stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särre
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiltit Ihmiset | ”Eka levy” | Ulos musta (osa 3) |  | 2005 |
| Kemmuru | ”Goodbye Mister White Man” | Kehumatta paras | Super Janne, Seyed Ali, Tonoslono, Karri Koira & Rolf Teneriffa | 2006 |
| Kemmuru | ”Siis missä mentiin?” | Kehumatta paras | RPK | 2006 |
| Niko & Tapsa | ”Pakollinen edustusbiisi” | Tässä kaupungissa tuulee aina |  | 2007 |
| Giant Räbät | ”Paremmissakin piireissä” | 1. erä |  | 2008 |
| Edu Kehäkettunen & DJPP | ”Oi, mitä miehiä” | Hyvän olon konsultit |  | 2008 |
| Ruudolf | ”Tiikerinsilmä” | Born in the U.S.A. |  | 2008 |
| Tykopaatti | "Eläkkeellä" | Luopioisten luja |  | 2008 |
| Niko & Tapsa | ”Tyttöi, räppii & lenkkareita” | Parhaita päiviä |  | 2009 |
| Saurus | ”Tartu kii (Aika rientää)” | Neon Saurus | Loost Koos | 2009 |
| Opaali | ”W.M.D.” | Hinnalla millä hyvänsä | Aksim | 2010 |
| Jake the Break & Flam | ”Rattaat pyörimään” | Rattaat pyörimään |  | 2011 |
| Kube | ”Vimosen päälle” | Kubenrapinat mixtape | Kesken & Mäkki | 2012 |
| Aivovuoto | ”Piilotajunnasta sylkee myrkkyy” | Aivovuoto | Kosola | 2013 |
| Kube | ”Kenkäboxi remix” | Lentokonetila | OG Ikonen, DJ Kridlokk, Chebaleba, Eevil Stöö & Dada | 2013 |
| JVG | ”Mist sä tuut?” | Voitolla yöhön | Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Gasellit & Kube | 2014 |
| Aksim | "Huudeille" | Isompaa kuin Aksim | Tuuttimörkö & DJ Kridlokk | 2014 |
| Tantr Slangrr | "Katutyömies" | Molotonon Cocktail 2 | Loost Koos | 2015 |
| JVG | "Mist sä tuut Pt. 2" | Mistä sä tuut EP | Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Gasellit & Kube | 2016 |
| Aksim | "Kuumaa ilmaa" | Kymmenen euron kesämekot |  | 2017 |
| Adikia | "Niket" | Äiti |  | 2021 |
| Edu Kehäkettunen | "Taksiuudistus" | Antaa Faijan Jörniä |  | 2023 |
Aiheesta muualla

Särre Myspacessa (englanniksi)
Loost Koos Myspacessa (englanniksi)
Rutilus Recordsin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Rutilus Records Myspacessa (englanniksi)
Särre Räppilapsuus -sarjassa
Särre Tekijänä -sarjassa (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  MusicBrainz
Saraavesi

| Saraavesi |
| --- | --- |
 Näkymä Saraakalliolta Saraavedelle
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°25′25″N, 25°58′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saraaveden alue (14.32)
Laskujoki:  Kuhankoski Leppäveteen 
Taajamat:  Laukaan kirkonkylä
Järvinumero:  14.321.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,7 m  
Pituus:  10,5 km  
Leveys:  5,8 km  
Rantaviiva:  62,4969 km  
Pinta-ala:  10,4882 km²  
Tilavuus:  0,06076657763 km³  
Keskisyvyys:  5,79 m  
Suurin syvyys:  39,85 m  
Saaria:  27 
 fiSaraavesi 
Saraaveden Laukkavirta kuvattuna Liisanniemen sillalta pohjoiseen päin.
Saraavesi  eli Saravesi  on Keski-Suomessa Laukaassa kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 049 hehtaaria eli 10,5 neliökilometriä, se on 10,5 kilometriä pitkä ja 5,8 kilometriä leveä. Järvi on kapea ja se on kuin suuri Y-kirjain, jonka jalka osoittaa pohjoiseen päin. Järvi on säännöstelty, sillä sen lounaispäässä Laukkavirran Kantolansalmen eteläpuolella sijaitsee Kuhankosken voimalaitos ja Kuhankosken kanavan sulku. Järven lounaisosan haara on noin viisi kilometriä pitkä ja korkeintaan kilometrin leveä. Saraavesi haarautuu Hangonniemestä kaakkoon päin. Järven kaakkoispäässä sijaitsee Peukaloinen, joka on järvimäinen ja matala järvenosa, johon Mataroinen laskee vetensä. Vaikka Mataroisella on sama vedenpinnan korkeus kuin Saraavedellä, käsitellään sitä erillisenä järvenä. Järvien välinen raja kulkee Soukkion lahdella yhdystien 16729 sillan kohdalla. Kaakkoispään Kaivannonlahdelta alkaa vielä toinen järvenosa Koivulahti, joka alkaa Liesunsalmesta ja johon laskee Kuusvesi Tarvaalankoskea myöten. Saraaveden järvenselkä alkaa Hangonniemestä ja se on 5,5 kilometriä pitkä. Järvenselän pohjoispäässä sijaitsee Kuusaankoski, jota myöten Vatianjärvi laskee Saraaveteen, ja sen rinnalla on vielä Kuusaankosken kanava. Järvenselän länsirannassa sijaitsee kaareva Laajalahti.
Saraavedellä on 27 saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 25,94 hehtaaria eli noin 2,4 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Tyvelänsaari, Nisusaari, Jänissaari ja Vasikkasaari ovat yli hehtaarin suuruisia. Ranginsaari vaikuttaa kartan mukaan olevan niemi. Muut saaret, joita on 23, ovat yli aarin kokoisia. Muita karttoihin nimettyjä saaria ovat pohjoisesta lukien Pajusaaret, Honkasaari, Kylmäsaari ja Kirkkosaaret. Lounaisessa haarassa sijaitsevat Petääsaari, Rajasaari ja Kahvisaari, ja kaakkoishaarassa Honkasaari, Humalasaari, Pappisaari, Jaakonsaari ja Leposaari. Järven tilavuus on 60,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0608 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 39,9 metriä.
Järven rantaviivan pituus on 62,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 7,9 kilometriä. Saraaveden rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Laajoja peltoalueita on Ränssintaipaleella, Kuhanniemellä ja Koivulahden ympärillä. Laukaan kirkonkylän taajama-alue vie noin puolet Saraaveden länsirannoista. Muu alue on haja-asutusaluetta, joka on tiheämpää Kuusaankoskella ja Kuhankoskella. Järven länsirannoille tulee tiet yhdystieltä 16728, Laukaan kaduilta ja seututieltä 637, joka ylittää Kuusaankosken. Sillan takana se haarautuu seututieksi 637, joka kulkee aluksi kohti koillista. Siellä se haarautuu yhdystieksi 16762, joka jatkaa Koivulahden ohi Tarvaalaan. Tarvaalassa kääntyy yhdystie 16729 länteen, jossa se ylittää Kantolansalmen. Saraaveden läpi kulkee Keiteleen kanavan reitti, johon kuuluvat Kuusaankosken ja Kuhankosken kanavat. Myös Tarvaalankosket on viitoitettu veneilijöille, jotka haluavat liikennöidä Kuusveden ja Saraaveden välillä.
Luontoarvoja

Vatianjärven–Saraaveden alue on Natura 2000 -ohjelmaan otettu suojelualue (394 hehtaaria, FI0900104), joka sisältää monia pieniä suojeltuja alueita kulttuurimaiseman keskellä ja Keitele–Päijänne-kanavan varrelta. Tällaisia alueita ovat esimerkiksi seuraavat alueet. Peukaloinen on pikemminkin matala lahti, jonka ruovikkoinen ja luhtarantainen elinympäristö suosii ranta- ja vesilintuja. Se on maakunnallisesti merkittävä lintuvesistö. Peukaloisen erottaa muusta Saraavedestä Ranginsaari eli Ranginniemi, jonka alavat metsät ovat lehtometsiä. Ranginniemessä kasvaa metsälehmusmetsikköjä ja alue on suojeltu luonnonsuojelulain perusteella. Saraaveden pohjoispään länsirannassa on Oitinmäen harjun rinteitä. Oitinmäki on geologisesti erikoinen harjumuodostuma ja se sisältyy harjujensuojeluohjelmaan. Samoin kuuluvat Honkamäki-Kattamäki-muodostuma Honkaniemeen asti. Saraakallio sijaitsee Hangonniemen kohdalla Saraaveden itärannalla. Sen arvokas kallioalue kohoaa noin 40 metrin korkeuteen ja kalliolla kasvaa esimerkiksi kalliokeuhkojäkälää. Se on myös kansainvälisesti tunnettu kalliomaalausalue, joka tunnetaan nimellä Saraakallion kalliomaalaukset. Kuusaankoski ja Tarvaalankoski kuuluvat koskensuojelulain piirissä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Saraaveden alueella (14.32), jonka Saraaveden lähialueeseen (14.321) järvi kuuluu. Saraavesi on läpivirtausjärvi, jonka kautta virtaavat pohjoisesta päin tulevat niin sanotut Saarijärven reitin ja  Viitasaaren reitin vedet, jotka laskevat Vatianjärven alueen (14.33) kautta Saraaveteen, sekä idästä päin Rautalammin reitin vedet, jotka laskevat Kuusveden–Kynsiveden alueen (14.35) kautta Saraaveteen. Myös itäistä reittiä laskee kaakosta päin Lievestuoreenjärven valuma-alueen (14.39) vedet. Kaikki mainitut reitit virtaavat järven läpi Laukkavirtaan ja jatkavat sieltä seuraavaan Leppäveden alueeseen (14.31) eli Leppäveden ja Vaajanvirran kautta Päijänteeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy. Kuusaankosken pudotus on 4,3 metriä ja Kuhankosken 3,9 metriä. Tarvaalankoskella on pudotusta vain 0,1 metriä.
Saraaveden lähialue (14.321) on valuma-alueeltaan pieni eikä siinä sijaitse kuin kolme muuta järveä, nimittäin Oitinlampi (3 hehtaaria, ha), Härkölampi (2 ha) ja Kaakkolampi (1 ha). Nämä sisältyvät myös Saraaveden alueeseen (14.32), jolla on itsellään viisi pientä valuma-aluetta. Vuojärven valuma-alueella (14.322) sijaitsee Vuojärvi (73 ha), joka laskee Saraaveteen Jokiniemen kohdalla. Asemalammen valuma-alueen (14.323) laskuoja laskee Asemalammesta (23 ha) Kuusaankosken alapuolelle. Sen valuma-alueella sijaitsevat myös Vähänharjunlampi (9 ha), Pörrinlampi (6 ha), Kattalampi (2 ha) ja Vinninlampi (1 ha). Mataroisen valuma-alueen (14.324) lasku-uoma laskee Soukkion kautta Peukaloiseen. Sen valuma-alueella on vain kaksi järveä, eli Mataroinen (201 ha) ja Iso Horilampi (7 ha). Hirvijoki laskee myös Peukaloiseen, mutta sen Hirvijoen valuma-alueella (14.325) ei ole järvimäisiä vesistöjä.
Etymologia

Järven nimen merkityksestä on useita teorioita. Paikalliset käyttävät siitä mieluiten muotoa ”Saravesi”. Sen selitys olisi ehkä 'sarana', eli järvi toimisi vesireittien saranana. Nimen taustalla voisivat olla myös järvessä kasvava saraheinä tai muinainen pähkinäpensas (sara). Järveä on saatettu muinoin kutsua myös ”Sarajavedeksi”, josta olisi muodostunut nykyinen nimi Saraavesi. Tällöin nimen alkuperänä voisivat olla Saraaveden keskeisellä kalliorannalla olevat Saraakallion kalliomaalaukset, sillä kalevalaisperäinen sarajas viittaa tähtikuvioihin, kuten vanha vuoden 1899 matkailijaopas nimen selittää.
Historiaa

Vuoden 1984 peruskartassa on Kantolansalmessa lossi, joka on nykyään korvattu sillalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saraavesi Wikimedia Commonsissa
(14.3)
Laukaan venesatama
Shakkii

| Shakkii> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2021–
Tyylilaji:  hip hop, R&B
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Joosu J   Aksim  
Levy-yhtiö:  PME Records
Shakkii on suomalainen hip hop -duo, jonka muodostavat rap-artisti Joosu J sekä rap-artisti ja tuottaja Aksim. Shakkiin debyttisingle ”23 leukaa” julkaistiin marraskuussa 2021. Heidän debyytti-EP Kirahvi julkaistiin vuonna 2022.
Shakkiin debyyttialbumi Pelaa shakkii julkaistiin 3. lokakuuta 2024. Albumin seitsemäs single ”Makaveli”, jossa vierailee Gettomasa, nousi Spotifyn Suomen Top 50 -listalle, korkeimmillaan sijalle 12. Albumilla vierailevat myös muun muassa Are, Röge, Lyttä ja Gracias.
Diskografia > Studioalbumi

Pelaa shakkii (2024)
Diskografia > EP

Kirahvi (2022)
Diskografia > Singlet

”23 leukaa” (2021)
”Punaiset siivet” (2022)
”Diana (feat. Stepa)” (2022)
”Haaremi / Klaani” (tuplasingle, 2023)
”Rio” (2023)
”Vespa (feat. Lyttä) / Vadelma” (tuplasingle, 2023)
”Sattumaa” (2024)
”Pooloo ja fiilaa (feat. Röge ja Wayne Amor)” (2024)
”Leija” (2024)
”Makaveli (feat. Gettomasa)” (2024)
Kaupunkilapset

| Kaupunkilapset Kymppilinja |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. syyskuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Liekki-P, Don P, Ola, Coma, JV, Phoo, MGI
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Kenola Music
Kymppilinjan muut studioalbumit
|   | Kaupunkilapset 2007 | Valmistaudu olemaan väärässä 2010 |
Kaupunkilapset on rap-yhtye Kymppilinjan ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2007 Kenola Musicin kautta.
Kappaleet

Huomenta Suomi – 4.19  (mukana Pyhimys)
Perhosvaikutus – 3.40
Kuuroille korville – 4.09  (mukana Luminate & Don P)
Onnellisempi – 3.11
Alhainen varas – 3.59
Reunalla – 4.01  (mukana Efu)
Nuku – 4.02
Kaupunkilapset – 4.17
Lopunajan musiikkia – 4.15  (mukana Efu)
Äänetön kuolema – 3.55
Rakentavaa palautetta – 4.09  (mukana Resus)
Juodaan – 4.09
Toivo – 4.36
Paha maa – 3.44  (mukana Paperi-T)
Kiitos, anteeks, näkemiin – 4.09
Tuottajat

Liekki-P: 1, 2
Don P: 3, 12, 14
Ola: 4
Coma: 5, 11, 13
JV: 6
Phoo: 7, 15
MGI: 8, 9, 10
Bisakodyyli

| --- | --- |

Bisakodyyli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4,4'-(pyridin-2-ylmetyleeni)bis(4,1-fenyleeni)diasetaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 603-50-9
ATC-koodi: A06AB02
PubChem CID: 2391
DrugBank: DB09020
Kemialliset tiedot
Kaava: C22H19NO4 
Moolimassa: 361.391 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: Ei imeydy
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, rektaalinen
Bisakodyyli on ummetuslääke, joka annetaan joko tabletteina suun kautta tai peräruiskeena tai peräpuikkona peräsuoleen. Bisakodyyli on niin sanottu kontaktilaksatiivi, jonka tarkoituksena on paikallisesti aiheuttaa suolen toiminnan käynnistyminen. Aine on käytännössä imeytymätön. Sitä ei suositella jatkuvaan käyttöön vaan tilapäisiin ummetusoireisiin. Bisakodyyliä myydään muun muassa kauppanimillä Metalax  tai Toilax
Vaikutusperiaate

Bisakodyyli stimuloi enteeristä hermostoa aikaansaaden rytmistä supistusliikettä pääasiassa paksusuolessa; ohutsuolessa aineen vaikutus on pieni. Kontaktilaksatiivina se lisää nesteen ja suolojen eritystä paksusuoleen.lähde?
No Matter the Season

| No Matter the Season Noah Kin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 30. marraskuuta 2011
 Tuottaja(t): Yonas, Comeetta, M.D. Smile, Armen Jamz, Noah Kin
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 40.15
 Levy-yhtiö: Helsinki Freedom Records
Noah Kinin muut julkaisut
|   | No Matter the Season 2011 | 9fngrs 2012 |
No Matter the Season on suomalaisen rap-artisti Noah Kinin debyyttialbumi, joka julkaistiin Helsinki Freedom Recordsin kautta 30. marraskuuta 2011. Albumin kappaleista "My Name is Noah Kin" ja "Underground" julkaistiin yhteismusiikkivideo nimellä "Intro / Underground" syyskuussa 2011.
Kappaleet

My Name Is Noah Kin – 2.55
Broke – 3.32
S.W.A.T. (Spit Without Any Trouble) – 3.30
Outer Space – 3.37
Nevermore – 3.13  (mukana Ekow)
Brick by Brick – 3.37
No Matter The Season (Let It) – 3.12
Connections – 3.56  (mukana Gracias)
Killed by Radio – 3.20  (mukana Armen Jamz & Matinpoika)
Perfect Strangers – 3.23
Subtitles – 3.30
Underground – 2.50
Arvostelut

Tuoreet Platat:
Lukkarinen

Lukkarinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aleksi Lukkarinen, vapaaottelija, brasilialaisen jujutsun kilpailija ja leuanvetäjä
Hannu Lukkarinen (s. 1949), kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä
Impi Lukkarinen (1918–2010), toimittaja, SDP:n ja TPSL:n kansanedustaja
Irma Lukkarinen (1917–2004), runoilija
Janita Lukkarinen (1993–2020), televisioesiintyjä
Jaska Lukkarinen (s. 1982), rumpali ja sovittaja
Jussi Lukkarinen (1884–1963), kansanperinteen kerääjä ja tutkija
Mari Lukkarinen, suunnistaja
Marjut Rolig, o.s. Lukkarinen (s. 1966), kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja
Petri Lukkarinen, ravintoloitsija
Roosa Lukkarinen (s. 1992), koripalloilija
Sami Lukkarinen (s. 1976), kuvataiteilija
Suvi Lukkarinen (s. 1953), Miss Suomi 1976
Taavetti Lukkarinen (1884–1916), teloitettu aktivisti
Tauno Lukkarinen (1913–1989), kirjailija
Teuvo Lukkarinen, Tepa Lukkarinen (s. 1959), laulaja, lauluntekijä ja kitaristi
Tuula Lukkarinen (1962–1991), Hausjärven hiekkakuoppasurmien uhri
Ville Lukkarinen (s. 1957), taidehistorian professori.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Laholmin kunta

| Laholmin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland
Keskustaajama:  Laholm
Kuntakoodi:  1381
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  882,80 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  26 319
 – Väestötiheys:  29,8 as./km²
 
 www.laholm.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laholmin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Laholminlahden (ruots. Laholmsbukten) maisemaa.
Laholmin kunta (ruots. Laholms kommun) on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin. Kunnan keskustaajama on Laholm.
Kunnan maapinta-ala on 882,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 319 henkeä (31.12.2021).
Kunta sijaitsee Lagan-joen varrella Laholminlahden rannalla. Kunnan suurin työnantaja on DIAB.
Kunnassa sijaitseva Knäred on tunnettu Knäredin rauhan solmimispaikkana. Mellbystrandin kaksitoista kilometriä pitkä hiekkaranta on Ruotsin pisin, ja tämän vuoksi Mellbystrand on merkittävä matkailukohde.
Vuonna 2007 kunnassa oli 227,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen Laholmin kunnan alueella oli 11 hallintoyksikköä (Laholmin kaupunki ja 10 pitäjää). Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Veinge (Tjärby ja Veinge)
Ränneslöv (Ränneslöv ja Ysby)
Karup (Hasslöv, Skummeslöv ja Östra Karup)
Muihin alueen kuntiin (Hishult, Knäred ja Våxtorp) ja Laholmin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 Laholmin maalaiskunta ja Våxtorp sekä Hasslöv ja Skummeslöv jaetusta Karupin maalaiskunnasta liitettiin yhteen Laholmin kaupungin kanssa. Samalla Laholmin kaupungista tuli Laholmin kunta, koska Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Nykyiset rajansa Laholmin kunta sai vuonna 1974, jolloin Hishult, Knäred, Ränneslöv ja Veinge liitettiin siihen.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Laholmin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Ränneslövin maalaiskunta
Våxtorpin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Laholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 20 083 | 20 083 |
| 1955 | 1955 |    | 19 920 | 19 920 |
| 1960 | 1960 |    | 19 436 | 19 436 |
| 1965 | 1965 |    | 19 146 | 19 146 |
| 1970 | 1970 |    | 18 683 | 18 683 |
| 1975 | 1975 |    | 19 830 | 19 830 |
| 1980 | 1980 |    | 21 059 | 21 059 |
| 1985 | 1985 |    | 21 462 | 21 462 |
| 1990 | 1990 |    | 22 661 | 22 661 |
| 1995 | 1995 |    | 23 120 | 23 120 |
| 2000 | 2000 |    | 22 747 | 22 747 |
| 2005 | 2005 |    | 23 037 | 23 037 |
| 2010 | 2010 |    | 23 390 | 23 390 |
| 2015 | 2015 |    | 24 195 | 24 195 |
| 2020 | 2020 |    | 25 967 | 25 967 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 986 | 12,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 624 | 2,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 352 | 5,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 19 233 | 79,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 138 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 141 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 127 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,3 %
18–64-vuotiaat: 58,1 %
65 vuotta täyttäneet: 22,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 8,0 | 6,1 |
|   | jalostus | 30,8 | 29,0 |
|   | palvelut | 58,7 | 62,9 |
|   | tuntematon | 2,5 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 8 445 | 11 061 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 76,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 038 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Laholm | 6 150 |
| 2 | Mellbystrand | 1 619 |
| 3 | Veinge | 1 190 |
| 4 | Knäred | 1 088 |
| 5 | Våxtorp | 970 |
| 6 | Lilla Tjärby | 914 |
| 7 | Vallberga | 657 |
| 8 | Genevad | 565 |
| 9 | Skummeslövsstrand | 491 |
| 10 | Skottorp | 475 |
| 11 | Ränneslöv | 413 |
| 12 | Hishult | 332 |
| 13 | Ysby | 260 |
| 14 | Hasslöv | 228 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ala
Allarp
Edenberga
Kärr
Mellbystrand (osa)
Norra Mellbystrand
Sandvad
Skogaby
Skummelövsstrand (osa)
Smedjeån
Tjärby + Daggarp
Veinge by
Ålstorp
Öringe
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kornhult
Mästocka
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Laholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 9 | 10 | 12 | 9 | 10 | 9 | 10 | 8 | 10 | 13 | 9 | 7 |  |
|   | Keskustapuolue | 26 | 25 | 20 | 19 | 15 | 15 | 13 | 13 | 11 | 13 | 9 | 7 | 7 | 7 |  |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 5 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 4 | 4 | 2 | 1 | 2 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 14 | 13 | 14 | 15 | 14 | 15 | 12 | 15 | 13 | 13 | 10 | 9 | 10 | 8 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hasslövin piiri
Hishultin piiri
Knäredin piiri
Laholmin piiri
Ränneslövin piiri
Skummeslövin piiri
Veinge-Tjärbyn piiri
Våxtorpin piiri
Ysbyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Laholm
Hasslöv-Våxtorp
Skummeslöv
Hishult
Ränneslöv-Ysby
Knäred
Veinge-Tjärby
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Hasslöv
Hishult
Knäred
Laholm (Laholms stadsförsamling)
Laholms landsförsamling*
Ränneslöv
Skummeslöv
Tjärby
Veinge
Våxtorp
Ysby