stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juha Ruusuvuori
Teokset > Näytelmiä ja kuunnelmia

Kiljusen herrasväki -lastenmusikaali (Tampereen Työväen teatteri, 1994)
Överfallet vid Jungfrusund (Bruksteatern, 1995)
Hemligt i verkstaden (Bruksteatern, 1999)
Hirttämätön mainosmies (Turun Uusi Teatteri, 2000)
Äppelsprit (Bruksteatern, 2010)
Stefan Löfving & Hullut päivät (Rövarteatern, 2017)
Tsaren & Spriten (Rövarteatern, 2018)
Mammutti Klaara isää etsimässä (Radioteatteri 2006)
Koira Helge ja avaruusalus (Radioteatteri 2008)
Topi Tarhakäärme -radiosadut (Radioteatteri 2001-08)
Yliopiston noita (Radioteatteri 2010)
Mordet i Glashyttan/Murha Lasitehtaalla (Rövarteatern 2020)
Spökhuset i Dalsbruk/Aavejahti Taalintehtaalla (Rövarteatern 2022)
Herkules hjältedåd/Herkuleen urotyöt (Rövarteatern 2023)
Palkinnot ja ehdokkuudet

kirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas 1993 (Kaniikki Lupus, WSOY 1993)
Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinto 1994
Tampereen kaupungin Luovan kirjallisen työn palkinto 1994
kirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas 2003, (Nokian nuoriso-ohjaaja, WSOY 2003)
Suomen Tolkien-seuran Kuvastaja-palkinto 2004 (Nokian nuoriso-ohjaaja, WSOY 2003)
Svenska Kulturfondenin Kulttuuripalkinto 2006
WSOY:n Kirjallisuussäätiön palkinto 2012
Lappi-kirjallisuuspalkinto, ehdokkaana 2019
Turun Kirjamessujen Kirja á la Carte -palkinto 2024.
Aiheesta muualla

Helsingin kaupunginkirjasto – Sanojen aika – Juha Ruusuvuori (Arkistoitu – Internet Archive).
Kirjasampo.fi: Juha Ruusuvuori
Juha Ruusuvuori haastattelussa, Kirjastokaista-video
Kirja-arvosteluja:
Olavi Jama: Hiittoisten väki edistyksen tiellä[vanhentunut linkki]. Turun sanomat 1.9.2001.
Olavi Jama: Viikinkisoturi törmää etelän jumaliin[vanhentunut linkki]. Turun sanomat 2.9.1999.
Antti Majander: Tietoon voi hukkua. Helsingin Sanomat 12.9.2001.
Anne Puumala: Jurmo vie viihdyttäen viikinkiaikaan. Ilkka 15.10.2001.
Vesa Karonen: Ruusuvuoren satiiri pilkkaa Nokiaa. Helsingin Sanomat 3.9.2003.
Marja-Riitta Vainikkala-Kejonen: Mahdottoman mahdollisuus (Arkistoitu – Internet Archive). Kaleva 16.9.2003.
Sami J. Anteroinen: Nokian nuoriso-ohjaaja[vanhentunut linkki]. Skenet 17.11.2004.
Juha Roiha: Nokian nuoriso-ohjaaja (Arkistoitu – Internet Archive). Roihan kirja, Radio Suomi.
Hannu Marttila: Onnellisten rannat. Helsingin Sanomat 26.10.2007.
Jari Olavi Hiltunen: Luonto haastaa uskon ja median. Kiiltomato.net 15.11.2007.
Markku Soikkeli: Messias-tarina Jäämeren rannalta.
Elina Siltanen: Yhteisöllisyyttä kaaoksen laidalla. Turun sanomat 2.12.2007.
Eeva Saesmaa: Pyhän kalan kultti[vanhentunut linkki]. Savon sanomat 14.11.2007.
Putte Wilhelmsson: Elämäntapapakolaisena Taalintehtaalla. Turun sanomat 2.11.2005.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Käärmekorennot

| Käärmekorennot |
| --- | --- |
 Dichrostigma flavipes
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Osaluokka::  Uussiipiset Neoptera
Ylälahko::  Endopterygota
Lahko::  Käärmekorennot Raphidioptera  Handlirsch, 1908
Heimot
 Outakärmekorennot Inocellidae  Käärmekorennot Raphidiidae 
Katso myös
   Käärmekorennot Wikispeciesissä   Käärmekorennot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käärmekorennot (Raphidioptera) on hyönteisiin kuuluva lahko, joka luettiin aikaisemmin kuuluvaksi verkkosiipisiin. Ne ovat saaneet nimensä pitkästä, käärmemäisestä kaulasta, joka auttaa saaliin havaitsemisessa ja sen pyydystämisessä. Lahko on lajimäärältään pieni, ja siihen arvellaan kuuluvan maailmanlaajuisesti vain runsaat kaksisataa lajia.
Lahko on kehittynyt jurakaudella ja ollut runsas liitukaudella, ja noilla aikakausilla syntyneitä fossiileja tunnetaan ympäri maapalloa. Fossiiliaineistossa käärmekorennot ovat lähes aina tallentuneet sedimentteihin. Meripihkasta fossiileja tunnetaan erittäin vähän. Toisaalta meripihkaan säilyneitä yksilöitä tunnetaan useimmista liitu- ja tertiäärikaudella syntyneistä meripihkaesiintymistä ja näiden joukossa on myös fossiloituneita toukkia. Kaikkiaan esihistoriallisia lajeja on voitu kuvata yli sata.
Lahko on sittemmin hävinnyt Maapallon lämpimiltä alueilta, ja lajeja tavataan enää pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja viileillä alueilla.
Ulkonäkö ja elintavat

Kaikki käärmekorennot ovat hoikkia, siivekkäitä hyönteisiä, joilla on huomattavalla tavalla pidentynyt keskiruumis. Tuntosarvet ovat pitkät. Eläimen ruumis on kiiltävä, ja sen väri vaihtelee ruskeasta mustaan. Siivet ovat kirkkaat, ja niissä on tiheä siipisuonitus. Etu- ja takasiivet ovat samankokoiset, ja levossa korento pitää siipiään harjakattomaisesti takaruumiin päällä. Siiven etureunassa on nähtävissä värillinen täplä, pterostigma, jonka alueella on tarkan lajinmäärityksen kannalta olennaisia tuntomerkkejä. Suuosat ovat purevat. Heimon Raphidiidae käärmekorennolla on päälaella pistesilmät, jotka auttavat niitä saalistuksessa. Eläin saalistaakin lähinnä näköaistinsa avulla. Maailmalla käärmekorentojen enimmäispituus on 3 cm ja siipiväli 5 cm, mutta suomalaiset lajit ovat tätä pienempiä.
Aikuinen käärmekorento on kehno lentäjä eikä mielellään ylitä ruohikkoja eikä muita avoimia paikkoja. Aikuiset yksilöt viettävätkin yleensä aikansa vain siinä puussa tai pensaassa, jonka ympäristössä ne ovat toukkinakin eläneet. Elinympäristössään käärmekorennot suosivat hyvin voimakkaasti havupuita. Toukka on yöaktiivinen ja saalistaa puiden kaarnalla tai maanpinnalla, karikkeen joukossa.lähde?
Käärmekorennot ovat petoja sekä toukkana että aikuisena. Korento on aktiivinen valoisaan aikaan, liikkuu paljolti kävellen ja saalistaa pehmeäruumiisia hyönteisiä kuten kirvoja ja muiden hyönteisten toukkia sekä hämähäkkejä. Korennoilla on sahaleuat joiden sisäsyrjässä on teräviä piikkejä. Korennon hyökätessä piikit tunkeutuvat saaliiseen ja silpovat sen toisinaan jopa kahtia. Korento kävelee puussa tai maassa pää korkealle ojennettuna. Kirvan tai muun saaliin havaittuaan se hiipii lähelle ja iskee äkisti saaliseen. Käärmekorennon kehitys munasta aikuiseksi kestää 1–3 vuotta.lähde?
Muodonvaihdos on täydellinen. Käärmekorennot talvehtivat toukkina.lähde?
Lajit Suomessa

Suomessa käärmekorentoja on tavattu kolme lajia, jotka kaikki ovat vuoden 2010 kansallisen uhanalaisarvioinnin mukaan elinvoimaisia.
Systemaattisessa järjestyksessä lajit ovat
mäntykäärmekorento Raphdia ophiopsis
närekäärmekorento Phaeostigma notata
lehväkäärmekorento Xanthostigma xanthostigma
Nämä kaikki kuuluvat käärmekorentojen heimoon (Raphidiidae) ja ovat lennossa alkukesällä. Lisäksi Suomen lähialueilla on paikoin tavattu outakäärmekorentojen heimoon (Inocellidae) kuuluvaa outakäärmekorentoa (Inocellia crassicornis).
Aiheesta muualla

Teemu Rintala, Tomi Kumpulainen & Petri Ahlroth. Suomen verkkosiipiset. Hyönteistarvike TIBIALE oy, Helsinki 2014. ISBN 978-952-67544-5-1
Tree of Life web project (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q217516  Wikispecies: Raphidioptera  BOLD: 194686  BugGuide: 233370  CoL: 6236X  EoL: 1059  Fauna Europaea: 11810  Fauna Europaea (new): 7e96cafb-aac4-456a-a423-911da7f89c26  GBIF: 786  iNaturalist: 47794  IRMNG: 12248  ITIS: 733320  NBN: NBNSYS0100005053  NCBI: 50482  Open Tree of Life: 797036  Paleobiology Database: 175116  Plazi: AA30746F-FF8C-8549-FF0B-FB18FD68FB01
Kyyros Suuri

Kyyros II eli Kyyros Suuri (noin 576–529 eaa.) oli Persian kuningas. Kyyros kuului Akemenidien hallitsijasukuun, joka hallitsi Persiaa vuosina 648–330 eaa. Kyyroksen aikana Persiasta tuli suurvalta, joka ulottui Lähi-idästä Intiaan. Häntä pidetään Persian ensimmäisenä merkittävänä kuninkaana.
Kyyroksen elämää koskevat tiedot ovat peräisin babylonialaisista kronikoista, kreikkalaisilta historioitsijoilta ja muutamista Raamatun kohdista.
Historiankirjoissa käytetty nimi Kyyros on kreikkalainen (Kυρoς) versio hänen persiankielisestä nimestään Korouš tai Khorvaš. Vanhoissa raamatunkäännöksissä nimi esiintyy myös muodossa Koores.
Elämä

Kyyros oli kuningas Kambyses I:n poika. Kambyses kuului Persiaa pitkään hallinneeseen Akemenidien hallitsijasukuun. Kambyses I hallitsi yhdessä sukulaisensa Arsameen kanssa Anshan pientä kuningaskuntaa, joka oli suuremman Median alainen. Kun Kambyses kuoli vuonna 559 eaa., Kyyros nousi kuninkaaksi ja ilmeisesti syrjäytti vielä elossa olleen Arsameen pois vallasta.
Kreikkalaisen historioitsijan Herodotoksen mukaan Kyyros joutui jo nuorena poliittisen vehkeilyn uhriksi ja hänet yritettiin tappaa heti hänen synnyttyään. Kyyroksen nuoruudesta kerrottiin legendaa, jonka mukaan hän eli nuoruutensa karjankasvattajan poikana. Vasta myöhemmin hänen vartuttuaan kävi ilmi, että hän oli kuningas, kun kylän lapset asettivat Kyyroksen kuninkaakseen. Tätä Herodotoksen esittämää kertomusta Kyyroksen nuoruudesta pidetään legendana.
Kyyroksella oli kaksi poikaa: Kambyses ja Smerdis. Tyttäriä hänellä oli useita, joista Atossa meni naimisiin Dareios I:n kanssa, ollen Kserkses I:n äiti. Herodotoksen mukaan Kyyros kuoli taistelussa massagetteja vastaan.
Kreikkalainen filosofi Ksenofon on kirjoittanut Kyyroksen nuoruudesta fiktiivisen kertomuksen, jonka kreikankielinen nimi on Kyropaidea eli Kyyroksen kasvatus. Ksenofon kuvailee teoksessa nuoren prinssin kasvatusta. Teoksessa nuorta prinssiä opetetaan pettämään vihollisiaan ja tavoittelemaan valtaa kaikin tavoin. Kyseinen teos toimi esimerkkinä niin Aleksanteri Suurelle kuin Niccolò Machiavellinkin teokselle Ruhtinas. Esimerkkinä Kyyroksen poliittisista taidoista pidetään Vähän-Aasian kreikkalaisten kaupunkien ja Babylonian veretöntä valloitusta.
Persepoliista tehdyt arkeologiset löydöt osoittavat, että Kyyroksen aikana Persian valtionuskontona toimi zarathustralaisuus, joka on Lähi-idän vanhin monoteistinen (yksijumalainen) uskonto ja oli Persian valtakautena laajalti Lähi-idässä valtauskonto.
Valloitukset

Kyyros loi Suur-Persian valtakunnan, joka on alueellisen suuruutensa puolesta verrattavissa ainoastaan Rooman imperiumiin ja Aleksanteri Suuren luomaan valtakuntaan, sekä Umaijadien kalifaattiin ja Abbasidien dynastiaan. Valtakunta ulottui Lähi-idästä aina Intiaan asti. Valloitettuaan Persian Aleksanteri Suuri osoitti kuninkaalle kunnioitustaan vierailemalla tämän hautamonumentilla. Persian suurkuningas valloitti valtakaudellaan Babylonian, Median ja Lyydian valtakunnat.
Kyyroksen odotettiin edeltäjiensä tavoin tunnustavan meedialaisten ylivallan valtakunnassaan, sillä hänen hallitsemansa Anshan sijaitsi Persiassa, joka taas kuului mahtavaan Meedian valtakuntaan. Kyyros oli kuitenkin kunnianhimoinen mies, ja hän kokosi muut Persian kansat kapinaan meedialaisia vastaan. Vuonna 550 eaa. Meedian kuningas Astyages lähetti sotajoukkonsa Persiaan taltuttamaan persialaisten kapinaa, mutta yritys epäonnistui ja persialaiset valloittivat koko Meedian. Kyyros tiesi, että meedialaiset olivat kreikkalaisten sukulaiskansa, ja alkoi järjestelmällisesti värvätä meedialaisia palvelukseensa kohottaakseen hallintonsa sivistystasoa.
Vuonna 547 eaa. hän alkoi käyttää titteliä Persian kuningas. Pian tämän jälkeen Lyydian kuningas Kroisos, Babylonian kuningas Nabonidus ja Egyptin kuningas Amasis II liittoutuivat Kyyrosta vastaan. Kroisos marssitti sotajoukkonsa Meediaan vuonna 547 eaa. Ensimmäinen taistelu päättyi ratkaisemattomana, ja talven tullen lyydialaiset vetäytyivät aikeinaan jatkaa sotimista seuraavana keväänä. Persialaiset kuitenkin viittasivat kintaalla perinteiselle tavalle olla sotimatta talvisaikaan ja seurasivat Kroisoksen joukkoja Lyydian pääkaupunkiin Sardikseen saakka. Kun Kroisos oli kotiuttanut suurimman osan joukoissaan palvelleista palkkasotureista, Kyyros hyökkäsi. Kyyros miehitti Lyydian valtakunnan ja vangitsi Kroisoksen.
Kroisoksen kukistuttua Kyyros aloitti sotaretken Babyloniaa vastaan. Vuonna 539 eaa. hän kukisti babylonialaiset ja otti itselleen uuden tittelin Babylonian kuningas, Sumerin ja Akkadin kuningas. Kun Kyyroksen kenraali Gobryas marssi joukkoineen lokakuun 13. päivänä 539 Babyloniaan, oli Mardukin papisto persialaisten puolella. Kyyros lahjoi Babylonin kaupungin papiston, joka oli vehkeillyt omaa kuningastaan vastaan jo ennen hyökkäystä. Kyyros oli kukistanut suurimman vihollisensa.
Valloitettuaan Median, Lyydian, Babylonian, Kyyros jakoi Vähästä-Aasiasta Indukselle ulottuvan valtakuntansa maakuntiin, joita kutakin johti satraappi.
Herodotoksen esittämän kertomuksen mukaan suurista valloitusretkistä huolimatta Persian suurkuningas kuoli kukistaessaan pientä heimokapinaa. Vuonna 530 Saka-heimo nousi Arakses-virran luona kapinaan Persian valtakuntaa vastaan. Kyyros lähti itse kukistamaan kapinaa ja kuoli heimon kuningattaren virittämään ansaan.
Vanha testamentti

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Näin sanoo Kyyros, Persian kuningas: Herra, taivaan Jumala, on antanut minulle kaikki maan valtakunnat. Hän on nyt käskenyt minun rakentaa itselleen temppelin Juudan Jerusalemiin. Kaikkien teidän, jotka kuulutte hänen kansaansa, tulee lähteä Juudan Jerusalemiin rakentamaan Herran, Israelin Jumalan, temppeliä. Olkoon teidän Jumalanne teidän kanssanne! Herra on Jumala, jonka asuinsija on Jerusalem. Kaikkialla, missä tämän kansan jäseniä yhä elää muukalaisina, tulee paikkakunnan asukkaiden antaa heille mukaan hopeaa ja kultaa ja tavaraa ja karjaa sekä muita lahjoja Jerusalemiin rakennettavaa Herran temppeliä varten. | ” |
– Persian kuningas Kyyros ensimmäisenä hallitusvuotenaan
Kyyros esiintyy myös Raamatun Vanhassa testamentissa. Kuninkaalla on tärkeä asema juutalaisten historiassa. Vanhan testamentin mukaan Kyyros vapautti juutalaiset pakkosiirtolaisuudesta ja antoi heille luvan rakentaa Jerusalemin temppelin uudelleen. Juutalaiset pitivät Persian kuningasta kansan vapauttajana.lähde? Kyyroksen suvaitsevainen uskontopolitiikka oli poliittisesti järkevää, sillä sen avulla hän saavutti valloittamiensa kansojen arvostuksen.
Esran kirjan mukaan Kyyroksen valtakaudella toteutui Jeremian profetia ja Jumala johdatti Kyyroksen julistamaan, että Herra (Jumala) on antanut hänelle kaikki maan valtakunnat ja käskenyt rakentamaan itselleen temppelin Juudan Jerusalemiin ja että kaikkien oli annettava kultaa, hopeaa, karjaa ja muita kalleuksia sekä lahjoja juutalaisille. Kaikkien juutalaisten oli puolestaan lähdettävä rakentamaan tätä temppeliä. Kyyros myös palautti kaikki Nebukadressar II:n Jerusalemista varastamat hopea- ja kulta-astiat, joita oli yhteensä 5 400. Babyloniasta kotoisin oleva pappi Esra sekä Juudan ruhtinas Sesbassar palautti nämä astiat Jerusalemin temppeliin.
Kyyros esiintyy Raamatussa sekä Esran kirjassa että Jesajan kirjassa. Jesajan kirjan mukaan Jumala voiteli Kyyroksen kuninkaaksi Israelin kansan tähden ja todistaakseen ettei ole olemassa muita jumalia. Jesajan kirjan (45:1) kreikkalainen käännös käyttää Kyyroksesta kreikan kielen sanaa Χριστος, joka tarkoittaa valittua tai voideltua kuningasta. (ks. Kristus)
Kyyroksen sylinteri

Brittiläis-assyrialainen arkeologi Hormuzd Rassam löysi vuonna 1879 Babyloniasta nuolenpääkirjoituksella varustetun savisylinterin, joka on peräisin Kyyroksen hallituskaudelta, Babylonian valloituksen alkuajoilta. Sylinterin tekstin alussa kuvataan Babylonian syrjäytettyä hallitsijaa vääränä kuninkaana, sekä ylistetään Kyros Suurta, Babylonian pääjumala Mardukin nimissäkin ja miten Kyyros otti Babylonin kaupungin haltuunsa taisteluitta, nauttien sen asukkaiden suosiosta. Tekstissä Kyyros Suuri puhuttelee sitten kansaa poikkeuksellisesti, sinuttelemalla ja kertoo, miten palauttaa sotien ja Babylonian edellisen kuninkaan väärintekojen melskeissä Babyloniassa ja Mesopotamian alueella vaurioituneet uskontojen temppelit, niiden esineistön ja papistot uskontoihin. Kyyros Suuri myös korjauttaa Babylonian rikkoutuneen muurin ja sallii edellisen, huonon kuninkaan aikana Babyloniaan pakkovietyjen Mesopotamian alueen ihmisten palata kotiseuduilleen, harjoittaa uskontojaan ja kulttuurejaan (tekstissä ei mainita erikseen juutalaisylimystön ja -papiston palauttamista, eikä suoraan muidenkaan Mesopotamiasta länteen päin olevien ihmisten palauttamista). Tekstissä määritellään myös muita oikeuksia. 
Yhdysvaltain perustuslakia tekemässä olleen Thomas Jeffersonin tiedetään myös perehtyneen Kyyros Suureen ja mahdollisesti ottaneen hänestä vaikutteita.
Kyroksen sylinterin ainutkertaisuuden kumosi kuitenkin se että löydettiin liki vastaavan tekstin sisältäviä sylintereitä aiempienkin, Babylonian valloittaneiden muiden tahojen hallitsijoiden ajoilta. Etelä-Irakin suistoalueen kaldealaisten kuningas Marduk-apla-iddina II (722-710 eaa.) sylinteri. Neljä kappaletta kuningas Naboniduksen (555-540 eaa.) sylintereitä kolmesta eri kaupungista. Pidetään mahdollisena että Babylonian pääjumala Mardukin papisto on saattanut olla osallisena sylintereitten teksteissä, etenkin Kyyroksen sylinterin osalta.
Sylinterin tekstistä on myös levitetty osin virheellistä, manipuloitua käännöstä, muun muassa Iranin taannoisen šaahi Mohammad Reza Pahlavin hallinnon toimesta, tämän juhlistaessa 2 500 vuotta kestänyttä iranilaista monarkiaa, jonka katsottiin alkaneen Kyyros Suuren valtakaudella (virheellisessä käännöksessä Babylonian pääjumala Marduk on korvattu iranilaisen yksijumalaisen zarathustralaisuuden Ahura Mazda -jumaluudeksi) ja miten šaahi ylläpitäisi siinä uskonnollista sekularismia.
Joidenkin mielestä Kyyroksen sylinterissä ja sen edeltäjissä on kyseessä vanhin tunnettu ihmisoikeusjulistus. Sen teksti on kopiona YK:ssa, ja teksti on käännetty kaikille kuudelle Yhdistyneiden Kansakuntien viralliselle kielelle. Tekstin määräykset ovat rinnakkain ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen neljän ensimmäisen artiklan kanssa. Sylinterin tekstissä ja Kyyros Suuren hallintolaeissa mm. annettiin tavallisille kansalaisille Persian valtakunnan osissa oikeus haastaa satraappi-vasallikuninkaat tai heidän hallintonsa oikeuteen väärinteoista, mikä oli ennenkuulumatonta oikeutta.
Kyyroksen nykyarvostusta

Kristinuskonnossa nykyajan evakelisissa liikkeissä Kyyrosta arvostetaan, koska hän vapautti juutalaiset Babylonin vankeudesta, antoi heidän palata Jerusalemiin ja rakentaa uudelleen siellä olleen temppelinsä. Tämän ajattelun mukaan Kyyroksen nousu Persian hallitsijaksi oli Jumalan teko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyyros Suuri Wikimedia Commonsissa
Kyyroksen sylinteri (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kambyses I | Persian kuningas Akemenidien hallitsijasuku | Seuraaja: Kambyses II |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7  8  WorldCat 2 
Kansalliset:  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef 
Kyyroksen hautaholvi Pasargadaen kaupungin raunioilla. Aleksanteri Suuri vieraili haudalla osoittamassa kunnioitusta Kyyrokselle valloitettuaan Persian.
Kyyros sallii juutalaisten palata Baabelin vankeudesta Jerusalemiin ja rakentaa uudelleen kaupungin ja temppelin. Jean Fouquetin (1470–1475) kuvitusta.
Kyyroksen sylinteri British Museumissa.
Naboniduksen sylinteri British Museumissa.
Laajan koulu

Laajan koulu oli Suomussalmen Laajan kylässä vuosina 1923–1980 toiminut kyläkoulu, aluksi kansakoulu ja vuodesta 1972 lähtien peruskoulun alakoulu.
Historiaa

Laajan kansakoulu perustettiin vuokratiloihin vuonna 1923, ensimmäisinä opettajinaan Iida Maria Rauhala ja Aleksi Väisänen. Koulu tunnettiin vuoteen 1938 nimellä Pesiön koulu, kunnes Pesiölle saatiin oma koulu. Pitkämatkalaiset asuivat aluksi kylän taloissa, mutta 1920-luvun loppupuolella toimi jo koulun oma asuntola parille kymmenelle oppilaalle. Oma koulutalo saatiin syksyksi 1930. Luokkatiloja oli kaksi, ja rakennukseen kuului myös kaksi opettajien asuntoa. Oppilaita oli tuolloin 78 ja oppilasasuntolaan mahtui 40 koululaista.
1930-luvun lopulla Ämmänsaaren ratatyömaa Laajan kylän kaakkoispuolella toi kouluun lisää oppilaita eri puolilta Suomea tulleiden ratatyöntekijöiden perheistä. Koulu keskeytettiin talvisodan takia, mutta jo lukuvuonna 1940–1941 koulu toimi taas supistetuin kurssein. Evakkoperheet nostivat oppilasmäärän 1940-luvun lopulla yli sataan, opettajamäärän kolmeen ja 40 hengelle mitoitetussa asuntolassakin majoittui enimmillään 76 koululaista. Teiden parantumisen ja autoistumisen myötä oppilasasuntola lopetettiin vuonna 1962. Läpi 1950-oppilasmäärä pysyi suurena ja alkoi pienetä 1960-luvulla, kunnes vuonna 1972 peruskouluun siirryttäessä oppilaita oli 34. Koulu lakkautettiin vuonna 1980.
Kirjallisuutta

Heikkinen, Reijo: Kasvatus ja koulutus Kainuussa : Kainuun koulutusjärjestelmän kehitys syyskuuhun 1945 mennessä. Väitöskirja, Kajaanin opettajankoulutuslaitos, Oulun yliopisto, 1995. ISBN 952-90-6419-5.
Vester, Lippo (toim.): Pirttikoulusta luokattomaan lukioon : Suomussalmen koululaitos 1895–1995.
Vester, Lippo (toim.): Pirttikoulusta luokattomaan lukioon : Suomussalmen koululaitos 1895–1995. Suomussalmen koulutuslautakunta, 1996. ISBN 951-9390-24-3.
Ruostumaton teräs

Gateway Archin pinta on ruostumatonta terästä.
Ruostumaton teräs (aikaisemmin myös jaloteräs, puhekielessä rosteri) on rautaseosta, joka sisältää kromia enemmän kuin 10 prosenttia.
Ruostumattomien terästen hyvä korroosionkestävyys perustuu niiden sisältämään kromiin. Ruostumattomassa teräksessä kromi reagoi hapen kanssa ja muodostaa suojaavan kalvon teräksen pinnalle. Suojakalvon muodostumista metallipinnalle kutsutaan passivoitumiseksi. Passiivikalvo on äärimmäisen ohut ja valoa läpäisevä, siksi pinta on metallisen kirkas. Passiivikalvoon käytössä syntyvät naarmut ja muut rikkoutumat korjautuvat itsekseen hapettavassa ympäristössä. Korroosionkestävyyden varmistamiseksi myös hitsattavissa teräksissä pyritään estämään kromikarbidien erkautuminen raerajoilla ajamalla AOD-konvertterissa terässulan hiilipitoisuus happipuhalluksen avulla mahdollisimman matalaksi, yleensä enimmillään 0,030 prosentin pitoisuuteen.
Eräänä ruostumattoman teräksen keksijänä tunnetaan englantilainen Harry Brearley, joka kokeillessaan erilaisia seoksia havaitsi vuonna 1912 kromirautaseosten olevan ruostumattomia. Teräksentuottaja Friedrich Krupp sai vuonna 1912 patentin ”korkean korroosionkestävyyden omaaville” austeniittisille CrNi-teräksille.
Ruostumattomat teräslajit

Austeniitti (γ-rauta; pkk-hila)
Bainiitti
Martensiitti
Sementiitti (rautakarbidi; Fe3C)
α-ferriitti syntyy austeniitista ( tkk-hila)
δ-ferriitti jähmettyy sulasta ( tkk-hila)
Perliitti (eutektikumi α + Fe3C)
Hiiliteräs (max 2,1 % hiiltä)
Ruostumaton teräs (sis. kromia vähintään 10,5 %)
HSLA-teräs (korkea lujuus, niukka seostus)
Työkaluteräkset (suuri lujuus; karkaistuja)
Valurauta (>2,1 % hiiltä)
Kankirauta (alh. hiilipitoisuus)
näytä
keskustele
Ruostumattomat teräkset voidaan luokitella pääseosaineiden tai mikrorakenteen mukaan.
Ruostumattomat teräslajit > Koostumuksen mukainen luokittelu

CrNi-teräkset eli tavalliset austeniittiset ruostumattomat teräkset
austeniittiset CrMnNi-teräkset eli niin sanotut austeniittiset ruostumattomat mangaaniteräkset
austeniittiset CrNiMo-teräkset eli ”haponkestävät”
austeniittiset CrNiTi- ja CrNiMoTi-teräkset eli titaanistabiloidut teräkset
Cr- tai CrTi-teräkset ferriittisiä tai martensiittisia (voidaan stabiloida seostamalla titaania)
Ruostumattomat teräslajit > Mikrorakenteen mukainen luokittelu

austeniittiset
ferriittiset
duplex- eli ferriittisausteniittiset teräkset
martensiittiset teräkset