stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tolueeni

| Tolueeni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Tolueeni
CAS-numero:  108-88-3
PubChem CID:  1140
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H8
Moolimassa:  92,14 g/mol
Sulamispiste:  -93 °C
Kiehumispiste:  110,6 °C
Tiheys:  0,867 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,587  g/l (25 °C)
3D-malli tolueenimolekyylistä
Tolueeni (C6H5CH3, empiirinen kaava C7H8) eli toluoli, metyylibentseeni tai fenyylimetaani, on aromaattinen hiilivety, joka on muuten samanlainen kuin bentseeni, paitsi että renkaaseen on liittynyt yksi metyyliryhmä. Olomuodoltaan se on kirkas neste, jonka haju on makean tinnerimäinen ja muistuttaa bentseenin hajua. Tolueeni ei liukene veteen, koska se pelkkänä hiilivetynä ei pysty särkemään veden vahvoja vetysidoksia, mutta se kyllä liuottaa pienen määrän vettä. Tolueenia käytetään niin liuottimena kuin raaka-aineenakin. Liuottimena se on maaleissa, tinnereissä, painomusteissa, liimoissa ja lakoissa. Tolueenia käytetään myös nahan parkitsemiseen ja desinfioivana aineena. Raaka-aine se on muun muassa fenolin, TNT:n sekä (tolueenidi-isosyanaatin kautta) polyuretaanin valmistuksessa.
Tolueeni eristettiin ensimmäisen kerran Amerikan trooppisissa osissa kasvavan rohtobalsamipuun (Myroxylon balsamum) niin kutsutusta tolu-uutteesta, josta se on saanut alkuperäisen nimensä toluoli. Tolueeni ei ole kuitenkaan alkoholi, vaan tyydyttymätön hiilivety, joten se on nimettävä -eeniksi, ei -oliksi. Tolueenia esiintyy raakaöljyssä, mistä se bensiinin mukana tislautuu. Bensiiniä erityisesti käsitellään reformoinnilla, jotta bensiinin aromaattipitoisuus, ja sen mukana tolueenipitoisuus kasvaisi, koska aromaatit nostavat bensiinin oktaanilukua. Ellei oktaaniluku ole riittävän korkea, tolueenia voidaan erityisesti lisätä bensiiniin. Myös koksin valmistuksessa voi valmistaa tolueenia.
Tolueeni on ärsyttävä ja helposti syttyvä aine (leimahduspiste 4 °C, itsesyttymislämpötila 480 °C), joka kuivattaa ihoa. Tolueenin nieleminen saattaa aiheuttaa kemiallisen keuhkotulehduksen vastaavasti kuten tärpätti. Tolueenin hengittäminen voi aiheuttaa päihtymistä pienissä määrissä ja pahoinvointia, sydämen rytmihäiriöitä sekä tajuttomuuden suurissa määrissä. Jatkuva altistuminen tolueenille (kuten sen imppaus) voi aiheuttaa aivovaurioita sekä lisääntymiskyvyn vahingoittumista. Kehossa suurin osa (95 %) tolueenista metaboloituu bentsyylialkoholiksi, joka ei ole erityisen vaarallinen, koska se metaboloituu bentsoehapoksi. Kuitenkin 5 % muuttuu aineenvaihdunnassa myrkyllisiksi epoksideiksi (2,3-, ja 3,4-tolueenioksidit), joista suurimman osan tekee vaarattomaksi glutationi mutta jotka voivat silti aiheuttaa soluvaurioita. Tolueeni ei ole kuitenkaan IARC:n mukaan karsinogeeni.
Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Monien turboahdettujen Formula 1 -autojen polttoaineena käytettiin 1980-luvulla seosta, josta 86 % oli tolueenia.
Päihdekäyttö

Tolueenia käytetään päihtymistarkoituksessa imppaamalla. Tolueenin tiedetään vaikuttavan ainakin NMDA-reseptorin estäjänä sekä GABAA-agonistien voimistajana.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tolueenin kansainvälinen kemikaalikortti
Tolueenin OVA-ohje (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Toluene (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Toluene (englanniksi)
DrugBank: Toluene (englanniksi)
KEGG: Toluene (englanniksi)
ChemBlink: Toluene (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Toluene (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - toluene (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - toluene (englanniksi)
Ksylorimba

Ksylorimba
Ksylorimba on lyömäsoitin, jonka nimi on muodostettu ksylofonin ja marimban yhdistelmästä. Itse soitin ei kuitenkaan ole varsinaisesti niiden yhdistelmä, vaan on ominaisuuksiltaan lähempänä ksylofonia. Ksylorimbassa on yleensä yli neljän oktaavin ääniala.
Klassisessa musiikissa soitinta käyttivät 1900-luvulla muun muassa Alban Berg, Pierre Boulez ja Olivier Messiaen.
Kizugawa

| Kizugawa (木津川市) |
| --- | --- |
 Jōruri-jin pagodi syksyllä
 lippu:  Symboli
 Kizugawan sijainti Kioton prefektuurissa
 Kizugawa
 Koordinaatit: 34°44′14″N, 135°49′12″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Kioton prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  85,13 km²
Väkiluku (02/2020):  78 328
 – Väestötiheys:  920,1 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka
 – Kukka:  Kosmos
 
 https://www.city.kizugawa.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kizugawa (jap. 木津川市, Kizugawa-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa Kizujoen varrella Kioton altaan eteläreunalla. Etelässä se rajautuu Naran prefektuurin Naran kaupunkiin, pohjois- ja kaakkoisosat ovat vuoristoisia. Kizugawassa on 78 328 asukasta (helmikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 85,13 neliökilometriä.
Kizugawa on kaupunkina suhteellisen uusi: se perustettiin vuonna 2007 yhdistämällä toisiinsa Kamon, Kizun ja Yamashiron maaseutukaupungit. Kizujoki on jo 200-luvulta alkaen ollut merkittävä liikennereitti, joka yhdisti toisiinsa Yamaton alueen ja Seton sisämeren sekä toisaalta Naran ja Kioton kaupunkiseudut. Vuonna 740 keisari Shōmu perusti alueelle maan uuden pääkaupungin, Kuni-kyōn, joka jäi kuitenkin hyvin lyhytikäiseksi. Historiallisesti Kizugawan seutu on tunnettu maataloustuotteistaan, kuten bambunversoista ja Ujicha-teestä. Siellä viljellään myös esimerkiksi riisiä, siitakesieniä ja kakeja. 1980-luvulla silloisesta Kizun maaseutukaupungista tehtiin osa Kansain tiedekaupunkia, ja se on sittemmin kasvanut nopeasti Kioton, Naran ja Osakan lähiönä.
Kizugawan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat useat historialliset temppelit. Muun muassa Jōruri-jin päähalli ja pagodi, Kaijūsen-jin pagodi sekä Kaniman-jin päähallissa säilytettävä Shaka-nyorain patsas on nimitetty kansallisaarteiksi. Eräs merkittävä temppeli on Muromachi-kaudella rakennettu Gansen-ji. Kaupungissa on eniten valtion suojelemia kulttuurikohteita Kioton prefektuurissa Kioton kaupungin jälkeen. Kizugawaa palvelevat JR Nishi-Nihonin Kansai-päälinja, Katamachi-linja ja Nara-linja sekä Kintetsu-rautateiden Kioto-linja.
Kuvia

Gansen-jin temppeli
Kizun rautatieasema
Kuni-kyōn sijaintipaikka
Maaseutua Kamon alueella
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kizugawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kiinan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Kiinan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Kiinaa jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa ja muissa ikäluokan kansainvälisissä otteluissa. Nykyistä päävalmentajaa Macijevskisia ennen joukkuetta on valmentanut Sveitsin ja Saksan miesten joukkueitakin valmentanut Jakob Kölliker. Häntä ennen tehtävässä oli Alexandr Barkov.
Sijoitukset maailmanmestaruuskilpailuissa

1986 – C-sarja; 4.
1987–2003 – Joukkue ei osallistunut maailmanmestaruuskilpailuihin.
2004 – 3. divisioona; 2.
2005 – 2. divisioona, ryhmä A; 4.
2006 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2007 – 3. divisioona; 1.
2008 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2009 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2010 – 2. divisioona, ryhmä A; 5.
2011 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2012 – 3. divisioona; 2.
2013 – 3. divisioona; 1.
2014 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2015 – 3. divisioona; 1.
2016 – 2. divisioona, ryhmä B; 6.
2017 – 3. divisioona; 2.
2018 – 3. divisioona; 2.
2019 – 3. divisioona; 1.
2020 – 2. divisioona, ryhmä B; 3.
2021 – 2. divisioona, ryhmä B:n turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 2. divisioona, ryhmä B; joukkue vetäytyi turnauksesta, ja se tuomittiin sijalle 6.
2023 – 2. divisioona, ryhmä B; 1.
2024 – 2. divisioona, ryhmä A; 4.
Koivu ja tähti (elokuvateatteri)

Koivu ja tähti (1980-luvun lopulle asti Kuva-Tupa) on keskipohjalaisessa Kannuksen kaupungissa vuosina 1938–2010 toiminut elokuvateatteri. Samalla nimellä toimi samassa rakennuksessa (Valtakatu 23) 1980-luvun lopulla perustettu kirjakauppa.
Kuva-Tuvan perusti pastori Vuorisen poika vuonna 1938. Vuonna 1945 omistajaksi tuli Evald Parkkinen, jonka poika Esko Parkkinen hoiti teatteria hänen jälkeensä. Parkkiset perustivat elokuvateatterin yhteyteen kirjakaupan. 1980-luvun lopulla sekä teatteri että kirjakauppa tuli Terttu Väntäsen omistukseen, ja teatterin nimeksi vaihdettiin Koivu ja tähti. Yksisalisen teatterin projektorit olivat tuolloinkin yhä alkuperäisiä saksalaisia, Ernemannin valmistamia. Terttu Väntänen kunnostutti toimitalona toimivan koristeellisen puurakennuksen ja uusi teatteria useaan otteeseen myöhemminkin. Vuoden 2005 paikkeilla kirjakaupalle tuli eri omistaja, Paula Untinen.
Vuonna 1997 Terttu Väntänen sai Kannuksen Yrittäjien yrittäjäpalkinnon. 2000-vuosikymmenen keskivaiheilla Kannuksen elokuvateatteri siirtyi Väntästen pojan Jussi Väntäsen Karhu ja Tähti -yhtiölle, jolla oli vuosina 2006–2010 omistuksessaan myös Lapuan elokuvateatteri Bio Monroe, jonka nimeksi tuli Karhu ja Tähti. Vuonna 2010 yhtiö ajautui konkurssiin, minkä seurauksena Kannuksen elokuvateatteri lopetti toimintansa yli 70 vuoden jälkeen, kun taas Lapuan Karhu ja tähti vaihtoi omistajaa ja sai uudeksi nimekseen Bio Marilyn Lapua. Jussi Väntäsen yhtiö omisti konkurssihetkellä Kannuksessa myös pienen kirjapainon ja matkatoimiston sekä Kälviällä Passojan äänitysstudion.
Lokakuussa 1996 Kannuksen Koivussa ja tähdessä sai maailmanensi-iltansa Ere Kokkosen elokuva Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä. Kutsuvierasnäytäntöön oli kutsuttu naapurikunnasta Lestijärveltä elokuvan kuvauksiin osallistuneita kuntalaisia ja päättäjiä. Muun muassa Lestijärven kunnanjohtaja Jari Kangasvieri esittää elokuvassa palopäällikköä.
Kornel Ujejski

| Kornel Ujejski |
| --- | --- |
 Kornel Ujejski
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. syyskuuta 1823
Kuollut: 19. syyskuuta 1897 (74 vuotta)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: puola
Tuotannon kieli: puola
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Kornel Ujejski (12. syyskuuta 1823 – 19. syyskuuta 1897) oli puolalainen runoilija. Hän oli kotoisin Galitsiasta. Hän kuuluu Puolan romantiikan myöhempiin huomattaviin edustajiin. Hänen kauniit lyyris-isänmaalliset runonsa sisältävät ylevää uskonnollista alistumista. Pääkokoelmia ovat Skargi Jeremiego (1847), jonka runot ovat syntyneet Galitsian talonpoikien ylimystön keskuudessa 1846 toimeenpanemien murhien johdosta, sekä Pieśni Salomona ja Melodje biblijne 1852. Ensin mainitussa kokoelmassa on myös kansallishymniksi aikanaan tullut jylhän kaunis "Z dymem pożarów" ('Tulipalojen sauhujen keskellä').
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kornel Ujejski Wikimedia Commonsissa
Kerry Saxby-Junna

| Mitalit> Maa:   Australia.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Australia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rooma 1987 | 10 km kävely |  |
|  Pronssia | Sevilla 1999 | 20 km kävely |  |
Kerry Saxby-Junna (s. 2. kesäkuuta 1961 Ballina, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen entinen kilpakävelijä.
Saxby-Junna on saavuttanut hopeaa yleisurheilun MM-kilpailuissa Roomassa 1987 ja pronssia 1999 Sevillassa. Hänen nimissään oli naisten 5 000 metrin kävelyn maailmanennätys 20.03,0, jonka hän teki Sydneyssä 11. helmikuuta 1996. Kerry Saxby-Junna oli aktiiviuransa aikana 163 senttimetriä pitkä ja painoi 57 kilogrammaa.
Saavutukset

| Vuosi | Kilpailu | Paikka | Sijoitus | Matka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 | MM-kilpailut | Rooma, Italia | 2. | 10 km |
| 1989 | MM-hallikilpailut | Budapest, Unkari | 1. | 3 000 m |
|  | Kävelyn maailmancup | L'Hospitalet, Espanja | 2. | 10 km |
| 1991 | MM-hallikilpailut | Sevilla, Espanja | 2. | 3 000 m |
|  | MM-kilpailut | Tokio, Japani | 5. | 10 km |
| 1992 | Olympialaiset | Barcelona, Espanja | 15. | 10 km |
| 1993 | MM-hallikilpailut | Toronto, Kanada | 2. | 3 000 m |
| 1996 | Olympialaiset | Atlanta, Yhdysvallat | 12. | 10 km |
| 1998 | Kansainyhteisön kisat | Kuala Lumpur, Malesia | 2. | 10 km |
| 1999 | MM-kilpailut | Sevilla, Espanja | 3. | 20 km |
| 2000 | Olympialaiset | Sydney, Australia | 7. | 20 km |
Ennätykset

5 000 metrin kävely: 20.03,0 (1996)
10 000 metrin kävely: 41.57,22 (1990)
10 kilometrin kävely: 41.30 (1988)
20 000 metrin kävely: 1.33.40,2 (2001)
20 kilometrin kävely: 1.29.36 (2000)
Kornatin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Šibenik-Knin Kroatia
Pinta-ala:  320,0 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Kornati 
Tyyppi:  Saariryhmä 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa

Kornatin kansallispuisto on yksi Kroatian kahdeksasta kansallispuistosta. Puisto sijaitsee Dalmatian pohjoisosassa.
Se julistettiin kansallispuistoksi vuonna 1980. Puiston pinta-ala on 220 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 89 pientä saarta ja luotoa. Puiston maa-alueilta on tavattu 537 kasvilajia, kun taas vesikasvilajeja on löydetty 352 eri heimosta. Maissa eläviä eläimiä on vähän, mutta vesieläinten määrä on valtava. Niihin kuuluu koralleja, nilviäisiä, rapuja ja muita selkärangattomia sekä 410 lajia kaloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kornatin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Koillinen alue (Brasilia)

Brasilian koillinen alue on yksi Brasilian viidestä alueesta. Se muodostuu yhdeksästä osavaltiosta Alagoas, Bahia, Ceará, Maranhão, Paraíba, Pernambuco, Piauí, Rio Grande do Norte, Sergipe. Suurimpia kaupunkeja ovat Salvador, Fortaleza ja Recife. Alueen pinta-ala on 1 561 177 neliökilometriä ja siellä asuu noin 50 miljoonaa ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koillinen alue (Brasilia) Wikimedia Commonsissa
Kornelius Bergsvik

| Kornelius Bergsvik |
| --- | --- |

Norjan valtiovarainministeri
 Nygaardsvoldin hallitus 13. marraskuuta 1936 – 1. heinäkuuta 1939  
Edeltäjä:  Adolf Indrebø
Seuraaja:  Oscar Torp
Norjan sosiaaliministeri
 Nygaardsvoldin hallitus 20. maaliskuuta 1935 – 13. marraskuuta 1936  
Edeltäjä:  Trygve Utheim
Seuraaja:  Oscar Torp
Telemarkin maaherra
 1945–1959 1939–1940  
Suurkäräjäedustaja
 Hordalandin vaalipiiri 1928–1945  
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1889 Austrheim, Norja
Kuollut: 2. toukokuuta 1975 (86 vuotta)
Ammatti:  opettaja, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kornelius Bergsvik (18. maaliskuuta 1889 Austrheim – 2. toukokuuta 1975) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1928–1945 ja toimi Norjan sosiaaliministerinä 1935–1936 sekä valtiovarainministerinä 1936–1939. Vuosina 1939–1940 ja 1945–1959 hän oli Telemarkin maaherra.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kornelius Bergsvik Wikimedia Commonsissa
Kemerovon tulipalo 2018

| Kemerovon tulipalo 2018 |
| --- | --- |
 Tulipalon muistopaikka.
Päivämäärä:  25. maaliskuuta 2018
Kellonaika:  17.00 (UTC+7)
Tapahtumapaikka:  Zimnjaja višnja -ostoskeskus
Syy:  oikosulku, vialliset palohälytinlaitteet
Kuolleita:  64
Ostoskeskus ennen paloa.
Ilmakuva palaneesta Zimnjaja višnja -ostoskeskuksesta. Kemerovo, Venäjä, 26. maaliskuuta vuonna 2018.
Kauppakeskuksen 4. kerroksen pohjapiirros.
Kemerovon tulipalo vuonna 2018 oli tulipalo Zimnjaja višnja (Talvikirsikka) -ostoskeskuksessa Venäjällä sunnuntaina 25. maaliskuuta 2018. Palo vaati 64 kuolonuhria, joista 41 oli lapsia. Kemerovon hiilikaivoskaupunki sijaitsee Siperiassa lähellä Novosibirskiä ja Tomskia noin 3 600 km Moskovasta itään.
Tulipalo eteni nopeasti. Ihmisiä jäi loukkuun lukittujen ovien ja hätäuloskäyntien taakse. Palohälytin ei soinut, eikä kuulutusjärjestelmä ollut toiminnassa. Sammutinjärjestelmä ei ollut toiminnassa, ja palokunta tuli paikalle 40 minuutin kuluttua. Evakuointia ei toimeenpantu.
Palo herätti väestössä suurta surua ja protestimielialaa. Ostoskeskuksen johtoa ja vartija asetettiin syytteeseen, ja Venäjän presidentti Vladimir Putin vieraili Kemerovossa palon johdosta. Korruptiota pidettiin yhtenä syynä paloon.
Sunnuntai-iltapäivänä syttynyt tulipalo on Venäjän historian toiseksi eniten uhreja vaatinut tulipalo.[lähde? ]
Zimnjaja višnja -ostoskeskus oli alun perin rakennettu tehtaaksi jo neuvostoaikana, eikä sitä ollut asiantuntijoiden mielestä tarkoitettu ostoskeskukseksi.
Venäjällä on ollut viisi muuta ihmishenkiä vaatinutta ostoskeskustulipaloa vuosina 2005–2017.
Rakennus

Rakennus oli valmistunut 1968 ja toiminut konvehti-/tekstiilitehtaana. Vuonna se oli 2013 muutettu tavarataloksi, jossa oli myös vapaa-ajanviettopaikkoja, kuten kolme elokuvateatteria, lasten sisähuvipuisto, 200 eläimen lemmikkieläintarha, lasten luistelurata, kahvila-baari, kuntosali, uimahalli/kylpylä, biljardisali ja keilahalli.
Zimnjaja višnja -ostoskeskus oli alun perin rakennettu tehtaaksi jo neuvostoaikana, eikä sitä ollut asiantuntijoiden mielestä tarkoitettu ostoskeskukseksi.
Palo

Tulipalo alkoi sunnuntaina 25. maaliskuuta 2018 kello 17.00. Tällöin paikalla oli suuri määrä lapsia, koska pääsiäisloma oli alkamassa. Lapset olivat katsomassa piirrettyä Mestarietsivä Sherlock Gnomes -elokuvaa opettajansa johdolla.
Palo syttyi ylimmässä 4. kerroksessa. Joidenkin tietojen mukaan palo syttyi lasten leikkihuoneessa, toisten mukaan taas elokuvateatterissa. Kahden elokuvateatterin hätäuloskäynnit ja ovet olivat lukossa, ja palo levisi räjähdysmäisen nopeasti noin 1 500 neliömetrin alalle. Sammutusjärjestelmä ei toiminut. Tulipalosta ei kuulutettu eikä palohälytys soinut. Palomiesten mukaan valot sammuivat rakennuksesta pian tulipalon sytyttyä.
Videomateriaalin mukaan ihmisiä ei evakuoitu vaan heidät jätettiin selviytymään itse. Pelästyneet ihmiset rikkoivat ikkunoita ja ovia. Hätäpoistumistiet oli tukittu. Neljä ihmistä hyppäsi rakennuksesta alas ja menehtyi. Loukkaantuneista pahimpia vammoja saivat 11- ja 18-vuotiaat pojat, jotka pakenivat liekkejä hyppäämällä yläkerroksien ikkunoista.
Kauppakeskuksen henkilökuntaa pakeni paikalta. Silminnäkijän mukaan karusellin käyttäjä pakeni ja jätti lapset istumaan turvavöissä liikkuvaan laitteeseen. Silminnäkijöiden mukaan palomiehiä saapui aluksi paikalle vain muutama. He nousivat palavaan neljänteen kerrokseen ja odottivat noin 40 minuuttia pelastusyksikköä. He eivät tehneet mitään lähellä olleiden ihmisten pyynnöistä huolimatta. Palon lämpötila nousi ainakin 700 asteeseen. Noin kahden tunnin kuluttua paikalla oli jo 60 palomiestä.
Palomiehet eivät voineet edetä kerrosten sortumavaaran vuoksi ensimmäisen 12 tunnin aikana. Kauppakeskuksen katto romahti kuluttua ja palo jatkui vielä seuraavaan päivään asti. Paloa sammutti lopulta yli 600 palomiestä.[lähde? ] Palopäällikkö Sergei Genin on asetettu syytteeseen 37 ihmisen kuolemasta elokuvateattereissa, koska hän viivytteli ihmisten pelastamisessa eikä käyttänyt lyhintä mahdollista lähestymisreittiä.
Palo luhisti kahden elokuvasalin katot, ja suuri osa kuolonuhreista sai surmansa näissä elokuvateattereissa. Elokuvateatterit romahtivat neljännestä kerroksesta kolmanteen. Tulipalosta noussut savu esti rakennuksen sisällä näkyvyyttä huomattavasti, ja palon korkea lämpötila sekä lattioiden romahtamisriski esti palokunnan etenemisen. Rakennus paloi yli 20 tunnin ajan.
Uhrit ja pelastuneet

Palo vaati 64 kuolonuhria ja lisäksi 138 ihmistä loukkaantui. Kuolleista 41 oli lapsia, loukkaantuneista 52 oli lapsia. Noin 120 pakeni tai pelastettiin rakennuksesta. Yksistään 50 ihmistä pelastui kenkäkaupan hätäuloskäytävän kautta myymälän omistajan Farzon Salilovin ja kaupan vartija Mahmud Hudožajevin sekä kolmen muun 2. kerroksessa kauppaa pitävän henkilön avustamina.
Sosiaalisessa mediassa liikkui vahvistamattomia tietoja jopa sadoista kuolleista. Huhujen levittäjä Jevgeni Volnovina tunnettu Nikita Kuvikov soitti useita pilapuheluja monelle kaupungin ruumishuoneelle, joissa hän esitti pelastustyöntekijää ja kysyi, onko 300 ruumiille tilaa. Soittaja, joka julkaisi puhelusta videon YouTube-kanavallaan, on asetettu syytteeseen.
Viralliset uhriluvut lienevät kuitenkin oikeita. Omaisten mukaan ainakin 67-85 ihmistä on yhä kateissa tulipalon jäljiltä, viranomaisten mukaan kateissa on 33 ihmistä. Uhrien nimilista on julkistettu, ja uhreista 27 on tunnistettu.
Syyt

Rakennus muutettiin vanhasta konvehti- ja tekstiilitehtaasta ostoskeskukseksi luvatta, ja sen vuonna 2013 tehty remontti rikkoi tutkijaviranomaisten mukaan paloturvallisuusmääräyksiä erittäin räikeällä tavalla. Löysien turvatoimien syynä pidetään lahjottuja paloturvaviranomaisia. Ostoskeskukselle ei tehty palotarkastuksia, koska sillä oli alle sata työntekijää ja remontti oli vasta valmistunut.[lähde? ]
Aluksi väitettiin, että palo olisi alkanut lapsen leikittyä trampoliinihuoneessa tupakansytyttimellä vaahtomuovia sisältäneessä altaassa, joka syttyi räjähdysmäisesti palamaan. Silminnäkijöiden mukaan sähkökaapeliryppäästä sinkosi kipinöitä, jotka sytyttivät trampoliinihuoneen tuleen. Paloa tutkivat viranomaiset pitävät todennäköisimpänä syttymissyynä viallisia sähkölaitteita tai ylikuormittuneita sähköjohtoja. Nähtävästi 3. ja 4. kerroksen välisen betoniontelolaatan sisällä ollut sähkökaapeli on ollut pääasiallinen lämmönlähde, jonka oikosulku on sytyttänyt palovaarallisia vaahtomuovikuutioita sisältäneen altaan tuleen. Todennäköinen syy ovat puutteet sähköverkon rakentamisessa ja kunnossapidossa, sähkökaapelit eivät olleet suojattuja äkillisiltä jännitteenmuutoksilta.
Lopullinen palonsyttymissyy oli neljännessä kerroksessa sijainnut oikosulkuun joutunut LED-lamppu, jonka sulaneesta varjostimesta putoava kuuma polymeeri sytytti alla olevan vaahtomuovialtaan tuleen. Tapahtumista on julkaistu silminnäkijän tekemä video.
Trampoliinihuoneen palohälyttimen painike oli rikki. Automaattinen hälytysjärjestelmä oli kytketty pois päältä, koska se oli aiheuttanut vikailmoituksia. Tutkintakomitean johtaja Aleksandr Bastrykinin mukaan kauppakeskuksen palohälytysjärjestelmä oli ollut rikki jo viikon ajan, eikä kukaan ollut puuttunut asiaan. Tekninen johtaja oli kuitannut tiedot järjestelmän vioista.
Lisäksi yksi ostoskeskuksen vartijoista sammutti palohälytysjärjestelmän, kun se alkoi soida. Turmatutkijoiden mukaan vartija sulki yleisen kuulutusjärjestelmän saatuaan tietää tulipalosta, koska ei osannut käyttää sitä. On käynyt ilmi, että yksityinen vartiointiliike oli ottanut lain vastaisesti hoitaakseen rakennuksen paloturvallisuuden.
Lisäksi kahden elokuvateatterin ovet ja hätäuloskäynnit olivat lukittuina. Sosiaalisessa mediassa on väitetty syynä tähän olleen se, ettei ihmisiä haluttu päästää katsomaan elokuvaa ilman lippua, eikä lapsia haluttu päästää teatterista omin päin ostoskeskukseen esim. häiritsemään baareissa huvittelevia vanhempiaan. Yhden koululaisryhmän opettaja oli pyytänyt lukitsemaan teatterin oven ja lähtenyt lasten vanhempien kanssa ostoksille. Palon alkaessa elokuvateatterin henkilökunta pakeni paikalta. Yhden teatterin ovet olivat auki, eikä sinne kuollut ketään.
Venäjällä on norminpurkutalkoiden nimissä annettu "tarkastuslomia" pienyrityksille, ja ne on vapautettu vuosien 2016–2018 välisenä aikana säännöllisistä palotarkastuksista. Viranomaisten mukaan palanut ostoskeskus oli rekisteröity pienyritykseksi vuonna 2016. Venäjällä pienyrityksen vuosiliikevaihdon raja on 11 miljoonaa euroa, ja rajan olisi alittanut mahdollisesti ainoastaan tilojen vuokraamista harjoittava yhtiö.