stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hazel Ying Lee
Varhaiset vuodet

Hazel Ying Lee syntyi Portlandissa, Oregonissa 24. elokuuta 1912. Hänen vanhempansa Yuet Lee ja Ssiu Lan Lee olivat kiinalaisia maahanmuuttajia, jotka olivat tavanneet toisensa Yhdysvalloissa. He saivat kahdeksan lasta, joista Hazel oli toiseksi vanhin. Perhe omisti Portlandissa kiinalaisen ravintolan, jossa myös Hazel auttoi koulun ohella. Huolimatta kiinalaisiin tuohon aikaan yleisesti kohdistuneista ennakkoluuloista Lee eli nuoruudessaan aktiivista elämää.
Lee valmistui Portlandin Commerce High Schoolista vuonna 1929 ja aloitti työt H. Liebes & Company -tavaratalossa hissinkuljettajana. Hän kiinnostui ilmailusta 19-vuotiaana, kun hän seurasi lentokentän laidalla lentotunteja ja pääsi lyhyelle lennolle kyytiin. Hän liittyi Chinese Flying Club of Portlandin jäseneksi ja säästi rahaa lentotunteja varten. Häntä opetti kokenut lennonopettaja Al Greenwood, jonka johdolla hän oppi tekemään pienellä kaksitasolla joitakin taitolentoliikkeitä. Hän sai lentolupakirjan ensimmäisenä amerikankiinalaisena naisena vuonna 1932.
Opetellessaan lentämään Portlandissa Lee tapasi tulevan aviomiehensä, amerikankiinalaisen lentäjän Louie Yim-qunin.
Kuolema ja muistaminen

Kiitospäivänä 23. marraskuuta 1944 Lee oli osana ryhmää toimittamassa Kingcobria Great Fallsiin. Pian lentoonlähdön jälkeen yksi ryhmän lentäjistä, Jeff Russell, näytti muille käsimerkeillä, ettei hänen radionsa toiminut. Sitä yritettiin korjata välilaskulla Bismarckissa, mutta koska oli vapaapäivä, huolto ei onnistunut. Ryhmä jatkoi Great Fallsiin, jonka läheinen ilmatila oli todella ruuhkainen ja täynnä koneita odottamassa laskeutumisvuoroaan. Kun ryhmän laskeutumisvuoro tuli, Lee lähestyi kenttää normaalisti, mutta samaan aikaan Russell lähestyi samaa kiitotietä jyrkemmästä kulmasta ja oli ohittamassa häntä yläkautta. Lennonjohto huomasi kehittymässä olleen vaaratilanteen ja käski lentäjiä tekemään ylösvedon. Koska Russellin radio ei toiminut, vain Lee kuuli ohjeistuksen ja nosti konettaan ylöspäin törmäten Russelliin alta päin.
Molemmat koneet syöksyivät törmäyksen seurauksena maahan ja liukuivat pitkin kiitotietä. Russellin koneen polttoainetankki räjähti ja peitti molemmat koneet liekkeihin. Molemmat lentäjät pelastettiin, mutta Lee oli jäänyt joksikin aikaa loukkuun koneeseensa ja ehti saada pahoja palovammoja. Hän oli kaksi päivää sairaalassa tajuissaan, mutta kuoli vammojensa seurauksena 25. marraskuuta. Hänestä tuli 38. ja viimeinen WASP:n toiminnassa kuollut lentäjä, ja WASP-ohjelma lakkautettiin 20. joulukuuta 1944 sotatilanteen parantuessa.
Koska WASP:n jäsenet olivat siviilejä, Lee ei ollut oikeutettu sotilashautajaisiin. Kolme päivää hänen kuolemansa jälkeen hänen perheensä sai tiedon, että myös Leen veli Victor oli kaatunut sodassa Ranskassa. Perhe halusi haudata molemmat yhdessä Riverview’n hautausmaalle Portlandiin. Kun Leen sisko Florence yritti ostaa heille valitsemansa hautapaikat, hänelle vastattiin, että aasialaiset eivät olleet tervetulleita hautausmaan valkoisten osiolle. Florence valitti tästä kirjeitse presidentti Rooseveltille, ja negatiivista julkisuutta pelännyt hautausmaa salli lopulta Hazelin ja Victorin hautaamisen. Hazel Ying Lee haudattiin 1. joulukuuta 1944.
Leestä tuli vuonna 2004 Oregonin ilmailun kunniagallerian jäsen, ja vuonna 2011 hänestä tehtiin Pioneer Hall of Famen jäsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hazel Ying Lee Wikimedia Commonsissa
Hazel Ying Lee vuonna 1932.
Lee käymässä läpi suoritustaan Link Trainer -simulaattorissa vuonna 1944.
HIStory World Tour

HIStory World Tour oli Michael Jacksonin kolmas ja viimeinen soolokiertue. Kiertue alkoi 7. syyskuuta 1996 ja päättyi 15. lokakuuta 1997. Kiertue tuotti 163,5 miljoonaa dollaria, käsittäen 82 konserttia sekä ennätykselliset 4,5 miljoonaa maksanutta katsojaa. Kyseisellä kiertueellä Jackson kävi esiintymässä kaksi kertaa Suomessa Helsingin olympiastadionilla.
Esityslista

Video: Gates of Kiev
Medley:
Scream
They Don’t Care About Us
In the Closet (sisälsi osuuksia kappaleista HIStory ja She Drives Me Wild)
Wanna Be Startin’ Somethin’
Stranger in Moscow
Smooth Criminal
Video: The Wind
You Are Not Alone
The Way You Make Me Feel (esitettiin ainoastaan tietyissä konserteissa 7. syyskuuta 1996 – 15. kesäkuuta 1997 välisenä aikana)
Jackson 5 Medley:
I Want You Back
The Love You Save
I’ll Be There
Off the Wall Medley
Rock with You
Off the Wall
Don’t Stop ’til You Get Enough (esitettiin ainoastaan tietyissä konserteissa, viimeinen esitys oli 10. kesäkuuta 1997)
Video: Remember the Time
Billie Jean
Thriller
Beat It
Come Together / D.S. (Esitettiin ainoastaan tietyissä konserteissa 7. syyskuuta 1996 - 11. marraskuuta 1996 välisenä aikana)
Blood on the Dance Floor (Esitettiin 31. toukokuuta 1997 - 19. elokuuta 1997 välisenä aikana)
Video: Black Panther
Dangerous (sisälsi osuuksia kappaleista Smooth Criminal ja Let’s Dance)
Black or White
Earth Song (käytettiin lopetuskappaleena 1997 alkupuolen konserteissa)
Video: We Are the World
Heal the World
They Don’t Care About Us (instrumentaali)
HIStory (esityksen aikana näytettiin HIStory Teaser -videota)
Kiertueen päivämäärät

| Päivä | Kaupunki | Valtio | Konserttipaikka |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Eurooppa
| 7. syyskuuta 1996 | Praha |  Tšekki | Letna Park |  |
| 10. syyskuuta 1996 | Budapest |  Unkari | Népstadion |  |
| 14. syyskuuta 1996 | Bukarest |  Romania | Lia Manoliu Stadium |  |
| 17. syyskuuta 1996 | Moskova |  Venäjä | Dynamo Stadium |  |
| 20. syyskuuta 1996 | Varsova |  Puola | Bemowo |  |
| 24. syyskuuta 1996 | Zaragoza |  Espanja | La Romareda |  |
| 28. syyskuuta 1996 | Amsterdam |  Alankomaat | Amsterdam Arena |  |
| 30. syyskuuta 1996 | Amsterdam |  Alankomaat | Amsterdam Arena |  |
| 2. lokakuuta 1996 | Amsterdam |  Alankomaat | Amsterdam Arena |  |

Afrikka
| 7. lokakuuta 1996 | Tunis |  Tunisia | Stade El Menzah |  |

Aasia
| 11. lokakuuta 1996 | Soul |  Etelä-Korea | Olympiastadion |  |
| 13. lokakuuta 1996 | Soul |  Etelä-Korea | Olympiastadion |  |
| 18. lokakuuta 1996 | Taipei |  Taiwan | Chungshan Soccer Stadium |  |
| 20. lokakuuta 1996 | Kaohsiung |  Taiwan | Chungcheng Stadium |  |
| 22. lokakuuta 1996 | Taipei |  Taiwan | Chungshan Soccer Stadium |  |
| 25. lokakuuta 1996 | Singapore |  Singapore | National Stadium |  |
| 27. lokakuuta 1996 | Kuala Lumpur |  Malesia | Merdeka Stadium |  |
| 29. lokakuuta 1996 | Kuala Lumpur |  Malesia | Merdeka Stadium |  |
| 1. marraskuuta 1996 | Mumbai |  Intia | Andheri Sports Complex |  |
| 5. marraskuuta 1996 | Bangkok |  Thaimaa | IMPACT Muang Thong Thani |  |

Oseania
| 9. marraskuuta 1996 | Auckland |  Uusi-Seelanti | Ericsson Stadium |  |
| 11. marraskuuta 1996 | Auckland |  Uusi-Seelanti | Ericsson Stadium |  |
| 14. marraskuuta 1996 | Sydney |  Australia | Sydney Cricket Ground |  |
| 16. marraskuuta 1996 | Sydney |  Australia | Sydney Cricket Ground |  |
| 19. marraskuuta 1996 | Brisbane |  Australia | ANZ Stadium |  |
| 22. marraskuuta 1996 | Melbourne |  Australia | Melbourne Cricket Ground |  |
| 24. marraskuuta 1996 | Melbourne |  Australia | Melbourne Cricket Ground |  |
| 26. marraskuuta 1996 | Adelaide |  Australia | Adelaide Oval |  |
| 30. marraskuuta 1996 | Perth |  Australia | Burswood Dome |  |
| 2. joulukuuta 1996 | Perth |  Australia | Burswood Dome |  |
| 4. joulukuuta 1996 | Perth |  Australia | Burswood Dome |  |

Aasia
| 8. joulukuuta 1996 | Parañaque |  Filippiinit | Asia World City |  |
| 10. joulukuuta 1996 | Parañaque |  Filippiinit | Asia World City |  |
| 12. joulukuuta 1996 | Tokio |  Japani | Tokyo Dome |  |
| 15. joulukuuta 1996 | Tokio |  Japani | Tokyo Dome |  |
| 17. joulukuuta 1996 | Tokio |  Japani | Tokyo Dome |  |
| 20. joulukuuta 1996 | Tokio |  Japani | Tokyo Dome |  |
| 26. joulukuuta 1996 | Fukuoka |  Japani | Fukuoka Dome |  |
| 28. joulukuuta 1996 | Fukuoka |  Japani | Fukuoka Dome |  |
| 31. joulukuuta 1996 | Bandar Seri Begawan |  Brunei | Jerudong Park Amphitheatre |  |

Pohjois-Amerikka
| 3. tammikuuta 1997 | Honolulu |  Yhdysvallat | Aloha Stadium |  |
| 4. tammikuuta 1997 | Honolulu |  Yhdysvallat | Aloha Stadium |  |
Helsingin merivartioasema

60.1478°N, 24.9824°E
Helsingin merivartioasema on Suomenlahden merivartiostoon kuuluva merivartioasema, joka sijaitsee Suomenlinnassa rakennuksessa C25.  Kalustona Helsingin merivartioasemalla on ollut vesialuksista nopea partiovene, partiovene, rannikkovartiovene, apuvene ja ilmatyynyalus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin merivartioasema Wikimedia Commonsissa
Hanasaari A (elokuva)

Hanasaari A on Hannes Vartiaisen ja Pekka Veikkolaisen dokumenttielokuva purettavasta voimalasta. Vuonna 2009 valmistunut kokeellinen dokumenttifilmi kertoo helsinkiläisen Hanasaaren vanhan hiilivoimalaitoksen tuhosta ja kaupunkikuvan peruuttamattomasta muutoksesta. Elokuva perustuu puoleen miljoonaan valokuvaan voimalan kahden viimeisen vuoden ajalta.
Elokuva sai Tampereen elokuvajuhlilla Risto Jarva -palkinnon 2009.
Aiheesta muualla

Elonet
Oliwer Kaski

| Oliwer Kaski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. syyskuuta 1995 (ikä 29) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Ode, Opa
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  190 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  HV71
Sarja:  SHL
Pelinumero:  67
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  HIFK (SML) Pelicans (SML) Grand Rapids Griffins (AHL) Charlotte Checkers (AHL) Avangard Omsk (KHL) HC Lugano (NL)
Oliwer Kaski (s. 4. syyskuuta 1995 Pori) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin SHL-liigan HV71:ssä. Hän siirtyi ensimmäisen A-juniorikautensa jälkeen hyökkääjästä puolustajaksi. Kaski laukoo oikealta. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 2019.
Ura > Seuraura > Juniorivuodet

Kaski on Porin Ässien kasvatti. Hän voitti kauden 2010–2011 päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2011–2012 Kaski pelasi Ässien B2-nuorten I-divisioonajoukkueen lisäksi myös B2-nuorten SM-karsintoja Kankaanpään Jääkarhuissa. Loppukaudella hän pelasi Pohjois-Amerikassa Dallas Penguinsin juniorijoukkueessa. Kaudeksi 2012–2013 Kaski palasi Ässiin ja siirtyi seuran B-nuoriin. Kauden 2013–2014 päätteeksi hän voitti A-nuorten SM-pronssia. Kaudeksi 2014–2015 Kaski vaihtoi pelipaikkaansa hyökkääjästä puolustajaksi. Hän nousi Ässien A-nuorten varakapteeniksi ja oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 10+27=37, joilla Kaski sijoittui koko A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi.
Ura > Seuraura > Yliopiston kautta SM-liigaan

Kaudeksi 2015–2016 Kaski siirtyi Western Michigan Universityn yliopistojoukkueeseen. Hän oli neljällä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kesken kauden 2016–2017 Kaski palasi Suomeen ja siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Helsingin IFK:n SM-liigajoukkueeseen. Hän kuitenkin jatkaa myös opintojaan Helsingissä. Kaski aloitti lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, jossa hän pelasi kauden aikana kolme ottelua. Kaski teki liigadebyyttinsä HIFK:ssa 18. marraskuuta 2016 Turun Palloseuraa vastaan. Hänet merkittiin joukkueen kakkospuolustajapariin Miihkali Tepon viereen. Kaski sai ottelussa jääaikaa 11.05 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 3. joulukuuta 2016 vieraissa Pelicansia vastaan. Kaski keräsi ottelusta teholukeman +2. Hän teki liigauransa ensimmäisen playoff-maalinsa toisessa puolivälieräottelussa 23. maaliskuuta 2017 tasavajaalla Turun Palloseuraa vastaan. Kasken osuma jäi HIFK:n 3–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Kaikkiaan hänen tulokaskautensa toi 36 runkosarjaottelussa tehot 2+4=6 ja 12 playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Kaski ei kerännyt SM-liigassa kauden aikana yhtään jäähyminuuttia. Kauden 2017–2018 päätteeksi hän voitti SM-pronssia.
Kaudeksi 2018–2019 Kaski siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Pelicansiin. Tammikuussa 2019 hän teki yhdeksässä ottelussa pelipaikkaansa nähden isot tehot 6+8=14. Kaski valittiin SM-liigan tammikuun kuukauden pelaajaksi. Kaikkiaan hän teki runkosarjassa tehot 19+32=51, joilla Kaski oli pelipaikastaan huolimatta Pelicansin paras pistemies ja maalintekijä. Hän voitti myös SM-liigan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin. Kaski jakoi myös koko liigan pistepörssin kuudennen sijan TPS:n Oula Palveen kanssa. Hän jäi vain kahden tehopisteen päähän liigan puolustajien kaikkien aikojen yhden kauden piste-ennätyksestä (53 tehopistettä), joka on Pekka Rautakallion (1978–1979) ja Brian Rafalskin (1998–1999) hallussa. Kaski palkittiin SM-liigan runkosarjan parhaana pelaajana Lasse Oksanen -palkinnolla ja eniten maaleja tehneenä puolustajana Juha Rantasila -palkinnolla. Hänet palkittiin kauden päätteeksi SM-liigan parhaana puolustajana Pekka Rautakallio -palkinnolla sekä valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen.
Ura > Seuraura > NHL-tulokassopimus

Toukokuussa 2019 NHL-varaamaton Kaski teki vuoden mittaisen tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Syksyn harjoitusleirin päätteeksi seura lähetti hänet AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsin vahvuuteen. Kaski ehti pelata siellä vain yhden ottelun, kunnes hänet nostettiin Red Wingsin NHL-vahvuuteen loukkaantumisten varalta. Kaski ei kuitenkaan tehnyt NHL-debyyttiään ja hänet lähetettiin jo vuorokautta myöhemmin takaisin farmiin. Joulukuussa 2019 Red Wings kauppasi Kasken Carolina Hurricanesiin vaihdossa puolustaja Kyle Woodiin. Hän pelasi loppukauden AHL-joukkue Charlotte Checkersissa, jossa Kaski pelasi 35 runkosarjaottelua tehopistein 11+9=20. Hän oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. AHL-kausi päättyi kuitenkin ennenaikaisesti koronaviruspandemian vuoksi maaliskuussa.
Ura > Seuraura > Siirtyminen KHL:ään

Kaudeksi 2020–2021 Kaski siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-seura Avangard Omskiin. 13. tammikuuta 2021 hän teki Torpedo Nižni Novgorodia vastaan jo kauden 12. maalinsa, jolla Kaski rikkoi joukkueen yhden kauden puolustajien maaliennätyksen, joka oli aiemmin Denis Kuljašin, Jevgeni Medvedevin ja Vjatšeslav Voinovin hallussa. Hän oli lopulta joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+21=34, joilla Kaski jakoi koko liigan puolustajien maalipörssin toisen sijan Traktor Tšeljabinskin Nick Bailenin kanssa edellään vain Barys Nur-Sultanin Darren Dietz sekä sijoittui puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Konferenssifinaalisarjan seitsemännessä ottelussa 15. huhtikuuta 2021 vieraissa Ak Bars Kazania vastaan hän teki kaksi maalia. Kasken jälkimmäinen osuma syntyi ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 63.07 ja se ratkaisi Avangardille paikan Gagarin Cup -finaaleihin. Kuudennessa finaaliottelussa 28. huhtikuuta 2021 TsSKA Moskovaa vastaan hän sai syöttöpisteen Sergei Toltšinskin tekemään 1–0-avausmaaliin, joka jäi lopulta Avangardin voittomaaliksi, joka ratkaisi joukkueelle mestaruuden.
Kaski oli kaudella 2021–2022 Avangard Omskin toiseksi paras pistemies Corban Knightin jälkeen tehoilla 13+20=33, joilla hän voitti koko KHL:n puolustajien maalipörssin sekä jakoi puolustajien pistepörssin toisen sijan TsSKA Moskovan Nikita Nesterovin kanssa edellään vain Traktor Tšeljabinskin Nick Bailen. Vain kahden playoff-ottelun jälkeen Kasken sopimus Avangardin kanssa kuitenkin purettiin hänen omasta aloitteestaan, kun reilu viikkoa aiemmin Venäjä oli hyökännyt Ukrainaan. KHL:stä lähdettyään Kaski harjoitteli kasvattajaseuransa Ässien kanssa.
Ura > Seuraura > Sveitsi ja Ruotsi

Kaudeksi 2022–2023 Kaski siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Sveitsin National Leaguen HC Luganoon. Hän teki 20 pelaamassaan ottelussa vain neljä syöttöpistettä ja keräsi teholukeman –8, kunnes joulukuussa 2022 Kasken sopimus seuran kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Jo samana päivänä hänen vahvistettiin siirtyvän kevääseen 2024 asti ulottuvalla sopimuksella Ruotsin SHL-liigan HV71:een.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Slovakia 2019 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Latvia 2021 | jääkiekko |  |
Kaski edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 2019 ja 2021, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja jälkimmäinen turnaus hopeaan. Vuoden 2022 MM-joukkueesta hän putosi viimeisten joukossa. Kaski oli myös nimettynä Suomen varapelaajana Pekingin olympiakisoihin 2022. Yhteensä hän on pelannut 52 A-maaottelua tehopistein 4+14=18. Kaski teki A-maajoukkuedebyyttinsä Sweden Hockey Gamesin 7. helmikuuta 2019 Jaroslavlissa pelatussa avausottelussa Venäjää vastaan. Hänet merkittiin heti Suomen ykköspuolustajapariin Mikko Lehtosen viereen. Ottelu eteni voittomaalikilpailuun, jossa Kaski pääsi yrittämään maalintekoa kahdesti onnistuen molemmilla kerroilla. Venäjä kuitenkin vei voittomaalilaukaukset lukemin 4–3 ja ottelun lukemin 3–2. Hänelle merkittiin ensimmäinen A-maajoukkuemaali turnauksen päätösottelussa 10. helmikuuta 2019 Tukholman Hovetissa isäntäjoukkue Ruotsia vastaan. Ottelu eteni voittomaalikilpailuun, jossa Kaski onnistui Suomen ensimmäisellä yrityksellä. Suomi vei voittomaalilaukaukset lukemin 2–0, joten joukkueen 4–5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaali merkittiin Kaskelle.
Muuta

Kasken isä Olli pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 441 SM-liigaottelua Porin Ässissä, toimi joukkueen kapteenina vuosina 1992–1994 sekä pelasi ammattilaisena myös Ruotsissa ja Saksassa.
Oliwer Kaski valmistui ylioppilaaksi Björneborgs svenska samskolasta keväällä 2015. Hän on harrastanut myös jalkapalloa. Kaski oli voittamassa Musan Salaman D13-joukkueessa hopeaa kansainvälisessä Denmark Soccer Festival -turnauksessa vuonna 2008.
Harald Stenvaag

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | 50 m pienoiskivääri,makuu |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 50 m pienoiskivääri,asennot |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Caracas 1982 | 300 m vakiokivääri, asennot |  |
|  Kultaa | Caracas 1982 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Kultaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, pysty, joukkue (40 ls) |  |
|  Kultaa | Moskova 1990 | 300 m vapaakivääri, makuu |  |
|  Kultaa | Moskova 1990 | 300 m vapaakivääri, makuu, joukkue |  |
|  Kultaa | Stavanger 1991 | 10 m ilmakivääri |  |
|  Kultaa | Stavanger 1991 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Kultaa | Lahti 2002 | 50 m pienoiskivääri, makuu, joukkue |  |
|  Hopeaa | Caracas 1982 | 50 m vapaapienoiskivääri, pysty (40 ls) |  |
|  Hopeaa | Caracas 1982 | 50 m vapaapienoiskivääri, pysty, joukkue (40 ls) |  |
|  Hopeaa | Caracas 1982 | 300 m vapaakivääri, polvi, joukkue (40 ls) |  |
|  Hopeaa | Caracas 1982 | 300 m vakiokivääri, asennot, joukkue |  |
|  Hopeaa | Suhl 1986 | 50 m vapaapienoiskivääri, pysty (40 ls) |  |
|  Hopeaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, makuu (40 ls) |  |
|  Hopeaa | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, makuu, joukkue (40 ls) |  |
|  Hopeaa | Skövde 1986 | 300 m vakiokivääri, asennot |  |
|  Hopeaa | Moskova 1990 | 50 m pienoiskivääri, makuu |  |
|  Pronssia | Thun 1974 | 50 m vakiopienoiskivääri, asennot, joukkue |  |
|  Pronssia | SantoDomingo 1981 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Pronssia | Caracas 1982 | 50 m pienoiskivääri, asennot, joukkue |  |
|  Pronssia | Caracas 1982 | 300 m vapaakivääri, asennot, joukkue |  |
|  Pronssia | Suhl 1986 | 10 m ilmakivääri, joukkue |  |
|  Pronssia | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, makuu, joukkue |  |
|  Pronssia | Skövde 1986 | 300 m vapaakivääri, asnnot, joukkue |  |
|  Pronssia | Budapest 1987 | 10 m ilmakivääri |  |
Harald Stenvaag (s. 1953 Ålesund) on norjalainen kivääriampuja, maailmanmestari ja olympiamitalisti.
Stenvaag on saavuttanut olympialaisissa hopeaa 50 m pienoiskiväärin makuussa Barcelonassa 1992 ja pronssia asentokilpailussa Sydneyssä 2000. MM-kilpailuista hän on voittanut kahdeksan kultaa, yhdeksän hopeaa ja kahdeksan pronssia.
Heidet

| Heidet |
| --- | --- |
 Villaheisi (Viburnum lantana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Dipsacales
Heimo::  Tesmayrttikasvit Adoxaceae
Suku::  Heidet Viburnum  L.
Katso myös
   Heidet Wikispeciesissä   Heidet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Heidet (Viburnum) on tesmayrttikasvien (Adoxaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Aiemmin heidet kuuluivat kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon, kunnes tesmayrttikasvit erotettiin kuusamakasveista omaksi kasviheimokseen. Heisien sukuun kuuluu ainakin 160 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu lähes 200 muutakin lajia, mutta näiden lajien taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Heidet ovat keskikokoisia, kausivihantia pensaita, joiden oksat ovat kaljuja tai huopakarvaisia. Heisien lehdet ovat vastakkaisessa lehtiasennossa ja lehdet ovat yksinkertaisia lehtiä tai muodoltaan kolme kertaa sormilehdykkäisiä. Lehdissä ei ole korvakkeita. Heisien kukinto on monikukkainen kukkarypäs, jonka ylimmät kukat ovat toisinaan neuvottomia. Muuten kukat ovat viisilukuisia ja kaksineuvoisia. Emit ovat kolmiluottisia ja sikiäin on kehänalainen. Heisien hedelmä on yksisiemeninen, punainen tai musta luumarja.
Heisien (Viburnum) suvusta Suomessa on tavattu muutamia lajeja. Koiranheisi (Viburnum opulus) on yleinen Etelä-Suomessa luonnonvaraisena kasvava lehtopensas.
Joitakin heisilajeja, -lajikkeita ja -risteymiä käytetään myös koristekasveina. Näitä ovat esimerkiksi koiranheidestä jalostetut kääpiökoiranheisi ja lumipalloheisi, joista kummastakin on myynnissä useita eri lajikkeita, sekä risteymäperäiset puistoheisi (Viburnum × carlcephalum) ja uurreheisi (Viburnum × rhytidophylloides).
Lajeja

Viburnum acerifolium – vaahteraheisi
Viburnum burejaeticum – burjatianheisi eli mongolianheisi
Viburnum carlesii – tuoksuheisi
Viburnum cassinoides – viitaheisi
Viburnum dentatum – hammasheisi
Viburnum dilatatum – japaninheisi
Viburnum edule – karpaloheisi
Viburnum farreri – keisarinheisi
Viburnum furcatum – siimesheisi
Viburnum glomeratum – nirkkoheisi
Viburnum lantana – villaheisi
Viburnum lantanoides – hurtanheisi
Viburnum lentago – kiiltoheisi
Viburnum nudum – siloheisi
Viburnum opulus – koiranheisi
Viburnum prunifolium – kirsikkaheisi eli mustamarjaheisi
Viburnum rafinesquianum – rotkoheisi
Viburnum rhytidophyllum – poimuheisi
Viburnum rigidum – kanarianlaakeriheisi
Viburnum sargentii – rusoheisi
Viburnum subcordatum – azorienlaakeriheisi
Viburnum tinus – välimerenlaakeriheisi eli laakeriheisi
Viburnum trilobum – amerikanheisi
Viburnum wrightii – nahkaheisi
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Viburnum
Suomen Lajitietokeskus: Heidet (Viburnum)
Helga Pedersen

| Helga Pedersen |
| --- | --- |
 Pedersen vuonna 2010.
Tenon pormestari
 2019–  
Suurkäräjäedustaja
 Finnmarkin vaalipiiri 2009–2017  
Työväenpuolueen varapuheenjohtaja
 2007–2015  
Norjan kalastusministeri
 Stoltenbergin II hallitus 17. lokakuuta 2005 – 2. lokakuuta 2009  
Edeltäjä:  Svein Ludvigsen
Seuraaja:  Lisbeth Berg-Hansen
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. tammikuuta 1973 (ikä 51) Etelä-Varanki, Norja
Tiedot
Puolue:  työväenpuolue
Tutkinnot:  Bergenin yliopisto Tromssan yliopisto
Helga Pedersen  (s. 13. tammikuuta 1973 Etelä-Varanki) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi puolueensa varapuheenjohtajana vuosina 2007–2015, istui suurkäräjillä vuosina 2009–2017 ja oli Norjan kalastusministeri vuosina 2005–2009.
Ura

Pedersen on kotoisin Tenosta, hän on taustaltaan merisaamelainen ja hänen kotikielensä on pohjoissaame. Hän aloitti lukion Tenossa, mutta kävi sen loppuun Bayeux'ssa Ranskassa. Sen jälkeen hän opiskeli Bergenin yliopistossa venäjää vuosina 1993–1996 ja Tromssan yliopistossa historiaa vuosina 1996–1998.
Pedersen liittyi työväennuorten toimintaan mukaan 1990-luvulla, ja vuonna 2002 nousi työväenpuolueen Tenon osaston puheenjohtajaksi.
Vuodesta 2019 hän on toiminut Tenon pormestarina.