stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tactical Force – erikoisjoukkue
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steve Austin  | … |  Tate   |
|  Michael Shanks  | … |  Demetrius   |
|  Michael Jai White  | … |  Hunt   |
|  Adrian Holmes  | … |  Lampone   |
|  Candace Elaine  | … |  Ilya   |
|  Lexa Doig  | … |  Jannard   |
|  Michael Eklund  | … |  Kenny   |
|  Darren Shahlavi  | … |  Storato   |
|  Peter Kent  | … |  Vladimir   |
|  Keith Jardine  | … |  Tagliaferro   |
Thomas Hoyer

Thomas Karl Stig Hoyer (s. 1974) on Ruukki Groupin entinen toimitusjohtaja. Hän toimi tehtävässä vuosina 2011–2013.
Koulutukseltaan Hoyer on kauppatieteiden maisteri. Ruukissa hän työskenteli vuodesta 2008. Ennen nimitystään toimitusjohtajaksi toukokuussa 2011 Hoyer oli yhtiön talousjohtaja. Ruukin hallituksessa Hoyer oli 2008–2010 ja uudelleen toukokuusta 2011 alkaen. Ruukin uudistaessa organisaatiotaan hän jätti paikkansa yrityksen johdossa alkuvuonna 2013. Aiemmin Hoyer on työskennellyt muun muassa Allianzissa ja Aldata Solutionissa. Hän oli myös Helsinki Capital Partnersin perustajaosakkaita.
Vuosina 2006–2018 Hoyer oli naimisissa malli Saimi Hoyerin (o.s. Nousiainen) kanssa. Heillä on kaksi lasta.
Tapani Venho

Tapani Venho (8. heinäkuuta 1957 Ypäjä – 21. toukokuuta 2013 Forssa) oli suomalainen kuntavirkamies ja oikeustieteen kandidaatti. Hän toimi Forssan kaupunginjohtajana vuodesta 2002 helmikuuhun 2012, jolloin hän jäi sairauslomalle. Helmikuussa 2013 Venho luopui virastaan ja jäi sairauseläkkeelle. Venho menehtyi syöpään 21. toukokuuta 2013.
Venho valittiin Forssan kaupunginjohtajaksi niukalla äänienemmistöllä vuonna 2002. Hän sai vaalissa 23 ääntä ja hänen vastaehdokkaansa Heikki Havanka 20 ääntä. Venhoa edelsi Hannu Joensivu.
Tapani Venho toimi aiemmin Kuopion kaupungin rakennuslakimiehenä, Keski-Suomen lääninhallituksen nuorempana lääninsihteerinä, Toijalan kaupunginsihteerinä (1988–1998) sekä Oriveden kaupunginjohtajana (1998–2002).
The Handmaid’s Tale – Orjattaresi

| The Handmaid’s Tale – Orjattaresi> The Handmaid’s Tale |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  47–63 minuuttia
Luoja(t):  Bruce Miller
Pääosissa:   Elisabeth Moss  Joseph Fiennes  Yvonne Strahovski  Alexis Bledel  Madeline Brewer  Ann Dowd  O-T Fagbenle  Max Minghella  Samira Wiley  Amanda Brugel 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Hulu  Yle Teema
Esitetty:  26. huhtikuuta 2017 –  
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  46
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Daniel Wilson Productions, Inc.  The Littlefield Company  White Oak Pictures  MGM Television 
Aiheesta muualla
IMDb
The Handmaid’s Tale – Orjattaresi (The Handmaid’s Tale) on yhdysvaltalainen dystooppinen draamasarja, jonka on luonut Bruce Miller. Se perustuu kanadalaisen kirjailijan Margaret Atwoodin romaaniin Orjattaresi vuodelta 1985. Sarjan pääosia näyttelevät Elisabeth Moss ja Joseph Fiennes. Sarja on saanut useita palkintoja. Sen on tuottanut MGM.
Sarjan tapahtumapaikka on Yhdysvaltojen paikalla oleva Gilead-niminen teokraattinen valtio lähitulevaisuudessa tai vaihtoehtoisessa nykyhetkessä. Ympäristön saastumisen vuoksi ihmisten hedelmällisyys ja syntyvyys ovat romahtaneet. Fundamentalististen kristittyjen johtamassa valtiossa hedelmällisiä naisia on vangittu orjattariksi, joiden tehtävänä on synnyttää lapsia isäntäperheilleen. Kyseisessä yhteiskunnassa orjattarien lisäksi myös muiden naisten asema on äärimmäisen huono.
The Handmaid’s Talen ensimmäinen jakso esitettiin 26. huhtikuuta 2017 Hulu-tilausvideopalvelussa. Sarjasta tilattiin toinen tuotantokausi, jonka esittäminen alkoi 25. huhtikuuta 2018. Kolmas tuotantokausi tilattiin toukokuussa 2018. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle Teema ja se on katsottavissa myös HBO Max -palvelussa sekä Viaplay-palvelussa.
Näyttelijät

| Näyttelijä |   | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  Elisabeth Moss  | … |  June Osborne   |
|  Joseph Fiennes  | … |  Komentaja Frederick ”Fred” Waterford   |
|  Yvonne Strahovski  | … |  Serena Joy Waterford   |
|  Alexis Bledel  | … |  Tohtori Emily Malek   |
|  Madeline Brewer  | … |  Janine Lindo   |
|  Ann Dowd  | … |  Lydia-täti   |
|  O-T Fagbenle  | … |  Luke Bankole   |
|  Max Minghella  | … |  Autonkuljettaja Nick Blaine   |
|  Samira Wiley  | … |  Moira Strande   |
|  Amanda Brugel  | … |  Rita   |
|  Ever Carradine  | … |  Naomi Putnam   |
|  Kristen Gutoskie  | … |  Beth   |
|  Tattiawna Jones  | … |  Lillie Fuller   |
|  Jordana Blake  | … |  Hannah Bankole / Agnes MacKenzie   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
The Handmaid’s Tale – Orjattaresi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pulkkinen, J. P.: Handmaid’s Talessa moni nainenkin on naisvihaaja, Television tiiliskivet, Yle
The Name of the Game (elokuva)

| The Name of the Game |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Jinsung Lim, 2018.
Ohjaaja:  Paul J. Vogel Jarno Elonen
Käsikirjoittaja:  Heikki Kareranta Paul J. Vogel Jarno Elonen
Tuottaja:  Jirka Silander Paul J. Vogel
Säveltäjä:  Heikki Kareranta
Kuvaaja:  Jirka Silander Paul J. Vogel Jarno Elonen
Leikkaaja:  Antti Reikko, Eveliina Pasanen
Pääosat:  Harry Krueger, Mikael Haveri, Tommaso De Benetti, Ilari Kuittinen & Eugene Jarvis
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  New Dawn Films Oy
Levittäjä:  Black Lion Pictures (Suomi) & Filmbuff (muu mailma)
Ensi-ilta:  23.11.2018
Kesto:  1h 37 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Name of the Game on Paul J. Vogelin ja Jarno Elosen ohjaama dokumenttielokuva, joka kertoo  Nex Machina-pelin kehittämisestä Housemarque-studiossa. Elokuva tuli ensi-iltaan Suomessa vuonna 2018. Kotimaisena levittäjänä toimi Black Lion Pictures. Elokuva julkaistiin kansainväliseen VOD-levitykseen 30.11.2018. Kansainvälisenä levittäjänä toimii Gunpowder & Sky -levitysyhtiön alaisuudessa toimiva FilmBuff.
Elokuvan vastaanotto

Elokuva herätti voimakkaita tunteita Suomessa, mikä liittyy pääosin elokuvantekijöiden valitsemaan näkökulmaan. Talouselämä mukaan "lopputulos saattaa koko pelialan häpeään."Kyseessä ei kuitenkaan ole steriili making of -mainos Nex Machina -pelille. Ohjaaja Paul J. Vogel selventää Pelaaja-lehdelle, "Valmiiksi voi kehittää idean siitä, millainen filmi on, mutta sitten asioita tapahtuu, eikä elokuva olekaan enää sellainen. Yritimme löytää dramaattiset kohdat, jotka kiinnostavat yleisöä. Alusta asti halusimme kuitenkin tehdä enemmänkin tarinan ihmisistä pelien takana kuin dokumentin pelintekemisestä" Helsingin Sanomat kirjoitti "Pelialan hämmentävää menoa kuvaava The Name of the Game onnistuu olemaan paljon kiinnostavampi kuin miltä ajatus pelin tekemisen dokumentoinnista kuulostaa." Myös Pelit-lehden päätoimittaja Tuukka Grönholm kirjoitti omista ennakkokäsityksistään elokuvan suhteen arviossaan, "Ennakkoon pelkäsin, että The Name of the Game olisi umpitylsä making of -mainos. Leffan antama kuva pelinteosta ei kuitenkaan ole puhtaan ruusuinen. Kyse on pikemminkin kaverileffasta, sillä ohjaajat Jarno Elonen ja Paul J. Vogel ovat onnistuneet raapimaan pelintekijästä ihmisen esille. Se ei todellakaan ole helppoa."
Episodi-lehti tekee osuvan vertauksen elokuvan arviossa, "The Name of the Gamea voi verrata johonkin kasarin rokkibändistä tehtyyn dokkariin, jossa päähahmot bailaavat ankarasti ja samalla yrittävät päästä kuuluisuuteen."
The Name of the Game valittiin parhaan dokumenttielokuvan 2019 shortlistalle.
Tarina

The Name of the Game on dokumenttielokuva, jossa seurataan legendaarisen arcade-pelien suunnittelija Eugene Jarvisin ja suomalaisen pelinkehittäjä Housemarquen yhteistyötä. The Name of the Gamen vaiherikas matka antaa katsojalle ainutkertaisen – ja sensuroimattoman – pääsyn ennakoimattomaan ja hulluun videopelin teon maailmaan sekä kotimaisen peliteollisuuden kansainvälistymiseen. The Name of the Game kertoo tarinan pelintekijöistä, kaveruksista, jotka antavat kaikkensa unelmien peliprojektille. Kyseessä on komedia videopelien maailmassa. Kuvausryhmä seurasi pelintekijöitä kolmen vuoden ajan viidessä eri maassa. Dokumentti avaa riskialttiin pelialan kulissien takaista elämää ennennäkemättömällä tavalla. Pelin taustalta löytyy luovuutta, kosteita iltoja, onnistumisia, mutta myös taloushuolia, mokia ja irtisanomisia.
Tekijät

The Name of the Game on turkulaisen New Dawn Films -elokuvatuotantoyhtiön ensimmäinen pitkä elokuva. Elokuvan ovat ohjanneet Paul J. Vogel (ohjannut mm. Duke Nukem -fanielokuvan The Duke - Fate of Humanity), joka viimeistelee maisterin opintojaan USC: School of Cinematic Arts -koulussa Los Angelesissa sekä Jarno Elonen, joka on työskennellyt 90-luvulta lähtien pelialalla. Elonen on ohjannut mm. Bitwisards tv-sarjan. X-Men-elokuvien tuottaja Jason Taylor on toiminut The Name of the Gamen osatuottajana. The Name of the Game on kallein täysin sijoitusrahalla tehty suomalainen dokumenttielokuva. Elokuvan päärahoittaja on IPR.VC.
Aiheesta muualla

Vogelin haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ohjaajien haastattelu YLE:n Tähtihetki-ohjelmassa
Tapani Vanha-Perttula

Tapani Vanha-Perttula (29. toukokuuta 1935 Humppila – 11. helmikuuta 1990 Kuopio) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori ja Kuopion yliopiston rehtori vuosina 1974–1981.
Vanha-Perttula kirjoitti ylioppilaaksi Lauttakylän yhteiskoulusta vuonna 1954, valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1961 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1966. Vuonna 1968 hän sai sisätautien lääkärin oikeudet. Vuonna 1967 hänet nimitettiin anatomian dosentiksi ja vuonna 1971 apulaisprofessoriksi.
Vanha-Perttula nimitettiin vuonna 1972 anatomian professoriksi ja laitoksen esimieheksi yhtenä neljästä ensimmäisestä korkeakoulun professorista. Hän toimi korkeakoulun rehtorina vuosina 1974–1981, joka oli sen ripeimmän rakentamisen aikaa. Noina vuosina hän toimi myös korkeakoulun rakentamisen neuvottelukunnan asiantuntijana, ja neuvottelukunnan puheenjohtaja hän oli vuosina 1981–1982. Hänen rehtorikaudellaan alkoi Kuopiossa myös yhteiskuntatieteellinen koulutus.
Vanha-Perttula sai Suomen Akatemian varttuneen tieteenharjoittajan apurahan vuosina 1982, 1983 ja 1987. Keskeinen tutkimuskohde oli lisääntymisbiologia ja siihen liittyvä sisäeriterauhastoiminta. Tutkimus keskittyi sukusolujen kehitykseen, kypsymiseen ja säätelyyn sekä hedelmöitykseen ja alkioiden kasvuun. Käytännön sovellutuksena on kehitetty keinohedelmöitystä ja lisääntymishäiriöiden diagnostiikkaa ihmisellä ja kotieläimillä.
Vanha-Perttula oli Kuopion yliopiston eläinlääketieteellisen koetilan johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1986 ja Suomen Endrokrinologiyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1985.
Unkarilaisen Pecsin yliopiston lääketieteen kunniatohtoriksi hänet vihittiin vuonna 1984. Ansioistaan hänelle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki.
Vanha-Perttula toimi yliopistollisten tointen lisäksi useita vuosia muun muassa Pohjois-Savon maakuntarahaston puheenjohtajana.
Vanha-Perttula sai surmansa hirvionnettomuudessa Kuopiossa Sorsasalon kohdalla.
Torsten Laakso

Rehtori Torsten Laakso puhumassa vuonna 1984.
Torsten Toivo ”Totti” Laakso (25. syyskuuta 1930 Helsinki – 17. heinäkuuta 2014 Lahti) oli suomalainen sisustusarkkitehti. Hän oli Taideteollisen korkeakoulun rehtori 1980–1985.
Laakso valmistui sisustusarkkitehdiksi 1955. Hän oli ensin Askon ja Skannon palveluksessa ja perusti sitten vaimonsa kanssa oman toimiston, jonka kautta hän teki suunnittelutöitä niin Askolle, Skannolle, Merivaaralle kuin monelle muullekin alan yritykselle. Vuonna 1978 hänet kutsuttiin Taideteolliseen korkeakouluun tuote- ja ympäristösuunnittelun professoriksi, ja vuonna 1980 hänet nimitettiin korkeakoulun rehtoriksi. Sen jälkeen hän suunnitteli paljon laivasisustuksia ja opetti Lahden muotoiluinstituutissa. Työn ohessa hän toimi urheiluvalmentajana.
Torsten Laakson puoliso oli sisustusarkkitehti Vuokko Laakso, jonka kanssa hänellä oli pitkään yhteinen suunnittelutoimisto.
The Shangri-Las

| The Shangri-Las |
| --- | --- |
 The Shangri-Las vuonna 1964
Tiedot
Toiminnassa:  1963–1968
Tyylilaji:  pop
Kotipaikka:  New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Mary Weiss   Elizabeth Weiss   Marguerite Ganser   Mary Ann Ganser  
Levy-yhtiö:  Red Bird, 1964–1967   Mercury, 1967–1968  
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Shangri-Las oli yhdysvaltalainen popyhtye, joka perustettiin vuonna 1963. Huhtikuussa 1964 yhtye teki levytyssopimuksen Red Bird Recordsin kanssa ja samana vuonna julkaistiin yhtyeen ensimmäinen hitti, ”Remember (Walking in the Sand)”, joka pääsi Yhdysvaltain listalla viidenneksi. Vuonna 1967 yksi jäsenistä, Marguerite Ganser, päätti lähteä yhtyeestä. Yhtye hajosi vuonna 1969.
The Shangri-Lasin neljästä jäsenestä Mary Ann Ganser kuoli huumausaineiden yliannostukseen vuonna 1970, Marguerite ”Marge” Ganser kuoli rintasyöpään vuonna 1996 ja Mary Weiss kuoli tammikuussa 2024.
Single ”Leader of the Pack” julkaistiin uudelleen 1970-luvulla ja kohosi hetkeksi listoilleselvennä.[lähde? ]
Diskografia > Studioalbumit

1965: Leader of the Pack
1965: Shangri-Las-65!
1966: I Can Never Go Home Anymore
Diskografia > Kokoelma-albumit

1966: Golden Hits of the Shangri-Las
1975: The Shangri-Las Sing
1986: The Dixie Cups Meet the Shangri-Las
1994: Myrmidons of Melodrama
1996: The Best of the Shangri-Las
2002: Myrmidons of Melodrama (Re-issue)
2008: Remembered
2008: Greatest Hits
2009: The Complete Collection
Sydän toivoa täynnä

| Sydän toivoa täynnä |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 minuuttia jakso
Pääosissa:   Marja-Leena Kouki  Sari Siikander  Eero Saarinen  Jukka Voutilainen  Vesa Mäkelä 
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  24. helmikuuta 1997 –  26. huhtikuuta 1999
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  43
Tuotanto
Tuottaja(t):  Peppi Kajanne Tuula Jääskeläinen
Ohjaaja(t):  Juhani Tiikkainen Sina Kujansuu
Käsikirjoittaja(t):   Heikki Hietamies  Eve Hietamies  Liisa Urpelainen 
Tuotantoyhtiö(t):  MTV3 Draama
Aiheesta muualla
IMDb 
Sydän toivoa täynnä on vuosina 1997–1999 MTV3:lla esitetty suomalainen televisiosarja. Sarjan ensimmäisen tuotantokauden käsikirjoitti Heikki Hietamies yhdessä tyttärensä Eve Hietamiehen kanssa. Toisen ja kolmannen tuotantokauden kirjoittivat Eve Hietamies ja Liisa Urpelainen. Sarjan tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen helsinkiläiseen Toivo-ravintolaan. Olennaista sarjalle oli sen nopea ajankulku. Ei ollut lainkaan tavatonta, että seuraavassa kohtauksessa oli edelliseen kohtauksen jälkeen kulunut useita tunteja, päiviä, viikkoja tai jopa kuukausia.
Sarjan televisioesityksen aikaan julkaistiin myös kaksi sarjaan pohjautuvaa romaania. MTV3 ja Pan Vision julkaisivat koko sarjan neljänä tupla-DVD:nä vuoden 2010 aikana.
Juoni

Sarja alkaa helsinkiläisen Ravintola Blackcatin ajauduttua konkurssiin, jolloin työntekijät irtisanotaan. Osa saa töitä muista ravintoloista, mutta Anna jää dementoituneen äitinsä omaishoitajaksi. Iäkäs äiti kuitenkin kuolee pian ja Anna jää yksin toimettomaksi. Eräänä iltana hän kulkee entisen työpaikkansa ohitse ja huomaa Blackcatin tilojen olevan vuokrattavana. Lassen tuella Anna vuokraa ilkeältä isännöitsijältä paikan uutta ravintolaa varten. Ensimmäisten jaksojen olennainen teema on vähävaraisen Olli Saaren ja rikkaasta perheestä kotoisin olevan Milla Haran kukoistava rakkaustarina. Milla on raskaana, mutta ei halua pitää lastaan.
Toisella tuotantokaudella uudelleenrakennettu ravintola Toivo avaa ovensa. Anna palkkaa Toivoon uuden kokin, oman ravintolansa konkurssiin ajaneen Matti Lehtosaaren sekä tarjoilijaksi Matin vaimon, Laura Lehtosaaren.
Kolmas tuotantokausi alkaa dramaattisesti Millan kuoltua auto-onnettomuudessa. Vaimonsa kuolemasta syvästi masentunut Olli joutuu laitoshoitoon ja rintasyövästään toipunut Anna lupautuu toistaiseksi Topin huoltajaksi. Millan sukulaiset yrittävät saada Topin huoltajuuden itselleen. Ikäkriisistä kärsivä Inkku haluaisi kokea vanhemmuuden ilon vastavihityn aviomiehensä Nummisen kanssa. Yhdessä Aku ja Julia hankkivat koiranpennun ja ostavat yhteisen asunnon.
Jaksoluettelo

| Tuotantokaudet> 1..Jakso | Tuotantokaudet> 1..Nimi | Tuotantokaudet> 1..Ensiesitys | Tuotantokaudet> 2..Jakso | Tuotantokaudet> 2..Nimi | Tuotantokaudet> 2..Ensiesitys | Tuotantokaudet> 3..Jakso | Tuotantokaudet> 3..Nimi | Tuotantokaudet> 3..Ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sateenkaaren tuolla puolen | 24.2.1997 | 1 | Auringossa aina varjo seuraa kulkijaa | 19.1.1998 | 1. | Ei saa huolta äidille tuottaa tuhmilla tempuilla | 8.2.1999 |
| 2. | Uudelleen jos luokses tulla voisin | 3.3.1997 | 2. | Enkä sua luovuttaisi kenellekään enää | 26.1.1998 | 2. | Poikiin ei voi pieni tyttönen luottaa | 15.2.1999 |
| 3. | Karhunpoika sairastaa | 10.3.1997 | 3. | Minkä luonto meille antaa | 2.2.1998 | 3. | Kanssasi kuljen valossa kuun | 22.2.1999 |
| 4. | Niin paljon kuuluu rakkauteen | 17.3.1997 | 4. | Pilvehen piiloutuu täysikuu | 9.2.1998 | 4. | Makeasti oravainen | 1.3.1999 |
| 5. | Saavissa on reikä | 24.3.1997 | 5. | Mua ethän tuomitse, jos väärin tein | 16.2.1998 | 5. | Kas pimeähän saa sitä ajattelemaan | 8.3.1999 |
| 6. | Ennen kuolemaa varmaan | 31.3.1997 | 6. | Yön usvaan pois jo kaikki häviää | 23.2.1998 | 6. | Miksi kiusaatte ja tuotatte vain harmin? | 15.3.1999 |
| 7. | Vippaa mulle viitonen | 7.4.1997 | 7. | Vie vuorille tuo viesti | 2.3.1998 | 7. | Maailman kautta kuljemme laulain | 22.3.1999 |
| 8. | Suklaasydän, tinakuoret | 14.4.1997 | 8. | Kas osaansa ei muutella voi | 9.3.1998 | 8. | On hyvä olla kanssas lähekkäin | 29.3.1999 |
| 9. | Hän oli pikku-pikku bikinissä | 21.4.1997 | 9. | Ken arvaisi huomisen | 16.3.1998 | 9. | Ja tuntien vain oudon taikavoiman | 5.4.1999 |
| 10. | Joulupukin partaan valkeaan | 28.4.1997 | 10. | Lintunen kertoi sen | 23.3.1998 | 10. | Enemmän kuin ketään muuta | 12.4.1999 |
| 11. | Kobra vanha valkoinen tanssii kauas kadoten | 5.5.1997 | 11. | Kun sinuun katson, sua suutelen | 30.3.1998 | 11. | Kaukaakin luokses kiitäisin | 19.4.1999 |
| 12. | Taisi sataa silloinkin | 12.5.1997 | 12. | Sinä hymyilet vaieten | 6.4.1998 | 12. | Se jolla on toivoa, on kaikki | 26.4.1999 |
| 13. | Niin paljon meni kanssas kaunista pois | 19.5.1997 | 13. | Kesästä jäljelle jäi muisto vain | 13.4.1998 |  |  |  |
| 14. | Mun pois jo tästä mentävä on | 26.5.1997 | 14. | Sydämes toit jalkojeni juureen | 20.4.1998 |  |  |  |
| 15. | Olet kaikki minkä ymmärrän | 2.6.1997 | 15. | Alla pilven harmaan | 27.4.1998 |  |  |  |
|  |  |  | 16. | Mutta jos jäät | 4.5.1998 |  |  |  |
DVD-julkaisut

Sydän toivoa täynnä -sarja julkaistiin neljänä tupla-DVD:nä vuonna 2010.
| Sydän toivoa täynnä 1 | Jaksot | Julkaisupäivä | Levy 1 | Levy 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1–10 | 15. huhtikuuta 2010 |   1. Sateenkaaren tuolla puolen  2. Uudelleen jos luokses tulla voisin  3. Karhunpoika sairastaa  4. Niin paljon kuuluu rakkauteen  5. Saavissa on reikä  |   6. Ennen kuolemaa varmaan  7. Vippaa mulle viitonen  8. Suklaasydän, tinakuoret  9. Hän oli pikku-pikku bikinissä  10. Joulupukin partaan valkeaan  |
| Sydän toivoa täynnä 2 | Jaksot | Julkaisupäivä | Levy 3 | Levy 4 |
|  | 11–21 | 20. toukokuuta 2010 |   11. Kobra vanha valkoinen tanssii kauas kodoten  12. Taisi sataa silloinkin  13. Niin paljon meni kanssas kaunista pois  14. Mun pois jo tästä mentävä on  15. Olet kaikki minkä ymmärrän  16. Auringossa aina varjo seuraa kulkijaa  |   17. Enkä sua luovuttaisi kenellekään enää  18. Minkä luonto meille antaa  19. Pilvehen piiloutuu täysikuu  20. Mua ethän tuomitse, jos väärin tein  21. Yön usvaan pois jo kaikki häviää  |
| Sydän toivoa täynnä 3 | Jaksot | Julkaisupäivä | Levy 5 | Levy 6 |
|  | 22–32 | 12. elokuuta 2010 |   22. Vie vuorille tuo viesti  23. Kas osaansa ei muutella voi  24. Ken arvaisi huomisen  25. Lintunen kertoi sen  26. Kun sinuun katson, sua suutelen  27. Sinä hymyilet vaieten  |   28. Kesästä jäljelle jäi muisto vain  29. Sydämes toit jalkojeni juureen  30. Alla pilven harmaan  31. Mutta jos jäät  32. Ei saa huolta äidille tuottaa tuhmilla tempuilla  |
| Sydän toivoa täynnä 4 | Jaksot | Julkaisupäivä | Levy 7 | Levy 8 |
|  | 33–43 | 23. syyskuuta 2010 |   33. Poikiin ei voi pieni tyttönen luottaa  34. Kanssasi kuljen valossa kuun  35. Makeasti oravainen  36. Kas pimeähän saa sitä ajattelemaan  37. Miksi kiusaatte ja tuotatte vain harmin?  38. Maailman kautta kuljemme laulain  |   39. On hyvä olla kanssas lähekkäin  40. Ja tuntien vain oudon taikavoiman  41. Enemmän kuin ketään muuta  42. Kaukaakin luokses kiitäisin  43. Se jolla on toivoa, on kaikki  |
Romaanit

Hietamies, Heikki: Sydän toivoa täynnä.  (Sisältää sarjan jaksot 1–15)  Helsinki:  Otava, 1997.  ISBN 951-1-14999-7.
Hietamies, Eve: Niin paljon kuuluu rakkauteen.  (Sisältää sarjan jaksot 16–31)  Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15960-7.
Taidemaalari

Johannes Vermeer, Maalaustaide, 1667.
Taidemaalari harjoittaa maalaustaidetta. Hän kuuluu laajempaan kuvataiteilijoiden ammattikuntaan, mutta erotuksena esimerkiksi kuvanveistäjästä taidemaalari luo kaksiulotteisia taideteoksia eli maalauksia maalaamalla maalilla eli värillisellä emulsiolla.
Nimike taidemaalari erottaa taiteilijat maalareista ja maalarimestareista, joiden päätavoite on jokin muu kuin varsinainen luova työ.
Suomessa taidemaalariksi voi opiskella taidekouluissa, ammattikorkeakouluissa tai Kuvataideakatemiassa. Alempi korkeakoulututkinto on nimeltään kuvataiteen kandidaatti, kuvataiteen ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi kuvataiteen maisteri, KuM.
Suomen Taiteilijaseuran jäsenjärjestöön, Taidemaalariliittoon, kuuluu noin 1 300 ammattitaidemaalaria. Taidemaalariliittoon hyväksytään taidekoulutuksen käyneitä kokelasjäseniksi, jotka anovat varsinaista jäsenyyttä ansioiduttuaan taidemaalarin uralla.
Maalaustyöskentely ei yksinomaan riitä useimpien taiteilijoiden tulonlähteeksi, vaan he toimivat yleensä myös muun työn parissa, usein opettajina tai kuvittajina.
Kuuluisia taidemaalareita

Akseli Gallen-Kallela (1865–1931)
Albert Edelfelt (1854–1905)
Amedeo Modigliani (1884–1920)
Claude Monet (1840–1926)
Eero Järnefelt (1863–1937)
Ferdinand von Wright (1822–1906)
Francis Bacon (1909–1992)
Frida Kahlo (1907–1954)
Ilkka Lammi (1976–2000)
Jackson Pollock (1912–1956)
Leonardo da Vinci (1452–1519)
Michelangelo Buonarroti (1475–1564)
Pablo Picasso (1881–1973)
Paul Cézanne (1839–1906)
Pekka Halonen (1865–1933)
Peter Paul Rubens (1577–1640)
Pierre-Auguste Renoir (1841–1919)
Rembrandt (1606–1669)
Salvador Dalí (1904–1989)
Tuomas von Boehm (1906–2000)
Unto Koistinen (1917–1994)
Vincent van Gogh (1853–1890)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Taidemaalari Kansallisgalleria. Arkistoitu 4.10.2018. Viitattu 4.10.2018.
Taidemaalarin ammatinkuvaus, Ammattinetti, Työvoimatoimisto
Aihe - termi: taidemaalarit Yle.fi. Viitattu 4.10.2018.