stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pertti Törmälä
Kirjallista tuotantoa

Professori Törmälän kirjallinen tuotanto on hyvin laajaa, sillä hän on kirjoittanut kahdeksan oppikirjaa ja 900 tieteellistä julkaisua. Hänelle on myönnetty yhteensä 200 kansainvälistä patenttia biomateriaaliteknologian ja kirurgisen instrumenttitekniikan alalta.
Spin-labelling studies on segmental relaxations in linear polymers, 1973, (väitöskirja)
Muovikomposiitit, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1975, (opetusmoniste)
Polymeerien kiderakenteet, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1976
Tekninen kumi, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1976, (opetusmoniste)
Muovimateriaalit, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1976, (opetusmoniste)
Materiaalin valinta 3: muovit ja keraamit, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1980
Keraamiset materiaalit, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1980, (yhdessä Pentti Järvelän kanssa)
Polymeeritiede ja muoviteknologia, Otakustantamo, 1983, (yhdessä Pentti Järvelän ja J. Johan Lindbergin kanssa, 5. painos 1992)
Bioabsorboivat materiaalit, Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1996 (yhdessä Tero Välimaan kanssa)
Polyortoesterit lääketieteen sovelluksissa,Tampereen teknillinen korkeakoulu, 1998 (yhdessä Minna Kellomäen kanssa)
Smoltti

Smoltti on lohen tai taimenen joesta mereen vaeltava poikanen. Vaelluspoikaseksi muuttuvassa kalassa tapahtuu fysiologisia muutoksia, joiden avulla esimerkiksi lohi sopeutuu meriolosuhteisiin elettyään siihen asti makeassa vedessä.  Joessa eläviä lohikalan poikasia kutsutaan jokipoikasiksi. Nuori lohi ja taimen elää synnyinjoessaan 2−3 vuotta, jonka jälkeen se vaeltaa smolttina mereen (merilohi ja meritaimen) tai järveen (järvilohi ja järvitaimen).  Meri- tai järvivaelluksen alussa nuoret lohet käyttävät vielä jonkin aikaa pintahyönteisiä ja vesiselkärangattomia ravinnokseen, mutta noin 25 sentin koosta alkaen enimmäkseen kalaa.
Seurasaarenselkä

Seurasaarenselkä ja Laajalahti ilmasta.
Seurasaarenselkä (ruots. Fölisöfjärden) on merialue Helsingissä kantakaupungin länsipuolella. Sen yhdistää avomereen noin puolen kilometrin levyinen Lauttasaarensalmi Ruoholahden ja Lauttasaaren välissä. Salmen yli kulkevat Lauttasaaren silta ja Länsiväylään kuuluva Lapinlahden silta.
Länsipuolella Seurasaarenselkää rajoittaa Munkkiniemestä Lauttasaareen johtava saariketju, johon kuuluvat Kuusisaari, Lehtisaari ja Kaskisaari. Näiden väliset kapeat salmet yhdistävät Seurasaarenselän lännempänä, Espoon rajalla sijaitsevaan Laajalahteen. Keskellä Seurasaarenselkää sijaitsee Seurasaari, johon johtaa jalankulkusilta lahden pohjoisrannalta Meilahdesta.
Seurasaarenselän lahtia ovat itäpuolella Lapinlahti, Taivallahti ja Humallahti. Pohjoisessa siitä alkaa Pikku Huopalahti.
Kantakaupungissa Seurasaarenselän rannalla sijaitsevat Lapinlahden sairaala, Hietaniemen hautausmaa, Hietaranta, Helsingin soutustadion sekä Sibeliuksen puisto ja siellä oleva Sibelius-monumentti.  Selän pohjoisrannalla on Meilahden huvila-alue, jossa rantatonteilla sijaitsevat tasavallan presidentin ja pääministerin virka-asunnot Mäntyniemi ja Kesäranta sekä museoitu Tamminiemi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seurasaarenselkä Wikimedia Commonsissa
Shipping Corporation of India

| Shipping Corporation of India |
| --- | --- |
Yritysmuoto: Valtionyhtiö
Perustettu: 1961
Kotipaikka: Mumbai, Intia
Toimiala: Laivaliikenne
Kotisivu: www.shipindia.com
Shipping Corporation of India (SCI) on Intian valtion omistama yritys, joka liikennöi sekä kotimaisia että kansainvälisiä reittejä käyttävillä laivoilla.
Historiaa

SCI perustettiin 2. lokakuuta 1961 yhdistämällä Eastern Shipping Corporation ja Western Shipping Corporation. Kaksi muuta yritystä Jayanti Shipping Company vuonna 1973 ja Mogul Lines Limited vuonna 1986 sulautuivat vielä SCI:hin. Yhtiö aloitti toimintansa 19 laivalla. Vähitellen se muuttui monialayhtymäksi, jolla on 83 laivaa ja kymmenen laivaliikenteeseen liittyvää toimialaa.
27. lokakuuta 2006 SCI allekirjoitti sopimuksen eteläkorealaisen STX Shipbuildingin kanssa kuuden tuotesäiliöaluksen rakentamisesta. Tämä on arvoltaan suurin laivanrakennussopimus yhtiön historiassa.
14. marraskuuta 2006 SCI allekirjoitti sopimuksen eteläkorealaisen Hyundai Samho Heavy Industryn kanssa kahden 4 400 TEU kokoisen konttilaivan rakentamisesta. Näiden laivojen luovutuksen on määrä tapahtua marraskuun lopulla 2008.
Laivasto

Tammikuussa 2006 SCI:n laivastoon kuului 84 laivaa, joiden yhteinen kantavuus oli 4,93 miljoonaa tonnia. Samaan aikaan yhtiö myös hoiti 53 laivaa, jotka kuuluivat Intian eri ministeriöille ja muille organisaatioille.
Pertti Uotila

Pertti Uotila noin vuonna 1920.
Pertti Uotila (synt. Bertil Oskar Lemmitty Favén, 17. maaliskuuta 1880 Helsinki – 18. elokuuta 1943 Lapua) oli suomalainen toimittaja, runoilija, kansatieteilijä ja sotilas. Hän oli sisällissodan valkoisiin lukeutunut upseeri, joka osallistui myös heimosotiin. Nuoruudessaan Uotila oli kuitenkin hetken aikaa kiinnostunut myös sosialismista ja hänet tunnetaan yhtenä neljästä Kansainvälisen suomeksi kääntäneestä opiskelijasta.
Elämä > Varhaiset vuodet

Pertti Uotilan isä oli Helsingin yliopistossa lehtorina toiminut Oskar Uotila, joka omisti myös Kylmäkoskella sijainneen Vanha-Hautaan kartanon. Uotila opiskeli itse Helsingin yliopistossa kansatieteitä ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1906. Opiskeluaikanaan hän kirjoitti runoja ja keräsi kansanlauluja sekä toimi myös lehtimiehenä. Uotilan isä kuoli vuonna 1903, jonka jälkeen hän joutui ottamaan vastuuta myös kotitilasta.
Uotilan opiskelutovereita olivat tunnetut sosialistit Otto Wille Kuusinen, Yrjö Sirola ja Sulo Wuolijoki, jotka saivat myös hänet hetkellisesti kiinnostumaan aatteesta. Vuonna 1905 he kokoontuivat Sulo Wuolijoen kotiin Hauhon Wuolijoen kartanoon, jossa valmistui ranskalaisen työväenlaulun Kansainvälisen eli Internationalen ensimmäinen suomennos. Sulo Wuolijoen vaimon Hella Wuolijoen mukaan käännöksestä tuli alkuperäistäkin komeampi. Sosialismi oli Uotilalle kuitenkin vain hetkellinen innostus, eikä hän Kuusisen, Sirolan ja Wuolijoen tavoin enää jatkanut politiikan parissa opiskelujensa jälkeen. Myöhemmästä valkoisesta taustastaan johtuen Uotilaa ei yleensä myöskään mainita Kansainvälisen kääntäjänä.
Valmistuttuaan Helsingin yliopistosta Uotila lähti vuonna 1908 suomalaisen ryhmän mukana arkeologisille kaivauksille Palestiinaan. Hänen lisäkseen ryhmään kuuluivat kirjailija Valter Juva sekä monialataiteilija Sigurd Wettenhovi-Aspa. Kolmikon tarkoituksena oli löytää liiton arkki. Uotila rahoitti saamastaan perinnöstä lähes koko tutkimusmatkan ja joutui sen vuoksi lähes vararikkoon. Köyhtyminen aiheutti myös Sulo Wuolijoen sisaren Tyynen kanssa solmitun avioliiton purkautumisen.
Elämä > Sotavuodet

Vuonna 1914 Uotila jätti Suomen ja aloitti opiskelun maineikkaassa Nikolain ratsuväkiopistossa Pietarissa. Ensimmäiseen maailmansotaan hän osallistui itärintamalla. Venäjän vallankumouksen jälkeen Uotila palasi Suomeen ja liittyi sisällissodan sytyttyä Helsingin suojeluskuntaan. Sodan jälkeen hän jatkoi armeijan palveluksessa ratsuväessä ja osallistui myös vuosien 1918–1922 heimosotiin. 1920-luvulla Uotila joutui usean muun niin sanotun ”ryssänupseerin” eli Venäjän armeijassa palvelleen suomalaisen upseerin tavoin jättämään armeijan, ja sen jälkeen hän jatkoi jo aikaisemmin aloittamaansa kustannustoimintaa. Hänen kustannusyhtiönsä sijaitsi aluksi Lempäälässä, josta hän siirsi sen myöhemmin Lapualle. Hän julkaisi muun muassa monisatasivuisen kansanrunokokoelman Kansan kantele, jonka materiaalia hän oli kerännyt jo opiskeluaikoinaan. Lisäksi hän oli mukana toimittamassa vuosina 1927–1929 ilmestynyttä Lapua-nimistä lehteä sekä julkaisi useita sisällissotaa käsitelleitä kirjoja. Kansatieteilijänä Uotila väitti muun muassa suomalaisen kansanperinteen- ja kulttuurin alkuperän olevan Lähi-idän vanhojen kulttuurikansojen parissa. Nämä ajatukset hän oli ilmeisesti omaksunut Sigurd Wettenhovi-Aspalta.
Elämä > 1930–1940-luvut

Lapualla asuessaan Uotila tutustui Vihtori Kosolaan ja ryhtyi tämän perustaman Lapuan liikkeen kannattajaksi. Hän myös avusti Kosolaa viimeistelemällä tämän puheita ja muita kirjoituksia. Lisäksi Uotila oli perustanut oman yhdistyksen Venäjän armeijassa palvelleille suomalaisille valkoupseereille. Talvisodan sytyttyä hänet kutsuttiin jälleen Suomen armeijan palvelukseen, jossa hän toimi aluksi kenttäsairaaloiden komendanttina ja myöhemmin sotavankileirin päällikkönä. Uotila kuoli kapteenin arvoisena vuonna 1943 Lapualla, jonne hänet on myös haudattu. Uotilan nimi on myös kaiverrettu Kylmäkoskella sijaitsevan sukuhaudan muistomerkkiin.
Perhe

Pertti Uotilan isä oli kirjailija Oskar Uotila ja isoisä Hämeen Sanomien perustajiin kuulunut Hämeenlinnan lyseon rehtori sekä valtiopäivämies Antti Uotila. Uotilan veli oli taidemaalari Antti Favén ja setä puolestaan nuorena Korsikalla kuollut taidemaalari Aukusti Uotila.
Teokset

Pertti Uotila: Hanssin Jukka : eteläpohjalainen sankariruno, kokoillut ja yhteensommitellut Pertti Uotila. Kylmäkoski : Pertti Uotila, 1905
Oskar Uotila: Oskar Uotilan kootut runoteokset. 1, Lauluja ja tarinoita, julkaissut Pertti Uotila. Hämeenlinna : Kansa, 1911.
Oskar Uotila: Oskar Uotilan kootut runoteokset. 2, Suomennoksia / julkaissut Pertti Uotila. Hämeenlinna : Kansa, 1911.
Pertti Uotila: Ritualan helka-virret : pränttäytetyt Hämeen kansan ystäviltä, toim. Pertti Uotila. Hämeenlinna : [s.n.], 1911.
Pertti Uotila: Kansan kantele : Suomen kansan vanhempaa ja uudempaa laulurunoutta. 1, Eteläpohjalaisia, satakuntalaisia ja hämäläisiä lauluja, kok. Pertti Uotila. Lapua : Uotila ja kumpp., 1925.
Pertti Uotila: Kansan kantele : Suomen kansan vanhempaa ja uudempaa laulurunoutta. 2-4 osa, Lauluja Länsi-Suomesta, Hämeestä, Etelä-Pohjanmaalta, Karjalasta y.m., kok. Pertti Uotila. Lapua : Uotila ja kumpp., 1927.
Arvid Kaján, Lapuan nousu, suomenkielisen laitoksen toimittanut Pertti Uotila. Jyväskylä : Gummerus, 1930
Pertti Uotila: Ampumaseura Buurit : (myöh. Ilmajoen metsästysyhdistys) : Suomen vapausliikkeen alku-ilmauksia Etelä-Pohjanmaalla, Pertti Uotila. Seinäjoki : Ilmajoen rintamamiehet, 1943.
Pihkovan henkirakuunan univormussa veljensä Esko Favénin (1892–1940) kanssa toisen veljensä Antti Favénin maalaamana vuodelta 1916
Smooth (kappale)

| ”Smooth” Santana ft>  Rob Thomas |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 1999
 Julkaistu: 29. kesäkuuta 1999
 Formaatti: CD single
 Tuottaja(t): Matt Serletic
 Tyylilaji: Latin rock, pop rock
 Kesto: 04.58 (albumiversio) 04.00 (radioversio)
 Levy-yhtiö: Arista
Santanan muut singlet
| ”Say It Again” 1985 | ”Smooth” 1999 | ”Maria Maria” 1999 |
Rob Thomasin muut julkaisut
|   | ”Smooth” 1999 | ”A New York Christmas” 2003 |
Smooth on latinarock-yhtye Santanan ja rock-yhtye Matchbox Twentyn jäsenen Rob Thomasin kappale. Kappaleen sanoittivat Thomas ja Itaal Shur, lauloi Thomas sekä tuotti Matt Serletic. Se voitti kolme Grammy-palkintoa: "Vuoden levytys", "Vuoden kappale" sekä "Paras sanoitettu pop-duetto". Kappale oli 1990-luvun viimeinen Billboard Hot 100 -listan ykköshitti ja 2000-luvulla Hot 100 -listan kakkoshitti. Vuonna 2013 "Smooth" sijoittui Billboardin 55-vuotisjuhlalistalla Hot 100 -listahistorian toiseksi menestyneimmäksi kappaleeksi.
Käännös suomeksi
Seurasaartensirrit

| Seurasaartensirrit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Seurasaartensirrit Prosobonia  Bonaparte, 1850
Katso myös
   Seurasaartensirrit Wikispeciesissä   Seurasaartensirrit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seurasaartensirrit (Prosobonia) on kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Seurasaartensirrien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia. Suvun lajien sisällössä on hajontaa lähteestä riippuen.
Seurasaartensirrilajit

Mooreansirri (Prosobonia ellisi)
Tahitinsirri (Prosobonia leucoptera)
Kiritimatinsirri (Prosobonia cancellata)
Tuamotunsirri (Prosobonia parvirostris)
Sitruunatöpökerttunen

| Sitruunatöpökerttunen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikantöpökerttuset Macrosphenidae
Suku::  Afrikatöpökerttuset Sylvietta
Laji::  denti
Kaksiosainen nimi
 Sylvietta denti  (Ogilvie-Grant, 1906) 
Katso myös
   Sitruunatöpökerttunen Wikispeciesissä   Sitruunatöpökerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sitruunatöpökerttunen (Sylvietta denti) on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva länsiafrikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue ulottuu Guinean länsiosasta ja Sierra Leonesta itään Keski-Afrikan tasavaltaan ja Länsi-Ugandaan, ja etelään Angolan koillisosaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. William Robert Ogilvie-Grant kuvaili lajin holotyypin Zairen Fort Benistä vuonna 1906.
Sittamadonlakki

| Sittamadonlakki> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Helttasienet Agaricales
Heimo::  Strophariaceae
Suku::  Vähämadonlakit Deconica
Laji::  subcoprophila
Kaksiosainen nimi
 Deconica subcoprophila  (Bull.:Fr.) P.Kumm. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sittamadonlakki (Deconica subcoprophila) on alle sentin kokoinen lannalla kasvava ruskea vähämadonlakkilaji. Sienen heltat ovat ruskeat ja tummuvat sienen vanhetessa miltei mustiksi. Jalka on vaalea. Sieni kasvaa melko harvinaisena koko Suomessa. Sen sukulaislaji on myös lannalla kasvava lantamadonlakki.
Siniša Ergotić

| Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kroatia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Kroatia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | München 2002 | Pituushyppy |  |
Siniša Ergotić (s. 14. syyskuuta 1968 Osijek) on kroatialainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili pituushypyssä ja pikajuoksussa. Hän edusti seuratasolla Hvratski Akademski Atletski Klub Mladost -seuraa. Ergotić voitti hopeaa Münchenin EM-kisoissa 2002 ja kultaa Välimeren kisoista 2001. Hän osallistui olympialaisiin kolmesti, vuosina 1996 – 2004. Ergotićin paras olympiasijoitus pituushypystä on 26. tila, jonka hän saavutti Ateenassa 2004. Sydneyn olympialaisissa hän kuului myös Kroatian 4 × 100 metrin viestijoukkueeseen, joka putosi jo alkuerissä.
Ergotić on valmentanut Kroatian yleisurheilujoukkuetta vuodesta 2006 ja on myös maan yleisurheiluliiton johtaja.
Ennätykset

Pituushyppy: 823 cm (2002)
100 m: 10,52 s (1994)
Sosiaalihallitus

Sosiaalihallitus oli Suomen valtion keskusvirasto, joka vastasi sosiaaliasioista. Se toimi kahdessa eri vaiheessa, vuosina 1918–1922 sosiaaliministeriön alaisuudessa ja vuosina 1968–1991 sosiaali- ja terveysministeriön alaisuudessa. Alkuperäisen Sosiaalihallituksen alaisuudessa toimivat ammattien- ja köyhäinhoidontarkastajat. Vuonna 1968 perustetun uuden Sosiaalihallituksen tehtäviin kuuluivat muiden muassa sosiaalihuollon edistäminen, huoltolaitosten valvonta, lastensuojelu ja lapsiperheiden tukeminen sekä erinäisiä vanhusten ja vammaisten hoitoon, sosiaalityöhön, perusturvaan, päihdehuoltoon sekä pakolaisasioihin liittyviä tehtäviä. Sosiaalihallituksen tehtäviä kuuluu nykyään Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle.
Historiaa

Sosiaalihallitusta edelsi autonomian ajan Suomessa vaivaishoidon tarkastajan virka. Se perustettiin keisarillisella julistuksella, joka annettiin 2. lokakuuta 1888 ja astui voimaan seuraavana vuonna. Tarkastajan tehtävä oli valvoa vaivaishoidon järjestämistä ja koota siitä virallista tilastoa senaatin käyttöön. Sosiaalihallitus perustettiin ensimmäisen kerran vuoden 1918 alusta, pian sosiaaliministeriön perustamisen jälkeen. Tämä ”vanha” Sosiaalihallitus vastasi sosiaali-, työ-, vakuutus-, köyhäinhoito- ja raittiusasioista. Virasto lakkautettiin vuonna 1922, jolloin sen tehtävät siirrettiin ministeriölle, mutta se perustettiin uudestaan vuonna 1968 samassa yhteydessä kun sosiaaliministeriöstä tuli sosiaali- ja terveysministeriö. Sosiaalihallitus yhdistettiin Lääkintöhallituksen kanssa uudeksi Sosiaali- ja terveyshallitukseksi 1. maaliskuuta 1991.
Pääjohtajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Vaivaishoidon tarkastajat Gustaf Adolf Helsingius 1889–1915  O. W. Louhivuori 1915–1917  Klas Gustaf Väinö Juusela 1917  |  Ylijohtajat Einar Böök 1917–1922  |  Pääjohtajat Alli Lahtinen 1968–1976  Margit Eskman 1976–1984  Vappu Taipale 1984–1991  |
Sosiaalikeskus (sosiaalitoimi)

Sosiaalikeskus on sosiaalitoimen valtion henkilöstölle ja yhteistyökumppaneille sekä kaupunkilaisille tarjoama palvelu. Sen tehtävänä on tukea asiakkaitaan heidän elämäntilanteissaan erilaisin tuin ja avustuksin. Sosiaalikeskuksella tarkoitetaan koko sosiaali- ja terveyslautakunnan alaista henkilöstöä ja sen kaikkia yksiköitä.
Sosiaalitoimen tulosalueet

Sosiaalitoimen tulosalueet ovat:
Hallinto ja talous
Sosiaalityö
Vammaispalvelu
Vanhustyö
Sosiaalikeskusten toiminta

Sosiaalitoimen sosiaalikeskukset toimivat sosiaaliviraston rakennuksesta käsin. Niiden toiminta-ajatuksena on sosiaalisen turvallisuuden ja toimintakyvyn takaaminen kaikille siten, että jokainen kuntalainen voi toteuttaa omia voimavarojaan.
Siuntion Sion-seurakunta

| Siuntion Sion-seurakunta> Sionförsamlingen i Sjundeå |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  1933
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siuntion Sion-seurakunta (ruots. Sionförsamlingen i Sjundeå) oli vuonna 1933 perustettu lyhytaikainen siuntiolainen helluntaiseurakunta. Siuntion Sioniin kuului kymmeniä jäseniä ja Artur Nyholm kuului seurakunnan vanhimmistoon.
Simppukiiski

| Simppukiiski |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Ahvenet Percidae
Suku::  Romanichthys
Laji::  valsanicola
Kaksiosainen nimi
 Romanichthys valsanicola  M. Dumitrescu, Bănărescu & N. Stoica, 1957 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Simppukiiski (Romanichthys valsanicola) on ahventen (Percidae) heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Se kasvaa noin 11 cm pitkäksi.
Simppukiiskeä tavataan Tonavan vesistössä Romaniassa. Aiemmin sitä tavattiin laajemmin Tonavan sivujoessa Argeșissa, viime vuosina sitä on nähty vain Argeșin sivujoen Valsanin yläjuoksulla kilometrin matkalla Bradein kylästä ylävirtaan, mutta kaikkia läheisiä vesialueita ei ole tutkittu tarkkaan. Elinympäristön muutokset ovat saaneet sen sukupuuton partaalle.
Vuonna 2020 kalaa arvioitiin olevan jäljellä alle 20 yksilöä.
SmoothWall

SmoothWall on Linux-jakelu, joka on suunniteltu palomuurikoneisiin. SmoothWallia ohjataan selainpohjaisella käyttöliittymällä eikä aiempaa Linux-kokemusta tarvita. SmoothWallin takana on kaupallinen yhtiö, jolla on valikoimissaan myös maksullisia palomuuri- ja web-suodatusohjelmistoja.
SmoothWallin ensimmäinen ilmaisversio julkaistiin vuonna 2000, ja maksullinen versio vuonna 2001
Aiheesta muualla

www.smoothwall.org
Siuntion kunnantalo

| Siuntion kunnantalo> Sjundeå kommunhus |
| --- | --- |
 Siuntion kunnantalo kesällä 2023
Osoite:  Puistopolku 1, 02580 Siuntio
Sijainti:  Siuntion asema
Rakennustyyppi:  Kunnantalo
Valmistumisvuosi:  1990
Suunnittelija:  Carl Johan Slotte & André Schütz
Omistaja:  Siuntion kunta
Kerrosala:  1000 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siuntion kunnantalo (ruots. Sjundeå kommunhus) on vuoden 1990 keväällä valmistunut kunnantalo Siuntiossa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Carl Johan Slotte ja André Schütz, ja se sijaitsee kunnan hallinnollisessa keskuksessa Siuntion asemalla osoitteessa Puistopolku 1. Kunnantalossa on noin 1 000 neliötä.
Ennen uuden kunnantalon valmistumista kunnan hallinto kokoontui Siuntion kirkonkylässä Åvallan talossa. Muutto Åvallasta oli kuitenkin ollut suunnitelmissa jo 1950-luvun lopulta, sillä tilat kirkonkylässä kävivät hallinnolle liian pieniksi ja Siuntion asemanseutu oli palautunut Porkkalan vuokra-ajan jälkeen takaisin osaksi Siuntiota. Lisäksi asema oli ohittanut nopeasti kirkonkylän kunnan suurimpana taajamana.
Vuoden 2020 alussa Siuntion kunnantalo suljettiin toistaiseksi käytöltä laajan vesivahingon vuoksi. Kunnantalossa oli hajonnut vesiputki, joka oli käytännössä kastellut kaikkia talon kerroksia viikonlopun aikana. Kunnantalon ollessa suljettuina kunnan kanslia on evakossa Siuntion kylpylän tiloissa.
Siilinkari

Siilinkari
| --- | --- |
Sijainti:  61°31.06′N, 023°45.23′E, Tampere Suomi
Vesialue:  Näsijärvi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Näkymä Näsikalliolta Näsijärvelle. Siilinkari on hiukan kuvan keskikohdasta ja purjeveneistä oikealle. Alavasemmalla on Särkänniemen kärki ja Mustalahden suuta.
Siilinkari on pieni luoto Näsijärvellä Tampereella Särkänniemen kaupunginosassa. Luodolla on vuonna 1906 rakennettu pieni, noin 6,5 metriä korkea apuloistotorni turvaamassa sisävesiliikennettä. Höyrylaiva Kuru upposi Siilinkarin lähellä vuonna 1929.
Kevättalvisin Siilinkarilla on tavattu järjestää koko perheen ulkoilutapahtumia. Loistotornin ulkonäköä uusittiin vuonna 2004 muun muassa maalaamalla se uudestaan valkoiseksi sekä poistamalla kanaverkot ja piikkilangat ylätasanteen kaiteilta ulkonäköä pilaamasta. Alun alkaen ylätasanteelle on päässyt ulkoapäin tikkaita, mutta ilkivallan takia tikkaat on poistettu. Valohuonetta kiertävä ulkotasanne pantiin tikkaidenkin kohdalta yhtymään tasanteen toisen päädyn kanssa. Alaosassa on ollut myös ikkunatkin, mutta samasta syystä nekin on pantu umpeen hitsaamalla niihin teräslevyt. Aluksi kivijalka oli harmaanvärinen, mutta se maalattiin myöhemmin mustaksi.
Syksyllä 2015 majakan säähavaintoasema poistettiin väliaikaisesti käytöstä majakan remontin vuoksi. Siilinkarin valolaite vaihdettiin samalla kirkkaan oranssiin LED-valoon, koska valo näkyi aiemmin järveltä rantautuvien opastukseen huonommin kuin nykyinen LED-valo. Siilinkarille on Naistenlahdesta matkaa noin 1,2 kilometriä ja Mustalahden kohdalta suunnilleen saman verran.
Siilinkarilla on säähavaintoasema.
Aiheesta muualla

Siilinkarin säähavainnot, Foreca
Shir LaShalom

Shir LaShalom (hepr. ‏שיר לשלום‎‏שיר לשלום‎, Rauhan laulu) on suosittu israelilainen laulu, joka on tunnetaan yleisesti useiden rauhanliikkeiden hymninä. Nykyään laulun on levyttänyt ja esittänyt moni kansainvälinen artisti.
Historia

Shir LaShalomin sanat on kirjoittanut Yaakov Rotblit ja sen on sovittanut Yair Rosenblum. Se nauhoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 Israelin puolustusvoimien (IDF) jalkaväen (להקת הנחל) laulamana. Laulu oli osa ohjelmaa, joka otti kantaa Israelin ja Egyptin väliseen näännytyssotaan. Laulun solistina oli Miri Aloni, josta tuli myöhemmin kuuluisa folk-laulaja ja näyttelijä. Kappaleessa soitti sähkökitaraa israelilainen Danny Sanderson.
Laulun sanoma

Kappaleen sanoitus ja musiikki otti vaikutteita anglo-amerikkalaisista sodanvastaisista folkrock-kappaleista 1960-luvulla.
Laulu ilmaisee rauhantahtoa ja surua sodissa kaatuneiden muistoille. Laulun sanat ottavat kantaa väitteeseen, jonka mukaan sota ei pääty Israelissa koskaan. Sanoissa ihmisiä kehotetaan elämään rauhassa ja unohtamaan menneet (hazakah shebatfilot otanu lo takhzir, suom. puhtaat rukoukset eivät tuo meitä takaisin).