stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suontee
Luontoarvoja

Ylä-Suonteella sijaitsee Natura-alue (FI0900076, 2 625 ha  sekä FI0900075, 5 453 ha ), joka muodostuu karusta ja kirkasvetisestä Suonteesta ja joistakin sen ympäristön kohteista. Natura-alueen suojeluun on otettu pieniä boreaalisia metsämaita ja rantojen vanhoja lehtometsiä sekä Suonteen rannoilta että sen saarista. Tällaisia saaria ovat esimerkiksi Ylä-Suonteen Torppasaari, Pesäsaaret, Ruissaaret, Jänttärä, Halsaari ja Iso-Kinkku sekä Ala-Suonteen Mateli, Mustasaari, Metsosaari, Ketvene ja Rokansaari.  Rannat ovat huomattavassa määrin kivikkorantoja, mutta alavimmilla rannoilla esiintyy myös hiekkarantoja. Alueella viihtyy runsaslukuisena kuikka, mutta järvi on linnustollisesti muutenkin merkittävä. Esimerkiksi Suonteen Saponselän rannikko on tunnettu muuttolintujen lepopaikkana ja sen luhtarannat ja kaislikot lintujen elinympäristöinä.
Suonteen kalatalousalue on perustettu vuonna 2019 jatkamaan Suonteen kalastusalueen työtä. Sen toimialueella sijaitsee myös naapurivesistö Viheri ja 190 neliökilometrä muita vesialueita.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueella (14.8). Se sijaitsee sekä Ylä-Suonteen valuma-alueen (14.85) että Ala-Suonteen alueen (14.84) vesistöalueilla. Kolmannen jakovaiheen tarkemmin rajatut vesistöalueet ovat Ylä-Suonteen lähi-alue (14.851) ja Ala-Suonteen lähi-alue (14.841). Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Suonteen vedet laskevat Joutsan kirkonkylän kohdalta Viherin kautta Päijänteeseen.
Suonteen valuma-alueen pinta-ala on 626 neliökilometriä, josta Suonteen rantaviiva ottaa 170 neliökilometriä. Koko valuma-alueen järvisyys on 31 prosenttia. Valuma-alueen muiden järvien yhteispinta-ala ei ylitä Suonteen 142 neliökilometrin vesipinta-alaa. Suonteen lähialueiden valuma-alueiden yhteispinta-ala on 385 neliökilometriä ja järvisyys 46 %. Kun Suontee muodosti ensimmäisen kerran itsenäisen järven, oli se Puulasta tulevan veden läpivirtausjärvi eli reittijärvi. Kun Puulan vedenpintaa alennettiin vuonna 1854, muuttui Suontee Sysmän reitin latvajärveksi.
Kuvia

Ilmakuva Suonteelta, Ruokorannalta Joutsasta.
Suontee, auringonlasku 2013
Suontee talvella 2012
Panoraama Suonteelta 2012
Aiheesta muualla

Suontee on kirkasvetinen järvi, Retkipaikka
Melontakartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Suonteen melontakartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Poutiainen, Hannu & Tiainen, Teemu: Pohjois-Suonteen rantaosayleiskaavaan laajennusalueen muinaisjäännösinventointi (PDF) raportti. 2015. Mikroliitti Oy. Viitattu 29.8.2022.
(14.8)
(14.8)
Noora

| Noora, Nora |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Noora: 11. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  Nora: 11. heinäkuuta
– ortodoksinen:  13. elokuuta
Muunnelmia:  Nora
Vastineita eri kielissä:  Norah
Nimen alkuperä:  Eleanor
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Noora on suomalainen naisen etunimi. 
Noora on suomalaisversio kansainvälisestä nimestä Nora, jota sitäkin käytetään Suomessa. Suomen almanakassa Noora on ollut vuodesta 1973, ja nimipäivä on 11.7. Eleonoora monine muunnelmineen on hyvin tavallinen etunimi läntisessä Euroopassa ja Amerikassa.
Nora on lyhenne nimestä Honora, Eleanor tai Eleanora.
Näistä Honora on johdos Honoriasta tai Honourista, jotka molemmat juontavat latinan kunniaa merkitsevästä sanasta.
Eleanor puolestaan on kehittynyt ranskalaisesta nimestä Alienor, jolla alun perin tarkoitettiin "se toinen Aenor", kun eräällä äidillä ja hänen tyttärellään oli sama nimi.
Eleanora taas on muunnos arabialaisesta nimestä Ellinor, joka merkitsee "Jumala on valoni". Nimi kulkeutui arabeilta Ranskaan maurien välityksellä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity noin 11 960 Noora-nimen saanutta naista. Nora-nimen on vastaavasti saanut 2 654 naista. Yli puolet Noora-nimisistä on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla.
Tunnettuja Nooria ja Noria > Suomalaisia Nooria ja Noria

Noora Antikainen (s. 1981), haulikkoampuja
Noora Boelius (s. 1983), pesäpalloilija
Noora Dadu (s. 1981), näyttelijä
Noora Ervasti (s. 1980), uimari
Noora Fagerström (s. 1985), yritysjohtaja, poliitikko ja kansanedustaja (Kokoomus)
Noora Forstén (s. 1981), esteratsastaja
Noora Hautakangas (s. 1984), Miss Suomi 2007
Nora Heroum (s. 1994), jalkapalloilija
Noora Honkala (s. 1992), ultrajuoksija
Noora Hämäläinen (s. 1988), pikajuoksija
Noora Hämäläinen (s. 2002), jalkapalloilija
Nora Hämäläinen (s. 1978), filosofi ja toimittaja
Noora Jantunen (s. 1991), pesäpalloilija
Noora Järvikangas (s. 1994), koripalloilija
Noora Karma (s. 1975), taikuri ja mentalisti
Noora Kaisa Keränen (s. 2001), ampumahiihtäjä
Noora Komulainen, o.s. Tamminen (s. 1990), golfaaja
Noora Koponen (s. 1983), fysioterapeutti ja vihreiden ent. kansanedustaja
Noora Kosonen (s. 1993), lentopalloilija
Noora Kunnas (s. 1987), lastenkirjailija
Noora Laakso (s. 1994), salibandymaalivahti
Noora Lainesalo (s. 1985), lentopalloilija
Noora Laukkanen (s. 1993), uimari
Noora Leinonen (s. 2004), salibandyn pelaaja
Nora Liikanen, o.s. Tallus (s. 1981), jääkiekkoilija
Noora Louhimo (s. 1988), laulaja
Nora Löfving (s. 1974), näyttelijä
Noora Matikainen (s. 1980), jalkapallomaalivahti
Noora Matikka, o.s. Patrikainen (s. 1996), pesäpalloilija
Nora Mäkinen (1920–1984), malli ja elokuvanäyttelijä
Noora Mustajoki (s. 1978), tietokirjailija ja kirjastotoimenjohtaja
Noora Männistö (s. 1946), elokuva- ja teatteriohjaaja
Noora Pasi (s. 2002), pesäpalloilija
Noora Peltokukka (s. 1978), näyttelijä
Noora Pesola (s. 1987), yleisurheilija
Nora Pöyhönen (1849–1938), kasvitarhaopetuksen kehittäjä
Noora Puhakka (s. 1985), kitaristi ja taustalaulaja
Nora Raikamo (s. 1974), näyttelijä
Noora Rantanen (s. 1999), salibandyn pelaaja
Nora Rinne (s. 1973), näyttelijä
Noora Ruskola (s. 1994), kilpapurjehtija
Noora Räty (s. 1989), jääkiekkomaalivahti
Nora Sayyad (s. 1991), valokuvaaja
Noora Schroderus (s. 1982), kuvanveistäjä
Noora Shingler (s. 1981), toimittaja
Nora Strömman (s. 1980), lastenkirjailija
Noora Suomilammi (s. 1989), koripalloilija
Noora Suuripää, curlingpelaaja
Nora Tapper (s. 1961), kuvanveistäjä
Noora Toivo (s. 1989), aitajuoksija
Noora Tommila (s. 1982), laulaja ja kitaristi
Noora Tulus (s. 1995), jääkiekkoilija ja olympiamitalisti
Noora Vallinkoski (s. 1981), kirjailija
Noora Vennamo (s. 1977), ravintoloitsija ja entinen malli
Nora Vilva (s. 1974), malli, juontaja ja näyttelijä
Noora Vuorela (s. 1994), salibandymaalivahti
Tunnettuja Nooria ja Noria > Muunmaalaisia Noria

Nora (s. 1950), Liechtensteinin prinsessa, ruhtinas Franz Josef II:n tytär, Hans Adam IIin sisar
Nora Arnezeder (s. 1989), ranskalainen näyttelijä ja laulaja
Nora Benshoof, Molly Holly (s. 1977), yhdysvaltalainen showpainija
Nora Brockstedt (1923–2015), norjalainen laulaja
Nora Dunn (s. 1952), yhdysvaltalainen näyttelijä
Nora Ephron (1941–2012), yhdysvaltalainen elokuvantekijä ja kirjailija
Nora Fatehi (s. 1992), kanadalainen näyttelijä, malli, tanssija ja laulaja
Nora Gjakova (s. 1992), kosovolainen judoka
Nora Ikstena (s. 1969), latvialainen kirjailija
Nora Kaye (1920–1987), yhdysvaltalainen balettitanssija
Nora Kuzma, Traci Lords (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Nora Lindahl (s. 2004), ruotsalainen pikajuoksija
Nora Lum, Awkwafina (s. 1988), yhdysvaltalainen muusikko ja näyttelijä
Nora Mebarek (s. 1972), ranskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Nora Mørk (s. 1991), norjalainen käsipalloilija
Nora-Jane Noone (s. 1984), irlantilainen näyttelijä
Nora Nova, oik. Ahinora Kumanova (1929–2022), bulgarialais-saksalainen laulaja
Nora Orlandi (1933–2024), italialainen säveltäjä, laulaja ja sanoittaja
Nora Roberts (s. 1950), yhdysvaltalainen kirjailija
Nora Tschirner (s. 1981), saksalainen näyttelijä
Nora Volkow (s. 1956), yhdysvaltalainen lääkäri
Nora Zehetner (s. 1981), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kuvitteellisia Noria ja Nooria

Noora, päähenkilö tosi-tv -sarjassa Noora menee naimisiin
Noora, televisiosarjassa Nelli ja Noora
Noora, Maria Kuusiluoman roolihahmo televisiosarjassa Isänmaan toivot
Noora, Hanna-Mari Karhisen esittämä päähenkilö elokuvassa Pitkä kuuma kesä
Noora Autio, Olga Koskikallion roolihahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Noora Nieminen, henkirikoksen uhrina kuollut 16-vuotias taitoluistelija Leena Lehtolaisen romaanissa Kuolemanspiraali
Noora Amalie Sætre, päähenkilö norjalaisen nuorisodraamasarjan Skam 2. tuotantokaudella
Nora, päähenkilö Henrik Ibsenin näytelmässä Nukkekoti
Nora, yksi päähenkilöistä ruotsalaisessa televisiosarjassa Nina, Nora, Nalle
Nora Huntington, Kiersten Warrenin roolihahmo televisiosarjassa Täydelliset naiset
Nora Charles, Myrna Loyn esittämä päähenkilö elokuvassa Pettävä varjo sekä tämän jatko-osissa
Nora Lewin, Dianne Wiestin esittämä piirisyyttäjä televisiosarjassa Kova laki
Nora Tyler Bing, Morgan Faichildin esittämä Chandler Bingin äiti televisiosarjassa Frendit
Meidän kotimaamme -liike

| Mi Hazánk Mozgalom |
| --- | --- |
Perustettu:  2018
Johtaja:  László Toroczkai
Varapuheenjohtajat:  Dóra Dúró
Ideologia:  äärioikeistopopulismi, globalisaationvastaisuus, euroskeptisyys, antikommunismi
Poliittinen kirjo:  radikaali oikeisto
Toimisto:  Bartók Béla út 96, H-1115 Budapest info@mihazank.hu
Kansanedustajia:  6
Europarlamentaarikkoja:  1
Nuorisojärjestö:  Mi Hazánk Ifjai
Kotisivu:  https://mihazank.hu
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meidän kotimaamme -liike (unk. Mi Hazánk Mozgalom, lyhyemmin Mi Hazánk, MHM) on vuonna 2018 perustettu unkarilainen puolue, jota luonnehditaan äärioikeistolaiseksi tai radikaali-nationalistiseksi. Puolue itse määrittelee edustavansa ”kolmatta tietä”, vaihtoehtoa vasemmistolaisuudelle ja valtapuolue Fideszin oikeistolaisuudelle.
Valkjärvi (Heinola, Kousa)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Etelä-Savo
Kunnat:  Heinola, Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°20′13″N, 26°21′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Ympyriäiseen Suojärveen 
Järvinumero:  14.178.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,8 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  1,907 km  
Pinta-ala:  16,731 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa ja Pertunmaalla Kousan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,7 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Karjolammen–Kousanjärven valuma-alueeseen (14.178) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy.
Ukrainan kriisi mediassa

Näkemykset Ukrainan kriisistä vaihtelivat suuresti ukrainalaisen, länsimaisen ja venäläisen median välillä. Erityisesti venäläistä mediaa on syytetty informaatiosodan lietsonnasta ja propagandistisesta otteesta tapahtumiin. Venäläisiä tv-kanavia kritisoitiin toistuvasti harhaanjohtavan kuvaston käytöstä, virheellisistä narratiiveista, vääristelystä, tietojen salaamisesta ja tekaistuista uutisista. Esimerkkejä tekaistuista uutisista ovat artikkelit lapsen ristiinnaulitsemisesta ja 10-vuotiaan kuolemasta kranaattitulessa. BBC on kertonut että Venäjän valtion televisio "näyttäisi hyödyntävän psykologisen ehdollistamisen tekniikoita, joiden tarkoituksena on herättää äärimmäisiä aggression ja vihan tunteita katsojassa". Tämä on The Guardian -lehden mukaan osa koordinoitua "informationaalis-psykologista sotaoperaatiota".
Media Ukrainassa

Ukrainalainen media piti Ukrainan levottomuuksia Venäjän aikaansaannoksena. Se on toistuvasti syyttänyt Venäjää tilanteen provosoimisesta ja hallituksenvastaisten ryhmien tukemisesta. Krimin liittämistä pidettiin laittomana. Itä-Ukrainan sodan alkamisen myötä Ukrainan hallitus ja jotkut mediat kuvasivat Donetskin kansantasavalta ja Luhanskin kansantasavalta -ryhmiä "terroristeiksi" ja "separatisteiksi", ja sotilasoperaatio DNR:ää ja LNR:ää kohtaan kuvattiin "terrorisminvastaisena".
Syyskuussa 2014 Kyiv Post -sanomalehti esitti kritiikkiä länsimaiden reaktioista kriisiin, todeten että "Ukraina ei voi koskaan luovuttaa kansakuntaansa ja lännen tulisi hävetä myönnytyspolitiikkaansa suhteessa Putiniin, joka yrittää estää ukrainalaisten demokratiapyrkimykset ja pakottaa kieroutuneen unelmansa uudesta Neuvostoliitosta käytäntöön".
Media Venäjällä

Venäläinen media esitti Ukrainan kriisin johdonmukaisesti Ukrainan väliaikaishallinnon aikaansaannoksena ja Euromaidan-mielenosoitukset "ultranationalistien", "fasistien", "uusnatsien" ja "antisemitististen" ryhmien kuten Oikean sektorin kontrolloimana. Vallankumous esitettiin lännen lietsomana "väkivaltaisena vallankaappauksena", jonka tarkoituksena oli kaataa vaalein valittu hallitus.
Media länsimaissa

Länsimaisia medioita on syytetty Ukrainan kriisin raportoinnissa venäläisvastaisuudesta. Erään näkemyksen mukaan valtaosa länsimaisista medioista keskittyi kuvaamaan kriisiä keskittyen Venäjän presidentti Vladimir Putinin roistomaisuuteen ja oletettuihin imperialistisiin tavoitteisiin.
Kinoset

Kinoset Oy on yksityinen suomalainen elokuvateatteriketju, joka toimii kolmella paikkakunnalla. Yritys on perustettu 1997 ja sillä on elokuvateatterit Huittisissa, Loimaalla ja Sastamalassa.
Elokuvateatterit

Kinoset Oy:n kolmessa elokuvateatterissa on neljä salia: Kino 1-2 Huittisissa on yrityksen ainoa monisaliteatteri. Huittisten elokuvateatteri on ketjun uusin teatteri, se avattiin huhtikuussa 2010.Viimeisin ketjuun liitetty elokuvateatteri on Bio Sastamala (2012). Kinoset luopui Someron Jukolasta 2024.
Kino 1-2, Huittinen
Kinoma, Loimaa
Bio Sastamala, Sastamala
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivusto
Toljatin voiton monumentti

Toljatin voiton monumentti tai Muistomerkki Suuren Isänmaallisen Sodan 40. vuosipäivän kunniaksi (ven. Мемориал в честь 40-летия Победы в Великой Отечественной войне) on muistomerkki Toljatin kaupungissa Venäjällä. Muistomerkki rakennettiin Neuvostoliiton voitettua toisen maailmansodan 40 vuotta sitten. Kymmenmetrinen monumentti valmistui vuonna 1985, ja sen suunnitteli Simon Winograd. Teos edustaa sosialistista realismia. Vuosina 1987–1988 monumenttiin lisättiin ikuinen liekki ja kohokuvia.
Pertunmaan kirkko

| Pertunmaan kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko kesäkuussa 2005
Sijainti:  Kirkkotie 2a, 19430 Pertunmaa
Koordinaatit:  61°30′06.7″N, 026°28′36.8″E
Seurakunta:  Mäntyharjun seurakunta
Rakentamisvuosi:  1929
Suunnittelija:  Matti Vihonen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  400
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pertunmaan kirkon urut.
Pertunmaan kirkko on Mäntyharjun Pertunmaalla sijaitseva rakennusmestari Matti Vihosen piirustusten mukaan vuonna 1929 rakennettu puinen lyhytsakarainen tornillinen ristikirkko. Se kuului alun perin Pertunmaan seurakunnalle, mutta vuonna 2016 kirkosta osa Mäntyharjun seurakuntaa ja se nimettiin Pertunmaan kappeliseurakunnan kirkoksi. Kirkon pinta-ala on 400 neliömetriä, ja siinä on istumapaikkoja 400 hengelle. Kirkko rakennettiin osin paikalle siirretyistä Hartolan vanhan kirkon hirsistä ja samaan muotoon. Siirto tapahtui talkoohengessä hevosilla, kuormia tuli 300. Saarnastuolin kuljetti talollinen Johan Abel Tuomaala.  Torni on rakennettu Hartolan kirkon kellotapulista, mutta eri muotoisena. Se on kolmikerroksinen ja ylhäällä on telttakattoinen lyhty. Kirkon kaksi kelloa on saatu Mikkelin entisestä venäläisestä sotilaskirkosta 1924. Kirkossa on päistään pyöristetyt ikkunat ja rakennuksen kulmissa on pilasterit, ulkokatot ovat satulakattoja. Sisäkatteena on lautaholvi, sisäseinät ovat hirsipinnalla. Kirkkoa korjattiin 1958. Alttaritaulun Jeesus siunaamassa lapsia on maalannut Albert Carlsson.
Arkkitehti Alvar Aalto laati vuonna 1925 kaksikin suunnitelmaa Pertunmaan kirkosta, joita ei kuitenkaan toteutettu. Hartolan seurakunta lahjoitti vuosina 1684–1693 rakennetun vanhan kirkkonsa ja kellotapulinsa pertunmaalaisille. Rakennukset tuotiin purettuina Pertunmaalle vasta vuosien päästä, vuoden 1927 lopussa ja 1928 alussa, hartolalaisen kirjailija Maila Talvion vastustuksesta huolimatta. Puretuista hirsistä ja Pertunmaalle 1907 rakennetusta väliaikaisena kirkkonakin toimineesta rukoushuoneesta tehtiin ristikirkko niin, että rukoushuone muodosti kirkon poikkilaivan. Ennen nykyistä väriä kirkko on ollut keltainen.lähde?
Kirkon 15-äänikertaiset urut valmisti Urkurakentamo Tuomi vuonna 1982.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pertunmaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Mäntyharjun seurakunta: Pertunmaan kirkko
| n k Perustiedot Wikidatassa: Pertunmaan kirkko (Q20249704)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Mäntyharju
sijainti: Pertunmaan kirkonkylä
katuosoite: Kirkkotie 2a, 19430 Pertunmaa
koordinaatit: 61°30′N 26°29′E﻿ / ﻿61.5°N 26.48°E﻿ / 61.5; 26.48
Göte

| Göte |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  8. syyskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Göthe
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen Gøtmar, Göötanmaan asukas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Göte on ruotsalainen miehen etunimi.
Göte on alkujaan lyhentymä muinaisskandinaavisesta nimestä Gøtmar, joka merkitsee Göötanmaan asukasta. Samaa merkitsee myös nimen myöhemmin syntynyt naispuolinen vastine Göta.
Suomessa nimi Göte on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 180 henkilölle. Nimestä esiintyy myös harvinaisempi kirjoitusasu Göthe, mutta se on annettu alle 40 henkilölle.
Göten nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan nykyisin 8. syyskuuta.  Ruotsissa nimipäivä on kuitenkin 27. tammikuuta, ja samoin oli Luulajan suomenkielisessä almanakassa vuosina 1901–1918. Suomenruotsalaiseen kalenteriin nimi otettiin vuonna 1950, ja nimipäivä oli aluksi 11. toukokuuta, mutta vuonna 1973 se siirrettiin nykyiselle päivälleen, joka ennestäänkin oli Götan nimipäivä.
Tunnettuja Göte- ja Göthe-nimisiä

Göthe Grefbo (1921–1991), ruotsalainen näyttelijä
Göte Hagström (1918–2014), ruotsalainen estejuoksija
Göthe Hedlund (1918–2003), ruotsalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti
Göte Wälitalo (s. 1956), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Eva Kuhlefelt-Ekelund

Eva Kuhlefelt-Ekelund (5. syyskuuta 1892 Loviisa – 7. elokuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti..
Henkilöhistoria

Kuhlefelt-Ekelund tuli ylioppilaaksi Helsingin Nya svenska samskolanista vuonna 1910 ja opiskeli arkkitehdiksi Teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui vuonna 1916. Naimisiin hän meni toisen arkkitehdin, Hilding Ekelundin, kanssa vuonna 1920. Saatuaan valtion stipendin Kuhlefelt-Ekelund jatkoi opiskelua Tukholmassa vuosina 1919–1921. Hän teki myös opintomatkoja muihin maihin kuten Italiaan, Ranskaan ja Pohjoismaihin. Kuhlefelt-Ekelund työskenteli valmistuttuaan Helsingissä ja Tukholmassa eri arkkitehtitoimistojen palveluksessa. Hän myös kartoitti ja dokumentoi ruotsalaisten kartanoiden ja linnojen puutarhoja toisen suomalaisen arkkitehdin, Elsi Borgin, kanssa. Vuonna 1930 tämän työn pohjalta julkaistiin heidän tekemiään piirustuksia sisältävä kirja Svenska Trädgårdskonsten.  Miehensä kanssa Kuhlefelt-Ekelund perusti yhteisen suunnittelutoimiston Helsinkiin 1927.
Toiminta arkkitehtina

Kuhlefelt-Ekelund teki uraauurtavaa työtä erityisesti pientalojen tyyppipiirustusten suunnittelussa ja Helsingin Apollonkadulle vuonna 1929 valmistuneesta pohjoismaista klassismia edustavasta ruotsinkielisestä yksityisestä tyttökoulusta (Privata svenska flickskolan). Hänen arkkitehtuurilleen oli tyypillistä monumentaalisuus, mikä käy ilmi hänen Loviisaan suunnittelemastaan sankarihauta-alueesta. Toisaalta hän suunnitteli myöhemmin myös kodikkaita sisustuksia ja keittiöitä.
Kuhlefelt-Ekelundin suunnittelemia kohteita ovat muun muassa seuraavat:
Pientalojen tyyppipiirustusten suunnittelu Bostadsföreningen för Svensk-Finland -yhdistyksen arkkitehtina
Privata svenska flickskolan, Apollonkatu, Helsinki, 1929
Loviisan sankarihauta-alue, 1920
Loviisan vanhainkoti
Käpylän vanhainkoti
Mariebergin kartano, Lapinjärvi
Lastentarha, Tammisaari.
Loviisan vapauttamisen muistomerkki, 1928
Eva Kuhlefelt-Ekelund oli naisarkkitehtien Tuumastukki-kerhon ja Architectan perustajajäsen.
Valokuvia julkisista teoksista

Vapaus­sodan v. 1918 valkoisten muisto­merkki, 1921, Loviisa.
Loviisan vapauttamisen muisto­merkki (teksti ruotsiksi), 1928, Loviisa.
Loviisan vapauttamisen muisto­merkki (teksti suomeksi), 1928, Loviisa.
Loviisan sankari­muisto­merkki, 1949, Loviisa.
Pop-punk

| Pop-punk |
| --- | --- |
Alkuperä:  punk, pop, surf, voimapop, garage rock, uusi aalto
Alkuperämaa:   Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta  Australia  Kanada
Kehittymisen ajankohta:  1970-luvun puoliväli
Tyypillisiä soittimia:  laulu, sähkökitara, bassokitara, rummut (myös muita soittimia kuten esim. koskettimet)
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  skate punk, ska punk
Pop-punk on musiikkityyli, jossa yhdistyvät elementit punk rockista ja popmusiikista. Pop-punkin kulta-aikaa oli 1990-luvun puoliväli, mutta 2000-luvun alussa se on lähtenyt uuteen nousuun yhtyeiden kuten  Sugarcult, New Found Glory, Motion City Soundtrack, Good Charlotte, Fall Out Boy, Simple Plan ja Panic! at the Disco ansiosta.
Pop-punkin kotiseutuna voidaan pitää Kaliforniaa, josta monet suositut pop-punk -yhtyeet ovat kotoisin. Pop-punk -bändien esikuvia ovat mm. Green Day ja The Offspring, joiden läpimurto tapahtui vuonna 1994. Musiikilliselta tyyliltään pop-punk on huomattavasti alkuperäistä punkkia kevyempää ja hienovaraisempaa, eikä musiikissa kuulla niin usein esimerkiksi kiroilua tai yhteiskunnallisesti kantaanottavia sanoituksia.lähde?
Yhtyeitä & artisteja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A Day To Remember  AFI  Alien Ant Farm  All Time Low  Avril Lavigne  Blink-182  Boys Like Girls  Fall Out Boy  Good Charlotte  Gob  |  Hawk Nelson  Jimmy Eat World  Juustopäät  Neck Deep  New Found Glory  MadCraft  Man Overboard  Motion City Soundtrack  My Chemical Romance  Real Friends  |  Simple Plan  5 Seconds of Summer  Sløtface  The Story So Far  Panic! at the Disco  Tigers Jaw  Tonight Alive  The Offspring  The Academy Is…  Paramore  Senses Fail  |  Sugarcult  The Vandals  Phantom Planet  Sum41  Linn Nygård  We the Kings  We Are the In Crowd  Yellowcard  Zebrahead  |
Acid2

Onnistuneen Acid2 -testin tulos. Oikeassa testissä nenä muuttuu siniseksi, kun sen päälle viedään hiiri.
Acid2 on Web Standards Projectin suunnittelema testi, jonka avulla voidaan tunnistaa selaimissa olevia esitysvirheitä. Se on päivitetty versio vanhasta vuoden 1997 Acid1-testistä.
Acid2 hyödyntää tiettyjä HTML:n ja CSS:n ominaisuuksia. Tarkoituksena on näyttää selkeästi, miten viallinen selain käyttäytyy kohdatessaan tällaista koodia. Acid2-testin tulisi näkyä oikein jokaisessa selaimessa, joka noudattaa W3C:n HTML- ja CSS 2.0 -määrityksiä. Jos selain ei tue kaikkia testissä käytettyjä ominaisuuksia täydellisesti, testikuva ei muodostu oikein.
Jos Acid2 tulostetaan oikein, lopputuloksena on hymiö. Yksikään selain ei pystynyt näyttämään kuvaa oikein, kun testi julkaistiin. Toistaiseksi ainoat testin läpäisseet selaimet ovat Safari, Konqueror, iCab, Prince, Google Chrome, Opera 9,RockMelt, Internet Explorer 8 beta ja Mozilla Firefox 3.0.
Mozilla Firefox ei läpäissyt testiä pitkään aikaan, mikä johtui pitkästä siirtymäajasta Gecko 1.8:sta uudempaan Gecko 1.9:ään.
Vaikka Microsoft on viime aikoina parantanut Internet Explorerin CSS-tukea, se on ilmoittanut, että kehittäjät eivät koe Acid2-testin läpäisemistä tärkeäksi tavoitteeksi. Tämän johdosta Internet Explorer 7.0 ei läpäise Acid2-testiä. Internet Explorer 8:n on sitä vastoin ilmoitettu läpäisevän testin jo selaimen beetavaiheessa, mutta vain kun testi on alkuperäistesti, eikä kopio testistä. Tämä johtuu IE:n tavasta tehdä cross-domain-turvatarkistukset, joita kopioidut testit eivät läpäise.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Acid2 Browser Test