stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sverre Valen

Sverre Valen (2009)
Sverre Valen (9. toukokuuta 1925 Levanger – 18. maaliskuuta 2023) oli norjalainen kuoronjohtaja.
Valenin isä oli adventistipastori. Perhe muutti useita kertoja Valenin lapsuuden ja nuoruuden aikana. Valen aloitti musiikin soittamisen 11-vuotiaana saatuaan pianon. Häntä opetti pianonsoitossa Inge Rolf Ringnes, minkä lisäksi hän sai oppitunteja trumpetin-, sellon- ja viulunsoitossa. Lauluopetusta hänelle antoi Edvard Griegin ystävä Marie Irgens. Valen alkoi parikymppisenä opiskella musiikkia Oslon musiikkikonservatoriossa. Vuonna 1952 hän meni naimisiin laulupedagogi Mary Johannessenin kanssa; pariskunta asettui vuonna 1956 Sandefjordiin.
Valen perusti Sandefjord Jentekorin 1956, Bel Canto-koretin 1961, Valen-koretin 1964 ja Valens Solistensemblen 1985. Hän kiersi kuorojensa kanssa laajalti kansainvälisesti. Valen voitti lukuisia palkintoja, kuten ensimmäisen sijan BBC:n Let the Peoples Sing -kuorokilpailussa vuonna 1969. Toiset palkinnot hän sai siinä vuosina 1988 ja 1989. Vuonna 1974 Valen sai Valen-koretin kanssa Spellemann-palkinnon. Sandefjord Jentekorin kanssa hän voitti viisitoista kertaa Norsk Rikskringkastingin kansalliset kuorokilpailut. Wienin musiikin Weltjugendfestissä Valen saavutti voitot vuosina 1979 ja 1990. Vuonna 1999 Valen nimettiin "vuosisadan sandefjordilaiseksi" kulttuurin kategoriassa. Hän oli vuodesta 1992 Pyhän Olavin ritarikunnan ensimmäisen luokan ritari. Hänelle myönnettiin myös Pyhän Olavin mitali (1981).
Valenin adventistinen vakaumus oli tärkeässä roolissa hänen elämässään, ja hän perustikin vuonna 1984 adventistikuoron, jonka johtamista hän yhä jatkoi Valens Solistensemblen lopetettua toimintansa vuonna 2000.
Sveti Nikole

| Sveti Nikole |
| --- | --- |
 Sveti Nikole
Valtio:   Pohjois-Makedonia
Alue:  Vardarin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  482,9 km²
Väkiluku (2021):  15 320
 – Väestötiheys:  31,73 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sveti Nikole (mak. Свети Николе) on kaupunki Pohjois-Makedonian Vardarin alueella. Kaupungissa asuu 15 320 asukasta, ja sen pinta-ala on 482,9 neliökilometriä.
Syrjäyttävän kilpailun periaate

Syrjäyttävä kilpailu on kilpailua, jossa kahdella lajilla on sama ekologinen lokero. Ne eivät siten voi elää samassa ympäristössä, sillä niiden välille muodostuu kilpailua, joka syrjäyttää lopulta toisen lajin. Syrjäyttävän kilpailun periaatteen mukaan tämä toisen lajin häviäminen alueelta tapahtuu väistämättä jossain vaiheessa.
Toyota Corolla WRC

| Toyota Corolla WRC |
| --- | --- |
 Toyota Corolla WRC vuonna 2000.
Yleiset tiedot
Luokka:  World Rally Car
Talli:  Toyota Castrol Team
Valmistaja:  Toyota
Kuljettajat:    Didier Auriol   Carlos Sainz   Neal Bates   Marcus Grönholm   Freddy Loix 
Teknisiä tietoja
Moottori:  3S-GTE 223kW (299hp)
Voimansiirto:  6-vaihteinen sekventiaalinen suorakytkentä
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Suomen ralli 1997
Kilpailuja:  88
Voittoja:  4
Palkintosijoja:  30
MM-pisteitä:  194
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  1 (1999)
Viimeinen kilpailu:  Suomen ralli 2006
Toyota Corolla WRC on Toyota Castrol Teamin WRC-luokan ralliauto. Auto perustuu Toyota Corolla-automalliin.
Auton edeltäjä oli Toyota Celica GT-Four.
Corolla WRC MM-tasolla

Corolla WRC esiteltiin vuonna 1997 ja ensimmäinen kilpailu oli Neste Rally Finland samana vuonna. Kuljettajina toimivat Didier Auriol ja Marcus Grönholm. Auriol toi Corolla WRC:n ensimmäisen palkintopallipaikan Australian rallissa.
Kaudeksi 1998 Toyota hankki tiimiinsä Auriolin tallikaveriksi Carlos Sainzin. Sainz ajoi Corolla WRC:n ensimmäisen voiton ensimmäisessä kisassaan Corollalla, Monte Carlo -rallissa. 
Sainz ajoi tasaisia kärkisijoituksia koko alkukauden ja Auriol voitti Kataloniassa. Corolla WRC edusti tuolloin edistyneintä ja parasta tekniikkaa mitä sarjassa oli. Toyotan otettua kaksoisvoiton Uudessa-Seelannissa Sainzin johdolla, alkoi näyttää siltä, että Toyota ja Sainz olisivat MM-sarjan suosikkeja. Tilanne tasoittui kauden loppua kohti, ja kaikki jäi lopulta viimeisen kisan varaan.
Kauden päätösrallissa Englannissa maailmanmestaruudesta Tommi Mäkisen kanssa taistellut Sainz ajoi turvallisesti neljäntenä, sijalla jolla mestaruus varmistuisi. Sainzin auton moottori kuitenkin hajosi noin 500 metriä ennen viimeisen erikoiskokeen maalia ja sekä kuljettajien- että autonvalmistajien mestaruus haihtui savuna ilmaan vaihtuen hopeaksi, sillä myös Auriol oli keskeyttänyt edellisenä päivänä kytkinvikaan.
Vuonna 1999 Toyota alkoi jo suunnitella siirtymistä F1-sarjaan ja auton kehitys kärsi. Auriol otti Toyotan ainoan voiton Kiinan rallissa. Sainz ja Auriol kuitenkin taistelivat tiiviisti mestaruudesta ja Sainzin toinen sija Australiassa varmisti Toyotalle merkkimestaruuden.
Kauden 1999 jälkeen Toyota Corolla WRC on ollut monien yksityistallien kilpailukalustona niin kansallisissa ralleissa kuin myös MM-sarjassa.
MM-rallivoitot

| Kausi | Ralli | Kuljettaja | Kartanlukija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 |  Monte Carlo -ralli |  Carlos Sainz |  Luis Moya |
| 1998 |  Katalonian ralli |  Didier Auriol |  Denis Giraudet |
| 1998 |  Uuden-Seelannin ralli |  Carlos Sainz |  Luis Moya |
| 1999 |  Kiinan ralli |  Didier Auriol |  Denis Giraudet |
Rallin MM-sarjan tulokset

| 2003 | Rajmund Fülöp |  Rajmund Fülöp |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | Gabriel Raies |  Gabriel Raies |  |  |  |  | 10 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | Giovanni Recordati |  Giovanni Recordati |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | Wevers Sport |  Erik Wevers |  |  |  |  |  |  |  | 21 |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | Pieter Tsjoen |  Pieter Tsjoen |  |  |  |  |  |  |  | 16 |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | Tobias Johansson |  Tobias Johansson |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 |  |  |  |  | 12 |  |  | – | NC |
| 2003 | Gareth Jones |  Gareth Jones |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | José Micheli |  José Micheli |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 27 |  |  |  |  | – | NC |
| 2003 | Jozef Béreš Jr. |  Jozef Béreš Jr. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  | – | NC |
| 2004 | Thomas Schie |  | MON | SWE | MEX | NZL | CYP | GRE | TUR | ARG | FIN | GER | JPN | GBR | ITA | FRA | ESP | AUS | – | NC |
| 2004 | Thomas Schie |  Thomas Schie |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2004 | Armin Kremer |  Armin Kremer |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2004 | Pieter Tsjoen |  Pieter Tsjoen |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2004 | Pier Lorenzo Zanchi |  Pier Lorenzo Zanchi |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  | – | NC |
| 2004 | José Micheli |  José Micheli |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 26 |  |  | – | NC |
| 2004 | Massimo Beltrami |  Massimo Beltrami |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  | – | NC |
| 2005 | Jari-Matti Latvala |  | MON | SWE | MEX | NZL | ITA | CYP | TUR | GRE | ARG | FIN | GER | GBR | JPN | FRA | ESP | AUS | – | NC |
| 2005 | Jari-Matti Latvala |  Jari-Matti Latvala |  | 16 |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2005 | Giovanni Recordati |  Giovanni Recordati |  |  |  |  | 26 | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2005 | José Micheli |  José Micheli |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 29 |  |  | – | NC |
| 2006 | Fabio Frisiero |  | MON | SWE | MEX | ESP | FRA | ARG | ITA | GRE | GER | FIN | JPN | CYP | TUR | AUS | NZL | GBR | – | NC |
| 2006 | Fabio Frisiero |  Fabio Frisiero |  | 43 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2006 | Erik Wevers |  Erik Wevers |  |  |  |  |  |  |  |  | 13 |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2006 | Kristian Poulsen |  Kristian Poulsen |  |  |  |  |  |  |  |  | 15 |  |  |  |  |  |  |  | – | NC |
| 2006 | Jari-Matti Latvala |  Jari-Matti Latvala |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 17 |  |  |  |  |  |  | – | NC |
Käännös suomeksi
Svesa

| Svesa (Свеса) |
| --- | --- |

 Svesa
 Koordinaatit: 51.9475°N, 33.9333°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Sumyn alue
Piiri:  Šostkan piiri
Perustettu:  1670
Kaupunkityyppiseksi taajamaksi:  1938
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,45 km²
Korkeus:  159 m
Väkiluku (2021)  (arvio):  6 310
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Suuntanumero(t):  +380 5456
 
 news.svessa.net.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Svesa (ukr. Свеса, ven. Свесса) on kaupunkityyppinen taajama Sumyn alueen Šostkan piirissä, Ukrainan pohjoisosissa. Vuoden 2021 alun väestöarvion mukaan siellä oli 6 310 asukasta.
Tukholman julkinen liikenne

C20-mallin metrojunia Slussenin ja Gamla stanin asemien välillä.
Linja-auto Sergelin torin lähellä.
Tukholman julkinen liikenne muodostuu liikennöinnistä linja-autoilla, metrolla, paikallisjunalla, pikaraitiotiellä, kaupunkiraitiotiellä sekä saaristoveneillä. Linja-auto- ja raideliikenteestä vastaa Suur-Tukholman liikenne eli SL, jonka omistaa Tukholman alue. SL:n liikenteen käytännön toimintaa hoitaa useita yrityksiä. Saariston lauttaliikenteestä vastaa Waxholmsbolaget.
Pikaliikenne lentoasemille hoidetaan pääsääntöisesti SL:n tilaaman liikenteen ulkopuolella. Flygbussarna vastaa linja-autoista ja Arlanda Express suurnopeusjunasta Arlandan lentoasemalle.
Kuljetusjärjestelmät > Linja-auto

Tukholman läänissä on käytössä pääasiassa neljää erilaista linja-autolinjatyyppiä:
Keskikaupungin sisäiset siniset runkolinjat
Esikaupunkien siniset runkolinjat
Tavalliset linja-autoreitit
Lähiliikenne-palvelulinjat
Keskustassa siniset runkolinjat yhdistävät keskustan osia toisiinsa siellä, mihin metro ei kulje, ja esikaupungeissa ne yhdistävät alueita raideliikenteen asemille ja toimivat poikittaisyhteyksinä. Sinisten linja-autoreittien käyttämät bussit ovat sinisiä, kun taas tavalliset linja-autoreitit käyttävät punaisia busseja. Palvelulinja-autoreitit on mukautettu vanhusten tarpeiden mukaan, ja niitä on joillakin asuinalueilla. Niiden reittien varrella on tavallisten linja-autopysäkkien sijasta niin sanottuja heilutusalueita, joissa voi pysäyttää linja-auton antamalla kädellä merkin.
Kuljetusjärjestelmät > Metro

Tukholman metro eli tunnelbanan koostuu kolmesta ryhmästä linjoja, joista kuitenkin käytetään yleiskielessä yksikköä – siis vihreä linja (Gröna linjen), ei vihreät linjat (Gröna linjerna). Metroasemia on tasan sata, joista neljä (T-Centralen, Gamla stan, Slussen ja Fridhemsplan) on useamman linjan käytössä.
| Nimi | Linjat | Osuudet | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sininen linja | 10, 11 | Kungsträdgården – Hjulsta/Akalla | 25,5 km | 20 |
| Punainen linja | 13, 14 | Norsborg/Fruängen – Ropsten/Mörby centrum | 41,2 km | 36 |
| Vihreä linja | 17, 18, 19 | Åkeshov/Alvik/Hässelby Strand – Skarpnäck/Farsta Strand/Hagsätra | 41,3 km | 49 |
Kuljetusjärjestelmät > Paikallis- ja esikaupunkijunat

Tukholman läänissä on kolme eri paikallis- ja esikaupunkijunajärjestelmää. Roslagsbanan käyttää ainoana järjestelmänä kapeaa 891 millimetrin raideleveyttä muiden käyttäessä eurooppalaisen standardin mukaista 1 435 millimetrin raideleveyttä.
| Nimi | Linjat | Osuudet | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saltsjöbanan | 25, 26 | Slussen – Saltsjöbaden/Solsidan | 18,5 km | 18 |
| Roslagsbanan | 27, 28, 29 | Stockholms östra – Näsbypark/Österskär/Kårsta | 65,0 km | 39 |
| Paikallisjuna (pendeltåg) | 40–45, 48 | Uppsala/Bålsta/Märsta – Nynäshamn/Södertälje/Gnesta | 211 km | 51 |
Kuljetusjärjestelmät > Raitiotie > Pikaraitiotiet

Tukholmassa on kolme pikaraitiotiejärjestelmää. Ne kaikki käyttävät pääosin omia raiteitaan erillään muusta liikenteestä. Nockebybanan käyttää osaa vanhasta kaupunkiraitiotiestä, Lidingöbanan on vanha rautatie, jossa henkilöliikenne on aina hoidettu raitiovaunuilla ja Poikittaisrata on nykyaikainen pikaraitiotie.
| Nimi | Linjat | Osuudet | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nockebybanan | 12 | Nockeby – Alvik | 5,7 km | 10 |
| Lidingöbanan | 21 | Ropsten – Gåshaga brygga | 9,2 km | 14 |
| Poikittaisrata | 30 | Sickla – Solnan asema | 18,2 km | 25 |
| Poikittaisrata | 31 | Alvikin ranta – Bromman lentoasema |  ? km | 6 |
Kuljetusjärjestelmät > Raitiotie > Katuraitiotiet

Tukholmassa on nykyisin kaksi katuraitiolinjaa. Linja 7 eli Spårväg City avattiin vuonna 2010 ja sitä jatkettiin T-Centralenin metroasemalle 2018. Toinen linja, Djurgårdslinjen, on käytössä museoraitiotienä osittain samalla radalla. Raidejärjestelmän omistaa SL, mutta museoraitiotien vaunut omistaa ja niitä käyttää Svenska Spårvägssällskapet. SL:n lipputuotteet kelpaavat myös museoraitiovaunuissa.
| Nimi | Linjat | Osuudet | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Spårväg City | 7 | T-Centralen – Waldemarsudde | 3,6 km | 11 |
| Djurgårdslinjen | 7N | Norrmalmstorg – Waldemarsudde | 2,9 km | 10 |
Kuljetusjärjestelmät > Lauttaliikenne

Tukholman saaristossa laivaliikennettä hoitaa Waxholmsbolaget, jonka linjoista osa on käytössä vuoden ympäri. SL:n pidemmillä kausilipuilla voi matkustaa ilman lisämaksua turistisesongin ulkopuolella. Kantakaupungin alueella Djurgårdsfärjan-lautoilla Slussenin ja Djurgårdenin välillä sekä 80-linjasarjan lautoilla voi käyttää kaikkia SL:n lipputuotteita.
Kuljetusjärjestelmät > Liikenne lentoasemille

Pikaliikenne lentoasemille ja lentoasemilta hoidetaan erilleen muusta SL:n vastaamasta paikallisliikenteestä, joten niissä käytetään omia lippujärjestelmiä ja hinnoittelua. Lentoasemille on mahdollista päästä myös tavallisella paikallisliikenteellä, mutta se vaatii yleensä linja-auton tai junan vaihtoa ja kestää tavallista kauemmin.
Arlanda Express hoitaa suurnopeusjunaliikennettä Tukholman ja Arlandan lentoaseman välillä. Matka kestää 20 minuuttia ja tavallinen yhdensuuntainen lippu aikuiselle maksaa noin 300 kruunua. Keskustassa junat lähtevät keskusrautatieaseman laitureilta 1 ja 2.
Vy Flygbussarna hoitaa linja-autolinjoja kaikille Tukholman kolmelle lentoasemalle: Arlandan lentoasemalle, Bromman lentoasemalle ja Skavstan lentoasemalle. Matka Arlandaan kestää 40 minuuttia ja maksaa aikuiselle noin 120 kruunua. Arlandan lentosemalle on kolme linjaa: keskustan linja-autoasemalta Cityterminaalista, Liljeholmenista ja Brommaplanilta.
Lippujärjestelmät > SL:n lippujärjestelmä

SL:n suunnittelemassa liikenteessä on yhtenäinen lippujärjestelmä ja hinnasto koko Tukholman alueella, minkä vuoksi matkan hinta on aina sama sen pituudesta, kulkuvälineestä ja ostotavasta riippumatta. Lippuja on kahdenlaisia: kertalippuja ja kausilippuja, joista kummastakin on olemassa täysi ja alennettu hinta. Alennettuun hintaan ovat oikeutettuja alle 20-vuotiaat lapset, ruotsalaiset täyspäiväiset opiskelijat, eläkeläiset ja kaikki yli 65-vuotiaat.
2000-luvulla käyttöönotettu Access-lippujärjestelmä on poistumassa käytössä kevääseen 2023 mennessä. Kertalippuja voi ostaa lähimaksulla, älypuhelinsovelluksella, vihreällä SL-kortilla sekä jälleenmyyntipisteistä. Kausilippu voidaan ladata älypuhelinsovellukseen tai vihreälle SL-kortille.
Lippujärjestelmät > Waxholmsbolagetin lippujärjestelmä

Waxholmsbolagetilla on pääasiassa kahdenlaisia lippuja:
Käteislippu, jonka hinta riippuu matkan pituudesta
Matkustuslippu, joka sallii matkustamisen lipun voimassaolon ajan.
Lippujärjestelmät > Lentokenttäliikenteen lippujärjestelmät

Sekä Arlanda Express -liikenteessä että Flygbussarna-lentokenttäbusseissa on omat, erilliset lippujärjestelmänsä.
Liikennöitsijät

Vuonna 2017 SL-liikenteessä oli seuraavia liikennöitsijöitä:
Arriva Sverige (Nockebybanan, Saltsjöbanan, Tvärbanan, Lidingöbanan, Roslagsbanan ja linja-autot)
Keolis Sverige (linja-autot)
MTR Corporation (metro ja paikallisjunat)
Nobina (linja-autot)
Stockholms spårvägar (raitiotielinja 7)
Aiheesta muualla

SL:n raideliikenteen reittikartta (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF-tiedostomuoto)
Storstockholms Lokaltrafik
VisitSweden - Tukholman liikenne (Arkistoitu – Internet Archive)
Waxholmsbolaget
Arlanda Express
Flygbussarna
Svenska Spårvägssällskapet
Tukholman julkinen liikenne
| --- | --- |
Metro, paikallisjuna:   Tukholman metro  Tukholman paikallisjuna  Roslagsbanan  Saltsjöbanan 
Pikaraitiotie, raitiotie:   Poikittaisrata  Nockebybanan  Lidingöbanan  Spårväg City  Djurgårdslinjen 
Lentokenttäkuljetus:   Arlanda Express  Flygbussarna 
Vastuuorganisaatiot:   Storstockholms Lokaltrafik  Waxholmsbolaget 
ASEA C10 2913 Saltsjöbananin Henriksdalin asemalla
Bombardier A32 412 Tvärbananin päätepysäkillä Sicklan asemalla, Nackassa
Tšekki kesäolympialaisissa 1996

Tšekki osallistui Atlantan kesäolympialaisiin 1996 115 urheilijan joukkueella. Maa saavutti urheilulajeissa 11 mitalia, joista neljä oli kultaista, kolme hopeista ja neljä pronssista.
Mitalistit > Kultaa

Jan Železný – yleisurheilu, miesten keihäänheitto
Martin Doktor – melonta, miesten kanadalaisyksikkö 500 metriä
Martin Doktor – melonta, miesten kanadalaisyksikkö 1 000 metriä
Štěpánka Hilgertová – melonta, naisten kajakkiyksikkö
Mitalistit > Hopeaa

Lukáš Pollert – melonta, miesten koskimelonnakan kanadalaisyksikkö
Jiří Rohan ja Miroslav Šimek – melonta, koskimelonnan kanadalaiskaksikko
Jana Novotná ja Helena Suková – tennis, naisten nelinpeli
Mitalistit > Pronssia

Tomáš Dvořák – yleisurheilu, miesten kymmenottelu
Šárka Kašpárková – yleisurheilu, naisten kolmiloikka
Miroslav Januš – ammunta, miesten 10 m olympiakivääri
Jana Novotná – tennis, naisten kaksinpeli
Tukholman eteläinen rautatieasema

Tukholman eteläinen rautatieasema (Tukholma etelä, ruots. Stockholms södra) paikallisliikenteen käyttämä rautatieasema Läntisen kantaradan varrella Södermalmin saarella Tukholman keskustassa. Asemaa käyttävät Tukholman paikallisjunat, mutta poikkeustilanteessa se toimii etelästä ja lännestä tulevien kaukojunien pääteasemana.
Historia

Tukholman eteläasema oli alun perin Läntisen kantaradan pääteasema, kun se avattiin liikenteelle vuonna 1860. Se oli Tukholman ensimmäinen rautatieasema. Silloin ratapiha oli alueella, jota ruvettiin kutsumaan Eteläiseksi ratatoriksi (ruots. Södra bantorget). Vuonna 1863 päätettiin rautatien jatkamisesta pohjoiseen. Valtion rautateiden arkkitehtitoimiston pääarkkitehti Adolf W. Edelsvärd oli piirtänyt väliaikaiseksi aiotun, yksikerroksisen puisen asemarakennuksen veturihalleineen. Seuraavina vuosina asemasta muotoutui valtakunnan pääkaupungin merkittävin rautatieasema.
Vuonna 1865 valmistunut Etelätunneli yhdisti Söder- ja Norrmalmin Vanhankaupungin kautta ja siten junien ajamisen vuonna 1871 avatulle Tukholman keskusrautatieasemalle, jolle tulivat jo junat pohjoisen suunnasta. Eteläaseman rooli muuttui tässä vaiheessa lähinnä tavara- ja paikallisliikennettä palvelevaksi. Ennen Årstan siltojen valmistumista rata kulki Maria Bangatan -kadun linjausta seuraten suunnilleen nykyisen Liljeholmenin sillan kohdalla kulkeneelle penkereelle. Ennen Älvsjötä junat pysähtyivät myös Liljeholmenissa.
Vuoden 1923 ratapihasopimuksessa päätettiin, että henkilöliikenteen asema siirretään lännemmäksi. Vanha asemarakennus purettiin, ja ratapihalle rakennettiin kaksi uutta varastomakasiinia. Timmermansgatanin ja silloisen ratapihan risteysalueelle valmistui uusi Folke Zetterwallin suunnittelema henkilöliikenteen asemarakennus vuonna 1926. Rakennuksen erikoisuus oli sen sijainti radan päällä betonipylväiden varassa. Laitureille siirryttiin portaiden kautta. Asemalla oli myös pieni kahvila ja ulkoterassi. Paikallisliikenteen käytössä asema pysyi aina 1980-luvulle saakka, jolloin nykyistä asemaympäristö alettiin rakentaa.
Paikallisjuna-asema

Uuden asemarakennuksen rakennustöiden ajaksi liikenne siirrettiin lokakuussa 1986 tavaraliikenteen käyttämille raiteille, mitä varten rakennettiin uusi, alun perin väliaikaiseksi kaavailtu laituri, josta kuitenkin tuli sittemmin pysyvä asemalaituri. Aseman osa vihittiin käyttöön vuonna 1989. Valtion rautatiet rakennutti ja Coordinator arkitekter suunnitteli uuden asemarakennuksen. Asemalla on kaksi lippuhallia: itäpuolinen sisäänkäynti on Swedenborgsgatanilta ja läntinen Rosenlundsgatanilta. Lippuhallin ja laiturien välillä on liukuportaat ja hissejä. Asema oli vuonna 2015 Tukholman paikallisjunaliikenteen toiseksi vilkkain 16 900 päivittäisellä matkustajallaan.
Tämä oli ensimmäinen kerta, kun aktiivisessa käytössä olevan rautatieaseman päälle rakennetaan Ruotsissa asuntoja. Uuden korttelin ovat suunnitelleet arkkitehtitoimisto EGÅ, Coordinator arkitekter sekä Riksbyggen konsult Riksbyggen konsult. Meluvaatimusten saavuttamiseksi jouduttiin asuintalot muun muassa rakentamaan kumityynyjen päälle.
Stadens Dike'n aseman talon on suunnitellut Axelsson & Borowskin arkkitehtitoimisto, ja se avattiin vuonna 1990.  Rakennus koostuu pitkänomaisesta, noin 52 metrin pituisesta talon rungosta, joka sisältää pienen ostoskeskuksen pohjakerroksessa. Holvattu lasi katto antaa asemahalliin päivänvaloa, ja suuri kello katossa ilmaisee rakennuksen funktiota.
Keskustarata

10. heinäkuuta 2017 avattiin uusi paikallisjunatunneli Keskustarata Tukholman keskustan alle. Tukholman eteläasemalta alkavaa tunneliosaa Södermalmin alla kutsutaan Södermalmin tunneliksi. Tämän vuoksi paikallisjunat käyttävät vain pohjoisimpia raiteita 1 ja 2, joilta on yhteys Keskustaradan tunneliin. Kahta eteläistä raidetta 3 ja 4 käyttävät kaukoliikenteen junat ja tavarajunat, jotka ohittavat aseman pysähtymättä.
Erilaisten liikennehäiriöiden aikana kaukojunat saatetaan kääntää jo eteläisellä asemalla, jolloin ne käyttävät eteläisiä raiteita. Näin on esimerkiksi joka kesä vuosina 2018–2020 Tukholman keskustassa tehtävien ratatöiden vuoksi, jolloin lännen ja etelän kaukojunien pääteasema on eteläisellä asemalla.
Kuvia

Suuri kello aseman itäpäässä
Itäinen sisäänkäynti Swedenborgsgatanilta
Aseman kauppakeskus
Itäisen sisäänkäynnin vanhanmallisia lippuportteja
Raiteita laiturilta 2
Rosenlundsgatanin läntisen sisäänkäynnin vanhanmallisia lippuportteja
Läntisen sisäänkäynnin lippuhallia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tukholman eteläinen rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Södermalmin tunneli rakenteilla lokakuussa 2014 Tukholman eteläasemalla
T.R.A.X.

T.R.A.X. on vuonna 2000 kuvattu pilottijakso samannimiselle kauhu tv-sarjalle, jota ei lopulta koskaan kuvattu. Myöhemmin jakso muutettiin televisioelokuvaksi, jonka ohjasi Renny Harlin. Elokuvan pääosia esittävät Marie V. Cruz, Martin Cummins ja Kim Schraner.
Aiheesta muualla

T.R.A.X. Internet Movie Databasessa (englanniksi)
TVL

TVL voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Tapaturmavakuutuslaitosten liitto
Tuloverolaki
Tie- ja vesirakennuslaitos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”TVL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.