stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varasteleva joulupukki
Kappaleet

Kappaleet on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist.
Jossain on kai vielä joulu – 3.35
Soiva jouluyllätys – 3.22
Oikein surullista joulua – 3.10
Huomenna on joulu… – 4.09
Jerusalem – 2.13
Joulukertomus – 4.28
Joulu vuosia myöhemmin – 2.09
Onneksi jouluun on aikaa – 3.23
Jouluksi mummolaan – 2.50
Taas kun joululta näyttää – 3.42
Jouluaattona kännissä – 3.00 (Uudelleenmasteroidun painoksen bonuskappale)
Kokoonpano

Gösta Sundqvist – laulu, kitara, kosketinsoittimet
Risto Paananen – taustalaulu, basso, kitara, kosketinsoittimet
Juha Karastie – kitara, mandoliini
Niklas Nylund – rummut
Haije Sundqvist – laulu
Viuhkalehdet

| Viuhkalehdet |
| --- | --- |
 Hienoviuhkalehti (Cabomba aquatica)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Nymphaeales
Heimo::  Viuhkalehtikasvit Cabombaceae
Suku::  Viuhkalehdet Cabomba  Aubl.
Katso myös
   Viuhkalehdet Wikispeciesissä   Viuhkalehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viuhkalehdet (Cabomba) on toinen viuhkalehtikasvien kahdesta suvusta. Ne ovat vedessä kasvavia ruohoja, joilla on juurakko ja kelluvia varsia. Viuhkamaiset, haaraiset lehdet muodostavat rennon varren ympärille kiehkuroita.
Joitakin viuhkalehtiä pidetään akvaariokasveina. Karkeaviuhkalehti Cabomba caroliniana on nopeakasvuinen ja helppohoitoinen. Se on levinnyt ihmisen mukana alkuperäisiltä kasvupaikoiltaan Etelä-Amerikasta ja Pohjois-Amerikan eteläosista muualla Yhdysvaltoihin ja Australiaan, missä siitä on tullut rikkaruoho.
Myös jättiläisviuhkalehteä Cabomba aquatica ja punaviuhkalehteä Cabomba furcata tai Cabomba piauhyensis kasvatetaan akvaarioissa.
Lajit

Sukuun kuuluu kuusi lajia:
hienoviuhkalehti (Cabomba aquatica)
karkeaviuhkalehti eli karheaviuhkalehti (Cabomba caroliniana)
punaviuhkalehti (Cabomba furcata, syn. Cabomba piauhiensis)
Cabomba haynesii
Cabomba palaeformis (tai paliformis)
Cabomba schwartzii
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cabomba
Suomen Lajitietokeskus: Viuhkalehdet – Cabomba
Akademeia

| Akademeia> Ἀκαδήμεια |
| --- | --- |
 Akademeian gymnasionin arkeologista aluetta.
Sijainti:  Akadimía Plátonos, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°59′29″N, 23°42′30″E
Rakennustyyppi:  gymnasion
Käyttäjä:  mm. Platonin Akatemia
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akademeia (m.kreik. Ἀκαδήμεια, Akadēmeia, alun perin Ἑκαδήμεια, Hekadēmeia; lat. Academia) eli ”Akatemia” oli antiikin aikainen lehto sekä gymnasion eli voimistelu- ja urheilupaikka Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsi Ateenan esikaupungeissa noin kuusi stadioninmittaa eli noin 1,5 kilometriä kaupungista luoteeseen. Akademeia tunnetaan erityisesti Platonin perustaman filosofikoulun Platonin Akatemian toimintapaikkana Platonin itsensä aikana ja vielä pitkään hänen jälkeensä.
Platonin koulun kautta lehdon nimi on sanan ”akatemia” alkuperä. Akademeian ja Platonin Akatemian arkeologinen alue sijaitsee siitä nimensä saaneessa nykyisessä Akadimía Plátonoksen kaupunginosassa. Arkeologinen puisto Archaiologikó Párko Akadimías Plátonos on avoinna yleisölle. Sen yhteydessä toimii pieni museotila Psifiakó Mouseío.
Historia > Varhaishistoria

Akademeia tai Hekademeia on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Alue sai nimensä sen alun perin omistaneesta heeros Akademoksesta tai Hekademoksesta, joka jätti sen ateenalaisille urheilupaikaksi. Sinne rakennettiin gymnasion arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa., ja se oli yksi Ateenan kolmesta tärkeimmästä gymnasionista Kynosargeen ja Lykeionin ohella. Hipparkhos ympäröi alueen muurilla. Kimon puolestaan kaunisti sitä klassisen kauden alussa 400-luvun eaa. alkupuolella puuistutuksin ja lähdekaivoin sekä järjesti alueen kastelun. Akademoksen ja Akademeian nimet olivat niin kunnioitettuja, etteivät spartalaisetkaan, jotka usein miehittivät Attikan aluetta Ateenan ympärillä peloponnesolaissodan aikana, koskaan aiheuttaneet siellä tuhoja.
Historia > Platonin kouluna

Idyllisenä lehtona Akademeia oli sopiva filosofian ja muusisten taitojen harjoittamiseen. Filosofi Platon omisti alueelta isänperintönä pienen puutarhan ja talon, ja avasi sinne oman filosofikoulunsa noin vuonna 388/387 eaa. Myös Platonin seuraajat jatkoivat opettamista samalla paikalla Platonin kuoleman vuonna 347 eaa. jälkeen. Tästä sai nimensä akatemialaisiksi ja Platonin Akatemiaksi kutsuttu filosofian koulukunta, josta puolestaan on peräisin nykyinen sanan ”akatemia” käyttö.
Päin vastoin kuin Aristoteleen koulu Lykeionissa ja kyynikkojen koulu Kynosargeessa, Akatemia ei näin varsinaisesti toiminut Akademeian gymnasionissa vaan Platonin kotona ja mailla, jotka vain sijaitsivat Akademeian laajalla alueella.
Historia > Myöhempi historia

Akademeian alue toimi pitkään filosofian pyhäkkönä, ja säästyi vihollisten aiheuttamilta tuhoilta aina Sullan johtamaan roomalaisten hyökkäykseen vuonna 86 eaa. saakka. Sulla hakkautti Akademeian puut Ateenaa piirittäessään, ja niitä käytettiin piirityskoneiden rakentamiseen. Myöhemmnin puut istutettiin uudelleen. Tuho merkitsi kuitenkin todennäköisesti varsinaisen Platonin Akatemian toiminnan loppua ainakin Akademeiassa, sillä myöhempi uusplatonilainen Akatemia toimi ilmeisesti muualla, kuten Prokloksen talossa. Akademeian alue säilyi asuttuna 500-luvulle jaa. saakka.
Historia > Kaivaukset

1800- ja 1900-lukujen kuluessa nykyinen Ateenan kaupunki laajeni alueen ympärille. Akademeian paikka tunnistettiin jo 1800-luvulla paitsi sijaintia koskevien antiikin aikaisten kuvausten kautta myös siitä, että sen nimi oli säilynyt paikalla muodossa Kathímeia (kreik. Καθήμεια). Oikean suunnan vahvistivat myös Kerameikoksen arkeologiset kaivaukset vuonna 1872. Akademeian alueella suoritti ensimmäisenä kaivauksia P. Kastriótis vuonna 1908, kuitenkaan ilman huomattavia tuloksia.
Varsinaiset kaivaukset aloitti Panagiótis Aristófron vuonna 1929. Ensimmäisessä vaiheessa vuosina 1929–1940 kaivauksia suoritettiin Ateenan akatemian rahoittamina, ja toisessa vaiheessa vuosina 1955–1963 F. Stavrópouloksen johdolla ja Ateenan arkeologisen seuran rahoittamina. Kaivauksia on jatkettu edelleen 2000-luvulla, ja aluetta on pyritty kohentamaan arkeologisena puistona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akademeian arkeologinen alue Wikimedia Commonsissa
Akademeian arkeologisen puiston sisäänkäynti.
Akademeian arkeologista puistoa.
Akademeian raunioita.
Väinö Piirainen

Väinö Olavi Piirainen (29. heinäkuuta 1907 Kajaani – 17. joulukuuta 1961 Porvoo) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä Väinö Kainuu.
Piirainen toimi jatkosodan aikana varusaliupseerina neuvostoliittolaisille siviilivangeille tarkoitetulla Miehikkälän keskitysleirillä. Sodan jälkeen hän julkaisi leiristä kertoneen romaanin jossa leirin henkilökuntaan kuulunut 30-vuotias kersantti rakastui leirillä vankina olleeseen inkeriläistyttöön.
Teoksia

Omalla nimellä:
Velka : 1-näytöksinen näytelmä.  Näytelmäkirjasto n:o 27.  Pori 1935
Päivä laskee länteen, romaani.  WSOY 1937
Internoidut sydämet, romaani.  Tammi 1946
Nimimerkillä Väinö Kainuu:
Suuren veden purjehtija : historiallinen kertomus.  Koululaiskirjasto n:o 138.  WSOY 1935
Finnit tulevat : kertomus sotakesästä, romaani.  WSOY 1936
Werner Fritjof Urrila

Werner Fritjof Urrila (16. elokuuta 1885 Multia – 25. huhtikuuta 1951 Tampere) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Urrilan vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Urrila ja Wilhelmiina Leveeniemi ja puoliso vuodesta 1911 Amanda Aleksandra Kauppi. Urrila kävi Tampereella kansakoulun iltakoulun kurssin 1906–1908 ja kauppa-apulaiskoulun 1909–1910. Hän oli maanviljelystöissä Ähtärissä 1900–1903, liikeapulainen August Rasin sekatavarakaupassa Tampereella 1903–1907 ja kauppias G. Helmisen liikkeessä 1907–1915 ja Toiminimen Helminen ja K:ni perustaja, osakas ja johtaja  vuodesta 1915 ja omistaja vuodesta 1931. Yrityksestä tuli yksi Suomen suurimmista kenkäkaupoista. Urrila oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1925, 1931–1933 ja 1935–1945 ja hänellä oli useita muitakin luottamustehtäviä.  Kauppaneuvoksen arvonimen Urrila sai 1949.
Werner Fabian Blomqvist

Werner Fabian Blomqvist (17. elokuuta 1863 Urjala – 4. joulukuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.
Blomqvistin vanhemmat olivat kuvernementinsihteeri Anders Niklas Blomqvist ja Augusta Paulina Rostedt. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1882 ja suoritti kameraalitutkinnon Helsingin yliopistossa 1894. Blomqvist toimi Virallisen lehden päätoimittajana vuodesta 1899 alkaen.
Bloqvist oli naimisissa vuodesta 1896 Nina Maria Krogeruksen, o.s. Kärnä kanssa.
Werner Genuit

Werner Genuit
Werner Genuit (1937 Wuppertal – 3. tammikuuta 1997 Karlsruhe) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hän aloitti opintonsa Wuppertalissa ja jatkoi niitä Detmoldin luoteissaksalaisessa musiikkiakatemiassa Hans Richter-Haaserin sekä Geneven musiikkikonservatoriossa Louis Hiltbrandin johdolla.
Genuit esiintyi solistina ja kamarimuusikkona eri puolilla maailmaa. Hän sai levytyksistään Premio della critica discografica italianan ja parhaasta Mozart-tulkinnasta Wiener Flötenuhrin. Hän luennoi vuodesta 1970 Detmoldin luoteissaksalaisessa musiikkiakatemiassa. Lisäksi hän piti kesäkursseja Weikersheimissa ja Trossingenissä sekä kansainvälisiä kursseja Curitibassa, Brasiliassa. Vuodesta 1982 kuolemaansa hän toimi Karlsruhen musiikkikorkeakoulun professorina.
Ahvenlampi (Heinola, Rihu)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°11′12″N, 26°19′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Rihun Alalampeen 
Järvinumero:  14.946.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,724 km  
Pinta-ala:  2,86 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa  Rihun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Viralan työväentalo

| Viralan työväentalo |
| --- | --- |
 Viralan työväentalo vuonna 2022.
Osoite:  Siankärsäntie 12, 14240 Janakkala
Sijainti:  Virala, Janakkala
Koordinaatit:  60°54′56″N, 24°33′13″E
Valmistumisvuosi:  1931-1932
Rakennuttaja:  Viralan Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Pohjantähden Työväen Retkeilijät ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viralan työväentalon näyttämö.
Viralan työväentalo on Janakkalan kunnan Viralan kylässä sijaitseva työväentalo. Se on maakunnallisesti arvokasta rakennettua kulttuuriympäristöä.
Historiaa

Viralan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1908. Vuonna 1916 yhdistyksessä oli 42 jäsentä. Oman talon se sai valmiiksi vuonna 1932. Talo tosin oli käyttökuntoinen jo vuoden 1931 syksyllä, joten sitä lienee vain viimeistelty seuraavan vuoden puolella.
Vuonna 2013 talon osti Pohjantähden Työväen Retkeilijät ry, joka on kunnostanut ränsistyneen talon käyttökuntoon ja jatkaa sen ylläpitoa. Taloa vuokrataan erilaisia tilaisuuksia varten.
Rakennus

Talo on hirsirakenteinen ja punaiseksi maalattu. Siihen kuuluu sali näyttämöineen, kahvio sekä yläkerrassa oleva asuntotila (vahtimestarin asunto). Lisäksi tontilla on pihasauna. Pohjantähden Työväen Retkeilijät on kunnostanut taloa moneen kertaan. Avustusta kunnostustöihin on saatu 2020-luvulla ainakin Suomen Kotiseutuliitolta, esimerkiksi vuonna 2022 keittiön korjauksiin sekä sähkö- ja korjaussuunnitteluun.
Toimintaa työväentalolla

Talon ollessa Viralan Työväenyhdistyksen omistuksessa siellä järjestettiin esimerkiksi juhlia, tansseja ja teatteriesityksiä.
Aarno Hiekkaranta

| Aarno Hiekkaranta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. joulukuuta 1932 Kemi, Suomi
Kuollut: 9. toukokuuta 2017 (84 vuotta) Porvoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Arska, Hikiranta
Pelipaikka:  hyökkääjä/puolustaja
Maila:  vasen
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1949–1965
Seurat:  HJK (SMS) Morgårdshammar IF (Ruotsi II) Karhu-Kissat (SMS) Peikot (Suomensarja) Töölön Vesa (Suomensarja) PU (Maakuntasarja)
Aarno Hiekkaranta (23. joulukuuta 1932 Kemi – 9. toukokuuta 2017 Porvoo) oli suomalainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija. Hän pelasi jääkiekkoa SM-sarjassa sekä hyökkääjänä että puolustajana kaikkiaan 14 kautta vuosina 1949–1965. Hiekkaranta pelasi urallaan myös kahdet MM-kilpailut. Hänet tunnettiin varsin kovaotteisena pelaajana, mutta myös hyvästä laukauksestaan, sillä Hiekkaranta sijoittui parhaimmillaan SM-sarjan maalipörssissä toiseksi.
Jääkiekkoura > Seuraura

Hiekkaranta syntyi Kemissä, mutta kasvoi Helsingin Töölössä. Hänen kasvattajaseuransa on Helsingin Jääkiekkoklubi, jonka SM-sarjajoukkueessa Hiekkaranta debytoi vain 17-vuotiaana kaudella 1949–1950. Kuuden ensimmäisen HJK:ssa vietetyn kauden jälkeen hän siirtyi Ruotsin II-divisioonan Morgårdshammar IF:ään. Tämän jälkeen Hiekkaranta sai töitä Porvoosta Tehokaasu Oy:n palveluksesta Neste Oy:n tehtailta Sköldvikistä. Yrityksen toimitusjohtajana oli Olli Pulkkanen, joka kuului myös Karhu-Kissojen SM-sarjajoukkueen johtoon. Hiekkaranta lopulta päätyi joukkueeseen Pulkkasen kautta ja jatkoi siellä kiekkoilua kaudella 1956–1957.
Kaudeksi 1958–1959 Hiekkaranta palasi HJK:hon. Hänen puolustajaparinaan toimi siellä 1960-luvun alussa mm. Kari Kinnunen, joka oli Hiekkarannan lanko, sillä heidän vaimonsa olivat sisaruksia. Seitsemän HJK:ssa vietetyn vuoden jälkeen Hiekkaranta pelasi 1960-luvun lopulla vielä Suomensarjaa Helsingin Peikoissa ja Töölön Vesassa sekä Maakuntasarjaa Porvoon Urheilijoissa.
Vuonna 1975 Hiekkaranta oli mukana perustamassa Loviisan Jääkiekkoklubia. Seuran miesten joukkue aloitti kaudella 1975–1976 III-divisioonassa, tuolloin Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla. LJK pelaa III-divisioonassa myös kaudella 2017–2018, tosin nykyään viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla.
Jääkiekkoura > Maajoukkueura

Hiekkaranta edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 1954 ja 1955. Yhteensä hän pelasi 24 A-maaottelua.
Jalkapalloura

Hiekkaranta aloitti jalkapallouransa Helsingin Jalkapalloklubissa, jossa hän saavutti pronssia vuonna 1954. Hänet valittiin samana vuonna lehdistön joukkueeseen perinteiseen Liitto–Lehdistö-otteluun. Hiekkaranta pelasi myös FC Kiffenissä voittaen hopeaa vuonna 1961 ja pronssia vuonna 1960.
Vuosina 1969–1970 Hiekkaranta valmensi Porvoon Akillesta. Hän pelasi samaan aikaan myös tennistä, jossa Hiekkaranta voitti Porvoon mestaruuden.
Urheilu-uran jälkeen

Hiekkaranta siirtyi Tehokaasu Oy:n jälkeen röntgenkuvauksia suorittavan yrityksen palvelukseen ja päätyi Loviisaan rakentamaan ydinvoimalaa. Myöhemmin hän työskenteli myös muutaman vuoden Saudi-Arabiassa.
Hiekkaranta asui viimeiset vuotensa Loviisassa ja harrasti mm. keilailua. Hän kuoli Porvoon sairaalassa 9. toukokuuta 2017.
Viesti mereltä

| Viesti mereltä> Message in a Bottle |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Nicholas Sparks
Kieli:  Englanti
Genre:  Romanttinen kirjallisuus
Kustantaja:  Warner Books
Julkaistu:  1. huhtikuuta 1998
Sivumäärä:  336
ISBN:  0-446-52356-9
Suomennos
Suomentaja:  Arja Kantele
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1998

Edeltävä:  Kuuntele vain muistojasi
Seuraava:  Muistojen polku
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Viesti mereltä on yhdysvaltalaisen kirjailijan Nicholas Sparksin toinen romaani. Romaani kertoo surun jälkeisestä rakkaudesta, ja se sijoittuu 1990-luvun puolivälin Pohjois-Carolinaan Wilmingtoniin. Kirjaan perustuva samanniminen elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1999, ja siinä näyttelivät pääosia Kevin Costner, Paul Newman ja Robin Wright Penn.
Viesti mereltä julkaistiin keväällä 1998, ja se oli Yhdysvalloissa kovakantisten kirjojen bestseller-listalla seitsemän ja pehmeäkantisten bestseller-listalla viiden kuukauden ajan.
Aiheesta muualla

Kirjasampo.fi: Viesti mereltä
Werner Goldberg

| Werner Goldberg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. lokakuuta 1919 Berliini, Weimarin tasavalta
Kuollut: 28. syyskuuta 2004 (84 vuotta) Berliini, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Sotilasarvo:  Schütze
Werner Goldberg (3. lokakuuta 1919 – 28. syyskuuta 2004) oli saksalainen, joka oli puoliksi juutalainen, tai natsien terminologiassa Mischling, joka palveli lyhyesti sotilaana toisen maailmansodan aikana. Hänen kuvansa esiintyi Berliner Tageblatt -sanomalehdessä ”ideaalisena saksalaisena sotilaana”. Kuvaa käytettiin myöhemmin Wehrmachtin värväysjulisteissa.
Víniani

| Víniani Βίνιανη |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Víniani
 Koordinaatit: 38°59′20″N, 21°41′13″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Evrytanía
Kunta:  Ágrafa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  300201
Väkiluku (2011):  967
 – Kylä­yhdys­kunta:  130
 – Kylä:  3
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Víniani (kreik. Βίνιανη) on Kreikan kylä sekä samanniminen Ágrafan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βίνιανης, Dimotikí Enótita Vínianis) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 967, varsinaisen Vínianin kylän väkiluku 3 ja uudemman Néa Vínianin kylän väkiluku 127 (vuonna 2011).
Vínianin kylä sijaitsee Tavropós-joen varrella linnuntietä noin 12 kilometriä luoteeseen Karpenísin kaupungista. Kylä on nykyisin lähes autio, ja asukkaat ovat siirtyneet Néa Vínianiin. Vínianin kunnallisyksikkö käsittää Ágrafan kunnan itäosan. Sen alueella sijaitsee myös koko kunnan kuntakeskus Kerasochóri. Víniani oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágrafan kuntaan yhdessä Aperantían, Aspropótamoksen ja Fragkístan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vínianin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Dimítrios | Ágios Dimítrios | 29 |
| Ágios Dimítrios | Gávrina | 14 |
| Chrýso | Ágios Konstantínos | 7 |
| Chrýso | Chrýso | 42 |
| Dáfni | Dáfni | 200 |
| Kerasochóri | Agía Triáda | 26 |
| Kerasochóri | Kerasochóri | 174 |
| Kerasochóri | Kréntis | 267 |
| Kerasochóri | Skamniá | 6 |
| Mavrommáta | Longiés | 7 |
| Mavrommáta | Mavrommáta | 65 |
| Víniani | Néa Víniani | 127 |
| Víniani | Víniani | 3 |
Yhteensä: 967
Vítsi

| Vítsi Βίτσι |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vítsi
 Koordinaatit: 40°35′N, 21°18′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Kastoriá
Kunta:  Kastoriá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  160104
Väkiluku (2011):  1 275
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  52100
Rekisterikilpi:  KT
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vítsi (kreik. Βίτσι; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βιτσίου, Dimotikí Enótita Vitsíou) on yksi Kastorián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 275 (vuonna 2011).
Vítsin kunnallisyksikkö käsittää alueen Kastorián kunnan koillisosassa. Se on nimetty seudun Vítsi- eli Vérno-vuoren mukaan. Vítsi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kastorián kuntaan yhdessä Agía Triádan, Ágioi Anárgyroin, Kastrákin, Kleisoúran, Korestían, Makednoín ja Mesopotamían kanssa.
Kunnallisyksikön osat

Vítsin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Metamórfosi | Foteiní | 186 |
| Metamórfosi | Metamórfosi | 139 |
| Oxyá | Oxyá | 41 |
| Polykéraso | Polykéraso | 15 |
| Sidirochóri | Sidirochóri | 82 |
| Toichí | Toichí | 685 |
| Vyssiniá | Vyssiniá (Vyssinéa) | 127 |
Yhteensä: 1 275
Väkikivi

Väkikivi on Heikki Luoman humoristinen näytelmä, jossa äitinsä kotikylään Amerikasta palaava rikas Robert sekoittaa kyläläisten elämän.
Aiheesta muualla

Näytelmäkirjailijaliitto
Laajoen kesäteatteri/Turun sanomat[vanhentunut linkki]
Volkswagen Polo GTI R5

Johan Kristoffersson Ruotsin rallissa vuonna 2020.
Volkswagen Polo GTI R5 on Volkswagen Motorsportin R5-luokan ralliauto, joka on Volkswagenin ensimmäinen ralliauto menestyksekkään Volkswagen Polo R WRC:n jälkeen. Auton ensimmäinen kilpailu oli Katalonian rallissa vuonna 2018 Petter Solbergin ajamana. Auto painaa 1 320 kilogrammaa, autossa on turboahdettu 1,6-litrainen nelisylinterinen moottori, jossa on suoraruiskutus. Moottori tuottaa 272 hevosvoimaa tehoa ja 400 Nm vääntöä. Autossa on viisivaihteinen sekventiaalinen vaihteisto ja neliveto.
Aiheesta muualla

Tulokset eWRC-sivustolla (englanniksi)
8 Days

| 8 Days> 8 Tage |
| --- | --- |
Tyyli:  Tieteiskirjallisuus
Kestoaika:  43–51 min
Luoja(t):  Rafael Parente Peter Kocyla
Pääosissa:  Mark Waschke Christiane Paul Fabian Hinrichs Nora Waldstätten Murathan Muslu Devid Striesow Luisa-Céline Gaffron Henry Hübchen David Schütter Lena Klenke Claude Heinrich Thomas Prenn
Alkuperämaa:   Saksa
Alkuperäiskieli:  saksa
Verkko:   Sky One  HBO Nordic
Esitetty:  1. maaliskuuta 2019 – 22. maaliskuuta 2019
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Ikäraja:  
Tunnuskappale:  David Reichelt - "Eight Days"
Tuotanto
Tuottaja(t):  Florian Kamhuber
Vastaava(t) tuottaja(t):  Simon Amberger Korbinian Dufter Rafael Parente
Ohjaaja(t):  Stefan Ruzowitzky, Michael Krummenacher
Tuotantoyhtiö(t):  Neuesuper Sky Deutschland
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
8 Days (8 Tage) on saksalainen aikojen lopun minisarja, jonka ovat tuottaneet Sky Deutschland ja Neuesuper-tuotantoyhtiö. Stefan Ruzowitzky ja Michael Krummenacher palkattiin johtajiksi. Sarjan tarkoituksena on osoittaa, kuinka erilaiset ihmiset kohtaavat lähestyvää maailmanloppua. Christiane Paul ja Mark Waschke ovat päärooleissa. Kaksi ensimmäistä jaksoa näytettiin helmikuussa 2019 osana Berlinale-sarjaa Berlinale Special -osiossa 69. Berlinalessa. Sky-julkaisu seurasi 1. maaliskuuta 2019.
Sarjaa esitti Suomessa HBO Nordic. Sarja alettiin esittämään Suomessa samana päivänä.
Juoni

Maata uhkaa 60 kilometrin halkaisijaltaan asteroidi Horus, joka törmää Eurooppaan nopeudella 30000 km/h ja jonka odotetaan osuvan Ranskan La Rochellen. Yhdysvaltojen yritykset räjäyttää asteroidi ydinohjuksilla tai ohjata se maasta epäonnistuvat. Mahdollisuudet selviytyä Keski-Euroopassa ovat käytännössä nollat, joten monet ovat pakenemassa, toiset tulevat toimeen välittömän loppunsa kanssa. Euroopan rajat on suljettu, ja naapurimaat, joissa selviytyminen olisi mahdollista, eivät enää ota vastaan pakolaisia. Poistuminen muihin maihin on mahdollista vain erityisillä maahantulorajoituksilla.