stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus
Sisältö > Rotusyrjintään kiihottamisen kielto

Sopimuksen artikla 4 kieltää rotusyrjintään kiihottamisen ja sitouttaa jäsenvaltiot tekemään positiivisia toimia poistaakseen rotusyrjinnän.
Sopimusta neuvoteltaessa artikla 4 oli kiistanalainen. Luonnosvaiheessa pöydällä oli kaksi eri versiota: Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton sekä Puolan kansantasavallan esittämät luonnokset. Yhdysvallat sai Britannian tuekseen ja kannatti ainoastaan sellaisen rotusyrjinnän kieltämistä, joka johtaisi tai todennäköisesti johtaisi väkivaltaan. Neuvostoliitto puolestaan halusi lisätä  sopimukseen "fasististen ja muiden rotusyrjintää kannattavien järjestöjen" kieltämisen ja lakkauttamisen. Pohjoismaat esittivät kompromissia, jossa artiklaan 4 tuli lause, jonka mukaan rotusyrjintään kiihottamisen kiellossa on otettava asianmukaisesti huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, jossa käsitellään mm. sanan- ja mielipiteenvapautta.
Itävalta, Belgia, Ranska, Irlanti, Italia, Malta, Japani, Monaco, Sveitsi ja Tonga ovat tehneet sopimukseen varauman, jonka mukaan  rotusyrjintään kiihottamisen kielto ei saa uhata sananvapautta ja yhdistymisvapautta. Yhdysvallat on tehnyt varauman, jonka mukaan se ei hyväksy mitään artiklasta 4 tai 7 johtuvaa velvoitetta, joka uhkaa Yhdysvaltojen perustuslaissa turvattua sananvapautta.
Sopimuksen valvonta

Yleissopimusta valvoo sopimuksen 8. pykälän mukaisesti rotusyrjinnän vastainen komitea, johon kuuluu 18 sopimusvaltioiden valitsemaa moraalisesti korkeatasoista ja tasapuoliseksi tunnustettua asiantuntijaa. Nämä toimivat yksityishenkilöinä. Heitä valittaessa on sopimuksen mukaan kiinnitettävä huomiota tasapuoliseen maantieteelliseen jakautumiseen sekä siihen, että eri sivistysmuodot ja tärkeimmät oikeusjärjestelmät ovat edustettuina. Useimmat komitean jäsenet tulevat kehitysmaista.
YK:n yleiskokous on julistanut 21. maaliskuuta kansainväliseksi päiväksi rotusyrjinnän poistamiseksi.
Kakadun kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Pohjoisterritorio Australia
Pinta-ala:  19 804,0 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Kakadu National Park
Tyyppi:  Australian kansallispuisto, natural cultural heritage site (käännä suomeksi), Ramsar site in Australia (käännä suomeksi) 
Perustettu:  5. huhtikuuta 1979 
Luokitus:  Ramsar-alue (6. joulukuuta 1980), UNESCOn maailmanperintöluettelokohde (d) (- 1981), Australian kansallinen kulttuuriperintöluettelo (d) (21. toukokuuta 2007) 
Kävijämäärä:  250 001  (2002) 
Hallinto:  Director of National Parks (en) (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa

Kakadun kansallispuisto on Australian Pohjoisterritoriossa sijaitseva laaja luonnonsuojelualue. Se sijaitsee noin 171 kilometriä Pohjoisterritorion pääkaupungista Darwinista itään. Puiston pinta-ala on 19 802 neliökilometriä. Luonnonpuisto on UNESCOn maailmanperintöluettelossa eräs harvoista kohteista, joka on mainittu sekä kulttuurisen että ympäristöllisen arvonsa vuoksi. Maailmanperintöluetteloon se valittiin vuonna 1981.
Ympäristölliset arvot:
Erinomainen esimerkki meneillään olevasta ekologisesta ja biologisesta prosessista
Mahtavat luonnonilmiöt
Biodiversiteetin suojelu alueella
Kalliomaalaus Kakadun kansallispuistossa
Kulttuuriset arvot:
Alueen ainutlaatuiset taiteelliset arvot
Suora yhteys olemassa olevaan elävään merkitykselliseen kulttuuriperintöön
Kakadun alueelta löytyneet rikkaat mineraaliesiintymät ovat aiheuttaneet ristiriitoja alueen käytöstä. Kakadun alueen itärajan tuntumassa on Rangerin uraanikaivos. Kaivos sijaitsee puiston rajojen sisäpuolella, mutta on laillisin perustein erotettu omaksi alueekseen.
Kakadun luonnonpuiston alueen hallinnoinnista on vastuussa lautakunta, jossa enemmistönä ovat Australian alkuperäiskansojen edustajat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kakadun kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Australiassa
Australian itä-keskiosien sademetsien suojelualueet
Fossiilialueet: Naracoorte ja Riversleigh
Australian rangaistussiirtolat
Fraser Island
Iso Valliriutta
Greater Blue Mountains -alue
Heard ja McDonaldinsaaret
Kakadu
Lord Howe
Macquariensaari
Ningaloo
Purnululu
Royal Exhibition Building
Carlton Gardens
Shark Bay
Sydneyn oopperatalo
Tasmanian erämaat
Uluru-Kata Tjuta
Queenslandin tropiikki
Willandran järvialue
Max Comtois

| Max Comtois |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1999 (ikä 25) Longueuil, QC, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  97 kg
Seura
Seura:  Dinamo Moskova
Sarja:  KHL
Pelinumero:  10
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Victoriaville Tigres (QMJHL) Drummondville Voltigeurs (QMJHL) San Diego Gulls (AHL) Anaheim Ducks (NHL) Chicago Wolves (AHL) Carolina Hurricanes (NHL)
NHL-varaus:  50. varaus, 2017 Anaheim Ducks
Maxime Comtois (s. 8. tammikuuta 1999 Longueuil, Québec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Dinamo Moskovassa. Comtois on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Pelityyli

The Sports Forecaster -sivuston mukaan Comtois on isokokoinen all around -laitahyökkääjä, joka on hyvänkokoinen, ahkera sekä täydentää hyvin hyökkääviä pelaajia. Hän menee esimerkillisesti vastustajan maalille, on käyttökelpoinen ylivoimalla ja myös laukoo hyvin. Comtois'lla on kuitenkin kehitettävää peliin keskittymisessä ja hän ottaa ajoittain turhia jäähyjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2018 | jääkiekko |  |
| Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut  | Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut  | Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Latvia 2021 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
Comtois pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Kanadan kapteenina. Comtois oli viidellä osumallaan joukkueen paras maalintekijä. Hänen maaleistaan kolme syntyi avausottelussa Tanskaa vastaan, jolloin Comtois onnistui tekemään kypärätempun Kanadan voitettua ottelun murskalukemin 14–0. Valmennus valitsi hänet joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Comtois pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Kanadan varakapteenina.
Comtois pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2016, jolloin hän voitti Kanadan sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 4+1=5. Comtois edusti myös Canada Redin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2015, jolloin hän voitti tehoilla 1+6=7 koko turnauksen syöttöpörssin ja oli joukkueensa paras pistemies. Comtois valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Comtois oli mukana Kanadan joukkueessa Latvian MM-kilpailuissa 2021. Kanada voitti maailmanmestaruuden ja Comtois teki finaaliottelussa Suomea vastaan tehopisteet 1+1=2.
Muuta

Comtois'n isä Stéphane pelasi jääkiekkoa maalivahtina A-junioriksi asti.
Kalydón

| Kalydón Καλυδών |
| --- | --- |
 Eloúntanlahti. Lahden keskellä etualalla pienempi Kalydónin eli Spinalóngan linnoitussaari, taustalla suurempi Kalydónin eli Kolokýthan niemimaa.
  Kalydón 
Muut nimet:  Spinalónga (Σπιναλόγκα), Kolokýtha (Κολοκύθα)
Sijainti:  35.2975°N, 25.7381°E
Merialue:  Välimeri
Vesialue:  Egeanmeri
Valtio
Valtio:  Kreikka
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Lasíthi
Kunta:  Ágios Nikólaos
Kalydón (kreik. Καλυδών; myös Kalidón) eli Spinalónga (Σπιναλόγκα, Spinalógka) on Kreikan niemi- ja saarialue, joka sijaitsee Mirampéllonlahden pohjoisosassa Eloúntanlahdessa Kreetalla. Se koostuu kahdesta osasta, joiden kummankin virallinen nimi on Kalydón: nämä ovat pienempi Spinalóngan saari, sekä sen eteläpuolella sijaitseva suurempi Spinalóngan niemimaa, joka tunnetaan myös nimellä Kolokýtha (Κολοκύθα). Kumpikin on asumaton (vuonna 2011).
Kartta Kalydónin alueesta ja ympäristöstä.
Sekä saaresta että niemimaasta käytetään samaa nimeä Kalydón/Spinalónga siksi, että ne olivat alun perin mahdollisesti samaa Kolokýthan niemimaata. Kerrotaan, että Spinalóngan saari olisi kaivettu irti niemimaasta samalla, kun venetsialaiset muuttivat saaren linnoitukseksi vuonna 1526. Samalla sekä saari että niemi saivat uuden nimen Spinalónga. Vuonna 1957 italialaisperäinen nimi yritettiin kreikkalaistaa ottamalla sekä saaresta että niemimaasta käyttöön nimi Kalydón. Nimi ei kuitenkaan ole yleistynyt laajalti. Koska sama nimi viittaa kahteen vierekkäiseen kohteeseen, nimeäminen aiheuttaa usein sekaannusta. Nykyisin juuri kuuluisampi linnoitussaari tunnetaan nimellä Spinalónga, kun taas nimellä Kalydón viitataan useammin joko niemeen tai niemeen ja saareen yhdessä.
Kalydónin niemimaan yhdistää varsinaiseen Kreetan saareen vain kapea kannas, jota pitkin kulkee tie Eloúntan kylään varsinaisen Kreetan puolelle. Kannaksen poikki kulkee kanava. Kalydónin alueeseen voidaan lukea myös niemimaan itäpuolella sijaitseva Kolokythián eli Kolokýthaksen saari.
Hallinnollisesti Kalydón kuuluu Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Kalatonlammi (Riihimäki)

| Kalatonlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Riihimäki
Koordinaatit:  60°39′55″N, 24°39′15″E
Järvinumero:  21.033.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110  m 
Rantaviiva:  0,55 km
Pinta-ala:  1,58 km² ha
Suurin syvyys:  noin 550 m
 fiKalatonlammi 
Kalatonlammi (eli Kalaton) on Riihimäen Kytöjärven kylässä sijaitseva lampi. Se on Myllylammin kanssa yksi Hirvijärven itäpuolen pikkulammista. Lammen pinta-ala on 1,58 hehtaaria ja rantaviiva noin 550 metriä. Vesisyvyyttä lammen keskellä on viisi metriä. Kalatonlammista vesi laskee Hirvijärven Hallberginlahteen ja läheisestä Myllylammista edelleen Hirvijärven lasku-uomaan ennen Vatsianjärveä. Lammen länsipuolella on uudehkoa asutusta, kun taas itärannalla vanhempaa loma-asutusta, joiden pihapiirit eivät lammen rantaan asti ulotu.
Kalatonlammen vedenlaatua on seurattu vuosina 2006, 2012 ja 2018. Lampi on eruskavetinen metsälampi, jonka vesi on erittäin ruskeaa ja hapanta. Lammen happivarat myös ehtyvät jääpeitteisenä aikana ja kesän myötä, kun tuuli ei pysty sekoittamaan lämpötilakerrostunutta vettä. Hygieeniseltä laadultaan lammen vesi on ollut uimakäyttöön sopivaa, joskin kesällä 2018 vedessä esiintyi ulosteperäisiä bakteereita, jotka saattoivat olla peräisin jätevesikuormituksesta.
Kallithéa (Iraklion)

| Kallithéa Καλλιθέα |
| --- | --- |
 Kallithéa
 Koordinaatit: 35°18′45″N, 25°10′26″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7101030201
Väkiluku (2011):  734
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kallithéa (kreik. Καλλιθέα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 734 (vuonna 2011).
Kallithéan kylä sijaitsee noin viisi kilometriä kaakkoon Iraklionin kaupungista, ja on nykyisin käytännössä sen esikaupunki. Kallithéa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καλλιθέας, Topikí Koinótita Kallithéas), johon kuuluvat varsinaisen Kallithéan kylän lisäksi kylät Karterós ja Prassás. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 605.
Aiemmin kylä kuului Néa Alikarnassóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Iraklionin kunnan Néa Alikarnassóksen kunnallisyksikköön.
Kaikkosenlampi

| Kaikkosenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′09″N, 26°57′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Kierojaan 
Järvinumero:  14.978.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,2 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,155 km  
Pinta-ala:  3,075 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaikkosenlampi 
Kaikkosenlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Kaikkosten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 470 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy.
Kallithéa

Kallithéa (kreik. Καλλιθέα, ”Kaunis näkymä”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Kallithéa, kaupunki ja kunta Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella
Kallithéan metroasema, Ateenan metron asema Attikan Kallithéassa
Kallithéa, kaupunki Katerínin kunnassa Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
Kallithéa, Oraiókastron kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
Kallithéa, Ródoksen kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Etelä-Egean saarten alueella
Kallithéa, kylä Kassándran kunnassa Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
Kallithéa, kylä Kreetan saarella Iraklionin kunnassa Iraklionin alueyksikössä
Kallithéa, kylä Sámoksen saarella Dytikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kallithéa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalatonlampi

Kalatonlampi tai Kalatonlammi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kalatonlampi, lampi Heinolan Imjärvellä
Kalatonlampi, lampi Heinolan Vierumäellä
Kalatonlampi, lampi Heinävedellä
Kalatonlampi, lampi Hirvensalmella
Kalatonlampi, lampi Joensuun Heinikkovaarassa
Kalatonlampi, lampi Joensuun Valkeisella
Kalatonlampi, lampi Joutsan Havumäessä
Kalatonlampi, lampi Joutsan Liisalassa
Kalatonlampi, lampi Juuassa
Kalatonlampi, lampi Kaavissa
Kalatonlampi, lampi Kangasniemellä
Kalatonlampi, lampi Kannonkoskella
Kalatonlampi, lampi Kemijärvellä
Kalatonlampi, lampi Kittilässä
Kalatonlampi, lampi Kouvolan Huhdasjärvellä
Kalatonlampi, lampi Kouvolan Kauppilassa
Kalatonlampi, lampi Kouvolan Vainikassa
Kalatonlampi, lampi Kuhmoisissa
Kalatonlampi, lampi Kuopiossa
Kalatonlampi, lampi Lappeenrannan Ilveksellä
Kalatonlampi, lampi Lappeenrannan Kirpulla
Kalatonlampi, lampi Lohjalla
Kalatonlampi, lampi Luumäen Orkolassa
Kalatonlampi, lampi Luumäen Sydänmaan Lakissa
Kalatonlampi, lampi Mäntyharjulla
Kalatonlampi, lampi Nurmeksessa
Kalatonlampi, lampi Paltamossa
Kalatonlampi, lampi Parikkalassa
Kalatonlampi, lampi Pelkosenniemellä
Kalatonlampi, lampi Pieksämäen Mataramäessä
Kalatonlampi, lampi Pieksämäen Nevalankylässä
Kalatonlampi, lampi Pihtiputaalla
Kalatonlampi, lampi Porissa
Kalatonlampi, lampi Posiolla
Kalatonlampi, lampi Ranualla
Kalatonlampi, lampi Rautavaaralla
Kalatonlampi, lampi Saarijärvellä
Kalatonlampi, lampi Sallassa
Kalatonlampi, lampi Savonlinnan Karkianpohjukassa
Kalatonlampi, lampi Savonlinnan Tiheäsaaressa
Kalatonlampi, lampi Taivalkoskella
Kalatonlampi, lampi Tohmajärvellä
Kalatonlampi, lampi Toivakassa
Kalatonlampi, lampi Varkaudessa
Kalatonlammi, lampi Hausjärvellä
Kalatonlammi, lampi Kuhmoisissa Isojärven kansallispuistossa
Kalatonlammi, lampi Kuhmoisten Kylämässä
Kalatonlammi, lampi Lohjalla
Kalatonlammi, Kalattomat, lampi Pihtiputaalla lähellä Harjuntaa
Kalatonlammi, lampi Pomarkun Hiilimäessä
Kalatonlammi, lampi Pomarkun Ruuskankulmalla
Kalatonlammi, lampi Raaseporissa
Kalatonlammi, lampi Riihimäellä
Kalatonlammi, lampi Ruovedellä
Kalatonlammi, lampi Salon Leilässä
Kalatonlammi, lampi Salon Peltolassa
Pieni Kalatonlammi, lampi Kouvolassa
Kalalampi (Saarijärvi, Rumpsunperä)

| Kalalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°38′08″N, 25°18′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Kalapuro Summaseen 
Järvinumero:  14.613.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,77 km  
Pinta-ala:  3,931 ha  
Tilavuus:  0.000013 km³ 
Keskisyvyys:  0,34 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalalampi 
Kalalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Rumpsunperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 13 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Kahilammi (Janakkala, Haapaniemi)

| Kahilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  60°52′45″N, 24°27′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Haapajärveen 
Järvinumero:  35.882.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,4 m  
Rantaviiva:  2,816 km  
Pinta-ala:  28,443 ha  
 fiKahilammi 
Kahilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Haapaniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee kahden mäkialueen välissä aivan Haapajärven vieressä. Eteläinen Tulikallio kohoaa 52 metriä vedenpintaa korkeammalle ja yhtä korkeita huippuja on vastarannallakin. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja järven rannat ovat metsämaata, jonka Timunniemen pelto katkaisee. Lammen lähiympäristössä sijaitsee vain yksi maatila ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2872.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä mpy. Lampeen laskee muutama lyhyt metsäoja ja yksi johto-oja, joka tuo metsien, peltojen ja Pallionsuon kuivatusvesiä. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se laskee 700 metrin päässä Haapajärveen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Janakkalasta lähtevä tie kulki lammen ja Haapajärven välistä. Kahilammin kaakkoisrannassa sijaitsi talo ja järvien välisen laskuojan rannat olivat niittyä. Palliossuolta laski lampeen puro.
Vuoden 1962 peruskartassa oli Palliossuo vielä ojittamatta, mikä oli tapahtunut nykyisessä laajuudessa vuoden 1979 kartan julkaisuun mennessä.
Messukylän Työväentalo

| Messukylän Työväentalo |
| --- | --- |

Osoite:  Messukylänkatu 47
Sijainti:  Tampere, Messukylä
Koordinaatit:  61°28′59.8″N, 23°51′9.7″E
Valmistumisvuosi:  nykyinen talo 1939
Omistaja:  Messukylän Työväentalo Oy
Kerrosluku:  3
Kerrosala:  n. 800 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Messukylän Työväentalo sijaitsee Tampereella Messukylän kaupunginosassa kirkkomaata vastapäätä. Talo on osakeyhtiö, jonka omistavat Messukylän työväenyhdistys ry, Messukylän Toverit ry ja Messukylän Sos.dem. Naiset ry.
Historiaa

Messukylän työväenyhdistys, joka on perustettu vuonna 1902, aloitti ensimmäisen talohankkeensa valmistelut toukokuussa 1906. Useiden vaihtoehtojen jälkeen ostettiin lämmittäjä J. Joensalolta vuokratontilla olevat rakennukset ja vuokraoikeus maahan. Rakennukset sijaitsivat talollinen Kalle Jankan omistamalla maalla. Tontti sijaitsi noin 50 metrin päässä nykyisestä työväentalosta kaupunkiin päin. Yhdistyksen rakennuskomitea aloitti varojen keräämisen ja laina-asioiden järjestelemisen. Vuoden 1907 kesä ja syksy olivat rakentamisen aikaa. Tapaninpäivänä 1907 tupaantuliaiset ja vihkimistilaisuus. Elokuussa 1908 talo paloi.
Messukylän toisen työväentalon suunnitteleminen aloitettiin välittömästi ja uusi talo vihittiin käyttöönsä 13. kesäkuuta 1909. Talo oli 12 metriä leveä ja 30,3 metriä pitkä. Talon tarina päättyi kesällä 1935. Jankan tilan omistaja oli myynyt työväentalon tontin Messukylän Ampumayhdistykselle jo vuonna 1930. Ampumayhdistyksen kanssa tehtiin 5 vuoden vuokrasopimus. Vuokra nousi useita tuhansia markkoja. Sopimus päättyi 1.7.1935, jonka jälkeen työväentalo purettiin ja sen hirret varastoitiin. Irtain omaisuus ja arkistot jaettiin jäsenten talouksiin.
Nykyisen työväentalon suunnittelutyö aloitettiin välittömästi, kun leipuri Hanna Lehtonen suostui myymään talonsa ja tonttinsa keväällä 1936. Kun rahoitus oli hankittu, tehtiin tontista kauppa. Nykyinen työväentalo vihittiin käyttöön 17. syyskuuta 1939.
Rakennus

Kolmikerroksisen talon kerrosala on noin 800 m². Juhlasalin pinta-ala 150 m² ja sinne mahtuu noin 180 henkilöä. Avarassa aulassa on myös vaatesäilytys noin 200 henkilölle. Kahvio on varustettu 50 henkilölle. Juhlasalissa on näyttämö esiintymistä ja orkesteria varten. Talon pohjakerroksessa ovat saniteettitilat sekä toimistotiloja.
Talo on ollut seurojantalojen tapaan vuosikymmenien korjauskohde. Työväentalossa on siirrytty ympäristöystävälliseen pellettilämmitykseen vuonna 2008. Juhlasaliin tehtiin 2010-luvulla uusi koivuparkettilattia. Talon julkisivu on lisävuorattu ja laudoitus uusittu 2015. Lämpöpatteriverkosto on uusittu 2020 ja sähköjärjestelmä vuonna 2022. Remontteja tehdään varojen mukaan.  Remontteihin on ajoittain saatu Suomen Kotiseutuliiton myöntämiä seurojentaloavustuksia.
Toimintaa työväentalolla

Työväentalossa ovat alusta alkaen toimineet Messukylän Työväenyhdistys, Messukylän Sosialidemokraattiset Naiset, Messukylän Toverit ry ja Messukylän Työväen Näyttämö, joka lopetti toimintansa talolla vuonna 2011.
Vihkiäisten jälkeen syksyllä 1939 työväentalo siirtyi poikkeusajan toimintaan. Omassa työväentalossa pidettäviksi suunnitellut iltamat ja joulujuhlat jouduttiin peruuttamaan. Talo vuokrattiin Kuitu OY:lle sota-ajan tarviketuotantoon  eikä iltamien järjestäminen ollut mahdollista. Lokakuussa 1939 koitti niin sanottu YH:n aika. Talo otettiin puolustusvoimien käyttöön ja sinne kokoontuivat Messukylän miehet lähteäkseen talvisotaan. Tästä muistuttaa messinkilaatta talon ovipielessä. Messukylän kirjasto toimi talossa vuodesta 1939 vuoteen 1989 saakka.
Sota toi huvi- ja tanssikiellon. Toiminta käynnistyi talolla elokuussa 1940, jolloin kokoonnuttiin Unto Aallon johdolla suunnittelemaan Messukylän sos.dem. kesäjuhlaa ja ensimmäisiä tanssi-iltamia. Ne pidettiin lauantaina 24.8.1940. Noihin iltamiin tilattiin lippuja 600 kappaletta. Lippuja myymässä ollut Aili Salomaa kertoo MTY:n historiakirjassa: ”pitkin Hämeenkatua ihmiset huusivat toisilleen, että Messukylässä on tänään tanssit ja jessus, kyllä sitä väkeä tulikin”. Sodan synnyttämää huvivajetta paikattiin urakalla: syyskaudella 1940 järjestettiin työväentalolla peräti 85 iltamat. Sotien jälkeen talolla on näytelty, tanssittu ja juhlittu, pidetty häitä ja syntymäpäiviä.
Nykyinen käyttö

Vaikka tanssit loppuivat niitä järjestäneen seurayhtymän lopettaessa toiminnan kannattamattomana, talolla edelleen tanssitaan tanssikoulujen tunneilla ja yksityistilaisuuksissa. Tampereen Eläkkeensaajien Etyn Kaukajärvikerho puolestaan antaa virikkeitä eläkeläisille. Taloa pitää harjoitussalinaan myös Torvikopla-niminen puhallinorkesteri. Omistajajärjestöt pitävät omia kokouksiaan talolla säännöllisesti.
Työväentalo on edelleen suosittu perhejuhlien, liikelaitosten ja yhdistysten tilaisuuksien pitopaikka. Talolla järjestetään vuosittain noin 240 eri tilaisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia Messukylän työväentalosta Arjenhistoria.fi -sivulla