stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Agneta Rosenbröijer
Elämä > Tie kauppiaaksi

Agneta Rosenbröijer meni naimisiin vuonna 1640 kauppias Anders Skarpenbergin kanssa, jonka alana oli rihkama- eli irtotavarakauppa. Mies kuului Viipurin pieneen, vain 40 kauppiasta käsittäneeseen ulkomaankauppaa harjoittaneeseen valtaporvaristoon.
Anders Skarpenberg harjoitti myös salakuljetusta. Kaupungin johdon määräämässä tarkastuksessa puodista löytyi puoli pakkaa kaupungin tuulaakiluetteloihin merkitsemätöntä, leimaamatonta kangasta. Kansanjuhlan piirteitä saaneessa tarkastuksessa kauppiaspariskunta käytti niin värikästä kieltä, että sitä puitiin myöhemmin oikeudessa. Rouva syytti kaupantarkastaja Rötgert Cassia siitä, että hän havitteli kangasta omien poikiensa vaatteita varten.
Anders Skarpenberg kuoli vuonna 1652. Agneta jäi leskeksi isänsä mukaan nimetyn Anders-pojan kanssa. Liikkeessä hänellä oli apunaan kauppa-apulainen Lucas Zitting. Agnetan isä oli vuonna 1647 aateloitu nimellä Rosenbröijer ja samalla Agneta oli noussut aateliseen yhteiskuntaluokkaan. Hän otti leskeksi jäätyään isänsä nimen ja tuli tunnetuksi Agneta Rosenbröijerinä.
Yrityksen liiketoiminta ulottui aina Lyypekkiin saakka. Kotimaassa asiakkaita olivat muun muassa armeijan upseerit. Eräässä velkomiskiistassa viipurilaisen suurkauppiaan Anton Borchardtin kanssa Agneta kääntyi maaherra Johan Rosenhanen puoleen ja sai hänelle asetetun arestin purettua.
Elämä > Toinen avioliitto ja ylellinen elämä

Keväällä 1655 hän avioitui uuden aatelisen säätynsä mukaisesti aatelisen kapteeni Peter von Gerttenin kanssa, jonka isoisä Berend von Gertten oli ollut Tallinnan pormestari. Myöhemmin suvun jäsenet olivat siirtyneet sotilasuralle. Peter von Gertten palveli Savon jalkaväkirykmentissä ja kävi sotaa Ruotsin Itämeren maakunnissa koko 1650-luvun lopun. Puolan sodassa Savon rykmentti kärsi suuria tappioita, mutta von Gertten palasi kotimaahan 1661. Vuosikymmenen loppuajan von Gertten palveli kotimaassa ja sai ylennyksen everstiluutnantiksi 1670.
He viettivät Viipurissa tuhlaavaista elämäntapaa ja suhtautuivat uhmakkaasti kirkkoon ja kaupungin esivaltaan. Von Gertten oli uhannut ottaa hengen pormestari Plantinilta, joka ei sen johdosta uskaltanut liikkua kotoaan pitkään aikaan. Toisella kertaa hän uhkasi murhata piispan kuorissa. Agnetan on todettu myös uhanneen vastaavalla kohtalolla niitä, jotka aikoisivat sulkea hänen rihkamapuotinsa Skarpenbergin puutteellisen perinnönjaon takia.
Pariskunta vuokrasi everstiluutnantti Erik Boijelta Yskjärven säteri Muolaan pitäjässä 1650-luvulla. Omia rälssimaita von Gerttenin perhe hankki 1663 Kivennavan ja Muolaan pitäjistä ostamalla Ahijärven säterin Mårten Rosenstiernan perillisiltä.
Agneta Rosenbröijerin setä oli kauppias Johan Cröell (aateloituna Johan Rosencröel). Hän oli värikäs persoona, joka sai kuolemantuomion, mutta armahdettiin ja lopulta myös aateloitiin. Cröell lahjoitti tilansa Käkisalmen ja Viipurin läänissä von Gerttenille sitä vastaan, että hänestä huolehdittaisiin ja haudattaisiin kuoltuaan asianmukaisesti. Lahjoituksen vahvisti kuningatar Hedvig Eleonora 28.3.1666. Näin kartanoton aatelispariskunta pääsi nauttimaan Bröijereiden omistamasta tilasta Juustilanjoen kylässä.
Elämä > Velkataakka

Peter von Gertten kuoli sairastettuaan kauan 13.6.1671. Perhe oli velkaantunut ylellisen elämän johdosta ja velat lankesivat maksuun miehen kuoltua. Maaomaisuus oli jo kiinnitetty useaan otteeseen. Agnetalta kesti seitsemän kuukautta, ennen kuin hän sain hankittua varat miehensä ruumiin hautaamiseen asianmukaisin menoin Viipurin tuomiokirkon lattian alle kuorin ulkopuolelle. Pitkissä neljätoista vuotta kestäneissä velkomisoikeudenkäynneissä Agneta menetti tilat ja isänsä rahat, kun hän oli luovuttanut velkakirjan von Gerttenille Ahijärven hovin maksamista varten.
Agneta anoi kuninkaalta tukea tilanteeseensa, ja kuningas lahjoittikin vuonna 1685 hänelle eliniäksi nykyisen Pieksämäen alueelta kuusi tilaa. Viimeisinä vuosinaan hän riitaantui vielä poikansa vänrikki Bernt Wilhelm von Gerttenin kanssa, joka havitteli omaa isänperintöään Juustilanjoen tiloista. Hän kuoli Viipurissa syyskuussa 1697 korkeassa 77 vuoden iässä ja haudattiin Siikaniemen kirkkoon.
Perhesuhteet

Agneta Rosenbröijerin vanhemmat olivat kauppias, Viipurin pormestari, sotakomissaari Antonius Rosenbröijer (aiemmin Tönnius Bröijer) ja pormestari Hans Cröellin tytär. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli vuodesta 1640 kauppias Anders Skarpenberg (k. 1652) ja toinen puoliso (ennen 1655) everstiluutnantti Peter von Gertten (k. 1671), jonka vanhemmat olivat kapteeni Hans von Gertten ja Lucia von Spreckelsen. Agnetalla oli ensimmäisestä avioliitostaan lapsi, luutnantti Anders (k. 1676) ja toisesta avioliitosta lapset (1) kapteeni Bernt Wilhelm von Gertten (1656–1710), (2) Margareta Elisabet Klick, jonka puoliso oli luutnantti Frans Henrik Klick, (3) Anna Maria Godenhjelm, jonka puoliso oli kornetti Peter Godenhjelm, (4) vänrikki Peter Johan von Gertten ja (5) Juliana Margareta Forstadius (k. 1687), jonka puoliso oli vänrikki Forstadius.
Luettelo Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomareista

Tämä on luettelo Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsenistä ja puheenjohtajista.
Luettelo tuomareista > Luettelo nykyisistä tuomareista

| Järjestys | Tuomari | Tuomari | Aloitti virassa | Asema | Edeltäjä | Nimittänyt presidentti | Vahvistettu senaatissa (äänijakauma) | Kauden pituus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | John Roberts (syntynyt 1955) | 29. syyskuuta 2005 | puheenjohtaja | Rehnquist | George W. Bush | 29. syyskuuta 2005 (78–22) | (19 v 111 vrk) |
| 2 |  | Clarence Thomas  (syntynyt 1948) | 23. lokakuuta 1991 | jäsen | Marshall | George H. W. Bush | 15. lokakuuta 1991 (52–48) | (33 v 87 vrk) |
| 3 |  | Samuel Alito (syntynyt 1950) | 31. tammikuuta 2006 | jäsen | O'Connor | George W. Bush | 31. tammikuuta 2006 (58–42) | (18 v 352 vrk) |
| 4 |  | Sonia Sotomayor (syntynyt 1954) | 8. elokuuta 2009 | jäsen | Souter | Barack Obama | 6. elokuuta 2009 (68–31) | (15 v 163 vrk) |
| 5 |  | Elena Kagan (syntynyt 1960) | 7. elokuuta 2010 | jäsen | Stevens | Barack Obama | 5. elokuuta 2010 (63–37) | (14 v 164 vrk) |
| 6 |  | Neil Gorsuch (syntynyt 1967) | 10. huhtikuuta 2017 | jäsen | Scalia | Donald Trump | 7. huhtikuuta 2017 (54–45) | (7 v 283 vrk) |
| 7 |  | Brett Kavanaugh (syntynyt 1965) | 6. lokakuuta 2018 | jäsen | Kennedy | Donald Trump | 6. lokakuuta 2018 (50–48) | (6 v 104 vrk) |
| 8 |  | Amy Coney Barrett (syntynyt 1972) | 26. lokakuuta 2020 | jäsen | Ginsburg | Donald Trump | 26. lokakuuta 2020 (52–48) | (4 v 84 vrk) |
| 9 |  | Ketanji Brown Jackson (syntynyt 1970) | 30. kesäkuuta 2022 | jäsen | Breyer | Joe Biden | 4. huhtikuuta 2022 (53–47) | (2 v 202 vrk) |
Viktor Thorn

Viktor Thorn
Viktor Thorn (s. 11. toukokuuta 1996) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän on kotoisin Bengtsforsista.
Ensimmäisissä arvokisoissaan Râșnovin Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2013 Thorn sijoittui parhaimmillaan 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 14:nneksi. Val di Fiemmen nuorten MM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 24:nneksi. Seuraavan vuoden samoissa kilpailuissa Almatyssä hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 17:nneksi, 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 24:nneksi ja yhdistelmäkilpailussa 30:nneksi. Râșnovin nuorten MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui 10 kilometrin perinteisen  hiihtotavan kilpailussanyhdeksänneksi, 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 11:nneksi ja vapaan hiihtotavan sprintissä 21:nneksi.
Thorn kilpaili ensimmäisen kerran aikuisten arvokilpailuissa Pyeongchangin olympialaisissa 2018 oltuaan perinteisen hiihtotavan sprintissä 27:s ja 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 40:s. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 12:nneksi ja vapaan hiihtotavan sprintissä 20:nneksi.
Maastohiihdon maailmancupissa Thorn kilpaili ensimmäistä kertaa Val Müstairissa joukukuussa 2016. Ensimmäiset pisteensä hän saavutti oltuaan tammikuussa 2017 Oberstdorfin yhdistelmäkilpailussa 26:s. Kolme päivää myöhemmin hän sijoittui Toblachin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 16:nneksi. Thornin uran parhaat maailmancup-sijoitukset ovat kahdeksannet sijat Falunin vapaan hiihtotavan sprintistä maaliskuulta 2018 ja Otepään perinteisen hiihtotavan sprintistä tammikuulta 2019.
Thorn ilmoitti uransa lopettamisesta huhtikuussa 2021.
Bertone

Bertonen logo.
Bertone on italialainen suunnittelutalo, joka on suunnitellut automalleja useille eri automerkeille. Yhtiö on saanut alkunsa Giuseppe Bertonen vuonna 1912 perustamasta korivalmistamosta. Menestykseen suunnittelutalli nousi hänen poikansa Nucci Bertonen myötä. Erikoista juuri Bertonen kohdalla on ettei kumpikaan Bertoneista ole itse toiminut koskaan automuotoilijana. Yksi Bertonen tunnetuimmista muotoilijoista oli Lamborghini Miuran luoja Marcello Gandini.
Medusan lautta

| Medusan lautta |
| --- | --- |

Nimi:  Medusan lautta
Tekijä:  Théodore Géricault
Valmistumisvuosi:  1819
Taiteenlaji:  Merimaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  493,4 cm
Leveys:  725,8 cm
Kokoelma:  Louvren maalaustaiteen osasto
Sijainti:  Louvre
Romantiikka
Caspar David Friedrich, , 1818.
Pääsuunnat
Romantiikka | Kansallisromantiikka
Muut virtaukset
Düsseldorfin koulukunta | Hudson River -koulukunta |  Goottikulttuuri | Karelianismi
Aiheet
Vastavalistus | Romantiikan musiikki | Pittoreski | Subliimi | Yhtenäistaideteos | Boheemi | Ossianin laulut | Maailmantuska
Teokset
Medusan lautta | Vapaus johtaa kansaa
Tekijät
Ivan Aivazovski | Albert Bierstadt | William Blake | John Constable | Eugène Delacroix | Robert Wilhelm Ekman | Caspar David Friedrich | Henry Fuseli | Théodore Géricault | Francisco de Goya | Aleksander Lauréus | Friedrich Overbeck | Vasili Tropinin | William Turner
Teos Louvren taidemuseossa.
Medusan lautta (ransk. Le Radeau de la Méduse) on Théodore Géricault’n vuosina 1818–1819 maalaama ranskalaisen fregatti Medusan haaksirikkoisten lauttaa kuvaava öljyvärimaalaus pellavakankaalle. Sen pinta-ala on 36 m². Teos sijaitsee Louvren taidemuseossa Pariisissa.
Historia

Medusan lautta tuli valmiiksi kahdeksantoista kuukauden työn jälkeen heinäkuussa 1819. Se ripustettiin 1 300 muun maalauskankaan kanssa Louvren vuosittaiseen uuden ranskalaisen taiteen kilpailunäyttelyyn, joka tunnettiin nimellä Salonki. Koska Medusa oli yhä poliittisesti arkaluontoinen asia, Géricault nimesi maalauksen epämääräisesti Haaksirikoksi (Scène de Naufrage). Pelkästään maalauksen koko takasi, että se teki vaikutuksen. Mutta kuva oli liian alkuperäinen ja epämiellyttävä voittaakseen puolelleen sellaisen suosion ja hyväksymisen, jota Géricault näyttää toivoneen.
10. kesäkuuta 1820 alkaen yrittäjä William Bullock esitti teoksesta tehtyä kopiota Lontoon Piccadillyn Egyptiläisessä salissa. Seuraavana vuonna Lautta matkusti Dubliniin. Bullock väitti, että teoksen näki 50 000 vierailijaa ja taiteilija sai kolmanneksen voitosta, 20 000 frangia. Ranskan valtio osti maalauksen vuonna 1824 Géricault’n kuoltua 6 000 frangilla. ”Sellainen summa maksetaan nykyisin pienestä laatumaalauksesta”, Géricault’n elämäkerran kirjoittaja Charles Clément totesi vuonna 1868. Teoksessa käytetty asfaltti on herkästi hajoavassa tilassa, eikä maalausta voi kuljettaa. Maalauksesta tehty kopio on myöhemminkin kiertänyt eri puolilla maailmaa, muun muassa Ruotsissa vuonna 1998.
Louvressa teos on sektio Denonissa, salissa 3, Les Grands Formats (suurikokoiset teokset). Samassa näyttelyhuoneessa ovat muun muassa Antoine-Jean Gros'n Napoleon Eylaun taistelussa (1807) ja Eugène Delacroix’n Vapaus johtaa kansaa (1830).
Teoksen vastaanotto

Géricault’n taiteesta kirjoittaneen Lorenz Eitnerin mukaan: ”Alttarimaalausten ja kaunistelevien historiamaalausten joukossa, tämä nykyaikaisen marttyyriyden kohtaus häpäisi kaikkia sääntöjä – – se asetti auktoriteetit kyseenalaisiksi, halveksi virallista nöyryyttä ja populaaria makua, eikä tarjonnut mitään kansallisylpeydelle”.
Vaikuttaa siltä, että useimmat Salongissa vierailleista olivat vaikuttuneita, mutta kokivat maalauksen myös vastenmielisenä. Myöskään kriitikot eivät osanneet suhtautua teokseen. Oli epäselvyyttä siitä, oliko näkymä tarkoitettu palvelemaan historiallista realismia vai poliittista allegoriaa. Joidenkin mielestä se oli liian tumma, liian yksivärinen, joidenkin mielestä sen väkivalta oli mautonta.
”Tämä kunnianhimoinen tuntematon on lahjakas, mutta hänen pitäisi yrittää maalata enemmän nykyajan mestarien mukaan”, kirjoitti eräs arvostelija. Toinen kehotti: ”Rohkeutta Monsieur Géricault! Yrittäkää pidättäytyä innokkuudesta, joka vie teidät liian pitkälle. Sen sijaan että olette vaistomainen koloristi, yrittäkää tulla sellaiseksi. Käytännössä, kun olette vielä epätäydellinen piirtäjä, tutkikaa Davidin taidetta.”
Näyttelyn tuomaristo myönsi Haaksirikolle kultamitalin, mutta ei valinnut sitä Louvren kansalliskokoelmaan. Sen sijaan Géricault’lle tarjottiin tilaisuutta maalata jotain Jeesuksen pyhän sydämen teemasta. Aihe ei innoittanut Géricault’ta, ja hän antoi tehtävän ja palkkion salaa nuorelle Eugène Delacroix’lle, jonka teoksen Géricault sitten hyväksyi. Kaikkiaan Géricault masentui Medusan lautan vastaanottoon Ranskan taidemaailmassa.
Medusan lautta on eräs tunnetuimmista eurooppalaisista tragedioista. Se on innostanut taidemaalareita, valokuvaajia, kirjailijoita ja elokuvan tekijöitä. Maalauksesta, joka kertoo epätoivosta, hylkäämisestä ja toivosta on tullut yleismaailmallinen vertauskuva. Sen totesi jo Géricault’n aikalainen, historioitsija Jules Michelet kirjoittamalla:
»Koko yhteiskuntamme on lastattu Medusan lautalle.»
Maalaus Medusan lautta
Fregatti Medusan haaksirikko 1816
Théodore Géricault
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maalauksen luonnoksia ja tutkielmia

Luonnos Medusan lauttaa varten.
Osatutkielma Medusan lauttaan.
Osaluonnos.
Osaluonnos.
Henkilöluonnos.
Silvottuja ruumiita,  harjoituksia.
Luonnos, 1819.
Tutkielma, 1819.
Medusan lautta, 1818-19, yksityiskohta.
Viittauksia maalaukseen

Elokuva
Iradj Azimi, Le Radeau de la Méduse, ranskalainen elokuva 1998, pääosissa: Jean Yanne, Daniel Mesguich, Claude Jade, Philippe Laudenbach
Kirjallisuus
Arabella Edge, The Raft, 2006, on kuvitteellinen selvitys siitä, miten maalaus syntyi Géricault’n mielessä. Kirjan amerikkalaisen painoksen otsikko The God of Spring, Simon & Schuster, 2007.
Julian Barnes, 10 1/2 lukua maailmanhistoriaa, 1989.
Peter Weissin romaani Die Ästhetik des Widerstands, 1975.
Goscinny & Uderzo, Asterix legioonalaisena, 1967
Fred, A:n haaksirikkoinen, 1972
Georg Kaiser, näytelmä Das Floß der Medusa, 1940–1943.
Musiikki
Säveltäjä Hans Werner Henze, oratorio otsikolla Medusan lautta, 1968.
The Pogues, Rum, Sodomy, and the Lash, albumin kansi, saman yhtyeen levyllä Hell’s Ditch kappale ”The Wake of the Medusa”, 1985.
Sekä lukuisia maalauksia ja valokuvia.
Anssi Karttunen
Aiheesta muualla

http://www.karttunen.org/
http://www.petals.org/
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Rey Misterio, Sr.

Rey Misterio, Sr., oikealta nimeltään Miguel Ángel López Díaz (8. tammikuuta 1958 Tijuana, Baja California – 20. joulukuuta 2024) oli meksikolainen showpainija, joka teki ensiesiintymisensä painijana 6. tammikuuta 1976. Hän voitti urallaan muun muassa WWA:n juniorimaailmanmestaruuden kahdesti. Hän voitti WWA Tag Team -mestaruuden veljenpoikansa Rey Mysterion kanssa. Misterion liikkeitä olivat muun muassa Power Bomb ja Plancha.
Sandhem

| Sandhem |
| --- | --- |

 Sandhem
 Koordinaatit: 57°59′12″N, 13°46′13″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mullsjö
Väkiluku (31.12.2023):  735
Sandhem on taajama Mullsjön kunnassa Jönköpingin läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 735 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandhem Wikimedia Commonsissa
Ajatuskoe

Ajatuskoe on mielessä suoritettu koe, jota voidaan käyttää teorioiden havainnollistamiseen tai testaamiseen. Ajatuskokeessa voidaan kuvitella tilanne, joka olisi mahdotonta tai hyvin hankalaa saada aikaan tosimaailmassa, esimerkiksi matkustaminen nopeudella, joka olisi hyvin lähellä valonnopeutta. Ajatuskokeet eivät kuitenkaan ole empiirisiä kokeita, koska ne eivät perustu havaintoihin ja fyysisiin koejärjestelyihin, vaan ne hyödyntävät apriorista menetelmää.
Ajatuskokeita on käytetty monilla aloilla, kuten fysiikassa, matematiikassa, filosofiassa ja oikeustieteessä. Filosofiassa niitä on käytetty jo esisokraattisena aikana, ja oikeuden alalla antiikin Roomassa. Fysiikassa ajatuskokeita käytti jo mm. Galileo Galilei.
Tunnettuja ajatuskokeita > Filosofia

Aivomyrskykone (mielenfilosofia)
Aivot altaassa (mielenfilosofia, tietoteoria)
Alkutila (politiikka)
Avicennan leijuva ihminen (tietoteoria)
Blockhead (tekoälyn filosofia)
Buridanin aasi
Elämyskone (etiikka)
Filosofinen zombi (mielenfilosofia, kognitiotiede, tekoälyn filosofia)
Gettierin ongelma (tietoteoria)
Jos puu kaatuu metsässä
Kaksoismaa (kielifilosofia, mielenfilosofia)
Karneadeen lankku (itsepuolustus)
Kavkan myrkkyarvoitus
Kiina-aivot (fysikalismi, mielenfilosofia)
Kiinalainen huone (mielenfilosofia, kognitiotiede, tekoälyn filosofia)
Käänteinen spektri (havaitsemisen filosofia)
Mahdolliset maailmat (modaliteetit)
Maryn huone (mielenfilosofia)
Molyneux'n ongelma (havaitsemisen filosofia)
Newcombin paradoksi
Raitiovaunuongelma (etiikka)
Simuloitu todellisuus
Suomies (henkilön identiteetin ongelma, mielenfilosofia)
Theseuksen laiva (identiteetin ongelma)
Tikittävä aikapommi (etiikka)
Viulisti (etiikka)
Yhteiskuntasopimusteoriat (politiikka)
Zenonin paradoksit (äärettömyyden ongelma)
Tunnettuja ajatuskokeita > Fysiikka

Bellin avaruusalusparadoksi (erityinen suhteellisuusteoria)
Boltzmannin aivot (statistinen fysiikka)
Dysonin kehä
Einsteinin laatikko
Elitzur-Vaidmanin pommitesteri (kvanttimekaniikka)
EPR-paradoksi (kvanttimekaniikka)
Feynmanin sadettaja
Galileon laiva (klassinen suhteellisuusperiaate)
GHZ-koe (kvanttimekaniikka)
Heisenbergin mikroskooppi (kvanttimekaniikka)
Kaksosparadoksi (erityinen suhteellisuusteoria)
Kvantti-itsemurha (kvanttimekaniikka)
Laplacen demoni
Maxwellin demoni (termodynamiikka)
Merlinin laite (kvanttimekaniikka)
Newtonin tykinkuula (Newtonin liikelait)
Newtonin ämpäri (klassinen mekaniikka)
Schrödingerin kissa (kvanttimekaniikka)
Tikapuuparadoksi (erityinen suhteellisuusteoria)
Wheelerin viivästynyt valinta (kvanttimekaniikka)
Wignerin ystävä (kvanttimekaniikka)
Tunnettuja ajatuskokeita > Matematiikka

Gabrielin torvi (äärettömyys)
Hilbertin hotelli (äärettömyys)
Pallot ja maljakko (äärettömyys ja kardinaalisuus)
Nukkuva kaunotar (todennäköisyys)
Äärettömän apinajoukon lause (todennäköisyys, äärettömyys)
Tunnettuja ajatuskokeita > Tietojenkäsittelytiede

Aterioivat filosofit (rinnakkaisuus)
Braitenbergin ajoneuvot
Kahden kenraalin ongelma
Pysähtymisongelma
Rokon basiliski (tekoälyn etiikka)
Turingin kone (laskettavuuden rajat)
Kirjallisuutta

Holst, Sören: Tankar som ändrar allt: Om tankeexperiment och nya världsbilder.  S. l.:  Fri tanke, 2012.  ISBN 978-91-86061-51-7
Sorensen, Roy: Thought Experiments.  Oxford:  Oxford University Press, 1992.  ISBN 0-19-512913-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Brown, James Robert: Thought Experiments The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Thought experiment
Käännös suomeksi
Kairahta

| Kairahta |
| --- | --- |
 Kairahtaa Oravasaarentieltä päin katsottuna
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Vaajakoski-Jyskä
Postinumero(t):  40800
Kairahta on kulmakunta tai asuinalue Jyväskylässä Leppäveden länsipuolella, lähellä valtateiden 4 ja 9 risteymäkohtaa. Asutus on pääosin vanhan nelostien eli Oravasaarentien varrelle keskittynyttä omakotiasutusta. Kairahta ei ole erillinen kaupunginosa, vaan sijaitsee Hupelin, Kanavuoren ja Laajarannan välisellä alueella.
Alueella on kaksi järveä: Iso-Kairahta eli Tuomaanlampi sekä Pieni-Kairahta.
Nimi

Sirkka Paikkala on arvellut nimen kantamuodon olleen *Kaitalahti, joka olisi tarkoittanut Tuomaanlampea silloin, kun se oli vielä Leppäveden lahti. Nimi olisi ensin lyhentynyt muotoon *Kaita, joka puolestaan muotoutui hämäläismurteiseen asuun *Kairanlahti (yleiskielellä Kaidanlahti) lännestä tulleiden asukkaiden vaikutuksesta. Tämän nimen taivutusmuodoista, kuten adessiivista Kairanlahrella, olisi täten muotoutunut nykyinen nimi Kairahta.
Nimi taipuu joko astevaihtelutta (Kairahta : Kairahtan) tai sen kera (Kairahta : Kairahdan).
Historia

Nykyinen Kairahta sijaitsee Jyväskylän ja Oravasaaren rekisterikylien raja-alueella. Kairahdan tila sijaitsee Jyväskylän kylän puolella ja oli alun perin Äijälän talon torppa. Tila on ollut olemassa ainakin jo vuonna 1828.
Leppäveden ja Tuomaanlammen välisellä taipaleella oli ennen Valmetin omistama lomakylä. Myöhemmin alueen omisti Metso Paperi Oy. Nykyään mökkialue on jo lähes kokonaan hävinnyt. Kairahdan laajentamista suunniteltiin Jyväskylän maalaiskunnan aikana. Vuonna 2001 lähistöä pidettiin mahdollisena uuden kauppa- tai teollisuusalueen paikkana. Vuonna 2007 harkittiin alueen kaavoittamista asuinalueeksi. Suunnitelman mukaan Kairahtaan olisi tullut asuntoja noin 350 uudelle asukkaalle. Laajennusta on suunniteltu myöhemminkin.
Muuta

Alueen eteläosassa on pieni, kesäisin avoin Elvis-tuvaksi kutsuttu rakennus, johon omistaja on kerännyt Elvis Presleyhyn liittyviä esineitä. Lähellä kulkeva tie on nimetty rakennuksen mukaan Elviskujaksi.
Hällevadsholm

| Hällevadsholm |
| --- | --- |

 Hällevadsholm
 Koordinaatit: 58°34′38″N, 11°32′51″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Munkedal
Väkiluku (31.12.2023):  782
Hällevadsholm on taajama Munkedalin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 782 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hällevadsholm Wikimedia Commonsissa
Arne Ruth

| Arne Ruth |
| --- | --- |
 Ruth vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1943 (ikä 81)
Ammatti:  toimittaja
    
Arne Ruth (s. 7. marraskuuta 1943) on ruotsalainen toimittaja. Hän työskenteli Sveriges Radiossa vuosina 1968–1977 ja oli Expressenin kulttuuritoimituksen päällikkö 1977–1982 sekä Dagens Nyheterin päätoimittaja 1982–1998. Hän varttui Bengtsforsissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arne Ruth Wikimedia Commonsissa
Pyrythekid

Pyrythekid (oik. Pyry Halttunen, s. 2001) on jyväskyläläinen rap-artisti.  Hänen ensimmäinen albuminsa ilmestyi vuoden 2020 toukokuussa Överdog-levy-yhtiön kautta. Saman vuoden kesällä Pyrythekid siirtyi Monsp Recordsille. Hänen yhdessä Gettomasan ja Axel Kalan kanssa levyttämä kappale "Epäkohtelias" striimasi platinaa. Pyrythekidin toinen albumi KID 2 ilmestyi elokuussa 2021. Se nousi Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan yhdeksänneksi ja pysyi listalla neljä viikkoa.
Pyrythekid oli vuoden 2022 Emma-gaalassa ehdolla vuoden tulokkaaksi. Hän voitti YleX:n vuoden 2021 läpimurto -yleisöäänestyksen.
Vuoden 2022 marras-joulukuussa Pyrythekid on mukana viiden keikan mittaisella KPC Tour-kiertueella, yhdessä KPC Recordsin kanssa.
Pyrythekid on alkujaan kotoisin Yhdysvalloissa, josta hän muutti nuorena Uuraisille.
Julkaisut > Albumit

KID (2020) (Överdog)
KID 2 (2021) (Warner Music Finland / Monsp Records)
Julkaisut > EP:t

Maalainen (2023) (yhdessä Axel Kalan kanssa)