stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fallujan taistelu (2016)
Seuraukset

Isis menetti taistelujen aikana yli 1 800 taistelijaa kaatuneina. Irakilaisten arvioiden mukaan noin 1 000 järjestön jäsenen onnistui paeta kaupungista pakolaisten mukaan soluttautuneina. Mukana oli henkilöitä, jotka olivat toimineet pikemminkin hallinnossa, mutta myös muutamia taistelijoita. Isiksen jäsenten taistelutahto oli lopulta romahtanut kaupungin piirityksen aikana, mikä oli johtanut odotettua helpompaan valtaukseen. Fallujan menetys oli suuri tappio Isiskselle, joka menetti alueellisen keskuksensa, tulovaroja ja hankaloitti sen toimintaa Anbarissa. Irakilaiset joukot olivat menettäneet kaatuneina useita satoja ja haavoittuneina noin 3 000 henkilöä.
Kaupungista oli paennut suuri määrä sen asukkaita, joita oli sijoitettu Irakin eri kaupunkeihin tai pakolaisleireille. Kaupungin takaisinvaltauksen jälkeen heidän oli mahdollista alkaa palata. Monelta paluuseen kului useita kuukausia, mutta lopulta suurin osa pakolaisista oli päässyt takaisin koteihinsa, jotka paikoitellen olivat kärsineet suuria vahinkoja.
Irakin asevoimien joukkoja.
Šiialaisia asejoukkoja panssarivaunuineen.
Lippuja raunioituneen rakennuksen yllä.
Kaupungin katuja.
Taisteluissa vahingoittunut moskeija.
Forbes Suomi

Forbes Suomi (Forbes Finland) oli SK Media Finlandin vuosina 2017–2018 Forbesin lisenssillä julkaisema suomenkielinen versio Forbesista. Lehden lanseerausta lykättiin useita kertoja: alun perin sen oli tarkoitus tapahtua vuonna 2014. Tammikuussa 2017 Suomen-toimitus irtisanoutui, koska toimittajille oli kaavailtu tehtäviä, jotka rikkoisivat journalistin ohjeita. Kaupallinen johtaja Fredrik Nars vahvisti ongelman koskevan sisältömarkkinointia, jonka tulee journalistin ohjeiden mukaan olla selkeästi erotettu toimituksellisesta aineistosta eikä saa sisältää piilomainontaa. Forbes Suomen ensimmäinen numero ilmestyi sen vuoksi vasta maaliskuussa 2017 kansainvälisen organisaation voimin. Toimittajiksi seuraavina palkatut Hannu Vuola ja Jouko Marttila tekivät lehden kakkosnumeron, mutta vetäytyivät hankkeesta kesäkuussa 2017.
SK Media Finlandin liikevaihto vuonna 2017 oli 567 000 euroa ja liiketappio 691 000 euroa. Vuonna 2018 SK Media Finlandille annettiin velkomustuomio noin 70 000 euron saatavien perimiseksi ulosotossa, velkojina muiden muassa Sponda, Posti Group, Työttömyysvakuutusrahasto ja perintäyritykset.
Lehteä ilmestyi kahden vuoden aikana 12 numeroa, ja tekijöinä oli Suomessa kolme toimituskokoonpanoa.
Marraskuussa 2018 työeläkeyhtiö Varma haki SK Media Finlandia konkurssiin, ja työpalkkioista viimeiset jäivät saamatta.
Julkaisuongelmien syyksi toimituspäällikkö Anna Gustafsson sanoo kustantaja Šteinmansin suomen kielen taidon puutteen, Tom Post taas pääoman puutteesta johtuvan liian vähäisen työntekijämäärän ja Suomen "yrityskapitalismille vihamielisen" ilmapiirin. Kustantajayhtiö SK Media Finland teki tappiota ensimmäisellä 11 kuukauden tilikaudella tappiota 69 100 euroa.
SK Media Finlandissa kustantajana oli latvialainen Arkadis Šteinmans. Taustalla merkittävänä rahoittajana oli latvialainen kananmunantuottaja Mhitars Mhitarjans. Päätoimittajina olivat ensin Nina Broström, sitten konsulttipäätoimittajana Jouko Marttila. Yhdysvaltalainen Tom Post toimitti lehteä Yhdysvalloista käsin.
Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkaus 2010

Kuva Eyjafjallajökullin tulivuoren purkautumisesta 25. maaliskuuta 2010.
Paikallisia ja turisteja seuraamassa purkausta.
Tuhkapilven leviäminen 14.–25.4.2010 välisenä aikana.
Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkaus 2010 oli Islannissa sijaitsevan Eyjafjallajökull-jäätikön alla olevan tulivuoren purkaus, joka alkoi maaliskuussa 2010 ja jonka ilmoitettiin päättyneen lokakuuhun 2010 mennessä. Alue oli ollut seismisesti yhtäjaksoisesti aktiivinen tammikuusta 2010 lähtien. Samalla odotettiin myös viereisen Katlan purkautuvan. Tulivuorilla on taipumus aktivoitua samoihin aikoihin. Huhtikuussa 2010 alkoi purkauksen voimakkaampi vaihe, jossa tulivuori syöksi tuhkaa noin 8,5 kilometrin korkeuteen useiden päivien ajan. Ilmakehään levinneen tuhkapilven vuoksi Suomen ja useimpien muiden Euroopan maiden ilmatila suljettiin kokonaan tai osittain, ja kymmeniä tuhansia lentoja jouduttiin peruuttamaan. Lähes koko Euroopan lentoliikenne pysäytettiin tilapäisesti. Useita satoja Eyjafjallajökullin lähialueiden asukkaita evakuoitiin jäätikön sulamisen aiheuttaman jäätikköjokitulvan alta.
Maaliskuussa alkanut purkaus

Purkaus alkoi 22. maaliskuuta 2010. Tulivuori oli ollut lepotilassa vuosista 1821–1823 lähtien. Se sijaitsee 20 kilometriä Katla-tulivuoresta länteen ja noin 100 kilometriä Reykjavíkista itään.
Huhtikuussa alkanut purkaus

Lyhyen tauon jälkeen tulivuori alkoi uudestaan purkautua 14. huhtikuuta 2010. Purkauksessa syntyi tuhkapilvi nousi jopa 11 kilometrin korkeuteen. Jään alla tulivuoren huipulla oli kahden kilometrin rako, josta purkautui magmaa. Se reagoi jään kanssa aiheuttaen tuhka- ja höyrypatsaan.
Huhtikuun 19. päivänä purkaus alkoi osoittaa laantumisen merkkejä tuhkapatsaan ollessa enää 2 kilometrin korkuinen. Purkaus jatkui kesäkuuhun 2010 hiipuen vähitellen.
Huhtikuussa alkanut purkaus > Tuhkapilvi

Tuulet kuljettivat purkauksesta syntyneen tuhkapilven ensin Britteinsaarille ja Pohjoismaihin, sitten kaikkialle Keski- ja Itä-Eurooppaan. Purkauksen jatkuessa voimakkaana useita päiviä myös tuhkapilvi jatkoi leviämistään.
Huhtikuussa alkanut purkaus > Tuhkapilvi > Vaikutukset lentoliikenteeseen

Tuhkapilvi aiheutti uhkan lentoturvallisuudelle, sillä tuhka saattaa pysäyttää tai jopa tuhota lentokoneiden moottorit. Lisäksi se haittaa näkyvyyttä ja voi olla terveysriski hengitysilmaan joutuessaan. Tämän vuoksi ilmatila ja lentokentät suljettiin kokonaan tai osittain useaksi päiväksi lähes kaikissa Euroopan maissa. Vain eteläisimmässä Euroopassa, kuten Portugalissa, Kreikassa ja Turkissa, vältyttiin kokonaan lentokielloilta. Suomessa kaikki lentokentät ja koko ilmatila suljettiin torstain 15. huhtikuuta aikana, viimeisenä Helsinki-Vantaan lentoasema puoliltaöin. Maanantaina 19. huhtikuuta Norjan ja Ruotsin ilmatila oli pystytty avaamaan; myös Helsingin, Turun ja Tampereen lentokentät avattiin muutamaksi tunniksi, mutta suljettiin sitten jälleen.
Tuhkan vaikutusta lentokoneisiin tutkittiin lentokiellon aikana tehdyillä yksittäisillä koelennoilla. Suomen puolustusvoimien F-18 Hornet-hävittäjiä käytettiin harjoituslennolla 15. huhtikuuta ja moottoreiden imuaukoissa havaittiin perunajauhomaista vulkaanista tuhkapölyä. Myöhemmin amerikkalainen hävittäjälentokone oli saanut vaurioita moottoriinsa lennettyään tuhkapilven läpi. Sen sijaan kaupallisten lentoyhtiöiden tekemät koelennot sujuivat ongelmitta, eikä vaurioita moottoreissa havaittu. Ilmailuviranomaisia alettiinkin syyttää hätävarjelun liioittelusta ja painostaa avaamaan ilmatila. Euroopan liikenneministerit pitivät hätäkokouksen videoneuvotteluna maanantaina 19. huhtikuuta. Tämän jälkeen lentokieltoja lievennettiin jonkin verran. Noin viikon kuluttua lentokieltojen alkamisesta oli tuhka hälvennyt ja purkaus vaimentunut sen verran, että lentokiellot voitiin pääosin purkaa ja lentoliikenne alkoi normalisoitua.
Tunnetaan tapauksia, joissa tulivuoren tuhkapilveen lentäminen on aiheuttanut vaaratilanteita moottorien sammumisen vuoksi, ainakin KLM:n lento 867 Amsterdamista Tokioon Boeing 747:llä 15. joulukuuta 1989 Alaskan Mount Redoubtin purkautumisen yhteydessä ja British Airways:n lento 9 Lontoosta Aucklandiin Boeing 747:llä 24. kesäkuuta 1982 Jaavalla sijaitsevan Galunggungin purkautumisen yhteydessä. Näissä tapauksissa suoritettiin onnistuneet hätälaskut Anchorageen ja Jakartaan.
Huhtikuussa alkanut purkaus > Tuhkapilvi > Lentokiellon aiheuttamat ongelmat

Poikkeuksellisen laaja lentokielto aiheutti monenlaisia ongelmia miljoonille ihmisille. Lukuisat turistit jäivät loukkuun lomakohteisiin tai eivät päässeet lainkaan matkalle. Lentokiellon pitkittyessä jotkut matkanjärjestäjät kotiuttivat lomalaisia maateitse. Hotellit, junat, bussit ja laivat ruuhkautuivat pahoin ja vuokra-autot loppuivat vuokraamoista kesken. Lentoterminaaleihin jäi monin paikoin loukkuun ihmisiä, joilla ei ollut matkustusoikeutta Schengen-alueella; Helsinki-Vantaalla jaettiin väliaikaisia Schengen-viisumeita, jotta ihmiset pääsisivät jatkamaan matkaansa. Monet arvovieraat eivät päässeet tärkeisiin tapahtumiin, esimerkiksi Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ei päässyt Puolan presidentin Lech Kaczyńskin hautajaisiin, ja Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clintonin Suomen-vierailu peruuntui. Kolme suomalaista ministeriä joutui tekemään päiviä kestävän matkan Euroopan halki Suomeen maa- ja meriteitse.[lähde? ]
Huhtikuussa alkanut purkaus > Tuhkapilvi > Kustannukset

Ilmatilan sulkeminen aiheutti miljoonatappiot lentoyhtiöille. Pelkästään Finnairin tappiot olivat noin kaksi miljoonaa euroa päivässä.[lähde? ]
Yleisenä tapana on, että matkavakuutus ei korvaa matkustajille lentojen peruuntumisesta aiheutuvia kustannuksia, koska peruutusten syy on force majeure -tyyppinen tilanne: yllättävä luonnonilmiö ja viranomaisten määräämä lentokielto. Pääsääntöisesti korvausta saa vain siinä tapauksessa, että myöhästyy jatkolennolta. Valmismatkan hinnan voi saada kokonaisuudessaan matkatoimistosta, jos matkalle lähtö viivästyy yli 30 tuntia, eikä löydy mahdollisuutta siirtää matkaa myöhemmäksi.
Kuluttajaviranomaiset ovat korostaneet, että lentoyhtiöillä on EU-säädökseen perustuva korvaus- ja huolenpitovelvollisuus matkustajista, joiden matka on viivästynyt tai peruuntunut.[lähde? ]
Huhtikuussa alkanut purkaus > Kronologia

Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkauksen kronologia vuonna 2010:
14. huhtikuuta klo 2: Purkauksen dramaattinen vaihe alkoi
15. huhtikuuta: Oslon, Brysselin, Amsterdamin ja Helsinki–Vantaan lentokentät suljettiin
16. huhtikuuta: Pohjois-Euroopan kentistä suurin osa suljettu
17. huhtikuuta: 16 000 lentoa Euroopan 22 000 lennosta peruttiin
18. huhtikuuta: Koko alppien pohjoispuolinen Eurooppa suljettu lentoliikenteeltä
19. huhtikuuta: EU:n liikenneministerit päättävät lentorajoitusten lieventämisestä. Ruotsi ja Norja avaavat ilmatilan, Etelä-Suomen kentät väliaikaisesti auki
20. huhtikuuta: Purkaus alkaa sylkeä laavaa tuhkan sijaan. Suomi sallii ylilennot
21. huhtikuuta: Lontoon ja Pariisin suuret kentät avataan, tuhkapilvi hälvenemässä ja painottumassa Atlantille.
23. huhtikuuta: Suomen ja Euroopan ilmatila lähes kokonaan auki. Lentosumaa puretaan. Matkustajien lennoille ottamisen järjestys aiheuttaa närää pitkään lentoa odottaneissa.
24. huhtikuuta: Lentorajoitukset on purettu eikä uusia rajoituksia ole toistaiseksi näköpiirissä. Tuhkaa purkautuu yhä, mutta vähemmässä määrin kuin aikaisemmin.
8. toukokuuta: Uusi sakeamman tuhkan purkausvaihe. Uusia lentorajoituksia mm. Irlannissa ja Espanjassa sekä Atlantin yllä.
10. toukokuuta: Tuhkapilvi 5–6 km:n korkeudessa. Useimmat lentokentät avattu, paitsi joitain Etelä-Atlantilla
12. toukokuuta: Tuhkapilvi 4–5 km:n korkeudessa
16. toukokuuta: Tuhkapilvi 7–9 km:n korkeudessa
17. toukokuuta: Joitain Englannin lentokenttiä suljettiin.
19. toukokuuta: Tuhkapilvi 5–6 km:n korkeudessa
21:nnen toukokuuta jälkeen tulivuoresta ei enää nouse tuhkapilviä korkealle ilmakehään
23. kesäkuuta 2010: Eyjafjallajökullin tulivuoren aktiivisuus on vähentynyt satunnaisiin tuhkapurkauksiin, jotka eivät nouse kuin muutamia kymmeniä metrejä.
Lokakuussa 2010 Ármann Höskuldsson Islannin yliopiston maantieteellisestä instituutista sanoi purkauksen olevan virallisesti ohi, vaikkakin alue on yhä aktiivinen ja voi purkautua uudestaan.
Tulivuoret Islannissa

Islannin rajuin purkaus oli Lakin laavavyöry vuonna 1783. Neljäsosa väestöstä kuoli nälänhätään, joka johtui tulivuorenpurkausta seuranneesta karjan fluorimyrkytyksestä ja joukkokuolemista. Jäätikön purkaus jatkui joulukuusta 1821 tammikuuhun 1823 eli 14 kk. Se johti myös Katlan purkaukseen.
Vaikutus ilmastoon

Ilmatieteen laitoksen professori Veli-Matti Kermisen mukaan purkauksella ei ole Pinatubon (1991) 35 km:n korkeuteen purkautunutta tuhkaa vastaavaa ilmastovaikutusta. Pinatubon tulivuorenpurkaus laski pohjoisen pallonpuoliskon lämpötilaa puoli celsiusastetta useita kuukausia. Ilmastovaikutus edellyttää voimakasta yli kymmenen kilometrin korkeuteen yltävää purkausta, jolloin stratosfäärin lisääntyneet rikkiyhdisteet heijastavat valoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkaus 2010 Wikimedia Commonsissa
Jäätikkö livenä nettikamerassa; näkymä pohjoisesta
Tuhkapilven leviämiskarttoja Met Officen sivulla
Eumetsatin animaatioita tuhkapilven leviämisestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsinki-Vantaan lentoasema 18. huhtikuuta kaikki lennot peruttuina
Lentokieltoalue 18. huhtikuuta 2010. Punaisella merkityissä oli täydellinen lentokielto.
Vasemmalla taivas 18. huhtikuuta lentokiellon aikana ja 29. huhtikuuta kun liikenne on palautunut. Kuvat on otettu Saksan Würzburgista.
False Lights

| False Lights Pressure Points |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. elokuuta 2015
 Tyylilaji: progressiivinen metalli
 Kesto: 56.42
 Levy-yhtiö: 7HARD Records
Pressure Pointsin muut julkaisut
| Remorses to Remember 2010 | False Lights 2015 | The Island 2023 |
False Lights on suomalaisen progressiivisen metallin yhtyeen Pressure Pointsin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 14. elokuuta 2015 levymerkillä 7HARD Records.
Kappaleet

Wreckage – 10.09
Between the Lies – 9.37
Electric Shadows – 7.56
Sleepwalk – 9.19
Dance Of Coincidence – 9.38
In Desolation – 10.01
Arvostelut

Imperiumi: 9+/10
Kaaoszine: 9/10
Metalliluola: 7/10
Aiheesta muualla

False Lights Discogsissa. (englanniksi)
Albumi False Lights Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
FS Argonaute (S636)

| Argonaute |
| --- | --- |
 Argonaute nykyisellä paikallaan Pariisin Parc de la Villettessä.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Cherbourg
Kölinlasku:  maaliskuu 1955
Laskettu vesille:  29. kesäkuuta 1957
Palveluskäyttöön:  23. lokakuuta 1958
Poistui palveluskäytöstä:  31. heinäkuuta 1982
Loppuvaihe:  museoitu elokuussa 1989
Tekniset tiedot
Uppouma:  543 t (pinnalla) 669 t (sukelluksissa)
Pituus:  49,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,8 m
Syväys:  4 m
Koneteho:  2 × 12-sylinteristä dieselmoottoria, 1 060 shp 1 × sähkömoottori 1 300 hv
Nopeus:  12,5 solmua (pinnalla) 16 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  39
Aseistus
Aseistus:  4 × 550 mm torpedoputkea, joihin 8 torpedoa
Argonaute (runkonumero S636) oli Ranskan laivaston Aréthuse-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta, missä köli laskettiin maaliskuussa 1955. Se laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1957 ja otettiin palvelukseen 23. lokakuuta 1958.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Ranskan Välimeren laivastoon Touloniin. Se poistettiin palveluksesta 31. heinäkuuta 1982. Alus on ollut vuodesta 1991 näytteillä ja museoituna Pariisin Parc de la Villettessä, tiedekeskus Cité des sciences et de l’industrien yhteydessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta FS Argonaute (S636) Wikimedia Commonsissa
Aréthuse-luokan sukellusveneet
FiDiPro

FiDiPro-ohjelma (engl. Finland Distinguished Professor Programme) on kansallinen tieteen rahoitusohjelma, jonka tuella suomalaisiin yliopistoihin tai tutkimuslaitoksiin voidaan palkata kansainvälisesti merkittäviä tutkijoita määräajaksi.
Ohjelman sisältö

FiDiPron tarkoituksena on vahvistaa tieteellistä osaamista ja kansainvälistää suomalaista tutkimusjärjestelmää. Ohjelma tähtää myös pitkäaikaiseen kansainväliseen tiedeyhteistyöhön. Hankkeen rahoituksesta vastaavat Suomen Akatemia ja Tekes.
FiDiPro-ohjelmassa on kaksi tasoa. Ylempi taso on FiDiPro Professor. Rahoituksen avulla yliopisto tai tutkimuslaitos voi palkata määräajaksi joko ulkomaalaisen tai pitkään ulkomailla työskennelleen suomalaisen professori-tasoisen tutkijan tekemään tutkimustyötä. FiDiPro-ohjelman kautta huippututkija asettuu ennalta määritettyyn yliopistoon tai tutkimuslaitokseen ja työskentelee määrätyssä tutkimushankkeessa.
Ohjelman alempi taso on nimeltään FiDiPro Fellow. Sen tuella voidaan palkata niin kutsutun post doc-vaiheen ohittanut kokenut tutkija, jolla on tohtorintutkinnon jälkeistä tiedeuraa takanaan vähintään 3-4 vuotta. Tyypillisesti Fellow-ohjelman kautta rekrytoitavat tutkijat ovat nuorempia tutkijoita tai apulaisprofessori-tasoisia tutkijoita.
FiDiPro-tutkimusprojektin kesto voi olla 2-5 vuotta. Tutkija voi vuosittain työskennellä puolet ajasta ulkomailla. Hänen on oltava läsnä tutkimusprojektissa vuosittain minimissään neljä kuukautta ja projektin kestoaikana työskenneltävä Suomessa yhteensä vähintään 12 kuukautta.
Ensimmäiset FiDiPro-tutkimushankkeet aloitettiin ja professorit nimettiin vuonna 2007. Vuosina 2007-2013 ohjelman kautta Suomessa työskenteli 92 professoria ja 14 tutkijaa.
Fatix Ämirxan

| Fatix Ämirxan> Фатих Әмирхан فاتح اميرخان |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muut nimet:  Fatıyx (Фатыйх)
Syntynyt: 1886  Kazan, Kazanin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 1926  Kazan, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Möxämmätfatix Zarif ulı Ämirxanov (tat. Мөхәммәтфатих Зариф улы Әмирханов, ven. Мухамметфати́х Зари́фович Амирха́нов; Muhammetfatih Zarifovitš Amirhanov, 1886–1926) oli tataarilainen kirjailija, toimittaja ja julkaisija.
Ämirxan syntyi Kazanissa. Hänen isänsä oli mulla Möxämmätzarif, jolla oli oma madrasa, Ämirxaniyä. Hän oli myös Tafsir-kirjailija.
Ämirxan valmistui Möxämmädiyä-madrasasta, joka oli sen ajan merkittävimpiä tataarilaisia oppilaitoksia. Hän asui 1906–1907 Moskovassa ja Pietarissa, missä hän julkaisi lasten sanomalehteä.
Kazanissa Ämirxan oli toimittajana Äl-İslax-lehdessä. Hänen kirjoituksiaan julkaistiin myös muun muassa lehdissä Qoyaş, Yoldız, İdel, Yalt-yolt sekä Añ. Artikkelissaan Bogaular özeldelär Ämirxan totesi vuoden 1917 vallankumouksen tervetulleeksi. Ämirxan käytti pseudonyymiä "Marxisti". (Марксист).
Ämirxanin kirjallisiin teoksiin kuuluu tarinat Fätxulla Xäzrät (1909), Xäyät (1911), näytelmät Yäşlär (1913), Tigezsezlär (1915), romaani Urtalıqta (1912). Kirjoituksissaan hän kuvasi tataariyhteisön ongelmia 1900-luvun alussa. Hän kirjoitti artikkeleita esimerkiksi tataareista Qayum Nasíri, Ğaliäsğar Kamal ja Ğafur Qoläxmätov. Hän ihaili Ğabdulla Tuqayn kirjallista työtä. He olivat hyviä ystäviä.
Viimeiset elinvuodet Ämirxan oli halvaantunut. Hän kuoli tuberkuloosiin vuonna 1926.
Fatma Ceren Necipoğlu

Fatma Ceren Necipoğlu (18. tammikuuta 1972 – 1. kesäkuuta 2009) oli turkkilainen harpisti. Hän suoritti lukio-opintonsa Istanbulin saksalaisessa koulussa ja valmistui 1992. Hän oli opiskellut Istanbulissa harpunsoittoa jo lukio-opintojensa aikana. Niiden jälkeen hän opiskeli Boğaziçin yliopiston käännöksen ja tulkkauksen laitoksella suorittaen alemman korkeakoulututkinnon vuonna 1997.
Lähdettyään Yhdysvaltoihin Necipoğlu opiskeli Louisiana State Universityn musiikkikoulussa valmistuen 1999. Sitten hän opiskeli Indiana Universityn Jacobs School of Musicissa valmistuen vuonna 2001. Hän sai opetusta harpisti Şirin Pancaroğlulta. Kotimaahan paluun jälkeen Necipoğlu liittyi sinfoniaorkesteriin Bursassa ja pääsi luennoimaan pianon- ja harpunsoitosta Anadolun yliopistoon. Hän esiintyi lukuisissa resitaaleissa ja konserteissa sekä Turkissa että ulkomailla. Hän myös sai monia kansainvälisiä palkintoja.
Harpisti kutsuttiin Rion neljännelle harppufestivaalille esittämään kaksi resitaalia. Hän oli Air Francen lennolla 447 aikomuksenaan palata kotiinsa Pariisin kautta, kun lentokone katosi Atlantin yllä kesäkuussa 2009.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Fatma Ceren Necipoğlu
FC Venus

| FC Venus |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joona Tena
Käsikirjoittaja:  Outi Keskevaari   Katri Manninen
Tuottaja:  Jarkko Hentula   Mikko Tenhunen
Säveltäjä:  Sakari Salli
Kuvaaja:  Jarkko T. Laine
Leikkaaja:  Jukka Nykänen
Lavastaja:  Pentti Valkeasuo
Pääosat:  Minna Haapkylä   Laura Malmivaara   Taneli Mäkelä   Petteri Summanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Talent House
Ensi-ilta:  30. joulukuuta 2005
Kesto:  114 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Budjetti:  1 656 000 euroa
Tuotto:  1 818 139 euroa
Katsojat:  236 000 (Suomessa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
FC Venus on Joona Tenan ohjaama kesään 2005 sijoittuva romanttinen komedia naisista, miehistä ja jalkapallosta. Elokuvan päähenkilöt ovat Anna (Minna Haapkylä) ja Pete (Petteri Summanen). FC Venus kuvattiin Nakkilan Villilä Studioilla sekä Porissa ja Helsingissä.
Elokuvan esitysoikeudet on myyty muun muassa Japaniin ja Saksaan, joissa se on esitetty televisiossa. Elokuvan käsikirjoitus puolestaan myytiin Saksaan, jossa valmistui FC Venus - Made in Germany vuonna 2006. Elokuvaa edeltävistä tapahtumista on käsikirjoittaja Katri Manninen kirjoittanut romaanin FC Venus: Anna ja Pete (WSOY, 2005).
Juoni

Pete pelaa jalkapalloa surkeassa mutta yli-innokkaassa seiskadivarin joukkueessa. Miehet pelaavat, katsovat ja ajattelevat vain jalkapalloa. Anna puolestaan inhoaa koko lajia, mutta rakkaus Peteen voittaa vastenmielisyyden jalkapalloa kohtaan.
Parisuhteen harmonia on kuitenkin koetuksella, kun Anna saa kuulla, että Pete aikoo kuluttaa kesälomansa pelikavereidensa kanssa jalkapallon MM-kisoissa Saksassa. Rupujoukkueen kallis matka on etusijalla ja Anna on jäämässä kakkoseksi.
Suutuksissaan Anna lyö Peten kanssa vedon: Anna kokoaa miesten joukkueen jäsenten vaimoista ja tyttöystävistä oman joukkueen, joka haastaa miehet loppukesästä otteluun. Jos naiset voittavat, miehet lopettavat jalkapallon pelaamisen ja katsomisen. Jos taas miehet voittavat, naiset eivät enää koskaan motkota miesten harrastuksesta sekä kustantavat miesten MM-kisaliput Saksaan. Näin syntyy naisten joukkue FC Venus.
Elokuva seuraa naisten koko kesän kestävää pikakurssia jalkapallon saloihin. Naisten joukkue saa lopulta myös valmentajan mutkien kautta, kun Annan jättänyt isä, kuuluisa valmentaja Lauri Rautakoski, alkaa valmentaa joukkuetta. Vaikka naiset lopulta oppivatkin, mitä paitsio tarkoittaa, he oppivat myös paljon uutta naisten ja miesten maailmoista. Erityisesti Anna ja Pete joutuvat miettimään, millaiseen peliin he ovat lähteneet mukaan. Rakkaus on vaakalaudalla, kun panokset kasvavat ja säännöt muuttuvat.
Näyttelijät

Elokuvassa esiintyvät cameorooleissa jalkapalloilijat Mikael Forssell, Aki Riihilahti ja Sanna Valkonen sekä rap-artisti Elastinen.
Aiheesta muualla

FC Venus Villilä Studioiden sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Juha Rosenqvist: Pallo on pyöreä. Film-o-holic.com 15.6.2006.
Forbes 500

Forbes 500 oli yhdysvaltalaisen Forbes-talouslehden julkaisema luettelo Yhdysvaltain suurimmista yrityksistä. Luettelon on korvannut vuodesta 2004 alkaen Forbes Global 2000 -lista, joka käsittää maailman 2000 suurinta yritystä.
Aiheesta muualla

The Forbes 500s
Evert Vilhelm Bruncrona

Evert Vilhelm Bruncrona (12. heinäkuuta 1806 Turku – 8. toukokuuta 1881 Tenhola) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Bruncronan vanhemmat olivat  kapteeni Georg Vilhelm Bruncrona ja Eleonora Elisabet Charlotta Taube ja puolisot vuodesta 1832 Eva Margareta Charlotta Bruncrona (k. 1843) ja vuodesta 1845 Aurora Fredrika Nordenskiöld (k. 1909). Bruncrona tuli ylioppilaaksi 1821 ja suoritti tuomarintutkinnon 1826. Hänestä tuli senaatin talousosaston ylimääräinen kamarikirjuri 1827 ja Turun hovioikeuden ylimääräinen notaari 1830. Hän oli myös tilanomistaja Tenholan Karsbyssä ja Olsbölessä. Valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä hän oli 1863–1864 ja 1867.
Maanviljelysneuvos, valtiopäivämies Karl Wilhelm Bruncrona oli Evert Vilhelm Bruncronan poika.