Zemplén-vuoristo
Kasvisto ja eläimistö

Zemplénin tai Tokajin kummut ja vuoret ovat Unkarin pohjoisen keskivuoriston vulkaanista aluetta, josta löytyy monimuotoista kasvistoa ja eläimistöä. Suuren osan maisemasta nykyisin valtaa mm. vuonna 1984 perustettu 26 788 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue nimeltään “Zempléni Tájvédelmi Körzet”, samoin vuonna 1986 Tokajin-Bodrogzugin 4 941 hehtaarin suuruinen luonnonsuojelualue, jonka kaksi pääaluetta ovat Tokajvuori sekä Bodrogin ja Tiszan joenrannat.
Lähes yhdeksänkymmentä prosenttisesti tässä vuoristoympäristössä kasvaa puustoa ja pensaikkoa. Metsät ovat nuorempia kuin Bükk-vuoristossa ja pääasiassa ne ovat tammi-, pyökki-, koivu- ja leppämetsiä, havu-, yleensä mäntymetsät ovat korkeammalla. Zemplén-vuorten alempia kaltevia rinteitä (keskimäärin 400 metriin merenpinnan yläpuolella) peittävät metsäarot, joiden metsäsaarekkeissa kasvaa tataarivaahteraa ja tammea tai nukkatammea- ja pensasta. Noin 600 metriä merenpinnan yläpuolella hallitsevat tammimetsät ja yläosien (600–840 m merenpinnan yläpuolella) alkuperäismetsät ovat tammi-, valkopyökki- ja pyökkivaltaisia. Myös pohjoiset rinteet ja kapeammat laaksot ovat lehtimetsien (valkopyökkien ja tammien) kasvualuetta. Zemplén-vuoria ympäröivien Hernád- ja Bodrog-jokien alemmilla hiekkaisilla tulvatasanteilla ja suurempien purojen laaksoissa tavataan leppä- ja pajumetsikköjä sekä murenevilla rinteillä kasvaa yleensä alppimaalla menestyvä poppeli-pajusekametsä. Alkuperäiset kaltevat metsäarot ja kiviset nurmikot kutistuvat, niitty- ja laidunviljelyalueet sekä hedelmä-viiniköynnöskasvitarhat laajentuvat. Tammea tunnetaan helposti työstettävänä lehtipuuna ja sillä on hyvä kestävyys tanniinihappopitoisuutensa ansiosta, joten se on raaka-ainetta kuuluisille Tokaj-tynnyreille. Toinen alueen tyypillinen puu on mänty, joka on nopeasti kasvava suorarunkoinen puu, ja on Tokaj-Hegyaljassa pääasiallinen huonekalujen ja matkamuistojen valmistuksessa käytetty puumateriaali. Täällä kasvaa erittäin harvinainen kukkalaji, Euroopan arojen asteri Aster oleifolius, jonka tukikohta Unkarissa löytyy Tokaj-vuorella.
Zemplénin tasankojen ja vuorten kohtaamispaikan koskematon ja monimuotoinen luonnonympäristö on suotuisaa elinaluetta myös niitty-, vesi- ja metsälinnuille. Täällä pesivät säännöllisesti mustat tikat, eurooppalaiset vihreät tikat, lehtopöllöt, mutta myös pyyt ja mustahaikarat, purolaaksot tarjoavat pesimäalueita uhanalaiselle koskikaralle. Zemplénin kukkulat tukevat suurta petolintukantaa ja suojeltavista lihansyöjälinnuista aavikkohaukka, huuhkaja, keisari- ja maakotkat munivat ja hautovat näiden vuoristojen erämetsissä. Joidenkin pesäpaikkaprojektien ansiosta Zemplén pitää yllä myös Unkarin suurinta viirupöllökantaa. Peipot, eurooppalaiset viherpeipot, monet tunnetummat tiaiset (talitiainen, viitatiainen ja sinitiainen), tiklit ja kangaskiurut ovat näissä metsissä asuvia laululintuja. Kesän viettävät täällä valkoiset västäräkit, tervapääskyt, haarapääskyt, räystäspääskyt ja kuhankeittäjät, talvella täältä löytyy kalliokiipijä, sepelrastas, punakylkirastas ja räkättirastas sekä tiaisista kuusi- ja töyhtötiainen. Lintulajiensa poikkeuksellisen monipuolisuudesta johtuvasti alue on sisällytetty niin sanottuun Ramsar-luetteloon (kts. Ramsarin sopimus) kansainvälisesti merkittävänä kosteikkona.
Zemplén-vuoristoa
Füzérin linna Unkarissa
Näkymä Füzérin linnasta
Tokajin vuori