stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo kuuluisista murhatuista ihmisistä
1900-luku > 1940–1950-luku

| Henkilö | Asema | Päiväys | Paikka | Maa | Murhaaja/Murhaajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lev Trotski | neuvostoliittolainen valtiomies | 21. elokuuta 1940 | México |  Meksiko | Ramón Mercader |
| Reinhard Heydrich | SS-kenraali | 4. kesäkuuta 1942 | Praha |  Tšekkoslovakia | Special Operations Executive  |
| François Darlan | Vichyn Ranskan entinen   varapääministeri | 24. joulukuuta 1942 | Alger |  Vichyn Ranska | Ferdinand Bonnier de La Chapelle |
| Jean Moulin | Ranskan vastarintaliikeen johtaja | 8. heinäkuuta 1943 | Metz |  Ranska | Gestapo |
| Ivan Belov | neuvostoliittolainen upseeri | 2. marraskuuta 1944 | Lauttasaari |  Suomi | tuntematon |
| Mahatma Gandhi | Intian itsenäisyysliikkeen johtaja | 30. tammikuuta 1948 | Delhi |  Intia | Nathuram Godse |
| Jorge Eliécer Gaitán  | kolumbialainen liberaalijohtaja | 9. huhtikuuta 1948 | Bogotá |  Kolumbia | Juan Roa Sierra |
| Chano Pozo | kuubalainen afrojazzmuusikko | 2. joulukuuta 1948 | New York City |  Yhdysvallat | Cabito niminen ihminen |
| Folke Bernadotte | ruotsalainen diplomaatti | 17. syyskuuta 1948 | Jerusalem |  Israel | Lehi |
| Hassan al-Banna | Muslimiveljeskunnan johtaja | 12. helmikuuta 1949 | Kairo |  Egypti | tuntematon |
| Francisco Arana  | Guatemalan asevoimien komentaja | 18. heinäkuuta 1949 | Ciudad de Guatemala |  Guatemala | tuntematon |
| Abdullah ibn Husain | Jordanian kuningas | 20. helmikuuta 1951 | Itä-Jerusalem |  Jordania | Mustapha Shukari Usho |
| Riad Al Solh | Libanonin pääministeri | 17. heinäkuuta 1951 | Amman |  Jordania | Syyrian kansallissosialistisen puolueen jäsenet |
| Liaquat Ali Khan | Pakistanin pääministeri | 16. lokakuuta 1951 | Rawalpindi |  Pakistan | Saad Akbar (todennäköisesti) |
| Kyllikki Saari | suomalainen 17-vuotias tyttö | 17. toukokuuta 1953 | Isojoki |  Suomi | Selvittämätön |
| Anastasio Somoza García | Nicaraguan presidentti | 21. syyskuuta 1956 | León |  Nicaragua | Rigoberto López Pérez |
| Carlos Castillo Armas | Guatemalan presidentti | 26. heinäkuuta 1957 | Ciudad de Guatemala |  Guatemala | Romeo Vásquez Sánchez |
| Lev Rebet | ukrainalainen nationalisti | 10. lokakuuta 1957 | München |  Saksa | KGB:n agentti Bogdan Stašynski |
| Faisal II  | Irakin kuningas | 14. heinäkuuta 1958 | Bagdad |  Irak | vallankaappaus |
| Solomon Bandaranaike  | Ceylonin pääministeri | 26. syyskuuta 1959 | Colombo |  Ceylon | Talduwe Somarama |
| Stepan Bandera | ukrainalainen nationalisti | 15. lokakuuta 1959 | München |  Saksa | KGB:n agentti Bogdan Stašynski |
Impulssi- ja askelvaste

Signaalin käsittelyssä dynaamisen järjestelmän vaste kuvaa järjestelmän lähdön reagointia tulosignaalin muutokseen ajan funktiona. Vasteen kuvaajan avulla voidaan helposti nähdä järjestelmälle tärkeitä ominaisuuksia, kuten asettumisaika tai pysyvä poikkeama. Näiden avulla voidaan tehdä tarvittavia muutoksia säätöön, jotta saavutettaisiin haluttu lopputulos esimerkiksi yritettäessä pitää sähkömoottorin pyörimisnopeus vakiona kuorman muuttuessa. Vasteet ovat hyödyllisiä työkaluja suunniteltaessa sähköisien järjestelmien säätöä. Sähkötekniikassa vastetta käytettäessä järjestelmän lähtö Y(s) saadaan  usein siirtofunktion avulla muodossa
missä U(s) on tulosignaali ja G(s) kuvaa järjestelmän siirtofunktiota. Edellä esitetty yhtälö on Laplace-muunnettu yhtälön käsittelyn helpottamiseksi. Systeemin testauksessa ja suunnittelussa yleisimmin käytetyt tulosignaalit ovat impulssi- ja askelfunktio. Näiden lisäksi voidaan käyttää mm. ramppifunktiota.
Askelvaste

Askelvasteella tarkoitetaan järjestelmän vastetta, kun syötettävä signaali on askelfunktio. Askelfunktiolla tarkoitetaan askelmaista muutosta järjestelmän tulossa ajanhetkellä t. Askelfunktiona käytetään usein yksikköaskelfunktiota, jonka muutos on nollasta arvoon 1 ajanhetkellä t =0. Askelfunktio määritellään yhtälöllä
Yksikköaskelvasteesta voidaan nähdä systeemin stabiilissa tapauksessa nopeus ja  vaimennus. Lisäksi nähdään onko järjestelmän siirtofunktion kertaluku 1 vai suurempi vasteen kuvaajan käyttäytymisen perusteella. Yksikköaskel Laplace-tasossa on   1/s.
Ensimmäistä kertalukua olevien järjestelmien askelvasteen kuvaajasta voidaan muiden ominaisuuksien lisäksi määrittää myös aikavakio.
Impulssivaste

Impulssivasteella  tarkoitetaan järjestelmän vastetta, kun tuloon syötetään yksikköimpulssi, joka on yksinkertaisin mahdollinen signaali. Tällaista äärettömän korkeaa ja kapeaa signaalia, jonka integraalin arvo on 1, kutsutaan myös Diracin deltafunktioksi. Diracin deltafunktio Laplace-tasossa on 1.
LTI-järjestelmän (lineaarinen ja aikainvariantti-järjestelmä) ominaisuuksia ja käyttäytymistä voidaan tarkastella impulssivasteen avulla syöttämällä järjestelmään erilaisia tuloja.
Järjestelmän lähtö y(t) voidaan määrittää seuraavasti konvoluutio-integraalin avulla mielivaltaiselle tulosignaalille g(t) kunhan järjestelmän yksikköimpulssivaste tiedetään
missä  \delta  tarkoittaa järjestelmään syötettävää yksikköimpulssia.
Todellista yksikköimpulssia ei voida toteuttaa fysikaalisessa järjestelmässä. Sitä voidaan kuitenkin approksimoida lyhyellä suorakaiteella, jonka kestoaika on t ja korkeus 1/t. Mitä lyhyempi kestoaika on sitä paremmin approksimaatio vastaa matemaattisesti määriteltyä yksikköimpulssia. Impulssifunktio antaa hyvän ja pelkistetyn kuvan järjestelmän toiminnasta tutkittaessa lähdön vastetta.
Askelfunktion kuvaaja
Askelvaste ensimmäisen, toisen ja kolmannen kertaluvun järjestelmille. Kuvasta nähdään, että korkeamman kuin ensimmäisen kertaluvun järjestelmä voi tuottaa vasteeseen värähtelyä.
Yksikköimpulssin suorakaideapprokksimaatio
Ensimmäisen kertaluvun järjestelmän impulssivasteita.
Borneonpöllökehrääjä

| Borneonpöllökehrääjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset  Eucarya
Kunta::  Eläinkunta  Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset  Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset  Vertebrata
Luokka::  Linnut  Aves
Lahko::  Kehrääjälinnut  Caprimulgiformes
Heimo::  Pöllökehrääjät  Podargidae
Suku::  Aasianpöllökehrääjät  Batrachostomus
Laji::  harterti
Kaksiosainen nimi
 Batrachostomus harterti  Sharpe, 1892 

Katso myös
   Borneonpöllökehrääjä Wikispeciesissä   Borneonpöllökehrääjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Borneonpöllökehrääjä (Batrachostomus harterti) on pöllökehrääjiin kuuluva Kaakkois-Aasiassa tavattava lintulaji.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan borneonpöllökehrääjä on 34–37 cm pitkä. Yleisväritykseltään lintu on ruskeankirjava ja sukupuolet ovat hyvin samannäköisiä. Pää on suurikokoinen ja väriltään kastanjanruskea punaruskein viiruin. Silmäkulmissa on punaruskeat töyhdöt. Rinta ja vatsa ovat ruskean, valkoisen ja mustan suomukuvioima. Selkä ja siivet ovat kastanjan ja punaruskeat valkoisin siipitäplin. Borneonpöllökehrääjän pyrstössä on vaaleamman tai tummemman ruskeita vaakaraitoja. Borneonpöllökehrääjä muistuttaa ulkonäöltään huomattavasti isopöllökehrääjää (B. auritus)
Levinneisyys ja elinympäristö

Borneonpöllökehrääjää tavataan Borneon saarelta Indonesiasta ja Malesiasta. Borneonpöllökehrääjä elää vuorten rinteiden metsissä tyypillisesti noin 300–1 250 metrin korkeudessa. Elinympäristöksi sopivien metsien määrä Borneolla on vähentymässä hakkuiden vuoksi.
Katarina Wennstam

Katarina Wennstam
Katarina Wennstam (s. 1973) on ruotsalainen rikoskirjailija ja toimittaja. Hänen käsialaansa on trillerisarja, jonka päähenkilönä on naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan työskentelevä syyttäjä Madeleine Edwards. Wennstam on myös kirjoittanut kaksi reportaasikirjaa naisten kohtaamasta väkivallasta sekä osallistunut näkyvästi julkiseen keskusteluun naisten ruumiillisesta itsemääräämisoikeudesta ja sen loukkauksista.
Wennstam on toiminut aikoinaan Ruotsin television rikosreportterina. Hänen aviomiehensä on elokuvaohjaaja Mani Maserrat-Agah, ja hänellä on kaksi lasta.
Wennstam on saanut useita palkintoja työstään toimittajana, ja hän pääsi romaanillaan Flickan och skulden ehdolle August-palkinnon saajaksi. Suomeksi hänen teoksiaan ovat kääntäneet Laura Beck ja Anja Meripirtti.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
Tšuudit

Kartta kielten levinneisyydestä 1000-luvulla. Tšuudit (englanniksi Chudes) on merkitty karttaan keltaisella vasempaan yläkulmaan. Vepsäläiset (englanniksi Vepses) on merkitty erikseen. Vienanmeren rannikolla ja siihen laskevien jokien varsilla asuivat kartassa näkyvän alueen ulkopuolella taipaleentakaiset tšuudit.
Tšuudit on nimitys, jolla on useita merkityksiä. Venäläisissä kronikoissa, kansanperinteessä ja kansanlauluissa sekä saamelaisessa, komilaisessa ja udmurttien kansanperinteessä tšuudit ovat kadonnut tarunomainen kansa, joka ainakin osaksi on asunut Pohjois-Venäjällä. Arkeologiassa ja historiantutkimuksessa puolestaan samaa nimitystä käytetään eräistä kadonneista, itämerensuomalaisista tai muista suomalais-ugrilaisista väestöistä. Tällaisia väestöryhmiä ovat niin sanotut Olhavan tšuudit ja taipaleentakaiset tšuudit. Nykyaikainen haukkumasana tšuhna voi liittyä tšuudeihin.
Tšuudien ryhmiä > Taipaleentakaiset tšuudit

Taipaleentakaisilla tšuudeilla on luultavasti viitattu Pohjois-Venäjällä asuneisiin itämerensuomalaisiin kansoihin, joita skandinaavissa saagoissa on kutsuttu bjarmeiksi. Taipaleentakaisella on viitattu siihen, ettei ryhmän luo päässyt Pohjois-Venäjää halkovia jokireittejä pitkin, vaan heidän luokseen piti kulkea maitse taivalta pitkin. Vesireitit olivat tuolloin tärkeimpiä liikkumisväyliä, ja taival koettiin esteeksi. Kronikat erottavat erityisesti merisuomalaiset muista suomalaisista nimityksellä thud pomorskuju.
Vielä 1900-luvulla Arkangelin alueella asui ihmisiä, jotka ilmoittivat olevansa tšuudeja, vaikka he puhuivatkin venäjää. Alueen paikannimistä on pystytty osoittamaan jälkiä useista eri itämerensuomalaisista kielistä, minkä perusteella taipaleentakaisten tšuudien katsotaan nykyään olleen kieleltään itämerensuomalaisia ja edustaneen useita eri itämerensuomalaisia ryhmiä.
Tšuudien ryhmiä > Olhavan tšuudit

Olhavan tšuudit asuivat Laatokan eteläpuolella. Vanhastaan heitä on pidetty kieleltään itämerensuomalaisina. Paikannimitutkimukset Olhavanjoen ja Laukaanjoen alueilla näyttäväisivätt kuitenkin viittaavan siihen, että Laukaanjoen ja Olhavanjoen varrella asuneet tšuudit eivät olisi olleet kieleltään itämerensuomalaisia, vaan heidän kielensä oli lähempänä Volgan suunnalla asuneiden suomalais-ugrilaisten kansojen kieliä. Erityisesti itäiset tšuudit näyttäisivät olleen kulttuuriltaan ja kieleltään lähellä merjalaisia.
Tarujen tšuudit

Venäläisissä taruissa tšuudit kuvattiin yleviksi ja kauniiksi. Yksi tšuudien yleinen kuvaus oli valkosilmäinen, mikä tarkoittaa vaaleita silmiä. Tšud-nimityksen on väitetty tarkoittaneen alkuperäisessä kirjoitusmuodossaan samaa kuin adjektiivi tšudnyi eli 'ihmeellinen', 'erinomainen', 'mainio' ja 'ihastuttava'.  Todennäköisesti tšuudit-sana on kuitenkin itäslaavilainen väännös 'kansaa' tarkoittavasta germaanisesta sanasta (*thiudos)lähde?.
Venäläiset surumieliset kansanlaulut muistavat tšuudien tuhoa venäläisten vallatessa heidän maitaan. Tšuudikaupungin jouduttua hyökätyksi tšuudinaiset hukuttautuivat koruineen ja lapsineen jokeen, ettei heitä ryöstettäisi, orjuutettaisi tai häpäistäisi. Tšuudien kotiseudun jouduttua hyökkäyksen kohteeksi tieto venäläisten julmuuksista levisi. Tällöin tšuudisuvut ja -perheet kaivoivat tarujen mukaan itselleen kuoppia, jotka romahduttivat päälleen. Kuoppia, joihin liittyy tällaisia tarinoita löytyy eri puolilta Pohjois-Venäjää. (Vertaa tätä suomalaisen kansanperinteen aarnihautoihin.) Näiden tarujen tšuudien uskotaan kadonneen maan päältä, mutta heidän kerrotaan yhä asuvan maan alla muiden jaloimpien asioiden, kuten parhaiden kotieläinten ja arvometallien kanssa.lähde?
Jenisei-joen muinaisia hopeakaivoksia kutsutaan nimellä tšuudilaiset kaivokset.
Venäjän perustamisesta kertovassa kronikassa tšuudit mainitaan yhdessä slaavien ja varjagien kanssa Venäjän perustajiksi. Itämerensuomalaisista varsinkin vepsäläisille sukua olevat kansat ovat asuneet nyky-Venäjälle merkittävillä laajoilla alueilla, ja he ovat siten olleet tärkeä tekijä muinaisella Venäjällä ja jo ennen sitä Tartarialla.
Tšuudit venäläisen perinteen ulkopuolella

Muillakin kansoilla Skandinaviasta Uralille on ollut tsuudeista kertovaa kansanperinnettä. Saamelaiset tuntevat tšuudit ryöstäjinä ja vieraina. Komeille tšuudit ovat merkinneet monia eri asioita; komien omia myyttisiä esivanhempia, muinaista komilaista sankaria, pakanaa, maahisen kaltaista olentoa, vierasta tai ryöstäjää. Arvid Genetzin Matkamuistelmia Venäjän Lapista mainitsee seuraavaa "Tshudit oliwat myös suuria ja jos mahdollista wielä tuhmemmat Tāllaa; se waan eroituksena, että jälkimmäinen aina ilmestyy yksinäisenä, edelliset sitä vastoin suuressa joukossa tekewät tuhmuuksiaan: hämmentäwät talkkunoita juoksewaan puroon, pirttiä rakentaessaan koettelevat tarmonsa takaa wetämällä pitentää liian lyhyttä hirttä j.n,e. Nimestä päättäen wen. Lappalaiset owat saaneet nämä Tshutte-tarinat Venäläisiltä, samoin kuin Tālla, Stallo epäilemättä on Skandinawilaista alkuperää."
Muuta nimityksen tšuudit käyttöä

Tšuudit on nimitys, jolla ovat itseään kutsuneet myös eräät vepsäläisten ja pohjoisvenäläisten ryhmät ja jota venäläiset ovat käyttäneet myös virolaisista ja yleisnimityksenä kaikista itämerensuomalaisista kansoista.lähde? Lisäksi tšuudit on myös kansallisuusnimi, jonka Venäjän federaatio otti uudelleen käyttöön vuonna 2002 (koodi nro 351).lähde? Tšuudeiksi rekisteröityi pieniä kyläyhteisöjä Pinega-joen seuduilla Arkangelin alueella.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Istorija Gosudarstva Rossijskogo-teoksen Internet-versio (Arkistoitu – Internet Archive)
Nils Fredrik Sander

| Nils Fredrik Sander |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. syyskuuta 1828 Vintrosa, Ruotsi
Kuollut: 30. toukokuuta 1900 (71 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  runoilija
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Nils Fredrik Sander (26. syyskuuta 1828 Vintrosa – 30. toukokuuta 1900 Tukholma) oli ruotsalainen runoilija ja taidehistorioitsija. Hän väitteli tohtoriksi Uppsalan yliopistossa vuonna 1857. Hän toimi Ruotsin kansallismuseon amanuenssina sekä kirjoitti museoita ja niiden kokoelmia koskevia historiikkeja. Vuodesta 1889 hän oli Ruotsin akatemian jäsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nils Fredrik Sander Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Wilhelm Erik Svedelius | Ruotsin akatemia, tuoli 7 1889–1900 | Seuraaja: Albert Theodor Gellerstedt |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Hannover 96

Hannover 96 on saksalainen jalkapalloseura Hannoverin kaupungista Ala-Saksin osavaltiosta. Se pelaa kaudella 2021–2022 Saksan 2. Bundesliigassa.
Historia

Seura perustettiin huhtikuussa 1896 rugby- ja yleisurheiluseuraksi. Nimenä oli tuolloin Hannoverscher FC 1896. Vuonna 1913 se yhdistyi Ballverein Hannovera von 1898:n kanssa, jolloin se sai nykyisen nimensä Hannoverscher Sportverein von 1896.
Hannoverscher FC:n värit olivat musta, valkoinen ja vihreä, mutta se pelasi sinisissä paidoissa. Ballverein puolestaan pelasi punaisissa paidoissa. Seurojen yhdistymisen jälkeen joukkue päätti pelata punaisissa paidoissa, mutta sen virallisiksi väreiksi jäivät edelleen musta, valkoinen ja vihreä kuten seuran logostakin yhä näkyy. Joukkueen lempinimi on silti die Roten – punaiset.
Hannover voitti ensimmäisen mestaruutensa vuonna 1938 kun se kukisti Schalke 04:n loppuottelussa, mikä on yksi saksalaisen jalkapallohistorian suurimmista yllätyksistä. Toisen maailmansodan jälkeen Hannover pelasi pohjoisessa Oberligassa. Vuonna 1954 se voitti toisen Saksan mestaruutensa.
Vuonna 1963 Saksassa muodostettiin jalkapalloon alueellisten liigojen sijasta yhtenäinen Bundesliiga. Pohjoisesta Oberliigasta sinne pääsivät kuitenkin Hamburger SV ja Werder Bremen. Seuraavaksi kaudeksi joukkue kuitenkin nousi ylimmälle sarjaportaalle. Hannoverissa pelasi maajoukkuepelaajiakin kuten Jupp Heynckes ja Hans Siemensmayer. Hannover pelasi 1. Bundesliigassa vuosikymmenen verran sijoittuen säännöllisesti sarjataulukon alempaan keskikastiin. Kaudeksi 1974–1975 se putosi alemmalle sarjatasolle. Se palasi kylläkin heti takaisin 1. Bundesliigaan, mutta putosi heti alemmas.
1970-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa seura kärsi pahoista talousvaikeuksista. Vuonna 1992 se kuitenkin voitti Saksan Cupin, mikä kohensi seuran taloustilannetta. Hannover 96 oli ensimmäinen alemman divisioonan joukkue, joka voitti kilpailun. Matkalla kohti voittoa se kukisti muun muassa Bundesliiga-joukkueet Borussia Dortmundin, VfL Bochumin, Karlsruher SC:n, Werder Bremenin ja Borussia Mönchengladbachin.
Kaudet 1996–1998 die Roten pelasi Saksan kolmannella sarjatasolla Regionnalligassa. Se palasi 2. Bundesliigaan 1999 ja 1. Bundesliigaan 2002, jossa se on sen jälkeen pelannut lukuun ottamatta kautta 2016–2017.
Saavutukset

Saksan mestaruudet (2): 1938, 1954
Saksan cupmestaruudet (1): 1992
Saksan amatöörimestaruus (3): 1960, 1964, 1965
Saksan 2. Bundesliigan mestaruus (3): 1975 (pohjoinen), 1987, 2002
Pohjois-Saksan mestaruus (1): 1954
Ala-Saksin Gaumestaruudet (3): 1935, 1938, 1941
Entisiä valmentajia

Jörg Berger
Andreas Bergmann
André Breitenreiter
Thomas Doll
Michael Frontzeck
Dieter Hecking
Branko Ivanković
Ewald Lienen
Peter Neururer
Ralf Rangnick
Reinhard Saftig
Thomas Schaaf
Rolf Schafstall
Mirko Slomka
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hannover 96 Wikimedia Commonsissa
Saksan jalkapallon 2. Bundesliiga 2019–2020
Arminia Bielefeld • VfL Bochum • SV Darmstadt 98 • Dynamo Dresden • Erzgebirge Aue • Greuther Fürth • Hamburger SV • Hannover 96 • FC Heidenheim • Holstein Kiel • SSV Jahn Regensburg • Karlsruher SC • FC Nürnberg • VfL Osnabrück • SV Sandhausen • FC St. Pauli • VfB Stuttgart • SV Wehen Wiesbaden
Tatjana Grigorjeva

| Mitalit> Maa:   Australia.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Australia> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | Seiväshyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sevilla 1999 | Seiväshyppy |  |
Tatiana Grigorieva (ven. Татьяна Григорьева, s. 8. lokakuuta 1975 Pietari, Neuvostoliitto) on australialainen kilpauransa päättänyt seiväshyppääjä. Hän voitti urallaan olympiapronssia Sydneyn olympiakisoissa 2010 sekä pronssia Sevillan MM-kilpailuissa 1999. Urheilu-uransa jälkeen Grigorieva on esiintynyt Australian Dancing with the Stars -ohjelmassa (suom. Tanssii tähtien kanssa) sekä Gladiators-sarjan uudelleenkuvauksessa.
Ennätykset

| Laji> Ulkoradat | Tulos> Ulkoradat | Aika> Ulkoradat | Paikka> Ulkoradat |
| --- | --- | --- | --- |
| Seiväshyppy | 4,58 m | 28. syyskuuta 2006 | Daegu |
| 400 m aidat | 58,54 s | 2. heinäkuuta 1996 | Pietari |
| Korkeushyppy | 180 cm | 7. heinäkuuta 2006 | Cuxhaven |
| Pituushyppy | 5,48 m | 20. helmikuuta 2005 | Runaway Bay |
Halli
| Seiväshyppy | 4,32 m | 7. maaliskuuta 1998 | Adelaide |
Anna-Liisa Sohlberg

Anna-Liisa Sohlberg (13. toukokuuta 1906 Helsinki – 8. helmikuuta 1998 Espoo) oli suomalainen lehtori, opetusneuvos, suomentaja, kielten opetuksen uudistaja ja oppikirjojen tekijä.
Sohlberg valmistui filosofian kandidaatiksi 1929 ja hän oli Helsingin Suomalaisen yhteiskoulun ranskan ja englannin kielen lehtorina 1930–1974.
Sohlberg julkaisi useita ranskan ja englannin kielen oppikirjoja. Pianisti Arja Sohlberg oli hänen tyttärensä.
Suomennoksia

François Mauriac : Täydellisyyden kudos : romaani. Otava 1944 (alkuteos La pharisienne)
Victor Hugo : Notre-Damen kellonsoittaja 1-2.  Lehtipaino, Helsinki 1945 (alkuteos Notre-Dame de Paris)
François Mauriac : Myrkyttäjätär. Suomen kirja, Helsinki 1946 (alkuteos Thérèse Desqueyroux)
Nordmalingin kunta

| Nordmalingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Keskustaajama:  Nordmaling
Kuntakoodi:  2401
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 229,59 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  7 100
 – Väestötiheys:  5,8 as./km²
 
 www.nordmaling.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordmalingin kunta (ruots. Nordmalings kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Nordmaling.
Kunnan maapinta-ala on 1 229,59 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 100 henkeä (31.12.2021).
Kunnassa sijaitsevat 1700-luvulta olevat Olofsforsin ruukki ja Hörneforsin ruukkialue. Nordmalingissa järjestetään pohjoismaiset barokkimusiikkifestivaalit joka toinen vuosi. Botniabanan kulkee Nordmalingin kautta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 43,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1863 Nordmalingin pitäjästä perustettiin Nordmalingin maalaiskunta. Vuonna 1914 osa Nordmalingin ja Uumajan maalaiskunnista erotettiin uudeksi Hörneforsin maalaiskunnaksi. Vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa kunnan rajat eivät muuttuneet. Nykyinen Nordmalingin kunta muodostettiin Nordmalingin maalaiskunnasta ilman aluemuutoksia.
Väestönkehitys

| Nordmalingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 403 | 10 403 |
| 1955 | 1955 |    | 10 118 | 10 118 |
| 1960 | 1960 |    | 9 550 | 9 550 |
| 1965 | 1965 |    | 8 703 | 8 703 |
| 1970 | 1970 |    | 8 159 | 8 159 |
| 1975 | 1975 |    | 7 736 | 7 736 |
| 1980 | 1980 |    | 8 124 | 8 124 |
| 1985 | 1985 |    | 7 900 | 7 900 |
| 1990 | 1990 |    | 8 192 | 8 192 |
| 1995 | 1995 |    | 8 104 | 8 104 |
| 2000 | 2000 |    | 7 663 | 7 663 |
| 2005 | 2005 |    | 7 470 | 7 470 |
| 2010 | 2010 |    | 7 098 | 7 098 |
| 2015 | 2015 |    | 7 060 | 7 060 |
| 2020 | 2020 |    | 7 108 | 7 108 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 587 | 8,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 61 | 0,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 350 | 5,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 062 | 85,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 115 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuonna 2010 olivat 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot 173 161 kruunua. Vuonna 2007 kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 72 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,8 %
18–64-vuotiaat: 55,9 %
65 vuotta täyttäneet: 25,4 %