stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ähtärin eläinpuisto

| Ähtärin eläinpuisto> Ähtäri Zoo |
| --- | --- |

Sijainti:  Ähtäri 
Perustettu:  1973
Toimintakausi:  ympäri vuoden
Eläinlajeja:  yli 50
Pinta-ala:  60 ha 
Kävijämäärä:  150 000–275 000 / vuosi
Organisaatio
Organisaatiomuoto:  osakeyhtiö
Omistaja:  Ähtärin Eläinpuisto Oy
Johtaja:  Arja Väliaho
Sidokset:  Ähtärin kaupunki omistaa suurimman osan yhtiöstä
Jäsenyydet:  EAZA, Suomen eläintarhayhdistys
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Ähtärin eläinpuisto eli Ähtäri Zoo on Ähtärissä Inhan kylässä sijaitseva eläinpuisto. Puistossa on yli 50 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut ja Kiinasta tuodut isopandat. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja. Ähtärin eläinpuisto on Euroopan eläintarhajärjestön jäsen ja osallistuu sen suojeluohjelmiin.
Eläinpuiston perustamisesta lähtien sen suurin omistaja on ollut Ähtärin kaupunki. Vuonna 2018 kaupunki omisti eläinpuistosta 99,3 prosenttia.
Eläinpuisto sijaitsee valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo. Matkailualueella sijaitsevat Eläinpuiston leirintäalue ja hotelli Mesikämmen, jonka Ähtärin Eläinpuisto Oy omistaa. Ähtärin Eläinpuisto Oy:llä oli vuonna 2020 noin 50 vakituista työntekijää.
Ennen pandojen saapumista eläinpuistossa kävi vuosittain 150 000–180 000 vierailijaa. Ensimmäisen pandavuoden (2018) kävijämäärä oli 275 000. Vuonna 2023 puiston kävijätavoite oli 250 000.
Historia

Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta. Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973. Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi-niminen hirvi. Petoeläimistä saapuivat ensimmäisinä sudet ja ilvekset.
Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja.
Aiemmin eläinpuiston yhteydessä sijaitsi Santerin seikkailumaa, joka tunnettiin myös nimellä Mini-Suomi.
Eläimet

Eläinpuistossa on yli 50 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja.
Eläimet > Pandat

Keväällä 2016 kerrottiin, että eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta. Ähtärin eläinpuiston ja Kiinan kansallisen pandahallinnon välinen sopimus pandojen vuokraamisesta allekirjoitettiin huhtikuussa 2017. Pandat saivat nimekseen Lumi ja Pyry.
Pandat palautetaan Kiinaan vuoden 2024 loppupuolella. Ne ovat viimeistä päivää yleisön nähtävissä 20. lokakuuta 2024.
isopanda
ilves
lumileopardi
ahma
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ähtärin eläinpuisto Wikimedia Commonsissa
Ähtärin eläinpuiston kotisivut
Ähtärin eläinpuisto Ylen Elävässä arkistossa
Jukka Lahtinen: Eläintarinoita Ähtäristä. Edita, 2002.
Vaahtera, Leena & Ahopelto, Timo: Ähtäri Zoo: 50 vuotta. [Ähtäri]: Ähtärin Eläinpuisto Oy, 2022. ISBN 978-952-94-7049-5
Pörssitieto Täydentäviä yhtiötietoja: Ähtärin eläinpuisto
| n k Suomen eläintarhat ja pysyvät eläinnäyttelyt |
| --- | --- |
EAZA:n jäseneläintarhat:  Ähtärin eläinpuisto  Korkeasaaren eläintarha  Ranua Resort 
Yleisöakvaariot:  Maretarium  Sea Life Helsinki  Särkänniemen akvaario 
Muut eläintarhat, -puistot  ja pysyvät eläinnäyttelyt:  Haltialan kotieläintila  Heinolan lintuhoitola  Kiteen eläinpuisto  Koiramäki (Särkänniemi)  Kuopion eläinpuisto  Kukka- ja eläinpuisto Escurial  Kuusamon Suurpetokeskus  Orimattilan kotieläinpuisto  PikkuKili  Sinkkolan kotieläinpiha  Tropicario  Zoolandia 
Lopettaneet:  Oulun yliopiston eläintarha  Suvenniemen Eläintieteellinen asema  Särkänniemen delfinaario  Tampereen eläintarha 
Ähtärin eläinpuiston pandatalo.
Tordis Ørjasæter

| Tordis Ørjasæter> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1927 (ikä 97) Oslo, Norja
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  professori, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Tordis Ørjasæter (s. 25. maaliskuuta 1927 Oslo, Norja) on norjalainen professori, kirjailija ja kirjallisuuskriitikko.
Ørjasæter valmistui maisteriksi 1957 ja työskenteli vuodesta 1977 Statens spesiallærerhøgskolessa (vuodesta 1991 Institutt for spesialpedagogikk, Oslon yliopisto), professorina 1991–1993. Hän on käsitellyt erityisesti lastenkirjallisuutta ja kirjoittanut muun muassa Tove Janssonin elämäkerran lapsille. Hänen kirjoittamansa Sigrid Undsetin elämäkerta Menneskenes hjerter. Sigrid Undset – en livshistorie (1993) oli suuri menestys ja sai Brage-palkinnon. Hän on kirjoittanut myös kaunokirjallisuutta: hänen esikoisromaaninsa En borgerlig pike ilmestyi 2001.
Ørjasæterin puoliso oli kirjailija, kääntäjä Jo Ørjasæter (1925–2006), jonka kanssa hän on kirjoittanut Nini Roll Ankerin elämäkerran Nini Roll Anker. En kvinne i tiden (2000).
Palkinnot ja tunnustukset

1993 Brage-palkinto teoksesta Menneskenes hjerter: Sigrid Undset – en livshistorie
1997 Jonas-palkinto
Suomennetut teokset

Tove Jansson: Muumilaakson luoja, Tordis Ørjasaeter; suom. Saima-Liisa Laatunen. WSOY, 1987 ISBN 951-0-14401-0
Satumaa. Vuoden ympäri, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suom. toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1982 ISBN 951-30-5699-6
Satumaa. Hyvää yötä, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suom. toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1982 ISBN 951-30-5698-8
Satumaa. Nooan arkki, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suom. toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1983 ISBN 951-30-5824-7
Satumaa. Naurutalo, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suom. toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1983 ISBN 951-30-5825-5
Satumaa. Seikkailujen laiva, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suom. toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1983 ISBN 951-30-5826-3
Satumaa. Sooria Moorian linna, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suom. toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1983 ISBN 951-30-5823-9
Satumaa. Ennen vanhaan, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suomeksi toim.: Marita Kansikas. Tammi, 1984 ISBN 951-30-5863-8.
Satumaa. Maailman lapsia, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suomeksi toim. Marita Kansikas. Tammi, 1984 ISBN 951-30-5864-6
Satumaa. Meidän kesken, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suomeksi toim. Marita Kansikas. Tammi, 1984 ISBN 951-30-5861-1
Satumaa. Tarujen sankareita, toim. Tordis Ørjasaeter ym.; suomeksi toim. Marita Kansikas. Tammi, 1984 ISBN 951-30-5862-X
VI

VI tai vi voi tarkoittaa seuraavia:
VI, luku 6 roomalaisilla numeroilla
vi, Unix-käyttöjärjestelmään liittyvä tekstieditori
VI, Yhdysvaltain Neitsytsaarten ISO 3166-1 -maakoodi
.vi, Yhdysvaltain Neitsytsaarten Internet-maatunnus
VI, Saurus-yhtyeen albumi vuodelta 2018
Vi, taajama Sundsvallin kunnassa Ruotsissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”VI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Äänenvoimakkuus

Äänenvoimakkuus on määre, jolla yleensä mitataan äänilähteen tuottaman äänen määrää. Äänenvoimakkuudesta puhutaan usein ”volyymina”. Kun mitataan äänen aiheuttamaa subjektiivista voimakkuutta, puhutaan äänekkyydestä.
Fysikaalinen äänenvoimakkuus

Äänenvoimakkuudella voidaan myös tarkoittaa äänenpainetasoa, jota mitataan suhteellisesti desibeleinä (dB) tai absoluuttista äänenpainetta, jota mitataan  Pascaleina (Pascal = Pa). Tämä kertoo äänen fysikaalisen voimakkuuden.
Ihmisen havainnoima äänekkyys

Äänenpainetason ja ihmisen kuulohavainnon välisenä yhteytenä toimii äänekkyystaso, jonka mittayksikkö on foni eli fooni ja äänekkyys, jonka mittayksikkö on soni eli sooni. Nämä on kokeellisesti määritelty niin, että foni lukuarvona on 1 000 hertsin ääneksen tapauksessa sama kuin ääneksen äänenpainetaso desibeleinä. Soniasteikko on tasavälinen mitta-asteikko. Yksikön kehitti psykologi Stanley Smith Stevens.
Kirjallisuutta

Van Bergeijk, William A. & Pierce, John R. & David, Edward E., jr: Aallot ja korva.  (Luonto tieteen valossa 4. Alkuteoksen nimi Wawes and the ear. 195 sivua)  Suomentanut Reino Tuokko. Helsinki:  WSOY, 1960.
Fletcher, Harvey; Munson, Wilden A.: Loudness, its definition, measurement and calculation, The Journal of the Acoustical Society of America, Volume 5, Issue 2, pp. 82–108, 1933.
Pulkki, Ville & Karjalainen, Matti: Communication Acoustics – An Introduction to Speech, Audio and Psychoacoustics.  (430 sivua)  New York:  John Wiley & Sons,  Ltd, 2015.  ISBN 978-1-118-86654-2   .
Karjalainen, Matti: Hieman akustiikkaa (Arkistoitu – Internet Archive). Suomenkielinen opetusmoniste, 54 sivua. Espoo: TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 2000.
Pulkki, Ville & Karjalainen, Matti: Lyhyt johdatus kommunikaatioakustiikkaan. Suomenkielinen opetusmoniste, 36 sivua. Espoo: TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 2015.
Pulkki, Ville: Kommunikaatioakustiikan perusteet. Suomenkielinen opetusmoniste. Espoo: Aalto-yliopisto, Signaalinkäsittelyn ja Akustiikan laitos, 2016.
Aiheesta muualla

Harvey Fletcherin artikkelit asa.scitation.org.
Wilden A. Munsonin artikkelit asa.scitation.org.
Öljyjatropa

| Öljyjatropa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Jatropat Jatropha
Laji::  curcas
Kaksiosainen nimi
 Jatropha curcas  L. 
Katso myös
   Öljyjatropa Wikispeciesissä   Öljyjatropa Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Öljyjatropa (jatropa, jatrofa) (Jatropha curcas) on tyräkkikasvien (Euphorbiaceae) heimoon kuuluva kasvi. Se on kotoisin Väli-Amerikasta, mistä se on levinnyt muille trooppisille ja subtrooppisille alueille.
Kuvaus

Öljyjatropa voi kasvaa viisi metriä korkeaksi pensaaksi. Hedelmät sisältävät kolme isoa siementä.
Käyttö

Öljyjatropaa on käytetty viljelysten aitakasvina ja hyvän kuivuudenkestävyyden ansiosta estämään aavikoitumista. Siemenet sisältävät öljyä, josta on valmistettu saippuaa, tuhoeläinten karkotetta sekä lamppu- ja moottoriöljyjä. Öljystä saadaan jalostamalla myös biodieseliä. Öljyjatropaa ei ole käytetty elintarvikkeena myrkyllisyytensä vuoksi. Kasvi sisältää muun muassa 2,3,5,6-tetrametyylipyratsiinia (TMPZ).
Biopolttoaineeksi öljyjatropaa kasvatetaan muun muassa Meksikossa ja Intiassa. The Centre for Jatopha Promotion on valmis istuttamaan Intiassa 5 000 000 000 jatropaa, joiden siemeniä käytettäisiin 2 500 000 000 gallonan biopolttoainetuotantoon Rajasthanissa, Gujaratissa ja Madhya Pradeshissa. Suomen ulkoasiainministeriöllä on Väli-Amerikassa hanke, joka tukee uusiutuvan energian tuotantoa ja muun muassa öljyjatropan tuotantoa. Air New Zealand kokeili öljyjatropasta valmistettua polttoainetta  Boeing 747-300 -lentokoneella joulukuussa 2008.
Aiheesta muualla

ITIS: Jatropha curcas (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Jatropha curcas (englanniksi)
Flora of China: Jatropha curcas (englanniksi)
International Programme on Chemical Safety (IPCS), Inchem: Jatropha curcas (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q74644  Wikispecies: Jatropha curcas  AoFP: 1280  APDB: 106759  APNI: 62569  CoL: 3QN84  Ecocrop: 1297  EoL: 1156120  EPPO: IATCU  FNA: 200012585  FoC: 200012585  GBIF: 3072953  GRIN: 20692  iNaturalist: 164238  IPNI: 131462-2  IRMNG: 10238208  ISC: 28393  ITIS: 28335  IUCN: 60649230  MoBotPF: 280092  NatureServe: 2.153014  NCBI: 180498  NTFlora: 2034  NZOR: 7912fc4b-1dcd-4f45-88ab-6c24e2c3c41d  Open Tree of Life: 916001  PfaF: Jatropha curcas  Plant List: kew-104552  PLANTS: JACU2  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:131462-2  SANBI: 576-4  Tropicos: 12800067  WFO: wfo-0000219580 
Öljyjatropan siemeniä
Vi (Sundsvall)

| Vi |
| --- | --- |

 Vi
 Koordinaatit: 62°25′52″N, 17°25′04″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Medelpad
Kunta:  Sundsvall
Väkiluku (31.12.2023):  6 834
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vi on taajama Sundsvallin kunnassa Västernorrlandin läänissä Medelpadin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 6 834 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vi (Sundsvall) Wikimedia Commonsissa
Slavoj Žižek

| Slavoj Žižek |
| --- | --- |
 Žižek vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. maaliskuuta 1949 (ikä 75) Ljubljana, Jugoslavia
Koulutus ja ura
Koulukunta:  hegeliläinen marxismi
Vaikutusalueet:  ideologia, psykoanalyysi, poliittinen filosofia, kulttuurintutkimus, elokuvateoria, teologia, saksalainen idealismi, dialektiikka
Väitöstyön ohjaaja:  Jacques-Alain Miller
Slavoj Žižek (s. 21. maaliskuuta 1949 Ljubljana, Jugoslavia) on slovenialainen filosofi ja kulttuurikriitikko. Hän opiskeli filosofian tohtorin tutkintoonsa asti Ljubljanan yliopistossa, ja sen jälkeen hän opiskeli psykoanalyysia Pariisin yliopistossa. Žižekiä on luonnehdittu yhdeksi 2000-luvun lainatuimmista vasemmistoajattelijoista maailmassa.
Elämä ja ura

Žižek tunnetaan töistään, joissa hän erittelee kulttuuria Jacques Lacanin tekstien hengessä. Žižekin ajattelun keskeisiä lähtökohtia ovat lacanilaisen psykoanalyysin ja ideologiakritiikin lisäksi G. W. F. Hegelin ja Karl Marxin filosofiset näkemykset. Lacanilaisen psykoanalyysin tulkinnan lisäksi hän kirjoittaa esimerkiksi fundamentalismista, globalisaatiosta, ihmisoikeuksista ja postmodernismista. Žižekin kirjoitustyyli on räiskyvä. Hän käyttää paljon kärjistyksiä ja havainnollistaa teorioita esimerkeillä populaarikulttuurista, kuten David Lynchin ja Alfred Hitchcockin elokuvista.
Žižek on julkaissut 1990-luvun alusta alkaen noin kirjan vuodessa ja toimittanut useita teoksia. Hän kirjoittaa pääasiassa englanniksi, mutta on julkaissut myös saksaksi ja ranskaksi. Vuonna 1990 hän oli Slovenian presidenttiehdokkaana.
Suomessa Žižekin kirjoituksia ovat kommentoineet muun muassa Tuomas Nevanlinna, Jukka Relander, Janne Porttikivi, Janne Kurki, Kimmo Jylhämö ja Hanna Kuusela. Yle Teema esitti vuonna 2008 Žižekin kolmiosaisen sarjan Elokuvan kätketty kieli (The Pervert’s Guide to Cinema), jossa Žižek eritteli tunnettuja elokuvia. Vuonna 2013 Teeman elokuvafestivaali esitti samaa tematiikka jatkavan dokumenttielokuvan Žižek ja elokuvan kätketty ideologia (The Pervert’s Guide to Ideology).
Näkemyksiä

Žižekin mukaan vuonna 1989 ei kuollut pelkästään valtiososialismi vaan myös sosiaalidemokratia.
Vuonna 2009 Žižek sanoi Suomessa käydessään, että yhteiskuntajärjestelmiä voidaan verrata suuriin taiteilijoihin, joiden luovuus etenee määrätietoisesti tiettyä lakipistettä kohti ja tyrehtyy sen saavutettuaan tarjoamatta enää mitään uutta, ”kuten Sibeliukselle kävi Tapiolan valmistuttua”.
Zizek on pitänyt pahimmanlaatuisena kapitalistina Apple-yhtiön Steve Jobsia ja toiselle sijalle yltää hänen mielestään Applen Tim Cook.
Kirjallisuutta

Verhaeghe, Paul & Žižek, Slavoj & Vadén, Tere & Kurki, Janne: Media ja identiteetti.  (Toimittanut Janne Kurki)  Apeiron kirjat, 2010.
Žižek, Slavoj: Kaikkien maiden myymälävarkaat, liittykää yhteen! (Shoplifters of the World Unite, 2011) Niin & näin, 2011, nro 4, s. 16-18.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Artikkeleita ja luentoja

Žižek, Slavoj: Vastarinta on antautumista Voima. 1/2008. Arkistoitu 3.4.2011. Viitattu 29.11.2009.
Žižek, Slavoj: Kissa kielekkeen yllä Voima. 18.08.2009. Arkistoitu 12.7.2012. Viitattu 18.7.2022.
Žižek, Slavoj: Väkivalta, irrationaalinen ja rationaalinen Megafoni. 28.11.2005.
Žižek, Slavoj: Voiko Lenin kertoa meille tänään jotain vapaudesta? Tottelemattomat.org.
Žižek, Slavoj: Ideologian haamu Tottelemattomat.org.
Žižek, Slavoj: What does it mean to be a communist ja ideology and cinema (Arkistoitu – Internet Archive), luennot Helsingissä 30.11.2009. (englanniksi)
Žižek, Slavoj: Things cannot go on the way they are, video (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Slavoj Žižek Faculty page @ European Graduate School
Jylhämö, Kimmo & Kuusela, Hanna: Kapitalismin terapeutti (Arkistoitu – Internet Archive) Voima
Kurki, Janne: Slavoj Žižek Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Laari, Jukka: Subjekti ideologian myllyssä. niin & näin 1/1997, 69–74.
Sharpe, Matthew: Slavoj Žižek The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Taylor, Paul A. (toim.): Žižek on Video - Slavoj Žižekin haastattelu ja luento (englanniksi)
Slavoj Žižek Ylen Elävässä arkistossa
Sinisalo, Kati: Žižek puhuu! - Teema-blogi Yle Teeman sivuilla 20.1.2010
Nykyaikaiset filosofit
| --- | --- |
Analyyttiset filosofit:  William Alston  Simon Blackburn  Ned Block  J. Budziszewski  David Chalmers  Patricia Churchland  Paul Churchland  Donald Davidson  Daniel Dennett  Jerry Fodor  Susan Haack  Jaakko Hintikka  Jaegwon Kim  Saul Kripke  Thomas Kuhn  Bryan Magee  Ruth Barcan Marcus  Colin McGinn  Bradley Monton  Thomas Nagel  Robert Nozick  Martha Nussbaum  Alvin Plantinga  Karl Popper  Hilary Putnam  W. V. Quine  John Rawls  Richard Rorty  Roger Scruton  John Searle  Peter Singer  David Stove  Eleonore Stump  Charles Taylor  Nicholas Wolterstorff  Georg Henrik von Wright 
Mannermaiset filosofit:  Louis Althusser  Giorgio Agamben  Roland Barthes  Jean Baudrillard  Isaiah Berlin  Maurice Blanchot  Pierre Bourdieu  Hélène Cixous  Guy Debord  Gilles Deleuze  Jacques Derrida  Herman Dooyeweerd  Michel Foucault  Hans-Georg Gadamer  Jürgen Habermas  Werner Hamacher  Luce Irigaray  Julia Kristeva  Henri Lefebvre  Claude Lévi-Strauss  Emmanuel Lévinas  Jean-François Lyotard  Paul de Man  Jean-Luc Nancy  Antonio Negri  Paul Ricoeur  Michel Serres  Paul Virilio  Slavoj Žižek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  ORCID  PhilPeople 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef
Fanny Edfeldt

Fanny Edfeldt (s. 17. toukokuuta 1992) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on Catti Edfeldtin tytär ja Tove Edfeldtin sisar. Hänellä on ollut roolit elokuvissa Eva & Adam – neljät synttärit ja fiasko (2001) ja Värre och värre (2004).
Aiheesta muualla

Fanny Edfeldt Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Duala

| Duala> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Kamerun
Puhujia:  87 700 (1982)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  dua
ISO 639-3:  dua
 Ohje 
Duala on Kamerunin suurimman kaupungin Doualan ympäristössä puhuttu bantukieli. Sitä puhuu äidinkielenä noin 90 000 ihmistä, mutta Doualassa asuvat muiden bantukielien puhujat käyttävät sitä paljon vieraana kielenä ja dualan kokonaispuhujamäärän arvioidaan olevan noin kaksi miljoonaa, kun ei-äidinkieliset puhujat lasketaan mukaan.
Kesko

| Kesko Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Jotta kaupassa olisi kiva käydä
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: KESKOA OMXH: KESKOB
Markkina-arvo:    8 161 milj. € (31.12.2022)
ISIN:  FI0009000202
Perustettu:  1940
Toimitusjohtaja:  Jorma Rauhala
Puheenjohtaja:  Esa Kiiskinen
Avainhenkilöt:   Jannica Fagerholm  Peter Fagernäs  Piia Karhu  Jussi Perälä  Toni Pokela  Timo Ritakallio 
Kotipaikka:  Työpajankatu 12 Helsinki, Suomi
Toimiala:  tukku- ja vähittäiskauppa
Liikevaihto:   11 809,0 milj. € (2022)
Liikevoitto:   816,5 milj. € (2022)
Tilikauden tulos:   609,9 milj. € (2022)
Henkilöstö:  14 633 (keskim. 2022, FTE)
Tytäryhtiöt:  Onninen
Kotisivu:  kesko.fi k-ryhma.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kesko Oyj on suomalainen kaupan alan yritys ja pörssiyhtiö. Kesko toimii kolmella toimialalla: päivittäistavarakaupassa, rakentamisen ja talotekniikan kaupassa sekä autokaupassa. Keskon ketjutoimintaan kuuluu noin 1 800 kauppaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa ja Tanskassa.
Keskon ruoka- ja päivittäistavaramyymälöihin kuuluvat K-ruokakaupat ja Citymarketit. Vuonna 2023 Kesko oli liikevaihdolla mitattuna Suomen neljänneksi suurin yritys. Kesko on maailman kannattavin ruokakaupan yritys: sen liikevoittoprosentti on noin seitsemän prosenttia liikevaihdosta.
Kesko ja K-kauppiaat muodostavat K-ryhmänselvennä, joka on Suomen suurin ja Pohjois-Euroopan suurimpia kaupan alan toimijoitalähde?. K-ryhmän vähittäismyynti oli noin 16 miljardia euroa vuonna 2022. K-ryhmä työllistää noin 45 000 henkeä. K-ryhmällä oli 35,2 % markkinaosuus Suomen päivittäistavarakaupasta vuonna 2022. K-ryhmä on Suomen toiseksi suurin kauppaketju.
Keskon osakkeet on listattu Nasdaq Helsingissä. Yhtiön kotipaikka ja päätoimitilat sijaitsevat Helsingissä. Keskon pääjohtajana on toiminut vuodesta 2024 Jorma Rauhala. Vuoden 2022 lopussa Keskon markkina-arvo oli 8,2 mrd. € ja sillä oli noin 83 000 osakkeenomistajaa .
Yritysvastuu

Yhtiön mukaan vastuullisuus on keskeinen osa sen strategiaa. Kesko on saanut vastuullisuustyöstään kansainvälistä tunnustusta. Se on ainoa yhtiö maailmassa, joka on päässyt Corporate Knightsin julkaisemalle maailman 100 vastuullisimman yrityksen listalle joka vuosi vuodesta 2005 lähtien. Kesko on myös valittu mukaan Dow Jonesin kestävän kehityksen DJSI World- ja DJSI Europe -indekseihin. Vuonna 2022 Kesko oli kyseisissä indekseissä toimialansa paras yhtiö koko Euroopassa ja toimialan kolmanneksi paras yhtiö maailmassa. Kesko sai CDP:n maailmanlaajuisessa vuoden 2021 ilmastonmuutoskyselyssä parhaan arvosanan 'A'.