stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toshirō Mifune
Ura

Sodan jälkeen Toshirō Mifune muutti Tokioon, jossa hänet palkattiin elokuvastudio Tōhōn sopimusnäyttelijäksi Akira Kurosawan suosituksesta. Vuonna 1947 Mifune sai hyvät arvostelut roolisuorituksestaan gangsterina Kurosawan ohjaamassa elokuvassa Juopunut enkeli (Yoidore Tenshi). Mifune nousi kansainväliseen kuuluisuuteen Kurosawan elokuvassa Rashomon – paholaisen temppeli, joka sai Venetsian elokuvajuhlien Kultaisen leijonan vuonna 1951. Mifune esitti elokuvassa rehvastelevaa maantierosvoa.
Mifune teki kuuluisimmat roolityönsä Kurosawan elokuvissa Seitsemän samuraita, Kätketty linnake, Yojimbo ja Samuraimiekka, joissa hän esitti samurai- tai rōninhahmoja. Mifunen voimakkaat eleet ja intensiivinen näyttelytyyli tukivat Kurosawan kehittämää näkemystä luonteeltaan monimutkaisesta ja arvaamattomasta samuraista.
Mifune oli monipuolinen näyttelijä, ja hän esiintyi menestyksellisesti myös Kurosawan eurooppalaisten klassikkojen elokuvasovituksissa, joita olivat Seittien linna eli Shakespearen Macbeth, Hakuchi eli Dostojevskin Idiootti ja Donzoko eli Gorkin Pohjalla. Mifunen ja Kurosawan viimeiseksi yhteistyöksi jäi vuoden 1965 Punaparta, jossa Mifune esitti kokenutta maalaislääkäriä, joka opastaa nuorta harjoittelijaa.
Kurosawan elokuvien lisäksi Mifune näytteli kymmenissä japanilaisissa elokuvissa, muun muassa Hiroshi Inagakin samurailtrilogiassa, jossa hän esitti legendaarista rōninia Miyamoto Musashia. Mifune näytteli myös useissa kansainvälisissä elokuvissa. Mifunella oli toinen pääosa John Boormanin toista maailmansotaa kuvaavassa elokuvassa Kahden miehen helvetti, jossa hänen vastanäyttelijänään oli Lee Marvin. Hän esiintyi myös elokuvissa Tora! Tora! Tora!, Verenpunainen aurinko ja Midwayn taistelu.
Mifune perusti 1980-luvulla oman näyttelijäkoulun, joka kuitenkin ajautui talousvaikeuksiin.
Myös Mifunen poika Shirō Mifune on näyttelijä ja näytellyt muun muassa Suomenkin televisiossa esitetyssä elokuvassa Sateen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toshirō Mifune Wikimedia Commonsissa
Toshirō Mifune Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tuohikaislampi

| Tuohikaislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°59′15″N, 26°20′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Mäyräojaan 
Järvinumero:  14.121.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,1 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,432 km  
Pinta-ala:  0,902 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTuohikaislampi 
Tuohikaislampi  tai myös Tuohikaslampi on Kymessä Iitissä Kymentakan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,1 metriä mpy.
Turku Black Sox

| Turku Black Sox |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Kotiareena:  Kupittaan pesäpallostadion
Paikkakunta:  Turku
Värit:                
Lajit:  Baseball
Puheenjohtaja:  Stuart Foley
Turku Black Sox on turkulainen baseball-seura, joka on perustettu vuonna 2011. Joukkue pelaa baseballin Suomi-sarjassa. Turku Black Soxin kotikenttänä toimii Kupittaan pesäpallostadion Turun Kupittaalla.
Aiheesta muualla

Joukkueen viralliset nettisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Turku Black Sox Facebookissa
Sussex (täsmennyssivu)

Sussex, historiallinen kreivikunta Englannissa
West Sussex, kreivikunta Englannissa
East Sussex, kreivikunta Englannissa
Sussexin kuningaskunta Englannissa n. 477–860
Sussexin piirikunta, piirikunta Delawaressa, Yhdysvalloissa
Sussexin piirikunta, piirikunta New Jerseyssä, Yhdysvalloissa
Sussexin piirikunta, piirikunta Virginiassa, Yhdysvalloissa
Sussex, kanarotu
HMS Sussex (1652), Ruby-luokan 38/40-tykkinen neljännen luokan alus
HMS Sussex (1693), kolmannen luokan linjalaiva
HMS Sussex (1802), Neptune-luokan 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva
HMS Sussex (96), County-luokan risteilijä
HMS Sussex (tukikohta), reserviyksikkö Brightonissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sussex”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tunturiängelmä

| Tunturiängelmä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ängelmät Thalictrum
Laji::  alpinum
Kaksiosainen nimi
 Thalictrum alpinum  L. 
Katso myös
   Tunturiängelmä Wikispeciesissä   Tunturiängelmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunturiängelmä (Thalictrum alpinum) on pohjoisella pallonpuoliskolla tavattava pienikokoinen vuoristoseutujen ja arktisten alueiden kasvi.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen tunturiängelmä on kasvaa 5–25 cm korkeaksi. Varsi on kalju. Varsilehtiä on enintään yksi, mutta aluslehdet ovat runsaslukuisia. Lehdet ovat korvakkeellisia ja niiden ruodit ovat 1–5 cm pitkiä. Lehtilapa on 2–5 cm pitkä, yksi tai kaksi kertaa perilehdykkäinen muodon vaihdellessa tavallisesti puikeasta kolmiomaiseen. Lehdykät ovat pyöreähköjä ja tylppäliuskaisia, ja myös lehdyköitten ruodit ovat korvakkeellisia. Kukinto on yksinkertainen, harvakukkainen terttu. Kukat ovat pieniä. Niissä on varhain varisevia, usein punertavia kehälehtiä neljä tai viisi kappaletta. Heteitä on runsaasti. Heteiden palhot ovat tavallisesti sinipunertavia, ponnet pitkäsuippuisia ja väriltään tavallisesti punaruskeita. Suomessa tunturiängelmä kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on noin 3 mm pitkä, pitkittäisharjuinen ja lähes perätön pähkylä. Tunturiängelmä on myrkyllinen kasvilaji.
Levinneisyys

Tunturiängelmää tavataan laajalla mutta hyvin hajanaisella alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Euroopassa sitä kasvaa Fennoskandian pohjoisosissa, Islannissa, Skotlannissa, Pohjois-Irlannissa, Pyreneillä, Alpeilla, Karpaateilla, Kaukasuksella sekä Venäjän arktisella tundravyöhykkeellä. Levinneisyysalue jatkuu edelleen Aasian puolella Pohjois-Siperian arktisella vyöhykkeellä sekä Etelä-Siperiassa, Keski-Aasiassa ja Himalajan alueella. Pohjois-Amerikassa tunturiängelmää kasvaa Alaskassa, Yhdysvaltain lounaisosissa sekä Koillis-Kanadassa. Laji on tavanomainen myös Grönlannissa.
Suomessa tunturiängelmän esiintymisalue on pohjoinen. Sitä kasvaa toisaalta Sallan–Kuusamon alueella, toisaalta Pohjois-Lapissa varsinkin Enontekiöllä, Utsjoella ja Inarissa. Lajista on lisäksi 2000-luvulla tehty muusta levinneisyysalueesta varsin kaukana oleva yksittäisesiintymä Etelä-Savon länsiosista.
Elinympäristö

Tunturiängelmä kasvaa Suomessa purojen, jokien ja järvien rannoilla, tunturiniityillä, rinnesoilla ja kedoilla etenkin paljakka- ja koivumetsävyöhykkeellä, sekä letoilla havumetsävyöhykkeellä. Laji on kalkinsuosija. Muualla tunturiängelmä on tyypillinen vuoristoseutujen laji. Tunturiängelmästä riippuvainen tummia laikkuja aiheuttava loissienilaji tunnetaan nimellä tunturiängelmänruoste (Puccinia rhytismoides).
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Tunturiängelmän (Thalictrum alpinum) levinneisyys Suomessa
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturiängelmä (Thalictrum alpinum)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Thalictrum alpinum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Thalictrum alpinum (englanniksi)
Flora of China: Thalictrum alpinum (englanniksi)
USS Arizona (BB-39)

| USS Arizona |
| --- | --- |
 USS Arizona

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  New York Navy Dockyard
Kölinlasku:  16. maaliskuuta 1914
Laskettu vesille:  19. kesäkuuta 1915
Palveluskäyttöön:  17. lokakuuta 1916
Poistui palveluskäytöstä:  tuhoutunut 7. joulukuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  31 902 t (standardi) 33 088 t (kuormattu)
Pituus:  185,4 m (kokonaispituus) 182,9 m (vesiraja)
Leveys:  29,6 m
Syväys:  8,8 m
Koneteho:  31 500 shp
Nopeus:  21 solmua
Miehistöä:  915
Aseistus
Aseistus:  12 × 14" tykkiä kolmoistykkitorneissa 22 × 5" DP tykkiä 4 × 3" ilmatorjuntatykkiä 2 × 21" (533 mm) torpedoputkea
USS Arizona (runkonumero BB-39) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1916 valmistunut Pennsylvania-luokan taistelulaiva ensimmäisessä maailmansodassa ja upposi Keisarillisen Japanin laivaston hyökätessä Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941. Hylky makaa edelleen uppoamispaikallaan muistomerkkinä ja merimiesten hautana. Pinnan yläpuolelle jääneet kansirakenteet ja aseistus on purettu. Tykkitorneista kaksi asennettiin rannikkotykistöön. Yksi asennettiin hyökkäyksessä vaurioituneeseen USS Nevadaan. Neljäs tykkitorni poistettiin vasta vuonna 1983.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Yhdysvaltain Atlantin laivastoon, mistä se siirrettiin 1921 Yhdysvaltain Tyynenmeren laivaston 3. taistelulaivaviirikköön. Se oli modernisoitavana 15. heinäkuuta 1929-1. maaliskuuta 1931 Norfolkin laivastontelakalla, minkä jälkeen alus palasi viirikköönsä. Alus oli 1932 viirikön lippulaivana, kunnes se sijoitettiin 2. taistelulaivaviirikön lippulaivaksi. Alus oli syyskuusta 1937 alkaen 1. taistelulaivaviirikön lippulaivana.
Alus oli huollettavana Puget Soundissa, josta se palasi palvelukseen maaliskuussa 1939. Myöhemmin se oli uudelleen telakalla, josta se palasi palvelukseen kesäkuussa 1941.
Alus oli keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimien koneiden hyökätessä 7. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin 1. taistelulaivaviirikön lippulaivana. Alukseen osui kahdeksan pommia ja vasempaan kylkeen etummaisen tykkitornin kohdalle torpedo. Yksi pommeista läpäisi mustaa ruutia sisältäneen varastohuoneen etummaisten tornien välillä aiheuttaen suuren räjähdyksen, joka laukaisi etummaisen ammusvaraston. Alus upposi vieden mukanaan 1 177 merimiestä, joista suurin osa hukkui jäätyään uppoavan laivan sisälle. Kaatuneiden joukossa oli 1. taistelulaivaviirikön komentaja kontra-amiraali Isaac C. Kidd.
Alus poistettiin alusrekisteristä 1. joulukuuta 1942. Hylky jätettiin Pearl Harborin satamaan hautamuistomerkiksi. Alus listattiin 16. toukokuuta 1958 virallisesti hautamuistomerkiksi, mikä vahvistettiin 30. kesäkuuta 1962.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta USS Arizona (BB-39) Wikimedia Commonsissa
Laivan kotisivut (englanniksi)
Historic Naval Ships Association - USS Arizona (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pennsylvania-luokan taistelulaivat
USS Arizonan muistomerkki.
Susumu Hirano

| Susumu Hirano> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. huhtikuuta 1910
Kansalaisuus:   Japani
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Seurat:  Japanin maajoukkue
Susumu Hirano (jap. 平野 進, 23. huhtikuuta 1910 – ?) oli japanilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Japanin jääkiekkomaajoukkueessa Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten 1936 jääkiekkoturnauksessa. Hirano pelasi turnauksessa 2 ottelua.
Tähtikudospistiäinen

| Tähtikudospistiäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Osaluokka::  Uussiipiset Neoptera
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Sahapistiäiset Symphyta
Yläheimo::  Kudospistiäismäiset Pamphilioidea
Heimo::  Kudospistiäiset Pamphiliidae
Suku::  Acantholyda
Laji::  posticalis
Kaksiosainen nimi
 Acantholyda posticalis  (Matsumura, 1912) 
Synonyymit
 Acantholyda nemoralis  Acantholyda stellata 
Katso myös
   Tähtikudospistiäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähtikudospistiäinen (Acantholyda posticalis) on pistiäisiin kuuluva hyönteinen, jonka toukat syövät männynneulasia.
Koko ja ulkonäkö

Aikuinen pistiäiskoiras on yleisväriltään mustahko ja sen pää on puoliksi mustan ja puoliksi keltaisen värinen. Naaras on mustan- ja keltaisenkirjava. Aikuinen tähtikudospistiäinen on kooltaan noin 14 mm. Lajin toukat ovat ruskeapäisiä ja ruumiin väriltään vihertäviä tai rusehtavia. Toukkien kyljillä on tummempia juovia. Maahan pudottautuneet toukat ovat väriltään keltaoransseja.
Elinkierto

Aikuinen pistiäinen lentää Suomessa touko-heinäkuussa. Koiraat ovat naaraita useammin lennossa. Naaras laskee 30–50 veneenmuotoista munaa yksitellen männyn neulasille alkukesän aikana. Munat sijaitsevat usein puun latvaosissa ja neulasten kärkipuoliskossa. Toukat kuoriutuvat munista kesä-heinäkuussa ja syövät männynneulasia pääosin heinäkuun ajan. Ne elävät yksittäin kutomansa seittikudoksen sisällä. Tämän jälkeen toukka laskeutuu maahan ja viettää siellä kahdesta neljään vuotta. Toukat koteloituvat keväällä ja lyhyen kotelovaiheen aikana ne kehittyvät täysikasvuisiksi pistiäisiksi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Tähtikudospistiäinen on sukunsa yleisin laji. Sitä tavataan etenkin Keski-Euroopan ja Baltian mäntymetsissä. Suomessa lajilla on ollut tähän mennessä joukkoesiintymä Porin Yyterissä, jossa pistiäisiä on tavattu vuodesta 2006 lähtien ja jossa pystyyn kuollutta männikköä on jouduttu uudistamaan avohakkuin jopa luonnonsuojelualueella. Muualta maasta lajista on vain yksittäisiä havaintoja, vaikka se on levinnyt lähes kaikkialle männyn levinneisyysalueella.
Torjunta

Tähtikudospistiäisen toukat syövät pahimmassa tapauksessa yksittäisen männyn kaikki neulaset, jolloin puu kuolee. Pistiäisten torjunta on hyvin vaikeaa, sillä laji selviää hengissä muun muassa maaston kulottamisesta. Lajin tuhokausi yhdellä paikalla kestää yleensä 10–20 vuotta ja laajoja tuhoja havaitaan noin kolmen vuoden välein.
Yyterin alueella on kokeiltu sukkulamatojen käyttöä pistiäisen biologiseen torjuntaan. Marraskuussa 2011 raportoitiin torjunnan onnistuneen myös luonnossa lupaavasti.
Tähtikudospistiäisen luonnollisia vihollisia ovat esimerkiksi seuraavat loiset: Exetastes lucifer, Myxexoristops bonsdorffi, Myxexoristops hertingi, Pseudopachystylum gonioides ja Trichogramma dendrolimi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tähtikudospistiäinen (Acantholyda posticalis)
Metsämaailma: UPM Metsä Metsiemme pistiäisiä, Tähtikudospistiäinen (Acantholyda posticalis) (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
UniProt: Taxonomy -  Acantholyda posticalis (englanniksi)
Insectoid: Taxonomy for Acantholyda posticalis (englanniksi)
Tähtikudospistiäisen tuhoamaa metsää on uudistettu avohakkuulla Yyterissä.
Tähtikoulu

Tähtikoulu on Cindy Jefferiesin kirjoittama nuorille suunnattu kirjasarja. Sarja kertoo Rockley Parkin eli laulajille, muusikoille ja lauluntekijöille tarkoitetun sisäoppilaitoksen tapahtumista. Koulussa opetetaan kaikkea, mitä musiikkibisnekseen pyrkivien pitää tietää, mutta siellä opetetaan kuitenkin myös tavallisia kouluaineita. Suomessa kirjoista on ilmestynyt neljä osaa.
Osat > Eka biisi

Seitsemäsluokkalainen Chloe Tompkins rakastaa laulamista. Hän on aina halunnut olla poplaulaja. Yhdessä parhaan ystävänsä Jessin kanssa tytöt harjoittelevat laulua ja tanssiaskeleita. Koulussa järjestetään musikaali, johon tytöt pyrkivät. He pääsevät kuoroon. Koulusta lähetetään koteihin kirje, jossa kerrotaan, että Rockley Park tarjoaa koulun 7, 9 ja 12 luokille kahta stipendipaikkaa, ja halukkaita pyydetään ottamaan yhteyttä musiikin opettajaan mahdollisimman pian. Chloen vanhemmat eivät aluksi innostu, mutta lopulta he antavat Chloelle luvan yrittää. Chloe onnistuu pääsemään jatkokarsintoihin, mutta Jess ei. Jatkokarsinnoissa tilanne näyttää hetken huonolta, mutta postissa tulee kirje mukanaan iloisia uutisia, ja Chloen matka kohti unelmien uraa on askelen verran lähempänä.
Osat > Tuleva stara

Chloe aloittaa Rockley Parkin intoa täynnä. Hän saa huonetovereikseen kuuluisat mallikaksoset Pop ja Lolly Lowtherin sekä Tara Fitzgeraldin. Chloen entisestä koulusta on tullut kouluun myös Danny James, joka toisin kuin Chloe pyrkii rock-rumpaliksi. Ensimmäisellä laulutunnilla Choe kohtaa todellisen ongelman: hän laulaa vain kurkusta, eikä siten saa tarpeeksi voimaa lauluunsa. Harjoituksista huolimatta Chloe ei tunnu saavan ääntään kulkemaan, ja ennen lomaa Chloen ystävät saavat selville, ettei Chloe laulakaan konsertissa. Lomalla Chloen ystävä Jess läksyttää Chloea siitä, ettei tämä tunnustanut ystävilleen, ettei laula tulevassa konsertissa. Chloe pelkäsi, etteivät he halua olla enää hänen kavereitaan. Kouluun palatessaan Pop, Lolly, Danny, Tara, Marmeladi ja muut Chloen luokkatoverit yrittävät saada Chloen löytämään äänensä pelästyttämällä tämän. Myöhemmin he keksivät juonen, jonka avulla Chloe saa äänensä takaisin.
Osat > Telkkariin

Poppy ja Polly Lowther, jotka tunnetaan paremmin nimillä Pop ja Lolly, ovat kuuluisia mallikaksosia. Lollysta on tullut kauhean poissaoleva ja hän oli tyriä heidän mallinäytöksensä. Siskon käytös ärsyttää Popia. Kouluun palatessaan tyttöjen agentilla Satinilla sekä koulun rehtorilla on heille jännittäviä uutisia: he pääsevät televisioon. Heistä tehdään nuorisouutisiin kokonainen ohjelma, joka kertoisi siitä, kuinka Pop ja Lolly yrittävät lyödä itsensä läpi laulajina mallintöiden ohella. Pian Lolly kuitenkin paljastaa Chloelle, ettei haluakaan poplaulajaksi vaan lääkäriksi, mutta ei uskalla kertoa Popille. Pian Pop saa tämän kuitenkin selville. Tytöt riitelevät, mutta sopivat kyllä. Lisäksi Pop, Lolly, Tara ja Chloe sopivat, että tulee heistä mitä tahansa, he pysyvät aina ystävinä.
Osat > Rumpuskaba

Danny James on Rockley Parkin lahjakkaimpia rumpaleita, ja häntä pyydetään soittamaan koulun tulevassa konsertissa. Tilanne alkaa rassata Charliea, joka on toinen luokan rumpali. Poikien välille syntyy kilpailu, jossa Charlie ei kaihda mitään keinoja. Myöhemmin Danny joutuu pulaan ja joutuu siivoamaan studiossa herra Timmssin apuna. Poikien on myös pakosta soitettava yhdessä kappale konsertissa. Myöhemmin tilanne paljastuu opettajille, eikä poikien enää ole pakko soittaa. Danny kuitenkin vaatii saada soittaa kappaleen, ja konserttiyleisö saa kokea odottamattoman finaalin.
Osat > Alkuperäiset nimet

Reach for the stars
Rising star
Secret ambition
Rivals
Tara´s Triumph
Lucky break
Solo star
Christmas stars
Pop diva
Battle of the bands
Star maker
Dancing star
Summer spectacular
Trick or treat
Neljä ensimmäistä kirjaa on suomennettu.
Suomenmaa (täsmennyssivu)

Suomenmaa voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Suomenmaa eli Suomi
Suomenmaa, Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja, aiemmin Maakansa
Suomenmaa, Helsingissä vuosina 1929–1933 ilmestynyt maalaisliiton sanomalehti
Suomenmaa, kaksi Suomen maantiedettä kuvaavaa kirjasarjaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suomenmaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Turku Animated Film Festival

Turku Animated Film Festival (TAFF) on Turussa vuosittain järjestettävä animaatioelokuvafestivaali. Vuodesta 2016 alkaen järjestetty TAFF on Suomen suurin animaatioelokuvaan keskittyvä tapahtuma. Elokuun lopulla järjestettävällä festivaalilla on kansainvälinen kilpailusarja alle 30-minuuttisille animaatioelokuville. Festivaali jakaa Grand Prix'n lisäksi Tough Eye Awardin sekä joukon muita palkintoja.
Palkitut elokuvat

2017
Grand Prix: (Yle Uusi Kino Award) Dolls Don’t Cry, o: Frédérick Tremblay
Tough Eye Award: Wednesday with Goddard o, Nicolas Ménard
Paras ammattilaiselokuva: The Empty, o:  Dahee Jeong
Paras opiskelijaelokuva: My Father's room, o: Nari Jang
Kunniamainnta: Volcano Island, o: Anna Katalin Lovrity
Yleisöpalkinto: Negative Space, o: Max Porter & Ru Kuwahata
2016
Grand Prix: Three Fitted Flies, o: María Álvarez & Elisa Morais
Tough Eye Award: Life with Herman H. Rott, o: Chintis Lundgren
Kunniamaininta: Chulyen, a Crow’s Tale, o: Cerise Lopez & Agnes Patron
Yleisöpalkinto: Superbia, o: Luca Tóth
Aiheesta muualla

Tapahtuman kotisivut
Suomennettu psykologinen kirjallisuus

Suomennettu psykologinen kirjallisuus alkaa 1800-luvulta. Etenkin Thiodolf Reinin Sielutieteen oppikirja vakiinnutti psykologian suomenkielistä käsitteistöä vuodesta 1884 alkaen. Teoksessa esiintyivät nykymuodossaan muun muassa sanat tietoisuus, havainto, tarkkaavaisuus, mieliala, vietti ja vaisto.
Psykologia kehittyi 1900-luvun alussa nopeasti. August Forelin teoksen Hermoston hoito ja henkinen terveys esipuheessa tekijä tiivisti ajattelutavan muutoksen: ”Ihmisellä samoin kuin eläimillä ovat aivot sielun [mielen] elimenä. Vertaileva sielutiede [psykologia] on siten osa aivojen vertailevaa fysiologiaa. Tämän seikan tosin kieltää vanha skolastiikka metafyysillisine järjestelmineen.” (suom. Väinö Jokinen 1917)
1970–1980-lukujen suomennoksia hallitsi kognitiivinen psykologia. Lähes jokaiselta psykologian alalta saatiin suomennettua perustietoteos. Huomattavia sarjoja olivat Weilin+Göösin Psykologia tänään -sarja sekä Sairaanhoitajien koulutussäätiön sarja.
2000-luvulla suomennosten määrä on vähentynyt verrattuna kotimaisten tekijöiden kirjoittamiin teoksiin. Osasyy voi olla, että psykologian käytännön sovellukset saavat paljon huomiota ja suomalaiset kirjoittajat voivat ottaa huomioon paikalliset olosuhteet. Suomennoskirjallisuuden valtaosa koskee suppeita erikoisaloja. Suuret kustantajat ovat väistyneet alan oppikirjallisuuden julkaisijoina ja pienkustantajien ja järjestöjen rooli on kasvanut.
2000-luvulla on julkaistu melko paljon muistiin ja neurotieteisiin liittyvää kirjallisuutta, mikä on yhteydessä uusien aivojen kuvantamismenetelmien avulla saatuun tietoon. Useimpien suomennosten takana on Kimmo Pietiläinen ja Terra Cognita -kustantamo.
Anne-Maria Latikka kirjoittaa Suomennetun tietokirjallisuuden historiassa (SKS 2013), kuinka keskeisten teosten jääminen suomentamatta vie suomalaiselta lukijalta mahdollisuuden tutustua ajatuksiin omalla äidinkielellään. ”Näin lukija jää vaille tarkkaan pohdittuja ajatusprosesseja, joita teoreetikot tarjoavat. Parhaimmillaan klassikot kun eivät paljasta ainoastaan mitä ajatellaan, vaan sen, miten ajatellaan.”
Suomenmaalainen rajavartiosto

Suomenmaalainen rajavartiosto perustettiin helmikuussa 1915 tehostamaan Suomen suuriruhtinaskunnan rajavartiontia Dragsfjärdistä Muonionniskaan saakka. Sen komentajaksi määrättiin kenraalimajuri Aleksandr Resin ja hänen apulaisekseen kenraalimajuri Fjodor Ignatjev. Rajavartioston tarkoituksena oli parantaa rajavartioinnin tasoa Saksan maihinnousu-uhan vuoksi.
Tšekit

| Tšekit> Čechové  Češi |
| --- | --- |
Väkiluku:  yli 12 miljoonaa
Asuinalueet:   Tšekki  6 732 104  Yhdysvallat  1 462 000 (mukaan lukien bööminsaksalaiset)  Kanada   98 090  Italia 80 000–90 000  Britannia 30 000–90 000  Saksa 20 000–50 000  Slovakia  30 367  Argentiina 38 000  Australia 21 196  Itävalta 20 000  Sveitsi 20 000  Ukraina 11 000  Ranska 10 731  Kroatia 10 510   Israel 8 000  Ruotsi 7 175  Irlanti 5 278  Espanja 5 622  Venäjä 5 000–6 000  Brasilia 4 500  Alankomaat 3 500  Romania 3 339  Puola 3 000  Etelä-Afrikka 2 300  Serbia 2 211  Meksiko 2 000  Kazakstan 1 000  Bosnia ja Hertsegovina  600–1 000  Bulgaria 436
Kielet:  Tšekin kieli
Uskonnot:  ei uskontokuntiin kuuluvat (agnostisismi tai ateismi) 79,4 % roomalaiskatolisuus 10,3 % protestantismi 0,8 %, muut uskonnot 9,4 % 
Tšekit eli tšekkiläiset (tšek. Češi) ovat etninen ryhmä, jonka jäsenet asuvat pääosin Tšekissä. Suurin osa puhuu äidinkielenään länsislaavilaista tšekin kieltä, joka on läheistä sukua slovakille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Czechs abroad (Arkistoitu – Internet Archive) – Tšekkien sijoittuminen maittain (englanniksi)
Svelgen

Svelgenin keskustassa sijaitseva urheilukenttä.
Svelgen on kylä Bremangerissa, Norjassa, Sognin ja Fjordanen läänissä. Vuonna 2011 siellä oli asukkaita 1 198.
Fylkesvei 614 menee kylän ohi.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .