Adria (Venetia)
Historia > Etruski- ja kreikkalaiskausi

Antiikin ajan kreikkalaiset lähteet pitivät Adriaa alkuperältään kreikkalaisena kaupunkina. Eräässä myyttiversiossa sen perustajana pidettiin Adriosta, Ionioksen poikaa. Stefanos Byzantionlainen ja eräät muut myöhäiset lähteet taas laittoivat kaupungin perustamisen Diomedeen nimiin, ajoittaen sen näin Troijan sodan aikoihin. Useimmat roomalaiset kirjailijat sanovat Adrian kuitenkin olleen alkuperältään etruskilainen siirtokunta. Se perustettiin todennäköisesti samoihin aikoihin Apenniinien pohjoispuolen muiden etruskisiirtokuntien kanssa, ja siitä tuli sijaintinsa ansiosta etruskien merkittävin kauppa-asema Adrianmerelle. Kaupungin alkuperästä on myös kolmas teoria, sillä joidenkin viitteiden perusteella se voisi olla veneettistä alkuperää.
Adrian kaupungin katsotaan usein antaneen nimensä ensin koko läheiselle merialueelle ja ajan kuluessa koko Adrianmerelle, ellei meri sitten saanut nimeään ennemmin Adrias-joesta kuin kaupungista. Joskus kaupungin kuitenkin sanotaan päin vastoin saaneen nimensä Adrianmerestä. Kaupunki tunnettiin sekä nimimuodossa Adria (Ἀδρία), Atria (Ἀτρία), Hadria (Ἁδρία) että Hatria (Ἁτρία). Vanhin muoto vaikuttaisi olevat Hatria, joka esiintyy rahoissa, kun taas Hadria esiintyy yleisemmin piirtokirjoituksissa. Liviuksen käsikirjoituksissa esiintyy sekä muotoa Adria että Atria. Plinius vanhemman mukaan Atria olisi ollut vanhempi muoto, joka myöhemmin muuntui Adriaksi. Kreikkalaiset vaikuttavat kuitenkin käyttäneen jo varhain kaupungista muotoa Adria ja merestä muotoa Adrias.
Adrian vaiheista tunnetaan antiikin lähteistä vain vähän. Kaupunki vaikuttaa kukoistaneen erityisesti 500-luvun eaa. puolesta välistä 400-luvun eaa. lopulle. Tuolloin se oli Italian tärkein satamakaupunki Adrianmeren rannikolla, ja sen kautta tuotiin kreikkalaisia tuontitavaroita Paduksen laaksoon. Sen asukkaat rakensivat suuret kanavat, jotka toisaalta yhdistivät kaupungin läheisiin jokiin ja sitä kautta Gallia cisalpinan sisäosiin, ja toisaalta kuivasivat kaupunkia ympäröineet suot, jotka muutoin olisivat tehneet seudusta asuinkelvottoman.
Nykytutkimuksessa Adria luetaan arkaaisen tai klassisen kauden kreikkalaisten kaupunkivaltioiden eli polisten joukkoon. Sen tarkkaa asemaa ei kuitenkaan tunneta, eikä ole tietoa, tuliko siitä koskaan varsinaista kreikkalaissiirtokuntaa, vai säilyikö se etruskien kauppa-asemana, joka sai kreikkalaisia vaikutteita.
Adrian varhaisimman kreikkalaisasutuksen katsotaan nykyisin tulleen arkeologisten löydösten perusteella Aiginasta. Aikaisemmin sen ajateltiin tulleen Epidamnoksesta, ja toisen vaiheen asutuksen Sisilian Syrakusasta. Sekä käsityksen Epidamnoksesta että Syrakusasta Adrian emäkaupunkina on tulkittu olevan virheitä, jotka perustuvat eräiden Diodoros Sisilialaisen kohtien väärinymmärtämiseen. Syrakusan tyranni Dionysios I pyrki kyllä 300-luvun eaa. alussa nostamaan kaupunkinsa merkitystä kauppakaupunkina, ja Adrian (uudelleen)perustaminen kreikkalaissiirtokuntana laitetaan joskus hänen nimiinsä. Tämä ajoittuisi noin vuoteen 385 eaa., mutta tapahtumalle ei kuitenkaan ole löydetty arkeologisia todisteita. Aiemmin mainittua myyttiä Diomedeestä Adrian perustajana on selitetty sillä, että se olisi luotu 300-luvulla eaa. syrakusalaisten pyrkimysten oikeuttamiseksi.
Joka tapauksessa Adria kävi huomattavaa kauppaa kreikkalaisen maailman kanssa ja sai sieltä paljon vaikutteita. Tästä ovat osoituksena muun muassa lukuisat kreikkalaisperäiset vaasit, jotka ovat samanlaisia kuin Nolasta ja Vulcista löydetyt. Ne eivät kuitenkaan todista sitä, että paikalla olisi ollut kreikkalaista siirtokuntaa, sen enempää kuin mainittujen muiden kaupunkienkaan tapauksessa. 300-luvun eaa. lopulle tultaessa Adria tuli gallien valtaan. Se johti kanavien ylläpidon laiminlyöntiin ja kaupungin taantumiseen.