stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mine (Taylor Swiftin kappale)

| ”Mine” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Speak Now
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 4. elokuuta 2010
 Formaatti: CD, lataus
 Tekijä(t): Taylor Swift
 Tuottaja(t): Nathan Chapman, Swift
 Tyylilaji: country pop, pop rock
 Kesto: 03.49
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  3.    30.    6.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Today Was a Fairytale” 2010 | ”Mine” 2010 | ”Back to December” 2010 |
Mine on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2010. Swift on säveltänyt kappaleen yksin ja tuottanut sen Nathan Chapmanin kanssa. ”Mine” julkaistiin  ensimmäisenä singlenä Swiftin albumilta Speak Now 4. elokuuta 2010. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 3.
Tuotanto ja julkaisu

”Mine” on country pop -kappale, jossa on piirteitä pop rock -musiikista.
Kappaleen sanoitukset kertovat parisuhteesta. Swiftin mukaan kappale kertoo siitä, kuinka oikea ihminen voi saada uskomaan rakkauteen pettymystenkin jälkeen. Swift kirjoitti kappaleen yksin ja tuotti sen Nathan Chapmanin kanssa.
”Mine” julkaistiin singlenä 4. elokuuta 2010. Singlen julkaisua aikaistettiin, koska kappale oli vuotanut internetiin. Single julkaistiin digitaalisena latauksena ja CD-singlenä. ”Mine” on ensimmäinen single Swiftin kolmannelta albumilta Speak Now.
Kappale miksattiin uudelleen kansainvälistä julkaisua varten. Uusi korvasi alkuperäisen kappaleen albumin ja singlen kansainvälisillä julkaisuilla. Albumin deluxe-painokset sisältävät molemmat versiot. Alkuperäinen versio on merkitty kansainvälisillä julkaisuilla nimellä ”Mine (US Version)”. Kansainvälinen versio on puolestaan merkitty yhdysvaltalaisella deluxe-painoksella nimellä ”Mine (Pop Mix)”.
Swift julkaisi vuonna 2023 kappaleesta uuden version ”Mine (Taylor’s Version)”. Kappale on mukana Speak Now -albumin uudella versiolla Speak Now (Taylor’s Version). Uusi levytys on samantyylinen kuin alkuperäinen. Swift on levyttänyt uudelleen vanhaa tuotantoaan levytysten oikeuksiin ja omistajuuteen liittyvän kiistan takia.
Kaupallinen menestys

”Mine” menestyi hyvin kaupallisesti etenkin Yhdysvalloissa, mutta ei saavuttanut yhtä suurta suosiota kuin Swiftin edellisen albumin Fearless singlet ”Love Story” ja ”You Belong with Me”. Kappale nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan kolmossijalle. Se oli listojen kymmenen kärjessä Yhdysvaltojen lisäksi Japanissa, Kanadassa ja Australiassa. Isossa-Britanniassa se oli sijalla 30.
Uusi levytys ”Mine (Taylor’s Version)” nousi listojen top 10:een Australiassa, Irlannissa, Filippiineillä ja Singaporessa vuonna 2023. Yhdysvalloissa se oli Billboard Hot 100 -listan sijalla 11.
Musiikkivideo

Kappaleelle kuvatiin musiikkivideo, jonka ohjasivat Swift ja Roman White. Video kertoo nuoren pariskunnan elämäntarinan. Swift esiintyy videolla yhdessä näyttelijä Toby Hemingwayn kanssa.
Singlen kappaleet

| Mine (CD, Eurooppa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Mine | Taylor Swift | Nathan Chapman, Taylor Swift | 3.49 |  |  |  |  |  |
| 2. | Mine (US Version)  | Swift | Chapman, Swift | 3.51 |  |  |  |  |  |
| Mine (CD, Yhdysvallat) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Mine | Swift | Chapman, Swift | 3.51 |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 9
 Belgia (Ultratop Flanders): 48
 Irlanti (IRMA): 38
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 30
 Japani (Billboard Japan Hot 100): 6
 Japani (Billboard Japan, adult contemporary airplay): 1
 Kanada (Canadian Hot 100) : 7
 Kanada (Canada Country): 2
 Ruotsi (Sverigetopplistan): 48
 Saksa (Gfk, Offizielle Top 100): 58
 Sveitsi (Hitparade): 46
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 16
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 11
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 2
 Yhdysvallat (Adult Contemporary Airplay): 1
 Yhdysvallat (Adult Pop Airplay): 7

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 10
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 2
 Irlanti (IRMA): 9
 Iso-Britannia (OCC, suoratoisto): 28
 Kanada (Canadian Hot 100): 15
 Singapore (RIAS, Top Digital): 8
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 20
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 15
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 4
Global 200 (Billboard): 13
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | 3x platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | platinaa | Pro-Música Brasil |
|  Iso-Britannia | hopeaa | British Phonographic Industry |
|  Japani | kultaa | Recording Industry Association Japan   (日本レコード協会) |
|  Kanada | platinaa | Music Canada |
|  Uusi-Seelanti | platinaa | Recorded Music NZ |
|  Yhdysvallat | 3x platinaa | Recording Industry Association of America |

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | kultaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | kultaa | Pro-Música Brasil |
Aiheesta muualla

Mine-kappaleen musiikkivideo
Mine (Taylor’s Version) -kappaleen lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Claes Armfelt

Claes Armfelt (19. joulukuuta 1709 – 1. huhtikuuta 1769 Friggesby Högbacka, Kirkkonummi) oli suomalainen vapaaherra ja everstiluutnantti.
Perhe

Armfeltin vanhemmat olivat jalkaväenkenraali, vapaaherra Carl Gustaf Armfelt vanhempi ja Lovisa Aminoff. Lovisa Aminoff oli majoitusmestari Johan Fredrik Aminoffin ja Elisabet von Güntersberchin tytär. Elisabet von Güntersberch oli kenraalimajuri Christoffer von Güntersberchin tytär.
Hän avioitui kaukaisen sukulaisen, Liljendalissa syntyneen Hedvig Christina Aminoffin (1728-1751) kanssa Pernajassa vuonna 1748, joka oli valtiomies, kenraaliluutnantti Henrik Johan Aminoffin tytär. Pariskunta sai kolme lasta. Lakimies Carl Henrik Armfeltin (1749-1805), Lovisa Charlotta Armfeltin (1750-1821) ja Claes Gustaf Armfeltin (1751-1751).
Hedvig Christina Aminoff menehtyi synnytyksen jälkeisiin komplikaatioihin Pernajan Sarvisalossa joulukuussa 1751. Hänet haudattiin Pernajan kirkkoon.
Everstiluutnantti Berndt Jonas Aminoff oli hänen tyttärenpoika. Kenraalimajuri Magnus Wilhelm Armfelt ja kenraalimajuri Carl Gustaf Armfelt nuorempi olivat hänen veljenpoikia.
Ura

Armfelt ilmoittautui vapaaehtoisena Uudenmaan läänin jalkaväkirykmenttiin vuonna 1721. Hänet ylennettiin vänrikiksi vuonna 1728, luutnantiksi 1732, rykmentin majoitusmestariksi 1745, kapteeniksi 1747, majuriksi 1755 ja everstiluutnantiksi vuonna 1765. Armfelt osallistui hattujen sotaan, joka käytiin Ruotsin ja Venäjän välillä.
Armfelt omisti kartanon Pernajan Sarvisalossa, joka oli aiemmin hänen isän omistuksessa.
Ritarikunnat

Miekkaritarikunta ritari, 1748
S/S Blidösund

S/S Blidösund
S/S Blidösund on ruotsalainen höyrylaiva, joka rakennettiin Eriksbergin telakalla Göteborgissa ja laskettiin vesille vuonna 1911. Taustalla oli Blidön asukkaiden tyytymättömyys Waxholmsbolagetin monopoliin Tukholman saaristoliikenteessä ja huonoihin yhteyksiin. He perustivat osakeyhtiön ja rakennuttivat Blidösundin. Lisäksi he pyrkivät fyysisesti estämään Waxholmsbolagetin alusten kiinnittymisen laitureihin ja buuasivat ohikulkeville Waxholmsbolagetin aluksille. Alkoi kova kilpailu, joka laski molempien yhtiöiden hintoja. Parin vuoden kuluttua ne pääsivät sopuun yhteisestä tariffista, mutta edelleen osa majatalojen pitäjistä ja liikkeenharjoittajista Blidössä kieltäytyi palvelemasta Waxholmsbolagetilla saapuneita matkailijoita. Nykyisin S/S Blidösund tekee kesäisin illallisristeilyitä Tukholmasta käsin.
Kuvia

Alus vuonna 1916
Lämmittäjä työssään
Ruokasali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta S/S Blidösund Wikimedia Commonsissa
Erik von Kraemer

Erik Oscar von Kraemer (27. maaliskuuta 1911 Helsinki – 7. huhtikuuta 1980) oli suomalainen filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston romaanisen filologian professori.
Von Kraemerin vanhemmat olivat lääketieteen lisensiaatti, kaupunginlääkäri Karl Emil Robert von Kraemer (1875–1919) ja Aino Maria Nybergh (1878–1961). Hän pääsi ylioppilaaksi 1929 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1934, lisensiaatiksi 1944 ja tohtoriksi 1945.
Von Kraemer toimi Helsingin yliopiston kirjastossa amanuenssina 1937–1951 sekä vt. nuorempana alikirjastonhoitajana 1948. Hän oli ruotsalaisen kauppakorkeakoulun espanjan kielen lehtorina vuodesta 1951, Helsingin yliopiston romaanisen filologian dosenttina 1950–1965 ja henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina 1965–1977 sekä Helsingin ruotsalaisen työväenopiston ranskan kielen opettajana vuodesta 1949.
Von Kraemer oli naimisissa vuodesta 1936 filosofian kandidaatti Ingeborg Carina Malmströmin (1910–1998) kanssa ja vuodesta 1958 Svea Lovisa Nysténin (1923–1978) kanssa.
Teoksia

Le type du faux mendiant dans les littératures romanes depuis le moyen âge jusqu'au XVIIIe siècle, väitöskirja.  Societas scientiarum Fennica, Helsingfors 1944
Les maladies désignées par le nom d'un saint. Commentationes humanarum litterarum 15,2. Societas scientiarum Fennica, Helsingfors 1949
Du clere qui fame espousa et puis la lessa : miracle de Gautier de Coinci publié d'après quize manuscrits. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B 66,2. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1950
De la bonne enperesis qui garda loiaument sen mariage : miracle mis en vers par Gautier de Coinci ; edition critique par Erik v. Kraemer. Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B 82,2. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1953
Dos versiones castellanas de la Disputa del alma y el cuerpo del siglo XIV : edición y estudio. Mémoires de la Société néophilologique de Helsinki 18, 3. Helsinki 1956
Huit miracles de Gautier de Coinci : Édités dáprès le manuscrit de Leningrad : (Bibl. publ., fr. F. v. XIV. 9). Annales Academiae scientiarum Fennicae. Series B 119. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1960
Les quinze signes du jugement dernier : poème anonyme de la fin du XIIe ou du début du XIIIe siècle publié d'après tous les manuscrits connus avec introduction, notes et glossaire. Commentationes humanarum litterarum 38,2. Societas scientiarum Fennica, Helsinki 1966
Semantisk differentiering i de romanska språken : föredrag hållet vid Finska vetenskapssocietetens sammanträde den 16 november 1970. Societas scientiarum Fennica, Helsingfors 1971
Le jeu d'amour : Jeu d'aventure du moyen âge édité avec introduction, notes et glossaire. Commentationes humanarum litterarum 54. Societas scientiarum Fennica, Helsinki 1975
Ulrik Thersner

Skillinge säteri 1817. Fordna och närvarande Sverige.
Kullens fyr 1817. Fordna och närvarande Sverige.
Ulrik Thersner tai Tersner (2. huhtikuuta 1779 Kirkkonummi – 2. syyskuuta 1828 Västerås Ruotsi) oli suomalainen sotilas, piirtäjä ja taidegraafikko, joka oli kotoisin Kirkkonummen pitäjästä Uudeltamaalta.
Thersnerin vanhemmat olivat kappalainen Mikael Tersner ja Johanna Tersner o.s. Dorph (toisten lähteiden mukaan Dorpt). Hänen puolisonsa oli vuodesta 1811 Anna Gustafva o.s. Weckman. Hän oli Ruotsin sota-akatemian jäsen, everstiluutnantti.
Thesner lähti sotilasuralle seitsemänvuotiaana, jolloin hän ryhtyi laivapojaksi ja osallistui Kustaa III:n Venäjän sotaan 1788–1790. Myös vuosien 1808–1809 Suomen sotaan hän osallistui. Hän aloitti vuonna 1817 kivipiirrosjulkaisun Sverige framstäldt i teckningar (Fordna och närvarande Sverige), josta ennen Thersnerin kuolemaa ehti valmistua 38 vihkoa. Piirrosten tekoa jatkoivat ensin muut, myöhemmin vuonna 1843 hänen tyttärensä, kirjailija  Thora Johanna Ulrika Thersner (s. 1818, k.  Tukholmassa 3. lokakuuta 1867). Tämän kuollessa valmiina oli 364 foliolehteä.
Kivipiirrosjulkaisun taso ei noussut kovin korkalle. Niissä jatkui vanha ranskalaisklassinen maisemagrafiikan traditio sangen kaavamaisessa muodossa.
Teokset

Fordna och närvarande Sverige, 1817–1828
Några ord om musiken 1826
Om landskapsmålning 1828
Metodistikirkon talo

| Metodistikirkon talo> Lapintien Voima |
| --- | --- |
 Metodistikirkon talo 2020-luvulla.
Osoite:  Lapintie 4, 33100
Sijainti:  Jussinkylä, Tampere
Koordinaatit:  61°30′8″N, 023°45′53″E
Rakennustyyppi:  kerrostalo
Valmistumisvuosi:  1924
Suunnittelija:  Frans Jousi
Rakennuttaja:  Osuusliike Voima
Omistaja:  Suomen Metodistikirkko
Haltija:  Tampereen metodistiseurakunta
Tyylisuunta:  1920-luvun klassisismi
Runkorakenne:  tiili
Kerrosluku:  kolme
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Rakennus 1920-luvun lopulla.
Metodistikirkon talo on Tampereen Jussinkylässä sijaitseva asuin- ja liiketalo, jonka on suunnitellut Osuusliike Voimalle tamperelainen rakennusmestari Frans Jousi.
Historia > Lapintien Voima

Lapintien Voima on alkujaan liike- ja kulttuurirakennus Tampereen Lapintiellä. Rakennus valmistui vuonna 1924, ja se oli Jousen suurin ja monipuolisin suunnitelma Voimalle. Rakennus on kolmekerroksinen, ja sen julkisivu on vaaleaa rapattua tiiltä.
Rakennuksen katutasossa oli alun perin Voiman myymälöitä, kuten elintarvike-, vaate- ja rautakauppa. Toisessa kerroksessa oli Voiman ravintola joka oli yksi Tampereen hienoimmista ja suosituimmista ruokapaikoista. Kolmannessa kerroksessa oli Voiman juhlasali, joka oli tilava ja koristeellinen. Juhlasalissa järjestettiin Voiman omia tilaisuuksia, kuten kokouksia, kursseja ja juhlia mutta myös ulkopuolisten vuokraamia tapahtumia, kuten näytelmiä ja tansseja. Ylimmässä kerroksessa oli asuntoja. Rakennuksen pihalla oli autotalli kahdeksalle autolle.
Historia > Metodistikirkon talo

Rakennuksen osti vuonna 1962 Suomen Metodistikirkko, joka muutti sen kirkoksi. Kirkko kokoontui aluksi kolmannessa kerroksessa sijaitsevassa juhlasalissa, mutta rakensi myöhemmin uuden kirkkosalirakennuksen samalle tontille vuonna 1968. Juhlasalin käytöstä jumalanpalveluspaikkana muistuttavat edelleen Lapintien puoleisessa seinässä olevat ristiaiheiset ornamentit. Rakennus on suojeltu, ja se on nykyään Metodistikirkon ja muiden yhteisöjen käytössä.
Voiman ravintola

Voiman ravintola oli osa Lapintien Voiman rakennusta. Ravintola avattiin vuonna 1925 ja se oli aikansa yksi Tampereen hienoimmista ja suosituimmista ruokapaikoista. Ravintola oli sisustettu tyylikkäästi ja siellä oli useita erilaisia saleja, kuten ruokasali, kahvila, biljardisali ja kabinetteja. Ravintolan ruokalista oli monipuolinen ja laadukas, ja siellä tarjoiltiin sekä suomalaisia että kansainvälisiä ruokia. Ravintola oli myös tunnettu hyvästä palvelustaan ja edullisista hinnoistaan. Ravintola oli avoinna joka päivä aamusta iltaan, ja siellä järjestettiin myös erilaisia tilaisuuksia, kuten lounaita, päivällisiä, juhlia ja tansseja.
Ravintola lopetti toimintansa vuonna 1929, kun Lapintien Voiman rakennus myytiin Metodistikirkolle. Ravintolan tilat muutettiin kirkon toimistoksi ja seurakuntasaliksi. Ravintolan entisestä loistosta kertovat edelleen sen koristeelliset kattomaalaukset ja seinäpaneelit.
Fosfori

Fosfori on yksi maapallon yleisimmistä alkuaineista. Sen kemiallinen merkki on P (lat. phosphorus) ja järjestysluku 15. Se on moniarvoinen epämetalli, jota löytyy yleisesti epäorgaanisena fosfaattina ja kaikista elävistä soluista, mutta sitä ei koskaan tavata luonnossa vapaana alkuaineena. Fosforin löytänyt alkemisti Hennig Brand löysi aineen sattumalta, kun hän haihdutti tynnyreissä virtsaa ja keräsi pohjalle jääneen sakan ja tiivisti tislauksessa syntyneen nesteen kylmässä vedessä kiinteäksi.
Vapaana alkuaineena esiintyvä valkoinen fosfori on erittäin myrkyllistä, mutta eräät sen yhdisteet ovat elämälle välttämättömiä.
Ominaisuudet > Allotroopit

Vapaana alkuaineena fosfori voi esiintyä neljässä tai useammassa allotrooppisessa muodossa: valkoinen (tai keltainen), punainen ja musta (violetti). Yleisimmät muodot ovat punainen ja valkoinen fosfori.
Yleisin muoto fosforista on valkoinen fosfori. Se koostuu neliatomisista P4-molekyyleistä ja on vahamainen valkoinen kiinteä aine, jolla on luonteenomainen vastenmielinen haju, mutta puhtaana väritön ja läpinäkyvä. Tämä epämetallinen alkuaine ei ole liukoinen veteen, mutta liukenee hiilidisulfidiin. Valkoinen fosfori on hyvin reaktiivinen aine. Se hehkuu heikosti, koska se yhdistyy happeen, puhtaana se syttyy itsestään ilmassa ja palaa fosforipentoksidiksi (P2O5). Vapaana alkuaineena esiintyvä valkoinen fosfori on erittäin myrkyllistä, keskimäärin jo 50 milligramman annos on kuolettava. Valkoista fosforia tulisi pitää veden alla koko ajan, koska se on hyvin reaktiivinen ilman kanssa ja sitä on käsiteltävä pihdeillä, koska yhteys ihon kanssa voi johtaa vakaviin palovammoihin. Pitkäaikainen valkoisen fosforin myrkytys suojaamattomien työntekijöiden joukossa johtaa leuan kuolioon.
Auringon valossa tai kuumennettaessa omassa höyryssä 250 °C:seen valkoinen fosfori muuttuu punaiseen muotoon, joka ei fosforoi ilmassa. Toisin kuin valkoinen fosfori, se ei syty itsestään eikä ole läheskään yhtä myrkyllistä. Kuitenkin myös sitä pitäisi käsitellä huolella, koska tietyillä lämpötila-alueilla se muuttuu takaisin valkoiseksi, ja kuumennettaessa hapen läsnä ollessa siitä lähtee myös myrkyllisiä, fosforioksideista koostuvia höyryjä.
Ominaisuudet > Fosfaatit

Eräät organofosfaatit ovat hermomyrkkyjä, mutta epäorgaaniset fosfaatit ovat suhteellisen myrkyttömiä.
Isotoopit

Fosforilla on 22 isotooppia, joista vain 31P on pysyvä. Muut isotoopit ovat radioaktiivisia. Niistä pitkäikäisimmät ovat 33P, jonka puoliintumisaika on 25,35 päivää, ja 32P, jonka puoliintumisaika on 14,26 päivää. Muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle 2,5 minuuttia, useimpien alle sekunnin.
Käyttö

Fosfaatit ovat tärkeitä lannoitteita. Fosforiyhdisteitä käytetään myös räjähteissä, kasvinsuojeluaineissa, hammastahnassa ja pesuaineissa.
Punainen fosfori on tärkeä aine metamfetamiinin valmistuksessa. Sitä on myös tulitikkuaskin raapaisupinnassa, jossa sen kipinöinti vaikuttaa osaltaan tikun syttymiseen. Valkoista fosforia voidaan käyttää sytytysaineena erityyppisissä ampumatarvikkeissa, kuten panssarisytytysammuksissa, fosforikäsikranaateissa ja palopommeissa.
Fosfori kasviravinteena

Fosforiyhdisteet ovat tärkeitä elämälle ja niitä on kaikissa eliöissä. Kasvit saavat sitä maaperän fosfaateista, H2PO4-- ja HPO42--ioneista. Fosforia tarvitaan solussa mm. ATP:n, nukleiinihappojen ja fosfolipidien rakenneosana. Monet solun reaktiot perustuvat molekyylien fosforylaatioon. Fosforin puute aiheuttaa kasvissa kasvun vähyyttä, tummanvihreää väriä, laikkuja lehdissä ja häiritsee juurten kehitystä.
Fosforilannoitteet ovat suuri syy vesistöjen rehevöitymisessä. Fosforisaastuminen voi tapahtua jos lannoitteita tai pesuaineita on vuotanut maaperään tai vesistöön.
Glyfosaatin käyttö voi lisätä fosforin päästöjä ympäristöön, sillä ne kilpailevat samoista maaperän sitoutumispaikoista.
Fosfori kasviravinteena > Riittävyys

Tunnettuja fosforivarantoja on arviolta 370 vuodeksi (2014). Aiemmin on väitetty fosforin loppuvan noin 50 vuodessa.
Varsinaisia fosfaattikivivarantoja arvioidaan olevan 67 miljardia tonnia (Jasinski 2013) eli tilastollisesti 338 vuodeksi. Laajemmin fosfaattikiveä on vielä moninkertainen määrä, arviolta 290–460 miljardia tonnia.
Vuonna 2007 riittävyydeksi nykykäytöllä laskettiin 345 vuotta. Institute for Sustainable Futuresin vanhempi tutkija Dana Cordell on tosin sanonut Times-lehdelle, että nykyvauhdilla varannot loppuisivat jo 50–100 vuodessa. Vuonna 2012 U.S. Geological Survey arvioi 71 miljardin tonnin helposti käytettävät varannot ja maailmassa louhittiin 0,19 miljardia tonnia vuonna 2011. Keskivertokivessä on 0,1 prosenttia fosforia (kasveissa tyypillisestä 0,03–0,2 prosenttia), joten maan 3 · 1019 tonnissa kiveä sitä on miljoonia gigatonneja eli vuosimiljooniksi, joskin pääosin sen saaminen käyttöön on nykyteknologialla kalliimpaa.
Fosfori kasviravinteena > Kierrätys

Luomutuotannossa käytetään kierrätettyä fosforia. Koska luomuviljelyn kierrätys kuitenkin nojaa tavanomaisen viljelyn ravinnepanoksiin erityisesti fosforin osalta, sekään ei ole fosforin kallistumiselta turvassa eikä siis asiassa mikään vaihtoehto.lähde?
Jätevesistä fosfori ravinnesaasteena otetaan Suomessa talteen. Esimerkiksi Helsingin Veden Viikin jätevedenpuhdistamo on poistanut sitä jätevedestä 97–98 prosentin erotusteholla, kun 2014 viranomaisvaatimus oli > 95 prosenttia. Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY:n Ravita-menetelmän, joka oli 2017 demo-testausvaiheessa Helsingin Veden Viikin jätevedenpuhdistamolla, tavoitteena oli jalostaa lietteestä eroteltu fosfori turvallisesti ja kustannustehokkaasti raelannoitteeksi. Helsingin Veden yksikön 2009 haastatellun johtajan Tommi Fredin mukaan viemärijätteestä tehdyn lannoitteen imago oli harmillisen huono, eikä sillä tuntunut olevan ostajia. Tavara kuitenkin hänen mukaansa täytti lainsäädännön vaatimukset ja oli "käytännössä samanlaista kuin yleisesti myynnissä oleva kanankakka".
Puhdistamolle oltiin 2017 rakentamassa koelaitosta, jossa testattaisiin markkinoille soveltuvan lopputuotteen tekoa. Tulevaisuudessa samaan prosessiin voidaan yhdistää myös typen talteenotto. Tällöin keruutuotteesta voidaan HSY:n mukaan tuottaa korkeatasoista fosfori-typpilannoitetta
Merkittävimmät esiintymisalueet

Fosforikiven reservi (tuhatta tonnia)
Marokko 5 700 000
Kiina 4 100 100
Etelä-Afrikka 1 500 000
USA 1 200 000
Tuotto 2008 (tuhatta tonnia):
Kiina 50 000
USA 30 900
Marokko 28 000