Neoliittinen Lähi-itä
Varhaisin maanviljely

Uusien tietojen mukaan maanviljely alkoi jossain Hedelmällisen puolikuun alueella Levantissa tai Mesopotamian pohjoispuolella noin 11000–9500 kalenterivuotta eaa.. ja oli vielä hyvin harvinaista. Tällöin jääkausi oli juuri päättynyt. Noin 9500–8000 eaa. maanviljely oli jo levinnyt eteläiseen Keski-Turkkiin asti ja oli melko yleistä Lähi-idässä. Tällöin viljaa viljeltiin Israelissa, Syyriassa, kaakkoisessa Turkissa ja Pohjois-Irakissa ja ehkä lounaisen Iranin vuorillakin. Viljelypaikkojen määrä räjähti kasvuun noin 8000–6400 eaa., jolloin viljely oli jo leviämässä Eurooppaan.
Maanviljely ilmestyi Tell Mureybatin IVA-kerrostumaan noin 8700–8200 eaa. Pian sen jälkeen paikalla alettiin tehdä neliömäisiä taloja. Neliömäiset talot liitetään yleensä paikalla pysyvään maanviljelyasutukseen. Maanviljely levisi PPNA-kaudella ja varhaisella PPNB-lähinnä Syyriaan ja Israeliin.. Keskisellä ja myöhäisellä PPNB-kaudella, syntyi suuria keskuksia ja viljely levisi Turkkiin  asti, ainakin Cayonuun ja mahdollisesti  Turkin etelärannikolle, Tällöin obsidiaanikauppa Keski-Turkin kanssa kukoisti. PPNB-kautta luonnehti Zagros-vuorilla mm. asutuskeskukset Jarmo, Tepe Guran  Ali Kosh ja Chogha Bonut.
Niin sanotulta PPNA-kaudeltakin on nähtävissä merkkejä kulttuurin vaihteluista eri alueilla. Lavantista Pohjois-Syyriaan Murwybatiin ulottunut kulttuuri oli hieman erilainen kuin Pohjois-Irakin Nemrik 9:ää, Zagroksen Zarzia ja Itä-Anatolian Hallan Chemiä luonnehtiva kulttuuri. Esimerkiksi Zagros-vuorten rinteiden kylät Karim Shahir, Zawi Chemi , Asiab ja Ganj Dareh E eivät muistuttaneet Levantin-Pohjois-Syyrian kulttuuria.
Viimeiset pyöreät talot tehtiin Ylä-Mesopotamiassa joskus kalenterivuonna 9000 eaa. Ensimmäiset osin neliömäiset, pyöreänurkkaiset talot tehtiin joskus 9200 kalenterivuotta eaa. Täysin neliömäiset talot ilmestyivät noin 8500 kalenterivuotta eaa..
Geenitutkimuksilla on tehty arvioita mihin ryhmään varhainen maata viljelevä kansa kuului. Varhainen Lähi-idän maataviljelevä väestö kuului miesten Y-kromosomin haploryhmään G.lähde?. Maanviljely alkoi varhaisella neoliittisella kaudella ennen saviastioiden keksimistä ehkä jo 10 000–9500, viimeistään 8500–8000 kalenterivuotta sitten kaudella, jolloin alettiin rakentaa neliöpohjaisia taloja. Neliöpohjaisten talojen sanotaan yleensä liittyvän paikallaan pysyvään asutukseen. Peltojen huolto vaatii asutuksen paikoillaan pysymistä. Ei silti ole varmaa, että kiinteä asutus olisi saanut alkunsa maanviljelystä. Göbekli Tepe, "Napavuori" Kaakkois-Turkissa ajalta noin 9600–8000 eaa. viittaa väestön asettuneen paikoilleen tai ainakin rakentaneen temppeleitä ennen maanviljelyn alkua.
Kaakkois-Turkista Karacadagvuorten läheltä on löydetty luonnonvaraisena kasvavia yksijyvä- ja emmervehnää. 8500–8000 eaa. viljeltiin muutamia viljakasveja, mikä näkyy muutoksina tähkän koossa ja muodossa verrattuna villiviljaan. Viljat olivat emmer- ja yksijyvävehnä ja ohra. Vanhimmat yksijyvä- ja emmerviljalöydöt on tehty Tell Abu Hureyrasta 7600 eaa. Ajalta 8500–7500 eaa. on löydetty monia maanviljelyllä eläviä kyliä. Noin 8000 eaa. viljely alkoi aiemmin gasellinmetsästyksellä eläneessä Tell Abu Hureyrassa Keski-Eufratin varrella. Noin 10500–9000 eaa. siellä oli ollut tilapäistä metsästäjien asutusta, ja noin 8500 eaa. perustettu pysyvä metsästyskylä, jossa oli neliömäisiä taloja.
Varhaisin maanviljelykausi noin 9800–8700 eaa. oli esikeraamista neoliittista kautta, jolloin ei vielä osattu valmistaa saviastioita. Se jaetaan hieman mielivaltaisesti A- ja B-kausiin. A-kaudella talot olivat vielä pyöreitä, B-kaudella neliömäiset yleistyivät ja myös kyliä linnoitettiin. A-kaudella maanviljely oli harvassa jos sitä yleensä oli, B-kaudella varmaa ja leviämässä laajemmalle. B-kaudella oli myös vuohia ja lampaita karjana. Tähän vaiheeseen kuului esimerkiksi varhainen Jerikon linnoitettu kylä 8350 eaa., Aswad ja Tell Mureybat. Muun muassa Jeriko ja Tell Halula kasvoivat myöhäisellä PPNB:llä suuriksi megapaikoiksi, mutta hylättiin PPNB-kauden päätyttyä, ja kylistä tuli keraamisella ajanjaksolla pienempiä. Maanviljely aiheutti ajan mittaan rajuja yhteiskunnallisia muutoksia. Maanviljelyn alkuun näyttää liittyvän myös orjuuden alku mm. varhaisessa Jerikossa.