stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maijamäen liikuntahalli

| Maijamäen liikuntahalli |
| --- | --- |
 Liikuntahalli sijaitsee Maijamäen koulun vieressä.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Venevalkamantie 2, 21100 Naantali
Avattu:  1984
Omistaja:  Naantalin kaupunki
Kenttä:  parketti
Käyttäjät
 Salibandy:  SB Naantali  Koripallo: Naantalin Koripalloilijat  Lentopallo:  VG-62 (lentopallo) Voimistelu: Naantalin Voimistelijat 
Katsojakapasiteetti
 378+100+(500) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Maijamäen liikuntahalli on Naantalissa, Maijamäessä sijaitseva vuonna 1984 valmistunut liikuntahalli. Koko hallin pinta-ala on 2 337 m² ja tilavuus 15 660 m³. Liikuntasalin pinta-ala on 1 254 m², pohjamitat 38 x 33 m ja vapaakorkeus 8-10 metriä. 
Tila on kiinteästi yhteydessä Naantalin lukioon ja Maijamäen kouluun.
Hallissa on kokoontyönnettävä 378-paikkainen katsomo. Lisäksi yli sata katsojaa mahtuu sisääntuloparvelle ja irtotuoleja on 500 kappaletta. Tilat on hyväksytty 1 020 katsojalle. Hallissa on 200 m² kuntosali ja koulutustilat.
Hallin vihkiäistapahtumassa vuonna 1984 pelasi muun muassa NBA-pelaaja Nikos Galis. Myöhemmin muun muassa Cheryl Miller ja Olympiakultaa voittanut Yhdysvaltain naisten koripallomaajoukkue vieraili hallissa. Myös useita SM-tason kilpailuja on järjestetty Maijamäessä, kuten taekwondon SM-kisat syksyllä 2007.
Liikuntahallissa on esitetty Naantalin Musiikkijuhlien ohjelmistoa, kuten Jaakko Kuusiston johtama ooppera Koirien Kalevala viidesti vuoden 2010 kesällä.
Darcy Tucker

| Darcy Tucker |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1975 Castor, AB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Pituus:  178 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  lopettanut
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–2010
Aik. seurat:  Montreal Canadiens Tampa Bay Lightning Toronto Maple Leafs Colorado Avalanche
Darcy Tucker (s. 15. maaliskuuta 1975) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän pelasi oikeana laitahyökkääjänä useita kausia NHL:ssä. Taustaltaan hän kuuluu Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoihin.
Käännös suomeksi
Codex Atlanticus

Codex Atlanticus on suurin yhteen koottu kokoelma Leonardo da Vincin papereita. Se on saanut nimensä atlas- eli kartastomuotoon kootuista sivuista.  Kokoelma koostuu nykyään 12 osasta, joita säilytetään Ambrosiuksen kirjastossa Milanossa. Kokoelmassa on 1119 sivua piirroksia ja kirjoituksia vuosilta 1478-1519. Kokoelma sisältää muun muassa luonnoksia lentävistä laitteista ja aseista sekä kasvitieteellisiä ja matemaattisia tutkielmia.
Alun perin kokoelma oli koottu suureksi kirjaksi, jossa oli yhteensä 1750 kappaletta da Vincin muistikirjan sivuja tai erikokoisia osia tai katkelmia sivuista. Kokoelman oli koonnut yhteen kuvanveistäjä Pompeo Leoni. Osa Leonin hallussa olleesta materiaalista on ilmeisesti nyt kadonnut.
Kuvia käsikirjoituksesta

Massiivisen kokoinen varsijousi
polkupyörä
Vesirattaita ja Arkhimedeen ruuveja
Polkimilla ja vauhtipyörällä toimiva vene
katapultti
Lentävän laitteen suunnitelma
Tunkki
matkamittari
geometrisia kuvioita (lomittaiset ympyrät)
Jäljitelmä Pompeo Leonin vuonna 1600 kokoamasta alkuperäisestä kokoelmasta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Codex Atlanticusin 1119 sivua luettavana verkossa
Celebrían

Celebrían on J. R. R. Tolkienin luoma kuvitteellinen hahmo. Hän on Celebornin ja Galadrielin tytär, Elrondin vaimo sekä Arwenin, Elrohirin ja Elladanin äiti. Celebríania kutsuttiin myös nimellä Rivendellin neito. Celebríanin nimi tarkoittaa sindarin kielellä "hopeista kuningatarta".
Juoni

Celebríanin syntymäpäivä on tuntematon, tosin hän on saattanut elää lähellä Evendim-järveä. Hänet nähtiin ensimmäisen kerran kun hän oli menossa Eregionista Lórieniin äitinsä, Galadrielin kanssa toisella ajalla vuonna 1350. Celebrìan meni naimisiin Rivendellin hallitsijan Elrondin kanssa vuonna 109 kolmatta aikaa. Hän syntyi Ost-in-Edhilissä toisella ajalla ennen vuotta 1091. Kuitenkin hänet mainitaan Galadrielin ja Celebornin historiassa ennen vuotta 1350 toista aikaa, mutta kuitenkin muuttaa käsikirjoitusta huomattavasti, joten tämä päivä on voinut muuttua paljonkin.
Sauronin tunkeutumisen jälkeen Eregioniin vuonna 1697 toista aikaa Galadriel, Celebrían ja heidän sukulaisensa pakenivat Ost-in-Edhilistä Morian kaivosten läpi, lopulta he saapuivat Lothlórieniin.
Vuonna 2509 toista aikaa hän oli matkalla tapaamaan vanhempiaan, mutta joutui örkkien väijytykseen Punasarven solassa. Celebrian vangittiin, sekä häntä kidutettiin. Hänen poikansa Elladan ja Elrohir pelastivat hänet, mutta hän oli saanut myrkyllisen haavan. Elrond paransi haavan Rivendellissä, mutta Celebrían ei koskaan palautunut kokonaan mieleltään ja henkisesti. Hän ei halunnut jäädä enää Keski-maahan ja hän seilasi seuraavana vuonna Valinoriin.
Mahmut Orhan

| Mahmut Orhan |
| --- | --- |
 Mahmut Orhan tammikuussa 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. tammikuuta 1993 Bursa, Turkki
Ammatti:  DJ, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2011-
Tyylilajit:  EDM, deep house, nu disco, indie dance
Levy-yhtiöt:  Ultra Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mahmut Orhan (s. 11. tammikuuta 1993 Bursa, Turkki) on turkkilainen DJ-tuottaja. Hän nousi suuren yleisön tietoon vuonna 2015 julkaistuaan instrumentaalisen kappaleen "Age of Emotions". Vuotta myöhemmin hän julkaisi turkkilaisen laulaja-lauluntekijän Sena Şenerin kanssa kappaleen "Feel", joka pääsi singlelistoille muun muassa Kreikassa, Puolassa, Romaniassa ja Saksassa.
Orhan aloitti musiikkiuransa jo 15-vuotiaana kotikaupungissaan Bursassa ja vuonna 2011 hän muutti Istanbuliin työskennelläkseen "Bebekin" yöklubilla. Orhan on myös esiintynyt muutamissa maailman johtavista elektronisen musiikin festivaaleista kuten Exit Festivalilla Serbiassa sekä Untold Festivalilla Romaniassa.
Diskografia > EP-levyt

Undesirable Life (17. marraskuuta 2011)
Diskografia > Singlet

Feel (2016)
Game of Thrones (2017)
Save Me (mukana Eneli) (2017)
6 Days (Colonel Bagshotin kanssa) (2018)
Schhh (mukana Irina Rimes) (2019)
6 Feet (Thomas Newsonin kanssa, mukana Jason Gaffner) (2019)
Nu Vreau (mukana Irina Rimes) (2020)
In Control (mukana Selin) (2020)
Fly Above (Sena Şenerin kanssa) (2021)
Lost (Giolì & Assian kanssa) (2021)
Käännös suomeksi
M/S Mega Regina

| M/S Mega Regina |
| --- | --- |
 M/S Mega Regina Korsikalla syyskuussa 2021.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  Toulon–Korsika
Lippuvaltio:   Italia
Kotipaikka:  Genova
IMO-numero:  8320573
MMSI-numero:  230181000
Tunnuskirjaimet:  OITI
Aiemmat nimet:  M/S Mariella (1985–2021)
Omistaja:  Corsica Ferries
Aiemmat omistajat:  Viking Line
Rakennustelakka:   Oy Wärtsilä Ab Pernon telakka, Turku, Suomi
Rakennusnumero:  1286
Tilattu:  15. joulukuuta 1983
Kölinlasku:  18. huhtikuuta 1984
Vesillelasku:  28. syyskuuta 1984
Luovutettu:  17. toukokuuta 1985
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  12
Pituus:  175,7 m
Leveys:  28,4 m
Syväys:  6,78 m
Bruttovetoisuus (GT):  37 860
Koneisto:  4 × Wärtsilä-Pielstick -dieselmoottoria
Koneteho:  23 000 kW
Jääluokitus:  1A Super
Nopeus:  20,5 kn
Hyttipaikkoja:  2 500 henkilölle
Matkustajia:  2 500
Lastikapasiteetti:  980 m
Autokapasiteetti:  430 henkilöautoa tai noin 60 rekkaa
Sisaralukset:  M/S SPL Princess Anastasia
Muuta:  maailman suurin autolautta 1985–1989
Lähteet:  
M/S Mega Regina (aik. M/S Mariella) on Corsica Ferries -varustamon omistama matkustaja-autolautta. Alus on rakennettu Wärtsilän Pernon telakalla Turussa vuonna 1985, ja sen tilasi silloinen Viking Linen osakasvarustamo SF Line Ab.
Laivan pituus on 175,7 metriä, leveys 28,4 metriä ja suurin syväys 6,78 metriä. Laivan koneet tuottavat 23 000 kilowatin tehon ja 20,5 solmun enimmäisnopeuden. Valmistuessaan alus oli kooltaan, bruttorekisteritonneiltaan ja matkustajamäärältään mitattuna maailman suurin matkustaja-autolautta. Laivan sisaralus on alkuaan Viking Linelle M/S Olympia -nimellä valmistunut M/S SPL Princess Anastasia, jonka omistaa nykyisin St. Peter Line.
M/S Mega Reginaan mahtuu 2 500 matkustajaa, ja hyttipaikkoja on yhtä paljon. Autokannelle mahtuu 430 henkilöautoa tai 60 rekkaa. Aluksessa on visiirityyppinen keulaportti. 
Mega Reginan ollessa Viking Linen omistuksessa laivaa peruskorjattiin syksyllä 2006 ja 2009, ja sinne luotiin uusia ravintolakonsepteja sekä Viking Travel Spa. Myös tax-free-myymälä uudistui ja laivan hytit sekä yleiset tilat ehostettiin. Viking Gracen tultua liikenteeseen kaikki muutkin Viking Linen alukset saivat samanlaisen aaltoraidoituksen kylkiinsä. Keväällä 2015 laivaa uudistettiin jälleen, ja se palasi liikenteeseen 22. huhtikuuta. Uudistuksessa ravintolatiloja muutettiin ja alukselle rakennettiin 100 uutta hyttiä.
Liikennöinti Itämerellä

Valmistumisestaan lähtien aina vuoteen 2021 saakka alus kulki M/S Mariella -nimellä välillä Helsinki–Maarianhamina–Tukholma. Alus olikin, ja on edelleen selvästi eniten matkoja Helsingin ja Tukholman välillä tehnyt matkustajalaiva.
Elokuussa 2020 Viking Line kertoi Mariellan olevan myynnissä. Toukokuussa 2021 varustamo ilmoitti myyneensä aluksen Corsica Ferries -varustamolle, joka ilmoitti laivan uudeksi nimeksi Mega Regina. Kauppahinta oli 19,6 miljoonaa euroa. Laiva aloitti liikennöinnin Välimerellä kesällä 2021.
Kansikuvaus

Tiedot ovat Viking Linen omistusajalta.
Kansi 11: Komentosilta ja aurinkokansi.
Kansi 10: Captain’s Deck – Pelastusveneet ja -lautat, MOB-veneet, pelastusliivejä, kokoontumisasemat, miehistön tiloja ja aurinkokansi.
Kansi 9: Compass Deck – Henkilökunnan tiloja.
Kansi 8: Conference Deck – Kokoustiloja, aurinkokansi ja henkilökunnan hyttejä.
Kansi 7: Restaurant Deck – Viking Buffet-, Food Garden-, Plate- ja Ocean Grill -ravintolat, Musicmeister-baari, Casino Bar ja Club Mar -yökerho.
Kansi 6: Info & Shopping Deck – Sviitti-, LXB-, A4-, B2D-, B4-, B4T- ja B2P-luokkien hyttejä, tax-free-myymälä, Coffee & Joy -kahvila, pelihuone, leikkihuone, neuvonta, Travel Spa, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 5: Sextant Deck – LXB-, LXR-, A2L-, AD2-, A4-, B2D-, B4- ja B2P-luokkien hyttejä.
Kansi 4: Bell Deck – A4-, A4R-, HA2-, B4-, B4R- ja B2P-luokkien hyttejä, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 3C: Car Platform Deck – Autokansi (nostettava henkilöautokansi).
Kansi 3: Car Deck – Autokansi.
Kansi 2: Anchor Deck – C4- ja Q3-luokkien hyttejä sekä sauna- ja uima-allasosasto. Konehuoneiden ylätasot, konevalvomo.
Kansi 1: Pää- ja apukonehuoneet, kattilahuone ja muita teknisiä tiloja.
Ongelmat > Vuoden 1985 keulavisiirin rikkoutuminen

Vuonna 1985 Mariellan keulavisiirin kiinnitys rikkoutui, mutta visiiri ei kuitenkaan päässyt irtoamaan. Kiinnikkeiden rikkoutumisesta seuraavana päivänä ne korjattiin väliaikaisesti, ja koko rakenne korjattiin ja vahvistettiin myöhemmin.
Ongelmat > Vuoden 1990 tulipalo > Outoja ääniä ja räjähdys konehuoneessa

Mariella oli lauantaina 4. elokuuta 1990 aikataulun mukaisella vuorollaan matkalla Helsingistä kohti Tukholmaa. Alus oli lähtenyt Helsingistä kello 18.00 ja sivuuttanut Helsingin kasuunin kello 19.00.
Kello 20.47 konevalvomossa vahdissa olleet toinen konemestari ja moottorimies kuulivat pääkonehuoneesta outoa, vinkuvaa ääntä. Koska koneiden valvontalaitteista tai konehuoneen valvontamonitoreista ei havaittu mitään normaalista poikkeavaa, he molemmat lähtivät pääkonehuoneeseen selvittämään äänen alkuperää.
Pääkonehuoneessa he totesivat äänen tulevan selvästi aluksen oikealta puolelta. Konemestari nousi huoneen ylätasolle eli kannelle 2 ja alkoi tutkia koneiden ympäristöä moottorimiehen tarkastaessa konehuoneen alatasoa. Molemmat paikallistivat äänen tulevan pääkoneen numero 4 oikealta puolelta, sylintereiden 5 ja 6 väliseltä alueelta. Heidän tarkkaillessaan tilannetta ääni muuttui nopeasti voimakkaaksi, metallisen kiliseväksi. Tilanne vaikutti molemmista sen verran uhkaavalta, että he lähtivät vaistomaisesti poistumaan konehuoneesta. Noin 5–10 sekuntia myöhemmin pääkoneen kampikammiossa tapahtui räjähdys. Kampikammion huoltoluukut lensivät pois paikoiltaan, ja palava öljypilvi tulvahti konehuoneeseen sytyttäen muun muassa pääkoneen vieressä olleet voiteluöljykoneikot.
Ongelmat > Vuoden 1990 tulipalo > Hälytys ja ensitoimenpiteet

Räjähdyksen jälkeen toinen konemestari juoksi konevalvomoon ja pysäytti aluksen oikeanpuolimmaiset pääkoneet 3 ja 4. Soitettuaan aluksen ensimmäiselle konemestarille hän pysäytti myös vielä käynnissä olleet pääkoneet 1 ja 2. Samaan aikaan konehuoneesta meni automaattinen palohälytys komentosillalle. Vahdissa ollut yliperämies soitti välittömästi aluksen päällikölle ja ilmoitti hänelle tilanteesta. Päällikkö käsitti komentosillalle tultuaan tilanteen vakavuuden ja määräsi antamaan yleishälytyksen koko aluksella ja evakuoimaan matkustajat pelastusasemille.
Konehenkilöstö alkoi valmistautua palon sammutukseen konepäällikön johdolla. Vahdissa ollut moottorimies oli räjähdyksen sattuessa matkalla konehuoneen ylätasolle. Sinne päästyään hän oli ryhtynyt toimenpiteisiin palon rajoittamiseksi sulkemalla pääkonehuoneeseen johtavat vesitiiviit ovet. Hän yritti myös selvittää paloletkun pääkonehuoneeseen mutta epäonnistui runsaan savunmuodostuksen takia.
Ongelmat > Vuoden 1990 tulipalo > Evakuointi

Samaan aikaan Mariellan muu henkilökunta alkoi evakuoida matkustajia hyteistä ja yleisistä tiloista sekä ohjata heitä pelastusasemille. Pelastusasemilla ryhdyttiin valmistautumaan aluksen mahdolliseen jättämiseen: pelastusveneistä poistettiin suojapeitteet ja veneet laskettiin aluksen partaan tasalle. Evakuointi saatiin suoritettua nopeasti, noin 15 minuutissa, eikä suurempia ongelmia ollut. Kuitenkin noin 40 minuuttia hälytyksen antamisen jälkeen löydettiin aluksen toisen kannen saunaosastolta kuusivuotias saksalainen pikkupoika, joka oli eksynyt vanhemmistaan evakuoinnin aikana.
Ongelmat > Vuoden 1990 tulipalo > Palon sammuttaminen

Konehuoneeseen tehtiin kaikkiaan neljä sammutushyökkäystä. Aluksi palon sammutukseen käytettiin jauhesammuttimia, ja niillä saatiinkin öljypalo kaksi kertaa hetkellisesti sammumaan. Kovan kuumuuden takia palo kuitenkin leimahti aina muutaman sekunnin kuluttua uudelleen. Sammutusyrityksiä vaikeuttivat lisäksi muutamat huonosti toimineet jauhesammuttimet. Myös konehuoneen paloposteja yritettiin selvittää, mutta muun muassa kuumuuden vuoksi niiden liittimet ja venttiilit olivat jumissa. Paloletkujen selvittämistä viereisistä tiloista esti pelko palon laajenemisesta, jos pääkonehuoneen vesitiiviit ovet avattaisiin. Sammutushyökkäyksien epäonnistuttua todettiin, että miesvoimin paloa ei voida sammuttaa.
Tässä vaiheessa aluksen konepäällikkö päätti, että sammutusta yritetään laukaisemalla pääkonehuoneen halonisammutusjärjestelmä. Kun oli varmistettu, että konehuoneessa ei enää ollut ketään ja että konehuoneen ilmanoton palopellit oli suljettu, konepäällikkö laukaisi halonisammutusjärjestelmän noin kello 21.15. Samaan aikaan sammutustehtävissä ollut konehenkilökunta siirtyi autokannelle ja ryhtyi jäähdyttämään siellä palopaikan yläpuolella olevaa osaa vedellä.
Halonilla onnistuttiin sammuttamaan konehuoneen öljypalo. Palaminen jatkui kuitenkin edelleen eri kaapeliradoissa ja -hyllyillä. Konehuoneeseen tehtiin useita savusukelluksia, paloaluetta jäähdytettiin vedellä ja kaapeliratoja sammutettiin. Pilssi ja palaneen koneen alue suojavaahdotettiin. Palo katsottiin saaduksi hallintaan noin kello 22.50. Kaapeliradat syttyivät kuitenkin vielä useita kertoja, viimeisen kerran kello 3.00 seuraavana yönä. Jälkivartiointia konehuoneessa jatkettiin satamaan tuloon saakka.
Kun palo oli saatu hallintaan, päästettiin matkustajat pelastusasemilta takaisin aluksen sisätiloihin kello 23.
Ongelmat > Vuoden 1990 tulipalo > Pelastustoimet

Mariella ilmoitti palosta kello 21.10 radiopuhelimitse meripelastuskeskukselle (silloinen MRCC Helsinki). MRCC:ssä todettiin, että kyseessä oli suuronnettomuuden vaaratilanne, ja ryhdyttiin hälyttämään yksiköitä paikalle siltä varalta, että alus jouduttaisiin evakuoimaan.
Suoraan onnettomuuspaikalle tai asemavalmiuteen hälytettiin lukuisia merivartioston omia laiva- ja veneyksiköitä, kaksi vartiolentolaivueen helikopteria Helsinki-Malmin lentoasemalta sekä kolmas laivueen Super Puma -kopteri Turusta. Myös Ruotsin meripelastusviranomaisia tiedotettiin tapahtuneesta, ja siellä asetettiin neljä helikopteria kenttävalmiuteen aluksen evakuoinnin varalta.
Kaikkiaan 12 lähistöllä ollutta kauppa-alusta ilmoittautui MRCC Helsingille. Lähinnä ollut Silja Linen Wellamo toimi lähimpänä varmistavana aluksena ja toimitti MOB-veneensä välityksellä Mariellalle illan aikana muun muassa kymmenen paineilmapulloa savusukeltajien käyttöön.
Myös Helsingin, Turun, Hangon ja Tukholman palo- ja pelastuslaitoksilla kohotettiin valmiutta ja valmistauduttiin lähettämään lentoteitse palomiehiä paikalle, mikäli paloa ei olisi saatu hallintaan Mariellan miehistön omin voimin. Valmiutta kohotti muiden muassa Helsingistä toiminut lentopelastuskomennuskunta.
Kun kävi selväksi, että palo oli saatu hallintaan eikä välitöntä vaaraa alukselle tai siinä oleville henkilöille enää ollut, alettiin valmiutta purkaa vähitellen.
Tilanteen vakiinnuttua Alfons Håkans Oy:n hinaajat Aatos ja Hermes aloittivat Mariellan hinauksen kello 4.25 kohti Helsinkiä. Rajavartiolaitoksen vartiolaiva Kiisla ja helikopteri OH-HVH olivat varmistamassa hinausta. Hinaus sujui hyvin, ja Mariella kiinnitettiin Helsingin Länsisatamaan seuraavana päivänä kello 15.45.
Ongelmat > Vuoden 1990 tulipalo > Konevaurion syyt

Oikeusministeriön asettama tutkintalautakunta totesi tutkintaraportissaan, että tulipalon syttymisen alkusyynä oli pääkoneen numero 4 sylinterin 6A kiertokangen yhden kiinnityspultin irtoaminen kierteistään, todennäköisesti virheellisen kiristystavan vuoksi.
Yhden kiinnityspultin katkettua oli muihin pultteihin kohdistunut normaalia suurempi rasitus, jolloin ne olivat löystyneet ja taipuneet. Tämän seurauksena kiertokangen laakeri oli löystynyt ja päässyt hakkaamaan edestakaisin vasten kampiakselia, mikä todennäköisesti oli aiheuttanut konemiehistön kuulemat vinkuvat ja kilisevät äänet. Lopulta kiertokanki oli todennäköisesti irronnut kokonaan kampiakselista, osunut muihin kampikammion osiin rikkoen samalla myös saman sylinterin männän. Lopulta kiertokanki oli lentänyt ulos koneen kyljestä rikkoen samalla myös koneen ulkopuolella olleen voiteluöljykoneikon. Myös muita koneenosia, kuten männäntappi, oli jo alkuvaiheessa lentänyt koneesta ulos.
Jo laakerivaurion seurauksena oli kampikammioon todennäköisesti muodostunut öljysumua, joka oli todennäköisesti ollut ensimmäinen syttymiskohde. Syttyminen oli tapahtunut todennäköisesti jonkin koneenosan irtoamisen tai edestakaisin hakkautumisen aiheuttaman kipinöinnin seurauksena.
Ongelmat > Vuoden 2009 sähkökatkos

Mariella oli 18. syyskuuta 2009 matkalla Helsingistä Maarianhaminan kautta Tukholmaan, kun laivan sähköt katkesivat illalla tuntia ennen puoltayötä. Laiva oli silloin avomerellä 40 kilometrin päässä Utöstä lounaaseen. Mukana oli yli tuhat matkustajaa ja 160 miehistön jäsentä. Sähköjärjestelmän häiriö sammutti apukoneet, ja niiden pysähtyminen sammutti pääkoneet. Koneiden sammuminen esti Mariellan ohjaamisen, ja laiva ajelehti noin tunnin aavalla merellä tuulen puhaltaessa viisi metriä sekunnissa ja liikenteen ollessa vähäistä. Varageneraattorien tuottaman sähkön varassa toimivat vain laivan tärkeimmät laitteet, kuten komentosillan navigointi- ja viestintäjärjestelmät.
Turun meripelastuskeskuksen saatua tiedon asiasta se lähetti vartiolaiva Tiiran Nauvosta kohti Utötä. Tiira palasi puolimatkasta takaisin, kun tilanne meni ohi. Mariellan koneet käynnistettiin käsin, mikä kesti noin tunnin ajan. Sähkökatkos ei aiheuttanut vaaraa laivalla olleille ihmisille. Moni matkustaja tuskin huomasi poikkeustilannetta, sillä valot pysyivät päällä ja viasta kuulutettiin vain laivan julkisissa tiloissa herättämättä hyteissä nukkuvia. Vian alkusyynä oli ilmeisesti polttoainejärjestelmään vaikuttanut sähkövika. Mariella saapui Tukholmaan tunnin myöhässä, mutta se pääsi lähtemään paluumatkalle aikataulun mukaisesti. Mariella oli vauriopäivänä palannut liikenteeseen oltuaan kymmenen päivää telakalla. Telakalla mahdollisesti tehdyn virheen osuutta sähkökatkokseen ei osattu arvioida sanomalehtien uutisoidessa poikkeustilanteesta.
Ongelmat > Vuoden 2015 vesivahinko

Mariellalla sattui vakava sprinklerivaurio sen ollessa matkalla Tukholmasta Helsinkiin 10. lokakuuta 2015. Sprinklerijärjestelmä kytkeytyi ilman syytä päälle hieman kello 23 jälkeen ja kasteli useita käytäviä sekä hyttejä kansilla 4 ja 5.
Ongelmat > Vuoden 2023 tulipalo

Pitkänäperjantaina 7. huhtikuuta aluksella syttyi tulipalo Korsikalla. Pelastusveneen moottori oli ylikuumentunut testauksen aikana aiheuttaen lyhyen tulipalon.
Pelastustyöt Estonialla

Mariella oli viimeinen laiva, joka sai uppoavasta Estonian tutkakuvan. Se saapui ensimmäisenä onnettomuuspaikalle 28. syyskuuta 1994 ja aloitti ensimmäisenä  pelastustyöt. Matkallaan aluksen helikopterikansi miehitettiin ja sairaanhoitajat olivat valmiudessa. Mariella tavoitti Helsinki Radiota ja onnistui. Mariella oli ensimmäisenä paikalla kello 2.12, minkä jälkeen laivan potkurit pysäytettiin. Aluksesta heitettiin mereen noin 150 pelastusliiviä ja pelastuslauttoja laskettiin vinssien avulla aluksen sivuilta. Estonian pelastuslautalla olleet 15 ihmistä pelastettiin Mariellan pelastuslauttoihin ja nostettiin alukseen. Helikopterit toivat alukselle 11 ihmistä. Mariella sai luvan jatkaa matkaa Tukholmaan iltapäivällä.
Kuvia

Laivan aula vuonna 2006.
Ravintola-arkadi vuonna 2009.
Ravintola.
Yökerho.
Hyttikäytävä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Mariella Wikimedia Commonsissa
M/S Mariella Viking Linen verkkosivuilla
M/S Mariella -esite, elokuu 2013 (Internet Archive, tallennettu 27.12.2013)
Yle Arkivet: Brand ombord på Viking Mariella (ruotsiksi)
Heikki Helenin laivasivut Internet Archivessa – M/S Mariella
Fakta om Fartyg – M/S Mariella (ruotsiksi)
Onnettomuustutkintakeskuksen raportti M/S Mariellalla 4.8.1990 syttyneestä tulipalosta
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:   Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:   Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:   Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:   Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta:  Ville Viking
M/S Mariella Helsingissä syyskuussa 2018.
M/S Mariellan kansikartta.
Darcy Marquardt

| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Eton 2006 | kaksikko i.p. |  |
|  Hopeaa | Sevilla 2002 | nelonen i.p. |  |
|  Hopeaa | Karapiro 2010 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Bled 2011 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Milano 2003 | kahdeksikko |  |
Darcy Marquardt (s. 22. maaliskuuta 1979 Vancouver) on kanadalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa Lontoossa 2012 sekä sijoittui neljänneksi perämiehettömässä kaksikossa Ateenan olympialaisissa 2004 ja kahdeksikossa Pekingin olympialaisissa 2008. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti perämiehettömässä kaksikossa Jane Thorntonin kanssa kultaa Etonissa 2006. Marquardt saavutti MM-hopeaa perämiehettömässä nelosessa Sevillassa 2002 sekä kahdeksikossa Karapirossa 2010 ja Bledissä 2011 ja MM-pronssia kahdeksikossa Milanossa 2003.