Yläsaksan äänteensiirros
Maantieteellinen levinneisyys

Vaikka saksan murrealueiden väliset rajat ovat muinaisyläsaksalaisen ajan jälkeen siirtyneet, nykysaksan murteet voidaan edelleen erottaa toisistaan sen perusteella, missä määrin yläsaksan äänteensiirtymä on niihin vaikuttanut. Erityisesti näin voidaan erottaa keskisaksalaiset murteet, joissa muuttuneita konsonantteja on vähemmän, ylisaksalaisista, joissa niitä on enemmän. Siirtymä sai alkunsa Etelä-Saksassa ja levisi vähitellen pohoista kohti, ja varsinkin läntisimmässä saksassa eri muutosten levinneisyysalueiden pohjoisrajat muodostavat kartalla viuhkamaisen kuvion, jota sanotaan Reininmaan viuhkaksi (engl. Rhenish fan)
Sen alueen pohjoisraja, jossa alkuperäinen /t/ on kaikissa tapauksissa, eräitä pronomineja ja neutrin -t-päätettä lukuun ottamatta, ja missä /p/ ja /k/ ovat muuttuneet /f/:ksi ja /x/:ksi vokaalien välissä ja sanan lopussa, tunnetaan nimellä Benrathin linja. Sen eteläpuolella puhutaan yläsaksalaisia, pohjoispuolella alasaksin ja alafrankin murteita. Välittömästi tämän linjan pohjoispuolella, eteläisissä alafrankin murteissa, konsonanttien siirtymä on tapahtunut vain adverbissä auch (myös) sekä muutamissa pronomineissa, joissa loppu-/k/ on muuttunut /x/:ksi (esimerkiksi sanoissa ich (minä), mich (minut) ja dich (sinut). Näiden muutosten pohjoisraja on Uerdingenin linja.
Äänteen /p/ muuttuminen konsonantin jäljessä /f/:ksi (esimerkiksi sanassa helpan > helfen, auttaa) erottaa toisistaan Moselin frankkilaiset murteet ripuaarisista murteista, joissa tätä muutosta ei ole tapahtunut. Vastaavasti /t/ on muuttunut /s/:ksi, esimerkiksi sanoissa wat > was ja dat > das, myös Reininmaan frankkimurteissa. Läntisen keskisaksan ja ylisaksan välisenä kielirajana voidaan pitää sitä linjaa, jonka eteläpuolella sananalkuinen ja aikaisemmin geminoitunut /p/: on muuttunut /pf/:ksi (esimerkiksi sanoissa Pund > Pfund 'punta', Appel > Apfel 'omena'). Itäisen keskisaksan erottaa läntisestä keskisaksasta se, että siellä /p/ on muuttunut /f/:ksi ("Pund-Fund"-linja"); itäisistä keskisaksan murteista vain eteläisimmissä esiintyy sanan alussa /pf/, kun taas muissa niistä sen paikalla on pelkkä /f/. Sananalkuinen ja aikaisemmin geminoitunut /k/ on muuttunut affrikaataksi /kx/ ja myöhemmin /x/:ksi, esimerkiksi sanassa Kind > Chind, vain yläsaksalaisen murrealueen eteläisimmissä osissa.
|  | -C(-) /t/ > /s/ | #C- /t/ > /ts/ | -CC- /tt/ > /ts/ | -[l/r]C- /tt/ > /ts/ | -C# /t/ > /s/ |  | -C(-) /p/ > /f/ | #C- /p/ > /pf/ | -CC- /pp/ > /pf/ | -[l/r]C- /p/ > /pf/ | -C# /p/ > /f/ |  | -C(-) /k/ > /x/ | #C- /k/ > /kx/ | -CC- /kk/ > /kx/ | -[l/r]C- /k/ > /kx/ | -C# /k/ > /x/ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alasaksi / pohjoinen alafrankki | ei | ei | ei | ei | ei |  | ei | ei | ei | ei | ei |  | ei | ei | ei | ei | ei |
| eteläinen alafrankki | ei | ei | ei | ei | ei |  | ei | ei | ei | ei | ei |  | ei | ei | ei | ei | kyllä |
| ripuaari | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | ei |  | kyllä | ei | ei | ei | ei |  | kyllä | ei | ei | ei | kyllä |
| Moselin frankki | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | ei |  | kyllä | ei | ei | kyllä | ei/kyllä |  | kyllä | ei | ei | ei | kyllä |
| Reininmaan frankki | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä |  | kyllä | ei | ei | kyllä | kyllä |  | kyllä | ei | ei | ei | kyllä |
| Itäinen keskisaksa | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä |  | kyllä | kyllä | ei | kyllä | kyllä |  | kyllä | ei | ei | ei | kyllä |
| ylisaksa | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä |  | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä | kyllä |  | kyllä | ei/kyllä | ei/kyllä | ei/kyllä | kyllä |
↑  Vain sanoissa *wat, *dat jne.  ↑  Useimmissa murteissa /f/  ↑  Vain sanassa *u(ː)p  ↑  Vain sanoissa *ik, *dik, *mik, *auk  ↑  Vain Moselin frankkilaismurrealueen eteläosassa  ↑  /pf/ vain etelässä; pohjois- ja keskimurteissa /f/  ↑  Pienellä alueella Thüringenissä /pf/  ↑  Vain eteläosissa, Sveitsissä enimmäkseen /x/  ↑  Vain eteläosassa  ↑  Vain eteläosassa  
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:High German Consonant Shift
Reininmaan viuhka: 
 1 Pohjoinen alafrankki, 
 2 eteläinen alafrankki, 
 3 ripuaarinen frankki, 
 4 & 5 Moselin frankki, 
 6 Reininmaan frankki
Käännös suomeksi