stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomalainen kansanperinne
Kirjallisuutta

Haavio, Martti: Suomalainen mytologia.  Porvoo Helsinki:  WSOY, 1967.
Hautala, Jouko (toim.): Vanhat merkkipäivät.  (Kuvittanut Erkki Tuomi. 7. p. (1. p. 1948))  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000.  ISBN 951-746-162-3
Hyry, Katja & Pentikäinen, Antti & Pentikäinen, Juha: Lumen ja valon kansa: Suomalainen kansanusko.  Helsinki:  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20101-4
Korhonen, Teppo: Tekniikkaa, taidetta ja taikauskoa: Kirjoituksia aineellisesta kansankulttuurista.  (Tietolipas 162)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1999.  ISBN 951-746-009-0
Kovalainen, Ritva & Seppo, Sanni: Puiden kansa.  Kemiö: Helsinki:  Hiilinielu tuotanto: Miellotar, 2006.  ISBN 952-99113-1-9
Kuisma, Juha: Tuli leivän antaa: Suomen ekohistoria.  Helsinki Jyväskylä:  Gummerus, 1997.  ISBN 951-20-5014-5
Laaksonen, Pekka & Mettomäki, Sirkka-Liisa (toim.): Metsä ja metsänviljaa.  (Kalevalaseuran vuosikirja 73)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1994.  ISBN 951-717-767-4
Lehikoinen, Heikki: Tuo hiisi hirviäsi: Metsästyksen kulttuurihistoria Suomessa.  Helsinki:  Teos, 2007.  ISBN 978-951-851-123-9
Pentikäinen, Juha: Kalevalan maailma.  (Uusittu laitos. 1. laitos ilmestynyt 1987 Gaudeamuksen kustantamana nimellä Kalevalan mytologia)  Helsinki:  Yliopistopaino, 1989.  ISBN 951-662-403-0
Pentikäinen, Juha: Suomalaisen lähtö: Kirjoituksia pohjoisesta kuolemankulttuurista.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 530)  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990.  ISBN 951-717-625-2
Sarmela, Matti: Suomen perinneatlas: Suomen kansankulttuurin kartasto 2.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 587)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1994.  ISBN 951-717-753-4  Teoksen verkkoversio (PDF).
Talve, Ilmar: Suomen kansankulttuuri.  (3. tark. ja täyd. ps. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 514)  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990.  ISBN 951-717-553-1
Vilkuna, Kustaa: Isien työ: Veden ja maan viljaa, arkityön kauneutta.  (13. p.)  Helsinki:  Otava, 2005.  ISBN 951-1-02499-X
Vilkuna, Kustaa: Vuotuinen ajantieto: Vanhoista merkkipäivistä sekä kansanomaisesta talous- ja sääkalenterista enteineen.  (24. p. (1. laitos 1950))  Helsingissä:  Otava, 2007.  ISBN 951-1-12544-3
Vuorela, Toivo: Kansanperinteen sanakirja.  Helsinki:  WSOY, 1979.  ISBN 951-0-08803-X
Vuorela, Toivo: Suomalainen kansankulttuuri.  Porvoo Helsinki:  WSOY, 1975 (4. p. 1998).  ISBN 951-0-07190-0
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Suomen ja suomalais-ugrilaisten kansojen kansatieteen bibliografia on Wikiaineistossa
Suomalaista kansanperinnettä lapsille. Tampereen kaupunginkirjaston kirjaluettelo
Suomalaisen kirjallisuuden seuran verkkoaineistot (Arkistoitu – Internet Archive)
Taivaannaula
Juurielo ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Perinteinen maatalous Suomessa. Helsingin yliopisto
Maatiainen ry
Suomalainen kansanperinne Wiki
| n k Suomalainen kulttuuri |
| --- | --- |
Yhteiskunta:  Historia  Kielet  Suomalaiset  Uskonto 
Taide ja kirjallisuus:  Arkkitehtuuri  Kirjallisuus Sarjakuva  Runous  Kuvanveisto  Muoti  Musiikki  Taide  Tanssi  Teatteri 
Muut:  Juhlapäivät  Kansanperinne  Keittiö  Media Elokuva  Internet  Radio  Sanomalehdet  Televisio  Mytologia  Urheilu 
Symbolit:  Eepos  Henkilöitymä  Kansallislaulu  Kansallispäivä  Kansallispyhäkkö  Lippu  Soitin  Vaakuna 
| n k  Artikkelit Suomesta |
| --- | --- |
Historia:  Suomen asutushistoria  Suomen esihistoria  Ruotsin vallan aika Suomessa  Suomen suuriruhtinaskunta  Itsenäisen Suomen historia  Suomen sotahistoria 
Maantiede:  Geologia  Ilmasto  Joet  Järvet  Kansallispuistot  Kaupungit  Kaupunkialueet Helsinki  Tampere  Turku  Oulu  Jyväskylä  Kunnat  Linnut  Luonto  Luonnonsuojelualueet  Läänit  Maakunnat Ahvenanmaa  Metsät  Nisäkkäät  Saaret  Taajamat  Ääripisteet 
Hallinto:  Asevoimat NATO  Eduskunta  Hallinnolliset alueet  Ihmisoikeudet  Korruptio  Laki  Oikeusjärjestelmä  Perustuslaki  Poliisi  Politiikka  Presidentti  Puolueet  Pääministeri  Ulkopolitiikka  Vaalit  Valtioneuvosto  Valtion talousarvio 
Talous:  Eläkejärjestelmä  Energia  Liikenne  Maatalous  Matkailu  Meriteollisuus  Metsätalous  Keskuspankki  Pörssi  Teollisuus  Tiede  Tulopolitiikka  Valtionyhtiöt  Verotus  Viestimet  Yrittäjyys 
Yhteiskunta:  Hyvinvointi  Ihmiskauppa  Ilmastonmuutos  Kielet Suomi  Ruotsi  Pohjoissaame  Inarinsaame  Koltansaame  Karjala  Koulutus  Naiset  Prostituutio  Rikollisuus  Sensuuri  Siirtolaisuus  Suomalaiset  Terveydenhoito  Uskonto  Väestö 
Kulttuuri:  Arkkitehtuuri  Elokuva  Itsenäisyyspäivä  Juhlapäivät  Kansallislaulu  Kansanperinne  Kansallissymbolit  Keittiö  Kirjallisuus Kalevala  Lippu  Maailmanperintökohteet  Musiikki  Mytologia  Sauna  Taide  Urheilu  Valokuvaus  Vaakuna 
Runonlaulajia 1897.
Kansantanssia kansallispuvuissa.
Juhannuskokko
Karjalanpiirakoita ja munavoita.
Ive

| Ive |
| --- | --- |

 Ive vuonna 2023. Vasemmalta oikealle: Rei, Gaeul, Wonyoung, Yujin, Leeseo ja Liz.
Tiedot
Toiminnassa:  2021– 
Tyylilaji:  K-pop
Kotipaikka:  Soul, Etelä-Korea
Jäsenet:  Yujin   Gaeul   Rei   Wonyoung   Liz   Leeseo  
Levy-yhtiö:  Starship Entertainment
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ive (kor. 아이브, Aibeu) on kuusijäseninen eteläkorealainen tyttöyhtye, jonka perusti Starship Entertainment vuonna 2021. Yhtyeeseen kuuluvat jäsenet Yujin, Gaeul, Rei, Wonyoung, Liz ja Leeseo. Ive julkaisi ensimmäisen singlealbuminsa Eleven 1. joulukuuta 2021.
Historia > Ennen uran alkua

Yujin ja Wonyoung osallistuivat Mnetin ohjelmaan Produce 48 vuonna 2018, jossa he sijoittuivat viidennelle ja ensimmäiselle sijalle. He olivat osana Iz*One -yhtyettä, johon parhaiten sijoittuneet jäsenet pääsivät. Yhtye lopetti toimintansa huhtikuussa 2021.
Historia > Yhtyeen muodostus ja Eleven (2021)

Starship Entertainment ilmoitti uudesta tyttöyhtyeestään marraskuussa 2021. Yhtyeen jäsenet paljastettiin seuraavina päivinä, ja he olivat Yujin, Gaeul, Wonyoung, Liz, Rei ja Leeseo. Marraskuun 8. päivä Strarship ilmoitti, että yhtye tulisi debytoimaan joulukuussa. Ive julkaisi singlealbumin Eleven, joka sisälsi samannimisen singlen ja kappaleen ”Take It”. Yhtye esiintyi ensimmäisen kerran KBS2:n musiikkiohjelmassa Music Bank singlellä ”Eleven”. Single sijoittui hyvin eri musiikkilistoilla.
Yhtye voitti ensimmäisen musiikkipalkintonsa viikko singlealbumin julkaisun jälkeen MBC:n musiikkiohjelmassa Show Champion, tehden heistä ensimmäisen tyttöyhtyeen, joka on voittanut niin nopeasti palkinnon debyytin jälkeen. ”Eleven” nousi Spotifyn "Viral Top 50" -listan neljänneksi 27. joulukuuta ja "Global Top 200" -listan sijalle 95. Singlen musiikkivideo oli myös Koreassa YouTuben katsotuin video kahden viikon ajan.
Historia > Love Dive ja After Like (2022)

Tammikuussa 2022 Ive nimettiin vuoden 2022 odotetuimmaksi k-pop-artistiksi. Yhtye julkaisi toisen singlealbuminsa Love Dive 5. huhtikuuta. Singleen liittyvästä TikTok-haasteesta tuli äärimmäisen suosittu, ja saavutti yli 200 miljoonaa katselukertaa. Single menestyi muutoinkin hyvin. Singlen musiikkivideo ylitti 100 miljoonan katselukerran 15. kesäkuuta.
Elokuussa yhtye julkaisi kolmannen singlealbuminsa Atfer Like.
Ive julkaisi japaninkielisen version debyyttisinglestään ”Eleven” 19. syyskuuta.
Historia > I've IVE ja I've Mine (2023)

Huhtikuussa 2023 Ive julkaisi ensimmäisen kokonaisen studioalbuminsa nimeltä I've IVE. Albumi sisältää 11 kappaletta, mukaanlukien pääsinglen "I am" ja ennakkojulkaisun "Kitsch". Albumi myi huimat 1,3 miljoonaa kopiota ensimmäisen viikon aikana, tehden siitä yhtyeen neljännen ykkösalbumin. 2023 Melon Music Awardseissa I've IVE voitti vuoden albumin palkinnon.
Lokakuussa 2023 Ive teki paluun uudella minialbumillaan, nimeltään I've Mine. Kyseinen albumi on ryhmän toinen EP, sisältäen kuusi kappaletta; pääsingleinään "Either Way", "Off the Record" ja "Baddie". "Either Way" ja "Off the Record" olivat albumin ennakkojulkaisusinglejä.  Albumi myi 1,7 miljoonaa kopiota viikon aikana. Se oli myös yhtyeen kolmas albumi, joka saavutti yli miljoonan kopion myynnin. Kriitikot pitivät albumia hyvänä, minkä todistaa myös Golden Disk Awardseissa voitettu Bonsang (Best Album, suom. paras albumi).
Historia > I've Switch (2024-)

I've Switch on huhtikuussa 2024 julkaistu yhtyeen kolmas EP. Albumi sisältää kaksi pääsingleä, "Heya" ja "Accendio". Musiikkivideon "Heya" sai jo albumin julkaisupäivänä, kun taas "Accendio" sai sellaisen 15. toukokuuta, pari viikkoa albumin julkaisusta. EP:n kolmannen kappaleen ("Blue Heart") on sanoittanut kokonaan yhtyeen jäsen Wonyoung. I've Switch myi yhteensä 1,3 miljoonaa kopiota ensimmäisen viikon aikana.
Jäsenet

Yhtyeen jäsenet:
Yujin (유진) – johtaja, laulu, tanssi
Gaeul (가을) – rap, tanssi
Rei (레이) – rap, laulu
Wonyoung (원영) – laulu
Liz (리즈) – laulu
Leeseo (이서) – laulu
Diskografia > Studioalbumit

I’ve IVE (2023)
Diskografia > EP-levyt

I’ve Mine (2023)
I've Switch (2024)
Wave (2023)
Alive (2024)
Diskografia > Singlealbumit

Eleven (2021)
Love Dive (2022)
After Like (2022)
Diskografia > Singlet

”Eleven” (2021)
”Love Dive” (2022)
”After Like” (2022)
”Kitsch” (2023)
”I am” (2023)
"Wave" (2023)
"Off The Record" (2023)
"Baddie" (2023)
"Either Way" (2023)
"Heya" (2024)
"Accendio" (2024)
"Crush" (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ive Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain puolustusministeri

| Yhdysvaltain puolustusministeri |
| --- | --- |
 United States Secretary of Defense
 
 
 Nykyinen Pete Hegseth 25. tammikuuta 2025 lähtien
Nimittäjä:  Yhdysvaltain presidentti
Perustettu:  19. syyskuuta 1947
Ensimmäinen:  James Forrestal
Palkka:  226 300 $ vuodessa
Kotisivut:  The Official Home of the Department of Defense
Yhdysvaltain puolustusministeri (engl. Secretary of Defense) on Yhdysvaltain puolustusministeriön johtaja, jonka vastuulla ovat sotavoimat ja sotilasasiat. Puolustusministerin nimittää presidentti ja hyväksyy senaatti ja hän kuuluu presidentin hallintoon. Lain mukaan puolustusministerin pitää olla siviili, joka ei ole seitsemään vuoteen palvellut asevoimien upseerina (10. USC Sec. 113). Tästä voidaan poiketa kongressin luvalla. Poikkeuksia ovat olleet James Mattis ja Lloyd Austin. Puolustusministeri on kuudes presidentin sijainen.
Puolustusministerin asema luotiin vuonna 1947, kun merivoimat, maavoimat ja uusi ilmavoimat yhdistettiin kansalliseksi puolustuslaitokseksi (National Military Establishment). Samalla sotaministerin (Secretary of War) virasta tuli ei-hallituksellinen armeijan ministerin (Secretary of the Army) virka, ja laivasto- ja ilmavoimien ministeri asetettiin puolustusministerin alaisuuteen. Vuonna 1949 kansallinen puolustuslaitos nimettiin puolustusministeriöksi (Department of Defense).
Puolustusministeri lasketaan kuuluvaksi toimeenpanevan vallan 1. luokan palkkaluokkaan. Vuonna 2021 tähän luokkaan kuuluvien viranhaltijoiden vuosipalkka oli 226 300 dollaria.
Nykyisenä puolustusministerinä toimii Pete Hegseth, joka aloitti virassaan 25. tammikuuta 2025.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain puolustusministeri Wikimedia Commonsissa
Fårbo

| Fårbo |
| --- | --- |
 Fårbo
 Koordinaatit: 57°22′52″N, 16°29′11″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Oskarshamn
Väkiluku (31.12.2023):  474
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fårbo on taajama Oskarshamnin kunnassa Kalmarin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 474 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fårbo Wikimedia Commonsissa
Killeberg

| Killeberg |
| --- | --- |

 Killeberg
 Koordinaatit: 56°28′32″N, 14°05′40″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Osby
Väkiluku (31.12.2023):  612
Killeberg on taajama Osbyn kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 612 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Killeberg Wikimedia Commonsissa
Lönsboda

| Lönsboda |
| --- | --- |

 Lönsboda
 Koordinaatit: 56°23′53″N, 14°19′07″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Osby
Väkiluku (31.12.2023):  1 851
Lönsboda on taajama Osbyn kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 851 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lönsboda Wikimedia Commonsissa
Kylämälammi

| Kylämälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′54″N, 25°01′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Kylämäjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,7 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,548 km  
Pinta-ala:  1,977 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKylämälammi 
Kylämälammi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Lammen rannat ovat soista metsämaata ja lammen länsipuolella on peltoa. Rannalla on yksi vapaa-ajan kiinteistö, joka on rakennettu vuosien 1965–1986 aikana. Sille johtaa tie yhdystieltä 3294.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy. Kylämälammi laskee Kylämäjärveen sen kaakkoisosasta. Laskuojan pudotus on 0,7 metriä.
Rakojärvi

| Rakojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°40′24″N, 25°05′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  Rako-oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,5 m  
Pituus:  740 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,734 km  
Pinta-ala:  8,965 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRakojärvi 
Rakojärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,0 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven rannat ovat pääosin metsämaata. Rannoille on rakennettu yksi talo ja viisi vapaa-ajan kiinteistöä, joille johtaa tiet yhdystieltä 3284. Vuoden 1966 peruskartassa järven pohjoispuolella oli peltoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,5 metriä mpy. Rakojärvi laskee kaakkoispäästään Rako-ojaa pitkin Isojärveen. Laskuojan pudotus on 28,6 metriä.
Vehkalammi (Kuhmoinen)

| Vehkalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′38″N, 25°03′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Kylämäjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,5 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,665 km  
Pinta-ala:  2,444 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkalammi 
Vehkalammi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Rannat ovat pääosin soista metsämaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Vehkalammi laskee sen pohjoisosasta ojaa pitkin Kylämäjärveen. Laskuojan pudotus on 6,5 metriä.
Genberg

Genberg on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:
Ia Genberg (s. 1967), ruotsalainen toimittaja ja kirjailija
Paulus Genberg (1881–1875), ruotsalainen piispa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Valkulammi (Kuhmoinen, Kylämäjärvi)

| Valkulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′03″N, 25°02′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Kylämäjärveen 
Järvinumero:  14.263.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,1 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,645 km  
Pinta-ala:  2,515 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkulammi 
Valkulammi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kylämän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Valkulammin rannat ovat jyrkät, ja ne ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan kiinteistöä, joille johtaa tie pohjoisesta yhdystieltä 3284. Vuoden 1965 peruskartassa Valkulammin alajuoksulla oli peltoa.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,1 metriä mpy.
Lyyrajärvi

| Lyyrajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°39′06″N, 25°11′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,1 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,793 km  
Pinta-ala:  1,774 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLyyrajärvi 
Lyyrajärvi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kotakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven länsipuolella sijaitseva Lyyrajärvenvuori ja kaakkoispuolella sijaitseva Santuskorvenmäki nousevat molemmat noin 60 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järven koillisrannalla kulkee kuitenkin yhdystie 3291 ja järven pohjoispuolella on taloja. Rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven lounais- ja länsirannat ovat jyrkkiä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Sen pohjoispäästä lähtee yksi oja Isojärven suuntaan, mutta oja katoaa maastoon.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, mutta se oli nimetön.
Vuoden 1966 peruskartassa järven pohjoisrannalla oli pelto ja pohjoispuolella yksi talo. Vuoteen 1986 mennessä järven pohjoispuolelle oli rakennettu lisää taloja.
Matti Lähde

| Matti Lähde |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Matti Ensio Lähde
Syntynyt: 14. toukokuuta 1911 Joutseno, Suomi
Kuollut: 2. toukokuuta 1978 (66 vuotta) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Pituus:  176 cm
Seura:  Kuopion Poliisi-Urheilijat Lappeenrannan Urheilu-Miehet
Laji:  maastohiihto 
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Garmisch-Partenkirchen 1936 | 4×10 km |  |
Matti Ensio Lähde (14. toukokuuta 1911 Joutseno – 2. toukokuuta 1978 Lappeenranta) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja.
Matti Lähde hiihti Suomen olympiakultaa voittaneen viestijoukkueen kolmannen osuuden Garmisch-Partenkirchenin 1936 olympialaisten viestihiihdossa. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui 15:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1938 hän sijoittui 18 kilometrillä 16:nneksi.
Seuratasolla Lähde edusti Korven Honkaa (Joutseno), Tainionkosken Urheilijoita (Imatra), Enson Kisailijoita (Jääski) ja Kuopion Poliisi-Urheilijoita. Hän voitti kaksi henkilökohtaista Suomen mestaruutta ja Salpausselän Kisoissa 50 kilometrin kilpailun vuonna 1941. Holmenkollenilla hän oli parhaimmillaan neljäs vuonna 1935. Vaasahiihdossa hän sijoittui yhdeksänneksi vuonna 1948. Puijolla 1946 hän sai viimeisen merkittävän voittonsa 50 kilometrillä.
Ammatiltaan Matti Lähde oli poliisikonstaapeli. Garmisch-Partenkirchenin olympiakisojen aikaan hän oli vielä viilarina Enso-Gutzeitin tehtailla Ensossa. Hän sai seitsemän lasta. Hänen poikansa Kyösti Lähde pelasi jääkiekon SM-sarjassa kausilla 1967–1968 ja 1972–1973.
Saavutuksia

Olympiakultaa Garmisch-Partenkirchen 1936 (hiihto, 4 × 10 km hiihto)
Olympiavalintakilpailut, Sotkamo 1936 (18 km): 3. sija
Lahden MM-hiihdot 1938 (18 km): 16. sija
Bodenin voitto, Ruotsi 1939 (15 km)
Piitimen voitto, Ruotsi 1939 (30 km)
Örnsköldsvikin voitto, Ruotsi 1941 (23 km)
Kranforsin voitto, Ruotsi 1941 (30 km)
Mäntyvaara, Ruotsi 1947 (20 km) 2. sija
SM-kultaa 1935 (17 km), 1939 (17 km) ja 1945 (3 × 10 km)
SM-hopeaa 1941 (18 km), 1947 (3x10 km)
SM-pronssia 1941 (3x10 km), 1945 (30 km)
Salpausselän voitto 1941 (50 km), 1935 (17 km) 2. sija, 1937 (17 km): 4. sija, 1947 (50 km) 2. sija
Puijon voitto 1943 (17 km) ja 1946 (50 km) ja 1937 (17 km): 3. sija
Joensuun voitto 1948 (30 km)
Ukonniemen (Imatra) voitto 1941 (17 km ja 30 km)
Porrassalmen (Mikkeli) voitto 1946: (15 ja 30 km)
Paimion voitto 1948 (30 km)
Enson voitto 1937 (17 km)
Vaasan voitto 1947 (30 km), 1946 (30 km) 2. sija
Lappeenrannan Huhtiniemen kisat: 1947 voitto (15 ja 30 km), 1937 (17 km): 2. sija
Suojeluskuntien Hiihtomestaruuskilpailut 1934, Nurmes (20 km): 3. sija
Suojeluskuntien Hiihtomestaruuskilpailut 1936, Tyrvää (20 km): 2. sija
Holmenkollen 1935 (17 km): 5. sija, 1947 (18 km): 5. sija, (50 km) 9. sija
Vasa-hiihto, Ruotsi 1948: (85 km): 9. sija
Kunnianosoituksia

Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki solkineen (SL R I sk.)
Suomen Hiihtoliiton mestariluokan hiihtäjä 1939
Suomen Hiihtoliiton ansiomerkki numero: 102 (1947)