 4–1.
Pudotuspelit > Pudotuspelien pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Janne Laakkonen | HPK | 17 | 5 | 11 | 16 | -1 |
| 2. |  Joonas Vihko | HPK | 17 | 6 | 8 | 14 | -3 |
| 3. |  Ilari Filppula | TPS | 15 | 2 | 12 | 14 | +4 |
| 4. |  Lee Sweatt | TPS | 15 | 7 | 6 | 13 | +10 |
| 5. |  Sami Kapanen | KalPa | 13 | 6 | 7 | 13 | +1 |
Pudotuspelit > Pudotuspelien pistepörssi (puolustajat)

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Lee Sweatt | TPS | 15 | 7 | 6 | 13 | +10 |
| 2. |  Mikko Mäenpää | HPK | 17 | 5 | 4 | 9 | -1 |
| 3. |  Markus Nordlund | TPS | 15 | 4 | 4 | 8 | +10 |
Liigakarsinta (paras seitsemästä)

| Ilves – Jokipojat |
| --- | --- | --- | --- |
| 30.3. | Ilves | Jokipojat | 3–1 |
| 1.4. | Jokipojat | Ilves | 4–5 |
| 2.4. | Ilves | Jokipojat | 4–1 |
| 6.4. | Jokipojat | Ilves | 2–1 |
| 8.4. | Ilves | Jokipojat | 4–2 |
Ilves säilytti SM-liigapaikkansa voitoin 4–1.
Palkinnot

| Joukkuepalkinnot> Palkinto | Joukkuepalkinnot> Peruste | Joukkuepalkinnot> Saaja | Joukkuepalkinnot> Lähde | Joukkuepalkinnot> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada-malja | SM-liigan mestari | TPS |  |  |
| Harry Lindbladin muistopalkinto | runkosarjan voittaja | JYP |  |  |
| Aaro Kivilinnan muistopalkinto | paras seura | HIFK |  |  |
| Hopealuistin | paras erikoistilannejoukkue | HIFK |  |  |
Pelaajapalkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Lasse Oksanen -palkinto | runkosarjan paras pelaaja |  Jori Lehterä | Tappara |  |
| Jari Kurri -palkinto | pudotuspelien arvokkain pelaaja |  Ilari Filppula | TPS |  |
| Kultainen kypärä | pelaajien valitsema paras pelaaja |  Jori Lehterä | Tappara |  |
| Veli-Pekka Ketola -palkinto | runkosarjan pistepörssin voitto |  Jori Lehterä | Tappara |  |
| Aarne Honkavaara -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä |  Jukka Hentunen | Jokerit |  |
| Urpo Ylönen -palkinto | paras maalivahti |  Atte Engren | TPS |  |
| Pekka Rautakallio -palkinto | paras puolustaja |  Lee Sweatt | TPS |  |
| Jarmo Wasaman muistopalkinto | paras tulokas |  Mikael Granlund | HIFK |  |
| Raimo Kilpiö -palkinto | herrasmiespelaaja |  Mikael Granlund | HIFK |  |
| Matti Keinonen -palkinto | paras tehotilasto |  Harri Tikkanen | Lukko |  |
| Veikkauksen Kultainen kypärä | pelaa eniten otteluita Kultainen kypärä päässään |  Jori Lehterä | Tappara |  |
| Juha Rantasila -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä (puolustaja) |  Markus Seikola | Ilves |  |
Muut palkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Unto Wiitala -palkinto | paras erotuomari |  Jari Levonen |  |  |
| Pentti Isotalo -palkinto | paras linjatuomari |  Jussi Terho |  |  |
| Kultainen pilli | pelaajien äänestämä paras erotuomari |  Jari Levonen |  |  |
| Kalevi Numminen -palkinto | paras valmentaja |  Kai Suikkanen | TPS |  |
| Mestarijoukkueen valmentajapalkinto | mestarijoukkueen päävalmentaja |  Kai Suikkanen | TPS |  |
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: TPS
: HPK
: JYP
4.: KalPa
5.: Lukko
6.: HIFK
7.: Tappara
8.: Kärpät
9.: Blues
10.: Jokerit
11.: SaiPa
12.: Pelicans
13.: Ässät
14.: Ilves
Aiheesta muualla

SM-liigan (Arkistoitu – Internet Archive) viralliset sivut
Jääkiekon SM-liigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970-luku |  |  |  |  |  | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
Wahlroos

Wahlroos on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Achilles Wahlroos (1834–1913), maanmittari, hovineuvos ja ensimmäisen suomenkielisen metsänhoidon oppikirjan kirjoittaja
Björn Wahlroos (s. 1952), finanssikonserni Sammon hallituksen puheenjohtaja, Bror Wahlroosin poika
Bror Wahlroos (1928–2007), kauppa- ja teollisuusministeriön pitkäaikainen kansliapäällikkö
Chita Wahlroos (s. 1971), kilpapurjehtija
Dora Wahlroos (1870–1947), taidemaalari
Frans Wahlroos, Frans Voimio (1888–1948), arkkiveisujen tekijä
Gunnar Wahlroos (1890–1943), arkkitehti
Gunnar Wahlroos (1887–1961), kirjailija
Hanna Wahlroos (1874–1961), runoilija
Helmer J. Wahlroos, Pontus Skrivare (1897–1971), kirjailija
Kari Wahlroos (1968–2024), verkostomarkkinoija ja liikemies
Lasse Wahlroos, tietokirjailija ja kotiseuduntutkija
Sixten Wahlroos (1864–1937), varatuomari ja yleisen revisionilaitoksen ylijohtaja
Thomas Wahlroos (s. 1979), pokeriammattilainen, Björn Wahlroosin poika
Thure Wahlroos (1894–1978), näyttelijä ja muusikko
Tuija Wahlroos (s. 1968), Gallen-Kallelan museon johtaja
Uno Wahlroos (1865–1924), taidemaalari ja kivipiirtäjä
Walter Wahlroos (1901–1968), suomalainen kuva- ja lasitaiteilija.
Simon Wilhelm Appelgren

Simon Vilhelm Appelgren (12. toukokuuta 1786 Säräisniemi – 21. maaliskuuta 1854 Kokkola) oli suomalainen rovasti, opettaja ja sanomalehtimies.
Appelgrenin vanhemmat olivat Muhoksen kirkkoherra Gustaf Reinhold Appelgren ja Kristina Frosterus. Hän kävi Oulun triviaalikoulua ja valmistui ylioppilaaksi 3. maaliskuuta 1803 Turussa. Appelgren suoritti pedagogian tutkinnon vuonna 1809, valmistui filosofian maisteirksi heinäkuussa 1810 ja vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa kesäkuussa 1822.
Appelgren toimi Turun katedraalikoulun vt. alimpana kollegana vuodesta 1811, Oulun triviaalikoulun alempana kollegana vuodesta 1813, ylempänä kollegana vuodesta 1819 sekä konrehtorina vuodesta 1822 ja koulun rehtorina vuodesta 1825.
Appelgren toimi muun muassa Zacharias Topeliuksen ja J. V. Snellmanin opettajana. Opettajan työn ohella Appelgren toimi myös Oulun Wiikko-Sanomien toimittajana 1829–1831. Appelgren toimi viimeksi Kokkolan kirkkoherrana 1838–1854. Hän sai rovastin arvon 1840 ja hän toimi vt. lääninrovastina 1844.
Simon Vilhelm Appelgrenin nuorempi veli oli tuomari ja Oulun pormestari August Appelgren.
Rogue Squadron (elokuva)

| Rogue Squadron |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Patty Jenkins
Käsikirjoittaja:  Matthew Robinson
Perustuu:  George Lucasin luomiin hahmoihin
Tuottaja:  Kathleen Kennedy
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lucasfilm Ltd.
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rogue Squadron (tunnettu myös nimellä Star Wars: Rogue Squadron) on tekeillä oleva Patty Jenkinsin ohjaama Tähtien sota -universumiin sijoittuva eeppinen avaruusoopperaelokuva. Elokuva kertoo uuden sukupolven tähtihävittäjälentäjistä, jotka liittyvät Konnalentueeseen.
Tuotanto

10. joulukuuta 2020 Disneyn Investor Day -tapahtumassa Patty Jenkinsin paljastettiin ohjaavan Rogue Squadron -nimisen spin-off-elokuvan, joka kertoo Konnalentueesta, ennen Kapinaliittoon ja myöhemmin Uuteen tasavaltaan kuuluneen hävittäjälentueesta. Elokuvan alkuperäiseksi ensi-iltapäivämääräksi ilmoitettiin 25. joulukuuta 2023.
Aiheesta muualla

Rogue Squadron Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Keitele (maalaus)

| Keitele |
| --- | --- |

Nimi:  Keitele
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Konginkangas
Valmistumisvuosi:  1905
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Kangas (maalauspohja) ja öljyväri
Korkeus:  53  cm
Leveys:  66  cm
Kokoelma:  National Gallery
Sijainti:  National Gallery
Keitele on Akseli Gallen-Kallelan maalaus, josta tämä teki yhteensä neljä versiota. Yksi versio on National Galleryssä, toinen Lahden taidemuseossa, kolmas Akseli Gallen-Kallelan Museosäätiöllä ja neljäs Tokiossa The National Museum of Western Art:ssa, jonne se ostettiin 28.7.2021.
Maalaukset Gallen-Kallela maalasi alkuun kesällä 1904 Konginkankaalla Keiteleen rannalla ja viimeisteli seuraavina vuosina näyttelyä varten.
Aiheesta muualla

Lake Keitele National Galleryssa
Solar Impulse

Pienoismalli näytteillä Genevessä 2008. Koneen prototyyppi valmistui seuraavana vuonna.
Kiitotieltä tehty ensimmäinen maastanousu joulukuussa 2009.
Solar Impulse on hanke, jonka tavoitteena on rakentaa aurinkoenergialla maailman ympäri lentävä lentokone.
Solar Impulse 1, 2009 kesällä valmistunut prototyyppi (rekisteritunnus HB-SIA).
Solar Impulse 2, ensilentonsa kesäkuussa 2014 lentänyt kone (rekisteritunnus HB-SIB).
Solar Impulse -hankkeen johtohahmo on sveitsiläinen Bertrand Piccard, joka vuonna 1993 oli mukana kiertämässä maapalloa Orbiter 3 -helium-kuumailmapallolla. Hankkeen tukijoiden lukuisasta joukosta löytyvät muun muassa ESA ja hankkeen pääasiallinen tieteellistä apua antava taho, sveitsiläinen École polytechnique fédérale de Lausanne -korkeakoulu. 2009 projektin budjetiksi kerrottiin 98 miljoonaa dollaria.
Koneiden suunnittelu ja kehitys > Solar Impulse 1 (HB-SIA) -koneen tiedot

(prototyyppi)
pituus: 21,85 m
kärkiväli: 63,40 m
lentoonlähtöpaino: 1 600 kg
koneteho: 4 × 7,35 kW (4 × 10 hv) sähkömoottorit
akusto: litium-polymeeri 220 Wh/kg
aurinkopaneelit: 11 628 kpl 150 μm yksikiteisestä  piistä tehtyjä kennoja; hyötysuhde 22 %
suurin lentokorkeus: 8 500 m
keskinopeus: 70 km/h
Koneiden suunnittelu ja kehitys > Suunnittelu

Lentokoneen siipien kärkiväli on suunniteltu suureksi isomman aurinkopaneelipinta-alan sekä tavoiteltujen aerodynaamisten ominaisuuksien vuoksi (mahdollistaa moottoritehon pienentämisen). Suurin lentokoneen suorituskykyä rajoittava yksittäinen tekijä on  akkujen energiatiheys ja painon pitämiseksi kurissa kone on suunniteltu vain yhdelle henkilölle. Tämä taas, ohjaamon ahtauden vuoksi inhimillisistä syistä estää välilaskuttoman lennon.
Lentokoneeseen kaavailtujen aurinkokennojen valinnassa ratkaisivat hyötysuhde ja niiden paino. Valitut kennot ovat ohuita yksikidepiikennoja, joiden hyötysuhde on noin 20 %.

Jos akkujen energiatiheyttä saataisiin nostettua tarpeeksi, tulisivat kahden lentäjän voimin suoritettavat pitkät lennot mahdollisiksi, ehkä jopa välilaskuton lento maailman ympäri.
Vuonna 2003 alkaneen projektin päämääränä vuodelle 2009 oli saada valmiiksi protyyppikone HB-SIA, joka paljastettiinkin tuon vuoden kesäkuussa
.
Loput ennakkosuunnitelman etapit olivat: koelennot ja ensimmäinen yölento protyypillä 2010, varsinaisen koneen HB-SIB:n rakentaminen 2012 ja lopulta maailmanympärilento vuonna 2014
Koneiden suunnittelu ja kehitys > Koelennot

Heinäkuussa 2010 HB-SIA-kone lensi ensimmäisen yölentonsa. Kone nousi ilmaan varhain keskiviikkoaamuna 7. heinäkuuta Payernen lentoasemalta. André Borschbergin ohjaama kone kiersi ympyrää Sveitsin taivaalla 26 tuntia, kunnes laskeutui takaisin Payerneen torstaiaamuna. Kone saavutti lennon aikana sekä maksiminopeutensa (68 solmua) että -korkeutensa (8 564 metriä). Lento oli ensimmäinen yön yli kestänyt lento aurinkovoimalla toimivalla koneella.
Toukokuussa 2011 HB-SIA-kone lensi ensimmäisen kansainvälisen lentonsa Sveitsin Payernesta Belgiaan, Brysselin lentoasemalle. Lento kesti 12 tuntia 59 minuuttia. Lentomatka oli 630 km ja keskinopeus noin 50 km/h.
Toukokuussa 2012 HB-SIA-kone lähti ensimmäiselle mannertenväliselle lennolleen Payernesta Marokkoon. Ensimmäinen osuus oli Payerne-Madrid. Matka kesti 17 tuntia keskinopeudella 89 km/h. Toinen osuus oli Madrid-Rabat. Lentoreitin pituus oli 830 km ja matka kesti noin 19 tuntia. Lentomatkaa kertyi kaikkiaan 990 km keskinopeudella 52 km/h. Matkan aikana kone nousi yli 8,2 kilometrin korkeuteen hyytäviin lämpötiloihin. HB-SIA-kone laskeutui Rabat-Salen lentokentälle 5. kesäkuuta 2012 klo 23.30 paikallista aikaa. Piccard käytti lennon aikana happinaamaria. Viiden päivän kuluttua HB-SIA-kone jatkaa matkaansa Ouarzazateen Etelä-Marokkoon, jonne on tarkoitus rakentaa maailman suurin aurinkoenergiavoimala.
Koneiden suunnittelu ja kehitys > Solar Impulse 2 (HB-SIB) -kone

Yhden hengen miehityksellä lentävällä Solar Impulse 2 -koneella lennettiin maapallon ympäri vuosina 2015–2016. Lento ei kuitenkaan tapahtunut välilaskutta, vaan hieman päiväntasaajan pohjoispuolella suoritettavalle maailmankierrolle tehtiin useita välilaskuja, pääasiassa lentäjän vaihtamiseksi, mutta myös hankkeen ja koneen esittelemiseksi. Lento alkoi 9. maaliskuuta 2015 Abu Dhabista Arabiemiraateista. Sen etapit kestivät 1–5 päivää. Kone joutui jäämään Havaijille korjattavaksi lähes kymmeneksi kuukaudeksi ja sen matka jatkui sieltä huhtikuussa 2016. Maailmanympärilento päättyi Abu Dhabiin Arabiemiraateissa 26. heinäkuuta 2016. Viimeinen lento-osuus lähti Kairosta Egyptistä ja kesti 48 tuntia. Konetta ohjasivat maailmanympärilennolla vuorotellen sveitsiläiset Bertrand Piccard ja Andre Borschberg. Kone lentää suunnilleen auton nopeudella, ideaalinopeuden ollessa noin 45 km/h, mutta nopeus voidaan tuplata siitä päiväsaikaan, kun auringonsäteet ovat voimakkaimmillaan.
pituus: 22,4 m
kärkiväli: 71,9 m
lentoonlähtöpaino: 2 300 kg
koneteho: 4 x 13 kW
akusto: litium-ioni 4 x 41 kWh
aurinkopaneelit: 17 248 kpl
suurin lentokorkeus: 8 500 m
suurin nopeus: 140 km/h
ideaali matkanopeus: 45 km/h
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.solarimpulse.com/
ESA tukee aurinkoenergialla suoritettavaa maailmanympärilentoa ESA:n suomenkielinen sivu aiheesta (2004).
Aurinko vie lentokonetta[vanhentunut linkki] Tieteen kuvalehti
Aurinkovoima lennättää maapallon ympäri 2012 (Arkistoitu – Internet Archive) HS.fi 14.7.2009
Englanninkielisen wikipedian artikkeli NASA:n kokeilemista aurinkosähkö-lentokoneista
Bertrand Piccard
Feodor

| Feodor |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  8. helmikuuta, 17. helmikuuta, 20. huhtikuuta, 21. huhtikuuta, 22. huhtikuuta, 21. toukokuuta, 8. kesäkuuta, 19. syyskuuta, 11. marraskuuta
Muunnelmia:  Fjodor, Fedja
Vastineita eri kielissä:  Theodore, Teodoro, Ted
Nimen alkuperä:  venäläinen muoto nimestä Theodor
Infobox OKNimi-testi OK: 
Feodor tai Fjodor (ven. Фёдор) on miehen etunimi, kreikkalais­peräisen Theodor-nimen venäläinen muoto. Nimi Feodor on jonkin verran käytössä myös Suomessa ja annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä 476 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt ennen vuotta 1920.
Tunnettuja Feodoreja ja Fjodoreja > Hallitsijoita

Fjodor I (1557–1598), Venäjän tsaari 1584–1592
Fjodor II (1589–1605), Venäjän tsaari 1605
Fjodor III (1661–1682), Venäjän tsaari 1676–1682
Tunnettuja Feodoreja ja Fjodoreja > Feodor taiteilijanimenä

Salmin Feodor, oik. Heikki Hyvönen (1924–2011), suomalainen kansanmuusikko ja pelimanni
Turun seudun linja-autoliikenne

Paikallisliikenteen linja-autoja Tuomiokirkon edustalla
Turun seudun linja-autoliikenne on Turun seudun joukkoliikenteen linja-autoilla liikennöitävää paikallisliikennettä. Bussiliikenne kattaa Turun, Kaarinan, Raision, Naantalin, Liedon ja Paimion sisäisen liikenteen sekä näiden kuntien rajat ylittävän seutuliikenteen, joka ulottuu myös Ruskoon.
Bussiliikenteen suunnittelusta ja aikatauluttamisesta vastaa Turun joukkoliikennetoimisto, ja joukkoliikenteen viranomaisena toimii Turun seudun joukkoliikenne eli Föli.
Linjat > Seutulinjat

| Linja | Reitti | Liikennöitsijä |
| --- | --- | --- |
| 2B, 2C | Littoinen – Kohmo – keskusta – Länsinummi / Liljalaakso | LS-Liikennelinjat |
| 6, 7, 7A | Naantali – Raisio – Turku (keskusta) – Lieto / Kaarina | Nobina |
| 21, 23 | Turku (Puutori) – Moisio – Paattinen – Tortinmäki (–Kurjenrahkan kansallispuisto) | LS-Liikennelinjat |
| 22, 22C | Turku (Puutori) – Moisio – Jäkärlä (–Rauhakylä) | LS-Liikennelinjat |
| 201, 203 | Turku (keskusta) – Kaanaa – Naantali – Merimasku – Velkua | Länsilinjat |
| 206 | Turku (Puutori) – Raisio – Alhainen – Kaanaa | Länsilinjat |
| 220, 221 | Mylly – Ihala – Turku (keskusta) – Ylioppilaskylä / Kaarina | LS-Liikennelinjat |
| 300, 301, 302, 303 | Turku (Puutori) – Kuninkoja – Mylly / Petäsmäki / Rusko / Vahto | LS-Liikennelinjat |
| 401, 402 | Turku (Puutori) – Ilmarinen – Lieto as | LS-Liikennelinjat |
| 413 | Turku (linja-autoasema) – Lieto as (–Aura) | LS-Liikennelinjat |
| 612, 614, 615 | Turku (keskusta) – Lieto – Tarvasjoki | Vainion Liikenne |
| 700, 701, 703, 704 705, 706, 707, 709 | Turku (Puutori) – Piikkiö (–Paimio) | V-S Bussipalvelut |
| 801 | Turku (linja-autoasema) – Kaarina – Kuusisto (–Parainen) | LS-Liikennelinjat |