stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jutta Myllyniemi

| Jutta Myllyniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. tammikuuta 1997 (ikä 27) Oulunsalo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  sieppari
Sisäpelirooli:  vaihtaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Joensuun Maila
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2015  2016  2017–2019  2020–2023  2024– :   Kirittäret  Viinijärven Urheilijat  Kempeleen Kiri  Kirittäret  Joensuun Maila 
Jutta Myllyniemi (s. 14. tammikuuta 1997 Oulunsalo) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Hän pelaa ulkokentällä siepparina ja sisäpelissä vaihtajana.
Myllyniemi siirtyi kasvattajaseurastaan Oulunsalon Vasamasta Jyväskylän Kirittäriin kaudeksi 2015 ja debytoi kyseisellä kaudella Naisten Superpesiksessä. Debyyttikautensa päätteeksi Myllyniemi voitti naisten SM-hopeamitalin, kun Kirittäret hävisi Superpesiksen finaaleissa Lapuan Virkiälle.
Kaudeksi 2016 Myllyniemi siirtyi Viinijärven Urheilijoihin. Kausi oli joukkueelle vaikea ja sen päätteeksi seura päätti luopua paikastaan ylimmällä sarjatasolla, jolloin Myllyniemi siirtyi Kempeleen Kiriin.
Kempeleessä Myllyniemi pelasi kolme kautta, joiden ajalta parhaaksi saavutukseksi jäi kauden 2017 neljäs sija Naisten Superpesiksessä. Kaudeksi 2020 Myllyniemi palasi Kirittäriin, jossa hän voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa paluukaudellaan, toisen kaudella 2022 sekä SM-hopeaa kaudella 2021. Kaudella 2023 Kirittärien kausi päättyi puolivälierävaiheeseen ja myöhemmin syksyllä ilmoitettiin Myllyniemen siirtyvän kaksivuotisella pelaajasopimuksella Joensuun Mailaan.
Kauden 2023 päätteeksi Myllyniemi on pelannut 185 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 9+145 juoksua, tuonut 121 juoksua ja kerännyt 742 kärkilyöntipistettä. Yksittäisen ottelun lyötyjen juoksujen ennätys syntyi 15. heinäkuuta 2021, kun Myllyniemi löi 1+5 juoksua Kirittärien kotiottelussa Pesä Ysejä vastaan. Myllyniemen tuotujen juoksujen ennätys yksittäisessä ottelussa on neljä, johon hän on pystynyt kolme kertaa urallaan.
Myllyniemi opiskelee liikunnanopettajaksi Jyväskylän yliopistossa.
Pulau Tekong

Pulau Tekong
Armeijan koulutuskeskus
| --- | --- |
Sijainti:  North-Eastern Islands (d) (käännä suomeksi)  Singapore
Vesialue:  Johorensalmi
Pinta-ala:  yli 24 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pulau Tekong on yksi Singaporen saarista. Se sijaitsee Singaporen pääsaaren koillispuolella.
Pulau Tekongilla toimii Singaporen armeijan koulutuskeskus. Saaren pinta-alaa kasvatetaan jatkuvasti täyttömaan avulla.
Saarella elää monia harvinaisia eläinlajeja kuten malaijanpiikkisika.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pulau Tekong Wikimedia Commonsissa
Piiri (geometria)

Piiri (tunnus p) on geometriassa tasokuviota rajaava reunakäyrä eli -viiva. Piirillä voidaan tarkoittaa myös reunan pituutta. Monikulmion tapauksessa piiri muodostuu monikulmion sivuista ja monikulmion piirin pituus on sivujen pituuksien summa. Ympyrän piiriä kutsutaan kehäksi. Tasokuvio voi yleisessä tapauksessa olla muodoltaan mikä tahansa, mutta piiri syntyy vain käyrästä, jossa jokainen piste muodostaa viivamaisen jatkumon, ja jota pitkin ympäri kulkemalla päätyy lopulta lähtöpisteen takaisin. Tämä voidaan sanoa niinkin, että piiri erottaa tasosta yhtenäisen alueen.
Puolipiiriksi s kutsutaan piirin puolikasta, jonka pituus on  s={\tfrac {1}{2}}p. Tällä arvolla on yllättävän suuri merkitys esimerkiksi kolmion (Heronin kaava) ja nelikulmion (Brahmaguptan kaava) pinta-alan laskemisessa. Sama kytkös toistuu myös isoperimetrisessä epäyhtälössä.
Piirin geometrinen pituus

Piirin pituuden määrittämisen on ollut alkeisgeometriassa aina tärkeä ongelma johtuen muun muassa rakennusteknisistä tai maanmittauksellisista syistä. Tasoalueen piiri on käytännönläheinen käsite, kun kyseessä on monikulmioiden, ympyröiden ja muiden kartioleikkauksien sekä sileäreunaisten alueiden piiri. Piiri voidaan silloin mitata asettamalla naru kulkemaan kuvion reunoja pitkin alueen ympäri. Oikasemalla naru tämän jälkeen, voidaan sen pituus mitata asettamalla se suoraa mitta-asteikkoa vasten. Piirretyille tai kuvitteellisille kuvioille piirin määrittämiseen tulevat kyseeseen vain geometriseen päättelyyn perustuvat menetelmät.
Piirin geometrinen pituus > Monikulmiot

Monikulmiot voidaan ajatella murtoviivoiksi, joiden vapaat päät on yhdistetty toisiinsa. Suljetun tasoalueen piiri muodostuu sivuista, joiden yhteispituus vastaa koko piirin pituutta. Seuraavassa joidenkin tunnettujen monikulmioiden pituuksia.
Kolmio:  p=a+b+c
Nelikulmio:  p=a+b+c+d
Neliö:  p=4s
Suorakulmio:  p=2(a+b)
Suunnikas:  p=2(a+b)
Piirin geometrinen pituus > Kartioleikkaukset

Ympyrän piirin eli kehän pituuden määrittäminen on ollut geometrian historiassa ongelma, jonka tarkka mittaaminen on riippunut kehän pituuden ja ympyrän halkaisijan suhteen, eli piin arvon, tuntemisesta. Irrationaalilukuna pii (merkitään  \pi ) voidaan esittää laskuissa likiarvoisena lukuarvona, joten myös kehän pituus voidaan esittää vain likiarvona. Myös ellipsi on kartioleikkaus. Sen piiri opittiin laskemaan varsin myöhään, mutta sen lauseketta ei voida kuitenkaan ilmaista alkeisfunktioiden avulla.
Ympyrä:  p=2\pi r
Ympyrä:  p=\pi d
Ellipsi
Piirin geometrinen pituus > Suljetun käyrän pituus

Yleisessä tapauksessa tasoalueen piirin pituus voidaan joskus määrittää viivaintegraalina pitkin polkua S
joka ellipsin tapauksessa olisi parametrimuotoon kirjoitettuna
missä  a on isoakselin puolikkaan pituus ja  \epsilon  käyrän eksentrisyys.
Piirin geometrinen pituus > Fraktaalisen alueen piiri

Kochin lumihiutaleessa on "ei niin sileä" pinta, koska se muodostuu tasasivuisesta kolmiosta lisäämällä sen sivujen keskikohtiin pienempiä tasasivuisia kolmioita. Kun uuteen kuvioiin toistetaan tämä prosessi äärettömän monta kertaa, saadaan Kochin lumihiutale. Kochin hiutaleen rakentamisen aikana kuvion piiri on äärellisen pituinen, vaikka sen pinta-ala kasvaakin koko ajan. Kolmion ala kasvaa lopulta 1,6-kertaiseksi samalla kun piiri venyy äärettömän pitkäksi.
Saman ongelman käytännöllinen tilanne kohdataan mitattaessa kartalta esimerkiksi Ranskan Bretagnen rannikon pituutta. Rantaviiva vastaa Bretagnen alueen ympäri mutkittelevaa piiriä, mutta sen luonne on fraktaalinen. Pienellä mittakaavalla piirretyssä kartassa saadaan piiriksi pienempi pituus kuin suuremman mittakaavan kartassa. Todellisen rannikon rannanpituutta ei voidakaan mitata äärellisellä mitalla, ellei ensin sovita, minkä mittakaavan pituuksia aiotaan mitata. Normaalisti metrin pituinen rantaviiva voi mikroskoopilla katsottuna näkyä hyvin mutkikkaana ja sen pituudeksi voidaan saada vaikkapa kilometri. Piirin mitta on hyvin määritelty tasogeometrian perinteisillä kuvioilla, mutta se ei ole aina käyttökelpoinen fraktaalisilla kuvioilla. Tätä erikoista ominaisuutta kutsutaan rantaviivaparadoksiksi.
Kochin hiutaleen piiri on pituudeltaan ääretön, vaikka sen ala on vain  {\tfrac {8}{5}} alkuperäisen kolmion alasta.
Rannikko on luonteeltaan fraktaalinen viiva.
Poetry of the Ill-Minded

| Poetry of the Ill-Minded Shade Empire |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. kesäkuuta 2017
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 45.07
 Levy-yhtiö: Candlelight, Spinefarm
Listasijoitukset
  16.
Shade Empiren muut julkaisut
| Omega Arcane 2013 | Poetry of the Ill-Minded 2017 | Sunholy 2023 |
Poetry of the Ill-Minded on Shade Empiren viides studioalbumi, joka julkaistiin 30. kesäkuuta 2017. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 16.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Imperiumi  | 8½/10 |  |
Inferno : 
Soundi : 
V2.fi : 

Albumi sai hyvän vastaanoton. Infernon Ari Nuopponen piti albumia ensitahdeistaan lähtien edeltäjiään lupaavampana teoksena, joka oli tuotannon selkeästi yhtenäisin teos, aiempien albumien sisältäessä häiritseviäkin irtokappaleita. Soundin Mape Ollila totesi levyn aiheuttavan tuttuun tapaan miedon ähkyn tiiviissä äänimeressään, mutta sanoi pitävänsä siitä kyytiin päästessään. Kappaleita hän kuvaili edeltävän Omega Arcane -albumin tuotoksia lyhyemmiksi ja virtaviivaisemmiksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Lecter (Welcome) | 7.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Wanderer | 4.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Drawn to Water – The Path | 4.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Thy Scent | 5.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Anti-Life Saviour | 9.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Map of Scars | 6.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Treasure (In Liquid Dreams of Mirror Universe) | 6.17 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 45.07 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Juha Harju – laulu
Aapeli Kivimäki – kitara
Juha Sirkkiä – kitara
Eero Mantere – basso
Erno Räsänen – rummut
Olli Savolainen – syntetisaattori
Aiheesta muualla

Poetry of the Ill-Minded Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Poetry of the Ill-Minded Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Shade Empire
| Juha Harju • Janne Niiranen • Juha Sirkkiä • Olli Savolainen • Eero Mantere • Erno RäsänenAntti Makkonen • Tero Liimatainen |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Sinthetic • Intoxicate O.S. • Zero Nexus • Omega Arcane • Poetry of the Ill-Minded • Sunholy
Singlet:  Slitwrist Ecstasy
Demot:  Throne of Eternal Night • Daemon • Essence of Pain
Jokeripokeri

Jokeripokerin yleisin malli Suomessa.
Jokeripokeri on Veikkauksen, aikaisemmin Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) rahapeliautomaatti. Jokeripokeri kehitettiin vuonna 1986 valmistuneen Pokerin seuraajaksi. Pelistä on olemassa 50, 75 ja 100 euron päävoittoiset versiot. Pienin päävoitto on pelipisteissä, 75 euron versiota voi pelata anniskeluravintoloissa ja 100 euron versio on käytössä ainoastaan pelisaleissa. Täyspotti-pelisaleille varattu malli on yksi neljästä muusta Jokeripokeri-automaateista, joiden lisäksi peliä voi pelata myös Monipeli-, Monipeli²-, Pokeria- ja Täyspokeri-automaateissa. Ålands Penningautomatföreningenille (Paf) on lisäksi viety 40 euron ja kahta erilaista 200 euron päävoittoista versiota laivojen pelitoimintaa. Tuplauksen palautusprosentitselvennä ovat laivapeleissä 94,3396 % ja muissa 98,1132 %.
Vuonna 2011 RAY lanseerasi Jokeripokerin myös Internetiin. Nettiversio poikkeaa fyysisestä Jokeripokeri -pelikoneesta pelipanosten osalta. Netissä Jokeripokerin maksimipanos on 2 euroa ja minimipanos 20 senttiä. Lisäksi nettiversiossa on mahdollista voittaa jokin RAY Jackpotin kolmesta ylimääräisestä voitosta. Jackpotin voitto on täysin satunnainen, eikä se riipu panoksen suuruudesta tai pelikierroksen tuloksesta.
Aiheesta muualla

Jokeri Pokeri RAY:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Pour le Mérite

Pour le Mérite
Pour le Mériten ”rauhanluokka”, eli tieteellisistä ja taiteellisista ansioista jaettava kunniamerkki (saks. Orden Pour le mérite für Wissenschaft und Künste).
Pour le Mérite (saks. Orden Pour le mérite für Wissenschaft und Künste), joka tunnetaan myös nimellä Blauer Max, oli Preussin korkea-arvoisin kunniamerkki ensimmäisen maailmansodan loppuun asti. Kunniamerkin perusti vuonna 1740 kuningas Fredrik II Suuri. Se myönnettiin yleensä vain poikkeuksellisen ansioituneille korkea-arvoisille upseereille. Sotilaskunniamerkinä Pour le Mérite lakkautettiin vuonna 1918. Vuonna 1842 Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV perusti kunniamerkkiin niin sanotun ”rauhanluokan” (saks. Orden Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste), jota jaettiin ansioituneille tiedemiehille ja taiteilijoille. ”Rauhanluokan” jakaminen lopetettiin vuonna 1933 natsien valtaannousun jälkeen. Vuonna 1952 se perustettiin uudelleen Saksan liittotasavaltaan.
Vuonna 1866 perustettiin erikoisluokka, suurristi, jonka sai ainoastaan viisi henkilöä: Preussin kuningas Vilhelm I, kruununprinssi Fredrik Wilhelm (myöhempi keisari Fredrik III), Preussin prinssi Fredrik Kaarle, sotamarsalkka Helmuth von Moltke ja Venäjän keisari Aleksanteri II.
Vuodesta 1952 lähtien Pour le Mérite on ollut tieteen ja taiteen saralla ansioituneiden saksalaisten kunniamerkki, jota myönnetään yhdessä luokassa tunnustuksena humanismin ja tieteen hyväksi tehdystä työstä. Sitä voidaan jakaa myös ulkomaalaisille. Kunniamerkin saajat valitaan jo nimettyjen jäsenten keskuudessa järjestettävässä äänestyksessä.
kunniamerkin nauha
Pour le Méritellä palkittuja

Alvar Aalto, palkittu kunniamerkin ”rauhanluokalla” vuonna 1969.
Leonhard von Blumenthal
Otto von Brandenstein, Loviisassa 1918 maihinnousseen Osasto Brandensteinin komentaja
Georg Bruchmüller
Rüdiger von der Goltz
Hermann Göring, lentäjä, myöhemmin natsi-Saksan Luftwaffen komentaja.
Paul von Hindenburg, Preussin–Itävallan sodan ja Saksan–Ranskan sodan veteraani ja ensimmäisen maailmansodan sotamarsalkka
Ernst Jünger, viimeinen sotilasansioista Pour le Mériten elossa ollut haltija, kuoli vuonna 1998.
Friedrich Kress von Kressenstein
Paul von Lettow-Vorbeck
Felix von Luckner
Elias Lönnrot, palkittu kunniamerkin ”rauhanluokalla” vuonna 1872.
Manfred von Richthofen, ”Punainen paroni”
Erwin Rommel, ”Erämaan kettu”, sai Pour le Mériten poikkeuksellisen nuorena.
Eduard von Schleich, ”Musta ritari”
Joseph Veltjens
A. I. Virtanen, palkittu kunniamerkin ”rauhanluokalla” vuonna 1971.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pour le Mérite Wikimedia Commonsissa
Orden Pour le Mérite (englanniksi)
Porto-Novon kuninkaallinen palatsi

Porto-Novon kuninkaallinen palatsi tai Musée Honmè de Porto-Novo on Porto-Novon Beninin pääkaupungin Avassa-alueella sijaitseva museo. Museo sijaitsee muurien ympäröimässä entisessä kuninkaan palatsissa. Sana honmè tarkoittaa ”oven sisällä” ja se tarkoittaa laajemmin ”palatsiin”.
Museon kokoelmiin kuuluu uskonnollisia esineitä, soittimia, keramiikkaa, kannettavia alttareita, aseneita, huonekaluja, arkiesineitä, valtakuntien jäsenten valokuvia ja Toffa-kuninkaan pronssiveistoksia.
Museossa on myös väliaikaisia näyttelyitä. Osa palatsista on säilytetty pyhänä paikkana, jossa järjestetään seremonioita.
Kuvaus

Museo sijaitsee muurien ympäröimässä kuningas Toffan palatsissa. Toffa hyväksyi ensimmäisen rauhansopimuksen Ranskan kanssa vuonna 1863.
Museon soittimista on keskeinen alounloun instrumentti, joka on pitkä esine jossa on liukuva metallirengas. Se on keskeinen osa paikallista Porto-Novon musiikkitraditiota, adjogan -musiikkia. Museossa jäljitetään instrumentin symbolismia äänenä, joka kuvasti kuninkaan valtaa.
Museossa saa käsityksen siitä, miten afrikkalaiset kuninkaalliset elivät. Siellä voi myös tutkia Jorubien naamioita, vaatteita ja instrumentteja. Museossa on myös alkuperäisiä valokuvia Porto-Novon kuninkaallisten sukujen dynastioista ja heidän kuninkaallisista vaunuistaan.
Palatsi ja sitä ympäröivät rakennukset lisättiin Unescon maailmanperinnön ehdokasluetteloon vuonna 1996.
Kuvia

Kuningas Toffa, 1892.
Palatsin ovia.
Kylpylä.
Museoalueen etupiha.
Palatsin sisäpiha, jossa vodoun-alttari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porto-Novon kuninkaallinen palatsi Wikimedia Commonsissa
Aubin, Hounsinou: The Musée Honmè, Porto Novo Museums & History in West Africa.  2000. James Currey Publishers. Viitattu 22.1.2019. (englanniksi)
6. East of Cotonou, Museums, The Musée Honmè Benin: The Bradt Travel Guide.  2006. s. 140, 141:  Bradt Travel Guides. Viitattu 22.1.2019. (englanniksi)
Jorma Turunen (kauppaneuvos)

Jorma Turunen (29. toukokuuta 1918 Kuopio – 30. maaliskuuta 1999 Kuopio) oli suomalainen yritys- ja järjestöjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Turusen vanhemmat olivat pankinjohtaja, varatuomari Aarne Turunen ja Alfhild Viktoria Larsson ja puoliso vuodesta 1944 hammaslääkäri Sirkka-Liisa Ritvanen. Turunen tuli ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1939, suoritti Kuopion kauppaopiston 1943 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1945. HTM-tilintarkastaja hänestä tuli 1954. Turunen oli H. Saastamoinen & Pojat Oy:n tukkumyyjä 1945–1947 ja Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton, vuodesta 1961 Suomen Valtakunnan Urheiluliitto, Pohjois-Savon piirin toiminnanjohtaja 1947–1967. Hän oli  Kansalliskauppa-yhtiön osakas, johtokunnan varapuheenjohtaja 1965–1967 ja puheenjohtaja vuodesta 1985 sekä yhtiön toimitusjohtaja 1967–1988. Tuntiopettajana Kuopion kauppaoppilaitoksessa hän toimi 1948–1954 ja kirjanpidon tuntiopettajana Kuopion yhteiskoulussa 1962. Turunen oli Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen 1969–1972 ja kaupunginhallituksen jäsen 1969–1971. Hänellä oli myös useita muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Turunen sai 1978.
Jutta Neumann

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Länsi-Saksa> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tukholma 1958 | Keihäänheitto |  |
Judrich ”Jutta” Neumann (omaa sukua Krüger, s. 22. elokuuta 1932 Berliini) on saksalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili keihäänheitossa. Hän edusti seuratasolla SSC Südwest Berlin -seuraa. Neumann voitti pronssia Tukholman EM-kisoissa 1958 tuloksella 50,30 metriä. Hän osallistui olympialaisiin kerran, Helsingissä 1952. Tuolloin Neumann sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 44,30.
Ennätykset

Keihäänheitto: 50,50 m (1958)
Pieni-Kairahta

| Pieni-Kairahta |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′05″N, 25°53′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Tuomaanlampeen 
Järvinumero:  14.311.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,6 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,25 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kairahta 
Pieni-Kairahta  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kairahtan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy.
Johannes Hougen

| Johannes Hougen |
| --- | --- |

Norjan kirkko- ja opetusministeri
 Knudsenin I hallitus 8. heinäkuuta 1909 – 2. helmikuuta 1910  
Edeltäjä:  Karl Seip
Seuraaja:  Just Qvigstad
Henkilötiedot
Koko nimi:  Knut Johannes Hougen
Syntynyt: 26. marraskuuta 1854 Kragerø, Norja 29. heinäkuuta 1954 (99 vuotta)
Kuollut: Bærum, Norja
Ammatti:  opettaja, poliitikko
Knut Johannes Hougen (26. marraskuuta 1854 Kragerø – 29. heinäkuuta 1954 Bærum) oli norjalainen opettaja ja poliitikko. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä vuosina 1909–1910. Vuosina 1928–1933 hän oli NRK:n edeltäjän Kringkastingsselskapetin hallituksen puheenjohtaja. Hougen eli 99-vuotiaaksi ja sai lempinimen "Gamle Hougen".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johannes Hougen Wikimedia Commonsissa
Jokerimerkki

Jokerimerkki tai korvausmerkki (engl. wildcard character) on tietojenkäsittelytieteessä  käytetty erikoismerkki, joka voi vastata mitä tahansa merkkiä tai merkkejä. Jokerimerkkejä voidaan hyödyntää esimerkiksi tiedonhaussa, kun halutaan löytää tietyn sanan kaikki esiintymät taivutusmuodosta riippumatta.
Minkä tahansa yksittäisen merkin korvaavana jokerimerkkinä toimii usein kysymysmerkki (?) tai säännöllisten lausekkeiden toteutuksissa piste (.). Asteriski (*) puolestaan toimii usein rajattomana jokerimerkkinä, joka voi vastata nollaa, yhtä tai useaa merkkiä.
Esimerkkejä

| --- | --- |
*.txt: kaikki .txt-päätteiset tiedostot
ab?.txt: esimerkiksi abb.txt ja abc.txt (mutta ei abcd.txt)
teksti.*: kaikki teksti.-alkuiset tiedostot, esimerkiksi teksti.txt
Typografia
| --- | --- |
Typografit ja kirjainmuotoilijat:   Jonathan Barnbrook  Saul Bass  Ed Benguiat  Morris Fuller Benton  Neville Brody  Frederic Goudy  Claude Garamond  Eric Gill  Tomi Haaparanta  Nicolas Jenson  Edward Johnston  Donald Knuth  Rudolf Koch  Sami Kortemäki  Zuzana Ličko  William Morris  Stanley Morison  Jan Tschichold  Carol Twombly  Wolfgang Weingart  Hermann Zapf  Gudrun Zapf-von Hesse 
Kirjaintyylit ja -lajit:   Anfangi  Antiikva  Arial  Baskerville  ITC New Baskerville  Calibri  Comic Sans  Egyptienne  Fraktuura  Garamond  Gill Sans  Helvetica  Palatino  Times Roman  Unsiaali  Verdana 
Merkit:   Alduksen lehti ❦  Asteriski *  Ät-merkki @  Englannin punta £  Ampersandi &  Jokerimerkki  Kappaleen merkki ¶  Luetelmamerkki  Luettelo matemaattisista merkeistä  Plus-miinusmerkki ±  Promille ‰  Prosentti %  Pykälämerkki §  Risti †  Ristikkomerkki #  Rub el Hizb ۞  Tekijänoikeusmerkki ©  Tilde ~  Valuuttamerkki ¤  Yläpuolinen indeksointipilkku 
Suuntaukset:   Amerikan uusi aalto  Dekonstruktivismi  Postmodernismi  Sveitsiläinen tyyli 
Muut aiheet:   Aakkoslaji  CamelCase  Glyyfi  Goottilaiset kirjaintyypit  Kapiteeli  Kirjain  Kirjaintyyppi  Kursiivi  Ligatuuri  Logo  Lorem ipsum  Orpo- ja leskirivit  Painokirjaimet  Sans-serif  Serif  TrueType  Web Open Font Format  X-korkeus  Yliviivaus  Ylleviivaus  Ylä- ja alaindeksi
Jorma Turunen

Jorma Turunen (s. 1956) on Turun yliopiston tuotantotalouden työelämäprofessori.
Hän on toiminut yritysten hallitusten jäsenenä ja neuvonantajana vuodesta 2018. Vuosina 2010–2018 hän toimi Teknologiateollisuus ry:n toimitusjohtajana. Ennen tätä hänellä on pitkä ura Finpro ry:n, Stonesoft Oyj:n ja PCA Infocom Finance Oy:n toimitusjohtajana sekä yritysten johtoryhmien jäsenenä. Koulutukseltaan Turunen on tekniikan tohtori (2021), diplomi-insinööri (1978) ja eMBA (1990). Hän on myös hallitusammattilainen, DIF ry:n jäsen ja toiminut yli 30 yrityksen hallituksen puheenjohtajana tai jäsenenä. Turunen on myös tekniikan kunniatohtori Tampereen Teknillisestä Yliopistosta (2017). Turunen aloitti Turun yliopistossa perustettavassa tuotantotalouden osastossa määräaikaisena ja osa-aikaisena työelämäprofessorina maaliskuussa 2022. Hän on myös isäntänä podcastissa Puhetta yritysvaikutuksista, jossa hän keskustelee elinkeinoelämän vaikuttajien kanssa yritysten tuotteiden ja palveluiden positiivisista vaikutuksista ympäröivään maailmaan.
Pieni-Kaleton (Multia)

| Pieni-Kaleton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°28′11″N, 24°56′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  oja Kesäpuroon 
Järvinumero:  35.675.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  207,3 m  
Rantaviiva:  0,684 km  
Pinta-ala:  2,111 ha  
Saaria:  3 
 fiPieni-Kaleton 
Pieni-Kaleton  on Keski-Suomessa Multialla Linnankylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Mykänjoen valuma-alueeseen (35.675) se kuuluu.