stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sulake
Sulaketyypit > Pienjännitesulakkeet

Pienjännitteeksi luokitellaan 50–1 000 voltin vaihtojännite ja 120–1 500 voltin tasajännite.
Seuraavassa taulukossa on esitetty tavallisimpien 230 voltin sähköverkon kotitalouksissa käytettyjen sulakkeiden sallittu kuormitus. Joskus on käytössä myös pienempiä sulakkeita (2 A tai 4 A) eräitä laitteita varten (esim. vesipumppu tai huippuimuri).
| Sulakkeen nimellisvirta | Sallittu kuormitus | Tunnusväri |
| --- | --- | --- |
| 6 A | 1 380 VA | vihreä |
| 10 A | 2 300 VA | punainen |
| 16 A | 3 680 VA | harmaa |
| 20 A | 4 600 VA | sininen |
| 25 A | 5 750 VA | keltainen |
| 35 A | 8 050 VA | musta |
| 50 A | 11 500 VA | valkoinen |
| 63 A | 14 490 VA | kupari |
Sulakkeen varokepesän pohjaan päin tuleva osa on eripaksuinen erikokoisilla sulakkeilla. Tämän takia nimellisvirraltaan liian suuri sulake ei sovi varokepesän pohjakoskettimeen. Sulakkeen koko selviää sulakkeen merkkinastan tai varokepesän pohjakoskettimen tunnusväristä tai sulakkeen numeromerkinnöistä.
Automaattisulakkeen nimellisvirta löytyy sulakkeen merkintöjen avulla. Esimerkiksi merkintä C16 tarkoittaa, että sulakkeessa on C-tyypin laukaisukäyrä ja sulakkeen nimellisvirta on 16 A. C10 tarkoittaa 10 A:n sulaketta. B10 ja B16 ovat vastaavasti B-tyypin 10 A:n ja 16 A:n sulakkeita.
Sulaketyypit > Suurjännitesulakkeet

Suurjännitteeksi luokitellaan yli 1 000 V vaihto-, ja yli 1 500 V tasajännitteet.
Kahvasulake
Kahvasulakkeiden (yleissulake gG) kokoja
| Kahvasulakkeen koko | Mitoitusvirta-alue | Nimellisvirta |
| --- | --- | --- |
| 00 | 6...125 A | 125 A |
| 0 | 10...160 A | 160 A |
| 1 | 10...250 A | 250 A |
| 2 | 160...400 A | 400 A |
| 3 | 315...630 A | 630 A |
| 4 | 400...800 A | 1 000 A |
Kahvasulakkeita käytetään myös pienjännitteellä, esimerkiksi kiinteistön pääsulakkeina.[lähde? ]
Valintakriteerejä ja muita rajoituksia

Sulakkeiden valintakriteerejä ovat[lähde? ]
toimintajännite
toimintavirta
katkaisunopeus (usein käytetään merkintöjä FF = hyvin nopea, F = nopea, M = keskinopea, T tai S = hidas, TT = erittäin hidas)
katkaisukyky (suurin oikosulkuvirta, jolla sulake luotettavasti pystyy pysyvästi irrottamaan oikosulkeutuneen kuorman syötöstä).
Kuvagalleria sulakkeista

Lasiputkisulake.
Lattasulake.
Tulppasulakkeita.
20 kV:n suurjännitesulake.
Lämpösulake sähkömoottorin staattorissa. Sulake on punainen piste vasemmassa alanurkassa.
Automaattisulake.
Suurteholämpösulake.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sulake Wikimedia Commonsissa
ASTEL -hanke, Sähkö ja magnetismi, sulake (Arkistoitu – Internet Archive)
Virtuaaliammattikorkeakoulu: Ylikuormitussuojan sijoittaminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Sulakkeiden nopeuksista (englanniksi)
10 A automaattisulake
115 kV suurjännitesulake
Sian Ka'an

| Sian Ka'an |
| --- | --- |
 Sian Ka'an
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Meksiko  19°22′59.988″N, 87°47′30.012″W
Kriteerit:  VII, X
Tunnusnumero:  410
Valintahistoria
Valintavuosi:  1987
 Sian Ka'an
Sian Ka'an on Tulumin kunnassa, Quintana Roon osavaltiossa, Jukatanin niemimaalla sijaitseva luonnonsuojelualue. Alueella on trooppisia metsiä, mangrovemetsiä ja suota. Rannikolla on myös valliriutta. Sian Ka'anissa on hyvin paljon erilaisia kasvi- ja eläinlajeja. Erityisesti lintulajeja on yli 300. Nisäkkäistä alueella on muun muassa jaguaareja, oselotteja, bairdintapiireja ja puumia. Sian Ka'an tarkoittaa mayakielellä taivaan alkua. Alueen koko on yli viisituhatta neliökilometriä, ja alueella on noin 120 kilometriä rantaviivaa. Sian Ka'an valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1987.
Silta Sian Ka'anissa
Punta Allen ranta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sian Ka'an Wikimedia Commonsissa
Sininen kääpiö

Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä
Synty ja kehitys
Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova
Luminositeettiluokitus
Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen
Spektriluokitus
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Jäänteet
Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko
Nukleosynteesi
Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova
Yleiset ominaisuudet
Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti
Aiheeseen liittyvää
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
Sininen kääpiö on hypoteettinen tähtityyppi, joka kehittyy punaisesta kääpiöstä, kun se on käyttänyt suuren osan vetypolttoaineestaan. Koska punaiset kääpiöt kuluttavat vetyä hitaasti, maailmankaikkeus ei ole vielä tarpeeksi vanha synnyttämään sinisiä kääpiöitä. Sinisistä kääpiöistä on vain teoreettisia malleja.
Tähtien luminositeetti kasvaa niiden vanhetessa, ja tähden, jonka luminositeetti on suurempi, pitää tuottaa energiaa nopeammin pysyäkseen tasapainoisena. Punaisia kääpiöitä suuremmat tähdet tekevät tämän nostamalla kokoaan (jolloin niistä tulee punaisia jättiläisiä). Punaiset kääpiöt eivät kuitenkaan ala kasvaa, vaan ne voivat tehdä sen kasvattamalla pintalämpötilaansa, jolloin niistä tulee "sinisempiä".
Sinisistä kääpiöistä tulee valkoisia kääpiöitä, kun niiden vety on kokonaan loppu.
Tanssiakatemia

| Tanssiakatemia> Dance Academy |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  24-25 min
Luoja(t):  Samantha Strauss & Joanna Werner
Pääosissa:  Xenia Goodwin Alicia Banit Dena Kaplan Tom Green Jordan Rodrigues Tim Pocock Tara Morice
Alkuperämaa:   Australia, kuvattu Sydneyssä
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Australia ABC1, ABC3  Saksa ZDF  Suomi Yle TV2
Esitetty:  31. toukokuuta 2010 – 30. syyskuuta 2013
Jaksoja:  26 jaksoa/ 1. tuotantokausi  26 jaksoa/ 2. tuotantokausi 13 jaksoa/ 3. tuotantokausi
Säveltäjä(t):  Bryony Marks
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Tanssiakatemia (engl. Dance Academy) on australialainen, nuorille suunnattu draamasarja. Tanssiakatemian ensimmäisen jakso sai ensi-iltansa 31. toukokuuta 2010. Sarjan toinen tuotantokausi ilmestyi 12. maaliskuuta 2012. Kolmas tuotantokausi alkoi 8. heinäkuuta 2013.
Suomessa Tanssiakatemian ensimmäinen kausi alkoi 27. helmikuuta 2011 ja toinen tuotantokausi sai ensi-iltansa 4. kesäkuuta 2012 Yle TV2 -kanavalla osana Summerin ohjelmistoa. Kolmas tuotantokausi sai ensi-iltansa Summerissa 5. kesäkuuta 2014. Vuonna 2016 Yle Areena julkaisi kaikki kolme tuotantokautta katsottavaksi verkossa. Sarjasta tehtiin televisioelokuva Tanssiakatemian paluu, joka sai ensi-iltansa Australiassa 6. huhtikuuta 2017.
Sarjan juoni

Tanssiakatemia kertoo 15-vuotiaan Tara Websterin seikkailuista. Jo pienestä pitäen Tara on unelmoinut pääsevänsä tanssijaksi, ja nyt hänen unelmistaan on tulossa totta, hänen päästessään maan parhaaseen tanssikouluun! Kaikki ei menekään ihan niin hyvin kuin Tara luulee, tanssikoulussa menestykseen ei riitäkään pelkkä tanssitaito.
Päänäyttelijät

| Näyttelijä | Rooli | Tuotantokaudet |
| --- | --- | --- |
| Xenia Goodwin | Tara Webster | 1,2,3 |
| Alicia Banit | Katrina "Kat” Karamakov | 1,2,3 |
| Dena Kaplan | Abigail Armstrong | 1,2,3 |
| Tom Green | Samuel "Sammy" Lieberman † | 1,2 |
| Jordan Rodrigues | Christian Reed | 1,2,3 |
| Tim Pocock | Ethan Karamakov | 1,2 |
| Thomas Lacey | Benjamin "Ben" Tickle | 2,3 |
| Isabel Durant | Grace Whitney | 2,3 |
| Keiynan Lonsdale | Ollie | 2,3 |
| Tara Morice | Lucinda "Lucy" Raine | 1,2,3 |
Jaksot > Tuotantokausi 3

(2013)
Viimeinen Vuosi (Glue) Paineet ovat kovat, kun Taran ja hänen ystäviensä viimeinen vuosi akatemiassa käynnistyy. Christian on kadonnut, Ollie kertaa kolmatta vuottaan ja Gracen ja Taran välit ovat koetuksella.
Uudet säännöt (New Rules) Tara on järkyttynyt Saskian paluusta. Christian taistelee demoniensa kanssa, eikä tiedä palatako koskaan akatemiaan. Ben ja Grace joutuvat nöyryyttävään tanssirooliin.
Toinen mahdollisuus (Second Chances) Kat vakoilee yliopisto-opiskelija Nickiä koulutehtävän varjolla. Grace ahdistuu neiti Rainen holhouksesta ja järjestää opettajalle romanttisen yllätyksen. Christian menettää stipendinsä.
Oikotie (Short Cut Clause) Benille tarjoutuu mahdollisuus uransa nopeuttamiselle Saskian avulla. Tara ei tiedä miten suhtautua Katin salaamaan syömishäiriöön. Ollie yrittää saada Abigailin luopumaan negatiivisesta ajattelutavastaan.
Negatiiviset ajattelumallit (Negative Patterns) Saskia järjestää Benille ennenaikaisen koe-esityksen tanssikomppanian kanssa. Ollie kokeilee siipiään muusikkona ja värvää muut omalle musiikkivideolleen.
Teeskentelyä (Fake It Until You Make It) Abigail pakoilee kesällä Barcelonassa tapaamaansa kansainvälistä koreografia. Parilla on keskeneräisiä asioita selvitettävänään. Grace sekaantuu Taran ja Benin parisuhteeseen.
Muutoksia (Graceland) Viimeinen vuosiluokka lähtee tanssikiertueelle. Abigail pakoilee Wes:iä ja heidän yhteistä menneisyyttä. Kat saa osan tanssielokuvasta, mutta kokee jo ensimmäisen kuvauspäivän liian raskaaksi.
Paineita (Traveling Light) Zach ei ole innostunut Benin ja Taran kemiasta lavalla. Tara panikoi ja haluaa viedä suhteen seuraavalle tasolle. Abigail miettii baletin lopettamista. Katille palkataan ei-toivottu sijainen.
Ero (Don't Let Me Down Gently) Tanssikiertue loppuu ja kolmas vuosiluokka valmistautuu Sydneyn festivaaligaalan esityksiin. Tara yrittää erota Benistä Christianin takia. Abigailin suhde Wesiin saa yllättävän käänteen. Kat saa treffikutsun.
Itsetunto-ongelmia (N'Fektd) Christian ja Ollie valmistautuvat suureen hiphop-kilpailuun. Myös Christianin pieni suojatti, Jayden, on mukana ryhmässä. Kat koe-esiintyy pieneen rooliin Coppeliassa.
Uuden aikakauden alku (Start of an Era) Tara ja Christian tekevät lopullisen päätöksen suhteestaan. Saskia mentoroi yllättäen Taraa. Abigail ja Ollie saavat elämänsä tilaisuuden paikalliselta supertähdeltä.
Testi (The Perfect Storm) Tanssijat ovat viimein saavuttaneet todellisen testin; tanssikomppanian koe-esiintymiset. Abigail ei anna minkään, edes ystävyyssuhteiden, vaikuttaa esitykseensä. Kat osallistuu elokuvansa ensi-iltaan.
Päätöksiä (Not for Nothing) Opiskelijat saavat päätöksen ammattiuransa alkamisesta tanssikomppanialta. Tara on loukkaantunut ja joutuu miettimään eri uravaihtoehtoja. Christian tekee yllättävän päätöksen tulevaisuudestaan.
Silkkipaperi

Silkkipaperi on ohut hienopaperilaatu, joka on valmistettu sulfiittiselluloosasta, ja se on yleensä kemiallisesti puhdastaselvennä paperia. Sen paino on 10–30 g/m².
Silkkipaperia käytetään pakkausmateriaalina suojaamaan särkyviä esineitä ja askarteluun.
Silkkipaperi on ohuempaa kuin tavallinen paperi. Sitä voi myös värjätä.
Siikalatvan vaakuna

Siikalatvan kunnanvaakuna.
Siikalatvan kunnanvaakunan on suunnitellut Mikko Savolampi vuonna 2008. Vaakuna otettiin käyttöön 1. tammikuuta 2009, kun muodostettiin Siikalatvan kunta, johon yhdistettiin Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Rantsilan kunnat.
Vaakunan heraldinen kuvaus kuuluu: ”sinisellä kilvellä aaltokoroinen tyviö ja neljä lentävää joutsenta palkittain; kaikki hopeaa.” Värit ovat Pohjanmaan perinteiset värit. Aaltokoro kuvaa Siikajokea, ja neljä joutsenta kuvaa yhdistyneitä kuntia.
Siikamäki

Siikamäki voi tarkoittaa:
Siikamäki-Peiposjärvi, kahden kylän (Siikamäki ja Peiposjärvi) muodostama kyläkokonaisuus Pieksämäellä
Siikamäki, rautatieasema Pieksämäellä
Siikamäki, kylä Sonkajärvellä.
Arvo Siikamäki (s. 1943), suomalainen kuvanveistäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Siikamäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Siikaneva

Siikaneva lokakuussa 2006.
Siikaneva on Ruoveden kunnassa sijaitseva Pirkanmaan suurin yhtenäinen suoalue ja maakunnan tärkein soidensuojelualue. Suojelualueen pinta-ala on 9,5 neliökilometriä ja se on perustettu vuonna 1988. Itse suoalueen pinta-ala on yli 10 neliökilometriä.
Siikanevan suot ovat keidas- ja aapasoita. Turvekerros on paksuimmillaan 7 metriä. Suurin osa suoalueesta on täysin luonnontilassa, ainoastaan alueen reunaosia on ojitettu. Siikaneva on myös Pirkanmaan arvoikkain lintusuo. Uhanalaista lajistoa ovat muun muassa hyönteiset nahkuri ja lymylude.
Selluloosa-asetaatti

Selluloosa-asetaatti (C10H14O7 / (CH3COO)2C6H8O3) (arkikielessä asetaatti, jonka yleiskielinen merkitys kuitenkin kattaa kaikki asetaatit) on puuvilla- ja puukuitupohjainen polymeeri. Se on kevyttä, kestävää, sitkeää ja joustavaa. Asetaattia voidaan valmistaa minkä tahansa värisenä, läpikuultavana tai ei. “Muoviset” silmälasinkehykset tehdään yleensä selluloosa-asetaatista.
Selluloosa-asetaatin CAS-numero on 9004-35-7.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Human Metabolome Database: Cellulose acetate (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cellulose acetate (englanniksi)
ChemBlink: Cellulose acetate (englanniksi)
Selkosen kansaa

| Selkosen kansaa |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kalle Päätalo
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1962
Sivumäärä:  545
Sarja: Koillismaa
Edeltävä:  Koillismaa
Seuraava:  Myrsky Koillismaassa
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Selkosen kansaa on Kalle Päätalon Koillismaa -sarjan toinen osa. Teos on ilmestynyt vuonna 1962 Gummeruksen kustantamana. Kirjasta on otettu uudelleenpainos vuonna 2010. Kirja on rekisteröity Bookcrossingiin.
Kirjan tapahtumat

Pula-aika hellittää otettaan Selkosissa. Kosti Mäkisen rakennuttama Naavalan silta valmistuu ja autoilun hurina rikkoo alueen hiljaisuuden. Lauantaisin sillalla pidetään tanssit. Sodan merkit ovat kuitenkin ilmassa. Reservin miehille kutsut kuljetetaan sysimustassa yössä, ja ihmisten on äkkiä punnittava elämänsä ilot ja murheet uudelleen. Kun tykit jylisevät ja ihmiset kiirehtivät pakoon, tuntuu raskas ja yksitoikkoinen elämä selkosissa yhtäkkiä hyvin rakkaalta.
Sellu

Sellu valmistetaan yleensä harvennushakkuissa saatavasta melko ohuesta puutavarasta.
Selluksi kutsutaan paperimassaa, joka on valmistettu puuhakkeista kemiallisella massanvalmistusmenetelmällä sellutehtaassa, esimerkiksi sulfaattimenetelmällä.
Sellu koostuu pääosin selluloosasta ja hemiselluloosasta. Sellulajista riippuen sellussa voi olla myös uuteaineita ja ligniiniä. Ligniiniä on ruskeissa sellulaaduissa, joita käytetään esimerkiksi voimapapereissa ja ruskeiden pahvilaatujen valmistuksessa.
Tyypillisesti sellu on kuitenkin valkaistua ja kuivattua massaa. Kaksi sellun päätyyppiä ovat pitkäkuituinen ja lyhytkuituinen massa. Havupuista valmistettua pitkäkuituista sellumassaa käytetään antamaan paperille lujuutta, kun taas koivusta ja esimerkiksi eukalyptuksesta valmistettua lyhytkuitumassaa käytetään erityisesti hienopaperilajeissa.
Markkinaselluksi kutsutaan toisiin yhtiöihin myytyä massaa.
Aiheesta muualla

Biotalous.fi: Sellu
Seo Jung-won

Seo Jung-won
Seo Jung-won (s. 17. joulukuuta 1970) on eteläkorealainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Pelipaikaltaan hän oli keskikenttäpelaaja.
Seo pelasi seuratasolla kotimaansa lisäksi Ranskassa ja Itävallassa.
Etelä-Korean maajoukkueessa Seo pelasi 89 ottelua ja teki niissä 16 maalia vuosina 1990–2001. Hän pelasi kolme ottelua vuoden 1992 kesäolympialaisissa ja teki niissä yhden maalin. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän pelasi kolme ottelua sekä vuoden 1994 että 1998 lopputurnauksessa ja teki ensin mainitussa 2–2-tasoitusmaalin ottelussa Espanjaa vastaan.
Seo Tai-ji

Seo Tai-ji (kor. 서태지; s. 21. helmikuuta 1972) on eteläkorealainen laulaja. Hän nousi 1990-luvun alussa huippusuosituksi K-pop-tähdeksi Seo Tai-ji & Boys -kokoonpanonsa myötä. Hän on julkaissut myös sooloalbumeita.
Seo Tai-ji & Boys oli alun perin lähinnä tanssiyhtye. Pian sen musiikkiin alkoi kuitenkin tulla heavy metalin vaikutteita; ne ovat Seo Tai-jin tuotannossa onnistuneella tavalla yhdistyneet puhelaulutyyliin. Eräällä singlellään hän hyödynsi myös kansanmusiikkia käyttämällä soittimiston joukossa taepyeongso-puhallinta.
Laulaja on oikealta nimeltään Jung Hyun-Chul (kor. 정현철).
Silistra

| Silistra Силистра |
| --- | --- |
 Silistra ja Tonava
 vaakuna
 Silistran sijainti Bulgariassa
Valtio:  Bulgaria
Alue:  Silistra
Väkiluku (2011):  51 386
 
 www.silistra.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Silistra (bulg. Силистра), entinen Drăstăr, on satamakaupunki Koillis-Bulgariassa. Silistra sijaitsee Tonavan varrella aivan Romanian rajalla, ja on Silistran alueen hallinnollinen keskus. Silistran kunnan asukasluku on 51 386 (2011) ja itse kaupungissa on 35 607 asukasta.
Historia

Roomalaiset rakensivat linnoituksen nykyisen Silistran kohdalle vuonna 29. Aiemmin paikalla oli ollut kelttiläinen kylä nimeltään Durostorum. Linnoitteesta tuli tärkeä armeijakeskus Moesian keskellä, ja siitä kasvoi kaupunki Marcus Aureliuksen aikana. Vuonna 388 Durostorumiin tuli kristillisen hiippakunnan piispanistuin, ja alueen kristillinen keskus. Kun Rooman valtakunta jakautui kaupunki, silloiselta nimeltään Δουρόστολον (Durostolon), jäi Bysantin puolelle.
600-luvun lopussa kaupunki siirtyi ensimmäisen Bulgarian valtakunnan hallintaan ja Drastarin piispasta tuli ensimmäinen Bulgarian patriarkka. Svjatoslav I Kiovasta valloitti kaupungin 969, mutta kaksi vuotta myöhemmin Bysantti valtasi kaupungin Dorostolonin taistelun yhteydessä ja kaupunki nimettiin Theodoropolikseksi keisarinnan mukaan. Tsaari Samuil valloitti kaupungin takaisin Bulgarialle 976, mutta se siirtyi takaisin Bysantille 1001.
1186 bulgaarien kapinassa kaupungista tuli osa toista Bulgarian valtakuntaa, ja pysyi Bulgarialla aina vuoteen 1396, jolloin osmaanit valtasivat Balkanin.
Osmanien valtakunnan aikana Silistra oli osa Rumelian provinssia ja oli alueen hallinnollinen keskus. Venäjä valloitti kaupungin useaan otteeseen Turkin sodassa. Sodan jälkeen kaupunki oli osa Bulgarian autonomista ruhtinaskuntaa, ja tuli osaksi Bulgarian kuningaskuntaa 1908.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Silistra siirtyi Romanialle, mutta toisessa maailmansodassa se palasi Bulgarian haltuun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Silistra Wikimedia Commonsissa
Bulgarian kaupungit
Aitos
Asenovgrad
Blagoevgrad
Botevgrad
Burgas
Dimitrovgrad
Dobritš
Dupnitsa
Gabrovo
Gorna Orjahovitsa
Gotse Deltšev
Harmanli
Haskovo
Jambol
Karlovo
Karnobat
Kazanlăk
Kărdžali
Kjustendil
Lom
Lovetš
Montana
Nova Zagora
Panagjurište
Pazardžik
Pernik
Petritš
Pleven
Plovdiv
Primorsko
Razgrad
Ruse
Samokov
Sandanski
Sevlievo
Šumen
Silistra
Sliven
Smoljan
Sofia
Stara Zagora
Svištov
Tărgovište
Trojan
Varna
Veliko Tărnovo
Velingrad
Vidin
Vratsa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Silistra
Käännös suomeksi
Slovintsin kieli

| Slovintsi |
| --- | --- |
Oma nimi:  słowińskô mòwa
Tiedot
Alue:  Puola
Virallinen kieli:  Pommerin lääni
Puhujia:  0
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  slaavilaiset kielet länsislaavilaiset kielet lehiittiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  sla
ISO 639-3:  ?
 Ohje 
Slovintsin kieli (slovintsiksi słowińskô mòwa) on toisen maailmansodan aikana sukupuuttoon kuollut slaavilainen kieli. Jotkin yksittäiset kielen sanat ja ilmaisut ovat säilyneet nykypäivään saakka. Slovintsin kieli muistutti paljon kašubin kieltä, ja jotkin tahot uskovat slovintsin kielen puhujien olleen luterilaisia kašubin kielen puhujia. Kieli muistutti paljon myös puolaa.
Slaavilaiset kielet
bosnia
bulgaria
interslaavi
kantaslaavi
kašubi
kirkkoslaavi
kroatia
makedonia
molisenkroatia
montenegro
muinaiskirkkoslaavi
polabi
puola
ruteeni
serbia
serbokroatia
sleesia
slovakki
sloveeni
slovintsi
sorbi
tšekki
ukraina
valkovenäjä
venäjä
Smålandin laki

Smålandin laki (ruots. Smålandslagen) tarkoittaa 1200–1300-luvun tienoilla laadittua lakia. Se oli laadittu nykyistä Lounais-Smålandia vastaavalle alueelle. Siitä on säilynyt ainoastaan kirkkokaari.
Sininen kuu (elokuvateatteri)

Sininen kuu oli Töölön tullissa Helsingin Meilahdessa vuosina 1941–1986 toiminut elokuvateatteri. Se sijaitsi Tullinpuomin talossa Mannerheimintien ja Topeliuksenkadun kulmassa, osoitteessa Mannerheimintie 118. Sisäänkäynti oli Topeliuksenkadun puolella.
Suomi-Filmin vuonna 1941 avaama, alun perin 367-paikkainen elokuvasali oli Taka-Töölön alueen ensimmäinen elokuvateatteri. Se tunnettiin ala-aulan ja teatterisalin kauniista funkissisustuksesta. Tilat omisti rautakauppayhtiö Rake, jolla oli liike samassa Tullinpuomin talossa.
Teatteri sai ilmeisesti nimensä Frank Capran elokuvasta Sininen kuu (Blue Horizon, 1937). Tullinpuomin tornitalon katolla teatterista muistutti neonvalomainos, sininen kuunsirppi.
Vuonna 1980 Sininen kuu sai entistäkin sinisemmän sisustuksen, uudet nojatuolimaiset istuimet ja salin takaosaan kolme ylellistä aitiota. Samalla salin paikkamäärä väheni 336:sta 226:een. Toiminta kuitenkin loppui muutamaa vuotta myöhemmin 1986. Sittemmin tiloissa on toiminut kuntosali Hot Gym Kino.
Kirjallisuutta

Heiskanen, Outi & Minna Santakari: Asuuko neiti Töölössä? Elämää elokuvien Helsingissä. Teos 2004.
Silkkisarvet

| Silkkisarvet |
| --- | --- |
 silkkisarvi.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit
Suku::  Silkkisarvet Periploca  L. (1753)
Tyyppilaji
 Periploca graeca L. 
Katso myös
   Silkkisarvet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silkkisarvet (Periploca) on kasvisuku oleanterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 17 lajia, joita esiintyy alkuperäisinä Etelä-Euroopassa, -Aasiassa ja osassa Afrikkaa. Ne ovat maitiaisnesteellisiä köynnöksiä tai pensaita.
Euroopassa kasvaa kolme silkkisarvilajia: 
kreikansilkkisarvi (Periploca graeca) itäisellä Välimerenalueella, kanariansilkkisarvi (Periploca laevigata) Kanariansaarilla ja Periploca angustifolia Espanjassa, Sisiliassa ja Kreetalla.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Periploca
Suomen Lajitietokeskus: Silkkisarvet – Periploca
Silene succulenta ssp. succulenta

| Silene succulenta ssp>  succulenta.Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Kohokit Silene
Laji::  succulenta
Alalaji::  succulenta
Kolmiosainen nimi
 Silene succulenta ssp. succulenta 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silene succulenta ssp. succulenta on kohokkien sukuun kuuluva Silene succulenta -lajin alalaji.
Kasvia tavataan pääasiassa Pohjois-Afrikassa ja Etu-Aasiassa. Euroopan ainoat kasvupaikat ovat Kreikalle kuuluvat pienet Kreetan eteläpuoliset saaret, kuten esimerkiksi Chrysí ja Gávdos.
Silene succulenta ssp. succulenta on suojeltu Kreikan presidentin asetuksella 67/1981. Lisäksi kasvi mainitaan uhattuna lajina Kreikan harvinaisten ja uhattujen kasvien punaisessa kirjassa.
Smäidätään

| ”Smäidätään” Uniikki |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 27. toukokuuta 2015
 Tekijä(t): Uniikki, Heikki Kuula, Sakke Aalto
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 03.27
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Uniikin muut singlet
| ”Nunnuka-lai-laa” 2015 | ”Smäidätään” 2015 | ”Tikis” 2015 |
"Smäidätään" on ensimmäinen single suomalaisen rap-artisti Uniikin kuudennelta studioalbumilta "Pikku prinssi". Kappale julkaistiin 27. toukokuuta 2015. Kappaleella ovat mukana myös Heikki Kuula ja Emma. Sen ovat säveltäneet Sakke Aalto sekä Heikki Kuula ja sanoittaneet Uniikki sekä Heikki Kuula.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 27. toukokuuta 2015. Helsingissä muun muassa Vanhassa kauppahallissa ja Arkada International Bookshop -kirjakaupassa kuvatulla videolla esiintyy näyttelijä Oona Kare.