stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laminaattilattia

Parketin näköistä laminaattia
Laminaattilattia on lattianpäällyste, joka koostuu yhteen asennettavista ohuista laminaattilaudoista, joissa on ponttireuna. Laminaattilauta koostuu runkona toimivasta 6–8 millimetrin vahvuisesta HDF- tai MDF-levystä, jonka päällä on kova laminaattikerros: pohja, painettu kuviokerros ja kova läpinäkyvä kulutuskerros. Painetun kuviokerroksen avulla saadaan ulkonäöksi käytännössä mikä tahansa haluttu väri ja kuvio.
Nykyisissä lattialaminaateissa käytetään yleisesti lukkopontteja, jolloin asennuksessa ei tarvita liimausta. Lukkopontillisenkin laminaattilattian kosteudenkestävyyttä voidaan parantaa liimaamalla pontit yhteen asennusvaiheessa.
Laminaatin pinta ei ime vettä, mutta lattia on tärkeä pitää kuivana, sillä saumoista vesi pääsee imeytymään runkoon. Nesteiden läikkyminen ei ole ongelma, jos lammikot pyyhitään heti pois. Saumoihin voi halutessaan laittaa kosteussuoja-ainetta, jolloin laminaattiin saadaan parempi vedenkesto. Ajan myötä kosteus voi aiheuttaa kupruilua ja vääntyilyä, varsinkin jos rungossa on käytetty heikkolaatuista puukuitulevyä. Pöly, lika ja hiekanjyvät voivat naarmuttaa lattiapintaa.
Laissac-Sévérac l’Église

| Laissac-Sévérac l’Église |
| --- | --- |
 Laissacin kirkko
 vaakuna
 Laissac-Sévérac l’Église
 Koordinaatit: 44°22′54″N, 2°49′24″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Aveyron
Arrondissementti:  Rodez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,9 km²
Väkiluku (2014):  2 064 
 – Väestötiheys:  60 as./km²
Kunnan numero:  12120
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laissac-Sévérac l’Église on kunta Ranskan eteläosassa Aveyronin departementissa Occitanien alueella.
Kunta syntyi 1. tammikuuta 2016 voimaan tulleella kuntaliitoksella, jolloin kaksi kuntaa Laissac ja Sévérac-l’Église yhdistyivät.
Laissacissa järjestetään joka tiistai karjamarkkinat. Sitä pidetään Ranskan toiseksi tärkeimpänä nautakarjan myyntipaikkana. Kesäisin markkinoille järjestetään opastettuja käyntejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laissac-Sévérac l’Église Wikimedia Commonsissa
Kylkilampi (Kyyjärvi)

| Kylkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kyyjärvi
Koordinaatit:  63°01′16″N, 24°24′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskuoja:  oja Vorspakanjokeen 
Järvinumero:  14.645.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,8 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,868 km  
Pinta-ala:  1,845 ha  
Tilavuus:  0.000007 km³ 
Keskisyvyys:  0,4 m  
Suurin syvyys:  1,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKylkilampi 
Kylkilampi  on Keski-Suomessa Kyyjärvellä  Huhtalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 7 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Napolanjoen valuma-alueeseen (14.645) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,8 metriä mpy.
Lautala

Lautala on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Lautala, laulaja ja kitaristi
Emil Lautala (1882–1967), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja kunnallisneuvos
Heini Lautala (s. 1977), rytminen kilpavoimistelija
Martti Lautala (1928–2016), maastohiihtäjä
Matti Lautala (1947–2024), pesäpalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kulutuskapula

Kulutuskapulan oli tarkoitus olla  matkapuhelimissa ja Internet-selaimissa toimiva sovellus, jonka avulla on mahdollista selvittää kaupan hyllyllä olevan kulutustavaran eettinen pohjaselvennä. Kulutuskapula hakee eettiset faktat kulutustavaroista löytyvien EAN-viivakoodien avulla. Kulutuskapulaa kehittää ja ylläpitää Suomessa Kulutuskapula ry. Kulutuskapula on kuitenkin myöhemmin kadonnut verkosta jälkiä jättämättä.
Historia

Kulutuskapulan idean isä on Wesa Aapro, joka kehitti eettiseen kulutuksen ja tuotteiden eettisen tiedon esille saamiseen työkalun jokaisen kuluttajan saataville. Idea sai työnimekseen Kulutuskapula vuonna 2005. Koska kuluttajan on miltei mahdotonta saada tietoonsa tuotteen valmistukseen ja valmistajaan liittyviä tietoja, kuten ongelmat ihmisoikeuksien vastaisista työvoimankäytöstä sekä yrityksen toiminnan eettisestä taustasta, Kulutuskapula mahdollistaa näiden tietojen saamisen tuotteen mukana kulkevan EAN-viivakoodin avulla.
EAN-viivakoodi on standardisoitu tuotteiden rekisteröinnin väline, jonka tiedot kenellä tahansa kuluttajalla on mahdollisuus hyödyntää. Silti laajamittaisen keskitettyjen tietojen kerääminen EAN-viivakoodin haltijalla ei onnistu lukuun ottamatta yksittäisen koodin kyselyä. Tämän vuoksi on vuonna 2006 perustettu kansalaisliike Kulutuskapula ry, joka vapaaehtoisten kuluttajien kanssa osallistuu kulutustavaroiden taustalla olevien tietojen keräämiseen ja tietojen jatkojalostamiseen.
Kulutuskapulan toiminta on kokeiluasteella ja tietojen saatavuus on rajoitettua.
Kulutuskapula voitti 2006 hallituksen tietoyhteiskuntaohjelmaan sisältyvän Pääministerin parhaat käytännöt -palkinnon IST Helsinki 2006 -tapahtuman päätöstilaisuudessa Uudet innovaatiot -sarjassa.
Toimintaperiaate

Kulutuskapulan avulla kuluttaja voi tarkistaa kulutustavaran eettisen pohjan. Ennen tietojen käyttöönsaamista tiedot lukuisista EAN-viivakoodilla varustetuista tuotteista on syötettävä Kulutuskapula-sovellukseen. Haun perusteella saatujen tietojen avulla kuluttaja saa tiedot tuotteen taustoista kuten valmistaja, valmistusmaa ja tietoja omistajayrityksestä. Näin tiedot tuotteesta ovat käytettävissä kaupassa, ennen ostopäätöksen tekemistä, ennen kuin vahinko ehtii tapahtua omia eettisiä periaatteita vastaan.
Tuotteen tiedot kuluttaja saa tekstiviestikyselyn tai matkapuhelimen selaimen välityksellä kaupan tuotehyllyn ääressä sekä myös tietokoneen avulla suoraan Kulutuskapulan internetsivulta. Palvelu tarjoaa ainoastaan tietoa kuluttajan päätöksien tueksi. Kuluttajille Kulutuskapulan tuottama tieto on ilmaista, vain tiedon välitys on maksullista käytetystä hakutavasta riippuen.
Toiminnan tavoitteet

Kulutuskapulan tavoitteena on mahdollistaa tuotteen taustalla olevien tietojen välittäminen kuluttajien saataville. Kuluttajien on mahdollista vertailla saatavilla olevan kuluttajaa palvelevan tiedon perusteella tuotteita ja tehdä ostopäätöksensä osittain niihin perustuen. Toivomuksena on, että jatkossa tuotteen mukana välittyy jo tuotteen mukana kuluttajien tarvitsemia ostopäätöstä tukevia tietoja.
Nykyinen tilanne, missä tuotteen valmistajalla on huomattavasti enemmän tietoa tuotteesta, johtaa kuluttajan ostopäätöksen tekemiseen valmiiksi tuotteen mukana tulevan niukan ja oman kokemusperäisen tiedon perusteella. Esimerkkinä tästä on mahdollisesta puuttuvasta tiedosta on tuotteen valmistuksen eettiset ja ekologiset tiedot. Tiedon painottumista pääosin toisen osapuolen hallintaan kutsutaan epäsymmetriseksi informaatioksi.
Ostopäätöksen painottuessa myös muiden, kuin tuoteominaisuuksiin ja hintaan perustuen, mahdollistaa tuotteiden tarjoaman monipuolistumisen kuluttajien mieltymyksien mukaisiksi. Tämän hetken tilanne suosii tuotevalikoimien yksipuolistumista yksittäisten markkinamekanismien ohjaamina, kuten esimerkiksi hinta. Tätä kutsutaan markkinoilla haitalliseksi valikoitumiseksi.
Aiheesta muualla

Kulutuskapula (Arkistoitu – Internet Archive)
KULUTUSKAPULA - kapitalismin lapset kääntyvät isäntäänsä vastaan (Arkistoitu – Internet Archive)
Consumer Gadget (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
KnowShop (Arkistoitu – Internet Archive)
Lamborghini LM002

Lamborghini LM002
Lamborghini LM002 on Lamborghinin vuosina 1986–1993 valmistama maastoauto, jonka kokonaisvalmistusmäärän arvioidaan olevan noin 301 kappaletta. Auto oli erikoinen malli Lamborghinille, joka on tullut tunnetuksi lähinnä suorituskykyisistä GT- ja superautoista.
LM002 alkoi projektina vuonna 1977 protyypillä, jonka koodinimi oli Lamborghini Cheetah. Se oli malli, jota Lamborghini toivoi myyvänsä Yhdysvaltain armeijalle. Alkuperäinen Cheetah-prototyyppi käytti taakse asennettua Chryslerin V8-moottoria, joka tuhoutui Yhdysvaltain armeijan testeissä. Tämä johti siihen, että Lamborghini kehitti LM001-mallin, joka oli hyvin samankaltainen kuin alkuperäinen Cheetah, mutta siinä oli AMC:n V8-moottori. Mallin myötä kävi selväksi, että takamoottori ei ollut hyvä ajatellen ajo-ominaisuuksia maastokäytössä. Seuraavassa versiossa, LM002:ssa, moottori (nyt V12 Countachista) olikin asennettu eteen. Pitkän testaamisen ja muuntelun jälkeen sille annettiin viimein sarjanumero ja nimettiin LM002:ksi.
Autolle annettiin lempinimeksi Rambo-Lambo. Se oli muotoiltu aggressiiviseen tyyliin ja siinä oli tehokas moottori. Siviiliversiot oli pakattu täyteen luksusvarusteita: täysi nahkasisustus, tummennetut sähköikkunat, ilmastointi ja stereolaitteisto asennettuna kattopaneeliin. Pirelli valmisti autoon kaksi ”run-flat”-rengastyyppiä. Sotilasversiosta oli luksusvarusteet poistettu ja siihen oli tehty lisäyksiä, kuten asennuspaikat konekiväärille. Saudi-Arabian armeija tilasi 40 autoa, joissa oli avattava katto.
Teknisiä tietoja

Moottori: 5 167 cm³, 60-asteinen V12, DOHC, EFI
Teho: 455 hv @ 6 800 r/min
Vääntö: 500 Nm @ 5 000 r/min
Pituus: 4 900 mm
Leveys: 2 000 mm
Korkeus: 1 850 mm
Akseliväli: 3 000 mm
Raideleveys e/t: 1 615 / 1 615 mm
Maavara: 305 mm
Omamassa: 2 700 kg
Renkaat: 325/65VR17 Pirelli Scorpion tai 345/60VR17
Polttoainesäiliö: 290 l
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lamborghini LM002 Wikimedia Commonsissa
Heritageclassics.com – LM002-kuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Lamborghiniregistry.com – LM002-rekisteri
Leninin patsas (Suomen asema)

Suomen asema ja Leninin patsas.
Leninin patsas (ven. па́мятник Ле́нину, pamjatnik Leninu) on V. I. Leninin muistomerkki Pietarin Leninin aukiolla Suomen aseman edessä.
Kuvanveistäjä Sergei Jevsejevin sekä arkkitehtien Vladimir Štšukon ja Vladimir Hellfreichin suunnittelema muistomerkki paljastettiin lokakuun vallankumouksen vuosipäivänä vuonna 1926. Se esittää huhtikuussa 1917 ulkomailta palannutta Leniniä, joka puhuu Suomen aseman luona ”Pääoman viholliseksi” nimetyn panssariauton päältä. Neuvostoaikaisen tulkinnan mukaan patsaalle antaa emotionaalisuutta Leninille ominainen ”tarmokas kädenliike, joka ilmaisee samalla sekä uskoa voittoon että taistelukutsua”. Sen kerrottiin olleen maan ensimmäinen vallankumousjohtajalle pystytetty muistomerkki.
Pronssista valettu patsas on 4,3 metriä korkea. Graniittijalustoineen muistomerkin korkeus on 10,7 metriä. Panssariauton jäähdyttimeen on valettu teksti ”...ja eläköön koko maailman sosialistinen vallankumous! 17. huhtikuuta 1917”.
Alun perin muistomerkki seisoi vanhan aseman julkisivun edessä sijainneella pienellä aukiolla. Myöhemmin se siirrettiin uuden asemarakennuksen ja Nevan väliin toisen maailmansodan jälkeen raivatulle uudelle Leninin aukiolle.
Tuntemattomiksi jääneet vandaalit räjäyttivät huhtikuussa 2009 patsaan takaosaan kiinnitetyn pommin, joka teki siihen noin metrin levyisen aukon. Korjattu patsas palautettiin jalustalleen vuoden kuluttua. Muistomerkki kuuluu Venäjän federaation suojelukohteisiin.
Lapsi on terve, kun se heiluu

| Lapsi on terve, kun se heiluu Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 40.29
 Levy-yhtiö: Bluebird
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Kaikilla mausteilla 1987 | Lapsi on terve, kun se heiluu 1988 | Mikko Alatalo 1988 |
Lapsi on terve, kun se heiluu on Mikko Alatalon soololevy, joka on julkaistu vuonna 1988.
Kappaleet

Rullaati rullalauta – 2.27
Krokotiili – 2.28
Minen mee uimaan – 2.25
Amaldiina ja mies-mies – 3.35
Taikanappi – 2.20
Epistä ja asiaa – 1.44
Isi kasvattaa – 3.42
Valkoista sekä mustaa – 2.01
Känkkäränkkä aamiaispöydässä – 4.21
Poika jolla oli maailman suurin ääni – 2.52
Laulava koira – 4.05
Äidin vika – 2.08
Kolmen markan hevonen – 1.52
Vuorenpeikon apulaiset – 2.10
La bamba – 2.11
Laissez-faire

Laissez-faire [lesefe:´r], ransk. [lɛsefɛʁ] on vapaan markkinatalouden suuntaus ja tunnuslause, joka on suomeksi kirjaimellisesti käännettynä antakaa tehdä.
Fraasi juontaa juurensa absolutismin ajan Ranskaan. Anekdootin mukaan Ranskan valtiovarainministeri Jean-Baptiste Colbert (1619–1683) kysyi joukolta porvareita, mitä hallitus voisi tehdä talouselämän hyväksi. Yrittäjä nimeltä Legendre vastasi ”laissez-nous faire” eli ”antakaa meidän tehdä”, jolla hän tarkoitti, että poliitikkojen ei tulisi sekaantua talouselämään vaan antaa yrittäjien pyörittää talouselämää.
Termiä käytti muun muassa klassinen liberaali taloustieteilijä ja poliitikko, paroni Anne Robert Jacques Turgot (1727–1781) kirjassaan Reflexions sur la formation et la distribution des richesses (1766).
Toinen selitys sanonnan ”laissez-faire” synnylle on, että sitä käytti M. Alpha eräässä kirjeessään kuvaillessaan François Quesnayn ja muiden fysiokraattien kannattamaa täysin vapaata markkinataloutta: Quesnayn ideologiaa luonnehdittiin sanonnalla ”laisser faire, laisser passer” eli ”antaa tehdä, antaa mennä”. Sanonta esiintyy myös versiona ”laissez-faire, laissez-passer, le monde va de lui-même!” eli ”antaa asioiden mennä omaa rataansa, maailmakin pyörii itsekseen”.
Täydellistä laissez-faire-valtiota ei ole koskaan ollut olemassa, sillä valtio on aina jossain määrin puuttunut vapaaseen markkinatalouteen.
Kirjallisuutta

Faccarello, Gilbert: The Foundations of Laissez-faire: The economics of Pierre de Boisguilbert.  Routledge, 1999.  ISBN 0-415-20799-1.  (englanniksi)
Nevanlinna, Tuomas & Relander, Jukka: Työn sanat.  Helsinki:  Teos, 2006.  ISBN 951-851-073-3.
Landtag (Liechtenstein)

| Liechtensteinin maapäivät Landtag des Fürstentums Liechtenstein |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Albert Frick (FBP)
Kokoonpano
Edustajia:  25 
Puolueet:  Hallitus (20)  VU (10)  FBP (10)  Oppositio (5)  FL (3)  DpL (2)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  7. helmikuuta 2021
Kokouspaikka
 
Kotisivut
 http://www.landtag.li
Liechtensteinin maapäivätalo.
Liechtensteinin maapäivät (saks. Landtag des Fürstentums Liechtenstein) on Liechtensteinin ruhtinaskunnan parlamentti. Maapäivillä on 25 kansan suorissa vaaleissa valitsemaa edustajaa ja ne ovat näin ollen kansainvälisessä vertailussa hyvin pieni kansanedustuslaitos. Vaalit järjestetään neljän vuoden välein.
Maapäivät kokoontuvat kahdeksasta kymmeneen kertaan vuodessa aina yhdestä kolmeen päivään kerrallaan, riippuen kulloisestakin työmäärästä. Tavallisesti istunnot ovat julkisia ja ne esitetään suorana lähetyksenä kansallisella televisiokanavalla. Joskus istunnot ovat suljettuja, esimerkiksi silloin, kun käsitellään vaikkapa maapäivien työntekijöiden asioita (palkkoja jne.) tai hallitus esittää luottamuksellista tietoa, valtiosalaisuuksia. Laeista on päätettävä julkisissa istunnoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Landtag (Liechtenstein) Wikimedia Commonsissa
Liechtensteinin maapäivävaalit
1918
1922
1926
1930
1934
1938
1939
1945
1949
1953 (helmikuu)
1953 (kesäkuu)
1957
1958
1962
1966
1970
1974
1978
1982
1986
1989
1993 (helmikuu)
1993 (lokakuu)
1997
2001
2005
2009
2013
2017
Kääpiökirjaajat

| Kääpiökirjaajat |
| --- | --- |
 Pikkukääpiökirjaaja (Crypturgus pusillus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Kaarnakuoriaiset Scolytinae
Tribus::  Crypturgini
Suku::  Kääpiökirjaajat Crypturgus  Erichson, 1836
Katso myös
   Kääpiökirjaajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiökirjaajat (Crypturgus) on kovakuoriaisten lahkoon kuuluva kaarnakuoriaissuku. Sukuun kuuluvien lajien määrä on yli 30, mutta lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.
Sukuun kuuluvia lajeja

Nirhakääpiökirjaaja (Crypturgus subcribrosus)
Himmeäkääpiökirjaaja (Crypturgus cinereus)
Pikkukääpiökirjaaja (Crypturgus pusillus)
Karvakääpiökirjaaja (Crypturgus hispidulus)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kääpiökirjaajat (Crypturgus)
iNaturalist: Kääpiökirjaajat Suku (Crypturgus)
ITIS: Crypturgus (englanniksi)
Bug Guide: Genus Crypturgus (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Crypturgus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Crypturgus (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Crypturgus (englanniksi)
Kulutusosuuskuntien Keskusliitto

Kulutusosuuskuntien Keskusliitto ry (vuodesta 1983 Kulutusosuustoiminnan Keskusliitto, lyhenne KK) oli vuosina 1916–1991 toiminut Suomen edistysmielisen osuuskauppaliikkeen (E-liike) aatteellinen keskusjärjestö. Se harjoitti myös itse merkittävää liiketoimintaa.
Suomen osuuskauppaliikkeen muiden suuntausten vastaavat keskusjärjestöt olivat porvarillisen osuuskauppaliikkeen Pellervo-Seura ja ruotsinkielisten osuuskauppojen Finlands Svenska Andelsförbund.
KK:n julkaisemia lehtiä olivat Me (per. 1916, aiemmat nimet Kuluttajain Lehti ja Kuluttaja), Konsumenten (per. 1921, aiempi nimi Konsumentbladet), Maamies (aiempi nimi Viljelijä) ja E (edeltäjät Työtoveri ja Osuusliike, per. 1925).
Toimipaikka

KK:n pääkonttori toimi vuosina 1921–1942 Helsingin Kruununhaassa osoitteessa Kirkkokatu 14 ja vuosina 1942–1982 Fennian talossa Rautatientorin varrella. Toimintojensa supistumisen vuoksi KK luopui vuonna 1982 omasta toimitalosta ja siirtyi OTK:n tiloihin Sörnäisiin.
Toimitusjohtajat

Nimikkeenä vuosina 1916–1921 sihteeri, vuosina 1952–1975 pääjohtaja, vuodesta 1985 toiminnanjohtaja ja lopuksi pääsihteeri.
Väinö Hupli 1916–1925
Jalo Aura 1926–1947
Jalmari Laakso 1947–1961
Jorma Jalava 1962–1975
Niilo Hämäläinen 1975–1985
Reijo Savolainen 1985
Kalevi Suomela 1985–1989
Aiheesta muualla

KK:n mainoselokuva vuodelta 1952, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti.
KK:n edustajakokoukseen liittyneen kansanjuhlan yleisöä Turussa vuonna 1928.
Keskusliiton 40-vuotisjuhlakulkueeseen osallistunut Kuusankosken osuusliikkeen auto vuodelta 1956
Lauri Keränen (valtiopäivämies)

Lauri Keränen (26. toukokuuta 1833 Ristijärvi – 16. joulukuuta 1917 Ristijärvi)  oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Keräsen vanhemmat olivat Lauri Paavonpoika Keränen ja Valpuri Kemppainen ja puoliso Reetriika Laurintytär Juntunen. Keränen eli "Tuliniemen ukko" oli maanviljelijä, kunnallismies ja talonpoikaissäädyssä Kajaanin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1872, 1877–1878 ja 1891. Keskimmäisillä valtiopäivillä hän oli valitsijamies ja rautatievaliokunnan jäsen, viimeksi mainituilla säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen. Keränen osallistui valtiopäivillä useisiin säätynsä tekemiin anomuksiin.
Lajittelualgoritmi

Lomituslajittelun vaiheet esitettynä kaaviona. Luvut järjestetään pienimmästä suurimpaan (viimeinen rivi).
Lajittelualgoritmit eli järjestämisalgoritmit ovat varsin keskeisiä algoritmeja ohjelmistotekniikassa. Lajittelualgoritmin tarkoitus on järjestää lista sovittuun järjestykseen, esimerkiksi numero- tai aakkosjärjestykseen. Lajittelualgoritmeilla on keskeinen merkitys sovelluksissa, jotka käsittelevät suuria tietomääriä. Lajittelualgoritmien nopeutta on tutkittu ohjelmistotekniikassa verrattain paljon niiden merkittävyyden vuoksi. Parhaiden yleiskäyttöisten lajittelualgoritmien asymptoottinen suoritusaika on luokkaa O(nlog n).
Yleisimpiä lajittelualgoritmeja

Lajittelualgoritmeja on kehitetty paljon, yleisimmät algoritmit ovat:
Kantalukulajittelu (Radix sort)
Kekolajittelu (Heap sort)
Kuplalajittelu (Bubble sort)
Laskentalajittelu (Counting sort)
Lisäyslajittelu (Insertion sort)
Lomituslajittelu (Merge sort)
Nippulajittelu (Bucket sort)
Pikalajittelu (Quicksort)
Shell-lajittelu (Shell sort)
Vaihtolajittelu (Exchange sort)
Valintalajittelu (Selection sort)
Helmilajittelu (teoreettinen) (Bead sort)
Sopivan algoritmin valinta riippuu käytettävän tietojoukon koosta, tietojoukon sisällön arvojakaumasta, käytössä olevan muistin määrästä ja tavoitteena olevasta suoritustehosta. Lopputuloksen kannalta oleellista on tietää halutaanko lajittelualgoritmin olevan vakaa vai riittääkö epävakaa -algoritmi.
Lajittelualgoritmien luokittelu

Lajittelualgoritmit voidaan luokitella sen mukaan, toimiiko lajittelualgoritmi paikallaan ja onko se vakaa:
Vakaa (stabiili) lajittelualgoritmi ei vaihda keskenään samansuuruisen alkion suhteellista järjestystä, kun taas epävakaa saattaa niin tehdä.
Paikallaan toimiva (minimitila) lajittelualgoritmi ei tarvitse toimiakseen kuin kiinteän määrän lisää muistitilaa lajiteltavalle tietorakenteelle, eli sen tilavaatimus on O(1). Tämä on tärkeää jos muistitila on rajattu.
Epävakaita lajittelualgoritmeja ovat mm:
Pikalajittelu
Kekolajittelu
Valintalajittelu
Shell-lajittelu
Vakaita lajittelualgoritmeja ovat mm:
Lomituslajittelu
Laskentalajittelu
Lisäyslajittelu
Kuplalajittelu
Minimitilassa toimivat muun muassa:
Lisäyslajittelu
Kekolajittelu
Shell-lajittelu
Esimerkki: Pöydällä on neljä korttipakan korttia, jotka haluamme järjestää sekä aakkos- että numerojärjestykseen:
ruutu 9, pata 10, hertta 9, hertta 11
Käytämme Epävakaata lajittelualgoritmia järjestämään listan aakkosjärjestykseen:
hertta 11, hertta 9, pata 10, ruutu 9
Huomataan, että kortit ovat kyllä aakkosjärjestyksessä, mutta hertta 9 ja hertta 11 ovat vaihtaneet paikkaa verrattuna alkuperäiseen järjestykseen. Haluamme nyt säilyttää aakkosjärjestyksen, joten käytämme vakaata lajittelualgoritmia muuttamaan listan numerojärjestykseen. Vakaa-algoritmi palauttaisi listan:
hertta 9, ruutu 9, pata 10, hertta 11
Kortit ovat nyt numerojärjestyksessä ja jokainen numero on omalta kohdaltaan myös aakkosjärjestyksessä.
Landsort-luokka

| Landsort-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  360 t
Pituus:  47,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,6 m
Syväys:  2,3 m
Koneteho:  4 x V8 dieselmoottoria 1 072 kW
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  30
Aseistus
Meritorjunta:  2 x 7,62 mm ksp M/58 2 x sukellusveneentorjuntaraketinheitintä
Ilmatorjunta:  1 x 40 mm lvakan M/48
Landsort-luokka on Ruotsin merivoimien seitsemän vuosina 1983-1992 valmistetun miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka. Niiden toissijaisena tehtävinä ovat sukellusveneidentorjunta, miinanraivaus ja miinanlasku. Ne on modernisoitu 2006-2009 ja viisi modernisoitua alusta on nimetty Koster-luokaksi.
Alukset

Alukset tilattiin kolmessa erässä Karlskronan laivastontelakalta. Ensimmäiset kaksi alusta tilattiin 25. helmikuuta 1981, neljä seuraavaa 31. tammikuuta 1984 ja viimeinen lokakuussa 1988. Suunnitellun kahdeksannen aluksen tilaus peruutettiin.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Landsort | Karlskronavarvet | - | 22. marraskuuta 1982 | 18. huhtikuuta 1984 | 2009 |
| HMS Arholma | Karlskronavarvet | - | 10. lokakuuta 1984 | 23. marraskuuta 1984 | 2010 |
| HMS Koster | Karlskronavarvet | - | 16. tammikuuta 1986 | 30. toukokuuta 1986 |  |
| HMS Kullen | Karlskronavarvet | - | 15. elokuuta 1986 | 28. marraskuuta 1986 |  |
| HMS Vinga | Karlskronavarvet | - | 14. elokuuta 1987 | 27. marraskuuta 1987 |  |
| HMS Ven | Karlskronavarvet | - | 18. elokuuta 1988 | 12. joulukuuta 1988 |  |
| HMS Ulvön | Karlskronavarvet | - | 29. huhtikuuta 1992 | 9. lokakuuta 1992 |  |