stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevsos-sopimus
Historiaa

Ennen toista maailmansotaa Kevsos-maiksi sittemmin muuttuneiden Puolan, Tšekkoslovakian ja Unkarin osuus Suomen tuonnista oli viitisen prosenttia ja viennistä vain puolisen prosenttia. Vuodesta 1946 aina Suomen länsikaupan vapauttamiseen vuonna 1957 asti Itä-Euroopan teollistuneilla mailla oli suuri merkitys Suomen ulkomaankaupassa, mutta osuus laski 1960-luvun alkuun mennessä viiteen prosenttiin. Solmituista Kevsos-sopimuksista huolimatta osuus laski edelleen niin, että se oli 1980-luvulla enää kolmisen prosenttia. Laskun syinä olivat maiden valuuttapula, velkaongelmat ja muut talousvaikeudet.
Puolasta tuotiin Suomeen kivihiiltä niin paljon, että Kevsos-kauppa oli jatkuvasti alijäämäistä. Puolan ja Tšekkoslovakian kanssa käytyyn kauppaan Kevsos-sopimukset eivät juuri vaikuttaneet, mutta ne lisäsivät Bulgarian, Saksan demokraattisen tasavallan ja Unkarin kanssa käytyä kauppaa. Kevsos-kauppaa käytiin kunkin maan perinteisillä vientituotteilla, mutta Suomessa niin sanotuiksi aroiksi aloiksi määriteltyjä toimialoja koskeneiden turvalausekkeiden takia tekstiilituotteiden ja teräksen tuontia Suomeen rajoitettiin.
Khalkotheke

| Khalkotheke> Χαλκοθήκη |
| --- | --- |
 Khalkoteken ja Artemis Brauronian pyhäkön paikka, taustalla Propylaia.
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika  Kreikka
Koordinaatit:  37°58′17″N, 23°43′33″E
Valmistumisvuosi:  noin 450 eaa.
Tyylisuunta:  doorilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Khalkotheke (m.kreik. Χαλκοθήκη) oli antiikin aikainen rakennus Ateenan Akropolis-kukkulalla.
Ennallistus rakennuksesta.
Khalkotheke rakennettiin klassisella kaudella 400-luvun eaa. puolessa välissä. Sen rakennutti mahdollisesti Kimon. Myöhemmin rakennusta laajennettiin ja kunnostettiin. Rakennuksen nimi on peräisin siitä, että sitä käytettiin kukkulan pyhäköille lahjoitettujen pronssisten (khalkos) ja muiden metallista tehtyjen votiivilahjojen, kuten aseiden, patsaiden ja erilaisten astioiden, säilyttämiseen. Lahjoja pidettiin Athenen omaisuutena, ja ne oli luetteloitu kiviseen steleen (n. 353/352 eaa.), joka oli pystytetty rakennuksen etupuolelle.
Khalkotheke sijaitsi Akropoliin lounaislaidalla Artemis Brauronian pyhäkön eli Brauroneionin itäpuolella ja Parthenonin länsipuolella. Rakennus oli pitkänomainen, ja sen pituus oli noin 43 metriä ja leveys noin 14 metriä. Sen julkisivu oli pohjoiseen päin. Rakennuksessa oli kolme ovea, ja sen pylväät edustivat doorilaista tyyliä. Eteläsivulla se yhdistyi Akropoliin eteläpuoliseen linnoitusmuuriin. Rakennuksen sisäpuolella kattoa tuki kuusi pylvästä, jotka jakoivat rakennuksen kahteen laivaan. Julkisivun puolelle lisättiin portiikki 300-luvulla eaa. Se yhdisti rakennuksen Parthenonin läntiseen esipihaan.
Khalkoteke on säilynyt hyvin huonosti. Siitä on merkkinä lähinnä kalliossa olevat leikkaukset, joista sen koko ja muoto on voitu päätellä, sekä vähäisiä perustusten osia.
Kipinällä hallittu puristussytytys

Kipinällä hallittu puristussytytys tai kipinäohjattu puristussytytys (engl. spark controlled compression ignition, SPCCI) on polttomoottorin palamisprosessi, jossa HCCI-moottorin tapaan muodostetaan homogeeninen polttoaineseos, joka puristetaan. Seoksen määrää hallitaan kerroksittaisella täytöllä. Toisin kuin HCCI-moottorissa, SPCCI ei perustu seoksen spontaaniin syttymiseen vaan sylinterissä ja myöhemmin palotilassa pyörivän täytöksen keskelle luodaan myöhemmällä polttoaineen suihkutuksella paikallinen lievästi rikkaamman seoksen alue, joka sytytetään sähkökipinällä. Pienen seosmäärän palaminen palotilan keskellä saa aikaan paineen nousun, joka riittää ylittämään homogeenisen seoksen spontaanin syttymisrajan nopeasti ja varmasti. Tällöin tapahtuu koko seoksen äkillinen palaminen samaan tapaan kuin HCCI-moottorissa. Toisin kuin HCCI-palamisprosessissa, SPCCI mahdollistaa sytytyksen tarkan ajoituksen kaikissa kuormitustilanteissa.
Kilpiä

Kilpiä voi tarkoittaa:
Juha Kilpiä (s. 1953), kenraalimajuri
Pauli Kilpiä (s. 1930), pesäpalloilija
Seppo Kilpiä (1937–2016), arkkitehti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Karvasara

| Karvasara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Alasuku::  Carex
Laji::  hirta
Kaksiosainen nimi
 Carex hirta  L. 
Katso myös
   Karvasara Wikispeciesissä   Karvasara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvasara (Carex hirta) on monivuotinen erilaistähkäinen saralaji.
Ulkonäkö

Karvasara kasvaa 15–50 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat tanakoita, sileitä, kaljuja, kiiltäviä. Tyvitupet ovat tummanpunaruskeita. Juurakko on suikertava, pitkä ja vankka. Lehdet ovat 2–5 millimetriä leveitä, litteitä, kirkkaan- tai harmaanvihreitä, harvaan pitkäkarvaisia, kuten tupetkin. Alimman tähkän tukilehti on tavallisesti kukintoa lyhyempi tai kukinnon pituinen, pitkätuppinen. Hedetähkiä on kaksi tai kolme; tähkäsuomut ovat tavallisesti valkokarvaisia. Emitähkiä on kaksi tai neljä, ja ne ovat 10–45 mm pitkiä, pitkävälisiä sekä pystyjä, alin selväperäinen. Emikukintojen tähkäsuomut ovat 6–8 mm pitkiä, usein hienokarvaisia, pullakkoa lyhyempiä, vaaleita, usein pitkään karheaan otaan päättyviä, keskisuoni vihreä. Pullakot ovat 5–7 mm pitkiä, karkeakarvaisia, lopulta harmaanruskeita, selväsuonisia. Suuota on pitkähkö (2 mm) ja suuodan kärki syvälovinen, kärkiliuskat pitkiä, suippoja.
Karvasara Suomessa

Suomessa karvasara kasvaa yleisenä muinaistulokkaana Ahvenanmaalla ja harvinaisena Varsinais-Suomessa. Muualla maassa laji on harvinainen uustulokas Tornion ja Kuusamon korkeudelle asti. Se kasvaa niityillä, töyräillä, poluilla, tienvarsilla, ojissa, sorakuopissa, satamien vanhoilla painolastipaikoilla ja sodanaikaisilla varastoalueilla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Karvasara (Carex hirta)
Kasviatlas 2022: Karvasaran (Carex hirta) levinneisyys Suomessa.
Kirke Karja

Kirke Karja
Kirke Karja on virolainen jazzpianisti ja -säveltäjä. Hän on esiintynyt useimmissa Euroopan maissa itsensä mukaan nimetyn kvartetin kanssa. Kvartetissa ovat hänen lisäkseen toimineet Karl-Juhan Laanesaar (rummut), Kalle Pilli (kitara) ja Martin-Eero Kõressaar (kontrabasso). Karja on esiintynyt myös Captain Kirke and the Klingons -nimisen kokoonpanon kanssa. Tämän kvintetin muina jäseninä ovat olleet Mikko Innanen (saksofoni), Liudas Mockūnas (saksofoni), Étienne Renard (kontrabasso) ja Hans Kurvits (rummut).
Karja sai vuonna 2014 Noor Jazzitalent -palkinnon. Hän on säveltänyt musiikkia European Jazz Orchestralle ja johtanut sitä. Hän julkaisi keväällä 2015 kvartettinsa kanssa debyyttialbumin Turbulence. Captain Kirke and the Klingons -kvintetin kanssa Karja levytti vuonna 2018 debyyttialbumin keväällä 2019 julkaistavaksi.
Kirke (täsmennyssivu)

Kirke on kreikkalaisen mytologian hahmo. Se voi tarkoittaa myös ainakin seuraavia:
Álvur Kirke (s. 1939), färsaarelainen poliitikko
David Kirke (k. 1654), brittiläinen seikkailija ja siirtomaavirkailija, Newfoundlandin kuvernööri
David Kirke (1945–2023), brittiläinen benjihyppääjä, benjihypyn keksijä
Jemima Kirke (s. 1985), brittiläis-yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja
Sara Kirke (1600-l.), brittiläinen Pohjois-Amerikassa toiminut kauppias
Simon Kirke (s. 1949), yhdysvaltalainen muusikko
Walter Kirke (1877–1949), brittiläinen kenraali
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kevyt Jee

| Kevyt Jee> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1995–1996
Tyylilaji:  rap, huumorimusiikki
Jäsenet:  Jaakko Salovaara   Niko Toiskallio  
Levy-yhtiö:  Bluebird Music  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kevyt Jee oli vuosina 1995–1996 toiminut Jaakko Salovaaran ja Niko Toiskallion muodostama turkulainen yhtye, joka esitti humoristista rap-musiikkia. Yhtye ehti olemassaolonsa aikana julkaista singlet "Tämmöttisbiisi", "Nimikkoiskelmä", "Tänään", "Pakko saada lunta" ja albumin Puriste.
Diskografia > Albumit

Puriste (1996)
Diskografia > Singlet

Tämmöttisbiisi (1996)
Nimikkoiskelmä (1995)
Tänään (1996)
Pakko saada lunta (1996)
Kilpisjärven luontokeskus

Kilpisjärven luontokeskus sijaitsee Enontekiön Kilpisjärven kylässä. Se on kesä- ja ruska-aikaan avoinna oleva vierailukeskus, jota ylläpitää Metsähallitus. Luontokeskus toimii alueen retkeilijöiden ja muiden matkailijoiden levähdys-, neuvonta- ja lupapisteenä. Lisäksi siellä on luonto- ja poronhoitoaiheisia näyttelyjä.
Koudoumíksen rotko

Koudoumíksen rotko
| --- | --- |
Sijainti:  Siteía, Lasíthi, Kreeta, Kreikka
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Φαράγγι Κουδουμή
Tyyppi:  Rotko 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koudoumíksen rotko (kreik. Φαράγγι Κουδουμή, Farángi Koudoumí) eli Tourlotín rotko (Φαράγγι Τουρλωτής, Farángi Tourlotís) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ornó-vuoren pohjoisrinteessä saaren koillisosassa Lasíthin alueyksikössä Siteían kunnassa noin 27 kilometriä länteen Siteían kaupungista.
Rotkon pituus on noin 2,5 kilometriä. Se saa alkunsa Monokarán ylätasangolta, ja sen suu on lähellä Tourlotín kylää, josta se on saanut toisen nimensä.
Kielikänjärvi

| Kielikänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  OrivesiTampere
Koordinaatit:  61°40′56″N, 24°07′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pukalan valuma-alue (35.39)
Laskuoja:  oja Pukalaan 
Järvinumero:  35.394.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,8 m  
Rantaviiva:  10,921 km  
Pinta-ala:  60,715 ha  
Saaria:  3 
 fiKielikänjärvi 
Kielikänjärvi  tai myös Kielekänjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella ja Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma-alueeseen (35.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy.
Keskimmäinen Vitsajärvi

| Keskimmäinen Vitsajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′47″N, 26°01′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Alimmaiseen Vitsajärveen 
Järvinumero:  14.173.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,571 km  
Pinta-ala:  6,295 ha  
Saaria:  2 
 fiKeskimmäinen Vitsajärvi 
Keskimmäinen Vitsajärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Makkaramäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.
Koubéwel Koundia

| Koubéwel Koundia |
| --- | --- |
 Koubéwel Koundia
 Koordinaatit: 14°59′10″N, 3°2′2″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Douentzan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  13 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koubéwel Koundia on maalaiskunta Moptin alueen Douentzan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koubéwel sijaitsee yhdeksän kilometriä Douentzasta länteen. Kunnassa on 13 500 asukasta (vuonna 2009).
Koubéwel Koundian kunta rajoittuu pohjoisessa Douentzan piirin Débérén, idässä Douentzan, etelässä Tédjén ja lännessä Dangol-Borén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Sen maisemaa leimaa idästä länteen ulottuva vuorijono.
Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaiden enemmistö on dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja. Vallitseva uskonto on islam.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, käsityöammatit ja pienimuotoinen kaupankäynti. Kunnan pohjoisosan läpi kulkee Moptin ja Gaon välinen maantie RN16, mutta muuten liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat koulut. Terveyspalvelut sijaitsevat Douentzassa.
Koufonísi (kylä)

| Koufonísi Κουφονήσι |
| --- | --- |
 Koufonísin kylää.
 Koufonísi
 Koordinaatit: 36°55′56″N, 25°36′06″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Náxos
Kunta:  Náxos ja Pienet Kykladit
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6702050101
Väkiluku (2011):  391
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koufonísi (kreik. Κουφονήσι; kath.kreik. Κουφονήσιον, Koufonísion) eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Áno Koufonísin saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Koufonísian kaupunkikuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Koufonísian kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 391 (vuonna 2011).
Koufonísin kylä on Koufonísin saaren pääkylä (chóra) ja pääsatama. Se sijaitsee saaren lounaisrannikolla. Koufonísi on alun perin kalastajakylä ja sen rakennuskanta edustaa perinteistä kykladista arkkitehtuuria. Aivan kylän länsipuolella sijaitsee kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde Epáno Mýloi.
Koufonísi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κουφονησίων, Dimotikí Koinótita Koufonisíon), johon kuuluvat varsinaisen Koufonísin kylän lisäksi Foínikaksen kylä sekä asumattomat saaret Ágios Andréas, Daskalió, Glaronísi, Káto Koufonísi, Kéros, Lázaros, Megáli Pláka, Plakí, Prasoúra, Tsouloúfi ja Voúlgari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 399.
Koufonísin kylä mereltä.
Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto

Koróneia-järveä.
| --- | --- |
Sijainti:  Lagkadás ja Vólvi, Thessaloniki, Keski-Makedonia, Kreikka
Pinta-ala:  16 388 ha
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Εθνικό Πάρκο Κορώνειας - Βόλβης - Μακεδονικών Τεμπών
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2004
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto (kreik. Εθνικό Πάρκο Κορώνειας - Βόλβης - Μακεδονικών Τεμπών, Ethnikó Párko Koróneias - Vólvis - Makedonikón Tempón) on kansallispuisto Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2004.
Kansallispuisto sijaitsee Keski-Makedonian alueella koilliseen Thessalonikin metropolialueesta. Se käsittää nimensä mukaisesti Koróneia- ja Vólvi-järvien alueet sekä Makedonian Témpin eli Rentínan solan. Kansallispuiston varsinaisen alueen pinta-ala on noin 16 388 hehtaaria ja kokonaispinta-ala ympärysalueineen noin 212 000 hehtaaria.
Alueella on tavattu 336 vesikasvien ja 800 maakasvien lajia, 342 eri lintulajia, 56 nisäkäslajia, 27 matelijalajia, 11 sammakkoeläinlajia sekä 29 eri kalalajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Kreikan kansallispuistot
| --- | --- |
Kansallismetsät:   Aínoksen kansallismetsä  Oítin kansallismetsä  Ólympoksen kansallismetsä  Parnassóksen kansallismetsä  Párnithan kansallismetsä  Píndoksen kansallismetsä  Préspajärvien kansallismetsä  Samarián kansallismetsä  Soúnion kansallismetsä  Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä 
Merikansallispuistot:   Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto  Zákynthoksen merikansallispuisto 
Muut kansallispuistot:   Amvrakikóslahden kosteikkojen kansallispuisto  Axióksen suiston kansallispuisto  Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto  Dadián, Lefkímin ja Souflín metsien kansallispuisto  Évroksen suiston kansallispuisto  Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto  Kerkíni-järven kansallispuisto  Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto  Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto  Mesolóngin–Aitolikón laguunien kansallispuisto  Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto  Préspajärvien kansallispuisto  Rodópi-vuorten kansallispuisto  Schiniáksen kansallispuisto  Tzoumérkan, Peristérin ja Árachthoksen rotkon kansallispuisto
Keskimmäinen Myllylampi

| Keskimmäinen Myllylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°23′21″N, 26°50′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Alimmaiseen Myllylampeen 
Järvinumero:  14.971.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88 m  
Pituus:  960 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  2,362 km  
Pinta-ala:  12,114 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen Myllylampi 
Keskimmäinen Myllylampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Paasolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Keskimmäinen Myllylampi on 960 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Keskimmäinen Myllylampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.
Korýthio

| Korýthio Κορύθιο |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Korýthio
 Koordinaatit: 37°30′N, 22°28′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Trípoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  400103
Väkiluku (2011):  2 133
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  TP
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korýthio (kreik. Κορύθιο; myös Koríthio; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κορυθίου, Dimotikí Enótita Korythíou) on yksi Trípolin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 133 (vuonna 2011).
Korýthion kunnallisyksikkö käsittää alueen Trípolin kunnan itäosassa. Sen suurin asutus on Neochórin kylä. Korýthio oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Trípolin kuntaan yhdessä Fálanthoksen, Levídin, Mantíneian, Skirítidan, Tegéan ja Valtétsin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Korýthion kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agiorgítika | Agiorgítika | 238 |
| Elaiochóri | Elaiochóri | 394 |
| Neochóri Mantineías | Vársesin luostari (Moní Varsón) | 6 |
| Neochóri Mantineías | Neochóri | 428 |
| Parthéni | Parthéni | 202 |
| Stenó | Stenó | 401 |
| Zevgolateío | Paróri | 75 |
| Zevgolateío | Zevgolateío | 389 |
Yhteensä: 2 133
Karvari

| Karvari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Lehtikuoriaismaiset Chrysomeloidea
Heimo::  Sarvijäärät Cerambycidae
Alaheimo::  Prioninae
Tribus::  Prionini
Suku::  Prionus
Laji::  coriarius
Kaksiosainen nimi
 Prionus coriarius  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Karvari Wikispeciesissä   Karvari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karvari (Prionus coriarius) on kookas sarvijäärälaji ja yksi Suomen kookkaimmista kovakuoriaisista.
Koko ja ulkonäkö

Karvari on kookas, 29–37 millimetrin pituinen, musta ja yläpuolelta lähes kalju kovakuoriainen. Peitinsiivet ovat mustat tai tummanruskeat ja niissä on kolme kapeaa pitkittäisharjannetta ja etuselän sivuilla kolme piikkiä, joista keskimmäinen on muita pitempi ja terävämpi. Koiraalla tuntosarvet ovat leveät ja sahamaiset, naaraalla kapeammat. Koiraalla tuntosarvissa on 12 jaoketta, naaraalla yleensä vain 11. Silmät ovat suuret ja leuat voimakkaat.
Levinneisyys

Karvaria tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Lähi-itään ja Etelä-Siperiaan. Suomessa levinneisyys rajoittuu lounais- ja etelärannikolle painottuen lounaaseen.
Elinympäristö ja elintavat

Suomessa karvarin esiintymispaikat ovat tyypillisesti rannikon tai saariston lämpimät kalliomänniköt. Aikuiset kuoriaiset liikkuvat heinäkuun loppupuoliskolta elokuulle ja ovat aktiivisia iltaisin ja öisin. Kuoriaiset viihtyvät vahingoittuneiden tai kuolleiden puiden rungoilla lähellä maanpintaa tai maassa, mutta myös lentävät voimakkaasti suristen ja tulevat valolle. Pariutumisaikaan koiraat kamppailevat keskenään rajusti ja kamppailupaikalle voi jäädä irronneita jäseniä. Koiraat kuoriutuvat ennen naaraita ja ovat naaraita lyhytikäisempiä eläen vain kolmisen viikkoa.
Toukat elävät pystyyn kuolleissa puissa ja kannoissa. Etelämpänä, ja jo Ruotsissa, toukat elävät monissa lehti- ja havupuissa, mutta Suomessa ainoastaan männyissä. Naaras munii pitkällä munanasettimellaan puun rakoihin lähelle maanpintaa tai maanalaisiin juuriin. Nuoret toukat elävät kaarnan alla, mutta myöhemmin toukat siirtyvät syvemmälle puuhun ja tekevät sinne leveitä karkean purun täyttämiä käytäviä aluksi lähellä maanpintaa, myöhemmin syvemmälle juuristoon ja saattavat syödä juuret kokonaan. Toukkakehitys kestää kolmesta neljään, ehkä jopa 5 vuotta, minkä jälkeen toukka koteloituu miltei kanamunan kokoisen, soikean kotelokopan sisään muutaman senttimetrin syvyyteen maan alle.
Suomessa laji on harvinainen ja vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT). Silmälläpidettävä se on myös Ruotsissa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Karvari (Prionus coriarius)
iNaturalist: Karvari (Prionus coriarius)
UPM, Kari Heliövaara, Metsiemme kovakuoriaisia: Karvari (Prionus coriarius), sivu 10[vanhentunut linkki] (pdf)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Prionus coriarius (englanniksi)
Encyclopedia of Life (EOL): Prionus coriarius (englanniksi)
Kuva, Prionus coriarius
delta-intkey (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Prionus coriarius, the Tilehorned prionus (englanniksi)
Kirkebygda

| Kirkebygda |
| --- | --- |
 Enebakkin kirkko
 Kirkebygda
 Koordinaatit: 59°45′51″N, 11°08′47″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Enebakk
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,6 km²
Väkiluku (2022):  596
 – Väestötiheys:  993,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirkebygda on taajama Enebakkin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Se on kuntansa hallinnollinen keskus ja nimensä mukaisesti muodostunut Enebakkin kirkon ympärille. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 596 vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkebygda Wikimedia Commonsissa
Kevyesti keskellä päivää

| Kevyesti keskellä päivää Viikate |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : tammikuu 2002
 Julkaistu: 4. maaliskuuta 2002
 Tyylilaji: heavy metal, folk metal
 Kesto: 20.10
 Levy-yhtiö: Ranka Recordings Longplay Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen singlelista: 3.
Viikate muut julkaisut
| Vuoden synkin juhla 2001 | Kevyesti keskellä päivää 2002 | Kaajärven rannat 2002 |
Kevyesti keskellä päivää on Viikatteen EP. Levy äänitettiin SonicImage-studiolla, ja masteroitiin Finnvoxilla. Ari Taiminen on valmistanut kannet salanimellä "A. Saijonmaa". Longplay Music on lisensioinut ja julkaissut kymmentuumaisen version levystä, joka sisältää bonusraidan "Armahda lapset". Erikoisversiota tehtiin vain 600 kappaletta, ja siinä on läpikuultava, violetti värivinyyli.
Levy nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen singlelistan sijalle 6. Toisella viikolla sijoitus parani sijalle 3.
Levy oli viimeinen Viikatteen äänite, jossa käytettiin Viikatteen vanhaa logoa.