stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyösti Lehtonen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kyösti Lehtonen |  Kyösti Lehtonen |  Kyösti Lehtonen |  |
Maa:   Suomi
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | 67 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Napoli 1953 | 67 kg |  |
|  Hopeaa | Karlsruhe 1955 | 67 kg |  |
Kyösti Eemil Lehtonen (13. maaliskuuta 1931 Jämsä – 15. marraskuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen kilpapainija ja olympiavoittaja.
”Köpi” Lehtonen voitti olympiakultaa Melbournen 1956 olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin kevyessä sarjassa (alle 67 kg). Hän saavutti voittonsa 6. joulukuuta, Suomen itsenäisyyspäivänä. Urheilutoimittajat valitsivat hänet vuonna 1956 Suomen toiseksi parhaaksi urheilijaksi.
Rooman 1960 kesäolympialaisissa Lehtonen paini ratkaisemattoman kevyen sarjan sittemmin voittaneen Avtandil Koridzen kanssa, mutta sijoittui vasta viidenneksi. Tokion 1964 kisoissa hän voitti kaksi ottelua, mutta ei päässyt jatkoon oltuaan punnituksessa ylipainoinen.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Lehtonen saavutti kahdesti hopeaa. Napolissa 1953 vain Ruotsin Gustav Freij oli häntä parempi. Karlsruhessa 1955 voiton vei Neuvostoliiton Grigori Garmanik.
Lehtonen selätti 6. tammikuuta 1954 Malmön kansainvälisissä painikilpailuissa hallitsevan maailmanmestarin Gustav Freijin.
Aktiiviuransa lopulla Lehtonen siirtyi valmennustehtäviin. Vuonna 1963 hän oli valmentajana puoli vuotta Norjassa ja kuukauden verran Tanskassa. Helsingin Painimiesten valmentajana hän toimi vuosina 1965–1967. Heinäkuussa 1971 hän siirtyi Suomen Painiliiton päävalmentajaksi. Tässä tehtävässä hän kiinnitti huomiota painijoiden peruskunnon luomiseen: harjoituksen pituus ei ole määräävä vaan laatu. Tämän Suomen edustuspainijat saivat tuntea nahoissaan, kun Lehtonen aloitti kovan rääkkinsä leireillä. Painiliiton valmennusvaliokunnan jäsen Lehtonen oli vuodesta 1972 lähtien. Päävalmentajana hän toimi vuoteen 1974 saakka.
Saavutukset

Olympiakultaa Melbourne 6. joulukuuta 1956 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 67 kg), palkittiin myös kisojen parhaana painijana
Viides sija Rooman olympialaiset 1960
MM-hopeaa Napoli 1953 ja Karlsruhe 1955
Yhdeksän Suomen mestaruutta 1952–1962
SM-pronssia Jämsänkosken Ilveksen joukkueessa 4 × 100 metrin viestinjuoksussa vuonna 1957
Huomionosoitukset

Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarimerkki solkineen
Valittiin vuonna 1956 Suomen toiseksi, vuonna 1953 seitsemänneksi sekä vuosina 1954 ja 1957 kahdeksanneksi parhaaksi urheilijaksi
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto – Pekka Tiilikainen selostaa Kyösti Lehtosen toiseksi viimeistä ottelua Melbournessa
Juha Kanerva: / Lehtonen, Kyösti (1931–1987) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  28.2.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Lehtikala

| Lehtikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Lehtikalat Pterophyllum
Laji::  scalare
Kaksiosainen nimi
 Pterophyllum scalare  (Schultze, 1823) 
Katso myös
   Lehtikala Wikispeciesissä   Lehtikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtikala (Pterophyllum scalare) on kirjoahveniin kuuluva kalalaji. Lehtikala tuotiin Euroopan akvaariomarkkinoille vuonna 1909.
Koko ja ulkonäkö

Lehtikala on litteä ja korkea, muistuttaa muodoltaan syrjällään uivaa lehteä. Pitkät evät korostavat lehtimäisyyttä. Aikuisen kalan korkeus evineen on yleensä korkeintaan 20 cm mutta suurimmillaan jopa 40 cm. Lehtikaloista on useita värimuunnoksia.
Alkuperä

Lehtikalat ovat kotoisin Amazonin alueelta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Lehtikala on kutuajan ulkopuolella pääsääntöisesti rauhallinen mutta saattaa syödä pienempiä kaloja ja jopa omia poikasiaan. Sitä pidetään yleensä tasakokoisten yksilöiden parvessa. Lehtikalan kanssa tulevat toimeen mm. kääpiörihmakalat.
Lehtikala voi kutea kotiakvaariossa. Mätimunat ovat halkaisijaltaan noin 1 mm ja ne kuoriutuvat 3–5 päivän kuluttua kutuhetkestä.
Vesiolot ja ravinto

Lehtikalat suosivat vettä, jonka pH on 6–7, kovuus 5–13 dGH eli melko pehmeä ja lämpötila 24–28 °C.
Lehtikalojen akvaarion tulisi olla korkeudeltaan vähintään 50 cm ja tilavuudeltaan 250 litraa. Joissain lähteissä mainitaan akvaarion korkeuden nyrkkisäännöksi että korkeuden tulisi olla kaksi kertaa korkeimman kalan korkeus. Lehtikala pitää turvepitoisesta vedestä, joten veden olisi hyvä olla turpeen läpi suodatettua tai turveuutteella valmistettua. Nämä kalat ovat hyvin nirsoja asuinpaikastaan.
Lehtikalalle kelpaavat kaikenlaiset hiutale- ja pellettiruuat. Myös elävää ravintoa on hyvä tarjota joskus. Ne myös syövät pakasteruokaa, kuten pakastekuivattuja surviaisen toukkia. Lehtikala on melko ahne, joten asuinkumppanien on oltava tarpeeksi isoja.
Aiheesta muualla

Cichlid-forum.com
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q827441  Wikispecies: Pterophyllum scalare  ADW: Pterophyllum_scalare  BOLD: 140863  CoL: 4Q2JF  EoL: 206748  FishBase: 4717  GBIF: 5208518  iNaturalist: 244861  IRMNG: 10154350  ITIS: 169845  NAS: 475  NCBI: 74131  Open Tree of Life: 220929  WoRMS: 1016080
Eva Lehtonen

Eva Jolanda Irene Lehtonen (s. 6. kesäkuuta 1991 Helsinki) on suomalainen kilpauimari. Lehtonen on erikoistunut pitkiin matkoihin ja hän on viiden matkan Suomen ennätyksen haltija. Hän asuu Rochesterissa Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa ja hän edustaa yhdysvaltalaista Oakland Live Y’ers -seuraa. Hänen valmentajansa on Dan Hafner. Yhdysvalloissa Lehtonen opiskelee lääketiedettä.
Lehtonen osallistui Pekingin olympialaisiin 2008 vapaauinnin 400 metrillä ja 800 metrillä. Hän alitti tulosrajat College Stationissa Teksasin osavaltiossa pidetyssä näyttökilpailussa toukokuussa.
Suomen ennätykset

Eva Lehtonen on kolmen matkan Suomen ennätyksen haltija 50 metrin radalla.
400 m vapaauinti: 4.17,48 (Seattle, 12. elokuuta 2009)
800 m vapaauinti: 8.48,76 (Indianapolis, 27. maaliskuuta 2008)
1500 m vapaauinti: 16.52,77 (Seattle, 14. elokuuta 2009)
Arvokisaedustukset

Lyhyen radan EM-kilpailut 2006
Aiheesta muualla

Eva Lehtosen esittely Suomen Olympiakomitean Peking-kisasivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lempäälän vaakuna

Lempäälän vaakuna
Lempäälän kunnanvaakuna on saanut aiheensa Lempäälän historiasta. Vaakunan jalkajousi viittaa eräretkiin, joita alueella entisaikoina tehtiin.  Aurankärjet kuvastavat maanviljelystä.
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 7. maaliskuuta 1950. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä aaltokoroinen kultapaalu, jonka päälikkeenä on musta, viritetty jalkajousi mustakärkisine kultanuolineen; tyvessä paalun kummallakin puolella saatteena kultainen aurankärki”.
Ittō-ryū

Ittō-ryū -kenjutsukoulun perusti Itō Ittōsai Kagehisa (jap. 伊東一刀斎, Itō Ittōsai, 1560 - 1653?).
Ittō-ryūn ryūhat > Ono-ha Ittō-ryū

Ono-ha Ittō-ryūn perustaja oli Ono Jirouemon Tadadatsune aikaisella Edo kaudella, 1630. Ono-ha Ittō-ryū kenjutsua harjoitellaan (ōdachi, kodachi, habiki) aseilla. Nykyinen perinteen edustaja/päämestari: Sasamori Takemi, 14. päämestari. Koulu sijaitsee Tokiossa
Ittō-ryūn ryūhat > Ono-ha Ittō-ryū > Nakanishi-ha Ittō-ryū

Nakanishi-ha Ittō-ryūn perusti Nakanishi Chuta Tanesada opiskeltuaan Ono-ha Ittō-ryūtä jonka pohjalta hän kehitti oman (Nakanishi-ha) ryūhasa. 
Monet nimekkäät miekkamiehet ovat harjoitelleet (Nakanishi-ha) Ittō-ryūtä ja perustaneet oman miekkailukoulukuntansa Nakanishi-ha Ittō-ryūhun perustuen.
Terada Gouemon       (Tenshin Ittō-ryū perustaja)
Shirai Toru          (Terada seuraaja)
Takayanagi Yoshimasa (Takayanagi-ha Toda-ryū perustaja)
Asari Yoshinobu      (Yamaoka Tesshun miekkailunopettaja)
Chiba Shusaku        (Hokushin Ittō-ryū perustaja)
Takano Sasaburo  (1900-luvun vaikutusvaltaisimpia miekkailunopettajia).
Ittō-ryūn ryūhat > Ono-ha Ittō-ryū > Hokushin Ittō-ryū

Hokushin Ittō-ryū perustaja oli Chiba Shusaku Narimasa (jap. 千葉周作)( 1794 Kesen kylässä (nykyisin osa Kesennuman kaupunkia joka sijaitsee Miyagin prefektuurissa, Japani - 1856)
Ittō-ryūn ryūhat > Itsushin Ittō-ryū

Itsushin Ittō-ryū perustaja oli Kotoda Kan Kaiuzaemon Toshinao
Ittō-ryūn ryūhat > Tadanari-ha Ittō-ryū

Tadanari-ha Ittō-ryū perustaja oli Ito Tenzen Tadanari
Ittō-ryūn ryūhat > Mizoguchi-ha Ittō-ryū

Mizoguchi-ha Ittō-ryū perustaja oli Mizoguchi Shingozaemon Masakatsu
Ittō-ryūn ryūhat > Mizoguchi-ha Ittō-ryū > Kogen Ittō-ryū

Kogen Ittō-ryū perustaja oli Itsumi Yoshitoshi
Ittō-ryūn ryūhat > Mizoguchi-ha Ittō-ryū > Ittō Shōden Muto-ryū

Ittō Shōden Muto-ryū perusti Yamaoka Tetsutaro Takayuki joka tunnetaan paremmin nimellä Yamaoka Tesshu. Tesshu harjoitteli sekä Ono-ha Ittō-ryū että Nakanishi-ha Ittō-ryūtä, ja hänellä oli molemmissa täysi perimys eli Menkyo kaidenn.
Yamaoka Tesshu
Lehväkalat

| Lehväkalat |
| --- | --- |
 Marmorilehväkala (Nandus nandus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Labyrinttikalat Anabantiformes
Alalahko::  Nandoidei
Heimo::  Lehväkalat Nandidae  Günther, 1861
Suvut
 Afronandus  Nandus  Polycentropsis 
Katso myös
   Lehväkalat Wikispeciesissä   Lehväkalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehväkalat (Nandidae) on labyrinttikaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Kaakkois-Aasiasta, Afrikasta ja Etelä-Amerikasta.
Taksonomia

Lehväkalojen heimoon kuuluvien lajien määrä vaihtelee eri lähteissä useimmiten 9–21 lajin välillä. Eräissä lähteissä heimoon katsotaan kuuluvan 4 sukua. Joskus heimoon luetaan kuuluvaksi myös makkarakalalajit (Badidae) alaheimona Badinae. Toisinaan myös Pristolepidinae alaheimon kalojen katsotaan olevan oma heimonsa ja Polycentropsis- ja Afronandus-sukujen katsotaan kuuluvan Polycentridae-heimoon.
Anatomia

Lehväkalat ovat pienikokoisia, korkearuumiisia ja litteitä kaloja. Tyypillinen piirre on pitkät selkä- ja peräevät. Rintaevät ja pyrstöevä ovat pyöreähköt. Useat lajit kykenevät työntämään leukojaa ulospäin. Väritykseltään lehväkalat ovat usein kirjavia. Lajien kylkiviiva on epätäydellinen tai puuttuu kokonaan.
Levinneisyys

Nandus- suvun lajit ovat kaakkoisaasialaisia. Pikkulehväkala (Afronandus sheljuzhkoi) ja afrikanlehväkala (Polycentropsis abbreviata) elävät Afrikassa ja lehväkala (Monocirrhus polyacanthus) ja kirjolehväkala (Polycentrus schomburgki) Etelä-Amerikassa. Kaikki ovat makean veden kaloja ja suurin osa niistä on petokaloja. Osaa heimon lajeista pidetään myös akvaarioissa.
Leninsk (Volgogradin alue)

Leninsk (ven. Ле́нинск) on kaupunki Volgogradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan sivuhaaran Ahtuban rannalla 78 kilometriä Volgogradista itään. Kaupunki on Leninskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Volgogradin ja Astrahanin välinen rautatie (Leninskin asema). Asukkaita on 15 400 henkeä (vuonna 2008).
Paikalla sijainnut Prišibin kylä nimettiin vuonna 1919 Leninskiksi. Vuonna 1963 siitä tuli kaupunki. Nykyään se on maatalousalueen keskus, jossa on elintarvike- ja konepajateollisuutta.
Lentieranjärvi

| Lentieranjärvi Лендерское, Lenderskoje |
| --- | --- |
Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Mujejärven piiri
Paikkakunta:  Lentiera
Koordinaatit:  63°24′35″N, 31°09′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö
Järveen tulevat joet:  Aitajoki, Pieni-Aitajoki, Lieksanjoki, Voidoma
Laskujoki:  Lieksanjoki
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148 m
Pituus:  5,5 km
Leveys:  1,9 km
Rantaviiva:  26,6 km
Pinta-ala:  9,9 km²
Tilavuus:  0,0258 km³
Keskisyvyys:  2,6 m
Suurin syvyys:  8 m
Valuma-alue:  4 680 km²
 fiLentieranjärvi 
Lentieranjärvi (ven. Ле́ндерское, Lenderskoje) on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Lentieran kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 9,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 4 680 neliökilometriä, keskisyvyys 2,6 metriä ja suurin syvyys 8,0 metriä.
Lentieranjärveen virtaavat Aitajoki, Pieni-Aitajoki, Lieksanjoki, Voidoma ja kolme puroa. Se laskee Lieksanjoen kautta Kuikkaselkään. Järven kalalajeja ovat taimen, siika, muikku, harjus, hauki, särki, salakka, säyne, seipi, made, ahven, kiiski ja kivisimppu.
Järven pohjoisrannalla sijaitsee Lentieran taajama.
Lemmen taika

| Lemmen taika Taika ja Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Joulun taika 1997 | Lemmen taika 1998 | Tästä alkaa rakkaus 1999 |
Lemmen taika on Taika ja Jukka Kuoppamäen kolmas ja viimeinen yhteinen albumi vuodelta 1998. Musiikillisesti se jatkaa samaa linjaa kuin edelliset levyt Laulun taika ja Joulun taika.
Albumilta julkaistiin singlet ”Taivaalla kuu” ja ”Sinua en unohda”.
Kappaleet

Sun kanssas tanssin taivaisiin – 2.45
Isoisän isoisä – 2.16
Lemmen taika – 2.56
Valkeat kesäyöt – 3.29
Taivaalla kuu – 2.56
Kesäniityllä – 2.32
Ruusunpunainen – 3.07
Sinua en unohda – 3.12
Koivu ja tähti – 3.57
Kun horsma kukkii – 2.47
Krisian Konstu – 2.56
Tule kanssain – 3.54
Twitch

| Twitch |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  Twitch.tv
Kaupallinen:  Kyllä
Tyyppi:  Suoratoisto
Rekisteröinti:  Vaihtoehtoinen
Omistaja:  Amazon.com
Avattu:  6. kesäkuuta 2011
Nykyinen tila:  Aktiivinen
Twitch on kesäkuussa 2011 perustettu yhdysvaltalainen reaaliaikaiseen suoratoistoon ("striimaukseen") keskittynyt palvelu tietokone- ja konsolipelaajille. Palvelussa kuka tahansa voi suoratoistaa videosisältöä verkkoon.
Palvelun ikäraja on 13 vuotta.
Sivustolla suoratoistetaan ensisijaisesti videopelejä, mutta myös muu sisältö kuten ruoanlaitto ja keskusteluohjelmat ovat sallittuja. Sivusto kerää yli 200 miljoonaa katselukertaa vuodessa, ja se on maailman 32. vierailluin verkkosivusto.
Historia

Heinäkuussa 2014 liikkui huhu, että Google ostaisi Twitch-palvelun miljardilla Yhdysvaltain dollarilla ja liittäisi sen samaan liiketoimintadivisioonaan vuonna 2006 hankkimansa YouTube-palvelun kanssa. Elokuussa 2014 Twitch päätyi kuitenkin myymään liiketoimintansa Amazonille Googlen sijasta noin 730 miljoonalla eurolla.
Elokuussa 2020 Twitch Prime -palvelu muutettiin Prime Gamingiksi. Palvelun tarjoamat edut pysyivät kuitenkin samoina.
Sisältö

Palvelun ideana on yhdistää pelaajia ympäri maailman antamalla heidän lähettää ja katsoa reaaliaikaista videokuvaa ja keskustella toistensa kanssa. Palvelun käyttäminen on niin videon lähettäjälle kuin vastaanottajallekin ilmaista, ja liiketoimintamalli perustuu kanavilla näytettäviin mainoksiin sekä katsojien suoratoistajille antamiin vapaaehtoisiin lahjoituksiin.
Sisältöä palveluun tuottavat niinkutsutut striimaajat, joista monet tekevät sitä myös työkseen.  Tunnetuimpia suomalaisia suoratoistajia ovat muun muassa LaeppaVika ja Janne Mikkonen. Palvelussa näytetään lisäksi paljon myös videolähetyksiä suurista pelialan tapahtumista, kilpailuista, peliyhtiöiden julkistuksista ja omista tapahtumista.
Muun muassa PlayStation 4 ja Xbox One -konsoleille on omat ohjelmansa pelaamisen reaaliaikaisen kuvan lähettämiseksi Twitch-palveluun. Tietokoneella monet pelit, kuten EVE Online, Minecraft, ja pelipalvelut, kuten Origin, tukevat suoran videokuvan lähetystä Twitchiin.
Twitchillä tai Amazonilla ei ole sopimuksia tekijänoikeusjärjestöjen kanssa, joten tekijänoikeuksien alaisen tai ei-vapaan musiikin esittäminen lähetyksissä voi johtaa palvelusta sulkemiseen tai lähetysten tallennusten poistoon.
Sisältö > Uima-allasstreamit ja pehmoporno

Twitch kieltää pornografian ja seksuaalisen sisällön palvelussaan.
Tämä on aiheuttanut lukuisia ristiriitoja eräiden naisstreamaajien yrittäessä kiertää kieltoa eri tavoin suositussa palvelussa. Näitä on kutsuttu tissistreamereiksi ("boobie streamers").
Syksyllä 2019 Twitch kielsi useita streamaajia seksuaalisen sisällön jakamisesta, syynä esim. "cosplay-asut", urheilurintaliivit salistreamissa ja hentai-hahmojen piirtäminen.
Twitch uusi sääntöjään tätä koskien huhtikuussa 2020.
Kielletyiksi tulivat alatissit ja läpinäkyvät vaatteet, eroottinen tanssi, simuloidut seksiaktit ja tankotanssi eroottisessa kehyksessä. Sääntöihin jätettiin tiettyjä aukkoja, kuten rintaruokinta ja vartalomaalaus.
Alkuvuodesta 2021 keksittiin että säännöt sallivat bikinit ja uima-asut, jos ne ovat yhteydessä uimiseen tai uimarantoihin. Tämän jälkeen Twitchissa aloitti suuri määrä naisstreamaajia keräten mainostuloja ja lahjoituksia pukeutuneina bikineihin. Lähetykset tehdään ulkoa uima-altaan ääreltä, tai useimmiten sisälle pystytetyssä lasten uima-altaassa lilluen. Yksi suosituimmista allasstreamaajista on ollut Kaitlyn ”Amouranth” Siragusa. Hän on ansainnut videoidensa mainoksilla yli 1000 dollaria päivässä.
Trendille on annettu nimi hot tub meta ja se on aiheuttanut jakaantumista Twitchin käyttäjissä.
Osa streamaajista on puhunut tätä vastaan peläten Twitchin kehittyvän pehmopornosivustoksi.
Kävijämäärät

Huhtikuusta elokuuhun 2014 sivuston kävijämäärä kasvoi 45 miljoonasta 60 miljoonaan yksilöityyn käyttäjään kuukaudessa.  Vuonna 2015 Twitch-palvelulla oli yli 1,5 miljoonaa suoratoistajaa ja 100 miljoonaa katsojaa kuukaudessa. Vuonna 2018 Twitch-palvelulla oli 2,2 miljoonaa suoratoistajaa kuukausittain ja 15 miljoonaa päivittäistä katsojaa.
Tietovuoto 2021

Lokakuun 2021 alussa paljastui tietomurto, jossa lähes kaikki Twitchin data vuodettiin.
Anonyymi käyttäjä postasi 4chanille linkin 125 gigatavun torrent-tiedostoon, joka sisälsi mm. tiedot striimaajille maksetuista palkkioista kahden vuoden ajalta, käyttäjien salasanat salakirjoitetussa muodossa, Twitchin lähdekoodit, mukaan lukien sisäiset SDK:t ja Amazon Web Services-palveluihin liittyvät lähdekoodit ja turvallisuustyökalut. Lisäksi paljastui Amazon Game Studiosin kehittämä julkaisematon Steamin kilpailijaksi suunniteltu ohjelmisto, koodinimeltään "Vapor".
4chan käyttäjät keräsivät yhteen tiedot 10000 eniten tienanneesta Twitch-striimaajasta. Twitch on vahvistanut vuodon aidoksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Twitch.tv -palvelu
Eero Lehtinen (piispa)

| Eero Lehtinen |
| --- | --- |
 Eero Lehtinen.
Lapuan hiippakunnan piispa
 1956–1974 
Seuraaja:  Yrjö Sariola
Henkilötiedot
Koko nimi:  Eero Johannes Lehtinen
Syntynyt: 11. heinäkuuta 1911 Ypäjä
Kuollut: 6. huhtikuuta 2007 (95 vuotta) Hämeenlinna
Kansalaisuus:  suomalainen
Vanhemmat:  Hannes Lehtinen Linda Mäkinen
Puoliso:  Alli Marja Margareta Setälä (vih. 1936)
Lapset:  3
Muut tiedot
Koulutus:  teologian lisensiaatti (1948)
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  luterilaisuus (evankelisuus)
Eero Johannes Lehtinen (11. heinäkuuta 1911 Ypäjä – 6. huhtikuuta 2007 Hämeenlinna) oli teologian tohtori h.c. (1967) ja Lapuan hiippakunnan ensimmäinen piispa.
Varhainen elämä ja koulutus

Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1929 Turun suomalaisesta yhteiskoulusta, suoritti sacr.min.kandidaatin tutkinnon 1933 ja vihittiin papiksi samana vuonna. Opiskeluaikanaan hän toimi aktiivisesti Akateemisessa Karjala-Seurassa. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1943 ja teologian lisensiaatin tutkinnon 1948.
Lehtinen osallistui myös talvi- ja jatkosotaan joukkueenjohtajana sekä komppanianpäällikkönä. Asevelipappeihin kuulunut Lehtinen toimi sodan aikana jalkaväkiupseerin tehtävissä ja oli kuuluisa rohkeudestaan taisteluissa.
Ura pappina

Evankeliseen liikkeeseen lukeutunut Lehtinen toimi Alastaron seurakunnan virallisena apulaisena ja vt. kirkkoherrana 1933–1939, Saarijärven kappalaisena 1939–1948 ja kirkkoherrana 1948–1955 sekä Hämeenlinnan seurakunnan kirkkoherrana 1955–1956.
Ura pappina > Lapuan piispa (1956–1974)

Lapuan hiippakunta perustettiin 1. heinäkuuta 1956, ja Lehtisestä tuli sen ensimmäinen piispa. Lehtinen jäi eläkkeelle 1974.
Lehtisen piispaksi nimittämiseen liittyi huomattavasti sekä kirkollisen että yhteiskunnallisen politiikan jännitteitä. Presidentti Urho Kekkonen syrjäytti ensimmäiseltä vaalisijalta Olavi Kareksen ja nimitti Lehtisen piispaksi toiselta vaalisijalta. Lehtisellä oli Kareksen tavoin oikeistolainen menneisyys, mutta hän oli evankelisen herätysliiketaustansa vuoksi Kekkosen mielestä Karesta parempi vaihtoehto piispaksi.
Kirjallisuus

Martti Arkkila: Kristuksen kirkko vai ihmisten? Piispa Eero Lehtinen kirkollisena ja evankelisena vaikuttajana 1911−1974.  (väitöskirja)  Kustannus Oy Arkki, 2008.  ISBN 978-951-618-973-7
Aiheesta muualla

Eero Lehtisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Lapuan hiippakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Evankelinen piispa Eero Lehtinen rakasti "isien kirkkoa" (Arkistoitu – Internet Archive). Martti Arkkila, Gladiolus 4/2008
Kristuksen kirkko vai ihmisten? Piispa Eero Lehtinen kirkollisena ja evankelisena vaikuttajana 1911–1974 -väitös (Martti Arkkila)[vanhentunut linkki]
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: – | Lapuan piispa 1956–1974 | Seuraaja: Yrjö Sariola |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Lempäälän seurakunta

| Lempäälän seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Lempäälän kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Kangasalan rovastikunta
Pääkirkko:  Lempäälän kirkko
Jäsenmäärä:  17 051 (heinäkuu 2024)
– Osuus asukkaista:  n. 68,7 %
Kirkollisvero:  1,45 %
Kirkkoherra:  Matti Vehviläinen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lempäälän seurakunta on seurakunta Pirkanmaalla, Lempäälän kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Kangasalan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Matti Vehviläinen.
Vuoden 2024 heinäkuussa seurakuntaan kuului 17 051 jäsentä, mikä vastasi noin 68,7 prosenttia kunnan asukkaista.
Lempäälä on keskiajalla ollut Vesilahden seurakuntaan kuulunut kappeliseurakunta, mutta se on mainittu itsenäisenä seurakuntana jo vuonna 1439.
Papisto > Kirkkoherrat

2010–2011: vs. Matti Vehviläinen
Itsepuolustuslaji

Nuoria nyrkkeilijöitä, fresko Kreikan Akrotirissa
Nainen heittää päällekarkaajan.
Saksa, 1931.
Itsepuolustuslaji, kamppailulaji ja taistelulaji -termit kuvaavat lajeja, joiden tarkoituksena on opettaa taitoja joita henkilö käyttää joko itsepuolustukseen eli puolustautumiseen fyysiseltä hyökkäykseltä, suorittaakseen hyökkäyksen tai kilpaillakseen lajissa.
Termit ovat epämääräisiä, kiistanalaisia ja osin rinnakkaisia; jäljempänä karkea jako termien eroista. Useat lajit sisältävät piirteitä kaikista tai joistakin termien määritteistä. Jokainen laji itse yleensä määrittelee tarkemmin lajin tarkoituksen ja ideologian, mihin laji pohjautuu.
Taistelulaji

Taistelulajien perimmäinen tarkoitus on vastustajan vahingoittaminen, usein jopa tappaminen. Taistelulajit kuuluvat oleellisesti sodankäynnin historiaan, ja taistelulajien tekniikoissa on paljon jäljellä muun muassa miekka- ja keihästekniikoita. Useiden maiden asevoimissa opetetaan edelleen jotakin taistelulajia.
Useimpien nykyisten lajien perusta on jossakin taistelulajissa, joka on vanhin lajityypeistä.
Taistelulaji > Tyypillisiä taistelulajeja

Jujutsu
Ninjutsu
Gongfu (kungfu)
Karate
Silat
Tang Soo Do
Pekiti Tirsia Kali
Itsepuolustuslaji

Itsepuolustuslaji on ”lievennetty” taistelulaji, jossa pääasiallinen tarkoitus on vain oman (tai toisen henkilön) fyysisen koskemattomuuden suojaaminen. Lajeissa on suuria eroja tekniikoiden kovuudessa, niiden ollessa lievimmillään vain torjuntoja ja kovimmillaan hyökkääjää vakavasti vaurioittavia.
Itsepuolustuslaji > Tyypillisiä itsepuolustuslajeja

Aikido
Krav maga
Scandinavian Defendo
Systema
Senshido
P.F.D.S.
Hokutoryu ju-jutsu
Hapkido
Kapap
Jeet Kune Do