stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
28. lokakuuta
Kuolleita

312 – Maxentius, Rooman keisari (s. n. 278)
1412 – Margareeta I, Tanskan, Norjan ja Ruotsin hallitsija (perusti Kalmarin unionin) (s. 1353)
1639 – Stefano Landi, italialainen säveltäjä (kastettu 1587)
1704 – John Locke, brittiläinen filosofi (s. 1632)
1740 – Anna Ivanovna, Venäjän keisarinna (s. 1693)
1748 – Francisco Díaz del Rincón, espanjalainen pappi, dominikaani, lähetyssaarnaaja, marttyyri ja pyhimys (s. 1713)
1748 – Juan Alcober Figuera, espanjalainen pappi, dominikaani, lähetyssaarnaaja, marttyyri ja pyhimys (s. 1694)
1748 – Joaquín Royo Pérez, espanjalainen dominikaani, lähetystyöntekijä, pappi, pyhimys ja marttyyri (s. 1691)
1755 – Joseph Bodin de Boismortier, ranskalainen säveltäjä (s. 1689)
1818 – Abigail Adams, Yhdysvaltain 2. presidentin John Adamsin vaimo (s. 1744)
1916 – Oswald Boelcke, saksalainen lentäjä (ensimmäisen maailmansodan hävittäjä-ässä) (s. 1891)
1949 – Marcel Cerdan, ranskalainen nyrkkeilijä ja maailmanmestari (s. 1916)
1952 – Billy Hughes, Australian pitkäaikainen pääministeri (s. 1862).
1975 – Oliver Nelson, yhdysvaltalainen saksofonisti (s. 1932)
1976 – Aarne Juutilainen, suomalainen kapteeni (”Marokon kauhu”) (s. 1904)
1988 – Toivo Karvonen, suomalainen vasemmistopoliitikko (s. 1906)
1992 – Erkki Pajala, suomalainen näyttelijä (s. 1929)
1993 – Juri Lotman, neuvostoliittolais-virolainen semiootikko (s. 1922)
2002 – Margaret Booth, yhdysvaltalainen elokuvan leikkaaja ja elokuvaohjaaja (pisimpään elänyt Oscar-palkittu) (s. 1898)
2002 – Erling Persson, ruotsalainen yrittäjä (Hennes & Mauritzin perustaja) (s. 1917)
2005 – Richard Smalley, vuoden 1996 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1943)
2006 – Trevor Berbick, amerikkalainen nyrkkeilijä (s. 1955)
2007 – Porter Wagoner, yhdysvaltalainen kantrilaulaja (s. 1927)
2013 – Tadeusz Mazowiecki, puolalainen poliitikko, kirjailija ja toimittaja, Puolan pääministeri 1989–1991 (s. 1927)
2014 – Mansour Hobeika, libanonilainen katolinen piispa (s. 1941)
2014 – Galway Kinnell, yhdysvaltalainen runoilija (s. 1927)
2014 – Michael Sata, Sambian presidentti (s. 1937)
2015 – Valle Ojaniemi, suomalainen opettaja, Kevätpörriäinen-lehden perustaja (s. 1917)
2019 – Annick Alane, ranskalainen näyttelijä (s. 1925)
2019 – Kay Hagan, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja juristi (s. 1953)
2019 – Zoltán Jeney, unkarilainen säveltäjä (s. 1943)
2020 – Dmitri Djomin, vienankarjalainen muusikko ja soitinrakentaja (s. 1966 tai 1967)
2021 – Sinikka Salokorpi, suomalainen toimittaja, tietokirjailija ja lastenkirjailija (s. 1934)
2021 – Timo Vuorela, suomalainen toimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja (s. 1941)
2022 – Jerry Lee Lewis, yhdysvaltalainen rock-muusikko (s. 1935)
2023 – Pentti Mälkönen, suomalainen kemisti (s. 1928)
2023 – Matthew Perry, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1969)
Juhlapäiviä

Kreikka ja Kypros: Óchi-päivä. Päivä, jolloin Kreikan diktaattori Ioánnis Metaxás sanoi ”ei” (όχι, óchi) Italian pyynnölle vuonna 1940 käyttää Kreikan aluetta sotilasoperaatiohin, mikä johti Italian hyökkäykseen Kreikkaan.
Tšekki: Itsenäisyyspäivä. Tšekkoslovakian perustamisen päivä (1918).
Kristinusko: Apostolien Simon Kiivailijan ja Juudas Jaakobin pojan (Taddeuksen) muistopäivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 28. lokakuuta: |  |
:   Joaquin Phoenix 312 – Mulviuksen sillan taistelu: Rooman keisari Konstantinus Suuri voitti Maxentiuksen joukot.  1636 – Harvardin yliopisto perustettiin.  1914 – Poliorokotteen keksijä Jonas Salk syntyi.  1955 – Microsoftin perustaja Bill Gates syntyi.  1971 – Britannia laukaisi ensimmäisen satelliittinsa, Prosperon.  1974 – Yhdysvaltalainen näyttelijä Joaquin Phoenix syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 27. lokakuuta, 29. lokakuuta
Korotettu suojatie

Korotettu suojatie on suojatie, joka on rakennettu korokkeeksi ympäröivään katuun nähden. Korotetun suojatien laita merkitään mustavalkoisen ruudukon avulla. Suojatien korokkeeksi rakentamisen tarkoituksena on pakottaa autoilijat hidastamaan suojatien kohdalla ja näin lisätä liikenneturvallisuutta. Paikkoja, joissa korotettuja suojateitä on rakennettu, voivat olla 30–40 km/h rajoitusalueet, 50 km/h rajoitusalueet, silloin kun katu on kapea, siellä on keskisaareke tai liikennevalot ja 60 km/h rajoitusalueet, joissa on liikennevalot. Suojatie yleensä korotetaan molemmin puolin. Kuitenkin joskus sivutien risteyksessä sijaitseva korotettu suojatie voi olla korotettu vain päätien puolelta.
Stade Olympique de Bellevarde

| Stade Olympique de Bellevarde |
| --- | --- |

Paikkakunta::  Val d’Isère, Ranska
Talviurheilukeskus:: Val d’Isère Ski area
Vuori:: Rocher de Bellevarde
Rinneluokitus:: Musta
Yläasema:: 2 689 m
Ala-asema:: 1 835 m
Korkeusero:: 854 m
Maksimijyrkkyys:: 70 %
Hissi
Hissi:: L’Olympique
Tyyppi:: Gondolihissi
Kapasiteetti:: 2 600 henkilöä/h
Ala-asema:: 1 835 m
Yläasema:: 2 689 m
Miehet
Syöksylasku
Lähtö:: 2 807 m
Maali:: 1 848 m
Korkeusero:: 959 m
Pituus:: 2 988 m
Maksimijyrkkyys:: 70 %
Keskijyrkkyys:: 32,1 %
Olympiakilpailu:: 9.2.1992
MM-kilpailu:: 7.2.2009
Super-G
Lähtö:: 2 498 m
Maali:: 1 848 m
Korkeusero:: 650 m
Pituus:: 1 770 m
Keskijyrkkyys:: 36,7 %
Olympiakilpailu:: 16.2.1992
MM-kilpailu:: 4.2.2009
1. MC-kilpailu:: 5.12.1992
Suurpujottelu
Lähtö:: 2 264 m
Maali:: 1 850 m
Korkeusero:: 414 m
Pituus:: 1 121 m
Keskijyrkkyys:: 36,9 %
Olympiakilpailu:: 18.2.1992
MM-kilpailu:: 13.2.2009
1. MC-kilpailu:: 13.12.2008
Pujottelu
Lähtö:: 2 057 m
Maali:: 1 850 m
Korkeusero:: 207 m
Pituus:: 560 m
Keskijyrkkyys:: 37 %
MM-kilpailu:: 15.2.2009
1. MC-kilpailu:: 6.12.1992
Naiset
Suurpujottelu
Lähtö:: 2 225 m
Maali:: 1 865 m
Korkeusero:: 360 m
MM-kilpailu:: 12.2.2009
Pujottelu
Lähtö:: 2 032 m
Maali:: 1 842 m
Korkeusero:: 190 m
MM-kilpailu:: 14.2.2009
Stade Olympique de Bellevarde (myös La Face de Bellevarde) on laskettelurinne Val d’Isèressa Ranskassa.
Stade Olympique de Bellevarden suunnitteli Bernhard Russi Albertvillen olympialaisiin miesten alppihiihtokilpailuja varten. Rinteessä järjestettiin Albertvillen olympialaisten miesten alppihiihtokilpailut erikoispujottelua lukuun ottamatta ja vuoden 2009 MM-kilpailuiden miesten kilpailut ja naisten tekniikkalajikilpailut. Rinteellä lasketaan myös vuosittain miesten alppihiihdon maailmancupin osakilpailuja.
Suurpujottelurinteen nimetyt paikat ovat seuraavat: Passage de la Route, Le Rocher, Slalom Start, Le Stade Olympique ja La Flamme.
Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2023

Jääkiekon 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2023 pelattiin 23. huhtikuuta – 5. toukokuuta 2023. A-lohko pelattiin Isossa-Britanniassa Nottinghamissa 29. huhtikuuta – 5. toukokuuta ja B-lohko Virossa Tallinnassa 23. huhtikuuta – 29. huhtikuuta.
A-lohkosta isäntämaa Iso-Britannia ja 22 vuoden tauon jälkeen Puola nousivat jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen A-sarjaan ja Liettua putosi B-lohkoon. B-lohkosta Japani nousi A-lohkoon ja Serbia putosi jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailujen A-lohkoon.
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Iso-Britannia (I)   Puola   Liettua   Italia   Etelä-Korea   Romania :  Lohko B  Viro (I)   Ukraina   Japani   Serbia   Kiina   Alankomaat
A-lohkon turnaus

|  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iso-Britannia (I) | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 24 | 7 | +17 | 14 | Joukkueet nousivat 2024 MM-kilpailujen A-sarjaan |
|  Puola | 5 | 4 | 0 | 1 | 0 | 28 | 9 | +19 | 13 | Joukkueet nousivat 2024 MM-kilpailujen A-sarjaan |
|  Italia | 5 | 3 | 0 | 0 | 2 | 23 | 16 | +7 | 9 |  |
|  Etelä-Korea | 5 | 2 | 0 | 0 | 3 | 8 | 20 | -12 | 6 |  |
|  Romania | 5 | 1 | 0 | 0 | 4 | 9 | 26 | -17 | 3 |  |
|  Liettua | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 7 | 21 | -14 | 0 | Putosi 1. divisioonan B-lohkoon 2024 |
(I) isäntä
B-lohkon turnaus

|  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani  | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 29 | 10 | +19 | 15 | Nousi 1. divisioonan A-lohkoon 2024 |
|  Ukraina | 5 | 3 | 0 | 1 | 1 | 35 | 16 | +19 | 10 |  |
|  Kiina | 5 | 2 | 1 | 0 | 2 | 19 | 18 | +1 | 8 |  |
|  Viro (I) | 5 | 1 | 1 | 0 | 3 | 13 | 18 | -5 | 5 |  |
|  Alankomaat | 5 | 1 | 0 | 1 | 3 | 14 | 31 | -17 | 4 |  |
|  Serbia | 5 | 0 | 1 | 1 | 3 | 7 | 24 | -17 | 3 | Putosi 2. divisioonan A-lohkoon 2024 |
(I) isäntä
Lääkärioikeudenkäynti

Karl Brandt lääkärioikeudenkäynnissä.
Lääkärioikeudenkäynti (tunnetaan myös nimellä Yhdysvallat vs. Karl Brandt ja muut ) oli 9. joulukuuta 1946 – 20. elokuuta 1947 käyty ensimmäinen 13:sta Nürnbergin sotarikosoikeudenkäynneistä. Käsittelyssä oli syytettynä 23 SS:ään kuulunutta lääketieteen tohtoria, tiedemiestä ja virkamiestä. Syytökset oli jaettu neljään luokkaan:
1. Yhteinen suunnittelu tai salaliitto kohtien 2 ja 3 toteuttamiseksi
2. Sotarikokset
3. Rikokset ihmiskuntaa vastaan
4. Jäsenyys rikollisissa järjestöissä
Rikoksiin lukeutuivat ihmisillä tehdyt kokeet, jotka käsittivät muun muassa korkeuden sietokyvyn mittaamista, kylmyyden sietokyvyn mittaamista ja meriveden juottamista. Ihmiskokeissa koehenkilöitä oli altistettu tarttuville taudeille, kuten kelta- ja lavantaudille. Kokeita oli tehty erilaisten hoitokeinojen, kuten luiden istuttamisen tutkimiseksi. Koehenkilöitä oli altistettu kemikaaleille kuten esimerkiksi sinappikaasulle. Kokeet vaativat tuhansia kuolonuhreja.
Rotutieteellisestä syistä tohtorit olivat keränneet myös keskitysleireillä murhattujen juutalaisten pääkalloja. Samoin osa oli ollut mukana natsien eutanasiaprojektissa ja joukkosterilisaatioissa, joiden tarkoitus oli ei-toivottujen ainesten hävittäminen Saksasta ja sen valtaamilta alueilta.
SS-lääkäri Hovenin todistajanlausunnossa Nürnbergissä mainittiin, että "tulisi olla yleisessä tiedossa että keskitysleireillä tehdyt ihmiskokeet tehtiin ainoastaan IG Farbenin etujen takia... IG Farbenin tarkoitus oli salata kaikki tämä, ja laittaa savuverho piilottamaan kokeet... Ei SS vaan IG Farben tekivät aloitteen ihmiskokeiden tekemisestä keskitysleireillä."lähde?
Aaria

Musiikkinäytteet
”Yön kuningattaren aaria” Sandra Partridgen laulamana (Siam Philharmonic Orchestra, johtajana Trisdee na Patalung, 2006; live-tallenne).
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Aaria (ital. aria) tarkoitti musiikissa alun perin mitä tahansa laulavaa melodiaa, jonka useimmiten esitti laulusolisti. Nykyisin aaria tarkoittaa pääsääntöisesti kokonaisteokseen kuuluvaa, itsenäistä, piirteiltään laajahkoa, yhden laulajan esittämää lauluosuutta, tai melodista soitinkappaletta. Arietta on yksin esitetty pikkulaulu, laulunpätkä tai laulelma.
Konserttiaaria on ooppera-aarian tapaan sävelletty konserttilaulukappale, jota orkesteri säestää. Eräs tunnetuimmista aarioista on Mozartin säveltämä ”Yön kuningattaren aaria”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aaria Wikimedia Commonsissa
Matkustaja

Matkustajia Lontoon metrossa.
Raitiovaunusta poistuvia ja kyytiin nousevia matkustajia Helsingin keskustassa.
Matkustaja on kulkuneuvon kyydissä oleva henkilö, joka osallistuu vain vähän tai ei lainkaan kulkuneuvon matkantekoon.
Matkustajia voidaan kuljettaa esimerkiksi linja-autoilla, matkustajajunilla, liikennelentokoneilla, laivoilla ja lautoilla. Myös henkilöautoissa on tavallisesti matkustajapaikkoja.
Kulkuneuvon miehistön jäseniä, kuten ajajaa, kuljettajaa taikka konduktööriä, ei yleensä lueta matkustajiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matkustaja Wikimedia Commonsissa
Henkilöliikenne

Henkilöliikenne on henkilöiden liikkumista paikasta toiseen erilaisin kulkutavoin. Esimerkiksi kävely, pyöräily, autoilu tai kulkeminen joukkoliikennevälineellä tai taksilla ovat henkilöliikennettä . Julkisen liikenteen matkoista 60% kuljetaan linja-autolla.
Kotimaan henkilöliikenteen määriä

| Kotimaan matkat | v>  2010-2011 | v>  2016 | Muutos |
| --- | --- | --- | --- |
| Matkaluku (kpl/henkilö/vrk) | 2,89 | 2,73 | -5,5% |
| Matkojen keskipituus (km/vrk) | 14,3 | 14,9 | 4,2% |
| Matkojen yhteispituus (km/vrk) | 41,4 | 40,7 | -1,7% |
| Liikkumiseen käytetty aika (min/hlö/vrk) | 65,5 | 73,4 | 12,1% |
| Matkan keskimääräinen kesto (min) | 22,7 | 26,9 | 18,5% |
Armenian jalkapalloliitto

| Armenian jalkapalloliitto> Հայաստանի Ֆուտբոլի Ֆեդերացիա |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1992
Alueellinen:  Armenia
Presidentti:  Armen Melikbekjan
Johtaja:  Artur Azarjan
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Armenian jalkapalloliitto (arm. Հայաստանի Ֆուտբոլի Ֆեդերացիա, Hayastani Futboli Federats’ia, lyh. FFA) on jalkapallon lajiliitto Armeniassa. Armenian jalkapalloliitto on perustettu vuonna 1992. Liitosta tuli FIFA:n täysjäsen samana vuonna. Liiton presidenttinä on toiminut vuodesta 2019 lähtien Armen Melikbekjan ja pääsihteerinä vuodesta 2020 lähtien Artur Azarjan.
Aiheesta muualla

Lajiliiton verkkosivusto (armeniaksi)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Moldovan jalkapalloliitto

| Moldovan jalkapalloliitto> Federația Moldovenească de Fotbal |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1990
Alueellinen:  Moldova
Presidentti:  Leonid Oleinicenco
Johtaja:  Serghei Butelschi
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Moldovan jalkapalloliitto (rom. Federația Moldovenească de Fotbal, lyh. FMF) on jalkapallon lajiliitto Moldovassa. Moldovan jalkapalloliitto on perustettu vuonna 1990. Liitosta tuli FIFA:n täysjäsen vuonna 1994. Liiton presidenttinä on toiminut vuodesta 2019 lähtien Leonid Oleinicenco ja pääsihteerinä vuodesta 2022 lähtien Serghei Butelschi.
Aiheesta muualla

Lajiliiton verkkosivusto (romaniaksi)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Irlannin jalkapalloliitto

| Irlannin jalkapalloliitto> Football Association of Ireland |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Perustettu:  1921
Alueellinen:  Irlanti
Presidentti:  Paul Cooke
Johtaja:  David Courell
Jäsenyydet:   FIFA  UEFA 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Irlannin jalkapalloliitto (iiriksi Cumann Peile na hÉireann, engl. Football Association of Ireland, lyh. FAI) on jalkapallon lajiliitto Irlannissa. Irlannin jalkapalloliitto on perustettu vuonna 1921. Liitosta tuli FIFA:n täysjäsen vuonna 1923. Liiton presidenttinä on toiminut vuodesta 2023 lähtien Paul Cooke ja pääsihteerinä vuodesta 2024 lähtien David Courell.
Aiheesta muualla

Lajiliiton verkkosivusto (englanniksi)
| n k UEFA:n kansalliset jäsenliitot |
| --- | --- |
 Albania  Alankomaat  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Italia  Itävalta  Islanti  Israel  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Sveitsi  Suomi  Tanska  Turkki  Tšekki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales
Azov

| Azov Азов |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Rostovin alueen sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Azov
 Koordinaatit: 47.108°N, 39.417°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Rostovin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  67,5 km²
Väkiluku (2010)  ():  82 937
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  346780–346789
Suuntanumero(t):  +7 86342
Rekisterikilpi:  61, 161
 
 gorodazov.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Azov  eli Asova (ven. Азо́в) on satamakaupunki Rostovin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin vasemmalla rannalla 7 kilometrin päässä paikasta, jossa se laskee Asovanmeren Taganrogin lahteen. Azovissa on Donin Rostovin ja Bakun väliseltä rautatieltä haarautuvan sivuradan pääteasema ja merisatama.
Kaupunki muodostaa oman kaupunkipiirinsä, mutta on myös ympäröivän Azovin piirin keskus. Asukkaita kaupungissa oli 82 937 henkeä ja ympäröivässä piirissä 93 579 (vuonna 2010).
Historiaa

Ajanlaskun alussa seudulla on sijainnut kaksi maeotien tai skyyttien asutusta, jotka Ptolemaios mainitsee nimillä Paniardis ja Patarva. 900–1100-luvulla paikalla sijaitsi slaavien asutus, joka kuului muinaisvenäläiseen Tmutarakanin ruhtinaskuntaan. Vuoden 1067 tienoilla, kun kumaanit valloittivat Asovan meren rannat, seudulla sai surmansa heidän ruhtinaansa Azun, josta venäläisen Azov-nimityksen arvellaan olevan peräisin. Toisen näkemyksen mukaan paikannimi juontuu turkkilaisesta joen suistoa tarkoittavasta sanasta. Historiankirjoituksessa ja vanhoissa kartoissa kaupungista on käytetty Azovin lisäksi nimiä Azak ja usein myös Tana, joka oli Azovin läheisyydessä olleen genovalaisten perustaman kauppakeskuksen ja siirtokunnan nimi.
1200-luvulla paikalle syntyi Azakin kaupunki, jossa risteytyivät Kiinaan ja Volgan Bulgariaan kulkevat kauppareitit. Vuonna 1395 Timur Lenkin joukot hävittivät kaupungin. 1400-luvun alussa se menetti merkitystään kansainvälisen kaupan keskuksena. Vuonna 1471 sen valtasivat turkkilaiset, jotka rakensivat paikalle linnoituksen. Vuosina 1641–1641 kasakat valtasivat ja hävittivät linnoituksen, jonka turkkilaiset myöhemmin rakensivat uudestaan. Venäläiset valtasivat sen vuonna 1696. Vuodesta 1708 lähtien Azov oli samannimisen läänin keskus ja se sai kaupungin aseman, mutta Venäjän–Turkin sodan 1710-11 hävinnyt Venäjä luovutti sen jälleen turkkilaisille Prutin rauhansopimuksen mukaan. Venäläiset valtasivat sen uudelleen vuonna 1736, mutta Belgradin rauhansopimuksen mukaan Azovista ja Taganrogista tuli puolueettomia alueita, joiden linnoitukset hävitettiin. Venäläiset valtasivat kaupungin jälleen vuonna 1769, ja vuoden 1774 rauhassa se liitettiin lopullisesti Venäjään. Vuosina 1776–1782 Azov oli samannimisen läänin pääkaupunki, mutta se menetti kaupunginoikeutensa vuonna 1801. Vuonna 1926 Azovista tuli jälleen kaupunki.
Turkkilaisesta linnoituksesta on säilynyt osia korkeista maavalleista ja muutamia venäläisajan rakennuksia. Sen lähellä on muinainen skyyttien asuinpaikka. Kaupungin uusi keskusta syntyi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa.
Kazanin jumaläidin ikonille omistettu kirkko Gulkovossa.
Toinen kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Azov Wikimedia Commonsissa
Azovin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Azovin kotiseutumuseon sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Hallinnollinen keskus: Donin Rostov

Aksai |
Azov |
Bataisk |
Belaja Kalitva |
Donetsk |
Gukovo |
Kamensk-Šahtinski |
Novotšerkassk |
Novošahtinsk |
Konstantinovsk |
Krasnyi Sulin |
Millerovo |
Morozovsk |
Proletarsk |
Salsk |
Semikarakorsk |
Šahty |
Taganrog |
Tsimljansk |
Volgodonsk |
Zernograd |
Zverevo
Rostovin alue
Ruuhka-aika

Ruuhka Melbournessa, Australiassa.
Ihmisiä New Yorkin metrossa.
Ruuhka-aika on se aika vuorokaudesta, jolloin esiintyy paljon liikennettä. Ruuhka-aika on saanut nimensä sen aikaan esiintyvistä ruuhkista. Ruuhka-aika ajoittuu useimmiten pariksi tunniksi aamuun ja pariksi tunniksi iltapäivään. Muuten ruuhkat johtuvat yleensä onnettomuuksista tai muista häiriötilanteista. Ruuhka-aikaan liittyy työmatkaliikenne, kun aamulla työntekijät matkustavat työpaikoilleen ja iltapäivällä takaisin työpaikoiltaan koteihinsa. Ruuhka-aika ei rajoitu vain tieliikenteeseen, vaan se koetaan myös mm. rautatie- ja metroliikenteessä.
Yöliikenne on hiljaisempaa kuin ruuhka-aikojen liikenne. Aamulla hiljainen yöliikenne muuttuu nopeasti aamuruuhkaksi. Julkista liikennettä joudutaan mitoittamaan osin ruuhka-aikoja ajatellen, jotta ruuhka-aikaan mahdollisimman monet voisivat käyttää julkista liikennettä. Kaupunkien liikenneväylien suunnittelussa saatetaan ottaa huomioon ruuhka-ajat. Ruuhka-aikojen synnyttämiä liikenneongelmia on pyritty helpottamaan liukuvilla työajoilla, jolloin ihmiset matkustaisivat töihin liukuman sisällä, eivätkä täsmälleen samaan aikaan.
Ruuhka-ajoista voidaan puhua myös kun on kyse juhlapyhäliikenteestä. Tällöin ruuhkia esiintyy menoliikenteen ja paluuliikenteen aikoihin. Joulun paluuliikenteen ruuhka-aika on ollut Suomessa Tapaninpäivänä, jolloin liikenne on ollut huipussaan kello 12-19.
Helsingissä metron iltapäivän ruuhka-aika on venynyt iltaan asti, koska kauppojen aukioloajat ovat pidentyneet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruuhka-aika Wikimedia Commonsissa
Balakovo

| Balakovo Балако́во |
| --- | --- |
 vaakuna
 Balakovo
 Koordinaatit: 52°02′N, 47°47′E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Saratovin alue
Piiri:  Balakovon piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki
Väkiluku (2010):  199 690
Aikavyöhyke:  UTC+4 (MSK+1)
 
 http://www.mo-balakovo.ru/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Balakovo (ven. Балако́во) on kaupunki Volgan alajuoksun itärannalla Saratovin alueella Venäjällä 161 kilometriä Saratovista koilliseen. Kaupungissa on monipuolista teollisuutta. Siellä on myös jokisatama ja vesivoimalaitos. Kaupunkiin johtaa rautatie. Balakovon ydinvoimalaitos sijaitsee noin 15 kilometrin päästä kaupungista koilliseen.
Kaupunki on noin 220 000 asukkaan Balakovon piirin keskus. Kaupungissa asui 199 690 asukasta; lisäksi piirissä oli noin 20 000 maaseutukylien asukasta.
Historia

Balakovo perustettiin 1762 ja kaupunki siitä tuli 1913.
Maltsevin palatsi.
Volgajoen Saratovin vesivoimalaa Balakovossa.
Balakovon ydinvoimalaa.
Ydinvoimalaa ilmakuvassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Balakovo Wikimedia Commonsissa
Hallinnollinen keskus: Saratov

Arkadak | Atkarsk | Balakovo | Balašov | Engels | Hvalynsk | Jeršov | Kalininsk | Krasnoarmeisk | Krasnyi Kut | Marks | Novouzensk | Petrovsk | Pugatšov | Rtištševo | Šihany | Volsk
Saratovin alue
Prodigy Disc Pro Tour

| Prodigy Disc Pro Tour |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Prodigy Disc Pro Tour 2024 

Laji:  Frisbeegolf
Maa(t):  Suomi
Perustettu:  2018
Hallitseva mestari:  MPO: Onni Arminen   FPO: Hannele Määttä
Eniten mestaruuksia:  MPO: Väinö Mäkelä (4)  FPO: Eveliina Salonen (3)
Prodigy Disc Pro Tour on Suomen frisbeegolfliiton ja Prodigy Disc:sin järjestämä frisbeegolfin ammattilaiskiertue Suomessa. Kiertue koostuu osakilpailuista, joista pelaajat saavat kiertuepisteitä, joiden perusteella lopulliset sijoitukset jaetaan.
Vuonna 2025 kiertueen järjestämisvastuu siirtyi Natural Born Disc Golfer (NBDG) organisaatiolle Prodigy Europelta. Järjestäjän vaihtumisesta huolimatta Prodigy pysyi kiertueen pääsponsorina.
Kiertueen kolme parasta kausittain > Miehet

| Vuosi | Voittaja | Toinen | Kolmas | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Väinö Mäkelä | Ville Ahokas | Leo Piironen | Tulokset |
| 2019 | Väinö Mäkelä | Jesse Nieminen | Lauri Lehtinen | Tulokset |
| 2020 | Väinö Mäkelä | Niklas Anttila | Severi Saviniemi | Tulokset |
| 2021 | Väinö Mäkelä | Lauri Lehtinen | Niklas Anttila | Tulokset |
| 2022 | Jesse Nieminen | Joona Heinänen | Kristian Kuoksa | Tulokset |
| 2023 | Lauri Lehtinen | Ville Ahokas | Teemu Lampainen | Tulokset |
| 2024 | Onni Arminen | Kristian Kuoksa | Aapo Karhi | Tulokset |