stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maahanmuutto
Maahanmuuton suuruus > Suomi > 2000-luvun alku

Vuonna 2009 Suomeen muutti 26 699 henkilöä, kun vuonna 2000 luku oli 16 895 ja vuonna 1990 vastaava luku oli 13 558 henkilöä. Luvuissa on mukana myös Suomen kansalaiset. Mikäli huomioidaan ainoastaan ulkomaan kansalaiset, niin luku oli vuonna 2009 yhteensä 18 087 henkilöä. Suomessa asui vuonna 2008 ulkomaan kansalaisia, mukaan lukien kaksoiskansalaisia, yhteensä 143 256 henkilöä.
Maahanmuuton suuruus > Suomi > 2010-luvulla

Suomeen muutti maahanmuuttajina 29 500 henkeä vuonna 2011, 31 280 henkeä vuonna 2012, 31 940 henkeä vuonna 2013 ja 34 905 henkeä vuonna 2016.
Vuonna 2016 maahanmuuttajista oli ulkomaan kansalaisia 27 274. Suomeen muuttaneet koostuivat lähes täysin Euroopan unionin ulkopuolelta tulleista vuonna 2016. Muutto muista kuin Euroopan unionin maista lisääntyi huomattavasti edellisestä vuodesta. Maahanmuuttajia tuli vuonna 2018 eniten Irakista, josta tuli 3 069 muuttajaa.
Vuoden 2019 lopussa Suomen väestöstä ulkomaalaistaustaisia henkilöitä oli 423 494. Heistä oli ulkomailla syntyneitä 351 721.
Maahanmuuton suuruus > Yhdysvallat

Vuonna 2006 Yhdysvalloissa oli 37,5 miljoonaa maahanmuuttajaa, ja heitä tulee lisää yli 1,5 miljoonaa vuodessa, josta melkein puolet laittomasti. 1,27 miljoonalle maahanmuuttajalle myönnettiin oleskelulupa vuonna 2006. Maahanmuuttajat tulevat lähinnä kehitysmaista, eniten Meksikosta, Kiinasta, Intiasta ja Filippiineiltä. Näin on ollut joka vuosi vuodesta 1998 alkaen.
Maahanmuuton talousvaikutukset

Suomessa tehtyjen tutkimusten mukaan maahanmuutto ei juuri näytä vaikuttavan vastaanottajamaan palkkoihin. Maahanmuuton pitkän aikavälin vaikutukset riippuvat  siitä, kuinka hyvin maahanmuuttajien kotouttaminen onnistuu. Kotouttamisohjelmat voivat olla tehokas apu maahanmuuttajien työllistymisessä lähtömaasta ja maahanmuuton syistä riippumatta.
Maahanmuuton talousvaikutukset > Suomi

Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n ylijohtaja Juhana Vartiaisen mukaan työttömyysaste ei juuri muutu, vaikka työvoima kasvaisi. Työttömyysastetta ei voi laskea työvoimaa vähentämällä sen enempää, kuin rikkaruohoja saa pois peltoalaa vähentämällä.
Juhana Vartiaisen mukaan maahanmuuttajat voisivat parantaa Suomen huoltosuhdetta, ellei heidän työllisyysasteensa jää alemmaksi kuin kantaväestön. Maahanmuuttajat ovat keskimäärin kolmikymppisiä, mikä periaatteessa tuottaisi valtavan hyödyn Suomen kansantaloudelle, sillä lapset, nuoret ja vanhukset aiheuttavat kuluja. Näyttää kuitenkin siltä, että maahanmuuttajien työllisyyttä pitäisi nostaa, jotta huoltosuhde paranisi. Työvoimapolitiikkaa pitäisi parantaa. Myös vuonna 1999 aloitetut yksilölliset kotouttamissuunnitelmat johtivat VATT:n analyysin perusteella halvalla hyviin tuloksiin, korkeampaan työllisyyteen ja tuloihin.
Vuonna 2003 kahdentoista suurimman kansalaisuusryhmän joukossa huonoimmat huoltosuhteet olivat Somalian ja Irakin kansalaisilla (9,7 ja 9,2), parhaat Ison-Britannian ja Viron kansalaisilla (1,9 ja 2,2). Kaikkien ulkomaiden kansalaisten joukossa huoltosuhde oli 3,0 ja koko väestössä 2,2. Mikäli maahanmuuton avulla halutaan vahvistaa Suomen ikääntymisen myötä heikkenevää huoltosuhdetta, tulisi maahanmuuttajien huoltosuhteen olla kantaväestöä parempi.
Maahanmuuttajien lasten ongelmat kuten sairastavuus, koulutushalukkuuden vähyys ja rikollisuus olivat vuonna 2014 vain vähän suurempia kuin yhtä köyhien kantasuomalaisten lapsilla. Ongelmat näyttävät Juhana Vartiaisen mukaan johtuvan lähinnä pienituloisista vanhemmista eivätkä niinkään maahanmuutosta sinänsä.
Juhana Vartiaisen mukaan olisi syytä poistaa kokonaan yritysten ulkomaisen rekrytoinnin tarveharkinta. Näin saataisiin Suomeen ne ihmiset, jotka todella työllistyisivät. Kansanedustaja Anna Kontula teki tarveharkinnan poistamisesta lakialoitteen, jonka 103 kansanedustajaa allekirjoitti syksyllä 2017. Suomalaisista taloustieteilijöistä 79 prosenttia kannattaa tarveharkinnan poistamista, 6 prosenttia oli eri mieltä.
Maahanmuuton talousvaikutukset > Suomi > Maahanmuuton tarve

Työ- ja elinkeinoministeriön arvio vuonna 2019 työvoiman maahanmuuton tarpeesta oli noin 20 000 henkilöä vuodessa riippuen kotimaisen työvoiman saatavuudesta. Lounaisrannikolla työvoiman vaje on 30 000 henkeä. Pienistä ja keskisuurista yrityksistä lähes viidennes kokee työvoiman saatavuuden pahimmaksi työllistämisen esteeksi. Ulkomaisen työvoiman tarve kasvaa väestön ikääntymisen seurauksena. Työikäinen (15–64-v.) väestö vähenee Suomessa noin 40 000 henkilöllä vuoteen 2030 mennessä.
75 prosentin työllisyysasteen saavuttaminen edellyttää noin 150 000 hengen lisäystä työllisiin. Tämä edellyttää myös riittävää osaavan ulkomaisen työvoiman maahanmuuttoa.
Maahanmuuton talousvaikutukset > Suomi > Toimeentulotuki

Vuonna 2020 toimeentulotuen saajista Suomessa 30 prosenttia puhui äidinkielenään jotain muuta kieltä kuin suomea tai ruotsia. Pääkaupunkiseudulla osuus oli 51 prosenttia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkija Antti Kääriälän mukaan erityisesti Lähi-idästä ja Afrikasta kotoisin oleven ryhmässä pitkäaikainen toimeentulotuen käyttö oli yleisintä.
Humanitaarista suojelua saatettiin myöntää vuoteen 2016 asti turvapaikanhakijoille heidän kotimaansa huonon turvallisuustilanteen,  kuten aseellisen sellkauksen tai vaikean ihmisoikeustilanteen takia. Tuki oli peruste oleskeluluvan myöntämiselle.
Vuonna 2018 Kelan maksamista toimeentuloa turvaavista etuuksista meni maahanmuuttajille noin 13 prosenttia. Samana vuonna 22 prosentille maahanmuuttajista maksettiin toimeentulotukea. Heistä humanitaarisista syistä Suomeen muuttaneista 74 prosentille maksettiin vuoden 2018 aikana toimeentulotukea, keskimäärin lähes yhdeksän kuukauden ajalta. Humanitaarisista syistä muuttaneita ovat esimerkiksi kiintiöpakolaisina ja turvapaikanhakijoina tulleet. Noin kolme neljästä humanitaarisista syistä Suomeen tulleesta elää sosiaalietuuksien varassa. Humanitaarisista syistä muuttaneiden asema työmarkkinoilla on vaikea ja toimeentulo on heikko. Ongelmaa voisi korjata parantamalla kotouttamista eli esimerkiksi kielenopetusta ja työllistymistä edistäviä palveluita. Puolueiden näkemyserot humanitaarisista syistä Suomeen muuttaneiden työllistymisen tuen suhteen liittyvät siihen, kuinka suurena ongelmana heikkoa työllistymistä pidetään.
Maahanmuuton talousvaikutukset > Britannia

Vuonna 2014 julkaistun University College Londonin tutkimuslaitoksen selvityksen mukaan EU-maahanmuuttajien positiivinen panos (maksavat enemmän veroja valtiolle kuin saavat tulonsiirtoja) Britannian talouteen on ollut vuosina 2000–2011 yli 25 miljardia puntaa. Saman tutkimuksen mukaan EU:n ulkopuolelta tulleet maahanmuuttajat ovat saaneet 17 vuoden aikana (1995–2011) valtiolta 120 miljardia puntaa enemmän tulonsiirtoja kuin mitä he ovat maksaneet verotuloja valtiolle.
Maahanmuuton talousvaikutukset > Tanska

Hallituksen raportin mukaan Tanskan maahanmuuttopolitiikan kiristykset ovat tuoneet maahan 6,7 miljardin euron säästöt 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana. Pravdan mukaan arviolta 40 prosenttia Tanskan sosiaalitulonsiirroista maksetaan muslimimaahanmuuttajille. Tanskan hallitus sääti vuonna 2018 lakeja, joiden avulla maan on määrä päästä eroon kaupunginosista, jotka määriteltiin getoiksi. Alue määritellään getoksi, jos alueen asukkaista yli puolet oli ei-länsimaisia maahanmuuttajia ja heidän jälkeläisiään. Tanskassa noin kymmenen prosenttia asukkaista katsotaan ei-länsimaalaisiksi maahanmuuttajiksi tai heidän jälkeläisikseen. Lisäksi alueen pitää täyttää kaksi ehtoa, jotka koskevat rikollisuutta, työttömyyttä sekä koulutus- ja tulotasoa. Kun lait säädettii yksi tällaisista alueista oli Mjølnerparken, joka sijaitsee muutaman kilometrin päässä Kööpenhaminan maamerkistä Tivolista. Mjølnerparkenin lisäksi määritelmän täytti 28 kaupunginosaa eri puolilla Tanskaa. Maan sosiaali- ja asuntoministeriön määritelmä toteaa alueista, että: "Getto on alue, jossa rikostuomion saaneiden asukkaiden määrä on yli kolminkertainen Tanskan keskiarvoon verrattuna. Yli 40 prosenttia on työttömänä. Yli 60 prosentilla on vain peruskoulutus. Keskimääräinen bruttotulo on alle 55 prosenttia koko kaupunkiin verrattuna." Gettolait sääti Tanskan Venstre-puolueen ja Lars Løkke Rasmussenin johtama hallitus. Sen tukipuolueena toimi Tanskan kansanpuolue. Tätä hallitusta pian seurannut sosiaalidemokraattien johtama hallitus on jatkanut ohjelman toteuttamista. Sen noustessa valtaan Tanskassa ryhdyttiin puhumaan gettojen sijaan rinnakkaisyhteiskunnista. Tanska julkaisi joulukuun 2024 alussa tuoreen luettelon rinnakkaisyhteiskunnista, jolloin niitä oli kahdeksan. Tanskassa Ruotsin maahanmuuttopolitiikkaa pidetään epäonnistuneena. Siitä on merkkinä lähiöissä rehottava jengiväkivalta. Tätä Tanskassa halutaan välttää.
Maahanmuuton talousvaikutukset > Yhdysvallat

Yli 12 prosenttia yhdysvaltalaisista on siirtolaisia. Maa on ihmiskunnan historian monietnisimpia ja monikulttuurisimpia. Vaikka rotuerottelu lopetettiin vasta vuonna 1964, maan siirtolaispolitiikka on erittäin onnistunutta. Professori Marko Maunulan mukaan tämä johtuu siitä, että maahanmuuttajien on tehtävä töitä eikä elettävä tuilla.
Maahanmuuton ilmiöitä eräissä maissa > Arveltu rikollisuus Yhdysvalloissa

Vuonna 2017 tehtyjen gallup-tutkimusten mukaan lähes puolet yhdysvaltalaisista uskoi, että maahanmuutto saa aikaan lisääntyvää rikollisuutta. Useat Yhdysvalloissa tehdyt tutkimukset kuitenkin osoittavat, että näin ei ole.lähde?
Yhdysvalloissa maahanmuuttajaväestöt ovat kasvaneet jo useiden vuosikymmenien ajan, mutta samaan aikaan väkivaltaisen rikollisuuden määrä on kuitenkin vähentynyt. Neljän yliopiston tekemässä laajassa, keväällä 2018 julkaistussa tutkimuksessa verrattiin maahanmuuttajien ja rikollisuuden määriä 200 suuren kaupungin alueella useiden vuosikymmenien ajalta. Valitut alueet olivat urbaaneja keskittymiä, kuten New York sekä pienempiä teollisuuskeskuksia, ja ne ulottuivat maahan laajalle alueelle.
Tutkimuksen tulokset osoittivat, että maahanmuuton vaikutus on ylipäätään joko se, että rikollisuuden määrä keskimäärin vähenee, tai että näillä kahdella asialla ei yksinkertaisesti ole mitään tekemistä toistensa kanssa, ja että tutkitusta 54 alueesta, joissa molempien määrä kasvoi, oli kyse yhteensattumista, eikä syistä ja seurauksista. Kuvio, jossa maahanmuuttajaväestö lisääntyi ja rikollisuus ei kasvanut toistui ristiriidattomasti vuosina 1980–2016. Myös tammikuussa 2018 julkaistussa tutkimuksessa pääteltiin ylivoimaisessa enemmistössä tutkimuksista havaitun, että maahanmuuton ja rikollisuuden välillä ei ole vastaavuutta, tai maahanmuutto on hyödyllinen siten, että maahanmuuttajayhteisöt tuovat taloudellista ja kulttuurista elpymistä asuinympäristöihinsä.
Maahanmuuton ilmiöitä eräissä maissa > Rikollisuus Suomessa

Ulkomaalaisten tekemien rikosten määrä on lisääntynyt Suomessa 2000-luvulla. Esimerkiksi vuoden 2017 tammi–kesäkuussa Suomessa tehtiin 1 607 seksuaalirikosta, joista 1 146 tapauksessa epäillyn kansallisuus tiedettiin, ja 283 tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tilastokeskus - Maahanmuuttajat ja kotoutuminen
Suomen Maahanmuuttovirasto
Maahan- ja maastamuutto Kelan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhteiskuntatieteellisen tietoarkiston aineistoa maahanmuutosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Martikainen & Pitkänen (toim., 2020) Muuttoliikkeiden vuosisata. Siirtolaisuusinstituutti, Turku.
Wellman, Christopher Heath: Immigration The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:  Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:  Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:  Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:  A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:  Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:  Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:  Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:  Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:  Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:  Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:  Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Juha (Madetojan ooppera)

Juha op. 74 on Leevi Madetojan säveltämä ooppera. Teoksen kantaesitys oli 17. helmikuuta 1935 Suomalaisessa oopperassa.
Ooppera perustuu Juhani Ahon vuonna 1911 julkaistuun romaaniin Juha. Sen libreton teki Aino Ackté, mutta säveltäjä muokkasi sitä myös mieleisekseen. Samasta libretosta oli vuonna 1922 tehnyt samannimisen oopperan myös Aarre Merikanto, mutta Suomalainen ooppera päätti luopua sen esittämisestä.
Aiheesta muualla

Madetojan "Juha" teki syvän vaikutuksen. Säveltäjää juhlittiin suurenmoisesti, Helsingin Sanomat, 18.02.1935, nro 47, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Shi Tao

Shi Tao (yksink.: 师涛; perint.: 師濤; pinyin: Shī Tāo; 25. heinäkuuta 1968) on kiinalainen toimittaja, kirjailija ja runoilija, joka sai kymmenen vuoden vankeustuomion lähetettyään sähköpostitse Kiinan kommunistisen puolueen asiakirjan ulkokiinalaiselle demokratiasivustolle. Ennen pidätystään hän työskenteli changshalaisen Dangdai Shangbao -lehden (Ajankohtaiset liikeuutiset) toimituksessa. Dokumentti sisälsi ohjeita kuinka Tiananmenin vuosipäivää tulisi käsitellä mediassa. Shi Taolle myönnettiin vuonna 2007 Vapauden kultainen kynä.
Shi julkaisi huhtikuussa 2004 mielipideartikkelin, jossa hän kritisoi 28. maaliskuuta 2004 tapahtunutta Ding Zilinin pidättämistä. Ding Zilin kuului Tiananmenin äidit -järjestöön, joka kritisoi Kiinan hallitusta 4. kesäkuuta 1989 tapahtuneesta opiskelijamielenosoitusten väkivaltaisesta tukahduttamisesta. Ding Zilinin 17-vuotias poika kuoli tapahtumien yhteydessä.
20. huhtikuuta 2004 Shi osallistui työpaikallaan toimittajille järjestettyyn tiedotustilaisuuteen, jossa käsiteltiin Kiinan kommunistisen puolueen propagandatoimiston asiakirjaa turvallisuusnäkökohdista, jotka liittyvät valmistautumiseen opiskelijamielenosoitusten tukahduttamisen 15-vuotispäivään. Tiedotustilaisuuden jälkeen Shi Tao lähetti asiasta viestin omalta Yahoo!-osoitteeltaan newyorkilaiselle Democracy Forum -verkkosivulle.
Valtiosalaisuudet

Hänet otettiin kiinni 24. marraskuuta 2004 ja pidätettiin 14. joulukuuta 2004 valtionsalaisuuksien paljastamisesta. 27. huhtikuuta 2005 Shi Tao tuomittiin kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen Kiinan rikoslain 111. pykälän perusteella valtionsalaisuuksien toimittamisesta laittomasti ulkomaille.
Shi Taon äiti Gao Qinsheng esitti valituksensa oikeusprosessissa vallinneita vakavia puutteita vastaan, mutta ne jätettiin huomioon ottamatta 2. kesäkuuta 2005.
Yahoo

Shi Tao paljastui Yahoon avulla yhtiön annettua Kiinan poliisille riittävät tiedot Shi Taon tietokoneen jäljittämiseksi.
Todisteena käytettiin China Digital Timesin mukaan Yahoo Holdings Hong Kong Ltd:n toimittamaa tietoa siitä, että 20. huhtikuuta 2004 kello 23.32.17 IP-osoitteesta 218.76.8.201 oli lähetetty viesti ja että se liittyy puhelinnumeroon 0731–4376362, jonka työaseman käyttäjänä on Hunan sheng Dangdai Shangbaon rakennus numero 88:ssa toisessa kerroksessa Jianxiang xincunissä Kaifun kaupunkipiirissä Changshan kaupungissa.
Toimittajat ilman rajoja -järjestö kritisoi Yahoota toimimisesta ilmiantajana sananvapautta koskevassa asiassa.
Palkinnot

Kansainvälinen Committee to Protect Journalists myönsi Shi Taolle kansainvälisen lehdistövapauspalkinnon 2005. Vuonna 2007 hän sai Vapauden kultainen kynä -palkinnon.
Aiheesta muualla

HRIC Case Highlight: Shi Tao and Yahoo (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
EastSouthWestNorth (englanniksi)
Christian Science Monitor (englanniksi)
Örviken

| Örviken |
| --- | --- |

 Örviken
 Koordinaatit: 64°40′08″N, 21°10′59″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  442
Örviken on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 442 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Örviken Wikimedia Commonsissa
Eufrosyne

Eufrosyne (m.kreik. Εὐφροσύνη, Eufrosynē, ’iloinen’ yms.) ja Euphrosyne (lat.) voivat viitata muun muassa seuraaviin:
Etunimi

Eufrosyne, naisen etunimi
Eufrosyne, yksi kolmesta kreikkalaisen mytologia khariitista
Euphrosyne, ruotsalaisen kirjailija Julia Nybergin (1785–1854) käyttämä kirjailijanimi
Muita

31 Euphrosyne, asteroidi
sahaiivat (Euphrosyne), asterikasvien suku
Euphrosyne, kreikkalainen metal-yhtye
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Euphrosyne”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Södra Bergsbyn och Stackgrönnan

| Södra Bergsbyn och Stackgrönnan |
| --- | --- |
 Södra Bergsbyn och Stackgrönnan
 Koordinaatit: 64°42′38″N, 21°05′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Skellefteå
Väkiluku (31.12.2023):  382
Södra Bergsbyn och Stackgrönnan on taajama Skellefteån kunnassa Västerbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 382 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Södra Bergsbyn och Stackgrönnan Wikimedia Commonsissa
Maija Tanninen-Mattila

Tarja Maija Tanninen-Mattila (s. 29. tammikuuta 1958 Helsinki) on suomalainen museonjohtaja. Hän on johtanut Ateneumin taidemuseota 2006–2013 ja Helsingin taidemuseo HAMia 2013–2022. Vuosina 2024–2025 hän on työskennellyt Arkkitehtuuri- ja designmuseon johtajana.
Ura

Tanninen-Mattila valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1989. Hän opiskeli ensin pääaineenaan englantilaista filologiaa sivuaineinaan yleinen kirjallisuustiede ja kotimainen kirjallisuustiede, mutta vaihtoi myöhemmin pääaineekseen taidehistorian. Pro gradu -tutkielmassaan Tanninen-Mattila teki 1970-luvun suomalaisesta ekologisaiheisesta taiteesta. Lukuvuoden 1993–1994 hän opiskeli George Washingtonin yliopistossa.
Vuosina 1991–1995 Tanninen-Mattila työskenteli Helsingin kaupungin taidemuseon amanuenssina ja 1995–2001 intendenttinä. Hän johti Helsingin Taidehallia vuosina 2001–2006.
Perhe

Maija Tanninen-Mattilan vanhemmat olivat toimittaja Aarne Tanninen ja lastenkirjailija Oili Tanninen. Hänen puolisonsa on lääketieteen tohtori Antti S. Mattila. Heillä on kaksi poikaa.
Aiheesta muualla

Tanninen-Mattilan haastattelu Kulttuurikartta-ohjelmassa Yle Areena. 2.5.2019.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat
Nathan Law

| Nathan Law |
| --- | --- |
 Law vuonna 2019
Demosistōn puheenjohtaja
 10. huhtikuuta 2016 – 16. toukokuuta 2018  
Edeltäjä:  puolue perustettu
Seuraaja:  Ivan Lam
Hongkongin lainsäädäntöneuvoston edustaja
 1. lokakuuta 2016 – 12. lokakuuta 2016  
Hongkongin opiskelijaliiton pääsihteeri
 1. huhtikuuta 2015 – 31. maaliskuuta 2016  
Edeltäjä:  Alex Chow
Seuraaja:  Chan Man-hei
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1993 (ikä 31)  Shenzhen, Kiina
Kansalaisuus:   kiinalainen – hongkongilainen
Ammatti:  aktivisti, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Demosistō
Tutkinnot:  Lingnan-yliopisto Yalen yliopisto
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.nathanlawkc.com
Nathan Law Kwun-chung (kiin.: 羅冠聰; Jyutping: Lo4 Gun3 Cung1; pinyin: Luó Guàncōng, s. 13. heinäkuuta 1993) on hongkongilainen demokratia-aktivisti, poliitikko ja opiskelijaliikkeen entinen johtaja.
Tausta ja yksityiselämä

Law syntyi Manner-Kiinan puolella Shenzhenissä ja muutti Hongkongiin ollessaan 6-vuotias. Law’n isä pakeni Hongkongiin jo 1970-luvulla ja teki töitä mm. rakennusalalla kun taas äiti hoiti kolmilapsista perhettä, joka eli pienillä tuloilla.
Law on opiskellut kulttuurintutkimusta hongkongilaisessa Lingnan-yliopistossa. Vuonna 2020 hän valmistui Yalesta ja palasi Hongkongiin.
Vuoteen 2019 asti Law oli parisuhteessa toisen hongkongilaisen aktivistin, Tiffany Yuenin, kanssa. Erosta huolimatta entinen pari on pysynyt ystävinä.
Ura aktivistina ja poliitikkona

Syyskuussa 2014 Law osallistui mielenosoitukseen, jossa vastustettiin Manner-Kiinan sanelemaa lakia, jolla estettiin yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden käyttöönotto kaupungissa. Tämän jälkeen mielenosoittajat valtasivat Kansalaistorin ja hallintorakennuksen 79 päivän ajaksi, mikä johti yhteydenottoihin poliisin kanssa. Law pidätettiin osallisuudestaan mielenosoituksiin.
Maaliskuussa 2015 Law valittiin Hongkongin opiskelijaliiton pääsihteeriksi. Yksi merkittävimmästä haasteista, joita Law kohtasi kaudellaan, oli joukko yliopistoja, jotka pyrkivät irtautumaan liitosta..
Ura aktivistina ja poliitikkona > Poliittinen ura

Law on sitä mieltä, että Hongkongin työssäkäyvän väestön asema on huonontunut oleellisesti sen jälkeen kun kaupunki siirtyi Kiinalle vuonna 1997, mikä kannusti häntä vaikuttamaan asioihin.
Vuonna 2016 asettui ehdolle Hongkongin lainsäädäntöneuvostonvaaleissa. Law sai vaaleissa 50 818 ääntä ja hänestä tuli Hongkongin historian nuorin parlamentaarikko, mitä Law itse kutsui ”ihmeeksi”. Vaaleja varten Law oli mukana perustamassa uutta puoluetta nimeltä Demosistō, joka kannatti laajaa itsehallintoa Hongkongille sekä kansanäänestyksen järjestämistä kaupungin tulevaisuudesta vuoden 2047 jälkeen, kun yksi maa, kaksi järjestelmää -sopimuksen on määrä päättyä. Edustajien valatilaisuudessa Law korotti äänenkorkeuttaan, minkä johdosta hänen vannomansa vala muuttui kysymykseksi. Tämä johti lopulta siihen, että Law ei voinut ottaa edustajanpaikkaansa vastaan.
Pako Hongkongista

Hongkongin kansallisen turvallisuuden lain tultua voimaan Law’n toiminnasta tuli demokratia-aktivistina tuli suurimmilta osin laitonta. Varotoimena Demosistō, jonka johtohahmoihin Law kuului, lakkautti toimintansa. Päivä lain voimaan tulon jälkeen, 1. heinäkuuta 2020, Law pakeni Hongkongista ja muutti Lontooseen..
Huhtikuussa 2021 Law’lle myönnettiin turvapaikka Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Samassa yhteydessä ulkoministeri Dominic Raab lupasi 43 miljoonaa puntaa auttaakseen hongkongilaisia asettumaan Britanniaan. Päätöksen tultua julki Kiinan ulkoministeriön tiedottaja Zhao Lijian syytti Britanniaa rikollisten suojelemisesta.