stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Graalin malja
Graalin malja taiteessa ja viihteessä

Graalin legenda esiintyy Richard Wagnerin oopperoissa Parsifal ja Lohengrin.
Graalin maljaa etsitään Dan Brownin menestysromaanissa Da Vinci -koodi (2003). Browin romaani perustuu 1982 julkaistuun Michael Baigentin, Richard Leighin ja Henry Lincolnin Pyhä veri, pyhä Graal -teokseen. Sen mukaan Graalilla tarkoitettaisiin salattua tietoa tai Jeesuksen ja Magdalan Marian tytärtä ja tämän jälkeläisiä. "Graalin malja" olisi Jeesuksen ja Marian viimeinen verisukulainen.
Michael P. Spradlin on tehnyt Graalin maljasta kirjatrilogian Nuori Temppeliherra, joka sisältää osat Graalin Vartija, Kohtalon polku ja Viimeinen mittelö.
Aihetta on käsitelty useissa elokuvissa kuten Indiana Jones ja viimeinen ristiretki sekä Monty Python -ryhmän elokuvassa Monty Pythonin hullu maailma.
Graalin malja on esillä tietokonepeleissä Gabriel Knight 3: Blood of the Sacred, Blood of the Damned ja Broken Sword: The Shadow of the Templars (julkaistu Yhdysvalloissa nimellä Circle of Blood).
Graalin malja on inspiroinut ranskalaista laulaja-lauluntekijää Nolwenn Leroyta kappaleeseen ”Mystère”, joka julkaistiin hänen vuoden 2005 albumillaan Histoires Naturelles.
Graalin malja on myös voimakas ase japanilaisessa piirretyssä Sailor Moon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Graalin malja Wikimedia Commonsissa
The Failure of Sir Gawaine: Sir Gawaine and Sir Uwaine at the Ruined Chapel. Ritarit Gawain ja Uwain etsimässä maljaa.
Timo Grönlund

Timo Tapio Grönlund (6. tammikuuta 1954 Tampere – 27. joulukuuta 2022 Pälkäne) oli suomalainen meloja, joka kilpaili kanadalaiskanootilla. Hän kilpaili kansainvälisellä tasolla 1970–1980-luvulla ja edusti seuratasolla Pirkka-Melojia ja Tampereen Vihuria.
Grönlund karsiutui Montrealin olympialaisissa 1976 välierissä kanadalaisyksiköiden 500 metrillä ja keräilyerissä 1 000 metrillä. Moskovassa 1980 hän sijoittui kuudenneksi sekä 500 että 1 000 metrillä. Los Angelesin olympialaisissa 1984 hän oli neljäs 1 000 metrillä ja viides 500 metrillä. Soulissa 1988 hän karsiutui 500 metrillä välierissä ja 1 000 metrillä keräilyerissä.
MM-kilpailuissa Grönlund sijoittui kanadalaisyksiköissä 500 metrillä kahdeksanneksi ja 1 000 metrillä seitsemänneksi vuonna 1973, 1 000 metrillä kuudenneksi ja 10 000 metrillä viidenneksi 1975 sekä 10 000 metrillä neljänneksi 1983. Hän saavutti nuorten EM-pronssia yksiköiden 500 metrillä vuonna 1971. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti 18 kultamitalia vuosina 1973–1988.
Grönlund voitti yhteensä 85 Suomen-mestaruutta, joista yksi tuli maratonmelonnasta. Kanadalaisyksiköissä hän voitti mestaruuden 500 metrillä vuosina 1971–1986 ja 1989–1990, 1 000 metrillä 1970–1986 ja 1988–1990 sekä 10 000 metrillä 1971–1986 ja 1988–1990.
Timo Grönlundin serkku Lasse Grönlund voitti 21 Suomen-mestaruutta kanadalaiskaksikoissa, muun muassa Timo Grönlundin parina vuosina 1970–1975.
Grönlund kuoli liikenneonnettomuudessa Pälkäneellä 27. joulukuuta 2022. Tampereen suuntaan matkalla olleen Grönlundin ohjaama henkilöauto alkoi heittelehtiä valtatie 12:n ja kantatie 57:n risteyksessä ja törmäsi vastaan tulleeseen raskaaseen ajoneuvoon.
Gregorius XIII

| Gregorius XIII |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Ugo Buoncompagni
Syntynyt: 1502
Kuollut: 1585
Paavi
Paavius alkoi:  13. toukokuuta 1572
Paavius päättyi:  10. huhtikuuta 1585
Edeltäjä:  Pyhä Pius V
Seuraaja:  Sixtus V
 Nimikirjoitus
Paavi Gregorius XIII, syntymänimeltään Ugo Buoncompagni, oli paavina 13. toukokuuta 1572 – 10. huhtikuuta 1585). Hän pyrki valloittamaan takaisin katoliselle kirkolle ne alueet, jotka uskonpuhdistus oli siltä vienyt. Hän oli katolisen vastauskonpuhdistuksen huomattavimpia paaveja ja jesuiittojen suosija. Hänen määräyksestään vuonna 1582 otettiin käyttöön gregoriaaninen kalenteri.
Vastauskonpuhdistajana

Gregorius XIII muun muassa lähetti Skandinaviaan jesuiittaisä Antonio Possevinon taivuttelemaan Ruotsin kuningas Juhana III:ta käätymään takaisin katoliseen kirkkoon. Possevinon matkakertomuksen mukaan erityisesti suomalaiset olisivat olleet valmiita jättämään luterilaisuuden, koska olivat mieltyneet vanhoihin kirkonmenoihin.
Ranskan uskonsodissa Gregorius XIII tuki katolisia heidän sodassaan protestanttisia hugenotteja vastaan. Hän jopa lyötätti juhlamitalin sen johdosta, että Ranskan katoliset olivat surmanneet noin 10 000 hugenottia, jotka olivat tulleet juhlimaan hugenottien johtomiehen Navarran kuninkaan Henrik Bourbonin (myöhempi Ranskan kuningas Henrik IV) ja Ranskan kuninkaan sisaren häitä Pariisiin. Tästä Pyhän Bartolomeuksen yön tapahtumasta on Vatikaanin palatsin valtaistuinsalissa fresko, jonka Giorgio Vasari maalasi Gregorius XIII:n määräyksestä.
Näistä tapahtumista huolimatta myöhemmin kuninkaaksi kruunattu entinen hugenottiprotestantti Henrik IV kääntyi lopulta katoliseen uskoon, mutta paavin harmiksi hän myös sääti niin sanotulla Nantesin ediktillä Ranskaan uskonvapauden ja oli siten lojaali myös entisille hugenottiveljilleen.
Gregorius XIII antoi siunauksensa Espanjassa toimineen nuntiuksensa suunnitelmalle salamurhata Englannin kuningatar Elisabet I. Hän julisti hankkeen olevan Jumalan silmissä armollinen teko. Suunnitelma kumminkin epäonnistui.
Hän toimi vastauskonpuhdistajana myös humanistisella puolella lahjoittamalla paaviutensa aikana kaksi miljoonaa kultarahaa vähävaraisille opiskelijoille. Opiskelijoita varten hän perusti lukuisia pappisseminaareja Roomaan niin englantilaisille, saksalaisille kuin kreikkalaisillekin. Myös lähetystyön hän otti vakavasti lähettämällä lähetyssaarnaajia aina Japaniin saakka.
Kalenterin uudistajana

Gregorius XIII:n määräyksestä katolisissa maissa otettiin käyttöön hänen nimeään kantava gregoriaaninen kalenteri. Siihen siirryttiin lokakuussa 1582, jolloin lokakuun 4. päivän jälkeen seurasi suoraan 15. lokakuuta. Protestanttisissa ja ortodoksisissa noudatettiin kuitenkin vielä pitkään tämän jälkeen vanhaa juliaanista kalenteria, joten niissä oli eri päivämäärä kuin katolisissa maissa. Esimerkiksi Englannissa ja sen siirtomaissa uuteen ajanlaskuun siirryttiin vasta vuonna 1752, Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa 1753 ja Venäjällä vasta 1918.
Tibor Gruborovics

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 9. elokuuta 1959 (ikä 65)
Syntymäpaikka: Kiskunhalas, Unkari
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 184 cm
Junioriseurat
: Pécsi MFC
: Véméndi Kiniszi SK
: Komlói Bányász SK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1978–1980 | MTK-VM SK | 8 | (0) |
| 1979–1980 | → H. Bem József SE (laina) |  |  |
| 1981–1987 | SZEOL AK | 93 | (14) |
| 1987–1989 | Békéscsaba ESSC | 39 | (1) |
| 1989–1995 | MP | 177 | (20) |
| 1997 | MP | 9 | (2) |
| 1999 | WP-35 | 13 | (6) |
| 2000 | MiPa | 7 | (2) |
| 2005 | HiHa | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 347 | (45) |
Valmennusura
1996: MP
2004: MiKi
2005: HiHa
2007–2008: SavU
2009–2012: PU-62 (naiset)
2013–2014: MP
2019-2022: SaPa
2023-: PU-62 (T18 & naiset)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tibor Gruborovics (s. 9. elokuuta 1959 Kiskunhalas, Unkari) on unkarilainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, joka tunnettiin erityisesti vapaapotkuistaan.
Gruborovics pelasi juniorina Pécsi MFC:ssä, Véméndi Kinisz SK:ssa sekä Komlói Banyasz SK:ssa. Hän esiintyi Unkarin pääsarjassa yhteensä 140 kertaa ja teki 15 maalia kuuden kauden aikana MTK-VM SK:ssa, SZEOL AK:ssa sekä Békéscsaba ESSC:ssa. Gruborovics oli Békéscsabassa mukana voittamassa Unkarin cup-finaalia 1988, ollen ratkaisevassa roolissa tekemällä ottelun voittomaalin vapaapotkusta. Kaudeksi 1989 hän siirtyi SM-sarjassa pelanneeseen Mikkelin Palloilijoihin.
Gruborovics oli avainpelaajia MP:n voittaessa ensimmäiset SM-mitalinsa kahteenkymmeneen vuoteen 1990 ja 1991. Hän pelasi Mikkelissä 177 pääsarjaottelussa ja onnistui maalinteossa 20 kertaa kausina 1989–1995. Vuonna 1996 Gruborovics siirtyi Mikkelin Palloilijoiden päävalmentajaksi. Kausi päättyi kuitenkin pettymykseen MP:n sijoittuessa sarjassa viimeiseksi ja pudoten Ykköseen. Gruborovics ei jatkanut toimessaan, mutta palasi joukkueeseen pelaajana ja esiintyi Ykkösessä yhdeksässä ottelussa. Kausina 1999–2000 hän pelasi Kolmosta Warkauden Pallossa ja Kakkosta Mikkelin Pallossa.
Edustusjoukkueen päävalmentajana Gruborovics toimi seuraavan kerran Kakkoseen kaudelle 2004 nousseessa Mikkelin Kissoissa. Joukkue vältti karsijan paikat sijoittumalla itälohkossa yhdeksänneksi, mutta Gruborovicsin sopimusta ei jatkettu. Kaudella 2005 hän toimi Hiirolan Hakan päävalmentajana Kolmosessa. Vuosina 2007–2008 Gruborovics valmensi saman sarjatason Savilahden Urheilijoita. Joulukuussa 2008 hänet palkattiin Naisten Kolmosessa pelanneeseen Porrassalmen Urheilijoihin. Ensimmäisellä kaudellaan Gruborovics onnistui nostamaan joukkueen Kakkoseen, jossa hän valmensi sitä seuraavat kolme vuotta.
Kaudeksi 2013 Gruborovics palasi takaisin miesten sarjoihin ja aloitti toista kertaa nyt Kakkosessa pelanneen Mikkelin Palloilijoiden päävalmentajana. Kahtena vuotenaan MP:ssä hän johdatti joukkueen itälohkon perättäisille toisille sijoille, jääden täpärästi molempina kausina lohkovoitosta ja paikasta nousukarsinnoissa.
Gruborovicsin poika Tamás on myös ammattilaisjalkapalloilija.
Saavutukset

Unkarin cup 1988
SM-hopea 1991
SM-pronssi 1990
Guido Grönvall

Jonas Axel Guido Grönvall (10. kesäkuuta 1852 Vaasa – 6. heinäkuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen sanomalehdentoimittaja.
Grönvallin vanhemmat olivat raatimies Jonas Grönvall ja Emilia Karolina Rindell. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta, opiskeli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1878.
Grönvall työskenteli opettajana ennen antautumistaan toimittajanuralle. Hän perusti vuonna 1886 Hjalmar Londénin kanssa ruotsinmielisen Figaro-lehden, joka lakkasi jo muutaman kuukauden kuluttua. Sen jälkeen Grönvall työskenteli neljännesvuosisadan ajan Hufvudstadsbladetin uutistoimittajana.
Zdeněk Grygera

Zdeněk Grygera
Zdeněk Grygera (s. 14. toukokuuta 1980 Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän lukeutui 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Tšekin maajoukkueen vakiomiehistöön.
Grygera pelasi vuodet 1998–2000 FK Drnovicessa ja 2000–2003 Sparta Prahassa, missä hän voitti maansa mestaruuden vuosina 2001 ja 2003, ennen siirtymistään Amsterdamin Ajaxiin. Hän voitti Alankomaiden mestaruuden vuonna 2004 ja cupin vuonna 2006. Vuodet 2007–2011 hän pelasi italialaisseura Juventuksessa ja vielä kauden 2011–2012 englantilaisseura Fulhamissa.
Grygera pelasi maajoukkueessa EM-kisoissa 2004, MM-kisoissa 2006 ja EM-kisoissa 2008. Kaikkiaan hän pelasi 65 maaottelua ja teki niissä kaksi maalia vuosina 2001–2009.
Aiheesta muualla

Tilastoja UEFAn sivuilla
Tšekin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2004
1 Čech |
2 Grygera |
3 Mareš |
4 Galásek |
5 Bolf |
6 Jankulovski |
7 Šmicer |
8 Poborský |
9 Koller |
10 Rosický |
11 Nedvěd |
12 Lokvenc |
13 Jiránek |
14 Vachoušek |
15 Baroš |
16 Blažek |
17 Hübschman |
18 Heinz |
19 Týce |
20 Plašil |
21 Ujfaluši |
22 Rozehnal |
23 Kinský |
Valmentaja Brückner
Tšekin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Čech |
2 Grygera |
3 Mareš |
4 Galásek |
5 Kováč |
6 Jankulovski |
7 Sionko |
8 Poborský |
9 Koller |
10 Rosický |
11 Nedvěd |
12 Lokvenc |
13 Jiránek |
14 Jarolím |
15 Baroš |
16 Blažek |
17 Štajner |
18 Heinz |
19 Polák |
20 Plašil |
21 Ujfaluši |
22 Rozehnal |
23 Kinský |
Valmentaja Brückner
Tšekin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2008
1 Čech |
2 Grygera |
3 Polák |
4 Galásek |
5 Kováč |
6 Jankulovski |
7 Sionko |
8 Fenin |
9 Koller |
10 Svěrkoš |
11 Vlček |
12 Pospěch |
13 Kadlec |
14 Jarolím |
15 Baroš |
16 Blažek |
17 Matějovský |
18 Sivok |
19 Skácel |
20 Plašil |
21 Ujfaluši |
22 Rozehnal |
23 Zítka |
Valmentaja Brückner
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Tšekki
Groix’n taistelu

Groix’n taistelu oli Ranskan vallankumoussotiin liittyvä meritaistelu Ranskan länsirannikolla 23. kesäkuuta 1795 Louis Thomas Villaret de Joyeusen johtaman Ranskan laivaston ja Alexander Hoodin johtaman Britannian kuninkaallisen laivaston välillä.
Alexander Hoodin laivasto-osastoon kuului neljätoista linjalaivaa, joista lippulaivana toimi 100-tykkinen ensimmäisen luokan linjalaiva HMS Royal George. Vara-amiraali Villaretin komennossa oli kaksitoista linjalaivaa. Taistelu kesti ainoastaan kaksi tuntia 40 minuuttia, jona aikana kolme ranskalaisalusta vallattiin. Taistelu keskeytyi, kun taistelevat osastot ajautuivat liian lähelle rannikkoa.
Laivastot

| Alus | tykkejä | komentaja | Huom! |
| --- | --- | --- | --- |
| Royal George | 100 | William Domett | amiraali Hoodin lippulaiva |
| Queen Charlotte | 100 | Sir Andrew Snape Douglas | - |
| Queen | 98 | William Bedford | vara-amiraali Sir Alan Gardner |
| London | 98 | Edward Griffith | vara-amiraali John Colpoys |
| Prince of Wales | 98 | John Bazely | kontra-amiraali Henry Harvey |
| Prince | 98 | Charles Powell Hamilton | - |
| Barfleur | 98 | James Richard Dacres | - |
| Prince George | 98 | William Edge | - |
| Sans Pareil | 80 | William Browell | vara-amiraali lordi Hugh Seymour |
| Valiant | 74 | Christopher Parker | - |
| Orion | 74 | James Saumarez | - |
| Irresistible | 74 | Richard Grindall | - |
| Russell | 74 | Thomas Larcom | - |
| Colossus | 74 | John Monkton | - |
| Thalia | 36 | lordi Henry Paulet | - |
| Nymphe | 36 | George Murray | - |
| Aquilon | 32 | Robert Barlow | - |
| Astraea | 32 | Richard Lane | - |
| Babet | 20 | Edward Codrington | - |
| Maegera | - | Henry Blackwood | polttolaiva |
| Incendiary | - | John Draper | polttolaiva |
| Charon | - | Walter Locke | sairaalalaiva |
| Argus | - | - | loggertti |
| Dolly | - | - | loggertti |

| Alus | tykkejä | komentaja | Huom! |
| --- | --- | --- | --- |
| Peuple Souverain | 118 | - | vara-amiraali Louis Thomas Villaret de Joyeuse |
| Alexandre | 74 | Francois-Charles Guillemet | vallattu |
| Droits de l'Homme | 74 | - | - |
| Formidable | 74 | Charles-Alexandre Durand-Linois | vallattu |
| Fougueux | 74 | - | - |
| Jean Bart | 74 | - | - |
| Mucius | 74 | - | - |
| Nestor | 74 | - | - |
Révolutionnaire: -
| Redoutable | 74 | - | - |
| Tigre | 74 | Jacques Bedout | vallattu |
| Wattignies | 74 | - | - |
| Zélé | 74 | - | - |
Lopputulos

Ranskalaiset menettivät kolme linjalaivaa, jotka britit valtasivat.
Graafi

Verkko eli graafi on matematiikkaan (graafiteoria eli verkkoteoria) ja tietojenkäsittelytieteeseen liittyvä käsite. Se koostuu solmuista ja niitä yhdistävistä kaarista. Matemaattisesti ilmaistuna verkko on järjestetty pari
jossa V on joukko solmuja (engl. vertex, node) ja E joukko kaaria (linkkejä, viivoja, välejä; engl. link, edge). Kaarijoukon määritelmä voi vaihdella, mutta yleisin tapaus on
jolloin kaarella voi olla suunta ja se voi yhdistää solmun itseensä. Graafina voidaan mallintaa monia ongelmia, jotka pystytään ratkaisemaan algoritmisesti tietojenkäsittelytieteen keinoin.
Luokittelu

Verkkoja voidaan jaotella eri luokkiin sen mukaan, mitä ominaisuuksia niillä on. Jos esimerkiksi verkon jokaista solmuparia (a, b) yhdistävää kaarta kohden on myös kaari (b,a), sanotaan, että verkko on suuntaamaton, muuten suunnattu. Jos mistä hyvänsä solmusta päästään mihin tahansa toiseen solmuun kulkemalla riittävän monen solmun ja kaaren kautta, verkko on yhtenäinen. Jos jokaisesta solmusta on kaari kaikkiin muihin solmuihin, verkko on täydellinen. Painotetussa verkoissa verkon solmuihin ja/tai kaariin voidaan liittää painokertoimia.
Luokittelu > Polut ja syklit

Polku on jokin jono solmuja ja niitä yhdistäviä kaaria (vähintään yksi) niin, että polku alkaa solmusta, päättyy solmuun ja kulkee solmusta seuraavaan kaarta pitkin. Jos polku alkaa samasta solmusta kuin mihin se päättyy, sitä kutsutaan sykliksi tai kierrokseksi. Verkko, jossa ei ole syklejä, on syklitön, ja siinä solmusta pääsee jokaiseen toiseen solmuun vain yhtä reittiä pitkin.
Luokittelu > Puu

Suuntaamatonta syklitöntä verkkoa kutsutaan puuksi. Puun kaaria kutsutaan myös oksiksi. Lehdiksi kutsutaan solmuja, joilla on vain yksi naapuri.
Tietorakenne

Tietojenkäsittelytieteessä verkkoa käytetään myös abstraktina tietotyyppinä tai tietorakenteena. Se toteutetaan yleensä vieruslistoina tai vierusmatriisina. Vieruslistaesityksessä solmun naapurit säilötään linkitettyyn listaan. Vierusmatriisiesityksessä matriisin alkion (a, b) arvo on tosi, jos solmusta a on kaari solmuun b, muuten epätosi.
Aina verkkoa ei tarvitse toteuttaa konkreettisena tietorakenteena. Solmun perusteella voidaan generoida lennossa uusia solmuja. Rekursiiviset funktioiden kutsut saattavat muodostaa verkkomaisen rakenteen. Joskus solmuista tiedetään ennalta jotain: esimerkiksi ruudukon ruudulla (x, y) on aina kahdeksan naapuria: (x + 1, y), (x, y + 1), (x + 1, y + 1) ja niin edelleen.
Sovellusalueita

Verkkoja ja niihin liittyviä algoritmeja käytetään varsin monissa erilaisissa sovellutuksissa. Esimerkkeinä mainittakoon vaikkapa lyhimmän tai ylipäätään reitin etsiminen ja riippuvuussuhteiden esittäminen sopivassa järjestyksessä (ks. topologinen lajittelu). Ylipäätään minkä hyvänsä ongelman ratkaisu, missä tiedetään alkutila, sallitut seuraajatilat ja tavoitetila (mutta ei suoraan miten sinne päästään), voidaan ainakin periaatteessa tuottaa verkkoalgoritmeilla.
Esimerkkejä

Verkkoja voidaan mallintaa monin eri tavoin. Ohessa esimerkki suuntaamattomasta verkosta, joka kuvaa VR:n rataverkkoa muutaman suuremman kaupungin osalta:
G = (("Tampere", "Turku"), ("Tampere", "Jyväskylä"), ("Tampere", "Helsinki"), ("Helsinki", Turku"), ("Tampere", "Oulu"))
Yllä oleva verkko voitaisiin esittää visuaalisesti vaikkapa näin:
Verkon kuvaajasta näkee esimerkiksi sen, että Helsingistä pääsee suoraan Turkuun, mutta Jyväskylästä ja Oulusta pitää mennä aina Turkuun Tampereen kautta.
Verkkoteorian ongelmia

Verkkoteoriaan liittyy monia kuuluisia avoimia ongelmia, joiden ratkaiseminen toisi keksijälle mainetta ja kunniaa. Monet verkkoteorian ongelmista luokitellaan tietojenkäsittelytieteessä NP-täydellisiksi. Se tarkoittaa lyhyesti sanottuna sitä, että kyseinen ongelma on nykyisten tietokoneiden laskentakapasiteetin ulkopuolella, jos verkon solmujen tai kaarten joukko kasvaa riittävän isoksi. Emme siis tiedä menetelmää, jolla kyseinen ongelma voidaan ratkaista järkevässä ajassa.
Ehkä tunnetuin NP-täydellisistä ongelmista on kauppamatkustajan ongelma, jossa on tavoitteena löytää lyhin mahdollinen reitti, joka kulkee kaikkien kauppamatkustajan listassa olevien kaupunkien kautta. Tietojenkäsittelytiede ei kuitenkaan ole varma siitä, ovatko NP-täydellisiksi luetellut ongelmat ratkaistavissa jollain menetelmällä polynomisessa ajassa.
Kirjallisuutta

Ruohonen, Keijo: Graafiteoria.  (Opintomoniste 136)  Tampere:  TTKK, 1990.  ISBN 951-721-530-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Graafi Wikimedia Commonsissa
Kuva suunnatusta graafista, jossa on 8 solmua ja 9 kaarta.
Kuva suuntaamattomasta graafista, jossa on 4 solmua ja 4 kaarta.
Greta

| Greta |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  20. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Gretel, Reetta, Reeta, Kreeta
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Margareta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Greta on naisen etunimi, pääasiassa englannin-, saksan- ja ruotsinkielisissä maissa esiintyvä Margareta-nimen lyhentymä. Suomessa siitä ovat syntyneet myös muunnokset Reetta, Reeta ja Kreeta.
Suomessa nimi Greta on annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä 4 194 henkilölle. Gretan nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 20. heinäkuuta, Margaretan päivänä.
Tunnettuja Gretoja

Greta Andersen (1927–2023), tanskalainen uimari ja olympiavoittaja
Gréta Arn (s. 1979), unkarilais-saksalainen tennispelaaja
Greta Backman-Dahlgren (1909–1981), suomenruotsalainen kirjailija
Greta Bjurström (1889–1970), suomenruotsalainen kirjailija
Greta Blomqvist (s. 1939), suomenruotsalainen kirjailija
Greta Brotherus (1915–1999), suomalainen näyttelijä, laulaja, journalisti ja teatterikriitikko
Greta Bösel (1908–1947), saksalainen keskitysleirinvartija ja sotarikollinen
Greta Dahlström (1887–1978), suomalainen musiikkipedagogi
Greta Erikson (1919–2014), ruotsalainen pianisti, pianopedagogi ja professori
Greta Fougstedt (1913–1988), suomalainen oopperalaulaja ja näyttelijä
Greta von Frenckell-Thesleff (1881–1967), suomenruotsalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija
Greta Garbo (1905–1990), ruotsalainen elokuvanäyttelijä
Greta Gerwig (s. 1983), yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Greta Grönholm (1923–2015), suomalainen meloja
Greta Grönlund (1887–1974), suomalainen suomalainen pukuompelun opettaja, Ammattienedistämislaitoksen osastonjohtaja ja oppikirjojen tekijä
Greta von Haartman (1889–1948), suomalainen oopperalaulaja
Greta Hällfors-Sipilä (1899–1974), suomalainen taidemaalari
Greta Jansson (1894–1972), suomenruotsalainen kirjailija
Greta Johansson (1895–1978), ruotsalainen uimahyppääjä ja uimari
Greta Lisa Jäderholm-Snellman (1894–1973), suomalainen keraamikko ja vapaa toimittaja
Greta Klärich (1881–1968), suomalainen kansalaisaktivisti, Maitopisarayhdistyksen perustaja ja yksi neuvolatoiminnan alkuunpanijoista
Greta von Konow, o. s. Björkstén (1902–1999), suomalainen oopperalaulaja
Greta Kraus (1907–1998), kanadalainen cembalisti, pianisti ja pedagogi
Greta Krohn (1881/1891–1962), yksi Lotta Svärd -järjestön perustajista
Greta Langenskjöld (1889–1974), suomalainen kirjailija, rehtori ja kriitikko
Greta Laurent (s. 1992), italialainen maastohiihtäjä
Greta M. Ljung (1941–2024), amerikansuomalainen tilastotieteilijä
Greta Onnela (1910–1957), suomalainen uimahyppääjä
Greta Peck (1911–2008), amerikansuomalainen liikemies ja lahjoittaja, näyttelijä Gregory Peckin ensimmäinen puoliso
Greta Pitkänen (1911–1938), suomalainen laulaja ja elokuvanäyttelijä
Greta Rajala-Rinne (1912–2009), suomalainen päätoimittaja ja järjestöjohtaja
Greta Kaisa Renström (1776–n. 1850), suomalainen kansanparantaja
Greta Scacchi (s. 1960), italialais-englantilainen näyttelijä
Greta Schalin (1897–1993), suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko
Greta Silvenius (1885–1970), suomalainen Lotta Svärd -järjestön varapuheenjohtaja
Greta Skogster (1900–1994), suomalainen tekstiilitaiteilija
Greta Small (s. 1995), australialainen alppihiihtäjä
Gréta Salóme Stefánsdóttir (s. 1986), islantilainen laulaja
Greta Thunberg (s. 2003), ruotsalainen ilmastoaktivisti
Greta Westerholm (1886–1971), suomenruotsalainen kirjailija
Kuvitteellisia Gretoja

Greta, Pokémon
Greta Gustafsson, päähenkilö elokuvassa Vale-Greta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Greta Wikimedia Commonsissa