stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo koiraroduista maittain
Eurooppa > Yhdistynyt kuningaskunta

Agassaei †
Bordercollie ja borderterrieri ovat kotoisin Englannin ja Skotlannin väliseltä raja-alueelta:
Bordercollie (alkuperämaa)
Borderterrieri
Kelttienvinttikoira †
Longdog - kahden eri vinttikoiran välinen risteytys
Lurcher eli didicoy dog , poacher's dog - vinttikoiran ja työkoiran välinen risteytys
Iso
Pieni
Coney dog
Norfolkinlurcher
Thorntoninterrieri †
Eurooppa > Yhdistynyt kuningaskunta > Englanti

Airedalenterrieri
Angleseansetteri †
Aqualatenspanieli †
Arkwrightinseisoja eli mustapointteri †
Bandog †
Beagle
Lyhytkarvainen
Karkeakarvainen †
Pocket beagle eli dwarf beagle, sleeve beagle, toy beagle, elizabethan beagle †
Bedlingtoninterrieri
Bullmastiffi
Bullterrieri
Capheatoninterrieri
Cavalier kingcharlesinspanieli
Cheshirenterrieri †
Clumberinspanieli
Cockerspanieli
Comforter †
Cornwallinvinttikoira †
Cowleynterrieri †
Cumberlandinlammaskoira †
Cur dog †
Dartmoorinterrieri
Devonshirenseisoja
Devonshirenspanieli †
Devonshirenterrieri †
Dropper †
Elterwaterinterrieri †
Englanninbulldoggi (Britannian kansallisrotu, Englannin kansallisrotu)
Englanninhirvikoira eli staghound †
Englanninkettukoira
Englanninkääpiöbulldoggi †
Englanninkääpiöterrieri
Englanninsetteri
Englanninspringerspanieli
Englanninvesispanieli eli fynder †
iso
pieni
Englanninvinttikoira (kehittämismaa)
Fieldspanieli
Gredin †
Pyrame
Harrieri
Inuiittikoira eli northern inuit
Jack Russell -terrieri eli working russell terrier
Jackrussellinterrieri (alkuperämaa)
Kettubeagle †
Kettuterrieri
Karkeakarvainen
Sileäkarvainen
Kibble hound †
Kiharakarvainen noutaja
Kingcharlesinspanieli eli englanninkääpiöspanieli
Kääpiöbullterrieri
Labradorinnoutaja (kehittämismaa)
Lakelandinkettukoira eli fell hound †
Lakelandinterrieri
Lancashirenkarjakoira
Limer †
Lucasinterrieri
Lymenmastiffi †
Manchesterinterrieri
Manchesterintoyterrieri
Mastiffi
Mustaruskea englanninterrieri †
Norfolkinnoutaja †
Norfolkinterrieri
Northern hound †
Norwichinterrieri
Parsonrussellinterrieri
Patterdalenterrieri
Plumin dog
Plummerinterrieri
Pointteri
Punainenlintukoira eli red decoy dog †
Rothburynterrieri †
Saukkokoira
Shropshirenterrieri †
Sileäkarvainen noutaja
Sininenenglanninlammaskoira †
Smithfieldincollie †
Somersetinharrieri eli west country harrier
Southern hound †
Staffordshirenbullterrieri
Sussexinspanieli
Talbot hound †
Termino hound †
Toybullterrieri †
Toy trawler spaniel †
Trailhound
Tumbler †
Turnspit †
Utonagan
Valkoinen englanninterrieri †
Tavallinen
Kääpiö eli white toy terrier
Vanhaenglanninlammaskoira
Vanhaenglanninspanieli †
Viktoriaaninen bulldoggi
Water drawer †
Whippet
Wold greyhound †
Yorkshirenhirvikoira †
Yorkshirenterrieri
Eurooppa > Yhdistynyt kuningaskunta > Skotlanti

Aberdeeninterrieri †
Ballochinsetteri †
Bolton grey
Bowsyterrieri †
Cairnterrieri (Kansasin osavaltiokoira)
Clydesdalenterrieri eli glasgow skye, paisley skye †
Dandiedinmontinterrieri
Dumfriesshirenkettukoira †
Farm collie
Fox collie †
Gordoninsetteri
Kultainennoutaja
Pittenweeminterrieri †
Partacollie
Poltallochinterrieri †
Roseneathinterrieri †
Shetlanninlammaskoira
Skotlanninbullterrieri eli blue paul †
Skotlanninhirvikoira
Skotlanninpaimenkoira
Sileäkarvainen
Pitkäkarvainen
Skotlanninterrieri (kansallisrotu)
Skyenterrieri
Sporting lucas terrier
Terry †
Tweedinvesispanieli †
Valkoinen länsiylämaanterrieri
Eurooppa > Yhdistynyt kuningaskunta > Wales

Harmaawalesinlammaskoira eli old welsh grey †
Hillmaninlammaskoira eli welsh hillman
Jellynajokoira †
Mustaruskea walesinlammaskoira eli welsh black-and-tan sheepdog †
Sealyhaminterrieri
Sininenwalesinlammaskoira eli welsh blue-grey
Walesinharrieri †
Walesinkettukoira
Walesinpaimenkoira eli walesincollie
Walesinsetteri eli llanidloes setter †
Walesinspringerspanieli
Walesinterrieri
Welsh corgi
Cardigan
Pembroke
Oseania (myös Australia) > Australia

Australianbandogge
Australianbulldoggi
Australianhirvikoira
Australiankarjakoira eli queensland heeler
Australiankelpie
Australianlabradoodle
Iso
Keskikokoinen
Pieni
Australianterrieri
Australian töpöhäntäinen karjakoira
Australianvinttikoira eli kengurukoira
Barb
Black bobtail †
Bordercollie (kehittämismaa)
Bull arab
Dingo
Halls heeler  †
Jackrussellinterrieri (kehittämismaa)
Koolie
Kääpiökettuterrieri eli mini foxie
Murraynnoutaja
Pardogge
Aussie Pardog
Pardogge Italiano
Silkkiterrieri
Strathdoon dingo killer
Tenterfieldinterrieri
Timmins biter †
Oseania (myös Australia) > Papua-Uusi-Guinea

Goodenoughinkoira
Laulava uudenguineankoira eli singer
Uudenguineankoira
Uudenguineanvuoristokoira
Uudenirlanninkoira
Oseania (myös Australia) > Ranskan Polynesia

Tuamotunkoira eli kurio †
Oseania (myös Australia) > Uusi-Seelanti

Kurī †
Uudenseelanninkääpiöterrieri
Uudenseelanninlammaskoira eli heading dog
Uudenseelanninpaimenkoira eli huntaway
Pohjois-Amerikka

Lyhytkuonoinen intiaanikoira †
Pohjois-Amerikka > Karibian alue

Isointiaanikoira †
Pohjois-Amerikka > Aruba

Arubankoira eli cunucu
Pohjois-Amerikka > Barbados

Bajaninkääpiöterrieri
Pohjois-Amerikka > Dominikaaninen tasavalta

Goschi eli gasque †
Hispaniolankoira †
Pohjois-Amerikka > Guatemala

Guatemalandoggi
Pohjois-Amerikka > Haiti

Goschi eli gasque †
Hispaniolankoira †
Pohjois-Amerikka > Kanada

Baffininhusky
Canadian cur
Clallaminintiaanikoira †
Ganaraskankoira
Jänisintiaanienkoira †
Kanadaneskimokoira eli qimmiq
Laaksobulldoggi
Labradorinnoutaja (kehittämismaa) eli saint johninkoira
Landseer (alkuperämaa)
Lyhytraajainen intiaanikoira †
Mackenzienhusky
Newfoundlandinkoira
Nootkankoira
Northern terrier
Novascotiannoutaja (kansallisrotu)
Quebecinhusky
Saintjohninkoira
iso (greater)
pieni (lesser)
Tahltaninkarhukoira †
Toganee
Pohjois-Amerikka > Kuuba

Havannankoira (kansallisrotu)
Havannansilkkikoira
Kuubandoggi †
Kuubankarjakoira †
Kuubanvihikoira
Pohjois-Amerikka > Meksiko

Caygotte
Chamuco
Chihuahua (kansallisrotu)
Lyhytkarvainen
Pitkäkarvainen
Colimankoira †
Izcuintli
Izcuintlipotzotli †
Mayojenkarvatonkoira †
Meksikonkarvatonkoira eli xoloitzcuintli
Meksikonsusikoira eli calupoh
Techichi †
Pohjois-Amerikka > Puerto Rico

Puertoriconmastiffi
Pohjois-Amerikka > Trinidad ja Tobago

Carib tyke
Pohjois-Amerikka > Yhdysvallat

Adirondackinseisoja
Alapaha blue blood bulldog
Alaskan klee kai
Alaskanhusky
Alaskanmalamuutti (Alaskan kansallisrotu)
Alsatian shepalute
Altmaninbulldoggi eli altman white english bulldog
Amerikanbandoggi eli swinford bandog
Amerikanbulldoggi
Amerikanbully
Amerikancockerspanieli
Amerikaneskimokoira
Iso
Keskikokoinen
Pieni
Amerikangascognenajokoira
Amerikanhirvikoira
Amerikanintiaanikoira
Amerikankarvatonterrieri
Amerikankettukoira (Virginian kansallisrotu)
Amerikankääpiökettuterrieri
Amerikanleopardikoira eli leopard cur
Amerikanmastiffi
Flying w
Panja
Amerikanoravakoira
Amerikanpaimenkoira
Amerikanpitbullterrieri
Amerikanrottaterrieri eli decker giant, feist
Amerikanstaffordshirenterrieri
Amerikansusikoira
Amerikanvesispanieli (Wisconsinin kansallisrotu)
Antebelluminbulldoggi eli altamaha plantation dog
Appalachian hunting feist
Appalakkienvinttikoira
Arikarankoira
Arkansasinbulldoggi eli arkansas giant bulldog
Atlasterrieri
Auroranhusky †
Australianpaimenkoira
Basketmaker dog †
Blackmouth cur eli southern cur
Blue lacy (Teksasin kansallisrotu)
Bostoninterrieri (Yhdysvaltain kansallisrotu, Massachusettsin kansallisrotu)
Boykininspanieli (Etelä-Carolinan kansallisrotu)
Cajuninoravakoira
Camus cur
Carolina cur
Carolinankoira eli amerikandingo
Catahoulanleopardikoira (Louisianan kansallisrotu)
Chesapeakelahdennoutaja (Marylandin kansallisrotu)
Chinese imperial dog
Chinook (New Hampshiren kansallisrotu)
Clallaminintiaanikoira †
Coloradonbulldoggi
Coydog
Creeperterrieri
Deckerinterrieri
Denmark feist
Englanninpaimenkoira
Englanninpesukarhukoira
Florida cur
Havaijinkoira eli ilio †
ʻīlio mākuʻe
Huslianhusky †
Intiaanihusky
Jackrussellinterrieri (kehittämismaa)
July hound
Kemmer stock cur
Kentucky shell heap dog †
King shepherd
Klamathinintiaanikoira †
Kugsha
Kyi leo
Lyhytraajainen intiaanikoira †
Majestic tree hound
Maupininajokoira †
Mcnabinpaimenkoira
Mi-ki
Mountain cur
Mountain treeing feist
Mountain-linja
Buckley feist
Treeing-linja
Mountain view cur
Mullins' feist
Munchkin
Mustasusikoira
Northwest farm terrier
Ocherese
Pantterikoira eli canis panther
Pesukarhukoira
Pieniamerikanpaimenkoira
Plottinajokoira (Pohjois-Carolinan kansallisrotu)
Pueblonkoira †
Punainenpesukarhukoira
Shelburnenterrieri †
Shilohinpaimenkoira
Silken windsprite
Silkkivinttikoira
Siperianhusky (kehittämismaa)
Sininenpesukarhukoira (Tennesseen kansallisrotu)
Siouxinkoira
Stephens cur
Targheenkoira
Teddyrooseveltinterrieri
Teksasinkarjakoira
Tennesseenajokoira
Thornburg feist
Timbersusikoira
Treeing cur
Trigginajokoira
Vanhaenglanninbulldoggi
Leavittinbulldoggi
Virginiankettukoira
Walkerinkettukoira
Walkerinpesukarhukoira
Tavallinen eli Treeing
Pieni eli Running
Winstoninbulldoggi
Käännös suomeksi
Solar Films

| Solar Films Inc Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1995
Toimitusjohtaja:  Jukka Helle
Puheenjohtaja:  Markus Selin
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  elokuvat
Tytäryhtiöt:  Liberty Production Solar Republic
Omistaja:  Nordisk Film (Egmont-konserni) 50,1 % Markus Selin 49,9 %
Kotisivu:  solarfilms.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solar Films Inc Oy on vuonna 1995 perustettu suomalainen elokuvatuotantoyhtiö. Vuoden 2010 alussa vastaavana tuottajana ja yhtiön hallituksen puheenjohtajana toimii Markus Selin ja toimitusjohtajana Jukka Helle. Vuonna 2020 Solar Filmsin liikevaihto oli 3,9 miljoonaa euroa. Maaliskuussa 2007 tanskalainen Nordisk Film osti Solar Filmsin osakekannasta 50 prosentin osuuden ja vuonna 2009 ranskalainen Banijay Entertainment osti Solar Television Oy:n, johon televisiotuotannot oli eriytetty. Televisiotuottaja Petteri Ahomaa työskenteli Solar Television Oy:n, sittemmin Banijay Finlandin, toimitusjohtajana 2011–2013.
Solar Films on Suomen 2000-luvun menestynein elokuvatuotantoyhtiö.
Solar Filmsin tuottamia elokuvia > Yhteistuotannot

O2 (Viro, 2020)
Soppalinnan Salaseura (Viro, 2015)
Life in a Fishbowl (Islanti, 2014)
Frost (Islanti, 2012)
Kulman pojat (2012)
Hulluna Saraan (2012)
Ella ja Aleksi – Yllätyssynttärit (2011)
Elokuu (2011)
Veijarit (2010)
Reindeerspotting – pako Joulumaasta (dokumentti, 2010)
Pikkuveli (lyhytelokuva, 2009)
Reykjavik Whale Whatching Massacre (Islanti, 2009)
Astrópía (Islanti, 2007)
Eleven Men Out (Islanti, 2005)
Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (Ruotsi, 2004)
101 Reykjavik (Islanti, 2000)
Kirjallisuutta

Toivonen, Rampe (toim.): Elävän kuvan legenda.  Helsinki:  Solar Films, 2015.  ISBN 978-952-93-5112-1
Aiheesta muualla

Solar Films Elonetissä
Solar Films Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Solar Films Yritys- ja yhteisötietojärjestelmässä. (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Solar Filmsin tuottamat elokuvat ja televisiosarjat |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat:  Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat (1994)  Kummeli Kultakuume (1997)  Häjyt (1999)  Levottomat (2000)  Lomalla (2000)  Minä ja Morrison (2001)  Pahat pojat (2003)  Levottomat 3 (2004)  Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (2004)  Vares – yksityisetsivä (2004)  Paha maa (2005)  Strákarnir okkar (2005)  Matti (2006)  Valkoinen kaupunki (2006)  Astrópía (2007)  Törni - sotilaan tarina (2007)  V2 – Jäätynyt enkeli (2007)  Tummien perhosten koti (2008)  Dark Floors (2008)  Kummeli Alivuokralainen (2008)  Reykjavik Whale Watching Massacre (2009)  Rööperi (2009)  Sisko tahtoisin jäädä (2010)  Vares – Pahan suudelma (2011)  Vares – Huhtikuun tytöt (2011)  Vares – Sukkanauhakäärme (2011)  Kotirauha (2011)  Frost (2012)  Vares – Kaidan tien kulkijat (2012)  Vares – Uhkapelimerkki (2012)  Puhdistus (2012)  Vares – Pimeyden tango (2012)  Imaginaerum (2012)  Robin – The Movie (2012)  Kaappari (2013)  Kekkonen tulee! (2013)  Tumman veden päällä (2013)  Kesäkaverit (2014)  Mielensäpahoittaja (2014)  Vares – Sheriffi (2015)  Soppalinnan salaseura (2015)  Luokkakokous (2015)  Kätilö (2015)  Hevisaurus (2015)  Äkkilähtö (2016)  Pahan kukat (2016)  Syysprinssi (2016)  Luokkakokous 2 – Polttarit (2016)  Saattokeikka (2017)  Yösyöttö (2017)  Kaikki oikein (2018)  Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja (2018)  Oma maa (2018)  Risto Räppääjä ja pullistelija (2019)  Olen suomalainen (2019)  Fingerpori (2019)  Tarhapäivä (2019)  Se mieletön remppa (2020)  Risto Räppääjä ja väärä Vincent (2020)  Metsäjätti (2020)  Luokkakokous 3 – Sinkkuristeily (2021)  Myrslyluodon Maija (2024)  Häjyt 2 (2025) 
Televisiotuotannot:  Gladiaattorit (1993-1994)  Vintiöt (1994-1995)  Peltiheikit (1996)  Trabant express (1996)  Spice Girls - puoli tuntia pikasilmänruokaa (1998)  Vastanaineet (1998-1999)  Bioterror (1999)  Ihana mies (1999)  Muodollisesti pätevä (1999-2004)  Talossa on Saatana (1999)  Voitto kotiin (1999-2002)  Äkkiä Anttolassa (1999-2000)  Kirjava silta (2000)  Mustan kissan kuja (2000)  Kylmäverisesti sinun (2000-2005)  Liekki (2002)  Heikoin lenkki (2002-2005)  Haluatko filmitähdeksi? (2003)  Kaunis mies (2003)  Irtiottoja (2003)  Vintiöt – Ten Years After (2003)  Rikas mies (2004)  Miljonääri-Jussi (2004)  Avec Sara (2005)  Mallikoulu (2005-2015)  Kirkkaalta taivaalta (2006)  Kodit ja kalusteet (2006)  Pokerimestari 2006 (2006)  Studio Impossible (2006)  Suurin pudottaja (2006-)  Tikkurila-trilogia (2006)  Teräsvilla - Hevimatka navetan nurkasta Tavastian lavalle (2006)  Suomen Pelkokerroin (2008)  Tsaarin kenraali, Suomen marsalkka Mannerheim (2008)  Tuntemattomat (2008)  Älä unta nää (2008)  Pikkuveli (2010)  Kohtuuttomuuksia (2016)
Lakalaivan eritasoliittymä

Neljätasoinen Lakalaivan eritasoliittymä ilmakuvassa etelästä päin nähtynä: Alimmaisena kulkee Tampereen kehätie ja 2. tasolla sillalla Tampere–Helsinki-moottoritie. 3. tasolla on silta Jyväskylästä Helsingin suuntaan ja ylimpänä silta Tampereelta Jyväskylän suuntaan.
Lakalaivan eritasoliittymä (Lakalaivan liittymä, Lakalaivan risteys, Tampereen eteläinen eritasoliittymä) on Tampereen keskustan eteläpuolella sijaitseva iso risteys, jossa valtatie 3, valtatie 9 ja yhdystie 3495 risteävät. Tiet liittymän kohdalla ovat moottoriteitä ja liittymä rakennettiin osana Tampereen kehätieprojektia kehätien ja Helsinkiin vievän tien (valtatien 3 jatke) risteykseen. Kehätie on osa kumpaakin mainittua valtatietä. Lakalaivaan tehtiin liittymä vuonna 1985 rakennettaessa läntistä kehätietä ja nelitasoinen eritasoliittymä valmistui 1994, kun rakennettiin itäistä kehätietä. Lakalaivan liittymän itäpuolella on Karkunvuoren moottoritietunneli ja länsipuolella kehätien ylittävä seututie 130 eli Lempääläntie.
Eritasoliittymän rakenne

Lakalaivan eritasoliittymä on Suomen ainoa neljään tasoon rakennettu liittymä. Tilanpuutteen takia liittymä on perinteisestä moottoriteiden "neliapilaliittymästä" puolikas, johon on lisätty kaksi pitkää siltaa (puolineliapilatyyppi AB). Näin kaikille liikennesuunnille on saatu kuitenkin rampit. Liittymässä on pohjois-eteläsuuntaiset Lakalaivan risteyssillat sekä ylimpänä pitkät ramppeina toimivat sillat: Rotatorin risteyssilta (299 m) ja Postitorven risteyssilta (386 m).
Asiantuntijaseminaarissa siltoja on arvioitu seuraavasti: Sillat ovat akveduktimaisia. Ne ovat teräspalkkisiltoja, joita kannattaa vain yksi pylväsrivi.
Yhteydet liittymästä

Lakalaivan eritasoliittymästä pääsee:
pohjoiseen Tampereen keskustaan – yhdystie 3495
itään Jyväskylään ja Kuopioon – valtatie 9 (eurooppatie E63)
Tampereen itäosasta haarautuu Lahteen valtatie 12
Jyväskylässä kohtaa ja haarautuu Ouluun valtatie 4
etelään Lempäälään ja Akaaseen – valtatiet 3 ja 9 (eurooppatiet E12 ja E63)
Akaasta (Toijalan taajamasta pohjoiseen ja Viialan taajamasta itään) haarautuu Hämeenlinnaan ja Helsinkiin valtatie 3 (eurooppatie E12)
Akaasta (Toijalan taajamasta pohjoiseen ja Viialan taajamasta itään) haarautuu Turkuun valtatie 9 (eurooppatie E63)
länteen Pirkkalaan, Nokialle, Ylöjärvelle ja Vaasaan – valtatie 3 (eurooppatie E12)
Nokialta haarautuu Raumalle valtatie 12
Nokialta haarautuu Poriin valtatie 11
Liikennemäärät

Lakalaivan eritasoliittymä muodostaa keskeisen Sisä-Suomen liikenteen solmukohdan. Vuonna 2021 eritasoliittymän kohdalla kehätien liikennemäärät ovat noin 45 000-55 000 autoa vuorokaudessa. Helsingintiellä liikennemäärät ovat eritasoliittymän pohjoispuolella noin 32 000 autoa vuorokaudessa, josta ne nousevat eritasoliittymän eteläpuolelle päästessä noin 42 000 ajoneuvoon vuorokaudessa.
Rampeilla liikennemäärät menevät seuraavasti (2021):
Ramppi Helsingin suunnasta Jyväskylään (n. 5100 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Helsingin suunnasta Vaasaan (n. 7500 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Yhdystieltä 3495 Jyväskylään (n. 4600 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Yhdystieltä 3495 Vaasaan (n. 5300 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Jyväskylän suunnasta Helsinkiin (n. 6000 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Jyväskylän suunnasta yhdystielle 3495 (n. 4000 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Vaasan suunnasta Helsinkiin (n. 7500 ajoneuvoa/vrk)
Ramppi Vaasan suunnasta yhdystielle 3495 (n. 3200 ajoneuvoa/vrk)
Lakalaivan risteyksen ruuhkautuminen

Risteyksestä kulkee 2025 noin 54 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Etenkin liikenne kohti Vaasaa ruuhkautuu Lakalaivan ja Sarankulman välillä aamuisin, iltaisin ja viikonloppuisin. Risteyksen rakenteen parantaminen on hyvin vaikeaa. Vuodelle 2040 risteyksessä ennustetaan olevan liikennettä 65 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, jos uusia teitä ei rakenneta. Laskelmien mukaan Puskiaisten oikaisu helpottaisi ruuhkia siten, että vuonna 2040 risteyksessä olisi vastaava tilanne kuin 2025.
Aiheesta muualla

Lakalaivan eritasoliittymän ilmakuva, Kansalaisen karttapaikka
Lakalaivan eritasoliittymän viistokuva, Fonecta.fi
Google Street View: Lakalaivan eritasoliittymän ylin silta, Postitorven risteyssilta
Hurja rekkakolari Tampereella - näin kuljettaja pelastautui! IL 25.9.2012 (Arkistoitu – Internet Archive)
Neljätasoinen Lakalaivan eritasoliittymä lännestä nähtynä: Alimmaisena kulkee kehätie ja 2. tasolla sillalla Tampere–Helsinki-tie. 3. tasolla on silta Jyväskylästä Helsingin suuntaan ja ylimpänä silta Tampereelta Jyväskylän suuntaan.
Lakalaivan eritasoliittymän yhden pylväsrivin kannattamista silloista voi tulla mieleen akvedukti.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2021

Jääkiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2021 järjestettiin 21. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2021 Riiassa, Latviassa. Maailman­mestaruuden voitti Kanada. Toiseksi sijoittui Suomi ja kolmanneksi Yhdysvallat.
Vuoden 2020 kisojen peruunnuttua korona­virus­pandemian vuoksi vuoden 2021 kisoja tarjottiin Sveitsille. Sveitsi kuitenkin kieltäytyi järjestämästä niitä taloudellisiin riskeihin vedoten. 18. tammikuuta 2021 Kansainvälinen Jääkiekkoliitto IIHF päätti, ettei kisoja järjestetä poliittisista syistä Valko-Venäjällä, ja näin ollen Riika sai yksin kisat järjestettäväkseen. Asiasta päätettiin lopullisesti 2. helmikuuta 2021.
Tavallisesta poiketen A- ja B-lohkojen viimeiseksi sijoittuneet maat eivät pudonneet alemmalle sarjatasolle. Näin ollen samat maat pelasivat myös vuoden 2022 maailman­mestaruus­kisoissa. Syynä tähän oli, että alempien sarjatasojen maajoukkueturnauksia ei pelattu korona­virus­pandemian takia eikä nousijoita seuraavaksi vuodeksi ollut.
Venäjän joukkue ei saanut käyttää turnauksessa omaa lippuansa, vaakunaansa tai kansallishymniänsä. Syynä on alun perin Maailman antidopingtoimisto WADA:n langettama, myöhemmin CAS:n vahvistama rangaistus jatkuvista doping-rikkomuksista.
Turnauksessa koettiin historiallinen yllätys, kun Ruotsi jäi ensimmäisen kerran pudotuspelien ulkopuolelle. Kisat pelattiin kahdessa kahdeksan maan alkulohkossa yhdeksättä kertaa. Vuosina 2012 ja 2013 puolivälierät pelattiin lohkojen sisäisesti, mutta muuten puolivälierät on pelattu lohkojen välillä. Vuosina 2014−2019 molemmista alkulohkoista vähintään yksi joukkue selvitti tiensä välieriin, mutta Riian kisoissa kaikki välieriin selvinneet joukkueet pelasivat turnauksessa samassa alkulohkossa. Kanada voitti jääkiekon maailmanmestaruuden 2021 Suomea vastaan maalein 2–3 jatkoajalla. Kyseessä oli myös historian toinen kerta, kun lohkossaan neljänneksi jäänyt joukkue voitti kultaa. Edellisen kerran lohkonelonen voitti kultaa vuonna 1992.
Kisaisännyys > Hakijat

Suomi (Tampere ja Helsinki)
Valko-Venäjä (Minsk) ja  Latvia (Riika)
Kilpailujen järjestäjästä äänestettiin 19. toukokuuta 2017 Kölnissä maailman­mestaruus­kilpailuiden yhteydessä.
| Äänestystulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maa | Äänestys |  |  |  |  |  |
|  Valko-Venäjä ja  Latvia | 54 |  |  |  |  |  |
|  Suomi | 53 |  |  |  |  |  |
Kisaisännyys > Valko-Venäjän ongelmallinen kisäisännyys

Valko-Venäjän kisaisännyyttä oli alettu kyseenalaistaa monissa jääkiekkomaissa jo aiemmin. Elokuussa 2020 kisojen toinen isäntämaa Latvia ilmoitti, ettei halua jakaa vuoden 2021 kisoja Valko-Venäjän kanssa. Syynä tähän olivat muun muassa Valko-Venäjän ihmisoikeuksien tilanteiden heikkous ja maan mahdollinen vaarallisuus. Maassa oli aiemmin pidetty presidentinvaalit, joita pidettiin vilpillisinä. Sen jälkeen maan presidenttiä vastustavia mielenosoittajia oli alettu pidättää ja mielenosoituksia hajottaa voimakeinoin.
Riiassa oli tarkoitus pelata B-alkulohkon lisäksi kaksi puolivälieräottelua. A-lohko, loput puolivälierät ja mitalipelit oli tarkoitus pelata Minskissä. Kansainvälinen jääkiekkoliitto päätti kuitenkin 2. helmikuuta 2021 evätä Valko-Venäjän kisaisännyyden poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näin ollen maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin kokonaan Latviassa.
Otteluareenat

| Riika |
| --- | --- |
Riika-areena  Kapasiteetti: 10 300: Olympic Sports Centre  Kapasiteetti: 6 000
Joukkueet

ROC (2)
Ruotsi (4)
Tšekki (5)
Sveitsi (8)
Slovakia (9)
Tanska (12)
Valko-Venäjä (13)
Iso-Britannia (19)
Kanada (1)
Suomi (3)
Yhdysvallat (6)
Saksa (7)
Latvia (10)
Norja (11)
Italia (15)
Kazakstan (16)
↑  Venäjä ei käyttänyt Venäjän lippua, vaakunaa ja kansallishymniä.