stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2019
Tulokset > Sekajoukkueet > Joukkuemäki (HS 109)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Katharina Althaus Markus Eisenbichler Juliane Seyfarth Karl Geiger | 1012,2 |
| 2 |  | Eva Pinkelnig Philipp Aschenwald Daniela Iraschko-Stolz Stefan Kraft | 989,9 |
| 3 |  | Anna Odine Strøm Robert Johansson Maren Lundby Andreas Stjernen | 938,4 |
| 4 |  | Urša Bogataj Ziga Jelar Nika Križnar Peter Prevc | 930,8 |
| 5 |  | Yuki Itō Yukiya Satō Sara Takanashi Ryōyū Kobayashi | 928,6 |
| 6 |  | Kinga Rajda Dawid Kubacki Kamila Karpiel Kamil Stoch | 914,9 |
Päivämäärä: 2. maaliskuuta
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 13 | 5 | 7 | 25 |
| 2. |  Saksa | 6 | 3 | 0 | 9 |
| 3. |  Ruotsi | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 4. |  Puola | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5. |  Venäjä | 0 | 5 | 3 | 8 |

| 6. |  Itävalta | 0 | 4 | 5 | 9 |
| 7. |  Italia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8. |  Slovenia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9. |  Japani | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 22 | 22 | 22 | 66 |
Dopingskandaali

Seefeldin MM-hiihtojen yhteydessä tehtiin joukko poliisiratsioita, jotka olivat osa isoa dopingtutkintaa. Ratsioissa otettiin kiinni yhdeksän henkilöä, joista viisi oli maastohiihtäjiä. Kiinniotettuja epäillään veridopingin käytöstä. Itävaltalaisen Kurier-lehden mukaan kiinniotettuja ovat itävaltalaiset Dominik Baldauf ja Max Hauke. Viron hiihtoliiton puheenjohtajan mukaan loput ovat virolaiset Andreas Veerpalu ja Karel Tammjärv ja kazakstanilainen Aleksei Poltoranin. Yksi kiinniotetuista urheilijoista oli suorittamassa verensiirtoa poliisin ratsian hetkellä. Seefeldissä piti majaa rikollisryhmä, joka järjesti dopingin. Kiinniotetut hiihtäjät ovat myöntäneet poliisille käyttäneensä kiellettyjä menetelmiä. Virolainen hiihtäjä Karel Tammjärv kertoi tiedotustilaisuudessa, että Viron entisellä päävalmentajalla oli yhteys saksalaiseen lääkäriin, joka auttoi veridopingin muodossa. Tammjärv kertoi, että tapaamisia saksalaislääkärin kanssa käytiin Frankfurtissa ja Berliinissä. Hänestä otettiin verta ensi kerran loppukesästä 2016. Veri tankattiin takaisin ennen Lahden vuoden 2017 MM-kisoja, mutta ilman hyötyjä sairastelujensa takia. Tammjärv kertoi rahoittaneensa kielletyt toimenpiteet henkilökohtaisilta sponsoreiltaan saaduilla rahoilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2019 Wikimedia Commonsissa
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025 
| n k Talviurheilun kausi 2018–2019 |
| --- | --- |
← 2017–20182019–2020 →
Alppihiihto:  Maailmancup  MM-kilpailut  SM-kilpailut 
Ampumahiihto:  Maailmancup  MM-kilpailut  IBU-Cup  EM-kilpailut  IBU Juniorcup  NMM-kilpailut  Puuilo-cup  SM-kilpailut 
Freestylehiihto:  Maailmancup  MM-kilpailut 
Jääkiekko:  Miesten MM-kilpailut  Naisten MM-kilpailut  Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut  Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  SM-liiga  Naisten liiga  Mestis  Suomi-sarja  NHL  KHL 
Jääpallo:  Miesten MM-kilpailut  Naisten MM-kilpailut  Bandyliiga  Naisten SM-sarja 
Lumilautailu:  Maailmancup  MM-kilpailut 
Pikaluistelu:  Maailmancup  Yleisluistelun MM  Sprintti-MM-kilpailut  Matkakohtaiset MM-kilpailut 
Pohjoismaiset hiihtolajit:  Maastohiihdon maailmancup  Maastohiihdon Suomen Cup  Maastohiihdon SM-kilpailut  Mäkihypyn maailmancup  Mäkihypyn SM-kilpailut  Yhdistetyn maailmancup  Yhdistetyn Continental Cup  MM-kilpailut  NMM-kilpailut  Ski Classics 
Taitoluistelu:  MM-kilpailut  EM-kilpailut
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2004

| --- | --- |
Ajankohta: 12. huhtikuuta -   18. huhtikuuta 2004
Isäntämaat:  Espanja    Liettua
Joukkueet: 12
Nousivat   1. divisioonaan 2005:  Kiina    Liettua
Putosivat   3. divisioonaan 2005:  Luxemburg    Etelä-Afrikka
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2004 pelattiin Jacassa, Espanjassa (ryhmä A) ja Elektrenaissa, Liettuassa (ryhmä B) 12.–18. huhtikuuta 2004. Ryhmien voittajat, Kiina ja Liettua, nousivat 1. divisioonan MM-kisoihin vuodeksi 2005.
Lopputulos > Ryhmä A

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  Kiina | 5 | 4 | 0 | 1 | 39-13 | 8 |
| 2.  Kroatia | 5 | 4 | 0 | 1 | 32-6 | 8 |
| 3.  Australia | 5 | 3 | 1 | 1 | 40-18 | 7 |
| 4.  Espanja | 5 | 2 | 1 | 2 | 29-13 | 5 |
| 5.  Israel | 5 | 0 | 1 | 4 | 3-28 | 1 |
| 6.  Luxemburg | 5 | 0 | 1 | 4 | 5-70 | 1 |
Lopputulos > Ryhmä B

| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.  Liettua | 5 | 5 | 0 | 0 | 70-7 | 10 |
| 2.  Serbia-Montenegro | 5 | 4 | 0 | 1 | 55-23 | 8 |
| 3.  Pohjois-Korea | 5 | 3 | 0 | 2 | 22-20 | 6 |
| 4.  Bulgaria | 5 | 2 | 0 | 3 | 20-30 | 4 |
| 5.  Uusi-Seelanti | 5 | 1 | 0 | 4 | 13-61 | 2 |
| 6.  Etelä-Afrikka | 5 | 0 | 0 | 5 | 9-48 | 0 |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
29.:  Liettua
30.:  Kiina
31.:  Serbia
32.:  Kroatia
33.:  Australia
34.:  Pohjois-Korea
35.:  Espanja
36.:  Bulgaria
37.:  Uusi-Seelanti
38.:  Israel
39.:  Luxemburg
40.:  Etelä-Afrikka
Aiheesta muualla

A-lohkon turnaus IIHF:n sivuilla (englanniksi)
B-lohkon turnaus IIHF:n sivuilla (englanniksi)
Vuoden 2004 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet:  World Cup  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
Naiset:  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
U20:  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
U18:  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2020
Maybach

| Maybach Motorenbau |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Tytäryhtiö
Perustettu:  1909
Perustaja:  Wilhelm Maybach
Kotipaikka:  Stuttgart, Baden-Württemberg, Saksa
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilöautot, luksusautot
Emoyhtiö:  Mercedes-Benz
Kotisivu:  www.mercedes-maybach.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maybach Manufaktur oli saksalainen loistoautojen valmistaja. Yrityksen perusti aiemmin Gottlieb Daimlerin yrityskumppanina Daimler-Motoren-Gesellschaftilla toiminut Wilhelm Maybach ja hänen poikansa vuonna 1909. Mercedes-Benz valmistaa nykyään Maybach-brändillä hyvin ylellisiä, erikoisvarusteltuja Mercedes-Benz S-sarjaisia Mercedes-Maybach-autoja.
Historiaa > Alku

Wilhelm Maybach (1846–1929) perusti 1920-luvulla Maybach-Motorenbau GmbH -nimisen yrityksen, joka tunnettiin maailmansotien välisenä aikana aikansa laadukkaimpien autojen valmistajana, jolle tyypillistä oli tekninen edistyksellisyys. Toisen maailmansodan aikana kaikki saksalaiset panssarivaunut oli varustettu Maybach-moottoreilla, joista kuuluisin lienee Tigerissä ja Pantherissa käytetty HL 230. Vuonna 1966 Maybach-Motorenbau yhdistyi Daimler-Benzin kanssa, jonka jälkeen se tunnettiin nimellä Maybach Mercedes-Benz Motorenbau GmbH. Vuonna 1969 yhtiön nimeksi tuli Motoren- und Turbinen-Union Friedrichshafen GmbH, eli MTU.lähde?
Historiaa > Paluu

Daimler (entinen DaimlerChrysler) otti Maybach-nimen käyttöön vuonna 2002 tuotantoon tulleelle kalleimmalle automallilleen. Ne olivat Maybach 57 ja 62. Perustetun yrityksen nimeksi tuli Maybach Manufaktur. Myöhemmän ajan Maybachit perustuivat pääosin Mercedes-Benzin tekniikkaan.
Auton hinta oli (vuonna 2006) verottomana noin 300 000 euroa. Suomessa mallin 62 myyntihinta oli 680 000 euroa, ja mallin 57 hinta 575 850 euroa.
Rengasvalmistaja Fulda esitteli vuonna 2005 Exelero-nimisen konseptiauton. Kyseessä on massiivinen 5,7-metrinen Coupé-korinen auto jonka Maybach valmisti Fuldan tilauksesta merkin erikoisrenkaita varten.
Ensimmäinen Maybach tuotiin Suomeen 3.7.2003 Seinäjoen KäyttöAutoon. Auto tuotiin Saksasta sitä varten valmistetulla kuorma-autolla erikoiskuljetuksena. Autoa ei saanut käsitellä ilman tietynlaisia hanskoja ja haalareita. Matkantekoa seurattiin taukoamatta GPS-paikannusjärjestelmällä.
Auton pituus on 6,2 metriä ja tehoa turboahdetussa V12-moottorissa on 550 hv, ja auton omapaino on 2 855 kg. Varustukseen kuuluu muun muassa samppanjajääkaappi, kallistuvat lentoistuimet, himmentyvä lasikatto, tv-monitorit ja mittaristot takapenkkiläisille ja napin painalluksella sulkeutuvat takaovet. Autoa ei ostettu kaupasta, vaan se piti käydä itse tehtaalla tilaamassa.
Historiaa > Mercedes-Maybach

Merkin valmistus päätettiin lopettaa vuonna 2011, ja viimeinen auto valmistui vuonna 2012. Maybach-brändi teki paluun 2014 muodossa Mercedes-Maybach. Ensimmäinen uusi Maybach oli Mercedes-Maybach S 600, joka perustuu Mercedes-Benz S-sarjaan.
Daimler esitteli helmikuussa 2017 Mercedes-Maybach G650 Landauletin, joka on Mercedes-Benz G-sarjan erikoisversio. Auto on koriltaan sekoitus katumaasturia ja landauletia.
Mallit

Mercedes-Maybach S 600
Mercedes-Maybach S 650 Cabriolet
Mercedes-Maybach G650 Landaulet
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Autowiki: Maybach-artikkeli
Valmistajan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Europaluxury - Prestigious European cars
Maybach SW 42 (1939).
Maybach 62.
Maybach tarjoaa tilaa ja ylellisyyttä.
Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 1998

XVII talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Kaukalopikaluistelussa järjestettiin kuusi kilpailutapahtumaa.
Miehet > 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Takafumi Tishitani | 42,862 |
| 2 |  | An Yulong | 43,022 |
| 3 |  | Hitoshi Uematsu | 43,713 |
Miehet > 1 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kim Dong-Sung | 1.32,375 |
| 2 |  | Li Jiajun | 1.32,428 |
| 3 |  | Eric Bedard | 1.32,660 |
Miehet > 5 000 m viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eric Bedard Derrick Campbell François Drolet Marc Gagnon | 7.06,075 |
| 2 |  | Chae Ji-Hoon Lee Jun-Hwan Lee Ho-Eung Kim Dong-Sung | 7.06,776 |
| 3 |  | Li Jiajun Feng Kai Yuan Ye An Yulong | 7.11,558 |
Naiset > 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Annie Perreault | 46,568 |
| 2 |  | Yang Yang (S) | 46,627 |
| 3 |  | Chun Lee-Kyung | 46,335 |
Naiset > 1 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Chun Lee-Kyung | 1:42,776 |
| 2 |  | Yang Yang (S) | 1:43,343 |
| 3 |  | Wang Hye-Kyung | 1:43,361 |
Naiset > 3 000 m viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Chun Lee-Kyung Wong Hye-Kyung An Sang-Mi Kim Yun-Mi | 4:16,260 |
| 2 |  | Yang Yang (A) Yang Yang (S) Wang Chunlu) Sun Dandan | 4:16,383 |
| 3 |  | Christine Boudrias Isabelle Charest Annie Perreault Tania Vincent | 4:21,205 |
Talviolympialaisten 1998 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Curling
|
Freestylehiihto
|
Jääkiekko
|
Kaukalopikaluistelu
|
Lumilautailu
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Kaukalopikaluistelu olympialaisissa
1988
|
1992
|
1994
|
1998
|
2002
|
2006
|
2010
|
2014
|
2018
|
2022
Venäjän hallitsijat

| Venäjän hallitsija |
| --- | --- |
 
 Nikolai II Venäjän viimeinen hallitsija
 
Virka-asunto:  Talvipalatsi, Moskovan Kreml
Nimittäjä:  perinnöllinen
Perustettu:  862
Ensimmäinen:  Rurik
Viimeinen:  Nikolai II
Lakkautettu:  15. maaliskuuta 1917
Venäjän valtion juuret juontuvat viikinkiajalla syntyneestä Kiovan valtakunnasta, joka nousi mahtavimmaksi varjagien hallitsemista kaupunkilinnoituksista 800-luvun loppupuolella. Varjagien niin kutsuttu Rurikin dynastia hallitsi Venäjää yhtäjaksoisesti aina vuoteen 1598 asti. Tätä seuranneena 15 vuoden sekasortoisena aikakautena nähtiin vielä yksi varjagihallitsija, Vasili IV (1606–1610). Vuonna 1613 valtakunnankokous valitsi Venäjän tsaariksi Romanov-sukuisen Mikaelin. Romanovit hallitsivat Venäjää aina vuoden 1917 alkupuolelle. Samana vuonna valtaan nousi kommunistinen puolue ja vanha yhteiskuntajärjestys murtui, jonka jälkeen maan johtajia ei enää kutsuta hallitsijoiksi.
Rurik ja hänen veljensä saapuvat Laatokankaupunkiin. Apollinari Vasnetsovin (1856–1933) maalaus. Nestorin kronikan mukaan Rurik on Oleg Viisaan isä.
Venäjän hallitsijan arvonimi

Keskiajalla venäläisten hallitsijoita kutsuttiin ruhtinaiksi ja suuriruhtinaiksi. 1400-luvulla tuli käyttöön tsaarin arvonimi. Tsaari johtuu sanana latinan termistä caesar. Venäjän hallitsijalle arvonimi otettiin Bysantista sen jälkeen kun Venäjä julistautui "kolmanneksi Roomaksi" ja Itä-Rooman perinteen jatkajaksi. Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun taas saksalainen kielialue käytti suomen kielen "keisari"-termiin johtanutta "Kaiser"-muunnosta, ja muissa Euroopan kielissä latinan kantasanasta "imperator" johdettua sanaa.
Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä julistettiin suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi "(Vserossijski Imperator)". Venäjän hallitsijoista onkin tästä eteenpäin syytä puhua Venäjän keisarina. Arvonimi "tsaari" säilyi ennallaan, mutta ei Venäjän vaan lukuisten muiden alueiden tsaarina. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari, ja "keisari"- ja "tsaari"-termin välillä ei Venäjällä ole käytännössä eroa.
Suomessa Venäjän keisari hallitsi Suomen autonomisen suuriruhtinaskunnan perustuslaillisten rajoitteiden puitteissa, minkä vuoksi hänestä käytettiin Suomessa keisarin ohella myös nimitystä Suomen suuriruhtinas korostamaan Suomen autonomiaa sekä eroa Venäjän yleisen lain ja Suomen suuriruhtinaskunnan autonomian välillä.
Hallitsijan asema

Venäjän hallitsija oli itsevaltias. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että hallitsijan alamaisilla ei ollut säädettyä oikeutta vallankäyttöön. Samalla puuttui lain turva esivallan mielivaltaa vastaan. Syy tähän löytyy pitkäaikaisesta historiallisesta kehityksestä ja muotoutuneesta kulttuurista.
Novgorodin, Kiovan ja myös Moskovan suurruhtinaat ja ruhtinaat pitivät suuren osan tärkeästä turkiskaupasta ja myös muusta kaupankäynnistä hallitsijan kontrollissa. Näin Venäjälle ei muodostunut Euroopan tapaan kauppaa käyvää voimakasta vaurastuvaa porvaristoa, joka vaatisi itselleen oikeuksia. Myöskään ylimykset eivät muodostaneet yhtenäistä säätyä, joka olisi tuonut vastapainon itsevaltiaalle, vaan pitkään jokainen palveli omaa ruhtinasta.
Mongolien ja tataarien esimerkki vaikutti myös venäjän hallitsijan asemaan. Kaani oli despootti, toisinaan oikukas, ihmisten hengen ja omaisuuden yläpuolella.  Kultaisen ordan keskitetty hallinto oli samalla erittäin tehokas ja toimi luonnollisena esimerkkinä Moskovan ruhtinaille. Myös Turkin sulttaanin hillittömällä terrorilla saavutetut voitot vahvistivat kuvaa armottoman kurin kulttuurin menestyksestä. Kun Novgorod poikkesi tästä eurooppalaisen kaupunkivapauden suuntaan se hävitettiin kiduttamalla, polttamalla ja raiskaamalla.
Kun Iivana III nai Konstantinopolista prinsessa Sofia Palaigoksen ja Konstantinopoli kukistui, kutsuttiin Venäjällä Moskovaa toiseksi Konstantinopoliksi. Iivana IV ”Julma” otti näin itselleen tsaarin (Caesarin) arvonimen korostaakseen tätä yhteyttä ja sitä, että hän oli suoraan Jumalalle vastuussa. Hän sai tästä syyn pitäytyä myös Bysantin mallin mukaisena hengellisenä johtajana. Samalla toisen Bysantin, kolmannen Rooman tsaari oli ainoana kristittynä (ortodoksina) hallitsijana velvoitettu maailmanherruuteen ja imperialismiin. Huomattakoon, että maailmalla hallitsijan jo tuolloin tunnettu lisänimi ”Julma” on Venäjällä ”Ankara” (ven. Groznyi). Venäjällä Iivanan lisänimestä puuttuu hirmuhallintoon liitetty negatiivinen sävy, ja nimeä ”Ankara” on toisinaan ymmärretty isällisen ankaraksi. Myöhemmin erityisesti Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin tunnetaan ihailustaan Iivanaa kohtaan. Stalin haki Iivanan toimista perusteita omalle terrorilleen.
Pietari I Suuri eurooppalaisti monella tavalla takapajuista Venäjää. Hän uudisti hallintoa ja armeijaa ja ryhtyi rakennuttamaan uutta pääkaupunkia Pietaria. Myös uudet aatteet kuten valistunut itsevaltius saapuivat vähitellen Venäjälle. Ne elivät rinnakkain vanhan mallin kanssa riippuen hallitsijan tahdosta. Katariina II ja Aleksanteri II ovat tunnettuja vapaamielisestä uudistushengestä. Esimerkiksi maaorjuus lakkautettiin vasta Aleksanterin aikana vuonna 1861. Hänen edeltäjänsä Nikolai I ja seuraajansa Aleksanteri III olivat taas tunnettuja kurin kannattajia ja Venäjä tunnettu heidän aikanaan ankarasta poliisivaltiosta.lähde?
Luettelo hallitsijoista > Muinaiset Kiovan ruhtinaat

| Ruhtinas | vallassa |
| --- | --- |
Kyi: tuntematon
Bož: noin 350–376
Luettelo hallitsijoista > Novgorodin ruhtinaat > Rurik-suku

| Ruhtinas | Ruhtinas | vallassa |
| --- | --- | --- |
|  | Rurik | 862–879 |
|  |  Oleg Viisas  | 879–882 |
Luettelo hallitsijoista > Kiovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat > Kyi-suku

Askold ja Dir (842–842)selvennä
Luettelo hallitsijoista > Kiovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat > Rurik-suku

Oleg Viisas (882–912)
Igor (912–945)
Olga (945–962)
Svjatoslav I (962–972)
Jaropolk (972–980)
Vladimir I (980–1015)
Svjatopolk I (1015–1019)
Jaroslav I Viisas (1019–1054)
Izjaslav I (1054–1073, 1076–1078)
Svjatoslav II (1073–1076)
Vsevolod I (1078–1093)
Svjatopolk II (1093–1113)
Vladimir Monomah (1113–1125)
Mstislav I Suuri (1125–1132)
Jaropolk II (1132–1139)
Vjatšeslav I (1139, 1151–1154)
Vsevolod II (1139–1146)
Igor II (1146)
Izjaslav II (1146–1154)
Yrjö I (1149–1151, 1155–1157)
Rostislav I (1154–1167)
Izjaslav III (1155–1162)
Mstislav II (1167–1169)
Gleb I (1169, 1170–1171)
Vladimir II Mstislavitš (1171)
Mikael I (1171)
Roman I (1171–1173, 1175–1177)
Vsevolod III (1173)
Rurik (1173, 1180–1182, 1194–1202, 1203–1205, 1206, 1207–1210)
Jaroslav II, (1174–1175, 1180)
Svjatoslav III (1173, 1176–1180, 1181–1194)
Ingvar I (1202, 1214)
Roman II (1203-1205)
Rostislav II (1204–1206)
Vsevolod IV (1206–1212)
Mstislav III (1214–1223)
Vladimir III (1223–1235)
Izjaslav IV (1235–1236)
Jaroslav III (1236–1238, 1246)
Mikael II (1238–1239, 1241–1246)
Rostislav III (1239)
Daniel I (1239–1240)
Luettelo hallitsijoista > Vladimirin ruhtinaat ja suuriruhtinaat > Rurik-suku

Andrei I (1168–1175)
Mikael I (1175–1176)
Vsevolod III (1176–1212)
Juri II (1212–1216 ja 1218–1238)
Konstantin I (1216–1218)
Jaroslav II (1238–1246)
Svjatoslav III (1246–1249)
Andrei II (1249–1252)
Aleksanteri Nevski (1252–1263)
Jaroslav III (1263–1271)
Vasili Jaroslavitš (1272–1277)
Dmitri Aleksandrovitš (1277–1294)
Andrei III (1294–1304)
Mihail Jaroslavitš (1304–1318)
Luettelo hallitsijoista > Moskovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat > Rurik-suku

Daniel (1283–1303)
Juri (1303–1325)
Iivana I (1325–1341)
Semjon (1341–1353)
Iivana II (1353–1359)
Dimitri (1359–1389)
Vasili I (1389–1425)
Vasili II (1425–1462)
Iivana III (Iivana Suuri) (1462–1505) – ensimmäinen koko Venäjän hallitsija – nai Bysantin viimeisen keisarin veljentyttären Sofia Palaiologoksen
Vasili III (1505–1533)
Iivana IV "Julma" (1533–1547)
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Rurik-suku

Iivana IV "Julma" (1547–1584)
Fjodor I (1584–1598)
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Godunov-suku

Boris Godunov (1598–1605)
Fjodor II (1605)
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Rurik-suku

Vale-Dmitri I (1605–1606)
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Šuiski-suku

Vasili IV (1606–1610)
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Rurik-suku

Vale-Dmitri II (1607–1610)
Vale-Dmitri III (1611–1612)
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Vaasa-suku

| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Ladislaus IV Puolalainen | 6.9.1610 – 4.11.1612 (syrjäytetty) / 14. kesäkuuta 1634 (erosi) | 9. kesäkuuta 1595  Krakova Puola | Cecilia Renata Marie Louise Gonzaga | 20. toukokuuta 1648 (52 vuotta) Merkinė, Liettua |
Luettelo hallitsijoista > Venäjän tsaarit > Romanov-suku

| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Mikael I | 26.7.1613 – 14.7.1645 | 12.7.1596  Moskova | Maria Dolgorukova 1624 Jevdokija Strešneva 5.2.1626 | 14. heinäkuuta 1645 (49 vuotta) Moskova |
|  |  Aleksei I  | 14.7.1645–29.1.1676 | 9.5.1629  Moskova | Maria Miloslavskaja 17.2.1648 Natalja Naryškina 1.2.1671 | 1. huhtikuuta 1676 (46 vuotta)  Moskova |
|  | Fjodor III | 29.5.1676–7.5.1682 | 9.6.1661  Moskova | Agafia Gruševskaja 28.7.1680 Marfa Apraksina 24.2.1682 | 7. toukokuuta 1682 (20 vuotta) Moskova |
|  | Pietari I Suuri | 7.5.1682–2.11.1721 | 9.6.1672 Moskova | Jevdokija Fjodorovna Lopuhina 1689 Marta Helena Skowrońska 1707 | 8. helmikuuta 1725 (52 vuotta)  Pietari |
|  | Iivana V | 2.6.1682–8.2.1696 | 6.9.1666  Moskova | Praskovja Fjodorovna Saltykova 1684 | 8. helmikuuta 1696 (29 vuotta)  Moskova |
Luettelo hallitsijoista > Venäjän keisarit > Romanov-suku

Kaikki hallitsijat vuoteen 1917 saakka on katsottu kuuluviksi Romanovien dynastiaan, vaikka teknisesti Pietari III ja kaikki keisarit Paavali I:stä alkaen olivat Holstein-Gottorpin sukua, kun taas Katariina I, Iivana VI ja Katariina II kuuluivat kokonaan muihin sukuihin.
| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Pietari I Suuri | 2. marraskuuta 1721 – 8. helmikuuta, 1725 | 9. kesäkuuta 1672  Moskova | Jevdokija Fjodorovna Lopuhina 1689 Marta Helena Skowrońska 1707 | 8. helmikuuta 1725 (52 vuotta) Pietari |
Luettelo hallitsijoista > Venäjän keisarit > Skowroński -suku

| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Katariina I | 8. helmikuuta 1725 – 17. toukokuuta 1727 | 15. huhtikuuta 1684 Tartumaa  Liivinmaa Ruotsi | Pietari I Suuri 1707 | 17. huhtikuuta 1727 (43 vuotta)  Pietari |
Luettelo hallitsijoista > Venäjän keisarit > Romanov-suku

| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Pietari II  | 18. toukokuuta 1727 – 30. tammikuuta 1730 | 23. lokakuuta 1715 Pietari | naimaton | 30. tammikuuta 1730 (14 vuotta) Moskova |
Luettelo hallitsijoista > Venäjän keisarit > Mecklenburg-Schwerin-suku

| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Anna | 13. helmikuuta 1730 – 28. lokakuuta 1740 | 7. helmikuuta 1693 Moskova | Kuurinmaan herttua Friedrich Wilhelm Kettler marraskuussa 1710 | 28. lokakuuta 1740 (42 vuotta)  Moskova |
Luettelo hallitsijoista > Venäjän keisarit > Brunswick-Bevern-suku

| Monarkki | Monarkki | vallassa | syntynyt | avioliitto | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Iivana VI | 28. lokakuuta 1740 – 6. joulukuuta, 1741 | 23. elokuuta 1740 Pietari | naimaton | 16. heinäkuuta 1764 (23 vuotta) Pähkinälinna (murhattiin) |