stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muumi ja punainen pyrstötähti
3D-grafiikkaa nukkeanimaatiosta

Elokuvan animaatio on uudelleenkäsiteltyä materiaalia vuosina 1977–1982 Puolassa tehdystä Muumien maailma -televisiosarjasta. Sarjan syvyysvaikutelma luotiin maalaamalla taustat ja etualat erillisille lasilevyille, joiden välissä nukkehahmot liikkuvat. Hahmot tehtiin puolipyöreiksi niin, että ne olivat puolikkaita edestä ja takaa, vasemmalta ja oikealta. Muumi ja punainen pyrstötähti -elokuvaa varten suomalainen Stereoscape-yhtiö mallinsi  Muumien maailman kuvamateriaalin pohjalta 3D-grafiikkaa.
Ensi-ilta ja vastaanotto

Muumi ja punainen pyrstötähti julkaistiin kansainvälisesti Cannesin elokuvafestivaaleilla toukokuussa 2010. Suomessa Muumit nähtiin valkokankaalla elokuussa 2010. Elokuva julkaistiin kymmenillä eri kielillä ja sitä levitettiin kansainvälisesti.
Elokuva herätti maailmalla suurta kiinnostusta. Tuottaja Tom Carpelanin mukaan muumit ollaan ottamassa laajaan elokuvateatterilevitykseen muun muassa Isossa-Britanniassa, jonne on yleensä hyvin vaikea myydä animaatioita. Muista 3D-elokuvista poiketen Muumi ja punainen pyrstötähti sopii myös pienille lapsille.
Ensi-ilta ja vastaanotto > Arvioita

Episodi-lehdessä viisi kriitikkoa antoi elokuvalle pisteitä keskiarvona 3,00.
Aiheesta muualla

Elokuvan viralliset sivut
Elokuvasta Suomen Elokuvasäätiön sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Stereoscape kotisivu
YLE: 3D-muumielokuvaan kiinnitettiin tähtinäyttelijöitä
Muumit
| --- | --- |
Hahmot:   Muumipeikko  Muumimamma  Muumipappa  Nuuskamuikkunen  Pikku Myy  Nipsu  Niiskuneiti  Niisku  Haisuli  Hattivatit  Mörkö  Hemuli  Vilijonkka  Mymmeli  Noita  Aliisa  Tuu-tikki  Surku  Poliisimestari  Tiuhti ja Viuhti  Piisamirotta  Hosuli  Juksu  Fredrikson 
Paikat:   Muumilaakso  Muumitalo 
Kirjat:   Muumit ja suuri tuhotulva  Muumipeikko ja pyrstötähti  Taikurin hattu  Muumipapan urotyöt  Vaarallinen juhannus  Taikatalvi  Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia  Muumipappa ja meri  Muumilaakson marraskuu 
Kuvakirjat:   Kuinkas sitten kävikään?  Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Vaarallinen matka  Outo vieras Muumitalossa 
Televisiosarjat:   Die Muminfamilie (1959) jaksot  Muumipeikko (1969) jaksot  Mūmin (1969) jaksot  Shin Mūmin (1972) jaksot  Mumindalen (1973) jaksot  Muumien maailma (1978) jaksot  Muumilaakson tarinoita (1990) hahmot  jaksot  Muumilaakso (2019) hahmot  jaksot 
Elokuvat:   Muumipeikko ja pyrstötähti (1992)  Muumi ja vaarallinen juhannus (2008)  Muumi ja punainen pyrstötähti (2010)  Muumit Rivieralla (2014)  Muumien taikatalvi (2017)  Muumipeikko ja pyrstötähti (2021)  Muumipapan urotyöt – Erään nuoren Muumin seikkailut (2021) 
Lyhytelokuvat:   Kuka lohduttaisi Nyytiä?  Kuinkas sitten kävikään? 
Sarjakuva:  Muumipeikko (sarjakuva)
Videopelit:   Muumit piilosilla  Muumit meren aalloilla  Suuri Muumijuhla  Muumit ja Taikurin hattu  Muumit ja Näkymätön lapsi  Moomin’s Tale  Muumit ja Taikatalvi  Muumit ja Taikalamppu  Muumipappa kalassa  Muumit ja Salaperäiset huudot  Muumit ja Suuri syysjuhla  Nuuskamuikkunen – Muumilaakson melodia 
Lautapelit:   Muumien hillojahti  Muumien purnukkajahti  Muumipeli 
Muuta:   Muumimaailma  Muumimuseo  muumimuki  Luettelo Muumimukeista
Zagrosvuoret

| Zagros |
| --- | --- |

Maantiede
Sijainti:  Turkki, Iran ja Irak
Vuoriston pituus:  1 500 km
Vuoriston leveys:  240 km
Korkein kohta
Nimi:  Zardeh Kuh
Korkeus meren-pinnan tasosta:  4 551 m
Zagrosvuoret avaruudesta kuvattuna. Nasan kuva vuodelta 1992.
Zagrosvuoret (Sagros,  pers. ‏رشته‌كوه‌های زاگرس‎ Reschte-Kuhha-ye Zāgros, alkujaan kreikan zagreus ’myrskyinen’, Avestan ZaG'R' , ’suuri maa’) on poimuvuoristo, joka ulottuu Itä-Turkista Hormuzinsalmen pohjoispuolelle Etelä-Iraniin.
Zagrosvuorilla on maan sisästä noussutta suolaa kupoleina ja jäätiköitä muistuttavina muodostumina. Vuoristo on syntynyt Euraasian ja Arabian laatan törmäyksessä Alppien synnyn aikoihin. Korkein huippu on 4 551 metrin korkuinen Zardeh Kuh Isfahanin kaupungin lähellä. 1 500 kilometriä pitkä vuoristo koostuu jopa kymmenestä yhteensä 250 kilometrin levyisestä vuorijonosta.
Alueella asuvat kurdit ovat ehkä syntyneet alueen alkuasukkaiden gutilaisten ja indoeurooppalaisten sulautuessa.
Aiheesta muualla

Zagros Mountains bei peakbagger.com (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tummapetoahven

| Tummapetoahven> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Kirjoahvenkalat Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Petoahvenet Bathybates
Laji::  leo
Kaksiosainen nimi
 Bathybates leo  Poll, 1956 
Katso myös
   Tummapetoahven Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tummapetoahven (Bathybates leo) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon ja petoahventen (Bathybates) sukuun kuuluva kalalaji. Sitä tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä, jossa se muodostaa parvia ja käyttää ravinnokseen pääasiassa sillejä. Tummapetoahven voi kasvaa enintään 26 senttimetrin mittaiseksi. Lajia pidetään akvaariokalana.
Tummatatti

| Tummatatti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Boletales
Heimo::  Boletaceae
Suku::  Savutatit Porphyrellus
Laji::  porphyrosporus
Kaksiosainen nimi
 Porphyrellus porphyrosporus  (Fr. & Hök) E.-J. Gilbert 
Katso myös
   Tummatatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tummatatti (Porphyrellus porphyrosporus) on laakea harmaanruskea ja samettimainen tattilaji. Sen pillistö on harmaankellertävä tai harmaanruskea. Jalka on lieriömäinen eikä siinä ole verkkokuviolta. Malto on valkoista. Sieni kasvaa lehtimetsissä. Se on Suomessa erittäin harvinainen, tunnetaan vain kaksi löytöä.
Ignatius (suku)

Ignatius on usean suomalaisen suvun sukunimi. Tunnetuin on Viipurista lähtöisin oleva pappissuku, jonka jäsenet ovat sittemmin vaikuttaneet useilla eri aloilla.
Viipurin Ignatius-suku

Tunnetuin Ignatius-suku on lähtöisin Viipurin pitäjästä, jossa maa- ja verokirjojen alkaessa 1540-luvulla asui suvun jäseniä Ignattalan, Konkkalan, Naulasaaren ja Vatikiven tiloilla. Sukunimi esiintyi asiakirjoissa muodoissa ’Ignatt’ ja ’Ignata’ ja myös ’Ignattínen’. Suvun varhaisin nimeltä tunnettu jäsen on Jääsken nimismiehenä vuosina 1535–1544 toiminut Per Maununpoika Ignatt, jonka pojanpoika Johan (Juho) Erikinpoika Ignatt muutti 1580-luvulla Vatikiven tilalta pakoon rajaseudun levottomuuksia Viipurin kaupunkiin. Tämän poika Niilo Juhonpoika Ignatt asui porvarina Viipurin kaupungissa. Hänen poikansa, Juvan kirkkoherrana 1658–1680 toiminut Matthias Nicolai Ignatius (k. 1680) käytti vuonna 1669 sukunimeään ensi kerran muodossa Ignatius. Hänen jälkeläisissään oli pappeja useassa polvessa. Hänen vanhempi poikansa Andreas (Anders) Ignatius (k. 1710) toimi Helsingin triviaalikoulun rehtorina ja sittemmin Helsingin kirkkoherrana. Andersin jälkeläisten joukossa oli lakimiehiä kolmessa sukupolvessa, mutta sukuhaara sammui Suomessa 1800-luvun alussa, joskin kaksi poikaa siirtyi Pietariin 1810-luvulla. Suomessa pappissuku jatkui Matthias Nicolai Ignatiuksen nuoremmasta pojasta, Viitasaaren kappalaisena ja kirkkoherrana vuosina 1691–1703 toimineesta Sigfrid Ignatiuksesta (k. 1703).
Ruokolahden kirkkoherra Bengt Jacob Ignatiuksen poika Kristian Ignatius muutti Pietariin ja edelleen Englantiin 1810-luvun lopulla ja vaikutti siellä mm. Venäjän konsulina, koulumiehenä ja tietokirjailijana nimellä Christian Ignatius Borissow. Borissow-nimisenä tämä sukuhaara vaikuttaa edelleen Englannissa.
Muut Ignatius-suvut

Karjalassa on esiintynyt muitakin Ignatius-nimisiä sukuja, joiden sukulaisuutta Viipurista lähtöisin olevaan sukuun ei ole voitu osoittaa. Yhden suvun ensimmäinen asiakirjoista löytynyt jäsen on Kiteellä asunut Martti Ignatius (1715–1771), jonka jälkeläisistä on tehty sukuselvitys. Tämän suvun keskeinen asuinpaikka on ollut Pielisjärven Koriseva.
Europium(II)

| Europium(II)sulfaatti> Tunnisteet |
| --- | --- |
CAS-numero:  10031-54-6
PubChem CID:  165793
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  EuSO4
Europium(II)sulfaatti (EuSO4) on europium- ja sulfaatti-ionien muodostama ioniyhdiste, jossa europium esiintyy hapetusasteella +II.
Valmistus

Europium(II)sulfaattia on perinteisesti valmistettu europium(III)yhdisteistä, kuten pelkistämällä sitä europium(III)sulfaatista (Eu2(SO4)3) 500°C:n lämpötilassa tai valmistamalla sitä europium(III)kloridin (EuCl3) ja rikkihapon välisellä reaktiolla ilmalta suojattuna sinkkiastiassa. Näissä menetelmissä ongelmana on usein lopputuotteen heikko puhtaus ja valmistusprosessin pitkä kestoaika. Pelkistysreaktiossa pienikin heitto lämpötilassa johtaa siihen, että reaktiossa syntyy europium(II)sulfaatin sijaan europiumoksosulfidia (Eu2O2S). Europium(III)yhdisteiden sijaan lähtöaineina olisi hyödyllisempää käyttää europium(II)yhdisteitä, kuten europiummonosulfidia (EuS), joissa europium on jo valmiiksi oikealla hapetusluvulla. Europiummonosulfidista voidaan valmistaa europium(II)sulfaattia joko suoraan rikkihapon avulla tai liuottamalla europiummonosulfidia ensin suolahappoon ja lisäämällä sitten rikkihappoa. Suora reaktio europiummonosulfidin ja rikkihapon välillä on melko hidas, vaikka sitä voikin kiihdyttää hieman poistamalla reaktiossa sivutuotteena syntyvää rikkivetyä.
Sierra Nevada (Espanja)

Sierra Nevadan sijainti Pyreneiden niemimaalla.
Sierra Nevadaa.
Sierra Nevada on vuoristo Espanjan Andalusiassa. Siellä sijaitsee muun muassa manner-Espanjan korkein huippu, Mulhacén (3 482 metriä).
Sierra Nevada on suosittu erityisesti hiihtolomakohteena sillä sen rinteet myötäilevät Välimeren rannikkoa, joka tunnetaan yleisesti lämpimästä ilmastostaan. Sen juurella sijaitsevat Granadan ja Almerían kaupungit.
Osa vuoristosta kuuluu samannimiseen kansallispuistoon.
Aiheesta muualla

(espanjaksi) Sierra Nevada
(espanjaksi) Sulayr
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tungjärvi

Tungjärvi (ven. Ту́нгозеро, Tungozero; karjalaksi Kananaini) on taajama Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa. Se sijaitsee samannimisen järven koillispuolella 72 kilometriä Louhesta länteen. Taajamassa toimii peruskoulu ja kulttuuritalo. Asukkaita on 447 henkeä (vuonna 2009).
Paul B. Preciado

| Paul B>  Preciado.Beatriz Preciado |
| --- | --- |
 Preciado vuonna 2017
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. syyskuuta 1970 Burgos, Espanja
Koulutus ja ura
Koulukunta:  mannermainen filosofia
Vaikutusalueet:  seksuaalisuus, sukupuoli-identiteetti, teknologian historia
Tunnetut työt:  Testonisti (2008)
Opettaja:  Jacques Derrida
Paul B. Preciado (aiemmalta nimeltään Beatriz Preciado, syntynyt 11. syyskuuta 1970 Burgosissa, Espanjassa) on espanjalainen filosofi, kirjailija ja kuraattori, joka on tarkastellut työssään sekä teoreettisesti että soveltavasti sukupuolta, identiteettiä, seksuaalisuutta ja pornografiaa sekä arkkitehtuuria. Preciado tunnetaan erityisesti teoksestaan Testonisti (suom. Anna Nurminen), joka kuvaa Preciadon hidasta transitioprosessia. Preciado pitää itseään transsukupuolisena sekä feministinä.
Ura

Preciado suoritti maisterintutkinnon The New Schoolissa New Yorkissa ja aloitti opintonsa siellä Fulbright-stipendiaattina. Myöhemmin hän teki tohtorintutkinnon Princetonin yliopistossa. The New Schoolissa hänen mentoreinaan toimivat Jacques Derrida ja Agnes Heller. Preciadon väitöskirja Pornotopia: Architecture and Sexuality in Playboy During the Cold War (2010) voitti kirjamuodossaan Sade-palkinnon Ranskassa. Preciado on opettanut ruumiinfilosofiaa ja transfeminististä teoriaa Université Paris 8:ssa Pariisissa sekä New York Universityssa ja toiminut tutkimusjohtajana Barcelonan nykytaiteen museossa. Preciado kirjoittaa kolumneja ranskalaiseen Libération-päivälehteen ja käsittelee niissä muun muassa sukupuolta, seksuaalisuutta, rakkautta ja biovaltaa.
Preciado on ohjannut vuonna 2023 valmistuneen dokumenttielokuvan Orlando, My Political Biography. Elokuva näytettiin Berliinin elokuvajuhlilla, missä se voitti Juryn erikoispalkinnon sekä parhaan dokumenttielokuvan Teddy-palkinnon. Vuonna 2023 ArtReview nimesi Preciadon 22.:ksi vaikutusvaltaisimmaksi henkilöksi nykytaidemaailmassa.
Yksityiselämä

Preciado aloitti uransa lesboksi identifioituvana naispuolisena kirjoittajana. Hän kertoi vuonna 2014 käyvänsä läpi transitiota ja tammikuussa 2015, että henkilö, joka tunnettiin aiemmin nimellä Beatriz, oli vaihtanut nimensä Pauliksi. Preciado seurusteli vuodesta 2005 vuoteen 2014 ranskalaisen kirjailijan ja elokuvaohjaajan Virginie Despentesin kanssa.
Testonisti (2008)

Preciadon teos Testo yonqui. Sexo, drogas y biopolítica ilmestyi vuonna 2008 espanjaksi ja samana vuonna myös ranskaksi tekijän itse kääntämänä. Kirja julkaistiin englanniksi 2013 ja suomeksi 2022 Anna Nurmisen käännöksenä.
Johdannossa Preciado kutsuu teosta "ruumiilliseksi esseeksi", "kehokokeiluksi", "autopoliittiseksi fiktioksi" sekä "autoteoriaksi". Kriitikko Eeva Jokisen mukaan "Kirja kuvaa, kuinka B. Preciado alkoi käyttää testosteronia kapinaksi, queer-ystävänsä [Guillaume Dustanin] muistoksi ja biokapitalismin autoteoreettiseksi analysoimiseksi." Kriitikko Joonas Säntin mukaan teoksessa "[s]yntymässä naiseksi määritelty kirjailija haluaa kokeilla, mitä hänen ruumiilleen ja haluilleen tapahtuu, kun hän omavaltaisesti ja pitkäkestoisesti levittää iholleen reilusti suositukset ylittävän kerroksen testosteronigeeliä." Preciado tutkii teoksessa ruumiin politisoitumista "farmakopornografisessa kapitalismissa", joka on hänen muotoilemansa ja teoksessa käyttöön ottamansa käsite.
Preciado kuvailee testosteronin käyttämistä yhtä aikaa poliittiseksi teoksi ja performanssiksi, jolla hän pyrkii kumoamaan sukupuolikäsityksen, joka on koodattu ihmiskehoon sukupuoli- ja ehkäisyjärjestelmän avulla.
Hän kuvaa ja analysoi teoksessa testosteronin aikaansaamia muutoksia myös parisuhteensa kulmasta Virginie Despentesin kanssa. Despentesiin viitataan tekstissä lyhenteellä ”VD”. Testonisti käsittelee myös muiden kehoa muuntavien lääkkeiden poliittisia merkityksiä, kuten doping-aineiden, Viagran, ehkäisypillereiden, Prozacin ja estrogeenin.
Preciado tutkii ja käsittelee sukupuolta suhteessa teknologiaan, kirjoittamisen teknologioista biokemialliseen teknologiaan ja kuvatuotantoon.
Teokset

Testonisti. Farmakopornografisia tunnustuksia. Suom. Anna Nurminen. Helsinki: Tutkijaliitto, 2022.
Dysphoria Mundi. Pariisi: Éditions Grasset, 2022.
Can The Monster Speak? Englanninnos Frank Wynne. Lontoo: Fitzcarraldo Editions, 2021.
An Apartment on Uranus. Englanninnos Charlotte Mandel. Lontoo: Fitzcarraldo Editions; Los Angeles: Semiotext(e), 2020.
Pornotopia: An essay on Playboy's Architecture and Biopolitics. New York: Zone Books, 2014.
"The pharmaco-pornographic regime: Sex, Gender, and Subjectivity in the Age of Punk Capitalism." Teoksessa Stryker, Susan ja Aren Z. Aizura: The Transgender Studies Reader 2, 2013.
Countersexual Manifesto. Englanninnos Kevin Gerry Dunn. New York: Columbia University Press, 2002.
Käännös suomeksi
Kauhavan seurakunta

| Kauhavan seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Kauhavan kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Rovastikunta:  Lapuan tuomiorovastikunta
Pääkirkko:  Kauhavan kirkko
Perustettu:  1859
Seurakuntaliitokset:  Alahärmä (2009) Kortesjärvi (2009) Ylihärmä (2009) Evijärvi (2023)
Jäsenmäärä:  14 129 (2023)
– Osuus asukkaista:  80,9 %
Kirkollisvero:  1,70 %
Kirkkoherra:  Jyrki Jormakka
Kirkkovaltuusto:  27 paikkaa
– puheenjohtaja:  Jaakko Niemistö
Verkkosivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauhavan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Lapuan hiippakuntaan ja Lapuan hiippakunnan tuomiorovastikuntaan kuuluva seurakunta, joka toimii Kauhavan kaupungin ja Evijärven kunnan alueella.
Toimipaikat

Kauhavan seurakunnan viisi kirkkoa ovat Alahärmän kirkko, Evijärven kirkko, Kauhavan kirkko, Kortesjärven kirkko ja Ylihärmän kirkko. Leirikeskuksia on kaksi, Ojutjärvellä ja Palojärvellä.
Herätysliikkeet

Kauhavan seurakunta kuuluu Etelä-Pohjanmaan voimakkaaseen ja yhtenäiseen herännäisyyden tukialueeseen erityisesti Ylihärmän alueella. Liikkeelle on Ylihärmässä vahvaa tukea. Evankelinen herätysliike vaikuttaa niin ikään voimakkaasti Ylihärmässä sekä Alahärmässä sekä jossain määrin myös Kortesjärvellä. Kauhavan alueella vaikuttavat jossain määrin herännäisyys sekä kansanlähetys.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kauhavan kappeliseurakunnan kappalaisina ja Kauhavan seurakunnan kirkkoherroina:
Papisto > Kauhavan kappeliseurakunta

1650–1660: kappalainen Johannes Wallenius
1657, 1660 vt. kappalainen Gabriel Kristofferinpoika Gronovius
1661–1686: kappalainen Sakari Jaakonpoika Julenius
1687–1729: kappalainen Martti Matinpoika Mullander
1729–1770: kappalainen Johannes Enckell vanhempi
1771–1802: kappalainen Johannes Enckell nuorempi
1805–1808: kappalainen Samuel Fredrik Birling
1820–1828: kappalainen Jacob Åhlgren
1831–1841: kappalainen Peter Christian Chydenius
1841–1842: kappalainen Gustaf Henrik Ingman
1842–1843 vt. kappalainen Zakris Ulrik Gallenius
1846–1867: kappalainen Johan Henrik Keckman
Papisto > Kauhavan seurakunta

1870–1892: kirkkoherra Fredrik Napoleon Ottelin
1894–1920: kirkkoherra Karl Edvard Fritjof Bergroth
1921–1934: kirkkoherra Antti Kangas
1936–1938: vt. kirkkoherra Eero Vähäpassi
1938–1943: kirkkoherra Samuli Huttunen
1944–1951: kirkkoherra Yrjö Jauhiainen
1953–1967: kirkkoherra Eero Vähäpassi
1967–1974: kirkkoherra Lauri Tobiasson
1976–1992: kirkkoherra Simo Kaappola
1992–2011: kirkkoherra Seppo Ruotsala
2012→ kirkkoherra Jyrki Jormakka
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
| n k Lapuan hiippakunnan tuomiorovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Lapuan tuomiokirkkoseurakunta  Alajärvi  Alavus  Kauhava  Kuortane  Soini  Ähtäri  |  |
| Entiset seurakunnat |  Alahärmä  Evijärvi  Kortesjärvi  Lappajärvi  Lehtimäki  Töysä  Vimpeli  Ylihärmä  |  |
Lapuan hiippakunta
Prokletije

Prokletije on vuoristo, joka sijaitsee Albanian, Montenegron ja Kosovon rajaseudulla. Se on osa Dinaarisia Alppeja ja tätä vuoristoa kutsutaan myös Albanian Alpeiksi. Se sijaitsee Dinaaristen Alppien eteläosassa ja on sen korkein osa. Prokletijen vuoristossa on useita yli 2000 metriä korkeita huippuja ja sen maastossa on rotkoja, jokilaaksoja ja jäätiköiden muodostamia järviä. Siellä olevissa joissa on paikoin voimakkaita virtauspaikkoja ja jossain vuoriston alueella on myös maan alaisia veden virtaamia. Vuoriston alueelta löytyy myös kivennäisvesilähteitä, kuten esimerkiksi Ali-Pashan lähteet. Prokletijen vuoristossa Montenegron alueella on 2009 perustettu kansallispuisto,  joka on nimetty vuoriston mukaan ja jossa on monimuotoinen lajisto. Siellä on karhuja, susia, ilveksiä, gemssejä, villisikoja ja useita haukkalajeja, kuten maakotka, muuttohaukka ja käärmekotka. Joissakin vuoriston alueen kaupungeissa on uskonnollisesti merkittäviä paikkoja. Esimerkiksi Plavissa on Redzepagicin moskeija ja Pyhän Brezojevican kirkko ja Gusinjessa on Pyhän Balicin kirkko.
Prokletijen vuoristossa jäätiköiden aiheuttama eroosio on ollut voimakkainta Balkanin niemimaalla. Dinaariset Alpit sijaitsevat Euroopan mannerlaatan ja Afrikan mannerlaatan törmäyskohdan vaikutusalueella ja täten tähän vuoristoon vaikuttavat tektoniset voimat aiheuttavat edelleen poimutusta. Tämä vuoristo on 70 km pitkä ulottuen Zetsko-Skadarskan laaksosta Cakorin ja Rugovan soliin. Tämän vuoriston lomassa sijaitsevat Zetan tasanko sekä joet Drin, Komoraca, Jasenica ja Djuricka-Rjeka.
Prokletijen kansallispuistossa on eräs eläinlaji (Amphoricarpos neumayeri), joka on jäänne Tertiäärikaudelta.
Aiheesta muualla

https://moonhoneytravel.com/europe/montenegro/prokletije-national-park/
https://mountainphotography.com/gallery/prokletije-mountains/
Rocky Mountain Revue

Rocky Mountain Revue on yksi NBA:n kesäliigoista. Turnauksen isännöijänä toimii Utah Jazz. Ensimmäistä kertaa Rocky Mountain Revue järjestettiin vuonna 1984 ja vuodesta 1990 lähtien sitä on pelattu nykyisellä sarjajärjestelmällä. Viime vuosina turnauksen suosio ja katsojaluvut ovat laskeneet.
Aiheesta muualla

Inside Hoops (englanniksi)
Kauttua

Kauttuan paperitehdas.
Kauttua on Eurassa Satakunnassa sijaitseva Kauttuan kylään perustetun Kauttuan ruukin ympärille muodostunut tehdasyhdyskunta, joka yhdessä Euran kirkonkylän kanssa muodostavat nykyään pääosan Euran keskustaajamaa.
Luonnonympäristö

Kauttua sijaitsee Säkylän Pyhäjärven pohjoisrannalla Eurajoen varressa, Säkylän Pyhäjärven luusuan luona.
Keskuspalvelut ja taajama

Kauttualla on liikekeskus, jossa on kauppa, ravintola ja pankki. Lisäksi siellä on muun muassa pallokenttä, karting-rata ja ampumarata.
Tilastokeskuksen taajamarajauksessa 2011 Kauttua on yhdessä Euran kirkonkylän kanssa osa Euran kirkonkyläksi nimettyä Euran keskustaajamaa, jonka väkiluku oli vuoden 2011 lopussa 6 587 asukasta. Aiemmin se on muodostanut oman tilastollisen taajamansa, joka kuitenkin on sittemmin kasvanut yhteen Euran kirkonkylän taajaman kanssa. Taajaman liikennemerkkirajaus ei ulotu Kirkkovainioon eikä Luistariin.
Liikenne

Noin puolentoista kilometrin päässä Kauttualta sijaitsee Euran lentokenttä. Rauman radalta kulki aikoinaan Kauttualle haararata, joka poistettiin käytöstä vuonna 2009.
Teollisuusyhdyskunta

Kauttualla on vuodesta 1908 toiminut alun perin A. Ahlström Osakeyhtiön omistuksessa ollut Kauttuan paperitehdas. Yksi Kauttuan paperitehtaan paperikoneista on nykyään Ahlstrom Tampere Oy:n ja kaksi muuta Jujo Thermal Oy:n omistuksessa. Toinen merkittävä teollisuuslaitos oli Amcor Flexibles Finland Oy:n tehdas, joka oli aikanaan myös A. Ahlström Oy:n omistama. Amcor lopetti toimintansa Kauttualla 2020 ja myi kiinteistönsä 2024.
Ruukkiympäristö

Kauttualla on historiallinen ruukkialue Kauttuan ruukinpuisto ja Luistarin muinaispuisto. Ruukinpuiston alueella sijaitsevia tärkeitä rakennuksia ja paikkoja ovat muun muassa Tallinmäki, Kauttuan Klubi ja Alvar Aallon suunnittelema Terassitalo. Pyhäjärvi-instituutti sijaitsee aivan Ruukinpuiston kupeessa. Kauttuan ruukki- ja paperitehdasyhdyskunta kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kauttuan vanhin kartta maanmittari Olof Mörtin tekemä vuodelta 1696.
Asutusta Kauttualla uskotaan olleen jo 7 000 vuotta sitten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauttua Wikimedia Commonsissa
Altai (vuoristo)

Altain vuoristo
Beluhan huippu
Metsänvartijoita Markakolin luonnonpuistossa.
Altai eli Altaivuoret ("kultavuoristo") on vuoristo Keski-Aasiassa. Altailla tarkoitetaan toisinaan vain Irtyšin ja Obin latvojen välistä aluetta ja taas toisinaan Irtyšin ja Jenisein latvojen välistä aluetta. Alueella on paljon malmiesiintymiä. Altain korkein vuori on 4 506 metriä korkea Beluha. 900 km:n pituinen Altain rata johtaa Siperian pääradalta (Nikolajevskista) Semipalatinskiin.
Luonto

Altain ilmasto ei ole muuttunut merkittävästi viime jääkauden jäljiltä. Siellä elävät nisäkäslajit ovat paljolti pysyneet samoina ilmeisiä tapauksia, kuten sukupuuttoon kuolleita mammutteja, lukuun ottamatta. Siksi se on harvoja maapallon paikkoja, joiden nisäkäslajisto on yhä jääkautista.
Altaivuorilla on Denisovanluola, josta löytyi vuonna 2010 denisovanihmisen, aiemmin tieteelle tuntemattoman ihmislajin tai ihmisen alalajin luita.
Visentti eli Altaivuorilla ainakin keskiajalle tai mahdollisesti jopa 1700-luvulle saakka.