stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tornion Pallo -47
Entisiä pelaajia

Vietettäessä 50-vuotisjuhlia seuran entiset aktiivit vuosien varrelta valitsivat sen hetkisen Tornion Pallo -47:n tähtijoukkueen. Todettiin, että ”kyselyyn vastanneiden moraali oli korkea, sillä vastaajat olivat ’unohtaneet’ mainita oman nimensä parhaiden pelaajien kohdalla, vaikka nimi lähes kaikkien muiden vastauksista löytyikin”. Niinpä listasta tuli silloin seuraava eli vuosien 1947–1996 kokemusten pohjalta:
Matti Porthan (1950- ja 1960-luku)
Raimo Aarni (1950-, 1960- ja 1970-luku)
Tuomo Husa (1980-luku)
Matti Myllyoja (1960- ja 1970-luku)
Matti Pekkanen (1960- ja 1970-luku)
Kari Gullsten (1980-luku)
Teemu Tainio (1990-luku)
Martti Tolonen (1960-luku)
Martti Aarni (1970- ja 1980-luku)
Mauno Hyvärinen (1950- ja 1960-luku)
Ossi Innanen (1970- ja 1980-luku)
Seuran tunnetuimpia kasvatteja ovat Suomen maajoukkueessakin esiintyneet Teemu Tainio ja Henri Sillanpää. Muita maajoukkueissa esiintyi on mm. Tommi Halonen. Viimeisten vuosien ajalta menestyneitä TP:n pelimiehiä ovat olleet lisäksi Jukka Hakala, Pekka Kainu ja Keijo Huusko.
Pelaajat ja valmentajat

Tilanne 15. syyskuuta 2017.
Pelaajat ja valmentajat > Valmentajat

Päävalmentaja: Kimmo Halmkrona
Pelaajat ja valmentajat > Seuran ulkomaalaiset pelaajat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1991  Sergei Bondar 1992  Sergei Bondar 1994  Obiora Aniche   Sergei Bondar 1998  Oleg Jeprintsev 1999  Anatoli Bulgakov   Oleg Dulub   Oleg Jeprintsev   Vasili Karatajev 2000  Anatoli Bulgakov   Oleg Dulub   Oleg Jeprintsev   Roman Mirošnytšenko   Konstantin Saenko 2001  Anatoli Bulgakov   Oleg Dulub   Oleg Jeprintsev   Stanislav Jurgelevitš   Roman Mirošnytšenko   Konstantin Saenko   Viktor Žak 2002  Anatoli Bulgakov   Oleg Jeprintsev   Roman Mirošnytšenko   Konstantin Saenko   Viktor Žak |   |  2003  Anatoli Bulgakov   Ilja Fomitšov   Roman Mirošnytšenko   Konstantin Saenko   Viktor Žak   Andras Strapak 2004  Viktor Aleksejev   Anatoli Bulgakov   Aleksandr Mištšuk   Ilja Fomitšov   Roman Mirošnytšenko   Zoran Peic   Denis Volodin 2005  Anatoli Bulgakov   Craig Dean   Manga Ekongollo   Anatoli Koksharov   Alfred Mapoka   Roman Mirošnytšenko   Marc Ndikumade   Kyle Patterson   Anton Smith   Valeri Tsyganenko 2006  Gaston Bindzi   Anatoli Bulgakov   Manga Ekongollo   Alfred Mapoka   Marc Ndikumade   Jevgeni Smirnov |   |  2007  Gaston Bindzi   Anatoli Bulgakov   Luis Vanderlei Cagnoto   Alya Camara   Manga Ekongollo   Ozeias Graciano   Artur Konde   Alfred Mapoka   Marc Ndikumade   Rene Ngande   Giorgi Nikuradze   William Teixeira 2008  Gaston Bindzi   Georgi Bochev   Anatoli Bulgakov   Sergei Butenko   Luis Vanderlei Cagnoto   Misse Ebongue   Ilja Fomitšov   Volodymyr Kilikevytš   Artur Konde  Alfred Mapoka   Sergei Mironov   Lucia de Murilo   Roman Parofejev   Jevgeni Protsanov   Andrei Skljarov 2009  Anatoli Bulgakov   Jefferson Vieira de Cruz   Misse Ebongue |   |   Karin Izrailov   Artur Konde   Sergei Labadovski   Ethie Sousa   Irakli Tsykolia 2010  Gaston Bindzi   Anatoli Bulgakov   Ethie Sousa 2011  Gaston Bindzi   Anatoli Bulgakov   Daniel Caumo 2012  Adriano   Francois Badji   Anatoli Bulgakov   Jevgeni Chekalin   Kenniel Hyde   Artur Konde   Sergei Kovalev   Jeferson Pires   John Samuel   Artem Sekunov 2013  Francois Badji   Trayon Bobb   Anatoli Bulgakov   Jevgeni Jevsejev   Volodymyr Nitsetsky   Andrei Poperezhai   Viktor Ševtšenko   Daniel Wilson |   |  2014  Francois Badji   Jamar Dixon   Jonathan Dunyin   Alfred Mapoka   Viktor Ševtšenko   Daniel Wilson 2015  Francois Badji   Anatoli Bulgakov   Jonathan Dunyin   Jerome Ogbuefi   Viktor Ševtšenko   Aleksandr Tumasjan 2016  Anatoli Bulgakov   Thomas Koroma   Oleksandr Muzyka   Viktor Ševtšenko 2017  Radik Akhmetkhanov   Thomas Koroma   Oleksandr Muzyka   Jordan Rouse |
Kirjallisuutta

Pihlajaniemi, Mika: Puron Pallosta se alkoi... Tornion Pallo -47 50 vuotta.  Tornio:  TP-47, 1997.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Seuran sivusto
TP-47 -facebooksivusto
TP-47 pelaamassa vierasottelua Käpylän Palloa vastaan toukokuussa 2008.
HMS Cadmus (J230)

| HMS Cadmus |
| --- | --- |
 HMS Cadmus

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Harland and Wolff, Belfast
Kölinlasku:  21. heinäkuuta 1941
Laskettu vesille:  27. toukokuuta 1942
Palveluskäyttöön:  9. syyskuuta 1942
Poistui palveluskäytöstä:  Belgialle 1950 G. Lecointe
Loppuvaihe:  romutettu 1960
Tekniset tiedot
Uppouma:  850 t
Pituus:  68,58 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,82 m
Syväys:  2,59 m
Koneteho:  2 000 shp
Nopeus:  16,5 solmua
Miehistöä:  85
Aseistus
Aseistus:  1 × 4″ (102 mm) QF Mk V -ilmatorjuntatykki 4 × Oerlikon 20 mm
HMS Cadmus (viirinumerot M230 ja J230) Britannian Kuninkaallisen laivaston 1942 valmistunut Algerine-luokan miinanraivaaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 15. marraskuuta 1940 Harland and Wolffin telakalta Belfastista, missä köli laskettiin 21. heinäkuuta 1941 telakkanumerolla 1136. Alus laskettiin vesille 27. toukokuuta 1942 ja valmistui vielä samana vuonna 9. syyskuuta.
Päälliköt

Aluksen päälliköinä olivat:
John Bruce Goodenough Temple 14. heinäkuuta 1942 - helmikuu 1943
John Spencer Landers helmikuu 1943 - marraskuu 1944
Ralph Maxwell Sandbach marraskuu 1944 - 1946
Rastaskerttunen

| Rastaskerttunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Vaarantunut  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttuset Acrocephalidae
Suku::  Ruokokerttuset Acrocephalus
Laji::  arundinaceus
Kaksiosainen nimi
 Acrocephalus arundinaceus  (Linnaeus, 1758) 

Alalajit
 Acrocephalus arundinaceus arundinaceus  Acrocephalus arundinaceus zarudnyi  Acrocephalus arundinaceus griseldis  Acrocephalus arundinaceus orientalis 
Katso myös
   Rastaskerttunen Wikispeciesissä   Rastaskerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Äänitetty Suomessa.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Rastaskerttunen (Acrocephalus arundinaceus) on lähes laulurastaan kokoinen ruovikoissa viihtyvä lintu. Se kuuluu ruokokerttusten sukuun.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 19–20 cm, paino 25–30 g ja siipien kärkiväli 25–29 cm.
Rastaskerttunen on isompi ja tukevampi kuin samannäköinen rytikerttunen. Se on päältä ruskea, vatsapuolelta valkeankirjava. Silmäkulmajuova on voimakas, rinnassa on harmahtava sävy. Rastaskerttusella on karhea, voimakas laulu (”krek krek divi divi krääk krääk kerrek kerrek kshää kshää kreek kreek…”), joka muistuttaa rytikerttusen laulua mutta on hitaampaa, selvempää ja paljon karkeampaa. Sukupuolet ovat samannäköisiä.
Vanhin suomalainen rengastettu rastaskerttunen on ollut 4 vuotta 13 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut saksalainen, vähintään 10 vuotta vanha lintu.
Esiintyminen

Rastaskerttunen esiintyy Länsi-Euroopasta ja Pohjois-Afrikasta keskisen Aasian halki Japaniin saakka. Talvehtii trooppisessa Afrikassa, itäiset populaatiot Kaakkois-Aasiassa. Suomessa yleistyvä laji pääosin Etelä-Suomen laajoissa ruovikoissa. Suomessa pesinee 50–100 paria ja se on uhanalaisuudeltaan vaarantunut (VU). Mahdollisesti suurin osa laulavista koiraistamme jää parittomiksi. Keväällä ensimmäiset laulajat havaitaan toukokuun alkupuoliskolla, mutta lisää rastaskerttusia saapuu vielä myöhään kesäkuussa. Syksyllä ne katoavat elo-syyskuussa, joskus harvoin tavataan myöhemmin syksyllä.
Elinympäristö

Laajat, järeät ruovikot sekä merenlahdissa että järvissä ja lammissa. Muuttoaikoina tavataan myös ulkomeren saarilla.
Lisääntyminen

Pesä ruovikossa. Se on maljamainen, ruohoista punottu kuppi, joka on sidottu pystyjen ruokojen varsiin 0,5–1 m vedenpinnan yläpuolelle. Muninta on kesäkuussa, munia on 3–6 kappaletta. Vain naaras hautoo noin 2 viikkoa. Poikaset lähtevät kiipeilemään pesästä 12–14 päivän ikäisinä. Etelämpänä pesii kahdesti kesässä.
Ravinto

Syö hyönteisiä, hämähäkkejä ja muita ruo’oissa eläviä selkärangattomia. Syksyllä ja talvella myös marjoja ja hedelmiä.
Aiheesta muualla

Eriksson, Kalervo 1969: On the occurrence of the Great Reed Warbler (Acrocephalus arundinaceus) in Finland. – Ornis Fennica 46:80-84.
Koskimies, Pertti 1981: Rastaskerttusen esiintyminen Suomessa. – Ornis Fennica 58:151-157.
Rastaskerttunen Lintukuva-verkkopalvelussa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q180835  Wikispecies: Acrocephalus arundinaceus  ADW: Acrocephalus_arundinaceus  Avibase: B283E33243C17D97  BioLib: 8903  BirdLife: 104317670  BOLD: 93224  BOW: grrwar1  CoL: 9L48  eBird: grrwar1  EPPO: ACRKAR  EUNIS: 842  EURING: 12530  Fauna Europaea: 97319  Fauna Europaea (new): 7f404ef7-c067-40d5-a6f1-ea9df851d19c  GBIF: 2493128  iNaturalist: 204456  IRMNG: 10764297  ITIS: 558408  IUCN: 104317670  NBN: NHMSYS0000530124  NCBI: 39621  Observation.org: 49  Open Tree of Life: 800677  Paleobiology Database: 430368  TSA: 1110  WoRMS: 1037294  Xeno-canto: Acrocephalus-arundinaceus  Laji.fi: MX.33651 
Rastaskerttusen munia.
Juan Valdivieso

Juan Valdivieso (6. toukokuuta 1910 Lima, Peru – 2. toukokuuta 2007) oli perulainen jalkapallomaalivahti.
Valdivieso edusti koko kolmetoistavuotisen ammattilaisuransa Alianza Limaa. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen heinäkuussa 1910 ja pelasi joukkueessa kymmenen ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon sekä MM-kilpailuissa 1930 että kesäolympialaisissa 1936.
Vartija

Kiinalainen yksityisen tehtaan vartija.
Kiinalainen rakennustyömaan vartija.
Vartija on yksityisen vartioimisliikkeen palveluksessa oleva siviilihenkilö, jonka tehtävänä on suojata omaisuutta tai turvallisuutta yrityksen ja kohteen omistajan tekemän sopimuksen perusteella. Vartijan tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet sekä työhön liittyvät lait ja määräykset vaihtelevat eri maissa.
Vartioimisliiketoiminta on hyvin usein luvanvaraista. Esimerkiksi Espanjassa, Italiassa ja Belgiassa vartioimisliikeluvan myöntää paikallinen sisäministeriö, Suomessa poliisihallitus. Ruotsissa ja Norjassa lääninhallitus, Tanskassa poliisi, Saksassa ja Itävallassa talousministeriö, Alankomaissa oikeusministeriö ja Ranskassa prefektuuri. Ison-Britannian lainsäädännössä taas ei varsinaisesti valvota ja rajoiteta vartioimisliiketoimintaa vaan yksityisen turvallisuusalan eri osa-alueilla toimivat yhdistykset ovat kehittäneet itse alaa koskevia sääntöjä sekä suosituksia. Usein vartioimisliikeluvan myöntänyt taho myös valvoo alan liiketoimintaa ja saattaa antaa sille ohjeita ja määräyksiä.
Vartijalle asetetaan eri maiden lainsäädännössä usein koulutusvaatimuksia, millä saatetaan pyrkiä ammattimaistamaan yksityistä turvallisuusalaa sekä parantamaan ihmisten oikeusturvaa, sekä paikoittain jopa myös siirtämään viranomaistahoille kuuluvia yleisen järjestyksen ja turvallisuuden valvontatehtäviä yksityiselle sektorille; useassa maassa vartioimisliike saattaa kyetä käytännön tai lainsäädännön mahdollistamana valvomaan esimerkiksi torin, liikenneaseman, kauppakeskuksen tai vastaavan yleisen alueen järjestystä ja turvallisuutta. Koulutusvaatimukset vaihtelevat suuresti; esimerkiksi Italiassa vartioimisliikkeen velvollisuus on kartoittaa työntekijöiden koulutustarve, Saksassa koulutusvaatimus on 24 tuntia, Ruotsissa taas 90 tuntia, sekä lisäksi 120 tuntia työharjoittelua.
Ampuma-aseenkanto sallitaan Suomessa lainsäädännöllä tietyissä erikoistehtävissä, samoin eräissä muissa maissa, kuten Ruotsi, Norja, Saksa, Itävalta, Belgia, Italia, Espanja ja Ranska.
Usein yksityisetsivätoiminta rinnastetaan vartioimisliiketoimintaan ja yksityisetsivätoimintakin on luvanvaraista. Poikkeuksiakin on, esimerkiksi Ruotsi, Norja, Tanska ja Saksa mahdollistavat yksityisetsivätoiminnan harjoittamisen ilman vartioimisliikelupaa. Yksityisetsivätoiminta saattaa olla luonteeltaan osittain myös rikosten paljastamiseen liittyvää toimintaa ja näin ollen saattaa olla lailla kielletty muilta kuin viranomaistahoilta.
Kansainvälisesti yksityisiä turvallisuuspalveluita koskevien toimeksiantojen määrä on kasvanut huomattavasti. Euroopassa ala kasvaa vuositasolla noin 4–6 prosenttia liikevaihdon ollessa n. 15 miljardia. Useassa maassa alan yleisiä ongelmia ovat mm. matala palkkaus, henkilöstön vaihtuvuus sekä rekrytointiongelmat.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa

Vartija on siviilihenkilö, joka työskentelee työsuhteessa sellaisen vartioimisliikkeen palveluksessa jolle sisäasiainministeriö on myöntänyt vartioimisliikeluvan. Vartija suojelee omaisuuden tai henkilön koskemattomuutta, suojaa tiloja ulkoisilta uhilta tai suorittaa muita vartioimisliikkeen ja asiakkaan välisessä toimeksiantosopimuksessa määriteltyjä tehtäviä, on pukeutunut vartijan asuun sekä suorittanut vartijalta edellytetyn koulutuksen, sekä saanut viranomaishyväksynnän vartijana toimimiseksi. Poliisi, tullimies tai rajavartija ei saa työskennellä vartijana tai osallistua vartioimisliikkeen toimintaan.
Yrityksen tai yhteisön itsensä järjestämää niin sanottua omavartiointia suorittava henkilö ei ole vartija, eikä hänellä ole vartijan oikeuksia. Vartijan tunnusten käyttäminen ilman voimassa olevaa lupaa on vartioimisliikerikkomus, josta rangaistaan sakolla. Vartiointitehtävien suorittaminen tai  toimeksiantosopimuksen tekeminen ilman sisäasiainministeriön myöntämää vartioimisliikelupaa on vartioimisliikerikos, josta rangaistaan sakolla tai enintään kuudella kuukaudella vankeutta.
Suomessa turvallisuusalan lainsäädännön perustana pidetään yksityisistä turvallisuuspalveluista annettua lakia (282/2002). Lisäksi turvallisuusalaa koskevat muun muassa valtioneuvoston asetus yksityisistä turvallisuuspalveluista (534/2002), valtioneuvoston asetus turvallisuusalan neuvottelukunnasta (285/2002), sisäasiainministeriön asetus vartioimisliikkeen vastaavan hoitajan ja vartijan koulutuksesta (780/2002), sisäasiainministeriön asetus vartijan erityisestä voimankäyttökoulutuksesta (780/2002), sisäasiainministeriön asetus vartioimis- ja järjestyksenvalvontatehtävässä mukana pidettävästä koirasta (782/2002), laki järjestyksenvalvojista (533/1999), sisäasiainministeriön asetus järjestyksenvalvojan tunnuksista (848/2003) ja järjestyslaki (612/2003).
Suomessa oli vuonna 2008 yhteensä 91 359 toimeksiantoa koskien vartioimisliiketoimintaa. Toimeksiantojen määrä on kasvanut voimakkaasti koko 2000-luvun.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Vartioimisliikeluvat

Suomessa on vuonna 2009 noin 190 voimassa olevaa, rajoittamatonta vartioimisliikelupaa. Rajoitettuja vartioimisliikelupia on noin 31 kpl. Vartiointitehtävien suorittaminen tai  toimeksiantosopimuksen tekeminen ilman vartioimisliikelupaa on vartioimisliikerikos, josta rangaistaan sakolla tai enintään kuudella kuukaudella vankeutta.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Salassapitovelvollisuus

Vartijalla on salassapitovelvollisuus joka koskee osapuolten (vartioimisliikkeen sekä asiakkaan) välisiä turvallisuusjärjestelyjä, liike- tai ammattisalaisuuksia sekä yksityisyyteen kuuluvia seikkoja. Salassapitovelvollisuus säilyy tehtävän päätyttyä. Salassapitovelvollisuus ei koske viranomaisen tai tuomioistuimen oikeutta saada vartijalta salassa pidettäviä tietoja.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetettu järjestyksenvalvoja

Vartijan ja poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetun järjestyksenvalvojan tehtävät ovat yhteneväisiä, mutta poikkeavat merkittävästi oikeuksien ja velvollisuuksien osalta. Järjestyksenvalvojan asettaminen vaatii toimeksiantosopimuksen lisäksi paikallispoliisin hyväksynnän eli se on luvanvaraista ja aina määräaikaista. Järjestyksenvalvoja voidaan asettaa valvomaan järjestystä ja turvallisuutta poliisin apuna esimerkiksi liikenneasemalle, kauppakeskukseen tai joukkoliikennevälineeseen, mikäli henkilön hyväksyminen sekä vartijaksi että järjestyksenvalvojaksi on voimassa ja järjestyksenvalvoja työskentelee vartioimisliikkeen palveluksessa.
Vartioimisliike ei saa ottaa vastaan toimeksiantoa joka sisältää sitoumuksen pitää yllä yleistä järjestystä ja turvallisuutta, koska yksityisistä turvallisuuspalveluista annettu laki kieltää sen. Yleiselle paikalle (kuten liikenneasemalle tai kauppakeskukseen) voidaan kuitenkin paikallispoliisin päätöksellä asettaa järjestyslain mukainen järjestyksenvalvoja ylläpitämään järjestystä ja turvallisuutta. Tällöin tehtävää suorittavalla on oltava voimassa olevat hyväksynnät sekä vartijaksi että järjestyksenvalvojaksi. Tässä tapauksessa järjestyksenvalvojalla on laajemmat oikeudet ja velvollisuudet kuin vartijalla, ja ensisijainen tehtävä on pitää yllä järjestystä ja turvallisuutta. Järjestyksenvalvojan asettaa pyynnöstä paikallispoliisi ja lupa on aina perusteltu ja määräaikainen.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Vartijan tehtävät

Turvallisuusalan lainsäädäntö määrittelee vartioimistehtäväksi omaisuuden vartioimista, henkilön koskemattomuuden suojaamista sekä vartioimiskohteeseen tai toimeksiantajaan kohdistuneiden rikosten paljastamista samoin kuin näiden tehtävien valvomista.
Vartijan tehtäviä käytännön tasolla voi olla esimerkiksi:
paikallisvartiointi jolla tarkoitetaan vartiointia yhdessä toimeksiantokohteessa,
piirivartiointi eli vartiointi useassa eri toimeksiantokohteessa siirtyen kohteesta toiseen, ja johon saattaa sisältyä esimerkiksi murto- tai muihin hälytyksiin liittyviä tarkastustehtäviä,
myymälävartijan tehtävät johon saattaa liittyä tietyin edellytyksin vartioiminen pukeutumatta vartijan asuun,
palo‑ ja tulityövartiointi,
turvatarkastus, henkilötarkastus esimerkiksi tuomioistuimessa tai lentoasemalla,
valvomotehtävät, palvelukeskus/hälytyskeskustehtävät, vieraiden tai asiakkaiden vastaanotto- ja opastustehtävät, ydinvoimalan valvonta- ja turvallisuustehtävät, metrovartiointi, henkilösuojaustehtävät, rahahuolto ja arvokuljetustehtävät, järjestyksenpidon kaltaiset tehtävät, rikosten paljastamiseen liittyvät tehtävät, ajoneuvo- tai henkilöliikenteen kontrollointi.
suojelumies ("palomies-vartija"), suorittaa teollisuuden toimeksiannoissa palo- ja pelastusalan työtehtäviä sekä aluevartiointia. Monipuolinen toimenkuva, jossa työhön voi sisältyä myös sammuttimien tarkastuksia, paineilmalaitehuoltoa, suojainhuoltoa sekä turvallisuuskoulutuksia. Yleensä päätoimisen suojelumiehen koulutusvaatimuksiin kuuluu vartijakoulutuksen lisäksi myös pelastusalan päätoimisen tai sivutoimisen koulutusputken läpikäyminen sekä savu- ja kemikaalisukelluskelpoisuuden ylläpito.
Vartijan toimenkuvaan voidaan sisällyttää myös muita kuin varsinaisia vartiointitehtäviä.
Turvatarkastukset perustuvat erillisiin lakeihin. Turvatarkastajat saattavat toimia vartijan tehtävässä, vaikkakaan turvatarkastustehtävien hoitaminen ei edellytä erillistä vartijaksi hyväksymistä. Turvatarkastustehtäviin tuomioistuimessa on oltava poliisin hyväksyntä.
Vartioimisliikkeiden asiakkaiden palvelutarpeiden muuttuessa ovat paikoittain myös vartijan tehtävät muuttuneet monipalvelutehtäviksi, joihin sisältyy esimerkiksi kiinteistönhuollon tehtäviä. Tällöin vartijalla saattaa olla myös esimerkiksi kiinteistöhuollon peruskoulutus. Vartiointitehtäviin saattaa sisältyä myös erilaisten koneiden ja laitteiden käyttöä ja paikoittain erilaisiin tuotantoprosesseihin osallistumista.
Vartijoiden tehtävien suorittaminen säästää viranomaisten resursseja. Rikosilmoitinjärjestelmistä aiheutuvien hälytysten vuoksi paikalle menevät vartija säästävät vuositasolla poliisilta 30 henkilötyövuotta.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Toiminnassa noudatettavat yleiset periaatteet

Vartioimistehtävissä on toimittava oikein ja tasapuolisesti sekä sovinnollisuutta edistäen. Vartioimistehtävät on suoritettava aiheuttamatta suurempaa vahinkoa kuin on välttämätöntä tehtävien suorittamiseksi, eikä kenenkään oikeuksiin saa puuttua enempää kuin tehtävän suorittamiseksi on välttämätöntä. Lisäksi tehtäviin liittyvien toimenpiteiden on oltava perusteltua suhteessa tehtävän kiireellisyyteen, tärkeyteen sekä kokonaistilanteeseen.
Vartijan on ilmoitettava toimenpiteen peruste toimenpiteen kohteena olevalle taikka tämän edustajalle. Peruste on ilmoitettava ilman erillistä tiedustelua.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Vartijan työhön liittyvät riskitekijät

Vartijan työ sijoittuu tilastokeskuksen vuotta 2000 koskevissa työtapaturmatilastoissa niiden ammattien joukkoon joiden työtapaturmariski on yli keskiarvon. Tutkimusten mukaan vartijoille tapahtuneista työtapaturmista 16 prosenttia oli väkivallan aiheuttamia. Vastaajista 13 prosenttia koki väkivallan vakavana ja 40 prosenttia lievänä ongelmana työssään. Työn vaara- ja haittatekijöiksi mainittiin mm. uhkaukset, teräaseiden yleistyminen ja yksintyöskentely. Vastaajista 73 prosentin mielestä koki että työ on muuttunut viime vuosina vaarallisemmaksi.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista

Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista tuli voimaan 1. tammikuuta 2017. Uuden lain tavoitteena oli yksityisten turvallisuuspalveluiden laadun ja luotettavuuden varmistaminen sekä viranomaisten ja yksityisten turvallisuuspalveluiden välisen yhteistyön edistäminen.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Vartijan koulutus

Vartijana toimiminen Suomessa edellyttää pakollisen koulutuksen suorittamista. Turvallisuusalalla on myös useita erilaisia ammatillisia koulutuksia.
Vartijoiden keski-ikä suomessa on tällä hetkellä noin 30-32 vuotta.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Vartijan koulutus > Vartijan pakollinen koulutus

Laki uudisti myös vartijan peruskoulutuksen. Aikaisemmassa vuoden 1983 vartioimisliikelaissa väliaikainen vartija ei tarvinnut koulutusta ja vakituisen vartijan koulutus oli pituudeltaan 40 tuntia. Uusi laki muutti vakituisen vartijan koulutuksen 120 tunnin mittaiseksi ja väliaikaisen vartijan koulutus kestää nykyisin 40 tuntia. Väliaikaisen vartijan koulutuksella voi työskennellä vuodessa yhteensä 4 kuukautta. Vartijan on myös mahdollista suorittaa vartijan ammattitutkinto joista em. 120 tunnin kurssi vastaa kahta ammattitutkinnon osaa.
Vartijan peruskoulutus on kaksivaiheinen. Ensimmäinen vaihe kestää 40 tuntia ja toinen 80 tuntia. Vartijan koulutus alkaa 40 tunnin vartijan työn perusteet -kurssilla, jolla vartija oppii lakisääteiset oikeutensa ja velvollisuutensa. Kurssin sisältö on laissa säädelty. Kurssi sisältää hätäensiavun perusteet, voimankäyttökoulutusta ja laintuntemusta, sekä perustietoa viranomaisyhteistyöstä. Kurssin hyväksytysti suorittanut henkilö voi hakea poliisilta hyväksyntää väliaikaiseksi vartijaksi enintään neljän kuukauden ajaksi kalenterivuotta kohti. Vartijakurssin toisen vaiheen voi suorittaa vasta kun vartijan työn perusteet -kurssi on läpäisty hyväksytysti. Myös toisen osion sisältö on säädetty asetuksessa. Kurssilla harjoitellaan lisää ensiapua (EA1-koulutuksen laajuisesti), voimankäyttöä, selviytymistä eri uhkatilanteista. Lisäksi vartijaa koskevat säännökset kerrataan. Kurssi sisältää myös tulityökoulutuksen.  Kurssin hyväksytysti suorittanut henkilö voi hakea poliisilta hyväksyntää vartijaksi viideksi vuodeksi kerrallaan.
Vartijan tulee suorittaa erityinen voimankäyttökoulutus teleskooppipatukkaa, kaasusumutinta ja ampuma-asetta varten. Koulutuksen saa antaa ja/tai järjestää henkilö, joka on suorittanut poliisikoulun voimankäyttökouluttajan kouluttajakoulutuksen. Vartijan voimankäyttökoulutus on kestoltaan viisi tuntia voimankäyttövälinettä kohden pois lukien ampuma-ase, jonka koulutus kestää 24 tuntia.
Vartijan koulutuksen saa järjestää vain oppilaitos. Erityisen voimankäyttökoulutuksen kaasusumutinta, teleskooppipatukkaa ja ampuma-asetta varten saa järjestää henkilö joka on suorittanut poliisikoulun vartijan voimankäyttökouluttajan kouluttajakoulutuksen sekä on tehtävään hyväksytty.
Vartioimisliiketoiminta Suomessa > Vartijan koulutus > Ammatillinen koulutus turvallisuusalalla

Turvallisuusalan koulutusta järjestävät oppilaitokset. Turvallisuusalan ammatillista koulutusta ovat mm. vartijan ammattitutkinnon lisäksi esimerkiksi turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto, turvallisuusalan perustutkinto ja turvallisuusalan amk-tutkinto jossa tutkintonimikkeenä tradenomi sekä tekniikan erikoisammattitutkinto.