stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kullaa
Kulttuuri > Murre

Kullaan alueella puhutun kielen perustana on Porin murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Kullaan murre kuuluu Porin ryhmän alasatakuntalaiseen eteläpuoliskoon. Kullaan murteelle tyypillistä on yleisgeminaation ja k:n heikon asteen edustus.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kullaalla toimii kolme kahvila-ravintolaa: Cafe Unsca Levanpellossa, Savipakari Leineperissä ja Koskin Joutsi Koskissa. Aiemmin tarjontaa täydensi myös perinteikäs, vuonna 1991 toimintansa aloittanut riistaravintola-pizzeria Gasthaus Matinliisa, joka lopetti toimintansa vuonna 2021.
Kullaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlihakastike, sallatti, uunijuusto sekä varijuuri, joka on maltaista, ruisjauhosta ja leivänkannikoista valmistettu juoma.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kullaa Wikimedia Commonsissa
www.kullaatutuksi.fi
Facebook/Kullaalla tapahtuu
Instagram/kullaatutuksi
Leineperin kylän kotisivu
Koskin koulun kotisivu
Suomenmaa 4 (toim. Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela), WSOY 1971, Porvoo (ss. 137–141)
Kullaan kirkko on rakennettu vuosina 1766–1767.
Jack Osbourne

Jack Osbourne (2011)
Jack Joseph Osbourne (s. 8. marraskuuta 1985 Lontoo, Englanti) on Ozzy ja Sharon Osbournen kolmas ja nuorin lapsi. Isänsä ja siskonsa tavoin hänkin on joutunut vieroitushoitoon mm. erilaisten kipulääkkeiden riippuvuuden takia. Hän kuitenkin lopetti juomisen ja huumeiden käytön vuonna 2003. Jack tuli tunnetuksi perheestään kertoneen The Osbournes -televisiosarjan ansiosta. Hänellä on kaksi siskoa, Aimee Osbourne ja Kelly Osbourne sekä kaksi puolisisarusta, isänsä edellisestä liitosta. Hän avioitui Lisa Stellyn kanssa vuonna 2012 ja heillä on kolme tytärtä (s. 2012, 2015 ja 2018). Stelley haki toukokuussa 2018 avioeroa miehestään. Osbourne kihlautui vuodenvaihteessa 2021–2022 Aree Gearhartin kanssa, jonka kanssa oli seurustellut kaksi vuotta. Vuonna 2022 pariskunnalle syntyi tytär.
Kesäkuussa 2012 Jack Osbourne kertoi julkisuudessa, että hänen on diagnosoitu sairastavan MS-tautia. Saman vuoden aikana 60 prosenttia Osbournen oikean silmän näkökyvystä oli kadonnut.
Häyrynen

Häyrynen on suomalainen sukunimi:
Filip Häyrynen, espoolainen kuoronjohtaja, rehtori ja opettaja
Heikki Häyrynen (1874–1943), nimismies, sotakamreeri, vanhojen esineiden keräilijä ja luonnonsuojelun harrastaja
Heikki Häyrynen (1875–1915), satulaseppä, kansanedustaja (sdp)
Maunu Häyrynen (s. 1961), taidehistorioitsija, maisemantutkimuksen professori
Yrjö-Paavo Häyrynen (1933–2014), psykologi, professori
Yrjö Hormia (ent. Häyrynen, 1900–1963), pappi ja kirjailija.
Muita

Häyrynen, järvi Ristijärvellä.
Idännukki

| Idännukki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Suku::  Nukit Androsace
Laji::  filiformis
Kaksiosainen nimi
 Androsace filiformis  Retz. 
Katso myös
   Idännukki Wikispeciesissä   Idännukki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Idännukki (Androsace filiformis) on nukkien (Androsace) sukuun kuuluva yksivuotinen esikkokasvi, jota esiintyy Itä-Euroopassa ja Aasiassa. Sen lehdet kasvavat tiiviinä maanmyötäisenä ruusukkena. Ne ovat selvästi ruodillisia, lehtilapojen muoto vaihtelee puikeasta soikeaan. Hennot vanat kasvavat kolmesta enintään 20:een senttimetriä korkeaksi. Ne ovat pystyjä tai kaarevia, kaljuja tai yläosasta harvaan karvaisia. Kukinto on hyvin harsu sarja, jonka tyvellä on hyvin pieniä tukilehtiä. Kukkaperät ovat pitkiä ja harvaan nystykarvaisia. Vähän verhiötä pidempi teriö on leveydeltään kahdesta kolmeen millimetriä. Kota on pallomainen, hyvin runsassiemeninen ja vähän verhiötä pidempi.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Idännukki (Androsace filiformis)
Pohjolan kasvien pauloissa: Androsace filiformis – idännukki
Häränsilmät

| Häränsilmät |
| --- | --- |
 Liuskalehtihäränsilmä (Hypochaeris radicata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Häränsilmät Hypochaeris  L.
Katso myös
   Häränsilmät Wikispeciesissä   Häränsilmät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Häränsilmät (Hypochaeris) on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 60 lajia. Suvun kasvit muistuttavat maitiaisia (Leontodon).
Lajeja

Hypochaeris achyrophorus – pikkuhäränsilmä
Hypochaeris glabra – kaljuhäränsilmä
Hypochaeris maculata – harjuhäränsilmä eli häränsilmä eli täplikäs häränsilmä
Hypochaeris oligocephala – teneriffanhäränsilmä
Hypochaeris radicata – liuskahäränsilmä eli liuskalehtihäränsilmä
Hypochaeris uniflora – vuorihäränsilmä
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Häränsilmät (Hypochaeris)
Suomen Lajitietokeskus: Häränsilmät – Hypochaeris
Funet: Häränsilmät (Hypochaeris) (Arkistoitu – Internet Archive)
United States Department of Agriculture (USDA): Hypochaeris (englanniksi)
Flora of China: Hypochaeris (englanniksi)
Ilveskoski

Ilveskoski on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Ilveskoski (1944–2008), arkkitehti, Jaakko Ilveskosken poika
Jaakko Ilveskoski (1912–1984), Tampereen kaupunginarkkitehti 1953–1972
Pekka Ilveskoski (1931–1987), arkkitehti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Häviötön pakkaus

Häviötön pakkausmenetelmä on tiedon pakkausmenetelmä, jossa tiedoston kokoa pienennetään ilman tiedon hävittämistä. Häviöttömästi pakatun tiedoston purkaminen palauttaa identtisen tiedoston, joka oli ennen pakkaamista.
Merkittävä käyttökohde häviöttömälle pakkaukselle ovat tekstitiedostot, joissa on erittäin tärkeää palauttaa identtinen tiedosto pakatusta koska pienet erot voivat muuttaa merkitystä huomattavasti. Lisäksi tiedon myöhempää käsittelyä varten on tärkeää säilyttää mahdollisimman paljon alkuperäistä tietoa jotta ei tule virhetulkintoja kuten röntgenkuvissa.
Esimerkkejä häviöttömistä pakkausmenetelmistä ovat Huffman-, Shannon-Fano- ja Lempel-Ziv-koodaukset muunnelmineen.
Esimerkkejä häviöttömien pakkausmenetelmien käyttökohteista ovat muun muassa ZIP, PNG ja FLAC.
Vastakohtana häviöllinen pakkausmenetelmä poistaa osan informaatiosta.
Menetelmät

Häviöttömän pakkauksen menelmät voidaan luokitella tilastollisiin (Huffman, Shannon-Fano) sekä sanastollisiin (Lempel-Ziv) menetelmiin.
Jaakko Myllylä (valtiopäivämies)

Jaakko Myllylä (9. kesäkuuta 1825 Kalajoki – 12. syyskuuta 1903 Kalajoki) oli suomalainen liikemies, maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Jaakko Myllylä vanhemmat olivat talollinen Juho Heikki Jaakonpoika Myllylä ja Pieta Liisa Niilontytär Silvasti ja puoliso Kaisa Kustaava Nauha (k. 1917). Myllylä oli maanviljelijä ja liikemies. Hän omisti makasiinin, jonne hän hankki ja josta hän myi viljaa ja voita. Hän oli myös osakkaana Kalaja-laivassa, joka upposi Atlantilla 1885, mutta toimi sitä ennen kymmenisen vuotta rahtilaivana. Jaakko Myllylän liikanimi olikin ”Myllylän porvari”. Hän oli talonpoikaissäädyssä Salon eli Saloisten tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878.
Helsinki Cup

Vuoden 2014 turnauksen osallistujia Pirkkolan liikuntapuistossa.
Vuoden 2019 turnauksen osallistujia ja katsojia Käpylän liikuntapuistossa.
Helsinki Cup on Helsingissä vuosittain järjestettävä junioripelaajien jalkapalloturnaus, jota on järjestetty vuodesta 1976 lähtien. Se on Euroopan kolmanneksi suurin juniorijalkapalloturnaus. Helsinki Cup järjestetään joka kesä viikolla 28.
Turnauksen järjestää Helsinki Cup Oy, jonka omistajaseuroja ovat HJK ja FC Honka. Vuoteen 2011 saakka omistajana oli Hongan lisäksi Käpylän Pallo.
Ensimmäinen Helsinki Cup oli nykyiseen mittakaavaan verrattuna melko vaatimaton turnaus. Siihen osallistui 211 joukkuetta viidestä eri maasta. Vuoden 2023 turnaukseen osallistui 1796 joukkuetta 21 eri maasta. Osanottajamaiden määrän ennätys on vuodelta 2005, jolloin turnauksessa oli joukkueita 27 eri maasta.
Historiaa

1992 – Helsinki Cup oli yksi Suomen 75-vuotisen itsenäisyyden virallisista urheilun juhlatapahtumista. Tuolloin sitä olivat seuraamassa muun muassa FIFA:n puheenjohtaja João Havelange ja UEFA:n puheenjohtaja Lennart Johansson.
1993 – KOK nimesi turnauksen Euroopan Sport for All -tapahtumaksi.
1996 – Helsinki Cupin avajaiset järjestetään yhdessä Unicefin kanssa, ja pääsylipputulot lahjoitetaan suoraan sille.
1997 – Kulttuuriministeri Claes Andersson nimesi Helsinki Cupin viralliseksi  suomalaiseksi liikunnan suvaitsevaisuustapahtumaksi Euroopan rasismin vastaisen kampanjan kunniaksi.
2000 – Helsinki Cup oli yksi Helsingin kulttuuripääkaupunkitapahtumista.
2009 – Helsinki Cup järjesti ensimmäiset kutsuturnaukset U17- ja U11-ikäluokille, voittajina Brøndby IF ja IF Brommapojkarna Black.
2020 – Helsinki Cupiin ei osallistunut ulkomaisia joukkueita ja suomalaisten, muualta kuin Uudeltamaalta tulevien joukkueiden, määrää rajoitettiin koronaviruspandemian vuoksi.
2023 – Turnauksessa puhkesi joukkotappelu Töölön jalkapallostadionilla joka loppui vasta poliisien saapuessa paikalle.
Kenttäalueet

Eniten Helsinki Cup -otteluita pelataan Käpylän liikuntapuistossa ja Töölössä. Turnauksen kisatoimisto sijaitsee Töölön jalkapallostadionilla. Käpylässä sijaitsee Love The Ball Center -niminen tapahtuma-alue, jossa järjestetään pitkin turnausviikkoa ohjelmaa.
Viime vuosina turnaus on levittäytynyt myös Espooseen, jossa pelataan Tapiolan urheilupuistossa, sekä Vantaalle, jossa pelataan Tikkurilan urheilupuistossa.
Kenttäalueet > Helsinki

Käpylä (viisi kenttää)
Töölö (kuusi kenttää ml. Töölön pallokenttä, Töölön jalkapallostadion ja Olympiastadion)
Jätkäsaari (kaksi kenttää)
Kallio (Brahenkenttä)
Kontula (kolme kenttää)
Kurkimäki (yksi kenttä)
Laajasalo (kaksi kenttää)
Lassila (yksi kenttä)
Latokartano (yksi kenttä)
Lauttasaari (yksi kenttä)
Myllypuro (kolme kenttää)
Oulunkylä (yksi kenttä)
Pirkkola (kaksi kenttää)
Puistola (kaksi kenttää)
Pukinmäki (yksi kenttä)
Puotila (yksi kenttä)
Tali (kuusi kenttää)
Tapanila (kaksi kenttää)
Tapulikaupunki (neljä kenttää)
Vuosaari (kolme kenttää)
Kenttäalueet > Espoo

Tapiola (neljä kenttää)
Kenttäalueet > Vantaa

Tikkurila (kolme kenttää)
B17- ja G18-sarjojen mestarit 2008-

Helsinki Cupin vanhimmat ikäluokat ovat B17-ikäluokka, jossa pelaavat 16-17-vuotiaiden poikien joukkueet, sekä vuodesta 2019 pelattu G18-ikäluokka, jossa pelaavat 17-18-vuotiaiden tyttöjen joukkueet.
| Vuosi | Voittaja | Toinen sija |
| --- | --- | --- |
| 2023 |  Northeast Rush |  Stjarnan |
| 2022 |  LSA Catalonia |  Valtti |
| 2021 |  PPJ |  FC Honka |
| 2020 |  Ruila Akatemia |  Valtti/Wild United |
| 2019 |  LePa/Alpha |  Ordin FC |
| 2018 |  Tampere Football Academy |  PPJ |
| 2017 |  FC Honka |  KäPa/Rangers |
| 2016 |  KäPa/Rangers |  PK-35/Tikkurila |
| 2015 |  VJS |  KäPa |
| 2014 |  Clube Pequeninos do Jockey |  HJK |
| 2013 |  FC Honka |  PK-35 |
| 2012 |  FC Honka |  C.B/Oeste Solidaria |
| 2011 |  FC Honka |  Corsa FC |
| 2010 |  UDJ Quinidé |  HJK |
| 2009 |  FC Honka |  Corsa FC |
| 2008 |  Dallas Texans |  YJK |
| Vuosi | Voittaja | Toinen sija |
| --- | --- | --- |
| 2023 |  Northeast Rush |  PPJ |
| 2022 |  HJK |  HPS |
| 2021 |  HJK |  HJK/2 |
| 2020 |  HJK |  PuiU |
| 2019 |  NJS |  PuiU/MPS YJ |
Lähde
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
YLE Elävä arkisto: Helsinki Cup kautta aikain
2009 Tulokset.[vanhentunut linkki]
2010 Tulokset.[vanhentunut linkki]
2011 Tulokset.[vanhentunut linkki]
2012 Tulokset. (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuoden 2014 turnauksen osallistujia Pirkkolan liikuntapuistossa.
Idänmehiläishaukka

| Idänmehiläishaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Perninae
Suku::  Mehiläishaukat Pernis
Laji::  ptilorhynchus
Kaksiosainen nimi
 Pernis ptilorhynchus  (Temminck, 1821) 
Synonyymit
 Pernis ptilorhyncus 
Alalajit
 Pernis ptilorhynchus orientalis Taczanowski, 1891  Pernis ptilorhynchus palawanensis Stresemann, 1940  Pernis ptilorhynchus philippensis Mayr, 1939  Pernis ptilorhynchus ptilorhynchus (Temminck, 1821)  Pernis ptilorhynchus ruficollis Lesson, 1830  Pernis ptilorhynchus torquatus Lesson, 1830 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idänmehiläishaukka (Pernis ptilorhynchus) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sen levinneisyysaluetta ovat Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Kiina, Intia, Indonesia, Iran, Japani, Kazakhstan, Korea, Korea, Kuwait, Laos, Malaysia, Malediivit, Myanmar, Nepal, Pakistan, Filippiinit, Venäjä, Singapore, Sri Lanka, Taiwan, Tadžikistan, Thaimaa, Itä-Timor, Yhdistyneet arabiemiraatit ja Vietnam. Lisäksi sitä tavataan vaelluslintuna seuraavissa Aasian maissa: Egypti, Hongkong, Israel, Jordan, Macao, Mongolia, Oman, Saudi-Arabia, Turkki, Uzbekistan, Jemen sekä tuntematonta alkuperää olevana Afganistanissa.
Idänmehiläishaukka on tavattu Suomessa Lappeenrannassa 2. kesäkuuta 2024. Lajimäärityksen varmisti jälkikäteen valokuvista petolintuspesialisti Dick Forsman. Lajista on vain muutama havainto Euroopasta, muun muassa Kyprokselta, Italiasta ja Kreikasta. Ruotsissa vuonna 2016 nähty lintu tulkittiin risteymäksi.
Lajin kanta on vakaa. Levinneisyysalueensa pohjoisosissa lintu on muuttolintu. Se on pesimäalueillaan huhti-toukokuusta elo-lokakuuhun. Etelämpänä se on paikkalintu. Muuton aikana syntyy yleensä pieniä ryhmiä, mutta muuten se esiintyy yksittäisinä lintuina tai pareina.
Sen elinaluetta ovat eri ilmastotyyppien metsät ja niistä leveälehtiset metsät. Sitä on tavattu 1 800 metrin korkeuteen saakka. Metsät voivat olla nuoriakin. Pakistanissa sen on havaittu palaavan istutusmetsiin.
Lajin pääasiallista ravintoa ovat mehiläiset ja ampiaiset, yleensä toukat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Birdlife.org viitattu 11.11.2016 (englanniksi)
Häräjärvi

| Häräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  61°02′41″N, 27°11′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Hermusenjärveen 
Järvinumero:  14.186.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,8 m  
Pituus:  900 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,928 km  
Pinta-ala:  8,537 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHäräjärvi 
Häräjärvi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,8 metriä mpy.
Iris (vuoden 2011 elokuva)

| Iris |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ulrika Bengts
Käsikirjoittaja:  Annina Enckell
Tuottaja:   Mats Långbacka  Jon Lindström  Jesper Bergom-Larsson 
Säveltäjä:  Peter Hägerstrand
Kuvaaja:  Robert Nordström
Leikkaaja:  Tuomo Leino
Tuotantosuunnittelija:  Cian Bornebusch Katariina Lume
Pukusuunnittelija:  Riitta Peteri
Lavastaja:  Cian Bornebusch
Pääosat:   Agnes Koskinen  Maria Salomaa  Tobias Zilliacus 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:   Långfilm Productions Finland  Street Movies 
Levittäjä:  Sandrew Metronome Future Film
Ensi-ilta:  26. elokuuta, 2011
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iris on Ulrika Bengtsin ohjaama suomalainen lastenelokuva vuodelta 2011. Elokuva sijoittuu vuoteen 1890 kun 8-vuotiaan Iriksen äiti joka on taiteilija ja yksinhuoltaja, lähtee Pariisiin työmatkalle ja jättää Iriksen täksi aikaa Ahvenanmaalla asuvan veljensä perheen luokse. Irikselle uuteen ympäristöön sopeutuminen on outoa ja se saa hänen kokemusmaailmansa vaihtelemaan unen ja todellisuuden välillä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Agnes Koskinen  | … |  Iris   |
|  Maria Salomaa  | … |  Ester Mattson   |
|  Eleonora Andersson  | … |  Sofia   |
|  Erik Lönngren  | … |  Albert   |
|  Richard Hägerstrand  | … |  Erik   |
|  Tobias Ziliacus  | … |  Elias   |
|  Marika Parkkomäki  | … |  Jolanda   |
|  Emmi Pesonen  | … |  Helena Jansson   |
|  Oskar Pöysti  | … |  Samuel   |
|  Pia Runnakko  | … |  Selma   |
|  Markus Krepper  | … |  Bruno   |
|  David Sigridsson  | … |  Marius   |
|  Robert Enckell  | … |  postimestari / kuolema   |
|  Stella Hägerstrand  | … |  kuollut lapsi   |
|  Jan-Erik Berglund  | … |  kuljettaja   |
|  Nikolai Andersson  | … |  Helenan lapsi   |
|  Sonja Pesonen  | … |  Helenan lapsi   |
|  Astrid Törneroos  | … |  Helenan lapsi   |
Lähde:
Palkinnot

Ulrika Bengts voitti lapsituomariston Kalevan palkinnon vuonna 2011 Oulun lasten- ja nuortenelokuvien festivaalilla.
Elokuva voitti vuonna 2012 Venäjän Tšeboksaryssä järjestettävillä Cheboksary International Film Festival -elokuvajuhlilla parhaan kuvauksen palkinnon sekä Tšuvassian kriitikoiden palkinnon.
Hukkaa päälle!

| Hukkaa päälle! Hukkaputki |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Studio : Finnvox-studiot
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: LP-levy (JHN 3022)   CD-levy (JHNCD 3022)
 Tuottaja(t): Pekka Aarnio
 Tyylilaji: pop, huumorimusiikki, soundtrack
 Kesto: 45.42
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus Oy   A.A.B. Tuotanto Oy
 Levymerkki: Johanna
Hukkaa päälle! on suomalainen soundtrack-albumi, joka julkaistiin vuonna 1983. Albumin musiikki on peräisin Yleisradion vuosina 1981–1983 valmistuneesta satiiriviihdesarjasta Hukkaputki. Albumi sisältää sarjassa esitettyjä musiikkiesityksiä, joita laulavat sarjan näyttelijöiden lisäksi mm. Pave Maijanen, Irina Milan ja Pepe Willberg.
Albumi julkaistiin vinyylilevynä Johanna-levymerkillä vuonna 1983. Siboney Oy julkaisi albumin CD-painoksena jälleen Johanna-levymerkillä vuonna 2001.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Olli Ahvenlahti.
Kaikki kappaleet sanoittanut Pentti Järvinen, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Irina ja Pave: Atomi ja rakkaus – 2.11  *
Erkki, Kari, Irina ja Pave: Matti ja Tauno – 3.03
Kristiina, Irina ja Pave: Länteri Mänteri – 2.43
Erkki, Kari ja Pave: Tupo – 1.47
Pave: TV – 2.25
Kristiina ja Irina: Oi mikset saavu syrjimään – 2.59
Erkki ja Pave: Häviäjän humppa – 2.06
Kristiina ja Pave: Nuorison syytä – 3.14
Jukka ja Irina: Syysromanssi – 2.13 (san. Armas Jalonen)
Irina ja Pepe: Hukkaputkitunnus – 0.28
Kappaleet > B-puoli

Pepe, Irina ja Pave: Tiina – 3.02
Kristiina, Leena ja Irina: Syksyn sävelet – 3.03
Irina ja Pepe: Seitikki – 2.33
Kristiina ja Leena: Kokkaus rantti – 2.58
Pepe: A. Kivi – 2.09
Kristiina, Leena, Erkki, Jukka ja Irina: Kantri soikoon – 3.22
Pave: Ennen vaaleja – 3.07
Irina: Ruusu, ruiskukka, apila ja leppäkerttu – 1.51
Irina ja Pepe: Hukkaputkitunnus – 0.28
(*) CD-painoksen kansilehdessä on painovirhe, jossa mainitaan Atomi ja rakkaus -kappaleen kohdalla esittäjiksi Irina Milan ja Pepe Willberg.
Kokoonpano

| --- | --- |
 Hukkaputkilaulajat Kari Franck (2, 4)  Kristiina Halkola (3, 6, 8, 14, 16)  Pave Maijanen (1-5, 7-8, 11, 17)  Irina Milan (1-3, 6, 9-13, 16, 18-19)  Erkki Saarela (2, 4, 7, 16)  Jukka Sipilä (9, 16)  Leena Uotila (12, 14, 16)  Pepe Willberg (10-11, 13, 15, 19) :  Hukkaputkiorkesteri Olli Ahvenlahti - piano ja kosketinsoittimet (kaikki soittimet: 10, 19)  Heikki Virtanen - basso  Juha Björninen - kitarat  Vesa Aaltonen - rummut ja lyömäsoittimet  Juhani Aaltonen - huilut ja saksofonit  Markku Johansson - trumpetti ja flyygelitorvi  Reino Laine - lyömäsoittimet  Keijo Hirvonen - rummut (18)
Kokoonpano > Tuotanto

Olli Ahvenlahti - kaikki sävellykset ja sovitukset
Pentti Järvinen - kaikki sanat (1-8, 10-19)
Armas Jalonen - sanat (9)
Risto Hemmi - äänitys (Finnvox-studiot)
Markus Vikstedt - äänitys (Finnvox-studiot) ja miksaus
Kari Kalén - kannen taitto ja takakannen kuvat
Håkan Sandblom - etukannen ja takakannen kuvat
Jorma Pouta - takakannen kuvat
Lehtikuva Oy - takakannen kuvat
Q-studio - takakannen kuvat
Pekka Aarnio - tuottaja
Henri Hirvikoski

| Henri Hirvikoski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Henri Sakari Hirvikoski
Syntynyt: 26. elokuuta 1986 (ikä 38) Nokia, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies / Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  190 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2003–2006 2006–2007 2007–2009 2009–2010 2010–2014 2014–2018:  BC Nokia Namika Lahti Porvoon Tarmo BC Nokia Kauhajoen Karhu BC Nokia
Henri Hirvikoski (s. 26. elokuuta 1986 Nokia) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies tai pieni laitahyökkääjä.
Ura

Hirvikoski pelasi Korisliigaa Namika Lahdessa, Porvoon Tarmossa ja Kauhajoen Karhussa. Ennen Korisliiga-uraansa Hirvikoski on pelasi viisi kautta koripallon I-divisioonaa kasvattajaseurassaan BC Nokiassa.
Hirvikoski saavutti SM-hopeaa kaudella 2006–2007 pelatessaan Namika Lahden riveissä. Hän pelasi Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 12 maaottelua.
Hirvikoski päätti kilpauransa kevääseen 2018, jolloin BC Nokia hävisi pronssiottelun Helsinki Seagullsille.
Saavutukset > Henkilökohtaiset saavutukset

Korisliigan vuoden puolustuspelaaja 2013
Saavutukset > Joukkuesaavutukset

SM-hopeaa 2007
SM-pronssia 2016
Pelityyli ja ominaisuudet

Urheilulehti kuvaili Hirvikoskea tämän lopettaessa uransa 191-senttiseksi laituriksi, jonka pelilliset ansiot olivat kovassa ja ärhäkässä puolustuspelaamisessa. Kolmen pisteen heitoissaan Hirvikoski oli tarkka muttei muuten hyökkäyspäässä erityisen näkyvä pelaaja.
Tilastot > Runkosarja (kansalliset pääsarjat)

| Kausi | Joukkue | Liiga | Liiga | O | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006–2007 | Namika Lahti | Korisliiga |  | 36 | 33,9 % | 33,3 % | 55,0 % | 0,5 | 0,3 | 0,8 | 0,2 | 0,4 | 0,2 | 0,0 | 2,9 |
| 2007–2008 | Porvoon Tarmo | Korisliiga |  | 23 | 52,4 % | 32,4 % | 56,2 % | 0,8 | 1,5 | 2,3 | 0,3 | 0,5 | 0,1 | 0,1 | 3,9 |
| 2008–2009 | Porvoon Tarmo | Korisliiga |  | 43 | 40,0 % | 20,9 % | 67,6 % | 0,7 | 1,2 | 1,9 | 0,6 | 0,7 | 0,3 | 0,0 | 3,3 |
| 2010–2011 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 42 | 61,5 % | 28,2 % | 69,4 % | 0,4 | 0,9 | 1,3 | 0,7 | 1,0 | 0,4 | 0,1 | 5,7 |
| 2011–2012 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 39 | 57,4 % | 23,1 % | 74,7 % | 0,8 | 1,7 | 2,5 | 0,9 | 1,5 | 0,5 | 0,1 | 7,6 |
| 2012–2013 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 41 | 47,9 % | 38,3 % | 76,9 % | 0,4 | 1,3 | 1,8 | 1,3 | 1,0 | 0,5 | 0,1 | 6,9 |
| 2013–2014 | Kauhajoen Karhu | Korisliiga |  | 43 | 41,5 % | 35,8 % | 78,3 % | 0,4 | 1,1 | 1,6 | 1,3 | 1,4 | 0,8 | 0,0 | 7,7 |
| 7 kautta | YHTEENSÄ | Korisliiga (Suomi) | Korisliiga (Suomi) | 267 | 48,8 % | 31,1 % | 72,0 % | 0,6 | 1,1 | 1,7 | 0,8 | 1,0 | 0,4 | 0,1 | 5,6 |