stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Von Dutch
Aiheesta muualla

Bob Burnsin kirjoittama elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Von Dutch -vaatemerkin viralliset sivut (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Muut:  Europeana
Mabinogion

Mabinogi (joskus myös Mabinogion) on walesilainen 11 tarun kokoelma. Ne tunnetaan keskiaikaisista kymrinkielisistä käsikirjoituksista, jotka pohjautuvat vanhaan mytologiaan, kansanperinteeseen ja sankaritaruihin. Tarinoissa on vaikutteita kelttiläisestä perinteestä, mutta myös normanneilta ja Ranskasta. Kokoelman merkittävimpinä pidetään neljää toisiinsa liittyvää tarua, jotka tunnetaan nimellä "Mabinogin neljä haaraa". Sana Mabinogi esiintyy vain näissä tarinoissa, ja se merkitsee luultavasti "Maponosta koskeva" tai "Maponoksen sukua koskeva". Näiden lisäksi kokoelmaan kuuluvat ns. paikalliset tarinat, joissa on vain vähän mannermaista vaikutusta, sekä romanssit, jotka muistuttavat ranskalaisia romansseja. Mabinogion-nimeä käytettiin koko tarukokoelmasta ensimmäistä kertaa vuonna 1795.
Mabinogioniin kuuluvat seuraavat tarinat:
Mabinogin neljä haaraa
Pwyll Pendefig Dyfed (Pwyll, Dyfedin ruhtinas) kertoo Pryderin vanhemmista, hänen syntymästään, katoamisesta ja löytämisestä.
Branwen ferch Llŷr (Branwen, Llŷrin tytär) kertoo Branwenin avioliitosta Irlannin kuninkaan Matholwchin kanssa. Branwenin veli on Britannian kuningas Brân siunattu, ja hänellä on puolestaan petollinen velipuoli Efnisien, jonka vuoksi Irlanti ja Britannia joutuvat tuhoisaan sotaa. Ainoastaan Branwen, haavoittunut Brân ja seitsemän miestä selviävät hengissä Walesiin. Myös Pryderi esiintyy tarinassa pienessä roolissa.
Manawydan fab Llŷr (Manawydan, Llŷrin poika) -tarinassa Pryderi palaa kotiin Manawydanin, Branwenin toisen veljen, kanssa. Tarina kuvaa kaikkia niitä onnettomuuksia, jotka seuraavat heitä sinne.
Math fab Mathonwy (Math, Mathonwyn poika) kertoo pohjois-Walesin kuninkaasta Mathista ja hänen sisarenpojastaan Gwydionista. Gwydionin taiat johtavat lopulta Pryderin kuolemaan.
Neljä paikallista tarinaa
Culhwch ac Olwen (Kulhwch ja Olwen)
Lludd a Llefelys (Lludd ja Llefelys)
Breuddwyd Macsen Wledig (Macsen Wledigin uni)
Breuddwyd Rhonabwy (Rhonabwyn uni)
Romanssit
Owain, neu Iarlles y Ffynnon (Owein tai lähteen lady)
Geraint ac Enid (Geraint ja Enid)
Peredur fab Efrog (Peredur Efrawgin poika)
Mabinogionin inspiroimasta modernista kirjallisuudesta ehkäpä tunnetuinkenen mukaan? esimerkki on Lloyd Alexanderin kirjasarja Prydainin kronikka.
Suomennokset

Jani Koskinen on suomentanut seuraavat Mabinogin tarut:
Pwyll, Dyfedin ruhtinas - kymriläinen kansantaru
Branwen Llŷrintytär - kymriläinen kansantaru
Manawydan Llŷrinpoika - kymriläinen kansantaru
Math Mathonwynpoika - kymriläinen kansantaru
Macsenin uni - kymriläinen kansantaru
Lluddin ja Llefelysin tapaus - kymriläinen kansantaru
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mabinogion Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta The Mabinogion on Wikiaineistossa (englanniksi)
Gaston Leroux

| Gaston Leroux |
| --- | --- |
 Leroux vuonna 1907
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gaston Louis Alfred Leroux
Syntynyt: 6. toukokuuta 1868 Pariisi, Ranska
Kuollut: 15. tai 16. huhtikuuta 1927 (58 vuotta) Nizza, Ranska
Ammatti:  toimittaja, kirjailija
Kirjailija
Pääteokset:  Oopperan kummitus (1910)
Aiheesta muualla
www.gaston-leroux.net
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Gaston Louis Alfred Leroux (6. toukokuuta 1868 Pariisi, Ranska – 15. tai 16. huhtikuuta 1927 Nizza, Ranska) oli ranskalainen toimittaja ja kirjailija.
Leroux’n ehkäpä tunnetuinkenen mukaan? teos on romaani Oopperan kummitus (Le Fantôme de l’Opéra, 1910), jonka pohjalta on tehty useita elokuvia ja näytelmiä samalla nimellä. Huomattavia näistä ovat Suuren oopperan kummitus (1925), jonka pääosaa esittää Lon Chaney, Sr. sekä Andrew Lloyd Webberin vuoden 1986 musikaali The Phantom of the Opera.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gaston Leroux Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Säästöpörssi

Säästöpörssi oli suomalainen halpakauppaketju. Sen perustivat tammisaarelaiset Timo ja Tapio Halme. Ensimmäinen Säästöpörssi-myymälä avattiin Karjaalle 1980-luvulla. Suomessa oli seitsemän Säästöpörssiä, ja ne kaikki sijaitsivat Etelä-Suomessa.
Säästöpörssi on ollut osa Tokmanni-konsernia vuodesta 2007 lähtien. Vuoden 2015 aikana kaikki Säästöpörssi-myymälät muutettiin Tokmanneiksi. (Paitsi Nummelan myymälä joka muutettiin Kodin Tavaratalo -myymäläksi.) Näin tapahtui myös muille Tokmanni-konsernin myymälöille.
Säästöpörssin tuotevalikoima koostui muun muassa elintarvikkeista, kodinhoitovälineistä, vaatteista, työkaluista, leluista ja eläintarvikkeista.
Tragedia

Akseli Gallen-Kallela: Kullervon kirous, 1899. Kullervon tarina Kalevalassa on traaginen. Väinämöisen mukaan Kullervon eripuran ja riidan värittämä, itsemurhaan huipentunut traaginen kohtalo johtui hänen lapsena kärsimästään: "Lapsi kaltoin kasvattama, poika tuhmin tuuittama ei tule älyämähän, miehen mieltä ottamahan, vaikka vanhaksi eläisi, varreltansa vahvistuisi."
Tragedia eli murhenäytelmä on näytelmäkirjallisuuden muoto, jossa henkilöt kohtaavat murheellisen kohtalon.
Alkuperä

Tragedia on peräisin Antiikin Kreikan teatterista. Sen tarkka kehityshistoria on kiistanalainen, mutta Aristoteleen mukaan tragedia voidaan johtaa Dionysoksen palvontaan liittyneistä dityrambeista. Nämä olivat tanssi- ja lauluesityksiä, joiden esittäjät olivat pukeutuneet pukin nahkaan muistuttaakseen Dionysoksen seuralaisia, satyyrejä. Tragedia (m.kreik. τραγῳδία, tragōdía) tarkoittaakin sananmukaisesti "pukkilaulua". Samasta alkuperästä on kehittynyt myös tragediaan läheisesti liittyvä satyyrinäytelmä. Esimerkiksi Ateenan Dionysia-juhlissa oli tapana esittää kolmen tragedian ja yhden satyyrinäytelmän muodostamia kokonaisuuksia.
Alkuperä > Sisältö

Yksi tärkeimmistä tragediaa käsittelevistä kirjoista on edelleen Aristoteleen Runousoppi. Aristoteleen mukaan tragedia muodostaa juonellisen kokonaisuuden jossa on alku, keskikohta ja loppu. Tragedia keskittyy yleensä yhden vuorokauden aikana tapahtuviin asioihin. Aristoteleen mukaan tragedian tarkoituksena on kuvata ihmisiä, jotka kohtaavat murheellisen kohtalon. Tärkeässä roolissa on niin sanottu "traaginen erehdys" eli hamartia, jonka seurauksena traaginen sankari ajautuu onnettomuuteen. Traaginen erehdys on teko, jonka sankari suorittaa vapaaehtoisesti. Teosta tulee traaginen sen vuoksi, että vapaaehtoisuudesta huolimatta sankari on olosuhteiden tai tietämättömyytensä armoilla.
Aristoteleen mukaan tragedian henkilöt eivät saa olla kaikkivoivia jumalia tai muita hahmoja, joihin yleisö ei pysty samaistumaan. Tragedian hahmojen täytyy olla sen kaltaisia, että ihmisten on mahdollista samaistua heihin. Tragedian tarkoituksena on saada ihmiset tuntemaan säälin ja vihan tunteita oikealla tavalla. Keskeistä on katharsis, emotionaalinen puhdistuminen, jossa katsojat saattoivat puhdistua erilaisista tunteista katsoessaan näytelmän henkilöiden kärsivän. Puhdistuminen ei tarkoita tunteista luopumista tai eroon pääsemistä, vaan niiden kokemista kehittyneemmällä tavalla.
Seuratessaan tragedian hahmoja ihmiset pystyivät kokemaan inhimillistä samanlaisuutta heidän kanssaan. Tämä kokemus on Aristoteleen mukaan tärkeä osa emotionaalista puhdistumista. Kokiessaan emotionaalisen puhdistumisen ihmiset oppivat jotakin tärkeää itsestään ja kokemusmaailmastaan. Näin tragedia lisäsi Aristoteleen mukaan ihmisten itsetuntemusta.
Tragedia ja tragedian tutkimus on Aristoteleen mukaan esimerkiksi historiaa merkittävämpää. Historia keskittyy lähinnä sotapäälliköiden saavutusten luettelemiseen, sen sijaan tragedia lisää tietoa ihmisen kokemuksen mahdollisuuksista. Keskeistä on se, että tragedia ilmaisee sitä, mitä tapahtuu välttämättä tai todennäköisesti, kun taas historiankirjoituksen kuvaamat, sinänsä todet, tapahtumat voivat olla hyvinkin epätodennäköisiä. Tragediassa siis ilmenevät säännönmukaisuudet ja universaalit totuudet paljon historiankirjoitusta paremmin.
Antiikin kuuluisia tragedioita ovat esimerkiksi Aiskhyloksen Agamemnon, Sofokleen Kuningas Oidipus ja Euripideen Medeia.
Ylimystarinat

Tragedian yksi alamuoto on ylimystarinat. Ylimystarinan päähenkilö on yleensä kuningas tai aristokraatti, joka unohtaa olevansa tavallinen kuolevainen kaikesta erikoislaatuisuudestaan huolimatta. Ylimystarinan päähenkilö unohtaa mainitun alamaisuutensa ja syyllistyy ylimielisyyteen, saaden siitä rangaistuksen. Sen vuoksi ylimystarinat ovat tyypillisesti tragedioita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Jylhämö, Kimmo: Hume, Nietzsche ja tragedian psykologia. niin & näin 4/1997, 4–9.
Laine, Tapani: Tragedian etiikka. niin & näin 4/1997, 18–20.
Mäyrä, Ilkka: Tragedian daimonista tekstin demonisuuteen. niin & näin 4/1997, 13–17.
Haarniskamonni

| Haarniskamonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichtyidae
Alaheimo::  Aitopanssarimonnit Callichthyinae
Suku::  Haarniskamonnit Megalechis
Laji::  thoracata
Kaksiosainen nimi
 Megalechis thoracata  (Valenciennes, 1840) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haarniskamonni (Megalechis thoracata) on aitopanssarimonneihin kuuluva pohjakala. Se on kotoisin Etelä-Amerikasta. Haarniskamonnien taksonomia ja sen mukana suomenkielinen nimistö vaikuttaa olevan epäselvä. FishBasen mukaan M. personata on M. thoracatan vanhentunut nimi, ja suvun toinen laji on M. picta.
Haarniskamonni kasvaa noin 18 senttimetriä pitkäksi. Sen voi erottaa lähisukulaisestaan pistehaarniskamonnista (Megalechis thoracata) pyrstöevän värityksen avulla: haarniskamonnin pyrstö on tasaisen harmaa, pistehaarniskamonnilla siinä on tummempi pystyraita.
Haarniskamonneja pidetään akvaarioissa. Laji on helppohoitoinen ja pitkäikäinen. Ne lisääntyvät jopa kotiakvaarioissa, ja kaikki myynnissä olevat kalat ovatkin akvaarioissa kasvatettuja.
Kaitajärvi (Jyväskylä, Reijunperä)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°18′09″N, 25°38′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Ylä-Tuomiojärveen 
Järvinumero:  14.293.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,6 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  3,764 km  
Pinta-ala:  32,362 ha  
Tilavuus:  0,0013984 km³ 
Keskisyvyys:  4,32 m  
Suurin syvyys:  9,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Reijunperällä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,4 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 9,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Järven ympärillä on sekä varsinaista asutusta että vapaa-ajan asuntoja. Etelärannalla Reijunperällä on viljelysmaata, jota pohjoisrannalla Lintukankaalla ei ole.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Luoteesta järveen laskee suo-oja Isosuolta ja idästä Rupan laskuoja. Järven oma laskuoja alkaa sen eteläpäästä ja saa Pirttilammen laskuojasta lisävesiä. Lyhyt oja laskee lopulta Ylä-Tuomiojärveen.
Bonäs

| Bonäs |
| --- | --- |
 Bonäs
 Koordinaatit: 61°04′21″N, 14°29′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Mora
Väkiluku (31.12.2023):  394
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bonäs on taajama Moran kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 394 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bonäs Wikimedia Commonsissa
Iso-Kuukkanen

| Iso-Kuukkanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Laukaa
Koordinaatit:  62°23′03″N, 25°47′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Lapiojoki Vähäjärveen 
Järvinumero:  14.296.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,2 m  
Pituus:  2,7 km  
Leveys:  1,3 km  
Rantaviiva:  9,614 km  
Pinta-ala:  1,80338 km²  
Tilavuus:  0,01313157 km³  
Keskisyvyys:  7,28 m  
Suurin syvyys:  25 m  
Valuma-alue:  10 km² 
Saaria:  1 
 fiIso-Kuukkanen 
Iso-Kuukkanen  on Keski-Suomessa Jyväskylän ja Laukaan kuntarajalla Jylhänperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 180 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on suuri järvenselkä, jonka länsireunalla on järven ainoa saari Pukkisaari. Järvi kapenee lounaiskulmassa kapeaksi salmeksi, jonka päässä sijaitsee lahdenpohjukka Pieni-Kuukkanen. Järven pohjois-, itä- ja eteläpuolella kohoavat korkeat mäet. Eteläinen Pukkivuori nousee 55 metrin korkeuteen. Pukkisaari on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna 1,0 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 13,13 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01313 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Järvenselällä on laaja yli 15 metriä syvä syvänne, jossa syvin kohta sijaitsee. Pukkisaaren kaakkoispuolella sijaitsee vielä toinen yli 15-metrinen syvänne. Pieni-Kuukkanen on yhdeksänmetrinen. Järven rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta järven länsirantojen suomaita. Järven ympäristössä on vain haja-asutusta ja rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 638 tai Petäiskorven kautta tulevalta tieltä. Jyväskylän ja Laukaan välinen kuntaraja ylittää järven keskeltä niin, että suuri osa järvestä jää Jyväskylän puolelle.
Luontoarvoja

Järven veden humuspitoisuus on pieni ja sen ekologinen luokitus on vuonna 2013 ollut erinomainen. Vedessä on vain vähän ravinteita ja järvi onkin karu. Järven tilanne on ollut aina vakaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) järvi kuuluu. Järven valuma-alueesta 90 % on metsämaata ja 10 % peltomaata. Vesi viipyy järvessä poikkeuksellisen kauan. Sen laskennallinen viipymä on 957 vuorokautta eli lähes kolme vuotta. Järven vedenpinnan korkeus on 131,2 metriä mpy.
Järveen on johdettu kymmenen metsä- tai suo-ojaa. Järven itärantaa tulee Hosioislammen (2 ha) ja Purstolammen yhteinen laskuoja. Pohjoisrantaan laskee ojitetun Konttisuon ja pieneten Konttilampien laskuoja. Pohjoisrantaan laskee myös Karhujärvi (14 ha) lyhyttä ojaa pitkin. Läntiseen rantaan Sammalislahteen ja Kaukolahteen laskevat ojitetun suoalueen pienet ojat, joita myöten laskee myös Rummakkolampi (1 ha). Askeleentakanen (2 ha) on varsin syvä pikkulampi, jonka laskuoja on vain muutama metri pitkä. Pukkivuoren takana sijaitsee Hiidenjärvi (50 ha), jonka laskuoja laskee Pieni-Kuukkaseen. Sen takaa idästä tulee vielä pikkuoja nimettömältä lammelta, jonka rantakalliossa on Halsvuoren kalliomaalaus. Pieni-Kuukkasesta alkaa laskujoki Lapiojoki, joka laskee 3,2 kilometrin päässä Lehesjärvi-Vähäjärveen (86 ha).
Taivas sinivalkoinen

| Taivas sinivalkoinen |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:  Eeva Palonen Matti Ristinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  8. tammikuuta – 12. helmikuuta 2001
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):  Tuula Jääskeläinen Peppi Kajanne
Ohjaaja(t):  Markku Onttonen
Käsikirjoittaja(t):  Kirsti Manninen Markku Onttonen
Tuotantoyhtiö(t):  Jarowskij Suomi Oy
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Taivas sinivalkoinen on MTV3-kanavalla vuonna 2001 esitetty suomalainen draamasarja. Sarja on jatkoa Kun taivas repeää -sarjalle. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Kirsti Manninen ja Markku Onttonen, joka on myös ohjannut sarjan. Lopputunnusmusiikin kappaleen ”Taivas sinivalkoinen” esittää Bablo.
Sarjassa kerrotaan entisen lääkintälotan Ainon ja sissipartioluutnantti Laurin elämästä sodan jälkeisessä Suomessa alkaen välirauhan solmimisesta syyskuun 19. päivänä 1944 ja päättyen olympialaisiin Helsingissä vuonna 1952. Sarjan henkilöt ovat kuvitteellisia, mutta tapahtumat ovat osa Suomen historiaa sodan jälkeisinä vaaran vuosina. Salmen Laurin tarinassa on kuitenkin huomattavia yhtäläisyyksiä Mannerheim-ristin ritari Lauri Törniin.kenen mukaan?
Kun taivas repeää ja Taivas sinivalkoinen on julkaistu VHS:nä vuonna 2001 ja DVD:nä vuonna 2006.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eeva Palonen  | … |  Aino Mäkelä, myöh. Salmi, emäntä, myöh. osastonhoitaja   |
|  Matti Ristinen  | … |  Lauri Salmi, tilan isäntä, myöh. talonmies ja metsäteknikko   |
|  Leila Karttunen  | … |  Helena Salmi, evakko, Laurin äiti   |
|  Aila Svedberg  | … |  Annikki Mäkelä, opettaja, sotaleski, Ainon äiti   |
|  Tuire Orri  | … |  Emma Kolehmainen, Mäkelän perheen palvelija   |
|  Irina Pulkka  | … |  Sisko Hellgren, Ainon ystävä, kätilö   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Eerik Halme, lääkäri   |
|  Petri Liski  | … |  Pentti Kanervikko, apulaislääkäri   |
|  Sari Havas  | … |  Marjatta Valo, myöh. Halme, ylihoitaja   |
|  Katja Pakarinen-Peacock  | … |  Elli Kärppä, osastonhoitaja   |
|  Kaija Kiiski  | … |  Kyllikki Kärppä, sotaleski, Ellin äiti   |
|  Katja Joutsijoki  | … |  Helvi Kärppä, osastonhoitaja, olympiameloja, Ellin sisko   |
|  Mikko Ala-Jaakkola  | … |  Viljo Kärppä, Ellin veli   |
|  Perttu Halonen  | … |  Pekka Kärppä, Ellin veli   |
|  Olli Ikonen  | … |  Georg ”Jori” Koskinen, sotasokea, sotainvalidien paikallisjärjestön pj   |
|  Kristiina Elstelä  | … |  Lilja, autonkuljettaja   |
|  Keijo Franck  | … |  Veikko ”Veka” Puranen, autonkuljettaja   |
|  Katariina Lohiniva  | … |  Lahja Nyman, ylihoitaja   |
Jaksoluettelo

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Alkovi ja heteka | 8.1.2001 |
| 2. | Sokkelitalkoot | 15.1.2001 |
| 3. | Läskisoosia | 22.1.2001 |
| 4. | Lapsihalvaus | 29.1.2001 |
| 5. | Hartiapankki | 5.2.2001 |
| 6. | Jees, olympialaiset | 12.2.2001 |
Aiheesta muualla

Finnkino: Kun taivas repeää & Taivas sinivalkoinen DVD (Arkistoitu – Internet Archive)
Taivas sinivalkoinen Elonet.
Tarkkanen

Tarkkanen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Ahti Tarkkanen (1930–2021), lääkäri ja silmätautiopin professori
E. M. Tarkkanen (1886–1967), maalaisliiton kansanedustaja ja maanviljelysneuvos
Juha Tarkkanen (s. 1993), jääkiekkoilija
Matti Tarkkanen (1862–1938), pappi ja Suomen Lähetysseuran lähetysjohtaja
Mika Tarkkanen (s. 1968), kultaseppä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vinäs

| Vinäs |
| --- | --- |
 Vinäsin koulu
 Vinäs
 Koordinaatit: 60°58′06″N, 14°32′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Mora
Väkiluku (31.12.2023):  322
Vinäs on taajama Moran kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 322 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vinäs Wikimedia Commonsissa
Le Figaro

| Le Figaro |
| --- | --- |

 Le Figaron ensimmäisen numeron etusivu (15. tammikuuta 1826).
Lehtityyppi:  päivälehti
Julkaisija:  Dassault Group
ISSN:  ISSN 0182-5852
Levikki:  358 000
Perustettu:  1826
Päätoimittaja:  Robert Mergui
Sitoutuneisuus:  keskusta-oikeistolainen
Kotikunta:  Pariisi
Kotimaa:  Ranska
Sivukoko:  berliner
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  ranska
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Le Figaro on ranskalainen Pariisissa päivittäin ilmestyvä konservatiivinen sanomalehti.
Lehti perustettiin 1826 satiirisena viikkolehtenä ja nimettiin Pierre Beaumarchais’n näytelmän Figaron häät mukaan. Myös lehden motto ”Ilman vapautta arvostella ei ole aitoa ylistystäkään (ransk. Sans la liberté de blâmer, il n’est point d’éloge flatteur)” on peräisin Figaron häistä. Keskusta-oikeistolainen lehti on yleisesti tukenut UMP-puoluetta ja sen edeltäjiä.
Historia

Le Figaron ensimmäinen numero ilmestyi 15. tammikuuta 1826. Lehti oli Ranskan suurin, ja siihen kirjoittivat muun muassa Émile Zola, Alphonse Karr ja Jules Claretie. Entisen pääministeri Joseph Caillaux’n vaimo Henriette Caillaux murhasi Le Figaron päätoimittajan Gaston Calmetten 16. maaliskuuta 1914 tämän julkaistua kirjeen, joka kyseenalaisti pääministerin rehellisyyden.lähde?
Toiseen maailmansotaan mennessä Le Figarosta oli tullut Ranskan merkittävin sanomalehti. Sodan jälkeen lehdestä on tullut ylemmän keskiluokan äänitorvi.
Vuosina 2004–2018 lehden omisti Serge Dassault. Suuren lentokonevalmistajan Dassault Aviationin omistajan, pormestarin, hallitsevan Union pour un mouvement populaire -puolueen senaattorin ja saman puolueen kansalliskokousedustaja Olivier Dassault’n isän omistusta suuresta kansallisesta sanomalehdestä on pidetty hyvin ristiriitaisena niin lehden sisä- kuin ulkopuolellakin.lähde?
Lehti tuki Nicolas Sarkozyn vaalikampanjaa vuonna 2007.lähde?
Lehden levikki on noin 358 000 kappaletta. Sen päätoimittaja on Robert Mergui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Figaro Wikimedia Commonsissa
Le Figaron kotisivut (ranskaksi)
Trolli (internet)

Trolli on Internet-slangissa viesti tai henkilö, jonka ensisijainen tarkoitus on ärsyttää ihmisiä, aiheuttaa ristiriitoja, turhien viestien kirjoittamista ja saada vastaukseksi fleimejä (kiihkeitä tai muuten tunteellisia vastauksia) tai ennalta arvattavia viestejä taikka peittää kirjoittajan puutteet käsiteltävänä olevan asian tuntemuksessa.
Etymologia

Sanan trolli (engl. troll) etymologiasta on kaksi käsitystä. Yhden käsityksen mukaan sana tulee vetouistelusta (engl. trolling), joka on kalastamista vetämällä viehettä tai syöttiä koukussa veneen perässä. Tätä yhteyttä Internet-trollaukseen tukee sekä toimintojen samankaltaisuus että se, että sanaa käytetään myös viestistä, kuten viehekalastuksessa vieheestä, sekä myös verbinä (trollata). Toisen käsityksen mukaan trolli viittaa aggressiivisiin ja tyhmiin peikkoihin (engl. troll), joista kerrotaan muun muassa skandinaavisissa myyteissä ja nykyajan fantasiakirjallisuudessa. Tätä selitystä tukee se, että Internet-trollit kuvataan yleensä rumina hirviöinä, sekä yleinen kehotus ”Älä ruoki trollia!”.