stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Punaisen Ristin Hämeen piiri
Hämeen piiri Kanta-Hämeessä

Kanta-Hämeessä on kymmenen osastoa. Niistä Hauhon ja Hämeenlinnan sekä Lammi-Tuuloksen osasto toimivat Hämeenlinnan kaupungissa. Hauhon kunta, Lammin kunta ja Tuuloksen kunta ovat yhdistyneet Hämeenlinnan kaupunkiin.
| Osasto | kaupunki tai kunta | toiminnat | sijainti |
| --- | --- | --- | --- |
| Forssan osasto | Forssan kaupunki |  |  |
| Hattulan osasto | Hattulan kunta |  |  |
| Hauhon osasto | Hämeenlinnan kaupunki |  |  |
| Hämeenlinnan osasto | Hämeenlinnan kaupunki |  |  |
| Janakkalan osasto | Janakkala |  |  |
| Jokioisten osasto | Jokioisten kunta |  |  |
| Lammin-Tuuloksen osasto | Hämeenlinnan kaupunki |  |  |
| Riihimäen osasto | Riihimäen kaupunki |  |  |
| Tammelan osasto | Tammelan kunta |  |  |
| Ypäjän osasto | Ypäjän kunta |  |  |
Hämeen piiri Pirkanmaalla

Pirkanmaalla on 29 osastoa. Tampereen kaupungissa niistä toimii kolme. Teiskon kunta on yhdistynyt Tampereen kaupunkiin.
| Osasto | kaupunki tai kunta | toiminnat | sijainti |
| --- | --- | --- | --- |
| Aitoon osasto | Pälkäneen kunta |  |  |
| Akaan osasto | Akaan kaupunki |  |  |
| Hämeenkyrön osasto | Hämeenkyrön kunta |  |  |
| Juupajoen osasto | Juupajoen kunta |  |  |
| Kangasalan osasto | Kangasalan kaupunki |  |  |
| Kihniö-Parkanon osasto | Kihniön kunta ja Parkano |  |  |
| Kuhmalahden osasto | Kangasalan kaupunki |  |  |
| Kuhmoisten osasto | Kuhmoisten kunta |  |  |
| Kurun osasto | Ylöjärven kaupunki |  |  |
| Lempäälän osasto | Lempäälän kunta |  |  |
| Lopen osasto | Lopen kunta |  |  |
| Luopioisten osasto | Pälkäneen kunta |  |  |
| Länsi-Teiskon osasto | Tampereen kaupunki |  |  |
| Mäntän osasto | Mänttä-Vilppulan kaupunki |  |  |
| Nokian osasto | Nokian kaupunki |  |  |
| Oriveden osasto | Oriveden kaupunki |  |  |
| Pirkkalan osasto | Pirkkalan kunta |  |  |
| Pälkäneen osasto | Pälkäneen kunta |  |  |
| Ruoveden osasto | Ruovesi |  |  |
| Sääksjärven osasto | Lempäälän kunta |  |  |
| Tampereen osasto | Tampereen kaupunki |  |  |
| Teiskon osasto | Tampereen kaupunki |  |  |
| Tervakosken osasto | Janakkalan kunta |  |  |
| Urjalan osasto | Urjalan kunta |  |  |
| Valkeakosken osasto | Valkeakosken kaupunki |  |  |
| Vesilahden osasto | Vesilahden kunta |  |  |
| Vilppulan osasto | Mänttä-Vilppulan kaupunki |  |  |
| Virtain osasto | Virtain kaupunki |  |  |
| Ylöjärven osasto | Ylöjärven kaupunki |  |  |
Hämeen piiri Päijät-Hämeessä

Päijät-Hämeessä on kahdeksan osastoa. Nastolan kunta on yhdistynyt Lahden kaupunkiin. Iitin kunta on siirtynyt Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. Kuitenkin Suomen Punaisen Ristin Iitin osasto kuuluu edelleen Suomen Punaisen Ristin Kaakkois-Suomen piiriin eikä Suomen Punaisen Ristin Hämeen piiriin.
| Osasto | kaupunki tai kunta | toiminnat | sijainti |
| --- | --- | --- | --- |
| Asikkalan osasto | Asikkalan kunta   Vääksy | ensiapupäivystys   vapaaehtoinen pelastuspalvelu  | 61.176175332, 25.538112530 |
| Heinolan osasto | Heinolan kaupunki | ensiapupäivystys   keräystoiminta   vapaaehtoinen pelastuspalvelu  ystävätoiminta  | 60.987148859, 25.665970402  |
| Hollolan osasto | Hollolan kunta   Salpakangas | ensiapupäivystys   henkinen tuki   ystävätoiminta | 60.989542163, 25.505916817  |
| Iitin osasto | Iitin kunta, Kausala |  |  |
| Kärkölän osasto | Kärkölän kunta | vapaaehtoinen pelastuspalvelu  | 60.869839386, 25.257714256  |
| Lahden alueen osasto | Lahden kaupunki   Keski-Lahti | ensiapupäivystys   ensihuoltotoiminta   nuorisotoiminta   ystävätoiminta  | 60.984200615, 25.655815044  |
| Nastolan osasto | Lahden kaupunki   Nastonharju |  | 60.939594200, 25.943712321  |
| Orimattilan osasto | Orimattilan kaupunki   Orimattilan keskustaajama |  | 60.801372654, 25.735517937  |
| Padasjoen osasto | Padasjoen kunta |  |  |
Päijät-Hämeen maakunnassa järjestettiin 2022 Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän sosiaalipäivystäjien Suoja-2022-harjoitus, jossa harjoiteltiin evakuointikeskuksen toiminnan tukemista vapaaehtoisvoimin. Harjoitukseen osallistui henkilöitä Asikkalan, Heinolan, Kärkölän, Lahden alueen, Nastolan ja Orimattilan osastoista sekä lisäksi myös Autoliiton Nastolan osasto.
Kanta-Häme
Pirkanmaa
Päijät-Häme
Frederick Suppe

Frederick Suppe (s. 22. helmikuuta 1940 Los Angeles, Kalifornia) on filosofian emeritusprofessori Marylandin yliopistossa. Hän on tehnyt merkittävää työtä tieteenfilosofiassa.
Hän väitteli filosofian tohtoriksi Michiganin yliopistossa, ja hänen erikoistumisalueensa ovat tieteenfilosofia, tietoteoria, metafysiikka ja filosofinen teologia.
Hänen merkittävät teoksensa tieteenfilosofian alueella ovat The Structure of Scientific Theories (1977) ja The Semantic Conception of Theories and Scientific Realism (1989).
Kritiikki eliminatiivista materialismia kohtaan

Suppe (1996: 294–295tarvitaan parempi lähde) kritisoi eliminatiiviselle materialismille ominaista pyrkimystä palauttaa koko todellisuus aineellisiin tekijöihin. Hän pitää sitä yhtenä ilmauksena tieteisuskosta. Eliminatiivisen materialismin puolesta esitetyt argumentit kertovat aina saman kertomuksen. Ne olettavat, että korkeammalle tasolle A kuuluvat asiaintilat, oliot, tapahtumat ja prosessit vastaavat jollakin tavalla alemman tason B asiaintiloja, olioita, tapahtumia ja prosesseja. Esimerkiksi ihmisen ajattelu on yhteydessä aivojen toimintaan.
Teokset

The meaning and use of models in mathematics and the exact sciences: a study in the structure of exact scientific theories. Thesis (PhD), University of Michigan, 1967
The Structure of Scientific Theories, (Hrsg. F. Suppe) University of Illinois Press (1978). ISBN 0-252-00634-8
The Semantic Conception of Theories and Scientific Realism (1989). ISBN 0-252-01605-X
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Jules Supervielle

| Jules Supervielle |
| --- | --- |
 Jules Supervielle 1948.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1884 Montevideo, Uruguay
Kuollut: 1960 (75–76 vuotta) Pariisi, Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jules Supervielle (1884 Montevideo, Uruguay – 1960 Pariisi, Ranska) oli uruguaylais-ranskalainen kirjailija.
Supervielle oli alle vuoden ikäinen kun hänen vanhempansa kuolivat. Hän paljasti ensimmäisen maailmansodan aikana kirjesensorina toimiessaan vakooja Mata Harin. Hän asui vuorotellen Etelä-Amerikassa ja Ranskassa. Vaikka hänen tuotannossaan on surrealistisia piirteitä, hän on ensisijaisesti panteisti.
Suomennettuja runoja

Hevonen taiteessa, runoudessa, historiassa, toim. Ritva Haavikko, Helsinki: WSOY 2003 ISBN 951-0-22877-X
Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 ISBN 951-0-06216-2, 2004 ISBN 951-0-29121-8
Salaperäinen seurue: runoja jotka tulivat ja jäivät, suom. ja toim. Pentti Saaritsa, WSOY 1997 ISBN 951-0-22208-9
Suurempi kuin sydämeni: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa, toim. ja suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjapaja 1982 ISBN 951-621-339-1
Ajan hevoset, suom. Markku Paasonen, teoksessa: Hevonen taiteessa, runoudessa, historiassa
Elämä (Vivre), suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta
Jumala ajattelee ihmistä (Dieu Pense à l'Homme), suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta (vain laitoksissa 1974, 2004)
Lautréamont, suom. Pentti Saaritsa, teoksessa: Salaperäinen seurue
Poppeli tähtien alla (Un peuplier sous les étoiles), suom. Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta
Rukous tuntemattomalle, suom. Anna-Maija Raittila, teoksessa: Suurempi kuin sydämeni
Sairaus, suom. Annikki Tähkä ja  Henry G. Gröndahl, julkaisussa: Ajan kirja: kirjallinen neljännesvuosilehti 1949 ; nro 3
Tuntemattomat ystävät, suom. Pentti Saaritsa, teoksessa: Salaperäinen seurue
Markku Paasosen suomentamia Superviellen runoja on julkaistu Nuori voima -lehdessä (1998: 2).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jules Supervielle Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uruguay  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Länsi-Suomen merivartiosto

Porin merivartioasema Mäntykallon saaressa.
Länsi-Suomen merivartioston lippu, jossa Saaristomeren merivartioston käyttämä Turun kaupungin vaakuna, sekä Pohjanlahden merivartioston käyttämä Vaasan kaupungin vaakuna.
Länsi-Suomen merivartiosto (ruots. Västra Finlands sjöbevakningssektion) on Suomen rajavartiolaitoksen hallintoyksikkö, joka muodostettiin 1. helmikuuta 2004 yhdistämällä Pohjanlahden merivartiosto ja Saaristomeren merivartiosto.
Länsi-Suomen merivartiosto vastaa muun muassa valvonta-alueensa rajavalvonnasta, rajatarkastuksista, meripelastuspalvelusta, ympäristörikosten torjunnasta sekä kalastuksen ja metsästyksen valvonnasta yhteistyössä muiden viranomaisten ja vapaaehtoisten tahojen kanssa. Myös rajanylityspaikat, kuten satamat ja lentoasemat, ovat merivartioston toimialuetta.
Merivartioston toimialueeseen kuulu 10 merivartioasemaa ja kaksi vartiolaivaa sekä aluevesirajaa 1 080 kilometriä ja maarajaa 48 kilometriä Ruotsin rajalla. Toimialue käsittää koko Suomen rannikon ja talousvyöhykkeen sekä Ahvenanmaan, lukuun ottamatta Suomenlahtea, joka kuuluu Suomenlahden merivartiostolle.
Länsi-Suomen merivartioston esikunta sekä johto- ja meripelastuskeskus (MRCC Turku) sijaitsevat Juhana Herttuan puistokadulla Turussa.
Rajatarkastukset

Länsi-Suomen merivartioston toimialueen tarkastettava rajaliikenne keskittyy lähinnä lentoasemille, mutta tarkastuksia tehdään myös satamissa. Länsi-Suomen merivartioston rajanylityspaikoilla ei ole säännöllistä, tarkastettavaa reittiliikennettä. Merivartioston toimialueella kansainvälisiä rajanylityspaikkoja lentoliikenteessä ovat Jyväskylän, Kemi-Tornion, Kruunupyyn, Seinäjoen, Maarianhaminan, Oulun, Porin, Tampere-Pirkkalan, Turun ja Vaasan lentoasemat.
Toimialueen lentoasemista poliisi hoitaa rajatarkastukset Jyväskylässä, Tampere-Pirkkalassa ja Seinäjoella. Poliisi tarkastaa myös Hallin ja Kauhavan lentoasemat. Tulli tarkastaa pienkoneet Jyväskylässä ja Tampere-Pirkkalassa. Muiden lentoasemien rajatarkastuksista huolehtii Länsi-Suomen merivartiosto.
Maarianhaminan satama on ainoa Länsi-Suomen merivartioston toimialueeseen kuuluva huvialusliikenteen kansainvälinen rajanylityspaikka. Ahvenanmaan merivartioasema on myös kansainvälinen rajanylityspaikka yksinomaan vedestä lähteville ja veteen saapuville lentokoneille. Tulli tekee lasti- ja kalastusalusten rajatarkastukset satamissa, mutta poikkeuksena on kuitenkin Kalajoen satama, jossa lastialusten rajatarkastuksista huolehtii Kalajoen merivartioasema.
Organisaatio

Suomen merivartiosto perustettiin 1. helmikuuta 2004 valtioneuvoston asetuksella, jolla Pohjanlahden merivartiosto (perustettu 1945) lakkautettiin itsenäisenä yksikkönä ja liitettiin Saaristomeren merivartiostoon (per. 1945), ja yhdistymisessä uudeksi nimeksi tuli Länsi-Suomen merivartiosto.
2018 vuoden lopussa lakkautettiin Kalajoen, Kaskisten ja Kemin merivartioasemat. Henkilökunta siirrettiin jatkuvasti miehitettyille Kokkolan, Porin, Vallgrundin ja Virpiniemen merivartioasemille.
Länsi-Suomen merivartiosto on organisoitu hierarkisesti esikunta-linjaorganisaation mukaan, jossa vartioston komentaja johtaa koko vartiostoa.
| Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen> tehtävä | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen> nimi | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen> arvo | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen> aloittaminen | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen> päättäminen | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  | Länsi-Suomen merivartioston komentajat apulaiskomentajineen>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Länsi-Suomen merivartioston komentaja | Wärnhjelm, Henrik | kommodori | 2004 | 30.4.2012 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Länsi-Suomen merivartioston komentaja | Hyyppä, Mikko | komentaja | 1.5.2012 | 31.7.2012 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Länsi-Suomen merivartioston komentaja | Savolainen, Jukka | kommodori | 1.8.2012 | 30.9.2017 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Länsi-Suomen merivartioston komentaja | Tuominen, Marko | kommodori | 1.10.2017 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Länsi-Suomen merivartioston apulaiskomentaja | Laaksonen, Ari | komentaja | 2004 | 1.1.2011 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Länsi-Suomen merivartioston apulaiskomentaja | Hyyppä, Mikko | komentaja | 1.1.2011 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Länsi-Suomen merivartioston apulaiskomentaja | Osola, Kalle | komentaja   | 1.1.2011 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Organisaatio > Esikunta

Esikuntaan, jonka tehtävänä on tukea yksiköitä ja komentajaa, kuuluvat henkilöstötoimisto ja operatiivisesta toiminnasta vastaava meritoimisto.
Meritoimiston alaisuuteen kuuluvat Turun meripelastusjohtokeskus (MRCC Turku) sekä rikostorjuntayksikkö. Vaasassa johtokeskuksena toiminut meripelastuslohkokeskus (MRSC Vaasa) lakkautettiin vuonna 2012.
Kansainväliset rajanylityspaikat ja merivartioasemat

Länsi-Suomen merivartiostolle kuuluvat vartiolaivat ovat VL Uisko ja VL Tursas.
Länsi-Suomen merivartioston toimialueen tarkastettava rajaliikenne keskittyy lähinnä lentoasemille, mutta tarkastuksia tehdään myös satamissa. Länsi-Suomen merivartioston rajanylityspaikoilla ei ole säännöllistä, tarkastettavaa reittiliikennettä. Merivartioston toimialueella kansainvälisiä rajanylityspaikkoja lentoliikenteessä ovat Jyväskylän, Kemi-Tornion, Kruunupyyn, Seinäjoen, Maarianhaminan, Oulun, Porin, Tampere-Pirkkalan, Turun ja Vaasan lentoasemat.
Toimialueen lentoasemista poliisi hoitaa rajatarkastukset Jyväskylässä, Tampere-Pirkkalassa ja Seinäjoella. Poliisi tarkastaa myös Hallin ja Kauhavan lentoasemat. Tulli tarkastaa pienkoneet Jyväskylässä ja Tampere-Pirkkalassa. Muiden lentoasemien rajatarkastuksista huolehtii Länsi-Suomen merivartiosto.
Maarianhaminan satama on ainoa Länsi-Suomen merivartioston toimialueeseen kuuluva huvialusliikenteen kansainvälinen rajanylityspaikka. Ahvenanmaan merivartioasema on myös kansainvälinen rajanylityspaikka yksinomaan vedestä lähteville ja veteen saapuville lentokoneille. Tulli tekee lasti- ja kalastusalusten rajatarkastukset satamissa, mutta poikkeuksena on kuitenkin Kalajoen satama, jossa lastialusten rajatarkastuksista huolehtii Kalajoen merivartioasema.
Kansainväliset rajanylityspaikat ja merivartioasemat > Kansainväliset rajanylityspaikat

| Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat> Rajanylityspaikka | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat> maakunta | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat> kunta, alue | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  | Länsi-Suomen merivartioston tarkastamat kansainväliset rajanylityspaikat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kemi-Tornion lentoasema | Lappi | Kemi |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Kokkola-Pietarsaaren lentoasema | Keski-Pohjanmaa | Kruunupyy |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Maarianhaminan lentoasema | Ahvenanmaa | Maarianhamina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Oulun lentoasema | Pohjois-Pohjanmaa | Oulu |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Porin lentoasema | Satakunta | Pori |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Turun lentoasema | Varsinais-Suomi | Turku |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vaasan lentoasema | Pohjanmaa (Österbotten) | Vaasa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Kansainväliset rajanylityspaikat ja merivartioasemat > Merivartioasemat

Länsi-Suomen merivartiostolla on kahdeksan johdettua merivartioasemaa, mistä Nauvon merivartioasemalla Paraisilla on lisäksi kaksi muuta toimipaikkaa: Hiittisten ja Susiluodon merivartioasemat Hiittisissä ja Kustavissa. Hiittisten ja Susiluodon merivartioasemat ovat Paraisilla olevan Nauvon merivartioaseman toimipaikkoja. Kolme merivartioasemaa lakkautettiin 2018 lopussa.
| Merivartioasemat> Merivartioasema | Merivartioasemat> maakunta | Merivartioasemat> kunta | Merivartioasemat> alue | Merivartioasemat> paikka | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  | Merivartioasemat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nauvon merivartioasema | Varsinais-Suomi | Parainen | Nauvo | Pärnäinen |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Nauvon merivartioaseman Hiittisten merivartioasema | Varsinais-Suomi | Kemiönsaari | Hiittinen  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Nauvon merivartioaseman Susiluodon merivartioasema | Varsinais-Suomi | Kustavi | Kaurissalo | Susiluoto  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Ahvenanmaan merivartioasema | Ahvenanmaa | Maarianhamina |  | Västerhamn (Länsisatama) |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Kökarin merivartioasema | Ahvenanmaa | Kökar |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Rauman merivartioasema | Satakunta | Rauma |  | Tarvonsaari |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Porin merivartioasema | Satakunta | Pori |  | Mäntykallo |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vallgrundin merivartioasema | Pohjanmaa (Österbotten) | Mustasaari |  | Södra Vallgrund |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Kokkolan merivartioasema | Pohjanmaa (Österbotten) | Kokkola | Öja |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Virpiniemen merivartioasema | Pohjois-Pohjanmaa | Oulu | Kello |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Alukset

Rajavartiolaitoksen alukset merivartioinnin osalta jakautuvat Länsi-Suomen merivartioston ja Suomenlahden merivartioston käyttämiin aluksiin.
| Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> vesialustyyppi | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> merkki ja malli | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> haltija | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> paikka | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> rekisteritunnus | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> MMSI | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset> aloitus | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset>  | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset>  | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset>  | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset>  | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset>  | Suomen rajavartiolaitoksen vesialukset>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vartiolaiva | VL Tursas | Länsi-Suomen merivartiosto  |  | OIUI | 230 303 000  | 1986 |  |  |  |  |  |  |
| vartiolaiva | VL Uisko | Länsi-Suomen merivartiosto  |  | OIUM | 230 304 000  | 1987 |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | RV 241  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 7 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 8 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 9 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 10 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 11 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 12 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 13 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 14 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 15 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 16 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| rannikkovartiovene | 17 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| partiovene | BSL 109  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| partiovene | LS 111 | Länsi-Suomen merivartiosto  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| nopea partiovene | NV 250 | Länsi-Suomen merivartiosto | Rauman merivartioasema  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| nopea partiovene | NV 353 | Länsi-Suomen merivartiosto | Virpiniemen merivartioasema  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
PV 166: 
| PV 276 | Länsi-Suomen merivartiosto | Kokkolan merivartioasema  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| PV 277 | Länsi-Suomen merivartiosto | Virpiniemen merivartioasema  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
PV 281 : 
PV 323 : 
PV (PV-08, 2009)   : 
PV (PV-08, 2010-2011) : 
PV (PV-08, 2010-2011)  : 
PV (PV-08, 2010-2011)  : 
PV (PV-08, 2010-2011)  : 
PV (PV-08, 2010-2011)  : 
PV (PV-08, 2010-2011)  : 
PV (PV-08, 2013)   : 
| nopea partiovene | NV-17 -luokka (2018-2022)  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
2: 
3: 
4: 
5: 
6: 
7: 
Ilmatyynyaluksiin kuuluu muun muassa Hovecraft. Lisäksi merivartiostoilla on useita apuveneitä.
Aiheesta muualla

Länsi-Suomen merivartiosto Rajavartiolaitos. Arkistoitu 5.12.2011. Viitattu 23.12.2011.
Suomen rajavartiolaitoksen hallinnollinen jako
Päähallintopaikka: Rajavartiolaitoksen esikunta
Kaakkois-Suomen rajavartiosto | Kainuun rajavartiosto | Lapin rajavartiosto | Länsi-Suomen merivartiosto | Pohjois-Karjalan rajavartiosto | Raja- ja merivartiokoulu | Suomenlahden merivartiosto | Vartiolentolaivue
Susiluodon merivartioaseman tähystystorni.
VL Uisko.
VL Tursas.
Suomen äänioikeuden historia

Suomen äänioikeuden historia alkaa jo sääty-yhteiskunnan ajalta. Varsinkin 1900-luvun aikana äänioikeutta on Suomessa merkittävästi laajennettu. Ruotsin vallan ja autonomian aikana Suomen kansanedustuslaitoksena toimivat nelisäätyiset säätyvaltiopäivät. Porvarissäädyssä äänioikeus määräytyi veronmaksukyvyn, talonpoikaissäädyssä maaomistuksen ja pappissäädyssä virka-aseman perusteella. Aatelissäädyn edustajia ei valittu lainkaan vaaleilla. 
Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus toteutettiin Suomessa valtiollisella tasolla vuonna 1906 samassa yhteydessä kun säätyvaltiopäivät korvattiin eduskunnalla. Tuolloin naiset ja myös suurin osa miespuolista väestöä saivat ensi kertaa äänioikeuden ja äänioikeutettujen määrä kymmenkertaistui. Kunnallisella tasolla vastaava uudistus toteutettiin 1917. Myöhemmin äänioikeudesta on vielä poistettu eräitä rajoituksia sekä äänioikeusikärajaa alennettu.
Ennen yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta > Vaalitoiminnan alku

Vuonna 1362 Ruotsin kuninkaaksi valittu Haakon VI Maununpoika määräsi, että suomalaisilla oli oikeus ottaa osaa Ruotsin kuninkaanvaaliin. Suomen edustajina tuli lähettää Moran kiville laamanni, pappeja ja 12 talonpoikaa.