stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Percy Jackson (kirjasarja)

| Percy Jackson> Percy Jackson and the Olympians.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Rick Riordan
Kieli:  englanti
Genre:  nuoret, fantasia
Julkaistu:  2005–2009
Suomennos
Suomentaja:  Ilkka Rekiaro
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2008–2010
Sarja: Percy Jackson
Seuraava:  Olympoksen sankarit
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Percy Jackson (engl. Percy Jackson and the Olympians) on yhdysvaltalaiskirjailija Rick Riordanin viisiosainen nuorten fantasiakirjasarja, joka pohjautuu kreikkalaiseen mytologiaan. Vuoteen 2014 mennessä sarjan teoksia oli myyty maailmanlaajuisesti yli 20 miljoonaa kappaletta. Riordan on kirjoittanut sille myös Olympoksen sankarit -nimisen jatkosarjan. Otava julkaisi sarjan teokset suomeksi vuosina 2008–2010 Ilkka Rekiaron kääntäminä.
Sarja on nimetty päähenkilö Percy Jacksonin mukaan. Hän on oppimisvaikeuksista kärsivä ongelmanuori, joka saakin yllättäen tietää olevansa puolijumala. Percy päätyy Puoliveristen leirille, jossa hän tapaa muita kaltaisiaan.
Kirjasarjan kaksi ensimmäistä osaa on sovitettu elokuviksi Percy Jackson: Salamavaras ja Percy Jackson: Hirviöidenmeri. Sarjasta on tehty myös Disney+-sarja Percy Jackson ja olymposlaiset.
Sarjan osat

Salamavaras.  (The Lightning Thief, 2005)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 1. Helsinki:  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-22837-0
Hirviöidenmeri.  (The Sea of Monsters, 2006)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 2. Otava, 2009.  ISBN 978-951-1-22838-7
Titaanien kirous.  (The Titan's Curse, 2007)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 3. Otava, 2009.  ISBN 978-951-1-22839-4
Labyrinttitaistelu.  (The Battle of the Labyrinth, 2008)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 4. Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-23139-4
Jumalten sota.  (The Last Olympian, 2009)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 5. Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-24101-0
Jumalten malja.  (The Chalice of the Gods, 2023)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 6. Otava, 2024.  ISBN 978-951-1-47574-3
Kolmoisjumalattaren raivo.  (Wrath of the Triple Goddess, 2024)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 7. Otava, 2025.  ISBN 978-951-1-49704-2
Hahmot > Päähenkilöt > Percy Jackson

Percy Jackson on kirjasarjan päähenkilö ja kertoja. Hän on kreikkalaisen merenjumala Poseidonin ja kuolevaisen Sally Jacksonin poika.
Hahmot > Päähenkilöt > Annabeth Chase

Annabeth Chase on Percyn tavoin puolijumala ja yksi sarjan päähenkilöistä. Hän on kreikkalaisen sotataidon, tiedon ja viisauden jumalatar Athenen tytär.
Hahmot > Päähenkilöt > Grover Underwood

Grover Underwood on kolmas sarjan päähenkilöistä. Hän on satyyri.
Sovitukset > Elokuvat

Kirjasarjan kahdesta ensimmäisestä osasta on tehty elokuvasovitukset. Percy Jackson: Salamavaras sai ensi-iltansa vuonna 2010 ja Percy Jackson: Hirviöidenmeri ensiesitettiin vuonna 2013. Elokuvat menestyivät kaupallisesti huonosti, joten kolmas suunnitteilla ollut elokuva peruttiin. Elokuvissa Percyä, Annabethiä ja Groveria näyttelivät Logan Lerman, Alexandra Daddario ja Brandon T. Jackson.
Sovitukset > Televisiosarja

Kirjasarjaan liittyvää televisiosarjaa alettiin esittää Disney+-palvelussa joulukuussa 2023. Sarjan pääosia esittävät Walker Scobell, Leah Jeffries ja Aryan Simhadri.
Liittyvät teokset > Jatko-osat > Olympoksen sankarit

Olympoksen sankarit on vuosina 2010–2014 julkaistu viisiosainen kirjasarja, johon kuuluvat romaanit Eksynyt sankari, Merenjumalan poika, Athenen merkki, Haadeksen talo ja Olympoksen veri. Sarjassa Percy Jacksonin maailmaan lisätään myös roomalainen mytologia, kun kreikkalaisten ja roomalaisten puolijumalten on yhdistettävä voimansa ja tuhottava maaemo Gaia. Tehtävään valitaan seitsemän henkilöä: kreikkalaisesta Puoliveristen leiristä Percy, Annabeth, Leo Valdez ja Piper McLean sekä roomalaisesta Juppiterin leiristä Jason Grace, Frank Zhang ja Hazel Levesque.
Liittyvät teokset > Jatko-osat > Apollon

Apollon on jatko-osa Olympoksen sankareille ja se julkaistiin vuosina 2016–2020. Siinä kuolevaiseksi Lester Papadopouloukseksi muutettu jumala Apollon yrittää löytää kadonneet oraakkelit, jotta saisi jumaluutensa takaisin. Kirjasarjan viisi osaa ovat Vaiennut oraakkeli, Synkkä ennustus, Palava labyrintti, Tyrannin hauta ja Keisarin torni. Suurin osa Olympoksen sankareissa esiintyneistä hahmoista tavataan myös Apollonissa.
Liittyvät teokset > Muut teokset

Percy Jackson -kirjasarjan maailmaan sijoittuu myös Riordanin kirjasarja Kanen aikakirjat (2010–2012), joka kertoo faaraoiden sukuun kuuluvista taikurisisaruksista, Carterista ja Sadiesta. Vaikka tapahtumamaailma on sama, sarja ei ole samalla tavalla yhteydessä Percy Jacksoniin kuin esimerkiksi Olympoksen sankarit. Riordanin crossover-novellisarjassa Carter ja Sadie kuitenkin tapaavat Percyn ja Annabethin. Novellit on julkaistu alun perin vuosina 2013–2015 ja vuonna 2016 kokoelmassa Demigods & Magicians.
Samaan maailmaan sijoittuu myös skandinaavisesta mytologiasta kertova kirjasarja Magnus Chase, jonka samanniminen päähenkilö on Freyr-jumalan poika ja Annabethin serkku.
Percy Jacksonin maailmaan sijoittuu myös Aurinko ja Tähti (2023), Riordanin ja kirjailija Wesley Chun yhteinen teos, joka kertoo Haadeksen pojan Nico DiAngelon ja tämän poikaystävän Will Solacen (Apollonin poika) seikkailuista.
Riordan on julkaissut myös monia muita Percy Jacksoniin liittyviä spin-off-teoksia, kuten novellikokoelman The Demigod Files ja novellin ”Percy Jackson and the Singer of Apollo”.
Häradsbygden

| Häradsbygden |
| --- | --- |
 Häradsbygden
 Koordinaatit: 60°42′09″N, 15°02′07″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Leksand
Väkiluku (31.12.2023):  713
Häradsbygden on taajama Leksandin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 713 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Häradsbygden Wikimedia Commonsissa
Chick-fil-A

| Chick-fil-A |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen
Perustettu:  1946
Perustaja:  Truett Cathy
Toimitusjohtaja:  Andrew T. Cathy
Kotipaikka:  College Park, Georgia
Toiminta-alue:  Yhdysvallat
Toimiala:  ravintolat
Tuotteet:  pikaruoka
Liikevaihto:  3,5 mrd. (2010)
Kotisivu:  chick-fil-a.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chick-fil-A on yhdysvaltalainen pikaruokalaketju, joka on erikoistunut kanaruokiin. Yrityksen kotipaikka on College Park Georgian osavaltiossa ja se on perheomisteinen yksityinen yritys. Yrityksen historia alkaa vuodesta 1946, kun Truett Cathy avasi ensimmäisen ravintolansa nimeltään The Dwarf Grill Hapevillessä Georgiassa. Cathy perusti Chick-fil-A, Inc. -yrityksen 1960-luvun alussa ja avasi ravintoloita ostoskeskuksiin. Ensimmäinen ravintola avattiin ostoskeskuksessa Atlantan esikaupungissa vuonna 1967.
Yritys on kasvanut KFC:n jälkeen toiseksi suurimmaksi kanaruokaan keskittyneistä pikaruokalaketjuista. Yrityksellä on yli 1 500 ravintolaa 39 osavaltiossa ja Washington, D.C.:ssä. Yrityksen liikevaihto oli yli 3,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2010.
Yrityksen johtaja  Dan Cathy on julistanut ketjun olevan perinteisten, Raamatussa määriteltyjen perheiden kannattaja, ja yhtiö on lahjoittanut miljoonia dollareita homoliittoja vastustaville järjestöille. Cathyn kannanotot ovat synnyttäneet mielenosoituksia ja boikotteja vuoden 2012 aikana.
Chicken Sandwich
Ranskalaiset
Chicken Strips
Siljansnäs

| Siljansnäs |
| --- | --- |

 Siljansnäs
 Koordinaatit: 60°46′29″N, 14°52′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Leksand
Väkiluku (31.12.2023):  1 297
Siljansnäs on taajama Leksandin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 297 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siljansnäs Wikimedia Commonsissa
Luettelo Paavo Liskin ohjauksista ja rooleista

Tämä on Luettelo Paavo Liskin ohjauksista ja rooleista.
Näytelmäohjauksia Turussa kaupunginteatterissa 1963–1968

Unelmat, Merten kauhu ja Kaulanauha, Donna Rosita eli kukkien kieli
Othello (Kalervo Nissilän assistenttina)
Ohjauksia Kuopion Yhteisteatterissa 1968–1972

Aleksei Arbuzov: Lupaus (Studio) 7.9.1968
Jyrki Vuori: Merten kauhu ja kaulanauha 1.1.1969
Jens Björneboe: Lintujen ystävät 14.5.1969
Samuel Beckett: Huomenna hän tulee (Studio) 6.12.1969
A.A. Milne - Eric Olsoni: Nalle Puh (yhdessä Olli Tuomisen kanssa) 1.1.1970
Pekka Lounela: Mies joka ampui kissan 9.4.1970
Matti Rossi - Paavo Liski: Tilaisuus (Balettikoulu, yhdessä Leena Ortolan kanssa) 22.5.1970
Gustaf von Numers: Kuopion takana 19.11.1970
Ecaterina Oproui: En ole Eiffel-torni (Studio) 20.1.1971
Karoly Szakonyi: Lähetyshäiriö 9.5.1971
Tanssinäytös ja pienoisjazzkonsertti; 14.5. ja 21.5.1971
Jorma Korpela / Paavo Liski: Tohtori Finckelman 16.9.1971
Lauri Leskinen - Paavo Liski - Unto Eskelinen: Savonmuan Hilima (Studio) 13.11.1971
Pavel Kohout: Sellainen rakkaus (Studio) 12.2.1972
Evakkotie 26.11.1995
Ohjauksia Oulun kaupunginteatterissa 1972–1975

Kalevala (1972)
Uudesta luotava maa (1973)
Ikäneito Rosita (1973)
André Chénier (ooppera, 1974)
Tuntematon sotilas (1974)
Paljon melua kurpitsasta (1974)
Kolme sisarta (1975)
Ohjauksia Helsingin kaupunginteatterissa 1975–1979

Lauri Leskinen Minna, Ensi-ilta: 11.9.1975 PN 1975, SN 1976
John Milton Kadotettu paratiisi, Ensi-ilta: 17.2.1976 SN
Leo Suomela Kanteletar, Ensi-ilta: 21.10.1976 SN
Lauri Leskinen Valmistumisen aika, Ensi-ilta: 21.4.1977 SN
A. Suhovo-Kobylin - K. Ryzov - A. Kolker Huijarin häät, Ensi-ilta: 1.12.1977 SN
Ilmari Ihalainen Pitsihovi, Ensi-ilta: 12.9.1978 SN
Jaakko Kaappa - Jukka Linkola Härmäläiset, Ensi-ilta: 21.3.1979 SN
Ohjauksia vapaana taiteilijana

Kalevala (mm. Bomban kesät., Tallinnan Draamateater, Jyväskylän kt.), Kanteletar (mm. Petroskoin suom. teatteri, Bomban kesät.), Seitsemän veljestä (Kivi-juhlat, Nurmijärvi), Nummisuutarit (Kivi-juhlat, Nurmijärvi), Anjalan Vala (Anjalankoski), Raivaaja-eepos (Bomban kesät.), Evakko-ooppera (Kalevan näytt.), Mäntsälän muistot, Nouse Inkeri, Hakkapeliitat (Rauhaniemen kesät./Tammela), Via Crucis (Hki) ja Kärsimystie-katunäytelmät (Lahti), Markuksen evankeliumi (Tampereen t.), Minnan aika (Jyväskylän kt. 1994), tv-elokuva Elämän totuutta etsi TV2/Rautafilmi, Seppo Lappalainen—Carlos Sedano: Savotta-ooppera (Savonlinna), Päämaja (Mikkelin kt. 2005), Jorma Korpela: Tunnustus (Varkaus), Takaisin kotiin (Joensuun kt.), Elias vaeltaja, Elias Lönnrotista kertova TV2:n televisiosarja 1984 (henkilöohjaus ja kertoja-näyttelijä), Mikko Samulinen: Maaton kansa (Nurmeksen kesät.), Aarni Krohn: Ikuinen Viipuri 1993 (Viipurin linnan 700-vuotisjuhlat), Anu Kaipainen: Luvattu maa 1993 (Kalevan Näyttämö), Pekka Lounela: Mäntsälän kapina 1992. Jokivarsien laulu (Ypäjän musiikkiteatteri 1988-89). Veren häät (Vaasan kt. –80-luvulla). Jalmari Finne: Kauppaparoni (Petroskoin suomal. t. ja Oulun kt.) Minna Canth: Papin perhe (Tampereen t.), Lahden kt.? Karjalainen Näyttämö: Lauri Leskisen, Uudesta luotava maa 1983, Veijo Meren Sotamies Jokisen vihkiloma 1986, Kyllikki Mäntylän Anu ja Mikko 1995, Larin Paraskesta kertova näytelmä Huominen päivä 1983, boksissa 1994, käsikirj. Leskinen - Paavo Liski - Unto Eskelinen - Pekka, Loppiaisaatto, Kannaksen laulu
Oopperaohjauksia

Adolphe Adam: Postiljooni, 1972
Aulis Sallinen: Ratsumies
Veikko Norontaus: Uudet veisuut, 1990
Joonas Kokkonen: Viimeiset kiusaukset 1994-96
Einojuhani Rautavaara: Auringon talo, 1991
Paavo Liski, Pekka Kostiainen: Sammon tarina, 2003
Elokuva- ja tv-rooleja

Runoilija ja muusa (Kasimir Leino) ohj. Jaakko Pakkasvirta 1978
Aidankaatajat (psykiatri) ohj. Olli Soinio 1982
Toto (1. poliisi) ohj. Anssi Mänttäri 1982
Harjunpää ja kylmä kuolema (?) ohj. Åke Lindman 1983
Päivää, herra Kivi (7 veljeksen ohjaaja) ohj. Timo Linnasalo 1984
Tuntematon Sotilas (Antero Rokka) 1985
Petos (maanviljelijä Eero Näre) ohj. Taavi Kassila 1988
Raatimies Silvesterin sairaus (Silvesteri) ohj. Olli Soinio 1989
Seitsemän veljestä (nimismies) ohj. Jouko Turkka 1989
Ystävät ja toverit (Kaakamo) ohj. Rauni Mollberg 1990
Mestarit (ravintoloitsija Hartikainen) ohj. Anssi Mänttäri 1992
Routasydän (Peussa) ohj. Tuomas Sallinen 1993
Kaikki pelissä (ministeri Pajala) ohj. Matti Kassila 1993
Kiinnisidottu (Niilo Kärsälä) 1993
Aapo (pehtori) ohj. Tero Jartti 1994
Pieniä valheita (remonttimies Ahvenainen) ohj. Matti Ijäs 1994
Lapin kullan kimallus (?) ohj. Åke Lindman 1999
Aleksis Kiven elämä (tupakkakauppias) ohj. Jari Halonen 2002
Sibelius-elokuva (Zilliacus) ohj. Timo Koivusalo 2003
Joensuun Elli (Pajari), ohj. Anssi Mänttäri 2004
Nollatoleranssi (Pertti Mustala) 2004
Kotimaan kasvot: Koukussa Karjalaan (juontaja) toim. Jari Hakkarainen 14.2.2005
Kotimaa.nyt: Karjalan kierros (selostaja)
Trasselirakastaja
Puu kulkee
Kaksipäisen kotkan varjossa (Helppo-Heikki) ohj. Timo Koivusalo 2005
Klubi
Rock’n’roll Never Dies (isä) 2005
Salatut elämät (Yrjö Meriläinen) 2005
Kuunnelmia ja äänikirjoja

Sinuhe egyptiläinen -CD ohj. Antti-Einari Halonen 1982 (Yle)
Aidankaatajat (psykiatri) ohj. Olli Soinio 1982
Aiheesta muualla

Paavo Liski Elonetissä.
Paavo Liski Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Neulakinnas

Neulakintaat
Neulakintaalla tarkoitetaan lapasta, joka on ommeltu villalangasta isokokoisella neulalla. 
Neulakinnastekniikkaa on käytetty Suomessa ainakin keskiajalta asti. Vanhimmat Suomesta löydetyt neulakinnasfragmentit ovat peräisin 1000-luvun ensimmäisiltä vuosikymmeniltä. Neulakinnastekniikka on ollut ainoa tapa valmistaa sukkia ja lapasia ennen 1600-lukua, jolloin puikolla neulomisen taito levisi Suomeen. Neulakintaan neulomistaito säilyi 1950-luvulle saakka erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomessa, ja paikoitellen aivan nykypäiviin saakka.
Työvälineinä on käytetty luusta, kuparista, raudasta tai hopeasta valmistettuja neuloja ja lanka on ollut paksuhkoa löyhäkierteistä villalankaa. Tosin Museoviraston keruuarkistossa on Suomen kansallismuseon vuoden 1957 neulakinnaskyselyn aineistossa myös neulakinnasnäytteitä, joiden lanka on tiukkakierteistä. Tällä tekniikalla on valmistettu lapasia, sukkia, siivilöitä ja myssyjä. Tekniikkaa kutsutaan neulakinnastekniikaksi, koska sillä on enimmäkseen valmistettu kintaita ja työvälineenä on ollut neula.
Tämän tekniikan perustana on se, että lankaa pujotetaan silmukoiden läpi tietyssä järjestyksessä neulan avulla. Eri pujottelutavoista Suomessa on tunnettu ns. suomeksi neulominen, venäjäksi neulominen ja pyöräyttäen tai punaltaen neulominen, vaikka ne kaikki eivät joka puolella Suomea olekaan olleet tunnettuja. Lisäksi näistä pujottelutavoista on käytetty myös muunnoksia, joten erilaisten pujottelutapojen todellinen määrä on suurempi.
Perinteisesti neulakintaat on vanutettu, jotta niistä on saatu tiiviitä. Vanutuksen suosiossa on ollut paikkakuntakohtaisia eroja, sillä Kansallismuseon vuoden 1957 neulakinnaskyselyyn vastattiin vanutuksen osalta yleensä kielteisesti, ja todettiin kintaiden vanuttuvan käytössä. Neulakintaita on käytetty nimenomaan ulkotöissä talvella, nahkarukkasten alla. Valmiin kinnasparin suuhun on tavattu neuloa kinnasneulalla tai virkata 1–2 kerrosta erivärisellä langalla, jotta kukin tunnistaisi omat kintaansa.
Muita neulakinnastekniikasta käytettyjä nimityksiä ovat kinnasneulatekniikka, yhdellä neulalla neulominen ja kinnasompelu.
Aiheesta muualla

Kinnasneulatekniikka Punomo.
Neulakintaat.fi Pihlajapiha.
Neulakintaiden ohje Kulttuurien museo.
Tällberg

| Tällberg |
| --- | --- |

 Tällberg
 Koordinaatit: 60°49′12″N, 15°00′25″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Leksand
Väkiluku (31.12.2023):  933
Tällberg on taajama Leksandin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 933 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tällberg on nykyisin suosittu matkailukohde, ja siellä on useita hotelleja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tällberg Wikimedia Commonsissa
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021

| Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 |
| --- | --- |
 
Sijainti:   Pokljuka, Slovenia
Kilpailupaikka:  Sports Centre Triglav
Osallistujamaita:  37
Kilpailutapahtumia:  12
Menestynein urheilija:   Tiril Eckhoff
Menestynein maajoukkue:   Norja
Avajaiset:  9. helmikuuta 2021
Päättäjäiset:  21. helmikuuta 2021
 ← 20202023 →
| Ampumahiihdonmaailmanmestaruuskilpailut 2021   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimatka |  | miehet |  | naiset |  |  |  |
| Pikakilpailu |  | miehet |  | naiset |  |  |  |
| Takaa-ajo |  | miehet |  | naiset |  |  |  |
| Yhteislähtö |  | miehet |  | naiset |  |  |  |
| Viesti |  | miehet |  | naiset |  |  |  |
| Sekakilpailut |  | pariviesti |  | sekaviesti |  |  |  |
| n k  | n k  | n k  | n k  |  |  |  |  |
Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 olivat järjestyksessään 52. Kansainvälisen ampumahiihtoliiton järjestämät maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin 9.–21. helmikuuta 2021. Kilpailut oli alun perin tarkoitus järjestää Venäjän Tjumenissa, mutta ne siirrettiin Slovenian Pokljukaan IBU:n vuoden 2018 kongressissa Venäjän dopingskandaalin vuoksi. Pokljuka on aiemmin järjestänyt MM-kilpailut kokonaisuudessaan kerran, vuonna 2001. Lisäksi Pokljuka järjesti takaa-ajon MM-lähdön vuonna 1998 ja sekaviestin MM-kilpailun vuonna 2006.
Valinta

Kilpailujen alkuperäinen järjestäjän valinta tapahtui 4.9.2016 järjestetyssä IBU:n kongressissa Moldovan Chișinăussa. Ehdokkaita olivat Tjumenin lisäksi Slovenian Pokljuka sekä Tšekin Nové Město na Moravě.
| Äänestystulokset> Paikkakunta | Äänestystulokset> Maa | Äänestystulokset> Äänet | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  | Äänestystulokset>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nové Město na Moravě |  Tšekki | 11 |  |  |  |  |
| Pokljuka |  Slovenia | 13 |  |  |  |  |
| Tjumen |  Venäjä | 25 |  |  |  |  |
Kilpailujen siirtäminen

23.12.2016 uutisoitiin että Kansainvälinen ampumahiihtoliitto aikoo käsitellä seuraavassa kokouksessaan vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailujen siirtämistä pois Venäjältä maan dopingskandaalin vuoksi. Päivää aiemmin Venäjän ampumahiihtoliitto oli vetäytynyt maailmancupin 2016-2017 osakilpailujen ja vuoden 2017 nuorten maailmanmestaruuskilpailujen järjestämisestä. IBU:n puheenjohtaja Anders Besseberg oli jo aiemmin syksyllä ilmoittanut, että kilpailut voidaan siirtää pois Venäjältä, jos maan ampumahiihtäjiä jää kiinni dopingin käytöstä Sotšin talviolympialaisten uusintatesteissä. Kansainvälinen olympiakomitea on suositellut kaikkien Venäjälle suunniteltujen suurten urheilutapahtumien siirtämistä muualle.
Huhtikuussa kansainvälisen ampumahiihtoliiton korruptioskandaalin yhteydessä esiintyi väitteitä, joiden mukaan Venäjä olisi ostanut Tjumenin kisaisännyyden. Kansainvälisen ampumahiihtoliiton puheenjohtaja Anders Besseberg kuitenkin kiisti väitteet huhuina.
Kansainvälinen ampumahiihtoliitto ilmoitti tiedotteessaan 11. kesäkuuta 2018, että Slovenian Pokljuka on ainoa ehdokas vuoden 2021 ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailujen uudeksi järjestäjäksi. IBU myös jätti Venäjän pois vuosien 2018-2019 ja 2019-2020 maailmancupien järjestäjien joukosta.lähde?
Pokljukan kisaisännyydestä päättiin virallisesti 9. syyskuuta 2018 Porečissa, Kroatiassa järjestetyssä kongressissa. Kisaisännän valinta tapahtui kongressin liki yksimielisellä 49–1-äänestyksellä.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 km pikakilpailu tiedot |  Martin Ponsiluoma (SWE) | 24.41,1 (0+0) |  Simon Desthieux (FRA) | 24.52,3 (0+0) |  Émilien Jacquelin (FRA) | 24.54,0 (1+0) |
| 12,5 km takaa-ajo tiedot |  Émilien Jacquelin (FRA) | 31.22,1 (0+0+0+0) |  Sebastian Samuelsson (SWE) | 31.29,4 (0+0+0+0) |  Johannes Thingnes Bø (NOR) | 31.30,2 (0+1+1+0) |
| 20 km normaalimatka tiedot |  Sturla Holm Lægreid (NOR) | 49.27,6 (0+0+0+0) |  Arnd Peiffer (GER) | 49.44,5 (0+0+0+0) |  Johannes Dale (NOR) | 50.08,5 (0+1+0+0) |
| 4 × 7,5 km viesti tiedot |  Norja Sturla Holm Lægreid Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Vetle Sjåstad Christiansen | 1.12.27,4 (0+1) (0+1) (0+0) (0+3) (0+1) (0+0) (0+0) (0+2) |  Ruotsi Peppe Femling Jesper Nelin Martin Ponsiluoma Sebastian Samuelsson | 1.13.00,5 (0+3) (0+0) (0+1) (0+0) (0+2) (0+0) (0+0) (0+0) | RBU Said Karimulla Khalili Matvei Jelisejev Aleksandr Loginov Eduard Latypov | 1.13.18,3  (0+2) (0+0) (0+0) (0+1) (0+0) (0+1) (0+0) (0+1) |
| 15 km yhteislähtö tiedot |  Sturla Holm Lægreid (NOR) | 36.27,2 (0+0+0+1) |  Johannes Dale (NOR) | 36.37,4 (0+1+1+0) |  Quentin Fillon Maillet (FRA) | 36.40,0 (1+1+0+0) |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7,5 km pikakilpailu tiedot |  Tiril Eckhoff (NOR) | 21.18,7 (0+0) |  Anaïs Chevalier-Bouchet (FRA) | 21.30,7 (0+1) |  Hanna Sola (BLR) | 21.33,1 (0+0) |
| 10 km takaa-ajo tiedot |  Tiril Eckhoff (NOR) | 30.38,1 (1+0+1+0) |  Lisa Theresa Hauser (AUT) | 30.55,4 (1+0+0+0) |  Anaïs Chevalier-Bouchet (FRA) | 31.11,1 (0+1+0+1) |
| 15 km normaalimatka tiedot |  Markéta Davidová (CZE) | 42.27,7 (0+0+0+0) |  Hanna Öberg (SWE) | 42.55,6 (0+0+1+0) |  Ingrid Landmark Tandrevold (NOR) | 43.31,7 (0+1+0+0) |
| 4 × 6 km viesti tiedot |  Norja Ingrid Landmark Tandrevold Tiril Eckhoff Ida Lien Marte Olsbu Røiseland | 1.10.39,0 (0+0) (0+1) (0+2) (0+1) (0+1) (0+2) (0+3) (0+1) |  Saksa Vanessa Hinz Janina Hettich Denise Herrmann Franziska Preuss | 1.10.47,8 (0+0) (0+0) (0+2) (0+0) (0+3) (0+0) (0+0) (0+0) |  Ukraina Anastasija Merkušyna Julija Džyma Darija Blaško Olena Pidhrušna | 1.10.48,2  (0+1) (0+0) (0+1) (0+2) (0+1) (0+0) (0+0) (0+2) |
| 12,5 km yhteislähtö tiedot |  Lisa Theresa Hauser (AUT) | 36.05,7 (0+0+0+0) |  Ingrid Landmark Tandrevold (NOR) | 36.27,4 (0+0+1+0) |  Tiril Eckhoff (NOR) | 36.28,7 (1+0+1+1) |
Mitalistit > Sekalajit

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 × 7,5 km m+n sekaviesti tiedot |  Norja Sturla Holm Lægreid Johannes Thingnes Bø Tiril Eckhoff Marte Olsbu Røiseland | 1.20.19,3 (0+0) (0+1) (0+1) (0+1) (0+2) (0+2) (0+1) (0+3) |  Itävalta David Komatz Simon Eder Dunja Zdouc Lisa Theresa Hauser | 1.20.46,3 (0+1) (0+0) (0+0) (0+0) (0+0) (0+0) (0+2) (0+0) |  Ruotsi Sebastian Samuelsson Martin Ponsiluoma Linn Persson Hanna Öberg | 1.20.49,9 (0+0) (0+2) (0+1) (0+2) (0+0) (0+1) (0+2) (0+0) |
| 6 km n + 7,5 km m pariviesti tiedot |  Ranska Antonin Guigonnat Julia Simon Antonin Guigonnat Julia Simon | 36.42,4 (0+2) (0+1) (0+0) (0+0) (0+0) (0+0) (0+1) (0+1) |  Norja Johannes Thingnes Bø Tiril Eckhoff Johannes Thingnes Bø Tiril Eckhoff | 36.45,2 (0+1) (0+2) (0+1) (0+1) (0+3) (0+1) (0+0) (0+0) |  Ruotsi Sebastian Samuelsson Hanna Öberg Sebastian Samuelsson Hanna Öberg | 37.15,4 (0+2) (0+1) (0+0) (0+1) (0+0) (0+1) (0+2) (0+1) |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 7 | 3 | 4 | 14 |
| 2 |  Ranska | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 3 |  Ruotsi | 1 | 3 | 2 | 6 |
| 4 |  Itävalta | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5 |  Tšekki | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Saksa | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 7 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 | RBU | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 |  Ukraina | 0 | 0 | 1 | 1 |