stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anna Kontula
Politiikka

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Aluevaalit
| Vuosi | Hyvinvointialue | Äänet | Tulos |  |
| 2022 | Pirkanmaa | 2 832 | valittiin |  |
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Vaalipiiri | Äänet | Tulos |  |
| 2003 | Pirkanmaa | 383 | ei valittu |  |
| 2007 | Pirkanmaa | 1 453 | ei valittu |  |
| 2011 | Pirkanmaa | 4 262 | valittiin |  |
| 2015 | Pirkanmaa | 7 769 | valittiin |  |
| 2019 | Pirkanmaa | 6 946 | valittiin |  |
| 2023 | Pirkanmaa | 4 909 | valittiin |  |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Kunta | Äänet | Tulos |  |
| 2004 | Tampere | 341 | valittiin |  |
| 2008 | Tampere | 594 | valittiin |  |
| 2012 | Tampere | 1 107 | valittiin |  |

Tutkijatyönsä ohella Kontula on ollut Seksialan Liitto SALLI:n varapuheenjohtaja sekä toiminut vasemmistoaktivistina ja poliitikkona. Hän on toiminut muun muassa Vasemmistoliiton puoluevaltuuston jäsenenä, Vasemmistonuorten varapuheenjohtajana (2001–2003), Vasemmisto-opiskelijoiden varapuheenjohtajana (2000–2004) ja Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston jäsenenä (2001–2003). Aloitettuaan kansanedustajana Kontula perusti vuonna 2011 Tampereelle Sosiaaliasema X:n.
Politiikka > Eduskunta

Kontula valittiin eduskuntaan vaaleissa 2011 Pirkanmaan vaalipiiristä vasemmistoliiton listalta 4 262 äänellä. Ensimmäisellä vaalikaudella Kontula oli perustuslakivaliokunnan sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen ja eduskunnan Palestiina-ystävyysryhmän puheenjohtaja, toisella sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan että tulevaisuusvaliokunnan jäsen. Vuonna 2019 alkaneella kaudella Kontula toimii työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajana ja on perustuslakivaliokunnan jäsen.
Elokuussa 2023 Kontula kertoi, ettei aio pyrkiä eduskuntaan vuoden 2027 eduskuntavaaleissa. Hän myös kertoi uskovansa, ettei parlamentarismilla ole tulevaisuutta hallintomuotona, ja haluavansa lisätä suoran demokratian muotoja.
Politiikka > Kunnallispolitiikka

Kontula valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran kunnallisvaaleissa 2004 341 äänellä. Hän uusi paikkansa vuonna 2008 saatuaan 594 ääntä ja jälleen vuonna 2012 saatuaan 1 107 ääntä. Sekä vuosina 2008 että 2012 Kontulan äänimäärä oli Tampereen Vasemmistoliiton listalla toiseksi suurin.
Politiikka > Aluevaltuusto

Kontula valittiin Pirkanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon aluevaaleissa 2022 2 832 äänellä.
Näkemyksiä

Kontula on nimittänyt itseään eduskunnan ainoaksi julkiseksi kommunistiksi. Kontula pitää itseään sisimmältään autoritäärisyyttä vastustavana anarkistina, mutta kokee ettei hän voi olla sitä uskottavasti julkisuudessa, koska hän työskentelee kansanedustajana.
Kontulan mukaan ekokriisi osoittaa sen, että kasvuun perustuva talousjärjestelmä on sortumassa. Hän myös epäilee, tarjoaako parlamentarismi tarpeeksi keinoja ekokriisin ratkaisemiseen.
Näkemyksiä > Euroopan velkakriisi

Kontula on kansanedustajana arvostellut Euroopan velkakriisin helpottamiseksi tehtyjä ratkaisuja, joita hän pitää uusliberalistisina, ja vaatinut euroalueen talouskurisopimukselle vasemmistolaista vaihtoehtoa. Kontula äänesti ainoana hallituspuolueen kansanedustajana Kreikan tukipakettia vastaan vuonna 2012.
Näkemyksiä > Perustulo

Kontula on puhunut voimakkaasti perustulon puolesta. Kontula kannattaa vasemmistoliiton perustulomallia, joka on vastikkeeton, universaali ja kannustava. Hän on kritisoinut hallituksen perustulokokeilua siitä, että kokeilusta on unohtunut itse perustulo. Kontula sanoi Talouselämälle kokeilun alkaessa, että: ”Perustulokokeilusta uhkaa jäädä puuttumaan perustulo. Nyt ollaan kokeilemassa työttömyysturvan perusosan vastikkeettomuutta, ei mitään perustuloa.”
Näkemyksiä > Veronkierto

Kontula on vaatinut veronkierron vastaisia toimia. Vuonna 2014 Kontula julkaisi Varjotalous – Suomenkin asia -pamfletin, jossa listattiin 11 kohtaa veronkierron kitkemiseksi. Keinoihin kuuluvat ulkomaisten osinkojen lähdeverotuksen kiristäminen, maakohtaisen raportoinnin ja läpinäkyvyyden tehostaminen sekä ansio- ja pääomatuloverotuksen harmonisointi. Näillä keinoilla kerättäisiin Kontulan mukaan vähintään 1,3 miljardia euroa veroja.
Näkemyksiä > Työn murros

Kontula on korostanut epätyypillisessä työmarkkina-asemassa olevien työntekijöiden asemaa ja käynnissä olevaa työn murrosta. Työn murroksella Kontula viittaa siirtymään palkkatyöyhteiskunnasta maailmaan, jossa työtä tehdään vaihtelevilla tavoilla, vaihtelevissa sopimussuhteissa ja vaihtelevalla kestolla.
Näkemyksiä > Ilmastonmuutos

Kontula on korostanut ilmastonmuutoksen torjumisen kiireellisyyttä.  Kontulan mukaan ”kyse on nykymuotoisen sivilisaation jatkosta” ja vaatinut nopeampia toimia päästötavoitteiden saavuttamiseksi. Kontula on kritisoinut Sipilän hallitusta ilmastopolitiikasta, joka kiihdyttää ilmastonmuutosta.
Näkemyksiä > Seksityöntekijöiden asema

Seksityötä tutkinut Kontula kannattaa järjestelmää, jossa paritus ja ihmiskauppa on kriminalisoitu mutta seksin ostaminen ja myyminen eivät.
Näkemyksiä > Maahanmuutto ja paperittomat

Kontula on kritisoinut Suomen maahanmuuttopolitiikkaa ja siitä käytävää keskustelua. Hän kertoi vuonna 2013 piilotelleensa laittomasti maassaolevia henkilöitä maahanmuuttoviranomaisilta. Kontula sanoi tuolloin Enbuske & Linnanahde Crew’ssa, että ”jos Suomen maahanmuuttopolitiikka ahdistaa ihmisiä sellaisiin tilanteisiin, että toisen henki tai turvallisuus on vakavasti uhattuna, niin yleismaailmallinen lähimmäisenrakkaus ajaa ohi Suomen laista”. Hän kuitenkin myönsi Iltalehdelle, ettei ollut tietoinen siitä, onko hänen piilottelemiaan Euroopan unionin ulkopuolelta tulleita henkilöitä todella uhannut hengenvaara kotimaassaan. Kontulan mukaan ”kun joku pyytää apua, on parempi pelata varman päälle”.
Kontula sanoi lokakuussa 2018 Iltalehden Sensuroimaton Päivärinta -ohjelman haastattelussa, ettei enää pidä järkevänä piilotella paperittomia omassa kodissaan, koska on kertonut tästä julkisesti, mutta kertoi tukevansa taloudellisesti tällaista toimintaa. Hän myös myönsi kannustavansa ja pitävänsä hyvänä sitä, että suomalaiset piilottelevat paperittomia kotonaan.
Näkemyksiä > Lakiesitys työvoiman saatavuusharkinnasta luopumisesta

Kansanedustajat Anna Kontula (vas.), Juhana Vartiainen (kok.), Veronica Rehn-Kivi (rkp), Emma Kari (vihr.) ja Tytti Tuppurainen (sdp) jättivät syyskuussa 2017  lakialoitteen, jossa ehdotetaan työvoiman saatavuusharkinnasta luopumista.
Lakialoite keräsi laajaa tukea lähes kaikista eduskuntaryhmistä.
Aloitteen allekirjoitti 30 kokoomuslaista, 34 keskustalaista sekä kaikki RKP:n ja vihreiden edustajat.
Vasemmistopuolueista esitystä kannatti SDP:stä seitsemän kansanedustajaa. Vasemmistoliiton kansanedustajista aloitteen allekirjoittivat Kontulan lisäksi Silvia Modig ja Katja Hänninen.
Lakialoite herätti reaktioita erityisesti SAK-laisessa ammattiyhdistysliikkeessä.
Näkemyksiä > Terapiayhteiskunta

Kontula on kiiinnittänyt huomiota siihen, että itse asiassa vakava järkiperäinen ja dialektinen keskustelu ja yhteiskunnallisista ongelmista puhuminen ovat syrjäytyneet ja tilalle on ilmaantunut tunteiden käsittely, niin sanottu terapiayhteiskunta. Näin olen yhteiskunnan ongelmat ovat muuttuneet julkisuudessa näennäisesti yksilöiden ongelmiksi.
Näkemyksiä > Nato

Kontula on kertonut vastustavansa Suomen Nato-jäsenyyttä ja äänesti eduskunnassa sitä vastaan. Yksi keskeinen syy sille oli jäsenyyden todennäköisesti mukana tuomat ydinaseet, jotka Kontulan mukaan "ovat osa Naton pakettia, riippumatta siitä mitä Suomen laki sanoo". Kontulan mukaan Nato-jäsenyys "sulkisi Suomen pois puolueettomista rooleista, joissa maa voisi vaikuttaa myönteisesti maailman ja Suomen turvallisuuskehitykseen". Kontulan mielestä ydinaseiden käytön lisäksi myös terrorismin ja "kaikenlaisen kiusanteon" riski kasvaisi. Suomi joutuisi Nato-jäsenenä hänen mukaansa todennäköisemmin osaksi "suurvaltapoliittisia konflikteja".
Kontula on myös tuonut esiin sen, kuinka Natoon hänen mukaansa kuuluu "jäsenmaita, joilla on varsin hämärä ja ihmisoikeusnäkökulmasta ongelmallinen historia”.
Vastatessa kysymykseen teoreettisesta tilanteesta, jossa Venäjä hyökkäisi sotilaallisesti Suomeen, Kontula totesi, ettei silloinkaan kannattaisi Nato-jäsenyyttä. Kontulan mukaan maat, jotka haluaisivat Suomea kyseisessä tilanteessa auttaa, tekisivät sen Nato-jäsenyydestä riippumatta, ja ne jotka eivät haluaisi, eivät olisi velvoitettuja auttamaan, vaikka Suomi olisi Naton jäsen. Kontulan mukaan jäsenyysprosessi on osoittanut, että Naton "yksimielisyys on hauras ja helppo häiritä".
Kun Suomi lopulta liittyi Natoon, Kontula ilmaisi toivovansa Suomen olevan jäsen, joka ajaisi enemmän sen funktiota puolustus- kuin sotilasliittona ja pyrkisi "ihmisoikeusperustaiseen politiikkaan".
Aktivismia

Tammikuussa 2020, toimiessaan hallituspuolueen kansanedustajana, Kontula matkusti Israeliin ja pyrki tunkeutumaan Israelin rakentaman muurin läpi Gazaan järjestääkseen siellä mielenilmauksen, jolla kiinnitettäisiin huomiota Gazan saartoon ja siitä seuranneeseen humanitaariseen katastrofiin. Kontula kertoo pyrkineensä samalla vastustamaan Suomen asekauppoja Israelin kanssa. Israelin poliisi otti Kontulan ja muut aktivistiryhmän jäsenet kiinni ennen kuin he pääsivät perille kohteeseensa. Israelin poliisi epäili häntä yrityksestä lähteä maasta laittomasti – käytännössä epäily koskee yritystä mennä Gazaan muuta kuin laillista reittiä. Hallituspuolueen kansanedustajan pyrkimys rikkoa lakia kansalaistottelemattomuuden hengessä on oikeustieteen ja politiikantutkimuksen asiantuntijoiden mukaan poikkeuksellista. Israelin Suomen-suurlähetystö tuomitsi Kontulan teon. Helsingin juutalainen seurakunta syytti Kontulaa antisemitismistä. Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson sanoi Kontulan aktivismin olevan linjassa Vasemmistoliiton arvojen kanssa. Kontula kirjoitti matkastaan teoksen Muuri: matka maailman suurimpaan vankileiriin (2020).
Yksityiselämä

Anna Kontulan isoisoisä oli kansanedustaja Manu Kontula. Kontula on naimisissa (2014), ja hänellä on kolme lasta. Hän harrastaa tanssia.
Teokset

Prostituutio Suomessa.  Helsinki:  Sexpo-säätiö, 2005.  ISBN 951-95548-4-X
Punainen eksodus: Tutkimus seksityöstä Suomessa.  Helsinki:  Like, 2008.  ISBN 978-952-01-0212-8
Tästä äiti varoitti.  Helsinki:  Like, Into, 2009.  ISBN 978-952-01-0299-9
Kontula, Anna & Saaristo, Elina: Countering Trafficking in Moldova.  Chisinau:  International Organization for Migration, 2009.
Näkymätön kylä: Siirtotyöläisten asemasta Suomessa.  (Into-pamfletti 28)  Helsinki:  Like: Into, 2010.  ISBN 978-952-01-0522-8
Koivulaakso, Dan & Kontula, Anna & Peltokoski, Jukka & Saukkonen, Miika & Toivanen, Tero: Radikaaleinta on arki.  (Into-pamfletti)  Helsinki:  Into, 2010.  ISBN 978-952-01-0521-1
Avoin Suomi – Kuka vastaa? Työperusteisesta maahanmuutosta (Toim. Hannu-Pekka Huttunen ja Suvi Äärilä). Helsinki: Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, 2010. ISBN 978-952-257-183-0
Mistä ei voi puhua: Kirja uskosta ja uskonnosta.  Helsinki:  Into, 2012.  ISBN 978-952-264-183-0
Kontula, Anna & Kyllönen, Sanna: Subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajaamisen vaikutuksia. Helsinki: Vasemmistofoorumi, 2013.
Kirjeitä oikealle.  Helsinki:  Into, 2014.  ISBN 978-952-264-271-4
Kontula, Anna & Hämäläinen, Taneli: Varjotalous – Suomenkin asia. Helsinki: Vasemmistofoorumi, 2014. ISBN 978-952-68271-1-7
Kontula, Anna & Hämäläinen, Taneli: Paperiton, älä sairastu. Puheita universaalin terveydenhuollon puolesta.  Helsinki:  Kansan Sivistystyön Liitto, 2015.  ISBN 978-952-6693-07-1
Kontula, Anna & Andersson, Li: Kun ei kiitoksella elä – Itsensätyöllistäjän asemasta. Helsinki: Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä, 2016.
Luokkalaki.  Helsinki:  Into, 2016.  ISBN 978-952-264-691-0  Teoksen verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Eduskunta. Ystäviä ja vihamiehiä.  Helsinki:  Into, 2018.  ISBN 978-952-264-953-9
Muuri – Matka maailman suurimpaan vankileiriin.  Helsinki:  Into, 2020.  ISBN 978-952-351-321-1
Pikkuporvarit : pohdintaa aikamme hengestä.  Helsinki:  Into, 2021.  ISBN 978-952-351-657-1
Kadonneen järjen metsästys, Into 2024 ISBN 978-952-393-487-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anna Kontula Wikimedia Commonsissa
Anna Kontula Annakontula.fi. Arkistoitu 7.1.2011.
Anna Kontulan esittely Like-kustantamo.
Kontula, Anna: Punainen exodus : tutkimus seksityöstä Suomessa.  (sähköinen väitöskirja)  Helsinki:  2008.  ISBN 978-951-44-7579-5  Teoksen verkkoversio.
Anna Kontulan seksityöväitös - parhaat sitaatit Vihreä Lanka. 30.9.2008. Arkistoitu 24.5.2012.
Vasemmistoliiton kansanedustajat
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2011–2015 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (14):  Arhinmäki  Hänninen (2014–2015)  Kalliorinne  Kontula  Korhonen  Kyllönen (2011–2014)  Lapintie  Modig  Mustajärvi (2011)  Myllykoski  Pekonen  Tiainen  Uotila  Virtanen  Yrttiaho (2011) 
1 2  Merja Kyllönen valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi toukokuussa 2014, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Katja Hänninen.  1 2  Markus Mustajärvi ja Jyrki Yrttiaho erotettiin vasemmistoliiton eduskuntaryhmästä kesäkuussa 2011.  
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2015–2019 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (12):  Andersson  Arhinmäki  Hänninen  Kontula  Lapintie  Modig  Mustajärvi  Myllykoski  Pekonen  Sarkkinen  Semi  Uotila 
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (12):  Andersson  Arhinmäki (2019–2021)2  Honkasalo  Hänninen   Kalliorinne (2019)1  Kautto   Kivelä  Kontula  Kyllönen (2019–)1  Lohikoski  Mustajärvi  Myllykoski  Pekonen  Said Ahmed (2021–)2  Saramo   Sarkkinen  Semi  Yrttiaho 
 1 Merja Kyllönen aloitti kansanedustajana vasta heinäkuussa 2019. Risto Kalliorinne toimi hänen varaedustajanaan siihen saakka.  2 Paavo Arhinmäki siirtyi Helsingin apulaispormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Suldaan Said Ahmed. 
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (11):  Andersson (2023–2024)  Furuholm  Honkasalo  Jokelainen (2024–)   Kivelä  Kontula  Koskela  Kyllönen (2023–2024)  Lohikoski (2024–)  Meriluoto  Pekonen  Saramo (2023–2024)  Sarkkinen  Yrttiaho (2024–) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Eduskunta  Yle 
Kontula puhumassa palestiinalaisten tueksi järjestetyssä mielenosoituksessa Helsingissä syksyllä 2023.
Konvektio

Ilman konvektio yksinkertaisen keittimen läpileikkauksessa
Konvektio (tai kuljettuminen) on lämmön siirtoa kaasussa tai nesteessä lämmön aiheuttamien virtausten mukana. Se aiheutuu lämpötilaerosta, joka aiheuttaa tiheyseroja. Kuuma, harva aine kohoaa painovoimakentässä ylöspäin. Liikkeellepaneva voima on siis noste. Tiheämpi, viilentynyt aine laskeutuu alaspäin. Konvektio on johtumisen ja säteilyn ohella yksi kolmesta primäärisestä lämmönsiirtotavasta. Hellalla lämmitettävässä vesikattilassa voi havaita konvektiota ennen kiehumista, ja varsinkin tätä huomaa silloin kun kuumentaa vettä lasiastiassa, sillä eri tiheyksisellä vedellä on erilainen taitekerroin, mikä saa aikaan näkyvää veden väreilyä.
Konvektion erikoistapaus on pakotettu konvektio, missä lämmenneiden kaasu- tai nestemolekyylien liikettä tehostetaan potkurilla tai tuulettimella. Eräs käytännön sovellus pakotetusta konvektiosta on tietokoneen tuuletin.
Fluidin tiheyseroista aiheutuvan luonnollisen konvektion voimakkuutta kuvaa Rayleighin luku
missä  \scriptstyle x voi olla kappaleen karakteristinen mitta, esimerkiksi pallon säde tai sylinterin halkaisija tai se voi olla mitta esimerkiksi pystysuoran levyn alareunasta ylöspäin. Konvektion siirtämä lämpöteho voidaan laskea Rayleighin luvun avulla teoreettisten korrelaatioiden avulla. Yleensä annetaan Nusseltin luku, josta lämpöteho voidaan laskea.
Luonnollisen konvektion korrelaatiot

Kun pystysuora levy on laminaarisessa virtauksessa ja Rayleighin luku saa arvon  \scriptstyle 10^{-1}<Ra_{L}<10^{9}, Nusseltin luvun keskiarvo voidaan ilmaista muodossa
Nu_{L}=0.68+{\frac {0.67(Ra_{L})^{1/4}}{[1+({\frac {0.492}{Pr}})^{\frac {9}{16}}]^{\frac {4}{9}}}}.
Konvektiosolu

Konvektiosolussa on lämmön takia "nouseva" virtaus ja jäähtyneen kaasun, nesteen tms. laskeva virtaus. Konvektiosolut syntyvät, muuttuvat ja katoavat joskus hyvinkin nopeasti, ja ovat toisinaan vakaita. Aluetta, missä konvektiota tapahtuu, sanotaan konvektiiviseksi alueeksi.lähde?
Konvektio säätieteessä

Konvektio ilmakehässä (esim. termiikki) aiheutuu useimmin siitä, että Aurinko lämmittää maanpintaa. Lämpö siirtyy johtumalla maanpinnan läheiseen ilmakerrokseen. Kun ilma saa tarpeeksi lämpöä, sen tiheys pienenee ja nousee pieniä "kuumailmapalloja", ikään kuin ilmakuplia ilmamassassa, jotka sekoittavat tehokkaasti troposfäärin ilmaa. Noustessaan konvektiokuplat joutuvat pienempään paineeseen, jolloin ne jäähtyvät. Nousu pysähtyy, kun kupla on jäähtynyt ympäröivän ilman lämpötilaan – silloinhan nostevoima lakkaa.
Meteorologiassa käydään keskustelua siitä, kuinka paljon kupla vaihtaa energiaa ympäristönsä kanssa ("entrainment") ja kuinka paljon jäähtyminen johtuu pelkästä paine-erosta kaasujen yleisen tilanyhtälön mukaan.
Konvektio on purjelennon pääasiallinen käyttövoima. Se saa aikaan kumpupilvet ja kuuropilvet. Konvektiopilvissä nousuliikkeet ovat huomattavasti suurempia kuin kerrospilvissä, 0,20–10 m/s. Nämä voimakkaat nousuliikkeet voivat saada aikaan rakeita ja ukkosta.
Matalaa heikkoa konvektiota voi esiintyä myös silloin, kun kylmä ilma virtaa sulan meren päälle. Avoimen meren vaikutus saa aikaan sen, että merellä syntyy konvektiivisia pilviä ja lumikuuroja. Tällaiset lumikuurot ajautuvat maihin etenkin siellä missä on kohtuullisen kapeita vesialueita kylmässä ilmastossa, muun muassa Suomenlahdella ja Pohjois-Amerikan Suurilla järvillä. Päijänne ja useat muut Suomen järvet sopisivat muotonsa puolesta, mutta ne ovat usein jäässä ennen kuin tarpeeksi voimakas kylmä ilmavirtaus osuu paikalle. Joinakin vuosina rannikon lumikuuroja on havaittu myös Suomen järvillä.
Konvektio planeettojen sulassa sisuksessa ja tähdissä

Konvektio maankuoressa: Maan sisällä tapahtuu radioaktiivisen lämmön ja pyörimisen takia konvektiota, joka aiheuttaa mannerliikuntoja
ja Maan magneettikentän dynamomekanismilla.
Konvektiota tapahtuu tähtien sisuksissa, mikäli olosuhtet ovat sopivat. Jotkut tähdet ovat kokonaan konvektiivisia.
Auringon pinnalle ulottuva konvektio synnyttää tähdenpilkkuja monimutkaisen 
prosessin kautta. Auringon konvektio näkyy pinnan rakeisuutena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konvektio Wikimedia Commonsissa
Meteorologinen data ja muuttujat
Auringon säteily
CAPE
helteen tukaluus
CIN
epävakaisuus
kastepiste
konvektio
kosteus
lämpötila
lifted-indeksi
näkyvyys
pakkasen purevuus
pilvi
salama
sade
tuuli
vesihöyry
Heta Tuuri

Heta Maarit Tuuri  (s. 14. tammikuuta 1995 Lahti) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa. Vuoteen 2022 asti hän edusti Lahden Ahkeraa.
Tuuri saavutti korkeushypyssä kultaa Turun Kalevan kisoissa 2020 tuloksella 186, Joensuussa 2022 tuloksella 188 ja Vaasassa 2024 tuloksella 186, hopeaa Lappeenrannan Kalevan kisoissa 2019 tuloksella 184, Tampereen Kalevan kisoissa 2021 tuloksella 187 ja Lahden Kalevan kisoissa 2023 tuloksella 181 sekä pronssia Kuopion Kalevan kisoissa 2014 tuloksella 182. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut kultaa 2023 ja 2025 sekä hopeaa 2020, 2022 ja 2024. Tuurin ennätys 191 on hypätty Pärnussa vuonna 2024.
Tuuri sijoittui kymmenenneksi Rietin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013. Hän oli vuonna 2014 mukana alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa Eugenessa mutta jäi karsintaan. Ensimmäisessä aikuisten Suomi–Ruotsi-maaottelussaan 2019 hän sijoittui toiseksi. Vuoden 2024 maaottelussa hän jakoi voiton. Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Eugenen MM-kilpailuissa 2022 Tuuri karsiutui loppukilpailusta tuloksella 186 cm. Saman vuoden Münchenin EM-kilpailuissa hän karsiutui tuloksella 183 cm. Istanbulin EM-hallikilpailuissa 2023 hän karsiutui loppukilpailusta tuloksella 182 cm. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 Tuuri karsiutui loppukilpailusta tuloksella 180 cm ja Rooman EM-kilpailuissa 2024 tuloksella 185. Apeldoornin sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 hänet hylättiin karsinnassa sääntöjenvastaisten kenkien vuoksi. Tulos 180 cm ei olisi riittänyt loppukilpailuun.
Tuuri opiskeli vuosina 2015–2019 Yhdysvalloissa ja kilpaili Yhdysvaltojen yliopistokilpailuissa.
Elokuussa 2020 Tuuri voitti Turun Paavo Nurmi Gamesissa korkeushypyn tuloksella 185.
Marraskuussa 2024 Tuuri avioitui managerinsa Severi Hirvensalon kanssa.
Éric Perrot

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Éric Perrot MM-kilpailuissa 2024. |  Éric Perrot MM-kilpailuissa 2024. |  Éric Perrot MM-kilpailuissa 2024. |  |
Maa:  Ranska
Miesten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Nové Město 2024 | sekaviesti |  |
|  Kultaa | Lenzerheide 2025 | normaalimatka |  |
|  Kultaa | Lenzerheide 2025 | sekaviesti |  |
|  Hopeaa | Lenzerheide 2025 | viesti |  |
|  Pronssia | Nové Město 2024 | viesti |  |
|  Pronssia | Lenzerheide 2025 | takaa-ajo |  |
Éric Perrot (s. 29. kesäkuuta 2001 Bourg-Saint-Maurice) on ranskalainen ampumahiihtäjä. Hän on kolminkertainen maailmanmestari.
Perrot saavutti nuorten MM-kilpailujen 19-vuotiaiden sarjan normaalimatkalla pronssia vuonna 2020 sekä 22-vuotiaiden sarjan  viestissä kultaa ja takaa-ajossa hopeaa 2021. Aikuisten MM-kilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran 2023 ilman suurempaa menestystä. 
Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän hiihti avausosuuden sekä kultaa voittaneessa Ranskan sekaviestijoukkueessa että pronssia saaneessa miesten viestijoukkueessa. Pikakilpailussa hän sijoittui neljänneksi, normaalimatkalla kahdeksanneksi, yhteislähdössä yhdeksänneksi ja takaa-ajossa 14:nneksi.
Lenzerheiden MM-kilpailuissa 2025 Perrot voitti yhdestä sakkominuutista huolimatta kultaa normaalimatkalla. Hän hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Ranskan sekaviestijoukkueessa ja hopeaa saaneessa miesten viestijoukkueessa. Takaa-ajokilpailussa hän nousi pikakilpailun 14. sijalta pronssille. Yhteislähtökilpailussa hän oli seitsemäs.
Perrot kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundissa kaudella 2020–2021. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 36:s Hochfilzenin normaalimatkalla kaudella 2021–2022. Kymmenen parhaan joukossa hän debytoi samalla kaudella, kun hän oli kahdeksas Ruhpoldingin pikakilpailussa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti maaliskuussa 2023 oltuaan kolmas Östersundin yhteislähtökilpailussa.
Perrot voitti kaudella 2023–2024 Soldier Hollow'n pikakilpailun ja oli Canmoren takaa-ajokilpailussa kolmas. Kaudella 2024–2025 hän voitti Kontiolahden yhteislähdön. Annecyn takaa-ajossa hän oli toinen. Hän voitti Pokljukan yhteislähtökilpailun.
Gavriil Konstantinovitš Romanov

Ruhtinas Gavriil Konstantinovitš Romanov
Ruhtinas Gavriil Konstantinovitš Romanov (15. heinäkuuta 1887 Pavlovskin palatsi, Venäjän keisarikunta – 28. helmikuuta 1955 Pariisi) oli venäläinen Romanov-sukuun kuulunut aatelinen ja vuodesta 1939 lähtien suuriruhtinas.
Avioliitot

Gavriil Konstantinovitš Romanov meni naimisiin huhtikuussa 1917 entisen ballerina Antonina Rafailovna Nesterovskajan (1890–1950) kanssa, tämä kuoli maaliskuussa 1950. Toukokuussa 1951 hän avioitui venäläisen aatelisemigrantti Irina Ivanovna Kurakinan (1903–1993) kanssa. Hänen molemmat avioliittonsa olivat lapsettomia.
Perintö

Gavriil Konstantinovitš Romanov kuoli Pariisissa vuonna 1955. Hänet haudattiin Pariisin ortodoksiselle Sainte-Genèvieve-des-Bois hautausmaalle. Hän kirjoitti elämästään muistelmat, jotka julkaistiin englanniksi nimellä Memories in the Marble Palace (Muistoja Marmoripalatsista).