Naksos (Sisilia)
Rakennukset ja löydökset

Asemakaava ja kaupunginmuurit
Naksoksessa on ollut suunniteltu asemakaava arkaaiselta kaudelta 600-luvulta eaa. lähtien. Se on merkittävä, koska se on varhainen esimerkki kreikkalaisen siirtokunnan kaupunkisuunnittelusta ja edelsi Hippodamoksen nimiin laitettuja myöhempiä kreikkalaisten kaupunkien asemakaavoja. Asemakaava uusittiin kokonaisuudessaan jälleenrakennuksen yhteydessä noin 460 eaa., ja pääkadut käännettiin aiemmasta koillis-lounaissuuntaisesta hieman enemmän itä-länsisuuntaisiksi. Jälkimmäisessä vaiheessa leveitä pääkatuja oli kolme ja niiden kanssa ristenneitä karkeasti pohjois-eteläsuuntaisia poikkikatuja 14. Korttelit olivat pitkiä ja kapeita, ja niiden koko oli noin 39,2 × 156,7 metriä.
Kaupungin länsiosassa sijaitsi pyhäkköjen alue, rannikolla koillisosassa satama ja sen lähellä agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka. Kaupungin pohjoisosassa olivat savenvalajien korttelit (kerameikos), joista on löydetty työpaja- ja varastotilojen jäänteitä sekä välineitä, kuten savenvalajien käyttämiä muotteja.
Kaupunki on ollut ympäröity muurein 500-luvulla eaa. Tätä ennen kaupunkilaiset ovat saattaneet käyttää linnoituksena paikalla ollutta pronssikautista linnaketta. Muureista on säilynyt laajoja osia niiden kolmelta sivulta, mutta ei juurikaan pohjoislaidalta.
Apollon Arkhegeteen pyhäkkö
Naksoksen tunnetuimpiin pyhäkköihin kuului Apollon Arkhegeteen pyhäkkö ja alttari. Se oli omistettu kaupungin perustajien suojelijana toimineelle Apollonille. Tapana oli, että kaikki kaupungista Kreikkaan pyhää tehtävää varten lähetetyt lähettiläät (theoroi) uhrasivat alttarilla lähtiessään ja palatessaan. Thukydideen mukaan pyhäkkö sijaitsi kaupungin ulkopuolella. Sen arvellaan sijainneen lähellä satamaa kaupungin niemen pohjoispuolella. Alttari jäi jäljelle myös kaupungin tuhon jälkeen, ja se mainitaan vielä Sextus Pompeiuksen sodan yhteydessä vuonna 36 eaa.
Afroditen pyhäkkö
Kaupungin lounaislaidalta läheltä Santa Venera -jokea on löydetty pyhäkköalue, jota arvellaan antiikin lähteissä mainituksi Afroditelle omistetuksi pyhäköksi. Tunnistus on kuitenkin epävarma, ja sitä on ehdotettu myös Heran pyhäköksi. Pyhäkköalue on ajoitettu 600–500-luvuille eaa. Sieltä on löydetty kahden temppelin rauniot. Niin kutsuttu Temppeli A on ajoitettu 600-luvulle eaa. ja niin kutsuttu Temppeli B noin vuoteen 525 eaa. Paikalta on löydetty myös pienempien rakennusten jäänteitä sekä alttari. Pyhäkköalueen rakennukset on ollut koristeltu terrakotasta tehdyillä koristeilla, joissa esiintyy lotuksenkukkia ja palmunlehtiaiheita. Merkittävimpiin kuuluvat sileenihahmoiset antefiksit. Pyhäkköalue on ollut ympäröity temenos-muurilla.
Hautausmaat
Kaupungin hautausmaita on löydetty Santa Venera -joen läheltä. 500–400-luvuille eaa. ajoittuvat haudat sijaitsevat joen länsipuolella hieman kauempana, ja 300-luvun eaa. haudat joen läheisyydessä sekä kukkuloilla.
Esinelöydöt
Naksoslaista keramiikkaa on löydetty paljon. Kaupunki tuotti erityisesti 700–600-luvuilla eaa. omintakeista keramiikkaa, joka oli saanut vaikutteensa Euboialta ja Kykladeilta. Myös löydettyjen rahojen tyyppi sekä piirtokirjoituksissa käytetty kirjaimisto todistavat yhteyksistä Kykladien Naksokselle.
Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä esittelee arkeologisen alueen yhteydessä toimiva Naxoksen arkeologinen museo.