stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Amerikaniranilaiset

| Amerikaniranilaiset |
| --- | --- |
 Amerikaniranilaisten osuus osavaltioittain
Väkiluku:  470 341
Asuinalueet:  Kalifornia (erityisesti Los Angelesin, Orangen ja San Diegon piirikunnat), New York, New Jersey, Texas, Nevada, Oregon, Maryland, Virginia, Washington DC, Pennsylvania, Illinois, Florida, Georgia, Michigan, Tennessee
Kielet:  amerikanenglanti, persia
Uskonnot:  31% muslimeja 11% uskonnottomia 8% agnostikkoja 7% bahaiuskovaisia 5% juutalaisia 5% protestantteja 2% roomalaiskatolisia 2% zarathustralaisia
Amerikaniranilaiset (engl. Iranian Americans, pers. ‏آمریکایی‌های ایرانی‌تبار‎) ovat yhdysvaltalaisia, jotka ovat syntyneet tai joiden juuret ovat Iranissa. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan Yhdysvalloissa asuu 470 341 iranilaistaustaista henkilöä. Amerikaniranilaiset ovat menestyneet liike-elämässä, akateemisessa maailmassa, tieteessä, taiteessa ja viihteessä. He ovat yksi Yhdysvaltain koulutetuimmista etnisistä ryhmistä.
Suurin osa iranilaistaustaisista yhdysvaltalaisista saapui maahan Iranin vuoden 1979 vallankumouksen jälkeen. Yli 40 prosenttia heistä asettui Kaliforniaan, erityisesti Los Angelesin suuralueelle. Iranilaiset ovat myöhemmin muodostaneet etnisiä yhteisöjä, kuten Tehrangeles Los Angelesissa.
Iranin sisäministeriön mukaan suurin iranilaisyhteisö maan ulkopuolella on Yhdysvalloissa.
Tunnettuja amerikaniranilaisia

Andre Agassi, tennispelaaja
Emmanuel Agassi, nyrkkeilijä
Shohreh Aghdashloo, näyttelijä
Anousheh Ansari, insinööri, avaruuslentäjä
Catherine Bell, näyttelijä
Stephanie Bice, republikaanipoliitikko
Nadia Bjorlin, malli, näyttelijä
Shawn Daivari, showpainija
Maryam Mirzakhani, matematiikan professori
Pierre Omidyar, liikemies
Reza Kuruš Pahlavi, Iranin kruununperijä
Adrian Pasdar, elokuvanohjaaja, näyttelijä
Nasim Pedrad, näyttelijä
Nouriel Roubini, taloustieteilijä
Sarah Shahi, näyttelijä
Iron Sheik, showpainija
292 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
291

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Amurinkoskelo

| Amurinkoskelo |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Koskelot Mergus
Laji::  squamatus
Kaksiosainen nimi
 Mergus squamatus  Gould,1864 
Katso myös
   Amurinkoskelo Wikispeciesissä   Amurinkoskelo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amurinkoskelo (Mergus squamatus) on koskelolaji, jota tavataan Itä-Aasiassa. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Naaras
Amurinkoskelokoiraan pää ja kaula ovat vihreänkiiltoisen mustat. Päälaella on töyhtö. Naaraan pää, kaula ja töyhtö ovat ruskeat. Lajin selkä ja siivet ovat harmaat. Amurinkoskelon rinta ja vatsa ovat kellertävät. Yläperä ja kyljet ovat valkoiset ja niissä on tiheästi kaarevia mustia viiruja.
Amurinkoskeloa tavataan Venäjän Kaukoidässä, Pohjois-Koreassa ja Kiinan koillisosassa. Suurin osa linnuista talvehtii Kiinan keski- ja eteläosissa, mutta osa talvehtii Venäjällä, Korean niemimaalla, Japanissa, Taiwanissa, Myanmarissa ja Thaimaassa.
Amurinkoskelo pesii vuoristoisilla alueilla kirkkaiden jokien varsilla. Se viihtyy vanhoissa metsissä, joissa on paljon sopivia pesäpaikkoja. Linnun ravintoa ovat kalat, äytiäiset ja hyönteisten toukat.
Lajin kannaksi arvioidaan 3 600–6 800 yksilöä. Kannan epäillään olevan laskussa.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut amurinkoskelon erittäin uhanalaiseksi pienen populaatiokoon ja kannan vähenemisen takia. Lajia uhkaavat hakkuut, salametsästys ja ympäristön saastuminen.
Årjängin kunta

| Årjängin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti ja Dalsland
Keskustaajama:  Årjäng
Kuntakoodi:  1765
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 409,44 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  9 942
 – Väestötiheys:  7,0 as./km²
 
 www.arjang.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Årjängin alueella sijainneet pitäjät.
Värmlannin läänin kunnat ennen 1970-luvun kuntauudistusta.
Auringonlasku Foxen-järvellä Ruotsin ja Norjan rajalla.
Ruotsin ja Norjan välinen rajakivi.
Årjängin kunta (ruots. Årjängs kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Årjäng.
Kunnan maapinta-ala on 1 409,44 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 942 henkeä (31.12.2021).
1560-luvulle asti koko kunta oli osa Dalslandin maakuntaa, mutta nykyisin se kuuluu lähes kokonaan Värmlantiin ja vain pieni osa kaakossa (Dalboredden) kuuluu Dalslandiin.
Lännessä kunta rajoittuu Norjaan, jonne on keskustaajamasta matkaa 30 kilometriä. E18-tie kulkee kunnan halki matkallaan Oslosta Tukholmaan.
Enimmillään Årjängin väkiluku oli lähes 20 000 henkeä vuonna 1870. Tämän jälkeen väkiluku lähti laskuun, mutta 1970-luvulta lähtien se on ollut noin 10 000 asukasta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 56,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsevat muinaisjäännöksiksi luokitellut Värmlannin kalliomaalaukset.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1924 Silbodalin maalaiskuntaan perustettiin Årjängin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1941 tämä taajama-alue erotettiin kunnasta Årjängin kauppalaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin neljä "suurkuntaa":
Holmedal (Blomskog, Holmedal, Karlanda ja Trankil)
Töcksmark (Töcksmark, Västra Fågelvik ja Östervallskog)
Sillerud (ei muutosta)
Årjängin kauppala (Årjängin kauppala ja Silbodalin maalaiskunta)
Vuonna 1971 Sillerud ja Holmedal liitettiin kauppalaan, josta tuli kunta Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, jolloin Töcksmark liitettiin siihen.
Vaakuna

Årjängin nykyinen vaakuna luotiin kuntauudistuksen jälkeen ja rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Aikaisemmista kunnista vain Årjängin kauppalalla ja Töcksmarkin maalaiskunnalla oli vaakunat. Molemmat vaakunat perustuivat Nordmarkin kihlakunnan sinettiin, jossa esiintyi karhu. Nykyinen kuntavaakuna on yhdistelmä näistä kahdesta vaakunasta:
Töcksmarkin maalaiskunta
(1961–1970)
Töcksmarkin kunta
(1971–1973)
Årjängin kauppala
(–1971)
Väestönkehitys

| Årjängin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 049 | 13 049 |
| 1955 | 1955 |    | 12 403 | 12 403 |
| 1960 | 1960 |    | 11 451 | 11 451 |
| 1965 | 1965 |    | 10 634 | 10 634 |
| 1970 | 1970 |    | 9 995 | 9 995 |
| 1975 | 1975 |    | 9 825 | 9 825 |
| 1980 | 1980 |    | 9 805 | 9 805 |
| 1985 | 1985 |    | 9 829 | 9 829 |
| 1990 | 1990 |    | 10 235 | 10 235 |
| 1995 | 1995 |    | 9 897 | 9 897 |
| 2000 | 2000 |    | 9 790 | 9 790 |
| 2005 | 2005 |    | 9 800 | 9 800 |
| 2010 | 2010 |    | 9 855 | 9 855 |
| 2015 | 2015 |    | 9 869 | 9 869 |
| 2020 | 2020 |    | 9 996 | 9 996 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 000 | 20,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 235 | 2,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 908 | 9,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 726 | 68,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 46 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä. Saman ajankohdan tietojen mukaan 11,2 prosenttia kuntalaisista oli syntynyt Norjassa, johon kunta rajoittuu.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 715 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 112 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,4 %
18–64-vuotiaat: 57,7 %
65 vuotta täyttäneet: 22,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,8 | 4,9 |
|   | jalostus | 24,9 | 25,5 |
|   | palvelut | 68,4 | 67,7 |
|   | tuntematon | 2,0 | 1,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 030 | 3 952 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 102,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 44,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 469 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Årjäng | 3 228 |
| 2 | Töcksfors | 1 158 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Lennartsfors
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Gustavsfors*
Hån
Lennartsfors
Sillerud
Tenvik
Östervallskog
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Gustavsfors kuuluu osin myös Bengtsforsin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Fölsbyn
Trättlanda
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Årjängin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 7 | 8 | 7 | 5 | 6 | 5 | 5 | 4 | 5 | 5 | 3 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 14 | 12 | 11 | 15 | 14 | 15 | 15 | 17 | 16 | 10 | 9 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 7 | 6 | 9 | 7 | 6 | 6 | 4 | 6 | 5 | 5 | 4 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 5 | 7 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 12 | 12 | 12 | 13 | 12 | 11 | 9 | 12 | 10 | 9 | 11 | 15 | 10 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Årjängin kaksi suurinta puoluetta ovat 1970-luvulta nykypäivään asti olleet Sosialidemokraatit ja Keskustapuolue.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Blomskogin piiri
Holmedalin piiri
Karlandan piiri
Silbodalin piiri
Sillerudin piiri
Trankilin piiri
Töcksmarkin piiri
Västra Fågelvikin piiri
Östervallskogin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Silbodal
Sillerud
Holmedal-Karlanda
Blomskog
Trankil
Västra Fågelvik
Töcksmark
Östervallskog
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Blomskog
Holmedal
Karlanda
Silbodal
Sillerud
Trankil
Töcksmark
Västra Fågelvik (Fågelvik)
Östervallskog
Seurakunnat > Kirkot

Blomskogin kirkko
Silbodalin kirkko
Sillerudin kirkko
Trankilin kirkko
Töcksmarkin kirkko
Östervallskogin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Årjängin kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Årjängs kommun
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Årjängin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Alueloukkaus

Alueloukkaus on rikos, jossa yksi tai useampi toisen valtion sotilashenkilö, valtiollinen alus tai ilma-alus luvatta ylittää toisen maan valtionrajan, saapuu tai kulkee muuta kuin sovittua reittiä tai viipyy muun kuin sovitun vierailuajan kohdevaltiossa tai muuten rikkoo kohdevaltion kansallista alueen valvontaa ja koskemattomuutta koskevaa lainsäädäntöä.
Suomessa alueloukkaus on rikoslain 17 luvun 7c §:ssä kuvattu rikosmuoto, jossa vieraan valtion sotilashenkilö tai henkilöt, valtiollinen ilma-alus tai vesitse liikkuva alus rikkoo Suomen alueellista koskemattomuutta turvaavan aluevalvontalain säädöksiä.
Vähäisestä, viipymättä keskeytetystä alueloukkauksesta ei välttämättä seuraa rikosoikeudellisia toimenpiteitä. Myöskään vieraan maan valtiollisen ilma-aluksen lyhyet rajaloukkaukset eivät aina aiheuta suurempia diplomaattisia seuraamuksia. Suomessa Rajavartiolaitos vastaa tietoonsa saamien laittomien rajanylitysten tutkinnasta. Tällöin kyseessä voi olla alueloukkaus tai valtionrajarikos.
Aiheesta muualla

Ilmatilaloukkauksia tapahtuu pari vuodessa (22.5.2014)[vanhentunut linkki] (mtv.fi)
Puolustusministeriö vahvistaa: Suomen ilmatilaa loukattu jälleen (28.8.2014) (Arkistoitu – Internet Archive)
Amurinlahna

| Amurinlahna> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläimet Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Aasiankarpit Xenocyprididae
Suku::  Parabramis  Bleeker, 1864
Laji::  pekinensis
Kaksiosainen nimi
 Parabramis pekinensis  (Basilewsky, 1855) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amurinlahna (Parabramis pekinensis) on aasiankarppien heimoon (Xenocyprididae) kuuluva aasialainen särkikalalaji. Se on sukunsa Parabramis ainoa laji.
Laji elää Itä-Aasiassa, etenkin Amurjoen vesissä ja Kiinan itäosissa. Se on yksi Kiinan tärkeimmistä kaupallisista kaloista.
Amurinlahna on suurikokoinen kala. Se muistuttaa suuresti lahnaa. Evät ja pyrstö ovat punertavanharmaat. Amurinlahnan erikoisen pitkä peräevä tuo mieleen sulkavan.
Adolphson-Falk

Adolphson ja Falk esiintymässä Tukholmassa vuonna 2019
Adolphson-Falk on ruotsalainen syntikkamusiikkia soittava orkesteri, jonka perustajajäsenet ovat Tomas Adolphson ja Anders Falk.
Yhtyeen Med rymden i blodet -albumi sai suosiota vuonna 1982.[lähde? ] Vuonna 2018 yhtye teki 50-vuotisjuhlakiertueen.
Adolphson ja Falk osallistuivat myös Ruotsin euroviisukarsintaan Melodifestivaleniin vuonna 1979.
Albumit

Nattexpressen (1978)
Med rymden i blodet (1982, englanninkielinen versio From Here to Eternity 1983
Över tid och rum (1984)
I nattens lugn (1986)
Det svåra valet (1987)
Indigo (1990)
454 (1999)
Vidare (2006)
Ännu vidare (2013)
Vintertivoli (2015)
50 (2018)
Adonara

Adonara
Adonara satelliittikuvassa
| --- | --- |
Sijainti:  Itäinen Nusa Tenggara Indonesia
Saariryhmä:  Pienet Sundasaaret
Sijaintipaikka:  Pienet Sundasaaret 
Vesialue:  Tyynimeri 
Korkeimmat kohdat:  Iliboleng (en), 1 659  m 
Pinta-ala:  497 km²
| --- | --- |
Suurin kaupunki:  Waiwerang
Kieli:  Adonaran kieli
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Adonara on Indonesian saari, joka kuuluu Pieniin Sundasaariin lukeutuvaan pieneen Solorsaarten ryhmään. Adonara sijaitsee sitä suuremmasta Floresista hieman itään. Adonara on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia.
Saaren suurin kaupunki on Waiwerang. Saarella puhutaan austronesialaisiin kieliin kuuluvaa adonaran kieltä.
Adonara on tuliperäinen ja saaren korkein kohta, 1 659 metrin korkuinen Ili Boleng, on aktiivinen kerrostulivuori, joka on purkautunut viimeksi vuonna 1993.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adonara Wikimedia Commonsissa
Amber Heard

| Amber Heard |
| --- | --- |
 Amber Heard vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Amber Laura Heard
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1986 (ikä 38) Austin, Texas, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, malli, aktivisti
Puoliso:  Tasya van Ree (2008–2011) Johnny Depp (2015–2016)
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Baja Miller (Never Back Down) Angie Anderson (Pineapple Express – ohutta yläpilveä) Mera (DC Extended Universe)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Amber Laura Heard (s. 22. huhtikuuta 1986 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen malli, näyttelijä ja aktivisti. Hän aloitti näyttelijän uransa elokuvassa Friday Night Lights vuonna 2004 ja teki läpimurtonsa vuonna 2008 elokuvissa Never Back Down ja Pineapple Express – ohutta yläpilveä.
Varhaiselämä

Heard varttui Austinin ulkopuolella Texasissa. Hänen vanhempansa ovat Patricia (o.s. Parsons, 1956–2020) ja David Clinton Heard. Hänellä on nuorempi sisko Whitney. Lapsuudessaan Heard harrasti ratsastusta, metsästystä ja kalastusta isänsä kanssa. Hän osallistui myös paikallisiin kauneuskilpailuihin. 16-vuotiaana hän menetti parhaan ystävänsä auto-onnettomuudessa. Heard kasvatettiin alun perin katolilaiseksi, mutta on myöhemmin pitänyt itseään ateistina. 17-vuotiaana Heard ei enää tuntenut oloaan kotoisaksi Texasissa, joten hän keskeytti lukion ja muutti New Yorkiin, missä hän suoritti päättötodistuksen etäopiskelulla. New Yorkissa Heard elätti itsensä mallintöillä, mutta muutti pian Los Angelesiin luodakseen uraa näyttelijänä.
Näyttelijänura

Heard aloitti näyttelijän uransa elokuvassa Friday Night Lights vuonna 2004. Heardin ensimmäinen päärooli oli vuonna 2007 televisiosarjassa Palm Springs. Hän teki läpimurtonsa vuonna 2008 elokuvissa Never Back Down ja Pineapple Express – ohutta yläpilveä, jotka molemmat menestyivät hyvin.
Vuonna 2011 Heard näytteli Rommipäiväkirjassa Johnny Deppin vastanäyttelijänä. Vuonna 2015 Heard esiintyi suosituissa elokuvissa Magic Mike XXL ja Tanskalainen tyttö. Ensimmäisen roolinsa suuressa tuotannossa Heard sai vuonna 2018 supersankarielokuvassa Aquaman. Hän näytteli atlantilaista soturiprinsessa Meraa ja uusi roolinsa vuoden 2017 elokuvassa Justice League. Samana vuonna Heard nimettiin L’Oréal Paris'n uudeksi kasvoksi.
Vuonna 2019 Heard palkattiin yhteen päärooleista Stephen Kingin Tukikohta-romaaniin perustuvassa televisiosarjassa. Heard esiintyy myös Aquamanin tulevassa jatko-osassa Aquaman and the Lost Kingdom.
Aktivismi

Heard työskenteli Amnesty Internationalin kanssa vuonna 2012 auttaakseen Etelä-Amerikasta tulevia pakolaisia. Heard on puhunut useaan otteeseen naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan  ja vuonna 2019 Heard kannatti lakia kostopornon kriminalisoinnista. Heard on myös puhunut kokemuksistaan HLBT-ryhmän jäsenenä ja kuinka se vaikutti hänen uraansa näyttelijänä. Hän on toiminut American Civil Liberties Unionin naisten oikeuksien lähettiläänä  ja Yhdistyneiden Kansakuntien StandUp4HumanRights-kampanjan ihmisoikeuksien lähettiläänä vuodesta 2018 lähtien. Heard puhui WE Day UN tapahtumassa Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa vuonna 2019.  Heard oli yksi puhujista Women's March 2020 -tapahtumassa Los Angelesissa.