stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vidar (nimi)

| Vidar |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  2. huhtikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Víðarr
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen: laajalti hallitseva tai puu/metsä + soturi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vidar on vanha pohjoismainen miehen etunimi.
Nimi on mahdollisesti yhdistetty sanoista vid, joka merkitsee laajalle, laajalti ja här, joka merkitsee kansaa tai sotajoukkoa ja merkitsee siis "laajalla alueella hallitsevaa." Toisen selityksen mukaan se johtuisi puuta tai metsää sekä soturia tarkoittavista sanoista. Germaanisessa mytologiassa Vidar oli Odinin poika.
Ruotsissa oli vuoden 2020 lopussa 4142 Vidar-nimistä henkilöä. Suomessa nimi oli 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 481 henkilölle. Vidarin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 2. huhtikuuta.
Tunnettuja Vidar-nimisiä

Vidar Helgesen (s. 1968), norjalainen poliitikko, ministeri ja diplomaatti
Vidar Lønn-Arnesen (s. 1940), norjalainen radio- ja televisiojuontaja
Vidar Magnussen (s. 1977), norjalainen näyttelijä
Vidar Riseth (s. 1972), norjalainen jalkapalloilija
Vidar Sandbeck (1918–2005), norjalainen muusikko ja kirjailija
Nadymin piiri

Nadymin piiri (ven. Надымский (муниципальный) райо́н, Nadymski (munitsipalnyi) raion) on paikallinen kuntatason itsehallintoalue Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan keskiosissa Pohjois-Venäjällä. Kunnallispiirin on suuri, sen pinta-ala 103 960 km2 vastaa lähes 1/3 koko Suomen alasta. Piirin hallintokeskus on Nadymin kaupunki.
Nadymin piirin vaakuna
Nadymin piirin alue (keltaisella) Jamalin Nenetsiassa
Piiri rajoittuu lännessä Priuralskin piiriin, pohjoisessa Obinlahteen, koillisessa Tazin ja kaakossa Purin piiriin. Piirin etelärajan takana on Hanti-Mansia. Piirin läpi virtaa Obinahteen laskeva kalaisa Nadymjoki; piiri on alun perin muodostettu kattamaan joen vesistöalue. Seudulla on kymmeniä maakaasu- ja öljykenttiä; alue on erittäin merkittävä petrokemian raaka-aineiden tuotantoalue.
Väestö > Asukasluvun kehitys

Piirin ja sinne perustetun kaupungin asukasluku kasvoi erityisesti 1970 ja -80-luvuilla. Suurimmillaan asukasluku oli vuoden 1989 seutuvilla:
| Vuosi | Nadymin piirin (+ Nadymin  kaupungin)  asukasluku |
| --- | --- |
1959: 3 729 (ei kaup.)
1970: 4 802 (ei kaup.)
1979: 20 944 (+ kaupunki 26 058)
1989: 29 772 (+ kaupunki 52 586)
2002: 23 470 (+ kaupunki 45 943)
2010: yhteensä 66 530
Väestö > Väestö nykyään

Nadymin piirin hallintokeskus on Nadymin kaupunki jonka kanssa piiri on kuntaliitossa. Piirin yhteenlaskettu asukasluku oli 2010 väestönlaskennan mukaan 66 530 henkeä. Tästä selvän enemmistön muodostivat kaupunkilaiset: 58 440 henkeä, eli
Nadymin kaupunki: 46 611 as.
Pangodyn kaupunkityyppinen taajama (пгт Пангоды): 10 805 as.
Zapoljarnyin kaupunkityyppinen taajama (пгт Заполярный): 1 024 as.
ja vähemmistöön jäivät maaseutuasukkaat: 8 090 henkeä, eli
Kutopjugan (kylä, село Кутопьюган): 824 as.
Longjugan (taajama, посёлок Лонгъюган): 1 521 as.
Nyda (kylä) село Ныда): 1 521 as.
Nori (kylä, село Нори): 1 792 as.
Pravohettinski (taajama, посёлок Правохеттинский): 361 as.
Priozernyi (taajama, посёлок Приозерный): 1 325 as.
Jagelnyi (taajama, посёлок Ягельный): 1 294 as.
Nadymin piirissä sijaitsee lisäksi Gazpromin syrjäinen, mutta kansainvälisestikin erittäin merkittävä, arktinen Jamburgin tuotantotaajama, jossa piirin virallisten tilastojen mukaan ei asu ketään, mutta jossa työskentelee yli 13 000 työntekijää.
Liikenneyhteyksiä

Nadymin keskeisin maantie- ja rautatieyhteys kulkee ensin itään Novyi Urengoihin ja sitten 80 kilometriä eteenpäin itään Pyrjoen lähistölle. Täältä maantie- ja junanrata jatkaa etelään Gubkinskiin, Nojabrskiin ja muun muassa Hanti-Mansian Surgutiin. Piirin pohjoisosan Jamburgista junanrata ja maantieyhteys kulkee Novyi Urengoihin, paikallistie Zapoljarnyin kautta myös Pangodyyn. Nadymistä ei vielä muutama vuosi sitten ollut toimivaa rautatie- tai maantieyhteyttä piirikunnan pääkaupunkiin Salehardiin. Nadymissä ja Jamburgissa on lentoasema, joillain pienemmillä paikoilla kopterikenttiä. Meri- tai jokisatamia (avoinna kesäkaudella 2–4 kk) ovat Nadym, Jamburg ja Nyda.
Vuonna 2008 hyväksytyn Venäjän rautateiden pitkänajan strategiaohjelman mukaan piirikunnan pääkaupunkiin Salehardiin on tarkoitus avata ratayhteys Nadymista vuoteen 2030 mennessä.
Suurin osan piirin alueesta on taigaa tai subarktista tai arktista tundraa ilman valmiita tieyhteyksiä.
Aiheesta muualla

Nadymin piirin sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (nadymregion.ru)
Nadymin kaupunki piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (nadymregion.ru)
Nadymski Zakaznik - Nadymin piirissä sijaitseva laaja Nadymin luonnonsuojelualue (5 640 km2) (venäjäksi) (oopt.info)
Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Potštovnyje indeksy (venäjäksi)
Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Telefonnyje kody (venäjäksi)
Gubkinski •
Jamal •
Krasnoselkup •
Labytnangi •
Muravlenko •
Nadym •
Nojabrsk •
Novyi Urengoi •
Priuralsk •
Pur •
Salehard •
Šuryškary •
Taz
Jamalin Nenetsia

| Jamalin nenetsien autonominen piirikunta Ямало-Ненецкий автономный округ |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Jamalin Nenetsian sijainti Venäjän federaation kartalla
 Koordinaatit: 66.5265°N, 66.599°E 
Valtio:   Venäjä
Alue:  Tjumenin alue
Perustettu:  10. joulukuuta 1930
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Salehard ( as.)
 – suurin kaupunki:  Nojabrsk (110 620 as.)
Pinta-ala:  750 300 km²
Väkiluku (2010)  ():  522 904
 – väestötiheys:  0,70 as./km²
Kielet:  venäjä
BKT (2010):  771 769 milj. RUB (eli 2,06  % Venäjän BKT:stä)
 – asukasta kohti:  1 475 929 RUB,  noin 36 157 EUR (eli 564 % Venäjän keskiarvotasosta)
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  89
 – ISO 3166:  RU-YAN
 
правительство.янао.рф
Jamalin Nenetsia eli Jamalin nenetsien autonominen piirikunta tai Jamalin Nenetsi (ven. Яма́ло-Не́нецкий автоно́мный о́круг, Jamalo-Nenetski avtonomnyi okrug, nenetsiksi Ямалы-Ненёциеˮ автономной ӈокрук) on runsaan 520 000 asukkaan hallintoalue Luoteis-Aasiassa Siperiassa Obinlahden ympärillä Venäjän federaatiossa. Jamalin Nenetsia kuuluu osana laajempaan Tjumenin alueeseen. Piirikunta tuottaa noin 20 % maailman maakaasusta ja on 600 000 porollaan maailman suurin poronhoitoalue.
Maantiede

Autonominen piirikunta rajoittuu pohjoisessa Karanmereen, idässä Krasnojarskin aluepiiriin, etelässä Tjumenin alueen Hanti-Mansiaan sekä lännessä Komiin ja Arkangelin alueen Nenetsiaan.
Jamalin Nenetsia Luoteis-Siperiassa
Jamalin Nenetsia kuuluu lähes kokonaan Länsi-Siperian alankoon, vain länsiosassa kohoavat Uralvuoret. Piirikunnan pohjoisosan muodostavat pitkälle Karanmereen työntyvät Jamalin ja Gydan niemimaat, joiden väliin jää Obinlahti. Suurin joki on Obinlahden pohjukkaan laskeva Ob. Muita jokia ovat Taz, Nadym ja Pur. Yli puolet piirikunnan alueesta sijaitsee pohjoisen napapiirin pohjoispuolella. Alueen saarista suurin on Jamalin niemimaan pohjoispuolelta sijaitseva Belyi.
Maantiede > Ilmasto ja kasvillisuusvyöhykkeet

Alueesta noin puolet on arktiseen tai subarktiseen alueeseen kuuluvaa tundraa ja puolet pohjoista havumetsää eli taigaa.
Ilmasto on vahvasti mantereinen. Tammikuun keskilämpötila on -22...-26 °C ja heinäkuun keskilämpötila +4...+14 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä jää kylmän ilmaston vuoksi 200–400 millimetriin.
Maantiede > Suojelualueita

Jamalin Nenetsiassa on useita huomattavia luonnonsuojelualueita. Niistä erityisen merkittäviä ovat Gydan niemimaalla sijaitseva Gydan kansallispuisto (pinta-ala 8 782 km²), Tazjoen yläjuoksun Ylä-Tazin luonnonpuisto (6 313 km²), Obinlahden pohjukan Ala-Obin luonnonsuojelualue (1 280 km²), Obin pääuoman ja sen itäisen Kunovat-sivujoen varrella sijaitseva Kunovatin luonnonsuojelualue (2 200 km²) ja Nadymin piirissä sijaitseva Nadymin luonnonsuojelualue (5 640 km²).
Maantiede > Uhanalaiset eläinlajit

Jamalin Nenetsian vuoden 2010 Punaisen kirjan mukaan alueen uhanalaisia eläimiä ovat esimerkiksi Gydan kansallispuistossa ja Belyi-saarella asuva peura sekä Jamalin niemimaan ympäristössä esiintyvä atlantinmursu. Jääkarhu kuuluu alueella harvinaisiin mutta ei uhanalaisiin lajeihin.
Linnuista alueellisesti uhanalaisia ovat tunturihaukka ja laajemminkin erittäin uhanalainen lumikurki, joka pesii paikoin piirikunnan lounaisosissa. Uhanalaisiin kaloihin luetaan muun muassa Ob- ja Tazjoessa sekä Karanmerellä esiintyvä siperiansampi, jonka saalismäärä putosi pääesiintymisalueella Objoessa vuosien 1935–1996 välillä 99,5 %. Paikallisesti uhanalainen on myös siperianjokilohi.
Maantiede > Kaupungit ja suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Jamalin Nenetsiassa oli yhteensä kahdeksan kaupunkia. Niistä seitsemän oli aluehallinnon alaisia kaupunkeja ja yksi (Tarko-Sale) oli kunnallispiirin keskus. Kaupungit ja niiden väkiluvut (2010) olivat:
Nojabrsk (110 620 as.)
Novyi Urengoi (104 107 as.)
Nadym (46 611 as.)
Salehard (pääkaupunki, 42 544 as., koko kaupunkipiiri 42 845 as., mukana 301 maaseutuasukasta)
Muravlenko (33 391 as.)
Labytnangi (26 936 as.)
Gubkinski (23 335 as.)
Tarko-Sale (20 398 as.)
Suurimmat kaupunkityyppiset taajamat, taajamat tai kylät olivat (2010):
Pangody (10 805 as.)
Urengoi (10 066 as.)
Purpe (9 840 as.)
Tazovski (6 793 as.)
Jar-Sale (6 486 аs.)
Harp (6 413 as.)
Syrjäisten petrokemian tuotantotaajamien koko ei ole mukana virallisessa asukasluvussa, koska asukkaat ovat kirjoilla muualla. Paikkakunnalla ollaan töissä ja asutaan tyypillisesti kuukauden jaksoissa; vuorokuukaudet ollaan vapaalla. Esimerkki tällaisesta taajamasta on kaukana muista astuskeskuksista sijaitseva, osin suomalaisvoimin rakennettu Jamburg, jonka asukasluku oli Nadymin piirin tilastojen mukaan 0, mutta työntekijöiden määrä silti 13 418.
Maantiede > Rajavyöhyke

Vuonna 2002 Jamalin Nenetsian alue liitettiin niiden Venäjän federaation alueiden joukkoon, jonne ulkomaalaisten pääsy on rajoitettu. Venäjän liittovaltion turvallisuuspalvelun (FSB) vuoden 2006 päätöksen mukaisesti Jamalin Nenetsiasta luokiteltiin rajavyöhykkeeksi koko rauta- ja maantien mukaan kulkevan Labytnangi–Salehard–Nadym–Pangody–Novyi Urengoi–Tazovski–Krasnoselkup-linjan pohjoispuolinen alue. Koko piirikunnan pohjoisosa liitettiin rekisteröintivelvotteen puolesta vaativammaksi rajavyöhykkeeksi.
Hallinto

Jamalin nenetsien autonominen piirikunta kuuluu Tjumenin alueeseen, mutta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen siitä tuli Venäjän federaation subjekti (jäsenalue), jollainen myös Tjumenin alue on. Jamalin Nenetsian pääkaupunki on Obin varrella sijaitseva Salehard (per. 1595). Piirikuntahallinnon johdossa on kuvernööri, joka nimittää hallinnon ylimmät toimihenkilöt. Piirikunnan lakeja säätää valtiollinen duuma.
Paikallishallinnollisesti Jamalin Nenetsia on jaettu seitsemään piiriin (raion) ja kuuteen kaupunkipiirikuntaan. Piirit ovat:
| Kunnallispiiri | Venäläinen nimi | Väkiluku 2010 | Hallinnollinen  keskus |
| --- | --- | --- | --- |
| Jamalin piiri | Ямальский муниципальный район | 16 310 | Jar-Sale |
| Krasnoselkupin piiri | Красноселькупский муниципальный район | 6 204 | Krasnoselkup |
| Nadymin piiri | Надымский муниципальный район | 66 530 | Nadym |
| Priuralskin piiri | Приуральский муниципальный район | 14 995 | Aksarka |
| Purin piiri | Пуровский муниципальный район | 51 280 | Tarko-Sale |
| Šuryškaryn piiri | Шурышкарский муниципальный район | 9 814 | Muži |
| Tazin piiri | Тазовский муниципальный район | 16 537 | Tazovski |
| Gubkinskin kaupunkipiirikunta | Городской округ город Губкинский | 23 335 | Gubkinski |
| Labytnangin kaupunkipiirikunta | Городской округ город Лабытнанги | 26 936 | Labytnangi |
| Muravlenkon kaupunkipiirikunta | Городской округ город Муравленко | 33 391 | Muravlenko |
| Novyi Urengoin kaupunkipiirikunta | Городской округ город Новый Уренгой | 104 107 | Novyi Urengoi |
| Nojabrskin kaupunkipiirikunta | Городской округ город Ноябрьск | 110 620 | Nojabrsk |
| Salehardin kaupunkipiirikunta | Городской округ город Салехард | 42 845 | Salehard |
Alueen suuremmista kaupungeista Nadym on kuntaliitossa sitä ympäröivän piirin kanssa, mutta esitetään joskus tilastoissa piiristään erillisenä piirikunnan alaisena kaupunkina.
Talous

Jamalin Nenetsian talous perustuu öljyn, maakaasun ja kaasukondensaatin tuotantoon; petrokemian teollisuus vastasi yhteensä 93 prosentista koko piirikunnan teollisuustuotannosta (2004). Piirikunnan merkitys koko Venäjän ja Euroopan energiantuotannolle on keskeinen: alue tuotti noin 90 prosenttia koko Venäjän maakaasusta ja 12 prosenttia sen öljystä. Venäjän tärkeimmät Eurooppaan maakaasua kuljettavat kaasuputkistot alkavat Jamalin Nenetsian alueelta. Maakaasu myös Gasum-yhtiön verkkoon, jota kautta kulkee noin 10 % primäärienergiantuotannon ja 11 % sähkötuotannon raaka-aineista Suomessa, on miltei täysin peräisin Jamalin Nenetsiasta.
Maakaasua tuotettiin joulukuussa 2009 yhteensä 88 Jamalin Nenetsiassa sijaitsevalta kentältä. Gazprom tytäryhtiöineen tuotti tuolloin 88,3 % alueen kaasusta. Kaasukondensaattia saatiin 24 tuotantopaikalta, Gazpromin tuotanto-osuus oli 65,1 %. Venäjän toiseksi suurin kaasuntuottaja Novatek, jolla on pääkonttori Jamalin Nenetsian Tarko-Salessa, vastasi 23,8 % osuudesta. Muita huomattavia kaasukondensaatin tuottajia olivat Rospan International 5,7 % ja Rosneft 3,5 % osuudella. Öljyä Jamalin Nenetsiassa tuotettiin 55 kentältä. Gazpromin öljyntuotantoyhtiö Gazprom Neft vastasi 63,7 % koko Jamalin Nenetsian öljyntuotannosta, Rosneft tuotti 27,8 %.
Gazpromilla on alueella tärkeä yhteiskunnallinen asema. Se toimii aktiivisesti Jamalin Nenetsian piirikunnan ja sen kunnallispiirien kanssa. Yhtiön kaasun- ja öljyntuotanto Jamalin Nenetsiassa on laajentunut suunnitelmien mukaan Jamalin piirin (Bovanenkovon kaasukentillä) ja Jamburgin lähistöllä (Jamburgin kaasukenttä) Nadymin ja Tazin piireissä. Uutta 1 100 kilometrin maakaasuputkistoa Bovanenkovosta Komin tasavallan Uhtaan ollaan avaamassa kesällä 2012. Samalla on rakennettu tuotantoa tukevia tie- ja rautatielinjoja sekä tietoliikenneyhteyksiä. Lisäksi valmistellaan kaasun nesteytyslaitosta; kuljetus tapahtuisi ainakin osaksi LNG-aluksilla.
Piirikunnassa on myös metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maanviljely ei pohjoisessa kannata, ja maatalous on suuntautunut poronhoitoon, kalastukseen, turkistarhaukseen ja turkisten jalostukseen. Porot ovat nykyisin pääosin yksityisomistuksessa, koska niistä poronhoitajat saavat paremman korvauksen. Neuvostoajalta periytyviä, nykyään lähinnä kunnan omistamia poronhoitoprikaateja on jäljellä vain paikoin. Porotokkien koko vaihtelee 50–7 000 yksilön välillä. Kaikkiaan poroja arvioidaan tällä maailman suurimmalla poronhoitoalueella olevan noin 600 000. Jamalin niemimaan Bovanenkovon kaasukenttien ja niihin liittyvien uusien kaasunsiirtoputkistojen on äskettäin raportoitu aiheuttavan huolta poronhoitajissa, koska laitteistot osuvat porojen perinteisille vaellusreiteille.
Talous > Kaasuntuotantolaitos

Venäjän suurimmat maakaasukentät sijaitsevat Jamalin Nenetsiassa. Pääosin Venäjän valtion omistama kaasuyhtiö Gazprom on rakentanut Jamalin niemimaalle, Obinlahden länsirannan lähelle Sabettan kaasuntuotantolaitoksen. Sen toiminta putkistoineen ja vesistövaikutuksineen on aiheuttanut ongelmia paikallisille asukkaille ja vaeltavalle poronhoidolle.
Tuotantoalueella toimii myös Yamal LNG -yhtiön nesteytyslaitos, joka täydellä teholla toimiessaan tuottaa vuodessa 16,5 miljoonaa tonnia nesteytettyä kaasua eli LNG:tä, joka viedään Sabettan satamasta maailmalle. Satama vihittiin käyttöön joulukuussa 2017. Yrityksen pääomistajat ovat Putinin lähipiiriin kuluvat Leonid Mihelson ja Gennadi Timtšenko.
Piirikunta on maailman kaasupitoisinta aluetta, jossa on maailman kaasuvaroista 18 prosenttia. Bovanenkovon kaasukentältä kaasua kulkee putkia pitkin muun muassa Suomeen ja Ukrainan kautta edelleen. Sabettan kaasukentästä omistaa Kiinan valtion rahoitusyhtiö ja Silkkitierahasto lähes 30 prosenttia, ranskalainen öljy-yhtiö Total omistaa 20 prosenttia. Venäjän hyökkäyssodan 2022- seurauksena useat kansainväliset yritykset ovat huomattavasti supistaneet, vetäytyneet kokonaan tai vetäytymässä yhteistyöstä, rahoituksesta ja esimerkiksi LNG-kaasun tuonnista Jamalin Nenetsiasta.
Nenetseille kaasutuotannon aloittamisesta on enemmän haittaa kuin hyötyä. Vaikka kännykkäyhteydet nykyisin toimivat, Sabettan poropaimentolaisilla on pulaa polttopuusta ja asunnot ovat kylmiä. Polttoaine moottorikelkkoihin joudutaan hakemaan sadan kilometrin päästä. Nenetsit eivät saa käyttää Sabettan lentoasemaa, joka rakennettiin heidän pyhälle paikalleen.
Alueen porolaitummista on laskennallisesti kuusi prosenttia päätynyt kaasuntuotantoon, mutta aluetta pirstaloivat putket, tiet ja rautatie. Rautatietä on suunniteltu jatkettavan Sabettaan asti.
Talous > Pernaruttoepidemia 2016

Alueen poroista sairastui ainakin tuhat pernaruttoon kesällä 2016. Yksi lapsi kuoli ja useita ihmisiä sairastui. Epidemia todettoon Tarko-Salen kaupungin lähistöllä. Kyseinen erittäin vaarallinen tartuntatauti on levinnyt myös ihmisiin, vaikkei bakteeri tartu ihmisestä toiseen. Kyseessä on ilmeisesti yksi pahimmista maassa todetuista epidemioista. Poroja ryhdyttiin rokottamaan ja ihmisiä pakkoevakuoitiin helikoptereilla. Porokuolemia arveltiin aluksi kuumuuden aiheuttamiksi, mutta maaperästä ilmeisesti levinnyt pernaruttobasilli todettiin laboratoriokokein.
Talous > Liikenne

Ob ja Karanmeri ovat tärkeitä vesiliikenneväyliä. Myös muiden suurten jokien alajuoksuilla on satamia, ja jokia pitkin liikennöidään. Ankaran talven takia esimerkiksi proomuja hyödyntävä tavaraliikenne on mahdollista alueen joissa vain 2–4 kesäkuukauden aikana. Karanmerellä jäänmurtajat pidentävät merialueen käyttöaikaa. Petrokemian kuljetuksiin matalalle Obinlahdelle on hahmoteltu myös jäissä kulkevia aluksia.
Pääkaupunki Salehard on ollut maantie- ja rautatieliikenteen osalta erillinen saareke, mutta vuonna 2012 valmistuvan Objoen ylittävän sillan myötä tilanne on muuttumassa. Toistaiseksi pääkaupungista on kesäisin lossiyhteys ja talvisin jäätie Objoen toiselle puolelle Labytnangiin. Sieltä johtaa rautatie Komin puolelle Vorkutaan ja edelleen Venäjän eteläisempiin osiin. Äskettäin Jamalin niemimaan Bovanenkovo liitettiin 525 kilometrin rautatiellä (Obskaja-Bovanenkovo) osaksi tätä Venäjän rautateiden pohjoista rataverkkoa. Uusi rataosuus katsotaan maailman pohjoisimmaksi rautatieverkoksi. Sittemmin rataa on jatkettu toistakymmentä kilometriä Karskajaan (Ка́рская).
Toinen laaja rautatie- ja tieverkko saapuu etelästä Surgutista Jamalin nenetsien piirikunnan keskiosan kaupunkeihin.
Keskeisimmissä kaupungeissa ja joissakin syrjäisissä taajamissa sijaitsee myös lentoasema (Nojabrsk, Novyi Urengoi, Nadym, Salehard, Jamburg) tai pienlentokenttä (esimerkiksi Krasnoselkup, Tolka, Jamalin Bovanenkovo). Jamburgin lentoaseman toiminta on Gazpromin tytäryhtiön Gazpromavian vastuulla.
Uskonto

Vuonna 2012 julkaistun, Venäjän uskontoja laajasti kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Jamalin Nenetsian asukkaista oli:
42 % ortodokseja (kuului Venäjän ortodoksiseen kirkkoon),
14 % kristittyjä, muttei ortodokseja, katolisia tai prostestantteja,
14 % jumalaan (tai korkeampaan voimaan) uskovia, muttei tunnustanut mitään tiettyä uskontoa,
13 % islaminuskoisia, muttei sunneja eikä šiioja,
8 % ateisteja, ei usko jumalaan,
5 % sunnilaisen islaminuskon kannattajia,
1 % ortodokseja, muttei kuulu Venäjän ortodoksiseen kirkkoon eikä ole vanhauskoisia,
1 % luonnonvoimiin ja -jumaliin pohjautuvan perinneuskonnon kannattajia,
1 % šiialaisen islaminuskon kannattajia,
monia vanhauskovia,
monia protestantteja (luterilaisia, baptisteja, evankelikalistejä, anglikaaneja) ja
1 % jotain muuta.
Kulttuuri

Jamalin nenetsien piirikunnan alkuperäisväestöön kuuluvien nenetsien elämänmuutosta kuvataan muun muassa Anastasia Lapsuin ja Markku Lehmuskallion elokuvissa. Näiden joukkoon kuuluvat esimerkiksi vuonna 1993 valmistunut Poron hahmossa pitkin taivaankaarta, vuoden 2001 parhaan elokuvan Jussi-palkinnon voittanut Seitsemän laulua tundralta ja osittain Jar-Salen seudulla kuvattu, DVD-muodossa saatavilla oleva Sukunsa viimeinen (2010).
Lemetin tienhaaran motti

Lemetin tienhaaran motti kuului alkujaan Kitilän suurmottiin, joka syntyi IV Armeijakunnan suuren vastahyökkäyksen (6.–17. tammikuuta 1940) tuloksena.
Motin synty

Motin alue kuului alkujaan Kitilän suurmotin alueeseen ikään kuin perimmäisenä ulokkeena tai sarvena, joka ulottui yli viiden kilometrin päähän varsinaisen motin alueesta. Uloke oli pituuteensa nähden hyvin kapea ja sijaitsi pohjoiseen johtavan tien molemmin puolin. Ulokkeesta saatiin myöhemmin irrotetuksi myös ns. Rykmenttimotti, joka sijaitsi hieman lähempänä puna-armeijan 168. Divisioonan pääosia.
7. helmikuuta 1940 varhain aamuyöstä sai Er.P 8 katkaistua tienhaaran alueen yhteydet omiin joukkoihinsa.
Toimet mottia vastaan ja sen laukeaminen

Jo 7. helmikuuta 1940 iltana aloitti I/JR 37 hyökkäyksen mottia vastaan.
8. helmikuuta 1940 koko yön ja päivän kestäneiden taisteluiden tuloksena motti laukesi myöhään iltapäivällä.
Sotasaalis

Sotasaaliina motin alueelta saatiin muun muassa:
2 pst-tykkiä
3 hyökkäysvaunua
5 konekivääriä
Lemetin alueella, suomalaisten otettua sen haltuunsa maaliskuussa 1940.
Mamma Mia: Here We Go Again!

| Mamma Mia: Here We Go Again! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ol Parker
Käsikirjoittaja:  Ol Parker
Tarina:   Catherine Johnson  Richard Curtis  Ol Parker 
Perustuu:  Catherine Johnsonin Mamma Mia! -musikaaliin
Tuottaja:   Judy Craymer  Gary Goetzman 
Säveltäjä:  Anne Dudley
Kuvaaja:  Robert Yeoman
Pääosat:   Lily James  Amanda Seyfried  Christine Baranski  Julie Walters  Pierce Brosnan  Dominic Cooper  Andy García  Colin Firth  Stellan Skarsgård  Cher  Meryl Streep 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:   Playtone  Universal Pictures 
Levittäjä:  Universal Pictures
Ensi-ilta:  20. heinäkuuta 2018
Kesto:  114 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  75 miljoonaa dollaria
Tuotto:  395 miljoonaa dollaria
Katsojat:  371 503 (Suomessa)
Edeltäjä:  Mamma Mia!
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mamma Mia: Here We Go Again! on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut elokuvamusikaali, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Ol Parker. Elokuva on sekä esiosa että jatko-osa vuoden 2008 elokuvalle Mamma Mia!, joka taas perustuu samannimiseen musikaaliin vuodelta 1999. Elokuvan pääosissa ovat Lily James, Amanda Seyfried, Christine Baranski, Julie Walters, Pierce Brosnan, Dominic Cooper, Andy García, Colin Firth, Stellan Skarsgård, Cher ja Meryl Streep. Elokuva jatkaa siitä mihin ensimmäinen elokuva jäi ja mukana on myös takaumia Donna Sheridanin nuoruuteen vuoteen 1979. Takaumissa kerrotaan miten Donna saapui Kalokairin saarelle sekä ensitapaamisista tyttärensä Sophien kolmen mahdollisen isän kanssa.
Elokuva sai ensi-iltansa 20. heinäkuuta 2018, kymmenen vuotta ja kymmenen päivää ensimmäisen elokuvan jälkeen.
Elokuva oli Suomessa vuoden 2018 katsotuin elokuva yli 370 000 katsojalla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Meryl Streep  | … |  Donna Sheridan   |
|  Lily James  | … |  Donna Sheridan nuorena   |
|  Amanda Seyfried  | … |  Sophie Sheridan, Donnan tytär   |
|  Pierce Brosnan  | … |  Sam Carmichael   |
|  Jeremy Irvine  | … |  Sam nuorena   |
|  Colin Firth  | … |  Harry Bright   |
|  Hugh Skinner  | … |  Harry nuorena   |
|  Christine Baranski  | … |  Tanya Chesham-Leigh   |
|  Jessica Keenan Wynn  | … |  Tanya nuorena   |
|  Julie Walters  | … |  Rosie Mulligan   |
|  Alexa Davies  | … |  Rosie nuorena   |
|  Stellan Skarsgård  | … |  Bill Anderson   |
|  Josh Dylan  | … |  Bill nuorena   |
|  Dominic Cooper  | … |  Sky, Sophien kihlattu   |
|  Andy García  | … |  Fernando Cienfuegos   |
|  Cher  | … |  Ruby Sheridan, Donnan äiti   |
|  Naoko Mori  | … |  Yumiko   |
|  Togo Igawa  | … |  Tateyama   |
|  Omid Djalili  | … |     |