stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jeanne Marié de l'Isle

Jeanne Marié de l'Isle (alun perin Jeanne Louise Beugnion; 23. marraskuuta 1872 Pariisi – 5. helmikuuta 1928 Pariisi) oli ranskalainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan mezzosopraano.
Marié de l'Isle opiskeli laulua H. Maurice Jacquetin johdolla. Hän sai opetusta myös tädiltään Célestine Galli-Mariélta. Marié de l'Isle debytoi vuonna 1896 Versaillesissa Aimé Maillart'n oopperan Les dragons de Villars esityksessä. Samana vuonna hän teki ensimmäisen esiintymisensä Opéra-Comiquessa Lakmén tuotannossa, jossa hän lauloi Marie van Zandtin kanssa. Marié de l'Isle kuului Opéra-Comiquen esiintyjistöön vuosina 1896–1917. Hän saavutti menestystä Carmenin nimiroolissa ja Léon Beylen vastaesiintyjänä Charlotten roolissa Wertherissä.
Marié de l'Isle osallistui monien oopperoiden kantaesityksiin. Näitä olivat Cendrillon (Massenet, 1899), Louise (Charpentier, 1900), La Marseillaise (Lambert, 1900), L'intermezzo (Lemaire, 1901) ja La Carmélite (Hahn, 1902). Marié de l'Isle aloitti laulun opettamisen École normale de musique de Parisissa vuonna 1922 ja antoi myös yksityisopetusta. Hän oli naimaton.
Ivan Panin

Ivan Paninin rintakuva.
Ivan Panin (12. joulukuuta 1855 – 30. lokakuuta 1942) oli venäläissyntyinen Yhdysvalloissa asunut raamatuntutkija, joka vuonna 1890 huomasi Raamatun tekstiin liittyvän erikoisia matemaattisia yhteyksiä, kun käytetään heprean ja kreikan aakkosia numeroina (näissä kielissä kullakin kirjaimella on lukuarvo). Esim. Raamatun alkujakeessa 1. Moos. 1:1 on kätketty numero 7 monessa mielessä: sanojen Jumala, taivas ja maa yhteenlaskettu lukuarvo on 777 ja muutenkin jakeeseen, kuten moniin muihinkin jakeisiin, on kätketty luku seitsemän siten, että kun lasketaan yhteen vaikkapa ainoan verbin, kaikkien sanojen ensimmäisten ja viimeisten kirjainten lukuarvo, saadaan tulos, joka on jaollinen seitsemällä. D. B. Turnen antoi 26 latinalaiselle aakkoselle lukuarvot ja yritti niillä aikaansaada englannin kielellä tekstin, jossa esiintyisi edes muutamia tällaisia lukuerikoisuuksia. Päiviä kestäneen työn jälkeen hän myönsi epäonnistuneensa. Tällaisia lukuerikoisuuksia ei ole todistettavasti löydetty mistään muualta kuin Raamatusta, ei edes apokryfikirjoista.
Javier Gómez

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Javier Gómez  |  Javier Gómez  |  Javier Gómez  |  |
Maa:  Espanja
Miesten triathlon
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | triathlon |  |
| MM-kilpailut   | MM-kilpailut   | MM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Vancouver 2008 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Budapest 2010 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Lontoo 2013 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Edmonton 2014 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Chicago 2015 | yksilökilpailu |  |
|  Hopeaa | Hampuri 2007 | yksilökilpailu |  |
|  Hopeaa | Gold Coast 2009 | yksilökilpailu |  |
|  Hopeaa | Lausanne 2011 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Tukholma 2012 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Auckland 2012 | yksilökilpailu |  |
|  Pronssia | Tiszaújváros 2007 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Peking 2011 | yksilökilpailu |  |
|  Pronssia | Hampuri 2013 | sprintti |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Kööpenhamina 2007 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Holten 2009 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Eilat 2012 | yksilökilpailu |  |
|  Kultaa | Barcelona 2013 | keskimatka |  |
|  Hopeaa | Athlone 2011 | yksilökilpailu |  |
Francisco Javier Gómez Noya (s. 25. maaliskuuta 1983 Basel) on Sveitsissä syntynyt espanjalainen triathlonisti. 178 senttimetriä pitkä ja 69 kilogrammaa painava Gómez edustaa Cidade de Lugo -seuraa.
Gómez on osallistunut kaksiin kesäolympialaisiin, vuosina 2008 ja 2012, saavuttaen hopeaa vuodelta 2012 Lontoosta ja ollen neljäs vuonna 2008 Pekingistä. MM-kilpailuista Gómez on saavuttanut viisi yksilökilpailun kultaa. Lisäksi hänellä on viisi MM-hopeaa ja kolme -pronssia. EM-kilpailuista Gómezilla on neljä kultaa ja yksi hopea.
Gómezin valmentajana toimii Carlos David Prieto.
Itävallan kommunistinen puolue

Itävallan kommunistisen puolueen logo.
Itävallan kommunistinen puolue (saks. Kommunistische Partei Österreichs, KPÖ) on Itävallassa toimiva kommunistinen puolue. Se on yksi Euroopan parlamentissa toimivan Euroopan vasemmistopuolueen perustajapuolueista.
Perustaminen

KPÖ perustettiin 3. marraskuuta vuonna 1918. Perustajien joukkoon kuuluivat Ruth Fischer, Karl Steinhardt, Franz Koritschoner ja Lucien Laurat.
Historia

KPÖ sai kolme edustajaa Itävallan kansallisneuvostoon vuonna 1956.
Istanbulin jazzfestivaali

Istanbulin jazzfestivaali vuonna 2016.
Istanbulin jazzfestivaali on Istanbulin kulttuuri- ja taidesäätiön (IKSV) vuosittainen tapahtuma Istanbulissa, Turkissa. Se pidettiin ensi kertaa vuonna 1994 ja ajoittuu heinäkuun ensimmäiselle puoliskolle. Eri jazztyylien lisäksi tapahtumassa on esitetty muutakin musiikkia, kuten rockia, poppia, reggaeta, funkia ja maailmanmusiikkia. Istanbulin jazzfestivaalilla käy vuosittain noin 50 000 vierasta yli 30:ssa konsertissa. Vuodesta 2002 lähtien tapahtumassa on jaettu palkinto elinikäisistä saavutuksista.
Tapahtuma on International Jazz Festivals Organizationin (IJFO) jäsenfestivaali. Esiintyjiin ovat lukeutuneet Al Di Meola, Bobby McFerrin, Jan Garbarek, Chick Corea, Herbie Hancock, Keith Jarrett, Marcus Miller, Diana Krall, Wynton Marsalis, Ornette Coleman, Tony Bennett, Eric Clapton, Joan Baez, Lou Reed, Nick Cave, Sting, Tori Amos, Elvis Costello, Norah Jones, Paul Simon, Dead Can Dance, Massive Attack, Björk, Suzanne Vega, Bryan Ferry, Grace Jones, Seal, Jamie Cullum ja Joss Stone.
Istanbulin jazzfestivaali pyrkii rohkaisemaan jazzmusiikin tuottamista Turkissa ja edistämään sen kansainvälistä suosiota.
Iso Ruuhijärvi (Hämeenlinna)

| Iso Ruuhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′35″N, 25°04′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Ruuhioja Luutajokeen 
Järvinumero:  35.787.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149 m  
Rantaviiva:  1,788 km  
Pinta-ala:  13,315 ha  
Saaria:  2 
 fiIso Ruuhijärvi 
Iso Ruuhijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,3 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149 metriä mpy.
Iso Ruokojärvi (Hämeenlinna)

| Iso Ruokojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Kanta-Häme
Kunnat:  Padasjoki, Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°14′47″N, 25°01′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Lippahaisenjärveen 
Järvinumero:  35.782.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,5 m  
Rantaviiva:  0,93 km  
Pinta-ala:  4,458 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Ruokojärvi 
Iso Ruokojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Padasjoella sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy.
Iso Räkkälammi

| Iso Räkkälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°46′24″N, 23°50′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.931.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,6 m 
Rantaviiva:  0,55 km 
Pinta-ala:  0,01876 km² 
 fiIso Räkkälammi 
Iso Räkkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen pituus on 210 metriä ja leveys 170 metriä. Lampeen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojia. SE saa vetensä Kaukolannummen harjujen pohjavedestä tai lähteistä. Sen rantaviiva on 550 metriä pitkä ja ranta on pääosin kangasmetsää, joka on länsipuolelta sistunutta. Viereinen Vähä Räkkälammi on 30 senttimetriä ylempänä, mutta järviä ei yhdistä oja. Ne sijaitsevat saman supan pohjalla, mutta ei ole varmaa tietoa, ovatko ne soistumisen vuoksi toisistaan erilleen kuroutuneita lampia. Seututie 2823 sivuaa lampea harjun päällä. Lammen rannat ovat rakentamattomia, vaikka sinne johtaa kaksi metsätietä eri suunnilta.
Historia

Senaatin kartastossa vuodelta 1884 lammen nimi on kirjoitettu "Rääkkälampi". Samassa kartastossa Saaren kartanoon vievä tie kulkee samaa uraa kuin nykyinenkin seututie 2823.
Luonnonhistoria

Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.
Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.
Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.
Internet-kulttuuri

Internet-kulttuuri on Internetissä esiintyvää kulttuuria.
Tutkimus

Internet-kulttuurin tutkijoita ja teoreetikkoja ovat muun muassa Donna Haraway, Sadie Plant, Manuel De Landa, Bruce Sterling, Hendrik Speck, Kevin Kelly, Wolfgang Schirmacher, Victor J.Vitanza, Gregory Ulmer, Charles D. Laughlin ja Jean Baudrillard. Heidän työnsä käsittelee tietokoneyhteisöjä.
Kirjallisuutta

N. Katherine Hayles (1999),"How We Became Posthuman: Virtual Bodies in Cybernetics, Literature and Informatics", Chicago University Press, Chicago, IL
Donna Haraway (1991),"Simians, Cyborgs and Women: The Reinvention of Nature", Routledge, New York, NY
Donna Haraway (1997),"Modest_Witness@Second_Millennium.FemaleMan©Meets_OncoMouse™", Routledge, New York, NY
Sherry Turkle (1997),"Life on the Screen: Identity in the Age of the Internet", Simon & Schuster Inc, New York, NY
Aiheesta muualla

Haraway, Donna: A Cyborg Manifesto: Science, Technology, and Socialist-Feminism in the Late Twentieth Century stanford.edu.  1991. Arkistoitu 14.2.2012. Viitattu 7.3.2009. (retrieved February 4th 2009)
Hayles, N. Katherine: Virtual Bodies and Flickering Signifiers english.ucla.edu.  Fall 1993. Arkistoitu 17.3.2009. Viitattu 7.3.2009. (retrieved February 4th 2009)
Resource Centre for Cyberculture Studies (Arkistoitu – Internet Archive)
Defining Cyberculture (Arkistoitu – Internet Archive) by Jakub Macek (Arkistoitu – Internet Archive)
Voices in My Head - MindVox: The Overture by Patrick Kroupa
A place where Cyberculture is a topic of research and thought
Cyberpunk Project: Cyberculture, Technoculture, Future Culture
Roger Clarke's 'Encouraging Cyberculture' (Arkistoitu – Internet Archive)
Virtual Innervation (wikigroup): Futureweb Thoughts and Projections (Arkistoitu – Internet Archive)
Jerry Brudos

Jerome Henry "Jerry" Brudos (31. tammikuuta 1939 Webster, Etelä-Dakota – 29. maaliskuuta 2006) oli yhdysvaltalainen sarjamurhaaja. Hänen rikostensa uhreiksi joutui naisia Oregonissa vuosina 1968–1969.
Brudos syntyi neljästä veljeksestä nuorimpana. Hänen äitinsä olisi toivonut tyttölasta, ja hän muun muassa puki Jerryä tytöksi. Poika osoitti 5-vuotiaasta asti epätavallista kiinnostusta naisten kenkiä kohtaan. Lisäksi hän kiinnostui naisten alusvaatteista. Hän varasti naisilta vaatteita ja kohteli heitä väkivaltaisesti jo nuorena ja viettikin teinivuosina aikaansa psykoterapiassa ja laitoshoidossa. 17-vuotiaana Brudos vaati puukolla uhaten nuorta naista täyttämään seksuaalisia vaatimuksiaan. Hän päätyi yhdeksäksi kuukaudeksi psykiatriselle osastolle. Hän sai skitsofreniadiagnoosin, ja hänellä havaittiin olevan seksuaalisia fantasioita, jotka kumpusivat vihasta hänen äitiään ja yleisesti naisia kohtaan. Hän onnistui kaikesta huolimatta valmistumaan high schoolista, ja hän ryhtyi pian sähköteknikoksi.
Vuonna 1961 Brudos meni naimisiin 17-vuotiaan kanssa, ja parille syntyi kaksi yhteistä lasta. Perhe asui Salemissa. Brudos jatkoi rikollista toimintaansa ja säilytti autotallissaan varastamiaan vaatekappaleita. Brudosin murhasarjassa kuoli neljä nuorta naista, jotka joutuivat hänen hakkaamikseen ja kuristamikseen. Silminnäkijähavainnot kertoivat suurikokoisesta miehestä naisten vaatteissa. Brudos säilytti itsellään naisten amputoituja rintoja ja yhden jalan. Murhattuaan hän masturboi korkokengissä. Hän oli nekrofiili.
Poliisi pääsi Brudosin jäljille, ja tämä tunnusti murhanneensa Linda Slawsonin, Jan Whitneyn, Karen Sprinkerin ja Linda Saleen. Hänet tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Hän piti sellissään naisten kenkien katalogeja pornografian vastikkeena. Hän kuoli vankilassa maksasyöpää sairastettuaan.
Itä-Intian laivastoasema

Itä-Intian laivastoasema (engl. East Indies Station) oli Kuninkaallisen laivaston alueorganisaatioon kuulunut laivastotukikohta Singaporessa 1865–1941.
Historia

Itä-Intian ja Kiinan laivastoasemat muodostivat 1831–1865 yhden yhtenäisen laivastoaseman, joka tunnettiin nimellä Itä-Intian ja Kiinan laivastoasema (engl. East Indies and China Station). Laivastoasemien itsenäistyessä 1865 Itä-Intian aseman toiminta-alueeksi määrättiin Intian valtameri, Persianlahti ja Punainenmeri, pois lukien Hollannin Itä-Aasian, Etelä-Afrikan ja Australian aluevedet. Toimintaan ei kuitenkaan sisältynyt muuta kuin imperiumin kaupallisten etujen suojaaminen.
Laivastoaseman alaisuuteen kuuluivat tukikohdat Colombossa, Trincomaleessa, Bombayssa, Basrassa ja Adenissa. Japanin uhan kasvaessa laivastoasema liitettiin joulukuussa 1941 Kiinan laivastoasemaan muodostettaessa Itäinen laivasto.
Komentajat > Itä-Intian ja Hyväntoivonniemen laivastoasemien komentajat

Kommodori Frederick Montresor (1865)
Kommodori Charles Hillyar (1865–1867)
Komentajat > Itä-Intian laivastoaseman komentajat

Kontra-amiraali Leopold Heath (1867–1870)
Kontra-amiraali James Cockburn (1870–1872)
Kontra-amiraali Arthur Cumming (1872–1875)
Kontra-amiraali Reginald Macdonald (1875–1877)
Kontra-amiraali John Corbett (1877–1879)
Kontra-amiraali William Gore Jones (1879–1882)
Kontra-amiraali William Hewett (1882–1885)
Kontra-amiraali Frederick Richards (1885–1888)
Kontra-amiraali Edmund Fremantle (1888–1891)
Kontra-amiraali Frederick Robinson (1891–1892)
Kontra-amiraali William Kennedy (1892–1895)
Kontra-amiraali Edmund Drummond (1895–1898)
Kontra-amiraali Archibald Douglas (1898–1899)
Kontra-amiraali Day Bosanquet (1899–1902)
Kontra-amiraali Charles Drury (1902–1903)
Kontra-amiraali George Atkinson-Willes (1903–1905)
Kontra-amiraali Edmund Poë (1905–1907)
Kontra-amiraali Sir George Warrender (1907–1909)
Kontra-amiraali Edmond Slade (1909–1912)
Kontra-amiraali Alexander Bethell (1912)
Kontra-amiraali Richard Peirse (1913–1915)
Kontra-amiraali Rosslyn Wemyss (1916–1917)
Kontra-amiraali Ernest Gaunt (1917–1919)
Kontra-amiraali Hugh Tothill (1919–1921)
Kontra-amiraali Lewis Clinton-Baker (1921–1923)
Kontra-amiraali Herbert Richmond (1923–1925)
Kontra-amiraali Walter Ellerton (1925–1927)
Kontra-amiraali Bertram Thesiger (1927–1929)
Kontra-amiraali Eric Fullerton (1929–1932)
Kontra-amiraali Martin Dunbar-Nasmith (1932–1934)
Vara-amiraali Forrester Rose (1934–1936)
Vara-amiraali Alexander Ramsay (1936–1938)
Vara-amiraali James Somerville (1938–1939)
Amiraali Sir Ralph Leatham (1939–1941)
It’s Alive 1974–1996

| It’s Alive 1974–1996 Ramones |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 2. lokakuuta 2007
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 262.00
 Levy-yhtiö: Rhino
muut julkaisut
|   | It’s Alive 1974–1996  |   |
It’s Alive 1974–1996 on 2. lokakuuta 2007 julkaistu Ramonesin tupla-DVD. Kahdelle levykkeelle on koottu Ramonesin live-pätkiä. Kaksilevyisen DVD:n ensimmäinen puoli on Ramonesin alkuperäisellä kokoonpanolla. Toisella levykkeellä on rumpali Tommy Ramonen korvannut Marky Ramone. Mukana on myös 3 rumpali Richie Ramone ja Dee Dee Ramonen korvannut C. J. Ramone.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  DVD 1 Now I Wanna Sniff Some Glue  I Don’t Wanna Go Down to the Basement  Judy Is a Punk  I Wanna Be Your Boyfriend  53rd & 3rd  Chain Saw  Havana Affair  Listen to My Heart  I Remember You  Carbona Not Glue  Blitzkrieg Bop  Sheena Is a Punk Rocker  Beat on the Brat  Now I Wanna Sniff Some Glue  Rockaway Beach  Cretin Hop  Oh Oh I Love Her So  Today Your Love, Tomorrow the World  |    Rockaway Beach  Carbona Not Glue  Pinhead  Suzy Is a Headbanger  Commando  I Wanna Be Your Boyfriend  Now I Wanna Be a Good Boy  53rd & 3rd  Today Your Love, Tomorrow the World  Loudmouth  I Remember You  Gimme Gimme Shock Treatment  Oh Oh I Love Her So  Today Your Love, tomorrow the World  Loudmouth  Judy Is a Punk  Glad to See You Go  Gimme Gimme Shock Treatment  |    Swallow My Pride  Pinhead  Sheena Is a Punk Rocker  Blitzkrieg Bop  I Wanna Be Well  Glad to See You Go  You’re Gonna Kill That Girl  Commando  Havana Affair  Cretin Hop  Listen to My Heart  I Don’t Wanna Walk Around With You  Pinhead  Do You Wanna Dance?  Now I Wanna Be a Good Boy  Now I Wanna Sniff Some Glue  We’re a Happy Family  |
Kappaleet > DVD 2

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rockaway Beach  Teenage Lobotomy  Blitzkrieg Bop  Don’t Come Close  I Don’t Care  She’s the One  Sheena Is a Punk Rocker  Cretin Hop  Listen to My Heart  I Don’t Wanna Walk Around With You  Pinhead  Don’t Come Close  She’s the One  Go Mental  Don’t Come Close  I’m Against It  Needles and Pins  I Want You Around  I’m Affected  California Sun  Rock ‘N’ Roll High School  Do You Remember Rock ‘N’ Roll Radio?  |  Baby I Love You  Rock ‘N’ Roll High School  We Want the Airwaves  This Business Is Killing Me  All Quiet on the Eastern Front  Do You Remember Rock ‘N’ Roll Radio?  Gimme Gimme Shock Treatment  Rock ‘N’ Roll High School  I Wanna Be Sedated  Beat on the Brat  The KKK took My Baby Away  Here today, Gone tomorrow  Chinese Rocks  Teenage Lobotomy  Wart Hog  Chasing the Night  Blitzkrieg Bop  Freak Of Nature  Crummy Stuff  Love Kills  I Don’t Care  Too Tough to Die  |  Mama’s Boy  I Don’t Want You Anymore  Weasel Face  Garden Of Serenity  I Just Want to Have Something to Do  Surfin’ Bird  Cretin Hop  Somebody Put Something in My Drink  We’re a Happy Family  Do You Remember Rock ’N’ Roll Radio  Wart Hog  Psycho therapy  I Believe in Miracles  I Wanna Live  My Brain Is Hanging Upside Down (Bonzo Goes to Bitburg)  Pet Sematary  Animal Boy  Pinhead  I Don’t Wanna Grow Up  I Wanna Be Sedated  R.A.M.O.N.E.S.  Blitzkrieg Bop  |
Jerry Coleman

Jerry Coleman elokuussa 2005.
Gerald Francis ”Jerry” Coleman (14. syyskuuta 1924 San José, Kalifornia – 5. tammikuuta 2014) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja (toinen pesämies).
Coleman pelasi ensimmäisen MLB-ottelunsa 20. huhtikuuta 1949 ja viimeisensä 29. syyskuuta 1957. Hänen joukkueenaan oli koko ammattilaisuran ajan New York Yankees.
Coleman valittiin vuonna 1950 All Star -joukkueeseen, ja hän oli saman vuoden Babe Ruth Awardin voittaja. Hän palveli Yhdysvaltain merijalkaväen lentäjänä Korean sodassa ja jo ennen baseballuraansa toisessa maailmansodassa.
Coleman toimi peliuralta vetäytymisensä jälkeen selostajana, jonka ominaisuudessa hän voitti vuonna 2005 Ford C. Frick Awardin. Hän toimi vuonna 1980 San Diego Padresin joukkueenjohtajana.
Isonietospensas

| Isonietospensas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Cornales
Heimo::  Hortensiakasvit Hydrangeaceae
Suku::  Nietospensaat Deutzia
Laji::  scabra
Kaksiosainen nimi
 Deutzia scabra  Thunb. 
Synonyymit
 Deutzia crenata 
Katso myös
   Isonietospensas Wikispeciesissä   Isonietospensas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isonietospensas (Deutzia scabra) on hortensiakasveihin kuuluva valkokukkainen pensas. Se elää luonnonvaraisena Kiinassa ja Japanissa.
Isonietospensas kasvaa 1–2 metriä korkeaksi.
Sen lehdet ovat 5–10 cm pitkät ja viitisen senttiä leveät ja sijaitsevat oksissa vastakkain pareittain. Niissä on voimakkaat uurteet lehtisuonten kohdalla. Kukat ovat valkoiset, harvoin vaaleanpunaiset ja kasvavat terttuina lähellä oksaa. Hedelmät muistuttavat ruskeita mustikoita, ja ne säilyvät pensaassa koko talven.
Kuvia

Kaarnaa
Aiheesta muualla

ITIS: Deutzia scabra (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Deutzia scabra (englanniksi)
Flora of China: Deutzia crenata (englanniksi)
Iiri

| Iiri |
| --- | --- |
Oma nimi:  Gaeilge (virallinen), Gaeilic, Gaoluinn, Gaelainn (murteet)
Muu nimi:  gaeli, Irlannin gaeli, Irlannin kieli
Tiedot
Alue:  Irlannin saari, pääosin Gaeltacht
Virallinen kieli:   Irlanti  Pohjois-Irlanti   Euroopan unioni
Puhujia:  arvioista riippuen 30 000 – 300 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen (käytetään myös gaelilaista kirjaimistoa, joka perustuu Kaarle Suuren aikaisiin luostarikäsikirjoitusminuskeleihin)
Kielenhuolto:  Foras na Gaeilge  
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  kelttiläiset kielet – ydinkelttiläiset kielet – TGB-kelttiläiset kielet – saarikelttiläiset kielet – goideeliset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ga
ISO 639-2:  gle
ISO 639-3:  gle
 Ohje 
Iiri (Gaeilge) on Irlannissa puhuttu kelttiläisten kielten goideeliseen ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli. Iirin kielen lähimmät sukulaiset ovat gaeli ja manksi, kun taas kaukaisempaa sukua ovat kymri ja bretoni, jotka kuuluvat kelttiläisessä kieliryhmässä toiseen alaryhmään, brittiläisiin kieliin eli P-kelttiläisiin kieliin. Iiri on Irlannin tasavallan ensimmäinen virallinen kieli sekä yksi Pohjois-Irlannin ja Euroopan unionin virallisista kielistä.