stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Selluloosa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Selluloosan rakenne ja ominaisuudet (pdf)
Pekka Turkki: Selluloosa ja selluloosajohdannaiset elintarvikkeissa, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu, Mikkeli 2018 (pdf)
Lauri Durchman : Selluloosaa maissinkorsista, Suomen Kuvalehti, 10.11.1928, nro 46, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| --- | --- |
Pääjoukko:   aldoosi  ketoosi  pyranoosi  furanoosi 
Geometria:   pentoosit  heksoosit  heptoosi  sykloheksaanikonformaatio  anomeeri  mutarotaatio 
Suuri / pieni:   glyseraldehydi  dihydroksiasetoni  erytroosi  treoosi  erytruloosi  sedoheptuloosi 
Pentoosit:   riboosi  arabinoosi  ksyloosi  lyksoosi  ribuloosi  ksyluloosi 
Heksoosit:   glukoosi  galaktoosi  mannoosi  guloosi  idoosi  taloosi  alloosi  altroosi  fruktoosi  sorboosi  tagatoosi  psikoosi  fukoosi  ramnoosi 
Disakkaridit:   sakkaroosi  laktoosi  trehaloosi  maltoosi  sellobioosi 
Polysakkaridit:   glykogeeni  tärkkelys  selluloosa  kitiini  amyloosi  amylopektiini  stakyoosi  inuliini  dekstriini  pullulaani 
Glykosaminoglykaanit:   hepariini  kondroitiinisulfaatti  hyaluronaani  heparaanisulfaatti  dermataanisulfaatti  kerataanisulfaatti 
Aminoglykosidit:   kanamysiini  streptomysiini  tobramysiini  neomysiini  paromomysiini  apramysiini  gentamisiini  netilmysiini  amikasiini
Sulak

| Sulak |
| --- | --- |
 Tširksein pato Sulakjoessa
Alkulähde:  Kaukasukselta alkavat joet Andi Koisu ja Avar Koisu
Laskupaikka:  Kaspianmeri
Maat:  Venäjä
Pituus:  144 km
Virtaama:  176 m³/s
Valuma-alue:  15 200 km²
Sulak (ven. Сула́к) on joki Dagestanin eteläosassa Kaukasiassa Itä-Euroopassa Venäjällä. Sen lähdehaarat saavat alkunsa Kaukasusvuoriston itäosasta, josta ne virtaavat pohjoiseen ja yhtyvät vähitellen yhdeksi joeksi. Saavuttuaan Kaspian syvänköön joki kääntyy itään ja laskee Kaspianmereen Dagestanin pääkaupungin Mahatškalan pohjoispuolella.
Stockholm City

Stockholm City (kutsuttiin usein vain nimellä City) oli ruotsalainen ilmaisjakelulehti. Lehti oli ruotsalaisen viestintäyhtiö Bonnierin omistuksessa ja ilmestyi Suur-Tukholman alueella. Se käsitteli pääosin paikallisuutisia ja se oli yksi suurimmista Suur-Tukholman ilmaisjakelulehdistä. Lehti lopetettiin vuonna 2011.
Stockholm City ilmestyi ensimmäisen kerran vuoden 2002 lokakuussa. Vuoden 2006 alussa ilmaisjakelulehdellä oli noin 601 000 lukijaa. Saman vuoden syyskuussa ilmoitettiin kahden sisarlehden, City Göteborgin ja Skånen alueella ilmestyvän City Malmö Lundin perustamisesta. Molemmista lehdistä kuitenkin luovuttiin vuonna 2007.
Sellulaasit

Sellulaasit ovat entsyymejä, jotka kykenevät hajottamaan selluloosaa. Sellulaaseja tuottavat luonnossa pääasiassa bakteerit ja aerobiset sienet.
Sellulaasien katalysoimia reaktioita: 1. Endosellulaasit katkaisevat selluloosan amorfisessa rakenteessa olevia sidoksia 2. Eksosellulaasit hydrolysoivat ketjun päästä sellobioosia  3. Sellobiaasit hydrolysoivat sellobioosia glukoosiksi.
Tyyppejä

Eksosellulaasit (sellobiohydrolaasit) poistavat sellobioosia, joka on selluloosan toistuva rakenteellinen yksikkö, jommastakummasta päästä ketjua.
Endoglukanaasit (endosellulaasit) katkaisevat sidoksia sattumanvaraisesti ketjun keskeltä.
Sellobiaasit (beta-glukosidaasit) hydrolysoivat sellobiooseja glukoosiksi.
Käyttökohteita

Mekaanisen massanvalmistuksen ongelmana on korkea sähkönkulutus. Entsymaattista käsittelyä voidaan käyttää esikäsittelynä ennen kaksivaiheisen prosessin toista vaihetta tai rejektin käsittelyssä. Eräässä tutkimuksessa saavutettiin 20 % energiansäästö käyttämällä sellobiohydrolaasia. Paperinvalmistuksessa sellulaasien käyttö parantaa paperin kuivattavuutta, jolloin sen ajettavuus paranee.
Sellulaaseja voidaan käyttää sellaisenaan tai yhdessä ksylanaasien kanssa jätepaperin musteenpoistossa. Musteenpoisto perustuu hiilihydraattien osittaiseen hydrolyysiin kuidun pinnalla.
Tekstiiliteollisuudessa sellulaaseja käytetään kankaan viimeistelyssä. Sellulaasit poistavat lyhyitä kuituja ja nukkaisuutta, jolloin kangas näyttää tasaisemmalta ja kiiltävämmältä.
Sellulaasien käyttöä bioetanolin valmistuksessa tutkitaan. Etuna on se, että entsyymien käyttö tapahtuu happo- tai emäshydrolyysin sijaan miedoissa olosuhteissa (pH 4-6 ja lämpötila 45-50 °C), eikä aiheuta korroosio-ongelmia.
Aiheesta muualla

Risto Mäkelä: Sellulaasit ja niiden käyttö teollisuudessa, Kandidaatintyö, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, 20.1.2015 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Sergio Mantovani

| Sergio Mantovani |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. toukokuuta 1929
Kuollut: 23. helmikuuta 2001 (71 vuotta)
Kansalaisuus:   Italia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1953–1955
Talli(t):  Maserati
Kilpailuja:  8
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  4
Ensimmäinen kilpailu:  Italian Grand Prix 1953
Viimeinen kilpailu:  Argentiinan Grand Prix 1955
Sergio Mantovani (22. toukokuuta 1929 – 23. helmikuuta 2001) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahdeksaan Grand Prix -kilpailuun, mutta starttasi vain seitsemään niistä. MM-pisteitä hän keräsi yhteensä neljä. Mantovanin paras sijoituksensa kilpailussa oli viides, jonka hän saavutti kaksi kertaa.
Formula 1 -tulokset

(lihavoitu kilpailu tarkoittaa, että kilpailusta tuli pisteitä)
| Vuosi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Talli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1953 | Maserati | ARG | IND | DUT | BEL | FRA | GBR | DEU | SWI | ITA | Maserati |
| 1954 | Maserati | ARG | IND | BEL | FRA | GBR | DEU | SWI | ITA | SPA | Maserati |
| 1955 | Maserati | ARG | MON | IND | BEL | DUT | GBR | ITA |   |   | Maserati |
Sanna

| Sanna |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. elokuuta
– ruotsinkielinen:  11. elokuuta
– ortodoksinen:  11. elokuuta
Muunnelmia:  Sanni
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Susanna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sanna on skandinaavinen naisen etunimi. Sanna on lyhennetty muoto kansainvälisestä nimestä Susanna, joka on hepreaa ja tarkoittaa liljaa. Sanna voi myös olla johdos ruotsin kielen sanasta sann, joka merkitsee "totta".
On myös esitetty, että Sanna olisi hellittelymuoto venäläisestä Aleksandrasta.
Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston Väestötietojärjestelmään merkitty vuoden 2019 loppuun mennessä 25 498 Sanna-nimistä naista ja muutama mies. Heistä suurin osa on syntynyt vuosien 1960 ja 2000 välisenä aikana. Vuoden 2000 jälkeen nimi annettu yhä harvemmille lapsille. Vuosina 2010–2019 nimen sai enää 139 lasta.
Kuvitteellisia Sannoja

Santa-Sanna (engl. Sandy Cheeks), hyperaktiivinen orava animaatiosarjassa Paavo Pesusieni
Sanna, yksi päähenkilöistä Tove Janssonin Muumi-kirjassa Vaarallinen matka
Sanna, piika televisiosarjassa Hovimäki
Sanna, Gunilla Wolden lastenkirjojen päähenkilö
Sanna, hahmo Kristiina Louhen Aino-kirjoissa, Ainon ystävä.
Seobe

| Seobe> Сеобе Seobe |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aleksandar Petrović
Käsikirjoittaja:   Aleksandar Petrović  Jacques Doniol-Valcroze (sovitus) 
Perustuu:  Miloš Crnjanskin romaaniin Seobe (Сеобе, 1929)
Tuottaja:   Nikola Popović  Goran Crnjanski 
Kuvaaja:   Witold Dabal  Igor Luther 
Leikkaaja:  Vuksan Lukovac
Lavastaja:  Coka Đorđević
Pääosat:   Avtandil Makharadze  Richard Berry  Isabelle Huppert 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Jugoslavia  Ranska 
Tuotantoyhtiö:   Radiotelevizija Beograd  Méditerranée Cinéma Productions  Adriana International Corporation 
Ensi-ilta:   1989-5-2121. toukokuuta 1989 (Cannesin elokuvajuhlat, Ranska)  
Kesto:  120 minuuttia
Alkuperäiskieli:  serbia, ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seobe (Сеобе; ransk. Migrations tai La Guerre la plus glorieuse; kansainvälisesti Migrations) on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut Aleksandar Petrovićin ohjaama ja käsikirjoittama jugoslavialais-ranskalainen historiallinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Avtandil Makharadze, Richard Berry ja Isabelle Huppert. Elokuva sijoittuu 1700-luvulle ja kertoo serbialaisten muuttoliikkeestä.
Seobe perustuu Miloš Crnjanskin samannimiseen romaaniin Seobe (Сеобе) vuodelta 1929. Elokuvan kuvaukset alkoivat 27. elokuuta 1988 ja sen kuvauspaikkoina olivat Jugoslavia, Ranska, Tšekkoslovakia ja Unkari. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Radiotelevizija Beograd, Méditerranée Cinéma Productions ja Adriana International Corporation. Seobe sai ensi-iltansa Ranskassa, Cannesin elokuvajuhlilla 21. toukokuuta 1989.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Avtandil Makharadze  | … |  Vuk Isaković   |
|  Richard Berry  | … |  Aranđel Isaković   |
|  Isabelle Huppert  | … |  Dafina Isaković   |
|  Dragan Nikolić  | … |  Pavel Isaković   |
|  Miki Manojlović  | … |  Arnold de Sabrant   |
|  Bernard Blier  | … |  Opat Zorzel   |
|  Erland Josephson  | … |  Episkop   |
|  Rade Marković  | … |  Karlo Lotarinski   |
|  Petar Božović  | … |  sotamarsalkka von Berenklau   |
|  Ljubomir Ćipranić  | … |  Sekula   |
Aiheesta muualla

Seobe Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Seobe Elonet.
Seobe Aleksandar Petrovićin kotisivuilla (englanniksi)
Seobe UniFrancessa (ranskaksi)
Shapleyn superjoukko

Panoraamakuva taivaasta lähi-infrapunasäteilyn alueella, Shapleyn superjoukko on yläoikealla.
Shapleyn superjoukko havaittavan maailmankaikkeuden suurin tunnettu superjoukko (muttei silti suurin tunnettu rakenne). Sen etäisyys omasta superjoukostamme, Neitsyen superjoukosta on noin 650 miljoonaa valovuotta. Superjoukko on nimetty tähtitieteilijä Harlow Shapleyn mukaan.
Aiheesta muualla

Atlas of the Universe: Shapleyn superjoukko
Simmern

Katunäkymä kaupungista.
Simmern on Lounais-Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa sijaitseva kaupunki.
Simon de Montfort

Simon de Montfort oli kahden kuuluisan henkilön nimi keskiajalla:
Simon IV de Montfort (1160–1218), Leicesterin viides kreivi, ranskalainen aatelinen, joka otti osaa neljänteen ristiretkeen ja ristiretkeen kerettiläisiä vastaan
Simon V de Montfort (1208–1265), Leicesterin kuudes kreivi, edellisen poika, kapinoi Englannin kuningasta Henrik III:ta vastaan.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Simon de Montfort”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Stadin laivatunneli

Stadin laivatunnelin suunniteltu sijainti.
Hahmotelma Stadin laivatunnelista.
Stadin laivatunneli (norj. Stad skipstunnel) on suunnitteilla oleva kanava ja tunneli, joka läpäisisi Stadin niemen Seljessä, Norjan länsirannikolla. Laivatunnelin rakentamista on ehdotettu, koska alueella on voimakkaita virtauksia ja kovia tuulia, jotka vaikeuttavat merenkulkua. Tunnelin pituus tulee olemaan noin 1,8 kilometriä.
Ensimmäiset suunnitelmat tunnelin rakentamisesta tehtiin jo 1870-luvulla, mutta ajankohtaiseksi asia tuli uudelleen vuonna 2007. Maaliskuussa 2013 Norjan hallitus lupasi miljardin kruunun avustuksen hankkeelle. Vuonna 2021 Norjan rannikkohallinto sai Norjan liikenneministeriöltä luvan aloittaa Stadin laivatunnelin rakentamisen valmistelut. Tunneli valmistuu aikaisintaan vuonna 2025.
Aiheesta muualla

Skipstunnel.no (norjaksi)
Simon Gysbers

| Simon Gysbers |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. toukokuuta 1987 (ikä 37) Richmond Hill, ON, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  193 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Medveščak Zagreb
Sarja:  KHL
Pelinumero:  67
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Toronto Marlies (AHL)   Ilves (SML) TPS (SML) Djurgårdens IF (SHL)
Simon Gysbers (s. 7. toukokuuta 1987 Richmond Hill, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa KHL-joukkue Medveščak Zagrebia. Suhteellisen isokokoisen Gysbersin vahvuuksiin kuuluu hyökkäyspään pelaaminen, syöttäminen, kärsivällisyys kiekon kanssa sekä rauhallisuus paineen alla. Hän ei ole koostaan huolimatta kuitenkaan kovin fyysinen tai aggressiivinen. Gysbersillä on parannettavaa myös oman pään pelaamisessa. Hän laukoo oikealta.
Ura

OHL-joukkue Saginaw Spirit varasi Gysbersin 282. pelaajana vuonna 2003, mutta hän ei koskaan siirtynyt CHL:ään. Gysbers pelasi kolme seuraavaa kautta OPJHL:ää Stouffville Spiritissä. Hän oli kahdella jälkimmäisellä kaudellaan joukkueen tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies. Gysbers palkittiin myös molempina kausina OPJHL:n parhaana puolustajana.
Vuodet 2006–2010 Gysbers kävi Lake Superior State Universitya. Hän oli kolmella jälkimmäisellä kaudellaan joukkueen tehokkain puolustaja, joista kahdella viimeisemmällä Gysbers toimi myös LSSU:n varakapteenina. Viimeisimmän yliopistokautensa päätteeksi, maaliskuussa 2010 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Toronto Marliesiin. Pari päivää myöhemmin NHL-varaamaton Gysbers solmi kaksivuotisen tulokassopimuksen NHL-joukkue Toronto Maple Leafsin kanssa. Hän pelasi kuitenkin molemmat sopimuskautensa kokonaan farmijoukkue Marliesissa. Tulokaskausi 2010–2011 toi Gysbersille 60 runkosarjaottelussa tehot 7+24=31, joilla hän oli joukkueen tehokkain puolustaja, kuten myös kaudella 2011–2012 tehoilla 5+24=29. Kevään 2012 pudotuspeleissä Gysbers teki 17 ottelussa tehot 1+1=2. Hänen AHL-uransa toistaiseksi ainoa playoff-maali syntyi 25. toukokuuta 2012 viidennessä konferenssifinaaliottelussa Oklahoma City Baronsia vastaan ja se ratkaisi Marliesille 3-1-voittoon päättyneen ottelun sekä Calder Cup- finaalipaikan. Joukkue hävisi finaalisarjan kuitenkin Norfolk Admiralsille otteluvoiton 4-0. Heinäkuussa 2012 Gysbers teki vuoden mittaisen jatksopimuksen Maple Leafsin kanssa.
Gysbers pelasi myös kauden 2012–2013 kokonaan farmissa. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Tampereen Ilvekseen. Gysbers nousi joukkueen ykköspuolustajaksi ja oli Ilveksen tehokkain puolustaja tehoilla 6+18=24.. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigassa pelaavaan Turun Palloseuraan. Gysbers oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+14=17, kunnes hän siirtyi tammikuussa 2015 loppukaudeksi Ruotsin SHL-liigan Djurgårdens IF:ään.
Kaudeksi 2015–2016 Gysbers siirtyi KHL:n kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebiin.
Stadio Atleti Azzurri d’Italia

| Stadio Atleti Azzurri d'Italia |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Viale Giulio Cesare 18, 24124 Bergamo, Italia
Rakennustyöt aloitettu:  1927
Avattu:  1928
Omistaja:  Bergamon kaupunki
Kenttä:  luonnonnurmi (120 × 70 metriä)
Käyttäjät
 Atalanta BC AlbinoLeffe 
Katsojakapasiteetti
 26 642 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Atleti Azzurri d'Italia on italialaisessa Bergamon kaupungissa sijaitseva jalkapallostadion. Sitä käyttävät maan pääsarjassa Serie A:ssa pelaava Atalanta sekä sarjaporrasta alempana Serie B:ssä pelaava AlbinoLeffe. Stadionissa on 26 642 istumapaikkaa ja sen omistaa Bergamon kaupunki. Itse kenttä on 120 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Stadionia on haukuttu usein monista asioista, kuten siitä, että monilta sen istumapaikoilta on huono näköala kentälle ja siitä, että suurimmassa osassa katsomoita ei ole ollenkaan katosta. Viime vuosikymmenellä on ollut puhetta uuden stadionin rakentamisesta Bergamoon, mutta nämä huhut kumottiin lokakuussa 2012. Katsomon pohjoispääty on omistettu Federico Pisanille ja eteläpääty vuonna 2012 kuolleelle Bergamossa syntyneelle Piermario Morosinille.
Aiheesta muualla

Stadionin esittely Atalantan sivuilla (italiaksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Käännös suomeksi
Siikanen (Hämeenlinna)

| Siikanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′51″N, 24°44′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  suo-oja Lata-ahonojaan 
Järvinumero:  35.773.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,5 m  
Rantaviiva:  1,783 km  
Pinta-ala:  19,515 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSiikanen 
Siikanen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 19,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.
Soria (täsmennyssivu)

Soria voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Soria, kaupunki Espanjassa
Soria, maakunta keskisessä Espanjassa
Soria, sukunimenä:
David Soria (s. 1993), espanjalainen jalkapallomaalivahti
Óscar Soria (1917–1988), bolivialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Sixto Soria (s. 1954), kuubalainen nyrkkeilijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Soria”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sergio Llull

| Sergio Llull |
| --- | --- |
 Sergio Llull.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sergio Llull Melià
Syntynyt: 15. marraskuuta 1987 (ikä 36) Maó, Baleaarit, Espanja
Kansalaisuus:   Espanja
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  192 cm
Paino:  95 kg
Nyk. joukkue:  Real Madrid
Sarja:  Liga ACB
NBA-varaus:  34. varaus 2009 (Denver Nuggets)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2005–2007 2007–:  Bàsquet Manresa Real Madrid
Maajoukkueet
2009–:   Espanja
Aiheesta muualla
www.sergiollull.com
FIBA
| Mitalit> Maa:   Espanja.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Espanja.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Espanja.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Espanja> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 |  |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kiina 2019 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Puola 2009 |  |  |
|  Kultaa | Liettua 2011 |  |  |
|  Kultaa | Ranska ym. 2015 |  |  |
|  Pronssia | Slovenia 2013 |  |  |
Sergio Llull Melià (s. 15. marraskuuta 1987 Maó, Baleaarit) on espanjalainen koripalloilija, olympiamitalisti, maailman- ja Euroopan mestari, joka pelaa Espanjan maajoukkueessa ja Real Madridissa.
Llullin varasi NBA:han vuoden 2009 varaustilaisuudessa 34. vuorolla Denver Nuggets. Kaudella 2010–2011 hänet valittiin Euroliigan kakkostähdistöön.
Llull voitti Espanjan maajoukkueessa olympiahopeaa Lontoossa 2012, olympiapronssia Rio de Janeirossa 2016, maailmanmestaruuden Kiinassa 2019 ja Euroopan mestaruuden vuosina 2009, 2011 ja 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sergio Llull Wikimedia Commonsissa
Sergio Llull basketball profile eurobasket.com (englanniksi)
Sergio Llull Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Espanjan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2009
4 P. Gasol |
5 Fernández |
6 Rubio |
7 Navarro |
8 Claver |
9 Reyes |
10 Cabezas |
11 López |
12 Llul |
13 M. Gasol |
14 Mumbrú |
15 Garbajosa |
Valmentaja Scariolo
Espanjan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2010
4 San Emeterio |
5 Fernández |
6 Rubio |
7 Navarro |
8 López |
9 Reyes |
10 Claver |
11 Vázquez |
12 Llull |
13 Gasol |
14 Mumbrú |
15 Garbajosa |
Valmentaja Scariolo
Espanjan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2011
4 P. Gasol |
5 Fernández |
6 Rubio |
7 Navarro |
8 Calderón |
9 Reyes |
10 Claver |
11 San Emeterio |
12 Llull |
13 M. Gasol |
14 Ibaka |
15 Sada |
Valmentaja Scariolo
Espanjan joukkue – Kesäolympialaiset 2012
4 P. Gasol |
5 Fernández |
6 Rodríguez |
7 Navarro |
8 Calderón |
9 Reyes |
10 Claver |
11 San Emeterio |
12 Llull |
13 M. Gasol |
14 Ibaka |
15 Sada |
Valmentaja Scariolo
Espanjan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2013
4 Aguilar |
5 Fernández |
6 Rodríguez |
7 Rey |
8 Calderón |
9 Rubio |
10 Claver |
11 San Emeterio |
12 Llull |
13 Gasol |
14 Gabriel |
15 Mumbrú |
Valmentaja Orenga
Espanjan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2014
4 P. Gasol |
5 Fernández |
6 Rodríguez |
7 Navarro |
8 Calderón |
9 Reyes |
10 Claver |
11 Rubio |
12 Llull |
13 M. Gasol |
14 Ibaka |
15 Abrines |
Valmentaja Orenga
Espanjan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2015
4 Gasol |
5 Fernández |
6 Rodríguez |
7 Hernangómez |
8 Ribas |
9 Reyes |
10 Claver |
11 San Emeterio |
12 Llul |
13 Aguilar |
14 Mirotić |
15 Vives |
Valmentaja Scariolo
Espanjan joukkue – Kesäolympialaiset 2016
4 Gasol |
5 Fernández |
6 Rodríguez |
7 Navarro |
8 Calderón |
9 Reyes |
10 Claver |
14 Hernangómez |
21 Abrines |
23 Llull |
44 Mirotić |
79 Rubio |
Valmentaja Scariolo
Espanjan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
1 Colom ·
5 Fernández ·
8 Ribas ·
9 Rubio ·
10 Claver ·
13 Gasol ·
14 G. Hernangómez ·
18 Oriola ·
22 Rabaseda ·
23 Llull ·
33 Beirán ·
41 J. Hernangómez ·
Valmentaja Scariolo
Sulajärvi

| Sulajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Juva
Koordinaatit:  61°45′36″N, 28°06′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.122.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,6 m 
Rantaviiva:  9,38 km 
Pinta-ala:  1,66 km² 
Tilavuus:  0,00985 km³ 
Keskisyvyys:  5,9 m 
Suurin syvyys:  18,2 m 
Saaria:  Kalliosaari Nuottasaari Pukkisaari
:  4
 fiSulajärvi 
Sulajärvi on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Juvan itäosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelistä on 44 kilometriä itäkoilliseen ja Savonlinnasta 41 kilometriä länsilounaaseen. Järven luoteispuolinen Kaskiin viljelymaisema on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi.
Maantiede

Sulajärven ulottuvuus lännestä itään on 2,5 kilometriä. Laajin niemimaa on Naurisniemi, joka muodostaa suuren osan järven eteläisestä rannasta. Nimettyjä lahtia ovat länsiosan Tiiliruukinlahti ja Sahalahti, pohjoisosan Paskolahti ja kaakkoisosan Särkilahti. Järven lounaiskolkan muodostaa Samusenlahti, jota erottaa pääaltaasta penger, jonka yli on rakennettu maantie. Noin viidesosa Sulajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvimmät kohdat sijaitsevat järven keskivaiheilla.
Sulajärven saariluku on neljä. Laajin saari on järven luoteisosan runsaan hehtaarin laajuinen Nuottasaari. Järven lounaisosassa sijaitsee noin 70 aarin laajuinen Pukkisaari. Pohjoisosassa sijaitsee Kalliosaari ja nimetön saari.
Sulajärvi rajautuu luoteessa Kaskiin viljelymaisemaan. Muut rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata. Maasto kohoaa jyrkimmin järven itärannan Tetrimäellä, jonka korkeustaso on noin 135 metriä merenpinnan yläpuolella.
Sulajärven pohjoispuoliset Honkainlammit laskevat suoraan Sulajärveen. Kaskiin viljelymaiseman halki virtaa useita lasku-uomia. Matkuslampi laskee lounaasta Samusenlahteen. Sulajärvi laskee sen kaakkoiskulmasta alkavaa Kuohujokea Särkijärveen (82,8 metriä mpy), joka sijaitsee noin kilometrin etelään.
Sulajärven vesitilavuus on 9 853 000 kuutiometriä.
Sulajärvi (04.122.1.011) kuuluu Siikajoen valuma-alueeseen (04.122), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pihlajaveden–Kokonselän alue (04.12) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Sulajärvi on neljänneksi laajin Siikajoen valuma-alueen 57:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Hietajärvi, Siikajärvi (Juva) ja Siikajärvi (Sulkava).
Shibori

Shibori (jap. しぼり tai 絞り) on japanilainen värjäystekniikka, jolla luodaan kuvioita tekstiileihin. Shiborin tekniikkana on taitella, kiertää ja solmia kangasta kuvioiden luomiseksi. Tekniikka muistuttaa jossain määrin batiikkivärjäystä.
Historia

Varhaisin shibori-tekniikalla värjätty kangas on peräisin 700-luvun Japanista. Kangas oli keisari Shōmun Naran Tōdai-jille lahjoittamien esineiden joukossa 1900-luvulle asti tärkeimmät käytetyt tekstiilit olivat silkki, hamppu ja puuvilla. Pääasiallinen väriaine oli indigo. Myös alitsariinia ja punajuurta käytettiin jossain määrin.