stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Larry Rucchin

| Larry Rucchin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. toukokuuta 1967 Thunder Bay, Ontario, Kanada
Kuollut: 20. kesäkuuta 2002 (35 vuotta) Hamilton, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Italia  Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Larry
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1992–2001
Aik. seurat:  HC Devils Milano HC Milano Vipers Düsseldorfer EG Berlin Capitals
Lawrence ”Larry” Rucchin (12. toukokuuta 1967 Thunder Bay, Ontario – 20. kesäkuuta 2002 Hamilton) oli kanadanitalialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea puolustaja. Rucchin pelasi vuosina 1992–1997 ja 2000–2001 Italian jääkiekon pääsarjassa ja voitti Italian-mestaruuden vuosina 1993 ja 1994.
Syksyllä 2001 Rucchin pelasi vielä kolme ottelua Ontario Hockey Association Senior A liigassa. Larry Rucchin kuoli syöpään kesäkuussa 2002. Hän oli Steve Rucchinin veli.
Italian maajoukkueessa Rucchin pelasi olympialaiset 1998 ja MM-kisoissa vuosina 1997, 1998, 1999 ja 2001.
Aiheesta muualla

Larry Rucchin The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Larry Rucchin Eurohockey.com. (englanniksi)
Larry Rucchin Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Larry Silván

Larry Silván
Larry Silván (5. kesäkuuta 1955 Tammisaari – 14. elokuuta 1976 Pohja) oli suomenruotsalainen runoilija.
Tammisaaressa syntynyt Silván koki kotikaupunginsa ahdistavana, ja niinpä hän muutti lopulta kaatopaikan lähellä sijainneeseen hylättyyn taloon. Silván asui talossa yksin, harrasti viljelyä omiksi tarpeikseen sekä kirjoitti runoja ja sävelsi.
Silván teki itsemurhan elokuussa 1976. Hänen ainoa runokokoelmansa ilmestyi vuotta myöhemmin, ja siitä on tullut jonkinasteinen kulttikirja. Silvánin runoja on julkaistu suomeksi Merja-Riitta Stenroosin toimittamassa kirjassa Talvi on hiljaisuutta ja vastarintaa: Uutta suomenruotsalaista lyriikkaa (1986).
Teoksia

Larry Silván's dikter. Boklaget, Helsingfors 1977. (Uusi painos nimellä Dikter, Bro, Ekenäs 1989.)
Laihalampi (Hartola)

| Laihalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°29′17″N, 26°04′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Nuoramoisen alue (14.81)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.814.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,6 m  
Pituus:  940 m  
Leveys:  570 m  
Rantaviiva:  2,678 km  
Pinta-ala:  25,297 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaihalampi 
Laihalampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Selänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 940 metriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Kilpilammen valuma-alueeseen (14.814) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,6 metriä mpy.
Tuulivoima Tanskassa

| Tuulivoimakapasiteetti Tanskassa (MW) > Vuosi | Tuulivoimakapasiteetti Tanskassa (MW) > Yksityinen | Tuulivoimakapasiteetti Tanskassa (MW) > Sähköyhtiön | Tuulivoimakapasiteetti Tanskassa (MW) > Yhteensä | Tuulivoimakapasiteetti Tanskassa (MW) >  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 | 18 | 2 | 20 |  |
| 1984 | 25 | 2 | 27 |  |
| 1985 | 47 | 2 | 49 |  |
| 1986 | 76 | 6 | 82 |  |
| 1987 | 109 | 5 | 114 |  |
| 1988 | 163 | 33 | 196 |  |
| 1989 | 215 | 48 | 263 |  |
| 1990 | 263 | 80 | 343 |  |
| 1991 | 320 | 93 | 413 |  |
| 1992 | 351 | 107 | 458 |  |
| 1993 | 377 | 114 | 491 |  |
| 1994 | 394 | 138 | 532 |  |
| 1995 | 439 | 180 | 619 |  |
| 1996 | 639 | 203 | 842 |  |
| 1997 | 907 | 222 | 1 129 |  |
| 1998 | 1 205 | 238 | 1 443 |  |
| 1999 | 1 482 | 289 | 1 771 |  |
| 2000 | 2 065 | 352 | 2 417 |  |
| 2001 | 2 193 | 364 | 2 557 |  |
| 2002 | 2 438 | 534 | 2 972 |  |
| 2003 | 2 416 | 699 | 3 115 |  |
| 2004 | 2 423 | 696 | 3 119 |  |
| 2005 | - | - | 3 128 |  |
| 2006 | - | - | 3 140 |  |
| 2007 | - | - | - |  |
| 2008 | - | - | 3 180 |  |
Tuulivoima Tanskassa kehittyi öljykriisin innoittamana, koska Tanska oli hyvin öljyriippuvainen. Vuonna 1988, kaksi vuotta Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen, tanskalaiset kielsivät lailla ydinvoiman rakentamisen.
Tanska päätti elokuussa 2008 rakentaa 2012 mennessä maailman suurimman 400 MW tuulivoimapuiston. Tuulivoiman osuus Tanskan sähköstä oli 21,3 % vuonna 2007.
Vuonna 2007 tuulivoima laski Tanskassa sähkön hintaa 0,5 c/kWh.  Tanskan tuulivoima halvensi jonkin verran sähköä myös sen naapurimaissa 
ja sähkön kulutuksesta on jopa maksettu hetkellisesti sähkömarkkinoilla.
Määrä

Tanska on johtava tuulivoiman tuottaja maailmassa. Tanskassa sähköstä 20 % tuotetaan tuulella. Tanskassa on eniten tuulivoimaa henkeä kohti 576 kW 1000 henkeä kohti, kun vastaava määrä Saksassa on 269 kW ja Suomessa  21 kW v. 2007 Tanskan tuulivoimasta oli 78 % yksityisessä omistuksessa ja 22 % sähköyhtiöiden omistuksessa vuonna 2004.
Tanska varautuu investoimaan tuulivoimaan yli 50 % sähkönkulutuksestaan vuoteen 2025 mennessä.[lähde? ] Vuonna 2005 Tanskassa oli uusiutuvaa energiaa 17 %. Euroopan unionin ehdotus on velvoite lisätä määrä 30 %:n vuoteen 2020 mennessä.
Tanska ei itse käytä kaikkea tuulivoimalla tuotettua sähköä.[lähde? ] Tanskan fossiiliset energianlähteet, biopoltto ja tuonti kattavat suuren osan Tanskan sähkön kulutuksesta (vuosivaihtelut suuria).[lähde? ] Silloin kun tuulee, sähkön hinta romahtaa, mikäli kulutus on pientä. Tällöin Norja vähentää vesivoiman tuotantoa ja käyttää sen sijaan edullista tanskalaista tuulisähköä. Toisaalta silloin kun ei tuule, Norjassa lisätään vesivoiman tuotantoa ja sitä viedään Tanskaan, joten Norjan ja Tanskan tuuli- ja vesivoima tukevat hyvin toisiaan. Tuulivoima ei kuitenkaan vähennä CO2 päästöjä koko tuotantonsa vertaa johtuen siitä, että säätövoimana käytetään myös fossiilisia polttoaineita.
Tuotanto

| Liiketoiminta - Myynti>  | Liiketoiminta - Myynti> Tanska MW | Liiketoiminta - Myynti> Muualle MW |
| --- | --- | --- |
| 1990 | 81 |  |
| 1991 | 73 | 94 |
| 1992 | 44 | 121 |
| 1993 | 29 | 181 |
| 1994 | 52 | 316 |
| 1995 | 98 | 476 |
| 1996 | 221 | 505 |
| 1997 | 286 | 681 |
| 1998 | 317 | 899 |
| 1999 | 388 | 1 854 |
| 2000 | 566 | 1 574 |
| 2001 | 117 | 3 335 |
| 2002 | 526 | 3 088 |
| 2003 | 208 | 2 875 |
| 2004 | 3 | 3 034 |
| 2005 | 24 | 3 750 |
2006: 
2007: 
| Yhteensä | 3 032 | 22 784 |
Puolet maailman tuuliturbiineista tuotetaan Tanskassa. Tanskan tuuliturbiiniteollisuus on maailman laajin. 90 % sen tuotannosta menee vientiin. Tanskalaisilla on noin 38 % osuus tuulivoiman kansainvälisistä markkinoista. Vestas on tanskalainen maailman suurin tuuliturbiinien valmistaja. Yrityksellä on 20 829 työntekijää (2008). Liikevaihto oli 3 850 milj. € vuonna 2006, ja jo 6 035 milj. € vuonna 2008. Vestaksella on aiemmin ollut ongelmia kannattavuuden kanssa, mutta liikevoitto vuonna 2008 oli 511 milj. €.
Vuonna 2006 maailman tuulivoimamarkkinat olivat 18 miljardia euroa ja kapasiteetin vuosikasvu 32 % vuodessa. Tanskan energiatekniikan vienti kolminkertaistui 10 vuodessa. Vuonna 2006 se oli 8,4 % Tanskan koko viennistä..
Työllisyys

Vestas teki ensimmäisen tuuliturbiinin vuonna 1979. Tuulivoima työllisti 21 612 tanskalaista vuonna 2006 ja 21 008 vuonna 2005
Tuulivoimayhdistys

The Danish Wind Industry Association perustettiin vuonna 1981. Yhdistykseen kuuluu 140 tanskalaista yritystä ja 99,9 % tuuliturbiinin valmistajista.
Kannatus

86 % tanskalaisista suosii tuulivoimaa verrattuna fossiilisiin polttoaineisiin. 75 % tuulivoimasta on yksityisessä omistuksessa. Tanskalainen hintatakuujärjestelmä tekee investoinnin helpoksi maanviljelijöille ja perustetuille tuulimyllyosuuskunnille.
Ympäristövaikutukset

Tanskalaisten tekemän tutkimusten mukaan off-shore tuulivoimaloiden ympäristövaikutukset meriympäristöön ovat kestävän kehityksen mukaisia. Vuoden 2006 lopussa valmistuneessa raportissa mainostetaan, että monilla Euroopan mailla on suunnitelmia off shore -tuulivoimaloista. Todennäköisesti osa projekteista on odottanut tämän YVA-selvityksen valmistumista. Raportin mukaan Isolla-Britannialla on suunnitteilla 3 800 MW uutta tuulivoimaa, Ruotsi on hyväksynyt 800 MW ja Saksa 5 000 MW. Kiinnostuneita ovat myös Espanja, Belgia, Ranska, Yhdysvallat ja Kanada.
Tuulipuistojen kehitys

Vindeby Lollandissa (1991) oli maailman ensimmäinen tuulipuisto. Siellä on 11 kpl 450 kW:n turbiineja. Muita pilottiprojekteja olivat Tunø Knob (1995) ja Middelgrunden (2000). Sen jälkeen 
rannikolla Rønland (2003), Frederikshavn (2003) ja Samsø (2003).
Horns Rev 1 offshore

Puiston kapasiteetti on 160 MW. Turbiinit ovat 560 metrin päässä toisistaan. Vattenfall osti 2006 tanskalaiset energiayhtiöt Elsam ja Energy E2. Vattenfallilla on nyt 25 % Tanskan energiamarkkinoista. Samalla Vattenfall sai Horns 1 Rev offshore tuulipuistosta 60 %. Dong Energy omistaa 40 %.
Nysted offshore tuulipuisto

| Tanskan tuulipuistot> Vuosi | Tanskan tuulipuistot> Puisto | Tanskan tuulipuistot> Kapasiteetti | Tanskan tuulipuistot> Turbiinit | Tanskan tuulipuistot>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Vindeby | 5 MW | 450 kW - 11 kpl |  |
| 1995 | Tunø Knob | 5 MW | 500 kW – 10 kpl |  |
| 2001 | Middelgrunden | 40 MW | 2 MW – 20 kpl |  |
| 2002 | Horns Rev 1 | 160 MW | 2 MW – 80 kpl |  |
| 2003 | Samsø | 23 MW | 2,3 MW – 10 kpl |  |
| 2003 | Rønland | 17 MW | 4 x (2 ja 2,3 MW) |  |
| 2003 | Frederikshavn | 8 MW | 4 x 2,3 MW + 3 MW   |  |
| 2003 | Nysted Offshore | 165 MW | 2,3 MW - 72 kpl |  |
Kapasiteetti 160 MW riittää 150 000 kodin sähkönkulutukseen. Tuulipuisto suunniteltiin 2002–03.  Siinä on 72 tuuliturbiinia 8 rivissä 10 km:n päässä rannalta. Korkeus on noin 110 metriä. Elsam oli vastuussa Nynes offshore tuulipuiston asennuksista ja ylläpidosta. Heinäkuussa 2006 Vattenfall osti 60 % Nystedin tuulipuistosta. Puiston omistaa yhteisyritys, jossa Dong Energy:lla on 80 % ja E.ON Ruotsilla 20 %. Maaliskuussa 2006 EU:n komissio hyväksyi tanskalaisten voimayhtiöiden yhdistymisen: Dong, Elsam, Energy E2 ja Nesa ja Frederiksberg Forsyning ja Københavns Energi, siten että syksystä 2006 omistussuhde on yllä mainittu.
Kehitys

Vuodesta 2004 on testattu 165 metrin tuuliturbiineja 5 MW kapasiteetilla.
Kesäkuussa 2005 Horns Rev 2 - 200MW: Dong Energy voitti tarjouskilpailun 200 MW:n offshore voimalasta: Horns Rev 2. Takuuhinta on 0,069 euroa/kWh 50 000 tuntia, mikä vastaa noin 12 vuoden sähköntuotantoa. Puisto valmistuu 2009. Energinet.dk vastaa sähköverkosta. Puisto on 10 km rannasta. Se antaa sähkön 200 000 kotitaloudelle, ja vastaa 2 % Tanskan sähkön kulutuksesta.
Huhtikuussa 2006 Rødsand Dong Energy ja E.ON Ruotsi voittivat tarjouskilpailun. Takuuhinta on 0,066 euroa/kWh 50 000 tuntia, mikä vastaa noin 14 vuoden sähköntuotantoa. Puisto valmistuu 2010. Energinet.dk ja SEAS Transmission vastaavat sähköverkosta. Puisto on 3 km:n päässä edellisestä puistosta. Se antaa sähkön 200 000 kotitaloudelle, ja vastaa 2 % Tanskan sähkön kulutuksesta.
Tuulivoima on hinnaltaan kilpailukykyistä, jos öljyn hinta pysyy korkeana ja hiilidioksidia verotetaan. Tanska varautuu investoimaan tuulivoimaan yli 50 % sähkönkulutuksestaan vuoteen 2025 mennessä. Suurin osa lisättävästä tuulivoimasta suunnitellaan sijoitettavaksi off shore.
Tanskan talous on kasvanut 25 vuodessa 70 % ja energiankulutus 0 %. Energiankulutus on 40 % alempi kuin teollisuusmaissa keskimäärin.
Aiheesta muualla

Tanskan tuulienergiayhdistys (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi) (ranskaksi) (espanjaksi) (englanniksi)
International Wind Energy Development World Market Update 2007. Forecast 2008-2012 BTM Consult Press Release 27.3.2008
Tuuliturbiineita lähellä Kööpenhaminaa.
Lick It Up (kappale)

| ”Lick It Up” Kiss |
| --- | --- | --- |

Kanadan painoksen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: Lick It Up
 B-puoli: ”Dance All Over Your Face”
 Äänitetty : Right Track Studios, New York, 1983
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tekijä(t): Paul Stanley, Vinnie Vincent
 Tuottaja(t): Michael James Jackson, Paul Stanley, Gene Simmons
 Tyylilaji: glam metal, hard rock, heavy metal
 Kesto: 03.58
 Levy-yhtiö: Mercury
Listasijoitukset
  Yhdysvallat: 66. (Billboard, 1983)
Kissin muut singlet
| ”I Love It Loud” 1982 | ”Lick It Up” 1983 | ”All Hell’s Breakin’ Loose” 1984 |
”Lick It Up” on Kiss-yhtyeen kappale samannimiseltä albumilta vuodelta 1983. Sen kirjoittivat laulaja/kitaristi Paul Stanley ja soolokitaristi Vinnie Vincent. Kappale julkaistiin singlenä 1983, B-raitanaan Gene Simmonsin laulama kappale ”Dance All Over Your Face”.
Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo singlen myynnin edistämiseksi. Se oli Kissin ensimmäinen musiikkivideo ilman kuuluisia maskeja. Video esitettiin ensimmäistä kertaa MTV:llä 18. syyskuuta 1983. Kaikesta mainostuksesta huolimatta ”Lick It Up” sijoittui vain sijalle 66 Yhdysvalloissa, muutamissa maissa se pääsi myös Top-40 -joukkoon.
”Lick It Up” on ollut Kissin soitetuin maskittoman aikakauden kappale yhtyeen kiertueilla siitä lähtien, kun se julkaistiin.
Latovainion työväentalo

| Latovainion työväentalo |
| --- | --- |
 Latovainion työväenyhdistyksen työväentalo.
Osoite:  Äijäläntie 19
Sijainti:  Latovainio, Jokioinen
Koordinaatit:  60°52′32″N, 23°29′41″E
Valmistumisvuosi:  1909
Rakennuttaja:  Latovainion Torppariosasto
Omistaja:  yksityinen
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Korkeus:  3,6 m
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  300 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Latovainion työväentalo oli Jokioisten kunnan Latovainion kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Latovainion työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Se aloitti toimintansa torppariosastona.
Työväentalon tonttia varten ei saatu maata Jokioisten kartanolta, joten tontti vuokrattiin eräältä isännältä. Samainen isäntä vuokrasi myös rakennuksen osuuskauppaa varten, ja työväenyhdistyksen ja osuuskaupan toiminta kulkikin käsi kädessä. Tukkeja talon rakennusmateriaaliksi pyydettiin lahjoituksina talollisilta, sillä yhdistyksen torpparit eivät omistaneet metsää. Jonkin verran tukkipuuta myös ostettiin. Talo valmistui vuonna 1909.
Yhdistys toimi alkuun hyvinkin maltillisesti. Vuonna 1914 kartano sanoi irti monia torpparisopimuksia, ja esimerkiksi metsästysoikeuksia rajoitettiin samoihin aikoihin, mikä pikkuhiljaa muutti yhdistyksen toimintaa tiedostavammaksi. Sisällissodan jälkeen talo suljettiin ja yhdistyksen toiminta pysähtyi. Takavarikon aikana talosta vietiin esimerkiksi penkit ja näyttämön tarvikkeet, ja sen ikkunat rikottiin. Yhdistys sai talon takaisin kesällä 1919 ja aloitti jälleen toimintansa. Kylän puuseppä valmisti sittemmin hävitettyjen penkkien tilalle uudet.
Torpparit itsenäistyivät vuonna 1919, joten torppariosastokaan ei enää vastannut tarkoitustaan. Torppariosasto lakkautettiin alkuvuodesta 1920, ja sen toimintaa jatkamaan perustettiin Latovainion Työväenyhdistys, joka liittyi Sosialidemokraattiseen Puolueeseen. Samana vuonna yhdistys osti työväentalon tontin omakseen.
Yhdistyksen jäsenmäärä ennen toista maailmansotaa oli 30–40 paikkeilla. Vuonna 1945 jäseniä oli 87, ja seuraavana vuonna yhdistys päätti erota Sosialidemokraattisesta Puolueesta ja liittyä SKDL:oon. Perustettiin Latovainion Demokraattinen yhdistys.
Vähitellen yhdistyksen toiminta muuttui taloudellisesti vaikeammaksi, kun esimerkiksi televisio alkoi kilpailla työväentalon iltamien kanssa, ja autot mahdollistivat sen, että tansseihin saattoi lähteä kauemmaksikin. Lopulta talo myytiin vuonna 1971, ja se päätyi asuintaloksi. Siinä käytössä se oli vielä vuonna 2006. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla

Ensimmäiset iltamat talolla pidettiin syyskuussa 1909. Ohjelmassa oli muun muassa puhe, runonlausuntaa, kaksi näytelmää sekä tanssit. Näytelmiä talolla esitettiin jatkossakin vilkkaasti. Oman käytön lisäksi taloa vuokrattiin Rehtijärven torppariosastolle, Minkiön sosialidemokraattiselle nuoriso-osastolle ja Pelastusarmeijalle ym. Siellä pidettiin niin iltamia, tanssitilaisuuksia, häitä kuin syntymäpäiviäkin. Myös raittiusjuhlia järjestettiin, sillä raittiusasia oli työväenliikkeelle tärkeä. Osuuskauppajuhlilla taas pyrittiin alkuaikoina tukemaan osuuskaupan toimintaa. Alkuvuosina ohjelma talolla oli useimmiten kevyttä eikä erityisen aatteellista. Vuosien 1913–1914 paikkeilla talolla pidettyjen tilaisuuksien ohjelmaan alkoi tulla poliittisempia sävyjä.
Vuosien 1916–1917 aikana työväentalolla majoitettiin venäläistä sotaväkeä, kasakoita. Tammikuussa 1918 talolla alkoi toimia punakaartin esikunta.
Vuonna 1928 talolle ostettiin radio, jota sai kuunnella maksua vastaan.
Rakennus

Alun perin talossa oli sali näyttämöineen, jossa oli metsäaiheiset kulissit. Lisäksi oli keittiö ja tarjoilutila. Taloa laajennettiin vuonna 1926. Rakennustarpeet saatiin vanhasta talosta, jonka hirret siirrettiin talkoilla työväentalon tontille. Talousvaikeudet hidastivat työtä, mutta lisäosa valmistui vuoden 1930 paikkeilla.
Talo oli lisäosan valmistuttua pinta-alaltaan 300 m², ja sen sisäkorkeus oli 3,6 m. Ulkoa talo oli vuoraamaton ja maalaamaton, sisältä maalattu ja tapetoitu. Peltiuuneja oli kaksi ja lisäksi yksi tiilihella. Näyttämöllä oli kamiina. Huoneina oli sali näyttämöineen, keittiö, kahvio ja vaatehuone.
Laihalampi (Luumäki)

| Laihalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°57′17″N, 27°20′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Kivilampeen 
Järvinumero:  14.187.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,8 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,54 km  
Pinta-ala:  1,712 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaihalampi 
Laihalampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Saunajoen valuma-alueeseen (14.187) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,8 metriä mpy.
Lars Gabriel Branting

Lars Gabriel Branting
Lars Gabriel Branting (16. heinäkuuta 1799 Grödinge – 27. maaliskuuta 1881 Tukholma) oli ruotsalainen Gymnastiska centralinstitutet -liikuntaopiston (nyk. Gymnastik- och idrottshögskolan) johtaja ja vokaalimusiikin säveltäjä. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaalliseen musiikkiakatemiaan vuonna 1861. Tuleva pääministeri Hjalmar Branting oli hänen poikansa.
Branting syntyi vanhempiensa kolmanneksi lapseksi. Poliisina työskennelleen isän kuoltua äiti elätti perhettä työskentelemällä kaupanpitäjänä. Brantingin molemmat isoveljet kuolivat kouluvuosinaan; kaikki veljekset kärsivät keuhkoihin liittyneistä terveysongelmista. Äiti lähetti Lars Gabrielin Pehr Henrik Lingin vuonna 1813 avaamaan liikuntaopistoon, jossa poika perehtyi miekkailuun, fysioterapiaan, fysiologiaan ja anatomiaan. Näiden lisäksi hän opiskeli kieliä ja musiikkia sekä auditoi anatomian ja fysiologian luentoja Karoliinisessa instituutissa.
Branting seurasi Pehr Henrik Lingiä liikuntaopiston johtajana tämän kuoltua vuonna 1839. Siellä hän työskenteli vuoteen 1862 saakka. Vuodesta 1839 hän oli naimisissa pianisti, akateemikko Emma af Georgiin (1821–1880) kanssa.
Musiikillinen ura

Branting oli jo varhain taitava käyrätorvensoittaja, joka esiintyi solistina julkisissa konserteissa. Liikuntakoulussa opiskellessaan hän jätti soittamisen sivuun, mutta ryhtyi säveltämään lauluja sekä solisteille että kuorolle. Tässä hän sai opetusta Eric Jacob Arrhén von Kapfelmanilta. Laulu "Afskedet" on hyvin todennäköisesti sekä Brantingin säveltämä että sanoittama. Sen lisäksi, että Branting oli Lingin opiskelija, hän myös teki musiikkia tämän sanoihin.
Brantingin muihin lauluihin kuuluu pianosäesteinen "Längtan", jonka sanat koostuvat Johan Ludvig Runebergin runon "Den tvivlande" ensimmäisestä säkeistöstä. Kuoroteosten joukossa on "Folkvisa", joka on neliosainen sävellys sekakuorolle.
Leppäkosken rautatieasema

Leppäkosken rautatieasema (lyh. Lk) on rautatieliikennepaikka Riihimäki-Tampere-radalla, Janakkalassa. Asema avattiin 26. heinäkuuta 1865. Henkilöliikenne asemalla lakkautettiin 31. toukokuuta 1981 ja itse liikennepaikka lakkautettiin kokonaisuudessaan 23. toukokuuta 1982. Noin kilometrin päähän entisen aseman sijainnista avattiin 17. lokakuuta 1996 nykyinen raiteenvaihtopaikka.
Lars Volden

| Lars Volden |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1992 (ikä 32) Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lasse
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Stavanger Oilers (Norja) Blues (SML) Jokipojat (Mestis) Rögle BK (Allsv./SHL) HK Dukla Trenčín (SloEL) HC Dukla Jihlava (ČEL) IK Pantern (Allsv.) Malmö Redhawks (SHL) BIK Karlskoga (Allsv.) Graz 99ers (ICEHL)
NHL-varaus:  181. varaus, 2011 Boston Bruins
Lars Volden (s. 26. heinäkuuta 1992 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkomaalivahti.
Ura > Maajoukkueura

Volden edusti Norjaa Sotšin olympiakisoissa 2014 sekä MM-kilpailuissa vuosina 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2016. Hän toimi lähes jokaisessa edellämainituista turnauksista joukkueensa pääasiallisena kakkosmaalivahtina Lars Haugenille. Volden debytoi vuoden 2012 MM-kilpailuissa vain 19-vuotiaana. Hän teki MM-debyyttinsä 6. toukokuuta 2012 alkulohkossa Venäjää vastaan. Volden torjui Norjan 4-2-tappioon päättyneessä ottelussa 42 kertaa.
Volden edusti Norjaa myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2010, 2011 ja 2012. Hän torjui vuoden 2010 turnauksessa B-lohkon kultaa ja hänellä oli myös kisojen paras torjuntaprosentti (95.8) sekä päästettyjen maalien keskiarvo (1.47). Volden valittiin myös Norjan parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2011 turnaus pääsarjassa päättyi joukkueen putoamiseen. Vuoden 2012 turnauksessa Volden torjui Norjalle IA-divisioonan pronssia.
Volden pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009 sekä 2010. Norja putosi vuonna 2009 I-divisioonaan. Keväällä 2010 Volden torjui Norjalle alle 18-vuotiaiden I-divisioonan A-lohkon turnauksen kultaa ja valittiin parhaaksi maalivahdiksi.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | U18 | 5 | 1 | 2 | 220 | 22 | 0 | 6.00 | 89,4 |
| 2010 | U18d1 | 5 | 4 | 1 | 296 |  | 0 | 3.04 | 92,1 |
| 2010 | JMMd1 | 4 | 4 | 0 | 245 |  | 1 | 1.47 | 95,8 |
| 2011 | JMM | 4 | 0 | 3 | 224 | 23 | 0 | 6.18 | 85,7 |
| 2012 | JMMd1 A | 5 | 3 | 2 | 300 |  | 0 | 2.60 | 91,1 |
| 2012 | MM | 1 | 0 | 1 | 60 | 4 | 0 | 4.00 | 91,3 |
| 2013 | MM | 2 | 0 | 1 | 108 | 11 | 0 | 6.12 | 82,3 |
| 2014 | OK | 1 | 0 | 0 | 40 | 3 | 0 | 4.50 | 88,5 |
| 2015 | MM | 2 | 0 | 2 | 120 | 11 | 0 | 5.50 | 83,3 |
| 2016 | MM | 2 | 0 | 1 | 92 | 8 | 0 | 5.21 | 86,4 |
Volden SM-liigajoukkue Espoo Bluesin paidassa kaudella 2011–2012.
Leppäkoski (Harlu)

Leppäkoski 1930-luvulla.
Leppäkoski on koski Jänisjoessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Laatokan Karjalassa. Siellä on myös samanniminen tehdasalue, jossa on toiminut paperi- ja sellutehdas. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat alempana sijaitsevat Läskelänkoski ja ylempänä sijaitseva Hämekoski.
Leppäkosken vesivoimala

Leppäkoskeen rakennettiin vesivoimala (Harlun vesivoimala) vuonna 1936. Kosken itäisellä rannalla sijaitseva voimala on säilynyt hyvässä kunnossa. Voimalan omistaa TGK-1, josta suomalainen Fortum omistaa 25,66 prosenttia. Voimalan nykyinen nimi on Harlu HPS-22. Voimalan teho on 3,00 MW ja siinä on kaksi turbiinia. Voimalassa on meneilläänmilloin? peruskorjaus.