stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ryersonin yliopisto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ryersonin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: en:Ryerson University & en:List of Ryerson University people
Käännös suomeksi
Tähän saakka

| Tähän saakka Juice Leskinen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1977
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 48.08
 Levy-yhtiö: Love Records
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Juice Leskinen muut julkaisut
| Lahtikaupungin rullaluistelijat 1977 | Tähän saakka 1977 | Tauko I 1978 |
Tähän saakka on Juice Leskisen toinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1977. CD-versio kokoelmasta ilmestyi vuonna 1991.
Kappaleet

A-puoli
Anne ja Jacques – 3.01
Heinolassa jyrää – 2.12
Juankoski, Here I Come – 2.16
Tarzanin kalsarit – 3.46
Isadora Duncan – 3.31
Madonnan uni – 3.01
Valssaaja konepajalla – 2.53
Pedro – 3.52
B-puoli
Marilyn – 2.39
Tulppaani – 2.38
Leidi Leidi – 1.39
Luonas kai olla saan – 2.37
3.30 – 2.33
Syksyn sävel – 3.30
Lahti – 4.45
Per Vers, runoilija – 3.53
Tähkäpää

Johnny Gruellen kuvitusta satuun.
Tähkäpää (uusimmassa suomennoksessa Persiljainen) on yksi Grimmin saduista. Sadun alkuperäinen saksankielinen nimi on Rapunzel, joka on vuonankaalin yksi nimitys.
Juoni

Tarina alkaa kertomuksella miehestä ja naisesta, jotka toivovat lasta itselleen. Heidän naapurissaan asuu noita, jolla on korkealla aidalla ympäröity puutarha, jossa kasvaa mitä herkullisimpia vihanneksia. Kun nainen tulee lopulta raskaaksi, hänen alkaa tehdä kuollakseen mieli puutarhan persiljaa. Puutarhan omistava noita ei kuitenkaan salli kenenkään astua jalallaan puutarhaan.
Mies varastaa noidan puutarhasta persiljaa, kunnes eräällä kerralla jää kiinni, ja noita suuttuu. Mies kertoo kuitenkin, että hänen vaimonsa kuolee, jos ei saa persiljaa. Noita lupaa loputtomasti persiljaa miehelle, jos tämä antaa lapsensa noidalle. Lapsen syntyessä noita ottaa sen mukaansa. Noita ristii lapsen Persiljaiseksi. Persiljaisella on pitkä vaalea tukka. Noita vie tytön korkeaan torniin, jossa ei ole ovea eikä portaita, vain pieni ikkuna korkealla.
Kun noita saapuu tornille, hän huutaa kohti ikkunaa: Persiljainen, tyttöni, laske alas hiuksesi!" Persiljainen laskee pitkät palmikoidut hiuksensa alas ikkunasta, ja noita käyttää niitä köytenä. Tämä tapahtui myös toisen kerran, samaan aikaan kun prinssi ratsasti hevosellaan kohti tornia. Prinssi huomaa puun takana noidan kiipeämän kohti ikkunaa pitkää hiuslettiä pitkin. Kun noita lähtee pois, prinssi lähtee uteliaisuuttaan myös kiipeämään ylös. Persiljainen kertoo, kuinka noita oli vanginnut hänet torniin. Prinssi haluaa auttaa Persiljaista. Hän alkaa vierailla iltaisin tornissa Persiljaisen luona suunnitellen Persiljaisen kanssa tytön pakoa, ja lopulta he rakastuvat.
Seuraava vierailija tornissa on jälleen noita. Persiljainen kertoo vahingossa prinssistä. Noita raivostuu ja leikkaa saksilla letin. Hän vie Persiljaisen erakon majaan. Noita jää torniin odottamaan prinssiä.
Prinssi kiipeää torniin, muttei löydä tornista Persiljaista vaan noidan, joka käyttäytyy häijysti ja myrkyllisesti. Noita heittää prinssin alas tornista, ja niin prinssi putoaa maahan, jolloin ohdakkeet puhkaisevat hänen silmänsä. Hän etsii Persiljaista sokeana, syöden vain marjoja ja juuria. Hän saapuu erakon majalle, jonne noita on vienyt Persiljaisen. Persiljainen löytyy ja Prinssi vie hänet valtakuntaansa, jossa he menevät naimisiin ja saavat kaksi lasta.
Elokuvia

Seuraavat elokuvat perustuvat tähän satuun:
Barbie Tähkäpää
Kaksin karkuteillä
Into the Woods (osittain)
Grimmin veljekset (osittain)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tähkäpää Wikimedia Commonsissa
Tähkäpää suomen kielellä perustuen Grimmin veljesten satuun
Ruotsin talous

Ruotsin bruttokansantuotteen muutos vuosina 1996–2006.
Ruotsin talous perustuu voimakkaasti metalli- ja kemianteollisuuteen. Ennen teollistumista talous perustui rautamalmiin ja puuhun. Mineraalit ovat Ruotsille tärkeitä ja maa tuottaakin suurimman osan Euroopan malmivaroista. Merkittäviä vientituotteita ovat koneet, rauta, malmi, moottoriajoneuvot sekä metsätaloustuotteet.
Ikea on ruotsalaislähtöinen maailmanlaajuisesti tunnettu huonekalumyymäläketju.
Puutavara, vesivoima ja rautamalmi ovat Ruotsin ulkomaankauppaan suuntautuvan talouden perustana. Palvelualoilla on kuitenkin yhä tärkeämpi osuus maan taloudessa. Vuonna 2010 palvelusektori tuotti 71,5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja työllisti 70,7 prosenttia työvoimasta. Julkinen sektori muodostaa taloudesta suuren osan ja työllistää noin 30 prosenttia työvoimasta (2009). Maan merkittävimmät luonnonvarat ovat sinkki, rautamalmi, kupari, lyijy, hopea, uraani ja puu. Merkittävimmät vientituotteet ovat vuorostaan koneet, moottoriajoneuvot, metsätaloustuotteet, rauta, teräs ja kemikaalit. Työttömyyden on ennustettu pienenevän vuoden 2010 8,4 prosentista 7,5 prosenttiin 2011 ja edelleen 6,7 prosenttiin vuonna 2012.
Maatalous tuottaa vain 1,9 prosenttia bruttokansantuotteesta ja työllistää prosentin työvoimasta. Se tuottaa ohraa, vehnää ja sokerijuurikasta sekä lihaa ja maitoa. Maatilat ovat keskittyneet maan etelä- ja keskiosiin. Rakennemuutoksen myötä tilakoko on suurentunut keskimäärin 32 hehtaariin, tiloja on enää 75 000 (alle neljäsosa 1950-luvun tilamäärästä) ja monet ovat erikoistuneet. Myös metsätalous on merkittävää, ja maa on Kanadan jälkeen maailman toiseksi suurin havupuusta tehdyn sahatavaran viejä.
E-kruunu

Ruotsi pyrkii olemaan ensimmäinen maa joka luopuu käteisestä. Se yritetään korvata virtuaalivaluutalla, jota mediassa kutsutaan e-kruunuksi (e-krona). Virtuaalivaluuttaa pystyy lataamaan kortille ja puhelinsovellukseen.
Yrityksiä

Vuonna 2010 Ruotsin liikevaihdoltaan suurimmat yritykset olivat Volvo, Vattenfall, Ericsson, Skanska, SCA, H&M, TeliaSonera, Electrolux ja ICA. 2000-luvulla monet yhtiöt ovat siirtyneet yhä enemmän kansainväliseen omistukseen, mikä on myös Ruotsissa johtanut monien tuotantolaitosten lakkauttamiseen. Esimerkiksi Saab Automobile siirtyi General Motorsille ja sieltä hollantilais-venäläiseen omistukseen. Volvo Cars siirtyi jo aiemmin Ford Motor Companyn kautta kiinalaisille. Toisaalta ruotsalaiset yhtiöt ovat yhdistyneet naapurimaiden saman alan yhtiöiden kanssa muodostaen kansainvälisessä mitassa suurempia ja kilpailukykyisempiä yrityksiä, kuten Stora Enso, TeliaSonera, TietoEnator ja Nordea.
Ruotsin teollistumisen historiaa

1840-luvulta alkaen Ruotsin talouden sääntelyä vähennettiin valtavasti, teollistuminen alkoi ja talouskasvu nopeutui paljon. Tällöin verotus oli paljon alle 10 % bruttokansantuotteesta. Vasta 1930-luvulla veroaste alkoi jatkuvasti nousta ja 1960-luvulla se ylitti useimpien muiden teollisuusmaiden tason.
Ruotsin teollistuminen alkoi 1800-luvun puolivälissä eteläisen Götanmaan ja Keski-Ruotsin Sveanmaan sijasta yllättäen pohjoisen Norlannin sahoista, jotka olivat vaurastuneet viemällä paljon puutavaraa teollistuvan Englannin tarpeisiin. Sahoilla oli tarvetta uuden keksinnön, höyrykoneen käyttöönottoon vesivoiman sijasta, koska pohjoisen joilla oli taipumus talvisin jäätyä syvältä niin, että veden virtaus väheni. Höyrysaha voitiin myös sijoittaa vapaammin kuin vesivoimaa käyttävä, esimerkiksi lähelle vientisatamaa.
Teollistuminen alkoi Ruotsissa myöhään, satakunta vuotta Britanniaa myöhemmin, mutta oli nopeaa. 1800-luvun puolivälissä 80 prosenttia maan 3,5-miljoonaisesta väestöstä sai elantonsa maataloudesta tai sen oheiselinkeinoista. Vain 60 vuotta myöhemmin, vuoden 1910 paikkeilla, väestö oli kasvanut 5,5 miljoonaan ja työikäisistä enää vajaa puolet työskenteli maataloudessa ja lähes kolmannes teollisuudessa. Viennin arvo oli 13-kertaistunut, ja siitä enää puolet oli raaka-aineita kuten puutavaraa, viljaa ja malmia, kun niiden osuus 60 vuotta aiemmin oli ollut 85–90 prosenttia.
Ruotsin teollistumisen historiaa > Tekstiiliteollisuus valtaa isot kaupungit

Ruotsin maatalous tehostui nopeasti 1800-luvulla kasvinjalostuksen, uusien viljelykasvien (etenkin perunan), tilojen yhdistymisen, viljelypinta-alojen kasvun ja uusien työvälineiden ja tuotantomenetelmien myötä. Maataloudesta tuli tavallaan ensimmäinen teollisen tuotannon muoto, kun rautatiet mahdollistivat maataloustuotteiden kuljetuksen ja meijeriteollisuus kehittyi jalostamaan maitotuotteita säilyvämmiksi. Maaseudun työpaikat alkoivat vähetä ja väestö siirtyi yhä enemmän kaupunkeihin työn perässä, aivan kuten Englannissa oli tapahtunut satakunta vuotta aiemmin. Tekstiiliteollisuus alkoi kasvaa ulkomailta tuodun puuvillan varassa Boråsissa, Göteborgissa ja erityisesti Norrköpingissä, jossa toimi vuonna 1911 peräti 175 tekstiilitehdasta
Teräksenjalostuksen keksinnöt tekivät Taalainmaan ja Uplannin rautamalmiesiintymien hyödyntämisestä  kannattavaa, ja tämä edesauttoi 1870-luvulta alkaen Ruotsin terästuotannon ja konepajateollisuuden kehitystä noilla alueilla. Samoihin aikoihin rakennettiin Ruotsin rataverkko ja sisävesiä yhdistäviä kanavia, minkä ansiosta tehtaat saattoivat sijoittua vapaammin eri puolelle maata: tehtaiden tarvitsemia raaka-aineita voitiin hankkia entistä kauempaa, ja rautateitä pitkin valmiit tuotteet levisivät ympäri maata ja kulkeutuivat vientisatamiin. 1870-lukua pidetäänkin Ruotsin nopean teollistumisen alkuna.
Ruotsin teollistumisen historiaa > Siirtolaisuus ja työväen olot

Maaseudun väestö ei muuttanut vain Ruotsin kaupunkeihin, vaan 1860-luvulla alkoi suuri siirtolaisuusaalto Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Seuraavien 50 vuoden kuluessa noin miljoona ihmistä muutti Ruotsista Pohjois-Amerikkaan. Tämä yhdessä maatalouden tehostumisen kanssa merkitsi, että elintarviketuotanto riitti yhä paremmin maan tarpeisiin. Vähenevä väestö ja lisääntyvät työmahdollisuudet teollisuudessa tarkoittivat yhdessä sitä, että kysyntä työvoimasta oli suurta ja palkkataso parani jatkuvasti.
Teollisuustyöväen olot olivat 1800-luvun lopulla kurjat ja köyhät. Työturvallisuuteen ei kiinnitetty huomiota. Monilta miehiltä sahat ja muut koneet veivät sormia, tekstiilitehtaiden naiset taas usein kuuroutuivat jatkuvassa melussa. Lapsityövoiman käyttöä alettiin rajoittaa lainsäädännöllä 1800-luvun lopulla, ja 1900-luvun taitteessa syntyivät ensimmäiset ammattiyhdistykset valvomaan työntekijöiden oikeuksia. Teollistumista edistäviä lakiuudistuksia 1800-luvun jälkipuoliskolla olivat osakeyhtiölaki 1848 sekä elinkeinovapauslait 1846 ja 1864, jotka vapauttivat yritystoiminnan vanhan ammattikuntalaitoksen jäykistä säännöistä.
Ruotsin teollistumisen historiaa > Ruotsalaisia tuoteinnovaatioita

Muualla tehtyjen innovaatioiden lisäksi Ruotsin teollisuuden kehitystä ja monipuolistumista auttoivat omassa maassa tehdyt keksinnöt, jotka kasvattivat myös maan vientiä: Alfa Lavalin kehittämä maidon separaattori synnytti meijeriteollisuuden, SKF:n kuulalaakerit tehostivat ajoneuvojen ja muiden koneiden toimintaa ja Alfred Nobelin keksimä dynamiitti tehosti kaivosteollisuutta ja infrastruktuurirakentamista kaikkialla maailmassa.
Teräksenvalmistusta helpottanut Bessemer-prosessi saatiin ensimmäisenä toimimaan Ruotsin Sandvik-yhtiössä. Siitä kehitetty Thomas-menetelmä helpotti teräksen tekoa Ruotsin ja muiden maiden fosforipitoisesta rautamalmista ja tuotti sivutuotteena lannoitteeksi kelpaavaa tuomaskuonaa. Ruotsalaisen Carl Daniel Ekmanin kehittämä sulfiittimenetelmä helpotti sellun valmistamista maan havupuuvaltaisista metsistä. Tämä mahdollisti Ruotsin metsävarojen jalostamisen sahatavaran lisäksi myös selluksi ja edelleen paperiksi, jota tarvittiin yhä enemmän sanomalehtien ja muun painetun viestinnän tarpeisiin. Toisaalta Ericssonin puhelinalan keksinnöt olivat sähköisen viestinnän kansainvälisiä ensiaskelia.
Fosforiton ja entistä vaarattomampi tulitikku oli ruotsalaisen Gustaf Erik Paschin keksintö, ja osin sen myötä Ruotsista tuli 1900-luvun alussa maailman suurin tulitikkujen tuottajamaa. Tulitikkuvalmistus oli alkusysäys muullekin Ruotsin kemianteollisuudelle. Jääkaappi on ruotsalaisen Baltzar von Platenin keksintö ja yksi Electrolux-yhtiön menestystuotteita 1900-luvulla. Rausingin perheen Tetra Pak -yhtiö valloitti maailman nestekartonkipakkauksillaan, ja Ninni Kronbergin maitojauhepatentista kasvoi sittemmin lastenruoista tunnettu elintarvikeyhtiö Semper.. Willgodt Odhnerin mekaaniset laskimet toivat menestystä Åtvidabergissä toimineelle Facit-yhtiölle, kunnes sähköiset laskimet veivät 1970-luvulla niiden markkinat. Ikea-huonekalujätin menestys perustuu muualla keksittyyn ideaan myydä huonekaluja vähän tilaa vievissä kuljetuspakkauksissa ja panna kuluttajat kokoamaan ne itse. Ruotsalainen vaatejätti H&M on merkittävimpiä halvan työvoiman maiden ompelutyön globaaleja hyödyntäjiä ja yhä enemmän kritiikkiä kohtaavan pikamuodin uranuurtaja.
Ruotsin teollistumisen historiaa > Yli 200 vuotta ilman sotia

Ruotsin teollisuuden ja koko talouden kehitystä on helpottanut myös jo vuodesta 1814 jatkunut rauhan aika ilman sotia. Monet maan teollisuudenalat, etenkin puolustusvälineteollisuus, ovat pikemminkin hyötyneet muiden maiden aseellisista konflikteista. Toisessa maailmansodassa Ruotsi oli virallisesti puolueeton ja saattoi näin myydä muun muassa rautamalmia natsi-Saksalle samalla kun myi kuulalaakereita ja tykkejä Britannian puolustusteollisuudelle. Sodan päättyessä Ruotsi oli Euroopan rikkain maa. Sillä oli 2,8 miljardin kruunun valuuttavaranto ja korkeatasoinen teollisuus. Uusi historiantutkimus on tuonut esimerkiksi esille Ruotsille kiusallisia tietoja toisen maailmansodan aikaisista elinkeinoelämän ja muun yhteiskunnan laajoista yhteyksistä sodan aloittaneeseen ja sitä ylläpitäneeseen natsi-Saksaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin talous Wikimedia Commonsissa
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:   Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro
Patras

| Patras Patraksen kunta Πάτρα Δήμος Πατρέων |
| --- | --- |
 Näkymä Patraksen linnasta kaupunkiin.
 Kunnan sijainti
 Patras
 Koordinaatit: 38°15′N, 21°44′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  3701
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  333,1 km²
Väkiluku (2011):  213 984
 – Kunnallis­yksikkö:  171 484
 – Kaupunki:  168 034
 – Väestötiheys:  642,40 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  26x xx
Suuntanumero(t):  261
Rekisterikilpi:  ΑΧ,AZ
 
 www.patras.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Patras (kreik. Πάτρα, Pátra; m.kreik. Πάτραι, Pátrai) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πατρέων, Dímos Patréon), joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kaupunki on Länsi-Kreikan pääkaupunki sekä Akhaian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 333,1 neliökilometriä ja väkiluku 213 984. Varsinaisen Patraksen kaupungin väkiluku on 168 034 (vuonna 2011).
Patras on Kreikan kolmanneksi suurin kaupunki ja läntisen Kreikan merkittävin satamakaupunki. Se on kehittynyt antiikin ajan Patrain kaupungista, joka oli merkittävä keskus erityisesti roomalaisella kaudella. Kaupunki säilyi linnoitettuna keskuksena läpi keskiajan ja on kehittynyt merkittäväksi satamaksi jälleen 1800-luvulta lähtien ja nykyisin myös yliopistokaupungiksi.
Maantiede

Patras sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Patraksenlahden rannalla lähellä Korintinlahden suuta. Kaupunki jakaantuu vanhempaan yläkaupunkiin (Áno Póli), joka sijoittuu ylemmäs Panachaïkó-vuoren läntisimmälle ulokkeelle keskiaikaisen Patraksen linnan ympärille ja koostuu vanhemmasta rakennuskannasta, sekä uudempaan alakaupunkiin (Káto Póli), joka on rakennettu ruutuasemakaavassa ja sijaitsee rannikkotasangolla.
Panachaïkó-vuori kohoaa Patraksen itäpuolella. Hieman kauempana sijaitsee Erýmanthos-vuori. Lähialueen tärkein joki on Gláfkos. Kaupungin etäisyys Ateenasta maantietä pitkin on noin 215 kilometriä ja Korintista noin 134 kilometriä. Ríossa Patraksen kaupunkialueen pohjoisosassa on Peloponnesoksen Keski-Kreikkaan yhdistävän Ríon–Antírrion sillan eteläpää.
Patraksen ilmasto on välimerenilmasto. Kuukauden keskilämpötila on ylimmillään heinäkuussa 27 °C ja alimmillaan tammikuussa 10 °C. Sateisinta on joulukuussa. Muun Kreikan tavoin alue on maanjäristysherkkää.
Maantiede > Kaupunginosat

Patraksen kaupunginosia ovat:
| --- | --- |
Keskiset kaupunginosat: Agía Aikateríni (Gýftika) · Agía Sofía · Agía Varvára · Ágios Aléxios · Ágios Andréas · Ágios Dimítrios · Ágios Dionýsios · Ágios Gerásimos · Chalkomatá · Dasýlio · Eschatovoúni · Evraiomnímata · Geranéika · Goúva · Kritiká · Markáto · Pantokrátoras · Psilalónia · Pyrosvesteío · Tampáchana · Tritáki · Tsivdí · Tzíni · Vlateró · Voud
Pohjoiset kaupunginosat: Agía Triáda · Agyiá · Anthoúpoli · Dáfnes · Kastellókampos · Kotróni · Paralía Proastíou · Proástio (Bozaḯtika) · Terpsithéa · Zavláni
Eteläiset kaupunginosat: Ágioi Apóstoloi · Anapiriká Iteón · Ántheia · Begouláki · Eglykáda · Itiés · Kókkinos Mýlos · Koukoúli · Krýa Iteón · Kypséli · Ladópoulou · Makrygiánni · Metamórfosi Sotíros · Neápoli · Perivóla · Pórtes (Rodópoulou) · Prátsika · Prosfygiká · Psáchou · Psarofái · Skagiopoúleio · Tarampoúra · Térpsi · Zarouchlaíika (Gláfkos)
Itäiset kaupunginosat: Agialexiótissa · Ágios Geórgios Lángoura · Ágios Nektários · Ampelókipoi · Arói · Astynomiká · Asýrmatos · Diákou · Dragólaina (Dragólena) · Drosiá · Eglykáda · Girokomeió · Glaráki · Kantriánika · Léfka · Liapaíika · Lykochorós · Maroúda · Néo Soúli · Nosokomeío · Pagóna · Profítis Ilías · Riganókampos · Samakiá · Sychainá · Sýnora
Historia > Antiikki

Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimimuodossa Patrai (lat. Patrae). Kaupungin paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla ja mykeneläisellä kaudella. Patrain kaupunki syntyi Kreikan pimeiden vuosisatojen aikana Peloponnesoksen doorilaisvalloituksen jälkeen. Tällöin alueelle muutti Lakoniasta tulleita akhaijeja, joiden johtajaksi mainitaan kaupungille nimensä antanut Patreus.
Arkaaisella ja klassisella kaudella Patrai oli suhteellisen syrjässä kreikkalaisen maailman suurista tapahtumista, eikä se ottanut osaa persialaissotiin. Peloponnesolaissodassa se oli Ateenan puolella. Vuonna 280 eaa. kaupunki oli perustamassa uutta Akhaian liittoa Makedoniaa vastaan. Roomalaisten vallattua alueen vuonna 146 eaa. Patrai tuhoutui. Roomalaisella kaudella kaupungista tehtiin kuitenkin merkittävä hallintokeskus ja varuskuntakaupunki, ja se toimi tärkeänä satamana. Pääosa kaupungin antiikin aikaisista jäänteistä on peräisin roomalaiselta kaudelta. Merkittävimpiin kuuluvat roomalaisen odeionin rauniot.
Kaupungista tuli merkittävä varhaiskristillinen keskus apostoli Andreaan toiminnan kautta. Andreas ristiinnaulittiin Patraissa, ja hänestä tuli kaupungin suojeluspyhä.
Historia > Myöhempi historia

Kaupunki säilyi paikallisena keskuksena bysanttilaisella kaudella, ja sinne rakennettiin Patraksen linna. 1200-luvulla kaupunki tuli Venetsian vallan alle ja vuonna 1458 osmanivallan alle. Venetsia ja Genova yrittivät vallata kaupungin useasti 1400- ja 1500-luvuilla. Linnaa kunnostettiin ja se säilyi käytössä läpi venetsialais- ja osmanivallan ajan. Patras liittyi Kreikan vapaussotaan vuonna 1821 ja vapautui turkkilaisvallasta vuonna 1828 ranskalaisten joukkojen avustuksella.
1800-luvulla Patras kasvoi Kreikan suurimpien kaupunkien joukkoon. Siitä tuli jälleen merkittävä satama, jonka kautta vietiin Peloponnesoksen maanviljelystuotteita. Kaupunki sai ruutuasemakaavan ja sinne rakennettiin useita uusklassisia rakennuksia. Se oli myös Kreikan ensimmäinen kaupunki, jossa oli katuvalot ja sähköistetty raitiovaunuliikenne. Patraksen voimakas kasvu jatkui 1900-luvulla. Kaupunkiin tuli paljon evakkoja 1920-luvulla Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena. Toisessa maailmansodassa kaupunki kärsi pommituksista.
Nykyinen Patraksen kunta muodostui, kun Patras, Messátida, Paralía, Río ja Vrachnaíika yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Nähtävyydet ja kulttuuri

Kaupungin maamerkkejä on Pyhän Andreaan kirkko (Ágios Andréas). Se on rakennettu apostoli Andreaan perimätiedon mukaiselle ristiinnaulitsemispaikalle, ja se on myös tämän hautapaikka ja suosittu pyhiinvaelluskohde. Kaupungin katedraali eli piispanistuin on Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko (Evangelismós tis Theotókou eli Evangelístria). Muihin nähtävyyksiin kuuluu antiikin Patrain raunioiden ja Patraksen linnan lisäksi muun muassa Patraksen arkeologinen museo.
Patraksessa toimii Patraksen yliopisto. Patraksen karnevaali on Kreikan suurin ja tunnetuin. Kaupunki toimi Euroopan kulttuuripääkaupunkina vuonna 2006. Patraksesta on kotoisin jalkapalloseura Panachaiki FC (Panachaïkí FC).
Liikenne

Patras on Kreikan merkittävimpiä satamakaupunkeja ulkomaille suuntautuvan matkustaja- ja rahtiliikenteen osalta, ja se on erityisesti länteen päin, kuten Italiaan, suuntautuvien matkustajalaivareittien merkittävin satama Kreikassa. Satamasta on myös yhteydet Jooniansaarille. Kaupungin lentoasemana toimii Áraxoksen lentoasema, joka sijaitsee noin 45 kilometriä kaupungista länsilounaaseen. Kaupungin lähialueen paikallisjunaliikennettä hoitavat proastiakós-junat.