stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brenzone sul Garda

| Brenzone sul Garda |
| --- | --- |
 Brenzone sijaitsee Gardajärven itärannalla.
 Brenzone sul Garda
 Koordinaatit: 45°42′N, 10°46′E 
Valtio:   Italia
Alue:   Veneto
Maakunta:  Verona
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  51,59 km²
Korkeus:  65–2 200 m
Väkiluku (1.1.2017):  2 452
 – Väestötiheys:  48 as./km²
 
 www.comune.brenzone.vr.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Brenzone sul Garda on kunta Veronan maakunnassa Veneton alueella Pohjois-Italiassa. Kunnassa on runsaat 2 000 asukasta, ja se sijaitsee Gardajärven itärannalla. Kunta elää suurelta osin matkailusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brenzone sul Garda Wikimedia Commonsissa
Veronan maakunta
Affi | Albaredo d’Adige | Angiari | Arcole | Badia Calavena | Bardolino | Belfiore | Bevilacqua | Bonavigo | Boschi Sant’Anna | Bosco Chiesanuova | Bovolone | Brentino Belluno | Brenzone sul Garda | Bussolengo | Buttapietra | Caldiero | Caprino Veronese | Casaleone | Castagnaro | Castel d’Azzano | Castelnuovo del Garda | Cavaion Veronese | Cazzano di Tramigna | Cerea | Cerro Veronese | Cologna Veneta | Colognola ai Colli | Concamarise | Costermano sul Garda | Dolcè | Erbezzo | Erbè | Ferrara di Monte Baldo | Fumane | Garda | Gazzo Veronese | Grezzana | Illasi | Isola della Scala | Isola Rizza | Lavagno | Lazise | Legnago | Malcesine | Marano di Valpolicella | Mezzane di Sotto | Minerbe | Montecchia di Crosara | Monteforte d’Alpone | Mozzecane | Negrar di Valpolicella | Nogara | Nogarole Rocca | Oppeano | Palù | Pastrengo | Pescantina | Peschiera del Garda | Povegliano Veronese | Pressana | Rivoli Veronese | Roncà | Ronco all’Adige |  Roverchiara | Roveredo di Guà | Roverè Veronese | Salizzole | San Bonifacio | San Giovanni Ilarione | San Giovanni Lupatoto | San Martino Buon Albergo | San Mauro di Saline | San Pietro di Morubio | San Pietro in Cariano | San Zeno di Montagna | Sanguinetto | Sant’Ambrogio di Valpolicella | Sant’Anna d’Alfaedo | Selva di Progno | Soave | Sommacampagna | Sona | Sorgà | Terrazzo | Torri del Benaco | Tregnago | Trevenzuolo | Valeggio sul Mincio | Velo Veronese | Verona | Veronella | Vestenanova | Vigasio | Villa Bartolomea | Villafranca di Verona | Zevio | Zimella
Bohain-en-Vermandois

| Bohain-en-Vermandois |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 Bohain-en-Vermandois
 Koordinaatit: 49°59′11″N, 3°27′15″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Aisne
Arrondissementti:  Saint-Quentin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  31,7 km²
Väkiluku (2020):  5 703 
 – Väestötiheys:  179 as./km²
Kunnan numero:  02095
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bohain-en-Vermandois on kunta Pohjois-Ranskassa Aisnen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 22 kilometriä Saint-Quentinin kaupungista koilliseen.
Bohain-en-Vermandois on ollut huomattava tekstiiliteollisuuskeskus. 1600-luvulla yksi kaupungin yleisimmistä ammateista oli "mulquinier". Se tarkoitti työläistä, joka valmistaa hienoja kankaita. Napoleon I tilasi Joséphinelle silkkihuivin paikalliselta kutojalta. 1800-luvun lopulla kaupungin tekstiilitehtaissa työskenteli noin 10 000 henkilöä. Muun muassa muotitalo Rodier valmisti siellä vaatteita ja Coco Chanel tuli hankimaan sieltä näyttäviä kankaita. Tekstiiliteollisuus alkoi hiipua 1900-luvun puolivälissä.
Kaupungintalo tuhoutui osittain ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1918. Kaupungintalo kunnostettiin, ja sen häähuoneen koristeluun kunta kutsui paikallisen taiteilijan Emile Flamantin. Hän teki saliin vuosina 1925 ja 1926 suuren 150 neliömetrin kokoisen freskon, jossa hän kuvasi kaupungin kutojia.
Tunnettuja kuntalaisia

Henri Matisse (1869-1954), ranskalainen taidemaalari. Hän vietti täällä nuoruutensa. Hänen vanhempansa muuttivat kaupunkiin vuonna 1870, ja perustivat siemenkaupan.
Henri Matissen perheen talo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bohain-en-Vermandois Wikimedia Commonsissa
Betuliini

| Betuliini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Lup-20(29)-eeni-3β,28-dioli
CAS-numero:  473-98-3
PubChem CID:  72326
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C30H50O2
Moolimassa:  442.717 g/mol
Sulamispiste:  256 °C
Liukoisuus veteen:  liukenematon veteen; hieman liukoinen etanoliin ja bentseeniin; liukoinen dietyylieetteriin, etyyliasetaattiin ja ligroiiniin
  
Betuliini eli betulinoli eli betuloli on lupaani-runkoinen (C30H52) pentasyklinen triterpeenialkoholi. Puhtaana aineena sen kiteet ovat neulasmaisia. Sitä esiintyy koivulajien (Betula) kaarnassa. Rauduskoivun kaarnan kuivapainosta sitä on jopa 30 %. Sitä on myös pakurikäävässä ja punalepässä.
Historia

Betuliinin löysi 1788 saksalais-venäläinen kemisti Johann Tobias Lowitz.
Kemia

Betuliinia saadaan eristettyä uuttamalla varsin tehokkaasti koivun kuoresta ja tuohesta. Uutossa liuottimena voidaan käyttää esimerkiksi kiehuvaa hiilivetyliuotinta, asetonia tai alkoholien vesi-atseotrooppeja. Koivun tuohesta ja kuoresta eristetty betuliini sisältää epäpuhtauksina ainakin lupeolia (C30H50O) ja betuliinihappoa (C30H48O3) sekä mahdollisesti muita yhdisteitä. Betuliini saadaan myös muutettua helposti betuloni- (C30H46O3) ja betuliinihapoksi, joilla saattaa olla laajoja biologisia ja farmakologisia käyttömahdollisuuksia.
Tutkimus ja lääketiede

Eräässä kliinisessä tutkimuksessa betuliinin havaittiin olevan tehokas aine erilaisia kasvaimia vastaan. Betuliini sai kasvaimen solut tuhoamaan itsensä (apoptoosi) ja hidasti erilaisten kasvainsolujen kasvua.
Betuliinilla, dihydrobetuliinihapolla ja sen johdannaisilla on havaittu olevan anti-HIV-aktiivisuutta.
Betuliinin on havaittu eläinkokeissa vähentävän veren kolesterolia statiinin tavoin. Betuliini esti SREBP transkriptio tekijää kehittymästä. SREBP vähentää kehossa tapahtuvaa kolesterolin ja rasvahappojen valmistusta. Betuliini vähensi eläimissä ruokavalion aiheuttamaa lihavuutta, vähensi veren ja kudosten lipidipitoisuuksia sekä lisäsi insuliiniherkkyyttä. Lisäksi se pienensi ja vakautti valtimonkovettumia.
Saksalainen Birken AG on patentoinut menetelmän betuliinin erottamiseksi koivun tuohesta ja valmistaa sitä sisältäviä emulsiovoiteita lääkekäyttöön.
Pohjois-Amerikan intiaanit käyttivät punalepän kaarnaa hoitona myrkkysumakin polttamiin kohtiin, hyönteisten puremiin ja muihin ihoärtymiin. Mustajalkaintiaanit käyttivät punalepästä tehdyn imusolmukeongelmien ja tuberkuloosin hoitoon.
Aiheesta muualla

Erkki Metsälä: Betuliinijohdannaiset
PubChem: Betulin (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Betulin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Betulin (englanniksi)
ChemBlink: Betulin (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Betulin
Bukarestin rauha

Bukarestin rauha voi tarkoittaa seuraavia rauhansopimuksia:
Bukarestin rauha (1812), Ottomaanien valtakunnan ja Venäjän välinen rauha, päätti maiden välisen sodan
Bukarestin rauha (1886), Serbian ja Bulgarian välinen rauha, päätti maiden välisen sodan
Bukarestin rauha (1913), rauha yhtäältä Bulgarian ja toisaalta Serbian, Kreikan, Romanian ja Montenegron välillä, päätti toisen Balkanin sodan
Bukarestin rauha (1918), Romanian ja keskusvaltojen välinen rauha, jolla Romania irtautui ensimmäisestä maailmansodasta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bukarestin rauha”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Norojärvi (Orivesi)

| Norojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°44′53″N, 24°12′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.743.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,8 m  
Rantaviiva:  0,795 km  
Pinta-ala:  2,674 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNorojärvi 
Norojärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Vitelin ja Lauttakulman välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi on erämaassa sijaitseva metsäjärvi, jolla ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat pääosin suomaata ja hieman metsämaata. Sen lounaisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee Hirsilästä tie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,8 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sen länsipuolella olevalta suolta alkaa kuivatusoja, joka johtaa Ylä-Viteliin.
Buk (rumpu)

Buk-rumpu.
Buk on perinteinen korealainen rumpu. Kuuluisa buk-rumpu on värikäs temppeleissä käytetty, jolla ilmoitetaan jotain tärkeää.
Hovimusiikissa käytetty buk-rumpu käyttää nauloja reunoilla kun taas kansanmusiikissa käytetyt ovat yleensä sidottu nahkaremmeillä. Rumpua soitetaan hovimusiikissa kapula yhdessä kädessä tai kahdella paljaalla kädellä. Folk-musiikissa rumpua soitetaan kapula oikeassa kädessä ja paljaalla vasemmalla kädellä.
Café du Dôme

Le Café du Dôme.
Le Café du Dôme tai lyhyesti Le Dôme on Montparnassessa Pariisissa sijaitseva ravintola, joka avattiin vuonna 1898. Se oli ensimmäinen montparnesselaiskahvila, joka alkoi houkutella asiakkaakseen taiteilijoita ja kirjailijoita. Ravintolassa kokoontuneisiin kuuluisuuksiin lukeutuvat muun muassa Man Ray, Henry Miller, Anaïs Nin, Eva Kotchever, Kahlil Gibran, Pablo Picasso ja Ernest Hemingway. Se houkutteli erityisesti pohjois- ja keskieurooppalaisia kuvataiteilijoita, joita Guillaume Apollinaire kutsui nimellä ”Dômiers”, joihin kuuluivat aluksi Rudolf Levy, Hans Purrmann ja Walter Bondy. Dômiers-taiteilijaryhmä hajosi kuitenkin ensimmäisen maailmansodan alussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Café du Dôme Wikimedia Commonsissa
Buk

Buk voi tarkoittaa seuraavia:
Buk-ilmatorjuntajärjestelmä
Buk, kaupunki Puolassa
Buk, korealainen rumpu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Buk”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Blok

| Blok |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Se moderni kiinteistövälittäjä
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2017
Toimitusjohtaja:  Susanna Huikkola
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  Kiinteistönvälitys
Liikevaihto:  1,9 milj. € (2022)
Henkilöstö:  8
Kotisivu:  www.blok.ai
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Blok on suomalainen asunnonvälityspalvelu (LKV), joka myy asunto-osakkeita kaupunkialueilla. Yritys on perustettu Helsingissä vuonna 2017, ja sen ensimmäinen kansainvälinen toimisto aloitti toimintansa Tukholmassa vuonna 2019.
Blokin digitaalinen välityskokemus on palkittu Suomen parhaana verkkopalveluna. Yrityksen perustaja Rudi Skogman tunnettiin ennen yhtenä kasvuyritystapahtuma Slushin pääjärjestäjistä.
Yritys

Blokin kaupparekisterinimi on Magenta Homes Oy. Sen palvelukonsepti syntyi tammikuussa 2015, kun Rudi Skogman myi kaksionsa Pasilassa. Välittäjä kuittasi 7000 euron – noin neljän prosentin – palkkion nopeasti käyneestä kaupasta, ja Skogman jäi miettimään, miten asuntokauppakokemuksesta saisi tehtyä paitsi paremman, myös merkittävästi edullisemman. Kaksi vuotta myöhemmin perustetun Blokin kiinteistövälityspalvelussa yhdistyvät välittäjän vapaudet ja vastuut sekä edistyksellisen teknologian kustannustehokkuus.
Välityskonseptiin kuuluu, että asunnon omistaja esittelee asuntonsa itse. Blokin välittäjä hoitaa myyntiin kuuluvan työn, aina asunnon markkinoinnista valokuvaukseen ja kauppakirjoihin sekä kaupanteon tukeen.
Yritys ottaa palveluistaan alle prosentin välityspalkkion, mutta sen lisäksi myös muita palkkioita, kuten 495 euron palkkion toimeksiannon yhteydessä. Blokin mukaan hinta pysyy markkinastandardia matalampana paitsi itse-esittelyn, myös uuden teknologian ansiosta: yritys käyttää tekoälyä muun muassa asunnon alustavan hinta-arvion tekemiseen ja rutiinitehtävien automatisoimiseen. Blok on ensimmäinen pankeista riippumaton toimija Digitaalisen Asuntokaupan (DIAS) piirissä.
Yritys oli hakupalvelu Googlen mukaan alan parhaiden arvioitu välitysliike vuonna 2020.
Etsivä

Blok Etsivä on vuonna 2020 markkinoille tuotu hakukone, jonka avulla asuntoa etsivä löytää kaikki hakukriteereihinsä sopivat asunnot pääkaupunkiseudulla – myös ne, jotka eivät ole myytävänä julkisesti esimerkiksi Oikotiellä tai Etuovi.comissa.
Palvelu pohjautuu älykkääseen datan hyödyntämiseen. Ostotoimeksiannon teko on maksutonta.
Tammikuussa 2021 Blok Etsivä lanseerattiin myös Tukholmassa.
Liiketoimintakauppa

Magenta Homes Oy osti 23.11.2023 toteutetulla liiketoimintakaupalla Blok Enterprises Oy:n ja Brik Kodit Oy:n liiketoiminnan. Liiketoimintakaupassa brändi, teknologia, asiakkuudet ja henkilökunta siirtyivät Magenta Homes Oy:lle, joka jatkaa Blokin toimintaa. Liiketoimintakaupan jälkeen Blok Enterprises Oy sekä Brik Kodit Oy jättivät 5.1.2024 konkurssihakemuksen Helsingin käräjäoikeuteen.
Camille Lepage

Camille Lepage.
Camille Lepage (28. tammikuuta 1988 Angers, Ranska – 11. toukokuuta 2014 Bouar, Keski-Afrikan tasavalta) oli ranskalainen valokuvaaja. Hän oli ensimmäinen vuonna 2012 alkaneen Keski-Afrikan kriisin yhteydessä surmansa saanut länsimainen toimittaja.
Lepage opiskeli journalismia Utrechtissa ja Southamptonissa, jonka jälkeen hän toimi valokuvaajana Egyptissä, Etelä-Sudanissa sekä Keski-Afrikan tasavallassa. Lepagen kuvia julkaisivat muun muassa The Guardian, Le Monde ja The Washington Post -sanomalehdet sekä BBC. Keski-Afrikan tasavallassa syksystä 2013 lähtien työskennellyt Lepage löydettiin ammuttuna Bouarin kaupungin lähistöltä toukokuun 12. päivänä 2014. Hän oli edellisen kerran ollut yhteydessä ulkomaailmaan Twitterin välityksellä 6. toukokuuta. Ranskan viranomaiset luonnehtivat Lepagen kuolemaa "salamurhaksi", jolla viitataan siihen, että hänet olisi haluttu surmata tarkoituksella.
Cagayan Valley

Cagayan Valleyn sijainti
Cagayan Valley on Filippiinien pohjoisin hallintoalue Luzonin saaren koillispäädyssä. Hallintoalueeseen kuuluvat myös Filippiinien pohjoispuolella olevat Batanes- ja Babuyansaaret. Nimensä hallintoalue on saanut Cagayanjoen laaksosta, joka hallitsee alueen ympäristöä Kordilleerien ja Sierra Madren vuoristojen välissä.
Cagayan Valley muodostuu viidestä provinssista, jotka ovat Batanes, Cagayan, Isabela, Nueva Vizcaya ja Quirino. Alueen hallinnollinen keskus on Tuguegarao. Cagayan Valleyn asukasluku on 3 229 163 (vuonna 2010) ja sen kokonaispinta-ala 31 159 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cagayan Valley Wikimedia Commonsissa
Filippiinien hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Manila
Alueet:   Bicolin alue  Cagayan Valley  CALABARZON  Caraga  Cordilleran hallinnollinen alue  Davaon alue  Ilocosin alue  Itä-Visayas  Keski-Luzon  Keski-Visayas  Länsi-Visayas  MIMAROPA  Mindanaon autonominen muslimialue  Pohjois-Mindanaon alue  Pääkaupunkialue  SOCCSKSARGEN  Zamboangan niemimaa 
Provinssit:   Abra  Agusan del Norte  Agusan del Sur  Aklan  Albay  Antique  Apayao  Aurora  Basilan  Bataan  Batanes  Batangas  Benguet  Biliran  Bohol  Bukidnon  Bulacan  Cagayan  Camarines Norte  Camarines Sur  Camiguin  Capiz  Catanduanes  Cavite  Cebu  Cotabato  Davao del Norte  Davao del Sur  Davao de Oro  Davao Occidental  Davao Oriental  Dinagat Islands  Eastern Samar  Guimaras  Ifugao  Ilocos Norte  Ilocos Sur  Iloilo  Isabela  Kalinga  La Union  Laguna  Lanao del Norte  Lanao del Sur  Leyte  Maguindanao  Marinduque  Masbate  Misamis Occidental  Misamis Oriental  Mountain Province  Negros Occidental  Negros Oriental  Northern Samar  Nueva Ecija  Nueva Vizcaya  Occidental Mindoro  Oriental Mindoro  Palawan  Pampanga  Pangasinan  Quezon  Quirino  Rizal  Romblon  Samar  Sarangani  Siquijor  Sorsogon  South Cotabato  Southern Leyte  Sultan Kudarat  Sulu  Surigao del Norte  Surigao del Sur  Tarlac  Tawi-Tawi  Zambales  Zamboanga del Norte  Zamboanga del Sur  Zamboanga Sibugay
Aukusti Simojoki

Aukusti Simojoki (ent. Simelius, 17. elokuuta 1882 Haukipudas – 8. kesäkuuta 1959 Hämeenlinna) oli suomalainen filosofian tohtori, opettaja, kirjailija, kääntäjä, sanoittaja. Vuonna 1953 hän sai professorin arvonimen.
Simojoki valmistui ylioppilaaksi vuonna 1901, filosofian kandidaatiksi ja lisensiaatiksi vuonna 1911 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1914. Hänet promovoitiin samanaikaisesti tulevan presidentti Lauri Kristian Relanderin kanssa. Väitöskirjan aihe oli "August Ahlqvist runoilijana, arvostelijana ja tyyliniekkana".[lähde? ]
Simojoki työskenteli muun muassa Kouvolan Sanomien päätoimittajana, Kustannus Oy Kariston kirjallisena johtajana. Vuosina 1930–1940 hän oli Kouvolan yhteiskoulun suomen kielen lehtori ja rehtori sekä myöhemmin työväenopiston johtaja ja valtioneuvoston käännöstoimiston päällikkö. Hän suomensi monia teoksia eri kielistä ja oli innokas kuoromies (II-basso). Hän on myös sanoittanut useita tunnettuja lauluja. Simojoen runoon on sävelletty Kymenlaakson laulu. Hän on myös riimittänyt suomeksi virolaisen joululaulun Kilisee, kilisee kulkunen (Tiliseb, tiliseb aisakell).
Simojoki kuului Suomen eläinsuojeluyhdistyksen hallitukseen vuosina 1910–1918 ja toimi sihteerinä 1911 alkaen. Simojoen ensimmäinen vaimo Sylvia oli yhdistyksen puheenjohtaja Torsten Karl Forsténin tytär. Kun avioliitto päättyi eroon vuonna 1919, luopui Simojoki myös yhdistyksen toiminnasta. Aktiivikautenaan hän sanoitti Suomen eläinsuojeluyhdistyksen marssin. Sävellyksen teki Oskar Merikanto.
Meni naimisiin Aino Riihimäen kanssa 1920.
Avioliitosta kolme lasta Jaakko 1921, Leena 1923 ja Maija 1931.
Teoksia

Nimellä Aukusti Simelius:
Katovuosina : 3 näytöksinen näytelmä. Seuranäytelmiä n:o 40. Boman & Karlsson, Hämeenlinna 1906
Runoa ja suorasanaista : runokyhäelmiä. Suomen eläinsuojelusyhdistys, Lahti 1913
August Ahlqvist runoilijana, arvostelijana ja tyyliniekkana 1, väitöskirja. Tekjä, Helsinki 1914
Jaakko Juteinin mietteitä eläinsuojeluksesta. Suomen eläinsuojelusyhdistys, Lahti 1915
Nuoriso ja eläinsuojelus. Suomen eläinsuojelusyhdistys, Lahti 1916
Laulujen maailma : sanojen suomennoksia tunnettujen mestarien sävellyksiin. Huviohjelmien avuksi n:o 45. Karisto 1919, 1927
Lausuntarunoja : juhlatilaisuuksien ohjelmiin. Huviohjelmien avuksi n:o 46. Karisto 1919, 2. painos 1931
Tervehdys Hämeenlinnan W. P. K:n 50-vuotisjuhlaan 19 8/VII 23. Hämeenlinna 1923
Maan kauniin kohtalo meille soi ... : runo Hämeen Maakuntajuhlilla Hämeenlinnassa 5-6 VII. 1924. Hämeenlinna 1924
Tunnustus : yksinäytöksinen näytelmä. Seuranäytelmiä 268. Karisto 1926
J. L. Runeberg opettajana. Kirjallisuudentutkijain seuran vuosikirja 2. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1932
Äidinkielen kirjallisia tehtäviä ; koonn. Aukusti Simelius. Otava 1932
Äidinkielen kirjallisten tehtävien jäsentelyjä. Otava 1933
Nimellä Aukusti Simojoki:
Kansanrunoutta : kirjallisuuden historian opetusta silmällä pitäen ; toim. Aukusti Simojoki. Suomalaista kirjallisuutta kouluille 10. Otava 1939
Aulanko : matkailukeskuksen historiaa ja selostusta. Karisto 1947
Arvi A. Karisto osakeyhtiö 1900-1950 : kerrontaa 50-vuotiselta toimikaudelta. Karisto 1950
Nimimerkillä A. S:s:
Myllynpaikka : seuranäytelmä lauluineen 1:ssä näytöksessä. Näytelmäkirjallisuutta n:o 49. U. W. Telén ja K., Kuopio 1901
Nimimerkillä Tuomas Kiviaho:
Neidon mieli miehelähän : pila 1:ssä näytöksessä, kirjoittanut Tuomas Kiviaho. Seuranäytelmiä n:o 36. Boman & Karlsson, Hämeenlinna 1906, 2. painos 1909
Nimimerkillä Tahvo Kärppä:
Pitkälle matkalle, kirjassa Alli Vihonen : Luonnon suojelijat. Suomen eläinsuojelusyhdistyksen vuorokeskusteluja n:o 1-4.  Suomen eläinsuojelusyhdistys, Helsinki 1915
Nimimerkillä W.T.W:
"Pilkku" on myötävä, kirjassa Alli Vihonen : Luonnon suojelijat. Suomen eläinsuojelusyhdistyksen vuorokeskusteluja n:o 1-4.  Suomen eläinsuojelusyhdistys, Helsinki 1915
Suomennoksia

Nimellä Aukusti Simelius:
Jacob Tegengren : Runoja. Suomentaja, Helsinki 1908
Josef Julius Wecksell : Valikoima runoelmia. Suomentaja, Helsinki 1908
Edmond Rostand : Cyrano de Bergerac : viisinäytöksinen runomittainen sankarinäytelmä. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1918
Alexandre Dumas vanhempi : Kuollut maailmalta (Pauline). Karisto 1921
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 1, Toulonin rangaistusvankila. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 2, Antoinette. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 3, Orpojen aarre. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 4, Saint-Lazaren vankilassa. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 5, Vankilasta vapauteen. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 6, Kirottu majatalo. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 7, Venäjän aroilla. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 8, Hulluinhuone. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 9, Naispaholainen. Karisto 1925-1926
Pierre Alexis de Ponson du Terrail : Kaleerivanki N:o 117. 10, Vasilikan kosto. Karisto 1925-1926
Jarl Hemmer : Huomenlahja : romaani. Otava 1934
Aleksanteri Mihailovitsh : Venäjän suurruhtinaana : muistelmia Venäjän keisarikunnan viimeisiltä vuosikymmeniltä. Otava 1934
Nimellä Aukusti Simojoki:
Hans Dominik : Teräksinen salaisuus : romaani. Otava 1935, 2. painos 1961
Sally Salminen : Katriina : romaani. Otava 1936, 15. painos 1994
Essad Bey : Nikolai II : viimeisen tsaarin loistoaika ja kukistuminen ; lyhentäen suom. Aukusti Simojoki. Otava 1936
Sigfrid Siwertz : Selambin perhe. Otava 1936, 2. painos Gummerus 1980
Andreas Markusson : Mies, joka taisteli pimeyttä vastaan : romaani Lars Levi Laestadiuksen elämästä. Otava 1938
Erich Kästner : Kolme miestä lumessa : kertomus. Otava 1939, 3. painos 1958
Ingrid Qvarnström : Romanttinen leikki : kertomus 1840-luvun Helsingistä ; ruotsinkielisestä käsikirjoituksesta suomentaneet Aukusti Simojoki ja Lauri Kemiläinen. Otava 1940
Sally Salminen : Hiekalle rakettu : romaani. Otava 1941
Dag Hemdal : Tulenjohtaja. Otava 1941
Yrjö Hirn : Runebergin runoilijaolemus ; suomentaneet Ilmari Havu ja Aukusti Simojoki. Otava 1942
Jan de Hartog : Hollannin ylpeys : romaani. Otava 1945
Moses Pergament: Jenny Lind: Elämäkerta: Kustannusosakeyhtiö Aura 1946
Franz Kafka : Oikeusjuttu. WSOY 1946, 6. painos 1986
Aiheesta muualla

Aukusti Simojoki Kirjasampo.fi:ssä
Bujumburan kansainvälinen lentoasema

Bujumburan kansainvälinen lentoasema (IATA: BJM, ICAO: HBBA) on lentoasema Bujumburassa, Burundin pääkaupungissa.
Vuonna 2008 lentoaseman kautta kulki noin 120 000 matkustajaa.
Aiheesta muualla

Perustiedot World Aero Datasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kartta Multimapista
Satelliittikuva TerraServeristä[vanhentunut linkki]