stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alla kuuman auringon
Kappaleet

Alla kuuman auringon – 3.39 (One & One)
Kuu ja maa – 4.11 (alkup. Undantag)
Joki tyyntyy iltaisin – 3.30
Yhteinen huominen – 2.45
Maarit Peltoniemi & Isto Hiltunen: Kylmää sekä kuumaa – 3.46
Kuinka saan sut vierellein – 3.25
Alla pinnan – 3.26 (alkup. Under ytan)
Valoa ikkunaan – 3.59
Emmanuelle – 3.31
Kaksin vain – 3.37
Kuutamolla 2:00 – 3.31
Kaipaus – 3.30
Aiheesta muualla

Alla kuuman auringon discogs.com -sivustolla
Altyn Tepe

Altyn Tepe oli Turkmenistanissa Mianan kylän lähellä sijainnut asuinpaikka neoliittisella kaudella ja pronssikaudella. Paikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuodesta 1965 alkaen. Rauniot ovat 25 hehtaarin laajuiset ja 22 metrin korkuiset.
Aiheesta muualla

specialtyinterests.net: The restoration of ancient history (englanniksi)
Aasian GP2 Bahrainin Grand Prix

|  Bahrainin Grand Prix |
| --- | --- |

Rata:  Bahrain International Circuit
Sijainti:  Sakhir, Bahrain
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,412 km
Ensimmäinen tapahtuma:  2008
Viimeisin tapahtuma:  2010
Eniten voittoja
Kuljettajat:   Kamui Kobayashi (2) 
Tallit:  DAMS Arden International (2)
Viimeisin kilpailu (2010):
Voittaja:   Luca Filippi   (MalaysiaQi-Meritus.com)
Voittoaika:  1:06.15,383
Toinen:   Davide Valsecchi   (iSport International)
Kolmas:   Charles Pic   (Arden International)
Paalupaikka
Kuljettaja:   Luca Filippi   (MalaysiaQi-Meritus.com)
Paaluaika:  2.07,087
Nopein kierros
Kuljettaja:   Luca Filippi   (MalaysiaQi-Meritus.com)
Kierrosaika:  2.09,823 (kierroksella 27) 
Bahrain International Circuitin Endurance Circuit, jolla ajettiin kaudella 2010.
Aasian GP2 Bahrainin Grand Prix oli Aasian GP2 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Bahrain International Circuitin moottoriradalla Bahrainissa.
Radalla oli tarkoitus järjestää kaksi osakilpailua kaudella 2011 18.–19. helmikuuta ja 12.–13. maaliskuuta, mutta ne jouduttiin molemmat perumaan maan poliittisien levottomuuksien vuoksi.
Voittajat

| Kausi> 2008.2008.2008 | Lähtö> .Kilpailu.Sprintti | Kuljettaja> . Romain Grosjean. Kamui Kobayashi | Talli> .ART Grand Prix.DAMS | Rata> .Grand Prix Circuit.Grand Prix Circuit | Raportti> .Raportti.Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008–2009 | Kilpailu |  Kamui Kobayashi | DAMS | Grand Prix Circuit | Raportti |
| 2008–2009 | Sprintti |  Sergio Pérez | Barwa International Campos Team | Grand Prix Circuit | Raportti |
| 2008–2009 | Kilpailu |  Diego Nunes | Piquet GP | Grand Prix Circuit | Raportti |
| 2008–2009 | Sprintti |  Luiz Razia | Arden International Motorsport | Grand Prix Circuit | Raportti |
| 2009–2010 | Kilpailu |  Davide Valsecchi | iSport International | Grand Prix Circuit | Raportti |
| 2009–2010 | Sprintti |  Charles Pic | Arden International | Grand Prix Circuit | Raportti |
| 2009–2010 | Kilpailu |  Luca Filippi | MalaysiaQi-Meritus.com | Endurance Circuit | Raportti |
| 2009–2010 | Sprintti |  Giacomo Ricci | DPR | Endurance Circuit | Raportti |
Amfilokhos (Alkmaionin poika)

Amfilokhos (m.kreik. Αμφίλοχος, lat. Amphilochus) oli kreikkalaisessa mytologiassa Alkmaionin ja Manton poika.
Pseudo-Apollodoros viittaa Euripideen näytelmään lähteenä, jossa sen jälkeen, kun Alkmaion oli murhannut äitinsä Erifylen, erinykset tekivät tämän rangaistukseksi teostaan hulluksi. Tämän mielenvikaisuuden aikana Alkmaionin sai kaksi lasta Manton, Teiresiaan tyttären, kanssa: Amfilokhoksen ja Teisifonen. Alkmaion toi lapset mukanaan Korinttiin, ja jätti heidät kuningas Kreonin huomaan kasvatettavaksi. Heidän vartuttuaan Kreonin puoliso oli kuitenkin myynyt Teisifonen orjaksi pelätessään tämän tavattoman kauneutensa avulla syrjäyttävän hänet itsensä kuninkaan puolisona. Almaion kuitenkin sattumalta osti hänet tunnistamatta tytärtään ennen kuin palasi takaisin Korinttiin hakemaan lapsiaan, jolloin hän löysi myös poikansa.
Tämän jälkeen Amfilokhoksen sanotaan perustaneen Argos Amfilokhikonin eli Amfilokhian Argoksen, aitolialaisen kaupungin, Apollonin käskyn mukaisesti. Joskus sen perustajaksi esitetään kuitenkin toinen Amfilokhos, joka oli Amfiaraoksen poika eli Alkmaionin veli, toisin sanoen tässä käsitellyn Amfilokhoksen setä.
Alttotorvi

Alttotorvi vasemmalla, keskellä baritonitorvi ja oikealla eufonium.
Alttotorvi on kolmiventtiilinen puhallinsoitin, joka muistuttaa baritonitorvea, mutta se on äänialaltaan Es-vireinen. Sitä soitetaan lähinnä puhallinorkestereissa.
Soitin keksittiin Itävallassa 1800-luvun alkupuolella. Niitä on eri muotoisia: trumpetin, tuuban tai metsästystorven mallisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alttotorvi Wikimedia Commonsissa
Amfiktyoniliitto

Amfiktyoniliitto (m.kreik. ἀμφικτυονία, amfiktyonia) oli antiikin Kreikassa uskonnollinen järjestö, jonka tehtävä oli tukea jotain tärkeää kulttipaikkaa tai temppeliä. Tärkein ja tunnetuin näistä oli Delfoin oraakkelia varten perustettu amfiktyoniliitto. Liiton jäsenten kokous pystyi tuomitsemaan rangaistuksia liiton sääntöjä rikkoneita kohtaan. Rangaistukset saattoivat vaihdella aina sakoista pyhään sotaan.
Liiton nimi juontuu myyttisestä Amfiktyonista. Tradition mukaan Delfoin amfiktyoniliitto, jonka tehtävänä oli suojella ja ylläpitää Apollonin temppeliä Delfoissa ja Demeterin temppeliä Anthelessa Thermopylain lähellä, olisi ollut Amfiktyonin perustama. Liiton kaksitoista jäsentä kokoontuivat Thermopylaissa keväisin ja Delfoissa syksyisin. Delfoin amfiktyoniliitto perustettiin tradition mukaan noin vuonna 1100 eaa. Kahdentoista perustajajäsenen joukossa olivat muun muassa boiotialaiset (Thebasta), doorilaiset (Spartasta), joonialaiset (Ateenasta), lokrislaiset, fokislaiset, pytholaiset (Delfoista) ja thessalialaiset.
Aidan Higgins

| Aidan Higgins |
| --- | --- |
 Aidan Higgins
Henkilötiedot
Syntynyt: 1927 Celbridge, Kildaren kreivikunta, Irlanti
Kuollut: 2015 (87–88 vuotta)
Kansalaisuus:  Irlanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Esikoisteos:  Suku sammuu
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Aidan Higgins (1927 Celbridge, Kildaren kreivikunta, Irlanti – 2015) oli irlantilainen kirjailija. Hän muutti 1955 Lontooseen, jossa hän liittyi nukketeatteriseurueeseen.
Higgins asui jonkin aikaa Etelä-Afrikassa Johannesburgissa. Hän edustaa irlantilaista modenismia ja postmodernismia. Esikoisromaani Suku sammuu ilmestyi 1966 ja sai erinomaiset arvostelut.
Suomennetut teokset

Suku sammuu (Langrishe, go down), suom. Eila Pennanen, WSOY 1967 Sarja: Aikamme kertojia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aidan Higgins Wikimedia Commonsissa
Afrikansilli

| Afrikansilli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sillikalat Clupeiformes
Alalahko::  Clupeoidei
Heimo::  Kupusillit Dorosomatidae
Suku::  Ethmalosa
Laji::  fimbriata
Kaksiosainen nimi
 Ethmalosa fimbriata  Bowdich, 1825 
Katso myös
   Afrikansilli Wikispeciesissä   Afrikansilli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikansilli (Ethmalosa fimbriata) on kupusillien heimoon kuuluva länsiafrikkalainen kalalaji.
Ulkonäkö ja koko

Afrikansillin kyljessä on lähellä kiduksia musta täplä. Kala on yleensä noin 25 senttimetrin mittainen, suurimmillaan 46-senttinen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Afrikansilliä esiintyy rannikkovesissä Afrikan länsirannikolla Länsi-Saharasta Angolaan. Sitä tavataan myös jokisuiden murtovedessä ja itse joissakin pitkälle ylävirtaan. Afrikansilli on matalan veden kala ja elää yleensä alle 50 metrin syvyydessä. Se lisääntyy 3,5-38 promillen suolapitoisuudessa. Ravintona on kasviplankton.
Kalastus ja käyttö

Afrikansilli on tärkeä talouskala, jonka vuotuinen kokonaissaalis on 100,000 tonnin luokkaa. Sitä kalastetaan erityisesti Senegalissa, Sierra Leonessa, Norsunluurannikolla, Nigeriassa ja Kamerunissa.
Alttorapsodia

| Alttorapsodia> Rhapsodie für eine Altstimme, Männerchor und Orchester |
| --- | --- |
 Säveltäjä Johannes Brahms vuonna 1866
Kesto:  12 minuuttia
Säveltäjä:  Johannes Brahms
Vuosi:  1869
Alttorapsodia (saks. Alt-Rhapsodie) op. 53 on musiikkiteos, jonka Johannes Brahms sävelsi altolle, mieskuorolle ja orkesterille vuonna 1869. Teos oli häälahja Robert ja Clara Schumannin tyttärelle Julielle, jota säveltäjä myös itse salaisesti ihaili; teos ilmentää Brahmsin surua. Pian Alttorapsodian valmistuttua säveltäjä näytti sitä Clara Schumannille, joka kirjoitti päiväkirjaansa, ettei mikään ollut tehnyt häneen pitkään aikaan yhtä syvällistä vaikutusta. Teos kantaesitettiin Jenassa 3. maaliskuuta 1870. Laulusolistina oli Pauline Viardot-García, ja Ernst Naumann johti orkesteria.
Laulutekstinä on kolme säkeistöä Johann Wolfgang von Goethen runoelmasta Harzreise im Winter.
Aiheesta muualla

Alttorapsodian partituuri.
Alttoviulusonaatti (Šostakovitš)

Alttoviulusonaatti (op. 147) on Dmitri Šostakovitšin viimeiseksi jäänyt sävellys. Hän laati sen alttoviululle ja pianolle. Šostakovitš sävelsi suurimman osan teoksesta kesäkuun ja heinäkuun 1975 aikana; hän kuoli keuhkosyöpään elokuun 9. päivänä.
Šostakovitš konsultoi sävellystyönsä aikana Beethoven-kvartetin alttoviulisti Fjodor Družininia, jolle hän teoksensa omisti. Säveltäjän toivomuksen perusteella Družinin soitti teoksen ensin yksityisesti 25. syyskuuta ja piti sitten sen julkisen kantaesityksen 1. lokakuuta 1975 Leningradin filharmonikkojen pienessä salissa. Šostakovitš sisällytti teokseensa kaksitoistasäveljärjestelmää hyödyntäen laadittuja teemoja. Scherzon kaltaisessa toisessa osassa säveltäjä kierrätti avausmusiikin hylkäämästään toisen maailmansodan aikaisesta Nikolai Gogolin näytelmään pohjautuneesta Igroki-oopperahankkeesta.
Alttoviulusonaatin Adagio finale -osaan Šostakovitš sisällytti enimmäkseen pianon vasemman käden osuuteen lainoja omasta toisesta viulukonsertostaan ja kaikista viidestätoista sinfoniastaan. Viimeisellä sivulla Šostakovitš myös lainasi pääteemaa varhaisesta Sarjastaan kahdelle pianolle (op. 6), jonka silloin 16-vuotias säveltäjä oli omistanut hiljattain edesmennelle isälleen.
Osat

Moderato
Allegretto
Adagio finale
Alaotra-Mangoro

Alueen sijainti
Alaotra-Mangoro on Madagaskarin itäosassa, entisen Toamasinan provinssin alueella sijaitseva ensimmäisen tason hallinnollinen alue (faritra). Se rajoittuu pohjoisessa Sofian faritraan, koillisessa Analanjirofoon, idässä Atsinananaan, lounaassa Vakinankaratraan, lännessä Analamangaan ja luoteessa Betsibokaan.
Alaotra-Mangoro on pinta-alaltaan 31 948 km². Sen väkiluku oli vuonna 2004 noin 877 700. Faritran pääkaupunki on Ambatondrazaka.
Alaotra-Mangoro on jaettu viiteen toisen tason alueeseen:
Ambatondrazakan alue
Amparafaravolan alue
Andilamenan alue
Anosibe An’alan alue
Moramangan alue
Akhaltsikhe

| Akhaltsikhe (ახალციხე) |
| --- | --- |
 Kaupunkia Rabatin linnasta nähtynä
 lippu:  vaakuna
 Akhaltsikhe
 Koordinaatit: 41.6397°N, 42.9860°E 
Valtio:   Georgia
Hallintoalue:  Samtskhe-Džavakheti
Piirikunta:  Akhaltsikhen piirikunta
Korkeus:  1000 m
Väkiluku (2014):  17 903
Aikavyöhyke:  UTC+4
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akhaltsikhe (georg. ახალციხე, "uusi linna", arm. Ախալցխա, turk. Ahıska) on kaupunki Akhaltsikhen piirikunnassa Samtskhe-Džavakhetin alueella Georgiassa. Kaupunki toimii Samtskhe-Džavakhetin alueen hallinnollisena keskuksena ja siellä on 17 903 asukasta (2014).
Pieni Potsakhovi-joki jakaa Akhaltsikhen kaupungin kahtia: pohjoispuolen vanhaankaupunkiin ja eteläpuolen uuteen kaupunginosaan. Kaupunkinäkymää hallitsee vanha Rabatin linnoitus, joka seisoo kukkulalla kaupungin yllä. Linnoituksessa on moskeija ja raunioitunut madrassa. Noin kymmenen kilometrin päässä Akhaltsikhen kaupungista sijaitsee vanha Saparan luostari, jonka päärakennus, pyhän Saban kirkko, on rakennettu 1200–1300-luvuilla.
Näkymä kaupunkiin.
Rabatin linnoitus.
Linnan sisäpihaa. Kullattu kupoli on linnan moskeijan katto.
Näkymä Akhaltsikheen noin vuonna 1887.
Kaupunkinäkymä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akhaltsikhe Wikimedia Commonsissa
Amalarik

| Amalarik |
| --- | --- |
 
Visigoottien kuningas
Valtakausi:  526-531
Edeltäjä:  Teoderik Suuri
Seuraaja:  Theudis

Syntynyt:  502
Kuollut:  531 Barcelona
Puoliso:  Klotilde
Suku:  Balt
Isä:  Alarik II
Äiti:  Theodegotha
Uskonto:  areiolaisuus
Amalarik tai Amalaric oli visigoottien kuningas 526–531. Hän oli Alarik II:n ja Theodegothan poika.
Amalarik oli vasta lapsi, kun hänen isänsä kaatui vuonna 507 taistelussa taistelussa frankkeja ja näiden kuningasta Klodvigia vastaan. Amalarik vietiin turvaan Espanjaan, jota hallitsi tuolloin Amalarikin isoisä äidin puolelta, ostrogoottien kuningas Teoderik Suuri. Espanjassa valtaa käytti Teoderikia edustava varakuningas Theudis. Teoderikin kuoltua vuonna 526 Amalarik sai kuninkaan vallan sekä Espanjassa että Languedocissa. Hän meni naimisiin Klodvigin tyttären Klotildan kanssa, mutta liitto oli riitaisa, sillä Amalarik oli areiolainen ja Klotilda katolinen. Tämä johti frankkien valloitukseen, jossa Amalarik sai surmansa.
Amfilokhos

Amfilokhos (m.kreik. Αμφίλοχος) oli antiikin Kreikassa miehen etunimi.
Kreikkalainen mytologia

Kreikkalaisessa mytologiassa esiintyy kolme eri hahmoa, jotka kantavat nimeä:
Amfilokhos, Amfiaraoksen ja Erifylen poika, Argoksen kuningas
Amfilokhos, Alkmaionin ja Manton poika
Amfilokhos, Dryaan poika ja Alkinoen puoliso
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Amfilokhos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ahveninen (Suonenjoki)

| Ahveninen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo, Pohjois-Savo
Kunnat:  Pieksämäki, Rautalampi, Suonenjoki
Koordinaatit:  62°29′26″N, 26°54′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Tulouomat:  Ahvenisensalmi, Pajulamminpuro, Rytäsenjoki, Sahijoki
Lasku-uoma:  Ahvenkoski Mehtiöön
Järvinumero:  14.718.1.048
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,8 m  
Pituus:  8,2 km  
Leveys:  3,5 km  
Rantaviiva:  49,938 km  
Pinta-ala:  6,33285 km²  
Tilavuus:  0,03830342 km³  
Keskisyvyys:  6,05 m  
Suurin syvyys:  35 m  
Valuma-alue:  181,2 km²  
Keskivirtaama:  alle 2,5 m³/s (MQ) 
Saaria:  18 
:  Honkasaari, Pekkasaari, Savisaari
 fiAhveninen 
Ahveninen on Etelä-Savossa Pieksämäellä ja Pohjois-Savossa Suonenjoella ja Rautalammella Ihalaiskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Ahveninen on 8,2 kilometriä pitkä, 3,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 633 hehtaaria eli 6,3 neliökilometriä. Järven eteläosa on saarten ja niemien jakamaa, ja se kapenee luodetta kohti. Erityisesti pitkät Noukanniemen ja Peuraniemen suolaan jää kapeat lahdet. Järven keskiosaan kuljetaan noin 70 metriä leveän Rakosalmen kautta. Ahveninen haarautuu keskiosastaan pohjoiskoilliseen kulkevaan, yli kolme kilometriä pitkään Särkilahteen ja itäiseen Kuutranlahteen. Pohjoisosan länsirannat ovat korkeampia kuin muut rannat. Järvelle asti voi näkyä esimerkiksi Pahkavuori ja Rappuvuori. Järvellä on kartan mukaan 18 saarta, joista lähes kaikki sijaitsevat matalassa eteläosassa. Laajin saari on yli 10-hehtaarinen Honkasaari. Sen eteläpuolella sijaitsevat Pekkasaari ja Savisaari. Muita saaria ovat vielä Kokkosaari ja Rakokivi.
Ahveninen on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven keskisyvyydeksi on määritetty 6,1 metriä, jolloin järven tilavuudeksi tulee 38,3 miljoonaa kuutiometriä. Ahvenisessa on Särkilahdelta Rakosalmeen jatkuva syvännejakso, jossa on useita vähintään 10 metriä syviä kohtia. Laajin syvänne alkaa järven keskivaiheilta ja kulkee koilliseen Särkilahteen. Siinä sijaitsee järven syvin kohta (35 metriä ) Särkilahden keskipaikkeilla. Kuutranlahden syvin kohta on 17 metriä ja järven eteläosan syvin kohta on 14,5 metriä. Kaikkiaan Ahvenisesta noin viidennes on vähintään 10 metriä syvä.
Ahvenisen luoteisosa sijaitsee Rautalammin alueella, itäosa Suonenjoen alueella ja lounaisosa Pieksämäen alueella. Järven rantaviivan pituus on 49,9 kilometriä. Sen rannoilla on haja-asutusta ja peltotilkkuja. Pääosin rannat ovat metsämaata. Järvien välisen kannaksen halki kulkee Hankasalmen kirkonkylän ja Suonenjoen keskustaajamien välinen valtatie 9.
Luontoarvoja

Ahveninen on keskikokoinen humusjärvi. Järven vedenlaatua tutkittiin vuosina 2004 ja 2005. Tuolloin järven eteläosa luokiteltiin tyydyttäväksi ja pohjoisosa erinomaiseksi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) järvi kuuluu. Myhinjärven valuma-alueessa on 95 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista yhdeksän on yli neliökilometrin laajuisia. Ahveninen on vesistöalueen laajin järvi, sen jälkeen tulee Vihtanen, Myhinjärvi ja Mehtiö. Kaikki järvet eivät kuitenkaan sisälly Ahvenisen valuma-alueeseen, jonka pinta-ala on 181 neliökilometriä .
Ahvenisensalmi alkaa Pieni-Ahvenisesta, johon laskee Leikonlammesta alkava Leikonjoki ja Pätinlammesta alkava Itäjoki. Kinnulanlahteen laskee Mataroisesta alkava ja Mäkilammen kautta virtaava Sahijoki. Kapeaan Pirttilahteen laskee Iso-Tervasesta alkava ja Iso-Rytäsen läpi virtaava Rytäsenjoki. Suoraan Ahveniseen laskevat esimerkiksi Särkilampi, Pajulampi, Rautalampi ja Oravalampi. Ahveninen laskee Mehtiöön keskiosassa sijaitsevan lyhyen Ahvenkosken läpi. Kun Ahvenisen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy ja Mehtiöön 107,7 metriä mpy., tulee pudotuksesta 3,1 metriä. Kosken keskivirtaama on alle 2,5 kuutiometriä sekunnissa, sillä kyseinen arvo on ilmoitettu Myhinkosken keskivirtaamaksi .
Aiheesta muualla

Syrjänen, Jukka & al.: Rautalammin reitin yläosan taimenkannan hoito- ja kalastussuunnitelma.  Pohjois-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, 2018.  RAPORTTEJA 17.  ISBN 978-952-314-679-2.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 16.8.2023).
(14.7)
AdS/CFT-vastaavuus

Anti-de Sitter/konformikenttäteoria -vastaavuus, myös Maldacena-dualiteetti tai mitta/gravitaatio -dualiteetti, on teoreettisessa fysiikassa esiintyvä konjektuuri kahden erilaisen, fysikaalisen teorian välisestä vastaavuudesta. Toisella puolella vastaavuutta on anti-de Sitter -avaruudet (AdS), joita käytetään kvanttigravitaation formuloimiseen säieteoriassa tai M-teoriassa, kun taas toisella puolella ovat konformikenttäteoriat (conformal field theory eli CFT), jotka ovat kvanttikenttäteorioita ja kuvaavat alkeishiukkasia.
Dualiteetti tarjoaa mahdollisuuden ymmärtää säieteoriaa ja kvanttigravitaatiota entistä paremmin, sillä sen avulla voi muotoilla säieteorian ei-perturbatiivisesti tietyin reunaehdoin. Lisäksi se on menestyksekkäin Gerard 't Hooftin muotoileman holografisen periaatteen toteutus.
Lisäksi dualiteetti tarjoaa työkaluja vahvasti kytkettyjen kvanttisysteemien (esimerkiksi matalan energian QCD:n tai raskasionitörmäyksien) tutkimiseen. Tämä ominaisuus on mahdollista, koska AdS/CFT -dualiteetti on heikko/vahva -tyyppinen dualiteetti; kun kvanttikenttäteorian kentät ovat vahvasti vuorovaikuttavia, säieteoria on heikosti kytketty gravitaatioteoria, ja täten ratkaistavissa toisin kuin moni vahvasti kytketty ongelma. Tätä ominaisuutta on käytetty erilaisten ydinfysiikan tai tiiviin aineen fysiikan ongelmien tutkimiseen.
AdS/CFT-vastaavuuden muotoili ensimmäisenä Juan Maldacena vuonna 1997. Dualiteetin tärkeitä aspekteja selkeytettiin Steven Gubserin, Igor Klebanovin ja Alexander Markovich Polyakovin sekä Edward Wittenin artikkeleissa. Vuoteen 2015 mennessä Maldacenan alkuperäisellä artikkelilla oli yli 10 000 viittausta, tehden siitä viitatuimman korkeaenergiafysiikan artikkelin.
Alpo (täsmennyssivu)

Alpo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Alpo, suomalainen miehen etunimi
M/S Alpo, hinaaja
Alpo, sukunimenä:
Pekka Alpo (1877–1952), suomalainen teatterinjohtaja ja -ohjaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alpo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Alversund

Alversund on taajama ja entinen kunta Vestlandin läänissä Norjassa. Se liitettiin vuonna 1964 Lindåsin kuntaan, joka on nykyisin osa vuonna 2020 perustettua Alverin kuntaa.
Kuvia

Alversundin silta.
Alversundin kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alversund Wikimedia Commonsissa
Altyn-Köl

Altyn-Köl järveä
Altyn-Köl (ven. Теле́цкое о́зеро) on Altain tasavallan ja myös koko Altain vuoristoalueen suurin järvi Keski-Aasiassa Venäjällä. Altyn-Köl on 78 kilometriä pitkä, 5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 233 km². Järven pinta on 434 metriä merenpinnan yläpuolella ja sen syvin kohta on 325 metriä. Altyn-Köl sijaitsee Korbun- ja Altyntu-nimisten vuoriharjanteiden välisessä laaksossa. Järveä ympäröivät vuoret ovat pohjoispuolella 600–1 300 metriä ja eteläpuolella 1 700–2 400 metriä korkeita.
Altyn-Köliin laskee 70 jokea ja 150 kuumaa lähdettä. Suurin näistä joista on Tšulyšman, joka tuo yli puolet järveen laskevista vesistä. Järven laskujoki on Biya, joka laskee Obiin.
Altyn-Köl kuuluu Altain luonnonsuojelualueeseen, joka yhdessä Belukhavuoren lähellä sijaitsevan Katunin luonnonsuojelualueen ja Ukokin tasangon suojelualueen kanssa on listattu UNESCOn maailmanperintöluetteloon nimellä Altain kultaiset vuoret.
Suomalainen kirjailija Kerttu-Kaarina Suosalmi on kirjoittanut romaanin Ihana on Altyn-köl (1988). Aiheen teoksen nimeen hän sai suomalaisen maantieteilijän J. G. Granön Altain matkakuvauksista.
Tutkimusta

Kuvia Tomskin valtionyliopiston tutkimusretkiltä Altyn-Kölille.
Altai elokuussa 2009
Sadunomaista maisemaa, elokuu 2010
Kivisellä rannalla, heinäkuu 2010
Vesiputous, elokuu 2010
Nuotio rannalla, elokuu 2008
Rantasoraa, kesä 2010
Kaukokartoitusta, heinäkuu 2010
Iltaruskoa, heinäkuu 2010
Leiripaikka rannalla, elokuu 2010
Nuori tutkija, heinäkuu 2010
Viimeinen nuotio, 23. elokuuta 2010
Viimeinen leiri, elokuu 2010
Näkymä teltalta, elokuu 2009
Taigaa, elokuu 2010
Sauna, elokuu 2009
Matkalla järven poikki, elokuu 2008
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Altyn-Köl Wikimedia Commonsissa
"Климат, лёд, вода, ландшафты". Фотогалерея (более 300 фотографий) экспедиций Томского государственного университета в бассейн Телецкого озера 2008-2010 годов. (Arkistoitu – Internet Archive)
Amiraali (täsmennyssivu)

Amiraali tarkoittaa seuraavia asioita:
amiraali, sotilasarvo
amiraali (Vanessa atalanta), perhoslaji
Amiraali, olutmerkki
Amiraali, venäläinen elokuva vuodelta 2008.
Amiraali, lautta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Amiraali”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.