stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eka
Historia > Lama ja talousvaikeudet

Ekan johdossa yhtymän tulevaisuutta pidettiin 1990-luvulle tultaessa lupaavana, mutta lama iski ankarasti koko konserniin. Sen viimeisetkin siihen saakka kannattaneet toimialat, rakentaminen sekä hotelli- ja ravintolatoiminta, kääntyivät vuodesta 1991 alkaen tappiollisiksi. Eka joutui myymään tytäryhtiöitään pelastaakseen oman taloutensa, joten Finnoil-huoltamoketju myytiin vuonna 1992 Nesteelle ja Ekan yhdessä SOK:n kanssa omistama elintarviketeollisuusyhtiö Meira Cultor Oy:lle. Ekan omistamat rautakauppa Renlund ja Sotka Kaluste haettiin konkurssiin vuonna 1993, ja seuraavana vuonna konkurssiin ajautuivat myös Haka ja Kansa. Pelkästään vuoden 1993 lopulla konkurssiin ajautui lähes 90 Ekan omistamaa yritystä.
Ekan ahdinkoa pahensi kielteinen julkisuus, mutta yhtiön koon vuoksi valtiovalta ei halunnut päästää sitä kaatumaan. Yleisradion 18. lokakuuta 1993 julkaisema uutinen Ekaa uhkaavasta konkurssista aiheutti Ekan säästökassassa talletuspaon, ja talletuksia nostettiin kahdessa päivässä 230 miljoonaa markkaa. Koska paniikinomaisen säästökassapaon pelättiin levitessään kaatavan myös muut suuret osuusliikkeet, Ahon hallitus päätti säätää pikavauhtia uuden lain, jolla valtio takaisi Ekan säästökassatalletukset. Valtiovarainministeriö tiedotti asiasta 20. lokakuuta, mikä rauhoitti tallettajat, mutta vielä samana päivänä kolme suurta Ekaa velkonutta pankkia, SYP, SKOP ja Postipankki, jättivät hakemuksen Ekan asettamisesta velkasaneeraukseen. Eduskunta hyväksyi säästökassalain eli Eka-lain joulukuussa 1993. Lain turvaaman takauksen ulkopuolelle jätettiin talletusten korot sekä Ekan eläkekassa Tuki ja huoltokonttori. Myöhemmin valtio ja suurimmat velkojat sopivat vielä takaavansa Ekalle tarvittavat lainat eläkekassan maksuja varten, sillä ne olisivat muuten jääneet saman kassan muiden osaomistajien kuten Elannon ja Tammen maksettaviksi, mikä olisi saattanut myös aiheuttaa tuhoisan konkurssien ketjun.
Saneerauksen yhteydessä Rantala joutui velkojien vaatimuksesta eroamaan pääjohtajan tehtävästä maaliskuussa 1994, ja Ekan johtoon tuli aiempi vähittäiskaupan johtaja Antti Remes. Helsingin käräjäoikeus hyväksyi saneerausohjelman lokakuussa 1994. Osana saneerausta satoja toimipisteitä suljettiin ja parituhatta työntekijää irtisanottiin vuosina 1993–1995. Ekan vähittäiskauppa muutettiin vuonna 1995 Tradeka Oy -osakeyhtiöksi ja Osuuskunta Eka-yhtymä muutti samalla nimensä Osuuskunta Tradeka-yhtymäksi. Vaikka emoyhtiö säilyi osuuskuntamuotoisena, se ei enää harjoittanut osuuskauppatoimintaa. Tradeka joutui jatkamaan Ekan aikana alkanutta yrityssaneerausta vuoteen 2003.
Historia > Jälkipyykki

Vuoden 1993 säästökassakriisi johti syytöksiin väärinkäytöksistä. Pankkien kiristettyä lainaehtoja Eka oli vuosina 1992–1993 ollut riippuvainen säästökassatalletuksista, jotka olivat ainoa keino saada nopeaa lisärahoitusta ilman vakuuksia, eikä valtiovarainministeriö ollut puuttunut huomattavasti kasvaneisiin talletuksiin tai vaatinut lisävakuuksia yhtymän heikosta tilasta huolimatta. Ekan väitettiin antaneen ministeriölle kaunisteltuja tietoja yhtymän taloudellisesta tilanteesta ja syyllistyneen harhaanjohtavaan markkinointiin säästökassoja mainostaessaan. Asiasta nostettiin syytteet kolmea Ekan entistä johtajaa vastaan, mutta ketään ei lopulta tuomittu. Vuonna 2000 Helsingin hovioikeus totesi säästökassarikoksesta syytetyn Eero Rantalan ja markkinointirikoksesta syytetyn säästökassajohtaja Heikki Venhon syyttömiksi. Myös eräitä valtiovarainministeriön virkamiehiä vaadittiin syytteisiin valvonnan laiminlyönnistä, mutta oikeuskansleri Jorma S. Aalto tyytyi esittämään heille pelkät nuhteet. Ekassa oli vuosina 1992–1993 käytetty sisäisissä kaupoissa luovaa tilinpitoa kuitenkaan varsinaisesti rikkomatta lakia.
Pääjohtajat

Nimikkeenä vuodesta 1994 toimitusjohtaja.
Eero Rantala 1983–1994
Antti Remes 1994–1995 (sen jälkeen Tradekan toimitusjohtaja vuoteen 2007)
Etelä-Korean alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Etelä-Korean alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Etelä-Koreaa alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue pelaa pääasiassa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 2. divisioonassa. Ennen kuin joukkue osallistui alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin, se osallistui useasti jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailuihin. Viimeisimmissä kilpailuissa, vuonna 2001, joukkue voitti 1. divisioonassa kultaa.
Joukkueella on hallussaan kansainvälinen maajoukkueiden ennätys suurinumeroisimmasta voitosta, kun huomioon otetaan kaikki turnaukset ja ikäkaudet. Se on voittanut jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailuissa Thaimaan peräti 92–0.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2002 – 3. divisioona, 1.
2003 – 2. divisioona, 1.
2004 – 1. divisioona, 6.
2005 – 2. divisioona, 1.
2006 – 1. divisioona, 6.
2007 – 2. divisioona, 2.
2008 – 2. divisioona, 2.
2009 – 2. divisioona, 1.
2010 – 1. divisioona, 5.
2011 – 1. divisioona, 6.
2012 – 2. divisioonan A-lohko, 1
2013 – 1. divisioonan B-lohko, 6.
2014 – 2. divisioonan A-lohko, 2.
2015 – 2. divisioonan A-lohko, 1.
2016 – 1. divisioonan B-lohko, 6.
2017 – 2. divisioonan A-lohko, 4.
2018 – 2. divisioonan A-lohko, 4.
2019 – 2. divisioonan A-lohko, 5.
2020 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 2. divisioonan A-lohko, 1.
2023 – 1. divisioonan B-lohko
Elisa Leinonen

Elisa Leinonen Paavo Nurmen kisoissa 2013.
Elisa Talvikki Leinonen (s. 27. tammikuuta 1987 Paltamo) on suomalainen pika-aitajuoksija. Hän edusti vuosina 2005–2013 Kajaanin Kipinää ja vuoteen 2004 saakka hän oli edustanut ja vuodesta 2014 lähtien hän jälleen edusti Paltamon Urheilijoita. Helmikuussa 2016 Leinonen kertoi lopettaneensa uransa polvivaivojen vuoksi.
Leinonen edusti Suomea aikuisten maaottelussa ensimmäisen kerran Helsingissä 2010 sijoittuen 100 metrin aitajuoksussa viidenneksi. Hän voitti 60 metrin aitajuoksun hallimaaottelussa Steinkjerissä 2012. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän paransi alkuerissä ennätystään 13,29 sekuntiin mutta karsiutui. Hän karsiutui alkuerissä Göteborgin EM-hallikisoissa 2013.
Leinonen on saavuttanut 100 metrin aitajuoksussa Kalevan kisoissa kultaa 2011 ja hopeaa 2010, 2012 ja 2013. Sisäratojen SM-kisoissa hän on 60 metrin aitajuoksussa saavuttanut kultaa vuonna 2013, hopeaa 2012 ja pronssia 2010.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä  |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 12,24 | Kajaani | 15. elokuuta 2012 |
| 100 m aj | 13,26 | Vaasa | 26. heinäkuuta 2013 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7,64 | Jyväskylä | 26. tammikuuta 2013 |
| 60 m aj | 8,18 | Tampere | 24. helmikuuta 2013 |
Aiheesta muualla

Elisa Leinosen blogi
Euandros

Euandros (m.kreik. Εὔανδρος, ”hyvä mies”) tai Evander (lat.) voi viitata seuraaviin:
Euandros Pallantionlainen, kreikkalaisessa ja roomalaisessa mytologiassa Hermeen ja Themiksen poika
Euandros, kreikkalaisessa mytologiassa Troijan kuninkaan Priamoksen poika
Euandros, kreikkalaisessa mytologiassa Lyykian kuninkaan Sarpedonin poika
Euandros Fokislainen (200/100-luku eaa.), Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi
Euandros Beroialainen (1. vuosisata jaa.), kuvanveistäjä
Avianius Evander (1. vuosisata eaa.), Ciceron ystävä
Aulanius Evander (1. vuosisata eaa.), kuvanveistäjä ja hopeanpakottaja
Evander eli Evander da Silva Ferreira (s. 1998), brasilialainen jalkapalloilija
Evander, kaupunki Mpumalangan provinssissa Etelä-Afrikassa
Euandros Fokislainen

Euandros Fokislainen (m.kreik. Εὔανδρος, lat. Evander; 200- ja 100-lukujen eaa. vaihde) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi, joka oli kotoisin Fokiista. Akatemiassa hän oli Lakydeen oppilas ja seuraaja. Myöhemmin hän toimi Akatemian johdossa yhdessä Telekleen kanssa.
Lakydeen viimeisen kymmenen elinvuoden aikana, noin vuosina 215–205 eaa., Euandros ja Telekles olivat auttaneet Akatemian johtamisessa, koska Lakydes oli ollut vakavasti sairaana. He jatkoivat Akatemian johdossa Lakydeen kuoleman jälkeen ilman muodollista valintaa. Telekleen kuoltua vuonna 167/166 Euandros jatkoi Akatemian johdossa vielä joitakin vuosia. Euandrosta itseään seurasi hänen oppilaansa Hegesinos.
Euandroksen omasta filosofisesta ajattelusta tai kirjoituksista ei tiedetä mitään. Hän kuitenkin todennäköisesti jatkoi Arkesilaoksen akateemista skeptisismiä jossakin muodossa. Iamblikhos mainitsee useita pythagoralaisia Euandros-nimisiä filosofeja, jotka olivat kotoisin Krotonista, Metapontionista ja Leontinista. Plutarkhos mainitsee puolestaan kreetalaisen Euandroksen. Nämä kaikki ovat eri henkilöitä.
Käännös suomeksi
Euraasian aro

Euraasian aro turkoosilla värillä merkittynä Euraasian kartalla.
Euraasian aro on maailman suurin lauhkean vyöhykkeen aro. Se ulottuu Euraasian keskiosien poikki noin 8 000 kilometrin matkan Unkarista Kiinaan koillisosiin.
Maantiede

Euraasian aro on tasankoa, jota halkoo muutama vuoriketju ja useita jokia. Pohjoisessa aro muuttuu havumetsävyöhykkeeksi, taigaksi. Aron eteläpuolella on aavikoita.
Aro jaetaan läntiseen ja itäiseen osaan. Läntinen osa alkaa Tonavan suistosta ja ulottuu Mustanmeren pohjoispuolitse aina Altaivuorille saakka. Itäinen osa ulottuu Mongolian kautta lähelle Tyynenmeren rannikkoa. Itäinen aro sijaitsee korkeammalla merenpinnasta kuin läntinen aro.
Arolla on enimmäkseen mannerilmasto, johon kuuluu kuumat kesät ja kylmät talvet. Sateiden ja leudohkon ilmaston ansiosta Ukrainan ja Romanian aron maa lännessä on rikkaampaa kuin idemmät arot. Ilmastoltaan äärimmäisintä, kylmintä ja kuivinta on aron itäisissä osissa.
Kasvillisuus ja eläimistö

Euraasian arolla on aikaisemmin ollut suuria määriä saiga-antilooppeja, mutta niiden määrää ovat vähentäneet elinympäristöjen pirstoutuminen teiden ja rautateiden rakentamisella. Myös aasianvilliaasia, kaksikyttyräistä kamelia ja przewalskinhevosta tavataan kotoperäisinä, pieninä populaatioina Euraasian arolla, mutta kotieläimet ovat useissa paikoissa korvanneet ne. Euraasian aron niissä osissa, jossa ei esiinny laiduntajia, kasvaa höyhenheiniä sekä rantavehniä.
Historia

Euraasian aroa ovat vuosituhansien aikana asuttaneet useat paimentolaiskansat. Koska idän elinolosuhteet olivat vaativat, paimentolaiskansat lähtivät usein vaeltamaan läntiselle arolle, idemmäs Mantšuriaan tai etelämmäs Kiinaan. He joutuivat liikkumaan myös löytääkseen karjalleen uutta ruohoa. He liikkuivat nopeasti tasaisessa ja helppokulkuisessa maastossa hevosillaan, jotka he olivat kesyttäneet. Sen ansiosta heidän liittoutuneista heimoistaan koostuneet valloitusjoukkonsa vaikuttivat historian kulkuun useasti niin koko arolla kuin sen reuna-alueillakin. Joitain monista aroilta tulleista valloittajakansoista olivat skyytit, hunnit, avaarit, bolgaarit, kasaarit, petsenegit, madjaarit ja mongolit. Koska näillä entisaikojen kansoilla ei yleensä ollut omaa kirjoitettua historiaa, heidän valtakunnistaan tiedetään edelleen melko vähän.
Arokansojen invaasiot toivat Eurooppaan muun muassa indoeurooppalaiset kielet ja muita kulttuurisia elementtejä. He levittivät myös ruudin käytön Kiinasta länteen.
Mongolivaltakunnan hajoamisen jälkeen arokansojen vaara väheni. Lännen maanviljelijät ja Venäjän metsistä tulleet uudisasukkaat alkoivat muuttaa ruttoepidemioiden osittain aiheuttamasta väestökadosta kärsineille aroille 1500-luvulta alkaen.
Pustaa Itävallassa, Euraasian aron läntisessä reunassa.
Aroa Uzbekistanissa.
Mongolian aroa.
Evangelisk Luthersk Mission – Bibeltrogna Vänner

| Evangelisk Luthersk Mission – Bibeltrogna Vänner |
| --- | --- |
Perustettu:  1909
Tyyppi:  Kristillinen järjestö
Toimiala:  Herätysliike, lähetysjärjestö
Toiminta-alue:  Ruotsi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Evankelis-luterilainen lähetys – Raamattu-uskolliset ystävät (ruots. Evangelisk Luthersk Mission – Bibeltrogna Vänner), ELM vuoteen 2005 asti Missionssällskapet Bibeltrogna Vänner on ruotsalainen sisä- ja ulkolähetysjärjestö, jonka alkuperä on 1800-luvulla Ruotsin kirkon sisällä vaikuttaneessa herätysliikkeessä.
Järjestö syntyi vuonna 1909 Axel B. Svenssonin, joka oli Tukholman Betlehem-kirkon saarnaaja, johdolla erkaantuen Evankelisesta isänmaansäätiöstä. Yhtenä syynä pidettiin Svenssonin ja hänen tukijoidensa huolta Raamattu-kriittisten ajatusten leviämisestä Evankelisessa isänmaansäätiössä.
Järjestön kannatus on voimakkainta Etelä-Ruotsissa, erityisesti Skånessa, mutta myös Ruotsin keski- ja pohjoisosissa on jonkin verran kannatusta.
Lähetystyö

Järjestö tekee lähetystyötä Eritreassa, Etiopiassa, Keniassa ja Perussa.
Aiheesta muualla

Järjestön verkkosivut (ruotsiksi)
Fabian Schaad

| Fabian Schaad> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. tammikuuta 1992 (ikä 32)
Uran tiedot
Seura:  Drusberg
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2013–
Paras sijoitus:  25
 Tietolaatikko päivitetty 18. tammikuuta 2016 
Fabian Schaad (s. 1. tammikuuta 1992) on sveitsiläinen maastohiihtäjä. Hän edustaa Drusbergiä.
Schaad hiihti ensimmäisen kilpailunsa maailmancupissa 16. helmikuuta 2013 Davosissa ollen perinteisen hiihtotavan sprintissä 59:s. Maailmancupin pisteille hän hiihti ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran 18. tammikuuta 2014 ollen 25:s Szklarska Porębassa vapaan hiihtotavan sprintissä.
Schaad kilpaili alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Otepäässä 2011 ja Erzurumissa 2012. Hän oli 2011 mukana 16. sijalle tulleessa viestijoukkueessa. Henkilökohtaisilla matkoilla Schaad oli alle 20-vuotiaiden MM-tasolla parhaimmillaan 21:s vapaan hiihtotavan sprintissä 2012. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Schaad hiihti Val di Fiemmessä 2014 ollen parhaimmillaan 29:s vapaan hiihtotavan sprintissä.
Myös Schaadin nuorempi veli Roman Schaad (s. 1993) on maastohiihtäjä.
Fabian Suomela

Fabian Suomela (11. maaliskuuta 1876 – 6. toukokuuta 1948) oli suomalainen Pohjois-Suomessa vaikuttanut valokuvaaja.
Suomela tuli valokuvausalalle jo 13-vuotiaana vuonna 1889 ja oman valokuvausliikkeen hän perusti Ouluun vuonna 1897. Liike laajeni niin että sivuliikkeet perustettiin Kokkolaan, Kemiin ja Raaheen. Suomela pyrki kasvattamaan ammattitaitoaan ja hän osallistui muun muassa Ruotsissa valokuva-alan kursseille ja kävi Saksassa teollisuudenharjoittajien stipendin turvin. Suomela oli Oulussa kaupunginvaltuuston jäsenenä ja hän osallistui myös suojeluskuntatoimintaan.
Suomela myi vuonna 1922 Oulun liikkeensä ja muutti Helsinkiin. Hän oli mukana perustamassa valokuvausvälineiden ja -tarvikkeiden maahantuontia harjoittanutta Suomen Valokuvaajain Osakeyhtiötä ja toimi yhtiön toimitusjohtajana. Vuonna 1942 Suomela palasi Ouluun ja toimi siellä valokuvaajana.
Oulussa sijaitsevalla Pohjois-Pohjanmaan museolla on kokoelmissaan Fabian Suomelalta 390 henkilökuvaa ja 20 maisemakuvaa.
FS Suffren (D602)

| Suffren |
| --- | --- |
 Suffren

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Brest
Kölinlasku:  joulukuu 1962
Laskettu vesille:  15. toukokuuta 1965
Palveluskäyttöön:  20. heinäkuuta 1967
Poistui palveluskäytöstä:  2001
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 335 t (standardi) 6 870 t (kuormattu)
Pituus:  158 m
Leveys:  15,50 m
Syväys:  7,25 m
Koneteho:  72 500 hv (54 063 kW)
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  360
Aseistus
Aseistus:  2 x 100 mm -tykkiä 4 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä 4 x 12,7 konekivääriä 48 x Masurca-ilmatorjuntaohjusta 4 x Exocet MM38 -merimaaliohjusta 2 x L5 torpedoputkea
Suffren (runkonumero D602) oli Ranskan laivaston 1967 palvelukseen otettu Suffren-luokan ilmatorjuntafregatti, joka poistettiin palveluksesta 2001.
Valmistus

Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta, missä köli laskettiin joulukuussa 1962. Se laskettiin vesille 15. toukokuuta 1965 ja otettiin palvelukseen 20. heinäkuuta 1967.
Palvelus

Alus modernisoitiin 1989-1990, jolloin sen elektroniset järjestelmät uudistettiin. Maalinosoitustutka DRBV 15A korvattiin DRBV 50:llä ja tulenjohtotutka DRBC 32A korvattiin digitaalisella DRBC 33A:lla, jossa oli DIBC 1A Piranha III infrapuna/optroninen lisälaite. Lisäksi aluksen omasuojaa vahvistettiin kahdella 20 millimetrin ilmatorjuntatykillä, jotka asennettiin tulenjohtotutkan kahta puolta.
Alus poistettiin palveluksesta 2001.
Fabian Steindl

| Fabian Steindl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1994 (ikä 30)
Uran tiedot
Seura:   HSV Absam-Bergisl
Laji:  yhdistetty 
Maailmancup
Kaudet:  2014-2017
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 18. maaliskuuta 2019 
Aiheesta muualla
www.fabian-steindl.com
Fabian Steindl (s. 14. huhtikuuta 1994) on itävaltalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä, joka edusti seuratasolla HSV Absam-Bergisliä. Steindl voitti nuorten MM-kultaa helmikuussa 2014 Val di Fiemmessä normaalimäen ja 4×5 kilometrin hiihdon joukkuekilpailussa. Yhdistetyn maailmancupissa Steindl debytoi marraskuussa 2014 Rukalla ollen heti pisteillä sijoituttuaan sijalle 27. Parhaimmillaan hän on ollut 16:s sekä Chaux-Neuvessa tammikuussa 2015 että Lillehammerissa joulukuussa 2015. Steindl on kilpaillut myös Continental Cupissa, jossa hän on ollut parhaimmillaan seitsemäs helmikuussa 2012 Kranjissa.
Steindl lopetti uransa yhdistetyn hiihtäjänä vuonna 2017.
Fabbri

Fabbri Group (AKA Fabbri) on italialainen huvipuistolaitevalmistaja Bergantinon kylästä, Pohjois-Italiasta.
Romolon Fabbri perusti yrityksen toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1950. Hän keksi tavan hyödyntää sodasta ylijäänyttä materiaalia huvipuistolaitteisiin.
Fabbri Group tarjoaa valikoiman  huvipuistolaitteita aina vuoristoradoista flätteihinselvennä. Fabbrin laitteita ovat muun muassa Booster ja tehostettu vapaapudotus Mega Drop, joista Booster löytyy Kauhavan Alahärmässä sijaitsevasta Power Parkin monitoimipuistosta.
Aiheesta muualla

Fabbrin internetsivut
Faa’a

| Faa’a |
| --- | --- |
 Faa’a kansainvälinen lentokenttä.
 Faa’an sijainti Tahitilla
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Oscar Temaru
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  34,2 km²
Väkiluku (2017):  29 506
 – Väestötiheys:  863 as./km²
 
 www.mairiefaaa.pf 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Faa’a on kunta Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Tahitilla. Vuonna 2017 Faa’alla oli noin 29 500 asukasta, joten se oli Tahitin suurin kunta väkiluvultaan. Kunnan maaperän korkeus merenpinnasta vaihtelee. Minimissään se on aivan merenpinnan tasolla, mutta korkein kohta kohoaa 1 321 metriin.
Faa’a on Ranskan Polynesian tärkein hallinnollinen kunta.kenen mukaan? Ranskan Polynesian yliopisto on Faa’assa. Pormestari on ollut vuodesta 1983 Oscar Temaru, joka on myös Ranskan Polynesian presidentti.
Faa’an kansainvälinen lentoasema rakennettiin vuosina 1960–1961. Pääkaupunki Papeteen naapurissa sijaitsevasta Faa’asta tuli itsenäinen kunta vuonna 1965.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Faa’a Wikimedia Commonsissa
Fabian Mels

| Fabian Mels> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. lokakuuta 1990 (ikä 33) Bensberg
Kansalaisuus:   Saksa
Uran tiedot
Pituus:  190 cm
Laji:  alamäkiluistelu
Kilpauran kesto:  2011–
Saavutukset
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  1
Paras sijoitus maailmancupissa:  5. (2014)
 Tietolaatikko päivitetty 24. tammikuuta 2015 
Fabian Mels (s. 12. lokakuuta 1990) on saksalainen alamäkiluistelija, joka on sijoittunut Red Bull Crashed Icen kokonaispisteissä parhaimmillaan viidenneksi kaudella 2014. Melsin paras sijoitus yksittäisessä kilpailussa on toinen sija Marco Dallagon jälkeen Helsingin kilpailussa helmikuussa 2014. Hän aloitti Crashed Icessä Münchenin kilpailussa 2011 ja oli loppupisteissä 11. eli kauden paras tulokas. Ennen vuotta 2014 hänen paras sijoituksensa kokonaissarjassa oli kuudes vuonna 2012. Mels pelaa myös jääkiekkoa Saksan nelostasolla Kölner EC:n kakkosjoukkueessa. Hän asuu Rösrathissa, Saksassa. Mels on 190 senttimetriä pitkä ja painaa 91 kiloa.
Enonjärvi (Karstula)

| Enonjärvi |
| --- | --- |
 Seututie 648 kulkee Enonjärven itärantaa.
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Kannonkoski, Karstula
Koordinaatit:  62°55′29″N, 25°10′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskujoki:  Pajusalmi Kannonjärveen
Järvinumero:  14.462.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,8 m  
Pituus:  5,9 km  
Leveys:  4,7 km  
Rantaviiva:  37,8728 km  
Pinta-ala:  8,42993 km²  
Tilavuus:  0,0530093558 km³  
Keskisyvyys:  6,29 m  
Suurin syvyys:  18,78 m  
Saaria:  13
 fiEnonjärvi 
Enonjärvi on Keski-Suomessa Kannonkoskella ja Karstulassa Kannonjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Enonjärvi on 5,9 kilometriä pitkä, 4,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 843 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Siinä on 13 saarta, joiden pinta-ala on 83,95 hehtaaria eli noin noin 9,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi on alle neliökilometrin ja yli hehtaarin suuruisia, ja seitsemän on yli aarin kokoisia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 53,01 miljoonaa kuutiometriä eli 0,05301 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys on 18,8 metriä. Järven rantaviivan pituus on 37,9 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 11,9 kilometriä. Enonjärven rannalla, lähellä entistä rautatieasemaa sijaitsee Kannonkosken kappeliseurakunnan leirikeskus. Enonjärvi oli myös rautatieasema Jyväskylä–Haapajärvi-rataosalla (1.1.1959–3.6.2007). Ratalinjatyömaalla Enonjärvellä sattui talvella 1958–1959 räjähdysonnettomuus, jossa panostaja kuoli.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Enonjärven alueeseen (14.462) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8 metriä mpy. Järvi on yhteydessä Kannonjärveen Pajusalmen kautta ja näin Enonjärvenkin vesi laskee edelleen Kannonkosken kautta Kivijärveen.
FS Champlain (L9030)

| Champlain |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Brest
Kölinlasku:  1973
Laskettu vesille:  17. marraskuuta 1973
Palveluskäyttöön:  5. lokakuuta 1975
Poistui palveluskäytöstä:  elokuu 2004
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 330 t (kuormattu)
Pituus:  80 m
Leveys:  13 m
Syväys:  3 m
Koneteho:  2 x SACM Wärtsilä UD33V12M4 -dieselmoottoria, 3 600 hv
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  4 upseeria 25 aliupseeria 23 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  2 x Bofors 40 mm 2 x 12,7 mm konekivääriä 2 x 81 mm kranaatinheitintä
Champlain (runkonumero L9030) oli Ranskan laivaston 1975 palvelukseen otettu Champlain-luokan kuljetusalus (ransk. BÂtiment de Transport Léger).
Valmistus

Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1973. Se laskettiin vesille saman vuoden lopulla 17. marraskuuta ja otettiin palvelukseen 5. lokakuuta 1974.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta elokuussa 2004.