stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuulivoima Euroopan unionissa

Tuulivoimaloita Saksassa
Tämä artikkeli käsittelee tuulivoimaa Euroopan unionin alueella. Tuulivoiman voimakas kasvu EU:ssa perustuu vahvaan poliittiseen tukeen sekä EU:n että kansallisessa lainsäädännössä. EU antaa kansallisen vapauden valita uusiutuvan energian tukipolitiikan: syöttötariffi, vihreät sertifikaatit, kiinteä tuki. Ympäristöverotus, verotuki ja vapaaehtoiset sopimukset täydentävät järjestelmiä.
Historia

Euroopan tuulivoiman osuus sähköstä oli 4,1 % vuonna 2008., kun se oli alle 0,9 % vuonna 2000. Euroopan tuulivoimatuottajien edunvalvontajärjestö European Wind Energy Association EWEA ennustaa tuulivoiman tuottavan 14 % Euroopan unionin sähköstä vuonna 2020.
Vuonna 2008 tuulivoiman suurimmat osuudet niiden sähköntuotannossa maittain oli Tanska 20,3 %, Espanja 12,3 %, Portugali 11,4 %, Irlanti 9,3 % ja Saksa 6,9 %. Saksan, Espanjan ja Tanskan osuus EU:n vuosittaisesta tuulivoiman lisäyksestä oli 90 % vuonna 2002 ja 40 % vuonna 2008.
Pohjoismaissa oli tuulivoimaa vuoden 2009 lopussa seuraavasti: Tanska 3 465 MW, Ruotsi 1 560 MW, Norja 428 MW ja Suomi 146 MW.
Tuulivoiman osuus EU:n sähköntuotantokapasiteetista vuoden 2009 lopussa oli 9,1 %
EU säästi vuonna 2008 polttoainekustannuksissa 6,5 mrd euroa tuulivoimalla. EU:n tuulivoima korvaa polttoainekuluja Euroopan komission polttoainehintojen arvioilla: 7 mrd. € vuonna 2010, 27 mrd. € vuonna 2020 ja 33 mrd. € vuonna 2030. Vuoden 2030 säästö on IEA:n hinta-arviolla 56 mrd. €.
Euroopan unionin tuulivoiman kehitys ja nykymarkkinat > Osuus kapasiteetista

| Tuulivoima EU:ssa GW> Vuosi | Tuulivoima EU:ssa GW> Muutos | Tuulivoima EU:ssa GW> Määrä |
| --- | --- | --- |
| 2000* |  | 12 887 |
| 2001* | 4 428 | 17 315 |
| 2002 | 5 844 | 23 159 |
| 2003 | 5 439 | 28 598 |
| 2004 | 5 773 | 34 371 |
| 2005 | 6 140 | 40 511 |
| 2006 | 7 518 | 48 029 |
| 2007 | 8 506 | 56 535 |
| 2008 | 8 414 | 64 949 |
| 2009 | 9 818 | 74 767 |
* = EU15, muut EU25
Vuonna 2007 kapasiteetti oli 56 535 MW. Tuulivoima tuottaa 119 TWh sähköä.
EU:n lisättiin vuonna 2009 sähkökapasiteettia 25 GW, josta eniten oli tuulivoimaa eli 10,2 GW. Maakaasua lisättiin 6,6 GW, aurinkokennoja 4,2 GW ja hiilivoimaa 2,4 GW. Kaikkien muiden sähkömuotojen, mukaan lukien ydinvoima (338 MW), kunkin lisäys vuonna 2009 oli alle gigawatin. Vuonna 2009 EU:ssa lisättiin ydinvoimaa 338 MW ja poistettiin käytöstä 1 393 MW. selvennä
Vuosina 2000-09 Euroopan sähköntuotanto kapasiteetin muutos oli maakaasu 81 GW, tuulivoima 65 GW, aurinkokennot 13 GW, biomassa ja jäte 4 GW ja vesivoima 3 GW. Kapasiteetti vähentyi seuraavasti hiilivoima - 12 GW, polttoöljy -13 GW ja ydinvoima - 7 GW.
Euroopan unionin tuulivoiman kehitys ja nykymarkkinat > Investoinnit

Vuonna 2007 uutta kapasiteettia asennettiin 8,5 GW, joka vastasi 11 mrd € investointia ja vuonna 2009 10,2 GW 13 mrd. €:lla.
EWEA arvioi vesialueille rakennettavan offshore tuulivoiman hinnaltaan kaksinkertaiseksi maalle rakennettavaan tuulivoimaan verrattuna vuonna 2010. EWEA arvioi tuulivoiman hinnaksi vuoden 2005 hinnoin:
2007: 1 300 €/MW onshore ja 2 300 €/MW offshore
2010: 1 150 €/MW onshore ja 2 300€/MW offshore
2020: 826 €/MW onshore ja 1 274 €/MW offshore
2030: 788 €/MW onshore ja 1 206 €/MW offshore
Eurofores ennustaa Euroopan tuulivoiman kasvavan 3 vuodessa 48 GW:sta 89 GW:iin (2010). Euroopan tuulivoimayhdistyksen EWEA:n mukaan tuulivoima tuottaa 13-16 % sähköstä yhteensä 180 GW, josta 35 GW merituulivoimaa vuonna 2020.
Tuulivoimateollisuus

EU:n tuulivoimayritysten suora työllisyys vuonna 2007 oli yhteensä 108 600 työpaikkaa, joka jakautuu maittain seuraavasti: Saksa 38 000, Espanja 20 500, Tanska 23 500, Ranska 7 000, Britannia 4 000, Italia 2 500, Belgia 2 000, Hollanti 2 000, Ruotsi 2 000, Kreikka 1 800, Irlanti 1 500, Suomi 800, Puola 800, Portugali 800, Itävalta 700, Bulgaria 100, Tšekki 100 ja Unkari 100. Alan kokonaistyöllisyys vuonna 2007 oli 154 000 työntekijää.
Tuulivoimateollisuus työllisti 155 000 ihmistä Euroopassa vuonna 2008. EWEA:n ennuste alan työllisyydestä on 182 000 ihmistä vuonna 2010, 282 000 ihmistä vuonna 2015 ja 446 000 ihmistä vuonna 2020.
Merituulivoima

Vuonna 2009 merituulivoimaa oli noin 2 060 MW. Se oli noin 2,8 % kokonaiskapasiteetista eli 74 767 MW. Merituulivoiman hinta vuonna 2009 oli maatuulivoimaan verrattuna kaksinkertainen eli noin 2,6 milj. €/MW.
Vuonna 2020 Euroopan tuulivoimayhdistys EWEA ennustaa merituulivoiman määräksi 20 % eli 35 GW merituulivoimaa 180 GW:n kokonaiskapasiteetista.
Lainsäädäntö

Tammikuussa 2007 Euroopan komissio julkaisi “Strategic Energy Review”:n, jota kutsutaan myös ”Energiapaketiksi”, jossa ehdotettiin 20 % uusiutuvaa energiaa vuoteen 2020 mennessä. Eri maiden poliittiset päättäjät sitoutuivat tähän maaliskuussa 2007. Komissio esitti sen pohjalta 23.1.2008 lainsäädäntö ehdotuksen.
Tuulivoima maittain

| Tuulivoima 2008 ja EWEA:n ennuste 2020> .# | Tuulivoima 2008 ja EWEA:n ennuste 2020> .Maa | Tuulivoima 2008 ja EWEA:n ennuste 2020> 2008. % sähköstä | Tuulivoima 2008 ja EWEA:n ennuste 2020> 2008.W/asukas | Tuulivoima 2008 ja EWEA:n ennuste 2020> 2020. % sähköstä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tanska | 20,3 | 589 | 43 |
| 2 |  Espanja | 12,3 | 405 | 25 |
| 3 |  Portugali | 11,4 | 270 | 22 |
| 4 |  Irlanti | 9,3 | 244 | 48 |
| 5 |  Saksa | 6,9 | 290 | 16 |
| 6 |  Alankomaat | 4,2 | 137 | 18 |
| 27 | Keskiarvo | 4,1 | 133 | 14 |
| 7 |  Kreikka | 3,7 | 89 | 22 |
| 8 |  Itävalta | 2,9 | 137 | 10 |
| 9 |  Britannia | 2,3 | 54 | 19 |
| 10 |  Italia | 2,2 | 64 | 8 |
| 11 |  Viro | 1,8 | 60 | 8 |
| 12 |  Ruotsi | 1,6 | 113 | 13 |
| 13 |  Ranska | 1,6 | 55 | 10 |
| 14 |  Liettua | 1,0 | 16 | 11 |
| 15 |  Luxemburg | 0,9 | 70 | 14 |
| 16 |  Belgia | 0,9 | 37 | 10 |
| 17 |  Bulgaria | 0,9 | 22 | 13 |
| 18 |  Latvia | 0,8 | 12 | 5 |
| 19 |  Puola | 0,7 | 12 | 13 |
| 21 |  Unkari | 0,6 | 13 | 4 |
| 22 |  Suomi | 0,4 | 28 | 5 |
| 23 |  Tšekki | 0,4 | 15 | 3 |
| 24 |  Romania | 0 | 0 | 8 |
| 25 |  Slovenia | 0 | 0 | 6 |
| 26 |  Kypros | 0 | 0 | 9 |
| 27 |  Malta | 0 | 0 | 11 |

Vuonna 2008 eniten asukasta kohti oli tuulivoimakapasiteettia seuraavasti: Tanska 589 W/asukas, Espanja 405W/asukas ja Saksa 291 W/asukas.
Tuulivoima maittain > Tanska

Vuonna 2008 kapasiteettia oli 589 W per asukas. Tanskan energiahallinnon mukaan vuonna 2007 Tanska voi tuottaa merituulivoimalla 50 % sähköstään, eli 18 TWh.
Maailman suurin tuuliturbiiniyritys on tanskalainen Vestas, jonka osuus markkinoista oli 23 % vuonna 2007. Tanskan menestys perustuu aktiiviseen tutkimukseen. Jo vuosina 1970-1994 Tanska oli maailman johtava tuulivoiman valmistaja. Vuonna 1993 sillä oli 38 % markkinaosuusselvennä ja tuotannosta 90 % meni vientiin. Tanska tuotti 20 % sähköstään tuulivoimalla vuonna 1993. Vuonna 1994 noin 150 000 tanskalaista oli investoinut tuulivoimaan tai omistivat tuulivoimaosakkuuden ja 75 % tuulivoimasta oli yksityisesti omistettua. Monet ulkomaiset tuulivoimayritykset aloittivat liiketoimintansa ostamalla tietotaitoa Tanskasta.
Tuulivoima maittain > Espanja

Espanjan tuulivoiman kasvu oli 2010-luvulle tultaessa Euroopan nopeinta. Kapasiteettia oli vuonna 2006 noin 11 600 MW ja vuonna 2009 noin 19 100 MW. Nopea kasvu perustuu 20 vuoden vaihtoehtoiseen syöttötariffiin tai 40 % sähköhintabonukseen.
Tuulivoima maittain > Saksa

Saksassa on määrällisesti eniten kapasiteettia Euroopan unionissa, noin 25 800 MW (2009). Vuonna 2005 Saksassa tuotettiin 26,5 TWh sähköä tuulivoimalla. Kolmessa osavaltioissa Tuulisähkön osuus sähköstä oli 40 % tai enemmän.
Tuulivoima maittain > Ranska

Ranskan tuulivoiman lisäys kärsii 14.7.2007 säädetyn uuden tukipolitiikan johdosta tehdyistä projektimuutoksista, koska sen johdosta kasvattamalla tuulipuiston kokoa sen taloudellinen tuotto kasvaa.
Tuulivoima maittain > Britannia

Vuonna 2007 Britannian kapasiteetti oli 2 389 MW.
Tuulivoima maittain > Suomi

Suomessa on kapasiteettia 110 MW (2007).
Tuulivoima maittain > Ruotsi

Ruotsissa on kapasiteettia 788 MW (2007). Tuulivoimaa lisättiin 216 MW vuonna 2007.
Ruotsiin Piteån suunnitellaan 8-12 TWh vuodessa tuottavaa tuulivoimapuistoa, joka vastaa Ringhalsin kahta ydinreaktoria. Hinta-arvio on 4-6 mrd. €. Ruotsin tuulivoimatavoite on 10 % sähköstä (6 500-7 500 MW) vuoteen 2020 mennessä. Kesäkuussa 2008 Tukholman lääniin suunniteltiin 150 tuulivoimalaa.
Tuulivoima maittain > Norja

Norjassa on kapasiteettia 333 MW (2007). Norja tuotti yli 99 % sähköntuotannostaan vesivoimalla vuonna 2004.
Norjassa oli kesällä 2008 130 tuulivoimahakemusta 56 TWh arvioidun tuotannon edestä.
Tuulivoima maittain > Kapasiteetti ja tuotanto maittain

| Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> .Sija1 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> .Maa | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Kapasiteetin lisäys (MW).2006 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Kapasiteetin lisäys (MW).2007 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Kapasiteetin lisäys (MW).2008 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Kapasiteetti yhteensä (MW).2008 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Kapasiteetti yhteensä (MW).2009 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Tuotanto (GWh).2007 | Tuulivoimakapasiteetti (MW) ja tuotanto (GWh)> Tuotanto (GWh).2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Saksa | 2 233 | 1 667 | 1 656 | 23 903 | 25 777 | 39 500 | 41 923 |
| 2 | Espanja | 1 587 | 3 522 | 1 609 | 16 740 | 19 149 | 27 050 | 34 207 |
| 3 | Italia | 417 | 603 | 1 010 | 3 736 | 4 850 | 4 034 | 5 957 |
| 4 | Ranska | 810 | 888 | 950 | 3 404 | 4 492 | 4 052 | 5 654 |
| 5 | Britannia | 634 | 427 | 835 | 3 241 | 4 051 | 5 274 | 6 591 |
| 6 | Portugali | 694 | 434 | 712 | 2 862 | 3 535 | 4 040 | 5 700 |
| 7 | Tanska | 11 | 3 | 55 | 3 180 | 3 465 | 7 173 | 7 300 |
| 8 | Alankomaat | 356 | 210 | 478 | 2 225 | 2 229 | 3 437 | 4 200 |
| 9 |  Ruotsi | 62 | 217 | 233 | 1 021 | 1 560 | 1 430 | 2 021 |
| 10 | Irlanti | 250 | 59 | 207 | 1 002 | 1 260 | 1 875 | 2 298 |
| 11 | Kreikka | 173 | 125 | 114 | 985 | 1 087 | 1 847 | 2 159 |
| 12 | Itävalta | 146 | 20 | 13 | 995 | 995 | 2 019 | 2 040 |
| 13 | Puola | 69 | 123 | 196 | 472 | 725 | 472 | 723 |
| 14 | Belgia | 26 | 93 | 97 | 384 | 563 | 520 | 653 |
| 15 | Unkari | 43 | 4 | 62 | 127 | 201 | 110 | 230 |
| 16 | Tšekki | 22 | 63 | 34 | 150 | 192 | 125 | 140 |
| 17 | Bulgaria | 22 | 34 | 101 | 158 | 177 | 61 | 157 |
| 18 |  Suomi | 4 | 24 | 33 | 143 | 146 | 191 | 260 |
| 19 | Viro | 0 | 26 | 20 | 78 | 142 | 72 | 121 |
| 20 | Liettua | 49 | 7 | 3 | 54 | 91 | 66 | 104 |
| 21 | Luxemburg | 0 | 0 | 0 | 35 | 35 | 64 | 71 |
| 22 | Latvia | 0 | 0 | 0 | 27 | 28 | 51 | 51 |
| 23 | Romania | 1 | 5 | 2 | 10 | 14 | 8 | 18 |
| 24 | Slovakia | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 6 | 10 |
| 25 | Slovenia | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 26 | Malta | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 27 | Kypros | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| EU27 (MW) | EU27 (MW) | 7 609 | 8 554 | 8 418 | 64 935 | 74 767 | 103 477 | 122 687 |
|  | Turkki |  | 97 | 286 | 433 | 801 |  |  |
|  | Norja | 47 | 8 | 102 | 428 | 431 |  |  |
|  | Ukraina |  | 3 | 1 | 90 | 94 |  |  |
|  | Venäjä |  |  | 0 | 11 | 9 |  |  |
| Eurooppa (MW) | Eurooppa (MW) | 7 708 | 8 662 | 8 808 | 65 933 | 76 152 |  |  |
* Kapasiteetti (MW):  EWEA: yhteensä tiedot 12 / 2009 ja 2 / 2010. Tilastossa 2/2010 Espanja (−51 MW) ja etenkin Britannia (−267 MW) ovat laskeneet vuoden 2008 lukujaan joulukuuhun 2009 verrattuna. Sähkötiedot (GWh): EuroObserver. 1) Vuoden 2009 kapasiteetin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuulivoima Wikimedia Commonsissa
EWEA 2006 Annual report, Powering change European Wind Energy Association
Global installed wind power capacity (MW) (Arkistoitu – Internet Archive) Global wind Energy Council 6.2.2008
Global Wind Report 2007 (Arkistoitu – Internet Archive) GWEC 2007
Euroopan tilastot EWEA
Wind energy development in the EU 1998 to 2008 EWEA
Tanskalainen pikkukylä tuottaa tuulisähköä vientiin (Taloussanomat, 2009)
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima::  aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin |  keskittävä aurinkovoima  | aurinkojäähdytys
Tuulivoima::  merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly
Vesivoima::  aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly
Maa, vesi ja ilma::  geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala
Biologinen::  biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu
Kemiallinen::  polttokenno | vetytalous | metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti
Vasarasimpukat

| Vasarasimpukat |
| --- | --- |
 Malletia alata ja Malletia tumaquensis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Kampakiduksiset Protobranchia
Lahko::  Nuculanida
Heimo::  Vasarasimpukat Malletiidae  H. Adams & A. Adams, 1858
Suvut
 Carinineilo  Clencharia  Katadesmia  Malletia  Neilo  Protonucula  Pseudoglomus  Taiwannuculana 
Katso myös
   Vasarasimpukat Wikispeciesissä   Vasarasimpukat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vasarasimpukat (Malletiidae) on simpukoihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.
Taksonomia ja anatomia

Vasarasimpukat jaetaan kahdeksaan sukuun. Heimon lajien kuori on useimmiten soikeahko, eikä kuoren sisäpinnalla yleensä ole helmiäistä. Kuoren reunassa on hammastusta. Ravinnonottoon käytettävät huulirihmat ovat pitkät. Sifonin sisään- ja ulosvirtausputket ovat yhtyneet yhdeksi.
Levinneisyys ja elintavat

Vasarasimpukoita tavataan maailmanlaajuisesti valtameristä. Ne ovat tyypillisesti syvän veden lajeja ja kaivautuvat mutapohjaan.
Unionin armeija

| Unionin armeija Union Army |
| --- | --- |
 Yhdysvaltain lippu 1863-1865.
Toiminnassa:  1861–1865
Valtio:  Yhdysvallat
Aselajit:  maavoimat
Koko:  2 128 948
Marssi:  The Battle Hymn of the Republic
Sodat ja taistelut:  Intiaanisodat  Yhdysvaltain sisällissota
Unionin armeija (engl. Union Army), Liittovaltion armeija (Federal Army), Yhdysvaltain armeija (U.S. Army), Pohjoinen armeija (Northern Army) tai Kansallinen armeija (National Army) oli Unionin maavoimien armeija Yhdysvaltain sisällissodassa vuosina 1861–1865. Se perustettiin vuonna 1861 puolustamaan Pohjoisvaltioita Konfederaation armeijaa vastaan. Sodan alkaessa Yhdysvaltain normaalissa armeijassa oli vain 16 000 sotilasta, joista osa lisäksi loikkasi Konfederaation puolelle pian Etelävaltioiden eroamisen jälkeen, minkä vuoksi ensin presidentti Abraham Lincoln ja myöhemmin Yhdysvaltain kongressi määräsivät moninkertaistamaan armeijan miesvahvuuden nopeasti.
Unionin armeijaan kuului sisällissodan aikana yhteensä 11 armeijaa:
Cumberlandin armeija
Frontierin armeija
Georgian armeija
Gulfin armeija
Jamesin armeija
Mississippin armeija
Ohion armeija
Potomacin armeija
Shenandoahin armeija
Lounaisarmeija
Tennesseen armeija
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Unionin armeijat
Cumberland
Frontier
Georgia
Gulf
James
Mississippi
Ohio
Potomac
Shenandoah
Lounas
Tennessee
Unionilaki (1707)

Act of Union eli unionilaki on nimitys vuonna 1707 säädetyille laeille, jolla Englannin ja Skotlannin kuningaskunnat yhdistettiin yhdeksi valtioksi, Isoksi-Britanniaksi. Kyse oli kahdesta eri laista, joista toinen hyväksyttiin Englannin parlamentissa ja toinen Skotlannin parlamentissa. Lain säätämisen myötä Skotlannin parlamentti lakkautti samalla itsensä.
Englantia ja Skotlantia oli jo vuodesta 1603 alkaen yhdistänyt personaaliunioni, eli mailla oli sama hallitsija. Vuosien 1688–1689 mainion vallankumouksen jälkeen tehdyt yritykset tiivistää maiden välistä liittoa olivat kariutuneet. Varsinkin vuodesta 1703 Englannin ja Skotlannin parlamenttien välille oli syntynyt jännitettä ja kilpailua. Vähitellen joukko poliitikkoja sekä Skotlannissa että Englannissa alkoi taipua sille kannalle, että maat pitäisi lopullisesti yhdistää. Unionin arveltiin tarjoavan Skotlannille taloudellisen turvan, ja mahdollisuus vapaakauppaan houkutteli skotteja. Englannille taas tiiviimpi unioni toisi varmuuden, ettei Skotlanti toimisi sen vihollisten kuten Ranskan tai jakobiittien porttina Englantiin. Unionin syntymisen mahdollisti se, että skottiparlamentin itsenäisyys oli muodostunut englantilaisille niin suureksi riesaksi, että he olivat valmiit tekemään Skotlannille merkittäviä taloudellisia myönnytyksiä saadakseen skotit suostumaan vapaaehtoisesti unioniin.
Kuningatar Annan nimittämä komissio laati unionisopimuksen kolmessa kuukaudessa heinäkuuhun 1706 mennessä. Sen mukaan kauppa Ison-Britannian ja sen dominioiden välillä olisi vapaata ja tasa-arvoista, ja Annan kuoleman jälkeen kruunun sovittiin periytyvän Hannover-suvulle. Verotusta päätettiin yhtenäistää. Skotlanti lupautui ottamaan kontolleen osuuden Englannin valtionvelasta, ja vastineeksi Englanti maksoi Skotlannille kompensaatiota 398 085 puntaa ja 10 šillinkiä, mikä tunnetaan nimellä The Equivalent (’vastine’). Skotlanti sai säilyttää oman laki- ja oikeusjärjestelmänsä. Episkopaalinen Englannin kirkko ja presbyteerinen Skotlannin kirkko luvattiin säilyttää ilman muutoksia.
Unionin myötä Skotlanti sai Englannin parlamentin alahuoneeseen 45 edustajaa ja ylähuoneeseen 16 edustajaa. Skotlannin parlamentti hyväksyi unionilain vain pienin muutoksin tammikuussa 1707 ja Englannin parlamentti pian sen jälkeen. Kuningatar Anna vahvisti lain 6. maaliskuuta ja unioni astui voimaan 1. toukokuuta samana vuonna.
Aiheesta muualla

Allan I. Macinnes: Acts of Union: The creation of the United Kingdom (englanniksi) BBC
Unionilakien alkuperäistekstit ja kommentaareja (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) Rupert Barnes
Thorbjørn Berntsen

| Thorbjørn Berntsen |
| --- | --- |
 Berntsen vuonna 2007.
Norjan ympäristöministeri
 Brundtlandin III ja Jaglandin hallitus 3. marraskuuta 1990 – 17. lokakuuta 1997  
Edeltäjä:  Kristin Hille Valla
Seuraaja:  Guro Fjellanger
Suurkäräjäedustaja
 Oslon vaalipiiri 1977–1997  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1935 (ikä 89) Aker, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Thorbjørn Berntsen (s. 13. huhtikuuta 1935 Aker) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysmies. Hän istui suurkäräjillä 1977–1997 ja toimi Norjan ympäristöministerinä 1990–1997.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thorbjørn Berntsen Wikimedia Commonsissa
Thorbjørn Berntsen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Terveydeksi

| Terveydeksi> Cheers |
| --- | --- |

Tyyli:  Komedia
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Glen Charles Les Charles James Burrows
Pääosissa:  Ted Danson Shelley Long (kaudet 1-5) Kirstie Alley (kaudet 6-11) Rhea Perlman Nicholas Colasanto (kaudet 1-3) John Ratzenberger (toistuva: kausi 1; säännöllinen: kaudet 2-11) Woody Harrelson (kaudet 4-11) George Wendt Kelsey Grammer (toistuva: kaudet 3-4; säännöllinen: kaudet 5-11) Bebe Neuwirth (toistuva: kaudet 4-9; säännöllinen: kausi 10-11)
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC
Esitetty:  30. syyskuuta 1982 – 20. toukokuuta 1993
Tuotantokausia:  11
Jaksoja:  275
Tunnuskappale:  "Where Everybody Knows Your Name" yhtyeeltä Gary Portnoy
Säveltäjä(t):  Craig Safan
Seuraaja:  Frasier (1993-2004)
Aiheesta muualla
IMDb
Cheers (suom. Terveydeksi) on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin vuosina 1982–1993.
Sarjaa esitti NBC. Sen tuottivat sarjan luojien James Burrowsin, Glen Charlesin ja Les Charlesin yhtiö sekä Paramount Television. Sarja kuvattiin elävän yleisön edessä eikä siinä ole taustanaurua..
Sarja kertoo bostonilaiseen baariin kokoontuvista ihmisistä, ja nimi tuleekin maljahuutoon viittaavasta baarin nimestä. Studiossa kuvatun sarjan ulkokohtauksissa käytetystä oikeasta baarista tuli pieni matkailunähtävyys, ja se otti suosion myötä oikeastikin nimen Cheers.
Yksi sarjan hahmoista oli Kelsey Grammerin esittämä Frasier Crane. Hahmo jatkoi myöhemmin spin-off-sarjassa Frasier, niin että Grammer esitti hahmoa yhteensä 20 vuoden ajan. Cheers-sarjan hahmot nähdään myös Frasierin vieraina.
Sarja palkittiin Primetime Emmy -palkinnolla parhaana komediasarjana vuosina 1983, 1984, 1989 ja 1991 sekä Golden Globe -palkinnolla parhaana musikaali- tai komediasarjana vuonna 1991.
Näyttelijät (hahmot)

Ted Danson (Sam Malone)
Shelley Long (Diane Chambers)
Kirstie Alley (Rebecca Howe)
Rhea Perlman (Carla Tortelli)
Nicholas Colasanto (Ernie "Coach" Pantusso)
Woody Harrelson (Woody Boyd)
George Wendt (Norm Peterson)
John Ratzenberger (Cliff Clavin)
Kelsey Grammer (Frasier Crane)
Bebe Neuwirth (Lilith Sternin)
Aiheesta muualla

Cheers - IMDb (englanniksi)
Cheers - TV.com (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1927

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1927 toisen kerran. Kilpailut pidettiin Italian Bolognassa 31. elokuuta – 4. syyskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, uimahypyt ja miesten vesipallo. Ensimmäistä kertaa mukana oli lajeja myös naisille.
Mitalistit > Uinti > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m |  Arne Borg | 1.00,0 |  István Bárány | 1.03,2 |  August Heitmann | 1.03,4 |
| 400 m |  Arne Borg | 5.08,6 |  Herbert Heinrich | 5.15,8 |  Václav Antoš | 5.16,2 |
| 1 500 m |  Arne Borg | 19.07,2 ME |  Giuseppe Perentin | 21.50,4 |  Joachim Rademacher | 22.00,0 |
Selkäuinti
| 100 m |  Eskil Lundahl | 1.17,4 |  Aladár Bitskey | 1.17,6 |  Gustav Fröhlich | 1.17,8 |
Rintauinti
| 200 m |  Erich Rademacher | 2.55,2 |  Wilhelm Prasse | 2.58,0 |  Louis Van Parijs | 2.59,8 |
Vapaauintiviesti
| 4 × 200 m |  Saksa August Heitmann Joachim Rademacher Friedel Berges Herbert Heinrich | 9.49,6 ME |  Ruotsi Åke Borg Aulo Gustafsson Eskil Lundahl Arne Borg | 9.52,0 |  Unkari Géza Szigritz Rezső Wanié András Wanié István Bárány | 10.36,0 |
Mitalistit > Uinti > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m |  Maria Vierdag | 1.15,0 |  Joyce Cooper | 1.15,0 |  Lotte Lehmann | 1.16,1 |
| 400 m |  Marie Braun | 6.11,8 |  Marion Laverty | 6.13,6 |  Fritzi Löwy | 6.21,0 |
Selkäuinti
| 100 m |  Willy den Turk | 1.24,6 |  Marie Braun | 1.26,2 |  Phyllis Harding | 1.30,8 |
Rintauinti
| 200 m |  Hilde Schrader | 3.20,4 |  Lotte Mühe | 3.25,2 |  Hedy Bienenfeld | 3.27,0 |
Vapaauintiviesti
| 4 × 100 m |  Iso-Britannia Marion Laverty Valerie Davies Ellen King Joyce Cooper | 5.11,0 |  Alankomaat Truus Klapwijk Willy den Turk Marie Braun Maria Vierdag | 5.11,6 |  Saksa Lotte Lehmann Anni Rehborn Marianne Schmidt Reni Erkens | 5.12,8 |
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 3 m ponnahduslauta |  Ewald Riebschläger | 173,86 |  Edmund Lindmark | 169,86 |  Luciano Gozzi | 154,14 |
| 10 m kerroshypyt |  Hans Luber | 114,86 |  Ewald Riebschläger | 111,24 |  Ezio Selva | 100,64 |
Naiset
| 3 m ponnahduslauta |  Klara Bornett | 103,32 |  Lini Söhnchen | 91,96 |  Hanni Rehborn | 86,24 |
| 10 m kerroshypyt |  Isabelle White | 36,04 |  Irène Savollon | 32,40 |  Eva Olliwier | 32,20 |