stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Friedrich Golling

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Itävalta> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | säilän joukkuekilpailu |  |
Friedrich Golling (11. marraskuuta 1883 – 11. lokakuuta 1974) oli itävaltalainen miekkailija.
Golling oli mukana voittamassa hopeaa säilän joukkuekilpailusta Tukholman olympialaisissa 1912. Samoissa kisoissa hän selviytyi floretissa puolivälieriin ja putosi säilän henkilökohtaisessa kilpailussa ensimmäisellä kierroksella.
Aiheesta muualla

Databaseolympics.com
Germaniitti

| Germaniitti |
| --- | --- |
 Germaniittinäyte Tsumebistä
Luokka:  sulfidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Cu+16Cu2+10Fe3+4Ge4+4S32
Fysikaaliset ominaisuudet
Kidejärjestelmä:  kuutiollinen
Aiheesta muualla
  Germaniitti Commonsissa 
Germaniitti on harvinainen mineraali, joka esiintyy pieninä pitoisuuksina muiden mineraalien yhteydessä. Mineraali löydettiin vuonna 1920 Tsumebin malmiesiintymästä nykyisen Namibian alueelta ja myöhemmin mineraalia on löydetty muun muassa Ranskasta ja Bulgariasta.
Mineraalin koostumus vaihtelee jonkin verran. Noin puolet sen painosta on kuparia ja kolmasosa rikkiä. Lisäksi mineraali sisältää germaniumia ja siinä voi olla myös noin 0–10 painoprosenttia rautaa ja noin 0–5 painoprosenttia sinkkiä. Näiden alkuaineiden lisäksi germaniitissä voi olla pieniä määriä arseenia, vanadiinia, galliumia, tinaa, antimonia, volframia, molybdeeniä, lyijyä tai hopeaa. Germaniitin kiderakenne on lähes samanlainen kuin stanniinilla ja kolusiitilla.
Aiheesta muualla

Webmineral: Germanite Mineral Data (englanniksi)
Mindat: Germanite (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Germanite (englanniksi) (pdf)
Göteborgin lentoasema

Göteborgin lentoasema voi tarkoittaa:
Landvetterin lentoasema
Göteborg City Airport
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Göteborgin lentoasema”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Germanistiikka

Germaaniset kielet Euroopassa.
Germanistiikka eli germaaninen filologia on kielitieteen ala, joka tutkii laajasti käsitettynä germaanisia kieliä. Suppeammassa merkityksessä germanistiikka tutkii Keski-Euroopassa puhuttuja germaanisia kieliä, kuten saksaa, goottia ja hollantia. Ala tutkii myös germaanisen kieliperheen yhteistä pohjaa eli germaanisen kantakielen, sen kehityksen ja sen indoeurooppalaista alkuperää. Keski-Euroopassa germanistiikassa korostuu muita maita enemmän myös Saksan kirjallisuuden tutkimus. Germanistiikan tutkijaa kutsutaan germanistiksi.
Kun historiallinen kielitiede syntyi 1800-luvun alkupuolella, germaaninen filologia käsitti kaikkien germaanisten kielten tutkimuksen. Sittemmin siitä ovat eronneet englantilainen filologia eli anglistiikka ja pohjoismaisten kielten tutkimus eli nordistiikka.
Pohjoisen pronssikauden kulttuurin levinneisyys noin vuonna 1200 eaa.
Germaaniseen kantakieleen liitetyt arkeologiset kulttuurit noin vuonna 500 eaa.
Germaaniheimojen levinneisyys vuosina 750 eaa – 1 jaa.
Germaanisten kielten levinneisyys 900-luvulla.
Tieteenalan historiaa Suomessa

Saksan kielen opetuksella ja tutkimuksella on Suomen yliopistoissa pitkät perinteet. Turun akatemiassa toimi saksan opettajia jo 1700-luvun alkupuolella. Kaiketi ensimmäinen varsinainen germanistiikan alaan kuuluva tutkimus oli A. J. Sjögrenin väitöskirja De Coganatione linguarum Graecae et Teunocae vuodelta 1815. Sitä seurasi Kaarlo Bergbomin väitöskirja vuodelta 1868. Varsinaisesti germaanisen filologian ala käynnistyi Suomessa kuitenkin 1800-luvun lopulla. Nykyään germaanistia filologiaa voi opiskella esimerkiksi Helsingin yliopistossa. Vuosina 1902–2001 Suomessa tehtiin 52 germanistiikan alan väitöskirjaa.
Göteborgin konserttitalo

Göteborgin konserttitalo
Göteborgin konserttitalo (ruots. Göteborgs konserthus) on Nils Einar Erikssonin suunnittelema vuonna 1935 avattu konserttitalo Göteborgissa Götaplatsenilla.
Göteborgin konserttitalossa toimii Göteborgin sinfoniaorkesteri. Konsertit esitetään Suuressa salissa. Rakennuksessa on myös pienempi Stenhammar-sali.
Konserttitalo rakennettiin edellisen Hedenillä sijainneen rakennuksen palettua vuonna 1928. Suuri vaikutus oli Caroline Wijkin 700 000 kruunun lahjoituksella.
Garrett Hedlund

| Garrett Hedlund |
| --- | --- |
 Garrett Hedlund San Diegon Comic-Conissa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. syyskuuta 1984 (ikä 40) Roseau, Minnesota, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, malli, laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Garrett John Hedlund (s. 3. syyskuuta 1984 Roseau, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa Troija, Eragon ja Inside Llewyn Davis.
Hedlund vietti lapsuutensa vanhempiensa maatilalla. Hänen vanhempansa Robert Martin Hedlund ja Kristi Ane erosivat hänen ollessaan pieni. Yhdeksännellä luokalla hän muutti perheensä kanssa Arizonaan, jossa hän alkoi ottaa yksityistunteja näyttelemisessä. Hän toimi myös mallina Teen Magazinelle ja LL Beanille. Valmistuttuaan lukiosta Hedlund muutti Los Angelesiin aloittaakseen uransa näyttelijänä ja sai osan ensimmäiseen elokuvaansa Troija, jossa hänen vastanäyttelijänään toimi Brad Pitt. Hänen seuraava elokuvansa oli amerikkalaisesta jalkapallomaailmasta kertova Friday Night Lights, jossa hän pääsi näyttelemään nuorena ihailemansa Tim McGrawin poikaa.
Filmografia

Troija (2004)
Friday Night Lights (2004)
Neljä veljeä (2005)
Eragon (2006)
Georgia Rule (2007)
Death Sentence (2007)
Country Strong (2010)
Tron: Perintö (2010)
Matkalla (2012)
Inside Llewyn Davis (2013)
Lullaby (2014)
Murtumaton (2014)
Mojave (2015)
Pan (2015)
Billy Lynn’s Long Halftime Walk (2016)
Mudbound (2017)
Burden (2018)
Triple Frontier (2019)
Dreamland (2019)
Dirt Music (2019)
The United States vs. Billie Holiday (2021)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Garrett Hedlund Wikimedia Commonsissa
Garrett Hedlund Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Goito

| Goito |
| --- | --- |
 Näkymä Minciojoen varrelta.
 vaakuna
 Goito
 Koordinaatit: 45°15′N, 10°40′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Lombardia
Maakunta:  Mantova (MN)
Hallinto:  
 – kunnanjohtaja:  Pietro Carmazzan (2012–)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  79,22 km²
Korkeus:  33 m
Väkiluku (2015):  10 410
 – Väestötiheys:  134 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  46044
 
 www.comune.goito.mn.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Goito on Italian Lombardiassa Mantovan maakunnassa sijaitseva noin 10 000 asukkaan kunta. Se sijaitsee maakunnan pohjoisosassa eli Ylä-Mantovassa (Alto Mantovano) Minciojoen varrella. Kunnan nimen arvellaan viittaavan itägootteihin, jotka pitivät aluetta hallussaan 400-luvulla jaa.[lähde? ]
Goiton taistelu. Litografia noin vuodelta 1860 (Stanislao Grimaldi Dal Poggetto).
Historiaa

Goito on perustettu roomalaisajalla paikkaan, jossa Cremonan ja Veronan välinen tie ylittää Minciojoen. Myöhäiskeskiajalla se oli Canossa-suvun omistuksessa. 1400-luvulla siitä kiistelivät Viscontin ja Gonzagan suvut, ja kesällä 1453 kiista päättyi markiisi Ludovico III Gonzagan voittoon. Gonzaga-suku rakensi palatsinsa Goitoon ja palkkasi taiteilija Andrea Mantegnan työskentelemään siellä. 1700-luvun lopulta alkaen alue oli Ranskan ja Itävallan kiistakapula. Italian yhdistymisvaiheessa käyty Italian ja Itävallan välinen Goiton taistelu 1848 päättyi maan yhdistymistä ajaneiden piemontelaisten joukkojen voittoon.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Goito Wikimedia Commonsissa
Mantovan maakunta
Acquanegra sul Chiese | Asola | Bagnolo San Vito | Bigarello | Borgofranco sul Po | Borgo Virgilio | Bozzolo | Canneto sull’Oglio | Carbonara di Po | Casalmoro | Casaloldo | Casalromano | Castel Goffredo | Castel d’Ario | Castelbelforte | Castellucchio | Castiglione delle Stiviere | Cavriana | Ceresara | Commessaggio | Curtatone | Dosolo | Felonica | Gazoldo degli Ippoliti | Gazzuolo | Goito | Gonzaga | Guidizzolo | Magnacavallo | Mantova | Marcaria | Mariana Mantovana | Marmirolo | Medole | Moglia | Monzambano | Motteggiana | Ostiglia | Pegognaga | Pieve di Coriano | Piubega | Poggio Rusco | Pomponesco | Ponti sul Mincio | Porto Mantovano | Quingentole | Quistello | Redondesco | Revere | Rivarolo Mantovano | Rodigo | Roncoferraro | Roverbella | Sabbioneta | San Benedetto Po | San Giacomo delle Segnate | San Giorgio di Mantova | San Giovanni del Dosso | San Martino dall’Argine | Schivenoglia | Sermide | Serravalle a Po | Solferino | Sustinente | Suzzara | Viadana | Villa Poma | Villimpenta | Volta Mantovana
Gualtieri

| Gualtieri |
| --- | --- |

 Gualtieri
 Koordinaatit: 44°54′0″N, 10°37′53″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Emilia-Romagna
Maakunta:  Reggio Emilia
Pinta-ala:  
 – Maa:  35,65  km²
Korkeus:  22  (min. 19 - maks. 23)  m
Väkiluku (2013):  6 580
 – Väestötiheys:  184 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gualtieri on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Reggio Emilian maakunnassa Emilia-Romagnan alueella.
Kunnan nähtävyyksiä on Palazzo Bentivoglio. Palatsi on rakennettu vuosien 1594 ja 1600 välillä. Nykyään palatsissa on museoita. Juppiterin salissa (Sala di Giove) on Museo Documentario e Centro Studi Antonio Ligabue. Siellä on nähtävillä muun muassa kaupungissa asuneen naivistin Antonio Ligabuen omakuva. Ikarosin salissa (Sala di Icaro) on näyttely Donazione Umberto Tirelli. Siellä on näytteillä Gualtierissa vuonna 1928 syntyneen räätälin Umberto Tirellin lahjoittamia taideteoksia.
Ilmasto

Gualtierissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 13 °C ja keskimääräinen sademäärä 820 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 24 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 2 °C. Sateisin kuukausi on marraskuu, jolloin sataa keskimäärin noin 90 millimetriä. Heinäkuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 49 millimetriä.
Ghost (Jamie-Leen kappale)

|  Ghost |
| --- | --- |
 Jamie-Lee esittämässä kappaletta finaalin harjoituksissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Jamie-Lee Kriewitz
Julkaistu:  14. maaliskuuta 2016
Säveltäjä(t):  Anna Leyne, Thomas Burchia ja Conrad Hensel
Sanoittaja(t):  Anna Leyne
Euroviisutiedot
Vuosi:  2016
Maa:  Saksa
Kieli:  englanti
Sijoitus:  26.
Pisteet:  11
Sijoitus semifinaalissa:  -.
Pisteet semifinaalissa:  -
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Ghost (suom. Aave) on saksalaislaulaja Jamie-Leen kappale, jolla hän edusti Saksaa Eurovision laulukilpailussa 2016. Se julkaistiin 13. maaliskuuta 2016. Kappaleen on säveltänyt Anna Leyne, Thomas Burchia ja Conrad Hensel ja sanoittanut Anna Leyne.
Kappale kilpaili Eurovision laulukilpailun finaalissa, jossa se sai 11 pistettä, ja jäi viimeiselle sijalle.
Göteborgin saaristo

| Göteborgin saaristo |
| --- | --- |
 Göteborgin saaristoa kartalla
Merialue:  Pohjanmeri
Vesialue:  Kattegat
Suurin saari:  Hönö
Valtio
Valtio:  Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Kunta:  Göteborg ja Öckerö
Göteborgin saaristo (ruots. Göteborgs skärgård) on saaristo Ruotsin länsirannikolla Göteborgin edustalla. Se jaetaan pohjoiseen- ja eteläiseen saaristoon. Eteläinen saaristo kuuluu Göteborgin kuntaan ja Länsi-Götanmaan maakuntaan, kun taas pohjoinen saaristo on osa Öckerön kuntaa ja Bohuslänin maakuntaa. Saariston suurimpiin saariin on yleensä lauttayhteys. Osa saarista on myös kytköksissä toisiinsa sillan kautta, kuten Fotö ja Hönö. Tärkeimmistä saarista Vinga sijaitsee kauimpana mantereelta. Sen eristäytyneen sijainnin vuoksi sitä ei yleensä lueta kuuluvaksi kumpaankaan saariston osaan: ei eteläiseen eikä pohjoiseen.
| --- | --- |
 Suurimmat saaret eteläisessä saaristossa: Asperö  Brännö  Donsö  Kårholmen  Källö  Köpstadsö  Sjumansholmen  Styrsö  Vargö  Vrångö:  Suurimmat saaret pohjoisessa saaristossa: Björkö  Fotö  Grötö  Hyppeln  Hälsö  Hönö  Kalvsund  Källö-Knippla  Rörö  Öckerö
Gotenba

| Gotenba (御殿場市) |
| --- | --- |
 Fujivuori ja Gotenba Otomen solalta
 lippu:  symboli
 Gotenban sijainti Shizuokan prefektuurissa
 Gotenba
 Koordinaatit: 35°18′31″N, 138°56′05″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Tōkai
Prefektuuri:  Shizuokan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  194,90 km²
Väkiluku (03/2020):  87 681
 – Väestötiheys:  449,9 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Cerasus incisa
 – Lintu:  Japaninnokirastas
 
 https://www.city.gotemba.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gotenba (jap. 御殿場市, Gotenba-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Shizuokan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin koillisosassa Fujivuoren itäpuolella. Kaupungin alue ulottuu lännessä Fujin huipulle, idässä Hakonevuorelle ja käsittää niiden välisen ylänköalueen. Gotenbassa on 87 681 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 194,90 neliökilometriä.
Muinaisaikoina vanha Tōkaidō-tie kulki Gotenban kautta, ja siellä sijaitsi tärkeä Yokohashirin pysähdyspaikka Sagamin ja Kain provinssien välillä. Paikkakunnan nimi on peräisin Tokugawa Ieyasua varten 1600-luvun alussa rakennetusta levähdyspaikasta tai palatsista (goten). Tärkeä liikenteellinen merkitys Gotenballa oli myös 1800–1900-lukujen vaihteessa, kun Tōkaidō-rautatielinja kiersi sen kautta ennen Tannan tunnelin valmistumista. Myöhemmin siitä on tullut yksi Fujille suuntautuvan vuorikiipeilyn tukikohdista. Kaupunkioikeudet Gotenba sai vuonna 1955, kun Gotenban maaseutukaupunkiin liitettiin neljä kyläkuntaa. Kaupungissa toimii monenlaisia matkailupalveluja golfkentistä hiihtokeskuksiin. Sinne on sijoittunut myös paino- ja hienomekaanista teollisuutta, autonosien valmistusta ja huonekalujen tuotantoa. Maaseutualueilla harjoitetaan riisin ja kasvisten viljelyä sekä maitokarjan ja kanojen kasvatusta. Kaupungin alueesta noin yksi kolmasosa on Japanin itsepuolustusvoimien käytössä pääosin harjoitusalueena.
Fujivuoren lisäksi Gotenban nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi Otainain laavapuutarha, Komakado-kazaanan luola ja Gotenban rauhanpuisto. Osa kaupungin alueesta kuuluu Fuji-Hakone-Izun kansallispuistoon. Gotenbaa palvelee JR Tōkain Gotenba-linja.
Kuvia

JR Tōkain juna Gotenbassa
Gotenban kaupunkikuvaa
Gotenban rauhanstupa
Gotenba vuoden 1983 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gotenba Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Goiás (kaupunki)

| Goiás |
| --- | --- |
 Goiásin kaupunkikuvaa

 Koordinaatit: 15°56′02″S, 50°08′24″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  Goiás
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 108,018 km²
Väkiluku (2016):  24 269
 – Väestötiheys:  7,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Goiás (myös Goiás Velho) on kaupunki Brasilian Goiásin osavaltiossa. Kaupungin asukasluku on arviolta 24 269 (vuonna 2016) ja pinta-ala noin 3 108 neliökilometriä. Se on osavaltionsa entinen pääkaupunki.
Goiás on säilyttänyt siirtomaa-aikaisen ulkoasunsa, jonka ansiosta sen vanha kaupunki on valittu UNESCOn maailmanperintökohteeksi. Noin 90 % siirtomaa-aikaisesta barokkiarkkitehtuurista on edelleen pystyssä, joten kaupunki on hyvä esimerkki 1700-luvun brasilialaisesta kaupunkirakentamisesta.
Historia

Ennen eurooppalaisten tuloa kaupungin aluetta asuttivat intiaanit. Vuonna 1722 paikalle rakennettiin kappeli Vila de Sant'Anan pikkukaupungin keskukseksi. Vila Boa de Goiazin kaupunki perustettiin virallisesti vuonna 1732.
Goiás sai kaupunginoikeudet 17. syyskuuta 1818 ja se nostettiin samalla osavaltionsa pääkaupungiksi. Tuota virkaa se piti hallussaan aina 23. maaliskuuta 1937 saakka, jolloin pääkaupunki siirtyi Goiâniaan.
Antiga Casa da Câmara e Cadeia, atual MuBan
Chafariz de Cauda
Casa de Cora Coralina
Casa do Bispo
Igreja de Nossa Senhora d'Abadia
Igreja de Nossa Senhora do Carmo
Palácio do Conde dos Arcos
Quartel do XX
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Goiás UNESCOn sivuilla (englanniksi)
Fredrik August I

| Fredrik August I |
| --- | --- |
 
Saksin kuningas
Valtakausi:  20. joulukuuta 1806 – 5. toukokuuta 1827
Kruunajaiset:  20. joulukuuta 1806
Seuraaja:  Anton
Varsovan herttua
Valtakausi:  9. kesäkuuta 1807 – 22. toukokuuta 1815
Saksin vaaliruhtinas
Valtakausi:  17. joulukuuta 1763 – 20. joulukuuta 1806
Edeltäjä:  Fredrik Kristian

Syntynyt:  23. joulukuuta 1750 Dresden, Saksin vaaliruhtinaskunta
Kuollut:  5. toukokuuta 1827 (76 vuotta) Dresden, Saksin kuningaskunta
Puoliso:  Amalie
Lapset:  Maria Augusta
Koko nimi:  Friedrich Augustus Joseph Maria Anton Johann Nepomuk Aloys Xavier
Suku:  Wettin
Isä:  Fredrik Kristian
Äiti:  Maria Antonia
Uskonto:  katolinen
Nimikirjoitus:  
Fredrik August I (saks. Friedrich August I, syntymänimeltään Fredrik (Friedrich) Augustus Joseph Maria Anton Johann Nepomuk Aloys Xavier, 23. joulukuuta 1750 – 5. toukokuuta 1827) oli Saksin kuningas. Hänen vanhempansa olivat Saksin vaaliruhtinas Fredrik Kristian ja Baijerin prinsessa Maria Antonia Walpurgis.
Fredrik August I oli ensin Saksin vaaliruhtinas nimellä Fredrik August III vuodesta 1763. Hän liittyi Napoleonin puolelle, kun tämä oli voittanut Preussin vuonna 1806. Tästä kiitollisena Napoleon antoi hänelle kuninkaan arvonimen. Vuodesta 1806 hän oli Saksin kuningas nimellä Fredrik August I. Osoittaakseen kiitollisuutta Napoleonille hän yhtyi tämän johtamaan saksalaisten valtioiden Reinin liittoon, ja seuraavana vuonna Fredrik August I sai Napoleonilta hallittavakseen Varsovan suurherttuakunnan. Leipzigin taistelussa Fredrik August I:n joukot siirtyivät kuitenkin Napoleonin vastustajien puolelle, kun taas kuningas itse joutui näiden vangiksi. Vuonna 1815 päättyneen Wienin kongressin päätöksen mukaan Fredrik August I:n oli luovutettava Preussille suuria alueita.
Lapsetonta Fredrik Augustia seurasi hallitsijana hänen nuorempi veljensä Anton.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik August I Wikimedia Commonsissa
Fredrik August II (Saksin kuningas)

| Fredrik August II |
| --- | --- |
 Fredrik August II, Carl Christian Vogel von Vogelsteinin maalaus.
Saksin kuningas
Valtakausi:  6. kesäkuuta 1836 – 9. elokuuta 1854
Edeltäjä:  Anton
Seuraaja:  Juhana

Syntynyt:  18. toukokuuta 1797 Dresden, Saksin vaaliruhtinaskunta
Kuollut:  9. elokuuta 1854 (57 vuotta) Tiroli, Itävalta
Puoliso:  Maria Karoliina Baijerin Maria Anna
Lapset:  Theodor Uhlig
Koko nimi:  Friedrich August Albrecht Maria Clemens Joseph Vincenz Aloys Nepomuk Johann Baptista Nikolaus Raphael Peter Xaver Franz de Paula Venantius Felix
Suku:  Wettin
Isä:  Maksimilian
Äiti:  Karoliina
Uskonto:  roomalaiskatolinen
Fredrik August II (18. toukokuuta 1797 Dresden – 9. elokuuta 1854 Tiroli, Itävalta) oli Saksin kuningaskunnan kuningas vuosina 1836–1854.
Fredrik August II oli Saksin ensimmäisen kuninkaan Fredrik August I:n veljenpoika. Hänen isänsä oli prinssi Maksimilian. Fredrik August opiskeli nuorena sota-, oikeus- ja luonnontieteitä. Vuosina 1830–1836 hän toimi toisen setänsä, kuningas Antonin kanssahallitsijana. Fredrik August II oli aluksi uudistusmielinen ja vuoden 1831 perustuslaki oli osin hänen käsialaansa. Hän pyrki esiintymään poliittisten uudistusten puolesta myös noustuaan valtaistuimelle 6. kesäkuuta 1836, mutta ei saanut sillä saralla aikaan paljoakaan.
Vuoden 1848 vallankumous muodostui vedenjakajaksi, joka käänsi Fredrik Augustin politiikan taantumukselliseksi. Hän suhtautui aluksi myönteissti Frankfurtin kansalliskouksen pyrkimykseen yhdistää Saksa, mutta ei hyväksynyt kansalliskouksen laatiman liberaalin Saksan perustuslain sisältöä. Hänen kieltäytymisensä vahvistamasta kyseistä perustuslakia Saksissa johti toukokuussa 1849 Dresdenin kansannousuun, joka saatiin kukistettua vasta Preussin lähettämien apujoukkojen avulla. Fredrik August oli Dresdenin kumousyrityksen jälkeisinä vuosina yhä enemmän syrjässä valtakuntansa hallitusasioista. Vuodesta 1849 Saksin politiikkaa ohjasi vanhoillinen pääministeri Friedrich Ferdinand von Beust. Beust oli Preussin vastustaja ja teki Saksista siksi Itävallan liittolaisen.
Fredrik August oli innokas harrastelijakasvitieteilijä ja kiersi kasvienkeruuretkillä eri puolilla Eurooppaa. Hän kuoli yhdellä tällaisella retkellä vuonna 1854 Tirolissa pudottuaan. Hän oli kuollessaan lapseton, joten uudeksi kuninkaaksi tuli hänen veljensä Juhana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fredrik August II (Saksin kuningas) Wikimedia Commonsissa
Goin’ Places

| Goin' Places The Jacksons |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976-1977
 Julkaistu: 18. lokakuuta 1977
 Tuottaja(t): Kenneth Gamble, Leon Huff, Dexter Wansel
 Tyylilaji: soul, disco, R&B
 Kesto: 36.57
 Levy-yhtiö: CBS, Philadelphia International
Michael Jacksonin muut julkaisut
| The Jacksons 1976 | Goin' Places 1977 | Destiny 1978 |
Singlet albumilta Goin’ Places
 ”Goin’ Places” Julkaistu: 1977  ”Even Though You’re Gone” Julkaistu: 1977  ”Different Kind of Lady” Julkaistu: 1977  ”Music Taking Over” Julkaistu: 1977  ”Find Me a Girl” Julkaistu: 1978
Goin' Places on The Jacksons -yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1977.
Kappaleet

Music's Takin' Over – 4.26
Goin' Places – 4.30
Different Kind of Lady – 4.10
Even Though You're Gone – 4.31
Jump for Joy – 4.42
Heaven Knows I Love You, Girl – 3.55
Man of War – 3.13
Do What You Wanna – 3.31
Find Me a Girl – 4.34
Aiheesta muualla

Goin’ Places Discogsissa (englanniksi)
The Jackson 5
| --- | --- |
Studioalbumit (The Jackson 5):   Diana Ross Presents The Jackson 5  ABC  Third Album  The Jackson 5 Christmas Album  Maybe Tomorrow  Goin' Back to Indiana  Lookin' Through the Windows  Skywriter  G.I.T.: Get It Together  Dancing Machine  Moving Violation  Joyful Jukebox Music 
Studioalbumit (The Jackson):   The Jacksons  Goin' Places  Destiny  Triumph  Victory  2300 Jackson Street 
Muut albumit:   Goin' Back to Indiana  Joyful Jukebox Music  Boogie  The Jacksons: An American Dream Soundtrack 
Livealbumit:   The Jackson 5 in Japan  The Jacksons Live! 
Kokoelmat:   Greatest Hits  Portrait of the Jackson 5  Jackson Five Super Deluxe  Jackson 5 Both Sides  Excellent 20  Twin Deluxe  The Best Of  Jackson 5  Anthology  New Soul Greatest Hits 14  Motown Special  Zip A Dee Doo Dah  20 Golden Greats  Os Grandes Sucessos de Michael Jackson Vol.2  Superstar Series Vol. 12 : Jackson 5  The Jackson Five feat. Michael Jackson  Great songs and performances that inspired the Motown 25th Anniversary TV Special  14 Original Greatest Hits  The Very Best Of The Jackson 5  The Great Love Songs of Jackson 5  Motown Legends Jackson 5  Anthology Jackson 5  Motown Legends Jackson 5  Jackson 5 - Children Of The Light  Jackson 5 - Lucky Sounds  Historic Early Recordings  Soulsation !  The Ultimate Collection  The Ultimate Collection  We Are The Jackson Five  The Best Of Jackson 5 (Millenium)  Free Soul  Anthology Jackson 5  Jackson 5 - Children Of The Light  Jackson 5 - Children Of The Light  Soul Source vol. 1  Soul Source vol. 2  Les Talents du Siècle Jackson Five  Classic Jackson 5  The Jacksons Story  The Very Best Of The Jackson 5 and the Jacksons  The Essential Jacksons  The Very Best of The Jacksons  Jackson 5 Gold  The Jackson 5 - Break Out Years 1970  The Jackson 5 Story  Jackson Five - Soul Legends  Number Ones, The Jacksons Story  Les 50 plus belles chansons  Classic Jackson 5  Jackson 5 Love Songs  The Jackson Five Icons  Soul Source : The Best Of Jackson 5 Remixes  I Want You Back! Unreleased Masters  Can You Feel It: The Jacksons Collection  The Jackson 5 with Michael Jackson: The First Recordings