stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hákonarmál
Runon erityispiirteitä

Eyvindr on käyttänyt Hákonarmálissa skandinaavisesta mytologiasta tunnettua kuvastoa kuvatessaan Haakonin saapumista ja vastaanottoa Valhallassa. Hákonarmál on lisäksi saanut vaikutteita sitä vanhemmasta, anonyymiksi jääneestä Eiríksmálista, joka taas on laadittu Haakonin velipuolen, kuningas Eerik Verikirveen muistoksi. Toisten näkemysten mukaan taas Hákonarmál olisi vanhempi ja vaikutteiden lähde. Runojen ilmentämissä maailmankuvissa on yhteyksistä huolimatta kuitenkin eroja. Vaikka Haakon Hyvä olikin muiden lähteiden mukaan tutustunut kristinuskoon, Eyvindr esittää runossa pakanallisen aikakauden menneenä hyvänä aikana ja kristillisen ajan ja Haakonin seuraajan, kuningas Haraldr Harmaaturkin (Haraldr gráfeldr) aikakauden pikemminkin sen pahana vastakohtana.
Hákonarmálin runomitat

Hákonarmálissa on käytetty useampia eddarunoudelle tyypillisiä runomittoja.  Fornyrðislag-mitan eli ”vanhan tarinamitan” muunnosta málaháttr-runomittaa eli ”puhemittaa” käytetään kerrottaessa taistelukohtauksista. Niissä on havaittavissa myös vaikutteita skaldirunoudessa käytetyistä metaforista ja kenningeistä. Ljóðaháttr-runomittaa eli ”laulumittaa” taas on käytetty muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta runon muissa osissa. Käytetystä edda-runomitasta huolimatta Hákonarmália käsitellään yleensä skaldirunouden yhteydessä sen teeman ja tyylin vuoksi.
Käännökset ja editiot

Hollo, J. A. (suom.). 1960. Snorri: Norjan kuningassaagat, I. Porvoo: Werner Söderström Osakeyhtiö, 89–90.
Hákonarmál. Teoksessa Wisén, Theodor. (toim.). 1886. Carmina Norroena: ex reliquiis vetustioris Norrœnæ poësis selecta, recognita, commentariis et glossario instructa, 1. Lund, 16–18.
Hákonarmál. Teoksessa Finnur Jónsson (toim.). 1929. Carmina Scaldica. København: G.E.C. Gad.
Hákonarmál. Teoksessa Finnur Jónsson (toim.). 1967 [1912-1915]. Den norsk-islandske skjaldedigtning, A:1. Köpenhavn: Rosenkilde & Bagger, 64–68.
Hákonarmál. Teoksessa Finnur Jónsson (toim.). 1973 [1912-1915]. Den norsk-islandske skjaldedigtning, B:1. Köpenhavn: Rosenkilde & Bagger, 57–60.
Aiheesta muualla

Hákonarmál muinaisislanniksi Heimskringla.no -sivustolla
Hákonarmál Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages -projektin sivustolla
Jackson Crawfordin (University of Colorado Boulder) Hákonarmália ja Eiríksmália käsittelevä vlogi ”Eiríksmál and Hákonarmál: Two Old Norse Poems of Valhalla” (englanniksi)
Ilseng

| Ilseng |
| --- | --- |

 Ilseng
 Koordinaatit: 60°46′30″N, 11°13′19″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Stange ja Hamar
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,1 km²
Väkiluku (2023):  969
 – Väestötiheys:  880,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilseng on taajama Stangen ja Hamarin kunnissa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 969 vuonna 2023. Heistä noin 97 prosenttia asuu Stangen puolella.
IC4

IC4-juna
IC4 on italialaisen AnsaldoBredan Tanskan rautateille (DSB) valmistama junatyyppi. Junayksiköiden oli määrä aloittaa liikennöinti jo vuonna 2003, mutta vasta kesällä 2007 ensimmäinen yksikkö aloitti kokeellisen paikallisliikenteen ja kolme muuta myöhemmin samana vuonna. Siitä lähtien rautatieyhtiö DSB ja valmistaja AlsandoBreda selvittivät milloin niiden varsinainen käyttö InterCity-junissa voitaisiin aloittaa. Asia riippui Tanskan rautatieviranomaisten hyväksynnästä. Ensimmäinen kaukojunavuoro ajettiin Aalborgista Kööpenhaminaan 7. elokuuta 2008, ja lupa säännölliseen liikenteeseen täysimittaisilla junilla saatiin 9. marraskuuta 2010.
Tekniikka

IC4-yksikössä on neljä vähäpäästöistä, yhteispaineruiskutuksella varustettua dieselmoottoria, yhteisteholtaan 2 240 kW. Ne ovat Ivecon valmistamia iskutilavuudeltaan 20-litraisia V8-moottoreita, joilla junayksikkö saavuttaa 200 km/h huippunopeuden. Junayksikkö käsittää neljä toisiinsa liitettyä vaunua, yhteispituudeltaan 86 metriä. Vaunukorit on tehty alumiinista, yhteispainoltaan 140–160 tonnia ja tarjoten yhteensä 204 istumapaikkaa. Täysimittainen juna koostuu enintään neljästä yhteenkytketystä yksiköstä. Aluksi tekniset ongelmat estivät yksiköiden kytkemisen toisiinsa joten ne liikennöivät jokainen erikseen. Lupa täysimittaisiin juniin saatiin myöhemmin. Koska yhden junayksikön kapasiteetti ei riitä kaukoliikenteen tarpeisiin ajoivat IC4-yksiköt pelkästään paikallisliikenteessä.
Polemiikki

IC4-kaluston hankinta on aiheuttanut Tanskassa poliittista vääntöä hankkeen viivästyessä johtuen valmistajan AnsaldoBredan vaikeuksista toimittaa tilattuja junayksiköitä. Pääsyyksi kuvataan tekniset ongelmat rautatieyhtiö DSB:n valitsemassa sille erikseen huomattavasti muokatussa junatyypissä. Vaikka IC4-yksiköitä on käytettykin säännöllisessä liikenteessä, niissä on edelleen ongelmia jotka toisaalta eivät estä liikennöintiä mutta eivät silti ole hyväksyttävissä. Näitä ovat esimerkiksi pakokaasun hajun tunkeutuminen matkustamoon, vikahälytykset ja muunlaiset tietokoneisiin liittyvät viat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta IC4 Wikimedia Commonsissa
Ilse Uyttersprot

Ilse Uyttersprot (10. toukokuuta 1967 Dendermonde – 4. elokuuta 2020 Aalst) oli belgialainen Christen-Democratisch en Vlaams -puolueen poliitikko.
Uyttersprot oli poliitikko Raymond Uyttersprotin tytär. Hän istui Belgian edustajainhuoneessa vuosina 2007–2010. Hän toimi Aalstin pormestarina vuosina 2007–2012. Hänen lähdettyään tehtävästä hänen seuraajakseen tuli Christoph D'Haese ja Uyttersprot itse jatkoi työskentelyä kunnallishallinnon tehtävissä.
Uyttersprot kuoli henkirikoksen uhrina. Hänen ruumiinsa löydettiin asunnosta miesystävän ilmoittauduttua ja tunnustettua teon. Yleinen syyttäjä piti rikosta ihmissuhdedraamasta seuranneena. Miesystävä oli aiemmin saanut tuomiot entisen naisystävän vainoamisesta, pahoinpitelystä ja laittomasta kontaktista. Uyttersprotilla oli kaksi lasta.
Human: Fall Flat

| Human: Fall Flat |
| --- | --- |

Julkaisija:  Curve Games ja 505 Games
Jakelija:  Humble Store, Steam, Microsoft Store, Nintendo eShop, PlayStation Store, Google Stadia, Google Play, App Store ja GOG.com
Pelisarja:  Human: Fall Flat
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  2016
Lajityyppi:  tasohyppely ja pulmapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli, yhteistyömoodi ja offline multiplayer (d) (käännä suomeksi)
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 6 
Alusta:  Microsoft Windows, macOS, Linux, PlayStation 4, Xbox One, Nintendo Switch, Android, IOS, PlayStation 5 ja Xbox Series X ja Series S
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Human: Fall Flat on No Brakes Gamesin vuonna 2016 luoma ja Curve Digitalin julkaisema tasohyppelypeli. Se on julkaistu Microsoft Windowsille, Linuxille sekä MacOSille vuonna 2016, sekä vuonna 2017 PlayStation 4, Nintendo Switch ja Xbox One -pelikonsoleille. Pelin on kehittänyt Tomas Sakalauskas.[lähde? ]
Pelaaminen

Human: Fall Flat on tasohyppely/pulmapeli, jossa pelaajat selvittävät erilaisia tasoja yrittäen päästä maaliin. Pelaaja voi luoda peliin oman hahmonsa.
I. E. Kerkkola

Iivar Edvard Kerkkola (sukunimi aik. Englund; 19. maaliskuuta 1873 Rautalampi – 12. elokuuta 1943 Rautalampi) oli suomalainen lyseon lehtori, valantehnyt kielenkääntäjä ja kirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä Ahti Mertala.
Kerkkolan vanhemmat olivat sahanhoitaja Jakob Englund ja Eeva Valtonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1893 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1898 ja filosofian maisteriksi 1900.
Kerkkola oli Turun suomalaisen lyseon saksan ja ranskan kollegana 1901-1910, Viipurin suomalaisen lyseon lehtorina 1910-1911, Sortavalan realilyseon lehtorina 1911-1917 sekä viimeksi Tampereen klassillisen lyseon lehtorina vuodesta 1917 alkaen.
Teoksia

Deutsche Stilproben : lesestücke : für die oberen Klassen höherer Lehranstalten ausgewählt und bearbeitet.   Otava 1909
Tieteelliskäytännöllisä apukeinoja saksan kieliopin opetukseen.  Tekijä, Turku 1909
Grands écrivains français modernes.  Otava 1910
Aakkosellinen sanasto oppikirjaan Grands écrivains francais modernes, tekijät I. E. Kerkkola ja V. Teirivaara.  Otava 1911
Apukeinoja saksan kieliopin opetukseen, teoksessa Sortavalan lyseo. Kertomus lukuvuodelta 1914–1915.  Sortavala 1915
Aakkosellinen sanasto I. E. Kerkkolan lukukirjaan Deutsche Stilproben, tekijät I. E. Kerkkola ja A. Paasio.  Otava 1916
Apukeinoja saksan kieliopin ja kirjoituksen oppimiseen.  Otava 1916
Pohjan pauloissa, romaani.  Gummerus 1935 (nimimerkillä Ahti Mertala)
I Am Love

| ”I Am Love” The Jackson 5 |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Dancing Machine
 Äänitetty : kesäkuu 1974
 Julkaistu: 23. joulukuuta 1974
 Formaatti: 7” vinyyli
 Tuottaja(t): Mel Larson & Jerry Marcellino
 Tyylilaji: soul, rock, disco, funk, pop
 Kesto: 07.30
 Levy-yhtiö: Motown
The Jackson 5:n muut singlet
| ”Whatever You Got I Want” 1974 | ”I Am Love” 1974 | ”Forever Came Today” 1975 |
I Am Love oli The Jackson 5 -yhtyeen viimeinen top 20 -hitti Motown Recordsilla. Yhdysvalloissa se nousi R&B -listalla sijalle 3 ja Hot 100 -listalla sijalle 15.
Listasijoitus

| Lista (1974) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Billboard Hot 100: 15
US Hot R&B/Hip-Hop Songs: 3
Iban (täsmennyssivu)

Iban voi tarkoittaa seuraavia:
IBAN (International Bank Account Number), kansainvälinen pankkitilinumero.
Ibanit, Borneon saarella elävä alkuperäiskansa.
Ibanin kieli, Borneon saarella elävän iban-kansan kieli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Iban”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hälytysajoneuvo

Kymenlaakson pelastuslaitoksen säiliöauto Kouvolassa vuonna 2020.
Ambulanssi Montrealissa, Kanadassa vuonna 2015.
Hälytysajoneuvo on ajoneuvo, jonka tehtävänä on vastata hätätilanteisiin. Hälytysajoneuvot ovat Suomessa sairaanhoitopiirien vastuulla, jotka voivat järjestää ne itse, tehdä pelastuslaitoksen kanssa yhteistyössä tai siirtää ne yksityisille yrittäjille. Hälytysajoneuvot saavat yleensä rikkoa liikennesääntöjä päästäkseen hälytyspaikoille mahdollisimman nopeasti. Kuitenkin joissain valtioissa hälytysajoneuvon kuljettaja voidaan silti haastaa oikeuteen, jos kuljettaja osoittaa "harkitsematonta muiden turvallisuuden laiminlyöntiä".
Suomessa hälytysajoneuvon ohittaessa laitetaan hätävilkut päälle, pidetään oman ajoneuvon nopeus tasaisena ja pysytään omalla ajokaistalla.
Tyypit

On olemassa useita hälytysajoneuvoja. Hälytysajoneuvoja ovat muun muassa:
Poliisiauto
Poliisimoottoripyörä
SWAT- ajoneuvo
Poliisipolkupyörä
Paloautot (Sammutusautot, tikasautot, yms.)
Vuoristopelastusajoneuvo
Uimavalvojan ajoneuvo
Lentokenttäpaloauto
Moottoripyöräambulanssi
Ambulanssi
Pelastushelikopteri
Varustus

Suurin osa hälytysajoneuvoista varustetaan hälytysvaloilla ja sireeneillä, jotka helpottavat hälytysajoneuvojen kulkua ja havainnointia liikenteessä sekä näkyvyyttä onnettomuuspaikalla.
Paikallisista laeista riippuen ajoneuvot voivat joutua antamaan tietä hälytysajoneuvoille, jotka kulkevat hälytysajossa. Esimerkiksi Utahissa, Yhdysvalloissa hälytysajossa olevalle hälytysajoneuvolle kaikkien ajoneuvojen on annettava tietä ajamalla tien laitaan, pysähtymällä ja odottamalla hälytysajoneuvon ohi kulkemista. Joillain alueilla, joilla tämän tyylisiä lakeja ei ole, silti useat antavat tilaa hälytysajoneuvoille.
Avun pyytäminen

Monissa maissa hälytysajoneuvot lähetetään yleensä hätäkeskuksesta, joka ottaa puhelut hätänumerosta, kuten 911, 999, 111 tai 112.
Hybrid Children

Hybrid Children on suomalainen Lopella vuonna 1991 perustettu punk- ja metallivaikutteista rockmusiikkia soittava yhtye.
Yhtyeen ensimmäinen albumi Bleed Baby Bleed (1993) nousi Suomen virallisen listan sijalle 13.[lähde? ] Yhtye on kiertänyt muun muassa Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä Japanissa ja Venäjällä. Hybrid Childrenin Fight as One -levyn kaksi musiikkivideota on ohjannut Petja Narmala.
Uusin albumi nimeltään Where Pub Roses Grow julkaistiin 20. toukokuuta 2020.
Jäsenet

Jasse Salonen – laulu ja kitara (1991–)
Saska (Sandman) – rummut (2006–)
Juho – kitara (2007–)
VV – basso (2019–)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Jarno – basso (1991–1993)
Pale – basso (1993–2019)
Kelly Ketonen – rummut ja laulu (1991–1998)
TV (Timo Vuorinen) – kitara (1991–2002)
Korak (Kartsa, Headache) – rummut (1998–2006)
Lauri – kitara (2002–2006)
Julkaisut

| --- | --- |
 Albumit Bleed Baby Bleed!!! (1993)  Honeymoon in Babylon (1994)  Uncensored Teenage Hardcore (1996)  Drugster (1998)  Stardom Is Here (1999)  Ghost Town Carnival (2004)  Fight as One (2009)  Where Pub Roses Grow (2020) Kokoelmat Hybrid Moments (2001) :  CD-singlet Children Shouldn't Play With Dead Things (1995)  No Apologies (1997)  Cash Is Our God (1998)  Down For Evermore (1999)  Urban White Boy Blues (2000) 7" EP:t Reveal Your Charms (1991)  Another Dose Up Your Nose (1991)  Brutal Babies (1992)
Aiheesta muualla

Hybrid Children -kotisivut
Hybrid Children Facebook
Hybrid Children Instagram
Hybrid Children Videot
Hybrid Children Spotify
Ibanda-Kyerwan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Kageran alue, Tansania
Pinta-ala:  200 km2
| --- | --- |
Tyyppi:  kansallispuisto
Perustettu:  2019
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ibanda-Kyerwan kansallispuisto on luonnonsuojelualue Tansaniassa lähellä Ruandan ja Ugandan rajoja. Sillä on osan matkaa yhteinen raja ruandalaisen Akageran kansallispuiston kanssa.  Ibanda-Kyerwa perustettiin riistansuojelualueeksi vuonna 1972, ja kansallispuistoksi 2019.
Puiston alueella on paljon akaasiasavannia, jolla kulkee suuria antilooppilaumoja. Kagera-joessa elää virtahepoja ja krokotiilejä.
Ibanez JEM555

| Ibanez JEM555> Perustiedot |
| --- | --- |
Alkuperäinen valmistaja:  Ibanez
Valmistusvuodet:  1994 -
Rakenne
Rungon tyyppi:  kokopuu
Kaulan kiinnitys:  pulttikiinnitys
Nauhat:  24
Materiaalit
Runko:  lehmus
Tekniikka
Talla:  Ibanez Edge Pro II 
Mikrofonit:  H-Y-H DiMarzio Evolution
Värit
Värivaihtoehdot:  valkoinen ja musta
Ibanez JEM555 (myös JEM Jr.) on Ibanezin vuodesta 1994 eteenpäin valmistama 
kitara. Se on JEM-sarjan alamalli. Sen alamalleja ovat JEM555BK, JEM555WH ja JEM555LWH.
JEM555-mallissa on Ibanezin Prestige JEM-kaula ja Edge Pro II -talla syvillä kaiverruksilla, mikä mahdollistaa vibrakammen kääntämistä helposti molempiin suuntiin.
I. A. L. Diamond

| I>  A. L. Diamond.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Itek Domnici
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1920 Ungheni, Iași, Romania
Kuollut: 21. huhtikuuta 1988 (67 vuotta) Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
I. A. L. Diamond (synt. Itek Domnici, 27. kesäkuuta 1920 Ungheni, Iași, Romania – 21. huhtikuuta 1988 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja. Hän syntyi Romaniassa, mutta varttui Brooklynissä, New Yorkissa. Opiskelujensa jälkeen Diamond muutti Hollywoodiin käsikirjoittajaksi ja erikoistui myöhemmin komedioihin.
Vuodesta 1957 alkaen Diamond kirjoitti lähes yksinomaan elokuvaohjaaja Billy Wilderille, jonka kanssa hän jakoi parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscar-palkinnon elokuvasta Poikamiesboksi (1960). Lisäksi Diamond oli palkintoehdokkaana elokuvista Piukat paikat (1959) ja Onnenonkijat (1966).
Valikoitu filmografia

Casanova vuokralaisena (Love Nest, 1951)
Haluan vaimoni takaisin (Let's Make It Legal, 1951)
Rakas, minä nuorrun (Monkey Business, 1952)
Piukat paikat (Some Like It Hot, 1959)
Poikamiesboksi (The Apartment, 1960)
Yks', kaks', kolme (One, Two, Three, 1961)
Irma la Douce – pikku pariisitar (Irma La Douce, 1963)
Suutele minua, tyhmyri (Kiss Me, Stupid 1964)
Onnenonkijat (The Fortune Cookie, 1966)
Sherlock Holmesin yksityiselämä (The Private Life of Sherlock Holmes, 1970)
Avanti! (1972)
Etusivu uusiks' (The Front Page, 1974)
Fedora – arvoituksellinen nainen (Fedora, 1978)
Varsinaiset kumppanukset (Buddy Buddy, 1981)
Hämeenlinnan satama

| Hämeenlinnan satama |
| --- | --- |
 satama-aluetta Keinusaaresta katsottuna
Koordinaatit:  60°59′56″N, 024°28′14″E
Sijainti:  Koilliskulma, Hämeenlinna
Valtio:  Suomi
Vesialue:  Vanajavesi
Hämeenlinnan satama on sisävesiliikenteen käyttöön tarkoitettu satama Vanajaveden rannalla Hämeenlinnan keskustassa. Satama-alue sijaitsee Arvi Kariston kadun varrella Koilliskulman kaupunginosassa aivan keskustan itälaidalla. Satamassa sijaitsee satamaravintola Rantakasino. Hämeenlinnan satamasta on kesäisin säännöllistä matkustajaliikennettä Tampereen suuntaan Suomen Hopealinjan liikennöimänä.
Havanganjärvi

| Havanganjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°08′35″N, 23°37′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Tyrkönoja 
Järvinumero:  35.416.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,1 m  
Rantaviiva:  13,441 km  
Pinta-ala:  1,73403 km²  
Keskisyvyys:  6,5 m  
Suurin syvyys:  29 m  
Valuma-alue:  64,59 km²  
Saaria:  6 
 fiHavanganjärvi 
Havanganjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Vaskivedellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee luode-kaakko-suunnassa ja se on kaakkoispäässä leveämpi kuin luodepäässä. Järven kummallakin rannalla on korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle. Lounaispuolella kohoavat pohjoispäässä Isomäki 40 metrin korkeuteen, Vehmasvuori lähes 40 metrin korkeuteen ja eteläpäässä Tyrkönvuori ja Raiskinkallio lähes 60 metrin korkeuteen. Järven koillispuolella kohoaa järven keskivaiheella peltojen takana Penkkimäki 45 metrin korkeuteen ja Kortesuonmäki 35 metrin korkeuteen. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Mattilanvuori, joka kohoaa kauempana 55 metrin korkeuteen. Järven luoteispää on matalaa ja ruovikkoista ja sen rannat ovat suomaata ja kosteikkoa.
Järvessä on kartan mukaan kuusi saarta. Viisi saarista sijaitsevat suurimman Isosaaren kanssa yhdessä järven kaakkoispuoliskossa. Isosaari on yli 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Muut neljä saarta ovat Heikinkari, Vesikorvenkari, Selkäkari ja yksi kartassa nimetön saari (Mäntykari). Järven luoteispuoliskossa sijaitsee Huvisaari. Järvelle on ilmoitettu kaksi erilaista syvyysarvoa, jotka ovat 30 metriä  tai 29 metriä  mpy. Järven pohjoisosa on matalmpi kuin sen eteläosa.
Järven rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Eteläosissa järven rannat viettävät veteen päin, mutta muualla ovat rannat alavia. Järven ympäristössä on asutus haja-asutusta, vaikka hieman kauempana on Vaskivesi merkitty karttaan taajamaksi, joka ulottuu haja-asutuksena järven kaakkoisrantaan. Järven keskikohdalla sijaitsee koillisrannalla Havangankylä ja järven luoteispäässä on etäämpänä Pirttikylä. Haja-asutus muodostuu noin 102 taloudesta, josta noin 10 on maatiloja. Rannoille ja lähiympäristöön on rakennettu noin 110 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 65 tai siitä haarautuvilta ja Pirttikylälle johtavilta maanteiltä.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven valuma-alueella on metsämaata, peltomaata ja tulo-ojan Havanganojan valuma-alueella on suota, turvetuotantoalueita ja metsää. Järven lähialue on maatalousvaltaista haja-asutusaluetta, missä on myös runsaasti loma-asutusta. Järven vedenlaatua seurataan veloitetarkkailuna turvetuotannon aiheuttamien haittavaikutuksien varalta. Pihtinevan tuotantoalueen kuivatusvesiä on johdettu Isonevalle, joka on suodattanut itseensä suurimman ravinnekuormituksen. Jos Isoneva otetaan turvetuotannon piiriin, muuttuu tilanne Havanganjärven osalta.
Järven vedenväri on ruskeaa ja sen vesi on runsashumuksista. Humusta joutuu veteen lähinnä tulo-ojien tuomana. Veden happamuustaso on laskenut hieman johtuen veden puskurikyvyn lievästä heikkenemisestä. Kesällä 2016 veden happamuustaso laski alusvedessä arvon pH 6,0 alle. Päällysvedessä pH-arvot olivat lähempänä normaalia, sillä vedenpinnan tuntumassa levien yhteyttäminen nosti pH-arvoja. Veden ravinnekuormitus on viime vuosien aikana lievästi kohonnut. Tämä ilmenee levien määrän selvänä lisääntymisenä. Kokonaisfosforipitoisuus on lievästi kohonnut ja kokonaistyppipitoisuus on pysynyt luontaisen humusjärven tasolla. Veden happitilannetta voidaan pitää tyydyttävänä. Päällysvedessä happitilanne on hyvä, sillä yleensä järven happipitoisuudet ovat myös olleet hyviä. Sekä kesällä että jään alla talvella hapen kylläisyysaste kuitenkin laskee 70–75 prosenttiin. Alusvedessä happipitoisuus putoaa vielä tästäkin selvästi. Kesällä alusveden kylläisyysaste on keskimäärin 46 % ja talvella 22 %. Alusveden tilanne laskee happitalouden tasoa hyvästä tyydyttävään. Havanganjärvi soveltuu edellä luetelluista syistä tyydyttävästi virkistyskäyttöön.
Luontoarvoja > Eläimistö ja kasvisto

Järvessä elää ainakin hauki, kuha, siika, lahna, särki, ahven, kuore, muikku, made, kiiski, ankerias ja kivisimppu. Järvellä kalastetaan verkoilla, uistelemalla ja pilkkimällä. Yleisimmät saalislajit ovat hauki, ahven ja kuha. Myös jokirapua esiintyy hieman. Järvellä ei ole tehty lintulajien selvitystyötä. Paikallisten mukaan vesiluntujen määrä on runsasta ja järvellä harrastetaan vesilintujen metsästystä.
Kasvillisuusselvityksen mukaan pääosa kasvistosta on tyypiltään runsasrainteisen järven lajeja ja ravinnepitoisuudesta riippumattomia lajeja. Järviruoko, järvikorte, siimapalpakko, uistinvita, ulpukka ja isolumme. Uimarannan läheltä on löydetty vaalealahnanruohoa ja Huvisaaren eteläpäässä kasvaa järvikaislaa ja kahdella paikalla leveäosmankäämiä.
Luontoarvoja > Järven historiaa ja sen kunnostushanke

Järven laskuojassa on sijainnut säännöstelypato 1800-luvulta asti, jolla on säädelty järvessä olevaa vedenmäärä myllyä, höylää ja sahaa varten. Näiden toiminta on loppunut 1970-luvulla myllyn ja 1980-luvulla sahan ja höylän osalta. Padon puurakenteita on uusittu 1990-luvulla. Koska järveä ei enää aktiivisesti säännöstellä, laskee järven etenkin kesäisin varsin alhaalle. Vuonna 2013 saatiin lupa korvata säännöstelypato kahdella kiinteällä pohjapadolla, joka muotonsa perusteella säätelee laskuojan virtaamia. Näin toivotaan keskivedenkorkeuden nousevan pysyvästi. Hanke valmistui vuonna 2015. Mittausten mukaan keskivedenkorkeus onkin noussut 14 senttimetriä ja alimpien korkeudet 53 senttimetriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Havanganjärven valuma-alueeseen (35.416) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy. Järvi sijaitsee Tarjanneveden alueen latva-alueilla, minkä takia sen läpi virtaa vähän vettä. Se on valuma-alueensa pääjärvi, johon laskee suoraan tai välillisesti kuusi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Huomattavin niistä on Iso Valkeajärvi (50 ha), joka laskee siihen kaakosta lyhyttä ojaa myöten. Pohjoisempaa tulee Pirttijärven (7 ha) laskuoja Pahaoja, joka yhtyy ensin Korvenojaan ja tämä heti Havanganojaan, mikä laskee Havanganjärven luoteispäähän. Havanganoja alkaa Ylä-Havangasta, joka kokoaa yläjuoksulla alueiden ojia. Iso Koirajärvi (2 ha) laskee soiden kautta Havanganojaan ja Karttiperän Kalliojärvi (2 ha) ja Pitkäjärvi (1,5 ha) laskevat järveen Luomanojan kautta.
Järven laskuoja on Tyrkönoja, joka laskee Pohjalammien läpi Vaskiveden Tyrkönlahteen.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
(35.4)