stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suoniemen vaakuna

Suoniemen vaakuna (1955–1972)
Suoniemen kunnanvaakuna on saanut aiheensa osittain Suoniemen alueella sijainneen Kuloveden järven mukaan, jonka nimen alkuosaan liekki ja loppuosaan aaltokoroiset hirret viittaavat.
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 13. kesäkuuta 1955. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kaksi hopeista, alaista, aaltokoroista hirttä, joiden yläpuolella kultainen liekki”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi Suoniemen liityttyä Nokian kauppalaan 1973.
Suomen urheilu 1983

Suomen urheilu 1983 käsittelee vuoden 1983 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tiina Lillak | Yleisurheilu |
| 2. | Hannu Mikkola | Autourheilu |
| 3. | Tapio Sipilä | Paini |
| 4. | Arto Bryggare | Yleisurheilu |
| 5. | Matti Nykänen | Mäkihyppy |
| 6. | Hannu Lahtinen | Paini |
| 7. | Marja-Liisa Hämäläinen | Hiihto |
| 8. | Martti Vainio | Yleisurheilu |
| 9. | Jari Kurri | Jääkiekko |
| 10. | Esko Hakulinen | Moottoriveneily |
Lähde: 
Naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tiina Lillak | Yleisurheilu |
| 2. | Marja-Liisa Hämäläinen | Hiihto |
| 3. | Helinä Marjamaa | Yleisurheilu |
| 4. | Annariitta Kottonen | Suunnistus |
| 5. | Kristiina Wegelius | Taitoluistelu |
| 6. | Tuija Toivonen | Yleisurheilu |
Lähde:
Ammunta

Kiväärilajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 300 metrin matkalta 15.–19.6. Oslossa, Norjassa Kalle Leskinen voitti kultaa vapaakiväärin makuuammunnassa ja Mauri Röppänen vakiokiväärin täysottelussa.
Kivääri-, pistooli-, villikarju- ja haulikkolajien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.8.–6.9. Bukarestissa, Romaniassa Matti Nummela voitti kultaa olympiatrapissa.
Autourheilu

Formula 1:n MM-sarjassa Williamsilla ajanut Keke Rosberg sijoittui viidenneksi. Hän voitti 15.5. ajetun Monacon Grand Prix'n.
Rallin maailmanmestaruussarjassa Hannu Mikkola voitti mestaruuden ja Markku Alén sijoittui kolmanneksi.
Jyväskylän suurajojen voittajaksi ajoi ennätyksellisesti seitsemännen kerran urallaan Hannu Mikkola Audi Quattrolla.
Jalkapallo

Suomen miesten maajoukkue pelasi 13 maaottelua, joista kahdeksan oli A-maajoukkueesta osittain erillisen olympiajoukkueen karsintoja vuoden 1984 kesäolympialaisiin. Molempia joukkueita valmensi Martti Kuusela. Olympiakarsinnoissa Suomi hävisi kahdesti Saksan demokraattiselle tasavallalle ja Puolalle sekä kerran Norjalle ja Tanskalle yltäen kahden viimeksi mainitun kanssa kotikentällä tasapeliin. Euroopan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa Suomi pelasi huhtikuussa Varsovassa Puolan kanssa tasan 1–1 sekä hävisi kesäkuussa Helsingin olympiastadionilla Neuvostoliitolle 0–1 ja syyskuussa Lissabonissa Portugalille 5–0. Suomi päätti kolmivuotisen, neljän maan kesken pelatun Pohjoismaiden-mestaruusturnauksen häviämällä syyskuussa Helsingissä Ruotsille 0–3 ja sijoittui lopputuloksissa viimeiseksi. Olympiakarsinnoissa Suomen viidestä maalista sekä Ari Hjelm että Juha Annunen tekivät kaksi. Hjelm teki maalin myös maaliskuussa Magdeburgissa ystävyysottelussa Saksan demokraattista tasavaltaa vastaan.
Suomen naisten maajoukkue aloitti kautensa voittamalla toukokuussa Sankt-Gallenissa Sveitsin 1–2. Vuosien 1982–1984 Euroopan-mestaruuskilpailun alkulohkossa Suomi hävisi vierasottelunsa Ruotsille ja Norjalle sekä voitti Islannin elokuussa Kópavogurissa 0–2 ja kuusi päivää myöhemmin Porvoossa 3–0. Helena Vanhanen teki Islanti-otteluissa yhteensä kolme maalia. Suomen joukkueen valmentajana jatkoi Kaj Österberg.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Tampereen Ilves, hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssille sijoittui Valkeakosken Haka.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran helsinkiläinen Puotinkylän Valtti, hopeaa sai Turun Palloseura ja pronssille sijoittui kuopiolainen Koparit.
Jääkiekko

Maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Saksassa ja Suomi sijoittui alkusarjan ja putoamissarjan jälkeen kahdeksasta joukkueesta seitsemänneksi.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, hopeaa sai loppuotteluissa paikallisvastustajalleen otteluvoitoin 3–2 hävinnyt Jokerit ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jääkiekkoklubi.
Jääpallo

Maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Oulunkylän tekojääradalla Helsingissä sekä Porvoon pallokentällä. Suomi sijoittui neljän joukkueen turnauksessa kolmanneksi voitettuaan pronssiottelussa Norjan 4–1.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Oulun Luistinseura, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui Porvoon Akilles.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Oulun Luistinseura.
Keilailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 21.–29.10. Caracasissa, Venezuelassa Suomi voitti miesten 5 × 3 + 3 sarjan joukkuekilpailussa kultaa. Miehistöön kuuluivat Mikko Kaartinen, Ailo Uotila, Sam Anker, Martti Koskela, Hannu Närhi ja Simo Vähäkorpela. Naisten parikilpailussa Tuula Kaartinen ja Airi Leppälä saavuttivat hopeaa.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Torpan Pojat, hopeaa sai saman kaupungin Pantterit ja pronssille sijoittui Turun NMKY.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Tampereen Pyrintö, hopeaa sai espoolainen Playhonka ja pronssille sijoittui Helsingin NMKY.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti karjaalainen BK-46, hopeaa sai Sjundeå IF ja pronssille sijoittui Pargas IF.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran helsinkiläinen Dicken, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui vantaalainen Atlas.
Lentopallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran turkulainen Loimu -79, hopeaa sai Pieksämäen NMKY ja pronssille sijoittui Salon Viesti.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Jyväskylän Pesä-Veikot, hopeaa sai Kaavin Kaiku ja pronssille sijoittui Euran Raiku.
Melonta

Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 28.–31.7. Tampereella, Kaukajärven melonta- ja soutustadionilla. Timo Grönlund sijoittui kanadalaisyksiköiden 10 000 metrillä neljänneksi, Jarmo ja Jyrki Hakala kanadalaiskaksikoiden 10 000 metrillä seitsemänneksi sekä Hannu Hakulinen, Veli-Pekka Harjola, Mikko Kolehmainen ja Harri Tamminen kajakkinelikoiden 10 000 metrillä yhdeksänneksi.
Moottoriveneily

SC-luokan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 9.–10.7. Porvoossa. Kilpailuradat sijaitsivat Porvoon maalaiskunnan Voolahdella. Pentti Fabritius, Pekka Meriläinen ja Kimmo Westerberg toivat Suomelle kolmoisvoiton.
OA-luokan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 16.–17.7. Imatralla. Kilpailuradat sijaitsivat Vuoksella. Esko Hakulinen voitti kultaa ja Matti Salmilehto saavutti pronssia ja yhdessä he voittivat kultaa joukkuekilpailussa.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa 22.–29.9. Kiovassa, Neuvostoliitossa Hannu Lahtinen voitti kultaa alle 62-kiloisten sarjassa ja Tapio Sipilä alle 68-kiloisissa. Jarmo Övermark saavutti pronssia alle 82-kiloisten sarjassa.
Pesäpallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Seinäjoen Maila-Jussit, hopeaa sai Hyvinkään Tahko ja pronssille sijoittui Jyväskylän Kiri. Runkosarjan voittanut Alajärven Ankkurit jäi mitalisarjassa neljänneksi.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Hyvinkään Tahko, hopeaa sai Lapuan Virkiä ja pronssille sijoittui tamperelainen Mansen Pesäpallo.
Naisten Itä–Länsi-ottelun 20.8. Tampereella voitti Itä juoksuin 9–8.
Miesten Itä–Länsi-ottelun 21.8. Helsingissä voitti Länsi juoksuin 3–11.
Pikaluistelu

Sprinttimaailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 26.–27.2. Helsingissä, Oulunkylän tekojääradalla. Jouko Vesterlund sijoittui miesten kilpailussa yhdeksänneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Naisten maastohiihdon maailmancupin 1982–1983 kokonaiskilpailun voitti Marja-Liisa Hämäläinen.
Keski-Euroopan mäkiviikon 1982–1983 kokonaiskilpailun voitti Matti Nykänen, joka oli paras myös Innsbruckin osakilpailussa.
Lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa 17.–20.3. Harrachovissa, Tšekkoslovakiassa Matti Nykänen saavutti pronssia.
Mäkihypyn maailmancupin 1982–1983 kokonaiskilpailun voitti Matti Nykänen.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–4.9. Zalaegerszegissä, Unkarissa Suomen ainoan mitalin saavutti naisten henkilökohtaisessa kilpailussa pronssille sijoittunut Annariitta Kottonen. Miesten kilpailussa Kari Sallinen sijoittui viidenneksi ja naisten kilpailussa Outi Borgenström oli seitsemäs. Miesten viestissä Suomi sijoittui seitsemänneksi ja naisten viestissä kahdeksanneksi.
Tiomila-viestin 7.–8.5. Ruotsissa voitti kaikkien aikojen kolmantena suomalaisjoukkueena Kalevan Rasti.
Jukolan viestin 11.–12.6. Valkealassa voitti Vehkalahden Veikot. Venlojen viestin voitto meni Ruotsiin ja paras suomalaisjoukkue oli toiseksi sijoittunut Liedon Parma.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 7.–13.3. Helsingissä ja Vantaalla. Kristiina Wegelius sijoittui kuudenneksi naisten kilpailussa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 31.1.–5.2. Dortmundissa, Saksassa Kristiina Wegelius sijoittui kuudenneksi naisten kilpailussa.
Yleisurheilu

Ensimmäiset yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Helsingin olympiastadionilla  7.–14.8. Tiina Lillak voitti kultaa keihäänheitossa, Arto Bryggare saavutti hopeaa 110 metrin aitajuoksussa ja Martti Vainio ylsi pronssille 5 000 metrin juoksussa. Kisojen mitalitilastossa Suomi oli jaetulla kahdeksannella sijalla. Pistesijoille ylsivät neljänneksi Martti Vainio 10 000 metrin juoksussa, Reima Salonen 10 kilometrin kävelyssä ja Ari Huumonen kiekonheitossa, kuudenneksi Helinä Marjamaa 100 metrin juoksussa ja Tuula Laaksalo keihäänheitossa sekä kahdeksanneksi Aulis Akonniemi kuulantyönnössä ja Tuija Toivonen maratonilla.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 5.–6.3. Budapestissa, Unkarissa Arto Bryggare saavutti hopeaa 60 metrin aitajuoksussa ja Antti Loikkanen pronssia 1 500 metrin juoksussa. Ari Paunonen sijoittui 3 000 metrin juoksussa viidenneksi, Jarmo Kärnä pituushypyssä kuudenneksi ja Olli Kanervisto kuulantyönnössä seitsemänneksi.
Tiina Lillak teki 13.6. Tampereella keihäänheiton maailmanennätyksen 74,76.
Suomen virallinen lista

Suomen virallinen lista (ruots. Finlands officiella lista) on Musiikkituottajat – IFPI Finland -yhdistyksen viikoittain julkaisema tilasto Suomen suosituimmista äänitteistä. Erillisiä listoja julkaistaan nykyisin albumeista (Top 50), singleistä (Top 50), fyysisistä albumeista (Top 10) ja radiosoitosta (Top 100). Albumi- sekä singlelistalla huomioidaan musiikin suosituimmat striimauspalvelut sekä fyysisten äänitteiden ja latausten myynnit.
Listat julkaistaan nykyisin perjantaisin. Albumilista ja singlelista julkaistaan myös maanantaisin päivittyvinä soittolistoina Spotifyssa. Vuosina 1994–2009 julkaistiin kokoelmalistaa, mutta nykyisin kokoelmat ovat mukana albumilistalla. Myös Mid-price-, lataus- ja musiikki-DVD -listat on lakkautettu.
Singlelista

Suomen virallinen singlelista aloitti vuoden 1994 listauudistuksen yhteydessä. Listalle pääsi aluksi 20 levyä, mutta keväällä 1998 lista lyhennettiin kymmenen kappaleen mittaiseksi vähäisen myynnin vuoksi. Kesäkuussa 1999 lista laajeni jälleen kahteenkymmeneen. Samalla singlelistaa uudistettiin siten, että levymyyntiin yhdistettiin neljän radioaseman (Radio Suomen, Radiomafian, Radio Novan ja Radio Extremin) soitosta saadut tiedot. Myös pelkkään myyntiin perustuvia listoja laadittiin, mutta niitä levitettiin vain musiikkiteollisuuden sisäiseen käyttöön. Kesällä 2000 päätöksestä peräännyttiin ja vanha järjestelmä otettiin takaisin käyttöön.
Netistä ladattu musiikki on otettu huomioon singlelistalla 3. lokakuuta 2007 lähtien. Uudistus muutti listan luonnetta. Lataukset alkoivat dominoida myyntiä, ja singlelistan myyntimäärät kasvoivat albumilistan tasolle. Fyysisten singlejen osuus ei silti muuttunut merkityksettömäksi, ja niiden avulla oli edelleen mahdollista saavuttaa hyviä listasijoituksia. Lista muuttui myös hidasliikkeisemmäksi ja tasaisemmaksi, kun sille nousivat kaikki suurimmat hitit. Toisaalta lataukset mahdollistivat vuosia vanhojen hittien nousun takaisin listalle. Siirtymä aiheutti myös ongelmia, kun singlelistalle noustiin keväällä 2008 pelkillä ilmaislatauksilla. Musiikkituottajat – IFPI Finland ry julkaisi 4. huhtikuuta 2012 tiedotteen, jossa kerrottiin että seuraavana päivänä julkaistava singlelista olisi ensimmäinen, jossa otetaan myös musiikin tilauspalvelut huomioon. Käytännössä tämä tarkoittaa lähinnä Spotify-musiikkipalvelun mukaan laskemista listaa koostaessa.
Latauslista

Suomen virallinen latauslista (engl. The Official Finnish Download Chart) tilastoi kappaleet, joita Suomessa ostettiin internetin musiikkikaupoista. ÄKT aloitti digimyynnin tilastoinnin vuonna 2005, ja latauslistaa julkaistiin vuoden 2007 viikosta 5 vuoden 2017 viikkoon 44. Kaikkien aikojen ensimmäisen kärkipaikan sai ruotsalaisartisti Basshunter kappaleellaan ”Boten Anna”.
Latauslista > Eniten viikkoja ykkösenä

| Yhteensä viikkoa | Esittäjä(t) | Kappale | Viikot |
| --- | --- | --- | --- |
| 21 | William (mukana Clever) | ”Penelope” | 2020 |
| 15 | Jenni Vartiainen | ”Missä muruseni on” | 38/2010, 40–49/2010, 51/2010–2/2011 |
| 13 | Lady Gaga | ”Poker Face” | 2–9/2009, 12–16/2009 |
| 13 | Cledos, Ibe & Averagekidluke (mukana A36) | ”Samma gamla vanliga (remix)” | 2021 |
| 12 | Luis Fonsi & Daddy Yankee (mukana Justin Bieber) | ”Despacito (remix)” | 2017 |
| 11 | JVG | ”Ikuinen vappu” | 2019 |
| 10 | Jennifer Lopez (mukana Pitbull) | ”On the Floor” | 9–18/2011 |
| 10 | Bess | ”Ram pam pam” | 2022 |
| 9 | Behm | ”Hei rakas” | 2019–2020 |
| 9 | Dance Monkey | ”Dance Monkey” | 2019 |
| 9 | Chisu | ”Mun koti ei oo täällä” | 4/2008, 6–13/2008 |
| 9 | The Weeknd | ”Blinding Lights” | 2020 |
| 9 | Cheek | ”Liekeissä” | 25–33/2008 |
| 9 | J. Karjalainen | ”Mennyt mies” | 2–7/2013, 9–10/2013, 12/2013 |
| 9 | Käärijä | ”Cha cha cha” | 9–10/2023, 18–22/2023, 26–27/2023 |
| 9 | Post Malone (mukana 21 Savage) | ”Rockstar” |  |
TV- ja radio-ohjelmat

Yleisradio vastasi listaan perustuvien tv- ja radio-ohjelmien esittämisestä vuoteen 2009. Sunnuntaisin lähetetty listakatsaus oli yksi Radiomafian suosituimmista ohjelmista 1990-luvun loppupuolella, ja se keräsi noin puoli miljoonaa kuuntelijaa. Lista-ohjelmia juonsivat muun muassa Nina Honkanen, Jani Juntunen, Mari Kakko, Meri-Tuuli Lindström ja Sami Aaltonen.
Yleisradion tv-ohjelmia lähetettiin 1990-luvulla ja tauon jälkeen helmikuusta 2003 joulukuuhun 2008. Ohjelman nimi oli Lista.
Vuosina 2013–2019 Suomen virallinen albumilista kuultiin Jani Juntusen juontamana Radio Rockissa sunnuntaisin klo 11–12 ja  Radio Aallossa sunnuntaisin klo 18–19.
Listaliikkeet

Ensimmäisiin Radiomafian listoihin kerättiin myyntitietoja vain kolmestakymmenestä erikoisliikkeestä. Otanta painottui pop- ja rock-musiikkia myyneisiin liikkeisiin. Vuonna 1994 liikkeiden määrä noin nelinkertaistui, kun mukaan tulivat esimerkiksi monet suuret kauppaketjut. Listat laadittiin pisteytysjärjestelmällä, jossa otettiin huomioon liikkeiden koko, myyntimäärät ja alueellinen merkittävyys. Vuonna 1997 äänitteiden listaus muutettiin täysin reaalisia myyntilukuja vastaavaksi. Ennen uudistusta listaliikkeet kattoivat noin 70–75 prosenttia Suomen äänitemyynnistä. Vuonna 2002 tilastoitu myynti oli noin 80 prosenttia.
Listaliikkeet > Albumi- ja singlelista

8raita Record Store
Qobuz
Apple Music
Backstage Rock Shop
Deezer
EasyZone
Tidal
Ficra / Inverse
iTunes
Levyikkuna
Levykauppa Äx
Hel Goods
Musiikki Kullas
Onnigom
Soundbyte
Prisma
Spotify
YouTube Music
Rolling Records
Listaliikkeet > Albumi- ja singlelista > Entiset

Combat Rock Shop
Fanzone
Firebox
FM Music
Kane Records
Levykauppa Epes (?–2014)
Imatran Musiikki
Jungle Records
Levy-Musiikki
Google Play Music
R-kioski 1999–2001
Anttila
Musiikki Belisa
Shoppari
Stupido
The Funkiest
Levy - Eskot
Stockmann
Sokos
CDON
Listaliikkeet > Latauslista

Latauslistan seurannasta puuttui merkittäviä nettikauppoja kuten Magnatune, Allofmp3, The Ground ja Gigantti.lähde? Seuraavat nettikaupat kuuluivat latauslistan seurantaan:
7digital
Allthenoise
Citymarket CM-Store
DNA Musiikkikauppa
DNA Musiikkikauppa Wap
download.MTV3.fi
DigiAnttila (ent. Download.NetAnttila)
CDON.com
eMusic
Equal Dreams
Funman
iTunes
Meteli.net
Mp3store.fi
MTV Music Shop
Nokia Musiikkikauppa
NRJ Kauppa
NRJ Kauppa (mobile)
Playnow Arena
Poimuri
Radio Rock Store
Sonera Music Player
Spotify
Tune Download Shop
WAP Funman
Aiheesta muualla

Suomen virallinen albumilista
Suomen virallinen singlelista
Suomen virallinen latauslista
Suomen virallinen lista (Ylen Teksti-TV (s. 804))
Finnishcharts.com - Finnish charts portal (englanniksi)
Lista Top 40 Ylen Elävässä arkistossa
Ari Suonpää

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. huhtikuuta 1962 (ikä 62)
Syntymäpaikka: Pori, Suomi
Pelipaikka: laitapuolustaja
Pituus: 178 cm
Junioriseurat
: Hakrit
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1981 | Hakrit | – | (5) |
| 1982–1986 | P-Iirot | 97 | (9) |
| 1987–1988 | PPT | 40 | (0) |
| 1989–1991 | P-Iirot | 52 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ari Suonpää (s. 17. huhtikuuta 1962 Pori) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli laitapuolustaja.
Suonpää pelasi SM-sarjassa 17 ottelua kaudella 1987 ja 23 ottelua kaudella 1988 edustaen PPT:tä. Maaleja hän ei SM-tasolla tehnyt. Lisäksi Suonpää pelasi I divisioonassa yhteensä 49 ottelua ja teki neljä maalia kausina 1984–1985 ja 1991 edustaen Pallo-Iiroja.
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1958

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
Tukholma 1958
Sijoitus mitalitaulukossa: 8.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 29 | 27 | 2 |
|  kultaa |  kultaa | 1 | 1 | - |
|  hopeaa |  hopeaa | - | - | - |
|  pronssia |  pronssia | - | - | - |
| pistesijat | pistesijat | 6 | 6 | - |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1958 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Tukholmassa 1958.
Joukkueen valitseminen

Suomen EM-joukkue nimettiin pääosiltaan Kouvolassa pidettyjen Kalevan kisojen jälkeen, mutta muutamille urheilijoille varattiin vielä mahdollisuus lisänäyttöihin. Valinnoissa ei noudatettu kovinkaan tiukkaa linjaa, koska kilpailut pidettiin naapurimaassa. Tilastotulosten perusteella vain 10-15 urheilijan joukkue olisi voinut olla riittävä, mutta lopulta kisoihin lähetettiin 29 urheilijaa.
Kovinkaan suuria mitaliodotuksia suomalaisilla ei ennen kisoja ollut. Kymmenen suomalaista mahtui kymmenen parhaan joukkoon tilastoissa, joissa oli mukana vain Tukholmaan ilmoitetut urheilijat. Korkeimmilla sijoilla olivat Eeles Landström, joka oli seiväshypyn tilastossa toisena, sekä Eero Salminen, joka oli korkeushypyssä neljäntenä. Suomen keihäsmiehistä parhaiten kesällä 1958 heittänyt Erkki Ahvenniemi ei voinut lähteä EM-kisoihin äkillisen sairastumisen vuoksi.
Menestys

EM-kisat Tukholmassa 1958 todistivat Suomen yleisurheilun putoamista kansainväliseltä huipputasolta. Eeles Landström onnistui uusimaan Euroopan mestaruuden seiväshypyssä, mutta tämä kulta jäikin Suomen ainoaksi mitaliksi. Pistesijoille (sijat 4-6) pääsi kuusi suomalaista.
Suomalaisista mitalitoivoista Olavi Vuorisalo oli 1 500 metrillä viides, Carol Lindroos kiekonheitossa seitsemäs ja Eero Salminen korkeushypyssä kahdeksas. Kolmatta kertaa EM-maratonille osallistunut Veikko Karvonen oli tällä kertaa kuudes. Nämä olivat ensimmäiset EM-kisat, joissa Suomi ei saavuttanut maratonilta mitalia. Ensimmäistä kertaa ilman mitalia jäätiin myös keihäänheitossa, jossa tosin Väinö Kuisma jäi mitalisijasta vain 36 senttiä. Positiivisin suomalaisyllättäjä oli Markus Kahma, joka venyi kymmenottelussa Suomen ennätyspisteisiin 7137, mikä riitti kilpailussa neljänteen sijaan.
Kuuden parhaan joukkoon sijoittuneet

| Mitali | Nimi | Laji |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Eeles Landström | seiväshyppy |
| 4 | Markus Kahma | kymmenottelu |
| 5 | Väinö Kuisma | keihäänheitto |
| 5 | Olavi Vuorisalo | 1 500 metrin juoksu |
| 6 | Veikko Karvonen | maraton-juoksu |
| 6 | Kari Rahkamo | kolmiloikka |
| 6 | Jorma Valkama | pituushyppy |
Urheilijat lajeittain > Miehet

| Laji | Nimi | Sijoitus   loppukilpailussa | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 metriä | Börje Strand | - | alkuerissä 22,0 |
| 400 metriä | Voitto Hellsten | - | välierissä 47,2 |
| 400 metriä | Pentti Rekola | - | välierissä 48,1 |
| 800 metriä | Olavi Salonen | - | välierissä 1.51,8 |
| 1 500 metriä | Olavi Vuorisalo | 5. | 3.42,8 |
| 1 500 metriä | Olavi Salsola | 12. | 3.53,9 |
| 5 000 metriä | Jorma Kakko | - | alkuerissä 14.16,4 |
| 5 000 metriä | Eero Tuomaala | - | alkuerissä 14.10,8 |
| maraton | Veikko Karvonen | 6. | 2.22.45,8 |
| maraton | Eino Pulkkinen | 10. | 2.28.35,4 |
| 400 metrin aidat | Osvald Mildh | - | välierissä 51,8 |
| 400 metrin aidat | Jussi Rintamäki | - | alkuerissä 54,5 |
| 3 000 metrin esteet | Olavi Rinteenpää | 9. | 8.52,6 |
| 4 × 400 metriä | Börje Strand   Pentti Rekola   Jussi Rintamäki   Voitto Hellsten | - | alkuerissä 3.13,4 |
| korkeushyppy | Eero Salminen | 8. | 199 |
| korkeushyppy | Osmo Ahonen | 14. | 196 |
| seiväshyppy | Eeles Landström | 1. | 450 |
| seiväshyppy | Matti Sutinen | 19. | 400 |
| pituushyppy | Jorma Valkama | 6. | 750 |
| pituushyppy | Wilhelm Porrassalmi | 9. | 727 |
| kolmiloikka | Kari Rahkamo | 6. | 15,18 |
| kolmiloikka | Hannu Rantala | 8. | 15,09 |
| kiekonheitto | Carol Lindroos | 7. | 51,95 |
| kiekonheitto | Pentti Repo | 9. | 51,09 |
| keihäänheitto | Väinö Kuisma | 5. | 74,90 |
| keihäänheitto | Veikko Laine | - | karsinnassa 66,58 |
| kymmenottelu | Markus Kahma | 4. | 7137 SE |
| kymmenottelu | Torbjörn Lassenius | 11. | 6180 |
Urheilijat lajeittain > Naiset

| Laji | Nimi | Sijoitus ja Tulos |
| --- | --- | --- |
| 800 metriä | Eila Helin | alkuerässään viides (2.11,9) |
| 800 metriä | Saara Vilén | alkuerässään kuudes (2.15,1) |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1982

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| EAA:n jäsenliitto: | EAA:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto | Suomen Urheiluliitto |
Ateena 1982
Sijoitus mitalitaulukossa: 11.
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 38 | 30 | 8 |
|  kultaa |  kultaa | 1 | 1 | - |
|  hopeaa |  hopeaa | - | - | - |
|  pronssia |  pronssia | 3 | 3 | - |
| pistesijat | pistesijat | 11 | 10 | 1 |
Osallistumisvuodet
 1934  • 1938 • 1946 • 1950 • 1954 • 1958 • 1962 • 1966 • 1969 • 1971 • 1974 • 1978 • 1982 • 1986 • 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2006 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2022
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1982 käsittelee Suomen joukkuetta yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Ateenassa 1982.