stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oklahoma Cityn pommi-isku
Reaktiot

Kuvernööri Frank Keating julisti hätätilan kello 9.45 ja määräsi kaupungin alueelta kaikki osavaltion työntekijät, joita ei tarvittu pelastustöissä, jäämään pois töistä turvallisuuden vuoksi. Presidentti Bill Clinton antoi kello 16.00 määräyksen liittovaltion tuesta ihmishenkien pelastamiseksi ja lisävahinkojen välttämiseksi.
Reaktiot > Pelastustyöt

Viimeinen henkiin jäänyt pelastettiin rauniosta kello 22.05. Oklahoma Cityn palokunta lopetti kadonneiden etsinnän 5. toukokuuta, jolloin raunioissa arveltiin olevan vielä kolme ruumista, mutta turvallisuussyistä etsintää ei voitu jatkaa. Rakennus purettiin räjäyttämällä 23. toukokuuta, jolloin löydettiin viimeisetkin ruumiit.
Reaktiot > Avustukset uhreille

Kongressi ei myöntänyt taloudellista tukea, mutta kaupunki sai lahjoituksina yli 40 miljoonaa dollaria uhrien auttamiseen. Lahjoitusvaroista oli vuonna 2005 jäljellä noin 18 miljoonaa, millä kustannettiin college-koulutus jokaiselle toisen tai molemmat vanhemmat menettäneelle lapselle.
Rikostutkinta

Tutkintaa johti kokenut FBI:n tutkija Weldon L. Kennedy.
FBI pääsi jäljille, kun he löysivät pommirekan akselin, joka oli säilynyt räjähdyksessä. Akselin tiedoista saatiin selville, että rekan oli vuokrannut Robert Kling, joka pian paljastui McVeighin käyttämäksi salanimeksi. Autovuokraamon myyjä pian kuvailikin poliisille Terry Nicholsin ja Timothy McVeighin tuntomerkit. Nichols pidätettiin pian ja samoin myös McVeigh, joka oli tuolloin jo muutenkin pidätettynä muista rikoksista.
Rikostutkinta > Epäiltyjen pidätykset

Iskun suunnitellut ja toteuttanut McVeigh pysäytettiin vain 90 minuuttia räjähdyksen jälkeen Oklahoma Cityn ulkopuolella, koska pakoautossa ei ollut ollenkaan rekisterikilpiä. Pysäyttämisen ohessa McVeighilta löydettiin ladattu laiton pistooli, joten hänet pidätettiin epäiltynä autovarkaudesta ja laittoman aseen hallussapidosta. Hieman ennen takuuoikeudenkäynnin alkamista FBI pidätti hänet iskusta syytettynä.
Oikeudenkäynnit

Oikeudenkäynti siirrettiin Oklahoma Citystä liittovaltion tuomioistuimeen Denveriin, jotta McVeighille voitiin taata puolueeton oikeudenkäynti. Todistusaineisto oli mittavaa. Häntä edusti kuuden asianajajan tiimi, jota johti Stephen Jones.
McVeigh tuomittiin kuolemaan 14. elokuuta 1996, mutta oikeusministeri John Ashcroft lykkäsi teloitusta, koska FBI ei ollut luovuttanut kaikkia todisteita puolustusasianajajille. McVeigh pyysi joulukuussa 2000 liittovaltion tuomaria Richard Matschia hylkäämään hänen tuomiostaan tehdyt valitukset ja määräämään teloituspäivän, mihin tämä suostui. McVeigh pyysi kapellimestari David Woodardia johtamaan prequiem-kuolinmessun teloituksensa aattona Terre Hautessa 11. kesäkuuta 2001. Woodard myönsi McVeigh’n syyllistyneen "kauheaan tekoon", mutta myöntyi sävellyksensä Ave Atque Valen koodan ensiesitykseen paikallisen vaskikuoron kanssa St. Margaret Mary -kirkossa lähellä USP Terre Hautea. Esityksen yleisöön kuuluivat seuraavan aamun tapahtuman todistajat. Arkkipiispa Daniel M. Buechlein ja myöhemmin kardinaali Roger Mahony vetosivat paavi Johannes Paavali II:een, jotta tämä siunaisi Woodardin musiikillisen teoksen.
Nichols todettiin 1997 syylliseksi kahdeksan liittovaltion agentin surmaan. 26. toukokuuta 2004 hänet todettiin erillisessä osavaltion oikeudenkäynnissä syylliseksi muiden 161 iskussa menehtyneen murhaan. FBI löysi kotietsinnässä räjähdysaineita hänen vanhasta kodistaan.
Michael Fortier tuomittiin 12 vuodeksi vankeuteen ja 75 000 dollarin sakkoihin. Tuomioon vaikutti alentavasti Fortierin tekemä yhteistyö syyttäjien kanssa. Hänet vapautettiin hyvän käytöksen perusteella puolitoista vuotta etuajassa tammikuussa 2006.
Salaliittoteorioita

Useimmat salaliittoteoriat lähtivät liikkeelle mielikuvista, joiden mukaan hallinto on alistava ja pahantahtoinen uhka vapaudelle. Erään teorian mukaan pommi-iskulla olisi ollut Bill Clintonin hyväksyntä, koska entinen Salaisen palvelun agentti "tiesi liikaa" Clintonista. Toisaalta epäiltiin Yhdistyneiden kansakuntien sekaantuneen asiaan.
Rakennuksessa olisi joidenkin mukaan räjähtänyt kaksi pommia, koska seismografilla havaittiin kaksi järistystä. Toisen aiheutti todennäköisesti itse rakennuksen sortuminen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oklahoma Cityn pommi-isku Wikimedia Commonsissa
McVeighin reitti räjäytyspaikalle punaisella ja jalan kulkema matka pakoautolle sinisellä.
Ilmakuva tuhoutuneesta rakennuksesta.
Vasemmalla FBI:n käyttämä piirros McVeighista, oikealla pidätysvalokuva.
Omoa

| Omoa |
| --- | --- |
 Omoan keskustaa
 Omoan matkailukartta.
 Omoa
 Koordinaatit: 15°46′26″N, 88°2′11″W 
Valtio:  Honduras
Departementti:  Cortés
Aikavyöhyke:  UTC-6
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Omoa on kaupunki ja kunta Hondurasissa, Cortésin departementissa. Se sijaitsee lähellä Guatamelan rajaa Karibianmeren rannikolla. Kunnan pinta-ala on 382,8 neliökilometriä ja siellä on noin 30 000 asukasta.
Historia

Omoa perustettiin 1500-luvulla, ja se oli alkuun pieni kylä, johon kuului myös alkuperäisasukkaiden asutuskeskus. Omoa hylättiin kuitenkin 1580-luvulla, mutta se elvytettiin henkiin 1752, ja sinne alkoi nousta hallintorakennuksia, sairaala ja parakit. Sinne rakennettiin 1756–1779 linnoitus turvaamaan Keski-Amerikan rannikkoa merirosvojen hyökkäyksiltä. Britit valtasivat linnoituksen 1779 nelipäiväisessä taistelussa.
Omoa oli pitkään Hondurasin tärkein satama. Se menetti asemansa 1880-luvulla, kun banaaniteollisuus keskittyi läheiseen Puerto Cortésiin. Omoa taantui kalastuskyläksi.
Omaelämäkerta

Omaelämäkerta on faktapohjainen, elämäkertohin kuuluva teos, joka kuvaa kirjoittajansa elämän vaiheita. Omaelämäkerran toinen nimitys autobiografia juontuu kreikan kielen sanoista autos (itse-), bios (elämä) ja grafein (kirjoitus). Termiä on käytetty ainakin 1700-luvun lopulta, mutta itse kirjallisuuden muoto on jo vanhempi.
Elämäkerran kirjoittaja joutuu yleensä käyttämään apunaan useita dokumentteja, mutta omaelämäkerta perustuu tyypillisesti kirjoittajan omaan muistiin.
Omaelämäkertaa muistuttava teostyyppi on muistelmateos. Muuten oman elämänsä vaiheita voi kuvata esimerkiksi päiväkirjan tai blogin avulla.
Merkittäviä omaelämäkertojen kirjoittajia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Henry Adams  Augustinus  Giacomo Casanova  Benvenuto Cellini  Roald Dahl  Black Elk  Benjamin Franklin  Sigmund Freud  Mahatma Gandhi  Ulysses S. Grant  Harriet Jacobs  Helen Keller  |  Kathryn Hulme  John Stuart Mill  Vladimir Nabokov  Joaquim Nabuco  Jawaharlal Nehru  Anaïs Nin  Thomas de Quincey  Nikolai Rimski-Korsakov  Jean-Jacques Rousseau  Bertrand Russell  Jean-Paul Sartre  Albert Schweitzer  |  Lincoln Steffens  Gertrude Stein  Henry David Thoreau  Mark Twain  Booker T. Washington  Frank Lloyd Wright  Richard Wright  Malcolm X  William Butler Yeats  Waris Dirie  Michael Jackson  |
Kirjallisuutta

Hägg, Samuli, Lehtimäki, Markku & Steinby, Liisa (toim.): ”Miten omaelämäkerta on kertomus? (kirj. Päivi Kosonen)”, Näkökulmia kertomuksen tutkimukseen, s. 282-293.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2009.  ISBN 978-952-222-080-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lisää luettavaa aiheesta Henkilöhistoria-bibliografia on Wikiaineistossa
On aika sijoiltaan

| On aika sijoiltaan> Time Out of Joint |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Philip K. Dick
Kieli:  englanti
Genre:  tieteisromaani
Julkaistu:  1959
Suomennos
Suomentaja:  J. Pekka Mäkelä
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  1996
ISBN:  951-578-428-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
On aika sijoiltaan (engl. Time Out of Joint) on Philip K. Dickin vuonna 1964 ilmestynyt tieteisromaani. Teoksen on suomentanut Likelle vuonna 1996 J. Pekka Mäkelä.
Aiheesta muualla

Martin Lewis: Time Out of Joint. The SF Site 2003. (englanniksi)
Guy Salvidge: Time Out of Joint. 21.3.2010. (englanniksi)
Oman pääoman tuottoaste

Oman pääoman tuottoaste (ROE, return on equity) on yrityksen kannattavuuden mittari, joka kertoo, montako prosenttia tuottoa yritys tuotti suhteessa omaan pääomaan.
Mittarin näkökulma on yrityksen oman pääoman sijoittajien näkökulma. ROE mittaa, kuinka hyvin yritys tyydyttää omistajan tuottovaatimuksen, joka kohdistuu omistajan yrityksen käyttöön antamaan pääomaan. ROE kertoo, kuinka paljon yrityksen oma pääoma lisääntyy nettotuloksen kautta ennen voitonjakoa.
Laskentakaava

ROE lasketaan jakamalla yrityksen tulos sen taseessa näkyvällä omalla pääomalla.
ROE={\frac {\mathrm {tulos} }{\mathrm {oma~p{\ddot {a}}{\ddot {a}}oma} }}
Tunnusluvun laskentatekniset yksityiskohdat vaihtelevat käytännössä. Tulos-lukuna käytetään 12 kuukauden tulosta (nettotulos) ennen vähemmistöosuutta. Oman pääoman määrä voidaan ottaa edellisen tilikauden lopun taseesta. Voidaan käyttää myös tilikauden keskimääräistä tilannetta eli edellisen ja tämän tilikauden lopun oman pääoman keskiarvoa. Omaan pääomaan luetaan paitsi taseen oma pääoma, myös vähemmistöosuus ja tilinpäätössiirtojen kertymä verovelalla vähennettynä.
Ohjearvot

Sijoittajan kannalta omaan pääomaan liittyy suurempi menettämisen riski kuin vieraan pääoman sijoituksiin. Siksi oman pääoman tuoton tulisi olla korkeampi kuin vieraan pääoman tuoton tai koko sijoitetun pääoman tuoton. Omistaja itse asettaa ROE-vaatimuksen omista lähtökohdistaan.
Oman pääoman tuottoasteen ohjearvot ovat:
vähintään 20 %: hyvä
10–19 %: tyydyttävä
alle 10 %: heikko
Negatiivinen tuottoaste on huolestuttava.
Oman pääoman tuottoastetta voi yrittää nostaa muutamalla yrityksen pääomarakennetta velkavetoisempaan suuntaan. Tuottoaste nousee, jos liiketoiminta on riittävän kannattavaa ja vieraan pääoman kulujen jälkeen jää lisää tuottoa omalle pääomalle. Velan vipuvaikutuksen vuoksi tähän liittyy kuitenkin suurempi riski.
Soveltuvuus käyttöön

Tuottoaste sopii kannattavuuden mittaamiseen niissä liiketoiminnoissa, jotka sitovat paljon pääomaa. Jos liiketoiminta perustuu taseessa näkymättömään varallisuuteen kuten osaamiseen, pääoman tuotto ei ole paras mittari kannattavuuden mittaamiseen. Jos pääomat ovat pieniä ja pääoman kierto on nopeaa, ei pääoman tuotolle saada järkeviä lukemia. 200 % tuotto kertoo todennäköisemmin väärästä kannattavuusmittarista kuin ylettömän kannattavasta liiketoiminnasta.
Saman yrityksen eri tilikausien tuottoasteen vertailukelpoisuutta vähentävät omaan pääomaan kirjatut arvonkorotukset ja niiden peruutukset. Varsinkin käyvän arvon rahaston muutokset voivat heiluttaa oman pääoman määrää.
Ollila (Somero)

Ollila on kylä ja kyläkeskus Somerolla Varsinais-Suomen maakunnassa. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 169, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan neljänneksitoista suurimman.
Sijainti ja liikenne

Ollilan lähimpiä naapurikyliä Somerolla ovat Sylvänä etelässä ja Paltta pohjoisessa. Lännessä kylän rajoille ulottuvat Someron Lahden ja Pyölin ja idässä Laitiaisten kulmakunnalla Someron Harjun ja Härkälän kylien alueet. Pohjoisessa kylän takamaihin rajoittuvat Tammelan Torron sekä Jokioisten Vaulammin ja Haapaniemen kylien maat Jokioisten Murronkulman kulmakunnalla. Suhteessa liikenneväyliin kylä sijaitsee Somerolta Jokioisille johtavan kantatien 52 varrella ja idässä sen aluetta koskettaa Somerolta Forssaan johtava seututie 282.
Palvelut ja yhdistystoiminta

1900-luvulla Ollila on ollut kyläkeskus, jonka vaikutusalueeseen ovat kuuluneet viereiset Paltan ja Sylvänän kylät. Kylässä toimi vuodesta 1897 vuoteen 2016 Ollilan koulu. Vielä vuonna 1990 Ollilassa toimi Ylöpirtin postitoimisto Jokioistentien varressa. Postiosoitteena Ollilassa, Sylvänässä ja Paltassa on ollut Ylöpirtti.
Paikallisia yhdistyksiä ovat urheiluseura Ollilan Jyty sekä Ollilan, Sylvänän ja Paltan kylissä toimiva metsästysseura Lammijärven Metsäveikot, jonka omistuksessa on Etappimaja Lammijärven rannalla.
Luonto

Luonnonmaantieteellisesti Ollilan, Sylvänän ja Paltan kylät sijoittuvat Tammelan ylängön suurten suhteellisten korkeuserojen luonnehtimalle reunavyöhykkeelle, jossa luonnonympäristöä hallitsevat saven täyttämät kallioperän murroslaaksot ja näiden väliin jäävät korkeammat kallio- ja moreeniselänteet. Alueen huomattavimmat vesistöt muodostuvat Paimionjoen sivujoen Jaatilanjoen latvahaaroista, jotka noudattelevat saven peittämiä kallioperän murroksia. Alueen suurin järvi on Lammijärvi Ollilan kylässä. Sen rannalla on Someron kaupungin uimaranta ja järven läheisyydessä on myös metsästysseura Lammijärven Metsäveikokkojen kokoontumispaikka Etappimaja.
Historia

Historiallisesti Ollila on ollut samaa jakokuntaa viereisten Sylvänän ja Paltan kylien kanssa 1700-luvun lopulla toimitettuun isoonjakoon asti, ja isonjaon seurauksena kylien alueet muodostavat useita toisiinsa lomittuvia eksklaaveja varsinkin jakokunnan pohjoisosissa lähellä Jokioisten ja Tammelan rajaa.
Ensimmäinen maininta Ollilan kylästä on vuoden 1548 maakirjassa, jota ennen Ollilan talot on luettu viereiseen Sylvänän kylään. Kylän vanha tontti on sijainnut nykyisen Jokioistentien varrella paikalla, jolla vielä nykyäänkin on Ylöpirtin talo. Muut kylän vanhoista kantataloista ovat eri aikoina siirtyneet omille jakolohkoilleen eri puolille kylän vanhojen kotipeltojen ympäristöä.
Sylvänän, Ollilan ja Paltan kylien pohjoisista takamaista muodostuneella Koisthuhdan kulmakunnalla Jokioisten rajalla Ollilan kylässä toimi vuosina 1924–1966 Koisthuhdan koulu. Koulun lopetettua toimintansa vuonna 1966 myös Koisthuhdasta on käyty koulua Ollilassa.
Ollilan koulu lakkautettiin keväällä 2016.
Once Upon a Time in the North (novelli)

| Once Upon a Time in the North |
| --- | --- |

Kirjailija:  Philip Pullman
Genre:  fantasia, lasten- ja nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  David Fickling Books, Alfred A. Knopf
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  104
Sarja: Universumien tomu
Seuraava:  Kultainen kompassi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Once Upon a Time in the North on Philip Pullmanin novellikirjanen, joka ilmestyi englanniksi huhtikuussa 2008. Kirjan sisältämän novellin päähenkilö on nuori aeronautti Lee Scoresby 29 vuotta ennen Universumien tomu -trilogian tapahtumia.
Vastikään pokerissa kuumailmapallonsa voittanut Scoresby rantautuu Vienanmerellä sijaitsevalle Novy Odensen saarelle etsimään rahtia, mutta joutuukin vastatusten korruptoituneen ja suuryrityksiä suosivan pormestariehdokas Ivan Poliakovin ja tämän palkkaaman dakotalaisen palkkatappajan kanssa. Scoresby kohtaa ensimmäistä kertaa Iorek Byrnisonin.
Aiheesta muualla

Christina Hardyment: Once Upon a Time in the North. The Independent 8.4.2008.
Universumien tomu
| --- | --- |
Universumien tomu:   Kultainen kompassi  Salaperäinen veitsi  Maaginen kaukoputki 
Lyran kirjat:   Vedenpaisumus  Ruusunmetsästäjät 
Novellit:   Lyran Oxford  Once Upon a Time in the North 
Elokuvat ja televisiosarjat:   Kultainen kompassi  His Dark Materials 
Hahmot:   Lyra Belacqua  Will Parry  Lordi Asriel  Marisa Coulter 
Muuta:   daimoni 
Kirjailija:   Philip Pullman
Ontojärven–Lentuan valuma-alue

Ontojärven–Lentuan valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.9) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4 948,81 neliökilometriä, ja josta 4 768,8 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 180,01 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 11,75 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Katerman voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 948,81 neliökilometriä ja järvisyys 11,75 %.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Ontojärven alue (59.91)
Lentuan alue (59.92)
Änättijärven valuma-alue (59.93)
Kellojärven valuma-alue (59.94)
Kalliojärven valuma-alue (59.95)
Luulajanjoen valuma-alue (59.96)
Saunajoen valuma-alue (59.97)
Jämäsjoen valuma-alue (59.98)
Vepsänjoen valuma-alue (59.99)
Lasse Oksanen

| Lasse Oksanen |
| --- | --- |
 Oksanen vuonna 1972.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. joulukuuta 1942 (ikä 81) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Oka
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  right
Pituus:  182 cm
Paino:  82 kg
Pelinumero:  11, 12, 14, 20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1960–1982
Seurat:  Ilves
Lasse Kalevi Oksanen (s. 7. joulukuuta 1942 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, aikansa parhaita pelaajia. "Oka" edusti Tampereen Ilvestä kaudet 1960–1982 ja muodosti mestaruussarjan maineikkaan hyökkäysketjun Reijo Hakasen ja Jorma Peltosen kanssa. Ilves on jäädyttänyt Oksasen pelinumeron. (14). SM-liigan vuosittainen tunnustuspalkinto on nimetty Oksasen mukaan.
Maaottelu-urallaan Oksanen teki ennätysmäärän maaleja. Oksanen on valittu Kansainvälisen Jääkiekkoliiton galleriaan. Urheilu-uran ulkopuolella Lasse Oksanen on toiminut yrittäjänä ja ollut mukana politiikassa.
Ura

Oksanen oli yksi Suomen parhaista jääkiekkoilijoista 1960-luvun loppu- ja 1970-luvun alkupuoliskolla. Hänen uransa kesti vuodesta 1960 vuoteen 1982. Tampereen Ilvestä Suomessa edustanut Oksanen on valittu muun muassa ennätykselliset yhdeksän kertaa SM-sarjan All Stars -kentälliseen. Oksanen muodosti yhdessä Reijo Hakasen ja Jorma Peltosen kanssa Ilveksen maineikkaimman ketjun. Oksanen voitti Ilveksessä yhteensä kolme Suomen mestaruutta ja 12 mitalia. Pisteitä hän teki pelaamissaan 477 ottelussa 498 (268+230). Hän oli joukkueen kapteenina 9 kautta.
Oksanen pelasi urallaan myös Italiassa Gherdëinan ja Asiagon joukkueessa. Sieltä jäi muistoksi yksi Italian mestaruus ja yksi hopea.
Oksanen kävi myös yrittämässä pääsyä NHL:ään St Louis Bluesin kokoonpanoon kesällä 1971, mutta ei onnistunut saamaan paikkaa, vaan hänelle tarjottiin sopimusta farmiseuraan. Oksanen kuitenkin päätti palata Suomeen ja Ilvekseen.
Maajoukkueessa Oksanen pitää ja piti pitkään monia kansallisia ennätyksiä hallussaan, vaikka pelasi viimeisen maaottelunsa vuonna 1977. Hän on edelleen kaikkien aikojen eniten maaottelumaaleja tehnyt suomalaiskiekkoilija (101 maalia). Hänen hallussaan oli pitkään maaotteluennätys (282 peliä), kunnes toinen Ilveksen ikoni Raimo Helminen nousi ohi. Maaotteluiden pistetilastoissa Oksasen ohi ovat menneet Helmisen lisäksi Mika Nieminen ja Ville Peltonen. Oksanen pelasi MM-kisoissa 117 peliä, mikä oikeuttaa maailmantilastossakin jaetulle toiselle sijalle Jiří Holíkin jälkeen. Yhteensä Oksanen teki 282 maaottelussaan tehot 101+58. Hän edusti Suomea 11 kertaa MM-kisoissa ja kolme kertaa olympialaisissa.
IIHF on valinnut Oksasen kansainväliseen kuuluisuuksien International Hockey Hall of Fame galleriaan. Ilves on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 14. SM-liiga jakaa vuosittain Lasse Oksanen -palkintoa, joka myönnetään runkosarjan parhaalle pelaajalle.
Oksasen arkeen on edelleen kuulunut jääkiekko. Hän on sanonut pelaavansa ja "höntsyilevänsä" monesti aamusin jo kello seitsemältä. Oksanen huomasi kokevansa rintakipuja harjoitellessaan jolloin meni lääkäriin ja vuonna 2016 hänelle tehtiin kuuden suonen ohitusleikkaus. Oksanen kuitenkin toipui nopeasti.
Politiikka ja yrittäjyys

Oksanen on toiminut sosiaali- ja terveyslautakunnassa (1996-), kaupunginhallituksessa ja sen varajäsenenä (2008-2012), yhdyskuntalautakunnassa (2008-2012), osaamis- ja elinkeinolautakunnassa (2008-2012), maakuntavaltuuston varajäsenenä (2008-2012), osaamis- ja elinkeinolautakunnan jäsenenä (2012-2017).
Oksanen toimi Tampereen Puolesta Ry:n kaupunginvaltuutettuna vuosina 2017-2021 ja siirtyi tämän jälkeen Kokoomukseen, jossa hän oli ehdolla kuntavaaleissa samaisena vuonna. Oksanen on myös toiminut huumeklinikkayhdistys Villa Hockey:n varapuheenjohtajana vuodesta 2002.
Yrittäjyyttä Oksasella on kertynyt vuodesta 1967.  Siihen sisältyy huoltoasematoimintaa Kesoil Jäähovissa sekä elintarvikekauppaa ja jääkiekkoaiheista tuotekehitystä.
Saavutukset ja palkinnot

3 Suomen mestaruutta (1962, 1966, 1972)
4 SM-hopeaa ja 5 -pronssia
1 Italian mestaruus (1976)
1 Italian hopea
Suomen paras jääkiekkoilija (1966)
Lynces Academicin parhaan hyökkääjän patsas (1971)
Herrasmiespelaaja (1968)
Valinta SM-sarjan All Stars -kentälliseen (1965, 1966, 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1975)
SM-sarjan paras maalintekijä (1970)
Ilves on jäädyttänyt Oksasen pelinumeron 14
Suomen Jääkiekkoleijona #53
IIHF Hall of Fame pelaajajäsen
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Mailataituri Lasse Oksanen oli kiekkomies parhaasta päästä (henkilökuva vuodelta 1981)
YLE Elävä arkisto: Olympialätkän veteraanit Oksanen ja Blomqvist
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matti Reunamäki | Suomen kapteeni talviolympialaisissa 1972 | Seuraaja: Seppo Lindström |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Juhani Wahlsten Seppo Lindström | Suomen kapteeni jääkiekon MM-kilpailuissa 1970, 1971 ja 1972 1976 | Seuraaja: Veli-Pekka Ketola Pertti Koivulahti |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Raimo Kilpiö | Raimo Kilpiö -palkinnon voittaja 1968 | Seuraaja: Seppo Nurmi |
Jääkiekon SM-liigassa jäädytetyt pelaajanumerot
| Blues | HIFK | HPK | Ilves | JYP | KalPa | KooKoo | Kärpät | Lukko | Pelicans | SaiPa | Sport | Tappara | TPS | Ässät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10Lehtinen | 1Wetzell | 2Salisma | 2 Wasama | 1Siekkinen | 1Kuivalainen | 36Outinen | 10Ruotsalainen | 4Rastio | 11Koskinen | 3Partinen | 14 Laaksoharju | 2Numminen | 3Nummelin | 2Heikkilä |
| 33Hirvonen | 5Riihiranta | 9Louhi | 7Honkavaara | 10Rastela | 27Rinne | 81Nurmberg | 24Viuhkola | 4Peltonen | 13Laine | 8Koho | 27Väkelä | 3Marjamäki | 8Wahlsten | 4Javanainen |
|   | 7Saarinen | 13Palo | 13Jalo | 19Mikkilä | 24S.Kapanen |   | 15Kiimalainen | 7Keinonen | 17Eloranta | 9Skriko | 29Hjerpe | 7Jutila | 23Virta | 12Levo |
|   | 17Murto | 17Hietanen | 14Oksanen | 30Kurkinen | 44Timonen |   | 6Mikkola | 8Vehmanen |   | 20Mälkiä |   | 8Ojanen | 16Tammelin | 13Ketola |
|   | 20Hagman | 18Savolainen | 16Peltonen |   |   |   | 5Kukkonen | 13Torkki |   |   |   | 10Susi | 11Koivu | 89Otevřel |
|   | 22Kortelainen | 36Tuulola | 30Tammi |   |   |   |   | 26Forss |   |   |   | 12E.Lehtonen | 15Leppänen | 11Kilpiö |
|   | 23P.Lehtonen |   | 41Helminen |   |   |   |   | 77Hämäläinen |   |   |   | 81Peltola | 12Vilander | 5Rautakallio |
|   | 35Lindfors |   |   |   |   |   |   | 35Vehanen |   |   |   |   |   | 22Makkonen |
|   | 9Kuhta |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Seppo Lindström, Veli-Pekka Ketola, Jorma Valtonen ja Lasse Oksanen. (1969).
Onnia

| Onnia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Onnin sisarnimi 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Onnia on naisen etunimi. Se on miehennimen Onni feminiininen vastine.
Onnia-nimeä on käytetty Suomessa jo 1800-luvulla, mutta – toisin kuin erittäin suosittu Onni – se on jäänyt suhteellisen harvinaiseksi nimeksi. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on elokuuhun 2021 mennessä ollut virallisena nimenä noin 180 naisella.
Onnialla ei ole nimipäivää almanakassa.
Tunnettuja Onnia-nimisiä

Onnia Hellén (1862–1948), sairaanhoitaja ja virsirunoilija; Immi Hellénin sisar
Onoff

| Onoff |
| --- | --- |

Perustettu:  1982
Toimiala:  kodinelektroniikka
Kotisivu:  http://www.onoff.com/ (virolainen sivusto)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Onoff oli ruotsalainen kodinkoneiden vähittäisketju, joka syntyi Hans Westin johdolla, kun Telecall osti Sigges Radion 1982. Yritys meni konkurssiin 2011.
Onoff-nimellä toimii vielä virolainen verkkokauppa ja seitsemän myymälää Virossa sikäläisen toimitusjohtajan ostettua toiminnot konkurssipesältä itselleen.