stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosti Klemelä

Reino Kalliolahti (vas.), Kosti Klemelä ja Ossi Kostia Albert Hussonin näytelmässä Enkelten keittiö (Tampereen Työväen Teatteri 1950-luvun alkupuolella).
Kosti Johannes Klemelä (29. helmikuuta 1920 Metsämaa – 26. marraskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän esiintyi yhteensä 24 elokuvassa ja televisiosarjassa. Rooleista tunnetuin on vänrikki (myöhemmin luutnantti) Koskela Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan vuoden 1955 filmatisoinnissa.
Klemelä sai ensikiinnityksensä Mikkelin teatteriin vuonna 1946. Sen jälkeen hän näytteli Tampereen Työväen Teatterissa vuosina 1949–1955 ja sittemmin Suomen Kansallisteatterissa aina eläkkeelle jäämiseensä saakka. Klemelä näytteli Tuntemattoman sotilaan Koskelaa myös Tampereen Pyynikin kesäteatterissa. Klemelä menehtyi vakavaan sairauteen 86-vuotiaana. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Kansallisteatterin näyttelijöiden yhteishautaan.
Filmografia

Pitkäjärveläiset, 1951 – Juha
Opri, 1954 – Jussi, renki
Kaunis Kaarina, 1955 – Tanssija
Tuntematon sotilas, 1955 – Vänrikki Koskela
Yhteinen vaimomme, 1956 – Kapteeni Erkki J. Lahtinen
Viisi vekkulia, 1956 – Tohtori Alpo Heikkinen
Nummisuutarit, 1957 – Jaakko
Sven Tuuva, 1958 – Matti, Svenin veli
Mies tältä tähdeltä, 1958 – Ekonomi Wessman
Autuas eversti, 1958 – Albert
Kovaa peliä Pohjolassa, 1959 – Päivystävä konstaapeli
Skandaali tyttökoulussa, 1960 – Pastori Amos Pölkkynen
Myöhästynyt hääyö, 1960 – Insinööri
Purasen häät, 1965
Täällä Pohjantähden alla, 1968 – Nimismies
Akseli ja Elina, 1970 – Nimismies ”Ohrana”
Pohjantähti, 1973 – Nimismies
Meiltähän tämä käy, 1973 – Ministeri Vepsäläinen
Sujut, 1974
Luottamus, 1976
Jäniksen vuosi, 1977 – Etelä-Savon riistanhoitopiirin valvoja U. Kärkkäinen
Viimeinen savotta, 1977 – Kirkkoherra
Sodan ja rauhan miehet, 1978
Isä meidän, 1993 – Vanha mies iltamilla
Aiheesta muualla

Kosti Klemelä Elonetissä.
Kosti Klemelä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirjallisuusvuosi 1859

Kirjallisuusvuosi 1859 käsittelee vuoden 1859 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Pohjoismaiden ensimmäinen naistenlehti, ruotsalainen Tidskrift för hemmet alkoi ilmestyä. Se ilmestyi vuoteen 1885 saakka.
Raamatuntutkija Constantin von Tischendorf löysi Codex Sinaiticus -nimisen raamattukäsikirjoituksen luostarista Siinailta.
Julkaisuja

Wilkie Collins – The Woman in White (suom. Valkopukuinen nainen, 1955)
Charles Dickens – A Tale of Two Cities (suom. Kaksi kaupunkia)
Charles Darwin – Lajien synty
George Eliot – Adam Bede
Juho Jäykkä – Den fullständiga ohyreboken (suom. Täydellinen syöpäläis-kirja : 240 osotusta tappamaan ja karkoittamaan kaikenlaisia syöpäläisiä huoneissa ja ulkona, 1862)
John Stuart Mill – On liberty (suom. Vapaudesta, 1891)
Florence Nightingale – Notes on Hospitals
Florence Nightingale – Notes on Nursing (suom. Sairaanhoidosta, 1938)
Zacharias Topelius – Linnaisten kartanon viheriä kamari
Kirjallisuusvuosi 1682

Kirjallisuusvuosi 1682 käsittelee vuoden 1682 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Gottfried Leibniz perusti Otto Mencken kanssa julkaisusarjan Acta Eruditorum, jossa Leibniz julkaisi merkittävimmät matemaattiset teoksensa.
Japanilaisen kirjailijan Ihara Saikakun teos 好色一代男 (Kōshoku Ichidai Otoko) aloitti ukiyo-zōshi-kauden ("kelluvan maailman kirjat"), joka oli ensimmäinen huomattava genre Japanin kertomakirjallisuudessa.
Julkaisuja

Daniel Achrelius – Contemplationum mundi libri tres
John Bunyan – The Holy War (allegorinen romaani)
Dorcas Dole – Salutation and Seasonable Exhortation to Children
Thomas Hobbes – Contemplationum mundi libri tres (postuumi)
Thomas Hobbes – Behemoth, the History of the Causes of the Civill-wars of England (postuumi)
John Milton – A brief History of Moscovia, and other less known Countries lying Eastward of Russia
Thomas Otway – Venice Preserv'd (näytelmä)
William Penn – Frame of Government of Pennsylvania (ehdotus osavaltion perustuslaiksi)
Claude Perrault – L'ordonnance des cinq espèces de colonnes selon la méthode des Anciens ("Seitsemän pylvästyypin järjestelmä antiikin menetelmän mukaan", kiistanalainen arkkitehtuurin tulkinta)
Nahum Tate – Absalom and Achitophel (runoteos)
Kirjallisuusvuosi 1683

Kirjallisuusvuosi 1683 käsittelee vuoden 1683 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Henrik Florinuksen johtamana tehty Uuden testamentin suomennos valmistui.
Englannin parlamentin jäsen Algernon Sidney teloitettiin. Tuomio perustui suurelta osin hänen monarkismin vastaisiin näkemyksiinsä teoksessa Discourses Concerning Government.
Julkaisuja

Johan Amos Comenius – Methodus informandi (suom. Opetuksen menetelmä)
Louis Cousin – l'Empire d'Occident de Xiphilin
Bernard Le Bouyer de Fontenelle – Dialogues des Morts
Louis Hennepin – Description of Louisiana
John Norris – An Idea of Happiness (filosofiaa)
Kirjallisuusvuosi 1686

Kirjallisuusvuosi 1686 käsittelee vuoden 1686 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Sensuuri Suomessa alkoi varsinaisesti vuonna 1686, kun Ruotsiin perustettiin censor librorumin virka, jonka haltijan tuli valvoa sekä kirjallisuuden maahantuontia että maassa julkaistua kirjallisuutta.
Vuoden 1686 kirkkolaissa määrättiin kaikki valtakunnan asukkaat pitäytymään luterilaiseen tunnustukseen.
Julkaisuja

Aphra Behn & John Blow – The Lucky Chance (näytelmä)
Bernard le Bovier de Fontenelle – Entretiens sur la Pluralité des Mondes (valistusajan varhaisiin merkkiteoksiin kuuluva filosofinen esitys)
John Bunyan – A Book for Boys and Girls, or, Country Rhymes for Children
Thomas Jevon – The Devil of a Wife (näytelmä)
Gottfried Leibniz – Discours de métaphysique (suom. Metafysiikan esitys)
Ihara Saikaku – 本朝二十不孝 (Honchō Nijū Fukō)
Thomas d'Urfey – The Banditti (näytelmä)
Andreas Wanochius – Discursus Theoreticus abstractam Disputationis ideam repraesentas (dialektiikkaa)
Francis Willughby – De Historia Piscium (tutkimus kaloista)
Kirjallisuusvuosi 1854

Kirjallisuusvuosi 1854 käsittelee vuoden 1854 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Vuonna 1850 käyttöön otettua Suomen sensuuriasetusta lievennettiin.
Raittiuskirjallisuuskomitea julkaisi suomenkielisiä raittiusaiheisia vihkosia. Ensimmäinen niistä oli Elias Lönnrotin ulkomaalaisen kirjoituksen pohjalta kirjoittama Kolme päivää Saurion kylässä sekä Rampa Lauri, Paimelan ukko ja Houkuttelija.
Fjodor Dostojevski vapautui vankileiriltä.
Paavi Pius IX vahvisti Conceptio immaculatan eli dogmin Neitsyt Marian perisynnittömyydestä.
Julkaisuja

Charles Dickens – Hard Times
Paul Lacroix – Œuvres complètes de François Villon (Villonin kootut teokset)
Theodor Mommsen – Römische Geschichte (historiallinen tutkimus, ensimmäinen osa. II osa 1855 ja III osa 1856.)
Henry David Thoreau – Walden; or, Life in the Woods (suom. Elämää metsässä, 1954 ja 2010)
Zachris Topelius – Regina von Emmeritz (näytelmä)
Josef Julius Wecksell – Tre friare (esikoisrunokokoelma)
Koilampi (Mäntyharju)

| Koilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°27′35″N, 27°00′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Ruotimoon 
Järvinumero:  14.976.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,8 m  
Pituus:  650 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  1,369 km  
Pinta-ala:  3,314 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoilampi 
Koilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Ollikkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 650 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ruotimonojan valuma-alueeseen (14.976) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,8 metriä mpy.
Kivenpuulammi

| Kivenpuulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hausjärvi
Koordinaatit:  60°49′35″N, 25°00′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskuoja:  oja Ansionjärveen 
Järvinumero:  35.823.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2  m 
Rantaviiva:  1,762 km  
Pinta-ala:  10,724  ha 
Valuma-alue:  4 km² 
 fiKivenpuulammi 
Kivenpuulammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi jää Valkjärven ja Ansiojärven väliin niin, että kummankin järven välissä ovat kapeat kannakset. Lammen pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat metsämaata, mutta lammen etelärantaa reunustaa pellonpää. Etelässä kohoaa Keijumäki 35 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Lammen kaakkoiskulmassa sijaitsee kaksi maatilaa.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee 1,7 metriä alempana olevaan Ansionjärveen. Ainoa tulo-oja on Valkjärven lyhyt laskuoja, jonka kautta 1,5 metriä korkeampi Valkjärvi laskee lampeen. Ansiojärvestä laskee Puujoki, joka laskee Kernaalanjärven kautta Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Luontoarvoja

Järvellä tehtiin elokuussa 2012 silmämääräinen kasvillisuusinventointi. Inventoinnissa ei havaittu rauhoitettuja lajeja, mutta luusuassa esiintyi harvinaisempi jokileinikki. Putkilolajeja havaittiin 22 lajia. Järven lajit ovat oligotrofisia ja mesotrofisia lajeja sekä laaja-alaisesti esiintyviä lajeja. Vain isosorsimo on eutrofisia kasvupaikkoja suosiva laji.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampea ei esiinny erillisenä järvenä. Se saattaa olla siinä kartassa osa ”Walkiajärveä”, jolloin järvellä olisi toimitettu järvenlasku. Ainoa maatila oli Ansion talo lammen eteläpuolella.
Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa on rannoille rakennettu jo kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja Valkjärven kannakselle oli merkitty sana leirikeskus Tulikallion paikalle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa kulki lammen ympäri tie. Leiraöueelle oli vuoteen 1988 rakennettu lisää rakennuksia.
Koko perimän sekvensointi

Koko perimän sekvensoinnilla tai koko genomin sekvensoinnilla tarkoitetaan prosessia, jossa eliön perimän DNA-sekvenssi määritetään kokonaisuudessaan tai lähes kokonaisuudessaan yhdellä kertaa. Tämä edellyttää eliön koko kromosomaalisen DNA:n sekvensointia sekä mitokondrioiden ja kasvien osalta myös viherhiukkasen sisältämän DNA:n sekvensointia. Koko perimän sekvensointia on käytetty suurelta osin tutkimusvälineenä, mutta se otettiin käyttöön myös klinikoilla vuonna 2014. Yksilöllistetyn lääketieteen tulevaisuudessa koko perimän sekvenssoinnin keräämät tiedot voivat olla tärkeä väline ohjaamaan terapeuttista interventiota.
Kaupallistaminen

Yleisesti viitattu kaupallinen tavoite sekvensoinnin kustannuksille oli 2010-luvun loppupuolelle asti 1 000 dollaria, mutta yksityisen sektorin toimijat pyrkivät saavuttamaan uuden tavoitteen, joka on vain 100 dollaria.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Whole genome sequencing
Käännös suomeksi
Korir

Korir on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Cornelius Kipng’eno Arap Korir (1950–2017), kenialainen katolinen piispa
Emmanuel Korir (s. 1995), kenialainen keskimatkojen juoksija
Julius Korir (s. 1960), kenialainen estejuoksija ja olympiavoittaja
Lewis Korir (s. 1986), kenialainen kestävyysjuoksija
Paul Korir (s. 1977), kenialainen keskimatkojen juoksija
Sammy Korir (s. 1971), kenialainen kestävyysjuoksija
Shedrack Kibet Korir (s. 1978), kenialainen keskimatkojen juoksija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koko ni Ita Koto

| Koko ni Ita Koto AKB48 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. kesäkuuta 2011
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Yasushi Akimoto
 Tyylilaji: J-pop
 Levy-yhtiö: King Records
AKB48:n muut julkaisut
| Set List: Greatest Songs Kanzenban 2010 | Koko ni Ita Koto 2011 | 1830m 2012 |
Singlet albumilta Koko ni Ita Koto
 ”Ponytail to Chouchou” Julkaistu: 26. toukokuuta 2010  ”Heavy Rotation” Julkaistu: 18. elokuuta 2010  ”Beginner” Julkaistu: 27. lokakuuta 2010  ”Chance no Junban” Julkaistu: 8. joulukuuta 2010
Koko ni Ita Koto (ここにいたこと, Koko ni Ita Koto) on AKB48:n kolmas albumi, joka julkaistiin 8. kesäkuuta 2011.
Kappalelista

Shōjotachi yo (少女たちよ) – 4.33
Overtake – 4.44
Boku ni Dekiru Koto (僕にできること) – 4.09
Ren'ai Circus (恋愛サーカス) – 3.37
Kaze no Yukue (風の行方) – 5.07
Wagamama Collection (わがままコレクション) – 4.53
Ningyo no Vacances (人魚のバカンス) – 4.00
Kimi to Boku no Kankei (君と僕の関係) – 3.02
Iikagen no Susume (イイカゲンのススメ) – 4.30
High School Days – 4.36
Team B Oshi (チームB推し) – 4.28
Chance no Junban (チャンスの順番) – 4.19
Beginner – 3.58
Ponytail to Chouchou (ポニーテールとシュシュ) – 4.29
Heavy Rotation (ヘビーローテーション) – 4.43
Koko ni Ita Koto (ここにいたこと) – 4.11
Kosteikkoturpiaalit

| Kosteikkoturpiaalit |
| --- | --- |
 Perunkosteikkoturpiaali (Agelasticus xanthophthalmus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Turpiaalit Icteridae
Suku::  Kosteikkoturpiaalit Agelasticus  Swainson, 1837
Katso myös
   Kosteikkoturpiaalit Wikispeciesissä   Kosteikkoturpiaalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kosteikkoturpiaalit (Agelasticus) on turpiaalien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kosteikkoturpiaalien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 3 lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.
Kosteikkoturpiaaleihin kuuluvia lajeja

Liekkisiipiturpiaali Agelasticus thilius
Mustakosteikkoturpiaali Agelasticus cyanopus
Perunkosteikkoturpiaali Agelasticus xanthophthalmus
Aiheesta muualla

ITIS: Chrysomus (englanniksi)
Kristers Aparjods

Kristers Aparjods
Kristers Aparjods (s. 24. helmikuuta 1998 Sigulda) on latvialainen urheilija, joka voitti olympiakultaa ohjaskelkkailun yksilökilpailussa nuorten talviolympialaisissa 2016.
Vuonna 2022 hän saavutti pronssia joukkuekilpailussa talviolympialaisissa.
Kirjallisuusvuosi 1873

Kirjallisuusvuosi 1873 käsittelee vuoden 1873 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Runoilija Paul Verlaine ampui ja haavoitti rakastajaansa Arthur Rimbaudia mustasukkaisuuden takia.
Kirjailija Theodolinda Hahnssonin kirja Ainoa hetki oli ensimmäinen suomen kielellä kirjoitettu naiskirjailijan teos.
Julkaisuja

Louisa May Alcott – Transcendental Wild Oats
Theodolinda Hahnsson – Ainoa hetki
Nikolai Leskov – Lumottu vaeltaja (Очарованный странник)
Arthur Rimbaud – Illuminations (Runoteos, kirjoitettu 1874, julkaistu 1886)
Johan Ludvig Runeberg – Minne af Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg – Johan Ludvig Runebergs samlade skrifter – 1.–5. bandet
Kunnioittavasti köyhyydestä -tunnustus

Kunnioittavasti köyhyydestä on EAPN-Finin vuosittain jakama tunnustus journalisteille, jotka ovat tehneet juttuja köyhyydestä taloudellisia ja sosiaalisia syitä analysoiden ja köyhyyttä kokeneita ihmisiä kunnioittaen. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2016..
Parhaan jutun kirjoittanut palkittu saa taiteilija Helena Korkan tekemän palkinnon Hyvä kello kauas kuuluu. Vuonna 2018 palkittu toimittaja sai tunnustuksen lisäksi Huoltaja-säätiön tuhannen euron palkinnon. Tarvittaessa myönnetään myös kunniamainintoja.
Palkitut

2016 Ylen Horisontti-ohjelman radiokeskustelu Pitääkö ruokahävikki yllä leipäjonoja. Ohjelman ovat toimittaneet Kirkon tiedotuskeskuksen toimittajat Anna Patronen ja Ville Talola. Kunnianmaininta: Anu Silfverberg ja Reetta Nousiainen Long Play -mediapalvelussa julkaistusta jutusta Ilmaista työtä tarjolla. Toinen kunniamaininta myönnettiin Kotilieden jutulle Vähällä rahalla, toimittajina Riitta Lehtimäki ja Pauliina Susi, valokuvat Sampo Korhonen, Anton Reenpää ja Jyrki Johannes Tervo.
2017 Jani Kaaro, blogikirjoitus ”Paraneeko köyhyys rahalla?” Kunniamaininnat: Anu Silfverbergin Long Play -verkkojulkaisun juttu ”Onko työttömiä olemassa?” ja Laura Pörstin kirjoittama ja Sirpa Päivisen kuvaama Kirkko ja Kaupunki -lehden juttu ”Työttömyys ajoi Martin-Eric Racinen köyhyysloukkuun”.
2018 Anna-Stina Nykänen, kunniamaininnat: valokuvaaja Markus Jokelan ja toimittaja Heidi Väärämäen Helsingin Sanomissa julkaistu kuvareportaasi Saako katsoa? sekä toimittaja Eve Hietamiehen artikkeli ja professori Juha Siltalan kolumni.
2019 Seppo Heikkinen ja Sami Kieksi Köyhyyden anatomia -juttukokonaisuudesta. Kunniamaininnat: toimittaja Sanna Puhdon artikkeli Kotiliedessä ja Asta Lepän artikkeli Kotivinkin sivuilla.
2020 Helsingin Sanomien toimittajille Anni Alatalolle ja Katri Jaalamaalle ”Ei samalta viivalta” -artikkelista.
2021 Katja Raunio, Long Playssa julkaistusta esseestä ”Köyhän perheen lapsi”. Kunniamaininnat: Heidi Nummen artikkelille ”Köyhyys on Suomessa syventynyt – silti moni pitää sitä ihmisen omana vikana” Maailman Kuvalehdessä ja Asta Lepän Ylen sivuilla julkaistulle kolumnille ”Iso joukko suomalaisia tekee työtä, jolla ei yksinkertaisesti tule toimeen”.
Kurt Wrede

Kurt Walter Wrede (25. syyskuuta 1893 Wildenhain, Saksi – 17. joulukuuta 1974 Helsinki) oli saksalaissyntyinen insinööri ja tekstiilialan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Saksissa syntyneen Wreden puolisot olivat 1932–1964 Emilia Maria Åström, vuodesta 1965 Lainen Hilkka Farag (aiemmin Tuurla) ja vuodesta 1973 Hulda Alice Saari (aiemmin Ek). Wrede valmistui rakennusinsinööriksi Holzmindenin teknillisestä opistosta 1914 ja muutti ensimmäisen maailmansodan jälkeen Suomeen, Sementtirakennus-yhtiön palvelukseen. Yhtiön toimitusjohtaja hänestä tuli vuonna 1925. Yritys rakensi asuin-, liike-, teollisuus- ja julkisia kohteita, kuten esimerkiksi Maarianhaminan kirkon.
Yrittäjäksi Wrede ryhtyi perustamalla Suomen Silkkiteollisuus -yhtiön, joka oli laatuaan ensimmäinen Suomessa. Yrityksen liiketoiminta menestyi erittäin hyvin, vaikka alalle tulikin pian kilpailua. Vuonna 1937 yhtiön nimeksi tuli Tikkurilan Silkki. Sota-aika hiljensi liiketoimintaa, mutta tuotannon modernisoinnin ja automatisoinnin ansiosta yritys oli 1950-luvulla Suomen suurimpia. Yhtiönsä koko osakekannan Wrede myi vuonna 1958 Suomen Puuvillalle. Wrede harjoitti myös muuta liiketoimintaa, jo vuonna 1934 hän perusti Vallilan Puuseppä -yhtiön ja toimi sen toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana ja vuonna 1939 hän oli perustamassa Tikkurilan Sähkö- ja Lämpöjohto -yhtiötä. Hänellä oli myös useita oman alansa ja muita luottamustoimia.  Teollisuusneuvoksen arvonimen Wrede sai vuonna 1953.
Kunnioittaen, Danny

| Kunnioittaen, Danny Danny |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. lokakuuta 2021
 Kesto: 37.15
 Levy-yhtiö: Mökkitie Records
Dannyn muut julkaisut
| Lauluista tehty 2016 | Kunnioittaen, Danny 2021 |   |
Kunnioittaen, Danny on suomalaislaulaja Dannyn 29. lokakuuta 2021 julkaistu studioalbumi. Albumilta on julkaistu singlet ”Sinä päivänä kun kaikki rakastaa mua”, ”Liian aikuinen” sekä ”Aina ikävä jonnekin”. Albumin kappaleet ovat Janne Rintalan ja Aki Tykin kirjoittamia.
Kappaleet

Aina ikävä jonnekin – 4.04 (feat. Aki Tykki)
Kellari – 3.38
Liian aikuinen – 3.20
Madame Lulu xoxo – 3.31
Laululintunen – 3.45
Viimeisen virran rannalla – 3.57
Presidentin kanslia – 2.47
Tuotantopäällikön huoli – 2.57
Miten nukut yösi? – 3.12
Sydän sanoi ei – 2.37
Sinä päivänä kun kaikki rakastaa mua (Extended Mix) – 3.20
Keski-Ruotsin yliopisto

| Keski-Ruotsin yliopisto> Mittuniversitetet |
| --- | --- |
  

 engl. Mid Sweden University 
Perustettu:  1993 (korkeakoulu)   2005 (yliopisto)
Rehtori:  Anders Fällström
Henkilökunta:  857 (2016)
Opiskelijoita:  15 989 (2016)
Sijainti:  Härnösand (62°37.89′N, 17°56.71′E)  Sundsvall (62°23.658′N, 17°17.038′E)  Östersund (63°10.63′N, 14°38.94′E),  Ruotsi
Sivusto:  www.miun.se
Sundsvallin kampus.
Keski-Ruotsin yliopisto (ruots. Mittuniversitetet, engl. Mid Sweden University) on ruotsalainen yliopisto, joka sijaitsee Ruotsin keskiosassa. Keski-Ruotsin yliopistolla on kolme kampusta, jotka sijaitsevat Östersundissa ja Sundsvallissa. Yliopistossa on noin 20 000 opiskelijaa, 240  tohtoriopiskelijaa ja tuhat työntekijää, joista 80 professoreja (vuonna 2012).
Keski-Ruotsin yliopiston rehtori on vuodesta 2008 Anders Söderholm (Sundsvall).
Historiaa

Keski-Ruotsin yliopisto aloitti alun perin oppilaitostoimintansa Keski-Ruotsin korkeakouluna 1. heinäkuuta 1993, kun Sundsvall-Härnösandin ja Östersundin korkeakoulut yhdistettiin yhdeksi oppilaitokseksi. Molemmat perustettiin vuonna 1977. Näiden kahden korkeakoulut edeltäjä oli sosiaalikorkeakoulu (socialhögskolan), joka perustettiin vuonna 1971 Östersundiin. Mitthögskolaniin liitettiin vuonna 1995 Sundsvall/Örnsköldsvikin hoitokorkeakoulu (Vårdhögskolan) ja Östersundin hoitokorkeakoulu. Keski-Ruotsin yliopisto sai oikeuden toimia yliopistona Ruotsin hallitukselta 1. tammikuuta 2005.
Kampukset

Keski-Ruotsin yliopiston opiskelijamäärältään suurin kampus on Östersundissa, jossa opiskelee n. 7 000 opiskelijaa. Sundsvallissa on noin 5 500 opiskelijaa ja Härnösandissa 4 200 opiskelijaa. Örnsköldsvikissä opiskelee noin 400 (385 lukuvuonna 2006/2007) opiskelijaa. Keski-Ruotsin yliopisto on Ruotsin uusin yliopisto, mutta sen juuret ovat 150 vuoden takana. Vuonna 1842 samassa yhteydessä kun alakoulut perustettiin Ruotsiin, päätettiin sijoittaa yliopistotasoinen opettajankoulutuslaitos (folkskoleseminariet) ja merenkulun opetus (nautiska utbildningen) Härnösandiin.
Aikaisemmin kampus toimi myös Örnsköldsvikissä. Vuoden 2007 heinäkuusta lähtien Keski-Ruotsin yliopistolla ei ole ollut kampuspohjaista koulutusta Örnsköldsvikissä, sillä Uumajan yliopisto on järjestänyt sairaanhoitajakoulutusta vuoden 2007 syyslukukaudesta lähtien. Nyttemmin Örnsköldsvikia ei mainita kampuksena, mutta yliopisto järjestää siellä tutkimusta ja etäkursseja.
Laitokset

Yliopisto jakautuu kahdeksaan laitokseen:
humanistinen Sundsvallissa (HUM)
kasvatustieteellinen Sundsvallissa (UTV)
luonnontieteellinen, teknillinen ja matematiikka Sundsvallissa (NAT)
sosiaalityö Östersundissa (SOA)
terveystieteet Sundsvallissa ja Östersundissa (IHV)
yhteiskuntatieteet Östersundissa ja osittain Sundsvallissa (SHV)
tietoteknologia ja viestintä kaikilla kolmella kampuksella, painopiste Sundsvallissa (ITM)
tekniikka ja kestävä kehitys Östersundissa (THU)
Tutkimusta tehdään myös seuraavien tutkimuskeskusten ja -laitosten puitteissa:
Kuntoutustutkimuksen Keskus (CRF)
Demokratialaitos (DEMICOM)
Digitaalisen Tulostuksen Keskus (DPC) Örnsköldsvik
Euroopan Turismin Tutkimuskeskus (ETOUR)
Sukupuolitieteen Foorumi (FGV)
Kuitutiede- ja kommunikaatioverkosto (FSCN)
Kansallinen Talviurheilukeskus (NVC)
Julkiset Tietojärjestelmät (PI)
Älytuotteet jotka kommunikoivat (STC)