stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isnad
Isnadien historiaa

Joseph Schacht osoitti, että isnād-ketjut ulottuivat aluksi Muhammedin seuraajiin, sitten kumppaneihin, ja lopuksi imaami Shafi'in (767–820) vaikutuksesta alkoi syntyä ketjuja, jotka ulottuivat Muhammediin itseensä asti. Isnadien kulta-aika saavutettiin 800-luvun puolivälissä, jolloin kirjoitettiin suuret hadith-kokoelmat. Schacht toteaa, että isnadit paranivat ajan myötä, joten mitä myöhemmin tehty isnad oli kyseessä, sitä täydellisempi se oli muodoltaan. Isnadit pitenivät kohti Muhammedia vielä 800-luvullakin.
Todistajaketjut eivät ratkaisseet tarinoiden luotettavuuden ongelmaa, sillä Schachtin mukaan ei ollut näyttöä siitä, että ne olisivat päässeet 700-lukua pitemmälle, kun taas Muhammedin katsottiin kuolleen 600-luvun alkupuolella. Schacht katsoo, ettei niillä tämän takia ollut tieteelistä arvoa toiminnan näennäisestä kriittisyydesta huolimatta. Muhammediin johtavat isnadit eivät olleet sen luotettavampia kuin kumppaneihin tai seuraajiin johtavat.
Isnādien antamaan todistukseen suhtaudutaan joka tapauksessa islamin piirissä vakavasti. Hadithit on luokiteltu niihin sisältyvien isnādien avulla neljään kategoriaan: sahih (luotettava tai aito), hasan (hyvä), daif (heikko) ja saqim, (epäilyttävä). Myös hadith-kokoelmat on luokiteltu arvojärjestykseen. Sunneilla on kuusi luotettua kokoelmaa (Kutub al-Sittah) ja šiioilla omansa. Toisaalta ollaan yksimielisiä siitä, että kaikkiin niihinkin on pujahtanut mukaan epäluotettavia haditheja.
Isnadien historiaa > Isnadit ja klaanikulttuuri

Isnadeissa kiteytyvät tarkkuusongelmat ovat luoneet epäselvyyttä Jumalan lain sisällöstä, mistä on seurannut jatkuvia erimielisyyksiä eri islamilaisten ryhmien välillä. Islam on jakautunut lakikoulukuntiin, jotka välillä ovat pitäneet vastustajiaan epäislamilaisina. Teologista väittelyä on käyty myös esimerkiksi ISIS-kalifaatin ja ulkopuolisten uskonoppineiden välillä.
Antropologi Philip Carl Salzman näkee yksiselitteisen uskonnollisen auktoriteetin puutteen osoituksena islamin sopeutumisesta omaan taustaansa eli klaanikulttuuriin. Paimentolaiset karttavat keskusvaltaa ja ylhäältä tulevaa ohjausta. Paimentolaiselämän arvoja ovat itsenäisyys ja auktoriteettien vastustaminen. Vaikka islam yhtäältä vaatii alistumista lakiin, klaanikulttuuriin sisältyvä vapaudenkaipuu ilmenee siinä, että jokainen alaryhmä puolustaa omaa tulkintaansa. Islamissa vapauksia tarjoaa se, että jokainen asemansa saavuttanut uskonoppinut voi itsenäisesti tulkita Jumalan lakia. Tämä on varmistanut sen, että eroja esiintyy aina, ja tarvittaessa ne palvelevat apuna ideologisella tasolla eri ryhmien joutuessa keskenään konfliktiin.
Isnadien luokitus

Shafi'in aikana isnadeja luokitettiin jo huolellisesti, ja ainakin seuraavat luokat olivat käytössä:
thaabit – hyvin dokumentoitu
masshuur – hyvin tunnettu
muttasil – katkeamattomalla ketjulla varustettu
munqati – katkennut ketju
mursal – ensimmäinen välittäjä puuttuu
daiif – heikko
majhuul – tuntematon
munkar – hylättävä
Shafi'i omaksui periaatteen, että vain thaabit-tasoiset isnadit voitiin hyväksyä, mikä tarkoitti myös, että hadithien arvoa tuli tarkastella yksistään niihin kuuluvien isnadien pohjalta.
Esimerkki isnadista

Esimerkki Ibn Hishamin esittämästä isnādista on seuraava. Esimerkki on Muhammedin varhaisesta elämäkerrasta eikä edusta vielä kovin luotettavan näköistä työtä.
»”Eräs ystäväni, jonka tiedonantoja en epäile, kertoi minulle, että Zayd b. Aslam oli sanonut, että joko Ibad al-Dili tai joku muu, jolle Abu al-Zinad oli asian kertonut, oli kuullut Husain b. Abbasilta, että tämä oli kertonut isänsä sanoneen, että hän oli kuullut kyseisen tarinan Rabia ibn Abbadilta." »
Aleksi Koli

| Aleksi Koli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntymäaika:  23. syyskuuta 1997 (ikä 27)
Youtube-tiedot
Kanavan nimi:  MrJallu101
Aktiivisena:  2011–2021
Tilaajamäärä:  216 000 (elokuu 2024)
Katselukerrat:  73,3 miljoonaa (elokuu 2024)
Kanavan osoite
Aleksi Koli eli MrJallu101 (s. 23. syyskuuta 1997) on suomalainen entinen tubettaja. Hänen Youtube-kanavallaan oli 216 000 tilaajaa ja yli 500 videota elokuussa 2024. Videoita oli katsottu yhteensä yli 73 miljoonaa kertaa. Kolin kanava tunnetaan erityisesti sen videopeleihin keskittyvästä sisällöstään. Kanavalla oli useita sarjoja kuten: Tekkit,Jallu Amerikassa ja Tuubercraft.
YouTube-ura

Kolin YouTube-ura alkoi, kun hän julkaisi ensimmäisen videonsa Captain Sparklez puzzle challenge heinäkuussa 2011. Hänen kanavansa ylitti 100 tilaajan rajan joulukuussa 2011, ja 2 000 tilaajan rajan kesäkuussa 2012. Maaliskuussa 2013 hänen kanavallaan oli yli 20 000 tilaajaa. Syyskuussa 2016 hänen kanavallaan oli yli 200 000 tilaajaa. Syyskuussa 2021 Koli julkaisi kanavallaan videon, jolla hän kertoi lopettavansa tubettamisen.
CSC – Tieteen tietotekniikan keskus

| CSC – Tieteen tietotekniikan keskus |
| --- | --- |

Tunnuslause:  ICT Solutions for Brilliant Minds
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1993
Toimitusjohtaja:  Kimmo Koski
Puheenjohtaja:  Jukka Mönkkönen
Avainhenkilöt:   Riitta Autere  Laura Eiro  Tua Huomo  Hannu Kemppainen  Petri Myllymäki  Petri Raivo 
Kotipaikka:  Keilaranta 14 Espoo, Suomi
Toimiala:  Atk-laitteisto- ja ohjelmistokonsultointi
Liikevaihto:  64,4 milj. € (2022)
Liikevoitto:  1,2 milj. € (2022)
Henkilöstö:  567
Omistaja:   Suomen valtio (OKM) (70 %)  Suomalaiset korkeakoulut (30 %) 
Kotisivu:  csc.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
CSC – Tieteen tietotekniikan keskus Oy on Espoon Keilaniemessä sijaitseva Suomen valtion ja korkeakoulujen omistama, opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnoima voittoa tavoittelematon osakeyhtiö.
Historiaa

CSC:n toiminta alkoi Valtion tietokonekeskuksessa (VTKK) vuonna 1971 Suomen ensimmäisen yliopistojen keskustietokoneen Univac 1108:n tukiyksikkönä (Käytön tietokonetoimisto 2). Kun CSC yhtiöitettiin vuonna 1993, nimeksi tuli CSC – Tieteellinen laskenta Oy. Kirjaimet CSC tulivat nimestä Centre for Scientific Computing. Vuoden 1996 alussa CSC:n tie erosi VTKK:sta, kun Tietotehtaasta ja VTKK:sta syntyi TT Tieto Oy (nykyisin TietoEVRY Oyj). Vuonna 1997 CSC:n koko osakekanta siirtyi opetusministeriölle. Syyskuussa 2008 CSC:n uudeksi nimeksi vaihtui CSC – Tieteen tietotekniikan keskus Oy (CSC – IT Center for Science Ltd.). Uusi virallinen nimi kuvastaa paremmin CSC:n nykyisiä tietoteknisiä palveluja, jotka kattavat perinteisten laskenta- ja tietoliikennepalvelujen lisäksi ohjelmisto-, data- ja tietohallintopalvelut.
CSC on tarjonnut historiansa ajan korkeakouluille huippuluokkaa olevaa tieteen tietotekniikkaa. Yliopistojen ja tutkimuksen tietoverkon Funetin (Finnish University and Education Network) rakentamisen laskentapalvelujen jakamiseksi CSC aloitti yhdessä yliopistojen kanssa vuonna 1983. Vuonna 1988 yliopistot yhdistettiin ensimmäisinä Suomessa maailmanlaajuiseen Internet-verkkoon. Vuonna 1989 CSC hankki Suomen ensimmäisen supertietokoneen yliopistoille (Cray X-MP).
Vuodesta 2005 alkaen CSC on operoinut korkeakoulujen Haka-luottamusverkostoa, jonka avulla korkeakoulujen opiskelijat ja henkilökunta voivat käyttää muiden organisaatioiden palveluita oman kotiorganisaationsa käyttäjätunnuksilla.
Loppuvuodesta 2012 CSC avasi uuden datakeskuksen Kajaanissa. Entisen paperitehtaan infrastruktuuria hyödyntävään keskukseen sijoitettiin 2012–2014 CSC:n uusimmat supertietokoneet Sisu ja Taito.
Supertietokoneet

CSC:n palvelinympäristö käsittää useita eri supertietokoneita, tietokantapalvelimia ja informaatiopalvelimia, jotka on kytketty toisiinsa nopeilla tietoliikenneyhteyksillä. Tulosten tallennukseen on tarjolla mittavat tiedosto- ja arkistopalvelimet. CSC:n koneisiin saa yhteyden Funet-verkon kautta.
Supertietokoneet > Sisu ja Taito

2013 Kajaanin uuteen datakeskukseen asennettiin CSC:n uudet supertietokoneet: Cray XC30 "Cascade" -perustainen Sisu, sekä HP ProLiant SL230s -palvelimista koostuva superklusteri Taito. Aluksi järjestelmien suorituskyky oli molemmilla noin kolminkertainen edellisen sukupolven Superkoneeseen (Louhi) verrattuna (Taito 190 Tflop/s). Sisu avattiin käyttäjille maaliskuussa 2013 ja Taito avattiin myöhemmin samana keväänä.
Sisu sai lopullisen kokoonpanonsa, kun koneen prosessorit vaihdettiin syyskuussa 2014 uusiin Intelin Xeon E5 Haswell -palvelinprosessoreihin. Teoreettinen huipputeho on 1,7 petaflopsia eli 1,7 · 1015 liukulukulaskutoimitusta sekunnissa, mikä teki siitä tuolloin Pohjoismaiden nopeimman supertietokoneen.
Suomalaisille ja eurooppalaisille tutkijoille Sisusta on monialaista hyötyä. Sitä käyttävät esimerkiksi ilmaston, astrofysiikan ja nanotekniikoiden tutkijat, samoin materiaali- ja biotieteilijät sekä fuusioenergian ja uusiutuvien energiamuotojen tutkijat.
Sisu ajettiin alas elokuussa 2019 ja sen korvasivat uudet supertietokoneet Puhti ja Mahti. Taito oli käytössä vuoden 2019 loppuun saakka.
Supertietokoneet > Louhi ja Murska

CSC:n edelliset tehokkaimmat supertietokoneet olivat Cray XT4/XT5 (Louhi) ja HP CP4000 BL Proliant (Murska).
Cray XT4/XT5:n huipputeho oli 10,5 Tflop/s (10,5 biljoonaa liukulukuoperaatiota sekunnissa) ja sen lopullisessa kokoonpanossa vuoden 2008 lopussa huipputeho oli 70 Tflop/s. HP CP4000 BL Proliant -superklusterin huipputeho oli 10,6 Tflop/s.
Vuoden 2008 jälkimmäisellä supertietokoneiden TOP500 -listalla CSC:n Louhi sijoittui sijalle 32 mitatulla 76,5 Tflop/s:n huipputeholla.
Supertietokoneet > Puhti

Puhti on supertietokone, jonka suorituskyky on 1,8 petaflopsia. Puhdissa on 682 suoritinnoodia, joissa kussakin kaksi Intel Xeon -suoritinta. Puhti-AI sisältää 80 laskentanoodia, joissa on kussakin noodissa tekoälyä varten neljä Nvidian Volta -arkkitehtuurin GPU:ta ja kaksi Intel Xeon -suoritinta.
Supertietokoneet > Mahti

CSC:n Mahti nousi TOP500-listan sijalle 47 kesäkuun 2020 listalla. Eurooppalaisittain tietokone on 17. sijalla 5,39 petaflopsin suorituskyvyllä.
Mahti käyttää Mellanoxin kytkentäverkkoa ja AMD Epyc (Rome) -suorittimia. Laskentaytimiä on noin 180 000 ja tallennustilaa 9 petatavua.
Supertietokoneet > LUMI

Vuonna 2020 Kajaaniin sijoitetaan uusi supertietokone LUMI (engl. Large Unified Modern Infrastructure), josta tulee yksi maailman tehokkaimmista supertietokoneista.
Lokakuussa 2020 kerrottiin eurooppalaisen EuroHPC-hankkeen rahoittaman tietokoneen hankinnan myöntämisestä Hewlett Packard Enterprise:lle (HPE).
Tietokoneen kerrottiin aloittavan toimintansa vuoden 2021 aikana ja saavuttavan täyden kapasiteettinsa vuoden 2022 aikana.
Joulukuussa 2024 kerrottiin LUMI AI Factoryn sijoittamisesta Kajaaniin.
Supertietokoneet > Roihu

Roihu on kansallisen tason supertietokone, joka sijoitetaan Kajaaniin ja pyritään ottamaan käyttöön vuonna 2025. Roihussa on 49 petaflopsia laskentatehoa ja se korvaa vanhemmat tietokoneet Puhdin ja Mahdin. Samalla Allas-järjestelmän tallennuskapasiteettia lisätään.
Ympäristö

CSC:n kaksi palvelinkeskusta kuluttivat 2009 kahdeksan gigawattituntia sähköä vuodessa. Sähkö ostetaan Ekoenergia-merkittynä. Maailman ekotehokkaimpien tietokoneiden Green 500 -listalla Cray XT4/XT5 sijoittui sijalle 128 vuonna 2010.
Aiheesta muualla

CSC:n verkkosivut
Uusien supertietokone-palveluiden käyttöönotto lähestyy (Arkistoitu – Internet Archive) Sisun ja Taidon ensimmäisen vaiheen speksejä
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Erkki Kanerva (toimittaja)

Erkki Olavi Kanerva (14. lokakuuta 1936 Tampere – 4. helmikuuta 2023 Tampere) oli suomalainen pakinoitsija ja toimittaja, joka käytti nimimerkkiä Jammu. Hän kirjoitti murrepakinoita Tampereen ja Längelmäen murteilla vuodesta 1969 kaupunkilehti Tamperelaiseen, ja hänen pakinoitaan on myös julkaistu kirjoina, muun muassa Hermonaru vuonna 1966 sekä Tampere oli meirän 1993.
Kanerva kirjoitti ensimmäiset pakinansa 1958 Kansan Lehteen, johon hänet pestasi päätoimittaja Arvo ”Poika” Tuominen. Hän siirtyi sittemmin Tamperelainen-lehteen ja oli pitkään lehden päätoimittajana. Kanerva käytti Yrjö-kirjojensa pakinoissa Längelmäen murretta, jonka hän oppi vietettyään lapsuudenkesät Längelmäellä. Uusimmissa pakinoissaan Kanerva siirtyi käyttämään Tampereen Amurin kaupunginosassa puhuttua murretta. Kanerva myös kuvitti itse kirjansa. 
Pakinoiden ohella Kanerva on kirjoittanut kustantaja Urpo Lahtisen perustaman Lehtimiehet Oy:n historiikin Lehtimiesten legenda yhdessä Jukka Kuusiston, Rauno Männistön ja Olli Tasasen kanssa.
Kanerva on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle.
Yrjö-kirjat

Erkki Kanerva julkaisi vuosina 1969–2014 nimimerkillä Jammu ainutlaatuisen 39-osaisen kirjasarjan murrepakinoita, Yrjö-kirjat. Yksittäisiä pakinoita julkaistiin ensin kaupunkilehti Tamperelaisessa sekä aikakauslehti Hymyssä. Ne ovat suhteellisen helppolukuisia. Varhaisimmat pakinat ovat kirjeitä, joita Yrjö lähetteli kaupungista kotiväelleen. Niiden tavallinen aihe oli kaupungin ja maaseudun vertaileminen. Pakinoiden huumori perustuu tilannekomiikkaan ja henkilökuvaukseen. Tekstejä sävyttää tamperelainen työläiskulttuuri.
Yrjö-kirjat ilmestymisvuosittain:
Yrjö panee paperille 1969
Yrjö perskeles 1970
Yrjön tekeleet 1971
Yrjö ja muut humut 1972
Yrjö asialla 1973
Yrjö on rautaa 1974
Iso remmi päällä 1975
Suorin vartaloin, kerien 1976
Yrjön halutut kalutut 1977 (Sisältää valikoituja pakinoita kirjoista 1–5 ja ensimmäisen Yrjö-pakinan kokoelmasta Hermonaru vuodelta 1966)
Hiukan pieleen 1977
Mukavasti mennee 1978
Hommat hoidossa, Yrjö? 1979
Tuliko tanhuttuva? 1980
Rimaa hipoen 1981
Mitä ne mäkättävätten? 1982
Liemeen vaan! 1983
Manun vakaa kansa 1984
Pikku-Ykän maailmankirjat 1985
Tanhuan vaarin jälkijättöiset paperit 1986
Takametsien juppi 1987
Puusta katsoen 1988
Kovaa kamaa 1989
Jatkosodan ihme 1990
Sarvikuonojen maa 1991
Tanskalle turpiin! 1992
Yrjö Eurokunnossa 1993
Talonpojan tappolistalla 1994
Siskoa ei jätetä! 1995
Melkein helvetin enkeli 1996
Smurffi vai karpaasi? 1997
Yrjö köyhien kimpussa 1998
Päreitä kainalossa 1999
Yrjön ylösnousemus 2001
Yrjö ja ent. työkaveri, tämä Vikki 2002
Yrjö iskuvalmiina 2003
Yrjö pitää hengissä 2004
Yrjö ja muut juntit 2005 (Sisältää uusien pakinoitten lisäksi myös vanhoja, sekä osan 1990-luvun alun sarjakuvasta Juntti)
Yrjö jättää jälkensä 2006
Mää ja Vikki 2014
Kirjat ovat tekijän kuvittamia.
Kustantajat: 1–5, 9–16: Kustannus-Vaihe Ky, 6–8: Kustannusmiehet Ky, 17–21: Kustannus 21 Ky, 22: Yrjö Oy, 23–32: Kustannus-Yrjö Oy ja 33–39: Kustannusosakeyhtiö Haulitorni.
Kirjat 1–32 ovat pehmeäkantisia, 33–39 kovakantisia.
Kirjoista ilmestyi myös kasetit Yrjö äänessä 1 ja Yrjö äänessä 2, joissa Kauko Helovirta lukee pakinoita kirjoista 1, 2, 4, 12, 15, 16 ja 17. Tuotanto Tamvox Oy (TXC-105 ja TXC-106). Yrjö-aiheinen TV-sarja ilmestyi myösselvennä.
Muita teoksia

Hermonaru : tekijän kuvittama. Lehmus, Tampere 1966
Tampere oli meirän : tekijän kuvittama. Kustannus-Yrjö, Tampere 1993
Amuri : just eikä melkeen. Tampereen kaupunginosat -julkaisusarja 4. Amurilaiset r.y. - Tampereen kaupunki, Tampere 1994
Sama käännös kun eilenki! : tampereenkiälisiä tokasuja ; tekijän kuvittama. Haulitorni, Tampere 2008
Lehtimiesten legenda ; työryhmä: Erkki Kanerva ym. ; kirjoittajat ja kertojat Erkki Jammu Kanerva ym. ; valokuvaajat Mika Kanerva ym. Art Urpo, Tampere 2012
Längelmäkeä Jammun silmin. Längelmäkiseura, Längelmäki 2015.
Aiheesta muualla

Ruattia kohlen (Arkistoitu – Internet Archive)
Manseboomi elää yhä (Arkistoitu – Internet Archive)
Jammu on outo tyyppi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokkonen, Ulla: Jammun pakinoiden huumorista. SL 1976
Pekka Santakivi: Yrjö-pakinat – suomalaista huumoria. S 267. 1978
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2
Željka Cvijanović

| Željka Cvijanović Milorad Dodik |
| --- | --- |

Serbitasavallan presidentti
 2018-2022  
Edeltäjä:  Milorad Dodik
Seuraaja:  Milorad Dodik
Serbitasavallan pääministeri
 18. joulukuuta 2014 – 19. marraskuuta 2018  
Edeltäjä:  Aleksandar Džombić
Seuraaja:  Radovan Višković
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1967 (ikä 57)
Tiedot
Puolue:  Itsenäisten sosiaalidemokraattien liitto SNSD
Tutkinnot:  Banja Lukan yliopisto
Etnisyys:  Serbit
Željka Cvijanović (o.s. Grabovac, kyril. Жељка Цвијановић; s. 1967) on bosnialainen serbipoliitikko. Hän oli Serbitasavallan presidentti vuodesta 2018 vuoteen 2022 ja oli sen pääministeri 2014-2018. Hän on toiminut aiemmin taloussuhteiden ja alueellisen yhteistyön ministerinä Džombićin hallituksessa.
Cvijanović edustaa Itsenäisten sosiaalidemokraattien liittoa ja häntä pidetään entisen presidentti Milorad Dodikin läheisenä yhteistyökumppanina.
Cvijanović on ammatiltaan englanninopettaja.
Aiheesta muualla

Željka Cvijanović – Političar, diplomirani pravnik (1967. - ) Biografija.org. Viitattu 14.5.2020. (bosniaksi)
Tommi Hänninen

Tommi ”Tex” Hänninen (s. 1968) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja graafikko. Hänet tunnetaan muun muassa töistään Like Kustannuksen ja Johnny Kniga -kustantamon graafikkona sekä Bunnyduck-sarjakuvistaan, joissa seikkaileva hahmo, pupuankka, on esiintynyt muun muassa television EVVK-ohjelman alkutunnuksessa, Femmagaalan ulkoasussa ja Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä. Hänninen on myös piirtänyt kansikuvituksia useille artisteille, muun muassa Hybrid Childrenille ja The 69 Eyesille.
Sarjakuva-albumit

Konrad Orbiter. Viestejä alemmilta tasoilta.  Helsinki:  Like, 1993.  ISBN 951-578-148-5
Pupuankka yllättää.  Helsinki:  Like, 1999.  ISBN 951-578-686-X
Aiheesta muualla

Tommi Hänninen (Arkistoitu – Internet Archive).
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Hugo Melart

Hugo Gustaf Johannes Melart (1. maaliskuuta 1879 Joroinen – 24. syyskuuta 1953 Kotka) oli suomalainen pormestari, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos.
Melartin vanhemmat olivat maanviljelijä, viinanpolttimoiden ylitarkastaja Gustaf Ferdinand Melart ja Ida Lovisa Backman. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1897 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1902.
Melart oli oikeusneuvosmiehenä Kotkassa vuodesta 1904 lähtien ja oli sitten Kotkan vt. pormestarina 1912 ja vakinaisena pormestarina 1916–1919. Hän toimi sitten Savo-Karjalan Osake-Pankin Kotkan konttorin johtajana 1919–1921 ja sitten toimitusjohtajana Oy Kotkan Rauta Ab:ssä vuodesta 1921 ja Cadenius & Grahn Oy:ssä vuodesta 1923. Melartista tuli Norjan varakonsuli Kotkassa 1924 ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1948.
Hugo Melart oli naimisissa 1902–1928 Elin Aline Linderborgin (k. 1928) kanssa ja vuodesta 1930 Anna Lovisa Bastmanin o.s. Viklund kanssa.
Aiheesta muualla

Hugo Melartin elämäkerta SKS Biografiakeskuksen Talouselämän vaikuttajat-verkkojulkaisussa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Juhani Mäkelä

| Juhani Mäkelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1938 Reisjärvi
Kuollut: 8. elokuuta 2010 (72 vuotta) Antibes, Ranska
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toimittaja, kirjailija
Lapset:  J. Pekka Mäkelä
Heikki Juhani Mäkelä (16. kesäkuuta 1938 Reisjärvi – 8. elokuuta 2010 Antibes, Ranska) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija ja kirjailija. Mäkelä tuli tunnetuksi 1980-luvulla TV1:n Ajankohtaistoimituksen A-Studion maailmankuvat -ohjelman Satunnaisena matkailijana. Hän esiintyi myös A-Studion pakinoitsijana nimimerkillä Erikoisasiantuntija.
Elämä ja ura

Mäkelän vanhemmat olivat veturinkuljettaja Veikko Mäkelä ja leikkaaja Laura Aho. Hän työskenteli toimittajana Yhtyneet Kuvalehdet Oy:ssa 1959–1960, Suomen tietotoimistossa 1960–1963 ja Viikkosanomissa 1963–1965. Vuosina 1965–1969 Mäkelä oli Pirkka-lehden päätoimittajana ja sen jälkeen hän toimi vapaana toimittajana 1969–1973 ja viimeksi Yleisradion TV1:n toimittajana 1973–1994.
Mäkelän omimmaksi tyylilajiksi vakiintui huumori ja satiiri. Hänen sanotaan tuoneen kolumnin televisioon Erikoisasiantuntija-roolissaan Ylen A-Studiossa. Vuonna 1977 hänelle kehitettiin Ulkolinja-ohjelmaan hahmo Satunnainen matkailija, josta tuli kansansuosikki ja joka nosti Mäkelän tunnetuksi henkilöksi. Satunnainen matkailija käsitteli filmimateriaaleihin pohjautuvia kiinnostavia ja yleensä hauskoja aiheita. Mäkelän ensimmäinen kirja oli vuoden 1972 Stadi on buli mutta snadi, joka koostui Pääkaupunki-lehdessä julkaistuista pakinoista. Mainaeen kasvaessa Mäkelä palasi kirjailijaksi ja julkaisi 1980-luvun puolivälistä alkaenkirjan vuodessa. Niihin sisältyi matkakirjoja, aforismeja, pakinoita ja romaaneita. Muistelmateos Entä jos sittenkin (2001) on kirjoittajan tyyliin sopiva anekdoottikokoelma vaihtoehtoisine tapahtumineen.
Mäkelän poika on suomentaja ja kirjailija J. Pekka Mäkelä.
Eläkevuotensa Juhani Mäkelä vietti Ranskan Rivieralla, jossa hän kuoli 8. elokuuta 2010.