stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kórinthos
Historia > Nykyinen kaupunki

Bysanttilaisella ajalla vanhan Korintin asutus taantui, mutta kaupunki oli muun muassa tärkeä silkkiteollisuuden keskus. Akrokorintti säilyi merkittävänä linnoituksena. Se oli käytössä myös vuonna 1459 alkaneen osmanivallan aikana. Linnavuoren turkkilaiset antautuivat Kreikan armeijalle vuonna 1822, ja alueesta tuli osa uutta Kreikan valtiota.
Korintin alueella oli suuri maanjäristys 9. helmikuuta 1858, jolloin kaupungin antiikin ajalta periytynyt paikka hylättiin. Uusi, nykyinen Kórinthoksen kaupunki perustettiin Korintinlahden rannalle noin kuusi kilometriä koilliseen vanhasta paikasta. Samalla uudessa kaupungissa päätettiin käyttää uusinta kaupunkisuunnittelua ja nykyaikaista asemakaavaa. Antiikin aikaiselle paikalle jäi pienempi asutus, joka tunnetaan nykyisin Archaía Kórinthoksen kylänä. Antiikin Korintin rauniot, kuten Apollonin temppelin jäänteet, ovat sen merkittävimmät nähtävyydet Antiikin Korintin arkeologisen museon ohella.
Kauan suunniteltu Korintin kanava, jonka länsipää sijaitsee pari kilometriä kaupungista itään, valmistui vuonna 1893. 1900-luvun alussa Kórinthoksessa asui noin 5 000 asukasta. Kaupunki kärsi pahoja vaurioita maanjäristyksessä myös 22. huhtikuuta 1928. Tuon jälkeen kaupunki rakennettiin uudelleen niin, että talot kestäisivät järistyksiä paremmin. Vuoden 1981 maanjäristyksessa vauriot jäivätkin pienemmiksi.
Nykyinen Kórinthoksen kunta muodostui, kun Kórinthos, Ássos-Léchaio, Saronikós, Solygeía ja Tenéa yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kórinthoksen kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ássos-Léchaio | Ássos | Agía Marína | 110 |
| Ássos-Léchaio | Ássos | Ássos | 1 916 |
| Ássos-Léchaio | Ássos | Veliniátika | 15 |
| Ássos-Léchaio | Káto Ássos | Káto Ássos | 693 |
| Ássos-Léchaio | Léchaio | Léchaio | 2 643 |
| Ássos-Léchaio | Perigiáli | Perigiáli | 1 616 |
Ássos-Léchaio: Yhteensä: 6 993
| Kórinthos | Archaía Kórinthos | Archaía Kórinthos | 1 939 |
| Kórinthos | Archaía Kórinthos | Archaío Limáni | 979 |
| Kórinthos | Examília | Ágios Kosmás | 83 |
| Kórinthos | Examília | Dáfni | 61 |
| Kórinthos | Examília | Examília | 1 810 |
| Kórinthos | Examília | Pyhän Kolminaisuuden luostari (Moní Agías Triádos) | 135 |
| Kórinthos | Examília | Káto Examília | 816 |
| Kórinthos | Kórinthos | Kórinthos | 30 176 |
| Kórinthos | Solomós | Bekiánika | 74 |
| Kórinthos | Solomós | Solomós | 743 |
| Kórinthos | Xylokériza | Agía Paraskeví | 68 |
| Kórinthos | Xylokériza | Ágios Dimítrios | 71 |
| Kórinthos | Xylokériza | Kechriés | 238 |
| Kórinthos | Xylokériza | Panórama | 61 |
| Kórinthos | Xylokériza | Thymarióna | 29 |
| Kórinthos | Xylokériza | Xylokériza | 849 |
Kórinthos: Yhteensä: 38 132
| Saronikós | Ágios Ioánnis | Ágios Ioánnis | 375 |
| Saronikós | Athíkia | Alamánnos | 170 |
| Saronikós | Athíkia | Athíkia | 1 834 |
| Saronikós | Athíkia | Taksiarkkien luostari (Moní Taxiarchón) | 34 |
| Saronikós | Galatáki | Áno Almyrí | 35 |
| Saronikós | Galatáki | Galatáki | 438 |
| Saronikós | Galatáki | Káto Almyrí | 703 |
| Saronikós | Galatáki | Loutrá Oraías Elénis | 1 145 |
| Saronikós | Galatáki | Néa Almyrí | 24 |
| Saronikós | Galatáki | Ntrássa | 41 |
| Saronikós | Galatáki | Rytó | 110 |
| Saronikós | Galatáki | Thyméli | 9 |
| Saronikós | Katakáli | Arakoúkia | 77 |
| Saronikós | Katakáli | Katakáli | 106 |
| Saronikós | Katakáli | Sideróna | 31 |
| Saronikós | Katakáli | Vlasaíika | 128 |
Saronikós: Yhteensä: 5 260
| Solygeía | Angelókastro | Angelókastro | 376 |
| Solygeía | Kórfos | Ágios Pétros | 20 |
| Solygeía | Kórfos | Ílios | 17 |
| Solygeía | Kórfos | Kávos | 14 |
| Solygeía | Kórfos | Kórfos | 287 |
| Solygeía | Sofikó | Ágios Vlássis | 38 |
| Solygeía | Sofikó | Fragkolímano | 9 |
| Solygeía | Sofikó | Kiourkáti | 48 |
| Solygeía | Sofikó | Pyhän Marinan luostari (Moní Agías Marínis) | 31 |
| Solygeía | Sofikó | Pefkáli | 204 |
| Solygeía | Sofikó | Sofikó | 1 679 |
Solygeía: Yhteensä: 2 723
| Tenéa | Agionóri | Agionóri | 319 |
| Tenéa | Ágios Vasíleios | Ágios Vasíleios | 1 264 |
| Tenéa | Chiliomódi | Chiliomódi | 1 699 |
| Tenéa | Klénia | Klénia | 777 |
| Tenéa | Koutalás | Koutalás | 215 |
| Tenéa | Koutalás | Mapsós | 174 |
| Tenéa | Koutalás | Spathovoúni | 357 |
| Tenéa | Stefáni | Stefáni | 279 |
Tenéa: Yhteensä: 5 084
Yhteensä: 58 192
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kórinthos Wikimedia Commonsissa
Δήμος Κορινθίων. Kórinthoksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Peloponnesoksen alue
| --- | --- |
Arkadian alueyksikkö:  Gortynía  Megalópoli  Nótia Kynouría  Trípoli  Vóreia Kynouría 
Argoliin alueyksikkö:  Árgos-Mykínes  Epídavros  Ermionída  Náfplio 
Korinthian alueyksikkö:  Kórinthos  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi  Neméa  Sikyóna  Vélo-Vócha  Xylókastro-Evrostína 
Lakonian alueyksikkö:  Anatolikí Máni  Elafónisos  Evrótas  Monemvasiá  Spárti 
Messenian alueyksikkö:  Dytikí Máni  Kalamáta  Messíni  Oichalía  Pýlos-Néstoras  Trifylía 
Antiikin Korintin rauniot, taustalla kaupungin linnavuori Akrokorintti.
Kórinthoksen kaupunkia.
Vuorismaragdikolibri

| Vuorismaragdikolibri> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Smaragdikolibrit Chlorostilbon
Laji::  olivaresi
Kaksiosainen nimi
 Chlorostilbon olivaresi  Stiles, 1996 

Katso myös
   Vuorismaragdikolibri Wikispeciesissä   Vuorismaragdikolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vuorismaragdikolibri (Chlorostilbon olivaresi) on Kolumbian kotoperäinen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää maan kaakkoisosan Guaviaren ja Caquetán departementeissa sijaitsevan Sierra de Chiribiqueten vuoristoalueen. F. Gary Stiles kuvaili lajin holotyypin Sierra de Chiribiqueteltä vuonna 1996.
Lassi Ahlvik

Lassi Ahlvik on suomalainen ympäristötaloustieteilijä ja professori. Hän tutkii ilmastopolitiikan suunnittelua, taloudellisia ohjauskeinoja ja ilmastopolitiikan vaikutuksia yrityksiin ja markkinoihin. Hän väitteli vuonna 2016 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta ja työskenteli sen jälkeen Norjan kauppakorkeakoulussa Bergenissä ennen kuin aloitti työnsä Helsingissä. Ahlvik työskentelee ympäristöekonomian professorina Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan taloustieteen osastolla ja Helsinki GSE:ssä.
Ahlvik on Suomen ilmastopaneelin jäsen kaudella 2024–2027 ja Datahuoneen energia- ja ympäristöryhmän jäsen.
Aiheesta muualla

Lassi Ahlvik Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
Kotisivut
Finto

Finton logo.
Finto on Kansalliskirjaston ylläpitämä verkkopalvelu, joka toimii julkaisu- ja kehitysalustana suomenkielisille ontologiolle ja sanastoille. Sen tarkoituksena on edistää julkisen sektorin tietovarantojen semanttista yhteentoimivuutta. Finton perustana ovat Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston vuosina 2003–2012 käynnissä olleet FinnONTO-hankkeet, joissa kehitettiin Suomeen kansallisen tason semanttisen webin tietoinfrastruktuuri. Hankkeiden tuloksena syntyi vuonna 2008 ONKI-ontologiakirjasto, jonka pohjalta Finto avattiin vuonna 2014. Fintoa rahoittavat valtiovarainministeriö sekä opetus- ja kulttuuriministeriö.
Fintosta löytyy Yleisen suomalaisen asiasanaston (YSA) ja Yleisen suomalaisen ontologian (YSO) lisäksi monia erikoisalojen sanastoja ja ontologioita.
Aiheesta muualla

Finto.fi
Finto 10 vuotta -juhlaseminaari: Miten FinnONTO-hankkeesta syntyi Finto
Finto 10 vuotta -juhlaseminaari: Finto-palvelu - 10 vuotta linkitettyjä sanastoja ja ontologioita
Tuomas Palonen, Mona Lehtinen, Niko Partanen: Finto-palvelu on kymmenen vuotta nuori. Signum, 11.12.2024, 57. vsk, nro 4, s. 8–14.  doi:10.25033/sig.154622  ISSN 2242-9468  Artikkelin verkkoversio. fi
| n k Perustiedot Wikidatassa: Finto (Q61677804)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: online-palvelu, organisaatio
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Helsinki
Trelleborgin kunta

| Trelleborgin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Trelleborg
Kuntakoodi:  1287
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  339,80 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  46 231
 – Väestötiheys:  136,1 as./km²
 
 www.trelleborg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trelleborgin alueella sijainneet entiset pitäjät.
Trelleborgin kunta (ruots. Trelleborgs kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Trelleborg.
Kunnan maapinta-ala on 339,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 231 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 277,25 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 81,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Trelleborgin epäitsenäinen kauppala erotettiin vuonna 1867 silloisesta Trelleborgin maalaiskunnasta Trelleborgin kaupungiksi. Vuonna 1908 Trelleborgin maalaiskunta yhdistettiin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Alstad (Fru Alstad, Lilla Slågarp, Stora Slågarp ja Västra Alstad)
Anderslöv (Anderslöv, Börringe, Grönby, Gärdslöv ja Önnarp)
Gislöv (Gislöv, Bösarp, Dalköpinge, Gylle ja Kyrkoköpinge)
Klagstorp (Simlinge, Hemmesdynge, Källstorp, Lilla Beddinge, Lilla Isie, Södra Åby, Tullstorp, Äspö, Östra Klagstorp ja Östra Torp)
Skegrie (Skegrie, Bodarp, Fuglie, Hammarlöv, Maglarp, Västra Tommarp ja Västra Vemmerlöv)
Trelleborgin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1955 entinen Simlingen kunta siirrettiin Klagstorpista osaksi Skegrietä.
Kuntaliitokset Trelleborgin kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1967, jolloin Trelleborgin kaupunkiin liitettiin edellä mainitut "suurkunnat". Poikkeuksena on Anderslöv, johon kuulunut Börringe liitettiin Svedalan kauppalaan. Vuonna 1971 Trelleborgin kaupunki muutettiin vielä Trelleborgin kunnaksi.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Trelleborgin kaupungin vaakuna. Myös Alstadin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Alstadin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Trelleborgin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 33 020 | 33 020 |
| 1955 | 1955 |    | 32 853 | 32 853 |
| 1960 | 1960 |    | 33 323 | 33 323 |
| 1965 | 1965 |    | 34 978 | 34 978 |
| 1970 | 1970 |    | 36 044 | 36 044 |
| 1975 | 1975 |    | 34 748 | 34 748 |
| 1980 | 1980 |    | 34 445 | 34 445 |
| 1985 | 1985 |    | 34 134 | 34 134 |
| 1990 | 1990 |    | 35 997 | 35 997 |
| 1995 | 1995 |    | 37 779 | 37 779 |
| 2000 | 2000 |    | 38 429 | 38 429 |
| 2005 | 2005 |    | 39 830 | 39 830 |
| 2010 | 2010 |    | 42 219 | 42 219 |
| 2015 | 2015 |    | 43 359 | 43 359 |
| 2020 | 2020 |    | 45 877 | 45 877 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 6 786 | 15,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 056 | 4,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 323 | 7,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 31 194 | 71,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 382 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 532 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 142 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 109 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,4 %
18–64-vuotiaat: 59,4 %
65 vuotta täyttäneet: 20,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,0 | 2,2 |
|   | jalostus | 23,3 | 21,9 |
|   | palvelut | 72,6 | 74,9 |
|   | tuntematon | 1,1 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 14 087 | 19 047 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 74,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 778 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Trelleborg | 28 290 |
| 2 | Anderslöv | 1 808 |
| 3 | Smygehamn | 1 278 |
| 4 | Skegrie | 1 106 |
| 5 | Beddingestrand | 678 |
| 6 | Kurland | 507 |
| 7 | Klagstorp | 323 |
| 8 | Alstad | 237 |
| 9 | Västra Tommarp | 214 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Beddingestrandin taajaman nimenä on joskus ollut myös Beddinge Läge.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gislövs Läge (myöhemmin Gislövs Läge och Simremarken)
Kapellvången
Simremarken
Södra Åby
Västra Vemmerlöv
Luettelossa mainituista taajamista Simremarken ovat sittemmin kasvanut yhteen Gislövslägen Gislövs Läge och Simremarken -nimiseksi taajamaksi, joka on myöhemmin kasvanut yhteen Trelleborgin taajaman kanssa. Lisäksi Kapellvången on kasvanut yhteen Trelleborgin kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Annexdal och Stensåker
Böste läge
Fuglie
Gislöv
Gränsbo
Grönby
Gylle
Gylle östra och Fjärdingslöv
Haglösa
Hammarlöv
Klörup
Minnesberg
Norra Grönby
Simlinge
Skateholm och del av Beddingestrand*
Skåre
Snarringe
Stavsten
Stora Beddinge
Stora Isie
Stora Slågarp
Södra Åby
Sörby
Sörbylund
Ugglarp södra
Vallby
Västra Alstad
Västra Vemmerlöv
Västra Virestad
Önnarp
Östra Värlinge
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Skateholm och del av Beddingestrand kuuluu osin myös Skurupin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kurland
Västra Tommarp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Trelleborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Trelleborgs Första, Västra-Norra (26 valtuutettua)
Trelleborgs Andra, Östra (25 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Trelleborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 8 | 10 | 12 | 12 | 10 | 13 | 10 | 11 | 8 | 10 | 16 | 11 | 12 |  |
|   | Keskustapuolue | 12 | 10 | 7 | 7 | 5 | 5 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 5 | 6 | 2 | 4 | 4 | 4 | 2 | 0 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 4 | 4 | 2 | 0 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 29 | 28 | 28 | 30 | 28 | 28 | 25 | 31 | 25 | 23 | 20 | 17 | 18 | 12 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 7 | 11 | 13 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 4 | 5 | 3 | 5 | 4 |  |
|   | Yhteensä  | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Alstadin piiri
Anderslövin piiri
Bodarpin piiri
Bösarpin piiri
Dalköpingen piiri
Fuglien piiri
Gislövin piiri
Grönbyn piiri
Gyllen piiri
Gärdslövin piiri
Hammarlövin piiri
Hemmesdyngen piiri
Kyrkoköpingen piiri
Källstorpin piiri
Lilla Beddingen piiri
Lilla Isien piiri
Maglarpin piiri
Simlingen piiri
Skegrien piiri
Södra Åbyn piiri
Trelleborgin piiri
Tullstorpin piiri
Västra Tommarpin piiri
Västra Vemmerlövin piiri
Äspön piiri
Önnarpin piiri
Östra Klagstorpin piiri
Östra Torpin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Trelleborg
Hammarlöv
Dalköpinge
Källstorp
Anderslöv
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Alstad (vuodesta 1980) (Västra Alstad)
Anderslöv
Bodarp
Bösarp
Dalköpinge
Fru Alstad* (Alstad keskiajalla)
Fuglie
Gislöv
Grönby
Gylle
Gärdslöv
Hammarlöv
Hemmesdynge
Kyrkoköpinge (Köpinge)
Källstorp
Lilla Beddinge (Beddinge)
Lilla lsie (Isie)
Lilla Slågarp*
Maglarp
Markie*
Simlinge
Skegrie
Stora Slågarp*
Södra Åby (Åby)
Trelleborg (vuodesta 1908) (Trelleborgs stadsförsamling)
Trelleborgs landsförsamling* (Trelleborg vuoteen 1867)
Tullstorp
Västra Tommarp (Tommarp)
Västra Vemmerlöv (Vemmerlöv)
Äspö
Önnarp
Östra Klagstorp (Klagstorp)
Östra Torp (Torp)
Seurakunnat > Kirkot

Anderslövin kirkko
Bodarpin kirkko
Bösarpin kirkko
Dalköpingen kirkko
Fru Alstadin kirkko
Fuglien kirkko
Gislövin kirkko
Grönbyn kirkko
Gyllen kirkko
Gärdslövin kirkko
Hammarlövin kirkko
Hemmesdyngen kirkko
Kyrkoköpingen kirkko
Källstorpin kirkko
Lilla Beddingen kirkko
Lilla Isien kirkko
Lilla Slågarpin kirkko
Maglarpin vanha kirkko
Maglarpin uusi kirkko
Sankt Nicolai kyrka
Simlingen kirkko
Skegrien kirkko
Stora Slågarpin kirkko
Södra Åbyn kirkko
Tullstorpin kirkko
Västra Alstadin kirkko
Västra Tommarpin kirkko
Västra Vemmerlövin kirkko
Äspön kirkko
Önnarpin kirkko
Östra Klagstorpin kirkko
Östra Torpin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Trelleborgin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Trelleborgs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Trelleborgin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Verneri Ahonen

| Verneri Ahonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. helmikuuta 2003 (ikä 21) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mauno
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  192 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Tappara
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  34
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  KooKoo (SML)
Verneri Ahonen (s. 3. helmikuuta 2003 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Ahonen osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Ahonen on Tapparan kasvatti. Hän toimi kaudella 2018–2019 seuran C-nuorten varakapteenina. Ahonen voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2019–2020 hän oli tehoilla 17+38=55 Tapparan B-nuorten paras syöttäjä ja Ahonen jakoi sisäisen pistepörssin voiton Vili Kukkolan kanssa. He jakoivat koko B-nuorten SM-sarjan pistepörssin viidennen sijan JYPin Santeri Koskelan kanssa. Kaudeksi 2021–2022 Ahonen siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U20-joukkueeseen.
Kaudeksi 2022–2023 Ahonen siirtyi KooKoon U20-joukkueeseen. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Kaudella 2023–2024 Ahonen valittiin U20 SM-sarjan helmikuun kuukauden pelaajaksi. Hän voitti tehoilla 14+54=68 koko sarjan syöttöpörssin ja jakoi pistepörssin kärkisijan JYPin Santeri Huovilan kanssa, mutta Huovila vei kuitenkin pistepörssivoiton nimiinsä suuremman maalimääränsä turvin. Ahonen voitti myös KooKoon sisäisen tehotilaston lukemalla +34 ja hän oli joukkueen paras syöttäjä pudotuspeleissä kahdeksalla syöttöpisteellään. Ahonen valittiin U20 SM-sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Ahonen pelasi kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä 24. tammikuuta 2024 vieraissa JYPiä vastaan, kun KooKoon kokoonpanosta puuttui loukkaantumisten ja sairastumisten takia peräti kymmenen hyökkääjää ja kaksi puolustajaa. Ahonen merkittiin vain kolmella täydellä ketjulla otteluun lähteneen KooKoon yhdeksänneksi hyökkääjäksi nelosketjuun. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta vain 1.27 minuuttia.
Kaudeksi 2024–2025 Ahonen palasi 1+1-vuotisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Tapparaan. Hän teki liigauransa avausmaalin 30. joulukuuta 2024 vieraissa Pelicansia vastaan.
Ura > Maajoukkueura

Ahonen on pelannut seitsemän poikien maaottelua.
Palokka

| Palokka |
| --- | --- |
 Palokan vanhaa ostoskeskusta
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Palokka-Puuppola
Kaupunginosa nro:  41
Väkiluku:  14 500 (lähialueineen)
Osa-alueet:  Pappilanrinne, Ritoniemi
Palokka on Jyväskylän 41. kaupunginosa. Laajemmin ymmärrettynä Palokka käsittää Palokan kaupunginosan lisäksi sen lähialueet Palokkajärven ja Alvajärven rannoilla nelostien molemmin puolin. Virallinen Palokaksi nimetty kaupunginosa koostuu ainoastaan Pappilanrinteen ja Ritoniemen alueista.
Aikaisemmin Palokka muodosti taajaman, mutta nykyisin se on osa Jyväskylän keskustaajamaa. Suur-Palokassa on yli 14 000 asukasta. Kaupungin tilastollisessa aluejaossa Palokka kuuluu Palokan-Puuppolan suuralueeseen.
Alueella toimii Palokka-Seura -niminen asukasyhdistys, joka ylläpitää myös paikallisportaalia. Palokassa ja sen ympäristössä on ilmestynyt paikallinen ilmaislehti Palokka-lehti vuodesta 2004 lähtien.
Palokassa on sekä omakotitaloasutusta että kerrostaloalueita. Palokassa sijaitsevat ostoskeskusalueet Palokankeskus ja Kirri. Palokan kirkko valmistui 1978 ja sitä laajennettiin 1999. Varsinaisen Palokan taajaman ulkopuolella maisemat ovat maaseutumaisia.
Palokka-sana on peräisin kaskenpoltosta ja tulee palokki-sanasta. Palokilla tarkoitetaan kaskenpolton loppuvaihetta.