stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taavetti

Taavetti tarkoittaa seuraavia asioita:
Taavetti, Luumäen keskustaajama
taavetti, laivoissa oleva veneiden nosto- ja laskulaite
Taavetti, miehen nimi
David Brown -traktori, englantilaisvalmisteinen maataloustraktori, kansan suussa ”Taavetti”.
Kosto-veistos, jota kutsutaan myös nimellä "Taavetti".
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Taavetti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
S/S Joh-Parviainen

| S/S Joh-Parviainen |
| --- | --- |
Tyyppi:  Höyrykäyttöinen hinaaja  Nykyisin huviliikenteessä
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Vääksy
Aiemmat nimet:  -
Omistaja:  Yksityisomistuksessa
Aiemmat omistajat:  Joh-Parviainen Oy, Säynätsalo (1908–1947), Enso-Gutzeit Oy, Säynätsalo (1947–1965), AV-System Oy, Jyväskylä ja Tauno Häkkinen, Vaajakoski (1965–1970), Jorma Manninen, Vääksy (1970)
Vesillelasku:  1908
Tekniset tiedot
Pituus:  21,38 m
Leveys:  4,86 m
Syväys:  2,20 m
Koneisto:  Compound-höyrykone
Koneteho:  175 ihv kW
Nopeus:  7 (matkanopeus) kn
S/S Joh-Parviainen on höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1908 Borgå Mekaniska Verkstadin telakalla Porvoossa. Alus hinasi Päijänteellä. tukkeja Parviaisen tehtaalle sekä veti proomuilla valmiita tuotteita Lahden ja Jyväskylän satamiin. Myöhemmin aluksen varustelua parannettiin ja se toimi hinauksen lisäksi omistajansa edustustehtävissä. S/S Joh-Parviainen toimi ammattiliikenteessä vuoteen 1965 asti jonka jälkeen alus siirtyi yksityisomistukseen.
Tekniset tiedot

Rakennuspaikka: Borgå Mekaniska Verkstadin telakka, Porvoo
Rakennusaine: Teräs
Kattila: 80 m²
Polttoaine: Puu
Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.
Aiheesta muualla

Suomen Höyrypursiseura
Suomen kauppalaivastotietokanta laivakortti 5025
Wilhelm Jerusalem

Wilhelm Jerusalem
Wilhelm Jerusalem (11. lokakuuta 1854, Dřenice – 15. heinäkuuta 1923, Wien) oli itävaltalainen juutalainen filosofi, joka tunnetaan ennen kaikkea teoksestaan Filosofian alkeet.
Teoksia

Zur Reform des Unterrichtes in der philosophischen Propädeutik (1885)
Lehrbuch der empirischen Psychologie für Gymnasien und höhere Lehranstalten sowie zur Selbstbelehrung (1888)
Die Urtheilsfunction. Eine psychologische und erkenntnistheoretische Untersuchung (1895)
Alexander des Grossen Leben und Thaten (1896)
Die Psychologie im Dienste der Grammatik und Interpretation (1896)
Filosofian alkeet (Einleitung in die Philosophie, 1899)
Der Bildungswert des altsprachlichen Unterrichtes (1903)
Die Aufgaben des Mittelschullehrers (1903)
Kants Bedeutung für die Gegenwart (1904)
Gedanke und Denker. Gesammelte Aufsätze (1905)
Der Kritische Idealismus und die reine Logik. Ein Ruf im Streite (1905)
Ein Kollegienheft von Kants Vorlesungen über Logik (1913)
Der Krieg im Lichte der Gesellschaftslehre (1915)
Moralische Rechtlinien nach dem Kriege. Ein Beitrag zur soziologischen Ethik (1918)
Einführung in die Soziologie (1926)
Wilhelm Jerusalem – Helen Keller – Briefe herausgegeben von Herbert Gantschacher; ISBN 978-3-9503173-0-5  ARBOS-Edition © & ® 2010-2012
Kirjallisuutta

Jerusalem, Wilhelm: Filosofian alkeet.  ((Einleitung in die Philosophie, 1899.) Suomentanut J. W. Trulsson. Suomennosta tarkastanut Arvi Grotenfelt)  Porvoo:  WSOY, 1910.
Jerusalem, Wilhelm: Filosofian alkeet.  ((Einleitung in die Philosophie, 1899.) Suomentanut J. Hollo. Sivistys ja tiede 50)  Porvoo:  WSOY, 1926.
Aiheesta muualla

Wilhelm Jerusalem (tšekiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Johanneksen koulutalo

| Johanneksen koulutalo> Johanneksen koulu |
| --- | --- |
 Johanneksen koulu vuonna 2010.
Osoite:  Erkkilänkatu 10, 33100 Tampere
Sijainti:  Tampere
Rakennustyyppi:  koulurakennus
Valmistumisvuosi:  1898
Suunnittelija:  Georg Schreck
Kerrosluku:  3
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Johanneksen koulutalo, joka on osa Juhannuskylän koulua, on valmistunut vuonna 1898. Sen suunnitteli arkkitehti Georg Schreck, joka piirsi myös koulun viereen opettajien puisen asuntolan. Koulu sijaitsee Tampereen keskustassa Erkkilän sillan kupeessa. Koulu on alakoulu eli siellä on luokat ensimmäisestä kuudenteen. Koulun erityispiirre on se, että siellä on normaalien luokkien lisäksi valmistavat luokat, joissa annetaan opetusta maahanmuuttajalapsille ennen heidän siirtymistään yleisopetukseen. Lisäksi koulussa on montessoripedagogiikkaan perustuvat luokat.
Koulutalo on suojeltu asemakaavalla.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Kuusijuhla Johanneksen kansakoulussa 1973
| n k Perustiedot Wikidatassa: Johanneksen koulutalo (Q18659500)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: ala-aste, rakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Tampere
katuosoite: Huhtimäenkatu 7
koordinaatit: 61°30′08″N 23°46′21″E﻿ / ﻿61.50216°N 23.77249°E﻿ / 61.50216; 23.77249
Alejandro Jodorowsky

| Alejandro Jodorowsky |
| --- | --- |
 Alejandro Jodorowsky vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. helmikuuta 1929 (ikä 96) Tocopilla, Chile
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  elokuvaohjaaja, teatterintekijä, kirjailija ja sarjakuvien käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Allmovie
Alejandro Jodorowsky [a:le'handro hodo'rovski:] (s. 17. helmikuuta 1929 Tocopilla, Chile) on chileläis-ranskalainen elokuvaohjaaja, teatterintekijä, kirjailija ja sarjakuvien käsikirjoittaja.
Tunnettuja Jodorowskyn tekemiä elokuvia ovat El Topo (1970), The Holy Mountain (1973) ja Santa sangre (1989). Elokuvia pidetään laajalti surrealistisen elokuvan merkkiteoksina. Etenkin elokuvan The Holy Mountain kuvasto on nähty psykedeelisen monenkirjavana.
1970- ja 1980-luvulla tehtyjen elokuvien jälkeen Jodorowskyn ajateltiin lopettaneen elokuvauransa kokonaan, kunnes vuonna 2013 häneltä ilmestyi uusi elokuva Elämän tanssi. Kahdenkymmenenkolmen vuoden ajan Jodorowsky oli yrittänyt tehdä elokuvaa onnistumatta siinä kuitenkaan ennen tätä elokuvaa. Rahoituksen saaminen kaupallisesti hyvin epävarmalle elokuvalle oli vaikeaa, eikä asiaa auttanut ohjaajan vaatimus saada tehdä kaikki oman mielensä mukaan, tuottajien mielipiteistä välittämättä.
Jodorowskyn epäonnistuneesta yrityksestä tehdä elokuvaa vuosien ajan on tehty dokumenttielokuva Jodorowskyn Dyyni, joka sai ensi-iltansa samaan aikaan La Danza de la Realidadin kanssa Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2013.
Suomennettuja albumeja

Jodorowsky & Arno: Tynkälapsi: 1. laulu.  ((L’enfant tronc, 1983.) Suomentanut Soile Kaukoranta. Alef-Thaun seikkailut 1)  Kerava:  Kersa, 1989.  ISBN 951-96110-0-2
Jodorowsky & Arno: Käsipuoli prinssi: 2. laulu.  ((Le prince manchot, 1984.) Suomentanut Soile Kaukoranta. Alef-Thaun seikkailut 2)  Kerava:  Kersa, 1990.  ISBN 951-96110-1-0
Moebius & Jodorowsky: Incal.  ((L’Incal, 1981–89.) Kuvitus: Moebius. Tarina: Jodorowsky. Suomentaneet Kirsi Kinnunen ja Saila Kinnunen)  Tampere:  Egmont, 2008.  ISBN 978-952-469-907-5  2. korjattu painos: Helsinki: Egmont, 2011. ISBN 978-952-233-407-7.
Jodorowsky & Bess: Kymmenen naista ennen kuolemaa.  ((Dix femmes avant de mourir, 1990.) Suomentanut Kari Heikonen. Hannibal viisi)  Helsinki:  Jalava, 1991.  ISBN 951-8954-70-4
Jodorowsky, Alexandro & Janjetov, Zoran: Incal: Edeltävien aikojen kirjat.  ((Avant l’Incal, 1988–95.) Suomentaneet Kirsi Kinnunen ja Saila Kinnunen)  Tampere:  Egmont, 2010.  ISBN 978-952-233-310-0
Moebius & Jodorowsky: Enkelikynsi.  ((Griffes d’ange, 1994.) Suomentanut Ville Keynäs)  Helsinki:  Like, 1997.  ISBN 951-578-460-3
Boucq & Jodorowsky: Bouncer. Osa 1, Kainin silmä.  ((Un diamant pour l’au-delá, 2001.) Suomentanut Heikki Kaukoranta)  Helsinki:  Jalava, 2015.  ISBN 978-951-887-508-9
Boucq & Jodorowsky: Bouncer. Osa 2, Armottomien laupeus.  ((La pitié des bourreaux, 2002.) Suomentanut Heikki Kaukoranta)  Helsinki:  Jalava, 2015.  ISBN 978-951-887-516-4
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alejandro Jodrowskyn elokuvien arvosteluja Elitisti. Viitattu 23.7.2021.
Laine, Jukka: Incal ja John Difool ovat palanneet Kvaak.fi. 10.10.2008. Viitattu 23.7.2021.
Hannini, Petri: Taistelu universumin herruudesta Keskisuomalainen. 16.11.2008. Viitattu 23.7.2021.
Pärssinen, Manu: Katsauksessa kaksi kovakantista V2.fi. 26.04.2009. Viitattu 23.7.2021.
Sundqvist, Janne: Yli 40 vuotta seksiä, väkivaltaa ja uskonnollista provokaatiota - Alejandro Jodorowskyn elokuvat löydettiin uudelleen Yle Uutiset. 14.11.2014. Viitattu 23.7.2021.
Saharinen, Jokke: Alejandro Jodorowsky: Kuti#38: Fábulas Pánicas. Savon Sanomat. 28.1.2016. Arkistoitu 28.1.2016. Viitattu 23.7.2021.
Valta, Reijo: Uuden vuosituhannen villi länsi Pois työpöydältä – Historiantutkijan iltapuhde -blogi. 22.11.2015. Viitattu 23.7.2021.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Kreikka 2  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  DDB  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Málaga

| Málaga |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Málaga
 Koordinaatit: 36°43′11″N, 04°25′12″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Málaga
Perustettu:  1000-luvulla eaa.
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Francisco de la Torre Prados (PP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  398 km²
Korkeus:  11 m
Väkiluku (2015):  569 130
 – Väestötiheys:  1400 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  29001–29018
Suuntanumero(t):  95
 
 Ayuntamiento de Málaga 
 Lähteet:  = Pinta-ala;  = Väkiluku 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katedraali kuvattuna viereiseltä torilta.
Málaga on satamakaupunki Etelä-Espanjassa, Andalusiassa, Aurinkorannikolla. Se on myös Málagan maakunnan pääkaupunki. Kaupungin väkiluku on noin 570 000 (2015). Metropolialueella (Málaga–Marbella) asuu laskentatavasta riippuen noin 865 000 – 1 000 000 ihmistä.
Málagaa ympäröivät vuoret ja kaksi jokea: Guadalmedina ja Guadalhorce, jotka laskevat Välimereen kaupungin lähellä. Antiikin aikana nykyisen kaupungin lähellä sijaitsi alun perin foinikialainen Mainaken kaupunki, ja myöhemmin nykyisen kaupungin paikalla puunilais-roomalainen Malakan kaupunki (lat. Malaca).
Málagan keskusta on lähellä satamaa. Kaupunkiin tuovat tuloja maatalous ja turismi. Kaupungissa on yliopisto ja kansainvälinen lentokenttä, Málagan lentoasema (koodi: AGP). Kaupunki ja Aurinkorannikko ovat erittäin suosittuja turistikohteita ja kaupunkiin tulee halpoja lentoja eri puolilta Eurooppaa. Jatkoyhteydet muihin Andalusian kaupunkeihin, Sevillaan, Córdobaan ja Granadaan hoituvat autolla, junalla tai linja-autolla. Kaupungissa on myös runsaasti omia nähtävyyksiä, museoita, kirkkoja ja linnoituksia.
Taiteilija Pablo Picasso, näyttelijä Antonio Banderas ja näyttelijä-muusikko Fran Perea ovat kotoisin Málagasta. Kaupungin suosituimpia nähtävyyksiä ovat 700-luvulla rakennettu Alcazaban linnake ja eräs Rooman valtakunnan ajalta peräisin oleva amfiteatteri. Málagan vanhasta kaupungista löytyy monenlaisia ravintoloita ja turisteille sopivia ostospaikkoja.
Urheilu

Málagan jalkapallojoukkue Málaga CF pelaa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisionissa. Koripallojoukkue CB Málaga on 
Euroopan huippukastia.
Kuvia

Málagan keskusta ja katedraali (La Manquita)
Teatro Romano
Kaupungintalo
Mercado Atarazanas
Palacio Episcopal
La Concepción
Calle Marqués de Larios
Alcazaba
Málagan satama ja uimaranta
A. Durenne (1822–1895): Ninfa del Cántaro. Parque de Málaga.
Plaza de la Merced
Taustalla Casa Natal Picasso, Pablo Picasson kotitalo.
Museo Picasso sijaitsee Palacio de Buenavistassa (1542).
Plaza de toros de La Malagueta, härkätaisteluareena kuvattuna Gibralfarosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Málaga Wikimedia Commonsissa
Saarinen, Sanni: Miellyttävä Malaga (matkailu) ts.fi. 25.2.2013. TS-Yhtymä Oy. Viitattu 7.3.2013.
Málagan kunnat
Alameda
Alcaucín
Alfarnate
Alfarnatejo
Algarrobo
Algatocín
Alhaurín de la Torre
Alhaurín el Grande
Álora
Almargen
Almogía
Almáchar
Alozaina
Alpandeire
Antequera
Árchez
Archidona
Ardales
Arenas
Arriate
Atajate
Benadalid
Benahavís
Benalauría
Benalmádena
Benamargosa
Benamocarra
Benaoján
Benarrabá
Campillos
Canillas de Aceituno
Canillas de Albaida
Carratraca
Cartajima
Casabermeja
Casarabonela
Casares
Cañete la Real
Colmenar
Comares
Cortes de la Frontera
Coín
Cuevas Bajas
Cuevas de San Marcos
Cuevas del Becerro
Cártama
Cómpeta
Cútar
El Borge
El Burgo
Estepona
Faraján
Frigiliana
Fuengirola
Fuente de Piedra
Gaucín
Genalguacil
Guaro
Humilladero
Igualeja
Istán
Iznate
Jimera de Líbar
Jubrique
Júzcar
Macharaviaya
Málaga
Manilva
Marbella
Mijas
Moclinejo
Mollina
Monda
Montecorto
Montejaque
Nerja
Ojén
Parauta
Periana
Pizarra
Pujerra
Rincón de la Victoria
Riogordo
Ronda
Salares
Sayalonga
Sedella
Serrato
Sierra de Yeguas
Teba
Tolox
Torremolinos
Torrox
Totalán
Valle de Abdalajís
Villanueva de Algaidas
Villanueva de la Concepción
Villanueva de Tapia
Villanueva del Rosario
Villanueva del Trabuco
Viñuela
Vélez-Málaga
Yunquera
Nikolai Ježov

Nikolai Ivanovitš Ježov vuonna 1938.
Nikolai Ivanovitš Ježov (ven. Никола́й Ива́нович Ежо́в, 1. toukokuuta (J: 19. huhtikuuta) 1895 – 4. helmikuuta 1940) oli Neuvostoliiton salaisen poliisin NKVD:n johtaja suuren puhdistuksen aikana 1936–1938.
Elämä

Virallisten asiakirjojen mukaan Ježov oli syntynyt Pietarissa. Kansallisuudeltaan hän oli venäläinen. Joidenkin asiakirjojen mukaan hän oli kotoisin Marijampolėsta. Kirjeessään "Vanhan bolsevikin kirje" (1936) Boris Nikolaevski kuvailee Ježovia tavalla, jonka perusteella Ježovilla oli todennäköisesti luonnevika. Stephen F. Cohenin mukaan Ježov oli pienikokoinen, biseksuaali ja huumeriippuvainen fanaatikko.
Ježov ei käynyt kouluja vaan työskenteli tehdastyöläisenä ennen joutumistaan keisarilliseen armeijaan 1915–1917. Hän liittyi bolševikkeihin Vitebskissä 5. toukokuuta 1917, vain muutama kuukausi ennen lokakuun vallankumousta. Sisällissodan aikana hän toimi puna-armeijassa poliittisena komissaarina.
Helmikuusta 1922 Ježov toimi puolueen tehtävissä erilaisissa komiteoissa. Marraskuussa hänet nimitettiin puolueen erikoisasioiden, henkilöstön ja teollisuuden päälliköksi. Vuodet 1929–1930 hän vastasi maataloudesta ja marraskuusta 1930 teollisuudesta. Vuonna 1934 hänet nimitettiin keskuskomiteaan, ja seuraavana vuonna sen sihteeriksi. Hän oli syyskuusta 1936 myös puhemiehistön (presidium) jäsen.
Ježov oli uskollinen Josif Stalinin kannattaja. Vuonna 1935 hän esitti ajatuksen, että poliittisen opposition salliminen johtaa väistämättä väkivaltaan ja terrorismiin ja oli siksi kukistettava. Siitä tuli Stalinin puhdistusten ideologinen perusta. Ježov nimitettiin 1936 sisäasiain kansankomissaariksi NKVD:n johtoon. Tässä ominaisuudessa hän johti terrorikampanjaa. Ježovin aikana vangittiin tai teloitettiin noin puolet Neuvostoliiton poliittisista ja sotilasjohtajista, lisäksi sadattuhannet muut, joita epäiltiin epälojaaliudesta tai taloudellisesta sabotaasista.
Ježov nimitettiin vielä vesikuljetusten kansankomissaariksi huhtikuussa 1938, mutta 22. elokuuta NKVD:n johtoon nimitettiin hänen varamiehensä Lavrenti Berija. Stalin ja Molotov arvostelivat NKVD:n toimintaa ja metodeja marraskuussa 1938, ja Ježov erosi omasta pyynnöstään 25. marraskuuta 1938. Ježov erotettiin 3. maaliskuuta 1939 myös muista viroistaan keskuskomiteassa. 10. huhtikuuta hänet pidätettiin syytettynä vakoilusta ja Stalinin murhan suunnittelemisesta. Ježov tuomittiin ja teloitettiin 4. helmikuuta 1940.
Kirjallisuutta

Jansen, Marc / Petrov, Nikita: Stalin's Loyal Executioner: People's Commissar Nikolai Ezhov, 1895-1940. Stanford: Hoover Institution Press, 2002. ISBN 0-8179-2902-9.
Pavljukov, Aleksei: Ježov. Biografija. Moskva: Zaharov, 2007. ISBN 978-5-8159-0686-0.
Grover, Fur: "Yezhov Vs. Stalin: The Truth about Mass Repressions and the So-Called Great Terror in the USSR" 2016. ISBN 9780692810507
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikolai Ježov Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Aihe- ja motiivihistoria

Aihe- ja motiivihistoria on lähinnä kulttuuri- ja taidehistorian piiriin kuuluva tutkimusmenetelmä, jossa keskitytään taideteoksen aiheeseen eikä niinkään sen tekotapaan tai tyyliin. Taideteosten motiiveina ovat yleensä tekijälle tärkeät asiat, ja siten aihe- ja motiivihistoria liittyy myös sosiologiaan ja kulttuuriantropologiaan.
Animismin aika

Alkukantaisessa yhteisössä ihmiset elivät keräillen ja metsästäen. Esihistoriallisissa aiheissa näkyykin usein kuvia saaliseläimistä, aseista ja niiden käyttäjistä. Tällaisia on niin Altamiran ja Lascaux'n luolissa kuin Astuvansalmen kalliomaalauksissakin. Eteläeurooppalaiset variantit ovat peräisin jääkauden paleoliittiselta ajalta noin 40 000 vuoden takaa, jolloin Suomi oli jääkauden peitossa. Tällöin kuitenkin vaikutti jo Cro-Magnonin ihminen (Homo sapiens). Neandertalin ihmisen tekemää taidetta ei tunneta. Altamiran ja Lascaux'n aiheessa ei kuitenkaan näy juuri tärkeimpiä saaliseläimiä kuten peuraa ja villisikaa eikä ihmistäkään kuin naamioituna. On tosin huomattava, että ajalta on säilynyut vain kiveen maalattuja punamultapiirroksia ja kämmenenjälkiä, ei lainkaan puuesineistöä, joka on myös saattanut olla koristeltua. Täten symbolimerkitys lienee luontevin. Suomesta vanhoja punamultaisia kivimaalauksia tavataan jääkauden jälkeiseltä ajalta lähinnä Ristiinan, Suomussalmen ja Helsingin seuduilta, ja niissä korostuvat vesillä liikkumisen sekä šamanismin piirteet.
Voi ajatella, että keskittyminen metsästykseen on sujunut helpommin kuvien, mutta myös musiikin ja tanssin avulla. Aihe-ja motiivihistorian piiriin kuuluu näin ollen lukuisia eri taiteenlajeja. On otettava huomioon, että alkukantainen ihminen oli animisti, jonka mielestä kaikilla luontokappaleilla oli oma henkensä. Saaliseläinten ja saalistamisen korostus näkyy yhä alkuperäiskansojen taiteessa. Esimerkiksi arktisilla alueilla esitetään poroja, valaita, kaloja ja vastaavaa. Paimentolaisuus on tuonut omat tunnuksensa motiivihistoriaan.
Aurinkojumalien aika

Yhteiskunnan kehittyessä orjanomistusjärjestelmän tasolle maanviljely sai suuren merkityksen. Tällöin myös tultiin entistä riippuvaisemmaksi vuodenajoista ja säästä. Kehittyi staattisia kuningaskuntia, joissa kansa oli orjan asemassa ja kuningas piti yhteyttä säiden haltijaan ja oli jopa yhtä jumaluutta auringon kanssa. Taiteen aiheiksi vakiintuivat tällöin jumalolennot, kuninkaat, ja myös aurinkoa ja muita taivaankappaleita saatettiin kuvata. On merkittävää, että näihin aikoihin kuuluu myös kirjoitustaidon synty. Aurinkokuninkaita oli tyypillisesti muun muassa Mesopotamiassa, Egyptissä ja inkavaltioissa.
Myös maalliset ilot tulivat kuvauksen kohteeksi esimerkiksi Antiikin Kreikan tai Rooman valtakunnissa, jolloin ylimääräistä viljaa ja tuotteita riitti jossain määrin enemmänkin kansan käyttöön.
Keskiaika

Euroopan keskiajalla oltiin edelleen maatalousvaltaisessa yhteiskunnassa, mutta feodalistisessa järjestelmässä. Kaikkea kulttuuria sääteli kristillinen kirkko, jolla oli huomattava varallisuus. Kuvattavien aiheiden piti olla uskonnollisia, samoin sävelmien tuli olla kristillistä jumalaa ylistäviä. Toisaalta islamin vaikutuksen alla aiheet ja motiivit kehittyivät eri suuntaan: ihmistä jumalan kuvana ei saanut käyttää motiivina. Kukka- ja ornamenttiaiheet saivat suuren merkityksen.
Teollinen vallankumous

Kapitalismin synnyttyä alkoi ilmaantua uusia mahdollisuuksia ja tarpeita. Romanttiset ja realistiset taidesuuntaukset vaihtelivat, mutta taiteen aiheiksi päätyivät jo tavalliset kauppiaat ja muut vaikutusvaltaiset henkilöt. Myös työnteko sinänsä pääsi kuvattavaksi, ja esimerkiksi sosialistinen realismi korosti työn iloa ja joukkokokouksia ja osoitti poliittista propagandaa. Samalla kun suuret johtajat saivat kuvansa, saattoi tavallinen rasvakourainen työläinen päästä kuvan aiheeksi. Siellä, missä sosialistiset aatteet eivät voittaneet, saatettiin pyrkiä jopa puhtaan kauneuden tavoitteluun ja abstrakti taide valloitti alaa niin kuvataiteessa, musiikissa kuin esimerkiksi tanssinkin alalla. Itse aihe menetti tavallaan merkityksensä.
Kritiikki

Aihe- ja tyylihistoria on havaittu ongelmaalliseksi, koska se yksinkertaistaa ja pinnallistaa historiallisia ilmiöitä. lyö leimoja ja kiinnittää huomiota liiaksi huomiota muoto-ominaisuuksiin. Tyylihistorian käsitettä on pyritty laajentamaan ja tulkitsemaan uusilla tavoilla, jotka ottaisivat paremmin huomioon myös taideteoksen sisällön.  1900-luvun taidehistorioitsijat ovat selittäneet tyyliä tavoiksi ja menetelmiksi, joilla taiteilija tai ryhmä taiteilijoita hahmottaa ajatus- ja tunnesisältöjä.
Aiheesta muualla

Bernard Samuel Myers ja Trewin Copplestone, The History of art: architecture, painting, sculpture, 5. painos Hamlyn 1990. ISBN 0600358038
Leone Fasadi, Geïllustreerde wereldgeschiedenis van d Archeologie, Atrium 1981. ISBN 9025269419
H.W. Jansson, Suuri taidehistoria, WSOY 1965.
Mihail German et al, (suom. Marja Jänis) Sydämellä vallankumousta kuunnellen, Kansankulttuuri, Aurora 1978. ISBN 9516151620
Torstai-lehti

| Torstai-lehti |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  ilmaisjakelu- ja paikallislehti
Julkaisija:  Järvi-Pohjanmaan Viestintä Oy
Levikki:  7 000 (2025)
Perustettu:  1998
Päätoimittaja:  Tuula Jokiaho
Kotikunta:  Alajärvi
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  keskiviikkoisin
Aiheesta muualla
Kotisivu
Torstai-lehti on Alajärvellä ilmestyvä kaupunkilehti, joka jaetaan viiden kunnan alueella. Keskiviikkoisin painettuna ilmestyvän lehden jakelu on noin 7 000. Jakelu koostuu postilaatikkojakelun sekä market- ja kauppapaikkajakelun yhdistelmästä. Lehden näköislehti versio on luettavissa tiistaisin. Lisäksi lehden verkkosivulla julkaistaan uutisia päivittäin. Lehden kustantaja on Järvi-Pohjanmaan Viestintä Oy. Päätoimittaja on Tuula Jokiaho.
Lehteä jaetaan Alajärvellä, Soinissa, Vimpelissä, Lappajärvellä, Kyyjärvellä ja Lapuan Kauhajärvellä.
Ensimmäinen Torstai-lehti julkaistiin 23. heinäkuuta 1998.  Lehti ilmestyi alusta alkaen nimensä mukaisesti torstaisin mutta toukokuusta 2015 lähtien lehti on ilmestynyt keskiviikkoisin.
Aiheesta muualla

Torstai-lehti verkossa
Sähköinen näköislehti (Arkistoitu – Internet Archive)
Jauhojärvi (Ähtäri)

| Jauhojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°29′53″N, 23°52′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskupuro:  Myllypuro 
Järvinumero:  35.428.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,4 m  
Rantaviiva:  8,943 km  
Pinta-ala:  2,39417 km²  
Tilavuus:  0,00796035 km³  
Keskisyvyys:  3,32 m  
Suurin syvyys:  10 m  
Valuma-alue:  12,5 km²  
Saaria:  2 
 fiJauhojärvi 
Jauhojärvi  on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä sen keskustaajamasta 11 kilometriä länsilounaaseen sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.