stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moika (Batetskin piiri)
Nähtävyydet

Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Laukaajoen rannalla Borissa on muinaislinna. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun alussa pystytetyt Pogost-Sabljon ja Tšornojen kirkot.
Aiheesta muualla

Moikan kunnan sivusto (venäjäksi)
Muedan verilöyly

Verilöylyn tapahtumapaikka Muedan kaupungissa.
Muedan verilöyly oli Muedan kaupungissa Mosambikissa alueen itsenäisyyttä Portugalin siirtomaavallasta vaatineen mielenosoituksen aikana tapahtunut verilöyly 16. kesäkuuta 1960. Tapahtumat alkoivat portugalilaisten yritettyä pidättää mielenosoituksen johtajat ja lopulta heidän avatessaan tulen heitä vastaan. Verilöylyssä surmaansa saaneiden tarkkaa määrää ei tunneta, mutta ylimmät arviot ovat noin 600 kuollutta.
Tapahtumat

16. kesäkuuta 1960 tuolloin Portugalin siirtomaa Mosambikin Muedan kaupungissa oli kokoontunut Faustino Vanomban ja Kibiriti Diwanen johtama joukko mielenosoittajia, jotka vaativat itsenäisyyttä. Paikallinen piirikunnan portugalilainen johtaja Garcia Soares määräsi mielenosoituksen johtajat pidätettäväksi. Pidätysyritys provosoi väkijoukkoa ja lopulta viranomaiset avasivat tulen mielenosoittajia vastaan. Tulituksessa surmansa saaneiden määrää ei tunneta varmasti. Ylimmät arviot ovat jopa 600 kuollutta. Alemmissa arvioissa on tosin esitetty kuolleita olleen huomattavasti vähemmän.
Seuraukset

Frelimo piti myöhemmin usein esillä verilöylyä osoittaakseen, kuinka julma portugalilainen siirtomaahallinto järjestön mielestä oli. Verilöyly toimi myös oikeutuksena aseelliselle vastarinnalle alueen itsenäisyyden puolesta.
Tapahtumista julkaistiin joitakin silminnäkijäkertomuksia. Alberto Chipande, Mosambikin myöhempi puolustusministeri ja Frelimon jäsen, julkaisi oman kertomuksensa vuonna 1970 Frelimon lehdessä Mozambique Revolution numerossa 43. Yussuf Adam ja Hilário Alumasse Dyuti julkaisivat muiden silminnäkijöiden kertomuksia vuonna 1993 Arquivo-lehden numerossa 14.
Brasilialainen elokuvaohjaaja Ruy Guerra teki kertomusten pohjalta tapahtumista elokuvan nimeltä Mueda Memória e Massacre.
Mustanokka-amatsoni

| Mustanokka-amatsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Amatsonit Amazona
Laji::  agilis
Kaksiosainen nimi
 Amazona agilis  (Linnaeus), 1758 
Katso myös
   Mustanokka-amatsoni Wikispeciesissä   Mustanokka-amatsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustanokka-amatsoni (Amazona agilis) on Jamaikan kotoperäinen papukaija. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Jamaikalta 1758.
Hilma Heikkilä

Hilma Alina Heikkilä (5. marraskuuta 1902 Ylivieska – 11. joulukuuta 1975 Ylivieska) oli suomalainen toiminnanjohtaja ja runoilija.
Heikkilän vanhemmat olivat suutari, pientilan omistaja Akseli Vilhelm Heikkilä ja Helmi Sofia Lindgren. Hän kävi kansakoulun ja opiskeli sitten 1926–1927 Suomen Nuoriso-Opistossa Mikkelissä.
Heikkilä toimi Keski-Pohjanmaan nuorisoseuran sihteerinä ja toiminnanjohtajana 1927–1939. Hän oli vuodesta 1939 Naisten Raittiuskeskuksen sihteerinä Helsingissä ja sotavuosina Turussa Suomen Huollon työntekijänä. Sodan jälkeen Heikkilä oli Maalaisliiton Naisten Varsinais-Suomen piirin toiminnanjohtajana 1947–1952 ja Oulun piirin toiminnanjohtajana 1952–1955. Viimeksi Heikkilä oli 1954 perustetun Maaseudun terveys- ja lomahuolto-järjestön toiminnanjohtajana 1955–1968.
Teoksia

Keski-Pohjanmaan nuorisoseuran 15-vuotisjulkaisu : 1918 - 1933. Keski-Pohjanmaan nuorisoseura, Kokkola 1933
Runoja ; tekijät Hilma Heikkilä, Anna Saari. Keski-Pohjanmaan kirjapaino, Kokkola 1935
Keski-Pohjanmaan nuorisoseuran 20-vuotisjulkaisu ja vuosikertomukset toimintavuosilta 1934-1935, 1935-1936 ja 1936-1937. Keski-Pohjanmaan nuorisoseura, Kokkola 1938
Hilma Heikkilän runoja ; toim. Annikki Wiirilinna. Keski-Pohjanmaan nuorisoseura, Kokkola 1978
Seikkailu

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Seikkailu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Seikkailukertomusta
Seikkailuelokuvaa
Seikkailupeliä
Seikkailu-sarja, Enid Blytonin kirjasarja
Seikkailu, italialainen elokuva vuodelta 1960
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Seikkailu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lassi Luoto

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 22. heinäkuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Lohja, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: GrIFK
Pelinumero: 21
Junioriseurat
1997–2003: LoPa
2004–2005: FC Espoo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2005 | FC Espoo | 26 | (0) |
| 2006–2008 | Viikingit | 17 | (0) |
| 2008 | → KäPa (laina) | 7 | (0) |
| 2008 | → LPS (laina) | 1 | (0) |
| 2009 | Atlantis | 0 | (0) |
| 2009–2010 | LoPa | 17 | (1) |
| 2010–2011 | FC Espoo | 27 | (1) |
| 2011–2012 | Haka | 31 | (1) |
| 2013 | BK-46 | 26 | (2) |
| 2014– | GrIFK | 41 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 193 | (7) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. helmikuuta 2016.
Lassi Luoto (s. 22. heinäkuuta 1986 Lohja) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Grankulla IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Luoto on edustanut Veikkausliigassa aikaisemmin FC Viikinkejä sekä Valkeakosken Hakaa. Hän on pelannut yhteensä 36 pääsarjaottelua ja onnistunut kerran maalinteossa.
Hyrräkompassi

Hyrräkompassin ohjauskompassi m/s Orbiitissa
Hyrräkompassin keskusyksikkö
Hyrräkompassi on navigoinnin apuväline. Laitteen toiminta perustuu siihen, että tietyllä tavalla asennettu suurinopeuksinen hyrrä asettuu pohjois-eteläsuuntaisesti.
Tärkein osa on keskusyksikkö, joka koostuu kahdesta hyrrästä, jotka on sijoitettu umpinaiseen, elektrolyysinesteessä kelluvaan palloon, joka voi kääntyillä vapaasti. Hyrrien tarvitsema sähkövirta toimitetaan langattomasti nesteen läpi. Hyrräpallon kääntyminen laivan kääntyessä kääntää keskusyksikön sisäkuorta, josta tiedot välittyvät sähköisesti näyttölaitteisiin.
Näyttölaitteita voi aluksella olla useita, ja näistä alanäyttölaitteista voidaan käyttää nimitystä tytärkompassi. Komentosillan sivuilla on yleensä tytärkompassit, joita voidaan käyttää optisien suuntimien ottamiseen. Hyrräkompassi voidaan kytkeä muun muassa automaattiohjaukseen ja tutkaan antamaan suuntatietoa.
Hyrräkompassissa on omat kiinteät virheensä, kuten esimerkiksi vauhtivirhe, jotka kuitenkin ovat pienempiä kuin magneettikompassin. Lisäksi hyrräkompassi on immuuni magneettisille häiriötekijöille.[lähde? ]
Olemassa on myös niin sanottu lasergyroskooppi eli laserhyrrä, jonka toiminta perustuu kahteen kehää kiertävään lasersäteeseen.
Ensimmäistä hyrräkompassia kokeili yhdysvaltalainen Elmer Sperry (1860–1930) eräässä laivassa vuonna 1911.[lähde? ]
2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen loppupuolella on satelliittinavigointiin perustuva GPS-kompassi alkanut hiljalleen syrjäyttää monimutkaista ja vaikeasti jos kalliistikin huollettavaa[lähde? ] hyrräkompassia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyrräkompassi Wikimedia Commonsissa
Lassi Laitinen

Lassi Laitinen (15. elokuuta 1831 Nilsiä – 5. huhtikuuta 1888 Nilsiä) oli Nilsiän kunnan esimies, maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Laitinen oli  talonpoikaissäädyssä Pielaveden tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1882 ja 1885. Laitinen oli valtiopäivillä 1882 valitsijamies ja lakivaliokunnan jäsen ja 1885 talousvaliokunnan jäsen.
Laitinen valittiin vuonna 1860 Nilsiän pitäjään hätäaputoimikunnan esimieheksi, jossa toimessa hän työskenteli vaikeiden katovuosien aikaan. Tämän jälkeen hän oli pitäjän lainajyvästön hoitajana yhdeksän vuoden ajan ja tämän jälkeen lisänimismiehenä viina-asetusten toimeenpanossa sekä kuntakokouksen esimiehenä. Vuonna 1875 Laitinen valittiin kunnallislautakunnan esimieheksi vuoteen 1885 asti, josta toimesta hän siirtyi takaisin kuntakokouksen esimieheksi pysyen siinä kuolemaansa asti.
Laitisen puoliso oli Johanna Kustaava Laitinen (o.s. Böök).
Mustajärvi (Ruovesi, Mustajärvi)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°02′25″N, 24°01′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Ruoveteen 
Järvinumero:  35.334.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,7 m  
Rantaviiva:  4,752 km  
Pinta-ala:  52,133 ha  
Tilavuus:  0,00133163 km³ 
Keskisyvyys:  2,55 m  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  1 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 52 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Seikkailija (lehti)

Seikkailija
Seikkailija nro 2 vuodelta 1988.
| --- | --- |
lehtityyppi:  aikakauslehti 
ISSN:  0783-9804 
perustettu:  1987 
lakkautettu:  1991 
päätoimittaja:  Timo Konttinen 
kotimaa:  Suomi 
kieli:  suomi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Seikkailija on vuosina 1987–1991 ilmestynyt ensimmäinen suomalainen roolipelejä käsittelevä lehti. Sitä julkaisi TK-Kustannus, joka tuotti suomenkieliset versiot muun muassa Twilight: 2000- ja Cyberpunk 2020 -roolipeleistä. Lehden päätoimittaja oli Timo Konttinen.
Myöhempiin roolipelilehtiin verrattuna Seikkalija oli kokeneemmille pelaajille suunnattu: siinä julkaistiin esimerkiksi seikkailuja englanninkieliseen peleihin ja maailmat kuvattiin karuina. Lehden viimeisessä, yhdeksännessä numerossa julkaistiin seikkailu, jossa oli sovitusohjeet seitsemälle erilaiselle suomeksi julkaistulle roolipelisysteemille.
Lehti sisälsi Maguksen lailla roolipelialan haastatteluja, ideoita, artikkeleita, arvosteluja ja seikkailuja. Lehden taustalla on työskennellyt mm. Joona Vainio ja siinä on esiintynyt Petri Hiltusen kuvitusta.
Seikkailijan ensimmäiset, ennen roolipelibuumia julkaistut numerot ovat keräilyharvinaisuuksia pienen painosmäärän vuoksi.
Mustajärvi (Padasjoki)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′40″N, 25°14′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Kaitajärveen 
Järvinumero:  14.223.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,3 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,794 km  
Pinta-ala:  2,455 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Vakkilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Heinjoen valuma-alueeseen (14.223) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy.
Lempansån

Lempansån syksyllä 2023.
Lempansån eli Lempansinjoki on joki Siuntiossa ja Lohjalla, Uudellamaalla. Joki kuuluu osaksi Siuntionjoen Natura 2000 -aluetta. Jokeen yhtyy Kivikoskenpuro ja Munkkaanoja. Lempansån laskee Siuntion Kirkkojokeen. Joessa elää muun muassa saukkoja ja purotaimenia. Joen varrella on koskia, kuten Munksinkoski.
Mustajärvi (Mäntyharju, Haimi)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°14′12″N, 26°58′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  Mustanoja Koirajärveen 
Järvinumero:  14.984.1.042
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,8 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  6,655 km  
Pinta-ala:  88,09 ha  
Saaria:  2 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Haimin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 88 hehtaaria. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,05 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Tervajärven valuma-alueeseen (14.984) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.
Moskovsky drakon

| Moskovski drakon> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Venäjä
Määrä:  100 yksilöä (vuonna 2004)
Rodun syntyaika:  1980-1990-luku (systemaattisesti)
Alkuperäinen käyttö:  seurakoira
Nykyinen käyttö:  seurakoira
Muita nimityksiä:  Moscow Dragon
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Paino:  1,5-4,5 kg
Väritys:  kaikki sallitaan
Moskovski drakon (ven. московский дракон) on venäläinen koirarotu.
Ulkonäkö

Moskovski drakon on pienikokoinen. Kallo on hieman pyöristynyt ja korvien välistä kapea, otsapenger selkeästi erottuva. Silmät ovat soikeat, niiden väritys on joko karvapeitteen väriin soveltuva tai tumma. Korvat ovat yleensä pystyt (ihanne), mutta myös puolipystyt hyväksytään. Niska on pitkä, runko tiivis, rintakehä melko syvä. Käpälät ovat pienet. Häntä voi olla joko sirpin muotoinen, puoliksi selän päälle kiertyvä tai selän päälle kiertyvä. Rotumääritelmä ei määritä säkäkorkeutta, mutta paino vaihtelee 1,5-4,5 kg välillä. Karvanlaatuja on kolme: lyhyt karkeakarvainen, keskipitkä karkeakarvainen ja pitkäkarvainen. Jokaisella muunnoksella on kuitenkin pidemmän, karkeamman karvan muodostama "ridge" selässään ja raajoissaan; töyhtö/harja päänsä päällä; parta/viikset; sekä pitkät "kulmakarvat". Muiden alueiden karva on jokaisella muunnoksella edellä mainittuja kohtia lyhyempää. Väritys voi olla mikä tahansa.
Luonne ja käyttäytyminen

Rotu on melko älykäs, helposti koulutettavissa ja perheelleen omistautunut. Se saattaa kuitenkin suhtautua vieraisiin varautuneesti. Jotkin yksilöt haastavat riitaa muiden koirien kanssa koosta riippumatta. Rotu on alun perin jalostettu seurakoiraksi, ja sellaisena sitä edelleen pidetään.
Alkuperä

Nimensä mukaisesti moskovski drakon on kehitetty Moskovassa. Useimmat lähteet kertovat sen muodostuneen roduksi vasta 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa, mutta sen juuret johtavat jo paljon varhaisempaan aikaan, paikalliseen kulkukoirapopulaatioon. Se saattaa olla sukua pinserille, prahanrottakoiralle ja muille vastaaville roduille, mutta tätä ei ole koskaan onnistuttu todistamaan. 1990-luvun alkuun asti rotu oli Venäjälläkin lähes tuntematon, kunnes moskovalainen koirankasvattaja Zoja Kostyna sattui löytämään yhden yksilön. Hän kiinnostui rodusta ja onnistui löytämään niitä lisää. Hänen ja muiden kasvattajien ansiosta moskovski drakon onnistuttiin viimein vakiinnuttamaan rotuna. Ensimmäiset yksilöt nähtiin näyttelyssä jo vuonna 1998, mutta paikallinen rotujärjestö perustettiin vasta vuonna 2000.
Rotu on uhanalainen, ja vuonna 2004 arvioitiin olevan olemassa vain 100 yksilöä. Tällä hetkellä sitä tapaa vain muutamissa Venäjän isommissa kaupungeissa, mutta kiinnostus sitä kohtaan on kasvanut myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Alkuperä > Etymologia

Moskovski drakon tarkoittaa "moskovalaista lohikäärmettä". Lohikäärme viittaa sekä selän karvaan, joka muistuttaa lohikäärmeen selkäharjaa, että rodun rohkeuteen.
Mudéjar

El Salvadorin kirkon torni. Teruel.
Mudéjar on nimitys muslimeille, jotka jäivät Espanjaan al-Andalusin reconquistan jälkeen 800–1400-luvuilla. 1500-luvun alussa Kastilian ja Aragonian muslimit määrättiin kääntymään kristinuskoon, jonka jälkeen usein salassa islamia harjoittanut yhteisö tunnettiin moriskoina.
Termillä mudéjar viitataan myös arkkitehtuuri- ja taidetyyliin, jossa yhdistyvät eurooppalaisen gotiikan ja arabialaisen taiteen piirteet.
Nimi

Termiä mudéjar alettiin käyttämään vasta 1400-luvulla ja ensimmäinen viittaus sanaan espanjalaisissa teksteissä on vuodelta 1462. Tätä ennen käytettiin termejä kuten mauri/moros eli maurit ja sarraceni/sarrahins eli saraseenit. Nimi on johdettu arabiankielisestä sanasta mudadjdjan tai ahl al-dadjn ja sillä viitattiin muslimeihin, jotka suojelurahaa maksaen jäivät asumaan kristittyjen valtaamille alueille.
Historia

Mudéjareista saatetaan puhua vuoden 803-4 jälkeen, jolloin frankkien kuningas Ludvig Hurskas valtasi Barcelonan ja valtauksen jälkeen alueen muslimeille taattiin tiettyjä oikeuksia. Kun Toledo vallattiin vuonna 1085 muslimeille, taattiin heidän omaisuutensa koskemattomuus ja moskeijat. Myös verotuksen luvattiin pysyvän ennallaan. El Cidin vallatessa Valencian vuonna 1094 muslimeille taattiin oikeus muuttaa maasta, ylläpitää uskontoaan ja vapautus pakkotyöstä. Saman mallin mukaisia oikeuksia tarjottiin muslimeille myös, kun kristityt valtasivat Tudelan vuonna 1115, Zaragozan vuonna 1118 ja Tortosan vuonna 1148. Oikeudet toimivat muslimeille tarjottujen oikeuksien mallina myös paljon myöhemmin, esimerkiksi Purchenan (1489), Almerian (1490) ja Granadan (1491) valtauksien jälkeen.
Muslimeille tarjottujen oikeuksien syynä oli heidän taloudellinen merkityksensä. Näin heitä ei pyritty ajamaan pois, vaan valtauksien yhteydessä paenneita muslimeja pyrittiin jopa houkuttelemaan takaisin. Muslimiväestöä tarvittiin etenkin vallattujen alueiden maatalouden ylläpitämiseksi. Heritä vastoin kaupunkiväestö päätyi joidenkin valtausten yhteydessä karkotetuksi. Muslimiväestön korvaamista kristityillä alettiin myös suosia hiljalleen 1100-luvulta eteenpäin valloitusten edetessä ajan myötä. Moniin kaupunkeihin muodostui moreria-nimellä tunnettuja kaupunginosia, jonne muslimiväestö keskittyi. Muslimit muodostivat pitkään huomattavan osan valloitettujen alueiden väestöstä. Aragonian asukkaista he muodostivat 30 % ja Valencian asukkaiden valtaosan vielä 1300-luvulla. Muslimien tarkkaa määrää Kastiliassa ei tunneta, mutta heitä oli tarpeeksi jotta muslimien kapina 1200-luvulla muodosti merkittävän uhan.
Kristityn vallan alaisuudessa monet muslimien tavat alkoivat hiljalleen kadota. Kulttuurillisen yläluokan kadottua esimerkiksi arabian kielen taito väheni ja lopulta kehkeytyi niin sanottu aljamiadokirjoitus, joka oli käytännössä espanjan kieltä arabialaisella kirjaimistolla kirjoitettuna. Arabian kieli hävisi lopulta kokonaan laajoista osista entistä al-Andalusia, mutta osa Valencian ja Aragonian asukkaista puhui ja kirjoitti arabiaa aina moriskojen karkotukseen saakka vuosina 1611-14. Mudéjarit sanan merkityksessä uskoaan vapaasti harjoittavina muslimeina Pyrenneiden niemimaalla sai päätöksensä 1500-luvun alussa. Kastiliassa kaikki muslimit määrättiin kääntymään kristinuskoon vuonna 1502 ja Aragoniassa annettiin vastaava määräys vuonna 1526. Kääntyneet ja heidän jälkeläisensä tulivat tunnetuksi moriskoina, jotka heidätkin karkotettiin lopulta 1600-luvulla. Osa moriskoista jatkoi islamin uskon harjoittamista salassa pakkokäännytyksen jälkeen.
Taide

Termillä mudéjar viitataan myös tuona aikana kehittyneeseen arkkitehtuuri- ja taidetyyliin, jossa yhdistyvät eurooppalaisen gotiikan ja arabialaisen taiteen piirteet. Tyylin katsotaan yleisesti syntyneen 1100-luvulla Sahagúnissa.
Granadan muslimihallitsija Muhammad XII antautuu Ferninandille ja Isabellalle. Francisco Pradilla Ortizin maalaus vuodelta 1882.
Leonard Apt

Leonard Apt (28. kesäkuuta 1922 Philadelphia – 1. helmikuuta 2013 Santa Monica) oli yhdysvaltalainen lääkäri, joka osallistui antiseptisen silmätipan kehitykseen ja kehitti useita diagnostisia testejä kuten Apt-testin.
Apt julkaisi yli 300 artikkelia ja sai useita tunnustuksia sekä palkintoja.
Silmätippa vähensi lasten sokeutta kehittyvissä maissa. Sherwin Isenbergin kanssa hän tunnisti turvallisen tavan silmän steriloimiseen ennen leikkausta. Betadine-nimellä tunnettu silmätippa oli turvallisempi, halvempi ja tehokkaampi kuin muut vaihtoehdot.
Leonard Anthony Faulkner

Leonard Anthony Faulkner (5. joulukuuta 1926 Booleroo Centre – 6. toukokuuta 2018) oli australialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Adelaiden arkkihiippakuntaan Pietro Fumasoni Biondi vuonna 1950. Hänet nimitettiin Townsvillen hiippakunnan johtoon 14. syyskuuta 1967, ja piispaksi konsekroinnin suoritti 28. marraskuuta Matthew Beovich, jota avustivat Francis Roberts Rush ja Brian Patrick Ashby.
2. syyskuuta 1983 Faulkner sai nimityksen Adelaiden koadjuuttoriarkkipiispaksi, ja 19. kesäkuuta 1985 hänestä tuli sen arkkipiispa. Hän jäi eläkkeelle 3. joulukuuta 2001.
MoiPal

| MoiPal |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  http://www.moipal.fi
Tyyppi:  virtuaaliyhteisö
Rekisteröinti:  pakollinen
Kielet:  suomi,  englanti, portugali
Omistaja:  Ironstar Helsinki oy
Luonut:  Joakim Achrén
Avattu:  2008
Nykyinen tila:  Suljettu
MoiPal oli Suomalaisen Ironstar Helsinki oy:n luoma virtuaaliyhteisö. Vuonna 2007 avatussa Moipalissa oli runsaat 590 000 käyttäjää 160 maasta. MoiPalissa luotiin aluksi virtuaalihahmo, ja valittiin koti, missä hahmo asui. Hahmon voi lähettää kaupungille tekemään erilaisia tehtäviä. MoiPalin ikäraja oli 10 vuotta. Alle 14-vuotiaita palvelun asiakkaita neuvottiin näyttämään vanhemmille suunnattu opas ennen kuin he pystyivät rekisteröityä palveluun.
Moipal tavoitteli vuonna 2008 miljoonaa käyttäjää, joille se myisi virtuaalisia vaatteita, huonekaluja ja pelilaajennuksia. Palvelun käyttäjät olivat keskimäärin 15-vuotiaita. Palvelu toimi alkuaikoinaan Java MIDP 2.0 -kännyköissä. MoiPal tunnettiin betavaiheessa Pocket Pal -nimellä.
Moipal sulkeutui 25.9.2011.
PalRaha

Hahmo pystyi tienaamaan PalRahaa huuhtomalla kultaa vuoripuroista, sekä suorittamaan erilaisia tehtäviä, joko kaupungilla tai toteuttamalla MoiPal - tehtävälistaa. Tienaamillaan rahoilla hahmo pystyi ostamaan hahmolleen vaatteita, huonekaluja, harrastuksia, lemmikkejä sekä monenlaisia tavaroita. PalRahaa voi tienata myös myymällä ylimääräisiä tavaroitaan kirpputorilla. PalRahaa voi ostaa myös tekstiviestillä ja luottokortilla, mutta se maksaa.
MoiVIP

MoiPalissa voi maksua vastaan (noin 2€ / kk) ryhtyä MoiVIP jäseneksi. MoiVIP jäsenenä saat seuraavat edut:
Paljon pal-rahaa puhtaana käteen
kullanetsimen, joilla saat kullanhuuhtomisesta viisi kertaa paremman tuoton joka päivä!
Mahdollisuuden ostaa hienoja MoiVIP-vaatteita kaupoista
Saat profiilisivullesi MoiVIP-merkin
Voit saada Palisi asuntoineen etusivulle Päivän MoiVIP -laatikkoon
Pääset keskustelemaan muiden MoiVIPpien kanssa omalla foorumilla
Harrastukset

Harrastukset joita MoiPalissa voi harrastaa:
MoiBand
Kotipuutarha
Karate
PalLetters
PalBing
Hyppynaru
Ristipistot
Mini-pelit

Lemmikit
MoiPal Racing
Letkajenkka
Road Trip Beta
Vertaile Paleja
MoiPal sulkeutuu

MoiPalia pyörittävä Ironstar Helsinki Oy on lopettamassa toimintaansa ja samalla MoiPal sulkeutuu 25.9.2011, lopullisesti. Syyksi on kerrottu, ettei ole löytynyt kiinnostuneita kumppaneita jotka jatkaisivat MoiPalin ylläpitoa.
Aiheesta muualla

MoiPal suomeksi (Arkistoitu – Internet Archive)
MoiPal englanniksi
MoiPal portugaliksi (Arkistoitu – Internet Archive)
MoiPal Wiki
Ironstar Helsinki