stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Norjan tieverkko
Numerointi

Ennen vuoden 2010 alussa tapahtunutta hallintouudistusta valtakunnalliset tiet merkittiin liikennemerkein maastoon ja numeroitiin numeroin 2-999. Yksi- ja kaksinumeroiset tiet ovat tärkeämpiä teitä ja kolminumeroiset ovat näitä vähäisempiä. Tämä numerointijärjestelmä säilyi uudistuksessa, vaikka yli 40 prosenttia valtakunnallisista teistä siirtyi läänin teiksi.
Läänin teiden ja kunnallisten teiden numerointi on lääni- ja kuntakohtainen.
Liikennemerkeissä esitetään numerointi seuraavasti:
Valtakunnalliset tiet merkitään valkoisin numeroin vihreällä pohjalla.
Ne läänin tiet, jotka olivat valtakunnallisia teitä vuoden 2009 lopussa, säilyttivät numeronsa ja ne merkitään mustin numeroin valkoisella pohjalla.
Muiden läänin teiden eikä kunnallisten teiden numeroa ei esitetä liikennmerkeissä.
Jos tie on osa eurooppatieverkostoa, sillä ei ole kansallista numeroa. Eurooppatien numeroa ei käytetä valtakunnallisen tien kansallisena numerona. Esimerkiksi valtakunnallisen tien numeroa 10 ei ole käytössä, koska eurooppatie E10 kulkee Norjan alueella. Poikkeuksena tie numero 12, joka on jatkoa tielle E12.
Teiden hallinto

Valtakunnallisen tieverkon omistaa valtio ja sitä hallinnoi ja hoitaa Statens vegvesen -niminen virasto. Läänin teiden vastuu on lääneissä ja kunnallisten teiden kunnissa.
Talvihoito

Norjassa osa yleisistäkin teistä suljetaan talvisajaksi. Tämä on käytäntö sellaisten teiden osalta, jotka eivät ole osa keskeisintä tieverkkoa ja jonka talvihoito tulisi erittäin kalliiksi. Tällaiset tiet sijaitsevat yleensä vuoristoalueilla. Olosuhteiden niin vaatiessa tiet voidaan sulkea myös tilapäisesti, yleensä yöajaksi. Huonojen keliolosuhteiden vallitessa on käytössä myös kolonna-ajo: Tieosuudella sallitaan vain tienpitäjän avustamien autoletkojen kulku. Letkan keulassa ja perässä liikkuu yleensä aura-auto.
Norjassa on joillain alueilla nastarengasvero. Kitkarenkaat ovat suosittuja, varsinkin alavilla kaupunkialueilla.
Tiemaksut

Osa teistä on maksullisia. Tällaisia teitä ovat yleensä parannetut tai uudet tieosuudet, joiden rakentamiskustannuksista osa peitetään määräaikaisella tiemaksulla. Tiemaksua voidaan myös ryhtyä keräämään etukäteen tulevan investoinnin rahoittamiseksi. Eräiden kaupunkien ympärillä on kaupunkitulli (bomring), jolla kerätään maksua kyseisen kaupungin liikenneinvestointeihin. Myös yksityistien pitäjä voi kerätä tiemaksuja.
Lautat

Rannikkoalueilla on 114 yleisen tien lauttayhteyttä. Kaikki yleisten teiden lautat ovat maksullisia, ja ne liikennöivät tienpitäjän laskuun. Lautoilla noudatetaan yhtenäistä lauttayhteyden pituuteen perustuvaa taksaa.
Sillat

Etenkin rannikkoalueille on siltatekniikan kehittyessä rakennettu hyvinkin pitkiä ja näyttäviä siltoja. Isot sillat ovat usein valmistuttuaan maksullisia.
Norjan viisi pisintä siltaa ovat
Drammenin moottoritiesilta (1 892 m, E18)
Nordhordlandin silta (1 610 m, E39)
Sandesundin silta (1 528 m, E6)
Mjøsa-järven silta (1 421 m, E6)
Gjemnessundin silta (1 257 m, E39)
Jänneväliltään pisimmät sillat ovat
Askøyn silta (850 m, 562)
Stordabrua, Trekantsambandet (677 m, E39)
Gjemnessundin silta (623 m, E39)
Osterøyn silta (595 m, 566)
Bømlabrua, Trekantsambandet (577 m, 542)
E39-tiellä on kaksi suurta ponttonisiltaa: Nordhordlandsbrua (ponttoniosan pituus 1 246 m) ja Bergsøysundbrua (845 m). Ensin mainittu on maailman pisin vain päistä ankkuroitu ponttonisilta ja siihen kuuluu myös vinoköysisiltaosuus, jonka alikulkukorkeus on 32 metriä.
Tunnelit

Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 km, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella.
Aiheesta muualla

Vegvesen (Norjan tielaitos)
Lærdalin tunneli
Riiserin–Larsenin jäähylly

Riiserin–Larsenin jäähylly kuvassa oranssilla.
Riiserin–Larsenin jäähylly.
Riiserin–Larsenin jäähylly on Etelämantereen Kuningatar Maudin maalla sijaitseva jäähylly. Sen pinta-ala on noin 477 hehtaaria, ja se kattaa noin 400 kilometrin levyisen alueen Prinsessa Märthan rannikolla Norvegia-niemen ja Lyddan-saaren välillä. Jäähyllyn pohjoisrannikolla pesii keisaripingviiniyhdyskunta, joskin yhdyskunnan koko ilmeisesti pienentyi noin viidesosalla vuosien 1987 ja 2009 välillä. Lähimmät tutkimusasemat ovat Wasa ja Aboa, jotka sijaitsevat noin 120 kilometrin päässä jäähyllystä kaakkoon. Jäähyllyyn laskeutuu kaksi suurta jäätikkövirtaa. Vuosien 2009 ja 2019 välillä jäähyllyn pinta-ala kasvoi noin 1,1 %. Se on myös pysynyt varsin vakaana, eikä siitä ole irronnut juuri jäävuoria.
Reyvroz

| Reyvroz |
| --- | --- |
 Saint Mauricen kirkko
 vaakuna
 Reyvroz
 Koordinaatit: 46°19′33″N, 6°33′36″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrondissementti:  Thonon-les-Bains
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,8 km²
Väkiluku (2019):  504 
 – Väestötiheys:  51 as./km²
Kunnan numero:  74222
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reyvroz on kunta Ranskan itäosassa, Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Dransejoen varrella, noin 12 kilometriä Thonon-les-Bainsin kaupungista kaakkoon.
Kirkon alttaritaulu
Saint Mauricen kirkon alttaritaulussa kuvataan Pyhän Mauritiuksen uhraus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reyvroz Wikimedia Commonsissa
Palau Reialin metroasema

Palau Reial on Barcelonan metron linjan 3 asema. Se sijaitsee Avinguda Diagonal -kadun alla Les Cortsin alueella. Metroaseman lähellä on myös samanniminen Trambaix-pikaraitiotien pysäkki.
Palau Reialin asema on avattu vuonna 1975 ja se on saanut nimensä lähistöllä sijaitsevasta Alfonso XIII:n 1920-luvulla rakennuttamasta kuninkaallisesta palatsista. Pikaraitiotiepysäkki puolestaan otettiin käyttöön vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Palau Reialin asema Trens de Catalunya -sivustolla (katalaaniksi)
Palau Reialin raitiovaunupysäkki
Riisi (täsmennyssivu)

Riisi voi viitata seuraaviin asioihin:
riisi eli viljariisi (Oryza sativa), viljakasvi
riisit eli aitoriisit (Oryza), heinäkasvisuku
riisi, 500 arkkia paperia
riisitauti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Riisi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Panda Security

| Panda Security SL |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Rajavastuuyhtiö
Perustettu:  1990
Toimitusjohtaja:  José Sancho
Kotipaikka:  Durango, Espanja
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  Tietokoneohjelmistot
Tuotteet:  Tietoturvatuotteet
Henkilöstö:  1 500
Kotisivu:  www.pandasecurity.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panda Security SL (yleisesti Panda Security, 2007 asti Panda Software) on tietoturvaratkaisuja tarjoava espanjalainen yritys. Virusten ja haittaohjelmien torjuntaan keskittyvän yrityksen perusti Mikel Urizarbarrena vuonna 1990, kansainväliseksi se laajeni vuonna 1996. Panda Security työllistää 1 500 henkilöä ja se on maailman neljänneksi suurin virustorjuntaohjelmistojen valmistaja 3,2 % markkinaosuudella. Yhtiöllä on paikallinen toimisto 54 eri maassa ja tuotteita julkaistaan 23 eri kielellä yli 200 maahan. Vuonna 2012 virustorjuntaohjelmien valmistajien listalla Pandan markkinaosuus oli 2 %.
Tuotteet

Panda Securityn tuotevalikoimasta löytyvät virusturvaratkaisut kotikoneiden, sekä yritysten, yhteisöjen, julkishallinnon ja oppilaitosten työasemiin ja palvelimiin. Panda tarjoaa ilmaisen pilvipohjaisen virustorjuntaohjelman yksityiskäyttäjille. Muista tuotteista voi ladata demoversiot yhtiön kotisivuilta ennen ostoamista. Pandan sivuilla voi myös tarkastaa oman koneen Active Scan -online-virustarkistus- ja puhdistusohjelmalla.
Softpedia ja monet muut antivirusohjelmien testauksia suorittavat tahot ovat antaneet hyviä arvosanoja Pandan ilmaiselle Cloud Antivirus-ohjelmalle sen keveyden, yksinkertaisen käyttöliittymän, sekä hyvän virus-skannerin johdosta.
| --- | --- |
 Yksityisille Panda Cloud Antivirus (ilmainen ja maksullinen versio)  Panda Global Protection  Panda Gold Protection  Panda Internet Security :  Yrityksille Panda Advanced Protection Service  Panda Cloud Office Protection  Panda Cloud Internet Protection  Panda Cloud Fusion
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut
Maksuton Panda NanoScan- ja Panda TotalScan -online-tarkistusohjelma
Virustorjunta
| --- | --- |
Mainittavia yrityksiä::  Avast Software AVG Technologies Avira Bitdefender Cisco Systems Comodo Group Dr. Web F-Secure Kaspersky Lab Intel Security (ent. McAfee) Lavasoft Malwarebytes Microsoft Panda Security Symantec Corporation Trend Micro ZoneAlarm
Ohjelmia eri alustoille:: 
• Työpöytä • Palvelimet:  AhnLab Avast Antivirus AVG Anti-Virus Avira Antivirus Bitdefender BullGuard Comodo Internet Security Dr. Web F-Secure Advanced SystemCare Kaspersky Internet Security Malwarebytes Anti-Malware McAfee VirusScan Microsoft Security Essentials Microsoft Windows Defender Panda Security Sophos Symantec Endpoint Protection Norton Internet Security Trend Micro Internet Security ZoneAlarm
• Mobiililaitteet • Tabletit:  AhnLab AVG Anti-Virus Avira Antivirus Bitdefender BullGuard Comodo Mobile Security Dr. Web F-Secure Intel Security Trend Micro
Oldenburginhevonen

| Oldenburginhevonen |
| --- | --- |

Tyyppi::  puoliverinen
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Saksa
Polveutuminen::  friisiläinen, täysiveriset, hannoverinhevonen
Rodun syntyaika::  1600-luku
Esiintyminen ja käyttö
Käyttötarkoitus::  kilparatsu
Ominaisuudet
Korkeus::  noin 162–178 cm
Värit::  yleensä ruunikko tai musta
Oldenburginhevosten polttomerkki
Oldenburginhevonen on saksalainen puoliverirotu. Se on saksalaisista puoliverisistä raskasrakenteisin, mutta urheilullinen ja menestyksekäs kilparatsu.
Ominaisuudet

Oldenburginhevonen on atleettinen, melko kookas hevonen, jolla on kaikki ominaisuudet mitä nykypäivän urheiluhevonen vain voi tarvita. Se menestyy kaikissa ratsastuksen olympialajeissa, erityisesti kouluratsastuksessa kansainvälisillä tasolla saakka ja soveltuu näyttävien liikkeidensä ansiosta hyvin myös vaunuhevoseksi.
Oldenburginhevosen säkäkorkeus on noin 162–178 cm ja se on väriltään yleensä ruunikko tai musta. Sillä on tavallinen mutta viehättävä pää ja pään liittymä on joskus paksu. Sen ilme on rehellinen ja aito. Pitkä ja paksuhko kaula kertoo vaunuhevosalkuperästä. Lavat ovat hyvät, mutteivät yhtä pitkät kuin täysiverisellä eivätkä nämä hevoset ole kovin nopeita. Rintakehä on poikkeuksellisen syvä ja leveä. Selkä on vahva ja lautanen hyvin kehittynyt. Voimakkaan takaosan ansiosta oldenburginhevoset hyppäävät hyvin ja ovat taitavia kouluratsuja. Jalat ovat lyhyet ja vahvat, nivelet suuret ja etusäären ympärysmitta 23 cm. Kaviot ovat hyvälaatuiset. Liikkeet ovat tahdikkaat, joustavat ja suorat. Joillakin oldenburginhevosilla etujalkojen liikkeet ovat yhä vaunuhevosille tyypillisesti korkeat. Luonteeltaan oldenburginhevonen on kiltti ja tottelevainen.
Historia

Kreivi Anton Günther von Oldenburg kehitti oldenburginhevosrodun jo 1600-luvulla. Rodun kantavanhemmat olivat friisiläishevosia, ja oldenburginhevonen jalostettiinkin alun perin raskaaksi vaunuhevoseksi. Rakennetta alettiin 1800-luvulla keventää jalostamalla rotua muun muassa täysiveri- ja hannoverinhevosristeytyksillä. Syntynyt lämminverityyppisempi oldenburginhevonen soveltui työhön, ajoon ja armeijan käyttöön. Myöhemmin rakennetta on edelleen kevennetty muun muassa täysiveriristeytyksillä.
Tunnettuja oldenburginhevosia ovat muiden muassa kouluratsut Donnerhall, joka saksalaisen Karin Rehbeinin ratsastamana menestyi Euroopan- ja maailmanmestaruuskilpailuissa ja toimi myöhemmin siitosoriina, ja Bonfire, joka hollantilaisen Anky van Grunsvenin ratsastamana saavutti muun muassa olympiakultaa ja maailmanmestaruuden sekä viisi maailmancupin finaalivoittoa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oldenburginhevonen Hevosmaailma.netissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Riku Kasterinne

Richard "Riku" Kasterinne (aik. Karlsson, 18. joulukuuta 1900 Terijoki – 29. tammikuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen puutarhuri ja puutarhakirjoja kirjoittanut tietokirjailija. Hän myi monivuotisia kukkia ja niiden siemeniä Terijoella sijainneesta puutarhastaan.
Teoksia

Nimellä Richard Karlsson:
Kodin kukkastarha: opas monivuotisten, ruohovartisten koristekasvien viljelyksessä, käytännössä ja lisäämisessä. WSOY 1924, 2. uus. painos nimellä Kodin kukkastarha: monivuotisten ruohovartisten koristekasvien viljelemisen, käyttämisen ja lisäämisen opas. WSOY 1929
Kesäkukat: yksivuotisten kukkien viljelyopas kerholaisille. WSOY 1932
Nimellä Riku Kasterinne:
Kodin kukkastarha: monivuotisten, ruohovartisten koriste- eli perennakasvien viljelemisen, käyttämisen ja monistamisen opas. 3. uus. painos WSOY 1941, 4. uus. painos nimellä Kodin kukkastarha: opas avomaan monivuotisten talvenkestävien kukkakasvien eli perennakasvien viljelyssä. WSOY 1951
Kivikkoistutukset: matalat perennakasvit ja pienet koristepensaat. WSOY 1953
Aiheesta muualla

Puutarhuri Richard Karlssonin kirjoittamia lehtiartikkeleita:
On kai teilläkin dahlian juurakoita?, Puutarha ja koti : Suomen kotipuutarha-liiton lehti, 01.01.1933, nro 4-5, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Monivuotisia kukkia voidaan kylvääkin, Kotiliesi, 01.03.1933, nro 5, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kukkia metsästä kodin puutarhaan, Kotiliesi, 15.05.1933, nro 10, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kukkien siemeniä voi itsekin kerätä, Emäntälehti : Martta-yhdistyksen äänenkannattaja, 01.07.1934, nro 7-8, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mitähän kukkia kylväisin tänä keväänä?, Kotiliesi, 15.04.1935, nro 8, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Riisijauho

Kahdenlaista riisijauhoa
Riisijauho on valkoisesta riisistä jauhettu jauho. Se ei leipoudu eli muodosta nesteeseen yhdistettäessä ja vaivattaessa sitkeää massaa, mutta soveltuu hyvin keittojen, kastikkeiden ja jälkiruokien saostamiseen. Riisijauholla voi myös leivittää tai keittää siitä puuroa. Gluteenittomassa leivonnassa sitä voi käyttää esimerkiksi leipiin ja kekseihin. Aasialaisessa keittiössä sitä käytetään riisinuudeleiden valmistuksessa. Riisijauho on vatsassa helposti sulavaa, joten se soveltuu myös herkkävatsaisille.
Riisijauhosta ja vedestä voidaan valmistaa riisikuoria, jotka ovat hyvin ohuita ja läpikuultavia pikkulevyjä. Ne ovat suosittuja kiinalaisessa, thaimaalaisessa ja vietnamilaisessa keittiössä kevätkääryleiden kuorina.
Richard Sykes

Richard Sykes (1921 – 22. maaliskuuta 1979) oli brittiläinen diplomaatti. Hän toimi vuodesta 1977 Yhdistyneen kuningaskunnan suurlähettiläänä Alankomaissa. Hän kuoli vuonna 1979 salamurhan uhrina, kun hänet ja hänen palvelijansa, 19-vuotias Karel Straub ammuttiin Haagissa. Tekoon syyllisiksi paljastuivat IRA:n jäsenet. Sykes ei ollut joutunut ennen kuolemaansa uhkausten kohteeksi.
Sykes teki raportin brittiläisten diplomaattien turvallisuudesta vuonna 1976 tapahtuneen Christopher Ewart-Biggsin murhan jälkeen.
Ennen lähtemistään Alankomaihin Sykes oli työskennellyt muun muassa Kuubassa ja Yhdysvalloissa, joista Kuubassa suurlähettiläänä (1970–1972). Kotimaassaan hän toimi Foreign and Commonwealth Officessa vara-alivaltiosihteerinä. Sykes oli toisen maailmansodan veteraani, joka palkittiin Military Crossilla ja Croix de Guerrella.
Aiheesta muualla

1979: British ambassador assassinated in Holland (englanniksi)
British ambassador, butler slain (englanniksi)
Riisikkala

| Riisikkala Ры́жики, Ryžiki |
| --- | --- |
 Riisikkala
 Koordinaatit: 59°54′17″N, 30°39′17″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Seuloskoin piiri
Kunta:  Rosmittala
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2011):  5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Riisikkala (ven. Ры́жики, Ryžiki) on kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Rosmittalan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Kelton ylängöllä kilometrin päässä Rosmittalasta luoteeseen. Kylässä on viisi asukasta (vuonna 2011).
Riisikkalan uudiskylä mainitaan vuoden 1896 kyläluettelossa. Vuosisadan vaihteessa se kuului Pähkinälinnan kihlakunnan Kelton volostiin.
Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Mähnälän kyläneuvostoon kuuluneessa Riisikkalassa asui 57 suomensuomalaista ja viisi inkerinsuomalaista. Myöhemmin se liitettiin Pappilanaution kyläneuvostoon. Suomalaiset karkotettiin muualle Neuvostoliittoon toisen maailmansodan aikana vuonna 1942.
Riisikkalassa toimii maatalousyritys Vsevoložskin karjatila.
Rezgar Amani

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 1. kesäkuuta 1992 (ikä 32)
Syntymäpaikka: Teheran, Iran
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 176 cm
Seura
Seura: FC Åland
Pelinumero: 17
Junioriseurat
2004–2011: IFK Mariehamn
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2012 | SIFFK | 48 | (29) |
| 2011–2014 | IFK Mariehamn | 42 | (0) |
| 2013 | → EIF (laina) | 1 | (0) |
| 2014–2016 | FC Åland | 55 | (54) |
| 2017 | IFK Mariehamn | 11 | (1) |
| 2017 | → FC Åland | 10 | (15) |
| 2018– | FC Åland | 76 | (48) |
| Yhteensä | Yhteensä | 243 | (147) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. helmikuuta 2022.
Rezgar Amani (s. 1. kesäkuuta 1992 Teheran, Iran) on iranilais-suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa FC Ålandia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Amani debytoi pääsarjatasolla Veikkausliiga-kaudella 2011 pelaten IFK Mariehamnissa kolme ottelua.
Amani on pelannut Ahvenanmaan joukkueessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rezgar Amani Wikimedia Commonsissa
Transfermarkt (englanniksi)
IFK Mariehamn – Veikkausliiga
1 Nordqvist |
2 Henrique |
3 Buwalda |
5 Svensson |
6 Kone |
7 Sjöroos |
8 Abubakari |
9 Hambo |
10 Tendeng |
16 A. Mäenpää |
17 Mastokangas |
18 Olawale |
19 Karlström |
20 Tamminen |
21 N. Mäenpää |
23 Sumusalo |
24 Sundman |
25 Baliso |
26 Mattsson |
27 Wiklöf |
28 Nissinen |
30 Sillanpää |
44 Okoye |
77 Igboananike |
88 Forsman |
Valmentaja Syberyjski
Olavi Karu

Olavi Erkki Karu (15. maaliskuuta 1916 Lempäälä – 23. kesäkuuta 1992 Espoo) oli suomalainen elokuvakäsikirjoittaja ja säveltäjä. Hän oli koulutukseltaan ekonomi.
Isän jalanjäljillä

Suomalaisen elokuvataiteen pioneerin Erkki Karun poika Olavi Karu jatkoi isänsä jalanjälkiä elokuva-alalla. Hän toimi niin käsikirjoittajana kuin säveltäjänäkin useissa T. J. Särkän johtaman Suomen Filmiteollisuuden elokuvissa. Yhtiö oli hänen isänsä perustama.
Säveltäjä Karu

Olavi Karun ensimmäinen askel elokuvan maailmaan oli musiikki elokuvaan Onnenpotku (1936). Ennen kuolemaansa Erkki Karu ehti laatia siihen käsikirjoituksen yhdessä Ensio Rislakin kanssa. Erkki Karun piti itsensä myös ohjata elokuva, mutta hänen yllättävän kuolemansa johdosta Suomen Filmiteollisuuden uusi johtaja Särkkä palkkasi tehtävään Kansallisteatterin näyttelijän Glory Leppäsen. Olavi Karun tehtäväksi jäi huolehtia elokuvan musiikista. Onnenpotku oli romanttinen komedia, joka myös sivusi vakavaa aihetta: työttömyyttä. Elokuva sai ensi-iltansa 22. maaliskuuta 1936, vain seitsemän päivää Olavi Karun 20-vuotissyntymäpäivän jälkeen.
Onnenpotkun jälkeen Olavi Karu jatkoi työskentelyä Suomen Filmiteollisuuden palveluksessa. Hän sävelsi musiikin Onnenpotkun kanssa samana vuonna valmistuneeseen elokuvaan Kaikenlaisia vieraita (1936) ja samaisen ohjaajakaksikon seuraavaan elokuvaan Asessorin naishuolet (1937).
Komedioita olivat Karun muutkin Suomen Filmiteollisuuden elokuvista, joihin hän sävelsi musiikin, kuten Jorma Nortimon ohjaama ja käsikirjoittama romanttinen komedia Perheen musta lammas (1941), Orvo Saarikiven ohjaama ja Nisse Hirnin käsikirjoittama Poikamies-pappa (1941). Karun viimeiseksi elokuvasävellykseksi jäi Särkän ohjaama Pieni luutatyttö (1958), johon Karu teki käsikirjoituksen yhdessä Reino Helismaan kanssa. Vaikka elokuvan tarina oli pohjimmiltaan traaginen sisälsi se myös koomisia aineksia.
Elokuvakäsikirjoittaja Karu

Olavi Karu debytoi käsikirjoittajana jo ennen Pientä luutatyttöäkin. Ensimmäisen käsikirjoituksensa Karu laati Ossi Elstelän ohjaamaan elokuvaan Miesmalli (1944), joka pohjautui Aino Pekkarisen romaaniin Neiti Helin miesmalli. Se oli romanttinen komedia nuoresta naistaiteilijasta, joka etsii lehti-ilmoituksen kautta itselleen miesmallia.
1960-luvulla Karu teki tiivistä yhteistyötä ohjaajanuraansa aloittavan Åke Lindmanin kanssa. Kertokaa se hänelle...(1961) ja Kun tuomi kukkii (1963) olivat laulaja Mauno Kuusiston ympärille kehiteltyjä musiikkipitoisia elokuvia. Näissä elokuvissa Karun kanssa käsikirjoittajana toimi Lauri Jauhiainen. Yhteistyö jatkui myös niin ikään Åke Lindmanin ohjaamassa elokuvassa Jengi. Se oli tarina 1960-luvun alun levottomasta nuorisosta. Jengi oli ensimmäinen suomalainen elokuva, joka käsitteli maalta kaupunkeihin (tässä tapauksessa Helsinkiin) muuttaneiden nuorten ihmisten ahdistusta ja oman paikkansa etsintää. Elokuvan alkuperäinen nimi oli "Ota minut nuorena", mutta se oli liikaa Suomen elokuvatarkastamolle, ja elokuvan nimeksi tuli Jengi.
1960-luvun alussa tapahtuneen elokuvateollisuuden luhistumisen myötä monen elokuvantekijän ura päätyi seinään. Näin kävi myös Olavi Karulle, ja Jengi jäi hänen viimeiseksi elokuvakseen.
Sanoittaja Karu

Monipuolinen Olavi Karu teki myös laulutekstejä. Vuosina 1940 ja 1942 levytettiin Kristall-merkille 11 hänen sanoitustaan Toivo Kärjen sävellyksiin, mm. valssi Silloin sua muistelen (lauloi Eero Väre) ja jenkka Mie sielt Karjalast (lauloi Matti Jurva). Vuonna 1944 jäi levyttämättä Kärjen-Karun kappaleita, jotka on 2000-luvulla levytetty: tango  Unohtumaton suvi-ilta (lauloi Raimo Salo) ja  foxtrot  Marja (lauloi Erkki Räsänen) .
Aiheesta muualla

Olavi Karun sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Olavi Karun sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Oliver Schnitt

| Oliver Schnitt> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. helmikuuta 1998 (ikä 26)
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Matumba, Snitzel
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  HIFK
Sarja:  A-nuorten SM-liiga
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–2017
Oliver Gustav Edvard Schnitt (s. 5. helmikuuta 1998) on suomalainen jääkiekkopuolustaja.
Ura

Schnitt on Helsingin IFK:n oma kasvatti. Hän pelasi juniorina myös lainalla Grankulla IFK:n B-nuorten Mestisjoukkueessa kaudella 2014–2015.
Kaudella 2016–2017 Schnitt debytoi HIFK:n SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen liigaottelunsa 21. tammikuuta 2017 vieraissa Pelicansia vastaan. Schnitt merkittiin heti HIFK:n ykköspuolustajapariin Oliwer Kasken viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 18.48 minuuttia. Schnitt sai ottelussa myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Hän pelasi kautensa pääosin HIFK:n A-nuorissa.
Schnitt nousi kaudella 2017–2018 HIFK:n A-nuorten kapteeniksi. Hän johdatti joukkueen kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssiin. Schnitt pelasi kauden aikana myös yhden Mestarien liigan ottelun HIFK:n miesten joukkueessa. Kaudella 2018–2019 hän jatkaa A-nuorten varakapteenina.
Muuta

Schnitt valmistui ylioppilaaksi Brändö gymnasiumista keväällä 2017. Hänen isosiskonsa Emma osallistui laulukilpailu The Voice of Finlandin kolmannelle tuotantokaudelle vuonna 2014 ja hän sijoittui finaalissa toiseksi.