stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulkokäymälä
Terminologiaa

Suomen kielen sana ”huusi” (länsimurteissa), ”huussi” (itämurteissa) tai "ulkohuussi" lienee peräisin ruotsin sanasta hemlighus (”salainen talo”), josta on lyhentynyt muoto hus. Uudemmassa puhekielessä on käytössä myös nimitys "puucee" (väännös sanasta "WC").
Amerikanenglannissa ulkokäymälästä käytetään nimitystä outhouse tai joskus backhouse, jolla tarkoitetaan käymälänä käytettävää pientä aukkoa kuopan tai kuilun kohdalla. Australiassa ulkokäymälää kutsutaan usein nimellä dunny, thunderbox tai earthclosets erottumaan vesikäymälöistä. Lähiöalueilla, joilla ei ollut viemäröintiä, ulkokäymälää ei rakennettu kuoppaan, vaan käymäläjäte kerättiin isoon tynnyriin (dunny-can), jonka sopimusyritys, nightsoil collector, tyhjensi. Tätä käytäntöä jatkettiin yleisesti esimerkiksi Brisbanen kaupungissa aina 1970-luvun alkuvuosille asti. Kanadassa ja osassa Yhdysvaltoja partiotoiminnassa käytetään ulkokäymälästä usein nimitystä kybo. Tyttöjen partiotoimintajärjestössä, Girl Scouts of the USA, taas terminä usein käytetään sanaa biffy.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Necessary and Sufficient – artikkeli käymälöistä siirtomaa-ajan Yhdysvalloissa
Kaivot ja käymälät[vanhentunut linkki]
Adopt-A-Kybo – huumoria: adoptoi käytetty kybo
Bajamajan virallinen tuotekuvaus (Arkistoitu – Internet Archive)
The Atraight Dope (Arkistoitu – Internet Archive) Why do outhouse doors have half-moons on them? (englanniksi)
Ulkokäymälän piirustukset Hyvän huussin resepti. Pikkuvihreä.
Ulkokäymälä, jonka ylle käyttäjä kyykistyy.
Arkkitehti Georg Theodor von Chiewitzin suunnittelema, Tsaari Aleksanteri II:n vierailua varten rakennettu ulkokäymälä Träskändan kartanossa Espoossa.
Jeniseisk

| Jeniseisk (Енисейск) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Krasnojarskin aluepiirin sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti aluepiirissä
 Jeniseisk
 Koordinaatit: 58.45478°N, 92.17963°E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Aluepiiri:  Krasnojarskin aluepiiri
Piiri:  Jeniseiskin piiri
Perustettu:  1619
Kaupungiksi:  1676
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki
Väkiluku (2005):  19 500
Aikavyöhyke:  UTC+7 (MSK+4)
Suuntanumero(t):  (+7) 39115
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jeniseisk (ven. Енисейск) on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein länsirannalla lähellä Ylisen-Tunguskan ja Jenisein yhtymäkohtaa. Jeniseisk on Jeniseiskin piirin hallinnollinen keskus. Kaupungissa on jokisatama.
Asukasluvun kehitys:
5 960 (1926)
19 500 (2005).
Jeniseisk perustettiin vuonna 1619 helpottamaan venäläisten Siperian asuttamista. Siitä tuli tärkeä kaupan, laivaliikenteen ja maanviljelyn keskus. Jeniseisk oli Venäjän keisarikunnan aikana Jeniseiskin kuvernementin pääkaupunki. Neuvostoliitossa kaupunki menetti hallinnollisen ja taloudellisen merkityksensä etelämpänä sijaitsevalle Krasnojarskille.
Jeniseiskin keskustassa on säilynyt 18. ja 19. vuosisatojen arkkitehtuurin mukaan rakennetut puutalot. Huomattavin nähtävyys on kivestä rakennettu Spasso-Preobrazhenskin luostari. Jeniseiskin keskusta on ehdolla Unescon maailmanperintökohteeksi.
Jeniseisk
Jeniseiskin keskustaa
Jeniseiskin jokisatama
Ortodoksinen kirkko Jeniseiskissä.
Jeniseiskin vaakuna vuodelta 1804.
Valekuristustauti

Valekuristustauti eli pseudokruppi (laryngitis acuta subglottica) on yleinen, erityisesti alle kouluikäisillä lapsilla esiintyvä kurkunpääntulehduksen muoto, jossa kurkunpää turpoaa voimakkaasti aiheuttaen tunnusomaisen haukkuvan yskän (kruppi) ja sisäänhengityksen vaikeutumista (inspiratorinen stridor). Vakavissa tapauksissa hapen puute voi johtaa syanoosiin ja sekavuuteen.
Yleensä virusperäinen tulehdus tulee usein yllättäen: lapsi menee terveenä nukkumaan ja herää yöllä sairaana. Pystyasento ja viileä ilma lievittää oireita. Tutkimusten mukaan ilman kostutuksella ei todennäköisesti ole oireita lievittävää vaikutusta. Jos lapsella on merkittävää hengenahdistusta, hänet on vietävä istuvassa asennossa sairaalahoitoon, jossa turvotusta voidaan helpottaa glukokortikoideilla (deksametasoni, prednisoloni) tai akuuteissa tapauksissa adrenaliinilla, joskin viimeksi mainitun vaikutus on vain väliaikainen.
Varsinainen kuristustauti on vanha nimi kurkkumädälle (difteria), joka on paljon vakavampi bakteeriperäinen sairaus.
Käräälampi

| Käräälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°53′47″N, 26°37′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.049
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,8 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,622 km  
Pinta-ala:  2,273 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKäräälampi 
Käräälampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Luodekylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.
Valekytät

| Valekytät> Let’s Be Cops |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Luke Greenfield
Käsikirjoittaja:   Luke Greenfield  Nicholas Thomas 
Tuottaja:   Luke Greenfield  Simon Kinberg 
Säveltäjä:  Brian Tyler
Kuvaaja:  Daryn Okada
Leikkaaja:   Bill Pankow  Jonathan Schwartz 
Pääosat:   Jake Johnson  Damon Wayans, Jr.  Nina Dobrev  Rob Riggle  Keegan-Michael Key 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  WideAwake
Levittäjä:  20th Century Studios InterCom Netflix
Ensi-ilta:  13. elokuuta 2014
Kesto:  104 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  14 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valekytät (Let’s Be Cops) on yhdysvaltalainen Luke Greenfieldin ohjaama sekä Nicholas Thomasin käsikirjoittama komediaelokuva. Elokuvassa seurataan kahta Jake Johnsonin ja Damon Wayans, Jr.:n esittämää kaverusta, jotka ovat olevinaan Los Angelesin poliiseja. Sivurooleissa nähdään myös esimerkiksi Nina Dobrev, Rob Riggle ja Keegan-Michael Key. Elokuvan ensi-ilta oli 13. elokuuta 2014.
Käännös suomeksi
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestetään joka toinen vuosi loppukevään ja alkukesän aikoihin. Pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut ovat yksi merkittävimpiä uintikilpailuja Euroopassa. Kilpailujen järjestäjänä toimii Euroopan Uimaliitto (LEN).
Kilpailut

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1926 – Budapest, Unkari
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1927 – Bologna, Italia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1931 – Pariisi, Ranska
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1934 – Magdeburg, Saksa
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1938 – Lontoo, Iso-Britannia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1947 – Monte Carlo, Monaco
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1950 – Wien, Itävalta
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1954 – Torino, Italia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1958 – Budapest, Unkari
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1962 – Leipzig, Saksa
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1966 – Utrecht, Alankomaat
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1970 – Barcelona, Espanja
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1974 – Wien, Itävalta
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1977 – Jönköping, Ruotsi
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1981 – Split, Jugoslavia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1983 – Rooma, Italia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1985 – Oslo, Norja;Sofia, Bulgaria
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1987 – Strasbourg, Ranska
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1989 – Bonn, Saksa
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1991 – Ateena, Kreikka
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1993 – Leeds, Sheffield, Iso-Britannia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1995 – Wien, Itävalta
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1997 – Sevilla, Espanja
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1999 – Istanbul, Turkki
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2000 – Helsinki, Suomi
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2002 – Berliini, Saksa
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2004 – Madrid, Espanja
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2006 – Budapest, Unkari
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2008 – Eindhoven, Alankomaat
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2010 – Budapest, Unkari
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2012 – Debrecen, Unkari & Eindhoven, Alankomaat
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2014 – Berliini, Saksa
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 – Lontoo, Iso-Britannia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2018 – Glasgow, Skotlanti, Iso-Britannia
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2020 – Budapest, Unkari
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2022 – Rooma, Italia
Aiheesta muualla

Ligue Européenne de Natation
Kurkunpääntulehdus

| Kurkunpääntulehdus |
| --- | --- |
 normaali(ylempi) ja tulehtunut kurkunpää (alempi)
MedlinePlus:  001385
MeSH:  D007827
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kurkunpääntulehdus eli akuutti laryngiitti on hengitystieinfektio, jonka tavallisimpia oireita ovat käheä ääni, kumeasti haukkuva yskä ja äänekäs sisäänhengitys. Äkillisessä kurkunpään tulehduksessa limakalvot turpoavat ja äänihuulten alapuolella esiintyy ahtautta.
Kehittyminen ja oireet

Kurkunpääntulehduksen oireisiin voi kuulua äänen käheys, äänen menetys ja kurkkukipu. Kurkunpääntulehdus kestää yleensä noin 3-7 päivää. Kurkunpääntulehdus on yleisempää täysikasvuisten kesken.
Kurkunpääntulehdus voi olla tarttuvaa rippuen tulehduksen nousun syistä. Monet virukset kuten rinovirus, koronavirus ja influenssa voivat aiheuttaa kurkunpääntulehdusta. Tarttumaton kurkunpääntulehdus voi johtua mm. taudista, äänen liikakäytöstä tai allergiasta.
Lasten akuutti kurkunpääntulehdus eli valekuristustauti on tavallinen lasten ylähengitystieinfektio, ja aiheuttajana voi olla useampikin virus. Se alkaa tavallisesti yhtäkkiä yöllä. Hankalin vaihe kestää pari kolme vuorokautta, mutta yskä voi kestää viikonkin. Lämpöilyä voi esiintyä alkupäivinä. Taudinkuva voi olla erilainen lapsesta riippuen, vaikka kyseessä olisi sama virus.
normaalit äänihuulet (ylhäällä) ja tulehtuneet äänihuulet (alhaalla)
Hoito

Kurkunpääntulehdusta hoidetaan erityisesti antaen äänihuulten levätä. Puhuminen voi hidastaa tulehduksen paranemista. Potilasta kehotetaan välttelemään ärsykkeitä kuten alkoholia ja savukkeita. Riskiryhmille ja suuroireisille potilaille saatetaan tarjota antibiootteja.
Hoito > Lapset

Jos lapsella on hankala hengenahdistus, hänet nostetaan ensiapuna syliin pystyasentoon ja hakeudutaan viileään ilmaan. Lasta rauhoitetaan, koska itkeminen lisää kurkunpään ärsytystä. Tavallista on, että lapsi on ollut terve nukkumaan mennessä mutta herää yöllä haukkuvaan yskään ja kuumeeseen. Lääkäriin täytyy hakeutua, jos tilanne ei helpota 5–10 minuutin sisällä tai sisäänhengitys on äänekäs lapsen ollessa rauhallinen. Lääkäriin lähtö on paikallaan myös, jos lapsella on astma tai jokin muu sairaus, jonka tilannetta äkillinen kurkunpääntulehdus voi pahentaa. Lapsi kuljetetaan lääkäriin istuvassa asennossa.
Useimmat äkilliset kurkunpääntulehdukset voidaan kuitenkin hoitaa kotona. Tällöin lasta pidetään kohoasennossa, koska makuuasento lisää limakalvoturvotusta ylähengitysteissä. Lapsen sänkyyn voidaan laittaa esimerkiksi tyynyjä patjan alle kohoasennon aikaansaamiseksi. Huone pidetään viileänä, koska viileä ilma vähentää limakalvoturvotusta. Myös höyryhengitystä voidaan kokeilla suihkuttamalla pesuhuoneessa kuumaa vettä altaaseen siten, että höyryä muodostuu ilmaan. Jos lapsella on hengenahdistusta vielä 15–30 minuutin kuluttua eikä kotikonsteista ole apua, täytyy lähteä lääkäriin. Lääkäriin täytyy myös hakeutua, jos lapsi on väsynyt, ahdistunut ja hengitystyö lisääntynyt. Kotona lapsen oloa voidaan helpottaa kuume- ja kipulääkkeellä: parasetamolilla, ibuprofeenilla tai naprokseenilla.
Sairaalassa ja terveyskeskuksessa äkillistä kurkunpääntulehdusta hoidetaan adrenaliinisumuttein. Adrenaliini vähentää kurkunpään turvotusta, ja sisäänhengitys helpottuu. Suomessa myös ensihoito voi annostella lapselle hoitoon tarvittavat lääkkeet kotona sekä arvioida jatkohoidon tarpeen, eikä sairaalakäyntiä välttämättä tarvita.
Hoito > Ehkäisy

Tulehduksen riskiä vähentää käsienpesu, kuumeisten ja flunssaisten ihmisten vältteleminen, ja tupakoinnin lopettaminen. Äänen ylirasitusta pitää myös välttää.
Liikunta

Urheilulääkärin mukaan kurkun karheus tai lievä nuha ei estä vartin kevyttä kävelylenkkiä, jos keuhko-oireita ei ole ja yleisvointi on hyvä. Jos kävelystä tuleekin huono olo, pitää levätä. Liikunta aina kuormittaa elimistön puolustusjärjestelmää, eikä sairaana siitä saa liikunnan hyötyjäkään.
Katso myös

Kurkkukipu
Lähteet

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri: Äkillinen kurkunpääntulehdus eli akuutti laryngiitti
Vaasan keskussairaala: Laryngiitti eli äkillinen kurkunpääntulehdus[vanhentunut linkki] (toimimaton linkki)
Kurkunpäätulehdus, Terveyskirjasto.fi
Ulaidit

Ulaidit tai ulaidhit olivat varhaisessa Irlannissa asuva kansa, joka antoi nimensä myöhemmälle Ulsterille (iiriksi Cúige Uladh). Sana Ulster juontuu iirin sanasta Ulaidh ja muinaisnorjan sanasta staðr (suom. paikka, alue).
Keskiaikaisissa teksteissä ulaidit tunnetaan myös nimellä Clanna Rudrige eli Rudrigen jälkeläiset. Tästä tulee iirin sana Rúraíocht eli Ulaid-tarusto, joka on yksi neljästä suuresta tarustosta irlantilaisessa mytologiassa.
Kruununperimysjärjestys

Kruununperimysjärjestys eri maissa.
  Absoluuttinen primogenituuri
  Vaalimonarkia ja agnaattinen primogenituuri
  Agnaattinen primogenituuri
  Vaalimonarkia
  Kognaattinen primogenituuri
  Agnaattinen vanhemmuus
Kruununperimysjärjestys tarkoittaa monarkiassa järjestystä, jolla hallitsijan asema periytyy hallitsijalta tämän seuraajalle. Perinnöllisessä monarkiassa kruunu periytyy hallitsijasuvun sisällä sukulaiselta toiselle. Kruununperimysjärjestys on usein säädetty lailla. Henkilöä, joka on istuvan hallitsijan jälkeen seuraavana kruununperimysjärjestyksessä, kutsutaan kruununperilliseksi.
Erilaisia kruununperimysjärjestyksiä

Tyypillisesti kruununperimysjärjestykset perustuvat primogenituuriin, jossa etusijalle asetetaan hallitsijan vanhin lapsi, hallitsevan sukuhaaran sammuessa kruunu siirtyy seuraavaksi vanhimmalle haaralle jne. Yleensä miespuoliset jälkeläiset ovat etusijalla naispuolisiin nähden, mutta yksityiskohtien suhteen eri maiden järjestelmissä on eroja.
Agnaattinen primogenituuri: Agnaattisessa primogenituurissa naiset eivät voi periaatteessa koskaan periä kruunua ja miehistäkin siihen ovat oikeutettuja vain suvun kantaisän mieslinjaiset jälkeläiset. Agnaattinen kruununperimysjärjestys vakiintui keskiajalla Ranskassa, jossa sen katsottiin perustuvan Frankkien valtakunnan aikaiseen saalilaiseen lakiin. Se vahvistettiin kuningas Filip V:n valtaannousun sinetöimiseksi vuonna 1317. Saalilainen laki julistettiin kruununperimysjärjestyksen pohjaksi myös Espanjassa vuonna 1713. Agnaattinen kruununperimys on jossain vaiheessa ollut käytössä myös Preussissa, Italiassa, Belgiassa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa.
Kognaattinen primogenituuri: Kognaattisessa primogenituurissa hallitsijan tytär voi periä kruunun, mikäli hallitsijalla ei ole poikia, mutta ei muissa tapauksissa. Kognaattinen kruununperimys vakiintui aikanaan muun muassa Portugaliin ja Isoon-Britanniaan, jossa se oli käytössä vuoteen 2013. Se on yhä käytössä Espanjassa (vuodesta 1978) ja Monacossa. Se oli käytössä myös Tanskassa vuosina 1953–2009.
Agnaattis-kognaattinen primogenituuri: Agnaattis-kognaattisessa järjestelmässä kruunu voi periytyä naislinjan kautta vain siinä tilanteessa, että koko hallitsijasuvun mieslinja on sammunut, mutta tämän jälkeen palataan agnaattiseen periytymiseen. Agnaattis-kognaattista kruununperimysjärjestystä käytettiin muun muassa Itävalta-Unkarin ja Venäjän keisarikunnissa sekä aiemmin Alankomaissa.
Absoluuttinen primogenituuri (myös täyskognaattinen primogenituuri): Absoluuttisessa primogenituurissa perillisen sukupuoli ei vaikuta lainkaan kruununperimysjärjestykseen, vaan naiset voivat periä kruunun samoilla ehdoilla kuin miehetkin. Tällainen tasa-arvoinen kruununperimysjärjestys otettiin käyttöön Ruotsissa vuonna 1980 ja se on sittemmin omaksuttu useissa muissa Euroopan jäljellä olevissa monarkioissa.
Kruununperimysjärjestyksessä tietyt muuten kruunuun oikeutetut henkilöt voidaan ohittaa erityisistä syistä. Kruununperimysoikeus edellyttää yleensä, että henkilö on syntynyt laillisesta avioliitosta. Monissa historiallisissa järjestelmissä henkilö saattoi menettää kruununperimysoikeuden menemällä naimisiin alempisäätyisen kanssa. Myös vajaamieliset tai vammaiset perilliset saatettiin ohittaa kruununperimyksessä. Joissain maissa vajaamielinenkin saattoi muodollisesti periä kruunun, mutta hänen hallitsijakautensa ajaksi todellinen valta annettiin sijaishallitsijalle.
Henkilöä, joka katsoo olevansa oikeutettu kruunuun perimysjärjestyksen nojalla ja julistautuu hallitsijaksi, mutta joka syystä tai toisesta ei saa valtaa käsiinsä, kutsutaan kruununtavoittelijaksi.
Títaros

Títaros-vuori.
| --- | --- |
Sijainti:  Pieria, Keski-Makedonia ja Lárisa, Thessalia, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 839 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Títaros (kreik. Τίταρος) on vuori Makedonian ja Thessalian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on 1 839 metriä.
Títaros-vuoren huippua.
Títaros-vuori sijaitsee Ólympos-vuoren länsipuolella Pierian ja Lárisan alueyksiköiden alueilla, suurimmaksi osaksi jälkimmäisen puolella. Lounaispuolella sijaitsee Kamvoúnia-vuori. Títaroksen korkeimman huipun nimi on Sápka (Σάπκα).
Títaros-vuori muodostaa Natura 2000 -alueen, jonka koko on 5 325 hehtaaria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Títaros Wikimedia Commonsissa
Kruununmakasiini

Vuonna 1852 valmistunut Savonlinnan kruununmakasiini, jossa toimii nykyään Savonlinnan maakuntamuseo.
Kruununmakasiinit olivat Venäjän vallan aikana Suomeen rakennettuja viljavarastoja. Niihin kerättiin ns. kruununjyvät, jotka olivat osuus viljelijöiden suorittamasta kruununverosta. Se maksettiin välittömänä verona viemällä leipäviljana käytettyä ohraa ja ruista sekä kauraa kruununmakasiiniin. Kruununjyvien kerääminen lopetettiin maaveron lakkauttamisen yhteydessä vuoden 1925 alussa.
1900-luvun alussa Suomessa oli yhteensä 20 kruununmakasiinia. Vuonna 1908 tehdyn inventaarion mukaan niitä oli 19, lisäksi 1912 valmistui Tammisaareen uusi, ilmeisesti Suomen viimeinen kruununmakasiini. Makasiinien suunnittelijoina oli useita tunnettuja arkkitehteja, lisäksi monien piirustukset laadittiin valtion Intendenttikonttorissa. Nykyään monet kruununmakasiinit toimivat museotiloina.
Suomen kruununmakasiinit

| Makasiini | Paikkakunta | Valmistunut | Arkkitehti | Nykyinen käyttö | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aittaluodon kruununmakasiini | Pori | 1860-luku | G. T. von Chiewitz | Rosenlew-museo |  |
| Hämeenkyrön kruununmakasiini | Hämeenkyrö | 1820 |  | Hämeenkyrön kotiseutumuseo |  |
| Hämeenlinnan kruununmakasiini | Hämeenlinna | 1837 | Carl Ludvig Engel | Hämeenlinnan taidemuseo |  |
| Joensuun kruununmakasiini | Joensuu | 1852 |  | Pielisjoen linna |  |
| Jyväskylän kruununmakasiini | Jyväskylä | 1851 |  |  |  |
| Kastelholman kruununmakasiini | Sund |  |  | osa Kastelholman linnaa |  |
| Kuninkaanlahden kruununmakasiini | Pori |  |  |  |  |
| Kuopion kruununmakasiini | Kuopio | 1827 |  |  |  |
| Kuortaneen kruununmakasiini | Kuortane | 1850-luku | Intendenttikonttori | Kuortaneen kirkon siunauskappeli |  |
| Oulun kihlakunnan kruununmakasiini | Oulu | 1847 | A. F. Granstedt | ravintola- ja kokoustiloina |  |
| Oulun kruununmakasiini | Oulu | 1851 | Ernst Lohrmann |  |  |
| Raahen kruununmakasiini | Raahe | 1852 | Ernst Lohrmann | Raahen museon toimitiloina |  |
| Ristiinan kruununmakasiini | Ristiina | 1831 |  |  |  |
| Savonlinnan kruununmakasiini | Savonlinna | 1852 | Intendenttikonttori | Savonlinnan museo |  |
| Sörnäisten kruununmakasiini | Helsinki | 1892 | Hjalmar Åberg | tyhjillään, väliaikaisena näyttelytilana |  |
| Tammisaaren kruununmakasiini | Tammisaari | 1912 |  |  |  |
| Tampereen kruununmakasiini | Tampere | 1838 | Carl Ludvig Engel, Anton Wilhelm Arppe | Tampereen taidemuseo |  |
| Turun kruununmakasiini | Turku | 1894 | Helge Rancken | osa Forum Marinum -merikeskusta |  |
| Vaasan kruununmakasiini | Vaasa | 1870 | C. A. Setterberg | varastotiloina |  |
Uladzimir Soltan

Uladzimir Jauhenavitš Soltan (valkoven. Уладзімір Яўгенавіч Солтан, ven. Владимир Евгеньевич Солтан, Vladimir Jevgenevitš Soltan; 9. tammikuuta 1953 Baranavitšy – 1. kesäkuuta 1997 Minsk) oli valkovenäläinen säveltäjä.
Soltan opiskeli Minskin konservatoriossa sävellystä Anatol Bahatyroun johdolla ja valmistui vuonna 1979. Hän sävelsi muun muassa musiikin elokuvaan Jurka – syn komandira (1984). Hänen tuotantoonsa kuuluu myös oopperaa, sinfonisia teoksia, konserttoja, kamarimusiikkia, lauluja ja kansanmusiikkisovituksia. Soltanille myönnettiin Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan valtionpalkinto vuonna 1990.
Tórshavn (kunta)

| --- | --- |
Tórshavnar kommuna

Tilastoja
Saari: Streymoy¹
Keskus: Tórshavn
Pinta-ala: 158 km²
Asukasluku: 19 314 (2006)
Postinumero: FO-100
Suuntanumero: (+298) 30
Kunnan kotisivut
¹ Valtaosa kunnasta sijaitsee Streymoylla, mutta kunnassa on myös Koltur, Hestur ja Nólsoy.
Tórshavn on kunta Färsaarilla. Se sijaitsee Färsaarten suurimmalla saarella Streymoylla ja sen keskus on saarten pääkaupunki Tórshavn. Kunnan alueeseen kuuluvat myös lähisaaret Koltur, Hestur ja Nólsoy. Tórshavn kasvoi huomattavasti vuonna 2005, jolloin siihen liitettiin Hesturin, Nólsoyn ja Kirkjubøurin kunnat. Väkiluvultaan Tórshavn on Färsaarten suurin kunta, sen asukasluku on 19 314 (2006).
Kylät

Argir, Hestur, Hoyvík, Hvítanes, Kaldbak, Kaldbaksbotnur, Kirkjubøur, Koltur, Kollafjørður, Mjørkadalur, Nólsoy, Norðradalur, Sund, Syðradalur, Tórshavn ja Velbastaður.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Torshamns kommun
Käännös suomeksi
LIM-49 Nike Zeus

Nike Zeus B:n laukaisukoe White Sandsissa.
LIM-49 Nike Zeus  oli varhainen Yhdysvaltain mannertenvälisten ohjusten torjuntaohjus.  Ohjuksen ns. Spartan-versiossa oli suurin (5 MT) ydinkärki, ja se soveltui myös satelliittien tuhoamiseen. Muissa muunnoksissa olivat 20-25 kT sekä 400 kT ydinkärjet.
Nike Zeus oli myöhemmän Spartanin pohjana. Laukaisukokeita toteutettiin Kwajaleinista sekä White Sandsista, vuosina 1959 - 1966. Niistä korkeimmalla toteutettu tapahtui peräti 400 km korkeudessa.
Historia

Ensimmäinen Nike Zeus laukaistiin 1959. Ensi kertaa ohjus torjui mannertenvälisen ohjuksen onnistuneesti vuonna 1962 tehdyssä kokeessa. Mutta Yhdysvaltain puolustusministeriö hylkäsi hankkeen 1963. Silti Yhdysvallat jatkoi Niken kehittelyä NIke-X-ohjelmassa. Siinä paranneltiin tutkia, tietokoneita ja ohjuksen pinnan sietolämpötiloja. Niinpä vuonna 1967 armeija alkoi kehitellä LIM 49 Spartania, joka valmistui 1975.
Syitä hankkeeen perumiseen

Viimeistään Starfish Prime -ydinkokeessa (Operaatio Fishbowl, jota edelsi Operaatio Dominic) havaittiin niin kutsuttu EMP-ilmiö eli sähkömagneettinen pulssi. Se lamauttaa sähkölaitteita sekä satelliitteja. Avaruudessa laukaistu ydinase saattaa vahingoittaa paljon muitakin kohteita, kuin toivottuja.
Nike Zeus A:n koelaukaisu.
Käännös suomeksi