stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raharealisaatio

Raharealisaatio tarkoittaa siirtymistä kulta- tai hopeakantaan järjestelmästä, jossa rahan arvoa ei ole määritelty jalometalleina, vaan rahan arvo perustuu pelkästään luottamukseen. Koska kulta- ja hopeakannassa olevia valuuttoja ei enää ole, raharealisaatioista puhutaan nykyään vain taloushistorian yhteydessä.
Suomen historiasta puhuttaessa raharealisaatiolla tarkoitetaan yleensä vuoden 1840 realisaatiota, joka toteutettiin Venäjän raharealisaation yhteydessä. Rupla kiinnitettiin tuolloin hopeakantaan, jolloin myös Suomen Pankin ruplamääräisiä seteleitä alettiin pyydettäessä lunastaa hopealla. Samassa yhteydessä myös menestyksekkäästi vedettiin liikenteestä Ruotsin raha, jota oli yhä edelleen runsaasti käytössä, ja jota voitiin käyttää jopa veronmaksuun. Ruotsalaisen rahan käyttäminen oli tavallisinta Länsi- ja Pohjois-Suomessa. Raharealisaation toteuttamisesta annettiin ”Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistus Rahan Muuttamisesta Kowaksi Myntiksi Suomen Isoruhtinaan Maassa.”
Vuoden 1840 realisaatio korosti Suomen Pankin merkitystä. Vuonna 1811 perustettua pankkia oli syystäkin kutsuttu pelkäksi lainakassaksi, vaikka se laskikin liikkeeseen pieniä seteleitä. Raharealisaation yhteydessä pankille hankittiin runsaasti hopeavarantoja setelinkatteeksi. Hopeaa hankittiin etenkin Tukholmasta kierrosta vedettävällä ruotsalaisella rahalla. Tämä toiminta oli ajoittain niin mittavaa, että se sai Ruotsin keskuspankin hopeavarannot hupenemaan. Suomen Pankki alkoi jo muistuttaa keskuspankkia hopeavarantoineen ja setelinanto-oikeuksineen. Liikkeeseen laskettiin jo 25 ruplan seteleitä. Raharealisaatio yksinkertaisti Suomen rahaoloja merkittävästi.
Z-Ro (albumi)

| Z-Ro Z-Ro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 16. huhtikuuta 2002
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 50.41
 Levy-yhtiö: KMJ Records
Muut kannet

Z-Ron muut julkaisut
| Screwed Up Click Representa 2002 | Z-Ro 2002 | Life 2002 |
Z-Ro on Z-Ron viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2002. Slowed & Chopped -versio ilmestyi 30. huhtikuuta 2002.
Kappaleluettelo

Whats My Name – 3.59
Look at Me – 3.29
Mirror, Mirror on the Wall – 3.08
All Night Long – 3.22 (mukana Billy Cook & D.P.)
Still Standing – 3.39 (mukana Lil' Flex & Big Mello)
Sunshine – 3.56 (mukana Lil' Keke)
Hoe Does It Feel – 3.54
Dirty Work – 3.52 (mukana Black Mike & Pharoah)
Still in the Hood – 4.32
R.I.P. – 4.15
Hard Times – 4.53 (mukana Trae)
Life Is a Bitch – 4.12 (mukana Billy Cook)
Shelter from da Storm – 3.25
Slowed & Chopped -levyn kappaleluettelo

"Whats My Name" (Slowed & Chopped)
"Look At Me" (Slowed & Chopped)
"Mirror, Mirror on the Wall" (Slowed & Chopped)
"All Night Long" (Slowed & Chopped)
"Still Standing" (Slowed & Chopped)
"Sunshine" (Slowed & Chopped)
"How Does It Feel" (Slowed & Chopped)
"Dirty Work" (Slowed & Chopped)
"Still in the Hood" (Slowed & Chopped)
"R.I.P." (Slowed & Chopped)
"Hard Times" (Slowed & Chopped)
"Life is a Bitch" (Slowed & Chopped)
"Shelter from Da Storm" (Slowed & Chopped)
RN Caio Duilio (1913)

| RN Caio Duilio |
| --- | --- |
 Caio Duilio saapuu Smyrnaan 29. huhtikuuta 1919

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Regio Cantiere di Castellammare di Stabia, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  24. helmikuuta 1912
Laskettu vesille:  24. huhtikuuta 1913
Palveluskäyttöön:  13. kesäkuuta 1916
Loppuvaihe:  romutettu 1957
Tekniset tiedot
Uppouma:  22 956 t (standardi) 24 729 t (kuormattu)
Pituus:  168,96 m
Leveys:  28,03 m
Syväys:  8,58 m
Koneteho:  30 000 shp
Nopeus:  21 solmua (39 km/h)
Miehistöä:  1 233
Aseistus
Aseistus:  13 × 305 mm tykkiä 16 × 152 mm tykkiä 13 × 76 mm tykkiä 6 × 76 mm ilmatorjuntatykkiä 3 × 450 mm torpedoputkea
RN Caio Duilio (ital. Regia Nave Caio Duilio) oli Regia Marinan eli Italian kuningaskunnan laivaston Andrea Doria -luokan taistelulaiva molemmissa maailmansodissa.
Valmistus

Alus tilattiin Castellammare  di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta, missä köli laskettiin 24. helmikuuta 1912. Alus laskettiin vesille 24. huhtikuuta 1913 ja otettiin palvelukseen 13. kesäkuuta 1916.
Pölypyörre

Pölypyörre
Pölypyörre on nouseva ilmapyörre, johon on sekoittunut pölyä. Kun aurinko lämmittää maata, syntyy nouseva ilmavirtaus. Tuulen pyörteisyys ja pienialaiset nousuliikkeet synnyttävät pienikokoisia pyörteitä. Jos tällainen pyörre nostaa ilmaan pölyä ja roskaa, se muuttuu näkyväksi.
Rakenne ja ominaisuudet

Pienet pölypyörteet ovat halkaisijaltaan noin puoli metriä leveitä ja joidenkin metrien korkuisia. Suurimmillaan ne voivat olla joitakin kymmeniä metrejä leveitä ja jopa 1 500 metriä korkeita. Pölypyörteet ovat lyhytikäisiä, ne elävät useimmiten alle minuutin. Suuremmat pölypyörteet elävät pitempään kuin pienet. Yhdysvaltojen Utahissa on havaittu seitsemän tuntia elänyt pölypyörre.
Pölypyörteen keskellä on pienempi ilmanpaine kuin ulkopuolella. Paine-ero voidaan havaita herkillä instrumenteillä kun pyörre kulkee ilmapuntarin yli.
Pölypyörre voi kehittää huomattavia sähkövarauksia. Pölypyörrettä ei pidä sekoittaa tornadoon, joka on huomattavasti voimakkaampi ja syntymekanismiltaan erilainen ilmiö. Pölypyörteen sukulaisia ovat lumipyörteet.
Esiintyminen

Pölypyörteitä esiintyy kirkkaalla, heikkotuulisella säällä, jolloin aurinko pääsee voimakkaasti kuumentamaan maan lähellä olevaa ilmakerrosta. Lämpötilan ei tarvitse olla korkea, sillä pyörteen kehitykselle on tärkeintä korkeussuuntainen lämpötilaero. Lämpötilaero ja tuuli saavat aikaan tuulipyörteitä, mutta näkyvän pölypyörteen aikaansaamiseksi tarvitaan myös sopivaa pölyä tai roskaa.
Pölypyörteitä ilmoitetaan säähavainnoissa lähes päivittäin maapallon kuivilla alueilla kuten Saharassa, Australian kuivilla seuduilla ja Yhdysvaltojen lounaisosassa. Ne ovat yleisiä myös Lähi-idässä, Suomessakin voi nähdä pölypyörteen esimerkiksi pellolla, rannalla tai lentokentillä.
Marsissa pölypyörteet ovat tavallisia, ja niiden jättämiä mutkittelevia vanoja on nähty avaruusluotainten kuvissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dust Devil Chase January 4-14, 2000 Inflow Images. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
Dust Devil DustDevil 1 Animalu.com. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
Webster, Guy & Beasley, Dolores: Movie Clip Shows Whirlwinds Carrying Dust on Mars Mission News – Nasa.  21.4.2005. Arkistoitu 24.4.2022. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
Matador Dust Devil Project. The University of Arizona. Arkistoitu 16.4.2013. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
Webster, Guy & Beasley, Dolores: Movie Clip Shows Whirlwinds Carrying Dust on Mars. Nasa – Jet Propulsion Laboratory.  21.4.2005. Arkistoitu 27.10.2011. Viitattu 18.12.2021. (englanniksi)
Marsin pölypyörre.
Raised in Rain (kappale)

| ”Raised in Rain” Miriam Bryant |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Raised in Rain
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: 100Songs / EMI
Miriam Bryantin muut singlet
| ”Last Soul on Earth” 2013 | ”Raised in Rain” 2013 | ”Dragon” 2014 |
Raised in Rain on Miriam Bryantin debyyttialbumin neljäs single.
Purnumukka

Purnumukka (pohjoissaameksi Burdnomohkki) on Sodankylän kunnan pohjoisosassa sijaitseva lapinkylä, jossa on nykyään noin 20 asukasta. Sodankylän keskustasta Purnumukkaan on matkaa 105 kilometriä ja Saariselältä 36 kilometriä. Kylän pääelinkeinot ovat poronhoito ja matkailu. Purnumukka kuuluu yhdessä Sompion ja Mutenian kylien kanssa Museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Historia

Purnumukan saamelaisasutus syntyi 1870-luvulla, kun kymmenkunta porosaamelaisperhettä muutti Sodankylään Pohjois-Norjan Koutokeinon ja Enontekiön alueilta. Syynä oli Ruotsin ja Norjan välinen rajasulku, joka teki poronhoidon harjoittamisen mahdottomaksi. Purnumukan asutus muodostui Tankajoen ja sen sivu-uoman Iso-ojan yhtymäkohtaan. Purnumukka tuhoutui kokonaan Lapin sodan aikana keväällä 1945, kun perääntyvät saksalaisjoukot polttivat sen. Kylän nykyinen rakennuskanta on yhtä savusaunaa lukuun ottamatta peräisin sodan jälkeiseltä ajalta. Kylä autioitui uuden porotilalain vuoksi 1980-luvulle tultaessa, mutta asutettiin jälleen vuonna 1989, kun Purnumukkaan vedettiin sähköt. Kylän tunnettuihin asukkaisiin kuuluu Aslak Peltovuoma, joka vuonna 1934 löysi kultaa Purnumukan läheiseltä Tankavaaralta.
Pihkovanjoki

| Pihkovanjoki Пскова́ |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pihkova ja Strugi-Krasnyje
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pihkovanjoen valuma-alue
Pinta-ala:  1 000 km²
Yhtyy:  Velikaja (17 km suistosta)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Lugan ylänkö
 :  58.268362°N, 28.556988°E
Laskupaikka:  Velikaja, Pihkova
 :  57.825278°N, 28.325833°E
Sivu-uomat:  Torošinka ja Pskovitsa
Taajamat:  Pihkova
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  yli 153 m mpy. 
Laskukorkeus:  30,5 m mpy. 
Korkeusero:  123 m
Pituus:  102 km  
Kaltevuus:  1,2 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Narvanjoen vesistöalueen kartta. Kartassa on vaalealla merkitty Peipsijärven valuma-alue ja paksulla piirretty Velikaja laskee Peipsijärven eteläpäähän. Pihkovanjoki yhtyy Vielikajaan Pihkovassa, jonne se tulee pohjoisesta päin.
Pihkovanjoki (ven. Пскова́) on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella virtaava joki, joka on Velikajan sivujoki.
Joen kulku

Joen alkulahde sijaitsee Lugan ylängöllä Strugi-Krasnyjen piirin puolella Pskovjanskojen (järvi, Псковянское) pohjoispuolella Radogovskogon järven (Радоговского озера) alueella. Aluksi joki virtaa etelään ja sitten kaakkoon päin. Lopuksi joki ottaa lounaisen suunnan, joka vie sen Pihkovan keskustaan, ja siellä se yhtyy Velikajaan sen oikealta puolelta. Joki putoaa tällä matkalla noin 123 metriä. Joen varressa on kyliä: Torošino (Торошино), Tšernjakovitsy (Черняковицы) ja Golubovo (Голубово).
Joensuu Pihkovassa
Krom huhtikuussa 2011
Kolminaisuuden sillalta toukokuussa 2011
Kevättulvaa huhtikuussa 2011
Pohjapato nostaa vedenpintaa pysyvästi joessa
Historiaa

1500-luvulla oli Pihkovan kaupunkimuurien sisällä vähintään kaksi tusinaa vesimyllyä ja runsaasti muita vesimyllyjä muurien ulkopuolella joen ylävirran puolella. Virolaiset Kukkin veljekset rakensivat kaksi vesimyllyä 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Toisen myllyn rauniot ovat edelleen olemassa ja niitä on ehdotettu kulttuuriperintökohteeksi.
Valuma-alue ja sivujoet

Pihkovanjoki sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Velikajan valuma-alueella. Velikaja laskee Peipsijärveen ja tämä vuorostaan laskee Itämeren Suomenlahteen Narvanjokea myöten. Velikajan sivujoen Pihkovanjoen valuma-alue sijaitsee kokonaan Pihkovan alueella. Valuma-alueen pinta-ala on noin 1 000 neliökilometriä. Pihkovanjoen suurimpia sivujokia on esitelty alla taulukossa.
| yhtyy  Pihkovanjokeen  (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,8 | Milevka | Милевка | 13 |  | 1 |
| 16 | Torošinka | Торошинка | 30 | 196 | 1 |
| 30 | Pskovitsa | Псковица | 52 | 198 | 1 |
| 55 | Drebenka | Дребенка | 15 |  | 1 |
| 76 | Dobritsa | Добрица | 10 |  | 1 |
| 84 | Luka | Лука | 12 |  | 1 |

Lähteet: 1 =
Joen valuma-alueella on joitakin järviä kuten esimerkiksi turvetuotannosta kärsinyt Štširitskoje, joka sijaitsee sivujoen Torošinkan valuma-alueella.
Hallintoalue

Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (ven. Балтийский бассейновый округ). Joen vesistörekisterin numero on 01030000212102000029447 . Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kuitenkin Pihkovan- ja Leningradin alueeseen.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6 7  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Пскова, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Punk-House

| Punk-House Problems? |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1978-1995
 Julkaistu: 1995
 Tyylilaji: punk rock
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Problems?in muut julkaisut
| Diivaillen 1991 | Punk-House 1995 | Niin että riittää... 1998 |
Punk-House on suomalaisen Problems? -yhtyeen ensimmäinen kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet

Ei tää lama päähän käy – 2.15
Mä haluun mennä – 2.14
Tahdomme tilaa – 3.12
Katupoikien laulu – 2.11
Maanantaina – 3.13
Me – 3.07
Ikkuna-rock – 1.59
Keskellä tulien – 3.08
Keskiyö – 4.12
Rakkauden unta – 4.19
Rotta – 2.34
Kuu – 3.15
Mun tie – 4.04
Pieleen mennyt ilta – 3.51
Itkevä huilu – 3.08
Sattuma – 3.17
Rock'n Roll – 4.01
Diivaillen – 2.17
Mä haluun pois – 2.58
Kankkunen – 2.24
Liukas juttu – 3.12
Punjabit

| Punjabit |
| --- | --- |
Väkiluku:  125 000 000 (arvio)
Asuinalueet:   Pakistan 91 454 609  Intia 33 124 726  Britannia 700 000  Kanada 668 240  Yhdysvallat 253 740  Australia 132 496  Malesia 56 400  Libya 54 000  Filippiinit 50 000  Uusi-Seelanti 34 227  Norja 24 000  Bangladesh 23 700  Saksa 18 000    Nepal 10 000  Suomi 1 240
Kielet:  pandžabi, urdu, hindi
Uskonnot:  islam, sikhiläisyys, hindulaisuus, kristinusko
Punjabit (pandžabiksi پنجابی (shahmukhi), ਪੰਜਾਬ (gurmukhi)) ovat etninen ryhmä, joka on kotoisin Pakistanille ja Intialle kuuluvalta Punjabin alueelta. Punjab tarkoittaa ”viiden joen maata”. Punjabit ovat indoarjalainen etninen ryhmä pohjoisintialaista alkuperää, mikä tarkoittaa nykyään Pakistanin Punjabin ja Intian Punjabin lisäksi ihmisiä osista Haryanaa, Kashmiria ja Rajasthania. Perinteisesti punjabien identiteetti perustui kieleen, eikä uskontoon tai alkuperään; pandžabia puhuvat ja Punjabin alueella asuvat jakoivat saman kulttuurillisen taustan. Nykyään käsite on laajentunut koskemaan myös punjabilaista alkuperää olevia ihmisiä, vaikka he eivät enää puhuisi pandžabia.
Nykyinen Punjab on yhden maailman vanhimman sivilisaation, Indus-kulttuurin, sijaintipaikka. Britanniasta itsenäistymisen jälkeen Punjabin alue jaettiin kahden valtion kesken uskonnon perusteella.
Kansallisten ja uskonnollisten eroavaisuuksien lisäksi punjabit jakautuvat myös eri klaaneihin tai kasteihin, jotka saattavat ulottua yli uskonnollisten ja etnisten rajojen Etelä-Aasiassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Punjabit Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Punjabi people
Käännös suomeksi
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – naisten joukkuesprintti

Naisten joukkuesprintti Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 2. elokuuta 2021 Izun velodromilla. Kilpailuun osallistuu kahdeksan joukkuetta.
Karsinnat

Kilpailuun osallistuu kahdeksan joukkuetta. Joukkueet valitaan UCIn olympiakarsintarankingin perusteella.
Karsinnat > Kilpailuun osallistuvat maat ja urheilijat

| Karsintatapa | Maa | Pyöräilijät |
| --- | --- | --- |
| Ranking |  Alankomaat |  |
| Ranking |  Australia |  |
| Ranking |  Kiina |  |
| Ranking |  Liettua |  |
| Ranking |  Meksiko |  |
| Ranking |  Puola |  |
| Ranking |  Saksa |  |
| Ranking |  Venäläiset olympiaurheilijat |  |
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – miesten omnium

Miesten omnium Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpaillaan 5. elokuuta 2020 Izun velodromilla. Kilpailuun osallistuu 20 urheilijaa.
Karsinnat

Olympiaturnaukseen osallistuu 21 pyöräilijää. Näistä 8 tulee maista, jotka osallistuvat pariajoon eli jokainen maa saa nimetä yhden urheilija. 12 pyöräilijää valitaan UCIn olympiakarsintarankingin perusteella. Rankingin perusteella valitaan vain maita, jotka eivät ole saaneet paikkaa pariajon kautta. Samoin jokainen maanosa tulee olla edustettuna.
Karsinnat > Kilpailuun osallistuvat maat

| Karsintatapa | Paikat maata kohden | Maiden lukumäärä | Maat |
| --- | --- | --- | --- |
| Ranking | 1 | 12 |  Australia    Etelä-Afrikka    Italia    Iso-Britannia    Japani    Kazakstan    Kreikka    Saksa    Sveitsi    Tanska    Uusi-Seelanti    Valko-Venäjä |
| Parijo | 1 | 8 |  Alankomaat    Belgia    Espanja    Irlanti    Itävalta    Puola    Ranska    Yhdysvallat |
Ragusano

Ragusano-juustoa.
Ragusano on italialainen Sisiliasta peräisin oleva venytetty lehmänmaitojuusto.
Ragusano-juustoa tuotetaan sen nimen mukaisesti Italian Sisilian Ragusan maakunnan alueella, sekä Noton, Palazzolo Acreiden ja Rosolinin kunnissa Syrakusan maakunnassa. Ragusano saattaa olla yksi Sisilian vanhimmista juustotyypeistä. Juustolla on ollut Euroopan unionin nimisuojajärjestelmän mukainen suojattu alkuperänimitys vuodesta 1996 lähtien.
Ragusano-juuston valmistamiseen käytetään maitoa Modicana-rotuisista lehmistä. Puisessa astiassa (tina) maitoon lisätään eläinperäinen juoksute, jolloin alkaa syntyä juustomassaa. Juusto pilkotaan puisella sauvalla (ruotula), jonka jälkeen pilkottu massa viedään pronssiseen tai puiseen astiaan (staccio). Seuraavassa työvaiheessa juustomassa venytetään puisella työkalulla (manuvedda). Lopuksi juusto muotoillaan vielä lopulliseen muotoonsa pöydällä.
Valmiit juustot ovat painoltaan noin 10–16 kiloa ja muodoltaan neliskulmaisia. Juuston kylkeen polttomerkitään nimi Ragusano. Juuston kuori on väriltään kellertävä, joskin se muuttuu ikääntyessään ruskeammaksi. Juuston sisältö on valkoista kellertyen ikääntymisen mukaan. Myös juuston maku voimistuu juuston kypsymisen mukaan.
Pölypunkit

| Pölypunkit |
| --- | --- |
 Pölypunkkeja valomikroskoopilla kuvattuna.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Alaluokka::  Punkit Acari
Lahko::  Aitopunkit Acariformes
Heimo::  Pyroglyphidae
Suku::  Pölypunkit Dermatophagoides  Bogdanov, 1864
Katso myös
   Pölypunkit Wikispeciesissä   Pölypunkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dermatophagoides pteronyssinus
Pölypunkit (Dermatophagoides) ovat läpikuultavia, pieniä hämähäkkieläimiä, joita ei voi nähdä paljain silmin. Ne ovat kooltaan noin 0,3–0,5 millimetriä, ja viihtyvät kosteassa, lämpimässä ja likaisessa ympäristössä. Pölypunkit syövät orgaanisia hiukkasia, kuten ihmisten kuolleita ihosoluja, siitepölyä ja homehiukkasia. Myös muut mikrobit maistuvat niille.
Kotien pölypunkit viihtyvät etenkin vuoteissa, ja ne lisääntyvät nopeasti ilmankosteuden lisääntyessä. Pölypunkkien erittämät allergeenit saattavat johtaa allergiaoireisiin tai astman pahenemiseen. Pölypunkit ovatkin merkittävimpiä hengitysteiden allergisten sairauksien aiheuttajia maailmassa.
Allergia- ja astmaliiton syksyllä 2018 toteuttamassa tutkimuksessa havaittiin kuitenkin, ettei yhdestäkään vakituisissa asunnoissa tutkituista 64 sijauspatjasta löytynyt niin suurta määrää pölypunkkeja, että patjasta olisi voinut aiheutua oireita. Pölypunkit kerättiin kuitenkin pölynimurilla, mikä voi heikentää tutkimuksen luotettavuutta, koska pölynimuri saattaa hajottaa punkit.
Asunnon kosteusvaurio saattaa lisätä sekä pölypunkkien että samankaltaisia oireita aiheuttavien varastopunkkien määrää. On myös mahdollista, että pölypunkkeja elää suurina yhdyskuntina kesämökeissä. Jo Etelä-Ruotsin lämmityskausi on niin paljon lyhyempi kuin Suomessa, että pölypunkkien yhdyskunnat ehtivät kasvaa suuremmiksi.
Pölypunkkien määrä jää suomalaiskodeissa vähäiseksi, koska tekokuituisten patjojen ja kuivan huoneilman yhdistelmä on niille huono elinympäristö. Pölypunkkeja esiintyi suomalaiskodeissa vielä 1960-luvulla arviolta tuhat kertaa suurempina yhdyskuntina kuin nykyisin. Pölypunkkien taantumisen syynä on asumisväljyyden kasvun aiheuttama huoneilman kuivuus. Pölypunkkeja löytyy Suomessa enää lähinnä vanhoista navetoista.
Lajeja

Dermatophagoides evansi
Kotipölypunkki Dermatophagoides farinae
Dermatophagoides microceras
Dermatophagoides pteronyssinus
Dermatophagoides siboney
Pölypunkkien vähentämistoimet

Pölypunkkien määrää on kehotettu usein vähentämään mm. tyynyjen ja peitteiden pesulla 60-asteisessa vedessä vuosittain tai viemällä petivaatteet ulos vuorokaudeksi −18 asteen pakkaseen tai kuumentamalla ne 60-asteisessa saunassa vähintään tunnin verran pari kertaa vuodessa. Myynnissä on ollut myös punkkiallergeenien määrää pienentäviä lakanoita sekä tiiviitä patjan- ja tyynynsuojuksia. Kyseiset toimet ovat nykyisin turhia Suomen oloissa. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, että huoneilma kuivuu pitkän lämmityskauden aikana niin kuivaksi, etteivät pölypunkkien populaatiot ehdi kasvaa niin suuriksi, että niistä voisi aiheutua terveydellistä haittaa.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto.fi: Pölypunkki
Allergia- ja astmaliitto: Pölyallergia ja pölypunkit
Uniprot, Taxonomy: Dermatophagoides (englanniksi)
Woodleigh’n metroasema

Woodleigh on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Toa Payohissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 20. kesäkuuta 2011. Asemaa käyttävät North East Linen junat.
Junat

| Pääteasema | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Viimeinen juna |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ma – la |  | su & yleinen vapaa |  | joka päivä |  |  |
North East Line
| NE1 HarbourFront | 5:56 |  | 6:16 |  | 23:41 |  |  |
| NE17 Punggol | 6:19 |  | 6:39 |  | 0:14 |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Woodleigh’n metroasema Wikimedia Commonsissa
Woodleigh’n metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Potong Pasir | North East Line | Seuraava asema: Serangoon |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Woodleigh MRT Station
Käännös suomeksi
Ragusa

Ragusa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Ragusa, kaupunki Sisilian saarella Italiassa
Ragusan maakunta Sisilian saarella Italiassa
kroatialaisen Dubrovnikin kaupungin latinankielinen nimi
Ragusan tasavalta, Dubrovnikista hallittu valtio Adrianmeren rannikolla vuosina 1358–1808.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ragusa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Purnuksen ratsutila

| Purnus> Purnus rusthåll |
| --- | --- |
Sijainti:  Siuntio, Uusimaa
Rakennustyyppi:  kartano
 Aleksis Kiven veljen Juhani Stenvallin viljelemä tila 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Purnuksen ratsutila (ruots. Purnus rusthåll) on kartano ja maatila Siuntiossa, Uudellamaalla. Kartano tunnetaan erityisesti Aleksis Kiven vanhimman veljen Juhani Stenvallin vuokratilana, jolla myös itse Kivi asui.
Nykyisin tilalla toimii matkailualan yritys ja tila on yksityisomistuksessa.
Historiaa

Vuonna 1856 Aleksis Kiven veli Juhani Stenvall vuokrasi Purnuksen 1000-hehtaarisen ratsutilan tuomarinleski Maria Steniukselta. Stenvall viljeli tilaa aina vuoteen 1862 asti, jolloin hän muutti Nurmijärvelle. Purnuksen päärakennus tuolta ajalta on tuhoutunut tulipalossa, mutta nykyisin sen paikalla sijaitsee uusi päärakennus Siuntionjoen rannalla.
Historiaa > Aleksis Kivi ja Purnus

Aleksis Kivi, joka tuolloin tunnettiin vielä nimellä Aleksis Stenvall asui Purnuksen ratsutilalla vuosina 1857-1858. Kivi kirjoitti tilalla Maisteri Virokannusta ja muokkasi näytelmää Kullervo. Purnuksen tilalla Kivi tapasi myös ensimmäisen kerran tulevan tukijansa Charlotta Lönnqvistin.
Raiteenvaihtopaikka

Raiteenvaihtopaikka (RVP) tai puolenvaihtopaikka (pvp) tarkoittaa rautatieliikenteessä sellaista kaksi- tai useampiraiteisen rataosuuden liikennepaikkaa, jossa rautatien vaihdejärjestelyiden avulla junat voidaan ohjata rinnakkaiselta raiteelta toiselle rinnakkaiselle raiteelle. Termiä raiteenvaihtopaikka käytetään sellaisista liikennepaikoista, jotka ovat olemassa vain liikenteenhoitoa varten, eli niillä ei ole ollenkaan henkilö- tai tavaraliikennettä. Yleensä raiteenvaihtopaikoilla ei ole edes käytössä olevaa asemarakennusta, ainoastaan tarvittava laitetila. Liikenne raiteenvaihtopaikoilla ohjataan opastimin.