stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reetta Laitinen
Julkaisut

Kanelianainen: sarjakuvia 2002-2005. Helsinki: Reetta Laitinen, cop. 2005
Kotimaista naissarjakuvaa: marginaalista maailmankartalle, toim. Miia Vistilä; kirjoittajat: Reetta Laitinen ym. Helsinki: BTJ, 2008 ISBN 978-951-692-708-7.
Mega manga: opas mangatyyliseen piirtämiseen. Osa 2, Keith Sparrow; englannista suomentanut Reetta Laitinen. Helsinki: Sangatsu Manga, 2008. ISBN 978-952-16-1118-6.
144 kertaa, Reetta Laitinen ja Jussi Pakkanen. Helsinki: Zum Teufel, 2010. ISBN 978-952-5754-17-9.
Kirjailija ja madame, Reetta Laitinen. Turku: Lempo, 2012 ISBN 978-952-5938-09-8.
Mitä sä täällä teet?: tarinoita maahantulosta, toimittanut Hannele Richert. ISBN 978-952-264-694-1.
(toim.) Sisaret 1918. Arktinen Banaani, 2018. ISBN 978-952-270-386-6
Hillevi Lagerstam

| Hillevi Lagerstam |
| --- | --- |
 Hillevi Lagerstam 1940-luvun lopussa
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mary Hillevi Lagerstam
Syntynyt: 9. elokuuta 1923 Kurikka
Kuollut: 21. lokakuuta 1998 (75 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Esko Mannermaa (1953–1975†)
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Hillevi Mannermaa
Aktiivisena:  1946–1988
Merkittävät roolit:  Lilith (Nukkekauppias ja kaunis Lilith)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Mary Hillevi Mannermaa (o.s. Lagerstam; 9. elokuuta 1923 Kurikka – 21. lokakuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli yli neljä vuosikymmentä Helsingin kaupunginteatterissa. Valkokankaalla hän tuli tutuksi vaaleiden viettelijättärien tulkitsijana, elokuvassa Nukkekauppias ja kaunis Lilith hänellä oli naispääosa.
Ura > Teatterissa

Lagerstamin teatteriura alkoi vuonna 1946, jolloin hänet kiinnitettiin Helsingin Kansanteatteriin (vuodesta 1965 Helsingin kaupunginteatteri). Hän työskenteli siellä aina eläkkeelle jäämiseensä saakka vuonna 1988. Rooleja oli laidasta laitaan, tosin viisikymppisenä Lagerstamin oli vaikea saada minkäänlaisia osia. Taiteellisesti huomattavia saavutuksia olivat muun muassa Åse (Peer Gynt), Riikka (Savu-uhri), Miina (Miehen kylkiluu) sekä Katariina (Kultainen vasikka).
Vuonna 1986 Lagerstam sai pääroolin Jotaarkka Pennasen ohjaamassa eteläafrikkalaisen Athol Fugardin näytelmässä Tie Mekkaan (The Road to Mecca). Yleisö rakasti ja kriitikot ylistivät hänen tulkintaansa Helenistä.
Lagerstam totesi radiohaastattelussa vuonna 1992 näyttelijäntyöstä, että on oltava erittäin ahkera ja itsetunnon pitää olla vahva.
Ura > Elokuvissa

Valkokankaalla Lagerstam on usein seurapiirien pintaliitäjä tai topakka maalaismimmi. Elokuva Noita palaa elämään (1952) oli aikoinaan rohkea ja kohuttu Mirja Manen alastonkohtausten ansiosta. Sivuosaa näytelleen Lagerstamin säärelle noiduttiin elokuvassa kyykäärme. Sen myrkkyhampaat piti poistaa päivittäin niiden nopean kasvun takia. Kuvauksissa tilan pehtoori joutui vihaisen sonnin aggressioiden kohteeksi, ja häneltä katkesi kylkiluita.
Edvin Laineen Niskavuoren Hetassa (1952) Lagerstam esittää Hetan vanhempaa tytärtä, Aliina Harjulaa. Hänet nähdään myös kahdessa muussa Laineen Niskavuori-filmatisoinnissa: Niskavuoren Aarne (1954) sekä Niskavuori taistelee (1957), molemmissa Niskavuoren katkeroituneen miniän Martan roolissa.
Jack Witikan ohjaama Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955) on 1950-luvun palkituimpia suomalaisia elokuvia. Hillevi Lagerstam esitti Lilithiä arvioiden mukaan ”herkän aistikkaasti”. Elokuva huomioitiin myös Saksan liittotasavallan lehdistössä. Lagerstamia ja Martti Katajistoa nukkekauppiaana luonnehdittiin ”harvinaisen aistikkaiksi ja vaatimattomiksi”. Niin ikään Noita palaa elämään sai kansainvälistä huomiota. Alastonkohtaustensa ansiosta se myytiin Saksan liittotasavaltaan sekä Yhdysvaltoihin.
Avioliittohupailussa Isän vanha ja uusi (1955) Lagertam on isän uusi, ”Babs”, tyypitelty laskelmoiva pintaliitäjä, joka on saanut koukkuunsa Tauno Palon esittämän perheenisän, mutta haluaakin tästä vähitellen eroon.
Lagerstam sai Jussi-palkinnon naispääosasta Veli-Matti Saikkosen ohjaamassa elokuvassa Takiaispallo (1970).
Televisiosarjassa Rakkaat sisaret vuonna 1988 Lagerstam näytteli sisarussarjan vanhinta. Eläkevuosinaan hän esiintyi myös useissa radiokuunnelmissa.
Lagerstamin kommentteja

Ilta-Sanomissa 25. heinäkuuta 1992 Lagerstam tilitti näyttelijöiden palkkoja: ”Elokuvatyöstä tienasi paremmin kuin teatterityöstä. Jokaisen näyttelijän piti kustantaa teatteriin omat rooliasunsa, ja se oli suuri rahareikä. Jos teatterin talouspäällikkö tiesi, että naisnäyttelijä oli naimisissa, hän ajatteli, ettei tuolle tarvitse maksaa senkään vertaa. Aviomiesten ajateltiin elättävän vaimonsa.”
Hillevi Lagerstam ihaili Aku Korhosta: ”Korhonen oli ihana vastanäyttelijä. Särkelä itte (1947) oli vasta toinen elokuvani, ja minua jännitti kamalasti. Korhonen oivalsi sen, ja hän osasi tukea ja rohkaista minua. Hän kykeni taitavasti ilmaisemaan itseään pienillä eleillä.” Vuonna 1949 Lagerstamin vastanäyttelijänä elokuvassa Sinut minä tahdon oli Tapio Rautavaara, jota Lagerstam luonnehti seuraavasti: ”Hän oli kiva kaveri, mutta suoraan sanoen ei hän mikään näyttelijä ollut.”
Yksityiselämä

Hillevi Lagerstamin vanhemmat olivat jääkärikapteeni Walter Lagerstam ja Mary Broms. Hän oli naimisissa näyttelijä Esko Mannermaan kanssa vuodesta 1958 tämän kuolemaan vuonna 1975. Sekä Lagerstam että Mannermaa esiintyvät elokuvassa Nukkekauppias ja kaunis Lilith.
Jukka Kajava luonnehtii Lagerstamia tämän muistokirjoituksessa valkokankaan velhoksi ja näyttämöiden voimanaiseksi sekä omalaatuisen teräväksi ja raikkaaksi komedienneksi. Yksityisihmisenä Lagerstam oli ”säteilevä seurueen keskipiste”.
Lagerstam kuoli 75-vuotiaana pitkälliseen sairauteen Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa. Hänet on haudattu aviomiehensä viereen Maunulan uurnalehtoon Helsinkiin.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Elokuvan nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1946 | Houkutuslintu | Anja (kreditoimaton) |
| 1947 | Särkelä itte | Saara Särkelä |
| 1947 | Kultamitalivaimo | Sirpa Orava |
| 1948 | Toukokuun taika | Pirjo Mela |
| 1948 | Neljästoista vieras | Anita Allén |
| 1948 | Kalle Aaltosen morsian | Kaarina Hallermaa |
| 1949 | Sinut minä tahdon | Katri Vesa / Katri Lanttu |
| 1951 | Tytön huivi | lossityttö |
| 1952 | Noita palaa elämään | Greta, Hannun vaimo |
| 1952 | Niskavuoren Heta | Aliina Harjula |
| 1954 | Niskavuoren Aarne | Martta Niskavuori, myöh. Varelius |
| 1955 | Tähtisilmä | Ansa Auer |
| 1955 | Nukkekauppias ja kaunis Lilith | Lilith |
| 1955 | Isän vanha ja uusi | Elisabet ”Babs” Pekanpää |
| 1956 | Viisi vekkulia | sihteeri Mirjam Nieminen |
| 1957 | Pää pystyyn Helena | Margit Larkamo |
| 1957 | Niskavuori taistelee | Martta Santala, ent. Niskavuori |
| 1957 | Herra sotaministeri | sotaministerin sisäkkö |
| 1958 | Autuas eversti | professorinrouva Amelie Carlsdotter Silfversvärd |
| 1961 | Minkkiturkki | tarkastajan vaimo |
| 1969 | Pohjan tähteet | Merjun äiti |
| 1970 | Takiaispallo | rouva Saarinen, Aaron vaimo |
| 1987 | Lain ulkopuolella | 1. oikeuden puheenjohtaja |
Televisiosarjat

Samuel Väsy (1965)
Hanski (1966–1973)
Koivuharju (1977–1978)
Rakkaat sisaret (1988)
Rikas ja kunniallinen (1988)
Aiheesta muualla

Hillevi Lagerstamin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Hillevi Lagerstam Elonetissä.
Hillevi Lagerstam Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| n k Parhaan naispääosan Jussit |
| --- | --- |
1944–1959:  Ansa Ikonen (1944)  Lea Joutseno (1945)  Regina Linnanheimo (1946)  Emma Väänänen (1947)  Eeva-Kaarina Volanen (1948)  Eeva-Kaarina Volanen (1949)  Eeva-Kaarina Volanen (1950)  Emma Väänänen (1951)  Mirjami Kuosmanen (1952)  Rauni Luoma (1953)  Maija Karhi (1954)  Rakel Laakso (1955)  ei jaettu (1956)  Emma Väänänen (1957)  Emma Väänänen (1958)  Tea Ista (1959) 
1960–1979:  ei jaettu (1960)  ei jaettu (1961)  Sinikka Hannula (1962)  Ruth Snellman (1963)  ei jaettu (1964)  ei jaettu (1965)  Riitta Elstelä (1966)  Elli Castrén (1967)  Kristiina Halkola (1968)  Liisamaija Laaksonen (1969)  Ritva Vepsä (1970)  Hillevi Lagerstam, Siiri Angerkoski (1971)  Eeva-Maija Haukinen, Eila Pehkonen (1972)  Tea Ista (1973)  Tuula Nyman, Anja Pohjola, Aino Lehtimäki (1974)  ei jaettu (1975)  Leena Uotila (1976)  Tuula Nyman (1977)  Irma Seikkula, Raili Veivo, Nanny Westerlund (1978)  Elina Salo (1979) 
1980–1999:  ei jaettu (1980)  Rea Mauranen, Eeva Eloranta (1981)  ei jaettu (1982)  ei jaettu (1983)  Eeva Eloranta (1984)  Rauni Luoma (1985)  Soli Labbart (1986)  Pirjo Leppänen (1987)  Kaija Pakarinen (1988)  Liisamaija Laaksonen (1989)  Pirkko Hämäläinen (1990)  Kati Outinen(1991)  Irma Junnilainen (1992)  Merja Larivaara (1993)  Tiina Lymi (1994)  ei jaettu (1995)  Päivi Akonpelto (1996)  Kati Outinen (1997)  Leea Klemola (1998)  Elena Leeve (1999) 
2000–2019:  Eeva Litmanen (2000)  Outi Mäenpää (2001)  Irina Björklund (2002)  Kati Outinen (2003)  Sari Mällinen (2004)  Outi Mäenpää (2005)  Maria Lundqvist (2006)  Susanna Anteroinen (2007)  Outi Mäenpää (2008)  Elena Leeve (2009)  Minna Haapkylä (2010)  Katja Küttner (2011)  Elina Knihtilä (2012)  Laura Birn (2013)  Leea Klemola (2014)  Anu Sinisalo (2015)  Krista Kosonen (2016)  Linnea Skog (2017)  Krista Kosonen (2018)  Oona Airola (2019) 
2020–2039:  Mimosa Willamo (2020)  Alma Pöysti (2021)  Seidi Haarla (2022) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Reijo Laitinen

Reijo Kalevi Laitinen (s. 20. helmikuuta 1950 Jyväskylä) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kansanedustajana vuosina 1991–2011. Hän oli jäsenenä Jyväskylän kaupunginvaltuustossa vuosina 1981–2012. Kaupunginhallituksen jäsen hän oli vuosina 1985–1991. Sotilasarvoltaan hän on ylikersantti.
Laitinen on ammatiltaan koneistaja. Ennen eduskuntaan valitsemista Laitinen työskenteli Valmetin Tourulan tehtailla koneistajana (1969–1980) ja pääluottamusmiehenä (1981–1990). Hän toimi Jyväskylän seudun kehittämisyhtiö Jykesin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1987 aina 2010-luvun alkuun saakka ja SDP:n puoluehallituksen jäsenenä vuodesta 1993 2000-luvulle asti.
Aiheesta muualla

.aspx Reijo Laitinen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (45):  Ahde  Asell  Feldt-Ranta  Filatov  Gustafsson  Guzenina-Richardson  Haatainen (2007–11.9.2007)  Heinäluoma  Hiltunen  Huovinen  Hurskainen  Jaakonsaari (2007–2009)  Kallio  Kalliomäki  Kantola  Karhu  A. Kiljunen  K. Kiljunen  Kiuru  Koski  J. Koskinen  M. Koskinen  Kuisma (2010–)  Kumpula  Kuusisto  Kähkönen  Lahtela  Laitinen  Lipponen  Ojala-Niemelä  Paasio  Paatero  Peltonen  Piirainen (2009–)  Rajamäki  Rönni  Saarinen  Skinnari  Söderman (11.9.2007–)  Tabermann (2007–2010)  Taimela  Taiveaho  Tuomioja  Urpilainen  Viitamies  Viitanen  Vuolanne  Väätäinen 
1 2  Tuula Haatainen siirtyi Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi 11. syyskuuta 2007, tilalle tuli Jacob Söderman.  1 2  Liisa Jaakonsaari valittiin Euroopan parlamenttiin kesäkuussa 2009, tilalle tuli Raimo Piirainen.  1 2  Tommy Tabermann kuoli 1. heinäkuuta 2010, tilalle tuli Risto Kuisma.  
Keski-Suomen vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Susanna Huovinen
Anne Kalmari
Matti Kangas
Toimi Kankaanniemi
Reijo Laitinen
Lauri Oinonen
Aila Paloniemi
Mauri Pekkarinen
Tuula Peltonen
Henna Virkkunen
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Lambert II

| Lambert II |
| --- | --- |
 
Rooman keisari
Valtakausi:  12. joulukuuta 894 – 15. lokakuuta 898
Edeltäjä:  Guy III
Seuraaja:  Arnulf

Syntynyt:  n. 880
Kuollut:  15. lokakuuta 898 Spinetta Marengo
Suku:  Giudeschi
Isä:  Guy III
Äiti:  Ageltrude
Lambert II (n. 880 – 15. lokakuuta 898) oli Italian kuningas, Spoleton herttua ja Pyhä saksalais-roomalainen keisari vuosina 894–898. Hän oli isänsä Guy III:n kanssahallitsijana vuodesta 892. Lambert II oli Guideschi-dynastian toinen ja viimeinen hallitsija. Hän kuoli joko salamurhan uhrina tai pudottuaan hevosen selästä.
Laikkuköynnökset

| Laikkuköynnökset |
| --- | --- |
 Kiivi (Actinidia deliciosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Laikkuköynnöskasvit Actinidiaceae
Suku::  Laikkuköynnökset Actinidia  Lindl.
Katso myös
   Laikkuköynnökset Wikispeciesissä   Laikkuköynnökset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laikkuköynnökset (Actinidia) on laikkuköynnöskasvien (Actinidiaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin sata lajia, joista monia kasvatetaan yleisesti sekä ravinto- että koristekasveina.
Kuvaus

Laikkuköynnökset ovat kesävihantia, yleensä kaksikotisia köynnöksiä tai rentoja pensaita. Erityisesti hedelmäntuotannossa suositaan yksikotisia yksilöitä, jolloin ei tarvitse istuttaa hedelmää tuottamattomia pölyttäjäkasveja. Laikkuköynnösten lehdet ovat versoissa kierteisesti. Lehden ruoti on pitkä ja lehtilapa ehyt, sulkasuoninen ja hammaslaitainen. Hedekasvien lehdissä on usein suuria punaisia ja valkoisia laikkuja, ja tämä ominaisuus on myös pohjana suvun suomenkieliselle nimelle. Emikasvien lehdet ovat sitä vastoin tavallisesti laikuttomia ja väriltään vihreitä.
Kukinto on lehtihankainen viuhko ja kukat ovat yleensä yksineuvoisia. Toisinaan tavataan myös kaksineuvoisia kukkia, mutta silloinkin ne ovat toiminnallisesti yleensä yksineuvoisia. Kukassa on terälehtiä viisi ja usein verholehtiä saman verran. Teriö on erilehtinen, säteittäinen, noin 2 cm leveä ja väriltään valkoinen tai punertava. Hedelmä on tyypiltään marja. Erityisesti kiivin hedelmää kutsutaan myös kiiviksi. Myös muiden lajien hedelmiä kutsutaan kiiveiksi, mutta niiden kaupallinen käyttö ei ole vielä kiiviköynnöksen hedelmän tasolla.
Käyttö

Hedelmäntuotannon kannalta merkittävin laji on kiivi (Actinidia deliciosa), jonka kaupallinen viljely alkoi Uudesta-Seelannissa 1900-luvun alkupuolella ja levisi sieltä vähitellen ympäri maapallon. Suomessa laikkuköynnöksiä viljellään sekä koriste- että hedelmäkasveina lähinnä kolmea lajia, jotka ovat osoittautuneet riittävän talvenkestäviksi maan eteläosassa. Yleisin näistä on kiinanlaikkuköynnös (Actinidia kolomikta), jota on istutettu paljon puutarhoihin sekä jonkin verran myös yleisiin puistoihin. Huomattavasti harvinaisempana kasvatetaan myös japaninlaikkuköynnöstä (Actinidia arguta) ja mantšurianlaikkuköynnöstä (Actinidia polygama). Näiden lajien viljely yleistynee lähitulevaisuudessa, kun saadaan talvenkestävämpää kantaa tarjolle.
Lajeja

Actinidia acuminata
Actinidia arguta – japaninlaikkuköynnös (minikiivi)
Actinidia callosa
Actinidia chinensis
Actinidia deliciosa – kiivi eli "kiinankarviainen"
Actinidia fulvicoma
Actinidia hemsleyana
Actinidia kolomikta – kiinanlaikkuköynnös
Actinidia latifolia
Actinidia melanandra – luumulaikkuköynnös
Actinidia polygama – mantšurianlaikkuköynnös, mantsurianlaikkuköynnös
Actinidia rufa
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Laikkuköynnökset (Actinidia)
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Laikkuköynnökset (Actinidia)
United States Department of Agriculture (USDA): Actinidia (englanniksi)
Flora of China: Actinidia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q164898  Wikispecies: Actinidia  APNI: 215464  CoL: NNN  EoL: 23769195  EPPO: 1ATIG  FNA: 100431  FoAO2: Actinidia  FoC: 100431  GBIF: 3189691  GRIN: 149  iNaturalist: 55151  IPNI: 38999-1  IRMNG: 1335652  ITIS: 500824  NCBI: 3624  NZOR: 6942a093-82ee-4d34-93d6-49ec24faf7ae  Open Tree of Life: 279984  PLANTS: ACTIN3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:38999-1  Tropicos: 40031733  VASCAN: 27871  VicFlora: 9fbcc7c8-646e-489a-86a2-2d6a9fc37ab9  WFO: wfo-4000000499
Lamantiini

| Lamantiini |
| --- | --- |
 Emo ja poikanen
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sireenieläimet Sirenia
Heimo::  Manaatit Trichechidae
Suku::  Manaatit Trichechus
Laji::  manatus
Kaksiosainen nimi
 Trichechus manatus  Linnaeus, 1758 
 Lamantiinin levinneisyys
Katso myös
   Lamantiini Wikispeciesissä   Lamantiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lamantiini eli kynsimanaatti eli manaatti (Trichechus manatus) on yksi kolmesta manaattien nisäkäsheimon lajista. Se elää vuorovesisuistoissa, suurissa joissa ja matalissa merissä Floridassa, Karibianmerellä ja Etelä-Amerikan pohjoisrannikolla Brasiliaan asti. Lamantiineja oli vuonna 2002 noin 10 000 – 12 000 yksilöä, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.
Lamantiini voi kasvaa neljä metriä pitkäksi ja 1 600 kg:n painoiseksi. Se on harmahtavanruskea, ja sen ihossa on viherlevälaikkuja ja harvaa karvaa. Se elää usein pienissä perheryhmissä. Lamantiini tulee sukukypsäksi kahdeksanvuotiaana ja saa yhden poikasen kerrallaan. Se voi elää yli 28-vuotiaaksi. Lamantiini syö upos- ja kelluslehtisiä vesikasveja sekä rantatörmien kasveja.
Lamantiinit kärsivät moottoriveneiden potkureista ja turismista sekä kalaverkoista ja metsästyksestä.
Stewart Cowley

Steven Caldwell (oikea nimi: Stewart Cowley, s. 1947) on graafinen suunnittelija ja tieteiskirjailija. Hän on kirjoittanut myös lastenkirjoja.
Caldwellin Terran Trade Authority -teossarjan pohjalta on tehty roolipelejä, ja sarjaa on suomennettu Galax-sarjaksi. Nuorille lukijoille suunnatussa sarjassa seikkaillaan kuvitteellisessa tähtienvälisessä avaruudessa, jossa on erilaisia elämänmuotoja ja käydään sotia. Kirjoissa on eri taiteilijoiden tekemää scifi-aiheista kuvitusta.
Galax-sarja

Galax-sarja on jatkoa englanninkieliselle Terran Trade Authority -sarjalle (lyh. TTA). TTA ilmestyi aluksi neljänä kirjana. Ensimmäinen oli Cowleyn omalla nimellään julkaisema Spacecraft 2000–2100 AD, joka kertoo tähtienvälisen matkustuksen keksimisestä, avaruusalusten kehityksestä ja tähtienvälisestä sodasta.
Galax-sarja (alkukielellä Galactic Encounters) on alkuperäisen TTA-sarjan jatko-osa. Galax-sarjan kirjat ovat eri taiteilijoiden kuvittamia nuorten kirjoja. Sarjan ansio onkin siinä,kenen mukaan? että se esitteli suomalaisille lukijoille scifi-taidetta ennen Internetin aikakautta. Galax-sarjaan on otettu mukaan taideteoksia, jotka eivät kelvanneet alkuperäiseen TTA-sarjaan.
Kirjoissa tekniikka on kehittynyt hyvin pitkälle, mutta tähtienvälistä maailmaa varjostavat autoritaariset hallitukset ja sodankäynti. Kirjoihin on luotu kuvitteellinen tulevaisuuden historia.
Galax-sarja > Galax-sarjan kirjat

Stewen Caldwellin eli Stewart Cowleyn kirjoittamat, taideteoksilla kuvitetut Galax-sarjan nuortenkirjat:
Avaruuden muukalaisia (engl. Aliens in Space: An Illustrated Guide to the Inhabited Galaxy)
Avaruuden vartijat (Space Patrol: The Official Guide to the Galactic Security Force)
Näkymätön planeetta (The Fantastic Planet: A World of Magic and Mystery)
Tähtien sankarit (Star Quest: An incredible voyage into the unknown)
Suomentamattomat Galactic Encounters -sarjan kirjat:
Worlds at War: An Illustrated Study of Interplanetary Conflict
Dangerous Frontiers: the fight for survival on distant world (USA:ssa Settlers in Space: The fight for survival on distant worlds)
Terran Trade Authority -sarja

Alkuperäiset, Stewart Cowleyn omalla nimellään julkistamat TTA-kirjat ovat
Spacecraft 2000-2100 AD (Stewart Cowley, 1978) (UK/USA) [SC1]
Great Space Battles (Stewart Cowley ja Charles Herridge, 1979) (UK/USA) [GSB]
SpaceWreck: Ghost Ships and Derelicts of Space (Stewart Cowley, 1979) (UK/USA) [SW]
Starliners: Commercial Travel in 2200 AD (by Stewart Cowley, 1980) (UK/USA) [SL]
Lisäksi kaksi ensimmäistä kirjaa, Spacecraft 2000-2100 AD ja Space Battles on julkaistu yhdessä nimellä Spacebase 2000.
Uusia TTA-sarjan kirjoja

Uusia TTA-sarjan kirjoja ovat julkaisseet toiset tekijät.
Spacecraft 2100 to 2200 AD (K. Scott Agnew, Jeff Lilly & Stewart Cowley) (2006)
Local Space: A Guide to the TTA Universe (2006)
Roolipelejä

K. Scott Agnew & Jeff Lilly, The Terran Trade Authority Roleplaying Game (esipuhe Stewart Cowley) 2006 ISBN 0978015118
Planeettaluokitus

Galax-sarjassa käytetään pelkistettyä planeettaluokitusta, jossa määrittelijöinä ovat planeetan lämpötila ja kosteus.
| --- | --- |
A: Maan tyyppinen lauhkea planeetta
B: kuuma, kostea, ehkä sademetsätyyppinen maailma
C: kuuma, kuiva aavikkoplaneetta
D: kylmä, kuiva aavikkoplaneetta, jollaisella kosteus on monesti suurissa jäätiköissä
E: kylmä, kostea, tavallisimmin laajoja meriä käsittävä planeetta
G, H: erikoisluokkia, kuvaus vaatii lisätietoja
Sarjan kuvittajia

Jim Burns
Peter Elson
Bob Fowles
Fred Gambino
Colin Hay
Robin Hiddon
David Jackson
Bob Layzell
Chris Moore
Cesare Reggiane
Tony Roberts
Alan Daniels
Angus McKie
Trevor Webb
Aiheesta muualla

Terran Trade Authority Handbook
Terran Trade Authority Books - A long-time TTA fansite with news and information about the classic series
This Is Rocket Science (Arkistoitu – Internet Archive) - Adrian Mann's original fanart site
The Terran Trade Authority - Fansite.  Home of TTA addons for Celestia, art, and book info.
Digital Waterfalls - Fansite including a large resource on the TTA and Galactic Encounters books, images and links to artists who contributed to the books.
Terran Trade Authority Galactic Encyclopedia and Databank (Arkistoitu – Internet Archive) - Fansite setup as using a Wiki engine and includes information on both the classic TTA series and the new TTA series started by Morrigan Press.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Kreikka  Korea 2  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  IdRef
Julius Saaristo

| Julius Saaristo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1891 Tampere
Kuollut: 12. lokakuuta 1969 (78 vuotta) Tampere
Jääkäri
Korkein sotilasarvo:  jääkärimajuri
Juho Julius Saaristo (21. heinäkuuta 1891 Tampere – 12. lokakuuta 1969 Tampere) oli suomalainen jääkärimajuri, ensimmäinen suomalainen keihäänheiton olympiavoittaja ja maailmanennätysmies. Hänen vanhempansa olivat ylikonduktööri Kaarlo Saaristo (Lindholm) ja Wilhelmina Lindberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Olga Lydia Honkasen kanssa.
Opinnot

Saaristo kävi kansakoulun ja ylemmän käsityöläiskoulun ja Tampereella teollisuuskoulun vuosina 1909–1912. Opintojaan hän jatkoi Saksassa Mittweidan ja Altstrelitzin teknillisissä opistoissa vuosina 1912–1915 kone- ja sähkötekniikkaa sekä suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Käkisalmen yhteiskoulussa vuonna 1928. Hän suoritti komppanianpäällikkökurssin vuonna 1930 ja pioneerikurssin vuosina 1934 ja 1937 Suojeluskuntain päällystökoulussa sekä pioneeriupseerikurssin Pioneeripataljoonassa vuosina 1932–1933.
Jääkärikausi

Saaristo liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. syyskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 30. huhtikuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja edelleen 23. heinäkuuta 1916 pataljoona 4. komppaniaan ja 6. kesäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella.
Suomen sisällissota

Saaristo saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ensin joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja 28. maaliskuuta 1918 alkaen 1. komppanian päällikkönä. Hän otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa.