Naturalismi (filosofia)
Naturalismin muotoja > Metodologinen naturalismi

Naturalismin maltillisempaa näkemystä, metodologista eli tietoeoreetista muotoa, jonka mukaan naturalismi on vain tutkimusparadigma ja jättää pohtimatta onko naturalismi vahvassa metafyysisessä mielessä totta, kutsutaan metodologiseksi naturalismiksi.
Metodologisen naturalismin mukaan tieteenteossa voidaan olettaa vain luonnollisia entiteettejä ja prosesseja ja on käytettävä vain luonnontieteiden metodeja.
Metodologinen naturalismi on kognitiivinen tietoteoreettinen lähestymistapa todellisuuteen, joka selittää ja testaa tieteellisiä teorioita, hypoteeseja ja empiirisiä koketuloksia vain luonnollisiin syihin ja tapahtumiin viitaten. Metodologista naturalismia ovat kannattaneet mm. Michael Ruse (1940–) ja Stephen Jay Gould (1941–2002).
Steven Schafersman toteaa, että metodologinen naturalismi on "filosofisen naturalismin omaksumista tai olettamista tieteellisessä menetelmässä joko hyväksymällä tai uskomatta sitä täysin tai ilman sitä... tiede ei ole metafyysistä eikä sen menestyminen riipu minkään metafysiikan lopullisesta totuudesta, mutta metodologinen naturalismi on omaksuttava strategiana tai työhypoteesina, jotta tiede menestyisi. Voimme siksi olla agnostisia naturalismin perimmäisen totuuden suhteen, mutta meidän on kuitenkin omaksuttava se ja tutkittava luontoa ikään kuin luonto olisi kaikki mitä on."
Sosiologi Elaine Ecklundin tutkimukset viittaavat siihen, että uskonnontutkijat soveltavat käytännössä metodologista naturalismia. He raportoivat, että heidän uskonnolliset vakaumuksensa vaikuttavat siihen, miten he ajattelevat työnsä – usein moraalisia – seurauksia, mutta eivät tapaan, jolla he harjoittavat tiedettä.
Robert T. Pennock kirjoitti artikkeli- ja kirjasarjassa vuodesta 1996 lähtien käyttämällä termiä "metodologinen naturalismi" selventääkseen, että tieteellinen menetelmä rajoittuu luonnollisiin selityksiin olettamatta yliluonnollisen olemassaoloa tai olemattomuutta, eikä se perustu dogmaattisesta metafyysisestä naturalismista. Tuomari lainasi Pennockin todistusta asiantuntijatodistajana Kitzmiller v. Dover Area School District -oikeudenkäynnissä muistiolausunnossaan, jossa hän päätteli, että "metodologinen naturalismi on tieteen perussääntö nykyään":
"Asiantuntijat todistavat, että 1500- ja 1600-luvun tieteellisen vallankumouksen jälkeen tiede on rajoittunut etsimään luonnollisia syitä selittääkseen luonnonilmiöitä... Vaikka yliluonnolliset selitykset voivat olla tärkeitä ja niillä voi olla ansioita, ne eivät ole osa tiedettä ." Se on "perussääntö", joka "vaatii tutkijoiden etsimään selityksiä ympärillämme olevasta maailmasta sen perusteella, mitä voimme tarkkailla, testata, kopioida ja todentaa."
Eugene Scott sanoi:
»On tehtävä selvä ero tieteen [metodologisen naturalismin] tapana tuntea luonnon maailmaa ja tieteen [filosofinen naturalismi] välillä filosofisten näkemysten perustana. Toinen pitäisi opettaa lapsillemme koulussa, ja toinen voidaan valinnaisesti opettaa lapsillemme kotona. ... Jopa joku, joka saattaa olla eri mieltä logiikkani tai tiedefilosofian ymmärrykseni kanssa, ymmärtää usein strategiset syyt erottaa metodologinen ja filosofinen materialismi [naturalismi] – jos haluamme useamman amerikkalaisen ymmärtävän evoluutiota. Hän ehdottaa, että tiedemiehet voivat purkaa osan evoluution vastustuksesta tunnustamalla ensin, että valtaosa amerikkalaisista on uskovia ja että useimmat amerikkalaiset haluavat säilyttää uskonsa. Hän uskoo, että yksilöt voivat säilyttää uskonnolliset uskomukset ja silti hyväksyä evoluution metodologisen naturalismin kautta. Tutkijoiden tulisi siksi välttää mainitsemasta metafyysistä naturalismia ja käyttää sen sijaan metodologista naturalismia.»
Schafersman kirjoittaa, että "vaikka tiede prosessina vaatii vain metodologista naturalismia, uskon, että tutkijoiden ja muiden oletus metodologisesta naturalismista loogisesti ja moraalisesti sisältää ontologisen naturalismin" ja "väittelen, että metodologisen naturalismin harjoittaminen tai omaksuminen edellyttää looginen ja moraalinen usko ontologiseen naturalismiin, joten niitä ei ole loogisesti irrotettu toisistaan." Strahler on samaa mieltä: "Naturalistinen [ontologinen] näkemys on, että tarkkailemamme tietty universumi syntyi ja on toiminut koko ajan ja kaikessa osia ilman minkään yliluonnollisen toimijan sysäystä tai ohjausta. Tiede pitää naturalistista näkemystä perustavanlaatuisena oletuksensa."