stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kieräjärvi

| Kieräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°30′19″N, 26°09′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskuoja:  oja Voipiolampeen 
Järvinumero:  14.358.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,8 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  440 m  
Rantaviiva:  3,306 km  
Pinta-ala:  32,018 ha  
Tilavuus:  0,0006495 km³ 
Keskisyvyys:  2,03 m  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  1 
 fiKieräjärvi 
Kieräjärvi  on Keski-Suomessa Konnevedellä Hänniskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 649 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Voipiolammen valuma-alueeseen (14.358) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy.
Kierälampi (Laukaa)

| Kierälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°21′57″N, 26°11′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskuoja:  oja Rimminlampeen 
Järvinumero:  14.352.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,5 m  
Pituus:  870 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  2,433 km  
Pinta-ala:  17,571 ha  
Tilavuus:  0,0008291 km³ 
Keskisyvyys:  4,72 m  
Suurin syvyys:  12,8 m  
Saaria:  1 
 fiKierälampi 
Kierälampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Simunan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 17,6 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 829 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 12,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Kynsiveden lähialueeseen (14.352) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,5 metriä mpy.
Kirkkonummi Rangers

Kirkkonummi Rangers on vuonna 1992 perustettu kirkkonummelainen salibandyn erikoisseura. Kaudella 2023–2024 seuran miesten  edustusjoukkue pelaa divarissa ja naisten edustusjoukkue pelaa I-divisioonassa. Lisäksi seuralla on laaja junioritoiminta, jossa pojissa on joukkueita P22–P10-junioreissa ja tytöillä P22–P10-junioreissa.
Rangers on pelannut miesten salibandyliigassa yhteensä kolme kautta, eli 99 ottelua. Pisteitä kyseisissä otteluissa seura on kerännyt 50 (23-4-72) ja on sijoittunut kaikkienaikojen maratontaulukossa sijalle 38.
Tunnettuja entisiä pelaajia: Rein Kivi, Iiro Oksanen, J-P Lehtonen, Mikko Sipilä, Olli Siitonen
Organisaatio

Seuran hallituksen jäsenet:
Puheenjohtaja: Esa Illen
Varapuheenjohtaja: Tytti Lund
Rahastonhoitaja: Marjo Maukonen
Jari Kallio
Leena Saario
Ben Romsi
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Kiialan Rajalammi

| Kiialan Rajalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  60°56′26″N, 24°49′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskuoja:  oja Sammaljärveen 
Järvinumero:  35.824.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,7  m 
Rantaviiva:  0,694 km  
Pinta-ala:  2,707  ha 
 fiKiialan Rajalammi 
Kiialan Rajalammi  tai myös Kiiolan Rajalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee Sammaljärven pohjoispuolella soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Lampi on autio eikä siihen johda teitä.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu Rajalamminsuolta yksitoista ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se laskee Sammaljärveen, josta vedet kulkeutuvat Heinäjokea, Puujokea ja Hiidenjokea myöten Vanajaveteen.
Historiaa

Vuoden 1964 peruskartassa Rajalammin kautta kulki kolmen kylän raja ja kahden kylän välinen raja jatkoi kaakkoon kolme kilometriä toiselle Rajalammille. Suo oli tuolloin ojittamaton, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa se oli tiheästi ojitettu.
Kotimaan sävel

| Kotimaan sävel Henry Theelin |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1942–1952
 Julkaistu: 2008
 Tyylilaji: vanha tanssimusiikki
 Levy-yhtiö: Salix
Henry Theelin muut julkaisut
| Jokaiselle jotakin 2007 | Kotimaan sävel 2008 | Kyyneleitä 2010 |
Kotimaan sävel on Henry Theelin kokoelmalevy, johon on koottu vanhoilta savikiekoilta kappaleita vuosilta 1942–1952.
Kappaleet

Keinumorsian
Ensi kerran kun sua suutelin
Joka ainoa hetki
Anna-Lisa
Maria de bahia
La Cucaracha
Tummasilmä senorita
Tähti ja meripoika
Kevätyön serenadi
Kom så stilla
Laulajan jenkka
Tähdenlento
Koskaan en koskaan
Aatoksin armahin
Toivetangoni
Kesätuuli
Sua lemmin kuin järjetön mä oisin
Aaveratsastajat
Meren äärellä - kuutamossa
Pyydän anteeksi
Kotimaan sävel
Unteni vaalea lilja
Maria
Pääskyjen lähtiessä
Yön laulu
Syyspihlajan alla
Syksyn ajatuksia
Konvektiivinen inhibitio

Konvektiivinen inhibitio (engl. convective inhibition, CIN tai CINH, joskus negative buoyant energy NBE) on ilman nousun estävää voimaa kuvaava luku. Konvektiota estävä kerros on inversio, joka on ylä- ja alapuolista ilmaa lämpimämpi. Konvektiivinen inhibitio eli konvektion esto CIN ilmaistaan energiana J/kg tai nopeuden neliönä m²/s². Negatiivinen ilmakehän noste CIN on CAPE:lle vastakkainen. Sbcinh on cin maan pinnalle, ja mlcinh niin sanotulle sekoittumiskerrokselle.
CIN < 100 mahdollisesti epävakaa
CIN 100–200 hieman vakaa
CIN 200–300 keskinkertaisen vakaa
CIN > 400 hyvin vakaa
Aiheesta muualla

Suomen mlcinh
Suomen sbcinh
Meteorologinen data ja muuttujat
Auringon säteily
CAPE
helteen tukaluus
CIN
epävakaisuus
kastepiste
konvektio
kosteus
lämpötila
lifted-indeksi
näkyvyys
pakkasen purevuus
pilvi
salama
sade
tuuli
vesihöyry
Kotimaani ompi Suomi

Kotimaani ompi Suomi on amerikansuomalaisen Jooseppi Riipan 1890-luvulla tekemä laulu. Koska alkuperä ei ole yleisesti tunnettu, laulukirjoissa se saatetaan merkitä kansanlauluksi.
Siirtolaisen laulu

Laulusta on myös muunnelma nimeltä Siirtolaisen laulu. Sen sanat löytyivät Hennalassa 1925 käsinkirjoitetusta vihkosta ”Lauluja sotapalvelusajalta”. . Sanoituksesta kajastaa aavistus sisällissodan häviäjien kaihoa.  Sanat lähes samankaltaiset: kolme ensimmäistä säkeistöä samat ja viimeinen puuttuu. Kolmannen säkestön jälkeen seuraavat säkeistöt:
Kiesimenjärvi

| Kiesimenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°40′53″N, 24°39′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va (14.66)
Laskupuro:  puro Moksiin 
Järvinumero:  14.664.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  201,2 m  
Pituus:  3,4 km  
Leveys:  2,5 km  
Rantaviiva:  20,703 km  
Pinta-ala:  2,96611 km²   
Tilavuus:  0,00436509 km³ 
Keskisyvyys:  1,47 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  4 
 fiKiesimenjärvi 
Kiesimenjärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Paajalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,4 kilometriä pitkä, 2,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 297 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,37 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00437 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 20,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Vihanninjoen valuma-alueeseen (14.664) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 201,2 metriä mpy.
Keltakynsimö

| Keltakynsimö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Tribus::  Arabideae
Suku::  Kynsimöt Draba
Laji::  nemorosa
Kaksiosainen nimi
 Draba nemorosa  L. 
Synonyymit
 Draba lutea 
Katso myös
   Keltakynsimö Wikispeciesissä   Keltakynsimö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltakynsimö (Draba nemorosa) on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa tavattava vaatimaton keltakukkainen ristikukkaiskasvi. Suomessa se on muinaistulokas, jota tavataan vanhoilla asuinpaikoilla.
Ulkonäkö ja koko

Yksivuotinen keltakynsimö on pienikokoinen, 10–30 cm pitkä hento kasvi. Sen varsi on haaraton tai tyvestä haarova, tähtikarvainen ja ylempää kalju. Varren tyviosassa olevat ruodittomat lehdet ovat puikeita tai pitkulaisia, leveähkötyvisiä ja hampaisia. Kukassa on neljä hohtavankeltaista terälehteä. Keltakynsimö kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmistö on pitkä ja harsu. Lituperät ovat sirottavia ja noin sentin pituisia. Mantelinmuotoiset lidut ovat noin puolen sentin pituisia. Loppukesästä kasvi kuivettuu lähes olemattomaksi ja vaikeasti tunnistettavaksi.
Suomessa kasvaa kaksi keltakynsimön muunnosta: eteläisessä Suomessa esiintyvä var. nemorosa, jonka lidut ovat lyhytkarvaiset ja Pohjanmaalla, Itä-Suomessa ja edelleen Venäjän puolella Laatokan rannoilla esiintyvä itäinen muunnos var. leiocarpa, jonka lidut ovat kaljut.
Levinneisyys

Keltakynsimön arvellaan olevan alun perin kotoisin Itä-Euroopan, Aasian ja Pohjois-Amerikan aroilta ja hiekkaisilta niityiltä. Se lienee levinnyt laajalle ihmisen mukana. Nykyään lajia tavataan Ranskasta läpi Keski-, Pohjois- ja Itä-Euroopan Tyynellemerelle saakka. Levinneisyysalueen eteläreuna ulottuu Turkista ja Iranista Keski-Aasiaan ja Kiinan eteläosiin. Keltakynsimöä kasvaa myös Pohjois-Amerikan länsi- ja keskiosissa.
Suomessa laji on muinaistulokas ja vanhan kulttuurin seuralainen. Lajista on eniten havaintoja etelärannikon viikinkien vanhan idäntien varrelta Uudeltamaalta Kymenlaaksoon. Sisämaassa lajia esiintyy usein vanhojen varuskuntakaupunkien ympäristössä, kuten Hämeenlinnassa ja Savonlinnassa. Esiintymiä on myös muutamien paikoin Pohjanlahden rannikolla muun muassa Raahen ja Oulun ympäristössä.
Elinympäristö

Keltakynsimöä tavataan Suomessa erityisesti vanhoissa kaupungeissa ja varuskuntapaikoissa. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat muurit, rauniot, avoimet kedot, hietikot ja kadunvieret. Laji on harvinaistunut rakentamisen, linnoitusvallien restauroinnin ja kasvupaikkojen umpeenkasvun takia.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Keltakynsimön levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Draba nemorosa - keltakynsimö
United States Department of Agriculture (USDA): Draba nemorosa (englanniksi)
Flora of China: Draba nemorosa (englanniksi)
Koiralammi (Urjala)

| Koiralammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Urjala
Koordinaatit:  61°04′43″N, 23°31′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Rutajärveen 
Järvinumero:  35.286.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,2  m tai 104  m 
Rantaviiva:  0,564 km 
Pinta-ala:  1,968  ha 
 fiKoiralammi 
Koiralammi  on Pirkanmaalla Urjalan taajamassa Peltorinteellä sijaitseva pieni lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Pourunlammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Rutajärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Rantaviivaa on 550 metriä. Lammen itärantaan laskee harjun rinne ja länsirannassa on umpeen ruohottuva suo. Harjulla sijaitsee joitakin asuintaloja ja lammen lounaisrannassa sijaitsee valtatien 9 varrella oleva motelli.
Kottonmouth Kings

Kottonmouth Kings on kalifornialainen rap rock -yhtye Orange Countystä. Yhtye perustettiin vuonna 1994. Kottonmouth Kingsissä on tällä hetkellä seitsemän jäsentä, joista neljä laulaa. Yhtyeeseen kuuluu Daddy-X, D-Loc, Johnny Richter, The Dirtball, Lou Dog, DJ Bobby B ja Taxman. Neljä ensimmäistä ovat pääasiallista laulajaa. Yhtyeen kaikki jäsenet ovat tunnettuja kannabiksen kannattajia. Monet yhtyeen kappaleista kertovatkin kannabiksesta. 
Yhtye sai ensimmäisen kerran suurta suosiota kun sen kappale Suburban Life oli elokuvan Scream 2 soundtrackilla. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa nimeltä Royal Highness vuonna 1998 Capitol Recordsin kautta.  
Yhtyeen musikaalisiin vaikuttajiin kuuluvat mm. Rage Against The Machine, Insane Clown Posse, Red Hot Chili Peppers, Tech N9ne ja Ice Cube.
Krootila

Finnamylin tehdas Krootilassa.
Krootila on Kokemäellä sijaitseva kylä ja kaupunginosa, joka on noin kilometrin verran kaupungin keskustaajaman Tulkkilan eteläpuolella Sonnilanjoen länsirannalla. Pientaloalueen lisäksi se muodostuu lähinnä maaseutumaisesta asutuksesta ja peltoaukeasta. Krootilan läpi kulkee Tampere–Pori-rata sekä Kokemäen keskustasta valtatie 2:lle johtava yhdystie 2471. Siellä toimii lisäksi Finnamyl Oy:n perunatärkkelystehdas, joka työllistää noin 25 henkeä. Krootila tunnetaan myös vuonna 1960 tapahtuneesta niin sanotusta uunisurmasta.
Historia

Alueella on ollut asutusta jo pronssikaudella. Krootilan vanha kylä sijaitsi alun perin hieman nykyistä pohjoisempana Kokemäenjoen rannalla, josta sen talot 1700-luvun lopun isojaon myötä siirrettiin kauemmas peltojen keskelle. 1400-luvulla kylä kuului Olavi Knuutinpoika Tolkille ja vuodesta 1437 lähtien se oli Turun tuomiokirkon pappisalttarin prebenda eli palkkaetu. Krootilan alkuperäinen nimi oli saksalaisperäinen Grothusen, jonka taustalla olivat Kokemäenjoella keskiajalla purjehtineet saksalaiset kauppiaat.
Kotys

Kotys (m.kreik. Κότυς, lat. Cotys) voi viitata seuraaviin:
Kotys, traakialainen jumalatar
Kotys (400/300-luku eaa.), Paflagonian kuningas
Kotys, Traakian odrysialaisten kuninkaita
Kotys I, Traakian odrysialaisten kuningas 384–360 eaa.
Kotys II, Traakian odrysialaisten kuningas n. 300–280 eaa.
Kotys III, Traakian odrysialaisten kuningas n. 270 eaa.
Kotys IV, Traakian odrysialaisten kuningas n. 171–166 eaa.
Kotys, Traakian sapaialaisten kuninkaita
Kotys I, Traakian sapaialaisten kuningas ainakin vuonna 48 eaa.
Kotys II, Traakian sapaialaisten kuningas 42–15 eaa.
Kotys III, Traakian sapaialaisten kuningas 12–19 jaa.
Kotys, Vähä-Armenian kuningas 38–47 jaa.
Kotys, Bosporoksen kuningas
Kourajärvi (Virrat, Rantakulma)

| Kourajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°16′30″N, 23°38′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vermasjärven valuma-alue (35.45)
Laskuoja:  oja Vermasjärveen 
Järvinumero:  35.452.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,5 m  
Rantaviiva:  1,297 km  
Pinta-ala:  4,997 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKourajärvi 
Kourajärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Rantakulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vermasjärven valuma-alueella (35.45), jonka Vermasjärven alueeseen (35.452) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,5 metriä mpy.
Kesäpaikka

| Kesäpaikka> A Summer Place |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Delmer Daves
Käsikirjoittaja:  Delmer Daves
Perustuu:  Sloan Wilsonin romaaniin
Säveltäjä:  Max Steiner
Kuvaaja:  Harry Stradling
Leikkaaja:  Owen Marks
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Kesto:  131 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäpaikka (A Summer Place) on Delmer Davesin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva vuodelta 1959. Melodramaattinen kahden pariskunnan ja heidän aikuistumassa olevien lastensa ihmissuhdedraama perustuu Sloan Wilsonin romaaniin, ja sen pääosissa näyttelevät Richard Egan, Dorothy McGuire, Sandra Dee, Arthur Kennedy, Troy Donahue ja Constance Ford. Elokuvan musiikista on jäänyt elämään nuorten rakastavaisten kohtauksissa soiva Max Steinerin kepeä teema A Summer Place.
Juoni

Köyhtyneen mahtisuvun alkoholisoitunut ja katkeroitunut perillinen Bart Hunter joutuu elääkseen pitämään vaimonsa kanssa kesäisin lomakotia suvun suuressa mutta ränsistyneessä huvilassa Mainen rannikon saaressa. Vieraaksi ilmoittautuu hänen lapsuudentuttavansa, teinivuosinaan saarella hengenpelastajana toiminut Ken Jorgenson, josta on päinvastoin tullut miljonääri kemian alalla. Jorgenson on nuorena seurustellut Hunterin viehättävän vaimon Sylvian kanssa, mutta elää nyt rakkaudettomassa avioliitossa seksikammoisen vaimonsa Helenin kanssa, joka on sairaalloisen kauhistunut myös heidän tyttärensä Mollyn pikaisesta ihastumisesta Huntereiden poikaan Johnnyyn. Ken ja Sylvia rakastuvat uudelleen ja tapahtumat kärjistyvät molempien parien avioeroon ja nuorenparin erottamiseen toisistaan lähettämällä heidät opiskelemaan eri puolille Yhdysvaltoja. Vapaamieliset Ken ja Sylvia kuitenkin kutsuvat nuoret yhteiselle lomalle upeaan rantataloonsa. Helenin epäilyjen vastaisesti nuoret harrastavat seksiä ensi kertaa vasta siellä. Molly tulee raskaaksi ja nuoret palaavat lomasaarelle pyytämään Johnnyn isältä avioitumislupaa. Humalainen Bart Hunter yrittää puhua nuoret toisiin ajatuksiin ja ottaa yhteyttä myös Helen Jorgenseniin, jolloin asiat mutkistuvat entisestään. Nuoripari ei myöskään ole vielä lain vaatimassa 21 vuoden iässä, jotta heidät voitaisiin vihitä. Kenin ja Sylvian tuella nuoret kuitenkin lopulta pääsevät vihille ja palaavat saarelle viettämään kuherruskuukauttaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Richard Egan  | … |  Ken Jorgenson     |
|  Dorothy McGuire  | … |  Sylvia Hunter     |
|  Sandra Dee  | … |  Molly Jorgenson     |
|  Arthur Kennedy  | … |  Bart Hunter     |
|  Troy Donahue  | … |  Johnny Hunter     |
|  Constance Ford  | … |  Helen Jorgenson     |
|  Beulah Bondi  | … |  rouva Hamble     |
|  Jack Richardson  | … |  Claude Andrews     |
|  Martin Eric  | … |  Todd Hasper   |
Tuotanto

Yhdysvaltojen koillisrannikolle sijoittuva tarina kuvattiin Kaliforniassa, sisäkuvat Burbankin studioilla ja ulkokuvat enimmäkseen Montereyn seudulla. Tyttökoulua esittää Colton Hall Montereyn Fisherman's Wharfin lähellä, ja päätapahtumapaikka Pine Island Inn oli yksityistalo Pacific Grovessa. Elokuvan puolivälissä Ken ja Sylvia mainitsevat muuttaneensa Frank Lloyd Wrightin suunnittelemaan taloon, ja kuvauspaikkana onkin Carmelissa Tyynenmeren rannalla sijaitseva Wrightin piirtämä Walker House.
Vastaanotto

Aikalaisarviot olivat nihkeitä, mutta aiheensa takia elokuvasta tuli nuorten aikuisten treffielokuvasuosikki. Johnny Hunteria näytellyt Troy Donahue oli roolistaan Golden Globe -ehdokkaana vuoden parhaaksi miestulokkaaksi. The New York Timesin Howard Thompson luonnehti uutuuselokuvaa upeasti kuvatuista rantamaisemistaan huolimatta karkeaksi, rumaksi ja räikeän seksinhajuiseksi tarinaksi, jossa kahden mahtisuvun oudot moraalikäsitykset murskaavat viattoman nuorenparin unelmaa. Max Steinerin musiikin hän kirjoitti alleviivaavan juonenkäänteitä paalutuskoneen hienovaraisuudella. Variety-lehden ensi-ilta-arvio murskasi Delmer Davesin käsikirjoittamat hahmot epätodellisiksi ja yksiulotteisiksi, liian selvästi joko hyviksi tai pahoiksi. Lehden mielestä dialogi on saarnaavaa ja elokuva kokonaisuudessaan yrittää haukata liian isoa palaa dramaattisesta ja tärkeästä aiheesta.
Kesäpaikka sai Suomessa ensi-iltanssa helmikuussa 1960, ja se on esitetty Mainos-TV:n ohjelmistossa 1984. Helsingin Sanomien Paula Talaskivi arveli muidenkin suomalaiskatsojien kuin itsensä hämmästelevän rohkeana markkinoidun uutuuselokuvan lapsekkaalta vaikuttavaa siistiä pinnallisuutta ja hyväuskoisuutta: ”Meillä yleisö nauraa elokuvan vakavillekin kohdille, mutta silti sitã juostaan kyllä katsomaan – niinkuin luetaankin vastaavia romaaneja.” Elokuvan televisioesityksen alla Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti, ettei Delmer Davesin synkkä mutta melko pinnallinen tarina aivan vedä vertoja Douglas Sirkin saman ajan melodraamoille Tuuleen kirjoitettu ja Suurinta elämässä, mutta siinä on hänestä kuitenkin jotakin epätavallista lumoa, joka nostaa sen tusinatuotteiden yläpuolelle.
Aiheesta muualla

Kesäpaikka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:A Summer Place (film)
Käännös suomeksi
Kotui

| Kotui Коту́й |
| --- | --- |

Alkulähde:  Putoranan laakio
Laskupaikka:  Hatanga
Maat:  Venäjä
Pituus:  1 409 km
Valuma-alue:  176 000 km²
Kotui (ven. Коту́й) on Hatangan eteläisempi latvajoki Krasnojarskin aluepiirin Evenkian ja Taimyrin piireissä Venäjällä. Sen pituus on 1 409 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 176 000 neliökilometriä.
Laptevinmereen laskeva Hatangan vesistö: latvahaaroista ylempi on Heta, alempi etelästä virtaava on Kotui.
Kotui saa alkunsa Putoranan laakiolta. Se virtaa aluksi kohti kaakkoa, kääntyy sitten koilliseen ja lopuksi pohjoiseen. Suurimmat sivujoet ovat Moijero, Kotuikan, Erijetška, Tšangada ja Tukalan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotui Wikimedia Commonsissa
Kärjennoukka

Kärjennoukka (tai häriennoukka, käriennoukka, häriännoukka, paimenpilli, pajupilli, soittu, porshanhuuli, halkisoittu, leppäpilli, puavopilli) on vanha suomalainen soitin, joka on ollut käytössä ainakin 1200-luvulta lähtien. Voimakasäänistä soitinta on käytetty sekä viestimiseen, että ajanvietteeksi.
Kärjennoukka valmistetaan halkaistusta puusta, jonka sisus on koverrettu. Puulajina on käytetty pajua, leppää, pihlajaa, koivua tai katajaa. Soittimia on ollut sormiaukollisia ja sormiaukottomia. Sormiaukottomien pituus on vaihdellut 7–15 senttimetrin välillä ja sormiaukollisten 14–28 senttimetrin välillä. Sormiaukkoja on ollut kahdesta neljään.
Tanotorvi eli hautatorvi on kärjennoukka, johon tuohesta tai lepästä tehty kaikusuppilo.
Kärkelän kartano

Kärkelän kartano Karjalohjalla.
Kärkelän kartano on kartano Karjalohjalla Kärkelän kylässä. Sen on omistanut Fiskars, jolloin siinä oli maata 1306 hehtaaria.
Siihen liittyvät Kärkelän kuparisulatto, joka on 1765-1883 toiminnassa ollut kuparihytti eli kuparisulatto Kiskon puolella Salossa Karjalohjan Kärkelän kylän rajalla, ja Kärkelän ruukki, kuparisulattoon liittynyt ruukkiyhdyskunta Kiskon ja Karjalohjan rajalla.
Kärkelän kartano sijaitsee Orijärven kaivokselta Kärkelään kulkevan tien varrella. Sen päärakennus on taitekattoinen ja siinä on kaksi kerrosta. Sen vanhimmat osat ovat vuodelta 1786. Päätyihin on lisätty siivet vuosina 1845 ja 1854.
Kuparisulaton toiminnan päätyttyä 1882 Kärkelästä tuli Fiskarsin ruukin ulkokartano, Siellä harjoitettiin maanviljelystä ja karjanhoitoa. 1900-luvun alussa Kärkelässä oli 23 torppaa.
Kartano on nykyisin yksityisomistuksessa matkailuyrityksenä.