stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut 2008
Yhteispisteet

| sija | kilpailija | maa | 1>  500m | 1>  1000m | 2>  500m | 2>  1000m | yhteispisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jenny Wolf |  | 37,64 (1) | 1.17,06 (6) | 37,60 (1) | 1.17,09 (7) | 152.315   |
| 2 | Anni Friesinger |  | 38,70 (7) | 1.15,58 (1) | 38,76 (7) | 1.15,82 (2) | 153.160   |
| 3 | Annette Gerritsen |  | 38,36 (2) | 1.17,51 (8) | 38,44 (3) | 1.15,91 (3) | 153.510   |
| 4 | Chiara Simionato |  | 38,94 (9) | 1.16,89 (5) | 38,75 (6) | 1.16,00 (4) | 154.135   |
| 5 | Marianne Timmer |  | 38,91 (8) | 1.16,75 (3) | 38,64 (5) | 1.16,72 (6) | 154.285   |
| 6 | Ireen Wüst |  | 39,47 (19) | 1.15,64 (2) | 39,56 (19) | 1.15,59 (1) | 154.645 |
| sija | kilpailija | maa | 1>  500m | 1>  1000m | 2>  500m | 2>  1000m | yhteispisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kyou-Hyuk Lee |  | 34,99 (2) | 1.09,84 (6) | 34,85 (1) | 1.08,82 (1) | 139.170   |
| 2 | Jeremy Wotherspoon |  | 34,81 (1) | 1.09,47 (3) | 34,95 (2) | 1.09,54 (7) | 139.265   |
| 3 | Joon Mun |  | 35,62 (15) | 1.09,72 (4) | 35,00 (3) | 1.09,20 (3) | 140.080   |
| 4 | Simon Kuipers |  | 35,53 (14) | 1.09,46 (2) | 35,23 (4) | 1.09,28 (6) | 140.130   |
| 5 | Keiichiro Nagashima |  | 35,24 (6) | 1.10,51 (9) | 35,25 (5) | 1.10,01 (9) | 140.750   |
| 6 | Mika Poutala |  | 35,14 (4) | 1.10,65 (11) | 35,28 (6) | 1.10,07 (10) | 140.780 |
Adventin aikaa

| Adventin aikaa Viipurin Lauluveikot |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Formaatti: CD-levy
Viipurin Lauluveikot muut julkaisut
| Viipurin Lauluveikot 100 vuotta 1997 | Adventin aikaa 2003 | Te luulette meidän unohtaneen 2005 |
Adventin aikaa on Viipurin Lauluveikkojen studiolevy vuodelta 2003.
Kappaleet

Riemuita saa – 2.13
Kuului laulu enkelten – 1.52
Sylvian joululaulu – 3.36
Tuo armon valkokyyhky – 2.48
Tollite hostias – 2.18
En etsi valtaa loistoa – 2.49
Joulu tullut on – 2.15
Odotan jouluvierasta – 1.51
Enkellaulu kajahtaa – 2.52
Riemuitse tytär Siionin – 2.38
Halleluja, oratoriosta Messias – 4.28
Enkeli taivaan lausui näin – 1.42
Pyhä Lucia – 1.59
Oi, Jeesus, lapsi armainen – 1.32
Jesus bleibet meine Freude – 3.03
Kehtolaulu seimellä – 1.54
Oi sä riemuisa – 1.45
Jouluyönä – 1.34
Tehkää korkeiksi portit – 3.17
Sydämeeni joulun teen – 2.58
Rauhaa, vain rauhaa – 2.13
Ave Maria – 5.56
Oi jouluyö – 6.16
Jouluyö – 3.17
Aatteleppa ite!

| Aatteleppa ite! – Jope Ruonansuu : Suomen hauskin mies |
| --- | --- |

Kirjailija:  toim. Tommi E. Virtanen
Kansitaiteilija:  Pekka Krankka
Kieli:  suomi
Genre:  elämäkerta
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  221
ISBN:  951-20-6935-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Aatteleppa ite! on Tommi E. Virtasen toimittama Jope Ruonansuun elämäkerta. Kirja kertoo mustan huumorin sävyttämänä tarinoita, joita kertovat Jope Ruonansuun lisäksi hänen lukuisat kollegansa, kuten Sakari Kuosmanen, Juice Leskinen, Pirkka-Pekka Petelius ja Mato Valtonen. Kirjan kannen on suunnitellut Pekka Krankka.
Aiheesta muualla

Kirjan esittely www.joperuonansuu.com-sivustolla
Persius

Aulus Persius Flaccus.
Aulus Persius Flaccus (34–62) oli roomalainen runoilija ja satiirikko. Hänen elinaikaansa kutsutaan roomalaisen kirjallisuuden hopea-ajaksi ja samaan aikaan elivät myös Martialis ja Juvenalis.
Elämä

Persius oli kotoisin etruskilaisesta Volaterraesta, mutta jäi nuorena orvoksi ja muutti Roomaan. Roomassa hän asui tätinsä ja sisarensa kodissa. Hän sai hyvän kasvatuksen johon kuului tutustuminen  stoalaisuuteen, joka teki häneen suuren vaikutuksen. Heikko terveys vaivasi Persiusta läpi elämän ja se esti häntä heittäytymästä villiin ja vapaaseen taiteilijaelämään.
Persiuksen opettajat Cornutus ja Caesius Bassus julkaisivat hänen varhaisen kuolemansa jälkeen Persiuksen ainoan teoksen, Saturae. Teos koostuu kuudesta satiirista, joissa Persius arvostelee aikansa kirjallista muotia ja yleistä rappiota. Persius käyttää runoissaan taitavasti sarkasmia ja kekseliäitä kielikuvia, ja roomalaisen satiirin perinteitä noudattaen runojen lopussa on aina moraalinen opetus. Teos oli suuressa suosiossa keskiajalla.
Persiusta on kritisoitu siitä, että hänen runonsa ovat pelkkiä siveellisyyssaarnoja ja että niistä puuttuu sovittelevuus ja humoristisuus. Häntä on pidetty pikkuvanhana kirjatoukkana joka ei ole oikein saanut omakohtaista kokemusta aiheestaan josta tekee satiiria. Toisaalta hänen ideoitaan ja aihevalintojaan on kehuttu.
201NYT

| 201NYT Olli-PA & Funksons |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 2013
 Tyylilaji: rap, funk, reggae
 Levy-yhtiö: MediaCroco
Funksonsin muut julkaisut
| Laiva lasipullossa 2010 | 201NYT 2013 |   |
201NYT on rap/funk -yhtye Funksonsin toinen albumi. Se julkaistiin MediaCroco Recordsin kautta 1. maaliskuuta 2013. Kappaleesta ”Mayday” on kuvattu musiikkivideo.
Kappaleet

Mayday – 3.50
Kotipojat – 3.48
Kellon ympäri – 3.25
Tässä oon – 3.34
Kaunis poika – 4.04
Vastaparitanssi osa 1 – 2.36
Vastaparitanssi osa 2 – 3.05
Suksiboksi-isä – 4.54
Vapautustaistelija – 2.58
Viileitä linjoja – 5.54
Arvostelut

Desibeli.net:
Tuoreet Platat:
Perfecto

Perfecto voi tarkoittaa seuraavia:
Perfecto, Salomaa Group -yhtiöryhmään kuuluvaan SEK Publiciin yhdistetty konsultointi- ja valmennustoimisto
Perfecto, oik. Ilja Zalytski (s. 1999), venäläinen Counter-Strike 2 -pelaaja
Martín Perfecto de Cos (1800–1854), meksikolainen kenraali Texasin sodissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Perfecto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aatto (etunimi)

| Aatto |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  23. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Aadolf, Aatu
Vastineita eri kielissä:  Adolph, Adolphe
Nimen alkuperä:  Adolf (jalo susi, adalwolf)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aatto on suomalainen miehen etunimi, joka on muunnelma Adolf-nimestä. Aaton nimipäivä on 23. kesäkuuta. Nimen muodostumiseen on vaikuttanut myös se, että 1950-luvulle saakka juhannusaatto oli aina Aaton päivänä, 23. kesäkuuta.
Suomen väestörekisterijärjestelmään on vuoden 2021 loppuun mennessä merkitty 2 430 henkilöä, joilla on Aatto yhtenä etunimistään.
Tunnettuja Aattoja

Aatto Haapanen, kirjailija
Aatto Hosiaisluoma, yliopettaja ja päätoimittaja, Pyhäjärven (O.l.) kunnanjohtaja 1955–1957
Aatto Hukkanen, taidemaalari
Aatto Jurvelius, säveltäjä, urkuri ja pianisti
Aatto Kaljunen, kasvatustieteilijä, opettaja ja Oulun opettajakorkeakoulun rehtori 1953–1963
Aatto Koivunen, Pispalan punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa
Aatto Laitakari, kansakoulujen tarkastaja, lehtori ja pedagogi
Aatto A. Liljeström, kapellimestari ja säveltäjä
Aatto Nuora, pistooliampuja
Aatto Pietikäinen, mäkihyppääjä
Aatto Prihti, talousvaikuttaja, Helsingin kauppakorkeakoulun ent. kansleri
Aatto Sallinen, kommunistipoliitikko
Aatto Sirén, kansanedustaja (SDP)
Aatto Sonninen, foniatri ja logopedi
Aatto Suppanen (Aatto S), kirjailija, toimittaja, kääntäjä
Peränkylä

| Peränkylä |
| --- | --- |
 fiPeränkylä 
 61°19′19″N, 21°39′54″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Satakunnan maakunta
Kunta:  Eurajoki
Väestö
Väkiluku (2009):  217
Peränkylä on kylä Eurajoella, entisen Luvian kunnan alueella. Se on vanhana merenlahden kylänä merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Se perustettiin Luvianlahden rannalle, mutta kylä sai huomattavasti lisää peltomaata, kun lahti kuivatettiin 1900-luvulla.
Sijainti ja maantiede

Peränkylä sijaitsee Eurajoen kunnassa noin neljä kilometriä etelään Luvian kirkonkylästä. Peränkylään kuuluu laaja kyläalue, jonka halkaisee valtatie 8. Kylässä virtaavat Korvenoja ja Mikolanoja, jotka yhdistyvät Pinkjärvestä alkunsa saavaan Harjajuopaan ja laskevat Selkämereen.
Peränkylä on määritelty kuuluvaksi Suomen merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Museovirasto pitää sitä ainutlaatuisena merenlahden vanhana kylänä. Vanha-Esko-, Mäki-Esko- ja Uusi-Seppä-nimisten maatilojen muodostavat ainutlaatuiset maamerkit viljelysmaisemaan. Päärakennukset ovat 1800-luvulta ja 1900-luvun alkupuolelta.
Historia

Peränkylä ja viereinen Mikola ovat Luvian korkeimmalla kohdalla, ja ne ovatkin todennäköisesti olleet alueet, joille on tullut ensimmäisenä asutusta. Peränkylän alueella on asuttu tai sitä on käytetty kalastukseen jo 300–400-luvuilla. Peränkylä on varhaisissa kirjallisissa maininnoissa esiintynyt muun muassa nimillä Peräby, Päreby ja Perä. Peränkylä sai vakituisen asutuksen myöhäiskeskiajalla. Kylässä oli kaksi taloa 1560-luvulla. Peränkylän kantatiloja ovat Esko, Seppä ja Sahari.
Peränkylän kehitykseen vaikutti merkittävästi Luvianlahden kuivatus, joka toi kylään huomattavasti lisää peltomaata. Lahti kuivatettiin kahdessa vaiheessa 1917–1923 ja 1948–1954.
Peränkylän koulu perustettiin vuonna 1896, ja sille vuokrattiin tontti vuonna 1897. Uusi koulu vihittiin käyttöön vuonna 1959. Koulu päätettiin sulkea vuonna 2010. Peränkylän Pinkjärvenojan Sahankoskessa puolestaan toimi Luvian Sähköosakeyhtiö. Se oli perustettu 1918, ja se lakkautettiin vuonna 1945, kun Luvian sähköverkko siirtyi Porin Voimalle. Peränkylässä on toiminut myös paperossitehdas ja kellovalimo.
Perfect World (täsmennyssivu)

Perfect World tarkoittaa seuraavia asioita:
Perfect World, vuoden 2005 videopeli.
Perfect World kiinalainen tietokonepelejä valmistava yritys.
Perfect World, Billy Talentin kappale albumilla "Billy Talent II"
Täydellinen maailma, (A Perfect World), vuonna 1993 valmistunut elokuva
Perfect World, Twice-yhtyeen albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Perfect World”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aasiansaitanpuu

| Aasiansaitanpuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Saitanpuut Alstonia
Laji::  scholaris
Kaksiosainen nimi
 Alstonia scholaris  (L.) R.Br. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Aasiansaitanpuu (Alstonia scholaris) on Aasiasta kotoisin oleva oleanterikasveihin kuuluva puu, jotka kasvatetaan tropiikissa koristekasvina. Sitä on käytetty myös rohdoskasvina.
Ulkonäkö ja koko

Aasiansaitanpuu kasvaa yleensä noin 20 m korkeaksi, sen lehvästö on 10 m leveä ja rungon paksuus noin metrin. Runko on vaaleanruskea, lehdet päältä tummanvihreät, alta vaaleanharmaat. Kukat ovat valkoisia tai kermanvärisiä. Yksittäisen kukan tuoksu on mieto, mutta kukkiva puu tuoksuu paahdetulta sokerilta. Kukissa on paljon hyönteisiä houkuttelevaa mettä.
Käyttö

Aasiansaitanpuun kuorta ja lehtiä on käytetty Aasiassa lääkkeenä erilaisiin kipuihin, vatsavaivoihin ja ihovaurioihin. Puuainesta kutsutaan nimellö pulai. Puu erittää runsaasti valkoista maitiaisnestettä, jota on käytetty sekä lääkinnässä että purukumin raaka-aineena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aasiansaitanpuu Wikimedia Commonsissa
600-vuosikymmen

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut 2019

Vuoden 2019 pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Heerenveenissä, Alankomaissa 23.–24. helmikuuta. Sekä naiset että miehet luistelivat kumpanakin päivänä 500 ja 1 000 metriä. Kilpailu ratkesi jokaisen neljän luistelun yhteenlaskettujen 500 metrin keskiaikojen perusteella.
Tulokset > Miehet

| Sija | Urheilija | 500 m (1>  kilpailu) | 1000 m (1>  kilpailu) | 500 m (2>  kilpailu) | 1000 m (2>  kilpailu) | Yhteispisteet | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Pavel Kuližnikov | 34,74 (3.) | 1.08,06 (3.) | 34,31 (1.) | 1.08,62 (2.) | 137,390 | – |
|  |  Tatsuya Shinhama | 34,66 (1.) | 1.08,57 (5.) | 34,45 (2.) | 1.08,82 (5.) | 137,805  | +0,83 |
|  |  Kjeld Nuis | 34,98 (9.) | 1.07,86 (1.) | 35,05 (7.) | 1.07,80 (1.) | 137,860 | +0,94 |
| 23. |  Samuli Suomalainen | 35,93 (25.) | 1.11,26 (26.) | 35,94 (24.) | 1.11,30 (20.) | 143,150 | +11,52 |
Tulokset > Naiset

| Sija | Urheilija | 500 m (1>  kilpailu) | 1000 m (1>  kilpailu) | 500 m (2>  kilpailu) | 1000 m (2>  kilpailu) | Yhteispisteet | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Nao Kodaira | 37,27 (1.) | 1.15,01 (4.) | 37,41 (1.) | 1.14,96 (3.) | 149,665 | – |
|  |  Miho Takagi | 37,62 (4.) | 1.14,82 (2.) | 37,74 (4.) | 1.14,56 (1.) | 150,050 | +0,77 |
|  |  Brittany Bowe | 37,89 (5.) | 1.14,60 (1.) | 37,67 (2.) | 1.14,64 (2.) | 150,180 | +1,03 |
Plumasin piirikunta

Plumasin piirikunta (engl. Plumas County) on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 19 790 vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 6 770 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus Quincy on myös sen suurin asutuskeskus.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 83,5 prosenttia on valkoisia ja 8,54 prosenttia latinalaisamerikkalaisia. 98,2 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 52,1 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Quincy.
Little Grass Valley Reservoir.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Plumasin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kalifornian osavaltio
Ilmasto | 
Piirit | 
Talous | 
Vaalit | 
Maantiede | 
Hallinto | 
Kuvernöörit |
Historia | 
Politiikka | Teemasivu
| --- | --- |
Alueet:  Antelope Valley |  Big Sur |  Central Coast |  Channel Islands |  Coachella Valley |  Cucamonga Valley |  East Bay (SF) |  Etelä-Kalifornia |  Gold Country |  Los Angelesin suuralue |  Imperial Valley |  Inland Empire | Itäinen Kalifornia |  Keskuslaakso |  Kuolemanlaakso |  Los Angeles Basin | Lost Coast |   Mojave |  North Bay (SF) |  Owens Valley |  The Peninsula |  Pomona Valley |  Redwood Empire |  Russian River |  Sacramento Valley |  Salinas Valley |  San Diegon piirikunnan pohjoisosa |  San Fernando Valley |  San Franciscon lahden ympäristö |  San Gabriel Valley |  San Joaquin Valley |  Santa Clara Valley |  Shasta Cascade |  Sierra Nevada |  Piilaakso |  Pohjois-Kalifornia |  Sonoma Valley |  Tech Coast |  Tri-Valley |  Victor Valley |  Wine Country |  Yosemiten kansallispuisto
Kaupungit (suurimmat):  Bakersfield |  Chico |  Fresno |  Los Angeles-Long Beach-Glendale |  Modesto |  Napa |  Oakland-Fremont-Hayward |  Oxnard-Thousand Oaks-Ventura |  Redding |  Riverside-San Bernardino-Ontario | Sacramento-Roseville |  Salinas |  San Diego-Carlsbad-San Marcos |  San Francisco-San Mateo-Redwood City |  San José-Sunnyvale-Santa Clara | Santa Ana-Anaheim-Irvine |  Santa Barbara-Santa Maria |  Santa Cruz-Watsonville |  Santa Rosa-Petaluma |  Stockton |  Vallejo-Fairfield |  Visalia-Porterville |  Yuba City
Piirikunnat:  Alameda |  Alpine |  Amador |  Butte |  Calaveras |  Colusa |  Contra Costa |  Del Norte |  El Dorado |  Fresno |  Glenn |  Humboldt |  Imperial |  Inyo |  Kern |  Kings |  Lake |  Lassen |  Los Angeles |  Madera |  Marin |  Mariposa |  Mendocino |  Merced |  Modoc |  Mono |  Monterey |  Napa |  Nevada |  Orange |  Placer |  Plumas |  Riverside |  Sacramento |  San Benito |  San Bernardino |  San Diego |  San Francisco |  San Joaquin |  San Luis Obispo |  San Mateo |  Santa Barbara |  Santa Clara |  Santa Cruz |  Shasta |  Sierra |  Siskiyou |  Solano |  Sonoma |  Stanislaus |  Sutter |  Tehama |  Trinity |  Tulare |  Tuolumne |  Ventura |  Yolo |  Yuba
Aaltoviiva

Aaltoviiva eli tilde tai puhekielisesti matomerkki (˜ tai ~) voi esiintyä tarkkeena eräiden kielten oikeinkirjoituksessa sekä kielitieteellisissä merkinnöissä tai itsenäisenä kirjoitusmerkkinä etenkin tietoteknisissä ja matemaattisissa yhteyksissä.
Historia

Tilde on lähtöisin espanjasta, jossa kahdesta alkujaan perätysten kirjoitetusta n-kirjaimesta jälkimmäinen ruvettiin kirjoittamaan edeltävän päälle (nn → ñ). Espanjankielinen nimi tilde juontuukin latinan sanasta titulus, joka tarkoittaa otsikkoa tai päällekirjoitusta. (Tilden näköistä aaltoviivatarketta käytettiin tosin jo muinaiskreikassa, mutta se oli sirkumfleksistä muodostunut typografinen muunnelma, jolla ei ole yhteyttä varsinaiseen tildeen.)
Tietokoneaikaan siirryttäessä tilde sisällytettiin ASCII-merkistöön vain erillisenä merkkinä. Koska varhaisten tietokoneiden käyttöliittymään ei kuulunut näyttölaitetta vaan tietokoneen tuottama palaute tulostui paperille, tarkemerkki oli tarvittaessa mahdollista lisätä erilaisten kantakirjainten päälle samaan tapaan kuin kirjoituskoneella kirjoitettaessa. Tämä menetelmä ei kuitenkaan enää riittänyt näyttöpäätteiden tultua käyttöön, joten ASCIIn pohjalta muodostettiin laajempia merkistöjä (esim. Latin 1), joihin voitiin lisätä koostemerkkejä eli valmiita kantakirjaimen ja tarkkeen yhdistelmiä. Tarpeettomaksi jäänyttä erillistä tilde-merkkiä puolestaan alettiin käyttää muihin erityistarkoituksiin. Ajan myötä tämä itsenäiseksi kirjoitusmerkiksi muodostunut tilde muuttui isommaksi ja vajosi rivin yläosasta sen keskivaiheille.
Käyttö > Tarke

Espanjan ja galegon kielessä tildellä varustettu n eli ñ (eñe) ääntyy liudentuneena [ɲ]. Portugalin kielessä tildellä ilmaistaan vokaalin nasalisaatiota (ã, õ). Viron kielessä esiintyvä õ sen sijaan on oma kirjaimensa, joka ääntyy laveana o:na [ɤ].
Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa tildeä käytetään samalla tavalla kuin portugalissa osoittamaan nasaalia ääntämystä: esimerkiksi Ranskan kaupungin Lyon nimi lausutaan [ljõ]. Jos tilden kaltainen aaltoviiva esiintyy kantakirjaimen alapuolella, esim. [ḛ], se osoittaa narisevaa ääntämystä. Lisäksi aaltoviiva voi esiintyä poikkipiirtona, esim. [ɫ], jolloin se osoittaa velaarista tai faryngaalista ääntämystä.
Käyttö > Itsenäinen kirjoitusmerkki

Koska perinteisissä tietokoneiden merkistöissä ei ole käytössä matemaattista approksimaatiota tarkoittavaa merkkiä ≈ (U+2248), käytetään korvikkeena usein tildeä (~ 50 ’noin viisikymmentä’). Logiikassa puolestaan tilde voi tarkoittaa negaatiota: ~p ’ei p’. Tosin tähän tarkoitukseen on Unicode- ja jo Latin 1 ‑merkistössä käytettävissä erityinen negaation merkki ¬ (U+00AC), mutta sen kirjoittaminen tavanomaisella näppäimistöllä voi olla hankalaa.
Unix-tyyppisten tietokonejärjestelmien komentoliittymässä tilde toimii oikopolkuna käyttäjän kotihakemistoon riippumatta siitä, missä kohdassa hakemistopuuta käyttäjä kulloinkin on (esim. oman kotihakemistonsa sisällöstä saa milloin tahansa listauksen komennolla ls ~). Kun tilden perään lisätään käyttäjätunnus, on mahdollista viitata myös jonkun muun käyttäjän kotihakemistoon, joka sijaitsee samassa tiedostojärjestelmässä (esim. ls ~pekka listaa pekka-nimisen käyttäjän kotihakemiston sisällön, mikäli komennon antajalla on siihen lukuoikeus). Hieman samaan tapaan tildeä käytetään URL-osoitteissa, joissa se saattaa esiintyä nettihakemistoon viittaavana alkumerkkinä (esimerkiksi http://www.example.com/~pekka/ ei yleensä viittaa pekka-käyttäjän varsinaiseen kotihakemistoon, vaan ainoastaan sen julkiseen alihakemistoon, joka on saatavilla verkkotunnuksen example.com kautta).
Neljää tilde-merkkiä peräkkäin käytetään myös Wikipediassa viestien allekirjoituksen ja päiväyksen automaattiseen luomiseen.
Tildemerkit tietokoneessa > Koostemerkit tarkenäppäimellä

Tilden sisältävien koostemerkkien tuottamista varten on suomalaisessa näppäimistössä erityinen tarkenäppäin. Se liittyy treeman eli yläpuolisen pisteparin [¨] näppäimeen, joka sijaitsee Å-näppäimen oikealla puolella. Tilde-kirjaimen voi tuottaa painamalla ensin treema-näppäintä yhdessä AltGr-näppäimen kanssa ja sitten erikseen kantakirjaimen näppäintä (tarvittaessa yhdessä vaihtonäppäimen kanssa):
Tarkenäppäin ei ensi painalluksella näytä tekevän mitään, mutta se jättää järjestelmän odottamaan seuraavaa näppäilyä, joka kertoo, mihin kirjaimeen tilde on tarkoitus liittää. Teknisesti tarkenäppäin väliaikaisesti muuttaa näppäinasettelua, niin että seuraavaksi painettava näppäin ei tuotakaan tavanomaista kirjainta vaan siihen perustuvan koostemerkin.
Joskus koostemerkkiin voi sisältyä kaksikin tarketta. Tällaisen merkin kirjoittaminen on ainakin joissain laajennettua suomalaista näppäimistöä käyttävissä Linux-järjestelmissä (esim. Debian 5.0) mahdollista painamalla ensin ylemmän tarkkeen tuottavaa näppäinyhdistelmää, sitten alemman tarkkeen näppäinyhdistelmää ja lopulta kantakirjaimen näppäintä.
Tildemerkit tietokoneessa > Yhdistyvä tilde

Tilde-kirjaimen ei aina tarvitse olla koostemerkki, sillä Unicode-merkistöön sisältyy myös niin sanottu yhdistyvä tilde (U+0303), jonka voi liittää periaatteessa mihin tahansa kantamerkkiin. Yhdistyvä tarke on kirjoitusmerkki, joka ei vie rivillä lainkaan tilaa vaan asemoituu edeltävän kirjoitusmerkin yläpuolelle: esimerkiksi tässä ã on muodostettu tavallisesta a-kirjaimesta (U+0061) ja sen perään lisätystä yhdistyvästä tildestä. Fontista tosin riippuu, miten hyvin yhdistyvä tarke käytännössä osuu kohdalleen – tai onko se ylipäätään käytettävissä.
Joissain laajennettua suomalaista näppäimistöä käyttävissä Linux-järjestelmissä (esim. Debian 5.0) yhdistyvän tilden voi kirjoittaa painamalla ensin erityistä yhdistelmänäppäintä (jollaisena usein toimii oikeanpuoleinen Windows-näppäin) ja sen jälkeen tilden tarkenäppäintä kaksi kertaa peräkkäin.
Kansainvälisen foneettisen aakkoston tarpeisiin Unicode-merkistössä on myös yhdistyvä alapuolinen tilde (U+0330, esim. a̰) ja yhdistyvä poikkipiirto-tilde (U+0334, esim. z̴).
Tildemerkit tietokoneessa > ASCII-tilde ja tarkkeenomainen tilde

ASCII-merkistöön sisältyvä tilde (~ U+007E) ei ole tarke vaan itsenäinen kirjoitusmerkki, jota käytetään lähinnä tietoteknisissä ja matemaattisissa merkinnöissä. Se voidaan suomalaisella näppäimistöllä tuottaa painamalla tarkenäppäimen jälkeen välilyöntinäppäintä tai painamalla tarkenäppäintä kaksi kertaa peräkkäin.
Kantakirjaimesta riippumaton on myös Unicode-merkistön niin sanottu pieni tilde (˜ U+02DC), jota voidaan luonnehtia tarkkeenomaiseksi merkiksi. Se on samankokoinen ja ‑näköinen kuin tarkkeena käytettävä tilde mutta tarkoitettu käytettäväksi itsenäisenä kirjoitusmerkkinä lähinnä kielitieteellisissä yhteyksissä.
Photo Booth

| Photo Booth |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Apple
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  valokuvaus
Alusta:  macOS
Lisenssi:  omisteinen ohjelmisto
Aiheesta muualla
Photo Booth
Photo Booth on macOS:lle ja iPad 2:lle tehty pieni ohjelma, jolla voi ottaa kuvia ja videota Applen iSight-kameran kautta.