stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KGB
Suomalaisia agentteja

Vuonna 2014 Verkkouutiset ja Nykypäivä kävivät läpi Vasili Mitrohinin arkistoa ja loivat sen pohjalta 38 nimeä sisältävän Mitrohinin listan suomalaisista KGB-kontakteista vuosina 1972–1984. Listaan tutustuneen Kimmo Rentolan mukaan useimpien henkilöiden kohdalla arkistomateriaalin tiedot ovat olleet varsin niukat ja henkilöt ovat voineet päätyä myös listalle tietämättään. Listalta myös puuttuvat lähes kokonaan poliitikot, talouselämän johto ja tärkeimmät virkamiehet, vaikka KGB:llä oli Suomessa 1980-luvulla arviolta hieman alle sata poliittisen linjan kontaktia.
Muita henkilöitä:
Reino Häyhänen, KGB:n majuri. Rudolf Abelin vakoiluorganisaation 1957 paljastanut KGB:n agentti.
Kirjallisuutta

Christopher Andrew, Oleg Gordievski: KGB (Otava, 1991) ISBN 951-1-11502-2
Anne Kuorsalo, Ilmari Susiluoto, Martti Valkonen: Salaisen poliisin valtakunta: KGB, FSB ja suhteet Suomeen (Edita, 2003) ISBN 951-37-3863-9 (nid.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KGB Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Muut:  IdRef 
Muistolaatta KGB:n entisen päämajan edessä Vilnassa.
Kiinan opiskelijamielenosoitukset 1986

Kiinan opiskelijamielenosoitukset 1986 olivat opiskelijamielenosoituksia, joissa vaadittiin opiskeluolojen parantamista, perustuslain kunnioitusta ja politiikan ja talouden vapauttamista.
Protestit alkoivat Hefein kaupungissa 5. joulukuuta ja jatkuivat tammikuun puoliväliin asti. Protestit jäivän melko suppeiksi. Protestien jälkeisessä kurinpalautuksessa erotettiin liberaali puoluejohtaja Hu Yaobang. Osa näihin protesteihin osallistuneista oli mukana myös Tiananmenin protestetissa 1989.
Tausta

Kiinaa vaivasi joulukuussa 1986 16 %:n inflaatio. Ihmiset katsoivat, että korruptio haittasi valmistuneiden opiskelijoiden uralla etenemistä.
Astrofysiikan professori Fang Lizhi luonnoi Shanghain ja Ningbon yliopistoilla akateemisesta, puheen ja lehdistön vapaudesta, joka puuttui Kiinasta. Fang vaati myös perustuslain kunnioittamista, jottei se olisi ”vain paperilla”. Puheet innostivat monia opiskelijoita. Fangin puheita levitettiin muun muassa ääninauhoina ympäri maata. Wan Li ja muut korkeat puoluevirkailijat arvostelivat Fangin ajatuksia.
Protestit

Opiskelijat alkoivat osoittaa mieltään Hefeissä 5. joulukuuta 1986. Protestit levisivät pian myös muihin kaupunkeihin, muun muassa Shanghaihin, Tianjiniin, Nanjingiin, Kunmingiin, Hangzhouhun, Suzhouhun, Guangzhouhun ja Pekingiin. 19. joulukuuta hallitus määräsi poliisin kukistamaan protestit voimakeinoin. Tämä suututti opiskelijoita. 23. joulukuuta opiskelijat aloittivat istumapäivystyksen Hefein hallintorakennuksen lähellä. Professori Fang Lizhi neuvotteli hallituksen ja opiskelijoiden kiistaa. Fang onnistuikin tavoitteessaan. Protesti loppui sillä ehdolla, että Anhuin viranomaiset toteuttaisivat opiskelijoiden vaatimukset.
Protesti ei levinnyt loppujen lopuksi kovin laajalle. Vain 2 % opiskelijoista noin kuudenneksessa yliopistoista yleensä osallistui niihin. Pekingin opiskelijat osoittivat mieltään sitä vastaan, että valot sammutettiin kello 11. Nankingissa opiskelijat halusivat poliittisen opetuksen pois tutkinnoistaan. Yleisemmin vaadittiin myös talouden vapauttamista ja demokratiaa. Shanghain opiskelijat eivät saaneet vaatimuksiaan läpi, kun keskustelivat Jiang Zeminin kanssa. Keskushallitus syytti opiskelijoita kulttuurivallankumouksen tyyppisen kaaoksen luomisesta.
Tulokset

Protestoijat eivät saaneet juuri tavoitteitaan läpi, mutta puolueessa todellista valtaa käyttänyt puolueen vanhin Deng Xiaoping erotti liberaalin puolueen pääsihteerin Hu Yaobangin virastaan. Monet vuonna 1986 mieltään osoittaneista olivat mukana käynnistämässä Tiananmenin vuoden 1989 suuria protesteja. Näitä olivat muun muassa Chai Ling, Feng Congde ja Li Lu.
Assonanssi

Assonanssi (ransk. assonance "sointua yhteen") on puolisointu eli vaillinainen loppusointu tai sisäsointu. Assonanssi on epätäydellinen riimi, jossa vain vokaalit sointuvat, nekin epätäydellisesti. Puolisointu on yleinen kansanlauluissa:
Assur (jumala)

Nimrudista löydetty Assur-jumalaa esittävä reliefi.
Assur oli alun perin Assurin kaupungin suojelusjumala, joka kohotettiin sittemmin Assyrian kansallisjumalaksi. Assur syrjäytti 1200-luvulla eaa. suosiossa Enlilin, ja Assur sai lisänimet "Suuri vuori" ja "Jumalten isä". Myöhemmin jumala rinnastettiin Anshariin. Assurin tehtäviä olivat oikeuden jako ja sotatoimet. Assyrialaisessa taiteessa hänet kuvataan usein jännittämässä jousta taustallaan siivekäs auringonkehrä.
Asparaginaasi

L-Asparaginaasin rakenne.
Asparaginaasi, l-asparaginaasi, Crasnitin on entsyymi. Se katalysoi asparagiinin hajoamista asparagiinihapoksi. Asparaginaasia käytetään verisyöpien, joista ainakin ALL:n (akuutti lymfaattinen leukemia) hoidossa. Tämän indikaation alaisena se on syöpälääke eli sytostaatti.
Kirjatieto mainitsee luuytimen vaurioitumisen riskin, eli luuydinsuppression vaaran vain vähäisenä. Allergiset reaktiot, kuten ihottumien muodossa ovat mahdollisia.
Crasnitinia eli l-asparaginaasia annetaan infuusiona, eli laskimotiputuksena verisuoneen.
Aiheesta muualla

http://www.medicina.fi/fato/61.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
ONKI-tietokanta (MeSH)
Nadeem Aslam

Nadeem Aslam (s. 1966 Gujranwala, Pakistan) on pakistanilaissyntyinen kirjailija, joka asuu Lontoossa.
Aslamilta on ilmestynyt neljä romaania, joista viimeisimmät, The Wasted Vigil ja The Blind Man's Garden on julkaistu myös suomeksi. Esikoisteos Season of the Rainbirds voitti Betty Trask ja Author's Club First Novel -palkinnot.
Teokset

Season of the Rainbirds (1993)
Maps for Lost Lovers.  Lontoo:  Faber & Faber, 2004.  ISBN 978-0-571-22183-7
Elävältä haudatut.  (The Wasted Vigil, 2008)  Suomentanut Vuokko Aitosalo. Helsinki:  Like, 2010.  ISBN 978-952-01-0272-2
Sokean miehen puutarha.  (The Blind Man's Garden, 2013)  Suomentanut Kirsi Luoma. Helsinki:  Like, 2014.  ISBN 978-952-01-0936-3
Kultainen Legenda. (The Golden Legend, 2017). Suomentanut Kirsi Luoma. Helsinki: Like, 2019. ISBN 978-952-01-1619-4
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Heikki Kiiski

Heikki Kiiski vuonna 2012.
Heikki Antero Kiiski (5. elokuuta 1943 Pielavesi – 5. toukokuuta 2017 Turku) oli suomalainen muotoilija. Hänen laajasta teollisuudelle tehdystä tuotannostaan suurelle yleisölle parhaiten tunnettuja ovat Tunturin kuntovälineet. Viimeisinä vuosinaan Kiiski keskittyi valaisinmuotoiluun.
Vuonna 1973 Kiiski perusti yhdessä Juhani Salovaaran kanssa Ergonomiadesign Oy:n. Vuoden 1990 fuusiossa Destem Design Oy:n kanssa yrityksistä syntyi ED-Design Oy, jossa on luotu runsaasti suomalaisen muotoilun klassikkotuotteita, kuten Mobiran ja Nokian matkapuhelimia, Valtran traktorit, Oraksen hanat sekä Finluxin ja Saloran televisioita.
Kiiski valmistui teolliseksi muotoilijaksi vuonna 1970 Taideteollisesta oppilaitoksesta (sittemmin Taideteollinen korkeakoulu), jossa hän myös opetti.
Keskeisimmät palkinnot ja tunnustukset

Taideteollisuuspalkinto 1975 (työryhmä Kiiski, Salovaara, Hannu Kähönen)
Dunhill Prize 1977
Vuoden teollinen muotoilija 1988
TKO:n kunniajäsen 2012
Aiheesta muualla

ED-Design Oy:n verkkosivut
Heikki Kiiskin muistokirjoitus Helsingin sanomissa
Anneli Asplund

| Anneli Asplund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1939
Kansalaisuus:   Suomi
Koulutus ja ura
Instituutti:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Tutkimusalue:  Folkloristiikka, kansanmusiikki
Anneli Asplund (s. 28. maaliskuuta 1939) on suomalainen kansanmusiikin ja folkloristiikan tutkija, filosofian lisensiaatti ja Sibelius-Akatemian kunniatohtori. Hän on tutkinut muun muassa uudempaa suomalaista kansanlauluperinnettä. Asplundin puoliso on viulisti ja musiikkipedagogi Roy Asplund.
Asplund suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1997. Hänet kutsuttiin Sibelius-Akatemian kunniatohtoriksi vuonna 2002.
Asplund työskenteli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kansanrunousarkistossa ensin kansanlaulujen järjestäjänä ja myöhemmin tutkijana. Arkiston uusimittaisia kansanlauluja sisältävä kansanlaulukortisto on pitkälti Asplundin laatima. Hän on kirjoittanut ja toimittanut lukuisia suomalaista kansanmusiikkia käsitteleviä artikkeleita ja julkaisuja.
Asplundin teos Balladeja ja arkkiveisuja sai Vuoden tiedekirja -palkinnon vuonna 1994. Vuonna 2011 hän sai Kansanmusiikin ja Kansantanssin Edistämiskeskuksen Vuoden Wäinö -tunnustuksen.
Julkaisuja

Anneli Asplund, Matti Hako (toim.): Kansanmusiikki. Julkaistu sarjassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, 366. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1981.
Anneli Asplund, Vesa Tapio Valo, Juha Kangas (toim.): Kulkurista kuninkaaksi: Matti Haudanmaan musiikki ja elämä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1990.
Anneli Asplund: Balladeja Ja Arkkiveisuja: Suomalaisia kertomalauluja. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1994.
Anneli Asplund, Päivi Kerola-Innala, Liisa Aroheimo-Marvia (toim.): Suomen musiikin historia: Kansanmusiikki. Helsinki: WSOY, 2006
Arrheniuksen yhtälö

E_{a} ja  E_{a}^{'} ovat kemiallisen tasapainoreaktion etenevän reaktiosuunnan ja palautuvan reaktiosuunnan aktivoitumisenergiat. Aktivoitumisenergia vastaa likimäärin reaktiosuunnan potentiaalienergiavallin korkeutta.
Arrheniuksen yhtälö kuvaa kemiallisen reaktion nopeusvakion riippuvuutta lämpötilasta. Kokeellisilla mittauksilla on todettu lineaarinen riippuvuus nopeusvakion luonnollisen logaritmin ja reaktiolämpötilan käänteisarvon välillä, joten on päätelty yhtälön olevan  \ln k=\ln A-{\frac {E_{a}}{R}}\cdot {\frac {1}{T}}. Tässä yhtälössä  k on reaktion nopeusvakio,  R on yleinen kaasuvakio,  T on lämpötila kelvineissä, Frekvenssitekijä  A ja aktivoitumisenergia  E_{a} ovat reaktiolle ominaisia parametrejä.
Empiirisen yhtälön tausta

Wilhelmy oli ensimmäinen, joka ehdotti kokeellisiin tutkimuksiin nojautuen nopeusvakion lämpötilariippuvuutta. Kymmenen vuotta myöhemmin Berthelot ehdotti yhtälöksi  k=A\,e^{D\,T}, jossa  A ja  D ovat vakioita. Vuonna 1884 van't Hoff julkaisi kemiallisesta dynamiikasta kirjan ja siinä on tuotu esille reaktion tasapainovakion lämpötilariippuvuus yhtälön (1) mukaisesti:
Tässä  K_{c} on konsentraatiotasapainovakio ja  \Delta U^{\ominus } standardinen sisäenergian muutos. Jos kemiallinen reaktio, jonka molemmat reaktiosuunnat ovat alkeisreaktioita, on seuraava:
Termodynaamisessa tasapainotilassa reaktiosuuntien reaktionopeudet ovat yhtä suuret, joten konsentraatiotasapainovakio on
Yhtälö (1) voidaan antaa muodossa
Van't Hoffin mukaan nopeusvakioihin  k_{1} ja  k_{-1} vaikuttavat eri energiat  E_{1} ja  E_{-1}, joten näiden energioiden erotus on  \Delta U^{\ominus }. Jos oletetaan nopeusvakioon vaikuttavan energian  E olevan lämpötilasta riippumaton, on yhtälö (4) ilmaistavissa
Svante Arrhenius otti lähtökohdaksi reaktion tapahtumisen ja yhtälön (5). Hän painotti, että nopeusvakion lämpötilariippuvuus on liian suuri, jotta sen voi selittää johtuvan lämpötilan vaikutuksesta reaktion ainesosien molekulaarisiin translaatioenergioihin. Hän päätteli, että reaktiossa neutraalien ja aktiivisten molekyylien välille muodostuu tasapainotila ja tämä tila siirtyy lämpötilan funktiona yhtälö (1) mukaisesti. Tämä ajattelutapa on yleisesti hyväksytty, joten yhtälöä (5) kutsutaan nykyään Arrheniuksen yhtälöksi ja siinä  E merkitään  E_{a}:na. Arrheniuksen yhtälössä  A on reaktion frekvenssitekijä ja sen yksikkö on sama kuin nopeusvakion yksikkö;  R yleinen kaasuvakio yksikössä J K-1 mol-1 ja  E_{a} reaktion aktivoitumisenergia yksikössä J mol-1.
Arrheniuksen yhtälön aktivoitumisenergia on määritelty olevan:  E_{a}\equiv RT^{2}{\Big (}{\frac {\partial \ln k}{\partial T}}{\Big )}. Jos oletetaan että  E_{a} on lämpötilasta riippumaton, voidaan Arrheniuksen yhtälö johtaa tästä yhtälöstä integroimalla.
Van't Hoff:n mukaan yhtälön (5)  E:n mahdollinen lämpötilariippuvuus voidaan ilmaista funktiolla  E=B+DT^{2}. Tässä  B ja  D ovat vakioita. Yhtälöä (4) soveltaen saadaan
Integroimalla tämä saadaan nopeusvakiolle eksponenttimuotoinen yhtälö:
Tässä integrointivakioksi on merkitty  A.
Empiirisen yhtälön tausta > Frekvenssitekijän lämpötilariippuvuus

Arrheniuksen yhtälössä,  k\,=\,Ae^{-{\frac {E_{a}}{RT}}}, frekvenssitekijällä voi todellisuudessa olla pieni lämpötilariippuvuus. Piirrettäessä  k versus  T kuvaaja, on todettavissa suurilla lämpötila-arvoilla, että  k:n arvo lähestyy asymptoottisesti  A:n vakioarvoa. Tällä lämpötila-alueella  E_{a} on hyvin pieni tai nolla, kuten on käytännössä todettu vapaiden radikaalien välisistä reaktioista.
Vuonna 1893 Kooij ehdotti frekvenssitekijälle lämpötilariippuvuutta van't Hoff:n yhtälöä (7) mukaellen ja julkaisi empiiriseksi yhtälöksi:
Tätä yhtälöä kutsutaan Kooijin yhtälöksi. Yhtälössä  B ja  E eivät riipu lämpötilasta ja  m on paljas luku, tyypillisesti 0,5. Ottamalla yhtälöstä luonnollinen logaritmi puolittain ja derivoimalla se  T:n suhteen saadaan:
Vertaamalla tätä Arrheniuksen yhtälössä olevaan  E_{a}:n määrittelyyn, voidaan todeta, että
Kooijin yhtälö soveltuu erityisesti reaktioille, joille Arrheniuksen yhtälön käyttö ei tuota tyydyttävää tulosta. Kooijin yhtälö soveltuvuutta voi tarkastella  \ln {\frac {k}{T^{m}}} vs.  {\frac {1}{T}} -kuvaajalla, jossa sovitetun suoran yhtälön kulmakerroin on  -{\frac {E}{R}}. Kooijin yhtälön nopeusvakion lämpötilariippuvuuden tausta on molekulaaristen jakaumafunktioiden lämpötilariippuvuudessa. Toisaalta Arrheniuksen yhtälön parametreille voidaan esittää törmäysteoriaan perustuva tulkinta. Törmäysteorian perusteella molekyylit törmäilevät jatkuvasti toisiinsa, mutta reaktio tapahtuu vain, jos törmäävien molekyylien energia on suurempi kuin reaktion aktivoitumisenergia. Boltzmannin jakaumalain perusteella sellaisten törmäysten osuus, joiden energia on suurempi kuin  E_{a}, on verrannollinen eksponenttitekijään  e^{\frac {-E_{a}}{RT}}, joka vastaa Arrheniuksen yhtälön eksponenttiosaa. Vastaavasti frekvenssitekijä voidaan tulkita kaikkien aikayksikössä tapahtuvien törmäysten lukumääräksi, riippumatta siitä riittääkö niiden energia reagomiseen.
Frekvenssitekijän lämpötilariippuvuutta voi verrata törmäysteorian törmäystekijään.A
Törmäystekijän (tai taajuustekijän) lämpötilariippuvuus on  A\propto T^{0,5}, ja Arrheniuksen yhtälön  A on:
Tässä  k_{B} = Boltzmannin vakio,  \mu  on törmäävien pallojen redusoitu massa ja  d on näiden pallojen säteiden summa.
Arrheniuksen yhtälön analysointi

Logaritmimuotoisesta Arrheniuksen yhtälöstä,  \ln k=\ln A-{\frac {E_{a}}{RT}}, on todettavissa yhtäläisyys suoran yhtälöön  y=a+bx, missä  y=\ln k ja  x=1/T. Kokeellisesti mitatut nopeusvakiot voidaan piirtää kuvaajalle, jonka x-akseli on  1/T ja y-akseli on  \ln k. Pistejoukkoon sovitettu suora esim. pienimmän neliösumman menetelmällä mahdollistaa laskea suoran y-akselin leikkauspisteestä  A ja suoran kulmakertoimesta  E_{a}. Jos pistejoukko jakaantuu suoran kaltaisesti, voidaan laskettuja parametreja pitää tutkittua reaktiota kuvaavina suureina mitatulla lämpötila-alueella. Tämä siksi, koska reaktiomekanismi ja myös nopeusvakion lämpötilariippuvuus voi olla toisenlainen lämpötila-alueen ulkopuolella.
Arrheniuksen yhtälön käyttö elektroniikassa

Elektroniikan luotettavuusanalyyseissä käytetään Arrheniuksen yhtälöä määritettäessä jonkin komponentin lämpötilasta riippuvaa vikojen esiintymisnopeutta, eli komponentin vikaantuvuutta. Vikaantuvuusmalli noudattaa Arrheniuksen yhtälöä muodossa
Tässä  \lambda _{T} on komponentin vikaantuvuus [1/h] lämpötilassa T [K], joka on komponentin vioittumisen kannalta merkitsevä lämpötila,  k_{B} on Boltzmannin vakio ja  \lambda _{0} on vikaantuvuus lämpötilassa  T_{0}.
Yhtälössä oleva aktivoitumisenergia on erilainen erilaisille vikatyypeille. Usein käytetään arvoa 1 eV.
Lisätieto

A Törmäysteorian mukaisen nopeusvakion eksponenttiosa on ensin ilmaistu Arrheniuksen yhtälön eksponentiosan avulla.
Reaktiokinetiikka
Alkeisreaktio
RRKM
Siirtymätilateoria
Unimolekulaarinen reaktio
Arrhenius-kuvaaja, jossa pistejoukkoon on sovitettu suora.
Assam (tee)

Assamin SFTGFOP1-laatuluokan irtoteetä.
Assam-tee on mustaa teetä, jota tuotetaan Intian Assamin osavaltiossa Brahmaputran laaksossa. Assam on pinta-alaltaan ja tuotantomäärältään ylivoimaisesti Intian suurin teealue. Valtaosa Assam-teestä jalostetaan teollisella CTC-menetelmällä, ja vain osa kuuluu ortodoksisen teentuotannon piiriin.
Intiassa alkoivat siirtomaakaudella teetä viljellä britit, jotka pyrkivät riippumattomuuteen Kiinasta teekaupassa. Teenkasvatuksen mahdollisuuksiin uskottiin, koska Assamista löydettiin oma villi teepensaskanta, assamintee (Camellia sinensis var. assamica). Tovin britit isänmaallisesti jopa väittivät, että teepensaan alkuperä olikin Intiassa, josta se oli levinnyt rajan yli läheiseen Kiinan Yunnaniin. Sittemmin teepensaan syntyseutu on villien teepensaskantojen ja niiden lähisukulaisten geeniperimän perusteella paikannettu Intian Assamin, Kiinan Yunnanin ja Myanmarin pohjoisosien muodostamalle vyöhykkeelle.
Teenkasvatusta varten Assamissa raivattiin metsää ja perustettiin suuria plantaaseja, joissa työolot olivat surkeat ja työntekijöiden kuolleisuus suuri.
Assamilainen teepensas viihtyy trooppisissa oloissa ja on viljelyssä kiinalaista teepensasta tuottoisampi. Se poikkeaa myös maultaan kiinalaisesta teestä, ja sitä käytetään usein erilaisissa vahvoissa aamiaisteesekoituksissa. Assamilaisen teepensaan ceylonilainen klooni on levinnyt teenviljelyssä laajalle alueelle, esimerkiksi Kenian teentuotantoon.
Assam-tee on luonteeltaan vahvaa, pehmeää ja "maltaista". Se on parasta nautittuna maidon keralähde?. Parhaimpana Assam-teenä pidetään toista satokautta (Second Flush). Brittien maidon lisääminen teehen todetaan saaneen alkunsa, kun he halusivat pehmentää ensimmäisten assaminteen satojensa kiinanteetä voimakkaampaa makua. Länsimaisen teenjuonnin alkuvaiheessa tee oli alkujaan tuotu Kiinasta ja se oli maultaan erilaista.
Teenviljelyn ja -valmistuksen opastustaulu, Assam, Intia, 1850.
Teeviljelmää Intian Assamin osavaltiossa.
Teenpoimija Assamissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Assam (tee) Wikimedia Commonsissa
Juho Asumaa

Juho Tobias Asumaa
Juho Tobias Asumaa  (11. syyskuuta 1895 Alahärmä – 27. maaliskuuta 1918 Tampere) oli maanviljelijä ja jääkärivaravääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kustaa Asumaa ja Liisa Mäenpää. Juho Tobias kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Alahärmässä.
Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppania.
Jääkäriksi hän värväytyi saksaan 9. maaliskuuta 1916 jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan Saksan itärintamalla Misse-joen, Riianlahden, Schmardenin ja Aa-joen taisteluihin. Suomeen (Vaasaan) hän palasi pääjoukon mukana 25. maaliskuuta 1918. Suomen sisällissodassa hän toimi ryhmänjohtajana 12. jääkäripataljoonassa, jonka mukana Tampereen taisteluissa hän sai surmansa päähän osuneesta vihollisen luodista. Kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Alahärmässä ja hänet on haudattu Alahärmän valkoisten sankarihautaan.
Asuntotila

Asuntotila oli Suomessa asutustoiminnan yhteydessä muodostettu asutustila, jonka pinta-ala sai perustettaessa yleensä olla enintään kaksi hehtaaria. Asuntotilojen muodostamisen tarkoituksena oli tarjota saajilleen tontti asuinrakennusta varten, eikä niinkään maatalousmaata. Asuntotilan maa riitti tarpeellisen kasvi- ja perunamaan lisäksi myös enintään kahden lehmän laidunmaaksi. Asuntotiloja muodostettiin kaikkien asutuslakien mukaan ja myös vuonna 1958 annetun maankäyttölainsäädännön nojalla sellaisia muodostettiin maatalousministeriön luvalla paikkakunnille, joissa asuntotilan omistajalla oli mahdollisuus pysyvään ansiotyöhön vieraan palveluksessa. Asutuskeskusten läheisyyteen muodostettiin asuntotiloja pienempiä asuntotontteja. Asuntotilaa laajempia olivat asuntoviljelystilat, joiden omistajat pystyivät elättämään perheensä maataloutta harjoittamalla. Asuntoviljelystilan lähikäsite on viljelystila.
Asta

| Asta |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  30. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  30. heinäkuuta
– ortodoksinen:  29. lokakuuta, 22. joulukuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Ásta
Nimen alkuperä:  Augusta tai Astrid
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanskalainen näyttelijä Asta Nielsen.
Asta on pohjoismainen naisen etunimi. Nimi on syntynyt lyhennelmänä joko Augustus-nimen naispuolisesta vastineesta Augusta tai pohjoismaisesta nimestä Astrid.
Suomessa Astan nimipäivä on 30. heinäkuuta, joka ennen vuotta 1973 oli myös Augustan nimipäivä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Asta-nimen on Suomessa saanut 6 250 naista ja ainakin kaksi miestä.
Tunnettuja Asta-nimisiä

Asta Backman (1917–2010), suomalainen näyttelijä
Asta Brigatti (s. 1933), suomalainen pesäpalloilija
Asta Hyvärinen (s. 1963), suomalainen säveltäjä
Asta Ikonen (s. 1956), suomalainen nuortenkirjailija
Asta Leppä (s. 1985), suomalainen toimittaja, kolumnisti ja tietokirjailija
Asta Nielsen (1881–1972), tanskalainen näyttelijä
Asta Nørregaard (1853–1933), norjalainen taidemaalari
Asta Ovaska, o.s. Hovi (s. 1963), suomalainen kuulantyöntäjä
Asta Raami (s. 1967), suomalainen taiteen tohtori ja intuition tutkija
Asta Sveholm (s. 1994), suomalainen näyttelijä
Asta Tolonen (s. 1960), Suomussalmen kunnanjohtaja
Kiertokiitäjä

| Kiertokiitäjä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Kehrääjämäiset Bombycoidea
Heimo::  Kiitäjät Sphingidae
Alaheimo::  Sphinginae
Suku::  Agrius
Laji::  convolvuli
Kaksiosainen nimi
 Agrius convolvuli  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kiertokiitäjä Wikispeciesissä   Kiertokiitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiertokiitäjä (Agrius convolvuli) on suurikokoinen, kiitäjiin kuuluva perhoslaji. Se on tunnettu vaeltaja, jota eteläisestä levinneisyydestään huolimatta tavataan säännöllisesti Suomessakin.
Koko ja ulkonäkö

Kiertokiitäjä on suurikokoinen perhonen, jota on vaikea sekoittaa muihin eurooppalaisiin lajeihin. Sen siipiväli on koiraalla 92–112 mm ja naaraalla 99–125 mm, joten naaraat ovat yleensä selvästi koiraita kookkaampia. Koiraan tuntosarvet ovat naaraan tuntosarvia leveämmät ja pitemmät. Etusiivet ovat harmaat, ja niissä on runsaasti tummaa kuviointia, joka on koiraalla selvärajaista, naaraalla suttuisempaa. Keskitäplä on pieni ja vaalea. Siiven etureunassa on kaksi tummaa laikkua. Takasiivet ovat harmaat, ja niissä on neljä tummaa poikkiraitaa. Ruumis on tukeva, harmaa, mutta takaruumis yläpuolelta voimakkaan vaaleanpunainen ja mustien poikkiraitojen kirjoma. Takaruumiin selkäpuolella on leveä, ruskea raita. Imukärsä on erittäin pitkä, jopa 130 mm. Verkkosilmät ovat huomiota herättävän suuret.
Toukka on kirjava, aluksi pohjaväriltään vihreä, ruskea tai kellertävä. Toukan väritys ja kuviointi vaihtelevat kehityksen aikana. Toukan peräpäässä on punamusta, kaareva piikki. Täysikasvuinen toukka saavuttaa 100–115 mm:n pituuden.
♂
♂  △
♀
♀ △