stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isyysvapaa

Isyysvapaa on isälle myönnettävä vapaa. Suomessa se lakkautettiin elokuussa 2022 perhevapaauudistuksen myötä, kun vanhempainvapaat muutettiin sukupuolineutraaleiksi. Sitä ennen Suomessa vapaan pituus oli 54 arkipäivää, josta enintään 18 arkipäivää pystyi käyttämään samaan aikaan kuin lapsen äiti viettää äitiysvapaata tai vanhempainvapaata. Työntekijä sai isyysvapaata palkallisena tai palkattomana, mitkä ehdot määräytyivät eri aloilla voimassa olevien työehtosopimusten mukaan. Isällä oli myös oikeus hakea Kansaneläkelaitokselta isyysrahaa. Isyysrahan saanti edellytti, että hän oli asunut 180 päivää Suomessa välittömästi ennen lapsen laskettua syntymäaikaa ja että hän oli lapsen äidin kanssa avioliitossa tai asuu samassa taloudessa. Myös adoptioisällä oli oikeus isyysrahaan. Isyysrahan määrä laskettiin yleensä verotuksessa vahvistettujen työtulojen mukaan. Isyysrahaa maksettiin kuitenkin 15,20 euroa jokaiselta arkipäivältä isyysvapaalla olevalle isälle, joka suorittaa samanaikaisesti ase- tai siviilipalvelusta.
Isyysvapaata pidettiin 1–4 jaksossa äitiys- ja vanhempainrahakauden aikana. Arkipäiviksi laskettiin kaikki päivät lukuun ottamatta sunnuntaita ja juhlapyhiä. Isyysvapaasta oli ilmoitettava työnantajalle viimeistään 2 kuukautta ennen aiottua vapaata, tai mikäli jakson pituus on enintään 12 arkipäivää, yhtä kuukautta ennen.
Aiheesta muualla

Isyysvapaa
Työllisyys
Ammatinvalinnanohjaus
Isyysraha
Isyysvapaa
Okunin laki
Työttömyysturva
Äitiysraha
Äitiysvapaa
Kansalaistyö
Aktiivinen työvoimapolitiikka
Työllistäminen
Vanhempainvapaa
Isaac Singer

Isaac Singer on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:
Isaac Bashevis Singer (1902–1991), Nobel-palkittu juutalainen kirjailija
Isaac Merritt Singer (1811–1875), yhdysvaltalainen keksijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isaac Singer”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jakob Sverdrup

| Jakob Sverdrup |
| --- | --- |

Norjan kirkko- ja opetusministeri
 Hagerupin I hallitus 14. lokakuuta 1895 – 17. helmikuuta 1898  
Edeltäjä:  Emil Stang
Seuraaja:  Vilhelm Wexelsen
 Sverdrupin hallitus 24. helmikuuta 1888 – 13. heinäkuuta 1889  
Edeltäjä:  Elias Blix
Seuraaja:  Jacob Aall Bonnevie
 Sverdrupin hallitus 15. elokuuta 1885 – 1. marraskuuta 1886  
Edeltäjä:  Elias Blix
Seuraaja:  Elias Blix
Suurkäräjäedustaja
 1892–1897 1876–1884  
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1845 Kristiania, Norja
Kuollut: 11. kesäkuuta 1899 (53 vuotta) Aker, Norja
Ammatti:  pappi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Moderate Venstre
Muut puolueet:  Venstre
Jakob Liv Rosted Sverdrup (27. maaliskuuta 1845 Kristiania – 11. kesäkuuta 1899 Aker) oli norjalainen pappi ja poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1876–1884 ja 1892–1897 sekä toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1885–1886, 1888–1889 ja 1895–1898.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jakob Sverdrup Wikimedia Commonsissa
Itä-Lollandin rovastikunta

| Itä-Lollandin rovastikunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Tanskan kansankirkko
Hiippakunta:  Lolland-Falsterin hiippakunta
Jäseniä:  15 508, alueen väkiluku 18 514 (v. 2016)
Aiheesta muualla
Lolland Østre Provsti
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Itä-Lollandin rovastikunta ((tanskaksi) Lolland Østre Provsti) on rovastikunta Lolland-Falsterin hiippakunnassa Tanskan kansankirkossa. Rovastikunta sijaitsee Guldborgsundin kunnan alueella.
Rovastikuntaan kuuluu 20 seurakuntaa (sogn) ja 8 pastoraattia (pastorat).
Pastoraatit

| Pastoraatit Itä-Lollandin rovastikunnassa |
| --- | --- | --- |
| Brydebjerg-Krumsø Pastorat | Kettinge-Bregninge Pastorat | Majbølle-Vigsnæs Pastorat |
| Nysted-Vantore Pastorat | Radsted-Tårs Pastorat | Sakskøbing Pastorat |
| Slemminge-Fjelde-Våbensted-Engestofte Pastorat | Toreby Pastorat |  |
Seurakunnat

| Seurakunnat Itä-Lollandin rovastikunnassa |
| --- | --- | --- |
| Bregninge Sogn | Døllefjelde Sogn | Engestofte Sogn |
| Fjelde Sogn | Godsted Sogn | Herritslev Sogn |
| Kettinge Sogn | Majbølle Sogn | Musse Sogn |
| Nysted Sogn | Radsted Sogn | Sakskøbing Sogn |
| Slemminge Sogn | Toreby Sogn | Tårs Sogn |
| Vantore Sogn | Vester Ulslev Sogn | Vigsnæs Sogn |
| Våbensted Sogn | Øster Ulslev Sogn |  |
Aiheesta muualla

Lolland Østre Provsti
Jaana Kärkkäinen

Jaana Kärkkäinen (s. 1960) on suomalainen pianisti. Hän valmistui Wienin Musiikkikorkeakoulusta 1986. Hän on esittänyt ja levyttänyt 1900-luvun pianomusiikkia ja kantaesittänyt useiden suomalaisten säveltäjien teoksia.
Jaana Kärkkäinen levytti Olivier Messiaenin teoksen "Vingt regards sur l'Enfant-Jésus" vuonna 2007. Levytys on konserttitaltiointi Mikkelin Martti Talvela -salista. Helsingin Sanomien kriitikot valitsivat levyn yhdeksi vuoden 2007 parhaista levyistä. Levy on ollut ehdolla palkinnon Vuoden 2007 klassinen Emma saajaksi. Jaana Kärkkäinen on esittänyt teosta ainakin Pariisissa, Mikkelissä, Turussa ja Espoossa.
Kärkkäiselle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2016.
Levytyksiä

Kaksikymmentä katsetta Jeesus-lapseen, Jaana Kärkkäinen, Alba Records ABCD 226:1-2, 2007
Laurentius', useita esittäjiä; Jaana Kärkkäinen (syntetisaattori), Mils Musiikki MILS 9761, 1997
Society of Finnish Composers 50th Anniversary, Avanti! kvartetti; Jaana Kärkkäinen, Ondine, 1995
Meriläinen, Piano, Jaana Kärkkäinen, Ilmo Ranta, Alba Records ABCD 106, 1994
Maa: Ballet music in seven scenes, useita esittäjiä; Jaana Kärkkäinen (cembalo, syntetisaattori), Ondine 1992
Iso Ilvesjärvi

| Iso Ilvesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°12′50″N, 26°04′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  Ilvesjoki Pieneen Humalajärveen 
Järvinumero:  14.317.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,8 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  460 m  
Rantaviiva:  3,552 km  
Pinta-ala:  34,101 ha  
Tilavuus:  0,0010334 km³ 
Keskisyvyys:  3,03 m  
Suurin syvyys:  6,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Ilvesjärvi 
Iso Ilvesjärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa Metsolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 34 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0010 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Orajoen valuma-alueeseen (14.317) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä mpy.
Isaac Pitman

Isaac Pitman
Isaac Pitman (4. tammikuuta 1813 Trowbridge – 22. tammikuuta 1897) oli englantilainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.
Isaac Pitman syntyi Trowbridgessä Lounais-Englannissa vuonna 1813. Hän opiskeli opettajaksi, ja toimi opettajana Wotton-under-Edgessä.
Pitman oli tutustunut jo nuorena Samuel Taylorin pikakirjoitusjärjestelmään, ja opettajana toimiessaan hän laati järjestelmästä paremman oppikirjan. Pitmanin tuntema kustantaja ei kuitenkaan suostunut julkaisemaan sitä, vaan ehdotti jonkin uudenlaisen järjestelmän kehittämistä, ja Pitman laatikin nopeasti oman järjestelmän, ja sai sen julkaistua vuonna 1837 nimellä Stenographic Sound-Hand. Pitman pyrki levittämään järjestelmänsä käyttöä aktiivisesti, ja siitä tulikin suosituin englannin kielen pikakirjoitusjärjestelmä.
Pitman oli kiinnostunut myös englannin kielen oikeinkirjoituksen uudistamisesta. Hän käytti runsaasti aikaa ja pikakirjoituksesta saamiaan varoja oikeinkirjoitusoppaiden painamiseen ja levittämiseen. Pitmanin ajamat käytännöt eivät kuitenkaan saavuttaneet laajempaa suosiota.
Pitman kuoli vuonna 1897.
Hylestadin sauvakirkko

Hylestad I, vasen puoli (kuvat 4–7)
Hylestad I, oikea puoli (kuvat 1–3).
Hylestadin sauvakirkko (norj. Hylestad stavkyrkje) oli Norjassa Hylestadissa (Aust-Agder, Valle, Setesdal) sijainnut keskiaikainen sauvakirkko, joka ei ole säilynyt. Se on alkujaan rakennettu 1100-luvun loppupuolella tai 1200-luvun alussa, mutta purettiin 1600-luvulla. Kirkko on kuitenkin tullut tunnetuksi portaalistaan, jonka osia säästettiin ja käytettiin myöhemmin muissa rakennuksissa. 1800-luvulla nämä portaalin säilyneet osat siirrettiin osaksi Oslossa sijaitsevan Kulttuurihistorian museon kokoelmia (Oldsaksamlingen). Säilyneistä osista nimellä Hylestad I tunnettu portaali sisältää veistoskoristelua, jonka aihe on peräisin keskiajan Skandinaviassa hyvin suositusta ns. Sigurðr-legendasta. Portaalin varsinaisesta sijainnista alkuperäisessä kirkossa ei ole varmuutta. Toinen säilynyt portaali (ns. Hylestad II) on koristelultaan tavanomaisempi, ja se on todennäköisesti ollut osa kirkon länsiportaalia.
Sigurðr-portaali > Reginn takoo Sigurðrin miekkaa

Oikeanpuoleisen portaalin alaosassa, ensimmäisessä kohtauksessa Sigurðrin kasvatusisä Reginn takoo Sigurðrille miekkaa. Kuvassa Reginnillä on avustaja, joka huolehtii palkeista Reginnin käyttäessä pajavasaraa ja pihtejä. Mainintaa avustavasta oppipojasta ei löydy muista kirjallisista tai kuvallisista lähteistä kuin Völsungain saagasta.
Sigurðr-portaali > Sigurðr testaa miekkaa

Oikeanpuoleisen portaalin seuraavassa kohtauksessa (2) edellisen kuvan yläpuolella kypäräpäinen Sigurðr testaa Reginnin takomaa ensimmäistä miekkaa. Hän iskee sillä alasimeen, jolloin miekka murtuu. Völsungain saagan mukaan seuraavakin Reginnin takoma miekka särkyy Sigurðrin koettaessa sen kestävyyttä. Sitten Sigurðr pyytää äidiltään isänsä Sigmundrin miekan palasia. Kyseinen miekka on rikkoutunut Sigmundrin viimeisessä taistelussa tämän kohdatessa Óðinnin, jonka keihäs on rikkonut miekan. Paloista taottu miekka kestää kaikki kokeet. Miekkaa kutsutaan nimellä Gramr.
Sigurðr-portaali > Sigurðr surmaa lohikäärmeen

Oikeanpuoleisen portaalin yläosassa olevassa kohtauksessa (3) Sigurðr surmaa Fáfnir-lohikäärmeen iskemällä tätä Gramr-miekallaan.
Sigurðr-portaali > Sigurðr maistaa lohikäärmeen sydäntä

Vasemman portaalin alimmassa kohtauksessa (4) Sigurðr paahtaa surmaamansa lohikäärmeen sydäntä. Kasvatusisä Reginn nukkuu vasemmalla miekkaansa nojaten. Sigurðr kokeilee lihan kypsyyttä sormellaan ja nuolaisee sitten sormeaan, jossa on lohikäärmeensydämestä tihkunutta verta. Samassa Sigurðr alkaa ymmärtää lähistöllä olevien lintujen kieltä ja saa kuulla näiltä, että Reginn aikoo tappaa hänet.
Sigurðr-portaali > Grani selässään kulta-aarre

Vasemman portaalin seuraavassa kohtauksessa (5) edellä mainitun kuvan yläpuolella on kuvattuna Sigurðrin ratsu Grani, jonka selkään on lastattu Fáfnirin kulta-aarre. Kuvassa näkyvän puun lehvästössä on lintuja, joiden kieltä Sigurðr on juuri oppinut ymmärtämään. Völsungain saagassa Granin kulta-taakka mainitaan vasta alla mainitun kohtauksen 6 jälkeen.
Sigurðr-portaali > Sigurðr surmaa Reginnin

Vasemman portaalin keskiosassa olevassa kohtauksessa (6) Sigurðr surmaa nukkuvan Reginnin miekallaan.Tämä Hylestadin portaalin kuvaus Reginnin surmaamisesta eroaa Völsungain saagan ja eddarunouden (Fáfnismál eli Fáfnirin runo) versiosta. Hylestadin versiossa Sigurðr surmaa kasvatusisänsä iskemällä miekan tämän rintaan, kun taas kahdessa edellä mainitussa kirjallisessa lähteessä Sigurðr katkaisee Reginniltä kaulan. Proosa-Eddan versiossa taas surmaamistapaa ei mainita vaan kerrotaan vain Sigurðrin tappaneen Reginnin.
Sigurðr-portaali > Gunnarr käärmekuopassa

Ylimpänä oleva kohtaus (7) vasemmassa portaalissa kuvaa Sigurðrin vaimon Guðrúnin veljeä Gunnarria käärmekuopassa. Völsungain saagassa kerrotaan, että Guðrúnin veljet ovat surmanneet Sigurðrin ja ottaneet tämän kulta-aarteen haltuunsa. He naittavat sitten siskonsa kuningas Atlille, joka taas tahtoo kulta-aarteen itselleen. Hän kutsuu veljet tapaamaan sisartaan Guðrúnia. Veljesten saavuttua Atli kuitenkin hyökkää heidän kimppuunsa. Surmattuaan muut miehet Atli ottaa veljekset vangiksi ja sulkee Gunnarrin käärmekuoppaan. Kuvassa Gunnarrin kädet on sidottu hänen selkänsä taakse, mutta hän rauhoittaa käärmeitä soittamalla varpaillaan vasemmalla näkyvää harppua, kunnes yksi käärmeistä surmaa Gunnarrin.
Portaalin veistoskoristelun tulkinnat

Muinaiseen, pakanallisen ajan menneisyyteen liitetyn Sigurðrin legendan esiintyminen Hylestadin portaalin veistoskoristelussa on herättänyt tutkijoissa paljon kysymyksiä. On esimerkiksi pohdittu sitä, miksi kristittyjen pyhän paikan koristeluun on valittu pakanalliseen aikaan sijoittuva kuva-aihe. Hylestadin kirkko liittyi myöhempään kristillistymisen vaiheeseen. Varhaisimmat Norjassa rakennetut puukirkot oli rakennettu 1000-luvulla suoraan maanpinnalle, mikä aiheutti lopulta seinien lahoamisen. 1100-luvulla ja 1200-luvulla eli aikakaudella, jolloin myös Hylestadin sauvakirkko tehtiin, rakennettiin siksi paljon uusia kirkkoja vanhojen tilalle. Kristinusko oli Hylestadin kirkon portaalin kuvaohjelmaa valittaessa siis ollut norjalaisten uskontona jo parisensataa vuotta.



Keskiaikainen kirkkoyleisö ei välttämättä mieltänyt Sigurðr-aiheista kuvaohjelmaa silti pakanalliseksi. Eräs 1200-luvulta peräisin oleva norjalainen saarna antaa ymmärtää, että kirkon oven oletettiin edustavan sen sisätilan ”hengellistä puolustusta”. Sigurðr surmaamassa lohikäärmettä voitiin nähdä tällöin eräänlaiseksi kotoperäiseksi versioksi kristityn Euroopan lohikäärmeitä surmaavista pyhimyksistä, kuten pyhästä Mikaelista ja pyhästä Yrjöstä. Lohikäärme oli näissä kristillisissä pyhimyslegendoissa yksi paholaisen ilmenemismuodoista. On myös esitetty, että Sigurðr on voitu nähdä Kristuksen pakanallisella ajalla eläneenä edeltäjänä.



Monet keskiajan ihmiset saattoivat toisaalta pitää myyttistä sankarihahmoa Sigurðria todellisena historiallisena henkilönä. Onkin korostettu, että keskiajalla Sigurðrin katsottiin olevan yhteydessä Norjan kuningassukuun. Sigurðrin legendan yhtä päälähdettä, Völsungain saagaa, sen pääkäsikirjoituksessa (NkS 1824 b, 4to) seuraavassa Ragnarr Karvahousun saagassa kerrottiin Sigurðrin ja Brynhildrin tyttärestä Áslaugista ja tämän puolisosta Ragnarrista, joista Norjan kuningashuoneen katsottiin polveutuvan. Kuninkuuden periytymisestä samassa sukulinjassa oli Norjassa säädetty laissa vuonna 1162, minkä jälkeen kuninkaaksi voitiin valita myös alaikäisiä hallitsijoita. Sigurðrin esittäminen kirkollisissa yhteyksissä saattoi olla yksi tapa oikeuttaa kyseistä lakiin merkittyä perimysjärjestystä: se toi esille Norjan vallassa olevan kuningassuvun yhteyden Sigurðriin ja tämän kautta myös myyttiseen pakanajumala Óðinniin, joka esitetään esimerkiksi Völsungain saagassa Sigurðrin suvun esi-isänä. Siten tehtiin näkyväksi Norjan kuningashuoneen yhteys myös muinaisiin, varhaisimpina pidettyihin skandinaavisiin kuningassukuihin, ja perusteltiin näin hallitsija-aseman laillisuutta.
Sigurðrin legenda kuva-aiheena muissa sauvakirkoissa

Hylestadin lisäksi Sigurðrin legendaan liittyviä aiheita on kuvattu myös muissa keskiaikaisissa kirkoissa. Norjasta tunnetaan Hylestadin lisäksi neljä sauvakirkkoa, joissa on ollut portaalissa Sigurðr-aiheinen veistoskoristelu. Näitä ovat olleet ensinnäkin Aust-Agderista (1100-luvun loppu tai 1200-luvun alku) Vegusdal ja Austad sekä Telemarkista Mael (1200-luku) ja Vestfoldista Lardal (1200-luku).
Aiheesta muualla

Lisätietoja ja kuvia Sigurðr-portaalista
Kuvia Hylestad I ja II -portaalien koristelusta (Arkistoitu – Internet Archive) Oslon Kulttuurihistorian museon kuvaportaalissa
Hylestadin sauvakirkosta norjankielisessä Wikipediassa
Hylestadin sauvakirkosta Lokalhistoriewiki.no -sivustolla
Sigurðr maistaa lohikäärmeen sydäntä.
Sigurðr surmaa Reginnin.
Gunnarr käärmekuopassa.
Jacksonin piirikunta (Ohio)

Jacksonin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa. Sen hallintokeskus on Jackson. Se on nimetty Andrew Jacksonin mukaan. Sen naapuripiirikuntia ovat Vinton pohjoisessa, Gallia idässä, Lawrence etelässä, Scioto lounaassa, Pike lännessä ja Ross luoteessa.
Kaupungit ja kylät

Hallintokeskus: Jackson
Wellston
Coalton
Oak Hill
Väestö

Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 33 225 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin (97,0%), mustiin (0,8%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,4%) ja aasialaisiin (0,3%).
Kotitalouden mediaanitulo on 37 243 ja köyhyysrajan alapuolella oli 23,2% väestöstä vuosina 2007–2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacksonin piirikunta (Ohio) Wikimedia Commonsissa
Ohion osavaltio
| --- | --- |
Alueita:   Alleghenyn laakio  Bluegrass  Connecticut Western Reserve  Eriejärvi  Great Black Swamp  Ohio-joki 
Piirikunnat:   Adams  Allen  Ashland  Ashtabula  Athens  Auglaize  Belmont  Brown  Butler  Carroll  Champaign  Clark  Clermont  Clinton  Columbiana  Coshocton  Crawford  Cuyahoga  Darke  Defiance  Delaware  Erie  Fairfield  Fayette  Franklin  Fulton  Gallia  Geauga  Greene  Guernsey  Hamilton  Hancock  Hardin  Harrison  Henry  Highland  Hocking  Holmes  Huron  Jackson  Jefferson  Knox  Lake  Lawrence  Licking  Logan  Lorain  Lucas  Madison  Mahoning  Marion  Medina  Meigs  Mercer  Miami  Monroe  Montgomery  Morgan  Morrow  Muskingum  Noble  Ottawa  Paulding  Perry  Pickaway  Pike  Portage  Preble  Putnam  Richland  Ross  Sandusky  Scioto  Seneca  Shelby  Stark  Summit  Trumbull  Tuscarawas  Union  Van Wert  Vinton  Warren  Washington  Wayne  Williams  Wood  Wyandot 
Kaupungit (suurimmat):   Akron  Ashtabula  Canton  Cincinnati  Cleveland  Columbus (pääkaupunki)  Cuyahoga Falls  Dayton  Elyria  Hamilton  Kettering  Lakewood  Lorain  Mansfield  Mentor  Middletown  Parma  Springfield  Toledo  Youngstown
Japaninvalkopyökki

| Japaninvalkopyökki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Suku::  Valkopyökit Carpinus
Laji::  japonica
Kaksiosainen nimi
 Carpinus japonica  Blume 
Katso myös
   Japaninvalkopyökki Wikispeciesissä   Japaninvalkopyökki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Japaninvalkopyökki (Carpinus japonica), (japaniksi クマシデ kumashide) on koivukasvien heimoon kuuluva kesävihanta puu, joka kasvaa nimensä mukaisesti luonnonvaraisena Japanissa. Valkopyökit eivät nimestään huolimatta kuulu pyökkeihin (Fagus), vaan ovat läheisempää sukua esimerkiksi pähkinäpensaille (Corylus).
Ulkonäkö

Japaninvalkopyökki on pienehkö, usein monirunkoinen, riippuvaoksainen puu. Suomessa se jää 3–5 m korkuiseksi, mutta kotiseudullaan se voi saavuttaa 15 metrin korkeuden. Lehdet ovat puikeita, sahalaitaisia, 5–11 cm pitkiä ja syväsuonisia. Kesällä ne ovat tummanvihreitä, syksyllä kellahtavia. Hede- ja emikukinnot kasvavat norkoissa, jotka jäävät puuhun syksyllä lehtien pudottua.
Käyttö

Japaninvalkopyökin puuaines on kovaa, kuten muidenkin valkopyökkien. Sitä on käytetty työkalujen tekoon, huonekaluihin ym. Japanin ulkopuolella sitä käytetään lähinnä koristepuuna. Japaninvalkopyökkejä kasvatetaan myös bonsaina.
Japaninvalkopyökin lehtiä
Bonsaiksi kasvatettu japaninvalkopyökki
Jaana Korte

| Jaana Korte> Jaana Marita Rakkolainen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. lokakuuta 1960 (ikä 64) Pälkäne
Kansalaisuus:  suomi
Taiteilija
Ala:  tekstiilitaide
Kortteen valmistamia kirkkotekstiilejä Karjalohjan kirkossa.
Jaana Marita Korte (s. 1. lokakuuta 1960 Pälkäne) on suomalainen tekstiilitaiteilija. Kortteen töihin kuuluu muun muassa Karjalohjan kirkon kirkkotekstiilit. Tekstiilejä on yhteensä viisi sarjaa.
Elämäkerta

Jaana Korte on kotoisin Pälkäneeltä, jossa hän kävi lukion. Korte on opiskellut kudontaa Hollolan Kotiteollisuuskoulussa ja myöhemmin Helsingin Taideteollisessa korkeakoulussa. Korte on naimisissa Lohjan kirkkoherran ja lääninrovastin Juhani Kortteen kanssa.
Jaana Korte toimii myös Hiiden opistossa kudonnan opettajana.
Jamalainen

Jamalainen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Eino Jamalainen (1902–1982), suomalainen kasvipatologi
Jarmo Jamalainen (s. 1959), suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Petteri Jamalainen (s. 1979), suomalainen näyttelijä
Pietari Jamalainen (1857–1931), inkerinsuomalainen virkamies.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jamie (Megas XLR)

| Jamie |
| --- | --- |

Luoja(t):  Jody Schaeffer George Krstic
Näyttelijä(t):  Steve Blum
Ensi- esiintyminen:  Test Drive (1. toukokuuta 2004)
Kustantaja:  Cartoon Network
Henkilötiedot
Asuinpaikka:  Jersey City
Suhteet
Tutut:  Coop Cooplowski Goat Kiva Andrew
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jamie on kuvitteellinen hahmo Megas XLR-animaatiossa, jossa hän teki ensi esiintymisensä jaksossa Test Drive vuonna 2004.
Hahmo

Jamie on Coopin paras kaveri ja apulainen tehtävien aikana, tosin hänestä on harvoin hyödyksi. Jamie käyttää suurimman osan ajastaan miettien juonia, jolla hän saisi Megasin käyttöönsä, jotta tulisi rikkaaksi ja saisi iskettyä itselleen söpöjä naisia. Jamie harvoin kuitenkaan onnistuu iskemään ketään ja usein tulee sanattomaksi naisten edessä tai kertoo jotain typerää. Hän on täysin vastakohtainen Coopin. Koko eron lisäksi Jamie ei ole iloinen tai yhtä innostunut kuin Coop. Molemmat ovat kuitenkin kiinnostuneita samoista asioista, kuten vapaapainista ja autoista. Ollessaan Coopin mukana Megasissa taistelujen aikana hänestä on lähinnä pelkkää harmia ja hän usein vain kritisoi Coopin tekemisiä. Lisäksi Jamie pelkää kaikkia avaruusolioita, jotka tulevat vastaan. Huolimatta siitä hän on kuitenkin erittäin lojaali Coopille. Toisaalta Jamie on harvoin paikalla, jolloi häntä tarvittaisiin, kuten Coopin syntymäpäivinä tai auttamassa tuhoamaan viholliset.
Tylsistyneen oloinen ja aina valittamassa. Jamie ei juurikaan näe koskaan mitään positiivistä asiaoissa. Hän osaa kuitenkin olla kannustavainen kriittisyydestään huolimatta. Jamie monesti vaikuttaa itsevarmalta, mutta tosipaikan tullen hän juoksee tilanteessa kuin tilanteessa karkuun. Poikkeuksia kuitenkin löytyy, kun Coop sattui olemaan pulassa, Jamien lainatessa hänen autoaan saadakseen treffit erään tytön kanssa. Robotin hyökätessä Coopin kimppuun hän yritti pelastaa kaverinsa, mutta silti epäonnistui.
Vaatetus

Jamie pukeutuu läpi sarjan samoihin vaatetuksiin. Ns. synkän luonteensa mukaan hän käyttää tummia vaatteita, kuten tummansinistä pipoa sekä mustaa takkia ja housuja, sekä kenkiä. Jamiellä on myös korvakoru vasemmassa korvassa.
Jacob deGrom

| Jacob deGrom |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jacob Anthony deGrom
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1988 (ikä 36) DeLand, Florida
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Baseballpelaaja
Pelipaikka:  syöttäjä
Pituus:  193 cm
Paino:  82 kg
Lyöntipuoli:  vasen
Heittokäsi:  oikea
Nyk. joukkue:  New York Mets
Sarja:  Major League Baseball
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2014–:  New York Mets
Jacob Anthony deGrom (s. 19. kesäkuuta 1988 DeLand, Florida) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka edustaa Major League Baseball (MLB) -sarjan New York Metsiä. Hänen pelipaikkansa on syöttäjä.
DeGrom valittiin tulokaskaudellaan 2014 National Leaguen vuoden tulokkaaksi. Toisella kaudellaan hänet valittiin ensimmäistä kertaa MLB:n tähdistöotteluun, ja hän oli myös iso osa World Seriesiin asti edennyttä joukkuetta. Loppuottelusarjan Mets kuitenkin hävisi Kansas City Royalsille voitoin 4–1.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacob deGrom Wikimedia Commonsissa