Intian avaruustutkimusjärjestö
Lännen asettamat teknologian tuonti- ja vientikiellot

Heinäkuussa 2009 Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton lievensi Yhdysvaltain Intialle asettamia kaupan rajoituksia - mm. sallittiin algerialaiset piensatelliitin laukaisu intialaisella kantoraketilla - (neuvotteluissa solmittiin "technology safeguards agreement" ja jatkossa solmittaneen "commercial space launch agreement")  osana Yhdysvaltain pyrkimystä saada jalansijaa Intian kansallisten toimijoiden ja Venäjän hallitsemiin Intian aseostoihin ja ydinvoimaloiden rakentamiseen. Tässä yhteydessä Intian avaruusteollisuus saa jatkossa käyttää avaruusaluksissaan yhdysvaltalaisia komponentteja, ja yhdysvaltalaisia satelliitteja saatetaan laukaista intialaisilla kantoraketeilla. Jälkimmäisessä tapauksessa Arianespacen ja Yhdysvaltain kantorakettitoimijoiden toimiessa omien tukijärjestelmiensä puitteissa Yhdysvaltain pyrkimyksenä on lisätä Kiinan, Venäjän ja Intian välistä kilpailua kaupallisilla laukaisupalvelumarkkinoilla.
Lokakuussa 2009 FBI pidätti Yhdysvalloissa maansa kansalaisen, tutkijan, joka oli vieraillut ISROssatutustumassa Chandrayaan-1-kuuluotaimeen. Pidätettyä epäillään Yhdysvalloissa vakoilusta Israelin hyväksi. IRSOn mukaan kyseinen henkilö ei ole päässyt käsiksi intialaiseen teknologiaan.
Kesällä 2010 Intian pääministeri pyysi Yhdysvaltoja poistamaan ISROn ja DRDOn mustalta listalta, jonne ne joutuivat vuonna 1998 Intian ydinkokeen vuoksi. Tässä yhteydessä länsimaat pyrkivät saamaan Intian yritysten ulkomaalaisomistuslakeihin muutoksia, joilla Intian kansallisen aseteollisuuden omistajuus saattaisi valua länsimaisten aseteollisuuskartellien käsiin.
Heinäkuun puolivälin 2010 PSLV-kantoraketin laukaisu oli Yhdysvaltain vientikieltojen ainakin hetkellisen lieventymisen merkki: Vuonna 2009 solmitun Technology Safeguards Agreement (TSA)-sopimuksen pohjalta Intia sai omalla kantoraketillaan laukaista esimerkiksi algerialaisen satelliitin, joka oli valmistettu Ranskassa ja jossa on muutamia yhdysvaltalaisia elektroniikkakomponentteja.
Marraskuussa 2010 Yhdysvaltain presidentti Obama vieraili Intiassa etsimässä poliittista tukea ja markkinoita yhdysvaltalaisille tuotteille. Tässä yhteydessä ISRO sai pois Yhdysvaltain kauppaministeriön kaupan rajoituslistalta (Entity List) seuraavat: Liquid Propulsion Systems Center ja Solid Propellant Space Booster Plant, jotka rakentavat raketteja, Sriharikotan avaruuskeskus ja Vikram Sarabhain avaruuskeskus. Tästedes teknologioita ei pidetä aseteknologioina, kunnes Yhdysvallat muuttaa päätöksensä mikä on ollut toistuvasti tapana muun muassa Kiinan suhteen. Englannin tiedeministeri David Willetts vieraili marraskuussa 2010 ISROssa pyrkien saamaan Intian yhteistyöhön englantilaisen TechDemoSat-satelliitiprojektin kanssa. Intiaa haetaan länsimaissa 2010-luvulla länsimaiden partneriksi ja samalla niiden ase-, ilmailu- ja ydinvoimateollisuuden markkinaksi, jona se nähdään lännessä Kiinaa parempana tai peräti Kiinan vastapuolena muun muassa Aasian avaruuskilvoittelussa. Joulukuussa 2010 Ranskan presidentti Sarkozy luennoi ISROssa ranskalaisten ydinvoimaloiden vienninedistämismatkalla.
Tammikuussa 2011 Yhdysvallat poisti ainakin osa Intian avaruusalaa koskevista vientikielloista ainakin joksikin aikaan.  Intian suuren kantoraketin intialaiselle kryogeenimoottorille annettava teknologia-apu olis merkittävä askel Yhdysvalloilta, mutta epätodennäköinen. Pian tämän jälkeen Obaman hallinnon korkea jäsen ilmaisi Yhdysvaltain toiveen päästä läheiseksi partneriksi Intian avaruusohjelmaan (Exploration-teemaan eli miehitettyihin, Kuu- ja planeettalentoihin).  Tämä kuvastaa lännen ja muun maailman suhteiden vaihtumista. Intian vastine oli, että ISROn ja erään ohjuslaboratorion poisto Yhdysvaltain vientikieltolistalta oli "hyvä" asia, mutta riittämätön.  Intialaiset tuntevat hyvin lännen myönnytysten lyhytaikaisuuden, yleensä ovat olleet vain siirtoja valtapelissä.