stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Näyttelykuvia

Viktor Hartmannin luonnos Trilby-balettia varten. Kuva innoitti Musorgskin säveltämään Kuoriutumattomien kananpoikien tanssin.
Näyttelykuvia (ven. Картинки с выставки, Kartinki s vystavki) on viidentoista osan muodostama pianosarja, jonka on säveltänyt venäläinen Modest Musorgski vuonna 1874. Alun perin Musorgski sävelsi teoksen pianolle, mutta se on myöhemmin tullut tunnetuksi myös lukuisina orkestrointeina, joista tunnetuin on Maurice Ravelin käsialaa. Musorgski sävelsi teoksen ystävänsä, arkkitehti Viktor Hartmannin muistolle. Teoksen alkuperäinen nimi oli Hartmann.
Hartmannin kuoleman jälkeen järjestettiin Pietarissa hänen töistään postuumi näyttely, jossa esillä oli yli 400 teosta. Näyttelykuvia sävellettiin muutaman kuukauden kuluttua, ja se kuvailee näyttelyvieraan matkaa tällaisen kokoelman keskellä. Sävellystensä innoittajina Musorgski käytti pääasiassa Hartmannin piirroksia ja akvarelleja, jotka tämä oli tehnyt ulkomaanmatkoillaan. Kymmenestä teoksesta kuitenkin vain kolme oli esillä vuoden 1874 näyttelyssä (nimittäin Kuoriutumattomien kananpoikien tanssi, Baba Jaga ja Kiovan suuri portti). Osa sävellyksiin käytetyistä piirroksista on kadonnut eikä niitä tunneta.
Musorgski rakentaa sarjansa kuvaamaan omaa etenemistään näyttelyn läpi. Avaavan Promenaden teema toistuu useita kertoja osien (jotka kuvaavat näyttelyn tauluja) välillä. Sarjan loppuosassa teema lakkaa kuitenkin toimimasta pelkkänä yhdyssiteenä osien välillä ja alkaa lomittua itse kuviin ja niiden tunnelmaan: se toistuu salaperäisenä osassa Con mortuis in lingua mortua, juhlallisena osassa Kiovan suuri portti.
Sarjan osat

| Alkuperäisotsikko | Alkuperäisotsikko | suomeksi | muuta |
| --- | --- | --- | --- |
Promenade. Promenadet eli kävelyt ovat sarjan väliosia, jotka kuvaavat näyttelyvierasta kulkemassa taululta toiselle.
| I. | Gnomus | Menninkäinen | Perustuu Hartmannin luonnokseen pähkinänsärkijälelusta, joka muistuttaa pientä kääpiötä tai menninkäistä. |
Promenade
| II.  | Il vecchio Castello | Vanha linna | Hartmannin maalaus kuvaa trubaduuria, joka laulaa linnan edessä. |
Promenade
| III.  | Tuileries (Dispute d'enfants après jeux) | Tuileries (leikkivien lasten riita) | Hartmann kuvasi joukkoa leikkiviä lapsia puutarhassa Pariisissa Louvren lähellä. |
| IV.  | Bydło | Härkävankkurit | Piirros puolalaisista härkävankkureista. |
Promenade
| V. | Балет невылупившихся птенцов, Balet nevylupivšihsja ptentsov | Kuoriutuvien kananpoikien tanssi | Perustuu Hartmannin puvustussuunnitelmaan erästä balettia varten. |
| VI.  | "Samuel" Goldenberg und "Schmuÿle" | "Samuel" Goldenberg ja "Schmuÿle" | Stasov lisää tähän kuvauksen "Kaksi juutalaista: rikas ja köyhä", mutta toisin kuin joskus luullaan, tämä ei ole osa alkuperäistä otsikkoa. Kaksi erillistä lyijykynäpiirrosta. |
Promenade
| VII.  | Limoges le marché (La grande nouvelle) | Limoges'n tori (suuri uutinen) | Musiikki kuvaa väitteleviä naisia kuhisevalla torilla Limoges'ssa, Ranskassa. |
| VIII.  | Catacombae (Sepulcrum romanum) | Katakombit | Hartmann kuvasi itsensä Pariisin katakombeissa lyhdyn valossa. |
| Cum mortuis in lingua mortua | Cum mortuis in lingua mortua | Kuolleiden kanssa kuolleiden kielellä | Kuolleiden kanssa kuolleiden kielellä |
| IX. | Избушка на курьих ножках (Баба-Яга), Izbuška na kurih nožkah (Baba-Jaga) | Kananjalkainen mökki (Baba Jaga) | Piirros huolellisesti valmistetusta kellosta, joka esittää venäläisten kansansatujen noita-akan Baba Jagan mökkiä. |
| X.  | Богатырские ворота (В стольном граде во Киеве), Bogatyrskie vorota (V stolnom grade vo Kieve) | Kiovan suuri portti, tai Suuri portti (vanhassa pääkaupungissa Kiovassa) | Perustuu Hartmannin luonnoksiin Aleksanteri II:lle omistetusta monumentaalisesta portista. Suunnitelma ei koskaan toteutunut. |
Teoksessa toistuva Promenade-teema alkaa seuraavasti:
Julkaisuhistoria

Kuten useimmilla Musorgskin teoksilla, myös Näyttelykuvilla on monimutkainen julkaisuhistoria. Vaikka se sävellettiin hyvin nopeassa tahdissa (kesäkuun toisen ja 22:nnen päivän välillä), teos pääsi painettavaksi vasta vuonna 1886, viisi vuotta säveltäjän kuoleman jälkeen. Tällöin julkaistiin Musorgskin kollegan Nikolai Rimski-Korsakovin kiillottama editio, joka ei noudattanut tarkasti Musorgskin alkuperäistä sävellystä vaan oli paikoin jopa virheellinen. Vasta vuonna 1931 Näyttelykuvia julkaistiin säveltäjän käsikirjoitusta vastaavassa muodossa. Musorgskin käsikirjoituksen näköispainos julkaistiin vuonna 1975.
Sovitukset

Ensimmäinen Näyttelykuvien orkestroija oli venäläinen säveltäjä Mihail Tusmalov (Michael Touschmaloff, 1861–96), joka sovitti kuitenkin vain seitsemän kymmenestä teoksen osasta ollessaan Rimski-Korsakovin oppilaana. Tämä versio esitettiin vuonna 1891. Seuraava sovittaja oli britti Sir Henry Wood vuonna 1915, mutta hänkin jätti pois osia toistuvasta Promenade-teemasta. Kokonaan teoksen orkestroi ensimmäistä kertaa slovenialaissyntyinen viulisti ja kapellimestari Leo Funtek, joka viimeisteli sovituksensa vuonna 1922 Suomessa työskennellessään.
Samana vuonna orkesterisovituksensa esitti Maurice Ravel. Tämä taidokas ja värikäs orkestraatio on osoittautunut myöhemmin suosituimmaksi sekä konserteissa että äänityksissä. Ravel jätti kuitenkin pois viidennen eli viimeisen Promenaden. Myöhemmin teoksesta on laadittu muitakin sovituksia, samoin alkuperäistä pianosävellystä esitetään ja äänitetään yhä usein. Eksoottisempia sovituksia ovat muun muassa Elgar Howarthin vaskiyhtyeelle 1970-luvulla tekemä, Kazuhito Yamashitan soolokitaraversio sekä sovitukset, jotka yhdistelevät teokseen elektronista musiikkia tai uudempia musiikinlajeja.
Joitakin teoksen orkestraatioita:
Mihail Tušmalov (1886?, vain osa teosta)
Henry Wood (1915, osa Promenadeista jätetty pois)
Leo Funtek (1922)
Maurice Ravel (1922, Promenade V jätetty pois)
Giuseppe Becce (1922)
Leonidas Leonardi (1924)
Lucien Cailliet (1937)
Leopold Stokowski (1938, Tuileries ja Limoges jätetty pois)
Walter Goehr (1942, pianolle ja orkesterille)
Sergei Gortšakov (1954)
Lawrence Leonard (1977, pianolle ja orkesterille)
Vladimir Ashkenazy (1982)
Thomas Wilbrandt (1992)
Muita sovituksia:
Giuseppe Becce (pianotrio, 1930)
Keith Emerson, Greg Lake ja Carl Palmer (rockyhtye Emerson, Lake & Palmer, 1971)
Isao Tomita (syntetisaattori, 1975)
Oskar Gottfried Blarr (urut, 1976)
Elgar Howarth (vaskiyhtye, 1979)
Wallisch (2 kitaraa, 1970-luku)
Arthur Willis (urut, 1970-luku)
Elgar Howarth (vaskiyhtye, 1981)
Kazuhito Yamashita (kitara, 1981)
Reginald Haché (2 pianoa, 1982)
Jean Guillou (urut, 1980-luku)
Wilhelm Plate (44 pianistia ja 44 flyygeliä sekä yksi preparoitu piano, 1993)
Elmar Rothe (3 kitaraa, 1995)
Näyttelykuvien ensimmäisen painoksen kansilehti
Modest Musorgski
Viktor Hartmann
Otto Theodor von Manteuffel

Otto Theodor von Manteuffel.
Otto Theodor von Manteuffel (3. helmikuuta 1805 Lübben – 26. marraskuuta 1882 Krossen (nyk. Krosno Odrzańskie, Puola)) oli saksalainen paroni ja konservatiivinen valtiomies, joka toimi Preussin pääministerinä vuosina 1850–1858.
Otto Theodor von Manteuffel kuului vanhaan pommerilaiseen Manteuffelin aatelissukuun. Hän oli kenraali Edwin von Manteuffelin serkku. Hän opiskeli oikeus- ja kameraalitieteitä Hallen yliopistossa ja aloitti uransa Luckaun piirin maaneuvoksena (landrat). Hänet valittiin vuonna 1837 edustajaksi Brandenburgin provinssin maakuntapäiville. Vuodesta 1841 hän oli ylihallitusneuvoksena (oberregierungsrat) Königsbergissä.
Manteuffel nimitettiin vallankumousvuoden aikana 8. marraskuuta 1848 sisäministeriksi kenraali Friedrich Wilhelm von Brandenburgin johtamaan Preussin hallitukseen. Manteuffelilla oli keskeinen rooli vanhoillisen perustuslain säätämisessä joulukuussa 1848 ja sen muuttamisessa entistä vanhoillisemmaksi tammikuussa 1850. Marraskuussa 1850 hän siirtyi ulkoministeriksi ja solmi Itävallan kanssa Olmützin sopimuksen. Joulukuussa 1850 kuningas Fredrik Vilhelm IV nimitti Manteuffelin ministeripresidentiksi (pääministeriksi), ja hän jatkoi myös ulkoministerinä. Manteuffel kannatti itsevaltiutta ja pyrki jarruttamaan perustuslailliseen hallintoon siirtymistä. Ulkopolitiikassa hän kuunteli Preussin lähettiläänä Saksan liiton liittopäivillä toiminutta Otto von Bismarckia. Manteuffel joutui väistymään hallituksen johdosta, kun prinssi Vilhelm tuli veljensä sijaishallitsijaksi marraskuussa 1858. Pääministerikautensa jälkeen Manteuffel oli vuosina 1859–1860 maapäivien edustajainhuoneen jäsenenä ja vuodesta 1866 herrainhuoneen elinikäisenä jäsenenä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Otto Theodor von Manteuffel Wikimedia Commonsissa
Osuuspääoma

Osuuspääoma tarkoittaa osuuskunnan kirjanpidossa sitä määrää, mikä osuuksien merkintähinnoista ja osuuspääoman korotuksista on osuuspääomaan merkitty.
Osuuspääoma on osuuskunnan sidottua omaa pääomaa. Se esitetään osuuskunnan taseessa.
Kansallisilla osuuskunnilla ei ole laissa määrätty osuuspääoman minimimäärää. Eurooppaosuuskunnilla osuuspääoman on oltava vähintään 30 000 euroa.
Osuuskunnalla voi olla myös osakepääoma, jos sillä on osakkeita.
Lisäosuuspääoma ja sijoitusosuuspääoma

Jos osuuskunta on antanut lisäosuuksia tai sijoitusosuuksia, osuuspääoma jakautuu taseessa seuraaviin alanimikkeisiin:
Osuuspääoma
Lisäosuuspääoma
Sijoitusosuuspääoma
Myös lisäosuudet ja sijoitusosuudet kuuluvat osuuskunnan sidottuun omaan pääomaan.
Irtisanotut osuudet

Irtisanottuja osuuksia vastaavat, vielä palauttamattomat osuusmaksut ovat osuuskuntaoikeudellisesti osa osuuspääomaa. Kirjanpidossa ne kuitenkin kuuluvat taseen vieraaseen pääomaan. Osuuspääoma esitetään taseessa bruttomääräisenä, mutta irtisanotut osuudet vähennetään sen alla erillisenä eränä esimerkiksi nimikkeellä Odotusajaksi vieraaseen pääomaan siirretyt irtisanotut osuusmaksut.
Okarennokit

| Okarennokit |
| --- | --- |
 Tribulus cistoides -okarennokki
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Zygophyllales
Heimo::  Mehikorvakasvit Zygophyllaceae
Suku::  Okarennokit Tribulus  L.
Katso myös
   Okarennokit Wikispeciesissä   Okarennokit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Okarennokit (Tribulus) on mehikorvakasvien heimoon kuuluva ruohosuku.
Tuntomerkit

Okarennokit ovat yksi- tai monivuotisia, pystykasvuisia tai maanmyötäisiä ja ainakin jossain määrin karvaisia ruohoja. Lehtiasento on vastakkainen tai vuorottainen, mikä johtuu vastakkaisista lehdistä toisen katoamisesta. Lehdet ovat parilehdykkäisiä ja korvakkeellisia. Lehdyköitä on 3–10 vastakkaista paria, ja ne ovat lyhytruotisia tai ruodittomia, vinoja, pitkänomaisia tai soikeita. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtien hangoissa (ainakin näennäisesti) ja ovat perällisiä, säteittäisiä, väriltään keltaisia tai harvoin valkoisia. Pohjuskehrä on rengasmainen, mehevä ja kymmenliuskainen. Verholehtiä on viisi, ja ne ovat erillisiä, karvaisia ja karisevia tai pysyviä. Terälehtiäkin on viisi erillistä, vastapuikeaa ja lyhytikäistä. Kahdessa hedekiehkurassa on tavallisesti kymmenen, harvemmin viisi hedettä kiinnittyneinä kehrän tyveen; verhovastaiset viisi hedettä ovat terävastaisia lyhyempiä. Palhot ovat lisäkkeettömiä, ponnet pitkänomaisia. Emilehtiä on viisi ja ne muodostavat munanmuotoisen tai pallomaisen ja pitkäkarvaisen sikiäimen, joka on viisilokeroinen. Kussakin lokerossa on 2–10 vinosti riippuvaa siemenaihetta aksiletyyppisessä istukassa. Vartalo on tukeva ja viisisärmäinen, luotti viisisäteinen. Hedelmä on lohkohedelmämäinen, siivellinen tai piikkinen, karvainen ja avautuu liiteluomaisesti viideksi, kolmikulmaiseksi ja avautumattomaksi hedelmykseksi eli merikarpiksi. Siemenet ovat endospermittömiä.
Levinneisyys

Okarennokit kasvavat pääasiassa trooppisilla ja subtrooppisilla seuduilla.
Luokittelu

Okarennokkien suvussa on noin 20 lajia, joista tunnetuin on okarennokki (Tribulus terrestris).
Muita lajeja ovat Tribulus bimucronatus, Tribulus cistoides, Tribulus echinops, Tribulus excrucians, Tribulus macropterus, Tribulus mollis, Tribulus parvispinus, Tribulus pentandrus, Tribulus pterophorus, Tribulus rajasthanensis ja Tribulus zeyheri.
Tribulus lanuginosus = T. terrestris.
Okarennokki (Tribulus terrestris).
Omenahotellit

Omenahotellin rakennus Jyväskylässä.
Tampereen Omena-hotellin hotellihuoneen sisustus vuonna 2007.
Omena Hotels on suomalainen hotelliketju, jonka liikeidea perustuu sijaintiin kaupunkien keskustassa, asiakkaiden itsepalveluun ja edullisiin hintoihin. Huone varataan ja maksetaan ketjun verkkosivuilla. Hotelleissa ei ole vastaanottoa, vaan sisäänpääsy ja -kirjautuminen tapahtuvat Omenan lähettämän uniikin ovikoodin avulla. Jokaisessa ketjun hotellissa on huoneita neljälle, osassa hotelleja on myös yhden hengen huoneita. Huoneet on kalustettu ja varustettu kautta ketjun lähes samanlaisiksi, vaikka huoneiden koko ja muoto saattaakin hieman vaihdella.
Kotipizza-ketjun perustaja Rabbe Grönblom perusti ensimmäisen nykyisen konseptin mukaisen Omena-hotellin 8. lokakuuta 2003 Tampereelle.
Omena-hotelleja on Suomessa Helsingissä (2 hotellia), Tampereella, Turussa (2 hotellia), Vaasassa, Porissa ja Jyväskylässä. Aiemmin Omena-hotelleja on ollut myös Oulussa, Lahdessa, Rukalla, Kööpenhaminassa, Tukholmassa.
Vuonna 2014 Omena Hotels -ketju hakeutui yrityssaneeraukseen, joka päättyi onnistuneesti vuoden 2015 alussa, kun saneerausohjelma vahvistettiin ja yrityksen toiminta jatkuu normaalisti. Vuonna 2017 hotelliketjun liikevaihto kasvoi 7 prosenttia 9,77 miljoonaan euroon. Liikevoitto kaksinkertaistui 770 000 euroon.
Kampanjat

Useana syksynä 2015 alkaen Omena-hotellit on toteuttanut kampanjaa, joissa opiskelijat pääsevät asumaan ketjun hotelleihin 490–800 euron kuukausihintaan. Kampanjan myötä Omena-hotelleissa on majoittunut useampi sata opiskelijaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Omenahotellit Wikimedia Commonsissa
P.S. I Love You

P.S. I Love You voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
P.S. Rakastan sinua (engl. P.S. I Love You), Cecelia Ahernin romaani vuodelta 2004
P.S. Rakastan sinua (engl. P.S. I Love You), Ahernin romaanin elokuvasovitus vuodelta 2007
”P.S. I Love You”, The Beatlesin kappale vuodelta 1962
”Chocolate Salty Balls (P.S. I Love You)”, kappale vuoden 1998 albumilta Chef Aid: The South Park Album.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”P.S. I Love You”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oławan piirikunta

Oławan piirikunta (puol. powiat oławski) on yksi Ala-Sleesian voivodikunnan piirikunnista. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 76 752. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Oława. Kolme maalaiskuntaa ovat Domaniów, Jelcz-Laskowice sekä Oława ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; Jelcz-Laskowice.
Oławan piirikunnalla on yhteistä rajaa Oleśnican, Namysłówin, Brzegin, Strzelinin ja Wrocławin piirikuntien kanssa. Piirikunnan pinta-alasta noin 60 prosenttia on maatalousmaata.
Oławan piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 4,3 prosenttia.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Oławan piirikunnassa arvioitiin olevan 76 752 asukasta, joista 51,3 prosenttia naispuolisia ja 48,7 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 74 800 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 75 953 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden arvioitiin vuoden 2019 lopussa muodostaneen 18,4 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäisten 59,8 prosenttia ja eläkeikäisten 21,7 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,5 vuotta. Elävänä syntyneiden määrä oli vuonna 2019 yhteensä 773 lasta.
Mustijärvi (Kangasala, Onkijärvi)

| Mustijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°32′27″N, 24°01′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Vesijärveen 
Järvinumero:  35.731.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,1 m  
Rantaviiva:  1,317 km  
Pinta-ala:  5,64 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustijärvi 
Mustijärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tampere-Haapamäki-rautatien ja valtatien 9 vieressä, siitä noin 100 metriä etelään. Järven ympäristö on alavaa maastoa lukuun ottamatta etelästä esille työntyvää niemeä, joka on kuin harju. Niemi jakaa järven kahteen osaan, joita yhdistävät toisiinsa kapea salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta kauempana on muuta haja-asutusta. Niille tulee tiet valtatieltä ja yhdystieltä 3403 alkavalta tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsäoja. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Suinilan läpi ja se päätyy lopulta kolmen kilometrin päässä Vesijärven Havisevanlahteen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei näy ja järven alue oli metsämaata. Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli autio, vaikka sinne oli rakennettu tie ja karttaan merkitty kaksi laituria. Järveltä etelään sijaitsi maatila ja hieman teollisuutta. Vuoden 1958 kartassa oli rannasta otettu soraa.
Olli Antonion diskografia

Rap-artisti Olli Antonion diskografia.
Albumit

| Albumi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| De Puta Madre |  Julkaisuvuosi: 2018  Formaatti: LP, Digitaalinen  Levy-yhtiö: Hög Records |  |
| Ruumisauton Nopeudel |  Julkaisuvuosi: 2020  Formaatti: Digitaalinen  Levy-yhtiö: Katutaso Äänite & Universal Music Finland |  |
| Gigolon Poika |  Julkaisuvuosi: TBA  Formaatti: Digitaalinen  Levy-yhtiö: Kreme Records |  |
Singlet:

| Vuosi | Single | Albumi | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | "Pinkkei Elefanttei" | De Puta Madre |  |
| 2017 | "Kultaketju" | De Puta Madre |  |
| 2017 | "Valot" (feat. Johannes Burg) | De Puta Madre |  |
| 2018 | "De Puta Madre" | De Puta Madre |  |
| 2018 | "Rullaan Spotil" |  |  |
| 2018 | "Omis Maailmoissani" | Ruumisauton Nopeudel |  |
| 2018 | "Taivaal" (feat. Negatiiviset Nuoret) |  |  |
| 2019 | "Fiktioo" / "Hävytön" |  |  |
| 2019 | "Tarina" |  |  |
| 2019 | "Älä Kysele Tyhmii" |  |  |
| 2019 | "Mitä Mä Oon Vetäny" | Ruumisauton Nopeudel |  |
| 2020 | "NPC" |  |  |
| 2020 | "Ei Oo Aikaa" | Ruumisauton Nopeudel |  |
| 2020 | "Ota Happee" | Ruumisauton Nopeudel |  |
| 2020 | "Jahtaan Lohikäärmettä" |  |  |
| 2020 | "Heijastin" |  |  |
| 2021 | "Pelottavan Hyvä Fiilis" / "Hyppää" |  |  |
| 2021 | "Gigolon Poika" |  |  |
| 2021 | "Melkee Itkee" |  |  |
| 2021 | "Pushaa" (feat. Räxä) |  |  |
Negatiiviset Nuoret > Albumit:

| Albumi | Julkaisutiedot | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- |
| Negatiiviset Nuoret |  Julkaisuvuosi: 2017  Formaatti: LP, Digitaalinen  Levy-yhtiö: Rähinä Records |  |
| Negatiiviset Nuoret 2 |  Julkaisuvuosi: 2022  Formaatti: Digitaalinen  Levy-yhtiö: Kreme Records |  |
Negatiiviset Nuoret > Singlet:

| Vuosi | Single | Albumi | Listasijoitukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | "Mä Oon Niin Ruma" | Negatiiviset Nuoret |  |
| 2016 | "Mutsi" | Negatiiviset Nuoret |  |
| 2016 | "Rakkaus On Pelkkää Painetta Palleissa" | Negatiiviset Nuoret |  |
| 2016 | "Niinku Sut Omistaisin" | Negatiiviset Nuoret |  |
| 2017 | "Kellokosken Prinsessa" | Negatiiviset Nuoret |  |
| 2018 | "Happoo" |  |  |
| 2019 | "Huono Juhlissa" / "Lopunaikojen Laiha Irwin" |  |  |
| 2020 | "Roskaruokaa Ja Paskahuumorii" | Negatiiviset Nuoret 2 |  |
| 2020 | "Vaikea Elää" | Negatiiviset Nuoret 2 |  |
| 2021 | "Aurora Kutsuu" | Negatiiviset Nuoret 2 |  |
Musiikkivideot

Olli Antonio
Pinkkei Elefanttei (2018)
Sori Jos Oon Myöhäs (2018)
Fiktioo (2019)
Moneyshot (2020)
Negatiiviset Nuoret
Mä Oon Niin Ruma (2016)
Mutsi (2016)
Rakkaus On Pelkkää Painetta Palleissa (2016)
Roskaruokaa Ja Paskahuumorii (2021)
Vierailijana

Erakossa - Tää On Nähty (2017)
Nikke Ankara - Luotiliivit (2018)
Tomi Amor - FILMI (2019)
Mactopias - Isot Takit (2021)
Musta Hanhi - Katse (2021)
Lucas - Eri Planeetal (2021)
Kalle Kinos - 200 Vuoden Päästä (2021)
Rekami - Vanha Ja Fly (2021)
O-rengas

Tyypillisen O-rengas ja sen käyttö
O-rengas tai o-rengastiiviste on mekaaninen tiiviste, joka on muodoltaan toruspinnan mukainen. Toisin sanoen se on pyöreä rengas ja renkaan poikkipinta on myös ympyrä. Valmistusmateriaali on elastomeeri, esimerkiksi luonnonkumi tai synteettinen kumi. Elastomeerimateriaaleissa on tarjolla hyvin laaja valikoima materiaaleja erilaisiin kemiallisen kestävyyden, lämmönkestävyyden tai muihin vaatimuksiin. O-rengasta käytetään yleensä kiinteänä, esimerkiksi putkien laippaliitoksissa, mutta sitä voidaan käyttää myös pyörivissä tai liukuvissa tiivistepinnoissa. O-rengas sijoitetaan mitoitukseltaan o-renkaan kokoa vastaavaan suunniteltuun o-rengasuraan, jossa siihen kohdistuu tiivistymisen kannalta oikea puristusvoima. Tyypillisenä koneenelimenä o-rengaskoot ovat standardisoitu ja näitä kokoja löytyy useilta valmistajilta.
Historia

Ensimmäisenä o-renkaan patentoi vuonna 1896 J.O.Lundberg Ruotsissa. Yhdysvaltain patentti myönnettiin vuonna 1937 tanskalaissyntyiselle koneenrakentajalle Niels Christensenille. Christensen muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1891. O-renkaan hän patentoi 72-vuotiaana. Hän ei pystynyt pitämään patenttioikeuksia itsellään, vaikka yritti sitä lakiteitse, vaan oikeudet siirtyivät yrityksiltä toisille ja päätyivät lopulta Westinghouselle. Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain hallitus julisti o-renkaan sodankäynnin kannalta kriittiseksi koneenelimeksi ja antoi valmistusoikeuden useille yrityksille. Yhdysvaltain hallitus maksoi tästä vuonna 1971 100 000 dollarin korvauksen Christensenin perillisille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ramikro.fi: O-renkaat (pdf)
Patent: Niels A Christensen, US 2180795 A
ISO 3601-1:2012 Fluid power systems -- O-rings -- Part 1: Inside diameters, cross-sections, tolerances and designation codes (englanniksi)
ISO 3601-2:2008 Fluid power systems -- O-rings -- Part 2: Housing dimensions for general applications (englanniksi)
ISO 3601-4:2008 Fluid power systems -- O-rings -- Part 4: Anti-extrusion rings (back-up rings) (englanniksi)
Osuuspankki Yhteistuki

Osuuspankki Yhteistuen konttori kuvattuna Lappeenrannasssa vuonna 1982.
Osuuspankki Yhteistuki (OPY) oli Suomessa vuosina 1963–1993 toiminut ammattiyhdistysliikkeen osuuspankki, jonka pääkonttori oli  Helsingissä.