stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Oppitzhauser

| Karl Oppitzhauser> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Itävalta
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1976
Talli(t):  March
Kilpailuja:  1 (0 lähtöä)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Itävallan GP 1976
Viimeinen kilpailu:  Itävallan GP 1976
Karl Oppitzhauser (s. 4. lokakuuta 1941 Bruck an der Leitha) on entinen itävaltalainen F1-kuljettaja. Hän osallistui yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1976, Itävallan GP:hen. Hän kuitenkin karsiutui, eikä päässyt starttaamaan kilpailuun. Huonon kokemuksensa perusteella Karlia ja tiimikumppaniaan Otto Stuppacheria kiellettiin ajamasta kilpailussa. Tosin kuin Stuppacher, Karl ei enää yrittänyt F1-kilpailuihin, mutta kilpaili muissa urheiluautoluokissa.
Nykyään Oppitzhauser johtaa Chrysler, Jeep, Dodge ja Hyundain omistajuutta kotikaupungissaan Bruckissa.
Matias Turkkila

| Matias Turkkila |
| --- | --- |
 Turkkila vuoden 2023 hallitusneuvottelujen aikana
Henkilötiedot
Syntynyt: 1973 (ikä 50–51) Helsinki
Ammatti:  diplomi-insinööri, päätoimittaja
Matias Turkkila (s. 1973 Helsinki) on suomalainen toimittaja ja poliittinen toimija. Turkkila on perussuomalaisten pää-äänenkannattajan Perussuomalaisen sekä Suomen Uutiset -verkkolehden päätoimittaja. Hän on myös maahanmuuttokriittisten keskustelijoiden Hommaforumin perustajajäsen ja entinen vetäjä. Hommaforum sai alkunsa Jussi Halla-ahon Scripta-blogin vieraskirjasta.
Turkkila pääsi Timo Soinin puheenjohtajakaudella Perussuomalainen-lehden päätoimittajaksi toukokuussa 2012, ja kun Suomen Uutiset perustettiin vuonna 2014 ja julkaisu alkoi joulukuussa 2014, Turkkilasta tuli myös sen päätoimittaja. Turkkila on ollut myös ehdokkaana useissa kuntavaaleissa (2012, 2017, 2021) ja eduskuntavaaleissa (2019, 2023) perussuomalaisten listalta.
Elämä

Turkkila on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän liittyi perussuomalaisiin vuoden 2006 lopulla ja on toiminut Jussi Halla-ahon kampanjapäällikkönä. Turkkila on Hommaforumin perustajajäsen ja entinen vetäjä. Hän on toiminut Suomen Sisun varapuheenjohtajana mutta erosi yhdistyksestä alkuvuonna 2012. Hommaforumiin yhdistyi pian pieni Suomen Sisun oma keskustelupalsta joka lakkasi olemasta.
Turkkila aloitti Perussuomalaisen päätoimittajana Timo Soinin puheenjohtajakaudella toukokuussa 2012. Vuonna 2014 lehden verkkoversion korvasi Suomen Uutiset -verkkolehti, jonka päätoimittaja Turkkila on myös. Suomen Uutiset oli aluksi Perussuomalainen-lehden verkkoversio, mutta pian se muotoutui lukijakunnaltaan laajemmaksi uutisverkkosivustoksi, joka heijastelee puolueen näkemyksiä ajankohtaisiin tapahtumiin.
Entisen puoluejohtajan Soinin mukaan Turkkila oli primus motor siinä, että Jussi Halla-aho onnistui päihittämään Sampo Terhon vuoden 2017 puheenjohtajavaalissa.
Poliittinen ura

Turkkila sai vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 276 ääntä ja toimii kaudella 2013–2017 Helsingin maahanmuutto- ja kotouttamisasioista vastaavan neuvottelukunnan puheenjohtajana. Hän oli ehdolla myös vuoden 2017 kuntavaaleissa ja vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Kuntavaaleissa 2021 Turkkila sai Helsingissä 250 ääntä. Eduskuntavaaleissa 2023 Turkkila sai 472 ääntä Helsingin vaalipiirissä.
Näkemyksiä

Turkkila on arvostellut mediaa siitä, että se maalaa maahanmuuttajista siloiteltua kuvaa. Hänen mielestään median tehtäviin ei pitäisi kuulua monikulttuurisuuden edistämistä, vaan sen tulisi pitäytyä tiedonvälityksessä.
Yksityiselämä

Turkkila on naimisissa toimittaja Sanna Ukkolan kanssa. Turkkilalla on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Matias Turkkilan verkkosivut
Merijal

Tervaleijona-valomainos Tuirassa. Leijona-tekstin alapuolella oli ennen myös Merijal-teksti.
Oy Merijal Ab oli oululainen makeistehdas. Tehtaan perusti apteekkari Y. W. Jalander vuonna 1915. Yrityksen nimi oli alun perin Oy Merikosken Teknokemiallinen Tehdas Ab, mutta nimi vaihdettiin Merijaliksi jo seuraavana vuonna. Tehdas toimi lähes koko olemassaolonsa ajan Länsi-Tuirassa Koskitien varrella Oulujoen rannassa.
Aluksi tehdas valmisti lähinnä pula-ajan tuotteita, mutta erilaiset makeiset tulivat kuitenkin tehtaan valikoimiin jo varhaisessa vaiheessa. Ensimmäinen tunnettu pastilli oli lakritsipastilli MerMer. 1920-luvun puolivälissä syntyi Sulo-lakritsiyskänpastilli. Tehtaassa toimi alkuaikoina myös kahvipaahtimo.
1930-luvulla tuotemerkkejä oli huomattavan paljon, kaikkiaan 188 tuotemerkkiä, joista makeisia yli sata. Jalander kehitti Leipzigin yliopiston tutkimustensa tuloksena tervapastillin. Leijona-pastilli tuli myyntiin vuonna 1934. Nimensä pastilli sai Jalanderin Helsingissä ja Oulussa sijainneista Leijona-apteekeista. Työntekijöitä oli tuohon aikaan noin sata.
Vanhoja tehdasrakennuksia talvella 2007.
Rolf Klärich ja Eero Hahtonen ostivat Merijalin vuonna 1960. Rettigin tupakkatehdas (P. C. Rettig & Co) osti Merijalin ja turkulaisen Oy Seres Ab:n 1970-luvulla halutessaan laajentaa toimintaansa makeisteollisuuteen. Merijal fuusioitiin Rettigiin vuonna 1972. Samaan aikaan Merijal toi markkinoille yhden menestystuotteistaan, täytepastilli Pastirolin. Työntekijämäärä saavutti 1970-luvulla huippumääränsä, lähes 300 työntekijää.
1990-luvulla makeisteollisuudessa alkoi toiminnan keskittäminen ja kansainvälistyminen. Rettig myi Merijalin Leafille vuonna 1992. Leaf sulki Merijalin tehtaan vuonna 1996. Nykyisin Leaf tunnetaan nimellä Cloetta Suomi Oy, ja se valmistaa joitakin Merijalin menestyspastilleja, kuten esimerkiksi Mynthoneita.
Tehdasrakennukset olivat Merijalin lopettamisen jälkeen elektroniikkateollisuuden alihankkijoiden käytössä. YIT-Yhtymä osti rakennukset, ja alueen suunnittelusta järjestettiin arkkitehtikutsukilpailu, jonka voitti Arkkitehtitoimisto A-Studion ehdotus "Kolmoset".[lähde? ] Vanha tehdas purettiin lähes kokonaan keväällä 2008, ja YIT rakensi tontille uuden Merijalinranta-nimisen asuinalueen. Ensimmäisten asuntojen arvioitu valmistumisaika oli lokakuussa 2009.
Leijona-valomainos

Yksi viimeisiä Merijalista muistuttavia asioita Oulussa on Tuirassa Merikoskenkadun varrella olevan kerrostalon katolla oleva Leijona-valomainos. Alkuperäisestä valomainoksesta on 1990-luvulla poistettu siinä aiemmin ollut Merijal-teksti. Valomainos poistettiin kunnostusta varten syyskuussa 2008. Takaisin paikalleen valomainos nostettiin vapunpäivänä 2009. Kunnostuksesta vastasi Lions Club Oulu Terwa, ja itse korjaustyöt teki Oulun Neon Oy.
Tunnettuja tuotteita

Leijona-tervalakritsipastilli
Sulo-pastilli
Pastirol-täytepastillit
Mer-Mer-rakeet
Mynthon-pastillit
Aiheesta muualla

Kansalliskirjaston digitoidut aineistot: Merijalin hinnastoja ja muita pienpainatteita
Uuno Laukan kuvia tehtaalta
https://www.porssitieto.fi/osake/lisaa/merijal.shtml
Oulun historia
| --- | --- |
Oulun palot:   v. 1652 palo  v. 1655 palo  v. 1705 palot  v. 1715 palo  v. 1773 palo  v. 1822 palo  v. 1882 palo 
Merenkulku:   Fregatti Toivo  Hailuotolaiva  Kiikelin hylky  Laitakarin hylky  Hinaaja Oulu II  Sophia Marian hylky 
Teollisuuden historia:   Aittokoski Oy  Katri Antell  Merijal  Oulu Oy  Pateniemen saha  Tervahovi  Toppila Oy  Toppilan Mallasjuomatehdas  Typpi Oy  Ab Uleå Oy  Veljekset Åström 
Kuntaliitokset:   1965: Oulujoen kunta  2009: Ylikiimingin kunta  2013:  Haukiputaan kunta  Kiimingin kunta  Oulunsalon kunta  Yli-Iin kunta 
Katso myös:   Kierikkikeskus  Latokankaan kivikautinen asuinalue  Oulun kasarmi  Oulun kristalliyö  Oulun linna  Oulun valtaus  Pikku-Berliini  Rekikylän kivikautinen asuinpaikka  Typpi Oy:n räjähdysturma  Ylikiimingin seurakunta
Planned Parenthood

| Planned Parenthood |
| --- | --- |

Perustettu:  16. lokakuuta 1916
Perustaja:  Margaret Sanger
Tyyppi:  Yleishyödyllinen yhteisö
Päämaja:  Washington, D.C., New York City
Toiminta-alue:  Yhdysvallat
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Planned Parenthoodin päämaja Washington DC:ssä
Planned Parenthood Federation of America, usein lyhennetty Planned Parenthood, on vuonna 1916 perustettu Yhdysvalloissa toimiva järjestö, joka on maan johtava seksuaaliterveyden puolestapuhuja. Järjestön nykyinen johtaja on Cecile Richards.
Planned Parenthoodilla on Yhdysvalloissa 88 paikallisjärjestöä, jotka toimivat yli 840 terveyskeskuksessa. Järjestö jakaa tietoa ehkäisystä ja seksuaaliterveydestä yleensä. Järjestön päätavoitteita ovat mm. syntyvyyden säännöstely, mahdollisuus aborttiin ja terveydenhuollon takaaminen.
Historia

Järjestön historian katsotaan alkaneen, kun liikkeen johtohahmo Margaret Sanger sisarineen ja ystävineen perusti vuonna 1916 Yhdysvaltain ensimmäisen aborttiklinikan. Klinikalla jaettiin tietoa syntyvyyden säännöstelystä, minkä vuoksi poliisi pidätti heidät.
Tästä lannistumatta Sanger kehitteli ensimmäisen ehkäisyyn perehtyneen tiedejulkaisun The Birth Control Reviewin. Vuonna 1923 hän avasi Birth Control Clinical Research Bureaun, jonka tarkoituksena oli jakaa naisille ehkäisyvälineitä ja kerätä tilastoja niiden tehokkuudesta pitkällä aikavälillä. Samana vuonna Sanger perusti American Birth Control League-organisaation, joka tunnetaan nykyään nimellä Planned Parenthood.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Planned Parenthood Wikimedia Commonsissa
Katie Zelem

Katie Zelem toukokuussa 2019.
| Mitalit> Maa:   Englanti.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Englanti.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Englanti.Naisten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Englanti> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Australia & Uusi-Seelanti 2023 | Jalkapallo |  |
Katie Zelem (s. 20. tammikuuta 1996 Oldham) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 163-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Superliigassa pelaavaa Manchester Unitedia ja on pelannut myös yhden kauden Italiassa.
Zelem on edustanut Liverpoolia vuosina 2013–2017, italialaisseura Juventusta kaudella 2017–2018 ja Manchester Unitedia vuodesta 2018. Hän on pelannut Englannin Superliigassa 66 ottelua, joissa hän on tehnyt 17 maalia, ja Italian Serie A:ssa 18 ottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia. Hän on voittanut liigamestaruuden Englannissa vuosina 2013 ja 2014 sekä Italiassa vuonna 2018.
Zelem saavutti alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2013 Englannin hävittyä loppuottelussa jatkoajan jälkeen Ranskalle maalein 0–2. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014.
Kaipiaisten VPK

Kaipiaisten VPK on Kymenlaakson pelastuslaitoksen alueella toimiva, vuonna 1934 perustettu sopimuspalokunta. Omalta paloasemaltaan Kaipiaisista toimiva palokunta on luokiteltu ensimmäisen valmiusasteen sopimuspalokunnaksi. Palokunta on uuden tunnusjärjestelmän myötä Kymenlaakson pelastuslaitoksen 58. asema. Palokunta kouluttaa myös palokuntanuoria.[lähde? ]
Palokunnan nykyisenämilloin? päällikkönä toimii Eveliina Weckström Matti Vaalivirran jäätyä pois palokunnan tehtävistä.[lähde? ]
Kalusto

Pelastuslaitos on antanut palokunnan käyttöön kaksi raskasta autoa.
sammutusauto KY581 (pelastuslaitos omistaa)
säiliöauto KY583  (pelastuslaitos omistaa)
miehistönkuljetus/ensivasteauto KY587 (vpk omistaa)
muu pelastusauto KY589 (vpk omistaa)
mönkijä KY5899 (vpk omistaa)
vene KY588 (vpk/pelastuslaitos omistaa)
Plano (Illinois)

| Plano |
| --- | --- |
 Koordinaatit: 41°39′47″N, 88°32′10″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Illinois
Piirikunta:  Kendall
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,2 km²
 – Josta vettä:  0,1 km² (1,12 %)
Väkiluku (2000):  5 633
 – Väestötiheys:  619,6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
 
 http://www.cityofplanoil.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Plano on kaupunki Kendallin piirikunnassa Illinoisissa Yhdysvalloissa ja se on Chicagon lounainen esikaupunki. Kaupungin asukasluku oli 5 633 vuoden 2000 väestönlaskennassa ja se kasvaa nopeasti; vuonna 2009 asukasluku oli jo 12 674.
Väestö

Asukkaista on 82,34 % on valkoihoisia, 0,25 % mustia, 0,30 % intiaaneja, 0,02 % Tyynenmeren saarilta, 14,59 % muita ja 2,13 % sekoittuneita. Asukkaista 25,79 % on latinoita (2000).
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Kaipiainen (täsmennyssivu)

Kaipiainen viittaa seuraaviin:
Kaipiainen, Kouvolan kylä, kaupunginosa ja taajama
Kaipiaisten rautatieasema, rautatieasema Kaipiaisissa
Sukunimi

Birger Kaipiainen (1915–1988), muotoilija ja keraamikko
Emil Kaipiainen (k. 1918), punakaartilainen
Hjalmar Kaipiainen (1888–1918), punakaartilainen
Maarit Kaipiainen (s. 1952), arkkitehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaipiainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pitkonlammi

| Pitkonlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°00′15″N, 24°27′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Ruoveteen 
Järvinumero:  35.332.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,8 m  
Rantaviiva:  0,603 km  
Pinta-ala:  1,77 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkonlammi 
Pitkonlammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kyrönniemen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Paloselän alueeseen (35.332) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.
Järjestyksenvalvoja

Kaksi järjestyksenvalvojaa ja järjestyksenvalvojien esimies (oranssi liivi) Kamasa Drag Race Week -kiihdytyskilpailussa Alastaron moottoriradalla kesäkuussa 2012.
Järjestyksenvalvoja on Suomen lainsäädännön mukaan henkilö, jonka tehtävänä on valvoa järjestystä ja turvallisuutta sekä estää rikoksia ja onnettomuuksia toimialueellaan.
Järjestyksenvalvojasta saatetaan yleisesti käyttää lyhennettä "JV" . Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetuista järjestyksenvalvojista käytetään yleisesti samaa tarkoittavia lyhenteitä "PRJV" tai "PORA-JV" (Poliisin ja Rajavartiolaitoksen avuksi asetettu järjestyksenvalvoja). Entisen järjestyslain mukaista järjestyksenvalvojaa kutsuttiin lyhenteellä "JLJV". Puhekielessä käytetään usein termiä "järkkäri".
Järjestyksenvalvojan asettaminen > Järjestyksenvalvojaksi hyväksyminen

Järjestyksenvalvojaksi voidaan Suomessa hyväksyä tehtävään sopiva ja suostuva täysivaltainen henkilö, joka on saanut sisäministeriön määrittämän koulutuksen. Järjestyksenvalvojaksi hyväksyy hakijan kotikunnan poliisilaitos enintään viideksi vuodeksi kerrallaan.[lähde? ]
Järjestyksenvalvojaksi voidaan hyväksyä se, joka
on täyttänyt 18 vuotta
tunnetaan rehelliseksi ja luotettavaksi ja on henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan tehtävään sopiva,
on hyväksytysti suorittanut sisäasiainministeriön määrittämät vaatimukset täyttävän koulutuksen, joka sisältää ainakin järjestyksenvalvojatoimintaan, järjestyksenvalvojan tehtäviin sekä järjestyksenvalvojan oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvät opetusaiheet (järjestyksenvalvojan peruskoulutus 40 tuntia),
on hyväksytysti suorittanut aikaisintaan kuusi kuukautta ennen uuden hyväksymisen hakemista sisäasiainministeriön määrittämät vaatimukset täyttävän kertauskoulutuksen (järjestyksenvalvojan kertauskoulutus 8 tuntia), jos järjestyksenvalvojaksi hyväksymistä hakeva on jo aikaisemmin hyväksytty järjestyksenvalvojaksi 3. kohdan perusteella.
Järjestyksenvalvojaksi hyväksyminen on voimassa enintään viisi vuotta. Järjestyksenvalvojaksi hyväksymiseen voidaan erityisistä syistä liittää koulutuksesta, henkilökohtaisista ominaisuuksista ja muista vastaavista seikoista johtuvia ajallisia ja alueellisia sekä järjestyksenvalvontatehtäviä koskevia ehtoja ja rajoituksia.
Järjestyksenvalvojan asettaminen > Järjestyksenvalvojan asettaminen

Järjestyksenvalvoja voidaan asettaa
kokoontumislain (530/1999) 18 §:ssä tarkoitettuun yleiseen kokoukseen tai yleisötilaisuuteen
yksityistilaisuuteen
ulkoilulaissa (606/1973) 22 §:ssä tarkoitetulle leirintäalueelle
merilain (674/1994) 15 luvun 18 §:ssä tarkoitetulle matkustajien kuljettamista suorittavalle alukselle
majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetussa laissa (308/2006) 5 §:ssä tarkoitettuun majoitus- ja ravitsemisliikkeeseen
yliopistolaissa (558/2009) tarkoitetun yliopiston ja ammattikorkeakoululaissa (932/2014) tarkoitetun ammattikorkeakoulun toimipaikkaan.
Järjestyksenvalvojia voidaan myös asettaa kokoontumislaissa (530/1999) tarkoitetun yleisötilaisuuden, ulkoilulaissa tarkoitetun leirintäalueen, aluksen sekä majoitus- ja ravitsemisliiketoiminnasta annetun lain mukaisiin majoitus- ja ravitsemisliikkeiden välittömään läheisyyteen.
Yksityistilaisuuksissa järjestyksenvalvojien on toimittava turvallisuusalan elinkeinoluvan haltijan palveluksessa.
Järjestyksenvalvojan asettaminen > Järjestyksenvalvojan koulutus

Järjestyksenvalvojan peruskurssin kesto on 40 oppituntia ja viiden vuoden välein joutuu käymään kahdeksan tunnin kertauskurssin. Voimankäyttökoulutukset, myös eri voimankäyttövälineille, on suoritettava erikseen. Jos järjestyksenvalvoja toimii turvallisuusalan elinkeinoluvan omaavassa yrityksessä, voimankäyttövälineiden kertauskoulutus (8 oppituntia) on suoritettava kerran vuodessa.
Järjestyksenvalvojan asettaminen > Järjestyksenvalvojan tunnukset

Järjestyksenvalvojien tunnukset määritetään sisäasianministeriön asetuksessa järjestyksenvalvojan tunnuksista (875/2016).
Järjestyksenvalvojan on käytettävä tunnistelaattaa tai tunnisteliiviä. Poliisi voi tarvittaessa määrätä, kumpaa edellä mainitusta järjestyksenvalvojan on käytettävä.
Tunnukseen merkitään sanapari " JÄRJESTYKSENVALVOJA - ordningsvakt" tai sama toisin päin. Tunnukseen voidaan tarvittaessa lisätä sana "security", jonka sijasta voidaan käyttää kokoontumislain mukaisissa urheiluun liittyvissä urheilutilaisuuksissa käyttää sanaa "steward".
Tämän säädöksen vuoksi sellainen henkilö, joka ei ole asetettu järjestyksenvalvojaksi, ei ole oikeutettu käyttämään sellaista järjestyksenvalvojaa erehdyttävästi muistuttavaa tunnistetta, jossa lukee teksti "security". Jos sanaa "security" käytetään, se sijoitetaan sanojen "JÄRJESTYKSENVALVOJA - ordningsvakt" alapuolelle.
Tunnistelaatan on oltava pohjaväriltään keltainen, ja teksti on merkittävä mustalla tai tummansinisellä tekstillä. Laatan vasempaan alakulmaan voidaan merkitä järjestyksenvalvojan tunnistenumero.
Liivin on oltava keltainen ja teksti on merkittävä mustalla tai tummansinisellä värillä. Liivin rintamukseen ja selän alaosaan voidaan merkitä tunnistenumero. Poliisi voi tarvittaessa määrätä järjestyksenvalvojaorganisaatiossa esimiesasemassa olevan käyttämään oranssia tunnisteliiviä jossa on sanapari "esimies - förman".
Poliisin ja Rajavartiolaitoksen (PRJV) avuksi asetetut järjestyksenvalvojat käyttävät yleisesti tunnisteliiveissään mustalla taustalla olevia tunnisteita, jotta heidän toimivaltuutensa pystytään erottamaan paremmin normaaleista järjestyksenvalvojista.
Muu kuin järjestyksenvalvontatehtävässä oleva järjestyksenvalvoja ei saa käyttää järjestyksenvalvojan asemaa osoittavaa tunnistetta.
Järjestyksenvalvojan asettaminen > Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetettu järjestyksenvalvoja

Jos järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen ei muulla tavalla ole tarkoituksenmukaista sekä järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sitä perustellusta syystä edellyttää, alueen tai paikan tai kulkuneuvon lähtöpaikan poliisilaitos voi lisäksi antaa luvan asettaa järjestyksenvalvojia poliisin tai rajavartiolaitoksen avuksi:
terveyden- tai sosiaalihuollon toimipisteeseen koulukoteja tai lastensuojelulaitoksia lukuun ottamatta terveyden- tai sosiaalihuollon toimipisteen haltijan hakemuksesta;
Kansaneläkelaitoksen toimipisteeseen Kansaneläkelaitoksen hakemuksesta;
työ- ja elinkeinotoimistoon työ- ja elinkeinotoimiston hakemuksesta;
kauppakeskukseen kauppakeskuksen haltijan hakemuksesta;
liikenneasemalle liikenneaseman haltijan hakemuksesta;
satamaan sataman haltijan hakemuksesta;
lentopaikkaan lentopaikan haltijan hakemuksesta;
joukkoliikenteen kulkuneuvoon kulkuneuvon haltijan hakemuksesta; tai
kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta sekä ihmiskaupan uhrin tunnistamisesta ja auttamisesta annetussa laissa (746/2011) tarkoitettuun vastaanotto- ja järjestelykeskukseen keskuksen haltijan tai Maahanmuuttoviraston hakemuksesta.
Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetuilta järjestyksenvalvojilta ei ole lainkaan oikeutta säilössä pitoon tai pääsyn estämiseen. Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetun järjestyksenvalvojan tulee olla turvallisuusalan elinkeinoluvan omaavan yrityksen palveluksessa oleva työntekijä (työsopimus) ja hänellä tulee olla voimassa oleva hyväksyntä järjestyksenvalvojaksi sekä hänellä tulee olla suoritettuna vartijan peruskoulutus. Järjestyksenvalvojakorttia tulee pitää mukana työtehtävissä.
Järjestyksenvalvojan toimintaperiaatteet

Järjestyksenvalvojan on toiminnassaan asetettava etusijalle sellaiset toimenpiteet, jotka edistävät yleisön turvallisuutta. Järjestyksenvalvojan on toimittava asiallisesti ja tasapuolisesti sekä sovinnollisuutta edistäen. Järjestyksenvalvojan tulee ensisijaisesti neuvoin, kehotuksin ylläpitää järjestystä ja turvallisuutta toimialueellaan. Järjestyksenvalvojan toimenpiteet on suoritettava aiheuttamatta suurempaa vahinkoa tai haittaa kuin on välttämätöntä tehtävän suorittamiseksi. Toimenpiteiden on oltava perusteltuja suhteessa järjestyksenvalvojan tehtävään ja toimenpiteillä tavoiteltavaan etuun. Järjestyksenvalvojan on erityisesti valvottava, ettei hänen toimialueellaan vaaranneta kenenkään turvallisuutta.
Järjestyksenvalvojan on toimittava laissa ja asetuksessa annettujen säännösten mukaisesti. Järjestyksenvalvojan on noudatettava poliisin sekä pelastus- ja muiden viranomaisten toimivaltansa rajoissa etukäteen tai tilaisuuden aikana antamia käskyjä ja määräyksiä.
Järjestyksenvalvojan oikeudet ja velvollisuudet > Yleistä

Järjestyksenvalvojien toimivaltuudet riippuvat siitä, minkä lain nojalla järjestyksenvalvoja on asetettu. Mikäli järjestyksenvalvoja on asetettu kokoontumislain (530/1999), ulkoilulain (606/1973), merimieslain (423/1978), tai majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain (308/2006) nojalla, hänellä on täydet toimivaltuudet. Mikäli järjestyksenvalvoja on asetettu yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain (1085/2015) 28 §:n nojalla kauppakeskukseen, liikenneasemalle tai joukkoliikenteen kulkuneuvoon, hänen toimivaltuutensa ovat rajatummat.
Järjestyksenvalvojan oikeudet ja velvollisuudet > Pääsyn estäminen

Järjestyksenvalvojalla on oikeus estää pääsy toimialueelleen henkilöltä, jonka päihtymyksensä, käyttäytymisensä tai varustautumisensa vuoksi on perusteltua syytä epäillä vaarantavan siellä järjestystä tai turvallisuutta taikka joka ei ole täyttänyt sinne pääsyn edellytykseksi asetettua ikää. Järjestyksenvalvojalla on lisäksi oikeus (harkinnanvarainen estäminen) estää pääsy toimialueelleen henkilöltä
jonka aikaisemman käyttäytymisensä perusteella on syytä epäillä vaarantavan siellä järjestystä tai turvallisuutta,
joka ei täytä ehtoja, jotka tilaisuuden järjestäjä tai alueen haltija on asettanut sinne pääsemiselle,
jonka on syytä epäillä pitävän hallussaan esineitä tai aineita, joiden hallussapito siellä on lain taikka tilaisuuden järjestäjän tai poliisin asettamien ehtojen mukaan kielletty.
Erityisesti 2. kohdassa on järjestyksenvalvojan oltava erityisen tarkka jotta ei syyllistyisi syrjintään.
Poliisin ja Rajavartiolaitoksen avuksi asetetulla järjestyksenvalvojalla ei kuitenkaan ole oikeutta pääsyn estämiseen. Sitä vastoin joukkoliikenteen kulkuneuvossa kuljettajalla ja konduktöörillä on tällainen oikeus.