stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fumaraasi
Rakenne ja toiminta

Fumaraasista on kolme isoentsyymiä, jotka voidaan jakaa kolmeen luokkaan ja esimerkiksi Escherichia coli -bakteerissa esiintyy kaikkia näihin kolmeen luokkaan kuuluvia fumaraaseja. Luokkaan I kuuluvat fumaraasit esiintyvät eräissä bakteereissa kuten Escherichia coli -bakteerissa ja ovat rakenteeltaan dimereejä. Ne ovat rauta-rikkiproteiineja ja herkkiä inaktivoitumaan lämmön vaikutuksesta. Luokkaan II kuuluvat fumaraasit esiintyvät bakteerien lisäksi myös aitotumaisissa eliöissä kuten eläimissä ja kasveissa. Ne ovat rakenteeltaan tetrameerejä. Esimerkiksi ihmisen fumaraasi koostuu 1 784:stä aminohaposta ja sen molekyylimassa on 194 kDa. Luokan II fumaraasit eivät tarvitse rautaa toimiakseen. Usein, kun puhutaan fumaraasista, tarkoitetaan nimenomaan luokkaan II kuuluvia fumaraaseja. Luokan III entsyymejä esiintyy bakteereissa.
Fumaraasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismi on suhteellisen huonosti tunnettu. Erityisesti ongelmallinen on fumaarihapon muodostuminen omenahaposta, jossa täytyy eliminoitua protoni, jonka pKA arvo on hyvin korkea, yli 30. Luokan II fumaraasit selviävät tästä ilman koentsyymejä. Sitruunahappokierrossa fumaarihaposta muodostuu omenahappoa. Mekanismin oletetaan olevan seuraavanlainen. Ensimmäisessä vaiheessa fumaraasin aktiivisen keskuksen emäksinen aminohappo ottaa vastaan protonin vesimolekyyliltä, josta muodostuu nukleofiilisempi hydroksidi-ioni. Hydroksidi-ioni reagoi nukleofiilisella additiolla fumaarihapon kaksoissidoksen hiiliatomiin, jolloin muodostuu välituotteena karbanioni. Tätä karbanionia stabiloi viereinen karbonyyliryhmä. Seuraavassa vaiheessa fumaraasientsyymin hapan aminohappo luovuttaa karbanionille protonin. Protoninluovutus tapahtuu stereoselektiivisesti antiadditiolla ja tuotteena muodostuu ainoastaan omenahapon S- eli L-enantiomeeria.
Fumaraasin puutos on harvinainen periytyvä sairaus, joka johtaa fumaarihapon kertymiseen elimistöön. Sairauden oireita ovat pienipäisyys, kuulon ja näön heikko kehittyminen, hengitysvaikeudet ja lihasheikkous. Fumaraasin puutosta sairastavat menehtyvät tyypillisesti pian varhaisen lapsuusiän jälkeen.
Fumaraasin käyttö

Fumaraasia voidaan käyttää valmistettaessa bioteknisesti fumaarihaposta S-omenahappoa. Tähän tarkoitukseen käytetään tyypillisimmin Brevibacterium ammoniagenes -bakteerista eritettyä fumaraasia. Fumaraasi on substraattiselektiivisyydeltään melko kapea, mutta hyväksyy eräät fumaarihapon johdannaiset kuten kloorifumaarihapon, josta muodostunutta treo-klooriomenahappoa on käytetty eräiden luonnonaineiden synteeseissä.
Fyrrhagioi

| Fyrrhagioi> Φυῤῥάγιοι |
| --- | --- |
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Thessalia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Ainis, Thessalia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fyrrhagioi (m.kreik. Φυῤῥάγιοι) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi Ainiin alueella, mutta sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Fyrrhagioin historiasta ei tiedetä mitään. Kaupunki tunnetaan vain joukosta 300-luvulta eaa. peräisin olevia piirtokirjoituksia. Niissä kaupungin kansalaisista käytetään etnonyymiä Fyrrhagios (Φυῤῥάγιος). Kaupungin nimi ei esiinny sellaisenaan antiikin lähteissä, vaan on johdettu etnonyymistä.
Takashi Fukunishi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 1. syyskuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Ehime, Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaajat
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1995-2006 2007 2008 | Júbilo Iwata FC Tokyo Tokyo Verdy |  |
Maajoukkue
| 1999-2006 | Japani | 64 (7) |
Takashi Fukunishi, (jap. 福西崇史, 1. syyskuuta 1976) on japanilainen jalkapalloilija, joka pelasi pitkään Jubilo Iwata -joukkueessa J-leaguessa. Hän oli mukana Japanin maajoukkueessa MM-kisoissa 2006 ja pelasi avauskokoonpanossa Japanin kahdessa ensimmäisessä ottelussa.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1999 | 3 | 0 |
2000: 0
| 2001 | 2 | 0 |
| 2002 | 10 | 0 |
| 2003 | 6 | 0 |
| 2004 | 18 | 5 |
| 2005 | 14 | 1 |
| 2006 | 11 | 1 |
| Yhteensä | 64 | 7 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Copa América 1999
1 Kawaguchi |
2 Saitō |
3 Sōma |
4 Ihara |
5 Akita |
6 Hattori |
7 Itō |
8 Mochizuki |
9 Yoshihara |
10 Nanami |
11 Lopes |
12 Jō |
13 Fujita |
14 Suzuki |
15 Tasaka |
16 Oku |
17 Morioka |
18 Andō |
19 Miura |
20 Narazaki |
21 Okano |
22 Fukunishi |
Valmentaja Troussier
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Kawaguchi |
2 Akita |
3 Matsuda |
4 Morioka |
5 Inamoto |
6 Hattori |
7 H. Nakata |
8 Morishima |
9 Nishizawa |
10 Nakayama |
11 Suzuki |
12 Narazaki |
13 Yanagisawa |
14 Santos |
15 Fukunishi |
16 K. Nakata |
17 Miyamoto |
18 Ono |
19 Ogasawara |
20 Myōjin |
21 Toda |
22 Ichikawa |
23 Sogahata |
Valmentaja Troussier
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2004
1 Narazaki |
3 Tanaka |
4 Endo |
5 Miyamoto |
6 Nakata |
8 Ogasawara |
10 Nakamura |
11 Suzuki |
12 Doi |
14 Santos |
15 Fukunishi |
16 Fujita |
17 Miura |
18 Matsuda |
19 Motoyama |
20 Tamada |
21 Kaji |
22 Nakazawa |
23 Kawaguchi |
24 Nishi |
25 Chano |
26 Yamada |
Valmentaja Zico
Japanin joukkue – Maanosaliittojen cup 2005
1 Narazaki |
2 Tanaka |
3 Chano |
4 Endō |
5 Miyamoto |
6 K. Nakata |
7 H. Nakata |
8 Ogasawara |
9 Tamada |
10 Nakamura |
11 Suzuki |
12 Doi |
13 Yanagisawa |
14 Santos |
15 Fukunishi |
16 Ōguro |
17 Miura |
18 Inamoto |
19 Motoyama |
20 Tsuboi |
21 Kaji |
22 Moniwa |
23 Kawaguchi |
Valmentaja Zico
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Narazaki |
2 Moniwa |
3 Komano |
4 Endō |
5 Miyamoto |
6 K. Nakata |
7 H. Nakata |
8 Ogasawara |
9 Takahara |
10 Nakamura |
11 Maki |
12 Doi |
13 Yanagisawa |
14 Santos |
15 Fukunishi |
16 Ōguro |
17 Inamoto |
18 Ono |
19 Tsuboi |
20 Tamada |
21 Kaji |
22 Nakazawa |
23 Kawaguchi |
Valmentaja Zico
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Japani 
Tieteilijät:  CiNii
Mihály Fülöp

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | floretinjoukkuekilpailu |  |
Mihály Fülöp (10. huhtikuuta 1936 – 27. syyskuuta 2006) oli unkarilainen miekkailija. Hänen aseenaan oli floretti.
Fülöp saavutti florettimiekkailun joukkuekilpailun olympiapronssia Melbournessa 1956. Neljä vuotta myöhemmin Rooman olympialaisissa hän sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi.
Pariisin maailmanmestaruuskilpailuissa 1957 Fülöp voitti kultaa sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa.
Inkeri Fält

Aino Inkeri Fält (o.s. Pennanen, s. 4. lokakuuta 1940 Kiuruvesi) on suomalainen yleisurheilija, joka saavutti 1960-luvulla SM-mitaleja keihäänheitossa. Hän edusti Suomea Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa. Kotimaassa hän on edustanut yleisessä sarjassa Kiuruveden Jännettä ja veteraanivuosinaan Kuopion Vipinää.
Fält saavutti keihäänheitossa Kalevan kisoissa pronssia vuosina 1962 ja 1965. Hän sijoittui Kalevan kisoissa neljänneksi vuonna 1963 ja kuudenneksi vuonna 1961. Hän edusti Suomea vuonna 1965 Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa.
Fältin keihäänheittoennätys on 45,55 m, jonka hän teki Kiuruvedellä kesäkuussa 1964. Hän on kilpaillut veteraanisarjoissa eri yleisurheilulajeissa.
The Future of Atheism

| The Future of Atheism: Alister McGrath & Daniel Dennett in Dialogue |
| --- | --- |

Kirjailija:  Robert B. Stewart (toim.)
Kieli:  englanti
Genre:  uskonnonfilosofia
Kustantaja:  Fortress Press
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  212
ISBN:  9780800663148

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Future of Atheism: Alister McGrath & Daniel Dennett in Dialogue on Robert B. Stewartin toimittama teos, joka sisältää filosofien ja teologien kirjoituksia ateismista ja kristillisestä uskonpuolustuksesta. Teoksen on julkaissut vuonna 2008 yhdysvaltalainen evankelis-luterilainen kustantamo Fortress Press ja kirjan brittiläisen painoksen Society for Promoting Christian Knowledge.
Sisältö

Robert B. Stewart: Introduction: The future of atheism: an introductory appraisal
Daniel Dennett ja Alister McGrath: The future of atheism: a dialogue
Keith M. Parsons: Atheism: twilight or dawn?
William Lane Craig: In defense of theistic arguments
Evan Fales: Despair, optimism, and rebellion
Hugh J. McCann: Getting scientific about religion
J. P. Moreland: The twilight of scientific atheism: responding to Nagel’s last stand
Paul Copan: God, naturalism, and the foundations of morality
Ted Peters: The God hypothesis in the future of atheism
Föglön vaakuna

Föglön vaakuna
Föglön vaakuna on Föglön kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa paitsi saaristolaisluontoon myös kunnan nimeen (ruots. fågel, lintu).
Vaakunan selitys kuuluu ”sinisessä kentässä kolme yläviistoon lentävää kultaista sorsaa asetettuina 2 + 1.” Vaakunan ovat suunnitelleet Matts Dreijer ja A. W. Rancken, ja Föglön kunnanvaltuusto hyväksyi vaakunan kokouksessaan 15. syyskuuta 1948. Ahvenanmaan maakuntahallitus vahvisti vaakunan käyttöön 31. lokakuuta 1951.
FS Furieux (1883)

| Furieux |
| --- | --- |
 Furieux

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Cherbourg
Kölinlasku:  huhtikuu 1878
Laskettu vesille:  heinäkuu 1883
Palveluskäyttöön:  helmikuu 1887
Poistui palveluskäytöstä:  1913
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 925 t
Pituus:  72,54 m
Leveys:  17,83 m
Syväys:  7,09 m
Koneteho:  4 600 ihp
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  235
Aseistus
Aseistus:  2 × 13,4"/21 Mle 1875 -tykkiä 4 × 47 mm tykkiä 10 × 37 mm tykkiä 2 × 14" torpedoputkea
Furieux oli Ranskan laivaston vuonna 1883 vesillelaskettu rannikkopanssarilaiva.
Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin huhtikuussa 1878. Alus laskettiin vesille heinäkuussa 1883 ja se otettiin palvelukseen helmikuussa 1887.
Alus muistutti edeltänyttä Tonnantia, mutta kansirakenteet oli tehty yksi kerros ylemmäs panssaroinnista.
Palvelus

Alus modernisoitiin vuosina 1902-1904, jolloin sen aseistukseksi vaihdettiin kaksi 9,4 tuuman 40 pituuskaliiperin M1893/96 tykit yhteen keskellä alusta olevaan torneihin. Näiden lisäksi alukselle asennettiin kuusitoista 47 ja 37 millimetrin tykkiä. Aluksen kattilat vaihdettiin kahdeksaan Belleville-kattilaan ja höyrykoneeksi tuli VTE, jolloin teho oli 5 145 hevosvoimaa. Nopeus nousi samalla reilulla solmulla 14,3 solmuun. Alus siirrettiin uransa lopulla sukellusveneiden emälaivaksi. Furieux poistettiin alusluettelosta vuonna 1913.
Piirros aluksen aseistuksesta ja suojasta
Robert Fuest

| Robert Fuest> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. syyskuuta 1927 Lontoo, Britannia
Kuollut: 21. maaliskuuta 2012
Ammatti:  ohjaaja, käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Robert Fuest (30. syyskuuta 1927 Lontoo, Britannia – 21. maaliskuuta 2012) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän teki lähinnä kauhu-, fantasia- ja jännityselokuvia.
Fuestin kiitetyimpiä ja suosituimpia elokuvia, joissa on vahvoja  mustan komedian sävyjä, olivat kestävä kulttisuosikit Vampyyrin kosto (1971), Vampyyri nousee haudastaan (1972) ja Supersankari (1973). Muita hänen elokuviaan ovat Ennen hämärää (1970), todellinen jännityselokuva, jota kriitikot kiittivät mutta jonka katsojamäärät ovat jääneet vähäisiksi, ja The Devil's Rain (1975), Yhdysvalloissa kuvattu kauhuelokuva, joka sai  kriitikoilta niin tylyn vastaanoton että se saattoi olla syynä hänen lupaavan uransa päättymiseen, sillä heti sen jälkeen hän siirtyi ohjaamaan tuntemattomia televisiotöitä. Ainoa myöhempi teatterielokuva oli Kreikassa kuvattu pehmopornoa edustava Afrodite (1982), jonka pääosassa näytteli uransa ehtoopuolelle siirtynyt Horst Buchholz.
Fuestin televisio-ohjauksia oli muun muassa Stepford-raportti.
Filmografia (valikoima)

Humiseva harju, 1970
Vampyyrin kosto, 1971
Supersankari, 1973
Vampyyri nousee haudastaan, 1972 (myös käsikirjoitus)
Stepford-raportti, 1980
Afrodite, 1982
Kirjallisuutta

Mario Gerosa: Robert Fuest e l'abominevole Dottor Phibes.  Alessandria:  Edizioni Falsopiano, 2010.  ISBN 9788889782132
Aiheesta muualla

Robert Fuest in Epdlp
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Nagore Gabellanes

| Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Espanja.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Espanja> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 |  |  |
Nagore Gabellanes Marieta (s. 25. tammikuuta 1973 San Sebastián) on espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän pelasi Espanjan olympiakultaa voittaneessa maajoukkueessa Barcelonassa 1992. Hän pelasi myös Atlantan olympialaisissa 1996, missä Espanja jäi kahdeksan joukkueen turnauksessa viimeiseksi. Gabellanes pelasi myös maailmanmestaruuskilpailuissa 1994 ja Champions Trophyssa 1995.
Furoiinihappo

| Furoiinihappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Furaani-2-karboksyylihappo
CAS-numero:  88-14-2
PubChem CID:  6919
SMILES:  C1=COC(=C1)C(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H4O3
Moolimassa:  112,082 g/mol
Sulamispiste:  133–134 °C
Kiehumispiste:  230–232 °C
Liukoisuus veteen:  Veteen 40 g/l (25 °C)
Furoiinihappo eli 2-furoiinihappo (C5H4O3) on heterosyklisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muiden orgaanisten yhdisteiden esimerkiksi lääkkeiden valmistukseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa furoiinihappo on valkoista tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja erittäin hyvin etanoliin tai dietyylieetteriin. Muiden karboksyylihappojen tavoin se on heikko happo ja sen happovakion arvo on 7,6·10-4. Furoiinihapon reaktiot ovat tyypillisiä karboksyylihapoille ja se muodostaa esimerkiksi estereitä reaktiolla alkoholien kanssa. Furaanirengas voidaan pelkistää vedyttämällä tetrahydrofuraanirenkaaksi.
Valmistus ja käyttö

Furoiinihapon valmistus teollisesti perustuu furfuraalin Cannizzaro-reaktiolla vahvasti emäksisissä olosuhteissa. Reaktiossa voidaan käyttää katalyyttinä kuparin ja hopean oksidien seosta. Reaktiossa muodostuu myös sivutuotteita, minkä vuoksi furfuraalin selektiivistä hapettamista furoiinihapoksi on tutkittu, mutta teollisessa mittakaavassa sitä ei vielä ole käytössä katalyytteihin liittyvien ongelmien vuoksi. Furoiinihaposta valmistetaan monia muita orgaanisia kemikaaleja kuten lääkkeitä, hajusteita, maatalouskemikaaleja ja polymeereja. Furoiinihappokiteitä tutkitaan myös käytettäväksi epälineaarisen optiikan sovellutuksiin.
Tamás Gábor

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 1964 | kalvan joukkuekilpailu |  |
Tamás Gábor (24. huhtikuuta 1932 – 6. toukokuuta 2007) oli unkarilainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli kalpa.
Gábor osallistui olympialaisten kalpamiekkailuun kaksissa kisoissa. Roomassa 1960 Unkari jäi joukkuekilpailussa neljänneksi, mutta Tokiossa 1964 Gábor oli mukana ensimmäisessä unkarilaisjoukkueessa, joka voitti olympiakultaa kalpamiekkailussa – perinteisesti unkarilaiset ovat menestyneet säilällä.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Gábor sai henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia vuonna 1961 ja hopeaa vuonna 1962. Joukkuekilpailun maailmanmestaruuden voittaneeseen joukkueeseen hän kuului vuonna 1959.
Matkakertomus

Charles Darwinin Beaglen matkan nimiösivu vuodelta 1839.
Matkakertomus on kirjallinen tuotos, joka kertoo kirjailijan tekemästä matkasta ja sen aikana tehdyistä havainnoista, syntyneistä ajatuksista ja vaikutelmista. Matkakertomus sijoittuu kaunokirjallisuuden ja tietokirjallisuuden, faktan ja fiktion välimaastoon. Peter Stadius on luonnehtinut matkakertomuksia "äpärägenreksi, joka ei ole kunnolla kirjallisuutta eikä kunnolla tiedettä".
Matkakertomuksia on kirjoitettu yhtä kauan kuin kirjallisuutta ylipäätään. Ne ovat palvelleet lukevan yleisön kiinnostusta vieraisiin ja kiinnostaviin paikkoihin. Matkakertomukselle on vuosisatojen saatossa muodostunut oma tunnistettava kirjallinen tyylinsä.
Muodollisesti matkakertomus on narraatio matkasta, jonka oheen sijoitetaan tutkielmia matkan varrella tavatuista ihmisistä, nähdyistä luonnonihmeistä tai taideteoksista. Matkakertomus voi olla myös kirjeen tai päiväkirjan muotoon tehty. Suosittuja muotoja ovat myös lokikirjat, esseet ja saarnat. Myös kuvitteelliset matkakertomukset voidaan laskea matkakertomukseksi, jos ne noudattavat näitä muodollisia vaatimuksia.
Matkakuvaukset muodostavat lähes poikkeuksetta eroja kahden yhteiskunnan välille. Matkakohteesta muodostuva kuva on usein jopa suora peilikuva kirjoittajan käsityksestä omasta yhteiskunnastaan. On esitetty, että tämä peilikuvamaisuus pitää paikkansa erityisesti kuvitteellisissa matkakertomuksissa.
Länsimaisen kulttuurin kehittymisen kannalta tärkeitä matkakertomuksia ovat olleet esimerkiksi Marco Polon matkat ja Charles Darwinin Beaglen matka.
Tyylilajia on hyödynnetty kirjallisuudessa paljon. Sitä on myös parodioitu. Tästä ovat esimerkkeinä Jonathan Swiftin 1700-luvulla kirjoittama Gulliverin retket sekä kreivi Xavier de Maistren matkakirjat Matka huoneeni ympäri ja Öinen tutkimusmatka huoneessani.
Joustavuutensa ansiosta matkakirjallisuus on säilyttänyt suosionsa. Suomalaisista viime vuosien matkakertomuksista voidaan mainita esimerkkeinä Markku Henrikssonin Kanada – Vaahteranlehden maa (Gaudeamus 2006) ja Mikko Lahtisen Kirjastojen maa (Vastapaino 2010).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Peter Stadius. Kulttuurien kohtaaminen matkakertomuksissa. HY 2011.
Fysikaalinen avaruus

Fysikaalinen avaruus on klassisen fysiikan mukaan euklidinen, isotrooppinen sekä homogeeninen tila, jossa sijaitsevat kaikki materiset kappaleet. Avaruus on klassisessa mekaniikassa rakenteeltaan ja tilaltaan riippumaton siinä olevista kappaleista. Toisin sanottuna avaruus on absoluuttinen. Klassisessa mekaniikassa avaruus on myös kolmiulotteinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fysikaalinen avaruus Wikimedia Commonsissa
Furor-luokka

| Furor-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  370 t
Pituus:  67,05 m
Leveys:  6,70 m
Syväys:  1,70 m
Koneteho:  6 000 ihp
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  67
Aseistus
Meritorjunta:  2 × QF 14 naulan tykkiä 2 × 1 naulan Maxim 2 × 14" torpedoputkea
Furor-luokka oli Espanjan laivaston kahden 1890-luvun lopulla valmistetun aluksen muodostama torpedovenehävittäjäluokka.
Suunnittelu

Alusten voimanlähteenä oli neljäsylinterinen TE-höyrykone, joiden tarvitsema höyry tuotettiin neljällä Normand-kattilalla. 6000 hevosvoiman höyrykone pyöritti kahta akselia, mikä mahdollisti 28 solmun maksiminopeuden. Aluksilla oli jopa 100 tonnia hiiltä.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Furor | J. & G. Thomson, Clydebank | 11. joulukuuta 1895 | 7. elokuuta 1896 | 16. joulukuuta 1896 | upotettu Santiago de Cuban taistelussa 3. heinäkuuta 1898 |
| Terror | J. & G. Thomson, Clydebank | 11. joulukuuta 1895 | 10. elokuuta 1896 | 17. joulukuuta 1896 | poistettu 1924 |
Freija

John Bauer, Freja, 1905.
Freija (tai Freyja, Freya, Freia, Freja, Fröja, muinaisnorjan ”rouva”) on skandinaavisessa mytologiassa vaanien sukuun kuuluva jumalatar. Hän on kauneuden, rakkauden ja hedelmällisyyden jumalatar, ja samalla myös kaikkein kaunein jumalista. Useat paikannimet todistavat Freijan laajalle levinneestä palvonnasta, varsinkin Ruotsissa ja Norjassa.
Perhe ja koti

Freijan isä on Njord, ja hänellä on kaksosveli Freyr. Freijan äiti on ilmeisesti Njordin jättiläisvaimo Skadi. Freija on Ódrin vaimo, ja heillä on kaksi tytärtä, Hnoss ja Gersimi. Ódrin uskotaan olleen alun perin sama jumala kuin Odin. Ódr lähtee usein pitkille matkoille, ja kotiinjätetty Freija lähtee sitten etsimään miestään ja vuodattaa kultaisia kyyneleitä.
Freija asuu Fólkvangrissa. Hän matkustaa kissojen vetämillä vaunuilla ympäri myyttistä maailmankaikkeutta. Hän on pukeutunut viittaan tai leninkiin, joka on tehty haukan sulista. Yhdessä tarinassa Freija ratsastaa Hildisvíní-nimisellä karjulla. Freijaan yhdistetään myös hevonen.
Ominaisuudet ja roolit

Freija on kaunis ja monitaitoinen. Hänet yhdistetään rakkauteen, himoon, vaurauteen ja taikuuteen. Hän esiintyy useassa myytissä rakastajana tai himon kohteena. Myytit korostavat Freijan roolia kaikessa seksuaalisuuteen liittyvässä, synnytystä lukuun ottamatta. Freija esitetään usein vastustamattoman himon kohteena, etenkin jättiläisten silmissä. Esimerkiksi jättiläinen Thrym haluaa varastamansa vasaran palkaksi ainoastaan Freijan omakseen. Freija nähdäänkin monen asian ”palkkiona”, ja muut jumalat pyrkivät välttämään hänestä luopumista. Toisissa myyteissä kuitenkin korostetaan Freijan vapaata ja huomattavaa seksuaalisuutta, ja esimerkiksi Loki toruu Freijaa väittämällä kaikkien jumalten ja haltioiden maanneen tämän kanssa. Yhdessä runossa Freijaa kutsutaan sankari Óttarin rakastajattareksi. Kun Freija tahtoi saada kuuluisan Brisingamenin kaulakorun neljältä kääpiöltä, jokainen heistä pyysi saada viettää yhden yön naisen kanssa, mihin Freija viimein suostui.
Freijan tärkein rooli on hedelmällisyyden jumalatar. Hänen toinen nimensä on Horn, joka tarkoittaa mahdollisesti pellavaa tai pellavakangasta, jonka tekeminen oli naisen työtä. Pellavakankaan kautta Freijasta tuli myös rakkauden ja häiden suojelija. Toinen Freijan rinnakkaisnimistä, Gefn, ’antaja’, viittaa runsauden jumalattaren rooliin. Myös moni tarina viittaa hänen aarteeseensa, ja Freijan kyynelten sanotaan olevan kultaisia.
Freija myös valitsee puolet taistelukentällä kaatuneista sotureista Odinin Valhallaan. Valitessaan vainajia Odinille Freija toimii kuoleman, ehkä myös taistelun jumalattarena.
Freija opetti myös šamanistista taikuutta aasoille.
Uskonnossa

Freija oli hedelmällisyyden jumalattarena luultavasti keskeisessä osassa skandinaavisessa uskonnossa. Mahdollisesta Freijan kultista ei ole säilynyt kuvausta muinaisnorjalaisissa lähteissä, mutta Ruotsissa ja Norjassa on paljon paikannimiä, jotka viittaavat Freijan palvontaan tai kulttiin.
Perjantai

Viikonpäivän nimitys perjantai tulee germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa ja virossa (reede) – Freijan tai Friggin nimestä.
Galleria

Nils Blommér (1816–1853), Heimdallr palauttaa Brísingamen-kaulakorun Freijalle, 1846.
Carl Emil Doepler, Freija, 1882.
J. Doyle Penrose (1862–1932), Freija.
Arthur Rackham (1867–1939), 1910.
Kirjallisuutta

Eddan jumalrunot.  (Suomentanut sekä johdannolla ja selityksillä varustanut Aale Tynni)  Helsinki:  WSOY, 1982 (2. painos 1998).  ISBN 951-0-11503-7
Sumari, Anne (toim.): Óðinnin ratsu: Skandinaaviset jumaltarut.  (Edda (mukaelma). Toimittanut ja suomentanut Anni Sumari)  Helsinki:  Like, 2007.  ISBN 978-952-471-935-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Freija Wikimedia Commonsissa
Carl Frederick von Salza, Freija, 1893.
Fysiikan lain luonne

Fysiikan lain luonne (engl. The Character of Physical Law) on seitsemän luennon sarja, jonka Richard Feynman piti Cornellin yliopistossa vuonna 1964 osana Messenger Lectures -sarjaa. Luentojen sisällön BBC julkaisi seuraavana vuonna samannimisenä kirjana.
Kirjan on suomentanut Kimmo Pietiläinen ja sen julkaisi suomeksi Tähtitieteellinen yhdistys Ursa vuonna 1999..
Luennot ja kirjan luvut käsittelevät seuraavia aiheita:
Gravitaatiolaki esimerkkinä fysikaalisesta laista
Matematiikan ja fysiikan suhde
Suuret säilymisperiaatteet
Fysiikan lakien symmetria
Menneisyyden ja tulevaisuuden ero
Todennäköisyys ja epävarmuus – kvanttimekaaninen käsitys luonnosta
Uusien lakien etsintä