stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johanna Törn-Mangs

Johanna Törn-Mangs on suomenruotsalainen mediapäällikkö ja toimittaja. Hänet valittiin heinäkuussa 2020 Svenska Ylen vastaavaksi päätoimittajaksi ja johtajaksi vastuualueenaan ruotsinkieliset sisällöt, henkilöstö ja julkaisutoiminta. Törn-Mangs vastaa Svenska Ylen kanavista, joita ovat Yle Fem, Yle Arenan, Yle Vega, Yle X3M ja svenska.yle.fi. Ennen sitä hän oli Svenska Ylen julkaisupäällikkö toukokuusta 2017 lähtien. Törn-Mangs kuuluu Ylen johtoryhmään.
Törn-Mangs vastasi syksyllä 2023 uusien vastuullisen tekoälyn periaatteiden laatimisesta Ylellä. Ylen johtorymässä hän toimii vastuullisesta tekoälystä vastaavana johtajana.
Törn-Mangs oli Svenska Ylen väliaikainen johtaja heinäkuusta 2017 joulukuuhun 2017. Hän siirtyi tehtävään Ylen mediapäällikön paikalta. Aiemmin hän on työskennellyt Svenska Ylen verkkopäällikkönä, Ylen kirjeenvaihtajana New Yorkissa, Hufvudstadsbladetissa ja KSF Mediassa. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri Åbo Akademista. Törn-Mangs siirtyi Yleen vuonna 2012 KSF Mediasta, jossa hän toimi digitaalisen median johtajana ja vastasi Hufvudstadsbladetin, Västra Nylandin, Borgåbladetin ja Östra Nylandin digitaalisesta kehityksestä. Sitä ennen hän on työskennellyt Hufvudstadsbladetissa muun muassa taloustoimittajana, ulkomaankirjeenvaihtajana ja uutispäällikkönä.
Journalismin lisäksi Törn-Mangs on erityisesti profiloitunut digitaalisena osaajana. Hufvudstadsbladetin ja KSF Median vuosinaan Törn-Mangs oli mukana monessa keskeisessä digitaalisessa kehitysprojektissa. Hän oli mm. mukana perustamassa hbl.fi:tä vuonna 1997, vastasi Hbl:n julkaisusta iPadille vuonna 2011 ja digitaalisen tilauksen lanseerauksesta vuonna 2012.
Svenska Ylellä hän vastasi lanseerauksesta, kun Yle ensimmäisenä mediayhtiönä Suomessa otti käyttöön uutisten ja muun sisällön ääniohjauksen 2018.
Törn-Mangs on kirjoittanut kirjan Herrgårdsliv yhdessä valokuvaaja Leif Weckströmin kanssa.
Tunnustukset

Lumilapio-palkinto 1998, Pengar, stiftelser, miljarder. Juttusarja suomenruotsalaisten säätiöiden ja rahastojen varallisuudesta ja vallasta, Hufvudstadsbladet.
Vuoden alumni, Åbo Akademi, 2022
Teos

Törn-Mangs, Johanna (teksti) & Weckström, Leif (kuvat): Herrgårdsliv.  Helsingfors:  Söderströms, 2011.  ISBN 978-951-52-2792-8.  (ruotsiksi)
Johanna Försti

| Johanna Försti |
| --- | --- |
 Johanna Försti
Henkilötiedot
Syntynyt: 1974 (ikä 49–50) Evijärvi
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  soul, funk
Soittimet:  viulu
Yhtyeet:  Sami Pitkämön Orkesteri Jo Stance
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Johanna Försti (s. 1974 Evijärvi) on suomalainen laulaja. Hän on laulanut lukuisissa yhtyeissä ja esiintynyt televisio-ohjelmissa. Förstin ensimmäinen sooloalbumi, rumpali Teppo Mäkysen ”The Stance Brothers” -projektiin perustuva Jo Stance julkaistiin lokakuussa 2010.
Opinnot

Försti kasvoi musikaalisessa perheessä. Kaustisen kansanmusiikkijuhlat on myöntänyt hänen äidilleen Kaisu Förstille Mestaripelimanni-arvonimen. Försti aloitti musiikkiopinnot 10-vuotiaana soittimenaan viulu, jota hän soitti aktiivisesti vuoteen 1998 saakka. Hän opiskeli Kaustisen musiikkilukiossa ja myöhemmin Jyväskylän yliopistossa musiikkikasvatuksen laitoksella.
Förstin laulajanura alkoi Jyväskylässä ikään kuin sattumalta, kun hänet laitettiin taustalaulajaksi tyttöbändi Souldiersin harjoituksissa. Kun yhtyeen soololaulajan ääni petti, Försti pääsi hänen tilalleen.
Försti on opiskellut myös Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiassa Pop/jazzmusiikin koulutusohjelmassa. Försti soittaa viulun lisäksi pianoa, kitaraa, bassoa ja banjoa.
Yhtyeet ja esiintymiset

Försti on laulanut Sami Pitkämön orkesterissa MTV3:n Tanssii tähtien kanssa -televisio-ohjelmassa. Hän on lisäksi toiminut Yle TV2:n Obladii-musiikkiohjelman vakituisena kapteenina.
Förstin ja rumpali Teppo Mäkysen yhteinen albumi Jo Stance julkaistiin 13. lokakuuta 2010 Ricky-Tick Records -levymerkillä sekä CD- että LP-muodossa. Albumilta julkaistiin kesäkuussa 2010 single ”Hey Girl”, ja kappale oli Radio Helsingin soitetuin heinäkuussa 2010. Itse albumi nousi Suomen viralliselle albumilistalle viikolla 43/2011 sijalle 36, ja pysyi listalla neljä viikkoa.
Edellä mainittujen yhtyeiden lisäksi Försti hän on laulanut soul- ja funkmusiikkia muun muassa UMOn, Lenni-Kalle Taipaleen, Sami Saaren, Niko Ahvosen, Heikki Silvennoisen, Tuomo Prättälän, Quintessencen, Huban, Lemmen Jättiläisten, Jellyn sekä Boston Promenaden kanssa. Hän laulaa yhdellä kappaleella Cheekin vuonna 2008 julkaistulla levyllä Kuka sä oot. Lisäksi hän toimi Kaartin Combon solistina Presidentinlinnassa vuoden 2010 itsenäisyyspäivän vastaanotolla.
Försti oli mukana Tähdet, tähdet -televisiosarjan kolmannella tuotantokaudella syksyllä 2016 ja sijoittui toiseksi.
Aiheesta muualla

Jo Stancen verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jo Stance Myspacessa (englanniksi)
Johanna Försti Discogsissa. (englanniksi)
Johanna Grüssner

Johanna Grüssner (s. 14. marraskuuta 1972) on ahvenanmaalainen jazzlaulaja ja -muusikko. Hän on levyttänyt vuodesta 1995 saakka toistakymmentä albumia, monet niistä yhdessä jazzpianisti Mika Pohjolan kanssa.
Johanna Grüssner opiskeli Berklee College of Musicissa Yhdysvaltojen Bostonissa ja suoritti sitten master-tutkinnon jazzlaulussa Manhattan School of Musicissa. Opintojen jälkeen hän työskenteli New Yorkin Bronxissa sijaitsevassa koulussa, jonka 10–12-vuotiaista oppilaista hän kokosi ja harjoitti gospel-kuoron. Lapsikuoro matkusti esiintymään Ahvenanmaalle vuosituhannen vaihteessa.
Kahdeksan amerikanvuoden jälkeen Grüssner muutti Tukholmaan vuonna 2001. Siellä hän muodosti oman kvintettinsä, johon kuuluivat rumpali Antonio Sanchez, kitaristit Miles Okazaki ja Paul Pesonen sekä basisti Hans Glawischnig. He levyttivät kaksi albumia Naxos-levy-yhtiön ruotsalaiselle Prophone-levymerkille vuosina 2002 ja 2004.
Johanna Grüssner ja hänen sisarensa Ella ja Isabella tunnetaan  Ulvens Döttrar -nimisenä laulutriona, joka esittää keskiaikaista musiikkia. Vuonna 2004 trio julkaisi esikoisalbuminsa.
Diskografia

1995: Johanna Grüssner Band
1998: Live at Hubbard Hall
2000: Hur man räddar kärleken & annat
2003: Moomin Voices / Muminröster, Mika Pohjolan kanssa
2004: No More Blues (ProPhone)
2006 Lazy Afternoon (ProPhone)
2007: Nu blir sommar, Mika Pohjolan kanssa
2008: I sagans värld – Wonderland
2010: Come Rain or Come Shine (ProPhone)
2013: Svenska psalmer, Mika Pohjolan kanssa
2013: Nu ska vi sjunga, Mika Pohjolan kanssa
2014: Swedish Songs – The Essential Collection, Mika Pohjolan kanssa
Diskografia > Ulvens Döttrar

2004: Värm ditt blod
2009: En klunk av det blå
Aiheesta muualla

Grüssnerin verkkosivusto
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Johanna Grüssner
Käännös suomeksi
Joust

| Joust |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Williams Electronics
Julkaisija:  Williams Electronics
Suunnittelija:  John Newcomer
Julkaistu:  1982
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Alusta:  kolikkopeli, Apple II, Atari 2600, Atari 5200, Atari 7800
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Joust on Williams Electronicsin kehittämä tasohyppely, joka on julkaistu kolikkopelinä vuonna 1982.
Atari osti pelin oikeudet ja siitä on tehty käännöksiä useille muille alustoille.
Pelaaminen

Peli on tasohyppelyn kaltainen toimintapeli, jota voi pelata yksin tai kahdestaan. Pelissä pelaajat voivat olla samalla puolella tai vastatusten; Joust oli ensimmäisiä pelejä, joissa vaihtoehto oli olemassa.
Pelissä pelaaja ohjastaa lentävän strutsin selässä kulkevaa ritaria. Pelaajan on osuttava peitsellä vastustajaan ja pyrittävä olemaan vastustajaa ylempänä painelemalla räpyttele -nappia (FLAP); alempana ollessaan pelaaja menettää elämän. Pelissä pitää kerätä munia ennen kuin viholliset saavat ne. Lisäksi pelissä on kenttiä, missä kerätään munia. Lisäksi pitää varoa laavaa ja sieltä tulevia käsiä.
Populaarikulttuurissa

Peli esiintyy merkittävässä roolissa Ernest Clinen romaanissa Ready Player One.
Pelin todettu piste-ennätys on 10 007 800, jonka teki Lonnie McDonald.
Aiheesta muualla

Joust Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Joust MobyGamesissa (englanniksi)
Joust Arcade History -sivustolla (englanniksi)
Luhangan koulu

| Luhangan koulu> Tammijärven koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Tammijärventie 316, 19910 Tammijärvi (Luhanka)
Koordinaatit:  61.8340°N, 25.8331°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Tiina Koivuniemi (vt. sivistysjohtaja)
Oppilaita:  36 (2020)
Verkkosivut
Luhangan koulu on keskisuomalaisen Luhangan kunnan Tammijärvellä toimiva alakoulu (luokka-asteet 0-6). Koulu sijaitseen 12 kilometrin päässä (Joutsan suuntaan) Luhangan kirkonkylältä.
Koulun aiempi nimi oli Tammijärven koulu. Nykyinen koulurakennus on otettu käyttöön vuonna 2017.  Koulukiinteistön vanha osa on rakennettu 1950-luvun lopulla. Tätä uudempi osa, jossa sijaitsee muun muassa Tammijärven kirjasto ja liikuntasali, on vuodelta 1991.
Vuonna 2020 Luhangan koulua kävi yhteensä 36 peruskoulun oppilasta. Tämän lisäksi koulussa annettiin esiopetusta. Osa peruskoulun oppilaista tulee naapurikunnista; useille Joutsan, Hartolan ja Jyväskylän lähialueille Tammijärvellä sijaitseva kyläkoulu on lähin alakoulu. Se toimiikin seutukouluna myös näiden alueiden asukkaille. Ulkopaikkakunnilta tuleville koululaisille maksetaan matkat kunnan saaman valtionavun turvin.
Luhangan kirkonkylällä aiemmin toiminut alakoulu lakkautettiin vuonna 2017, kun oppilasmäärä jäi vain viiteen.
MAUSS

MAUSS (Mouvement Anti-Utilitariste dans les Sciences Sociales) on ranskalainen tutkijaryhmä. Sen tavoitteena on järjestelmällisesti murtaa taloustieteellisten teorioiden filosofisia perusteita. Ryhmä on saanut inspiraationsa 1900-luvun alun sosiologista Marcel Maussista, jonka kuuluisin teos on Lahja (1925).
Ryhmän perustajajäsenet ovat: Alain Caillé, Gérald Berthoud, Ahmet Insel, Serge Latouche ja Pauline Taieb. Ryhmä julkaisee kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää julkaisua La Revue du MAUSS semestrielle, jonka kustantaja on vuodesta 1988 ollut La Découverte.
Jobly.fi

Jobly.fi:n logo.
Jobly (vuoteen 2004 Jobline.fi, vuosina 2004–2022 Monster.fi) on Internetissä toimiva työnhakupalvelu, jonka omistaa Alma Media Oyj. Se on Suomen ainoa kotimaisen mediatalon omistama työnhakupalvelu.
Käyttäjät voivat hakea sivustolta ilmaiseksi eri alojen työpaikkoja, luoda työpaikkavahteja ja laatia oman CV:n, jonka voi avata työnantajien nähtäväksi.
Jobly on maailman ensimmäinen työnhakupalvelu, joka näyttää riippumatonta vaikuttavuusdataa työnantajista. Suomalaisen teknologiayhtiö Uprightin vaikuttavuusdata kertoo, miten työnantajat vaikuttavat ympäristöön, yhteiskuntaan, tietoon ja terveyteen. Data perustuu tieteellisiin julkaisuihin, suurten tutkimusorganisaatioiden dataan ja yritysten itse raportoimaan tietoon, joita syntetisoidaan koneoppimiseen pohjautuvalla matemaattisella mallilla.
Vaikuttavuusdata on näkyvissä työpaikkailmoituksissa ja hakulistauksessa. Lisäksi hakua voi suodattaa työnantajien positiivisten vaikutusten perusteella.
Palvelut

Työnhakijat voivat selata ja hakea ilmaiseksi kymmeniätuhansia avoimia työpaikkoja eri aloilta ja lukea työelämäartikkeleita, uratarinoita sekä työnhakuvinkkejä.
Rekisteröitymällä voi luoda oman profiilin, johon voi lisätä CV:n lisäksi erilaisia tietoon perustuvia taitoja sekä pehmeitä taitoja ja vahvuuksia. Joblya käyttävät yritykset voivat tarkastella sopivien kandidaattien profiileja ja ottaa heihin yhteyttä avoimiin rekrytointeihin liittyen. Henkilötietoja ei kuitenkaan näytetä ennen kuin työnhakija on hyväksynyt yhteydenottopyynnön.
Joblyn sivustolla työnhakija voi luoda työpaikkojen hakuvahteja. Hakuvahti lähettää hakukriteereitä vastaavia, työnhakijalle sopivia avoimia työpaikkoja suoraan työnhakijan sähköpostiin. Hakua voi tarkentaa tehtävänimikkeen, toimialan ja sijainnin sekä yrityksen vaikuttavuuden mukaan.
Työnantajille Jobly tarjoaa rekrytointimarkkinointia ja -kampanjoita. Lisäksi Jobly tarjoaa sisältömarkkinoinnin ratkaisuja työnantajabrändin kehittämiseen. Avoimia työpaikkoja markkinoidaan digitaalisesti sosiaalisessa mediassa, hakukoneissa sekä Alma Median mediaverkostossa, johon kuuluvat muun muassa Iltalehti, Kauppalehti, Talouselämä, Tivi ja Tekniikka&Talous.
Historia

Vuosina 2004-2022 työnhakupalvelu tunnettiin Suomessa nimellä Monster.fi. Sitä ennen se tunnettiin nimellä Jobline.fi, joka oli Suomen ensimmäinen internetissä toimiva työnhakupalvelu. Vuonna 2021 Alma Media hankki Monsterin Suomen liiketoiminnan kokonaan omistukseensa ja samana vuonna työnhakupalvelun alusta ja sivusto uudistettiin teknisesti kokonaan. Vuoden 2022 lokakuussa toteutetun brändiuudistuksen myötä palvelusta tuli Jobly.
Aiheesta muualla

Jobly.fi:n kotisivut
Madapolaami

Palttinasidoksinen kangas
Madapolaami eli madapolami on tiheä palttinasidoksinen puuvillakangas, joka on nimetty Intian Andhra Pradeshin osavaltion Narasapuramin kaupungin lähellä sijaitsevan Madapollam-nimisen paikkakunnan mukaan. Englannin Itä-Intian kauppakomppanialla, joka toimi 1600-luvulta 1800-luvulle, oli paikkakunnalla kangastehdas. Madapolaamia on useita vahvuuksia, mutta se on ohuempaa kuin domestiikki. Madapolaamia käytettiin aikoinaan alusvaatekankaana ja sittemmin liinavaatteiden kuten tyynyliinojen valmistukseen.
Madhouse: The Very Best of Anthrax

| Madhouse: The Very Best of Anthrax Anthrax |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 26. kesäkuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 58.03
 Levy-yhtiö: Island
Anthraxin muut julkaisut
| Return of the Killer A’s 1999 | Madhouse: The Very Best of Anthrax 2001 | Classic Anthrax: The Universal Masters Collection 2001 |
Madhouse: The Very Best of Anthrax on  thrash metal -yhtye Anthraxin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2001 levymerkillä Island Records.
Kappaleet

Madhouse – 04.17
A.I.R. – 05.45
Armed and Dangerous – 05.45
I Am the Law – 05.57
Indians – 05.41
Caught in a Mosh – 05.00
I'm the Man – 05.03
Antisocial – 04.24 (Trust cover)
Belly of the Beast – 04.47
Got the Time – 02.44 (Joe Jackson cover)
Keep It in the Family – 07.09
Bring the Noise – 03.32
Aiheesta muualla

Madhouse: The Very Best of Anthrax Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Madhouse: The Very Best of Anthrax Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Madara

Madara voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Madara, japanilainen rockyhtye
Madara, yksi laivanvarustaja Gustaf Eriksonin laivoista.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Madara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jean Fergusson

| Jean Fergusson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. joulukuuta 1944 Wakefield, West Riding of Yorkshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 14. marraskuuta 2019 (74 vuotta) Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1964–2016
Merkittävät roolit:  Marina (Vielä virtaa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Jean Mitchell Fergusson (30. joulukuuta 1944 Wakefield, West Riding of Yorkshire – 14. marraskuuta 2019 Lontoo) oli englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Marinan roolista komediasarjassa Vielä virtaa.
Nuoruus

Fergusson syntyi Wakefieldissä vuonna 1944 skottilaisille vanhemmilleen Margaret ja Francis Fergussonille. Fergusson vietti nuoruutensa Bridgendissä. Oppikoulun ohella hän näytteli Bridgend Castle Players -amatöörinäytelmäryhmässä. Fergusson sai näyttelijänkoulutuksensa Cardiff Castle College of Music and Dramassa, josta hän valmistui vuonna 1965.
Ura

Valmistuttuaan näyttelijäksi Fergusson kiersi kouluja yhdessä Brian Wayn Theatre Centre -ryhmän kanssa. Tämän jälkeen hän näytteli kahden vuoden ajan repertoaariteatterissa Oldham Coliseumissa. Televisioensiesiintymisensä Fergusson teki Crossroads -saippusarjassa vuonna 1974. Neljä vuotta myöhemmin hän vieraili myös sarjassa Kaikenkarvaiset ystäväni.
Vuonna 1983 Fergussonilla tarjottiin roolia Vielä virtaa -sarjaan perustuvasta näytelmästä Eastbournessa. Fergussonin roolihahmo Marina oli minihameisiin pukeutuva supermarketin myyjä, joka yritti houkutella häneen ihastunutta ukkomies Howardia jättämään vaimonsa ja karkaamaan hänen kanssaan. Fergusson näytteli seuraavana vuonna samassa näytelmässä Bournemouthissa, ja vuosi siitä eteenpäin hänen hahmonsa tuotiin myös itse televisiosarjaan. Fergusson näytteli sarjassa sen loppuun 2010 saakka.
Vielä virtaa -sarjan ohella Fergusson esiintyi kolmessa eri roolissa saippuasarjassa Coronation Street. 1990-luvulla hän kirjoitti näyttelijä Hylda Bakerista kertovan yhden naisen näytelmän, jossa hän esitti myös pääroolia. Näytelmä toi Fergussonille Olivier -ehdokkuuden vuonna 1998.
Yksityiselämä

Fergusson oli kolmenkymmenen vuoden ajan parisuhteessa Paul Jenkinsonin kanssa. Jenkinson kuoli vuonna 2011. Fergusson asui Yorkshiressa vuoteen 2014 asti, jolloin hän muutti Lontooseen.
Fergusson kuoli 74-vuotiaana kotonaan 14. marraskuuta 2019.
Maaliskuun vallankumous

Maaliskuun vallankumous voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Saksan vallankumousliikehdintä vuonna 1848
Itävallan vallankumousliikehdintä vuonna 1848
Tanskan vallankumous vuonna 1848
Venäjän helmikuun vallankumous vuonna 1917, joka tapahtui gregoriaanisen kalenterin mukaan maaliskuussa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”maaliskuun vallankumous”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mahnovštšyna

Mahnovštšynan alue Ukrainassa
Mahnovštšyna (Махновщина tai Mahnonia) oli Nestor Mahnon johtaman Ukrainan vallankumouksellisen kapinallisarmeijan kontrolloima alue Etelä-Ukrainassa Ukrainan itsenäisyyssodan aikana tammikuusta[lähde? ] 1919 vuoteen 1921.
Luettelo tyräkkilajeista

Luettelo tyräkkilajeista: Tyräkkien (Euphorbia) kasvisukuun kuuluu yli 2000 maailmanlaajuisesti levinnyttä lajia ja se kuuluu kymmenen laajimman kasvisuvun joukkoon.
Tyräkkilajeja

Suomeksi nimettyjä lajeja:
okavarputyräkki (Euphorbia acanthothamnos)
ukrainantyräkki (Euphorbia agraria)
potkurityräkki (Euphorbia ambovombensis)
savannityräkki (Euphorbia ampliphylla)
mantelityräkki (Euphorbia amygdaloides)
kanariansormityräkki (Euphorbia aphylla)
purppuratyräkki (Euphorbia atropurpurea)
palsamityräkki (Euphorbia balsamifera)
gomerankuputyräkki (Euphorbia berthelotii)
isolapatyräkki (Euphorbia bicompacta)
guimarintyräkki (Euphorbia bourgeauana)
gomeranhärmätyräkki (Euphorbia bravoana)
okatyräkki (Euphorbia breviarticulata)
puhvelityräkki (Euphorbia bubalina)
kolkkatyräkki (Euphorbia bussei)
saharantyräkki (Euphorbia calyptrata)
kanariantyräkki (Euphorbia canariensis)
kynttelikkötyräkki (Euphorbia candelabrum)
poimutyräkki (Euphorbia cap-saintemariensis)
peittotyräkki (Euphorbia capitulata)
meduusatyräkki (Euphorbia caput-medusae)
nyhätyräkki (Euphorbia chamaesyce)
punatyräkki (Euphorbia cotinifolia )
puikopunatyräkki (E. cotinifolia subsp. cotinoides)
tarhatyräkki eli kuusityräkki (Euphorbia cyparissias)
laskostyräkki (Euphorbia decaryi)
puutyräkki (Euphorbia dendroides)
metsätyräkki (Euphorbia dulcis)
silotyräkki (Euphorbia engleri)
kultatyräkki (Euphorbia epithymoides, syn. E. polychroma)
kenttätyräkki (Euphorbia esula )
lännenkenttätyräkki (E. esula subsp. esula)
idänkenttätyräkki (E. esula subsp. tommasiniana)
pikkutyräkki (Euphorbia exigua)
sirppityräkki (Euphorbia falcata)
sarvityräkki (Euphorbia grandicornis)
taitantyräkki (Euphorbia guentheri)
viisisädetyräkki (Euphorbia helioscopia)
takkutyräkki (Euphorbia heterochroma)
liekkityräkki (Euphorbia heterophylla)
rentotyräkki (Euphorbia humifusa)
luikerotyräkki (Euphorbia knuthii)
nukkatyräkki (Euphorbia leuconeura)
täplätyräkki (Euphorbia maculata)
loistotyräkki (Euphorbia magnifica)
lumityräkki (Euphorbia marginata)
karibiantyräkki (Euphorbia mesembrianthemifolia)
rantatyräkki (Euphorbia palustris)
kolmisädetyräkki (Euphorbia peplus)
herttatyräkki (Euphorbia platyphyllos)
liistetyräkki (Euphorbia pteroneura)
joulutähti eli tähtilatva (Euphorbia pulcherrima)
kiehkuratyräkki (Euphorbia quinquecostata)
hirvensarvityräkki (Euphorbia ramipressa)
tsavontyräkki (Euphorbia robecchii)
ratastyräkki (Euphorbia scheffleri)
torinontyräkki (Euphorbia taurinensis)
neulatyräkki (Euphorbia tenuispinosa)
käärmetyräkki eli mehipuutyräkki eli pensastyräkki (Euphorbia tirucalli)
kruunutyräkki (Euphorbia triangularis)
nappityräkki (Euphorbia umbellata)
usambarantyräkki (Euphorbia usambarica)
lemmontyräkki (Euphorbia virosa)
Muita lajeja:
Euphorbia salicifolia
Euphorbia sequieriana
Johan Samuel Pajula

Johan Samuel Pajula (tuolloinen Widbom; 20. elokuuta 1856 Jyväskylä – 1. toukokuuta 1918 Iitti) oli yksi vuonna 1875 Jyväskylän Lyseosta valmistuneista kolmestatoista suomenkielisen koulutien käynyneistä ylioppilaista. Hän oli suomalainen opettaja, teologi, kirkkoherra, tutkija ja historioitsija.
Pajulan isä oli satulaseppä ja raatimies, äidinkieleltään ruotsinkielinen Lars Abraham Widbom (1819–1886) ja hänen äitinsä oli suomenkielinen, Korpilahdelta kotoisin ollut talollisentytär Fredrika Wilhelmiina Ylä-Lehtimäki (1822–1876), joka Helsingin yliopiston matrikkelitiedoissa mainitaan sukunimellä Helén.  Johan Samuel suomensi nimensä vuonna 1876 ollen näin seitsemäs nimensä virallisesti suomentanut suomalainen.  Ensimmäisenä nimensä virallisesti suomensi hänen Lauri-veljensä vuonna 1875. Veljensä tavoin Johan Samuel suomensi nimensä Pajulaksi.
Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Helsingissä Pajula ryhtyi opiskelemaan historiaa. Historiallisen koulutuksensa Pajula sai siis Helsingin yliopiston filosofisessa tiedekunnassa, jossa hänen opettajanaan näyttää olleen ruotsinmielinen Magnus Schybergson (1851—1925), Ranskan hugenoteista väitellyt tohtori.  Opinnoissaan hankkiminsa tiedoin Pajula julkaisikin ensimmäisen kirjansa, uskonpuhdistusta tavoitelleiden hugenottien karmeita kärsimyksiä kuvanneen kirjasen Uskonpuhdistus Ranskassa vuonna 1885.  Pajula valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1881 ja promovoitiin filosofian maisteriksi 1882.
Opiskeluaikanaan Pajula oli kiihkeä fennomaani ja ruotsin kielen ylivaltaa arvostellut Suomalainen Nuija -nimisen ylioppilasjärjestön jäsen, mikä käy ilmi hänen kirjallisesta jäämistöstään. Hän auskultoi opettajaksi sekä suomeksi että ruotsiksi pätevöityen näin sekä ruotsinkielisiin että suomenkielisiin opettajanvirkoihin. Uskonnollinen kokemus Lohtajalla vuonna 1883 muutti Pajulan elämänuran suunnan. Hän ryhtyi opiskelemaan papiksi, valmistui teologian kandidaatiksi 1887 ja vihittiin papiksi 1888. Uskonnollista kokemustaan Pajula ei tarkemmin selostanut, mutta totesi morsiamelleen kirjoittamassa kirjeessä, että oli pääsiäisenä 1883 ihmeellisellä tavalla kokenut Jeesuksen läsnäolon. Morsian oli soitonopettaja Karin Nyberg, jonka kanssa Pajula avioitui 1892. Vaimon isoisä oli Helsingin yliopiston aiempi rehtori Sakari Topelius.