Erik Bryggman
Muita suunnittelutöitä

Bostadsaktiebolaget Brahegatan 9 (1924), Brahenkatu 9, Turku. Talo on ensimmäinen Bryggmanin oman toimiston suunnittelema asuinkerrostalo Turussa. Carin Bryggman asui talossa.
Asunto-osakeyhtiö Kellonsoittaja (1925), Kellonsoittajankatu 8. Yhdessä Ilmari Ahosen kanssa. Viisikerroksinen kivitalo on tyyliltään hyvin samanlainen kuin vuotta aiemmin Brahenkadulle valmistunut asuinkerrostalo.
Hotelli Seurahuone (1928) Eerikinkatu 23. Yhdessä Ilmari Ahosen kanssa. Kahteen eri siipeen jaettu viisikerroksinen ja harjakattoinen rakennus on tyyliltään klassistinen. Eerikinkadun puoleinen siipi suunniteltiin alun perin asunnoiksi, mutta on sittemmin muutettu myös hotellikäyttöön. Bryggman suunnitteli myös ravintolan sisustuksen, mutta se on myöhemmissä muutostöissä tuhoutunut.
Kåren (1936), Hämeenkatu 22, Turku. Åbo Akademis Studentkårin itselleen rakennuttama kuusikerroksinen funkkistyylinen toimitalo, jossa on ravintola- ja muita liiketiloja ja opiskelija-asuntoja. Rakennuksen ylimpään kerrokseen Erik Bryggman suunnitteli itselleen toimiston. Kårenin viereen valmistui vuonna 1950 Bryggmanin suunnittelema viisikerroksinen asuntola Tavasthemmet.
Sammon talo (1938), Yliopistonkatu 27a, Turku. Keskinäinen Vakuutusyhtiö Sampo järjesti vuonna 1936 arkkitehtikilpailun pääkonttorin rakentamiseksi. Bryggmanin voittoisa kilpailuehdotus edustaa funkkistyyliä ja sen rakentaminen alkoi 1936. Rakennusta on sittemmin korotettu (1953). Nykyään rakennuksessa toimii muun muassa Turun kaupungin konsernihallinto. Vuonna 2012 Bryggman-seura päätti kiinnittää muistokyltein huomiota Bryggmanin suunnittelemiin rakennuksiin. Tarkoituksena on muistaa yhtä kohdetta vuosittain. Ensimmäinen kyltti kiinnitettiin Sammon taloon.
Harjavallan vesivoimalaitos valmistui Kokemäenjoen Lammaistenkoskeen vuonna 1939.
Vilénin korkkitehdas eli nykyinen Turun työterveystalo, Hämeenkatu 10. Ensimmäinen osa valmistunut vuosina 1938–1940. Laajennettu vuosina 1942–1948. Alkuperäinen sisustus on hävitetty kokonaan. Rakennus on muutettu työterveysasemaksi vuosina 1974–1975.
Vasaramäen seurakuntatalo (1941–1946) Vasaramäenkatu 1. Valkoiseksi rapattu rakennus on tyyliltään selkeästi funktionalistinen. Rakennuksen länsisiipi on pupelttikattoinen ja itäsiipi harjakattoinen. Rakennus on 90-luvulla muutettu asuintaloksi, mutta julkisivu ja keskeiset sisätilat on säilytetty.
Valmetinkadun työläisasunnot (1945) Valmetinkatu 2–4.
Laivateollisuuden konttori ja puusepäntehdas (1945–1948) Pansiontie 50 ja 67. Bryggman suunnitteli Laivateollisuus Oy:n tehdasalueen yhdessä rakennusinsinööri Axel D. Fritzenin kanssa. Radan pohjoispuolella olevat voimalaitos (1948), kuivaamo (1948) ja ruokala (1947) ovat myös Bryggmanin suunnittelemia.
Vuoksenniska Oy:n asunnot (1945–1953) Pahaniemenkatu 9 ja Ojarannantie 7. Bryggman suunnitteli Vuoksenniska Oy:n Turun rautatehtaalle laajan asuntoalueen, josta lopulta toteutui vain yksi 2-kerroksinen kerrostalo (Ojarannantie 7) sekä kaksi rivitaloa ja pesula- ja saunarakennus (Pahaniemenkatu 9). Toinen rivitaloista on purettu. Rakennukset ovat vaatimattomia, mutta niissä toistuvat Bryggmanille tyypilliset epäsymmetria ja pienten neliömäisten ikkunoiden ryhmät.
Chemicum (1949–1951) Akatemiankatu 1. Rakennuksessa toimii nykyisin Åbo Akademin ja Turun yliopiston geologia ja mineralogia sekä Turun yliopiston arkeologia. Rakennusta kutsutaan nykyään nimellä Geohuset eli Geotalo.
Turunmaan sairaala (1948–1953) Kaskenkatu 13. Lastensairaalan lisäksi rakennukseen tuli tilat Punaiselle ristille, Mannerheimin lastensuojeluliitolle, Folkhälsanille ja muutamille muille järjestöille sekä Fruntimmersförening-yhdistyksen lastenkoti. Osana sairaalarakennusta oli kahdeksankerroksinen henkilökunnan asuntola. Ensimmäinen vaihe valmistui 1951. Sirkkalankadun puoleinen siipi korotettiin myöhemmin kolmikerroksiseksi. Kaskenkadun puolelle on 80-luvulla tehty Sigvard Eklundin toimiston suunnittelema kaksikerroksinen laajennus.
Asunto Oy Läntinen Rantakatu 21 (1951) Turussa Aurajoen rannalla on polveilevajulkisivuinen asuinrakennus, joita Bryggman olisi halunnut rakennettavan samaan kortteliin enemmänkin. Bryggman sai talon suunnittelun tehtäväkseen 1940-luvun lopulla. Asuinkerrostalo muodostuu kolmesta yhteen rakennetusta tornimaisesta osasta. Rakennuksen parvekejulkisivu porrastuu niin, että jokaisesta asunnosta on näkymä joelle. Bryggman asui perheineen talossa viimeiset vuotensa.
Kupittaan jalkapallostadionin olympiakatsomo (1952) ja totokioski (1948) Hippoksentie 6. Vuonna 1939 järjestetyn Kupittaanpuiston suunnittelukilpailun voitti Erik Bryggmanin ehdotus. Sota keskeytti suunnitelmat ja lopulta Bryggmanin suunnitelmasta toteutui vain pieni stadion. Katsomo aukeaa kaupunkiin päin. Totokioski jäi vaille käyttöä kun ravit siirtyivät vuonna 1972 Metsämäkeen.
Turun ylioppilastalot A ja C (1952–1955)
Övernäs skola Maarianhaminan keskustassa (1953–57). Bryggman suunnitteli koulun 1940-luvulla ja piirustukset valmistuivat 1948. Koulussa on useita hyvin säilyneitä käsintehtyjä funktionaaliseen tyyliin sopivia detaljeja.