stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Vesiensuojelun Keskusliitto

Suomen Vesiensuojeluyhdistysten Liitto on perustettu 23.11.1973. Liiton nimi vaihtui Suomen Vesiensuojelun Keskusliitoksi 27.1.2023. Liittoon kuuluu alueellisten jäsenyhdistyksiensä kautta noin 130 teollisuuslaitosta ja valtaosa Suomen kunnista. Keskusliitto järjestää alan koulutusta, tiedottaa, antaa lausuntoja ja kannanottoja sekä pyrkii vaikuttamaan vesiensuojelutyöhön laajasti.
Toiminta

Vesiensuojelun ideana on toimia yksinomaan ja välittömästi yleiseksi hyväksi yhteiskunnallisesti. Vesiensuojelun tulokset kohdistuvat ja hyödyttävät vesiluontoa, yhteiskuntaa ja kansalaisia. Vesiensuojeluyhdistykset eivät tuota toiminnallaan taloudellista etua jäsenilleen.
Suomen Vesiensuojelun Keskusliitto ry edustaa alueellisia vesiensuojeluyhdistyksiä yhteisissä asioissa suhteessa valtionvaltaan ja muihin julkisiin yhteisöihin. Alueellisen vesiensuojeluyhdistystoiminnan tavoitteena on saada kunnat, kaupungit, kansalaisjärjestöt ja toiminnanharjoittajat toimimaan yhteisen vesiensuojelutavoitteen, puhtaiden vesien puolesta. Vesienhoidon tavoitteiden saavuttaminen on haaste, jonka onnistumiseksi paikallisen, konkreettisen ja tehokkaan toiminnan organisointi on ehdoton edellytys.
Keskusliitto kokoaa yhteen n. 320 alan asiantuntijan osaamisen. Keskusliitolla on 13 asiantuntijaryhmää, joissa alueellisten vesiensuojeluyhdistysten asiantuntijat toimivat. Keskusliitto vaikuttaa osallistumalla vesiensuojelua edistävien toimikuntien työskentelyyn ja antamalla lausuntoja muun muassa mietinnöistä ja lakiesityksistä.
Keskusliiton jäsenten, alueellisten vesiensuojeluyhdistysten työn tuloksena valmistuu vuosittain noin 750 vesistöraporttia, 1350 puhdistamoraporttia, 4500 talousvesilausuntoa ja näiden lisäksi 750 muuta selvitystä ja lausuntoa. Vesistöjen tarkkailu ja tarkkailuraportointi perustuu lainsäädäntöön. Lisäksi alueelliset vesiensuojeluyhdistykset ovat mukana lukuisissa vesiensuojeluhankkeissa. Alueellisten vesiensuojeluyhdistysten toiminta ja sen tulokset ovat 1960-luvulta alkaen parantaneet konkreettisesti vesien tilaa Suomessa.
Keskusliiton tehtävät

Keskusliiton keskeisenä tehtävänä on pyrkiä edistämään vesiensuojelua antamalla lausuntoja ja kannanottoja eduskunnalle ja valtion viranomaisille sekä tiedottamaan niistä medialle. Keskusliiton edustajat osallistuvat asiantuntijoina erilaisten säädöksiä ja menetelmiä valmistelevien työryhmien työhön. Keskusliitto myös kokoaa vesistötietoa ja vesiensuojelun opasmateriaalia  kansalaisten ja viranomaisten käyttöön sekä järjestää ympäristönäytteenottajien sertifiointikoulutusta. Keskusliitto myös osaltaan kehittää jäsenyhdistysten henkilökunnan ammattitaitoa järjestämällä koulutuspäiviä.
Alueelliset vesiensuojeluyhdistykset

Vesiensuojeluyhdistykset toimivat alueensa luotettavina vesistötietopankkeina. Yhdistysten asiantuntijoilla on vankka kokemus vesialan tutkimuksessa ja vesistöjen tilan kohentamisessa.
Kun yhdistykset toteuttavat toimialueillaan valtakunnallisesti merkittäviä yleishyödyllisiä tutkimushankkeita, jaetaan näistä saatu tutkimustieto valtakunnallisesti.
Yhdistysten tekemiin tutkimuksiin kuuluvat pohjavesi- ja vesistötutkimukset kattaen fysikaalis-kemiallisten menetelmien lisäksi kalasto- ja pohjaeläintutkimukset ja muut biologiset määritykset sekä pohjasedimenttitutkimukset. Jätevedenpuhdistamoiden tarkkailu ja hajajätevesikysymysten ratkaisut ovat tärkeä osa toimintaa.
Suomen Varustamot

| Suomen Varustamot ry |
| --- | --- |
Perustettu:  2008
Toimiala:  työmarkkina- ja elinkeinopoliittinen edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Jäsenmäärä:  25 varustamoa
Puheenjohtaja:  Tiina Tuurnala
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Varustamot ry (ruots. Rederierna i Finland) on vuodesta 2008 alkaen toiminut valtakunnallinen työmarkkina- ja elinkeinopoliittinen edunvalvontajärjestö niille varustamoille, joilla on Suomen lipun alla olevia rahtilaivoja. Rahtialusyhdistyksen kotipaikka on Helsinki ja sen toimitusjohtajana toimii Tiina Tuurnala. Nykyisin yhdistyksessä on jäsenenä 25 ulkomaanliikennettä harjoittavaa varustamoa.
Historia

Yhdistys rekisteröitiin 15. joulukuuta 1986 Ulkomaanliikenteen Pientonnistoyhdistys -nimellä. 14. tammikuuta 1987 pidettiin kokous, jossa yhdistykselle perustettiin hallitus ja Hans Langh valittiin puheenjohtajaksi. Alussa yhdistyksessä oli 16 laivaa jäsenenä, vuoden 1993 alussa 29. Yhdistys perustettiin, koska pientonnistovarustajat olivat havainneet edessä olevan tuhon ellei mitään toimenpiteitä tehtäisi. Perustamalla oman yhdistyksen, varustajat pyrkivät turvaamaan varustamoiden eloonjäännin ja alan kilpailukyvyn.
Ulkomaanliikenteen Pientonnistoyhdistys vaihtoi 22. maaliskuuta 2000 nimekseen Rahtialusyhdistys. Syy nimenmuutokseen oli yhdistykseen kuuluvien suurien laivojen määrän kasvu.
Vuonna 2008 Suomen Varustamoyhdistys, Rahtialusyhdistys ja Ålands Redarförening yhdistyivät nimellä Suomen Varustamot ry.
Yhdistyksen jäsenvarustamot ja laivat

| Varustamo | Alukset |
| --- | --- |
Aalto Shipping Company Oy: Airisto
Alfons Håkans: Hector
Arctia Icebreaking Oy: Polaris, Urho, Sisu, Otso, Kontio, Voima, Fennica, Nordica
Arctia Karhu Oy: Ahto
Meritaito Oy: Airisto, Kaiku, Seili, Pohjanmeri
Bore Ltd.: Bore Bay, Estraden, Norsky, Norsteam, Seagard, Bore Way
Rederi Ab Eckerö: Shipper, Finbo Cargo, Transporter, Finlandia
ESL Shipping: Eira, Pasila, Tali, Alppila, Kallio, Arkadia, Kumpula Viikki, Haaga, Rautaruukki, Steel
Finnlines: Finnbreeze, Finnhawk, Finnkraft, Finnsea, Finnsky, Finnsun, Finntide, Finnwave, Finnmill, Finnpulp, Finnswan, Finnstar, Finnmaid, Finnlady, Finneco I, Finneco II, Finneco III, Finnsirius
Godby Shipping: Midas, Mimer, Mistral, Misana, Misida, Baltic Bright
Langh Ship: Hjördis, Laura, Marjatta, Linda, Aila
Rederi Ab Lillgard: Fjärdvägen
Helmer Lundströn: Mirva VG
Meriaura: Aranda, Aura, Meri, Eeva VG
Rederi Ab Nathalie: Baltic Amelie, Aurelie, Odda Marie, Nathale, Emilie, Marilie
Navidom Oy/OSM Shipping MNGT: Lunni, Kiisla, Uikku, Saana, Jaarli, Jatuli, Ahti, Ukko, Esko
Prima Shipping: Baltic Madonna, Prima Donna, Prima Queen, Prima Viking, Prima King, Prima Lady
Rauma Cata: Mereor, Enough Talk, Polaris, Leonardo, Delifi
Ronja Marin: Riona
Tallink Silja: Silja Serenade, Baltic Princess
Viking Line: Gabriella, Viking Grace, Viking Glory, Viking XPRS
NLC Ferry / Wasaline: Aurora Botnia
Lähdeviitteet

↑  Suomen Varustamot shipowners.fi. Viitattu 14.9.2022.
↑  Nils-Eric Backman: Pientonnistoyhdistys hamuaa isompia aluksia. Helsingin Sanomat, 16.2.1992, s. 19.  Näköislehti (maksullinen). Viitattu 26.9.2020.
1 2  Historiikki Rahtialusyhdistys. Arkistoitu 21.2.2007. Viitattu 4.1.2008.
↑  Jäsenalusluettelo 2024 Rahtialusyhdistys. Viitattu 4.4.2024.
M/S Auto Baltic, M/S Auto Bank tai M/S Auto Bay
M/S KCL Ballerina
Superpesiksen kausi 2010

Superpesiksen kausi 2010 voi tarkoittaa:
Miesten Superpesiksen kausi 2010
Naisten Superpesiksen kausi 2010
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Superpesiksen kausi 2010”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Syvännekrotti

| Syvännekrotti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Krottikalat Lophiiformes
Heimo::  Syvännekrotit Ceratiidae
Suku::  Ceratias
Laji::  holboelli
Kaksiosainen nimi
 Ceratias holboelli  Krøyer, 1845 
Katso myös
   Syvännekrotti Wikispeciesissä   Syvännekrotti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Syvännekrotti (Ceratias holboelli) on meren pohjassa elävä kala.
Se on vaikea tutkimuskohde, siksi sen elämäntavoista tiedetään niin vähän. Luultavasti syvännekrotti enimmäkseen makailee pohjassa pyyntiantenni huojuen.
Pyyntiantennin päässä olevan valoelimen hohde houkuttelee paikalle uteliaita saaliskaloja, jotka samalla uivat suoraan nälkäiseen kitaan. 
Sitä tavataan tyypillisesti trooppisissa ja lauhkeissa merissä 400–2000 metrin syvyydessä.
Syvännekrottinaaras voi kasvaa 120 senttiä pitkäksi, mutta jää yleensä 77-senttiseksi. Uros on paljon pienempi, enintään 16 senttiä pitkä. Koiras kiinnittyy suullaan naaraaseen ja syvännekrotit sulautuvat vähitellen yhteen. Koiraan ruumis surkastuu pois sukupuolielimiä lukuun ottamatta. Kalat elävät symbioottisessa suhteessa, jossa niiden ei säännöllisesti tarvitse etsiä uutta kumppania syvissä vesissä.
Syvännekrotti on ahnas peto, joka petkuttaa saaliskalat luokseen. Se heiluttaa päässän olevaa uloketta, jonka kärjessä oleva ihokappale näyttää makoisalta pikku madolta.
Aiheesta muualla

ITIS: Ceratias holboelli (englanniksi)
Superpesis

Superpesis on Suomen Pesäpalloliiton ylläpitämä pesäpallon korkein sarjataso.
Miesten Superpesis
Naisten Superpesis
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Superpesis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sydney Tower

| Sydney Tower |
| --- | --- |

Sijainti:  Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia
Koordinaatit:  33°52.23′S, 151°12.54′E
Valmistumisvuosi:  1981
Korkeus:  309 m
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sydney Tower on Sydneyn korkein ja Australian neljänneksi korkein rakennelma kahden maston ja Q1-pilvenpiirtäjän jälkeen. Sydney Towerin kattokorkeus on 275 metriä ja antenni on 309 metrissä. Sydney Tower Centrepointin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1970, ja itse torni avattiin yleisölle elokuussa 1981. Tornia tukee 56 kaapelia, ja sen henkilökapasiteetti on 960 henkeä. Tornissa on 250 metrin korkeudessa sijaitseva näköalatasanne, jonne pääsee joko kiipeämällä 1 504 porrasta tai matkustamalla hissillä, joka nousee tasanteelle 40 sekunnissa. Sydney Towerissa järjestetään Skywalkeja, joilla osallistujat viedään kävelemään tornin ulkopuolella olevalle tasanteelle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sydney Tower (englanniksi)
Sydney Tower Buffet (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Susan Dunklee

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Susan Dunklee, Nové Město 2015 |  Susan Dunklee, Nové Město 2015 |  Susan Dunklee, Nové Město 2015 |  |
Maa:  Yhdysvallat
Naisten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Hochfilzen 2017 | yhteislähtö |  |
|  Hopeaa | Anterselva 2020 | pikakilpailu |  |
Susan Dunklee (s. 13. helmikuuta 1986) on yhdysvaltalainen ampumahiihtäjä. Hän aloitti uransa ampumahiihtäjänä vuonna 2008. Hänen valmentajansa on Armin Auchentaller. Aiemmin häntä valmensi suomalainen Jonne Kähkönen.
Dunklee saavutti Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hopeaa yhteislähdössä ja oli normaalimatkalla kuudes.Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän sai hopeaa pikakilpailussa. Hän sijoittui normaalimatkalla viidenneksi Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012. Nämä kaikki laskettiin myös maailmancupin tuloksiin. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhteislähtökilpailun 11:s ja pikakilpailun 14:s. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui pikakilpailussa kahdeksanneksi, takaa-ajossa kymmenenneksi ja yhteislähdössä 11:nneksi. .
Maailmancupin osakilpailuissa Dunklee on ollut kuudesti palkintokorokkeella. Maaliskuussa 2014 hän oli Oslon pikakilpailussa kolmas, helmikuussa 2016 Presque Islen pikakilpailussa toinen, joulukuussa 2016 Nové Měston pikakilpailussa kolmas, helmikuussa 2017 Hochfilzenin MM-yhteislähdössä toinen, maaliskuussa 2018 Oslon takaa-ajossa kolmas ja helmikuun 2020 Anterselvan MM-pikakilpailussa toinen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa Dunklee on ollut parhaimmillaan kymmenes kaudella 2016–2017.
Dunklee saavutti Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssia pariviestissä 2018.
Aiheesta muualla

Susan Dunkleen blogi
Superpesiksen kuukauden jokeri

Superpesiksen kuukauden jokeri on valittu kaudesta 2022 lähtien. Palkinto on jaettu Miesten ja Naisten Superpesiksen pelaajalle kuukausittain. Valinnan suorittaa Suomen Pesäpalloliitto.
Miesten palkinnon on useimmiten voittanut Jukka-Pekka Vainionpää (kolme kertaa) ja naisten palkinnon Aino-Kaisa Mantere (kolme kertaa).
Säteilyn kulku ilmakehässä

Säteilyn kulku ilmakehässä on ilmakehän prosessi, johon sisältyy säteilyn vaimenemista, heijastusta ja siroamista. Maan pinnalle saapuvasta infrapunasäteilystä noin puolet on suoraa auringon säteilyä ja puolet hajasäteilyä. Sironta on voimakkainta lähellä maanpintaa. Ilmakehän koostumus ja kasvihuoneilmiö vaikuttavat säteilyn kulkuun.
Säteilyn kulkun tutkimuksessa hyödynnetään satelliittimittauksia samoin kuin laskennallisia malleja. Ilmiö tunnetaan verraten hyvin.
Aiheesta muualla

Jenni Vepsäläinen: Ilmakehäkorjaus (Arkistoitu – Internet Archive)
Superpesiksen kuukauden lukkari

Superpesiksen kuukauden lukkari on valittu kaudesta 2021 lähtien. Palkinto on jaettu Miesten ja Naisten Superpesiksen pelaajalle kuukausittain. Valinnan suorittaa Suomen Pesäpalloliitto.
Miesten palkinnon on useimmiten voittanut Aapo Komulainen (viisi kertaa) ja naisten palkinnon Mari Mantsinen (neljä kertaa).
Stockholm Syndrome

| Stockholm Syndrome Backyard Babies |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio 301, Tukholma
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Joe Barresi
 Tyylilaji: hard rock, punk rock
 Kesto: 37.34
 Levy-yhtiö: BMG Sweden AB
Backyard Babiesin muut julkaisut
| Making Enemies Is Good 2001 | Stockholm Syndrome 2003 | Live Live in Paris 2005 |
Stockholm Syndrome on ruotsalaisyhtye Backyard Babiesin vuonna 2003 julkaistu neljäs virallinen studioalbumi.
Kappale ”Minus Celcius” julkaistiin singlenä, ja se nousi Suomen virallisen listan sijalle 16.
Kappaleet

Everybody Ready?!
Earn the Crown
A Song for the Outcast
Minus Celsius
Pigs for Swine
One Sound
Say When
Year by Year
Friends (säv. Nicke Borg, Monroe, Jones, Tyla, Joey Ramone, Persson, Clarke)
Be Myself and I
You Tell Me You Love Me You Lie
Kappaleet > Bonuskappaleet

Big Bad Wolf
Shut the Fuck Up
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Metal Rules:
Soundi:
Aiheesta muualla

Stockholm Syndrome discogs.com -sivustolla
Susan Fenimore Cooper

| Susan Fenimore Cooper |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1813  Mamaroneck 
Vanhemmat:  James Fenimore Cooper Susan Augusta DeLancey
Kirjailija
Salanimi: Amabel Penfeather 
Pääteokset:  Rural Hours (1850)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Susan Fenimore Cooper (17. huhtikuuta 1813 – 31. joulukuuta 1894) oli yhdysvaltalainen kirjailija, filantrooppi ja luonnonystävä.
Susan Fenimore Cooper syntyi vuonna 1813 Scarsdalessa, New Yorkissa. Hän oli vanhempiensa James Fenimore Cooperin ja hänen vaimonsa Susan Augusta DeLanceyn toinen lapsi ja vanhin täysi-ikäiseksi elänyt. Hänen isänsä James Fenimore Cooper oli kirjailija ja Yhdysvaltojen romaanikirjallisuuden perustaja.
Cooper oli filantrooppi. Vuonna 1873 hän perusti lastenkodin New Yorkin Cooperstowniin. Hänestä tuli varsin tarkka luonnontuntija, vaikkakaan hänellä ei ollut siihen koulutusta. Cooper kirjoitti myös kirjemuotoisen esseen naisten äänioikeudesta ja romaanin Elinor Wyllys (1846).
Hänen tunnetuin teoksensa on Rural Hours (1850). Siinä hän kuvaa sanoin ja kuvin  New Yorkin osavaltion pohjoisosien luontoa ja vuodenaikoja. Myös teoksen kuvitusta pidetään hänen tekemänään, joskaan asiasta ei ole suoria todisteita. Teoksen kuvia:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Susan Fenimore Cooper Wikimedia Commonsissa
Stockholm ’67

| Stockholm ’67 The Electric Prunes |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 14. joulukuuta 1967
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Klas Burling
 Tyylilaji: psykedeelinen rock, garage rock, acid rock
 Kesto: 43.51
 Levy-yhtiö: Heartbeat Productions Birdman Records (2001)
The Electric Prunesin muut julkaisut
| Just Good Old Rock and Roll 1969 | Stockholm ’67 1997 | Artifact  2002 |
Stockholm ’67 on The Electric Prunesin ensimmäinen livealbumi.
Kappaleet > A-puoli

You Never Had It Better (P. Snagster, R. Schwartz, S. Poncher)
I Had Too Much To Dream Last Night (Tucker, Mantz)
Are You Lovin’ Me More (But Enjoying It Less) (Tucker, Mantz)
I Happen To Love You (Goffin, King)
Kappaleet > B-puoli

Got My Mojo Working (Preston Foster)
Long Day’s Flight (’Til Tomorrow) (Weakley, Yorty)
Smokestack Lighting (Chester Burnett)
Get Me to the World on Time (Tucker / Jones)
Kokoonpano

James Lowe ‎– laulu
Mark Tulin ‎– basso, urut & taustalaulu
Ken Williams ‎– soolokitara
Mike Gannon ‎– komppikitara, taustalauli
Quint ‎– rummut
Arviot

Allmusic:
Jussi Kettu

| Jussi Kettu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  trubaduuri, yhtye, laulusolisti, kitaristi, säveltäjä, sanoittaja, sovittaja, tuottaja
Muusikko
Aktiivisena:  1979−
Tyylilajit:  suomirock, blues, country
Soittimet:  kitara, laulu
Yhtyeet:  Jussi Kettu, Rudi
Levy-yhtiöt:  Propaganda records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jussi Kettu (oik. Juha Kosonen) on helsinkiläinen laulaja-lauluntekijä, joka on lähtöisin Savonlinnasta. Hän esiintyy trubaduurina ja Jussi Kettu (Trio) blues-yhtyeenä. Säveltäjä, sanoittaja ja muusikko Jussi Kettu aloitti muusikkouransa trubaduurina Carolia Disco Show’nselvennä mukana vuonna 1979[lähde? ].
Ratsia -yhtyeessä soittaneet Juha Aunola, Rudi Lukkarinen ja  Pasi Kuusjärvi perustivat Jussi Ketun kanssa Rudi-yhtyeen, jonka ensimmäinen single oli "Taivas saa odottaa" ja "Viimeiset Kiusaukset". Single oli puoli vuotta Jokamiehen listanselvennä ykkössijalla[lähde? ]. Kettu toimi Rudi-yhtyeen säveltäjänä, sanoittajana, laulajana ja kitaristina 1982−1986. Rudi julkaisi neljä singleä ja kaksi LP-levyä. Kettu muutti Helsinkiin 1980-luvulla, minkä jälkeen yhtyekinselvennä on koostunut aina paikallisista muusikoista. Ensimmäinen Jussi Kettu -nimellä tehty single ”Kotiin ollenkaan/Box” ja LP Tuli rautatie ilmestyivät 1986. Levyn tuotti Heikki Savolainen. Eeki Mantere lauloi levyn kappaleen "Viime yö". Tämän jälkeen Kettu esiintyi Jussi Kettu & Texas-Band -kokoonpanolla sekä duona Eeki Mantereen kanssa. Jussi Kettu toimi myös Eeki Mantere & Kadonneet Pojat -yhtyeen tuottajana, kitaristina, säveltäjänä ja sanoittajana 1987−1990. Yhtye teki LP:n Synnyin kiertämään ja kaksi singleä.[lähde? ]
Kettu on myös keikkaillut yhtyeissä Nuket, Pekon Bluesputki, Lost Hobo`s (duo Miro Mantereen kanssa). Kettu toimi teatterimuusikkona Lasten ja nuorten teatteri Pienessä Suomessa ja toteutti Pelle Miljoonan musiikkia näytelmään Huckleyberry Finn vuonna 1992. Hän on esiintynyt radio-ohjelmissa Radio Ykkösellä, Ettanissa ja Radio Powerissa sekä tv-ohjelmissa Musavisa ja Lauantailähtö.[lähde? ]
2000-luvulla Kettu on esiintynyt muun muassa SuomiBlues-kokoonpanossa. Vakiokokoonpanoon kuuluivat Kurt Tulikallio, Jussi Kettu, Petri Loikala ja Honey Aaltonen.  22. elokuuta 2006 ilmestyi Jussi Kettu -yhtyeen CD Määränpää ja uusin albumi Yliannos bluesia 14. huhtikuuta 2010. Uusimmat levyt on julkaissut Propaganda records.
2010-luvulla Kettu on esiintynyt trubaduurina sekä trionsa kanssa.
Diskografia > Jussi Kettu

Tuli rautatie (MGM 2005, Megamania 1986)
Taivas saa odottaa (PRO 2019, Pro-records 2003)
Taidan olla minä (PRO 2025, Pro-records 2004)
Määränpää  (PRO 2046, Propaganda records 2006)
Yliannos bluesia (PRO 2076, Propaganda records 2010)
Kotiin ollenkaan / Box (MEG 007, Megafon Records 1986)
Ei paikkaa minne mennä / Raidemies (PRO 2012, 2006)
Diskografia > Rudi

Taivas saa odottaa (JHN 3017, Johanna 1983)
Varastaa elääkseen-elää varastaakseen (MEGLP 101, Megafon Records 1986)
Taivas saa odottaa (JHNS 231,Johanna 1982) Rudi
Ja vesi nousee (JHNS 503, 1982) Rudi
Pelastusarmeija (PROS 050, Propaganda 1985) Rudi
Tänään (MEG 006,Megafon Records 1985)  Rudi
Diskografia > Eeki Mantere & Kadonneet Pojat

Synnyin kiertämään (MGM 2011, Megamania 1987)
Synnyin kiertämään (MGS 119, Megamania 1986)
Musta Pekka (AMTS 139, AMT 1990)
Diskografia > Honey Aaltonen Presents

The Ultimate Party Album (922010, Isko/Bluelight 2010)
Diskografia > Taivas saa odottaa

- Jussi Ketun sävellyksenä ja sanoituksena mm. levyillä
Suomirockin kultainen 80-luku (SRBOX01, Poko Rekords)
Valopatsaat  (JHN 3009, Johanna)
Johanna Rock Story 1982–83  (45 DOJLP 5003–4)
Suomirock 1982  (CDROCK 82)
Punkrokki (JHNCD 2516, Johanna 1995)
Lanka palaa (amc 1019, Polarvox)
Yö: Tänä Yönä (PSCD 04, Poko Rekords)
Yö: Yön pimeä puoli (POKOCD 213)
Brups: ”Taivas saa odottaa”
Suomipunk ja Uusi aalto 77-84 (EasyZone Oy / Universal, 2014)
Lontoon skidit – 144 Johanna-singleä vuosilta 1979–84 (Johanna Kustannus/Universal 2014)
Kokoonpanot yhtyeissä

Jussi Kettu Band
Jussi Kettu – kitara & laulu
Petri Loikala – basso
Honey Aaltonen – rummut
Juha Virta – rummut -2007
Jussi Kettu & Eeki Mantere Duo
Jussi Kettu – kitara & laulu
Eeki Mantere – kitara & laulu
Jussi Kettu 1990
Jussi Kettu – kitara & laulu
Leevi Leppänen – rummut
Jussi Kinnunen – basso & laulu
Eeki Mantere & Kadonneet Pojat
Eeki Mantere (Viktor Kalborrek/Hullujussi) – laulu
Jussi Kettu – kitara & laulu
Jussi Kinnunen – basso & laulu
Yrjö "Ykä" Fonselius – rummut
Tapio Niemelä – kosketinsoittimet
Leevi Leppänen – rummut keikoilla
Rudi II-III
Jussi Kettu – kitara & laulu
Rudi Lukkarinen – basso & laulu
Mika Hollström – rummut (III)
Repa Kauppila – rummut (II)
Pasi "Bastard" Huopalainen – kitara
Eero "Safka" Pekkonen – piano
Rudi
Jussi Kettu – kitara, laulu
Rudi Lukkarinen – basso
Juha Aunola – kitara
Pasi Kuusjärvi – rummut
Guru – kosketinsoittimet
Aiheesta muualla

Jussi Kettu Myspacessa (englanniksi) (suomeksi)
Jussi Kettu Blogi
Levy-yhtiö Propaganda
Ohjelmatoimisto Artisti ja Karaoke (Arkistoitu – Internet Archive)
Blues-Finland.com
Jussi Ketun sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jussi Ketun sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Staattori (konetekniikka)

Oikosulkumoottorin roottori ja staattori
Tyypillinen oikosulkumoottori
Staattori eli seisoja on sähkömoottoreiden kiinteä osa, jossa oleva staattorikäämitys saa siihen johdetulla sähkövirralla aikaan häkkikäämittyä roottoria eli pyörijää magnetomotorisella voimalla liikuttavan pyörivän sähkökentän. Generaattoreissa staattori taas vastaanottaa roottorin pyörivän magneettikentän ja indusoi staattorikäämiin sähkövirran.
Staattori sähkömoottoreissa

Konetyypistä riippuen staattorin magneettikenttä voi olla pyörivä, tai esimerkiksi käytettäessä tasavirtamoottoreita, stabiili ja sen napaisuus ei vaihdu koneen käydessä. Tällöin staattorista voidaan käyttää myös nimitystä kenttämagneetti.
Tasavirtamoottoreissa ja tahtikoneissa pyörivän magneettikentän muodostaa roottorikäämitys kommutaattorin eli virrankääntimen avulla. 
Staattori on yleensä sähkömagnetoitu, mutta esimerkiksi pienissä tasavirtamoottoreissa staattorissa on kestomagneetit. Tämä mahdollistaa moottorin yksinkertaisemman ja valmistuskustannuksiltaan halvemman rakenteen. Kestomagnetoitu staattori on myös huomattavasti käämitystä ja raudoitusta vaativaa sähkömagnetoitua staattoria ohuempi.
Rakenne

Sähkömagnetoiduissa staattoreissa käämitys on sylinterimäisen rautasydämen ympärillä. Rautasydän on piiteräslaminaattia, joka vähentää hystereesihäviöitä ja estää koneen kuumenemista ja energiahäviöitä aiheuttavien pyörrevirtojen muodostumisen.
Nykyisin oikosulkumoottorit ovat yleisin teollisuudessa käytetty sähkömoottorityyppi. Niissä sähkömagnetoitu staattori muodostaa vaihtovirran avulla pyörivän magneettikentän ja indusoi oikosuljetun roottorin häkkikäämitykseen virran, joka magnetoi myös roottorin ja saa näin aikaan roottorin pyörimisliikkeen.
Vesivoimalaitoksen generaattorin roottori ja staattori
Suurikokoisen oikosulkumoottorin staattori
Staattorikäämitys
Staattorin raudoitus, jonka uriin tulevat käämitykset