stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nitronit
Rakenne ja, valmistus ja reaktioita

Nitronit voidaan jakaa aldonitroneihin ja ketonitroneihin riippuen hiiliatomeihin liittyneistä ryhmistä. Jos molemmat hiiliatomiin liittyneistä ryhmistä ovat hiilivetyryhmiä, on kyseessä ketonitroni ja jos hiiliatomiin on liittynyt hiilivetyryhmän lisäksi vetyatomi, on kyseessä aldonitroni. Alkeenien tavoin nitroneilla esiintyy Cis-trans-isomeriaa tai uudemman terminologian mukaisesti E,Z-isomeriaa. Aldonitroneilla Z-isomeeri on pysyvä, mutta muuntuu E-isomeeriksi kuumennettaessa.
Asyklisiä nitroneita valmistetaan tyypillisesti hydroksyyliamiinien ja aldehydien tai ketonien välisellä kondensaatioreaktiolla. Voidaan käyttää myös hydroksyyliamiinien hapetusta esimerkiksi vetyperoksidin tai kaliumpermanganaatin avulla tai oksatsiraanien hajotusta kuumentamalla. Myös oksiimeja voidaan käyttää nitronisynteesin lähtöaineina.
Syklisiä nitroneja valmistetaan hapettamalla syklinen tertiäärinen amiini m-klooriperbentsoehapon avulla, jota seuraava eliminaatio johtaa hydroksyyliamiiniin. Hydroksyyliamiini voidaan hapettaa nitroniksi muun muassa elohopeaoksidin avulla. Aromaattisia nitroneita tuotetaan usein aromaattisista nitrosoyhdisteistä.
Nitronit ovat 1,3-dipoleja ja reagoivat 1,3-dipolaarisella sykloadditiolla. Esimerkiksi alkeenien kanssa ne muodostavat isoksatsolidiinejä. Myös monia muita nitronien sykloadditioreaktioita tunnetaan. Nitroneille tunnetaan myös toisiintumisreaktioita ja solvolyysireaktioita esimerkiksi vesi hydrolysoi nitronit aldehydiksi tai ketoniksi ja hydroksyyliamiiniksi.
Luettelo pikkuplaneetoista: 281001–282000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
281001:stä ja päättyen 282000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Heikki Niskakangas

Heikki Niskakangas heinäkuussa 2016.
Heikki Niskakangas (s. 19. helmikuuta 1948 Rautio) on entinen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun vero-oikeuden professori ja verotuksen asiantuntija. Niskakangas jäi eläkkeelle kesällä 2015.
Elämä

Koulutukseltaan Niskakangas on oikeustieteen tohtori ja kauppatieteiden maisteri.
Niskakangas on osallistunut myös lainvalmisteluun muun muassa Yritysverotuksen kehittämistyöryhmä 2005:ssä. Hän on Suomen Keskustan johtavia veroasiantuntijoita ja ollut puolueen rivijäsen vuodesta 1964.Puolueen entinen puheenjohtaja ja pääministeri, kansanedustaja Juha Sipilä on hänen serkkunsa.
Kirjoja

Niskakangas, Heikki: Henkilöverotus, jatkuvatäydenteinen.  Sanoma Pro, 1985.  ISBN 978-951-0-19973-2
Niskakangas, Heikki (myös Ahti Hirvonen ja Maj-Lis Steiner): Corporate governance - hyvä omistajaohjaus ja hallitustyöskentely.  WSOYpro, 2003.  ISBN 978-951-0-27913-7
Niskakangas, Heikki: Johdatus Suomen verojärjestelmään.  WSOYpro, 2005.  ISBN 978-951-0-30373-3
Niskakangas, Heikki et al.: Verouudistus 2005.  WSOYpro, 2004.  ISBN 978-951-0-29834-3
Heikki Niskakangas, Veropolitiikka, WSOY 2011.
Luottamustehtävät

Niskakangas on Alexandria Pankkiiriliikkeen hallituksen puheenjohtaja.
Nitrapyriini

| Nitrapyriini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-kloori-6-(trikloorimetyyli)pyridiini
CAS-numero:  1929-82-4
PubChem CID:  16004
SMILES:  C1=CC(=NC(=C1)Cl)C(Cl)(Cl)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H3NCl4
Moolimassa:  230,894 g/mol
Sulamispiste:  62,5–62,9 °C
Liukoisuus veteen:  0,02 g/l (20 °C)
Nitrapyriini (C6H3NCl4) on pyridiinin johdannaisiin kuuluva aromaattinen ja heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa lannoitteissa estämään ammoniumtypen nitrifikaatiota eli mikrobiologista muuntamista nitriittitypeksi.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa nitrapyriini on valkoista kiteistä ainetta ja sillä on tunnusomainen mieto makeahko tuoksu. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten asetoniin, dikloorimetaaniin, tolueeniin ja ksyleeniin. Nitrapyriini on vain lievästi myrkyllistä akuutisti ja se ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä. Yhdiste on kuitenkin karsinogeenista ja voi vahingoittaa kehittyvää sikiötä. Ympäristössä nitrapyriini hydrolysoituu 6-klooripikoliinihapoksi.
Nitrapyriini estää Nitrosomonas-suvun bakteerien kykyä nitrifikaatioon eli ammoniumionien hapettamiseen nitriitti-ioneiksi. Tämä lisää ammoniumionin puoliintumisaikaa maaperässä ja siten lisää ammoniumlannoitteiden tehoa. Tyypillisesti nitrifikaation esto kestää 6–8 viikkoa ja viileässä maaperässä inhibiition kesto on pidempi kuin lämpimämmässä.
Valmistus ja käyttö

Nitrapyriiniä valmistetaan klooraamalla 2-metyylipyridiiniä fotoaktivoiduissa olosuhteissa. Tuote puhdistetaan suodattamalla ja tislaamalla alennetussa paineessa.
Nitrapyriiniä käytetään maataloudessa nitrifikaation estäjänä erityisesti maissi-, vehnä-, mansikka,- ja durraviljelmillä. Yhdistettä käytetään tolueeniliuoksena, jossa nitrapyriiniä on noin 22 massaprosenttia. Tyypillinen annostus on 1 kg/ha.
Nitrosyylifluoridi

| Nitrosyylifluoridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7789-25-5
PubChem CID:  123261
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NOF
Moolimassa:  49,01 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön kaasu
Sulamispiste:  –132,5 °C
Kiehumispiste:  –59,9 °C
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Nitrosyylifluoridi (NOF) on typen, hapen ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää fluoraavana ja nitrosoivana reagenssina.
Ominaisuudet ja valmistus

Nitrosyylifluoridi on huoneenlämpötilassa väritöntä kaasua. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös reagoi veden kanssa muodostaen typpihapoketta ja vetyfluoridia. Alkoholit reagoivat yhdisteen kanssa muodostaen alkyylinitriittejä. Nitrosyylifluoridin vesiliuos liuottaa useita metalleja kuningasveden tavoin. Nitrosyylifluoridi reagoi monien metallien kanssa muodostaen metallifluorideja ja eräiden metallifluoridien kanssa muodostuu ioniyhdisteiden kaltaisia komplekseja. Yhdiste kykenee reagoimaan myös lasin kanssa.
Nitrosyylifluoridia voidaan valmistaa typpimonoksidin ja fluorin välisellä reaktiolla 40–50 °C:n lämpötilassa, hopeafluoridin ja typpimonoksidin välisellä reaktiolla tai typpidioksidin ja kaliumfluoridin tai cesiumfluoridin välisellä reaktiolla.
Nivelakseli

Kardaanin toiminta
Kardaaninivel
Nivelakseli eli kardaaniakseli on kone-elin, jonka tarkoitus on välittää mekaanista momenttia ja pyörimisliikettä sekä sallia pyörimisakselin suunnan muutos. Kardaaninivel on muun muassa autoissa ja työstökoneissa käytetty kardaaniripustuksen ajatukseen perustuva nivelkytkentä, jonka avulla siirretään voimakoneesta tuleva liike käyttö- eli kardaaniakseliin vaikka akselien suunnat toisiinsa nähden muuttelevat. Akseli on nimetty sen 1500-luvulla keksineen Gerolamo Cardanon mukaan.
Nivelakselien käyttö

Nivelakseleita käytetään muun muassa takavetoisissa ja nelivetoisissa ajoneuvoissa vaihteistosta tulevan momentin siirtämiseksi tasauspyörästöön, toisin sanoen kardaaniakseli välittää voiman moottorilta tasauspyörästön kautta taka-akselille.
Nivelakseli voi olla useammasta osasta koottu, ja akseliputkien välissä on ristinivel, joka mahdollistaa vetävien takapyörien jouston. Nivelakseli voi pyöriä ajoneuvon alla vapaana, tai se voi olla koteloitu vaurioitumisen välttämiseksi tai muista syistä (esimerkiksi aerodynamiikka).
Traktoreista välitetään voima voimanottoakselista traktorin perään liitettäviin työkoneisiin nivelakselilla. Nivelakselin varsi on teleskooppinen, jotta työkoneen nosto sekä lasku ei vioittaisi akselia.
Niskan retkahdusvamma

Niskan retkahdusvamma eli piiskaniskuvamma (< engl. whiplash injury) tai whiplash on pehmytkudosvaurio, joka johtuu tavallisesti pään äkillisestä taaksetaivutuksesta onnettomuudessa. Vamman oireina ovat yleensä niskasärky ja niskan jäykkyys.
Vammamekanismi

Tyypillinen tilanne, jossa niskan retkahdusvamma syntyy, on liikenteessä tapahtuva peräänajokolari. Peräänajon seurauksena autossa istuvan henkilön vartaloon kohdistuu suuri kiihtyvyys, jolloin pää, joka ei ole penkissä kiinni, jää jälkeen. Kokeellisissa malleissa 10 mailin tuntivauhdilla (n. 16 km/h) tapahtuva kolari aiheuttaa päähän kohdistuvan 11 G:n suuruisen kulmakiihtyvyyden.
Pään äkillinen taaksetaivutus eli hyperekstensio vaurioittaa niskan ja kaulan pehmytkudoksia, kuten välilevyjä, selkärangan etu-pitkittäissidettä (ligamentum longitudinale anterius) ja ruokatorvea. Alueen lihaksista tyypillisesti vaurioituvat pitkä kaulalihas (m. longus colli) ja päännyökkääjälihas (m. sternocleidomastoideus). Myös kaulapunoksen (plexus cervicalis) hermot ja selkärangan fasettinivelet voivat vahingoittua. Kun vartaloon kohdistuva kiihtyvyys loppuu, pää retkahtaa eteenpäin, mikä aiheuttaa vaurioita selkärangan taka-pitkittäissiteisiin ja alueen lihaksistoon.
Oireet

Retkahdusvamman pääoireena on voimakas niskasärky, jonka syynä saattaa olla ainakin osittain aivokalvojen venytystila. Oirekuvaan kuuluu myös niskan seudun jäykkyys ja toisinaan päänsärky takaraivolla tai silmien takana. Joskus saattaa esiintyä kaulapunoksen venytyksen aiheuttamaa näön hämärtymistä, käden tai käsivarren tuntopuutoksia ja nikamavaltimoiden supistumisesta johtuvaa huimausta ja tinnitusta. Jos vamman sattuessa pää on kiertyneenä oikealle tai vasemmalle, oireet ovat usein sillä puolella voimakkaampia. Oirekuvaan eivät sen sijaan kuulu hermo-oireet, kuten jalkojen tuntopuutokset tai motorisen toiminnan häiriöt, jotka viittaavat selkäytimen pysyvään vammautumiseen.
Lisätietoa vammasta voi saada röntgen- tai magneettikuvauksella.
Hoito

Niskan retkahdusvammaa hoidetaan särkylääkkeillä, levolla ja niskan immobilisaatiolla, jossa apuna voidaan käyttää pehmeää kauluria. Niskan tukikaulureista ei kuitenkaan ole osoitettu olevan hyötyä. (lähde: Terveyskirjasto) Oireet paranevat tavallisesti itsestään kuukausien kuluessa, mutta osalle potilaista jää kipua tai muita oireita vuosienkin kuluttua vammasta.
Luettelo pikkuplaneetoista: 275001–276000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
275001:stä ja päättyen 276000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Njolgamjärvi (järvi)

| Njolgamjärvi Нёлгомозеро, Njolgomozero |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Kontupohjan piiri
Paikkakunta:  Petrovski
Koordinaatit:  62°10′43″N, 33°26′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Suojoki
Järveen tulevat joet:  Vilga
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135 m
Pituus:  1,7 km
Leveys:  1,2 km
Rantaviiva:  7,5 km
Pinta-ala:  1,7 km²
Tilavuus:  0,0032 km³
Keskisyvyys:  1,9 m
Suurin syvyys:  2,5 m
Valuma-alue:  211 km²
 fiNjolgamjärvi 
Njolgamjärvi (ven. Нёлгомозеро, Njolgomozero) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Petrovskin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 211 neliökilometriä, keskisyvyys 1,9 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä.
Njolgamjärvi on yhteydessä kapeikon kautta Ylä-Njolgamjärveen. Siihen virtaa myös Vilgajoki. Järvi laskee kapeikon kautta Ala-Njolgamjärveen. Kalalajeja ovat hauki, särki, lahna, salakka, säyne, made, ahven ja kiiski.
Järven pohjoisrannalla sijaitsee Njolgamjärven taajama.
Nisaia

| Nisaia> Νίσαια.Sijainti |
| --- | --- |
 Nisaia
Koordinaatit:  37°58′37″N, 23°21′56″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Páchi, Mégara, Länsi-Attika, Attika
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Megaris
Kaupunki:  Megara
Aiheesta muualla
  Nisaia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nisaia (m.kreik. Νίσαια tai Νισαία; lat. Nisaea) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Mégaran kunnan Páchin kylän paikalla.
Maantiede

Nisaia oli Megaran kaupungin satama ja sijaitsi Saroninlahteen kuuluvan Megaranlahden rannalla vajaa kolme kilometriä Megarasta kaakkoon. Sen akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi nykyinen Ágios Geórgioksen kukkula heti nykyisen Páchin kylän pohjoispuolella.
Nisaian satamaa suojasi Minoan (Μινώα, Minōa) saari, joka sekin oli linnoitettu. Sen mainitsevat Thukydides ja Pausanias; Strabon kutsuu sitä niemeksi. Saaren sijainti on ollut arvoitus. Joskus se on tulkittu nykyiseksi Pachákin saareksi. Joskus taas on katsottu, että se olisi sama kuin akropoliista noin kilometrin länteen sijaitseva kukkula, jolla on keskiaikaisen linnan rauniot ja joka on nykyisin yhdistynyt mantereeseen jokien tuoman lietteen vuoksi.
Historia

Nisaia sai kreikkalaisessa mytologiassa nimensä Nisoksesta, Pandionin pojasta. Tämä antoi alun perin nimensä Megaran kaupungille sekä sen satamakaupungille, ja niin kummankin nimeksi tuli alun perin Nisa (Νίσα). Myöhemmin Megara sai nimen Megareuksesta, ja nimi Nisa, myöhemmin Nisaia, jäi satamakaupungille. Kuitenkin myös megaralaisia kutsuttiin joskus edelleen nisaialaisiksi erotuksena Sisilian Megara Hyblaian asukkaista.
Sen jälkeen kun megaralaiset erosivat peloponnesolaisliitosta ja liittyivät Ateenan puolelle vuonna 455 eaa., ateenalaiset yhdistivät Nisaian Megaraan pitkillä muureilla Ateenan tunnetumpien Pitkien muurien tapaan turvatakseen meriyhteytensä Megaraan. Samaan aikaan he linnoittivat Pagain Korintinlahden puolella. Kun megaralaiset kymmenen vuotta myöhemmin eli 445 eaa. kapinoivat Ateenaa vastaan, he löivät kaupungissaan olleen ateenalaisen varuskunnan peloponnesolaisten apujoukkojen avulla, lukuun ottamatta niitä ateenalaisia, jotka pakenivat Nisaiaan. Tämän jälkeen ateenalaiset pitivät Nisaiaa ja Pagaita hallussaan jonkin aikaa, mutta joutuivat luovuttamaan kaupungit jo samana vuonna Spartan ja sen liittolaisten kanssa solmitussa kolmikymmenvuotisessa rauhassa.
Peloponnesolaissodan aikana ateenalaiset piirittivät Nisaiaa, mikä katkaisi Megaran meriyhteyden. Sodan viidentenä vuonna eli 427 eaa. ateenalaiset ottivat haltuunsa Minoan saaren, joka edelleen vahvisti piiritystä. Sodan kahdeksantena vuonna eli 424 eaa. ateenalaiset saivat Nisaian haltuunsa Megaran demokraattisen puoluekunnan avustuksella. Brasidaan johtamien spartalaisten väliintulo esti ateenalaisia saamasta koko Megaraa. Lopulta solmitussa rauhassa sovittiin rajalinjasta Megaran ja Nisaian välille.
Rakennukset ja löydökset

Nisaian akropolis oli linnoitettu muureilla, joiden reittiä voidaan seurata nykyisellä Ágios Geórgioksen kukkulalla satoja metrejä. Kaupunki oli yhdistetty Megaran kaupungiin pitkillä muureilla (τὰ Μεγαρικὰ σκέλη, ta Megarika skelē) Ateenan tunnetumpien Pitkien muurien tapaan. Ne olivat ateenalaisten rakennuttamat. Megaralaiset itse tuhosivat muurit peloponnesolaissodan kahdeksantena vuonna, mutta Fokion kunnostutti ne myöhemmin. Strabon puhuu muureista kuin ne olisivat vielä olleet olemassa hänen aikanaan, mutta Pausanias ei enää mainitse niitä. Thukydideen mukaan muurien pituus oli kahdeksan stadionia ja Strabonin mukaan 18 stadionia. Akropoliilta alas meren puolelle laskeuduttaessa oli Megaran ensimmäisenä kuninkaana pidetyn Leleksin hauta.
Myös Minoan saari oli linnoitettu ja yhdistettty mantereeseen sillalla. Megarasta Nisaiaan johtaneen tien varressa oli Demeter Maloforokselle omistettu temppeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nisaia Wikimedia Commonsissa
Luettelo pikkuplaneetoista: 277001–278000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
277001:stä ja päättyen 278000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Nitroguanidiini

| Nitroguanidiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-nitroguanidiini
CAS-numero:  556-88-7
PubChem CID:  11174 ja 86287517
SMILES:  C(=N[N+](=O)[O-])(N)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  CH4N4O2
Moolimassa:  104,082 g/mol
Sulamispiste:  239 °C
Tiheys:  1,71 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 4,4 g/l (25 °C)
Nitroguanidiini eli pikriitti (CH4N4O2) on guanidiinin nitrattu johdannainen. Yhdistettä voidaan käyttää räjähteenä, metallien pinnoitteissa ja orgaanisten synteesien lähtöaineena.
Ominaisuudet

Nitroguanidiini esiintyy kahdessa eri tautomerisessa muodossa: nitroimiininä tai nitroamiinina. Näistä nitroimiini on vallitseva sekä kiinteässä yhdisteessä että liuoksissa.
Huoneenlämpötilassa nitroguanidiini on väritöntä kiteistä ainetta, joka hajoaa kuumennettaessa sulamispisteeseensä, jopa räjähtäen. Myös tärähdys voi aiheuttaa räjähdysmäisen reaktion. Yhdisteen räjähdysnopeus on suuri ja räjähdysvoimaltaan se vastaa TNT:tä. Se liukenee hieman kylmään veteen ja paremmin kuumaan ja liukenee myös etanoliin. Nitroguanidiini on hyvin heikko emäs ja muodostaa suoloja vain vahvojen happojen kanssa. Amiinien kanssa yhdiste reagoi muodostaen substituoituja nitroguanidiineja.
Valmistus ja käyttö

Nitroguanidiinia valmistetaan kuumentamalla guanidiininitraattia väkevän rikkihapon tai rikkihapon ja väkevän typpihapon seoksella.
Nitroguanidiinia käytetään nitroselluloosan ja nitroglyserolin kanssa leimahtumattomissa ja savuttamattomissa ruudeissa. Nitroguanidiinin räjähdyksessä muodostuvat tuotteet eivät ole yhtä korrodoivia tykeille kuin monien muiden käytettyjen räjähteiden räjähtäessä muodostuvat tuotteet. Yhdistettä voidaan käyttää myös kaasua kehittävänä aineena autojen turvatyynyissä, valmistettaessa neonikotinoidihyönteismyrkkyjä ja metallien korroosionsuojauskylvyissä.
Nitroguanidiinin tautomeriset muodot
Nižneudinsk

| Nižneudinsk Нижнеудинск |
| --- | --- |
 vaakuna
 Irkutskin alue Venäjällä, alla kaupunki alueella
 Nižneudinsk
 Koordinaatit: 54.9020°N, 99.0283°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Irkutskin alue
Piiri:  Nižneudinsk
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  75 km²
Väkiluku (2010):  36 999
Aikavyöhyke:  UTC+8 (MSK+5)
Suuntanumero(t):  +7 39557
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nižneudinsk (ven. Нижнеу́динск) on kaupunki Irkutskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein vesistöön kuuluvan Uda-joen rannalla 506 kilometriä Irkutskista luoteeseen. Kaupunki on Nižneudinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rata sekä Novosibirskin ja Irkutskin välinen valtatie M53. Asukkaita on 36 999 henkeä (vuonna 2010).
Nižneudinskin rautatieasemaa
Paikkakunta on saanut alkunsa kasakoiden vuonna 1648 perustamasta linnoituksesta. Vuonna 1783 siitä tuli kaupunki ja Irkutskin lääniin kuuluneen kihlakunnan (vuodesta 1822 piirikunnan) keskus. Nižneudinsk oli pitkään lähiseudun pieni kauppapaikka, jonka asukkaat harjoittivat lähinnä maanviljelyä. Nykyään kaupungissa on rautatieliikenteen yrityksiä sekä metsä-, rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nižneudinsk Wikimedia Commonsissa
Irkutskin alueen kaupungit
Nižnjaja Tura

Nižnjaja Turan vaakuna.
Nižnjaja Tura (ven. Ни́жняя Тура́) on kaupunki Sverdlovskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tura-joen varrella 243 kilometriä Jekaterinburgista pohjoiseen. Kaupungissa on Nižni Tagilin ja Serovin väliseltä rautatieltä haarautuvan sivuradan pääteasema. Asukkaita on 29 500 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1754 perustetun rautatehtaan asutuksesta. Sen myöhempi kehitys perustuu seudulta vuonna 1824 löydettyihin kulta- ja platinaesiintymiin. 1800–1900-lukujen vaihteessa Nižnjaja Turassa toimi ”Uralin Pähkinälinnana” tunnettu poliittisten vankien vankila. Karkotettujen joukossa olivat mm. Jakov Sverdlov, Ivan Malyšev ja Fjodor Sergejev (Artjom). Vuonna 1925 otettiin käyttöön uudelleen rakennettu metallitehdas. Kaupunginoikeudet Nižnjaja Tura sai vuonna 1949.
Nykyään Nižnjaja Tura on suuren kaivosalueen keskus, jossa on mm. kone- ja laite- sekä rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nižnjaja Tura Wikimedia Commonsissa
Hallinnollinen keskus: Jekaterinburg

Alapajevsk | Aramil | Artjomovski | Asbest | Berjozovski | Bogdanovitš | Degtjarsk | Irbit | Ivdel  | Kamensk-Uralski | Kamyšlov | Karpinsk | Katškanar | Kirovgrad | Krasnoturinsk | Krasnouralsk | Krasnoufimsk | Kušva | Lesnoi | Mihailovsk | Nevjansk | Nižnije Sergi | Nižni Tagil | Nižnjaja Salda | Nižnjaja Tura | Novaja Ljalja | Novouralsk | Pervouralsk | Polevskoi | Revda | Rež | Severouralsk | Serov | Sredneuralsk | Suhoi Log | Sysert | Tavda | Talitsa | Turinsk | Verhni Tagil | Verhnjaja Pyšma | Verhnjaja Salda | Verhnjaja Tura | Verhoturje | Veltšansk | Zaretšnyi
Sverdlovskin alue
Luettelo pikkuplaneetoista: 284001–285000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
284001:stä ja päättyen 285000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelon pikkuplaneetoista.
Nitreenit

Nitreenien yleinen rakenne
Nitreenit ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa sähköisesti varautumattomalla typpiatomilla on kuusi elektronia uloimmalla kuorellaan, ja joista neljä on sitoutumatonta. Nitreenit ovat hyvin reaktiivisia ja muistuttavat rakenteeltaan ja monilta reaktioiltaan karbeeneja. Nitreenejä esiintyy useissa reaktioissa reaktiivisina välivaiheina.
Rakenne ja ominaisuudet

Nitreeneissä neljästä sitoutumattomasta elektronista kaksi muodostaa vapaan elektroniparin ja kaksi elektronia on pariutumattomia. Kuten karbeeneilla näiden elektronien spinit voivat olla vastakkaiset, jolloin kyseessä on niin kutsuttu singlettitila, tai samansuuntaiset, jolloin kyseessä on triplettikarbeeni. Triplettitila on hieman singlettitilaa stabiilimpi. Nitreenit ovat hyvin elektrofiilisia ja reaktiivisia. Tavanomaisissa olosuhteissa niitä ei pyritä eristämään, mutta eräitä alkyylinitreenejä on onnistuttu eristämään 4 K (–269 °C) ja aryylinitreenejä on kyetty eristämään 77 K (–196 °C) lämpötilassa. Asyylinitreenit ovat hieman tavanomaisia nitreenejä stabiilimpia
Rakenne ja ominaisuudet > Reaktiivisuus

Singlettinitreenien ja triplettinitreenien reaktiot poikkeavat toisistaan siten, että siglettinitreenit reagoivat radikaalien tavoin, kun taas triplettinitreenit reagoivat yhtäaikaisreaktioilla. Karbeenien tavoin nitreenit reagoivat nukleofiilien kanssa additioreaktiolla tai insertioreaktiolla. Nitreeni kykenee insertoitumaan muun muassa C-H- tai C-C-sidoksiin muodostaen amiineja ja esimerkiksi reaktiossa alkeenien tai fullereenien kanssa muodostuu atsiridiineja. Erittäin tyypillisiä ovat migraatioreaktiot imiineiksi ja toisiintumiset isosyanaateiksi. Nitreenien toisiintumisia isosyanaateiksi tapahtuu muun muassa Curtius-, Hofmann- ja Lossen-toisiintumisissa. Aryylinitreenit toisiintuvat helposti muodostaen seitsenatomisen didehydroatsepiinirenkaan. Muita nitreenien reaktioita ovat abstraktioreaktiot ja dimerisoitumiset. Mikäli aromaattisen nitreeniin nähden orto-asemassa on substituentti reagoi nitreeni tämän substituentin kanssa usein molekyylinsisäisellä reaktiolla.
Nitreenien valmistus

Tyypillisin tapa valmistaa nitreenejä on orgaanisten atsidien hajottaminen kuumentamalla eli termolyysi tai valokemiallisesti eli fotolyysin avulla. Termolyysissä muodostuu tyypillisesti triplettinitreeni ja fotolyysissä singlettinitreeni. Singlettinitreeni voi muuttua energiatilaltaan alhaisemmaksi triplettikarbeeniksi. Muita nitreenien valmistustapoja on esimerkiksi sulfonyyliatsidien termolyysi ja reaktio voimakkaiden emäksien kanssa.
Njord

Njördin kaipuu merelle. W.G. Collingwoodin piirros vuodelta 1908.
Njord (muinaisnorjaksi Njǫrðr) on skandinaavisessa mytologiassa meren, merenkäynnin ja hedelmällisen rannikon sekä hedelmällisyyden ja vaurauden jumala, joka hallitsee tuulia ja meren aaltoja. Njord kuuluu vaanien jumalperheeseen. Hänellä on oman sisarensa Njärdin kanssa kaksi lasta: hedelmällisyyden jumala Freyr sekä rakkauden jumalatar Freija. Njord oli jonkin aikaa naimisissa jättijumalatar Skadin kanssa. Njord asuu taivaassa Noatunin talossa. Yhdessä lastensa kanssa Njord muodostaa skandinaavisen mytologian hedelmällisyysjumalien ryhmän. Useiden paikannimien, kuten Norderhov ja Nærøy, uskotaan viittaavan Njordiin ja korostavan hänen merkitystään hedelmällisyyden jumalana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Njord Wikimedia Commonsissa