stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maengmum Pimnitchakun Bumrungkit
Elämäkerta

Maengmum syntyi Samut Prakanissa, Thaimaassa. Hän on perheen toinen lapsi, ja hänellä on yksi isosisko nimeltä Maengpor sekä yksi pikkuveli nimeltä Ice. Maengmum on 163 cm pitkä, painaa 45 kg, ja hänen horoskooppinsa on Skorpioni.
Maengmum kävi Samut Prakanin Poonpermpon tarhassa pienenä, valmistui Praditsueksa peruskoulusta Chantaburista, kävi Adventist Ekamai -lukiota Bangkokissa, ja on tällä hetkellämilloin? opiskelemassa Bangkokin yliopistossa lentoyhtiöliiketoiminnan johtoa, jonne hän värväytyi vuonna 2014. Aluksi hän aikoi opiskella elokuvaohjausta yliopistossa, koska se sopi hänen työhönsä, mutta sitten hän päätti opiskella lentoyhtiöiden liikkeenjohdon hallintaa, sillä se on todella mielenkiintoista sekä siinä oppii englantia.
Maengmum aloitti uransa viihdeteollisuudessa tulemalla TV-show-juontajaksi "Strawberry Cheesecake" yritykseen vuonna 2008. Sen jälkeen, kun hän lopetti televisiojuontajana olemisen vuonna 2010, hän alkoi esiintyä enemmän televisiossa, sarjoissa ja elokuvissa.
2. syyskuuta 2019 Maengmum vaihtoi nimensä sosiaalisessa mediassa Tanshi-nimeen. Myöhemmin hän selitti Facebookissa, että "Tanshi" on nimi, jonka hänen äitinsä antoi hänelle.
Laulu-ura
Maengmum julkaisi ensimmäisen virallisen biisinsä lokakuun 3, 2018 nimeltä "ยังไงก็เสียใจ (SORRY)". Kappale on Youtubessa, Spotifyssa ja muissa musiikkisovelluksissa. Maengmum lauloi tämän laulun livenä Thai TV -ohjelmassa nimeltä Masterkey Lokakuun 5.
Filmografia

Draamat
| Vuosi | Otsikko | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2010 | Seub Suan Puan Ruk | Tit |
| 2011 | Suepsuan Puan Kamlang 3 | Tit |
| 2012 | Khwam Hwang Sudthai | Smorn |
| 2012-2013 | Luk Mai Lai Lai Khon | Thiporn (Nuwi) |
| 2013-2014 | Luang Ta Mahachon | Po |
| 2016 | Sao Noi Roy Larn | Mali |
| 2016 | Bad Romance The Series | Yihwa |
| 2017 | Sathorn Don Chedi | Baw |
| 2017 | Together With Me The Series | Yihwa |
| 2018 | Together With Me The Next Chapter | Yihwa |
| 2018 | Saneha Stories | Be |
| 2019 | Case Partners | Maengpor |
| 2019 | Singha Na Ka | Kaew |
Elokuvat
| Vuosi | Otsikko | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2012 | Rak Sudthai Pa Na | Sa |
| 2014 | Hmuy Cin Din Kong Lok | Hmuy |
TV ohjelmat
| Vuosi | Otsikko | Infoa |
| --- | --- | --- |
| 2008-2010 | Strawberry Cheesecake | Ohjelman juontaja |
| 2012 | Mango TV | Ohjelman vieras |
| 2012 | Beauty Cafe | Ohjelman vieras |
| 2013 | Roommate | Ohjelman vieras (Jakso 22) |
| 2013 | Beauty Update | Ohjelman juontaja |
| 2015 | Masterkey | Ohjelman juontaja |
| 2016 | Green Touch | Ohjelman vieras |
| 2016 | Morning News (ยกทัพข่าวเช้า) | Ohjelman vieras mukana Tomo Visava jossa näytettiin Bad Romance sarjaa kulissien takana |
| 2016 | Morning News (ยกทัพข่าวเช้า) | Ohjelman vieras mukana Bad Romance näyttelijät Max Nattapol, Tul Pakorn ja Tomo Visava |
| 2016 | Celebrities (สำรับคนดัง) | Ohjelman vieras Tomon kanssa (Jakso 118) |
| 2017 | Boom Thailand | Ohjelman vieras mukana Bad Romance näyttelijä Simon Kessler (Jakso 13-15) |
| 2018 | Ghost Town | Pelottava ohjelma jossa Maengmum ja muut "Together With Me" näyttelijät olivat mukana (Jakso 9) |
Sosiaalinen media

Facebook
Instagram
Youtube
Twitter
Diskografia

ยังไงก็เสียใจ (SORRY) - Together With Me The Next Chapter OST (3. Lokakuuta 2018)
Mainokset

Blackmores ads
Pepsi mainos (ToDa Chin)
Ad 15
Pepsi
Big Seagrass mainos (Taro)
Swensen's mainos
Roller Coaster mainos
McDonald's mainos (Mac Muffinssi)
McDonald's mainos (Chicken)
Yum Yum
Broken Chicken Broth mainos
Wacoal mainos
Auntie Anne's mainos
Dutch Mill (Grammy)
CR Advertising - EURO
I love it.
Deode Deodorant Stick mainos
TEA BREAK (rabbit nails)
Cake Cream
Glicktime Sticker mainos
OPPO phone
Sheene, along with Nichiree Chokpradong and Anamika Akrathip
Taiwanese Lollipop (on air Taiwanissa)
Chewing Gum (On Air Kiinassa)
Musiikkivideot

ยิ่งดูยิ่งดี ศิลปิน ว่าน ธนกฤต
ไม่สำคัญอะไร ศิลปิน netural sense
มีจริงหรือเปล่า ศิลปิน พินต้า
รักตัวเองก็พอ ศิลปิน พัดชา AF2
อกมีไว้หัก ศิลปิน เบิร์ด ธงไชย
อาย ศิลปิน โปเตโต้
ไม่รู้จะอธิบายยังไง ศิลปิน โปเตโต้
Who Cares ผิดที่เขา ศิลปิน หวาย
เจ็บที่ยังรัก AROUND
Aineenvaihdunta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Opetus.tv: Biologian etäopiskeluympäristö, Aineenvaihdunta
Biologia
| --- | --- |
Osa-alueita:  Aerobiologia  Anatomia  Astrobiologia  Biokemia  Ekologia  Eliömaantiede  Eläintiede  Etologia  Evoluutiobiologia  Fysiologia  Genomiikka  Hydrobiologia  Iktyologia  Kasvipatologia  Kasvitiede  Kehitysbiologia  Kudosoppi  Meribiologia  Mikrobiologia  Molekyylibiologia  Muoto-oppi  Neurotiede  Paleontologia  Parasitologia  Perinnöllisyystiede  Sienitiede  Solubiologia  Systematiikka  Taksonomia  Toksikologia 
Käsitteitä:  abioottinen  aineenvaihdunta  biodiversiteetti  biomi  biotooppi  biosfääri  DNA  ekologinen lokero  ekosysteemi  eliöyhteisö  evoluutio  kelpoisuus  lisääntyminen  luonnonvalinta  populaatio  ravinto  sukkessio  uhanalaisuusluokitus  yhteyttäminen  pääjakso  kaari 
Aiheeseen liittyvää: biologian filosofia
Georgina

| Georgina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Gina 
Vastineita eri kielissä:  Georgette, Georgia, Georgiana, Georgiina, Georgine 
Nimen alkuperä:  Georgios, kreik. ’maanviljelijä’ 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Georgina on naisen etunimi. Se on feminiininen vastine miehennimille Georg ja George. Lähtömuotona on kreikkalainen nimi Georgios.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 230–240 Georgina-nimistä naista.
Nimipäivä

Vuosina 1986–1992 Georginalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 23. huhtikuuta.
Tunnettuja Georginoja

Georgina de Albuquerque (1885–1962), brasilialainen taidemaalari
Georgina Bardach (s. 1983), argentiinalainen uimari ja olympiamitalisti
Georgina Battiscombe (1905–2006), brittiläinen kirjailija
Georgina Beyer (1957–2023), uusiseelantilainen poliitikko
Georgina Brayshaw (s. 1993), brittiläinen soutaja ja olympiavoittaja
Georgina Cassar (s. 1993), gibraltarilainen rytminen voimistelija
Georgina Dobrée (1930–2008), brittiläinen klarinetisti
Georgina Evers-Swindell (s. 1978), uusiseelantilainen soutaja ja olympiavoittaja
Georgina García Pérez (s. 1992), espanjalainen tennispelaaja
Georgina Harland (s. 1978), brittiläinen nykyaikainen viisiottelija ja olympiamitalisti
Georgina ”Georgie” Henley (s. 1995), englantilainen lapsinäyttelijä
Georgina Leonidas (s. 1990), brittiläinen näyttelijä
Georgina Mace (1953–2020), brittiläinen suojelubiologi
Georgina Rodríguez (s. 1994), espanjalainen malli ja sosiaalisen median vaikuttaja
Georgina Spelvin (s. 1936), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jaakko Jonkka

| Jaakko Jonkka |
| --- | --- |

Oikeuskansleri
 2007–2017  
Edeltäjä:  Paavo Nikula
Seuraaja:  Tuomas Pöysti 1.1.2018 alkaen
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. helmikuuta 1953 Lavia
Kuollut: 4. tammikuuta 2022 (68 vuotta) Helsinki
Tiedot
Koulutus:  oikeustieteen tohtori (1991)
Jaakko Ilari Jonkka (12. helmikuuta 1953 Lavia – 4. tammikuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi Suomen valtioneuvoston oikeuskanslerina 2007–2017.
Ura > Yliopistossa

Jonkka valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1977. Oikeustieteellisen jatkokoulutuksensa Jonkka hankki Helsingin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta ja sai oikeustieteen lisensiaatin oppiarvon vuonna 1987 ja oikeustieteen tohtorin oppiarvon vuonna 1991 syytekynnystä käsitelleellä väitöskirjalla. Jonkka toimi Helsingin yliopistossa assistenttina vuosina 1985–1992. Jonkka opiskeli yliopistossa oikeustieteen lisäksi myös historiaa ja kirjallisuutta.
Vuonna 2009 Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta myönsi Jonkalle kunniatohtorin arvon.
Jonkka julkaisi oikeustieteellisiä tutkimuksia rikosprosessioikeuden ja todistusteorian sekä laillisuusvalvonnan alalta.
Ura > Virkoja

Jonkka toimi ennen apulaisoikeuskansleriksi nimittämistään Lahden kaupunginviskaalina eli syyttäjänä vuosina 1981–1985, eduskunnan apulaisoikeusasiamiehenä 1998–2001, oikeusasiamiehen kanslian kansliapäällikkönä 1996–1998 ja esittelijäneuvoksena 1993–1995. Jonkka toimi Jacob Södermanin avustajana tämän syyttäessä Kauko Juhantaloa valtakunnanoikeudessa vuonna 1993.
Ura > Oikeuskanslerina

Edellisen oikeuskanslerin Paavo Nikulan jäätyä sairauslomalle äkillisen sairauden vuoksi 29. tammikuuta 2007 Jonkka toimi valtioneuvoston oikeuskanslerin sijaisena. Nikulan seuraajana Jonkka aloitti heinäkuun alussa 2007. Hän jäi eläkkeelle 30. huhtikuuta 2017, ja hänen seuraajansa on Tuomas Pöysti.
Jonkka selvitteli virkansa puolesta myös vaalirahaepäselvyyksiä. Jonkka teki 16. syyskuuta 2010 eduskunnan perustuslakivaliokunnalle ilmoituksen pääministerinä toimineen Matti Vanhasen virkatoimen tutkimiseksi. Jonkan mukaan Vanhanen oli esteellinen osallistumaan valtioneuvoston yleisistuntoihin, joissa päätettiin Raha-automaattiyhdistyksen avustusten myöntämisestä Nuorisosäätiölle. Jonkan mukaan asiaa olisi arvioitava myös rikosoikeudellisesti.
18. joulukuuta 2016 sairauslomalla parhaillaan ollut Jonkka kertoi, että Sipilän hallitus on sivuuttanut hyvän lainvalmistelun periaatteita ja Jonkan huomautuksia korjaustarpeesta vetoamalla kiireeseen ja poliittiseen paineeseen. Hallituksen esityksissä on ajoittain ollut suuria ongelmia perustuslain, esimerkiksi perus- ja ihmisoikeuskysymyksien suhteen, jolloin esitykset ovat kaatuneet perustuslakivaliokunnassa. Jonkan mukaan edellisilläkin hallituksilla on ollut ongelmia lainvalmistelun kanssa. Oppositio vaati Jonkan lausunnon takia hallitukselta selvitystä lainvalmisteluperiaatteista ja vastausta siitä, kunnioittaako hallitus oikeusvaltioperiaatteita. Emeritusprofessori, oikeustieteen tohtori Markku Helin huolestui ajattelusta, että hallituksen pitäisi aina noudattaa oikeuskanslerin mielipidettä: ”Suomi lakkaisi olemasta ­demokratia, jos oikeuskansleri tai muu virkamies voisi määrätä, millaisen esityksen hallitus saa viedä eduskuntaan.” Lakiesityksen perustuslainmukaisuus ratkaistaan perustuslakivaliokunnassa.
Yksityiselämä

Suomen Kuvalehti kertoi lokakuussa 2010, että Jonkka joutui putkaan kaatuiltuaan päihtyneenä juna-asemalla ja käytyään kiinni poliisiin Tampereella 26. maaliskuuta 1993. Jonkka oli poliisiasemalla muun muassa repinyt poliisin paidan käyttökelvottomaksi, mutta ei saanut sakkoja, vaikka lehden haastatteleman komisarion mukaan sakkoja annetaan automaattisesti, jos henkilö tekee vastarintaa pidätyksen yhteydessä. Jonkka ei osannut selittää lehdelle, miksi hän ei saanut sakkoja. Jonkan mukaan hän ei kertonut rikosilmoituksesta tai poliisikuulustelusta hakiessaan oikeuskansleriksi, mutta hän oletti automaattisesti, että oikeusasiamies saisi tietää asiasta poliisilta. Eduskunnan silloinen oikeusasiamies Jacob Söderman ei kuitenkaan ollut saanut poliisilta mitään Jonkkaa koskevaa tietoa.
Julkaisuja

1991 – Syytekynnys: Tutkimus syytteen nostamiseen vaadittavan näytön arvioinnista (väitöskirja)
1992 – Rikosprosessioikeuden yleisistä opeista
1993 – Todistusharkinnasta
2004 – Poliisin johtamisjärjestelmä ja sisäinen laillisuusvalvonta
2020 – Oikeusvaltion puolesta: Emeritusoikeuskanslerin puheenvuoroja
Kunnianosoitukset

Suomen Leijonan suurristi 2012
Turun yliopiston kunniatohtori 2009
Suomen Lakimiesliiton myöntämä K. J. Ståhlberg -mitali 2021
Aiheesta muualla

Mikkonen, Minttu: Jaakko Jonkasta uusi oikeuskansleri Helsingin Sanomat.  15.6.2007. Viitattu 12.1.2022.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Paavo Nikula | Oikeuskansleri 2007–2017 | Seuraaja: Tuomas Pöysti |
| n k  Valtioneuvoston oikeuskanslerit |
| --- | --- |
 Svinhufvud  Charpentier  Castrén  von Hellens  Makkonen  Huttunen  Tarjanne  Möller  Honka  Hannikainen  Nuorvala  Enäjärvi  Leskinen  Korte  Aalto  Nikula  Jonkka  vt. Hiekkataipale  Pöysti 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Yle
Pertti Korhonen

| Pertti Korhonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. lokakuuta 1961 (ikä 63) Tampere
Pertti Juhani Korhonen (s. 2. lokakuuta 1961 Tampere) on suomalainen yritysjohtaja, joka on ollut Fintrafficin toimitusjohtaja 2020-2023.
Hän on toiminut aiemmin muun muassa Outotecin toimitusjohtajana vuosina 2010–2016. Korhonen oli DNA:n hallituksen puheenjohtaja vuosina 2016–2019.
Elämä ja ura

Korhosen isä kuoli hänen ollessaan viisivuotias ja perhe muutti Tampereelta Rovaniemelle lähelle äidinpuoleista sukua. Korhonen valmistui sähkötekniikan diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta vuonna 1987.
Elämä ja ura > Ura Nokialla

Korhonen toimi vuodesta 1986 lähtien Nokian palveluksessa eri tehtävissä, ensin tuotekehitystehtävissä ja Oulun yksikön johtajana, myöhemmin muun muassa teknologiajohtajana (2004–2006), teknologiayksikön johtajana ja yhtiön johtokunnan jäsenenä (2002–2006). Nokialla otettiin Korhosen johdolla käyttöön Toyotan kehittämä JIT-tuotantojärjestelmä. Hän sai 1990-luvulla mainetta Nokian silloisten logististen ongelmien ratkaisijana. Jo aiemmin häntä oli kuvailtu avainhenkilöksi vuonna 1994 julkaistun, Nokian ehkä tunnetuimman puhelimen Nokia 2110:n kehitystyössä. 2000-luvun alussa Korhosesta povattiin jopa Jorma Ollilan seuraajaa.
Korhonen osallistui vahvasti niin sanottujen simpukkakännyköiden kehittämisen johtamiseen ja Symbian-käyttöjärjestelmään ja S60-sovellus- ja käyttöliittymäalustaan perustuvien älypuhelinten teknologiakehityksen johtamiseen. Nokian ohjelmistoteknologiaratkaisuja kehitettiin hänen johdollaan, kun hänet vuonna 2001 nimitettiin tuolloin uuden Mobile Software -yksikön johtoon. Keväällä 2013 Korhonen muisteli Nokia-aikaansa yritysjohtajan korkeakouluna: ”Minkä olen oppinut, olen melkeinpä oppinut siellä.”
Elämä ja ura > Elektrobitin toimitusjohtaja

Nokialta Korhonen siirtyi Elektrobitin toimitusjohtajaksi vuonna 2006. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2009. Elektrobitin asiakkaat toimivat autoteollisuuden ja langattoman teollisuuden parissa. Elektrobitillä Korhonen pyrki yhdessä hallituksen puheenjohtajan J. T. Bergqvistin kanssa uudistamaan sekä yrityksen liiketoimintamallia, tarjoomaa, brändiä että organisaatiota. Heidän kanssaan yhtiössä työskenteli jotakin muitakin entisiä nokialaisia johtajia, kuten "kommunikaattorin isä" Reijo Paajanen teknologiajohtajana.
Elämä ja ura > Outotecin toimitusjohtaja

Elektrobitiltä Korhonen siirtyi Outotecin palvelukseen 1. syyskuuta 2009. Hän aloitti operatiivisena johtajana lokakuun alussa ja toimitusjohtajana 1. tammikuuta 2010. Talouselämä-lehden listalla Suomen 500 tärkeimmästä yrityksestä hyppyä tuli melkoisesti: Outotecin liikevaihto oli vuonna 2008 1,2 miljardia euroa ja sijaluku 57, kun taas Elektrobit oli 172 miljoonallaan sijalla 284.
Outotecin toimitusjohtajana Korhonen on halunnut rakentaa pitkiä asiakassuhteita ja myydä laitteille huoltosopimuksia. Hänen mukaansa on tärkeää myös pitää huolta maineesta, sillä sen avulla saadaan paitsi asiakkaita, myös hyviä työntekijöitä. Outotecin mission mukaan yritys toimii kaikin tavoin vastuullisesti, haluaa hyödyntää maailman luonnonvaroja kestävästi ja pitää esimerkiksi korruption suhteen nollatoleranssia.
Korhonen uskoo Michael Porterin shared value -näkemykseen, jonka mukaan yhtiön tulee paitsi tuottaa voittoa omistajilleen, myös tyydyttää yhteiskunnan tarpeita ja ratkaista sen ongelmia. Hänelle on tärkeää vierailla mahdollisimman usein asiakkaiden luona, sillä se auttaa häntä selvittämään muun muassa sitä, ovatko yrityksen toimintatavat oikeat .
Luottamustoimet

Pertti Korhonen on Ahlstromin hallituksen puheenjohtaja, sen hallituksessa hän on ollut vuodesta 2011 ja hallituksen varapuheenjohtajana hän toimi 2011-2013 .
Muita luottamustoimia hänellä on paljon:
Kansainvälinen kauppakamari ICC Suomen varapuheenjohtaja (vuodesta 2013–), hallituksen jäsen 2012–
Kansainvälisen kauppakamarin Suomen osasto, valtuuskunnan jäsen 2010–
Keskuskauppakamari, hallituksen jäsen 2012–
Taloudellisten ulkosuhteiden ohjausryhmän jäsen 2012–
Metallinjalostajat ry, hallituksen jäsen 2010–
Teknologiateollisuus ry, hallituksen jäsen 2012–
Lastentautien tutkimussäätiön hallintoneuvoston jäsen 2012–
Pertti Korhosen aiempia luottamustoimia:
Rautaruukki Oyj hallituksen jäsen 2010–2013
Puolustusvoimat, johdon yhteistyöryhmän jäsen 2007–2012
Veho Group Oy, hallituksen jäsen 2007–2011
Elisa Oyj, hallituksen jäsen 2008–2011
QPR Software Oyj, hallituksen jäsen 2001–2003
Rosettanet EC hallituksen jäsen, 2000–2001
Suomen laatupalkinnon tuomariston jäsen, 1997–1998
Yksityiselämä

Korhosen puoliso on Nokian Renkaiden entinen toimitusjohtaja Hille Korhonen. Heidän uusperheeseensä kuuluu viisi lasta. Korhonen tunnetaan lähipiirissään muun muassa jazzin, kuntoilun ja metsästyksen ystävänä. Hän käy vuosittain perheineen Lapissa noin parikymmentä kertaa ampumassa kanalintuja ja hiihtämässä.
Aiheesta muualla

http://www.outotec.com/fi/Sijoittajille/Hallinnointi/Toimitusjohtaja/
Ust-Ordan Burjatia

| Ust-Ordan Burjatia Усть-Ордын Буряадай округ 1 Усть-Орды́нский Буря́тский о́круг2 |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Ust-Ordan Burjatian piirikunnan sijainti Venäjän federaation kartalla
Perustettu:  1937
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Ust-Ordynski
Pinta-ala:  22 138,1 km²
Väkiluku (2002):  135 327
 – väestötiheys:  6,1 as./km²
Kielet:  burjaatti ja venäjä
 
Ust-Ordan Burjatian virallinen sivu
 1burjaatiksi - Ust Ordyn Burjadaj okrug 2venäjäksi - Ust-Ordynski Burjatski okrug 
Ust-Ordan Burjatia tai Ust-Ordynskin Burjatia (ven. Усть-Орды́нский Буря́тский о́круг, Ust-Ordynski Burjatski okrug, burjaatiksi Усть-Ордын Буряадай округ, Ust Ordyn Burjadaj okrug) on Irkutskin alueeseen kuuluva piirikunta Itä-Siperian eteläosassa, Baikaljärvestä ja Burjatian tasavallasta länteen. Vuoden 2007 loppuun asti Ust-Ordan Burjatia oli autonominen piirikunta (ven. Усть-Орды́нский Буря́тский автоно́мный о́круг, Ust-Ordynski Burjatski avtonomnyi okrug), jolla oli Venäjän federaation liittovaltiosubjektin asema, vaikka se silloinkin oli osa Irkutskin aluetta. Huomattava osa piirikunnan väestöstä on burjaatteja. Piirikunnan nimi tulee sen keskustaajaman Ust-Ordynskin (aikaisemmin Ust-Ordan kylä) nimestä.
Maantiede

Ust-Ordan Burjatia sijaitsee Baikaljärvestä länteen Lenan-Angaran ylänköalueen eteläosassa. Alueen itäosaa reunustaa Baikalvuorten eteläosa ja sen länsiosaan ulottuvat Sajanvuoret. Vuoristoalueiden välissä on jokilaakso, jossa virtaa Jeniseihin laskeva Angara, joka on Baikaljärven laskujoki.
Väestö > Asukasluvun kehitys

144 000 (2000)
135 327 (2002)
Väestö > Kansallisuusjakauma

Vuonna 1989 piirikunnan asukkaista oli venäläisiä 56,5 %, burjaatteja 36,3 %, tataareja 3,2 %, ukrainalaisia 1,7 % ja muita 2,3 %.
Vuonna 2002 piirikunnan asukkaista oli venäläisiä 54,4 %, burjaatteja 39,6 %, tataareja 3 %, ukrainalaisia 0,96 % ja muita loput.
Ust-Ordan Burjatiassa slaavien suhteellinen osuus on vähentynyt lähinnä maastamuuton ja alhaisen syntyvyyden takia.
Talous

Piirikunnassa harjoitetaan elintarvike-, metsä-, puunjalostus-, selluloosa- ja paperiteollisuutta sekä koneenrakennusta, kivihiilen louhintaa ja metallinjalostusta. Maataloudessa kasvatetaan maito- ja lihakarjaa sekä lampaita. Lisäksi viljellään vehnää.
Aluejako

Ust-Ordan autonominen piirikunta (–2008) oli aikanaan ainoa Venäjän liittovaltiosubjekti, jossa ei ollut kaupunkimaista asutusta. Hallinnollisena keskuksena oli ja on Ust-Ordynskin maaseututaajama (n. 14 000 as.). Kaikkiaan piirikunnassa on 4 taajamaa ja 6 piiriä.
Alarin piiri  (Аларский район) – keskuspaikka Kutulik
Bajandain piir (Баяндаевский) – Bajandai
Bohanin piiri (Боханский) – Bohan
Nukutskin piiri (Нукутский) – Novonukutski
Osan piiri (Осинский) – Osa
Ehirit-Bulagatin piiri  (Эхирит-Булагатский) – Ust-Ordynski
Historia

Venäläiset kasakat alkoivat tehdä sotaretkiä burjaattien läntisille alueille vuodesta 1628. He keräsivät jasakkiveroa turkiksina ja rakensivat veronkannon tueksi linnoituksia. Angara- ja Lenajokien varsien burjaatit tekivät ajoittaista vastarintaa aina vuoteen 1696, jolloin kasakat kukistivat heidän viimeisen suuremman kapinansa. Aluetta asuttaneiden länsiburjaattien määrä kasvoi nopeasti 1700-luvulta 1850-luvulle saakka. Vuonna 1783 heitä oli noin 50 000 ja vuonna 1839 99 000. Baikalin burjaateista poiketen he eivät pääosin olleet buddhalaisia. He harjoittivat šamanismia, mutta kristinusko alkoi vallata alaa käännytysten ja venäläisten kanssa solmittujen seka-avioliittojen myötä. Venäläistyneet burjaatit tunnettiin nimellä karym. He perustivat monet alueen kylistä, muun muassa Ust-Ordynskin.
Siperian radan valmistuminen alkoi tuoda alueelle enemmän venäläisiä muuttajia 1800-luvun lopulta alkaen. Siirtolaiset ja pakkokäännytykset kristinuskoon herättivät närää paikallisissa. Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 paikalliset kristityt burjaatit kääntyivät joukoittain buddhalaisuuteen tai takaisin šamanismiin. Venäjän sisällissodassa bolševikit ottivat Ust-Ordan alueen haltuunsa talvella 1919–1920. Sittemmin läntiset burjaatit hallitsivat pitkälti Burjaattien ASNT:n politiikkaa. 26. syyskuuta 1937 Ust-Ordan alueen nimi muutettiin Ust-Ordan burjaatti-mongolien kansalliseksi piirikunnaksi ja se siirrettiin Irkutskin alueen alaisuuteen. Vuonna 1977 alue muuttui vielä kansallisesta piirikunnasta autonomiseksi piirikunnaksi, mutta tämä nimenmuutos ei tuonut juurikaan hallinnollisia muutoksia.
Venäläisten muuttoliike alueelle vähensi burjaattien suhteellista määrää alueella. Vuonna 1959 burjaatteja oli alueen 113 200:ta asukkaasta 37,4 %. Virallisten lukujen mukaan burjaateista 90 % käytti burjaattia äidinkielenään, mutta todellisuudessa heistä vain noin kolmannes puhui sitä sujuvasti. Alueen väestömäärä oli huipussaan vuonna 1970, jolloin alueella asui 
146 412 henkilöä. Sittemmin väestömäärä laski burjaattien määrän kuitenkin noustessa hitaasti. Burjaattien määrä nousi 2 000:lla henkilöllä vuosien 1970 ja 1989 välillä, kun taas muiden kansallisuuksien määrä tippui samana aikana 99 100:ta 86 600:n. Sittemmin Neuvostoliiton romahdettua alueesta tuli suoraan Venäjän federaation alainen subjekti sen kuitenkin pysyessä myös osana Irkutskin aluetta. Ust-Ordaa vaivasivat kuitenkin talousongelmat. Kolme neljännestä alueen budjetista tuli Venäjän federaation tukina. Irkutskin alueen ja Ust-Ordan Burjatian yhdistämisestä pidettiin kansanäänestys huhtikuussa 2006, ja ne yhdistyivät 1.1.2008 alkaen.
Ust-Ordan Burjatian sijainti
Yeonpyeongin laukaukset

Yeonpyeongin laukaukset viittaa tapahtumiin, joissa Pohjois-Korea ja Etelä-Korea vaihtoivat tykistötulta merirajan yli Yeonpyeongin saarella ja sen läheisyydessä 23. marraskuuta 2010. Yhteenotossa kuoli tai haavoittui yli 20 ihmistä.
Tausta

Konflikti oli pahin maiden välillä sitten vuonna 1953 tulitaukoon päättyneen Korean sodan. Sodan jälkeen maat eivät ole solmineet rauhansopimusta, joten ne ovat siten teoreettisesti yhä sodassa. Maiden väliset suhteet olivat olleet jo aiemmin samana vuonna erittäin kireät Etelä-Korean laivaston korvetti Cheonanin uppoamisesta lähtien. Kansainvälinen tutkimuskomissio totesi Pohjoisen olleen syyllinen uppoamiseen, vaikka Pohjoisen edustajat kiistivätkin järjestelmällisesti syyllisyytensä.
22. marraskuuta 2010, vain päivää ennen Yeonpyeongin ammuskelua, Etelä-Korean puolustusministeri Kim Tae-young kertoi maan harkitsevan yhdysvaltalaisten taktisten ydinaseiden tuomista maahan. Etelä-Koreassa ei ollut ollut Yhdysvaltain taktisia ydinaseita 19 vuoteen. Kuitenkin vasta 13 vuotta myöhemmin, vuonna 2023, Etelä-Korea ja Yhdysvallat sopivat amerikkalaisten ydinsukellusveneitten sijoittamisesta Koreaan.