stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prévezan taistelu

Prévezan taistelu käytiin Osmanien valtakunnan ja paavi Paavali III:n kokoaman kristityistä maista koostuneen Pyhän liigan liittouman välillä 28. syyskuuta 1538. Taistelupaikkana toimi Prévezan kaupungin edustalla sijaitseva Amvrakikos-lahden suun seutu.
Taistelun osapuolia johtivat aikansa kuuluisimmat amiraalit: osmanien Hayreddin Barbarossa ja Habsburgien monarkian palveluksessa ollut genovalaisamiraali Andrea Doria. Osmanit käyttivät taistelussa tuliaseita kekseliäästi; heillä oli tykkejä ja räjähtäviä terrakotasta valmistettuja kranaatteja. Taistelu päättyi selvästi alivoimaisen osmanilaivaston voittoon, mutta sen merkitys jäi suhteellisen pieneksi, sillä Doria vetäytyi pian huomattuaan laivastonsa kärsivän tappioita. Barbarossa puolestaan tyytyi suhteellisen lyhyeen takaa-ajoon. Paikalla ollut ranskalainen tarkkailija totesikin, että Barbarossa ja Doria olivat kuin "variksia, jotka eivät noki toistensa silmiä".
Dorian ponneton esiintyminen taistelussa on herättänyt spekulointia. Koska hän omisti osan aluksista, hänen epäillään olleen taipuvainen säästämään laivastoa, jonka tuho olisi merkinnyt hänelle henkilökohtaista taloudellista tappiota. Toisaalta taustalla on uskottu olleen salatun poliittisen agendan: Hapsburgit eivät olisi olleet pahoillaan nähdessään venetsialaisten menettävän alueita. Lisäksi Dorian on genovalaiseen tapaan epäilty tunteneen vihaa ja epäluuloa venetsialaisia kohtaan.
Barbarossan kaappaamistaan aluksista saatu hyöty jäi puolestaan lyhytaikaiseksi. Hieman taistelun jälkeen hän menetti myrskyssä enemmän aluksia kuin oli kaapannut Prévezassa.
The Pratchett Portfolio

| The Pratchett Portfolio |
| --- | --- |

Kirjailija:  Terry Pratchett
Kuvittaja:  Paul Kidby
Genre:  fantasia, kuvateokset
Kustantaja:  Victor Gollancz
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  32
ISBN:  0-575-06348-3
Sarja: Kiekkomaailman oheiskirja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Pratchett Portfolio on kokoelma Paul Kidbyn kuvituksia Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjan henkilöhahmoista. Kuvituksiin liittyy teksti, joka käsittelee sitä kuinka kirjailija on luonut hahmonsa. Teos on julkaistu vuonna 1996, minkä jälkeen on julkaistu The Art of Discworld -teos.
Aiheesta muualla

Kansikuvat. L-space.org. (englanniksi)
Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 2014

Pohjoismaiset hiihtolajit.
Lauran maasto- ja ampumahiihtokeskus
Pohjoismaisissa hiihtolajeissa kilpailtiin Sotšin 2014 talviolympialaisissa 8. – 23. helmikuuta. Maastohiihtokilpailut käytiin Lauran maasto- ja ampumahiihtokeskuksessa ja mäkihypyn sekä yhdistetyn kilpailut puolestaan RusSki Gorki -mäkihyppykeskuksella. Tapahtumia oli yhteensä 19, joista 12 oli maastohiihtotapahtumia, kolme yhdistetyn tapahtumaa ja loput neljä olivat mäkihyppytapahtumia. Naiset pääsivät kilpailemaan mäkihypyssä ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa.
Miesten hiihto > Sprintti (v)

11. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ola Vigen Hattestad | 3.38,39 |
| 2 |  | Teodor Peterson | +1,22 |
| 3 |  | Emil Jönsson | +19,74 |
| 4 |  | Anders Gløersen | +23,66 |
| 5 |  | Sergei Ustjugov | +54,09 |
| 6 |  | Marcus Hellner | +1.45,92 |
Miesten hiihto > Parisprintti (p)

19. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Iivo Niskanen, Sami Jauhojärvi | 23.14,89 |
| 2 |  | Maksim Vylegžanin, Nikita Krjukov | +0,97 |
| 3 |  | Emil Jönsson, Teodor Peterson | +15,12 |
| 4 |  | Ola Vigen Hattestad, Petter Northug | +18,66 |
| 5 |  | Dario Cologna, Gianluca Cologna | +21,01 |
| 6 |  | Simeon Hamilton, Erik Bjornsen | +35,06 |
Venäjän Maksim Vylegžaninin ja Nikita Krjukovin suoritukset mitätöitiin dopingrikkomuksen vuoksi marraskuussa 2017 mutta urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin kumosi heidän hylkäyksensä helmikuussa 2018.
Miesten hiihto > 15 km (p)

14. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Dario Cologna | 38.29,7 |
| 2 |  | Johan Olsson | +28,5 |
| 3 |  | Daniel Richardsson | +38,8 |
| 4 |  | Iivo Niskanen | +39,0 |
| 5 |  | Lukáš Bauer | +58,9 |
| 6 |  | Chris Jespersen | +1.00,9 |
Miesten hiihto > 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu

9. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Dario Cologna | 1.08.15,4 |
| 2 |  | Marcus Hellner | +0,4 |
| 3 |  | Martin Johnsrud Sundby | +1,4 |
| 4 |  | Maksim Vylegžanin | +1,5 |
| 5 |  | Ilja Tšernousov | +13,6 |
| 6 |  | Jean Marc Gaillard | +14,4 |
Maksim Vylegžaninin suoritus mitätöitiin dopingrikkomuksen vuoksi marraskuussa 2017 mutta urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin kumosi hänen hylkäyksensä helmikuussa 2018.
Miesten hiihto > 50 km (v) yhteislähtö

23. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksandr Legkov | 1.46.55,2 |
| 2 |  | Maksim Vylegžanin | +0,7 |
| 3 |  | Ilja Tšernousov | +0,8 |
| 4 |  | Martin Johnsrud Sundby | +1,0 |
| 5 |  | Sergei Dolidovitš | +14,3 |
| 6 |  | Robin Duvillard | +14,9 |
Venäläisten Aleksandr Legkovin ja Maksim Vylegžaninin tulokset mitätöitiin marraskuussa 2017 dopingrikkomusten vuoksi. mutta urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin kumosi heidän hylkäyksensä helmikuussa 2018.
Miesten hiihto > 4 x 10 km viesti

16. helmikuuta
| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lars Nelson   Daniel Richardsson   Johan Olsson   Marcus Hellner | 1.28.42,0 |
| 2 |  | Dmitri Japarov   Aleksandr Bessmertnyh   Aleksandr Legkov   Maksim Vylegžanin | +27,3 |
| 3 |  | Jean Marc Gaillard   Maurice Manificat   Robin Duvillard   Ivan Perrillat Boiteux | +31,9 |
Venäjän joukkue hylättiin marraskuussa 2017 Legkovin ja Vylegžaninin dopingrikkomusten vuoksi mutta urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin kumosi heidän hylkäyksensä helmikuussa 2018.
Naisten hiihto > Sprintti (v)

11. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Maiken Caspersen Falla | 2.35,49 |
| 2 |  | Ingvild Flugstad Østberg | +0,38 |
| 3 |  | Vesna Fabjan | +0,40 |
| 4 |  | Astrid Uhrenholdt Jacobsen | +1,82 |
| 5 |  | Ida Ingemarsdotter | +6,55 |
| 6 |  | Sophie Caldwell | +12,26 |
Naisten hiihto > Parisprintti (p)

19. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ingvild Flugstad Østberg, Marit Bjørgen | 16.04,05 |
| 2 |  | Aino-Kaisa Saarinen, Kerttu Niskanen | +9,09 |
| 3 |  | Ida Ingemarsdotter, Stina Nilsson | +19,77 |
| 4 |  | Stefanie Böhler, Denise Herrmann | +20,92 |
| 5 |  | Sylwia Jaśkowiec, Justyna Kowalczyk | +31,49 |
| 6 |  | Anastasija Dotsenko, Julija Ivanova | +40,86 |
Naisten hiihto > 10 km (p)

13. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Justyna Kowalczyk | 28.17,8 |
| 2 |  | Charlotte Kalla | +18,4 |
| 3 |  | Therese Johaug | +28,3 |
| 4 |  | Aino-Kaisa Saarinen | +30,3 |
| 5 |  | Marit Bjørgen | +33,4 |
| 6 |  | Stefanie Böhler | +46,5 |
Naisten hiihto > 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu

8. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marit Bjørgen | 38.33,6 |
| 2 |  | Charlotte Kalla | +1,8 |
| 3 |  | Heidi Weng | +13,2 |
| 4 |  | Therese Johaug | +14,6 |
| 5 |  | Aino-Kaisa Saarinen | +15,3 |
| 6 |  | Justyna Kowalczyk | +56,1 |
Naisten hiihto > 30 km (v) yhteislähtö

22. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marit Bjørgen | 1.11.05,2 |
| 2 |  | Therese Johaug | +2,6 |
| 3 |  | Kristin Størmer Steira | +23,6 |
| 4 |  | Kerttu Niskanen | +1.21,7 |
| 5 |  | Eva Vrabcová-Nývltová | +1.21,9 |
| 6 |  | Aurore Jéan | +1.22,3 |
Naisten hiihto > 4 x 5 km viesti

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ida Ingemarsdotter Emma Wikén Anna Haag Charlotte Kalla | 53.02,7 |
| 2 |  | Anne Kyllönen Aino-Kaisa Saarinen Kerttu Niskanen Krista Lähteenmäki | +0,5 |
| 3 |  | Nicole Fessel Stefanie Böhler Claudia Nystad Denise Herrmann | +0,9 |
Yhdistetty > Normaalimäki + 10 km

12. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eric Frenzel | 23.50,2 |
| 2 |  | Akito Watabe | +4,2 |
| 3 |  | Magnus Krog | +8,1 |
| 4 |  | Alessandro Pittin | +9,3 |
| 5 |  | Magnus Moan | +12,7 |
| 6 |  | Johannes Rydzek | +17,3 |
Yhdistetty > Suurmäki + 10 km

18. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jørgen Graabak | 23.27,5 |
| 2 |  | Magnus Moan | +0,6 |
| 3 |  | Fabian Rießle | +1,6 |
| 4 |  | Björn Kircheisen | +2,1 |
| 5 |  | Bernhard Gruber | +11,3 |
| 6 |  | Akito Watabe | +11,5 |
Yhdistetty > Joukkuekilpailu

20. helmikuuta
| Sija | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Magnus Moan Håvard Klemetsen Magnus Krog Jørgen Graabak | 47.13,5 |
| 2 |  | Eric Frenzel Björn Kircheisen Johannes Rydzek Fabian Rießle | +0,3 |
| 3 |  | Lukas Klapfer Christoph Bieler Bernhard Gruber Mario Stecher | +3,4 |
Mäkihyppy

| Mäkihyppy olympialaisissa 2014   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normaalimäki |  | miehet |  | naiset |  |
| Suurmäki |  | miehet |  |  |  |
| Joukkuekilpailu |  | miehet |  |  |  |
| n k  | n k  | n k  | n k  | n k  |  |
Mäkihyppy > Normaalimäki

9. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kamil Stoch | 278,0 |
| 2 |  | Peter Prevc | 265,3 |
| 3 |  | Anders Bardal | 264,1 |
| 4 |  | Thomas Diethart | 258,3 |
| 5 |  | Michael Hayböck | 258,0 |
| 6 |  | Andreas Wellinger | 257,1 |
Mäkihyppy > Suurmäki

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kamil Stoch | 278,7 |
| 2 |  | Noriaki Kasai | 277,4 |
| 3 |  | Peter Prevc | 274,8 |
| 4 |  | Severin Freund | 272,2 |
| 5 |  | Anders Fannemel | 264,3 |
| 6 |  | Marinus Kraus | 257,4 |
Mäkihyppy > Joukkuekilpailu

17. helmikuuta
| Sija | Maa | Joukkue | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Andreas Wank Marinus Kraus Andreas Wellinger Severin Freund | 1041,1 |
| 2 |  | Michael Hayböck Thomas Morgenstern Thomas Diethart Gregor Schlierenzauer | 1038,4 |
| 3 |  | Reruhi Shimizu Taku Takeuchi Daiki Itō Noriaki Kasai | 1024,9 |
Mäkihyppy > Naisten normaalimäki

11. helmikuuta
| Sija | Maa | Urheilija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Carina Vogt | 247,4 |
| 2 |  | Daniela Iraschko-Stolz | 246,2 |
| 3 |  | Coline Mattel | 245,2 |
| 4 |  | Sara Takanashi | 243,0 |
| 5 |  | Evelyn Insam | 242,2 |
| 6 |  | Maja Vtič | 241,9 |
Aiheesta muualla

Maastohiihto Sotšin 2014 talviolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla. (venäjäksi)
Yhdistetty Sotšin 2014 talviolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla. (venäjäksi)
Mäkihyppy Sotšin 2014 talviolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla. (venäjäksi)
Talviolympialaisten 2014 lajit ja kilpailutapahtumat
Alppihiihto | Ampumahiihto | Curling | Freestylehiihto | Jääkiekko | Kaukalopikaluistelu | Lumilautailu | Ohjaskelkkailu | Pikaluistelu | Pohjoismaiset hiihtolajit | Rattikelkkailu | Skeleton | Taitoluistelu
Miesten parisprintin mitalienjako.
50 kilometrin palkintojenjako päättäjäisissä.
30 kilometrin palkintojenjako päättäjäisissä.
RusSki Gorki -mäkihyppykeskus olympialaisten aikaan.
Pravdinsk

Pravdinskin vaakuna.
Pravdinsk (ven. Пра́вдинск) on kaupunki Kaliningradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Pregoljan sivujoen Lavan varrella 53 kilometriä Kaliningradista kaakkoon. Kaupunki on Pravdinskin piirin keskus. Asukkaita on 4 400 henkeä (vuonna 2009).
Kaupunki on perustettu vuonna 1312. Vuoteen 1945 saakka se kuului Saksan Itä-Preussiin nimellä Friedland. Nykyisen nimensä kaupunki sai vuonna 1946. Siellä toimii mm. elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiin kuuluu 1300-luvulla rakennettu kirkko.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pravdinskin piirin sivusto (venäjäksi)
Kaliningradin alueen kaupungit
Potentiaalienergia

Potentiaalienergia eli asemaenergia kuvaa kappaleen kykyä tehdä työtä asemansa ansiosta. Potentiaalienergiasta puhutaan, kun kappaleeseen vaikuttaa jokin konservatiivinen voima. Voima on konservatiivinen, jos se riippuu vain kappaleen paikasta ja sen tekemä työ kappaleen siirtyessä tietystä paikasta toiseen on riippumaton kappaleen kulkemasta reitistä.  Tällöin se ei muuta energiaa lämmöksi.  Konservatiivisia voimia ovat muun muassa gravitaatiovoima ja  jousivoima. Myös voima, jolla staattinen sähkökenttä vaikuttaa sähkövarauksiin, on konservatiivinen. Sitä vastoin esimerkiksi kitka ei ole konservatiivinen voima, sillä se muuttaa liike-energiaa lämmöksi.
Esimerkiksi kun kappale nostetaan pöydälle, energian säilymislain mukaisesti kappaleelle annettu kineettinen energia muuttuu Maan konservatiivisessa gravitaatiokentässä kappaleen potentiaalienergiaksi, joka taas muuttuu takaisin kineettiseksi energiaksi kappaleen pudotessa pöydältä.
Kappaleen potentiaali­energia ei ole yksi­käsitteisesti määritettävissä, vaan ainoastaan sen muutoksilla kappaleen siirtyessä paikasta toiseen on merkitystä. Tämän vuoksi on aina sovittava kohta, jossa potentiaalienergia määritellään nollaksi (esimerkiksi lattia). Potentiaalienergian tunnus on Ep tai U.
Yleisesti potentiaalienergia määritellään samoin kuin mekaaninen työ, joka on tehtävä siirrettäessä kappale  pisteestä A pisteeseen B:
Yleisessä tapauksessa työn määrä riippuu käytetystä reitistä, joten voima olisi integroitava kyseistä reittiä pitkin. Jos kuitenkin kaikki vaikuttavat voimat ovat konservatiivisia, kappaleen siirtämiseksi tarvittava työ määräytyy yksikäsitteisesti alku- ja lopputilan perusteella. Siksi kirjoitetaan
missä
Potentiaalienergia gravitaatiokentässä

Gravitaatiokentässä kappaleeseen vaikuttaa gravitaatiovoima, jonka suuruus lasketaan Newtonin painovoimalain avulla seuraavasti. Kaava on tarkasti voimassa vain massapisteille ja homogeenisille pallomaisille kappaleille.
missä
Kun kappale on lähellä Maan pintaa, siihen vaikuttava Maan vetovoima on yhtä suuri kuin sen massa kerrottuna putoamis­kiihtyvyydellä g, eli
Potentiaalienergian muutos esimerkiksi Maan gravitaatiokentässä on siten
missä g(r) on putoamiskiihtyvyys paikassa r.  Riittävän pienillä matkoilla putoamiskiihtyvyys g on jokseenkin vakio, eli sen muutokset eivät ole merkittäviä. Jos siis oletetaan, että kohtuullisilla siirtymillä putoamiskiihtyvyys on likipitäen vakio, voidaan kappaleen potentiaalienergiassa tapahtuvaa muutosta arvioida seuraavasti:
missä
Todella suurilla korkeuseroilla, kuten lennätettäessä rakettia avaruuteen, putoamiskiihtyvyyden arvon muutokset ovat jo niin merkittäviä, ettei potentiaalienergiaa voi enää äskeisellä tavalla arvioida. Yleensä tämän pelkistetyn kaavan soveltaminen laskuissa antaa kuitenkin riittävän tarkkoja tuloksia.
Jousen potentiaalienergia

Jousivoima on esimerkki harmonisesta voimasta, jonka suuruus on Hooken lain mukaisesti
missä
Jousen potentiaalienergia voidaan laskea määritelmän mukaan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potentiaalienergia Wikimedia Commonsissa
Prasoúda (Tílos)

Prasoúdan saari Tílokselta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  36°26′52″N, 27°23′21″E, Tílos Ródos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Pinta-ala:  0,012 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Prasoúda (kreik. Πρασούδα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Tíloksen saaren itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,012 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Prasoúda kuuluu Tíloksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prasoúda Wikimedia Commonsissa
Dodekanesia
| --- | --- |
Pääsaaret:   Astypálaia  Kálymnos  Kárpathos  Kásos  Kastelórizo (Megísti)  Kos  Léros  Nísyros  Pátmos  Ródos  Sými  Tílos 
Muut suuremmat saaret:   Agathonísi  Alimiá  Arkoí  Farmakonísi  Gyalí  Kínaros  Lévitha  Leipsoí  Nímos  Psérimos  Saría  Télendos 
Pienet saaret:   Adelfoí  Áfoti  Ágios Antónios  Agía Kyriakí, Astypálaia  Agía Kyriakí, Kálymnos  Agía Kyriakí, Léros  Agía Marína  Agía Thékla  Ágios Andréas  Ágios Geórgios, Megísti  Ágios Geórgios, Pátmos  Ágios Theódoros  Agriélaia  Ammoúdi  Antítilos  Ánydro  Apanonísia  Archángelos  Archangélou  Arefoúsa  Argeloússa  Armáthia  Artikonísi  Aspronísia Makrý Aspronísi  Megálo Aspronísi  Mikró Aspronísi  Aspropníchtis  Astakidonísia Astakída  Astakidópoulo  Chténi  Siál  Aváptistos  Avgó  Balámou  Chálavra Káppari  Makronísi  Piáto  Piláfi, Leipsoí  Psómos  Stavrí  Chamilí  Charkiás  Chiliomódi  Chína  Chondró  Chondronísi  Chondrós  Despotikó  Diakóftis  Diavátes Karavalonísi  Megalonísi  Divoúnia  Drosonísi  Exonísi  Faradonísia  Fokionísia  Frágkos  Ftenó  Gáidaros Livadeión  Gáidaros Megálou Chorioú  Gialesíno  Gláros, Agathonísi  Gláros, Léros  Glynó  Griá  Ímia  Kalapódia  Kalavrós  Kalólimnos  Kalóvolos  Kandelioússa  Karávolas  Karofýlla  Káto Prasoúa  Katsagrélli  Katsikópoula  Kentronísi  Kolófonas, Chálki  Kolófonas, Kásos  Kómaros  Kouloúndros  Kouloúra  Kounéli  Kounoúpoi  Koúrika  Koutsomýti  Krevátia  Krevatió  Kténia  Liádia Megálo Livádi  Pláka, Léros  Lígkia  Líra  Lítra  Maelonísi  Makronísi, Kásos  Makronísi, Pátmos  Makrý  Manóli  Márathos  Marmarás  Mávra  Mávro Poïní  Megálo Mávro Poïní  Megálo Trístomo  Mikrí Kouloúra  Mikró Sofráno  Mikró Trístomo  Moíra  Moní  Nekrothíki  Nerá, Agathonísi  Nerá, Kálymnos  Nípouri  Nisáki  Nisí  Nisierós  Ofidoússa  Oxiá  Pacheiá  Palaiókastro  Páno Prasoúa  Páploma  Patelída  Paximáda  Pentánisa  Pénte Vráchoi  Pergoússa  Petrokáravo  Piganoússa  Piláfi, Pátmos  Pítta  Pláka, Kásos  Plateía  Pláti, Kálymnos  Pláti, Kásos  Pláti, Sými  Polýfados  Pontikonísia Megálos Pontikós  Mikrós Pontikós  Pontikoúsa  Porionísi  Práso  Prasonísi, Kárpathos pohj.  Prasonísi, Kárpathos itä  Prasonísi, Pátmos  Prasonísi, Ródos  Prasoúda  Psathonísi, Agathonísi  Psathonísi, Pátmos  Psomí  Psoradiá  Ro  Safonídi  Saráki  Savoúra  Sélli  Sesklí  Sfýra  Skláves  Smyneronísi  Sochás  Sókastro  Spoláto  Strongylí, Agathonísi  Strongýli, Chálki  Strongýli, Kásos  Strongylí, Léros  Strongylí, Megísti  Strongylí, Nísyros  Strongyló, Pátmos  Strongyló, Ródos  Sýrna  Tigáni  Tragonéra  Tragonísi  Tragoúsa  Tría Nisiá Mesonísi  Plakída  Stefánia  Troumpéto  Trypití  Tsoúka, Chálki  Tsoúka, Pátmos  Tsoukáki  Vasilikí  Velóna  Xéra  Xóplakes  Zaforás
Risto Poutiainen

Risto Poutiainen
Risto Poutiainen (s. 5. toukokuuta 1958) lempinimeltään Paha Paavali on kiihdytysautoilun Top Fuel -kuninkuusluokan Euroopan-mestari. Hän pitää hallussaan virallista FIA:n nopeuden Euroopan ennätystä 510,15 km/h, joka ajettiin 29.5.2011 Ison-Britannian Santa Pod Racewayllä. Risto Poutiainen ajoi myös vuotta aiemmin 31. toukokuuta 2010 Santa Podissa Isossa-Britanniassa nopeuden 513,7 km/h, mutta ajo ei ollut ennätyskelpoinen toisen yhden prosentin sisällä olevan varmistuslähdön puuttuessa.. Risto pitää hallussaan myös varttimailin kiihdytyksen (0-402,33 metriä) Suomen ennätysaikaa, joka on 4,7097 sek. Aika ajettiin myös Santa Podin radalla Isossa-Britanniassa FIA European Championship Drag Racing EM-osakilpailussa toukokuun 29. päivänä 2011 .
1990-luvun alussa hän sijoittui kolmena peräkkäisenä kautena kolmen parhaan joukkoon European Top Fuel Challengen loppupisteissä . Kaudella 2009 hän sijoittui Top Fuelin EM-sarjassa toiseksi. Kauden 2010 EM-avausosakilpailussa Englannin Santa Podin radalla Risto ajoi lajittelussa noteerauksen 4,8013s/470,9 kmh ja kilpailussa 4,8891s/513,67 kmh. Kaudella 2011 Risto ajoi FIA:n Top Fuel -ryhmän EM-sarjaa Rune Fjeld Motorsportin uusimmalla Top Fuel dragsterilla ja toimii toisena kuljettajana entisen maailmanluokan mäkihyppääjän Janne Ahosen kanssa Eagle Racing -kilpatallissa. Risto valmistui Helsingin teknillisestä opistosta insinööriksi vuonna 1985.
Risto Poutiainen on voittanut EM-kultaa vuonna 2012 ja EM-hopeaa kolmena vuonna peräkkäin vv. 2009-2011 FIA Top Fuel European Championship sarjassa.
Kilpailuryhmät

Ennen vuonna 1984 alkanutta kiihdytysuraansa Poutiainen toimi useita vuosia lajin kattojärjestön FHRA ry:n johtokunnan jäsenenä ja lopuksi myös puheenjohtajana. Poutiainen on kilpaillut seuraavissa kiihdytysautoilun kilpailuryhmissä:
Pro Stock Bike, 1984–1989
Top Alcohol Funny Car, 1990
Top Fuel Dragster, 1991–1995, 2008-2014
Drag Racingin lisäksi Poutiainen on ajanut myös rallia N-ryhmässä, rata-autoilun Endurance Saloon -luokkaa sekä Kartingia.
Työelämä

Risto Poutiainen toimi vuoteen 2009 saakka hakusanamainontaan, hakukoneoptimointiin ja web-analytiikkaan erikoistuneen markkinointiviestintätoimisto NetBooster Finland Oy:n toimitusjohtajana. NetBooster Finland kuuluu ranskalaiseen kahdessatoista maassa  toimivaan NetBooster-konserniin ja Poutiainen on yksi suurimmista henkilöomistajista yrityksessä.
Poutiainen on kirjoittanut haamukirjoittajajoukon avustuksella ensimmäisen suomalaisen hakukonemarkkinoinnin tietokirjan nimeltään 101 kysymystä ja vastausta Google-markkinoinnista. Teos syntyi tietokirjojen kirjoittamisen nopeusennätyksenä 30 tunnissa Helsingissä Taiteiden yönä 24. elokuuta 2006.
Poutiaisen Google-opas voitti Markkinointiviestinnän Toimistojen Liiton MTL:n vuoden 2007 Kultasulka-kilpailun, jossa palkitaan parhaiten markkinointia ja sen tuloksellisuutta edistäviä kirjoituksia tai muita julkisia esityksiä. Tuomariston mielestä kirja avaa ajankohtaisen ja uuden alueen helppolukuisella tavalla kiinnittäen erityistä huomiota käytettyjen markkinointipanosten tehoon ja tuloksellisuuteen. Kirja kattaa myös hyvin laajasti luvatun aihepiirin.
Aiheesta muualla

European Top Fuel Challenge (1991-1995)
Eurodragster (Eurooppalaisen Drag Racingin uutissivusto)
RF Motorsport (Risto Poutiaisen kilpatalli)
101 kysymystä ja vastausta Google-markkinoinnista
Marxilainen taloustiede

Marxilainen taloustiede on Karl Marxin teorioista ja käsitteistä alkunsa saanut taloustieteen koulukunta. Se kuuluu klassisen taloustieteen jatkumoon.
Koulukunnan omia käsitteitä on mm. Marxin esittämä lisäarvon käsite, jonka avulla hän kritisoi kapitalistista yhteiskuntajärjestelmää. Marx muotoili myös tiettyjä kapitalismin lakeja, joista hän näki seuraavan vääjäämättä kapitalismin luhistumisen. Hän kuitenkin piti kapitalismia edistyksellisenä ja välttämättömänä kehitysvaiheena. Karl Marx on laajassa ja tunnetussa teoksessaan Pääoma (Das Kapital) käsitellyt aihetta lähtien tavaran arvosta ja pääoman käsitteen määrittelystä työprosessiin.
Marxin talousteorian keskeiset opit

Marxin pääteos poliittisen taloustieteen alalla on Pääoma, kolmiosainen teos, josta vain ensimmäinen osa julkaistiin Marxin elinaikana (Friedrich Engels julkaisi loput). Marx kirjoitti myös muita taloustiedettä käsitteleviä teoksia, kuten Grundrissen, joka on toimitettu merkintöjen pohjalta, joita Marx teki valmistellessaan Pääoman kirjoittamista.