stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Franz von Papen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Franz von Papen Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Heinrich Brüning | Saksan valtakunnankansleri 1. kesäkuuta 1932 – 2. joulukuuta 1932 | Seuraaja: Kurt von Schleicher |
| n k Hitlerin hallitus |
| --- | --- |
Kansleri: Hitler Varakansleri: von Papen Varajohtaja: Hess Valtiopäivien puhemies: Göring
 Backe  von Blomberg  Bormann  von Brauchitsch  Darré  Dorpmüller  Dönitz  von Eltz-Rübenach  H. Frank  K. H. Frank  Frick  von Fritsch  Funk  Goebbels  Gürtner  Göring  Hess  Hierl  Himmler  Hugenberg  Keitel  Kerrl  von Krosigk  Lammers  Meissner  Muhs (vt.)  von Neurath  Ohnesorge  Raeder  von Ribbentrop  Rosenberg  Rust  Röhm  Seldte  Schacht  Schlegelberger (vt.)  Schmitt  Seyss-Inquart  Speer  Thierack  Todt 
Reichsführer SS: Himmler Stabchef SA: Röhm
| n k Nürnbergin ensimmäisen oikeudenkäynnin syytetyt |
| --- | --- |
Kuolemaan tuomitut:  Martin Bormann  Hans Frank  Wilhelm Frick  Hermann Göring  Alfred Jodl  Ernst Kaltenbrunner  Wilhelm Keitel  Joachim von Ribbentrop  Alfred Rosenberg  Fritz Sauckel  Arthur Seyss-Inquart  Julius Streicher 
Vankeuteen tuomitut:  Walther Funk (elinkautinen)  Rudolf Hess (elinkautinen)  Erich Raeder (elinkautinen)  Baldur von Schirach (20 vuotta)  Albert Speer (20 vuotta)  Konstantin von Neurath (15 vuotta)  Karl Dönitz (10 vuotta) 
Syyttömiksi todetut:  Hans Fritzsche  Franz von Papen  Hjalmar Schacht 
Muut:  Gustav Krupp von Bohlen und Halbach  Robert Ley 
↑  Oikeudenkäynti in absentia, oli todellisuudessa jo kuollut.  ↑  Teki itsemurhan ennen tuomion täytäntöönpanoa.  ↑  Syytteistä luovuttiin korkean iän ja huonon terveyden vuoksi.  ↑  Teki itsemurhan ennen oikeudenkäynnin alkua. 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
Franz von Papen
Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

| Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu |
| --- | --- |

 SYK elokuussa 2017.
Sijainti:  Isonnevantie 8, Etelä-Haaga, Helsinki
Koordinaatit:  60°12′43″N, 24°53′21″E
Tyyppi:  yhteiskoulu
Perustettu:  1886
Rehtori:  Sari Tiitta
Luokat:  3–9 (peruskoulu), lukio, IB
Oppilaita:  peruskoulu: n. 720 (2023) lukio: n. 490 (2023) yhteensä: n. 1 210 (2023)
Verkkosivut
Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu (SYK) on Helsingin Etelä-Haagassa sijaitseva Suomen vanhin suomenkielinen yhteiskoulu. SYK on maksuton yksityiskoulu, joka painottaa kieltenopiskelua. Lukiolla on valtioneuvoston vuonna 1985 myöntämä kielipainotteinen erityistehtävä, ja elokuussa 1990 lukion yhteyteen perustettiin ensimmäisenä Suomessa International Baccalaureate -tutkintoon tähtäävä englanninkielinen IB-linja. SYK:ssa on hyvin runsas kielivalikoima. Koulun rehtorina toimii Sari Tiitta.
SYK käsittää peruskoulun luokat 3–9, suomalaisen opetussuunnitelman mukaisen lukion sekä kansainvälisen IB-linjan. Vuonna 2023 SYK:ssa oli noin 1 210 oppilasta ja opiskelijaa, joista noin 720 oli peruskoulun oppilaita ja noin 490 lukion opiskelijoita. SYK:hon pyritään yleensä alakoulun toiselta luokalta. Hakeminen muille luokille on mahdollista, mutta paikkoja on rajallisesti, ja ennen vuotta 2021 osa oli varattu paluumuuttajille. Kouluun on kuitenkin mahdollista muidenkin päästä luokille 4–9 vapaamuotoisen hakemuksen avulla, johon liitetään viimeisimmän koulutodistuksen kopio. Haku lukioon tapahtuu normaalisti toisen asteen opintojen yhteishaun kautta. Peruskoulu poikkeaa muista tavallisen perusopetuksen yksityisistä järjestäjistä Helsingissä siten, ettei sille ole määritelty oppilaaksiottoaluetta.
Koulu on sijainnut vuodesta 1972 alkaen Helsingin Etelä-Haagassa osoitteessa Isonnevantie 8. Koulun yhteydessä on oma erillinen urheilutalo, johon kuuluu muun muassa liikuntasali, kuntosali sekä koulun oma uimahalli.
Historia

Jo vuonna 1882 alettiin suunnitella uuden yliopistoon johtavan yksityisen suomenkielisen tyttökoulun perustamista Helsinkiin, mutta lopulta perustajat kääntyivätkin yhteiskouluajatuksen kannalle. Malli muodostui myöhemmin merkittäväksi esikuvaksi muille oppikouluille eri puolilla maata. Koulun perustamislupa annettiin vuonna 1886 professori Thiodolf Reinille ja vapaaherra E. G. Palménille. Koulun omisti alkuun joukko yksityisiä henkilöitä ja myöhemmin vuodesta 1892 alkaen osakeyhtiö. Alkuvuosinaan koulu toimi Kampissa useissa osoitteissa, kunnes 1890 valmistui oma koulutalo osoitteeseen Yrjönkatu 24. Sen tieltä purettiin J. V. Snellmanin entinen kotitalo. Koulu toimi Yrjönkadun ja Kalevankadun kulman koulutalossa vuoteen 1937, jolloin valmistui uusi rakennus Etu-Töölöön osoitteeseen Nervanderinkatu 13.
Nykyisiin tiloihin Etelä-Haagaan koulu muutti 1972. Nykyisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Heikki ja Kaija Siren. Väinö Vähäkallion suunnittelema Nervanderinkadun koulutalo oli sittemmin Museoviraston tiloina ja vuodesta 2014 siellä on ollut Sibelius-Akatemia, Yrjönkadun talo on purettu.
SYK tunnettiin alusta alkaen uudistusmielisenä, ja monet sen käyttöön ottamat kokeilut ovat sittemmin vakiintuneet koko koululaitokseen. Peruskouluun siirryttäessä 1977 koulun rakenne säilyi entisellään. Elokuussa 1990 koulusta tuli Suomen ensimmäinen IB-lukio, kun kansainväliseen International Baccalaureate -tutkintoon tähtäävä englanninkielinen linja perustettiin.
Historia > Rehtorit

| Rehtori | Vuodet |
| --- | --- |
Lucina Hagman: 1886–1890
Mikael Johnson: 1890–1897
Robert Blomqvist: 1897–1915
Oskari Mantere: 1915–1918
A. A. Koskenjaakko: 1919–1954
Jorma Soveri: 1954–1964
Yrjö Juve: 1964–1966
Vesa Nikunen: 1966–1997
Anja-Liisa Alanko: 1997–2009
Jukka Tanska: 2009–2018
Sari Tiitta: 2019–
Historia > Tunnettuja alumneja

Vuosien varrella SYK:n entiset oppilaat ovat sijoittuneet merkittäville paikoille yhteiskunnassa muun muassa talouden, tieteen, politiikan ja kulttuurin alueilla.
Heikki Aho – elokuvaohjaaja
Anja-Liisa Alanko – rehtori, kouluneuvos
Atso Almila – kapellimestari
Ari Angervo – viulutaiteilija
Ritva Arvelo – näyttelijä
Kim Borg – oopperalaulaja
Erik Bruun – teollinen muotoilija
Tarja Cronberg – työministeri
Ralph Enckell – diplomaatti
Aatos Erkko – ministeri
Eero Erkko – journalisti
Eljas Erkko – ulkoministeri
Aarne Ervi – arkkitehti
Teppo Felin – professori
Saima Harmaja – runoilija
Antti Herlin – yritysjohtaja
Niklas Herlin - suursijoittaja, toimittaja
Paavo Honkajuuri – teollisuusjohtaja, vuorineuvos
IBE – muusikko
Mika Ilveskero – lakimies, korkeimman oikeuden jäsen
Paavo Jännes – näyttelijä
Niilo Jääskinen – lakimies
Aino Kallas – kirjailija
Jukka Kekkonen - oikeushistorian ja roomalaisen oikeuden professori
Mikko Kiesiläinen – poliitikko ja ekonomisti
Jussi V. Koivisto – taloustieteilija
Terhi Koulumies – kansanedustaja
Kimmo Koskenniemi – keksijä
Miki Kuusi – yrittäjä
Iiro Küttner – käsikirjoittaja, professori
Tuomo Lappalainen – toimittaja
Ora Lassila – tietotekniikan asiantuntija
Tero Latvala – muusikko, viulutaiteilija
Olli Lehto – matemaatikko
Minna Lindgren – journalisti
Pentti Linkola – filosofi
Ari Lohenoja – yritysjohtaja
Markku Luolajan-Mikkola – muusikko
Lauri Malmberg – jääkärikenraaliluutnantti, Suomen puolustusministeri
Heikki Malinen – toimitusjohtaja
Heikki Mannila – tietotekniikan asiantuntija
Mauno Manninen – teatteriohjaaja ja tuottaja
Otto Meri – poliitikko
Urho Muroma – pappi, Suomen Raamattuopiston perustaja
Olli Mustonen – pianisti, kapellimestari
Tomi Mäkelä – musiikkitieteilijä
Kirsti Mäkinen – opettaja
Harri Nevanlinna – matemaatikko
Kimmo Nuotio - rikosoikeuden professori
Tuomari Nurmio – muusikko
Matti Oravisto – näyttelijä
Risto Pelkonen – arkkiatri
Elina Pohjanpää – näyttelijä
Eino Polón – jääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari
Pyhimys – muusikko
Jussi Rahola – matemaatikko
Timo Relander – taloustieteilijä
Rauha Rentola – näyttelijä
Laura Ruohonen – teatteriohjaaja
Mauri Ryömä – poliitikko
Kalle Saksela – virologian professori
Elina Salo – näyttelijä
Petteri Salomaa – oopperalaulaja
Esa-Pekka Salonen – kapellimestari
Pentti Sammallahti – valokuvaaja
Sami Sarvilinna – kansliapäällikkö
Daniel Sazonov – poliitikko, Helsingin apulaispormestari
Iiro Seppänen – teatteriohjaaja
Suvi-Anne Siimes – poliitikko
Antti Siirala – muusikko
Heikki Siren – arkkitehti
Harri Sirola – kirjailija
Yrjö Soini – kirjailija
Armas Ståhlberg – jääkärimajuri
Mika Taanila – elokuvaohjaaja
Nina Tapio – muusikko
Erik T. Tawaststjerna – musiikkitieteilijä
Mika Tiivola – pankinjohtaja
Iida Tikka - toimittaja
Henrik Tikkanen – kirjailija
Erkki Tuomioja – kansanedustaja, ent. ulkoministeri
Jyrki Törnwall – kirurgi
Jussi Valtonen – kirjailija
Juhana Vartiainen – taloustieteilijä, Helsingin pormestari
Helena Vierikko – näyttelijä
Juuso Välimäki – taloustieteilijä
Juuso Walden – yritysjohtaja
Matti Wuori – lakimies
Kielten opiskelu

SYK:ssa voi opiskella A-kielenä englannin lisäksi saksaa, ranskaa tai venäjää. B-kielenä opiskellaan ruotsia. SYK:ssa oli aiemmin A-kielilinjojen ohella myös lyhyiden vieraiden kielten linja, mutta se lakkautettiin vuonna 2021, ja osa vapautuneista aloituspaikoista siirrettiin A-kielilinjoille. SYK:n tarjoama lyhyiden vieraiden kielten kurssivalikoima säilyi kuitenkin ennallaan
SYK:lla on ystävyyskouluja Saksassa ja Ranskassa. Lukion opiskelijoista monet osallistuvat Ranskan tai Saksan opiskelijavaihtoon sekä opintomatkoille.
SYK:ssa voi lukiossa suorittaa ranskan kielen virallisen kansainvälisen DELF-kielitutkinnon, saksankielisen Deutsches Sprachdiplom -kielitutkinnon ja venäjän kielen Pushkin-kielikokeen.
Koulun tilat

Koulun tiloissa sijaitsee kouluravintola SYKE, jossa oppilaat ja opiskelijat syövät lounasta. Kouluravintolassa on myös aamupalamyynti ja välipalamyynti iltapäivisin. Koulun keittiössä toimii ISS, joka valmistaa kaikki koulun ruoat. ISS vastaa myös koulun siivomisesta.
Koulussa sijaitsee myös kirjasto, jossa työskentelee oma kirjastonhoitaja. Koulun erillisellä liikuntatalolla sijaitsee liikuntasali, pukuhuoneet sekä koulun uimahalli, jossa on neliratainen, 25-metrinen uima-allas sekä uinnin harjoitteluallas. Uimahallin pukuhuoneissa on omat erilliset saunatilat tytöille ja pojille. Myös koulun oppilaiden, opiskelijoiden ja henkilökunnan käytössä oleva kuntosali sijaitsee liikuntatalolla.
Lisäksi koulussa on 600-paikkainen juhlasali, jossa järjestetään koulun kevät- ja joulujuhlien lisäksi muun muassa 8.-luokkalaisten esittämä joulunäytelmä ja 9.-luokkalaisten esittämä musikaali.
Koulun pihalla sijaitseva Anssi Asunnan taideteos "Suomalaisen yhteiskoulun kineettinen kuvaveistos" on kuutiolta näyttävä optinen illuusio. Teos tilattiin koulun 100-vuotisjuhlaa varten vuonna 1986.
Koulun pihalla on kolmasluokkalaisille erillinen puoli, josta löytyy keinut, kiipeilyteline ja kiipeilytangot. Isompien puolella on keinut, koripallokorit, kaksi jalkapallokaukaloa sekä katos, kaksi hiekkakenttää, asfalttikenttä sekä palloseinät.
Opintomenestys

SYK on tullut tunnetuksi menestyksekkäänä oppilaitoksena niin keskiarvorajojen kuin ylioppilaskirjoitustulostenkin perusteella. Erityisesti sen lukion maine on korkealla, ja sitä tituleerataankin yhdeksi Helsingin eliittilukioista.
Ylioppilaskirjoituksissa SYK:n opiskelijat ovat menestyneet erinomaisesti äidinkielen kokeissaan. Esimerkiksi keväällä 2015 koulun 119 ylioppilaasta 95 kirjoitti joko laudaturin tai eximian.
Myös pitkän matematiikan YO-kokeissa menestys on ollut erinomaista; kevään 2021 pitkän matematiikan kirjoittajista 53 % kirjoitti joko laudaturin tai eximian ja seitsemän ylioppilasta vastaanotti Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiön stipendin erinomaisesta menestyksestään.
Vuosien 2008–2021 parhaiten ylioppilaskirjoituksissa menestyneiden lukioiden vertailuissa SYK oli ensimmäisellä sijalla kolme kertaa ja sijoilla 2-4 yhteensä yhdeksän kertaa. Sijoilla 5 ja 8 SYK oli yhteensä kaksi kertaa.
SYK:n lukion oppilaat ja opiskelijat ovat menestyneet hyvin ylioppilaskirjoitusten lisäksi monenlaisissa kilpailuissa. Kansallisen Talousguru-kilpailun finaaliin koulun opiskelija on päässyt ainakin 14 kertaa (muun muassa vuosina 2004, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2020, 2022 ja 2023). Talousguru-kilpailun ensimmäiset sijat ovat osuneet SYK:n opiskelijoille viidesti (vuosina 2004, 2009, 2010, 2012 ja 2020). Mikään muu Suomen kouluista ei ole voittanut Talousguru-kilpailua yhtä montaa kertaa.
Menestystä on tullut myös muun muassa Oikeusguru-kilpailusta, turvallisuuspolitiikan Turpotietäjä-kilpailusta sekä  Euroopan keskuspankin Generation €uro  -rahapolitiikkakilpailusta.
Opintomenestys > Keskiarvorajat

Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun lukion, erityisesti A-englannin linjan, keskiarvorajat ovat perinteisesti olleet kaupungin korkeimpia. Koulussa on neljä kielilinjaa: A-englannin linja, A-ranskan linja, A-saksan linja ja A-venäjän linja. Viides kielilinja, lyhyet vieraat kielet, lakkautettiin vuonna 2021.
A-englannin linjan keskiarvoraja (9,83) oli vuonna 2021 sekä Helsingin että koko maan korkein.
Perinteisesti SYK:ssa muiden kuin A-englannin kielen linjan keskiarvorajat ovat olleet matalampia. Esimerkiksi vuonna 2024 A-ranskan linjan keskiarvoraja oli 8,38, A-saksan 8,23 ja A-venäjän 8,69. Vuonna 2021 A-ranskan linjan keskiarvoraja oli 8,62, A-saksan 8,67 ja A-venäjän 9,08. Vuonna 2018 A-englannin linjan keskiarvoraja oli 9,69, A-ranskan oli 8,75, A-saksan 9,08 ja A-venäjän 8,62. Lyhyiden vieraiden kielten linjan keskiarvoraja oli 9,23.
| A-englannin linja> Vuosi | A-englannin linja> Keskiarvoraja | A-saksan linja> Vuosi | A-saksan linja> Keskiarvoraja | A-ranskan linja> Vuosi | A-ranskan linja> Keskiarvoraja | A-venäjän linja> Vuosi | A-venäjän linja> Keskiarvoraja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 9,33 | 2010 | 8,73 | 2010 | 8,31 | 2010 | 8,69 |
| 2011 | 9,25 | 2011 | 9,08 | 2011 | 8,69 | 2011 | 8,58 |
| 2012 | 9,67 | 2012 | 8,75 | 2012 | 8,86 | 2012 | 8,50 |
| 2013 | 9,50 | 2013 | 8,83 | 2013 | 8,33 | 2013 | 8,62 |
| 2014 | 9,25 | 2014 | 8,85 | 2014 | 8,46 | 2014 | 8,25 |
| 2015 | 9,67 | 2015 | 8,31 | 2015 | 9,00 | 2015 | 8,54 |
| 2016 | 9,42 | 2016 | 8,50 | 2016 | 8,85 | 2016 | 8,57 |
| 2017 | 9,69 | 2017 | 8,92 | 2017 | 9,15 | 2017 | 8,69 |
| 2018 | 9,69 | 2018 | 9,08 | 2018 | 8,75 | 2018 | 8,62 |
| 2019 | 9,77 | 2019 | 8,50 | 2019 | 9,00 | 2019 | 8,00 |
| 2020 | 9,85 | 2020 | 8,17 | 2020 | 8,79 | 2020 | 8,08 |
| 2021 | 9,83 | 2021 | 8,67 | 2021 | 8,62 | 2021 | 9,08 |
| 2022 | 9,54 | 2022 | 8,31 | 2022 | 8,77 | 2022 | 8,23 |
| 2023 | 9,85 | 2023 | 9,00 | 2023 | 9,14 | 2023 | 8,08 |
| 2024 | 9,50 | 2024 | 8,23 | 2024 | 8,38 | 2024 | 8,69 |
Lähde:
Teinikunta

SYK:ssa jokainen lukiolainen kuuluu automaattisesti ja maksutta teinikuntaan (lyh. TK). Teinikunta valitsee marras-joulukuussa TK-vaaleissa keskuudestaan teinikunnan hallituksen, johon valitaan neljä ensimmäisen vuoden opiskelijaa (varapuheenjohtaja ja kolme rivijäsentä) ja viisi toisen vuoden opiskelijaa (puheenjohtaja ja neljä rivijäsentä).
Teinikunnan hallituksen tehtävänä on valvoa lukiolaisten etuja, ylläpitää lukiolaisten TK-tilaa sekä järjestää erilaisia tapahtumia ja tilaisuuksia. Näitä tapahtumia ovat muun muassa vaalipaneelit vaalien aikaan, glögitapahtuma joulukuussa sekä erilaiset teemaviikot ja teemapäivät.
Hallitus on myös useampaan otteeseen järjestänyt SYK:n lukiolaisille tarkoitetun Copa de Kuutio -jalkapalloturnauksen.
Vuoden sykkiläiset

SYK:n alumniyhdistys Syke ry on valinnut vuodesta 2014 alkaen kaksi vuoden sykkiläistä. Valinnan edellytyksenä on ansioituminen jollakin yhteiskunnallisella alueella tai alalla (esimerkiksi kulttuuri, talous tai teknologia).
| Vuosi | Nimi | Rooli | Kirjoittanut ylioppilaaksi SYK:sta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Hannu "Tuomari" Nurmio | muusikko | 1971 |
| 2014 | Risto Pelkonen | arkkiatri | 1950 |
| 2014 | Suvi-Anne Siimes | yhteiskunnallinen vaikuttaja | 1982 |
| 2015 | Jussi Valtonen | kirjailija | 1993 |
| 2015 | Kirsti Mäkinen | tietokirjailija, SYK:n äidinkielen lehtori | Ei kirjoittanut SYK:sta. |
| 2016 | Miki Kuusi | yrittäjä (Slush, Wolt) | 2008 |
| 2016 | Elina Salo | näyttelijä (mm. pikku-Myyn ääni) | 1997 |
| 2017 | Juha Nurminen | merenkulkuneuvos, Itämeren suojelija | 1965 |
| 2017 | Maaria Wirkkala | kuvataitelija | 1973 |
| 2018 | Esa-Pekka Salonen | kapellimestari, säveltäjä | 1977 |
| 2018 | Tuuli Takala | laulaja | 2006 |
| 2019 | Erkki Tuomioja | poliitikko | 1965 |
| 2019 | Inka Niskanen | hävittäjälentäjä, Suomen ensimmäinen naiseverstiluutnantti | 1994 |
| 2020 | Pentti Sammallahti | valokuvaaja | 1970 |
| 2020 | Henrietta Kekäläinen | yrittäjä | 2007 |
| 2021 | Kalle Saksela | virologi, koronarokotteen kehittäjä | 1981 |
| 2021 | Minna Lindgren | toimittaja, musiikkitietelijä | 1982 |
| 2022 | Kim Jäämeri | kenraaliluutnantti, Suomen sotilasedustaja Natossa | 1982 |
| 2022 | Iida Tikka | toimittaja, Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja | 2007 |
| 2023 | Ilmari "Ibe" Kärki | rap-artisti | 2018 |
| 2023 | Silja Kosola | nuorisolääkäri, tutkimusjohtaja | 1994 |
| 2024 | Pekka Hako | ohjaaja, käsikirjoittaja | 1976 |
| 2024 | Sini Harkki | ympäristövaikuttaja | 1999 |
Aiheesta muualla

SYK:n kotisivut
Kotilainen, Sofia: Uskallusta ja uusia pedagogisia avauksia: Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun 125-vuotisjuhlateos Kirja-arvostelu teoksesta Alanko, Anja-Liisa; Hietanen, Irmeli; Niiranen, Jukka; Uusi-Hallila, Tuula (toim.): Rohkea koulu: SYK Nervanderinkadulta Isonnevantielle. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011. (Agricolan kirja-arvostelut 3.1.2012)
Elämä jatkuu koulun pienoismaailmassa, vaikka abiturientit jättävätkin sen. Koulupäivä Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa, Kuva, 15.03.1939, nro 6, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Okahandja

| Okahandja |
| --- | --- |
 Okahandja
 Koordinaatit: 21°58′18″S, 16°54′23″E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Otjozondjupa
Väkiluku (2023):  45 182
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Okahandja (hereron kielellä ‘paikka, jossa kaksi jokea yhtyy toisiinsa’) on kaupunki ja samannimisen vaalipiirin keskus Otjozondjupan alueella Namibian keskiosissa. Sen kautta kulkevat rautatie sekä valtatiet B1 ja B2 Swakopmundiin ja Windhoekiin. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 45 182 asukasta.
Okahandjassa yhtyvät toisiinsa joet nimeltä Okakango ja Okamita. Näin syntyvää jokea kutsutaan joskus Okahandja-joeksi.
Okahandja nykyään

Okahandja on edelleen hereroiden tärkein keskus, johon on haudattu heidän kaikki tärkeimmät johtajat, Tjamuaha, Maharero, Samuel Maharero, Hosea Kutako ja Clemens Kapuo. Heidän ja Waterbergin taistelun muistoksi vietetään elokuussa vuosittain perinteistä Hereroiden päivää, joka todennäköisesti on Namibian suurin heimotapahtuma, vaikkakin se on yhä enemmän ja enemmän saanut turistitapahtuman luonnetta.
Okahandja on myös ympäristönsä taloudellinen keskus. Siellä on myös sairaala, lääkärien vastaanottoja ja apteekki, useita suurten kauppaketjujen kauppoja, autokorjaamoita ja monia ravintoloita. Okahandjassa on suuri puuveistosten markkina, joka on merkittävä turistikohde.
Siellä on myös kaksi suurehkoa yritystä, jotka valmistavat biltongia, suolakuivattua lihaa, kaupalliseen levitykseen.
Vuoden 2016 elokuusta lähtien kaupunki on saanut sähkönsä päiväsaikaan InnoSun-yhtiön aurinkopaneeleista.
28 kilometriä länteen sijaitsee Gross Barmenin (Otjikangon) virkistysalue, joka on suosittu matkakohde. Siellä on kylpylä, jonka terveellinen vesi on johdettu sekä sisällä että ulkona oleviin altaisiin.
Kunnallispolitiikka

Namibian kunnallisvaaleissa 2015 olivat Okahandjan tulokset seuraavat:
| Okahandjan paikallisvaalit 2015> Puolue | Okahandjan paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Okahandjan paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Okahandjan paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Okahandjan paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 2 572 | 70,7 % | 5 |  |
| DTA | 236 | 6,5 % | 1 |  |
| UDF | 213 | 5,9 % | 1 |  |
| Okahandja Rate Payers Association | 176 | 4,8 % | 0 |  |
| NUDO | 156 | 4,3 % | 0 |  |
| RDP | 112 | 3,1 % | 0 |  |
| RP | 60 | 1,7 % | 0 |  |
| UPM | 40 | 1,1 % | 0 |  |
| WRP | 14 | 0,4 % | 0 |  |
| Yhteensä | 3 650 | 100 % | 7 |  |
Vuoden 2020 tulokset olivat seuraavat:
| Okahandjan paikallisvaalit 2020> Puolue | Okahandjan paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Okahandjan paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Okahandjan paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Okahandjan paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO Party of Namibia (SWAPO) | 1 865 | 44,5% | 3 |  |
| Independent Patriots for Change (IPC) | 654 | 15,6% | 1 |  |
| Okahandja Rate Payers Association (ORPA) | 574 | 13,7% | 1 |  |
| Landless People’s Movement (LPM) | 377 | 9,0% | 1 |  |
| United Democratic Front of Namibia (UDF) | 290 | 6,9% | 1 |  |
| Popular Democratic Movement (PDM) | 188 | 4,5% | 0 |  |
| National Unity Democratic Organisation of Namibia (NUDO) | 146 | 3,5% | 0 |  |
| All People’s Party (APP) | 34 | 0,8% | 0 |  |
| Republican Party of Namibia (RP) | 28 | 0,7% | 0 |  |
| Rally for Democracy and Progress (RDP) | 20 | 0,5% | 0 |  |
| United People’s Movement (UPM) | 15 | 0,4% | 0 |  |

| Yhteensä | 4 191 | 100% | 7 |  |
Suomalaisyhteys

Okahandjaan on haudattu suomalaissyntyinen Amalia Diehl, ent. Skoglund, ent. Ingman, o.s. Starck (1841–1906).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Okahandja Wikimedia Commonsissa
Wolf (Tennessee)

| Wolf |
| --- | --- |
 Wolfin alajuoksua Memphisissä
Alkulähde:  Baker's Pond
Laskupaikka:  Mississippi
Maat:  Yhdysvallat
Pituus:  140 km
Valuma-alue:  2 300 km²
 Wolfjoen valuma-alue. Sininen alue on joen leveys joen tulviessa.
Wolf on Länsi-Tennesseen ja Pohjois-Mississippin alueella virtaava pieni joki, joka laskee Mississippiin. Mississippijoen ja Wolfin liittymäkohtaan muodostui useita chickasawien, ranskalaisten, espanjalaisten ja amerikkalaisten yhteisöjä ja linnakkeita, joista lopulta syntyi Memphisin kaupunki.
Vuonna 1997 laulaja ja lauluntekijä Jeff Buckley hukkui tapaturmaisesti Wolfjokeen. Hänen ruumiinsa löytyi viikkoa myöhemmin. Sekä poliisi että kuolinsyyntutkija totesivat, että kyseessä oli puhdas hukkumisonnettomuus.
Gordie Howe

| Gordie Howe |
| --- | --- |
 Gordie Howe noin vuonna 1966.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1928 Floral, Saskatchewan, Kanada
Kuollut: 10. kesäkuuta 2016 (88 vuotta) Sylvania, Ohio, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mr. Hockey, Elbows
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  molempikätinen
Pituus:  185 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1946–1971 1973–1980
Seurat:  Detroit Red Wings NHL Houston Aeros WHA New England Whalers WHA Hartford Whalers NHL Detroit Vipers IHL
Hockey Hall of Fame
 1972 
Aiheesta muualla
www.mrandmrshockey.com
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Detroit Red Wings | 1950  |
|  | Detroit Red Wings | 1952  |
|  | Detroit Red Wings | 1954  |
|  | Detroit Red Wings | 1955  |
Gordon ”Gordie” Howe O.C. (31. maaliskuuta 1928 Floral, Saskatchewan, Kanada – 10. kesäkuuta 2016 Sylvania, Ohio, Yhdysvallat) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan 32 kautta NHL:ssä ja WHA:ssa. Oikean laitahyökkääjän paikalla pelannut Howe tunnettiin yleisesti lempinimellä ”Mr. Hockey”. Hän oli kuuluisa hyökkäystehoistaan, fyysisestä vahvuudestaan ja etenkin uransa pituudesta. Hän pysyi NHL:n pistepörssin kärkiviisikossa peräti kahdellakymmenellä peräkkäisellä kaudella.
Howe voitti urallaan Detroit Red Wingsissä neljä Stanley Cupia ja Houston Aerosissa kaksi WHA:n mestaruutta. Howe lopetti uransa keväällä 1971 pelattuaan 25 kauden ajan Red Wingsissä. Hän palasi kuitenkin kahden vuoden päästä WHA:n Houston Aerosiin yhdessä poikiensa Markin ja Martyn kanssa. Gordie Howe palasi Hartford Whalersissa NHL:ään vielä 51-vuotiaana, kun WHA yhdistyi NHL:ään. Howe teki NHL-urallaan 1 850 pistettä 1 767 runkosarjaottelussa. Hänet palkittiin kuudesti sekä Art Ross Trophyllä että Hart Memorial Trophyllä, ja hänet valittiin 23 kertaa NHL:n tähdistöotteluun.