stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikkelin tori

Mikkelin toria etelästä pohjoiseen nähtynä.
Torikauppaa, taustalla torin itälaidan rakennuksia.
Hallitustori eli Mikkelin tori on tori Mikkelin keskustassa Savilahden kaupunginosassa. Toria ympäröivät kadut ovat Raatihuoneenkatu, Maaherrankatu, Porrassalmenkatu ja Hallituskatu, joista viimeksi mainittu kulkee torin kohdalla kävelykatuna. Torin laidoilla sijaitsevat muun muassa Mikkelin kaupungintalo, seutukirjasto, vanha lääninhallituksen talo, kauppakeskus Stella ja Mikkelin Sokos.
Mikkelin torilla on torikauppaa kuutena päivänä viikossa ja markkinat kerran kuussa.
Hallitustori sai alkunsa arkkitehti Carl Ludvig Engelin vuonna 1837 laatimasta Mikkelin asemakaavasta, ja on siitä alkaen ollut kaupungin hallintokeskus. Tori kivettiin ensi kerran vuonna 1927. Vuonna 1975 torin kohdalla kulkeva osa Hallituskatua muutettiin kävelykaduksi. Torin alle rakennettiin vuosina 2009–2011 kaksikerroksinen maanalainen pysäköintihalli Mikkelin toriparkki, missä yhteydessä myös itse tori uusittiin. Tuolloin Hallituskadun kävelykadulle istutettiin parikymmentä palmua, mutta ne eivät sopineet paikalliseen ilmastoon, joten ne jouduttiin muutaman vuoden kuluttua siirtämään pois. Vuonna 2011 torin itälaidalle valmistui myös arkkitehti Aki Davidssonin suunnittelema pysyvä torirakennus Muikku.
Torin länsireunalla lääninhallituksen talon edessä sijaitsee Mannerheimin patsas eli Päämajapatsas, joka siirrettiin tälle paikalle vuonna 2003. Torin länsireunalla on myös Savon prikaatin killan vuonna 1989 pystyttämä Mikkelin Malmin muistokivi. Mikkelin Malmi eli Jääkäriplaani oli torin ja Mikkelin keskustan paikalla ennen kaupungin perustamista vuosina 1721–1809 ollut Ruotsin sotaväen harjoituskenttä. Vuonna 1999 torin itälaidan alta löydettiin kevyenliikenteenväylän rakennustöiden yhteydessä kivikautisen kuokan jäännökset ja muita esineitä, joten Porrassalmenkadun kohdalla on saattanut olla kivikautinen asuinpaikka. Kehdonjalaksen muotoisen kuokan ääriviivat on merkitty torin kiveykseen löytöpaikan kohdalle.
Tori ympäristöineen on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mikkelin tori Wikimedia Commonsissa
Mikkelintori.fi
Minä ja Mozart

| Minä ja Mozart |
| --- | --- |

Kirjailija:  Antti Vihinen
Kuvittaja:  arkistokuvia
Kansitaiteilija:  Burchard Dubeck (maalaus) Tex Hänninen
Kieli:  suomi
Genre:  säveltäjämuotokuva
Kustantaja:  Into
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  491
ISBN:  978-952-264-280-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Minä ja Mozart on Antti Vihisen laatima teos säveltäjä Wolfgang Amadeus Mozartista. Se ilmestyi 2014 Inton kustantamana.
Kirjoittaja sanoo, ettei kirja ole varsinainen elämäkerta, joskin takakannessa sitä sanotaan elämäkerraksi ja hän käy läpi elämänvaiheetkin. Kirjoittajan mukaan sen aihe on Amadeus-myytti ja sen vaikutus länsimaiseen musiikkikulttuuriin. Kirjan ensimmäinen motto on aiemman Mozart-elämäkerturin Wolfgang Hildesheimerin lause: "Die Wahrheit lässt sich nicht zeigen, sondern nur erfinden", suomeksi: ”Totuutta ei voi löytää, sen voi vain keksiä”, ehkä myös ”sepittä”.
Kirja jakautuu neljään osaan. Ensimmäinen osa ”Wolfgang” kertoo nuoruuden elämänvaiheet 1756–1773, toinen osa ”Amadé” vuodet 1773–1779, kolmas osa ”Mozart” käsittelee aikuisvuosia 1779–1791, neljännessä osassa ”Amadeus” Vihisen kohteena on ikoni Mozart. Lisäksi mukana on musiikkitermejä selittävä sanasto.
Vihinen vertaa haastattelussa Mozartia nykyajan rockmuusikoihin: ”Mozart muistutti Keith Richardsia tai Kurt Cobainia ilman heroiinia. Hän ansaitsi paljon ja vietti tuhlailevaa elämää”, ja Mozartin perhe loi ”formaatin nykymaailman rock-kiertueille markkinointipanostuksineen kaikkineen”.
Arviot

Ylen sivuille kirjoittamassaan haastattelussa Suvi Turunen ja Päivi Kuisma luonnehtivat kirjaa rock-asenteella kirjoitetuksi
Aiheesta muualla

Minä ja Mozart kustantajan sivulla.
Mä oon vapaa

| Mä oon vapaa F |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. toukokuuta 2020
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): Juho Suutarinen
 Tyylilaji: pop, elektroninen, rap
 Kesto: 30.07
 Levy-yhtiö: Universal Music
F:n muut julkaisut
| Mä en oo viel tarpeeks iso 2019 | Mä oon vapaa 2020 | Jos 2022 |
Singlet albumilta Mä oon vapaa
 ”Sokerii” Julkaistu: 10. tammikuuta 2020  ”Sä” Julkaistu: 13. maaliskuuta 2020
Mä oon vapaa on laulaja-lauluntekijä F:n toinen albumi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ajatuksiin | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 3.03 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Sokerii | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 2.55 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | olo - interlude | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 0.34 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Mua ei tunne kukaan | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 2.00 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Onni potkii päähän | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 2.27 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Akvaario | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 2.55 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | kysymys - interlude | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 0.38 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Nälkä | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 2.47 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Mä en pysy aina itteni kyydis | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kaikenlaisii äänii | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Sä | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | vastaus - interlude | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 0.46 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Vapaa | Fanni Sjöholm, Juho Suutarinen | 2.24 |  |  |  |  |  |  |
Mikko Kirjavainen

Mikko Seppo Ilmari Kirjavainen (s. 4. marraskuuta 1957 Helsinki) on suomalainen Rajavartiolaitoksen palveluksesta vuoden alussa 2015 eläkkeelle jäänyt kenraalimajuri.
Mikko Kirjavainen syntyi kenraali Ilmari Kirjavaisen ja Sinikka Mattilan perheeseen. Hänen puolisonsa on opettaja Marja Kukko.  Kirjavainen valmistui Kadettikoulusta 1980 ja Sotakorkeakoulusta 1991. Puolustusvoimien palveluksessa Kirjavainen työskenteli 1980–1981 ja sitten Rajavartiolaitoksen palveluksessa. Vuonna 2000 hänestä tuli Lapin rajavartioston komentaja ja vuonna 2004 Rajavartiolaitoksen esikunnan raja- ja meriosaston päällikkö. Hän hoiti tätä tehtävää eläköitymiseensä asti.
Kirjavainen ylennettiin vänrikiksi 1977, luutnantiksi 1980, yliluutnantiksi 1982, kapteeniksi 1986, majuriksi 1990, everstiluutnantiksi 1993, everstiksi 2000 ja prikaatikenraaliksi 2004.
Kirjavaisen isä oli Rajavartiolaitoksen komentajanakin toiminut kenraaliluutnantti Ilmari Kirjavainen.
Mirjam Pynnönen

Mirja Helena (Mirjam) Pynnönen (12. syyskuuta 1924 Kangasniemi – 23. marraskuuta 2017) oli suomalainen lähetyssaarnaaja ja kirjailija.
Pynnönen toimi Suomen helluntaiseurakuntien lähetyssaarnaajana 1940-luvulla Kiinassa. Kommunistien noustua valtaan Kiinassa 1949 hän siirtyi lähetyssaarnaajaksi Taiwanille.
Teoksia

Lientshen, Formosan poika : omistettu Suomen nuorille. Ristin Voitto, Helsinki 1958
Viran, voittamaton. Ristin Voitto, Helsinki 1968
Maon saappaan alta Taiwaniin : Mirjam Pynnösen muistelmat, toimittanut Antti Virolainen. Kangasniemen helluntaiseurakunta -yhdistys, Kangasniemi 2007
Mikko Kiviniemi

| Mikko Kiviniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1987 (ikä 37) Lappeenranta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  71 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–2009
Seurat:  SaiPa (SM-liiga)   Imatran Ketterä (S-S)
Mikko Kiviniemi (s. 24. maaliskuuta 1987 Lappeenranta) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä, joka pelasi lyhyellä urallaan lähinnä Suomi-sarjan Ketterässä. Kiviniemi pelasi junioriuransa SaiPan ikäluokkiensa SM-sarjoissa. Kaudella 2008–2009 Kiviniemi pelasi SaiPan A-junioreissa sekä kymmenen ottelua seuran edustusjoukkueessa.
Mirumaru

Mirumaru oli suomalainen lauluyhtye. Yhtyeeseen kuuluivat:
Titta Kokkonen (Jokinen)
Paula Nurminen (Karppanen)
Päivi Paunu
Diskografia

Mirumaru (1977)
Sun vain oon (1978)
Aiheesta muualla

Mirumarun esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Mikko Knuutila

Mikko Knuutila (sukunimi aik. Kyrölä ja Lahti; 26. kesäkuuta 1847 Sievi – 30. syyskuuta 1923 Ylivieska) oli suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja kansanedustaja.
Knuutilan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Kyrölä ja Karoliina Adamintytär. Knuutila oli naimisissa kolme kertaa, 1874–1879 Maria Paulintytär Lahden (1821–1879) kanssa, 1879–1918 Liisa Heikintytär Juurikosken (1841–1918) kanssa ja vuodesta 1910 Hilma Catharina Leanderintytär Hirvelän o.s. Wiitala (1868–1950) kanssa. Knuutila toimi maanviljelijänä aluksi Sievissä ja vuodesta 1883 Ylivieskassa.
Knuutila kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Ylivieskan edustajana. Hän oli talonpoikaissäädyssä Saloisten tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905, joilla hän kuului jäsenenä muun muassa rautatievaliokuntaan. Hän oli Nuorsuomalaisen Puolueen kansanedustajana 1907–1908, edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä.
Knuutila toimi Ylivieskan kuntakokouksen puheenjohtajana 1888–1917. Herännäisiin kuulunut Knuutila toimi kirkonisäntänä 1897–1923, kuului diakoniatoimikuntaan ja oli useita kertoja mukana kirkolliskokouksissa. Hän oli vuonna 1897 mukana perustamassa Ylivieskan säästöpankkia ja oli pankin isännistön puheenjohtaja 21 vuoden ajan. Knuutila oli Ylivieskan maamiesseuran edustajana mukana Suomen Maalaisväestön Liiton perustavassa kokouksessa Oulussa 1906. Suomen Maalaisväestön Liitto ja Santeri Alkion Etelä-Pohjanmaalla perustama Etelä-Pohjanmaan Nuorsuomalainen Maalaisliitto yhdistyivät 1908 Maalaisliitto-puolueeksi.
Milton Obote

| Milton Obote |
| --- | --- |
 Milton Obote vuonna 1960
Ugandan presidentti
 17. joulukuuta 1980 – 27. heinäkuuta 1985  
Edeltäjä:  Godfrey Binaisa (–12.5.1980) Presidenttikomitea
Seuraaja:  Bazilio Olara-Okello
Ugandan presidentti
 15. huhtikuuta 1966 – 25. tammikuuta 1971  
Edeltäjä:  Edward Mutesa
Seuraaja:  Idi Amin
Ugandan pääministeri
 30. huhtikuuta 1962 – 15. huhtikuuta 1966  
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. joulukuuta 1925 Ugandan pohjoisosa
Kuollut: 10. lokakuuta 2005 (79 vuotta) Johannesburg, Etelä-Afrikka
Puoliso:  Miria Obote
Lapset:  5
Tiedot
Puolue:  Uganda People's Congress (UPC)
Tutkinnot:  Makerere University, Kampala
Etnisyys:  Langot
Apollo Milton Obote (28. joulukuuta 1925 – 10. lokakuuta 2005 Johannesburg, Etelä-Afrikka) oli Ugandan pääministeri vuosina 1962–1966 ja presidentti vuosina 1966–1971 sekä uudelleen vuosina 1980–1985.
Obote syntyi vuonna 1925 pienessä Akokoron kylässä, missä hänen isänsä oli kyläpäällikkö. Hän pääsi Makereren yliopistoon opiskelemaan kauppatieteitä, mutta ei koskaan valmistunut. Hän osallistui opiskeluaikana langojen kansallista itsetuntoa herättelevään liikehdintään. Opintojensa jälkeen hän työskenteli Keniassa ja osallistui ammattiyhdistysliikkeeseen ja paikalliseen Kenya African Party -puolueeseen. Hän palasi Ugandaan keskelle itenäistymispyrkimyksiä vuonna 1957.
Obote oli merkittäviä hahmoja Ugandan itsenäistymisessä Britannian hallinnosta vuonna 1962. Vuonna 1971 sotilasdiktaattori Idi Amin syöksi hänet vallasta, ja Obote lähti maanpakoon Tansaniaan. Obote nousi presidentiksi jälleen vuonna 1980. Toista valtakautta synkensivät taloudellinen ahdinko ja maan sisällissota. Amnesty International ja Kansainvälinen Punainen risti raportoivat ihmisoikeusloukkauksista.
Vuonna 1985 Obote syrjäytettiin toistamiseen sotilasvallankaappauksella. Hän lähti maanpakoon Keniaan ja myöhemmin Sambiaan. Vuonna 2005 Obote kuoli munuaisvaivoihin Johannesburgissa Etelä-Afrikassa.
Aiheesta muualla

Ugandan kauhu Milton Obote, Yle podcast
Mirsad Türkcan

| Mirsad Türkcan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Mirsad Türkcan
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1976 (ikä 48) Novi Pazar, Serbian ST, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Turkki /  Serbia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  206 cm
Paino:  110 kg
NBA-varaus:  18. varaus 1998 (Houston Rockets)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1994–2001 1999–2000 2000 2000 2000–2001 2001–2002 2002–2003 2003–2004 2004–2005 2005–2006 2006–2012:  Efes Pilsen New York Knicks  Milwaukee Bucks Efes Pilsen Paris Basket Racing TsSKA Moskova Mens Sana Basket TsSKA Moskova MBK Dynamo Moskova Alpella BK Fenerbahçe Ülker
Maajoukkueet
1995−2005:   Turkki
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Turkki> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Turkki 2001 |  |  |
Mirsad Türkcan (serb. Мирсад Туркџан, s. 7. kesäkuuta 1976 Novi Pazar, Serbian ST, Jugoslavia) on turkkilainen ammattilaisuransa lopettanut koripalloilija. Hänen entinen nimensä on Mirsad Jahović (serb. Мирсад Јаховић), mutta hän vaihtoi nimeään muutettuaan Turkkiin. Samalla hän myös anoi Turkin kansallisuutta. Türkcanin sisko on serbialais-turkkilainen laulaja Emina Jahović.
Ura

Türkcan aloitti pelaamisen Efes Pilsenin juniorijoukkueissa ja teki debyyttinsä edustusjoukkueen kanssa kaudella 1994-1995. Hän osallistui NBA:n varaustilaisuuteen 1998, jossa Houston Rockets varasi hänet numerolla 18. Rockets myi hänet Philadelphia 76ersille, joka myi hänet edelleen New York Knickseille. Hän pelasi NBA:ssa 17 peliä, joissa hän teki keskimäärin 1,9 pistettä ja otti 1,9 levypalloa ottelua kohden.
NBA:sta hän palasi takaisin Efes Pilseniin, josta hänet vapautettiin vuoden 2000 lopulla. Turkista Türkcan siirtyi Ranskaan Paris Basket Racingiin. Kauden jälkeen hän siirtyi CSKA Moskovaan, jossa hänet valittiin Euroliigan toiseen tähdistöjoukkueeseen. Seuraavaksi kaudeksi hän meni Mens Sana Basketiin, jossa hänet valittiin uudelleen kakkostähdistöön. Hän teki paluun TsSKA Moskovaan, jolloin hänet valittiin ensi kertaa ykköstähdistöön.
Kaudeksi 2004-2005 Türkcan siirtyi Dynamo Moskovaan, josta hän jatkoi yhden kauden jälkeen Alpellaan. Vuonna 2006 hän siirtyi Fenerbahçe Ülkeriin. Vuonna 2008 Türkcanista tuli ensimmäinen pelaaja Euroliigassa, joka sai täyteen tuhat levypalloa. Kauden 2008–2009 jälkeen Türkcan teki Fenerbahçen kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen. Hän lopetti pelaajauransa kauden 2011–2012 päätteeksi.
Aiheesta muualla

Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
NBA:n pelaajaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Turkin joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2001
4 Tunçeri ·
5 Türkoğlu ·
6 Türkcan ·
7 Ene ·
8 Pars ·
9 Erdenay ·
10 Kutluay ·
11 Peker ·
12 Beşok ·
13 Okur ·
14 Yıldırım ·
15 Onan ·
Valmentaja Örs
Amrop

Amrop (ennen vuotta 2010 The Amrop Hever Group) on yksi maailman vanhimmista maailmanlaajuisista suorahakuyritysten verkostoista. Amrop koostuu paikallisten yrittäjien omistamista yrityksistä ja sillä on yhteinen sihteeristö Brysselissä. Suorahaun lisäksi Amrop tarjoaa palveluja myös johdon (organisaatioiden johtoryhmien ja hallitusten) arvioinnin ja kehittämisen alueilla. Amropin suomalaisen yrityksen, Amrop Finlandin virallinen nimi on Amrop Finland Oy (aik. AH Executive Search Oy Ab).
Historia

Kansainvälisten suorahakutarpeiden lisääntyessä viisi paikallista suorahakuyritystä Ranskasta, Italiasta, Sveitsistä, Isosta-Britanniasta ja Yhdysvalloista perustivat Amrop International -nimisen yhteenliittymän vuonna 1977. Vuotta myöhemmin mukaan liittyi yrityksiä Benelux-maista ja Saksasta. 1980–luvulla toiminta laajeni ja mukaan liittyi yrityksiä Latinalaisesta Amerikasta, Afrikasta ja Aasiasta. 1990–luvulla Amrop laajeni edelleen Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa, mutta myös Euroopassa, erityisesti Itä-Euroopan maissa.
Vuonna 2000 Amrop yhdistyi The Hever Groupin kanssa ja toimintaa jatkettiin nimellä The Amrop Hever Group. Nimi muutettiin Amropiksi vuonna 2009.
Organisaatio

Amrop koostu paikallisista, yrittäjävetoisista yhtiöistä. Toimipaikkoja on noin sata, ympäri maailmaa.
Amropilla on kansainvälinen johtoryhmä (Executive Board), jonka toimintaa tukee sihteeristö. Amropin sihteeristö sijaitsee Brysselissä, Belgiassa. 
Kansainvälinen operatiivinen toiminta on rakennettu yhdeksän toimialaryhmän (Practice Group) ympärille. Toimialaryhmät ovat:
Automotive & Industrial
CleanTech
Consumer Goods & Retail
Energy, Utilities & Mining
Families in Business
Financial Services
Life Sciences
Professional Services
Technology & Media
Jäsenyydet toimialajärjestöissä

Amrop organisaationa ja paikalliset yritykset, josta se koostuu, ovat jäseninä kansainvälisessä suorahakualan järjestössä nimeltään Association of Executive Search Consultants (AESC). Amrop Finland on lisäksi Suomen kansallisen toimialayhdistyksen, FEX Suorahakuyritykset ry:n jäsen.
Aiheesta muualla

Amropin kansainväliset kotisivut (englanniksi)
Amrop Finland
FEX Suorahakuyritykset ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Association of Executive Search Consultants
Ahosuolaheinä

| Ahosuolaheinä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Hierakat Rumex
Laji::  acetosella
Kaksiosainen nimi
 Rumex acetosella  L. (1753) 
Katso myös
   Ahosuolaheinä Wikispeciesissä   Ahosuolaheinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahosuolaheinä (Rumex acetosella) on hierakoiden sukuun kuuluva kasvilaji. Laji on Suomessa yleinen ja siitä esiintyy kolme eri alalajia: ketosuolaheinä (Rumex acetosella subsp. acetocella), somersuolaheinä (Rumex acetosella subsp. arenicola) ja kaitasuolaheinä (Rumex acetosella subsp. tenuifolius).
Ulkonäkö ja koko

Ahosuolaheinä on 10–60 cm korkea monivuotinen ruohovartinen kasvi. Sen lehdet ovat soikeat ja kapeat. Lehtiruodin tyvellä vartta ympäröi kalvomainen korvaketuppi. Lehdet maistuvat happamilta ja suolaisilta. Maku muistuttaa vähän raparperiä tai ketunleipää. Kasvi on kaksikotinen: hedeyksilöiden kukat ovat punertavat ja heteet keltaiset, emiyksilöissä kukat ovat purppuranpunaiset. Kukinto on haaroittunut ja noin puolet kasvin koko korkeudesta. Kukat ovat pieniä. Pähkylät ovat noin 1,5 mm pitkiä, ruskeita ja kolmisärmäisiä. Ahosuolaheinällä on syvälle maahan ulottuva paalujuuri, ja se muodostaa myös juurisilmuja pintajuuristoonsa.
Ahosuolaheinä muistuttaa niittysuolaheinää (Rumex acetosa). Sen erottaa niittysuolaheinästä pienemmän koon ja lehtien tyviosien perusteella. Ahosuolaheinällä lehtien tyviliuskat ovat kääntyneet ulospäin, eli lehdet ovat muodoltaan keihäskantaiset.
Levinneisyys

Kasvi on kotoisin Euraasiasta, mutta se on levinnyt ihmisen mukana muuallekin pohjoisella pallonpuoliskolla. Pohjois-Amerikassa se on harmillinen rikkaruoho muun muassa pensasmustikan viljelmillä.
Kasvupaikka

Ahosuolaheinä menestyy kuivillakin paikoilla, kuten kallioilla, joutomailla, rantahietikoilla ja tienvarsilla. Se vaatii happaman maaperän. Hiekkaisilla pelloilla juuriversoista voimakkaasti leviävä ahosuolaheinä voi olla rikkakasvi.
Käyttö

Ahosuolaheinää on käytetty ravinnoksi keittoihin ja salaatteihin. Oksaalihapon takia sitä ei pidä käyttää liikaa.
Tekstiilien värjäyksessä siitä saadaan keltaista, tummanruskeaa, mustaa ja vihreää väriä, siemenistä punaista.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Ahosuolaheinän (Rumex acetosella) levinneisyys Suomessa.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Ahosuolaheinä (Rumex acetosella)
LuontoPortti: Ahosuolaheinä (Rumex acetosella)
Valokki – Nettikasvio: Ahosuolaheinä (Rumex acetosella)
ITIS: Rumex acetosella (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Rumex acetosella (englanniksi)
Flora of China: Rumex acetosella (englanniksi)
Mirjami

| Mirjami |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  30. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Mirja, Mirkka, Mirka, Mirva
Vastineita eri kielissä:  Miriam
Nimen alkuperä:  heprealainen Mirjam
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mirjami on naisen etunimi, suomalainen muunnelma heprealaisesta nimestä Mirjam. Suomessa nimi oli vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 21 359 naiselle ja alle viidelle miehelle. Mirjamin nimipäivä on 30. huhtikuuta.
Tunnettuja Mirjami-nimisiä

Mirjami Heikkinen, näyttelijä, lausuja ja teatteripedagogi
Mirjami Hietala, psykoterapeutti ja kirjailija
Mirjami Hirvonen o.s. Hyvönen, Mimmu, Tiktak-yhtyeen basisti
Mirjami Kuosmanen, näyttelijä ja elokuvakäsikirjoittaja
Mirjami Laitinen, Sitran vanhempi neuvonantaja, Verohallinnon ent. pääjohtaja
Mirjami Lähteenkorva, runoilija
Mirjami Paso, hovioikeudenneuvos, varatuomari ja dosentti
Mirjami Penttinen, taitoluisteluvalmentaja
Mirjami Rajala, koripalloilija
Mirjami Suonio, lastenkirjailija
Mä tahdon tietää mitä rakkaus on

| ”Mä tahdon tietää mitä rakkaus on” Stina Girs |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Labyrintti
 Julkaistu: 24. tammikuuta 2014 
 Tuottaja(t): Teropekka Virtanen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.26
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
Stina Girsin muut singlet
| ”Anna mun mennä” 2011 | ”Mä tahdon tietää mitä rakkaus on” 2014 | ”Enemmän kuin ystäviä” 2014 |
”Mä tahdon tietää mitä rakkaus on” on suomalaisartisti Stina Girsin kappale hänen Labyrintti-albumilta. Sony Music Entertainment julkaisi kappaleen albumin ensimmäisenä singlenä 24. tammikuuta 2014. Kappaleen ovat säveltäneet Samu Vatanen ja Pekko Haimi, sekä sanoittanut Annika Tello.
Artisti itse on kertonut kappaleen liittyvän hänen taannoiseen elämäntilanteeseen sekä kertovan taistelusta, jonka kävi läpi itsensä kanssa uuden elämän aloittamiseksi. Kappaleelle on tehty myös Ville Juurikkalan ohjaama musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa singlen julkaisupäivänä.
Kappaleet

Mä tahdon tietää mitä rakkaus on – 3.26
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: 82
Amritsar

| Amritsar |
| --- | --- |
 Kultainen temppeli ja Akal Takht.
 Amritsar
 Koordinaatit: 31°38′N, 74°52′E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Punjab
Piirikunta:  Amritsar
Väkiluku (2011):  1 132 761
 – Metropolialue:  1 183 705
 
 www.amritsarcorp.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Amritsar (pandžabiksi ਅੰਮ੍ਰਿਤਸਰ, Ammritasara; hindiksi अमृतसर, Amr̥tasara) on kaupunki Intian Punjabin osavaltiossa maan luoteisosassa. Amritsar tunnetaan sikhiläisyyden keskuksena ja uskon pyhimmän paikan Kultaisen temppelin kotikaupunkina. Amritsarin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 1 132 383 ja suuremman metropolialueen 1 183 705.
Maantiede

Amritsar sijaitsee Luoteis-Intiassa Punjabin osavaltiossa. Amritsar on lähellä maan Pakistanin vastaista rajaa, joka sijaitsee noin 25 kilometrin päässä kaupungista.