stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kittilä
Väestö > Taajamat

Vuoden 2022 lopussa Kittilässä oli 6 637 asukasta, joista 3 395 asui taajamissa, 2 562 haja-asutusalueilla ja 680:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kittilän taajama-aste on 57,0 %. Kittilän taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2022) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kittilän kirkonkylä | 2 229 |
| 2 | Sirkka | 556 |
| 3 | Rova | 363 |
| 4 | Kaukonen | 247 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Kylät

Ala-Kittilä, Alakylä, Hanhimaa, Helppi, Hormakumpu, Jeesiöjärvi, Kallo, Kaukonen, Kelontekemä, Kittilän kirkonkylä, Kiistala, Kirjanselkämaa, Kinisjärvi, Kotakumpu, Kuivasalmi, Köngäs, Lehmilehto, Lintula, Lompolo, Maunujärvi, Molkojärvi, Nilivaara, Pitkäkumpu, Pokka, Pulju, Raattama, Rauhala, Rautuskylä, Siitonen, Sirkka, Sätkenä, Tepsa, Tepasto, Veittivuoma, Veitservasa, Vittakumpu.lähde?
Seurakunnat > Luterilaisuus

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kittilässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kittilän seurakunta
Inarin alue ei perinteisesti ole lukeutunut lestadiolaisuuden vahvimpaan kannatusalueeseen. Kittilän alueella toimivat kuitenkin vanhoillislestadiolainen suunta, jolla on paikkakunnalla Kittilän rauhanyhdistys, sekä uusheräys, jolla on Kittilässä oma paikallisosasto.
Seurakunnat > Muut seurakunnat

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kittilän helluntaiseurakunta. Lisäksi Kittilässä on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kittilän alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.
Kunnallishallinnon ongelmia

Kittilän kunnan hallintoa on vuodesta 2014 alkaen häirinnyt monipolvinen päätöksentekokriisi. Kriisin aikana kunnanjohtaja Anna Mäkelä erotettiin laittomasti. Kriisiin liittyvistä virkarikoksista syytetty vt. kunnanjohtaja Timo Kurula vetäytyi vapaalle vuoden 2017 loppuun asti.  Tilanteen ratkaisemiseksi on asetettiin selvitysryhmä, jota johti Antti Rantakokko.
Kittilän kuntapäättäjiä vastaan nostettiin syksyllä 2017 rikossyytteitä. Syytteessä oli 28 luottamushenkilöä. Kittilän kuntapäättäjiä epäiltiin hiihtohissin hankintaan sekä kunnanjohtajan erottamiseen liittyvistä rikoksista. Maaliskuussa 2023 Korkein oikeus tuomitsi kahdeksan kuntapäättäjää rangaistukseen virka-aseman väärinkäyttämisestä.
Tapahtumia Kittilässä

Kittilän kirkonkylällä järjestetään Kittilän markkinat heinäkuussa. Markkinoiden aikana järjestetään myös haukienkalastustapahtuma ”Krokotiilirock”, jossa osanottajat kilpailevat suurimmasta haukisaaliista Kittilän Haudanperällä. Markkinaviikonloppuna järjestetään myös perinteisesti musiikkitapahtuma Veres sekä Kittilän moottorikerhon järjestämät moottorikelkkojen vesicrosskilpailut. Syksyisin Kittilässä juostaan Ruskamaraton.lähde?
Vuodesta 2008 on Kittilässä järjestetty Kittilän Jouluyö -tapahtuma. Kino Ylärissä esitetään usein jouluinen elokuva heti iltapäivästä, ja lapsille järjestetään kello kolmen ja kuuden välillä pieni satutuokio Kittilän kunnankirjastossa. Jouluyössä muun muassa vierailee joulupukki, lauletaan yhteislauluja kirkossa ja esitetään näytelmiä. Perinteeseen kuuluu myös näyteikkunakilpailu, jossa ihmiset saavat äänestää mieleistään näyteikkunaa. Äänestäjien kesken jaetaan yllätyspalkinto torilla. Myös suurin osa kaupoista on avoinna kello 23 saakka. Jouluyö huipentuu Haudanperällä kello 23 järjestettävään ilotulitukseen.lähde?
Kittilän Levillä järjestetään myös useita tapahtumia vuosittain, muun muassa Alppihiihdon maailmancupin osakilpailut sekä Levi24-maastopyörätapahtuma.lähde?
Kaukosen raviradalla järjestetään yhdet totoravit vuosittain.
Tunnettuja kittiläläisiä

Niilo Hangasvaara, kiekonheittäjä
Einari Junttila, kuvataiteilija
Vesa Junttila, kuvataiteilija
Jari Kujala, muusikko
Pekka Kujala, runoilija, säveltäjä, lauluntekijä
Jouni Lompolo, kirjailija, pakinoitsija Origo, syntynyt Kittilässä
Pekka Nilivaara, Nili-Pekka, karhunkaataja
Arto Paasilinna, kirjailija, syntynyt Kittilässä
Jouni Palosaari, yrittäjä
Päivikki Palosaari, yrittäjä
Teemu Palosaari, näyttelijä
Kalervo Palsa, kuvataiteilija
Reijo Raekallio, kuvataiteilija
Niilo Rauhala, runoilija, syntynyt Kittilän Kuivasalmella
Reidar Särestöniemi, kuvataiteilija
Ahti Vielma, kirjailija
Ukko-Pekka Yliranta, vuoden 2008 Kultaisen harmonikan voittaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kittilä Wikimedia Commonsissa
Kittilän kunnan kotisivut
Kittilän avainluvut. Tilastokeskus.
Kittilä hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kittilän kylät
Ala-Kittilä
Alakylä
Hanhimaa
Helppi
Hormakumpu
Jeesiöjärvi
Kallo
Kaukonen
Kelontekemä
Kittilän kirkonkylä
Kiistala
Kinisjärvi
Kuivasalmi
Köngäs
Lehmilehto
Lintula
Lompolo
Maunujärvi
Molkojärvi
Pokka
Pulju
Raattama
Rauhala
Rautuskylä
Sirkka
Sätkenä
Tepsa
Tepasto
Veitservasa
Veittivuoma
| n k Lapin maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enontekiö  Inari  Kemi  Kemijärvi  Keminmaa  Kittilä  Kolari  Muonio  Pelkosenniemi  Pello  Posio  Ranua  Rovaniemi  Salla  Savukoski  Simo  Sodankylä  Tervola  Tornio  Utsjoki  Ylitornio 
Entiset kunnat:  Alatornio  Karunki  Kemijärven maalaiskunta  Rovaniemen maalaiskunta  (Kemin maalaiskunta) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Levi on suosittu hiihtokeskus Kittilässä.
Aakenustunturi.
Pääsiäinen

Matthias Grünewald, Ylösnousemus, noin 1510.
Pääsiäinen on vuosittainen kristillinen juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen kunniaksi. Ensimmäistä pääsiäispäivää eli pääsiäissunnuntaita vietetään kevätpäiväntasauksen jälkeisen täydenkuun jälkeisenä sunnuntaina, minkä vuoksi pääsiäisen ajankohta vaihtelee eri vuosina välillä 22. maaliskuuta – 25. huhtikuuta.
Pääsiäinen on kristinuskon vanhin ja tärkein juhla. Sitä alettiin viettää 100-luvulla. Pääsiäistä edeltää kirkoissa hiljainen viikko, jonka sisältö on Kristuksen kärsimyskertomuksessa. Hiljainen viikko huipentuu pitkäänperjantaihin, Jeesuksen ristiinnaulitsemisen päivään. Itse pääsiäinen alkaa sunnuntaina, jolloin juhlitaan Jeesuksen ylösnousemusta ja josta alkaa pääsiäisviikko. Suomessa pitkäperjantai, pääsiäissunnuntai ja maanantai eli toinen pääsiäispäivä ovat virallisia pyhäpäiviä. Pääsiäisviikolla järjestetään pääsiäismusiikkikonsertteja, joista tunnetuimpia ovat passiot kuten J. S. Bachin Matteus-passio.
Ihmiset eri kulttuureissa ovat juhlineet keväällä talvesta pääsemistä ja luonnon heräämistä eloon jo esikristillisinä aikoina. Jäniksiä ja munia on pidetty hedelmällisyyden ja kasvun vertauskuvana ja ne esiintyvät nykyisessäkin pääsiäiskuvastossa. Pääsiäiseen on liitetty muitakin heräävän elämän vertauskuvia kuten narsissit, keltaiset pääsiäistiput ja hiirenkorvalle puhkeavat pajunkissat. Suomalaiseen pääsiäisperinteeseen ovat kuuluneet muun muassa mämmin syönti, pääsiäismunien maalaaminen, pajunvitsoilla virpominen ja rairuohon kasvattaminen.
Sanan alkuperä ja muita nimityksiä

Suomen kielen sana pääsiäinen tunnetaan Mikael Agricolan kirjoituksista 1500-luvulta. Luultavasti sanaa on käytetty suomenkielisessä kristillisessä perinteessä jo ennen Agricolaa. Sana tarkoittaa paastosta ”pääsemistä”, eli pääsiäistä edeltävän neljänkymmenen päivän paaston päättymistä. Lisäksi tämä ’pääseminen’ on selitetty kertovan juutalaisten pääsystä Egyptin orjuudesta, ylösnousemukseen liittyväksi siirtymiseksi kuolemasta elämään, kristikunnan pääsystä synneistä tai pääsyä talvesta.
Monissa kielissä pääsiäisen sana lienee johdettu hepreankielisestä kevätjuhlan nimestä pesah: esimerkiksi latinaksi pascha, venäjäksi pasha, kreikaksi paskha ja ruotsiksi påsk. Suomen lähisukulaiskielissä pääsiäisen nimityksenä on karjalassa murteesta riippuen joko äijäpäivä tai äijypäivy (’suuri päivä’), vepsässä äipäiv ja virossa lihavõtted, joka viittaa syömiseen paaston jälkeen. Myös unkarissa käytetty nimitys húsvét viittaa samaan kuin vironkielinen nimitys. Pääsiäisen saksankielisen nimen Ostern ja englanninkielisen nimen Easter on sanottu tulevan muinaisgermaanisesta jumalattaresta nimeltä Ostara tai Austron, jota anglosaksit kutsuivat Eostreksi.
Jehovan todistajat eivät vietä pääsiäistä. Heidän mukaansa pääsiäinen ei perustu Raamattuun vaan pakanallisiin kevätjuhliin ja hedelmällisyyssymboliikkaan.
Pääsiäisen ajankohta > Ajankohtia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 Pääsiäisen ajankohta 2024–2034
| Vuosi | Täysikuu | Juutalaisten pääsiäinen | Tähtitieteellinen pääsiäinen | Gregoriaaninen pääsiäinen | Juliaaninen pääsiäinen |

| 2024 | 25. maaliskuuta | 23. huhtikuuta | 31. maaliskuuta | 31. maaliskuuta | 5. toukokuuta |

| 2025 | 13. huhtikuuta | 13. huhtikuuta | 20. huhtikuuta | 20. huhtikuuta | 20. huhtikuuta |

| 2026 | 2. huhtikuuta | 2. huhtikuuta | 5. huhtikuuta | 5. huhtikuuta | 12. huhtikuuta |

| 2027 | 22. maaliskuuta | 22. huhtikuuta  | 28. maaliskuuta | 28. maaliskuuta | 2. toukokuuta |

| 2028 | 9. huhtikuuta | 11. huhtikuuta | 16. huhtikuuta | 16. huhtikuuta | 16. huhtikuuta |

| 2029 | 30. maaliskuuta | 31. maaliskuuta | 1. huhtikuuta | 1. huhtikuuta | 8. huhtikuuta |

| 2030 | 18. huhtikuuta | 18. huhtikuuta | 21. huhtikuuta | 21. huhtikuuta | 28. huhtikuuta |

| 2031 | 7. huhtikuuta | 8. huhtikuuta | 13. huhtikuuta | 13. huhtikuuta | 13. huhtikuuta |

| 2032 | 27. maaliskuuta | ? | 27. maaliskuuta | 28. maaliskuuta | 2. toukokuuta |

| 2033 | 14. huhtikuuta | ? | 17. huhtikuuta | 17. huhtikuuta | 24. huhtikuuta |

| 2034 | 23. maaliskuuta | ? | 9. huhtikuuta | 9. huhtikuuta | 9. huhtikuuta |
Protestantit, katolilaiset ja Suomen ortodoksinen kirkko viettävät pääsiäistä gregoriaanisen kalenterin mukaan, muut ortodoksit kuin Suomen ortodoksit viettävät sitä juliaanisen kalenterin mukaan.
Kristillisen perinteen pääsiäisen aika > Hiljainen viikko

Pääsiäistä edeltää palmusunnuntaita edeltävänä lauantaina klo 18 pyhäajan alkaessa käynnistyvä viikko, jota läntisessä kristillisessä perinteessä nimitetään hiljaiseksi, kärsimys-, piina- tai pyhäksi viikoksi, itäisessä perinteessä suureksi viikoksi.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuoden kalenterissa hiljaisen viikon päivien nimitykset ovatː
palmusunnuntai
hiljaisen viikon maanantai
hiljaisen viikon tiistai
hiljaisen viikon keskiviikko
kiirastorstai
pitkäperjantai
hiljainen lauantai
Suomessa on kansanperinteessä hiljaisen viikon eri päiville omat nimensä. Nimillä on yhteys maatalousyhteiskunnan töihin.
palmu- eli virposunnuntai
malkamaanantai
tikkutiistai
kellokeskiviikko (ei pidä sekoittaa tuhkakeskiviikkoon)
kiirastorstai
pitkäperjantai
lankalauantai
Ortodoksisessa eli itäisessä perinteessä kyseisen viikon eli päivien nimitykset eroavat läntisestä perinteestä. Viikkoa itseään kutsutaan suureksi viikoksi. Kuusi seitsemästä päivästä ovat nimiltään myös ”suuria”.
Hiljaisen viikon aikana kirkoissa seurataan Jeesuksen kärsimystietä. Kiirastorstaina muistetaan ehtoollisen asettamista. Kiirastorstain illasta alkaa triduum sacrum eli pyhä kolmen päivän aika, ristin ja ylösnousemuksen muistelu, joka ulottuu pääsiäispäivän iltaan. Pitkänäperjantaina muistetaan Jeesuksen kuolemaa ihmiskunnan syntien sovittamisena sekä hänen hautaamistaan. Pitkänperjantain liturginen väri luterilaisessa kirkossa on musta. Pitkääperjantaita seuraavana hiljaisena lauantaina muistetaan Jeesuksen haudassa oloa. Koska Jeesus nousi haudasta, liturginen väri vaihtuu luterilaisessa kirkossa mustasta valkoiseen. Pääsiäisen jälkeen paaston alusta lopetettu ylistyksen laulaminen jatkuu taas.
Kristillisen perinteen pääsiäisen aika > Pääsiäisyön messu

Paastonaika päättyy pääsiäisyön messuun, joka on perinteisesti kristikunnan suurin jumalanpalvelus. Pääsiäisyön messua viettävät muun muassa katoliset, ortodoksiset ja jotkut protestanttiset kirkot, mukaan lukien Suomen evankelis-luterilainen kirkko. Pääsiäisyön jumalanpalveluksen perinne ulottuu 300-luvulle. Siihen liittyy pääsiäiskynttilän sytyttäminen, pääsiäiseen liittyvien tekstien lukeminen, kaste tai kasteen muistaminen ja ehtoollinen. Suomessa perinne katkesi reformaation jälkeen mutta yleistyi jälleen 1900-luvun lopulla.
Ortodoksisessa kirkossa liturgiaan kuuluu erityisesti ristisaatto, jossa kierretään kirkko ennen varsinaisen jumalanpalveluksen alkua. Liturgiassa lähes kaikki osuudet lauletaan. Evankeliumi luetaan usealla kielellä.
Kristillisen perinteen pääsiäisen aika > Paasto päättyy

Ennen pääsiäistä vietetään suuren paaston eli pääsiäispaaston aikaa. Paasto päättyy pääsiäisen jumalanpalvelukseen, jota vietetään eri kirkkojen tapojen mukaan joko pääsiäisyönä tai pääsiäisaamuna. Pääsiäistä seuraa helluntaihin saakka kestävä pääsiäisaika, jonka keskeisenä sanomana on Jeesuksen ylösnousemus.
Ortodoksinen pääsiäisyöpalvelus alkaa aamupalveluksen aloittavalla ristisaatolla, joka kiertää kirkon ympäri. Ristisaatto pysähtyy kirkon ulko-oven eteen, jossa luetaan ensimmäinen ylösnousemusevankeliumi ja huudetaan ensimmäistä kertaa pääsiäistervehdys ”Kristus nousi kuolleista! – Totisesti nousi!” Tämän jälkeen kirkkokansa palaa tyhjään kirkkoon, joka symboloi Kristuksen tyhjää hautaa, ja varsinainen pääsiäisjuhlapalvelus alkaa. Pääsiäisen sanoma ilmoitetaan jumalanpalvelustekstien lisäksi myös joka pääsiäisenä luettavassa Johannes Krysostomoksen pääsiäissaarnassa.
Kristillisen perinteen pääsiäisen aika > Pääsiäisviikko

Pääsiäisviikko on pääsiäissunnuntaina, kansanperinteen mukaan sukkasunnuntaina alkava viikko päättyen ensimmäistä sunnuntaita pääsiäisestä edeltävänä lauantaina, tarkemmin kello 18 pyhäajan alkaessa. Viikon toisena päivänä, maanantaina, muistetaan ylösnousseen Jeesuksen ilmestymistä opetuslapsille ja häntä seuranneille naisille.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Koristeet

Pääsiäisenä perinteitä on ollut muun muassa askartelemalla valmistetut koristeet, kuten pääsiäismunat, pajunkissat ja rairuohot. Monet pääsiäisen perinteet liittyvät luonnonilmiöihin, kevääseen ja uuden elämän syntyyn, kuten munat ja pääsiäistiput, narsissit sekä pääsiäispuput.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Pääsiäisruoat

Länsisuomalaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa perinteisiä pääsiäisruokia olivat mämmi, munamaito, verimakkarat, tuore leipä, lammaspaisti ja uunijuusto. Nykyään Suomen pääsiäisruokiin kuuluu myös ortodokseilta periytynyt pasha. Nykyään suklaa ja siitä valmistetut suklaamunat ovat iso osa pääsiäistä.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Pääsiäismusiikki

Pyhien edellä ja niiden aikana järjestetään kirkoissa pääsiäismusiikkikonsertteja, joista tunnetuimpia ovat suuret kuoro- ja orkesteriesitykset kuten Johann Sebastian Bachin Matteus-passio ja Johannes-passio. Passion musiikki kuvaa kärsimystä ja toivoa.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Pääsiäisnäytelmät

1970-luvulta lähtien Suomessa on alettu esittää pääsiäisnäytelmiä ja pääsiäisvaelluksia, joissa yleisö voi osallistua Kristuksen kärsimyskertomukseen. Tunnetuimpia niistä ovat Passiodraama, Ylös Jerusalemiin ja Via Crucis – Ristin tie.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Virpominen

Itä-Suomessa ja Karjalassa perinteeseen kuuluu virpominen palmusunnuntaina ja palkan saaminen yleensä pääsiäissunnuntaina. Virvonta on tehty Jeesuksen matkan ja palmunlehvätervehdysten muistoksi. Se on toiminut siunauksena, terveyden tuojana ja pahan karkottajana. Pääsiäisen perinteinen virpomisloitsu on: Virvon varvon, / tuoreeks, terveeks, / tulevaks vuueks, / vitsa sulle, palkka mulle! 1980-luvulta lähtien koko Suomessa on yleistynyt virpomis- ja noitaperinteen yhdistyminen, jossa pienet lapset kulkevat noidiksi tai muiksi pääsiäishahmoiksi pukeutuneina virpomassa palmusunnuntaina saaden heti palkkioksi makeisia tai vastaavaa. Pohjanmaalla lapset käyvät virpomassa pääsiäislauantaina ja palkka saadaan virpomisen päätteeksi. Suomalaisen virpomisperinteen taustalla on muinainen tapa karkottaa pahoja henkiä oksilla huitomalla, mikä myöhemmin yhdistyi kristilliseen palmunlehväperinteeseen.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Pääsiäisnoidat

Pääsiäisnoidat tunnetaan nykyään varhaisesta pääsiäisnoitailmiöstä muuntuneena lasten leikkinä, virpovien noitien perinteenä. Historiallisesti pääsiäisnoidat eli trullit ovat erityisesti kotieläimiä kohtaan pahantahtoisiksi uskottuja olentoja tai näitä esittäviä ihmisiä. Ruotsin kielessä troll tarkoittaa peikkoa ja nykyisin myös noitaa. Uskottiin, että kotieläimet ovat pitkäperjantain ja lankalauantain illan aikana alttiina pahalle. Toisaalta tuolloin harjoitettiin nimenomaan tätä uskomusta vahvistavia menoja, kuten esimerkiksi leikattiin eläimistä karvoja ja nahanpaloja. Trulleina toimivat yhteisöstä syrjäytyneet naiset, jotka näin ilmaisivat naapureitaan kohtaan tuntemaansa kateutta. Uskottiin, että pitkäperjantain ja pääsiäissunnuntain välisenä lauantaina Jumalan suojeleva vaikutus on pienimmillään ja silloin noidat pääsivät mellastamaan maailmassa. Siksi pääsiäislauantaina pelättiin noitia ja pahan karkottamiseksi muun muassa poltettiin pääsiäiskokkoja. Nykyinen pääsiäisnoitaleikki on lasten viihteeksi kehitetty yhdistelmä pääsiäislauantain trulliperinnettä (pikkunoidaksi pukeutuminen) ja virpomisperinnettä (virpovitsat, onnentoivotus ja palkan vaatiminen). Etelä-Suomessa vastaava päivä on palmusunnuntai.
Pääsiäisen vieton perinteitä > Pääsiäiskokko

Pohjanmaalla poltetaan paikoin pääsiäiskokkoja pääsiäislauantaina. Aiemmin kokkoja poltettiin noitien ja pahojen henkien karkottamiseksi. Itä-Euroopasta tunnetaan keväisiä tapoja, joissa talvesta puhdistaudutaan polttamalla vanhaa talvea esittävät asiat.
Esikristilliset perinteet ja kevään juhlinta

Pääsiäiseen liittyvät perinteet juontavat juurensa kauas esikristilliseen aikaan, jolloin eri kulttuureissa juhlittiin kevään saapumista ja luonnon heräämistä. Kevätpäiväntasauksen aikaan sijoittuvat juhlat ovat olleet merkittäviä useissa muinaisissa kulttuureissa, ja monet näistä perinteistä ovat sulautuneet osaksi nykyistä pääsiäisen viettoa. Muinaisgermaanisessa perinteessä kevään jumalatar Ostara oli keskeinen hahmo kevätjuhlissa. Jumalattaren uskottiin saapuvan maan päälle jäniksen hahmossa kevätpäiväntasauksen aikaan. Tästä juontuu pääsiäispupuperinne, joka heijastaa hedelmällisyyden ja uuden elämän symboliikkaa. Jäniksen rooli hedelmällisyyden vertauskuvana on säilynyt, vaikka sen uskonnollinen merkitys on hälventynyt. Muna symbolina on vielä vanhempaa perua. Afrikasta on löydetty 60 000 vuotta vanhoja kaiverruksin koristeltuja strutsinmunia. Alkumuna-myytti esiintyy useissa kulttuureissa, mukaan lukien suomalais-ugrilaisessa muinaisuskossa.
Kirjallisuutta

Aalto, Satu (toim.): Suuri perinnekirja. Suomalaista juhlaperinnettä ennen ja nyt.  Hämeenlinna:  Karisto, 1999 (5. painos 2005).  ISBN 951-23-3963-3
Hautala, Jouko (toim.): Vanhat merkkipäivät.  7. painos. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000 (1. painos 1948).  ISBN 951-746-162-3
Koskinen, Raija & Vuolio, Kaisu: Suomalaiset juhlat.  Helsinki:  WSOY, 1989.  ISBN 951-0-15709-0
Lahtinen, Mysi: Juhlat. Uudestavuodesta elonkorjuuseen.  Helsinki:  Tammi, 2004.  ISBN 951-31-3151-3
Nirkko, Juha (toim.): Pääsiäinen. Juhlatietoa, kuvia ja kertomuksia.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1997.  ISBN 951-717-952-9
Nirkko, Juha (toim.): Pääsiäispilke. Alkuvuoden juhlakappaleita.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000.  ISBN 951-746-150-X
Nirkko, Juha (toim.): Juhannus ajallaan. Juhlia vapusta kekriin.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-587-4
Seljavaara, Anu & Kärjä, Päivi (toim.): Juhlat alkakoot! Vuotuisia tapoja ja perinteitä.  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-28965-5
Vento, Urpo (toim.): Juhlakirja. Suomalaiset merkkipäivät.  Helsinki:  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1979.  ISBN 951-717-178-1
Aiheesta muualla

Pääsiäisaiheisia artikkeleita Ylen uutisissa.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuosi
adventti | 
joulu | 
uusivuosi |
loppiainen |
kynttilänpäivä |
laskiainen |
Marian ilmestyspäivä |
palmusunnuntai |
kiirastorstai |
pitkäperjantai |
pääsiäinen |
helatorstai

helluntai |
Pyhän Kolminaisuuden päivä |
juhannus |
apostolien päivä |
kirkastussunnuntai |
mikkelinpäivä |
reformaation päivä |
pyhäinpäivä |
tuomiosunnuntai
Ortodoksisen kirkon kirkkovuosi
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian syntymä | 
Kunniallisen ja eläväksi tekevän Ristin ylentäminen | 
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian temppeliin tuominen |
Herramme Jeesuksen Kristuksen syntymä |
Teofania (loppiainen) |
Herramme Jeesuksen Kristuksen temppeliin tuominen |
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian ilmestys |
Herran ratsastus Jerusalemiin |
Herran Pääsiäinen, Kristuksen ylösnouseminen |
Herran taivaaseen astuminen |
Pyhän Kolminaisuuden päivä |
Herramme Jeesuksen Kristuksen kirkastuminen |
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian kuolonuneen nukkuminen
Pääsiäismunia. Muna on vanha hedelmällisyyden vertauskuva. Kristillisessä perinteessä muna on vertauskuva ylösnousemukselle.
Diego Velázquez, Ristiinnaulittu Kristus, noin 1632.
Pitkäperjantain kulkue Meksikossa.
Rairuohoa ja tipuja pääsiäiskoristeina.
Pääsiäisnäytelmän kulkue Maltalla.
Heinrich Schützin Johannes-passion esitys.
Yhdysvaltalaisia benediktiinimunkkeja sytyttämässä pääsiäiskynttilää pääsiäisyön messussa.
Pääsiäispupu postikortissa vuodelta 1907.
Mämmi on ruispuuron tapainen pääsiäisruoka.
Pieni pääsiäisnoita on lähdössä kierrokselleen virpomisoksineen ja koreineen.
Kolari

| Kolari |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  67°19′50″N, 023°46′40″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Tunturi-Lapin seutukunta
Kuntanumero:  273
Hallinnollinen keskus:  Sieppijärvi (–1980) Kolarin kirkonkylä (1980–)
Perustettu:  1867
Kokonaispinta-ala:  2 617,74 km² 32:nneksi suurin 2022 
– maa:  2 559,29 km²
– sisävesi:  58,45 km²
Väkiluku:  3 978 194:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  1,55 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,2 %
– 15–64-v.:  57,6 %
– yli 64-v.:  27,1 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,6 %
– saamenkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,3 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Hannu Haapala
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • Muut   • Kesk.   • Vas.   • SDP:   11 5 4 1
www.kolari.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolarinsaaren kirkko valmistui 1818.
Kolarin kunnantalo.
Kolari on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Lapissa, Ruotsin rajalla, Tornionjoen ja Muonionjoen varrella, Lapin maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 3 978 ihmistä ja sen pinta-ala on 2 617,74 km², josta 58,45 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 1,55 asukasta/km².
Kolari oli aiemmin tunnettu kaivoksistaan, nykyisin tärkein elinkeino on matkailu, etenkin Ylläksen hiihtokeskus. Kolarissa on Suomen pohjoisin rautatieasema.
Maantiede

Kunnan länsiosa on melko tasaista ja runsassoista maastoa, itäosissa on korkea vaarajakso, joka huipentuu kunnan koilliskulmassa Yllästunturiin (719 m). Kolari kuuluu Pohjanmaan historialliseen maakuntaan, mutta on sanottu, että se muistuttaa maisemaltaan Lappia. Kirkonkylän eteläpuolella on laaja Suur-Teuravuoman suoalue, joka on valtaosin suojeltu, mutta osa on ojitettu metsä- ja maatalouskäyttöön sekä turvesuoksi.
Kunnan alueella kokonaan tai osittain olevia Natura 2000 -kohteita ovat Tornionjoen-Muonionjoen vesistöalue, Sieppijänkä-Pieruvuoma, Karhuvuoma, Teuravuoma-Kivijärvenvuoma, Niesaselkä, Juustovuoma ja Ylläs-Aakenus.
Kolarin naapurikunnat ovat Kittilä, Muonio, Pello ja Rovaniemi sekä Ruotsissa Pajala. Kolarin rautatieasema on Suomen rataverkon pohjoisin käytössä oleva rautatieasema.
Maantiede > Kylät

Kolarin kirkonkylä (Jokijalka), Aitamännikkö, Hietanen, Juustovaara, Kallioniemi,  Kattilamaa, Kolarinsaari, Koivula, Koivumaa, Kurtakko, Lappea, Lietorova, Luosu, Luovatus, Pasmajärvi, Rito-oja, Ruokojärvi, Saarenpudas, Sammalvaara, Sieppijärvi, Taapajärvi, Hannukainen, Teurajärvi, Poikkijärvi, Vaattojärvi, Venejärvi, Venetti, Väylänpää, Ylinenvaara, Ylläsjärvi, Äkäsjokisuu, Äkäslompolo