stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sergei Saltykov
Diplomaatti > Suurlähettiläänä Pariisissa

Alle kuukausi Katariina II:n valtaistuimelle nousemisen jälkeen, hallitsijan antama asetus määräsi 22. heinäkuuta 1762 senaatin antamaan Sergei Saltykoville 10 000 ruplaa hänen lähtöään varten Pietarista Pariisiin, missä hänet nimitettiin täysivaltaiseksi suurlähettilääksi. Jo vuoden 1763 alussa Pietarissa liikkui huhuja hänen todennäköisestä välittömästä takaisinkutsumisestaan​. Monet muutkin halusivat päästä niin tärkeälle paikalle kuin Pariisin suurlähettilään virkaan, eikä Saltykov ollut luonteensa kevytmielisyyden ja huolettomuuden vuoksi tämän nimityksen tasalla. Hän joutui velkoihin Pariisissa ja hänestä tehtiin monia valituksia.
Elokuussa 1763 Saltykov nimitettiin Regensburgiin Dresdeniin lähtevän Ivan Simolinin tilalle, mutta ei onnistunut lähtemään Pariisista nopeasti. Viivästys johtui hänen Ranskan hallitukselta ottamistaan veloista, mikä käynnisti laajan kirjeenvaihdon Venäjän ja Ranskan tuomioistuinten välillä. Keisarinna Katariina käski Simolinia lähtemään Regensburgista Dresdeniin odottamatta Saltykovia "koska hänen hitautensa tunnetaan." Itse asiassa hän vietti melkein kokonaisen vuoden Pariisissa Katariinan rahoittamana, josta Saltykov kiittää keisarinnaa kirjeessään, joka on päivätty Pariisissa 4. (J: 15.) huhtikuuta 1764. Mutta, kuten keisarinna Katariina mainitsee kirjeessään Nikita Paninille, rahoja ei käytetty aiottuun tarkoitukseen, ja Katariinan oli lunastettava ne valtion tililtä.
Diplomaatti > Suurlähettiläs Dresdenissä

Elokuussa 1763 Saltykov nimitettiin Regensburgiin (Saksan keisarillisten valtiopäivien kotipaikka) korvaamaan siellä ollut Ivan Simolin, joka oli lähdössä Dresdeniin. Nikita Paninille 29. joulukuuta 1763 päivätyssä kirjeessään kokenut Varsovan lähettiläs, kreivi Hermann Karl von Keyserling kuitenkin ilmaisi mielipiteensä, että olisi parempi, jos Saltykov menisi Dresdeniin ja Simolin jää Regensburgiin. "Minulle on erityisen samantekevää, oli sitten kyse Saltykovista tai Simolinista, koska nyt on vähemmän tekemistä Saksin hovin kanssa, kuten olisi pitänytkin olla, ja sillä joka on viisaampi, on valtit käsissään." Tällaisen käsinkirjoitetun lisälauselman Katariina II määräsi laitettavaksi kirjeeseen. Keväällä 1764, kun suurlähettiläitten päällikkö Nikita Panin tarjoutui lähettämään Saltykovin Dresdeniin, Katariina lisäsi kirjeeseen henkilökohtaisesti: "Onko hän vielä tehnyt piloja kun on tyytymätön? Mutta jos takaat hänet, lähetä hänet, hän on vain vaunun viides pyörä kaikkialla." Tämän jälkeen 38-vuotiaan Saltykovin diplomaattiuran kohtalosta ei ole mitään kirjoitettua tietoa.
Viimeiset vuodet

Sergei Saltykov kuoli 62-vuotiaana ruhtinas Mihail Vasiljevits Dolgorukovin talossa Moskovassa syyskuussa 1784. Hänet haudattiin Arzamasin kylään, jonne hänellä oli siteitä. Hänen vaimonsa Matrjona Pavlovna Balk-Polevoi kuoli yli 80-vuotiaana omassa talossaan Moskovassa huhtikuussa 1813.
"Syksy" - Matrjona Pavlovna Balk-Polevoi Saltykovan (n. 1730–1813) muotokuva, Jean de Samsois 1756
Henri Auvinen

| Henri Auvinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. helmikuuta 1993 (ikä 31) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Henkka, Hena
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  86 kg
Pelinumero:  93
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  D Team/JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) HPK (SML) Jukurit (SML) IPK (Mestis) MODO Hockey (Allsv.) Frederikshavn White Hawks (Tanska) Bodens HF (Ruotsi I) JKH GKS Jastrzębie (Puola) Gladiators HT (II-div.) Hudiksvalls HC (Ruotsi I) KeuPa HT (Mestis) Boxers de Bordeaux (Ranska) EC Bregenzerwald (AlpsHL)
Henri Auvinen (s. 21. helmikuuta 1993 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja. Auvinen on pelityyliltään peruspuolustaja.
Ura > Maajoukkueura

Auvinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013 ja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Hän on pelannut sekä 19 nuorten että poikien maaottelua.
Pentti Papinaho

| Pentti Papinaho> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Pentti Aulis Papinaho
Syntynyt: 2. kesäkuuta 1926
Kuollut: 8. maaliskuuta 1992 (65 vuotta)
Pentti Aulis Papinaho (2. kesäkuuta 1926 Multia – 8. maaliskuuta 1992) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Papinaho opiskeli Taideteollisessa ammattikoulussa ja taideteollisessa oppilaitoksessa 1947–1951 sekä Suomen Taideakatemian koulussa 1951–1952. Papinahon ensimmäinen näyttely oli Helsingissä 1953. Hän teki reliefejä ja veistoksia julkisille paikoille. Hän opetti Lahden taideteollisessa oppilaitoksessa ja Lahden taidekoulussa 1970-luvun alussa. Tunnustukseksi Papinaholle myönnettiin Pro Finlandia -mitali 1976 sekä professorin arvonimi vuonna 1982.
Orimattilan taidemuseossa esitellään Papinahon töitä.
Töitä

Neitsyet, Tampereen keskussairaala, 1964
Asevarikko 2:n onnettomuusuhrien muistomerkki, Orimattila, 1966.
Vesieste, Tampereen Ratina stadionin sisääntulotasanteella, 1966.
Hakkapeliittain kotiinpaluu, Lahti 1975
Rakuunapatsas, Lappeenranta 1982
Suojeluskuntalainen, Seinäjoki 1988
Maanpuolustajan patsas, Intiö, Oulu 1991
Orimattilan varsat, Orimattila 1976
Siilijärven kirkon sankarimuistomerkki Sankariuurna, pronssiveistos, 1957.
Koskenpään sankarimuistomerkin pronssi relief Elämä jatkuu, 1977
Joutjärven kirkossa Lahdessa on kaksi Papinahon reliefiä. Kirkon sisällä alttariseinällä on Golgata-niminen teos ja kirkon ulkopuolelle itäiselle terassille on tiiliseinälle sijoitettu suurikokoinen pronssireliefi Kymmenen neitsyttä. Molemmat teokset on paljastettu 1963.
Teoskuvia

Sankariuurna, 1957, Siilinjärvi.
Kymmenen neitsyttä, 1963, Lahti.
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki, 1963, Myrskylä.
Asevarikko 2:n onnettomuusuhrien muistomerkki, 1966, Orimattila.
Vesieste, 1966, Tampere.
Ajan railo, 1972, Orimattila.
Eliel Saarinen, 1975, Lahti.
Hakkapeliittain kotiinpaluu, 1975, Lahti.
Orimattilan varsat, 1976, Orimattila.
Rakuunapatsas, 1982, Lappeenranta.
Maahenki, 1983, Kouvola.
Suojeluskuntalainen, 1988, Seinäjoki.
Lotta Svärd ja suojeluskuntapojat, 1988, Seinäjoki.
Kenraali Lauri Sutelan kunniaksi lyöty mitali, 1983.
Tekstiilipuu, 1986, Orimattila.
Urho Kekkosen muistokivi, 1990, Orimattila.
Hermeksen siivet, 2012 (1980), Orimattila.
Kirjallisuutta

Lindgren, Liisa: ”Papinaho, Pentti (1926–1992)”, Suomen kansallisbiografia, osa 7, s. 540–541.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-448-7  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Pentti Aulis Papinaho Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Noukanniemi

| Noukanniemi |
| --- | --- |
 Noukanniemi 2015.
Sijainti:  Jyväskylä, Suomi
Koordinaatit:  62°12′58″N 25°51′42″E﻿ / ﻿62.2161°N 25.8617°E﻿ / 62.2161; 25.8617
Rakennustyyppi:  Ravintola
 fiNoukanniemi 
  
Noukanniemi on veneilykeskus Vaajakoskella Jyväskylän Haapaniemessä.. Noukanniemessä sijaitsee suosittu juhlapaikka ja tilausravintola Vehryt Nouka, joka on auki tilauksesta. Vehryt Nouka tarjoaa tilaus- ja juhlapalveluita ympäri vuoden. Noukanniemessä sijaitsee myös venesatama, josta saa vuokrattua kausipaikkoja, talvisäilytystä, sekä bensa-asema tankkausta varten.
Aiheesta muualla

Ravintola Vehryt Noukan kotisivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Noukanniemi (Q18661009)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: ravintola
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Jyväskylä
katuosoite: Noukanniementie 99, 40820 Haapaniemi
koordinaatit: 62°12′58″N 25°51′42″E﻿ / ﻿62.2161°N 25.8617°E﻿ / 62.2161; 25.8617
Töysän kirkonkylä

| Töysän kirkonkylä |
| --- | --- |
 Töysän kirkko jouluaattona 2012.
 Töysän kirkonkylä
 Koordinaatit: 62°37.364′N, 23°48.546′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Alavus
Entinen kunta:  Töysä
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,14 km²
Väkiluku (2023):  804
 – Väestötiheys:  197,1 as./km²
Postinumero:  63600
 Väkiluvun, tiheyden ja pinta-alan lähde: Tilastokeskus. Tilastotiedot koskevat taajamaa. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Töysän kirkonkylä on entisen Töysän kunnan keskus ja yksi Alavuden kaupungin taajamista. Se sijaitsee valtatien 18 varrella noin 6 kilometrin päässä Tuurin kauppakylästä ja 13 kilometrin päässä Alavuden keskustasta.
Töysän kirkonkylää jossain määrin vastaavalla postinumeroalueella 63600 Töysä on 1 329 asukasta (31.12.2015). Töysän kirkonkylän muodostamassa taajamassa on puolestaan 804 asukasta (31.12.2023).
Palvelut

Töysän kirkonkylällä on hyvät peruspalvelut, kuten terveys-, kirjasto-, posti- ja kirkolliset palvelut. Kirkonkylässä on myös Sale. Tuurin kauppakylän palvelut ovat niin ikään lähellä.
Kirkonkylässä on kaksi koulua, Iivarin ala-aste ja Töysän yläaste. Lähimmät lukiot ja ammattikoulut löytyvät Alavudelta ja Ähtäristä.
Kylässä toimii monia yhdistyksiä, esimerkiksi Töysän Veto ja Töysän 4H -yhdistys.
Nähtävyydet

Töysän kirkko
Sepänniemen lomakylä
Töysän museo
Ivar Wilskmanin patsas
Siirtolaisten muistomerkki
Aiheesta muualla

Töysän kirkonkylän kyläyhdistys
Töysän elävät kylät: Töysän Kirkonkylä (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Töysä |
| --- | --- | --- |
 Etelä-Pohjanmaa  Alavus 
| Kylät |  Hakojärvi  Kirkonkylä  Mutkankylä  Suutala  Tohni  Tuuri  |  |
Suomen entisten kuntien (ml. nykyisten kuntien aiemmat) hallinnolliset keskukset
Argent

Argent Ruisrockissa 1970, kuvassa Robert Henrit, Jim Rodford ja Russ Ballard.
Argent oli englantilainen rockyhtye, jonka perusti vuonna 1969 kosketinsoittaja Rod Argent, entinen The Zombies -yhtyeen jäsen. Ensimmäisillä kolmella demolla, jotka levytettiin keväällä 1968, oli mukana myös Mac MacLeod bassossa. Kolme muuta alkuperäistä jäsentä olivat rumpali Robert Henrit, basisti Jim Rodford ja kitaristi sekä laulaja Russ Ballard. Kun Russ Ballard lähti yhtyeestä 1973, hänet korvattiin kitaristi-laulaja John Verityllä ja kitaristi John Grimaldilla. Argent lopetti levyttämisen ja kiertämisen vuonna 1976.
Argentin isoin hitti oli Rod Argentin ja Chris Whiten kirjoittama ”Hold Your Head Up” albumilta All Together Now. Single muokattiin albumin versiosta editoimalla.
Single menestyi hyvin nousten sekä USA:n että Britannian myyntilistalla sijalle 5 vuonna 1972. Argent levytti myös alkuperäisen version Russ Ballardin kirjoittamasta kappaleesta ”God Gave Rock and Roll To You”, josta KISS teki oman versionsa vuonna 1992. Sen on levyttänyt myös kristillinen rock-yhtye Petra vuosina 1977 ja 1984. KISS-yhtyeen versio on esillä elokuvassa Billin ja Tedin maailma.
Rodford ja Henrit olivat myöhemmin jäseniä The Kinks -yhtyeessä. Russ Ballard sävelsi muille useita menestyskappaleita. Niitä olivat esimerkiksi Rainbow-yhtyeen ”I Surrender” ja ”Since You've Been Gone”, Hot Chocolate -yhtyeen ”So You Win Again” sekä Santanan ”Winning”.
Yhtyeen menestynein albumi oli yhtyeen kolmas eli All Together Now, joka nousi Englannissa sijalle 13 huhtikuussa 1972. Yhtyeen ”He's A Dynamo” -kappaleen on esittänyt suomeksi Express-yhtye nimellä ”Kova kundi Raksilasta”.
Bändin tyyli oli sekoitus rockista ja popista, mutta vaikutteita otettiin varsinkin myöhäisemmässä tuotannossa myös progressiivisesta rockista ja fuusio-jatsista.
Argent esiintyi Suomessa Ruisrock-festivaaleilla vuonna 1970.
Diskografia > Singlet

Celebration/Kingdom (1971)
Hold Your Head Up/Closer To Heaven (1971)
Hold Your Head Up/Closer To Heaven/Keep On Rollin (1971)
Tragedy/Rejoice (1972)
God Gave Rock 'N' Roll To You/Christmas For The Free (1973)
It's Only Money (Part 2)/Candle On The River (1973)
Thunder And Lightning/Keeper Of The Flame (1974)
Man For All Seasons/Music From The Spheres (1974)
Highwire/Circus (1975)
Hold Your Head Up/God Gave Rock 'N' Roll To You (1975)
Rock 'N' Roll Show/It's Fallen Off (1975)
Diskografia > Albumit

Argent (1970)
Ring Of Hands (1971)
All Together Now (1972)
In Deep (1973)
Nexus (1974)
Circus (1975)
Counterpoints (1975)
Diskografia > Kokoelmat

The Best of Argent - An Anthology (1976)
Hold Your Head Up (1978)
Music from the Spheres (1991)
Greatest: The Singles Collection (2008)
Argent: Original Album Classics (2009)
Diskografia > Livealbumit

Encore: Live in Concert (1974)
The Complete BBC Sessions (1997)
High Voltage Festival (2010)
Aiheesta muualla

http://www.alexgitlin.com/npp/argent.htm
Alaska Airlinesin lento 261

| Alaska Airlinesin lento 261 |
| --- | --- |
 Kuvakaappaus National Transportation Safety Boardin animaatiosta.
Yhteenveto
Päivämäärä:  31. tammikuuta 2000
Onnettomuustyyppi:  huollon puutteesta johtuva mekaaninen vika
Tapahtumapaikka:  Tyyni valtameri lähellä Anacapa Islandia, Kalifornia, Yhdysvallat
Lähtöpaikka:   Lic. Gustavo Díaz Ordazin kansainvälinen lentoasema
Välilaskupaikka:   San Franciscon kansainvälinen lentoasema
Määränpää:   Seattle-Tacoman kansainvälinen lentoasema
Kuolleita:  88
Eloonjääneitä:  0
Lentokone
Konetyyppi:  McDonnell Douglas MD-83
Lentoyhtiö:  Alaska Airlines
Rekisteritunnus:  N963AS
Matkustajia:  83
Miehistöä:  5
Alaska Airlinesin lento 261 oli Alaska Airlinesin reittilento Meksikon Puerto Vallartasta San Franciscon kautta Seattle-Tacoman kansainväliselle lentoasemalle. 31. tammikuuta 2000 Alaska Airlinesin lento 261 päättyi onnettomuuteen, jossa kone syöksyi Tyyneen valtamereen. Kaikki koneessa olleet saivat surmansa.
Tapahtumien kulku

Lento 261 lähti Puerto Vallartan kentältä Meksikosta normaalisti. Nousun aikana lentäjät totesivat koneen ohjauksen toimivan epänormaalisti ja korkeusvakaimen jumittuneen. Koneella saattoi lentää, mutta korkeusvakaimen asennon säätäminen (trimmaus) oli mahdotonta. Näin ollen koneen pitäminen vaakalennossa oli erittäin hankalaa. Lentäjät kokeilivat ensin tuloksetta eri pää- ja varajärjestelmien yhdistelmiä saadakseen trimmin toimimaan. Keskusteltuaan asiasta maahenkilökunnan kanssa pilotit päättivät poiketa reitiltä ja laskeutua Los Angelesin kansainväliselle lentoasemalle.
Lentäjät jatkoivat kokeiluja noin seitsemän minuutin ajan suunnanmuutoksen jälkeen. Tällöin he kokeilivat vielä kerran juuttuneen korkeusvakaimen säätöä ns. trimmimoottoreilla. Lentäjien tietämättä tämä viimeinen kokeilu ilmeisesti koitui kohtalokkaaksi, sillä trimmin käyttömoottori onnistui muuttamaan korkeusvakaimen asentoa nostaen vakaimen johtoreunan täysin ylös -asentoon, mistä seurasi välittömästi koneen lähtö syöksyyn.
Suuria ohjausvoimia käyttäen lentäjien onnistui saada kone jotenkuten hallintaansa, ja kone jatkoi matkaa kohti Los Angelesia. Lentäjät päättivät, etteivät enää yrittäisi käyttää korkeusvakaimen trimmiä. Viimeinen radioyhteys lentokoneeseen saatiin koneen ollessa 17 000 jalan korkeudessa.
Noin kymmenen minuuttia ensimmäisen syöksyn jälkeen koneessa kuultiin erittäin voimakas ääni, jonka jälkeen kone lähti välittömästi uuteen syöksyyn. Kone oli hallitsemattomassa lentotilassa ja 81 sekuntia kestäneen syöksyn jälkeen se iskeytyi mereen näköetäisyydellä olleiden muiden koneiden lentäjien seuratessa tapahtumaa. Tapahtumapaikka oli 32 kilometriä luoteeseen Los Angelesista lähellä Point Mugun niemeä Kalifornian rannikolla.
Kone pirstoutui törmäyksessä kappaleiksi, ja kaikki siinä olleet 83 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä saivat surmansa välittömästi.
| Kansalaisuus | Matkustajat | Henkilökunta | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 81 | 5 | 86 |
|  Meksiko | 1 | 0 | 1 |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 83 | 5 | 88 |
Onnettomuuden syy

Yhdysvaltain onnettomuustutkintakeskuksen National Transportation Safety Boardin (NTSB) raportissa todetaan onnettomuuden aiheutuneen trimmin moottoriin liittyvän kierukkaruuvin riittämättömästä voitelusta, minkä johdosta ruuvi jumittui. Kun lentäjät suorittivat kokeiluja saadakseen trimmin toimimaan, kierukkaruuvi petti ja vakaimen johtoreuna nousi ääriasentoonsa, jolloin vakaimen ja sen kautta trimmimekanismiin kohdistui suuri aerodynaaminen voima. Tämän seurauksena trimmin rajoittimet ja kiinnikkeet pettivät kymmenen minuuttia myöhemmin, jolloin vakaimen johtoreuna nousi suunnitellun ääriasentonsa yläpuolelle aiheuttaen syöksyn, josta konetta oli mahdotonta oikaista.
Raportissa todetaan myös, että korkeusvakaimen trimmijärjestelmän suunnittelussa ei ollut varauduttu mekaaniseen rikkoutumiseen. Ilmeisesti suunnittelijat eivät olleet kehittäneet vikaturvallista järjestelmää sen vuoksi, että trimmimoottorin käyttöikä oli suunniteltu niin lyhyeksi, ettei ongelmia ehtisi esiintyä. Ratkaisevaa oli myös se, että tällaisen vian ilmetessä lentäjillä ei ollut ohjeita ongelman lennonaikaiseen korjaamiseen. Turmassa menehtyneet lentäjät katsottiin syyttömiksi onnettomuuteen, ja he tekivät kaikkensa pitääkseen koneen lennossa jopa sen ollessa ylösalaisin viimeisen syöksyn aikana.
Turman takana on myös paljon ristiriitoja. Alaska Airlinesin teknikko oli erotettu virastaan ennen onnettomuutta, koska hän kertoi NTSB:lle yhtiön leikkaavan rajusti lentokoneiden lähtötarkistuksia tiukempien ja tiheämpien aikataulujen hyväksi. Eräs hänen huolenaiheistaan oli nimenomaan trimmin moottorin ja käyttöruuvin voitelun puutteet.lähde?
Turman jälkeen Alaska Airlines lakkautti reitin 261 ja korvasi sen samankaltaisella reitillä 289.
Alaska Airlinesin lennon 261 reitti.
Ottawan sopimus

Ottawan sopimuksessa mukana olevat maat.
Ottawan miinakieltosopimus on kansainvälinen valtiosopimus, joka kieltää henkilömiinojen eli jalkaväkimiinojen käytön, valmistuksen, myynnin, varastoinnin ja kuljetuksen. Sopimuksen allekirjoittaneen maan tulee tyhjentää miinavarastonsa neljässä vuodessa, puhdistaa miinoitetut alueet kymmenessä vuodessa sekä tarjota apua miinojen uhreille. Kampanjalle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1997.
Historia

Aloitteen Ottawan sopimuksen laatimiseksi teki Kanadan ulkoministeri Lloyd Axworthy vuonna 1996, ja se hyväksyttiin 5. joulukuuta 1997.
Miinakieltosopimuksessa on 156 jäsenvaltioita. Yhdessä nämä käsittävät yli kolme neljäsosaa maailman maista. 37 maata ei ole vielä liittynyt sopimukseen. Näihin kuuluvat muiden muassa Venäjä, Yhdysvallat, Intia, Israel, Kiina, Pohjois-Korea, Etelä-Korea, Arabiemiirikunnat ja Irak. Euroopassa Venäjä on ainoa sopimuksen ulkopuolella oleva maa.
Vuodesta 1999 vuoden 2004 syyskuuhun asti Landmine Monitor on rekisteröinyt vähintään 75 eri maassa yli 42 500 uutta siviilille sattunutta henkilömiina- sekä UXO-onnettomuutta. Rauhanliitto on todennut, että koska useat onnettomuudet jäävät raportoimatta, on onnettomuuksien kokonaisluku luultavasti todellisuudessa paljon korkeampi, arviolta 15 000 – 20 000 tapausta enemmän vuodessa. Ottawan sopimuksen tultua voimaan on tuhottu 62 miljoonaa varastoissa ollutta henkilömiinaa, joista 37,3 miljoonaa miinakieltosopimukseen liittyneet valtiot.
Euroopan parlamentti kannattaa päätöslauselmissaan kaikkia jäsenmaitaan liittymään Ottawan sopimukseen.
Vuonna 2004 sopimukseen liittynyt Viro on alkanut 2020-luvun puolivälistä alkaen harkita sopimuksesta irtautumista, Suomen tavoin.
Suomi ja miinat > Väitteitä Suomen sopimukseen liittymisen puolesta

Suomen Rauhanliitto esitti miinakampanjassaan muun muassa seuraavaa:
"miinat eivät erota sotilaita ja siviilejä, vaan tappavat ja vammauttavat ihmisiä eri puolilla maailmaa joka päivä
miinanraivaus on hyvin kallista, vaikka miina itsessään on suhteellisen halpa
miinojen marginaalinen sotilaallinen hyöty on pieni verrattuna niiden seurauksiin siviiliväestölle
Miinojen käyttö on vastoin humanitääristä oikeutta."
Suomi ja miinat > Aikeet sopimuksesta irtautumiseksi

Kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan helmikuussa 2022, useita kansalaisaloitteita Ottawan sopimuksesta irtautumiseksi pantiin vireille. Tuolloin Puolustusvoimain komentaja, kenraali Timo Kivinen totesi, että jalkaväkimiinojen palauttaminen ei ole keino puolustuskyvyn vahvistamiseen. Jalkaväkimiinoista luopumisen jälkeen Suomen sotilaallista suorituskykyä on korvattu monin keinoin, ja koska toimintatavat ovat muuttuneet, eivät jalkaväkimiinat ole Suomelle ajankohtainen asia.
Marraskuussa 2024 puolustusvoimain komentaja Janne Jaakkola vaati keskustelua jalkaväkimiinoista, koska tilanne on aivan toisenlainen kuin vuonna 2011. Venäjä käyttää jalkaväkeä massamaisesti, ja Yhdysvallat on siksi toimittanut jalkaväkimiinoja Ukrainallekin. Suomi siis luopui miinoista virheellisin oletuksin. Puolustusministeri Antti Häkkänen kertoi puolustusvoimien selvittäneen niiden tarpeellisuutta jo kesästä 2024 lähtien hänen pyynnöstään. Eduskunta näytti kallistuvan sopimuksesta irtautumiseen. Perussuomalaiset, keskusta, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt kannattavat sopimuksesta irtaantumista. Vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat sopimusta. Presidentti Sauli Niinistön mielestä selvitys on hyvä tehdä.
Ulkopoliittisen instituutin johtaja Hiski Haukkalan mukaan luopumispäätös perustui väärinymmärrykseen ja jalkaväkimiinat ovat tehokas ja järkevä asejärjestelmä.
Aleksanteri-instituutin Ilmari Käihkön mukaan Suomen luopuminen Ottawan sopimuksesta ei herättäisi vastustusta maailmalla. Venäjän hyökkäilyt ja korkea tappionsieto vaativat lisätehoja, ja jalkaväkimiinat toimisivat tässä paljon paremmin kuin korvaavat järjestelmät, kuten Ukrainassakin on todettu. Miina on halpa ja hyvä ase puolustussotaan. Silti pitää varautua siihen, että Suomessakaan niitä ei käytettäisi virheettömästi.
Itsenäisyyspäivänä vuonna 2024 avattu kansalaisaloite Ottawan sopimuksesta irtautumiseksi keräsi eduskuntakäsittelyyn vaadittavat 50 000 allekirjoitusta kolmessa vuorokaudessa. Aloitteen tekijöinä olivat europarlamentaarikko Mika Aaltola (kokoomus), vuoden vaihteessa hänen avustajanaan Euroopan parlamentissa aloittava Ulkopoliittisen instituutin entinen tutkija Henri Vanhanen, entinen puolustusministeri Jussi Niinistö, entiset diplomaatit Pasi Patokallio, Hannu Himanen ja Jaakko Iloniemi sekä Puolustusvoimain entinen komentaja, amiraali Juhani Kaskeala.
Suomi ja miinat > Jalkaväkimiinat ja korvikkeet

Miinojen korvaajaksi suunnitellun hyppypanoksen kehitys on viivästynyt ja se on miinoja selvästi kalliimpi eikä muutenkaan korvaa miinoja.
Uusissa älymiinoissa on myös itsetuhomekanismi, joten vain kuusi miljoonasta voi jäädä raivattaviksi. Suomi todennäköisesti käyttäisi tällaisia miinoja luovuttuaan Ottawan sopimuksesta.
Sopimuksen ratifioineet valtiot > Sopimuksen allekirjoittaneet valtiot mutta ei ratifioineet

| valtio | vuosi |
| --- | --- |
 Marshallinsaaret: 1997
Aiheesta muualla

Pasi Patokallio tietokirjailija Pekka Virkin vieraana Jälkisuomettumisen ruumiinavaus -ohjelmasarjassa, jossa he keskustelevat muun muassa jalkaväkimiinoista ja presidentti Tarja Halosesta sarjan 11. jaksossa Miinakielto Halosen sydänasiana, 10.2.2024.
Miinakenttä Golanin kukkuloilla.
Miinoista varoittava kyltti Chilessä.
Pemamek

| Pemamek Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1970 (Suomi)
Toimitusjohtaja:  Juha Mäkitalo
Avainhenkilöt:  Hallituksen puheenjohtaja Pekka Heikonen
Kotipaikka:  Loimaa, Suomi
Toiminta-alue:  Koko maailma
Tuotteet:  Hitsaus- ja tuotantoautomaatioratkaisut
Liikevaihto:  56 milj. € (2018)
Henkilöstö:  400 (2024)
Kotisivu:  www.pemamek.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pemamek Oy on suomalainen vuonna 1970 perustettu hitsaus- ja tuotantoautomaatioratkaisuja raskaalle metalliteollisuudelle tuottava perheyritys. Yrityksen pääkonttori ja tehdas sijaitsevat Loimaalla Valtatie 9:n varrella. Toimistoja on lisäksi Turussa ja Tampereella. Yrityksen tytäryhtiöt sijaitsevat Yhdysvalloissa, Espanjassa, Italiassa ja Saksassa. Myyntitoimistoja on lisäksi Brasiliassa ja Puolassa.
Pemamek on maailman johtava hitsausautomaatioratkaisujen toimittaja. Pemamek on perustettu vuonna 1970 ja toimittaa hitsaus- ja tuotantoautomaatioratkaisuja sekä työkappaleiden käsittelylaitteistoja yli 50 maahan maailmanlaajuisesti. Ratkaisuja toimitetaan laivanrakennus- ja offshoreteollisuudelle, tuulivoimateollisuudelle, kattilateollisuudelle sekä raskaalle konepajateollisuudelle ja liikkuvien työkoneiden valmistajille - aloille, jossa tarvitaan vaativaa hitsausteknologiaa.