stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Menetés

| Menetés Μενετές |
| --- | --- |
 Menetésin kylä.
 Menetés
 Koordinaatit: 35°29′27″N, 27°10′1″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kárpathos-Kásos
Kunta:  Kárpathos
Kunnallisyksikkö:  Kárpathos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6201010501
Korkeus:  280–350 m
Väkiluku (2011):  416
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Menetés (kreik. Μενετές) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kárpathoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 416 (vuonna 2011).
Menetésin kylää.
Menetésin kylä sijaitsee Kárpathoksen eteläisissä sisäosissa noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta. Se on rakennettu vuorenrinteeseen noin 280–350 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän tärkein kirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (Koímisi tis Theotókou).
Menetés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μενετών, Topikí Koinótita Menetón), johon kuuluvat varsinaisen Menetésin kylän lisäksi kylät Ágios Ioánnis Afiárti, Kípos Afiárti ja Lakkí sekä saaret Moíra, Nisierós ja Prasonísi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 662.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Menetés Wikimedia Commonsissa
Fukuoka

| Fukuoka-shi (福岡市) |
| --- | --- |
 Ylhäältä vasemmalta: Seaside Momochi -ranta, Tenjinin kaupunginosaa, Hakata-Gion Yamakasa -festivaali, Nakasun katuruokakojuja, Hakozaki-gūn pyhäkkö, Hakatan rautatieasema, Fukuokan linna.
 lippu:  Symboli
 Fukuokan sijainti Fukuokan prefektuurissa.
 Fukuoka-shi
 Koordinaatit: 33°35′25″N, 130°24′06″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Fukuokan prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sōichirō Takashima
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  341,70 km²
Väkiluku (2014):  1 510 566
 – Väestötiheys:  4 421 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Ilex rotunda, kamferipuu
 – Kukka:  Hibiscus mutabilis (kesä), Camellia sasanqua (talvi)
 – Lintu:  Niittysirkku (maa), naurulokki (meri)
 
 www.city.fukuoka.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fukuoka (jap. 福岡市, Fukuoka-shi) on Fukuokan prefektuurin pääkaupunki ja Kyūshūn suurin kaupunki Japanissa. Se sijaitsee Kyūshūn luoteisrannikolla, vastapäätä Koreansalmen toisella puolella olevaa Busania. Fukuokassa on noin 1,5 miljoonaa asukasta ja se on valittu yhdeksi Japanin virallisista suurkaupungeista.
Fukuokaa palvelevat Fukuokan lentoasema, San'yō shinkansen -luotijunalinja, joka pysähtyy Hakatan asemalle, sekä autolautat. JR Kyūshū operoi kantosiipialusta Hakatan ja Etelä-Korean Busanin välillä. Fukuokan metro avasi uuden linjan, Nanakuma-linjan, vuonna 2005.
Fukuokasta on peräisin enemmän menestyneitä muusikkoja kuin mistään muusta japanilaisesta kaupungista.lähde? J-popin suuriin nimiin kuuluvat Ayumi Hamasaki, Chage & Aska, Shiina Ringo, Spitz, MISIA ja nouseva tähti YUI. 1970-luvulla paikalliset muusikot olivat ylpeitä juuristaan ja nimesivät musiikkityylinsä mentai rockiksi. Viime vuosina kaupungin musiikkitarjontaa ovat uudistaneet paikallisten muusikoiden ja ulkomaalaisten muusikoiden yhteistyöyhtyeet, esimerkiksi Fever, Cut Flowers, Dr. Funkinstein ja F8 & The Routes. Myös Free- ja The Faces -yhtyeissä basistina toiminut Tetsu Yamauchi on Fukuokasta kotoisin.
Fukuoka on myös suositun ja tunnetun manga- ja anime-sarja Excel Sagan tapahtumapaikka.
Historia

Fukuokan (Kashiin, Hakatan, Sawaran ja Imazun alueet) sanotaan olevan Japanin vanhin kaupunki, koska se sijaitsee lähellä Kiinaa ja Koreaa. Fukuokan alue on yksi vanhimmista esi-jōmon-kauden asutusalueista. Dazaifu oli maan hallinnollinen keskus vuonna 633, mutta jotkin tutkijat väittävät pääkaupungin olleen juuri tällä alueella.selvennä Muinaiset tekstit kuten Kojiki ja arkeologiset löydöt vahvistavat tämän alueen olleen tärkeä Japanin synnylle. Jotkin tutkijat menevät jopa niin pitkälle, että he väittävät tämän olleen juuri ensimmäinen alue, jossa ulkopuoliset ja keisarillinen perhe astuivat maihin.lähde? Kuitenkin monien muiden varhaista Japania koskevien teorioiden tavoin sille ei löydy paljoakaan todisteita.
Historia > Mongolien invaasiot (1274–1281)

Fukuokan Hakatanlahti on Japanin portti Koreaan ja Kiinaan. Mongolien suuri Kublai-kaani – vallattuaan mantereen – siirsi huomionsa Japaniin vuodesta 1268, alkaen painostaa Japania ulkoisella paineella jollaista se ei ollut ennen kokenut. Kublai-kaani lähetti aluksi lähetystön Japaniin ilmoittamaan šogunaattia Kublai-kaanin yliherruudesta. Kamakura-šogunaatti kieltäytyi. Kublai lähetti tämän jälkeen useita lähetystöjä Japaniin, joista jokainen ilmoitti yliherruudesta ja joista jokaiseen shōgunaatti vastasi kieltävästi.
Vuonna 1274 Kublai-kaani lähetti 900 laivan ja 33 000 miehen hyökkäyslaivaston, joka koostui pääasiassa goryeolaisista sotilaista (nykyisen Korean niemimaa). Ensimmäinen laivasto tuhoutui epäpätevyyden ja myrskyjen seurauksena.
Ensimmäisen hyökkäyksen jälkeen japanilaiset samurait rakensivat 20 kilometriä pitkän kivimuurin, joka reunusti Hakatanlahtea nykyisen Fukuokan kaupungin alueella. Muuri, joka oli 2–3 metriä korkea ja jolla oli paksuutta 3 metriä, rakennettiin vuosien 1276 ja 1277 välillä ja kaivettiin uudelleen esiin 1930-luvulla.
Kublai lähetti jälleen uuden lähetystön vuonna 1279. Tuohon aikaan Hōjō Tokimune Hōjō-klaanista oli kahdeksantena sijaishallitsijana. Hän ei ainoastaan torjunut tarjousta, vaan katkaisi viiden mongolilähettilään kaulat kutsuttuaan heidät ensin Kamakuraan. Raivostunut Kublai päätti tehdä uuden hyökkäyksen Fukuokan prefektuuriin vuonna 1281, vaatien sotilaita 140 000 ja laivoja 4 000. Kuitenkin vain 1 170 laivaa saatiin koko armeijalle. Japanilaisia sotilaita oli vain 40 000, eikä heillä ollut mitään mahdollisuuksia mongolien armeijaa vastaan. Kublain hyökkäys pääsikin Dazaifuun asti, noin 15 kilometriä Fukuokasta etelään. Kuitenkin onnella oli sormensa pelissä – saarelle iski uusi taifuuni, joka upotti suurimman osan mongolien laivastosta ja antoi ratkaisevan iskun mongolien joukoille.
Juuri tämä taifuuni tultaisiin myöhemmin tuntemaan nimellä Kamikaze (Jumalten tuuli).
Historia > Nykyisen kaupungin muodostaminen (1889)

Fukuoka oli aikoinaan voimakkaan Chikuzenin daimion asuinpaikka, ja sillä oli suuri merkitys Japanin keskiaikaisessa historiassa. Alueella sijainnut tunnettu Ieyasun temppeli tuhoutui tulipalossa Boshin-sodan aikana 1868.
Nykyinen kaupunki muodostettiin 1. huhtikuuta 1889 kahden kaupungin, Hakatan ja Fukuokan, yhdistyessä. Historiallisesti Hakata oli satama- ja kauppakaupunki ja oli siten kytköksissä paikalliseen kulttuuriin. Vielä nykyäänkin Hakatan alue on kaupungin tärkeimpiä kaupallisia alueita. Toisaalta Fukuoka oli samuraiden koti, ja sen nimeä oli käytetty ensimmäisen Chikuzenin daimion, Kuroda Nagamasan, nimettyä sen syntymäpaikkansa mukaan. Nykyisin Fukuokan puolella sijaitsee tärkein kauppa-alue Tenjin.
Kun Hakata ja Fukuoka päättivät yhdistyä, pidettiin Hakatassa kokous uuden nimen päättämiseksi. Aluksi nimeksi valittiin Hakata, mutta ryhmä samuraita ryntäsi sisään kokoukseen ja pakotti paikallaolijat valitsemaan Fukuokan kaupungin yhteiseksi nimeksi. Hakata-nimitystä kuitenkin käytetään yhä viittaamaan Hakatan puoliskoon kaupungista sekä erityisesti sen rautatieasemasta, Hakatan asemasta, ja murteesta, Hakata-benistä.
Historia > Fukuoka 1900-luvulla

1903: Fukuokan lääketieteellinen oppilaitos, Kioton keisarillisen yliopiston sivuhaara perustetaan. Vuonna 1911 se nimetään uudelleen Kyūshūn keisarilliseksi yliopistoksi ja irrotetaan omaksi yksikökseen.
1910: Raitiovaunu aloittaa liikenteen Fukuokassa
1929: Lentoreitti Fukuoka-Osaka-Tokio avataan.
1945: Pommitukset Japanin kaupunkeihin alkavat, Fukuoka on yksi kohteista. Amerikkalaisille sotavangeille suoritetaan vivisektioita Kyūshūn keisarillisessa yliopistossa.
1947: Ensimmäinen Fukuokan maraton.
1951: Fukuokan lentoasema avataan.
1953: Fukuokan eläintarha avataan.
1981: Fukuokan metro avataan.
1988: Osakan ammattilaisbaseball-joukkue Nankai Hawks muuttaa Fukuokaan ja uudelleennimetään Fukuoka Daiei Hawksiksi.
1995: ACROS (Asian Crosroads Over the Sea), monikäyttöinen tapahtuma- ja kulttuurikeskus perustetaan Fukuokaan parantamaan Aasian maiden välisiä suhteita. Keskus sijaitsee Tenjinissä, ja sen yhteydessä on iso puisto, roikkuva puutarha, kirjasto ja useita muita kiinnostuksen kohteita.
2005: SoftBank Corporation ostaa Daiei Hawksin ja joukkueen uudeksi nimeksi tulee Fukuoka SoftBank Hawks
2005: Voimakas maanjäristys iskee Fukuokaan.
Maantiede

Vuoret ympäröivät Fukuokaa kolmelta suunnalta, ja pohjoisessa avautuu Genkainmeri. Suurin osa kaupungin keskustasta on rakennettu entisen meren päälle, ja suunnitelmissa on uusien keinotekoisten saarten rakentaminen Higashi-kun alueelle.
Fukuokasta on noin 1 100 kilometriä Tokioon, 870 kilometriä Shanghaihin ja 540 kilometriä Souliin. Fukuokan läheisyys Koreaan, Kiinaan ja muihin Aasian maihin näkyy kaupungin pyrkimyksenä toimia Aasian kulttuurin ja talouden risteysalueena.
Maantiede > Ilmasto

Kuten suurimmassa osassa Fukuokan prefektuuria, Fukuokassa on lämmin ilmasto. Kaupungin vuotuinen keskilämpötila on 16,3 °C ja keskikosteusprosentti 70 %.lähde? Vuodessa on 1 811 valoisaa tuntia, ja vuotuinen sademäärä on 205 cm.lähde? Noin 40 prosenttia vuodesta on pilvistä.lähde?
Talvella lämpötila putoaa harvoin alle nollan asteen ja sade tulee yleensä vetenä, joskus lyhyinä lumisateina. Kevät on lämmin ja aurinkoinen, kirsikat kukkivat maaliskuun loppupuolella tai huhtikuun alkupuolella. Sadekausi kestää noin kuusi viikkoa kesä–heinäkuussa, jolloin kosteusprosentti on jatkuvasti lähellä 95 % ja lämpötila vaihtelee 25–30 asteen välillä. Kesät ovat kosteita ja kuumia lämpötilojen noustessa lähelle 37 astetta. Syksyä pidetään usein Fukuokan parhaana aikana, sillä lämpötilat pyörivät 20 asteen välillä ja ilma on kuivaa. Taifuunikausi on elo–syyskuussa.
Maantiede > Maanjäristykset

Fukuoka ei ole seismisesti läheskään yhtä aktiivinen kuin monet muut Japanin osat, mutta Fukuokassakin koetaan toisinaan maanjäristyksiä. Voimakkain järistys sataan vuoteen tapahtui 20. maaliskuuta 2005 kello 10.53, jolloin järistyksen teho japanilaisella skaalalla oli heikko 6, kun huippulukema olisi 7. Järistyksen seurauksena yksi ihminen kuoli jäätyään romahtavan seinän alle ja yli 400 ihmistä loukkaantui. Järistyksen keskipiste oli Genkain meressä, Fukuokan keskustan halki kulkevan Kegon halkeaman ennen tuntemattomassa haarassa. Genkain saari, Nishi-kun osa, vaurioitui kaikista raskaimmin, ja kaikki sen asukkaat siirrettiin turvaan Fukuokan Fukuoka Kokusai Centeriin. Jälkijäristykset jatkuivat ajoittain seuraavien viikkojen aikana samaan aikaan, kun rakentajat työskentelivät vaurioituneiden rakennusten korjaamiseksi. Perinteiset japanilaiset talot kärsivät raskaita vaurioita, erityisesti Daimyōn ja Imazumin alueilla, joissa useita taloja purettiin. Vakuutuskorvausten arvioitiin nousseen noin 15,8 miljardiin jeniin (noin 100 miljoonaa euroa).
Fukuokan tunnetuin halkeama on juuri Kegon halkeama, joka kulkee koillisesta kaakkoon suurin piirtein Nishitetsun Ōmutan linjan suuntaisesti. Aikaisemmin halkeaman arvioitiin olevan vain 22 kilometriä pitkä, mutta nykyään sen pituudeksi arvioidaan noin 40 kilometriä. Halkeaman uskotaan tuottavan magnitudin 7 järistyksen joka 15 000. vuosi. Jos järistyksen keskipiste olisi kymmenen kilometrin syvyydessä, tarkoittaisi tämä pinnalla noin magnitudin heikko 6 järistystä Fukuokan keskustassa, kuten 20. maaliskuuta 2005. Ennen järistystä todennäköisyyden maanjäristykselle tunnetulla Kegon halkeaman pätkällä 30 vuoden sisällä oli laskettu olevan 0,4 prosenttia. 20. maaliskuuta 2005 jälkeen tätä todennäköisyyttä on nostettu toistuvasti.
Aluejako

Nishi-ku
Higashi-ku
Sawara-ku
Hakata-ku
Chūō-ku
Jōnan-ku
Minami-ku
Fukuoka jakautuu seitsemään suuralueeseen. Niistä asukasluvultaan suurin on Higashi-ku, pinta-alaltaan vuorostaan Sawara-ku. Kaupungin ydinalueen muodostavat Chūō-ku ja Hakata-ku.
| Nimi | Japaniksi | Pinta-ala (km²) | Asukasluku (2017) | Väestötiheys (as> /km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Chūō-ku | 中央区 | 15,40 | 195 474 | 12 693 |
|  Hakata-ku | 博多区 | 31,63 | 234 400 | 7 411 |
|  Higashi-ku | 東区 | 69,36 | 311 580 | 4 492 |
|  Jōnan-ku | 城南区 | 15,99 | 131 145 | 8 202 |
|  Minami-ku | 南区 | 30,98 | 258 442 | 8 342 |
|  Nishi-ku | 西区 | 84,17 | 208 858 | 2 481 |
|  Sawara-ku | 早良区 | 95,87 | 217 770 | 2 272 |
Väestö

1. helmikuuta 2007 kaupungissa asui 1 418 344 ihmistä,lähde? ja väestötiheys oli 4 171 ihmistä neliökilometrillä. Kaupungin kokonaispinta-ala on 340,60 km². Väestön keski-ikä on 38,6 vuotta, eli Fukuoka on Japanin toiseksi nuorin suurkaupunki.lähde? 4,4 %:n kasvuvauhdillaan se on myös Japanin toiseksi nopeimmin kasvava kaupunki.lähde?
Kulttuuri ja matkailu

Fukuoka valittiin yhdeksi "maailman 10 kuumimmasta kaupungista" Newsweek-lehden 3.–10. heinäkuuta 2006 julkaistussa numerossa. Syitä valintaan olivat keskeinen sijainti Aasiassa, kasvava turismi ja kaupankäynti sekä lentokentän ja sataman kasvanut kapasiteetti.
Kulttuuri ja matkailu > Nähtävyydet

Fukuokan läntisessä osassa sijaitseva Sky Dream Fukuoka on maailman toiseksi suurin maailmanpyörä, ja samalla Aasian toiseksi suurin. Sen korkeus on 120 metriä, halkaisijan ollessa 112 metriä. Fukuokan linnan rauniot sijaitsevat Ōhorin puiston vieressä. Linnasta on jäljellä vain muutamia muureja ja vallituksia Meiji-restauraation aikaisten levottomuuksien synnyttämän tulipalon takia. Linnaa on korjailtu ja muutamia torneja on rakennettu uudestaan betonista 1950–1960-luvulla, kun Japanissa oli trendinä rakentaa vanhoja linnoja turistien houkuttelemiseksi.
Marine Park Uminonakamichi sijaitsee Hakatanlahden pohjoispuolella sijaitsevalla kapealla niemellä. Puistossa on huvipuisto, eläinpuisto, puutarhoja, uimarantoja, hotelli ja suuri akvaario.
Hakatan aseman lähellä sijaitsee Canal City Fukuoka, suuri ja erikoinen kauppakeskus-hotelli-asuintalokompleksi, jota voi kuvailla kaupungiksi kaupungin sisällä. Canal Citystä löytyy muun muassa elokuvateatteri, kauppoja, hotelli, Fukuokan teatteri ja Raumen Stadium 2.
Kulttuuri ja matkailu > Festivaalit

Fukuokassa pidetään vuosittain useita erilaisia festivaaleja. Näistä suurimmat ovat Hakata Dontaku ja Hakata-Gion Yamakasa.
Kulttuuri ja matkailu > Festivaalit > Yamakasa

Yamakasa-festivaalia (jap. 博多祗園山笠祭, Hakata-Gion Yamakasa matsuri) vietetään Fukuokassa kahden viikon ajan heinäkuussa. Festivaalilla on yli 700 vuotta vanhat perinteet. Miehistä koostuvat joukkueet (naiset eivät saa osallistua pieniä tyttöjä lukuun ottamatta), jotka edustavat Hakatan eri kaupunginosia, juoksevat kilpaa aikaa vastaan ennaltamäärättyä reittiä kantaen useita satoja kiloja painavaa, bambusta tehtyä alustaa.
Kilpailijat käyttävät vapaa-ajallaan geta-sandaaleita, valkoisia sortseja, valkoista aluspaitaa, joukkueen tunnuksella koristeltua happi-takkia ja kankaista vyötä. Kilpailujen aikana he käyttävät perinteistä shimekomia, haarojen kautta lantiolle tiukalle sidottua valkoista tai tumman sinistä alusvaatetta, perinteisiä pitkävartisia tabi-kenkiä, happi-takkia, joka on sidottu rinnalta kiinni, otsahihnaa sekä shimekomiin kiedottua manillaköyttä. Köyttä käytetään bambualustan kantoon.
Kaksiviikkoisen festivaalin aikana kilpailijat osallistuvat erilaisiin rituaaleihin ja harjoitusjuoksuihin, joiden aikana kilpailijat nukkuvat vain muutamia tunteja yössä. Aikaisin viimeisen päivän aamuna kilpailijat ottavat osaa itse pääkilpailuun, jota seuraa vuosittain noin kaksi miljoonaa ihmistä paikan päällä ja televisiosta. Kilpailun jälkeen kilpailijat vetäytyvät syömään ravintoloihin ja juhlimaan menestystään. Joukkueiden kesken jaetaan palkintoja, ja joukkueiden johtajat käyvät osoittamassa kunnioitustaan ja syömässä muiden joukkueiden luona.
Muulloin kuin kilpailuaikana käytettävä puku
Kilpailupuku
Kulttuuri ja matkailu > Festivaalit > Hakata Dontaku

Hakata Dontaku (jap. 博多どんたく港祭, Hakata Dontaku Minato Matsuri) on Fukuokassa 3. ja 4. toukokuuta järjestettävä Festivaali. Festivaalin historia alkaa noin 800 vuoden takaa ja siihen osallistuu yli kaksi miljoonaa ihmistä. Hakata Dontaku onkin Japanin kultaisen viikon suosituin festivaali. Festivaalin aikana esiintymislavoja pystytetään joka puolelle keskustaa. Lavoilla esitetään perinteisiä japanilaisia esityksiä ja festivaalin aikana järjestetään myös paraati.
Festivaali keskeytettiin Meiji-kaudella seitsemäksi vuodeksi. Sen järjestämistä jatkettiin 12. Meijin hallintovuotena ja on siitä lähtien tunnettu nimellä Hakata Dontaku.
Kulttuuri ja matkailu > Urheilu

Fukuoka on Japanin huippujoukkueisiin kuuluvan baseball-joukkue Fukuoka SoftBank Hawksin kotikaupunki. Vuonna 2004 joukkuetta uhkasi konkurssi, ja sen omistaja Daiei oli pakotettu myymään joukkueen SoftBank Capitalin Masayoshi Sonille. Joukkueen nimi muuttui Fukuoka SoftBank Hawksiksi vuoden 2005 kaudella.
Fukuoka on myös ammattilaisjalkapallojoukkue Avispa Fukuokan kotikaupunki. Avispa Fukuoka pelaa J1 Leaguessa.
Fukuokan pormestari, Hirotarō Yamasaki toivoi olympialaisia Fukuokaan ja Kyūshūn vuodeksi 2020 kutsuen niitä "Fukuokan-Kyūshūn olympialaisiksi". Fukuoka hävisi kuitenkin kilpailun vuoden 2016 olympialaisista Tokiolle. Tokion kiistanalainen pormestari Shintarō Ishihara syytti Fukuokan suunnitelmaa liian pienimuotoiseksi.lähde? Jotkut myös pitivät Yamasakin tarjousta olympiakaupungiksi lähinnä tekosyynä rakentaa kaupunkiin uusi lentokenttä.lähde?
Vuosittaisia Fukuokassa pidettäviä urheilukilpailuita:
Fukuokan kansainvälinen naisten judon mestaruuskisa
Fukuokan kansainvälinen avoin maraton
Kyūshū isshū ekiden -juoksu, joka alkaa Nagasakista ja loppuu Fukuokaan. Kilpailu on maailman pisin viestijuoksu.
Myös Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 2006 pidettiin Fukuokassa.
Kulttuuri ja matkailu > Urheilu > Joukkueet ja kotikentät

| Joukkue | Urheilulaji | Liiga | Kotikenttä | Perustettu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fukuoka Softbank Hawks | Baseball | Tyynenmeren liiga | Fukuoka Yahoo! Japan Dome | 1938 |
| Avispa Fukuoka | Jalkapallo | J. League | Hakata no Mori Stadium | 1982 |
Koulutus

Fukuokan kaupunki hoitaa kaikkien julkisten ala- ja yläasteiden ylläpitoa prefektuurin hoitaessa lukiotason koulutuksen järjestämisen.
Hakata Seishō -lukio ei vaadi koulupukua oppilailtaan, mikä on harvinaista japanilaisissa toiseen asteen oppilaitoksissa.
Koulutus > Yliopistot

Fukuokan yliopisto
Kyūshūn taideinstituutti
Kyūshū Sangyō -yliopisto
Kyūshūn yliopisto
Seinan Gakuin -yliopisto
Tōwan yliopisto
Ystävyyskaupungit

Fukuokalla on useita ystävyyskaupunkeja:
Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat
Guangzhou, Kiina
Bordeaux, Ranska
Auckland, Uusi-Seelanti
Recife, Brasilia
Ipoh, Malesia
Busan, Etelä-Korea
Atlanta, Georgia, Yhdysvallat
Norfolk, Virginia, Yhdysvallat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fukuoka Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Fukuoka Wikivoyagessa (englanniksi)
Kaupungin verkkosivusto (japaniksi, englanniksi, kiinaksi, koreaksi)
Fukuoka Now: Your Guide to the Best of Fukuoka (englanniksi)
Kivimuuria Fukuokassa
Tenjinin aluetta Fukuokan keskustassa.
Fukuoka ACROS
Fukuokan keskustaa Minami-kun näköalatasanteelta pohjoiseen katsottuna.
Satelliittikuva Fukuokasta
Maruzen Buildingin särkyneitä ikkunoita maaliskuun 2005 järistyksen jälkeen.
Fukuokalaisia Nanokawa-joen rannalla
Fukuoka Tower Hakatanlahden rannalta katsottuna.
Canal City Hakata
Fukuoka Yahoo! Dome
Rasmus Karjalainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 4. huhtikuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Oulu, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 185 cm
Lempinimi: Rasse
Seura
Seura: SJK
Pelinumero: 7
Junioriseurat
–2013: OLS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014 | OLS | 19 | (1) |
| 2015 | FC Kerho 07 | 27 | (15) |
| 2016 | AC Oulu | 22 | (3) |
| 2017 | PS Kemi | 32 | (8) |
| 2018–2019 | KuPS | 43 | (19) |
| 2019–2021 | Fortuna Sittard | 15 | (1) |
| 2019–2020 | → Fortuna Sittard II | 10 | (6) |
| 2020 | → SalPa (laina) | 2 | (1) |
| 2020–2021 | → Örebro SK (laina) | 13 | (4) |
| 2021–2022 | Helsingborgs IF | 25 | (3) |
| 2022–2023 | AC Oulu | 37 | (13) |
| 2024- | SJK | 28 | (7) |
Maajoukkue
| 2016 | Suomi U20 | 1 | (0) |
| 2017–2018 | Suomi U21 | 7 | (0) |
| 2019– | Suomi | 13 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. marraskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 21. toukokuuta 2022.
Rasmus Karjalainen (s. 4. huhtikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Pelipaikaltaan Karjalainen on hyökkääjä.
Seurajoukkueet

Karjalaisen junioriajan pelaajaura alkoi oululaisen OLS:ssa. Karjalainen aloitti miesten sarjojen pelaajauransa OLS:n Kakkosessa pelanneessa joukkueessa kaudella 2014. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Seinäjoelle SJK:n reservijoukkueen FC Kerho 07:n riveihin. Kerho 07:ssä Karjalainen teki 27 ottelussa 15 maalia ja oli Kakkosen Pohjoislohkon toiseksi paras maalintekijä. Kaudella 2016 Karjalaisen joukkueena oli hänen kotiseutunsa Ykkösessä pelaava AC Oulu.
Uransa Veikkausliigassa Karjalainen aloitti kaudella 2017, jolloin hän siirtyi PS Kemiin. Ensimmäisen Veikkausliigan ottelunsa Karjalainen pelasi huhtikuun alussa 2017, kun PS Kemi kohtasi HIFK:n Rovaniemellä. Kaudeksi 2018 hän siirtyi Veikkausliiga-joukkue Kuopion Palloseuraan. Kaudella 2018 hän iski 16 maalia Veikkausliigassa, joka oli samalla KuPS:in seuraennätys.
Kesäkuussa 2019 hän teki sopimuksen Eredivisiessä pelaavan Fortuna Sittardin kanssa. Elokuussa 2020 Karjalainen siirtyi vuoden mittaisella lainasopimuksella Ruotsin Allsvenskaniin Örebron joukkueeseen. Hän teki loppukaudella 2020 yhteensä neljä maalia Allsvenskanissa. Huhtikuussa 2021 Karjalaisen kaulasta repesi verisuoni harjoituksisa ja hän ei näin pelannut näin enää otteluakaan ennen paluuta Fortuna Sittardiin.
Kesällä 2021 Karjalainen siirtyi kauden 2023 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella Ruotsin Superettanissa pelaavan Helsingborgs IF:n paitaan. Kauden 2021 päätteeksi Helsingborg nousi Allsvenskaniin, kun se kaatoi nousukarsinnoissa Halmstadin yhteismaalein 3–2. Karjalainen iski lisäajalla toisen osaottelun ratkaisumaalin.
Kesäkuussa 2022 Karjalainen purki sopimuksensa Helsingborgin kanssa ja siirtyi takaisin Veikkausliigaan AC Oulun riveihin. Kahden AC Oulu-kauden jälkeen Karjalainen siirtyi neljänteen Veikkausliigaseuraansa eli Seinäjoen SJK:oon.
Rasmus Karjalainen on pelannut Veikkausliigassa kauden 2024 loppuun mennessä viisi kautta neljässä joukkueessa (PS Kemi, KuPS, AC Oulu ja SJK) yhteensä 144 ottelua ja tehnyt 49 maalia. Muissa pääsarjoissa Karjalainen on pelannut Hollannissa 15 ottelua ja tehnyt yhden maalin sekä Ruotsissa seitsemän ottelua.
Maajoukkue

Nuorten maajoukkueissa U20- ja U21-ikäluokissa Karjalainen pelasi vuosina 2016–2017. Ensiesiintymisensä A-maajoukkueessa Karjalainen teki ystävyysottelussa Romaniaa vastaan 5. kesäkuuta 2018. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Karjalainen teki neljää päivää myöhemmin Valko-Venäjän verkkoon. Suomen ensimmäisen arvokisapaikan varmistaneissa vuoden 2020 EM-kilpailujen karsinnoissa Karjalainen pelasi kolmessa ottelussa. EM-kisat kuitenkin jäivät Karjalaiselta väliin kaulan verisuonen repeämän vuoksi.
Muuta

Rasmus Karjalaisen isoisä on Oulun kunnallispolitiikassa ja kansanedustajana toiminut Tapio Karjalainen.
Aiheesta muualla

Karjalainen soccerpunterin sivuilla
Karjalainen sinitähtien sivustolla