stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhän Benedictuksen mitali

Pyhän Benedictuksen mitali
Mitalin kirjainlyhenteet
Pyhän Benedictuksen mitali tai medaljonki on pyhän Benedictuksen rististä kehittynyt kristillinen symboli ja papin siunaamana sakramentaali.
Mitalin toisella puolella on risti, toisella puolella pyhän Benedictus Nursialaisen kuva. Benedictuksen eläessä tapahtui ihmeitä ristinmerkin kautta, ja hänen oppilaansa paransivat sairaita ristin avulla. Mitalissa Benedictuksella on risti toisessa ja Pyhän Benedictuksen luostarisääntö toisessa kädessään. Toisella puolen mitalia on risti, jossa ja jonka ympärillä on kirjainlyhennelmiä, mm. Vade retro, satana.
Benediktiinien parissa käytetty niin sanottu Pyhän Mauruksen siunaus sairaille voidaan toimittaa pyhän ristin reliikin tai Pyhän Benedictuksen mitalin avulla.
Aiheesta muualla

Dom Prosper Gueranger: The Medal or Cross of St Benedict
The Medal or Cross of St Benedict äänikirjana
Saint-Benedict's Medal History - mitalin ulkoasun historia
OSB. The Medal of Saint Benedict - yhteenveto mitalista ja sen käytöstä Benediktiinisääntökunnan sivuilta
Pihkova–Riika-rata

Pihkova–Riika-rata on Pihkovan ja Riian välinen rautatie. Latvian alueella siitä kulkee noin puolet, Viron alueella kolmasosa ja Venäjän alueella kuudesosa. Tärkeimpiä väliasemia ovat Petseri, Koidula, Võru, Valga ja Cēsis.
Historia

Pihkovan ja Riian välistä rautatieyhteyttä pidettiin tärkeänä jo pitkään ennen sen valmistumista. Baltian alueen teollisuusjohtajat ja Pihkovan kuvernementin kauppiaat olivat varsin kiinnostuneita radan tarjoamasta kuljetuskapasiteetista, mutta maan hallituspiirit pelkäsivät uuden liikenneyhteyden aiheuttavan haittaa Pietarin sataman kehitykselle sekä Nikolain ja Baltian rautateille. Radan rakentamispäätöstä joudutti lopulta Venäjän keisarikunnan huoli maan ulkoisesta turvallisuudesta. Tsaari Aleksanteri III hyväksyi helmikuun 1883 erityiskokouksessa suunnitelman sotilaallisesti tärkeiden rautatieyhteyksien rakentamisesta valtakunnan länsirajalle, mikä johti lopulta Pihkova–Riika-radan rakentamispäätökseen 1880-luvun puolivälissä. Suunnitelmaan sisältyi myös haararata Valgasta Tarttoon, joka valmistuttuaan kytkisi Viron ja Latvian alueen rautatiet yhteen ja muodostaisi näin Tallinnan ja Riian välille aikaisempaa huomattavasti lyhyemmän rautatieyhteyden. Venäjän sotaministeriö tiedotti Pihkovan kuvernöörille 7. heinäkuuta 1885, että rautatien rakentamista varten on perustettu komitea, jonka puhemieheksi on määrätty pääesikunnan eversti Timler.
Plehanov

Plehanov (ven. Плеханов) on sukunimi ja voi tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:
Georgi Plehanov (1856–1918), venäläinen vallankumouksellinen ja marxismin teoreetikko
Sergei Plehanov (s. 1978), venäläinen karateka.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Pratt & Whitney F135

Pratt & Whitney F135 on jälkipolttimella varustettu ohivirtausmoottori, jonka Pratt & Whitney kehitti Lockheed Martin F-35 Lightning II -hävittäjän moottoriksi. F135 kehitettiin F-22 -hävittäjän Pratt & Whitney F119 -moottorista.
Suomeen, Nokian Linnavuoreen tullaan rakentamaan F135-moottorien loppukokoonpano- ja huoltolaitos.
Tekniikka

F135-moottorin perusmallin voima on 125 kN ja jälkipolttimella jopa 191 kN, mikä tekee moottorista maailman tehokkaimman hävittäjän moottorin. Moottori on 5 590 mm pitkä ja ilmanottoaukon turbiinin puhaltimen halkaisija on 1 090 mm. Lentotukialusversio F-35C:n moottorin osat ovat käsitelty kestämään suolakorroosiota, mutta muuten se on lähes perusmallin kaltainen.
STOVL-kykyisen F-35B:n moottorin suutin voidaan kääntää, jotta työntövoima saadaan ohjattua alas. Moottorikokonaisuudessa on lisäksi koneen ohjaamon takana sijaitseva nostopuhallin, joka on yhdistetty moottoriin akselilla. Maksimivoima on perusmalliin verrattuna hieman pienempi, 182 kN. Leijuntatilassa voima on 181 kN.
Versiot

F135-PW-100: F-35A:n moottori, perusmalli.
F135-PW-400: F-35C:n moottori, meriolosuhteita kestävät osat.
F135-PW-600: F-35B:n moottori, useita muutoksia, esimerkiksi nostopuhallin ja kääntyvä suutin.
Käännös suomeksi
Psykedeelinen folk

| Psykedeelinen folk |
| --- | --- |
Alkuperä:  psykedeelinen rock, folk rock, folkmusiikki
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Kehittymisen ajankohta:  1960-luvun loppu
Tyypillisiä soittimia:  akustinen kitara, perkussiot
Kehittyneitä tyylilajeja / suuntauksia:  electric folk, freak folk, neofolk
Psykedeelinen folk on rockmusiikin tyylilaji, jossa yhdistellään psykedeelistä rockia ja folkmusiikkia. Psykedeelinen folk oli erityisen suosittua 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Varhaisimpia tyylin edustajia olivat mm. Donovan, Fairport Convention, sekä Tyrannosaurus Rex, ennen nimenvaihtoaan T. Rexiksi.
Paraguay kesäolympialaisissa 2016

Paraguay osallistui Rio de Janeiron kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti 11 urheilijaa seitsemässä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi golfaaja Julieta Granada.
Joukkue > Ammunta

Paulo Reichardt – miesten kaksoistrap
Joukkue > Golf

Fabrizio Zanotti – miehet
Julieta Granada – naiset
Joukkue > Pöytätennis

Marcelo Aguirre – miesten kaksinpeli
Joukkue > Soutu

Arturo Rivarola – miesten yksikkö
Gabriela Mosquiera – naisten yksikkö
Joukkue > Tennis

Verónica Cepede Royg – naisten kaksinpeli
Joukkue > Uinti

Benjamin Hockin – miesten 100 m vapaauinti
Karen Riveros – naisten 100 m vapaauinti
Joukkue > Yleisurheilu

Derlis Ayala – miesten maraton
Carmen Martínez – naisten maraton
Petteri Penttinen

Penttinen passaamassa kaudella 2008 Riennon paidassa
Petteri Penttinen (s. 21. elokuuta 1985) on suomalainen lentopalloilija, joka pelasi kaudella 2014-2015 LEKA Volleyssa oltuaan tätä ennen Hurrikaani Loimaan riveissä. Hän on pelannut urallaan aiemmin Mutalan Riennossa, Pielaveden Sammossa ja Muuramen Lentopallossa. Hänellä on yksi Suomen mestaruus vuodelta 2005 Sammosta.
Ura

Penttinen on Pielaveden Sammon kasvatti, jossa hän myös pelasi ensimmäisen kautensa SM-liigassa vuonna 2005. Heti ensimmäisellä SM-liiga kaudellaan Penttinen voitti Suomen mestaruuden Sampon väreissä; Penttinen pelasi joukkueessa kakkospassarin roolissa. Pielavedellä ensimmäisen SM-liigavuotensa pelannut Penttinen siirtyi Muuramen Lentopallon vahvuuteen kaudeksi 2005-06 ja ykköspassarin rooliin. Muuramen Lentopallossa hän oli joukkueessa tärkeä palanen, kun joukkue eteni historiansa ensimmäisen kerran SM-liigan pudotuspeleihin kaudella 2006-2007. Joukkue sijoittui lopulta liigassa 9. sijalle.
Kaudeksi 2007-2008 Penttinen vaihtoi seuraa Mutalan Rientoon. Riennossa Penttinen yllätti monet, kun hän otti tähän mennessä uransa suurimman harppauksen nousten liigapassareiden eliittiin. Penttinen valittiin kauden päätteeksi Urheilukanavan nuorten pelaajien All-Stars kentälliseen.
Seuraavalla kaudella Penttinen jatkoi tasaisen varmaa kehittymistään. Riennon päävalmentajaksi pestattiin virolainen Urmas Tali, joka toi suomalaispassarin peliin uutta puhtia entisestään. "Osaan ajatella peliä paremmin nykyisin vastustajan näkökulmasta", Penttinen kommentoi Talin valmennuksen tuloksesta. Mutalan Riento pelasi historian parhaimman kautensa kun joukkue taipui vastan viidennessä puolivälieräottelussa jopa mestarisuosikiksi povatulle Pielaveden Sampolle.
Riennosta Penttinen siirtyi Hurrikaanin riveihin kaudeksi 2010-2011. Hurrikaanissa hän voitti kaudella 2011-12 SM-hopeaa pelaten ykköspassarin roolissa.
Nuorten maajoukkue

Penttinen on pelannut kymmenen alle 21-vuotiaiden maaottelua. Hänet valittiin huhtikuussa 2007, pelatussa 22-vuotiaiden SM-turnauksessa parhaaksi passariksi. Penttisen pituus on 185 cm ja enimmäisulottuvuus 335 cm.
Saavutukset

Urheilukanavan All-Stars passari (nuoret) 2008
Suomenmestaruus 2005
Suomenmestaruus hopea 2012
Muuta

Penttinen on todella arvostettu pelaaja SM-liigassa pelaajien kesken. IS-Veikkaajan vuoden 2008 ensimmäisessä numerossa SM-liigajoukkueiden kapteenit äänestivät hänet liigan toiseksi parhaimmaksi passariksi. Penttistä kuvailtiin vaikeiden paikkojen passariksi, joka on jo nuoreksi hyvin virheetön.
Marraskuun alussa vuonna 2008 ilmestynyt Iltasanomien IS-Veikkaaja ennakoi että Penttisestä tulee lähivuosina SM-liigan paras passari.
Joukkueet

2005-2006 Pielaveden Sampo
2006-2007 Muuramen Lentopallo
2007-2010 Mutalan Riento
2010-2014 Hurrikaani-Loimaa
2014-2015 LEKA Volley
2015-2016 Liiga-Riento
2016-2018 Pielaveden Sampo
2018-2019 Savo Volley
Pyhän Demetrioksen kirkko

| Pyhän Demetrioksen kirkko Ναός Αγίου Δημητρίου |
| --- | --- |
 Pyhän Demetrioksen kirkko.
Sijainti:  Thessaloniki, Kreikka
Koordinaatit:  40°38′20″N, 022°56′52″E
Kirkkokunta:  Kreikan ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Thessalonikin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  n. 634 / 1949
Tyylisuunta:  bysanttilainen
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Demetrioksen kirkko (kreik. Ναός Αγίου Δημητρίου, Naós Agíou Dimitríou) on kirkko Thessalonikissa Kreikassa. Se kuuluu Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde. Kirkko on pyhitetty Thessalonikin suojeluspyhälle Demetrios Mirhanvuodattajalle (Ágios Dimítrios).
Kirkko sisältä.
Kirkko on rakennettu Pyhän Demetrioksen marttyyrikuoleman paikalle lähelle kaupungin antiikin aikaista roomalaista kylpylää. Ensimmäinen kirkko rakennettiin paikalle noin vuonna 313 heti sen jälkeen, kun kristinuskosta oli tullut Rooman valtakunnan valtionuskonto. Vuonna 413 paikalle rakennettiin suurempi kolmilaivainen basilikakirkko. Se paloi noin vuonna 636–634. Pian tämän jälkeen rakennettiin nykyisen kirkon alkuperäinen versio. Osmanivallan aikana vuonna 1493 kirkosta tehtiin moskeija. Se palautettiin kirkoksi vuonna 1912. Kirkko paloi vuonna 1917 ja rakennettiin uudestaan samanlaiseksi kuin alkuperäinen. Kirkko otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1949.
Kirkko on viisilaivainen basilika. Se on yksi Kreikan suurimpia kirkkoja. Kirkko on tunnettu bysanttilaisista mosaiikeistaan ja seinämaalauksistaan, vaikkakin suuri osa niistä tuhoutui tulipalossa. Kirkon alla on krypta, joka on Pyhän Demetrioksen surma- ja hautapaikan paikalla. Siellä on nykyisin esillä palosta säilynyttä varhaista aineistoa. Kirkkoon on liitetty Pyhän Euthymioksen kappeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Demetrioksen kirkko Wikimedia Commonsissa
Pleisthenes

Pleisthenes (m.kreik. Πλεισθένης) oli kreikkalaisessa mytologiassa hahmo, joka liittyy Atreuksen ja Thyesteen kamppailuun Mykenen herruudesta.
Yleensä Pleisthenes nimetään Atreuksen pojaksi, Agamemnon ja Menelaos taas pojiksi, jotka Pleisthenes sai Katreuksen tyttären Aeropen kanssa. Tämän version mukaan Pleisthenes kuoli nuorena, ja hänen isänsä adoptoi pojat ja kohteli heitä kuin omiaan poikiaan. Tosin Johannes Tzetzeen mukaan Hesiodos on kertonut, että Pleisthenes oli Atreuksen ja Aeropen poika ja että hän puolestaan sai lapsensa Kleollan kanssa.
Toisen version mukaan Pleisthenes oli Atreuksen poika, jonka Thyestes oli kasvattanut omanaan. Thyestes lähetti Pleistheneen Atreuksen luokse, ja tämä surmasi tietämättään oman poikansa.
Pleisthenes mainitaan osassa lähteitä myös yhdeksi Thyesteen kahdesta tai kolmesta pojasta, jotka Atreus surmasi näiden ollessa imeväisiä ja syötti Thyesteelle.
Poimuetelänpyökki

| Poimuetelänpyökki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fagales
Heimo::  Nothofagaceae
Suku::  Etelänpyökit Nothofagus
Laji::  antarctica
Kaksiosainen nimi
 Nothofagus antarctica  (G.Forst.) Oerst. 
Katso myös
   Poimuetelänpyökki Wikispeciesissä   Poimuetelänpyökki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poimuetelänpyökki (Nothofagus antarctica) on etelänpyökkeihin kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikassa, Patagoniassa, Chilen ja Argentiinan alueella. Se muodostaa metsiä enimmillään kahden kilometrin korkeudella. Suomessa poimuetelänpyökkejä on istutettuna katupuuna Maarianhaminassa.
Laji on kesävihanta ja sen lehdet ovat pienet ja poimulaitaiset, kesällä tummanvihreät ja syksyllä keltaiset.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Poimuetelänpyökki (Nothofagus antarctica)
UniProt: Taxonomy – Nothofagus antarctica (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nothofagus antarctica (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Nothofagus antarctica (Antarctic beech) (englanniksi)
Päivärinta

Päivärinta on suomalainen sukunimi. Nimeä kantaa Suomessa nykyään 1 499 henkilöä. Tunnettuja nimen kantajia ovat muun muassa:
Anja Päivärinta (s. 1933), näyttelijä
Erkki Päivärinta (s. 1948), pituushyppääjä
Jaakko Päivärinta (1847–1902), valtiopäivämies ja kansanvalistaja
Lassi Päivärinta (s. 1954), matematiikan professori
Lili Päivärinta (oik. Inga-Lill, s. 1966), ruotsalaisen lauluduo Lili & Susien jäsen
Pekka Päivärinta (s. 1949), kestävyysjuoksija
Pekka Päivärinta (s. 1971), ratamoottoripyöräilijä
Pietari Päivärinta (1827–1913), kirjailija ja valtiopäivämies
Sami Päivärinta (s. 2003), jääkiekkoilija
Susanne Päivärinta (s. 1965), toimittaja, juontaja, poliitikko ja kansanedustaja (Kokoomus)
Susie Päivärinta (oik. Susanne, s. 1964), ruotsalaisen lauluduo Lili & Susien jäsen
Vilho Päivärinta (1920–1985), lastenkirjailija.
Päivärinteen koulu

Päivärinteen koulu voi tarkoittaa seuraavia oppilaitoksia:
Päivärinteen koulu, peruskoulu Outokummussa
Päivärinteen koulu, entinen peruskoulu Siuntiossa
Päivärinteen koulu eli Hyrkin koulu, peruskoulu Muhoksen Päivärinteen taajamassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Päivärinteen koulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko

| Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko |
| --- | --- |
 Turun katolisen seurakunnan kirkko sijaitsee Turun keskustassa
Sijainti:  Turku
Seurakunta:  Katolinen kirkko Suomessa
Rakentamisvuosi:  1966
Suunnittelija:  Abel Sandelin
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko on samannimisen katolisen seurakunnan kirkko Turussa. Kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1966. Se sijaitsee Turun keskustassa Ursininkadulla.
80-vuotiaassa Turun katolisessa seurakunnassa on 1 194 jäsentä (2005), joista suuri osa on maahanmuuttajataustaisia.[lähde? ] Kirkkoherrana toimii Puolasta lähtöisin oleva isä Peter Gebara SCJ (Jeesuksen Pyhän Sydämen Veljeskunta). Kirkon yhteydessä on myös Turun birgittalaisluostari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko Wikimedia Commonsissa
Turun uskonnolliset rakennukset
| --- | --- |
Evankelis-luterilainen kirkko:  Henrikinkirkko • Hirvensalon kirkko • Kakskerran kirkko • Lutherin kirkko • Maarian kirkko • Martinkirkko • Mikaelinkirkko • Paattisten kirkko • Pallivahan kirkko • Pyhän Katariinan kirkko • Pyhän Ristin kappeli • Turun linnan kirkko • Turun tuomiokirkko • Varissuon kirkko • Ylösnousemuskappeli
Muut kristilliset:  Betel-kirkko • Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko • Pyhän Hengen kappeli • Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli • Turun helluntaiseurakunnan rukoushuone • Turun ortodoksinen kirkko
Muut uskonnolliset rakennukset:  Turun buddhalainen temppeli • Turun moskeija • Turun synagoga  • Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon seurakuntakeskus
Tuhoutuneet:  Beetlehem-kirkko • Betanian kirkko • Immanuel-kappeli •  Rouvasväen raamattuseuran rukoushuone
Pölönen

Pölönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anni Pölönen (1889–1960), kansanparantaja
Jouko Pölönen (s. 1970), Ilmarisen toimitusjohtaja
Markku Pölönen (s. 1957), elokuvaohjaaja
Perttu Pölönen (s. 1995), puhuja ja tietokirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Päiväpulkka

Päiväpulkka
Päiväpulkka (myös pulkka, pulikka,  taksvärkkikapula) on kiilan muotoinen puinen kapula, jolla vahvistettiin ennen vanhaan se, että työntekijä oli tehnyt päivän työt, esimerkiksi osana taksvärkkiä. Pulkan toinen puoli oli talon isännällä tai työnjohtajalla, ja vastakappale oli rengillä tai torpparilla. Kun päivän työt oli tehty, asetettiin nämä puukapulat eli ”pulkat” vastakkain, ja työnjohtaja veisti puukolla loven yhtä aikaa sekä omaansa että työntekijän puukapulaan. Näitä ”pulkkia” jokainen renki vaali huolellisesti, ne säilytettiin visusti tallessa, että kuun lopussa tai urakkatyön päätyttyä jokainen sai oman päiväpalkkansa pulkkaan tehtyjen lovien mukaan.
Sanonta ”päivä on pulkassa” juontuu tämän välineen käyttöön ja tarkoittaa töiden päättymistä kyseisen työpäivän osalta.
Pillisipuli

| Pillisipuli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Alaheimo::  Allioideae
Suku::  Laukat Allium
Laji::  fistulosum
Kaksiosainen nimi
 Allium fistulosum  L. 
Katso myös
   Pillisipuli Wikispeciesissä   Pillisipuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pillisipulin siemeniä.
Pillisipuli eli talvisipuli (Allium fistulosum) on laukkojen eli sipulien (Allium) sukuun kuuluva monivuotinen kasvi, jota viljellään vihanneksena. Alkuperäisenä se kasvaa Itä-Aasiassa.
Pillisipuli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi ja lehdet ovat ontot ja pullistuneet, varsi on paksuin keskiosastaan. Lehdet ovat liereät ja yhtä pitkät kuin varsi. Pillisipulin kukintona on runsaskukkainen, pyöreähkö, itusilmuton sarja. Kukat ovat kooltaan 7–9 mm.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Pillisipuli – Allium fistulosum
Pleiku

| Pleiku Plei Ku |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin illalla.
 Kaupungin sijainti Gia Lain maakunnassa.
Valtio:  Vietnam
Maakunta:  Gia Lai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  266,62 km²
Väkiluku (2019):  458 742
 – Väestötiheys:  941 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pleiku, Plei Ku, on kaupunki Keski-Vietnamissa Gia Lain maakunnassa Tây Nguyênin suuralueella. Se on Gia Lain maakunnan pääkaupunki. Vuonna 2019 Pleikun väkiluku oli 458 742.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pleiku Wikimedia Commonsissa
Poimijat

| Poimijat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Poimijat Meiglyptes  Swainson, 1837
Katso myös
   Poimijat Wikispeciesissä   Poimijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poimijat (Meiglyptes) on tikkojen heimoon kuuluva lintusuku.
Lajit

Nokipääpoimija (Meiglyptes tukki)
Raitapoimija (Meiglyptes tristis)
Valkosiipipoimija (Meiglyptes jugularis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Poliittisen laulun festivaali

SWAPOn lapsikuoron esitys vuoden 1989 poliittisilla laulujuhlilla.
Tanskalaisen Fælles acordenin konsertti Tasavallan palatsin aulassa 1978.
Poliittisen laulun festivaali (saks. Festival des politischen Liedes) oli Saksan demokraattisessa tasavallassa Itä-Berliinissä vuosina 1970–1990 järjestetty musiikkifestivaali. Tapahtuman järjestäjänä oli Saksan vapaa nuoriso -nuorisojärjestö (saks. Freie Deutsche Jugend, FDJ).
Festivaaleilla esiintyi artisteja 60 maasta. Tunnetuimpia esiintyjiä olivat Mikis Theodorakis, Miriam Makeba, Quilapayún, Inti-Illimani, Silvio Rodríguez, Mercedes Sosa, Canzoniere delle Lame ja Pete Seeger. Suomesta festivaaleilla esiintyivät Agit Prop ja KOM-teatteri.
Festivaalin maskottina oli punainen Oki-niminen varpunen. "Oki" viittasi itäsaksalaiseen Oktoberklub-yhtyeeseen, joka oli perustamassa festivaalia.
Kommunismin kaatumisen jälkeen festivaali menetti tehtävänsä ja infrastuktuurin, joka oli mahdollistanut tapahtuman. Festivaalin jatkamista varten perustettiin tukiyhdistys, joka järjesti vuosina 1991–1994 festivaalia nimellä ZwischenWelt Festival. Kyseinen yhdistys kuitenkin hajosi vuonna 1995 taloudellisista ongelmista johtuen.
Festivaalin perinteitä jatkaa osaltaan vuodesta 2001 järjestetty musiikkifestivaali Festival Musik und Politik.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Poliittisen laulun festivaali Wikimedia Commonsissa
Luettelo kaikista festivaalin osallistujista 1970–1990
Pyhän Davidin päivä

Pyhän Davidin päivän viettoa
Pyhän Davidin päivä (kymriksi Dydd Gŵyl Dewi Sant, engl. Saint David’s Day) on vuosittain 1. maaliskuuta vietetty Walesin suojeluspyhimyksen Pyhän Davidin muistopäivä. Päivä on Pyhän Davidin oletettu kuolinpäivä vuonna 589. Sitä on vietetty 1100-luvulta ja se julistettiin kansallispäiväksi Walesissa 1700-luvulla. Pyhän Davidin kanonisoi paavi Calixtus II vuonna 1120. Pyhän Davidin kuolinpaikka Mynyw (lat. Menevia) tunnetaan nykyään nimellä St David’s. Keskiajalla se oli suosittu pyhiinvaelluskohde.
Perinteet

Muistopäivän perinteisiin kuuluu kansallislaulujen laulaminen, perinteisen walesilaisen kakun syöminen ja naisilla kansallispuvun käyttö. Purjojen tai narsissien käyttäminen koristeena rintapielessä on tavallista. Purjon alkuperästä Walesin tunnuksena on monta tarinaa. Tavallisimman version mukaan Pyhä David kehotti walesilaisia sotilaita laittamaan kypäräänsä tunnukseksi purjon, jotta omat erottuisivat paremmin vihollisista sakseja vastaan käydyssä taistelussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Davidin päivä Wikimedia Commonsissa
Pieni Karvalampi (Äänekoski)

| Pieni Karvalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°40′40″N, 25°41′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.411.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,5 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,503 km  
Pinta-ala:  1,19 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Karvalampi 
Pieni Karvalampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Kevätlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.