stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauriinihappo
Aiheesta muualla

PubChem: Lauric acid (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Dodecanoic acid (englanniksi)
DrugBank: Lauric Acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Dodecanoic acid (englanniksi)
ChemBlink: Lauric acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Dodecanoic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lauric acid (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound – lauric acid (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – lauric acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Trumpettipuuhappo

| Trumpettipuuhappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (9E,11E,13Z)-oktadeka-9,11,13-trieenihappo
CAS-numero:  4337-71-7
PubChem CID:  5385589
SMILES:  O=C(O)CCCCCCC/C=C\C=C\C=C/CCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C18H30O2
Moolimassa:  302,45 g/mol g/mol
Sulamispiste:  44
Trumpettipuuhappo (eng. Catalpic acid) on konjugoitunut monityydyttymätön rasvahappo. Yhdiste on saanut nimensä trumpettipuun (Catalpa) mukaan. Yhdistettä esiintyy runsaasti (40 %) kasvien Catalpa ovalta ja Catalpa bignonioides siemenissä.
Aiheesta muualla

Eleostearic acid
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Paulliinihappo

| Paulliinihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (13Z)-eikos-11-eenihappo
CAS-numero:  17735-94-3
PubChem CID:  5312518
SMILES:  O=C(O)CCCCCCCCCCC\C=C/CCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H38O2
Moolimassa:  310,51 g/mol g/mol
Paulliinihappo on omega-7-rasvahappo, jota esiintyy muun muassa guaranassa ja maapähkinässä (Arachis hypogaea). Yhdiste muistuttaa kaavaltaan eikoseenihappoa.
Aiheesta muualla

Paullinic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Paullinic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: 13-Eicosenoic-acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Paullinic acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Neuriini

| Neuriini |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  463-88-7
PubChem CID:  10042
SMILES:  C[N+](C)(C)C=C.[OH-]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H13NO
Moolimassa:  103,16 g/mol
Neuriini eli trimetyylivinyyliammoniumhydroksidi (CH2=CHN(CH3)3OH) on ruumiissa bakteerien hajotustoiminnan tuloksena syntyvä myrkky. Se on kvaternaarinen ammomiumyhdiste, koostumukseltaan siirappimaista ainetta, jota voidaan löytää aivoista, sapesta sekä mätänevästä lihasta.
Aiheesta muualla

Ptomaiinit eli ruumismyrkyt (Arkistoitu – Internet Archive) Arno Forsius - Kuvauksia lääketieteen historiasta.
Hjalmar Branting

| Hjalmar Branting |
| --- | --- |

Ruotsin pääministeri
 10. maaliskuuta 1920 – 27. lokakuuta 1920  
Monarkki:  Kustaa V
Edeltäjä:  Nils Edén
Seuraaja:  Louis de Geer
 13. lokakuuta 1921 – 19. huhtikuuta 1923  
Monarkki:  Kustaa V
Edeltäjä:  Oscar von Sydow
Seuraaja:  Ernst Trygger
 18. lokakuuta 1924 – 24. tammikuuta 1925  
Monarkki:  Kustaa V
Edeltäjä:  Ernst Trygger
Seuraaja:  Rickard Sandler
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1860 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 24. helmikuuta 1925 (64 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Puoliso:  Anna Branting
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Kunnianosoitukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1921)
 Nimikirjoitus
Karl Hjalmar Branting (23. marraskuuta 1860 – 24. helmikuuta 1925) oli ruotsalainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä vuosina 1920, 1921–1923 ja 1924–1925.
Perhe

Hjalmar Brantingin puoliso oli kirjailija Anna Branting. Heidän poikansa oli juristi ja kansanedustaja Georg Branting.
Arakidihappo

| Arakidihappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  ikosaanihappo
CAS-numero:  506-30-9
PubChem CID:  10467
SMILES:  O=C(O)CCCCCCCCCCCCCCCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H40O2
Moolimassa:  312,53 g/mol g/mol
Sulamispiste:  75,5 °C
Kiehumispiste:  328 °C
Tiheys:  0,8240 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,044 g/l (33 °C)
Arakidihappo (tunnetaan myös nimillä ikosaanihappo, eikosaanihappo ja maapähkinäöljyhappo) on tyydyttynyt rasvahappo, jonka molekyylissä on 20 hiiliatomin ketju. Yhdistettä on tavattu pieninä pitoisuuksina pähkinäöljyssä (1,1–1,7 %) ja maissiöljyssä (3 %). Yhdisteen nimi tulee latinan sanasta arachis, joka tarkoittaa pähkinää. Arakidihappoa syntyy myös arakidonihapon hydrauksessa. Arakidihaposta voidaan tuottaa arakidyylialkoholia. Yhdistettä käytetään liukasteiden, valokuvausmateriaalien ja pesuaineiden tuotannossa.
Arakidihappoa esiintyy kasveissa ja semiokemikaalina, pääasiassa feromonina, eliöiden viestinnässä.
Aiheesta muualla

PubChem: Arachidic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Arachidic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Eicosanic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Arachidic acid (englanniksi)
ChemBlink: Eicosanoic acid (englanniksi)
PheroBase: Semiochemical - arachic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Arachidic-acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Syklohekseeni

| Syklohekseeni |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  110-83-8
PubChem CID:  8079
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H10
Moolimassa:  82,14 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  −104 °C (169 K)
Kiehumispiste:  83 °C (356 K)
Tiheys:  0,81 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,16 g/l (25 °C)
Syklohekseeni on orgaaninen yhdiste (sykloalkeeni), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön helposti syttyvä neste, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on C6H10. Syklohekseenista käytetään myös nimiä bentseenitetrahydridi, heksanaftyleeni, tetrahydrobentseeni.
Syklohekseenin moolimassa on 82,14 g/mol, sulamispiste −104 °C, kiehumispiste 83 °C, tiheys 0,81 g/cm3, leimahduspiste –6 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 244 °C, taitekerroin 1.445–1.447 ja CAS-numero 110-83-8.
Syklohekseenin puolituolikonformaatio
Syklohekseenin konformaatio on niin kutsuttu puolituolikonformaatio, jossa 2 kuusirenkaan hiiliatomia poikkeaa tasosta, toinen tason yläpuolelle ja toinen alapuolelle.
Syklohekseeniä voidaan valmistaa eliminaatioreaktiolla kloorisykloheksaanista tai sykloheksanolista. Bentseenin hydrauksen ongelmana on, että se johtaa lähes aina sykloheksaanin muodostumiseen. Ruteniumkatalyytillä on saavutettu korkeintaan noin 30 % syklohekseenisaanto bentseeniä hydraamalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Syklohekseenin kansainvälinen kemikaalikortti
ChemBlink: Cyclohexene (englanniksi)
Inchem.org: Cyclohexene CAS N°:110-83-8 (englanniksi) (pdf)
Heksadekaani

| Heksadekaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  544-76-3
PubChem CID:  11006
SMILES:  CCCCCCCCCCCCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H34
Moolimassa:  226,44 g/mol
Sulamispiste:  18 °C
Kiehumispiste:  287 °C
Tiheys:  0,773 g/cm3
Heksadekaani eli n-heksadekaani eli setaani (C16H34) on 16-hiilinen suoraketjuinen alkaani. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritön, veteen liukenematon neste. Yhdiste liukenee asetoniin ja etanoliin. Heksadekaanin rakennekaava on CH3(CH2)14CH3, moolimassa 226,44 g/mol, sulamispiste 18 °C, kiehumispiste 287 °C, tiheys 0,773 g/cm3, leimahduspiste 135 °C, itsesyttymislämpötila 205 °C, taitekerroin 1,434 ja CAS-numero 544-76-3.
Polttoaineen syttymisherkkyyttä ilmaisevana lukuna käytetään setaanilukua. Helposti syttyvän heksadekaanin setaaniluku on 100 ja vaikeasti syttyvän 1-metyylinaftaleenin setaaniluku on 0.
Heksadekaania esiintyy useissa kasveissa, niiden tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
| C15 | C16 | C17 |
| --- | --- | --- |
| Pentadekaani | Heksadekaani | Heptadekaani |
Aiheesta muualla

Käyttöturvallisuustiedote: N-heksadekaani[vanhentunut linkki] (pdf)
PubChem: n-hexadecane (englanniksi)
ChemBlink: Hexadecane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Hexadecane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Hexadecane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 16Hy (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - 16Hy (englanniksi)
Yksinkertaisimmat hiilivedyt
| --- | --- |
Alkaanit: {| style="text-align:center;" |  | metaani | etaani | propaani | butaani | pentaani | heksaani | heptaani | oktaani | nonaani | dekaani | undekaani | dodekaani |- | CH4 | C2H6 | C3H8 | C4H10 | C5H12 | C6H14 | C7H16 | C8H18 | C9H20 | C10H22 | C11H24 | C12H26 |-  |}
Alkeenit: {| style="text-align:center;" |  |   | eteeni | propeeni | buteeni | penteeni | hekseeni | hepteeni | okteeni | noneeni | dekeeni | undekeeni | dodekeeni |- |   | C2H4 | C3H6 | C4H8 | C5H10 | C6H12 | C7H14 | C8H16 | C9H18 | C10H20 | C11H22 | C12H24 |-  |}
Alkyynit: {| style="text-align:center;" |  |   | etyyni | propyyni | butyyni | pentyyni | heksyyni | heptyyni | oktyyni | nonyyni | dekyyni | undekyyni | dodekyyni |- |   | C2H2 | C3H4 | C4H6 | C5H8 | C6H10 | C7H12 | C8H14 | C9H16 | C10H18 | C11H20 | C12H22 |-  |}
Axel Pehrsson-Bramstorp

| Axel Pehrsson-Bramstorp |
| --- | --- |

Ruotsin 24. pääministeri
 19. kesäkuuta 1936 – 28. syyskuuta 1936  
Monarkki:  Kustaa V
Edeltäjä:  Per Albin Hansson
Seuraaja:  Per Albin Hansson
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1883 Öja, Malmöhusin lääni
Kuollut: 19. helmikuuta 1954 (70 vuotta) Lilla Isie, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  Maalaisliitto
Axel Alarik Pehrsson-Bramstorp, ennen Axel Alarik Pehrsson (19. elokuuta 1883 Öja, Malmöhusin lääni – 19. helmikuuta 1954 Lilla Isie) oli ruotsalainen poliitikko.
Bramstorp oli maalainen Skånesta, ja hän oli Ruotsin pääministerinä muutaman kuukauden 1936. Vuonna 1937 hän lisäsi maalaispaikan nimen sukunimeensä, Bramstorp. Jo vuonna 1929 hänet valittiin eduskuntaan. Hän oli maalaisliiton puheenjohtajana vuosina 1934–1949.
Bramstorpin hallitus kaatui jo muutaman kesäkuukauden jälkeen, ja siksi sitä kutsutaan "lomahallitukseksi". Per Albin Hanssonin hallituksessa hän oli maatalousministerinä.
Nervonihappo

| Nervonihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (Z)-tetrakos-15-eenihappo
CAS-numero:  506-37-6
PubChem CID:  5281120
SMILES:  CCCCCCCCC=CCCCCCCCCCCCCCC(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C24H46O2
Moolimassa:  366,62 g/mol
Sulamispiste:  42–43 °C
Nervonihappo eli cis-15-tetrakoseenihappo eli 24:1 (ω−9) on moni­tyydyttymätön omega-9-rasva­happo, jonka kemiallinen kaava on C24H46O2, moolimassa 366,62 g/mol ja sulamispiste 42–43 celsiusastetta. Yhdisteen CAS-numero on 506-37-6. Nervonihappoa on löydetty hermosolujen myeliineistä ja se on tärkeä osa aivosolujen biosynteesiä. Nervonihappoa käytetään myös MS- ja ALD-taudin hoidossa.
Nervonihappoa esiintyy jättiläissaukon (Pteronura brasiliensis) semiokemikaalina lähinnä feromonina ja ginseng-kasvin (Panax ginseng) juuressa.
Aiheesta muualla

PubChem: Nervonic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Nervonic-acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nervonic acid (englanniksi)
ChemBlink: Nervonic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Nervonic acid (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical – nervonic acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Harri István Mäki

Harri István Mäki Tampereen kirjamessuilla 2009.
Harri István Mäki (s. 19. huhtikuuta 1968 Tampere) on suomalainen kirjailija. Hän on toiselta ammatiltaan teatteriohjaaja ja toimii Oriveden Opistossa sanataiteen opettajana. Mäki on kirjoittanut lasten- ja nuortenromaaneita, romaaneita, näytelmiä, kuunnelmia ja TV-käsikirjoituksia.
Suosituimmiksi kirjoiksi ovat tulleet Mäen juuri lukemaan oppineille suunnatut lastenkirjasarjat Sihis ja Naamiosankarit. Muita hänen kirjoittamiaan seikkailusarjoja ovat lapsille suunnattu Luke -sarja (marsukapteeni keltaisessa sukellusveneessä), varhaisnuorille suunnatut Hakkerit (nettirikokset), Dark Dante (muinaisaarteet), Leevi (kadonneet historialliset reliikit) ja Siperian legioona (eksyneet kummitukset Finlaysonin tehtaassa). Mäki on kirjoittanut myös kaksi selkoromaania nuorille: Rikkaat ritarit sekä Rikkaat ritarit ja Zombiprinsessa. Mäki on kuvittanut lastenkirjansa Superkumikana, Prahan vaahtohirviöt ja Sipsu teatterihamsteri.
Aikuisille suunnattuja romaaneita ovat tanssijoista kertova Kraatterin lapset sekä veijariromaanit Musta legioona ja Pyhä klaani. Tapani Baggen kanssa Mäki on kirjoittanut dekkarit Synnyimme lähtemään ja Paha paikka.
Mäki harrastaa tussipiirtämistä, matkustamista ja kääpiökoiria. Hän asuu perheensä kanssa vanhassa talossa Ylöjärvellä. Mäen äiti on unkarilainen, ja hän vietti lapsuutensa Unkarissa. Lapsena kirjailija piirsi sarjakuvia kummituksista, hirviöistä, linnoista ja purjelaivoista.lähde? Mäki kertoo, että hän haluaa kirjoittaa sellaisia kirjoja lapsille ja nuorille, jotka saavat heidät käyttämään mielikuvitustaan.lähde? Sellaisista kirjoista Mäki piti lapsena eniten.lähde? Tärkeintä on tarjota lapsille ja nuorille oma kirjallisuuskulttuuri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harri István Mäki Wikimedia Commonsissa
Harri István Mäki haastattelussa, Kirjastokaista-video
Nopea keltainen AB

| Nopea keltainen AB |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-amino-5-[(E)-(4-sulfonaattofenyyli)diatsenyyli]bentseenisulfoni happo
CAS-numero:  2706-28-7
PubChem CID:  75918
SMILES:  Nc1ccc(cc1OS(O)=O)/N=N/c2ccc(OS(O)=O)cc2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H11N3O6S2
Moolimassa:  357.36 g/mol
Sulamispiste:  300 °C
Liukoisuus veteen:  260 g/l (30 °C)
Nopea keltainen AB on atsoväri, jolla oli E-koodi E 105. Väri poistettiin ruoassa ja juomassa sallituista lisäaineista sekä E-koodiluettelosta, koska sen toksikologia osoitti sen haitalliseksi. Sen on epäilty aiheuttavan astmaa.
Nopea keltainen AB:tä valmistetaan sulfonoimallla 4-aminoatsobentseeniä. Ainetta käytetään esimerkiksi villan ja silkin värjäämiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nopea keltainen AB Wikimedia Commonsissa
Kevin De Bruyne

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Kevin De Bruyne vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntymäaika: 28. kesäkuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Drongen, Belgia
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 cm 
Seura
Seura: Manchester City
Pelinumero: 17
Junioriseurat
2003–2005: Gent
2005–2008: Genk
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008–2012 | Genk | 84 | (14) |
| 2012–2014 | Chelsea | 3 | (0) |
| 2012 | → Genk (laina) | 13 | (2) |
| 2012–2013 | → Werder Bremen (laina) | 33 | (10) |
| 2014–2015 | VfL Wolfsburg | 52 | (13) |
| 2015– | Manchester City | 257 | (68) |
Maajoukkue
| 2008–2009 | Belgia U18 | 7 | (1) |
| 2009 | Belgia U19 | 10 | (1) |
| 2011– | Belgia U21 | 2 | (0) |
| 2010– | Belgia | 107 | (30) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. toukokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 13. syyskuuta 2024.
| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Belgia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Venäjä 2018 | Jalkapallo |  |
Kevin De Bruyne (s. 28. kesäkuuta 1991 Drongen, Belgia) on belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja tai laituri. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Cityä, johon siirtyi elokuussa 2015 saksalaisesta VfL Wolfsburgista. Hän on pelannut Belgian A-maajoukkueessa yli sata maaottelua.
Seurajoukkueura

De Bruyne edusti juniorina Gentiä ja Genkiä. Genkin edustusjoukkueeseen hän nousi vuonna 2008. De Bruyne ehti voittaa joukkueen kolmannen Belgian-mestaruuden kaudella 2010–2011, kunnes Englannin Valioliigan suurseura Chelsea osti hänet tammikuussa 2012 arvioiden mukaan 8,3 miljoonan euron siirtosummalla.
De Bruyne teki Chelsean kanssa viisi ja puoli vuotta kattavan sopimuksen, josta ensimmäiset puoli vuotta hän jatkoi Genkissä lainasopimuksella. Elokuussa 2012 Chelsea lainasi De Bruynen kaudeksi Werder Bremeniin, jossa hän pelasi 33 Bundesliigaottelua, tehden kymmenen maalia ja antaen yhdeksän maalisyöttöä.
Seurajoukkueura > VfL Wolfsburg

Chelseassa De Bruyne ei missään vaiheessa onnistunut vakiinnuttamaan paikkaa pelaavassa kokoonpanossa, ja tammikuussa 2014 hänet myytiin Wolfsburgiin, arviolta 19,5 miljoonan euron siirtosummalla. Hänet valittiin Bundesliigan parhaaksi pelaajaksi kaudella 2014–2015. Hän teki kauden liigaotteluissa kymmenen maalia ja syotti 21, mikä oli uusi Bundesliigan syöttöennätys. Wolfsburg sijoittui sarjassa toiseksi. Wolfsbug voitti samalla kaudella Saksan cupin ja De Bruyne teki loppuottelun voittomaalin. Hän voitti samana vuonna myös Saksan supercupin. Hän pelasi Wolfsburgissa kaikkiaan 52 pääsarjaottelua, joissa teki 13 ja syötti 27 maalia.