stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turkin historia
Turkin tasavalta > Kolmas sotilanvallankaappaus

Sisäpoliittinen kuohunta jatkui Turkissa koko 1970-luvun, jolloin maassa nähtiin 13 eri hallitusta. Pääministeripuolueina olivat vuoroin Bülent Ecevitin johtama CHP ja Süleyman Demirelin johtama AP. Taloudellista epävakautta pahensi öljyn hintojen nousu vuonna 1974. Työttömyys maassa kasvoi ja tämän lisäksi poliittinen terrorismi alkoi kiihtyä. Armenialaiset surmasivat Turkin diplomaatteja vuosikymmenen puolivälissä ja kurdit aiheuttivat epäjärjestystä vuodesta 1978 alkaen. Vuonna 1978 arvioitiin, että Turkissa oli tapahtunut yli 2000 poliittista murhaa vuoden 1973 vaalien jälkeen.
Väkivalta kiintyi vuoden 1979 aikana, eikä Turkin velan uudelleenjärjestely parantanut tilannetta. Pääministerinä toiminut Ecevit erosi virastaan, syyttäen Demireliä demokratian vaarantamisesta. Uuden elementin sekasortoon toi Necmettin Erbakanin johtama Muslimien kansallinen pelastuspuolue (Millî Selâmet Partisi, MSP), joka vaati hallituksen kaatamista. Väkivaltaisuuksien edelleen kiihtyessä Turkin armeija suoritti jälleen vallankaappauksen syyskuussa 1980 kenraali Kenan Evrenin johdolla. Vallankaappauksen sattuessa maan presidentin virkaa hoiti hallituksen puhemies İhsan Sabri Çağlayangil, sillä presidentti Fahri Korutürkin seitsemän vuoden toimikausi oli päättynyt saman vuoden huhtikuussa, eikä kansalliskokous päässyt sopimukseen hänen seuraajastaan. Turkin asevoimat nosti Kenan Evrenin maan uudeksi presidentiksi ja maahan julistettiin sotatilalaki. Demirel, Ecevit ja Erbakan pantiin kotiarestiin, mutta heidät vapautettiin kuukauden jälkeen. Turkin armeijan mielestä maan suurimmat uhat olivat kotimainen vasemmisto ja kurdiseparatismi. Ulkoisista uhista suurimpana pidettiin Neuvostoliittoa. Vasemmiston vaikutusmahdollisuuksia pienennettiin, kun poliittiset lakot ja radikaalit vasemmistopuolueet kiellettiin. Vallankaappausta seuranneiden viikkojen aikana noin 30 000 ihmistä pidätettiin.
Useimpien länsimaiden hallitukset olivat mielissään Turkin vallankaappauksesta. Vallankaappaus ei kohdannut järjestäytynyttä vastarintaa, sillä myös useimmat turkkilaiset pitivät armeijan väliintuloa helpotuksena vallitsevien väkivaltaisuuksien lopettamiseksi. Vallankaappauksen jälkeen maahan laadittiin uusi perustuslaki vuonna 1982, joka antoi maan presidentille entistä suuremmat valtaoikeudet. Evren nimettiin maan presidentiksi seitsemän vuoden toimikaudeksi.
Poliittiset puolueet sallittiin jälleen vuonna 1983. Samana vuonna pidetyissä vaaleissa vaalivoiton sai Turgut Özalin johtama Isänmaan puolue ’’(Anavatan Partisi, ANAP)’’, Hänen johdollaan maan taloutta alettiin uudistaa vapaan markkinatalouden periaatteiden mukaisesti. Useat pankit ja teollisuusyritykset yksityistettiin. Maan taloudellinen suorituskyky parani merkittävästi sotilasvallankaappausta seuranneiden vuosien aikana.Turgut Özal pysyi Turkin pääministerinä vuoteen 1989 saakka, jolloin hänestä tuli presidentti.
Turkin tasavalta > Persianlahden kriisi ja kurdien vastarinta

Suurin Turkin sisäinen poliittinen vastarinta on tullut kurdien taholta. Kurdit eivät hyväksyneet sitä, että neljä maata, Turkki, Syyria, Irak ja Iran olivat jättäneet huomiotta Sèvresin rauhansopimusksen määräyksen itsenäisen Kurdistanin muodostamisesta. Kurdin kieli oli kielletty vuonna 1924, sillä perusteella että se uhkasi turkkilaisten yhtenäisyyttä. Vuonna 1984 Abdullah Öcalanin johtama Kurdistanin työväenpuolue (Partiya Karkerên Kurdistan, PKK) aloitti sissisodan Turkin hallitusta vastaan itsenäisen Kurdistanin perustamiseksi, ja Turkin ja PKK:n konflikti sai alkunsa.
Vuonna 1990 uusi poliittinen tilanne vaikutti Turkin ja kurdien suhteisiin, kun Irak hyökkäsi Kuwaitiin ja Persianlahden sota sai alkunsa. Turkin hallitus hyväksyi nopeasti YK:n Irakille langettamat pakotteet ja pysäytti öljyn tuonnin Irakista. Turkki antoi myös Irakin vastaisen liittouman käyttöön lentotukikohdat Incirlikissä ja  Diyarbakırissa, joista käsin tehtiin iskuja Irakiin. Tilanne pakotti Turkin myös liberalisoimaan suhteitaan kurdeihin, sillä kurdit olivat sodassa Saddam Husseinin politiikan pääasiallisia uhreja. Kurdin kieli sallittiin jälleen. Ero tehtiin kurdien kansan ja separatistisen radikaalia linjaa ajaneen PKK:n' välille.
Persianlahden sodan päätyttyä monet Irakin kurdit pakenivat Turkkiin, sillä he pelkäsivät Irakin hallituksen uusia hyökkäysiä. PKK käytti sekavaa tilannetta hyväkseen ja kiihdytti sissitoimintaa. Turkin armeija ei kyennyt kukistamaan PKK:ta pelkällä sotilaallisella voimalla, kun taas PKK ei ollut lähempänä tavoitettaan itsenäisestä kurdivaltiosta Kaakkois-Turkissa. Konflikti Turkin ja PKK:n välillä, vaati vuosina 1984-1994 noin 12 000 ihmishenkeä.
Presidentti Özal kuoli äkillisesti vuonna 1993. Edustajainkokous valitsi uudeksi presidentiksi pääministerinä toimineen Süleyman Demirelin. Pääministerinä tätä seurasi Tansu Çiller, josta tuli maan historian ensimmäinen naispääministeri. Tämän nimitys pääministariksi osoitti, missä määrin Atatürkin perintö ja erityisesti naisten poliittiset oikeudet juurtuivat Turkin politiikkaan.
Turkin tasavalta > Poliittinen murros

Persianlahden sodan päättymisen ja Neuvostoliiton hajoamisen jälkeistä aikaa on pidetty Turkissa kadotettuna vuosikymmenenä. Monet katsoivat, että Neuvostoliiton hajoaminen voimistaisi Turkin ulkopoliittista asemaa. Keski-Aasian entiset neuvostotasavallat olivat turkkilaissukuisten kansojen asuttamia, ja Tadžikistania lukuunottamatta niissä puhuttiin turkkilaissukuisia kieliä. Neuvostoliiton hajoaminen jätti alueelle valtatyhjiön ja Turkki pyrki kasvattamaan vaikutusvaltaansa Turkmenistanissa, Uzbekistanissa, Kazakstanissa ja Kirgisiassa. Tätä kehitystä toivottiin myös Euroopan Unionissa, johon Turkki oli poliittisesti lähentynyt jo siinä määrin, että Turkki solmi vuonna 1995 EU:n kanssa tulliliiton ja vuonna 1999 Turkki sai EU:n hakijamaan statuksen. Turkin tavoite valtansa kasvattamiseksi entisen Neuvostoliiton alueella tuli kuitenkin merkittäväksi vain Azerbaidžanin kohdalla. Keski-Aasian entiset neuvostotasavallat säilyttivät kommunistisen yksipuoluevallan perintönä autoritaarisen hallintokulttuurinsa. Tänä aikana myös uskonnolliset veljeskunnat, kuten Gülen-liike pyrki saamaan jalansijaa entisissä neuvostotasavalloissa. Fethüllah Gülenin perustaman liikkeen toiminta perustuu islamistiseen ideologiaan, joka on poliittisesti konservatiivista.
Islamistinen politiikka vetosi moniin, ja poliittista islamia edustanut Necmettin Erbakanin johtama Hyvinvoinnin puolue (Refah Partisi, RP), nosti suosiotaan 1990-luvun aikana. Puoluetta edustanut Recep Tayyip Erdoğan nousi Istanbulin pormestariksi vuonna 1994. RP  kasvatti suosiotaan siinä määrin, että Erbakan nousi pääministeriksi vuonna 1996, mutta kemalismin aatetta noudattanut Turkin armeija syrjäytti hänen johtamansa koalitiohallituksen jo seuraavana vuonna 1997. Vuonna 1998 Hyvinvointipuolueen toiminta kiellettiin ja islamistien elintilan käydessä ahtaammaksi Fethüllah Gülen lähti maanpakoon.
Erbakanin syrjäyttämisen jälkeen presidentti Demirel valtuutti Mesut Yılmazin kokoamaan uuden hallituksen. Tämä jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, samoin kuin sitä seurannut Bülent Ecevitin johtaman Demokraattisen vasemmistopuolueen (DSP) vähemmistöhallitus. DSP onnistui nostamaan suosiotaan ennen vuoden 1999 vaaleja, kun Turkin tiedustelupalvelu vangitsi PKK:n johtajan Abdullah Öcalanin Nairobissa, josta hänet vietiin vankeuteen Turkkiin. Tämä oli osasyynä DSP:n saavuttamaan vaalivoittoon. Samana vuonna 1999 İzmitin maanjäristys koetteli Turkkia. Luonnonkatastrofissa kuoli tuhansia, ja tuhansia rakennuksia tuhoutui, erityisesti tiheillä kaupunkialueilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turkin historia Wikimedia Commonsissa
Aasian valtioiden historia
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Afganistan |  Arabiemiraatit |  Armenia |  Azerbaidžan |  Bahrain |  Bangladesh |  Bhutan |  Brunei |
|  Etelä-Korea |  Filippiinit |  Georgia |  Indonesia |  Intia |  Irak |  Iran |  Israel |
|  Itä-Timor |  Japani |  Jemen |  Jordania |  Kambodža |  Kazakstan |  Kiina |  Kirgisia |
|  Kuwait |  Laos |  Libanon |  Malediivit |  Malesia |  Mongolia |  Myanmar |    Nepal |
|  Oman |  Pakistan |  Palestiina |  Pohjois-Korea |  Qatar |  Saudi-Arabia |  Singapore |  Sri Lanka |
|  Syyria |  Tadžikistan |  Taiwan |  Thaimaa |  Turkki |  Turkmenistan |  Uzbekistan |  Venäjä |
|  Vietnam |  Hongkong |  Macao |  |  |  |  |  |
| n k Euroopan historia maittain |
| --- | --- |
Valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Muut alueet:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Euroopan unioni  Färsaaret  Gibraltar  Kosovo  Pohjois-Kypros  Transnistria 
Malli Çatal Hüyükin neoliittisen kauden asutuksesta.
Lyykialaisia antiikin ajan hautoja Dalyanin lähellä.
Celsuksen kirjasto Efesoksessa, rakennettiin roomalaiskauden aikana.
Nemrutvuorella sijaitsevia patsaita, jotka pystytti Kommagenen hallitsija Antiokhos I.
Konstantinusta esittävä mosaikki Hagia Sofiassa.
Hagia Sofian rakennustyöt aloitettiin Justinianus I:n aikana.
Eugène Delacroixin öljymaalaus, Ristiretkeläisten tulo Konstantinopoliin, vuodelta 1840. Maalaus kuuluu Louvren taidekokoelmaan.
Bysantin valtakunta hajosi Neljännen ristiretken jälkeen. Latinalainen kuningaskunta, Epeiroksen despotaatti, Nikaian keisarikunta ja Trebizondin keisarikunta jakoivat Bysantin valtakunnan alueen. Balkanin niemimaalla sijainneet ruhtinaskunnat olivat Latinalaisen keisarin vallan alla.
Konstantinopolin piiritys vuonna 1453. Maalaus vuodelta 1499.
Anatolian itsenäiset ruhtinaskunnat 1300-luvulla, ennen osmanivalloituksia.
Mehmed II valloittaa Konstantinopolin. Fausto Zonaron maalaus.
Sulttaani Ahmedin moskeija Istanbulissa on osmanivaltakunnan arkkitehtuurin mestariteoksia.
Osmanien valtakunta suurimmillaan noin vuonna 1680.
Mustafa Kemal Atatürk, Turkin tasavallan perustaja ja ensimmäinen presidentti.
Recep Tayyip Erdoğan, Turkin presidentti vuodesta 2014 ja pääministeri vuosina 2003-2014.
Peugeot 5008

Peugeot 5008 on Peugeot’n vuodesta 2009 lähtien valmistama henkilöautomalli. Sen ensimmäistä sukupolvea markkinoitiin tila-autona, vuonna 2016 esiteltyä toista sukupolvea taas crossoverina.
Peugeot 5008 I (2009–2016)

| Peugeot 5008 I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia  Ranska
Valmistaja:  Peugeot
Konserni:  PSA Peugeot Citroën
Valmistusvuodet:  2009–2016
Korimalli:  5-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Seuraaja:  Peugeot 5008 II
Teknisesti samankaltaisia:   PF2-pohjalevyn mallit * Citroën Berlingo II Citroën C4  Citroën C4 Picasso I  DS 4  DS 4S  DS 5  DS 5LS  DS 6  Peugeot 307  Peugeot 308 I  Peugeot 3008 I  Peugeot 408 I  Peugeot Partner II  Peugeot RCZ  
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  PSA PF2
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen robotti 6-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Peugeot 5008 tuli markkinoille vuonna 2009. Suurin osa alustarakenteista oli yhteisiä Citroën C4 Grand Picasson kanssa.
Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä 5008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Syksyllä 2013 mallin ulkoasua hiottiin vastaamaan uusien Peugeot-mallien ilmettä. Uusittu 5008 esiteltiin yleisölle Frankfurtin autonäyttelyssä.
Peugeot 5008 II (2016–)

| Peugeot 5008 II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina  Malesia  Ranska
Valmistaja:  Peugeot
Konserni:  Groupe PSA
Valmistusvuodet:  2016–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Peugeot 5008 I
Teknisesti samankaltaisia:   EMP2-pohjalevyn mallit * Citroën Berlingo III Citroën C4 Picasso II  Citroën C5 Aircross  Citroën C5 X  Citroën C6 (2016)  Citroën Jumpy III  Dongfeng Fengshen A9  DS 7 Crossback  DS 9  Fiat Doblò III  Fiat Scudo III  Opel Astra L  Opel Combo D  Opel Grandland  Opel Vivaro C  Peugeot 308 II  Peugeot 308 III  Peugeot 3008 II  Peugeot 408 II  Peugeot 508 II  Peugeot Expert III  Peugeot Partner III  Toyota Proace II  Toyota Proace City  
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  PSA EMP2
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,2–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 8-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven Peugeot 5008 esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syyskuussa 2016. Se on edeltäjäänsä 11 senttimetriä pidempi, ja valmistaja markkinoi sitä crossover-katumaasturina.
Syyskuussa 2020 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut malli, jonka suurimmat muutokset kohdistuivat uudistuneeseen keulailmeeseen. Lisäksi auto on jatkossa aina seitsemänpaikkainen. Kolmannen rivin istuimet on kuitenkin mahdollista taittaa alas tavaratilan laajentamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peugeot 5008 Wikimedia Commonsissa
Peugeot’n automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:  108  208  301  308  408  508  2008  3008  5008  Rifter  Traveller 
Nykyiset hyötyajoneuvot:  Partner  Expert  Boxer  Pick Up  Landtrek 
Entiset mallit:  104  106  107  1007  201  202  203  204  205  206  207  301  302  304  305  306  307  309  401  402  403  404  405  406  407  504  505  601  604  605  607  806  807  4007  4008  Bipper  RCZ  Hoggar  iOn  D3  D4  J5  J7  J9 
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Toisen sukupolven facelift-malli.
Aivot

| Aivot |
| --- | --- |
Osa:  Hermosto
Tunnisteet
Latinaksi:  cerebrum
Kreikaksi:  encephalon
MeSH: D001921
NeuroNames: 21
TA98: A14.1.03.001
TA2: 5415
Aivot ovat eläimen päässä sijaitseva elin, joka hallitsee ruumiintoimintoja. Aivot koostuvat hermokudoksesta, jonka erikoistuneita soluja ovat neuronit ja gliasolut. Aivot kuuluvat eläimen keskushermostoon, joka ottaa vastaan ja välittää hermoimpulsseja. Aivot toimivat yhdessä ääreishermoston kanssa, joka välittää impulsseja hermojen avulla aivoihin sekä selkäytimeen ja niistä pois.
Yksinkertaisilla eläimillä aivot ottavat vastaan aistien välityksellä saatuja signaaleja ja välittävät informaatiota lihaksiin. Edistyneemmillä eläimillä aivot pystyvät paljon monimutkaisempiin toimintoihin. Ihmisen aivot ovat poikkeuksellisen kehittyneet. Ne erottaa muiden nisäkkäiden aivoista etenkin kehittynyt aivokuori ja otsalohko, joka huolehtii monimutkaisesta ajattelusta, tietoisista päätöksistä ja itsereflektiosta.
Eri lajeilla

Yksinkertaisimmilla eläimillä kuten sukkulamadoilla on hyvin yksinkertaiset aivot, joissa on vain 300 neuronia. Niiden aivot vain ottavat vastaan päässä sijaitsevien aistinsolujen välittämiä ärsykkeitä ja lähettävät impulsseja lihaksiin. Monimutkaisemmilla eliöillä kuten kastemadoilla ja hyönteisillä aivoina toimii kaksi hermosolmua. Keskushermostonsa rakenteen ansiosta hyönteiset pystyvät toimimaan lähes normaalisti ilman aivojaankin.
Selkärankaisten aivot koostuvat monesta osasta, ja niistä lähtee selkäydin kehoon.
Kaloilla on suuret pikkuaivot, jotka koordinoivat liikettä ja arvioivat painetta. Sammakkoeläinten aivot muistuttavat kalan aivoja, mutta niiden isoaivot on katettu hermokudoksella, jonka ensisijainen tehtävä on havaita hajua. Sammakkoeläinten etuaivot ovat paljon suuremmat kuin pikkuaivot. Matelijoiden etuaivojen tyviosat ovat kehittyneet ja isoaivot ovat paljon suuremmat kuin näkölohko. Hajukäämi on hyvin kehittynyt. Lintujen aivot muistuttavat matelijoiden aivoja, mutta pikkuaivot ovat hyvin kehittyneet säätelemään tasapainoa ja paikkaa lentäessä. Nisäkkäiden etuaivot ovat suhteellisen suuret pikkuaivoihin verrattuna. Isoaivoja ympäröi kurttuinen aivokuori. Tiedonkäsittelystä vastaavaa harmaata aivoainetta on vain nisäkkäillä, ihmisellä kaikkein eniten.
Aivojen prototyyppi kehittyi eläimiin hyvin varhain, vaikka fossiileista ei aivojen varhaiselle rakenteelle ole vielä löydettykään kantaisää. Eri lajien aivojen ydinrakenteet ovat säilyneet samanlaisina satojen miljoonien vuosien ajan jopa ihmisen ja kärpästen välillä, vaikka valmiissa aivoissa lajien välillä onkin jo hyvin paljon eroja.
Eläinlajien välillä aivojen koko on yleensä suhteessa eläimen muuhun kokoon, niin että isoilla eläimillä on isot aivot ja pienillä eläimillä pienet. Isot eläimet tarvitsevat pieniä eläimiä enemmän aivosoluja suurten ruumiidensa perustoimintojen hoitamiseen. Pienten nisäkkäiden aivot ovat kuitenkin suhteellisesti isommat kuin suurten. Pikkunisäkkäiden kuten hiirten aivot ovat kooltaan noin 10 prosenttia ruumiin painosta, ihmisen aivot ovat kaksi prosenttia ja sinivalaan aivot 0,1 prosenttia. Eläinlajien aivojen suhteellista kokoa voidaan mitata enkefalisaatio-osamääräällä (EQ), joka ottaa huomioon ruumiin koon vaikutuksen aivojen kokoon. Tällä laskukaavalla ihmisen aivot ovat koko eläinkunnan suurimmat.
Aivot ja älykkyys

Aivojen absoluuttisella koolla on jonkin verran merkitystä älykkyyteen: esimerkiksi isoaivoiset apinalajit menestyvät pieniaivoisia apinalajeja paremmin älyä vaativissa tehtävissä, ja korrelaatio on havaittu myös lintujen välillä. Toisaalta esimerkiksi pieniaivoiset varislinnut ovat suhteellisen älykkäitä, eikä isoaivoisia valaita pidetä ihmistä älykkäämpinä.
Pienistä aivoistaan huolimatta varikset ja korpit ovat suunnilleen yhtä nokkelia kuin simpanssi.
Tietoisuus

Tietoisuuden oletetaan syntyvän aivoissa. Ihmisellä on tietoisuus, mutta joidenkin tutkijoiden mukaan myös muiden eläinlajien aivot olisivat riittävät tietoisuuden syntymiselle, sillä siihen tarvitaan vain muutama tuhat hermosolua.
Ihmisaivot > Ihmisaivojen rakenne

Ihmisen aivojen yksiköitä ovat:
Aivokammiot ovat tuottamansa aivo-selkäydinnesteen eli likvorin täyttämiä onteloita aivojen sisällä.
Aivosilta ja ydinjatke sijaitsevat aivojen ja selkäytimen välissä yhdistäen ne toisiinsa.
Isoaivot peittävät lähes kokonaan muut osat. Sen pinta-alaa, jopa 0,2 neliömetriä, kasvattaa voimakas poimuttuneisuus. Pinnassa eli isoaivokuoressa, korteksissa, on harmaata ainetta, jonka on muodostanut neuronien soomaosat. Isoaivokuoressa on edustettuna erilaisia toimintoja. Mitä suurempi ala, sen hienosäätöisempi toiminto. Isoaivot ovat jakautuneet kahteen aivopuoliskoon, joita yhdistää aivokurkiainen oikeaan ja vasempaan aivolohkoon.
Keskiaivot ovat väliaivojen alapuolinen osa aivoja. Keskiaivoissa kulkee runsaasti hermoratoja ja sen tumakkeet ovat vastuussa mm. vireystilan, unentuoton ja univaiheiden säätelystä sekä on osa vireystilaa säätelevästä aivoverkostosta
Pikkuaivot sijaitsevat takaraivossa, isoaivojen alla. Se on rakenteeltaan isoaivojen kaltainen, harmaan aineen alla valkeaa ainetta, jossa harmaita tumakkeita, vielä voimakkaammin poimuuntunut ja keskeltä miltei halki. Pikkuaivot ovat vastuussa nopeista, korjaamattomista liikkeistä, valmiiden liikemallien tuottamisesta ja lihasten synkronisaatiosta ja koordinoinnista liikkeiden aikana.
Väliaivot ovat isoaivojen sisällä, jonka tärkeimpiä yksiköitä ovat suuret tumakkeet talamus ja hypotalamus. Talamus toimii kaikkien muiden aistiratojen paitsi hajuradan väliasemana. Tiedon muokkaus alkaa jo talamuksessa. Hypotalamus säätelee hypofyysiä, aivolisäkettä, jonka erittämät hormonit vaikuttavat kaikkialle ruumiiseen.
Ihmisaivot > Aivojen toiminta

Ihmisaivoissa on noin 1500 biljoonaa neuronien välistä kytkentää, joissa sähköiset hermoimpulssit kulkevat. Hermoimpulssit muokkautuvat ja niitä säännöstellään monimutkaisesti solun sisällä ja neuronien välisten kytkentöjen, synapsien rajapinnassa. Esimerkiksi oppiminen tapahtuu aivojen hermoverkkojen muutosten kautta.
Aivot ravintona

Aivoja on perinteisesti käytetty ravintona, suomalaisista ruuista mainittakoon esimerkiksi sianpääsyltty tai alatoopi. Mm. Yhdysvaltain eteläisissä osavaltioissa tunnetaan ruokalajina porsaan aivot paistinkastikkeessa. Toisinaan niitä saatetaan nauttia munakokkelin kera.
Ruokalajeja, joissa käytetään eläinten aivoja, tunnetaan myös Ranskassa, Meksikossa, Kamerunissa ja Indonesiassa.lähde? Britanniassa on kielletty yli vuoden vanhan naudan tai lampaan aivojen myynti ruoaksi.
1700-luvulla Keski-Euroopassa tarjoiltiin kunniavieraille suurten kotieläinten aivoja. Aivot tarjoiltiin halki sahatusta kallosta.
Aivojen syömiseen liittyy joitakin terveysriskejä. Se voi kostautua prionisairauksina, joista tavallisin ihmisillä on Creutzfeldt–Jakobin tauti. Papua-Uudessa-Guineassa on tavattu kuru-nimistä sairautta fore-kansan edustajilla, jotka söivät vainajiensa aivoja. Aivot sisältävät runsaasti energiaa, sekä kolesterolia.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Aivot Wikisitaateissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aivot Wikimedia Commonsissa
Yle Oppiminen: Ihmeelliset aivot
| n k Hermosto |
| --- | --- |
Keskushermosto:  Aivo- ja selkäydinkalvot  Selkäydin  Aivot Ydinjatke  Aivosilta  Pikkuaivot  Keskiaivot  Väliaivot  Verkkokalvo  Näköhermo  Isoaivot  Limbinen järjestelmä 
Ääreishermosto:  Somaattinen hermosto Tuntohermo  Liikehermo  Aivohermo  Selkäydinhermo  Autonominen hermosto Sympaattinen hermosto  Parasympaattinen hermosto  Enteerinen hermosto 
Kulkusirkan aivot, jotka koostuvat hermosolmuista.
Hain ja ihmisen aivojen vertailua. Samat aivojen osat on merkitty samalla värillä.
Ihmisen aivot kuvattuna sivusuunnasta (otsa vasempaan päin).

Alin biologinen solurakenne ihmisaivoissa on sen noin 100 miljardia hermosolua eli neuronia. 

Isoaivot jaotellaan neljään lohkoon: otsa- eli frontaalilohkoon (sinisellä), päälaen- eli parietaalilohkoon (keltaisella), ohimo- eli temporaalilohkoon (vihreällä) sekä takaraivo- eli oksipitaalilohkoon (punaisella).
Windows-näppäin

Windows-näppäin (kutsutaan myös Win-näppäimeksi) on näppäimistön näppäin, jossa on Windows-käyttöjärjestelmän logo. Näppäin lisättiin näppäimistöihin 1994, kun Microsoft julkaisi Windows 95 -käyttöjärjestelmän.
Windows-näppäin avaa Käynnistä-valikon, ja sitä käytetään monissa pikanäppäinyhdistelmissä. Yleisiä yhdistelmiä ovat:
Windows + E (avaa resurssienhallinta)
Windows + D (näytä työpöytä)
Windows + L (lukitse tietokone)
Näppäin sijaitsee tyypillisesti Alt-näppäinten vieressä välilyöntinäppäimen molemmin puolin.
Serial ATA

Kulmaliittimellinen SATA-datakaapeli.
SATA-virtakaapeli 
Huom! Oranssikuorinen 3,3 voltin johdin puuttuu.
Suoraliittimellinen SATA-datakaapeli ja SATA-liitännät emolevyssä.
Serial ATA (Serial AT Attachment, myös SATA, S-ATA tai Sarja-ATA) on sarjamuotoinen liitäntä sisäisen tai ulkoisen massamuistilaitteen, joka on yleensä kiintolevy tai optinen asema, kytkemiseksi tietokoneeseen. Serial ATA on jo käytännössä korvannut aiemmin käytetyn IDE-väylän kiintolevyjen liitäntänä.
Standardin kehittämisestä vastaa Serial ATA International Organization.
Ominaisuudet

SATA perustuu sarjamuotoiseen tiedonsiirtoon, mikä tekee kaapeleista huomattavasti kapeampia ja edullisempia valmistaa kuin Parallel ATA -kaapeleita (IDE). SATA 3.0 -standardi tarjoaa 6 000 Mb/s:n (megabittiä sekunnissa) maksimisiirtonopeuden. SATA sisältää myös tuen Hot Swap ja Native Command Queuing (NCQ) -tekniikoille. SATA-laitteiden virtakaapeli on jouduttu uusimaan Hot Swap-tuen myötä. Yhteen SATA-liitäntään voi liittää ainoastaan yhden laitteen PATA:n kahden sijaan. Useimmissa SATA-laitteissa ei ole ollenkaan jumppereita, vaan kaikki asetukset tehdään BIOS:in avulla. Tämä helpottaa laitteiden liittämistä ja vähentää mahdollisia yhteensopivuusongelmia.