stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Command & Conquer
Moninpeli > Sarjan pelit

Command & Conquer: Tiberian Dawn (1995)
Command and Conquer: The Covert Operations (1996)
Command and Conquer: Gold (1997)
Command & Conquer: Sole Survivor (1997)
Command & Conquer: Tiberian Sun (1999)
Command & Conquer: Tiberian Sun: Firestorm  (2000)
Command & Conquer: Renegade (2002)
Command & Conquer 3: Tiberium Wars (2007)
Command & Conquer 3: Kane's Wrath (2008)
Command & Conquer 4: Tiberian Twilight (2010)
Command & Conquer: Rivals (2018)
Tiberium (pelin kehitys on keskeytetty, 2008)
Red Alert -jatkumo

Red Alert -jatkumo sijoittuu vaihtoehtoiseen menneisyyteen, jossa Neuvostoliitto yrittää valloittaa maailman. Tapahtumat saavat alkunsa, kun toisen maailmansodan jälkeen Albert Einstein matkustaa ajassa taaksepäin ja poistaa nuoren Adolf Hitlerin aika-avaruusjatkumosta. Holokaustia ja toista maailmansotaa ei ikinä tapahdu, mutta Josif Stalinin Neuvostoliitto aloittaa totaalisen sodan Eurooppaa vastaan. Jatko-osassa (RA 2) Neuvostoliitto hyökkää Yhdysvaltoihin. Red Alert -sarja luotiin selittämään sen vaihtoehtoisen historian syntyä, joka lopulta johtaa alkuperäiseen Command & Conquer -sarjaan. Jopa Kane esiintyi peleissä ja Neuvostoliiton viimeisessä videossa Kane ottaa Stalinin paikan, vaikuttaa siltä että hän oli mies Stalinin sotaisuuden takana, tosin Red Alert 2:ssa meedio Yuri väittää olleensa Stalinin (ja Pääsihteeri Romanovinkin) narujen vetäjä. Kolmas osa Red Alert 3 tuo sarjaan mukaan myös kaukoidästä kotoisin olevan puolen nimeltä Nousevan Auringon Imperiumi (Empire of the Rising Sun).
Red Alert -jatkumo > Sarjan pelit

Command & Conquer: Red Alert (1996)
Command & Conquer: Red Alert: Counterstrike (1997)
Command & Conquer: Red Alert: The Aftermath (1997)
Command & Conquer: Red Alert: Retaliation (PSONE) (1998)
Command & Conquer: Red Alert 2 (2000)
Command & Conquer: Yuri's Revenge (2001)
Command & Conquer: Red Alert 3 (2008)
Command & Conquer: Red Alert 3: Uprising (2009)
Command & Conquer Remastered Collection (2020)
Generals-jatkumo

Command & Conquer: Generals on Command & Conquerin uusin pelisarja. Toisin kuin aikaisempia pelejä, Command & Conquer: Generalsin kehitti EA Los Angeles, jonka jäseniin kuului Electronic Artsin ostaman ja sulkeman Westwood Studios -pelitalon jäseniä. Generals -jatkumossa on kolme osapuolta: länsimainen Yhdysvallat, kommunistinen Kiina ja fiktiivinen terroristijärjestö Global Liberation Army (GLA). Jokaisella osapuolella on omat vahvuutensa: Yhdysvallat luottaa kehittyneeseen teknologiaan ja ilmavoimiinsa, Kiina maavoimiin ja ylivoimaansa ja Global Liberation Army yllätyshyökkäyksiin ja pommi-iskuihin.
Joidenkin C&C-fanien mielestä Generals ei kuulu varsinaiseen Command & Conquer -sarjaan muun muassa siksi, ettei tarinalla ole mitään tekemistä C&C-sarjan kanssa, ja sen pelattavuus eroaa muista sarjan peleistä. 12. joulukuuta 2011 EA ilmoitti että Generals 2 on kehityksessä. Sen piti ilmestyä vuonna 2013. Peliä kehitti BioWaren uusi Victory-studio. Electronic Arts peruutti Generals 2:n vuoden 2013 lokakuussa, johtuen pelin alpha-versiota testaamaan päässeiden pelaajien antamasta palautteesta.
Generals-jatkumo > Sarjan pelit

Command & Conquer: Generals (2002)
Command & Conquer: Generals Zero Hour (2003)
Command & Conquer: Generals 2  (pelin kehitys keskeytetty lokakuussa 2013)
The First Decade

EA Games julkaisi peleistä kokoelma-DVD:n Command & Conquer: The First Decade sarjan täytettyä kymmenen vuotta vuonna 2005. Paketti ilmestyi vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä. Vuonna 2008 julkaistiin myös kokoelma nimeltä Command & Conquer Saga, joka on sama kokoelma kuin First Decade, mutta sisältää myös Command & Conquer 3 -pelin (mutta ei sen lisäosaa, Kane’s Wrath). EA Games julkaisee Command & Conquer 3 Limited Collection joka sisältää Command & Conquer 3: Tiberium Warsin ja sen lisäosan Command & Conquer 3: Kane's Wrath.
Paketti sisältää:
Command & Conquer (elokuu 1995)
Command & Conquer: Covert Operations (huhtikuu 1996)
Command & Conquer: Red Alert (lokakuu 1996)
Command & Conquer: Red Alert: Counterstrike (maaliskuu 1997)
Command & Conquer: Red Alert: The Aftermath (syyskuu 1997)
Command & Conquer: Tiberian Sun (elokuu 1999)
Command & Conquer: Tiberian Sun Firestorm (maaliskuu 2000)
Command & Conquer: Red Alert 2 (lokakuu 2000)
Command & Conquer: Yuri’s Revenge (lokakuu 2001)
Command & Conquer: Renegade (helmikuu 2002)
Command & Conquer: Generals (helmikuu 2003)
Command & Conquer: Generals Zero Hour (syyskuu 2003)
Tekijänoikeudet

Electronic Arts (EA) on julkaissut neljän C & C -sarjan pelin lähdekoodin avoimen lähdekoodin GPL-lisenssillä. Julkaistuja ovat alkuperäinen Tiberian Dawn, Red Alert, Renegade sekä Generals.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pelisarjan virallinen kotisivusto (englanniksi)
Pelisarja MobyGamesissä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
-pelisarja
| --- | --- |
Command & Conquer -pelit:  Tiberian Dawn The Covert Operations  Gold  Tiberian Sun Firestorm  Renegade  3: Tiberium Wars Kane's Wrath  4: Tiberian Twilight  Tiberium Alliances 
Red Alert -pelit:  Red Alert Counterstrike  Aftermath  Red Alert 2 Yuri's Revenge  Red Alert 3 Uprising  Red Alert (iOS) 
Generals -pelit:  Generals (Zero Hour)  Command & Conquer (2013) 
Muuta:  Command & Conquer -pelisarjan ryhmäkunnat  Command & Conquer Remastered Collection  Kane  Renegade X  Tiberium
Loihde Factor

Loihde Factor on Oulussa vuonna 2013 perustettu suomalainen digitaalisten palvelujen asiantuntijayritys, joka tunnettiin vuoteen 2021 saakka Bitfactor-nimellä. Yrityksen päätoimiala ohjelmistojen suunnittelu ja valmistus. Toimitusjohtajana toimii Juha Meronen.
Maaliskuussa 2018 Bitfactor ilmoitti tieto- ja viestintäteknologian alan palveluyhtiö Viria Oyj:n investoivan yritykseen vauhdittaen sen kasvua ja mahdollistaen Bitfactorille laajempien palvelujen tarjoamisen. Bitfactor liittyi osaksi konsernia jatkaen kuitenkin itsenäisenä yhtiönä. Vuonna 2021 Viria-konserni vaihtoi nimekseen Loihde ja samalla kaikki konserniin kuuluvat yhtiöt saivat uudet Loihde-alkuiset nimet ja konsernin kanssa yhtenevän brändin. Bitfactorista tuli Loihde Factor.  Vuoden 2024 alusta lähtien kaikki Loihteen yhtiöt toimivat yhteisellä Loihde-brändillä, ja Loihde Factor -nimi näkyy ainoastaan yhtiön juridisena nimenä.
Loihde Factorin toimipisteitä löytyy Oulussa ja Helsingissä. Vuonna 2023 yritys työllisti noin 125 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 16 miljoonaa euroa.
Hankkeita

Yritys on muun muassa kehittänyt bussiyhtiö Savonlinjalle palvelukokonaisuuden, joka palkittiin Grand One 2018 -kilpailussa Paras mobiilipalvelu- ja Paras UX-design-sarjoissa. Lisäksi Loihde Factor on ollut mukana kehittämässä esimerkiksi Oura-hyvinvointisormuksen mobiilisovellusta, e-urheiluorganisaatio ENCEn brändiuudistuksen,  Fortumin design systeemiä  ja televisiovalmistaja LG:n smart tv:iden käyttöliittymän.
Aiheesta muualla

Loihteen kotisivut
ITEWiki - Loihde Factor
Qinan kuvernementti

| Qinan kuvernementti محافظة قنا Muḥāfaẓat Qinā |
| --- | --- |

 Lippu
 Sijainti
 Koordinaatit: 26.143°N, 32.728°E 
Valtio:  Egypti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Qina
Pinta-ala:  8 979,8 km²
Väkiluku (2006):  3 001 681
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  EG-KN
Qinan kuvernementti (arab. محافظة قنا‎, muḥāfaẓat Qinā) on yksi Egyptin kuvernementeista. Alueen pinta-ala on 8 979,8 km² ja väkiluku 3 001 681 (2006). Kuvernementin hallinnollinen keskus on Qina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qinan kuvernementti Wikimedia Commonsissa
1937

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Adenista tuli brittien kruununsiirtomaa.
5. huhtikuuta – Neuvostoliiton salaisen poliisin (NKVD) päällikkö, kommunistien puhdistuksia johtanut Genrih Jagoda erotettiin virastaan, koska hän oli ”ylittänyt valtuutensa”.
17. huhtikuuta – Repe Sorsa esiintyi ensimmäisen kerran piirrosfilmissä.
26. huhtikuuta – Espanjan sisällissota: Luftwaffe pommitti Guernicaa.
1. toukokuuta – Yleislakko Pariisissa.
6. toukokuuta – Zeppeliini Hindenburg LZ-129 tuhoutui Lakehurstissa Yhdysvalloissa.
12. toukokuuta – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningas Yrjö VI kruunattiin Westminster Abbeyssa. Suomea kruunajaisissa edusti ulkoministeri Rudolf Holsti.
27. toukokuuta – Golden Gaten silta avattiin liikenteelle.
31. toukokuuta – Suomessa säädettiin kansaneläkelaki.
2. kesäkuuta – Vuonna 1935 kuolleen itävaltalaisen säveltäjän Alban Bergin ooppera Lulu sai ensiesityksensä Zürichin oopperassa.
3. kesäkuuta – Windsorin herttua (Yhdistyneen kuningaskunnan entinen kuningas Edvard VIII) solmi avioliiton Wallis Simpsonin kanssa Ranskassa.
11. kesäkuuta – Marsalkka Mihail Tuhatševski ja seitsemän puna-armeijan kenraalia teloitettiin.
13. kesäkuuta − Presidentti Kyösti Kallio vihki Suomen urheiluopiston Vierumäellä Heinolan mlk:ssa. Rakennuksen oli suunnitellut arkkitehti Erik Bryggman.
24. kesäkuuta − Suomen Matkailijayhdistyksen omistama Kolttakönkään matkailumaja tuhoutui tulipalossa. Palossa kuoli yksi englantilainen matkailija ja useat matkailijat saivat ruhje- ja palovammoja.
29. kesäkuuta – Kanadalainen Joseph-Armand Bombardier sai patentin moottorikelkan vetojärjestelmälle.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Irlannin vapaavaltion kansalaiset hyväksyivät uuden perustuslain.
1. heinäkuuta – Saksassa Gestapo pidätti pastori Martin Niemöllerin.
2. heinäkuuta – Amelia Earhart katosi yrittäessään maailman ensimmäistä päiväntasaajaa kiertänyttä maailmanympärilentoa.
7. heinäkuuta – Kiinan–Japanin sota alkoi: Marco Polon sillan välikohtaus.
9. heinäkuuta – 12 ihmistä sai surmansa ja kymmeniä loukkaantui Helsingin edustalla Vallisaaressa sattuneessa räjähdysonnettomuudessa.
16. heinäkuuta – Hyvinkäällä linja-auto syöksyi alas rautatien ylikulkusillalta. Onnettomuudessa kuoli kolme ja loukkaantui vakavasti neljä henkilöä.
19. heinäkuuta – Münchenissä Saksassa avattiin ”turmeltuneiden taiteilijoiden” teosten näyttely. Kansallissosialistiseen näkemykseen soveltumattomia teoksia esiteltiin esimerkkeinä ”epäsaksalaisesta kulttuurista” ja ”rappeutuneesta taiteesta”. Esillä oli muun muassa Paul Kleen, Oskar Kokoschkan ja Wassily Kandinskyn töitä. Näyttelyn jälkeen teokset tuhottiin julkisesti ja monet vallanpitäjien epäsuosioon joutuneet taiteilijat pakenivat Saksasta.
21. heinäkuuta – Éamon de Valera valittiin Irlannin presidentiksi.
23. heinäkuuta – Kiuruveden 1852 valmistunut empiretyylinen puinen ristikirkko tuhoutui kirkon tornista alkaneessa tulipalossa.
28. heinäkuuta – IRA:n pommi-isku kuningas Yrjö VI:ta vastaan Belfastissa.
29. heinäkuuta – Malmin lentokentällä vieraili Euroopan suurin lentokone Lufthansan Junkers G.38 "Generalfeldmarschall von Hindenburg". 34-matkustajapaikkainen kone toi Suomeen Latvian 31 hengen joukkueen ammunnan maailmanmestaruuskilpailuihin.
30. heinäkuuta – 9. elokuuta – Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Helsingissä Malmin ampumaradalla.
6. elokuuta – Espanjan sisällissota: falangistit tulittivat tykein Madridia.
8. elokuuta – Stalinin vainot alkoivat, kun Moskovan Butovossa teloitettiin 91 ensimmäiseen vakavuusluokkaan kuulunutta neuvostovastaista elementtiä NKVD:n 5. elokuuta voimaan tulleen käsky numero 00447:n ”Operaatiosta entisten kulakkien, rikollisten ja muiden neuvostovastaisten elementtien rankaisemiseksi” mukaan.
28. elokuuta – Toyota Motor Corporation perustettiin itsenäisenä yhtiönä.
30. elokuuta – 2. syyskuuta – Viron presidentti Konstantin Päts vieraili Suomessa. Helsingin lisäksi hän kävi Viipurissa ja tutustui Vuoksenlaakson teollisuuslaitoksiin.
8. syyskuuta – Hartolan Jääsjärven Suursyvänselällä hukkui viisi henkilöä pienen perämoottoriveneen kaaduttua kovassa tuulessa. Venekunta oli käynyt lypsämässä Hirtesalon saaressa ollutta Jaatisen talon karjaa.
13. elokuuta – 28. marraskuuta – Kiinan-Japanin sota : Shanghain taistelu käytiin.
21. syyskuuta – J. R. R. Tolkienin teos Hobitti eli sinne ja takaisin julkaistiin.
25. syyskuuta – Benito Mussolini teki valtiovierailun Berliiniin.
29. syyskuuta – Brasilian sotaministeri Eurico Gaspar Dutra ilmoitti radiossa armeijan paljastaneen kommunistien vallankaappaussuunnitelman ja vaati maan asettamista sotatilaan.
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

5. tammikuuta – Lou Andreas-Salomé, venäläinen psykoanalyytikko ja kirjailija (s. 1861)
5. tammikuuta   – Ernst Löfström, suomalainen kenraali (s. 1865)
9. tammikuuta – Johann Friedl, itävaltalais-suomalainen kuvanveistäjä (s. 1863)
11. tammikuuta – Edvard Valpas-Hänninen, suomalainen lehtimies ja poliitikko (s 1873)
20. tammikuuta – Immi Hellén, suomalainen runoilija (s. 1861)
25. tammikuuta – Santeri Ivalo, suomalainen kirjailija (s. 1866)
30. tammikuuta – Alfred Grütter, sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja (s. 1860)
1. helmikuuta – Jakov Livšits, neuvostoliittolainen poliitikko ja ministeri (s. 1896)
7. helmikuuta – Elihu Root, vuoden 1912 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1845)
14. helmikuuta – Erkki Melartin, suomalainen säveltäjä (s. 1875)
15. helmikuuta – Vincenzo Lancia, italialainen autourheilija, insinööri ja autotehtaan perustaja (s. 1881)
21. helmikuuta – Edward Garnett, brittiläinen kriitikko ja kustannustoimittaja (s. 1868)
3. maaliskuuta – Jonas Heiska, suomalainen taidemaalari (s. 1873)
6. maaliskuuta – Rudolf Otto, saksalainen luterilainen teologi, uskonnonfilosofi ja uskontotieteilijä (s. 1869)
10. maaliskuuta – Carl Wargh (vanhempi), suomalainen taidemaalari (s. 1895)
10. maaliskuuta – Jevgeni Zamjatin, venäläinen kirjailija (s. 1884)
12. maaliskuuta – Charles-Marie Widor, ranskalainen säveltäjä (s. 1844)
15. maaliskuuta – H. P. Lovecraft, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1890)
16. maaliskuuta – Benjamin Baker Moeur, yhdysvaltalainen lääkäri, demokraattipoliitikko ja Arizonan kuvernööri (s. 1869)
17. maaliskuuta – Austen Chamberlain, vuoden 1925 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen valtiomies (s. 1863)
18. maaliskuuta – Felix von Bothmer, saksalainen kenraali (s. 1852)
20. maaliskuuta – Harry Vardon, jerseyläinen golfaaja (s. 1870)
28. maaliskuuta – Josef Klička, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1855)
29. maaliskuuta – Karol Szymanowski, puolalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1882)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Hugo Bergroth, suomalainen kielitieteilijä (s. 1866)
2. huhtikuuta – Toini Voipio, suomalainen rehtori ja kansanedustaja (s. 1878)
14. huhtikuuta – Asser Pohjanheimo, suomalainen elokuvaaja ja käsikirjoittaja (s. 1893)
15. huhtikuuta – Ronald Maitland, kanadalainen purjehtija (s. 1887)
21. huhtikuuta – Saima Harmaja, suomalainen runoilija (s. 1913)
27. huhtikuuta – Antonio Gramsci, italialainen kommunisti ja marxilaisen teorian kehittäjä (s. 1891)
29. huhtikuuta – Wallace Carothers, yhdysvaltalainen kemisti, nailonin keksijä (s. 1896)
30. huhtikuuta – Pauli Aaltonen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1890)
3. toukokuuta – Rolando Illa, kuubalais-argentiinalainen shakinpelaaja (s. 1880
5. toukokuuta – Camillo Berneri, italialainen anarkisti ja filosofi (s. 1897)
9. toukokuuta – Fridthjov Anderssen, norjalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1876)
12. toukokuuta – Viljo Kilpeläinen, suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1906)
15. toukokuuta – Albert Gebhard, suomalainen taidemaalari (s. 1869)
20. toukokuuta – Eugen Wolff, suomalainen teollisuusmies, Tornator Oy:n perustaja (s. 1851)
23. toukokuuta – John D. Rockefeller, yhdysvaltalainen teollisuusmies (s. 1839)
25. toukokuuta – Konrad Lehtimäki, suomalainen kansanedustaja, kirjailija ja toimittaja (s. 1883)
26. toukokuuta – Bertha Crawford, kanadalainen oopperalaulaja (s. 1886)
26. toukokuuta – Ines Lindström, suomenruotsalainen runoilija (s. 1855)
28. toukokuuta – Alfred Adler, itävaltalainen psykologi (s. 1870)
2. kesäkuuta – Hans Jacob Sparre, norjalainen arkkitehti (s. 1861)
4. kesäkuuta – Jekaterina Geladze, georgialainen leski, Josif Stalinin äiti (s. 1860)
7. kesäkuuta – Jean Harlow, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1911)
9. kesäkuuta – Carlo Rosselli, italialainen sosialisti ja antifasisti (s. 1899)
10. kesäkuuta – Robert Borden, kanadalainen poliitikko, pääministeri 1911–1920 (s. 1854)
12. kesäkuuta – Mihail Tuhatševski, neuvostoliittolainen sotilaskomentaja, Neuvostoliiton marsalkka ja sotateoreetikko (s. 1893)
16. kesäkuuta – Matti Paasivuori, suomalainen poliitikko (s. 1866)
16. kesäkuuta – Aljaksandr Tšarvjakou, valkovenäläinen poliitikko (s. 1892)
18. kesäkuuta – Gaston Doumergue, Ranskan presidentti 1924–1931 (s. 1863)
19. kesäkuuta – J. M. Barrie, skotlantilainen kirjailija (Peter Pan) (s. 1860)
27. kesäkuuta – Sandro Akhmeteli, georgialainen teatteriohjaaja (s. 1886)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Amelia Earhart, yhdysvaltalainen lentäjä (s. 1897) (katosi)
7. heinäkuuta – Juho Halonen, suomalainen kauppias ja runoilija (s. 1862)
11. heinäkuuta – George Gershwin, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1898)
13. heinäkuuta – Emmett Dalton, yhdysvaltalainen lainsuojaton (s. 1871)
14. heinäkuuta – Kustaa Heikkilä, suomalainen taidemaalari (s. 1870)
17. heinäkuuta – Annie Furuhjelm, suomalainen poliitikko, toimittaja ja kirjailija (s. 1859)
20. heinäkuuta – Guglielmo Marconi, vuoden 1909 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut italialainen keksijä (s. 1874)
26. heinäkuuta – Gerda Taro, saksalainen valokuvaaja (s. 1910)
27. heinäkuuta – Emil Liljeblad, suomalainen kirkkoherra, lähetyssaarnaaja ja kansatieteilijä (s. 1876)
28. heinäkuuta - Andrei Jevsejev, neuvostoliittolainen kommunistipuolueen virkailija (s. 1899
2. elokuuta – Artur Sirk, virolainen poliitikko (s. 1900)
6. elokuuta – Sam Stadener, ruotsalainen piispa ja ministeri (s. 1872)
9. elokuuta – Ferdinand Canning Scott Schiller, saksalais-brittiläinen filosofi (s. 1864)
13. elokuuta – Sigizmund Levanevski, neuvostoliittolainen lentäjä (katosi, ruumista ei koskaan löydetty) (s. 1902)
22. elokuuta – Gustaf Strengell, suomalainen arkkitehti (s. 1878)
23. elokuuta – Albert Roussel, ranskalainen säveltäjä (s. 1869)
26. elokuuta – Andrew W. Mellon, yhdysvaltalainen pankkiiri, liikemies, ministeri ja suurlahjoittaja (s. 1855)
27. elokuuta – Karl Gustaf Konrad Nyman, suomalainen sortokausien aktivisti (s. 1882)
27. elokuuta – Walter Rothschild, englantilainen pankkiiri ja eläintieteilijä (s. 868)
2. syyskuuta – Pierre de Coubertin, ranskalainen historioitsija ja urheiluvaikuttaja, nykyaikaisten olympialaisten perustaja (s. 1863)
7. syyskuuta – Emil Lindahl, suomalainen työläiskirjailija (s. 1892)
9. syyskuuta – Pjotr Irklis, neuvostoliittolainen poliitikko (s. 1887)
13. syyskuuta – Balthazar Lange, norjalainen arkkitehti (s. 1854)
14. syyskuuta – Tomáš Masaryk, Tšekkoslovakian ensimmäinen presidentti 1918–1935 (s. 1850)
16. syyskuuta – Fabian Klingendahl, suomalainen teollisuusmies (s. 1852)
26. syyskuuta – Bessie Smith, yhdysvaltalainen jazz- ja blueslaulaja (s. 1894)
29. syyskuuta – Ray Ewry, yhdysvaltalainen yleisurheilija (moninkertainen olympiavoittaja) (s. 1873)
30. syyskuuta – Mikheil Džavakhišvili, georgialainen kirjailija (s. 1880)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

4. lokakuuta – Gunnar Ekman, suomalainen eläintieteilijä ja professori (s. 1883)
6. lokakuuta – Redferne Hollinshead, englantilais-yhdysvaltalainen laulaja (s. 1885)
11. lokakuuta – Kristen Rivertz, norjalainen arkkitehti (s. 1862)
12. lokakuuta – Arthur Spåre, suomalainen kenraalimajuri ja kuvernööri (s. 1862)
15. lokakuuta – Jordan Jovkov, bulgarialainen kirjailija (s. 1880)
17. lokakuuta – J. Bruce Ismay, englantilainen liikemies, White Star Line -laivayhtiön johtaja (s. 1862)
19. lokakuuta – Ernest Rutherford, vuoden 1908 Nobelin kemianpalkinnon saanut uusiseelantilainen fyysikko (ydinfysiikan ”isä”) (s. 1871)
20. lokakuuta – Mimmi Lähteenoja, suomalainen näyttelijä (s. 1865)
23. lokakuuta – Onni Voipio, suomalainen juristi ja oikeusneuvos (s. 1881)
4. marraskuuta – Mihail Lihatšov, komipermjakkilainen kirjailija ja kulttuurityöntekijä (s. 1901)
9. marraskuuta – Ramsay MacDonald, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (s. 1866)
11. marraskuuta – Vasili Gurko, venäläinen kenraali (s. 1864)
13. marraskuuta – Hakob Hakobjan, armenialainen runoilija (s. 1866)
15. marraskuuta – Eero Järnefelt, suomalainen taidemaalari (s. 1863)
15. marraskuuta – Tyyne Tokoi, suomalainen kommunisti (s. 1903)
16. marraskuuta – Armas Pasanen (”Tyrnävän Peilipoika”), suomalainen selvänäkijä (s. 1894)
18. marraskuuta – Bernt Støylen, norjalainen piispa (s. 1858)
19. marraskuuta – Väinö Stenbäck, suomalainen tehtailija, maallikkosaarnaaja ja suomentaja (s. 1862)
21. marraskuuta – Hannes Tammi, suomalaissyntyinen teatteriohjaaja (s. 1890)
23. marraskuuta – Suleiman Stalski, lezgiläinen kansanrunoilija (s. 1869)
26. marraskuuta – Peljidiyn Genden, Mongolian pääministeri (s. 1892)
26. marraskuuta – Silvestras Žukauskas, liettualainen kenraali (s. 1860)
27. marraskuuta – Aino Forsten, suomalainen kansanvalistaja, opettaja ja SDP:n kansanedustaja (s. 1885)
27. marraskuuta – Eero Haapalainen, suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja toimittaja (s. 1880)
27. marraskuuta – Felix Hamrin, ruotsalainen kauppias, poliitikko ja pääministeri (s. 1875)
29. marraskuuta – Konstantin Taipale, suomalais-venäläinen kemisti ja professori (s. 1882)
1. joulukuuta – Gunnar Lihr, Aeron ensimmäinen suomalainen liikennelentäjä (s. 1897)
6. joulukuuta – Allan Schulman, suomalainen arkkitehti (s. 1863)
9. joulukuuta – Gustaf Dalén, vuoden 1912 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ruotsalainen keksijä (s. 1869)
9. joulukuuta – Jonathan Wartiovaara, suomalainen virkamies, Valtiokonttorin ylitirehtööri ja valtiovarainministeri (s. 1875)
12. joulukuuta – Alfred Abel, saksalainen näyttelijä (s. 1879)
17. joulukuuta – John W. Brunius, ruotsalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (s. 1884)
20. joulukuuta – Erich Ludendorff, saksalainen kenraali (s. 1865)
21. joulukuuta – Frank B. Kellogg, vuoden 1929 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Yhdysvaltain ulkoministeri (s. 1856)
28. joulukuuta – Maurice Ravel, ranskalainen säveltäjä (s. 1875)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Clinton Davisson ja George Thomson
Nobelin kemianpalkinto: Walter Haworth ja Paul Karrer
Nobelin lääketieteen palkinto: Albert Szent-Györgyi
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Roger Martin du Gard
Nobelin rauhanpalkinto: Robert Cecil
Muuta

Elokuvavuosi 1937
Kirjallisuusvuosi 1937
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .