stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tauentzienstrasse

Tauentzienstrassen keskikäytävää. Kadun päässä keisari Vilhelmin muistokirkko ja oikealla Europa-Center.
Tauentzienstrasse (Tauentzienstraße) on vilkas ostoskatu Berliinin keskustan länsisosassa. Se kulkee Wittenbergplatzilta Breitscheidplatzille, mistä eteenpäin se jatkuu Kurfürstendammina, tosin ei yhdensuuntaisesti. Katu sijaitsee osin Schönebergin ja osin Charlottenburgin kaupunginosan alueella.
Tauentzienstrasse oli alkujaan osa pitempää Gürtelstrassea, jonka osat nimettiin vuonna 1864 kuninkaallisella määräyksellä Napoleonin sodissa ansioituneiden preussilaisten kenraalien mukaan. Nämä kadut muodostavat niin sanotun kenraalikulkueen (Generalszug). Tauentzienstrasse sai nimensä kenraali Bogislav Friedrich Emanuel von Tauentzienilta. ”Kenraalikadut” suunniteltiin eteläisen Berliinin läpi kulkevaksi valtaväyläksi, ja niiden esikuvina käytettiin Pariisin bulevardeja. Tauentzienstrassesta tuli kuitenkin aluksi tavallinen asuinkatu. Kadun varrella avattiin vuonna 1907 suosittu KaDeWe-tavaratalo, mistä alkoi sen kehitys liikekaduksi.
Kadun keskikäytävä oli aiemmin varattu raitiovaunuille, mutta nykyisin se on puistokäytävänä. Sitä koristaa vuonna 1987 Berliinin kaupungin 750-vuotisjuhlien yhteydessä pystytetty taiteilijapari Matschinsky-Denninghoffin suunnittelema suuri abstrakti veistos Berliini, joka symboloi kaupungin silloista kahtiajakoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tauentzienstrasse Wikimedia Commonsissa
Taigauunilintu

| Taigauunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Hippiäisuunilinnut Abrornis
Laji::  inornatus
Kaksiosainen nimi
 Abrornis inornatus  (Blyth, 1842) 
Synonyymit
 Phylloscopus inornatus 

Katso myös
   Taigauunilintu Wikispeciesissä   Taigauunilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taigauunilintu  (Abrornis inornatus) on Aasiassa pesivä pikkulintu, entiseltä nimeltään kirjosiipiuunilintu. Lajin kuvaili ja nimesi Edward Blyth vuonna 1842.
Koko ja ulkonäkö

Taigauunilinnun pituus on noin 10 cm, paino 6–8 g, väritys harmaanvihertävä. Selkäpuoli on vihertävä, vatsa valkoinen. Silmäjuova on musta ja silmäkulmajuova voimakas, harmaanvihreällä päälaella voi olla hyvin himmeä päälaenjuovan aihe. Siivellä on kaksi vaaleaa voimakasta siipijuovaa – isoilla ja pienillä peitinhöyhenillä – joita ympäröivät tummemmat alueet korostavat juovien räikeyttä. Yläperä on samanvärinen kuin selkä. Tertiaalien reunat, jalat ja nokka ovat vaaleat.
Taigauunilintu on helppo huomata kutsuäänestä, joka on kova, korkea, kuusitiaismainen ”tsy-i” tai ”tsiy-i”.
Levinneisyys

Taigauunilintu on muuttolintu, joka pesii Aasian pohjoisosissa Uralin itäpuolella, ja talvehtii Aasian eteläosissa. Joskus se harhautuu muuttomatkoillaan Eurooppaan, jossa se on yksi runsaslukuisimmista  siperialaisista harhailijoista. Suomessa tavataan vuosittain joitain kymmeniä taigauunilintuja, lähestulkoon kaikki havainnot syys–lokakuulta. Useimmiten linnut nähdään rannikon niemissä, kaupunkien puistoissa ja ulkosaariston saarilla. Määrät vaihtelevat vuosittain paristakymmenestä lähemmäs sataan yksilöön.
Elinympäristö

Taigauunilinnun elinympäristöä ovat taigan lehtipuuvaltaiset metsät. Himalajalla sen mieluisin pesimäympäristö 2–3 kilometrin korkeudessa.
Lisääntyminen

Taigauunilintu tekee pesänsä maahan, mättääseen, juurakkoon tms. Pesä on uunilintumainen, missä sisäänkäynti on pesän sivulla. Munia on 4–7, ja naaras hautoo niitä vajaat kaksi viikkoa.
Ravinto

Taigauunilintu syö muiden uunilintujen tavoin hyönteisiä. Se saalistaa puiden lehvästössä.
Aiheesta muualla

Hario, Martti 1983: "Humei-tyyppinen" kirjosiipiuunilintu Phylloscopus inornatus* Säpissä. – Lintumies 4.1983 s. 176-177. LYL.
Taigauunilintu Lintukuva-verkkopalvelussa
ITIS: Phylloscopus inornatus (englanniksi)
Svatopluk

Svatoplukin ratsastajapatsas Bratislavassa.
Svatopluk tai Svätopluk (k. 894) oli Suur-Määrin hallitsija 870–894. Hänen hallituskaudellaan valtio saavutti laajimman mittansa.
Valtaannousu

Svatopluk oli edellisen hallitsijan Rastislavin veljenpoika. Kun Itä-Frankian kuningas Ludvig Saksalainen hyökkäsi Suur-Määriin vuonna 869, Svatoplukin hallitsema alue (luultavasti Nitra) teki tämän kanssa erillisrauhan, mikä johti osaltaan valtakunnan hajaannukseen. Rastislav joutui Svatoplukin vangitsemaksi ja hänet luovutettiin Ludwigin armeijalle, jonka hallussa hän pian kuoli.
Svatopluk joutui itsekin frankkien vangitsemaksi vuonna 870, mutta hän onnistui pakenemaan ja voittamaan frankkien armeijat yhdessä määrien, böömien sekä serbien tuella. Forcheimissä solmittu rauhansopimus vuonna 874 lopetti sodan vastineeksi Svatoplukin uskollisuudenvalasta ja vuosittain maksetusta rahasummasta. Solmitun rauhan jälkeen Frankia ei juurikaan sotkeentunut Määrin sisäisiin asioihin ennen 890-lukua.
Valloitussodat

Frankkien kanssa tehdyn rauhan jälkeen Svatopluk hyökkäsi useita Suur-Määrin pakanallisia naapureita vastaan. Vuosien 870–880 välillä hänen onnistui valloittaa ainakin nykyisen Puolan eteläosat, itäisen Slovakian sekä Böömin ruhtinaskunnan. Tämän lisäksi myös Serbia luultavasti valloitettiin tänä aikana. Usein joko koko valloitettu heimo taikka vain sen päällikkö kastettiin kristinuskoon.
Politiikka

Vuonna 869 paavi Hadrianus II nimesi Methodioksen Suur-Määrin ja Pannonian arkkipiispaksi. Näin Suur-Määristä tuli Rooman silmissä virallisesti itsenäinen valtio Itä-Frankiasta. Merkittävää oli myös Paavi Johannes VIII:n vuonna 880 antama Industriae tuae edikti, joka vahvisti määriläiset läntisen kristikunnan jäseniksi.
Alun perin Bysantista kotoisin olleen Methodiuksen kuoleman jälkeen Svatopluk siirsi Määrin kirkon käyttämää latinalaista kirkkoliturgiaa. Methodiuksen seuraajat joko vangittiin, myytiin orjiksi taikka ajettiin maanpakoon. Näin muinaisen kirkkoslaavin käyttö loppui Määrissä ja ruhtinaskunta siirtyi lopullisesti pois ordotoksisen kirkon vaikutuspiiristä.
Svatoplukin Määri sekaantui useaan otteeseen Itä-Frankian sisäisiin asioihin, muun muassa perimyskiistoihin. Tämä oli yksi keino jolla Svatopluk tavoitteli hänen uskottua päämääräänsä syrjäyttää Frankia Keski-Euroopan johtavana valtiona. Tämä ei kuitenkaan toteutunut ja Määri ajautui taas sotaan frankkien kanssa 890-luvulla.
Kuolema

Svatopluk kuoli vuonna 894. Suur-Määrin hallitsijana häntä seurasi hänen poikansa Mojmír II. Svatoplukin nuorempi poika Svatopluk II sai hallittavakseen Nitran ruhtinaskunnan, mutta menetti sen kapinoituaan epäonnistuneesti Mojmíria vastaan 898–899.
Survo-ristikko

Survo-ristikko on suomalaisen professori Seppo Mustosen vuoden 2006 alkupuolella esittämä ja tutkima matemaattinen peli. Ristikon nimi tulee Mustosen kehittämästä Survo-nimisestä tietojenkäsittelyjärjestelmästä. Survo-ristikoissa tehtävänä on täyttää m × n -taulukko luvuilla 1, 2, ..., m*n siten, että jokainen luvuista esiintyy vain kerran, ja että rivi- ja sarakesummat täsmäävät reunoilla annettuihin lukuihin. Taulukkoon on saatettu sijoittaa joitakin lukuja jo valmiiksi, jottei ratkaiseminen olisi liian hankalaa eikä mahdollisia ratkaisuja olisi yhtä enempää.
Survo-ristikot muistuttavat jossain määrin Sudoku- ja Kakuro-ristikoita. Ratkaiseva ero kumpaankin on siinä, ettei rajoituta vain lukuihin 1,2,...,9 ja siinä, että ristikon koko on yleensä varsin pieni. Survo-ristikoiden ratkaiseminen on myös sukua taikaneliöiden laatimiselle.
Survo-ristikkojen vaikeusaste vaihtelee suuresti. Helpot, koululaisille tarkoitetut, tehtävät edellyttävät pelkkiä peruslaskutoimituksia, kun taas hankalammat vaativat myös hyvää loogista päättelykykyä. Kaikkein vaikeimpia tehtäviä ei voi selvittää ilman tietokoneelle tehtyä ratkaisuohjelmaa.
Survo-ohjelmiston tietyt ominaisuudet (esimerkiksi editoriaalinen laskenta ja muun muassa kokonaislukujen rajoitettuja osituksia laskeva COMB-ohjelma) tukevat Survo-ristikkojen ratkaisua.
Survo-ristikkoja on julkaistu vuoden 2006 huhtikuulta lähtien säännöllisesti paitsi Survo-ohjelmiston ristikkosivuilla, hieman myöhemmin myös muun muassa Ilta-Sanomissa ja Yliopisto-lehdessä.
Esimerkki

Ratkaistaan helppo (vaikeusaste 25) Survo-ristikko, jossa on 3 riviä ja 4 saraketta:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | A | B | C | D |  |
| 1 |  | 6 |  |  | 30 |
| 2 | 8 |  |  |  | 18 |
| 3 |  |  | 3 |  | 30 |
|  | 27 | 16 | 10 | 25 |  |
Valmiiksi on annettuina luvut 3, 6 ja 8. Tehtävänä on löytää oikeat paikat lopuille luvuista 1–12 (3×4=12) siten että summat täsmäävät.
Ristikko ratkeaa vaiheittain yksikäsitteisesti seuraavasti: Taulukosta puuttuvat 9 lukua ovat 1,2,4,5,7,9,10,11,12. Ratkaisu kannattaa yleensä aloittaa rivistä tai sarakkeesta, jossa on vähiten puuttuvia lukuja. Tässä ristikossa sarakkeet A,B ja C ovat sellaisia.
Sarake A ei kuitenkaan ole kiitollinen, sillä puuttuvien lukujen summa 19 voidaan esittää sääntöjen sallimalla tavalla useassa muodossa (esimerkiksi 19=7+12=12+7=9+10=10+9). Sarakkeella B puuttuvien lukujen summa on 10, jolla on vain yksi
mahdollinen esitys 10=1+9 sillä muut vaihtoehdot 10=2+8=3+7=4+6 sulkeutuvat pois jo taulukossa esiintyvien lukujen johdosta. Lukua 9 ei voi sijoittaa riville 2, koska silloin tuon rivin summa ylittäisi arvon 18. Siis taulukko täydentyy aluksi muotoon
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | A | B | C | D |  |
| 1 |  | 6 |  |  | 30 |
| 2 | 8 | 1 |  |  | 18 |
| 3 |  | 9 | 3 |  | 30 |
|  | 27 | 16 | 10 | 25 |  |
Nyt sarakkeelle A jää vain vaihtoehto 27-8=19=7+12=12+7. Luku 7 ei voi kuitenkaan olla rivillä 1, sillä sen puuttuvien lukujen summa olisi 30-7-6=17, jonka ositus kahden luvun summaksi sallitulla tavalla ei onnistu. Taulukko saadaan näin muotoon
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | A | B | C | D |  |
| 1 | 12 | 6 |  |  | 30 |
| 2 | 8 | 1 |  |  | 18 |
| 3 | 7 | 9 | 3 |  | 30 |
|  | 27 | 16 | 10 | 25 |  |
jolloin viimeisen rivin viimeiseksi luvuksi tulee 30-7-9-3=11
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | A | B | C | D |  |
| 1 | 12 | 6 |  |  | 30 |
| 2 | 8 | 1 |  |  | 18 |
| 3 | 7 | 9 | 3 | 11 | 30 |
|  | 27 | 16 | 10 | 25 |  |
Ensimmäisellä rivillä puuttuvien lukujen summa on 30-12-6=12, jonka ainoa mahdollinen ositus on 12=2+10 vieläpä niin, että luku 2 tulee sarakkeeseen C; 10 tuolla paikalla aiheuttaisi sarakesumman 10 ylityksen:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | A | B | C | D |  |
| 1 | 12 | 6 | 2 | 10 | 30 |
| 2 | 8 | 1 |  |  | 18 |
| 3 | 7 | 9 | 3 | 11 | 30 |
|  | 27 | 16 | 10 | 25 |  |
Ristikko saa nyt välittömästi lopullisen ratkaisunsa, joka edellä olevien päättelyjen mukaan on ainoa mahdollinen
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | A | B | C | D |  |
| 1 | 12 | 6 | 2 | 10 | 30 |
| 2 | 8 | 1 | 5 | 4 | 18 |
| 3 | 7 | 9 | 3 | 11 | 30 |
|  | 27 | 16 | 10 | 25 |  |
Edellisen kaltaisista, helpoista Survo-ristikoista selviää peruslaskutaidolla ja yksinkertaisilla loogisilla päätelmillä.
Survo-ristikoiden ominaisuuksia

Survo-ristikkojen pelisäännöt ovat jopa yksinkertaisemmat kuin Sudokujen. Itse ristikko on aina neliömäinen tai suorakaiteen muotoinen ja yleensä huomattavasti Sudoku-ristikkoa suppeampi puhumattakaan Kakuro-ristikoista, joita Survo-ristikot ehkä hieman enemmän muistuttavat.
Ratkaisutavat vaihtelevat suuresti muun muassa ristikon vaikeusasteesta riippuen ja se lisää tehtävien kiinnostavuutta. Helpoimmillaan esimerkiksi 2×3-tapauksessa (vaikeusaste 0)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | 3 | 9 |
|  | 6 |  | 12 |
| 9 | 7 | 5 |  |
ne sopivat esimerkiksi koululaisille yhteen- ja vähennyslaskun harjoitustehtäviksi.
Sitä vastoin esimerkiksi 3×4-ristikko (vaikeusaste 150)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  | 24 |
|  |  |  |  | 15 |
|  |  |  |  | 39 |
| 21 | 10 | 18 | 29 |  |
jossa ei ole annettuna yhtään valmista lukua ja jollaista sanotaan avoimeksi Survo-ristikoksi, on jo melko hankala, vaikka silläkin on vain yksi ainoa ratkaisu. Tämänkin tehtävän voi muuntaa asteittain kevyemmäksi antamalla joitain lukuja valmiina esimerkiksi muodossa
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  7 |  | 5 |  | 24 |
|  | 1 |  | 8 | 15 |
|  |  | 11 |  | 39 |
| 21 | 10 | 18 | 29 |  |
jolloin siitä tulee varsin helppo (vaikeusaste 0).
Tehtävien vaikeusasteen arviointi

Arviointi perustuu Mustosen ensimmäisen (huhtikuussa 2006) tekemän ratkaisuohjelman tarvitsemien ”mutaatioiden” määrään. Tuossa ohjelmassa ristikon ratkaiseminen tapahtuu osittain satunnaistetun algoritmin avulla. Ohjelma aloittaa sijoittamalla puuttuvat luvut umpimähkään taulukkoon ja yrittää sitten systemaattisin vaihdoin saada lasketut rivi- ja sarakesummat mahdollisimman lähelle oikeita summia. Menettely johtaa joko oikeaan ratkaisuun tai (kuten yleensä) se päätyy pattitilanteeseen, jossa se ei enää pysty parantamaan ratkaisuksi kelpaamatonta tulosta. Jälkimmäisessä vaiheessa tapahtuu "mutaatio", jossa kaksi tai useampia lukuja vaihtaa paikkojaan satunnaisesti. Tämän jälkeen yritetään parantaa tulosta jälleen systemaattisesti, kunnes joko päädytään ratkaisuun tai joudutaan turvautumaan uuteen mutaatioon. Ristikon vaikeutta kuvaavaksi tunnusluvuksi on valittu tarvittujen mutaatiokertojen lukumäärän keskiarvo, kun ratkaisu toistetaan esimerkiksi 1000 kertaa lähtemällä joka kerran täysin satunnaistetusta ristikosta. Mutaatioiden lukumäärä näyttää noudattavan melko läheisesti geometrista jakaumaa. Nämä numeeriset vaikeusasteet on muunnettu ”tähtiasteikolle” esimerkiksi Ilta-Sanomissa julkaistuissa ristikoissa seuraavasti:
Vaikeusaste
| --- | --- |
0–30: *
31–150: **
151–600: ***
601–1500: ****
1500–: *****
Näin ilmaistu vaikeusaste on vain suuntaa antava ja se saattaa olla jopa varsin harhainen silloin, kun ratkaisuun pääsee ovelasti jollain hyvällä päätelmällä tai arvauksella.
Tämä mitta kuvaa tehtävän vaikeutta paremmin silloin, kun vaaditaan, että ratkaisija osoittaa samalla, ettei tehtävällä ole muita ratkaisuja, jolloin arvauksille ei jää sijaa.
Avoimet Survo-ristikot

Jos reunasummien lisäksi ei ole annettu yhtään ristikkoon tulevista luvuista 1,2,...,m*n, Survo-ristikkoa sanotaan avoimeksi. Kahta avointa m*n-ristikkoa pidetään olennaisesti erilaisina, jos niitä ei saa samoiksi vaihtamalla rivien ja sarakkeiden järjestystä eikä tapauksessa m=n myöskään vaihtamalla rivit sarakkeiksi (eli transponoimalla). Näissä ristikoissa kaikki rivisummat eroavat toisistaan ja samoin sarakesummat toisistaan. Olennaisesti erilaisten avoimien m*n-ristikoiden lukumäärää merkitään S(m,n).
Avoimiin Survo-ristikoihin kiinnitti ensimmäisenä huomiota Reijo Sund. Hän selvitti käymällä läpi Survo-ohjelmiston avulla kaikki 9!=362880 mahdollista ristikkoa, että S(3,3)=38. Tämän jälkeen Mustonen laski alkuperäisen Survo-ristikkojen ratkaisuohjelman avulla lähtien kaikista mahdollisista reunasummien jakaumista, että S(3,4)=583. Petteri Kaski sai tuloksen S(4,4)=5327 muuntamalla tehtävän täsmällisen peitteen (exact cover) ongelmaksi.
Mustonen laati kesällä 2007 toistaiseksi tehokkaimman ratkaisuohjelman, joka vahvistaa edelliset tulokset ja jolla on tähän mennessä saatu määrätyksi seuraavassa taulukossa olevat S(m,n)-arvot:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| m/n | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| 2 | 1 | 18 | 62 | 278 | 1146 | 5706 | 28707 | 154587 | 843476 |
| 3 | 18 | 38 | 583 | 5337 | 55815 | 617658 |  |  |  |
| 4 | 62 | 583 | 5327 | 257773 |  |  |  |  |  |
| 5 | 278 | 5337 | 257773 |  |  |  |  |  |  |
| 6 | 1146 | 55815 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7 | 5706 | 617658 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8 | 28707 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 9 | 154587 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 10 | 843476 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Jo luvun S(5,5) laskeminen vaikuttaa nykytietojen valossa hyvin vaativalta tehtävältä.
Vaihtomenetelmä

Yhdistämällä Mustosen alkuperäisen ratkaisuohjelman periaate siihen, että varsinkin avoimen ristikon tapauksessa reunasummien tulot ennustavat usein melko hyvin lopullisessa ratkaisussa lukujen sijainnin, on kehitetty ns. vaihtomenetelmä. Siinä luvut 1,2,...,m*n asetetaan taulukkoon reunasummien tulojen osoittamassa järjestyksessä ja näin saadusta asetelmasta lasketaan reunasummat. Riippuen siitä, miten ne poikkeavat oikeista summista, pyritään vaihtamalla askeltaen aina kahden luvun paikkoja niin, että reunasummat saadaan täsmäämään. Vaihtomenettely muuntaa ratkaisun hiukan shakkitehtävää muistuttavaksi. Sen avulla on kuitenkin vaikea osoittaa ratkaisun yksikäsitteisyyttä.
Esimerkiksi varsin hankala avoin 4×4-ristikko (vaikeusaste 2050)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  | 51 |
|  |  |  |  | 36 |
|  |  |  |  | 32 |
|  |  |  |  | 17 |
| 51 | 42 | 26 | 17 |  |
ratkeaa vaihtomenetelmällä 5 siirrolla. Alkuasetelma on tällöin
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  | Sum | OK | virhe |
|  | 16 | 15 | 10 | 8 | 49 | 51 | -2 |
|  | 14 | 12 | 9 | 4 | 39 | 36 | 3 |
|  | 13 | 11 | 6 | 3 | 33 | 32 | 1 |
|  | 7 | 5 | 2 | 1 | 15 | 17 | -2 |
| Sum | 50 | 43 | 27 | 16 |  |  |  |
| OK | 51 | 42 | 26 | 17 |  |  |  |
| virhe | -1 | 1 | 1 | -1 |  |  |  |
ja ratkaisuun johtavat vaihdot (7,9) (10,12) (10,11) (15,16) (1,2). Survo-ohjelmistossa sukro /SP_SWAP hoitaa kaiken vaihtomenetelmässä tarvittavan kirjanpidon.
Pikapelit

Survo-ristikkoja voi ratkaista myös tietokoneavusteisesti pikapeleinä, jotka tarjoavat toisenlaisia haasteita. Vaativin pikapelimuoto toimii verkossa Java-sovelmana.
Siinä ratkaistaan avoimia 5x5-ristikoita pelkillä hiiren näpäytyksillä. Väärä valinta synnyttää musiikki-intervallin, jonka laajuus ja suunta kuvaavat virheen suuruutta. Tavoitteena kussakin pelissä on saavuttaa mahdollisimman korkea pistemäärä, jota kasvattavat oikeat valinnat ja vähentävät virhevalinnat ja käytetty aika.
Aiheesta muualla

Survo-ristikoita
Suomalainen Survo-ristikko haastaa Sudokun
Vaihtomenetelmästä
Survo-ristikoiden ratkaisuohjelmista
Pikapeli
TJMod

TJMod (Trickjump Mod) on modifikaatio Wolfenstein: Enemy Territory -peliin. Modin kehityksessä tähdätään kohti optimaalista trickjump -kokemusta.
Ominaisuuksia

Save/load. Pystyy tallentamaan paikan jossa oli. Ei turhia kävelyjä takaisin hypyn alkuun.
Ei respawnaikaa, spawnaa saman tien.
Näppäinpainallus -ikkuna, mistä näkee mitä näppäimiä pelaaja painaa. Kätevä esimerkiksi Spectaattorina.
Loputon stamina, jonka saa myös pois päältä. Ei tarvitse enää adrenaliini -piikkiä.
Nopeusmittari
Aiheesta muualla

Trickjump.me, modifikaation kotisivut
Tatra T1

| Tatra T1 |
| --- | --- |
 T1-raitiovaunu Ostravassa
Perustiedot
Tyyppi:  raitiovaunu
Valmistaja:  ČKD Tatra
Lukumäärä:  287
Valmistusvuodet:  1952-1958
Liikenteessä:  1952-1987
Museoitu:  6
Istumapaikkoja:  95 (seisomapaikat mukaan lukien)
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  60 km/h
Paino:  16,6 t
Pituus:  14 500 mm
Leveys:  2 400 mm
Korkeus:  3 050 mm
Raideleveys:  1 435 mm ,1000mm,1524mm
Telit:  2 kpl
Moottori:  4 × TM 22
Moottorin teho:  4 × 40 kW
Vetovoima:  600 V tasavirta
 Matkustamo
Tatra T1 oli ensimmäinen tšekkoslovakialaisen ČKD Tatran valmistama raitiovaunu, joka perustui amerikkalaiseen PCC-konseptiin (Presidents' Conference Committee). Sitä valmistettiin 287 vaunun verran vuodesta 1952 vuoteen 1958. Suurin osa niistä liikennöi Tšekkoslovakiassa, mutta 22 vietiin ulkomaille: kaksi Varsovaan ja loput 20 Donin Rostoviin.
Ensimmäinen T1:n koekappale eli T1 TW 5001, jota pidetään nykyisin kaikkien Tatran raitiovaunujen esi-isänä, tuli liikenteeseen Prahassa 22. tammikuuta 1951. Se on kykyisin esillä Prahan museovarikolla (Muzeum Vozovna Střešovicessa), joka sijaitsee Střešovicen kaupungissa. T1-raitiovaunut olivat käytössä 1960-luvulle asti, jolloin ne muutettiin T3-vaunuiksi. Viimeinen T1 poistui liikenteestä 4. huhtikuuta 1987 Plzeňissä.
Tuotanto

Uutta Tatra T1:tä toimitettiin seuraaviin kaupunkeihin:
| Maa | Kaupunki | Tyyppi | Toimitusvuodet | Määrä | Kalustonumerot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia | Košice | T1 | 1956-1958 | 11 | 201-211 |
|  Tšekkoslovakia | Most-Litvínov | T1 | 1957-1958 | 34 | 201-234 |
|  Tšekkoslovakia | Olomouc | T1 | 1957-1958 | 10 | 101-110 |
|  Tšekkoslovakia | Ostrava | T1 | 1955-1957 | 44 | 501-544 |
|  Tšekkoslovakia | Plzeň | T1 | 1955-1957 | 33 | 101-133 |
|  Tšekkoslovakia | Praha | T1 | 1951-1956 | 133 | 5001-5133 |
|  Puola | Varsova | T1 | 1955 | 2 | 501, 502 |
|  Neuvostoliitto | Donin Rostov | T1 | 1957 | 20 | 301-320 |
| Kaikki yhteensä: | Kaikki yhteensä: | Kaikki yhteensä: | Kaikki yhteensä: | 287 |  |
Kuvia

Tatra T1
T1-museoraitiovaunu Ostravassa
T1-museoraitiovaunu Plzeňissä
T1-museoraitiovaunu Prahassa
T1-museoraitiovaunu Prahassa
Käännös suomeksi
Tara Mounsey

| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kanada 1997 |  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1999 |  |  |
Tara Lynn Mounsey (s. 12. maaliskuuta 1978 Concord) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän voitti olympiakultaa vuoden 1998 talviolympialaisissa Naganossa ja hopeaa vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä sekä kaksi MM-hopeaa vuosina 1997 ja 1999.
Tavallisen rehti rikollinen

| Tavallisen rehti rikollinen> Ordinary Decent Criminal |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Thaddeus O'Sullivan
Käsikirjoittaja:  Gerard Stembridge
Tuottaja:  Jonathan Cavendish
Säveltäjä:  Damon Albarn
Kuvaaja:  Andrew Dunn
Leikkaaja:  William M. Anderson
Pääosat:   Kevin Spacey  Linda Fiorentino  Peter Mullan  Stephen Dillane 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Irlanti, Saksa, Iso-Britannia
Levittäjä:  Icon Productions Netflix
Ensi-ilta:  2000
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tavallisen rehti rikollinen (Ordinary Decent Criminal) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut irlantilainen rikos-/komediaelokuva, jonka ohjasi Thaddeus O’Sullivan. Tarina on sovitettu Lionel Shriverin romaanista.
Elokuvan piti alun perin kertoa Martin Cahillista, tunnetusta irlantilaisesta rikollisesta. Juonta muutettiin sen jälkeen kun tuotantotiimi huomasi, että John Boorman teki jo Cahillista elokuvaa, nimeltään Alamaailman kenraali.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kevin Spacey  | … |  Michael Lynch   |
|  Linda Fiorentino  | … |  Christine Lynch   |
|  Peter Mullan  | … |  Stevie   |
|  Stephen Dillane  | … |  Noel Quigley   |
|  Helen Baxendale  | … |  Lisa   |
|  David Hayman  | … |  Tony Brady   |
|  Patrick Malahide  | … |  Commissioner Daly   |
|  Gerard McSorley  | … |  Harrison   |
|  David Kelly  | … |  Fr Grogan   |
|  Gary Lydon  | … |  Tom Rooney   |
|  Paul Ronan  | … |  Billy Lynch   |
|  Colin Farrell  | … |  Alec   |
|  Vincent Regan  | … |  Shay Kirby   |
|  Tim Loane  | … |  Jerome Higgins   |
|  Christoph Waltz  | … |  Peter   |