stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uponnut aarre
Tuotanto

RKO osti Hugh Kingin ja Robert B. Baileyn tarinan elokuvaoikeudet huhtikuussa 1953. RKO palkkasi Kingin ja Baileyn elokuvan käsikirjoittajiksi, mutta ainoastaan Walter Newman mainitaan elokuvan alkuteksteissä käsikirjoittajana. RKO lainasi Universal Studiosin sopimusnäyttelijä Lori Nelsonia elokuvaan. Elokuvan kuvaukset alkoivat 2. joulukuuta 1953 Havaijilla, jonne vietiin Hollywoodissa rakennetut elokuvan lavasteet. Kuusi viikkoa kestäneet huono sää ja myrsky tuhosivat Havaijilla sijainneet lavasteet, jonka johdosta elokuvan tuotanto siirtyi Hollywoodiin, jossa lavasteet rakennettiin uudelleen. Uponnut aarre kuvattiin SuperScope- ja Technicolor-elokuvausmenetelmillä. Elokuva oli RKO:n ensimmäinen SuperScope-elokuva. Elokuvan työnimenä oli The Big Rainbow. Havaijin ja Hollywoodin lisäksi elokuvaa kuvattiin Meksikossa ja Karibialla. Elokuvan kuvaukset kestivät helmikuun loppuun 1954. Uponnut aarre -elokuvan tekeminen maksoi RKO:lle kaksi miljoonaa dollaria.
Julkaisu ja vastaanotto

Uponnut aarre sai ensi-iltansa 10. tammikuuta 1955 Floridan Silver Springsin kunnallishallinnottomalla alueella, joka sijaitsee lähellä Ocalan kaupunkia. Ensi-illan kutsuvieraat seurasivat elokuvaa vedessä – veden alla ja uiden. Elokuva sai maanlaajuisen ensi-iltansa Yhdysvalloissa 9. helmikuuta 1955. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 21. lokakuuta 1955. Elokuvassa esiintyneestä ”Cherry Pink and Apple Blossom White” -kappaleesta tuli suuri hitti. Ilmestymisvuonnaan Uponnut aarre tuotti 2,2 miljoonan dollarin lipputulot Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Uponnut aarre Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Uponnut aarre Elonet.
Uponnut aarre AllMoviessa. (englanniksi)
Uponnut aarre TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Ratsu (shakki)

Valkoinen ratsu shakkilaudalla
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Ratsujen paikka pelin alussa
Ratsu on eräs shakkipelin nappula. Se on yleensä hevosen pään muotoinen, ja sitä sanotaankin joskus myös hevoseksi.
Pelin alussa kummallakin pelaajalla on kaksi ratsua. Ne sijoitetaan pelaajan puoleiselle reunariville tornin ja lähetin väliin, valkoiset ratsut ruudulle b1 ja g1, mustat ruuduille b8 ja g8.
Siirtosäännöt

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Musta ratsu voi siirtyä mihin tahansa tässä mustalla täplällä merkittyyn ruutuun. Valkoinen ratsu voi siirtyä jompaankumpaan tässä valkoisella merkittyyn ruutuun.
Ratsulla on muihin shakkinappuloihin verrattuna poikkeuksellisin siirtotapa. Sen siirron voidaan katsoa koostuvan kahdesta askeleesta: ensin se siirtyy yhden askelen eteenpäin, taaksepäin tai sivulle ja sen jälkeen yhden viistoon siten, että tällöin se siirtyy edelleen kauemmaksi lähtöruudustaan. Ratsu siirtyy aina joko valkoisesta ruudusta mustaan ruutuun tai päinvastoin.
Ruudun, johon ratsu siirtyy, on oltava tyhjä tai siinä saa olla vastapelaajan nappula, joka tällöin poistetaan pelistä eli lyödään.
Ratsu on ainoa nappula, joka voi hypätä oman tai vastapelaajan nappulan yli. Nappula, jonka yli se hyppää, ei tule lyödyksi, toisin kuin siirron loppuruudussa mahdollisesti oleva vastapelaajan nappula.
Ratsu on liikkunut nykyisellä tavallaan jo varhaisimmissa shakkipelin muunnoksissa, joita pelattiin eräissä Aasian maissa 600-luvulla. Useimpien muiden nappuloiden liikkumissääntöjä sen sijaan on myöhemmin muutettu, kunnes ne vakiintuivat nykyiselleen 1500-luvulla.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Ratsu uhkaa sekä mustaa kuningasta että tornia.
Ratsun voimakkuus

Ratsua pidetään yleensä kolmen sotilaan arvoisena. Täten se on suunnilleen yhtä voimakas kuin lähetti, mutta selvästi heikompi kuin torni.
Pelin alkuvaiheessa ratsu on yleensä selvästi lähettiä vahvempi, koska se voi hypätä muiden nappuloiden yli eivätkä laudan keskellä olevat sotilaat ole sen kannalta tiellä. Ratsu on sotilaiden lisäksi ainoa nappula, jota voi siirtää jo shakkipelin ensimmäisellä siirrolla. Loppupelissä, kun nappuloita on vähän jäljellä, ratsu jää kuitenkin heikommaksi, koska lähetti voi siirtyä yhdellä siirrolla vaikka laudan toiselta reunalta toiselle, kun taas ratsun siirtomahdollisuudet eivät nappuloiden vähenemisestä juuri lisäänny.
Vielä selvemmin kuin muut nappulat, ratsu on sitä vahvempi, mitä lähempänä pelilaudan keskustaa se on. Muuten tyhjällä laudalla se voisi keskellä lautaa olevista ruuduista siirtyä kahdeksaan muuhun ruutuun, mutta reunaruudusta vain neljään ja nurkkaruudusta vain kahteen.
Näistä syistä ratsut pyritään pelin alussa yleensä saamaan mahdollisimman nopeasti laudan keskustaan.  Käytännössä peli vain harvoin aloitetaan ratsun siirrolla, mutta monissa tavallisimmissa pelinavauksissa kuten espanjalaisessa, italialaisessa, preussilaisessa ja neliratsupelissä molemmat pelaajat siirtävät ensimmäisellä siirrolla kuningassotilasta ja toisella siirrolla ratsua. Nämä avaukset eroavat toisistaan vasta kolmannella tai sen jälkeisillä siirroilla.
Poikkeuksellisen siirtotapansa vuoksi ratsu voi samanaikaisesti uhata useita vastapelaajan arvokkaimpia nappuloita olematta itse uhattuna. Tällaista sanotaan ratsun haarukaksi. Eräissä tapauksissa ratsulla on myös mahdollista tehdä niin sanottu pussimatti. Tällöin ratsu shakkaa (uhkaa) nurkkaruutuun siirtynyttä vastapelaajan kuningasta, jonka kaikissa viereisissä ruuduissa on nappula, eikä kuningasta täten voi siirtää turvaan.
Loppupelissä, jossa nappuloita on vähän jäljellä, ratsu on yleensä melko heikko nappula. Silloin se on yleensä selvästi heikompi kuin lähetti, joka voi siirtyä kerralla laudan toiselta reunalta päinvastoin kuin suljetuissa asemissa. Ratsu ei ole kovin tehokas suojaamaan omaa etenevää vapaasotilasta tai estämään vastapelaajan vapaasotilaan etenemistä.  Ei myöskään ole mahdollista tehdä yksinäisestä kuninkaasta mattia pelkästään kuninkaan ja ratsun avulla. Edes kuninkaan ja kahden ratsun avulla se ei ole mahdollista, ellei vastapelaaja tee erityisen huonoa siirtoa, käytännössä auta itseään mattiin. Toisaalta yhdellä hevosella pääsee teoriassa laudan joka ruutuun, mutta yhdellä lähetillä ei.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
UEFA Super Cup 2017

UEFA Super Cup 2017 oli järjestykseltään 42. UEFA Super Cupin ottelu. Ottelussa kohtasivat kaksi hallitsevaa Euroopan seurajoukkueiden pääkilpailujen mestaria Mestarien liigan voittaja ja Eurooppa-liigan voittaja. Ottelu pelattiin 8. elokuuta 2017 Philip II Arenalla, Skopjessa Makedoniassa. Se oli ensimmäinen maassa järjestetty UEFA:n alaisen kilpailun loppuottelu.
Ottelu pelattiin ensimmäistä kertaa Real Madridin ja Manchester Unitedin väillä, joista ensimmäiseksi mainittu oli kauden 2016–2017 Mestarien liigan voittaja ja jälkimmäinen kauden 2016–2017 Eurooppa-liigan voittaja.
Tapahtumapaikka

Philip II Arenan valitsemisesta ottelupaikaksi päätettiin 30. kesäkuuta 2015 järjestetyssä UEFAn järjestelykomitean kokouksessa Prahassa, Tšekissä. Stadion on otettu käyttöön vuonna 1947, jonka jälkeen sitä on kertaalleen laajennettu vuonna 2011. Sen nykyinen yleisökapasiteetti on 33 460.
Joukkueet

| Joukkue | Selviytyminen | Aikaisemmat osallistumiset (voitot vahvistettuna) |
| --- | --- | --- |
|  Real Madrid | Voittaja Mestarien liigan kaudelta 2016–2017 | 1998, 2000, 2002, 2014, 2016 |
|  Manchester United | Voittaja Eurooppa-liigan kaudelta 2016–2017 | 1991, 1999, 2008 |
Huolimatta siitä, että joukkueet eivät olleet aikaisemmin kohdanneet supecupissa, niillä oli yhteistä historiaa Euroopan cupista ja sen jälkeen perustetusta Mestarien liigasta yhteensä kymmenen ottelun verran. Näistä kohtaamisista neljä oli päättynyt Real Madridin voittoon, neljä kertaa oli päädytty pistejakoon ja kaksi kertaa Manchester United oli onnistunut voittamaan.
Järjestelyt > Lipunmyynti

Stadionin yleisökapasiteetti otteluun oli 30 500, joista 23 000 paikkaa oli yleisessä myynnissä. Lipunmyynti kannattajille avattiin 13. kesäkuuta ja se oli avoinna 4. heinäkuuta 2017 asti. Lippuja myytiin kolmessa eri hintakategoriassa, jotka olivat €50, €30 ja €15. Loput lipuista jaettiin paikalliselle järjestäjälle, UEFA:lle ja kansallisille yhdistyksille, yhteistyökumppaneille sekä medialle.
Ottelu > Tuomaristo

20. heinäkuuta 2017 ottelun erotuomariksi valittiin italialainen Gianluca Rocchi.
Ottelu > Yhteenveto

Ottelun 16. peliminuutilla kotijoukkue Real Madrid kävi ensimmäistä kertaa lähellä maalintekoa, kun keskikenttäpelaaja Casemiro puski Toni Kroosin lähettämän kulmapotkun ylärimaan. Kahdeksan minuuttia myöhemmin Casemirolle avautui jälleen maalintekopaikka, eikä hän tällä kertaa erehtynyt, vaan vei madridilaisseuran 1–0-johtoon. Keskityksen maalin antoi laitapuolustaja Dani Carvajal. Ottelun mentyä jo toiselle puoliajalle, siirtyi Real Madrid 2–0-johtoon Iscon maalilla, joka syntyi 52. peliminuutilla. Maalissa oli vahvasti mukana walesiläislaituri Gareth Bale, joka pelasi Iscon kanssa seinäsyötön rangaistusalueen rajalla, mikä vapautti espanjalaispelaajan maalintekoon. Vajaa kymmenen minuuttia myöhemmin Bale pääsi itse yrittämään maalintekoa, mutta laukoi pallon lähietäisyydeltä ylärimaan. 62. peliminuutilla Manchester Unitedin belgialaishyökkääjä Romelu Lukaku kavensi tilanteeksi 2–1, kun hän ohjasi keskikenttäpelaaja Nemanja Matićin laukauksen jälkeisen irtopallon tyhjään maaliin.
Ottelu > Tiedot

Real Madrid  v  Manchester United
| Real Madrid  | 2–1 |  Manchester United |
| --- | --- | --- |
|  Casemiro  24'  Isco  52'  | Raportti | Lukaku  62' |
| --- | --- |
           }}   Real Madrid :            }}   Manchester United 
| --- | --- |
 Paras pelaaja: Isco (Real Madrid)  Avustavat erotuomarit:  Elenito Di Liberatore (Italia)  Mauro Tonolini (Italia)  Neljäs erotuomari:  Clément Turpin (Ranska)  Lisätuomarit:  Davide Massa (Italia)  Massimiliano Irrati (Italia):  Säännöt 90 minuuttia.  30 minuutin jatkoaika tarpeen vaatiessa.  Rangaistuspotkukilpailu mikäli tilanne on edelleen tasan.  Seitsemän vaihtopelaajaa.  Enintään kolme pelaajavaihtoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta UEFA Super Cup 2017 Wikimedia Commonsissa
UEFA Super Cupin virallinen sivusto (englanniksi)
Pöytätennis kesäolympialaisissa 2020 – miesten joukkuepeli

Miesten pöytätenniksen joukkuepeli Tokion 2020 kesäolympialaisissa pelataan 1.–6. elokuuta Tokyo Metropolitan Gymnasiumissa. Turnaukseen osallistuu 16 joukkuetta.
Karsinnat

Jokainen maantieteellinen alue (Afrikka, Aasia, Eurooppa, Latinalainen Amerikka, Pohjois-Amerikka ja Oseania) järjestävät erillisen karsintaturnauksen, josta pääsee yksi joukkue mukaan. Tammikuussa 2020 ITTF järjestää karsintaturnauksen, josta mukaan pääsee yhdeksän maata. Näiden lisäksi, jos isäntämaa Japani ei ole jo varmistanut paikkaansa turnauksessa, on sille varattu paikka lopputurnauksessa.
Karsinnat > Paikan varmistaneet maat

| Karsintatapa | Aika | Paikat | Maa |
| --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 1 |  Japani |
| Euroopan karsintaturnaus | 22. – 29. kesäkuuta 2020 | 1 |  Saksa |
| Afrikan karsintaturnaus | 20. – 30. elokuuta 2019 | 1 |  Egypti |
| Aasian karsintaturnaus | 15. – 22. syyskuuta 2019 | 1 |  Kiina |
| Pohjois-Amerikan karsintaturnaus | 5. lokakuuta 2019 | 1 |  Yhdysvallat |
| Latinalaisen Amerikan karsintaturnaus | 25. – 27. lokakuuta 2019 | 1 |  Brasilia |
| Oseanian karsintaturnaus | 6. – 8. joulukuuta 2019 | 1 |  Australia |
| ITTF:n karsintaturnaus | 22. – 26. tammikuuta 2020 | 9 |  Etelä-Korea    Hongkong    Kiinan Taipei    Kroatia    Ranska    Portugali    Ruotsi    Serbia    Slovenia |
Velikulta

Velikulta oli vuosina 1895–1917 ilmestynyt suomalainen poliittinen pilalehti, joka tuki nuorsuomalaisia.
Velikullan perusti A. B. Mäkelä nuorsuomalaisten omaksi pilalehdeksi joulukuussa 1895, kun Matti Meikäläinen oli päätynyt suomalaisen puolueen käsiin. Mäkelä siirtyi myöhemmin Työmieheen ja Velikullan uudeksi päätoimittajaksi tuli Emil Vainio. Lehti arvosteli alkuvuosinaan jyrkästi vanhoillista papistoa sekä varsinkin ruotsinmielisiä, mutta maltillistui kieliasiassa sortokauden alettua vuosisadan vaihteessa. Velikulta sai taloudellista tukea nuorsuomalaisten pää-äänenkannattajalta Päivälehdeltä, sittemmin Helsingin Sanomilta. Pilapiirrosten määrä lehdessä kasvoi vuodesta 1905 alkaen ja niitä tekivät useat tunnetut kuvittajat, kuten Alex Federley, Hjalmar Löfving, Jalmari Ruokokoski ja Aarno Karimo. Myös lehden avoin puoluepoliittisuus korostui tässä vaiheessa.
Vainion jälkeen päätoimittajina toimivat K. J. Mandelin, vuosina 1909–1915 Heikki Kokko ja lopuksi Ilmari Kivinen. Kaikki mainitut olivat myös Helsingin Sanomien toimittajia. Vastaavaksi päätoimittajaksi 1911 palannut Vainio tuomittiin vankeuteen majesteettirikoksesta lehden julkaistua alkuaan saksalaisessa Simplicissimuksessa ilmestyneen norjalaisen Olof Gullbranson pilapiirroksen, joka esitti Venäjän sortopolitiikkaa Suomessa. Velikulta joutui ensimmäisen maailmansodan aikana taloudellisiin vaikeuksiin ja se muutettiin aiempaa kevyemmäksi huumorilehdeksi. Vuoden 1917 lopulla se viimein yhdistettiin pääkilpailijaansa Tuulispäähän. Ratkaisua helpotti samanaikainen porvarillisten puolueiden läheneminen.
Aiheesta muualla

Kansalliskirjaston digitoidut aineistot : Aikakauslehdet : Velikullan numeroita vuosilta 1895–1911
Vahtajärvi

| Vahtajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°55′14″N, 25°52′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Kaitajokeen 
Järvinumero:  14.239.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,4 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  3,219 km  
Pinta-ala:  21,085 ha  
Saaria:  2 
 fiVahtajärvi 
Vahtajärvi , jota aiemmin kutsuttiin myös Vatsajärveksi , on Keski-Suomessa Jyväskylässä Synsiän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Tyystijoen valuma-alueeseen (14.239) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,4 metriä mpy.
Puualppimänty

| Puualppimänty |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Versokasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Paljassiemeniset
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit
Suku::  Männyt Pinus
Laji::  uncinata
Kaksiosainen nimi
 Pinus uncinata  Ramond ex DC. 
Synonyymit
 Pinus mugo subsp. uncinata (Ramond) Domin 
 Puualppimännyn levinneisyys punertavalla alueella, vuorimännyn vihreällä.
Katso myös
   Puualppimänty Wikispeciesissä   Puualppimänty Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Puualppimänty eli alppimänty (Pinus uncinata) on Euroopassa esiintyvä mäntylaji tai vuorimännyn alalaji. Se kasvaa eteläisen Euroopan vuoristoalueilla, enemmän läntisessä osassa kuin vuorimänty. Sen levinneisyysalueeseen kuuluvat Alpit, Vogeesit, Ranskan keskinen ylänkö ja Pyrenneet. Laji risteytyy vuorimännyn kanssa, pensasalppimänty (Pinus × rotundata tai Pinus mugo subsp. × rotundata).
Alppimänty kasvaa rungolliseksi puuksi, enintään 20 metriä korkeaksi. Suomessa sen suurimmat yksilöt ovat tulleet ainakin 14 metriä korkeiksi. Varsinainen vuorimänty jää yleensä matalaksi pensaaksi, toisaalta myös sillä on olemassa puumainen, rungollinen viljelymuoto (f. arborea). Lajien tuntomerkkien ero löytyy kävystä ja käpysuomujen muodosta: alppimännyllä osa suomuista on taaksekaartunut ja kärkiosastaan kuokkumaisia.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Puualppimänty
Suomen Lajitietokeskus: Alppimänty – Pinus uncinata
Re (Norja)

Re on entinen Norjan kunta Vestfoldin läänissä. Kunta rajoittui pohjoisessa Hofiin ja Holmestrandiin, idässä Horteniin, etelässä Tønsbergiin ja Stokkeen ja lännessä Andebuun ja Lardaliin. Kunnan keskustaajama oli Revetal. Vuonna 2019 kunnassa oli 9 730 asukasta. Re liitettiin Tønsbergiin vuoden 2020 alussa.
Kunnantalo Revetalissa
Historia

Ren kunta perustettiin 1. tammikuuta 2002 silloisten Vålen ja Ramnesin kuntien liittyessä yhteen. Uudessa kunnassa Re oli tunnetuin paikannimi ja valittiin siten uuden kunnan nimeksi. Ren taistelusta vuonna 1177 puhutaan Snorre Sturlasonin saagassa, Heimskringlassa. Taistelu tapahtui nykyisen Ramnesin kirkon ja pappilan välimaastossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Re (Norja) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Puuntuhoojamaiset

| Puuntuhoojamaiset |
| --- | --- |
 Endoxyla leucomochla
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Puuntuhoojamaiset Cossoidea  Leach, 1815
Heimot
 Dudgeoneidae   ?Metarbelidae  Puuntuhoojat Cossidae   ?Ratardidae 
Katso myös
   Puuntuhoojamaiset Wikispeciesissä   Puuntuhoojamaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puuntuhoojamaiset (Cossoidea) on melko pieni, maailmanlaajuisesti noin 700 lajia käsittävä perhosten yläheimo. Vaikka ryhmään kuuluu sekä toukkana että täysikasvuisena perhosena varsin suurikokoisia lajeja, puuntuhoojamaiset perhoset ovat useimmiten hyvin vaikeita löytää.
Yleispiirteitä

Puuntuhoojamaiset on ryhmä fyysiseltä olemukseltaan vähintään keskikokoisia, mutta yleensä kookkaita, yöaktiivisia perhosia.
Puuntuhoojamaisten perhosten toukat elävät suuren osan elämästään piilossa, erityisesti puuvartisten kasvien rungon ja oksien sisällä. Toukka elää puuainekseen tekemissään käytävissä, minkä vuoksi osaa lajeista pidetään mm. metsätalouden tuhohyönteisinä. Syömänsä puuaineksen kovuuden vuoksi ryhmän perhostoukilla on yleensä varsin järeät leuat.
Aikuiset perhosyksilöt lentävät vain öiseen aikaan. Täysikasvuiset perhoset ovat useimmilla lajeilla väritykseltään harmaita tai ruskeita ja siivissä on usein nähtävissä verkkomaista kuviointia. Aikuisten perhosten suuosat ovat surkastuneet, eivätkä ne enää nauti ravintoa.
Lajit Suomessa

Suomessa ryhmän lajeja on tavattu neljä
Haavantuhooja (Lamellocossus terebra)
Kastanjantuhooja (Zeuzera pyrina)
Puuntuhooja (Cossus cossus)
Ruokoperho (Phragmataecia castaneae)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Puuntuhoojamaiset (Cossoidea)
Tree of Life Web Project (englanniksi)
BugGuide.net (englanniksi)
ITIS: Cossoidea (englanniksi)
Vahteristo (Hämeenlinna)

| Vahteristo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°55′03″N, 24°12′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  Renkajoki Tammilammiin 
Järvinumero:  35.884.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,2 m  
Rantaviiva:  1,799 km  
Pinta-ala:  3,541 ha  
Saaria:  1 
 fiVahteristo 
Vahteristo  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun vereen jääneeseen painaumaan eli suppaan, joka syntyi jäävuoren sulettua harjunvieressä . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonka pelto on järven vaikutuspiirissä. Eteläranoilla harjun rinteet laskeutuvat jyrkkinä suoraan veteen. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi ja sen vedenpinnan korkeutta on nostettu Vahteriston koskeen rakennetulla padolla. Järvessä on yksi saari.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. Siihen ei laske muita ojia.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen padon kohdalla toimi Hiittan saha (”Hiitta säg”). Vuoden 1961 peruskartassa Vahteristo vaikuttaa pienemmältä kuin nykyään eikä sillä ole kartassa saarta, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne on nykyisenkaltainen.
Rauhantekijä (televisiosarja)

Rauhantekijä on suomalainen televisiosarja, jonka ohjasi A. J. Annila ja käsikirjoitti Eriikka Etholén-Paju. Sarja esitettiin Suomessa syksyllä 2020 ja se on herättänyt kansainvälistä huomiota. Sitä alettiin esittää Yle TV1:n kanavalla ja Yle Areenan puolella ja se on alun perin suunniteltu kymmenosaiseksi. Aihe keskittyy pääosin kurdien itsenäisyystaisteluun, mutta se koskee myös YK:n ja kansainvälisen yhteisön toimintaa eri puolilla maailmaa. Pääosaa, rauhanneuvottelijaa, suomalaista Ann-Mari Sundellia esittää Irina Björklund. Muita keskeisiä osia esittävät muun muassa Kardo Razazzi, Louise Peterhoff ja Sampo Sarkola.
Sarja perustuu oman määritelmänsä mukaan todellisiin asioihin, mutta itse tapahtumat ja henkilöt ovat fiktiota.
Vastaanotto

Helsingin Sanomissa Leena Virtanen piti Rauhantekijän asetelmaa kovin yksinkertaisena verrattuna samaan aikaan esitettyyn ranskalaiseen Le Bureau -sarjaan, mutta kirjoitti suomalaissarjan kuitenkin etenevän vakuuttavasti hänen katsomissaan viidessä ensimmäisessä jaksossa. Hänestä niissä jokaisessa on omat jännitteensä, joka tuo juoneen kaivattua lisäkierrettä. Käsikirjoitusta Virtanen piti hieman varovaisena, mutta Annilan ohjaustyötä vakuuttavana. Björklundin hän sanoi näyttelevän pääroolia älykkäästi mutta hieman sävyttömästi.
Rauhassa

| Rauhassa Elastinen |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : joulukuu 2014
 Julkaistu: 9. tammikuuta 2015
 Formaatti: Vorbis
 Tuottaja(t): Elastinen
 Tyylilaji: rap, pop
 Kesto: 51.30
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Elastisen muut julkaisut
| Joka päivä koko päivä 2013 | Rauhassa 2015 | Iso kuva 2015 |
Rauhassa on rap-artisti Elastisen 9. tammikuuta 2015 Spotifyssä julkaistu livealbumi. Albumi sisältää Tampereen Mediapoliksessa joulukuussa 2014 taltioidun akustisen konsertin. Konsertti esitettiin myös Yle TV2 -kanavalla 6. tammikuuta 2015.
Kappaleet

Ei vaihtoehtoi – 5.37
Hallussa – 4.01
Jarruta – 4.55
Tie vie – 4.05
Päivä kerrallaan – 3.29
Oo siellä jossain mun – 4.43
Kerrankin – 4.31
Eteen ja ylös – 4.02
Ovet paukkuu – 3.47
Iisii – 4.38
Anna soida – 7.39