stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cristiano Ronaldon ura
Seurajoukkueura > Real Madrid > Viimeinen kausi ja kolmas perättäinen Mestarien liiga (2017–2018)

Real Madrid aloitti kauden 2017–2018 voitolla UEFA Super Cupista Manchester Unitedia vastaan. Ronaldo aloitti Mestarien liigan tehden kaksi maalia kauden ensimmäisissä lohko-otteluissa APOEL:ia ja Borussia Dortmundia vastaan. Ronaldo voitti vuodelta 2017 uransa viidennen Kultaisen pallon ja nousi täten tasoihin silloisen ennätyksenhaltijan Messin kanssa. Real Madrid voitti seurajoukkueiden MM-kilpailut, ja Ronaldo teki maalit sekä semifinaalissa Al Jaziraa ja finaalissa Grêmiota vastaan. Real Madrid jäi lopulta sarjakauden kolmmaneksi 76 pisteellään. Ronaldo pelasi kaudella yhteensä 33 ottelua, joissa hän teki 26 maalia ja antoi viisi maalisyöttöä. Joukkue sai lopulta kolmannen kerran peräkkäin Mestarien liigan mestaruuden, ja Ronaldo oli jälleen turnauksen paras maalintekijä tehtyään 15 maalia pelaamissaan 13 ottelussa.
Ronaldo teki Real Madridissa yhdeksän pelaamansa kauden aikana yhteensä 450 maalia pelaamissaan 438 ottelussa, mikä tekee hänestä seuran kaikkien aikojen parhaan maalintekijän. Hän teki maalisaldostaan 178 oikealla jalalla, 75 vasemmalla jalalla, 70 puskemalla ja 79 rangaistuspotkuista. Espanjan pääsarjassa hän teki 311, Mestarien liigassa 105, UEFA Super Cupissa kaksi, seurajoukkueiden MM-kilpailuissa kuusi ja Copa del Reyssä 22 maalia.
Seurajoukkueura > Juventus

Ronaldo siirtyi heinäkuussa 2018 italialaiseen Juventukseen 105 miljoonalla eurolla. Sopimus oli nelivuotinen, ja Ronaldon kerrottiin tienaavan sen aikana nettopalkkana noin 120 miljoonaa euroa. Siirtosumma oli kallein koskaan yli 30-vuotiaasta maksettu summa ja Italian jalkapallon historian kallein summa.
Seurajoukkueura > Juventus > Ensimmäinen Italian sarjamestaruus (2018–2020)

Ronaldo pelasi 18. elokuuta ensimmäisen Italian pääsarjaottelunsa 3–2-voitossa Chievoa vastaan. Ensimmäiset kaksi maaliaan joukkueessa hän teki 16. syyskuuta niin ikään sarjaottelussa Sassuoloa vastaan. Kolme päivää myöhemmin pelatussa Mestarien liigan debyytissään hän sai punaisen kortin ensimmäistä kertaa 154. ottelun jälkeen kyseisessä turnauksessa. Ronaldo jäi vuonna 2018 toiseksi sekä Kultaisen pallon että The Best -palkinnon äänestyksessä. Uefan vuoden pelaajan äänestyksessä hän jäi kolmanneksi.
Ronaldo voitti 16. tammikuuta 2019 ensimmäisen Juventus-mestaruutensa, Italian supercupin Milania vastaan. Hän teki ottelun ainoan maalin. Ronaldo teki hattutempun 12. maaliskuuta Mestarien liigan viimeisessä neljännesvälieräpelissä Atlético Madridia vastaan ja auttoi Juventusta etenemään puolivälieriin. Joukkue hävisi puolivälierien toisella kierroksella Ajaxia vastaan, ja Ronaldo teki toisen osaottelun ensimmäisen maalin. Ronaldo oli turnauksen jaetulla neljänneksi paras maalintekijä, kun hän teki kuusi maalia pelaamissaan yhdeksässä ottelussa. Juventus voitti lopulta sarjamestaruuden saatuaan 90 pistettä, kun se voitti 28 ottelua ja hävisi neljä. Ronaldosta tuli ensimmäinen pelaaja, joka on voittanut sekä Italian, Espanjan että Englannin pääsarjamestaruudet.
Seurajoukkueura > Juventus > Sata maalia Juventuksessa ja tuhat ammattilaisottelua (2020–2021)

Ronaldo pelasi helmikuussa 2020 uransa tuhannen ammattilaisottelun pääsarjassa SPAL:ia vastaan. Hän onnistui ottelussa myös maalinteossa. Juventus voitti pääsarjamestaruuden myös kaudella 2019–2020 yhden pisteen erolla Inter Milaniin. Ronaldo oli kauden maalipörssin toinen tehtyään 31 ja syötettyään kuusi maalia pelaamissaan 33 ottelussa. Joukkue putosi Mestarien liigan neljännesvälieräottelussa Lyonia vastaan. Ronaldo pelasi kahdeksan turnausta ja viimeisteli niissä neljä maalia.
Ronaldosta tuli kauden 2020–2021 aluksi ensimmäinen pelaaja, joka oli tehnyt 50 maalia sekä Englannin, Espanjan että Italian pääsarjoissa. Juventus sijoittui pisteiden mukaan jaetulla sarjakauden kolmanneksi. Ronaldo oli siitä huolimatta kauden paras maalintekijä iskettyään 29 maalia 33 ottelussa. Joukkue putosi Mestarien liigassa jälleen neljännesvälierissä, tällä kertaa Portoa vastaan. Ronaldo iski turnauksessa neljä maalia kuudessa ottelussa. Hän teki toukokuussa 2021 sadannen maalinsa Juventuksessa pelaamassaan 131:nnessä ottelussa. Hänestä tuli seuran historian nopeiten virstanpylvään saavuttanut pelaaja. Juventus voitti toukokuussa 2021 Italian cupin loppuottelussa 2–1 Atalantaa vastaan. Ronaldo teki turnauksessa kaksi ja Italian supercupissa yhden maalin.
Seurajoukkueura > Manchester United

Ronaldo siirtyi 21. heinäkuuta 2021 takaisin Manchester Unitediin kahden vuoden sopimuksella, jossa oli kolmannen vuoden optio. Hänen siirtosummansa oli 15 miljoonaa euroa. Hän otti käyttöönsä numeron 7, kun Edinson Cavani vaihtoi numerokseen 21. Ronaldon paita rikkoi vuorokauden sisällä kaikkien aikojen uuteen seuraan liittyneen pelaajan myyntiennätykset, ohittaen muun muassa Messin Paris Saint-Germainin paidan.
Ronaldo teki kaksi maalia ensimmäisessä ottelussaan Englannin pääsarjassa Newcastle Unitedia vastaan. Hän nousi syyskuussa pelatussa Mestarien liigan ottelussa turnauksen historian eniten otteluita keränneeksi pelaajaksi ohitettuaan Iker Casillaksen. Ronaldosta tuli joulukuussa 2021 historian ensimmäinen pelaaja, joka oli tehnyt yli 800 ammattilaismaalia. Ronaldo sijoittui vuoden 2021 Kultaisen pallon äänestyksessä kuudennelle sijalle. Manchester United jäi sarjakaudella kuudensiksi, ja Ronaldo oli sen kolmanneksi paras maalintekijä viimeisteltyään 18 maalia 30 ottelussa.
Ronaldo jäi pois ennen kauden 2022–2023 alkua Thaimaassa ja Australiassa järjestetyistä harjoitusotteluista vedoten perhesyihin. Hänen pelaaja-agenttinsa Jorge Mendes alkoi neuvotella muiden seurojen kanssa mahdollisesta siirrosta pois Unitedista. Kauden alettua Ronaldo pelasi avauskokoonpanossa vain Eurooppa-liigan otteluita. Sarjaottelussa Tottenhamia vastaan hän kieltäytyi menemästä vaihdosta kentälle ja lähti stadionilta ennen pelin päättymistä. Seurauksena päävalmentaja Erik ten Hag jätti hänet kokoonpanon ulkopuolelle seuraavasta sarjaottelusta Chelseaa vastaan. Ronaldo nimettiin kapteeniksi 6. marraskuuta pelattuun vierasotteluun Aston Villaa vastaan.
Marraskuussa 2022 nousi otsikoihin Ronaldon haastattelu toimittaja Piers Morganin kanssa, jossa Ronaldo ilmaisi turhautumisensa Manchester Unitedin johtoportaaseen ja seuran ”kehityksen puutteeseen”. Ronaldon sopimus purettiin 22. marraskuuta 2022 yhteisymmärryksessä. Portugalin pudottua MM-kisoista hän harjoitteli yksin Real Madridin harjoituskeskuksessa, ja hänen huhuttiin siirtyvän Saudi-Arabian liigan Al-Nassriin.
Seurajoukkueura > Al-Nassr

Ronaldo siirtyi Al-Nassrin riveihin 30. joulukuuta 2022 kahden ja puolen vuoden sopimuksella, jonka suuruus on mediatietojen mukaan 75 miljoonaa dollaria vuodessa. Ronaldon kausituloiksi ilmoitettiin 260 miljoonaa dollaria vuodessa, mikä teki hänestä maailman ylivoimaisesti parhaiten palkatun jalkapalloilijan.
Ronaldo teki Al-Ettifaqia vastaan debyyttinsä 22. tammikuuta 2023 Saudi-Arabian pääsarjassa. Hän teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa 3. helmikuuta pelatussa sarjaottelussa Al Fatehia vastaan. Ronaldo jäi vuonna 2023 FIFPron 11 parhaan pelaajan joukkueen ulkopuolelle ensi kertaa vuoden 2006 jälkeen. Al-Nassr voitti samana vuonna Arabian Mestarien liigan. Joukkue tuli lopulta 82 pisteellään sarjakauden toiseksi Al-Hilalin jälkeen, kun joukkue voitti 26 ottelua ja hävisi neljä. Ronaldo oli kauden selvästi paras maalintekijä viimeisteltyään 35 maalia 31 ottelussa. Lisäksi hän antoi 11 maalisyöttöä. Ronaldosta tuli sarjan historian eniten yhdellä kaudella maaleja tehnyt pelaaja, minkä lisäksi hänestä tuli ensimmäinen pelaaja, joka oli voittanut maalipörssin neljässä eri sarjassa.
Ronaldo teki kauden 2024–2025 alussa pelatussa Saudi Super Cupissa kaksi maalia; toisen semifinaalissa Al Taawounia ja toisen tappiollisessa finaalissa Al-Hilalia vastaan. Ronaldo teki marraskuussa pelatussa AFC Champions Leaguen ottelussa kaksi maalia Al-Gharafaa vastaan. Hän ohitti myös Lionel Messin ollen ensimmäinen pelaaja, joka oli tehnyt 40 maalia 13 eri vuonna.
Maajoukkueura > Nuorisoura

Ronaldo aloitti maajoukkueuransa edustaen Portugalin alle 15-vuotiaiden maajoukkuetta, johon hän liittyi helmikuussa 2001. Hän edusti myöhemmin myös Portugalin alle 17-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden joukkueita. Hän pelasi kaikissa nuorisojoukkueissa yhteensä 31 ottelua ja teki niissä 16 maalia.
Maajoukkueura > Ensimmäiset ammattilaisten turnaukset (2003–2006)

Ronaldo pelasi ensimmäisen ottelunsa Portugalin A-maajoukkueessa 20. elokuuta 2003 joukkueen kohdatessa Kazakstanin. Hänet valittiin joukkueen kokoonpanoon EM-kilpailuihin 2004. Hän teki ensimmäisen maalinsa tappiollisessa, lukemin 1–2-päättyneessä lohkovaiheen ottelussa Kreikkaa vastaan. Portugali kuitenkin karsiutui puolivälieriin voitettuaan lohko-otteluissa Venäjän ja Espanjan. Puolivälierissä Portugali voitti Englannin rangaistuspotkukilpailussa. Ronaldo iski turnauksen toisen maalinsa 2–1-päättyneessä semifinaaliottelussa Alankomaita vastaan. Portugali hävisi loppuottelussa Kreikalle lukemin 0–1.
Ronaldo valittiin joukkueen silloisen kapteenin Luís Figon pelaajana MM-kilpailuihin 2006. Ronaldo oli varustettu pelinumerolla 17 ja teki MM-debyyttinsä alkulohkovaiheessa Angolaa vastaan. Hän onnistui maalinteossa seuraavassa Irania vastaan pelatussa ottelussa, jolloin hänestä tuli historian nuorin MM-kilpailuissa maalin tehnyt portugalilaispelaaja 21 vuoden ja 132 päivän ikäisenä. Portugali eteni turnauksen semifinaaliotteluun Ranskaa vastaan, jossa jäi tappiolle 0–1. Tappion myötä Portugali pelasi isäntämaa Saksaa vastaan tappiollisen pronssiottelun ja jäi kokonaistuloksissa neljänsiksi. Ronaldo pelasi turnauksessa kuudessa ottelussa.
Maajoukkueura > Nousu maajoukkueen kapteeniksi (2006–2014)

Ronaldo teki EM-karsinnoissa kahdeksan maalia; kolme Kazakstania vastaan kahdessa ottelussa, kaksi Azerbaidžania ja Belgia vastaan, sekä yhdet Armeniaa ja Puolaa vastaan. Itse turnauksessa Ronaldo onnistui maalinteossa alkulohkovaiheen ottelussa Tšekkiä vastaan. Portugali putosi turnauksesta puolivälierissä Saksaa vastaan. Hänestä tuli samana vuonna myös maajoukkueen kapteeni.
Joukkueen valmentajaksi vaihdettiin heinäkuussa 2008 Carlos Queiroz. Ronaldo ei tehnyt yhtäkään maalia MM-karsinnoissa 2010. Hänet nimitettiin ottelun parhaaksi pelaajaksi kolmen MM-turnauksen alkulohkovaiheen ottelussa Norsunluurannikkoa, Brasiliaa ja Pohjois-Koreaa vastaan. Hän teki viimeiseksi mainitussa turnauksen ainoan maalinsa.
Ronaldo teki EM-karsinnoissa seitsemän maalia; yhden Islantia vastaan ja kaksi Bosnia ja Hertsegovinaa, Kyprosta sekä Tanskaa vastaan kahdessa ottelussa. Ronaldo teki turnauksen alkulohkovaiheessa Alankomaita vastaan kaksi maalia sekä yhden puolivälierissä Tšekkiä vastaan. Joukkue hävisi välierissä Espanjalle rangaistuspotkukilpailun jälkeen.
Maajoukkueura > Ensimmäinen arvokisamestaruus (2014–2018)

Ronaldo teki MM-karsinnoissa 2014 kahdeksan maalia Luxemburgia, Pohjois-Irlantia ja Ruotsia vastaan. Hän nousi myös jaetulle sijalle maansa kaikkien aikojen parhaana maalintekijänä Pauletan kanssa. MM-kilpailuissa Ronaldo kärsi polvivammasta, ja hän joutui jättämään sen vuoksi joukkueen sisäisiä harjoituksia kesken. Portugali ei lopulta selviytynyt lohkovaihetta pidemmälle, ja Ronaldon tilastoihin jäi ainoastaan yksi maali sekä maalisyöttö. Yleisesti MM-kilpailuja 2014 on pidetty suurena epäonnistumisena Portugalin maajoukkueelle.
Ronaldo teki EM-karsinnoissa 2016 muun muassa hattutempun Armeniaa vastaan. Ronaldo teki kaksi maalia lohko-ottelussa Unkaria vastaan. Portugali eteni turnauksen loppuotteluun, jossa Ronaldo loukkaantui Dimitri Payet’n taklauksesta ja jätti ottelun 25. peliminuutilla. Lopulta Portugali voitti historian ensimmäisen aikuisten arvokisamestaruutensa, kun Éder teki ottelun ainoan maalin jatkoajalla.
Ronaldo teki Maanosaliittojen cupissa 2017 kaksi maalia; toisen Venäjää ja toisen Uutta-Seelantia vastaan. Portugali tuli turnauksessa kolmannelle sijalle kukistettuaan pronssiottelussa Meksikon.
Ngozi Okonjo-Iweala

| Ngozi Okonjo-Iweala |
| --- | --- |

Maailman kauppajärjestön pääjohtaja
 1. maaliskuuta 2021 –  
Edeltäjä:  Roberto Azevêdo
Nigerian valtiovarainministeri
 17. elokuuta 2011 – 29. toukokuuta 2015  
Edeltäjä:  Olusegun Olutoyin Aganga
Seuraaja:  Kemi Adeosun
 15. heinäkuuta 2003 – 21. kesäkuuta 2006  
Nigerian ulkoministeri
 21. kesäkuuta 2006 – 30. elokuuta 2006  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1954 (ikä 70) Ogwashi Ukwu, Nigeria
Puoliso:  Ikemba Iweala
Lapset:  4
Tiedot
Koulutus:  taloustieteen tohtori
Tutkinnot:  Harvardin yliopisto (BA) Massachusetts Institute of Technology (MA, PhD)
Aiheesta muualla
ngoziokonjoiweala.com
Ngozi Okonjo-Iweala (s. 13. kesäkuuta 1954 Ogwashi Ukwu, Nigeria) on nigerialainen ekonomi ja poliitikko, joka on toiminut maansa valtiovarain- ja ulkoministerinä sekä Maailmanpankin ja Maailman kauppajärjestön johtotehtävissä. Hän aloitti maaliskuussa 2021 Maailman kauppajärjestö WTO:n pääjohtajana. Marraskuussa 2024 hänet valittiin myös toiselle, syyskuussa 2025 alkavalle WTO:n pääjohtajakaudelle.
Nuoruus, opiskelu ja perhe

Ngozi Okonjo syntyi vuonna 1954 Deltan osavaltion Ogwashi Ukwun kaupungissa. Hänen isänsä Chukwuka Okonjo oli taloustieteen professori ja hänen äitinsä Kamene Okonjo lääkäri ja sosiologian professori. Chukwuka Okonjo oli myös Obahhain kuninkaalliseen sukuun kuulunut kuningas, eze.
Okonjo kävi peruskoulunsa Nigeriassa ja opiskeli muun muassa Ibadanin kansainvälisessä koulussa. Hän pääsi opiskelemaan Harvardin yliopistoon, mistä hän valmistui vuonna 1976. Tohtoriksi Okonjo väitteli vuonna 1981 Massachusetts Institute of Technologystä.
Ngozi Okonjo-Iweala on naimisissa neurokirurgi Ikemba Iwalan kanssa. Heillä on neljä lasta, joista Uzodima Iweala tunnetaan kirjailijana.
Kekri

Kekriviinain juontia. Toisinto Juho Rissasen taulusta vuodelta 1903.
Kekri, myös keyri tai köyri, köyry, kööri on perinteinen suomalainen syysjuhla, jonka juuret ovat eurooppalaisessa maatalouskulttuurissa. Kekriä vietettiin alun perin maanhaltijan eli pellonviljelyä ja karjan hedelmällisyyttä turvanneen Kekri-jumalan kunniaksi.
Kekrillä ei ole alkujaan ollut vakinaista kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan se määräytyi kulloisenakin vuonna maatalon syystoimien loppumisen mukaan. Kekrin aika alkaa mikkelinpäivästä ja jatkuu pyhäinmiestenpäivään, eli se alkaa 29. syyskuuta ja päättyy lauantaihin, joka ajoittuu 31. lokakuuta – 6. marraskuuta. Kekriä on juhlittu Suomessa jo ennen 1000-lukua, jolloin siihen alkoi hiljalleen liittyä kristillisiä piirteitä. Kekri oli monin paikoin joulua ja pääsiäistäkin tärkeämpi juhla vielä 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella.
Vanhastaan ajateltiin, että kekristä alkaa uusi sato- ja karjanhoitovuosi, joten isännät kutsuivat torpparinsa kekriaterialle. Kekrista alkoi palvelijoiden vapaaviikko ja mahdollinen uuden talon etsintä. Kekri-, köyri-, kööri- ja keyri-sanoilla on tarkoitettu myös jonkin ajanjakson päättymistä, viimeiseksi jäänyttä tai pelättiä.
Kekrin vakavampi osuus oli omistettu vainajille ja silloin oli käyttäydyttävä hillitysti. Kekrin toisen päivän perinteisiin kuului niin sanottu kekrin kiertäminen eli manalasta tulleiden naamareihin ja nurin käännettyihin turkkeihin pukeutuneiden kekrittärien, köyrihönttämöiden tai köyripukkien kulkeminen taloissa vaatien kestitystä uunin särkemisen uhalla. Kekritulia poltettiin paikoin haltiain houkuttelemiseksi. Kekritulilla tanssittiin ja pidettiin hauskaa.
Kekri-sanan alkuperä > Etymologia

Kekri-sanan levikki itämerensuomalaisissa kielissä on suppea. Silti sana on myöhäiskantasuomen kieltä vanhempaa perua, koska sillä on vastine saamelaiskielissä, esimerkiksi pohjoissaamessa geavri 'käyrä olento, sompa, päkiä' ja eteläsaamessa gievrie 'noitarumpu'. Itämerensuomen ja saamen vartalovokaalit eivät vastaa toisiaan, mutta tämä selittyy sillä, että kantasuomen kielen sana on vanha johdos. Sanojen eriävät merkitykset on selitetty siten, että itämerensuomalaisen sanan varhainen merkitys on ollut 'vuoden kierto', josta sitten on saatu vuoden pääjuhlan nimi. Itämerensuomalais-saamelaisen sanan alkuperä on luultavasti indoiranilaisen kantakielen erittäin varhaisessa vaihessa, eli niin sanotussa esi-indoiranilaisessa kielimuodossa. Siinä sanan asu oli *kekróm, josta kehittyi myöhemmin indoiranilaisen kantakielen sana *čakrám 'pyörä'. Tästä sanasta puolestaan kehittyi sanskritin sana cakrám '(vaunun) pyörä; auringonkehä; vuoden kierto'.
Kekri-sanan alkuperä > Juhlan nimenä

Kekri eli köyry oli maan, pellonviljelyksen, karjanhoidon ja hedelmällisyyden jumala. Mikael Agricolan vuonna 1551 julkaisemassa luettelossa suomalaisista jumalista sanottiin, että Kekri olisi lisännyt karjan kasvua eli hedelmällisyyttä:
Kristfrid Gananderin teoksessa Mythologica fennica vuodelta 1789 selitettiin kekrin tarkoittavan karjaonnen edistäjää ja satovuoden lopettajaisjuhlaa.
Kekri esiintyy eräissä murteissa muodoissa keeri, keöri, köyri, köyry, keyri, keiri ja keuri. Sanalla on vastineita karjalan kielessä ja saamelaiskielissä. Suomen kekri on alun perin itämurteinen sana, jossa kantasuomen kielen -kr- on säilynyt. Läntisiin murteisiin se on levinnyt ilmeisesti vasta yleiskielen kautta, sillä länsimurteissa sanasta esiintyy muotoja, joissa -k- on -r-:n edellä kehittynyt vokaaliksi, kuten edellä mainituissa muodoissa keiri, keuri, keyri, köyri.
Sanalla kekri on vaihtelevasti muitakin merkityksiä, kuten pyhäinpäivää, myöhään syksyllä kylvettyä ruista, aavetta, mörköä tai pelätiksi pukeutunutta ihmistä. Karjalan kielessä kekri-sanan merkitys 'pelätiksi pukeutunut ihminen' ja suomen murteissa tavattavat merkitykset 'aave, mörkö, lempo, piru' ovat luultavasti myöhään kehittyneitä merkityksiä.
Ajankohta

Varhaisempina aikoina kekrillä ei ollut mitään tiettyä kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan sitä saatettiin samassakin kylässä viettää eri taloissa eri aikaan sen mukaan, milloin kukin oli saanut tärkeimmät syystyöt loppuun suoritetuksi. Toisinaan sitä saatettiin viettää jo loppukesällä, tavallisimmin kuitenkin mikkelinpäivän ja pyhäinpäivän välisenä aikana. Esimerkiksi Kymenlaaksossa sitä vietettiin aikoinaan – ja vielä tänäkin päivänä – usein mikkelinpäivää seuraavana maanantaina.
Kekri alkoi liittyä vainajien juhlintaan viimeistään 1800-luvulla, jolloin sen vietto siirtyi marraskuun 1. päivään. Pyhäinpäivä vakiintui kekrin ajankohdaksi  viimeistään 1800-luvun alussa. Alkujaan kekriä oli vietetty 1. marraskuuta, Ruotsissa ja Suomessa vuodesta 1772 lähtien kuitenkin marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina ja vuodesta 1955 lähtien lauantaina. Toisinaan sanaa kekri onkin käytetty pyhäinpäivän nimityksenä. Ainakin 1800-luvun lopulla saatettiin pyhäinpäivää nimittää pyhäkekriksi ja sitä seuraavaa viikkoa arkikekriksi.
Kekrin vietto > Sadonkorjuun ja vainajien juhla

Tutkijoiden on ollut hankalaa selvittää, millaista kekrin vietto on ollut ennen kristinuskon saapumista Suomeen eli ennen 1000-lukua. Kristinuskon saapuminen Suomeen ei kuitenkaan merkinnyt, että sitä varhaisemmat tavat olisivat katkenneet kuin veitsellä leikaten. Kansanuskosta saatiin runsaasti vaikutteita kristilliseen juhlaan ja kristinuskon tavoista kansanuskoon.
Kekrin varhaisimpia tunnettuja piirteitä on, että kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Lammaspaisti oli tyypillinen juhlaruoka, jota syötiin maanhaltijan kunniaksi ja jota syömään kutsuttiin suvun vainajatkin.  Pitopöydässä saattoi olla kekripyöryköitä eli lihapyöryköitä, joita oli jatkettu esimerkiksi punajuurella. Nauriitakin syötiin. Ruokaa tarjottiin myös hengille ja tontuille.
Myöhempinä aikoina kekrin osuminen samaan ajankohtaan kirkollisen pyhäinpäivän kanssa johti toisaalta siihen, että se alettiin käsittää vainajien muisto­juhlaksi. 1970-luvulla oltiin kuitenkin sitä mieltä, ettei kekri liittynyt alun perin vainajiin.
Karja tuotiin kekrinä laitumilta sisälle ja osa teurastettiin talven varalta. Kekrin juhlintaan liittyivät saunominen, uhraukset, kokkotulet ja tukevan syömisen lisäksi runsas juominen. Kekrinä muisteltiin esi-isiä, tulevaa ennustettiin ja henkien ajateltiin liikkuvan maan päällä. Kekrin juhlinta alkoi yleensä aamusaunalla, jotta vainajille tai tontuillekin jäi aikaa kylpeä. Vasta heidän jälkeensä talon väki saunoi. Saunassa ei syöty tai juotu, vaikka se on muuten elimellinen osa kekriä.
Kekrinä juotiin tukevasti, ja tämä tapa oli eräänlainen viljauhri. Kun satoa käytettiin huoletta, niin ajateltiin siten olevan lupa odottaa hyvää satoa seuraavanakin vuonna. On olemassa kaikenlaisia kekriin liittyviä sanontoja siitä, kuinka isännän pitää olla humalassa kekrinä, koska muuten ei seuraavana vuonna tule satoa tai se on huono. Liikaa ei siltikään sopinut humaltua. Jos seuraavana kesänä ruis oli lakoontunut, tiedettiin että isäntä oli sammunut humalluttuaan liikaa kekrinä.
Kekriä juhliessa oli tapana tehdä lyhty nauriista. Nauriilla oli ennen suomalaisille merkittävä asema, joka kesti vuosisatoja. Naurislyhty antoi kuitenkin valoa kitsaasti. Siksi sitä kutsuttiin osuvasti kitupiikiksi.
Kekrin vietto > Työläisten juhla

Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla, jossa laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Kekristä muodostui 1800-luvulla palvelusväen läksiäisjuhla, jonka jälkeen heillä oli kaksi viikkoa vapaata ennen uuteen taloon siirtymistä. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen. Osa palvelusväestä saattoi lomailla ja jatkaa sen jälkeen töitä silloisessa työpaikassaan. Talo antoi kummassakin tapauksessa ruoan loma-ajaksi. Kekrinä oli mahdollisuus  hankkia palveluspaikka, jos töitä ei ennestään ollut. Loma-aikaa kutsuttiin nimillä kissaviikko, irtaviikko, nuttuviikko tai ryysviikko (Palvelusväellä oli aikaa korjata nuttujaan ja vaatteitaan), runtuviikko, keöriviikko, römppäviikko, itseviikko, mikkoviikko (Syksyllä, usein Mikon päivän seutuun, oli tapana pitää pestuupäiviä tai pestuumarkkinoita, joilta talolliset hankkivat palkollisia seuraavaksi vuodeksi; työsuhde alkoi marraskuussa), omaviikko, pyhämistöviikko, pyhäinpäiväviikko, päänpitoviikko, santtiviikko, savipäivät, vapaaviikko, vuoroviikko, irtanaisviikko ja väliviikko. Kekrinä oli tapana, että talon isäntä jakoi palkollisille lahjoja, esimerkiksi vaatetarvikkeita.
Kekrin vietto > Uuden vuoden juhla ja ennustaminen

Koska kekrin käsitettiin vanhastaan merkitsevän vuoden vaihtumista, liittyi siihen usein erilaisten enteiden kuulustelua ja tulevaisuuden ennustamista samaan tapaan kuin nykyisin uuteenvuoteen.  Uusi vuosi oli siirtymätila, ja ajatuksena oli, että tulevaisuuskin oli silloin ennustettavissa tai jopa muokattavissa. Piti vain toimia oikein oikealla hetkellä. Juhlapyhän keskiyön seutu oli tässä mielessä keskeistä aikaa. Yksi tapa ennustaa kekrinä oli sellainen, että yksi juhlijoista meni ulos ja katseli pimeästä ikkunasta sisälle valoisaan. Jos joku paikalla olijoista näytti joku olevan ilman päätä, oli tuon henkilön määrä kuolla tulevana vuonna. Kekrinä valettiin tinaa ja ennustettiin siitä. Tapa sittemmin siirtyi Suomessa nykyiseen uuden vuoden viettoon. Kekristä alkoi talven aika.