stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lautamies
Suomalainen lautamiesjärjestelmä > Lautamiesjärjestelmä nykyään

Lautamiesten tarpeen määräsi aiemmin oikeusministeriö ja nykyisin Tuomioistuinvirasto. Aiemmin joka kunnasta on valittu vähintään kaksi lautamiestä, mutta vuoden 2021 päätöksessä yhteensä 102 kunnasta valittiin vain yksi lautamies. Suurin lautamiestarve on Helsingissä. Useimpien käräjäoikeuksien alue käsittää useita kuntia, mutta Helsingin kaupunki muodostaa yksinään Helsingin käräjäoikeuden tuomiopiirin.[lähde? ]
|  | 2005 | 2009 | 2013 | 2017 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki | 552 | 300 | 300 | 270 | 220 |
| Vantaa |  | 70 | 65 | 60 | 60 |
| Oulu |  | 40 | 45 | 45 | 45 |
| Kuopio |  | 39 | 36 | 37 | 28 |
| Turku |  | 59 | 40 | 30 | 20 |
| Tampere |  | 60 | 30 | 29 | 18 |
| Rovaniemi |  | 20 | 20 | 18 | 18 |
| Hämeenlinna |  | 25 | 10 | 8 | 8 |
| Yhteensä | 3 700 | 2 202 | 1 738 | 1 477 | 1 303 |
Kelpoisuusvaatimuksina lautamiehen toimeen on Suomen kansalaisuus, täysivaltaisuus (ei ole konkurssissa, eikä toimintakelpoisuutta ole rajoitettu), 25–64 vuoden ikä valittaessa sekä yleinen sopivuus lautamiestehtävään. Lautamiehen tulee erota tehtävästä täyttäessään 68 vuotta. Lautamieheksi ei voida valita tuomioistuinten ja rangaistuslaitosten virkamiehiä, kuten syyttäjiä, asianajajia, poliiseja, ulosottomiehiä eikä tullivirkailijoita.
Ennen toimeensa ryhtymistään lautamies antaa tuomarinvakuutuksen käräjäoikeuden istunnossa. Vakuutuksen kaava on sama, jota käytetään ammattituomarin vakuutuksena. Lautamies osallistuu vuosittain keskimäärin kahteentoista käräjäoikeuden istuntoon.[lähde? ]
Suomalainen lautamiesjärjestelmä > Käräjäoikeuden lautamieskokoonpano ja erityistuomioistuinten maallikkotuomarit

Lautamiehet osallistuvat käräjäoikeuden toimintaan sen lautamieskokoonpanossa. Kokoonpanoon kuuluu tavallisesti lainoppinut jäsen (ammattituomari) ja kaksi lautamiestä eli maallikkotuomaria. Ammattituomari toimii käräjäoikeuden lautamieskokoonpanon puheenjohtajana. Poikkeustapauksissa kokoonpanoa voidaan täydentää toisella lainoppineella jäsenellä ja/tai kolmannella lautamiehellä.  Lautamieskokoonpano käsittelee törkeitä rikosasioita. Kullakin tuomioistuimen jäsenellä on yksilöllinen äänioikeus. Äänten mennessä tasan voittaa mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.
Eduskunta on 2000-luvulla vähentänyt lautamiesten käyttöä käräjäoikeuksien istunnoissa merkittävästi valtion säästötoimenpiteisiin vedoten. Vuonna 2009 voimaan astuneen lainmuutoksen seurauksena lautamieskokoonpanot osallistuvat vain vakavimpien ja yhteiskunnallisesti merkittävimpien rikosten käsittelyyn. Kun vielä 2008 lautamieskokoonpanossa päätettiin vuodessa noin 33 000 rikosasiaa, oli lautamieskäsittelyjä vuonna 2009 enää noin 6 500. Vuonna 2012 lautamieskäsittelyssä ratkaistiin noin 4 300 rikostapausta, mikä oli 7 prosenttia käräjäoikeuksien kaikista rikosasioista. Lautamieskokoonpanossa ratkaistiin esimerkiksi 95 prosenttia henkirikoksista tai niiden yrityksistä, 94 prosenttia seksuaalirikoksista ja 91 prosenttia törkeistä ryöstöistä sekä tuhotöistä. Toukokuussa 2014 astui voimaan uusi lautamieskokoonpanojen karsiminen. Aiemman kolmen lautamiehen sijaan kokoonpanoihin kutsuttiin vastedes tyypillisesti enää kaksi lautamiestä.
Käräjäoikeuksien rikosasioiden lisäksi lautamiehet osallistuvat maaoikeusasioiden käsittelyyn. Lisäksi maallikkotuomareita on joissakin erityistuomioistuimissa, kuten työtuomioistuimessa ja vakuutusoikeudessa. Erikoistuomioistuinten maallikkotuomarien nimike ei ole lautamies, vaan esimerkiksi lääkärijäsen.[lähde? ]
Suomalainen lautamiesjärjestelmä > Herastuomari

Pitkäaikaisesta, menestyksekkäästä palveluksesta käräjäoikeuden lautamiehenä on käräjäoikeuslain mukaan mahdollista saada herastuomarin arvonimi.  Tämän arvonimen myöntää kyseisen käräjäoikeuden laamanni, jossa lautamies toimii. Yleensä herastuomarin arvon saamiseksi on edellytetty toimimista vähintään kymmenen vuotta lautamiehenä.[lähde? ]
Suomalainen lautamiesjärjestelmä > Juristien mielipiteet lautamiehistä vuonna 2007

Nelosen uutisten vuonna 2007 tekemän kyselyn mukaan lautamiehillä ei ollut suurta kannatusta tuomarien, syyttäjien ja asianajajien keskuudessa. Syyttäjistä ja tuomareista yli puolet halusi luopua lautamiehistä ja vain viidennes olisi halunnut säilyttää heidät. Käräjätuomareista vajaa 30 % olisi luopunut lautamiehistä, puolet harkinnut asiaa ja vain 20 % olisi ehdottomasti pitänyt heidät. Asianajajista vain alle 10 % olisi säilyttänyt lautamiehet ja lähes 40 % luopunut heistä. Monien kyselyyn vastanneiden mukaan aika oli tuolloin ajanut lautamiesjärjestelmän ohi.
Oikeusministeri Tuija Brax ehdotti vuonna 2007 lautamiesjärjestelmästä luopumista muissa kuin merkittävissä rikosjutuissa säästön aikaansaamiseksi oikeuslaitoksessa. Lautamiesjärjestelmästä luopumalla pyrittiin parantamaan käräjäoikeuksien tuomioiden laadukkuutta palkkaamalla lisää tuomareita, jotta jatkossa ei tarvitsisi valittaa niin usein hovioikeuteen. Vuonna 2008 eduskunta vähensikin lautamiesten käyttöä. Uudistuksella säästettiin noin 1–2 miljoonaa euroa vuodessa, jolla palkattiin uusia tuomareita.
Suomalainen lautamiesjärjestelmä > Muuta kritiikkiä ja korjaavaa ohjeistusta

Lautamiesjärjestelmää kritisoitiin vuonna 2004 lautamiesten liian suuresta vallasta. Koska lautamieskokoonpanossa jokaisella tuomioistuimen jäsenellä on yksi ääni, maallikkojäsenet voivat äänestää ammattituomarin kannan nurin.
Sosiaalipolitiikan professori J. P. Roos kritisoi vuonna 2006 lautamiesten valintajärjestelmää. Lautamiehet valitaan kunnallisvaalien jälkeen siten, että puolueet ehdottavat jäseniään lautamiehiksi saamiensa äänimäärien mukaisesti.
Oikeuskansleri, eduskunnan perustuslakivaliokunta, oikeusministeriö ovat huomauttaneet puolueita useasti siitä, että lautamiehet toimivat tuomarintehtävässä puolueettomina. Siksi puolueiden paikallisjärjestöjen ei tule eivätkä ne saa vaatia ns. puolueveron tai muiden tukimaksujen maksamista lautamiesten kokouspalkkiosta. Oikeusministeri Tuija Brax lähetti vuonna 2008 puolueille kirjeen aiheesta saatuaan tietoonsa lautamiespäivillä, että eräät puolueiden paikallisosastot ovat vaatineet käräjäoikeuksien lautamiehiltä luvattomia tukimaksuja ja painostaneet heitä kunnallisvaaliehdokkaiksi uudelleenvalintansa varmistamiseksi.
Käräjäoikeusjärjestelmää kritisoitiin aiemmin myös nimityksistä, jotka mahdollistivat rikoksiin syyllistyneiden nimittämisen lautamiehiksi. Lautamiesten rikostaustaa ei aiemmin selvitetty valinnan yhteydessä, eikä se esiin tullessaankaan välttämättä estänyt valintaa. Esimerkiksi useista rikoksista tuomittu kaupunginvaltuutettu Olavi Mäenpää nimitettiin aluksi kaupunginvaltuuston päätöksellä lautamieheksi. Kritiikin jälkeen Turun kaupunginvaltuusto pyörsi päätöksensä asiassa. Sittemmin oikeusministeriö uudisti ohjeistustaan niin, että lautamieheksi ei enää hyväksytä rikostaustan omaavia ihmisiä.
Aiheesta muualla

Käräjäoikeuden lautamies (Arkistoitu – Internet Archive) Oikeusministeriön esite.
Oikeus.fi - Lautamiehet (Arkistoitu – Internet Archive)
Käräjäoikeuksien rikosasioiden ratkaisut (tilastokeskus.fi)
Ensimmäinen EU-maiden Maallikkotuomaripäivä 11.5.2012 Brysselissä[vanhentunut linkki] (helsinginlautamiesyhdistys.fi)
Poliitikot valitsevat osan tuomareista käräjäoikeuksiin – Oikeusministeri: "Tämä on epäkohta, mikä pitää korjata" Yle 11.2.2019.
Helsingin käräjäoikeuden oikeussali. Lautamieskokoonpanossa suoritettavan istunnon aikana puheenjohtaja ja lautamiehet istuvat salin edessä
Mikel

Mikel, oikealta nimeltään Michael Hennet Sotomayor (joskus myös Miguel)  (s. 20. tammikuuta 1983, Puerto de la Cruz, Teneriffa, Espanja) on espanjalainen laulaja, joka on yksi poikabändi D'NASH:n nykyisin kolmesta jäsenestä.
Ennen D'NASH-uraansa Mikel on esiintynyt muun muassa Tommy Hilfigerin mainoskampanjassa ja 12 musikaalissa.
Mercedes-Benz A-sarja (W176)

| Mercedes-Benz W176 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa  Suomi  Unkari
Valmistaja:  Mercedes-Benz
Konserni:  Daimler
Valmistusvuodet:  2012–2018
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Mercedes-Benz W169
Seuraaja:  Mercedes-Benz W177
Teknisesti samankaltaisia:  Infiniti Q30 Infiniti QX30 Mercedes-Benz C117 Mercedes-Benz W246 Mercedes-Benz X156
Iskutilavuus:  1,5–2,2 l
Käyttövoima:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 7-vaihteinen kaksoiskytkin
Mercedes-Benz W176 on Mercedes-Benz A-sarjan kolmas sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 2012–2018. Se esiteltiin keväällä 2012 Geneven autonäyttelyssä. Autoja kokoonpantiin Saksan ja Unkarin lisäksi myös Suomessa Uudenkaupungin autotehtaalla. Samalle pohjalevylle kuin W176 perustuu myös Infiniti Q30.
Mercedes-Benz A45 AMG
Mercedes-Benz W176 sai vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä tulokseksi täydet viisi tähteä.
Facelift-mallin Mercedes-Benz W169.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mercedes-Benz A-sarja (W176) Wikimedia Commonsissa
Life Racing Engines

| Life |
| --- | --- |
Koko nimi:  Life Racing Engines
Päämaja:  Modena, Italia
Perustajat:  Ernesto Vita
Henkilökunta:  Oliver Piazzi Gianni Marelli
Tunnetuimmat kuljettajat:  Gary Brabham, Bruno Giacomelli
Moottorit:  Life, Judd
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Yhdysvaltain Grand Prix 1990
Kilpailuja:  14 (0 starttia)
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Viimeinen kilpailu:  Espanjan Grand Prix 1990
Life oli Formula 1 -sarjaan osallistunut talli vuonna 1990.
W12-moottori

Lifen käyttämän W12-moottorin oli suunnitellut entinen Ferrarin moottorisuunnittelija Franco Rocchi, jonka käsialaa ovat monet Ferrarin 1970-luvun urheiluautojen moottoreista kuten 308 GTB- ja GTS-mallien moottorit. Huhujen mukaan Rocchin W12-suunnitelmat olivat alun perin jo hänen Ferrari-ajoiltaan 1970-luvulta mutta epäiltiin, että niillä ei olisi ollut itse Enzo Ferrarin hyväksyntää.
Rocchin lähdettyä Ferrarilta 1980-luvulla, hän alkoi itse kehittelemään omaa W12-moottorimalliaan. Konseptin mukaan moottori olisi yhtä lyhyt kuin normaali V8-moottori mutta korkeampi kuin muut V-moottorit koska W12-moottorissa oli kolme 4-sylinteristä moottoria päällekkäin.
Kun turboahdetut moottorit poistuivat kaudelle 1989, Ernesto Vita tajusi hyvän sauman kokeilla tehdä rahaa sillä moni talli tarvitsi uuden moottorin. Alun perin Ernesto Vita osti oikeudet W12-moottoreihin Rocchilta ja yritti myydä uudenlaista W12-moottoriaan kärkipään Formula 1 -talleille. Koska kukaan ei kuitenkaan ostanut Vitan tarjoamia moottoreita, päätti hän perustaa oman Formula 1 -tallin ja hankki itselleen kilpa-auton johon moottorit voitaisiin asentaa epäonniselta FIRST-tallilta. FIRST oli pyrkinyt sarjaan vuodeksi 1989, mutta heidän autonsa ei ollut läpäissyt pakollisia törmäystestejä. Pienten muutosten avulla nyt Vitan omistuksessa oleva auto läpäisi lopulta testit, ja Life Racing Engines -nimen omaksunut talli sai osallistumisluvan kaudeksi 1990. Päivityksistä huolimatta auto - jolle annettiin nimeksi Life L190 - oli laadultaan surkea, peräti vaarallinen. Jopa auton suunnitellut Richard Divila totesi, että ainoa järkevä käyttö sille olisi "mielenkiintoisena kukkaruukkuna".
Life Racing Engines

Ernesto Vitan oma F1-talli Life Racing Engines lähti mukaan vuoden 1990 Formula 1 -kaudelle. Life hankki australialaisen, entisen F1-maailmanmestari Jack Brabhamin pojan Gary Brabhamin tallin ainoaksi kuljettajaksi.
Lifen W12-moottori kuitenkin osoittautui huomattavasti muita heikommaksi. Se oli paljon muita moottoreita painavampi, ja hevosvoimia oli vain noin 400 - McLarenin käyttämä Hondan V10 tuotti niitä lähes kaksinkertaisesti enemmän. Kaikista suurin ongelma oli kuitenkin luotettavuus, ja yleensä voitiin laskea yhden käden sormilla, kuinka monta kierrosta kesti ennen kuin moottori hajosi.
Brabham esikarsiutui selvästi kauden kahdesta ensimmäisestä kilpailusta. Hän sai tarpeekseen Lifen auton ja moottorin kilpailukyvyttömyydestä ja irtisanoutui, ja tallin kuljettajana jatkoi italialainen Bruno Giacomelli, joka ei ollut ajanut F1-autolla seitsemään vuoteen. Kuljettajan vaihtuminen ei kuitenkaan parantanut tallin kilpailukykyä ja Life esikarsiutui selvästi myös muista kauden osakilpailuista. Lähimpänä varsinaiseen aika-ajoon selviytymistä Giacomelli oli Unkarissa, mutta hänen nopein aikansa oli sielläkin lähes 15 sekuntia toiseksi hitaimpaa autoa jäljessä.
Eräässä vaiheessa kautta Life solmi yhteistyösopimuksen neuvostoliittolaisen insinööritoimisto PiC:n kanssa. Teoriassa tämän olisi pitänyt sekä ratkaista tallin rahaongelmat että parantaa auton kilpailukykyisyyttä, mutta käytännössä ainoa yhteistyön tulos oli se, että auton väritykseen lisättiin Neuvostoliiton lippu. Tämä oli ainoa kerta Neuvostoliiton historiassa, kun se oli millään tavalla mukana F1-tallin toiminnassa.
Lifen oman W12-moottorin viimeinen esiintyminen tapahtui Italian GP:ssä, jonka jälkeen se korvattiin Juddin V8-moottorilla. Se ei kuitenkaan sopinut autoon kunnolla.
Lifen W12-moottori Goodwoodin Festival of Speed -tapahtumassa vuonna 2009.
Matti Calonius

Mathias (Matti) Ernst Gustav Calonius (19. kesäkuuta 1873 Nurmes – 23. maaliskuuta 1936 Nurmes) oli suomalainen Nurmeksessa vaikuttanut apteekkari. Hän oli keskeisesti mukana Pohjois-Karjalassa aktivisten toiminnassa sortokausien aikaan 1900-luvun alussa ja myöhemmin hän osallistui suojeluskuntien toimintaan ja oli vielä mukana Lapuan liikkeessä.
Matti Caloniuksen vanhemmat olivat apteekkari Fredrik Willehard Calonius (1838–1920) ja Ida Wilhelmina Calonius o.s. Engelberg (1846–1922). Calonius toimi apteekkarina Nurmeksessa vuodesta 1900 alkaen aina kuolemaansa saakka. Calonius oli mukana aktivistien toiminnassa 1900-luvun alussa ja hän oli myös Voimaliiton jäsenenä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Calonius oli mukana jääkäriliikkeen värväystoiminnassa Pohjois-Karjalassa ja hän avusti myös Suomeen Muurmannin radan rakennustyömaalta paenneita saksalaisia ja itävaltalaisia sotavankeja. Vangit pyrkivät Suomen kautta Ruotsiin ja aktivistit avustivat heitä pakenemisessa. Matti Calonius avusti kaikkiaan noin 500 sotavankia.
Kesällä 1917 Calonius oli mukana perustamassa paikallisen vapaapalokunnan yhteyteen suojelusosastoa ja hän oli kontaktissa myös aktivistien Helsingissä toimineen keskusjohdon ja toimintaa organisoineen Lauri Pihkalan kanssa. Nurmeksen kauppalan ja Nurmeksen maalaiskunnan suojeluskunnat perustettiin syyskuussa 1917 ja ne yhdistyivät joulukuussa 1917. Calonius oli Nurmeksen suojeluskunnan ensimmäinen esikuntapäällikkö ja Pohjois-Karjalan suojeluskuntain piiriesikunnan jäsen. 1920-luvulla hän oli Nurmeksen suojeluskunnan moottorilaivaston Pielisjärven laivueen päällikkönä ja hänet ylennettiin suojeluskuntakorpraaliksi 1924. Vuosina 1918–1922 Calonius organisoi heimosotien aikana suomalaisten aseellista toimintaa Venäjän puolella Vienan Karjalassa. 1930-luvun alussa hän oli vielä keskeisesti mukana Lapuan liikkeen toiminnassa Pohjois-Karjalassa.
Aiheesta muualla

Apteekkari Matti Calonius vuonna 1927, Nurmeksen museo (Finna)[vanhentunut linkki]
Apteekkari Matti Calonius ja hänen tyttärensä Hilkka Calonius, Nurmeksen museo, Kantapuu-museotietokanta[vanhentunut linkki]
Mercedes-Benz A-sarja

Mercedes-Benz A-sarja on Mercedes-Benzin vuodesta 1997 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, ja mallistonsa pienin auto.
Se oli 1997–2012 lähinnä pieni tila- ja monikäyttöauto, jonka tila-automaisiin piirteisiin lukeutuvat muun muassa korin korkeus ja takaistuinten monikäyttöisyys. Takaistuimia voi siirtää, kääntää, taittaa tai ne voi poistaa kokonaan ilman työkaluja.
Ensimmäisestä sukupolvesta (W168) oli myös Lang-versio, jonka akseliväli oli huomattavasti pitempi ja takajalkatilat pituussuunnassa olivat perusmallia suuremmat. Uudempia A-sarjalaisia ei saa kuitenkaan kuin yhdellä akselivälillä.
Ensimmäisessä A-sarjalaisessa (W168) ovia oli aina viisi, kun toista sukupolvea (W169) sai myös kolmiovisena. Kolmannessa sukupolvessa (W176) oli ovia aina viisi, kun taas neljännessä sukupolvessa (W177) on ovia neljä tai viisi.
Sukupolvet

Mercedes-Benz W168 (1997–2004)
Mercedes-Benz W169 (2004–2012)
Mercedes-Benz W176 (2012–2018)
Mercedes-Benz W177 (2018–)
Mikko Mustonen (koripalloilija)

| Mikko Mustonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mikko Mustonen
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1957–1964:   Tampereen Kiertäjät
Valmennusura
1963–1964:   Tampereen Kiertäjät
Mikko Mustonen on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja koripallovalmentaja.
Mustonen pelasi Tampereen Kiertäjissä yhteensä kolme SM-sarjakautta vuosina 1957–1964 parhaimmillaan 3,1 pisteen keskiarvolla. Kauden 1963–1964 Mustonen toimi myös Kiertäjien päävalmentajana.
Maurice Chevalier

| Maurice Chevalier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. syyskuuta 1888 Pariisi, Ranska
Kuollut: 1. tammikuuta 1972 (83 vuotta) Pariisi, Ranska
Ammatti:  näyttelijä, laulaja, tanssija
Muut tiedot
Aktiivisena:  1908–1970
 Nimikirjoitus
Maurice Chevalier elokuvassa The Merry Widow (1934).
Maurice Chevalier noin vuonna 1920.
Maurice Auguste Chevalier (12. syyskuuta 1888 Pariisi – 1. tammikuuta 1972) oli ranskalainen näyttelijä ja esiintyjä. Hän oli mukana myös yhdysvaltalaisissa laulu- ja operettielokuvissa vuodesta 1929 lähtien.
Chevalierin ura alkoi kahvilasta hänen ollessaan 13-vuotias. Hän lauloi siellä ilmaiseksi ja kerran eräs teatteriseurueen jäsen pyysi häntä mukaan paikalliseen musikaaliin. Chevalier suostui ja sai osan.
Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maurice Chevalier Wikimedia Commonsissa
Maurice Chevalier Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Maurice Chevalier Elonetissä.
Maurice Couve de Murville

| Maurice Couve de Murville |
| --- | --- |

Ranskan pääministeri
 10. heinäkuuta 1968– 20. kesäkuuta 1969  
Presidentti:  Charles de Gaulle
Edeltäjä:  Georges Pompidou
Seuraaja:  Jacques Chaban-Delmas
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. tammikuuta 1907 Reims
Kuollut: 24. joulukuuta 1999 (92 vuotta) Pariisi
Tiedot
Puolue:  Union pour la défense de la République
Uskonto:  Protestantti
 Nimikirjoitus
Maurice Couve de Murville (24. tammikuuta 1907 – 24. joulukuuta 1999) oli ranskalainen diplomaatti ja poliitikko. Hän kuului Union pour la défense de la République -puolueeseen. Couve de Murville toimi Ranskan ulkoministerinä Charles de Gaullen aikana 1958–1968 ja pääministerinä 1968–1969. Hän toimi 1950-luvulla Ranskan suurlähettiläänä Kairossa, Washingtonissa, Natossa ja Bonnissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maurice Couve de Murville Wikimedia Commonsissa
Miiko

| Miiko |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Miika, Miko
Vastineita eri kielissä:  Micah, Michael, Mike
Nimen alkuperä:  heprealainen Mikael
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miiko on heprealaisperäinen miehen etunimi. Miikon epävirallinen nimipäivä on suomenkielisessä kalenterissa 29. syyskuuta.  Nimi on juonnos heprean kielen sanasta Mikael, joka tarkoittaa: "Ken on kuin Jumala". Nimen muunnelmia ovat Mikko, Mika, Miika, Miko ja Miikka, Miikos, Miico sekä naispuolinen vastine Mikaela.
Japaniksi kaunis lapsi 美 (mi) "kaunis", 位 (i) "seat, position, rank, grade" and 子 (ko) "lapsi ".
Suomessa nimi Miiko on kesäkuuhun 2024 mennessä annettu 320 miehelle. Nimi Miiko on yleistynyt 2000-luvulta alkaen oltuaan sitä ennen varsin harvinainen.
Tunnettuja Miikoja

Miiko Albornoz (s. 1990), ruotsinsuomalais-chileläinen jalkapalloilija
Miiko Hintz (s. 1992), suomalainen jääkiekkoilija
Miiko Toiviainen (s. 1989), suomalainen näyttelijä
Mertsi Lindgren

Mertsi Lindgren on suomalainen muusikko. Hän on Orkestra Suora Lähetys -yhtyeen perustajajäsen.
Lindgren oli kulttuurisen moninaisuuden läänintaiteilija ajalla 1. kesäkuuta 2016 – 30. toukokuuta 2021. Läänintaiteilijana hänen tehtävänään on romanikulttuurin asiantuntijana edistää kulttuurista monimuotoisuutta muun muassa käynnistämällä ja koordinoimalla yhteistyötä pää- ja vähemmistökulttuurien yhteisissä projekteissa.
Voimistelu kesäolympialaisissa 1952 – miesten joukkuekilpailu

Miesten voimistelun joukkuekilpailun parhaat maat Helsingin olympiakisoissa olivat Neuvostoliitto, Sveitsi ja Suomi. Joukkueita kilpailuun osallistui kaikkiaan 23. Joukkueeseen sai maksimissaan kuulua kahdeksan urheilijaa ja joukkueen tulokseen laskettiin viiden parhaan urheilijan tulos jokaiselta telineeltä erikseen kummaltakin kierrokselta.
Mitalistit

|  | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Neuvostoliitto Viktor Tšukarin Grant Šaginjan Valentin Muratov Jevgeni Korolkov Vladimir Beljakov Josif Berdijev Mihail Perelman Dmitri Leonkin  | 574,35 |  Sveitsi Josef Stalder Hans Eugster Jean Tschabold Jack Günthard Melchior Thalmann Ernst Gebendinger Hans Schwarzentruber Ernst Fivian  | 567,50 |  Suomi Onni Lappalainen Berndt Lindfors Paavo Aaltonen Kaino Lempinen Heikki Savolainen Kalevi Laitinen Kalevi Viskari Olavi Rove  | 564,20 |
Venäjän ortodoksinen ulkomaankirkko

Kappeli Venäjän ulkomaankirkon päämajassa New Yorkissa
Seinälaatta piispain synodin sisäänkäynnin vieressä New Yorkissa
Venäjän ortodoksinen ulkomaankirkko (ven. Ру́сская Правосла́вная Це́рковь Заграни́цей, РПЦЗ, Russkaja pravoslavnaja tserkov zagranitsei, RPTsZ; engl.  Russian Orthodox Church Outside Russia, ROCOR) on nykyisin Moskovan patriarkaatin alainen itsehallinnollinen ortodoksinen kirkko, joka toimii niin Länsi-Euroopassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa kuin Australiassa.
Vuoteen 2007 Venäjän ortodoksinen ulkomaankirkko oli kirkolliselta asemaltaan määrittelemätön yhteenliittymä, joka katsoi edustavansa Venäjän ortodoksisen kirkon perinnettä Venäjän vallankumouksen jälkeen. Sen muodosti alkujaan joukko eri tavoin lokakuun vallankumousta paenneita venäläisiä piispoja Jugoslavian Sremski Karlovcissa 1921-1922, ja näiden muodostaman synodin mukaan kirkkoa kutsuttiin aikanaan synodaalikirkoksi. Karlovcin synodi  pyrki aluksi saamaan valtaa ja ottamaan ortodoksisen kirkon ohjat Venäjällä, mutta erkaantui Moskovan patriarkaatista vuonna 1927 ja toimi sittemmin emigranttikirkkona, toisen maailmansodan jälkeen paljolti Yhdysvalloissa.