stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tietokide
Määritelmä ja periaatteet

Tietokiteet ovat nettipohjaisia tieto-olioita (käytännössä nettisivuja, joilla on tietty aihe), joita käytetään tieteellisen tiedon tuottamieen. Ne otettiin ensimmäisenä käyttöön Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella Suomessa vuonna 2007, silloin nimellä muuttuja ja myöhemmin ovariable (open variable). Tietokide-termiä käytettiin ensimmäisen kerran big dataa käsittelevässä artikkelissa vuonna 2015.
Tietokiteiden tarkoitus on tuottaa nykyhetken tietojen pohjalta paras mahdollinen tieteellisesti tuettu vastaus (tai vastauksia) tarkkaan tutkimuskysymykseen ja samalla antaa tarpeeksi perusteluja kriittisen, järkiperäisen lukijan vakuuttamiseksi siitä, että vastaus on uskottava. Tämä antaa tietokiteille niille tyypillisen rakenteen: kysymys, vastaus ja perustelut. Jotta vastausten käyttäminen päätösten tukena ja muualla olisi mahdollisimman helppoa, ne julkaistaan oletusarvoisesti avoimena datana. Niitä käytetään etenkin avoimissa arvioinneissa, joiden tarkoituksena on tukea yhteiskunnallista päätöksentekoa. Ne tuotetaan ja levitetään avoimesti hyödyntäen joukkoistusta ja tieteellistä kritiikkiä. Riitatilanteissa havaintoihin ja dataan pohjautuvat argumentit ovat vahvimpia.
Avointa osallistumista tietokiteiden tuottamiseen ovat innostaneet Hartleyn ja Woodin kriteerit Aarhusin sopimuksen käyttöön oton arvioimiseksi ja etenkin Weberin ja Tulerin seitsemän kategoriaa julkisen osallistumisen periaatteita.
Yhteisymmärryksen sijaan tietokiteet tähtäävät jaetun ymmärryksen tuottamiseen, jolloin kaikki olennaiset näkökulmat ja faktat on esitetty sellaisella tarkkuudella, että kaikki osallistujat voivat nähdä, mistä asioista ollaan samaa mieltä, mistä erimieltä, ja miksi. On myös välttämätöntä, että tieteellisesti vääriksi todistetut näkemykset eivät vaikuta lopputulokseen, mutta ne näytetään perusteluissa toiston ja jo tehtyjen virheiden uudelleen tekemisen välttämiseksi. Tämä on olennainen osa päätöstuen lähestymistapaa nimeltä avoin päätöksentekokäytäntö, jossa tieto jäsennetään nimenomaan tietokiteiden avulla.
Käyttö

Tietokiteet ovat laajassa käytössä Opasnetissä, joka on verkkotyötila avointen arviointien tekemiseen yhteiskunnallisen päätöksenteon tukemiseksi. Metodi kehitettiin alun perin ympäristöterveyteen liittyvien arviointien tekemiseen, mutta sitä laajennettiin määrätietoisesti kattamaan vaikutusarviointeihin ja muihin päätöstuen osa-alueisiin. Tietokiteitä käytetään myös ilmastovahdissa kaupunkien ilmastotoimenpiteiden seuraamiseen.
On olemassa erilaisia tietokiteitä. Arvioinnit tuotetaan vastaamaan käytännöllisiin tietotarpeisiin liittyen oikeisiin tuleviin päätöksiin. Ne koostuvat muuttujista, jotka sisältävät vastauksia päätettävään asiaan liittyviin tieteellisiin kysymyksiin, esimerkiksi suunnitellun päätöksen terveysvaikutuksiin. On myös metodeja, jotka antavat tarkkoja ohjeita siihen, miten tuotetaan tietynlainen muuttuja, esimerkiksi tautikuormitusarvio. On tavallista, että tietokiteitä päivitetään jatkuvasti, kun uutta tietoa on saatavilla. Arvioinnit usein suljetaan päätösen tekemisen jälkeen, mutta niiden käyttämät muuttujat pidetään avoimina ja niitä käytetään muissa samankaltaisissa arioinneissa.
Tietokiteiden standardisoitu rakenne mahdollistaa arviointimallien ja erilaisten internetsovellusten rakentamisen niiden varaan. Tämä pohjautuu ajatukseen, että vaikka sisältöä päivitetään, tietokide pysyy samanlaisessa tietokoneluettavassa muodossa, jolla on pysyvä URL. Rakenne myös mahdollistaa sen, että selkokielinen tiivistelmä, tekniset tiedot ja metadata asiantuntijoille, mahdollinen keskustelu sekä avoin data löytyvät kaikki samalta sivulta.
Kritiikki

Suurin kritiikki tutkijoilta on ollut, että verkossa tehtävä yhteistyö vie aikaa oikealta työltä, eli käytännössä alkuperäisestä tutkimuksesta tulevien tieteellisten artikkelien laatimiselta. On myös esitetty epäilyksiä siitä, onko mahdollista tehdä korkealaatuista tieteellistä työtä, jos kuka tahansa voi osallistua, jopa ne, joilla on oma etu asiaan liittyen.
Time (O.Torvaldin kappale)

|  Time |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  O.Torvald
Levy-yhtiö:  Best Music
Kesto:  03:06
Tyylilaji:  vaihtoehtometalli
Julkaistu:  17. helmikuuta 2017
Säveltäjä(t):  O.Torvald
Sanoittaja(t):  O.Torvald
Euroviisutiedot
Vuosi:  2017
Maa:  Ukraina
Kieli:  englanti
Sijoitus:  24.
Pisteet:  36
Sanat:  sanoitus
Time on ukrainalaisen O.Torvald -yhtyeen esittämä kappale, jolla se edusti Ukrainaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa 13. toukokuuta, jossa se sai 36 pistettä ja jäi sijalle 24.
O.Torvald esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
Time (Uzarin ja Maimunan kappale)

| Time |
| --- | --- |
 Uzari ja Maimuna esittämässä kappalettaan Eurovision laulukilpailussa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Uzari, Maimuna
Säveltäjä(t):  Uzari
Sanoittaja(t):  Gerylana, Maimuna
Euroviisutiedot
Vuosi:  2015
Maa:  Valko-Venäjä
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  12.
Pisteet semifinaalissa:  39
Sanat:  sanoitus
Time (suom. Aika) on Uzarin ja Maimunan esittämä kappale, joka edusti Valko-Venäjää vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä.
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Tony Tan Keng Yam

| Tony Tan Keng Yam> 陈庆炎 |
| --- | --- |
 Tony Tan Keng Yam vuonna 2016.
Singaporen presidentti
 1. syyskuuta 2011 – 31. elokuuta 2017  
Edeltäjä:  Sellapan Ramanathan
Seuraaja:  Halimah Yacob
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. helmikuuta 1940 (ikä 84) Singapore
Ammatti:  matemaatikko, pankkiiri
Puoliso:  Mary Chee Bee Kiang
Tiedot
Puolue:  Kansan toimintapuolue (ennen vuotta 2011) puolueeton (2011–)
Uskonto:  anglikaanisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.istana.gov.sg/the-president/biography
Tony Tan Keng Yam (perint.: 陳慶炎; yksink.: 陈庆炎; pinyin: Chén Qìngyán; Pe̍h-ōe-jī: Tân Khèng-iām; s. 7. helmikuuta 1940) on singaporelainen pankkiiri, matemaatikko ja poliitikko. Hän toimi Singaporen presidenttinä vuosina 2011-2017.
Elämäkerta

Tan opiskeli fysiikkaa Singapore Government State -stipendiaattina Singaporen yliopistossa, josta hän valmistui parhain arvosanain. Hän opiskeli myös operaatioanalyysia Asia Foundation -stipendiaattina Yhdysvaltain Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui maisteriksi. Myöhemmin Tan väitteli filosofian tohtoriksi Australian Adelaiden yliopistossa aiheena soveltava matematiikka, jonka jälkeen hän alkoi luennoida matematiikasta Singaporen yliopistossa.
Vuonna 1969 Tan jätti yliopiston tavoittelemaan pankkiirin uraa Oversea-Chinese Banking Corporation -finanssipalvelujärjestössä, jossa hänestä tuli toimitusjohtaja. Hän kuitenkin jätti myös pankin 10 vuoden kuluttua vuonna 1979 ja alkoi poliitikoksi. Vuodesta 1980-81 hän toimi uuden Singaporen kansallisen yliopiston ensimmäisenä varakanslerina.
Vuonna 2005 Tan palkittiin NUS Eminent Alumni -palkinnolla tunnustuksena työstään ”Singaporen korkeakoulusektorin visionäärisenä arkkitehtina”. Australian Alumni Singapore -järjestö vuorostaan palkitsi hänet vuonna 2010 Distinguished Australian Alumnus -palkinnolla tunnustuksena ”ansioituneesta urastaan” ja ”merkittävästä osuudestaan yhteiskunnassa ja Australian alumniyhteisössä”.
Vuoden 2011 presidentinvaalissa Tony Tan voitti haastajansa Tan Cheng Bockin vain 7 269 äänen erolla. Tony Tan sai yhteensä 744 397 ääntä, mikä vastaa 35 prosenttia kaikista annetuista äänistä.
Tan meni naimisiin Mary Chee Bee Kiangin kanssa vuonna 1964. Heillä on neljä lasta, joista kolme poikaa ja yksi tytär.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tony Tan Keng Yam Wikimedia Commonsissa
Traoré Fatoumata Nafo

Traoré Fatoumata Nafo
Traoré Fatoumata Nafo (s. 10. marraskuuta 1958 Dia) on malilainen lääkäri.
Fatoumata Nafo on valmistunut lääkäriksi Malin lääketieteellisestä korkeakoulusta ja suorittanut tutkinnot kansanterveydestä ja epidemiologiasta Brysselin vapaassa yliopistossa. Hän toimi Malin terveysministerinä vuosina 2000–2002 sekä sosiaalikehitys-, yhteisvastuu- ja vanhusministerinä vuonna 2002.
Nafo on toiminut rokotusjärjestö Gavin hallintoneuvoston jäsenenä, Maailman terveysjärjestön malariaohjelman johtajana sekä terveysjärjestön edustajana Kongon tasavallassa ja Etiopiassa. Hän on työskennellyt myös Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälisen liiton Afrikan aluejohtajana.
Villieläinten ehkäisyvalmisteet

Villieläinten ehkäisyvalmisteet, joita on käytössä ja kehitteillä, on tarkoitettu sääntelemään sekä luonnonvaraisten eläinten kantojen kasvua että eläintarhaeläinten lisääntymistä.  Eläinten ehkäisyvalmisteita pidetään hyväksyttävänä ja tehokkaana  vaihtoehtona eläinten tappamiseen tai vahingoittamiseen perustuville eläinkantojen sääntelymenetelmille.  Ne nähdään myös lupaavana mahdollisuutena eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi.
Taustaa

Ehkäisyvalmisteilla voidaan säädellä joko eläinten itsensä tai niiden elinympäristön kannalta haitallisen suuria eläinkantoja  aiheuttamatta kärsimystä eläimille.
Yritykset villieläinten kantojen sääntelemiseksi ehkäisyvalmisteilla aloitettiin jo 1950-luvulla, mutta vasta kun vuodesta 1988 tutkitut immunologiset menetelmät osoittautuivat käyttökelpoisiksi, valmisteet saattoivat yleistyä.
Nisäkkäät

Erilaisia ehkäisyvalmisteita on sovellettu mm. villeihin hevosiin,  peuroihin, vankeudessa eläviin eksoottisiin lajeihin, vesipuhveliin, wapitiin ja Afrikan norsuihin
Valkohäntäpeuran lisääntymistä voidaan ehkäistä esikaupunkialueilla , joilla ne joskus ovat haitaksi. Yhdysvaltojen joissakin osissa naaraspeuroihin ammutaan ehkäisyvalmistetta sisältäviä nuolia, mikä tekee niistä väliaikaisesti hedelmättömiä. Yhdysvalloissa eläinsuojelujärjestö Human Society (HSUS) harjoittaa ja rahoittaa peurojen ehkäisyä koskevaa  tutkimusta Valkohäntäpeuroihin kohdistettua ehkäisyä on pidetty kalliina, sillä sen hinta voi nousta 300 ( n. 265 euroa)-1000 dollariin (n. 885 euroa)  yhtä eläintä kohti. Käytetty rokote on sian munasarjan ketosta (zona pellucida (PZP)) eristetty uute tai sen johdannaiset.Tällainen immunologinen ehkäisy estää spermaa pääsemästä munasoluun. Toinen peurojen ehkäisyn muoto, GonaCon tuottaa eläimissä sukupuolihormonien vasta-aineita, jolloin ne menettävät kiinnostuksensa paritteluun.
Samankaltaisia ruiskeena annettavia ehkäisyvalmisteita on tutkittu hirvillä.
Monien eri eläinten, kuten peurojen , villisikojen , kojoottien , puumien , koirien ja kissojen lisääntymisen sääntelemiseksi on kehitetty myös suun kautta otettavia ehkäisyvalmisteita  Hiirillä , rotilla ja koirilla hyviä tuloksia on saatu tuotteella, joka alkuperäiseltä nimeltään oli Mouseopause, mutta joka hyväksyttiin kaupalliseen käyttöön nimellä ContraPest.
Myös harmaaoraville kehitetään suun kautta otettavaa ehkäisyvalmistetta.
Linnut

Kyyhkyset ovat olleet kokeellisten ehkäisyvalmisteiden kohde vuosikymmeniä. Kanadan hanhien kontrolloimiseksi käytetään suun kautta otettavaa ehkäisyä. Euroopassa, jossa nykyinen väestötiheys (34/km2 ) on lähes kaksinkertainen Yhdysvaltain tiheyteen verrattuna ja ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten vuorovaikutus on lisääntynyt  oli v. 2023 saatavana vain kyyhkysten oraalinen (nieltävä) ehkäisyvalmiste.  Lintujen ehkäisyvalmisteen vaikuttava aine on nikarbatsiini. NCZ, Ovistop® -nimisellä nikarbatsiinivalmisteella tehdyssä tutkimuksessa Espanjassa 24 katalonialaisessa kaupungissa kaupunkikyyhkysten liiallista lisääntymistä (ja siitä aiheutuvia haittoja linnuille itselleen ja ympäristölle) säädeltiin onnistuneesti 8-vuoden aikana (2016-2022). Tutkimuksessa havaittiin myös, että kustannukset puolittuivat 3 vuodessa eikä ainetta erityisten ruokintalaitteiden ansiosta imeytynyt muihin lintulajeihin.
Hyvinvointivaikutukset

Ehkäisyyn on havaittu liittyvän myös eliniän pidentyminen, joka on ollut merkittävä esim. luonnonvaraisina elävillä hevosilla. Syynä siihen katsotaan olevan resurssien parempi riittäminen, kun eläinyhteisö ei ylitä elinympäristönsä kantokykyä. Se ei myöskään kiihdytä lisääntymisnopeutta päinvastoin kuin eläinten eliminointia edellyttävät sääntelymenetelmät
Ehkäisyvalmisteita voidaan käyttää myös lajin elvyttämiseen. Vakavasti uhanalaisen Tasmanian pussiahman naaraille on kehitteillä hormonaalista ehkäisyvalmistetta desloreliinia hitaasti vapauttava ehkäisykapseli., joka tunnetaan kauppanimellä Suprelorin ja jota käytetään myös mm. kissojen syntyvyyden säännöstelyyn.   Vaikka ehkäisyvälineiden kehittäminen uhanalaiselle eläimelle saattaa vaikuttaa takaperoiselta, niiden on tarkoitus edistää vapaata luonnonnonvaraista parittelukäyttäytymistä ja varmistaa geneettinen monimuotoisuus. Ehkäisyvalmisteella estetään jo lisääntyneiden naaraiden geenien yliedustus seuraavassa sukupolvessa, jotta se ei tuottaisi jälkeläisissä  pitkäaikaisia ​​geneettisiä seurauksia kuten vastustuskyvyn puutetta kasvaimia aiheuttavalle DFTD-sairaudelle, joka on vaarantanut pussiahman olemassaolon. Ehkäisytutkimukset urospuolisilla pussiahmoilla osoittivat, että niiden testosteroni lisääntyi sen sijaan, että olisi vähentynyt kuten muiden urospuolisten nisäkkäiden testosteroni.
Haasteita

Merkittävänä haasteena pidetään sitä, että ehkäisyvalmisteiden vaikutuksia muihin lajeihin ja ekosysteemeihin kokonaisuutena ei ole riittävästi tutkittu.
Ihanteellisen ehkäisyvalmisteen kehitystyöhön katsotaan tarvittavan lisää tutkimusta ja rahoitusta, jotta käyttö voisi yleistyä ja kustannukset alenisivat. Turvallisia ja tehokkaita valmisteita on käytettävissä, mutta niiden kustannuksien ja hyötyjen arvioiminen edellyttää uusia kenttätutkimuksia
Tutkimusta ja koulutusta

Kiinnostus lisääntymisen hallintaan ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten välisten konfliktien lieventämiseksi ja rinnakkaiselon edistämiseksi ei-tappavilla menetelmillä on lisääntynyt. Vuonna 2016 perustetun alan tutkimuslaitoksen  Botstiber Institute for Wildlife Fertility Control (BIWFC):n vuonna 2022 järjestämä kansainvälinen alan konferenssi kokosi 120 osallistujaa 14 maasta.  Tutkimuslaitos perusti v. 2021 eurooppalaisen toimiston Yorkin yliopistoon Pohjois-Englantiin.  Se järjestää koulutustilaisuuksia sekä verkossa että lähitapaamisina.
Aiheesta muualla

Videoita BIWFC Europen sivulla
Käännös suomeksi
Toini Maria Railavo

Toini Maria Tuulikki Railavo, o.s. Lagerström (22. joulukuuta 1922 Helsinki – 20. heinäkuuta 2000 Rovaniemi) oli suomalainen runoilija.
Railavon vanhemmat olivat Volmar Lagerström ja Alma Ylönen. Hän kävi keskikoulun ja työskenteli konttoristina ja liikkeenharjoittajana.
Railavo oli naimisissa 1946–1980 Mihil Railavon kanssa.
Teoksia

Hevonen on hevonen on hevonen, ei lintu : runoja. Kassiopeia, Rovaniemi 1971
Rakkaudentunnustus Helsingille. Tekijä, Rovaniemi 1972
Podolak : runoja. 1974
Vaakitettu linja : runoja. Pohjoiset kirjailijat, Rovaniemi 1974
Tiina Ketara

| Tiina Ketara> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1965 (ikä 59) Ylivieska, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija
Tiina Ketara (s. 1. helmikuuta 1965 Ylivieska) on suomalainen kuvataiteilija. Ketara opiskeli Taidekoulu Maassa vuosina 1987–1988, Kuvataideakatemiassa vuosina 1989–1993, tila-aikataiteen linjalla École des Beaux-Artsissa Pariisissa vuosina 1988–1992 ja Institut des Hautes Études en arts Plastiquesissa Pariisissa vuosina 1992–1993. Hänen teoksiaan oli ensimmäisen kerran esillä yksityisnäyttelyssä Helsingissä vuonna 1990.
Ketara on työskennellyt monien nykytaiteen tekniikoiden parissa ja hänen viestintäkeinonsa ovat vaihtuneet valokuvauksesta kuvataiteen kautta sommitelmiin ja rakennelmiin. Hänet tunnetaan vuorovaikutteisista media- ja videoteoksistaan, esine- ja installaatioteoksistaan ja hänen keskeisiä teemojaan ovat olleet vuorovaikutuksellisuus, psykoanalyysi ja uskonto.
Ketara palkittiin yleisön suosikkina Mäntän kuvatataideviikoilla vuonna 2003.
Vaikutteita töihinsä Ketara on saanut muun muassa häntä École nationale supérieure des Beaux-Artsissa häntä opettaneelta Christian Boltanskilta.
Ennen taiteilijaksi ryhtymistään Ketara työskenteli toimittajana Radio Cityssä ja hän on esiintynyt myös Kill City -elokuvassa.
Ketara työskentelee ja asuu Pariisissa ja Helsingissä. Viime vuosina hän on työskennellyt helmiveistosten ja installaatioiden parissa.
Aiheesta muualla

Kiasma - Tiina Ketara: Sinä ja minä (Arkistoitu – Internet Archive)
Tiina Ketara Elonetissä.
Viron väliaikainen hallitus

Viron väliaikainen hallitus oli Viron tasavallan maapäivien toimeenpaneva elin 24. helmikuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919. Sen nimitti Viron kuvernementin maapäivien ennen itsenäisyysjulistusta nimittämä pelastuskomitea. Pelastuskomitea julisti Viron itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918.
Hallituksen jäsenet > Ensimmäinen kokoonpano

| Nimi | Tehtävä | Kuva | Virkakausi |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstantin Päts | ministerineuvoston puheenjohtaja,  sisäministeri ja   kauppa- ja teollisuusministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Jüri Vilms | ministerineuvoston varapuheenjohtaja ja  oikeusministeri |  | 24. helmikuuta – 2. toukokuuta 1918? |
| Jaan Poska | ulkoministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Juhan Kukk | talous- ja   valtiovarainministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Jaan Raamot | maatalous- ja   elintarvikeministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Andres Larka | sotaministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Villem Maasik | työ- ja   huoltoministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Ferdinand Peterson | tieministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
| Peeter Põld | opetusministeri |  | 24. helmikuuta – 12. marraskuuta 1918 |
Saksa miehitti Viron itsenäisyysjulistuksen jälkeisenä päivänä, ja hallitus meni maan alle. Koko maa pyrittiin saksalaistamaan. Saksan antauduttua 11. marraskuuta 1918 väliaikainen hallitus pystyi taas toimimaan.
Hallituksen jäsenet > Toinen kokoonpano

| Nimi | Tehtävä | Kuva | Virkakausi |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstantin Päts | pääministeri  ja sisäministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Jaan Poska | pääministerin sijainen  ja oikeusministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Juhan Kukk | valtiovarain-   ja sisäministerin sijainen |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Otto Strandman | ulkoministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Jaan Raamot | maatalous- ja   elintavikeministeri |  | 12. marraskuuta 1918 – 16. marraskuuta 1918 |
| Andres Larka | sotaministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Aleksander Tulp | työ- ja huoltoministeri  virkaatekevä |  | 16. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Ferdinand Peterson | tieministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Peeter Põld | opetusministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Nikolai Köstner | kauppaministeri   virkaatekevä |  | 16. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
| Jaan Tõnisson | salkuton ministeri |  | 12. marraskuuta – 27. marraskuuta 1918 |
Hallituksen jäsenet > Toinen kokoonpano > Alueelliset edustajat

Väliaikaisen hallituksen pääedustaja Pohjois-Virossa, Jaakson.
Väliaikaisen hallituksen pääedustaja Lounais-Virossa, Karl Parts ja Heinrich Luht
Väliaikaisen hallituksen edustaja Saarenmaalla Juhan Ainson
Hallituksen jäsenet > Kolmas kokoonpano

| Nimi | Virka | Kuva | Virkakausi |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstantin Päts | pääministeri  ja sotaministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| August Rei   Karl Ast | pääministerin sijainen ja huoltoministeri  työ- ja huoltoministerin virkaatekevä |   | 27. marraskuuta 1918 – 24. tammikuuta 1919   27. marraskuuta 1918 – 23. joulukuuta 1918 23. joulukuuta 1918 – 5. helmikuuta 1919 |
| Juhan Kukk | valtiovarainministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| August Peet | sisäministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Jaan Poska | ulkoministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Otto Strandman | maatalousministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Jüri Jaakson | oikeusministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Eduard Säkk | tieministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Karl Luts   Harald Laksberg | opetusministeri  opetusminister |   | 27. marraskuuta 1918 – 12. maaliskuuta 1919, oli Venäjällä vankina 12. maaliskuuta 1919 – 8. toukokuuta 1919 |
| Nikolai Köstner  Voldemar Puhk   August Janson | teollisuus- ja kauppaministeri   teollisuus- ja kauppaministeri virkaatekevä teollisuus- ja kauppaministeri |    | 27. marraskuuta 1918 – 12. maaliskuuta 1919   12. maaliskuuta 1919 asti 12. maaliskuuta 1919 – 8. toukokuuta 1919 |
| Jaan Raamot   Eduard Aule | elintarvikeministeri   elintarvikeministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 6. helmikuuta 1919  6. helmikuuta 1919 – 8. toukokuuta 1919 |
| Jaan Tõnisson | salkuton ministeri  Viron tasavallan täysivaltainen lähettiläs ulkomailla |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Hermann Koch | saksankielisen vähemmistön asiain ministeri |  | 28. joulukuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Hans Pöhl | ruotsinkielisen vähemmistön asiain ministeri |  | 11.joulukuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
| Aleksei Sorokin | venäjänkielisen vähemmistön asiain ministeri |  | 27. marraskuuta 1918 – 8. toukokuuta 1919 |
Väliaikainen hallitus erosi 9. toukokuuta 1919, kun perustuslakia säätävä kokous oli kokoontunut 23. huhtikuuta 1919.
Hallituksen jäsenet > Edustajat maakunnissa

Väliaikaisen hallituksen edustaja Haapsalussa Eduard Alver,
Väliaikaisen hallituksen edustaja Rakveressa Tõnis Kalbus,
Väliaikaisen hallituksen edustaja Narvassa Arnold Schulbach
Väliaikaisen hallituksen edustaja Järva- ja Pärnumaalla Viktor Tomberg
Väliaikaisen hallituksen edustaja Pärnussa ja Pärnumaalla, Hugo Kuusner,
Väliaikaisen hallituksen edustaja Võrussa Martin Taevere; vuodesta 1919 Võru- ja Petserimaan komissaari Heinrich Johann Luht.
Väliaikaisen hallituksen komissaari Saarenmaalla Victor Neggo
Väliaikaisen hallituksen komissaari Harjumaalla Peeter Reisik
Väliaikaisen hallituksen komissaari Tarton ja Viljandin maakunnassa Adolf Andreson
Väliaikaisen hallituksen komissaari Pärnun maakunnassa August Jürmann
Väliaikaisen hallituksen komissaari Haapsalun maakunnassa Boris Ustav.
Aiheesta muualla

Päiväkäsky nro 5
Lisää luettavaa aiheesta Vanematekogu otsus Päästekomitee loomisest on Wikiaineistossa  Riigi Teataja nr 1, 1918
Lisää luettavaa aiheesta Päästekomitee päevakäsk Ajutise Valitsuse loomisest on Wikiaineistossa  Riigi Teataja, nr 1, 1918
Lisää luettavaa aiheesta Ajutise Valitsuse määrus riigikassa-tähtede väljaandmise kohta on Wikiaineistossa  RT 1918, 7
Lisää luettavaa aiheesta Narva lahing 1918 on Wikiaineistossa  Postimees. 2. joulukuuta 1918
Lisää luettavaa aiheesta Maanõukogu otsus kõrgemast võimust on Wikiaineistossa  Riigi Teataja nr 1, 27.11.1918
Lisää luettavaa aiheesta Ajutise Valitsuse deklaratsioon on Wikiaineistossa  Riigi Teataja nr 3, 30.11.1918
Lisää luettavaa aiheesta Soome abi on Wikiaineistossa  Postimees. Pärnu väljaanne. Nr. 212. 6. joulukuuta 1918
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: et:Eesti Ajutine Valitsus
Käännös suomeksi