stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talousnationalismi
Esimerkkejä talousnationalismista

Intialaisen teräsyhtiö Mittal Steel Companyn tarjous ranskalais-espanjalais-luxemburgilaisen teräsyhtiön Arcelorista yritettiin estää 2006.
Ranskan hallitus määritteli elintarvikeyhtiö Danonen kansalliseksi strategiseksi yhtiöksi, jotta estettäisiin Danonen myynti amerikkalaiselle elintarvikeyhtiölle PepsiColle.
Italialaisen tietulliyhtiön Autostraden fuusio espanjalaisen tieyhtiön Abertisin kanssa yritettiin estää.
Espanjalaisen energiayhtiön Endesan myynti saksalaiselle energiayhtiölle E.ON:ille yritettiin estää. Espanjalaisen energiayhtiön Gas Naturalin vastatarjous Endeasta.
Ranskalaisen energiayhtiön Suezin fuusio italialaisen energiayhtiön Enelin kanssa yritettiin estää. Ranskalainen energiayhtiö Gaz de Francen vastatarjous Suezista.
Yhdysvaltain kongressin haluttomuus hyväksyä amerikkalaisen energiayhtiön Unocalin myynti kiinalaiselle energiayhtiölle China National Offshore Oil Corporationille. Myöhemmin Chevron osti Unocalin
Yhdysvaltain kongressin haluttomuus hyväksyä kuuden amerikkalaisen satamaoperaattorin myynti arabiemiirikuntalaiselle Dubai Ports Worldille.
Ulkomaisen osallistumisen ja omistajuuden rajoitukset Venäjän luonnonvarasektorilla ja useilla muillakin Venäjän toimialoilla vuodesta 2008 alkaen.
Käännös suomeksi
Sydänkeskiaika

Normannit kuljettavat hevosia Englantiin Bayeux’n seinävaatteessa, joka kuvaa normannien Englannin valloitusta vuonna 1066.
Sydänkeskiaika oli keskiajan jakso vuosina 1000–1300. Sitä edelsi varhaiskeskiaika vuosina 500–1000 ja seurasi myöhäiskeskiaika vuosina 1300–1500.
Sodat

1000-luvun alussa myös vieraat kansat lopettivat osittain hyökkäyksensä. Viikingit asettuivat ryöstämisen sijasta paikoilleen, esimerkkinä siitä on Normandian perustaminen 900-luvun alussa. Muslimit hajaantuivat, mikä pienensi hiukan heidän uhkailuaan. Muiden valtioiden hyökkääjien uhkan kadottua Eurooppa vahvistui siirtyen puolustuksesta hyökkäykseen. Euroopassa oli jälleen suhteellisen rauhallista verrattuna edellisiin vuosisatoihin, mikä sai kaupankäynnin toimimaan ja kaupungistumisen pääsemään vauhtiin. Pikkuruhtinaiden keskinäiset taistelut jatkuivat kuitenkin vielä, sillä kuninkailla ei ollut tarpeeksi voimaa lopettaa heidän taisteluitaan. Katolinen kirkko alkoi painostaa pikkuruhtinaita rauhaan, sillä sotivat ruhtinaat ryöstivät silloin tällöin myös kirkon luostareita saadakseen rahaa sodankäyntiä varten. Ruhtinaiden sodista oli kuitenkin eniten haittaa maanviljelijöille, koska maatalousvaltaisessa taloudessa viholliselle aiheutettiin eniten vahinkoa tuhoamalla hänen alustalaisensa; peltoja poltettiin ja maanviljelijät surmattiin.
Kirkko

Vuonna 989 Bordeaux’n arkkipiispa Gunbald julisti Pax Dein, eli jumalanrauhan, joka kielsi ankarasti kaikki hyökkäykset pappeja ja köyhiä vastaan kirkonkirouksen uhalla. 1000-luvulla jumalanrauhaa laajennettiin Jumalan aselevolla. 27 vuotta myöhemmin katolinen kirkko määräsi ankarasti pitämään sotimisesta taukoa viikonlopun ajan lauantai-illasta maanantaiaamuun saakka. Myöhemmin aikaa pidennettiin keskiviikkoillasta maanantaiaamuun. Sen lisäksi sotiminen kiellettiin kirkollisina juhlapyhinä. Tämän jälkeen sotiminen oli sallittua vain 80 päivänä vuodessa. Määräykset muuttuivat yhä ankarammiksi, ja lopulta myös hyökkäykset kauppiaita, ristiretkeilijöitä ja pyhiinvaeltajia vastaan kiellettiin kirkonkirouksen uhalla.
Ristiretket

Sydänkeskiajalla sekä ritariluokka että ritarikunnat kehittyivät. Varsinkin ristiretket vaikuttivat paljon ritariuden kehittymiseen. Pienruhtinaiden sotimishalut eivät kuitenkaan juuri vähentyneet katolisen kirkon Jumalanrauhan vuoksi. Lopulta pienruhtinaat yhdistyivät kirkon siunaamiin ristiretkiin, joiden tarkoituksena oli vapauttaa Pyhä maa muslimien vallan alta. Ristiretkien ansiosta kehittyivät myös ritarikunnat. Yhteensä ristiretkiä järjestettiin kahdeksan: ensimmäinen vuosina 1095–1101, ja viimeinen vuonna 1270.
Hansaliitto

Hyvin rauhallinen ajanjakso antoi vauhtia kaupankäynnille sekä kaupunkien laajenemiselle. 1150-luvulla saksalaiset kaupungit liittoutuivat keskenään. Liitolle annettiin nimeksi Hansa. Hansasta tuli kuitenkin löyhä kauppiaiden välinen liitto, jolla ei koskaan ollut johtajaa, vaan päätökset päätettiin epäsäännöllisesti Hansapäivien aikana. Ensimmäisiä Hansan kaupunkeja olivat Lyypekki ja Hampuri. Hansan valta kasvoi, ja lopulta saksalaiset hallitsivat koko Itämeren kauppaa lähes yksinään. Hansa myös vauhditti kaupungistumista ja perusti suuren määrän uusia kaupunkeja.
Tanel Laanmäe

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tanel Laanmäe |  Tanel Laanmäe |  Tanel Laanmäe |  |
Maa:  Viro
Miesten keihäänheitto
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Gwangju 2015 | 81,71 m |  |
Tanel Laanmäe (s. 29. syyskuuta 1989 Valgamaa) on virolainen keihäänheittäjä. 183 senttimetriä pitkä ja 82 kilogrammaa painava Laanmäe edustaa Spordiklubi Viraažia.
Laanmäe on osallistunut urallaan Rio de Janeiron olympialaisiin 2016, MM-kilpailuihin Berliinissä 2009, Pekingissä 2015 ja Lontoossa 2017 sekä neljiin EM-kilpailuihin, vuosina 2012, 2014, 2016 ja 2018 jääden joka kerta alkukarsintaan. Kesäkuussa 2015 Laanmäe voitti Iraklionissa Euroopan joukkuemestaruuskilpailuiden Ykkösliigan kilpailun omalla ennätyksellään 82,67. Seuraavassa kuussa hän voitti kultaa kesäuniversiadeista Gwangjusta tuloksella 81,71.
Laanmäen valmentajana toimii Heino Puuste.
Ennätykset

keihäänheitto: 85,04 (Tartto 2016)
Taraste

| Taraste |
| --- | --- |
 Tarastenjärven jätteenpolttolaitos
Kaupunki:  Tampere
Kaupunginosa nro:  081
Postinumero(t):  33680
Taraste on yksi Tampereen kaupunginosista. Se rajoittuu pohjoisessa Nurmeen, idässä Kangasalaan, etelässä Olkahisiin ja lännessä Nurmeen. Tarastenjärven jätteenpolttolaitos sijaitsee siellä.
Tarasti

Tarasti on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aarne Tarasti (ent. Tapper, 1906–1972), sosiaaliministeriön kansliapäällikkö
Eero Tarasti (s. 1948), musiikkitieteen professori
Kari Tarasti (1937–1997), Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja, KTM:n ylitarkastaja
Lauri Tarasti (s. 1941), kansliapäällikkö, hallintoneuvos, "herra Vaalirahoitus"
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tarasti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tarasios

Tarasios. Ikonimaalaus 1800-luvulta.
Pyhä Tarasios (700-luvun puoliväli – 25. helmikuuta 806) oli Konstantinopolin patriarkka 784–806. Tarasios syntyi ja kuoli Konstantinopolissa ja oli ollut virkamies, ennen kuin keisarinna Irene teki hänestä patriarkan. Tarasioksen ansiosta kutsuttiin koolle seitsemäs ekumeeninen kirkolliskokous vuonna 787.
Tarasiosta syytettiin myöhemmin siitä, miten hän oli sallinut simoniaa ja siitä, ettei hän ollut estänyt Konstantinos VI:n avioeroa ja toista avioliittoa. Painostuksen alla hänen oli ekskommunikoitava Konstantinoksen vihkinyt pappi. Tarasios kruunasi Nikeforos I:n keisariksi sen jälkeen, kun tämä oli syrjäyttänyt Irenen.
Thomason

Thomason on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
C. J. Thomason (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jens Thomason eli Chords (s. 1978), ruotsalainen hip hop -artisti
Marsha Thomason (s. 1976), brittiläinen näyttelijä
Sarah Thomason (s. 1939), yhdysvaltalainen kielitieteilijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Susanna Hast

Susanna Hast (s. 1981) on suomalainen kirjailija, tutkija ja lauluntekijä. Hän on syntynyt Ruotsissa, viettänyt lapsuutensa Rovaniemellä ja asuu Helsingissä. Hänen esikoisromaaninsa Ruumis/huoneet (2022) voitti Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon vuonna 2022. Koulutukseltaan Hast on yhteiskuntatieteiden tohtori ja taiteellisen tutkimuksen dosentti.
Elämä ja ura

Susanna Hast on syntynyt Ruotsissa, mutta kasvanut Rovaniemellä Muurolan kylässä. Hast väitteli Lapin yliopistossa yhteiskuntatieteiden tohtoriksi vuonna 2012. Hän erikoistui opinnoissaan kansainvälisiin suhteisiin. Väitöskirjassaan Hast tutki etupiirin käsitettä kansainvälisen politiikan teoriassa, erityisesti suhteessa Venäjän ulkopolitiikkaan. Hast on tutkinut muun muassa Tšetšenian sotaa empatian näkökulmasta sekä kielen militarisoitumista.
Sittemmin hän on siirtynyt tutkijaksi Taideyliopiston Teatterikorkeakouluun, jossa hän työskentelee taiteellisen tutkimuksen dosenttina sekä tuntiopettajana tanssinopettajan ja teatteriopettajan maisteriohjelmissa.  Suomen Akatemian rahoittamassa tutkimushankkeessa Kehot sodassa, kehot tanssissa Hast tutki brasilialaisen taistelulajin capoeiran koreografian, rytmin ja liikkeen yhteyttä tunteisiin sekä suomalaisen sotilaallisen kadettikoulutuksen kehollista ryhmäytymistä.
Hastin teos Ruumis/huoneet (2022) perustuu kirjailijan omiin kokemuksiin. Hän on käyttänyt teoksestaan autofiktion sijasta määritelmää autoteoreettinen, sillä hän kertoo, ettei teoksessa ole keksittyjä asioita, vaan tavoitteena on löytää totuus. Hän on luonnehtinut teostaan myös lyyriseksi esseeksi, jossa on omaelämäkerran, esseen ja runon piirteitä. Hast kertoo keksineensä rikostutkijan hahmon teokseensa saadakseen etäisyyttä traumaattisten tapahtumien käsittelyyn.
Teos voitti Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon 2022. Perusteluissa mainittiin, että teoksessa henkilökohtaista tasoa tukee yhteiskunnallinen, kirjallinen ja filosofinen aineisto. Hastin romaani ei siten käsittele vain yhtä uhria, vaan muuttumatonta, alistavaa ja väkivaltaista rakennetta.
Ruumis/huoneet kertoo lapsena koetusta seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja traumatisoitumisesta. Teoksessa kertoja lähestyy lapsuudessa kokemaansa traumaattista tapahtumaa rikostutkijan analyyttisyydellä. Väkivallan kuvausten sijaan teoksessa keskitytään tunteisiin ja yhteiskunnan mekanismeihin.  Hast tutkii romaanissaan, miten voidaan selvittää rikos, jolla ei ole todistajia sekä miten kirjoittaa sellaisesta, jota ei muista. Hastin julkaisema albumi Soft Is The Sky (2020) on Ruumis/huoneet -romaanin rinnakkaisteos.
Hast on puhunut siitä, kuinka hän kokee olevansa tutkijan ja taiteilijan hybridi. Taiteen ja tieteen yhdistäminen näkyy Hastin töissä esimerkiksi siten, että hän käyttää tanssia tutkimustapana ja -kohteena. Tanssin lisäksi Hast hyödyntää töissään spoken wordia ja musiikkia . Hast on opetellut kitaransoittoa sen myötä, kun hän alkoi kirjoittamaan lauluja. Myös musiikissaan Hast yhdistää tutkijan ja taiteilijan roolit. Hastin työstämä sodasta ja empatiasta kertova sähkökirja sisältää myös lauluja.
Julkaisuja

Ruumis/huoneet. Helsinki: S&S, 2022. ISBN: 9789515257451
Spheres of Influence in International Relations: History, Theory and Politics. New York: Routledge, 2016. ISBN: 9781472421548
Diskografia

Hast & Cast: Man State War (2018)
Susanna Hast: soft is the sky (2020)
Aiheesta muualla

Susanna Hastin tieteelliset julkaisut Academia.edussa
Susanna Hastin kotisivut
Tauragėn lääni

| Tauragėn lääni Tauragės apskritis |
| --- | --- |
 Tauragėn läänin maaseutua
 Lippu:  Vaakuna
 Tauragėn läänin sijainti Liettuassa
Valtio:  Liettua
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tauragė
Pinta-ala:  4 411 km²
Väkiluku (2016):  101 200
 – väestötiheys:  22,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  LT-TA
Tauragėn lääni (liett. Tauragės apskritis) on yksi Liettuan kymmenestä läänistä. Lääni sijaitsee maan länsiosassa ja sen keskus on Tauragė. Läänissä on arviolta 101 200 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 411 neliökilometriä.
Aluejako

Jurbarkasin kunnallispiiri
Pagėgiain kunta
Šilalėn kunnallispiiri
Tauragėn kunnallispiiri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tauragėn lääni Wikimedia Commonsissa
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Théodore Dubois

Théodore Dubois
François Clément Théodore Dubois [dybwa] (24. elokuuta 1837 Rosnay – 11. kesäkuuta 1924 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, urkuri ja opettaja. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa Ambroise Thomas'n johdolla ja voitti vuonna 1861 Prix de Romen.
Dubois työskenteli urkurin ja kuoromestarin viroissa kirkoissa. Hän opetti vuodesta 1871 Pariisin konservatoriossa, jossa hänen maineikkaimpia opiskelijoitaan olivat Paul Dukas ja Florent Schmitt.
Dubois oli konservatorion johtaja vuosina 1896–1905. Hän joutui eroamaan herätettyään kohun kieltäytymällä myöntämästä Prix de Romea Maurice Ravelille. Duboisin seuraaja oli Gabriel Fauré.
Dubois'n tuotantoon kuuluvat muiden muassa oratorio Les sept paroles du Christ (1867) ja Toccata uruille (1889). Hän sävelsi myös oopperoita.
Susanna Haavisto

| Susanna Haavisto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Leena Susanna Haavisto-Tikka
Syntynyt: 20. lokakuuta 1957 (ikä 66) Helsinki
Ammatti:  laulaja, näyttelijä
Sukulaiset:  Helena Haavisto (täti)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1978–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Leena Susanna Haavisto-Tikka (s. 20. lokakuuta 1957 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on tullut tunnetuksi televisiosarjoista Naapurilähiö, Elämänmeno ja Soitinmenot. Haavisto on tehnyt soololevytyksiä, ja hän esiintyy Eija Ahvon ja Anna-Mari Kähärän kanssa. Hän on Suomen ensimmäinen Unicefin hyvän tahdon lähettiläs.
Ura

Susanna Haaviston ensimmäinen sooloalbumi Huomenna sinä tulet sisälsi Esa Helasvuon säveltämiä kappaleita, joista kaksi kappaletta Haavisto sanoitti. Vuonna 1989 Susanna Haavisto julkaisi lastenmusiikkilevyn Musiikkipullat, jonka kappaleista suurin osa on Pirkko Ahtovirran sanoittamia. Säveltäjänä toimi Mick Hanian. Vuonna 1994 julkaistiin albumi Peili, jolle Susanna Haavisto sävelsi Juha Tikan kanssa neljä kappaletta. Osa albumin kappaleista on myös Haaviston sanoittamia. Lisäksi hän on tehnyt kokonaan itse kappaleen ”Särkynyt laulu”. Oman tuotannon lisäksi Haavisto on tehnyt sanoituksia Pentti Hietaselle, Maarit Peltoniemelle sekä Milana Misicille.
Susanna Haavisto toimii tarpeen mukaan myös luennoitsijana ja on esittänyt Ihmisen Ihme -nimistä musiikkiluentoa yhdessä Anna-Mari Kähärän kanssa.
Yksityiselämä

Haaviston täti Helena Haavisto oli myös näyttelijä.
Diskografia

| --- | --- |
 Albumit Huomenna sinä tulet (1985)  Musiikkipullat (1989) lastenlauluja  Miksi (1992)  Peili (1994)  Kadonnut tie (2002)  Pakko saada laulaa – Edith Piaf (2009)  Tässä lässä (2014)  Maailman ihanin tyttö (2016) :  Kokoelmat 20 suosikkia – Kanssasi on niin hyvä olla (2002)  Tähtisarja – 30 suosikkia (2006)
Sydänkuntoutus

Sydänkuntoutus ymmärretään nykyisin hyvin laaja-alaisesti niin, että lähes kaikki, mikä liittyy sydänpotilaiden sairaalan ulkopuoliseen hoitoon, kuuluu kuntoutukseen.
Sydänkuntoutuksen kehityksestä

Sydänsairauksien kuntoutuksen historiasta muistellaan yleensä sitä aikaa, jolloin sydänkohtauksen saaneen edellytettiin makaavan lähes liikkumattomana kuusi viikkoa, kunnes joku rohkea lääkäri nostatti potilaan hetkeksi vuoteen viereen keinutuoliin istumaan. Aluksi sydänkuntoutuksen tehtäväksi tulikin liiallisen levon haittavaikutusten eliminointi. Fysiologisesti voitiin osoittaa, että sydämessä syntynyt vaurio ei tarvitse korjautuakseen ihmisen täydellistä liikkumattomuutta, vaan liike, ja myöhemmin muukin arkinen puuhailu, sujuu fyysisen paranemisen rinnalla ja jopa tukee paranemista.
Kansainvälisesti sydänkuntoutuksen voi määritellä alkaneen 1940-luvun loppupuolella, jolloin syntyivät ensimmäiset ideat potilaan aktivoimiseksi pitkän vuodelevon rinnalla ja vuodelevon sijaan. Amerikkalainen sydänlääkäri Levine esitteli oman "nojatuolihoidoksi" sittemmin nimetyn ideansa vuonna 1952 JAMA:ssa julkaistussa artikkelissa Armchair treatment of acute coronary thrombosis. Täydellisen levon periaate oli seurausta mm. patologisten löydösten tulkinnasta, jonka mukaan sydämen vaurioiden korjautumiseen menee tietty aika, jolloin ei ole oikein rasittaa elimistöä.
Sydänkuntoutuksen kehityksen päälinjat näyttävät selittyvän lähinnä kahdesta suuresta muutoksesta: lääketieteen, varsinkin sydänkirurgian, teknisestä kehityksestä ja sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan kehityksestä. Edellinen tekijäryhmä on muuttanut kuntoutuksen kohderyhmät, kuntoutusta tarvitsevat tilanteet ja kuntoutuksen toimintamallit ratkaisevalla tavalla, ja jälkimmäinen hyvin heterogeeninen palvelujen ja etuuksien kokonaisuus sydänkuntoutuksen realistista tavoiteasettelua. Yhdessä nämä kaksi suurta vaikuttajaa ovat siirtäneet joitakin tauteja ja niihin liittyviä kuntoutustehtäviä ikäryhmästä toiseen, ja kun kuntoutus on päätavoitteeltaan sosiaalista toimintaa, eräänlaista aktiivisen roolin haltuunottoa, kuntoutuksen asema 2000-luvulla ei voi olla saman kuin 1960-luvulla.
Suomen Sydäntautiliiton (nyk. Sydänliitto) aloitteesta ja Helsingin kaupungin kustannuksella aloitettiin Työterveyslaitoksen kuntouttamisosastolla (nyk. Kuntoutussäätiö) sepelvaltimotukokseen sairastuneiden kuntoutus vuoden 1961 helmikuussa. Potilat tulivat kuntouttamisosastolle suoraan sairaaloista 4–6 viikkoa sairastumisensa jälkeen.
Juhani Julkusen mukaan Kuntoutussäätiön sydänkuntoutuksen rooliksi muodostui toipilasvaiheen kuntoutus kolme viikkoa kestävällä laitosmuotoisella kurssilla. Alusta lähtien siihen kuului fysioterapeuttisen ohjelman ohella terveyskasvatusta mm. ravinnon, liikunnan ja tupakoinnin merkityksestä. Aluksi tiimin muodostivat fysioterapeutti, lääkäri ja sairaanhoitaja.
Suppilampi

| Suppilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°09′29″N, 26°30′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.942.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 85 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,214 km  
Pinta-ala:  0,233 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuppilampi 
Suppilampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Hartolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 200 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 85 metriä mpy.
Sydänjää

| Sydänjää |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:  Merja Larivaara Kirsi Ylijoki Mervi Takatalo
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  10. syyskuuta 2007 –  29. maaliskuuta 2010
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuottaja(t):  Tuula Jääskeläinen
Ohjaaja(t):  Veikko Aaltonen Jyri Kähönen Maarit Lalli
Käsikirjoittaja(t):  Johanna Sinisalo Mika Ripatti
Tuotantoyhtiö(t):  Jarowskij
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Sydänjää on vuonna 2007 alkanut suomalainen MTV3:n draamasarja. Sarja jäi tauolle 28. huhtikuuta 2008, mutta MTV3-kanava tilasi sarjaan kahdeksan lisäjaksoa. Uudet, kolmannen tuotantokauden jaksot alkoivat keväällä 2010. Aikaisemmasta tiedosta poiketen sarjan kolmas ja viimeinen tuotantokausi koostui 12 jaksosta.
Sarja ilmestyi DVD-julkaisuna 30. heinäkuuta 2010.
Juoni

Sarja kertoo kolmesta naisesta Outista, Jonnasta ja Kitistä, joilla on oma elämä. Jokin yhdistää heitä, mutta he eivät tiedä sitä ennen kuin salaperäinen kirje kutsuu heidät kaikki töölöläiseen pesulaan.
Näyttelijät

Merja Larivaara (Outi Keränen, 2007–)
Kirsi Ylijoki (Kiti Kuikka, 2007–)
Mervi Takatalo (Jonna Alanen, 2007–)
Matti Onnismaa (Eero Keränen, 2007–)
Miikka Tuominen (Mikko Suutari, 2007–2008)
Eero Aho (Olli Santamaa, 2007–)
Mats Långbacka (Jarmo Geisler, 2007–)
Kristo Salminen (Harri Bergman, 2007–)
Eero Saarinen (Matti Siltanen, 2007–)
Katja Kukkola (Wilma Kettunen, 2007–)
Marja Packalén (Eeva Kultalahti, 2007)
Marc Gassot (Riku Kultalahti, 2007)
Max Ovaska (Tatu Keränen, 2007–)
Jenny Jokela (Emma Keränen, 2007–)
Seppo Maijala (Simo Alanen, 2007–)
Antti Litja (Pentti Santamaa, 2007–)
Pirkko Mannola (Kaarina Santamaa, 2007–)
Marika Parkkomäki (Helena Santamaa, 2007–)
Ninni Laukkanen (Sonja Santamaa, 2007–)
Laura Ikonen (Karoliina Siltanen, 2007–)
Matti Ristinen (Mark Järvinen, 2008–)
Johannes Holopainen (Lari Laaksonen, 2007–)
Ilkka Heiskanen (Rojo, 2007–)
Veera Degerholm (Anna "Toope" Johansson 2008-)
Simo Routarinne (Petri, 2007–)
Tomi Embuska (Jussi, 2007)
Henkilöt > Outi Keränen

Merja Larivaara
Outi, 43, on vastuuntuntoinen ja luotettava. Itseään kohtaan Outi on ankara. Outi tietää mitä tahtoo ja hän panee aina perheen etusijalle. Outi on ammatissaan menestyvä lääkäri. Outi on aina tiennyt olevansa adoptoitu. Hän tietää biologisen äitinsä nimen, Riitta Nuutinen. Outi ei aluksi tiennyt Riitalla olleen muitakin lapsia, mutta kun Riitta Nuutisen sisar Eeva Kultalahti lähettää Outille, ja tämän kahdelle sisarelle Kitille ja Jonnalle kirjeen jossa kertoo haluavansa kertoa naisille näiden äidistä. Outi päättää ettei halua elämäänsä enää ainuttakaan käännettä, ja ilmoittaa ettei asia kiinnosta häntä. Outi joutuu kuitenkin myöntämään itselleen ettei saa mielenrauhaa, ellei saa tietoa juuristaan. Outi lähentyy sisariaan Kitiä ja Jonnaa.
Outille oli kamala järkytys, että hänen ottoisänsä Pentti Santamaa paljastui hänen biologiseksi isäkseen. Outi pystyi myöhemmin antamaan isälleen anteeksi. Outin työpaikalla työskentelevä mieslääkäri Mark Järvinen lähentyy Outin kanssa. Avioliitto Eeron kanssa alkaa horjua, koska Outin elämässä tapahtuneet käänteet alkavat vähitellen hallita Outin elämää. Kun Outi pettää Eeroa Markin kanssa, avioliitto Eeron kanssa kaatuu. Outin ja Eeron kaksi lasta Tatu ja Emma sentään ymmärtävät. Emma tosin on isänsä puolella, kun taas Tatu puolustaa äitiään.
Kun sisarille selviää, ettei heidän äitinsä, Riitta Nuutinen olekaan kuollut, kuten oli luultu, Outin elämä oli kaatua siihen paikkaan. Riitta lähentyy kymmeniä vuosia sitten hylkäämiään lapsia, jotka ottavat hänet vastaan hieman viileähkösti. Riitta kertoo palanneensa tyttäriensä elämään, koska halusi heidän tietää Riitan omaavan perinnöllisen rintasyövän.
Outin Perhe
Eero Keränen, Outin aviomies
Tatu Keränen, Outin poika
Emma Keränen, Outin tytär
Pentti Santamaa, Outin isä
Kaarina Santamaa, Outin ottoäiti
Olli Santamaa, Outin veli
Sonja Santamaa, Outin kummityttö ja Ollin tytär
Kiti Kuikka, Outin sisar
Jonna Alanen, Outin sisar
Riitta Nuutinen, Outin biologinen äiti
Eeva Kultalahti, Outin täti, Riitan sisar
Riku Kultalahti, Outin Serkku, Eevan poika
Outin miessuhteet
Eero Keränen - Avioliitto, (eronneet)
Mark Järvinen - Seksi/salasuhde (päättynyt)