stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilpo Koskela

| Ilpo Koskela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. tammikuuta 1945 Janakkala
Kuollut: 9. elokuuta 1997 (52 vuotta) Padasjoki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  74 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1965–1978
Seurat:  Tarmo (Suomen sarja) Reipas (SM-sarja) Jokerit (SM-sarja) Kiekkoreipas (I divisioona ja SM-liiga)
Ilpo Kaarlo Koskela (29. tammikuuta 1945 Janakkala – 9. elokuuta 1997 Padasjoki) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja. Koskela pelasi neljät MM-kisat ja kaksi kertaa olympialaisissa. Ilpo Koskela pelasi yhteensä 112 maaottelua tehoin 12+13. Koskela voitti yhden Suomen mestaruuden ja pelasi 349 ottelua jääkiekon SM-sarjassa ja -liigassa tehden pisteet 67+82.
Ura

Koskela aloitti peliuransa Lahden Reippaassa vuonna 1965. Lahtelaisten suurimmat tähdet Koskela ja Lauri Mononen siirtyivät 1969 Aimo Mäkisen Jokereihin. Vuotta myöhemmin Reipas putosi SM-sarjasta. Koskela pelasi Jokereissa kuusi kautta, kunnes palasi kolmeksi kaudeksi Lahteen.
Koskela oli vuoden 1971 MM-kisoissa Suomen paras pistemies tehoilla 6+1 ja hänet valittiin ensimmäisenä suomalaisena kisojen All Stars -kentälliseen ja parhaaksi puolustajaksi.
Vuonna 1971 Ilpo Koskela sijoittui MM-menestyksensä siivittämänä Vuoden urheilija -äänestyksessä kuudenneksi. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun jääkiekkoilija kelpuutettiin listan kärkikymmenikköön.
Saavutukset ja palkinnot

1 Suomen mestaruus (1973)
1 SM-hopea
Suomen paras jääkiekkoilija (1971)
Lynces Academicin parhaan puolustajan patsas (1971)
Valinta SM-sarjan All Stars -kentälliseen (1968, 1970, 1971)
MM-kilpailujen paras puolustaja (1971)
Valinta MM-kilpailujen All Stars -kentälliseen (1971)
Suomen Jääkiekkoleijona numero 64
Ensimmäinen suomalainen jääkiekkoilija, joka on valittu MM-all-stars-joukkueeseen
Kosmoksen hahmo

| Kosmoksen hahmo |
| --- | --- |

Kirjailija:  Kari Enqvist
Genre:  kosmologia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  278
ISBN:  951-0-27916-1

Edeltävä:  Valo ja varjo
Seuraava:  Vien rucolan takaisin
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kosmoksen hahmo on Kari Enqvistin vuonna 2003 ilmestynyt kirja.
Aiheesta muualla

Juha Merimaa: Maailmankaikkeus. Nyt. Yliopisto 14/2003.
Marjatta Ripsaluoma: Aika-avaruudesta muun muassa maailmankaikkeudessa. Keskipohjanmaa 2005.
Erkki A. Kauhanen: Kosmoksen hahmo ei anna jumalille tilaa[vanhentunut linkki]. Helsingin Sanomat 5.7.2003.
Koslan

| Koslan (Кослан) |
| --- | --- |
 Komin tasavalta Venäjällä, alla kylän sijainti tasavallassa
 Koslan
 Koordinaatit: 63.45634°N, 48.89260°E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Komi
Kunnallispiiri:  Udoran piiri
Historiallinen maininta:  1554
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä (piirin hallintokeskus)
Korkeus:  95-110 m
Väkiluku:  2 700
Aikavyöhyke:  UTC+4
 – Kesäaika:  UTC+4
Postinumero:  169240 (Udoran piiri 169240– 169270)
Suuntanumero(t):  +7 82135
 
 Koslan Udoran piirin sivustolla 
 (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koslan (komiksi ja venäjäksi Ко́слан) on kylä, maalaiskunta ja Udoran piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Mezen-joen rannalla 270 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista luoteeseen. Asukkaita on 2 700 henkeä (vuonna 2002).
Koslan on Mezenin jokivarren vanhimpia komien asutuksia. Se mainitaan kirkonkylänä ensimmäisen kerran vuonna 1554. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, metsästystä ja kalastusta. Vuonna 1929 Koslanista tuli Udoran piirin keskus. Vuonna 1960 perustettiin Koslanin metsätyökeskus ja seudun kolhoosit yhdistettiin sovhoosiksi. Vuonna 1974 otettiin käyttöön Mikunin ja Udoran piirin välinen rautatie. Vuonna 1994 kylässä oli 4 300 asukasta, mutta sen jälkeen väkiluku on laskenut huomattavasti.
Aiheesta muualla

Topografiakarttoja kylästä ympäristöineen (venäjäksi)
Topografiakartta 1:200k kylän alueelta (1968) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kossaia

| Kossaia> Κοσσαία |
| --- | --- |
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kossaia (m.kreik. Κοσσαία, lat. Cossaea) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa nykyisen Kreikan alueella. Se tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Kossaian historiasta ei tiedetä juuri mitään. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että se on saattanut kuulua klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, sillä sen nimi esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 425/424 eaa. Lisäksi Kossaian mainitsee Traakian kaupunkien joukossa Stefanos Byzantionlainen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Kossaios (Κοσσαῖος).
Korkolaskenta

Tämä artikkeli käsittelee koron laskemista.
Määritelmiä

Korkokanta tarkoittaa prosenttilukua, joka ilmoittaa, montako prosenttia pääoma kasvaa korkojakson aikana.
Korkojakso tarkoittaa ajanjaksoa, jolta korkokannan ilmoittama korko lasketaan.
| Korkojakso | Merkintä | Lyhenne |
| --- | --- | --- |
| 1 vuosi | per annum | p.a. |
| 6 kk | per semester | p.s. |
| 3 kk | per quartal | p.q. |
| 2 kk | per 2 kk |  |
| 1 kk | per kk |  |
Korkojakso on tavallisesti yksi vuosi. Tällöin puhutaan myös vuosikorosta. Tämän artikkelin laskuesimerkeissä tarkoitetaan nimenomaan vuosikorkoa.
Koron laskeminen

Eri yhteyksissä on käytössä kaksi tapaa korkojen laskemiseksi, yksinkertainen korko ja koronkorko. Lyhyellä aikavälillä nämä eivät juuri eroa toisistaan, mutta tarpeeksi pitkällä aikavälillä ero kasvaa erittäin suureksi. Käytännön velkasuhteisiin sovelletaan Suomessa yksinkertaisen koron laskentaa. Korko maksetaan vähintään vuosittain. Kun vuotuista korkoa ei suoriteta käytetään Korkoa korolle -laskelmia.
Koron laskeminen > Yksinkertainen korko

Yksinkertaista korkoa käytettäessä korkoa kertyy vain jäljellä olevalle lainapääomalle. Tällöin kertyvä korko on suoraan verrannollinen laina-ajan pituuteen.
Yksinkertaista korkoa laskettaessa korko  R lasketaan kaavasta
R={\frac {k\cdot p\cdot t}{100}}
missä k on jäljellä oleva pääoma, p vuotuinen korkokanta prosentteina ja t aika vuosina.
Jos korkoaika t on lyhempi kuin yksi vuosi, on eri yhteyksissä käytössä kolme hieman eri tulokseen johtavaa tapaa, joilla aikaväli eli korkopäivien lukumäärä muunnetaan vuoden murto-osiksi. Erot tapojen välillä johtuvat siitä, etteivät kaikki kuukaudet ole yhtä pitkät. Eri tavat ovat:
englantilainen tapa: aikavälin pituus päivinä lasketaan ottamalla huomioon kuukausien todelliset pituudet, ja näin saatu korkopäivien lukumäärä muunnetaan vuoden murto-osiksi jakamalla 365:llä tai karkausvuosina 366:lla
ranskalainen tapa: aikavälin pituus päivinä lasketaan huomioon ottamalla huomioon kuukausien todelliset pituudet, mutta vuoden murto-osalle käytetään likiarvoa, joka saadaan jakamalla korkopäivien lukumäärä 360:lla; ja
saksalainen tapa: korkopäivien lukumäärälle käytetään likiarvoa, joka saadaan olettamalla, että jokaisessa kuukaudessa olisi 30 päivää, ja näin laskettu lukumäärä jaetaan 360:lla.
Aikavälin alkupäivältä ei makseta korkoa, mutta kylläkin loppupäivältä.
Suomessa oli saksalainen tapa aikaisemmin yleisesti käytössä, mutta nykyisin aikavälin todelliseen pituuteen perustuva englantilainen tapa on sen enenevässä määrin syrjäyttänyt.
Jos esimerkiksi vuoden ajan joka kuukausi talletetaan rahaa, kertyy aikaisemmin talletetuille rahoille enemmän korkoa. Apuna tässä käytetään aritmeettista lukujonoa.
Koron laskeminen > Yksinkertainen korko > Laskuesimerkki

Jos 1000 euron pääoma lainataan ajaksi 10. kesäkuuta – 25. marraskuuta, on aikavälin todellinen pituus (30-10) + 31 + 31 + 30 + 31; + 25 = 168 päivää, mutta jos jokaisen kuukauden pituus pyöristetään 30:ksi, saadaan sen laskennalliseksi pituudeksi 165 päivää. Näin ollen korkolaskussa käytettynä aikakertoimena on englantilaisen tavan mukaan 168/365, tai jos kyseessä on karkausvuosi, 168/366, ranskalaisen tavan mukaan 168/360 ja saksalaisen tavan mukaan laskettuna 165/360. Jos vuotuinen korkokanta on 6 prosenttia, maksettava korko tältä aikaväliltä on siis:
englantilaisen tavan mukaan laskettuna: 1000 · 6/100 · 168/365 = 27,62 €, tai jos kyseessä on karkausvuosi, 1000 · 6/100 · 168/366 = 27,54 €;
ranskalaisen tavan mukaan laskettuna: 1000 · 6/100 · 168/360 = 28 euroa, ja
saksalaisen tavan mukaan laskettuna: 1000 · 6/100 · 165/360 = 27,5 euroa.
Koron laskeminen > Korkoa korolle

Korkoa korolle -laskelmissa ensimmäisen vuoden jälkeen lasketaan korkoa, paitsi alkuperäiselle pääomalle, myös sen edellisinä vuosina kertyneille koroille. Tällöin korko on joka vuosi hieman edellistä suurempi, ja aikaa myöten se kasvaa eksponentiaalisesti hyvinkin suureksi. Sijoitettaessa pääoma k vuosikorolla p (prosenttia), sijoitus korkoineen ensimmäisen vuoden lopussa eli toisen vuoden alussa on
K=k\cdot (1+{\frac {p}{100}})
Esimerkiksi 100 euron sijoitus 10 % (10 % = 0,10) korolla on tällöin kasvanut  100\cdot (1+{\frac {10}{100}}) = 110 euroksi.
Toisen vuoden lopussa eli kolmannen vuoden alussa se on
k\cdot (1+{\frac {p}{100}})\cdot (1+{\frac {p}{100}})=k\cdot (1+{\frac {p}{100}})^{2}.
Esimerkiksi 100 euron pääoma kasvaa kahdessa vuodessa 10 %:n korolla  100\cdot (1+0,1)^{2}=121 euroksi.
Yleisemmin pääoma k on p prosentin korolla kasvanut t vuoden kuluttua arvoon  K=k\cdot (1+{\frac {p}{100}})^{t}. Täten jos pääomaa ei lyhennetä, kasvaa se korkoineen ja koronkorkoineen ajan funktiona eksponentiaalisesti.
Jos lasketaan korkoa korolle tulos siten, että joka kuukausi talletetaan rahaa vuosien ajan käytetään tämän laskemiseen apuna geometrista lukujonoa.selvennä
Koron laskeminen > Korkoa korolle > Taulukko

Taulukko osoittaa, kuinka suureksi 100 euron pääoma kasvaa 1 – 20 vuoden kuluessa eri vuosikorkoprosenteilla, kun vuosittain kertyneet korot pääomitetaan kasvamaan korkoa korolle.
| Vuotta | 1 % | 2 % | 3 % | 4 % | 5 % | 6 % | 7 % | 8 % | 9 % | 10 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 101,00 | 102,00 | 103,00 | 104,00 | 105,00 | 106,00 | 107,00 | 108,00 | 109,00 | 110,00 |
| 2 | 102,01 | 104,04 | 106,09 | 108,16 | 110,25 | 112,36 | 114,49 | 116,64 | 118,81 | 121,00 |
| 3 | 103,03 | 106,12 | 109,27 | 112,49 | 115,76 | 119,10 | 122,50 | 125,97 | 129,50 | 133,10 |
| 4 | 104,06 | 108,24 | 112,55 | 116,99 | 121,55 | 126,25 | 131,08 | 136,05 | 141,16 | 146,41 |
| 5 | 105,10 | 110,41 | 115,93 | 121,67 | 127,63 | 133,82 | 140,26 | 146,93 | 153,86 | 161,05 |
| 6 | 106,15 | 112,62 | 119,41 | 126,53 | 134,01 | 141,85 | 150,07 | 158,69 | 167,71 | 177,16 |
| 7 | 107,21 | 114,87 | 122,99 | 131,59 | 140,71 | 150,36 | 160,58 | 171,38 | 182,80 | 194,87 |
| 8 | 108,29 | 117,17 | 126,68 | 136,86 | 147,75 | 159,38 | 171,82 | 185,09 | 199,26 | 214,36 |
| 9 | 109,37 | 119,51 | 130,48 | 142,33 | 155,13 | 168,95 | 183,85 | 199,90 | 217,19 | 235,79 |
| 10 | 110,46 | 121,90 | 134,39 | 148,02 | 162,89 | 179,08 | 196,72 | 215,89 | 236,74 | 259,37 |
| 11 | 111,57 | 124,34 | 138,42 | 153,95 | 171,03 | 189,83 | 210,49 | 233,16 | 258,04 | 285,31 |
| 12 | 112,68 | 126,82 | 142,58 | 160,10 | 179,59 | 201,22 | 225,22 | 251,82 | 281,27 | 313,84 |
| 13 | 113,81 | 129,36 | 146,85 | 166,51 | 188,56 | 213,29 | 240,98 | 271,96 | 306,58 | 345,23 |
| 14 | 114,95 | 131,95 | 151,26 | 173,17 | 197,99 | 226,09 | 257,85 | 293,72 | 334,17 | 379,75 |
| 15 | 116,10 | 134,59 | 155,80 | 180,09 | 207,89 | 239,66 | 275,90 | 317,22 | 364,25 | 417,72 |
| 16 | 117,26 | 137,28 | 160,47 | 187,30 | 218,29 | 254,04 | 295,22 | 342,59 | 397,03 | 459,50 |
| 17 | 118,43 | 140,02 | 165,28 | 194,79 | 229,20 | 269,28 | 315,88 | 370,00 | 432,76 | 505,45 |
| 18 | 119,61 | 142,82 | 170,24 | 202,58 | 240,66 | 285,43 | 337,99 | 399,60 | 471,71 | 555,99 |
| 19 | 120,81 | 145,68 | 175,35 | 210,68 | 252,70 | 302,56 | 361,65 | 431,57 | 514,17 | 611,59 |
| 20 | 122,02 | 148,59 | 180,61 | 219,11 | 265,33 | 320,71 | 386,97 | 466,10 | 560,44 | 672,75 |
Koron laskeminen > Jatkuva korko

Laskettaessa talletukselle korkoa korolle yhä pienemmissä erissä koron pysyessä vakiona, lähestyy maksettu summa raja-arvoa. Jos korkoprosentti yhdelle erälle on p, erien määrä vuodessa n, alkupääoma k, saadaan tilille kertyneen rahan määrä ajan (vuosissa) funktiona  a(t):
mikä voidaan Neperin luvun ominaisuuksien avulla sieventää muotoon:
Näin laskettua korkoa sanotaan jatkuvaksi koroksi, ja kaavoissa esiintyvää erän korkoa  {\frac {p}{100}}korkointensiteetiksi. Efektiivinen vuosikorko K voidaan laskea korkointensiteetistä  {\frac {p}{100}} kaavalla
Jatkuvan koron etu verrattuna edellisiin malleihin on se, että korko voidaan laskea helposti mille talletusajalle t tahansa.
Kasvanut pääoma
Kosmojärvi

| Kosmojärvi Космозеро, Kosmozero |
| --- | --- |
 Kosmojärven kylä.
 Kosmojärvi
 Koordinaatit: 62°20′3″N, 35°3′15″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Kunta:  Suurlahti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2012):  186
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kosmojärvi (ven. Ко́смозеро, Kosmozero) on kylä Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Suurlahden kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 11 kilometriä Suurlahdesta pohjoiseen. Kylässä on 186 asukasta (vuonna 2012).
Kosmojärven pogosta lähikylineen muodosti 1900-luvun alussa Suurlahden volostiin kuuluneen kyläkunnan. Vuonna 1905 siihen kuului 14 kylää, joissa oli yli 1700 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Äänisentauksen piiriin kuulunut Kosmojärven kyläneuvosto. Vuonna 1933 siihen kuului 21 asutusta, joissa oli yli 1350 asukasta. Asukkaat olivat lähes kaikki venäläisiä. Toisen maailmansodan jälkeen Kosmojärvi liitettiin Suurlahden kyläneuvostoon.
Kylän nähtävyys on vuosina 1769–1770 pystytetty puinen Aleksanteri Syväriläisen kirkko, joka on valtakunnallinen suojelukohde. Se on restauroitu vuosina 1978–1982. Vieressä seisseet Taivaaseenastumisen kirkko ja kellotapuli paloivat vuonna 1942. Kosmojärvellä on myös muita vanhoja puurakennuksia. Kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen palveluihin kuuluvat alakoulu, kirjasto ja kauppa.
Aiheesta muualla

Kosmojärvi Karjalan tasavallan matkailusivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Tero Koskela

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 13. lokakuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Kokkola, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 174 cm
Junioriseurat
1987–1994: KPV
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1994–1995 | KPV | 43 | (2) |
| 1996–1997 | VPS | 29 | (1) |
| 1997 | → Närpes Kraft (laina) | 6 | (1) |
| 1998 | Jazz | 25 | (4) |
| 1999–2000 | Jokerit | 45 | (4) |
| 1999 | → FinnPa (laina) | 1 | (0) |
| 2001–2003 | TamU | 55 | (7) |
| 2004–2005 | Fredrikstad | 29 | (0) |
| 2005–2006 | Hønefoss | 35 | (2) |
| 2007–2008 | Honka | 38 | (3) |
| 2009–2012 | VPS | 59 | (2) |
| 2013 | Kungliga Wasa | 4 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 369 | (26) |
Maajoukkue
| 1992 | Suomi U15 | 10 | (0) |
| 1993 | Suomi U16 | 1 | (0) |
| 1994 | Suomi U17 | 5 | (0) |
| 1995 | Suomi U18 | 2 | (0) |
| 1996 | Suomi U21 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tero Koskela (s. 13. lokakuuta 1976 Kokkola) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, joka pelasi useimmiten keskellä tai oikeassa laidassa.
Koskela on Kokkolan Pallo-Veikkojen kasvatti, ja ensimmäiset Veikkausliiga-ottelunsa hän pelasi Vaasan Palloseurassa kaudella 1996. Hän on edustanut Suomessa pääsarjatasolla myös Jazzia, Jokereita ja Tampere Unitedia. TamUsta Koskela siirtyi Norjaan, jossa hän edusti puolitoista kautta sekä Tippeligaenin Fredrikstadia että Adeccoligaenin Hønefossia. Kaudeksi 2007 hän siirtyi Honkaan ja kaudeksi 2009 hän palasi Vaasaan. Koskela on saavuttanut muun muassa SM-kultaa TamUssa kaudella 2001 ja Suomen cupin mestaruuden Jokereissa kaudella 1999.
Koskela on toiminut suomalaisten jalkapalloilijoiden edunvalvontajärjestön Jalkapallon Pelaajayhdistys ry:n puheenjohtajana vuodesta 2007 alkaen.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2001
SM-hopea 1997, 2000, 2008
SM-pronssi 2003
Suomen Cup 1999
Aiheesta muualla

Tero Koskelan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Profiili Vaasan Palloseuran sivuilla[vanhentunut linkki]
Profiili Veikkausliigan sivuilla
Kostamus (Porajärvi)

| Kostamus Костомукса, Kostomuksa |
| --- | --- |
 Kostamus
 Koordinaatit: 62°33′33″N, 32°43′5″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Suojärven piiri
Kunta:  Porajärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Väkiluku (2012):  19
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kostamus (ven. Костому́кса, Kostomuksa) on maaseututaajama Karjalan tasavallan Suojärven piirin Porajärven kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven rannalla 17 kilometriä Porajärveltä etelään. Taajamassa on 19 asukasta (vuonna 2012).
Kostamuksen kylä kuului 1900-luvun alussa Porajärven volostiin ja kyläkuntaan. Vuonna 1905 siellä oli 14 taloa ja 86 asukasta. Neuvostoaikana Kostamus kuului Porajärven kylä- ja myöhemmin taajamaneuvostoon. Vuonna 1933 kylässä oli 87 asukasta, joista 71 oli karjalaisia, 13 venäläisiä, kaksi suomalaista ja yksi muiden kansallisuuksien edustaja.
Taajama koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Sen kautta kulkevat Suojärveltä pohjoiseen johtava rautatie ja maantie. Rautatiellä on Kostamuksen asema. Taajamasta on linja-autoyhteys Porajärvelle, Suojärvelle ja Petroskoihin.
Kosteusmittari

Kosteusmittari on ilman kosteuden tai muun väliaineen kosteuden mittaamiseen tarkoitettu laite. Kosteusmittareita tehdään hyvin  erilaisilla toimintaperiaatteilla, joille on yhteistä se, että mitataan jonkun helpommin mitattavan ominaisuuden muuttumista kosteuden mukana:
Hiuskosteusmittari
Hiuskosteusmittari mittaa hiusten venymistä kostuessaan ja kutistumista kuivuessaan. Sama ominaisuus on monlla muillakin ohuilla orgaanisilla materiaaleilla. Hiuskosteusmittareita näkee mm. taidemuseoissa seuraamassa kokoelmien kosteutta.
Säähavaintokojuun asennettu psykrometri
Psykrometri mittaa haihdunnan aiheuttamaa jäähtymistä. Siinä on kaksi lämpömittaria, joista toisen ympärillä on kostea kangas. Kosteaa mittaria tuuletetaan vakiopuhalluksella, jolloin haihtuminen riippuu vain ympäröivän ilman kosteudesta. Haihtuminen jäähdyttää mittaria, ja kuivan ja kostean mittari lämpötilaerosta voidaan laskea ilman kosteus.
Resistiivinen kosteusanturi mittaa vastuksen muuttumista
Kapasitiivinen kosteusmittari mittaa kapasitanssin muuttumista, kun vesimolekyylit imeytyvät ohueen polymeerikalvoon.
Kastepisteanturi perustuu jäähdytettävään peiliin, jonka pintaan tiivistyy pisaroita, kun se jäähdytetään tarpeeksi kylmäksi.  Näitä on käytetty aiemmin Yhdysvalloissa lentosääasemilla.
Arvo Korsimo

| Arvo Korsimo |
| --- | --- |
 Korsimo maalaisliiton puoluevaltuuston kokouksessa vuonna 1953.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Arvo Ilmari Korsimo
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1901 Sauvo
Kuollut: 22. lokakuuta 1969 (68 vuotta) Lieto
Arvo Ilmari Korsimo (sukunimi vuoteen 1934 saakka Korsman; 7. maaliskuuta 1901 Sauvo – 22. lokakuuta 1969 Lieto) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Maalaisliiton puoluesihteerinä vuosina 1950–1960. Hallituksessa Korsimo toimi toisena kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä vuodet 1959–1961.
Kirjallisuutta

Virkkunen, Sakari: Korsimo, Kekkosen mies.  Helsinki:  Otava, 1976.  ISBN 951-1-04120-7
Aiheesta muualla

Jukka Tarkka: Kulissimiesten menestystarina (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskusta: Arvo Korsimo
Valtioneuvosto: Ministerikortisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Verkkouutiset: Noottikriisi aikalaisen silmin
Kouvolan Sanomat 16.2.2002: ”Korsimolaisuus voi purra tälläkin kertaa”
Turun Tienoo Liedon, Maarian, Paattisten, Ruskon ja Vahdon paikallislehti : Korsimon mutka [vanhentunut linkki]
Junttila, Veli: Valtatiehen mutka Korsimon tilan kohdalle (kolumni) Turun Sanomat.  7.1.2011. Arkistoitu 26.11.2022.
Junttila, Veli: Korsimon mutkan oikaisua tutkittiin (kolumni) Turun Sanomat.  28.1.2013. Arkistoitu 15.6.2024.
Grönroos, Matti: Korsimon mutka Teillä ja turuilla – Matti Grönroosin tiesivusto.  5.12.2019.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Martti Miettunen | Maalaisliiton puoluesihteeri 1950–1960 | Seuraaja: Pekka Silvola |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Desmophyllum cristagalli

| Desmophyllum cristagalli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Korallieläimet Anthozoa
Lahko::  Kivikorallit Scleractinia
Heimo::  Caryophylliidae
Suku::  Desmophyllum
Laji::  cristagalli
Kaksiosainen nimi
 Desmophyllum cristagalli  Milne-Edwards and Haime, 1848  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Desmophyllum cristagalli on kivikorallilaji, joka elää syvällä meressä, yli 200 merin syvyydessä. Sillä ei ole symbioottisia zooksantellileviä, jotka tuottaisivat ravintoa yhteyttämällä.
Kalevi Kostiainen

Pasi Kalevi Kostiainen (s. 7. maaliskuuta 1967 Tuusula) on suomalainen, 1980- ja 1990-luvuilla arvokilpailuissa kilpaillut  purjehtija.
Kostiainen sijoittui olympialaisten Tornado-luokassa 19:nneksi Barcelonassa 1992. Parinaan hänellä oli Markku Kuismin. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan yhdeksänneksi vuonna 1991 ja 20:nneksi vuonna 1988. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän oli 17:s vuonna 1992 sekä 18:s vuosina 1989 ja 1990. Hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1988.
Seuratasolla Kostiainen edusti Tuusulanjärven Purjehtijoita. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1985–1987 ja 1990–1993. Parina hänellä noissa voitoissa oli ensimmäisessä Tapani Kostiainen, kahdessa seuraavassa Petteri Kostiainen ja lopuissa Markku Kuismin.
Hänellä on kolme tytärtä.
Korpi

Korpi Michiganissa
Korpi on Suomessa kehitetyn metsätyyppiopin mukaan puustoinen suotyyppi. Korvet ovat ravinteikkaita soita, joissa on ohut turvekerros ja hapekas kasvualusta.
Korvissa kasvaa sekä kangasmetsien että soiden lajeja. Kasvisto muistuttaa tuoretta kangasmetsää tai lehtoa. Lehtoa eniten muistuttava korpi on lehtokorpi. Puustossa ovat valta­lajeina kuusi ja hieskoivu. Kenttä- ja pohjakerroksessa tyypillisiä lajeja ovat rahkasammalet, karhunsammal, metsäkorte, suomuurain ja pallosara.
Korpia esiintyy soiden ja kangasmetsien välisillä alueilla, laajojen pohjavesiesiintymien liepeillä sekä vesistöjen ja soiden vaihettumisvyöhykkeillä. Korpien vesitalouteen liittyy kivennäismaavaikutus, koska ne saavat vettä kivennäismailta. Lähteisyys vaikuttaa vesitalouteen pohjavesien kautta ja luhtaisuus pintavesien, muun muassa tulvavesien kautta. Puuntuotoltaan heikoimpia korpia ovat märät ja niukkaravinteiset korvet, kun taas kuivahkot keskiravinteiset ja runsasravinteiset korvet vastaavat hyvien kangasmetsien puuntuottoa. Korven ravinteisuuden voi päätellä pohjakerroksen ruohoisuudesta. Ruohoisat korvet ovat yleensä keskiravinteisia, kun taas ruohottomat niukkaravinteisia.
Korpien kasvupaikkatyypit

Korvet jaetaan lehtokorpiin (LhK), ruoho- ja heinäkorpiin (RhK), kangaskorpiin (KgK), varsinaisiin korpiin (VK), nevakorpiin (NK) ja lettokorpiin (LK).
Korpien kasvupaikkatyypit > Lehtokorpi

Lehtokorpi (LhK) muodostuu esimerkiksi lehtojen ja lehtomaisten kankaiden soistuessa. Lehtokorpien turvekerros on ohut, 10–30 cm paksu. Lehtokorpiin kuuluu myös saniaiskorpi.
Lehtokorpien yleisimpiä sammalia ovat lehväsammalet, suikerosammalet, palmusammal, okarahkasammal ja vaalearahkasammal.
Lehtokorpien kenttäkerroksessa kasvaa hiirenporrasta, isoalvejuuria, kotkansiipiä, korpi-imarretta, mesiangervoa, huopaohdaketta ja suokelttoa. Puukerroksen lajeja ovat kuusi ja koivu, usein myös tervaleppä.
Korpien kasvupaikkatyypit > Ruoho- ja heinäkorpi

Ruoho- ja heinäkorvet (RhK) ovat lehtokorpia pidemmälle soistuneita, niitä paksuturpeisempia sekä vetisempiä.
Kenttäkerroksessa kasvaa märän kasvualustan ruohoja ja heiniä, joita ovat raate, kurjenjalka, angervo ja korpikastikka.