stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Luonto > Linnusto ja muu eläimistö

Metsokanta on taantunut koko maassa. Kauhanevalla ja alueen toisessa kansallispuistossa Lauhanvuorella se oli kuitenkin ainakin 1990-luvun lopulla säilynyt muuta Kauhajokea vakaampana, sillä alueen luontoa on muokattu vain vähän. Myös riekkoja elää alueella edelleen. Kauhanevan allikoissa pesivät muun muassa kuikka sekä laulujoutsen. Myös harvinaistuneen mustakurkku-uikun tiedetään kuuluvan Kauhanevan linnustoon. Metsähanhen pesintään viittaavia havaintoja tehtiin 1970-luvulla, ja nykyisin laji kuuluukin suon linnustoon.
Punajalkaviklo saapui Kauhajoen keidassoille 1970-luvulla, ja nykyisin joitakin pareja elää muun muassa Kauhanevan ja Kampinkeitaan alueilla. Myös mustaviklo ilmeisesti pesi Kauhanevalla 1970-luvulla, mutta laji ei kuitenkaan vakiintunut alueen pesimälinnustoon. Kuovin ohella Kauhanevalla on 1970-luvulta lähtien pesinyt pikkukuovi. Kauhanevan–Punttukeitaan alueella tavattiin 1990-luvun lopulla pesimässä yli 15 kurkiparia. Kurki kuuluu nykyisinkin alueen linnustoon. Kansallispuiston  aiemmin vahva suokukkokanta on vähentynyt voimakkaasti lajin yleisen tilanteen mukaisesti. Taivaanvuohia Kauhanevalla pesii vuosittain joitakin pareja, samoin kuin liroja.
Kiuru pesi Kauhanevalla vielä 1970-luvulla, mutta nykyisin laji on kadonnut alueelta. Reheville järville tyypillinen pikkulokki saapui pesimään Kauhanevalle ensimmäisen kerran 1980-luvun alkupuolella ja nykyisin se on levinnyt muillekin soille. Pesiviä harmaalokkeja Kauhanevalla oli ainakin 1990-luvun lopulla 60–80 vuosittain. Kanta on pysynyt melko tasaisena vuosikaudet. Lisäksi ainakin 1990-luvun lopulla suolla pesi kalalokkeja ja pieni naurulokkien yhdyskunta. Aiemmin suon linnustoon kuulunut merilokki on kadonnut pesimälajistosta. Kauhanevalla on tavattu pesimässä jopa variksia, vaikka ne pesivät soilla vain harvoin.
Muita kansallispuiston linnustoon kuuluvia lajeja ovat esimerkiksi jänkäsirriäinen, leppälintu, töyhtöhyyppä, västäräkki, keltavästäräkki, kapustarinta, mustapyrstökuiri, niittykirvinen ja kaakkuri. Pohjankankaalla tyypillisiä pesimälajeja ovat karuilla kankailla viihtyvät leppälintu, kulorastas, käki sekä monet yleiset metsälinnut kuten tiaiset, kirjosiepot ja metsäkirviset. Kesäöisin liikkeellä oleva kehrääjä keskeinen osa kankaiden tunnelmaa. Laji on kansallispuistossa esiintymisalueensa pohjoisrajoillaan.
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa tavataan hirviä, ja hirvenajo on kansallispuistossa sallittua Metsähallituksen luvalla. Natura-selvityksen mukaan alueella eläviä suojeltuja nisäkkäitä ovat euroopanmajava, karhu, liito-orava, metsäjänis, saukko ja susi sekä ahma.
Historia

Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston läpi kulkee Kyrönkankaan kesätie, joka on tunnettu keskiajalta lähtien. Kesätietä pitkin ovat kulkeneet esimerkiksi Kankaanpään seudulta Kauhajoelle tulleet eränkävijät. Talviaikaan käytössä oli Kyrönkankaan talvitie, joka kulki Jalasjärven kautta Kyrönjoelle saakka.
Ruotsin kuningas Kustaa Vaasan sihteeri Jaakko Teitti teki vuosina 1555–1556 valitusluettelon, johon kuuluvassa Suomen yleisten teiden ja kulkureittien luettelossa on maininta "Kyröskankaan tiestä". Luettelo mainitsee tien kulkeneen Pohjankangasta pitkin Hämeestä Korsholmaan eli nykyiseen Mustasaareen. Tiestä tuli maantie sekä merkittävä kauppa- ja postireitti 1600-luvulla. Kyrönkankaan kesätie on nykyisin Tiehallinnon virallinen museotie.
Kauhanevan reuna-alueita ojitettiin jonkin verran 1960- ja 1970-luvuilla. Myös suurten nälkävuosien aikana eli vuosina 1866–1868 Kauhanevalla kaivettiin ojaa. Nykyisin ojia tukitaan soiden ennallistamiseksi. Joissain paikoissa tukkimisen ovat tehneet hankalaksi ojien pohjista löytyneet hiekkadyynit, joiden kautta vesi on paennut alueelta. Myös ojituksen seurauksena kasvaneet puut kaadetaan. Näin Kauhanevaa yritetään saada takaisin luonnontilaan, ja sen vedenpintaa alkuperäiseen korkeuteen. Osa suon alkuperäisestä kasvillisuudesta on hävinnyt ja sen toivotaankin palaavan ennallistamistoimilla. Valtion liikelaitos Metsähallitus rauhoitti osan Kauhanevasta aarnialueeksi 1960-luvun lopulla, toisen lähteen mukaan 1970-luvulla, ja alkoi ostaa maata alueelta tulevaa kansallispuistoa varten. Näiden toimien ansiosta Kauhaneva säästyi suurimmaksi osaksi ojituksilta. Metsähallituksen omistamista maista perustettiin vuonna 1982 kansallispuisto Suomen valtioneuvoston vuonna 1978 tekemän päätöksen mukaisesti.
Läheltä Kauhanevaa, Nummikankaalta, suunniteltiin 1900-luvun loppupuolella pohjavedenottoa. Koepumppausten perusteella arvioitiin pohjaveden pinnan alenevan noin puolella metrillä kuivien kausien aikana. Kauhanevalla on alueita, jotka tihkuva pohjavesi on soistuttanut. Näillä alueilla pohjaveden alenemisella olisi ollut haitallisia vaikutuksia Kauhanevan suokasvillisuudelle. Uhkana oli kuivumisen leviäminen myös muualle Kauhanevan minerotrofisille nevoille. Näin nevoista olisi tullut melko kuivia saranevoja. Kauhanevan reunamilla, missä on vain ohut turvekerros, puusto olisi saattanut lisääntyä.
Kansallispuisto kuuluu alueeseen, josta jätettiin vuonna 2018 Unescon Geopark-hakemus. Siihen kuuluu myös Lauhanvuoren kansallispuisto. Alueella vieraili kesällä 2019 Unescon arvioijat, ja päätökset asemasta tehdään vuonna 2020.
Harrastusmahdollisuudet

Kauhalammin pohjoispuolella, Nummikankaan laidalla, sijaitsee luontotorni, josta on mahdollista tarkkailla lintuja. Puiston alueella on ainoastaan Kauhalammista sallittua kalastaa ja sielläkin vain pilkillä ja mato-ongella. Kauhalammin rannassa sijaitsee laituri, jolta voi mennä uimaan. Viralliset uimarannat kansallispuistosta puuttuvat. Marjastus on sallittua kaikkialla puistossa rajoitusosat pois lukien. Näissä rajoitusosissa ei myöskään saa liikkua 1. huhtikuuta – 15. syyskuuta, jolloin linnut pesivät. Talvisin puiston alueella voi hiihtää, mutta alueella ei ole ylläpidettyjä latuja.
Harrastusmahdollisuudet > Reitit

Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa kulkee kaksi rengasreittiä. Toinen niistä on Kauhalammin luontopolku, jolla on mittaa noin viisi kilometriä. Reitille pääsee Salomaan ja Nummikankaan pysäköintialueilta. Talvella pysäköintialueille vievä tie aurataan vain hiihtoloman aikana. Kauhalammin luontotorni sijaitsee reitin varrella. Reitti on merkitty viitoin risteyksissä.
Toinen rengasreiteistä on Katinkankierros, jonne lähdetään Katinkanjonin pysäköintialueelta. Reitin varrella on kolmen tuulen laki sekä laavu.
Valtakunnallinen pyöräilyreitti numero 44 kulkee kansallispuiston läpi Kyrönkankaan kesätietä pitkin. Pyöräilyreitti numero 47 johtaa puolestaan läheiseen, Isojoen ja Kauhajoen rajalla sijaitsevaan Lauhanvuoren kansallispuistoon. Karvian Kanttissa reitti numero 47 yhdistyy reittiin 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”numero”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”numero”44. Pyöräilyreitit tunnistaa ruskeista Tielaitoksen kylteistä.
Palvelut

Kansallispuistossa asiakaspalvelusta vastaa vuoden ympäri Metsähallituksen Seitsemisen luontokeskus. Metsähallituksen kanssa alueella tekevät yhteistyötä useita yrityksiä, jotka tarjoavat retrki- ja ohjelmapalveluita, välinevuokrausta, ruokapalveluita, majoitus- ja tilavuokrapalveluita sekä kuljetuspalveluita. Yhteistyöyritykset toteuttavat kansallispuistossa toimiessaan kestävän luontomatkailun periaatteita.
Kansallispuistossa on kaksi tulentekopaikkaa: toinen Salomaan telttailualueella ja toinen Kauhalammin luontotornin läheisyydessä. Kummallakin tulentekopaikalla on kaivo ja kuivakäymälät. Kansallispuiston alueella ei ole jäteastioita, joten retkeilijöiden on vietävä pääosa jätteistä pois puistosta. Maatuvat jätteet voi kuitenkin laittaa käymälän tai kompostoriin ja puhdasta paperia tai pahvia voi käyttä sytykkeenä.
Liikuntaesteisille ei ole kansallispuistossa palveluita, eikä pitkospuupolku kapeutensa vuoksi sovellu heille. Sen sijaan Kyrönkankaan kesätiellä on lankkupolku, jolla on helppo kulkea pyörätuolilla.
Kävijät

Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto oli vuonna 2019 kävijämäärältään Suomen neljänneksi pienin kansallispuisto. Siellä kävi tuolloin 14 200 vierailijaa. Vuosina 2012–2013 tehdyn kävijätutkimuksen perusteella kansallispuisto on erityisesti päiväkäyntikohde, mutta siellä käy ihmisiä myös kauempaa. Kauempaa tulleet yöpyvät yleensä puistossa tai sen lähialueilla. Kävijöiden suosituin kohde on Kauhalammin pitkospuupolku lampineen ja uimalaitureinen. Kansallispuistoon tullaan kävelemään, katselemaan maisemia, retkeilemään sekä tarkkailemaan luontoa ja nauttimaan siitä. Puisto on erityisesti kesäkohde, sillä talvisin teitä ei aurata säännöllisesti eikä puistossa ole ylläpidettäviä latuja. Keväthangilla tullaan kuitenkin jonkun verran hiihtelemään ja kävelemään lumikengillä.
| Vuosi | Kävijämäärä | Lähde |
| --- | --- | --- |
| 1993–1995 | &&&&&&&&&&018000.&&&&0018 000 |  |
| 1996–1998 | &&&&&&&&&&012000.&&&&0012 000 |  |
| 1999 | – |  |
| 2000 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2001 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2002 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2003 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2004 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2005 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2006 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2007 | &&&&&&&&&&&06000.&&&&006 000 |  |
| 2008 | &&&&&&&&&&&03500.&&&&003 500 |  |
| 2009 | &&&&&&&&&&&04500.&&&&004 500 |  |
| 2010 | &&&&&&&&&&&05500.&&&&005 500 |  |
| 2011 | &&&&&&&&&&&05000.&&&&005 000 |  |
| 2012 | &&&&&&&&&&&04000.&&&&004 000 |  |
| 2013 | &&&&&&&&&&&06200.&&&&006 200 |  |
| 2014 | &&&&&&&&&&&07200.&&&&007 200 |  |
| 2015 | &&&&&&&&&&&06300.&&&&006 300 |  |
| 2016 | &&&&&&&&&&&07900.&&&&007 900 |  |
| 2017 | &&&&&&&&&&011000.&&&&0011 000 |  |
| 2018 | &&&&&&&&&&011400.&&&&0011 400 |  |
| 2019 | &&&&&&&&&&014200.&&&&0014 200 |  |
| 2020 | &&&&&&&&&&029200.&&&&0029 200 |  |
| 2021 | &&&&&&&&&&029700.&&&&0029 700 |  |
| 2022 | &&&&&&&&&&027900.&&&&0027 900 |  |
| 2023 | &&&&&&&&&&026300.&&&&0026 300 |  |
Kulkuyhteydet

Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon on matkaa Karviasta 11 kilometriä, Seinäjoelta 90 kilometriä, Porista 105 kilometriä ja Tampereelta 130 kilometriä. Kansallispuistoon pääsee pohjoisesta, Kauhajoen Aronkylästä alkavaa kantatietä 44 pitkin kohti Honkajokea. Kantatieltä kääntyy tie 6700 Nummijärvelle ja Karviaan. Nummijärveltä on opastus puistoon Kyrönkankaan kesätietä pitkin. Tämä tie loppuu Nummikankaan pysäköintialueelle. Etelästä tultaessa puistoon pääsee ajamalla Karvian keskustasta tietä 274 pitkin kohti Kauhajoen Kauhajärven kylää. Kahdeksan kilometrin päässä Karvian keskustasta pohjoiseen tieltä kääntyy kansallispuistoon johtava Kyrönkankaan kesätie, joka päättyy Salomaan pysäköintialueelle. Kansallispuiston sisällä tie on suljettu puomeilla.
Julkisilla kulkuneuvoilla eli linja-autoilla pääsee Karviaan Porista ja Tampereelta. Matkaa Salomaan pysäköintialueelle Karviasta kertyy 12 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Luontoon-sivusto: Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Heikkilä, Raimo et al.: FE489 Complexes, vegetation, flora and dynamics of Kauhaneva mire system, western Finland (englanniksi)
Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston kartta.
Kauhanevaa luontotornista keväällä nähtynä.
Suolampia kansallispuistossa kevätaikaan.
Suota Kauhalammin pohjoisrannalla. Kauhalammi näkyy taustalla.
Telkkiä Kauhalammilla toukokuun alussa.
Kauhaneva kuvattuna suomalaiseen vuonna 1981 julkaistuun postimerkkiin. Merkin on suunnitellut Pirkko Vahtero.
Pitkospuut Kauhanevalla. Oikealla puolella Kauhalammin läntisiä reunoja.
Kauhalammin pohjoispuolella sijaitseva luontotorni.
Kauhalammin luontotornin läheisyydessä sijaitseva tulenteko-, ruoanlaitto- ja ruokailupaikka.
Kauhanevaa kevätaikaan.
Kyrönkankaan kesätietä luonto- eli havaintotornille kääntyvän polun luona.
Kyle Busch

Busch vuonna 2015
Kyle Thomas Busch (s. 2. toukokuuta 1985 Las Vegas, Nevada) on yhdysvaltalainen autourheilija. Hän ajaa Amerikan suurimmassa moottoriurheilusarjassa NASCAR:issa Joe Gibbs Racing -tallin riveissä, kilpailunumerolla 18.
Buschin veli Kurt Busch ajaa myös NASCAR-sarjassa, Furniture Row Racingin autolla numero 78. Hän on vuoden 2004 mestari.
Kyle Busch voitti NASCAR Sprint Cup Series -mestaruuden vuonna 2015.
Kyle Busch Motorsports

Busch omistaa myös pienemmissä luokissa kilpailevan Kyle Busch Motorsports -tallin, jonka riveissä on kilpaillut muun muassa suomalainen Formula 1 -kuljettaja Kimi Räikkönen vuonna 2011.
Kestrikki

Kestrikki (ruots. Gesterby) on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön lounaiskulmalla Perniönjoen eteläpuolella. Kestrikki sijaitsee Preitin ja Krootilan välissä ja kylän asutuskanta myötäilee kylät yhdistävää tietä.
Kylästä on käytetty useaa nimitystä. Vanha ruotsinkielinen nimi on ollut Gestrikaby, joka on taipunut muotoon Gästerby ja sittemmin Gesterby. Gestrikabyn on arveltu viittaavan uudisastukseen Gästriklandista. Suomeksi kylästä on käytetty myös nimiä Kestrikinkylä ja Kestriki. Jossain vaiheessa kylä on ollut jakautuneena kahtia: Stor Gesterby (Iso Kestrik) ja Lilgesterby (Vähä Kestrik).
Kestrikissä on ollut 1700- ja 1800-luvuilla lastauslaituri Perniönjoen rannalla, jonne on kuljetettu Kuuston ruukin raaka-aineita ja tuotteita. Kestrikissä toimi kansakoulu vuosina 1902–1962. Kylässä on yhä seurojentalo.
Kellon Kraaseli

Kraaseli
Kraaselin itärantaa Hermanninmatalassa.
| --- | --- |
Muut nimet:  Kellon Kraaseli
Sijainti:  65°5.39′N, 025°19.21′E, Oulu Suomi
Vesialue:  Perämeri 
Pinta-ala:  4 – 6 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Virallisesti Kraaseli, yleisesti Kellon Kraaseli, on Perämeren saari Oulun kaupungissa Pateniemenrannan edustalla ja entisen Haukiputaan kunnan alueella, Kiviniemen kylän kohdalla. Nimi kraaseli on perua ruotsin kielen sanasta gråsäl, joka tarkoittaa harmaahyljettä.
Kellon Kraaseli on matala saari: sen korkein kohta kohoaa vain muutaman metrin merenpinnan yläpuolelle. Saaren rantaviivan kokonaispituus on noin 10 kilometriä. Saari on lähes kauttaaltaan lehtimetsän peitossa. Saarelle tunnusomaisia ovat laajat ranta-alueet, jotka peittyvät meriveden ollessa korkealla. Saaressa on ainoastaan kesäasuntoja ja suojasatama.
Saarta käytettiin yhteislaitumena aina 1980-luvun alkuun saakka, ja se toimi lehmien ja lampaiden laidunmaana.
Nykyisin saaren erottaa Rapakarin saaresta Kraaselin kaivanto -niminen huviveneväylä, jonka nimellissyvyys on 1,8 metriä. Väylä tunnetaan myös oululaisittain "Suenväylänä" tai "Sudenväylänä" suunnittelijansa sukunimen "Susi" mukaan. Saaren pohjoispuolinen alue tunnetaan yleisesti Kellonlahtena, ja itäpuolinen merialue Oulun Pateniemen edustalla on nimeltään Kuivasmeri. Vesialue on kohtalaisen suojainen, minkä takia se on yleinen ankkurointipaikka. Kellon Kiviniemen kylän asukkaat ovat ennen vieneet kalastusveneensä myrskyiltä suojaan Kuivasmerelle tai Kraaseliin.
Kotimatka

Kotimatka tarkoittaa seuraavia asioita:
Kirjallisuudessa

Kotimatka, Danielle Steelin romaani vuodelta 1998
Kotimatka, Kira Poutasen romaani vuodelta 2009
Musiikissa

Kotimatka, Kirsi Rannon albumi vuodelta 2007
Kotimatka, Esa Niemitalon albumi vuodelta 1973
Televisiossa

Kotimatka (Luo ye gui gen), Yang Zhangin ohjaama elokuva vuodelta 2007.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kotimatka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kyle Clemons

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kyle Clemons sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa Portlandissa 2016 |  Kyle Clemons sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa Portlandissa 2016 |  Kyle Clemons sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa Portlandissa 2016 |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | 4×400 m viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Peking 2015 | 4×400 m viesti |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sopot 2014 | 4×400 m viesti |  |
|  Kultaa | Portland 2016 | 4×400 m viesti |  |
|  Pronssia | Sopot 2014 | 400 metriä |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Pronssia | Toronto 2015 | 400 metriä |  |
|  Pronssia | Toronto 2015 | 4×400 m viesti |  |
Kyle Clemons (s. 27. joulukuuta 1990) on yhdysvaltalainen pikajuoksija. Hänen päämatkansa on 400 metriä.
Sisäratojen MM-kilpailuissa 2014 Clemons oli 400 metrillä kolmas ajalla 45,74. Samoissa kilpailuissa hän oli myös kultaa voittaneessa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Hän juoksi IAAF World Relays -kilpailuissa 2015 pitkän viestin alkuerissä. Loppukilpailussa Yhdysvallat voitti toisella kokoonpanolla kultaa. Pan-Amerikan kisoissa 2015 hän saavutti pronssia sekä 400 metrillä että 4 × 400 metrin viestissä. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 Clemons juoksi kultaa voittaneessa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa alkueräjuoksussa, muttei loppukilpailussa. Hän juoksi avausosuuden Yhdysvaltojen voittaessa viestikultaa Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016. 400 metrillä hän karsiutui välierissä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän juoksi 4 × 400 metrin viestin alkuerissä. Loppukilpailussa Yhdysvallat voitti toisella kokoonpanolla kultaa. Hän voitti kultaa World Relays -kilpailujen 4 × 400 metrin viestissä 2017.
Hänen 400 metrin ennätyksensä on 44,79, joka on juostu heinäkuussa 2016.
Lähteet ja huomautukset

1 2  juoksi vain alkuerissä
1 2 3  Kyle Clemons USA tilastopaja.com. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
1 2  Athletics - Kyle CLEMONS the-sports.org. Viitattu 12.11.2015. (englanniksi)
↑  Men's 4×400m relay results results.toronto2015.org. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 12.11.2015. (englanniksi)
↑  Athlete Profile Kyle Clemons iaaf. Viitattu 1.9.2016. (englanniksi)
↑  Kyle CLEMONS all-athletics.com. Arkistoitu 4.3.2016. Viitattu 30.8.2015. (englanniksi)
↑  Clemons, Kyle directathletics.com. Viitattu 30.8.2015. (englanniksi)
Kista (kaupunginosa-alue)

Kistan kaupunginosa-alueen sijainti Tukholmassa.
Kista oli yksi Tukholman kunnan kaupunginosa-alueista. Se sijaitsi kunnan länsiosassa (Västerort). Kaupunginosa-alue lakkasi olemasta 1. tammikuuta 2007, kun se ja Rinkebyn kaupunginosa-alue yhdistyivät uudeksi Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeksi.
Vuonna 2004 Kistan kaupunginosa-alueella oli 30 142 asukasta.[lähde? ] Siihen kuuluivat seuraavat kaupunginosat: Akalla, Husby, Kista ja Hansta.
Kistan alue on tunnettu siellä sijaitsevista teknologiayrityksistä. Kistassa sijaitseva 32-kerroksinen Kista Science Tower on Ruotsin korkein konttoritalo.
Tukholman kaupunginosa-alueet
Kristinusko Sloveniassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Sloveniassa. Slovenian suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 57,8 prosenttia väestöstä. Muita kirkkokuntia ovat ortodoksinen kirkko (2,3 prosenttia väestöstä) sekä muut kristilliset kirkot, joihin kuuluu 1 prosentti väestöstä.
Historia

Slovenian alue on historiallisesti osa Pyhää roomalais-saksalaista valtakuntaa ja tämän jälkeen Itävaltaa vuoteen 1918 asti. Tuolloin Slovenia liittyi osaksi Jugoslaviaa. Sloveniassa on ollut pieniä ortodoksisia yhteisöjä läpi historian. Protestanttinen vähemmistö, pääasiassa luterilainen, on ollut Sloveniassa uskonpuhdistuksen ajasta lähtien.
Korporatsioon Sakala

Korp! Sakalan vaakuna.
Korp! Sakalan talo Tartossa.
Korporatsioon Sakala (lyhennetään korp! Sakala) on virolainen korkeakouluopiskelijoiden akateeminen miesjärjestö (opiskelijajärjestö), joka on perustettu Tarton yliopiston yhteyteen 14. marraskuuta 1909. Korp! Sakalan ystävyysjärjestöjä ovat Helsingin yliopiston Hämäläis-Osakunta ja Uppsalan yliopiston Gästrike-Hälsinge nation.
Korp! Sakalalla on toimintaa ja omat talot Tartossa ja Tallinnassa. Tarton talon ovat suunnitelleet Armas Lindgren ja Wivi Lönn.
Tunnettuja jäseniä

Aaro Honka
Antti Sovijärvi
A. R. Cederberg
Artur Sirk
Henrik Visnapuu
Jaan Soots
Jüri Uluots
Kalle Väisälä
Riho Terras (Viron puolustusvoimien komentaja)
Tiit Aleksejev
Johan Laidoner
Margus Tsahkna
Aleksander Tõnisson
Aiheesta muualla

Korp! Sakalan kotisivu
Koivuslampi

| Koivuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°56′31″N, 26°53′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Rauhajärveen 
Järvinumero:  14.931.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,1 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,077 km  
Pinta-ala:  3,97 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivuslampi 
Koivuslampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Rauhajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 470 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Rauhajärven alueeseen (14.931) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy.
Kroopin Kilta

Kroopin Kilta on  turkulainen harrastajateatteriyhdistys, jonka jäsenten kiinnostuksen kohteena ovat keskiaika, viikingit sekä näytteleminen. Pääasiallisen toimintansa, eli esiintymisensä, kautta yhdistys pyrkii edistämään jäsentensä sekä yleisönsä keskiajan tuntemusta.
Toiminta

Kroopin Kilta ry:n tekemää teatteria voi kutsua lähinnä kontakti- ja improvisaatioteatteriksi. Esityksissä on olemassa käsikirjoitus "punaisena lankana" tai toisaalta jopa pelkkä käsikirjoitettu näytelmä, mutta suuri osa kohtauksista syntyy improvisoinnin kautta yleisön sekä muiden näyttelijöiden kanssa. Kroopin Killan toiminnan kulmakivi ovat monenlaiset juhlat ja tilaisuudet, joihin heidät on palkattu esiintymään luomaan aitoa menneisyyden tunnelmaa sekä juhlahumua. Toiminta-aluetta on Turku lähialueineen, sekä muu Etelä-Suomi Vantaata sekä Hämettä myöten. [lähde? ]
Keskiaikaväki nauttii pidoista yhdessä yleisönsä kanssa samoissa pöydissä, syövät keskiaikaiseen tapaan ja puhuvat keskiaikaisia asioita, kuten juoruja, sahdin mausta, sadon onnistumisesta ja milloin mistäkin. Tanssi on myös tärkeä osa esitystä. Yleisö otetaan mukaan tanssimaan keskiaikaisia tansseja keskiaikaisen musiikin tahdeissa, jota vauhdittaa reipas laulanta.
Historia

Kroopin Kilta perustettiin vuonna 2001 Turussa. Alun perin järjestön toiminnan tarkoitus oli olla yhteydenpitoväylänä  Turun keskiaikaisilla markkinoilla esiintyvien välillä. Kysynnän vuoksi Kilta alkoi kuitenkin jo varhain tarjota esiintymisiä halukkaille. Teatterin jäseniä on runsaat sata.
Aiheesta muualla

Turun keskiaikamarkkinat (Arkistoitu – Internet Archive)
Kista Galleria

Kista Gallerian sisäänkäynti vuonna 2017.
Kista Galleria on yksi Ruotsin suurimmista ja vierailluimmista kauppakeskuksista Kistan kaupunginosassa Tukholmassa. Kauppakeskuksessa on 180 liikettä sisältäen multiplex-elokuvateatterin, keilahallin, kartingradan sekä ravintolat ja kahvilat. Päävuokralaiset kauppakeskuksessa ovat H&M, System Bolaget, ICA, ÖoB, Lidl, Filmstaden, KappAhl sekä Rusta. Kauppakeskuksessa toimii myös Kistan kirjasto, kuntosali, terveyskeskus ja toimistoja. Kauppakeskuksessa käy vuosittain noin 13 miljoonaa asiakasta.
Kista Galleria ulkoapäin kuvattuna.
Kauppakeskus avattiin vuonna 1977, jonka jälkeen sitä on laajennettu kahteen kertaan; ensimmäisen kerran vuonna 2002 sekä toisen kerran vuonna 2009.  Kauppakeskuksessa, joka sijaitsee moottoriteiden E18 ja E4 välillä, on 2500 autopaikkaa. Vieressä on myös Kistan metro- ja linja-autoasema.
Kauppakeskuksen omistaa puoliksi suomalainen Citycon ja puoliksi Canada Pension Plan Investment Board (CPPIB).