stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tự Đức

| Tự Đức |
| --- | --- |
 
Vietnamin keisari
Valtakausi:  5. lokakuuta 1847 – 19. heinäkuuta 1883
Edeltäjä:  Thiệu Trị
Seuraaja:  Dục Đức

Syntynyt:  22. syyskuuta 1829 Huế, Vietnam
Kuollut:  19. heinäkuuta 1883 (53 vuotta) Huế, Vietnam
Puoliso:  Trang Ý Nguyễn Thị Bích
Suku:  Nguyễn
Isä:  Thiệu Trị
Äiti:  Từ Dụ
Uskonto:  kungfutselaisuus
Tự Đức oli Vietnamin Nguyễn-dynastian neljäs keisari. Hän nousi valtaan isänsä Thiệu Trịn kuoltua vuonna 1847.
Tự Đứcin nousu valtaistuimelle ei sujunut ongelmitta, sillä hänen isänsä Thiệu Trị oli muuttanut kruununperimysjärjestystä siten että valtaan ei noussut automaattisesti keisarin vanhin poika, vaan keisari voisi valita seuraajansa. Tässä tapauksessa Thiệu Trị oli päättänyt että valtaistuimelle nousee Tự Đức, vanhemman veljen Hồng Bảon sijasta. Thiệu Trị katsoi että nuorempi veli vastustaisi paremmin ulkovaltojen taholta tulevaa uhkaa, ja puolustaisi perinteisiä vietnamilaisia arvoja ja pitäisi ulkovaltojen vaikutuksen pois Vietnamista. Hồng Bảo ei hyväksynyt Tự Đứcin nousua valtaistuimelle, ja hän johti Tự Đứcin vastaista kapinaa Thiệu Trịn kuoltua. Tự Đức kukisti kapinan, mutta säästi Hồng Bảon kuolemanrangaistukselta heidän äitinsä pyynnön vuoksi. Hồng Bảo teki kuitenkin itsemurhan vankilassa.
Tự Đức jatkoi edeltäjiensä Thiệu Trịn ja Minh Mạngin tiellä, ja jatkoi kristinuskoa levittäneiden lähetyssaarnaajien vainoa. Lähetyssaarnaajien toimintakielto johti lopulta siihen, että Ranskan keisari Napoleon III lähetti armeijan vapauttamaan Vietnamin, ja vuonna 1858 alkoi maiden välillä sota. Sodan lopputuloksena ranskalaiset pakottivat keisari Tự Đứcin luovuttamaan Ranskan vallan alle maan eteläosan, josta ranskalaiset alkoivat käyttää nimitystä Kotšinkiina.
Ranska pyrki alistamaan valtaansa Tự Đứcin hallintokaudella myös maan pohjoisosan Tonkinin. Tự Đức kääntyi avun saamiseksi kiinalaisten puoleen, mutta Kiinan-Ranskan sodan päätteeksi Ranska otti hallintaansa Vietnamin loputkin alueet vuonna 1885 ja Vietnam joutui Ranskan protektoraatiksi.
Tự Đứcia on kutsuttu toisinaan itsenäisen Vietnamin viimeiseksi keisariksi, sillä hänen valtakaudellaan Ranskan kolonialistinen hallinto maassa kasvoi, ja Vietnamin hallinta siirtyi ranskalaisille. Hänen jälkeensä vallassa olleet keisarit hallitsivat maata nimellisesti, mutta todellista valtaa käyttivät ranskalaiset.
Tự Đức kuoli vuonna 1883. Hän oli sairastanut lapsena isorokon, minkä vuoksi hän ei kyennyt saamaan lapsia. Tự Đứcin jälkeen valtaistuimelle nousi hänen veljenpoikansa Dục Đức.
Sergei Tsion

| Sergei Tsion |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1874 Venäjä
Kuollut: 1947 (73 vuotta) Ruotsi
Ammatti:  toimittaja, upseeri
Sergei Anatoljevitš Tsion (ven. Сергей Анатолиевич Цион, 1874 – 1947) oli Venäjän keisarillisen armeijan kapteeni, joka vuonna 1906 oli yksi Viaporin kapinan johtajista yhdessä Arkadi Jemeljanovin ja Jevgeni Kohanskin kanssa.
Elämä > Toiminta Suomessa

Juutalaistaustainen Tsion oli Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen jäsen ja kuului sen enemmistöryhmään eli bolševikkeihin. Suomenlinnassa hän toimitti Vestnik Kasarmi (Kasarmin sanansaattaja) -nimistä lehteä, jonka julkaisua avustivat myös suomalaiset sosiaalidemokraatit. Viaporin kapinan aikana Tsion oli yksi sen johtajista, mutta ei juurikaan osallistunut varsinaiseen kapinointiin, vaan seurasi tapahtumia mantereen puolella. Tuolloin hänen kontakteihinsa Helsingissä lukeutui suomalaisia sosialidemokraatteja, kuten esimerkiksi näytelmäkirjailija Elvira Willman. Kapinayrityksen jälkeen Jemeljanov ja Kohanski teloitettiin, mutta Tsion onnistui pakenemaan Englantiin, jossa hän työskenteli toimittajana. Helsinkiläinen kustannusosakeyhtiö Fugas julkaisi Tsionin Viaporin kapinasta kertovan muistelmateoksen Три дня восстания в Свеаборге (Viaporin kapinan kolme päivää) vuonna 1907.
Elämä > Paluu Venäjälle

Tsion palasi Venäjälle maaliskuun  vallankumouksen jälkeen kesäkuussa 1917. Hän oli jättänyt bolševikit ja liittynyt sosialistivallankumouksellinen puolueeseen, kuuluen samalla myös Aleksandr Kerenskin johtaman väliaikaishallituksen tukijoihin. Tsion matkusti Pietariin Helsingin kautta, jossa häntä oli Työmies-lehden mukaan vastassa tuhatpäinen ihmisjoukko. Ennen junan lähtöä Tsion piti vielä lyhyen puheen.
Lokakuun vallankumouksen myötä bolševikit ottivat Venäjällä vallan ja Tsion joutui pakenemaan Ruotsiin, missä hän eli kuolemaansa saakka. Tsion työskenteli muun muassa kielenkääntäjänä. Ruotsista käsin hän kävi myös kirjeenvaihtoa Nobelin kirjallisuuspalkinnon saaneen Ivan Buninin kanssa, joka asui toisen maailmansodan aikana maapaossa Ranskan Grassessa. Bunin eli sota-ajan pitkälti Tsionin Ruotsissa keräämien avustusten turvin.
Tugendhat-tuoli

Villa Tugendhatin olohuoneessa etualalla vaaleita Tugendhat-tuoleja, takana tummempia Barcelona-tuoleja.
Tugendhat-tuoli on Ludwig Mies van der Rohen modernistinen tuoli, jonka hän suunnitteli Brno-tuolin tavoin Villa Tugendhatiin.
Tugendhat-tuolin rakenne on melko samantapainen kuin Miesin Barcelona-tuolissakin. Tugendhat-tuolin pehmeä istuin osa on kiinnitetty teräsrunkoon nahkaremmeillä, jotka ovat silmukkana teräsosan ympärillä. Tuoli on vapaasti kantava, eli siinä ei ole erikseen jalkoja, vaan rungon muotoilun ansiosta siinä on kantavat rakenteet. Tugendhat-tuolin metallirunko on tehty litteästä teräksestä.
Tšop

| Tšop Чоп |
| --- | --- |
 Tšopin rautatieasema.
 lippu:  vaakuna
 Tšop
 Koordinaatit: 48.4316°N, 22.2054°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Taka-Karpatian alue
Piiri:  Užhorodin piiri
Historiallinen maininta:  1281
Kaupungiksi:  1957
Väkiluku (2022)  ():  13 852
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tšop (ukr. Чоп) on kaupunki Tonavan vesistöön kuuluvan Tiszajoen laaksossa, Ukrainan Taka-Karpatian alueen Užhorodin piirissä. Tšop sijaitsee 24 kilometriä piiri- ja aluekeskus Užhorodista etelälounaaseen.
Tšop on tärkeä Ukrainan Unkarin ja Slovakian rajan läheinen rautatien solmupiste. Valtatiet M06 (eurooppatie E 573) ja M25 kulkevat kaupungin kautta. Raja-asema ja maantiesilta Unkarin puolen Zahonyyn sijaitsee kaupungin lounaispuolella. Unkarin vastainen raja kulkee kaupungin etelälaidalla virtaavaa Tiszajokea pitkin. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 670 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 8 626 asukasta vuoden 2022 alussa. Vuonna 2001 asukkaita oli 8 919, ja pääosin he olivat etnisesti unkarilaisia tai ukrainalaisia.
Paikkakunta tunnetaan vuodesta 1281. Kaupunki siitä tuli vuonna 1957.
Kaupungin keskustaa.
Katolinen kirkko.
Uudempi kirkko.
Maantiesilta valtiorajalla: Tšopista Unkarin Zahonyyn. Näkymä Ukrainan puolelta (2004).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšop Wikimedia Commonsissa
Tšopin kaupungin sivusto (ukrainaksi) (chop-rada.gov.ua)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Tšekki
Tšulym (kaupunki)

Tšulym (ven. Чулы́м) on kaupunki Novosibirskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tšanyjärveen laskevan Tšulymjoen varrella 131 kilometriä Novosibirskistä länteen. Kaupunki on Tšulymin piirin keskus. Sen kautta kulkee Barabinskin ja Novosibirskin välinen rautatie. Asukkaita on 12 000 henkeä (vuonna 2010).
Kaupunki on perustettu vuonna 1947. Siellä toimii rautatieliikennettä palvelevia yrityksiä sekä meijeri.
Aiheesta muualla

Tšulymin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Epävirallinen kaupunkiportaali (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Trouble (Coldplayn kappale)

| ”Trouble” Coldplay |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Parachutes
 Äänitetty : maaliskuu 2000
 Julkaistu: 26. lokakuuta 2000
 Formaatti: 7" vinyyli, C-kasetti, CD
 Tuottaja(t): Ken Nelson, Coldplay
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 04.30
 Levy-yhtiö: Parlophone
Coldplayn muut singlet
| ”Yellow” 2000 | ”Trouble” 2000 | ”Don’t Panic” 2001 |
”Trouble” on englantilaisen rock-yhtyeen Coldplayn kappale. Kappale äänitettiin yhtyeen debyyttialbumille, Parachutesille tuottaja Ken Nelsonin kanssa. Kappaleen sanoitukset toistavat sanaa "trouble" (engl. vaikeus) ja sen musiikki on minimalistista.
Kappale julkaistiin albumin kolmantena singlenä 26. lokakuuta 2000. Se nousi Britannian singlelistalla sijalle kymmenen. Single oli yhtyeen toinen Britannian singlelistan kymmenen kärjessä. Yhdysvalloissa single ei sijoittunut listalle. Kappaleesta on julkaistu kaksi erilaista musiikkivideota.
Tuotanto ja sävellys

Coldplayn laulaja Chris Martin kirjoitti kappaleen oman käyttäytymisensä seurauksena. Hän on sanonut:
»Yhtyeessämme oli menossa joitain pahoja asioita;... kappale kertoo siitä kun käyttäydyt pahasti jotain sellaista kohtaan, jota todella rakastat ja olin todellakin tekemässä sitä joillekin yhtyeemme jäsenille.» 
(Chris Martin)
Kaikki neljä Coldplayn jäsentä osallistuivat "Troublen" kirjoittamiseen.
Brittiläinen tuottaja Ken Nelson ja yhtye tuottivat "Troublen" yhtyeen esikoisalbumille, Parachutesille. Kappale äänitettiin neljä kertaa ennen kuin yhtye oli tyytyväinen tulokseen. Viimeinen otto äänitettiin Pro Toolsin ja ravistimen avulla, jotta kappaleen rytmi vahvistuisi. Yhtye valitsi lopulta kuitenkin ensimmäisen oton version. Aluksi oltiin äänitetty rummut ja Martinin soittama piano, sitten äänitettiin basso ja lopulta lisättiin kitara. Pianoa äänitettäessä käytettiin kahta mikkiä: toisessa oli kirkkaampi ja toisessa täydempi äänimaailma. Kun kappaletta miksattiin, tuottaja Nelson, joka halusi pitää kaiken yksinkertaisena, valitsi kappaleeseen vain täysiäänisemmän mikrofonin.
"Troublen" miksasi yhdysvaltalainen miksaaja Michael Brauer New Yorkissa. Brauerin miksaama versio, joka lähetettiin yhtyeelle ja Nelsonille, ei ollut heidän odotustensa vastainen, joten se jouduttiin tekemään uudelleen.selvennä Nelsonin mukaan "vokaaleita oli pakattu liikaa ja piano oli liian kirkas". Hän ei kuitenkaan syyttänyt Braueria, koska hän ei ollut paikalla kun kappaletta miksattiin, koska hän oli äänittämässä albumia.
Kuten kappaleessa "Yellow", jossa toistetaan sanaa "yellow" (suom. keltainen), "Troublessa" toistetaan sanaa "trouble" (suom. vaikeus, vaikeudet). Kappaleen sanoissa on "pehmeämpiä tunteellisia teemoja", kuten anteeksipyyntöjä, yksipuolista rakkautta ja kaipausta. Kappaleen äänimaailman on sanottu olevan minimalistinen. "Trouble" on rakennettu pianon ja pikkurummun varaan, joka miksattiin hyvin hiljaiseksi. Pikkurumpua on hyvin vaikea kuulla kun kitarat tulevat mukaan.
Julkaisu ja vastaanotto

"Trouble" julkaistiin 26. lokakuuta 2000 Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja 18. joulukuuta 2001 Yhdysvalloissa. Se oli Parachutesin kolmas single. Singlestä julkaistiin myös rajoitettu painos CD:tä, jossa oli remiksit kappaleista "Yellow" ja "Have Yourself a Merry Little Christmas". Painoksen koko oli 1000 kopiota ja se oli tarkoitettu vain faneille ja journalisteille. Kappaleen nimellä julkaistiin myös kesällä 2001 EP nimeltään Trouble – Norwegian Live EP.
"Troublea" olisi haluttu käyttää mainoksissa, mutta Coldplay kieltäytyi siitä. Yhtye kieltäytyi useiden miljoonien eurojen sopimuksesta Diet Coken ja Gapin kanssa vuonna 2004. Yhtiöt olisivat halunneet käyttää kappaletta ja albumin neljättä singleä, "Don’t Panicia". Yhdysvaltalainen näyttelijä Sylvester Stallone oli kiinnostunut käyttämään kappaletta vuoden 2001 elokuvansa Drivenin soundtrackillä, mutta yhtye kieltäytyi.
"Trouble" oli kaupallinen menestys. Se on noussut sijalle 10 Britannian singlelistalla, päästen yhtyeen toisena singlenä kymmenen parhaan joukkoon ("Yellow" oli ensimmäinen). "Trouble" ja muut Parachutesin singlet siivittivät albumin hurjaan myyntimenestykseen.
Kappaleet

”Trouble” – 4:30
”Brothers and Sisters” (uusi versio) – 4:50
”Shiver (Jo Whiley's Lunchtime Social)” – 4:23
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset kotisivut (englanniksi)
| n k Coldplay |
| --- | --- |
 Guy Berryman  Jonny Buckland  Will Champion  Chris Martin 
Studioalbumit:  Parachutes  A Rush of Blood to the Head  X&Y  Viva la Vida or Death and All His Friends  Mylo Xyloto  Ghost Stories  A Head Full of Dreams  Everyday Life  Music of the Spheres  Moon Music 
EP:t:  Safety  The Blue Room  Sparks  Trouble - Norwegian Live EP  Prospekt’s March 
Kokoelmat:  A Rush of Blood to the Head / Parachutes  The Singles 1999–2006  The Remixes  Parachutes / A Rush of Blood to the Head / Live 2003  Viva la Vida / X&Y  4 CD Catalogue Set  The Butterfly Package 
Singlet:  ”Brothers & Sisters”  ”Shiver”  ”Yellow”  ”Trouble”  ”Don’t Panic”  ”In My Place”  ”The Scientist”  ”Clocks”  ”God Put a Smile upon Your Face”  ”Speed of Sound”  ”Fix You”  ”Talk”  ”The Hardest Part”  ”What If”  ”White Shadows”  ”Violet Hill”  ”Viva la Vida”  ”Lost!”  ”Lovers in Japan”  ”Lhuna”  ”Life in Technicolor II”  ”Christmas Lights”  ”Every Teardrop Is a Waterfall”  ”Paradise”  ”Charlie Brown”  ”Princess of China”  ”Atlas”  ”Magic”  ”A Sky Full of Stars”  ”True Love”  ”Ink”  ”Adventure of a Lifetime”  ”Hymn for the Weekend”  ”Up&Up”  ”Everglow”  ”Something Just Like This”  ”Miracles (Someone Special)”  ”Orphans” / ”Arabesque”  ”Everyday Life”  ”Champion of the World”  ”Higher Power”  ”Coloratura”  ”My Universe”  ”Let Somebody Go”  ”Feelslikeimfallinginlove”  ”We Pray” 
Kiertueet:  Parachutes Tour  A Rush of Blood to the Head Tour  Twisted Logic Tour  Viva la Vida Tour  Mylo Xyloto Tour  Ghost Stories Tour  A Head Full of Dreams Tour  Music of the Spheres World Tour 
Aiheeseen liittyviä:  Diskografia  Phil Harvey  Ken Nelson  Brian Eno
Rytmihäiriö

Kaavakuva EKG:sta, johon on merkitty aaltojen ja välien nimet.
Rytmihäiriö tarkoittaa lääketieteessä sydämen normaalin, säännöllisen rytmin häiriytymistä. Rytmihäiriö syntyy, jos sykettä tahdistavan sähköisen impulssin muodostuminen on häiriintynyttä tai impulssien johtuminen sydämessä on poikkeavaa. Tavallisimpia rytmihäiriöitä ovat lisälyönnit, eteisvärinä, takykardia eli tiheälyöntisyys ja bradykardia eli harvalyöntisyys. Kammiovärinä on vakava rytmihäiriö, joka voi johtaa sydänperäiseen kuolemaan.
Historia

Sydämen sähköisen johtoratajärjestelmän toiminta selvitettiin 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Vuonna 1839 tšekkiläinen Jan Evangelista Purkyně löysi sähköisen järjestelmän pienimmät haarat, Purkinjen syyt. Sveitsiläinen lääkäri Wilhelm His, Jr. tunnisti vuonna 1893 Hisin kimpuksi nimetyn eteiskammiosolmukkeen jälkeen sijaitsevan johtoratajärjestelmän osan. Eteiskammiosolmukkeen kuvasivat saksalainen Karl Albert Ludwig Aschoff ja japanilainen Sunao Tawara vuonna 1906, ja sinussolmukkeen brittiläiset Sir Arthur Keith ja Martin William Flack vuotta myöhemmin. Rytmihäiriöistä eteisvärinän kuvasi ensimmäisen kerran eläimillä William Harvey vuonna 1628 ja ihmisillä Robert Adams vuonna 1827 ja Etienne Marey vuonna 1863. Adams ja Marey tosin uskoivat epäsäännöllisen pulssin olevan yhteydessä mitraaliläpän ahtaumaan. Ensimmäinen länsimaissa kuvattu rytmihäiriölääke oli todennäköisesti Digitalis purpurea -kasvin uute, jonka löysi William Withering vuonna 1785.
Rytmihäiriön syyt > Terveen sydämen tahdistus

Sydämessä sähköiset impulssit kulkevat erikoistuneista sydänlihassoluista muodostuvaa johtoratajärjestelmää pitkin sydänlihakseen. Sydämen oikean eteisen seinämässä oleva sinussolmuke toimii terveen sydämen tahdistajana. Sinussolmukkeesta lähtee sydänlihassolujen depolarisaation seurauksena sähköinen impulssi eteisiin, jolloin eteiset supistuvat ja työntävät veren kammioihin. Impulssi etenee eteis-kammiosolmuketta (AV-solmuketta) pitkin kammioiden väliseinässä eli septumissa sijaitsevaan Hisin kimppuun. Hisin kimppu jakaantuu oikeaan ja vasempaan haaraan, jotka hajaantuvat edelleen Purkinjen säikeiksi. Näitä säikeitä myöten impulssi pääsee kammioiden seinämiin, jotka supistuvat ja pumppaavat veren sydämestä verenkiertoon. Tämän jälkeen tapahtuu sähköärsytyksen jälkeinen palautumisvaihe eli repolarisaatio. Sinussolmuke kiihdyttää sydämen sykettä tarvittaessa esimerkiksi rasituksen yhteydessä. Jokainen sydänlihassolu pystyy lähettämään itsenäisesti sähköisen impulssin, mutta terveessä sydämessä sinussolmuke tahdistaa sähköisen toiminnan koordinoidusti.
Rytmihäiriön syyt > Rytmihäiriömekanismit

Alttius rytmihäiriöiden syntymiselle voi olla geneettistä tai johtua myöhemmin elämässä saadusta sydämen sairaudesta. Riskiä voivat nostaa esimerkiksi elimistön elektrolyyttitasojen poikkeavuudet, hypoksia, eräiden lääkkeiden vaikutukset, sydänlihaksen hapenpuute ja hormonitasapainon häiriöt, kuten kilpirauhasen ja lisämunuaisen sairaudet.
Rytmihäiriömekanismit voidaan luokitella neljään ryhmään:
Sähköisen impulssin muodostuminen sydämessä voi olla häiriintynyttä. Impulssi saattaa lähteä normaalista paikasta eli sinussolmukkeesta, mutta solmukkeen toiminta voi olla epänormaalia, jolloin se antaa impulsseja liian nopeasti tai hitaasti. Tällainen ilmiö nähdään esimerkiksi sairas sinus -oireyhtymässä. Toisaalta sähköinen impulssi voi lähteä poikkeavasta paikasta; ilmiötä kutsutaan fokaaliseksi aktivaatioksi eli automatismiksi (engl. automaticity). Automatismissa sydämen muu kohta kilpailee sinussolmukkeen kanssa tahdistamisesta. Tällöin rytmihäiriö syntyy paikallisena ja leviää sydämen normaalin johtumisjärjestelmän kautta.
Toinen syy rytmihäiriöille on sähköisen impulssin poikkeava johtuminen, mikä saattaa tapahtua sinussolmukkeessa, eteiskammiosolmukkeessa tai kammioiden johtoratajärjestelmässä. Häiriöt sydämen johtoratajärjestelmässä aiheuttavat esimerkiksi eritasoisia AV-johtumishäiriöitä.
Kolmas rytmihäiriöitä aiheuttava mekanismi on kiertoaktivaatio (engl. re-entry), jossa sähköimpulssin kulku muuttuu rakenteellisen häiriön vuoksi yksisuuntaisesta kaksisuuntaiseksi ja jää kiertämään sydämeen. Kiertoaktivaation mahdollistavia rakenteita ovat muun muassa arvet sydänlihaksessa, eteisten ja kammioiden välinen oikorata (Wolff-Parkinson-Whiten oireyhtymä, WPW) ja eteis-kammiosolmukkeen kaksijakoisuus. Eteisvärinä on yleinen kiertoaktivaation aiheuttama rytmihäiriö.
Neljäs rytmihäiriöiden aiheuttaja on repolarisaation jälkeinen epänormaali sähköinen aktivaatio eli jälkidepolarisaatio, joka voi ylittää uuden impulssin laukaisemiseen tarvittavan sähköisen kynnyksen. Rytmihäiriö voi johtua joko varhaisesta jälkidepolarisaatiosta, kuten tapahtuu pitkä QT -oireyhtymään liittyvässä kääntyvien kärkien kammiotakykardiassa, tai myöhäisestä jälkidepolarisaatiosta, kuten digoksiinin aiheuttamissa rytmihäiriöissä.
Luokittelu > Johtumishäiriöt

Johtumishäiriöissä sähköisen impulssin johtuminen eteisistä kammioihin eteis-kammiosolmukkeen (AV-solmukkeen) kautta on häiriintynyt, mikä voi johtaa sydämenlyöntien jäämiseen väliin ja hitaaseen sykkeeseen. Sinussolmuke toimii yleensä normaalisti. Johtumishäiriöt jaetaan kolmeen asteeseen häiriön vaikeuden mukaan.
Diagnostiikka > Milloin lääkäriin?

Ihminen yleensä huomaa sydämensä rytmin vain sen poiketessa normaalista, esimerkiksi muljahduksena. Yleensä kyse on "liian aikaisin" tulevasta lisälyönnistä. Keho huomaa sen, koska se syntyy muualla kuin normaalit sydämenlyönnit, jotka syntyvät oikean eteisen yläosan sinussolmukkeessa.
Yksi muljahdus ei ole paha merkki, mutta jos lisälyöntejä on monta tunnissa, kannattaa hakeutua lääkäriin. Asialla on kiire, jos sydänoireet tulevat flunssan tai muun infektion jälkeen, koska tällöin saattaa kyseessä olla sydänlihastulehdus, joka aiheuttaa kammiossa syntyviä rytmihäiriöitä.
Muutama ihminen tuhannesta saa voimakkaita tykytyskohtauksia, jopa yli 200 sydämenlyöntiä minuutissa. Jos tämä kestää yli puoli tuntia, kannattaa soittaa ambulanssi, jossa rytmihäiriö tallennetaan sydänfilmille jatkohoidon suunnittelua varten. Muutenkin asiasta kannattaa mainita lääkärille, jos tykytyskohtaukset ovat toistuvia.
Nuorista urheilijoista vain pari sadastatuhannesta kokee rytmihäiriön aiheuttaman äkkikuoleman, muistakin nuorista vain vähän useampi. Keski-iässä riski kasvaa.
Diagnostiikka > Lääketieteellinen diagnostiikka

Rytmihäiriöiden diagnoosi perustuu tavallisimmin 12-kanavaiseen sydänfilmiin eli EKG:hen, jonka perusteella useimmat poikkeavat rytmit pystytään tunnistamaan. Jos häiriö esiintyy vain ajoittain, saatetaan tarvita EKG:n pitkäaikaisrekisteröinti esimerkiksi 24 tunnin ajalta. Sairaaloissa pystytään monitoroimaan EKG:ta ja samanaikaisesti seuraamaan potilaan oireita; tämä voi olla tarpeen, jos epäillään oireiden johtuvan muusta syystä kuin rytmihäiriöstä. Jos häiriö esiintyy vain fyysisen rasituksen tai stressin aikana, voidaan tehdä rasitus-EKG eli kliininen rasituskoe, jossa sydänfilmin lisäksi seurataan esimerkiksi verenpainetta, hengitystiheyttä ja veren happipitoisuutta.
Häiriömekanismin selvittämiseksi ja hoidon suunnittelemiseksi on mahdollista suorittaa sydämen elektrofysiologinen tutkimus, jossa paikannetaan rytmihäiriön aiheuttavat rakenteet. Tutkimuksessa viedään ohuet katetrit sydämeen yleensä nivustaipeesta reisilaskimon kautta. Katetrien avulla voidaan mitata sydämen sähköistä toimintaa sisältäpäin ja antaa ärsykkeitä rytmihäiriön laukaisemiseksi, jotta häiriön luonne ja syy pystyttäisiin selvittämään. Rytmihäiriön syytä selviteltäessä voi olla tarpeen tehdä esimerkiksi laboratoriokokeita, sydämen ultraäänikuvaus tai sepelvaltimoiden varjoainekuvaus eli angiografia.
Hoito > Lääkitys

Sydämen rytmihäiriöitä voidaan hoitaa rytmihäiriölääkkeillä, jotka yleensä jaetaan neljään alaryhmään vaikutusmekanismin mukaan (Vaughan Williams-luokitus). Lääkkeillä voi olla useita erilaisia vaikutuksia, jolloin osa niistä voidaan periaatteessa sijoittaa useampaan luokkaan. On olemassa muutamia Vaughan Williams-luokittelun ulkopuolelle jääviä rytmihäiriölääkkeitä, kuten digoksiini ja adenosiini.
Ryhmän I lääkkeet salpaavat sydämen depolarisaation aiheuttavia natriumkanavia, jolloin herätekynnys eli aktiopotentiaalin aikaansaamiseksi tarvittava depolarisaatiotaso suurenee ja sähköimpulssin johtumisnopeus hidastuu. Ryhmän I alaryhmien IA, IB ja IC lääkkeiden teho eri natriumkanaviin on hieman erilainen. Näihin ryhmiin kuuluvia lääkkeitä ovat muun muassa lidokaiini, kinidiini, propafenoli ja flekainidi.
Ryhmän II lääkkeet, joita ovat esimerkiksi propranololi ja metoprololi, salpaavat adrenergista beetareseptoria ja estävät sympaattisen hermoston liiallisen aktiivisuuden. Ryhmän lääkkeet vähentävät automatismiaktiivisuutta ja hidastavat eteiskammiojohtumista.
Ryhmään III kuuluvat sotaloli ja amiodaroni, joiden vaikutusmekanismi perustuu aktiopotentiaalin palautumisvaiheen pitenemiseen. Ne pidentävät repolarisaatiota, leventävät QRS-kompleksia ja pidentävät QT-aikaa. Kuten ryhmän II lääkkeet, ne myös hidastavat johtumista ja vähentävät automatismiaktiivisuutta.
Ryhmän IV rytmihäiriölääkkeet puolestaan salpaavat L-tyypin kalsiumkanavia, mikä hidastaa sinussolmukkeen toimintaa ja eteiskammiosolmukkeen johtumista. Ryhmään kuuluvia lääkkeitä ovat verapamiili ja diltiatseemi.
Hoito > Tahdistinhoito

Sydämentahdistin voidaan asentaa hoitamaan haitallista hidaslyöntisyyttä. Tahdistin valvoo pulssia jatkuvasti, ja jos syke putoaa alle määrätyn arvon, tahdistin antaa sydämelle sähköisiä impulsseja, jotka pitävät sykkeen riittävän korkealla.
Rytmihäiriötahdistinta käytetään hoitamaan haitallisia, joskus jopa hengenvaarallisia tiheälyöntisyyskohtauksia. Jos tahdistin havaitsee takykardian, se pyrkii hoitamaan sen ylitahdistuksella tai sähköisellä rytminsiirrolla.
Jos rytmihäiriö lähtee tietystä sydämen kohdasta, voi hoitona olla katetriablaatio. Siinä viedään sydämeen nivustaipeen kautta katetrit, joiden avulla sydänlihasta lämmitetään paikallisesti radiotaajuusenergialla ja siten tuhotaan häiriöitä aiheuttava alue.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rytmihäiriö Wikimedia Commonsissa
Sähköisen impulssin johtuminen sydämessä ja EKG:n muodostuminen.
Ylemmässä EKG:ssa näkyy eteisvärinä, jossa P-aallot puuttuvat (punainen nuoli) ja rytmi on epäsäännöllinen. Alemmassa kuvassa on normaali sinusrytmi, jossa sininen nuoli osoittaa P-aallon.
Defibrillaattorin monitori.
EKG:ssa on kolmannen asteen AV-katkos, jossa P-aalloilla (punainen nuoli) ja QRS-komplekseilla (sininen nuoli) ei ole toisiinsa yhteyttä.
EKG:ssä näkyy neljän sekunnin asystole kahden sydämenlyönnin välissä. Syynä on täydellinen AV-katkos.
Sydämentahdistin ja sydämeen vietävät johdot.