Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008
Hallituksen strategian kritiikkiä > Greenpeace

Greenpeacen Kestävän energian vallankumous  esittää millä tavalla vuoteen 2020 mennessä voitaisiin sulkea yksi nykyisistä ydinreaktoreista. Greenpeacen mukaan Suomen ilmastopäästöjä voidaan vähentää yli 35 %:lla vuosina 1990-2020. Uusiutuva energia ja energiatehokkuuden investoinnit takaavat sähkön ja energian. Toimet vaikuttavat päästöihin ja työllisyyteen jo parissa vuodessa samalla kustannuksella kuin muissa suunnitelmissa.
Greenpeacen mukaan hallituksen ilmastostrategia ei esittänyt tavoitteensa ilmastopäästöjä hiilidioksidiekvivalentteina. Esitetty tavoite vähentää CO2-päästöjä 4 % vuoden 1990 tasosta. Työ- ja elinkeinoministeriön yli-insinööri Timo Ritonummen mukaan hallitus ei voinut strategiassaan esittää päästökaupan vaikutusta, koska EU:n päästökauppadirektiivi ei laskentavaiheessa ollut valmis. Ritonummi vahvisti Greenpeacen laskelmat oikeansuuntaisiksi, mutta ei ole yhtä mieltä johtopäätöksistä. Greenpeacen mukaan hallituksen ilmastotavoite on 67,9 Mt hiilidioksidia v. 2020 (71 Mt v. 1990 ja 69 Mt v. 2005). Siten raportin mukaan hallituksen tavoite on 4 %:n päästövähennys vuoden 1990 tasosta (3,1 Mt/71 Mt) vuonna 2020. Tähän 4 %:n sisältyy jo se oletus, että Olkiluodon rakenteilla oleva ydinvoimala on käytössä vuonna 2020. Täydentäen Greenpeace laski, että yhden ydinvoimalan päästövähennys voi olla 2,6-5 Mt CO2/vuosi. Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan ydinvoima vähentää ilmastopäästöjä enemmän kuin Greenpeace uskoo.
Greenpeace laski päästöt ominaispäästökertoimilla. Alla taulukossa on vastaavat luvut vuosina 2005 ja 2020. Vuoden 2005 päästöt vastaavat likimain tilastokeskuksen ilmoitusta. Koska koksikaasuja ei ole eritelty koksista, siinä on 1,5 Mt yliarviointi ja muissa lähteissä vastaava aliarviointi. Greenpeacen laskussa koksi oli vakio. Koska selonteko ei erittele öljyfraktioiden eikä koksin ja koksikaasujen osuuksien suhdetta, hiilidioksidin päästökertoimeksi on valittu pääkomponenttien keskiarvo.
| Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> . | Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> .Päästökerroin g CO2/kWh | Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> .2005 TWh | Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> .2020 TWh | Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> .2005 Mt CO2 | Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> .2020  Mt CO2 | Ilmastopäästöt 2005 ja hallituksen tavoite 2020> .ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Öljy | 270 | 100 | 83 | 27,0 | 22,4 | -4,6 |
| Kivihiili | 341 | 22 | 28 | 7,5 | 9,5 | 2,0 |
| Koksi | 389 | 13 | 16 | 5,1 | 6,2 | 1,2 |
| Maakaasu | 198 | 41 | 39 | 8,1 | 7,7 | -0,4 |
| Turve | 378 | 19 | 20 | 7,2 | 7,6 | 0,4 |
| Energiasta |  | 195 | 186 | 54,9 | 53,5 | -1,4 |
| Muista lähteistä |  |  |  | 14,1 | 14,4 | 0,3 |
| Yhteensä |  |  |  | 69 | 67,9 | -1,1 |
* Strategiassa foss. energiantuotanto s. 93, Päästöt yhteensä = 69 v. 2005 sivu 82, Päästöt yhteensä v. 2020 Greenpeace s. 2, muut lähteet = päästöt yhteensä- foss. energiapäästöt. Tilastokeskuksen Energia 2007 polttoainelukituksen (paluo1-e) mukaan teollisuuden reaktiolämpö ja ydinvoima päästökerroin = 0 Laskussa bioenergiapäästöjä  ei lasketa kokonaispäästömäärään. Kertoimet metsähake 395 g CO2/kWh, biokaasu 202 g CO2/kWh, Lämpöpumput tarvitsevat sähköä. Laskuissa energiatarve huomioitu polttoaineissa ja lämpöpumpun osuus  merkitty päästöttömänä (nettoenergia)