Osuusliike Koiton päämyymälä
Uusi päätoimipaikka

Vuonna 1938 Koitto sai ostaa Yhtyneet Paperitehtaat Osakeyhtiöltä tontin uuden Valtakadun varrelta. Siinä olleiden neljän asuintalon paikalle rakennettiin uusi päätoimipaikka. Suunnittelijoina olivat arkkitehdit G. Jägerroos ja E. Rautiala Kulutusosuuskuntien Keskusliitosta. Urakoitsijana oli tamperelainen rakennustoimisto Tähtinen & Sola. Syyskuussa 1939 avattu pääosiltaan yksikerroksinen, yhdeltä osalta kaksikerroksinen kivitalo sisälsi liha-, maito-, leipä-, siirtomaatavara-, puku-, ja jalkineosastot. Lisäksi oli tilat konttoreille, johtajan asunnolle ja kahdelle ravintolalle. Talon yläkerrassa oli I luokan ravintola, johon mahtui 150 asiakasta. Aulassa oli biljardihuone, jossa oli kaksi pelipöytää. Alakerrassa toimi pikaravintola. Vuokralaiseksi saatiin Alkoholiliikkeen myymälä.
Kansan Lehden toimittaja pääsi tutustumaan uuteen toimitaloon 23. syyskuuta 1939 ja kirjoitti siitä ylistävän jutun otsikolla: "Osuusliike Koitto Valkeakoskella on saanut uuden, ajanmukaisen liiketalon". Juttu jatkui: "Sen pääpaikka, joka on näihin asti toiminut peräti ahtaissa vuokrahuoneissa, on muutettu omaan uljaaseen liiketaloon, joka parisen viikkoa sitten valmistui. Se on ajanmukainen, tilava ja kaunis. Se sijaitsee kauppalan uudessa keskustassa, torin varrella".
"Uudessa toimitilassa on kaksi maanpäällistä kerrosta ja kellarikerros. Ulkoseinät on rapattu vetorappauksella, pilarit sekä alaosa päällystetty kestävillä klinkkerilaatoilla. Myymäläryhmän muodostavat pukimo-, jalkine-, sekatavara-, maito- ja leipä- sekä liha- ja leikkelemyymälät. Pukimoon on valmiiden vaatteiden sovitusta varten varattu erikoinen koetushuone, niin että valkeakoskilaisten ei enää kuuna päivänä tarvitse päällään kantaa sopimatonta ja epämukavaa pukua. Jalkinemyymälä taas, joka nyt toimii erillisenä osastona, voi lisättyine varastoineen entistä paremmin tyydyttää asiakkaiden vaatimuksia niin laadun kuin muodinkin puolesta. Sekatavara-, maito- ja leipä- sekä liha- ja leikkelemyymälät on kalustettu ajan viimeisten vaatimusten mukaisesti, joten valkeakoskelaiset saavat niistä ostaessaan tehdä ostoksensa ensiluokkaisen puhtaassa ja hygieenisessä ympäristössä. Lattiat on peitetty helposti puhtaana pidettävillä laatoilla, lihaosasto varustettu jäähdyttämöllä ja kalusto kokoonpantu marmorista, lasista ja aluminiumista. Alakerrassa on vielä pikaravintola".
"Toisessa kerroksessa sijaitseva tilava ja valoisa I luokan ravintola on uuden liiketalon erikoisempia nähtävyyksiä. Ravintolaan johtaa kaunis portaikko, joka päättyy avaraan eteisaulaan ja sieltä ravintolasaliin. Ravintolan kaksi julkisivua on miltei kokonaan lasia, seinien värit ovat aistikkaat ja hillityt. Kaunis kukka-aula keskellä jakaa huoneen ikään kuin kahteen osaan. Katto on keskeltä sahalaitainen, joka yhdessä jalavaseinäpaneelauksen kanssa vaimentaa musiikin pehmeäksi ja miellyttäväksi. Samassa kerroksessa ovat myös kabinetti ja biljardisali. Ravintolan värityksen on sommitellut taiteilija E. Kauria".
"Ravintolan keittiö on tilava ja käytännöllinen. Lattia ja seinät ovat hohtavan valkoisista laatoista. Varsinaisen keittiön yhteydessä on kylmäkeittiö, joka on lasiseinällä erotettu lämpimästä keittiöstä. Erillisessä huoneessa keittiön läheisyydessä on ns. esiperkaushuone, jossa multaiset juurikasvit ym. ruokatavarat puhdistetaan ennen kuin ne tuodaan ravintolan keittiöön. Keittiön välittömässä yhteydessä on vielä erilliset astianpesuhuoneet, kolme kaakeliseinäistä jäähdyttämöä, henkilökunnan puku- ja ruokailusuojat ja suihku".
"Kellarista nostetaan tavarat hissin avulla keittiöön. Kellarikerroksessa on paitsi lämpökeskus, erilaatuisten tavarain varastosuojat. Osuusliikkeen konttorit sekä johtajan asunto ovat sijoitetut talon toiseen kerrokseen".
Vuonna 1950 korotettiin päätoimipaikan kiinteistöä kerroksella ja siinä avattiin hotelli Koitto (vuodesta 1964 Kaupunginhotelli). Hotelli Koitto käsitti yhteensä 16 matkustajahuonetta, eteishallin jne. Vuonna 1955 kiinteistöön rakennettiin Valtakadun suuntainen lisäsiipi. Lisäsiipeen sijoitettiin puku- ja jalkinemyymälä.
Vuonna 1975 Koiton talon katutasossa toimivat kansanravintola Linno ja kahvila-ruokala. Linnossa tavoiteltiin tikkataululla ja biljardipöydällä brittipubin tunnelmaa. Koiton talon ruokalan korvasi ravintola Parila.
Syksyllä 1986 Koiton ravintolat remontoitiin perusteellisesti ja ne saivat uudet nimet: Trattoria Casa Mia, Pub Hattutemppu ja Fun Pub Carage. Hattutempussa luvattiin soitella jalkapallojoukkueiden kannatuslauluja muun musiikin lomassa.