stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kettumäen kotiseututalo

Kettumäen kotiseututalo
Kettumäen kotiseututalo on Kuusankoskella Kettumäen rinteessä sijaitseva Lars Sonckin suunnittelema hirsitalo. Se on alkujaan rakennettu Pienten lasten kouluksi 1897 Kymintehtaalle jyrkän kallion reunalle ja tunnettiin lempinimellä Norjalaiskoulu tai Mäkikoulu.
Rakennus siirrettiin 1957 Kettumäelle ja avattiin seuraavana vuonna yleisölle.
Kuusankosken kotiseutuyhdistys on ylläpitänyt rakennusta ja siinä toimivaa museota vuodesta 1995.
Lähistöllä on siirrettynä työläistaloja ja Kettumäen kansanpuisto.
Kerem Tunçeri

| Kerem Tunçeri |
| --- | --- |
 Tunçeri vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kerem Tunçeri
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1979 (ikä 45) Istanbul, Turkki
Kansalaisuus:   Turkki
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  190 cm
Paino:  85 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1997–1999 1999–2004 2004–2005 2005–2006 2006–2008 2008–2009 2009–2013 2013–2014 2014–2015 2015–2016:  Galatasaray Efes Pilsen SK Alpella BK Beşiktaş Real Madrid Triumf Ljubertsy Efes Pilsen SK Türk Telekom BK Beşiktaş Acıbadem Üniversitesi
Maajoukkueet
1997–2014:   Turkki
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Turkki> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Turkki 2010 |  |  |
| EM-kisat  | EM-kisat  | EM-kisat  |  |
|  Hopeaa | Turkki 2001 |  |  |
Kerem Tunçeri (s. 14. huhtikuuta 1979 Istanbul) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Pelintekijänä pelannut Tunçeri saavutti Turkin miesten maajoukkueessa MM-hopeaa Turkissa 2010 ja EM-hopeaa Turkissa 2001. Hän kuului Turkin kokoonpanoon myös vuosien 2002 ja 2014 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1999, 2003, 2005, 2009 ja 2011 EM-kilpailuissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kerem Tunçeri Wikimedia Commonsissa
Turkin joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2001
4 Tunçeri ·
5 Türkoğlu ·
6 Türkcan ·
7 Ene ·
8 Pars ·
9 Erdenay ·
10 Kutluay ·
11 Peker ·
12 Beşok ·
13 Okur ·
14 Yıldırım ·
15 Onan ·
Valmentaja Örs
Turkin joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2010
4 Akyol |
5 Güler |
6 Ermiş |
7 Onan |
8 İlyasova |
9 Erden |
10 Tunçeri |
11 Savaş |
12 Gönlüm |
13 Arslan |
14 Aşık |
15 Türkoğlu |
Valmentaja Tanjević
Kiukaisten lukio

Kiukaisten lukio oli Euran Kiukaisissa toimiva lukio, joka Kiukaisten liityttyä Euraan vuonna 2009 kuului hallinnollisesti Euran lukioon. Sitä ennen se toimi itsenäisenä vuodesta 1961 lähtien. Koulujen yhteinen rehtori oli Kiukaisten liityttyä Euraan Jukka Pirttimäki. Kiukaisten yhteiskoulun rehtori Sanna Salminen hoiti Kiukaisten lukion käytännön asioita Kiukaisissa.
Koulun toimintaan on vaikuttanut entisen Kiukaisten kunnan kaksijakoisuus (Kiukainen-Panelia). Koulu oli siksi aiemmin osittain sisäoppilaitos. Tämä mahdollisti sen, että oppilaita tuli kouluun myös oman kunnan ulkopuolelta. 1990-luvulta lähtien lukio on ollut hevostalouteen ja hevosurheiluun erikoistunut lukio. Lukio kuuluu myös Satakunnan toisen asteen koulutusverkostoon.
Kiukaisten lukion viimeiset abiturientit lakitettiin Kiukaisissa keväällä 2011. Syksystä 2011 asti ovat Kiukaisten lukionkin oppilaat käyneet lukiota Eurassa, Euran kunnan lakkautettua Kiukaisten lukion.
Aiheesta muualla

Kiukaisten lukio (Arkistoitu – Internet Archive)
Euran lukio
kouluverkosto (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.yksityiskoulut.fi/matrikkeli/kiukaisten.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Ken’yū Sugimoto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Ken’yū Sugimoto
Syntymäaika: 18. marraskuuta 1992 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Osaka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 187 cm
Seura
Seura: Urawa Red Diamonds
Pelinumero: 14
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2010–2014 2012 2015 2016–2018 2019– | Cerezo Osaka → Tokyo Verdy Kawasaki Frontale Cerezo Osaka Urawa Red Diamonds | 89 (11) 18 (5) 24 (6) 107 (41)  |
Maajoukkue
| 2017– | Japani | 8 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ken’yū Sugimoto (jap. 杉本 健勇, Sugimoto Ken’yū; s. 18. marraskuuta 1992 Osaka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Sugimoto kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2012. Hän debytoi Japanin A-maajoukkueessa syyskuussa 2017. Hän on pelannut kahdeksan maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2012
1 Gonda |
2 Tokunaga |
3 Ogihara |
4 H. Sakai |
5 Yoshida |
6 Muramatsu |
7 Ōtsu |
8 Yamamura |
9 Sugimoto |
10 Higashi |
11 Nagai |
12 G. Sakai |
13 Suzuki |
14 Usami |
15 Saitō |
16 Yamaguchi |
17 Kiyotake |
18 Andō |
Valmentaja Sekizuka
Ken’ya Matsui

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Ken’ya Matsui
Syntymäaika: 10. syyskuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 187 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2008 2009 2010–2012 2013–2014 2015 2016–2017 2018– | Júbilo Iwata Kyoto Sanga FC Cerezo Osaka Tokushima Vortis Kawasaki Frontale Omiya Ardija Mito HollyHock | 2 (0) 1 (0) 15 (0) 42 (0) 0 (0) 5 (0) 29 (0) |
Maajoukkue
| 2005 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ken’ya Matsui (jap. 松井 謙弥, Matsui Ken’ya; s. 10. syyskuuta 1985 Shizuoka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Matsui kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 2005.
Aiheesta muualla

Soccerway
Keskinen-Sappio

| Keskinen-Sappio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°36′53″N, 24°00′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskujoki:  joki Levään 
Järvinumero:  35.434.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,1 m  
Rantaviiva:  2,913 km  
Pinta-ala:  13,698 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen-Sappio 
Keskinen-Sappio on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Ruokosen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Sappionjoen valuma-alueeseen (35.434) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,1 metriä mpy.
Ketorolaakki

| --- | --- |

Ketorolaakki
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(±)-5-bentsoyyli-2,3-dihydro- 1H-pyrrolitsiini-1-karboksyylihappo, 2-amino-2-(hydroksimetyyli)-1,3-propaanidioli
Tunnisteet
CAS-numero: 74103-06-3
ATC-koodi: M01AB15
PubChem CID: 3826
DrugBank: -
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H13NO3 
Moolimassa: 376,4 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 100 % (kaikilla antotavoilla)
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 3,5-9,2 tuntia, nuoret aikuiset;  4,7-8,6 tuntia, ikäihmiset (keski-ikä 72)
Ekskreetio: Renaalinen:91,4 % (ka) Biliaarinen:6,1 % (ka)
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  C(AU) C(US) 
Reseptiluokitus:  Reseptilääke
Antotapa: oraalinen, Intramuskulaarinen, Intravenoosinen
Ketorolaakki (C15H13NO3) on tulehduskipulääke, jota käytetään lyhytaikaiseen kipuun ja kuumeeseen. Ketorolaakki kuuluu karboksyylihappojen aineryhmään.
Aiheesta muualla

KEGG: Ketorolac (englanniksi)
ChemBlink: Ketorolac (englanniksi)
Kipulääkkeet eli analgeetit
| --- | --- |
Tulehduskipulääkkeet:  asetyylisalisyylihappo |  deksibuprofeeni | diflunisaali |  diklofenaakki | etorikoksibi | flurbiprofeeni |  ibuprofeeni |  indometasiini |  ketoprofeeni | ketorolaakki | mefenaamihappo | meloksikaami |  naprokseeni | parekoksibi | piroksikaami | propyfenatsoni |  rofekoksibi |  selekoksibi | sulindaakki | tolfenaamihappo | valdekoksibi
Opioidit:  alfentaniili |  buprenorfiini |  dekstropropoksifeeni |  dihydrokodeiini |  endorfiini | etyylimorfiini |  fentanyyli |  heroiini |  hydrokodoni | hydromorfoni | karfentaniili |  kodeiini |  metadoni |  morfiini |  nalbufiini |  oksikodoni |  oksimorfoni | pentatsosiini |  petidiini | propoksifeeni |  remifentaniili |  sufentaniili |  tebaiini | tilidiini |  tramadoli
Muut:  parasetamoli |  kannabinoidit (lääkekannabis)
Kemialliset sedimentit

Kemialliset sedimentit ovat maa-aineksen lajeja, jotka syntyvät siten, että maa- ja kallioperästä liukenee alkuaineita, jotka sitten suotuisissa olosuhteissa saostuvat.
Sedimenttityypit

Hapetussedimenttejä, jotka ovat oksidaatteja, ovat rautasaostumat ja mangaanisaostumat. Niitä ovat myös birnesiitti,joka on vesipitoinen mangaanioksidi ja limoniitti. Hapetussedimenttejä ovat myös järvimalmit, jotka ovat yleensä noin 1-3 metriä järven pohjan alla. Hapetussedimenttien lisäksi toinen sedimenttityyppi on pelkistyssedimentit eli redusaatit. Niitä ovat Sulfidisavet ja sulfidiliejut, joita ovat pyriitti, markasiitti ja mackinaviitti. Niihin kuuluu myös esimerkiksi turpeissa oleva sideriitti (FeCO3 ja sinimaana tunnettu vivianiitti (Fe3(PO4)2 · 8H2O), jota on turpeen lisäksi järviliejussa. Muita sedimenttityyppejä ovat  saostumissedimentit eli prespiraatit ja haihtumissedimentit eli evaporiitit. Saostumissedimentteihin kuuluu enimmäkseen kalsiumkarbonaattia (CaCO3) sisältävä kalkkilieju eli järvikalkki. Haihtumissedimenttejä ovat savikoiden alunamaat, jotka sisältävät alumiinisulfaatteja ja natriumkloridia eli ruokasuolaa.
Sedimenttityypit > Kemialliset sedimentit luolissa

Luolissa esiintyviä kemiallisia sedimenttityyppejä ovat travertiinit, kuivumissedimentit, jotka ovat haihtumissedimenttejä, jotkut huonosti liukenevat sedimentit, fosfaattisedimentit ja jää. Traverniitteja ovat valuvasta vedestä saostuneet kivet ja tippuvasta vedestä saostuneet kivet. Kuivumissedimenttejä ovat pinnoittuneet sedimentit (pinnoitteet) ja massamaiset saostumissedimentit. Luolissa olevia yleisiä kemiallisia sedimenttejä ovat kipsiä, fosfaatteja, karbonaatteja ja rautamangaanioksidihydroksidia sisältävät saostumat. Luolien saostumista näkyvimmät ovat katossa ja seinissä. Kemiallisia sedimenttejä sisältäviin luolatyyppeihin kuuluu muun muassa kideonkalo. Joissakin luolissa on pysyviä jääkerrostumia ja nämä ovat jääluolia. Tällainen on Inarin Korkia-Mauran jääluola. tippuvesimuodostumia ovat tippukiviluolissa esiintyvät kidepillit, stalaktiitit, stalagmiitit ja pylväät. valuvesimuodostumia ovat pinnoitteet, verhot, valumat ja valuvat kivet. huokosvesimuodostumia ovat heliktiitit, luolakorallit ja kilvet. lammikkokerrostumia ovat reunapadot, koiranhammaskerrokset, luolahelmet ja vatisaostumat. Muita luolien kemiallisia sedimenttejä ovat kuumaito, diadokiitti ja laatikkomuodostumat.
Sedimenttityypit > Kemialliset sedimentit järvenpohjissa

Kalkkiliejuiset järvien pohjasedimentit, jotka sisältävät karbonaattikiveä, voivat olla dolomiittikerrostumia. Tällaisia kerrostumia syntyy pieneliöstön toiminnan tuloksena, erityisesti syanobakteerien toiminnan myötä. Entisten järvien pohjissa syntyneisiin dolomiittikerrostumiin voi myöhemmin syntyä kvartsijuonia.
Sedimenttityypit > Kemialliset sedimentit Jokisuistoissa

Jokien veteen liukenee maaperästä monenlaisia aineita, joista hienojakoisimmat liukenevat eniten. Joki kuljettaa ainesta virtauksen mukana uusille alueille. Jokisuistoihin joen kuljettama aines kerrostuu lietteeksi, josta voi muodostua sedimenttikerrostumia.
Katja Vangsnes

Katja Henrikke Vangsnes (s. 16. marraskuuta 1991 Oslo, Norja) on norjalais-suomalainen moukarinheittäjä, joka on edustanut vuodesta 2005 lähtien Turun Urheiluliittoa. Hänen valmentajansa on Lars-Ola Sundt. Kansainvälisissä kilpailuissa Vangsnes edustaa Norjaa. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Monctonissa 2010 hän sijoittui yhdeksänneksi.
Nuorempana Vangsnes on kilpaillut myös keihäänheitossa, kiekonheitossa, kuulantyönnössä sekä painonheitossa.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuulantyöntö (3 kg) | 9,39 | Sofiemyr (NOR) | 13. kesäkuuta 2006 |
| Kiekonheitto (0,60 kg) | 34,68 | Helsingborg (SWE) | 1. heinäkuuta 2006 |
| Kiekonheitto (1 kg) | 27,85 | Bærum (NOR) | 8. kesäkuuta 2007 |
| Painonheitto (9,07 kg) | 12,78 | Tønsberg (NOR) | 4. elokuuta 2008 |
| Moukarinheitto (3 kg) | 44,85 | Oppegård (NOR) | 2005 |
| Moukarinheitto (4 kg) | 61,66 | Halle (GER) | 25. toukokuuta 2013 |
| Keihäänheitto (400 g) | 36,20 | Byrkjelo (NOR) | 26. elokuuta 2006 |
| Keihäänheitto (600 g) | 34,44 | Lillestrøm (NOR) | 26. heinäkuuta 2008 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Arvokisaedustukset

2007 alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut (karsintakilpailun 16:s)
2009 alle 20-vuotiaiden EM-kilpailut (karsintakilpailun 19:s)
2010 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut (9:s)
2011 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailut (karsintakilpailun 17:s)
2011 universiadit (karsintakilpailun 19:s)
2013 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailut (karsintakilpailun 15:s)
Henkilökohtaiset ennätykset > Saavutukset SM-kisoissa

17-vuotiaiden SM-pronssia 2008
19-vuotiaiden SM-hopeaa 2010
Kalevan kisoissa 2013 kahdeksas
Aiheesta muualla

Katja Vangsnes Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Katja Vangsnes Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Keskinen-Tuhkio

| Keskinen-Tuhkio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°34′00″N, 24°29′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskuoja:  oja Alainen-Tuhkioon 
Järvinumero:  35.476.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  202,1 m  
Rantaviiva:  2,353 km  
Pinta-ala:  19,15 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen-Tuhkio 
Keskinen-Tuhkio on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Tuhkion kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 19,2 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Palojoen valuma-alueeseen (35.476) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 202,1 metriä mpy.
Koiviston Auto Porvoo

Porvoon Liikenne Oy:n linja-auto. Väritys on samantyylinen useimmissa Koiviston Auto -yhtymän autoissa, vain yrityksen nimi ja viivan väri vaihtuu.
Koiviston Auto Porvoo Oy (ruots. Koiviston Auto Borgå Ab, lokakuuhun 2023 asti Porvoon Liikenne Oy - Borgå Trafik Ab) on Koiviston Auto -yhtymään kuuluva Porvoon seudun suurin linja-autoyritys. Sen perusti vuonna 1925 porvoolainen autoilija Runar Kjällman.
Runar Kjällman kävi nuoruudessaan Helsingin Teknillisen koulun ja työskenteli sen jälkeen konepajoissa ja konemestarina Isnäsin sahalla Pernajassa. Vuonna 1925 hän sai liikenneluvan linjoille Porvoosta Isnäsiin ja Pirlaxiin. Vuonna 1930 Kjällman avasi linjat Porvoosta Helsinkiin ja Myrskylään. Linjaliikenteen ohella harjoittamastaan taksi- ja kuorma-autoliikenteestä Kjällman luopui vuonna 1934. Vuonna 1952 Kjällman muutti yrityksensä osakeyhtiöksi nimellä Borgå Trafik Ab, ja vuonna 1965 nimi muutettiin muotoon Ab Borgå Trafik – Porvoon Liikenne Oy. Vuonna 1983 yhtiöllä oli 13 linja-autoa ja Helsinkiin ja Artjärvelle suuntautuneiden kaukolinjojen ohella se oli mukana Porvoon kaupunkiliikenteessä.
Merkittävin osa yrityksen liikevaihdosta tulee Helsinki–Porvoo -reitiltä sekä Nesteen Kilpilahden öljynjalostamon työmatkaliikenteestä. Lisäksi yhtiöllä on linjoja Helsingistä Sipoon (Nikkilä) kautta Pornaisiin, Järvenpäähän ja Porvooseen. Yritys liikennöi myös valtaosaa Porvoon paikallis- ja seutuliikenteestä sekä reittejä muun muassa Myrskylän, Mäntsälän, Loviisaan ja Kouvolan suuntaan.
Yhtiö on kasvanut muun muassa yritysostojen kautta, ainakin Koiviston Auto -yhtymän ostamat Lähilinjat  Oy Keravalta ja Sipoon Linja Oy Sipoosta on yhdistetty Porvoon Liikenteeseen.
Kiinan kasvisto

Jalohortensia (Hydrangea macrophylla)
Japaninköynnöskuusama (Lonicera japonica)
Kiinan kasvisto on monimuotoinen. Yli 30 000 kasvilajia elää Kiinassa luonnonvaraisena, mikä edustaa lähes kahdeksasosaa maailman kaikista kasvilajeista, johon luetaan mukaan ne tuhannet, joita ei kasva missään muualla maapallolla.
Kiinassa kasvaa monia metsätyyppejä. Sekä koilliseen että luoteeseen ulottuvat vuoret ja kylmät havumetsät, joissa elää sellaisia lajeja, kuten hirvi ja kauluskarhu, sekä noin 120 lintulajia. Kosteissa havupuumetsissä voi olla bambutiheikköjä pohjakerroksena, joiden tilalta on alppiruusuja, katajaa ja marjakuusia kasvavissa korkeammissa montaanimetsissä. Subtrooppiset metsät, jotka vallitsevat Keski- ja Etelä-Kiinassa, sisältävät 146 000 kasvilajia. Trooppiset sademetsät ja kausisademetsät sisältävät neljänneksen kaikista Kiinassa löydetyistä kasvi- ja eläinlajeista, vaikka niiden levinneisyys rajoittuukin Yunnanin ja Hainanin maakuntiin.
Sammalista Kiinassa kasvaa noin 2 120 lajia, mikä on monimuotoisin sammalkasvillisuus pohjoisella lauhkealla vyöhykkeellä.
Pikaluistelu talviolympialaisissa 2010

Richmond Olympic Oval
Masako Hozumi
Vancouverin talviolympialaisissa 2010 kilpailtiin pikaluistelussa 13.–27. helmikuuta. Kilpailupaikkana toimi Richmond Olympic Oval. Kilpailulajeja oli yhteensä 12, kuusi kummallekin sukupuolelle.
Kilpamatkat

| Miehet | Naiset |
| --- | --- |
500 m
1 000 m
1 500 m
5 000 m: 3 000 m
10 000 m: 5 000 m
Joukkuetakaa-ajo
Miehet > 500 m

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mo Tae-Bum | 69,82 |
| 2 |  | Keiichiro Nagashima | 69,98 |
| 3 |  | Jōji Katō | 70,01 |
Miehet > 1 000 m

17. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Shani Davis | 1.08,94 |
| 2 |  | Mo Tae-Bum | 1.09,12 |
| 3 |  | Chad Hedrick | 1.09,32 |
Miehet > 1 500 m

20. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mark Tuitert | 1.45,57 |
| 2 |  | Shani Davis | 1.46,10 |
| 3 |  | Håvard Bøkko | 1.46,13 |
Miehet > 5 000 m

13. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sven Kramer | 6.14,60 OR |
| 2 |  | Lee Seung-hoon | 6.16,95 |
| 3 |  | Ivan Skobrev | 6.18,05 |
Miehet > 10 000 m

23. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lee Seung-Hoon | 12.58,55 OR |
| 2 |  | Ivan Skobrev | 13.02,07 |
| 3 |  | Bob de Jong | 13.06,73 |
Miehet > Joukkuetakaa-ajo

27. helmikuuta
| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mathieu Giroux Lukas Makowsky Denny Morrison | 3.41,37 |
| 2 |  | Brian Hansen Chad Hedrick Jonathan Kuck Trevor Marsicano | 3.41,58 |
| 3 |  | Jan Blokhuijsen Sven Kramer Simon Kuipers Mark Tuitert | 3.39,95 OR |
Naiset > 500 m

16. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lee Sang-hwa | 76,09 |
| 2 |  | Jenny Wolf | 76,14 |
| 3 |  | Wang Beixing | 76,63 |
Naiset > 1 000 m

18. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christine Nesbitt | 1.16,56 |
| 2 |  | Annette Gerritsen | 1.16,58 |
| 3 |  | Laurine van Riessen | 1.16,72 |
Naiset > 1 500 m

21. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ireen Wüst | 1.56,89 |
| 2 |  | Kristina Groves | 1.57,14 |
| 3 |  | Martina Sáblíková | 1.57,97 |
Naiset > 3 000 m

14. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martina Sáblíková | 4.02,53 |
| 2 |  | Stephanie Beckert | 4.04,62 |
| 3 |  | Kristina Groves | 4.04,84 |
Naiset > 5 000 m

24. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Martina Sáblíková | 6.50,91 |
| 2 |  | Stephanie Beckert | 6.51,39 |
| 3 |  | Clara Hughes | 6.55,73 |
Naiset > Joukkuetakaa-ajo

27. helmikuuta
| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Daniela Anschütz-Thoms Stephanie Beckert Anni Friesinger-Postma Katrin Mattscherodt | 3.02,82 |
| 2 |  | Masako Hozumi Nao Kodaira Maki Tabata | 3.02,84 |
| 3 |  | Katarzyna Bachleda-Curuś Katarzyna Wozniak Luiza Złotkowska | 3.03,73 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vancouverin talviolympialaisten viralliset kotisivut – Pikaluistelu (englanniksi)
XXI talviolympialaisten kilpailutapahtumat
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Curling
|
Freestylehiihto
|
Jääkiekko
|
Kaukalopikaluistelu
|
Lumilautailu
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Pohjoismaiset hiihtolajit
|
Rattikelkkailu
|
Skeleton
|
Taitoluistelu
Pikaluistelu olympialaisissa
1924 |
1928 |
1932 |
1936 |
1948 |
1952 |
1956 |
1960 |
1964 |
1968 |
1972 |
1976 |
1980 |
1984 |
1988 |
1992 |
1994 |
1998 |
2002 |
2006 |
2010 |
2014 |
2018 |
2022
Pikaluistelu
Kim Hunter

| Kim Hunter |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. marraskuuta 1922 Detroit, Michigan, Yhdysvallat
Kuollut: 11. syyskuuta 2002 (79 vuotta) New York, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Stella Kowalski (Viettelyksen vaunu)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Kim Hunter (oik. Janet Cole, 12. marraskuuta 1922 Detroit, Michigan – 11. syyskuuta 2002 New York, New York) oli yhdysvaltalainen teatteri-, televisio- ja elokuvanäyttelijä.
Ura

Hunterin ensimmäinen elokuva oli Seitsemäs uhri vuodelta 1943. Vuonna 1947 hän näytteli Stella Kowalskia Tennessee Williamsin kirjoittamassa Broadway-näytelmässä Viettelysten vaunu (A Streetcar Named Desire). Hän näytteli Stellan roolin myös näytelmän elokuvaversiossa vuonna 1951. Hän sai elokuvaroolista parhaan naissivuosan Oscarin ja Golden Globen.
Hänen muita tunnettuja elokuviaan ovat esimerkiksi Kysymys elämästä ja kuolemasta (1946) sekä kolme Apinoiden planeetta -elokuvaa: Apinoiden planeetta (1968), Paluu apinoiden planeetalle (Beneath the Planet of the Apes, 1970) ja Pako apinoiden planeetalta (Escape from the Planet of the Apes, 1971). Hunterin elokuvaura kärsi kuitenkin pahoin joutumisesta Hollywoodin mustalle listalle 1950-luvun lopussa epäiltynä kommunismista. Hän saattoi kuitenkin jatkaa uraansa Broadwayllä.
Elokuvien lisäksi hän loi uraa televisiossa näyttelemällä lukuisissa saippuasarjoissa, saaden jopa Emmy-ehdokkuuden. Hunter on saanut urastaan kaksi tähteä Hollywood Walk of Famelle, toisen elokuvista ja toisen televisiosta.
Yksityiselämä

Kim Hunter oli elämänsä aikana kaksi kertaa naimisissa; ensimmäinen avioliitto päättyi eroon vuonna 1946 ja toinen aviomiehen kuolemaan vuonna 2000. Hänellä oli kaksi lasta, yksi kummastakin avioliitosta. Hän kuoli sydänsairauteen 79-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Kim Hunter Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kim Hunter Elonetissä.
Kim Hunter NNDB:ssä
Kiukaisten kulttuuri

Ruokolahdelta löytynyt Kiukaisten kulttuurin poikkikirves.
Kiukaisten kulttuuri oli Lounais-Suomen kivikauden viimeinen jakso, joka ajoittui välille 2350–1800 eaa. tai 2000–1500/1300 eaa. Sen esineistö yhdisti varhaisemman kampakeraamisen ja myöhäisemmän nuorakeraamisen kulttuurin piirteitä. Kiukaisten kulttuurin alue ulottui rannikolla Merenkurkusta Viipurinlahdelle. Se on nimetty Matti Kauppisen Kiukaisten Uotinmäestä löytämien asuinpaikkojen mukaan.