stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Geologinen Seura
Julkaisutoiminta

Seura julkaisee vertaisarvioitua tiedejulkaisua Bulletin of the Geological Society of Finland. Julkaisu ilmestyy kahdesti vuodessa.
Seuran jäsenlehti Geologi perustettiin 1949. Se julkaisee alan uutisia, katsauksia ja artikkeleita. Lehteä jaellaan SGS:n jäsenten keskuuteen, joihinkin kirjastoihin ja alan harrastajille.
Muu toiminta

Yhdistys järjestää useita kertoja vuodessa tieteellisiä kokouksia, jotka pidetään tavallisesti Tieteiden talolla Helsingissä. Kokouksissa geologian alan asiantuntijat pitävät esitelmiä.
Lisäksi yhdistys osallistuu erilaisten tapahtumien, kuten tieteellisten konferenssien ja ekskursioiden järjestämiseen. Ekskursioita järjestetään lähes joka vuosi joko Suomeen tai ulkomaille.
Eskola-mitali

Suomen merkittävin geologian alan tutkimuspalkinto on Suomen geologisen seuran jakama Pentti Eskolan mukaan nimetty Eskola-mitali. Mitali on 18 karaatin kultaa, painaa 158 grammaa ja sen on suunnitellut kuvanveistäjä Heikki Häiväoja. Ensimmäinen Eskola-mitali annettiin Pentti Eskolalle. Mitalin vastaanottajat ovat listassa (myöntövuosi suluissa):
Pentti Eskola (1963)
Tom F. W. Barth (1969)
Väinö Auer (1975)
Thure Georg Sahama (1980)
Ahti Simonen (1986)
Maunu Härme (1994)
Kaarlo Neuvonen (1999)
Gabriel (Gabor) Gaál (2007)
Heikki Papunen (2016)
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiltrud Breyer

| Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1989–2009  
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. elokuuta 1957 (ikä 67) Saarbrücken, Länsi-Saksa
Tiedot
Puolue:  Liittouma 90/Vihreät
Hiltrud Breyer (s. 22. elokuuta 1957 Saarbrücken, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Hän toimi Euroopan parlamentissa Saksan vihreiden (Liittouma 90/Vihreät) edustajana vuodesta 1989 vuoteen 2009. Parlamentissa hän oli Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan ja Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäsen sekä Oikeudellisten asioiden valiokunnan varajäsen. Hän nousi takaisin parlamenttiin lokakuussa 2013.
Breyer on opiskellut politiikan tutkimusta Saarbrückenissä ja Berliinissä. Hän on Saksan vihreiden perustajajäsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiltrud Breyer Wikimedia Commonsissa
Hiltrud Breyer Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Hryhori Epik

| Hryhori Epik> Григорій Данилович Епік |
| --- | --- |
 Hryhori Epik noin vuonna 1930.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. tammikuuta 1901 Kamjanka, Jekaterinoslavin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 3. marraskuuta 1937 (36 vuotta) Sandarmoh, Karjalan ASNT, Neuvostoliitto
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: ukraina
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hryhori Epik (17. tammikuuta 1901 Kamjanka, Jekaterinoslavin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 3. marraskuuta 1937 Sandarmoh, Karjalan ASNT, Neuvostoliitto) oli ukrainalainen kirjailija ja kriitikko. Hän kuoli Stalinin vainojen uhrina Sandarmohissa.
Vasemmalta oikealle: Petro Pantš, Maik Johansen, Vasyl Vražlyvyi, Hryhori Epik. Harkova, 1926.
Epik toimi 1920–1925 Ukrainan kommunistisessa nuorisoliitossa ja toimittajana. Hän opiskeli 1925–1929 Harkovassa Punaisten professorien instituutissa Ukrainan historian osastolla. Sen jälkeen hän työskenteli Deržlitvydav-kustantamon johtajana. Hänen kirjoituksiaan alettiin julkaista 1923. Hän kuului moniin kirjallisuusjärjestöihin, kuten Pluh, Vaplite ja Prolitfront. Hän julkaisi novellikokoelmia ja romaaneja. Hän arvosteli 1920-luvulla kirjoissaan neuvostohallintoa, mutta viimeiset romaanit hän kirjoitti stalinistisessa hengessä. Hänet pidätettiin 1934 ja ammuttiin lokakuun vallankumouksen kunniaksi Sandarmohissa suoritetuissa joukkoteloituksissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hryhori Epik Wikimedia Commonsissa
Hilbertin hotelli

Kun jokainen vieras siirretään huoneeseen 2i, uudet vieraat voivat siirtyä vapautuneisiin parittoman järjestysluvun omaaviin huoneisiin.
Matematiikassa Hilbertin hotelli on paradoksi, jolla pyritään havainnollistamaan äärettömyyden käsitettä. Paradoksi esittää ajatuksen suuresta hotellista jossa on ääretön määrä huoneita, ja ne ovat kaikki täynnä. Paradoksin pointti on, että koska huoneita on ääretön määrä, vaikka hotelli on näennäisesti täynnä, uusia vieraita saadaan aina majoitettua. Tämä onnistuu pyytämällä vierasta huoneessa 1 siirtymään huoneeseen 2, ja huoneen 2 vierasta siirtymään huoneeseen 3 ja niin edelleen äärettömästi. Toisin sanoen: uusien vieraiden rajallinen määrä  n saadaan majoitettua siirtämällä jokainen nykyisistä vieraista huoneesta  i huoneeseen  i+n .
Uusien vieraiden määrän ei tarvitse kuitenkaan olla rajallinen: hotellin omistaja voi ottaa numeroituvasti äärettömän määrän uusia vieraita siirtämällä jokaisen vieraan huoneesta  i huoneeseen  2i vapauttaen rajattoman määrän huoneita.
Paradoksin synty on jäljitetty vuoteen 1924, kun David Hilbert esitti luennollaan ajatuksen äärettömän suuresta hotellista. Hilbert ei kuitenkaan julkaissut paradoksia missään. Laajalti tunnetuksi se tuli vasta 1900-luvun loppupuolella.
I Feel for You

| ”I Feel for You” Chaka Khan |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: I Feel for You
 B-puoli: ”Chinatown”
 Julkaistu: 12. lokakuuta 1984
 Tekijä(t): Prince
 Tuottaja(t): Arif Mardin
 Kesto: 05.46 (albumiversio) 4.03 (radio edit)
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Chaka Khanin muut singlet
| ”Ain’t Nobody” 1983 | ”I Feel for You” 1984 | ”This Is My Night” 1985 |
I Feel for You on Princen vuonna 1979 kirjoittama diskokappale, josta tuli suuri hitti Chaka Khanin cover-version myötä vuonna 1984. Chaka Khanin versiolla vierailevat räppäämassä Melle Mel ja harmonikassa Stevie Wonder. Kappale oli kansainvälinen menestys, jota soitettiin diskoissa ympäri maailmaa. Se voitti Princelle lauluntekijä-palkinnon vuoden 1984 Grammy Gaalassa. Samana vuonna Prince keräsi palkintoja myös oman Purple Rain -levynsä ja elokuvansa ansiosta.
Hispala Faecenia

Hispala Faecenia Rooman senaatin edessä maalauksessa 1880-luvulta.
Hispala Faecenia oli roomalainen prostituoitu, jonka tarina liittyy Bacchuksen kulttiin ja sen kieltämiseen. Hispala Faecenia paljasti kulttimenot konsulille ja Rooman senaatti teki sen harjoituksesta laitonta. Hispala Faecenia palkittiin ja hänestä tuli esimerkki esikuvallisesta naisesta. Hispala Faecenia tunnetaan Titus Liviuksen kirjoituksista ja senaatin päätös myös alkuperäislähteestä Senatus Consultum de Bacchanalibus.
Tarina

Hispala Faecenian tarina tunnetaan roomalaisen historioitsija Titus Liviuksen (59 eaa. – 17 jaa.) kertomana ja se liittyy Bacchuksen kulttiin. Kultti oli levinnyt Roomaan Kreikan alueelta. Se oli alun perin naisten kultti, mutta papitar Paculla Anna alkoi houkutella myös miesjäseniä. Kultin tyypillinen piirre olivat öisin järjestettävät ekstaattiset menot. Kultin suosio kasvoi, mutta samalla öiset viininhuuruiset menot alkoivat herättää epäilyksiä.
Hispala Faecenia oli prostituoitu, jonka rakastaja oli nuori Publius Aebutius. Aebutiuksella oli pahana kuvailtu äiti Duronia, joka painosti häntä liittymään Bacchuksen kulttiin. Kultin yksi osa oli uskollisuuden vala eli coniuratio, joka sitoi sen jäsenet vaikenemaan kulttimenoista. Aebutiusta suojellakseen Hispala Faecenia kertoi kuitenkin Bacchuksen kulttimenoista konsulille. Tiedot olivat huolestuttavia. Kuten Livius toteaa, kultti teki etenkin siihen liittyvistä nuorista miehistä ”naismaisia ja sopimattomia armeijaan”. Hispala Faecenian tietojen perusteella Rooman senaatti määräsi kultin harjoituksen laittomaksi koko valtakunnan alueella. Sen noin 7 000 jäsentä saivat kuolemantuomiot. Senaatin päätös tunnetaan myös alkuperäislähteestä, pronssilevylle tehdystä piirtokirjoituksesta Senatus Consultum de Bacchanalibus.
Hispala Faecenia palkittiin kultin paljastamisesta. Hän sai 100 000 pronssirahaa ja nousi prostituoidusta matroonaksi, eli Rooman yhteiskuntajärjestelmän varakkaimpien kansalaisten luokkaan. Samalla hän sai muita etuoikeuksia ja myös hänen rakastajansa Aebutius palkittiin. Esimerkillisen toiminnan kautta Hispala Faecenia nostettiin esikuvallisten roomalaistan naishahmojen joukkoon.
Bacchuksen kulttimenoja roomalaisessa sarkofagissa.
Hermanni (Salo)

Näkymä Hermannin suuntaan Salonjoen toiselta puolelta
Suomalainen viikko Salossa vuonna 1913 syys-lokakuun vaihteessa, silta oli koristettu
Hermanni on Salon kaupunginosa aivan ydinkeskustassa. Se rajoittuu Salonjokeen, Salon toriin, Vähäjokeen, Oskarinkatuun ja Inkerinkatuun.
Palvelut

Alueella sijaitsee Hermannin koulu.
Historiaa

Alueella sijaitsi myös Kiva, yksi Salon elokuvateattereista.
I Got It Bad (and That Ain’t Good)

I Got It Bad (and That Ain’t Good) on Duke Ellingtonin säveltämä ja Paul Francis Websterin sanoittama jazzstandardi vuodelta 1941. Kappaleen esitti ensimmäistä kertaa Ivie Anderson musikaalirevyyssä Jump for Joy ja sen on äänittänyt suuri määrä jazzartisteja, mukaan lukien Benny Carter, Benny Goodman, Keith Jarrett, Thelonious Monk, Oscar Peterson ja McCoy Tyner.
Sävellys on G-duurissa ja kappaleen rakenne on 32 tahdin AABA. Kappaletta pidetään jazzstandardien joukossa vaikeana laulaa, koska melodia vaatii laulajalta oktaavin ja tritonuksen äänialaa.
Haukivaho

| Haukivaho |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°50′04″N, 24°02′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  ojien kautta Suojärvenjokeen 
Järvinumero:  35.934.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,4 m 
Rantaviiva:  1,143 km 
Pinta-ala:  0,0711 km² 
 fiHaukivaho 
Haukivaho on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 250 metriä. Se sijaitsee Tammelan puolella keskellä tiheästi ojitettua Haukivahonsuota, jonka johto-oja on Haukivahon laskuoja. Se virtaa Keskilammin ja Korpilammin läpi ja yhtyy Suojärvenjokeen, joka laskee Suojärvestä Uljasjärveen. Johto-oja lähtee järven pohjoisrannalta ja on kokonaisuudessaan 1,7 kilometriä pitkä.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on suomaastoa. Järvi on autio ja Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja ohittaa sen 450 metrin etäisyydeltä.
Historia

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Haukilammi" erotukseksi nykyisestä Keskilammista, jonka nimi kirjoitettiin silloin "Wähä Haukilammi".
Hryhori Holoskevytš

| Hryhori Holoskevytš' |
| --- | --- |
 Hryhori Holoskevytš'
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. marraskuuta 1884 Soprunkivtsi, Nova Ušytsjan piiri, Podilian kuvernementti
Kuollut: 1934 (49–50 vuotta) Tobolsk, Siperia
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  lingvistiikka, leksikografia
Hryhori Holoskevytš (ukr.  Григорій Голоскевич; 4. marraskuuta 1884 Soprunkivtsi, Nova Ušytsjan piiri, Podilian kuvernementti – syksyllä 1934 Tobolsk, Siperia) oli ukrainalainen lingvisti ja leksikografi.
Holoskevytš valmistui 1905 Kamjanets-Podilskyin pappisseminaarista ja opiskeli lingvistiikkaa Aleksei Šah’matovin oppilaana Pietarin yliopistossa 1906–1911. Hän toimi Pietarin ukrainalaisten opiskelijoiden Hromadassa. Hän muutti 1917 Kiovaan ja perusti Pavlo Zaitsevin ja Petro Stebnytskyin kanssa Drukar-kustantamon (1917–1920). Hän oli Slovo-kustantamon (1922–1926) keskeisiä hahmoja. Hän liittyi 1918 Ukrainan tiedeakatemiaan (myöhemmin VUAN) ja osallistui sen julkaiseman venäläis-ukrainalaisen sanakirjan toimittamiseen (1924–1928). Hän kirjoitti tutkimuksia Podilian murteista (1910) ja Eusebiuksen evankeliumin kielestä (1914) ja kokosi ensimmäisen ukrainan kielen ortografisen sanakirjan (useita painoksia vuodesta 1914 ja uusintapainos New Yorkissa 1952). Hänet pidätettiin elokuussa 1929, ja vuonna 1930 pidetyssä näytösoikeudenkäynnissä hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankilaan. Kärsittyään tuomiosta kolme vuotta Jaroslavlin vankilassa hänet karkotettiin Tobolskiin, missä hän teki itsemurhan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hryhori Holoskevytš Wikimedia Commonsissa
Heini-Klopfer-Skiflugschanze

| Heini-Klopfer-Skiflugschanze |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:   Oberstdorf, Saksa
Katsomopaikat:  40 000
Koordinaatit:  47°22′31″N, 10°16′11″E
Avattu:  2. helmikuuta 1950
Remontoitu:  1972, 1980, 1997, 2007, 2016
Muut mäet:  Skisprungstadion am Schattenberg
Seura:  SC Oberstdorf
Rakenne
K-piste:  200 metriä
Mäkikoko:  235 metriä
Mäkiennätys:  242,5 metriä  Domen Prevc (20.3.2022)
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  72 m
Vauhtimäen pituus:  118 m
Vauhtimäen kulma:  38,7°
Keulan pituus:  8,5 m
Keulan korkeus:  3,4 m
Keulan kulma:  11,2°
Alastulorinteen kulma:  33,9°
Heini-Klopfer-Skiflugschanze on lentomäki Oberstdorfissa Baijerin osavaltiossa Saksassa.
Historia

Kun saksalaiset eivät saaneet osallistua vuoden 1948 Sankt Moritzin talviolympialaisiin, kolmen Oberstdorfilaisen mäkihyppääjän Sepp Weilerin, Heini Klopferin ja Toni Brutscherin keskuudessa heräsi ajatus oman suuren hyppyrimäen rakentamiseksi. Vuonna 1949 tehtiin rakennussopimukset ja uuden lentomäen rakennustyöt saatiin aloitettua Stillachtal-laaksoon Heini Klopferin ja Willi Huberin suunnitelmien mukaisesti. Vain viiden kuukauden rakentamisen jälkeen puinen vauhdinottotorni valmistui ja avajaisia saatiin viettää 2. helmikuuta 1950. Helmi- maaliskuun vaihteessa järjestettiin Oberstdorfissa ensimmäistä kertaa kansainvälinen Ski Flying Week -kilpailu, jossa 100 000 katsojaa todisti kolmen uuden maailmanennätyksen syntyä.
Vuoden 1973 lentomäen MM-kilpailuja varten vanha vauhdinottotorni purettiin turvallisuussyistä ja tilalle rakennettiin uusi betoninen torni. Heini Klopfer ei ollut enää todistamassa remonttia, koska hän kuoli 50-vuotiaana vuonna 1968. Hänen kunnioitukseksi lentomäki nimettiin hänen mukaansa. Sen jälkeen alastulorinnettä on kaivettu ja muotoiltu monta kertaa lentomäen suurentamiseksi. Suurin 1,1 miljoonaa euroa maksanut remontti tapahtui vuonna 2007 seuraavan vuoden 2008 MM-kilpailuja varten, jolloin hyppääjien lämpiötä suurennettiin, asennettiin valaistus ja vauhtimäki remontoitiin viimeisimpien FIS:n vaatimuksien mukaiseksi.
Vuonna 2016 lentomäkeä remontoitiin 11,6 miljoonalla eurolla vuoden 2018 MM-kilpailuja varten. Remontissa lentomäen keula rakennettiin kokonaan uudelleen seitsemän metriä taaemmaksi ja viisi metriä ylemmäksi säilyttäen kuitenkin ainutlaatuisen vanhan tornin. K-piste siirtyi 185 metristä 200 metriin ja HS-piste siirrettiin 213 metristä 225 metriin. Myös tuomaritorni, hiihtohissi ja yleistä infrastruktuuria uusittiin. Kesällä 2017 HS-piste siirrettiin 235 metriin.
Nykyinen lentomäki on maailman neljänneksi suurin lentomäki ja sitä pidetään niistä turvallisimpana, koska metsä suojaa alastulorinnettä tuulelta. Paikalliset kutsuvat lentomäkeä ”Oberstdorfin liuskekivitorniksi”. Alastulorinteen vierustan hiihtohissi palvelee myös turisteja, joka vie tornin juurelle kilpailuiden aikana mäkihyppääjät. Tornin huipulle vie hissi, johon mahtuu 12 henkilöä. Tornin huipulta avautuu hulppeat näkymät ympäristöön ja siellä on kioski, lämmitelyhuone ja WC-tilat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heini-Klopfer-Skiflugschanze Wikimedia Commonsissa
Ski-Club 1906 Oberstdorf
Skifliegen Oberstdorf
Mäkihypyn maailmancup kaudella 2010–2011
I Got You (Bebe Rexhan kappale)

| ”I Got You” Bebe Rexha |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: All Your Fault: Pt. 1
 Julkaistu: 28. lokakuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Captain Cuts
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.11
 Levy-yhtiö: Warner Bros. Records
Bebe Rexhan muut singlet
| ”In the Name of Love” 2016 | ”I Got You” 2016 | ”The Way I Are (Dance with Somebody)” 2017 |
I Got You on yhdysvaltalaislaulaja Bebe Rexhan kappale. Sen julkaisi Warner Bros. Records artistin "All Your Fault: Pt. 1" EP-levyn ensimmäisenä singlenä 28. lokakuuta 2016. Kappale sisällytettiin myöhemmin myös artistin "Expectations"-studioalbumille. Kappaleen sanoituksista vastasivat Ben Berger, Lauren Christy, Jacob Kasher, Ryan McMahon, Ryan Rabin ja Rexha. Kappaleen tuotannosta vastasi puolestaan Captain Cuts.
Käännös suomeksi
Higashiyama-ku

| Higashiyama-ku (東山区) |
| --- | --- |
 Sanneizaka ja Yasakan pagodi
 Higashiyaman suuralueen sijainti Kioton kaupungissa
 Higashiyama-ku
 Koordinaatit: 34°59′49″N, 135°46′35″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Kioton prefektuuri
Kaupunki:  Kioto
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Suuralue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,48 km²
Väkiluku (12/2020):  36 345
 – Väestötiheys:  4 859 as./km²
 
 https://www.city.kyoto.lg.jp/higasiyama/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Higashiyama-ku (jap. 東山区) on yksi Kioton kaupungin 11 suuralueesta. Se sijaitsee Kioton kaakkoisosassa Kamojoen itärannalla. Kamojoen varsi on tiheästi rakennettua asuin- ja liikealuetta, kun taas idässä suuralue nousee Higashiyama-vuorijonolle, jolta se on saanut nimensä (’itävuori’, ’itäiset vuoret’). Pohjoisessa suuralue ulottuu Sanjō-kadulle, etelässä lähelle Inarivuorta. Higashiyaman suuralueella on 36 345 asukasta (joulukuussa 2020) ja sen pinta-ala on 7,48 neliökilometriä.
Higashiyama-ku perustettiin vuonna 1929. Se käsitti nykyistä paljon laajemman alueen, kunnes Yamashina-ku erotettiin siitä vuonna 1976. Alueella sijaitsevat Gionin ja Miyagawa-chōn geisha-kaupunginosat (hanamachi). Niissä järjestetään vuosittain kolme geishojen tanssiesitystä: Miyako-odori, Kyō-odori ja Gion-odori. Gion tunnetaan myös suuresta festivaalistaan, Gion-matsurista, joka on lisätty Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Geisha-perinteen lisäksi Higashiyaman alueella on säilynyt paljon vanhoja rakennuksia, erityisesti Sanneizakan ja Gion-Shinbashin kaupunginosissa, jotka on suojeltu. Higashiyama-ku tunnetaan myös perinteisen kiotolaisen keramiikan, Kyō-yakin ja Kiyomizu-yakin, tuotantoalueena.
Perinteisen arkkitehtuurinsa ja kulttuurinsa ansiosta Higashiyama-ku on suosittu turistikohde. Higashiyama-vuorijonon rinteillä on useita vanhoja buddhalaisia temppeleitä ja šintolaisia pyhäköitä, kuten Chion-inin, Kennin-jin, Kiyomizu-deran, Myōhō-inin, Rokuharamitsu-jin ja Sanjūsangen-dōn temppelit sekä Toyokuni-jinjan ja Yasaka-jinjan pyhäköt. Etelässä suuralue ulottuu Sennyū-jin ja Tōfuku-jin temppeleille saakka. Suuralueen nähtävyyksiin kuuluvat myös Kioton kansallismuseo ja kirsikankukistaan tunnettu Maruyaman puisto.
Higashiyaman suuraluetta palvelevat Kioton metron Tōzai-linja, JR Nishi-Nihonin Nara-linja ja Keihan-rautateiden Keihan-päälinja.
Kuvia

Katu Gionissa
Chion-inin temppeliä
Kiyomizu-zaka vuonna 1965
Juna Tōfukujin rautatieasemalla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Higashiyama-ku Wikimedia Commonsissa
Suuralueen internetsivut (japaniksi)
Hiiden hirvi

Akseli Gallen-Kallela: Hiiden hirven hiihto (1894). Gallen-Kallela on kuvannut Hiiden hirven peuraksi.
Hiiden hirvi on vaikeasti pyydystettävä, voimakas ja nopea hirvi kalevalaisessa runoudessa. Louhi asettaa tyttärensä kosijan tehtäväksi Hiiden hirven pyydystämisen elävänä. Eräässä kuvauksessa Hiidet tekevät hirven luonnonaineksista.
Hirvi säntää valtavalla voimalla lapinkylään, jossa kaataa padan tulelta ja aiheuttaa muutakin vahinkoa. Hirvi saadaan kuitenkin lopulta kiinni.
Olento voi olla samaa kantaa kuin samojedien ja obinugrilaisten taivaallinen peura, kuusijalkainen olento, jonka ensimmäinen samaani pyydysti.
On myös uskottu, että mitä useamman hirven (Hiiden hirven) miehet pyytävät kuluvan talven aikana ennen kevättä, sitä pikemmin koittaa kesä.
Sovittelu

Rikos- ja riita-asioiden sovittelulla tarkoitetaan maksutonta palvelua, jossa rikoksen tai riidan osapuolille järjestetään mahdollisuus puolueettomien sovittelijoiden välityksellä kohdata toisensa luottamuksellisesti ja auttaa osapuolia löytämään keskenään heitä tyydyttävät ratkaisut ja keinot rikoksesta tai riidasta aiheutuneiden haittojen hyvittämiseksi. Sovittelijoina toimivat tehtävään koulutetut, vapaaehtoiset henkilöt ammattihenkilöstön ohjauksessa ja valvonnassa.
Suomessa rikosasioiden ja eräiden riita-asioiden sovittelun järjestämisestä on ollut aluehallintoviranomaisten sijaan vuoden 2016 alusta vastuussa sosiaali- ja terveysministeriön alainen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Sovittelu voi kohdistua myös sellaisiin riita-asioihin, joissa ainakin yksi osapuoli on luonnollinen henkilö. Muu kuin rikokseen perustuvaa vahingonkorvausvaatimusta koskeva riita-asia voidaan kuitenkin ottaa soviteltavaksi vain, jos riita sen kohde ja asiassa esitetyt vaatimukset huomioon ottaen on vähäinen. Sovittelutoiminnan yleinen johto, ohjaus ja valvonta kuuluvat sosiaali- ja terveysministeriölle. Sovittelumenettely antaa riidan osapuolille vapauden ja vastuun määrittää omat etunsa ja prioriteettinsa, valvoa riidan menettelyä ja lopputulosta sekä ylläpitää ja palauttaa suhteensa.
Vuonna 2016 sovitteluun ohjattiin Suomessa yhteensä 12 496 rikosasiaa ja 621 riita-asiaa. Kasvua vuoteen 2015 nähden oli lähes 5 %. Kaikista sovitteluun ohjatuista rikos- ja riita-asioista runsas puolet oli väkivaltarikoksia.
Sovittelu Suomessa > Päätös rikos- tai riita-asian ottamisesta sovitteluun

Aloiteen sovittelusta voi tehdä rikoksesta epäilty, uhri, poliisi- tai syyttäjäviranomainen taikka muu viranomainen. Jos kyseessä on lähisuhdeväkivalta, kuten puolisoiden välinen asia, osapuolilla ei ole oikeutta hakea sovittelua, vaan sen mahdollisuudesta päättää heidän puolestaan valtio, eli poliisi- tai syyttäjäviranomainen.
Ennen päätöksen tekemistä sovittelutoimisto on yhteydessä asian osapuoliin ja hankkii osapuolten luvan asian sovitteluun ottamiseksi. Sovittelutoimisto tekee päätöksen rikos- tai riita-asian ottamisesta sovitteluun. Päätös on valituskelpoinen.
Sovittelu Suomessa > Sovittelun tausta

Sovittelu perustuu restoratiivisen oikeuden ideologiaan. Restoratiivisuudella tarkoitetaan korjaavuutta eli nimenomaan konfliktissa vaurioituneiden ihmissuhteiden korjaamista. Keskeisiä restoratiivisia arvoja ovat kunnioittava vuoropuhelu, vastuunotto, hyvitys, armo, moraalinen oppiminen, tekijän (rikoksentekijän, koulu- tai työpaikkakiusaajan tai muun rikkojan) hyväksyminen yhteisön jäseneksi ja uusien haitallisten tekojen ehkäisy. Prosessissa korjataan emotionaalisia ja symbolisia arvoja: loukatun turvallisuudentunnetta, omanarvontuntoa, itsemääräämisoikeutta ja oikeudentuntoa.
Sovittelu Suomessa > Lainsäädäntö

Suomessa rikos- ja riita-asioiden sovittelusta on säädetty laissa rikosasioiden ja eräiden riita-asioiden sovittelusta (1015/2005). Lain 2 § mukaisesti sovittelu voidaan toteuttaa vain sellaisten osapuolten kesken, jotka ovat henkilökohtaisesti ja vapaaehtoisesti ilmaisseet suostuvansa sovitteluun ja jotka pystyvät ymmärtämään sovittelun sekä siinä tehtävien ratkaisujen merkityksen. Ennen kuin osapuoli antaa suostumuksensa sovitteluun, hänelle tulee selvittää hänen sovitteluun liittyvät oikeutensa ja asemansa sovittelussa. Osapuolella on oikeus peruuttaa suostumuksensa milloin tahansa sovittelun aikana.
Sovittelu Suomessa > Vapaaehtoissovittelijat

Vapaaehtoissovittelijat ovat sovittelutoimistojen kouluttamia vapaaehtoisia, jotka eivät saa palkkaa vapaaehtoissovittelijana toimimisesta. Käytännössä sovittelijoina toimii tyypillisesti ammattilaisia hyvin monilta eri aloilta.
Vapaaehtoissovittelijoita sitoo salassapitovelvollisuus. Salassapitovelvollisuudesta on säädetty laissa ja salassapitovelvollisuus säilyy vapaaehtoistyön päätyttyä.
Vapaaehtoissovittelijoiden koulutus on valtakunnallisesti samansisältöinen.