stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kajaanin Hokki
Tunnettuja pelaajia > Kapteenit Mestiksessä

| --- | --- |
 2002–2006  Kimmo Happo  2006–2007  Antti Halonen  2007–2008  Jarkko Heikkinen  2008–2009  Kimmo Happo  2009–2012  Jarkko Heikkinen  2012–2014  Teemu Virtala  2014  Jarkko Heikkinen :  2014–2015  Ville Hyvärinen (Jarkko Heikkisen loukkaantumisen vuoksi suurin osa kaudesta 2014–2015)  2015–2016  Mikael Seppälä  2016–2017  Niklas Näppi (7. joulukuuta 2016 alkaen)  2019–2020  Risto Mattila  2020  Mathieu Briand  2020–2024  Samu Pyykkönen (29. lokakuuta 2020 alkaen)  2024–  Janne Jokinen
Valmentajat Mestiksessä

| --- | --- |
 2002–2003  Timo Meriläinen  2003–2006  Vladimír Kolek  2006–2008  Kai Suikkanen  2008–2009  Timo Meriläinen (25. lokakuuta 2008 alkaen)  2009–2010  Nicklas Hudd  2010  Sami Karppinen  2010–2011  Vladimír Kolek (17. marraskuuta 2010 alkaen) :  2011–2014  Petri Mattila  2014–2017  Jari Laukkanen  2019–2020  Jarkko Heikkinen  2020–2021  Niko Eronen  2021–2024  Pasi Räsänen  2024–  Antti Halonen (4. tammikuuta 2024 alkaen)
Mestiksessä palkitut

| Kausi | Valinta | Voittaja |
| --- | --- | --- |
| 2002–2003 | Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Pasi Häkkinen |
| 2002–2003 | Kultainen kiekko Paras maalintekijä Ensimmäinen tähdistökentällinen |  Sami Kaartinen |
| 2005–2006 | Fair Play -valmentaja |  Vladimír Kolek |
| 2006–2007 | Vuoden tulokas |  Antti Erkinjuntti |
| 2006–2007 | Vuoden valmentaja |  Kai Suikkanen |
| 2006–2007 | Pudotuspelien arvokkain pelaaja |  Marko Virtala |
| 2006–2007 | Kalen kannu | Kajaanin Hokki |
| 2007–2008 | Toinen tähdistökentällinen |  Jarkko Heikkinen |
| 2007–2008 | Herrasmiespelaaja |  Marko Virtala |
| 2008–2009 | Toinen tähdistökentällinen |  Teemu Virtala |
| 2009–2010 | Paras maalivahti Toinen tähdistökentällinen |  Teemu Seppänen |
| 2012–2013 | Opiskelijapalkinto |  Veli-Antti Leinonen |
| 2013–2014 | Vuoden tulokas (Petri Varis -palkinto) |  Timo Hiltunen |
| 2013–2014 | Vuoden valmentaja (Raimo Määttänen -palkinto) |  Petri Mattila |
| 2013–2014 | Toinen tähdistökentällinen |  Teemu Seppänen |
| 2013–2014 | Pistepörssin voittaja (Jouni Rinne -palkinto) |  Teemu Virtala |
| 2014–2015 | Fair Play -valmentaja |  Jari Laukkanen |
| 2015–2016 | Toinen tähdistökentällinen |  Niklas Näppi |
| 2019–2020 | Ensimmäinen tähdistökentällinen Veikkauksen Kultainen Kypärä -kilpailun voittaja |  Jarkko Harjula |
| 2020–2021 | Veikkauksen Kultainen Kypärä -kilpailun voittaja |  Tuomas Komulainen |
| 2021–2022 | Paras maalintekijä (Jouni Rinne -palkinto) Toinen tähdistökentällinen |  Oskari Siiki |
| 2021–2022 | Opiskelijapalkinto |  Anton Troshin |
Kokoonpano

| Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k >  | Kajaanin Hokki kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  33    Eetu Nieminen   35    Mikael Saarenpää   71    Zach Stejskal    1  Kristian Tamminen Puolustajat  28   Artūrs Andžans (Laina)    6    Jimi Enckell    3    Topi Heiskanen   38   Jesper-Juhani Ilvessuo   11   Samu Koskenkorva (A)   23    Arttu Kuivas   41    Eeli Lehtinen    8    Joel Mykkänen   77    Tuomas Nissinen   (Laina)    7    Atte Rajala |  |  Hyökkääjät  27    Juuso Aaltonen   25    Juuso Fagerström   14   Kasperi Heinänen (A)   19   Artūrs Homjakovs   63   Janne Jokinen (C)   16   Jere Jokinen   87   Artūrs Karaša   29   Topias Kaski   12    Jere Ohtonen  (A)   15    Aleksi Pellikka   88    Janne Rautiainen    9   Oliver Suni (Laina)   73    Lenni Suutari   --   Rasmus Toivainen (Laina)   91    Nooa Tuomainen   22   Rinalds Vutkevičs   83   Kie Vähäkangas |  |  Päävalmentaja  Antti Halonen Apulaisvalmentajat  Mikko Kuikka   Teemu Seppänen   Paavo Suutari   Risto Korhonen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Elite Prospects eliteprospects.com. Päivitetty: 28. marraskuuta 2024  |  |  |
Kokoonpano > Joukkueenjohto 2024–2025

Päävalmentaja:  Antti Halonen
Apuvalmentaja:  Mikko Kuikka
Maalivahtivalmentaja:  Teemu Seppänen
Joukkueenjohtaja:  Paavo Suutari
Fysiikkavalmentaja:  Risto Korhonen
Urheilutoimenjohtaja:  Ossi Kemppainen
Toiminnanjohtaja:  Sarita Kuusisto
Huoltopäällikkö:  Pekka Niskanen
Huoltaja:  Pasi Heikura
Huoltaja:  Kari Kähkönen
Kuljetusvastaava:  Pentti Röntynen
Aiheesta muualla

Hokin kotisivut
| n k Mestis |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Kiekko-Espoo
Joukkueet (2024–25):  Hermes  Hokki  IPK  Jokerit  Ketterä  KeuPa HT  Kiekko-Pojat  Kiekko-Vantaa  RoKi  TUTO Hockey 
Palkinnot:  Kultainen kiekko 
Maailmanmestari Janne Pesonen pelasi ensimmäiset miesten pelinsä Hokin II-divisioonajoukkueessa kaudella 1998–1999.
Alma Skog

Alma Skog
Alma Charlotta Skog (o.s. Strömmer, 22. helmikuuta 1846 Vaasa – 24. helmikuuta 1939 Vaasa) oli suomalainen hovioikeudenneuvoksetar, joka oli huomattava sosiaalisen toiminnan edistäjä Suomen suuriruhtinaskunnassa. Han oli muun muassa Pohjoismaisen naisasiakomitean jäsen ja mukana myös Lotta Svärd -toiminnassa.
Ruotsalainen kansanpuolue jakaa ansioituneille naisille Alma Skogin nimeä kantavia kunniamerkkejä. Vaasalainen ravintola Alma on nimetty Skogin mukaan.lähde?
Elma Aaltonen

Elma Aaltonen ja kiinalaisia tyttöjä v. 1946 - 1949, arvio
Elma Anna-Liisa Aaltonen, nimimerkki: Anna-Liisa (7. kesäkuuta 1913 Helsinki – 21. joulukuuta 1998 Hämeenlinna) oli suomalainen lähetystyöntekijä ja kirjailija. Aaltonen oli lähetystyöntekijänä Kiinassa ja Taiwanissa 1940- ja 1960-luvuilla. Vaikka hänen syntymäpaikakseen on merkitty Helsinki, hän oli hämeenlinnalainen. Hänen isänsä Kalle Aaltonen oli Hämeenlinnan seurakunnan diakoni.
Aaltonen tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1932. Hän toimi lapsi- ja nuorisotyöntekijänä Helsingin eteläisessä suomalaisessa seurakunnassa vuosina 1939–1945.
Elma Aaltosen tie johti Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta Suomen Lähetysseuran työntekijäksi ensin Kiinan Hunanin maakuntaan 1940-luvun lopulla ja – kommunistien ajettua lähetystyöntekijät pois maasta – vielä vuosiksi Taiwaniin 1950- ja 1960-luvuilla.
Lähetysmailta palattuaan Aaltonen muutti kotikaupunkiinsa Hämeenlinnaan, josta hän kävi työssä Helsingissä Suomen Lähetysseurassa. Suomessa Aaltonen toimi Lasten Lähetyslehden päätoimittajana ja Aasian-työn sihteerinä Lähetysseuran ulkomaanosastolla vuosina 1968–1976.
Suuri yleisö oppi tuntemaan Aaltosen kirjailijana. Suosittuja teoksia ovat olleet muun muassa Tuulenpesän tarinoita, Lampilinnan tarinoita ja Anna kulkee enkelin kanssa. Viimeksi mainitusta on otettu uusia painoksia myöhemminkin.
Kirjallinen tuotanto

Elma Aaltonen piti päiväkirjaa kouluajoista alkaen Julkinen kirjoittaminen alkoi Kuvan ja Sanan johtajan Ensio Lehtosen perustamasta Lasten Kuvalehdestä (ilmestyi vuosina 1945-1982) nimimerkillä Anna-Liisa. Aaltonen toimi Lasten Kuvalehden toimitussihteerinä vuosina 1944-1946 ja jatkoi lehteen kirjoittamista Kiinasta käsin. Palattuaan Kiinasta vuonna 1946 hän toimi Lasten Lähetyslehden päätoimittajana kunnes lähti Taiwaniin vuonna 1956 Aaltonen oli varma, että ilman Kuvassa ja Sanassa saamaansa kirjoittajakoulutusta hänestä ei olisi tullut kirjailijaa.
Sekä Lehtonen että Kuvan ja Sanan kirjallinen johtaja Yrjö Karilas kannustivat Aaltosta kirjoittamaan lasten- ja nuortenkirjoja. Lapsille kirjoittamisesta tulikin hänelle koko elämän mittainen kutsumus.
Aaltonen oli nopea kirjoittaja aiheen löydettyään ja kirjoitti tekstinsä yhdellä kertaa valmiiksi. Hän kirjoitti lomillaan, jolloin oli mahdollisuus kirjallisen työn vaatimaan yksinäisyyteen ja rauhaan. Kirjoittaessaan kiinalaisista ja taiwanilaisista hän käyttää kiinankielisiä nimiä suomennettuina esim. rouva Lammas, herra Keltainen, Pääskys-Vuori, Voittoisa-Kirkkaus jne. Suomalaisillakin nimillä hän leikki kirjoissaan. Minämuotoista kerrontaa hän käytti kirjoissaan vain harvoin. Henkilökuvauksen taustalla Aaltosen Kiinasta ja Taiwanista kertovissa kirjoissa näkyy paikallisen kulttuurin tuntemus. Henkilöiden uskonnollinen kehitys ja pohdinta on tärkeä teema hänen kaikessa tuotannossaan. Aaltosen kirjoissa teksti etenee lyhyinä kappaleina vuorosanojen ja kysymyslauseiden kannattelemana. Toiminta ja tapahtumat kuljettavat lukuisten yksityiskohtien elävöittämää tarinaa. Kirjailija ei unohda lämmintä huumoria karuakaan todellisuutta kuvatessaan. Hän ei kuitenkaan tuntenut pelkän viihteen kirjoittamista tehtäväkseen, vaan halusi hauskuuden lisäksi kirjoihinsa kristillisen sanoman. Aaltonen valokuvasi ja piirsi mielellään ja käytti ottamiaan valokuvia ja piirroksiaan kirjojensa kuvituksena.
Kirjallinen tuotanto > Aikuisten kirjat

Mietekirja Yli puolen maailman, joka ilmestyi 1961, syntyi laivamatkalla kotimaahan lomalle ensimmäisen työkauden päätyttyä Taiwanilla. Tämä Aaltosen ensimmäinen aikuisille suunnattu kirja tarjoaa matkakokemuksien lomassa ”suuria ja hienoja ajatuksia pienoiskoossa” hengellisyyttä unohtamatta.
Kotimaahan paluunsa jälkeen Aaltonen kirjoitti kirjan Lampilinnan tarinoita, johon oli saanut aineksia asuessaan Wantanissa Taiwanissa. Kirja on suunnattu aikuisille. Kertomukset ilmestyivät alun perin kahtena vihkosena ja koottiin täydennettynä 20 uudella tarinalla julkaistavaksi yhtenä niteenä v. 1967. Taiwanilainen luonto tasankoineen ja vuoristoinen, wantaninlaiset ihmiset ja lähetystyöntekijän arkitodellisuus on kuvattu Aaltoselle tyypillisellä eloisalla ja yksityiskohtaisella tyylillä. Kirjassa käsitellään myös Taiwanin taolaiseen kansanuskoon kuuluvia jumaluuksia ja palvontamenoja, kuten merenjumalatar Matsua ja hänen syntymänpäivänsä viettoa ja ilon jumala Wang-Yehia. Kirja on kuvitettu Aaltosen ottamilla valokuvilla.
Ollessaan SLS:n Aasian työn sihteerinä Aaltonen kävi tutustumassa SLS:n työhön ja työntekijöihin Pakistanissa vuonna 1971. Moskovan ja Kabulin kautta matkannut Aaltonen tapasi kaikki suomalaiset lähetit ja kirjoitti matkavaikutelmistaan kirjan Kuukausi puolikuun maassa: matkakuvaus Pakistanista (ilmestynyt 1972). Kirja kertoo Pakistanin kirkon ja lähetystyön tilanteesta, johon Aaltonen perehtyi mm. kiertelemällä Tankin sairaalan poliklinikka-auton mukana kylissä. Lisäjännitystä matkakuvaukseen toi Intian ja Pakistanin välille syttynyt sota.
Muistelmateos Kiinalainen taulu työvuosilta 1946-1949 Manner-Kiinassa lienee Aaltosen pääteos. Sen kirjoittamisen hän aloitti pian eläkkeelle jäätyään ja se ilmestyi vuonna 1985. Tavoistaan poiketen hän kirjoitti sen useampaan kertaan Kirjan kehysideana on lahjaksi saatu taiteilija Wangin, Jungsunin maatalousopiston kuvaamataidonopettajan, tekemä taulu, johon on kiinalaisin kirjaimin maalattu nimi Immanuel, Jumala kanssamme. Kirjoittaja liittää taulun viestin luontevasti miltei jokaisen luvun loppuun. Kirja sisältää runsaasti lainauksia Aaltosen päiväkirjoista, mutta enemmän kuin kirjoittajan iloista ja suruista, muistelmat kertovat kiinalaisista ja suomalaisista työtovereista ja ystävistä sekä yhteisistä kokemuksista yhä levottomammiksi muuttuvissa oloissa Kirjan valokuvakuvitus on Päivö Parviaisen albumista ja SLS:n kuva-arkistosta.
Kesäpäiväkirjan lehdiltä eli Muistelmia mökkihöperöitten paratiisista ( Kirjaneliö/SLS 1992) sisältää sikermän hyväntuulisia poimintoja Aaltosen päiväkirjamerkinnöistä ja muistoista kesäpaikasta Kompurankärjestä. Kirjaan valitut anekdootit kuvastavat niin kirjoittajan kiintymystä kukkiin, eläimiin ja luonnonkauneuteen kuin hänen huumorintajuaan ja vieraanvaraisuuttaan, josta lukuisat mökkivieraat pääsivät osallisiksi. Kirja on kuvitettu tekijän ottamilla mustavalkoisilla valokuvilla.
Aaltosen julkaisematon aineisto sisältää neljästä viiteen valmista käsikirjoitusta.
Kirjallinen tuotanto > Muuta tuotantoa

Opintopiiriopas Viekää sana (1968) oli tarkoitettu ohjelma-avuksi niin lähetyspiireille kuin nuorten piireillekin.
Postikorttiväritysvihkoon (1969) taiteilija Kirsti Pietilä piirsi sekä värillisiä että väritettäviä postikortteja ja Aaltonen kirjoitti pikku runoja. Tulevaisuuden Aasia -ohjelmisto (ilm. 1977) sisälsi ohjelmavihjeitä ja muuta lähetysaiheista materiaalia, Aaltoselta mm. laulujen sanoja.
Kirjallinen tuotanto > Runot

Elma Aaltonen kirjoitti myös runoja. Nuoruuden runot olivat tilitysrunoja, omien tunteiden ja elämysten tulkintaa. 1950-luvulta lähtien hän kirjoitti käyttörunoutta seurakuntatyöhön, lastenlehtiin ja onnitteluihin. Hänen runojaan julkaistiin myös lähetysaiheisissa ohjelmistoissa ja jo olemassa oleviin sävelmiin riimiteltyinä laulukirjoissa. 1970-luvulla hän alkoi kirjoittaa myös mitattomia runoja. Aaltoselta jäi kaksi julkaisematonta runokoostetta.
Kirjallinen tuotanto > Lyhyet kirjoitukset

Aaltonen kirjoitti 500 juttua lapsille Kotimaa-lehteen Suomeen paluun jälkeen. Hän kirjoitti myös lähetysseuran lehtiin, Tottoon ja Lähetyssanomiin sekä yli kolmeenkymmeneen muuhun lehteen ja vuosikirjaan.
Teoksia

Kesäpäiviä pienten parissa teoksessa Kuinka voisin palvella? : nuoret kertovat kokemuksiaan kristillisestä työstä 1; toim. Aarni Voipio. WSOY 1936
Vaarallinen leikkitoveri. Suomen Valkonauhaliitto, Hämeenlinna 1938
Pikku-Jussin marjamatka; kuvat Eeli Jaatinen; runot Anna-Liisa. Kuva ja sana, Helsinki 1945, 1951
Maija. Kuva ja sana, Helsinki 1945, 2. painos 1956
Maijan ystävät. Kuva ja sana, Helsinki 1947
Maijan kerho. Kuva ja sana, Helsinki 1948
Askel kohti Jeesusta : Suomen tytöille. Agricola-seuran kinkeritraktaattisarja 5. Agricola-seura, Helsinki 1950
Joo-hanin perintö; kuv. Laura Järvinen. Suomen lähetysseura, Helsinki 1950
Kuinka minäkin voisin palvella : muistikuvia palvelemisen alkuaskelista; toim. Aarni Voipio; kirjoittajat Elma Aaltonen ym. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1957
Tuulenpesän tarinoita. Suomen lähetysseura, Helsinki 1957, 2. painos 1958
Neljän tärkeän puron tarinoita. Suomen lähetysseura, Helsinki 1960
Yli puolen maailman. Suomen lähetysseura, Helsinki 1961
Puhtaan-Suloisuuden punainen portti. Suomen lähetysseura, Helsinki 1962, 2. painos 1964
Paimen ja paha poika. Suomen lähetysseura, Helsinki 1966
Lampilinnan tarinoita 1. Suomen lähetysseura, Helsinki 1967
Viekää sana. Suomen lähetysseura, Helsinki 1968
Jeesus tulee tehtaan asuntolaan. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1969
Lampilinnan tarinoita 2. Suomen lähetysseura, Helsinki 1969
Marina Murina Hyrryläinen. Suomen lähetysseura, Helsinki 1969
Postikortti-väritysvihko; runot: Elma Aaltonen ja Kyllikki Valtonen; kuvat Kirsti Pietilä. Suomen lähetysseura, Helsinki 1969
Kuukausi puolikuun maassa : matkakuvaus Pakistanista. Suomen lähetysseura, Helsinki 1972
Tulevaisuuden Aasia : ohjelmavihjeitä ja materiaalia SLS:n vuosiaiheista 1977-79; toimittanut työryhmä Elma Aaltonen ym. Suomen lähetysseura, Helsinki 1977
Lampilinnan tarinoita. Kirjaneliö, Helsinki 1978
Kolmen prinsessan leiri; kuv. Heikki Aurell. Suomen lähetysseuran julkaisu. Kirjaneliö, Helsinki 1979
Anna kulkee enkelin kanssa. Suomen lähetysseuran julkaisu. Kirjaneliö, Helsinki 1980, 5. painos 1985, 7. painos 1991, 8. painos Suomen Lähetysseura, Helsinki 1998, 10. painos 2001, 11. painos 2003
Nuorten lähetyskurssi : lähetys ja nuori seurakunta; työryhmä Päivi Autere ym.; avustajat Elma Aaltonen ym.; kuv. ja taitto Pirkko Pullinen Suomen lähetysseura, Helsinki 1982
EA-täti juttelee ystävilleen. Suomen lähetysseuran julkaisu. Kirjaneliö, Helsinki 1983, 2. painos 1984
Kiinalainen taulu. Suomen lähetysseuran julkaisu. Kirjaneliö, Helsinki 1985
Kesäpäiväkirjan lehdiltä, eli, Muistelmia mökkihöperöitten paratiisista. Suomen lähetysseuran julkaisu. Kirjaneliö, Helsinki 1992
Minna Suuronen; kuvittanut Terttu Hauhia. Kirjaneliö, Helsinki 1992
Veli-Villen kolme maailmaa; kirj. Elma Aaltonen, Martti Pentti. Suomen lähetysseura, Helsinki 2001
Argo Arbeiter

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 5. joulukuuta 1973 (ikä 51)
Syntymäpaikka: Viljandi, Viron SNT, Neuvostoliitto
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1991–1992 | Viljandi JK | 26 | (4) |
| 1993–1998 | Flora Tallinn | 4 | (1) |
| 1993–1995 | → Tervis Pärnu | 22 | (8) |
| 1996 | → FC Lelle | 8 | (3) |
| 1996–1997 | → Lelle SK | 15 | (6) |
| 1997–1998 | → Viljandi Tulevik | 20 | (9) |
| 1998–2000 | KTP | 56 | (17) |
| 2000 | Jaro | 11 | (3) |
| 2001 | FC Elva | 12 | (14) |
| 2002–2003 | Levadia Maardu | 46 | (25) |
| 2003 | → MC Tallinna (laina) | 1 | (1) |
| 2004 | Levadia Tallinn | 24 | (9) |
| 2004 | → Levadia Tallinn II | 1 | (0) |
| 2005 | Concordia Audentes II | 13 | (14) |
| 2006–2007 | Sport Tallinn | 29 | (25) |
| 2008–2009 | Toompea Tallinn | 28 | (24) |
| 2010–2011 | Eston Villa | 3 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 319 | (164) |
Maajoukkue
| 1994–1995 | Viro U21 | 8 | (0) |
| 1995–2000 | Viro | 29 | (6) |
Valmennusura
2008-2009: Eston Villa
2012-2016: Levadia Tallinn II
2016: FC Flora
2018: JK Tallinna Kalev
2019-: FC KTP
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Argo Arbeiter (s. 5. joulukuuta 1973 Viljandi, Viron SNT, Neuvostoliitto) on entinen virolainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Arbeiterin uran viimeiseksi seuraksi jäi FC Levadia Tallinn, jonka riveissä hän pelasi vielä kaudella 2005. Hän edusti kausina 1999 ja 2000 suomalaista Kotkan TP:tä. Kotkalaisseuran paidassa Arbeiter pelasi yhteensä 39 liigaottelua, joissa hän teki kaikkiaan viisi maalia. Hän edusti myös Lelle SK:ta, JK Tervis Pärnua, JK Viljandi Tulevikia sekä toista suomalaisseuraa, FF Jaroa.
Arbeiter pelasi vuosina 1995–2000 Viron maajoukkueessa yhteensä 29 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia.
Tällä hetkellä Arbeiter toimii Veikkausliigassa pelaavan kotkalaisen FC KTP:n päävalmentajana.
Lundbeck

| H>  Lundbeck A/S |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Progress In Mind
Osake:  OMXC: HLUN A   OMXC: HLUN B
Markkina-arvo:   62,7 mrd. DKK (31.12.2017)
ISIN:  DK0010287234
Perustettu:  1915
Toimitusjohtaja:  Deborah Dunsire
Puheenjohtaja:  Lars Søren Rasmussen
Kotipaikka:  Kööpenhamina, Tanska
Toimiala:  lääketeollisuus
Liikevaihto:   17 234 milj. DKK (2017)
Liikevoitto:   4 408 milj. DKK (2017)
Tilikauden tulos:   2 624 milj. DKK (2017)
Henkilöstö:   4 980 (keskim. 2017)
Omistaja:  Lundbeck-säätiö (70 %)
Kotisivu:  www.lundbeck.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
H. Lundbeck A/S (yleisesti Lundbeck) on tanskalainen maailmanlaajuinen lääkeyhtiö, joka on noteerattu Kööpenhaminan pörssissä. Yhtiön tunnetuin tuote on essitalopraamia sisältävä SSRI-lääke Cipralex.
Historia

Yhtiön perusti Hans Lundbeck vuonna 1915, mutta sen päätoimiala oli muun muassa koneet ja valokuvausvälineet vuoteen 1924, jolloin se aloitti lääkkeiden ja kosmetiikkatuotteiden maahantuonnin Euroopasta ja Yhdysvalloista.
1930-luvun loppupuolella Lunbeck aloitti omien tuotteiden tekemisen ja perusti tutkimusosaston. Tuotanto jatkui toisen maailmansodan aikanakin, joskin raakamateriaalien puutteesta johtuen rajallisesti. Sodan jälkeen Lundbeck jatkoi kasvua ja vuonna 1957 yhtiö toi markkinoille Truxalin skitsofrenian hoitoon. Lundbeck Foundation perustettiin vuonna 1954 ylläpitämään ja laajentamaan Lundbeck Groupin toimintaa ja rahoittamaan korkealaatuisia tieteellisiä tutkimuksia. Vuonna 1989, Lundbeck toi markkinoille Celexan (sitalopraami) Tanskassa, mistä tuli yhtiön ulkomaisille markkinoille laajenemisen merkkipaalu.
Lundbeckin kehittämä psykoosilääke sertindoli (Abbot Laboratoriesin markkinoimana tuotenimellä Serdolect) aiheutti Yhdysvalloissa 27 ihmisen kuoleman ihmistutkimuksissa enimmäkseen sydänongelmiin, jotka johtuivat QT-ajan pidentymisestä. Tuote ei saanut Yhdysvalloissa myyntilupaa. EU:ssa lääke tuli myyntiin vuonna 1998, mutta Euroopan komissio kielsi sen vuosina 2000−2002, kunnes sille myönnettiin uudelleen myyntilupa tiukennetuin varotoimin.
Vuonna 2009 Lundbeck osti Ovationin ja perusti kaupallisen perustan USA:han.
Vuonna 2013 Lunbeck sai Euroopan komissiolta 93.8 miljoonan euron sakot maksettuaan vuonna 2002 rinnakkaislääkeyhtiöille viivästyttääkseen sitalopraamin rinnakkaislääkkeiden markkinoille tuloa.lähde?
Aiheesta muualla

Lundbeck Global (englanniksi)
Lundbeck Suomi (suomeksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Israel
Marokonröllinurmikka

| Marokonröllinurmikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Chloridoideae
Suku::  Röllinurmikat Eragrostis
Laji::  barrelieri
Kaksiosainen nimi
 Eragrostis barrelieri  Daveau 
Katso myös
   Marokonröllinurmikka Wikispeciesissä   Marokonröllinurmikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marokonröllinurmikka (Eragrostis barrelieri) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, röllinurmikoiden (Eragrostis) sukuun kuuluva kasvilaji.
Marokonröllinurmikka on yksivuotinen, löyhästi mätästävä heinälaji. Sen korret voivat kasvaa noin puoli metriä korkeiksi. Lehtitupet ovat kaljuja ja kielekkeen paikalla on karvarivi. Lehtilavat ovat 3–13 cm pitkiä ja 2,5–3,5 cm leveitä, kaljuja ja muodoltaan tasasoukkia. Kukintona oleva röyhy on 7–16 cm pitkä, avoin ja muodoltaan soikea tai munamainen. Tähkylät ovat yleensä 5–7 mm pitkiä ja halkaisijaltaan 1,5–1,8 mm, mutta joskus pidempiäkin. Kussakin tähkylässä on tavallisesti 9–12 kukkaa, mutta joskus jopa 25 kukkaa. Tähkylöiden kaleet ovat keskenään erikokoisia, suikeita, köliselkäisiä ja teräväkärkisiä. Helpeet ovat 1,7–2,3 mm pitkiä, köliselkäisiä ja puikeansuikeita. Helpeissä on myös tunnusmerkilliset, selvästi erottuvat suonet. Kukissa on kolme hedettä, jotka ovat 0,2–0,3 mm pitkiä. Hedelmänä oleva jyvä on 0,6–1 mm pitkä ja muodoltaan soikean munamainen.
Marokonröllinurmikka kasvaa tavallisesti erilaisilla häirityillä kasvupaikoilla, kuten teiden varsilla, 45–1300 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan myös jokivarsilla ja rikkaruohona. Lajia tavataan Välimeren ympäristöissä, Aasian lounaisosissa sekä trooppisessa Afrikassa.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Marokonröllinurmikka (Eragrostis barrelieri)
UniProt: Taxonomy – Eragrostis barrelieri (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eragrostis barrelieri (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q15512072  Wikispecies: Eragrostis barrelieri  AoFP: 497  APDB: 53526  APNI: 89911  ARKive: eragrostis-barrelieri  BOLD: 293673  Calflora: 3028  CoL: 6FXVB  eFloraSA: Eragrostis_barrelieri  EoL: 1114394  EPPO: ERABA  EUNIS: 191285  FloraBase: 370  FNA: 242416488  FoAO2: Eragrostis barrelieri  FoIO: ERABAR  GBIF: 2705431  GrassBase: imp03739  GRIN: 27872  iNaturalist: 76848  IPNI: 322547-2  IRMNG: 11037473  ISC: 114145  ITIS: 40772  NatureServe: 2.139125  NBN: NBNSYS0000034063  NCBI: 208270  NSWFlora: Eragrostis~barrelieri  NTFlora: 4442  Observation.org: 117477  Open Tree of Life: 245126  Plant List: kew-412250  PLANTS: ERBA2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:322547-2  SANBI: 1367-11  Tropicos: 25511969  WoI: 1693  WFO: wfo-0000867414
Turun Palloseuran SM-liigakausi 2014–2015

Turun Palloseuran SM-liigakausi 2014–2015 oli TPS:n järjestyksessään 68. pääsarjakausi. Kausi alkoi TPS:n osalta 12. syyskuuta 2014 kotiottelulla Kärppiä vastaan. TPS sijoittui 14 joukkueen runkosarjassa 13:nneksi.