stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rasvahapot
Saantisuositukset

Suomen valtion ravitsemusneuvottelukunnan mukaan kokonaisrasvan osuus energiansaannista tulisi olla aikuisilla ja yli kaksivuotiailla lapsilla 25–35 energiaprosenttia. Neuvottelukunta on antanut lisäksi tarkempia suosituksia monityydyttymättömien, cis-kertatyydyttämättömien, tyydyttyneiden ja transrasvaa sisältävien rasvahappojen saannille. Neuvottelukunnan vuonna 2014 antaman suosituksen mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla alle 10 prosenttia.
Neuvottelukunnan puheenjohtaja, ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm on perustellut tyydyttyneen rasvan saantia rajoittavaa suositusta sillä, että tyydyttyneen rasvan korvaaminen tyydyttymättömällä rasvalla pienentäisi kokonaiskuolleisuutta, sydäntautikuolleisuutta ja sydäntautien ilmaantuvuutta. Vertaisarvioitu tiedejulkaisu Journal of the American College of Cardiology julkaisi vuonna 2020 kansainvälisen 12-henkisen tutkimusryhmän laatiman ravitsemussuosituksia arvioivan tieteellisen artikkelin, jossa todettiin, ettei kyseiselle suositukselle ole tieteellistä pohjaa, koska uusimmissa satunnaistetuista ja väestöseurantatutkimuksista laadituissa meta-analyyseissa ei ole havaittu, että tyydyttyneen rasvan vähentäminen vähentäisi sydän ja verisuonitauteja tai kokonaiskuolleisuutta, vaan että tyydyttyneen rasvan runsas käyttö päin vastoin vähentää riskiä saada sydänkohtaus..
Terveysvaikutukset

Ihmiskunta on pitänyt ravinnon sisältämää eläinrasvaa perinteisesti terveyden lähteenä. Ravintorasvojen terveysvaikutukset saattavat johtua osaksi siitä, että ne vaikuttavat suolistoflooran koostumukseen.
Terveysvaikutukset > Kuolleisuus

Vuonna 2017 julkaistiin maailmanlaajuinen Prospective Urban-Rural Epidemiology study (PURE), jossa oli yli 135 000 osanottajaa eri tulotasoa edustavista maista. Saadut tulokset suhteutettiin osanottajien koulutukseen, tulotasoon, tupakointiin, fyysiseen aktiivisuuteen, keskivartalolihavuuteen, diabetekseen sekä asumiseen maalla tai kaupungissa. Tuloksena oli, että sillä väestöviidenneksellä, joka sai ravinnosta eniten rasvaa, oli 23 prosenttia pienempi kuolleisuus kuin sillä viidenneksellä, joka sai vähiten rasvaa. Tyydyttymättömien rasvojen nauttiminen nauttiminen vähensi kuolleisuutta noin 20 prosenttia ja tyydyttyneen rasvan nauttiminen 14 prosenttia. Tutkimuksen tekijät suosittivat ravitsemussuositusten muuttamista siltä osin kun niissä kehotetaan ottamaan alle 30 prosenttia ravinnon kaloreista rasvoista ja alle 10 prosenttia tyydyttyneestä rasvasta.
Vuonna 2016 julkaistussa satunnaistetussa yhdysvaltalaisessa kaksoissokkotutkimuksessa havaittiin, että eläinperäisen tyydyttyneen rasvan vaihtaminen runsaasti monityydyttymätöntä linolihappoa sisältävään maissiöljyyn ja -margariiniin lisäsi koehenkilöiden kuolleisuutta. Maissiöljyn käyttö lisäsi tutkittavien kokonaiskuolleisuutta sitä enemmän, mitä enemmän heidän veren kolesterolinsa laski. Jokainen 0,78 mmol/L:n kolesterolivähenemä lisäsi kuolleisuutta 22 prosentilla. Kokeessa oli lähes 2 400 osanottajaa.
Terveysvaikutukset > Sydänterveys

Vuonna 2017 julkaistiin maailmanlaajuinen Prospective Urban-Rural Epidemiology study (PURE), jossa oli yli 135 000 osanottajaa eri tulotasoa edustavista maista. Saadut tulokset suhteutettiin osanottajien koulutukseen, tulotasoon, tupakointiin, fyysiseen aktiivisuuteen, keskivartalolihavuuteen, diabetekseen sekä asumiseen maalla tai kaupungissa. Tuloksena oli, että eniten tyydyttynyttä rasvaa nauttivilla esiintyi 20 prosenttia vähemmän sydänkohtauksia.
On myös olemassa viitteitä siitä, että aivoissa, kalassa ja lihassa esiintyvällä klupadonihapolla olisi rasvahapoista suotuisin vaikutus sydän- ja verisuonisairauksiin.
Terveysvaikutukset > Aineenvaihdunta

Lyhytketjuisilla rasvahapoilla saattaa olla edullisia vaikutuksia aineenvaihduntaan. On olemassa näyttöä siitä, että jo pieni määrä tyydyttyneitä keskipitkiä rasvahappoja ehkäisee insuliiniresistenssin syntyä. Eläimillä tehdyissä tutkimuksissa on myös havaittu, että etenkin lyhytketjuisella tyydyttyneellä asetaatti-rasvahapolla on tärkeä rooli kehon rasvakudoksen säätelyssä. Tämä johtuu sen insuliiniherkkyyttä ja sokeriaineenvaihduntaa tasapainottavasta vaikutuksesta sekä siitä, että se edistää rasvan polttoa energiaksi.
Terveysvaikutukset > Immuunipuolustus

Erään suomalaisen tutkijan mukaan lyhytketjuisten rasvahappojen on havaittu tehostavan immuunipuolustusta. Lisäksi ne saattavat vähentää tulehdusta ja tulehduksellisten suolistosairauksien oireita. Esimerkiksi voihappo näyttää hillitsevän suoliston tulehtuneisuutta ja syöpäsolujen kasvua sekä vähentävän happiradikaalien syntyä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rasvahapot Wikimedia Commonsissa
Small Molecule Pathway Database (SMPDB): Fatty Acid Biosynthesis, Homo sapiens (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Paul Brickhill

| Paul Brickhill> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. joulukuuta 1916 Melbourne, Australia
Kuollut: 23. huhtikuuta 1991 (74 vuotta) Melbourne, Australia
Kansalaisuus:  australialainen
Ammatti:  sotilaslentäjä, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Paul Chester Jerome Brickhill (20. joulukuuta 1916 Balwyn, Melbourne, Australia – 23. huhtikuuta 1991 Balmoral, Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) oli australialainen hävittäjälentäjä, sotavanki ja kirjailija. Hän kirjoitti muun muassa suomennetut kirjat Lentäjäsankari, Padonmurtajat ja Suuri pakoretki.
Elämäkerta

Melbournessa syntynyt Brickhill kävi North Sydney Boys High Schoolia. Näyttelijä Peter Finch oli hänen luokkatoverinsa ja ystävänsä. Hän työskenteli myöhemmin australialaiselle The Sun -lehdelle, sodan jälkeen Euroopassa, missä hän raportoi Nürnbergin oikeudenkäynnistä.
Brickhill liittyi 1941 toisen maailmansodan aikana Australian ilmavoimiin (RAAF). Hän sai hävittäjäkoulutusta Kanadassa ja Yhdysvalloissa ennen kuin hän liittyi No. 92 Squadron RAFiin, joka oli Desert Air Forcen Spitfire-yksikkö. Vuonna 1943 hänen koneensa ammuttiin alas Tunisiassa ja hän jäi sotavangiksi.
Sotavankina Stalag Luft III -sotavankileirillä Saksassa Brickhill oli mukana joukkopakoyrityksen suunnittelussa. Klaustrofobian vuoksi hän ei osallistunut tunnelin rakentamiseen. Hän ei itse myöskään osallistunut pakoyritykseen.
Brickhill kirjoitti sodan jälkeen tapahtumasta ensimmäisen laajan kuvauksen kirjassaan Suuri pakoretki (1950), joka toi sen julkisuuteen. Tapahtumasta on kirjoittanut myös brittiläinen toimittaja Tim Carroll kirjan Suuri pakoretki sotavankileiriltä Stalag Luft III (2005, suom. Lauri Mäkelä, Koala 2006).
Brickhill kirjoitti kaksi muutakin menestysromaania: Padonmurtajat, joka on Operaatio Chastisen tarina ja kuvaus siitä, kuinka No. 617 Squadron tuhosi Ruhrin padot, sekä teoksen Lentäjäsankari, joka kertoo  Ison-Britannian ilmasodan lentäjä-ässän Douglas Baderin tarinan.
Brickhill avioitui vuonna 1950 australialaisen mallin Margot Slaterin kanssa. He saivat kaksi lasta mutta erosivat 1964. Avioeron jälkeen hän muutti Australiaan ja asui elämänsä viimeiset 25 vuotta Balmoralissa masentuneena ja kykenemättä kirjoittamaan.
Brickhill kuoli sydänkohtaukseen 74-vuotiaana Sydneyssä Australiassa 23. huhtikuuta 1991..
Elokuvasovitukset

Kolmesta Brickhillin teoksesta on tehty pitkä elokuva: Taivaalla palaa (1955, teoksesta Padonmurtajat), Lentäjäsankari (1956, teoksesta Lentäjäsankari Douglas Bader) ja Suuri pakoretki (1963, teoksesta Suuri pakoretki).
Teoksesta Deadline on muokattu jakso sarjaan Bob Hope Presents the Chrysler Theatre nimellä War of Nerves, joka on myös kirjan nimi Yhdysvalloissa. Ensi-ilta oli vuonna 1964.
Teokset

Escape to Danger (Conrad Nortonin kanssa). London: Faber and Faber, 1946.
The Great Escape. New York: Norton, 1950.
The Dam Busters. London: Evans, 1951.
Escape – Or Die: Authentic Stories of the R.A.F. Escaping Society. London: Evans, 1952.
Reach for the Sky: The Story of Douglas Bader DSO, DFC. London: Collins, 1954.
The Deadline. London: Collins, 1962. (nimi Yhdysvalloissa: War of Nerves)
Three Great Air Stories. London: Collins, 1970.
Teokset > Suomennetut teokset

Lentäjäsankari Douglas Bader.  (Alkuteos: Reach for the Sky)  Suomentanut Juhana Perkki. Otava, 1955.
Padonmurtajat.  ((Alkuteos: The Dam Busters) esipuheen laatinut ilmamarsalkka, lordi Tedder)  Suomentanut Juhana Perkki. Otava, 1956.
Suuri pakoretki: englantilaisten lentäjien joukkopako toisessa maailmansodassa.  (Alkuteos: The Great Escape)  Suomentanut Aaro Melasniemi. Otava, 1959.
Kirjallisuutta

"Brickhill, Paul Chester Jerome 1916–1991." Contemporary Authors, New Revision Series, 69: 68–69.
Stephen Dando-Collins, "The Hero Maker: A Biography of Paul Brickhill: The Australian behind the legendary stories The Dam Busters, The Great Escape and Reach for the Sky"
John Ramsland, Flying into Danger: The Paul Brickhill Story, Brolga Publishing Pty Ltd 2016 ISBN  9789991607047
Aiheesta muualla

Paul Brickhill Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Paul Brickhill Austlit. 3.3.2012. St Lucia:  The University of Queensland. Viitattu 12.10.2017. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Australia  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  IdRef
Vihersammakot

| Vihersammakot |
| --- | --- |
 Vihersammakko (Pelophylax kl. esculentus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eecarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Aitosammakot Ranidae
Suku::  Vihersammakot Pelophylax  Fitzinger, 1843
Katso myös
   Vihersammakot Wikispeciesissä   Vihersammakot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vihersammakot (Pelophylax) on aitosammakoiden heimoon kuuluva suku. Sukuun kuuluvia Suomessakin tavattuja lajeja ovat:
Mölysammakko (Pelophylax ridibundus)
Vihersammakko eli ruokasammakko (Pelophylax kl. esculentus)
Lessonansammakko eli pikkuvihersammakko (Pelophylax lessonae)
Muita sukuun kuuluvia lajeja:
Levantinvihersammakko (Pelophylax bedriagae)
Italianvihersammakko (Pelophylax bergeri)
Pelophylax caralitanus
Karpathoksenvihersammakko (Pelophylax cerigensis)
Pelophylax chosenicus
Kreetanvihersammakko (Pelophylax cretensis)
Kyproksenvihersammakko (Pelophylax cypriensis)
Pelophylax demarchii
Epeiroksenvihersammakko (Pelophylax epeiroticus)
Pelophylax fukienensis
Pyreneidenvihersammakko (Pelophylax kl. grafi)
Pelophylax hubeiensis
Balkaninvihersammakko (Pelophylax kurtmuelleri)
Pelophylax lateralis
Pelophylax nigromaculatus
Iberianvihersammakko (Pelophylax perezi)
Pelophylax plancyi
Pelophylax porosus
Pelophylax saharicus
Albanianvihersammakko (Pelophylax shqipericus)
Pelophylax tenggerensis
Pelophylax terentievi
Aiheesta muualla

Sammakkolampi.fi: Vihersammakot
Laji.fi: Vihersammakot (Pelophylax)
UniProt: Taxonomy - Pelophylax (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Pelophylax (englanniksi)
ITIS: Pelophylax (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pelophylax (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Genus Pelophylax (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1187092  Wikispecies: Pelophylax  ASW: Pelophylax  BOLD: 101466  CoL: 6KDF  EoL: 4355375  EPPO: 1PELXG  GBIF: 2426629  iNaturalist: 64806  IRMNG: 1226571  ITIS: 773287  NBN: NHMSYS0020194822  NCBI: 121164  Open Tree of Life: 915572  Paleobiology Database: 249807  WoRMS: 1035198
Musa Bigiev

| Musa Carullah Bigiev> موسى جار الله Mûsâ Cârullâh |
| --- | --- |
 Musa Džarullanpoika (1910)
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. joulukuuta, 1875 Rostovin alue, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 29. lokakuuta, 1949 Kairo, Egypti
Musa Carullah ulı Bigiev (Муса Җаруллаһ улы Бигиев – myös muotoon Musa Bigeev, Bigi, Musa Carullah, Yarullah / Jarullah; ven. Муса Яруллович Бигеев / Муса Джарулла, Musa Jarullovitš Bigejev / Musa Džarulla; 25. joulukuuta 1875 – 29. lokakuuta 1949) oli Venäjän keisarikunnassa syntynyt tataaritaustainen islaminuskon tutkija (hanafi), maturiditeologi, kirjailija, julkaisija ja yksi jadidistisen liikkeen johtavimmista henkilöistä. Kiisteltynä uudistajana hän sai lempinimen "islamin Luther". Suomessa Bigi vaikutti paikallisen tataariyhteisön keskuudessa ja vieraili ensimmäisen kerran maassa jo 1910-luvulla. Kirjallisia teoksia Bigi julkaisi noin 120. Bigin työ ja nimi on paljolti unohdettu nykypäivänä. Tähän vaikutti etenkin Bigin ja muiden saman henkisten ajattelijoiden sensurointi Neuvostoliiton aikana.
Elämäkerta

Bigi syntyi Venäjän keisarikunnassa, Rostovin alueella vuonna 1875. Hän käytti suurimman osan nuoruudestaan opiskellessaan kaupunkien Kazan, Buhara, Samarkand, Mekka, Medina, Kairo, Damaskos, Istanbul ja Uttar Pradesh uskonnollisissa oppilaitoksissa.
Vuonna 1904, Bigi palasi Venäjälle, missä hän meni naimisiin. Myöhemmin hän muutti Pietariin ja otti osaa oikeustieteiden tiedekunnassa Pietarin imperiaalisessa yliopistossa. Hänestä tuli tuolloin myös hyviä ystäviä Ğabdräşit İbrahimin kanssa, jonka toimittamaan lehteen "Ülfät" Bigi päätyi julkaisemaan useasti.
Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen aikoihin Bigi otti aktiivisesti osaa islamilaisen poliittisen järjestön (myöh. puolueen) Ittifaq al-Muslimin:in perustamisessa. Hän oli mukana Venäjän ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa muslimikongressissa Nižni Novgorodissa. Vallankumouksen jälkeen Bigi työskenteli julkaisijana ja vuodesta 1910 opettajana orenburgilaisessa madrasassa.
Vuonna 1923, Bigi vangittiin Moskovassa, julkaistuaan teoksen Islamiyet elifbası (Islamin aakkoset). Turkin silloinen ulkoministeri İsmet İnönü viestitti Suomeen pyytäen maassa asuvia tataareja avustamaan Bigin vapauttamisessa. (Toisen lähteen mukaan tataariyhteisö viestitti Turkin hallinnolle). Vapaus koitti kolmen kuukauden kuluttua, mutta Bigi oli vapaanakin jatkuvan tarkkailun alla. Vuonna 1929 hän pakeni Neuvostoliitosta Turkestaniin ja sen kautta Kiinaan, josta matka vielä jatkui Himalajan ylitse Afganistaniin ja Egyptiin.
Neuvostoliitosta pakenemisen jälkeen Bigi oleskeli useissa muslimimaissa. Ensiksi Bigi asui Kabulissa, mistä hän palasi Bombayn ja Peshawaran kautta Kairoon, jossa hän myöhemmin kuoli.
Bigi vieraili Suomessa paikallisen tataariyhteisön keskuudessa monia kertoja, joista ensimmäinen oli syksyllä 1910. Seuraavan vuoden kesäkuussa hän tuli maahan uudelleen, jolloin hän matkusti aavasaksaan tutkiakseen miten islaminuskon oppien mukaan pastotaan ja suoritetaan iltarukouksia pitkien ja valoisien päivien aikana. Matkan jälkeen Bigi julkaisi aiheeseen liittyvän teoksen, Ozın könnerde ruza (Paastoaminen pitkien päivien aikana).
Vuonna 1933, Bigi saapui Tampereelle (neljättä kertaa). Vierailunsa aikana hän keskittyi omiin kirjoitustöihin ja samalla toimi uskonnollisena valistajana tataariyhteisön parissa. Kun Tampereella vietettiin Turkin kansallispäivän juhlatilaisuutta, Bigi osallistui juhlaan, mutta jättäytyi yhteiskuvasta pois uskoen sen olevan Neuvostoliitossa asuvien perheenjäsenten haitaksi. Tampereen tataarit pitivät vuonna 1949 Bigille omistetun juhlan Hotelli Emmanuksen juhlasalissa.
Näkemyksiä

Bigin provosoiva luonne asetti kadimistit (konservatiivit) mutta myös monet muut uudistajat häntä vastaan.
Esseessä Rahmet-i Ilahiye Burhanlari (1910, Orenburg), Bigi esitti, että jumala voi antaa armoa ja anteeksiantoa myös ihmisille jotka eivät usko. Tämä sai aikaan kritiikkiä monelta ulamalta ja myös muun muassa jadidisti Ismail Gaspıralılta.
Bigi sai aikaan reaktioita myös Venäjän (keisarikunnan) ulkopuolella; muun muassa Istanbulissa, missä tutkija Mustafa Sabri Efendi kritisioi Bigiä ja hänen "vaarallisia ja harhaoppisia" (küfriyati muhtevi) ideoita. Sabri sai myös aikaan joidenkin Bigin töiden sensuroinnin Osmanin valtakunnassa. Tästä huolimatta, Sabri puolusti Bigin pätevyyttä puhua teologisista asioista. Hän keksi Bigille lempinimen "islamin Luther".
Bigiä on myös kuvattu "yhtenä pahamaineisimpana sunnalaisena poleemikkona šiialaisuutta vastaan 1900-luvulla". Tämä johtuu hänen kirjoittamistaan šiialaisvastaisista teoksista, muun muassa Al-Washi'ah fi naqd 'aqa'id al-shi'ah. Kyseisissä teoksissaan, Bigi toteaa, että hän ei tavannut Iraqissa tai Iranissa matkustaessaan yhtäkään šiialaista yksilöä joka olisi tuntenut koraania "riittävän hyvin".
Joitain teoksia

Rusya Müslümanlarının 3. Nedvesi (1906)
Müslüman İttifakının Programı ve Şerhi (1906)
Rahmet-i İlahiye Buhranları (1911)
Uzun Günlerde Ruze (1911)
Uzun Günlerde Oruç (1975)
Siyonizm (1911)
Nazimetü’z-Zehra (1912)
Islâhat Esasları (1914)
Zekât (1916)
Şeriat Esasları (1916)
Tarihü’l-Kur’an ve’1-Mesahif (1923)
Nizamü’t-Takvim fi’1-İslâm (1935)
Eyyamu Hayatı’n-Nebiy (1935)
El-Kanunu’l-Medeni fi’1-İslâm (1946)
Kitâbu’s-Sünne (1998)
İslâm’ın Elifba’sı (2000).
Aiheesta muualla

Our Religious Mentor: Musa Bigeev and the Tatars in Finland - Islam Zaripov, Ramil Belyaev
Meeting of the planning group for the building of a mosque in Finland, Helsinki 1917 - kuva
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Muut:  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Günter Wallraff

| Günter Wallraff |
| --- | --- |
 Günter Wallraff 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1942 (ikä 82) Burscheid, Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Ammatti:  toimittaja, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
www.guenter-wallraff.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Günter Wallraff (1. lokakuutalähde? 1942 Burscheid, Saksa) on saksalainen toimittaja ja kirjailija, joka yhteiskunnan epäkohtia paljastaakseen on tehnyt raportteja ja kirjoja esiintymisistään eri rooleissa, kuten somalina, tehdastyöläisenä ja turkkilaisena ”Gastarbeiterina” (vierastyöläisenä).
Valepuvussa esiintymisen Wallraff aloitti 1969 kirjoittaessaan teosta 13 unerwünschte Reportagen ("13 juttua, joita ei toivota", ei suom.). Hän kuvailee siinä kokemuksiaan esiintyessään alkoholistina, kulkurina ja kemiantehtaan työntekijänä.
Vuonna 1974 Wallraff osoitti mieltä Kreikan sotilasjunttaa vastaan Ateenassa ja hankkiutui tarkoituksellisesti pidätetyksi ilman henkilöpapereita. Pidätettynä häntä kidutettiin, kunnes hän paljasti henkilöllisyytensä, jolloin hänet tuomittiin vankeuteen. Juntan kaaduttua Wallraff vapautettiin.
Vuonna 1977 Wallraff palkkautui saksalaisen bulevardilehden Bild-Zeitungin toimittajaksi nimellä "Hans Esser". Kirjoissaan Der Aufmacher ('pääjuttu') Zeugen der Anklage ('syyttäjän todisteet') hän kertoo työskentelystään toimittajana ja kuvaa lehden journalistisia tapoja. Kirjan pohjalta on tehty elokuva Pakotie pimeään (ensi-ilta 1990).
Wallraffin teos Ganz unten (suom. Pohjalla) vuodelta 1985 oli Saksan siihen asti myydyimpiä kirjoja. Teosta varten Wallraff esiintyi kahden vuoden ajan saksanturkkilaisena.
Vuonna 2009 Wallraff julkaisi kirjan Aus der schönen neuen Welt, jossa hän kertoo kokemuksistaan muun muassa somalialaisena, asunnottomana ja puhelinmyyjänä sekä dokumentin sekä dokumentin Schwarz auf Weiß, jossa hän laittautuu somaliksi ja kiertää Saksaa.
Syytteet plagioinnista ja Stasi-yhteyksistä

Toimittaja Hermann L. Gremliza väitti vuonna 1987, että osa Wallraffin Bild-Zeitung-aiheisesta kirjasta on tosiasiassa hänen kirjoittamaansa. Wallraff ei ole ottanut julkisuudessa kantaa syytökseen.
Wallraffia on myös syytetty toiminnasta Stasin hyväksi. Hampurilaisen tuomioistuimen vuonna 2004 antaman päätöksen mukaan hänestä ei saa käyttää nimityksiä Inoffizieller Mitarbeiter eikä Stasin avustaja. Syytöksiä on esittänyt lähinnä Axel Springer Verlag, joka julkaisee Bild-Zeitungia.
Suomennetut teokset

Pohjalla, alkuteos Ganz unten, suom. Hannu Väisänen, Hki : Kirjayhtymä, 214 s., ISBN  951-26-2891-0
Reportaaseja julkisivun takaa (13 unerwünschte Reportagen), suom. Ulf-Erik Qvickström. Helsinki: Tammi, 1973, 150 s (Teos on koottu reportaaseista, jotka on aikaisemmin julkaistu teoksissa 13 unerwünschte Reportagen ja Neue Reportagen, Untersuchungen und Lehrbeispiele.) ISBN  951-30-2265-X. Sarja: Huutomerkki
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu (saksaksi)
Günther Wallraffin haastattelu (saksaksi)
Pakotie pimeään Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat 2  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Tehdas

Stora-Enson paperitehdas Oulussa.
Tehdas on tuotantolaitos, jossa valmistetaan koneellisesti tuotteita. Tehdas on myös teollisuusrakennus, joka on usein suunniteltu siellä toimivaa tuotantoprosessia varten. Termillä tehdasteollisuus halutaan erottaa tehdasrakennuksissa toimiva teollisuus kotiteollisuudesta ja käsityöpajoista. Tehdassuunnittelulla pyritään kehittämään kullekin teolliselle prosessille parhaiten sopivat tilat ja sinne sellainen koneiden sijoittelu (layout), jolla minimoidaan turhat siirrot tehtaan sisällä.