stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vatiala

Kangasalan Prisman edustalla sijaitseva, kesällä 2015 valmistunut pienehkö kaksilaiturinen Vatialan joukkoliikenneterminaali. Se on runkolinja 6:n päätepysäkki.
Idyllisiä näkymiä Männistöntiellä.
Vatiala on kaupunginosa 2 Kangasalan kaupungissa, Tampereen rajalla, seitsemän kilometriä Kangasalan keskustasta länteen vanhan valtatie 12:n varrella.
Pääasiassa Tampereen puolella sijaitseva Kaukajärvi ulottuu itäpäästään Vatialaan ja siihen liittyy Pitkäjärvi Sillansalmen erottamana.
Alue on muuten tyypillistä pientaloaluetta, mutta koska se sijaitsee vanhalla soranottoalueella, osittain vallitsevan maisemakuvan muodostavat sorakuopat, joiden ympärille talot on rakennettu. Sorakuopille johti Tampereen puolella sijainneelta Vatialan rautatieasemalta 1990-luvulla purettu pistoraide.
Vatialassa Kangasalantien varrella on myös pienteollisuutta. Vatialassa toimi vuosina 1950–1982 Tampereen ilmatorjuntapatteristo (TamItPsto). Vuonna 1940 perustetussa varuskunnassa toimi aiemmin puolustusvoimien lentovarustevarikko.
Vatialan itäpäässä, oikeastaan Nattarin alueella, sijaitsee Tampereen seurakuntien omistama Vatialan hautausmaa. Hautausmaan itäpuolella kulkee uusi moottoriliikennetie, valtatie 12.
Tampereen läheisyys ja sitä kautta helpot työmatkat kaupunkiin ovat osasyynä alueen kasvuun. Toisaalta Vatiala sijaitsee myös luonnon keskellä, esimerkiksi Kaarinanpolku kulkee Vatialankin maastoissa.
Vatialan alueella on monenlaisia palveluja kuten pankki, kauppoja, lounasravintola, pubi, parturi-kampaamo ja kirjasto.
Koulut

Vatialan alueella sijaitsee Vatialan koulu (luokat 1–6) sekä Pitkäjärven koulu (luokat 7–9).
Vatialan koulu on rakennettu vuonna 1953. Laajennusosa valmistui vuonna 2006. Syksyllä 2013 otettiin käyttöön siirtokelpoinen opetustila, parakki. Syksyllä 2014 tila oli taas lopussa ja koulu sai käyttöönsä koulun pihassa sijainneen Oravanpesän päiväkodin tilat. Vatialan koulu kärsi tilaongelmien lisäksi pitkään myös pahoista sisäilmaongelmista, jotka on päätetty ratkaista rakentamalla uudet tilat, jotka valmistuvat vuoteen 2020 mennessä.
Pitkäjärven koulu on vuonna 2003 valmistunut moderni yläkoulu. Koulun yhteydessä on myös Pitkäjärven liikuntahalli. Koulussa on luokilla 7–9 noin 400 oppilasta. Tavallisissa luokissa on oppilaita 14–22. Koulussa on myös pienluokkia, jotka on tarkoitettu erityistä tukea tarvitseville oppilaille.
Aiheesta muualla

Vatialan Omakotiyhdistys ry:n sivut
Valtiorahasto

Valtiorahasto oli Venäjän vallan alaisessa Suomessa rahasto, johon valtion vakinaiset tulot kerättiin ja josta useimmat valtion menot maksettiin. Hallitus (senaatti) ei tarvinnut valtiorahaston käyttöön eduskunnan suostumusta.
Kalenterivuodeksi tehtyyn valtion tulo- ja menoarvioon liittyi rahastojärjestelmä, jossa kaikki tulot ja menot kirjattiin jonkin rahaston tuloiksi ja menoiksi. Valtion vakinaiset tulot ja menot kirjattiin valtiorahastoon. Eduskunnan erikseen päättämät suostuntaverot kannettiin suostuntarahastoon. Tämä ei kuitenkaan koskenut paloviinaveroja. Eduskunnan päätäntävallan alainen oli myös kulkulaitosrahasto. Tulo- ja menoarvion ulkopuolisia rahastoja olivat valtion vararahasto, hätäapurahasto, valtion lainausrahasto, tilattoman väestön rahasto ja laamanninkäräjäjyvärahasto sekä useita muita pieniä rahastoja.
Venezuelanluhtakana

| Venezuelanluhtakana> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Luhtakanat Rallus
Laji::  wetmorei
Kaksiosainen nimi
 Rallus wetmorei  (Zimmer & Phelps, 1944) 
Katso myös
   Venezuelanluhtakana Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Venezuelanluhtakana (Rallus wetmorei) on Venezuelan kotoperäinen rantakana. Laji elää Venezuelan pohjoisrannikolla, josta tunnetaan yhdeksän esiintymispaikkaa, joista vain kolmessa se on tavattu viime vuosina. Populaation koko on 250–999 yksilöä. John Todd Zimmer ja William Henry Phelps kuvailivat lajin holotyypin Araguan La Ciénagasta vuonna 1944, ja nimesivät lajin Alexander Wetmoren kunniaksi.
Vaqif

Vaqif
Molla Pənah Vaqif (noin 1717 nykyisen Qazaxin piirin Salahlın kylä – 1797 Şuşa) oli azerbaidžanilainen runoilija ja valtiomies.
Vaqif syntyi talonpojan perheeseen. Hän sai hyvän koulutuksen, osasi persiaa ja arabiaa, tunsi tähtitiedettä, matematiikkaa, arkkitehtuuria, musiikkia ja runoutta. Vaqif työskenteli madrasan opettajana Qazaxissa ja myöhemmin Karabahissa, jonka kaani İbrahimxəlil kutsui hänet hoviinsa ulkoasioista vastaavaksi visiiriksi (ulkoministeriksi). Vaqifin johdolla Karabah muodosti Georgian sekä Tališin ja Jerevanin kaanikuntien kanssa Persian-vastaisen liittokunnan. Hän kävi neuvotteluja myös Venäjän kanssa.
Vuonna 1797 Persian šaahi Aga Muhammed valloitti Karabahin pääkaupungin Şuşan ja heitti Vaqifin vankilaan odottamaan teloitusta. Hänet pelasti samana yönä tapahtunut šaahin salamurha. Pian tämän jälkeen vallan kaappasi İbrahimxəlilin veljenpoika Məhəmməd bəy Cavanşir, joka tapatti Vaqifin ja tämän pojan Əlin. Murhan jälkeen Vaqifin koti hävitettiin ja hänen käsikirjoituksensa tuhottiin. Hänen teoksensa on koottu myöhemmin eri lähteistä ja suullisesta perinteestä. Ensimmäinen kokoelma ilmestyi vuonna 1856 ja täydellinen laitos vuonna 1945.
Vaqif oli Azerbaidžanin kansanomaisen taiderunouden edelläkävijä. Hänen lyriikkansa on elämäniloista ja realistista. Aikansa romantikoista poiketen hän kuvaa konkreettisia kaunottaria ja lihallisen rakkauden nautintoja. Myöhäistuotannon aiheita ovat ihmisen voimattomuus kohtalon edessä, pettymyksen tunteet ja ironinen suhtautuminen kavalaan maailmaan. Ystävänsä Vidadin kanssa Vaqif toi azerbaidžanilaiseen taiderunouteen aşıq-kansanrunoilijoiden qoşma-muodon, mutta hallitsi erinomaisesti myös Füzulin koulukunnan klassiset muodot.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kratkaja literaturnaja entsiklopedija (venäjäksi)
Tämä on Elvis

| Tämä on Elvis> Elvis: That's the Way it Is |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Denis Sanders
Käsikirjoittaja:  Denis Sanders
Tuottaja:   Dale Hutchinson  Herbert F. Solow 
Säveltäjä:  Elvis Presley
Kuvaaja:  Lucien Ballard
Leikkaaja:  Henry Berman
Pääosat:  Elvis Presley
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:  1970
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tämä on Elvis (Elvis: That's the Way it Is) on Elvis Presleyn ensimmäinen konserttielokuva. Se julkaistiin 2000-luvun alussa uudistettunaselvennä special edition -DVD:nä.
Elokuva näyttää Elviksen ja hänen taustajoukkojensa valmistautumisen Las Vegas show'hun ja kuudesta konsertista noin tunnin mittaiseksi leikatun konsertin.
Aiheesta muualla

Tämä on Elvis Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tähtisilmä

| Tähtisilmä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Matti Oravisto
Käsikirjoittaja:  Roy
Perustuu:  alkuperäisaihe Dario Niccodemin näytelmä Scampolo (1915), josta Hans Steinhoff tehnyt elokuvan Scampolo, ein Kind der Strasse (1932, Scampolo), josta Teuvo Tulion saaman idean mukaan Tapio Ilomäen synopsis Orpotytön valssi, josta Regina Linnanheimon käsikirjoitus Kahvi-Maija.
Tuottaja:  Veikko Itkonen
Säveltäjä:  George de Godzinsky
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Veikko Itkonen
Lavastaja:  Roy
Pääosat:  Heidi Krohn Jussi Jurkka Hillevi Lagerstam Niilo Tarvajärvi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Veikko Itkonen
Ensi-ilta:  1955
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähtisilmä on Matti Oraviston ohjaama elokuva vuodelta 1955.
Käsikirjoituksen tekijänoikeudesta käytiin kiistaa korkeimpaan oikeuteen asti. Raastuvanoikeuden päätöksen mukaan Tähtisilmä pohjautui Tapio Ilomäen aiheeseen, mutta myytyään oikeudet Jäger-Filmille Ilomäki ei ollut oikeutettu korvaukseen. Korkein oikeus ei muuttanut päätöstä.
Arviot

"Pieni hauskahko komedia", kirjoittaa Tomira Savtschenko (Työkansan Sanomat), ja se kuvastaa aikalaisarvioiden yleislinjaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heidi Krohn  | … |  Maija, kahvilähetti   |
|  Jussi Jurkka  | … |  taiteilija Lauri Raunio   |
|  Hillevi Lagerstam  | … |  Ansa Auer   |
|  Niilo Tarvajärvi  | … |  Tarvajärvi   |
|  Reino Valkama  | … |  konstaapeli Männikkö   |
|  Aino Lohikoski  | … |  rouva Männikkö   |
|  Aku Korhonen  | … |  professori Hukkinen   |
|  Emmi Jurkka  | … |  Holopaisen vaimo   |
|  Leo Jokela  | … |  lättähattu, Holopaisen poika   |
|  Kerttu Salmi  | … |  omistajamatami   |
|  Pirkko Karppi  | … |  Sissi, kahvilähetti   |
|  Veikko Linna  | … |  Alfred   |
|  Martta Kinnunen  | … |  Mathilda   |
|  Matti Aulos  | … |  Uuden Taiteen johtaja   |
|  Hannes Veivo  | … |  talonmies Holopainen   |
|  Kaisu Leppänen  | … |  rouva Hopeaheimo   |
|  Alpo Vammelvuo  | … |  taiteilija Vallinen   |
|  Mikko Niskanen  | … |  taiteilija Sumppu   |
|  Kauko Laurikainen  | … |  lehtikuvaaja Mononen   |
|  Pentti Viljanen  | … |  E. Hikkilä, mies yksiössä   |
|  Matti Lehtelä  | … |  osto- ja myyntiliikkeen omistaja   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  vanhempi herrasmies   |
|  Elvi Saarnio  | … |  vanhapiika Suhonen   |
|  Pentti Irjala  | … |  radion ohjelmapäällikkö   |
|  Eero Leväluoma  | … |  radion pääjohtaja   |
|  Paavo Jännes  | … |  vahtimestari Henriksson   |
|  Uuno Montonen  | … |  poliisiupseeri   |
|  Veikko Itkonen  | … |  mies kadulla   |
|  Evald Terho  | … |  lehdenmyyjä   |
|  Sacy Sand  | … |  laulaja   |
|  Anu Kilpiö  | … |  jäätelöbaarin tyttö   |
|  Roy  | … |  mies jäätelöbaarissa   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  konstaapeli   |
|  Juhani Kumpulainen  | … |  radion vahtimestari   |
|  Lennart Lauramaa  | … |  studioon menevä mies   |
|  Hilja Jorma  | … |  mummo puhelimessa   |
Tämä maailma tarvitsee joulun

| Tämä maailma tarvitsee joulun Suvi Teräsniska |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 5. marraskuuta 2021
 Formaatti: CD LP digitaalinen
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Kesto: 44.54
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  2. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Suvi Teräsniskan muut julkaisut
| Iltalauluja 2020 | Tämä maailma tarvitsee joulun 2021 |   |
Tämä maailma tarvitsee joulun on suomalaisartisti Suvi Teräsniskan 5. marraskuuta 2021 julkaistu joulualbumi. Vuonna 2021 albumi julkaistiin digitaalisesti ja CD-formaatissa. Marraskuussa 2022 se julkaistiin myös vinyylinä.
Kappaleet

Tämä maailma tarvitsee rakkautta – 3.52
Avaruus (2021) – 4.23
Joulurauhaa – 5.13
Sylvian joululaulu – 4.19
Kaksi kynttilää – 4.02
Kun joulu on – 2.41
Joulutaivas tähtineen – 3.40 (feat. Jukka Perko)
Joulumuisto – 4.04
Hei mummo (2021) – 3.47
Mary Did You Know – 3.26
Jouluyö juhlayö – 5.21 (feat. Rajaton)
Tuomas Finne

Tuomas Finne (s. 2. joulukuuta 1979) on helsinkiläinen tuottaja ja järjestöaktiivi.
Ura

Finne on koulutukseltaan kulttuurituottaja (AMK). Finne työskenteli aikuiskoulutuksen parissa Työväen Sivistysliiton Helsingin opintojärjestössä ensin tuottajana vuosina 2004-2013 ja järjestön toiminnanjohtajana vuosina 2013-2018. Joulukuussa 2018 Finne nimitettiin Työväen Sivistysliiton tuottajaksi.
Järjestötoiminta

Tuomas Finne on toiminut Elävän musiikin yhdistys Elmu ry:n hallituksessa vuodesta 2016 ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 2018-2019.
Poliittinen toiminta

Tuomas Finne on Itäkeskuksen sosialidemokraattien puheenjohtaja ja hän oli ehdolla Helsingissä SDP:n listoilta kuntavaaleissa vuonna 2017 ja eduskuntavaaleissa 2019. Finne on Helsingin kulttuuri- ja kirjastojaoston puheenjohtaja.
Harrastukset

Nuorempana Finne on soittanut kitaraa useissa kokoonpanoissa, mutta viimeiset vajaa 20 vuotta hän on keskittynyt soittamaan ja laulamaan underground-yhtyeessä BPP. Bändi esiintyy äärimmäisen harvoin ja julkaisee musiikkia vielä harvemmin. Finne harrastuksiin kuuluu lisäksi juokseminen ja talvisin avantouinti.
Vanhempien päivä

Vanhempien päivä on kansainvälinen vuosipäivä, jota vietetään vanhempien kunniaksi. Yhdistyneet kansakunnat on julistanut 1. kesäkuuta joka vuosi kansainväliseksi vanhemmuuden päiväksi, jolloin vanhempien epäitsekästä sitoutumista ja uhrauksia sekä heidän tärkeää asemaansa lasten suojelemisessa arvostetaan eri puolilla maailmaa.
Etelä-Koreassa vanhempien päivä on 8. toukokuuta. Samana päivänä on ollut aikaisemmin pelkkä äitienpäivä, mutta myöhemmin se muutettiin. Vaikkei kyseessä olekaan kansallinen pyhäpäivä, niin sitä juhlitaan silti aktiivisesti. Vietnamissa puolestaan päivä on 7. heinäkuuta.
Yhdysvalloissa vanhempien päivää vietetään heinäkuun neljäntenä sunnuntaina. Presidentti Bill Clinton sääti päivän vietosta lain vuonna 1994, tarkoituksena tukea vanhempien roolia lasten kasvatuksessa.
Aiheesta muualla

Parents' Day in United States (Timeanddate.com) (englanniksi)
NY Gay Marriage Vote: Will Parent’s Day Replace Father’s Day? (Christian Post) (englanniksi)
Vaativa persoonallisuus

Vaativa persoonallisuus tai vaativa persoonallisuushäiriö tai pakko-oireinen persoonallisuushäiriö (ICD-10-luokituksessa koodi F60.5, englanniksi obsessive-compulsive personality disorder eli OCPD eli pakko-oireinen persoonallisuushäiriö) on persoonallisuushäiriö, johon saattaa kuulua muun muassa liiallista täydellisyyden tavoittelua, sovinnaisuutta, ylenmääräistä tunnontarkkuutta, huolehtimista ja työkeskeisyyttä tai itsepäisyyttä. Se on selvästi eri häiriö kuin pakko-oireinen häiriö (englanniksi obsessive-compulsive disorder eli OCD).
Diagnostiset kriteerit

Persoonallisuushäiriön diagnosoinnin tulisi pohjautua mahdollisimman moneen tietolähteeseen. Joskus diagnoosi potilaan persoonallisuudesta on mahdollista tehdä yhden haastattelun perusteella, mutta usein on tarpeen suorittaa useampia haastatteluja ja kerätä tietoja muistakin lähteistä, kuten muilta ihmisiltä ja sairauskertomuksista.
Vaativan persoonallisuuden diagnostiset kriteerit ovat ICD 10 -tautiluokituksen mukaan seuraavat:
Tutkittavan persoonallisuus täyttää vähintään neljä seuraavista kriteereistä:
jatkuva huoli ja epäily
ajattelua hallitsevat asioiden yksityiskohdat, säännöt, listat, järjestys, organisaatio tai aikataulu
täydellisyyden tavoittelu, joka haittaa tehtävien loppuunviemistä
ylenmääräinen tunnontarkkuus
mielihyvän ja ihmissuhteiden laiminlyöminen työn ja aikaansaamisen kustannuksella
pikkutarkkuus ja sovinnaisuus
joustamattomuus ja itsepäisyys
pyrkimys kohtuuttomassa määrin saada muut toimimaan täsmälleen haluamallaan tavalla tai kohtuuton vastenmielisyys sallia muiden toimia omalla tavallaan
Lisäksi tutkittava täyttää persoonallisuushäiriön (F60) yleiset kriteerit:
Yksilön luonteenomaiset ja pysyvät sisäisen kokemisen tavat ja käytös kokonaisuudessaan poikkeavat merkittävästi kulttuurin sisäisistä normeista, ja poikkeama ilmenee vähintään kahdella alla luetellulla alueella:
tiedollinen toiminta (eli kuinka ihminen havaitsee ja tulkitsee asioita, ihmisiä ja tapahtumia, miten hän asennoituu ihmisiin ja muodostaa mielikuvia itsestään ja muista)
tunne-elämä (eli tunne-elämän kirjo, voimakkuus ja asianmukaisuus tilanteeseen nähden)
impulssikontrolli ja tarpeiden tyydyttäminen
ihmissuhteiden luonne ja toimintatapa muiden ihmisten kanssa
Poikkeama ilmenee pysyvänä käytösmallina, joka on joustamaton, sopeutumaton tai muutoin häiriintynyt laajalti eri henkilökohtaisissa ja sosiaalisissa tilanteissa (eli se ei esiinny yksinomaan jonkin laukaisevan tekijän tai tilanteen aikaansaamana).
Käytösmalli aiheuttaa henkilökohtaista kärsimystä tai vastoinkäymisiä sosiaalisessa selviytymisessä tai molempia.
On näyttöä siitä, että häiriö on pysyvä ja pitkäaikainen ja että se on alkanut myöhäislapsuudessa tai nuoruusiässä.
Häiriö ei ole muun aikuispsykiatrisen häiriön ilmenemismuoto tai sen seurausta, vaikka väliaikaisia tai kroonisia luokissa F00–F59 tai F70–F79 kuvattuja tiloja voi esiintyä persoonallisuushäiriön rinnalla tai samanaikaisesti
Elimellinen syy, aivosairaus, -vamma tai toimintahäiriö, tulee sulkea pois. (Jos tilanteen on aiheuttanut tunnettu elimellinen tekijä, käytetään ryhmän F07 koodeja.)
Aiheesta muualla

Vaativa persoonallisuus, Therapeia Fennica.
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2008

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2008 29. kertaa. Kilpailut pidettiin Alankomaiden Eindhovenissa 13.–24. maaliskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, uimahypyt ja taitouinti. Suomesta kilpailuihin osallistui kahdeksan uimaria ja kolme uimahyppääjää.
Mitalistit > Uinti > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Marleen Veldhuis | 24,09 ME |  Hinkelien Schreuder | 24,59 |  Therese Alshammar | 24,71 |
| 100 m |  Marleen Veldhuis | 53,77 |  Hanna-Maria Seppälä | 54,04 |  Inge Dekker | 54,12 |
| 200 m |  Sara Isakovič | 1.57,45 |  Camelia Potec | 1.57,47 |  Ágnes Mutina | 1.58,06 |
| 400 m |  Federica Pellegrini | 4.01,53 ME |  Coralie Balmy | 4.04,15 |  Camelia Potec | 4.05,62 |
| 800 m |  Alessia Filippi | 8.23,50 |  Erika Villaécija | 8.24,08 |  Camelia Potec | 8.25,28 |
| 1 500 m |  Flavia Rigamonti | 15.58,54 KE |  Erika Villaécija | 16.02,08 |  Lotte Friis | 16.11,26 |
Selkäuinti
| 50 m |  Anastasija Zujeva | 28,05 EE |  Nina Živanevskaja | 28,11 |  Sanja Jovanović | 28,17 |
| 100 m |  Anastasija Zujeva | 59,41 EE |  Laure Manaudou | 1.00,05 |  Nina Živanevskaja | 1.00,29 |
| 200 m |  Laure Manaudou | 2.07,99 |  Anastasija Zujeva | 2.09,59 |  Nikolett Szepesi | 2.09,90 |
Rintauinti
| 50 m |  Janne Schäfer | 31,08 KE |  Julija Jefimova | 31,41 |  Mirna Jukić | 31,59 |
| 100 m |  Mirna Jukić | 1.08,18 |  Aljona Aleksejeva | 1.08,91 |  Joline Höstman | 1.08,94 |
| 200 m |  Julija Jefimova | 2.24,09 KE |  Mirna Jukić | 2.24,58 |  Aljona Aleksejeva | 2.25,22 |
Perhosuinti
| 50 m |  Chantal Groot | 26,03 |  Inge Dekker | 26,30 |  Svjatlana H’ah’lova | 26,52 |
| 100 m |  Sarah Sjöström | 58,44 |  Inge Dekker | 58,50 |  Aurore Mongel | 58,54 |
| 200 m |  Aurore Mongel | 2.06,59 |  Emese Kovács | 2.06,71 |  Mireia Belmonte | 2.09,32 |
Sekauinti
| 200 m |  Mireia Belmonte | 2.11,16 KE |  Evelyn Verrasztó | 2.12,93 |  Camille Muffat | 2.13,63 |
| 400 m |  Alessia Filippi | 4.36,68 |  Katinka Hosszú | 4.37,43 |  Jana Martynova | 4.37,86 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Alankomaat Inge Dekker Ranomi Kromowidjojo Femke Heemskerk Marleen Veldhuis | 3.33,62 ME |  Italia Erika Ferraioli Federica Pellegrini Marialaura Simonetto Cristina Chiuso | 3.41,06 |  Ruotsi Claire Hedenskog Josefin Lillhage Ida Marko-Varga Magdalena Kuras | 3.41,28 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Ranska Laure Manaudou Coralie Balmy Mylène Lazare Alena Poptšanka | 7.52,09 |  Iso-Britannia Joanne Jackson Melanie Marshall Ellen Gandy Caitlin McClatchey | 7.52,36 |  Italia Alice Carpanese Federica Pellegrini Alessia Filippi Renata Spagnolo | 7.55,69 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Iso-Britannia Elizabeth Simmonds Kate Haywood Jemma Lowe Francesca Halsall | 3.59,33 EE |  Venäjä Anastasija Zujeva Julija Jefimova Natalja Sutjagina Darja Beljakina | 4.00,47 |  Alankomaat Hinkelien Schreuder Jolijn van Valkengoed Inge Dekker Marleen Veldhuis | 4.04,41 |
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 1 m ponnahduslauta |  Illja Kvaša | 454,65 |  Joona Puhakka | 432,80 |  Christopher Sacchin | 423,80 |
| 3 m ponnahduslauta |  Dmitri Sautin | 493,70 |  Illja Kvaša | 468,70 |  Joona Puhakka | 441,80 |
| 10 m kerroshypyt |  Tom Daley | 491,95 |  Sascha Klein | 487,60 |  Francesco Dell’Uomo | 481,30 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Venäjä Juri Kunakov Dmitri Sautin | 440,76 |  Saksa Tobias Schellenberg Andreas Wels | 413,94 |  Ukraina Dmytro Lysenko Anton Zah’arov | 406,56 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Saksa Patrick Hausding Sascha Klein | 453,24 |  Valko-Venäjä Vadzim Kaptur Aljaksandr Varlamau | 427,35 |  Venäjä Konstantin Hanbekov Oleg Vikulov | 426,24 |
Naiset
| 1 m ponnahduslauta |  Anna Lindberg | 293,85 |  Nóra Barta | 270,60 |  Katja Dieckow | 264,15 |
| 3 m ponnahduslauta |  Julija Pahalina | 347,40 |  Katja Dieckow | 330,80 |  Olena Fedorova | 319,70 |
| 10 m kerroshypyt |  Tania Cagnotto | 355,35 |  Julija Prokoptšuk | 328,35 |  Elina Eggers | 319,65 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Venäjä Julija Pahalina Anastasija Pozdnjakova | 327,57 |  Saksa Heike Fischer Ditte Kotzian | 305,64 |  Ukraina Olena Fedorova Alevtina Koroljova | 301,86 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Saksa Annett Gamm Nora Subschinski | 336,63 |  Ukraina Alyna Tšaplenko Julija Prokoptšuk | 334,20 |  Italia Noemi Batki Tania Cagnotto | 323,13 |
Mitalistit > Taitouinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinuinti |  Gemma Mengual | 98,400 |  Natalja Ištšenko | 98,300 |  Beatrice Adelizzi | 94,000 |
| Pariuinti |  Espanja Andrea Fuentes Gemma Mengual | 97,800 |  Italia Beatrice Adelizzi Giulia Lapi | 94,900 |  Ukraina Dar’ja Juško Ksenija Sydorenko | 93,900 |
| Joukkueuinti |  Espanja Alba María Capello Ona Carbonell Raquel Corral Andrea Fuentes Thais Henríquez Gemma Mengual Irina Rodríguez Paola Tirados | 97,800 |  Italia Alessia Bigi Elisa Bozzo Costanza Fiorentini Manila Flamini Francesca Gangemi Mariangela Perrupato Sara Sgarzi Federica Tommasi | 95,200 |  Ukraina Anna Bagirova Nadija Berežna Ganna Hmelnytska Dar’ja Juško Olga Kondrašova Julija Marjanko Ksenija Sydorenko Anastasija Tšepak | 93,300 |
| Yhdistetty vapaaohjelma |  Espanja Alba María Capello Raquel Corral Andrea Fuentes Thais Henríquez Laura López Gemma Mengual Gisela Morón Irina Rodríguez Paola Tirados Cristina Violán | 97,900 |  Italia Alessia Bigi Elisa Bozzo Costanza Fiorentini Manila Flamini Francesca Gangemi Giulia Lapi Mariangela Perrupato Dalila Schiesaro Sara Sgarzi Federica Tommasi | 95,100 |  Ukraina Anna Bagirova Nadija Berežna Inga Giller Ganna Hmelnytska Dar’ja Juško Olga Kondrašova Julija Marjanko  Olga Ševtšuk Ksenija Sydorenko Anastasija Tšepak | 94,100 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 12 | 8 | 5 | 25 |
| 2 |  Italia | 5 | 8 | 8 | 21 |
| 3 |  Ranska | 5 | 4 | 4 | 13 |
| 4 |  Espanja | 5 | 3 | 4 | 12 |
| 5 |  Saksa | 4 | 4 | 1 | 9 |
| 6 |  Alankomaat | 4 | 3 | 3 | 10 |
| 7 |  Unkari | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 8 |  Itävalta | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 9 |  Ruotsi | 3 | 1 | 6 | 10 |
| 10 |  Ukraina | 2 | 4 | 7 | 13 |
| 11 |  Iso-Britannia | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 12 |  Norja | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 13 |  Kreikka | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 13 |  Slovenia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 13 |  Sveitsi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16 |  Puola | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 17 |  Serbia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 18 |  Kroatia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 18 |  Suomi | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 20 |  Romania | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 21 |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 22 |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 22 |  Slovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 22 |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 54 | 54 | 54 | 162 |
Varangerbotn

Varangerbotn tai Varanginpohja (pohjoissaameksi Vuonnabahta, suomeksi käytetty myös saamelaisperäistä nimeä Vuononpohja) on Uuniemen kunnan keskustaajama Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Taajama sijaitsee Varanginvuonon perukassa.
Varangerbotnin tärkein nähtävyys on Varangin saamelaismuseo (Várjjat Sámi Musea), joka esittelee Finnmarkin saamelaiskulttuuria. Taajama sijaitsee E6- ja E75-eurooppateiden yhtymäkohdassa.