He Zizhen
Elämäkerta > Pitkä marssi ja Neuvostoliitto (1930–1947)

He seurasi miestään Jiangxiin, mihin kommunistit perustivat marraskuussa 1931 Kiinan neuvostotasavallan. Alkuvuodesta 1932 Maolla ja Hellä oli vain vähän virallisia velvollisuuksia, ja he asuivat jonkin aikaa vanhassa temppelissä. Marraskuussa 1932 He synnytti pojan. Alle kaksi vuotta myöhemmin hän joutui lähtemään pitkälle marssille ja antoi lapsen sisarensa hoitoon. Sisar oli aviossa Maon veljen Zetanin kanssa, ja Kuomintangin koston pelossa Zetan antoi edelleen pojan tuntemattomaksi jääneen perheen hoidettavaksi. Hän kuoli taistelussa ennen kuin ehti kertoa vaimolleen piilopaikkaa.
Pitkä marssi oli Helle erittäin raskas. Hän oli matkan alkaessa raskaana ja kulki hevosen selässä, kunnes ei enää kyennyt ratsastamaan. Tämän jälkeen hän matkusti kantotuolissa ja synnytti helmikuussa 1935 tyttären, joka oli hänen neljäs lapsensa. Seuraavana päivänä kommunistit jatkoivat matkaansa ja lapsi jätettiin paikalliselle vanhukselle, joka maksua vastaan lupasi löytää tytölle hoitoperheen. He aavisteli lapselle käyvän huonosti eikä antanut tälle nimeä. Vanhalla naisella ei ollut maitoa, ja kolme kuukautta myöhemmin lapsi sairastui ja kuoli. He hyväksyi tapahtuneen eikä myöhemmin vaivautunut etsimään neljättä lastaan. Synnytyksen jälkeen He palveli sairaanhoitoyksikössä, joka huhtikuussa joutui Kuomintangin ilmahyökkäyksen kohteeksi. He yritti suojella haavoittunutta sotilasta ruumiillaan ja sai selkäänsä ja päähänsä toistakymmentä kranaatinsirpaletta. Hän kävi lähellä kuolemaa ja oli useiden päivien ajan tajuton. Lääkärit olisivat jättäneet Hen taakseen, mutta Mao vaati ottamaan hänet mukaan. Vammojensa vuoksi He taittoi suuren osan loppumatkasta kantotuolissa. Hänellä oli voimakkaita kipuja, ja hän jopa pyysi tovereiltaan armomurhaa.
Lokakuussa 1935 kommunistit saapuivat viimein Shaanxiin. He oli yksi harvoista pitkästä marssista elossa selviytyneistä naisista. Hän oli taas raskaana ja synnytti vuonna 1936 viidennen lapsensa, Jiaojiao-nimisen tyttären. Toistuvat raskaudet ja huonot olosuhteet vahingoittivat Hen terveyttä, ja hän kärsi masennuksesta. Mao ei juuri osallistunut perhe-elämään. Pariskunnalla oli lisäksi riitoja Maon uskottomuuden vuoksi.
Lokakuussa He lähti Moskovaan saamaan hoitoa pitkän marssin aikana saamiinsa vammoihin. Stalinin vainot olivat juuri meneillään, ja ilmapiiri Neuvostoliitossa oli ahdistava. He synnytti Moskovassa kuudennen lapsensa, Ljova-nimisen pojan, joka kuitenkin kuoli puolen vuoden iässä. He oli siten menettänyt kuudesta lapsestaan viisi: hän alkoi kärsiä unettomuudesta ja hänen masennuksensa syveni entisestään. Monet Neuvostoliittoon siirtyneet kommunistit palasivat Kiinaan vuonna 1939, mikä syvensi Hen yksinäisyyttä. Nyt jo nelivuotias Jiaojiao saapui äitinsä luokse Neuvostoliittoon vuonna 1940, mikä piristi molempia. Hen psyykkinen oireilu kuitenkin paheni, eikä hän kyennyt huolehtimaan tyttärestään kunnolla. Seuraavat kaksi vuotta hän vietti psykiatrisessa sairaalassa.
Vuonna 1939 Mao avioitui Jiang Qingin kanssa. Kommunistipuolueen jäsenissä vallankumousveteraanin hylkääminen herätti pahennusta. Myöskään He ei ilahtunut kuulemastaan, ja hänen unettomuutensa paheni. Mao lähetti entiselle vaimolleen kirjeen, jossa toivoi tämän opiskelevan ahkerasti ja totesi heidän kahden olevan nyt pelkkiä tovereita.