stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johannes Hovilainen
Aiheesta muualla

Tampereen hiippakunnan tuomiokapitulin asessori Johannes Hovilainen (Suur-Savon museon kokoelma, Finna)
Anttolan pappila 1900-luvun alussa, kuvassa kirkkoherra Hovilainen perheineen (Mikkelin kaupungin museot, Finna)
Anttolan pappila, Harmoilanlahden puoleinen sivusta 1900-luvun alussa, kuvassa kirkkoherra Hovilaisen perhettä (Mikkelin kaupungin museot, Finna)
Jonas Rein

Jonas Rein. Kuva:Norsk Portræt-Galleri, Christiania: Chr. Tønsberg
Jonas Rein (30. tammikuuta 1760 Sundal, Norja – 21. marraskuuta 1821 Bergen, Norja) oli norjalainen pappi, runoilija ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.
Tausta

Jonas Rein syntyi kappalainen Ole Reinin (1726–1792) ja Margrethe Rossin (k. 1760) perheeseen Sundalin kylässä, nykyisen Kvinnheradin kunnan alueella Hordalandissa. Isä opetti Jonasta vuoteen 1777 asti, kunnes hän lähti Tanskaan, missä suoritti teologisen tutkinnon 1780.
Ura

Palattuaan Norjaan 1780 Rein työskenteli kotiopettajana Buskerudissa vuoteen 1783 asti, asuen muun muassa Drammenissa, Kongsbergissa ja Jevnakerissa, missä isä oli tuolloin pappina. Rein kirjoitti ensimmäisen teoksensa, tragedian Hagen og Axel 1786, mikä sisälsi myös hänen ensimmäisiä runojaan. Hän palasi Kööpenhaminaan 1787 ja vietti siellä neljä vuotta. Hän suoritti Philologicum-tutkinnon 1789, mikä avasi hänelle mahdollisuuden hakea korkeampia opettajanvirkoja, joita hän ei kuitenkaan saanut. Hän osallistui aktiivisesti Norske Selskabin opiskelijatoimintaan Kööpenhaminassa ja opiskeli kieliä ja kirjallisuutta.
Vuonna 1791 hänet nimitettiin Kautokeinon kirkkoherraksi, mutta matkalla hänelle tarjottiin Skjebergin kappalaisen paikkaa, jonka hän otti vastaan 1792. Vuonna 1800 häestä tuli Eidangerin kirkkoherra. Vuonna 1802 Rein julkaisi kaksiosaisen runokokoelman ja toisen kokoelman vuonna 1810, joka oli valmistunut jo 1806. Keskittyminen virkatyöhön kuitenkin rajoitti runoilua, ja aloitetut kunnianhimoisemmat teokset jäivät lopulta viimeistelyä vaille.
Vuonna 1808 Rein siirrettiin Bergeniin Nykirkenin seurakuntaan, mikä suututti piispa Brunin, joka oli pedannut paikkaa pojalleen. Hänen puhetaitonsa ja runotuotantonsa kuitenkin toivat hänelle mainetta ja kunnioitusta ja hän kuului Bergenin ”Qvod libet” -yhdistykseen, mitä hän oli perustamassa yhdessä tuomari Wilhelm Frimann Koren Christien kanssa. Näkyvyys tällä saralla toi hänelle myös edustajapaikan Eidsvollin kansalliskokouksessa 1814.
Muiden bergeniläisten edustajien tavoin Rein vastusti unionia Ruotsin kanssa ja kuului itsenäisyyspuolueen riveihin. Hänet valittiin perustuslakikomiteaan, jossa hän kuitenkin oli varsin passiivinen. Hänet muistetaankin parhaiten tulisista puheistaan itse kansalliskokouksessa, jossa hän kohdisti sarkasminsa erityisesti unionipuolueen Herman Wedel-Jarlsbergiin ja Severin Løvenskioldiin. Kahteen otteeseen, 13. huhtikuuta ja 13. toukokuuta hänen puheensa katsotaan jopa ratkaisevasti vaikuttaneen itsenäisyyspuolueen menestykseen.
Kokouksen jälkeen jo iäkästä Reiniä ei valittu Stortingiin eikä hallitusvirkoihin. Hän oli ehdolla Bergenin piispaksi 1817, mutta hänen kansalliskokouksen aikainen vastustajansa, pääministeri Peder Anker, nimitti virkaan hänen kilpailijansa Nordahl Brunin ja Rein pysyi Nykirkenin kirkkoherrana. Myös kreivi Wedel-Jarlsbergin sanottiin vastustaneen Reinin piispanvirkaa. Pian prosessin jälkeen hänen terveytensä heikkeni ja Rein kuoli vuonna 1821. Hänen muistolaattansa on Bergenin Nykirkenin seinässä, jolle paikallinen poikasoittokunta jättää seppelen jokaisena Norjan itsenäisyyspäivänä 17. toukokuuta.
Perhe

Rein avioitui ensimmäisen kerran 1792 Anna Cathrine Arbon (1756–1794) kanssa, joka kuitenkin kuoli vain kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1796 hän avioitui Anna Frederikke Bergersenin kanssa (1779–1856).
Jonas Reinin muistolaatan seppelöinti 17. toukokuuta, Nykirken, Bergen.
K. F. Mattsson

Kyösti Feliks Mattsson (1873 – 7. syyskuuta 1949) oli sosialidemokraatteja edustanut suomalainen kunnallispoliitikko ja kauppias, joka toimi muun muassa Tampereen apulaiskaupunginjohtajana vuosina 1929–1938.
Tampereen Työväenyhdistyksen johtokuntaan kuulunut Mattsson oli vuonna 1898 mukana perustamassa Tampereen Työväen Sanomalehti Osakeyhtiötä, joka maaliskuussa 1899 alkoi julkaisemaan kaupungin ensimmäistä työväenlehteä Kansan Lehteä. Vuoden 1905 suurlakon aikana hänet valittiin Tampereella valtaa pitäneen suurlakkokomitean jäseneksi.
Suomen itsenäistymisen jälkeen Mattsson toimi muiden luottamustehtäviensä ohella muun muassa syksyllä 1919 perustetussa Tampereen keskusapukomiteassa, joka tehtävänä oli huolehtia kaupungin Yhdysvalloista saamien ruoka- ja vaateavustusten jakamisesta. Hänet valittiin vuonna 1919 Tampereen rahatoimikamarin puheenjohtajaksi ja vuonna 1929 sosiaalitoimen apulaiskaupunginjohtajaksi, mistä tehtävästä hän jäi eläkkeelle 1938. Myöhemmin 1930–1940-luvuilla Mattsson kuului Tampereen kansanhuoltolautakuntaan.
Joseph Parry

Joseph Parry (21. toukokuuta 1841 – 17. helmikuuta 1903) oli walesiläinen säveltäjä. Hän muutti vuonna 1854 Pennsylvaniaan Yhdysvaltoihin, mutta palasi myöhemmin Dannvilleen ja perusti musiikkiopiston sinne. Hän vietti asui vuodesta 1888 kuolemaansa saakka Penarthin kaupungissa lähellä Cardiffia Walesissa.
Parryn sävellyksiin kuuluu muun muassa kymrinkielinen ooppera Blodwen.
Aiheesta muualla

Parryn omaelämäkerta (englanniksi)
Jonas Saari

| Jonas Saari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1985 Berliini
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2013–
Aiheesta muualla
Elonet
Jonas Saari (s. 1985 Berliini) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Saari syntyi Berliinissä, vietti suurimman osan nuoruuttaan Keuruulla, missä hänen juurensa ovat, ja valmistui ylioppilaaksi Kanadassa. Sittemmin hän palasi Suomeen ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2015. Äänirekisteriltään laaja Saari on näytellyt eritoten musikaaleissa, kuten Les Misérables, Vampyyrien tanssi ja Tom of Finland. Saaren puherooleja on muun muassa Laurin osa Turun kaupunginteatterin tuotannossa Seitsemän veljestä esityskaudella 2017–2018. Näytelmän ohjasi Lauri Maijala ja se sai yli 31 000 katsojaa.
Saarella on ollut muutamia sivutehtäviä suomalaisissa elokuva- ja televisiotuotannoissa, kuten Aikuisten poika (2014) ja Wendy and the Refugee Neverland (2017), joka on pienen budjetin indie-tuotanto. Vuonna 2016 Saari näytteli Kinnusen Lauria poliisisarjassa Roba.
Valikoitu rooliluettelo

Javert (Les Misérables, Tampereen Teatteri, 2013)
useita rooleja (Tom of Finland, Turun kaupunginteatteri, 2017)
Lauri  (Seitsemän veljestä, Turun kaupunginteatteri, 2017)
useita rooleja (Taru Sormusten Herrasta, Turun kaupunginteatteri, 2018)
useita rooleja (Hamlet, Turun kaupunginteatteri, 2019)
Aiheesta muualla

Turun Sanomat: Teatteriarvio: Lauri Maijalan Seitsemän veljestä on teatteria isolla T:llä: yllättävä, oivaltava, viiltävä ja aina väliin hulvattoman hauskakin (4.11.2017) (Arkistoitu – Internet Archive)
Jäätee

Jääteetä lasissa.
Jäätee on tavallisesti lasista juotavaa kylmää teetä. Sitä saatetaan maustaa mintulla, sitruunalla tai limetillä sekä makeuttaa sokerilla. Tavallisesti jäätee valmistetaan ceylonin teestä mutta sitä voidaan valmistaa kaikista teelaaduista. Nykyisin jääteetä valmistavat lukuisat valmistajat sitä saa kaupoista valmiina jäätee -jauheena ja myös valmiiksi pullotettuna.
Valmistusaineet

Jääteetä voidaan valmistaa kaikista teelaaduista kuten: musta tee, vihreä tee, valkoinen tee, oolong ja maustettu tee. Jopa rooibos käy sen valmistamiseen. Jääteetä voidaan valmistaa eri tavoilla haudutettuna, kylmässä vedessä huoneen lämmössä tai jääkaapissa, tai hauduttaa sitä kuumassa vedessä. Kylmään veteen haudutettaessa veteen liukenee vähemmän kitkeriä aineita kuten katekiinia ja kofeiinia ja se maistuu sen vuoksi pehmeämmältä kun kuumassa vedessä haudutettu.
Valmistamisen jälkeen sitä voidaan maustaa hedelmillä, marjoilla ja yrteillä, esimerkiksi mintulla, sitruunalla tai limetillä. Se voidaan myös makeuttaa. Kylmään veteen haudutettu makeutetaan yleensä valmiilla sokeriliuoksella joka on tehty erikseen sokeria ja vettä keittämällä jonka jälkeen se on jäähdytetty, koska sokeri liukenee huonosti kylmään veteen. Kotona valmistettu jäätee säilyy jääkaapissa juotavana 2–3 päivään.
Historia

Jäätee keksittiin Yhdysvalloissa ja se on siellä suosittua maan eteläisissä osissa. Sitä pystyttiin tekemään 1800-luvun puolivälin jälkeen kun jäälohkarekaapit tulivat käyttöön, mutta sitä ennenkin jo juotu teetä kylmänä ilman että sitä olisi erityisesti jäähdytetty. Ensimmäisen kerran jääteeresepti oli keittokirjassa Housekeeping in old Virginia vuonna 1879. Jäätee alkoi kuitenkin yleistyä 1900-luvun alkupuolella, kun jääkaapit alkoivat yleistyä. Tuolloin alkoi jääteereseptejä ilmestyä myös keittokirjoihin.
Jäätee nousi siellä suosioon 1900-luvun alussa, lähinnä vuoden 1904 Saint Louisin maailmannäyttelyn jälkeen. Kieltolain aikana yhdysvaltalaiset joutuivat etsimään alkoholijuomien tilalle alkoholittomia seurustelujuomia. Kieltolain myötä lisääntyivät myös jäätee- reseptit keittokirjoissa.
Yhdysvalloissa jäätee valmistettiin yleensä vihreästä teestä vuoteen 1941 asti, jolloin Yhdysvallat liittyi toiseen maailmansotaan ja yhteydet tärkeimpiin vihreän teen tuontimaihin katkesivat. Vihreän teen sijaan alettiin käyttää Intiasta tuotua mustaa teetä. Sodan loputtua oli vihreän teen käyttö miltei loppunut ja sitä käytettiin enää prosentin verran.
Lipton toi Yhdysvaltain markkinoille jääteejauheen vuonna 1964, ja vuonna 1978 sitä alettiin myydä Euroopassa. Pullotettua jääteetä Lipton alkoi myydä vuonna 1991. Nykyisin pullotetun jääteen valmistajia on useita.
Historia > Huomiot

↑  Yhdysvalloissa juodaan jääteetä perinteisesti makeana tai makeuttamattomana; Sweet Tea on makeaa jääteetä jota juodaan eteläisissä valtioissa, ja niiden ulkopuolella on Iced Tea joka on makeuttamatonta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäätee Wikimedia Commonsissa
Partonen, Aino: Kesän raikkain juoma: omatekoinen jäätee Teetuokio -blogi.  21.5.2014. Arkistoitu 24.7.2020. Viitattu 23.7.2020.
Rantanen, Tiina: Himahella – Tee on nyt jääteetä Kotiliesi.  12.07.2017. Viitattu 23.7.2020.
Tyree, Marion Cabell: Project Gutenberg's Housekeeping in Old Virginia Project Gutenberg's. Viitattu 23.7.2020. (englanniksi)
Jokerien KHL-kausi 2016–2017

Jokerien KHL-kausi 2016–2017 on järjestyksessään jääkiekkoseura Helsingin Jokerien historian 50:s kausi, ja kolmas, jonka se pelaa KHL:ssä. Joukkue pelaa läntisen konferenssin Bobrov-divisioonassa, johon kuuluvat Jokerien lisäksi Dinamo Minsk, Dinamo Riika, Medveščak Zagreb, SKA Pietari, Slovan Bratislava ja Spartak Moskova
Sopimuspelaajat

Suluissa sopimuksen kesto.
Ennen kautta

Jokereiden keski-ikä putoaa tulevalle KHL-kaudelle kahdella vuodella. Ryhmään on haluttu tuoda myös lisää fyysisyyttä, taitoa, luisteluvoimaa ja ratkaisukykyä. Fyysisyys on yksi osa-alue, sillä etenkin puolustuspäässä tässä liigassa tarvitaan äijämäisyyttä ja jämäkkyyttä. Se on oppi, jonka olemme saaneet kahden viime kauden playoffseista, joissa peli menee kovuudessaan vielä pari pykälää runkosarjaa korkeammalle. Lisäksi olemme pyrkineet nostamaan taitotasoamme, luisteluvoimaamme sekä ratkaisukykyämme. Kokonaisuutena olemme jälleen valmiimpia uuteen urakkaan. GM Jari Kurri kertoo, että Jokerit on haluttu paikka pelaajien keskuudessa. Jokereiden varusteyhteistyökumppaneita kaudella 2016-17 ovat Bauer, CCM ja Easton.
Harjoituskausi

Jokerit kokoontuu Helsingissä ensimmäistä kertaa yhteen heinäkuun 21. tiistaina. Jokerit pelaa harjoituskaudellaan neljä ottelua ja osallistuu lisäksi Nikolai Putshkov-muistoturnaukseen, joka järjestetään Pietarissa elokuun puolessa välissä. Turnauksen aikana pelataan kolme ottelua. Harjoituskauden suurin ottelu pelataan 11. elokuuta Espoon Metro Areenalla SKA Pietaria vastaan.
Peliasut

Kaudella 2016–2017 Jokerit käyttöön uudet valkoiset vierasasut, joilla tosin oli pelattu edelliskauden juhlaottelu Spartak Moskovaa vastaan. Kyseiset paidat saivat kannattajilta niin hyvää palautetta, että ne päätettiin valita viralliseksi vierasasuksi. Pelipaita on mallinnettu kauden 1969–1970 asusta, jolloin Jokerit pelasi ensimmäisen kerran SM-sarjassa.
Jukka Wallenius

Jukka Wallenius -nimisiä henkilöitä ovat:
Jukka Wallenius (1919–2000), suomalainen virkamies, Valtion tietokonekeskuksen ylijohtaja
Jukka Tapio ”Waldemar” Wallenius (1948–2021), suomalainen musiikkijournalisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jukka Wallenius”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jukka Wallenius (ylijohtaja)

Jukka Ilmari Wallenius, vuoteen 1942 Vainio (13. tammikuuta 1919 Turku – 30. heinäkuuta 2000 Espoo) oli suomalainen virkamies, joka toimi muun muassa Valtion tietokonekeskuksen ylijohtajana.
Jukka Walleniuksen vanhemmat olivat järjestelymestari Arvo Henrik Wallenius ja Meri Ellida Teijola ja puoliso vuodesta 1942 Valvikki Vilhelmiina Honka. Wallenius tuli ylioppilaaksi Turun klassillisesta lyseosta 1937 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Turun yliopistosta 1943, pääaineenaan matematiikka. Wallenius oli Kymi Oy:n ammattikoulun rehtori 1948–1951 ja koulutuspäällikkö 1951–1954, VR:n liiketaloudellisen tutkimusyksikön johtaja 1954–1960 ja 1961–1963, organisaatiokomitean sihteeri 1955–1959 ja automaattisen tietojenkäsittelyn suunnittelujohtaja 1960–1961. Maailmanpankin palveluksessa hän toimi 1960–1961, Taloudellisen tutkimuskeskuksen johtajana 1963–1965, valtiontalouden laskentatoimen suunnittelujohtajana 1965, kuljetustutkimuksen pääsihteerinä ja suomalaisen työryhmän puheenjohtajana 1964–1965, talousneuvoston pääsihteerinä 1965–1967, rautatiehallituksen talousosaston johtajana 1967–1969, valtiovarainministeriön tulo- ja menoarvio-osaston päällikkönä 1969–1971, posti- ja lennätinhallituksen ylijohtajana 1971–1975 sekä sen jälkeen Valtion tietokonekeskuksen ylijohtajana. Lempinimeltään "Jussi kulkevainen" työskenteli myös monissa työryhmissä ja komiteoissa, kuten tilastoneuvoston, pääomatulojen verotuskomitean ja tietokonepoliittisen komitean puheenjohtajana sekä parlamentaarisen liikennekomitean pääsihteerinä. Sotilasarvoltaan hän oli yliluutnantti (1966).
Jill Trenary

Jill Trenary (s. 1. elokuuta 1968) on yhdysvaltalainen entinen taitoluistelija.
Ura > Uran alku

Minnetonkassa Minnesotassa varttunut Trenary muutti 16-vuotiaana Colorado Springsiin Coloradoon Carlo Fassin, tunnetun italialaisen taitoluisteluvalmentajan valmennettavaksi. Vuonna 1985 hän voitti junioreiden Yhdysvaltain-mestaruuden ja vuonna 1986 hän sijoittui ensimmäisissä aikuisten Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissaan viidenneksi.
Ura > Huippuvuodet

Vuoden 1987 Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissa, jotka käytiin Tacoman kaupungissa Washingtonin osavaltiossa, Trenary voitti naisten yksinluistelussa ensimmäisen aikuisten mestaruutensa ja edellisvuoden mestari, hallitseva maailmanmestari Debi Thomas jäi hopeatilalle. Mestaruutensa myötä Trenary pääsi ensimmäistä kertaa osallistumaan taitoluistelun MM-kilpailuihin. Hän sijoittui Cincinnatissa käydyissä kisoissa seitsemänneksi. Seuraavana vuonna Thomas voitti yksinluistelun Yhdysvaltain-mestaruuden Trenaryn jäädessä toiselle sijalle. Trenary pääsi edustamaan Yhdysvaltoja MM-kilpailuissa sekä Calgaryn olympialaisissa. Ainoiksi jääneissä olympialaisissaan Trenary sijoittui lopputuloksissa neljänneksi, kun lyhytohjelman jälkeen hän oli ollut kuudennella sijalla. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui vuonna 1988 viidenneksi.
Vuonna 1989 Trenary voitti toisen kerran urallaan yksinluistelun Yhdysvaltain-mestaruuden, vaikka hävisi vapaaohjelmassa Kristi Yamaguchille. Saman vuoden MM-kilpailuissakin hän oli vielä lyhytohjelman jälkeen sijalla yksi, mutta epäonnistuneen vapaaohjelman jälkeen hän putosi pronssille ja hänen edelleen sijoittuivat kultaa voittanut japanilainen Midori Ito sekä hopeaa voittanut saksalainen Claudia Leistner. Vuonna 1990 Trenary voitti kolmannen ja viimeisen kerran urallaan yksinluistelun Yhdysvaltain-mestaruuden. Viimeisiksi jääneissä MM-kilpailuissaan, jotka käytiin Halifaxissa Kanadassa, Trenary voitti maailmanmestaruuden.
Ura > Kilpauran loppu

Trenary joutui jättämään kilpailukauden 1991 väliin nilkkavamman vuoksi. Tätä ennen hänen pitkäaikainen valmentajansa Carlo Fassi oli palannut takaisin kotimaahansa ja Trenaryn valmentajana Colorado Springsissä oli aloittanut Kathy Casey. Keväällä 1991 Trenary muutti Colorado Springsistä Clevelandiin Ohioon, jossa häntä valmensi Carol Heiss Jenkins. Trenaryn vamman parantuminen eteni kuitenkin hitaasti ja hänellä oli vaikeuksia saavuttaa aiempi tasonsa. Myös muutokset lajin arviointijärjestelmässä vaikeuttivat hänen paluutaan. Joulukuussa 1991 hän ilmoitti, ettei tavoittele enää edustuspaikkaa Albertvillen olympialaisissa 1992. Tämän jälkeen hän ei  palannut enää kilpajäille.
Ura > Vuodet ammattilaisena

Kilpauransa päättymisen jälkeen Trenary kiersi seuraavat vuodet ammattilaisena Tour of Champions ja Stars on Ice -kiertueilla. Hän joutui lopettamaan luistelu-uransa vuonna 1997 terveyssyistä, kun hänen olkapäähänsä oli kehittynyt veritulppa.
Yksityiselämä

Trenary on ollut lokakuusta 1994 alkaen naimisissa englantilaisen jäätanssijan Christopher Deanin kanssa. He asuvat Colorado Springsissä ja heillä on kaksi lasta, vuosina 1998 ja 2000 syntyneet pojat.
Jugoslavian jääkiekkoliiga

| Jugoslavian jääkiekkoliiga |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Maa(t):   Jugoslavia
Perustettu:  1939
Lopetettu:  1991
Eniten mestaruuksia:  HK Jesenice (23)
Jugoslavian jääkiekkoliiga oli Jugoslaviassa pelattu jääkiekon ylin sarjataso. Jugoslavia liittyi IIHF:n vuonna 1939 ja samana vuonna myös perustettiin liiga. SK Ilirija Ljubljana oli ensimmäinen liigan mestari. Sarjaa hallitsi sen viimeiset vuodet KHL Medveščak Zagreb.
Jugoslavian jääkiekkoliiga lopettiin vuonna 1991 maan hajottua. Entiset jäsenvaltiot Slovenia, Kroatia ja Serbia perustivat tuolloin omat sarjansa.
Mestarit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1939 : SK Ilirija Ljubljana  1940 : SK Ilirija Ljubljana  1941–1946 : ei pelattu  1947 : KHL Mladost  1948 : HK Partizan  1949 : KHL Mladost  1950 : ei pelattu  1951 : HK Partizan  1952 : HK Partizan  1953 : HK Partizan  1954 : HK Partizan  1955 : HK Partizan  1956 : KHL Zagreb  1957 : HK Jesenice  1958 : HK Jesenice  1959 : HK Jesenice  1960 : HK Jesenice  1961 : HK Jesenice  1962 : HK Jesenice  1963 : HK Jesenice  1964 : HK Jesenice  1965 : HK Jesenice  1966 : HK Jesenice  1967 : HK Jesenice |   |  1968 : HK Jesenice  1969 : HK Jesenice  1970 : HK Jesenice  1971 : HK Jesenice  1972 : HK Olimpija Ljubljana  1973 : HK Jesenice  1974 : HK Olimpija Ljubljana  1975 : HK Olimpija Ljubljana  1976 : HK Olimpija Ljubljana  1977 : HK Jesenice  1978 : HK Jesenice  1979 : HK Olimpija Ljubljana  1980 : HK Olimpija Ljubljana  1981 : HK Jesenice  1982 : HK Jesenice  1983 : HK Olimpija Ljubljana  1984 : HK Olimpija Ljubljana  1985 : HK Jesenice  1986 : HK Partizan  1987 : HK Jesenice  1988 : HK Jesenice  1989 : KHL Medveščak Zagreb  1990 : KHL Medveščak Zagreb  1991 : KHL Medveščak Zagreb |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Jokerien SM-liigakausi 2010–2011

SM-liigakausi 2010–2011 oli Jokereiden 43. SM-liigakausi. Jokerit sijoittui edellisellä kaudella runkosarjassa kymmenenneksi pudoten pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella. Jokereiden budjetti kaudelle lähdettäessä oli 6,9 miljoonaa euroa, joka oli liigan neljänneksi eniten. Jokerit voitti runkosarjassa 60 ottelustaan 31. Puolivälierissä Jokerit hävisi Helsingin IFK:lle 4–3.
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | O | 3P | 2P | 1P | 0P | TM | PM | ME | P | P/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | JYP | 60 | 39 | 4 | 4 | 13 | 186 | 97 | 89 | 129 | 2,15 |
| 2. | Ässät | 60 | 30 | 11 | 7 | 12 | 176 | 132 | 44 | 119 | 1,98 |
| 3. | HIFK | 60 | 31 | 6 | 12 | 11 | 199 | 140 | 59 | 117 | 1,95 |
| 4. | Lukko | 60 | 27 | 6 | 5 | 22 | 175 | 157 | 18 | 98 | 1,63 |
| 5. | KalPa | 60 | 26 | 9 | 2 | 23 | 150 | 141 | 9 | 98 | 1,63 |
| 6. | Jokerit | 60 | 25 | 6 | 9 | 20 | 165 | 150 | 15 | 96 | 1,60 |
| 7. | HPK | 60 | 25 | 4 | 9 | 22 | 154 | 151 | 3 | 92 | 1,53 |
| 8. | Kärpät | 60 | 23 | 8 | 4 | 25 | 151 | 161 | -10 | 89 | 1,48 |
| 9. | Blues | 60 | 21 | 8 | 7 | 24 | 142 | 151 | -9 | 86 | 1,43 |
| 10. | Ilves | 60 | 21 | 7 | 4 | 28 | 161 | 192 | -31 | 81 | 1,35 |
| 11. | Tappara | 60 | 17 | 7 | 6 | 30 | 142 | 181 | -39 | 71 | 1,18 |
| 12. | SaiPa | 60 | 16 | 4 | 9 | 31 | 137 | 186 | -49 | 65 | 1,08 |
| 13. | TPS | 60 | 12 | 8 | 8 | 32 | 134 | 186 | -52 | 60 | 1,00 |
| 14. | Pelicans | 60 | 17 | 2 | 4 | 37 | 133 | 180 | -47 | 59 | 0,98 |
Kokoonpano

| # | Kans>  | Pelaaja | Paikka | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kautto, JaniJani Kautto | 1.0 MV | L | 2011 | Vantaa, Suomi |
| 1 |  | Lašák, JánJán Lašák | 1.0 MV | L | 2011 | Zvolen, Slovakia |
| 30 |  | Tuohimaa, FransFrans Tuohimaa | 1.0 MV | L | 2012 | Helsinki, Suomi |
| 33 |  | Strömberg, MikkoMikko Strömberg | 1.0 MV | L | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 35 |  | Järvinen, MikaMika Järvinen | 1.0 MV | L | 2012 | Hattula, Suomi |
| 2 |  | Dehner, JeremyJeremy Dehner | 2.0 P | L | 2013 | Madison, Wisconsin, Yhdysvallat |
| 4 |  | Väänänen, OssiOssi Väänänen (C) | 2.0 P | L | 2013 | Vantaa, Suomi |
| 7 |  | Niemi, Antti-JussiAntti-Jussi Niemi (A) | 2.0 P | L | 2012 | Helsinki, Suomi |
| 10 |  | Kauppinen, MarkoMarko Kauppinen | 2.0 P | L | 2012 | Mikkeli, Suomi |
| 15 |  | Forrest, JustinJustin Forrest | 2.0 P | L | 30. marraskuuta | Auburn, New York, Yhdysvallat |
| 20 |  | Mälkiä, SimoSimo Mälkiä | 2.0 P | R | 2011 | Lappeenranta, Suomi |
| 21 |  | Eronen, TeemuTeemu Eronen | 2.0 P | L | 2012 | Vantaa, Suomi |
| 50 |  | Kivistö, TommiTommi Kivistö | 2.0 P | L | 2011 | Vantaa, Suomi |
| 55 |  | Ölander, JereJere Ölander | 2.0 P | L | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 58 |  | Manelius, NicoNico Manelius | 2.0 P | L | 2011 | Vantaa, Suomi |
| 6 |  | Pulkkinen, TeemuTeemu Pulkkinen | 5.0 LH | R | 2011 | Vantaa, Suomi |
| 12 |  | Pirnes, EsaEsa Pirnes (A) | 4.0 KH | L | 2011 | Oulu, Suomi |
| 14 |  | Mäki, TomiTomi Mäki | 5.0 LH | L | 2012 | Helsinki, Suomi |
| 15 |  | Koivisto, HenrikHenrik Koivisto | 8.0 H | L | 2011 | Kerava, Suomi |
| 18 |  | Ben-Amor, SemirSemir Ben-Amor | 5.0 LH | L | 2012 | Helsinki, Suomi |
| 19 |  | Hämäläinen, VilleVille Hämäläinen | 4.0 KH | L | 2012 | Lappeenranta, Suomi |
| 22 |  | Helenius, Jani-PetteriJani-Petteri Helenius | 8.0 H | L | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 25 |  | Hentunen, JukkaJukka Hentunen | 5.0 LH | R | 2011 | Joroinen, Suomi |
| 28 |  | Rita, JaniJani Rita | 5.0 LH | L | 2013 | Helsinki, Suomi |
| 29 |  | Nokelainen, PetteriPetteri Nokelainen | 4.0 KH | R | 2012 | Imatra, Suomi |
| 41 |  | Saarinen, OssiOssi Saarinen | 5.0 LH | L | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 42 |  | Eaves, BenBen Eaves | 4.0 KH | R | 2011 | Faribault, Minnesota Yhdysvallat |
| 44 |  | Kerälä, AnttiAntti Kerälä | 4.0 KH | L | 2012 | Hämeenlinna, Suomi |
| 47 |  | Lahti, JanneJanne Lahti | 5.0 LH | L | 2013 | Riihimäki, Suomi |
| 49 |  | Pihlman, TuomasTuomas Pihlman | 5.0 LH | L | 2011 | Espoo, Suomi |
| 51 |  | Juutilainen, Jan-MikaelJan-Mikael Juutilainen | 4.0 KH | L | 2011 | Espoo, Suomi |
| 53 |  | Pallassalo, TomiTomi Pallassalo | 8.0 H | L | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 66 |  | Vauhkonen, OlaviOlavi Vauhkonen | 5.0 LH | R | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 72 |  | Pitkänen, IlmariIlmari Pitkänen | 5.0 LH | L | 2011 | Viljakkala, Suomi |
| 74 |  | Tervonen, SamiSami Tervonen | 8.0 H | L | 2011 | Helsinki, Suomi |
| 90 |  | Pulkkinen, TonyTony Pulkkinen | 8.0 H | R | 2011 | Vantaa, Suomi |