stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentoaseman rautatieasema
Sisäänkäynnit ja liukuportaat

Rautatieasemalla oli sen avajaisvuonna käytössä vain Tietotien puoleinen sisään- ja uloskäynti, sillä terminaalien puoleisen sisään- ja uloskäynnin valmistuminen oli viivästynyt aikataulusta. Hissit asemalta terminaalien väliselle yhdyskäytävälle saatiin käyttöön joulukuun loppupuolella 2015. Liukuportaat saatiin käyttöön 17. maaliskuuta 2016. Myös ne johtivat terminaalien väliselle yhdyskäytävälle. Nämä 72 metriä pitkät liukuportaat olivat Suomen pisimmät liukuportaat 18. marraskuuta 2017 asti, jolloin avatun Koivusaaren metroaseman 76,2-metriset liukuportaat syrjäyttivät ne. Lentoaseman rautatieaseman liukuportaiden nostokorkeus on 31,5 metriä.
Vuonna 2021 terminaalit 1 ja 2 yhdistyivät, kun lentoaseman 40 000 neliön laajennusosa valmistui. Rautatieasemalle louhittiin uusi parinsadan metrin pituinen yhdystunneli, ja samalla avattiin uudet liukuportaat ja hissit. Kulkuyhteys terminaalin ja rautatieaseman välillä lyhentyi.
Taide

Rautatieasemalla on laituritasolle sijoitettu kaksiosainen panoraamateos Helman heilahdus, joka on toteutettu Aarne Jämsän piirtämien kuvien mukaan alumiinilevyille painamalla. Kuvat on sijoitettu molemmin puolin laiturialuetta raiteiden toisella puolella oleville seinustoille.
Les Belleville

| Les Belleville |
| --- | --- |
 Bellevillen laakso
 Les Belleville
 Koordinaatit: 45°22′52″N, 6°0′19″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Savoie
Arrondissementti:  Albertville
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  226,8 km²
Väkiluku (2016):  3 488 
 – Väestötiheys:  15 as./km²
Kunnan numero:  73257
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Les Belleville on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 47 kilometriä Albertvillen kaupungista etelään.
Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016 kun kaksi kuntaa Saint-Martin-de-Belleville ja Villarlurin yhdistyivät. Uuden kunnan hallintopaikaksi nimettiin Saint-Martin-de-Belleville. Kuntaan liittyi 1. tammikuuta 2019 vielä yksi kunta Saint-Jean-de-Belleville.
Notre-Dame-de-la-Vien kappeli
1600-luvulla rakennettu barokkityylinen kappeli Notre-Dame-de-la-Vie on Bellevillen laakson tärkein uskonnollinen rakennus. Kylässä järjestetään vuosittainen juhla 15. elokuuta, johon kuuluu pyhiinvaellusretki kappeliin.
Tunnettuja kuntalaisia

Mélanie Suchet (s. 1976), alppihiihtäjä (Saint-Martin-de-Belleville)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Les Belleville Wikimedia Commonsissa
Kristianstad Arena

| Kristianstad Arena |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Kristianstad, Ruotsi
Koordinaatit:  56°01′46″N, 14°09′24″E
Rakennustyöt aloitettu:  2009
Avattu:  15. lokakuuta 2010
Arkkitehti:  Tengbomgruppen
Käyttäjät
 IFK Kristianstad 
Katsojakapasiteetti
 4 700 (urheilutapahtumat) 5 000 (konsertit) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kristianstad Arena on vuonna 2010 avattu areena Kristianstadissa, Ruotsissa. Areenan kapasiteetti on urheilutapahtumissa 4 700 katsojaa ja konserteissa 5 000 katsojaa. Areena on käsipalloseura IFK Kristianstadin kotiareena.
Areena on toiminut vuoden 2011 käsipallon maailmanmestaruuskilpailujen kilpailupaikkana. Areenalla järjestetään myös vuoden 2018 Melodifestivalenin Toinen mahdollisuus –karsinta.
Käännös suomeksi
Krekole

| Krekole |
| --- | --- |

 fiKrekole 
 54°10′59″N, 20°46′01″E 
Väestö
Väkiluku (2011):  286
Krekole on kylä Kiwityn kunnassa Lidzbarkin piirikunnassa Warmia-Masurian voivodikunnassa Puolassa. Kylä sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Kiwityn kunnan hallintokeskuksesta Kiwitystä. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Krekolessa asui 286 asukasta.
Käännös suomeksi
Lehtosinisiipi

| Lehtosinisiipi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Sinisiipiset Lycaenidae
Suku::  Plebeius
Laji::  artaxerxes
Kaksiosainen nimi
 Plebeius artaxerxes  (Fabricius, 1793) 
Synonyymit
 Aricia artaxerxes 
Katso myös
   Lehtosinisiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtosinisiipi (Plebeius artaxerxes) on ruskea sinisiipilaji. Se on melko yleinen, mutta esiintyy yksittäin ja viihtyy metsäkurjenpolven seuralaisena metsäniityillä. Se kuuluu samaan vaikeaan lajikompleksiin kuin punatäpläsinisiipi (Plebeius agestis), ja lajien erottaminen on huomattavan hankalaa. Suomessa samannäköinen laji on etenkin ruskosinisiipi (Plebeius eumedon).
Koko ja ulkonäkö

Lehtosinisiiven molempien sukupuolten siivet ovat yläpuolelta tummanruskeat, ja siiven ulkoreunassa on vaihtelevasti erottuva rivi oranssinpunaisia reunatäpliä, jotka ovat koiraalla etusiivessä himmeät. Siipien alapinnat ovat harmaat, ja niiden poikki kulkee rivi pieniä mustia, valkoreunaisia täpliä, takasiivessä kahdessa rivissä. Suuret oranssit reunustäplät ovat hyvin selkeitä sekä etu- että takasiivissä, ja takasiivessä niiden muodostaman kaaren sisäpuolella on siiven keskelle suuntautunut valkoinen kiilatäplä. Siipiväli 26–31 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Keski-Aasiaan, Pohjois-Kiinaan, Koreaan ja Sahalinille. Lounais-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa esiintyy ulkonäöltään hieman poikkeava alalaji P. a. montensis. Suomessa levinneisyys yltää Ahvenanmaalta ja etelärannikolta Lappiin ja jopa Käsivarren Lapin kärkiosaan saakka, mutta Pohjois-Lapista havainnot ovat yksittäisiä. Perhoset lentävät yhtenä hyvin pitkällä aikavälillä lentonsa aloittavana sukupolvena kesäkuun alkupuolelta elokuun alkupuolelle.
Elinympäristö ja elintavat

Lehtosinisiiven elinympäristöjä ovat valoisat lehtometsät sekä kuivat kedot ja aurinkoiset tunturinrinteet. Se suosii etenkin kalkkipitoista maaperää. Perhoset ovat hyvin paikkauskollisia ja käyvät kukilla.
Naaras munii munat yksitellen kukannuppuihin, ja ne kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Toukka syö kolmesta viiteen viikkoa ja vetäytyy sitten talvilevolle, joka tapahtuu aina kolmannessa toukkavaiheessa. Keväällä toukka syö vielä noin kuuden viikon ajan ennen koteloitumistaan silkkirihmalla kiinnitettyyn koteloon lehden alapinnalle lähelle maanpintaa. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa.
Ravintokasvi

Pohjoismaissa toukan ravintokasveja ovat metsäkurjenpolvi (Geranium sylvaticum), verikurjenpolvi (Geranium sanguineum) ja muut kurjenpolvet (Geranium). Etelämpänä pääravintokasvi on kultapäivännouto (Helianthemum nummularium) ja Ruotsissa myös öölanninpäivännouto (Helianthemum oelandicum).
Aiheesta muualla

Pertti Pakkanen: Lehtosinisiipi. Suomen Perhostutkijain Seura.
LuontoPortti: Lehtosinisiipi (Aricia artaxerxes)
Suomen Perhoset: Lehtosinisiipi
Keskisuomalainen: Lehtosinisiipi[vanhentunut linkki]
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Lontoon isku 2017

Lontoon isku 2017 voi viitata seuraaviin tapahtumiin:
Lontoon terrori-isku 22. maaliskuuta 2017
Lontoon terrori-isku 3. kesäkuuta 2017
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lontoon isku 2017”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koiranvehnä

| Koiranvehniö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Vehniöt Elymus
Laji::  caninus
Kaksiosainen nimi
 Elymus caninus  (L.) L. 
Katso myös
   Koiranvehnä Wikispeciesissä   Koiranvehnä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koiranvehniö eli koiranvehnä (Elymus caninus) on 50–120 cm korkea mätästävä, tuulipölytteinen, monivuotinen heinäkasvi, joka kukkii kesä-heinäkuussa. Se on yleensä vihreä, mutta voi olla myös punavioletti tai sinivihreä.
Koiranvehnää kasvaa lähes koko Euroopassa.
Koiranvehnällä on kolme muunnosta: lehtokoiranvehnä (Elymus caninus var. caninus), pahtakoiranvehnä (Elymus caninus var. behmii) ja tenonkoiranvehnä (Elymus caninus var. macrourus). Koiranvehnä voi risteytyä joskus lapinvehniön (Elymus mutabilis) ja siperianvehniön (Elymus fibrosus) kanssa Pohjois-Suomessa.
Aiheesta muualla

Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Koiranvehniö (Elymus caninus)
Luopioisten kasvisto: Koiranvehnä (Elymus caninus)
E.Nenonen (Arkistoitu – Internet Archive) (kuvia)
ITIS: Elymus caninus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Elymus caninus (englanniksi)
Flora of China: Elymus caninus (englanniksi)
Clayton, W.D., Harman, K.T. and Williamson, H: GrassBase – The Online World Grass Flora (englanniksi)
Kristianstadin korkeakoulu

Logo (englanniksi).
Korkeakoulun rakennuksia (vuonna 2004).
Kristianstadin korkeakoulu (ruots. Högskolan Kristianstad) on korkeakoulu Kristianstadin kunnassa, Ruotsissa. Se perustettiin vuonna 1977, ollen yksi Ruotsin nuorimmista korkeakouluista. Korkeakoululla on noin 11 000 opiskelijaa. Nykyiseen pääkampukseensa korkeakoulu muutti vuonna 1995.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Korkeakoulun esite (PDF) (englanniksi)
Koiranpäivä

| Koiranpäivä |
| --- | --- |

Valtio:  Suomi
Tyyppi:  Suomen Kennelliiton järjestämä valtakunnallinen teemapäivä.
Vietetään:  24. huhtikuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Ensimmäisen kerran:  2007
Liittyy:  Koiriin
Kotisivu
Koiranpäivä on Suomen Kennelliiton järjestämä valtakunnallinen teemapäivä, jota vietetään 24. huhtikuuta. Ensimmäisen kerran päivää juhlittiin vuonna 2007. Koiranpäivän viettämistä ehdotti Suomen Kennelliiton kunniajäsen Pertti Kuopila, minkä johdosta päivää alettiin viettää Pertin päivänä 24. huhtikuuta. Koiranpäivänä eri kennelpiirit järjestävät koiriin liittyviä tapahtumia.
Koiranpäivän teemoja

2007 ”Koira liikuttaa”
2008 ”Koiraharrastus”
2009 ”Miten lapsi lähestyy koiraa”
2010 ”Terve koira yhteiskunnan jäsenenä”
2011 ”Vapaaehtoistoiminta”
2012 ”Vastuu koiran omistajana”
2013 ”Vastuu koiran omistajana - vastuu ympäristöstä”
2014 ”Hyvää elämää koiran kanssa”"
2015 ”Hyvää elämää koiran kanssa - Vastuullista koirankasvatusta”
2016 ”Lapsi ja koira”
2017 ”Kotimaiset rodut”
2018 ”Koiraharrastus yhdistää”
2019 ”Koiran tarina”
2020 ”Kaikki erilaisia, kaikki yhtä rakkaita.”
2021 ”Tassua toisen eteen.” (Koiran aktivointi ja koiran kanssa harrastaminen.)
2022 ”Kohtaamisia”
2023 ”Koira kansalaisena”
2024 ”Koirien terveys ja hyvinvointi”
Lähde:
Koljolanjärvi

| Koljolanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Laitila 
Koordinaatit:  60°51′08″N, 21°33′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Rohijärvelle 
Järvinumero:  32.001.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  10,9 m 
Rantaviiva:  1,869 km 
Pinta-ala:  11,987 ha  
 fiKoljolanjärvi 
Koljolanjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan 	Rohijärvellä	oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistöön. Se sijaitsee Sirppujoen alaosan alueelle laskevan Rohijärvenojan valuma-alueella.
Maantiede

Järven pinta-ala on 12 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, joista yksi on Lempaanjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Rohijärvelle.
Järvellä on 1,9 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin peltomaata ja kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Lounaisrannat ovat kosteikkona. Kaakossa kohoaa Aarnionkallio lähes 30 metriä korkeamalle kuin järven vedenpinta. Rannoille on rakennettu muutama loma-asunto, joille johtaa tiet Rohijärventieltä.
Historia

Vuosien 1968 ja 1984 peruskartoissa Koljolanjärven eteläosa oli leveämpi ja järvi ulottui noin 100 metriä etelämmäksi kosteikon reunassa olevalle kärrypolulle saakka. Järven vedenpintaa on tämän jälkeen laskettu alemmaksi.
Louis Bastide

Louis Marie Joseph Bastide (22. lokakuuta 1943 – 29. elokuuta 2010) oli malilainen tuomari ja diplomaatti, joka toimi Malin korkeimman oikeuden puheenjohtajana.
Käännös suomeksi
Kristianstenin linnoitus

Linnoitus vuonna 2005.
Kristianstenin linnoitus (norj. Kristiansten festning) on Norjan Trondheimissa sijaitseva vanha linnoitus, joka on nykyisin suosittu nähtävyys. Siellä järjestetään muun muassa konsertteja. Kristianstenin rakentaminen aloitettiin vuonna 1681, pääsuunnittelijana toimi Johan Caspar de Cicignon. Taustalla olivat lukuisat sodat Ruotsin ja Tanskan välillä. Vuonna 1658 Roskilden rauhassa Trondheim oli hetkeksi joutunut Ruotsin hallintaan, ja tämän toistuminen haluttiin estää. Vuonna 1718 Kristiansten vaikutti Carl Gustaf Armfeltin epäonnistumiseen Trondheimin piirityksessä. Ruotsi-Norjan valtioliiton myötä 1800-luvulla Kristiansten menetti pitkälti sotilaallisen merkityksensä, ja sitä käytettiin palovartiona. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset miehittäjät käyttivät linnoitusta omien sotilaidensa majoittamiseen. Kristianstenissä toimi jalkaväen päällystökoulu (BSIT) vuosina 1968–2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristianstenin linnoitus Wikimedia Commonsissa
Liquid Acrobat as Regards the Air

| Liquid Acrobat as Regards the Air The Incredible String Band |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuussa 1971, Sound Techniques, Chelsea, Lontoo ja Island Studios, Notting Hill, Lontoo
 Julkaistu: lokakuu 1971
 Tuottaja(t): Stanley Schnier
 Tyylilaji: psykedeelinen folk, elektroninen folk
 Kesto: 48.29
 Levymerkki: Island (ILPS 9172)
The Incredible String Bandin muut julkaisut
| Be Glad for the Song Has No Ending 1971 | Liquid Acrobat as Regards the Air 1971 | Earthspan 1972 |
Liquid Acrobat as Regards the Air on The Incredible String Bandin yhdeksäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1971.
Kappaleet

Kaikki kappaleet Robin Williamson, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Talking of the End – 5.31
Dear Old Battlefield – 3.08
Cosmic Boy – 3.51 (säv. Licorice McKechnie, Mike Heron)
Worlds, They Rise and Fall – 3.28 (säv. Heron)
Evolution Rag – 4.44
Painted Chariot  – 3.45
Kappaleet > B-puoli

Adam and Eve – 2.33
Red Hair – 2.10 (säv. Heron)
Here Till Here Is There – 3.07
Tree – 3.00 (säv. Heron)
Jigs & Reels – 2.44 ( säv. Trad. )
a) Eyes Like Leaves (Heron)
b) Sunday Is My Wedding Day (Trad.)
c) Drops of Whiskey (Trad.)
d) Grumbling Old Men (Trad.)
Darling Belle – 10.59
Kokoonpano

Robin Williamson – oud, laulu, kitara, viulu, pilli, lautaset, harmoni, basso, piano, mandoliini, kazoo, nokkahuilu, banjo, oboe
Mike Heron – urut, sitar, laulu, kitara, basso, piano, sähköpiano, sello, huilu, mandoliini, banjo
"Likky" Licorice McKechnie – harmoni, urut, laulu, rumpu, basso, kazoo, tamburiini, lusikat, autoharp
Malcolm Le Maistre – cembalo, laulu, rummut, basso, kazoo, pilli, mandoliini, vihellys, busuki, kellopeli, huuliharppu, klarinetti, urut
Stan Lee – pedal steel kitara, basso
Gerry Conway – rummut
Arvostelut

Allmusic:
Louis Bailly

Louis Bailly vuonna 1918.
Louis Bailly (13. kesäkuuta 1882 Valenciennes, Ranska – 21. marraskuuta 1974 Cowansville, Quebec, Kanada) oli ranskalaissyntyinen, Kanadan kansalaisuuden vuonna 1950 saanut alttoviulisti ja musiikkipedagogi. Hän opiskeli viulun- ja alttoviulunsoittoa Pariisin konservatoriossa ja sai kyseisen opinahjon ensipalkinnon vuonna 1899. Bailly toimi jäsenenä useissa orkestereissa ja kvarteteissa. Solistina hän muun muassa kantaesitti vuonna 1920 Ernest Blochin sarjan alttoviululle ja orkesterille New Yorkissa. Vuonna 1919 hän oli kantaesittänyt saman teoksen sovituksen pianisti Harold Bauerin kanssa Pittsfieldissä, Massachusettsissa.
Bailly opetti muun muassa vuosina 1925–1941 Curtis Institutessa, Philadelphiassa, jossa hän lopulta pääsi johtamaan kamarimusiikkiosastoa. Hänen oppilaidensa joukossa oli Stanley Solomon. Hän sai musiikin kunniatohtorin arvon Curtisista vuonna 1930. Hän oli Kunnialegioonan ritari.
Liettua Eurovision laulukilpailussa

| Liettua |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  LRT
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  24
Ensiesiintyminen:  1994
Paras sijoitus:  6. (2006)
Huonoin sijoitus:  25. (1994)
Paras pistemäärä:  220 (2021)
Huonoin pistemäärä:  0
Viimeinen sija:  2 (1994, 2005 SF)
Ilman pisteitä:  1 (1994)
Liettua debytoi Eurovision laulukilpailussa vuonna 1994, mutta jätti välistä vuosien 1995–1998 kilpailut. Vuoden 1999 jälkeen maa on osallistunut kaikkiin paitsi vuosien 2000 ja 2003 kilpailuihin.
Liettua pääsi kymmenen parhaan maan joukkoon ensimmäistä kertaa vuonna 2006, jolloin LT United sijoittui kappaleellaan "We Are the Winners" kuudenneksi, ja oli samalla Liettuan parhaiten pärjännyt esitys Euroviisuissa.
Liettua esiintyi liettuan kielellä kokonaan vuonna 1994 ja osittain 2001. Vuonna 1999 käytettiin liettuan murretta samogiittia ja vuonna 2009 englanninkielisen kappaleen loppuosa laulettiin venäjäksi. Vuoden 2011 kappale oli osittain ranskankielinen.
Kilpailijat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| 1994 | Ovidijus Vyšniauskas | Lopšinė Mylimai | 25 / 25 | 0 |
| 1999 | Aistė Smilgevičiūtė | Strazdas | 20 / 23 | 13 |
| 2001 | Skamp | U Got Style | 13 / 23 | 35 |
| 2002 | Aivaras | Happy You | 23 / 24 | 12 |
Kilpailijat > Kaksivaiheinen loppukilpailu

Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |


| 2004 | Linas and Simona | What Happened To Your Love? | - | - | 16 / 22 | 26 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |

| 2005 | Laura and the Lovers | Little By Little | - | - | 25 / 25 | 17 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. Viimeinen sija. |
| 2006 | LT United | We Are The Winners | 6 / 24 | 162 | 5 / 24 | 163 |  |
| 2007 | 4Fun | Love or leave | 21 / 24 | 28 | - | - | Suora finaalipaikka edellisen vuoden sijoituksen ansiosta. |
Kilpailijat > Kaksi semifinaalia

Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |

| 2008 | Jeronimas Milius | Nomads in the Night | - | - | 16 / 19 | 30 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2009 | Sasha Son | Love | 23 / 25 | 23 | 9 / 19 | 66 |  |
| 2010 | InCulto | Eastern European Funk | - | - | 12 / 17 | 44 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2011 | Evelina Sašenko | C’est ma vie | 19 / 25 | 63 | 5 / 19 | 81 |  |
| 2012 | Donny Montell | Love Is Blind | 14 / 26 | 70 | 3 / 18 | 104 |  |
| 2013 | Andrius Pojavis | Something | 22 / 26 | 17 | 9 / 16 | 53 |  |
| 2014 | Vilija Mataciunaite | Attention | - | - | 11 / 15 | 36 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2015 | Monika Linkytė & Vaidas Baumila | This Time | 18 / 27 | 30 | 7 / 17 | 67 |  |
Kilpailijat > Uusi pisteidenlaskujärjestelmä

Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Finaali | Finaali | Semifinaali | Semifinaali | Huom. |
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet | Sijoitus | Pisteet | Huom. |

| 2016 | Donny Montell | I’ve Been Waiting for This Night | 9 / 26 | 200 | 4 / 18 | 222 |  |
| 2017 | Fusedmarc | Rain of Revolution | - | - | 17 / 18 | 42 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2018 | Ieva Zasimauskaitė | When We’re Old | 12 / 26 | 181 | 9 / 19 | 119 |  |
| 2019 | Jurijus | Run with the Lions | - | - | 11 / 18 | 93 | Esitys ei läpäissyt semifinaalia. |
| 2020 | The Roop | On Fire | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Euroviisut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |
| 2021 | The Roop | Discoteque | 8 / 26 | 220 | 4 / 16 | 203 |  |
| 2022 | Monika Liu | Sentimentai | 14 / 25 | 128 | 7 / 17 | 159 |  |
| 2023 | Monika Linkytė | Stay | 11 / 26 | 127 | 4 / 16 | 110 |  |
| 2024 | Silvester Belt | Luktelk | 14 / 26 | 90 | 4 / 15 | 119 |  |
Kapellimestarit

Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Liettuan kapellimestarit 1994
| Vuosi | Nimi |  |  |
| 1994 | Tomas Leiburas |  |  |
Kolme aitausta

Kolme aitausta (三垣, pinyin: sān yuán) kattavat kiinalaisessa tähtitieteessä pohjoisen taivaankannen ylemmän eli taivaannavan ympärille levittäytyvän osan.  Aitaukset ovat Keskustähden aitaus (紫微垣 zǐwēiyuán), Ylimmän palatsin aitaus (太微垣 tàiwēiyuán) ja Taivaallisen torin aitaus (天市垣 tiānshìyuán).   Aitauksia kutsutaan yleisesti tähdistöiksi.
Keskustähden aitaus ympäröi taivaannapaa ja sisältää sirkumpolaarisen alueen.  Ylimmän palatsin ja Taivaallisen torin aitaukset ympäröivät sitä.
Klagenfurt am Wörthersee

| Klagenfurt |
| --- | --- |

 vaakuna
 Klagenfurt
 Koordinaatit: 46°37′4″N, 14°18′20″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Kärnten
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christian Scheider
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  120 km²
Korkeus:  446 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  100 817
 – Väestötiheys:  840,1 as./km²
Postinumero:  9020
Suuntanumero(t):  0463
 
 www.klagenfurt.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Näkymä Klagenfurtiin.
Klagenfurtin raatihuone.
Klagenfurt, viralliselta nimeltään Klagenfurt am Wörthersee (sloveeniksi Celovec), on kaupunki Kärntenin osavaltiossa, eteläisessä Itävallassa lähellä Slovenian rajaa. Kaupunki on osavaltionsa pääkaupunki ja noin 100 800 asukkaallaan Itävallan kuudenneksi suurin kaupunki. Kaupungissa sijaitsee noin 8 000 opiskelijan yliopisto Alpen-Adria-Universität Klagenfurt ja kansainvälinen lentoasema.