stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gustavia

| Gustavia |
| --- | --- |
 Näkymä Gustaviasta
Valtio:  Ranska
Merentakainen paikallishallintoalue:  Saint Barthélemy
Perustettu:  1785
Väkiluku (2013):  2 712
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gustavia on Ranskan merentakaisen paikallishallintoalueen Saint Barthélemyn pääkaupunki ja ainoa kaupunki. Se on nimetty Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n mukaan. Sen sisarkaupunki on Piitime, joka sijaitsee Norrbottenissa, Ruotsissa.  Kaupunki perustettiin Ranskan luovutettua saaren Ruotsille vuonna 1785. Nykyisin Gustaviassa on noin 2 700 asukasta. Sitä palvelee lentoasema Aérodrome Gustave III.
Gustavian satama 1800-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gustavia Wikimedia Commonsissa
Gustavian ja Saint Barthelémyn historiaa (suomeksi)
Hilja Haahti

| Hilja Haahti> Hilja Theodolinda Hahnsson |
| --- | --- |
 Hilja Haahti
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. syyskuuta 1874 Hämeenlinna
Kuollut: 6. tammikuuta 1966 (91 vuotta) Helsinki
Ammatti:  opettaja, kirjailija, suomentaja
Vanhemmat:  Johan Arvid ja Sofia Theodolinda Hahnsson (s. Limón)
Puoliso:  professori, säveltäjä Ilmari Henrik Reinhold Krohn
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tuotannon kieli: suomi
Aikakausi:  1895-1964
Tyylilajit:  runous, kristillishenkinen kaunokirjallisuus, muistelmat
Aiheet:  merimieslähetys, sisälähetys, avioliiton pyhyys ja puolison vaihtamisen pahuus, kristillinen työväenliike, yhteiskunnallisten luokkavastakohtien sovittaminen, ripin merkitys, Israelin asia
Esikoisteos:  runokokoelmat Oraita (1895) ja Tuomenterttuja (1899)
Pääteokset:  romaanit Kaurialan kartano (1943) ja Sammatin sisarukset (1947)
Palkinnot
 Valtion kirjallisuuspalkinto 1926 
Muuta tietoa
 Syntymäkodin paikalla olleen talon muistolaatan paljastus 1957 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hilja Haahti (oik. Hilja Theodolinda Krohn, o.s. Haahti, ent. Hahnsson; 11. syyskuuta 1874 Hämeenlinna – 6. tammikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen opettaja, kirjailija ja suomentaja.
Perhetaustat

Hilja Haahden isä oli kielitieteilijä ja suomentaja, Hämeenlinnan ruotsalaisen yläalkeiskoulun suomen kielen opettaja Johan Arvid Hahnsson ja äiti ensimmäinen suomenkielinen naiskirjailija Sofia Theodolinda Hahnsson (s. Limón). Isä Johan kuoli Hiljan ollessa 13-vuotias, jolloin perhe muutti Helsinkiin. Äiti avioitui lehtori, senaattori, valtioneuvos Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen kanssa.
Haahden elämään tuli uusi vaihe 1906, kun hän meni naimisiin patriarkaalisen säveltäjä, kirkkomuusikko ja musiikkitieteilijä Ilmari Henrik Reinhold Krohnin kanssa. Samalla hänestä tuli äidistään orvoksi jääneiden kuuden lapsen äiti. Vanhin lapsista oli yhdeksän vuotta, nuorin vuoden vanha.
Opintie

Hilja Haahti kävi Lucina Hagmanin valmistavan koulun ja sen jälkeen Hämeenlinnan 6-luokkaisen tyttökoulun. Haahti halusi opiskella opettajaksi. Perhe muuttikin isän kuoleman jälkeen Helsinkiin. Haahti pääsi opiskelemaan Suomalaiseen jatko-opistoon. Opettajaksi hän valmistui 1895 ja toimi opettajan virassa muutaman vuoden. Haahden opintojen jatkamiseen avautuivat edellytykset, kun hänen äitinsä oli mennyt uuteen avioliittoon Yrjö-Koskisen kanssa. Ylioppilastutkinnon suoritettuaan 1898 Haahti opiskeli Helsingin yliopistossa. Vuonna 1902 hän valmistui filosofian kandidaatiksi.
Työura

Aluksi Haahti oli opettajan toimessa muutaman vuoden ja yliopistotutkinnon jälkeen hän toimi 1902–1906 saksan kielen opettajana Helsingin suomalaisessa tyttökoulussa. Professori Ilmari Krohnin kanssa avioiduttuaan 1906 Haahti jättäytyi perheenäidiksi, vapaaksi kirjailijaksi ja lehtien toimittajaksi.
Yhteisöllinen toiminta

Opiskeluaikanaan Haahti toimi Kristillisessä Ylioppilasliitossa, NNKY:n eri harrastuspiireissä, Suomen Lähetysseurassa ja Merimieslähetyksessä.
Haahden kotiin kokoontui v. 1902 hänen ystäviään keskustelemaan sortokauden ja kansallisen heräämisen merkeissä. Kesken kaiken Haahti soitti pianollaan kolmisoinnun, kolme säveltä, joihin hän liitti kristillisyyden, taiteen ja suomalaisuuden. Näin sai alkunsa yhdistys Kolmisointu. Sen toimesta syntyi 17 vuotta myöhemmin Kristillinen taideseura[1] sytyttämään ja tekemään tunnetuksi hyvän taiteen harrastusta. Seura sai monia paikallisosastoja, ja Haahti teki laajoja matkoja näiden järjestämiin juhliin ja neuvonpitoihin. Seuran puheenjohtajana hän toimi 27 vuotta vuoteen 1946 saakka ja toimi sen jälkeen kunniapuheenjohtajana. Innoitus kristillisyyteen, taiteeseen ja suomalaisuuteen sytytti Haahtea jatkuvasti. Haahti kuului ensimmäisiin Suomen kirjailijaliiton jäseniin.[2]
Henkinen ja hengellinen perintö

Haahden vanhemmat korostivat suomen kielen asemaa sekä kansallisuusaatetta. 1800-luvun lopun Suomessa naiskirjailijoita ei arvostettu. Silti Haahden perheessä kirjoittaminen ja kirjallisuus kuuluivat arkeen. Koti arvosti naisten tasa-arvoa, taidetta ja uskonnollista vakaumusta. Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun johtaja Anna Lilius oli kokenut herätyksen vapaakirkollisten piirissä ja Haahti sai uskonnolliset vaikutteensa Liliukselta. Liikkeen henkilökohtaista uskonratkaisua korostava sanoma sekä sen ajatus sukupuolten tasa-arvoisuudesta vaikuttivat Haahden elämään ja tuotantoon.
Haahden runoilua löytyy myös virsikirjasta. Hänen suomentamiaan tai uudistamiaan ovat virret 30 Maa on niin kaunis, 320 Sinua, Jumalaa, 342 Niin ihanaa on ylistää, 508 Valkeus kirkas päällä synkän maan sekä 594 Käy aavaa merta purtemme. Tunnetuimpia virsiä on Haahden runoilema 548 Tule kanssani Herra Jeesus.
Tuotannosta

Haahti kirjoitti pienestä pitäen satuja, kertomuksia ja runoja. Hän toimitti myös omia lastenlehtiä ja avusti sellaisia lehtiä kuin Tilhi, Sirkka ja Lasten Kuvalehti. Kirjoittaminen oli Haahden rakkain työ. Opiskeluaikana ilmestyi hänen esikoisrunokokoelmansa Oraita vuonna 1895. Haahti oli varsin tuottelias kirjailija: koko hänen tuotantonsa käsittää yhteensä 55 teosta, etupäässä runokokoelmia, romaaneja ja muistelmia. Laajan tuotantonsa vuoksi hän oli usean vuosikymmenen ajan 1900-luvun alkupuolella varsin luettu kirjailija. Mainittavimmat romaanit ovat vuonna 1947 ilmestynyt Sammatin sisarukset, joka kertoo Elias Lönnrotin tyttäristä sekä kaksiosainen Kaurialan kartano: Kaunis Kauriala ilmestyi 1940 ja Kaurialan nuori emäntä 1941. Menestynein oli romaanisarja Kaurialan kartanon väestä; kokonaispainos on yltänyt yli 50 000:een.
Haahden kristillishenkiseen tuotantoon kuului runokokoelmia, muun muassa Ikiaartehet, Muistoköynnös, Tuhotulva ja Valittuja runoja, sekä uskonnollishenkisiä kertomuksia, muun muassa Helvi, Israelin tyttäret, Seija tyttösen tarina ja Todistaja, lastenkirjoja sekä matkakuvauksen Pyhiltä poluilta. Laajan tuotantonsa ansiosta Haahti saikin aikoinaan nimityksiä: Suomen kotien kirjailija, Kirjailijoiden kuningatar ja Painosten herratar. Hänen teoksiaan myytiin puolisen miljoonaa kappaletta hänen 70-vuotisen kirjailijauransa aikana. Hän on toiminut myös toimittajana ja kääntäjänä. Haahden omia teoksia on niin ikään käännetty eri kielille, mm. ruotsiksi, saksaksi ja tanskaksi.
Kussakin romaanissaan hänellä oli arvokas korostus: Kesätoverit mm. tähdensi merimieslähetystä, Kotkat ja Tulenliekit sisälähetystä, Valkeneva tie, Kun valkenee, Sotkuinen solmu ja Mahdottomuus mahdolliseksi avioliiton pyhyyttä ja puolison vaihtamisen pahuutta, Ahertajat kristillistä työväenliikettä, Todistaja yhteiskunnallisten luokkavastakohtien sovittamista ja Kadotettu kirje ripin merkitystä.
Pitkästä ja tuotteliaasta urastaan huolimatta Haahti on jäänyt miltei unohduksiin. Hänen teoksiaan on pidetty pelkästään keveänä jatkona hänen äitinsä, ensimmäisen suomenkielisen naiskirjailijan Theodolinda Hahnssonin, tuotannolle.lähde?
Haahti on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Palkinnot ja tunnustukset

Hilja Haahti sai Valtion kirjallisuuspalkinnon 1926.
Haahden syntymäkodin paikalla (Kasarmikatu 1) olleen talon muistolaatta paljastettiin 1957. Iäkäs kirjailija oli itsekin paikalla puolisoineen.
Tuotanto

| --- | --- |
 Oraita. Runokokoelma. Edlund, 1895  Tuomenterttuja. Runokokoelma. Otava, 1899  Helvi. Kertomus nuorisolle, 1-2, 1900  Kaksi kotimaata. Laulelmia. Otava, 1903  Israelin tyttäret. Romaani. Otava, 1903  Kesätoverit, Romaani. Otava, 1905  Kotkat. Romaani. Otava 1907  Meidän lasten kuvakirja. WSOY, 1908  Vanhaa ja uutta. Runokokoelma. Otava, 1908  Valkeneva tie. Romaani. Otava, 1910  Aamusäteitä. Lastenkirja WSOY, 1912  Tauno ja Tellervo. (Kuvittanut Venny Soldan-Brofeldt). Lastenkirja. Otava, 1912  Hehkuvan kevään maa. Romaani. Otava, 1913  Ikiaartehet sekä muita sävelrunoelmia. Otava, 1913  Kun valkenee. Romaani. Otava, 1914  Juhlamuisto. Runokokoelma. Otava, 1916  Tuhotulva. Kolminäytöksinen sävelrunoelma Otava, 1916  Valittuja runoja. Otava, 1916  Ahertajat. Romaani. Otava, 1918  Kolme karhua. (kuvittanut Rudolf Koivu). Lastenkirja. Otava, 1918  Kootut kertomukset 1-5. Otava, 1918-1922  Todistaja. Romaani. Otava, 1921  Muistoköynnös. Runoja. Otava, 1922  Pyhillä poluilla. Matkakertomus. Otava, 1923  Seija tyttösen tarina. Romaani. Otava, 1924  Luvattu maa 1, Galuth. Romaani. Otava, 1925  Luvattu maa 2, Erez-Israel. Romaani. Otava, 1925  Lastensaarnoja. Kirjoittanut Hilja Haahti, Erkki Kaila, A.V. Kuusisto, B.H. Päivänsalo, Martti Ruuth, Paavo Virkkunen ja muita. Otava, 1926  Seimeltä ristin luo. Otava, 1926 :  Anna Liliuksen muisto. Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun 50-vuotisjuhlan johdosta. Otava, 1928  Sotkuinen solmu. Romaani. Otava, 1930  Kotini puhuu. Otava, 1932  Kadotettu kirje. Romaani. Otava, 1933  Tähti johtaa. Runoja. Otava, 1934  Oma Mirri. Lastenkirja. Otava, 1935  Mahdottomuus mahdolliseksi, "Sotkuisen solmun" henkilöitten vaiheita. Romaani. Otava, 1936  Sukupolvet vaihtuvat. Romaani. Otava, 1938  Kaunis Kauriala. Romaani. Otava, 1940  Kaurialan nuori emäntä. Romaani. Otava, 1941  Kaurialan kartano. Romaani. Yhdistetty lyhentämätön p. teoksista Kaunis Kauriala ja Kaurialan nuori emäntä. Otava, 1943  Maksoi mitä maksoi. Romaani. Otava, 1944  Kymmenen neitsyttä. Itämainen kuvitelma. Matt. 25:1-13. (kuvittanut Alf Danning, säveltänyt Ilmari Krohn). Otava, 1945  Kesämailla. Runot Hilja Haahti. (Kuvat Rudolf Koivu ja Martti Santala). Otava, 1947  Sammatin sisarukset. Romaani. Otava, 1947  Jos me tunnustamme... Romaani. Otava, 1948  Päiväkirjan lehtiä 1. Kolme julistajaa. Otava, 1950  Päiväkirjan lehtiä 2. Runosatoa vuosilta 1934-51. Otava, 1951  Kun sinä olit pieni. Sommittelu ja runot Hilja Haahti. (kuvittanut Martta Wendelin). Otava, 1953  Tulen liekit. Romaani. Otava, 1953  Lukupiiri kokoontuu. Kertomuksia. Otava, 1954  Kaukaisten aikojen takaa. Sukuni, lapsuuteni ja varhaisnuoruuteni muistoja. Otava, 1956  Nuoruuteni vuodet. Otava, 1958  Valitut runot. Otava, 1963  Ikiaartehet. Idän tietäjät. Kymmenen neitsyttä. Näyteltäviä runoja; osittain myös lausuntaa ja sopivaa musiikkia säestyksenä. Otava, 1964  Kunnia Herran. Runoja. SLEY-kirjat, 1974
Aiheesta muualla

Huhtala, Liisi: / Haahti, Hilja (1874–1966). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 6.9.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Hilja Haahti Elias-kirjailijat
Hilja Haahti Ylen Elävässä arkistossa
Hämeenlinnan kaupunki: Hilja Haahden muistolaatta (Arkistoitu – Internet Archive)
Hilja Haahti, Kirjasampo.fi
Hilja Haahti 50-vuotias, Suomen Kuvalehti, 13.09.1924, nro 37, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lisää luettavaa aiheesta Hilja Haahti on Wikiaineistossa  Luettelo Hilja Haahden lehtiartikkeleista
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 
Muut:  IdRef
Kansainvälisen jalkapalloliiton vuoden valmentaja

Kansainvälisen jalkapalloliiton vuoden valmentaja (engl. FIFA World Coach of the Year) on Fifan myöntämä palkinto vuoden parhaalle miesten ja naisten päävalmentajalle.
Palkinto perustettiin vuonna 2010, ja se jaetaan vuotuisessa Kansainvälisen jalkapalloliiton Kultainen pallo -gaalassa. Ennen gaalaa Fifan ja France Football -lehden muodostama asiantuntijaryhmä kokoaa miesten ja naisten valmentajista kymmenen henkilön ehdokasluettelot, joilta maajoukkueiden valmentajat ja kapteenit sekä toimittajat ympäri maailmaa valitsevat voittajat.
Vuodesta 2016 alkaen tämä palkinto korvattiin Kansainvälisen jalkapalloliiton parhaan jalkapallovalmentajan palkinnolla (engl. The Best FIFA Football Coach).
Voittajat

José Mourinho ja Silvia Neid olivat palkinnon ensimmäiset voittajat.
Voittajat > Kansainvälisen jalkapalloliiton vuoden miesten valmentaja

(engl. FIFA World Coach of the Year for Men's Football)
| Vuosi | Sijoitus | Nimi | Valmennettu joukkue/joukkueet | Äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Voittaja |  José Mourinho |  Internazionale  Real Madrid | 35.92% |
| 2010 | Toinen |  Vicente del Bosque |  Espanja | 33.08% |
| 2010 | Kolmas |  Pep Guardiola |  Barcelona | 8.45% |
| 2011 | Voittaja |  Pep Guardiola |  Barcelona | 41.90% |
| 2011 | Toinen |  Sir Alex Ferguson |  Manchester United | 15.59% |
| 2011 | Kolmas |  José Mourinho |  Real Madrid | 12.43% |
| 2012 | Voittaja |  Vicente del Bosque |  Espanja | 34.51% |
| 2012 | Toinen |  José Mourinho |  Real Madrid | 20.49% |
| 2012 | Kolmas |  Pep Guardiola |  Barcelona | 12.91% |
| 2013 | Voittaja |  Jupp Heynckes |  Bayern München | 37.30% |
| 2013 | Toinen |  Jürgen Klopp |  Borussia Dortmund | 15.77% |
| 2013 | Kolmas |  Sir Alex Ferguson |  Manchester United | 14.55% |
| 2014 | Voittaja |  Joachim Löw |  Saksa | 36.23% |
| 2014 | Toinen |  Carlo Ancelotti |  Real Madrid | 22.06% |
| 2014 | Kolmas |  Diego Simeone |  Atlético Madrid | 19.02% |
| 2015 | Voittaja |  Luis Enrique |  Barcelona | 31.08% |
| 2015 | Toinen |  Pep Guardiola |  Bayern München | 22.97% |
| 2015 | Kolmas |  Jorge Sampaoli |  Chile | 9.47% |
Voittajat > Kansainvälisen jalkapalloliiton parhaan miesten valmentajan palkinnon voittajat

(engl. The Best FIFA Men's Coach Award winners)
| Vuosi | Sijoitus | Nimi | Valmennettu joukkue/joukkueet | Äänet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Voittaja |  Claudio Ranieri |  Leicester City | 22.06% |
| 2016 | Toinen |  Zinédine Zidane |  Real Madrid | 16.56% |
| 2016 | Kolmas |  Fernando Santos |  Portugali | 16.24% |
| 2017 | Voittaja |  Zinédine Zidane |  Real Madrid | 46.22% |
| 2017 | Toinen |  Antonio Conte |  Chelsea | 11.62% |
| 2017 | Kolmas |  Massimiliano Allegri |  Juventus | 8.78% |
| 2018 | Voittaja |  Didier Deschamps |  Ranska | 30.52% |
| 2018 | Toinen |  Zinédine Zidane |  Real Madrid | 25.74% |
| 2018 | Kolmas |  Zlatko Dalić |  Kroatia | 11.81% |
| 2019 | Voittaja |  Jürgen Klopp |  Liverpool | 48 |
| 2019 | Toinen |  Pep Guardiola |  Manchester City | 38 |
| 2019 | Kolmas |  Mauricio Pochettino |  Tottenham Hotspur | 27 |
| 2020 | Voittaja |  Jürgen Klopp |  Liverpool | 24 (voitti enempien maajoukkueen valmentajien äänien perusteella) |
| 2020 | Toinen |  Hansi Flick |  Bayern München | 24 |
| 2020 | Kolmas |  Marcelo Bielsa |  Leeds United | 11 |
| 2021 | Voittaja |  Thomas Tuchel |  Chelsea | 28 |
| 2021 | Toinen |  Roberto Mancini |  Italia | 15 |
| 2021 | Kolmas |  Pep Guardiola |  Manchester City | 14 |
| 2022 | Voittaja |  Lionel Scaloni |  Argentiina | 28 |
| 2022 | Toinen |  Carlo Ancelotti |  Real Madrid | 17 |
| 2022 | Kolmas |  Pep Guardiola |  Manchester City | 12 |
Voittajat > Naisten valmentaja

| Vuosi | Voittaja | Toinen | Kolmas |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 |  Silvia Neid (Saksa) |  Maren Meinert (Saksa U20) |  Pia Sundhage (Yhdysvallat) |  |
| 2011 |  Norio Sasaki (Japani) |  Pia Sundhage (Yhdysvallat) |  Bruno Bini (Ranska) |  |
| 2012 |  Pia Sundhage (Yhdysvallat) |  Norio Sasaki (Japani) |  Bruno Bini (Ranska) |  |
| 2013 |  Silvia Neid (Saksa) |  Ralf Kellermann (Wolfsburg) |  Pia Sundhage (Ruotsi) |  |
| 2014 |  Ralf Kellermann (Wolfsburg) |  Maren Meinert (Saksa U19 ja U20) |  Norio Sasaki (Japani) |  |
| 2015 |  Jill Ellis (Yhdysvallat) |  Mark Sampson (Englanti) |  Norio Sasaki (Japani) |  |
| 2016 |  Silvia Neid (Saksa) |  Jill Ellis (Yhdysvallat) |  Pia Sundhage (Ruotsi) |  |
| 2017 |  Sarina Wiegman (Alankomaat) |  Nils Nielsen (Tanska) |  Gérard Prêcheur (Olympique Lyon) |  |
| 2018 |  Reynald Pedros (Olympique Lyon) |  Asako Takakura (Japani) |  Sarina Wiegman (Alankomaat) |  |
Aiheesta muualla

Palkinto Fifan verkkosivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Hintasääntely

Hintasääntely tai hintasäännöstely tarkoittaa valtiovallan jollekin tuotteelle määräämää maksimi- tai minimihintaa. Usein sääntelyn tavoitteena on varmistaa maksimihinnalla peruselintarvikkeiden edullisuus kansalaisille. Vaihtoehtoisesti minimihinnalla voidaan pyrkiä esimerkiksi varmistamaan ruoan tuottajien tulotaso.
Mikäli määrätty hinta on korkeampi kuin markkinahinta eli se hinta, jolla kysyntä ja tarjonta ovat yhtä suuret, tuloksena on ylitarjontaa ja alikysyntää (esim. maatalouden "voivuoret" ja "viljavuoret), koska tuottajien into tuottaa kasvaa mutta kuluttajien ostohalu laskee, ks. minimihinta.
Mikäli määrätty hinta on alhaisempi kuin markkinahinta, tuloksena on ylikysyntä eli pula ja alitarjonta (esim. Neuvostoliiton ja muiden sosialististen maiden ruokakauppojen jonot - tai Suomen jonot toisen maailmansodan hintasääntelyn aikana), ks. "hintakatto" eli maksimihinta.
Vaikka hallitukset usein käyttävät hintasääntelyä, taloustieteilijät yleensä sanovat, että hintasääntelyä pitäisi yleensä välttää ja sen seuraukset ovat toista kuin mihin sillä pyritään. Esimerkiksi kolme neljästä taloustieteilijästä on eri mieltä väitteestä "Hinta- ja palkkasääntely on hyödyllinen keino säädellä inflaatiota", 8 % samaa mieltä.
Hintasääntelyn seurauksia

Markkinahinta on se hinta, jolla tietyn tuotteen kysyntä ja tarjonta ovat yhtä suuret. Jos hallitus määrää tätä alhaisemman maksimihinnan, kysyntä kasvaa ja tarjonta vähenee. Tällöin tuotetta ei riitä kaikille. Kun näin hintamekanismi ei pääse säännöstelemään hyödykkeen riittävyyttä, säännöstely tapahtuu jollain toisella mekanismilla:
Jonottaminen oli yleistä Euroopan sosialistisissa itäblokin valtioissa. Yhdysvalloissa hallitus määräsi bensiinille maksimihinnan 1973 - 1979, jolloin autoilijat jonottivat bensa-asemille ja jonotusvaiva huomioon ottaen bensiini tuli heille usein kalliimmaksi kuin olisi tullut markkinahinnalla.
Laadun heikentyminen on toinen ratkaisu. Jos laatu putoaa niin alhaiseksi, että kysyntä ja tarjonta ovat markkinahinnalla yhtä suuret, jonoja ei muodostu. Ja miksipä valmistajat tekisivät sen laadukkaampia tuotteita, kun niistä ei saa enempää rahaa ja sellaisetkin menevät kaupaksi. Yhdysvalloissakin toisen maailmansodan aikana maksimihinnat ja maksimivuokrat vähensivät pihvien lihaa ja vuokra-asuntojen kuntoa. Tällöin hallitus voi määrätä vaadittavan lihan määrän ja asuntojen uudelleenmaalaustiheyden, mutta tällöin byrokratia vain lisääntyy.
Kytkykauppa. Kun vehnäjauhoille määrättiin maksimihinta ensimmäisen maailmansodan aikana, niitä usein myytiin kytkykaupalla ei-haluttujen ruis- tai perunajauhojen kanssa.
Pakottaminen laadukkaampiin tuotteisiin. Yritykset saattavat lakata tuottamasta tuotteita, joiden hinta on määrätty halvaksi, ja tuottaa samoilla resursseilla kalliimpia, laadukkaampia tuotteita. Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain hallitus yritti monta kertaa turhaan pakottaa vaatevalmistajia olemaan lopettamatta halvempien vaatteiden tuotantolinjoja.
Pimeät markkinat. Ostajat maksavat salaa ylihintaa tuotteista. Hinta on korkeampi kuin olisi vapaiden markkinoiden markkinahinta, koska hinnan pitää lisäksi korvata myyjille laittomuudesta kiinnijäämisen riski.
Säännöstely. Esimerkiksi valtio jakaa jokaiselle autoilijalle yhden renkaidenostokupongin - enempää ei saa ostaa. Valtion on kuitenkin vaikea osata jakaa osto-oikeuksia yksilöiden erilaisten tarpeiden mukaan. Eräs ratkaisu on sallia ostokorttien vapaat markkinat. Sekään ei kannusta lisäämään tuotantoa toisin kuin markkinahinta tekisi. Se ei myöskään saa tuotteita siirtymään niihin osiin maata, joissa niitä tarvittaisiin eniten.
Jos joidenkin hyödykkeiden hinnoille asetetaan maksimi, voimavarat tuppaavat kulkeutumaan toisten hyödykkeiden tuotantoon. Siksi hallitus voi joutua sääntelemään näiden toistenkin hyödykkeiden tuotantoa, jne.
Historia

Sekä hintasääntelyä että vapaasti markkinoilla määräytyviä hintoja on ollut vaihtelevassa määrin eri puolilla maailmaa läpi historian ja on yhä.
Historia > Rooma

Diocletianus (keisarina 284-305 jaa.) yritti estää nopeaa hintojen nousua määräämällä yli tuhannen tuotteen enimmäishinnat kuolemantuomion uhalla. Moni tuottaja lakkasi myymästä ja kaupankäynti lähes loppui. Toiset myivät kalliimmalla salaa mustassa pörssissä. Diocletianus luopui vallasta (305) ja vähitellen hintoja ei enää valvottu.
Johtava antiikin Rooman taloushistorioitsija, Michael Ivanovich Rostovtzeff, kertoo, että hinta- ja palkkasääntelyä oli käytetty usein myös ennen ja jälkeen Diocletianuksen. Diocletianuksen hintasääntely johti pahaan pulaan, ja väkijoukot saattoivat tappaa myyjiä saadakseen tavarat. Muodollisesti lakia ei kumottu. Myös korkea verotus vähensi työntekoa, säästämistä, investointeja ja kauppaa.
Historia > Intia

1300-luvun alussa Delhin sulttaanikunnan hallitsija Alauddin Khalji määräsi hinnat viljalle, vaatteille, orjille, eläimille ja monella muulle tuotteelle. Pian hänen kuoltuaan hänen poikansa Qutbuddin Mubarak Shah kumosi hintasääntelyn.
Historia > 1900- ja 2000-luvut

Suunnitelmatalousmaat yleensä määräävät useimpien tai kaikkien tuotteiden hinnat. Niiden talous on tyypillisesti toiminut huonosti ja melkein kaikki on korvattu sekatalouksilla. Myös ei-suunnitelmatalousmaissa on ollut hintasääntelyä, kuten vuokrasääntelyä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Yhdysvalloissa säänneltiin ruoan hintaa. Toisen maailman sodan aikana muun muassa Yhdysvallat ja natsi-Saksa sääntelivät hintoja.
Back to December

| ”Back to December” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Speak Now
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 12. lokakuuta 2010 (promosingle)  15. marraskuuta 2010 (virallinen singlejulkaisu)
 Formaatti: lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Taylor Swift
 Tuottaja(t): Nathan Chapman, Swift
 Tyylilaji: country pop
 Kesto: 04.52
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  6.    country 3.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Mine” 2010 | ”Back to December” 2010 | ”Mean” 2011 |
Back to December on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2010. Swift on säveltänyt kappaleen yksin ja tuottanut sen Nathan Chapmanin kanssa. ”Back to December” on balladi, jonka sanoitukset kertovat katumuksesta ja anteeksipyynnöstä kaltoin kohdellulle entiselle rakastetulle.
Kappale julkaistiin toisena virallisena singlenä Swiftin albumilta Speak Now.
Se nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 6 ja countrylistan sijalle 3. Kanadassa se oli sijalla 7.  Single on myynyt tuplaplatinaa Yhdysvalloissa ja Australiassa.
Vuonna 2023 Swift julkaisi kappaleesta uudelleen levytetyn version ”Back to December (Taylor’s Version)” albumilla Speak Now (Taylor’s Version). Uusi versio nousi listaykköseksi Filippiineillä.
Tyyli ja sanoitukset

”Back to December” on balladi ja tyyliltään country pop -musiikkia. Kappaleen sanoitukset kertovat katumuksesta ja erosta. Laulaja pyytää siinä anteeksi kaltoin kohdellulta entiseltä rakastetultaan. Swift kirjoitti kappaleen entiselle poikaystävälleen Taylor Lautnerille. Lautner on vahvistanut haastattelussa kappaleen kertovan hänestä.