stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Historia

Koulu aloitti toimintansa 16. tammikuuta 1911 nimellä Kauppakorkeakoulu. Vuonna 1974 korkeakoulun nimi muutettiin Helsingin kauppakorkeakouluksi. Vuoden 2005 loppuun asti sen lyhenne oli HKKK ja vuosina 2006-2009 HSE (Helsinki School of Economics). Vuonna 2010 Helsingin kauppakorkeakoulu yhdistyi Taideteollisen korkeakoulun ja Teknillisen korkeakoulun kanssa Aalto-yliopistoksi, ja nimeksi tuli Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu.
Rakennus

Otaniemen kampuksella sijaitseva rakennus on nimeltään Kauppakorkeakoulu. Kauppakorkeakoulun rakennus on osa isompaa rakennuskokonaisuutta, jonka kaksi muuta osaa ovat Väre (Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun rakennus) ja kauppakeskus A Bloc. Korttelin on suunnitellut Aalto-yliopiston alumneista koostuva Verstas Arkkitehdit, joka voitti vuonna 2012–2013 käydyn kansainvälisen arkkitehtuurikilpailun. Kilpailuun osallistui 189 ehdotusta. Pääsuunnittelijana toimi Jussi Palva Verstas Arkkitehdeista ja muina vastuullisina arkkitehteina Väinö Nikkilä, Riina Palva, Ilkka Salminen ja Mikko Rossi.
Kauppakorkeakoulun uudisrakennuksen rakentaminen alkoi vuonna 2016 ja se valmistui joulukuussa 2018. Rakennuksen valmistuttua loput Etu-Töölöön jääneet toiminnot siirtyivät Otaniemeen helmikuussa 2019.
Entinen päärakennus

Etu-Töölössä sijaitseva entinen päärakennus on rakennettu funktionalistiseen tyyliin. Vuonna 1950 valmistuneen päärakennuksen tilojen suunnittelusta vastasivat arkkitehdit Woldemar Baeckman ja Hugo Harmia ja sisustuksen suunnittelusta sisustusarkkitehdit Olli Borg, Ilmari Tapiovaara ja Maija Heikinheimo. Päärakennuksen akustiikan suunnitteli Paavo Arni. Rakennus vihittiin käyttöönsä 2. huhtikuuta 1950. Tiilijulkisivu ja Michael Schilkinin reliefit liittävät arkkitehtuurin myös 1940-luvun romanttiseen suuntaukseen. Rakennus kuuluu kansainväliseen Docomomo-rekisteriin eli modernin arkkitehtuurin suojelukohteisiin.
Rakennuksen tyhjennyttyä helmikuussa 2019 se menee remonttiin. Remontin jälkeen siihen tulee muun muassa Aalto-yliopiston ja yhteistyökumppaneiden kohtaamispaikka ja ravintola. Päätoimijana on Aalto University Executive Education eli Aalto EE, joka tuottaa koulutusta liikemaailman johdolle ja asiantuntijoille. Rakennuksen juhlasalit ovat tiukasti suojeltuja, mutta talotekniikka uudistetaan täysin. Korjaustyöt valmistuvat vuoden 2020 loppuun mennessä.
Organisaatio

Helsingin kauppakorkeakoulun, Taideteollisen korkeakoulun ja Teknillisen korkeakoulun yhdistyttyä Aalto-yliopistoksi vuonna 2010 Kauppakorkeakoulu on ollut yksi Aalto-yliopiston kuudesta korkeakoulusta. Muut Aalto-yliopiston korkeakoulut ovat:
Insinööritieteiden korkeakoulu
Kemian tekniikan korkeakoulu
Perustieteiden korkeakoulu
Sähkötekniikan korkeakoulu
Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu
Organisaatio > Dekaani ja varadekaanit

Kauppakorkeakoulua johtaa dekaani, jonka tehtävänä on johtaa sekä kehittää korkeakoulun toimintaa yliopiston strategisten linjausten puitteissa sekä osallistua Aalto-yliopiston kehittämiseen johtoryhmän jäsenenä. Lisäksi dekaani vastaa kansainvälisestä kilpailukyvystä, resurssien jaosta korkeakoulussa sekä tutkimus- ja opetushenkilöstön rekrytoinnista yliopiston urajärjestelmien mukaisesti. 1.1.2020 alkaen Kauppakorkeakoulun dekaanina on toiminut professori ja kauppatieteiden tohtori Timo Korkeamäki. Dekaanistossa toimii lisäksi kaksi apulaisdekaania: professori, KTT Tomas Falk (vastuualueenaan opetus ja oppiminen) ja professori, KTT Virpi Tuunainen (vastuualueenaan tutkimus ja kansainvälinen yhteistyö).
Organisaatio > Kauppatieteen akateeminen komitea

Kauppakorkeakoulun akateemisten asiain komitean tehtäviin kuuluu tehdä esitys
Kauppakorkeakoulun opetussuunnitelmasta
Kauppakorkeakoulun omakohtaisista tutkintovaatimuksista
Kauppakorkeakoulun opiskelijavalintaperusteista
muista akateemiseen toimintaan liittyvistä asioista
muista korkeakoulua johtavan dekaanin määräämistä tehtävistä sekä päättää korkeakoulun promootion järjestämisestä ja kunniatohtorin arvon antamisesta.
Lisäksi kauppatieteen akateeminen komitea hoitaa kaikkia Aalto-yliopiston akateemisten asiain komitean sekä korkeakoulun johtajan sille osoittamia muita tehtäviä.
Organisaatio > Kauppakorkeakoulun laitokset

Johtamisen laitos
Laskentatoimen laitos
Markkinoinnin laitos
Rahoituksen laitos
Taloustieteen laitos
Tieto- ja palvelujohtamisen laitos
Koulutusohjelmat

Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun voi hakea sekä kandidaatti- että maisterivaiheen opiskelijaksi. Koulu on mukana valtakunnallisessa kauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa. Kauppakorkeakoulu tarjoaa kolme kauppatieteen kandidaattiohjelmaa (2 Otaniemessä ja 1 Mikkelissä) sekä kaksitoista kauppatieteen maisteriohjelmaa (Otaniemessä).
Koulutusohjelmat > Kauppatieteiden kandidaattiohjelma (KTK), Otaniemi

Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Otaniemen yksikön kandidaattitason opiskelijavalinnan kautta opiskelija saa oikeuden myös maisteritason tutkinnon suorittamiseen. Kandidaattitasolle voi tulla valituksi ylioppilastodistuksen arvosanoilla, valintakokeella, avoimen yliopiston opintojen, SAT Reasoning Testin, lukiolaisten Talousguru-kilpailun menestyksen perusteella tai erityisten saavutusten perusteella. Näiden väylien kautta opiskelijoiksi hakeneita oli vuonna 2020 yhteensä 5897, joista opiskelemaan hyväksyttiin 421.
Kandidaattiohjelmassa on seitsemän erikoistumisaluetta:
johtaminen
laskentatoimi
markkinointi
rahoitus
taloustiede
tieto- ja palvelujohtaminen
yritysjuridiikka
Bachelor's Programme in Economics (KTK), Otaniemi
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Otaniemen yksikössä aloitettiin vuonna 2019 taloustieteisiin erikoistuva, englanninkielinen kandidaattiohjelma. Opiskelija saa automaattisesti oikeuden myös maisteritason tutkinnon suorittamiseen.
Koulutusohjelmat > Englanninkielinen kauppatieteiden kandidaattiohjelma (BScBA), Mikkeli

Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Mikkelin yksikön International Business -kandidaattiohjelma ei ole mukana alan yhteisvalinnassa, vaan siihen on erillinen hakumenettely. Opiskelijavalinta suoritetaan ylioppilastutkinnon, SAT Reasoning Testin tai avoimen yliopiston opintojen perusteella. Suoritettuaan englanninkielisen kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon Mikkeliin hyväksytty opiskelija saa automaattisen opinto-oikeuden Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun maisteritason koulutusohjelmiin Otaniemen kampuksella. Vuosittain Mikkeliin hakee opiskelijaksi noin 900 henkilöä, joista opiskelemaan valitaan noin 80.
Koulutusohjelmat > Kauppatieteiden maisteriohjelma (KTM), Otaniemi

Suoraan maisteritasolle voivat hakeutua opiskelemaan soveltuvan yliopisto- tai ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet maisterivaiheen erillisvalinnassa. Kauppakorkeakoulun maisteritason koulutusohjelmat ovat pääasiassa englanninkielisiä. Alla sulkeissa esitetyt ohjelmien suomennokset ovat epävirallisia, ja virallisesti ohjelmista käytetään vain niiden englanninkielistä nimeä:
Accounting – laskentatoimi
Economics – taloustiede
Entrepreneurship and Innovation Management – yrittäjyys ja innovaatiojohtaminen (lakkautettu 31.7.2023 lukien)
Finance – rahoitus
Global Management – kansainvälinen johtaminen
Information and Service Management (ISM) – tieto- ja palvelujohtaminen
Management and International Business – johtaminen ja kansainvälinen liiketoiminta
Marketing – markkinointi
Yritysjuridiikka
Lisäksi kauppatieteiden maisterin tutkinnon voi opiskella Aalto-yliopiston poikkitieteellisissä maisteriohjelmissa, joissa osa opiskelijoista valmistuu kauppatieteiden maisteriksi, osa diplomi-insinööreiksi ja osa taiteen maistereiksi.
Creative Sustainability
International Design Business Management (IDBM)
Koulutusohjelmat > Tohtorikoulutus (KTT tai FT)

Kauppatieteiden tohtoriohjelmasta opiskelijat valmistuvat kauppatieteiden tohtoriksi tai filosofian tohtoreiksi. Tieteellisten jatko-opintojen suorittaminen edellyttää maisterin tutkintoa, GRE Testin tai GMAT Testin tulosta viimeisen viiden vuoden ajalta sekä vahvaa englannin kielen osaamista. Vuonna 2015 tohtorikoulutukseen hakijoita oli 87, joista opiskelemaan valittiin 27 tohtoriopiskelijaa. Tohtoriohjelman opetusta järjestetään seuraavilla osa-alueilla:
Yrittäjyys
Taloustiede
Kansainvälinen liiketoiminta
Organisaatiot ja johtaminen
Laskentatoimi
Yritysjuridiikka
Markkinointi
Tietojärjestelmätiede
Logistiikka
Muu koulutus > Avoin yliopisto

Aalto-yliopiston avoin yliopisto järjestää Otaniemessä ja Mikkelissä Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun opetussuunnitelman mukaisia kursseja, jotka ovat pohjakoulutuksesta riippumatta kaikille avoimia.
Muu koulutus > MBA/EMBA-ohjelmat

Aalto-yliopiston liikkeenjohdon MBA- ja EMBA-koulutusohjelmat on suunnattu eri alojen asiantuntijoille, joilla on jo työkokemusta. Executive MBA (EMBA) -ohjelman toteutuksesta vastaa Aalto University Executive Education Oy (Aalto EE). EMBA-ohjelma järjestetään Helsingin lisäksi Puolassa, Taiwanissa, Etelä-Koreassa ja Singaporessa. Se on yritysjohdon tarpeisiin kehitetty ohjelma, joka toteutetaan kansainvälisin kouluttajavoimin englannin kielellä.
Muu koulutus > Pienyrityskeskus

Pienyrityskeskus on Kauppakorkeakoulun erillislaitos, yrittäjyyden ja pk-yritysten koulutus- ja tutkimuskeskus. Pienyrityskeskus järjestää maksullista täydennyskoulutusta sekä tutkimus- ja yrityshautomotoimintaa. Sillä on toimipisteet Helsingissä, Mikkelissä, Pietarissa ja Tallinnassa.  Mikkelin toimipiste on osakkaana mukana Mikkelin yliopistokeskuksessa.
Akkreditoinnit

Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu on ensimmäinen kauppakorkeakoulu Pohjoismaissa, jolle on myönnetty kaikki alan tärkeimpinä pidetyt kansainväliset laatuleimat: AACSB, AMBA ja EQUIS. Kun heinäkuuhun 2015 mennessä kaikista maailman kauppakorkeakouluista vain 72 koulua oli saanut tämän "Triple Crown" -tunnuksen, määrä on noussut 136 kouluun tammikuuhun 2025 mennessä. Akkreditoinnit ovat kouluille vapaaehtoisia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Kauppakorkeakoulun kansainvälisen liiketoiminnan kandidaattiohjelma (BScBA)
Aalto-yliopiston kauppatieteiden ylioppilaat ry (KY)
Aalto-yliopisto
Aalto-yliopiston avoin yliopisto
Kauppatieteellisen alan yhteisvalinta
Päärakennuksen peruskorjaus (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomen yliopistot |
| --- | --- |
Yliopistot:  Aalto  Hanken  Helsinki  Itä-Suomi  Jyväskylä  Lappi  Lappeenranta-Lahti  MPKK  Oulu  Taideyliopisto  Tampere  Turku  Vaasa  Åbo Akademi 
Yliopistokeskukset:  Kajaani  Kokkola  Lahti  Mikkeli  Pori  Seinäjoki 
Entiset:  Eläinlääketieteellinen korkeakoulu  Helsingin kauppakorkeakoulu  Joensuu  Kuopio  Kuvataideakatemia  Sibelius-Akatemia  Svenska social- och kommunalhögskolan  Taideteollinen korkeakoulu  Tampere (1925-2018)  Tampereen teknillinen yliopisto  Teatterikorkeakoulu  Teknillinen korkeakoulu  Turun kauppakorkeakoulu
Haruna Matsuo

Haruna Matsuo
Haruna Matsuo (s. 1925 - 14. syyskuuta 2002) oli Japanissa sijaitsevan harjoitussalin (Musashi Dōjō) iaidon pääopettaja ja harjoitussalin johtaja. Kyseinen dōjō on nimetty keskiaikaisen japanilaisen miekkapyhimyksen Miyamoto Musashin mukaan. Haruna Matsuo on kilpaillut vuodesta 1978 yli 250 japanilaisessa (kansallisessa tai piirikunnallisessa) iaidokilpailussa, joista hän voitti yli kaksisataa kilpailua ja sijoittui mitaleille yli 35 kertaa. Fighting Spirit-palkinnon hän voitti 60 kertaa.
Haruna Matsuon kilpailu-uran tekee poikkeukselliseksi se, että hän aloitti iaidon harjoittelun vasta vuonna 1972 jolloin hän oli jo 46-vuotias. Siitä huolimatta hän saavutti iaidossa 8. danin (hachidan) arvon ja mestariopettaja eli hanshin arvon Musō Jikiden Eishin-ryū iaidossa. Haruna Matsuo opetti usein iaidoa Euroopassa.
Kokkolan maaseurakunta

| Kokkolan maaseurakunta> Kokkolan emäseurakunta |
| --- | --- |
 Kaarlelan kirkko
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Perustettu:  1541
Lakkautettu:  1966
Liitetty:  jaettiin Kaarlelan suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan
Pääkirkko:  Kaarlelan kirkko
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkolan maaseurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi vuosina 1541–1966. Seurakunnasta käytettiin historian aikana myös nimitystä Kokkolan emäseurakunta. Kokkolan maaseurakunta toimi Kokkolan maalaiskunnassa eli Kaarlelassa.
Kokkolan emäseurakunta eli Karleby församling on alkujaan ollut Pedersören seurakunnan kappeli. Se mainitaan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1541. Uudenkaarlepyyn perustamisen jälkeen 1607 seurakunnan nimeksi tuli Gamla Karleby. Seurakunnan alueelle perustettiin Kokkolan kaupunki vuonna 1620 ja emäseurakunta toimi myös kaupungin alueella. Tosin kaupungilla oli omat kirkonkirjansa ja kappalaisensa vuodesta 1657 lähtien. Kokkolan kaupunkiseurakunta erotettiin emäseurakunnasta vuonna 1918, jolloin siitä tuli maaseurakunta. Kaupunkiseurakunnan nimi ruotsiksi oli Gamlakarleby ja maaseurakunnan Karleby.
Kokkolan emäseurakunnasta ovat itsenäistyneet Lohtajan seurakunta vuonna 1575, Kälviän seurakunta vuonna 1639, Vetelin seurakunta vuonna 1860 ja siihen kuuluneet Halsuan ja Perhon rukoushuonekunnat, Kaustisen seurakunta vuonna 1866, sekä Alavetelin seurakunta vuonna 1894.
Kokkolan maaseurakunta jaettiin vuonna 1966 Kaarlelan suomalaiseen ja Kaarlelan ruotsalaiseen seurakuntaan, jotka on sittemmin yhdistetty Kokkolan vastaaviin seurakuntiin.
Papisto > Kirkkoherrat

Nicolaus Galle
1554: Karl
1563–1564: Erich
1566–1568: Håkan Laurentii
1569–1580: Olaus Nicolai
1582–1620: Carolus Erici Sursill
1622–1637: Jaakko Matthiae Skepperus
1637–1654: Eerik Nicolai Galle
1655–1672: Eerik Matthiae Falander
1673–1693: Isaacus Erici Falander
1693–1694: Andreas Petraeus
1694–1702: Jaakko Westzynthius
1703–1720: Jaakko Falander
1720–1735: Antti Kiemmer
1735–1743: Karl Gustaf Werander
1746–1766: Jakob Chydenius
1767–1769: Johan Haartman
1770–1803: Anders Chydenius
1803–1806: vt. Fredrik Juvelius
1806–1814: Fredrik Stenhagen
1817–1837: Karl Johan Nordling
1840–1854: Simon Wilhelm Appelgren
1857–1868: Abraham Vilhelm Chydenius
1872–1881: Ture Birger Wegelius
1883–1886: Johan Holmberg
1890–1894: Karl August Finelius
1895–1915: Edvard Johansson
1919–1930: Fredrik William Neunstedt
1930–1935: Paul Krokfors
1935–1964: Tor Krook
Lestijärven seurakunta

| Lestijärven seurakunta |
| --- | --- |
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Perustettu:  1906
Lakkautettu:  2007
Liitettiin:  Toholammin seurakuntaan
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lestijärven seurakunta oli vuosina 1906–2006 Lestijärvellä toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta perustettiin keskiajalla omana rukoushuonekuntanaan ja oman papin Lestijärvi sai 1787. Vuonna 1859 seurakunnasta tuli Toholammin kappeli ja oma emäseurakunta 1906. Kanalan kylä siirrettiin Halsuaan vuonna 1865.
Lestijärvellä oli 1500-luvulla Änäkkälän maille rakennettu kappeli.
Papisto > Kirkkoherrat

1910–1941: Frans Eero Sola
1943–1946: Alpo Mustonen
1947–1954: Arvi Sorri
1954–1957: Nestori Puranen
1965–1969: Leo Karkia
1969–1980: Jorma Niinikoski
1980–1986: Arto Raumala
1987–1990: Juhani Kapiainen
1991–2006: Per-Olof Moberg
Kokkolan seudun rauhanyhdistys

| Kokkolan seudun rauhanyhdistys |
| --- | --- |
 Kokkolan seudun rauhanyhdistys elokuussa 2023.
Sijainti:  Elisabetintie 34 67700 Kokkola
Seurakunta:  Kokkolan seudun rauhanyhdistys ry (SRK)
Rakentamisvuosi:  1995
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rauhanyhdistyksen tunnus.
Kokkolan seudun rauhanyhdistys on Kokkolassa sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa ovat seurojen järjestäminen. Seuroja järjestetään muutamia kertoja vuodessa myös alueen kirkoissa. Rauhanyhdistys järjestää myös ruotsinkielisiä seuroja.
Kokkolan seudun rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1978. Nykyinen toimitalo on rakennettu ja otettu käyttöön vuonna 1995. Vuonna 2011 Kokkolan seudun rauhanyhdistykseen kuului 769 jäsentä. Kokkolan seudun rauhanyhdistys on jäsenmäärältään Suomen kuudenneksi suurin rauhanyhdistys.
Kokkolan kaupunkiseurakunta

| Kokkolan kaupunkiseurakunta |
| --- | --- |
 Seurakunnan pääkirkkona toiminut Kokkolan kirkko
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Perustettu:  1918
Lakkautettu:  1927
Liitetty:  jaettu Kokkolan suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan
Pääkirkko:  Kokkolan vanha kirkko
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkolan kaupunkiseurakunta oli vuosina 1918–1927 Kokkolassa toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta erotettiin vuonna 1918 Kokkolan maaseurakunnasta. Ensimmäisen kirkkoherransa seurakunta sai vuonna 1922. Seurakunta jakautui vuonna 1927 Kokkolan suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan.
Papisto > Kappalaiset

1863–1868: kappalainen Jakob Schroderus
1872–1875: kappalainen Gustaf Gideon Forsman
1876–1885: kappalainen August Edvard Olivier Lundenius
1886–1898: kappalainen Ivar Rudolf Forsman
1898–1918: kappalainen Karl Mikael Mellberg
Papisto > Kirkkoherrat

1919–1922: kirkkoherra Karl Mikael Mellberg
1924–1928: kirkkoherra Anders Sandbacka
Minamoto no Yoshimoto

Minamoto no Yoshimoto (jap. 源義基, ?–1180) oli Kawachi-Genji-suvun sotilaskomentaja Heian-kaudella. Arvoltaan hän oli alempi jugoi. Hän oli Minamoto no Yoshiien kuudennen pojan Yoshitokin kolmas poika.
Elämäkerta

Yoshimoto oli Shimoumon ja sittemmin Musashin provinssien valvoja. Kawachi-Genji-suvun kantaisän Minamoto no Yorinobun kotialueen Kawachi no kunin Ishikawa-sōn (nyk. Ōsakan prefektuurin Habikino) mukaan hän otti sukunimekseen Ishikawa.
Kun vuoden 1180 talvella prinssi Mochihito käskyn seurauksena koko Minamoto-klaani kapinoi, Kawachi-Genjin vanhalla tukialueella Kawachi-Ishikawassa olevat Minamotot uhaksi kokenut Taira no Kiyomori houkutteli Ishikawa-Genjien pääjoukot Tobaan (nyk. Kioton prefektuurin Fushimi), missä hän saartoi ja tuhosi ne täydellisesti.
Saarrossa ikääntynyt Yoshimoto taisteli joukkojen etunenässä, mutta sotaonni ei ollut hänen puolellaan ja hän kaatui taistelussa. Yoshimoton poika Miyamoto no Yoshikane otti tämän jälkeen käsiinsä Ishikawa-Genji-suvun johdon Minamotojen ja Tairojen taistelussa.
Myöhempinä aikoina suvun jälkeläiset käyttivät Ishikawa-sukunimeä.
Andreaksen luterilainen seurakunta

| Andreaksen luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  tunnustuksellinen luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta
Rovastikunta:  Läntinen rovastikunta (LHPK)
Pastori:  Jimmy Svenfelt
Jäseniä:  78 (2023)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Andreaksen luterilainen seurakunta on Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan seurakunta Kokkolassa. Aikaisemmin seurakunnan nimi oli Andreas-yhteisö.
| Vuosi | Jäseniä | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 66 | Jumalanpalvelusyhteisöstä muodostui Lähetyshiippakunnan seurakunta. |
| 2014 | 67 |  |
| 2015 | 71 |  |
| 2016 | 77 |  |
P. V. Lehtinen

| P>  V. Lehtinen |
| --- | --- |
 P.V. Lehtinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 1969 (ikä 55–56) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Elonet
Pekka Ville Lehtinen (s. 1969 Helsinki) on palkittu suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on valmistunut 2005 ohjaajaksi Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen osastolta. Lehtinen on tehnyt visuaalisia elokuvia, joissa vedellä on monesti tärkeä rooli. Hänet tunnetaan erityisesti lyhytelokuvistaan.
Lehtisen ohjaamat lyhytelokuvat ovat kiertäneet elokuvafestivaaleilla ympäri maailmaa ja saaneet useita arvostettuja palkintoja.Lehtisen läpimurtoelokuva oli vuoden 2000 lyhytelokuva Hyppääjä, joka teki Tampereen elokuvajuhlilla historiaa. Elokuva sai elokuvajuhlien Grand Prix’n, kotimaisen kilpailun alle 30-minuuttisten elokuvien pääpalkinnon ja Risto Jarva -palkinnon, ja lisäksi se oli myös nuorisoraadin ja yleisön suosikki.
Hän on ohjannut Airo -musiikkivideon RinneRadio -yhtyeelle. Video voitti Levyraati -musiikkiohjelman. Lehtinen on ohjannut myös mainoksia. Hän sanoo uskovansa ohjaustöissään tietynlaiseen minimalismiin, "Karsittu kuva kohottaa. Kaikella kuvassa näkyvällä on oltava merkityksensä". Lapsuuden vedellisistä elokuvakokemuksistaan hän on maininnut Apollo 8:n astronauttien kuvaaman filmin, jonka näki televisiosta pienenä poikana. Avaruudesta katsottuna maa näytti suurelta siniseltä pallolta, joka oli melkein kokonaan veden peittämä. "Kuin sininen safiiri mustalla sametilla", astronautit kuvailivat näkemänsä kauneuden Lehtisen muistikuvan mukaan.
Lehtisen elokuvien retrospektiivi “Vesikuvia keitaalla” järjestettiin  Helsingin uimastadionilla  Taiteiden yönä elokuussa 2011.  Suurelle valkokankaalle altaan laidalle projisoitiin 35 mm -elokuvaprojektorilla yhteensä yhdeksän lyhytelokuvaa. Ulkoilmanäytöksen ohessa järjestettiin kuutamouinnit ja Lehtisen suunnittelema uimahyppynäytös.  Tapahtuma keräsi Uimastadionille yli 2000 uimaria ja katsojaa.
Lehtinen on toiminut aiemmin myös elokuvaleikkaajana. Hän on leikannut useita tv-draamasarjoja, lyhytelokuvia ja muun muassa Aku Louhimiehen ohjaaman Riisuttu mies -elokuvan.
Lehtinen kirjoittaa pitkää draamaelokuvaa, jonka työnimenä on Casablancan valkonaama. Se on tarina miehestä, jolla on oikean käden sormia viiden sijaan neljä ja joka pystyy vangitsemaan kuun taivaalta pieneen rasiaan. Lisäksi hänellä on kehitteillä elokuva nimeltä Valaanlähde, joka kertoo pojan ja ikivalaan tarinan.
Valikoitu filmografia

Hyppääjä (2000)
Sirkka (2001)
Krooli (2004)
Keidas (2007)
Supermään (2010)
Sielunsieppaaja (2011)
Hietsu (2014)
Tanssi heikolla jäällä (2017)
Allas (2022)
Yöui (2023)
IURIMA – taru kolmesta kalastajasta (2025)
RinneRadio – Airo (2003)
RinneRadio – Val (2004)
RinneRadio – Krump (2011)
Kirjallisuutta

Leino, Tomi: Sanoista eläviä kuvia: käsikirjoittajan opas.  Helsinki:  Otava, 2003.  ISBN 951-1-19096-2  P. V. Lehtisen lyhytelokuvat ja valokuvat esimerkkeinä.
Aiheesta muualla

P. V. Lehtisen lyhytelokuvien trailereita. Youtube.
Haastattelussa elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja PV Lehtinen Ihmefilmi ry:n haastattelu. 4.10.2022.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Ullavan seurakunta

| Ullavan evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Oulun hiippakunta
Rovastikunta:  Kokkolan rovastikunta
Perustettu:  1912
Erotettiin:  Kälviän seurakunnasta
Lakkautettu:  2006
Liitettiin:  Kaustisen ja Ullavan seurakuntaan
Kirkkoherra:  
Pääkirkko:  Ullavan kirkko
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ullavan seurakunta oli Oulun hiippakuntaan ja Kokkolan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Ullavan kunnan alueella. Se yhdistyi vuonna 2006 Kaustisen seurakunnan kanssa muodostaen uuden Kaustisen ja Ullavan seurakunnan.
Historia

Ullava perustettiin vuonna 1783 Kälviän seurakunnan saarnahuonekunnaksi, ja se sai oman papin 1797. Seurakunta erotettiin omaksi emäseurakunnakseen vuonna 1904, mutta tämä toteutui 1912. Vuonna 2006 seurakunta yhdistyi Kaustisen seurakunnan kanssa jolloin syntyi uusi Kaustisen ja Ullavan seurakunta.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Ullavan seurakunnan kirkkoherroina:
1912–1914: Juho Arvi Metsovaara
1915–1920: Toivo Aaroni Koskela
1921–1925: Eeli Johannes Rankala
1935–1950: Gunnar Paasonen
1952–1958: Reino Kivikkokangas
1963–1965: vt. Kauko Ahola
1974–1978: Jaakko Lounela
1984–2006: Asko Typpö