1906
Tapahtumia

1. tammikuuta – Preussin yleisesikuntapäällikkö Alfred von Schlieffen jätti tehtävänsä korkean ikänsä vuoksi. Hänen seuraajakseen tuli kenraaliluutnantti Helmuth Johannes Ludwig von Moltke. Schlieffen jätti jälkeensä ”Schlieffen-suunnitelman”.
12. tammikuuta – 8. helmikuuta – Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidettiin parlamenttivaalit. Liberaalipuolue ja työväenpuolue lisäsivät edustajamääriään, liberaalit 214 ja työväenpuolue 27 edustajalla, kun taas konservatiivipuolue menetti edustajiaan.
17. tammikuuta – Armand Fallières valittiin Ranskan presidentiksi.
5. helmikuuta – Kenraalimajuri August Langhoff nimitettiin Suomen ministerivaltiosihteeriksi.
10. helmikuuta – Merisodankäynnin mullistanut taistelulaiva HMS Dreadnought laskettiin vesille Portsmouthissa.
26. helmikuuta – Ryhmä latvialaisia bolševikkeja ryösti Venäjän valtionpankin Helsingin konttorin ja sai saalikseen noin 170 000 ruplaa.
10. maaliskuuta – Ranskassa Courrièrissa sattuneessa kaivosonnettomuudessa kuoli 1 100 työläistä.
11. maaliskuuta – Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto perustettiin.
13. maaliskuuta – Portugalilaisten sotalaivojen Dom Carlos I ja Vasco de Gama miehistöt kapinoivat.
22. maaliskuuta – SMS Scharnhorst laskettiin vesille Blohm & Vossin telakalla Saksassa.
9. huhtikuuta – Sosialidemokraattien järjestämä nelipäiväinen yleinen torpparikokous alkoi Tampereella.
18. huhtikuuta – San Franciscon suuri maanjäristys ja sen jälkeinen tulipalo tuhosi 28 000 taloa sekä surmasi tuhat ihmistä.
20. huhtikuuta – Santeri Alkion toimittama Ilkka-lehti ilmestyi ensimmäisen kerran.
22. huhtikuuta – Ateenan olympialaiset avattiin.
1. toukokuuta – Maalaisliitto perustettiin Oulaisissa. Myöhemmin samana vuonna perustettiin Suomen maalaisväestön puolue, joka yhdistyi Maalaisliittoon lokakuun lopulla.
10. toukokuuta – Venäjän keisari Nikolai II avasi ensimmäisen Venäjän duuman istunnon. Duuman jäsenistä suurin osa vastusti monarkiaa, ja se hajotettiin 22. heinäkuuta.
12. toukokuuta – J. V. Snellmanin satavuotissyntymäpäivänä noin 100 000 suomalaista vaihtoi sukunimensä suomenkielisiksi.
19. toukokuuta – Alpit alittava Simplonin rautatietunneli valmistui.
20. toukokuuta – Ruotsalainen kansanpuolue perustettiin.
20. toukokuuta – Suuri joukko Laukon kartanon torppareita ryhtyi päivätyölakkoon Vesilahdessa ja Tottijärvellä.
25. toukokuuta – Suomalaisuuden Liitto perustettiin.
29. toukokuuta – Suomessa säätyvaltiopäivät hyväksyi uuden valtiopäiväjärjestyksen ja vaalilain. Valtiopäivät korvattiin yksikamarisella eduskunnalla. Nikolai II vahvisti lain 20. heinäkuuta. Sekä miehet että naiset saivat yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden.
31. toukokuuta – Espanjan kuningas Alfonso XIII avioitui prinsessa Viktoria Eugenie von Batterbergin kanssa. Aviopari selvisi niukasti anarkistien pommi-iskusta.
9. kesäkuuta – Tallinnan ensimmäiseksi virolaiseksi pormestariksi valittiin insinööri Voldemar Lender.
26. kesäkuuta – Le Mansissa järjestettiin ensimmäiset Grand Prix -ajot.
10. heinäkuuta – Oulun Uimaseura perustettiin.
12. heinäkuuta – Aiemmin vakoilusta elinkautiseen vankeuteen tuomittu Alfred Dreyfus todettiin syyttömäksi ja hän sai sotilasarvonsa takaisin. Dreyfusin tapaus päättyi.
22. heinäkuuta – Keisari Nikolai II hajotti duuman.
30. heinäkuuta – Viaporin kapina syttyi. Sotaväki kapinoi aikeinaan hyökätä Kronstadtin kautta Pietariin. Suomen punakaartin päällikkö Johan Kock julisti Helsingissä suurlakon kapinan tueksi.
2. elokuuta – Viaporin kapinalliset antautuivat. Helsingissä puhkesi punakaartin ja suojeluskuntien yhteenotto, Hakaniemen mellakka, jossa sai surmansa kymmenisen ihmistä.
25. elokuuta – Venäjän pääministeri Pjotr Stolypinin murhayrityksessä kuoli 27 ihmistä.
2. syyskuuta – Roald Amundsen saapui Nomen satamaan Alaskassa purjehdittuaan Luoteisväylän läpi.
18. syyskuuta – Suomen säätyvaltiopäivät kokoontuivat viimeisen kerran.
1. lokakuuta – Suomen valtiopäiväjärjestyksen ja vaalilain uudistukset astuivat voimaan.
3. lokakuuta – SOS:sta tuli virallinen hätämerkki.
14. marraskuuta – Kansleri Bernhard von Bülow puhui Saksan valtiopäivillä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan entente cordialen, Venäjän ja Ranskan liiton sekä Marokon konferenssin johtaneen Saksan piiritykseen.
18. marraskuuta – Keisari Frans Joosef I nimitti Franz Conrad von Hötzendorfin Itävalta-Unkarin asevoimien päämajan päälliköksi.
13. joulukuuta – Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia solmivat sopimuksen Abessinian koskemattomuudesta.
14. joulukuuta – Ensimmäinen saksalainen sukellusvene U-1 otettiin käyttöön Kielissä.