stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markin kunta
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Brättingstorp (östra delen)
Hulta
Mos + Hanatorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Markin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Mark 1 (25 valtuutettua)
Mark 2 (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Markin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 8 | 8 | 10 | 9 | 7 | 8 | 6 | 7 | 5 | 8 | 10 | 8 | 9 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 14 | 13 | 13 | 11 | 11 | 10 | 10 | 8 | 8 | 8 | 5 | 6 | 8 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 3 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 1 | 4 | 2 | 4 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 2 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 21 | 23 | 24 | 22 | 21 | 23 | 18 | 20 | 20 | 17 | 16 | 15 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 | 4 | 3 | 3 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 4 | 4 | 6 | 6 | 6 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Berghemin piiri
Fotskälin piiri
Fritslan piiri
Hajomin piiri
Horredin piiri
Hyssnan piiri
Istorpin piiri
Kinnan piiri
Skephultn piiri
Surteby-Kattungan piiri
Sätilan piiri
Torestorpin piiri
Tostaredin piiri
Älekullan piiri
Örby-Skenen piiri
Öxabäckin piiri
Öxnevallan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Kinna
Örby-Skene
Sätila
Hyssna
Fritsla-Skephult
Västra Mark
Öxnevalla
Horred
Istorp
Älekulla
Torestorp
Öxabäck
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Berghem
Fotskäl
Fritsla
Hajom
Horred
Hyssna
Istorp
Kattunga*
Kinna
Skene kbfd
Skephult
Surteby-Kattunga (Surteby)
Svänasjö*
Sätila
Torestorp
Tostared
Älekulla
Örby
Örby kbfd
Öxabäck
Öxnevalla
Seurakunnat > Kirkot

Berghemin kirkko
Fotskälin kirkko
Hajomin kirkko
Horredin kirkko
Hyssnan vanha kirkko
Hyssnan kirkko
Istorpin kirkko
Surtebyn kirkko
Svenasjön kappeli
Sätilan kirkko
Torestorpin kirkko
Tostaredin kirkko
Älekullan kirkko
Örbyn kirkko
Öxabäckin kirkko
Öxnevallan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Markin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Marks kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Markin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kroatian ralli

|  Kroatian ralli |
| --- | --- |
Sarja:  Rallin MM-sarja
Sijainti:  Zagreb, Kroatia
Ensimmäinen tapahtuma:  1974
Viimeisin tapahtuma:  2023
Eniten voittoja
Kuljettajat:   Branislav Kuzmič (5) 
Tallit:   Renault (9)
Viimeisin kilpailu (2023):
Voittaja:    Elfyn Evans  Scott Martin   (Toyota Gazoo Racing)
Voittoaika:  2.50.54,3
Ott Tänak vuoden 2021 Kroatian rallissa.
Kroatian ralli (kroat. Reli Hrvatska, virallisesti Croatia Rally) on Kroatiassa Zagrebin ympäristön asfalttiteillä järjestettävä kansainvälinen rallikilpailu, joka on kuulunut vuodesta 2021 alkaen rallin MM-sarjaan.
Historiaa > Alkuvuodet Jugoslaviassa

Ralli järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974 nimellä INA Delta TLX Rally. Ensimmäiset kolme vuotta ralli oli paikallinen kilpailu, mutta vuonna 1977 siitä tuli osa Jugoslavian mestaruussarjaa. Kansainvälisen autoliiton FIA:n kilpailukalenteriin ralli otettiin mukaan vuonna 1986, jolloin kilpailuun osallistui jugoslavialaisten lisäksi myös saksalaisia, itävaltalaisia ja tšekkoslovakialaisia kuljettajia. Vuonna 1988 Renault 5 GT Turbolla ajanut slovenialainen Branislav Kuzmič otti jo viidennen INA Delta -rallin voittonsa, mikä on edelleen voimassa oleva ennätys.
Historiaa > Kroatian sodan jaloissa EM-sarjaan

Rallin EM-sarjaan INA Delta -ralli hyväksyttiin vuonna 1992, ja huolimatta Kroatian sodan vaikeista vuosista se pystyttiin järjestämään 1990-luvun alkupuolellakin vuosittain. Ralli kehittyi vuosikymmenen edetessä ja samalla siitä saatavien EM-pisteiden kerroin kasvoi. Sodan jälkeen vuonna 1996 kilpailun virallinen nimi muutettiin muotoon Croatia Delta Rally. Samalla tapahtuman järjestäjä Autokerho Delta haki rallille EM-sarjan korkeimman tason (kerroin 20) kilpailun asemaa, jota ei kuitenkaan heti myönnetty.
Vuonna 2004 EM-sarjaa uudistettiin ja pienennettiin. Siihen sisällytettiin vanhasta EM-sarjasta vain korkeimman tason kilpailut, ja muista muodostettiin alueellisia rallicupeja. Niinpä Kroatian ralli oli vuodesta 2004 alkaen EM-sarjan sijaan osa Itä-Euroopan rallicupia. Järjestäjien työ kuitenkin lopulta palkittiin, kun kilpailu sai paikan uudistetusta EM-sarjasta vuonna 2007.
Historiaa > Muutto Zagrebista Rijekaan ja Istriaan

EM-sarjan osakilpailu järjestettiin Zagrebin ympäristössä onnistuneesti kolme kertaa, mutta taloudellinen taantuma sai aikaan rallin keskuspaikan siirtämisen pääkaupungista Rijekaan vuonna 2010. Samalla rallin järjestäjä vaihtui ja virallinen nimi muutettiin muotoon Croatia Rally. Aiempi järjestäjä Autokerho Delta alkoi kuitenkin vuonna 2011 järjestää pääkaupungin ympäristössä pienempimuotoista Zagreb Delta Rally -nimistä rallikilpailua, jonka voidaan niin ikään katsoa jatkavan vuonna 1974 perustetun rallin perinteitä.
Kroatian ralli järjestettiin Rijekassa kolme kertaa, joista viimeinen toi rallin ensimmäisen suomalaisvoiton, kun Juho Hänninen oli nopein Škoda Fabialla vuonna 2012.
Seuraavana vuonna ralli menetti asemansa EM-sarjassa. Se siirrettiin Istrian niemimaalle, ja keskuspaikaksi tuli Porečin kaupunki. Vuodet 2013–2017 Kroatian ralli kuului Euroopan rallicupien seuraajaksi luotuihin Euroopan Rally Trophy -sarjoihin. Vuoden 2018 ralli peruttiin, eikä kilpailua järjestetty pariin vuoteen sen jälkeenkään.
Historiaa > MM-osakilpailuksi

Kroatian ralli teki paluun vuonna 2021, jolloin se oli ensimmäistä kertaa osa rallin MM-sarjaa. Samalla ralli siirrettiin takaisin pääkaupunki Zagrebiin. Rallin nousua MM-kalenteriin saattoi pitää yllättävänä, sillä Kroatia ei ollut aiemmin järjestänyt edes MM-sarjan kandidaattirallia.
Ensimmäinen MM-ralli oli huipputasainen. Toyotan Sébastien Ogier voitti tallitoverinsa Elfyn Evansin vain 0,6 sekunnilla. Ogier oli vielä ennen viimeistä erikoiskoetta 3,5 sekuntia Evansia perässä mutta nousi lopulta voittoon, vaikka hänen autonsa oli kärsinyt vahinkoja kyseisen päivän ensimmäisellä siirtymätaipaleella sattuneessa kolarissa. Kolmanneksi ajanut Hyundain Thierry Neuvillekin hävisi voittajalle vain 8,1 sekuntia.
Myös toinen Kroatian MM-ralli tarjosi lopulta huipputasaisen voittotaiston. Kilpailu oli sateisen ja sumuisen sään, lukuisten rengasrikkojen ja vaikeiden rengasvalintojen sävyttämä. Toyotalla ajanut Kalle Rovanperä johti kilpailua ensimmäisen päivän jälkeen jo yli minuutilla, mutta Rovanperän toisena päivänä sattunut rengasrikko ja Hyundain Ott Tänakin oikeaan osunut päätöspäivän rengasvalinta nostivat Tänakin kilpailun kärkeen 1,4 sekunnin erolla ennen viimeistä erikoiskoetta. Viimeisellä EK:lla Rovanperä oli kuitenkin 5,7 sekuntia Tänakia nopeampi ja otti näin uransa ensimmäisen asfaltilla ajamansa MM-rallin voiton. Samalla Rovanperästä tuli vasta historian kolmastoista kuljettaja, joka on pystynyt voittamaan MM-rallin niin soralla, lumella kuin asfaltillakin.
Oliver Kesar Zagrebin yliopistosta johti tutkimusta rallin talousvaikutuksista, jonka mukaan vuoden 2022 rallissa 300 000 katsojaa käytti 105 miljoonaa euroa Kroatian turismiin.
Kaudella 2024 Kroatian ralli ei ollut mukana MM-sarjassa. Kaudella 2025 kilpailu on mukana EM-sarjassa ja vuosina 2026 ja 2027 kilpailu on jälleen mukana MM-sarjassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroatian ralli Wikimedia Commonsissa
Rallin kotisivut
Rallin vuoden 2016 voittajat Vlastimil Majerčák ja Michaela Vejačková.
Saif al-Islam Gaddafi

| Saif al-Islam Gaddafi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1972
Vanhemmat:  Muammar Gaddafi
Muut tiedot
Koulutus: Wienin yliopisto London School of Economics
Aiheesta muualla
Kotisivu
Saif al-Islam Gaddafi (arab. سيف الإسلام معمر القذافي‎; s. 25. kesäkuuta 1972) on Libyan entisen hallitsijan Muammar Gaddafin seitsemästä pojasta toiseksi vanhin ja kansainvälisesti tunnetuin. Gaddafi toimi oman ihmisoikeusjärjestönsä johtajana ja hänestä veikattiin isänsä kruununperijää. Libyan sisällissodan jälkeen Muammar Gaddafin hallinto kuitenkin kukistui ja Saif al-Islam Gaddafi jäi kapinallisten vangiksi. Libyan väkivaltaisuuksien kiihtyessä myöhemmin uudestaan hänet vapautettiin, joskin hänellä on Libyan kansainvälisesti tunnustetun hallinnon langettama kuolemantuomio ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen antama pidätysmääräys.
Elämäkerta

Saif al-Islam opiskeli insinööriksi Tripolissa, talouden maisteriksi Wienin yliopistossa ja tohtoriksi London School of Economicsissa (LSE). Hänen väitöskirjansa aihe LSE:ssä oli ”Kansalaisyhteiskunnan rooli demokratisoinnissa”. Libyan kansannousun alettua paljastui, että väitöskirja oli maksettu tilaustyö ja että Saif al-Islamin järjestö oli tehnyt yliopistolle suuria rahalahjoituksia. LSE:n johtaja Howard Davies joutui eroamaan.
Libyassa Saif al-Islam toimi Libyan valtiollisen sijoitusrahaston Libyan Investment Authorityn johtajana ja oli tärkeässä roolissa neuvotteluissa länsimaiden kanssa Libyan pyrkiessä parantamaan suhteita näihin vuosien 2000 ja 2011 välillä. Hän oli mukana neuvottelemassa esimerkiksi Libyan ydinaseohjelmasta luopumisesta, sekä UTA:n lento 772:n, Lockerbien pommi-iskun ja Berliinin yökerhoiskun 1989 uhrien omaisille annettavista korvauksista käydyissä neuvotteluissa. Hänen on sanottu olleen mukana myös neuvotteluissa, jotka päättyivät kiistanalaiseen ratkaisuun vapauttaa Lockerbien pommi-iskun tekijä Abdelbaset Ali Mohmed al-Megrahi vuonna 2009. Lukuisten länsimaiden kanssa käytyjen neuvottelujen ja sopimusten jälkeen Libyan vastaiset kansainväliset pakotteet lopulta poistettiin. Saif al-islamin johtama hyväntekeväisyysjärjestö neuvotteli vapaiksi Filippiinien Jolon saaren muslimiterroristien sieppaamat länsimaalaiset panttivangit, joiden joukossa oli kaksi suomalaismiestä.
Kansainvälinen rikostuomioistuin antoi Saif al-Islam Gaddafista pidätysmääräyksen kesäkuussa 2011. Gaddafia syytetään rikoksista ihmisyyttä vastaan kansannousun aikana. Saif al-Islam pidätettiin lähellä Obarin kaupunkia Libyan eteläosassa yhdessä useiden avustajiensa kanssa 19. marraskuuta 2011. Saif al-Islamin kolme sormea ovat vahingoittuneet niin, että ne joudutaan ehkä amputoimaan. Libyan television haastattelema kapinallissotilas kertoi kapinallisten päättäneen katkaista sormet vangitsemistilanteessa. Al-Islamin itsensä mukaan sormet vahingoittuivat Naton ilmaiskussa.
Saif al-Islam sai heinäkuussa 2015 kuolemantuomion Libyan vuoden 2011 sodan aikaisista sotarikoksistaan. Hän on kuitenkin kapinallisryhmän vankina, joten tuomiota ei pantu täytäntöön. Toukokuussa 2017 Gaddafia vankina pitänyt Abu Bakr al-Siddiq-pataljoona ilmoitti vapauttaneensa Gaddafin tämän Libyan itäosia hallussaan pitävän hallituksen armahdettua hänet. YK:n tukeman yleisen kansalliskongressin hallitseman tripolilaisen tuomioistuimen antama kuolemantuomio on edelleen voimassa.
Gaddafin olinpaikasta ei myöhemmin ollut varmuutta vuosiin. Heinäkuun lopussa vuonna 2021 hän antoi kuitenkin haastattelun yhdysvaltalaiselle The New York Times-lehdelle. Länsi-Libyassa haastattelun antanut Gaddafi kertoi aikovansa asettua ehdolle Libyan presidentinvaaleissa, jotka on tarkoitus järjestää joulukuussa 2021.
Kytkykauppa

| --- | --- |
:  Määritelmä: kahden tuotteen tai tuotteen ja palvelun sitominen yhdeksi paketiksi 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Kytkykauppa. Katso kytkykauppa Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Kytkykauppavirhe

Kytkykauppavirhe on argumentaatiovirhe, jossa oletetaan johonkin objektiin assosioituvan ominaisuuden periytyvän kuin kytkykauppana tämän objektin subjekteille.
Tämän virheen yleinen kaava on seuraava:
A on jokin aatesuunta, ideologia, argumentti tms. objekti
B on ominaisuus, joka assosioidaan A:han
Henkilö X edustaa A:ta
Siispä henkilö X edustaa myös B:tä (hän saa B:n "kytkykauppana" A:n kanssa)
Virhe on siinä, että assosiaatio ei tarkoita samaa kuin ja. Tässä virheessä assosiaatio samaistetaan additioon (ja -termiin). Mikäli esimerkin toisessa lauseessa olisi termi B on ominaisuus, joka esiintyy yhdessä kiinteästi A:n kanssa, päätelmä olisi validi.
Esimerkki kytkykauppavirheestä on:
Saksan 33. jalkaväkidivisioona

| 33>  jalkaväkidivisioona |
| --- | --- |
 divisioonan tunnus
Toiminnassa:  1. huhtikuuta 1936 – 11. marraskuuta 1940
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Maavoimat
Aselajit:  Jalkaväki
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota
33. jalkaväkidivisioona (saks. 3. Infanterie-Division) oli Saksan maavoimien yhtymä, joka osallistui toisessa maailmansodassa sotatoimiin länsirintamalla.
Perustaminen

Wehrkreis XII perusti divisioonan 1. huhtikuuta 1936 Darmstadtissa. Siihen kuuluivat 104., 110. ja 115. jalkaväkirykmentit.
Palvelus

Divisioona asetettiin liikekannalle 26. elokuuta 1939, jolloin se siirrettiin rajanvalvontaan Saarin-Karlsruhen alueelle. Se ylitti Belgian rajan 10. toukokuuta 1940 osallistuen sotatoimiin Belgiassa ja Ardennien alueella sekä etenemiseen Sommesta Loireen. Ranskan antauduttua divisioona oli miehitystehtävissä, kunnes se syyskuussa palasi Wehrkreis XII:n hallintaan. Divisioonasta muodostettiin vielä samana vuonna 11. marraskuuta 15. panssaridivisioona.
Komentajat

jalkaväenkenraali Eugen Ritter von Schobert perustamisesta - 4. helmikuuta 1938
tykistönkenraali Hermann Ritter von Speck 1. maaliskuuta 1938 - 29. huhtikuuta 1940
kenraaliluutnantti Rudolf Sintzenich 29. huhtikuuta - 5. lokakuuta 1940
panssarikenraali Friedrich Kühn 5. lokakuuta 1940 - uudelleen nimeämiseen
Käkistenjärvi

| Käkistenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°16′28″N, 24°32′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Sorvajärveen 
Järvinumero:  35.773.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,8 m  
Rantaviiva:  1,537 km  
Pinta-ala:  8,625 ha  
Saaria:  1 
 fiKäkistenjärvi 
Käkistenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.
Saloum

| Saloum |
| --- | --- |
 Saloumin suistoa
Laskupaikka:  Atlantti
Maat:  Senegal
Pituus:  104 km
Saloum on 104 kilometriä pitkä joki Senegalissa. Joki muodostaa 1 800 neliökilometrin kokoisen suistoalueen, joka on merkittävä lintujen pesintäalue. Suistolta alkava mangrovekasvisto seuraa jokea 70 kilometriä sisämaahan. Suistosta on tehty kansallispuisto, josta tuli Unescon maailmanperintökohde vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saloum Wikimedia Commonsissa
Saksan 4. armeija

| 4>  armeija |
| --- | --- |
 4. armeijan tunnus vuonna 1941
Toiminnassa:  1939–1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Maavoimat
Koko:  2–4 armeijakuntaa, useita divisioonia
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota
Saksan 4. armeija (saks. 4. Armee) oli Saksan maavoimien armeijatason yhtymä toisessa maailmansodassa.
Perustaminen

Armeija perustettiin 1. elokuuta 1939 Hannoverissa armeijaryhmä 6:n esikunnasta (saks. Heeresgruppenkommando 6).
Palvelus

Armeija osallistui Puolan ja Ranskan valtaukseen ennen siirtoaan itärintamalle, jossa se liitettiin Keskustan armeijaryhmään. Armeija lakkautettiin 7. huhtikuuta 1945 ja sen henkilöstöä käytettiin muodostettaessa 21. armeijaa.
Komentajat

Armeijankomentajina olivat:
marsalkka Günther von Kluge perustaminen – 19. joulukuuta 1941
vuoristojoukkojenkenraali Ludwig Kübler 19. joulukuuta 1941 – 20. tammikuuta 1942
jalkaväenkenraali Gotthard Heinrici 20. tammikuuta – 6. kesäkuuta 1942
jalkaväenkenraali Hans von Salmuth 6. kesäkuuta – 15. heinäkuuta 1942
kenraalieversti Gotthard Heinrici 15. heinäkuuta 1942 – 1. kesäkuuta 1943
kenraalieversti Hans von Salmuth 1. kesäkuuta – 31. heinäkuuta 1943
kenraalieversti Gotthard Heinrici 31. heinäkuuta – joulukuu 1943
jalkaväenkenraali Johannes Friessner joulukuu 1943 – tammikuu 1944
kenraalieversti Gotthard Heinrici tammikuu 1943 – 4. kesäkuuta 1944
jalkaväenkenraali Kurt von Tippelskirch 4.–30. kesäkuuta 1944
kenraaliluutnantti Vincenz Müller 30. kesäkuuta – 7. heinäkuuta 1944
jalkaväenkenraali Kurt von Tippelskirch 7.–18. heinäkuuta 1944
jalkaväenkenraali Friedrich Hossbach 18. heinäkuuta 1944 – 29. tammikuuta 1945
jalkaväenkenraali Friedrich-Wilhelm Müller 29. tammikuuta – 16. huhtikuuta 1945
jalkaväenkenraali Kurt von Tippelskirch 16.–27. huhtikuuta 1945
Harrisin piirikunta (Texas)

Harrisin piirikunta (engl. Harris County) on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan väkiluku oli 4 731 145 vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 4 602 neliökilometriä. Harrisin suurin kaupunki Houston on myös piirikunnan hallintokeskus.
Harrisin piirikunta kuuluu  Houston Metropolitan Statistical Area -suurkaupunkialueeseen, joka oli Yhdysvaltain viidenneksi suurin vuonna 2016.
Maantiede

Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan alueen pinta-ala on 4 602 km². Pinta-alasta on 4 411 km² maata ja 192 km² vettä. Veden osuus on 4.2 prosenttia. Rhode Islandin osavaltio on pinta-alaltaan pienempi kuin Harrisin piirikunta.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 41,62 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 28,9 prosenttia valkoisia, 18,7 prosenttia afroamerikkalaisia ja 6,99 prosenttia aasialaisia. 44,9 prosenttia puhuu myös muita kieliä kuin englantia. 83,4 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 33,7 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Piirikunnan oikeustalo.
Houston.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harrisin piirikunta (Texas) Wikimedia Commonsissa
Kymenkäänteen kalliomaalaus

| Kymenkäänteen kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Kymenkäänteen kalliomaalaus
Koordinaatit:  61°1′56.1665″N, 26°9′50.2022″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  kivikausi
Kaupunki:  Iitti
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kymenkäänteen kalliomaalaus sijaitsee Iitissä Kymenlaaksossa. Kalliomaalaus on ajoitettu kivikauteen ja sen löysi Sinimarja Oinonen vuonna 1971 .
Kallio ja sen sijainti

Kymijoen vesiretin varrella Kettujärvessä on niemenkärki niin kutsutussa Kymenkäänteessä. Niemessä oleva rantakallio putoaa suoraan veteen ja sen etelään katsovassa osassa on punaväriä.
Maalaus

Kalliomaalauksesta ei erotu tunnistettavia kuvioita, mutta värin ja sijaintinsa perusteella se vaikuttaa aidon kalliomaalauksen jäänteeltä. Maalausalue on 68×51 senttimetrin kokoinen. Punavärin värisävyjen ja sen saturaation vaihtelut antavat olettaa, että maalauksessa olisi ollut kuvioita.
Santiago García Aracil

Santiago García Aracil.
Santiago García Aracil (8. toukokuuta 1940 Valencia – 28. joulukuuta 2018 Valencia) oli espanjalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Valencian arkkihiippakuntaan 21. syyskuuta 1963 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Croaen titulaaripiispaksi 20. marraskuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Miguel Roca Cabanellas, jota avustivat Gabino Díaz Merchán ja Rafael González Moralejo.
García Aracil sai 31. toukokuuta 1988 nimityksen Jaénin piispaksi ja 9. heinäkuuta 2004 Mérida-Badajozin arkkipiispaksi.
Saint-Béron

| Saint-Béron |
| --- | --- |
 Yleisnäkymä kunnasta
 Saint-Béron
 Koordinaatit: 45°30′08″N, 5°43′48″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Savoie
Arrondissementti:  Chambéry
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,7 km²
Väkiluku (2021):  1 712 
 – Väestötiheys:  197 as./km²
Kunnan numero:  73226
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Béron on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Chambéryn kaupungista lounaaseen.
Château de Vaux-Saint-Cyr
Saint-Béronia hallinneista Disimieun kreivien linnasta ei ole enää mitään jäljellä. Genovalaiset ryöstivät sen vuonna 1603. Nykyinen Château de Vaux-Saint-Cyr rakennettiin vuosien 1865 ja 1868 välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Béron Wikimedia Commonsissa
Salovesi

| Salovesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°36′00″N, 23°56′50″E
Järvinumero:  23.064.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,3 m 
Rantaviiva:  22 km 
Pinta-ala:  1,4 km² 
Tilavuus:  0,0046 km³ 
Keskisyvyys:  3,3 m 
Suurin syvyys:  15,4 m 
 fiSalovesi 
Salovesi on karu ja humuspitoinen järvi Lohjan pohjoisosassa luoteisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Lohjan keskustasta on 38 kilometriä pohjoiseen.