stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Fool Circle
Kappaleet > Castlen 1998 remasteroidun version bonuskappaleet

Every Young Mans Dream (liveversio Snaz-albumilta) - 3:46
Big Boy (liveversio Snaz-albumilta) - 5:10
Juicy Lucy (studiokappale Snaz-albumilta) - 4:12
Morning Dew (1981-versio Snaz-albumilta) - 3:57
Kappaleet > Eaglen 2002 30-vuotisjuhlapainoksen bonuskappaleet

Morning Dew (1981-versio Snaz-albumilta)
Dressed To Kill (singleversio)
Pop The Silo (singleversio)
Let Me Be Your Leader (live)
Dressed To Kill (live)
Pop The Silo (live)
Morgantau
Muusikot

Dan McCafferty: laulu
Manny Charlton: kitara
Pete Agnew: basso, laulu
Darrell Sweet: rummut
sekä:
John Locke: kosketinsoittimet
Jeff Baxter: syntetisaattori
Zal Cleminson: kitara (kpl. "Cocaine")
The Ordinary Boys

The Ordinary Boys on englantilainen rock-yhtye. Se perustettiin Worthingissa vuonna 2003.
The Ordinary Boysin musiikissa on vaikutteita mm. punkista, mod-tyyppisestä musiikista, brittipopista, The Specialsista, Morrisseyltä ja The Smithsistä. Itse yhtyeen nimi on peräisin Morrisseyn laulusta.
Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi oli Over the Counter Culture (2004). Se nousi Yhdistyneessä kuningaskunnassa listojen 19. sijalle. Debyyttiä ovat seuranneet Brassbound (2005) ja How to Get Everything You Ever Wanted in Ten Easy Steps (2006).
The Ordinary Boysin suosio on entisestään kasvanut laulaja Samuel Prestonin (s. 1982) osallistuttua Big Brother -sarjaan vuonna 2006.
Diskografia > Albumit

Over the Counter Culture (2004)
Brassbound (2005)
How To Get Everything You Ever Wanted in Ten Easy Steps (2006)
The Ordinary Boys (2015)
Diskografia > Singlet

"Maybe Someday" (2004)
"Week In, Week Out" (2004)
"Talk, Talk, Talk" (2004)
"Seaside" (2004)
"Boys Will Be Boys" (2005)
"Life Will Be The Death Of Me" (2005)
"Boys Will Be Boys" (uusi julkaisu, 2006)
"Nine2Five" (2006)
"Lonely at the Top" (2006)
"I Luv U" (2007)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Vaalan vaakuna

Vaalan vaakuna
Vaalan vaakuna on Vaalan kunnan heraldinen tunnus. Vaakunan on suunnitellut heraldikko Kaj Kajander ja sen selitys kuuluu ”punaisessa kentässä alainen, kaateinen polviorsi, josta nousee kolmisakarainen torni; molemmat hopeaa.”
Vaakunan historiaa

Vuoteen 1954 asti Säräisniemenä tunnetun kunnan valtuustolle oli 27. toukokuuta 1948 esitetty taiteilijoiden Tapani Lemminkäisen ja Tauno Seppäsen laatima ehdotus Säräisniemen vaakunaksi. Kunnanvaltuusto kuitenkin hylkäsi ehdotuksen ja päätti pyytää taiteilija Paavo Leinoselta uuden luonnoksen kunnan vaakunaksi. Leinonen laati yhteensä seitsemän luonnosta, jotka kunnanvaltuusto arvioi kokouksessaan 19. elokuuta 1949. Valtuusto valitsi ehdotuksen, jossa oli kuvattuna savuava tervahauta ja uiva kala kuvaamassa kunnan historialle merkittäviä elinkeinoja. Kunnanvaltuusto pyysi Maalaiskuntien liiton vaakunatoimikunnalta lausunnon ehdotetusta vaakunasta ennen sen lähettämistä sisäasiainministeriön vahvistettavaksi. 31. maaliskuuta 1950  annetussa lausunnossa toimikunta kehotti Leinosta korjamaan ehdotuksen heraldisten sääntöjen mukaiseksi. Ehdotettua vaakunaa ei kuitenkaan hyväksytty, sillä Säräisniemen kunnasta oltiin muodostamassa yhdessä Utajärvestä liitettävien alueiden kanssa uusi Vaalan kunta. Kuntapäättäjät katsoivat vaakunahankkeen olevan otollisempi liitoksen toteuduttua.
Kymmenen vuotta kunnan nimenmuutoksen jälkeen Vaalan kunnanvaltuusto päätti 8. marraskuuta 1964 järjestää yleisen suunnittelukilpailun kunnan vaakunasta. Kilpailuun osallistui 50 osallistujaa 82 ehdotuksella. 7. huhtikuuta 1965 kokoontunut palkintolautakunta päätti yksimielisesti antaa kilpailun ensimmäisen sijan "Sinettien mukaan" –nimiselle ehdotukselle. Ehdotuksen oli laatinut heraldikko Kaj Kajander, joka oli suunnitellut muitakin Suomen kuntien vaakunoita. Kajanderin valitsema kilpailunimimerkki viittaa vaakunan torniaiheeseen, joka esiintyi Kajaanin kihlakunnan vanhassa sinetissä sekä vuodelta 1878 peräisin olevassa Säräisniemen kunnan sinetissä. Vaakunan kaateinen polviorsi viittaa Vaalan nimen alkukirjaimeen.
Kajaanin kihlakunnan vanha sinetti.
Säräisniemen kunnan sinetti vuodelta 1878.
Palkintolautakunnan valitsemaa vaakunaehdotusta käsiteltiin Vaalan kunnanvaltuuston kokouksessa 10. elokuuta 1965. Kokouksessa osa valtuutetuista olisi halunnut hylätä ehdotuksen ja järjestää uuden suunnittelukilpailun, mutta valtuuston enemmistö kuitenkin päätti pitäytyä ensimmäisen kilpailun voittajan valitsemisessa. Osa valtuutetuista ehdotti myös vaakunan pohjavärin vaihtamista punaisesta siniseen, mutta seuranneessa äänestyksessä valtuusto päätti valita Kajanderin alkuperäisen ehdotuksen äänin 11-9. Ehdotus toimitettiin sisäasiainministeriöön, joka saatuaan lausunnot Oulun lääninhallitukselta ja valtionarkistolta vahvisti vaakunan käyttöön 11. tammikuuta 1966.
Yksi Paavo Leinosen laatimista ehdotuksista Säräisniemen vaakunaksi.
Tolochenaz

| Tolochenaz |
| --- | --- |
 vaakuna

 Tolochenaz
 Koordinaatit: 46°30′24″N, 6°28′34″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Hallintoalue (District):  Morges
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,59 km²
Korkeus:  372–426 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 890
 – Väestötiheys:  1 189 as./km²
 
 www.tolochenaz.ch/  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tolochenaz on kunta Sveitsissä, ranskankielisessä Vaud’n kantonissa, Genevenjärven pohjoisrannalla, pari kilometriä Morgesin kaupungista länteen. Kunnan pinta-ala on 1,59 km², ja väkiluku oli vuoden 2015 lopussa 1 859.
Audrey Hepburnin muistomerkki
Paikkakunnan kuuluisin asukas lienee ollut Audrey Hepburn, joka asui siellä vuodesta 1963 aina kuolemaansa vuoteen 1993 asti. Audrey Hepburn on myös haudattu sinne.
Aiheesta muualla

Béboux, François: Tolochenaz (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  25.10.2012. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tolochenaz Wikimedia Commonsissa
Thorondir

J. R. R. Tolkienin fiktiivisessä Keski-Maassa Thorondir oli Gondorin 22. käskynhaltija.
Tältä valtakaudelta ei ole mitään tallennettuja tietoja, joten se oli todennäköisesti rauhallista aikaa. Thorondir seurasi isäänsä Belecthor II:a tämän kuoltua vuonna 2872 Kolmatta Aikaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Belecthor II | Gondorin käskynhaltija 2872 – 2882 | Seuraaja: Túrin II |
The Pigeon Detectives

| The Pigeon Detectives |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2002–
Tyylilaji:  alternative rock, garage rock, indierock
Kotipaikka:  West Yorkshire, Englanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Matt Bowman, laulu   Oliver Main, kitara   Ryan Wilson, kitara   Dave Best, basso   Jimmi Naylor, rummut  
Entiset jäsenet:  Paul Spooner, rummut (2002) 
Levy-yhtiö:  Dance to the Radio, 2007–  
Aiheesta muualla
thepigeondetectives.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Pigeon Detectives on englantilainen rockyhtye, joka perustettiin vuonna 2002. Lukuisat DJ:t kiinnostuivat yhtyeestä, kun se esiintyi Reading and Leeds -festivaaleilla vuonna 2006. Yhtyeen esikuvia ovat muun muassa The Beatles, The Kinks sekä The Velvet Underground.
Yhtye on julkaissut tähän mennessä kolme albumia: Wait for Me (2007), Emergency (2008) sekä Up, Guards And At 'Em! (2011). Vuoden 2008 lopussa yhtye oli myynyt yhteensä 500 000 kappaletta Isossa-Britanniassa.
Diskografia

2007: Wait for Me
2008: Emergency
2011: Up, Guards and at ’Em!
2013: We Met At Sea
2017: Broken Glances
Terveyden biodiversiteettihypoteesi

Kaaviokuva biodiversiteettihypoteesista
Luonnon kokonaisvaltaisia terveyshyötyjä
Terveyden biodiversiteettihypoteesi (engl. the biodiversity hypothesis) esittää, että kosketus luontoon hyödyttää ihmisen mikrobistoja, vahvistaa immuunipuolustusta ja siten suojaa sairauksilta. Hypoteesin perustana on havainto, että kaksi vallitsevaa sosio-ekologista trendiä – luonnon monimuotoisuuden häviäminen ja tulehdusperäisten sairauksien lisääntyminen – ovat yhteydessä toisiinsa.
Kaupungistumisen myötä elinympäristöjen pirstoutuminen ja häviäminen johtavat yhä useammin siihen, että ihmisten yhteys luontoon katkeaa. Toisaalta immuunijärjestelmään liittyvät, ei-tarttuvat sairaudet ovat viime vuosikymmeninä yleistyneet erityisesti kaupungistuneissa yhteiskunnissa.
Luontoympäristön mikrobit luovat terveyttä

Monet immuunijärjestelmään liittyvät, tulehdusperäiset sairaudet, kuten allergiat, diabetes ja tulehdukselliset suolistosairaudet, ovat yleistyneet Suomen kaltaisissa korkean elintason ja korkean hygienian maissa viime vuosikymmeninä. Yhdeksi syyksi oletetaan, että elinympäristöjen katoamisen, pirstoutumisen ja tiivistyvän kaupunkirakenteen myötä ihmiset kohtaavat yhä vähemmän luonnon ympäristöissä olevia mikrobeja. Ympäristön mikrobeilla tarkoitetaan tässä kaikkia mikrobeja, etenkin muita kuin taudinaiheuttajia tai loisia (loisilla on kuitenkin suuri merkitys immuunivasteen säätelyssä).
Biodiversiteettihypoteesin ydinajatuksen mukaan immuunijärjestelmämme kehittymiselle on oleellista, että altistumme riittävästi monimuotoisille ympäristöille ja etenkin niiden mikrobeille. Elinympäristön mikrobit vaikuttavat omaan mikrobistoomme, joka taas on vuorovaikutuksessa immuunijärjestelmämme kanssa. Immuunijärjestelmän häiriöt taas ovat perimmältään syynä tulehduksellisiin sairauksiin. Mikrobit ikään kuin kouluttavat kehittyvää immuunivastetta tunnistamaan todelliset uhat harmittomista allergeeneista, mutta täyttä yksimielisyyttä mekanismista ei ole saavutettu. Biologisen evoluution aikana olemme ikään kuin ulkoistaneet monia toimintojamme kehon mikrobiomille. Mikrobiomi koulii immuniteettia koko elämän ajan: elimistö käsittelee jatkuvasti vieraita biohiukkasia ja valkuaisaineita. Tasapainoinen immuunijärjestelmä erottaa vaaralliset hiukkaset vaarattomista ja omien solujen tuotteet vieraista. Nykyisillä kaupunkiväestöillä on viitteitä lievästä, pitkäaikaisesta tulehdustilasta suojatekijöiden heikentymisen seurauksena.
Biodiversiteettihypoteesi on pitkälti korvannut aiemman hygieniahypoteesin, jonka mukaan lisääntynyt hygienia ja vähentyneet lapsuusaikana sairastetut infektiotaudit ovat johtaneet allergioiden lisääntymiseen. Hygieniahypoteesin ajatus on kuitenkin osoitettu puutteelliseksi.
Tulehduksellisten sairauksien ennaltaehkäisy ja terveyden ylläpito

Lievä tulehdustila ja immunologinen epätasapaino ovat ominaisia joukolle kansanterveyttä uhkaavia kroonisia, tarttumattomia tauteja ja häiriöitä. Näitä ovat esimerkiksi astma ja allergia, diabetes, suolistosairaudet, metabolinen oireyhtymä, sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, neurologiset sairaudet ja mielenterveyshäiriöt. Monien sairauksien ehkäisyä on olennaisesti parannettu vaikuttamalla tunnettuihin riskitekijöihin, jotka selittävät kuitenkin vain osan kroonisista taudeista eivätkä ole paljastaneet esimerkiksi allergian yleistymisen perimmäisiä syitä.
Kun monimuotoiseen luontoon perustuvat terveyshyödyt otetaan vakavasti, kustannussäästöt voivat olla suuret. Esimerkiksi vuonna 2011 astman ja allergian aiheuttamat kokonaiskustannukset yhteiskunnalle olivat 1,3–1,6 miljardia euroa. Suorien kustannusten osuus oli 319 milj. €, joista suurin menoerä  180 milj. € kului lääkkeisiin. Allergisten sairauksien suorat kustannukset, työkyvyttömyys mukaan lukien, ovat 2000-luvulla vähentyneet 15 % kansallisen allergiaohjelman (2008–2018) suunnanmuutoksen tuloksena. Ohjelmassa painopistettä siirrettiin oireiden hoidosta ennaltaehkäisyyn, muun muassa luontokontaktin merkityksen paremmalla huomioinnilla.
Tulehduksellisten sairauksien ennaltaehkäisy ja terveyden ylläpito > Mikrobeille altistuminen

Altistumme mikrobeille monia eri reittejä, joista tärkeimmät ovat hengitystiet, ruoansulatuskanava ja ihokontakti. Elinympäristö, ravinto sekä kontaktit toisiin ihmisiin ja eläimiin vaikuttavat mikrobistoomme suuresti. Elinympäristöistä puhuttaessa altistumme voimakkaimmin ihon ja hengitysteiden kautta. Omat toimintatapamme ja valintamme – miten asumme, syömme, liikumme ja mitä teemme vapaa-ajalla – vaikuttavat saamamme hyödyllisen mikrobialtistuksen määrään. Olennaisessa roolissa on altistuksen määrä ja altistus monipuoliselle mikrobistolle.
Esimerkiksi pohjoiskarjalaisten (suomalaisten) ja venäjänkarjalaisten (venäläisten) nuorten ihon ja nenän mikrobistot poikkeavat selvästi toisistaan. Samalla erot tulehdusperäisten sairauksien määrässä ovat hyvin suuret: allergioita on venäläislapsilla vain kolmasosalla suomalaislapsiin verrattuna. Samaa vertailua on tehty erilaisissa ympäristöissä elävien suomalaisten lasten kesken. Urbaaneissa ja maaseutumaisissa ympäristöissä elävien lasten mikrobistot eroavat nekin toisistaan suuresti.
Tulehduksellisten sairauksien ennaltaehkäisy ja terveyden ylläpito > Luontoaltistusta voidaan lisätä, vaikka lisätietoa tarvitaan

Ei vielä tiedetä, kuinka paljon luontokontaktia tarvitaan, miten ympäristön mikrobit tarkalleen päätyvät elimistöön, mitkä mikrobit ovat tärkeimpiä immuunijärjestelmän kehitykselle tai mitkä ovat mikrobien vuorovaikutussuhteet. Riittääkö kesämökillä loman aikana saatu luontoaltistus, vai tulisiko ympäristön mikrobeille altistua säännöllisesti arjessa?
On kuitenkin selvää, että saamme luonnosta moninaisia terveys- ja hyvinvointihyötyjä. Vaikka biodiversiteettihypoteesiin liittyy vielä useita avoimia kysymyksiä, voimme silti ottaa “luontoaskeleen”. Meidän tulisi esimerkiksi pyrkiä rakennetun ympäristön suunnittelussa tuottamaan ja säilyttämään kokonaisvaltaisesti terveellisiä sekä luonnoltaan mahdollisimman monimuotoista elinympäristöjä. Lisäksi nämä luontoympäristöt on otettava aktiiviseen käyttöön.
Tulehduksellisten sairauksien ennaltaehkäisy ja terveyden ylläpito > Riskit tiedostettava

Perinteisesti luontoympäristöön on suhtauduttu sen aiheuttamien riskien hallitsemisen kautta. Parantunutta hygieniaa onkin kiittäminen siitä, että useat tartuntataudit kuten kolera ja tuberkuloosi ovat vähentyneet. Ennen allergioiden hoito-ohjeistus oli välttää altistus, kun nykyisin tiedetään, että immuunijärjestelmän kehittymiseksi tarvitaan kontakteja allergeeneihin. Terveellisen mikrobialtistuksen lisäämisessä on tiedostettava riskit ja vältettävä taudinaiheuttajia.
Tulevien äitien ja lasten luontoaltistus

Vauva altistuu äidin mikrobeille odotusaikana, syntymässä ja rintaruokinnan aikana. Odottavan äidin ravinnolla, elintavoilla ja valituilla synnytys- ja ruokintatavoilla on suuri vaikutus vauvan immuunijärjestelmän kehittymiselle. Hyvin pienilläkin valinnoilla voi olla suuri merkitys yksilön terveyden kannalta. Alatiesynnytys ja rintaruokinta ovat tehokkaita tapoja altistaa vauva äidin mikrobeille ja näin auttaa vauvan immuunijärjestelmän kehittymistä.
Immuunijärjestelmä kehittyy edelleen lapsena, joten vaikuttaminen lasten mikrobialtistukseen on tärkeää. On todettu, että metsien ja peltojen puute kodin lähiympäristössä yksipuolistaa lasten ja nuorten ihon bakteeristoa. Päiväkodit ja koulut ovat hyviä kanavia lisätä luontoaltistusta, sillä ne kattavat koko ikäluokan riippumatta perheiden toimintatavoista. Kansanterveyden kannalta erityistä huomiota tulisikin kiinnittää päiväkodeissa ja kouluissa tapahtuvaan altistukseen, jolloin altistuminen ei jää pelkästään perheen toimintatapojen varaan.
Kehon mikrobistot muuttuvat koko ihmiselämän ajan, joten kaikki ikäryhmät hyötyvät altistumisesta luonnon mikrobistolle. Omat valinnat ja elintavat asumisessa, ravinnossa, liikkumisessa ja vapaa-ajan vietossa ovat altistumisen avain. Immuniteettia voidaan vahvistaa koko elämän ajan lisäämällä monipuolista yhteyttä luontoon. Immuunijärjestelmän toiminta heikkenee iän myötä, joten säännöllinen altistus luontoympäristölle on tärkeä myös vanhuksille.
Miten kaupunkisuunnittelulla mahdollistetaan arjen altistus?

Kaupungistuminen eli väestön siirtyminen maaseudulta kaupunkeihin, on globaali ilmiö. Kaupunkirakenteen tiivistyessä on tärkeää turvata kaupunkiluonnon säilyminen. Rakennetun ympäristön suunnittelussa on huomioitava paitsi luonnon kokonaisvaltaiset terveyttä ja hyvinvointia edistävät vaikutukset, myös mahdollisuudet altistua monimuotoiselle luonnolle ja mikrobeille. Suomessa kaupunkiluonnon tila on vielä suhteellisen hyvä verrattuna moneen muuhun Euroopan maahan.
Altistumista tulisi tapahtua säännöllisesti ja turvallisesti arjessa, lähellä kotia ja päivittäisiä kulkureittejä. Lähellä keskustaa metsiä on usein kaupungin reuna-alueita vähemmän, mutta puistoilla ja erilaisilla rakennetuilla luontoelementeillä voidaan tukea ihmisten luontoaltistusta myös tiiviisti rakennetuilla alueilla. Tärkeintä on varmistaa, että rakennetusta ympäristöstä löytyy riittävästi erilaisia luonnoltaan monimuotoisia viheralueita.
Lasten ja vanhusten luontokontaktin kannalta lähiympäristön laatu on erityisen tärkeää, sillä liikkumisen piiri on rajatumpi kuin työikäisillä. On varmistettava, että päiväkotien, koulujen, palvelutalojen ja vanhainkotien pihoilta löytyy luontoa tai rakennettuja luontoelementtejä ja että ne ovat aktiivisessa käytössä. Näitä voisivat olla vaikkapa viljelylaatikot, hedelmäpuut ja marjapensaat, siirrettävä kuntta eli metsänpohja, viherseinät, viherkatot, nurmialueet ja koulujen metsäkiipeilytelineet eli puut, joissa kiipeily on sallittu. Metsien ja puistoalueiden on sijaittava lähellä, jotta niitä voidaan helposti käyttää arjessa, oppituntien ja kävelyretkien aikana. Metsiin ja puistoihin tulee jättää maapuita jotka edistävät luonnon monimuotoisuutta ja innostavat liikkumiseen. Vanhusten omaehtoista liikkumista tukevat riittävän tiheään asennetut lepäilypenkit.
Terveellisten elinympäristöjen suunnittelu vaatii toimialojen välistä yhteistyötä - olennaisia ovat ainakin kaavoitus (yleis- ja asemakaavatasolla), virkistys ja liikunta, viher- ja vesialueiden hoito, rakentaminen, ympäristö, terveydenhuolto sekä lasten altistuksen kannalta varhaiskasvatus ja koulutus. Eri hallinnonalojen tietoisuutta luontoaltistuksen hyödyistä tulisi lisätä erityisesti suunnittelun kannalta oleellisella kuntatasolla. Luontoelementtien ylläpidon vaatimat resurssit on otettava huomioon – hyvän altistuksen lisäksi luontoelementtien täytyy olla kestäviä ja helposti hoidettavia ja kunnostettavia.
Aiheesta muualla

Connecting global priorities: biodiversity and human health. A state of knowledge review. UNEP, WHO and Secretariat of the Convention on Biological Diversity 2015. (Arkistoitu – Internet Archive)
Ympäristötiedon foorumi (2017). Ihmisen ja ympäristön yhteinen terveys - luonnoltaan monimuotoisempi elinympäristö turvaa terveyttä
Pajunen, A. ja Leppänen, M. (2017). Terveysmetsä (Gummerus)
The Origin of the Feces

| The Origin of the Feces Type O Negative |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1992
 Tuottaja(t): Peter Steele, Josh Silver
 Tyylilaji: goottimetalli, Thrash Metal, Doom Metal
 Kesto: 43.28
 Levy-yhtiö: Roadrunner Records
Muut kannet
 Alkuperäinen kansikuva, jossa kuva Peter Steelen anuksesta.
Type O Negativen muut julkaisut
| Slow, Deep and Hard 1991 | The Origin of the Feces 1992 | Bloody Kisses 1993 |
The Origin of the Feces on Type O Negativen toinen albumi vuodelle 1992. Albumi on humoristisesti tehty valelivelevy, jossa on yleisön buuauksia ja kappaleen keskeytyminen pommiuhan takia. Albumi tuotettiin muistuttamaan Slow, Deep and Hard -tourin aikoja.
Albumista julkaistaan uusintapainos 25. marraskuuta 2022.
Kappaleet

I Know You're Fucking Someone Else – 15.02
Are You Afraid – 2.13
Gravity – 7.13
Pain – 4.41
Kill You Tonight – 2.17
Hey Pete – 5.10 (Jimi Hendrixin "Hey Joe" uusilla sanoilla))
Kill You Tonight (Reprise) – 7.08
Uuden painoksen bonuskappale
Paranoid – 7.20 (Black Sabbath) -cover)
Kokoonpano

Peter Steele - Laulu ja Basso
Josh Silver - Koskettimet
Kenny Hickey - Kitara
Sal Abruscato - Rummut
Johnny Kelly - Rummut Paranoidissa.
Aiheesta muualla

The Origin of the Feces Discogsissa. (englanniksi)
Albumi The Origin of the Feces Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vannehame

Pilakuvasarja krinoliinin pukemisesta
Krinoliini vuodelta 1858
Krinoliinimuotia vuodelta 1860
Vannehame eli krinoliini on hameen kellomaiseksi pönkittävä vannekehikkoinen alushame. Vannehametta käytettiin erityisesti biedermeier- ja viktoriaanisella kaudella, noin vuosina 1840–1870. Nykyään hääpuvuissa saatetaan käyttää krinoliinia.
Varhaisimmat krinoliinit valmistettiin paksusta jouhikankaasta (krin-jouhi ja pellavapalttina) ja valaanluista. Muoto saatiin pitämällä useita alushameita päällekkäin. Vuoden 1857 tienoilla kehitettiin metallisilla vanteilla tuettu krinoliini ja kömpelöt alushamekerrokset jäivät pois muodista. Kevyt vannehame mahdollisti hameiden koon suurenemisen. Vannehameet olivat suurimmillaan 1850- ja 1860-lukujen taitteessa. Krinoliini oli suosittu niin varakkaiden kuin työläistenkin keskuudessa.
Krinoliinit olivat hyvin monimutkaisia pukea päälle ja käyttäjä tarvitsi yleensä apulaisen saadakseen sen päälle. Tämä saattaa olla myös syy siihen, miksi krinoliinien suosio väheni vähitellen. Vannehameen muoto alkoi vaihtumaan vuoden 1862 tienoilla. Kellomainen muoto vaihtui edestä litteämmäksi painopisteen siirtyessä vuosikymmenen loppuun mennessä taakse. Silloin alettiin käyttää niin sanottua turnyyriä.
Krinoliini oli satiirikkojen suosiossa ja suosion huippuvuosina vannehameista tehtiin lukuisia pilakuvia. Erityisesti krinoliinin suuri koko ja onnettomuusalttius oli pilakuvien aiheena. Krinoliini saattoi ponnahtaa ylös istuutuessa ja kaatuessa oli hankala päästä ylös.
Aiheesta muualla

Krinoliini - pukujen kuningatar ja kuningattarien puku, Seura, 21.06.1939, nro 25, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Thors

Thors voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Thors, kunta Auben departementissa, koillisessa Ranskassa
Thors, kunta Charente-Maritimen departementissa, läntisessä Ranskassa.
Thors on myös sukunimi. Nimi on Suomessa nykyään 151 henkilöllä. Nimen tunnettuja kantajia ovat:
Alva Thors (s. 2005), suomalainen yhdistetyn hiihtäjä
Astrid Thors (s. 1957), entinen RKP:n kansanedustaja, ministeri ja europarlamentaarikko
Carl-Eric Thors (1920–1986), kielitieteilijä, Helsingin yliopiston professori
Frits Thors (s. 1909), hollantilainen toimittaja ja uutistenlukija
Ólafur Thors (1892–1964), islantilainen poliitikko, joka oli viisi kautta Islannin pääministerinä.
Thors on myös saksalaisen muusikon Horst Bösingin salanimi.
The Uncanny X-Men

| The Uncanny X-Men |
| --- | --- |

Kehittäjä:  tuntematon (mahdollisesti Pixel)
Julkaisija:  LJN
Pelisarja:  Ryhmä-X
Julkaistu:  NA joulukuu 1989
Lajityyppi:  2D-toiminta, tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Alusta:  Nintendo Entertainment System
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Kuvakaappaus pelistä.
The Uncanny X-Men (myös nimellä Marvel’s X-Men) on LJN:n vuonna 1989 julkaisema videopeli NES:lle. Pelissä taistellaan useilla Ryhmä-X:n hahmoilla, joista jokaisella on omat erikoistaitonsa. Nämä taidot ovat käytännöllisiä aina tietyissä tehtävissä; esimerkiksi Kykloopin laser on käytännöllinen tehtaassa. Pelissä on sekä yksinpeli että kaksinpeli ja se on yksi ensimmäisistä X-Men-peleistä.
Jokaisen hahmon perusiskuja voi käyttää rajattomasti, mutta erikoisiskut kuluttavat hahmojen energiaa, mikä saattaa johtaa hahmon kuolemaan. Pelissä pelaajan täytyy taistella tiensä läpi päävastustajan luokse ja joskus hänen täytyy kerätä matkalla erilaisia esineitä kuten avaimia. Voitettuaan päävastustajan, pelaajan täytyy taistella nopeasti tiensä takaisin alkuun ennen kuin pommi tuhoaa koko paikan. Pelaajia on turhauttanut eniten se, että viimeisen tason kykeni läpäisemään ainoastaan salaisen koodin avulla.
Hahmot

Wolverine
Kyklooppi
Storm
Kolossi
Painajainen
Jäämies
Bumerangi
Sapelihammas
Juggernaut
Emma Frost
Magneto
Aiheesta muualla

The Uncanny X-Men MobyGamesissa (englanniksi)