stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aasian talouskriisi
Kriisin syitä

Tunnettu ekonomisti Paul Krugman julkaisi vuonna 1994 artikkelin, joka kritisoi Aasian talousihmettä. Hänen mukaansa se oli tulos pääoman sijoittamisesta ja tuottavuuden kasvusta. Kasvua oli tullut vain marginaalisesti, jos lainkaan. Krugmanin mukaan vain tuottavuuden kasvu johtaisi pitkäaikaiseen varallisuuden lisääntymiseen. Krugmanin idea nähtiin keskeisenä talouskriisin selityksenä, vaikkakin hän itse vähätteli selitystä sanoen, ettei hänellä ollut aikomuksena ennustaa kriisiä tai sen tapahtumia.
Aasian talouskriisistä on annettu vaihtelevia ja kiistanalaisia selityksiä. Thaimaan talouskupla kasvoi ja lopulta puhjettuaan romahdutti bahtin arvon. Saman tyyppiset vaiheet tapahtuivat myös Malesiassa ja Indonesiassa, tosin Malesialla oli etuna vahva valtionjohto. Lyhytaikainen pääoman virtaus alueelle oli kallista ja usein sidottu lyhytaikaisiin tuottoihin. Raha päätyi usein vain tiettyjen ihmisten haltuun, mikä ei osoittautunut pidemmällä aikavälillä tuottavaksi. 1990-luvulla Thaimaa, Indonesia ja Etelä-Korea omistivat suuria yksityisiä alijäämävaluuttarahastoja, mikä puolestaan johti talous- ja yrityssektorin aseman vaarantumiseen, sillä maiden oli otettava ulkomaalaista lainaa, jotta ennalta määrätyt kurssit eivät muuttuisi äkillisesti.
Yhdysvaltojen selvittyä talouslamasta 1990-luvun alkupuolella Yhdysvaltain keskuspankki alkoi korottaa maan korkoja päästäkseen eroon inflaatiosta, mikä teki Yhdysvalloista houkuttelevan sijoituskohteen. Sijoittaminen Yhdysvaltoihin nosti dollarin arvoa, mikä myös osaltaan nosti Aasian valuuttojen arvoja, sillä ne olivat kytketty dollariin. Talouskilpailussa kuitenkin haittaavana tekijänä Kaakkois-Aasian osalta oli huomattava viennin heikentyminen keväällä 1996.
Osa ekonomisteista syytti ASEAN-maiden talouden tilanteen huonontumisesta Kiinan mukaantuloa. Ulkomaalaiset sijoittajat etsivät halpaa työvoimaa ja etenkin Kiina pystyi houkuttelemaan siten paljon ulkomaalaisia yrityksiä.
Tutkijat uskovat, että Aasian talouskriisi ei ollut talouden tai tekniikan syytä, vaan pikemminkin johtui tavasta, jolla lainaaja-lainanottaja suhdetta ylläpidettiin. Holtittomasti myönnetyt suuret lainat nostivat korkoja todella paljon, minkä vuoksi lainojen takaisinmaksu osoittautui mahdottomaksi. Huomatessaan, etteivät lainanottajat pystyneet maksamaan velkojaan takaisin, lainanantajat vetivät luotot pois lainatuista maista saaden aikaan paljon luottohäiriöitä ja konkursseja, niin yksityisille ihmisille kuin yrityksille.
Seuraukset

Valuuttakriisillä oli myös poliittisia vaikutuksia Indonesian kenraalin Suharton, joka oli hallinnut maata, erotessa virastaan Indonesiassa toukokuussa 1998 lisääntyvien mellakoiden vuoksi. Länsimaiden vastaisuus lisääntyi George Sorosin ja Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n joutuessa syyllisen rooliin. Vuoteen 1999 mennessä tutkijat alkoivat nähdä selviä merkkejä Aasian kriisin loppumisesta.
Kriisistä kärsineiden maiden hallitusten tavoitteeksi muodostui samanlaisen kriisin toistumisen estäminen. Kun Thaksinin hallitus Thaimaassa sai maksettua vuonna 2003 velkansa IMF:lle, se julisti ”taloudellisen itsenäisyyden” ja uhkasi, ettei koskaan palaisi rahaston jäseneksi.
Aasian kriisin ajatellaan vaikuttaneen myös Venäjän ja Brasilian kriiseihin vuonna 1998, koska sen jälkeen pankit olivat keskimääräistä varovaisempia lainatessaan rahaa kehittyville maille.
Aimé Haegeman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aimé Haegeman |  Aimé Haegeman |  Aimé Haegeman |  |
Maa:   Belgia
Miesten ratsastus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | hypyt |  |
Aimé Haegeman (1861 Ixelles – 1935) oli belgialainen ratsastaja. Hän kilpaili vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa ja voitti kultaa hyppytapahtumassa.
Ainejärjestö

Ainejärjestö on yleensä yliopiston tai korkeakoulun opiskelijakunnan piirissä toimiva yhdistys, jonka tarkoituksena on yhdistää saman oppiaineen tai alan opiskelijoita, ajaa näiden etuja ja järjestää toimintaa. Teknillisissä yliopistoissa ainejärjestöjä kutsutaan yleensä killoiksi.
Ainejärjestöt ovat ylioppilaskunnassa nuorempia toimijoita kuin poikkitieteelliset ja perinteiset osakunnat, joiden historia juontaa juurensa 1600-luvulle ja Turun Akatemian aikaan asti.[lähde? ] Esimerkiksi Helsingin yliopiston vanhin ainejärjestö, Teologian Ylioppilaiden Tiedekuntayhdistys eli TYT, on perustettu vuonna 1853. Tampereen yliopiston vanhin ainejärjestö, luokanopettajaopiskelijoiden OKA ry, on perustettu vuonna 1919. Ainejärjestöt yleistyivätkin varsinaisesti vasta toisen maailmansodan jälkeen.[lähde? ] Nykyään lähes jokaisen alan opiskelijoilla on oma ainejärjestönsä, ja uusia syntyy edelleen lisää sitä mukaa kun yliopistoissa käynnistetään uusia koulutusohjelmia.
Ainejärjestöjen koko vaihtelee suurista, kokonaisen tiedekunnan kattavista pieniin, muutaman kymmenen jäsenen yhdistyksiin. Helsingin yliopistossa pienissä ja homogeenisissä tiedekunnissa, kuten teologian, farmasian tai eläinlääketieteen tiedekunnissa, on vain yksi ainejärjestö. Suuremmissa ja monitieteellisemmissä tiedekunnissa on useita ainejärjestöjä, joilla saattaa olla yhteistyöelimenä toimiva koko tiedekunnan laajuinen kattojärjestö. Esimerkiksi Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa toimii kuusitoista ainejärjestöä ja kattojärjestö Kannunvalajat, suurimmassa eli humanistisessa tiedekunnassa 34 ainejärjestöä ja kattojärjestö Humanisticum. Kaikkiaan Helsingin yliopistossa toimii vuoden 2005 Ylioppilaskalenterin mukaan 107 aine- tai kattojärjestöä.
Jotkin ainejärjestöt hyväksyvät myös sivuaineopiskelijoita jäsenikseen.
Aimé Michel

Aimé Michel (17. toukokuuta 1919 Saint-Vincent-les-Forts, Alpes-de-Haute-Provence – 28. joulukuuta 1992 Saint-Vincent-les-Forts, Alpes-de-Haute-Provence) oli ranskalainen ufologi. Hän tutki muun muassa Ranskan vuoden 1954 ufohavaintojen aaltoa. Michel nousi Jacques Valléen tavoin yleisempään tietoisuuteen 1950–1960-luvuilla yhtenä Ranskan johtavista ufotutkijoista. Molemmat pyrkivät selittämään kontaktihenkilönä itseään pitäneen Marius Dewilden ja muiden kertomuksia.
Michel sai filosofisen koulutuksen ja työskenteli paitsi ufotutkimuksen parissa, myös radioinsinöörinä, tiedekirjoittajana sekä opettajana. Hän oli yksi ensimmäisistä ufohavainnoista julkaisseista kirjoittajista Ranskassa. Hänen ensimmäisenä kirjanaan valmistui keväällä 1954 Lueurs sur les soucoupes volantes.
Agglomerointi

Agglomerointi (lat. agglomerare, muodostua palloiksi) eli rakeistaminen on useiden teollisuudenalojen käyttämä toimenpide, jossa materiaalia muovataan tasakokoisiksi rakeiksi, kokkareiksi tai palleroiksi. Kaivostoiminnassa malmi murskataan rakeiksi, minkä jälkeen murske agglomeroidaan, jolloin hieno malmipöly kiinnittyy suurempiin malmirakeisiin. Malmin agglomerointi voidaan tehdä sintraamalla, pelletöimällä tai briketoimalla. Pelletöinnissä tuotetaan 6–13 mm kokoisia kuulia pyörittämällä rikasteesta ja lisäaineista. Sintrauksessa pelletit kuumennetaan  noin 1 300 °C:n lämpötilaan, jolloin osa metallista sulaa ja sitoo hiukkaset toisiinsa. Briketöinnissä metallista leivotaan sementin kanssa noin 15 cm leveitä kakkuja.
Samantapaisia prosesseja hyödynnetään muun muassa lääkkeiden ja elintarvikkeiden valmistamisessa, kuten myös muovin raaka-aineiden granuloinnissa.
Aiheesta muualla

Oulun yliopiston luento agglomeroinnista metallurgiassa[vanhentunut linkki] (PDF)
927

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Keskiaikaisen Englannin viimeisestä kahdesta kuningaskunnasta toinen, Northhumbria, joutui toisen, Wessexin, kuninkaan Athelstanin alaisuuteen. Englannin kuningaskunnan katsotaan syntyneen näiden kuningaskuntien yhdistyessä; ensimmäistä kertaa koko Englanti (tanskalaisten hallitsemia alueita lukuun ottamatta) kuului samaan kuningaskuntaan.
Kuolleita

27. toukokuuta: Simeon I, Bulgarian tsaari
Sihtric, Jorvikin kuningas
Aggredi

Aggredi on HelsinkiMission kehittämä väkivallankatkaisuohjelma ja menetelmä. Aggredi-ohjelman avulla pyritään auttamaan väkivaltakierteessä olevia ihmisiä eroon väkivallasta. 75% Aggredin läpikäyneistä asiakkaista lopettaa väkivaltarikokset.
Aggredi on toiminut pääkaupunkiseudulla vuodesta 2006 lähtien. Vuonna 2022 Aggredin perustaja Petri Salakka palkittiin poliisin hopeisella ansiomitalilla.
Aggredilla on toimipisteitä Helsingissä, Porissa, Turussa, Kuopiossa, Tampereella, Lahdessa ja Oulussa, joissa väkivaltatyön asiantuntijat työskentelevät asiakkaidensa parissa auttaakseen heitä pääsemään irti väkivallasta.
Aggredi-menetelmä

Aggredi on suomalaiseen yhteiskuntaan kehitetty menetelmä joka on saanut myös kansainvälistä huomiota ainutlaatuisella lähestymistavallaan. Aggredin toiminta ja menetelmä perustuvat vapaaehtoisuudelle, puolueettomuudelle ja asiakaslähtöisyydelle. Toiminta ei ole viranomaisvetoista, vaan asiakkaaksi hakeudutaan täysin vapaaehtoisesti, jolloin työskentely perustuu asiakkaan omaan haluun irtautua väkivallasta tai rikollismaailmasta.
Aggredi-menetelmällä pyritään tukemaan ja rakentamaan asiakkaiden väkivallasta vapaata tulevaisuutta ja minäkuvaa. Työskentelyn tavoitteena on asiakaskeskusteluiden avulla luoda ajatusmalleja, joiden avulla asiakkaat alkaisivat ajatella elämäänsä ja toimintaansa sellaisilla tavoilla, jotka vähentävät väkivallan käyttämisen todennäköisyyttä. Väkivallan syiden etsimisen sijaan keskusteluissa pohditaan miten erilaisia tilanteita voisi tulevaisuudessa ratkaista ilman väkivaltaan turvautumista. Keskeisessä roolissa Aggredi-menetelmää on muun muassa identiteetti, johon liittyvien muutosten nähdään olevan tärkeä osa väkivallasta eroon pääsyä. Menetelmän mukaan identiteetin kiinnittyessä rikollisuudesta johonkin muuhun, kuten perheenisänä olemiseen tai opiskeluun, väkivaltaa ei enää nähdä osana omaa identiteettiä, jolloin siitä on helpompi irtautua.
Aggredi työskentelee kodin ulkopuoliseen väkivaltaa syyllistyneiden ihmisten parissa. Seksuaalirikoksiin ja puhtaasti lähisuhdeväkivaltaan syyllistyneet ihmiset kuuluvat asiakasryhmän ulkopuolelle. Aggredin asiakkaat voivat olla järjestäytyneen rikollisuuden jäseniä, radikalisoituneita, väkivallasta tai joukkosurmista fantasioivia ihmisiä, tai tyypillisemmillä väkivaltarikoksilla oireilevia asiakkaita. Työskentely perustuu reflektiiviseen dialogiin, sparraukseen ja käytännön apuun.
Aki Mäentakanen

Aki Mäentakanen (s. 4. huhtikuuta 1967) on suomalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili korkeushypyssä. Hän edusti seuratasolla Laukaan Urheilijoita. Mäentakanen voitti SM-kilpailuissa kaksi mitalia, pronssia Kalevan kisoista 1991 sekä hopeaa saman vuoden sisäratojen SM-kisoista. Hän oli mukana Suomi–Ruotsi-maaottelussa vuosina 1991 ja 1993. Mäentakanen sijoittui vuonna 1991 kilpailussa kuudenneksi, mutta oli kolmas vuonna 1993. Mäentakasen ennätys 220 on Laukaan urheilijoiden seuraennätys ja hänet valittiin seuran 80-vuotisjuhlissa 2009 sen kaikkien aikojen parhaaksi miesurheilijaksi.
Urheilu-uransa jälkeen Mäentakanen on toiminut yläkoulun liikunnanopettajana.
Aino Manner (kirjailija)

Aini Sofia Antintytär Manner (6. huhtikuuta 1893 Ylistaro – 29. syyskuuta 1959 Mikkeli) oli suomalainen kirjailija.
Manner oli kymmenlapsisen perheen tytär, joka sairastui mielenhäiriöön 30-vuotiaana. Myös hänen vanhempi sisarensa oli sairastunut psyykkisesti Ainon ollessa neljävuotias. Aino Manner vietti pitkiä aikoja elämästään mielisairaalassa ja hän julkaisi kokemuksistaan kirjan Viesti yöstä : mielisairaalakokemuksia (WSOY 1935), joka oli ensimmäisiä suomenkielisiä mielisairaalakuvauksia. Manner on haudattu Ylistaron hautausmaalle.
Manner syntyi Ylistarossa ja osallistui ripille päästyään etelä-pohjanmaalaiseen nuorisoseuratoimintaan. Siellä hän näytteli, piti puheita ja lausui yleisölle. Samalla hän toimi konttoristina ja kanslia- ja liikeapulaisena niin kotiseudullaan kuin Vaasassa ja Mikkelissä. Manner sairastui vuonna 1924 asuessaan Vaasassa. Häntä hoidettiin Mikkelissä vuodesta 1927, jossa hän asui loppuelämänsä, pääosin kunnalliskodissa, jossa hän myös kirjansa kirjoitti. Mannerilla oli mieltymys sanoma- ja aikakauslehtien julkaisemien älykkyyttä vaativien tehtävien ratkaisemiseen ja hän myös menestyi niissä palkinnoille. Manner elätti itseään Mikkelissä myöhemmin puhtaaksikirjoitustöillä.
Afriqiyah Airways

| Afriqiyah Airways الخطوط الجوية الأفريقية al-Khuṭūṭ al-Jawwiyyah al-Afrīqiyyah |
| --- | --- |

 IATA: 8U  –  ICAO: AAW 
Kutsukoodi:  AFRIQIYAH
Perustettu:  2001
Laivaston koko:  14
Kohteiden määrä:  19
Solmukohdat:   Tripolin lentoasema
Kotipaikka:   Libya
Afriqiyah Airways (arab. الخطوط الجوية الأفريقية‎, al-Khuṭūṭ al-Jawwiyyah al-Afrīqiyyah) on libyalainen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 2001. Sen pääkonttori on Tripolissa ja kotikenttä on Tripolin kansainvälinen lentoasema. Yhtiön lentokoneet lentävät Libyan sisällä Tripolista Bengasiin. Kansainvälisiä lentoja Afriqiyahilla on Eurooppaan, Aasiaan, Lähi-itään ja Afrikkaan. Afriqiyah on IATA:n jäsen.
Laivasto

Yhtiön laivasto heinäkuussa 2021:
| Lentokone | Määrä | Tilauksia |
| --- | --- | --- |
| Airbus A300-600RF | 1 | — |
| Airbus A319-100 | 3 | — |
| Airbus A320-200 | 7 | — |
| Airbus A330-200 | 2 | — |
| Airbus A330-300 | 1 | — |
| Airbus A350-900 | — | 10 |
| Yhteensä | 14 | 10 |
Laivaston keski-ikä 11,8 vuotta (Heinäkuu 2021).
Laivasto > Afriqiyah Airwaysin historiallinen laivasto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Afriqiyah Airwaysin historiallinen laivasto
| Konetyyppi | Koneiden lukumäärä enimmillään | Käytössä vuosina | Lisätietoja |  |  |  |
| Boeing 737-400 | 4 | 2001–2003 |  |  |  |  |
| Airbus A340-200 | 1 | 2006–2010 | Konetta käytti Libyalainen poliitikko  Muammar Gaddafi. Se vahingoittui Libyan toisessa sisällissodassa. Kone siirtyi myöhemmin Libyan hallinnolle. |  |  |  |
| Airbus A300-600R | 1 | 2007–2011 | Kone tuhoutui taistelussa Tripolin kansainvälisellä lentoasemalla,kun kranaatti räjähti koneen vieressä. |  |  |  |
Onnettomuudet

Afriqiyah Airwaysin lento 771 Johannesburgista syöksyi 12. toukokuuta 2010 kello 04.10 UTC maahan ollessaan laskeutumassa Tripolin kansainväliselle lentoasemalle. Onnettomuuskoneen 93 matkustajasta ja 11 miehistön jäsenestä vain yksi jäi eloon. Koneen oli aikatalun mukaan määrä jatkaa Tripolista Lontooseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afriqiyah Airways Wikimedia Commonsissa
Yhtiön viralliset sivut (englanniksi)
Arab Air Carriers Organizationin (AACO) jäsenet
Afriqiyah Airways
Air Algérie
Air Arabia
Air Cairo
Badr Airlines
EgyptAir
Emirates
Etihad Airways
Express Air Cargo
flydubai
FlyEgypt
flynas
Gulf Air
Iraqi Airways
Jordan Aviation
Kuwait Airways
Libyan Airlines
Mauritania Airlines
Middle East Airlines
Nile Air
Nouvelair
Oman Air
Palestinian Airlines
Qatar Airways
Royal Air Maroc
Royal Jordanian
Saudia
SaudiGulf Airlines
Sudan Airways
Syrian Arab Airlines
Tassili Airlines
Tunisair
Yemenia
Aino Manner

Aino Lempi Manner (aik. Virtanen; 18. toukokuuta 1884 – 27. syyskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Aloitettuaan intohimoisena seuranäyttämöharrastajana Aino Manner käytyään Kansallisteatterin oppilaskoulun kokeili Kansallisteatterissa (silloin Aino Virtanen nimellään) keväällä vuonna 1905 Hermann Sudermannin Juhannustulet (Johannisfeuer) näytännössä melkoisella menestyksellä, ja näytteli sen jälkeen Folkteaternissa ja Svenska inhemska teaternissa. Tämän jälkeen hän sai kiinnityksen Tampereen Teatteriin näytäntökaudeksi 1907-1908. Hän rikkoi sopimuksensa toisen näytäntökauden alussa syyskuussa 1908, minkä jälkeen hän näytteli Maaseututeatterissa, Kansannäyttämöllä ja Aarne Orjatsalon kiertueella vuonna 1910 sekä Viipurin Näyttämöllä vuosina 1911-12. Vuonna 1914 Manner näytteli Valle Sorsakosken Komoediateatterissa. Tämän jälkeen Manner palasi Tampereen Teatteriin siirtyen edelleen Tampereen Työväen Teatteriin, jossa näytteli sisällisotaan saakka.
Manner palasi 1920-luvun loppupuolella lausuen ja esiintyen säännöllisesti Yleisradion kuunnelmissa. 1930-luvulla Manner muutti Turkuun, jossa hänet nimitettiin vuonna 1930 kaupungin ammattien ja asuntojen apulaistarkastajan virkaan. Virkatyönsä ohella Manner toimi Turun Teatterin näyttelijänä ja johtajan assistenttina, piti lausumisesiintymisiä erilaisissa seuroissa, ja tutustui muun muassa Tukholman teatterielämään. Manner muutti eläköidyttyään tarkastajan tehtävistä takaisin Helsinkiin. Manner kuului runoilija L. Onervan lähiystäviin.
Manner esiintyi näyttelijänä varhaisissa suomalaisissa mykkäelokuvissa Eräs elämän murhenäytelmä (1916) ja Kesä (1915).  Teatterinäyttämöllä hän esiintyi muun muassa Minna Canthin Sylvi-näytelmän pääosassa.
Manner on haudattu äitinsä Vilhelmina Virtasen kanssa Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.
Ajatusrikos

Ajatusrikos viittaa hallituksen tuomitsemiin ajatuksiin ja ajattelutapoihin George Orwellin teoksessa Vuonna 1984. Teoksessa maan hallitus pyrkii kontrolloimaan sekä kansalaisten toimia että ajatuksia. Tätä valvomaan on kehitetty erityinen ajatuspoliisit-ammattiryhmä.
Orwellin dystopiassa ajatusrikoksiin kuuluvat valtioon, sen ideologiaan tai johtajaan (Isoveli) kohdistuvat negatiiviset, paheksuvat tai epäkunnioittavat ajatukset. Sanana ajatusrikos sisältää tämän kaiken niin, että selventäviä termejä ei tarvita, ja teoksessa esiintyvästä uuskielestä voidaan poistaa ajatusrikokseen sisältyvät sanat. Terminä ajatusrikos lienee tullut suomen kieleen juuri Orwellin teoksesta.
Abjat-sur-Bandiat

| Abjat-sur-Bandiat |
| --- | --- |
 Saint-Andrén kirkko
 vaakuna
 Abjat-sur-Bandiat
 Koordinaatit: 45°35′05″N, 0°45′28″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Dordogne
Arrondissementti:  Nontron
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,6 km²
Väkiluku (2020):  627 
 – Väestötiheys:  22 as./km²
Kunnan numero:  24001
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abjat-sur-Bandiat on kunta Lounais-Ranskassa Dordognen departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 12 kilometriä Nontronin kaupungista koilliseen.
Château Étang
Saint-Andrén kirkko on alun perin rakennettu 1100-luvulla. Tuolta ajalta on yhä jäljellä toinen kirkon laivoista. Tämän jälkeen kirkkoa on rakennettu 1400- ja 1600-luvuilla. Vuonna 1874 kirkon katto uusittiin kokonaan ja kellotorni koottiin uudelleen. Kunnan linnoista Château Étang rakennettiin vuonna 1846. Se on lähes kokonaan Abjatin ja sen lähialueen käsityöläisten valmistama.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abjat-sur-Bandiat Wikimedia Commonsissa
923

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

15. kesäkuuta – Soissonsin taistelu
Myöhempi Tang-dynastia syrjäytti Myöhemmän Liang-dynastian Kiinassa
Kuolleita

Robert I, frankkien kuningas
Muhammad ibn Jarir al-Tabari, persialainen historioitsija
Akseli Hietakari

Akseli Johanness Hietakari, vuoteen 1912 Holmberg (11. kesäkuuta 1894 Turku – 30. heinäkuuta 1956 Turku) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Hietakarin vanhemmat olivat ajuriliikkeenharjoittaja Karl Fredrik Holmberg ja Amanda Wilhelmina Moberg ja puoliso vuodesta 1925 Ellen Josefina Kanervo,  aiemmin Björn. Hietakari kävi kansakoulun ja valmistui Turun kauppakoulusta 1912. Hän suoritti Turun suomalaiset liikeapulaiskurssit 1913–1914 ja teki opintomatkoja sekä Eurooppaan että Yhdysvaltoihin. Hietakari oli E. Östensen Jr:n lasiliikkeen asiapoika ja harjoittelija 1908–1912, Maamiesten Kaupan palveluksessa 1913–1927, Oy A. E. Himberg Ab:n tukkumyyjä vuodesta 1927, apulaisjohtaja 1928 ja johtokunnan jäsen ja toimitusjohtaja 1928–1932 ja Maamiesten Kaupan pääomistaja, toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen vuodesta 1932. Hänellä oli myös tukkukaupan alan ja muita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Hietakari sai 1949.
Ajatushäiriö

Ajatushäiriö tarkoittaa heikentynyttä ajattelun järjestäytyneisyyttä ja ilmaisua. Ajatushäiriö voi ilmetä ihmisen puheessa tai kirjoituksessa. Se johtaa koherentin keskustelun ylläpitämisen vaikeuteen ja tuottaa puheeseen poikkeavan logiikan, jota muut eivät voi ymmärtää. Ajatushäiriö on yksi yleisimmistä nuorena puhkeavan skitsofrenian oireista, mutta sitä esiintyy usein myös maniassa ja toisinaan masennustiloissa.
Ajatushäiriö poikkeaa ajattelun sisältöön vaikuttavasta harhaluuloisuudesta heikentämällä sen sijaan ajattelun järjestäytyneisyyttä ja ilmaisua. Kielenkäytön vaikeuksia esiintyy myös ilman ajatushäiriötä, joten ajatushäiriöstä on kyse vain jos muut mahdolliset kielellisiin kykyihin vaikuttavat tilat poissuljetaan. Ajatushäiriön toteamiseen ja vaikeusasteen arviointiin on laadittu erilaisia asteikkoja. Etenkin vaikea-asteisten ajatushäiriöiden on havaittu olevan pysyväisluonteisia. Ympäristössä esiintyvät kommunikaatiohäiriöt kuuluvat ajatushäiriön kehittymisen riskitekijöihin.
Ajatushäiriöön voivat viitata puheen köyhyys, aiheessa pysymisen vaikeus, "sanasalaatti" eli inkoherenssi, epäloogisuus, sanojen poikkeava käyttö, omien uusien sanojen käyttö, ylenmääräinen itsensä toistaminen, toisen lausumien sanojen toistelu (ekolalia), puheen äkillinen katkeaminen ja toisiinsa liittymättömien asioiden epätavallinen yhdistäminen.
Ajawa

| Ajawa> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Nigeria
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  0
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  afro-aasialaiset kielet
Kieliryhmä:  tšadilaiskielet
ISO 639-3:  ajw
 Ohje 
Ajawa oli Nigeriassa puhuttu afroaasialainen kieli. Kieli kuoli sukupuuttoon vuosien 1920 ja 1940 välillä, ja sen entiset puhujat alkoivat käyttää hausan kieltä. Ajawan lähin sukulaiskieli on miya.