stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eikon Basilike

Eikon Basilike
Eikon Basilike (kreikaksi Εἰκὼν Βασιλική, "Kuninkaallinen muotokuva"), The Pourtrature of His Sacred Majestie in His Solitudes and Sufferings, on englantilainen kirja, joka esittää olevansa Englannin kuninkaan Kaarle I:n uskonnollinen omaelämäkerta. Se julkaistiin 9. helmikuuta vuonna 1649, kymmenen päivää kuninkaan mestaamisen jälkeen.
Betsy Russell

| Betsy Russell |
| --- | --- |
 Russell vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. syyskuuta 1963 (ikä 61) San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1982–
Merkittävät roolit:  Jill Tuck (Saw-elokuvasarja)
Aiheesta muualla
imbetsyrussell.com
IMDb 
Elonet
Betsy Russell (syntymänimi Elizabet Russell, s. 6. syyskuuta 1963) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa elokuvissa Yksityiskoulu (1983) ja Saw-elokuvasarjassa sarjamurhaaja Jigsawin ex-vaimoa Jill Tuckia.
Ura

Russellin ensimmäinen rooli oli vuonna 1982 elokuvassa Kerta se on ensimmäinenkin.
Pidettyään pienen tauon Russell sai pienen roolin Saw III:ssa esittäen John Kramerin entistä vaimoa, Jill Tuckia. Hän esiintyi myös jatko-osissa Saw IV, Saw V, Saw VI ja Saw VII 3D.
| Vuosi | Elokuva | Alkuperäinen nimi | Rooli | Huomiota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Kerta se on ensimmäinenkin | Let's Do It! | Kittie |  |
| 1983 | Yksityiskoulu | Private School | Jordan Leigh-Jenson | Vaihtoehtoinen otsikko: Private School... for Girls |
| 1985 | Kadun enkelin kosto | Avenging Angel | Molly "Angel" Stewart |  |
| 1985 | Tomboy | Tomboy | Tomasina "Tommy" Boyd |  |
| 1985 | Out of Control | Out of Control | Chrissie Baret |  |
| 1987 | Cheerleader Camp | Cheerleader Camp | Alison Wentworth | Vaihtoehtoinen otsikko: Bloody Pom Poms |
| 1989 | Trapper County War | Trapper County War | Lacey Luddigger |  |
| 1991 | Camp Fear | Camp Fear | Jamie | Vaihtoehtoinen otsikko: Millennium Countdown |
| 1992 | Delta Heat | Delta Heat | Vicky Forbes |  |
| 1993 | Amore! | Amore! | Cheryl Schwartz |  |
| 1995 | The Break | The Break | Candy |  |
| 2000 | The Flunky | The Flunky |  |  |
| 2006 | Saw III | Saw III | Jill Tuck |  |
| 2007 | Saw IV | Saw IV | Jill Tuck |  |
| 2008 | Saw V | Saw V | Jill Tuck |  |
| 2009 | Saw VI | Saw VI | Jill Tuck |  |
| 2010 | Chain Letter | Chain Letter | Kersantti Hamill |  |
| 2010 | Saw VII 3D | Saw 3D | Jill Tuck |  |
| 2010 | Mandrake | Mandrake | Felicia |  |
Karin Storbacka

| Karin Storbacka |
| --- | --- |
 Storbacka 22-vuotiaiden SM-kisoissa Porissa vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1987 (ikä 37)  Pedersöre, Suomi
Uran tiedot
Laji:  Keskipitkän matkan juoksu
Seura:  IK Falken
Valmentaja:  Tom Andtbacka
Saavutukset
Ennätykset:  400m: 53,87 (2009) 800m: 2.02,99 (2009) 1500m:  4.13,66 (2011) 3000m: 9.13,40 (2017)
 Tietolaatikko päivitetty 26. toukokuuta 2017 
Aiheesta muualla
Kotisivu
Karin Anette Storbacka (s. 27. huhtikuuta 1987 Pedersöre) on suomalainen yleisurheilija, joka keskittyi huippuvuosinaan 400, 800, 1 500 ja 3 000 metrin juoksuihin. Hän edustaa IK Falkenia, ja hänen valmentajanaan oli vuosina 2014-2017 Tom Andtbacka. Sitä ennen Storbackaa valmensi hänen isänsä Guy Storbacka.
Storbacka selviytyi Torinon sisäratojen EM-kilpailuissa 2009 välieriin 800 metrin juoksussa. Saman vuoden Kaunasin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän karsiutui saman matkan alkuerissä. Hän on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 2008-2017. Hän voitti 800 metrin maaottelujuoksun Göteborgissa 2009 ja Helsingissä 2011, 1 500 metriä Helsingissä 2011 ja Göteborgissa 2012 sekä hallimaaottelussa 800 metriä Steinkjerissä 2012.
Storbacka lopetti huipputason urheilu-uransa vuonna 2017.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: Tilastopaja
200 metriä: 25,09 (2009)
400 metriä: 53,87 (2009)
800 metriä: 2.02,99 (2009)
1 500 metriä: 4.13,66 (2011)
3 000 metriä: 9.13,40 (2017)
Saavutukset > SM-mitalit aikuisten sarjassa

Lähde: Tilastopaja
Kultaa
400 metriä, 2008 (54,55)
400 metriä, 2009 (53,87)
800 metriä, 2009 (2,05,11)
800 metriä, 2011 (2.03,97)
800 metriä, 2012 (2.06,09)
800 metriä, 2014 (2.07,00)
800 metriä, 2015 (2.07,27)
1 500 metriä, 2011 (4.19,35)
4 × 400 metriä, 2009 (3,50,44)
4 × 800 metriä, 2014 (8.47,44)
4 × 800 metriä, 2015 (8.47,73)
4 × 800 metriä, 2016 (8.51,77)
Hopeaa
4 × 400 metriä, 2007 (3.49,80)
4 × 400 metriä, 2011 (3.46,76)
4 × 400 metriä, 2015 (3.47,42)
Pronssia
1 500 metriä, 2016 (4.33,53)
1 500 metriä, 2017 (4.23,42)
5 000 metriä, 2017 (16.44,28)
Puolimaraton, 2018 (1.20.10)
4 × 100 metriä, 2009 (48,71)
4 × 400 metriä, 2008 (3.50,93)
4 × 400 metriä, 2010 (3.49,65)
4 × 400 metriä, 2014 (3.50,00)
4 × 800 metriä, 2011 (9,03,17)
4 × 800 metriä, 2012 (9,14,05)
4 × 800 metriä, 2019 (9,13,64)
Saavutukset > Sisäratojen SM-mitalit aikuisten sarjassa

Lähde: Tilastopaja
Kultaa
400 metriä: 2009 (54,83)
800 metriä: 2009 (2.04,56), 2014 (2.16,36), 2015 (2.09,85)
1 500 metriä: 2011 (4.29,63), 2012 (4.19,75), 2015 (4.30,21), 2017 (4.23,69)
3 000 metriä: 2017 (9.32,42)
Hopeaa
400 metriä: 2008 (56,03), 1 500 metriä 2016 (4.35,10)
Pronssia
1 500 metriä: 2014 (4.25,74)
Aiheesta muualla

Karin Storbackan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) (suomeksi)
Peter Gerhardsson

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Peter Gerhardsson
Syntymäaika: 22. elokuuta 1959 (ikä 65)
Syntymäpaikka: Ruotsi
Seura
Seura:  Ruotsi (naiset)
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1967–1977 1978–1987 1988–1990 1991–1992 |  Upsala IF  Hammarby IF  Vasalunds IF  Enköpings SK |  |
Valmennusura
1993–1995 1996 1997–1998 2000–2002 2002 2005–2008 2009–2016 2017–:  Upsala IF  BKV Norrtälje  Bälinge IF  Enköpings SK (apuv.)  Ruotsin U21-maajoukkue  Helsingborgs IF (apuv.)  BK Häcken  Ruotsi (naiset)
Peter Gerhardsson (s. 22. elokuuta 1959) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän toimii Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.
Ura pelaajana

Gerhardsson aloitti pelaajauransa Upsala IF:n juniorijoukkueessa. Oppivuosiensa jälkeen 18-vuotias Gerhardsson siirtyi 1978 Hammarbyn joukkueeseen, jota edusti 11 kauden ajan. Hän teki noina vuosinaan seuralle 49 Allsvenskan-maalia ja oli mukana kaudella 1982 seuran sijoittuessa ensikertaa mestaruushopealle. Tuolloin mestaruus ratkaistiin finaaliottelulla, jossa IFK Göteborg oli parempi yhteismaalein 4–3. Seuraavalla kaudella Gerhardsson oli häviämässä cupin mestaruutta IFK:lle.
Gerhardsson jätti Hammarbyn 1987 ja siirtyi Vasalundiin. Hän edusti seuraa kolme kautta siirtyen 1991 Enköpingiin, jossa lopetti pelaajauransa 1992.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Ruotsin mestaruushopeaa: 1982
Ruotsin cuphopeaa: 1983
Ura valmentajana

Gerhardsson on pelaajauransa jälkeen toiminut valmennustehtävissä eri seuroissa. Hän aloitti 1993 Upsala IF:n päävalmentajana ja luotsasi myös BVK Norrtäljeä ennen siirtymistään Damallsvenskanissa pelaneen Bälinge IF:n valmentajaksi 1997. Gerhardssonin johdolla seura sijoittui kausina 1997 ja 1998 kolmanneksi. Kohtuullisesta menestyksestä huolimatta Gerhardsson ei jatkanut tehtävissään.
Vuoden tauon jälkeen hän palasi valmennustehtäviin 2000 Enköpingin apulaisvalmentajana. Vuonna 2002 hän toimi lyhyen aikaa myös Ruotsin U21-maajoukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2005 Gerhardsson siirtyi Peter Swärdhin apuvalmentajaksi Helsingborgiin. Swärdh lähti seurasta kauden jälkeen, mutta Gerhardsson jatkoi Stuart Baxterin aisaparina. He luotsasivat Helsingborgin Ruotsin cupin mestariksi 2006 ja kaudella 2007 hienosti UEFA Cupissa 32 parhaan joukkoon. Gerhardsson jatkoi seuran apuvalmentajan vielä kauden 2008 Bo Nilssonin kanssa.
Marraskuussa 2008 Gerhardsson siirtyi Allsvenskaniin nousseen BK Häckenin päävalmentajaksi.  Hänen johdollaan Häcken pelasi loistavan kauden 2009 ja teki historiansa parhaan Allsvenskan-sijoituksen ollen viides. Gerhardssonin johdolla Häcken jatkoi hyviä esityksiään Allsvenskanissa myös seuraavina vuosina. Kaudella 2012 joukkue taisteli jopa mestaruudesta ollen lopulta liigassa kakkonen.
Kaudella 2016 Gerhardsson luotsasi BK Häckenin yllätysmestariksi Ruotsin cupissa. Toista kertaa historiassaan loppuotteluun selvinnyt Häcken voitti mestaruuden kaadettuaan Malmö FF:n rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Gerhardssonin pitkä ura Häckenin päävalmentajana sai cup-mestaruudesta arvoisensa kruunun. Kauden jälkeen seura tiedotti, ettei Gerhardsson jatka seurassa sopimuksen umpeuduttua kauden päätteeksi.
Marraskuun lopussa 2016 kerrottiin, että Gerhardssonista tulee Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Hän siirtyy tehtäviin kesällä 2017, kun Pia Sundhagen sopimus päättyy EM-kisojen jälkeen.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Ruotsin cup: 2006 (apuv.), 2016
Quthing (alue)

| Quthing |
| --- | --- |
 Quthingin maisemaa
 Sijainti
Valtio:   Lesotho
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Quthing
Pinta-ala:  2916 km²
Väkiluku (2011)  (arvio):  129 533
 – väestötiheys:  44,4 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  LS-G
Quthing on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 916 neliökilometriä ja siellä on arviolta 129 533 asukasta (vuonna 2011). Myös alueen pääkaupunki on nimeltään Quthing.
Alue sijaitsee Lesothon eteläosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Mohale’s Hoekin ja Qacha’s Nekin alueisiin sekä etelässä Etelä-Afrikan tasavaltaan.
Aiheesta muualla

Alueen esittely Lesothon matkailusivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lesothon alueet
Berea
Butha-Buthe
Leribe
Mafeteng
Maseru
Mohale’s Hoek
Mokhotlong
Qacha’s Nekin alue
Quthing
Thaba-Tseka
Jesper Svenbro

| Jesper Svenbro |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1944 (ikä 80) Landskrona, Ruotsi
Ammatti:  runoilija, kirjallisuustutkija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jesper Svenbro (s. 10. maaliskuuta 1944 Landskrona) on ruotsalainen runoilija, kirjallisuustutkija ja Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 2006. Svenbro on erikoistunut runouteen ja lukemisen kulttuuriin antiikin Kreikassa.
Teoksia

Element till en kosmologi (1979)
Särimner (1984)
Hermes kofösaren (1991)
Samisk Apollon (1993)
Blått (1994)
Vid budet att Santo Bambino di Aracœli slutligen stulits av maffian (1996)
Pastorn min far (2001)
Himlen och andra upptäckter (2005)
Vingårdsmannen och hans söner (2008)
Inget andetag är det andra likt (2011)
Krigsroman (2012)
Sapfo har lämnat oss (2015)
Namnet på Sapfos dotter (2017)
Ögonen våra målare och andra tankeexperiment (2022)
Året hos Hyperboréerna (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jesper Svenbro Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Östen Sjöstrand | Ruotsin akatemia, tuoli 8 2006– | Seuraaja: nykyinen |
Peutz–Jeghersin oireyhtymä

Peutz–Jeghersin oireyhtymä (PJS) on autosomissa dominantisti periytyvä harvinainen polyyppitauti. Sille ominaisia ovat mahalaukun ja suoliston hamartomatoottiset polyypit, jotka usein muuttuvat pahanlaatuisiksi. Oireyhtymään liittyykin erittäin korkea syöpävaara – elinikäinen sairastumisriski on noin 93 %. Paksu- ja peräsuolen syövät sekä mahasyöpä eivät ole ainoat syöpätaudit, joiden riskiin oireyhtymä vaikuttaa. Myös esimerkiksi rinta-, haima- ja munasarjasyöpien vaarat ovat kasvaneet.
Tavallisesti potilailla esiintyy tummia pisamia muistuttavia pigmenttiläiskiä varsinkin suun alueella ja huulissa. Näitä muutoksia voidaan tavata myös muualla. Ensimmäiset pigmenttiläiskät kehittyvät monesti jo potilaan ensimmäisen elinvuoden aikana. Niiden määrä kasvaa pikkuhiljaa.
Oireyhtymä on hyvin harvinainen, ja Suomesta on löydetty vain viisitoista PJS-perhettä. Sairaus on nimetty hollantilaisen Jan Peutzin (1886–1957) ja yhdysvaltalaisen Harold Jeghersin (1904–1990) mukaan.
Suomenruotsalaiset kansankäräjät

Suomenruotsalaiset kansankäräjät (ruots. Svenska Finlands folkting, lyhennettynä Folktinget, virallisesti suomeksi myös Folktinget) on järjestö, jonka tehtävänä on edustaa suomenruotsalaista kansanryhmää ja valvoa sen etua. Järjestön asema perustuu vuonna 2003 annettuun lakiin.
Toiminta

Järjestö osallistuu lainsäädäntötyöhön ja antaa eri viranomaisille lausuntoja ruotsinkielisiä koskevissa asioissa. Järjestössä on edustettuna kaikki eduskunnassa edustettuna olevat puolueet, joilla on ruotsinkielistä toimintaa. Järjestön nykyinen puheenjohtaja on Sandra Bergqvist (RKP), ensimmäinen varapuheenjohtaja Jacob Storbjörk (SDP) ja toinen varapuheenjohtaja Jonny Andersen (Ahv).
Folktingetin vuonna 1999 julkaisemassa Kielimanifestin kohdassa "Neljäs pilari" järjestö ilmoittaa sitoutuvansa "[...] kehittämään suomenkielisten koulujen pakollista ruotsin kielen opetusta ja panostamaan siihen, jotta Suomi voi uskottavasti markkinoida itseään kahden kansalliskielen valtiona".
Järjestö jakaa ruotsalaisuuden päivänä Folktingets samvetspris -palkintoa. Vuonna 2021 palkinto myönnettiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja Mika Salmiselle.
Voimasuhteet

Edustajat valitaan joka neljäs vuosi kunnallisvaalien tuloksen perusteella. Edustajia on yhteensä 75. Vuoden 2021 vaalien jälkeen voimasuhteet ovat:
RKP 38
Kokoomus 15
SDP 9
Ahvenanmaan edustajat 7
KD 2
Vihreät 2
Vasemmistoliitto 2
Puheenjohtajat

| Vuosi | Puheenjohtaja |
| --- | --- |
2005–2007: Astrid Thors
2007–2009: Ulla-Maj Wideroos
2009–2011: Anna-Maja Henriksson
2011–2015: Christina Gestrin
2015–2019: Thomas Blomqvist
2019–: Sandra Bergqvist
Aiheesta muualla

Folktinget
Jigsaw

| John Kramer |
| --- | --- |
 Tobin Bell Jigsaw’n roolissa elokuvassa Saw III.
Luoja(t):  James Wan Leigh Whannell
Elokuvasarja:  Saw
Näyttelijä(t):  Tobin Bell
John Kramer eli Jigsaw on kuvitteellinen sarjamurhaaja Saw-elokuvasarjassa, jossa häntä esittää yhdysvaltalainen Tobin Bell. Hahmo esiintyy jokaisessa Saw-elokuvassa.
Historia

Jigsaw esitellään elokuvissa syöpäpotilaana, jolla on pakkomielle opettaa ihmisille heidän elämänsä arvokkuutta. Elokuvien Saw II, Saw III ja Saw IV ohjaaja Darren Lynn Bousman ei näe Jigsawia sarjamurhaajana vaan ”tieteilijänä”, joka tahtoo ihmisten selviytyvän ansoista, joita Jigsaw rakentaa heille. ”Uhreilla” on näissä mahdollisuus tehdä valintoja, joiden avulla he voivat jäädä eloon. Ansat ovat yleensä symbolisia uhrien omista elämistä. Jigsaw kutsuu näitä ansoja nimellä ”peli” ja kertoo pelin ”säännöt” kasettinauhurilla tai videokasetilla. Testit aiheuttavat uhreilleen usein suurta kärsimystä. Jigsawin avustajansa tekemät ansat ovat joissain tapauksissa pelkkiä kuolemanansoja, joissa uhreilla ei ole mitään mahdollisuutta pelastua. Kyseisissä tapauksissa avustajilla oli jotain henkilökohtaista kaunaa uhria kohtaan.
Nimen Jigsaw (suom. palapeli) hän sai tiedotusvälineiltä tavastaan leikata palapelin palan muotoinen palanen epäonnistuneiden uhrien ihosta. Jokainen palanen symboloi heidän puuttuvaa elämänhaluaan. Jigsaw tunnetaan myös vatsastapuhujan nukestaan Billystä, joka esiintyy usein hänen videoissaan, joissa kerrotaan ohjeet selviytymiseen. Nuken sisällä on kasettinauhuri, joka käynnistyy ajastimella. Toisinaan, jos uhrit selviytyvät ansasta, nukke pyöräilee uhrin viereen kolmipyöräisellä polkupyörällä ja nuken sisällä oleva kasettinauhuri käynnistyy, kertoen uhrille tämän selvinneen. Jigsaw on käyttänyt nukkea myös räjähdeansana.
John Kramer aloitti ”uransa” Jigsawina, kun vaimonsa Jill Tuck sai keskenmenon huumeaddikti Cecil Adamsin takia (joka joutuikin Jigsawin ensimmäiseksi uhriksi). Epäonnistuneen itsemurhayrityksen jälkeen Kramer huomasi, kuinka paljon enemmän elämää arvostaa, kun on katsonut kuolemaa silmästä silmään.
Vain pieni osa Jigsawin uhreista selviytyy elossa hänen peleistään. Selviytyneitä ovat muun muassa Lawrence Gordon, Daniel Matthews, Mark Hoffman, Logan Nelson, Corbett Reinhart (Jeff Reinhartin tytär), Tara ja Brent Abbott sekä Pamela Jenkins.
Kuolema

Saw III:ssä Jigsawin avustaja Amanda Young kidnappaa naistohtori Lynn Dennlonin hoitamaan Jigsawin sairastamaa syöpää. ”Esteradaltaan” selviytynyt Jeff Reinhart kuitenkin ampuu Youngin ja viiltää Jigsawin kurkun auki pyörösahalla. Jigsawin pelit eivät kuitenkaan lopu tähän, sillä Jigsawin avustaja Mark Hoffman jatkaa Jigsawin työtä. Saw VI:ssä Jigsawin vaimo Jill Tuck laittaa Hoffmanin testiin, josta tämä selviytyy täpärästi. Hoffman tappaa Jillin Saw VII 3D:ssä, mutta tohtori Lawrence Gordon (joka paljastuu Jigsawin kolmanneksi avustajaksi) kostaa tämän kahlitsemalla Hoffmanin samaan kylpyhuoneeseen, jossa hän oli itsekin testattavana ensimmäisessä elokuvassa.
-elokuvasarja
| --- | --- |
Elokuvat:  Saw-lyhytelokuva (2003) • Saw (2004) • Saw II (2005) • Saw III (2006) • Saw IV (2007) • Saw V (2008) • Saw VI (2009) • Saw VII 3D (2010) • Jigsaw (2017) • Spiral (2021) • Saw X (2023) 
Näyttelijät:  Tobin Bell (Jigsaw) • Shawnee Smith (Amanda Young) • Costas Mandylor (Mark Hoffman) • Betsy Russell (Jill Tuck) • Donnie Wahlberg (Eric Matthews) • Danny Glover (David Tapp) • Cary Elwes (Lawrence Gordon) • Leigh Whannell (Adam Stanheight) • Lyriq Bent (Daniel Rigg) • Dina Meyer (Allison Kerry) • Michael Emerson (Zep Hindle) • Ken Leung (Steven Sing)
Videopelit:  Saw  • Saw II: Flesh & Blood
Vladimir von Witte

| Vladimir von Witte |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1935 (ikä 89) Viipuri
Ammatti:  Liikemies
Vanhemmat:   Isä: Vladimir von Witte (1903-1978) Äiti: Aleksandra Gorjuṥina (1905-1994 )
Siviilisääty:  Leski
Puoliso:  Marianna (s. Ek) (1937-2012)
Wladimir von Witte  (13. kesäkuuta 1935 Viipuri) on suomalainen liikemies ja  myös ensimmäinen suomalaisen yrityksen lähettämä työntekijä Neuvostoliitossa sotien jälkeen. Von Witte oli mukana Jak-40 koneiden hankintaneuvotteluissa ja luomillaan hyvillä neuvostosuhteillaan hän vaikutti Finnairin Aasian reittiverkoston syntymiseen.
Esivanhemmat ja varhaiset elämänvaiheet

Vladimir von Witten isoisän isoisä Herman von Witte,  Baron von Schwanenberg (1702-1810) oli myös kreivi Sergei Witten isoisä.
Von Witten vanhemmat pakenivat Pietarista 1917 Viipuriin, jossa Vladimir von Witte syntyi.  Talvisodan aikana Wladimir joutui kokemaan ilmahyökkäyksiä. Isän ollessa armeijassa Wladimir ja äiti muuttivat Viipurista Mikkeliin, josta myöhemmin koko perhe asettui Helsinkiin. Perheen kotikielinä oli ruotsi ja venäjä. Vladimir oli jonkun aikaa Ruotsissa sotalapsena ja sieltä palattuaan takaisin hän aloitti koulun Helsingin ruotsinkielisessä Nya Svenska Läroverketissä. Koulun jälkeen 16 -vuotiaana Wladimir oli hetken aikaa töissä Mahoganylla ja autokorjaamossa. Hieman ennen armeijapalvelusta Kontiolahdella hän pääsi Aeroon vahvan venäjän kielen taidon takia. Armeijasta hän palasi Aeroon 1958 ja hänestä tuli Helsingin lentoasemalle liikennevirkailija. Wladimir von Witte vihittiin 1961 Marianna Ek’n kanssa.
Aero Oy oli ensimmäinen länsimainen yhtiö, joka aloitti säännölliset reittilennot Moskovaan.  Lennoilla miehistöön oli lisättävä radio- ja puhelinoperaattori, joka tulkkasi lennonvalvontatornien ja koneen kapteenin välisten keskustelun.  Vuodet 1959 - 1965 von Witte toimi radio- ja puhelinoperaattorina Moskovaan ja Leningradin sekä joitakin kertoja myös Dubrovnikin lennoilla.
1961 Neuvostoliiton hallitus ja politbyroon pääsihteeri Hrutsev halusi nostaa Neuvostoliiton ruplan arvoa ja venäläiset lähettivät 1500 kg kultaa Englannin keskuspankkiin. Wladimir von Witte sai tehtäväkseen valvoa kultalähetyksen siirtoa Lontooseen Helsingin kautta. Kulta oli pakattu 27 laatikkoon á 57 kg. Convair Metropolitanin lentopainorajoitusten johdosta lähetys jaettiin kahtia toinen 13 ja toinen 14 laatikkoa. Kulta lennätettiin viikon välein.
.
Finnairin edustajana Neuvostoliitossa 1965 - 1978

Von Witte komennettiin asemapalvelupäälliköksi 1965 Moskovan edellisenä vuonna valmistuneeseen uuteen Šeremetjevo-1 lentoasemalle ja perhe muutti Moskovaan.
Finnairin kaupunkitoimisto sijaitsi hotelli Ukrainassa. Tuohon aikaan Moskovassa lähes kaikki ulkomalaiset olivat diplomaatteja ja kaupungissa oli vain muutama länsimainen liikemies. Vuosiksi 1968 -  1970 von Witte komennettiin Leningradiin. Kaupunkitoimisto sijaitsi hotelli Astoriassa ja Leningradissa oloaikanaan hän onnistui neuvottelemaan Aerolle katutasotoimiston SASn toimiston viereen Gogolin kadulle.
1970 von Witte nimitettiin Finnairin Neuvostoliiton piirin päälliköksi. Time Magazinen Moskovan edustaja Edmund Stevens pyysi 1973 von Witteä hankkimaan tuhat kiloa kaviaaria toimitettavaksi Yhdysvaltoihin. Von Witte hankki kaviaarin ja Stevens maksoi kaviaarista 180 000 dollaria. Kaviaari lennätettiin Finnairin koneilla New Yorkiin.
1970-luvun lopulla venäläiset tarjosivat Finnairille Jak-40 koneita. Koneen oli epätaloudellinen ja sen lentosäde oli pieni. Finnairin pääjohtaja Gunnar Korhonen viivytti neuvotteluja, pyytämällä useita kertoja lisätietoja. Finnairissa tutkittiin jopa venäläis-suomalaisen lentoyhtiön SAFA perustamista, joka olisi lentänyt Jak-40 koneilla Petroskoihin, Viipuriin ja Leningradiin. Hankintaneuvotteluiden aikana von Witte joutui keskustelemaan jopa Mihail Suslovin kanssa asiasta. Hanke haudattiin ja Finnair ei ostanut koneita.
Finnair sai 1976 ensimmäisenä länsimaisena yhtiönä katutasotoimiston Moskovaan, 6 Proezd  Hudožestvennogo Teatra. Toimisto oli von Witten monivuotinen projekti.
Von Wittellä oli merkittävä rooli Finnairin kauko-idän strategian aloitusvaiheessa. Hän sai neuvoteltua Neuvostoliiton ilmatilan kautta suoran lentoyhteyden Bangkokiin 1976 ja hän oli tulkkina neuvottelussa kun pääjohtaja Korhonen aloitti neuvottelut Neuvostoliiton ilmailumisterin kanssa ylilentoluvista Japaniin.
Finnairin edustajana Neuvostoliitossa 1965 - 1978 > Työviisumin peruutus

1976 von Witten ollessa kesälomallaan Suomessa hänelle ilmoitettiin, että hänen työviisuminsa on peruutettu ja hän ei voi palata Moskovaan. Pitkin syksyä eri virallisten ja epävirallisten kanavien kautta käytiin neuvotteluja von Witten paluusta. Aeroflotin Suomen toimintojen pääedustaja Venedikt Mihalovitš Markov toimi aktiivisesti avusti toimenpiteissä, jotta von Witte saisi takaisin työviisuminsa. Markov ehdotti von Wittelle, että tämä osallistuisi tammikuussa 1977 Leningradissa järjestettävään seminaariin johon von Wittelle myönnettiin kertaluonteisen viisumin.
Helmikuussa 1977 Helsingin Sanomissa ja Kauppalehdessä oli Finnairin nimitysuutinen, jossa von Witte nimitettiin projektipäälliköksi Finnairin myynti- ja markkinointioastolle lokakuussa 1977. Pian tämän ilmoituksen jälkeen von Witte sai uudestaan monikertaviisumin ja palasi Moskovaan. Von Witte ei kuitenkaan palannut Suomeen lokakuussa vaan jatkoi Moskovassa piiripäällikkönä.  Vasta tammikuussa 1978 Finairissa sovittiin von Witten lopullisesta kotiuttamisesta,  jonka tuli tapahtua maaliskuussa. Lasten koulujen takia von Witten paluu Suomeen toteutui vasta toukokuussa 1978. Viikkoa ennen hänen kotiinpaluutaan aseistautunut neuvostoliittolainen mies linnoittautui Finnairin Moskovan toimistoon vaatien lentokonetta, jolla pääsee maasta pois. Tilanne päättyi miehen antautumiseen neuvostoviranomisille.
Finnairin edustajana Neuvostoliitossa 1965 - 1978 > Mahdollisia syitä viisumin peruuttamiseen

Virallista syytä tai syitä viisumin peruuttamisen ei ole selvinnyt. Asiasta liikkuu huhuja ja arvioita. Niiden mukaan von Witten olisi ollut sijaiskärsijä, koska Finnair ei ostanut Jak-40 koneita. Syiksi on myös epäilty hänen hankkimaansa Moskovan katutasotoimistoa tai hänen liian hyviä suhteita neuvostojohtoon ja on myös spekuloitu, että von Witte haluttiin vaihtaa Suomessa vangittuna olleeseen neuvostokirjeenvaihtajaan.