stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korenevo

| Korenevo Коренево |
| --- | --- |
 Kurskin alueen sijainti, alla kaupungin sijainti alueella
 Korenevo
 Koordinaatit: 51.4100°N, 34.9022°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Kurskin alue
Piiri:  Korenevon piiri
Historiallinen maininta:  1625
Kaupunkityyppiseksi taajamaksi:  1939
Väkiluku (2010):  6 119
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korenevo (ven. Коренево) on kaupunkityyppinen taajama ja piirikeskus Kurskin alueella Venäjällä. Paikkakunta sijaitsee 121 kilometriä aluekeskus Kurskista länsilounaaseen, Dneprin vesistöön kuuluvan Desnan sivuhaaran Seimin haarajoen Krepnan varrella. Koronevoon muodostui asemanseudun asutus, kun paikkakunnan kautta rakennettiin rautatie (1866—1891). Korenevon rautatieasema sijaitsee Voronežin ja Kiovan välisen pääradan varrella, 40 kilometriä Lgovista lounaaseen ja 38 kilometriä Ukrainan Sumyn alueen rajasta koilliseen. Korenevoon johtaa myös tavaraliikenteen käyttämä pistorata naapuripiiristä Rylskistä.
Korenevon rautatieasema vanhassa postikortissa (1912).
Taajama on etelästä Ukrainaan rajoittuvan Korenevon piirin hallintokeskus. Korenevossa asui 6 119 ja koko piirissä 18 294 ihmistä (vuonna 2010).
Paikkakunta on mainittu asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1625. Kaupunkityyppisen taajaman aseman se sai vuonna 1939. Taajamassa on ollut pienjännitelaitteiden valmistusta, (elintarvikkeiden) purkituksen ja voinvalmistuksen sekä leipomotoiminnan alojen tuotantotoiminmtaa. Koronevossa on myös paikallismuseo.
Ukraina hyökkäsi kaupunkiin vuonna 2024.
Resonanssi (täsmennyssivu)

Resonanssi on fysikaalisten systeemien tapumus värähdellä voimakkaasti tietyillä taajuuksilla.
Resonanssi voi viitata myös seuraaviin asioihin:
Tiede

Kozain resonanssi eli Kozain mekanismi
Lindbladin resonanssi
rataresonanssi, resonanssi taivaankappaleiden kiertoradoissa
Laplacen resonanssi
resonanssi (kemia)
ydinmagneettinen resonanssi eli NMR (nuclear magnetic resonance)
Muut

Resonanssi, Helsingin yliopiston fysikaalisten tieteiden ainejärjestö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Resonanssi (täsmennyssivu)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
FS Gueydon (1899)

| Gueydon |
| --- | --- |
 Gueydon

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Lorient
Kölinlasku:  13. elokuuta 1898
Laskettu vesille:  20. syyskuuta 1899
Palveluskäyttöön:  1. syyskuuta 1903
Loppuvaihe:  tuhoutunut 1944 Brestin valtauksessa
Tekniset tiedot
Uppouma:  9 548 t
Pituus:  137,97 m
Leveys:  19,38 m
Syväys:  7,67 m
Koneteho:  19 600 ihp
Nopeus:  21 solmua
Miehistöä:  566
Aseistus
Aseistus:  2 × Canon de 19 mm Modèle 1893-1896 8 × Canon de 164 mm Modèle 1893-1896 4 × Canon de 100 mm Modèle 1893 16 × Canon de 47 mm Modèle 1885 2 × 450 mm torpedoputkea
Gueydon oli Ranskan laivaston 1900-luvun alussa valmistettu Gueydon-luokan panssariristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Toulonin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 13. elokuuta 1898. Alus laskettiin vesille 20. syyskuuta 1899 ja otettiin palvelukseen 1. syyskuuta 1903.
Palvelus

Koeajojen päätyttyä alus siirrettiin 1903 Kaukoitään, mistä se palasi 1907. Alus liitettiin tammikuussa 1907 Brestiin pohjoiseen laivueen 1. risteilijädivisioonaan, jonka lippulaivana oli Léon Gambetta ja kolmantena aluksena Dupetit-Thouars. Alus oli 12. kesäkuuta Cherbourgissa divisioonansa mukana vastaanottamassa Tanskan kuningasta. Lokakuussa alus siirrettiin vastaperustettuun 2. divisioonaan, jossa lippulaivana oli Gloire ja kolmantena aluksena Jeanne d'Arc. Välimerellä järjestettyjen sotaharjoitusten jälkeen alus palasi Cherbourgiin huollettavaksi, mistä se palasi lokakuussa 1908 pohjoiseen laivueeseen. Vuotuisten sotaharjoitusten jälkeen alus oli 27. heinäkuuta 1909 laivueen mukana Cherbourgissa vastaanottamassa Venäjän tsaaria perheineen. Alus siirrettiin 1910 reserviin, missä se oli ensimmäisen maailmansodan liikekannallepanoon saakka.
Sodan aikana alus partioi Karibialla ja Etelä-Amerikan rannikolla.
Alus korvasi 12. lokakuuta 1918 Amiral Auben Murmanskissa ja Arkangelissa. Se lähti 20. kesäkuuta 1919 Cherbourgiin, missä se liitettiin marraskuussa Marseillaisen tilalle Itämeren divisioonaan (ransk. Division de la Baltique). Alus liitettiin Condén tilalle Atlantin divisioonaan (ransk. Division navale de l'Atlantique) ja edelleen marraskuussa 1921 Division volante d'Atlantiqueen, kunnes se siirrettiin 21. marraskuuta 1921 Brestissä reserviin.
Vuonna 1923 alus oli huollettavana Brestissä, jotta se kyettäisiiin sijoittamaan tykistökoululaivaksi EATM:lle. Se aloitti tehtävässä Brestissä 1927 korvaten tehtävää hoitaneen Pothuaun. Alus poistettiin 24. heinäkuuta 1931 alusluettelosta ja luokiteltiin hylyksi Brestissä. Se kuului 1932 EATM:lle Toulonissa. Heinäkuusta 1935 hylky oli Brestissä Ranskan antaumiseen kesäkuussa 1940.
Saksan laivasto muutti aluksen 1941 harhautukseksi  muistuttamaan Prinz Eugenia. Alus tuhoutui 1942 ja romutettiin sodan jälkeen.
Erakkorapu (lyhytelokuva)

Erakkorapu on Kai Lehtisen ohjaama lyhytelokuva vuodelta 1998. Se kertoo epämodernista Asko-nimisestä miehestä, joka säilyttää luonnonläheisen elämänuskonsa koettelemustenkin keskellä. Pääosia näyttelevät Taisto Reimaluoto ja Kati Outinen. Elokuva sai jaetun pääpalkinnon Brestin lyhytelokuvajuhlilla.
Kislovodsk

| Kislovodsk Кисловодск |
| --- | --- |
 Prospekt Mira Kislovodskissa.
 vaakuna
 Stavropolin aluepiiri Venäjällä, alla kaupungin sijainti aluepiirissä
 Kislovodsk
 Koordinaatit: 43.905°N, 42.717°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Stavropolin aluepiiri
Perustettu:  1803
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  71,83 km²
Korkeus:  800 m
Väkiluku (2010)  ():  128 553
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.kislovodsk-kurort.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kislovodsk (ven. Кислово́дск) on kaupunki Venäjällä Stavropolin aluepiirissä. Kaupunki sijaitsee Pohjois-Kaukasuksen alueella Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä. Kaupungin väkiluku on 128 553 (2010). Kaupunkiin on rautatieyhteys  Mineralnyje Vodysta saapuvan pistoradan kautta. Lähin lentoasema sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Mineralnyje Vodyssa.
Kislovodsk läheiseltä vuorelta nähtynä
Kirjaimellisesti Kislovodsk tarkoittaa happamia vesiä, ja nimi johtunee alueen monista mineraalipitoisista lähteistä. Kaupunki onkin tunnettu kylpyläkaupunki. Kislovodsk on perustettu 1803 juuri kylpylätoimintaa ajatellen.
1800- ja 1900-lukujen taitteessa Kislovodsk oli monien muusikkojen, taiteilijoiden ja aristokraattien, mm. Nobelin palkinnon voittaneen Aleksandr Solženitsynin ja taidemaalari Nikolai Jarošenkon kotipaikka. Myös kuuluisa kirjailija Mihail Lermontov asui siellä. Neuvostoaikana kulttuurin kukoistus lakkasi kaupungissa.kenen mukaan?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kislovodsk Wikimedia Commonsissa
Stavropolin aluepiirin  ja piirit
Aleksandrovskoje •
Andropov •
Apanasenkovskoje •
Arzgir •
Blagodarnyi •
Budjonnovsk •
Budjonnovsk •
Georgijevsk •
Georgijevsk •
Gratšovka •
Izobilnyi •
Ipatovo •
Jessentuki •
Kirov •
Kislovodsk •
Kotšubejevskoje •
Krasnogvardeiskoje •
Kurskaja •
Lermontov •
Levokumskoje •
Mineralnyje Vody •
Mineralnyje Vody •
Neftekumsk •
Nevinnomyssk •
Novoaleksandrovsk •
Novoselitskoje •
Petrovskoje •
Pjatigorsk •
Predgorny •
Sovetski •
Špak •
Stavropol •
Stepnoje •
Trunov •
Turkmeenien piiri •
Železnovodsk
Resonanssi (ainejärjestö)

Resonanssin jäseniä laskemassa mäkeä järjestön lipun kanssa.
Resonanssi ry on Helsingin yliopiston Kumpulan kampuksen fysikaalisten tieteiden opiskelijoiden ainejärjestö. Resonanssi huolehtii jäsentensä edunvalvonnasta, sekä järjestää virkistys- ja vapaa-ajan toimintaa.
Resonanssin haalareiden väri on fuksianpunainen.
Historia

Resonanssi perustettiin vuonna 1994, jolloin fysikaalisten tieteiden opetus tapahtui vielä Siltavuorenpenkereellä. Vuonna 2001 järjestö muutti Kumpulan kampukselle sen Physicum-rakennuksen valmistuttua, ja sai käyttöönsä opiskelijahuoneekseen huoneen Physicum E120. Huoneen viralliseksi nimeksi tulikin Opiskelijahuone.
Toiminta

Resonanssin toiminnasta vastaa hallitus, johon kuuluvat puheenjohtaja, taloudenhoitaja, sihteeri sekä 3-7 muuta yhdistyksen valitsemaa jäsentä. Vuoden hallitus valitaan aina järjestön syyskokouksessa edeltävänä vuonna, ja sen toimikausi on kalenterivuosi. Hallituksen lisäksi Resonanssin virkalijoina noin 60 muuta aktiivia, jotka järjestävät yhdistyksen jäsenille tapahtumia ja oheistoimintaa.
Resonanssi jakaa opiskelijahuoneensa muiden fysikaalisten tieteiden ainejärjestöjen, Meridiaani ry:n ja Synop ry:n kanssa, vuoteen 2019 asti myös Geysir ry:n kanssa. Myös suuri osa toiminnasta järjestetään yhteistyössä näiden järjestöjen kanssa, ns. "yhteisfysikaalisesti". Resonanssi omistaa pehmiskoneen, jolla se tarjoaa jäsenilleen tapahtumissaan jäätelöä. Pehmiskonetta on myös mahdollisuus vuokrata. Resonanssi on Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisten opiskelijajärjestöjen yhteistyöjärjestö Matlu ry:n, sekä Suomen fysiikan- ja matematiikanopiskelijat ry:n jäsen ja on lisäksi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan piirissä toimiva järjestö. Resonanssi järjestää myös toimintaa Matlu-klusterilla Domus Gaudiumilla.
Resonanssin perustamispäivä on huhtikuun 19., ja sen kunniaksi synttäriviikolla pidetään synttärisitsit, sekä viidella jaollisina vuosina suuremmat ja juhlallisemmat vuosijuhlat.
Aiheesta muualla

Resonanssin kotisivut
Batken

| Batken |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Batken
 Koordinaatit: 40°4′N, 70°50′E 
Valtio:   Kirgisia
Alue:  Batkenin alue
Väkiluku (2018):  25 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Batken (kirg. Баткен, ven. Баткен) on Batkenin alueen pääkaupunki Kirgisian lounaisosassa Ferganan laaksossa Keski-Aasiassa. Kirgisian tilastokeskus arvioi Batkenin väkiluvuksi 25 000 ihmistä, joista kaupunkilaisia oli 17 600 ja maaseutuväestöä 7 400 henkeä (kirjoilla olevat 1.1.2018). Koko Batkenin alueen väkiluku oli saman arvion mukaan 513 600 ihmistä.
Kaupungissa toimii pieni lentokenttä ja pieni yliopisto.
Batkenista tuli Batkenin alueen pääkaupunki vuonna 1999, kun alue muodostettiin.
Ocnița

| Ocnița |
| --- | --- |
 Ocnițan rautatieasema
 lippu:  vaakuna
 Ocnița
 Koordinaatit: 48.4103°N, 27.4788°E 
Valtio:   Moldova
Piiri:  Ocnițan piiri
Väkiluku (2014):  9 500 
Suuntanumero(t):  +373 271
 
 www.ocnita.md 
 Ocnițan piirin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ocnița (ven. О́кница, Oknitsa, ukr. О́книця, Oknytsja) on pieni rajakaupunki Moldovan Ukrainan vastaisella pohjoisrajalla ja Ocnițan piirin hallintokeskus. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 80 kilometriä Pohjois-Moldovan keskuksesta Bălțista ja lähes 200 kilometriä Moldovan pääkaupunki Chișinăusta pohjoisluoteeseen.
Ocniţan väkiluku oli vuoden 2014 alussa 9 500 ja koko piirin 54 900. Asukasluku on pysynyt kutakuinkin ennallaan; vuosikymmen aiemmin asukkaita oli 9 325.
Kaupungista on Ukrainan rajalle noin kilometri. Kaupungin luoteispuolella on sekä maantien että rautatien rajanylityspaikka Ukrainan Tšernivtsin alueelle, josta löytyy Sokyrjanyn rajakaupunki. Ocnița on Moldovan rautateiden pohjoinen risteysasemapaikkakunta. Ukrainasta saapuu kaupunkiin kaksi ratayhteyttä - yksi länsiluoteesta (Sokyrjanysta) ja toinen mutkitellen idästä, Mohyliv-Podilskyista, Dnestrin itäpuolelta. Kaupungista Moldovan eteläosiin johtavalla radalla tärkeimmät risteysasemat ovat puolestaan Bălți ja Ungheni, ennen pääkaupunki Chișinăuta.
Kirkko radan varrella.
Linja-autoasema.
Kauppoja keskustassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ocnița Wikimedia Commonsissa
FCAA Hockey

| FCAA Hockey |
| --- | --- |

Laji:  Jääkiekko
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  2023
Edeltäjä:  Kylterien SM
Joukkueita:  26
Hallitseva mestari:  HH Rangers
Eniten mestaruuksia:  HH Rangers (1)
FCAA Hockey on suomessa pelattava korkeakoulujen jääkiekkosarja. Sarjan ensimmäinen kausi pelattiin kaudella 2023–2024, jolloin mestaruuden voitti HH Rangers.
Kaudella 2023–2024 FCAA:han runkosarjaan osallistui 17 joukkuetta, mutta lopputurnaukseen osallistui neljä joukkuetta lisää.
Joukkueet kaudella 2023–2024

| Joukkue | Koulu | Kaupunki |
| --- | --- | --- |
| FLL Hockey | Turun yliopisto (oikeus- ja lääketiede) | Turku |
| HAMK Capybaras | Hämeen ammattikorkeakoulu | Hämeenlinna |
| HC Morjens | Kauppakorkeakoulu Hanken | Helsinki |
| HC Preemio | Itä-Suomen yliopisto (kauppatiede) | Kuopio |
| HH Rangers | Haaga-Helia ammattikorkeakoulu | Helsinki |
| JKV | Jyväskylän yliopisto | Jyväskylä |
| KuoLo Eisbären | Itä-Suomen yliopisto (lääke- ja hammaslääketiede) | Kuopio |
| KY-Jets | Turun kauppakorkeakoulu | Turku |
| Metka HC | Metropolia-ammattikorkeakoulu | Vantaa |
| Mighty Cocks Black | Vaasan yliopisto ja ammattikorkeakoulu | Vaasa |
| Mighty Cocks Green | Vaasan yliopisto ja ammattikorkeakoulu | Vaasa |
| Mighty Cocks White | Vaasan yliopisto ja ammattikorkeakoulu | Vaasa |
| MPKK | Maanpuolustuskorkeakoulu | Helsinki |
| Näädät | Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu | Helsinki |
| Parru HT | Lappeenrannan teknillinen yliopisto ja LAB-ammattikorkeakoulu | Lappeenranta |
| PUS-Hockey | Aalto-yliopiston teknillinen korkeakoulu | Espoo |
| Pykälän Ranne | Helsingin yliopisto | Helsinki |
Kausi 2024–2025

FCAA:ssa pelaa jo 26 joukkuetta 12 kaupungissa.
FCAA Hockey -seurat aikajanalla

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023–2024 | Lopputurnaus 2024 | 2024–2025 |  |
| FLL Hockey | FLL Hockey | FLL Hockey |  |
| HAMK Capybaras | HAMK Capybaras |  |  |
|  |  | HC Lumikot |  |
|  |  | HC Kyfoosi |  |
| HC Morjens | HC Morjens | HC Morjens |  |
| HC Preemio	 | HC Preemio	 | HC Preemio	 |  |
|  |  | Hiki-Hockey |  |
| HH Rangers	 | HH Rangers	 | HH Rangers	 |  |
|  |  | HH Rangers	Green |  |
|  |  | JAMK Tigers |  |
| JKV | JKV | JKV |  |
|  |  | Joensuun Peto |  |
|  |  | Kings of Kupittaa |  |
| KuoLo Eisbären | KuoLo Eisbären | KuoLo Eisbären |  |
| KY-Jets | KY-Jets | KY-Jets |  |
|  |  | Laurea Penguins |  |
| Metka HC | Metka HC | Metka HC |  |
| Mighty Cocks Black | Mighty Cocks Black |  |  |
| Mighty Cocks Green | Mighty Cocks Green | Mighty Cocks Green |  |
| Mighty Cocks White | Mighty Cocks White | Mighty Cocks White |  |
| MPKK | MPKK | MPKK |  |
| Näädät | Näädät | Näädät |  |
|  | Nylandsgatans Åilers | Nylandsgatans Åilers |  |
|  | Oulun yliopisto |  |  |
| Parru HT Red | Parru HT Red | Parru HT Red |  |
|  | Parru HT Black | Parru HT Black |  |
: Pirkanmaa Goons
| PUS-Hockey | PUS-Hockey |  |  |
| Pykälän Ranne | Pykälän Ranne | Pykälän Ranne |  |
|  |  | Savonia Pink Panthers |  |
Sudža

| Sudža Суджа |
| --- | --- |
 Kulttuuritalon edustaa.
 lippu:  vaakuna
 Kurskin alueen sijainti, alla kaupungin sijainti alueella
 Sudža
 Koordinaatit: 51.1905°N, 35.2692°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Kurskin alue
Piiri:  Sudžan piiri
Perustettu:  1600-luku
Kaupungiksi:  1664
Väkiluku (2010):  6 036
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sudža (ven. Су́джа) on kaupunki Kurskin alueella Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Dneprin vesistöön kuuluvan Sudžajoen varrella. Kaupunki on etelästä Ukrainan Sumyn alueeseen rajoittuvan Sudžan piirin hallintokeskus. Vuonna 2010 kaupungissa asui 6 036 ja koko maaseutuvaltaisessa piirissä 26 964 ihmistä.
Kaupunki sijaitsee aluekeskus Kurskista noin 105 kilometriä lounaaseen, Sumyyn johtavan, Venäjän puolella maantienumeroinnilla R200 tunnetun alueellisen pääväylän varrella. Kolme kilometriä keskustan itäpuolella sijaitsee Sudžan rautatieasema, joka on luoteesta kaakkoon johtavan ratayhteyden Lgov–Proletarski (Gotnja) väliasema.
Sudža on perustettu linnoitettuna, Moskovaa suojaavana slobodana 1600-luvulla. Palon jälkeen asutus rakennettiin uudelleen ja se sai kaupungin aseman vuonna 1664.
Kaupungin nykyisistä kirkoista vanhimpiin lukeutuvat vuonna 1812 valmistunut Pyhän Kolminaisuuden kirkko ja vuonna 1799/1828 valmistunut Pokrovan  kirkko.
Ukrainan armeija hyökkäsi Venäjälle Kurskin alueelle Sudžan piiriin elokuussa 2024 osana Ukrainan ja Venäjän välistä sotaa.
Sudžan rautatieasema.
Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1812).
Pokrovan kirkko (1799/1828).
Kolmas_kirkko (1899?) Sudžassa.
Masis

| Masis (Մասիս) |
| --- | --- |

 Masis
 Koordinaatit: 40.0616°N, 44.4426°E 
Valtio:  Armenia
Maakunta:  Ararat
Väkiluku (2011)  (de jure):  20 215
Aikavyöhyke:  UTC+4
Suuntanumero(t):  (+374) 236
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Masis (arm. Մասիս) on kaupunki ja rautatien risteyspaikkakunta Armeniassa, pääkaupunki Jerevanin eteläpuolella sijaitsevassa Araratin maakunnassa. Masis on käytännössä 15 kilometriä Jerevanin eteläpuolella sijaitseva esikaupunkialue. Vuonna 2011 Masisin väkiluku oli 20 215 (vuonna 2001: 21 376).
Masis on merkittävä rautateiden risteyspaikkakunta Armeniassa. Sinne saapuu Georgian Tbilisistä Armenian länsiosien läpi kulkeva maan päärata Tbilisi–Armenian raja–Ajrum–Gjumri (risteysasema)–Armavir–Masis (risteysasema). Sieltä lähtee toinen rata pohjoiseen Masis–Jerevan–Arabkir–Abovjan–Nurnus (risteysasema)–Narentsavan–Hrazdan–Idževan–Azerbaidžanin raja–Qazax (Gazah). Kolmas ratayhteys vie kaakkoon Azerbaidžaninin Nahitševan autonomisen tasavaltaan ja sen kautta Armenian kaakkoisnurkkaan (mm. Megri) ja edelleen Azerbaidžaniin, kohti Bakua.
Valtatie M-2 Armenian kaakkoisosiin kulkee kaupungin itäpuolitse. Tältä erkanee Jerevanin itäpuolinen kehätieosuus (M-15) Masisin pohjoispuolella. Yhdessä nämä muodostavat osan pohjoisessa Tbilisiin jatkavaa eurooppatietä E117.
Suuren neuvostotietosanakirjan (1969–1978) mukaan Masis oli tuolloin piirikeskuksena toimiva kaupunkityyppinen taajama, jossa vuonna 1973 oli 8 000 asukasta. Paikkakunnalla oli rautatieasema, säilyketuotantoa, aaltokartonkitehdas, ja rakenteilla oli puusepäntuotteiden tehdas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Masis Wikimedia Commonsissa
Reconstructed railway station opens in Armenia’s Masis city (7/2009) (englanniksi) (arka.am)
Säätila/ennuste Masisissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (pogoda.md)
Tutti

Nykyaikainen tutti, jossa varsinaisen tuttiosan tyvessä on muovikehys.
Tutti on kumista, muovista tai silikonista valmistettu tuppimainen nänniä muistuttava esine, jota vauvaikäiset lapset voivat imeä. Tutti on vauvan pulloruokinnassa käytettävässä pullossa eli tuttipullossa tai tutin, ns. huvitutin, imemisen on tarkoitus rauhoittaa lasta. Käytännössä vauvan ensimmäinen "huvitutti" on hänen oma kätensä. Ultraäänikuvauksissa on runsaasti havaintoja siitä, kuinka sikiö imee sormiaan ja kehittää sopeutumisrefleksejä, jotka auttavat häntä valmistautumaan elämään tässä maailmassa.
Historia

Vaikka 300- ja 400-lukujen kirjallisuudessa mainitaan lasta rauhoittavia menetelmiä, vanhin tunnettu tutin kaltainen esine löydettiin arkeologisten kaivausten yhteydessä Italiasta. Tässä muinaisessa paikassa havaittiin, että vanhemmat antoivat pienille lapsilleen pieniä saviesineitä, jotka muistuttivat sikoja tai sammakoita ja joissa oli suussa reikä, jonka kautta vauvat saattoivat imeä hunajaa tai sokeria.
Historian kuluessa tutteja on valmistettu monista eri materiaaleista, kuten kullasta, hopeasta ja jopa helmiäisestä. Jos varallisuus ei antanut myöten, puiset ja luiset tutit olivat yleisiä vaihtoehtoja. Joillakin tuteilla oli kaksitoiminen käyttötarkoitus: ne toimivat sekä hammastikkuna että suojana pahoilta hengiltä. Riippuen siitä, milloin vauvojen hampaat alkoivat puhjeta, vanhemmat saattoivat vahingossa pitää vauvaansa kuolaavana demonina tuohon aikaan. Ajoittain vauvoille annettiin kangaspaketteja, jotka oli täytetty ruoalla ja kastettu hunajaan tai alkoholiin. 1680-luvulla monet äidit käyttivät maissintähkää vauvojensa tuttina.
Vasta 1980-luvulla tuttien suunnittelussa otettiin huomioon hammaslääketieteelliset kysymykset, jotta tutin käytöstä aiheutuvien pitkäaikaisten suuongelmien mahdollisuus pienenisi.
Nykyaikaisen, luonnonkumista valmistetun tutin kehitti yhdysvaltalainen farmaseutti Christian W. Meinecke vuonna 1901. Tutissa oli luonnonkumista valmistettu imuosa, joka kiinnitettiin levynmuotoiseen kilpeen, estäen sen nielemisen. Sears, Roebuck & Co. aloitti mainostamaan tätä tuttia innovatiivisena kumirenkaana vuonna 1902, ja tätä uutta keksintöä kutsuttiin "vauvan lohduttajaksi".
Nykyään tutteja on saatavilla laajassa valikoimassa värejä, muotoja ja kokoja. Ainoa merkittävä ero aiempaan löytyy materiaalista: itse tuttiosa on joko lateksia tai silikonia. Silikoni on suositumpi vaihtoehto, sillä Consumer Reports -lehden perusteellisen raportin mukaan se on turvallisempi, koska vauvoilla voi kehittyä allergia tai herkkyys lateksille. Tutin muodolla ei yleensä ole suurta merkitystä. Hammaslääketieteen tohtori ja Academy of General Dentistryn tiedottaja Julie Barna kertoo Consumer Reportsille, että useimmiten tutit ovat "ortodonttisesti oikeita", riippumatta siitä, onko niissä erityinen "ortodonttinen" merkintä vai ei. Tämä tarkoittaa, että vauvan ylä- ja alaleuat ovat oikeassa asennossa, kun tämä imee tuttia.
Haitat ja hyödyt

Tutteja on käytetty stimuloimaan imeväisvauvojen imemisrefleksiä, koordinoimaan imemistä, nielaisemista ja hengittämistä ennakoivana toimenpiteenä keskosina syntyneille suunniteltua suun kautta tapahtuvaa ruokintaa varten sekä vähentämään kivuliaiden toimenpiteiden aiheuttamaa stressiä, joihin vauvat voivat joutua. Se on osittainen tapa täyttää lapsen emotionaalisia tarpeita, jos lapsi ei voi olla rintaruokinnalla.
Kirjallisuudessa esitetään kuitenkin enemmän haittavaikutuksia kuin hyötyjä tuttien käytöstä. Tutin käyttö estää vauvoja oppimasta rintaruokinnan taitoa ja voi aiheuttaa vieroitusoireita, kun tutti tarjotaan lapselle tämän itkiessä, koska pidemmät aikavälit imetysten välillä vähentävät maidon tuotannon stimulaatiota. Tuttien käyttö voi johtaa lyhyempään imetysaikaan. Se saattaa aiheuttaa tukehtumisvaaran, myrkytyksiä tai allergioita ja lisää hammaskarieksen, infektioiden ja loistautien riskiä. Se voi aiheuttaa hampaiden ja puheen ongelmia, erityisesti jos tutin käyttö jatkuu vielä lapsen ollessa 3 tai 4 vuotta vanha.
Vuonna 1909 The New York Timesin päätoimittajalle osoitetussa voimakkaassa kirjeessä arvosteltiin voimakkaasti uutta keksintöä, jota kuvailtiin "vastenmieliseksi". Kirjeessä väitettiin, että tämä keksintö aiheutti kielen paksuuntumista ja suun epämuodostumista. Lisäksi tutin käyttöön liitettiin muita sairauksia, kuten skolioosi ja tautien leviäminen, ja eräs tunnettu newyorkilainen lastenlääkäri vuonna 1908 väitti, että tutin imemistä jatkavista vauvoista tulisi aina masturboijia.
Tutin liian pitkäaikainen käyttö saattaa lisätä purentavikoja ja korvatulehdukseen sairastumisen riskiä. On myös esitetty, että tutin käyttö taannuttaisi poikalasten henkistä kehitystä, eritoten tunneälyä.
Tutin käytöstä on havaittu olevan hyötyä lapsen ensimmäisen puolen vuoden aikana, sillä sen katsotaan vähentävän kätkytkuoleman riskiä. Tutin imeminen on myös sormien syöntiä pienempi paha purentavirheiden muodostumisessa, ja tutista on helpompi päästä eroon kuin sormien imeskelystä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tutista luopuminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Harri Räty

Harri Räty on suomalainen elokuvaaja. Hän on toiminut kuvaajana noin 50 elokuvassa ja televisiosarjassa. Muista töistä mainittakoon tuottajana oleminen elokuvissa Riisuttu mies (2006), Erakkorapu (1998) ja Pidetty hiljainen mies (1994).
Aiheesta muualla

Harri Räty Elonetissä.
Harri Räty Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet