stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nenetsia
Maantiede

Nenetsian kartta
Piirikunta kuuluu osana Arkangelin alueeseen. Se rajoittuu lännessä Vienanmereen, pohjoisessa Barentsinmereen, koillisessa Karanmereen, idässä Jamalin Nenetsiaan, etelässä Komin tasavaltaan ja lounaassa Arkangelin alueeseen.  Manneralueen lisäksi Nenetsiaan kuuluvat Kolgujevin ja Vaigatšin saaret. Karanportti erottaa Vaigatšin sen pohjoispuolella olevasta Novaja Zemlajasta, joka myös kuuluu Arkangelin alueeseen. Barentsinmeren kaakkoisosaa Kolgujevin itäpuolella ja Novaja Zemlajan eteläpuolella kutsutaan joskus Petšoranmereksi. Pinta-alaltaan piirikunta  on noin puolen Suomen kokoinen.
Piirikunta sijaitsee pääosin Koillis-Euroopassa. Neuvostoliiton maantieteellinen seura pystytti vuonna 1975 maantieteellisen Euroopan ja Aasian välisen muistomerkin Amderman sääaseman lähistölle kohtaan, jossa Vaigatš on lähimpänä Euraasian mannerta. Tämän lähestymisen mukaan Uralvuoriston jatkona Vaigatš muodostaa osan luonnonmaantieteellista Euroopan rajaa. Kaikkein koillisin osa Nenetsiaa on siten jo Aasiaa.
Nenetsian maasto on suurimmaksi osaksi melko tasaista. Suurimmat maankohoumat ovat Uralvuoret maan itäosassa ja noin 300–400 metriä korkea Timanin selänne länsiosassa. Nenetsian pinta-alasta yli 75 prosenttia on tundraa, vain aivan alueen eteläisimmissä osissa on metsää. Alueella on myös ikiroutaa.
Suurin joki on Petšora, josta 220 kilometriä on Nenetsian puolella. Se saa alkunsa kaukaa etelästä Komin tasavallan puolelta ja laskee Barentsinmeren Petšoranlahteen piirikunnan keskiosassa. Karajoki muodostaa suuren osan piirikunnan itärajasta. Nenetsian alueella on runsaasti pieniä jokia ja tundrajärviä.
Eläimistä mainittakoon poro, naali, kettu, jääkarhu, hylkeet ja mursu. Kesäisin alueella on lisäksi runsaasti lintuja ja kaloja.
Maantiede > Ilmasto

Ilmasto on ankara ja arktinen. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee lounaisosien -12 asteesta koillisen -22 celsiusasteeseen. Heinäkuun keskilämpötila kohoaa piirikunnan pohjoisosissa +6 °C ja +13 °C:een etelässä. Vuotuinen sademäärä on 350 mm luokkaa (280–420 mm).
Narjan-Marin keskimääräisiä ilmastotilastoja
| Kuukausi | tammi- kuu | helmi- kuu | maalis- kuu | huhti- kuu | touko- kuu | kesä- kuu | heinä- kuu | elo- kuu | syys- kuu | loka- kuu | marras- kuu | joulu- kuu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yön alin lämpötila [°C] | -23,9 | -21,7 | -16,6 | -12,4 | -3,8 | +3,6 | +9,0 | +6,9 | +2,8 | -4,8 | -13,5 | -18,5 |
| Päivän ylin lämpötila [°C] | -14,3 | -13,1 | -7,3 | -2,8 | +3,5 | +12,6 | +18,6 | +14,7 | +9,1 | +0,5 | -6,3 | -10,3 |
| Sademäärä [mm] | 25 | 21 | 22 | 23 | 30 | 39 | 49 | 69 | 50 | 45 | 38 | 31 |
Maantiede > Tärkeimmät luonnonsuojelualueet

Merkittävimmät luonnonsuojelualueet ovat Barentsinmeren äärellä sijaitseva, useasta osasta koostuva Nenetsian luonnonpuisto ja välittömästi sen ydinosan länsipuolella sijaitseva Nenetsian suojelualue.
Historia

Nenetsian alue liitettiin Venäjään 1400-luvun lopulla. Petšoran suistoon Pustoi-järven rannalle perustettiin Pustozjorskin kaupunki Iivana III:n määräyksestä vuonna 1499.  Alueelle muutti venäläisiä ja komilaisia uudisasukkaita, jotka elivät kalastuksella ja metsästyksellä. Kaupunki menetti sotilaallisen ja kaupallisen merkityksensä 1700-luvun lopulla.lähde?
Samojedien kansallinen piirikunta perustettiin vuonna 1929. Narjan-Marista tuli piirikunnan hallinnollinen keskus vuonna 1932. Piirikunnan nimi muutettiin Nenetsian autonomiseksi piirikunnaksi vuonna 1977.
Nenetsit olivat nomadeja, jotka elivät poronhoidolla, metsästyksellä ja kalastuksella. 1930-luvulla nenetsit kollektivisoitiin poronhoito- ja kalastuskolhooseihin. Alueen venäläis- ja komilaisväestö kollektivisoitiin kalastus- ja karjanhoitokolhooseihin. Osa nenetseistä asettui jo 1930-1950-luvuilla pysyvästi asumaan vasta perustettuihin kolhoosien tukikohtakyliin, jossa he kalastivat, työskentelivät vasta perustetuilla karjatiloilla tai valtion sektorilla. 1960-luvulla aloitettiin aktiivinen poronhoitajien asuttamispolitiikka. Perheet pyrittiin asuttamaan kyliin; vain miehet kävisivät tundralla hoitamassa poroja. Tämä politiikka onnistui vain osittain. Vielä nykyään osa poronhoitajista elää perheineen tundralla, vaikka paikoin vain miehet ovat tundralla. 1920-luvulta lähtien nomadiperheiden lapsia varten avattiin asuntolakouluja, joissa lapset asuivat kouluvuoden. Kouluissa oli venäjänkielinen opetusohjelma, joissa ei huomioitu paikalliskulttuuria ollenkaan.lähde?
Väestö

Nenetsian asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 42 090 ja asukastiheys on 0,24 as./km².
Nenetsiassa on vain yksi kaupunki Narjan-Mar, jossa asui 21 658 asukasta (väestönlaskenta 2010). Muita asutuskeskuksia ovat Iskatelei (kaupunkityyppinen taajama, 6 881 as.) Narjan-Marin vieressä ja Amderma (541 as.) alueen koillisosassa. Väestöstä kaupunkilaisia oli 67,8 %.
Väestö > Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Nenetsian väkiluvun kehitystä vuosien 1959–2010 väestönlaskentojen mukaan.
| Vuosi | Nenetsian väestö | Nenetsian kaupunkilaiset | Narjan-Marin  kaupunkipiirin asukasluku | Muut kaupunkitaajamat | Nenetsian maaseutu- väestö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1959 | 36 881 | 16 820 | 21 897 (sis. 8 675 maaseutuas.) | Amderma (3 598 as.) | 20 061 |
| 1970 | 39 119 | 21 380 | 16 864 | Amderma (4 516 as.) | 17 739 |
| 1979 | 47 001 | 27 656 | 23 435 | Amderma (4 221 as.) | 19 345 |
| 1989 | 54 840 | 34 349 | 28 854 (Narjan-Mar 20 182 as. Iskatelei 8 672 as.) | Amderma (5 495 as.) | 20 491 |
| 2002 | 41 546 | 26 242 | 25 592  (Narjan-Mar 18 611 as.,  Iskatelei 6 981 as.) | Amderma (650 as.) | 15 304 |
| 2010 | 42 090 | 28 539 | 21 658 | Iskatelei (6 881 as.) | 13 551 |
Väestö > Kielet ja etniset ryhmät

Piirikunnan virallisina kielinä ovat nenetsi ja venäjä. Nenetsit asuvat suurimmaksi osaksi kylissä. Nenetsit puhuvat uralilaiseen kieliryhmään kuuluvaa nenetsiä. Slaavilainen väestö asuu sen sijaan pääasiassa kaupungeissa.lähde?
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Nenetsian väestö jakaantui etnisiin ryhmiin seuraavasti: venäläisiä 66,13 % (26 648), nenetsejä 18,62 % (7 504), komeja 8,99 % (3 623),  muita 6,26 % (2 524). Lisäksi 4,2 % (1 791) väestöstä ei ilmoittanut omaa etnistä ryhmäänsä.
Väestön jakautuminen etnisiin ryhmiin eri väestönlaskennoissa:
|  | 1939 | 1939 | 1959 | 1959 | 1970 | 1970 | 1979 | 1979 | 1989 | 1989 | 2002 | 2002 | 2010 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | tuhatta |  | tuhatta |  | tuhatta |  | tuhatta |  | tuhatta |  | tuhatta |  | tuhatta |  |
| venäläiset | 32,1 | 67,5% | 31,3 | 68,8% | 25,2 | 64,5% | 31,1 | 65,8% | 35,5 | 65,8% | 25,9 | 62,4% | 26,6 | 66,1% |
| nenetsit | 5,6 | 11,8% | 5,0 | 10,9% | 5,9 | 15,0% | 6,0 | 12,8% | 6,4 | 11,9% | 7,8 | 18,7% | 7,5 | 18,6% |
| komit | 6,0 | 12,6% | 5,0 | 11,0% | 5,4 | 13,7% | 5,2 | 10,9% | 5,1 | 9,5% | 4,5 | 10,9% | 3,6 | 9% |
| ukrainal. | 1,4 | 2,9% | 2,1 | 4,5% | 1,2 | 3,1% | 2,6 | 5,5% | 3,7 | 6,9% | 1,3 | 3,2% |  |  |
| valkovenäl. | 0,3 | 0,7% | 0,5 | 1,1% | 0,3 | 0,7% | 0,7 | 1,4% | 1,1 | 1,9% | 0,4 | 1,0% |  |  |
| muut | 2,2 | 4,5% | 1,2 | 2,6% | 1,2 | 3,0% | 1,7 | 3,6% | 2,1 | 4,0% | 1,6 | 3,8% | 2,5 | 6,3% |
| yhteensä | 47,6 | 100% | 45,5 | 100% | 39,1 | 100% | 47,2 | 100% | 53,9 | 100% | 41,5 | 100% | 42,3 | 100% |
Hallinto

Hallinnollisesti Nenetsia kuuluu Arkangelin alueeseen. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen siitä tuli myös Venäjän federaation jäsenalue (subjekti), jollainen Arkangelin aluekin on. Piirikuntaa johtavat hallinnon päämies (vuodesta 2009 Igor Fjodorov ja edustajainkokous (sobranije deputatov).lähde?
Hallinto > Paikallishallinto

Piirikunnan hallintokeskus Narjan-Mar on Nenetsian ainoa kaupunki. Paikallishallinnon tasolla se muodostaa oman 21 658 asukkaan kaupunkipiirikuntansa.
Nenetsian koko muu alue muodostaa vuonna 2005 perustetun, yhteensä 20 432 asukkaan Zapoljarnyin piirin. Tähän erittäin laajaan kunnallispiiriin kuuluu yksi kaupunkikunta (Iskatelei, kaupunkityyppinen taajama, 6 881 as.), ja 18 maalaiskuntaa, joista yksi on maaseututaajama (Amderma) ja 17 kyläneuvoston nimeä käyttävää maalaiskuntaa. Yhden maalaiskunnan keskus eli Harutan taajama sijaitsee eksklaavina Komin tasavallan pohjoisosissa, mutta kuuluu silti Nenetsian paikallishallinnon piiriin.
Zapoljarnyin piirin kuuluu yhteensä 19 kaupunki- tai maalaiskuntaa. Oheisesta taulukosta tämä kuntajako käy ilmi:
| Kunnan nimi | Väkiluku 2010 | Hallinnollinen keskus |
| --- | --- | --- |
| Amderman taajama | 541 | Amderma (taajama) |
| Andegin kyläneuvosto | 175 | Andeg (kylä) |
| Horei-Verin kyläneuvosto | 739 | Horei-Ver (taajama) |
| Hoseda-Hardskin kyläneuvostoselvennä | 538 | Haruta (taajama) |
| TyötaajamaIskatelein kaupunkikunta  | 6 881 | Iskatelei (kaupunkityyppinen taajama) |
| Jušarskin kyläneuvostoselvennä | 645 | Karataika (taajama) |
| Kaninin kyläneuvosto | 1 487 | Nes (kylä) |
| Karan kyläneuvosto | 574 | Ust-Kara (taajama) |
| Kolgujevin kyläneuvosto | 424 | Bugrino (taajama) |
| Kotkinon kyläneuvosto | 372 | Kotkino (kylä) |
| Malozemelskin kyläneuvostoselvennä | 916 | Nelmin Nos (taajama) |
| Oman kyläneuvosto | 937 | Oma (kylä) |
| Pjošan kyläneuvosto | 1 042 | Nižnjaja Pjoša (kylä) |
| Primorsko-Kujan kyläneuvosto | 1 616 | Krasnoje (taajama) |
| Pustozjorskin kyläneuvosto | 690 | Oksino (kylä) |
| Telviskan kyläneuvosto | 682 | Telviska (kylä) |
| Timanin kyläneuvosto | 799 | Indiga (taajama) |
| Šoinan kyläneuvosto | 363 | Šoina (taajama) |
| Velikovisotšnojen kyläneuvosto | 1 011 | Velikovisotšnoje (kylä) |
Koska Nenetsian autonomisen piirikunnan alueella on runsaasti petrokemian tuotantohankkeita, piirikunnan pysyvien asukkaiden lisäksi alueella ilmeisesti toimii ja asuu tilapäisesti tuhansia muualla kirjoilla olevia työntekijöitä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Zapoljarnyin piirin sivusto (venäjäksi) (zrnao.ru)
NAO map (2009): License owners for hydrocarbon prospecting and extracton (pdf) (englanniksi) (ipy-nenets.npolar.no)
Greenpeace occupying Prirazlomnaya platform (englanniksi) (barentsobserver.com)
Nenets swims in cash (11/2012) (englanniksi) (barentsobserver.com)
| n k Venäjän aluejako |
| --- | --- | --- |
Federaatiosubjektit
| Tasavallat |  Adygeia  Altai  Baškortostan  Burjatia  Dagestan  Hakassia  Ingušia  Kabardi-Balkaria  Kalmukia  Karatšai-Tšerkessia  Karjala  Komi  Krim1  Mari  Mordva  Pohjois-Ossetia-Alania  Saha  Tatarstan  Tšetšenia  Tšuvassia  Tuva  Udmurtia  |  |
| Aluepiirit |  Altai  Habarovsk  Kamtšatka  Krasnodar  Krasnojarsk  Perm  Primorje  Stavropol  Taka-Baikalia  |  |
| Alueet |  Amur  Arkangeli  Astrahan  Belgorod  Brjansk  Irkutsk  Ivanovo  Jaroslavl  Kaliningrad  Kaluga  Kemerovo  Kirov  Kostroma  Kurgan  Kursk  Leningrad  Lipetsk  Magadan  Moskova  Murmansk  Nižni Novgorod  Novgorod  Novosibirsk  Omsk  Orenburg  Orjol  Penza  Pihkova  Rjazan  Rostov  Sahalin  Samara  Saratov  Smolensk  Sverdlovsk  Tambov  Tjumen  Tomsk  Tšeljabinsk  Tula  Tver  Uljanovsk  Vladimir  Volgograd  Vologda  Voronež  |  |
| Liittovaltiokaupungit |  Moskova  Pietari  Sevastopol2  |  |
| Autonominen alue | Juutalainen |  |
| Autonomiset piirikunnat |  Hanti-Mansia  Jamalin Nenetsia  Nenetsia  Tšukotka  |  |
| Lisää aiheesta |  Federaatiopiirit  Talousalueet  |  |
1de jure: Ukrainaan kuuluva autonominen tasavalta 2de jure: Ukrainaan kuuluva tasavallan alainen kaupunkipiiri
| n k Luoteinen federaatiopiiri |
| --- | --- | --- |
Hallinnollinen keskus: Pietari
|  Arkangel  Nenetsia  Kaliningrad  Leningrad  Murmansk  Novgorod  Pietari  Pihkova  Karjala  Komi  Vologda  |  Arkangel  Nenetsia  Kaliningrad  Leningrad  Murmansk  Novgorod  Pietari  Pihkova  Karjala  Komi  Vologda  |  |
Pustozjorskin sijainti Petšora-joen lähistössä vuoden 1595 Mercatorin atlaksen Aasian kartalla (ote kartasta)
Ortodoksinen rukoushuone Karataikan kylässä
Nenetsian autonomisen piirikunnan hallintorakennus
Venäjän presidentti Medvedev tutustui kesällä 2009 öljynporauslauttojen rakentajayhtiö Sevmašissa lauttojen pienoismalleihin. Taaempana Nenetsian edustalla toiminnassa olevan Prirazlomnaja-tuotantolautan pienoismalli.
Narjan-Marin satamaa Petšoran varrella
Narjan-Marin lentoasema vuonna 2005
Artturi Niemelä

Arttur (Artturi) Antero Niemelä (23. elokuuta 1923 Kemijärvi – 11. huhtikuuta 2021 Kemijärvi) oli suomalainen asutustilallinen, joka oli 1970-luvun alussa Suomen Maaseudun Puolueen ja Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen kansanedustajana.
Niemelän vanhemmat olivat tilallinen Johan Viljam Niemelä ja Saima Mursu. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten metsä- ja uittotöissä vuosina 1945–1951 ja oli metsätyönjohtajana muun muassa metsähallituksen ja Kemijoen uittoyhdistyksen palveluksessa 1952–1962. Vuodesta 1963 lähtien Niemelällä on ollut asutustila Kemijärven maalaiskunnassa.
Niemelä oli kansanedustajana 1970–1975 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä. Hän oli Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajana 7. lokakuuta 1972 saakka. SMP:n eduskuntaryhmä hajosi 8. syyskuuta 1972, kun 12 edustajaa poistui eduskuntaryhmän kokouksesta Veikko Vennamon ilmoitettua Mauno Kurpan ja Heikki Kainulaisen erotetuksi puoluehallituksen päätöksellä eduskuntaryhmästä sekä Lauri Linnan ja Artturi Niemelän pidätetyksi ryhmän työskentelystä määräajaksi. Kun tämä menettely ei onnistunut Artturi Niemelän kohdalla, Vennamo erotti koko Lapin piirin puolueesta. Uusi eduskuntaryhmä järjestäytyi eduskunnan istuntosalissa omaksi ryhmäkseen 24. lokakuuta 1972. Syksyn aikana Vennamo erotutti nämä henkilöt puolueesta joko puoluehallituksen päätöksellä tai erottamalla sen puolueosaston, johon kyseiset henkilöt kuuluivat.
Niemelä toimi Suomen Maaseudun Puolueen 2. varapuheenjohtajana ja Suomen Maaseudun Puolueen Lapin piirin puheenjohtajana. SMP:n hajoamisen jälkeen hän toimi Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen puheenjohtajana ja sittemmin 2. puheenjohtajana. Niemelä oli Kemijärven maalaiskunnan kunnanvaltuuston ja Kemijärven kaupunginvaltuuston jäsen. Hän oli jäsenenä myös Kehitysalueiden neuvottelukunnassa ja Yleisradion hallintoneuvostossa.
Kirjallisuutta

Lea Mourujärvi (toim.): "Jos tikka on kirjava, elämä on kirjavampi." Elämäntarinoita Kemijärveltä, s. 392-396.  Kemijärvi:  Kemijärven Rotaryklubi, 2004.  ISBN 952-91-7355-5
Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajat
| n k Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajat 1970–1972 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Antila  Asunmaa  Huotari  Isomursu  Kainulainen  Kortesalmi  Kurppa  Linna  Niemelä  Penttinen  Poutiainen  Silander  Suokas  Syrjä  Tupamäki  Vainio  Vennamo  Volotinen 
| n k Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Antila (1972)  Asunmaa (1972)  Huotari (1972)  Kainulainen (1972)  Kortesalmi  Kurppa (1972)  Lemström  Linna (1972)  Mänttäri (1972)  Niemelä (1972)  Remes (1972)  Sainio (1972–1973)  Suokas (1972)  Vainio  P. Vennamo  V. Vennamo  Volotinen (1972) 
| n k Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen kansanedustajat 1972–1975 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (13):  Antila  Asunmaa  Hannola (1975)  Huotari (1972–1975†)  Kainulainen  Kurppa  Linna  Mänttäri  Niemelä  Remes  Sainio (1973–1975)  Suokas  Tupamäki  Volotinen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Hans-Jørgen Nielsen

| Hans-Jørgen Nielsen |
| --- | --- |
 Hans-Jørgen Nielsen
Henkilötiedot
Syntynyt: 1941 Herlufmagle, Tanska
Kuollut: 1991 (49–50 vuotta)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hans-Jørgen Nielsen (1941 Herlufmagle, Tanska – 1991) oli tanskalainen kirjailija. Nielsen oli ensisijaisesti runoilija, mutta hän kirjoitti myös romaaneja, kuten sukupolviromaanin Jalkapalloenkeli. Hän oli 1970-luvulta alkaen marxilainen
Nielseniin on runoilijana liitetty sellaisia määritteitä kuin käsitteen asennerelativismi luoja, konkretismin ja uusyksinkertaisuuden edustaja ja järjestelmärunouden edustaja.
Suomennetut teokset

Jalkapalloenkeli (Fodboldenglen), suom. Margit Salmenoja, Hämeenlinna: Karisto 1984 ISBN 951-23-2120-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hans-Jørgen Nielsen Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Edvard Janzon

Edvard Janzon (15. syyskuuta 1937 Helsinki – 6. elokuuta 2009 Helsinki), lempinimeltään Eddu tai Eddi (ruotsia puhuville)  oli suomalainen slangikirjailija.
Janzon oli erikoistunut Helsingissä noin vuosina 1940-1960 puhuttuun slangiin ja kirjoitti siitä ja sillä ns. "Valkan trilogian" (katso alla), joka perustuu pääasiassa kirjailijan omiin nuoruusvuosien kokemuksiin Vallilassa ja Kumpulassa. Kolmen kirjansa lisäksi Janzon kirjoitti kymmeniä slangipakinoita, enimmäkseen Tsilari-lehdessä, joka on Stadin slangi ry:n perinnekulttuurijulkaisu. Janzonilla oli Tsilarissa myös jonkun aikaa oma palsta: "Eddun boksi".
Tunnettu slangintutkija ja suomen kielen professori (emeritus) Heikki Paunonen keräsi Janzonilta suuren määrän sanoja ja lauseita suureen slangisanakirjaansa. Paunosen mielestä Janzon oli "viimeisiä suuria slangintaitajia".
Valkan trilogia

Rundi stadis välil snadis (Gummerus, 1997) ISBN 951-20-5231-8
Palsa kanis, litski kalis (Gummerus, 2002) ISBN 951-20-6092-2
Villi Vallila (Kesuura, 2006) ISBN 951-812-112-5
Muuta kirjallisuutta

Paunonen, Heikki & Paunonen, Marjatta: Tsennaaks Stadii, bonjaaks slangii: Stadin slangin suursanakirja.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-23239-4
Neuropsykologia

Neuropsykologia on psykologian erikoisala, joka tutkii aivojen vaikutusta ihmisen käyttäytymiseen, vireystilaan ja kognitiiviseen suorituskykyyn. Neuropsykologia tutkii esimerkiksi aivovaurioiden, ADHD:n ja Aspergerin oireyhtymän kaltaisten neuropsykiatristen oireyhtymien sekä MS-taudin ja kroonisen väsymysoireyhtymän kaltaisten neurologisten sairauksien yhteyttä yksilön kognitiiviseen toimintakykyyn ja käytökseen. Lisäksi neuropsykologia tutkii oppimiskyvyn häiriöitä, kuten lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeutta (dysleksia), matematiikan erityisvaikeutta (dyskalkulia) ja älyllistä kehitysvammaisuutta. Neuropsykologialla on yhtymäkohtia muun muassa neurologiaan, neuropsykiatriaan, neurofysiologiaan, psykologiaan ja kielitieteisiin, ja se hyödyntää runsaasti tutkimuksessaan ja kliinisessä työssään näiden alueiden tietämystä ja menetelmiä. Se voidaan jaotella muun muassa kokeelliseen neuropsykologiaan ja kliiniseen (käytännön) neuropsykologiaan.
Suomessa neuropsykologiksi voi kouluttautua laillistettu psykologi suorittamalla erikoistumisopinnot, joihin kuuluu kursseja neuropsykologian, neurologian, muiden neurotieteiden sekä psykiatrian ja kuntoutuksen alueelta. Työn ohessa käytävän koulutuksen kesto on noin neljä vuotta. Nykyisin neuropsykologin tehtävissä työskentelee myös lyhyemmän koulutuksen saaneita psykologeja, jotka täyttävät erikseen sovitut pätevyysvaatimukset.
Historiaa

Neuropsykologia on tieteenalana hyvin nuori, vaikka aivotoimintojen yhteys psyykkisiin ja kognitiivisiin toimintoihin havaittiin jo varhain. Se oli aluksi syntynyt ja kehittynyt osana neurologiaa, ja itsenäistynyt myöhemmin omaksi psykologian osa-alueekseen.
Jo 4 000 vuotta sitten egyptiläiset lääkärit huomasivat aivojen vaurioitumisen haittaavan raajojen liikkumista ja näkökykyä, jolloin syntyivät ensimmäiset teoriat aivojen ja psyykkisten toimintojen yhteyksistä. Antiikissa ajatus henkisen toiminnan riippuvuudesta ruumiin toiminnasta syrjäytti tuohon saakka vallalla olleen mytologisen ja uskonnollisen pohdiskelun. Neuropsykologisten kokeiden suorittaminen alkoi antiikin Kreikasta, ja ne suoritettiin aluksi ihmisillä. On esitetty epäilyksiä, joiden mukaan kuolemaantuomituille vangeille olisi aiheutettu halvauksia ja tuntoaistin menetyksiä aivokalvoja ärsyttämällä. Eräs tällaisia kokeita antiikin aikana tehnyt tutkija oli Galenos.
Seuraava neuropsykologian kannalta merkittävä kausi ajoittuu vuosiin 700–1100. Tähän aikakauteen kuuluva tutkija Avicenna oli kiinnostunut hermostollisista ja psyykkisistä häiriöistä ja pyrki yhdistämään tiettyjä psyykkisiä tapahtumia tiettyihin aivojen osiin. Hän totesi, että eri puolille päätä kohdistuneet vammat aiheuttivat erilaisia aistimusten häiriöitä ja toimintojen häviämisiä. Avicenna pyrki myös aivotoimintojen paikantamiseen: hän yhdisti muistin aivojen takaosiin ja aistimukset etuosiin.
Renessanssin ajalla oli vallalla käsitys aivokammioista, joita ajateltiin olevan kolme. Etummaisessa kammiossa sijaitsi havainto ja mielikuvitus. Keskimmäisessä oli älykkyys ja taaimmaisessa aivokammiossa oli muisti. Tällainen mielen sijoittaminen aivokammioihin sääteli keskiajalta 1800-luvun alkuun saakka lääketieteellisiä diagnooseja muun muassa muistihäiriöistä, kehitysvammaisuudesta, psyykkisistä häiriöistä.
Neuropsykologian alku sijoitetaan usein vuoteen 1861, jolloin ranskalainen lääkäri Paul Broca julkaisi havaintonsa puheen tuottamisen häiriöistä. 
Suomessa neuropsykologian juuret ulottuvat 1800-luvun puolelle kliiniseen neurologiaan.
Kliininen neuropsykologia

Kliinisen neuropsykologian keskeistä työaluetta ovat keskushermoston sairauksiin ja vammoihin sekä kehityshäiriöihin ja oppimisvaikeuksiin liittyvien psykologisten seurausten diagnosointi ja kuntoutus. Se voidaan jakaa vielä esimerkiksi kliiniseen kehitysneuropsykologiaan, lasten neuropsykologiaan ja geriatriseen (vanhenemisen) neuropsykologiaan.
Neuropsykologiset oireet

Neuropsykologiset oireet voivat ilmetä esimerkiksi vireyden säätelyn vaikeutena, aistiyliherkkyytenä, nopeana väsymisenä, lisääntyneenä yöunen ja päivälevon tarpeena sekä aivojen prosessoinnin hitautena, joka heikentää laaja-alaisesti yksilön toimintakykyä. Muita neuropsykologisia oireita ovat uuden oppimisen työläys, tavallista herkempi ajatustoimintojen väsyminen tarkkaavaisuuden ja toiminnan ohjauksen (tarkkaavaisuuden jakaminen, impulsiivisuus), kielellisten toimintojen (puheen tuottaminen ja ymmärtäminen), sensomotoristen toimintojen (liikkeiden ohjaaminen ja tunto), visuospatiaalisten toimintojen (nähdyn havaitseminen ja avaruudellinen hahmottaminen) sekä muistin, oppimisen ja sosiaalisen kanssakäymisen ongelmat. Joskus ongelma on kaksisuuntainen. Neuropsykologinen ongelma voi aiheuttaa univajetta, joka puolestaan lisää lapsilla muun muassa ylivilkkautta ja  haastavaa käytöstä.
Neuropsykologiset oireet voivat olla synnynnäisiä tai johtua myöhemmästä tapaturmasta tai sairaudesta. Monien neuropsykologisten oireiden on todettu olevan yhteydessä niukkaan hapensaantiin synnytyksen yhteydessä. Myös äidin raskauden aikana sairastamalla flunssalla on todettu yhteys lapsen neuropsykologisiin oireisiin.
Neuropsykologinen tutkimus

Neuropsykologinen tutkimus on tarpeen diagnostisissa selvittelyissä (esimerkiksi selvitettäessä, onko yksilön vaikeuksien taustalla fysiologinen vai psyykkinen vamma), jo diagnosoidun sairauden tai häiriön seurausten, työ- ja toimintakykyisyyden ja mahdollisten kuntoutustoimenpiteiden tarpeen ja tuloksellisuuden arvioinnissa.
Neuropsykologisella tutkimuksella kartoitetaan neurologisiin ja neuropsykiatrisiin sairauksiin sekä kehityksellisiin kognitiivisten häiriöihin liittyviä kognitiivisia muutoksia ja yksilön yleistä toimintakykyä. Tutkimuksessa arvioidaan kognitiivisen häiriön laatu ja vaikeusaste, häiriöiden vaikutus potilaan toiminta- ja työkykyyn sekä näiden häiriöiden ja mahdollisten aivoston rakenteellisten ja neuropatologisten löydösten välistä yhteyttä. Tutkimus perustuu haastatteluihin, neuropsykologisiin testeihin ja tutkimustilanteessa tehtyihin havaintoihin.
Aivojen kuvantamista käytetään usein neuropsykologisen tutkimuksen tukena. Näitä ovat esimerkiksi EEG (elektroenkefalografia eli aivosähkökäyrä), MEG (magneettienkefalografia eli magneettisähkökäyrä), fMRI (Functional magnetic resonance imaging eli toiminnallinen magneettiresonanssikuvaus) ja PET (positroniemissiotomografia).