stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Max Jakobson
Kirjallisuutta

Hentilä, Seppo: Max Jakobsonin kirjasto: Kokoajansa näköinen.  (Toimittaneet Maara Kinnermä ja Harri Ahonen. Kansalliskirjaston julkaisuja, 83)  Helsinki:  Kansalliskirjasto, 2018.  ISSN 2242-8097  ISBN 978-951-51-4311-2
Pesu, Jukka: Max Jakobson, Henry Kissinger ja YK:n pääsihteerivaalit 1971. Historiallinen Aikakauskirja 3/2021, s. 332–347
Aiheesta muualla

Max Jakobsonin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Max Jakobson, Suomi ja puolueettomuus. YLE Elävä arkisto.
Jakobson, Max hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia 2  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Max Jakobson (kesk.) isännöimässä neuvostoliittolaista toimittajaa Aleksei Adžubeita ja NL:n suurlähettilästä A. V. Zaharovia vuonna 1963.
Kansalaisvapaudet

Kansalaisvapaudet kattavat tyypillisesti vapauden orjuudesta, pakkotyöstä, kidutuksesta ja surmista, oikeuden vapauteen, turvallisuuteen, ilmaisunvapauteen, uskonnonvapauteen, lehdistönvapauteen, oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, omaisuudensuojan ja ruumiillisen itsemääräämisoikeuden.
Broken Liberty: Istanbul Archaeology Museum
Kansalaisvapauksien käsite on peräisin Magna Carta -asiakirjasta vuodelta 1215.
Kansalaisvapaudet: esimerkkejä

Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan kansalaisoikeuksia eri maissa:
Ilmaisun- ja uskonnonvapaus:
onko vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä
sensuroiko valtio suoraan tai epäsuoraan painotuotteita, internetiä, TV:tä, radiota tai taideteoksia
onko presidentin tai korkeimpien vallankäyttäjien kunnian ja arvovallan loukkaaminen sallittua
käyttääkö valtio tukiaisia viestimille lisätäkseen mieleistään journalismia tai ehkäistäkseen vastakkaista
rajoitetaanko uskontokuntien toimintaa rekisteröintivaatimuksilla
vainotaanko uskonnonharjoittajia tai toimittajia; valitseeko hallitus uskonnollisia johtajia
vaikuttaako valtio vahvasti opetusohjelmiin poliittisin tarkoitusperin
uskaltavatko ihmiset keskustella keskenään vapaasti, myös politiikasta, ilman pelkoa viranomaisten sanktioista
Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus:
rajoitetaanko rauhanomaisia mielenosoituksia vakavasti
rajoittaako tai vaikeuttaako valtio ammattiliittoja tai yhdistystoimintaa tai sen rahoitusta paljon tai pitääkö toimijoiden tai rahoittajien pelätä valtiota
painostetaanko ihmisiä liittymään tai olemaan liittymättä ammattiliittoihin
Laillisuusperiaate:
riippumattomuus: painostaako tai komentaako hallitus tai muu poliittinen, taloudellinen tai uskonnollinen valta oikeuslaitosta
paneeko valtio toimeen oikeuslaitoksen tuomiot
onko syytetty syytön kunnes toisin todistetaan
ovatko oikeudenkäynnit reiluja ja puolueettomia
onko poliisilaitos siviilien vallan alla
rangaistaanko poliiseja, jos he pahoinpitelevät tai pidättävät aiheetta kansalaisia
kärsivätkö kansalaiset sodasta tai sisäisestä selkkauksesta
onko etnisillä, seksuaalisilla ja uskonnollisilla vähemmistöillä ja naisilla samat oikeudet kuin muillakin ja tuomitaanko heitä vastaan väkivaltaa tekevät
Yksilön itsemääräämisoikeus:
tuomitaanko vaimon raiskauksesta tai hakkaamisesta
sorretaanko naisia perintölaeissa tai huoltajuus- ja avioerolaeissa
onko puolison valinta vapaata ja lapsiavioliitot kiellettyjä
rajoittaako valtio ulkomaanmatkoja
saavatko ihmiset riittävän vapaasti ostaa ja myydä maata ja muuta omaisuutta sekä perustaa yrityksiä ja valita työpaikkansa
kontrolloiko valtio taloutta vahvasti esimerkiksi omistamalla paljon yrityksiä, sääntelemällä hintoja tai asettamalla tuotantokiintiöitä
estetäänkö jotain etnistä ryhmää tekemästä tiettyjä töitä
onko maassa pakkotyötä
tukeeko valtio laajalti uskonnollista, etnistä tai kulttuurista propagandaa (indoktrinaatiota).
Kansalaisvapauksien valtiokohtaisia mittareita

Index of Freedom in the World
Freedom in the World
Tsiprasidoni

| --- | --- |


Tsiprasidoni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5-[2-[4-(1,2-bentsotiatsol-3-yyli)piperatsin-1-yyli]etyyli]-6-kloori-1,3-dihydroindol-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 146939-27-7
ATC-koodi: N05AE04
PubChem CID: 60854
DrugBank: DB00246
Kemialliset tiedot
Kaava: C21H21N4ClOS 
Moolimassa: 412,936 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 60 %
Proteiinisitoutuminen: 99 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 7 tuntia
Ekskreetio: virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  C(AU) 
Reseptiluokitus:  Reseptivalmiste
Antotapa: oraalinen intramuskulaarinen
3D-animaatio tsiprasidonimolekyylistä
Ziprasidon Krka -lääkepakkaus
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tsiprasidoni tai siprasidoni (myydään Suomessa nimellä Zeldox, myös useita rinnakkaislääkkeitä) on epätyypillinen eli toisen polven psykoosilääke, jota käytetään aikuisten skitsofrenian hoitoon sekä aikuisten ja 10–17-vuotiaiden lasten ja nuorten kaksisuuntaisen mielialahäiriön keskivaikeita maanisia tai sekamuotoisia sairausjaksoja hoidettaessa.
Haittavaikutukset

Yleisiä sivuvaikutuksia (yhdellä 10–100 käyttäjästä) ovat heitehuimaus, epänormaalit liikkeet (pakkoliikkeet, lihaskankeus tai -jäykkyys, liikkeiden hitaus, vapina, yleinen heikkous ja väsyneisyys), uneliaisuus, levottomuus, päänsärky, ummetus, pahoinvointi, oksentaminen ja ruoansulatushäiriöt, kuiva suu, lisääntynyt syljeneritys ja näön hämärtyminen.
Yhdellä 100−1 000 käyttäjästä ilmeneviä haittavaikutuksia ovat rintakipu, kurkkukipu, vatsakipu, muu kipu, puristava tunne kurkussa, epätavallinen kävely, kouristuskohtaukset, katseen jääminen tiettyyn asentoon, kömpelyys, puhehäiriö, puutuminen, pistävä tunne, keskittymisvaikeus, kuolaaminen, jano, voimakas päiväväsymys, uupumus, vaikeus liikkeiden hallinnassa, suonenveto, jäykät tai turvonneet nivelet, nielemisvaikeus, turvonnut kieli, ripuli, piereskely, ruokahalun lisääntyminen, kiihtyneisyys tai ahdistus, painajaiset, sydämentykytys, pyörtymisen tunne ylös noustessa, hengästyneisyys, valoherkkyys, korvien soiminen, kutiseva ihottuma tai akne.
Yhdellä 1 000 − 10 000 käyttäjästä ilmenee halvaantumista, sokeutumista yhdestä silmästä osittain tai kokonaan, ajattelun hidastumista, tunteiden puutetta, masennusta, paniikkikohtauksia, leukalukko (kyvyttömyys avata suuta), muutoksia maksassa, veriarvoissa tai sydämen toiminnassa, levottomia jalkoja, pään poikkeavaa asentoa (jäykistyminen sivulle, kierokaula), virtsanpidätyskyvyttömyys, kipua virtsatessa tai virtsaamisvaikeutta, veren alentunut kalsiumpitoisuus, kutinaa silmässä, kuivia silmiä, näköhäiriöitä, vuotavaa nenää, korvakipua, hikkaa, hapon nousemista ruokatorveen, löysiä ulosteita, hiusten tippumista, ihon turpoamista, ihoärsytystä, heikentynyttä tai voimistunutta erektiota, heikentynyttä orgasmia, poikkeavaa äidinmaidonmuodostusta, rintojen kasvua sekä miehillä (gynekomastia) että naisilla, kuumotusta, kuumetta, vähentynyttä tai lisääntynyttä valkosolujen määrää, korkeaa verenpainetta ja ihon hilsetystautia.
Triprasidoni voi aiheuttaa myös veritulppia, mutta sivuvaikutuksen yleisyyttä ei tiedetä.
Osa oireista, kuten kouristukset, vapina, liikevaikeudet ja lihasten liikkumispakko ovat ekstrapyramidaalioireita, jotka johtuvat häiriöstä keskushermoston tiedostamattomia liikkeitä säätelevässä ekstrapyramidaalijärjestelmässä.
Tsiprasidoni eroaa vaikutukseltaan selvästi muista toisen polven psykoosilääkkeistä, ja sen haittavaikutuksetkin ovat erilaisia. Tsiprasidonin etu on, että se ei lihota. Se kuitenkin pidentää sydämen johtumisaikaa, minkä takia sitä ei saa käyttää samanaikaisesti muiden johtumisaikaa lisäävien lääkkeiden kanssa.
Annostus

Lääkettä myydään 20, 40, 60 ja 80 mg kapseleina. Kapselit sisältävät liivatetta, eli ne eivät sovi kasvissyöjälle. Lääkkeen määrä puoliintuu 6 tunnissa, minkä takia sitä syödään kahdesti päivässä. Suositeltu annos aikuisille on 40–80 mg kaksi kertaa vuorokaudessa aterioiden yhteydessä. Enimmäisannosta 160 mg vuorokaudessa ei saa ylittää.
Imeytyminen

Jos ruokaa ei ole vatsassa, tsiprasidonin biologinen hyötyosuus suun kautta on 60 % ja imeytyminen voi nousta 100 %, jos tsiprasidoni otetaan vähintään 500 kcal:ia sisältävän aterian yhteydessä. Biologisen hyötyosuuden erolla ei ole juurikaan tekemistä ruoan rasvapitoisuuden kanssa, ja se näyttää liittyvän suurimpaan osaan ateriaa, koska mitä enemmän imeytymistä tapahtuu, mitä kauemmin tsiprasidoni pysyy vatsassa.
Aiheesta muualla

PubChem: Ziprasidone (englanniksi)
DrugBank: Ziprasidone (englanniksi)
ChemBlink: Ziprasidone (englanniksi)
näytä
keskustele
Antipsykootit()
| --- | --- |
Butyrofenonijohdokset:  benperidoli  bromiperidoli  droperidoli  fluanisoni  haloperidoli  melperoni  moperoni  pipamperoni  trifluperidoli 
Fentiatsiinijohdokset:  butaperatsiini  diksyratsiini  flufenatsiini  klooripromatsiini  levomepromatsiini  mesoridatsiini  peratsiini  perfenatsiini  perisiatsiini  pipotiatsiini  proklooriperatsiini  promatsiini  sulforidatsiini  tioridatsiini  tiopropatsaatti  tioproperatsiini  trifluoperatsiini  triflupromatsiini 
Muut tyypilliset antipsykootit:  klooriprotikseeni  flupentiksoli  klopentiksoli  loksapiini  molindoni  pimotsidi  tiotikseeni  tsuklopentiksoli 
Toisen sukupolven antipsykootit:  amisulpridi  asenapiini  iloperidoni  ketiapiini  klotsapiini  lumateperoni  lurasidoni  mosapramiini  olantsapiini  paliperidoni  perospironi  risperidoni  sertindoli  sulpiridi  tsiprasidoni  tsotepiini 
Kolmannen sukupolven antipsykootit:  aripipratsoli  brekspipratsoli  karipratsiini
Mielentilatutkimus

Mielentilatutkimuksessa tehdään oikeuspsykiatrinen arvio rikoksesta epäillyn psykiatrisesta tilasta oikeuskäsittelyä varten. Mielentilatutkimuksen tavoitteet vaihtelevat maittain. Suomen kontekstissa mielentilatutkimuksen tavoitteena on selvittää, oliko vastaaja rikoksentekohetkellä täydessä ymmärryksessä eli syyntakeinen, alentuneesti syyntakeinen vai syyntakeeton. Jos tuomioistuin ottaa mielentilalausunnon huomioon päätöksissään, syyntakeinen vastaaja saa täyden tuomion, alentuneesti syyntakeinen voi saada neljänneksellä alennetun tuomion, ja syyntakeeton joutuu yleensä tahdosta riippumattomaan hoitoon mutta ei vankilaan.
Mielentilatutkimuksia tehdään, koska psykoottisesti sairasta rikollista ei Suomessa vallitsevan oikeuskäsityksen mukaan tule tuomita vankilaan, koska hän ei ole voinut ymmärtää tekojensa seurauksia.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan Suomessa on tehty vuodesta 2016 lähtien keskimäärin 92 mielentilatutkimusta vuodessa. Tutkittavista naisia on ollut noin 14 prosenttia ja alaikäisiä henkilöitä vuosittain 1–5. Noin puolet mielentilatutkimuksista tehdään Niuvanniemen sairaalassa Kuopiossa. Vuonna 2020 Suomessa tehtiin 107 mielentilatutkimusta, ja tutkituista henkilöistä 46 prosenttia arvioitiin syyntakeisiksi, yhdeksän prosenttia alentuneesti syyntakeisiksi ja 45 prosenttia syyntakeettomiksi. Vuonna 2020 THL määräsi mielentilatutkimuksen jälkeen 44 henkilöä tahdosta riippumattomaan psykiatriseen hoitoon.
Tutkimukseen määrääminen

Mielentilatutkimus tehdään tuomioistuimen pyynnöstä sen jälkeen, kun tuomioistuin on jo katsonut vastaajan menetelleen rangaistavaksi säädetyllä tavalla. Mielentilatutkimus voidaan tehdä, jos rikoksesta on odotettavissa yli vuoden pituinen vankeustuomio, kuten taposta tai tapon yrityksestä. Suomessa vuonna 2006 voimaan tulleiden säännösten nojalla mielentilatutkimus tehdään myös henkilölle, jolle syyttäjä vaatii koko rangaistuksen suorittamista henkilön vaarallisuuden perusteella. Tuomioistuin voi siis tällaisessa tilanteessa päättää, ettei rikoksentekijää saa päästää ehdonalaiseen vapauteen ennen koko rangaistuksen suorittamista. Tämä vastaa osittain entistä pakkolaitoslausumaa.
Osa mielentilatutkimuksista tehdään psykiatrista hoitoa antavien valtion sairaaloiden tai yliopistosairaaloiden suljetuilla osastoilla oleville heidän tilansa kartoittamiseksi.
Monet tutkittavat ovat päihdeongelmaisia. Esimerkiksi Niuvanniemen oikeuspsykiatrisessa sairaalassa maaliskuussa 2010 hoidettavana olleista tai aiemmin hoidetuista, vuosina 1949–1975 syntyneistä, tuomitsematta jätetyistä miespuolisista kriminaalipotilaista (N = 106), voitiin 26:lla prosentilla todeta alkoholiperäinen päihdeongelma, yhdeksällä prosentilla jonkin muun aineen aiheuttama päihdeongelma, ja 27:llä prosentilla sekä alkoholin että jonkun muun aineen aiheuttama päihdeongelma (yhteensä 62:lla prosentilla jokin päihdeongelma).
Vuosien 2005–2016 välillä mielentilatutkimusten määrä Suomessa on puolittunut. Samana aikana psykoottisten vankien määrä on kymmenkertaistunut. Mielentilatutkimuksien vähenemisen taustalla on osin olleet säästösyyt, sillä mielentilatutkimuksen toteuttaminen on valtiolle kallista. Lisäksi syynä on pidetty sitä, että mielentilatutkimukseen määrääminen ei perustu lääketieteelliseen arvioon, vaan useimmiten rikoksesta syytetyn puolustusasianajajan vaatimukseen. Tällöin mahdollisesti psyykkisesti sairaita rikoksentekijöitä voi jäädä tunnistamatta.
Tutkimuksen toteuttaminen

Suomessa mielentilatutkimus tehdään yleensä valtion mielisairaalassa eli Niuvanniemen tai Vanhan Vaasan sairaalassa tai psykiatrisessa vankisairaalassa. Mielentilatutkimuksia tehdään myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) sairaaloissa (Ohkolan sairaalassa Tuusulassa), Tampereen yliopistollisessa sairaalassa ja Oulun yliopistollisen sairaalan Oikeuspsykiatrian yksikössä.
Mielentilatutkimusta on tekemässä oikeuspsykiatri, psykologeja, hoitohenkilökunnan edustajia ja sosiaalityöntekijä. Tarvittaessa mielentilatutkimukseen osallistuu myös muita asiantuntijoita, kuten toiminterapeutti ja muiden erikoisalojen lääkäreitä. Mielentilatutkimuksen tekijä ei Suomessa ole syyttäjän eikä puolustuksen asiantuntija tai kummankaan puolella, kuten esimerkiksi Yhdysvalloissa, vaan hän pyrkii mahdollisimman objektiiviseen arvioon.
Mielentilatutkimus saa kestää enintään kaksi kuukautta. Sen aikana tutkittava on psykiatrisella osastolla muiden potilaiden kanssa. Tutkimuksen aikana pyritään muodostamaan kokonaiskuva tutkittavan elämästä ja taustasta. Tutkittavan käyttäytymistä ja suhtautumista muihin ihmisiin tarkkaillaan. Samalla kerätään runsaasti taustatietoa hänen lapsuudestaan, perhesuhteistaan, aikaisemmista hoidosta ja mahdollisista rikoksista. Kyselyä voidaan laajentaa omaisiin, ystäviin, kouluun ja työpaikkaan, jos tutkittava antaa siihen suostumuksensa. Alaikäisten kohdalla mielentilatutkimus toteutetaan samoilla periaatteilla kuin aikuisille, mutta tutkimusta tehdessä otetaan huomioon lapsen ja nuorten oikeudet. Tutkimus pyritäään toteuttamaan alaikäisille tarkoutetussa sairaalaympäristössä.
Tutkittavalle tehdään normaali lääkärintarkastus laboratoriokokeineen fyysisen terveydentilan selvittämiseksi. Tarvittaessa hänelle tehdään myös aivojen kuvantamistutkimuksia.
Tutkittavan persoonallisuutta ja kognitiivisia kykyjä kartoitetaan psykologisilla testeillä. Niiden kautta saadaan tietoa siitä, onko tutkittava yleensä voinut ymmärtää tekonsa luonteen ja seuraukset. Tutkimuksessa selvitetään erilaisia ajatushäiriöitä, mahdollisia harhoja ja todellisuudentajua. Tutkittavan käyttäytymisestä stressaavissa testeissä saadaan tietoa hänen impulsiivisuudestaan ja kyvystä hallita mielijohteita. Lisäksi selvitetään se, miten tutkittava suhtautuu tekoonsa ja muistaako hän tilanteen. Suositus on, että tutkittava on sairaalassa ilman lääkitystä, mutta tästä voidaan poiketa, jos tutkittavalla on esimerkiksi jo aiemmin todettu vakava mielenterveyden häiriö ja siihen määrätty lääkitys.
Syyntakeisuus ja syyntakeettomuus

Syyntakaisuuden kategoriat perustuvat rikoslain säädöksiin.  Henkilö on syyntakeinen, jos hän ymmärtää tekonsa seuraukset. Hänen ei kuitenkaan ole välttämätöntä olla täysin terve. Alentuneesti syyntakeisella voi olla esimerkiksi vaikeuksia hallita impulsiivista käytöstä alkoholin pitkäaikaisen väärinkäytön takia. Tätä luokkaa käytetään nykyään aikaisempaan käytäntöön suhteutettuna hyvin harvoin, sillä esimerkiksi persoonallisuushäiriön tai vaikean päihdeongelman toteaminen ei enää lähtökohtaisesti johda arvioon syyntakeisuuden alentumisesta. Syyntakeeton tai alentuneesti syyntakeinen henkilö ei ole ymmärtänyt tekonsa täyttä luonnetta ja seurauksia. Tämä voi johtua esimerkiksi vakavasta mielenterveyshäiriöstä, tajunnan häiriöstä tai vajaamielisyydestä, eli kehitysvammaisuudesta.
Tutkimuksen jälkeen

Tutkimuksen jälkeen mielentilatutkimuslausunto lähetetään Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle, jonka oikeuspsykiatristen asioiden lautakunta antaa oman lausuntonsa tuomioistuimelle. Tuomioistuin harkitsee itse, ottaako se mielentilalausunnon huomioon päätöksissään.
Syyntakeinen henkilö saa teostaan täyden tuomion. Alentuneesti syyntakeisen tuomiosta voidaan vähentää neljäsosa vankeusajasta, mutta hänelle voidaan tuomita myös maksimirangaistus. Jos henkilö todetaan syyntakeettomaksi, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päättää, siirretäänkö hänet vankilaan, jatketaanko hänen hoitoaan sairaalassa vai ohjataanko hänet esimerkiksi kehitysvammaisten erityishuoltoon. Tahdosta riippumaton hoito kestää yleensä pidempään kuin samasta rikoksesta saatu vankilatuomio.
Koska mielentilatutkimuksessa selvitetään tutkittavan mielentila nimen omaan teon hetkellä, on mahdollista, että tutkittava oli tilapäisesti syyntakeeton teon hetkellä, mutta on sen jälkeen palautunut täysin normaaliksi. Tällöin tutkittava vapautetaan.
Aiheesta muualla

Mielentilatutkimus- ja vaarallisuusarviolausuntojen laatimisohjeet (THL:n suositus 4/2011, pdf) (julkari.fi)
Markku Eronen, Allan Seppänen, Irma Kotilainen: Oikeuspsykiatrinen arviointi ja hoito Suomessa. Suomen lääkärilehti 23/2012, s. 1823-1826.[vanhentunut linkki] (pdf)
Irma Kotilainen, ylilääkäri: Mielentilatutkimusprosessi[vanhentunut linkki] THL, 3.9.2012 (slideshare.net)
Mielentilatutkimuskäytäntö Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Hannu Niemi: Syyntakeisuusarviointien muutokset – syyt ja seuraukset (Haaste 1/2013) (Arkistoitu – Internet Archive)
Oikeudenkäymiskaari 17 luku, 45 § (Arkistoitu – Internet Archive) Finlex.
Marika Suontaka, Nina Lindberg ja Hanna Putkonen: Kriminaalipotilaille harkitaan velvoitteista avohoitoa (Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecim 2007;123(19):2391-7)
Hypernova

Eeta Carinae, yksi lähimmistä mahdollisista tulevista hypernovista.
Wolfin–Rayetin tähti R136a1 päättää päivänsä todennäköisesti hypernovalla.
Hypernova on supernovaakin suurempi räjähdys, joka voi syntyä, kun erittäin suuri tähti romahtaa elinkaarensa lopussa. 1990-luvulle asti hypernova määriteltiin supernovaksi, jossa vapautuu yli 1048 joulea energiaa. Tämä on noin 100 kertaa enemmän kuin tavanomaisten tyypin II supernovien räjähdyksessä vapautuu. Hypernovat voivat olla pitkän matkan gammapurkausten alkuperä.
1990-luvun jälkeen hypernova alettiin määritellä supernovaksi, joka syntyy kaikkein massiivisimpien tähtien, hyperjättiläisten (joiden massa on 100–300 kertaa Auringon massa), luhistuessa. Nikkelin isotoopin 56Ni:n uskotaan olevan hypernovasta lähtevän valon tärkein lähde.
Lähellä ilmenevä hypernova voisi aiheuttaa vakavaa vahinkoa Maalle, mutta yhdenkään hyperjättiläisen ei uskota olevan niin lähellä, että siitä olisi todellista uhkaa Maalle. Astrofyysikko Brian Thomasin johtama ryhmä Kansasin yliopistosta on esittänyt hypoteesin, jonka mukaan hypernova olisi saattanut aiheuttaa joukkosukupuuton Maassa 440 miljoonaa vuotta sitten. Asiasta ei kuitenkaan ole olemassa mitään todisteita.
Aiheesta muualla

Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä
Synty ja kehitys
Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova
Luminositeettiluokitus
Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen
Spektriluokitus
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Jäänteet
Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko
Nukleosynteesi
Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova
Yleiset ominaisuudet
Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti
Aiheeseen liittyvää
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
n
k
Choi, Charles Q.: Did Deadly Gamma-Ray Burst Cause a Mass Extinction on Earth? LiveScience. 8.12.2014. Viitattu 27.1.2020. (englanniksi)
Ball, Philip: Gamma-ray burst linked to mass extinction – 440-million-year-old fossils hint at cosmic explosion Nature. 24.9.2003. Viitattu 27.1.2020. (englanniksi) doi:10.1038/news030922-7
Rockin’ Robin

| ”Rockin’ Robin” Bobby Day |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 1958
 Julkaistu: 1958
 Tuottaja(t): Jimmie Thomas
 Tyylilaji: rock and roll, R&B
 Levy-yhtiö: Class Records
Bobby Dayn muut singlet
|   | ”Rockin’ Robin” 1958 | ”Over & Over” 1958 |
Rocki’n Robin on Bobby Dayn levyttämä kappale, joka julkaistiin vuonna 1958. Sen kirjoitti Leon René. Kappale oli Dayn ainoa hittisingle sen saavutettua toisen sijan Billboardin Hot 100 -listalla.
Michael Jacksonin versio

| ”Rockin’ Robin” Michael Jackson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Got to Be There
 Äänitetty : 1971
 Julkaistu: 17. helmikuuta 1972
 Tuottaja(t): Mel Larson, Jerry Marcellino
 Tyylilaji: rock and roll, pop, R&B
 Kesto: 05.21
 Levy-yhtiö: Motown
Michael Jacksonin muut singlet
| ”Got to Be There” 1971 | ”Rockin’ Robin” 1972 | ”I Wanna Be Where You Are” 1972 |
Yhdysvaltalainen laulaja Michael Jackson levytti kappaleesta coverin, joka julkaistiin singlenä hänen soolouransa ensimmäiseltä albumilta Got to Be There helmikuussa 1972. Kappaleesta syntyi albumin suurin hitti sen saavutettua toisen sijan sekä Billboardin Hot 100 -listalla että kuumpimpien R&B-kappaleiden listalla.
Michael Jacksonin versio > Kappaleet

A) ”Rockin’ Robin” – 2:30
B) ”Love Is Here and Now You’re Gone” – 2:51
Listasijoitukset

| Lista (Bobby Day, 1958) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Yhdysvaltain Billboard Hot 100: 2.
Lista (Michael Jackson, 1972): Korkein sijoitus
Yhdysvaltain Billboard Hot 100: 2.
Yhdysvaltain myydyimmät soul-singlet: 2.
Aikakauslehti

Aikakauslehtien valikoimaa göttingeniläisessä kaupassa vuonna 1988.
Aikakauslehti on tilattava, irto­numerona ostettava tai jäsenyyden tai asiakkuuden perusteella vastaanotettava julkaisu, joka ilmestyy säännöllisesti vähintään kerran vuodessa. Sen ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä ja toisin kuin sanomalehdellä, uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä. Aikakauslehdessä on tyypillisesti useiden sivujen tai aukeamien laajuisia, usein suurikokoisilla valokuvilla kuvitettuja artikkeleita ajankohtaisista aiheista. Aikakauslehti ei ole sisällöltään pääasiassa ­mainontaa, eikä mainosten osuus ylitä toimituksellisen sisällön osuutta.
Aikakauslehti voi olla painettuna kooltaan, muo­doltaan ja paino­paperiltaan millainen tahansa ja digitaalisena luettavissa millä laitteella tahansa. Lehdestä voi olla saatavissa verkkoversio, joka saattaa olla osaksi maksumuurin takana.