stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jarno Kaksonen

Jarno Kaksonen on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelasi Superpesistä kaudet 1990-2005 ja 2008 ja edusti koko uransa Kiteen Palloa. Kaksonen saavutti urallaan kolme SM-kultaa kaudella 1999, kaudella 2000 ja kaudella 2005, kolme SM-hopeaa kaudella 1997, kaudella 2001 ja kaudella 2004 sekä yhden SM-pronssin kaudella 1998. Kaksonen pelasi urallaan yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 1994. Hän pelasi sisäpelissä kärkietenijänä ja ulkokentällä siepparina.  Kaksonen pelasi urallaan 396 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi kymmenen kunnaria ja 40 tavallista juoksua, toi 272 juoksua ja keräsi 1125 kärkilyöntiä. Kaksonen pelasi urallaan 63 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi kaksi tavallista juoksua, toi 35 juoksua ja keräsi 148 kärkilyöntiä. Superpesiksen karsintasarjan otteluja kertyi seitsemän. Näissä hän löi yhden tavallisen juoksun, toi kaksi juoksua ja löi 20 kärkilyöntiä.
Paddy Considine

| Paddy Considine |
| --- | --- |
 Considine vuonna 2023
Henkilötiedot
Koko nimi:  Patrick George Considine
Syntynyt: 5. syyskuuta 1973 (ikä 51) Burton upon Trent, Staffordshire
Näyttelijä
Aktiivisena:  1999–
Merkittävät roolit:  Richard (Dead Man’s Shoes) Viserys I Targaryen (House of the Dragon)
Palkinnot
 BAFTA 2008, 2012 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Patrick George ”Paddy” Considine [konsidain] (s. 5. syyskuuta 1973 Burton upon Trent, Staffordshire, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, muusikko ja elokuvaohjaaja, joka aloitti uransa vuosituhannen vaihteessa. Hän on usein esittänyt synkkiä ja moraalisesti haastavia rooleja.
Lapsuus ja nuoruus

Considine syntyi Keski-Englannissa Staffordshiressa. Hän ryhtyi opiskelemaan näyttämötaidetta Burton Collegessa mutta ei suorittanut loppututkintoa. Opiskeluaikanaan hän tutustui Shane Meadowsiin, jonka kanssa hän on tehnyt usein yhteistyötä. Vuonna 1994 Considine siirtyi Brightonin yliopistoon opiskelemaan valokuvausta.
Ura

Yliopistosta valmistumisen jälkeen Considine esiintyi Shane Meadowsin elokuvissa. Roolit toivat hänelle kuuluisuutta ja uusia työtilaisuuksia: Michael Winterbottomin 24 Hour Party People (2002) ja Jim Sheridanin In America (2003). Vuonna 2004 hänen roolinsa Meadowsin elokuvassa Dead Man’s Shoes sai Britanniassa Empire-lehden palkinnon vuoden parhaana näyttelijäsuorituksena. Cinderella Man (2005) ja Medusan sinetti (2007) kuuluivat hänen ensimmäisiin suuren budjetin elokuviinsa.
Näyttelijäntyön ohella Considine on myös käsikirjoittanut ja ohjannut elokuvia sekä esiintynyt musiikkivideoissa. Hänen ohjaamansa lyhytelokuva Dog Altogether (2007) sai lukuisia palkintoja; myös ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva Tyrannosaur (2011) sai useita palkintoja. Vuonna 2017 hän ohjasi nyrkkeilydraaman Journeyman, jossa hän esitti pääosaa. Vuonna 2022 Considine esitti pääosaa fantasiasarjassa House of the Dragon.
Meadowsin kanssa Considine perusti rock-yhtyeen She Talks to Angels.
Yksityiselämä

Considinen puoliso on Shelley Considine, ja perheessä on kolme lasta. Considinella on diagnosoitu aspergerin oireyhtymä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paddy Considine Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz  Photographers' Identities 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
Union-yliopisto

| Union-yliopisto |
| --- | --- |
 engl. Union University 
Motto:  Religio et Eruditio
Perustettu:  1823
Sijainti:  Jackson, Tennessee  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.uu.edu/
Union-yliopisto (engl. Union University, lyh. UU) on Yhdysvaltain Tennesseessä sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1823 ja se sijaitsee Jacksonin kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Deltametriini

Deltametriini
Deltametriini on pyretroidi esteri, jota käytetään hyönteismyrkkynä. Deltametriinin kemiallinen kaava on C22H19Br2NO3, moolimassa on 505,2 g/mol ja CAS-numero 52918-63-5. Deltametriini on hajutonta, väritöntä, kiteistä jauhetta, jonka sulamispiste on 98-101 °C ja suhteellinen tiheys 0,5 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) eikä se liukene veteen. Deltametriini hajoaa yli 300 °C:n lämpötilassa ja muodostaa myrkyllisiä huuruja, jotka sisältävät mm. syaanivetyä eli sinihappoa ja bromivetyä.
Käyttö

Deltametriinituotteet ovat yleisesti käytettyjä hyönteismyrkkyjä maailmalla. Deltametriini on hyvin myrkyllistä vesieliöille ja käytettäessä vesistöjen läheisyydessä on oltava erityisen varovainen.
Aiheesta muualla

Deltametriinin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Deltamethrin (englanniksi)
Human Metabolome Database: Deltamethrin (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Deltamethrin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Deltamethrin (englanniksi)
ChemBlink: Deltamethrin (englanniksi)
Deltamethrin Technical Fact Sheet - Oregon State University, National Pesticide Information Center (englanniksi)
Deltamethrin General Fact sheet - Oregon State University, National Pesticide Information Center (pdf) (englanniksi)
Luettelo kuninkaallisista vierailuista Suomessa

Tämä on luettelo kuninkaallisista vierailuista Suomessa. Keisarilliset vierailut on lueteltu artikkelissa Luettelo keisarillisista vierailuista Suomessa.
Alankomaiden kuninkaalliset

Alankomaiden prinssi Hendrik heinäkuussa 1930, Helsinki, Savonlinna, Joensuu
Alankomaiden prinssi Bernhard sekä prinsessat Beatrix ja Irene 15. heinäkuuta–3. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia
Alankomaiden kuningatar Juliana syyskuussa 1974, Helsinki, Lappi
Kuningatar Beatrix 1.–3. kesäkuuta 1995 Helsinki, Punkaharju, Imatra
Prinssi Constantijn 29. marraskuuta 2017 Helsinki, Slush-tapahtuma
Belgian kuningas

Belgian kuningas Baudouin I ja kuningatar Fabiola 16.–21. kesäkuuta 1969, Helsinki, Inari
kuningas Albert II ja kuningatar Paola 5.–7. kesäkuuta 1996 Helsinki, Turku, Naantali
Britannian kuninkaalliset

Edinburghin herttua Philip ja Kentin herttua, prinssi Edward 26. heinäkuuta – 4. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia
Edinburghin herttua Philip 22.–25. syyskuuta 1970
Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II ja prinssi Philip, Edinburghin herttua 25.–28. toukokuuta 1976 Ahvenanmaa, Helsinki, Jyväskylä, Turku ja Naantali
Kentin herttua Edward 4.–6. lokakuuta 1989, Tampere, Helsinki
Kuningatar Elisabeth II 21. lokakuuta 1994, Helsinki
Kentin prinssi Michael 9.-10. heinäkuuta 1999, Heinola
Gloucesterin herttua Richard ja herttuatar Birgitte, 20.–21. syyskuuta 2012 Helsinki
Prinssi Edward ja kreivitär Sophie, 2.–6. helmikuuta 2015 Helsinki, Sodankylä ja Ahvenanmaa.
Kentin prinssi Michael 25.-27. syyskuuta, Porvoo, Helsinki, Espoo, Pori ja Tampere
Prinssi William, Cambridgen herttua, 29.–30. marraskuuta 2017 Helsinki
Kentin prinssi Michael, 25.- 27. huhtikuuta 2022 Tampere ja Helsinki
Brunein sulttaani

Brunein  sulttaani Hassanal Bolkiah syyskuussa 2006, Helsinki, osallistui ASEM-kokoukseen
Egyptin kuninkaalliset

Egyptin prinsessa Faika sekä hänen puolisonsa Fouad Sadek Pasha 14. heinäkuuta–3. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia
Espanjan kuningas

Espanjan prinssi Juan Carlos I ja prinsessa Sofía  1975, Helsinki
?. heinäkuu-5. heinäkuuta 1989, Helsinki
Kreikan kuninkaalliset

Kreikan prinssi Kristofer Huhtikuu 1916 Tornio-Pietari(I maailmansodan aikainen matka äitinsä Olga Konstantinovnan luo Pietariin)
Kreikan prinssi Nikolaos Kesä 1916 Tornio-Pietari (I maailmansodan aikainen matka äitinsä Olga Konstantinovnan luo Pietariin)
Jordanian kuningas

Jordanian kuningas Hussein ja kuningatar Noor 13. lokakuuta–? 1987, Helsinki, Lappi
kuningas Abdullah II ja kuningatar Rania 9. elokuuta 2006 Helsinki
Liechtensteinin suurherttua

Ruhtinas Frans Joosef II ja ruhtinatar Georgina von Wilczek 15.–20. heinäkuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia - ruhtinas Frans Joosef oli KOK:n jäsen
Luxemburgin suurherttua

Luxemburgin ruhtinas Jean sekä prinsessat Marie Adelaide ja Elisabeth 15. heinäkuuta–3. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia - ruhtinas Jean KOK:n jäsen
Luxemburgin suurherttua Jean ja suurherttuatar Josephine-Charlotta 31. toukokuuta–2. kesäkuuta 1993 Helsinki
Malesian kuningas

Malesian kuningas Tuanku Syed Sirajuddin 19.–21. syyskuuta 2005, Helsinki ja Rovaniemi
Monacon ruhtinas

Monacon prinssi Pierre 14. heinäkuuta–3. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia - prinssi Pierre KOK:n jäsen
Monacon ruhtinas Albert II 4. syyskuuta 2018 Oulussa, UArcticin kongressi
Monacon ruhtinas Albert II 7. kesäkuuta 2023 Rovaniemi - UArcticin kongressi, Värriön tutkimusasema Sallassa
Norjan kuninkaalliset

Norjan kuningas Haakon VII 2.–4. kesäkuuta 1928
Norjan kruununprinssi Olavi ja hänen puolisonsa prinsessa Märtha 6.–16. heinäkuuta 1936 (Virallisen osan aikana Turussa, Naantalin Kultarannassa, Saaren kartanossa, Tampereella ja Helsingissä sekä sen jälkeen osallistuminen NJK:n purjehduskilpailuun 12.-15. heinäkuuta)
Norjan kruunprinsessa Märtha sekä lapset prinsessat Ranghild, Astrid ja prinssi Harald elokuu 1940 (Rovaniemi, Petsamo - pako saksalaisia Yhdysvaltoihin)
Norjan kruununprinssi Olavi, hänen puolisonsa prinsessa Märtha sekä lapset prinsessat Ranghild, Astrid ja prinssi Harald 26. heinäkuuta - 2. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia
kuningas Olavi V 5.–7. heinäkuuta 1961 ja 7.–10. lokakuuta 1980
kruununprinssi Harald 20.–22. lokakuuta 1967 (Helsinki – osallistuminen Skandinaaviseen purjehtijaliiton kokoukseen)
kruununprinssi Harald 15.-16. syyskuuta 1977 (Helsinki - norjalais-suomalainen kauppakonferenssi ja Kankaanpää - suomalais-norjalaisen Oy Textilnorion Ab:n tehdasvihkiminen)
kuningas Harald V 23.–25. maaliskuuta 1993 ja 5.–7. kesäkuuta 2007
kruununprinssi Haakon 22. lokakuuta-23. lokakuuta 2013, Helsinki
Pohjoismainen yhteisvierailu 1. kesäkuuta 2017: kuningas Harald V ja kuningatar Sonja (Helsinki)
Pyhä Istuin

Pyhä istuimen päämies paavi Johannes Paavali II 4.–6. kesäkuuta 1989 Turku, Helsinki
Qatarin emiiri

Qatarin emiiri Hamad ibn Khalifa Al Thani 10.–11. kesäkuuta 2002 Helsinki
Qatarin emiiri Tamim bin Hamad al-Thani  4.–5. syyskuuta 2024 Helsinki
Serbian kuninkaalliset

Serbian kruununprinssi Aleksanteri Huhtikuu 1916 (I maailmansodan aikainen matka Tornion kautta pääministeri Nikola Pašićin kanssa Pietarista Englantiin)
Tanskan kuninkaalliset

Tanskan kuningas Kristian X ja hänen poikansa prinssi Knud 14.-18. toukokuuta 1928 (Helsinki)
Tanskan prinssi Viggo ja hänen puolisonsa kreivitär Eleonora 14.-23. kesäkuuta 1937 (Helsinki, Viipuri, Sortavala)
Tanskan prinssi Axel ja hänen puolisonsa prinsessa Margareeta 15. heinäkuuta-3. elokuuta 1952 seuraamassa Helsingin kesäolympialaisia - prinssi Axel KOK:n jäsen
Tanskan kruununperillinen prinsessa Margareeta 16.-20. syyskuuta 1968
Tanskan kuningatar  Margareeta II 4. -6. syyskuuta 1973
Pohjoismainen yhteisvierailu 1. kesäkuuta 2017: Tanskan kuningatar Margareeta II (Helsinki)
Tanskan kuningas Frederik X ja kuningatar Mary valtiovierailu 4.–5. maaliskuuta 2025. (Helsinki)
Aiheesta muualla

Ruotsin kuningas Kustaa VI Aadolfin vierailu Suomessa 1952 Ylen elävä arkisto[vanhentunut linkki]
Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa vierailu Suomessa 1983 Ylen elävä arkisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruotsin kuninkaan vierailu Suomessa 2003 Ylen elävä arkisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruotsin kuninkaan vierailu Suomessa 1974 Ylen elävä arkisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Alankomaiden kuninkaalliset prinssi Bernhard, prinsessa Irene (vasemmalla) ja prinsessa Beatrix  (oikealla) saapumassa Malmin lentoasemalla vieraiksi Helsingin olympialaisiin heinäkuussa 1952.
Egyptin prinsessa Faika, kuningas Farukin sisar saapumassa Malmin lentoasemalla vieraaksi Helsingin olympialaisiin heinäkuussa 1952.
Norjan kuninkaalliset kruununprinssi Olavi (2. oikealta), hänen puolisonsa prinsessa Märtha (oikealla) sekä lapset prinsessat Ranghild, Astrid saapumassa Malmin lentoasemalla vieraiksi Helsingin olympialaisiin heinäkuussa 1952.
Mikael Agricola luovuttaa Uuden testamentin suomennoksen kuningas Kustaa Vaasalle. Luonnos Turun tuomiokirkkoon tehtyä freskoa varten.
Albert Edelfeltin teos Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista kuvaa Kaarle-herttuaa tarttumassa Klaus Flemingin ruumiin partaan Turun linnan Sturenkirkossa. Suomen Kansallisgallerian kokoelmiin kuuluva teos on sijoitettu Turun linnaan.
Tapaaminen Turussa 1812. Venäläisten lahjoittama patsas Turulle vuonna 2012. Kruununprinssi Kaarle Juhana eli marsalkka Bernadotte vasemmalla seisomamassa ja tsaari Aleksanteri I oikealla istumassa.
Perintöprinssi Kustaa Aadolf vieraili lokakuussa 1941 Suomessa, kun Jatkosota oli juuri alkanut. Ruotsalainen vapaaehtoisjoukko, Svenska frivilligbataljonen, oli ottanut rintamavastuuta Hangossa. Kuvassa vasemmalla perintöprinssi ja oikealla vapaaehtoisjoukkojen ruotsalainen komentaja, everstiluutnantti Hans Berggren.
Surxondaryon alue

| Surxondaryon alue |
| --- | --- |
 Paikallinen yhtye kansanperinnefestivaalilla.
 Alueen sijainti Uzbekistanin kartalla.
Valtio:  Uzbekistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Termiz
Pinta-ala:  20 100 km²
Väkiluku (2024):  2 877 100
Surxondaryon alue (uzb. Surxondaryo viloyati) on hallintoalue Uzbekistanin eteläosassa. Sen keskus on Termizin kaupunki. Alueen pinta-ala on 20 100 neliökilometriä. Asukasmäärä oli 2 877 100 vuonna 2024.
Maantiede ja ilmasto

Surxondaryon alue rajoittuu luoteessa Qashqadaryon alueeseen, pohjoisessa ja idässä Tadžikistaniin, etelässä Afganistaniin ja lounaassa Turkmenistaniin. Se käsittää Surxonin–Sherobodin laakson. Keski- ja eteläosat ovat tasankoa, joka rajoittuu pohjoisessa Hisorvuoriin (korkein kohta 4 643 metriä), luoteessa ja lännessä niiden sivuhaaroihin Boysuntogʻiin ja Koʻhitangtogʻin sekä idässä Bobotogʻiin. Boysuntogʻvuorten läpi kulkee ”Rautaportiksi” kutsuttu Buzgalaxonan rotkolaakso. Etelässä on Amudarjan jokilaakso.
Tasangon ilmasto on subtrooppinen. Kesät ovat kuumia ja pitkiä ja talvet leutoja ja lyhyitä. Heinäkuun keskilämpötila on 28–32 ja tammikuun 2,8–3,6 astetta. Vuotuinen sademäärä on etelän tasangoilla 130–140 ja Hisorvuorten rinteillä 445–625 millimetriä. Suurin osa sateesta saadaan talvella ja keväällä.
Tärkeimmät vesistöt ovat vuorilta Amudarjaan virtaavat Surxondaryo ja Sheroboddaryo. Maatalouden keinokastelua varten on rakennettu tekojärviä ja kanavia, mutta etelässä joudutaan käyttämään myös pohjavettä.
Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, maakaasu, kivihiili, monimetallit, ruokasuola, rakennustarvikkeet ja kivennäisvesi. Maaperä on karua ja suolaista, ja etelässä on suuria hiekkadyynejä.
Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä heinäkasveista. Jokien varsilla ja vuorten rinteillä on metsiä. Bobotogʻvuorilla sijaitsevat Uzbekistanin laajimmat luonnonvaraiset pistaasimetsät. Vuorten eläinkunta on hyvin rikas. Alueella sijaitsee Surxonin luonnonpuisto.
Hallinnollinen jako ja asutus

Surxondaryon alue on muodostettu vuonna 1941. Vuosina 1960–1964 siihen kuului myös Qashqadaryon alue.
Alueeseen kuuluu Termizin aluetasoinen kaupunki ja 14 piirikuntaa: Angor, Bandixon, Boysun, Denov, Jarqoʻrgʻon, Muzrabot, Oltinsoy, Qiziriq, Qumqoʻrgʻon, Sariosiyo, Sherobod, Shoʻrchi,Termiz ja Uzun. Muut kaupungit ovat suuruusjärjestyksessä Denov, Sherobod, Boysun, Shoʻrchi, Jarqoʻrgʻon, Qumqoʻrgʻon ja Shargʻun. Taajamia on 112 ja maaseutuasutuksia 859.
Asukkaista suurin osa on uzbekkeja (84 %). Lisäksi on muun muassa tadžikkeja (12 %), turkmeeneja (1 %) ja venäläisiä (1 %). Kaupunkiväestön osuus oli 36 prosenttia vuonna 2024.
Talous ja liikenne

Alueen pääelinkeinot ovat maatalous, teollisuus ja liikenne. Viljelysmaata on 284 300 hehtaaria, josta 271 600 on keinokasteltua ja 120 800 käytetään puuvillan viljelyyn. Alueella tuotetaan suurin osa Uzbekistanin ohutkuituisesta puuvillasta. Lisäksi viljellään viljaa, vihanneksia, riisiä, perunaa, hedelmiä ja viinirypäleitä sekä tuotetaan silkkikuitua. Laitumia on 854 200 hehtaaria. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, siipikarja ja hevoset. Alueella valmistetaan arvostettua Surxon suri -nahkaa.
Teollisuuden tärkeimmät alat ovat puuvillan käsittely ja tekstiiliteollisuus. Lisäksi tuotetaan elintarvikkeita, öljyä, kivihiiltä, keramiikkaa ja rakennustarvikkeita.
Alueelta on maantie- ja rautatieyhteydet Taškentiin, Dušanbehen, Tadžikistanin eteläosaan, Afganistaniin ja Turkmenistaniin. Rajaliikenteen keskuksia ovat Termiz ja Denov. Termizissä ja Sariosiyossa on lentokentät ja Termizissä jokisatama.
Kulttuuri

Alueella toimii Termizin yliopisto. Denovissa on puutarha- ja viininviljelyn tutkimusasema. Kulttuurilaitoksia ovat arkeologinen museo, kotiseutumuseo, musiikki- ja draamateatteri sekä kansantaiteen keskus. Historiallisia kohteita ovat Termizin vanhakaupunki, buddhalaisten temppelien rauniot ja islamilaisen rakennustataiteen muistomerkit.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Surxondaryon alueen kotisivut
Uzbekistanin hallinnolliset alueet
Andijon
Buxoro
Fargʻona
Jizzax
Karakalpakia (tasavalta)
Namangan
Navoiy
Qashqadaryo
Samarkand
Sirdaryo
Surxondaryo
Taškent (pääkaupunki)
Taškent (alue)
Xorazm
Jari Jääskeläinen

| Jari Jääskeläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. elokuuta 1981 (ikä 43) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jäsä, Puistokadun Panssarivaunu
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  17 (koko SM-liigaura)
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2000–2013
Aik. seurat:  JYP (SML) Hermes (Mestis)
Jari Matti Jääskeläinen (s. 23. elokuuta 1981 Jyväskylä) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän edusti koko uransa ajan SM-liigajoukkue JYPiä, lukuun ottamatta kautta 2002–2003 Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Jääskeläinen pelasi JYPin SM-liigajoukkueessa yhteensä 555 runkosarjaottelua tehopistein 45+75=120 ja keräten 294 jäähyminuuttia sekä 63 playoff-ottelua tehopistein 8+4=12 ja keräten 30 jäähyminuuttia. Jääskeläinen on JYPin seurahistorian kolmanneksi eniten runkosarjaotteluita (555) pelannut pelaaja.
Pelityyli

Jääskeläisen vahvuuksiin kuului monipuolisuus, kulma- ja maalinedustapelaaminen, kontaktipeli ja puolustaminen. Voimahyökkääjän pelityylistään huolimatta hän ei pelannut kuitenkaan kovin sääntöjenvastaisesti. Jääskeläisen heikkouksiin kuului kiekkollinen peli ja juonikkuuden puute. Hän sai useimmiten vastuuta alivoimalla.
Ura > Seuraura

Jääskeläinen oli JYPin kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1998 ja SM-hopeaa vuonna 1999. Kaudella 2000–2001 Jääskeläinen oli tehoilla 15+16=31 JYPin A-nuorten toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän toimi joukkueen kapteenina ja johdatti JYPin kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssiin. Jääskeläinen teki kauden aikana myös SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi JYPin liigajoukkueessa kahdeksan runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä.
Kausi 2001–2002 oli Jääskeläisen tulokaskausi SM-liigassa ja se toi hänelle 38 runkosarjaottelussa tehot 3+3=6. Jääskeläisen liigauran avausmaali syntyi 27. syyskuuta 2001 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Hän ei kuitenkaan sopinut kovin hyvin JYPin silloisen päävalmentajan, Mika Saarisen pelitapaan ja pelasi osan kaudestaan vielä A-nuorissa. Kaudeksi 2002–2003 Jääskeläinen siirtyi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Kausi on hänelle tähän mennessä ainoa JYPin ulkopuolella vietetty. Jääskeläisen kausi jäi kuitenkin rikkonaiseksi loukkaantumisten takia.
Kaudeksi 2003–2004 Jääskeläinen palasi JYPiin. Hän pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa SM-liigassa tehden 55 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 1+10=11. Jääskeläinen sai alkukaudella vastuuta JYPin ykkösketjusta asti, mutta hänen roolinsa vakiintui loppukaudesta alemmissa ketjuissa. Jääskeläisen ensimmäinen pudotuspelimaali SM-liigassa syntyi hyvään saumaan keväällä 2005, jolloin hän teki 12. maaliskuuta 2005 JYPin 6–4-voittoon päättyneen ensimmäisen "Villi kortti" -kierroksen ottelun voittomaalin alivoimalla Tapparaa vastaan ja sai ottelussa myös yhden syöttöpisteen. Jääskeläinen palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kahden tähden tähtipelaajana. Hän jatkoi vuosina 2004 ja 2005 sopimustaan JYPin kanssa vuosi kerrallaan, mutta huhtikuussa 2006 Jääskeläinen teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Jääskeläinen teki kaudella 2006–2007 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+14=18. Hän pääsi pelaamaan kautensa isoksi osaksi joukkueen ykkösketjussa Juha-Pekka Hytösen rinnalla. Sittemmin Jääskeläinen on jatkanut kuitenkin tutuissa alempien ketjujen rooleissaan. Kauden 2008–2009 päätteeksi hän voitti Suomenmestaruuden. Tammikuussa 2009 Jääskeläinen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa. Kauden 2009–2010 päätteeksi hän voitti SM-pronssia ja kauden 2011–2012 päätteeksi Suomenmestaruuden. Kausi 2012–2013 Jääskeläisellä päättyi alavartalovammaan jo tammikuussa 2013. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Helmikuussa 2013 Jääskeläinen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.
Jääskeläisen tammikuussa 2013 saaman polvivamman kuntoutus jatkui aina syyskaudelle 2013–2014 alkuun saakka, kunnes marraskuussa 2013 hänen uransa todettiin päättyneeksi.
Ura > Maajoukkueura

Jääskeläinen edusti Suomea kolmessa A-maaottelussa vuoden 2009 Česká Pojišťovna Cupissa. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä näin ollen turnauksen avausottelussa 2. syyskuuta 2009 Karlovy Varyssa isäntäjoukkue Tšekkiä vastaan.
Muuta

Jääskeläisen pikkuveli Juha pelasi JYPissä SM-liigaa kausina 2004–2006. Jääskeläinen avioitui Mirkka Torikan kanssa syksyllä 2019.
Uusi matematiikka

Uusi matematiikka (engl. New Mathematics tai New Math) on nimitys, jota käytettiin 1960- ja 1970-luvuilla ensin Yhdys­valloissa, myöhemmin myös useimmissa  Euroopan maissa toteutetusta varsin perusteellisesta, mutta lyhyt­aikaiseksi jääneestä koulujen matematiikan opetuksen uudistuksesta. Siihen kuului monissa maissa muun muassa joukko-opin käyttäminen keskeisenä osana matematiikan perusopetusta.