stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihmisten edessä

| Ihmisten edessä Jenni Vartiainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005–2007
 Julkaistu: 12. syyskuuta 2007
 Formaatti: CD Digitaalinen
 Tuottaja(t): Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 41.22
 Levy-yhtiö: WEA / Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 6.    1. (midprice)    8. (fyysinen albumilista)
Jenni Vartiaisen muut julkaisut
|   | Ihmisten edessä 2007 | Seili 2010 |
Singlet albumilta Ihmisten edessä
 ”Tunnoton” Julkaistu: 11. huhtikuuta 2007  ”Ihmisten edessä” Julkaistu: 5. syyskuuta 2007  ”Toinen” Julkaistu: 3. joulukuuta 2007  ”Mustaa kahvia” Julkaistu: 17. maaliskuuta 2008
Ihmisten edessä on Jenni Vartiaisen ensimmäinen sooloalbumi. Se ilmestyi digitaalisesti 5. syyskuuta ja CD:nä 12. syyskuuta 2007. Albumia on myyty yli 65 000 kappaletta, joka oikeuttaa tuplaplatinalevyyn.
Jenni Vartiainen allekirjoitti levytyssopimuksen Warner Music Finlandin kanssa jo keväällä 2005, joten debyyttialbumia tehtiin yli kahden vuoden ajan.
Julkaisu ja vastaanotto

Ihmisten edessä julkaistiin digitaalisesti 5. syyskuuta ja sen CD-versio tuli kauppoihin myyntiin 12. syyskuuta 2007. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kahdeksanneksi (38/2007). Parhaimman sijoituksensa albumi sai kuitenkin vasta 30. listaviikollaan, kun se nousi listan kuudenneksi. Yhteensä se oli listalla 36 viikkoa. Albumilistalta putoamisen jälkeen Ihmisten edessä oli vielä 60 viikkoa mid-price listalla.
Maaliskuussa 2008 albumi ylitti kultalevyrajan ja vielä samana vuonna platinalevyrajan.
Helsingin Sanomien NYT-liite piti Ihmisten edessä -albumia "eräänlaisena ennakkotapauksena", kun television formaattilaulukilpailusta pinnalle noussut laulaja yrittää "todellista irtiottoa formaattitähden roolista". Arvostelussa albumin parhaiksi kappaleiksi valittiin albumin ensimmäiset singlet: "Tunnoton" ja "Ihmisten edessä". Myös Soundi -lehden arviossa "Tunnoton" nostettiin albumin "kirkkaimmaksi helmeksi".
Dome.fi kehui albumia hyväksi kokonaisuudeksi ja sanoi sen olevan syksyn 2007 paras debyyttialbumi. Tuottaja Jukka Immosen tuotantoa kehutaan hänen siihen astisen uransa parhaaksi kokonaisuudeksi. Myös viihdeportaali V2.fi kehui albumia. Vartiaisen sävellyksiä ja albumin yleistä soundimaailmaa pidettiin hyvänä. Ihmisten edessä "on tehty ajatuksella ja laatukriteereitä noudattaen".
Julkaisu ja vastaanotto > Arvostelut

V2.fi:
Dome.fi:
Soundi:
HS / Nyt-liite:
Julkaisu ja vastaanotto > Palkinnot

Alkuvuodesta 2008 Ihmisten edessä palkittiin Emma-gaalassa Vuoden debyyttialbumi -palkinnolla. Samassa gaalassa albumin nimikappale "Ihmisten edessä" valittiin Vuoden biisiksi. Kesäkuussa 2008 Seta ry palkitsi "Ihmisten edessä" -kappaleen Asiallisen tiedon omena -tunnustuspalkinnolla. Järjestö perusteli palkintoa viitaten kappaleen sanoitukseen "kuinka suurta rohkeutta esimerkiksi kädestä pitäminen vaatii seksuaali- ja sukupuolivähemmistöön kuuluvilta".
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Tuhannet mun kasvot | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Mariska | 5.06 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Ihmisten edessä | Teemu Brunila | 3.32 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kerro miltä se tuntuu | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Inka Nousiainen | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Toinen | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Aura S. | 4.05 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Mustaa kahvia | Kyösti Salokorpi | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Malja | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Mariska | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Tunnoton | Knipi, Jenni Vartiainen, Juhani Lappalainen | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Elämänperhonen | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Mariska | 4.24 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Mandartania | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Mariska | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Vedenalaista | Jenni Vartiainen, Jukka Immonen, Mariska | 5.21 |  |  |  |  |  |  |
Singlet

Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale "Tunnoton". Single julkaistiin digitaalisesti 11. huhtikuuta ja siihen tehty, Dome Karukosken ohjaama, musiikkivideo sai ensiesityksensä SubTV:llä (nyk. Sub) 14. huhtikuuta 2007. Huolimatta siitä, että kappale nousi muun muassa YleX:n soittolistalle ja sen  musiikkivideota esitettiin runsaasti musiikkikanavilla, siitä ei kasvanut Vartiaisen myöhemmän tuotannon kaltaista hittiä. Kappale nousi kahdeksi viikoksi latauslistalla kesäkuussa 2007, jolloin se saavutti parhaan sijoituksensa (#22, 25/2007). Kappale nousi listalle vielä yhdeksi viikoksi lokakuussa 2007.
Albumin nimikappale julkaistiin singlenä viikkoa ennen albumin julkaisua, 5. syyskuuta 2007. Kappaleesta kasvoi iso hitti: julkaisunsa jälkeen se on ollut yhteensä 44 viikkoa latauslistalla, parhaimmillaan listan ensimmäisellä sijalla (43/2007). Singlelistalla se oli 32 viikkoa, parhaimmillaan toisella sijalla (41/2007, 43/2007). Myös radiolistalla kappale nousi ensimmäiseksi. Vuonna 2008 "Ihmisten edessä" -single ylitti platinalevyrajan. Singleä on myyty yli 16 500 kappaletta.
Kolmas single, "Toinen", julkaistiin 3. joulukuuta 2007. "Toinen" nousi latauslistalle vuoden 2008 viidennellä viikolla, jonka jälkeen se on ollut listalla yhteensä 10 viikkoa, parhaimmillaan 10. sijalla (11/2008, 14/2008). Singlelistalla parhaaksi sijoitukseksi jäi 13. sija (11/2008, 14/2008). Radiosoitossa kappale kuitenkin menestyi, se oli parhaimmillaan soitetuin radiokappale.
Neljäs ja viimeinen single julkaistiin EP:nä kappaleesta "Mustaa kahvia", joka on Kyösti Salokorven tekemä kappale. EP sisältää sen nimikappaleen lisäksi remixit kappaleista "Ihmisten edessä", "Toinen" ja "Mustaa kahvia". "Mustaa kahvia" nousi kolmeksi viikoksi latauslistalle, parhaimmillaan 21. sijalle (23/2008). Radiolistalla kappale eteni parhaimmillaan toiseksi.
Singlet > Singlejen listasijoitukset

| Kappale | Julkaistu | Latauslista | Singlelista | Radiolista |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| "Tunnoton" | 4/2007 | 22. | – | – |
| "Ihmisten edessä" | 9/2007 | 1. | 2. | 1. |
| "Toinen" | 12/2007 | 10. | 13. | 1. |
| "Mustaa kahvia" | 3/2008 | 21. | – | 2. |
Jokerien tilastot

Tämä artikkeli sisältää jääkiekkoseura Helsingin Jokerien edustusjoukkueen tilastoja.
Joukkuetilastot > Saavutukset

Suomen mestaruus (6): 1973, 1992, 1994, 1996, 1997, 2002
SM-hopeaa (6): 1971, 1983, 1995, 2000, 2005, 2007
SM-pronssia (2): 1998, 2012
Aaro Kivilinnan muistopalkinto – paras seura (6): 1976, 1996, 1998, 1999, 2000, 2003
Harry Lindbladin muistopalkinto – SM-liigan runkosarjan voitto (6): 1983, 1995, 1996, 1997, 2001, 2013
Mestiksen runkosarjan voitto (1): 2025
KHL:n divisioonan mestaruus (1): 2016
Euroopan Cupin mestaruus (2): 1995, 1996
Euroopan Cupin pronssia (1): 1993
European Trophyn hopeaa (1): 2011
Continental Cupin mestaruus (1): 2003
Joukkuetilastot > Joukkue-ennätyksiä SM-liigassa ja KHL:ssä

Eniten pisteitä: 119, 2014–2015, SM-liigassa 113, 2004-2005
Eniten voittoja: 35, 1996–1997 (sarjassa yhteensä 50 ottelua) ja 2000–2001 (56 ottelua)
Eniten kotivoittoja: 22, 2004–2005 (28 ottelua)
Eniten vierasvoittoja: 16, 1995–1996 (25 ottelua)
Eniten tasapelejä: 21, 2011–2012 (60 ottelua)
Eniten tappioita: 29, 1986–1987 (44 ottelua) ja 2005–2006 (56 ottelua)
Eniten tehtyjä maaleja: 202, 1994–1995 (50 ottelua)
Eniten päästettyjä maaleja: 226, 1986–1987 (44 ottelua)
Vähiten voittoja: 6, 1980–1981 (36 ottelua)
Vähiten tasapelejä: 1, 1982–1983 (36 ottelua)
Vähiten tappioita:	8, 1982–1983 (36 ottelua) ja 1995–1996 (50)
Vähiten kotitappioita:	2, 1995–1996 (25 ottelua)
Vähiten vierastappioita: 6, 1995–1996 (25 ottelua)
Vähiten tehtyjä maaleja: 114, 1980–1981 (36 ottelua)
Vähiten päästettyjä maaleja: 91, 1995–1996 (50 ottelua)
Pisin voittoputki:	15 ottelua, 6. syyskuuta – 17. lokakuuta 2017
Pisin kotivoittoputki:	14 ottelua, 17. lokakuuta 1982 – 30. tammikuuta 1983
Pisin tappioton putki varsinaisilla peliajoilla: 19 ottelua, – 26. marraskuuta 1995
Lähde:
Joukkuetilastot > Maratontaulukot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Sijoitus | Kaudet | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | TM | PM | Pisteet |
| SM-sarja/SM-liiga | 9. | 43 | 1 973 | 956 | 276 | 741 | 6 926 | 6 105 | 2 519 |
| I-divisioona/Mestis | 40. | 2 | 88 | 50 | 10 | 28 | 471 | 355 | 110 |
Joukkuetilastot > Menestys muissa kilpailuissa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Kausi | Sarja | O | V | T | H | TM | PM | P | Y | Sija | Lähde |  |
| 1970 | Suomen cup |  |  |  |  |  |  |  |  | 2. |  |  |
| 1973–1974 | Euroopan cup | 4 | 2 | 0 | 2 | 14 | 13 |  |  | 9.–16. |  |  |
| 1992–1993 | Euroopan cup | 9 | 6 | 0 | 3 | 33 | 24 |  |  | 3. |  |  |
| 1994–1995 | Euroopan cup | 4 | 4 | 0 | 0 | 22 | 8 |  |  | 1. |  |  |
| 1995–1996 | Euroopan cup | 4 | 3 | 1 | 0 | 16 | 10 |  |  | 1. |  |  |
| 1996–1997 | EHL |  |  |  |  |  |  |  |  | 5.–8. |  |  |
| 1997–1998 | EHL |  |  |  |  |  |  |  |  | Alkulohkon 2. |  |  |
| 1998–1999 | EHL |  |  |  |  |  |  |  |  | 5.–8. |  |  |
| 2002–2003 | Continental Cup |  |  |  |  |  |  |  |  | 1. |  |  |
Pelaajatilastot > Pelaajaennätykset SM-liigassa ja KHL:ssä

Eniten otteluita: Tomi Mäki, 628
Eniten maaleja: Petri Varis, 200
Eniten syöttöjä: Otakar Janecký, 279
Eniten pisteitä: Petri Varis, 420
Eniten rangaistusminuutteja: Tomek Valtonen, 726
Eniten maaleja yhdellä kaudella: Timo Turunen, 41 (1972–1973), SM-liigassa Teemu Selänne, 39 (1991–1992)
Eniten syöttöjä yhdellä kaudella:	Timo Sutinen, 51 (1973–1974), SM-liigassa Ville Leino, 49 (2007–2008)
Eniten pisteitä yhdellä kaudella:	Ville Leino, 77 (2007–2008)
Eniten jäähyminuutteja yhdellä kaudella: Sami Helenius, 198 (2007–2008)
Eniten maaleja yhdellä kaudella (puolustajat): Nikolai Makarov, 20 (1982–1983)
Eniten syöttöjä yhdellä kaudella (puolustajat): Mikko Lehtonen, 32 (2019–2020)
Eniten pisteitä yhdellä kaudella (puolustajat):  Mikko Lehtonen, 49 (2019–2020)
Eniten maaleja yhdellä kaudella (tulokkaat): Teemu Selänne, 33 (1990–1991)
Eniten syöttöjä yhdellä kaudella (tulokkaat): Teemu Pulkkinen, 36 (2010–2011)
Eniten pisteitä yhdellä kaudella (tulokkaat): Teemu Selänne, 58 (1990–1991)
Eniten maaleja yhdessä ottelussa: 10 eri pelaajaa, 4
Eniten syöttöpisteitä yhdessä ottelussa: Kim Hirschovits, 6 (Jokerit-KalPa 8–3, 9.1.2007)
Eniten pisteitä yhdessä ottelussa:	Jari Lindroos, 7 (3+4, Lukko–Jokerit 4–8, 12.1.1986)
Nuorin kenttäpelaaja SM-liigassa: Jorma Piisinen, 16v, 7kk, 2p. (syntymäaika 1.3.1960, ensimmäinen ottelu 3.10.1976)
Nuorin maalintekijä SM-liigassa: Eero Somervuori, 16v, 9kk, 2p (syntymäaika 7.2.1979, ensimmäinen maali 9.11.1995)
Lähde:
Pelaajatilastot > Pelaajaennätykset SM-liigassa ja KHL:ssä > Maalivahtiennätykset SM-liigassa

Eniten pelattuja otteluita: Ari Sulander, 260
Eniten voittoja: Ari Sulander, 142
Eniten nollapelejä: Ari Sulander, 17
Eniten voittoja yhdellä kaudella: Tim Thomas, 34 (2004–2005)
Eniten nollapelejä yhdellä kaudella: Tim Thomas, 15 (2004–2005)
Lähde:
Pelaajatilastot > Top-listat

| Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022> # | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022> Nimi | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022> PP | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022> K | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022> O | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022> RM | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022>  | Eniten rangaistusminuutteja  runkosarjassa 1969–2022>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tomek Valtonen | H | 9 | 402 | 728 |  |  |
| 2. | Antti-Jussi Niemi | P | 11 | 453 | 612 |  |  |
| 3. | Markus Kankaanperä | P | 5 | 259 | 561 |  |  |
| 4. | Mika Strömberg | P | 12 | 470 | 494 |  |  |
| 6. | Jesse Joensuu | H | 7 | 349 | 463 |  |  |
| 5. | Ossi Väänänen | P | 9 | 389 | 442 |  |  |
| 7. | Antti Törmänen | H | 9 | 410 | 432 |  |  |
| 8. | Sami Helenius | P | 5 | 164 | 395 |  |  |
| 9. | Martti Järventie | P | 5 | 207 | 381 |  |  |
| 10. | Petri Varis | H | 12 | 501 | 371 |  |  |
| 11. | Semir Ben-Amor | H | 5 | 193 | 339 |  |  |
| 12. | Jarkko Ruutu | H | 3 | 158 | 337 |  |  |
| 13. | Tomi Mäki | H | 14 | 604 | 331 |  |  |
| 14. | Sami Lepistö | P | 8 | 393 | 329 |  |  |
| 15. | Otakar Janecký | H | 8 | 355 | 293 |  |  |
| 16. | Markus Lehto | P | 4 | 138 | 228 |  |  |
| 17. | Marko Kauppinen | P | 6 | 293 | 225 |  |  |
| 18. | Marko Tuulola | P | 5 | 233 | 224 |  |  |
| 19. | Petri Pakaslahti | H | 6 | 291 | 223 |  |  |
| 20. | Tommi Kivistö | P | 8 | 339 | 223 |  |  |
| Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022> # | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022> Nimi | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022> PP | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022> K | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022> O | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022> RM | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022>  | Eniten rangaistusminuutteja  pudotuspeleissä 1969–2022>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Antti Aalto | H | 2 | 22 | 138 |  |  |
| 2. | Jesse Joensuu | H | 6 | 37 | 90 |  |  |
| 3. | Ossi Väänänen | P | 8 | 61 | 77 |  |  |
| 4. | Petri Varis | H | 10 | 95 | 70 |  |  |
| 5. | Mika Strömberg | P | 9 | 76 | 68 |  |  |
| 6. | Antti-Jussi Niemi | P | 10 | 51 | 67 |  |  |
| 7. | Antti Törmänen | H | 8 | 66 | 62 |  |  |
| 8. | Glen Metropolit | H | 2 | 19 | 53 |  |  |
| 9. | Janne Niinimaa | P | 3 | 33 | 51 |  |  |
| 10. | Tommi Kivistö | P | 6 | 37 | 51 |  |  |
| 11. | Otakar Janecký | H | 8 | 66 | 50 |  |  |
| 12. | Martti Järventie | P | 5 | 38 | 50 |  |  |
| 13. | Tommi Huhtala | H | 4 | 24 | 48 |  |  |
| 14. | Jarkko Ruutu | H | 3 | 18 | 47 |  |  |
| 15. | Rami Alanko | P | 4 | 25 | 45 |  |  |
| 16. | Jani Rita | H | 12 | 81 | 45 |  |  |
| 17. | Tomek Valtonen | H | 8 | 71 | 40 |  |  |
| 18. | Steve Moses | H | 6 | 30 | 39 |  |  |
| 19. | Petri Pakaslahti | H | 5 | 51 | 36 |  |  |
| 20. | Janne Hauhtonen | H | 2 | 8 | 35 |  |  |
Tomi Mäki
Tohtori Sykerö

| Tohtori Sykerö> Doctor Snuggles |
| --- | --- |
 Maltti-myyrä, Tohtori Sykerö, Nirppu-hiiri ja sateenvarjo.
Tyyli:  animaatiosarja
Kestoaika:  noin 25 minuuttia
Kehittäjä(t):  Jeffrey O'Kelly
Pääosissa:  Peter Ustinov Olwen Griffiths John Challis
Alkuperämaa:  Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta
Verkko:  ITV, Channel 4 (Yhdistynyt kuningaskunta) Yle TV1, Yle TV2 (Suomi), Yle Fem (Ruotsi) Ruutu+ Lapset, Nelonen
Julkaistu:  1979
Esitetty:  1. lokakuuta 1979 – 1979 (Yhdistynyt kuningaskunta)
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuottaja(t):  Joop H. Visch
Käsikirjoittaja(t):  Jeffrey O'Kelly Richard Carpenter Paul Halas Douglas Adams John Lloyd Loek Kessels
Animaattori(t):  Topcraft (jaksot 1–7) DePatie–Freleng Enterprises (jaksot 8–13)
Säveltäjä(t):  Ken Leray
Tuotantoyhtiö(t):  Kidpix
Aiheesta muualla
IMDb 
Tohtori Sykerö (engl. Doctor Snuggles) on brittiläis-hollantilainen vuonna 1979 valmistunut 13-osainen animaatiosarja. Sarjan loi brittiläinen Jeffrey O'Kelly.
Paikka paikoin melko surrealististen tapahtumiensa myötä sarja on noussut lähes kulttimaineeseen. Sarjan musiikin on säveltänyt Ken Leray.
Sarjan alkuperäisessä englanninkielisessä jälkiäänityksessä Tohtori Sykeröä esittää Peter Ustinov. Muut näyttelijät englanninkielisessä versiossa ovat Olwen Griffiths ja John Challis.
Juoni

Sarjan päähenkilö, tohtori ja tiedemies Sykerö on ystävällinen pyöreä vanha herrasmies, joka liikkuu sateenvarjolla hyppien ja asuu talossaan metsän keskellä taloudenhoitajattarensa neiti Nokkosen kanssa. Eteen tulevien ongelmien ratkomiseksi tohtori Sykerö kehittää useammankin keksinnön, esimerkiksi taloudenhoitajarobotin, aikakoneen sekä koneen, jolla palautetaan sateenkaaren kadonneet värit.
Jaksot

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Esitetty Suomessa (vuoden 1995 uusinta) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Matilda-robotti | The Fabulous Mechanical Mathilda Junkbottom | 28. syyskuuta 1995 |
| 2. | Lentävä puu / Siirappipuun lentoretki | The Astounding Treacle Tree | 3. syyskuuta 1995 |
| 3. | Hanna-muorin uskomaton pelastus / Neiti Nokkonen pulassa | The Spectacular Rescue of Miss Nettles | 10. syyskuuta 1995 |
| 4. | Huima ilmapallokilpailu / Ilmapallokilpa | The Sensational Balloon Race | 24. syyskuuta 1995 |
| 5. | Uskomaton matomobiiliseikkailu / Matka Brasiliaan | The Unbelievable Wormmobile Adventure | 17. syyskuuta 1995 |
| 6. | Salaperäinen timantti / Monivärinen taikatimantti | The Magical Multi-Coloured Diamond | 1. lokakuuta 1995 |
| 7. | Hermostunut joki / Vetinen juttu | The Remarkable Fidgety River | 8. lokakuuta 1995 |
| 8. | Winnie-noidan epäonnistunut taika / Elli-Etikan tulitaika | The Fearful Miscast Spell of Winnie the Witch | 15. lokakuuta 1995 |
| 9. | Maltti-myyrän onnettomuus | The Extraordinary Odd Dilemma of Dennis the Badger | 22. lokakuuta 1995 |
| 10. | Vaarallinen taikalipas | The Wondrous Powers of the Magic Casket | 29. lokakuuta 1995 |
| 11. | Maa vaarassa | The Turn of Events with the Unwelcome Invaders | 5. marraskuuta 1995 |
| 12. | Kummallinen katoamisjuttu | The Great Disappearing Mystery | 12. marraskuuta 1995 |
| 13. | Legenda hiirikuninkaasta | The Amazing Reflective Myth | 19. marraskuuta 1995 |
Sarja Suomessa

Suomen televisiossa Tohtori Sykerö esitettiin ensimmäisen kerran vuosina 1980–1981 Yle TV1-kanavalla.. Ensiesityksen jälkeen se on esitetty uusintana lukuisia kertoja, muun muassa vuosina 1983, 1987, 1991, 1995, 1997 ja 2000. Yleisradion tekemässä jälkiäänityksensä kertojana toimi Heikki Määttänen, joka puhui alkuperäisen englanninkielisen puheen päälle. Uuden suomenkielisen dubbauksen teki muutamiin jaksoihin 1990-luvun alussa PVP Voice Oy. Ne julkaistiin videokasetteina, joissa suomenkielisenä kertojana toimi Pauli Virta. VHS-kasetteja julkaistiin 1990-luvulla myös Yleisradion tekemällä Heikki Määttäsen kertojaäänellä. Vuonna 2005 Pan Vision julkaisi sarjan DVD-boksina. Myöhemmin DVD-boksi on uudelleenjulkaistu muutamia kertoja.
Elokuvat > Tohtori Sykerö ja hänen ystävänsä (1984)

| Jaksot | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- |
1.: Neiti Nokkonen pulassa
2.: Vetinen juttu
3.: Matka Brasiliaan
4.: Elli-Etikan tulitaika
5.: Vaarallinen taikalipas
Elokuvat > Tohtori Sykerön uudet seikkailut (1985)

| Jaksot | Suomenkielinen nimi |
| --- | --- |
1.: Maltti-myyrän onnettomuus
2.: Kummallinen katoamisjuttu
3.: Matilda-robotti
4.: Ilmapallokilpa
5.: Monivärinen taikatimantti
Elokuvat > Äänirooleissa

| Suomalaiset äänet | Roolit |
| --- | --- |
Aune Lind: 
Heikki Määttänen:
Kirjallisuutta

Tohtori Sykerö ja kaikkien aikojen joulu, Jeffrey O'Kelly, Vivien Hoffman, kuv. Nicholas Price (Pieni Karhu 2006)
Tohtori Sykerö ja maailman makein noita, Jeffrey O'Kelly, Vivien Hoffman, kuv. Nicholas Price (Pieni Karhu 2007)
Aiheesta muualla

Tohtori Sykerön viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nicotine Anonymous

Nicotine Anonymous (NicA) on kahdentoista askeleen ohjelmaan perustuva ohjelma henkilöille, jotka pyrkivät tupakoinnin lopettamiseen ja haluavat pidättäytyä nikotiinista. Toukokuussa 2008 kokouksia järjestettiin 38:ssä maassa. Suurin osa niistä pidettiin Yhdysvalloissa, jota seurasivat Kanada, Brasilia, Australia ja Iso-Britannia.
Ensimmäiset kokoukset tupakoinnin lopettajille järjestettiin Kaliforniassa vuonna 1982. Liike toimi alun perin Los Angelesissa, ja pian San Franciscossa käynnistettiin toisen ryhmän toiminta itsenäisesti. Vuonna 1986 konferenssissa Bakersfieldissä perustettiin virallisesti toveriseura Smokers Anonymous, jonka nimi myöhemmin muutettiin Nicotine Anonymousiksi. Lyhenne NicA virallistettiin vuonna 2000.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nicotine Anonymous
Käännös suomeksi
Narukerä

| Narukerä |
| --- | --- |

Perustettu:  1965
Kotikunta:  Pori
Kotikenttä:  Porin tekojäärata
Värit:           
Sarja:  Bandyliiga
Päävalmentaja:  Aleksi Vihtilä
 Kultaa:  2 (1999, 2023)
 Hopeaa:  3 (2005, 2012, 2013)
 Pronssia:  9 (1998, 2002, 2006, 2007, 2010, 2011, 2021, 2022, 2025)
Narukerän kotikenttä Porin tekojäärata
Porin Narukerä on vuonna 1965 perustettu jääpalloseura. Seura on voittanut Suomen mestaruuden kaksi kertaa. Narukerän kotikenttä on Urheilukeskuksessa sijaitseva Porin tekojäärata.
Narukerä on tunnettu hyvästä juniorityöstään ja seuran eri ikäluokat ovatkin voittaneet 13 Suomen mestaruutta (v. 2009 mennessä). Narukerän tunnetuimmat kasvatit ovat vuoden 2004 maailmanmestarit Ville Aaltonen, Timo Oksanen, sekä Janne ja Jarno Väkiparta.
Historia > Seuran perustaminen ja alkuvuosikymmenet

Jääpallo oli hiipunut Porissa 1950-luvun lopulla, ja hetken aikaa oli tilanne että kaupungissa ei ollut ainoatakaan toimivaa jääpalloseuraa. Porin Narukerä perustettiin vuonna 1965 elvyttämään Porin jääpalloperinteitä. Kaupungin merkittävimmät jääpalloseurat olivat olleet Porin Kärpät, Rosenlewin Urheilijat-38, Porin Palloilijat ja Porin Pallo-Toverit.
Uusi seura liittyi Suomen Palloliittoon ja aloitti se ilmoittautui suomensarjan länsilohkoon kaudella 1965-1966. Historiansa ensimmäisen sarjapelin Narukerä pelasi Lahden Reipasta vastaan vieraskentällä, tuloksena oli tappio luvuin 13-0. Ensimmäisen voittonsa Narukerä sai Jyväskylän Palloseurasta vieraskentällä maalein 2-6. Lopullinen sijoitus oli lohkon toiseksi viimeinen sija.
Narukerä oli Porin ainoa jääpalloseura kauteen 1969-70 asti, jolloin Porin Palloseura aloitti jääpallon. Narukerä menetti hetkellisesti kaupungin ykkösseuran aseman PoPS:lle, joka eteni aina SM-sarjakarsintoihin asti. Seuraavana kautena 1970-71 Narukerä ja PoPS saivat seurakseen Suomensarjan länsilohkoon vielä paikallisvastustajan kun sarjassa pelasi myös jääpallon uudestaan aloittanut Porin Pallo-Toverit. PPT kuitenkin pelasi samassa sarjassa vain yhden kauden ajan, ja myös PoPS:n jääpallohistoria jäi muutaman vuoden mittaiseksi. PoPS:n jääpalloilijat siirtyivät Narukerään, ja vahvistusten myötä kaudesta 1971-72 odotettiin menestyksekästä, mutta Narukerä jäi kuitenkin länsilohkon kolmanneksi, eikä SM-sarjakarsintaan pääsy ollut lähelläkään. Myös Narukerä joutui 1970-luvun lopulla vaikeuksiin ja jopa sarjasta luopuminen oli lähellä.
Historia > 1980-luvulla uuteen nousuun

1980-luvun alkuvuodet Narukerä pelasi I- ja II-divisioonissa. Seuran siihen asti menestyksekkäin kausi oli 1983-84, jolloin Narukerä eteni aina SM-sarjakarsintaan asti. SM-sarjapaikka jäi kuitenkin saavuttamatta. Varsinainen piristysruiske seuran toiminnalle oli kun Porin tekojäärata valmistui seuran puheenjohtajan Risto Suveksen johdolla vuonna 1985. Siihen asti luonnonjäillä pelanneen seuran harjoitusolosuhteet paranivat huomattavasti, mikä vauhditti Narukerän nousua kohti Suomen jääpalloeliittiä. Huipennus tapahtui kaudella 1988-89, Narukerä voitti puhtaalla pelillä I-divisioonan etelälohkon ja nousi suoraan SM-sarjaan.