stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porin Ässien SM-liigakausi 2015–2016
Pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

Lähde: QuantHockey
| # | Pelaaja | Pelipaikka | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- | Rangaistusminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Jarno Kärki | hyökkääjä | 55 | 17 | 19 | 36 | -2 | 2 |
| 2. |  Juha Kiilholma | hyökkääjä | 59 | 11 | 23 | 34 | -11 | 59 |
| 3. |  Aleksi Saarela | hyökkääjä | 51 | 20 | 13 | 33 | +4 | 14 |
| 4. |  Niko Ojamäki | hyökkääjä | 60 | 16 | 17 | 33 | +12 | 6 |
| 5. |  Antti Kerälä | hyökkääjä | 51 | 7 | 23 | 30 | +12 | 8 |
| 6. |  Pat Mullane | hyökkääjä | 56 | 10 | 15 | 25 | +1 | 18 |
| 7. |  Masi Marjamäki | hyökkääjä | 42 | 10 | 14 | 24 | +9 | 52 |
| 8. |  Valtteri Viljanen | puolustaja | 49 | 7 | 13 | 20 | +3 | 16 |
| 9. |  Troy Vance | puolustaja | 59 | 3 | 16 | 19 | +3 | 36 |
| 10. |  Jake Hansen | hyökkääjä | 48 | 4 | 14 | 18 | -3 | 61 |
| 11. |  Toni Kallela | hyökkääjä | 57 | 8 | 9 | 17 | 0 | 4 |
| 12. |  Semir Ben-Amor | hyökkääjä | 48 | 5 | 5 | 10 | -16 | 59 |
| 13. |  Arttu Ruotsalainen | hyökkääjä | 51 | 5 | 5 | 10 | -8 | 4 |
| 14. |  Jyri Marttinen | puolustaja | 21 | 1 | 9 | 10 | +7 | 8 |
| 15. |  Ville Uusitalo | puolustaja | 54 | 1 | 9 | 10 | +5 | 26 |
| 16. |  Teemu Vuorisalo | puolustaja | 54 | 3 | 5 | 8 | -13 | 16 |
| 17. |  Matti Kuparinen | hyökkääjä | 24 | 2 | 6 | 8 | -3 | 6 |
| 18. |  Mikael Saha | hyökkääjä | 26 | 3 | 3 | 6 | -4 | 8 |
| 19. |  Josh Gratton | hyökkääjä | 37 | 3 | 3 | 6 | -5 | 81 |
| 20. |  Mikko Vainonen | puolustaja | 39 | 1 | 5 | 6 | -12 | 63 |
| 21. |  Mikko Viitanen | puolustaja | 32 | 1 | 4 | 5 | -7 | 37 |
| 22. |  Tapio Sammalkangas | puolustaja | 42 | 0 | 3 | 3 | +3 | 47 |
| 23. |  Juho Lammikko | hyökkääjä | 5 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 |
| 24. |  Michael Ryan | hyökkääjä | 3 | 1 | 1 | 2 | -2 | 2 |
| 25. |  Ville Ahlgren | hyökkääjä | 46 | 0 | 2 | 2 | -9 | 12 |
| 26. |  Joonas Huovinen | hyökkääjä | 15 | 1 | 0 | 1 | -1 | 4 |
| 27. |  Kasperi Nuto | hyökkääjä | 2 | 0 | 1 | 1 | +2 | 0 |
| 28. |  Juuso Walli | puolustaja | 43 | 0 | 1 | 1 | +7 | 12 |
| 29. |  Oskari Setänen | maalivahti | 1 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 30. |  Anton Fonsén | puolustaja | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31. |  Matias Varttinen | hyökkääjä | 3 | 0 | 0 | 0 | -2 | 0 |
| 32. |  Ari Ahonen | maalivahti | 21 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 33. |  Andreas Bernard | maalivahti | 43 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
Pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | Ottelut | Voitot | Häviöt | Nollapelit | Maalit/ottelu | Torjuntaprosentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Andreas Bernard | 43 | 12 | 20 | 4 | 2,40 | 92,0% |
|  Ari Ahonen | 21 | 8 | 8 | 1 | 2,62 | 90,6% |
|  Oskari Setänen | 1 | 0 | 0 | 0 | 0,00 | 100,0% |
Tuukka Huuskola

Tuukka Huuskola Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Tuukka Artturi Huuskola (s. 24. toukokuuta 1998) on suomalainen pikajuoksija. Hänen edustamansa seura on Ikaalisten Urheilijat. Vuoteen 2020 asti hän edusti Esbo Idrottsföreningiä ja vuosina 2021–2022 Viipurin Urheilijoita. Huuskolan valmentajana on vuodesta 2021 lähtien toiminut Mikael Ylöstalo, sitä ennen Atte Pettinen.
Huuskola on saanut 4 × 100 metrin viestijuoksussa SM-kultaa vuosina 2019 ja 2020 ja SM-pronssia vuosina 2015, 2018 ja 2021.sekä 4 × 400 metrin viestijuoksussa SM-hopeaa vuonna 2020. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 4 × 300 metrin viestijuoksussa kultaa vuonna 2020 ja hopeaa vuonna 2016. Kalevan kisoissa hän on ollut parhaimmillaan 100 metrillä neljäs ja 200 metrillä viides vuonna 2020. Hänellä on SM-mitaleja ja maaotteluedustuksia nuorten ja aikuisten sarjoista. Huuskola edusti Suomea Gävlessä alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 4 × 100 metrin viestissä 2019.
Kesäkuussa 2020 Huuskola juoksi 150 metrin Suomen ennätyksen 15,53. Huuskolan 2020 juoksema 200 metrin ennätys 20,90 on Suomen kaikkien aikojen tilastossa sijalla 14 (2.7.2023).
Henkilökohtaiset ennätykset

| 60 m | 100 m | 150 m | 200 m |
| --- | --- | --- | --- |
| 6,86 | 10,45 | 15,53 | 20,90 |
Toivo Vahervuo

Toivo Johannes Vahervuo, sukunimi vuoteen 1934 Virtanen (19. maaliskuuta 1906 Rauma – 1. joulukuuta 1958) oli suomalainen matemaatikko ja opettaja.
Vahervuon vanhemmat olivat veturinkuljettaja Johan Isak Virtanen ja Maria Aleksandra Hellberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1925 ja valmistui filosofian maisteriksi 1930 ja filosofian tohtoriksi 1948.
Vahervuo oli Lauttakylän yhteiskoulussa matematiikan opettajana 1932–1944 ja koulun johtajana 1938–1944. Hän oli 
kauppa- ja teollisuusministeriössä ammatinvalinnan ohjaustoimiston tarkastajana 1945–1949 ja Helsingin opettajakorkeakoulun lehtorina vuodesta 1949. Hän toimi myös valtion rautateiden psykoteknillisen laboratorion matemaatikkona 1943–1944 ja oli Helsingin yliopistossa psykologian laitoksen assistenttina 1947–1950 ja psykometriikan dosenttina vuodesta 1950 alkaen.
Toivo Vahervuo oli naimisissa vuodesta 1934 diplomiurkuri Salli Vahervuon, o. s. Kettunen (1909–1999) kanssa.
Julkaisuja

Johdatus matemaattis-tilastollisiin menettelytapoihin : etupäässä psykologeille ja pedagogeille. WSOY 1946
Matemaattisen kyvykkyyden mittaaminen. WSOY 1948
Oppilaitosten oppilasarvostelu. WSOY 1948
Tutkimuksia keskikoululaisten matemaattisesta suorituskyvystä, Helsingin yliopiston väitöskirja. WSOY 1948
Psykometriikan metodeja 1, Tilastolliset peruskäsitteet. WSOY 1952, 3. painos 1962, 4. uud. painos 1968 toisena tekijänä Esko Kalimo nimellä Psykometriikan metodeja 1, Tilastolliset perusmenetelmät, 5. painos 1971
Kirjanpidon aapinen; tekijät Onni Wiherheimo, Annikki Ilvonen ja Toivo Vahervuo. WSOY 1954, 2. uudistettu painos 1963
Laskennon oppikirja. WSOY 1954
Pienen koululaisen laskento 1-2. Otava 1955, 13. painos 1968
Psykometriikan metodeja 2, Psykometriikan erityiskysymyksiä. WSOY 1956
Johdatus faktorianalyysiin; tekijät Toivo Vahervuo, Yrjö Ahmavaara. WSOY 1958
Turion 64

AMD Turion 64 Lancaster MT-34 -prosessori päältä.
AMD Turion 64 Lancaster MT-34 -prosessori alta.
Turion 64 on AMD:n keväällä 2005 julkaisema mobiilisuoritinsarja. Turion 64- ja Turion 64 X2/Ultra -suorittimet kilpailevat Intelin mobiilisuoritinten, aluksi Pentium M:n ja myöhemmin Core- ja Core 2 -mallien, kanssa. Ensimmäiset Turion-suorittimet käyttivät Socket 754 -suoritinkantaa, mutta myöhemmät versiot ovat käyttäneet Socket S1 -kantaa.
Tuoni (yhtye)

| Tuoni> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2004–
Tyylilaji:  melodinen death metal
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Aksu Hanttu, laulu   Jaakko Teittinen, laulu   Pyry Hanski, basso   Mika Ojala, kitara   Heikki Saari, rummut  
Entiset jäsenet:  Jaani Kähkönen, kitara (2004–2007)  Tom Mikkola, kitara (2007–2009)  Tomi Luoma, kitara (2009–2014)  Tuomas Leinonen, basso (2004–2014) 
Levy-yhtiö:  Spinefarm Records, 2004–2007   Playground Music, 2014–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuoni on suomalainen suomeksi laulava metalliyhtye. Sen perusti basisti Tuomas Leinonen vuonna 2004. Yhtyeen debyyttialbumi Elävät & kuolleet ilmestyi vuonna 2005. Laulaja-rumpali Aksu Hanttu vaikuttaa myös Entwinessa.
Kitaristi Jaani Kähkönen jättäytyi pois yhtyeestä vuonna 2007 ja hänet korvasi Tom Mikkola, jonka puolestaan korvasi alkuvuodesta 2009 Tomi Luoma Kill the Romance -yhtyeestä. Liverumpali Dani Miettisen korvannut Heikki Saari tunnetaan Norther-yhtyeen rumpalina.
Syksyllä 2014 yhtye uudisti kokoonpanonsa ja teki kolmen keikan Suomen kiertueen ruotsalaisen The Haunted -yhtyeen kanssa.
Jäsenet

Yhtyeen jäsenet:
Aksu Hanttu – laulu (2004–), rummut (2004–2012)
Jaakko Teittinen – laulu
Heikki Saari – rummut (2007–) (viralliseksi jäseneksi 2012)
Pyry Hanski – basso (2014–)
Mika Ojala – kitara (2014–)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Tuomas Leinonen – basso (2004–2014)
Tomi Luoma – kitara (2009–2014)
Tom Mikkola – kitara  (2007–2009)
Jaani Kähkönen – kitara (2004–2007)
Dani Miettinen – rummut (live, 2004–2007)
Diskografia

Studioalbumit
Elävät & kuolleet (2005,  Ranka Recordings)
Tuli kulkee (2007,  Spinefarm Records)
Kuolonpyörä (2014,  Playground Music)
Singlet
Ruusut helvetin (2004)
Pois minusta (2005)
Räsäinen risti (2014)
Hiljaisuus tappaa rauhan (2014)
Aiheesta muualla

Tuoni (yhtye) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Tuonen virallinen sivusto
Tuoni Myspacessa (englanniksi)
Tuoni
| --- | --- |
Studioalbumit:   Elävät & kuolleet  Tuli kulkee  Kuolonpyörä 
Singlet:   Ruusut helvetin  Pois minusta  Räsäinen risti  Hiljaisuus tappaa rauhan
Tyson Ballou

Tyson Brett Ballou (s. 14. marraskuuta 1976 Garland, Texas) on yhdysvaltalainen miesmalli. Ballou aloitti mallin uransa 15-vuotiaana poseeramalla lehdissä ja esiintymällä muotinäytöksissä Texasissa. Muutettuaan New Yorkiin hän työskenteli Ford Models -mallitoimiston palveluksessa. Myöhemmin Ballou siirtyi IMG-mallitoimistoon, jonka kautta hän onnistui luomaan itselleen menestyksekkään uran. Ballou on työskennellyt tunnettujen muotitalojen kuten Calvin Kleinin, Tommy Hilfigerin, Giorgio Armanin ja Dolce & Gabbanan mainoskampanjoissa.
Aiheesta muualla

Mostbeautifulman.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Selectmodel.co.uk (Arkistoitu – Internet Archive)
Nymag.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Torniojärvi

| Torniojärvi Torneträsk, Torne träsk, Duortnosjávri |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Kiirunan kunta
Koordinaatit:  68°22′00″N, 19°06′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Laskujoki:  Tornionjoki
Järvinumero:  SE757277-167340
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  341 m
Pituus:  70 km
Leveys:  11 km
Rantaviiva:  277 km
Pinta-ala:  330 km²
Tilavuus:  17,1 km³
Keskisyvyys:  51,8 m
Suurin syvyys:  168 m
Valuma-alue:  3 380 km2 
Keskivirtaama:  62,8 m³/s (MQ) 
 fiTorniojärvi 
Torniojärvi (ruots. Torneträsk tai Torne träsk, pohjoissaameksi Duortnosjávri, meänkieleksi Torniojärvi) on tunturijärvi Kiirunan kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Järven pinta-ala on 330 km² ja kokonaispituus 70 kilometriä. Se on Ruotsin seitsemänneksi suurin järvi. Järvi laskee kaakkoon Tornionjokea pitkin. Torniojärven rannalla sijaitsevat pieni Abiskon kylä sekä Abiskon kansallispuisto. Järven itäpäässä on myös järven nimeä kantava Torniojärven rautatieasema.
Järviallas on jääkauden muovaama. Torniojärven suurin syvyys on 168 metriä ja se on näin Ruotsin toiseksi syvin järvi. Järveä peittää jääkuori joulukuusta kesäkuuhun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torniojärvi Wikimedia Commonsissa
Torniojärvi
Procolophonomorpha

| Procolophonomorpha |
| --- | --- |
 Chalcosaurus
 Guadalupe - Myöhäistriaskausi 270–200 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      Mahdollinen jälkeläistaksoni Testudines selvinnyt nykyaikaan. 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia/Sauropsida
Kladi::  Parareptilia
Osaluokka::  †Procolophonomorpha  Romer, 1964
Alaryhmät
 Katso teksti 
Katso myös
   Procolophonomorpha Wikispeciesissä   Procolophonomorpha Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Procolophonomorpha on primitiivisten matelijoiden lahko tai kladi, joka ilmestyi keskipermikaudella. Se on monipuolinen kokoelma, joka sisältää useita liskomaisia muotoja, sekä monipuolisia muotoja kuten pareiasaurit. Tärkeintä alaryhmää, nimeltä Procolophonia, on perinteisesti pidetty kilpikonnien esi-isänä, minkä vuoksi ne ovat myös mukana tässä ryhmässä. Lee 1995, 1996, 1997 ovat väittäneet, että kilpikonnat ovat kehittyneet pareiasaureista, mutta tätä ajatusta ei kannatettu yksimielisesti. Rieppel ja deBraga 1996 ja deBraga & Rieppel, 1997 ovat osoittaneet, että kilpikonnat kehittyivät sauropterygeistä.
Taksonomia

Seuraava luokitus perustuu Jalil ja Janvierin vuonna 2005 julkaisemaan fylogeneettiseen analyysiin, jossa keskityttiin pareiasaureihin ja niiden sukulaisiin. Huomaa, että Testudinesin (kilpikonnien) tarkka sijainti on kiistanalainen.
Procolophonomorpha (= Ankyramorpha deBraga & Reisz, 1996)
Nyctiphruretia
Heimo Nycteroleteridae
Heimo Nyctiphruretidae
Procolophonia
Yläheimo Procolophonoidea
Suku Barasaurus
Suku Owenetta
Heimo Procolophonidae
Hallucicrania
Heimo Lanthanosuchidae
Yläheimo Pareiasauroidea
Suku Sclerosaurus
Pareiasauria
Velosauria
Therischia
Pumiliopareiasauria
Testudines
Kirjallisuutta

Carroll, R. L., 1988: Appendix; Vertebrate Classification. in Carroll, R. L. 1988: Vertebrate Paleontology and Evolution, W. H. Freeman and company, New York
deBraga M. & O. Rieppel. 1997. Reptile phylogeny and the interrelationships of turtles. Zoological Journal of the Linnean Society 120: 281-354.
deBraga, M. & Reisz, R. R., 1996: The Early Permian reptile Acleistorhinus pteroticus and its phylogenetic position. Journal of Vertebrate Paleontology: Vol. 16, #3, pp. 384-395
Laurin, M., & Gauthier, J. A., 1996 Phylogeny and Classification of Amniotes, at the Tree of Life Web Project
Lee, M. S. Y. 1995. Historical burden in systematics and the interrelationships of 'Parareptiles'. Biological Reviews of the Cambridge Philosophical Society 70: 459-547.
Lee M. S. Y. 1996. Correlated progression and the origin of turtles. Nature 379: 812-815.
Lee, M. S. Y., 1997: Pareiasaur phylogeny and the origin of turtles. Zoological Journal of the Linnean Society: Vol. 120, pp. 197-280
Rieppel O. & M. deBraga. 1996. Turtles as diapsid reptiles. Nature 384: 453-455.
Aiheesta muualla

Basal Anapsids - Palaeos
Toshiki Kaifu

| Toshiki Kaifu> 海部 俊樹 |
| --- | --- |

Japanin 76. ja 77. pääministeri
 10. elokuuta 1989 – 5. marraskuuta 1991  
Edeltäjä:  Sōsuke Uno
Seuraaja:  Kiichi Miyazawa
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1931 Nagoya, Japani
Kuollut: 9. tammikuuta 2022 (91 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Japanin liberaalidemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.anan.ne.jp/kaifu
Toshiki Kaifu (jap. 海部 俊樹, 2. tammikuuta 1931 – 9. tammikuuta 2022) oli japanilainen poliitikko. Hän toimi maan pääministerinä 1989–1991. Hän esitti japanilaisten joukkojen lähettämistä YK:n riveissä Persianlahden sotaan 1990, mutta esitys kaatui perustuslain vastaisena. Kaifu erosi vuonna 1994 liberaalidemokraattisesta puolueesta ja oli mukana perustamassa uusi edistyspuolue -nimistä puolueryhmää (NFP) ja nousi sen johtajaksi. Puolue ei menestynyt vaaleissa ja se hajosi 1997. Kaifu kuului sen jälkeen eri liberaalis-konservatiivisiin puolueisiin, joita on syntynyt ja hajonnut.
Portugalin futsalmaajoukkue

Portugalin futsalmaajoukkue edustaa Portugalia futsalin kansainvälisissä otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Portugalin jalkapalloliitto ja se kuuluu sekä FIFA:an että UEFA:an.
Portugalin futsalmaajoukkue on osallistunut neljästi MM-kilpailuihin, ensimmäisen kerran vuonna 2000. Tuolloin joukkue saavutti myös historiansa parhaimman MM-sijan, ollen kolmas. EM-kilpailuihin Portugali on osallistunut seitsemän kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 1999. Vuonna 2022 Portugal voitti EM-kisat. Vastassa oli silloin Venäjä, jonka Portugal voitti 3–2.
Maajoukkueen päävalmentajana toimii Jorge Braz ja kapteenina Arnaldo Pereira.
Pelaajat

Portugalin maajoukkueen pelaajat vuoden 2012 MM-turnauksessa Thaimaassa.
| --- | --- |
 1 G João Benedito  2 P Paulinho  3 P Leitão  4 P Pedro Cary  5 A Nandinho  6 P Arnaldo Pereira (C)  7 P Cardinal :  8 A Djô  9 F Gonçalo Alves  10 A Ricardinho  11 F João Matos  12 G Bebé  13 A Marinho  14 G André Sousa
Pelaajat > Muita pelaajia

Muita maajoukkueissa esiintyneitä pelaajia:
Joel Queirós (EM 2014)
Bruno Coelho (EM 2014)
Cristiano (EM 2014)
Pedro Costa (EM 2014)
Ricardo Fernandes (EM 2014)
Käännös suomeksi
Tanumin kunta

| Tanumin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Keskustaajama:  Tanumshede
Kuntakoodi:  1435
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  917,21 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  12 965
 – Väestötiheys:  14,1 as./km²
 
 www.tanum.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tanumin kunta (ruots. Tanums kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Tanumshede.
Kunnan maapinta-ala on 917,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 965 henkeä (31.12.2021).
Kalliopiirroksia Tanumissa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 120,73 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoteen 1862 asti nykyisen Tanumin kunnan alueella sijaitsi seitsemän pitäjää, jotka olivat Bottna, Kville, Lur, Mo, Naverstad, Svenneby ja Tanum. Kvillen pitäjä on aikaisemmin saattanut koostua kahdesta pitäjästä, joiden kirkot ovat sijainneet Kvillessä ja Vremissä. Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 jokainen alueen pitäjä muodosti oman maalaiskunnan. Kunnan alueella on sijainnut neljä taajaväkistä yhdyskuntaa:
Fjällbacka (vuosina 1888–1964)
Grebbestad (vuosina 1890–1928)
Havstenssund (vuosina 1927–1957)
Sannäs (vuosina 1911–1954)
Vuonna 1929 Grebbestad erotettiin Tanumin maalaiskunnasta Grebbestadin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Bullaren (Mo ja Naverstad)
Kville (Bottna, Kville ja Svenneby)
Tanum (Lur, Tanum ja Grebbestadin kauppala)
Grebbestadia lukuun ottamatta nämä olivat kaikki maalaiskuntia. Nykyinen Tanumin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä vuonna 1952 muodostetut kolme "suurkuntaa". Keskustaajamaksi valittiin Tanumsheden taajama.
Vaakuna

Fjällbackan taajaväkisellä yhdyskunnalla ja Kvillen maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.
Fjällbackan taajaväkinen yhdyskunta
Kvillen maalaiskunta
Väestönkehitys

| Tanumin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 14 334 | 14 334 |
| 1955 | 1955 |    | 13 487 | 13 487 |
| 1960 | 1960 |    | 12 345 | 12 345 |
| 1965 | 1965 |    | 11 342 | 11 342 |
| 1970 | 1970 |    | 10 837 | 10 837 |
| 1975 | 1975 |    | 11 058 | 11 058 |
| 1980 | 1980 |    | 11 463 | 11 463 |
| 1985 | 1985 |    | 11 473 | 11 473 |
| 1990 | 1990 |    | 12 068 | 12 068 |
| 1995 | 1995 |    | 12 306 | 12 306 |
| 2000 | 2000 |    | 12 105 | 12 105 |
| 2005 | 2005 |    | 12 252 | 12 252 |
| 2010 | 2010 |    | 12 370 | 12 370 |
| 2015 | 2015 |    | 12 455 | 12 455 |
| 2020 | 2020 |    | 12 912 | 12 912 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 314 | 10,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 167 | 1,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 834 | 6,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 140 | 81,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 64 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 51 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 494 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 166 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,6 %
18–64-vuotiaat: 57,4 %
65 vuotta täyttäneet: 25,1 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,9 | 5,8 |
|   | jalostus | 22,2 | 22,3 |
|   | palvelut | 69,0 | 70,4 |
|   | tuntematon | 1,9 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 820 | 5 780 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 83,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 40,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 320 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tanumshede | 1 697 |
| 2 | Grebbestad | 1 401 |
| 3 | Fjällbacka | 859 |
| 4 | Hamburgsund | 818 |
| 5 | Rabbalshede | 275 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Havsstensund
Tegelstrand
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bullarebygden och Smeberg
Edsvik+Ulmekärr
Havstenssund
Krossekärr och Kuseröd
Kuseröd och Lunden
Kville
Kämpersvik
Lur
Långesjö
Resö
Rådalen + Källeviken
Sannäs
Sponslätt + Saltebro
Säm + Tanums station
Tegelstrand + Vassviken
Östad
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tanumin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 7 | 7 | 8 | 8 | 7 | 8 | 7 | 8 | 7 | 9 | 10 | 9 | 12 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 17 | 16 | 16 | 14 | 11 | 10 | 9 | 9 | 8 | 10 | 12 | 11 | 9 | 8 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 7 | 7 | 5 | 9 | 9 | 7 | 7 | 7 | 7 | 5 | 5 | 5 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 3 | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 11 | 11 | 11 | 12 | 11 | 10 | 9 | 12 | 10 | 10 | 9 | 8 | 9 | 9 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 4 | 5 | 5 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bottnan piiri
Fjällbackan piiri
Kvillen piiri
Lurin piiri
Mon piiri (Bohuslän)
Naverstadin piiri
Svennebyn piiri
Tanumin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Tanum
Lur
Naverstad-Mo
Kville
Fjällbacka
Bottna
Svenneby