stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
UTM-projektio
Projektiokaistat

Maailma on jaettu kuuden asteen levyisiin projektiokaistoihin, jotka on numeroitu 1-60. Numerointi alkaa pituusasteesta 180 ja kasvaa kohti itää. Alue, joka jää läntisten pituusasteiden 174 ja 180 väliin, on kaista 1. Suomi kuuluu suurimmalta osin kaistaan 35. Pituusasteen 24 länsipuolinen alue Suomea kuuluu kaistaan 34 ja itäisin osa pituusasteen 30 itäpuolella kaistaan 36.
Keskimeridiaani sijaitsee projektiokaistan keskellä, eli kaistan 35 keskimeridiaani on 27 astetta itäistä pituutta.
Projektiokaistojen numeroinnissa on perussääntöön nähden muutamia poikkeuksia.
Projektiokaistojen lisäksi usein käytetään leveysastevyöhykettä kuvaavaa kirjainta. Esimerkiksi 35V on kaistan 35 alue, joka sijoittuu leveysasteiden 56°N ja 64°N väliin. Merkintä ei kuitenkaan ole osa UTM-projektion vaan MGRS-ruuduston määritystä.
Suorakulmaiset koordinaatit

Projektiokaistojen sisällä on määritelty samankaltaiset suorakulmaiset koordinaatit kuin esimerkiksi Kartastokoordinaattijärjestelmässä.
Pohjoisen pallonpuoliskon leveyskoordinaatti on etäisyys päiväntasaajalta projektiotasoa pitkin. Eteläisellä pallonpuoliskolla leveyskoordinaatti on etäisyys päiväntasaajalta lisättynä valepohjoisella eli pohjoissiirtymällä, jonka arvo on 10000 km.
Pituuskoordinaatti on etäisyys keskimeridiaanista kohti itää lisättynä valeidällä eli itäsiirtymällä, jonka arvo on 500 km.
Esimerkiksi Hauhon kirkon kellotapulin sijainti voidaan ilmoittaa UTM-kaistan 35 pohjoiskoordinaattina 6784327 metriä ja itäkoordinaattina 368654 metriä. Koska itäkoordinaatti on pienempi kuin 500000, kohde sijaitsee kaistan keskimeridiaanista länteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta UTM-projektio Wikimedia Commonsissa
Gauss-Krüger- ja UTM-projektioiden konstruktio
Gauss-Krüger- ja UTM-projektioiden mittakaavavirheiden vertailu
Puheen salaisuudet

| Puheen salaisuudet – Fonetiikan uusia suuntia |
| --- | --- |

Kirjailija:  Antti Iivonen (toim.)
Kansitaiteilija:  Matti Pikkujämsä
Kieli:  suomi
Genre:  fonetiikka
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  286
ISBN:  951-662-918-0

Seuraava:  Puhuva ihminen – Puhetieteiden perusteet
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Puheen salaisuudet – Fonetiikan uusia suuntia on vuonna 2005 ilmestynyt Antti Iivosen toimittama suomenkielinen fonetiikan oppikirja.
Puolustusvoimien radiolaitos

Puolustusvoimien radiolaitoksen vaakuna
Puolustusvoimien radiolaitos (ruots. Försvarets radioanstalt, lyhenne FRA) on Ruotsin puolustusministeriön alainen siviiliorganisaatio, joka suorittaa signaalitiedustelua.
Radiolaitoksen päämaja on Lovön saarella Ekerössä. Sen budjetti oli vuonna 2008 562 miljoonaa kruunua, ja sillä oli 650 työntekijää.
18. kesäkuuta 2008 hyväksytyn ja 1.1.2009 voimaan tulleen lain 2006/07:63 (FRA-laki, ruotsiksi FRA-lagen) mukaan FRA saa salakuunnella kaikkea Ruotsin läpi kulkevaa viestiliikennettä, esimerkiksi puheluja, Internet-selailua ja sähköposteja. Lain päätarkoitukseksi on ilmoitettu terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuminen. Vuoden 2008 aikana FRA rekrytoi voimakkaasti ja henkilöstömäärä oli tarkoitus nostaa 900:aan.
Marraskuun 2007 tietojen mukaan FRA:lla oli maailman viidenneksi nopein supertietokone.
Radhouène Ben Ouanes

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. huhtikuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka:  Tunisia
Pelipaikka: hyökkääjä
Seura
Seura: AS Marsa
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2006 2006–2007 2007 2007–2008 2008– | US Monastir Esperance ST EGS Gafsa CS Hammam-Lif AS Marsa |  ? (2) 4 (0) ? (2) ? (5) ? (4) |
Maajoukkue
| 2006 |  Tunisia | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Radhouène Ben Ouanes (s. 28. huhtikuuta 1980) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa tällä hetkellä AS Marsassa. Ben Ouanes voitti Tunisian mestaruuden vuonna 2006 pelattuaan rikkonaisen kauden Esperancessa.
Saavutukset

Tunisian cup: 2006
Tunisian mestaruus: 2006
Puolustusvoimien palvelukeskus

Puolustusvoimien palvelukeskus on Puolustusvoimain pääesikunnan alainen laitos, joka koordinoi ja toteuttaa Puolustusvoimien yhteisiä tukipalveluita, kuten henkilöstö-, hallinto- ja talouspalveluita. Palvelukeskus voi auttaa esimerkiksi palvelussuhdeasunnon hankinnassa.  Palvelukeskus aloitti toimintansa vuoden 2015 alussa.
Porin keskustaajama

| Porin keskustaajama |
| --- | --- |
 Porin keskustaajama
 Koordinaatit: 61°29′05″N, 21°47′50″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Satakunta
Seutukunta:  Porin seutukunta
Kunta:  Pori, Ulvila, Nakkila ja Harjavalta
Pinta-ala:  
 – Maa:  122,70 km²
Väkiluku:  82 956
 – Väestötiheys:  676,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Porin keskustaajama (ruots. Björneborg centraltätort) on asukasluvultaan Suomen kahdeksanneksi suurin taajama. Vuoden 2022 lopussa sen väkimäärä oli Tilastokeskuksen mukaan 82 956. Porin, Ulvilan, Nakkilan ja Harjavallan kuntien alueille sijoittuvan taajaman pinta-ala on 122,70 km² ja väestötiheys 671,1 as/km².
Porin keskustaajama ulottuu Kokemäenjokea seuraten noin 35 kilometrin pituisena kapeana nauhana Porin Ulasoorin kaupunginosasta Harjavallan Merstolaan. Vielä vuonna 2005 Tilastokeskus määritteli siihen kuuluvaksi myös Meri-Porin alueen, jolloin taajaman asukasluku oli yli 93 000. Meri-Pori esiintyy Porin kaupunkiseudun keskustaajaman osana myös Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2010 laatimassa rajauksessa. Nykyisin kuitenkin Meri-Porin alueella sijaitsee useampia erillisiä taajamia.
Porin keskustaajaman väkiluku on ollut tasaisessa kasvussa koko 2000-luvun ajan. Vuosina 2000–2005 kasvu oli asukaslukuun suhteutettuna suurinta Suomen keskustaajamien joukossa.
Taajaman väestö kunnittain

Tiedot ovat ajankohdan 31.12.2021 ja 1.1.2022 voimaan astuneen kuntajaon mukaiset.
| Kunta | Kunnan   väkiluku | Josta Porin keskustaajamassa | Kuva | Muut taajamat kunnan alueella |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pori | &&&&&&&&&&083482.&&&&0083 482 | &&&&&&&&&&062958.&&&&0062 958 |  | Ahlainen, Kaanaa, Kyläsaari–Pihlava, Lavian kirkonkylä, Mäntyluoto, Niittumaa, Noormarkun kirkonkylä, Reposaari, Söörmarkku |
| Ulvila | &&&&&&&&&&012669.&&&&0012 669 | &&&&&&&&&&010178.&&&&0010 178 |  | Kaasmarkku, Koski |
| Harjavalta | 0&&&&&&&&&&&06785.&&&&006 785 | 0&&&&&&&&&&&06242.&&&&006 242 |  |   |
| Nakkila | 0&&&&&&&&&&&05169.&&&&005 169 | 0&&&&&&&&&&&03828.&&&&003 828 |  |   |
Aiheesta muualla

Porin keskustaajama Suomen ympäristökeskuksen vuoden 2010 rajauksen mukaan
Satakunnan maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Puskurivyöhyke

Kartta Kyproksen nykyisestä YK:n puskurivyöhykkeestä
Maantieteessä termillä puskurivyöhyke tarkoitetaan mitä tahansa vyöhykettä, joka mistä syystä tahansa, erottaa kaksi tai useampia alueita toisistaan. Tyypillisiä puskurivyöhykkeitä ovat demilitarisoidut alueet, jotkin rajoitusten helpotusvyöhykkeet ja vihervyöhykkeet.
Puskurivyöhykkeitä voidaan perustaa esimerkiksi väkivallan estämiseksi, luonnon suojelemiseksi, asuin- tai kauppa-alueiden suojelemiseksi teollisuusonnettomuuksilta tai luonnonmullistuksilta, tai vankien pakoaikomusten estämiseksi.
Pseudanophthalmus bendermani

| Pseudanophthalmus bendermani> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni:  Aitotumaiset Eucarya
Kunta:  Eläinkunta Animalia
Pääjakso:  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso:  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka:  Hyönteiset Insecta
Lahko:  Kovakuoriaiset Coleoptera
Yläheimo:  Caraboidea
Heimo:  Maakiitäjäiset Carabidae
Suku:  Pseudanophthalmus
Laji:  bendermani
Kaksiosainen nimi
 Pseudanophthalmus bendermani  Barr, 1959 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Pseudanophthalmus bendermani on Pseudanophthalmus-sukuun ja maakiitäjäiset-heimoon (Carabidae) kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Barr vuonna 1959. Sillä ei ole alalajeja.
Levinneisyysalue

Yhdysvallat
Kirjallisuutta

LORENZ, Wolfgang M.T.: ​Nomina Carabidarum. A directory of the scientific names of ground beetles (Insecta, Coleoptera "Geadephaga": Trachypachidae and Carabidae incl. Paussinae, Cicindelinae, Rhysodinae). 2. Edition. -.  993 pp. (Tutzing: W.LORENZ)., 2005.
BARR, Thomas C., Junior: ​New cave beetles (Carabidae, Trechini) from Tennessee and Kentucky. -.  Journal of the Tennessee Academy of Science, 34: 5-30., 1959.
Puijon pesäpallostadion

| Osuma Areena |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Puijonlaaksontie 14, 70200 Kuopio
Koordinaatit:  62°54′11″N, 027°39′48″E
Avattu:  04.07.2001
Laajennettu:  2008
Omistaja:  Kuopion kaupunki
Kenttä:  hiekkatekonurmi
Kustannukset:  2,4 milj. eur
Arkkitehti:  Sampo Valjus, Arkkitehtuuritoimisto Seppo Valjus Oy
Aiemmat nimet:  Puijon pesäpallostadion
Käyttäjät
 Pesäpallo:   Puijon Pesis 
Katsojakapasiteetti
 1 400 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Osuma Areena (ent. Puijon pesäpallostadion) on Kuopiossa Puijon urheilulaaksossa sijaitseva pesäpallostadion. Paikalle valmistui uusi hiekkatekonurmipintainen Puijon pesäpallokenttä vuonna 2001. Stadionin tekonurmi vaihdettiin uuteen vuonna 2023 ja samalla vanha tulostaulu päivittyi nykyaikaiseksi LED-näytöksi. Pesäpallokentän avausottelussa 4.7.2001 Puijon Pesiksen ja Juvan Pallon ykkössarjan ottelua seurasi 1142 katsojaa, mikä oli kuopiolaisen pesäpalloilun uusi yleisöennätys. Vuonna 2008 vanhan katsomon tilalle rakennettiin nykyinen katsomo. Katsomorakennus maksoi lähes 2,4 miljoonaa euroa ja siinä on 1 400 katsojapaikkaa, joista 1 000 on katettuja. Lisäksi stadionilla on erillinen rakennus huoltotiloille ja pienelle toimistotilalle, sekä lipunmyyntikopit ja kolme myyntikioskia. Stadionin suunnittelija oli Sampo Valjus Arkkitehtuuritoimisto Seppo Valjus Oy:stä, sekä rakennesuunnittelun osalta Insinööritoimisto Tanskanen Oy. Stadionin avausottelussa 1.7.2008 Puijon Pesiksen ja Kouvolan Pallonlyöjien välistä ottelua seurasi 1432 katsojaa. 
Stadionilla pelattiin Itä–Länsi-ottelu vuonna 2009, jolloin Kuopiosta tuli kautta aikain 18. paikkakunta, joka isännöi miesten Itä-Länsi-ottelua. Katsojia saapui paikalle Itä-Lännen miesten otteluun 2000-luvun ennätysmäärä, 6312.
Puttegga

Puttegga
| --- | --- |
Tyyppi:  vuorenhuippu (en) 
Sijainti:  Møre ja Romsdal,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 999 m
Prominenssi:  569 m
Suojelualue:  Reinheimenin kansallispuisto 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Puttegga (myös Pyttegga) on Møren ja Romsdalin läänin korkein vuori, Rauman ja Norddalin kuntien rajalla, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 999 metriä. Se on osa Skandeihin kuuluvaa Tafjordfjellan vuoristoa.
Puheenjohtaja

Suomen korkeimman hallinto-oikeuden toinen jaosto. Puheenjohtajana toimii silloinen hallintoneuvos Ahti Rihto.
Puheenjohtaja (lyhenne pj. tai puh.joht.) on henkilö, joka johtaa puhetta joko yhtiö- tai hallituksen kokouksessa tai muissa toimielimissä. Puheenjohtajan vahvan aseman vuoksi hän useimmiten myös johtaa kyseisen organisaation työskentelyä ja toimintaa. Lakisääteisissä monijäsenisissä viranomaisissa, kuten kuntien lautakunnissa, on puheenjohtaja. Vapaaehtoisuuteen pohjaavissa organisaatioissa eli yksityisissä yhteisöissä on sekä hallituksensa että muitakin toimielimiä, kuten toimikuntia ja jaostoja.
Puheenjohtajat johtavat yhteisöjen hallituksia: osakeyhtiön tai osuuskunnan hallitusta, taikka yhdistyksen, puolueen, säätiön tai muun vastaavan järjestön hallitusta.
Varapuheenjohtaja on henkilö, joka toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. Joissakin tapauksissa varapuheenjohtajia on useampia. Yleensä varapuheenjohtajaa ei valita virallisesti pienimuotoisissa kokoonpanoissa, vaan valitaan hallituksen muista jäsenistä kyseisen kokouksen ajaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puheenjohtaja Wikimedia Commonsissa
Proliferatiivinen munuaistauti

Proliferatiivinen munuaistauti (lyh. PKD, engl. Proliferative kidney disease) on lohikaloilla esiintyvä loistauti. Taudin aiheuttaja on itiöeläimiin kuuluva loinen Tetracapsuloides bryosalmonae. Tartunta tapahtuu vesistöiden pohjaeliöiden välityksellä. Kalasta toiseen tapahtuvaa tartuntaa ei ole todettu.
Oireet

Tauti aiheuttaa lohikaloille apaattisuutta, silmien ulospullistumista, vatsaontelon pullistumista nestekertymän vuoksi, kiduksien vaalenemista ja turvotusta, anemiaa sekä ruokahaluttomuutta. Ruumiinavauksessa todetaan voimakkaasti turvonnut munuainen, jonka väritys poikkeaa normaalista. Lisäksi vatsaontelossa on runsaasti nestettä.
Hoito

Tautiin ei ole lääkkeellistä hoitoa.
Punavirma

| Punavirma |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Kuusamakasvit Caprifoliaceae
Alaheimo::  Valerianoideae
Suku::  Virmat Centranthus
Laji::  ruber
Kaksiosainen nimi
 Centranthus ruber  (L.) DC. 
Katso myös
   Punavirma Wikispeciesissä   Punavirma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punavirma (Centranthus ruber) on kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon ja virmojen (Centranthus) sukuun kuuluva kasvilaji, jota käytetään koristekasvina. Punavirma kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Pohjois-Amerikassa punavirma on karannut luontoon puutarhoista ja on siellä villiytynyt tulokaslaji.
Punavirma on monivuotinen ja kasvaa noin 40–90 cm korkeaksi. Lehtien muoto vaihtelee soikeasta suikeaan ja ne ovat möyheitä sekä harmaanvihreitä. Kukat ovat punaisia sekä näyttäviä ja ne houkuttelevat perhosia. Punavirma kukkii toukokuussa.
Punavirma kasvaa hyvin keskikosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä joko täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Täydessä auringon valossa punavirma suosii hieman emäksistä kasvualustaa. Happamalla kasvualustalla kasvaessaan punavirma saattaa tarvita kalkitsemista. Punavirma sietää kuivuutta ja ravinteiden vähyyttä.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Punavirma (Centranthus ruber)
Puutarha.net: Punavirma (Centranthus ruber)
ITIS: Centranthus ruber (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Centranthus ruber (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Centranthus ruber (englanniksi)
Punaviittamesikko

| Punaviittamesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Punamesikot Myzomela
Laji::  rosenbergii
Kaksiosainen nimi
 Myzomela rosenbergii  Schlegel, 1871 
Katso myös
   Punaviittamesikko Wikispeciesissä   Punaviittamesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punaviittamesikko (Myzomela rosenbergii) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punaviittamesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan suhteellisen yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Punta (täsmennyssivu)

Punta voi tarkoittaa:
Punta, rahayksikkö
Punta, naula eli pauna, brittiläinen massan mittayksikkö
Punta, (espanjan ja italian kielessä kärki) mereen työntyvä korkea pienehkö niemi
Punta, Keski-Amerikasta peräisin oleva musiikkityyli
Punta rock, keskiamerikkalainen populaarimusiikin tyylilaji
Punta, vanha suomalainen viljamitta
Punta Oy, säilytys-, lukitus- ja jakeluratkaisuja kehittävä yritys
Puntalästi, vanha suomalainen viljamitta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Punta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ukko.fi

| Ukko> fi |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://www.ukko.fi/
Tyyppi:  laskutuspalvelu
Omistaja:  SLP Group
Avattu:  2012
Nykyinen tila:  toiminnassa
Ukko-yrittäjyyspalvelut Oy (tyyliteltynä UKKO Yrittäjyyspalvelut Oy) on suomalainen yritys, joka tuottaa laskutus- ja kirjanpitopalveluja aputoiminimillä Ukko.fi laskutuspalvelu, UKKO Kevytyrittäjä ja UKKO Yrittäjä). Yritys on perustettu vuonna 2012.
UKKO.fin palvelut

UKKO.fi tarjoaa digitaalisia yrittäjyyspalveluita, jotka toimivat kokonaan verkossa. Niiden tarkoitus on tehdä erilaisten itsensätyöllistäjien työllistymisestä, töiden laskuttamisesta ja taloudenhallinnasta helpompaa. Palveluja on kaksi:
UKKO Kevytyrittäjä – laskutuspalvelu, jota voivat käyttää niin Y-tunnuksen omistavat kuin ilman Y-tunnusta toimivat kevytyrittäjät
UKKO Yrittäjä – toiminimi- ja osakeyhtiöyrittäjille suunnattu palvelu, joka tarjoaa kirjanpidon ja taloushallinnon ratkaisuja
Alun perin UKKO.fi toimi ainoastaan laskutuspalveluna. Sittemmin sen palveluvalikoimaan on lisätty toiminimi- ja osakeyhtiöpalvelut.
UKKO.fin verkkosivulta löytyy myös ilmainen ja kaikille avoin Yrittäjyyskoulu, joka avaa yrittäjyyteen liittyviä asioita ymmärrettävästi ja auttaa yrittäjiä kehittämään toimintaansa. Yrittäjyyskouluun kuuluu artikkeleita, oppaita ja opetusvideoita, jotka käsittelevät esimerkiksi yritystoiminnan aloittamista, verotusta, oman työn hinnoittelua ja markkinointia.
Yritys

UKKO.fin konttori sijaitsee Helsingin Ruoholahdessa. Yrityksen henkilöstö toimii asiakaspalvelun, taloushallinnon, ohjelmistokehityksen sekä viestinnän ja markkinoinnin tehtävissä. Vuonna 2023 UKKO.fillä on reilu 100 työntekijää. Yrityksen toimitusjohtajana on vuodesta 2022 toiminut Lauri Timgren.
Historia

UKKO.fin perustivat Olli Kopakkala, Ukko Kumpulainen, Antti Turpeinen ja Marko Yli-Paavola Helsingissä vuonna 2012. Perustajat olivat itse yrittäjinä huomanneet kaipaavansa helppoa tapaa sivutoimisten työkeikkojen laskuttamiseen, ja he perustivat UKKO.fin ratkaisuksi tähän tarpeeseen. Yrityksestä tuli käyttäjämäärällä mitattuna Suomen suurin laskutuspalvelu vuonna 2016, ja vuonna 2020 palvelu ylitti 100 000 käyttäjän rajan.
Vuonna 2017 perustettiin kevytyrittäjyyspalvelujen toimialayritys Uusi työ ry, joka toimii kevytyrittäjyyden edistäjänä ja puolestapuhujana. Järjestö edesauttaa toimialan ja siihen liittyvän lainsäädännön kehittämistä sekä kevytyrittäjien yhteiskunnallista asemaa.
2017 UKKO.fille perustettiin tytäryhtiö, henkilöstöpalvelu UKKO Work, jonka toiminta kuitenkin lakkautettiin vuonna 2019.
Vuonna 2019 UKKO.fin toiseksi tytäryhtiöksi perustettiin toiminimiyrittäjien kirjanpitopalvelu UKKO Pro . Yhtiö sulautui sittemmin osaksi UKKO.fitä ja nousi toiseksi palveluksi kevytyrittäjyyspalvelun rinnalle. Vuonna 2022 kevytyrittäjyyspalvelu laajentui myös Y-tunnuksella toimiville kevytyrittäjille.  Vuonna 2023 UKKO.fi avasi myös osakeyhtiöyrittäjille suunnatun palvelun, minkä yhteydessä palvelut nimettiin uudelleen UKKO Kevytyrittäjäksi ja UKKO Yrittäjäksi.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
Propyleeniglykoli

| Propyleeniglykoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,2-propaanidioli
CAS-numero:  57-55-6
PubChem CID:  1030
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H8O2
Moolimassa:  76,09 g/mol
Ulkomuoto:  väritön, jähmeä neste
Sulamispiste:  –59 °C (214 K)
Kiehumispiste:  188,2 °C (461 K)
Tiheys:  1,04 g/cm3
Liukoisuus veteen:  sekoittuu veteen
Propyleeniglykoli on orgaaninen yhdiste (alkoholi), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä, hajutonta, itseensä kosteutta sitovaa (hygroskooppista) jähmeää nestettä. Sen kemiallinen kaava on C3H8O2 ja rakennekaava on CH3CHOHCH2OH. Propyleeniglykolista käytetään myös nimityksiä 1,2-propaanidioli, metyylietyleeniglykoli ja 1,2-dihydroksipropaani.
Propyleeniglykolin leimahduspiste on 99 °C (c.c.) ja 107 °C (o.c.). Kaupallisesti propyleeniglykolia valmistetaan veden ja propyleenioksidin reaktiolla.
Propyleeniglykolipohjaisia nesteitä käytetään lentokentillä lentokoneiden jäänpoistoon sekä jäänestoon. Lämmöntalteenottojärjestelmissä propyleeniglykolia käytetään lämmönsiirtonesteenä. Auton jäähdytysnesteenä propyleeniglykolia käytetään erityisesti sellaisissa auton moottoreissa, joissa on alumiinista valmistettuja osia. Ainetta käytetään nuuskan ja tupakan lisäaineena, sähkötupakan nesteissä sekä sikarihumidorin kosteuttimissa hyvän kosteutta sitovan ominaisuutensa ansiosta. Aine toimii elintarvikkeissa lisäaineiden ja aromien kantaja-aineena. Propyleeniglykolin E-koodi elintarviketeollisuudessa E1520, ja lääke- ja kemianteollisuudessa E490.
Propyleeniglykolin käyttö sikarihumidorissa

Propyleeniglykolia käytetään 50/50 suhteessa steriilin veden kanssa akryylipolymeeristen kiteiden tai Oasis -sienen kostuttamiseen humidoreissa käytettävissä kostuttimissa.
Propyleeniglykoli auttaa estämään liiallisen kosteuden humidorissa. Kosteuden laskiessa humidorissa alle n. 60 %, sieni tai kiteet alkavat luovuttaa kosteutta kunnes kosteusprosentti nousee takaisin n. 70 prosenttiin.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä ja toistuva tai pitkäaikainen ihokosketus voi aiheuttaa ihon herkistymisen.[lähde? ]
Muu käyttö

Eläinlääketieteellisessä käytössä propyleeniglykoli lisää ja ylläpitää lehmien ruokahalua ja maidontuotantoa, sekä vähentää niiden altistumista asetonitaudille eli ketoasidoosille.
Savukoneissa käytettävä savuneste sisältää propyleeniglykolia ja tislattua vettä. Joissain savunesteissä ilmoitetaan käytettäväksi glyserolia propyleeniglykolin sijasta. Tislatun veden suhteella em. aineisiin saadaan vaikutettua savun sakeuteen.
Propyleeniglykolia käytetään väliaineena sellaisissa lääkevalmisteissa, joiden vaikuttava aine ei liukene hyvin veteen. Propyleeniglykolia sisältävät injektoitavat lääkevalmisteet ovat aiheuttaneet joitain ongelmia, varsinkin suurina annoksina. Annoksesta riippuen 12–42 %:ia injektoidusta propyleeniglykolista erittyy pois virtsan mukana ja loput glukuroniidisidoksena. Propyleeniglykoliannoksen kasvaessa munuaisten kyky käsitellä sitä hidastuu, mikä saattaa johtua propyleeniglykolin alkoholeille ominaisesta lievästä anesteettisesta ja keskushermoa lamaavasta vaikutuksesta.
Aiheesta muualla

DrugBank: 1,2-Propanediol (englanniksi)
Human Metabolome Database: Propylene glycol (englanniksi)
KEGG: Propylene glycol (englanniksi)
ChemBlink: 1,2-Propanediol (englanniksi)
Inchem: 1,2-Dihydroxypropane CAS:57-55-6 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (pdf)
Predikaatti (logiikka)

Predikaatti (< lat. prae+dico, kuuluttaa, väittää) tarkoittaa logiikassa jotain, mitä voidaan sanoa jonkinlaisena määreenä jostakin. Usein predikaatti tarkoittaa näin samaa kuin ominaisuus. Predikaattilogiikassa predikaatti voi olla joko entiteetin ominaisuus tai entiteettien välinen suhde.
Aristoteelinen logiikka

Aristoteelisessa logiikassa jokaisessa arvostelmassa on aina kaksi termiä, subjekti ja predikaatti. Tällaisessa arvostelmassa subjektista väitetään jokin predikaatti. Esimerkiksi lauseessa ”Sokrates on ihminen” predikaatti ”on ihminen” väitetään subjektista ”Sokrates”.
Predikointi tarkoittaa sen väittämistä, että jokin predikaatti kuuluu jollekin subjektille. Esimerkiksi lauseessa ”Sokrates on ihminen” ihmisyys siis predikoidaan Sokrateelle.
Predikaattilogiikka

Joskus on epäkäytännöllistä tai mahdotonta määritellä joukko kuvaamalla kaikki sen jäsenet. Toinen mahdollinen tapa määritellä joukko on määritellä jokin ominaisuus, joka on yhteinen kaikille joukon jäsenille.
Merkintä P(x) tarkoittaa väittämää P koskien muuttujaa x. Joukko, jonka P(x) määrää, merkitään {x | P(x)}. Joukko on kokoelma niitä olioita, joille väittämä P on mielekäs ja tosi.
Esimerkiksi {x | x on lukua neljä pienempi positiivinen kokonaisluku} on joukko {1, 2, 3}.
Tällöin joukon {x | P(x)} jäsen on olio t, josta väittämä P(t) on totta. Väittämää P(x) kutsutaan predikaatiksi. Väittämää P(x) kutsutaan myös propositionaaliseksi funktioksi, koska jokainen x:n valinta tuottaa proposition eli väitelauseen P(x), joka on joko tosi tai epätosi. Esimerkiksi lause ”Sokrates on ihminen” on propositio, kun taas ”x on ihminen” on propositionaalinen funktio.