20. sotasairaala
Jatkosota

20. sotasairaala perustettiin uudestaan kaksi päivää sodan syttymisestä 17. kesäkuuta 1941. Päällikkölääkärinä toimi lääkintämajuri Akseli Kiiskinen ja johtajalääkärinä Martti Hämäläinen. Ensiksi mainitussa tehtävässä lääkintämajuri Kiiskinen toimi alle vuoden ajan. Häntä seurasi lääkintämajuri Einari Miettinen. Akseli Kiiskinen palasi tehtävään takaisin 4. joulukuuta 1943.
Sairaalaa perustettaessa henkilökuntaa oli 539, näitä lääkäreitä oli 33, hammaslääkäreitä kaksi, apteekkareita yksi ja pappeja neljä. Hoitohenkilökuntaa oli yhteensä 267, näistä noin puolet lääkintälottia. Ylihoitajia sairaalassa työskenteli 13 ja leikkausalihoitajia 14. Asevelvollisia oli 81. Siviilihenkilökuntaa oli 130, joista valtaosa oli miehiä, naispuolisia sivilihenkilökunnasta oli vain kolme.
Myös jatkosodan aikana oli puutetta hoitotarvikkeista ja lääkkeistä.  Esimerkiksi harsosidettä sai käyttää vain 0,5 metriä potilasta kohden päivässä. Syyskuussa 1941 sideharso oli uhkana loppua. Kaikki käytetetyt sideharsot pestin. Jatkokäyttöön kelpaamattomatkin otettiin talteen. Kesällä 1943 hoitajien sukat loppuivat ja hoitajille tuli lupa olla ilman sukkia. Rauhallisessa asemasotavaiheessa hoitohenkilökunnan ja psykiatristen potilaiden tuli osallistua sairaalan polttopuiden hankintaan niin että henkilökuntaan kuuluvien miesten tuli hakata halkoja 10 m3 ja naisten 3m3.
Sairaalan yksi traagisin päivä oli kun Kuopiota pommitettiin 1. heinäkuuta 1941. Yksi pommeista osui väestönsuojan oviaukolle. Tässä useita kymmeniä lapsia ja aikuisia kuoli ja haavoittui.
| Jaossairaala | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Kuopion lääninsairaala, Kuopio |  |  kirurgisia sairaansijoja  korva-, nenä- ja kurkkutautien ja silmätautien sairaansijoja  sairaansijoja yhteensä 150-200 |
| II | Niuvanniemen sairaala, Kuopio |  |  A-Kirurgisille potilaille 300 sairaansijaa (myöhemmin 150) |
| III | Leväsen vanhainkoti (Leväsen palvelukeskus), Kuopio |  |  150 – 120 sairaansijaa A-kirurgisille potilaille (17.6.1941–2.10.1942)  B-kirurginen yksikkö (16.6.1944–15.12.1944) |
| III | Tyttölyseo, Kuopio |  |  150 sisätautisairaansijaa (28.12.1943–1.2.1945) |
| IV | Päivärannan lastenkoti, Kuopio |  |  100 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| V | Rajalan lepokoti, Kuopio |  |  110-80 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille, pääosin kuntoutusyksikkö |
| VI | Suonenjoen kunnalliskoti, Suonenjoki |  |  150 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| VII | Suonenjoen maamies- ja emäntäkoulu, Suonenjoki |  |  300-200 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| VIII | Harjamäen piirimielisairaala, Siilinjärvi |  |  300 A-kirurgista sairaansijaa |
| IX | Tarinan sairaala, Siilinjärvi |  |  350 sairaansijan A-kirurgisille potilaille (17.6.41–15.1.42 ja uudelleen 22.6.44 alkaen)  väliajan 100 tuberkuloosisairaansijaa |
| X | Männistön uusi kansakoulu, Kuopio |  |  150 sairaansijaa sisätautien potilaille |
| XI | Kuuromykkäinkoulu, Kuopio |  |  Sairaala kulkutautipotilaille 17.6.1941–1.2.1945 |
| XII | Karjatalousopisto, Kuopio |  |  50 sairaansijaa iho- ja veneeristen tautien potilaille |
| XIII (numero epävarma) | Lapinlahden Kristillinen Kansanopisto, Lapinlahti |  |  300 sairaansijaa (keuhkotautipotilaille) (avattu 22.6.1944) |
| XIV | Valkeisen koulu, Kuopio |  |  300 sairaansijan B-kirurgisille potilaille (avattu 23.6.1944) |
Sairaalan poliklinikka toimi Jaostosairaala I:n alaisuudessa eli lääninsairaalan vanhalla puolella. Poliklinikka muuttui 1. helmikuuta 1943 itsenäiseksi yksiköksi, mutta se toimi entisissä tiloissa.