stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HX-hävittäjähanke
Kritiikki > Muu kritiikki

Sadankomitean puheenjohtaja Timo Mielosen mukaan HX-hankkeen keskeisimpiä ongelmia on se, että hävittäjät eivät ole ”minkäänlainen ratkaisu” tämänhetkisiin globaaleihin ongelmiin. Mielonen näkee suurimpina nykyisinä ongelmina ilmastonmuutoksen, väestökehityksen ja taloudellisen eriarvoistumisen.
Entiset kansanedustajat Johannes Yrttiaho ja Markus Mustajärvi ovat kiinnittäneet huomiota hävittäjien huomattavan suuriin hiilidioksidipäästöihin ja todenneet, että "Hävittäjät kuormittavat ilmastoa muihin kalustotyyppeihin nähden kohtuuttoman raskaasti." Myös ympäristöjärjestö Maan ystävät on ilmoittanut pitävänsä hankintaa epätoivottavana viitaten muun muassa hävittäjien päästöihin, jotka nykyisten 62 hävittäjän kohdalla vastaavat arviolta 12 500 suomalaisen vuoden päästöjä. Kansanedustaja Erkki Tuomioja on kritisoinut sitä, että ilmastovaikutukset eivät ole sisältyneet hankinnan arviointikriteereihin, ja vaatinut, että eri vaihtoehtojen ympäristö- ja ilmastovaikutuksia vertaillaan
Kritiikki > Vetoomus aikalisästä

Yli 200 tieteen, taiteen ja muiden alojen asiantuntijaa jätti 1. joulukuuta 2020 vetoomuksen kansanedustajille, jossa todettiin, että hävittäjähankkeessa tarvitaan aikalisä, uutta harkintaa ja vaihtoehtoehtojen selvittämistä. Vetoomuksen esittäjät katsoivat, että keskustelu HX-hankkeesta on perustunut varsin yksipuolisesti ilmavoimien omiin selvityksiin, jotka koskevat lähinnä hävittäjien ominaisuuksien ja suorituskyvyn vertailuja. Arviot turvallisuuspoliittisista vaikutuksista ja vaihtoehdoista ovat jääneet vähemmälle. Vetoomus ei vaikuttanut hankintaprosessiin.
Kirjallisuutta

Kiljunen, Kimmo (toim.): Raportti uusien hävittäjien hankinnasta. Into Kustannus, 2021. ISBN: 978-952-351-671-7
Perttula, Pentti: Paras hävittäjä Suomelle. Hornetin seuraajaehdokkaat. Docendo, 2018. ISBN: 9789522915092
Aiheesta muualla

HX-hävittäjähanke Puolustusministeriö.
HX-merkittyjä blogikirjoituksia Corporal Frisk. (englanniksi)
F-18 nousemassa lentotukialus Harry S. Trumanilta.
Puolustusvoimien strategisten suorituskykyhankkeiden (HX-hanke ja Laivue 2020 -hanke) vaikutus puolustusministeriön budjettikehykseen
Super Hornet
Dassault Rafale C
Eurofighter Typhoon Kaivopuiston lentonäytöksessä vuonna 2017
F-35A Lightning II
Saab JAS-39C Gripen
Toyota Supra (1993)

| Toyota Supra A80 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  1993–2002
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Supra (A70)
Seuraaja:  Toyota Supra (A90)
Teknisesti samankaltaisia:  Lexus SC (Z30) Toyota Soarer (Z30)
Tekniset tiedot
Moottori:  R6
Iskutilavuus:  3,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Toyota Supra A80 on Toyota Supran neljännen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1993–2002. Se korvasi edeltäneen A70-mallin ja seuraajaksi esiteltiin A90, tosin vasta vuonna 2019.
Auto on erityisen suosittu virittäjien keskuudessa, mistä syystä täysin alkuperäisinä säilyneitä Supria on tarjolla varsin vähän. Tämän vuoksi vähän ajettujen alkuperäiskuntoisten autoyksilöiden hinnat ovat 2000-luvun kuluessa nousseet huomattavasti.
Toyota Supra A80 (1993–2002)

Neljännen sukupolven Supra esiteltiin Chicagon autonäyttelyssä 1993. Pääinsinööri Isao Suzukin alaisuudessa toteutettu suunnitteluprojekti kesti yhteensä neljä vuotta. Auton muotoilussa on hyvin paljon samoja piirteitä kuin 1960-luvun Toyota 2000GT -mallissa. Se oli edeltäjäänsä lyhyempi, matalampi, leveämpi ja 100 kilogrammaa kevyempi. Esimerkiksi konepelti, valinnaisena saatavana ollut targakatto ja useat alustan komponentit oli valmistettu alumiinista. Supra perustuu Lexus SC:n (myyty myös nimellä Toyota Soarer) lyhennetylle pohjalevylle.
Auton voimanlähteenä käytettiin kuusisylinteristä 3,0-litraista 2JZ-rivimoottoria, joka oli saatavana sekä vapaasti hengittävänä että kaksoisturboahdettuna versiona. Vapaasti hengittävässä versiossa tehoa oli 220 hevosvoimaa ja turboahdetussa 320 hevosvoimaa. Turbomalliin oli saatavana suurikokoinen takaspoileri. Turboahtimista ensimmäistä käytetään moottorin alemmilla kierrosluvuilla ja toinen ahdin käynnistyy mukaan sen pariksi korkeammalla kierrosalueella. 2JX
-moottori on tunnettu luotettavuudestaan ja se on helposti viritettävissä. Varsin pienillä muutoksilla siitä on mahdollista ottaa irti tehoa noin 700 hevosvoiman verran, mutta moottorissa on virityspotentiaalia jopa lähes tuhanteen hevosvoimaan saakka. Voimansiirtona vapaasti hengittävässä versiossa käytettiin viisivaihteista manuaalivaihteistoa, kun taas turboversiossa vaihteisto oli uusi Getragin kanssa yhteistyössä kehitetty kuusivaihteinen. Molempien moottoriversioiden yhteyteen sai halutessaan myös neliportaisen automaattivaihteiston.
Supraan oli saatavana aktiivinen etuspoileri, joka tulee automaattisesti esiin nopeuden ylittäessä 90 km/h. Kuljettajan on mahdollista myös ohjata spoilerin toimintaa käsin ohjaamossa olevalla painikkeella.
Vuonna 1997 Supra sai vähäisen kasvojenkohotuksen, huomattavimpana tummapohjaiset ajovaloumpiot. Sisälle tuli uudenmallinen ohjauspyörä, ja myös esimerkiksi mittaristoon ja radion hallintalaitteisiin oli tehty pieniä uudistuksia.
Supran vienti Yhdysvaltojen markkinoille lopetettiin vuonna 1998 pudonneiden myyntilukujen vuoksi, mutta Japanissa se säilyi mallistossa aina vuoteen 2002 saakka. Seuraava Supra-sukupolvi esiteltiin vasta vuonna 2019. Se on kehitetty Toyotan ja BMW:n välisessä yhteistyössä, ja auton tekniikka on peräisin BMW Z4 (G29) -urheiluautomallista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Supra (1993) Wikimedia Commonsissa
PlayStation Classic

| PlayStation Classic |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Sony Interactive Entertainment
Tuotesarja:  PlayStation
Julkaisu:  WW 3. marraskuuta 2018
Valmistusmaa:   Japani
Laitteisto:  MediaTek MT8167a, neliydin ARM Cortex-A35SoC 16 Gt eMMC FlashTallennusmuisti PowerVR GE8300GPU
Muisti:  1 Gt DDR3 RAM-muisti
Tallennusväline:  Sisäinen flash-muisti
Mitat:  149mm x 33mm x 105mm
Ohjain:  Digitaalinen ohjain
Pelit:  20 peliä sisälletetty mukana
Kotisivut:  https://www.playstation.com/fi-fi/explore/playstation-classic/
Lisää videopeliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
PlayStation Classic on Sony Interactive Entertainmentin kehittämä ja valmistama pienoisretropelikonsoli, joka emuloi vuonna 1994 julkaistua alkuperäistä PlayStation-konsolia. Se esiteltiin vuoden 2018 syyskuussa Tokyo Game Show'ssa ja julkaistiin maailmanlaajuisesti saman vuoden marraskuussa tuotesarjan 24-vuotisjuhlan kunniaksi. Konsolia on verrattu Nintendon aikaisemmin julkaistuihin NES Classic Mini ja SNES Classic Mini -retrominikonsoleihin.
Konsoli käyttää pelien emuloinnissa ilmaista ja vapaan ja avoimen lähdekoodin PCSX ReARMed -emulaattoria.
Pelit

PlayStation Classicin mukana tulee 20 sisäänrakennettua peliä.
| Pelit | NA/PAL/Korea/Kaakkois-Aasia | Japani/Taiwan/Hong Kong |
| --- | --- | --- |
| Arc the Lad | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
| Arc the Lad II | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
| Armored Core | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
| Battle Arena Toshinden | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
| Cool Boarders 2 | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
| Destruction Derby | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
Final Fantasy VII: Malline:OK-merkki
| G-Darius | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
| Gradius Gaiden | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
| Grand Theft Auto | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
Intelligent Qube: Malline:OK-merkki
Jumping Flash!: Malline:OK-merkki
Metal Gear Solid: Malline:OK-merkki
Mr. Driller: Malline:OK-merkki
| Oddworld: Abe's Oddysee | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
| Parasite Eve | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
R4: Ridge Racer Type 4: Malline:OK-merkki
| Rayman | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
Resident Evil: Director's Cut: Malline:OK-merkki
Revelations: Persona: Malline:OK-merkki
| SaGa Frontier | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |
Super Puzzle Fighter II Turbo: Malline:OK-merkki
| Syphon Filter | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
Tekken 3: Malline:OK-merkki
| Tom Clancy's Rainbow Six | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
| Twisted Metal | Malline:OK-merkki | Malline:Ei-merkki |
Wild Arms: Malline:OK-merkki
| XI [sái] | Malline:Ei-merkki | Malline:OK-merkki |

1 2 3 4 5 6 7 8 9  Ainoastaan PAL -versiot näistä peleistä ovat mukana konsolissa.
Kriittinen vastaanotto

PlayStation Classic sai yleisesti sekalaisen vastaanoton. Kritiikki lähinnä koostui heikohkosta pelitarjonnasta, DualShock-ohjainten puuttumisesta, tietyt pelit olivat vain PAL-versioita, korkeasta myyntihinnasta julkaisussa ja virtalähteen puuttumisesta. Myös tunnetuimpien pelien poisjäänti, kuten esim. Tomb Raider, Crash Bandicoot ja Spyro the Dragon -pelisarjojen pelit, aiheutti närää pelaajien keskuudessa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:PlayStation Classic
Käännös suomeksi
Moghreb Athletic Tétouan

Moghreb Athletic de Tétouan (arab. المغرب التطواني‎) marokkolainen jalkapalloseura. Marokon pääsarjassa pelaava Moghreb Tétouan perustettiin vuonna 1922. Seuran edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa 15 000-paikkaisella Saniat Rmelillä.
Saavutukset > Kotimaan saavutukset

Marokon mestaruus (2): 2012, 2014
Aiheesta muualla

Seuran virallinen kotisivusto
1916

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1916 oli karkausvuosi, joka alkoi lauantaista.
Tuntematon päivämäärä

tammikuu – Saastunut vesijohtovesi aiheutti Tampereella lavantautiepidemian, jossa kolmen kuukauden aikana menehtyi 273 kaupunkilaista.
elokuu – Venäläiset viranomaiset toivat Suomenlinnan puolustukseksi rakennettavan linnoitusketjun Krepost Sveaborgin rakennustyömaalle Espooseen ja Helsingin maalaiskuntaan ensimmäisen erän kiinalaisia, 2 100 henkilöä. Kaikkiaan linnoitustöissä työskenteli vajaat 3 000 kiinalaista vuoden 1917 alkupuolelle saakka, jolloin pääosa heistä lähetettiin pois maasta.
joulukuu – Suomen Kuvalehden näytenumero ilmestyi.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Risto Kuusava, suomalainen runoilija ja sotilaslentäjä (k. 1942)
1. tammikuuta – Tauno Sorvisto, suomalainen näyttelijä (k. 1979)
2. tammikuuta – Joseph Grimeland, norjalainen kuvanveistäjä (s. 2002)
6. tammikuuta – K. V. Laurikainen, suomalainen fyysikko ja professori (k. 1997)
7. tammikuuta – Paul Keres, virolainen shakin suurmestari ja shakkikirjailija (k. 1975)
10. tammikuuta – Sune K. Bergström, vuoden 1982 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen biokemisti (k. 2004)
12. tammikuuta – Pieter Botha, Etelä-Afrikan presidentti (1984–1989) ja pääministeri (1978–1984) (k. 2006)
12. tammikuuta – Aila Silventoinen, suomalainen näyttelijä (k. 1989)
18. tammikuuta – Auvo Kurvinen, suomalainen englantilaisen kirjallisuuden professori (k. 1979)
22. tammikuuta – Henri Dutilleux, ranskalainen säveltäjä (k. 2013)
24. tammikuuta – Marcel Hansenne, ranskalainen keskimatkojen juoksija (k. 2002)
26. tammikuuta – Jackie Gleason, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (k. 1987)
1. helmikuuta – Charles Gubser, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 2011)
8. helmikuuta – Eila Pennanen, suomalainen kirjailija, kriitikko, esseisti ja suomentaja (k. 1994)
15. helmikuuta – Ernest Rogers Millington, brittiläinen poliitikko (k. 2009)
17. helmikuuta – Väinö Salmi, suomalainen valimon työnjohtaja ja kirjailija (k. 1997)
19. helmikuuta – Eddie Arcaro, yhdysvaltalainen hevosurheilija (k. 1997)
26. helmikuuta – Grels Teir, suomalainen varatuomari ja poliitikko (Valtiokonttorin pääjohtaja) (k. 1999)
28. helmikuuta – Svend Asmussen, tanskalainen jazzviulisti, kapellimestari, säveltäjä ja näyttelijä (k. 2017)
4. maaliskuuta – Cecil Aronowitz, brittiläinen alttoviulisti (k. 1978)
4. maaliskuuta – Hans Eysenck, saksalais-brittiläinen psykologi ja yhteiskuntatieteilijä (k. 1997)
7. maaliskuuta – Hannes Leinonen, Oulun hiippakunnan piispa (k. 1986)
8. maaliskuuta – Jeanette Campbell, argentiinalainen uimari ja olympiamitalisti (k. 2003)
10. maaliskuuta – Jan Håkan Åberg, ruotsalainen urkuri ja säveltäjä (k. 2012)
11. maaliskuuta – Sir Harold Wilson, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (1964–1970 ja 1974–1976) (k. 1995)
13. maaliskuuta – Jacque Fresco, yhdysvaltalainen teollinen suunnittelija (k. 2017)
16. maaliskuuta – Tapani Klöf, suomalainen tykistön kenraalimajuri (k. 1983)
19. maaliskuuta – Ilmari Joensuu, suomalainen hävittäjälentäjä (k. 1963)
20. maaliskuuta – Magnus Andersen, norjalainen poliitikko (k. 1994)
20. maaliskuuta – Pierre Messmer, Ranskan pääministeri (1972–1974) (k. 2007)
26. maaliskuuta – Christian Anfinsen, vuoden 1972 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 1995)
31. maaliskuuta – Kauko Kokkonen, suomalainen näyttelijä (k. 1992)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Louis Guglielmi (”Louiguy”), katalonialainen muusikko (k. 1991)
4. huhtikuuta – Arvo A. Juvonen, suomalainen kaukopartiomies (k. 2004)
5. huhtikuuta – Kauko Käyhkö, suomalainen säveltäjä, laulaja ja näyttelijä ("Kipparikvartetti") (k. 1983)
5. huhtikuuta – Gregory Peck, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (k. 2003)
12. huhtikuuta – Beverly Cleary, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 2021)
13. huhtikuuta – Abdulrahman Arif, Irakin presidentti (1966–1968) (k. 2007)
14. huhtikuuta – Terttu Kätkä, suomalainen kirjailija (k. 2003)
22. huhtikuuta – Sir Yehudi Menuhin, yhdysvaltalainen viulisti ja kapellimestari (k. 1999)
22. huhtikuuta – Ernst Palmén, suomalainen eläintieteilijä (Helsingin yliopiston kansleri) (k. 1991)
28. huhtikuuta – Ferruccio Lamborghini, italialainen traktori- ja urheiluautotehtailija (k. 1993)
30. huhtikuuta – Claude Shannon, yhdysvaltalainen matemaatikko (informaatioteorian ”isä”) (k. 2001)
3. toukokuuta – Léopold Simoneau, kanadalainen oopperalaulaja (k. 2006)
4. toukokuuta – Richard Proenneke, yhdysvaltalainen luontoharrastaja (k. 2003)
7. toukokuuta – Anders Langenskiöld, suomalainen ortopedian ja traumatologian professori (k. 2000)
7. toukokuuta – Orla Møller, tanskalainen poliitikko (k. 1979)
7. toukokuuta – Tore Wretman, ruotsalainen kokki, ravintoloitsija ja hovimestari (k. 2003)
8. toukokuuta – João Havelange, brasilialainen urheiluvaikuttaja (k. 2016)
10. toukokuuta – Milton Babbitt, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 2011)
11. toukokuuta – Camilo José Cela, vuoden 1989 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut espanjalainen kirjailija (Mehiläispesä) (k. 2002)
13. toukokuuta – Sointu Kouvo, suomalainen näyttelijä (k. 1991)
16. toukokuuta – Alli Peltonen, suomalainen päätoimittaja (k. 1985)
4. kesäkuuta – Robert F. Furchgott, vuoden 1998 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2009)
4. kesäkuuta – Gaylord Nelson, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (k. 2005)
8. kesäkuuta – Francis Crick, vuoden 1962 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut englantilainen molekyylibiologi (k. 2004)
9. kesäkuuta – Robert McNamara, yhdysvaltalainen liikemies ja puolustusministeri (Maailmanpankin johtaja) (k. 2009)
14. kesäkuuta – Georg Henrik von Wright, suomalainen akateemikko ja filosofi (k. 2003)
15. kesäkuuta – Herbert Simon, vuoden 1978 ns. Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (k. 2001)
17. kesäkuuta – Einar Englund, suomalainen säveltäjä (k. 1999)
18. kesäkuuta – Julio César Turbay Ayala, Kolumbian presidentti (1978–1982) (k. 2005)
24. kesäkuuta – Arne Hammelboe, tanskalainen kapellimestari (k. 2005)
30. kesäkuuta – Dagfinn Mannsåker, norjalainen historioitsija (k. 1994)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Olivia de Havilland, brittiläis-yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2020)
2. heinäkuuta – Hans-Ulrich Rudel, saksalainen sotilaslentäjä (k. 1982)
5. heinäkuuta – Helvi Kuoppala, suomalainen kirjailija (k. 1993)
5. heinäkuuta – Livia Rev, unkarilainen pianisti (k. 2018)
6. heinäkuuta – John Milton Yinger, yhdysvaltalainen sosiologi (k. 2011)
9. heinäkuuta – Edward Heath, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (1970–1974) (k. 2005)
10. heinäkuuta – Olavi Majlander, suomalainen Suomen kristillisen liiton kansanedustaja (k. 1978)
15. heinäkuuta – Niilo Hallman, suomalainen lääkäri ja professori (k. 2011)
22. heinäkuuta – Kirsti Hurme, suomalainen näyttelijä (k. 1988)
29. heinäkuuta – Charlie Christian, yhdysvaltalainen jazzkitaristi (k. 1942)
1. elokuuta – Lasse Pihlajamaa, suomalainen harmonikkataiteilija ja musiikkineuvos (k. 2007)
4. elokuuta – Ole Torvalds, suomenruotsalainen toimittaja ja runoilija (k. 1995)
6. elokuuta – Unto Ahokivi, suomalainen kirjailija (k. 1986)
16. elokuuta – Aini Helena Dahl (”Helena Kara”), suomalainen näyttelijä (Valkoiset ruusut) (k. 2002)
16. elokuuta – Erna Tauro, suomalainen pianisti, teatterimuusikko ja säveltäjä (k. 1993)
22. elokuuta – Unto Varjonen, suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja (k. 1954)
24. elokuuta – Bertel Gardberg, suomalainen hopeaseppä, muotoilija ja akateemikko (k. 2007)
25. elokuuta – Frederick Chapman Robbins, vuoden 1954 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen virologi (k. 2003)
28. elokuuta – Hélène Baillargeon, kanadalainen folkloristi ja laulaja (k. 1997)
5. syyskuuta – Jolanda di Maria Petris, italialais-suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja (k. 1987)
7. syyskuuta – Disa Lindholm, suomenruotsalainen runoilija (k. 1967)
13. syyskuuta – Roald Dahl, brittiläinen kirjailija, käsikirjoittaja ja hävittäjälentäjä (k. 1990)
16. syyskuuta – Mikko Pöllä, suomalainen kaukopartiomies ja Mannerheim-ristin ritari (k. 1994)
16. syyskuuta – M. S. Subbulakshmi, intialainen karnaattisen musiikin laulaja (k. 2004)
18. syyskuuta – John Jacob Rhodes, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 2003)
23. syyskuuta – Anna Jegorova, neuvostoliittolainen taistelulentäjä (k. 2009)
23. syyskuuta – Aldo Moro, Italian pääministeri (1963–1968 ja 1974–1976) (k. 1978)
24. syyskuuta – Anne-Marie Brunius, ruotsalainen näyttelijä (k. 2002)
24. syyskuuta – Olav Gjærevoll, norjalainen kasvitieteilijä ja poliitikko (k. 1994)
24. syyskuuta – Aarre Ylimäki, suomalainen kasvipatologi (k. 1999)
29. syyskuuta – Mikko Tanner, suomalainen diplomi-insinööri, teollisuusneuvos ja varatoimitusjohtaja (k. 2011)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

7. tammikuuta – Oskar Gripenberg, suomalainen Venäjän armeijan jalkaväenkenraali (s. 1838)
8. tammikuuta – Rembrandt Bugatti, italialainen kuvanveistäjä (s. 1884)
10. tammikuuta – Eino Sakari Yrjö-Koskinen, suomalainen vapaaherra, lyseon rehtori, valtiopäivämies ja kansanedustaja (s. 1858)
13. tammikuuta – Victoriano Huerta, kenraali, Meksikon presidentti (1913–1914) (s. 1850)
26. tammikuuta – Fredrik Stjernvall, suomalainen virkamies ja senaattori (s. 1845)
6. helmikuuta – Félix Garcia Samiento (”Rubén Darío”), nicaragualainen runoilija ja diplomaatti (s. 1867)
8. helmikuuta – Vilho Lisitzin, suomalainen näytelmäkirjailija ja maatalousvalistaja (s. 1876)
12. helmikuuta – Richard Dedekind, saksalainen matemaatikko (s. 1831)
16. helmikuuta – Richard Casimir de la Chapelle, suomalainen liikemies ja tulitikkutehtailija (s. 1862)
19. helmikuuta – Ernst Mach, itävaltalais-tšekkiläinen fyysikko ja filosofi (s. 1838)
20. helmikuuta – Klas Pontus Arnoldson, vuoden 1908 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ruotsalainen kirjailija, journalisti ja poliitikko (s. 1844)
26. helmikuuta – Abraham Ojanperä, suomalainen laulaja (s. 1856)
28. helmikuuta – Henry James, yhdysvaltalais-brittiläinen kirjailija (s. 1843)
29. helmikuuta – Alexandra Frosterus-Såltin, suomalainen taidemaalari (s. 1837)
3. maaliskuuta – Elisabet (”Carmen Sylva”), Romanian kuningatar ja kirjailija, kuningas Kaarle I:n puoliso (s. 1843)
4. maaliskuuta – Franz Marc, saksalainen taidemaalari ja taidegraafikko (s. 1880)
12. maaliskuuta – Marie von Ebner-Eschenbach, itävaltalainen kirjailija (s. 1830)
20. maaliskuuta – Ota Benga, kongolainen pygmi (s. 1883)
24. maaliskuuta – Herman Gesellius, suomalainen arkkitehti (s. 1874)
24. maaliskuuta – Enrique Granados, espanjalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1867)
25. maaliskuuta – Ishi, viimeinen yana-intiaaniheimon jäsen (s. 1860 tai 1862)