stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martti Malmberg

Martti Mikael Malmberg (29. syyskuuta 1911 – 19. huhtikuuta 2002) oli suomalainen poliitikko. Malmberg oli Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) järjestösihteeri vuosina 1945–1947 ja uudelleen vuodesta 1954 aina 1960-luvulle saakka sekä SKP:n Uudenmaan piirin piirisihteeri 1947–1953. Hän kuului SKP:n puoluetoimikunnan poliittiseen jaostoon ja sitä seuranneeseen keskuskomitean poliittiseen toimikuntaan 1945–1969 sekä sihteeristöön 1946–1966.
Malmberg opiskeli 1930-luvun puolivälissä Kominternin Lenin-koulussa Moskovassa salanimellä Joni Oder.
Malmberg asettui Suomen kommunistisen puolueen puoluehajaannuksessa uudistajien puolelle varhaisessa vaiheessa.
Ennen puoluehajaannuksen julkiseksi tehnyttä 14. edustajakokousta Malmberg jätti pääsihteeri Ville Pessille eroanomuksen järjestösihteerin toimestaan sekä puolueen poliittisesta toimikunnasta, koska koki epäluottamusta ylintä johtoa kohtaan. Hän sai kuitenkin jäädä toimikuntaan yhdessä Hertta Kuusisen, Inkeri Lehtisen, Leo Suonpään ja Erkki Tuomisen kanssa. Malmberg toimi enemmistön vähemmistöpiireihin lähettämänä valtuutettuna Kymin piirissä. Malmbergin tehtävänä oli tehdä tunnetuksi puolueen virallista linjaa vähemmistön hallitsemassa piirissä.
Malmberg toimi Kustannusosakeyhtiö Yhteistyön sosiaalijohtajana 1966–1976.
Martina Linder

Martina Linder (s. 1966 Helsinki) on suomalainen Circus Helsingin toiminnanjohtaja. hän on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti.
Linder perusti sirkuksen vuonna 2001. Se toimi aluksi Kulttuurikeskus Caisan tiloissa.
Sirkus järjestää myös koulutusta ja leirejä.
Aiheesta muualla

Helsinki info
Maugsaaret

| Maugsaaret |
| --- | --- |
 Maugsaaret ilmakuvassa
  
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  3
Pinta-ala:  2,13 km²
Valtio
Valtio:  Pohjois-Mariaanit
Kunta:  Pohjoissaaret
Väestö
Väkiluku:  asumaton
Maugsaaret on kolmen tuliperäisen saaren ryhmä Pohjois-Mariaaneilla. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 2,13 km².
Maugsaarten korkein kohta on 227 metriä merenpinnasta. Saarilla ei tiedetä tapahtuneen yhtään tulivuorenpurkausta niiden löytämisen jälkeen vuonna 1522.
Maugsaaret ovat asumattomia ja kuuluvat pohjoisten saarten kuntaan. Pohjoispuolella sijaitsee Farallon de Pajaros ja etelässä Asuncion.
Saaret

Pohjoissaari (0,466 km²)
Itäsaari (0,951 km²)
Länsisaari (0,711 km²)
Mara (etunimi)

Mara on etunimi, joka voi olla naisen tai miehen nimi.
Mara naisen etunimenä

Useissa kielissä, esimerkiksi englannissa ja saksassa, Mara mielletään naisennimeksi. Taustalla on Raamatun kertomus, jossa Ruutin kirjan päähenkilön anoppi Noomi haluaa ottaa käyttöön nimen Mara. Menetettyään miehensä ja kaksi poikaansa hän sanoo: ”Älkää kutsuko minua enää Noomiksi, vaan Maraksi, sillä Kaikkivaltias on koetellut minua ankarasti.” Heprean kielessä Noomi merkitsee ’onnellista’, Mara puolestaan ’katkeraa’.
Bulgariassa, makedoniassa, kroatiassa ja serbiassa Mara tunnetaan Marian rinnakkaismuotona.
Nimi Suomessa

Mara on monista etunimistä käytetty suomalainen kutsumamuoto. Kieliopilliselta rakenteeltaan se on slangia. Mara liitetään usein miehennimeen Martti, ja tällä hellittelynimellä on viitattu muun muassa presidentti Martti Ahtisaareen. Mara voi olla myös Markun, Markuksen ja Martinin lempinimi. Yhtä hyvin se voi pohjautua naisennimiin Maaret, Maarit, Maria, Marianna, Marianne, Marie, Mariella, Marika, Marita, Maritta, Marja, Marjaana, Marjatta, Marju, Marjukka, Marjut, Martina ja Martta.
Virallisena etunimenä Mara on Suomessa harvinainen. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on lokakuuhun 2022 mennessä kirjattu noin 110–120 Mara-nimistä naista ja noin 10–30 samannimistä miestä.
Mara-nimi sisältyy Helsingin yliopiston almanakkatoimiston viralliseen koirien nimipäiväkalenteriin. Nimipäivä on 10. marraskuuta.
Tunnettuja Mara-nimisiä

Mara Abbott (s. 1985), yhdysvaltalainen maantiepyöräilijä
Martti ”Mara” Ahtisaari (1937–2023), Suomen tasavallan presidentti v. 1994–2000
Mara Balls, oik. Maria Mattila (s. 1983), suomalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi
Mara Berni, oik. Mara Bernasconi (s. 1932), italialainen näyttelijä
Maria ”Mara” Carfagna (s. 1975), italialainen poliitikko
Mara Fiè (s. 1940), Gloria Milland, italialainen näyttelijä
Māra Grīva (s. 1989), latvialainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja
Martti ”Mara” Kakko (1940–2014), suomalainen elokuvaaja
Mara Lee (s. 1973), ruotsalainen kirjailija ja runoilija
Martti ”Mara” Mäntyniemi (s. 1963), suomalainen kitaristi
Martti ”Mara” Salminen (s. 1964), suomalainen musiikkituottaja ja muusikko
Mara Santangelo (s. 1981), italialainen tennispelaaja
Mara Venier, oik. Mara Povoleri (s. 1950), italialainen televisiojuontaja ja näyttelijä
Mara Wilson (s. 1987), yhdysvaltalainen näyttelijä
Mara Zini (s. 1979), italialainen kaukalopikaluistelija ja olympiamitalisti
Kuvitteellisia Mara-nimisiä

Mara, jumalatar Latvian mytologiassa
Mara Jade Skywalker, Tähtien sota -hahmo
Mara David/del Valle, päähenkilö filippiiniläisessä televisiosarjassa Mara Clara
Martina McBride

| Martina McBride |
| --- | --- |
 Martina McBride esiintymässä vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. heinäkuuta 1966 (ikä 58)
Muusikko
Aktiivisena:  1992–
Tyylilajit:  country ja country pop (käännä suomeksi) 
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  RCA
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Martina McBride, alk. Martina Mariea Schiff, (s. 29. heinäkuuta 1966 Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen country-laulaja. McBridea on nimitetty "kantrimusiikin Celine Dioniksi"
McBride julkaisi esikoisalbuminsa The Time Has Comen vuonna 1992. Hän nousi nopeasti suosioon tulevien julkaisujensa turvin ja on ollut ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi. Hänet on valittu kolmesti Academy of Country Musicin "vuoden naislaulajaksi".
Martina meni 15. toukokuuta 1988 naimisiin John McBriden kanssa. Parilla on kolme tytärtä (s. 1994, 1998 ja 2005). Perhe asuu Nashvillessä.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Maria Solheim

| Maria Solheim |
| --- | --- |
 Maria Solheim vuonna 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. tammikuuta 1982 (ikä 42) Alsvåg, Norja
Muusikko
Aktiivisena:  1999–
Tyylilajit:  pop, folk, rock
Soittimet:  laulu, kitara
Levy-yhtiöt:  Universal Music  Kirkelig Kultusverksted
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Maria Solheim (s. 19. tammikuuta 1982 Alsvåg, Øksnes, Vesterålen) on norjalainen laulaja-lauluntekijä. Kiertävä muusikko löysiselvennä Solheimin pienestä kalastajakylästä hänen ollessaan 15-vuotias. Solheim on julkaissut viisi sooloalbumia.
Ura

Solheim allekirjoitti ensimmäisen levytyssopimuksensa vuonna 1999 Kirkelig Kulturverksted -levy-yhtiön kanssa ollessaan vain 17-vuotias. Ensimmäinen albumi julkaistiin kaksi vuotta myöhemmin. Solheim tekee säännöllisesti kiertueita Norjassa ja Saksassa. Hänen musiikkiaan on ollut myös esillä BECK-mangasarjan pohjalta tehdyssä anime-elokuvassa.
Vuonna 2006 Solheim päätti vetäytyä hetkeksi julkisuudesta keskittyäkseen avioitumiseensa ja tyttäreensä. Vuonna 2009 hänen kappaleensa ”Rom for alle” sai Hans Erik Dyvik Husbyn kanssa jaetun ensimmäisen sijan VG-listalla. Jos mukaan lasketaan myös vuoden 2009 joululista, kappale pysyi ensimmäisellä sijalla yhteensä kolme viikkoa.
22. heinäkuuta 2011 tapahtuneen Oslon pommi-iskun ja Utøyan verilöylyn jälkeen Solheim esitti Oslossa järjestetyssä Utøyan muistotilaisuudessa kappaleet ”Mitt lille land” ja ”Barn av regnbuen”.
Solheim julkaisi vuonna 2012 viidennen sooloalbuminsa In The Deep.
Diskografia > Sooloalbumit

2001: Barefoot (Kirkelig Kulturverksted)
2002: Behind Closed Doors (Kirkelig Kulturverksted)
2004: Frail (Kirkelig Kulturverksted)
2006: Will There Be Spring  (Kirkelig Kulturverksted)
2012: In The Deep  (MBN / Universal)
Diskografia > Singlet

2007: Wildest Day (Strange Ways Records)
2009: Rom for alle (duo Hans Erik Dyvik Husbyn kanssa)
Diskografia > Muiden taiteilijoiden kanssa

2011: Mitt lille land (Sony Music)
Esiintyjänä

2002: Bagateller (Folk & Røvere)
2002: Stolpesko (useita artisteja)
2003: Paradigms (Extol)
2003: Salmer for Gud og hvermann (useita artisteja)
2004: Kind Of Cold (Meister)
2005: On a Bridge Between Clouds (Mujaji)
2008: Alleviat (Benea Reach)
2013: Aura (Benea Reach)
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
Saksankielinen fanisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ranskankielinen fanisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Facebook-profiili
Martti Lujanen (pastori)

Martti Aulis Lujanen (16. toukokuuta 1905 Tornio – 27. elokuuta 1941 Muolaa) oli suomalainen pastori. Lujanen oli jatkosodan aikana sotilaspastorina Jalkaväkirykmentti 27:n kolmannessa pataljoonassa. Hän kaatui Muolaassa elokluun lopulla 1941 ja hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Martti Lujasen vanhemmat olivat kirkkoherra, kirjailija Feliks Lujanen ja Anna Eufrosyne Castrén.
Teoksia

Taivas aukeaa : kokoelma pastori Martti Lujasen jälkeenjättämiä puheita ja kirjoituksia ; toim. Kaarina Lujanen. WSOY 1944
Meklarilista

Meklarilista oli listaamattomien yritysten arvopapereiden markkinapaikka Helsingin pörssissä. Meklarilistalle otettiin yrityksiä, jotka eivät olleet anoneet päästä noteerattaviksi, mutta joiden osakkeista oli silti kysyntää ja tarjontaa.
1930-luvulta lähtien pörssimeklarit olivat kirjoittaneet Helsingin pörssin seinällä olevalle taululle osto- ja myyntitarjouksia noteerattomista osakkeista. Vuonna 1981 näillä osakkeilla ruvettiin käymään kauppaa aina torstaisin. Meklarilista syntyi vuonna 1983, kun nämä yhtiöt kiinteytyivät oikeaksi listaksi, jolle yhtiöt otettiin eri päätöksellä. Vuodesta 1990 alkaen meklarilistan osakkeilla käytiin kauppaa sähköisesti pörssin järjestelmässä.
Meklarilistan yhtiöitä eivät koskeneet arvopaperimarkkinalaki eivätkä markkinapaikan tiedonantovelvollisuudet. Meklarilistalla noteerattiin kaikkiaan 89 yhtiötä. Niiden lisäksi oli listalla alkuvuosina lyhytaikaisesti 11 yhtiötä, joiden vaihto oli erittäin vähäistä.
Kaupankäynnistä meklarilistalla perittiin 1,6 prosentin leimavero. Vero jäi pois siinä vaiheessa, kun meklarilista siirtyi vuonna 1996 yhtä aikaa OTC-listan kanssa Arvopaperinvälittäjien yhdistykseltä Helsingin pörssin hoitoon.
Lokakuussa 1998 meklarilista ja OTC-lista yhdistettiin Helsingin pörssin I-listaksi. Tuossa vaiheessa meklarilistalla oli jäljellä enää 11 yhtiötä.
McLaren 720S

| McLaren 720S |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistaja:  McLaren Automotive
Konserni:  McLaren Group
Valmistusvuodet:  2017–
Luokka:  superauto
Edeltäjä:  McLaren 650S
McLaren 720S on McLarenin valmistama superauto. Se esiteltiin Geneven autonäyttelyssä vuonna 2017, ja se sai viidessä kuukaudessa yli 1500 tilausta. Autosta esiteltiin avoversio vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta McLaren 720S Wikimedia Commonsissa
McLarenin sivuilla (englanniksi)
Mannerheimintien silta

| Mannerheimintien silta |
| --- | --- |
 Alkuperäinen silta nähtynä itäpuolelta.
Ajokaistoja:  4
Raiteita:  2
Ylittää:  Baanan (aiemmin satamaradan)
Sijainti:  Kluuvi, Helsinki
Ylläpitäjä:  Helsingin kaupunki
Siltatyyppi:  betoninen holvisilta
Pisin jänneväli:  5,6 m
Avattu liikenteelle:  1893 (alkuperäinen) 2024 (uudelleenrakennettu)
Koordinaatit:  60°10′20.4″N, 024°56′06.1″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Mannerheimintien silta (tunnetaan myös Baanan alikulkuna) on Helsingin keskustassa sijaitseva tieliikennesilta. Se on osa pääkatu Mannerheimintietä, ja silta ylittää nykyään Baanaksi nimetyn pyöräilyn ja jalankulun väylän. Alkuperäinen silta valmistui vuonna 1893 ja se rakennettiin uudelleen samannäköiseksi vuosina 2023–2024. Tyypiltään Mannerheimintien silta on betoninen holvisilta.
Sillan rakentamisen aikoihin Mannerheimintien nimi oli Läntinen Viertotie. Ylikulkusilta rakennettiin Helsingin satamaradan yli. Katua korotettiin ja silta rakennettiin, jotta vilkkaasti liikennöityyn kohtaan ei tarvinnut rakentaa tasoristeystä.
Mannerheimintien silta on tiettävästi Suomen ensimmäinen betonisilta ja ainoa Suomessa säilynyt 1800-luvun betonisilta. Helsingin kaupunginmuseo on luonnehtinut sitä historiallisesti erittäin arvokkaaksi. Helsingin silloista Mannerheimintien silta on vanhin tai toiseksi vanhin; sitä vanhempana voidaan pitää vuonna 1893 rakennettua Hietalahden kääntösiltaa.
Rakenne

Alkuperäisen sillan holvi oli raudoittamaton, ja sen betonoinnissa oli käytetty säästökiviä. Holvin betonirakenteen paksuus oli 50–60 senttimetriä, ja sen vapaa aukko oli 5,60 metriä leveä. Sillan idänpuoleinen pitkä tukimuuri ja holvikaarien päädyt on päällystetty graniitilla. Alkuperäisen sillan sementti oli peräisin Ruotsista.
Uusiminen

Alkuperäinen silta ylitti käyttöikänsä, ja vuosina 2023–2024 Mannerheimintien katuremontissa se korvattiin uudella. Siltaholvin purkaminen alkoi heinäkuussa 2023. Uusi silta rakennettiin entisen näköiseksi. Jalankululle ja pyöräilylle uusittu alikulku avattiin lopullisesti 28. kesäkuuta 2024.
Kuvia

Satamaradan tavarajuna alittamassa siltaa vuonna 2004.
Näkymä ratakuilusta itään vuonna 2009.
Uudelleenrakennettu siltaholvi sisältä vuonna 2024.
Huomioita

↑  Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan on tulkinnanvaraista, kumpi silta on todellisuudessa vanhempi. Eroa on joka tapauksessa vain muutamia kuukausia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mannerheimintien silta Wikimedia Commonsissa
McLaren Artura

| McLaren Artura |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  McLaren Automotive
Valmistusvuodet:  2021–
Korimalli:  2-ovinen coupe
Luokka:  superauto
Tekniset tiedot
Rakenne:  keskimoottori
Moottori:  turbo-V6, hybridi
Iskutilavuus:  2993 cm3
Teho:  430 kW (ottomoottori) &  70 kW (sähkömoottori)
Huippunopeus:  330 km/h
Kiihtyvyys:  3,0 s (0–100 km/h)
Vetotapa:  mekaaninen + sähköinen takaveto
Kulutus:  5,5 l / 100 km
McLaren Artura on McLaren Automotiven urheiluauto, jossa on hybridijärjestelmä. Tuotannon suunniteltu alku on vuosi 2021.
Auto ei ole suora seuraaja aiemmalle McLaren 570S -sarjalle.
Artura on yhtiön ensimmäinen varsinainen sarjatuotannossa oleva hybridijärjestelmää käyttävä malli. Kolmelitrainen V6-moottori tuottaa 577 hevosvoimaa ja 94 hevosvoiman sähkömoottorin avulla kokonaisteho on 671 hevosvoimaa. Sähkömoottorin avulla auto voi kulkea 11 mailia pelkästään sähköllä ja vaihteistossa ei enää tarvita peruutusvaihdetta, vaan peruutus hoidetaan sähkömoottorin avulla. Autossa 7,4 kWh akusto, joka voidaan ladata auton V6-moottorilla tai sähköverkosta. Sähkömoottori on rakenteeltaan aksiaalivuomoottori. Autossa ei ole jarrutusenergian talteenottoa jotta jarrutuntuma säilyy.
Aiheesta muualla

McLaren Artura valmistajan nettisivuilla
Matkaopas

Matkanjohtaja Beijingin Tiananmen-aukiolla.
Matkaopas on vapaamuotoinen ammattinimike, jota käytetään henkilöstä, joka toimii matkailualan opastustehtävissä.
Eri tyyppisiä oppaita

Kotimaan matkaopas opastaa Suomessa sekä koti- että ulkomaisia turistiryhmiä. Omalla asiantuntemuksellaan opas välittää matkailijoille matkakohteen tietoa. Useimmat oppaat tekevät osa-aikaista freelancetyötä. Toimeksiantajia ovat matkailu- ja matkatoimistot, opaskeskukset, matkanjärjestäjät, liikenneyhtiöt sekä yritykset. Kotimaan matkaopas työskentelee tavallisesti kaupunkien ja kuntien paikallis- ja kohdeoppaana, erikoisoppaana, transferina tai matkanjohtajana. Matkaopas tekee asiakaspalvelutyötä, jossa opastus tapahtuu asiakkaan toivomusten ja tilauksen mukaisesti.
Paikallisoppaat opastavat erilaisia nähtävyys- ja tutustumiskierroksia. Tavallisesti paikallisoppaat työskentelevät liikkuvassa ajoneuvossa, kuten bussissa tai laivassa, mutta opastavat myös kävellen teemakierroksilla tai paikkakunnan kohteissa. Kotimaan kohdeoppaat toimivat esimerkiksi museoissa, kirkoissa, julkisissa rakennuksissa tai tehtaissa. Tarvittaessa oppaat toimivat myös matkanjohtajina sekä Suomeen tuleville että ulkomaille matkustaville ryhmille. Matkanjohtajana työskentelevä opas seuraa ryhmän mukana koko heidän lomansa ajan. Hän vastaa matkan käytännön järjestelyistä ja siitä, että asiakkaan tilaus on sopimuksen mukainen ja että matkaohjelman palvelut toimivat.
Transferi (engl. transfer) hoitaa asiakkaiden kuljetuksia. Transferin tehtävänä voi esimerkiksi olla vieraiden nouto lentokentältä, rautatieasemalta tai satamasta ja heidän kuljettaminen hotelliin. Oppaat voivat myös seurustella vieraiden kanssa kokousten yhteydessä tai viedä heidät ostoskierrokselle tai patikkaretkelle.
Luonto- ja eräoppaat suunnittelevat ja järjestävät luonto- ja eräretkiä.
Matkaoppaiden koulutus

Matkaoppaille, -johtajille tai matkanvetäjille ei ole olemassa yleisiä keskiasteen opintoja. Kaupalliset valmismatkanjärjestäjät ja opasyritykset kouluttavat yleensä itse työntekijänsä sopivilla kursseilla. Espanjan Aurinkorannikolla toimii suomalaisille suunnattu Aurinkorannikon matkaopaskoulu, joka valmistaa ulkomaan matkaoppaita. Ammatillisista aikuiskoulutuskeskuksista Helsingin Oulunkylässä toimiva Adulta Oy järjestää matkaoppaan ammattitutkinto –nimellä koulutusta. Suomen opasliiton hyväksymän peruskurssin tai vastaavan koulutuksen suorittaneet voivat käyttää nimitystä auktorisoitu matkailuopas. Oppailla ei ole varsinaisia virallisia kelpoisuusehtoja, mutta opaskeskukset välittävät yleensä vain auktorisoituja matkailuoppaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matkaopas Wikimedia Commonsissa
Matti Boman

Matti Boman oli suomalainen 1920- ja 1930-luvulla vaikuttanut arkkiveisujen tekijä. Hän käytti nimimerkkejä Laulaja-Poika,  Markkina-Poika, Markkina-Matti ja Maailman Matti.
Teoksia

Hauskoja lauluja. N:o 2. Toimittaja, Pori 1924-1925
Hauskoja lauluja. N:o 5. Toimittaja, Pori 1924-1925, uusi painos Toimittaja, Kuopio 1925
Hauskoja lauluja. N:o 9. Toimittaja, Pori 1924-1925
Hauskoja uusia humori-lauluja. Toimittaja, Pori 1924
Iloisia lauluja. N:o 12. Toimittaja, Pori 1924-1926
Iloisia lauluja. N:o 13. Toimittaja, Pori 1924-1926
Iloisia lauluja. N:o 6. Toimittaja, Pori 1924-1926
Iloisia lauluja. N:o 8. Toimittaja, Pori 1924-1926
Kolme kaunista laulua. Toimittaja, Pori 1924
Hurmaava soitto. N:o 15. Toimittaja, Pori 1925
Repäiseviä lauluja. N:o 14. Toimittaja, Pori 1925, uusi painos 1926
Humoristisia lauluja. N:o 10. Toimittaja, Pori 1926
Humoristisia lauluja. N:o 21. Toimittaja, Pori 1926
Jokamiehen lauluja. N:o 22. Toimittaja, Pori 1926
Kauniita lauluja. N:o 7. Toimittaja, Pori 1926
Kauniita lauluja. N:o 8. Toimittaja, Pori 1926
Kovaäänisiä lauluja. N:o 17. Toimittaja, Pori 1926
Kovaäänisiä lauluja. N:o 18. Toimittaja, Pori 1926
Kulkijan lauluja. N:o 16. Toimittaja, Pori 1926
Kulkijan lauluja. N:o 19. Toimittaja, Pori 1926
Markkina Matin Iloisia lauluja : kokoelma humoristisia-, rakkaus- y.m. lauluja. 2:nen vihko. Toimittaja, Pori 1926
Tunteellisia lauluja. N:o 20. Toimittaja, Pori 1926
Uusi laululipas : kokoelma humoristisia-, rakkaus y.m. lauluja : Markkina Matin Ihania lauluja. Toimittaja, Pori 1926
Hauskoja lauluja. Markkina Matti, Pori 1927
Kauniita lauluja. Markkina Matti, Pori 1927
Kolme kaunista laulua. Hannes K ... nen, Pori 1927
Kulkijan lauluja. Markkina Matti, Pori 1927
Halli-Janne. Markkina Matti, Pori 1928
Hauskimmat laulut. Markkina Matti, Pori 1928
Hauskoja lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Iloisia lauluja. Maailman Matti, Pori 1928
Ilolauluja : kokoelma humoristi- y.m. lauluja. Matti, Pori 1928
Jazz lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Jazzeja. Markkina Matti, Pori 1928
Kupletti lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Laulu lipas : sisältää kokoelman uusimpia lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Luikkaita lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Markkina-pojan lauluja. Markkina-Poika, Pori 1928
Meripojan morsian : humoristisia y.m. lauluja. Markkina-Matti, Pori 1928
Sesonki lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Uusia lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Uusia sesonki lauluja. Markkina Matti, Pori 1928
Uusimmat jazzit. Markkina Matti, Pori 1928
Uusimmat laulut : kokoelma hauskoja lauluja. Matti, Pori 1928
Uusimpia lauluja. Markkina-Matti, Pori 1928
Valittuja lauluja. Markkina-Poika, Pori 1928
Valssitar. Markkina-Matti, Pori 1928
Viime tapahtumat Marista : Åkerblummilaisten laulu. Markkinapoika, Pori 1928
Viisuja Mattilasta. Markkinapoika, Pori 1928
Lapuan laki ja Rosenberg. Tekijä, Pori 1930
Laulaja-Pojan lauluja. 4:s vihko. Laulaja-Poika, Pori 1930
Lauluja : n:rot 70, 71, 74, 75. Markkina-poika, Pori 1930-1931
Markkinapojan pilajuttuja : iloa ja hauskuutta kaikelle kansalle. 1 vihko. Otto Andersinin kustannusliike, Pori 1930
Uusimmat laulut. n:o 72. Markkina-Poika, Pori 1930
Kauniita lauluja. Markkina Matti, Pori 1932
Kauniita lauluja 2. Markkina Matti, Pori 1932
Kauniita lauluja 3. Markkina Matti, Pori 1932
McLaren Group

| McLaren Group |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Edeltäjä:  Bruce McLaren Motor Racing
Perustettu:  2.12.1985
Kotipaikka:  McLaren Technology Centre, Woking, Englanti, UK
Tuotteet:  urheiluautot F1-autot
Tytäryhtiöt:  McLaren Automotive McLaren Racing
Omistaja:  Mumtalakat Holding Company
Kotisivu:  investors.mclaren.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
McLaren Group (vuosina 2015–2017 McLaren Technology Group) on Ron Dennisin perustama konserni, johon kuuluvat yhtiöt keskittyvät enimmäkseen Bruce McLarenin perustaman McLarenin Formula 1 -liiketoiminnan ympärille. Konsernin päämaja sijaitsee McLaren Technology Centreksi kutsutussa kompleksissa Wokingissa, Isossa-Britanniassa.
McLaren Groupiin kuuluvat yritykset

McLaren Racing. Yritys, joka on Team McLaren -nimisen F1-tiimin takana.
McLaren Automotive. Urheiluautojen suunnittelua ja tuotantoa. Fuusioitui aiemmista yhtiöistä McLaren Cars ja McLaren Composites. McLaren Cars valmisti aikoinaan McLaren F1 -superautoa. McLaren Composites puolestaan harjoitti komposiittirakenteiden suunnittelua ja tuotantoa. Tällä hetkellä McLaren Automotive valmistaa mm. Mercedes-Benz SLR McLaren -urheiluautoa DaimlerChryslerin kanssa.
McLaren Electronic Systems. Elektronisten laitteiden suunnittelua ja alihankintaa useille eri moottoriurheilun aloille.
McLaren Applied Technologies. Toimii sovelluskehittäjänä muiden McLaren-konsernin yhtiöiden tarpeisiin.
McLaren Marketing. Perustettiin alun perin palvelemaan yhteistyökumppaneiden tarpeita.
Absolute Taste. Järjestää paremman tason ateriapalveluja Team McLarenille.
Lydden Circuit. Ratayhtiö Britanniassa.
Vuodesta 1995 DaimlerChrysler (ent. Daimler-Benz) on toimittanut brittiläiset Ilmorin moottorit McLarenin F1-tiimille Mercedes-Benz -merkkisinä. Tammikuussa 2000 DaimlerChrysler osti 40 % osuuden konsernista Ron Dennisin ja TAG Groupin molempien omistaessa 30 %.
Massimiliano Rosolino
Henkilökohtaiset ennätykset > 50 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti | 49,35 | Melbourne | 25. maaliskuuta 2007 |
| 200 m vapaauinti | 1.46,60 | Sydney | 17. syyskuuta 2000 |
| 400 m vapaauinti | 3.43,40 | Sydney | 16. syyskuuta 2000 |
| 800 m vapaauinti | 7.50,40 | Riccione | 6. huhtikuuta 2005 |
| 1 500 m vapaauinti | 15.10,54 | Fukuoka | 29. heinäkuuta 2001 |
| 200 m sekauinti | 1.58,98 | Sydney | 21. syyskuuta 2000 |
| 400 m sekauinti | 4.17,30 | Barcelona | 27. heinäkuuta 2003 |
Henkilökohtaiset ennätykset > 25 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti | 48,97 | Trieste | 26. marraskuuta 2005 |
| 200 m vapaauinti | 1.43,32 | Trieste | 11. joulukuuta 2005 |
| 400 m vapaauinti | 3.39,33 | Rijeka | 11. joulukuuta 2008 |
| 800 m vapaauinti | 7.45,39 | Imperia | 13. tammikuuta 2001 |
| 1 500 m vapaauinti | 14.36,93 | Valencia | 16. joulukuuta 2000 |
| 100 m sekauinti | 54,35 | Camogli | 18. joulukuuta 2003 |
| 200 m sekauinti | 1.56,37 | Camogli | 18. joulukuuta 2003 |
| 400 m sekauinti | 4.06,59 | Dublin | 12. joulukuuta 2003 |