stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Villa Iloniemi
Taloon tehdyt muutokset

Iloniemen päärakennus oli alun perin tyypillinen 1800-luvun lopun nikkarityylinen suurhuvila kuisteineen, monine ulokkeineen ja torneineen. 
Nykyisen, lähinnä funktionalistisen asunsa rakennus on saanut vuosien 1939 ja 1952 muutostöissä. Vuoden 1924 remontti ei juuri muuttanut rakennuksen ilmettä koristeluja lukuun ottamatta. Huvilassa ollut torni purettiin vuoden 1939 remontin yhteydessä.
Arkkitehti Väinö Vähäkallio suunnitelman mukaisesti 1920-luvun loppupuolella taloa korotettiin ja tornia muutettiin koristeellisesta yksinkertaisemmaksi sekä  toisen kerroksen sali sai punahonkakaton, joita koristavat Ville Hännisen koristemaalaukset. Sali on edelleen sinne suunniteltuine huonekaluineen lähes alkuperäisessä kunnossa.
Yrjö Lindegren suunnitteli vuosina 1939–1940 toteutetut funkishenkiset muutokset, jolloin poistettiin torni talon järvenpuoleisesta eteläkulmasta. 
Tuolloin talo myös sai rappauksen. Aarne Ervi muodisti taloa edelleen puutavarayhtiö Sointeen edustushuvilaksi soveltuvaksi.
Vera Leigh

Vera Leigh vuonna 1942.
Vera Leigh (s. Vera Glass, 17. maaliskuuta 1903 – 6. heinäkuuta 1944) oli brittiläinen toisen maailmansodan vakoilija, joka pyrki toimillaan avustamaan Ranskan vastarintaliikettä. Saksalaiset pidättivät hänet ja teloittivat Natzweiler-Struthofissa.
Leigh oli biologisten vanhempiensa hylkäämä adoptiolapsi.
Aiheesta muualla

Execution of British SOE agents at Natzweiler Scrapbookpages.com.  13.9.2006. Arkistoitu 29.8.2018. Viitattu 16.8.2018.
Charlot, Marjorie: Vera Leigh HerStorie - Women of the World.  20.8.2017. Arkistoitu 16.8.2018. Viitattu 16.8.2018.
Viattomuuden kukka (1958)

| Viattomuuden kukka> Stage Struck |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sidney Lumet
Käsikirjoittaja:  Zoë Akins
Perustuu:  Zoë Akinsin näytelmään
Tuottaja:  Stuart Millar
Säveltäjä:  Alex North
Leikkaaja:  Stuart Gilmore
Pääosat:   Henry Fonda  Susan Strasberg  Christopher Plummer 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   RKO Radio Pictures Incorporation  William Dozier Productions 
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:  1958
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viattomuuden kukka on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1958. Se perustuu samaan Zoë Akinsin näytelmään kuin vuoden 1933 Viattomuuden kukka, josta  Katharine Hepburn sai  Oscarin. Nyt Susan Strasberg  esittää Eva Lovelacea, pikkukaupungin amatöörinäyttelijää, joka tulee New Yorkiin päästäkseen teatterimaailmaan. Hän tutustuu teatterituottajaan (Henry Fonda) ja näytelmäkirjailijaan (Christopher Plummer), jotka ovat molemmat hiukan ihastuneita Evaan. Niinpä Eva pääsee näyttämään taitojaan oikukkaan tähtinäyttelijättären sijaisena.
Aiheesta muualla

Viattomuuden kukka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vera Lantratova

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten lentopallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten lentopallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten lentopallo. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten lentopallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | México 1968 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bulgaria 1970 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Turkki 1967 |  |  |
Vera Stepanovna Lantratova (ven. Вера Степановна Лантратова, 11. toukokuuta 1947 Baku, Azerbaidžanin SNT – 19. huhtikuuta 2021) oli neuvostoliittolainen lentopalloilija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.
Lantratova voitti Neuvostoliiton naisten maajoukkueessa olympiakultaa Méxicossa 1968, maailmanmestaruuden Bulgariassa 1970 ja Euroopan mestaruuden Turkissa 1967. Lantratova kuoli 76-vuotiaana 19. huhtikuuta 2021.
Aiheesta muualla

Vera Lantratova Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Vis (saari)

Vis
Komižan kylä saaren länsirannikolla.
| --- | --- |
Sijainti:  43°02′0″N, 16°08′0″E Split-Dalmatia Dalmatia Kroatia
Korkein kohta:  587 m
Pinta-ala:  89,72 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  3500
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vis (kreik. Ἴσσα; ital. Lissa) on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Kroatian aluevesien uloimmalla ulapalla sijaitseva entinen sotilassaari oli suljettu ulkopuolisilta neljä vuosikymmentä.
Saarella on subtrooppinen ilmasto ja Välimeren seudulle tyypillinen kasvillisuus: palmuja, turkinmäntyjä, sitrushedelmiä, eukalyptuksia, kaktuksia ja hedelmiä. Kalastus ja kalanjalostus ovat merkittäviä elinkeinoja, samoin viininviljely. 
Visissä tuotetaan Kroatian tunnetuimpia viinejä, sekä punaista (plavac) että valkoista (vagava).
Visissä on kaksi kaupunkia: Komiza lounaisrannikolla ja Vis koillisrannikolla. Rannikolta löytyy luolia ja pari hiekkarantaa.
Visin kaupungissa on muinaisten kreikkalaisten vuonna 390 eaa. perustaman Issan rauniot. Vuonna 47 saari liitettiin osaksi Rooman valtakuntaa. Slaavilaisia asukkaita on saapunut saarelle 700-luvulta alkaen. Keskiajalla se kuului Bysanttiin, sen jälkeen Venetsialle ja Itävalta- Unkarille. Vuodesta 1918 se oli osa Jugoslaviaa ja vuodesta 1991 osa Kroatiaa.
Stiniva
Komiza
Komiza
Visinlahti
Käännös suomeksi
Verimyrkky

Verimyrkky eli hemotoksiini on myrkkytyyppi, joka vaikuttaa vereen. Verimyrkyn nimi on hieman harhaanjohtava, sillä verimyrkyt eivät vaikuta pelkästään vereen, vaan tuhoavat myös muuta kudosta solumyrkkyjen tapaan.
Verimyrkyt vaikuttavat pääasiassa kahdella tavalla. Ensinnäkin ne tuhoavat punasoluja ja verisuonten seinämiä, toiseksi verimyrkky aiheuttaa verisuonissa tukoksia ja muodostaa lopulta kuolioita.
Verimyrkky aiheuttaa usein tuskallisen kuoleman, joka johtuu sisäisistä verenvuodoista ja kuolioista. Verimyrkyn aiheuttama kuolema on kuitenkin hidas verrattuna esimerkiksi hermomyrkkyyn. Verimyrkyn ihmisille aiheuttamat oireet, kuten pahoinvointi, sekavuus ja päänsärky, voivat ilmestyä vasta monen tunnin kuluttua myrkytyksestä.
Monien myrkyllisten eläinten myrkyssä on verimyrkkyjä. Esimerkiksi käärmeet, kuten kyy, tappavat ja sulattavat saaliinsa verimyrkyillä.
Variksenkukat

| Variksenkukat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliphytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Variksenkukat Collinsia  Nutt.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Variksenkukat (Collinsia) on ratamokasvien heimoon kuuluva suku. Se on alunperäisin kotoisin Pohjois-Amerikasta ja on sieltä levinnyt Isoon-Britanniaan.
Lajit

Collinsia antonina
Collinsia bartsiifolia
Collinsia callosa
Collinsia childii
Collinsia concolor
Collinsia corymbosa
Collinsia grandiflora
Collinsia greenei
kirjovariksenkukka eli variksenkukka (Collinsia heterophylla)
Collinsia latifolia
Collinsia linearis
Collinsia multicolor
Collinsia parryi
Collinsia parviflora
Collinsia rattanii
Collinsia sparsiflora
Collinsia tinctoria
Collinsia torreyi
Collinsia verna
Collinsia violacea
Collinsia wrightii
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Collinsia
Viattomat äänet

| Viattomat äänet> Voces inocentes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Luis Mandoki
Käsikirjoittaja:   Luis Mandoki  Oscar Orlando Torres 
Tuottaja:   Lawrence Bender  Luis Mandoki  Alejandro Soberón Kuri 
Säveltäjä:  André Abujamra
Kuvaaja:  Juan Ruiz Anchía
Leikkaaja:  Aleshka Ferrero
Pääosat:   Carlos Padilla  Leonor Varela 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Meksiko  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:   Lawrence Bender Productions  MUVI Films  Organización Santo Domingo  A Band Apart  Altavista Films 
Levittäjä:  Lionsgate Netflix
Ensi-ilta:  16. syyskuuta 2004
Kesto:  120 min
Alkuperäiskieli:  espanja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viattomat äänet (esp. Voces inocentes) on Luis Mandokin ohjaama elokuva vuodelta 2004. Elokuva kertoo El Salvadorin sisällissodasta lapsen kokemana, ja se perustuu toisen käsikirjoittajan Oscar Orlando Torresin lapsuuteen. Elokuvan pääosassa näyttelee Carlos Padilla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Carlos Padilla  | … |  Chava   |
|  Leonor Varela  | … |  Kella   |
|  Gustavo Muñoz  | … |  Ancha   |
|  José Maria Yazpik  | … |  Beto-setä   |
|  Ofelia Medina  | … |  Mama Toya   |
|  Daniel Giménez Cacho  | … |  pappi   |
|  Xuna Primus  | … |  Cristina Maria   |
Tietokoneen jäähdytys

Emolevyyn kiinnitetty OEM AMD-jäähdytyssiili.
Tietokoneen jäähdytys on toimenpide, jolla poistetaan tietokoneen osista lämpöä.
Tietokoneen osat, kuten suoritin, piirisarja, näytönohjain ja kiintolevy, tuottavat suuret määrät lämpöä. Lämpö on siirrettävä jotenkin pois näiltä osilta, tai ne saattavat lämmetä liikaa. Tällöin tietokoneen toiminta voi hidastua tai se voi jopa lakata kokonaan toimimasta. Jäähdyttäminen tapahtuu pääasiassa jäähdytysripojen eli ns. siilien ja tuulettimien avulla. Siilin tehtävänä on lisätä jäähdytyspinta-alaa. Tuuletin tehostaa lämmön siirtymistä tuomalla siilille viileää ilmaa.
Jäähdytyksen syitä

Kaksi nykyaikaisen tietokoneen eniten lämpöä tuottavaa osaa ovat prosessori ja näytönohjain, ja liikaa lämmetessään ne voivat rikkoutua. Kun tietokone on käynnissä ja jäähdytys toimii oikein, tietokoneen osien lämpötila nousee tiettyyn pisteeseen, jossa osat tuottavat saman määrän lämpöä kuin sitä ehtii siirtyä pois. Tällöin lämpötila säilyy vakiona. Koneen luotettavan toiminnan kannalta on tärkeää, että tämä lämpötilapiste on riittävän alhainen.
Tavanomaisesti toimivaa jäähdytystä haittaavat muun muassa seuraavat tekijät:
Pöly toimii lämmöneristeenä ja lisäksi se heikentää tuulettimen tehokkuutta.
Heikko ilmavirtaus, väärin suunnatut tuulettimet voivat heikentää ilmavirtausta. Väärin suunnatut tuulettimet voivat myös aiheuttaa tietokoneen sisälle paikallisia kuumia pisteitä, joissa ilma ei pääse vaihtumaan.
Vahinkojen ehkäisy

Tietokoneen eniten kuumentuvat osat sisältävät tavallisesti lämpötila-anturin. Niissä on myös logiikkaa, joka sammuttaa tietokoneen kokonaan tai alentaa esimerkiksi prosessorin jännitettä, jos lämpötila nousee niin korkeaksi, että osa voi vahingoittua. Komponentteihin integroitu lämpötila-anturi voi myös laskea prosessorin ja näytönohjaimen kellotajuuksia, kun niiden käyttö on vähäistä. Tavoitteena on vähentää lämmöntuottoa silloin kun tietokonetta ei käytetä.
Ilmajäähdytys

Tuulettimet ovat tietokoneen jäähdytykseen eniten käytettyjä osia. Termillä "tietokoneen tuuletin" viitataan usein prosessorissa ja näytönohjaimissa oleviin tuulettimiin, mutta tuulettimia voi asentaa muuallekin tietokoneeseen. Tällöin niitä nimitetään kotelotuulettimiksi. Yleisimmät tuulettimien koot ovat 40, 60, 80, 92, 120 ja 140 millimetriä.
Ilmajäähdytys > Pöytätietokoneet

Lähes kaikissa pöytätietokoneiden virtalähteissä on yksi tai useampi tuuletin, jotta niiden lämpötila ei nouse liian korkeaksi. Useimmat valmistajat suosittelevat jäähdyttämistä siten, että alhaalta edessä tulee sisään viileää ilmaa, joka lämpenee matkalla kotelon läpi ja poistuu ulos ylempää takaa.
Ilmajäähdytys > Kannettavat tietokoneet

Useimmissa kannettavissa tietokoneissa käytetään ilmajäähdytystä pitämään prosessori ja muut komponentit sopivassa toimintalämpötilassa. Koska ilma ohjataan pienestä reiästä, pöly voi tukkia tuulettimen ja jäähdytyssiilit tai ilmanvaihtoaukko voi tukkeutua sen lähelle asetettujen esineiden vuoksi. Tämä saattaa aiheuttaa ylikuumenemista ja johtaa toimintahäiriöihin. Ongelman vakavuus riippuu kannettavan tietokoneen mallista, käyttötarkoituksesta ja sen tuottamasta hukkalämmöstä.
Jäähdytyksen parantaminen ja lämmöntuoton vähentäminen

Alivoltittaminen
Tietokoneen osat, kuten prosessori ja näytönohjain toimivat yleensä luotettavasti tietyllä jännitteellä (volttimäärällä). Usein tietokoneen prosessori saattaa toimia alhaisemmallakin volttimäärällä, mutta valmistaja laittaa tarkoituksella kohtalaisen korkeat jännitteet jotta suoritin toimii vakaasti. Prosessorin kellotaajuutta voidaan säätää pienemmäksi ("alikellottaa") BIOS:ista mutta "alivoltittaminen" saattaa aiheuttaa tietokoneen kaatuilua.
Pyöristettyjen kaapeleiden käyttäminen

Monissa vanhoissa tietokoneissa käytetään litteää IDE-kaapelia kiintolevyjen ja CD/DVD-asemien liittämiseksi emolevyyn. IDE-kaapelit ovat kuitenkin leveitä ja vievät paljon tilaa kotelossa heikentäen näin ilman kulkua kotelossa. IDE-kaapeleiden pyöristämisellä vähennetään niiden vaatimaa tilaa ja helpotetaan ilmankiertoa. Ongelma on vähäisempi nykyaikaisissa tietokoneissa joissa käytetään Sarja-ATA-kaapeleita, jotka ovat kapeampia.
Ilmavirtauksen optimointi

Tietokoneen osien lämpötilaa voidaan vähentää muun muassa seuraavasti:
Pyritään saamaan viileä, kotelon ulkopuolelta tuleva ilma kuumentuville osille mahdollisimman lyhyttä tietä. Pidetään pois ilmavirran tieltä kaikki mahdolliset kaapelit yms. vaikkapa niputtamalla ne kulkemaan kotelon pohjaa tai kylkiä pitkin.
Poistetaan lämmin ilma niin lyhyttä tietä kuin mahdollista. Esimerkiksi perinteiset ATX-virtalähteet puhaltavat ilmaa suoraan ulos.
Ilmaa, joka on jo kulkenut lämpimän tietokoneen osan ohitse, ei tulisi käyttää toisen lämpimän kohdan jäähdyttämiseen sillä sen jäähdytysteho on jo heikentynyt.
Tyypillinen ilmavirtauksen kulku ATX kotelossa.
Tuottajain Lihakeskuskunta

Tuottajain Lihakeskuskunta (TLK) oli vuonna 1936 perustettu suomalaisten osuusteurastamojen keskusliike, johon viime vaiheessa kuuluivat jäseninä Itikka, Karjaportti, Lihakunta, LSO Osuuskunta, Pohjanmaan Liha, Savonlinnan Seudun Tuote ja Ålands Andelsslakteri. Sen toimitilat sijaitsivat Helsingin Sörnäisissä.
TLK oli keskeinen tekijä maataloustuottajien osuustoiminnallisessa yhteistyössä liha-alalla, samaan tapaan kuin Valio meijeripuolella. Erona oli kuitenkin se, että osuusmeijereitä oli Suomessa enimmillään yli seitsemänsataa, mutta osuusteurastamoita vain parikymmentä. Näin keskusliikkeen asema ja vaikutusvalta muodostuivat erilaiseksi liha- ja meijerialoilla.
TLK:n tehtävät

TLK tasasi lihantuotannon alueellisia vaihteluita kotimaassa ja koordinoi jäsentensä myyntiä tärkeälle pääkaupunki­seudulle. Lihan tarjonta maakunnissa vaihteli vuoden ja vuodenaikojen mukaan. Lisäksi joissakin osissa maata vahvan karjatalouden vaikutuksesta tuotettiin lihaa jatkuvasti enemmän kuin kulutettiin.
TLK hoiti myös viennin. 1970- ja 1980-luvuilla se oli pääasiassa ylituotannon purkamista ruhovientinä, mutta myös säilykevientiä, usein Suomen kehitysapuna tai katastrofiapuna, sekä vuotien myyntiä ulkomaille. TLK edusti osuusteurastamoita ulospäin ja ylläpiti keskusteluyhteyttä järjestöihin, viranomaisiin ja valtiovaltaan. Yhteydenpito oli tärkeää niin kauan kuin suuri osa lihataloutta riippui poliittisista päätöksistä tai ministeriöiden luvista ja lisensseistä.
Tuottajain Lihakeskuskunnalla ei ollut omaa teollisuutta, koska perustajat eivät halunneet sen kilpailevan niiden kanssa jalostetuissa tuotteissa. Periaate piti 1970-luvulle, jolloin TLK aloitti yritysostojen sarjan, jonka seurauksena se kasvoi Suomen suurimmaksi lihanjalostajaksi: Oy A. Marschan Ab (1974–1975), Helsingin Kauppiaat Oy (1975), Wahlroosit Oy (1980), OTK:n lihateollisuus (1981) ja OK-Liha (1985).
Keskusliikkeen purkaminen

Muuttuminen teollisuusyritykseksi ja yhä enemmässä määrin kilpailijaksi oli yksi syy jäsenosuuskuntien kasvavaan tyytymättömyyteen Tuottajain Lihakeskuskuntaa kohtaan.
Keskusliike purettiin suurimpien jäsenosuuskuntien aloitteesta kilpailun edistämiseksi keväällä 1991. Purkamisen yhteydessä LSO osti TLK:n teollisuuden (= Helsingin Kauppiaat Oy) ja HK-tuotemerkin, Itikka ja Lihakunta saivat omistukseensa Atria-tuotemerkin. Samalla lihaosuuskunnat luopuivat pitkään käytäntönä olleesta alueellisesta markkinoinnista ja siirtyivät valtakunnalliseen markkinointiin.
Pääjohtajat

Olavi Sipilä 1977
Eino Niemistö, 1977–1983
Gustav Sandelin 1983–1987
Voitto Koskenmäki 1987–1991
Aiheesta muualla

Elintarviketeollisuuden keskeinen asema (Arkistoitu – Internet Archive) pääjohtaja Voitto Koskenmäen haastattelua s. 127–120
Tuottajain Lihakeskuskunta (TLK) Pörssitiedossa
Valkeajärvi (Tampere, Särkänperä)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°44′49″N, 23°59′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Velaattajärven valuma-alue (35.38)
Laskuoja:  oja Velaattajärveen 
Järvinumero:  35.382.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,6 m  
Rantaviiva:  3,173 km  
Pinta-ala:  18,313 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Särkänperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy.
Valkeajärvi (Virrat, Jähdyspohja)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°11′15″N, 23°51′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Majajärveen 
Järvinumero:  35.417.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,1 m  
Rantaviiva:  2,582 km  
Pinta-ala:  26,127 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Jähdyspohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,1 metriä mpy.
Valkeajärvi (Vilppula, Tammikoski)

| Valkeajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-VilppulaRuovesi
Koordinaatit:  62°04′23″N, 24°17′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Elänteen valuma-alue (35.37)
Laskuoja:  oja Elänteeseen 
Järvinumero:  35.373.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,8 m  
Rantaviiva:  7,336 km  
Pinta-ala:  1,06561 km²   
Saaria:  14 
 fiValkeajärvi 
Valkeajärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Ruovedellä Tammikosken kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 14 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Valkeajärven valuma-alueeseen (35.373) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.
Veronika Kivisilla

Veronika Kivisilla vuonna 2014.
Veronika Kivisilla (s. 1978 Tallinna) on virolainen runoilija, tarinankertoja ja muusikko.
Kivisilla opiskeli viron kieltä ja kirjallisuutta Tallinnan yliopistossa. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa oli Dear Calendar (2011), jota seurasi Veronica officinalis (2012). Kokoelma Cantus Firmus (2015) on saanut nimensä keskiajan musiikista. Kivisilla on itse toiminut muusikkona keskiajan musiikkiin ja kansanmusiikkiin keskittyneissä yhtyeissä. Hän on esittänyt omaa runouttaan Transpoesie-runofestivaalissa Brysselissä. Hän on myös koonnut oppi-, laulu- ja sanakirjoja.
Vapaa-aukko

Vapaa-aukko on sillan keskilinjan suuntainen kahden peräkkäisen tuen välinen pienin vapaa vaakasuora etäisyys. Se mitataan yleensä tukien yläpään korkeudelta tai suunnitelmapiirustuksiin merkityiltä kohdilta. Holvi- ja kaarisilloissa se mitataan holvin tai kaaren kannan korkeudelta.
Vapaa Ajatus

Vapaa ajatus: Kirkollisten ja valtiollisten valheiden paljastaja oli 1909–1917 ilmestynyt aikakauskirja. Lehteä julkaisi Vihtori Kosonen ja sen vastaava toimittaja oli Sven Elof Kristiansson.
Lehden toimitukseen kuuluivat tai lehteä avustivat myös muun muassa asianajaja Otto Orasmaa, kirjailija Alfred Bernhard Sarlin, asemapäällikkö Emil Rautell (Rautela) ja kansanedustaja J. F. Kivikoski.
Vapaa Ajatus julkaisi myös kirjallisuutta, muun muassa Johan Kockin kirjasen Avoin kirje herra Arvid Järnefeltille.
Vis wz. 35

| Vis wz>  35 (Pistolet Vis wz. 35) |
| --- | --- |

Tyyppi:  Pistooli
Valmistaja:  Fabryka Broni
Valmistusmaa:   Puola
Valmistusvuodet:  1935–1945
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  9×19 mm Parabellum
Aseen pituus:  176 mm
Piipun pituus:  120 mm
Paino (tyhjänä):  1,123 kg (ladattuna)  0,950 kg (tyhjänä)
Lipas:  Tankolipas
Kapasiteetti:  Kahdeksan patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  345 m/s
Tehokas kantama:  50 metriä
Vis wz. 35 (Pistolet Vis wzór 1935, ViS) (lat. vis - voima) on puolalainen pistooli. Aseesta käytetään myös virheellisesti nimeä Radom-pistooli. Aseen kehittelivät puolalaiset asesuunnittelijat Piotr Wilniewczyc ja Jan Skrzypiński vuonna 1930. Suunnittelijat työskentelivät Fabryka Broni -asevalmistajan palveluksessa Radomissa johtaja Kazimierz Rawicz-Oldakowskin alaisuudessa. Aseen rakenne perustuu pääpiirteittäin amerikkalaisen asesuunnittelijan John Browningin Colt M1911A1 -pistoolin rakenteeseen.
Käytännön testeissä pistooli osoittautui toimivaksi ja Puolan armeija valitsi Vis-pistoolin pääpalvelupistoolikseen vuonna 1935. Natsi-Saksan vallattua maan Puolan offensiivin yhteydessä pistoolin valmistus jatkui miehitysvallan alaisuudessa. Saksalaiset joukot kuitenkin pelkäsivät että puolalaiset salakuljettavat pistoolin osia vastarintajoukoille ja tämän vuoksi piippujen valmistus ja loppukokoonpano siirrettiin Steyriin Itävaltaan. Asetta valmistettiin saksalaisille laskuvarjojoukoille ja poliiseille joukoille nimillä 9 mm Pistole 645(p) ja 9 mm Pistole 35(p). Vuoteen 1945 mennessä pistoolia valmistettiin yhteensä noin 312 000–380 000 kappaletta.
Toisen maailmansodan päätyttyä vuonna 1945 myös Vis-pistoolin valmistus päättyi. Vuonna 1992 puolalainen asepaja valmisti kuitenkin pienen uusiotuotantoerän pistoolia keräilijöille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vis wz. 35 Wikimedia Commonsissa
Polish Firearms Page - Vis wz. 1935 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
world.guns.ru (englanniksi)
Pistolet 9 mm wz.35 VIS (puolaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vis pistol
Käännös suomeksi