stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theba (Kreikka)
Rakennukset ja löydökset > Alakaupunki ja temppelit

Alakaupunki sijaitsi Kadmeian pohjois- ja itäpuolella. Agora eli kauppapaikka sijaitsi todennäköisesti linnavuoren itäpuolella. Sen lähellä sijaitsivat Artemis Eukleian temppeli, Alkmaionin heroon sekä seitsemän argoslaisen sotapäällikön hautaroviot.
Kadmeian pohjoispuolella oli Amfionin ja Zethoksen hauta, jonka päällä oli egyptiläistyylinen pyramidi. Nykyiseltä Kastéllin kukkulalta on löydetty suuri mykeneläisaikainen kammiohauta, joka oli koristeltu seinämaalauksin. Kadmeian koillispuolella sijaitsivat mahdollisesti Iolaoksen temenos, johon kuului heroon, gymnasion ja stadion; sekä hippodromi, Pindaroksen hauta sekä Poseidon Hippodromioksen pyhäkkö. Alueella sijaitsi mahdollisesti myös Sullan rakennuttama teatteri.
Kadmeian kaakkoispuolella oli Apollon Hismenioksen temppeli, jossa toimi oraakkeli. Alkuperäinen temppeli oli 800- tai 700-luvulta eaa. ja korvattiin doorilaisella temppelillä 500-luvulla eaa. ja myöhemmin toisella doorilaisella temppelillä 300-luvulla eaa. Viimeksi mainitun koko oli noin 22,8 x 46,25 metriä ja siinä oli 6 x 12 pylvästä. Temppelin raunioita on nähtävillä paikalla nykyisin olevassa puistossa.
Herakleen temppeli sijaitsi Kadmeian eteläpuolella. Sen lähellä olivat stadion ja gymnasion, joilla vietettiin Herakleen kunniaksi Herakleia-juhlia. Kadmeian lounaispuolella sijaitsi mahdollisesti Athene Onkan temppeli, jonka osia on käytetty nykyisin paikalla olevassa Pyhän Kolminaisuuden kappelissa. Kaupungin länsipuolelta ei ole tehty löytöjä.
Rakennukset ja löydökset > Muut pyhäköt

Kaupungin ulkopuolella oli lukuisia pyhäkköjä. Kabeirion, kabiirien pyhäkkö, sijaitsi noin kahdeksan kilometriä länteen Thebasta. Sen alueella on suoritettu kaivauksia, joissa on löydetty muun muassa 300-luvulla eaa. varhaisemman pyhäkön paikalle rakennetun temppelin jäänteet. Temppelin koko oli noin 7 x 23 metriä. Pyhäkköalueen yhteydessä oli myös hellenistis-roomalaisen ajan teatterirakennus. Pyhäkölle johtaneen tien varressa sijaitsivat Herakles Hippodeteen pyhäkkö sekä mahdollisesti myös Demeter Kabeiraian ja Koren pyhäkkö.
Amfiareionin pyhäkkö sijaitsi kaupungin Onka-portilta etelään. Myös siellä toimi oraakkeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Theba Wikimedia Commonsissa
Seitsemän Thebaa vastaan. Kuvitusta punakuviotekniikalla koristellussa amforassa, noin 340 eaa.
Thebalainen stateeri noin vuodelta 450–440 eaa. Kuvituksessa boiotialainen kilpi sekä amfora ja kirjaimet ΘE, The.
Theban paikka vuonna 1842 Carl Rottmannin maalauksessa.
Vanha Theban kartta, joka näyttää Kadmeian ja muurien summittaisen sijainnin. Kaikkien merkittyjen kohteiden sijaintitiedot eivät pidä enää paikkansa nykytutkimuksen valossa.
Tie Guanyin

| Tie Guanyin |
| --- | --- |

Tyyppi:  maustamaton wulong-tee
Muut nimet:  kiin. 铁观音, 安溪铁观音; pinyin: Ān xī Tiě Guān Yīn, ’Rautainen armon jumalatar’
Alkuperä:  Anxi, Quanzhoun prefektuuritason kaupunki, Fujianin maakunta, Kiina
Kuvaus:  Kiinan arvostetuimpiin kuuluva wulong-tee. Paras Tie Guanyin valmistetaan kesän kynnyksellä kerätyistä teelehdistä. Perinteisesti tee on ollut voimakkaasti paahdettua, mutta saatavilla on myös kevyemmin paahdettua, aromiltaan kukikkaampaa ja olemukseltaan vihreää teetä muistuttavaa laatua.
Tie Guanyin (kiin. 铁观音, 安溪铁观音; pinyin: Ān xī Tiě Guān Yīn, ’Rautainen armon jumalatar’) on kiinalaista Wulong-teetä, jota tuotetaan joko Wuyi-vuorilla (Nanping, Fujian), jossain määrin Taiwanin Taipein eteläpuolisten Muchavuorten seudulla tai – ja ennen kaikkea – Anxin piirikunnassa Quanzhoun prefektuuritason kaupungissa Fujianin maakunnassa. Tie Guanyin luetaan Kiinan kymmenen arvostetuimman teen joukkoon ja on yksi maailman parhaimmista wulong-teelaaduista.
Tunnetuinta Tie Guanyin -teetä valmistetaan Anxin piirikunnassa, Kiinan Fujianin maakunnan Quanzhoun prefektuuritason kaupungissa.
Brändiarvoltaan Anxin Tieguanyin listattiin huhtikuussa 2015 Kiinan arvokkaimmaksi teeksi 5,827 miljardin yuanin eli noin 890 miljoonan euron arvollaan.
Tie Guanyinia voidaan tuottaa eri vuodenaikoina poimituista teepensaan lehdistä. Arvostetuinta ja parhainta on kesän kynnyksellä (Li Xia) tuotettu kevätsadon tee. Syksyllä kerätyistä teelehdistä saadaan voimakkaampaa mutta aromirakenteeltaan pelkistetymmän makuista teetä. Kesäkauden teelehdistä valmistettua Tie Guanyinia pidetään näitä vähempiarvoisena. Satokauden ohella Tie Guanyin voidaan luokitella tuotannossa käytetyn paahtamisasteen (rosting, firing) mukaan useaan luokkaan. Perinteinen Tie Guanyin on voimakkaasti paahdettua, aromikkuudeltaan monipuolista, mutta kukikkuus on laskenut vähäiseksi. Sen sijaan uudemmassa, kevyesti paahdetussa teetyypissä (Jade Tie Guanyin) on jäljellä vaalean vihertävää, jademaiseksi luonnehdittua väriä. Tästä valmistettu teejuoma muistuttaa vihreää teetä, ja aromi ja maku ovat hyvin kukikkaita. Näiden kahden tyypin välille sijoittuu keskipaahdon Tie Guanyin, jota luonnehditaan sekä kukikkuutta ja monipuolista aromia sisältäväksi. Taiwanin Muchavuorten Tie Guanyin on tunnettu usean päivän jatkuvan paahdon tuomista intensiivisistä sävyistään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tie Guanyin Wikimedia Commonsissa
Radio Salminen

Radio Salminen oli Iisalmessa toimiva paikallisradio. Sen kuuluvuusalueella Pohjois-Savossa asui noin 85 000 kuuntelijaa. Iisalmessa Radio Salminen toimi antenniverkossa taajuudella 89,5 MHz ja kaapeliverkossa 97,3 MHz. Radio Salmisella oli lisäksi kaksi alilähetintä Siilinjärvellä (102 MHz) ja Sonkajärvellä (107,1 MHz). Päätoimittajina toimivat Risto Ryhänen ja Hannu Ala-Pappila.
Radio Salminen aloitti toimintansa paikallisradiotoiminnan niin sanotussa toisessa aallossa 23. syyskuuta 1988. Radio Salminen lopetti oman toimintansa 24. syyskuuta 2007 ja yhdistyi Oikeaan Asemaan.
Tiedonsosiologia

Diskurssianalyysi · Positivismi
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria
Rakenteellinen funktionalismi
Sosiaalinen konstruktionismi
Émile Durkheim
Karl Marx · Max Weber
Julkinen sosiologia

Laki · Kasvatus
Poikkeavuus · Rikollisuus
Sosiaalinen verkosto
Stratifikaatio · Talous · Tiede
Tieto · Uskonto
Väestö · Yhteiskuntaluokka
Ympäristö · Armeija
Kaupunki
Habitus · Identiteetti · Normi
Jälkimoderni · Myöhäismoderni
Notkea moderni
Sosiaalinen pääoma · Valta
Tiedonsosiologia on sosiologian osa-alue, joka tutkii mekanismeja, joilla tieto, vallitsevat käsitykset ja esimerkiksi arkiajattelun uskomukset syntyvät ja muotoutuvat yhteiskunnassa. Tiedonsosiologia liittyy läheisesti tieteenfilosofiaan.
Tiedonsosiologinen tutkimus syntyi 1920- ja 1930-luvuilla. Eräitä tiedonsosiologian keskeisiä teoksia ovat Peter L. Bergerin ja Thomas Luckmannin teos Todellisuuden sosiaalinen rakentuminen (1966), David Bloorin teos Knowledge and Social Imagery (1976) ja Paul Feyerabendin Against method: Outline of an anarchistic theory of knowledge (1975). Muihin tunnettuihin tiedonsosiologeihin lukeutuu Michel Foucault.
Tieto voidaan tiedonsosiologiassa nähdä esimerkiksi yhteisön kognitiivisena tajuntana, jonka yksilöt omaksuvat sosialisaatiossa, ja yhteisöä muokkaavana tekijänä. Eräs tiedonsosiologinen näkökanta on sosiaalinen konstruktionismi, jonka mukaan tiede, tieto ja totuus ovat ensisijaisesti sosiaalisia konstruktioita.
Muun muassa Pierre Bourdieun refleksiivisen sosiologian teoria on saanut vaikutteita tiedonsosiologiasta.
Kirjallisuutta

Kiikeri, Mika & Ylikoski, Petri: Tiede tutkimuskohteena: Filosofinen johdatus tieteentutkimukseen.  (2. painos 2007)  Helsinki:  Gaudeamus, 2004.  ISBN 951-662-926-1
Tierpark Hagenbeck

| Tierpark Hagenbeck |
| --- | --- |

Sijainti:  Hampuri, Saksa
Perustettu:  1907
Eläinlajeja:  530
Organisaatio
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Hagenbeckin eläintarhan elefantteja.
Tierpark Hagenbeck on Hampurissa Saksassa oleva eläintarha. Eläintarhan perusti Carl Hagenbeck vuonna 1907. Se oli ensimmäinen eläintarha jossa eläimet olivat mahdollisimman luonnonmukaisessa ympäristössä.
Eläintarha on 25 hehtaarin suuruinen ja siellä 1 850 eläintä. Sen elefanttilauma on Euroopan suurin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eläintarhan sivut
RFA Tidepool

| RFA Tidepool |
| --- | --- |
 RFA Tidepool Falklandeilla toukokuussa 1982

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Hawthorn Leslie and Company
Kölinlasku:  4. joulukuuta 1961
Laskettu vesille:  11. joulukuuta 1962
Palveluskäyttöön:  28. kesäkuuta 1963
Poistui palveluskäytöstä:  poistettu palveluksesta 13. elokuuta 1982 myyty Chilelle 1982 nimettynä Almirante Jorge Monttiksi
Tekniset tiedot
Uppouma:  27 840 t
Pituus:  177,90 m
Leveys:  21,72 m
Syväys:  9,78 m
Koneteho:  15 000 shp
Nopeus:  17 solmua
Miehistöä:  110 + lentomiehistö
Aseistus
Aseistus:  3 × Westland Wessex -helikopteria
RFA Tidepool (viirinumero A76) oli Royal Fleet Auxiliaryn Tide-luokan laivaston tankkeri, jollaisena sen tärkein tehtävä oli tankata muita laivaston aluksia merellä. Aluksella oli pitkä ura 1960-luvun alusta aina palveluksesta poistoonsa 1982 saakka.
Valmistus

Alus tilattiin 28. helmikuuta 1961 Hawthorn Leslie and Companyltä ja sen köli laskettiin saman vuoden lopulla 4. joulukuuta. Alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 11. joulukuuta ja se valmistui 28. kesäkuuta 1963.
Palvelus

RFA Tidepool otti osaa Turskasotiin, Beiran valvontaan 1970-luvulla. Vuonna 1982 Falklandin sodan syttyessä alus oli matkalla Chileen romutettavaksi. Alus palautettiin Britannialle ja se osallistui sotatoimiin.
Alus poistettiin palveluksesta 13. elokuuta 1982 ja se luovutettiin vielä samana päivänä Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Almirante Jorge Montt.
Thessalia

| Thessalian alue Περιφέρεια Θεσσαλίας> Alue |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia ja Keski-Kreikka
Alueyksiköitä:  5
Kuntia:  25
Perustettu:  1987
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Lárisa
Pinta-ala:  14 037 km² (5.)
Väkiluku (2021):  688 255 (3.)
 – väestötiheys:  49,03 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  GR-E
 – NUTS:  EL61
 
www.pthes.gov.gr
Thessalia (kreik. Θεσσαλία, Thessalía) eli Thessalian alue (Περιφέρεια Θεσσαλίας, Periféreia Thessalías) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta sekä yksi maan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se kuuluu Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Lárisa.
Thessalia sijaitsee Manner-Kreikan itäosassa, Keski-Kreikan, Epeiroksen ja Makedonian sekä Egeanmeren välissä. Sen pinta-ala on 14 037 neliökilometriä ja asukasluku 688 255 (vuonna 2021).
Maantiede

Thessalia käsittää alueen Manner-Kreikan itäosassa idänpuolisen Egeanmeren ja lännenpuolisen Píndos-vuoriston välissä. Sen pohjoispuolella sijaitsee kreikkalainen Makedonia ja eteläpuolella Keski-Kreikan itäosat. Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, läntisestä Thessalian tasangosta eli Tríkalan tasangosta (1 267 km²) ja itäisestä Thessalian tasangosta eli Lárisan-Týrnavoksen tasangosta (589 km²). Läntinen tasanko on Kreikan suurin yksittäinen tasankoalue. Tasangot erottaa niiden välillä oleva kukkulajono.
Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 m) sijaitsee alueen pohjoisosassa Thessalian ja Makedonian rajalla. Itäosaa hallitsee eteläinen Píndos-vuoristo, jonka korkeimmat huiput Thessalian ja Epeiroksen rajalla ovat Kakardítsa (2 429 m) ja Lákmos (2 295 m). Thessalian eteläosassa sijaitsee Óthrys-vuori ja itäosassa rannikolla Óssa- ja Pílio-vuoret. Píndokseen kuuluva Metéoran luontoalue, joka tunnetaan myös luostareistaan, sijaitsee Thessaliassa Kalampákan lähellä. Thessalian ja Makedonian välisenä tärkeimpänä kulkuväylänä on aina toiminut Témpin sola Ólympos- ja Óssa-vuorten välissä.
Thessalian tasangot ovat alueen tärkeimmän ja pisimmän joen Pineióksen (205 km) ja sen sivujokien valuma-aluetta. Sivujoista pisin on Enipéas (84 km). Merkittävimmät järvet ovat tekojärvet Plastíras ja Smókovo. Alueella ei ole enää nykyisin suuria luonnonjärviä, mutta osa tasangosta on muinoin ollut järveä.
Kaakkoisosassa Thessaliaan kuuluu Pílion niemimaa, joka rajaa Pagasitikóslahden Egeanmerestä. Niemimaan itäpuolella sijaitsevat Thessaliaan luetut Pohjoisten Sporadien pohjoisimmat saaret, joista suurimmat ovat lännestä itään Skiáthos, Skópelos ja Alónnisos. Saariryhmän pääsaarista eteläisempi Skýros ei kuulu Thessaliaan.
Thessalian suurimmat kaupungit ovat Lárisa (144 651 asukasta), Vólos (86 046), Tríkala (61 653), Kardítsa (38 554), Néa Ionía (32 661) ja Týrnavos (11 069) (vuonna 2011).
Alueyksiköt ja kunnat

Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:
| Alueyksikkö | Kunta | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Lárisanalueyksikkö | Lárisa | 162 591 |
| Lárisanalueyksikkö | Agiá | 11 470 |
| Lárisanalueyksikkö | Elassóna | 32 121 |
| Lárisanalueyksikkö | Fársala | 18 545 |
| Lárisanalueyksikkö | Kilelér | 20 854 |
| Lárisanalueyksikkö | Témpi | 13 712 |
| Lárisanalueyksikkö | Týrnavos | 25 032 |
Lárisanalueyksikkö: Yhteensä: 284 325
| Kardítsanalueyksikkö | Kardítsa | 56 747 |
| Kardítsanalueyksikkö | Argithéa | 3 450 |
| Kardítsanalueyksikkö | Límni Plastíra | 4 635 |
| Kardítsanalueyksikkö | Mouzáki | 13 122 |
| Kardítsanalueyksikkö | Palamás | 16 726 |
| Kardítsanalueyksikkö | Sofádes | 18 864 |
Kardítsanalueyksikkö: Yhteensä: 113 544
| Magnesianalueyksikkö | Vólos | 144 449 |
| Magnesianalueyksikkö | Almyrós | 18 614 |
| Magnesianalueyksikkö | Nótio Pílio | 10 216 |
| Magnesianalueyksikkö | Rígas Feraíos | 10 922 |
| Magnesianalueyksikkö | Zagorá-Mourési | 5 809 |
Magnesianalueyksikkö: Yhteensä: 190 010
| Sporadienalueyksikkö | Skiáthos | 6 088 |
| Sporadienalueyksikkö | Alónnisos | 2 750 |
| Sporadienalueyksikkö | Skópelos | 4 960 |
Sporadienalueyksikkö: Yhteensä: 13 798
| Tríkalanalueyksikkö | Tríkala | 81 355 |
| Tríkalanalueyksikkö | Farkadóna | 13 396 |
| Tríkalanalueyksikkö | Metéora | 21 991 |
| Tríkalanalueyksikkö | Pýli | 14 343 |
Tríkalanalueyksikkö: Yhteensä: 131 085
Yhteensä: 732 762
Historia > Antiikki

Thessalia on Kreikan historiallisena maakuntana peräisin antiikin ajalta. Tuolloin sitä asuttivat alueen valloittaneet thessalialaiset sekä monet jo varhemmin seudulla asuneet heimot. Antiikin ajan Thessalia jakaantui useaan alueeseen, joista tärkeimmät olivat Thessaliotis, Pelasgiotis, Histiaiotis ja Fthiotis. Alueet muodostivat Thessalian liiton, joka yhdistyi usein sodan aikana, mutta oli muulloin välillä löyhempi. Sen vahvoja kaupunkeja olivat eri aikoina muun muassa Larissa, Farsalos ja Ferai, jotka sotivat usein keskenään liitosta huolimatta.
Thessalia oli aristokraattis-oligarkisten maanomistajasukujen hallitsemaa aluetta, eikä siellä ollut samanlaista laajaa tasa-arvoisten kansalaisten luokkaa kuin muualla Kreikassa. Alue tunnettiin maanomistajien vauraudesta sekä hevosistaan ja ratsuväestään.
Thessalia tuli Makedonian valtakunnan alaisuuteen Filippos II:n valloittamana vuonna 352 eaa. Rooman valtakunta sai sen valtaansa Kynoskefalain taistelun vuonna 197 eaa. myötä. Roomalaisella kaudella Thessalia nautti muodollisesti vapaasta asemasta. Viimeistään 300-luvulta jaa. lähtien alue muodosti oman provinssinsa.
Historia > Myöhempi historia

Rooman valtakunnan jakaantuessa Thessaliasta tuli muun Kreikan tavoin osa itäistä Bysantin valtakuntaa. 600-luvulta lähtien aluetta valloittivat slaavit, saraseenit, bulgaarit ja normannit. 1100–1200-luvuilla Thessalian valloittivat valakit, ja tämän vuoksi se tunnettiin nimellä Suuri Valakia (Suuri Vlakhia, Megale Vlakhia). 1300-luvulla alueen valloittivat puolestaan katalaanit ja serbit. Serbit tekivät Tríkalasta alueen hallintokeskuksen. Metéoran luostarialue sai alkunsa 1300-luvulla.
Turkkilainen Osmanien valtakunta valtasi Thessalian vuonna 1394. Osmanivallan aikana alueen keskus säilyi Tríkalassa. Piispa Dionysios Skylosofos yllytti ensimmäisenä 1600-luvulla thessalialaisia kapinaan osmaneja vastaan. Kreikan itsenäistymisen jälkeen 1800-luvun alkupuolella kreikkalaiset aloittivat taistelun myös Thessalian yhdistämisestä Kreikkaan. Pääosa Thessaliasta liitettiin Kreikkaan vuonna 1881, kun turkkilaiset luovuttivat alueet Berliinin sopimuksella Venäjän–Turkin sodassa kärsimänsä tappion jälkeen. Thessalian pohjoisosa Témpistä pohjoiseen liitettiin Kreikkaan ensimmäisen ja toisen Balkanin sodan vuosina 1912–1913 jälkeen solmitussa Bukarestin rauhassa vuonna 1913.
Osmanien lähtö aiheutti Thessaliassa maanomistusongelmia ja yhteiskunnallisia levottomuuksia, sillä maanomistus jäi harvojen kreikkalaisten käsiin. Alueen maat jaettiin uusiksi väestölle 1930-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thessalia Wikimedia Commonsissa
Περιφέρεια Θεσσαλίας. Thessalian alueen kotisivu. (kreikaksi)
Kreikan alueet
| --- | --- |
Alueet:   Attika  Epeiros  Etelä-Egean saaret  Itä-Makedonia ja Traakia  Jooniansaaret  Keski-Kreikka  Keski-Makedonia  Kreeta  Länsi-Kreikka  Länsi-Makedonia  Peloponnesos  Pohjois-Egean saaret  Thessalia 
Itsehallintoalueet:  Athos (Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio)
Thessalian alue
| --- | --- |
Kardítsan alueyksikkö:   Argithéa  Kardítsa  Límni Plastíra  Mouzáki  Palamás  Sofádes 
Lárisan alueyksikkö:   Agiá  Elassóna  Fársala  Kilelér  Lárisa  Témpi  Týrnavos 
Magnesian alueyksikkö:   Almyrós  Nótio Pílio  Rígas Feraíos  Vólos  Zagorá-Mourési 
Sporadien alueyksikkö:   Alónnisos  Skiáthos  Skópelos 
Tríkalan alueyksikkö:   Farkadóna  Metéora  Pýli  Tríkala 
Thessalian tasankoa, vuoria ja Pineiós-joki.
Kámpoksen tasankoa, antiikin Histiaiotiin aluetta.
Pineiós-jokea Témpin solassa.
Vóloksen kaupunki Pílio-vuorelta nähtynä.
Gónnoin kylä.
Antiikin aikaisen niin kutsutun Larissan ensimmäisen teatterin rauniot nykyisessä Lárisassa.
Metéoran luonnonnähtävyys ja luostarialue Píndos-vuoristossa Kalampákassa.
Tiede & edistys

| Tiede  & edistys |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Tutkijaliitto
Levikki:  1 000
Perustettu:  1976
Päätoimittaja:  Ari Korhonen ja Katariina Mäkinen
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  neljästi vuodessa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tiede & edistys on Tutkijaliiton julkaisema vuonna 1976 perustettu monitieteinen ja kriittinen aikakauslehti.
Lehden toimituskuntaan ovat kuuluneet muiden muassa Yrjö Haila, Ilpo Helén, Merja Hintsa, Timo Kaitaro, Markku Koivusalo, Tuija Kokkonen, Turo-Kimmo Lehtonen, Susanna Lindberg, Mika Ojakangas, Tuija Pulkkinen, Kimmo Sarje ja Petri Ylikoski.
Päätoimittajat

Julkaisun päätoimittajat:
Seppo Toiviainen (1976–1978)
Antti Eskola (1979–1981)
Sakari Hänninen (1981–1983)
Kaarlo Tuori (1984–1986)
Yrjö Haila (1987–1993)
J. P. Roos (1993–1996)
Arto Noro
Mika Ojakangas (2007–2013)
Miira Tuominen (2013–?)
Ari Hirvonen (2016–2019)
Tero Toivanen (2020–2022)
Ari Korhonen ja Katariina Mäkinen (2022–)
Thula

| Thula |
| --- | --- |
 Paikallista kaupunkikuvaa.
 Thula
 Koordinaatit: 15°34′25″N, 43°54′05″E 
Valtio:  Jemen
Maakunta:  Amran
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Thula on kaupunki Jemenin Amranin maakunnassa lähellä pääkaupunki Sanaata.
Maantiede

Thula sijaitsee noin 45 kilometriä Jemenin pääkaupunki Sanaata. Kaupungin vieressä on vuori, jolle on rakennettu linnoitus. Kaupunkia itsessään ympäröi kaupunginmuuri, johon kuuluu yhdeksän porttia. Muita kaupungin rakennuksia ovat moskeijat, madrasat ja haudat.
Historia

Thulalla on ilmeisesti hyvin pitkä historia. Sen nimi on johdettu henkilönimestä Thula ibn Lubakha ibn Akyan ibn Himyar al-Ashgar. 900-luvuklla kirjoittanut al-Hamadani maintisee paikalla sijainneen kylän ja linnoituksen (hisn). Paikan strateginen merkitys kasvoi sittemmin aijubidien, rasulidien ja zaidilaisten imaamien valtakausilla. Imaami al-Mutahhar ibn Sharaf al-Dinin (k. 1572) hauta sijaitsee hänen poikansa kaupunkiin rakennuttamassa madrasassa.
Carsten Niebuhr vieraili kaupungissa 1700-luvulla ja Eduard Glaser vuonna 1883. Glaser kuvaili kaupungin olleen tuolloin Jemenin toiseksi suurin ja arvioi sen linnoituksen olevan hyvin vanha. Kaupunki lisättiin Jemenin aielistalle Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2002.
Väestö

Thulan  asukkaat ovat pääasiassa zaidilaisia muslimeja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thula Wikimedia Commonsissa
Viereisen vuoren linnoitus.
Thulan rakennuksia.
Thulen takaiset ihmeet

| Thulen takaiset ihmeet> Τὰ ὑπὲρ Θούλην ἄπιστα.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Antonios Diogenes
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  romaani
Julkaistu:  1. vuosisata
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Thulen takaiset ihmeet (m.kreik. Τὰ ὑπὲρ Θούλην ἄπιστα, Ta hyper Thūlēn apista) oli Antonios Diogeneen kirjoittama antiikin kreikkalainen romaani, joka ei ole säilynyt nykyaikaan. Se oli matkakertomus, joka kertoi nimensä mukaisesti ihmeellisistä matkoilla kohdatuista asioista jossakin Thulen tuolla puolen.
Historia

Romaanin samoin kuin sen kirjoittajankin ajoitus on epävarma; se on mahdollisesti kirjoitettu ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Nykyaikaan teoksesta on säilynyt vain katkelmia 100- ja 200-luvuilta peräisin olevista papyruksista sekä kuvaus Fotioksen teoksessa Bibliotheke. Jälkimmäistä ei voida kuitenkaan pitää erityisen luotettavana. Lisäksi Porfyrios mainitsee romaanin omassa teoksessaan Pythagoraan elämä. Teos vaikutti osaltaan myöhempiin antiikin aikaisiin romaaneihin.
Sisältö

Romaani koostui Homeroksen eeposten tavoin 24 kirjasta. Rakenteeltaan se oli monimutkainen, pitäen sisällään useita kertomuksia, jotka pitivät edelleen sisällään muita kertomuksia. Siksi teoksesta on vaikea muodostaa yleiskuvaa säilyneen vähäisen aineiston perusteella. Kertomusten sisään upotetussa keskustarinassa, joka kattaa 22 kirjaa (kirjat 2–23), nuori nainen nimeltä Derkyllis kertoo rakastetulleen Deiniaalle olleensa veljensä Mantiniaksen kanssa paossa erästä pahaa egyptiläistä pappia, ja päätyneensä siksi seikkailuihin pitkin Välimeren aluetta ja lopulta kaukaiseen pohjoiseen Thulen saarelle. Tämä tarina on upotettu kertomukseen Deiniaan matkoista, jotka jatkuvat edelleen kirjassa 24; hän oli päätynyt Thuleen saadakseen lisää tietoa ja oli tavannut Derkylliksen siellä. Deinias puolestaan kertoo oman tarinansa maanmiehelleen Kymbakselle Tyroksessa, ja tämä kertomus on edelleen upotettu muiden henkilöiden kirjeisiin ja muihin kirjoituksiin.
Teoksen laajuus selittyy sillä, että suuri osa siitä lienee ollut paradoksografista aineistoa, jossa eri henkilöt kertovat matkoillaan näkemistä paikoista ja kansoista. Teos on sisältänyt myös filosofisia ja uskonnollisia ajatuksia, ja siinä on joitakin merkkejä uuspythagoralaisuudesta.
Kirjallisuutta

Antonius Diogenes: The Wonders beyond Thule. Teoksessa Reardon, B. P. (toim.): Collected Ancient Greek Novels.  (Second Edition (First Edition 1989))  Berkeley:  University of California Press, 2008.  ISBN 9780520256552
Antonius Diogenes: The Incredible Things beyond Thule. Teoksessa Stephens, Susan A. & Winkler, John J.: Ancient Greek Novels: The Fragments: Introduction, Text, Translation, and Commentary, s. 101–157.  (Princeton Legacy Library)  Princeton University Press, 2014.  ISBN 1400863384
Aiheesta muualla

Photius: Bibliotheca 166: Antonius Diogenes, The incredible wonders beyond Thule. Patriarkka Fotioksen kuvaus teoksesta. (englanniksi)
Antiikin kreikkalaiset romaanit
| --- | --- |
Varsinaiset säilyneet romaanit:  Dafnis ja Khloe · Efesoslainen kertomus · Etiopialainen kertomus · Kallirhoe · Leukippe ja Kleitofon
Muuta proosafiktiota:  Aleksanteri-romaani · Apollonios Tyroslainen · Babylonialainen kertomus · Foinikialainen kertomus · Herpyllis · Iolaos · Kalligone · Khione · Metiokhos ja Parthenope · Miletoslainen kertomus · Ninos ja Semiramis · Sesonkhosis · Thulen takaiset ihmeet · Tinufis · Tosi tarina
Thyrea

| Thyrea> Θυρέα |
| --- | --- |
 Thyreatiksen tasanko, nykyinen Ástroksen tasanko, jossa Thyrean kaupunki sijaitsi.
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Vóreia Kynouría, Arkadia, Peloponnesos
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kynuria / Lakonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thyrea (m.kreik. Θυρέα) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kynuriassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta.