stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Patagonianmerimetso

| Patagonianmerimetso |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Suliformes
Heimo::  Merimetsot Phalacrocoracidae
Suku::  Merimetsot Phalacrocorax
Laji::  magellanicus
Kaksiosainen nimi
 Phalacrocorax magellanicus  (Gmelin, 1789) 

Katso myös
   Patagonianmerimetso Wikispeciesissä   Patagonianmerimetso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Patagonianmerimetso (Phalacrocorax magellanicus) on eteläamerikkalainen merimetso. Sen esiintymisalue käsittää mantereen eteläosan rannikot, myös Tulimaan ja Falklandsaaret. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Tulimaasta ja Isla de los Estadosilta vuonna 1789.
Paradise Now (elokuva)

| Paradise Now |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hany Abu-Assad
Käsikirjoittaja:   Hany Abu-Assad  Bero Beyer  Pierre Hodgson 
Tuottaja:  Bero Beyer
Säveltäjä:  Jina Sumedi
Kuvaaja:  Antoine Héberlé
Leikkaaja:  Sander Vos
Tuotantosuunnittelija:  Olivier Meidinger
Pukusuunnittelija:  Walid Maw'ed (käännä suomeksi)
Lavastaja:  Olivier Meidinger
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Saksa  Alankomaat  Israel 
Tuotantoyhtiö:  Augustus Film Lama Films Razor Film Lumen Films HazazaH Arte France Cinéma
Levittäjä:  Warner Independent Pictures
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:   arabia  enganti 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paradise Now on yhteistuotantoelokuva vuodelta 2005. Se kertoo palestiinalaismiehestä, joka valmistelee itsemurhaiskua Israeliin. Elokuva sai parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globen 2006 ja oli Oscar-ehdokkaana parhaan vieraskielisen elokuvan sarjassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kais Nashef  | … |  Said   |
|  Ali Suliman  | … |  Khaled   |
|  Lubna Azabal  | … |  Suha   |
|  Amer Hlehel  | … |  Jamal   |
|  Hiam Abbass  | … |  Saidin äiti   |
Lähde:
Pahajärvi (Jämsä, Länkipohja)

| Pahajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°45′08″N, 24°48′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  lyhyt metsäoja 
Järvinumero:  35.722.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164 m  
Rantaviiva:  0,443 km  
Pinta-ala:  1,404 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPahajärvi 
Pahajärvi  on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan pohjoispuolella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Niinistönmäen koillispuolella Ison Lääläjärven eteläpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat soistuneet. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie, joka lähtee valtatieltä 9.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164 metriä mpy eikä siihen ole johdettu ojia. Lampi laskee lyhyttä metsäojaa alavalle alueelle, mistä vedet joutuvat maaston muotojen mukaisesti Sulunjärvelle. Sulunjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Länkipohjanlahteen.
Patagonianmeriharakka

| Patagonianmeriharakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Meriharakat Haematopodidae
Suku::  Meriharakat Haematopus
Laji::  leucopodus
Kaksiosainen nimi
 Haematopus leucopodus  (Garnot, 1826) 
Katso myös
   Patagonianmeriharakka Wikispeciesissä   Patagonianmeriharakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Patagonianmeriharakka (Haematopus leucopodus) on eteläamerikkalainen kahlaajalintu. Sen esiintymisalue käsittää mantereen eteläosan Chilelle kuuluvalta Chiloén saarelta ja Argentiinan eteläosan Chubutista Kap Horniin ja Falklandsaarille. Lajin holotyypin kuvaili Prosper Garnot Falklandsaarilta vuonna 1826.
Patagoniantylli

| Patagoniantylli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurmitsat Charadriidae
Suku::  Tyllit Charadrius
Laji::  falklandicus
Kaksiosainen nimi
 Charadrius falklandicus  (Latham, 1790) 
Katso myös
   Patagoniantylli Wikispeciesissä   Patagoniantylli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Patagoniantylli (Charadrius falklandicus) on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Chilen ja Argentiinan keski- ja eteläosat, Falklandsaaret ja paikoitellen Etelä-Brasilian. Lajin holotyypin kuvaili John Latham Falklandsaarten Port Egmontista 1790.
Pallet Town

Pallet Town Pokémon 4Ever -elokuvassa
Pallet Town on kuvitteellinen kylä Pokémon-maailman Kanto-alueella.
Kylä esiintyy Pokémon-animessa, mangassa ja peleissä. Kylän motto on "A Pure White Beginning" eli "Puhtaan valkoinen alku".
Tunnetut asukkaat

Ash Ketchum
Gary Oak
Professori Oak
Tracey Sketchit
Delia Ketchum
Daisy/May Oak
Masae
Esiintymiset

Pallet Town on aloituskaupunki Pokémon Redissä ja Bluessa, Yellow’ssa sekä Fire Redissä ja Leaf Greenissä. Siellä voi myös vierailla Goldissa ja Silverissä, Crystalissa sekä Heart Goldissa ja Soul Silverissä. Se esiintyy myös lukuisia kertoja Pokémon-mangassa ja animessa, muun muassa ensimmäisen kauden ensimmäisessä ja kolmannentoista kauden viimeisessä jaksossa.
Aiheesta muualla

Pallet Town Bulbapediassa
Pekka Laksola

Pekka Laksola (s. 25. toukokuuta 1964 Tampere) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigaa Tapparassa vuodesta 1982 vuoteen 1999. Laksola oli pelipaikaltaan puolustaja. Puolustajaksi hän teki urallaan paljon tehopisteitä. Tapparan lisäksi Laksola pelasi Saksassa kaksi ja Ranskassa yhden kauden. Hän pelasi maajoukkueessa kolmissa MM-kilpailuissa. Peliuransa jälkeen Laksola on toiminut jääkiekkovalmentajana Ranskassa ja Suomessa
Pekka Kaarninen

Pekka Kaarninen (s. 1957) on suomalainen historiantutkija, koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden lisensiaatti.
Kaarninen on kirjoittanut sekä yksin että yhdessä Mervi Kaarnisen kanssa muun ohessa järjestöhistoriikkeja.
Teokset

Doping voittaa aina? Minerva Kustannus, 2008
Murheilua eli Suomen sinivalkoiset kyyneleet, WSOY, 2003
Sivistyksen portti: ylioppilastutkinnon historia;  Mervi Kaarninen, Pekka Kaarninen, Otava, 2002
Pahajärvi (Jämsä, Halli, läntinen)

| Pahajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°49′19″N, 24°44′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Isoon kaukajärveen 
Järvinumero:  35.724.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,3 m  
Rantaviiva:  0,468 km  
Pinta-ala:  1,138 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPahajärvi 
Pahajärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin eteläpuolella sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven lähelle tulee metsäautotie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu lyhyt oja, mutta sillä ei ole laskuojaa. Sen sijaan sen rantasuolta lähtee kaivettu oja alamäkeen ja sen vedet on ohjattu Kempuralammen kautta Ison Kaukajärven suuntaan.
Paradise City

| ”Paradise City” Guns N’ Roses |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Appetite for Destruction
 Julkaistu: 1989
 Tuottaja(t): Mike Clink
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 06.46
 Levy-yhtiö: Geffen
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.
Guns N’ Rosesin muut singlet
| ”Nightrain” 1988 | ”Paradise City” 1989 | ”Patience” 1989 |
Paradise City on Guns N’ Rosesin kappale, levyltä Appetite for Destruction (1987). Kappale julkaistiin singlenä 1989. Se on yksi yhtyeen tunnetuimmista kappaleista. "Paradise City" kertoo Paratiisikaupungista. "Paratiisikaupungin" sijaintia yhtye ei aluksi määritellyt, mutta myöhemmin ovat kertoneet pieleen menneen Seattlen kiertueen jälkeen että Sunset Strip on heidän "paratiisikaupunkinsa". Kappale ylsi Yhdysvaltojen singlelistalla parhaimmillaan viidenneksi. "Paradise Cityn" riffin sävellys on kirjattu Slashin nimiin, vaikka Duff riffin alun alkaen laittoi alulle. Kappaleen sanoittaja on myös Duff McKagan. Suomalaisen Andy McCoyn mukaan "Paradise City" on kooste muutamista Hanoi Rocks -riffeistä[lähde? ]. Esimerkiksi kertosäe on otettu Hanoi Rocksin kappaleesta "Lost in the City". Kyseisen kappaleen voi kuulla Burnout Paradise -pelin soundtrackilla.
Single ylsi Suomen virallisen singlelistan sijalle 6.
Kappale on ylittänyt miljardin kuuntelun rajan Spotifyssa.
Aiheesta muualla

Guns N' Roses / Geffen Records / Universal Music Group: Guns N' Roses - Paradise City (musiikkivideo) YouTube.
Pheng Xat Lao

Pheng Xat Lao on Laosin kansallislaulu. Sen sävelsi Thongdy Sounthonevichit vuonna 1941 ja sanoitti Sisana Sisane. Kappale valittiin kansallislauluksi vuonna 1947. Alkuperäiset sanoitukset ovat laon kielellä. Kommunistien vallankaappauksen seurauksena Laosin kuninkaallisiin viittaavat sanoitukset poistettiin vuonna 1975.
Peeaa

| Peeaa Levil |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. syyskuuta 2009
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Evill, Aksim, Tapani Kansalainen, Joniveli, Staffro, Clymax
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: omakustanne
Levilin muut julkaisut
| Tuntematon mies 2008 | Peeaa 2009 |   |
Peeaa on rap-artisti Levilin 26. syyskuuta 2009 julkaistu omakustannealbumi. Kappaleista "Viikko selvinpäin" ja "On mitä on" on julkaistu musiikkivideot.
Albumi julkaistiin ennakkotiedoista poiketen omakustanteena, eli Firma Records ei liittynyt levyn julkaisuun.
Kappaleet

Palkkapäivä09
Peeaa
Ainoo tääl
Viikko selvinpäin (mukana Tykopaatti)
Päivätyöläinen
ASR
Melekee ohi
On mitä on (mukana Hannibal & Laiska Leppone)
En saa lohtuu näistäkään
Se ei lopu koskaan
Biitit

Evill: 1, 6
Aksim: 2, 7 ja 9
Tapani Kansalainen: 3 ja 5
Joniveli: 4
Staffro: 8
Clymax: 10
Arvostelut

Tuoreet Platat:
Aiheesta muualla

"On mitä on" -musiikkivideo YouTubessa
"Viikko selvinpäin" -musiikkivideo YouTubessa
Albumin tiedot Levykauppa Äx:n -sivustolla
Pelikasetti

Pelikasetti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Pelimoduuli, erityisesti vanhojen pelikonsolien tallennusväline[lähde? ]
C-kasetti, johon on tallennettu videopeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pelikasetti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paanajärvi

| Paanajärvi Панозеро, Panozero |
| --- | --- |
 Paanajärveä vuonna 2007.
 Paanajärvi
 Koordinaatit: 64°58′20″N, 32°50′00″E 
Valtio:   Venäjän federaatio
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kemin piiri
Kunta:  Vääräkoski
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+3
 – Kesäaika:  UTC+4
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Paanajärvi (ven. Панозеро, Panozero, vienankarj. Puanajärvi) on kylä sekä entinen kunta ja entinen kylähallintoalue Karjalan tasavallassa Vienan Kemijoen varrella. Nykyisin Paanajärven kylä on osa Kemin piiriin kuuluvaa Vääräkosken kuntaa. Paanajärven kylästä käytetään myös nimeä Vanha Paanajärvi erotukseksi Uuden Paanajärven taajamasta, joka sijaitsee 1,5 kilometriä kauempana. Paanajärven kylässä oli vuonna 2000 noin 100 asukasta.[lähde? ]
Uhanalainen kulttuurikohde

Paanajärvi, joka on hyvin säilyttänyt vanhan karjalaiskylän ilmeensä, on ollut vaarassa jäädä suunnitellun Valkialan voimalaitoksen tekoaltaan alle. Paanajärvi on yksi arvokkaimpia Vienan runokylistä. Vuonna 1996 Paanajärvi otettiin World Monuments Watchin (WMW) maailman sadan uhanalaisimman kulttuurikohteen listalle. Samalla listalla olivat myös muun muassa Pompejin rauniot ja Taj Mahal. Paanajärven kylä oli listalla myös vuosina 1998–1999 ja 2000–2001, jonka jälkeen uhan katsottiin väistyneen. Statuksen myötä kylän entisöintiin on tullut varoja Samul H. Kressin säätiöltä.
Historia

Paanajärvi on Vienan Karjalan vanhimpia pitäjiä. Se on esihistoriallinen asuinpaikka. Sieltä on löydetty kivikautisia esineitä, jotka nykyisin ovat Suomen kansallismuseon kokoelmissa. Perimätiedon mukaan Paanajärvi on ollut itäisen Karjalan vanhin kylä, josta asutus on levinnyt Jyskyjärveen ja Suopassalmeen. Paanajärvessä sijaitsi Vienan ensimmäinen kristillinen kirkko ja kylä oli vuosisatojen ajan itäisen Vienan hallinnollisena keskuksena. 1800-luvun alkupuoliskolla Uhtuastakin puolet kuului Paanajärven pitäjään.
Paanajärvi kuului ensin vuodesta 1935 Kalevalan piiriin ja sen jälkeen Kemin piiriin. Ennen toista maailmansotaa Paanajärvi oli ainoa Kalevalan piirin kylä, jossa asukkaat hallitsivat venäjän kielen. Paanajärvi jäi ainoaksi karjalaiseksi kyläksi Kemijoen varteen, kun alajuoksulla sijainnut Usma-koski padottiin ja Usmanan kylä hukkui vedenpinnan noustua.
Paanajärven kylähallintoalue liitettiin osaksi uutta Vääräkosken kuntaa vuonna 2006.
Patohankkeen vaiheita

Paanajärvi oli aina vuoteen 2007 asti vaarassa jäädä veden alle voimala- ja patohankkeen takia. Hanke kuitenkin pantiin jäihin 80-luvulla. Vienan Kemijoen Valkeankosken voimala- ja patohankkeen paperit otettiin kuitenkin uudelleen käsittelyyn Karjalan tasavallassa vuonna 2005, jolloin Venäjän Karjalan poliittinen johto alkoi hakemaan hankkeelle rahoittajia.
Tuolloin kiinnostusta Valkeankosken voimalahankkeen läpiviemiseen osoittivat mm. RAO JeES Rossii -sähköyhtiö, Kostamuksen kaivostoiminta, Nadvoitsan (Nadvoitsyn) alumiinisulatto, Venäjän toiseksi suurin kaivosyhtiö Severstal sekä "Suomen suurin energiayhtiö". Voimalaitoksen kokonaiskustannuksiksi arvioitiin noin 100 miljoonaa euroa ja sen tuottaman sähkön määräksi 130 MW.
Samaan aikaan joukko taide- ja kulttuuripersoonia sekä tiedeyhteisön jäseniä Suomesta ja Venäjältä aktivoituivat vastustamaan hanketta. Mikäli voimalaitos rakennettaisiin, sen myötä häviäisi kaksi arkkitehtuuriltaan ainutlaatuista alkuperäistä Vienan runokylää, Paanajärvi sekä Tširkkakemin varrella oleva Jyskyjärvi. Lisäksi hankkeella olisi tuhoisat seuraamukset alueen lohikannalle.
Runokylien puolustajaksi ilmoittautui mm. Venäjän Karjalassa syntynyt akateemikko Vjatšeslav Orfinski. Orfinski toimii Venäjän rakennustaideakatemian rakennustaiteen muistomerkkien suojelua ja restaurointia hoitavan akateemisen neuvoston varapuheenjohtajana. Paanajärven suojelijana hänet palkittiin Venäjällä merkittävästä työstään venäläisen kulttuuriperinteen säilyttäjänä vuonna 2014.
Suomessa patohanketta vastustamaan nousi mm. Kalevalaisen kulttuurin informaatiokeskus Juminkeko-säätiö sekä säätiön puheenjohtaja Markku Nieminen.
Paanajärven kylä saatiin liitettyä WMF:n (World Monuments Fundin) kansainväliseen uhanalaisten kylien listalle ja samalla vedottiin myös Venäjän presidentti Vladimir Putiniin ainutlaatuisten kylien suojelemiseksi. Paanajärven kylää on yritetty saada liitettyä myös Unescon maailmanperintölistalle.
Paanajärven voimalaitosuhasta ja ihmisten elämästä Paanajärvellä kertoo Lasse Naukkarisen vuonna 2005 valmistunut dokumenttielokuva Paanajärven Anni.
Karjalan tasavallan ministeriössä oltiin jo investoitu hankkeeseen, joka kuitenkin asetettiin uudelleen jäihin kulttuuriarvoista nousseen kiistan takia. Patohanke oli yhä jäissä vuonna 2014.
Vuonna 2005 kylä sai EU:n Europa Nostra -mitalin joka on Euroopan korkein tunnustus merkittävän kulttuurikohteen suojelemisesta ja elävöittämisestä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Juminkeko: Paanajärven elvytystyö
Hukutetaanko Paanajärvi sittenkin? (Arkistoitu – Internet Archive) Kainuun Sanomat 9.4.2005.
Панозеро www.all-karelia.ru -matkailusivusto (venäjäksi)
Itä-Karjalan entiset kunnat ja kaupungit
Paanajärvellä on karjalaisen kylän perusrakenne: talot on rakennettu vierekkäin kyläraitin kahta puolta.
PostgreSQL

| PostgreSQL |
| --- | --- |
 PostgreSQL:n logo
Kehittäjä:  PostgreSQL Global Development Group
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  1. toukokuuta 1995
Vakaa versio:  17.0 (26. syyskuuta 2024)
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  tietokannan hallintajärjestelmä
Ohjelmointikielet:  C
Lisenssi:  PostgreSQL License
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
PostgreSQL on avoimena lähdekoodina jaettava tietokannan hallintajärjestelmä, joka on lisensoitu BSD-lisenssin kaltaisella lisenssillä. 
PostgreSQL perustuu relaatiomallille, mutta sille on myös spatiaalisia laajennuksia kuten PostGIS.
Se on vaihtoehto muille vapaan lähdekoodin tietokantajärjestelmille, kuten MySQL tai Firebird, sekä myös kaupallisille järjestelmille kuten Oracle, Sybase, IBM:n DB2 tai Microsoft SQL Server. PostgreSQL ei ole yksittäisen yrityksen tai henkilön kontrolloima, vaan perustuu kansainväliseen ohjelmoijien ja yritysten muodostaman yhteisön tekemään kehitystyöhön, samoin kuin esimerkiksi Apache ja BSD-variantit. Tätä kehitystyötä johtaa ydinryhmä, jolla on viime kädessä valta päättää siitä, otetaanko muutokset mukaan koodipuuhun.
Kun MySQL on tullut tunnetuksi helppona ja nopeana tietokantana, PostgreSQL on tullut tunnetuksi hieman hitaampana mutta ominaisuuksiltaan parempana ja luotettavampana tietokantana. Toistaiseksi se kattaakin suuremman osan SQL-2003-standardista kuin MySQL, joskin viimeksi mainittu on kuronut välimatkaa umpeen viime aikoina. PostgreSQL tukee kaikkia tyypillisiä ACID-ominaisuuksia, kuten muun muassa transaktioita ja viittauseheyden tarkistusta. PostgreSQL:n suuria hienouksia edustaa tyyppien määritteleminen; esimerkiksi datan muunto oliomallista relaatiomalliin ja takaisin on suuri ohjelmointitekninen ongelma, ja PostgreSQL helpottaa tätä hieman tarjoamalla mahdollisuuden rakentaa uusia monimutkaisia tietotyyppejä. Version 8.0 myötä myös replikointiominaisuuksiin on panostettu suuresti, joten useita palvelimia käyttämällä PostgreSQL voi selvitä hyvinkin suuresta käyttökuormasta.
PostgreSQL:n hankalahkon oloinen nimi saattaa aiheuttaa lausumisvaikeuksia, varsinkin jos SQL:n lausuu kuten sanan sequel. PostgreSQL:n kehittäjät lausuvat sen "post-gres-Q-L". (lausuntaesimerkki, MP3). On myös yleistä että nimi lyhennetään yksinkertaisesti postgresiksi.
Ominaisuudet > Tuetut käyttöjärjestelmät

PostgreSQL toimii lukuisilla eri käyttöjärjestelmillä, joita ovat muun muassa Microsoft Windows sekä useimmat Unix-pohjaiset ja Unixin kaltaiset käyttöjärjestelmät, joita ovat esimerkiksi HP-UX, BSD-variantit, Solaris, Mac OS X ja Linux.
Ominaisuudet > Funktiot

Funktiot mahdollistavat ohjelmakoodin ajon palvelimessa. SQL-kielen lisäksi funktioita voi kirjoittaa useilla eri proseduraalisilla kielillä. Joitain näistä ohjelmointikielistä voidaan käyttää myös herättimissä. PostgreSQL:ään voidaan ohjelmoida funktioita seuraavilla kielillä:
Sisäänrakennettu PL/pgSQL joka muistuttaa Oraclen PL/SQL-kieltä
Tulkattavilla kielillä, kuten PL/Perl, plPHP (Arkistoitu – Internet Archive), PL/Python, PL/Ruby (Arkistoitu – Internet Archive), PL/sh (Arkistoitu – Internet Archive) ja PL/Tcl
Käännetyillä kielillä kuten C tai C++, tai Javalla (PL/Java (Arkistoitu – Internet Archive))
Tilastollisella kielellä (R-kieli) käyttäen PL/R:ia
Funktioita voidaan suorittaa kutsujan tai kyseisen funktion luoneen käyttäjän oikeuksilla. Funktioita kutsutaan silloin tällöin myös proseduureiksi tai tallennetuiksi proseduureiksi, vaikkakin näillä termeillä on pieni tekninen eroavaisuus.
Ominaisuudet > Indeksit

PostgreSQL:ssä voidaan käyttää sisäänrakennettujen B-puu- ja R-puu-indeksien lisäksi myös käyttäjän määrittelemiä indeksejä. PostgreSQL:n indeksit tukevat seuraavia ominaisuuksia:
Indeksien selaus taaksepäin tarvittaessa, erillistä indeksiä ei tarvita tukemaan ORDER BY SOME_FIELD DESCENDING -lausekkeita.
Voidaan luoda lausekeindeksejä; nämä indeksoivat lausekkeen tai funktion tuloksia, pelkän sarakearvon asemasta.
Osittaisindeksit, jotka indeksoivat ainoastaan osan taulusta, voidaan luoda lisäämällä WHERE-lauseke CREATE INDEX -lauseen loppuun. Koska indeksi sisältää ainoastaan rivit joita haetaan useasti, indeksi vaatii vähemmän tallennustilaa ja haut ovat nopeampia.
Bittikarttaindeksihaut ovat tuettuja. Bittikarttaindeksin luonti vaatii aluksi useamman indeksin lukemisen, joiden avulla luodaan bittikartta näiden indeksien ja ehdot täyttävien monikkojen leikkauskohdista. Tämä antaa käyttäjälle mahdollisuuden koota indeksejä yhteen; tauluun jossa on 20 saraketta voidaan periaatteessa luoda 20 eri indeksiä.
Ominaisuudet > Herätteet

PostgreSQL tukee herätteitä tauluissa, ja versiosta 9.1 alkaen myös INSTEAD OF -herätteitä näkymissä. Jos tapahtuma laukaisee useamman herätteen, ne käynnistetään aakkosjärjestyksessä. Natiivin PL/PgSQL:n lisäksi herätteet voivat myös kutsua PL/Perl tai muilla tuetuilla kielillä kirjoitettuja funktioita.
Ominaisuudet > MVCC

PostgreSQL hallitsee rinnakkaiset toiminnot käyttäen Multi-Version Concurrency Controliksi (MVCC) nimettyä järjestelmää, joka antaa jokaiselle käyttäjälle käyttöön tilannevedoksen tietokannasta. Tämä mahdollistaa muutosten tekemisen niin, että ne eivät näy muille käyttäjille ennen kuin tapahtuma on valmis ja hyväksytty. Tämä poistaa lukulukkojen tarpeen lähes kokonaan ja varmistaa kannan toiminnan tehokkaasti ACID-periaatteiden mukaan.
Ominaisuudet > Säännöt

Säännöt sallivat kantaan tehdyn kyselyn kyselypuun uudelleenkirjoittamisen. Yleinen käyttötarkoitus tälle toiminnalle on päivitettävät näkymät.
Ominaisuudet > Tietotyypit

Suuri valikoima sisäänrakennettuja tietotyyppejä mukaan lukien:
IP- ja IPv6-osoitteet
CIDR-blokki- ja MAC-osoite-tyypit
Taulukot
Lisäksi käyttäjät voivat määritellä omia tietotyyppejään, joista voidaan yleensä tehdä täysin indeksoitavia.
Ominaisuudet > Käyttäjän määrittelemät oliot

Lähes kaikista tietokannan sisäisistä olioista voidaan luoda uusia tyyppejä, mukaan lukien:
Indeksit
Operaattorit (ja olemassa olevat voidaan kuormittaa)
Aggregaatit
Arvoalueet
Tyyppimuunnokset
Ominaisuudet > Periytyminen

Taulut voidaan asettaa perimään ominaisuutensa isältään. Vaikkakin data taulujen välillä ei ole yhteistä, sarakkeen lisääminen isään luo saman sarakkeen myös lapsitauluun. Tämä toiminnallisuus ei ole vielämilloin? täysin tuettu — ennen kaikkea taulujen rajoitteet eivät vielä periydy.