stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lance Bouma
Pelaajaura > Ammattilaisura

Kun Bouman joukkue tippui vuonna 2010 WHL:n pudotuspeleistä, hän liittyi Flamesin farmijoukkue Abbotsford Heatiin, jossa pelasi viisi ottelua. Hän teki ensimmäisen maalinsa Hamilton Bulldogsia vastaan. Kaudella 2010–2011 Bouma liittyi kokonaan AHL:ään ja teki ensimmäisissä 49 ottelussa 11 maalia.
3. helmikuuta 2011 Bouma nostettiin NHL-kokoonpanoon. Kaksi yötä myöhemmin hän teki debyyttinsä NHL:ssä Los Angeles Kingsiä vastaan. 7. helmikuuta hän sai ensimmäisen pisteensä syöttäessään Mikael Backlundin tekemän maalin Chicago Blackhawksia vastaan. Se oli hänen ainoa pisteensä hänen kauden aikana pelaamissaan 16 ottelussa.
Kaudella 2011–2012 Bouma pelasi Heatissa 31 ja Flamesissa 26 ottelua. Ensimmäisen maalinsa hän teki 7. tammikuuta 2012 Minnesota Wildin maalivahti Niklas Bäckströmiä vastaan. Bouman odotettiin aloittavan kauden 2012-2013 Flamesin kokoonpanossa, mutta hän joutui kuitenkin pelaamaan Abbotsfordissa. Hän pelasi vain kolme ottelua ennen kuin loukkaantui ja joutui olemaan polvivamman takia loppukauden sivussa.
Kaudella 2013–2014 Bouma onnistui vakiinnuttamaan paikkansa Flamesissa. Valmentaja Bob Hartley kehui hänen olevan joukkueen eniten kehittynyt pelaaja. 27. elokuuta 2014 Calgary kiinnitti Bouman yksivuotisella jatkosopimuksella, jonka arvo oli 577 500 dollaria.
Tilastot

Käännös suomeksi
Leopoldo Calvo-Sotelo

| Leopoldo Calvo-Sotelo |
| --- | --- |

Espanjan pääministeri
 25. helmikuuta 1981–1. joulukuuta 1982  
Monarkki:  Juan Carlos I
Varapääministeri:  Rodolfo Martín Villa  Juan Antonio García Díez
Edeltäjä:  Adolfo Suárez
Seuraaja:  Felipe González
Euroopan parlamentin jäsen
 1.1.1986–5.7.1987  
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. huhtikuuta, 1926 Madrid, Espanja
Kuollut: 3. toukokuuta 2008 (82 vuotta) Madrid, Espanja
Arvonimi: 1. Ría de Ribadeon markiisi
Puoliso:  Pilar Ibáñez-Martín
Tiedot
Puolue:  Demokraattisen keskustan unioni
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
 Nimikirjoitus
Leopoldo Ramón Pedro Calvo-Sotelo y Bustelo (14. huhtikuuta 1926 Madrid – 3. toukokuuta 2008 Madrid) oli espanjalainen poliitikko. Hän toimi helmikuusta 1981 joulukuuhun 1982 maansa pääministerinä Demokraattisen keskustan unionin edustajana. Häntä edelsi Adolfo Suárez, joten hän oli Francisco Francon diktatuurin kaatumista seuranneista pääministereistä järjestyksessä toinen. Vaikka hänen kautensa kesti vain vajaat kaksi vuotta, hän sai aikaan monia tärkeitä muutoksia. Hän neuvotteli maansa Nato-jäsenyydestä, ja sai baskialueen rauhoittumaan sopimalla autonomiasta.
Ennen pääministeriksi valintaansa Calvo-Sotelo toimi Espanjan valtiollisen rautatieliikenneyhtiön Renfen (Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles) puheenjohtajana 1967–1968 ja maan hallituksen julkisten töiden ministerinä 1976 ja talousministerinä 1980–1981. Espanjan liityttyä Euroopan unioniin vuonna 1986 hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuuhun 1987 saakka.
Calvo-Sotelon setä oli vuonna 1936 murhattu monarkistipoliitikko José Calvo Sotelo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leopoldo Calvo-Sotelo Wikimedia Commonsissa
Leopoldo Calvo-Sotelo Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Leijonan superjoukko

Leijonan superjoukko on pohjoisen taivaanpuoliskolla sijaitseva superjoukko, joka ulottuu Ison karhun (Ursa Majorin) ja Leijonan tähtikuvioiden poikki. Sen pinta-ala on noin 130 milj. parsekia ja 60 milj. parsekia leveä. Jäsengalaksijoukkojen punasiirtymät vaihtelevat välillä 0,032–0,043. Järjestelmän kirkkain klusteri on Abell 1185.
Leskikuningattaren henkirykmentti

Leskikuningattaren henkirykmentti (ruots. Änkedrottningens livregemente) oli Ruotsin armeijan värvätyistä sotilaista koostunut joukko-osasto, joka palveli varuskuntana Viaporissa vuosina 1772–1808.
Rykmentti perustettiin alun perin Etelä-Ruotsissa vuonna 1742 ja aluksi se tunnettiin komentajiensa mukaan nimettynä muun muassa Hamiltonin, Lillieswärdin ja von Liewenin rykmenttinä. Rykmentti palveli vuodesta 1753 lähtien Viaporissa. Rykmentin upseerit tukivat vuonna 1772 Kustaa III:n tekemää vallankaappausta, ja siitä palkkioksi rykmentti sai samana vuonna Leskikuningattaren henkirykmentin nimen. Mainittu leskikuningatar oli Kustaa III:n äiti Loviisa Ulrika, jonka veli oli Preussin kuningas Fredrik Suuri.
Suomen sodan alkaessa vuonna 1808 Suomessa oli Leskikuningattaren rykmentin lisäksi kaksi kokoaikaisista värvätyistä sotilaista koottua jalkaväkirykmenttiä, Jägerhornin rykmentti ja Adlercreutzin rykmentti, ja niiden lisäksi Suomen tykistörykmentti, joka koostui värvätyistä sotilaista. Savon ja Karjalan jääkärit olivat osa-aikaisia värvättyjä sotilaita, jotka olivat palveluksessa vain kesäaikaan. Muut maa-armeijan joukko-osastot kuuluivat ruotuväkeen. Leskikuningattaren rykmentin historia päättyi Viaporin linnoituksen antautumiseen piirityksen jälkeen keväällä 1808.
Rykmentti soitti ensimmäisenä Suomessa Porilaisten marssia, marssista käytettiin silloin vielä nimeä Leskikuningattaren marssi. Bernhard Henrik Crusell oli klarinetin soittajana rykmentin orkesterissa.
Englantilainen sotahistorian tutkija J. E. O. Screen on kirjoittanut vuonna 2010 rykmentin historiasta kirjan The Queen Dowager's Life Regiment in Finland 1772–1808.
Aiheesta muualla

Sampsa Hatakka: Sotilaita ja siviilejä − Viaporin väestö vuonna 1806.  (Pro Gradu) Määritä julkaisija! Teoksen verkkoversio (viitattu 31.8.2024).
Leijonaseitikki

Leijonaseitikki (Cortinarius elegantior) on seitikkeihin kuuluva sienilaji. Sienen määritteli ensimmäisen kerran ruotsalainen sienitieteilijä Elias Magnus Fries vuonna 1838. Suomessa se on uhanalainen sieni.
Käännös suomeksi
Leppävaaran urheilupuisto

Leppävaaran urheilupuiston stadion.
Leppävaaran urheilupuisto on liikuntapaikka Espoon Leppävaarassa. Se on Espoon seitsemästä urheilupuistosta suurin. 
Urheilupuistossa voi harrastaa kesäisin yleisurheilua, jalkapalloa, baseballia, pesäpalloa, salibandyä, katukoripalloa, aerobiciä, ultimatea, suunnistusta ja tennistä sekä talvisin luistelua, hiihtoa, jääkiekkoa ja kaukalopalloa.
Urheilupuiston stadionilla on 2 800 katettua istumapaikkaa. Stadionilla on järjestetty muun muassa liikunta- ja näkövammaisten yleisurheilun EM-kilpailut vuonna 2005 ja Kalevan kisat vuonna 2009. Urheilupuiston liikuntapaikat toimivat FC Espoon ja Espoo Exposin kotikenttinä.
Stadionin katsomorakennuksessa on kuntosali ja juoksusuora. Urheilupuiston alueella on myös urheiluhalli (893 neliömetriä, 484 istumapaikkaa) ja uimahalli sekä nurmi-, hiekka-, sähly- ja koripallokenttiä. Alueella on myös vuonna 2009 valmistunut jäähalli. Viereisessä maastossa on neljän kilometrin pururata.
Aiheesta muualla

Leppävaaran urheilupuiston esittely Espoon kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lehtomyrkkyseitikki

| Lehtomyrkkyseitikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Cortinariaceae
Suku::  Seitikit Cortinarius
Laji::  orellanus
Kaksiosainen nimi
 Cortinarius orellanus  Fr. 
Katso myös
   Lehtomyrkkyseitikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtomyrkkyseitikki (Cortinarius orellanus) on oranssin- tai punertavanruskea seitikkilaji. Nuoren seitikin jalka on keltainen, vanhemmalla sienellä ruskea. Sienen heltat ovat okranruskeat. Sieni kasvaa lehtimetsissä isäntälajeinaan tammi ja pyökki. Sieni on tappavan myrkyllinen kuten Suomessa yleinen suippumyrkkyseitikki. Lehtomyrkkyseitikkiä ei ole tavattu Suomessa.
Sienen myrkyllisyys on tunnettu jo vuonna 1952, jolloin Puolassa sattui useita kuolemantapauksia tämän sienen nauttimisen jälkeen. Aiemmin seitikkimyrkyksi mainittu orellaniini on osoittautunut usean myrkyn seokseksi. On löydetty usean suurimolekyylisen yhdistelmiä, joilla on suurimolekyylinen polypeptidi-rakenne. Neljä tärkeintä ovat grzymaliini, bentsoiini  A ja B ja kortinariini. Englantilaisten tutkijoiden mukaan juuri kortinariini A ja B, silloin kun ne esiintyvät yhdessä, ovat vaikuttavia aineita myrkytyksessä.. Kyseessä on munuaismyrkky, jonka oireet saattavat ilmetä vasta yli kahden viikon kuluttua nauttimisesta.
Larvae of Trinity

| Larvae of Trinity Sightless |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. huhtikuuta 2008
 Tyylilaji: death metal, black metal
 Kesto: 42.30
 Levy-yhtiö: Stay Heavy Records
Sightlessin muut julkaisut
| Recrucify (demo) 2005 | Larvae of Trinity 2008 |   |
Larvae of Trinity on suomalaisen death/black metal -yhtyeen Sightlessin ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008.
Kappaleet

Intro: Birth of the Worm – 0.30
Larvae of Trinity – 4.29
Kills the Soul – 5.21
Vile Gods of Murder by My Side – 3.26
Path of the Unmaker – 4.58
Beauty Lies in Blasphemy – 4.02
Unleashed – 3.30
Manifest of Carnage – 5.03
New Reign of Lifeless Flesh – 3.48
Indulgencer – 3.46
Fist of Satan – 3.37
Kokoonpano

Ivolach – laulu
Antinist – kitara
Therium – kitara
Nectris – basso
Creativore – rummut
Arvostelut

Imperiumi: 7+/10
Aiheesta muualla

Larvae of Trinity Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Larvae of Trinity Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lastenliitto

Lastenliitto ry on suomalainen lapsi- ja varhaisnuorisojärjestö, joka järjestää monipuolista toimintaa lapsille, nuorille ja lapsiperheille eri puolilla Suomea. Järjestön tärkeimmät toimintamuodot ovat kerho- ja leiritoiminta. Lastenliitto on Kansallisen Kokoomuksen läheisjärjestö, mutta silti oma itsenäinen organisaationsa, jonka varsinaisessa toiminnassa poliittinen tausta ei näy.
Järjestö on toiminut aiemmin nimillä Kansallinen koululaisliitto – Minit (1972–1975), Porvarillinen varhaisnuorisoliitto (PVL 1975–1992), Minijellonat (1992–2008) ja Kansallinen Lastenliitto (2008–2019).
Talous

Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille:
2018: 220 000 €
2017: 220 000 €
2016: 220 000 €
2015: 218 000 €
2014: 218 000 €
2013: 218 000 €
2012: 218 000 €
Aiheesta muualla

Järjestön nettisivut www.lastenliitto.fi/
Liessaaren silta

Liessaaren silta
Liessaaren silta on puinen Liessaareen johtava silta Lohjalla. Sillan korkeus on kävelytasolta noin kaksi metriä veteen. Sillan korkeimmassa kohdassa rakenteiden päältä on noin viisi metriä veteen. Vesi sillan alla on Liessaaresta päin katsottuna äkkisyvää veneväylän vuoksi.
Linna (vuoden 1986 elokuva)

| Linna |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jaakko Pakkasvirta
Käsikirjoittaja:  Jaakko Pakkasvirta
Perustuu:  Franz Kafkan romaaniin Linna (1926)
Tuottaja:  Kaj Holmberg
Säveltäjä:  Otto Donner
Kuvaaja:  Esa Vuorinen
Leikkaaja:  Pipsa Valavaara
Lavastaja:  Pentti Valkeasuo
Pääosat:  Carl-Kristian Rundman Titta Karakorpi Sari Mällinen Anna-Leena Härkönen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Skandia-Filmi
Ensi-ilta:  12. syyskuuta, 1986
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Linna on Jaakko Pakkasvirran ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1986.  Elokuva perustuu Franz Kafkan romaaniin Linna (1926) ja se jäi viimeiseksi Pakkasvirran ohjaamaksi pitkäksi näytelmäelokuvaksi.
Elokuvan päähenkilönä on maanmittari Josef K., joka saapuu talvimysrkyn keskellä linnan alueelle. Yövyttyään paikallisessa majatalossa, hän saa kuulla tarvitsevansa luvan päästäkseen linnaan. K. yrittää hankkia lupaa, mutta sotkeutuu byrokratian kiemuroihin.
Kirjallisuutta

Ojala, Antti: ”Suomenlinnan kryptinen kauhukuvaelma – Jaakko Pakkasvirran Linna”. Filmihullu 1/2015.
Kurkkukirva

| Kurkkukirva |
| --- | --- |
 siivellinen yksilö
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kirvansukuiset Sternorrhyncha
Yläheimo::  Aphidoidea
Heimo::  Kirvat Aphididae
Alaheimo::  Putkikirvat Aphidinae
Tribus::  Aphidini
Suku::  Aphis
Alasuku::  Aphis
Laji::  gossypii
Kaksiosainen nimi
 Aphis gossypii  Glover, 1877 
Katso myös
   Kurkkukirva Wikispeciesissä   Kurkkukirva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurkkukirva (Aphis gossypii) on kirvoihin kuuluva hyönteinen. Se on maailmanlaajuisesti merkittävä viljelykasvien tuholainen. Suomessa kurkkukirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.
Taksonomia

Lajina kurkkukirva on taksonomisesti hankala, sillä suvussa Aphis on useita kirvalajeja, jotka eroavat kurkkukirvasta korkeintaan ravintokasvin ja/tai elintapojensa osalta. Toisaalta myös eräät kurkkukirvana pidetyt populaatiot vaikuttavat muodostavan erillisiä lajeja. Aikaisemmin kurkkukirvaa on etenkin eurooppalaisissa lähteissä myös paatsamakirvan (Aphis frangulae) alalajina.
Lajin kromosomiluku 2n=8.
Ulkonäkö ja koko

Kurkkukirvan siivettömät sukupolvet ovat suotuisissa olosuhteissa kookkaita ja väriltään vihreästä lähes mustaan, kun huonommissa olosuhteissa ne jäävät pienemmiksi värin ollessa vaalean kellertävä. Siivekkäiden sukupolvien pää ja keskiruumis ovat mustat, takaruumis vihreä ja sen sivuilla on mustat pisteet. Koiraat ovat aina siivekkäitä. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat, mutta raajojen kärjet ja nivelet ovat mustat. Tuntosarvet ovat 6-jaokkeiset ja lähes ruumiin pituiset. Takaruumiin kärjen cauda on vaalea ja noin puolet mustien vaharauhasputkien pituudesta. Ruumiin pituus vaihtelee 0,9–1,8 mm.
Levinneisyys

Kurkkukirvan levinneisyys on maailmanlaajuinen. Erityisen yleinen laji on trooppisessa Afrikassa, Aasiassa, Amerikassa ja Australiassa. Se on levinnyt myös Karibian ja Tyynenmeren saarille.
Elinympäristö ja elintavat

Euroopassa kurkkukirva elää ilmeisesti täysin neitseellisesti lisääntyvinä sukupolvina, joita voi parhaissa olosuhteissa olla vuodessa jopa 50, joskin Ranskasta on havaintoja sinihibiskuksella ja meloneilla elävistä kurkkukirvoista, joilla saattaa olla suvullinen lisääntymisvaihe. Yksittäinen suvuttomasti lisääntyvä kirva elää noin 17–22 päivää ja tuottaa sinä aikana noin 85 jälkeläistä. Kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla tai nuorissa versoissa ja aiheuttavat lehden kellastumisen. Kolonian yhteydessä saattaa olla muurahaisia. Kirvan kannalta sopivimmat olosuhteet ovat 16–22 °C:n lämpötila ja 60–80 %:n ilmankosteus. Yli 25 °C:n lämpötila haittaa kirvoja. Etelä-Euroopassa laji selviytyy ulkona, mutta pohjoisempana sitä tavataan lähinnä kasvihuoneissa. Laji talvehtii aikuisena.
Isäntäkasvin vaihtoa kurkkukirvalla esiintyy etenkin Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Pohjois-Amerikassa primääri-isäntinä toimivat muun muassa monet lehtipuut ja pensaat.
Kasvinesteiden imemisen lisäksi kurkkukirva levittää yli 50 kasvien virustautia. Kirva aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa puuvillalle, kurkkukasveille ja koisokasveille. Suomessa laji on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.
Ravintokasvit

Kurkkukirva on erittäin polyfagi, joka on tavattu yli 300 eri kasvilajilta. Ravintokasveja ovat esimerkiksi erilaiset malvakasvit (Malvaceae), kurkkukasvit (Cucurbitaceae), ruutakasvit (Rutaceae), ruusukasvit (Rosaceae) ja koisokasvit (Solanaceae).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kurkkukirva (Aphis gossypii)
ITIS: Aphis gossypii (englanniksi)
Aphid Species File (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Aphis gossypii (cotton aphid) (englanniksi)
Plantwise: Cotton aphid (Aphis gossypii) (englanniksi)
Database of Insect Pheromones and Semiochemicals (Pherobase): Semiochemicals of Aphis gossypii, the Melon aphid (englanniksi)
Linda Pastan

Linda Pastan vuonna 2014.
Linda Pastan (27. toukokuuta 1932 Bronx, New York, New York – 30. tammikuuta 2023 Chevy Chase, Maryland) oli yhdysvaltalainen runoilija.
Pastan syntyi Bronxissa, New Yorkissa, ja valmistui Radcliffe Collegesta vuonna 1954 sekä Brandeisin yliopistosta 1957. Hän sai pitkän uransa aikana lukuisia palkintoja, kuten vuoden 2003 Ruth Lillyn runouspalkinnon. Hän oli ehdolla myös Kansallisen kirjapalkinnon saajaksi.
Linda Pastan asui Potomacissa, Marylandissa. Hän oli naimisissa tutkijalääkäri Ira Pastanin kanssa.
Julkaisuja

A Perfect Circle of Sun (1971)
Aspects of Eve (1975)
The Five Stages of Grief (1978)
Waiting For My Life (1981)
PM / AM (1982)
A Fraction of Darkness (1985)
The Imperfect Paradise (1988)
Heroes in Disguise (1991)
An Early Afterlife (1995)
Carnival Evening (1998)
The Last Uncle (2002)
Queen of a Rainy Country (2006)
Lancashire

Lancashire
| --- | --- |
Sijainti:  Luoteis-Englanti Englanti Yhdistynyt kuningaskunta
Pääkaupunki:  Preston 
Pinta-ala:  3 080 km2  (2016) 
Hallinnolliset osat:  West Lancashire (d) Prestonin kaupunki (d) Chorley (d) Hyndburn (d) (käännä suomeksi) Ribble Valley (d) (käännä suomeksi) Rossendale (d) Burnley (d) (käännä suomeksi) Blackpool (d) (käännä suomeksi) Blackburn with Darwen (d) Fylde (d) Lancaster (d) (käännä suomeksi) Pendle (d) South Ribble (d) Wyre (d) (käännä suomeksi) 
Väkiluku:  1 520 000  as.  (2020) 
Asukastiheys:  493  as./km2  (2020)
Kumppanuus:  Perpignan 
NUTS:  UKD4 
Verkkosivusto:  www.lancashire.gov.uk 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lancashire [ˈlæŋkəʃər] on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Luoteis-Englannissa Irlanninmeren rannalla. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu kaksitoista hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Prestonin kaupunki; muodolliseen kreivikuntaan luetaan niiden lisäksi itsenäiset Blackburn with Darwenin ja Blackpoolin yhtenäishallintopiirit. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin 1 520 000 ihmistä.
Teollinen vallankumous 1800-luvulla toi Lancashireen vaurautta: kaivos- ja puuvillateollisuus kukoistivat ja satamat olivat merkittäviä ulkomaankaupan keskuksia. Vuonna 1971 Lancashiressä oli yli 5 miljoonaa asukasta, joten se oli Yhdistyneen kuningaskunnan väkirikkain kreivikunta. Vuoden 1974 hallinnonuudistuksessa kreivikunnasta kuitenkin irrotettiin Merseysiden ja Suur-Manchesterin metropolikreivikunnat, jolloin sen väkiluku laski roimasti. Nykyisin Lancashiressä valmistetaan autoja ja lentokoneita.
Hallinto

Lancashiren hallinnollisen kreivikunnan keskuksena toimii Prestonin kaupunki, jossa sijaitsevassa kreivikunnantalossa valtuusto kokoontuu. Vuonna 2017 valitussa kreivikunnanvaltuustossa on 84 valtuutettua, joista 45 kuuluu konservatiivipuolueeseen, 30 työväenpuolueeseen ja 4 liberaalidemokraatteihin. Kreivikunnan vastuulla ovat muun muassa sosiaali- ja terveyspalvelut, peruskoulutus, tiehuolto ja kirjastot, kun taas yksittäiset hallintopiirit vastaavat jätehuollosta, kaavoituksesta, pysäköinnistä ja virkistyspalveluista alueellaan.
Blackburn with Darwenin yhtenäishallintopiirin valtuusto kokoontuu Blackburnin kaupungissa. Vuonna 2019 valitussa piirivaltuustossa on 51 valtuutettua, joista 33 kuuluu työväenpuolueeseen, 12 konservatiivipuolueeseen ja 2 liberaalidemokraatteihin. Blackpoolin yhtenäishallintopiirin valtuusto kokoontuu Blackpoolin kaupungissa. Vuonna 2019 valitussa piirivaltuustossa on 42 valtuutettua, joista 23 kuuluu työväenpuolueeseen ja 15 konservatiivipuolueeseen. Yhtenäishallintopiirit vastaavat alueellaan samoista palveluista kuin Lancashiren hallinnollinen kreivikunta ja hallintopiirit muualla kreivikunnassa.
Lordiluutnantti Charles Kay-Shuttleworth on edustanut Ison-Britannian kuningatarta Lancashiressä tammikuusta 1997 lähtien.
Hallinto > Osa-alueet

Lancashiren muodollinen kreivikunta muodostuu seuraavista neljästätoista osa-alueesta, joista Blackburn with Darwen ja Blackpool toimivat itsenäisesti ja kaksitoista muuta hallintopiiriä yhteistyössä kreivikunnan hallinnon kanssa:
Lancashiren aluehallinto
1. taso: Hallintopiirit
2. taso: Kunnat
| Hallinnon taso | Hallinnon taso | Väkiluku (2020) | Lähde | Kartalla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lancashiren kreivikunta: | Lancashiren kreivikunta: | 1 230 000 |  | 1–2, 4–12, 14 |
|  | Lancasterin kaupunki * | 148 000 |  | 1 |
|  | Wyren kaupunkipiiri * | 113 000 |  | 2 |
|  | Fylden kaupunkipiiri * | 81 000 |  | 4 |
|  | Prestonin kaupunki * | 144 000 |  | 5 |
|  | Ribble Valleyn kaupunkipiiri * | 62 000 |  | 6 |
|  | South Ribblen kaupunkipiiri * | 111 000 |  | 7 |
|  | Hyndburnin kaupunkipiiri * | 81 000 |  | 8 |
|  | Burnleyn kaupunkipiiri * | 89 000 |  | 9 |
|  | Pendlen kaupunkipiiri * | 92 000 |  | 10 |
|  | West Lancashiren kaupunkipiiri * | 114 000 |  | 11 |
|  | Chorleyn kaupunkipiiri * | 119 000 |  | 12 |
|  | Rossendalen kaupunkipiiri * | 71 000 |  | 14 |
| Blackpoolin kaupunkipiiri ** | Blackpoolin kaupunkipiiri ** | 138 000 |  | 3 |
| Blackburn with Darwenin kaupunkipiiri ** | Blackburn with Darwenin kaupunkipiiri ** | 150 000 |  | 13 |
* Hallintopiiri ** Yhtenäishallintopiiri
Hallintopiirit jakaantuvat edelleen 240 kuntaan (civil parish), joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Väestö

Vuonna 2020 Lancashiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin 1 520 000 asukasta ja seuraavat yli 20 000 asukkaan asutuskeskukset:
| Asutuskeskus | Hallinnollinen alue | Väkiluku (2020) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Blackpool | Blackpool | 145 000 |  |
| Blackburn | Blackburn with Darwen | 121 000 |  |
| Preston | Preston | 100 000 |  |
| Burnley | Preston | 84 000 |  |
| Bamber Bridge | South Ribble | 69 000 |  |
| Lancaster | Lancaster | 53 000 |  |
| Lytham St. Annes | Fylde | 44 000 |  |
| Leyland | South Ribble | 40 000 |  |
| Chorley | Chorley | 39 000 |  |
| Accrington | Hyndburn | 37 000 |  |
| Fulwood | Preston | 36 000 |  |
| Skelmersdale | West Lancashire | 35 000 |  |
| Morecambe | Lancaster | 34 000 |  |
| Nelson | Pendle | 32 000 |  |
| Darwen | Blackburn with Darwen | 27 000 |  |
| Ormskirk | West Lancashire | 26 000 |  |
| Fleetwood | Wyre | 26 000 |  |
| Rawtenstall | Rossendale | 24 000 |  |
Tunnukset > Lippu

Lancashiren lipussa on keltaisella pohjalla punainen ruusu (ilmeisesti gallianruusu), kreivikunnan vanha symboli. Ensimmäisenä ruusun otti tunnusmerkikseen Edmund Kyyryselkä (1245–1296), kuningas Henrik III:n poika ja ensimmäinen Lancasterin herttua, ja hänen jälkeläisensä vakiinnuttivat sen Lancasterien aatelissuvun tunnukseksi. Ruusujen sodan (1455–1485) jälkeen Henrik VII yhdisti Lancasterien punaisen ruusun sodan hävinneiden Yorkien valkoiseen ruusuun ja loi näin Tudor-ruusun, josta tuli koko Englannin symboli. Nähtävästi vasta tämän jälkeen Lancasterien ruususta tuli Lancashiren kreivikunnan tunnus. 1800-luvulla ruusu ilmestyi sotilaallisiin kunniamerkkeihin ja kaupunkien vaakunoihin kreivikunnassa. Lancashirelle alettiin suunnitella virallista lippua 1990-luvulla, ja se otettiin viralliseen käyttöön 20. marraskuuta 2008.
Tunnukset > Kreivikuntapäivä

Lancashiren kansallispäivää vietetään marraskuun 27. päivä, sillä samana päivänä vuonna 1295 Englannin parlamentti sai kuningas Edvard I käskystä ensimmäiset lancashireläiset edustajat. Päivää vietettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996 ja siitä on tullut hyvin suosittu. Päivän aikana ympäri kreivikuntaa kiertää airuita lukemassa Lancashiren päivän julistusta, johon sisältyy kreivikunnan ikiaikaisten rajojen kuuluttaminen.
Tunnukset > Nimikkokukka

Vuonna 2004 Lancashiren nimikkokukaksi valittiin punainen ruusu Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Lancashiren kreivikunnantalo Prestonissa.
Koripallo kesäolympialaisissa 1988

Koripallo
Vuoden 1988 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 17. – 30. syyskuuta 1988 Jamsil Arenalla Soulissa. Tämä oli 12. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Mukana oli 236 osanottajaa 14 eri maasta.