stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hamiet Bluiett

Hamiet Bluiett
Hamiet Ashford Bluiett Jr. (16. syyskuuta 1940 Brooklyn, Illinois – 4. lokakuuta 2018 Brooklyn, Illinois) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Hänen pääasiallinen soittimensa oli baritonisaksofoni. Hän tuli tunnetuksi varsinkin vuonna 1976 perustetun World Saxophone Quartetin jäsenenä.
Bluiett aloitti pianonsoiton 4-vuotiaana ja klarinetinsoiton 9-vuotiaana. Hän sai opetusta jazzmuusikko George Hudsonilta. Bluiett aloitti baritonisaksofonin soittamisen opiskellessaan Southern Illinois Universityssa. Hän omaksui vaikutteita varsinkin Harry Carneylta, joka toimi baritonisaksofonistina Duke Ellingtonin orkesterissa. Bluiett keskeytti yliopisto-opintonsa valmistumatta ja palveli Yhdysvaltain laivastossa ennen muuttamista St. Louisiin vuonna 1966. Hän oli mukana perustamassa Black Artists Groupia vuonna 1968 ja johti sen big bandia. Vuonna 1969 hän muutti New Yorkiin ja liittyi saksofonisti Sam Riversin orkesteriin. Bluiettista tuli vuonna 1974 jäsen yhdessä Charles Mingusin viimeisistä kokoonpanoista.
Bluiett teki ensimmäiset äänityksensä yhtyeenjohtajana vuonna 1976. Näihin levytyksiin kuului livealbumi Birthright, jossa Bluiett soitti yksin baritonisaksofonia neljänkymmenen minuutin ajan. 1990-luvun loppupuolella Bluiett perusti neljästä baritonisaksofonistista koostuneen yhtyeen, joka julkaisi vuonna 1998 albumin Libation for the Baritone Saxophone Nation. Bluiett luopui saksofoninsoitosta terveyssyistä vuonna 2016. Hän sai viimeisinä vuosinaan useita sairaskohtauksia.
Bluiett kuoli kotonaan 78-vuotiaana. Hän oli kahdesti naimisissa. Hänellä oli kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.
Heikki Palosaari

| Heikki Palosaari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. marraskuuta 1986 (ikä 37)
Uran tiedot
Pituus:  172 cm
Seura:  Oulun Hiihtoseura
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2011–
Paras sijoitus:  62
 Tietolaatikko päivitetty 4. helmikuuta 2016 
Heikki Palosaari (s. 3. marraskuuta 1986) on suomalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka edusti Oulun Hiihtoseuraa.
Palosaaren paras sijoitus maailmancupissa oli 62:s. Lahdessa yhdistelmäkilpailussa 12. maaliskuuta 2011. Skandinavia Cupissa Palosaaren paras sijoitus on 11:s 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Vuokatissa 18. joulukuuta 2011.
SM-kilpailuissa Palosaaren paras henkilökohtainen saavutus on neljäs sija 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Keuruulla 2012. Oulun Hiihtoseuran joukkueessa Palosaari on saavuttanut SM-pronssia parisprintissä 2010 Kontiolahdella ja viestissä Kontiolahdella 2013, Rukalla 2015.
Iso Metsälampi (Karstula)

| Iso Metsälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°47′45″N, 24°49′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pääjärven alue (14.63)
Laskuoja:  oja Pääjärveen 
Järvinumero:  14.631.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,5 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,561 km  
Pinta-ala:  1,3 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Metsälampi 
Iso Metsälampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Luksanniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pääjärven alueella (14.63), jonka Pääjärven lähialueeseen (14.631) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,5 metriä mpy.
Intimate and Live Tour

Intimate and Live Tour oli Kylie Minoguen vuoden 1998 kiertue, joka tuki hänen viidettä Kylie Minogue ja kuudetta Impossible Princess studioalbumeitansa.
Soittolista

"Too Far"
"What Do I Have to Do?"
"Some Kind of Bliss"
"Put Yourself in My Place"
"Breathe"
"Take Me with You"
"I Should Be So Lucky"
"Dancing Queen"
"Dangerous Game"
"Cowboy Style"
"Step Back in Time"
"Say Hey"
"Free"
"Drunk"
"Did It Again"
"Limbo"
"Shocked"
"Confide in Me"
"The Loco-Motion"
"Should I Stay or Should I Go"
"Better The Devil You Know"
Kiertueaikataulu

| Päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Areena |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |


Australia

| 2. kesäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |
| 3. kesäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |
| 4. kesäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |
| 6. kesäkuuta 1998 | Brisbane | Australia | Brisbane Entertainment Centre |  |
| 8. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Capitol Theatre |  |
| 9. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Capitol Theatre |  |
| 10. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Capitol Theatre |  |
| 11. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Capitol Theatre |  |
| 14. kesäkuuta 1998 | Adelaide | Australia | The Barton Theatre |  |
| 15. kesäkuuta 1998 | Adelaide | Australia | The Barton Theatre |  |
| 17. kesäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |
| 18. kesäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |
| 20. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Sydney State Theatre |  |
| 21. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Sydney State Theatre |  |
| 22. kesäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Sydney State Theatre |  |
| 29. kesäkuuta 1998 | Canberra | Australia | Royal Theatre |  |
| 1. heinäkuuta 1998 | Sydney | Australia | Capitol Theatre |  |
| 3. heinäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |
| 4. heinäkuuta 1998 | Melbourne | Australia | Palais Theatre |  |

Eurooppa

| 29. heinäkuuta 1998 | Lontoo | Yhdistynyt kuningaskunta | Shepherds Bush Empire |  |
| 30. heinäkuuta 1998 | Lontoo | Yhdistynyt kuningaskunta | Shepherds Bush Empire |  |
| 31. heinäkuuta 1998 | Lontoo | Yhdistynyt kuningaskunta | Shepherds Bush Empire |  |
Aiheesta muualla

Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
"1998 Intimate and Live Tour" (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kylie Minogue
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Diskografia ·  Videografia ·  Konserttikiertueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Studioalbumit : Kylie ·  Enjoy Yourself ·  Rhythm of Love ·  Let’s Get to It ·  Kylie Minogue ·  Impossible Princess ·  Light Years ·  Fever ·  Body Language ·  X ·  Aphrodite ·  Kiss Me Once ·  Kylie Christmas ·  Golden ·  Disco ·  Tension
Kokoelmat : Greatest Hits ·  Hits+ ·  Confide in Me ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Confide in Me: The Irresistible Kylie ·  Kylie Hits ·  Kylie: The Albums 2000–2010 ·  The Best of Kylie Minogue ·  The Abbey Road Sessions ·  Confide in Me ·  Step Back in Time: The Definitive Collection
Livealbumit : Intimate and Live ·  Showgirl ·  Showgirl Homecoming Live ·  Kylie: Live in New York
Remixalbumit : The Kylie Collection ·  Kylie’s Remixes Volume 1 ·  Kylie’s Remixes Volume 2 ·  Kylie’s Non-Stop History 50+1 ·  Greatest Remix Hits 1 ·  Greatest Remix Hits 2 ·  Mixes ·  Impossible Remixes ·  Greatest Remix Hits 3 ·  Greatest Remix Hits 4 ·  Boombox
EP:t : Money Can’t Buy ·  Darling ·  Pink Sparkle ·  A Kylie Christmas
DVD:t : Live in Sydney ·  Intimate and Live ·  KylieFever2002: Live in Manchester ·  Greatest Hits 1987–1992 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Body Language Live ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Kylie Showgirl ·  White Diamond ·  Kylie Live: X2008 ·  Aphrodite Les Folies Live in London ·  The Best of Kylie Minogue
Kiertueet : Disco in Dream / The Hitman Roadshow ·  Enjoy Yourself Tour ·  Rhythm of Love Tour ·  Let’s Get to It Tour ·  Intimate and Live Tour ·  On a Night Like This Tour ·  KylieFever2002 Tour ·  Showgirl Tour ·  Showgirl Homecoming Tour ·  KYLIEX2008 ·  For You, For Me Tour ·  Aphrodite World Tour ·  Anti Tour ·  Kiss Me Once Tour ·  Golden Tour
Kirjat : Kylie: La La La ·  The Showgirl Princess ·  K ·  Kylie / Fashion
Parfyymit : Darling ·  Sweet Darling ·  Sexy Darling ·  Showtime ·  Couture ·  Inverse ·  Pink Sparkle ·  Dazzling Darling ·  Music Box
Muuta : Dannii Minogue ·  Stock Aitken Waterman ·  Neighbours
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Kirja ·   Luokka
Golem (kirja)

| Golem> Der Golem |
| --- | --- |
 Ensimmäinen kirjamuotoinen painos vuodelta 1915.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Gustav Meyrink
Kuvittaja:  Hugo Steiner-Prag
Kieli:  saksa
Genre:  goottilainen romaani urbaani fantasia maaginen realismi rikoskirjallisuus
Kustantaja:  Kurt Wolff
Julkaistu:  1915
Sivumäärä:  343
Suomennos
Suomentaja:  Rauni Paalanen
Kuvittaja:  Hugo Steiner-Prag
Kustantaja:  Taifuuni (Like)
Julkaistu:  1995 (2. painos 2010)
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  264
ISBN:  978-952-01-0410-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Golem (saks. Der Golem) on Gustav Meyrinkin yliluonnollinen kauhuromaani, joka ilmestyi alkujaan jatkokertomuksena Die Weissen Blätter -lehdessä vuosina 1913–1914. Yhtenäisenä kirjana se julkaistiin vuonna 1915. Tyylillisesti teos sekoittaa naturalismia ja symbolismia, ja tarina yhdistelee rikosromaania, kauhua sekä synkän humoristista satiiria. Keskeisiä teemoja ovat hulluus, okkultismi, kabbala ja antisemitismi.
Golem sijoittuu Prahan gettoon noin vuonna 1890 ja kertoo joukosta kaupungissa eläviä juutalaisia. Golemiksi kutsuttu olento saapuu kaupunkiin kolmesti vuosisadassa tuoden mukanaan tuhoa ja pelkoa. Romaanin päähenkilö on Athanasius Pernath -niminen psyykkisesti sairas mies, joka tarinan aikana todistaa erilaisia mystisiä tapahtumia ja ilmestyksiä. Varsinaista jatkuvaa juonta romaanissa ei ole, vaan kerronta koostuu irrallisista, symbolitasolla liikkuvista episodeista. Getto kuvataan oudoksi ja painostavaksi paikaksi, jonka rakennukset ovat tietoisia ja pahantahtoisia. Golem itse ei esiinny tarinassa juuri lainkaan vaan toimii geton tunnelman ja hahmojen alitajuisten pelkojen symbolina.
Vaikka juutalaisuus on teoksessa vahvasti läsnä, Meyrink ei itse ollut juutalainen. Innoituksen romaaniinsa hän sai Prahassa viettämistään vuosista ja omista salatieteellisistä tutkimuksistaan. Teoksessa kuvataan tarkasti noin vuoden 1890 Prahaa, mistä teosta tuoreeltaan myös ylistettiin. Golemin kuvaama outojen ilmiöiden ja yhteiskunnallisen satiirin lävistämä Praha vaikutti moniin myöhempiin kirjailijoihin, tunnetuimpana Franz Kafkaan. Teoksen kuvitti vuonna 1916 juutalainen Hugo Steiner-Prag, jonka ekspressionistisia Golem-litografioita pidetään hänen parhaina töinään.
Golemia myytiin vuoteen 1922 mennessä satoja tuhansia kappaleita. Arvostelut olivat enimmäkseen myönteisiä, joskin kirjaa myös kritisoitiin vaikeaselkoisesta juonesta ja kerronnasta. Äärioikeiston lehdissä Golemia syytettiin juutalaiseksi propagandaksi ja kirjaa jopa vaadittiin kiellettäväksi. Sittemmin teosta on pidetty sekä juutalaisvainojen symbolisena kuvauksena että antisemitistisenä loukkaavien stereotyyppien sarjana. Juutalaisia kirjailijoita on kuulunut niin ylistäjiin kuin arvostelijoihinkin. Muissa tulkinnoissa teosta on pidetty surumielisenä hyvästijättönä modernisaation myötä katoavalle vanhalle Prahalle, yhteiskunnallisena romaanina kasvottomasta byrokratiasta ja köyhyydestä tai psykoanalyyttisenä kertomuksena traumojen kohtaamisesta ja todellisen minän löytämisestä.
Juoni

Golem sijoittuu Prahan juutalaiskortteliin Josefoviin noin vuonna 1890, hieman ennen vuonna 1893 alkanutta geton tuhoamista. Kirjan tapahtumaympäristönä ovat Josefovin hämärät kujat ja virttyneet kapakat. Romaanin päähenkilö on juutalainen kultaseppä ja entisöijä Athanasius Pernath. Teoksessa kuvataan myös muita geton asukkaita, jotka kaikki elävät kurjuudessa ja köyhyydessä. Hahmoja ovat esimerkiksi viisas ja lempeä vanhus Schemajah Hillel, Hillelin kaunis tytär Miriam sekä ahne romukauppias Aron Wassertrum. Golemin hahmo esiintyy tarinassa harvakseltaan ja on eräänlainen geton ja sen asukkaiden henkilöitymä. Golem palaa Prahaan aina 33 vuoden välein tuoden muassaan kummallisia ja tuhoisia tapahtumia.
Tarinan kertoja on nimetön mies, joka elää vuoden 1923 tienoilla, 33 vuotta Pernathin ja Golemin kohtaamisen jälkeen. Kertoja lukee kotonaan Buddhasta kertovaa kirjaa ja nukahtaa. Unessaan hän kuvittelee olevansa Pernath ja elää uudelleen tämän vuosikymmeniä sitten kokemat tapahtumat. Vaihdoksen syynä on ilmeisesti se, että kertoja on vahingossa pannut päähänsä nyttemmin jo iäkkään Pernathin hatun. Tarinaa kerrotaan minä-muodossa ja kertoja puhuu itsestään kuin olisi Pernath.
Romaanin alussa golem saapuu Prahaan, ja sillä on Pernathin kasvot. Olento ilmestyy Pernathin luokse ja ojentaa tälle salaperäisen ”Ibburin kirjan”. Pernath alkaa tutkia kabbalaa, mihin hän saa apua Tooraan ja Talmudiin perehtyneeltä Hilleliltä. Myöhemmin Pernath harhailee kaupungin alaisissa käytävissä ja löytää itsensä ovettomasta huoneesta, jonka tajuaa olevan golemin piilopaikka ruumiillistumisten välissä. Kylmissään Pernath pukee huoneesta löytämänsä vaatteet ylleen, jolloin muut geton asukkaat erehtyvät pitämään häntä golemina. Kokemuksiensa myötä Pernath muuttuu epävarmaksi omasta minuudestaan ja alkaa itsekin epäillä olevansa golem.
Pernathia syytetään murhasta, jota hän ei muista tehneensä. Hän palaa tutkintavankeudesta gettoon, joka on muuttunut oudoksi ja pelottavaksi. Juoni koostuu irrallisista ja kehää kiertävistä jaksoista, jotka mahdollisesti ovat Pernathin harhoja tai unia. Monet kohtauksista liikkuvat symbolitasolla ja kuvaavat päähenkilön subjektiivisia vaikutelmia. Lisäksi getossa tapahtuu erilaisia rikoksia, kuten prostituutiota, varkauksia ja puoskarien tekemiä turhia lääketieteellisiä operaatioita. Pernathin mielenterveys on heikoissa kantimissa, ja hän on nuorempana kokenut henkisen romahduksen, jota ei kuitenkaan itse muista. Pernathin ystävät ovat usein huolissaan hänestä, ja romaani jättää epäselväksi, missä määrin kirjassa kuvatut tapahtumat ovat totta.
Romaanin lopussa kertoja herää ja tajuaa nähneensä unta. Hän palauttaa hatun Pernathille, joka on avioitunut Miriamin kanssa ja elää onnellista elämää Osiriksen kuvilla koristellussa talossa. Hämmästyksekseen kertoja huomaa olevansa aivan Pernathin näköinen. Golemin kohtalo jää arvoitukseksi.
Teoksen vaiheet > Taustaa

Golem oli itävaltalaiskirjailija Gustav Meyrinkin ensimmäinen täysimittainen romaani. Wieniläissyntyinen Meyrink muutti 1889 Prahaan, missä hän toimi ensin pankkiirina ja vuosisadan vaihteesta alkaen kirjailijana. Meyrink joutui 1902 väärän syytöksen seurauksena kahdeksi kuukaudeksi vankilaan, ja hänen pankkinsa maine tuhoutui. Vuoteen 1904 mennessä Meyrink oli siirtynyt Wieniin ja elätti itsensä toimittajana ja kirjailijana. Hänen varhaiset tekstinsä olivat lyhyitä satiirisia novelleja, joissa pilkattiin erityisesti armeijaa ja preussilaista militarismia.
Laajalle levinneen väärinkäsityksen mukaan Meyrink olisi ollut juutalaisen näyttelijättären äpärä. Meyrink itse vastusti voimakkaasti tätä väärinkäsitystä, mikä on toisinaan tulkittu merkiksi antisemitismistä. Todennäköisemmin kyse oli itsesuojelusta – Adolf Hitler nousi valtaan vain kolme kuukautta Meyrinkin kuoleman jälkeen. Meyrink kuitenkin tunsi Prahan juutalaiset älykköpiirit hyvin, ja juutalainen kulttuuri ja mytologia ovat Golemissa vahvasti läsnä. Romaanin taustalla on Prahan rikas golemeista kertova kansanperinne. Rabbi Löwin kuuluisa golemista kertova tarina sijoittuu 1500-luvulle mutta on ilmeisesti peräisin vasta 1800-luvulta. Aihe oli siten Meyrinkin aikaan varsin tuore ja omaperäinen. Myös Meyrinkin hyvin tuntema Prahan kaupunkikuva on Golemissa merkittävässä osassa.
Vuonna 1891 Meyrink koki hermoromahduksen ja yritti itsemurhaa. Romahduksensa jälkeen hän kiinnostui suuresti okkultismista, alkemiasta, kabbalasta, suufilaisuudesta ja itämaisesta mystiikasta. Näitä aiheita Meyrink myös laajalti hyödynsi Golemin kuvastossa. Meyrink ei ollut kiinnostuksenkohteidensa kanssa yksin, vaan salatieteet olivat fin de sièclen porvariston ja varsinkin dandyjen suosiossa laajemminkin. Erityisen suurta suosiota nautti teosofia, joka vaikutti laajasti 1900-luvun alun kulttuuriin ja ilmapiiriin. Meyrink harjoitti vuosisadan vaihteessa aktiivisesti spiritismiä ja muita okkulttisia käytäntöjä ja liittyi lukuisiin salaseuroihin. Hän pettyi kuitenkin okkultistipiireissä liikkuneisiin huijareihin ja ”hörhöihin” ja alkoi yliluonnollisten tapahtumien sijaan painottaa esoterian merkitystä henkiselle ja fyysiselle hyvinvoinnille.
Teoksen vaiheet > Julkaisu

Kroonisen rahapulansa vuoksi Meyrink luopui oma-aloitteisesti useimpien kirjojensa rojalteista ja vaati sen sijaan tuntuvan kertamaksun etukäteen. Hän menetteli näin myös Golemin kohdalla, ja Wolff maksoi hänelle aikalaisnäkökulmasta varsin huomattavan summan, 10 000 markkaa. Kun romaanista tuli menestysteos, Meyrink valitti tulleensa huijatuksi. Ilmeisesti hän onnistui kuitenkin myöhemmin kiristämään Wolffilta osan Golemin myyntivoitoista. Tämänkin sopimuksen hän sittemmin riitautti, koska katsoi saaneensa rojalteja vain osasta myytyjä kirjoja. Rahariidat johtivat ennen pitkää Meyrinkin ja Wolffin välirikkoon.
Wolff julkaisi Golemin ensin jatkosarjana joulukuusta 1913 elokuuhun 1914 saksalaisessa aikakauslehdessä Die Weißen Blätterissä. Vastaanotto oli myönteinen, ja vuonna 1915 teos ilmestyi yhtenäisenä kirjana. Wolff markkinoi Golemia näkyvästi: mainoksissa kirjaa kuvailtiin ”eettiseksi salapoliisikertomukseksi”, joka tarjosi sekä jännitystä että ajatuksia herättävää pohdiskelua. Aiheiksi mainittiin ”ihmissielu ja -kohtalo”, ja golemia kuvailtiin ”Prahan demoniksi”. Wolffin mainoskampanja oli Saksassa ennennäkemättömän laaja, ja kirja oli laajasti näkyvillä sekä lehdistössä että katukuvassa. Meyrinkille lähettämässään kirjeessä Franz Werfel huomautti, että ”Golemin menestys oli enemmän kustantajan kuin kirjailijan ansiota”.
Tarinan mukaan Golemin ensipainoksen piti olla 2 000 kappaletta, mutta kirjapainossa tapahtuneen virheen takia painosmääräksi tulikin 20 000. Muhkean ennakkopalkkion ja massiivisen mainoskampanjan huomioiden tarina lienee kuitenkin legendaa. Joka tapauksessa tuolloisille kirjamarkkinoille epätavallisen suuri ensipainos myytiin loppuun lyhyessä ajassa. Kahden ensimmäisen vuoden aikana Golemia myytiin 145 000 kappaletta ja vuoteen 1922 mennessä myyntiluvut olivat ylittäneet 165 000 kappaletta, mikä oli ajan mittapuulla äärimmäisen suuri määrä. Joidenkin tietojen mukaan myyntiluvut olisivat nousseet jopa 250 000 kappaleeseen.
Teoksen vaiheet > Kuvitus

Romaanin valmistuttua Alfred Kubin tarjosi muutamia vinjettejä, jotka Meyrink hylkäsi.
Vuoden 1915 ensipainos sisälsi kahdeksan Hugo Steiner-Pragin litografiaa. Steiner-Prag oli prahalaissyntyinen juutalainen ja Meyrinkin tuttava, joka nautti Meyrinkin kuvaaman vanhan Prahan tarjoamasta nostalgiasta. Vuonna 1916 Steiner-Prag laajensi Golem-kuvitukset Der Golem. Prager Phantasien -nimiseksi portfolioksi. Sen 25 litografiaa edustavat ekspressionistista tyyliä, ja niissä on paljon pimeyttä ja suuria, ahtaita rakennuksia. Golem kuvataan vinosilmäisenä, karvattomaksi ajeltuna miehenä, jolla on apinamainen ruumiinrakenne. Golem-litografioita pidetään Steiner-Pragin mestariteoksina. Meyrink-elämäkerturi Mike Mitchellin mukaan ne ovat ”romaanin virheetön kuvallinen toteutuma”.
Vastaanotto ja vaikutus > Aikalaisarviot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Suurenmoisin kummajainen, jonka olen ikuisuuksiin lukenut! | ” |
– H. P. Lovecraft
Golem oli ensimmäinen golemin tarinaa käsitellyt suosittu teos ja ensimmäinen, joka toi aiheen muidenkin kuin juutalaisten tietoisuuteen. Monilta prahalaisilta, myös juutalaisilta, teos sai kiitosta kadonneen ”vanhan Prahan” nostalgisesta kuvaamisesta. Varhaisissa arvioissa tätä pidettiin jopa romaanin suurimpana ansiona. Toisaalta äärioikeisto suhtautui Meyrinkiin erittäin kielteisesti. Ensimmäisen maailmansodan myötä Saksassa syntyi voimakas juutalaisvastainen mieliala, ja Golemia syytettiin äärioikeiston lehdissä ”juutalaista politiikkaa ja kulttuuria” markkinoivaksi propagandaksi. Kansallissosialistien valtaannousun jälkeen Meyrinkin kirjoja poltettiin julkisesti ja teoksen levittäminen kiellettiin.
Englanninkielinen käännös ilmestyi vuonna 1928. New York Timesin arviossa Golemia kiitettiin ”hienostuneeksi ja poikkeuksellisen voimakkaaksi” teokseksi, jonka ”usvaiset vihjaukset” herättävät aavemaisia kauhunväristyksiä. Kriittisemmissä arvioissa romaania toisaalta pidettiin vaikeaselkoisena ja järjettömänä. The New York Times Book Review’n vuonna 1928 julkaistussa arvostelussa Golemia moitittiin ”rasittavaksi sekasotkuksi”, jonka ”langat ovat auttamatta solmussa”.
Kauhukirjailija H. P. Lovecraft luki Golemin vuoden 1935 tienoilla. Esseessään Yliluonnollinen kauhu kirjallisuudessa Lovecraft totesi, että juutalaisen mystiikan hyödyntäminen kauhukirjallisuudessa on ”näihin päiviin saakka” ollut varsin vähäistä: ”Juutalainen kansantarusto on säilyttänyt paljon muinaisesta kauhusta ja mysteeristä, ja sitä tarkemmin tutkittaessa on todennäköistä, että vaikutus kauhufiktioon tulee olemaan merkittävä.” Lovecraftin mukaan Golem on eräs parhaista aihetta hyödyntävistä romaaneista, joka ”ahdistavan hämärine vihjailuineen ihmeistä ja kauhuista juuri ulottumattomissa” kuvaa ”mestarillisesti” geton aavemaista tunnelmaa ja arkkitehtuuria.
Vastaanotto ja vaikutus > Vaikutus myöhempään kirjallisuuteen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Meyrinkin romaani teki fin de sièclen Prahasta pysyvän symbolin modernismille ja sen levottomuutta herättävälle seksuaaliselle, rodulliselle ja henkiselle rappiolle — tila, jossa kaikesta huolimatta piilee myös valtava luova potentiaali. | ” |
– Cathy S. Gelbin
Golemilla oli suuri vaikutus siihen, että Praha vakiintui eurooppalaisen maagisen realismin ”pääkaupungiksi”. Meyrinkin kaupunkikuvaus innoitti Franz Kafkaa, joka hieman myöhemmin käsitteli tuotannossaan samankaltaisia aiheita. Robert Irwinin (1985) mukaan Golemissa on ”Linna joka ei ole Kafkan Linna, Oikeusjuttu joka ei ole Kafkan Oikeusjuttu ja Praha joka ei ole Kafkan Praha”. Kafka itse tosin kertoi, ettei liiemmin perustanut Meyrinkistä, jonka tarinat olivat liian ”kaukaa haettuja ja julkeita”. Meyrinkin miljöökuvausta Kafka piti kuitenkin onnistuneena.
Kafkan kirjallisen jäämistön toimeenpanija Max Brod oli Meyrinkin ystävä ja piti tätä lempikirjailijanaan. Myös Arnold Zweig kuului Golemin ihailijoihin. Saksalaisen kielialueen ulkopuolella Golem vaikutti Jorge Luis Borgesiin, joka hyödynsi tuotannossaan Meyrinkin metafyysisiä teemoja ja jopa kirjoitti El Golem -nimisen runon. Borgesin mukaan Meyrink loi juutalaisen perimätiedon avulla ”unimaisen peilimaailman”, jonka ”käsinkosketeltava pelko” jää pysyvästi kummittelemaan mieleen.
The Forward -lehdessä vuonna 2015 julkaistun artikkelin mukaan ”kauhun ja erotiikan kyllästämä” romaani enteili H. P. Lovecraftin tuotantoa. Lovecraft tosin luki Golemin vasta vuoden 1935 tienoilla, pari vuotta ennen kuolemaansa.
Vastaanotto ja vaikutus > Jälkimaine ja merkitys

Golemia pidetään yleisesti Meyrinkin parhaana ja merkittävimpänä kirjana. Suurin osa golemia käsittelevästä kaunokirjallisuudesta on sittemmin saanut Meyrinkin romaanista vaikutteita.
Aikalaissuosiostaan huolimatta Golem on jäänyt suhteellisen tuntemattomaksi, ja se mainitaan harvoin edes kauhukirjallisuuteen erikoistuneissa lähteissä. Erityisesti sosiologisesti suuntautuneet tutkijat ovat suhtautuneet Golemiin kriittisesti ja kuvailleet kirjaa sekavaksi, epäyhtenäiseksi kokoelmaksi sensaationhakuisia kliseitä. Myönteisempiä arvioita ovat esittäneet esoterian harrastajat, jotka ovat ylistäneet romaanin filosofisia ja uskonnollisia ulottuvuuksia. Golemin satavuotisjuhlan kunniaksi julkaistussa artikkelissa The Guardianin David Barnett kirjoittaa, että romaani on eräs kaikkien aikojen ”mukaansatempaavimmista, tunnelmallisimmista ja kummallisimmista fantasioista”. Barnettin mukaan Meyrinkin modernistinen fantasia on kestänyt aikaa hyvin ja ansaitsisi paikan Kafkan rinnalla.