stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
W Series Norisringin Grand Prix 2019
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Aika | Ero | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 19 |  Marta García | 50,712 |  | 1 |
| 2 | 55 |  Jamie Chadwick | 50,793 | +0,081 | 2 |
| 3 | 5 |  Fabienne Wohlwend | 50,921 | +0,209 | 3 |
| 4 | 3 |  Gosia Rdest | 50,924 | +0,212 | 4 |
| 5 | 95 |  Beitske Visser | 50,935 | +0,223 | 5 |
| 6 | 21 |  Jessica Hawkins | 50,945 | +0,233 | 6 |
| 7 | 11 |  Vicky Piria | 51,024 | +0,312 | 7 |
| 8 | 7 |  Emma Kimiläinen | 51,144 | +0,432 | 8 |
| 9 | 85 |  Miki Koyama | 51,162 | +0,450 | 9 |
| 10 | 37 |  Sabré Cook | 51,203 | +0,491 | 10 |
| 11 | 31 |  Tasmin Pepper | 51,449 | +0,737 | 11 |
| 12 | 26 |  Sarah Moore | 51,489 | +0,777 | 12 |
| 13 | 20 |  Caitlin Wood | 51,500 | +0,788 | 13 |
| 14 | 67 |  Shea Holbrook | 51,516 | +0,804 | 14 |
| 15 | 2 |  Esmee Hawkey | 51,538 | +0,826 | 15 |
| 16 | 99 |  Naomi Schiff | 51,590 | +0,878 | 16 |
| 17 | 77 |  Vivien Keszthelyi | 51,654 | +0,942 | 17 |
| 18 | 27 |  Alice Powell | 55,067 | +4,355 | 18 |
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 19 |  Marta García | 36 | 30.59,755 | 1 | 25 |
| 2. | 95 |  Beitske Visser | 36 | +3,619 | 5 | 18 |
| 3. | 55 |  Jamie Chadwick | 36 | +4,041 | 2 | 15 |
| 4. | 5 |  Fabienne Wohlwend | 36 | +6,176 | 3 | 12 |
| 5. | 7 |  Emma Kimiläinen | 36 | +6,592 | 8 | 10 |
| 6. | 85 |  Miki Koyama | 36 | +18,300 | 9 | 8 |
| 7. | 37 |  Sabré Cook | 36 | +20.029 | 10 | 6 |
| 8. | 31 |  Tasmin Pepper | 36 | +25,735 | 11 | 4 |
| 9. | 2 |  Esmee Hawkey | 36 | +38,281 | 15 | 2 |
| 10. | 99 |  Naomi Schiff | 36 | +41,466 | 16 | 1 |
| 11. | 20 |  Caitlin Wood | 36 | +42,443 | 13 |  |
| 12. | 11 |  Vicky Piria | 36 | +44,538 | 7 |  |
| 13. | 77 |  Vivien Keszthelyi | 35 | +1 kierros | 17 |  |
| 14. | 3 |  Gosia Rdest | 35 | +1 kierros | 4 |  |
| 15. | 67 |  Shea Holbrook | 33 | +3 kierrosta | 14 |  |
| Kesk. | 21 |  Jessica Hawkins | 31 | DNF | 6 |  |
| Kesk. | 27 |  Alice Powell | 31 | DNF | 18 |  |
| Kesk. | 26 |  Sarah Moore | 4 | DNF | 12 |  |
Lähde:
Käännös suomeksi
Tuettu työllistyminen

Tuettu työllistyminen on vammaisten henkilöiden työllistämisen menetelmä, jonka mukaisesti ensin etsitään soveltuva vastaanottava työpaikka ja sen jälkeen suunnitellaan ja toteutetaan työllistymisen kannalta tarpeelliset ohjaukselliset ja taloudelliset tukitoimet. Tuetun työllistymisen menetelmä on tietoinen vastakohta tai vaihtoehto perinteiselle kuntoutusmallille, jossa kuntoutuja ensin koulutetaan ja valmennetaan mahdollisimman päteväksi työnhakijaksi ja vasta sitten tarvittaessa tuetaan hänen työllistymistään.
Taustaa

Raija Pirttimaa on väitöskirjassaan Tuetun työllistymisen alkuvaiheet ja kehittyminen Suomessa (2003) kuvannut menetelmät kansainvälisen taustan ja tulon Suomeen. Käsitteenä ja menetelmänä tuettu työllistyminen on edelleen jatkuvassa muutostilassa. Sitä voidaan kuitenkin välityömarkkinoihin kuuluvana toimintana.
Tuetun työllistymisen (engl. supported employment) menetelmä kehittyi Yhdysvalloissa sikäläiseen kuntoutuslakiin vuonna 1992 tehdyn muutoksen pohjalta. Kuten Kuntoutussäätiön erikoistutkija Kristiina Härkäpää on osoittanut, menetelmän taustalla oli tyytymättömyys käytössä oleviin ”ensin kuntoutus ja sitten työllistyminen” -malleihin.
Kiinteästi tuetun työllistymiseen liittyy työvalmentajan käyttö. Tuetun työllistymisen yleisiä ehtoja on kolme:
kyse on ansiotyöstä työsuhteessa tai yrittäjänä
työ tehdään tavallisella työpaikalla (eikä erityisessä suojatyökeskuksessa)
työntekijä saa työhönsä työpaikalla ulkopuolisen henkilön (työvalmentajan) tukea tarpeen mukaan
Pirttimaan mukaan tuetusta työstä puhuttiin Suomessa ensimmäisiä kertoja Kehitysvammaliiton järjestämässä valtakunnallisessa seminaarissa vuonna 1993, erityisesti hollantilaisiin toimintamalleihin viitaten. 
Erikoistutkija Kristina Härkäpään johdolla kehitettiin vuosina 1995–97 Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Employment-Horizon –hankkeessa uusia työllistämisen toimintamalleja. Hankkeen yhteydessä laadittiin 18 opintoviikon työvalmentajakoulutus Helsingin, Joensuun, Lapin ja Oulun yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Opintoaineisto on julkaisu erityisenä TRADES-Diploma –oppimateriaalina. Ensimmäinen koulutus toteutettiin Seinäjoella Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ohjelmana. Seuraava TRADES-koulutus on suunniteltu toteutettavaksi Itä-Suomen yliopiston Koulutus- ja kehittämispalvelu Aducaten ja Kuntoutussäätiön yhteistyönä v. 2015 - 2016 Joensuussa.
Tuetun työllistymisen toteutus ja kehittämistarpeet

VATES-säätiön julkaiseman tuetun työllistymisen palvelustandardin (Laatu tuetussa työllistymisessä) mukaan ”tuetun työllistymisen tavoitteena on lisätä tukea tarvitsevien henkilöiden ammatillista ja sosiaalista elämänlaatua takaamalla heille yhdenvertaiset oikeudet työhön avoimilla työmarkkinoilla, normaalipalkkaan, jatkuvaan tukeen ja sitä kautta täysivaltaiseen osallistumiseen yhteiskuntaan.” Tuetulla työllistymisellä on siten hyvin laaja sosiaalipoliittinen ja yhteisöllinen tavoite.
Työvalmentaja on tuetun työllistymisen kannalta olennainen tukihenkilö. Suomessa työvalmentaja, työnetsijä ja työn analysoija on useimmiten sama. Tällöin työvalmentajan tehtäviin kuuluu kaikki tuetun työllistymisen vaiheet: alkuhaastattelu, työkyvyn kartoitus, työpaikkojen etsintä, yhteistyö työnantajan kanssa, asiakkaan markkinointi, työtehtävien analysointi, työvalmennus ja seuranta.
Tuettu työllistyminen, kuten mikään muukaan erityinen vammaisten tai vajaakuntoisten työllistämisen erityinen malli, ei ole levinnyt Suomessa niin laajalle kuin menetelmän maahantulon alkuvaiheessa uskottiin ja toivottiin. Kansainvälisestikään tuetusta työllistymisestä ei ole muodostunut merkittävää ratkaisuja vammaisten työllistymiselle. Pirttimaan väitöskirjan mukaan tuetussa työssä ei Suomessa ole missään vaiheessa ollut yli sataa henkilöä samalla kertaa. Syynä on usein pidetty työnantajien vastahakoisuutta, mutta vielä tärkeämpi selitys on luultavasti palveluorganisaatioiden haluttomuus lähteä toteuttamaan vaikeaksi koettua työpaikkojen hankintaa.
Spjelkavikin ja Evansin (2007) vertailevan tutkimuksen mukaan tuetun työllistymisen järjestelyt ja asema työllistämispolitiikassa eri EU-maissa olivat hatarat ja yleiseen työvoimapolitiikkaan nähden toissijaiset. Toiminnan tavoitteen saavuttamisella ei ole mitään yhteyttä siitä saatavaan korvaukseen – työllistymisestä avoimille markkinoille ei tuetun työllistymisen järjestelmä hyödy mitään. Julkinen (ja joissakin tapauksissa yksityinen) rahoituspohja on puutteellinen ja maassa tuntematon. Tuetun työllistymisen aikana saatava palkka (tai sosiaaliturva) vaihtelee erittäin paljon: joskus ei palkkaa makseta lainkaan. Tuettuun työllistymiseen valmistautumista ei ole systemaattisesti kehitetty. Toiminta perustuu pääosin yksittäisten ammattihenkilöiden sosiaalisiin verkostoihin ja ideoihin. Työaika on harvoin kokopäiväinen ja työt eivät yleensä vaadi mitään ammattitaitoa. Tuettua työtä tekeviltä ammattilaisilta ei yleensä edellytetä mitään tiettyä asiakasmäärää tai toiminnan laatua. Tutkijoiden tekemät ehdotukset ovat yleensä näiden todettujen puutteiden toiminnallisia tai rakenteellisia korjauksia.
Tuetun työllistymisen palveluntuottajat ja muut alalla toimivat organisaatiot perustivat vuonna 1995 yhteisen FINSE-verkoston keskinäisen tiedonvälityksen tarpeisiin. Verkosto toimi VATES-säätiön yhteydessä, ja siinä oli yli 100 jäsentä. Verkostolla oli yhteydet myös Euroopan unionin vastaavaan EUSE-verkostoon. Vuonna 2008 FINSE lakkautettiin.
Aiheesta muualla

VATES-säätiö
Tie auki! -projekti
Raija Pirttimaa: Tuetun työllistymisen alkuvaiheet ja kehittyminen Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Włodawan piirikunta

Włodawan piirikunta (puol. powiat włodawski) on yksi Lublinin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 38 353. Siihen kuuluvat seitsemän kuntaa ovat Hanna, Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Włodawa, Wola Uhruska ja Wyryki.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Włodawan piirikunnan asukkaista 50,7 prosenttia oli naispuolisia ja 49,3 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,1 prosenttia ja eläkeikäiset 22,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,8 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 311 lasta. Włodawan piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 26 996 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Tsu (kana)

つ hiraganalla tai ツ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /tsɯ/, ja ne ovat kana-aakkostojen 18. sijalla chi- ja te-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana つ ja katakana ツ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 川.
Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut づ et ヅ, jotka lausutaan /dzɯ/ tai /zɯ/. Modernissa japanissa nämä merkit ovat harvinaisia ja ne on suureksi osaksi korvattu merkeillä ず ja ズ. Niitä käytetään pääosin kirjoittamaan soinnilliseksi muuttunutta äännettä yhdyssanan keskellä (rendaku).
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan eri tavoin Hepburn-, Kunrei-shiki ja Nihon-shiki-järjestelmissä. Hepburn-järjestelmässä ne latinisoidaan « tsu » ja niiden soinnilliset vastineet « zu ». Kunrei-järjestelmässä vastaavat muodot ovat « tu » ja soinnillisena « zu ». Nihon-shikissä kanat latinisoidaan « tsu » ja niiden soinnilliset vastineet « du ».
Kirjoitus

Hiragana つ kirjoitetaan vain yhdellä vedolla:
Vasemmalle avoin suuri kaari.
Katakana ツ kirjoitetaan kolmella vedolla:
Lyhyt diagonaalinen veto ylhäältä vasemmalta alhaalle oikealle.
Samantyyppinen veto edellisen oikealle puolelle.
Diagonaalinen, hieman kaareva veto oikealta ylhäältä alas vasemmalle.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
っ: U+3063
つ: U+3064
ッ: U+30C3
ツ: U+30C4
づ: U+3065
ヅ: U+30C5
Käyttö

Pieni hiragana っ on nimeltään sokuon. Sitä käytetään pääosin osoittamaan seuraavan konsonantin kahdentumista. Pientä katakanaa ッ käytetään samaan tarkoitukseen.
Katakana ツ voidaan yhdistää useisiin muihin kanoihin merkitsemään äänteitä, jotka eivät ole japanin kielelle alkuperäisiä:
ツァ: « tsa »
ツィ: « tsi »
ツェ: « tse »
ツォ: « tso »
Vetojen järjestys merkille つ.
Vetojen järjestys merkille ツ.
Waima’an kieli

| Waima'a |
| --- | --- |
 Waima'an puhuma-alue
Tiedot
Alue:   Itä-Timor
Puhujia:  3000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
ISO 639-3:  wmh
 Ohje 
Waima'a (tai waimoa) on Itä-Timorilla puhuttava malajilais-polynesialainen kieli. Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 3000 puhujaa.
Waima'an lähimpiä sukulaiskieliä ovat mm. nauete ja kairui-midiki. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveolaari | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Norm. | m | n |  |  |
| Nasaali | Ston. | m̥ | n̥ |  |  |
| Nasaali | Glott. | mˀ | nˀ |  |  |
| Klusiili | Norm. | (p) | b | t | d | k | g | ʔ |
| Klusiili | Asp. | pʰ | tʰ | kʰ |  |
| Klusiili | Ejek. | pʼ | tʼ | kʼ |  |
| Frikatiivi | Norm. | (f) | s |  | h |
| Frikatiivi | Glott. |  | sˀ |  |  |
| Lateraali | Norm. |  | l |  |  |
| Lateraali | Ston. |  | l̥ |  |  |
| Lateraali | Glott. |  | lˀ |  |  |
| Tremulantti | Norm. |  | r |  |  |
| Tremulantti | Glott. |  | rˀ |  |  |
| Puolivokaalit | Norm. | w |  |  |  |
| Puolivokaalit | Ston. | w̥ |  |  |  |
| Puolivokaalit | Glott. | wˀ |  |  |  |
Lähde:
Walter Grubmüller

Walter Grubmüller Nürburgringin kilpailussa World Series by Renault kaudella 2011
Walter Grubmüller (s. 13. tammikuuta 1989 Wien[lähde? ]) on itävaltalainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2000. Vuonna 2004 hän ajoi muutaman kilpailun Formula Renault Monza -sarjassa. Vuonna 2005 hän kilpaili Eurocup Formula Renault, Italian Formula Renault sekä IFR talvisarjoissa vaihtelevalla menestyksellä. Vuonna 2006 Grubmüller jatkoi samaisissa sarjoissa. Vuosina 2007–2009 Grubmüller kilpaili muun muassa Aasian F3- ja Britannian F3-sarjoissa sijoittuen Britannian F3-sarjan toiseksi vuonna 2009. Vuonna 2010 Grubmüller kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa saavuttaen 16 pistettä. Seuraavana vuonna hän jatkoi sarjassa saavuttaen 24 pistettä. Vuonna 2012 Grubmüller jatkoi samassa sarjassa saavuttaen yhden kakkossijan ja 42 pistettä.
Aiheesta muualla

Career statistics from Driver Database
Tito Colliander

| Tito Colliander |
| --- | --- |
 1956
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1904 Pietari, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 21. toukokuuta 1989 (85 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomi
Puoliso:  Ina Colliander
Lapset:  Maria (Lybeck) s. 1931  Katarina (Bondestam) s. 1939 Sergius  s. 1949.
Uskonnollinen kanta:  ortodoksi
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tuotannon kieli: ruotsi
Pääteokset:  Korståget 1937 (suom. Ristisaatto, 1978).
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tito Fritiof Colliander (10. helmikuuta 1904 Pietari, Venäjä – 21. toukokuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.
Ura

Colliander syntyi Pietarissa levottomana aikana. Hänen isänsä opetti kadettikoulussa mutta joutui eroamaan samana vuonna kuin Tito syntyi, ja äiti muutti lasten kanssa kymmeneksi vuodeksi Suomeen. Venäjän vallankumouksen jälkeen Tito Colliander jäi Suomeen, opiskeli Ateneumissa ja työskenteli piirustuksenopettajana.
Colliander omisti suuren osan elämästään uskonnollisille pohdiskeluille. Hän kääntyi ortodoksiseen uskoon ja kävi ortodoksisen pappisseminaarin 1949–1953. Colliander oli naimisissa kuvataiteilija Ina Collianderin kanssa. Heille syntyi kaksi tytärtä ja poika. Heidän tyttärentyttärensä on toimittaja Baba Lybeck.
Vuosina 1964−1973 ilmestynyt seitsenosainen omaelämäkerrallinen sarja kertoo Venäjän vallankumouksen jälkeen Suomen puolelle päätyneen emigrantin elämästä ja uskonnollisesta hapuilusta eri kulttuurien välissä.
Colliander toimi myös ikonimaalarina. Hän on maalannut muun muassa Suomen ensimmäisen niin sanotun jälleenrakennuskirkon, Jyväskylän ortodoksisen kirkon, ikonostaasin ikonit.
Teoksia > Ruotsiksi

| --- | --- |
 En vandrare (1930).  Småstad (1931).  Huset, där det dracks (1932).  Bojorna 1933  Glimtar från Tyskland 1934  Taina (1935; suom. Eira Hernberg, 1993).  Ljuset 1936  Ristisaatto (Korståget, 1937; suom. Kyllikki Härkäpää, 1978).  Armahda meitä (Förbarma dig, 1939; suom. Kyllikki Härkäpää, 1976).  Dagen är 1940  Ilja Repin, ukrainalainen taiteilija (Ilja Repin, 1942; suom. Lauri Kemiläinen, Tammi, 1944).  Grottan 1942  Duncker, en av de tappras skara 1943  Heinäkuun viides päivä : J. Z. Duncker ja Savon prikaati (Den femte juli, 1943; suom. Helka Varho, 1944)  Två timmar och andra noveller 1944  Bliv till 1945  Träsnittet 1946  Sallinen taiteilija (1948, Tyko Sallisen elämäkerta; suom. Jarl Louhija, 1949).  I åratal 1949  Grekisk-ortodox tro och livssyn 1951  Kristityn tie (Asketernas väg, 1952; suom. Paula Kononen, 1957). :  Farled 1936−1953, 1954  Fönster 1956  Samtal med smärtan 1956  Glädjens möte 1957  Nu och alltid 1958  Vi som är kvar 1959  Med öppna händer 1960  På en trappa 1961  Seitsenosainen muistelmasarja (1964−1973): Lapsuuteni huvilat (Bevarat, 1964; suom. Kyllikki Härkäpää, 1967).  Aarnikotka (Gripen, 1965; suom. Kyllikki Härkäpää, 1968).  Nuoruuden sillat (Vidare, 1967; suom. Kyllikki Härkäpää, 1970).  Kahdet kasvot (Givet, 1968; suom. Kyllikki Härkäpää, 1971).  Kohtaaminen (Vaka, 1969; suom. Kyllikki Härkäpää, 1972).  Lähellä (Nära, 1971; suom. Kyllikki Härkäpää, 1973).  Ateria (Måltid 1973; suom. Kyllikki Härkäpää, 1975).  Kortfattad ortodox troslära (1966).  Motiv (1977).  Alku (Början, 1979; suom. Kyllikki Härkäpää, 1979).  Blick (1981).  Seitsemän satua (Sju sagor, 1981, kuvittanut Kati Bondestam; suom. Kyllikki Härkäpää, 1981).
Teoksia > Suomennosvalikoimia

Uskosta: Valikoima kirjoituksia ja esitelmiä 1960–1980 (suom. Kyllikki Härkäpää, 1982).
Ortodoksinen usko ja elämännäkemys (1982).
Ikkuna: Novelleja (valik. ja jälkisanat kirj. Eila Pennanen; suom. Kyllikki Härkäpää, 1984).
Ihmisen ääni (suom. Kyllikki Härkäpää, 1985).
Sanat ja hiljaisuus (suom. Kyllikki Härkäpää, Raija Jänicke, 1988).
Ikonin edessä (koonnut Ulf Thomas Moberg, tekstit teoksista Kohtaaminen, Lähellä ja Ateria, suom. Kyllikki Härkäpää, 1993).
Palkinnot

Svenska Akademiens Finlandspris 1969
De Nios stora pris 1973
Pro Finlandia, 1968
Kirjallisuutta

Gothóni, Raili: Tito Colliander: Människan bakom böckerna.  Helsingfors:  Svenska folkskolans vänner, 2021.  ISBN 978-952-7076-50-7.
Holmberg, Annina – Löytty, Olli: Ina ja Tito: Kohtauksia Collianderien taiteilijaliitosta.  Helsinki:  Kirjapaja, 2020.  ISBN 978-952-354-241-9.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Tito Colliander Wikisitaateissa
Lappeenrannan maakuntakirjaston Carelica-kirjailijat sivusto {
Tito Colliander taiteilijamatrikkelissa
Colliander, Tito hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Uinti kesäolympialaisissa 1932

Uinti
Vuoden 1932 kesäolympialaisissa, Yhdysvaltojen Los Angelesissa,  uitiin yhteensä 11 uintimatkaa, kuusi  miehille ja viisi naisille.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti | Yasuji Miyazaki  JPN | 58,2 | Tatsugo Kawaishi  JPN | 58,6 | Albert Schwartz  USA | 58,8 |
| 400 m vapaauinti | Buster Crabbe  USA | 4.48,4 | Jean Taris  FRA | 4.48,5 | Tsutomu Oyokota  JPN | 4.52,3 |
| 1500 m vapaauinti | Kusuo Kitamura  JPN | 19.12,4 | Shozo Makino  JPN | 19.14,1 | James Cristy  USA | 19.39,5 |
| 100 m selkäuinti | Masaji Kiyokawa  JPN | 1.08,6 | Toshio Iriye  JPN | 1.09,8 | Kentaro Kawatsu  JPN | 1.10,0 |
| 200 m rintauinti | Yoshiyuki Tsuruta  JPN | 2.45,4 | Reizo Koike  JPN | 2.46,6 | Teofilo Yldefonso  PHI | 2.47,1 |
| 4 × 200 m vapaauintiviesti | Japani   Hisakichi Toyoda  Masanori Yusa  Yasuji Miyazaki  Takashi Yokoyama | 8.58,4 | Yhdysvallat   George Fissler  Francis Booth  Manuella Kalili  Maiola Kalili | 9.10,5 | Unkari    András Wanié  András Székely  István Bárány  László Szabados | 9.31,4 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti | Helene Madison  USA | 1.06,8 | Willy den Ouden  NED | 1.07,8 | Eleanor Saville  USA | 1.09,3 |
| 400 m vapaauinti | Helene Madison  USA | 5.28,5 | Lenore Kight-Wingard  USA | 5.28,6 | Jenny Maakal  RSA | 5.47,3 |
| 100 m selkäuinti | Eleanor Holm  USA | 1.19,4 | Bonnie Mealing  AUS | 1.21,3 | Valerie Davies  GBR | 1.22,5 |
| 200 m rintauinti | Clare Dennis  AUS | 3.06,3 | Hideko Maehata  JPN | 3.06,4 | Else Jacobsen  DEN | 3.07,1 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti | Yhdysvallat   Helen Johns  Eleanor Saville  Josephine McKim  Helene Madison | 4.38,0 | Alankomaat    Willy den Ouden  Puck Oversloot  Corrie Laddé  Maria Vierdag | 4.47,5 | Iso-Britannia   Margaret Cooper  Valerie Davies  Edna Hughes  Helen Varcoe | 4.52,4 |
Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Japani | 5 | 5 | 2 | 12 |
| 2. |  Yhdysvallat | 5 | 2 | 3 | 10 |
| 3. |  Australia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4. |  Alankomaat | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 5. |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 7. |  Etelä-Afrikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| = |  Filippiinit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| = |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| = |  Unkari | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uinti kesäolympialaisissa 1932 Wikimedia Commonsissa
Uinti olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1932 lajit ja kilpailutapahtumat
Amerikkalainen jalkapallo (Näytöslaji) | Ammunta | Haavipallo (Näytöslaji) | Maahockey | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Taidelajit | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Walter Hallstein

| Walter Hallstein |
| --- | --- |
 Hallstein syyskuussa 1957
Euroopan komission puheenjohtaja
 7. tammikuuta 1958 – 30. kesäkuuta 1967  
Seuraaja:  Jean Rey
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. marraskuuta 1901 Mainz
Kuollut: 29. maaliskuuta 1982 (80 vuotta) Stuttgart
Ammatti:  Professori Diplomaatti Poliitikko
Tiedot
Puolue:  CDU
Walter Hallstein (17. marraskuuta 1901 Mainz – 29. maaliskuuta 1982 Stuttgart) oli saksalainen poliitikko ja professori. Hän oli yksi Euroopan yhdentymisen avainhenkilöitä, ja hänestä tuli EEC:n ensimmäinen puheenjohtaja. Hänen mukaansa nimettiin ns. Hallsteinin oppi eli kristillisdemokraattisen puolueen vetämä Saksan liittotasavallan ulkopolitiikan pääasiallinen suunta vuosina 1955–1969.
Hallstein syntyi Mainzissa ja opiskeli lakia Bonnissa, Münchenissä ja Berliinissä. Hän väitteli vuonna 1925 kansainvälisestä yksityisoikeudesta. Vuosina 1930–1941 hän oli Rostockin yliopiston oikeustieteen professori; vuonna 1941 hän siirtyi Frankfurt am Mainin yliopistoon. Hän osallistui sotaan, jäi sotavangiksi ja vietti kaksi vuotta sotavankileirillä Mississippissä. Siellä hän työskenteli leirin yliopistossa. Vuonna 1946 hän palasi Franfurtin yliopistoon rehtoriksi.
Vuonna 1951 Konrad Adenauer nimitti hänet korkeaan virkaan, ulkoministeriön valtiosihteeriksi. 1955 Hallstein muotoili tunnetun Hallsteinin opin. Hän oli tärkeässä osassa EEC-neuvottelussa, ja toimi EEC:n johdossa 1958–1967. Hallstein kannatti voimakasta keskusjohtoa, mikä oli aivan erilainen kuin Charles de Gaullen näkemys EEC:stä löyhänä valtioiden välisenä liittona.
EEC-uransa jälkeen Hallstein palasi Saksan politiikkaan. Hän oli CDU:n edustajana valtiopäivillä 1969-1972.