stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Solu
Solun rakenne > Lysosomit

Lysosomit ovat kalvolehden verhoamia, Golgin laitteessa muodostuneita rakkuloita. Ne toimivat solunsisäisessä ruuansulatuksessa ja osallistuvat solun puolustautumiseen hajottamalla bakteereita. Myös solujen omat kuluneet osat hajoavat lysosomien sisällä.
Solun rakenne > Mitokondriot

Mitokondriot toimivat solujen ”voimalaitoksina”. Ne muodostavat runsasenergistä yhdistettä adenosiinitrifosfaattia, joka luovuttaa energiaa solun toimintoihin. Mitokondrioita on eniten siellä, missä energian tarve on suurin. Yhdessä solussa voi mitokondrioita olla muutamasta jopa tuhansiin. Muodoltaan mitokondriot ovat pitkulaisia, ja niiden sisäkalvossa on runsaita hyllymäisiä poimuja.
Solun rakenne > Tuma

Solun perintötekijät sijaitsevat aitotumallisissa soluissa tumassa, joka on eristetty solulimasta tumakalvolla. Esitumallisten solujen perintöaines on pakkautunut osaan solulimasta. Tätä osaa kutsutaan nimellä alkeistuma eli nukleoidi.
Solun rakenne > Kasvisolun rakenne

Kasvi- ja eläinsolut ovat rakenteeltaan hyvin samankaltaisia, mutta kasvisoluilla on soluseinä sekä viherhiukkasia eli kloroplasteja, jotka puuttuvat eläinsoluilta. Kasvisoluissa on myös glyoksysomeja, joissa tapahtuva glyoksylaattikierto mahdollistaa kasveille glukoosin synteesin rasvahapoista. Lisäksi kasvisoluissa lysosomien tehtävää hoitavat solunesterakkulat eli ontelot, joiden tilavuus voi kypsässä kasvisolussa olla jopa 90 % solun tilavuudesta.
Solun toiminta > Proteiinisynteesi

Proteiinisynteesissä solu valmistaa amino­hapoista proteiineja tumassa sijaitsevien kromosomien ohjeiden mukaisesti. Solut ovat kehittyessään erilaistuneet tiettyjen proteiinien tuottamiseen, ja joitain proteiineja solut tuottavat ainoastaan tietyissä elämänkaaren vaiheissa. Solujen proteiinisynteesi tapahtuu ribosomien avulla. Proteiinisynteesiä valvoo soluissa moni tarkistus- ja korjausmenetelmä.
Solun toiminta > Energiantuotanto

Solujen energialähteinä toimivat pääosin hiilihydraatit ja rasvahapot. Aitotumallisissa soluissa rasvahapot pilkotaan pääasiallisesti hapettamalla β-oksidaatiossa mitokondrioissa, jolloin syntyy pelkistyneitä elektroninsiirtäjäkoentsyymejä NADH:ta ja FADH2:ta. Hiilihydraatit pilkotaan ja muokataan ensin glukoosiksi tai sen johdannaisiksi. Solulimassa tapahtuvassa glykolyysissä ne muutetaan pyruvaatiksi, mikä tuottaa NADH:ta ja ATP:tä. Sekä pyruvaatista että rasvahappojen hapetustuotteista muodostetaan asetyyli-koentsyymi A:ta, joka pilkotaan hapettamalla mitokondrion sitruunahappokierrossa, jolloin syntyy hiilidioksidia, NADH:ta ja FADH2:ta. Aerobisten eli happea käyttävien solujen mitokondrion hengitysketjussa eli elektroninsiirtoketjussa aiemmissa reaktioissa tuotetut NADH ja FADH2 luovuttavat elektroninsa eli hapettuvat NAD+:ksi ja FAD:ksi pelkistäen hapen vedeksi ketjureaktion jälkeen. Seurauksena mitokondrion sisemmän kalvon eri puolille syntyy protonikonsentraatiogradientti, jossa matriisi on emäksisempi kuin solulima. Proteiinikanavat eli ATP-syntaasit antavat protonikonsentraation tasoittua tekemällä samalla protonivirrasta saatavalla energialla ADP:sta ja fosfaatista ATP:ta nk. oksidatiivisessa fosforylaatiossa. ATP on solun perusenergiavaluutta, jota entsyymit käyttävät reaktioihinsa. ATP:n huono puoli on se, että sitä ei voida säilöä suuria määriä.
Solun toiminta > Endo- ja eksosytoosi

Solu ottaa aineita ympäristöstään endosytoosilla, joka voidaan jakaa kahteen: fagosytoosiin (”solusyönti”) ja pinosytoosiin (”solun juominen”). Molemmissa tapahtumissa solun ulkopuolella olevat molekyylit kiinnittyvät solukalvon reseptoreihin ja saavat aikaan solukalvon vetäytymisen kuopalle. Kuoppa syvenee, ja lopulta kuoppa irtoaa solun sisälle endosomina ja solukalvo umpeutuu kiinnittymällä vastakkaiseen reunaan. Endosomi yhdistyy solussa lysosomin kanssa. Lysosomi sisältää entsyymejä, jotka hajottavat endosomin sisällön solun käyttöön. Esimerkkinä fagosytoosista on, kun fagosytoivat solut (makrofagit, neutrofiilit) syövät bakteereja ja tappavat ne sisällään. Jotkin bakteerit esimerkiksi tuberkuloosi ja shigella voivat elää solun sisällä estämällä endosomin ja lysosomin fuusiota. Fagosytoosin jälkeen ns. myöhäinen endosomi yleensä liitetään uudestaan kalvolle eksosytoosilla, jolloin sen sisältämät kuona-aineet vapautuvat soluvälitilaan. Eksosytoosi on käänteinen endosytoosille.
Solun toiminta > Viestintä

Solu aistii koko ajan ympäristöään, ja riittävän merkittävien muutosten tuottamat ärsykkeet aktivoivat sen viestinvälitysjärjestelmän. Solut voivat vaikuttaa toisiinsa suoran kontaktin tai viestimolekyylien välityksellä. Solujenvälisessä viestinnässä lähettäjäsolu tuottaa viestimolekyylin, kuten proteiinin, peptidin, aminohapon, steroidin tai kaasumaisen yhdisteen, joka kulkeutuu vastaanottajasolun reseptoriin. Viestimolekyylit voivat kulkea solusta toiseen verenkierron kautta, aukkoliitosten kautta, sitoutumalla viereisen solun pinnan reseptoreihin tai hyvin nopeasti hermosolun ja lihassolun välillä. Solu voi vaikuttaa viestimolekyylien avulla myös omaan toimintaansa.
Solun toiminta > Kasvu, lisääntyminen, vanheneminen ja kuoleminen

Solu tarvitsee kasvaakseen ja jakautuakseen normaalisti kasvutekijöitä, jotka ovat muiden solujen muodostamia peptidejä. Joskus solu tarvitsee usean eri kasvutekijän vaikutusta, ja jotkin kasvutekijät ovat solulle täysin elintärkeitä.
Solut lisääntyvät jakautumalla joko mitoottisesti tai meioottisesti. Mitoosi on solun jakautuminen kahdeksi identtiseksi kopioksi. Se kestää noin tunnin, ja sitä seuraa välivaihe, joka on mitoosia paljon pitempi. Meioosia esiintyy ainoastaan sukusolujen eli munasolujen ja siittiöiden muodostuessa. Meioosissa on kaksi peräkkäistä solunjakautumista, joista syntyy neljä haploidista sukusolua.
Erityisen nopeaan tahtiin jakautuvat verisolut, monet epiteelisolut ja siittiöt. Esimerkiksi ihmisen suolen epiteelisolut uusiutuvat kerran noin viidessä vuorokaudessa. Harvoin jakautuvat esimerkiksi maksasolut, noin kerran kuukaudessa. Hermosolut menettävät yleensä jakautumiskykynsä erikoistuessaan. Valtaosa niistä syntyykin jo sikiökaudella, vaikka pieniä määriä syntyy myöhemminkin muun muassa hippokampuksessa. Uusiutuvia hermosoluja ovat lisäksi hajureseptorit.
Syövässä solu lakkaa olemasta normaalissa määrin riippuvainen ympäristöstään tai muista soluista. Siitä tulee syöpäsolu, joka jakaantuu hallitsemattomasti ja voi muodostaa kasvaimen.
Oksidatiivisen stressi vaurioittaa soluja, mikä johtaa solujen ennenaikaiseen vanhenemiseen tai apoptoosiin eli ohjelmoituneeseen solukuolemaan. Solut kuolevat perintötekijöiden sekä naapurisolujen antamien signaalien vaikutuksesta. Kuollut solu hajoaa ja joutuu fagosytoiduksi. Apoptoosi on erityisen tärkeää aivojen ja sukuelinten kehityksessä. Jos apoptoosia ei tapahdu, vaurioitunut solu jää elimistöön niin sanotussa senesenssissä, jolloin se ei enää jakaudu, mutta erittää terveydelle haitallisia aineita.
Solun evoluutio

Ensimmäinen solu syntyi maapallolle arviolta 3,5 miljardia vuotta sitten. Se oli ehkä kemoheterotrofi, joka hyödynsi elinympäristönsä orgaanisia yhdisteitä. Varhaisille soluille kehittyi kyky valmistaa orgaanisia yhdisteitä hiilidioksidista muuntamalla valoenergiaa kemialliseen muotoon, eli niistä oli tullut fotosynteettisiä. Myöhemmin soluille kehittyi kyky käyttää fotosynteettisenä elektronilähteenä vettä. Näin syntyi happea tuottava fotosynteesi, ja happea alkoi kerääntyä ilmakehään. Jotkin elämänmuodot sopeutuivat happeen ja käyttivät sitä uutena ja entistä tehokkaampana energianlähteenä.
Esitumalliset eli prokaryootit, tumattomat yksisoluiset eliöt, eriytyivät jo varhain bakteereihin ja arkeoneihin. Aitotumaiset eli eukaryootit ilmaantuivat 1,5–2 miljardia vuotta sitten. Niiden syntytapaa ei vieläkään tiedetä varmasti. Monisoluiset eliöt kehittyivät noin 600 miljoonaa vuotta sitten, ehkä paljon varhaisemminkin.
Mitokondrio kehittyi varhaisen esieukaryoottisolun kanssa endosymbioosissa eläneestä aerobisesta bakteerista.
Tutkimuksen historiaa

Solun kuvasi ensimmäisenä englantilainen Robert Hooke vuonna 1665. Tietämys solun toiminnasta ja rakenteesta alkoi lisääntyä 1800-luvulla. Silloin opittiin tuntemaan solujen biokemiallisia reaktioita, tunnistettiin solunsisäisiä rakenteita ja luotiin soluteorioita. 1900-luvulla DNA:n rakenteen ja toiminnan tuntemukseen perustuva molekyylibiologia on suuresti kasvattanut tietämystämme soluista.
Keinotekoiset solut

Yhdysvaltalaistutkijoiden ilmoitettiin vuonna 2010 kehittäneen ensimmäisenä maailmassa keinotekoisen solun. Tarkemmin kyseessä oli solu, jolla oli keinotekoinen perimä, eli DNA. Tutkijat kehittivät bakteerin DNA:ta kemiallisesti ja liittivät sen valmiiseen bakteerin soluun alkuperäisen DNA:n tilalle.
Kirjallisuutta

Jyrki Heino ja Matti Vuento: Solubiologia (WSOY, 2004, ISBN 951-0-28955-8)
Sariola, Hannu: Elämä: Lyhyt oppimäärä.  Helsinki: Duodecim, 2006.  ISBN 951-656-197-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen virtuaaliyliopiston solu-sivusto
Eläinsolun rakenne
Kasvisolun rakenne
Toiset meistä

| ”Toiset meistä” |
| --- | --- |
 Laulun sanoituksessa erilaisia ihmisiä rinnastetaan lokkeihin ja valkoisiin laivoihin.
Säveltäjä:  Rauno Lehtinen
Sanoittaja:  Mikko Haljoki
Kieli:  suomi
Alkuperäinen esittäjä:  Pepe & Paradise
Toiset meistä on Rauno Lehtisen säveltämä ja Mikko Haljoen sanoittama musiikkikappale, joka tehtiin alun perin vuonna 1968 Laila Kinnusen laulettavaksi. Kinnunen itse levytti sen kuitenkin vasta vuonna 1980 uransa viimeisenä levytyksenä. Tunnetuimmaksi versioksi laulusta on muodostunut Pepe & Paradise -yhtyeen vuonna 1973 tekemä ensilevytys albumille Pepe & Paradise. Sen sovitti Markku Johansson, joka soittaa myös kappaleen flyygelitorvisoolon.
Bossa nova -rytmiin sävelletty laulu alkaa sanoilla ”Niin ovat toiset meistä / laivoja jotka löytävät väylänsä yksin”.
Laila Kinnusen ja Pepe & Paradisen ohella laulun ovat levyttäneet ainakin Eino Grön 1983, Matti Salminen 1987 ja Riki Sorsa samannimiselle albumilleen vuonna 1998. Juha Henrikssonin vuonna 2010 julkaistu Rauno Lehtisen musiikkielämäkerta on nimetty laulun mukaan Toiset meistä – Rauno Lehtinen ja musiikki.
Vuonna 2022 Helsingin Sanomat pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati ”sadan parhaan laulun” listan. ”Toiset meistä” ylsi kyselyn kokonaistuloksissa sijalle 95.
SS-divisioona Wiking

| SS-divisioona Wiking |
| --- | --- |
 SS-divisioona Wikingin tunnus
Toiminnassa:  1940–1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:  Waffen-SS
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  Felix Steiner
SS-divisioona Wiking (saks. SS-Division „Wiking“) oli toisen maailmansodan aikainen Saksan moottoroitu Waffen-SS-divisioona, johon rekrytoitiin ulkomaalaisia vapaaehtoisia.
Divisioonan historia

Divisioona perustettiin joulukuussa 1940 SS-Verfügungstruppen Germania-rykmentistä.
Wiking otti osaa hyökkäykseen Neuvostoliittoon osana Etelän armeijaryhmää ja saavutti Donin Rostovin marraskuussa 1941. Seuraavana keväänä operaatio Sinisen mukainen hyökkäys suuntautui Kaukasiaan. Divisioona oli reservinä Kurskin taistelun aikana. Myöhemmin divisioona joutui Tšerkasyn mottiin, josta murtautuessaan se menetti kaikki panssarinsa ja kärsi suuria tappioita.
Divisioona siirrettiin Chełmiin uudelleenvarustettavaksi ja lähetettiin heinäkuussa 1944 Puolaan, jossa se taisteli Veikselillä ja otti osaa Varsovan kansannousun tukahduttamiseen. Divisioona siirrettiin joulukuussa 1944 Unkariin, jossa se osallistui epäonnistuneeseen hyökkäykseen Budapestin takaisinvaltaamiseksi. Se vetäytyi Unkarin ja Tšekkoslovakian läpi ennen antautumistaan Itävallassa.
Divisioonassa palveli noin 1 400 suomalaista.
Sotarikoksia

Osa Wiking-divisioonan sotilaista otti 9. heinäkuuta 1941 osaa 600 juutalaisen joukkomurhaan Lvovissa kostona rykmentinkomentajansa kuolemasta.
Divisioonan sotilaat murhasivat satoja juutalaisia Zloczowin linnassa heinäkuun 1941 alkupäivinä ukrainalaisten vapaaehtoisten kanssa. Verilöylyn pysäytti 295. jalkaväkidivisioonan everstiluutnantti Helmuth Groscurth. 9. heinäkuuta 1941 joukot osallistuivat juutalaisten murhiin Lvivissä kostoksi SS-Infanterie-Regiment Westlandin komentaja Hilmar Wäckerlen kuolemasta. Adolf Storms tuotiin oikeuteen vuonna 2009 syytettynä 58 unkarinjuutalaisen pakkotyöläisen murhasta Itävallassa 29. maaliskuuta 1945, mutta hän ehti kuolla ennen tuomion julistamista.
Einsatzgruppe D:n Einsatzkommando 11 liikkui divisioonan mukana 1942. Sillä oli käytössään liikkuva kaasukammio epätoivottujen henkilöiden eliminointiin.
Divisioonan mukana oli myös Ahnenerbeen kuuluva Dr. Herbert Jankuhnin johtama Sonderkommando Jankuhn, joka keräsi taide-esineitä Mustanmeren alueelta.
4. Gebirgs-Divisionin komentaja Karl Eglseer sekä slovakkikenraalit Gustav Malár ja Jozef Turanec, jotka palvelivat samaan aikaan Miusjoen alueella huhtikuussa 1942 arvostelivat Wikingin sotilaiden kurittomuutta ja laajaa ryöstelyä.
Wiking-divisioonan yksiköitä oli mukana Varsovan kansannousun verisessä tukahduttamisessa. Kapinalliset ja kapinallisina pidetyt teloitettiin ja heitä piilottaneet siviilit kerättiin kokoon ja ammuttiin. Wikingin ja muutaman muun SS-divisioonan sotilaita myös raiskasi ja teloitti summittaisesti siviilejä.
Komentajat

SS-Obergruppenführer Felix Steiner (1. joulukuuta 1940 – 1. maaliskuuta 1943)
SS-Obergruppenführer Herbert Otto Gille (1. maaliskuuta 1943 – 6. elokuuta 1944)
SS-Oberführer Eduard Deisenhofer (6. elokuuta 1944 – elokuu 1944)
SS-Standartenführer Johannes Mühlenkamp (elokuu 1944 – 9. lokakuuta 1944)
SS-Oberführer Karl Ullrich (9. lokakuuta 1944 – 5. maaliskuuta 1945)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SS-divisioona Wiking Wikimedia Commonsissa
| n k Schutzstaffelin (SS) organisaatiot |
| --- | --- | --- |
| SS:n haarat |  Allgemeine SS  Waffen-SS  Ahnenerbe SS  |  |
| Johtoporras |  Reichsführer-SS  SS- ja poliisijohto  Henkilökunta  |  |
| Päämajat |  Reichsführer-SS:n päämaja  SS-Hauptamt  SS Führungshauptamt  RSHA  Talous- ja hallinnonministeriö  Rotu- ja asutusministeriö  Etnisten saksalaisten keskusministeriö  Saksalaisten uudelleenasuttamisen valtakunnankomissaario  SS-oikeusistuin  SS-henkilökunnan ministeriö  Opetusministeriö  |  |
| Erikoisosastot |  SS-Totenkopfverbände  Einsatzgruppen  Reichssicherheitsdienst  SS-Begleitkommando des Führers  SD (tiedustelupalvelu)  Ahnenerbe  |  |
| Poliisiyksiköt |  OrPo (järjestyspoliisi)  KriPo (rikospoliisi)  Gestapo (salainen valtionpoliisi)  SiPo (turvallisuuspoliisi)  |  |
| Waffen-SS:n yksiköt |  Waffen-SS:n yksiköt  Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä  SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitler  |  |
| SS:n hallinnoima teollisuus |  Ostindustrie  Deutsche Wirtschaftsbetriebe  |  |
| Sekalaiset |  Deutsche Ausrüstungswerke  Das Schwarze Korps  Allachin posliini  Apollinaris  Mattoni  SS-arvot  Sudetenquell  |  |
Saksan toisen maailmansodan panssaridivisioonat
Divisioonan ensimmäinen komentaja Felix Steiner vuonna 1942.
Scarlet’s Walk

| Scarlet's Walk Tori Amos |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kevät 2002
 Studio : Martian Engineering, Cornwall, Iso-Britannia
 Julkaistu: 28. lokakuuta 2002
 Tuottaja(t): Tori Amos
 Tyylilaji: alternative, pop
 Kesto: 74.09
 Levy-yhtiö: Epic Records
Listasijoitukset
  7.    26.    20.
Tori Amosin muut julkaisut
| Strange Little Girls 2001 | Scarlet's Walk 2002 | Tales of a Librarian 2003 |
Singlet albumilta Scarlet’s Walk
 ”A Sorta Fairytale” Julkaistu: 14. lokakuuta 2002  ”Taxi Ride” Julkaistu: tammikuu 2003  ”Don’t Make Me Come to Vegas” Julkaistu: 27. toukokuuta 2003  ”Strange” Julkaistu: 2003
Scarlet’s Walk on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Tori Amosin albumi vuodelta 2002. Scarlet's Walk koostuu 18 kappaleesta, jotka muodostavat yhtenäisen tarinan Scarlet-nimisen naisen elämästä ja matkasta halki Amerikan. Amos on säveltänyt yksin kaikki kappaleet.
Scarlet’s Walk nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 7. Se on myynyt Yhdysvalloissa kultaa.
Suomessa albumi oli listasijalla 20.
Kappale ”A Sorta Fairytale”  julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä. ”A Sorta Fairytale” nousi Yhdysvalloissa adult alternative airplay -listan sijalle 2 ja Bubbling Under Hot 100 -listan sijalle 14. Kappale on sittemmin ollut mukana useissa televisiosarjoissa.
DJ Timo Maas teki kappaleesta ”Don’t Make Me Come to Vegas” remixin, joka julkaistiin singlenä. Kappale nousi Yhdysvalloissa dance-kappaleiden listan sijalle 6. Kappaleet ”Taxi Ride” ja ”Strange” olivat radiosinglejä, mutta niitä ei julkaistu myyntiin.
Albumia varten tehtiin oma verkkosivu Scarlet’s Web, jolla oli lisämateriaalia kuten bonuskappaleita ja päiväkirjamerkintöjä. Albumilta poisjääneitä kappaleita julkaistiin myös Amosin DVD:n Welcome to Sunny Florida yhteydessä olleella EP:llä Scarlet’s Hidden Treasures (2004).
Markkinointi ja singlet

”A Sorta Fairytale” julkaistiin ensimmäisenä singlenä 14. lokakuuta 2002. Se oli myynnissä CD:nä, vinyylinä, latauksena ja DVD:nä. DVD:llä on muun muassa kappaleen musiikkivideo. Kappale sai myös radiosoittoa ja nousi Yhdysvalloissa adult alternative airplay -listan sijalle 2 ja Bubbling Under Hot 100 -listan sijalle 14.
Albumi ilmestyi kaksi viikkoa singlen jälkeen 28. lokakuuta 2002. Siitä julkaistiin standardipainoksen lisäksi rajoitettu painos, jolla oli mukana DVD, valokuvia ja muuta lisämateriaalia.
Kappaleita ”Taxi Ride” ja ”Strange” promottiin lyhyen aikaa radioon. Niitä ei kuitenkaan julkaistu myyntiin fyysisinä tai digitaalisina singleinä.
Kappaleen ”Don’t Make Me Come to Vegas” remix julkaistiin singlenä 27. toukokuuta 2003. Remixin on tehnyt saksalainen DJ Timo Maas. Single julkaistiin vinyylinä, jolla on useita versioita remixistä.
 Kappale pääsi Yhdysvalloissa dance club songs -kappaleiden listalla sijalle 6.
Albumia varten tehtiin oma verkkosivu Scarlet’s Web, jota pääsi vain katsomaan laittamalla CD:n tietokoneen levyasemaan. Sivulla oli lisämateriaalia kuten bonuskappaleita, valokuvia, karttoja ja päiväkirjamerkintöjä. Amos lisäsi sivulle sisältöä vielä albumin kiertueen aikana. Sivu on sittemmin poistettu käytöstä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tori Amos.
| Scarlet’s Walk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Amber Waves | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | A Sorta Fairytale | 5.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Wednesday | 2.29 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Strange | 3.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Carbon | 4.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Crazy | 4.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Wampum Prayer | 0.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Don’t Make Me Come to Vegas | 4.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Sweet Sangria | 4.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Your Cloud | 4.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Pancake | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | I Can't See New York | 7.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Mrs. Jesus | 3.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Taxi Ride | 4.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Another Girl's Paradise | 3.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Scarlet’s Walk | 4.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Virginia | 3.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Gold Dust | 5.54 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 74.09 |  |  |  |  |  |  |  |
| DVD (Limited Edition) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Sorta Fairytale (Original Single Version) (musiikkivideo, DVD-versio)  | 3.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Gold Dust (musiikkivideo)  | 5.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Taxi Ride (valokuvagalleria)  | 4.09 |  |  |  |  |  |  |  |
Bonuskappaleet

Seuraavat kappaleet jäivät pois albumilta ja julkaistiin singlellä, EP:llä Scarlet’s Hidden Treasures tai verkossa. Kaikki on julkaistu myöhemmin EP:n digitaalisella versiolla.
| Kappale | Julkaisu | Lähde |
| --- | --- | --- |
| ”Apollo’s Frock” | Scarlet’s Hidden Treasures (2004) |  |
| ”Bug a Martini” | Scarlet’s Hidden Treasures (2004) |  |
| ”Indian Summer” | Scarlet’s Hidden Treasures (2004) |  |
| ”Mountain” | Scarlet’s Web (verkkosivu, 2002) |  |
| ”Operation Peter Pan” | ”A Sorta Fairytale” (single, 2002) |  |
| ”Ruby Through the Looking Glass” | Scarlet’s Hidden Treasures (2004) |  |
| ”Seaside” | Scarlet’s Web (verkkosivu, 2003)   Scarlet’s Hidden Treasures (2004) |  |
| ”Tombigbee” | Scarlet’s Web (verkkosivu, 2002)   Scarlet’s Hidden Treasures (2004) |  |
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Alankomaat (Album Top 100): 17
 Australia (ARIA Charts): 20
 Belgia (Ultratop Flanders): 15
 Belgia (Ultratop Wallonia): 40
 Irlanti (IRMA): 24
 Iso-Britannia (OCC, Britannian albumilista): 16
 Italia (FIMI): 26
 Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 26
 Kanada (Canadian Albums Chart): 13
 Norja (VG-lista): 30
 Ranska (SNEP): 32
 Saksa (Gfk): 9
 Skotlanti (OCC): 28
 Suomi (Suomen virallinen lista): 20
 Sveitsi (Hitparade): 21
 Tanska (Hitlisten): 32
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 45
 Yhdysvallat (Billboard 200): 7
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | kultaa | Recording Industry Association of America |
Aiheesta muualla

Scarlet’s Walk Discogs-sivustolla
Scarlet’s Walk AllMusic-sivustolla
| n k Tori Amos |
| --- | --- |
 Diskografia  Kappaleet 
Studioalbumit:  Little Earthquakes  Under the Pink  Boys for Pele  From the Choirgirl Hotel  To Venus and Back  Strange Little Girls  Scarlet's Walk  The Beekeeper  American Doll Posse  Abnormally Attracted to Sin  Midwinter Graces  Night of Hunters  Gold Dust  Unrepentant Geraldines  Native Invader  Ocean to Ocean 
Livealbumit:  To Venus and Back  The Original Bootlegs  Legs and Boots  Live at Montreux 1991/1992  From Russia With Love  Diving Deep Live 
Kokoelmat:  Tales of a Librarian  A Piano: The Collection  Little Earthquakes – The B-Sides 
EP:t:  Crucify  Hey Jupiter  Scarlet’s Hidden Treasures  Christmastide 
Singlet:  ”Me and a Gun”  ”Silent All These Years”  ”China”  ”Winter”  ”Crucify”  ”Cornflake Girl”  ”God”  ”Pretty Good Year”  ”Past the Mission”  ”Caught a Lite Sneeze”  ”Talula”  ”Professional Widow”  ”Hey Jupiter”  ”In the Springtime of His Voodoo”  ”Spark”  ”Raspberry Swirl”  ”Jackie’s Strength”  ”Cruel”  ”Bliss”  ”1000 Oceans”  ”Glory of the 80’s”  ”Concertina”  ”Strange Little Girl”  ”A Sorta Fairytale”  ”Taxi Ride”  ”Don’t Make Me Come to Vegas”  ”Sleeps with Butterflies”  ”Big Wheel”  ”Flavor” 
Videojulkaisut:  Little Earthquakes  Live from New York  Complete Videos 1991–1998  Welcome to Sunny Florida  Fade to Red  Live at Montreux 1991/1992 
Muut artikkelit:  Y Kant Tori Read  Y Kant Tori Read (albumi)  Night of Hunters Tour
SS Iron Mountain

Siipiratasalus SS Iron Mountain oli peräsiipirattaalla varustettu Mississippijoella vuosina 1864–1872 liikennöinyt höyrylaiva. Alus oli 54,86 metrin (180 jalan) pituinen ja 10,67 metrin (35 jalan) levyinen.
Alus ajoi karille ja upposi vuonna 1882. Legendan mukaan se kuitenkin katosi mystisesti.
Uppoaminen

Alus oli matkalla Vicksburgista 25. maaliskuuta 1882, ja ajoi karille Stumpy Pointissa, lähellä Island 102:ta, mikä repi aluksen runkoon reiän ja sai sen uppoamaan. Miehistö ryntäsi yhdelle lautoista ja pakeni. Aluksen sisäkkö nimeltään Ellen Anderson oli jäänyt jumiin kannen alle ja hukkui. Hänen ruumiinsa löytyi seuraavana päivänä romujen seasta, mutta itse laiva oli jo kadonnut.
Lisää romua löytyi 30. kesäkuuta, useita kilometrejä uppoamispaikasta. Aluksen uppoamisesta kerrottiin paikallisessa lehdistössä, kuten Vicksburgin Daily Commercial 27. maaliskuuta ja Daily Memphis Avalanche 28. maaliskuuta. Alus löydettiin vasta myöhemmin, nähtävästi tulvavesien uudelleen pintaan nostamana ja matalikon läpi kuljettamana, ja ajautuneena puuvillapellolle Omega Landingissa, lähellä Louisianan Tallulahia.