Mayojen historia
Keskusten synty > Klassisen kulttuurin romahdus

Myöhäisklassisen kauden alussa noin 600 jaa. Teotihuacán romahti ja sieltä ei saatu enää kauppatavaroita. Maya-alueella väestö jatkoi huippunopeaa kasvuaan. Rakennettiin suurempia monumentteja kuin koskaan. Noin 650–750 jaa. kuninkaanpalatseja tehtiin erityisen paljon, ja vuoden 700 jaa. jälkeen alkoi ilmestyä myös valtavia aatelisten palatseja. Nämä lienevät olleen maallisia, ei uskonnollisia. Tämä voi viitata ainakin osittaiseen maallistuneiden johtajien merkityksen kasvuun. Keramiikkatyylit vaihtelivat nopeasti toisin kuin klassisen ajan alussa, mikä viittaa kasvavaan kilpailutalouteen. Seinämaalauksissa näkyy merkkejä sotien yleistymisestä, niissä vankeina on usein korkea-arvoinen henkilö.
Kesskisen Peténin klassinen maya-alue luhistui melko nopeasti välillä 750–1050 jaa. ja suuret asutuskeskukset hylättiin. Romahdus näkyy nimenomaan kuninkaiden ja aatelisten vallan häviämisenä, suuria monumentteja ei enää tehty ja kirjoitus hylättiin. Väestö näyttää laskeneen hitaammin ainakin joillain seuduilla, mm Copanissa. Kuva akillisestä romahduksesta ei ole aivan yksiselitteinen, eri alueet ja keskukset kukoistivat ja romahtivat eri aikoina.
Vakava kuivuus koetteli maya-aluetta noin vuodesta 750, ja paheni kovaksi vuoden 800 jälkeen toistuen aaltomaisesti 50 ja 200 vuoden jaksoissa. Noin vuonna 810 koettiin paha kuivuuspiikki. Pahimmat kuivuuskaudet kestivät vuosikausia. Kuivuus on voinut ensi alkuun pilata sadon ja pitkittyessään maaperän, kun monilla alueilla veden saanti riippui sadevesisäiliöiden täyttymisestä. Copanin seuduilla näyttää eroosio tuhonneen ylärinteiden pellot jo vuoteen 700 jaa. mennessä. Samoihin aikoihin ainakin Petexbatúnin alueella käytiin mayakaupunkien välisiä ankaria ja tuhoisia taisteluja, joihin näyttää liittyneen lopulta sotaisten niin sanottujen Putúnin mayojen tunketuminen seudulle. Nämä olivat saaneet vaikutteita pohjoisemmasta Meksikosta. Putúnin mayojen keskus oli aiemmalla olmeekkialueella sijainnut Xicalanco. Putúnin mayoja on pidetty kauppias- ja sotataipumustensa takia tuon ajan ja seudun viikinkeinä. Pääteklassisella ajalla leviittäytyi pohjoisen jukatanin Puuc-tyyli, jossa myös oli meksikolaisvaikutteita.
Maatalousväestö on ehkä joutunut jättämään pellot viljelemättä, sotatoimien takia. On myös arveltu,kenen mukaan? että kasvaneen ylimystön aiheuttama vero- ja työrasitus ajoi kansan kapinaan. Syynä voisi olla näiden yhdistelmä: kuivuuden aiheuttama huono sato saattoi ajaa väestön kapinaan "kaikkitietäviä" pappeja ja ylimystöä vastaan. Väärän viljelyn ja metsien hakkuun on väitetty aiheuttaneen vakavan ekokatastrofin. Vaikka arkeologisia todisteita ei olekaan, on veikkailtu maanjäristystä ja tulivuorenpurkausta sekä pyörremyrskyä. Romahduksen syynä voi olla monia yhtaikaa vaikuttaneita.lähde?
Kulttuurin painopiste siirtyi pohjoiseen Jukataniin sekä etelään Guatemalaan. Noin 900-luvulla maya-alueelle tunkeutui Itza-tolteekkiheimo Kukulcanin johdolla, ja he perustivat keskuksensa 692 autioituneeseen Chichen Itzáan. Pian Uxmalin ja Mayapánin kanssa syntyi mayakronikoiden mukaan liitto, Mayapánin liitto eli "uusi valtakunta" 987—1194. Syttyi sota, jonka Mayapán voitti. 1441 mayat hyökkäsivät itzojen pääkaupunkiin hävittäen kaupungin.lähde?
Espanjalaisten saapuessa maya-alueelle vuonna 1527 oli heillä vastassaan hajanaisia kaupunkivaltioita, jotka taistelivat raivokkaasti valloittajia vastaan. Espanjalaisten toinen valloitusretki 1542 johti Jukatanin mayojen kukistamiseen ja heidän orjuuttamiseensa. Mayoja pakeni Peténiin, jossa he saivat olla rauhassa vuoteen 1618 asti. Tayasal, viimeinen mayakaupunki, kukistui vasta vuonna 1697.lähde?