stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkeakoski
Historia > Kaupunki

Yhteiskunnallinen murros ja asutuksen nopea kasvu toivat mukanaan Valkeakosken kylälle ja koko Sääksmäelle suuria sosiaalisia vastakohtaisuuksia ja jopa hankaluuksia. Ne heijastuivat myös hallinnon ja yhteiskuntatoimien eri aloille ja johtivat vuonna 1922 Valkeakosken kauppalan perustamiseen. Tuolloin Sääksmäen ja Valkeakosken väkiluvut olivat jo yhtä suuret. Sääksmäen keskiaikaisen kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1929 valkeakoskelaiset vaativat uutta kirkkoa rakennettavaksi kauppalaan. Kun Sääksmäki päätti jälleenrakentaa historiallisen pyhättönsä, seurakuntienkin ero kävi ajankohtaiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen Valkeakosken talous nousi kasvuun ja väkimäärä moninkertaistui. 1950–1970-luvuilla Valkeakosken johtohahmoihin lukeutui Juuso Walden, jonka aikana tehdaselämä parantui ja jalkapallo muuttui enemmän ammattilaisurheilun suuntaan. Waldenin aikana Valkeakoskea rakennettiin paperiyhtiön ja kaupungin kiinteällä yhteistyöllä. Waldenin aikana Valkeakoski nousi otsikoihin muun muassa vastaanottamalla lukuisia valtiovieraita. Hänen aikanaan myös koulutustaso nousi uusien koulurakennusten myötä. Näistä esimerkkinä Tyryn koulu, joka perustettiin Waldenin ja hänen vaimonsa aloitteesta. Sodan jälkeen varsinkin Valkeakosken väkiluku kasvoi nopeasti teollisuuden ja osittain karjalaisen siirtoväestönkin ansiosta. 1950-luvulla Valkeakosken asemakaavaa ryhdyttiin rajusti nykyaikaistamaan.
Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema 1000-paikkainen Valkeakosken kirkko valmistui vuonna 1969. Kaupunkioikeudet Valkeakoski sai jo kuusi vuotta aiemmin, 1963. Vuonna 1973 emäpitäjä Sääksmäki liitettiin Valkeakoskeen ja 1975 kaupungin pohjoispuolella sijainnut aikaisemmin Pälkäneeseen kuulunut Painon kylä lähiympäristöineen. Vuonna 1978 suoritettiin osaliitos Hattulan ja Valkeakosken välillä, kun osa seitsemän vuotta aiemmin Hattulaan liitetyn Tyrvännön kunnan kylistä liitettiin Valkeakoskeen. Liitettyjä kyliä ovat Uskila, Mälkiäinen ja Tykölä.
1980-luvulle tultaessa vuosikymmeniä vahvana jatkunut kasvu taittui. Teollisuuden työpaikkojen asteittaisesta vähenemisestä huolimatta Valkeakoski on edelleen eräs Suomen teollistuneimmista kaupungeista. Kaupunkia kohdannut raju rakennemuutos jatkuu vielä 2010-luvullakin. Tähän on yritetty vastata tukemalla monipuolista elinkeinoelämää, sekä lisäämällä koulutustarjontaa.
Valkeakoski-päivä on 27. lokakuuta Valkeakosken kauppalan perustamisen vuosipäivänä.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Valkeakosken väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 22 780 | 22 780 |
| 1985 | 1985 |    | 22 582 | 22 582 |
| 1990 | 1990 |    | 21 724 | 21 724 |
| 1995 | 1995 |    | 21 168 | 21 168 |
| 2000 | 2000 |    | 20 493 | 20 493 |
| 2005 | 2005 |    | 20 408 | 20 408 |
| 2010 | 2010 |    | 20 844 | 20 844 |
| 2015 | 2015 |    | 21 332 | 21 332 |
| 2020 | 2020 |    | 20 765 | 20 765 |
Lähde: Tilastokeskus.
Politiikka

Valkeakoski kuuluu Pirkanmaan vaalipiiriin. Valkeakoski on perinteinen teollisuuspaikkakunta, joten Valkeakosken poliittiset voimasuhteet kytkeytyvät pitkälti vasemmistolaisuuteen. Valkeakosken historiassa tämä näkyy aktiivisena poliittisena toimintana.lähde?
Valkeakosken kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Joni Kumlander. Kaudella 2021–2025 valtuuston paikkajako on seuraava:
SDP 15
Kokoomus 11
Perussuomalaiset 8
Vasemmistoliitto 4
Kristillisdemokraatit 2
Keskusta 1
Vihreät 1
Valkeakosken Sitoutumattomat 1
Valkeakosken kaupunginjohtajana oli vuosina 2013–2020 Jukka Varonen. Varosen jälkeen virkaa hoiti vs. kaupunginjohtaja Minna Uschanoff. Toukokuussa 2021 kaupunginvaltuusto valitsi Uschanoffin kaupunginjohtajan virkaan.
Työvoima ja teollisuus

Valkeakosken työttömyysprosentti oli vuonna 2011 keskimäärin 12,2 %. Valkeakosken työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2009 94,0 %.
Paperiteollisuuden perinteitä paikkakunnalla jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas. Tervasaaren paperitehdas valmistaa tarrapaperia kahdella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata.
Piristystä Valkeakosken työttömyyteen toi vuoden 2011 tammikuussa toimintansa aloittanut Avilon Oy. Avilon palkkasi syksyn 2010 aikana 200 työntekijää noin 1500 hakijan joukosta, mutta päätyi konkurssiin maaliskuussa 2013. Vuoden 2012 lokakuussa ydinkeskustassa avattu Keskon liikekeskus työllistää arvioiden mukaan 120–140 henkeä.lähde?
Valkeakosken suurimmat työnantajat 31. joulukuuta 2015:
Valkeakosken kaupunki 1445 (työvuosia)
Saarioinen Oy 386
UPM-Kymmene Oyj 360 (Tervasaaren paperitehdas)
Amcor Oy 292
Valkeakosken aluesairaala 226
Walki Oy 177
Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto 143
Adara Pakkaus Oy 138
VaBe Oy 101
Valmet technologies Oy 90
Kaupalliset palvelut

Valkeakosken keskustassa sijaitsee kaksi kauppakeskusta, Koskikara ja Torikeskus.
Kauppakeskus Koskikarassa sijaitsee kaupungin suurinlähde? elintarvikeliike S-market Valkeakoski. Lisäksi Koskikarassa sijaitsee muun muassa Alko, Koskikaran Kenkä, Valkeakosken Osuuspankki, Silmäasema ja muita peruspalveluihin kuuluvia liikkeitä. Koskikaran katon alla sijaitsee 36 liikettä.
Yhteistalolla sijaitsee muun muassa vuonna 2009 toimintansa aloittanut Kuntokeskus Kanava, R-kioski, Yhteistalon Kukka ja Beauty Flames. Aivan kanavanrannassa sijaitsevan rakennuksen alakerrasta löytyy Bar Panama.
Vuonna 2008 Valkeakoskelle avattiin Lidl. Valkeakosken suurimmat päivittäistavarakaupat ovat Torikeskuksen K-citymarket ja Koskikaran S-market. Lisäksi Valkeakoskella on neljä K-Markettia, S-market Superi ja Sale. Valkeakoskella on myös lukuisia kioskeja, joista kolme on R-kioskeja. Tämän lisäksi Valkeakoskella on muutamia kyläkauppoja.
Valkeakosken pääkatu on Valtakatu. Valtakadulla sijaitsee liikkeitä ja palveluja kuten Säästöpankki, Suomen terveystalo ja Nordea. Valtakadun varrella sijaitsee myös kauppakeskus Koskikara.
Muita tärkeitä katuja keskustassa ovat Seurahuoneenkatu, Valkeakoskenkatu, Torikatu, Kauppatori ja Apiankatu. Seurahuoneenkadun varrella sijaitsevat muun muassa nuorisokahvila Barbaari ja Pohjantähti (vakuutusyhtiö). Se on yksisuuntainen katu pohjoiseen päin. Valkeakoskenkadun varrella sijaitsee puolestaan Valkeakosken kaupunginteatteri ja muutamia liikkeitä. Torikadulta pääsee kauppakeskus Koskikaraan, ja kauppakeskuksen kiinni ollessa ravintola Stellaan ja Hesburgeriin, jotka sijaitsevat liikekeskuksen katutasossa. Kadun varressa on myös muutamia liikkeitä, kuten SPR-Kirppis sekä antikvariaatti Willen Wanhat. Kauppatorin reunoilla sijaitsee useita liikkeitä, kuten Instrumentarium, Info-kirjakeskus, Valkeakosken musiikki ja Specsavers-optikko. Apiankatu puolestaan sijaitsee Valkeakosken kanavan eteläpuolella. Apiankadulla sijaitsee kauppakeskus Yhteistalon lisäksi K-Market, Valkeakosken linja-autoasema, Matkahuolto, sekä lukuisia kahviloita, ravintoloita ja erikoisliikkeitä.
Matkailupalveluita tarjoavat hotelli Waltikka sekä Apianlahden leirintäalue, jotka ovat auki ympäri vuoden.
Koulutus > Perusopetus

Valkeakoskella on 9 peruskoulua, joista 6 on perinteisiä alakouluja sisältäen luokat 1–6 (Kärjenniemen, Leppälän, Rauhalan, Sorrilan ja Tarttilan koulut). Näistä Kärjenniemen ja Sorrilan koulut ovat suurimmat. Tietolan koulussa on perusopetusta luokille 1–6 sekä pienluokkia ja harjaantumisopetusta. Tietolan harjaantumisopetusta käyttää myös osa naapurikunnista. Lisäksi Valkeakoskella toimii Sassin koulu, jossa opetusta on vain ensimmäisellä ja toisella luokalla.
Valkeakoskella on yksi yläkoulu Naakan koulu ja 1–9 luokkien Roukon yhtenäiskoulu. Valkeakosken keskustassa toimi pitkään Apian yläaste ja lukio, mutta koulu lakkautettiin uuden Tietotien lukion rakentamisen alkaessa. Yläasteen opiskelijat siirrettiin Tyryn ja Naakan yläkouluihin ja lukiolaiset evakkoon Hämeen ammattikorkeakoulun tiloihin. Tämä aiheutti paljon kritisointia Valkeakosken kaupunkia kohtaan, koska alun perin kaupunki oli luvannut oppilaiden saavan opiskella koululla uuden lukion valmistumiseen asti, mutta lähetti kuitenkin oppilaat evakkoon ennen aikojaan koulun purkutöitä varten. Koulu kuitenkin seisoi tyhjillään paikoillaan useamman vuoden liikekeskushankkeen myöhästymisen vuoksi.
Valkeakosken kaupungille on jätetty valituksia useiden koulujen kunnosta ja osa kouluista onkin asetettu jonkinasteiseen käyttökieltoon.
Koulutus > Muu koulutus

Valkeakoskella on myös kunnallinen musiikkiopisto ja Valkeakoski-opisto, jossa on kielten ja ilmaisutaidon kursseja. Lisäksi Valkeakosken Sääksmäellä toimii Päivölän opisto.
Koulutus > Valkeakoski Campus

Valkeakoski Campus on kaupungin keskustan pohjoispuolella sijaitseva koulukeskittymä. Campukseksi luetaan Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) Valkeakosken opetuspiste, Tietotien lukio sekä Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto (VAAO). Campukselle on myös suunniteltu opiskelija-asuntoloita sekä Lotila Business Gardenia.
Valkeakosken uusi, Tietotien lukio avasi ensi kertaa ovensa oppilaille syksyllä 2009. Lukiossa on noin 400 oppilasta. Uusi lukio rakennettiin pitkälti nykyteknologia varaan, ja lukiossa ovat esimerkiksi käytössä älytaulut sekä opetustuntien videointi. Oppilaat voivat katsoa tunnit uudelleen videoina. Lukio tekee yhteistyötä HAMK:n kanssa. Tietotien lukion rehtorina toimii Jaana Leppä.
Lukukaudella 2010–2011 Hämeen ammattikorkeakoulun Valkeakosken opetuspisteessä toimii kolme koulutusohjelmaa: automaatiotekniikan (Automation Engineering), tuotantotalouden (Industrial Management) ja ”Degree Programme in International Business”. HAMK:ssa opiskelee runsaasti ulkomaalaisia opiskelijoita. HAMK tekee yhteistyötä Tietotien lukion lisäksi Hakan kanssa.
Campuksen suurin oppilaitos on Valkeakosken ammattiopisto, jossa opiskelee vuosittain noin 1 400 oppilasta. VAAO rakensi vuonna 2010 uuden osan kouluunsa kaupan ja hallinnon alan siirryttyä keskustasta campukselle.
Lukukaudella 2011–2012 alkavat seuraavat ammattikoulutusohjelmat:
Merkonomi
Kansainvälisen kaupan merkonomi
Datanomi
Koneenasentaja
Koneistaja
Automaatioasentaja
Sähköasentaja
Talonrakentaja
Putkiasentaja
Prosessinhoitaja
Maalari
Ajoneuvoasentaja
Parturi-kampaaja
Kosmetologi
Kokki
Lähihoitaja
Valkeakosken ammattikoulussa opiskelee paljon ulkopaikkakuntalaisia. Suurimmat opiskelijamäärät Valkeakosken lisäksi tulevat Tampereelta, Kangasalta, Akaasta, Kylmäkoskelta ja Pälkäneeltä.
Kaupunginosia, kyliä ja kulmakuntia > Maaseutu ja kylät

Pääosin koko Valkeakosken maaseutu on vanhaa Sääksmäen kunnan aluetta.
Sääksmäki (koostuu Huittulasta ja Ritvalasta), Kemmola, Mälkiäinen, Haukila, Uskila, Tykölä, Viranmaa, Kasuri / Koivuniemi / Raija, Metsäkansa, Ylenjoki, Konho, Nikkarinhanko / Muti, Rantoo, Yli-Nissi, Kärjenniemi, Vedentaka, Kaapelinkulma, Kannistonmäki, Viuha, Mattila, Vuorentaka, Valto, Paino, Tarttila, Pyörönmaa, Vanhakylä
Kaupunginosia, kyliä ja kulmakuntia > Kaupunginosat

Valkeakosken keskustaajamassa on 22 kaupunginosaa. Kaupunginosat jakautuvat edelleen osa-alueisiin. Kaupunginosat ja niiden osa-alueet ovat:
1. kaupunginosa
Tervasaari, Myllysaari, Tietola ja Tehtaankatu
2. kaupunginosa
Ydinkeskusta, Tallinmäki ja Kerhomaja
3. kaupunginosa
Kauppilanmäki, Yrjölä ja Heikkilä
4. kaupunginosa
Jyräänmäki, Haka-alue, Kaskela, Laiska, Lumikorpi, Naakanrinne, Naakka ja Pässinmäki
Antinniemi
Roukko
7. kaupunginosa
Matinmäki, Mäntylä, Roukonperä ja Vääräkoivu
Lintula
Kirjasniemi
Ulvajanniemi
11. kaupunginosa
Pohjankorpi ja Tyry
12. kaupunginosa
Juhannusvuori, Kokkola, Naakka, Raikas ja Sassi
Tuomaala ja Haapasaari
Raija-Koivuniemi
Raija ja Koivuniemi
Sointula
Eerola
Pispantalli
Holmi-Varsanhäntä
Holmi ja Varsanhäntä
Kärjenniemi
Irjala
Kemmola
Juusonranta
Lisäksi näiden kaupunginosien läheisyydessä, mutta niiden ulkopuolella, sijaitsevat Vanhakylä ja Viuha.
Kaupunginosia, kyliä ja kulmakuntia > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Valkeakoskella oli 21 136 asukasta, joista 18 429 asui taajamissa, 2 478 haja-asutusalueilla ja 229:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Valkeakosken taajama-aste on 88,1 %. Valkeakosken taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Valkeakosken keskustaajama | 17 066 |
| 2 | Kärjenniemi | 688 |
| 3 | Kasuri | 348 |
| 4 | Huittula | 327 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Valkeakoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Sääksmäen seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Valkeakoskella toimii Valkeakosken helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Valkeakosken alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Valkeakosken kaupungin nykyisellä alueella.
Valkeakosken seurakunta (yhdistetty Sääksmäen seurakunnan kanssa uudeksi Sääksmäen seurakunnaksi 2007)
Kulttuuri > Murre

Valkeakosken alueella puhutun kielen perustana on perihämäläiseen murteeseen luettava Sääksmäen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.
Kulttuuri > Tapahtumat

Valkeakosken suurin vuosittainen kulttuuritapahtuma on Työväen Musiikkitapahtuma, johon vuonna 2010 osallistui yli 35 000 ihmistä. Sääksmäellä vietetään nykyäänkin keväisin perinteistä helkajuhlaa. Se on ainoa laatuaan Suomessa.
Valkeakoskella järjestettiin ensimmäinen Onni Rock vuonna 2007, jolloin pääesiintyjänä oli Ari Koivunen. Vuonna 2008 sen nimi oli Onni Pop ja pääesiintyjänä lavalle nousi Anna Abreu. Vuodet 2009 ja 2010 tapahtuma toimi Onnirokki-nimellä. Vuonna 2009 esiintyjänä oli Apulanta ja vuonna 2010 Fintelligens sekä Pete Parkkonen. Myös paikallisessa kauppakeskus Koskikarassa järjestetään konsertteja. Muun muassa Anna Abreu, Cheek ja Hevisaurus ovat esiintyneet Koskikarassa.
Valkeakosken useat kulttuurimuseot (Suomen Jalkapallomuseo, Myllysaaren museo, Voipaalan taidekeskus, Emil Wikströmin museo ja Kari-paviljonki) ovat tärkeä osa Valkeakosken matkailua. Kesäisin turismia lisää Hakan ottelut jalkapallon Veikkausliigassa sekä vuonna 2010 rakennettu kesäteatteri. Vuonna 2010 kesäteatterissa esitettiin Pirkko & Åke -musikaali, joka kertoi Pirkko Mannolan ja Åke Lindmanin välisestä romanssista. Päärooleissa nähtiin Ilkka Koivula ja Iina Kuustonen. Näytelmää kävi katsomassa yli 20 000 henkilöä.
Valkeakoskella toimii myös Suomen pienin kaupunginteatteri, joka tuottaa vuosittain kaksi omaa päätuotantoa, ja toimii kiertävien vierailijoiden estradina. lähde?
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Valkeakoskella sijaitsee Visavuoren taiteilijakoti, joka on kuvanveistäjä Emil Wikströmin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa itselleen rakennuttama kuvanveistoateljee. Se on kansallisromanttisen arkkitehtuurin tärkeimpiä rakennusmuistomerkkejä Suomessa. Visavuoren taiteilijakoti ja ateljee on nimetty valtakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.  Nykyisin Visavuoressa toimii museo, jota ylläpitää Visavuoren museosäätiö.
Kulttuuri > Asuntomessut

Vuonna 2009 Asuntomessut järjestettiin Valkeakosken Lintulassa. Asuntoja rakennettiin yhteensä 42, joista 40 oli näyttelykohteina. 9. elokuuta päättyneiden messujen teemana oli energiatehokas asuminen. Kävijöitä messuilla oli yhteensä 142 386, joka täytti järjestäjien odotukset.
Vuonna 2017 Valkeakosken Länsi-Lintulassa, entisen asuntomessualueen vieressä järjestettiin talonäyttely. Näyttelyssä kävi yli 10 000 kävijää, mikä ylitti järjestäjien odotukset.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Valkeakosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinlohi, perunamokko eli perunasose ja hapanreikäleipä.
Liikenne

Valkeakoskelta Helsinkiin ajaa moottoritietä puolessatoista tunnissa ja Tampereelle tai Hämeenlinnaan puolessa tunnissa.
Valkeakosken keskustan vierestä kulkee Seututie 130, joka on entinen Valtatie 3. Valkeakoskelta kulkee myös Valtatie 3 kahdessa kohdassa. Valkeakosken keskustasta kulkee Valtatie 3:lle Seututie 304. Seututie 304:n loppupäästä kääntyy paikallistie 3044, joka vie Toijalaan. Kärjenniemen kohdalla Seututie 304:ltä kääntyy Lempäälään vievä paikallistie. Valkeakosken keskustasta pääsee Seututie 307:ä pitkin Pälkäneelle, ja Seututie 310 vie Kangasalle. Valkeakosken taajaman eteläosasta pääsee myös paikallistietä pitkin Huittulaan, Sääksmäelle. Sääksmäeltä pääsee myös paikallistie 3071:tä pitkin Haukilaan ja sieltä aina Pohjois-Hattulaan.
Helsingin ja Tampereen välisistä linja-autojen pikavuoroista noin 65 % pysähtyy Valkeakoskella. Suoria pikavuoroja Tampereelle ja Helsinkiin kulkee päivittäin noin 20 kappaletta suuntaansa. Matka-aika Helsingin osalta vaihtelee kahden tunnin molemmin puolin. Valkeakosken ja Tampereen välillä vakiovuoroja kulkee maanantaista perjantaihin noin 30 kappaletta suuntaansa. Lauantaisin vuorojen määrä on tästä noin puolet ja sunnuntaisin kolmannes. Matka-aika Tampereelle on vakio- ja pikavuoroilla nopeimmillaan noin puoli tuntia.
Valkeakoskelle on rautatieyhteys Toijalasta. Rata valmistui 1938, ja sillä on ainoastaan tavaraliikennettä, paitsi silloin, kun Haka pelaa Suomen Cupin finaalissa. Tällöin asemalta lähtee perinteinen cup-juna.
Juna-bussi-yhteydellä Toijalan kautta matka-aika Valkeakosken ja Helsingin välillä sekä Valkeakosken ja Turun välillä on nopeimmillaan noin kaksi tuntia. Valkeakosken ja Tampereen välinen matka kestää tätä reittiä noin tunnin. Valkeakosken ja Toijalan välisiä linja-auton vakiovuoroja kulkee maanantaista perjantaihin noin 15 kappaletta suuntaa kohden. Viikonloppuisin määrä on tästä noin kolmasosa.
Suoria vakiovuoroja liikennöidään Valkeakoskelta lisäksi Kangasalle, Akaaseen, Urjalaan, Hauholle ja Pälkäneelle.
Valkeakoski on järviväylien varrella ja siellä oleva kanava yhdistää Mallasveden ja Vanajaveden.
Liikenne > Välimatkat

Sääksmäen kirkonkylään keskustasta 8 km
Tampere 35 km
Kangasala 32 km
Akaa (Toijala) 21 km
Lempäälä 21 km
Pälkäne 24 km
Iittala 22 km
Hämeenlinna 44 km
Forssa 75 km
Helsinki 145 km
Turku 145 km
Lahti 103 km
Urheilu > Urheiluseurat

Valkeakoskella toimii useita aktiivisia urheiluseuroja, joista tunnetuin on yleisseura Valkeakosken Haka. Valkeakosken Hakasta irrottautunut ”Haka-perheeseen” kuuluva jalkapalloseura Haka pelaa Veikkausliigan kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Valkeakosken Hakan hiihtojaosto on yksi Suomen menestyneimpiä hiihtoseuroja. FC Hakan juniorijoukkueita ennen pelataan Valkeakosken Nappulaliigassa, joka on perustettu vuonna 1960.
Valkeakosken Isku-Veikot pelasi ensimmäisen kerran Lentopallon SM-liigaa kausina 1964–1965 ja 1965–1967, jonka jälkeen joukkue palasi divisiooniin pelaten niissä 40 vuotta. Kauden 2006–2007 päätteeksi Isku-Veikot nousi SM-liigaan voittamalla Keski-Savon Paterin yhdellä pisteellä. Isku-Veikot kuitenkin putosi SM-liigasta kauden 2009–2010 päätteeksi, jolloin Isku-Veikkojen edustusjoukkue lopetettiin. Nykyisin Isku-Veikoissa on vain harrastustoimintaa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Apian urheilutalolla Valkeakoskella.
Valkeakoskella on menestyvä futsaljoukkue Mad Max, joka pelaa Futsal-liigaa. MadMax on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2005–2006. Valkeakoskella vaikuttavat myös urheiluseurat Valkeakosken Koskenpojat, Pallo-Sepot 44, Valkeakosken uimaseura sekä jääkiekkojoukkue Kiekko-Ahmat, joka pelaa Suomen II-divisioonaa Hämeen alueella.
Sääksmäen Sopu on vuonna 1960 perustettu sääksmäkeläinen jalkapallojoukkue. Sen edustus pelasi kaudella 2010 Tampereen piirin IV divisioonassa.
Vuonna 1991 perustettu Koski-Petankki on valkeakoskelainen petankkiseura. Seura pelaa naisten ja veteraanien SM-sarjassa, sekä yleisen sarjan I-divisioonassa. Seura on Suomen Pétanque-Liiton jäsen ja sillä on mestaruuksia erilaisista veteraanikilpailuista.
Valkeakoskella on kaksi tanssiseuraa, joilla on toimintaa: Rocking Flames ja Tanssiseura Marimba. Tanssiseura Marimba on menestynyt rock ’n’ roll -tanssissa. Seuran parit ovat voittaneet Suomen mestaruuden vuosina 2005, 2008, 2010-2015 ja 2017. Valkeakoskelaisia rock ’n’ roll -tanssin Suomen mestareita ovat Jani Lähdesmäki, Anne-Maria Rantala, Jori Huovinen, Heidi Huovinen, Laura Hell, Hanna Lähdesmäki ja Niklas Hagel. Lisäksi seuranparit ovat saavuttaneet lukuisia mitaleja Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa. Junioriluokan mitalisteja ovat Mikko Vihervä, Sanni Mäkinen, Niklas Hagel ja Salla Nikkanen. Aikuisten sarjassa puolestaan mitaleille on yltänyt parit Jani Lähdesmäki ja Hanna Lähdesmäki sekä Jori Huovinen ja Laura Hell.
Urheiluseura Valkeakosken Voimistelijat (VaVo) aloitti toimintansa vuoden 2019 elokuussa. VaVo syntyi liikuntaseura Haka Gym ry:n ja Valkeakosken Koskenpoikien Voimistelujaosto yhdistivät voimavaransa. Seuran lajeihin kuuluvat muun muassa joukkuevoimistelu (sekä kilpa- että harrastetasolla), kilpa-aerobic ja free gym.
Urheilu > Urheilutapahtumat

Pirkan Hölkkä on vuosittain lokakuussa järjestettävä maastojuoksutapahtuma, joka on järjestetty vuodesta 1970 lähtien. Pitkän matkan juoksutapahtumassa juostaan 33 kilometrin pituinen reitti Valkeakoskelta Tampereelle. Tapahtumaan osallistuu vuosittain 1 000–1 500 osanottajaa. Pirkan hölkän järjestävät Tampereen Taivaltajat ry ja Valkeakosken Retkeilijät ry.
Nuorten suunnistustapahtuma Nuorten Jukola järjestettiin vuonna 2021 Korkeakankaan urheilukeskuksessa. Tapahtuma kokosi viikonlopun ajaksi Valkeakoskelle noin 3 000 vierasta, ja tapahtumaa pidettiin suurena menestyksenä. Järjestelyistä vastasi Valkeakosken Hakan suunnistusjaosto. Kilpailusta tuotettiin livelähetys, joka keräsi jopa 15 000 katsojaa.
Ystävyyskaupungit

Gotlannin kunta (epävirallinen)
Kragerø (vuodesta 1954)
Sokol (vuodesta 1971)
Vechelde (vuodesta 1976)
Jelenia Góra (vuodesta 1979)
Nanchang (vuodesta 1997)
Maarianhamina (vuodesta 1999)
Hajdúszoboszló
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkeakoski Wikimedia Commonsissa
Valkeakosken kaupunki
Tilastokeskus – Valkeakosken avainluvut
Valkeakoski Sääksmäkiseuran sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Valkeakosken esittelyelokuva vuodelta 1963, jolloin kauppalasta tuli kaupunki
| n k Pirkanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Akaa  Hämeenkyrö  Ikaalinen  Juupajoki  Kangasala  Kihniö  Kuhmoinen  Lempäälä  Mänttä-Vilppula  Nokia  Orivesi  Parkano  Pirkkala  Punkalaidun  Pälkäne  Ruovesi  Sastamala  Tampere  Urjala  Valkeakoski  Vesilahti  Virrat  Ylöjärvi 
Entiset kunnat:  Aitolahti  Akaa  Eräjärvi  Ikaalisten epäitsenäinen kauppala  Ikaalisten maalaiskunta  Karkku  Keikyä  Kiikka  Kiikoinen  Kuhmalahti  Kuru  Kylmäkoski  Luopioinen  Längelmäki (osa)  Messukylä  Mouhijärvi  Mänttä  Pohjaslahti  Sahalahti  Suodenniemi  Suoniemi  Sääksmäki  Teisko  Toijala  Tottijärvi  Tyrväntö (osa)  Tyrvää  Vammala  Viiala  Viljakkala  Vilppula  Äetsä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Valkeakosken kanava ja Tervasaaren paperitehdas
Kartta Akaan ja Valkeakosken kuntaliitoksista.
Näkymä Valkeakosken keskustasta.
Tervasaaren paperitehdas
Säterin, sittemmin Avilonin entinen viskoositehdas Kirjasniemessä
Näkymä Valkeakosken pääkadulta
Kärsänlahti Mallasvedellä
Metsäkansan Wanha Asema
Sääksmäen silta
Jutikkalan moottoritieliittymä Saarioispuolessa
Tehtaan kenttä