Pafos
Rakennukset ja löydökset > Nea Pafos

Nea Pafoksen rauniot kattavat noin 100 hehtaarin kokoisen alueen. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina toimi oletettavasti kukkula, jolla nykyisin on Páfoksen majakka. Kaupunki oli ympäröity muurein, joiden reitti voidaan jäljittää kauttaaltaan. Meressä on säilynyt kaupungin sataman aallonmurtajien jäänteitä.
Nea Pafos tunnetaan ennen kaikkea mosaiikkilattioin koristelluista taloistaan, kuten Dionysoksen talosta. Kaupungista on löydetty myös muun muassa Apollon Hylateelle omistettu temppeli, hellenistisen kauden teatteri, odeion, gymnasion, kaksi varhaiskristillistä basilikaa sekä varhaisen bysanttilaisen kauden linna.
Dionysoksen talo
Dionysoksen talon rauniot sijaitsevat Pafoksen arkeologisen alueen keskellä. Talo on ajoitettu roomalaiselle kaudelle 200-luvulle jaa. Suurikokoisen talon pinta-ala on ollut noin 2 000 neliömetriä. Tästä noin 500 neliömetriä on päällystetty hienoin lattiamosaiikein. Talon keskellä oli atrium-piha, jonka keskiössä oli impluvium. Mosaiikkeja oli sekä atriumpihaa ympäröineessä pylväskäytävässä että sitä ympäröineissä huoneissa. Mosaiikit esittävät erityisesti mytologisia aiheita ja metsästyskohtauksia; osa puolestaan on geometrista kuviontia. Nimensä talo on saanut sen useista Dionysos-jumalaa esittävistä mosaiikeista. Talon seinät on ollut koristeltu maalauksin.
Muut talot
Theseuksen taloksi kutsutun rakennuksen rauniot sijaitsevat Dionysoksen talon eteläpuolella. Se oli Pafoksen roomalaisen hallitsijan eli prokonsulin palatsi. Talon keskiössä on noin 56 x 43 metrin kokoinen peristyylipiha. Sitä reunustaneen pylväikön ja huoneiden lattiat oli koristeltu lattiamosaiikein Dionysoksen talon tavoin, mutta ne ovat säilyneet huonommin. Talo on saanut nimensä eräästä mosaiikista, joka esittää Theseusta lyömässä Minotauroksen. Mosaiikissa esiintyvät myös Ariadne, Kreetan henkilöitymä sekä labyrintti. Talon kaivauksia on suoritettu vuodesta 1965.
Kolmannen, Aionin taloksi kutsutun rakennuksen rauniot sijaitsevat Theseuksen talon vieressä. Se on saanut nimensä Aion-jumalasta, jonka kuva oli talon sisäänkäynnin vieressä.
Agora ja odeion
Akropoliiksi oletetun kukkulan itäpuolella sijaitsee kaupungin agoran eli kokoontumis- ja kauppapaikan alue. Akropoliin itärinteessä sijaitsee roomalainen odeion eli musiikkiteatteri. Se on ajoitettu ensimmäiselle vuosisadalle jaa. Odeionin katsomosta, jonka halkaisija oli noin 48 metriä, on säilynyt 12 penkkiriviä. Orkhestra oli puolikaarenmuotoinen ja sen halkaisija oli noin 12 metriä. Rakennuksen raunioita on kunnostettu.
Teatteri
Kaupungin kreikkalainen teatteri sijaitsi kaupungin muurein ympäröidyn alueen koillisosassa. Se on ajoitettu hellenistiselle kaudelle 200-luvulle eaa. Sen katsomo avautui etelään kaupunkiin ja merelle päin. Katsomon yläosa oli kaiverrettu kallioon ja on säilynyt paremmin. Koko teatteria ei ole vielä kaivettu esiin.
Kaupunginmuurit
Kaupunginmuurien reitti voidaan jäljittää kokonaisuudessaan. Ne oli oletettavasti rakennettu heti kaupungin perustamisen yhteydessä. Muurit oli varustettu torneilla määrävälein. Ne ovat säilyneet parhaiten akropoliin luoteisrinteessä, jossa ovat säilyneet myös yhden torneilla varustetun portin jäänteet. Muurissa oli ilmeisesti portti myös koillissivulla ja oletettavasti myös pohjois- ja itäsivulla.
Satama
Nea Pafoksen satama sijaitsi samassa lahdessa, jossa myös nykyinen Páfoksen satama sijaitsee. Se oli varustettu kahdella aallonmurtajalla, joista idemmän pituus oli noin 350 metriä ja lännenpuoleisen pituus noin 170 metriä. Niistä on säilynyt osia.
Apollon Hylateen pyhäkkö
Apollon Hylateelle omistettu pyhäkkö sijaitsi kaupungin ulkopuolella sen itäpuolella. Se oli rakennettu 300-luvun eaa. lopulla, toisin sanoen Nea Pafoksen perustamisen aikoihin. Pyhäkkö oli kaiverrettu kallioon ja koostui kahdesta maanalaisesta kammiosta, joihin johti portaat. Kammioista etummainen oli suorakulmiomainen, ja taimmainen pyöreä ja varustettu kupolimaisella katolla. Pyhäkkö on tunnistettu sieltä löydettyjen piirtokirjoitusten perusteella.
Maanalaiset kammiot
Kaupungin pohjoispuolelta on löydetty maanalaisia kammioita ja holvattuja tunneleita, jotka saattavat liittyä paikalle olleeseen varuskuntaan. Ne on ajoitettu 300-luvun eaa. lopulle. Osa niistä muistuttaa Apollon Hylateen pyhäkön kammioita, ja ovat saattaneet myös olla pyhäkkökäytössä. Koko alue oli ympäröity muureilla.
Kuninkaiden haudat
Kuninkaiden haudat muodostavat erillisen arkeologisen alueen noin 1,5 kilometriä pohjoiseen kaupungin varsinaisesta arkeologisesta alueesta. Haudat koostuvat kallioon maanpinnan alapuolelle hakatuista peristyylipihoista, joiden sivuilla on samoin kallioon hakattuja hautakammioita. Pihoille johtaa portaat, jotka myös on kaiverrettu kallioon. Peristyylin pylväät edustavat doorilaista tyyliä ja hautojen julkisivut jäljittelevät muutoinkin temppeliä triglyfeineen ja metooppeineen.
Haudat ajoittuvat hellenistiselle kaudelle. Ne eivät ole tyyliltään kyproslaisia, vaan ovat saaneet vaikutteensa mahdollisesti Aleksandriasta. Hautoihin on oletettavasti haudattu Ptolemaiosten lähettämät Kyproksen hallitsijat, joiden keskuspaikka Pafos oli.
Muut rakennukset ja rakennelmat
Kaupungissa tiedetään olleen myös Afroditelle, Artemiille, Letolle ja Zeukselle omistetut pyhäköt. Kaupungin hautausmaat on löydetty sen pohjois- ja itäpuolelta. Hieman kauempaa sisämaasta on löydetty lisää hautoja geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle saakka, mutta on epäselvää, mihin kaupunkiin nämä liittyvät.
Esinelöydöt
Nea Pafoksesta tehtyihin esinelöytöihin lukeutuu muun muassa marmoriveistoksia ja piirtokirjoituksia hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta. Kaupungista tehdyt löydöt ovat Kyproksen museossa Nikosiassa sekä Páfoksen arkeologisessa museossa.