stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tucson
Maantiede

Tucson sijaitsee Arizonan osavaltion kaakkoisosassa Sonoran aavikkoon kuuluvassa laaksossa. Kaupungista etelään sijaitsevat Sierrita ja Santa Rita-vuoret, kun taas idässä kohoavat Rinconvuoret. Matkaa Meksikon vastaiselle rajalle etelässä on noin 95 kilometriä ja Arizonan pääkaupunki Phoenix sijaitsee noin 185 kilometriä Tucsonista luoteeseen. Korkeutta merenpinnasta kaupungilla on noin 735 metriä.
Historia

Arkeologisten kaivauksien perusteella nykyisen Tucsonin alueella oli ihmisasutusta ja alueella harjoitettiin maanviljelyä noin 2 000 vuotta sitten. Alueen varhaisista asukkaista on käytetty nimitystä hohokamit. Hohokamien kulttuuri hävisi kuitenkin jo ennen eurooppalaisten saapumista. Heidän jälkeensä aluetta asuttivat pimat, joilta nykyinen Piman piirikunta on saanut nimensä. Nimi Tucson on johdettu piman kielen sanasta Stjukshon tai Chuk-son, joka vapaasti kääntäen tarkoittaa lähdettä mustan vuoren juurella.
Ensimmäisten eurooppalaisten joukossa nykyisen Tucsonin alueella oli espanjalainen jesuiitta Eusebio Francisco Kino vuonna 1687. Vuonna 1700 hän perusti alueelle useita lähetysasemia, joista yksi oli noin 25 kilometrin päässä nykyisestä kaupungista sijaitseva San Xavier del Bac. Tucson perustettiin varsinaisesti kuitenkin vasta vuonna 1775, kun espanjalaiset siirtolaiset rakensivat Presidio of San Augistin del Tucson -linnakkeen suojaksi apassien tekemiä hyökkäyksiä vastaan. Meksiko itsenäistyi Espanjasta vuonna 1821 ja Tucson oli meksikolainen kaupunki aina vuoteen 1853 saakka, jolloin se liitettiin Gadsdenin oston yhteydessä Yhdysvaltoihin.
Yhdysvaltojen sisällissodan aikana kaupunki kuului hetkellisesti Etelävaltioille ja vuonna 1867 siitä tuli Arizonan territorion pääkaupunki. Kaupunki oli osa sittemmin romantisoitua villiä länttä. Viereisessä Tombstonessa käytiin legendaarinen O. K. Corralin taistelu ja alue kärsi myös intiaanien hyökkäyksistä. Southern Pacific Railroad-rautatie vedettiin Tucsoniin vuonna 1880 ja sen kasvua vauhditti hopean ja kuparin löytyminen naapurikaupunkien alueilta. 1900-luvulle tultaessa Arizona oli puolestaan tullut tunnetuksi kuivasta ja aurinkoisesta ilmastostaan, mikä teki alueesta terveellisenä pidetyn matkailukohteen. Arizonasta tuli oma osavaltionsa vuonna 1912 ja vuonna 1920 Tucsoniin valmistui maan ensimmäinen kunnallinen lentoasema. Samaan aikaan kaupunkiin vedettiin uusia maanteitä. Toisen maailmansodan aikana kaupungin viereen perustettiin Davis-Monthanin lentotukikohta. Tucson on kasvanut toisen maailmansodan jälkeen nopeasti ja siihen on liitetty sitä ennen ympäröineitä asutuskeskuksia.
Vuonna 1993 Vatikaanin observatorio rakennutti kaupungin laitamille teleskoopin. Se toimii Arizonan yliopiston yhteydessä.
Talous

Kuparin louhinta oli pitkään Tucsonin talouden kulmakivi ja työllisti suuren osan kaupungin asukkaista. Kaivostoiminnan merkitys on kuitenkin vähentynyt. Muita kaupungin talouden aloja ovat turismi, teollinen tuotanto ja korkean teknologian yritykset. Kaupungin teolliseen tuotantoon lukeutuvat esimerkiksi lentokoneet, ohjukset ja elektroniikka. Kaupungissa toimiva yrityksiä ovat esimerkiksi Raytheon Missile Systems, IBM, Texas Instruments, Intuit ja Bombardier Aerospace. Etenkin Tucsonin metropolialueella monet paikalliset ovat työllistyneet turismiin liittyvissä liiketoiminnoissa.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Tucsonissa aikavälillä 2012–2016 olivat 37 973 USD ja henkilöä kohden 20 896 USD. 25,1 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Tucsonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 520 116 ja vuoden 2017 arvion mukaan 535 677. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 980 263. Kaupungin asukkaista 73,5 % oli taustaltaan valkoisia, 5 % afroamerikkalaisia, 2,9 % intiaaneja, 42,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3 % aasialaisia. 34,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 15,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Tucsonissa on merkittävä espanjankielinen vähemmistö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tucson Wikimedia Commonsissa
Arizonan osavaltio
| --- | --- |
Alueet:  Arizona Strip  Coconino Plateau  Etelä-Arizona  Grand Canyon  Koillis-Arizona  Mojaven aavikko  North Central Arizona  Phoenix Metropolitan Area  Pohjois-Arizona 
Piirikunnat:  Apache  Cochise  Coconino  Gila  Graham  Greenlee  La Paz  Maricopa  Mohave  Navajo  Pima  Pinal  Santa Cruz  Yavapai  Yuma 
Kaupungit (suurimmat):  Chandler  Flagstaff  Gilbert  Glendale  Mesa  Peoria  Phoenix (pääkaupunki)  Prescott  Scottsdale  Tempe  Tucson  Yuma 
Luontoa lähellä Tucsonia.
Vanhan espanjalaisen linnakkeen ennallistettu muuri.
Näkymä kaupunkiin.
Wolkoffin talomuseo

| Wolkoffin talomuseo Wolkoffin talo  |
| --- | --- |

Tyyppi:  Asuinrakennus, talo, museo, kotimuseo 
Osoite:  Kauppakatu 26, 53100 Lappeenranta  
Sijainti:  Lappeenranta 
Perustettu:  1826  
Koordinaatit:  61°03′36″N, 28°11′06″E
 fiWolkoffin talomuseo 
Wolkoffin talomuseo on Lappeenrannan kaupungille kuuluva museokohde. Wolkoffin talo on osa Lappeenrannan museoita, joita ovat lisäksi Etelä-Karjalan museo, Lappeenrannan taidemuseo ja Ratsuväkimuseo.
Wolkoffin talo sijaitsee Lappeenrannassa Kauppakadun ja Ainonkadun kulmassa. Wolkoffin talo on rakennettu vuonna 1826. Ainonkadun puoleinen siipi on rakennettu vuonna 1905. Venäläinen Wolkoffien suku omisti kauppiastalon vuosina 1872 - 1986. Perikunta lahjoitti talon museoksi vuonna 1986, ja vuonna 1993 se avattiin yleisölle.
Historiaa

Lappeenrannan Kauppakadun ja Suuren Rantakadun (nykyisin Ainonkatu) kulmaan rakennettiin puinen kauppakartano vuonna 1826. Rakennuttaja oli kauppias Jacob Claudelin.
Ivan Wolkoff  osti kauppakartanon kauppias Zirjakovilta vuonna 1872. Ivan sai perheensä kanssa Suomen kansalaisuuden vuonna 1871, joka mahdollisti talon virallisen omistamisen ja lainhuudatuksen. Ivan Wolkoff (1827 - 1900) oli kotoisin Jaroslavlista Venäjältä. Hän tuli Lappeenrantaan 1840-luvulla. Lappeenrannassa Ivan toimi puutarhurina, teurastajana ja kauppiaana. Ivan Wolkoffilla oli  Kauppakadulla  Wolkoffin talossa sekatavarakauppa. Kauppias Claudelinin aikaan kaupantekoa tehtiin pihan puolelta. Nykyisin kaupan tiloissa toimii Wolkoffin puoti.
Kauppiasuransa lisäksi Ivan Wolkoff toimi merkittävästi ortodoksisen kirkon hyväksi. Ivan valittiin Lappeenrannan ortodoksisen Pokrovan kirkon kirkonisännäksi, jonka tehtäviä hän hoiti 1860-luvulta vuoteen 1900 asti.
Wolkoffin suvun taloa ovat Ivan Wolkoffin jälkeen isännöineet Ivan Wolkoffin  pojat Mihail Wolkoff (k. 1901) ja Nikolai Wolkoff (k. 1912), Nikolai Wolkoffin  lapset Johannes Wolkoff (k. 1969) ja Anna Wolkoff-Nissinen (k. 1983)  ja Johannes Wolkoffin lapset.
Näyttelyt

Taloon tutustutaan opastetuilla kierroksilla. Wolkoffin talomuseossa on myös museokauppa, Wolkoffin puoti. Opastetut kierrokset alkavat puodista.
Talomuseo on suvun vuonna 1986 luovuttamassa asussa. Opastetulla kierroksella liikutaan rakennuksen alakerrassa. Nähtävillä on ”naisten kabinetti ” ja makuuhuone, sali, miesten työhuone, ruokasali, makuuhuone, lastenhuone ja keittiö.
Pääsiäisenaikaan järjestetään opastettuja pääsiäiskierroksia. Talon saliin katetaan Wolkoffin suvun perinteiden mukaan pikkupöydille pääsiäisherkkuja kuten baba ja kulitsa. Ortodoksisessa kirkossa pääsiäiseen valmistaudutaan ja paastoa seuraa suuri juhla. Wolkoffin suku on muistellut paastonaikaan ja pääsiäiseen liittyviä traditioita.
Wolkoffin museossa on jouluaikaan opastettuja joulukierroksia, joissa tutustutaan Johannes Wolkoffin perheen joulunvieton tapoihin. Talossa on jouluaikaan nähtävillä kattoon asti oleva, koristeltu kuusi.
Puoluekannatus Suomessa

Puoluekannatus Suomessa on kooste valtakunnallisista kannatusmittauksista, jotka kuvaavat Suomessa toimivien poliittisten puolueiden kannatusta.
Kannatusmittaukset

Kannatuskyselyiden tulokset on seuraavassa taulukossa lueteltu uusimmasta vanhimpaan. Korkein prosenttiosuus jokaisessa kyselyssä on ilmaistu lihavoidulla tekstillä sekä puolueen tunnusvärin värisellä taustalla mahdolliset tasatilanteet poislukien, jolloin korostusta ei ole. Taulukon päivämäärät kuvaavat kyselyn suorittamisen ajankohtaa, eivät tulosten julkaisuajankohtaa. Kuitenkin jos kyselyn suorittamisen ajanjakso ei ole tiedossa, käytetään julkaisun ajankohtaa.
Viimeisin sarake kuvaa Suomen eduskunnan hallituspuolueiden kannatuksen suhdetta eduskunnan opposition kannatukseen.
Kyselyn laatijatahoista vakiintuneesti Kantar TNS:n (uusi nimi Verian) gallupien tilaajana on Helsingin Sanomat (Sanoma Media), Tietoykkösen gallupien tilaajana Alma Media (MTV) ja Taloustutkimuksen gallupien tilaajana Yleisradio.
Kannatusmittaukset > Eduskuntavaalit 2019

| 10.8.–10.9.2015 | TNS Gallup | 22,3 | 18,0 | 15,6 | 15,0 | 11,1 | 7,8 | 4,8 | 3,5 | - | 1,9 | 4,3 | 55,9 – 42,2 |
| 10.8.–1.9.2015 | Taloustutkimus | 23,0 | 18,9 | 15,0 | 14,4 | 12,4 | 7,6 | 4,2 | 2,9 | - | 1,6 | 4,1 | 56,9 – 41,5 |
| 28.8.2015 | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. | Sari Essayah valittiin kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi. |  |
| 13.7.–7.8.2015 | TNS Gallup | 23,2 | 17,6 | 16,7 | 14,2 | 11,4 | 7,2 | 4,7 | 3,1 | - | 1,9 | 5,6 | 57,5 – 40,6 |
| 7.7.–4.8.2015 | Taloustutkimus | 23,1 | 18,2 | 15,6 | 14,5 | 12,7 | 7,8 | 3,9 | 2,7 | - | 1,5 | 4,9 | 56,9 – 41,6 |
| 15.6.–9.7.2015 | TNS Gallup | 21,9 | 18,2 | 17,6 | 14,7 | 9,8 | 7,9 | 4,5 | 3,3 | - | 2,1 | 3,7 | 57,7 – 40,2 |
| 3.6.–1.7.2015 | Taloustutkimus | 22,7 | 17,3 | 15,6 | 14,6 | 11,5 | 8,4 | 4,5 | 3,4 | - | 2,0 | 5,4 | 55,6 – 42,4 |
| 18.5.–11.6.2015 | TNS Gallup | 21,0 | 18,5 | 18,0 | 14,8 | 10,0 | 7,8 | 4,5 | 3,2 | - | 2,2 | 2,5 | 57,5 – 40,4 |
| 4.5.–2.6.2015 | Taloustutkimus | 23,1 | 16,7 | 17,5 | 15,0 | 10,5 | 7,5 | 4,5 | 3,1 | - | 2,1 | 5,6 | 57,3 – 40,6 |
| 20.4.–15.5.2015 | TNS Gallup | 21,1 | 18,0 | 19,2 | 15,1 | 9,3 | 6,8 | 4,6 | 3,4 | - | 2,5 | 1,9 | 58,3 – 39,2 |
| 19.4.2015 | Vaalitulos | 21,1 | 18,2 | 17,7 | 16,5 | 8,5 | 7,1 | 4,9 | 3,5 | - | 2,5 | 2,9 | 57,0 – 40,5 |
Aiheesta muualla

Suomen virallinen vaalisivusto Vaalit.fi
Puoluekannatus vuodesta 1994 (kuvaaja, artikkelin lopussa), Yle.fi
Kyhmypilkkasiipi

| Kyhmypilkkasiipi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Mustalinnut Melanitta
Laji::  deglandi
Kaksiosainen nimi
 Melanitta deglandi  (Bonabarte, 1850) 

Katso myös
   Kyhmypilkkasiipi Wikispeciesissä   Kyhmypilkkasiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyhmypilkkasiipi (Melanitta deglandi tai Melanitta fusca deglandi) on mustalintujen sukuun kuuluva sorsalaji. Sitä pidettiin aiemmin pilkkasiiven (Melanitta fusca) alalajina.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kyhmypilkkasiipi pesii Kanadassa, Meksikossa, Yhdysvalloissa ja Saint-Pierre ja Miquelonin saarilla. Kyhmypilkkasiipikannan koosta ei ole luotettavia arvioita.
Kyhmypilkkasiipi pesii järvillä, joilla ja lammilla arktisella tundralla ja alppiniityillä.
Sulkasato- ja talvehtimisalueilla kyhmypilkkasiipi voi kerääntyä suuriksi, jopa tuhansien yksilöiden parviksi.
Lisääntyminen

Kyhmypilkkasiiven pesintä alkaa toukokuun puolivälissä. Ne pesivät pareittain tai pienissä ryhmissä. joskus lokki- tai tiirayhdyskunnissa. Pesinnän jälkeen aikuiset yksilöt siirtyvät sulkasatopaikoille ja ovat lentokyvyttömiä kolmesta neljään viikkoa.
Ravinto

Kyhmypilkkasiipi käyttää ravinnokseen nilviäisiä.
F-liiga (miehet)

| F-liiga |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Miesten F-liigan kausi 2024–2025 

Laji:  salibandy
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  1986
Edeltäjä:  Miesten SM-sarja (1986–1994) Miesten Salibandyliiga (1994–2020)
Toimitusjohtaja:  Kimmo Nurminen
Joukkueita:  12
Hallitseva mestari:  Oilers
Eniten mestaruuksia:  SSV (11)
Sarjataso:  1.
Alempi taso:  Inssi-Divari
TV:  Ruutu+
Aiheesta muualla
fliiga.com
F-liiga on salibandyn korkein sarjataso Suomessa. Aiempaa nimeä Salibandyliiga on käytetty kaudesta 1994–1995 lähtien, mutta Suomen mestaruudesta on pelattu jo kaudesta 1986–1987 asti. Nykyinen nimi F-liiga otettiin käyttöön keväällä 2020 liigan brändiuudistuksen yhteydessä.
Salibandyliigan vanha logo, joka oli käytössä vuoteen 2017 asti.
Vuosina 2017–2020 käytössä ollut logo.
Sarjajärjestelmä

Kolminkertainen sarja yksittäisinä otteluina. Edellisen kauden välieräjoukkueilla sekä
runkosarjan sijoituksen mukaan kahdella parhaalla puolivälierien hävinneistä joukkueista 17
kotiottelua, muilla 16 kotiottelua.
Peliaika 3 x 20 min tehokasta peliaikaa. Jos varsinainen peliaika päättyy tasan, pelataan 5
minuutin jatkoaika, joka päättyy ensimmäiseen hyväksyttyyn maaliin. Mikäli ratkaisua ei synny
jatkoajalla ratkaistaan voittaja viiden laukojan rangaistuslaukauskilpailussa. Ottelun voitosta
varsinaisella peliajalla saa kolme (3) sarjapistettä. Jatkoajalla tai rangaistuslaukauskilpailussa
ratkenneesta ottelussa voitosta saa kaksi (2) sarjapistettä ja häviöstä yhden (1) sarjapisteen.
Varsinaisella peliajalla hävitystä ottelusta ei saa pisteitä (0).
Sarjan kahdeksan parasta jatkavat pudotuspeleihin
Sarjajärjestelmä > Playoffs

Sarjan kahdeksan parasta pelaavat pudotuspelit yksittäisinä otteluina. Puolivälierissä, välierissä
ja finaaleissa paremmuus ratkaistaan paras seitsemästä -ottelusarjoissa (neljä voittoa). Pronssi
ratkaistaan yhdessä ottelussa. Peliaika on 3 x 20 min tehokasta peliaikaa. Jos varsinainen
peliaika päättyy tasan, pelataan 20 minuutin jatkoaika, joka päättyy ensimmäiseen hyväksyttyyn
maaliin. Mikäli ratkaisua ei synny jatkoajalla ratkaistaan voittaja viiden laukojan
rangaistuslaukauskilpailussa.
Sarjajärjestelmä > Puolivälierät

Runkosarjan voittaja saa valita vastustajansa sarjan 5.-8. sijoittuneista joukkueista. Runkosarjan
2. sijoittunut saa valita vastustajansa valitsematta jääneistä sarjan 5.-8. sijoittuneista
joukkueista. Runkosarjan 3. sijoittunut saa valita vastustajansa valitsematta jääneistä sarjan 5.-
8. sijoittuneista joukkueista. Runkosarjan 4. sijoittunut saa vastaansa valitsematta jääneen
joukkueen sijoilta 5.-8.
Ottelupareissa runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue toimii kotijoukkueena 1., 3. sekä
mahdollisissa 5. ja 7. otteluissa.
Sarjajärjestelmä > Välierät

Välieriin selviävät puolivälieräsarjojen voittajat.
Välierissä ovat vastakkain runkosarjassa parhaiten menestynein joukkue ja huonoiten
menestynyt joukkue, sekä runkosarjassa toiseksi parhaiten menestynyt ja toiseksi huonoiten
menestynyt joukkue. Ottelupareissa runkosarjassa paremmin sijoittunut toimii kotijoukkueena
1., 3., sekä mahdollisissa 5. ja 7. otteluissa.
Sarjajärjestelmä > Finaali

Finaaleissa kohtaavat välieräsarjojen voittajat.
Ottelupareissa runkosarjassa paremmin sijoittunut joukkue toimii kotijoukkueena 1., 3, sekä
mahdollisissa 5. ja 7. otteluissa. Otteluparin voittaja on Suomen mestari ja hävinnyt sijoittuu
hopealle.
Sarjajärjestelmä > Pronssiottelu

Pronssiottelussa pelaavat välieräsarjojen häviäjät.
Kotijoukkueena pronssiottelussa toimii runkosarjassa paremmin menestynyt joukkue.
Sarjajärjestelmä > Liigakarsinnat

Runkosarjan kaksi viimeistä joukkuetta (11. ja 12.) pelaavat F-liigakarsinnassa Divarin kuuden parhaan joukkueen kanssa. F-liigakarsinnassa pelataan kaksivaiheiset pudotuspelit paras viidestä järjestelmällä ja karsinnan 2. vaiheen voittajat (kaksi joukkuetta) pelaavat F-liigassa kaudella 2024-25.
Sarjajärjestelmä > Joukkueiden järjestys sarjassa

Joukkueiden järjestys määräytyy toisin, kuin turnausmuotoisissa sarjoissa. Joukkueiden paremmuus runkosarjassa määräytyy saavutettujen pisteiden perusteella. Tasapisteissä joukkueiden paremmuus määräytyy seuraavassa järjestyksessä:
Joukkueiden paremmuus runkosarjassa määräytyy saavutettujen pisteiden perusteella. Tasapisteissä joukkueiden
paremmuuden määräävät järjestyksessä:
varsinaisella peliajalla voitetut ottelut
koko sarjan maaliero (tehdyt maalit miinus päästetyt maalit)
koko sarjassa otteluissa tehdyt maalit
keskinäisissä otteluissa saavutetut pisteet
keskinäisten otteluiden maaliero (tehdyt maalit miinus päästetyt maalit keskinäisissä otteluissa)
keskinäisissä otteluissa tehdyt maalit
arpa
Mikäli joukkueiden välinen paremmuus tulisi 7) arvan määriteltäväksi, voidaan joukkueiden keskinäinen paremmuus määrittää
sarjavastaavan päätöksellä myös uusintaottelulla, mikäli molemmat joukkueet ovat asiasta yksimieliset.
Joukkueet 2024–2025

| Joukkue | Kunta | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oilers | Espoo | Tapiolan liikuntahalli | 1990 | Aleksi Lammi |
| Indians | Espoo | Otahalli | 1992 | Antti Vartiainen |
| Classic | Tampere | Ideapark Bläk Boks | 1990 | Juha Kivilehto |
| Nokian KrP | Nokia | Nokian palloiluareena | 1997 | Janne Kainulainen |
| TPS | Turku | Kupittaan palloiluhalli | 1995 | Santeri Raatarila |
| FBC Turku | Turku | Kupittaan palloiluhalli | 1995 | Pasi Lehtonen |
| SPV | Seinäjoki | Seinäjoen Uimahalli-Urheilutalo | 1994 | Jori Isomäki |
| Happee | Jyväskylä | Hirviareena | 1989 | Iivo Pantzar |
| LASB | Lahti | Lahti Energia Areena | 2016 | Seppo Pulkkinen |
| OLS | Oulu | Kastellin monitoimitalo | 1998 | Jani Lämsä |
| Jymy | Seinäjoki | Nurmohalli, Nurmo | 1994 | Jarmo Eteläaho |
| EräViikingit | Helsinki | Mosahalli | 2016 | Miro Mäkelä |
Joukkueet 2024–2025 > Entiset joukkueet

Helsinki: Vuosaaren Viikingit, HIFK, S.C. Dalmac, Team Botby, HNMKY, S.C. Dynamo, Ylhäs, TDK, S.C. Tyly, SAPA, HYUS, SSV (nyk. EräViikingit), Erä (nyk. EräViikingit), M-Team, Synkkä Uhma
Hämeenlinna: RuRu, Steelers
Joensuu: Josba
Jyväskylä: BET, Liffe, S.C. Blues
Kirkkonummi: Rangers
Kuopio: Welhot
Lahti: Sbandy
Lappeenranta: NST
Loviisa: Loviisan Tor
Maarianhamina: ÅSC, VÅSC, Bolla Bolla, NGD
Nurmijärvi: SB-Pro, Finnsta Pro
Pirkkala: Pirkat
Pori: SBS Pori, Karhut
Porvoo: ZSKA, HyNi
Rauma: Salba
Sipoo: ÅIF
Tampere: Tampereen Gunners, Turbon Pallo, Manse United, Ilves, Koovee
Turku: IKA SBS
Uusikaarlepyy: Blue Fox
Vaasa: Roller Team
Vantaa: VFT, AC HaKi, Tiikerit
Kaikkien aikojen mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Runkosarjan voittaja |
| 1986–1987 | Manse United | S.C. Dalmac | RuRu | Manse United |
| 1987–1988 | Manse United | RuRu | Synkkä Uhma | Manse United |
| 1988–1989 | BET | Synkkä Uhma | S.C. Dalmac | BET |
| 1989–1990 | S.C. Dalmac | VÅSC | BET | S.C. Dalmac |
| 1990–1991 | S.C. Dalmac | BET | SSV | S.C. Dalmac |
| 1991–1992 | Josba | SSV | Happee | Josba |
| 1992–1993 | SSV | Viikingit | Josba | Synkkä Uhma |
| 1993–1994 | Josba | SSV | Viikingit | SSV |
| 1994–1995 | SSV | Gunners | Josba | Gunners |
| 1995–1996 | SSV | VFT | Viikingit | SSV |
| 1996–1997 | VFT | Viikingit | Oilers | Gunners |
| 1997–1998 | Viikingit | Oilers | HIFK | Viikingit |
| 1998–1999 | Oilers | VFT | Viikingit | Viikingit |
| 1999–2000 | HIFK | Oilers | Happee | Oilers |
| 2000–2001 | SSV | Oilers | Josba | SSV |
| 2001–2002 | Oilers | Josba | SSV | Oilers |
| 2002–2003 | Oilers | Josba | HIFK | Josba |
| 2003–2004 | SSV | Josba | Oilers | Oilers |
| 2004–2005 | SSV | Happee | Classic | SSV |
| 2005–2006 | Oilers | SSV | Josba | Oilers |
| 2006–2007 | SSV | Classic | Erä | SSV |
| 2007–2008 | SSV | Classic | Erä | SSV |
| 2008–2009 | SSV | Erä | SPV | SSV |
| 2009–2010 | SSV | Erä | SPV | Erä |
| 2010–2011 | SSV | SPV | Oilers | Classic |
| 2011–2012 | SPV | SSV | Koovee | SPV |
| 2012–2013 | SPV | SSV | Classic | Happee |
| 2013–2014 | Happee | Classic | SSV | Classic |
| 2014–2015 | SPV | Happee | SSV | Happee |
| 2015–2016 | Classic | Oilers | Happee | Classic |
| 2016–2017 | Classic | EräViikingit | SPV | Classic |
| 2017–2018 | Classic | Happee | Nokian KrP | Classic |
| 2018–2019 | Classic | TPS | SPV | Classic |
| 2019–2020 | Ei jaettu koronaviruspandemian vuoksi. | Ei jaettu koronaviruspandemian vuoksi. | Ei jaettu koronaviruspandemian vuoksi. | Classic |
| 2020–2021 | Classic | Oilers | Nokian KrP | Classic |
| 2021–2022 | Classic | Nokian KrP | Oilers | Classic |
| 2022–2023 | TPS | Nokian KrP | Oilers | Nokian KrP |
| 2023–2024 | Oilers | Classic | Nokian KrP | Oilers |
2024–2025:
Mitalitaulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Joukkue | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| 1. | SSV | 11 | 5 | 4 | 20 |
| 2. | Oilers | 5 | 5 | 5 | 15 |
| 3. | Classic | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 4. | Josba | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 5. | SPV | 3 | 1 | 4 | 8 |
| 6. | Happee | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 7. | Viikingit | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 8. | Nokian KrP | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 9. | S.C. Dalmac | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 10. | Erä | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 11. | VFT | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 12. | BET | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 13. | HIFK | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 14. | ManU | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 15. | TPS | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16. | RuRu | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 17. | Synkkä Uhma | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 18. | EräViikingit | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19. | Gunners | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20. | VÅSC | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 21. | Koovee | 0 | 0 | 1 | 1 |
Liigan ennätyksiä Runkosarja

Salibandyliigan ennätykset kauden 2021–2022 jälkeen.
Yhden kauden maaliennätys on 63, jonka teki Tero Tiitu kaudella 2005–2006. (Henri Johansson teki kaudella 2011–2012 62 maalia.*)
Yhden kauden syöttöpiste-ennätys on 68, jonka teki Mika Kohonen kaudella 2004–2005
Yhden kauden tehopiste-ennätys on 108 (48+60), jonka teki Jaakko Hintikka kaudella 2005–2006
Yhden kauden jäähyennätys on 82 minuuttia, johon ovat yltäneet Mika Sandel kaudella 1998–1999 ja Henri Kämäräinen kaudella 2001–2002
Yhden ottelun piste-ennätys on 10, johon ovat yltäneet Lasse Riitesuo kaudella 2004–2005,Henri Johansson kaudella 2005–2006 (9+1) ja Sami Johansson kaudella 2019-2020 (8+2)
Liigan ennätyksiä Pudotuspelit

Yhden kauden maaliennätys on 31, jonka teki Sami Johansson 2020–2021
Yhden kauden syöttöpiste-ennätys on 21, jonka teki Mika Kohonen 2004–2005
Yhden kauden tehopiste-ennätys on 49(31+18), jonka teki Sami Johansson kaudella 2020–2021
Yhden kauden jäähyennätys on 50 minuuttia, jonka teki Teemu Häkkinen kaudella 1999–2000
Eniten mestaruuksia pelaajista on voittanut Mikael Järvi ja Juha Kivilehto joilla on 10 mestaruutta
Eniten mestaruuksia seuroista on voittanut SSV, jolla on 11 mestaruutta