stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ylinen-Poikelus

| Ylinen-Poikelus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°47′40″N, 23°37′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Keskinen-Poikelukseen 
Järvinumero:  35.341.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,5 m  
Rantaviiva:  0,959 km  
Pinta-ala:  2,676 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlinen-Poikelus 
Ylinen-Poikelus  tai myös Poikelus on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Jakaman–Kuusjärven alueeseen (35.341) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy.
Çayıralan

| Çayıralan |
| --- | --- |
 Kaletepe, Çayıralanin piirikunnassa

 Çayıralan
 Koordinaatit: 39°18′N, 35°39′E 
Valtio:  Turkki
maakunta:  Yozgat
Pinta-ala  (piirikunta):  
 – Kokonaispinta-ala:  835.7 km²
Korkeus:  1348 m
Väkiluku (2022)  (kaupunki):  4 302
 – Metropolialue:  12 109 (piirikunta)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Çayıralan on kaupunki ja piirikunta Turkissa, Yozgatin maakunnassa Keski-Anatoliassa. Kaupungin asukasluku on noin 4 000 ja koko piirikunnan 12 000 (2022). Kaupunki sijaitsee yli 1,3 kilometrin korkeudessa merenpinnasta.
Alueella on merkittävät metsävarannot sekä marmorilouhoksia.
Aiheesta muualla

Yozgat
Çayıralan (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuva marmorilouhokselta (Arkistoitu – Internet Archive)
Çekerek

| Çekerek |
| --- | --- |
 Piirikunta (vaaleanvihreä) Yozgatin maakunnan kartalla
 Piirikunta (vaaleanvihreä) Yozgatin maakunnan kartalla
 Çekerek
 Koordinaatit: 40°04′23″N, 35°29′41″E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Yozgat
Pinta-ala  (piirikunta):  
 – Kokonaispinta-ala:  814,8  km²
Korkeus:  925 m
Väkiluku (2022)  (kaupunki):  9 471
 – Metropolialue:  18 245 (piirikunta)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Çekerek on kaupunki, piirikunta ja joki Turkissa Yozgatin maakunnassa.
Piirikunnassa on noin 18 000 asukasta, joista noin puolet asuu Çekerekin kaupungissa.
Seudulla vallitsee mannerilmasto, ja lämpötilaerot kesällä ja talvella ja myös yöllä ja päivällä ovat suuret. Ankara ilmasto on hiukan pehmeämpi Çekerekin laaksossa. Çekerek-joki on Amasya Yesilirmak -joen sivujoki.
Aiheesta muualla

Yozgat
Çekerek (Arkistoitu – Internet Archive)
Zhangye

| Zhangye (kiin>  张掖市, Zhāngyè Shì) |
| --- | --- |
 Rumputorni
 Zhangyen sijainti (keltaisella) Gansun maakunnassa.
 Zhangye
 Koordinaatit: 38°55′52″N, 100°27′11″E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Gansu
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39 437 km²
Väkiluku (2010):  1 199 515
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  734000
Suuntanumero(t):  0936
Rekisterikilpi:  甘G
 
 www.zhangye.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zhangye (kiin. 张掖市, Zhāngyè Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Gansun maakunnan keskilänsiosassa. Kaupungin pinta-ala on 39 437 neliökilometriä ja väkiluku noin 1,2 miljoonaa (2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 440 kilometriä maakunnan pääkaupunki Lanzhousta luoteeseen.
Historia

Kaupunki tunnettiin aikoinaan myös nimenä Ganzhou (eri paikka kuin samanniminen kaupunki Jiangxin maakunnassa). Nimi säilytetään kaupungin hallintopaikkana olevan Ganzhoun kaupunkipiirin nimessä. Maakunnan nimi Gansu on yhdyssana kahden kaupungin nimistä: Ganzhou ja Suzhou (nykyään Jiuquan). Marco Polon matkat -kirjassa kaupungin nimen muoto on Campichu. Mannerheimin matkapäiväkirjan suomennoksessa paikannimen muoto on Kanchou. Hän kävi täällä ja lähiseudulla Aasian matkallaan 19.12.1907 - 6.1.1908.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla Zhangye jaetaan yhteen kaupunkipiiriin, neljään piirikuntaan ja yhteen autonomiseen piirikuntaan.
| Kartta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
    Ganzhou Sunan ※ Minle Linze Gaotai Shandan Shandanin laidunmaa ※ ※  
| # | Nimi | Kiinan kirjoitusmerkit | Pinyin | Väkiluku (2010) |
| 1 | Ganzhou (kaupunkipiiri) | 甘州区 | Gānzhōu Qū | 507,433 |
| 2 | Minle (piirikunta) | 民乐县 | Mínlè Xiàn | 219,356 |
| 3 | Linze (piirikunta) | 临泽县 | Línzé Xiàn | 134,328 |
| 4 | Gaotai (piirikunta) | 高台县 | Gāotái Xiàn | 143,446 |
| 5 | Shandan (piirikunta) | 山丹县 | Shāndān Xiàn | 161,299 |
| 6 | Sunanin juguurien autonominen piirikunta | 肃南裕固族自治县 | Sùnán Yùgùzú Zìzhìxiàn | 33,653 |
Galleria

Zhangyen rautatieasema.
Ganzhoun vanha kaupunginmuuri.
Dafo-temppeli, jossa on suurin makuuasennolla oleva buddhan patsas Kiinassa.
Wanshou-temppeli ja sen puupagodi.
Matisi-luolat Sunanin autonomisessa piirikunnassa.
Ming-dynastian aikoina rakennettu Kiinan muuri Shandanin piirikunnassa.
Ganzhou vuonna 1875.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zhangye Wikimedia Commonsissa
Çağla Büyükakçay

| Çağla Büyükakçay |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1989 (ikä 35)
Kansalaisuus:   Turkki
Tennispelaaja
Pituus:  172 cm
Paino:  58 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  1 227 683 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  82. (25.4.2016)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  446–377
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2017)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2016, 2017)
Wimbledon:  1. kierros (2016)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2016)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  111. (29.2.2016)
Voitot/tappiot:  165–152
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Çağla Büyükakçay (s. 28. syyskuuta 1989 Adana) on turkkilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 82 huhtikuussa 2016. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä. Büyükakçay aloitti tenniksenpeluun 8-vuotiaana. Hänen valmentajanaan toimii Can Uner.
Huhtikuussa 2016 Büyükakçay saavutti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton päihitettyään Istanbulin turnauksen loppuottelussa Danka Kovinićin. Turnauksen jälkeen Büyükakçay nousi ensimmäistä kertaa urallaan maailmanlistan 100 parhaan joukkoon. Hän oli ensimmäinen turkkilaisnainen, joka saavutti WTA-turnauksen välieräpaikan, finaalipaikan ja lopulta turnausvoiton. Ranskan avoimissa 2016 Büyükakçay teki historiaa voittamalla ensimmäisenä turkkilaisnaisena Grand Slam -kaksinpeliottelun. Hän ja toinen turkkilaisnainen İpek Soylu olivat myös kaikkien aikojen ensimmäiset Turkkia edustaneet naispelaajat Grand Slam -turnauksessa. Hän voitti turnauksen avauskierroksella Aljaksandra Sasnovitšin. Toisella kierroksella hän hävisi Anastasija Pavljutšenkovalle.
Aiheesta muualla

Çağla Büyükakçay WTA:n sivuilla (englanniksi)
Çağla Büyükakçay ITF:n sivuilla (englanniksi)
Åsin piiri

Åsin piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Åsin piiri (Halland), piiri Varbergin kunnassa
Åsin piiri (Jämtland), piiri Krokomin kunnassa
Åsin piiri (Länsi-Götanmaa), piiri Grästorpin kunnassa
Åsin piiri (Småland), piiri Gislavedin kunnassa
Åsin piiri (Öölanti), piiri Mörbylångan kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Åsin piiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ájtte

| Ájtte |
| --- | --- |

Tyyppi:  kulttuuri- ja luonnonhistoria
Osoite:  Kyrkogatan 3  
Sijainti:  Jokimukka, Ruotsi
Perustettu:  1989
Johtaja:  Elisabeth Pirak Kuoljok
Kotisivut:  www.ajtte.com
Koordinaatit:  66°36′12″N, 19°59′33″E
 fiÁjtte 
    
Ájtte on Ruotsin Jokimukassa sijaitseva museokeskus, joka esittelee paikallista saamelaiskulttuuria sekä Ruotsin Lapin tunturialueiden luontoa ja kulttuuria. Yksi museon näyttelyistä käsittelee Euroopan suurinta erämaa-aluetta Laponiaa, joka on myös Unescon maailmanperintökohde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ájtte Wikimedia Commonsissa
Ħ

Ħ (ħ), h ja poikkiviiva, on latinalainen kirjain, joka on syntynyt H-kirjaimesta ja viivasta. Se on käytössä maltan kielessä, jossa sillä merkitään soinnitonta faryngaalista frikatiivia. Gemenakirjain ħ on myös IPAssa saman äänteen merkki. Unicode-merkistössä Ħ on U+0126 ja ħ U+0127.
Pieni kirjain muistuttaa kyrillistä kirjainta ћ (”tše”), joka on käytössä serbian kielessä.
Ġbejna

Ġbejna-juustoa.
Ġbejna on maltalainen lampaanmaitojuusto.
Ensimmäiset historialliset lähteet mainitsevat juustonvalmistuksen maltalla 1400-luvulla ja alueen karu maasto suosii lampaiden paimennusta. Monet alueet eivät sovi muunlaiseen maatalouskäyttöön ja maidon jalostaminen juustoksi on kätevä tapa säilöä tuotettua maitoa. Ġbejnalla ei ole suojattua alkuperäisnimitystä, mutta sen lisäämistä Euroopan unionin nimisuojajärjestelmään on kampanjoitu.
Ġbejna valmistetaan saostamalla lampaanmaito juoksutteella 35–37 °C lämpötilassa, jolloin muodostuu juustomassaa. Ennen juoksutteiden käytön yleistymistä sen tilalla on sanottu käytetyn merivettä. Juustomassa eritellään koreihin ja sen pinnalle ripotellaan merisuolaa. Juustomuottiin asetettua juustomassaa käännellään pariin otteeseen samalla edelleen suolaa ripotellen. Valmista juustoa säilytetään kylmätiloissa ja se myydään tavallisesti vuorokauden sisällä sen valmistamisesta.
Valmis Ġbejna on väriltään valkoista ja sen makua on kuvailtu suolaiseksi. Juusto voidaan syödä tuoreena tai esimerkiksi katolla kuivattuna.
Äänilähete

Äänilähete eli äänisignaali on äänen esitystapa, jossa käytetään jännitetasoja analogisia lähetteitä varten ja binäärilukuja digitaalisia lähetteitä varten. Äänilähetteiden taajuudet ovat äänen taajuusalueella 20:stä 20 000:een hertsiin, mikä vastaa ihmisen kuulon ylä- ja alarajoja. Äänilähete voidaan syntetisoida suoraan, tai se voi olla peräisin muuntimesta kuten mikrofonista, soittimesta, fonografin äänirasiasta tai kasettisoittimen äänipäästä. Kaiuttimet ja kuulokkeet muuntavat sähköisen äänilähetteen takaisin ääneksi.
Digitaalisten äänijärjestelmien äänilähetteet ovat erilaisissa digitaalisissa tiedostomuodoissa.
Äänikanava on äänilähetteen kanava äänityslaitteessa tai äänipöydässä. Sitä käytetään muun muassa moniraitaäänityksessä ja äänentoistossa.
Lähetteen kulku

Lähetteen kulku tarkoittaa äänilähetteen reittiä äänilähteestä kaiuttimeen tai tallentimeen. Lähetteen kulku voi olla lyhyt ja yksinkertainen kuten kodin äänilaitteistossa tai pitkä ja monimutkainen äänitysstudioissa ja suuressa äänentoistojärjestelmässä, joissa lähete voi kulkea suuren äänipöydän monen osan, ulkoisen äänilaitteiston ja jopa eri huoneiden läpi.
Muuttujat

Äänilähetteitä saatetaan kuvata muuttujilla kuten kaistanleveydellä, nimellistasolla, äänenpainetasolla (dB) ja jännitetasolla. Lähetteen reitin impedanssi määrittää tehon ja jännitteen suhteen, ja se voi olla epätasapainoinen tai tasapainoinen.
Äänilähetteillä on joitakin vakioituja tasoja käyttökohteesta riippuen. Ammattilaisten äänipöytien äänilähdöt ovat yleensä linjatasolla. Kotikäytössä olevien äänilaitteistojen lähdöt ovat alemmalla linjatasolla. Mikrofonien lähdöt ovat yleensä vielä alemmalla tasolla jota kutsutaan mikrofonitasoksi..
Digitaalinen vastine

Äänilähetteen digitaalista muotoa käytetään ääniliitännäisissä ja digitaalisten äänityöasemien (DAW) ohjelmistoissa. Äänilähete tarkoittaa äänityöaseman läpi kulkevaa digitaalista tietoa (esim. ääniraidalta liitännäisen läpi ja ulos laitteiston äänilähdöstä).
Johdon läpi siirrettävällä äänilähetteellä voi olla erilaisia siirtomuotoja kuten optiset ADAT ja TDIF, koaksiaalinen S/PDIF, XLR-muotoinen AES/EBU ja Ethernet.
Áillohaš-musiikkipalkinto

Mari Boine vuonna 2018
Ulla Pirttijärvi-Länsman vuonna 2018
Frode Fjellheim vuonna 2014
Sofia Jannok vuonna 2007
Wimme vuonna 2006
Áillohaš-musiikkipalkinto on saamelaisen musiikin palkinto, jonka Norjan saamelaisten valtakunnallinen yhdistys (NSR), Koutokeinon kunta ja Koutokeinon Saamelaisten yhdistys perustivat vuonna 1993 Nils-Aslak Áillohaš Valkeapään 50. syntymäpäivän kunniaksi. Ensimmäisen palkinnon voitti Mari Boine. Palkinto jaetaan vuosittain pääsiäislauantaina Sámi Grand Prix -kilpailun aikana ihmiselle tai ihmisille, jotka ovat edistäneet saamelaista musiikkia. Voittaja saa sekä 20 000 kruunua että diplomin ja pääsee kahdeksi viikoksi Lásságámmiin.
Palkitut

| Vuosi | Artisti |
| --- | --- |
1993: Mari Boine
1994: Johan Anders Bær
1995: Ole Larsen Gaino
1996: Wimme Saari
1997: Roger Ludvigsen
1998: Inga Juuso
1999: Iŋgor Ántte Áilu Gaup
2000: Sančuari
2001: Johan Sara jr.
2002: Frode Fjellheim
2003: Intrigue
2004: Anders P. Bongo
2005: Niko Valkeapää
2006: Dimitri joavku
2007: Ulla Pirttijärvi-Länsman
2008: Svein Schultz
2009: Liv Mæsel Rundberg
2010: Issát Sámmol Heatta
2011: Halvdan Nedrejord
2012: Marit Gaup Eira
2013: Magnus Vuolab
2014: Sofia Jannok
2015: Jussi Isokoski
2016: Johan Andreas Andersen
2017: Deatnogátte Nuorat
2018: Sara Marielle Gaup Beaska
2019: Domna Khomjuk
2020: SlinCraze
2021: Marja Mortensson
2022: Øystein Nilsen
2023: Maj-Lis Skaltje
2024: Ella Marie Hætta Isaksen
¿Dónde están los ladrones?

| Dónde Están los Ladrones? Shakira |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Javier Garza ja Emilio Estefan Jr.
 Tyylilaji: latino-rock, pop
 Kesto: 41.13
 Levy-yhtiö: Sony
Shakiran muut julkaisut
| The Remixes 1997 | Dónde Están los Ladrones? 1998 | MTV Unplugged 1999 |
Singlet albumilta Dónde están los ladrones?
 ”Ciega, Sordomuda” Julkaistu: 7. syyskuuta 1998  ”Dónde Están los Ladrones?” Julkaistu: 16. lokakuuta 1998  ”Tú” Julkaistu: 2. marraskuuta 1998  ”Inevitable” Julkaistu: 18. joulukuuta 1998  ”No Creo” Julkaistu: 7. helmikuuta 1999  ”Si Te Vas” Julkaistu: 24. syyskuuta 1999  ”Ojos Asi” Julkaistu: 20. lokakuuta 1999  ”Moscas en la Casa” Julkaistu: 10. joulukuuta 1999  ”Octavo Dia” Julkaistu: 6. marraskuuta 2000
¿Dónde Están los Ladrones? on Shakiran järjestyksessä neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998. Albumin nimi on espanjaa, ja tarkoittaa Missä varkaat ovat?
Kappaleet

Ciega, Sordomuda – 4.27
Si Te Vas – 3.30
Moscas En La Casa – 3.31
No Creo – 3.52
Inevitable – 3.12
Octavo Dia – 4.31
Que Vuelvas – 3.51
Tú – 3.34
Dónde Están Los Ladrones?  – 3.13
Sombra De Ti – 3.33
Ojos Así – 3.55
Estoy Aqui (bonusraita uudemmassa painoksessa)
Ojos Así (single version) (bonusraita uudemmassa painoksessa)
Singlet

Ciega, Sordomuda (1998)
Si Te Vas (promo) (1999)
Tú (1999)
Inevitable (1999)
Octavo Día (promo) (1999)
Moscas En La Casa (promo) (1999)
No Creo (1999)
Ojos Asi (1999)
À Tout le Monde (Set Me Free)

| ”À Tout le Monde (Set Me Free)” Megadeth |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: United Abominations
 Julkaistu: 23. maaliskuuta 2007
 Tuottaja(t): Jeff Balding, Andy Sneap, Dave Mustaine
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.18
 Levy-yhtiö: Roadrunner Records
Megadethin muut singlet
| ”Gears of War” 2006 | ”À Tout le Monde (Set Me Free)” 2007 | ”Washington Is Next!” 2007 |
À Tout le Monde (Set Me Free) on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Megadethin single, joka on julkaistu vuonna 2007. Kappale on uudelleen nauhoitettu versio yhtyeen kappaleesta À Tout le Monde, joka on julkaistu vuoden 1994 albumilla Youthanasia.
Kappaleet

À Tout le Monde (Set Me Free) – 3.18
Kokoonpano

Dave Mustaine – laulu, kitara
Glen Drover – kitara
James LoMenzo – bassokitara
Shawn Drover – rummut, lyömäsoittimet
+
Cristina Scabbia – laulu
Ánir

Ánir
Ánir
Ánir on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee Borðoyn saaren länsiosissa. Kylä on osa Klaksvíkin kuntaa. Vuoden 2014 alussa sen asukasluku oli 60.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ánir Wikimedia Commonsissa
Ylinen-Kihlua

| Ylinen-Kihlua |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°14′00″N, 25°14′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Keskinen-Kihluaan 
Järvinumero:  14.222.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,2 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,819 km  
Pinta-ala:  3,408 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlinen-Kihlua 
Ylinen-Kihlua  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Iso-Äiniön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Äiniönjoen valuma-alueeseen (14.222) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy.
Yöperhonen (elokuva)

| Yöperhonen> La Chienne |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jean Renoir
Käsikirjoittaja:   Jean Renoir  André Girard 
Tuottaja:  Pierre Braunberger Roger Richebé
Säveltäjä:  Eugénie Buffet Enrico Toselli
Kuvaaja:   Roger Hubert  Theodor Sparkuhl 
Leikkaaja:  Marguerite Houllé-Renoir
Tuotantosuunnittelija:  Gabriel Scognamillo
Pääosat:   Michel Simon  Georges Flamant  Janie Marèse 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Etablissements Braunberger-Richebé
Levittäjä:  Gaumont
Ensi-ilta:  1931
Kesto:  96 min.
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yöperhonen (La Chienne) on Jean Renoirin ohjaama ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1931. Se on Renoirin toinen äänielokuva, ja jotkut kriitikot pitävät sitä Renoirin varhaisimpana mestariteoksena.
Kuvauksessa Renoir käyttää peilejä ja heijastumia korostamaan tekopyhyyttä ja ihmisten välisiä mutkikkaita riippuvuussuhteita. Tarina kertoo vanhenevasta toimistotyöntekijästä Maurice Legrandista, jolla on ankara vaimo, ja nuoresta Lucienne ”Lulu” -nimisestä naisesta, jota Legrand auttaa kadulla. Heidän välilleen syntyy suhde, jonka motiiveina ovat Lulun poikaystävän ahneus ja Legrandin pako arjesta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michel Simon  | … |  Maurice Legrand, naimisissa oleva toimistotyöntekijä   |
|  Janie Marèse  | … |  Lucienne Pelletier, ”Lulu”, nainen kadulla   |
|  Georges Flamant  | … |  Dédé, Lulun poikaystävä ja parittaja    |
Myöhempi maine

The New York Timesin kriitikot valitsivat Yöperhosen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Äänimaisema

Äänimaisema on kanadalaisen säveltäjä ja kirjailija R. Murray Schaferin 1960-luvulla lanseeraama käsite. Äänimaisema on melun, musiikin, luonnon äänten, ihmisen tai teknologian äänten kokonaisuus, jossa kulloinkin olemme. Termi voi viitata reaalisiin ympäristöihin tai abstrakteihin konstruktioihin kuten sävellyksiin silloin, kun niitä tarkastellaan ympäristöinä.
Äänimaiseman peruselementit

Äänimaisema voi teknisesti ottaen olla mikä tahansa äänellisen ympäristön osa, jota voidaan tutkia. Äänimaisema ei ole kuitenkaan yksinkertaisesti ääniympäristön synonyymi, vaan se viittaa siihen, kuinka yksilö tai yhteisö kokonaisuudessaan ymmärtää ääniympäristön sitä kuunnellessaan.
Perusäänet (keynote sounds) ovat niitä ympäristön ääniä, joita ei tavallisesti kuulla tietoisesti. Perusäänet muodostavat taustan muiden äänten havaitsemiselle, sillä usein ne kuuluvat taukoamatta. Esimerkiksi liikenteen humina, meren kohina tai kosken pauhu ovat tällaisia perusääniä, joihin totutaan. Perusääntä ei tietoisesti havaita, mutta muutokset näissä äänissä vaikuttavat kuulijaan.
Signaalilla (sound signal) puolestaan tarkoitetaan tietoisesti kuunneltavaa, merkityksellistä ääntä. Signaali välittää tietyn viestin. Esimerkiksi herätyskellon ääni kertoo, että täytyy herätä ja kirkonkellot kutsuvat puolestaan jumalanpalvelukseen.
Äänten merkitys on aina havaitsijasta riippuvainen. Eri ihmiset kokevat äänen eri tavoin. Toiselle jokin melun taso voi olla häiritsevämpi kuin toiselle, koska tottumiskysymykset ovat erilaiset. Äänen havainnointiin vaikuttavat myös yksilön mielentila, aika, paikka ja muut tekijät.
Äänimaisematutkimus

Äänimaisematutkimus on melko uusi musiikintutkimuksen osa-alue, ja se on monitieteinen tutkimusala, jolloin aihetta lähestytään useasta näkökulmasta. Akustikot tutkivat äänen käyttäytymistä erilaisissa tiloissa, arkkitehdit suunnittelevat akustisesti toimivia rakennuksia, psykologit selvittelevät äänten vaikutuksia ihmiseen, ja kuulontutkijat kuulon ja korvan ominaisuuksia. Muusikot, säveltäjät ja media-alan ammattilaiset yrittävät luoda uudenlaisia äänellisiä elämyksiä. Äänimaisematutkimuksen tavoitteena on siis selvittää, miten äänimaisemat eroavat toisistaan ajassa ja paikassa sekä tutkia, miten äänet vaikuttavat käyttäytymiseemme.
Äänimaisematutkimuksessa ääntä ei pidetä ainoastaan ongelmana, meluna, vaan se tarkastelee erilaisia tapoja, joilla ihmiset käyttävät ääniä. Ihmisten välisessä kommunikaatiossa äänimaisemat ovat merkittäviä heidän identiteetilleen ja suunnistamiselleen erilaisissa fyysisissä ympäristöissä.
Äänimaisematutkimus > Äänimaisematutkimus Suomessa

Suomeen äänimaisematutkimus saapui 1980-luvun loppupuolella ja Suomessa alalla toimii aktiivisesti Suomen Akustisen Ekologian Seura. Äänimaisematutkimuksen kattojärjestö on vuonna 1993 perustettu World Forum for Acoustic Ecology.
Suomen Akustisen Ekologian Seuran tarkoituksena on tehdä tunnetuksi ääniympäristön merkitystä elinympäristölle, ihmisten elämysmaailmoille ja hyvinvoinnille sekä lisätä kiinnostusta ääniympäristöä kohtaan.
Karl Fridolf Stenius

Karl Fridolf Stenius (25. tammikuuta 1839 Kontiolahti – 22. toukokuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen Suomen Pankin johtokunnan jäsen ja valtioneuvos.
Steniuksen vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen, varapastori Bengt Mårten Stenius (1798–1846) ja Kristina Elisabet Winter (k. 1864). Hän pääsi ylioppilaaksi 1861 Kuopion kymnaasista ja suoritti Helsingin yliopistossa kameraalitutkinnon 1865.
Stenius oli Suomen Pankissa kirjanpitäjänä vuodesta 1865 alkaen ja ensimmäisenä kamreerina vuodesta 1876 alkaen järjestäen pankin kirjanpidon. Viimeksi hän oli pankin johtajana ja pankin johtokunnan jäsenenä 1894–1913. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1899. Stenius oli Helsingissä muun muassa suostuntaverolautakunnan puheenjohtajana ja kaupungin tilintarkastajana.
Karl Fridolf Stenius oli naimisissa vuodesta 1864 Gustava Sofia Palanderin kanssa. Heidän poikiaan olivat Suomen Pankin Sortavalan konttorin johtaja Walter Fridolf Stenius (1865–1950), hovioikeudenneuvos Einar Stenius (1867–1945), Jalasjärven kunnanlääkäri Erik Stenius (1870–1901) ja maanmittari Torsten Axel Stenius (1874–1961). Karl Fridolf Steniuksen veli oli Käkisalmen pormestari Mårten Theodor Stenius (1833–1893).
Áo dài

Nainen yllään Áo dài.
Áo dài on perinteinen vietnamilainen pitkä asu, joka muodostuu mekosta ja housuista. Naiset käyttävät sitä arkivaatteenaan, miehet nykyisin enää juhlatilaisuuksissa kuten häissä ja hautajaisissa.
Varhaisimmat versiot áo dàista on kuvattu 1700-luvulta. Nykymuotonsa se sai 1930-luvulla.
Áo dài tehdään käyttäjälleen mittojen mukaan. Yläsa on vartalonmyötäinen, mekon helma ulottuu housujen päälle mutta siinä on syvään uurrettu halkio. Housunlahkeet ulottuvat kenkiin asti.
Áo dài on ollut aina suositumpi maan etelä- kuin pohjoisosassa. Myös yhä useampi ulkomaille muuttanut vietnamilainen on ottanut sen kansallispuvukseen.
Áo dài on samanlainen kuin indo-islamilaista kulttuuria seuraavien maiden salwar kameez, kurta, kuten Intia, Pakistan, jne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Áo dài Wikimedia Commonsissa
Kekkosen hallitus

Kekkosen hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Urho Kekkonen oli pääministerinä:
Kekkosen I hallitus, 17. maaliskuuta 1950 – 17. tammikuuta 1951
Kekkosen II hallitus, 17. tammikuuta 1951 – 20. syyskuuta 1951
Kekkosen III hallitus, 20. syyskuuta 1951 – 9. heinäkuuta 1953
Kekkosen IV hallitus, 9. heinäkuuta 1953 – 17. marraskuuta 1953
Kekkosen V hallitus, 20. lokakuuta 1954 – 3. maaliskuuta 1956
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kekkosen hallitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.