stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Philipp Friedrich Hiller
Kirjallisuutta

Werner Raupp (Ed.): Gelebter Glaube. Erfahrungen und Lebenszeugnisse aus unserem Land. Ein Lesebuch, Metzingen/Württ.: Ernst Franz-Verlag 1993, p. 136–144, 387–388 (Introduction, Source material, Lit.).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  RISM  IdRef
Vasili Ulrich

Ulrich (keskellä) johtamassa istuntoa ”kuudentoista oikeudenkäynnissä” Puolan vastarintaliikkeen johtajia vastaan vuonna 1945.
Vasili Vasiljevitš Ulrich (ven. Ва­си­лий Ва­силь­е­вич Ульрих, Ulrih; 13. heinäkuuta (J: 1. heinäkuuta) 1889 Riika, Venäjän keisarikunta – 7. toukokuuta 1951 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen sotilasjuristi, joka toimi päätuomarina Neuvostoliiton tunnetuimmissa näytösoikeudenkäynneissä, kuten vuosien 1936–1938 Moskovan oikeudenkäynneissä.
Ura

Ulrich oli syntyperältään baltiansaksalaista aatelia. Hän kuului Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuodesta 1910 ja liittyi sen bolševikkisiipeen. Hän valmistui Riian polyteknisestä instituutista vuonna 1914, palveli Venäjän armeijassa ensimmäisen maailmansodan aikana vuosina 1915–1917 ja sai aliluutnantin arvon. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän tuli salaisen poliisin Tšekan palvelukseen. Ulrich oli Neuvosto-Venäjän korkeimman oikeuden sotilaskollegion puheenjohtaja vuosina 1921–1923 sekä Neuvostoliiton korkeimman oikeuden sotilaskollegion jäsen vuodesta 1924 ja puheenjohtaja vuosina 1926–1948. Hän oli samalla korkeimman oikeuden varapuheenjohtaja vuosina 1935–1948. Hän sai sotilasjuristina kenraalieverstin arvon vuonna 1943.
Ulrich toimi oikeuden puheenjohtajana Boris Savinkovin oikeudenkäynnissä vuonna 1924. Neuvostoliiton johtajan Josif Stalinin on sanottu arvostaneen Ulrichin tehokasta tapaa hoitaa saamansa toimeksiannot sekä tämän selkeää raportointia, joten hän antoi Ulrichin vastuulle Sergei Kirovin murhasta syytettyjen tuomitsemisen kuolemaan salaisessa oikeudenkäynnissä joulukuussa 1934. Vuosina 1936, 1937 ja 1938 Ulrich sai toimia tuomariston puheenjohtajana kolmessa maailmanlaajuista huomiota keränneessä oikeudenkäynnissä, joissa tuomittiin kuolemaan entisiä korkea-arvoisia neuvostojohtajia, kuten Grigori Zinovjev, Lev Kamenev, Georgi Pjatakov, Nikolai Buharin ja Aleksei Rykov. Oikeudenkäyntien hallitseva hahmo oli syyttäjänä toiminut Andrei Vyšinski. Ulrich oli puheenjohtajana myös kesäkuussa 1937 pidetyssä suljetussa oikeudenkäynnissä, jossa tuomittiin kuolemaan puna-armeijan tärkeitä komentajia, kuten marsalkka Mihail Tuhatševski. Ulrich oli läsnä teloituksissa.
Ulrich sai Leninin kunniamerkin vuosina 1937 ja 1945. Hänet syrjäytettiin tehtävistään vuonna 1948, minkä jälkeen hän työskenteli puna-armeijan oikeustieteellisessä akatemiassa.
Koovee

| Koovee |
| --- | --- |

Perustettu:  1929
Entiset nimet:  TK-V, Tampereen Kilpa-Veljet, KOO-VEE
Paikkakunta:   Tampere, Suomi
Värit:                
Lajit:  Jääkiekko  Jääpallo  Käsipallo  Paini  Pesäpallo  Petankki  Pyöräily  Rullakiekko  Salibandy  Suunnistus  Jalkapallo  Taitoluistelu  Uinti
Toimitusjohtaja:  Juuso Laamanen
Puheenjohtaja:  Marika Hillberg
Mestaruudet:  1968 (jääkiekko) 2011, 2018 (rullakiekko)
Koovee  on tamperelainen vuonna 1929 nimellä Tampereen Työväenyhdistyksen Urheilu- ja Voimailuseura Kilpa-Veljet r.y. perustettu monilajiurheiluseura ja yksi Suomen suurimpia urheiluseuroja. Sittemmin seuran nimeä on muutettu useita kertoja, ensin muotoon Tampereen Kilpa-Veljet ry (TK-V), tämän jälkeen muotoon KOO-VEE ry ja lokakuussa 2010 nykyiseen muotoon Koovee ry.
Seura oli alun perin TUL:n jäsen. Vuonna 1959 urheilun keskusjärjestöjen yhteistoiminta vaikeutui, mikä uhkasi etenkin jääkiekkoilijoiden asemaa. Lopulta seura erotettiin Työväen Urheiluliitosta. Osa urheilijoista erosi seurasta ja perusti Tampereen Painiseuran ja Tampereen Sisun TUL:n alaisuuteen.
Lajit

Seuran jaostot ja jäsenseurat vastaavat pääsääntöisesti kukin yhdestä urheilulajista, mutta osalla jaostoista on vastuullaan monta toisiaan lähellä olevaa lajia.
Kooveen jääkiekko
Kooveen jääpallo
Kooveen lacrosse
Kooveen käsipallo
Kooveen paini
Kooveen petankki
Kooveen rullakiekko
Kooveen salibandy
Kooveen suunnistus
Kooveen taitoluistelu
Kooveen uinti
Kooveen frisbeegolf
Kooveen E-urheilu
Seuralla on myös laajaa lasten liikuntatoimintaa: mukana toiminnassa on parituhatta lasta. Kilpaurheilun lisäksi seura järjestää kuntourheilua, veteraaniurheilua ja suuria liikuntatapahtumia. Kuntourheilun puolelle kuuluu myös suosittu Olkkosen reeniryhmä, joka on tarkoitettu urheilusta vieraantuneiden saattamiseen liikunnan pariin.
Lajit > Aiempia lajeja

Seuran aiempia lajeja ovat olleet muiden muassa hiihto, golf, jalkapallo ja pöytätennis.
Huippu-uinnissa Kooveeta edusti muun muassa Eetu Karvonen. Vuoden 2013 tammikuussa Koovee ja Tampereen Uimaseura ilmoittivat yhdistävänsä kilpauintijaostonsa uudeksi seuraksi, Uinti Tampereeksi, minkä myötä Kooveen uintijaoston valmennus- ja kilpauintitoiminta päättyi. Seura keskittyy nykyisin masters- ja lasten harrasteuintiin.
Saavutuksia

Kaikilla kilpajaostoilla on Suomen mestaruuksia.
Kooveen jääkiekko: 27 kautta SM-sarjassa/SM-liigassa. Suomen mestaruus 1968; SM-hopeaa 1959, 1962 ja 1964; SM-pronssia 1960, 1961 ja 1977; Suomen cup -mestaruus 1968. Viimeksi seura on pelannut Mestiksessä, johon se teki paluun kaudella 2018–2019.
Kooveen suunnistus: Jukolan viestin voitto 1966, 2016 ja 2018. Vuonna 2002 seura voitti SM-pistekilpailun. Siitä alkaen jaosto on saavuttanut mestaruuksia vuosittain vähintään kymmenen; kaikkien aikojen ennätys lienee vuodelta 2003, jolloin se voitti 16 mestaruutta. Lisäksi seuran edustajia on valittu EM-, PM- ja MM-kisoihin, joista he ovat voittaneet mitaleita sekä viesteissä että henkilökohtaisissa kilpailuissa. Tunnettuja suunnistajia, jotka edustavat tai ovat edustaneet seuraa: Liisa Anttila, Paula Haapakoski, Marika Hara, Anja Meldo, Merja Rantanen, Topi Anjala, Jani Lakanen, Oleksandr Kratov ja Daniel Hubmann.
Kooveen paini: Seuran olympiamitalisteja ovat Pertti Ukkola, kultaa Montrealissa 1976, ja Marko Asell, hopeaa Atlantassa 1996. Ukkolalla on lisäksi MM-mitaleita (kultaa ja pronssia) ja EM-kulta, Asellilla EM-hopea.
Kooveen taitoluistelija Jenni Saarinen voitti SM-hopeaa taitoluistelun Suomen mestaruuskisoissa kaudella 2016–2017 valmentajanaan Kooveen taitoluistelijoiden pitkäaikainen vastuuvalmentaja Minna Järvinen.
Jääkiekossa Kooveen pelaaja Erkki Suokko teki vuonna 1961 kolme maalia vain 50 sekunnissa, mikä oli pitkään pääsarjatason Suomen-ennätys. Tämä tapahtui Koulukadun tekojääradalla 26.12.1961, jolloin Koovee kaatoi HIFK:n maalein 13–2. Juha Leimu rikkoi ennätyksen joulukuussa 2015 tehtyään kolme maalia 44 sekunnissa.
Aiheesta muualla

Seuran sivut
| n k Jääkiekon Suomen mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1927–28: Viipurin Reipas  1928–29: HJK  1929–30: ei pelattu  1930–31: TaPa  1931–32: HJK  1932–33: HSK  1933–34: HSK  1934–35: HJK  1935–36: Ilves  1936–37: Ilves  1937–38: Ilves  1938–39: KIF  1939–40: ei pelattu  1940–41: KIF  1941–42: ei pelattu  1942–43: KIF  1943–44: ei jaettu  1944–45: Ilves  1945–46: Ilves  1946–47: Ilves  1947–48: Tarmo  1948–49: Tarmo  1949–50: Ilves  1950–51: Ilves  1951–52: Ilves  1952–53: TBK  1953–54: TBK  1954–55: TBK  1955–56: TPS  1956–57: Ilves  1957–58: Ilves  1958–59: Tappara  1959–60: Ilves  1960–61: Tappara  1961–62: Ilves  1962–63: Lukko  1963–64: Tappara  1964–65: Karhut  1965–66: Ilves  1966–67: RU-38  1967–68: KooVee  1968–69: HIFK  1969–70: HIFK  1970–71: Ässät  1971–72: Ilves  1972–73: Jokerit  1973–74: HIFK  1974–75: Tappara  1975–76: TPS  1976–77: Tappara  1977–78: Ässät  1978–79: Tappara  1979–80: HIFK  1980–81: Kärpät  1981–82: Tappara  1982–83: HIFK  1983–84: Tappara  1984–85: Ilves  1985–86: Tappara  1986–87: Tappara  1987–88: Tappara  1988–89: TPS  1989–90: TPS  1990–91: TPS  1991–92: Jokerit  1992–93: TPS  1993–94: Jokerit  1994–95: TPS  1995–96: Jokerit  1996–97: Jokerit  1997–98: HIFK  1998–99: TPS  1999–00: TPS  2000–01: TPS  2001–02: Jokerit  2002–03: Tappara  2003–04: Kärpät  2004–05: Kärpät  2005–06: HPK  2006–07: Kärpät  2007–08: Kärpät  2008–09: JYP  2009–10: TPS  2010–11: HIFK  2011–12: JYP  2012–13: Ässät  2013–14: Kärpät  2014–15: Kärpät  2015–16: Tappara  2016–17: Tappara  2017–18: Kärpät  2018–19: HPK  2019–20: ei jaettu  2020–21: Lukko  2021–22: Tappara  2022–23: Tappara  2023–24: Tappara
Niilo Rantala

Niilo Rantala (s. 1995) on suomalainen toimittaja, laulaja-lauluntekijä ja kirjoittaja. Koulutukseltaan Rantala on teologian maisteri Helsingin yliopistosta. Kotimaa-lehdessä hän on työskennellyt vuodesta 2022.
Rantala on esiintynyt laulajana pikkupojasta lähtien ja tehnyt ensimmäiset levytyksensä yhdeksänvuotiaana. Hän on esiintynyt muun muassa Turun kaupunginteatterissa sekä eri yhtyeiden solistina vuodesta 2003 lähtien. Vuonna 2023 hän tuli Seinäjoen tangomarkkinoilla toiseksi.
Säveltäjänä Rantala on tehnyt musiikkia erityisesti kotimaisten runoilijoiden teksteihin. Hänen muun muassa Saima Harmajan ja Edith Södergranin runoihin sävellettyjä kokonaisuuksiaan on esitetty ympäri Suomen.
Kirjailijana hän on julkaissut runoteoksen Aina, rakkausrunoelma yhdessä puolisonsa Heidi Rantalan kanssa sekä William Blake -suomennoksen Viattomuuden ja kokemuksen lauluja. Hänen kulttuurihistoriaa tarkastelevia artikkeleitaan on julkaistu muun muassa Filmihullussa ja Vartijassa.
Opiskeluaikanaan Rantala toimi teologian opiskelijoiden lehden Kyyhkysen päätoimittajana. Lisäksi Rantala on toiminut lukuisissa kulttuuriyhdistyksissä, muun muassa Oiva Paloheimo -seuran (2019–2024) ja Kristillisen taideseuran puheenjohtajana (2022–2023).
Julkaisut

Aina, rakkausrunoelma (Käsite, 2018, yhdessä Heidi Rantalan kanssa)
Viattomuuden ja kokemuksen lauluja - osoitus ihmissielun kahdesta vastakkaisesta luonnosta (Käsite, 2019, suomennos William Blaken runoelmasta)
Oiva Paloheimo - Lähellä taivasta, päällä maan (2022, toim. Oiva Paloheimo -seura. Paloheimon tuotantoon johdattavat artikkelit Tanja Hällsten-Huuki ja Niilo Rantala)
Juridinen sukupuoli

Juridinen sukupuoli näkyy esimerkiksi henkilön passissa. Suomen passissa merkintä on joko F (female, nainen) tai M (male, mies). Niissä maissa joissa on käytössä kolmas sukupuoli valintana voi olla myös X (unspecified, määrittelemätön)
Juridinen sukupuoli on väestörekisterissä oleva merkintä. Juridinen sukupuoli näkyy esimerkiksi henkilötunnuksessa ja täten henkilötodistuksessa ja muissa virallisissa papereissa. Merkinnällä on vaikutusta siihen, miten henkilöä kohdellaan lain edessä.
Juridiset sukupuolet

Suomessa on käytössä kaksi juridista sukupuolta, "mies" ja "nainen". Monissa maissa, kuten Saksassa, Maltassa, Intiassa ja Australiassa on käytössä myös kolmas juridinen sukupuoli. Tällöin matkustusasiakirjoissa, kuiten passeissa, voi olla sukupuolivalintoina esimerkiksi M (male, mies), F (female, nainen), X (unspecified, määrittelemätön).
Sukupuolen määrittyminen

Vastasyntyneen juridinen sukupuoli kirjataan hänen biologisen sukupuolensa mukaiseksi, yleensä ulkoisten sukupuolielinten perusteella. Niissä tapauksissa, joissa sukupuolta ei voida määritellä näin, juridinen sukupuoli määritellään myös sukupuolikromosomien ja sisäisten sukupuolielinten perusteella.
Juridisen sukupuolen vaihtaminen on mahdollista useimmissa EU-maissa. Vaihtamiseen liittyvät prosessit ja vaatimukset vaihtelevat maasta toiseen, ja lainsäädäntöä ollaan uudistamassa eri maissa. Joissakin maissa juridisen sukupuolen vaihtamiseen riittää oma ilmoitus. Suomessa juridisen sukupuolen vaihtamiseen eli ”sukupuolen vahvistamiseen” vaaditaan nykyisin 18 vuoden ikä, Suomen kansalaisuus tai pysyvä asuinpaikka Suomessa, sekä oma selvitys siitä, että hakija kokee pysyvästi kuuluvansa vahvistettavaan sukupuoleen. Juridisen sukupuolensa voi vaihdattaa uudelleen aikaisintaan vuoden kuluttua edellisestä vaihtamisesta.
Henkilötunnussidonnaisuus Suomessa

Suomen laissa ei ole mainittu, että sukupuolen pitää olla nainen tai mies eikä lakiteksti sisällä säännöksiä siitä miten sukupuoli määritellään. Käytännön vaatimus tulee siitä, että laki väestötietojärjestelmästä vaatii, että henkilöllä on määritelty sukupuoli henkilötunnusta varten. Henkilötunnuksessa yksilönumeron pariton numero tarkoittaa miestä ja parillinen naista.   Valtioneuvoston valmistelemassa lakiesityksessä ollaan siirtymässä vuonna 2027 juoksevaan numerointiin jolloin henkilötunnuksen sukupuolisidonnaisuus samalla poistuu.
Juridisen sukupuolen vaikutukset Suomessa

Juridisella sukupuolella on Suomessa vaikutuksia siihen, miten henkilöä kohdellaan lain edessä. Asevelvollisuus koskee vain miehiä, ja palvelukseen kutsutaan vain henkilöt, joiden juridinen sukupuoli on mies. Juridisen sukupuolensa naiseksi vaihtava ihminen saa keskeyttää palveluksensa. Äitiysavustus myönnetään vain juridisesti naiselle. Eläkejärjestelmässä naisille rahastoidaan työeläkkeitä varten enemmän kuin miehille. Juridista sukupuolta käytetään valtion komiteoissa, neuvottelukunnissa ja muissa vastaavissa toimielimissä sukupuolikiintiöiden täyttämisessä, joilla taataan 40 prosentin edustus sekä miehille että naisille. Lisäksi jotkin lait ja asetukset säätävät miehille ja naisille erillisistä tiloista esimerkiksi vankiloissa.
Juridinen sukupuoli ei vaikuta Suomessa sukupuolitettuihin tiloihin, kuten vessoihin, pääsyn laillisuuteen.
Suomen Urheiluliitto on ottanut sen kannan, että urheilun sarjajako perustuu Suomessa lähtökohtaisesti urheilijoiden sukupuolen juridiseen määrittelyyn. Urheilujärjestöt ottavat lainsäädännöstä seuraavat vaatimukset aina huomioon, mutta jaottelu miesten ja naisten sarjoihin perustuu kansainvälisten ja kansallisten lajiliittojen sääntöihin.
Kolmannen sukupuolen voi valita
  Pelkästään intersukupuoliset voivat valita kolmannen sukupuolen
  Kolmas sukupuoli on ensisijainen muille kuin naisille ja miehille
  Kolmas sukupuoli on ensisijainen pelkästään intersukupuolisille
  Kolmatta sukupuolta ei ole juridisena sukupuolena / tuntematon
Syksy

Syksy Teiskossa.
Syksy on yksi lauhkean ilmastovyöhykkeen neljästä vuodenajasta. Se on siirtymäaika kesästä talveen. Lauhkeassa ilmastossa syksyllä sato korjataan ja lehtipuut pudottavat lehtensä. Syksyllä päivät lyhenevät ja viilenevät verrattain hitaasti, mutta toisinaan viileneminen voi olla varsin nopeaa. Syksy-sanasta tunnetaan myös variantti syys, joka esiintyy usein yhdyssanan alkuosana, esimerkiksi sanoissa syyskuu ja syyspäiväntasaus.
Määritelmä

Syksyllä on kaksi määritelmää, joista toinen perustuu kalenteriin ja toinen säähän.
Kalenterin mukaisena syksynä pidetään yleisesti pohjoisella pallonpuoliskolla syys-, loka- ja marraskuuta, eteläisellä maalis-, huhti- ja toukokuuta.
Lämpötilan perusteella määritelty terminen syksy alkaa Suomen Lapissa jo elokuun aikana. Muualla Suomessa se alkaa asteittain syyskuun aikana siten, että Etelä- ja lounaisrannikolla ja -saaristossa se alkaa yleensä syyskuun loppupuolella. Terminen syksy alkaa joskus osassa Lappia jo elokuun alussa ja etelärannikolla vasta lokakuun puolivälissä.
Ilmatieteen laitos määrittelee termisen syksyn alkavan silloin, kun vuorokauden keskilämpötila laskee pysyvämmin +10 asteen alapuolelle. Terminen syksy vaihtuu termiseksi talveksi, kun keskilämpötila laskee nollan alapuolelle.
Termisten vuodenaikojen vaihtuminen perustuu nykyisin edellisten viikkojen tai kuukausien aikana laskettuun lämpösummaan. Vuodenaikojen vaihtumista seurataan ainakin kymmenen vuorokauden ajan ennen kuin syksyn katsotaan alkavan. Syksy päättyy, kun syyskuun alusta laskettujen vuorokauden keskilämpötilojen summa saavuttaa suurimman arvonsa. Lämpötilan katsotaan silloin olevan pysyvästi nollan alapuolella, vaikka joidenkin vuorokausien aikana lämpötila nousisikin yli nollan.
Tähtitieteen kannalta katsottuna syksy alkaa syyspäiväntasauksella syyskuun 22. tai 23. päivän kohdalla pohjoisella pallonpuoliskolla ja 20. tai 21. maaliskuuta eteläisellä pallonpuoliskolla ja päättyy talvipäivänseisaukseen joulukuun 21. tai 22. päivänä pohjoisella ja kesäkuun 21. tai 22. päivänä eteläisellä pallonpuoliskolla.
Syksy Suomessa > Suomen syksyinen luonto

Syksyn merkit ilmaantuvat ensin Pohjois-Suomessa keskimäärin elokuun lopulla. Etelä-Suomessa syksyn ensimerkit voi aistia syyskuun alkupuolella. Syksyn alussa monet hedelmäpuut kuten omenapuut tuottavat satoa. Jotkin syyskesän kukat kukkivat puutarhoissa, kuten daaliat, syysleimut, syysmaksaruohot ja syyshortensiat. Niityillä kukkivat myös esimerkiksi asterit. Myös monet Etelä-Suomen luonnon eteläiset lajit, kuten tammet ja pähkinäpensaat saavat terhonsa ja pähkinänsä kypsiksi syyskuulla. Vaahteran siemenet lentelevät uusille alueille lenninsiipiensä avulla. Tähän aikaan monet lehtipuut alkavat valmistautua uuteen kevääseen ja kehittelevät jo seuraavan kevään lehtisilmuja. Alkusyksyllä sienet tuottavat itiöemiään lisääntyäkseen. Sienten satokausi alkaa yleensä jo elokuulla, heti kun säät ovat alkaneet vähän viiletä ja yöt selvästi pimentyä. Paras sienestysaika on elokuun lopulta syyskuun lopulle, ja esimerkiksi suppilovahveroita löytää Etelä-Suomesta vielä lokakuun lopullakin.
Syksyn edetessä sadepäivien määrä kasvaa ja yhä useampi päivä on harmaa ja pilvinen.
Lehtien ruskastuminen alkaa Lapissa elokuun ja syyskuun vaihteessa ja Etelä-Suomessakin syyskuun alussa. Ylä-Lapissa ruska saavuttaa huippunsa jo syyskuun 10. päivän aikoihin, ja lehtipuut ja varvut ovat jo täysin paljaita syyskuun loppuun mennessä. Etelä-Lapissa, esimerkiksi Rovaniemellä ja Torniossa, ruska on kauneimmillaan syyskuun 15.–20. päivien välillä, ja puut ovat täysin paljaita lokakuun alussa. Oulun seudulla ruska on kauneimmillaan syyskuun 20.–25. päivien välillä, Jyväskylässä taas syyskuun 25.–30. päivien välillä. Lahden eteläpuolisessa Suomessa ruskan aika on loistokkaimmillaan lokakuun 1.–10. päivien välillä. Etelärannikon lämmössä puut yleensä viivyttelevät sisämaata pidempään lehtiensä karistamista. Etelä-Suomessa puut ovat täysin paljaita lokakuun lopulla. Ensilumi sataa Lapissa yleensä syyskuulla ja Etelä-Suomessakin yleensä loka–marraskuun vaihteessa tai marraskuun kuluessa.
Terminen talvi koittaa Kilpisjärven tunturiseuduilla jo lokakuun alussa. Muualla Lapissa talvi koittaa lokakuun aikana, entisessä Oulun läänissä marraskuun alussa, Jyväskylän seudulla marraskuun puolivälissä ja pääkaupunkiseudulla vasta joulukuun alussa. Pysyvä, vasta keväällä sulava lumi on normaalitilanteessa maassa Ylä-Lapissa marraskuun alussa, Etelä-Lapissa ja Koillismaalla marraskuun puolenvälin tienoilla, Oulussa marras–joulukuun vaihteessa, Jyväskylässä ja Itä-Suomessa joulukuun puoleen väliin mennessä ja Länsi- ja Etelä-Suomessa joulukuun viimeisinä päivinä ja saaristossa ja Ahvenanmaalla vasta tammikuun alussa.
Syksy Suomessa > Suomen syksyn sääoloista

Syksyn sää on vuosittain Suomen ilmastolle tyypillisesti hyvin vaihtelevaa. Todennäköisyys tavanomaista lämpimämpään säähän on suurempaa kuin minään muuna vuodenaikana Pohjois-Atlantin alati kiihtyvän matalapainetoiminnan ansiosta nimenomaan loppusyksystä. Tämän takia syksy vaihtuu harvoin talveksi nopeasti, vaan talvi tulee vähitellen. Joskus terminen syksy saattaa maan eteläosissa venyä pitkälle seuraavaan vuoteen eli lähestulkoon talvikuukausien ylitse, näin kävi muun muassa vuosina 2007 ja 2019.
Lämpimiä syksyjä on vietetty vuosina 1961, 1963, 1967, 1974, 1999, 2000, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013, 2015, 2017, 2018, 2020, 2022 ja 2024.
Kylmiä syksyjä on vietetty vuosina 1968, 1971, 1973, 1976, 1992, 1993 ja 2002.
Tavanomaisia syksyjä on vietetty vuosina 1962, 1964, 1965, 1966, 1969, 1970, 1972, 1975, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 2001, 2003, 2004, 2010, 2014, 2016, 2019, 2021 ja 2023.
Syksyisiä kuvia

Syksyn värejä Helsingissä lokakuussa 2005. Syksy oli tuolloin poikkeuksellisen lämmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta syksy Wikimedia Commonsissa
Terrawise

| TerraWise Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2015
Toimitusjohtaja:  Tuomas Saarinen
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Rakentaminen
Omistaja:  CapMan Special Situations
Kotisivu:  www.terrawise.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
TerraWise Oy on vuonna 2015 perustettu, suomalainen infrarakentamiseen keskittyvä yritys. Sen omistaa suomalainen pääomasijoitusyhtiö CapMan, joka osti sen Sentica Partnersilta.
Yrityksellä on neljä osaamisalaa: infrarakentaminen, maarakentaminen, viherrakentaminen ja louhintatyöt.
Terrawise on kasvanut yritysostoin. TerraWise konserniin fuusioitiin vuoden 2018 alusta tytäryhtiöt Konevuori Oy, JJ Kaivin ja Kallio Oy, Kanta Kaivu Oy, Vihermali Oy, Ympäristörakennus Saarinen Oy, Kallionporaus Soininen Oy ja Cendigo Oy.
Prince George Cougars

| Prince George Cougars |
| --- | --- |

Perustettu:  1971
Entiset nimet:  Victoria Cougars (1971-1994) 
Kaupunki:   Prince George, Brittiläinen Kolumbia
Kotiareena:  CN Centre
– kapasiteetti:  5 971
Sarjataso:  WHL
Konferenssi:  Läntinen
Divisioona:  B.C.
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Mark Lamb
Puheenjohtaja:   John Pateman
Päävalmentaja:   Mark Lamb
Infobox OKNimi-testi OK: 
Prince George Cougars on Western Hockey Leaguessa pelaava junioriseura. Seuran kotikaupunki on Prince George Brittiläisessä Kolumbiassa ja se pelaa kotiottelunsa CN Centre -areenalla. Cougars perustettiin vuonna 1971 ja se käytti silloin nimeä Victoria Cougars, mutta muutti nimensä Prince Georgeksi vuonna 1994.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 31 |  | Joshua Ravensbergen | R | 2006 | North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 35 |  | Cooper Michaluk | L | 2005 | Sherwood Park, Alberta, Kanada |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Bauer Dumanski (A) | L | 2005 | Lockwood, Saskatchewan, Kanada |
| 4 |  | Carson Carels | L | 2008 | Cypress River, Manitoba, Kanada |
| 6 |  | Viliam Kmec | R | 2004 | Košice, Slovakia |
| 8 |  | Fraser Leonard | R | 2006 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 15 |  | Corbin Vaughan | L | 2006 | Merritt, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 25 |  | Arseni Anisimov | L | 2007 | Kazan, Venäjä |
| 26 |  | Ryan Richter | R | 2008 | Smithers, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 34 |  | Aleksey Chichkin | L | 2005 | New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 38 |  | Leith Hunter | R | 2007 | North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Syntymävuosi | Syntymäpaikka |
| 9 |  | Patrick Sopiarz | R | OLH | 2008 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 13 |  | Koehn Ziemmer | R | OLH | 2004 | Mayerthorpe, Alberta, Kanada |
| 16 |  | Aiden Foster | L | VLH | 2007 | Lloydminster, Alberta, Kanada |
| 18 |  | Borya Valis (A) | R | OLH | 2004 | Denver, Colorado, Yhdysvallat |
| 19 |  | Van Eger | R | OLH | 2005 | Willow Bunch, Saskatchewan, Kanada |
| 20 |  | Ben Riche | L | KH | 2005 | Bethune, Saskatchewan, Kanada |
| 22 |  | Evan Groening | L | VLH | 2005 | Niverville, Manitoba, Kanada |
| 23 |  | Lee Shurgot | L | KH | 2007 | Saskatoon, Saskatchewan, Kanada |
| 27 |  | Riley Heidt (C) | L | KH | 2005 | Saskatoon, Saskatchewan, Kanada |
| 28 |  | Kayden Lemire | R | OLH | 2008 | Edmonton, Alberta, Kanada |
| 29 |  | Matteo Danis | L | VLH | 2005 | Calgary, Alberta, Kanada |
| 32 |  | Terik Parascak | R | OLH | 2006 | Lethbridge, Alberta, Kanada |
| 37 |  | Jett Lajoie | R | VLH | 2007 | Winnipeg, Alberta, Kanada |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Toimitusjohtaja: Mark Lamb
Apuvalmentaja: Jim Playfair
Apuvalmentaja: Carter Rigby
Maalivahtivalmentaja: Taylor Dakers
Huoltopäällikkö: Dane Englhardt
Kykyjenetsinnänjohtaja: Bob Simmonds
Puheenjohtaja: John Pateman
Lähde: EliteProspects