stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taktisches Luftwaffengeschwader 74
Komentajat

Lennoston komentajina ovat olleet:
eversti Fritz Wegner 5. toukokuuta 1961 - 26. syyskuuta 1968
eversti Gerhard Mohrdieck 26. syyskuuta 1968 - 25. syyskuuta 1972
eversti Rudolf Erlemann 25. syyskuuta 1972 - 26. maaliskuuta 1975
eversti Walter Schmitz 26. maaliskuuta 1975 - 18. heinäkuuta 1977
eversti Michael Estendorfer 18. heinäkuuta 1977 - 12. maaliskuuta 1980
eversti Hans Heinrich Block 12. maaliskuuta 1980 - 1. huhtikuuta 1984
eversti Gunter Lange 1. huhtikuuta 1984 - 26. maaliskuuta 1986
eversti Helmut Ruppert 26. maaliskuuta 1986 - 25. syyskuuta 1991
eversti Kurt Wolfgang Fredemann 25. syyskuuta 1991 - 30. syyskuuta 1993
eversti Claus Volk 30. syyskuuta 1993 - 26. kesäkuuta 1995
eversti Gerhard Ballhausen 26. kesäkuuta 1995 - 31. maaliskuuta 1998
eversti Ludwig Frank 31. maaliskuuta 1998 - 28. syyskuuta 2000
eversti Karl Müllner 28. syyskuuta 2000 - 27. syyskuuta 2002
eversti Thomas Tillich 27. syyskuuta 2002 - 26. syyskuuta 2005
eversti Uwe Klein 26. syyskuuta 2005 - 1. huhtikuuta 2008
eversti Andreas Pfeiffer 1. huhtikuuta 2008 - 20. maaliskuuta 2013
eversti Frank Gräfe 20. maaliskuuta 2013 - 29. huhtikuuta 2015
eversti Holger Neumann 29. huhtikuuta 2015 - 6. lokakuuta 2017
eversti Thomas Früh 6. lokakuuta 2017 -
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taktisches Luftwaffengeschwader 74 Wikimedia Commonsissa
Taktisches Luftwaffengeschwader 74
Sweetwater

Sweetwater voi viitata esimerkiksi seuraaviin:
Sweetwater, yhdysvaltalainen rockyhtye, joka toimi 1960- ja 1970-luvuilla
Sweetwater, samannimisen yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1968
Sweetwaterin piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa
Unelmien koti (engl. Sweetwater), Paul Schneiderin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1983
Sweetwater, Lasse Glommin ohjaama norjalais-ruotsalainen elokuva vuodelta 1988
Sweetwater, Logan Millerin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 2013
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sweetwater”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Södra Långsjön

| Södra Långsjön |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Saltvik
Koordinaatit:  60°18′30″N, 20°05′25″E
Järvinumero:  82.A45.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  22,7 m 
Rantaviiva:  6,5 km 
Pinta-ala:  0,67 km² 
 fiSödra Långsjön 
Södra Långsjön on järvi Saltvikissa Ahvenanmaan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 67 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 24 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Södra Långsjönin pituus etelästä pohjoiseen on 1,9 kilometriä, leveys vaihtelee puolen kilometrin molemmin puolin lähinnä järven mutkaisen itärannan seurauksena. Järven eteläosa on jossain määrin erillään pääaltaasta. Södra Långsjönin länsiosassa sijaitsee noin kymmenen aarin laajuinen luoto. Järveä ympäröi melko alava metsämaa, pohjoisessa sijaitsee Långsjö. Järvien välinen kannas on noin 30 metriä leveä, Retkikartalla järvet on mainittu ainoastaan yhteisellä nimellä Långsjö. Södra Långsjöniin virtaa laskuojia idästä, järven kaakkoiskolkkaan virtaa laskuoja etelästä. Södra Långsjön laskee Bertbyströmmeniä Lavsböle träskiin, joka sijaitsee puoli kilometriä lounaaseen. Södra Långsjönin länsipuolella sijaitsee Åsgårda träsk.
Södra Långsjön (82.A45.1.004) kuuluu vesistöalueeseen 82.045A, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen ja Ahvenanmaan päävesistössä (82). Södra Långsjön on alueen 82.045A laajin järvi ja Saltvikin toiseksi laajin. Alueeseen 82.045A kuuluu viisi järveä.
Swenson

Swenson on muun muassa seuraavien yhdysvaltalaisten henkilöiden sukunimi:
Carl Swenson (s. 1970), maastohiihtäjä
Charles Swenson (s. 1941), animaattori, elokuvatuottaja ja -ohjaaja, yksi Fred Wolf Films-yhtiön (aik. Murakami • Wolf • Swenson) perustajajäsenistä
Inga Swenson (1932–2023), näyttelijä
May Swenson (1913–1989), runoilija
Ruth Ann Swenson (s. 1959), lyyrinen sopraano.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sweetie

Sweetie on pomelon ja greipin risteytys. Sweetie muistuttaa ulkonäöltään greippiä, mutta sen kuori on aluksi väriltään vaaleanvihreä. Vähitellen kuori kuitenkin muuttuu vaaleankeltaiseksi. Sweetie on maultaan raikas ja aromaattinen, eikä se ole karvas kuten greippi.
Swept Away

Swept Away voi tarkoittaa:
"Swept Away" (Diana Rossin kappale)
Swept Away (albumi), vuoden 1984 albumi Diana Rossilta
Haaksirikkoutuneet (Swept Away), vuoden 2002 elokuva, jonka on ohjannut 2002 Guy Ritchie, pääosassa Madonna
"Swept Away", kappale The Avett Brothersin vuoden 2004 albumilta Mignonette
"Swept Away", kappale Yannin vuoden 1988 albumilta Chameleon Days
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Swept Away”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sven Bris

Sven Mikael Bris (sukunimi vuoteen 1945 Johansson; 13. joulukuuta 1908 Vårdö – 1994) oli suomalainen Ahvenanmaan Saltvikissa asunut merikapteeni ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Kirjassaan Då seglade vi Bris kuvasi kymmentä purjelaivoilla vietämäänsä vuotta; hän oli lähtenyt merille jo 15-vuotiaana. Toisessa muistelmakirjassaan I Gestapos våld Bris kuvasi sitä kunka hän joutui toisen maailmansodan aikana Norjassa saksalaisten internoimaksi ja päätyi lopulta Pölitzin rangaistusleirille lähelle Stettiniä. Dokumenttiromaani Apals-Janne kuvaa taas Brisin äidinisän kovaa elämää 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Apalin  torpassa Simskälan saarella.
Teoksia

Då seglade vi. Söderström, Helsingfors 1975
I Gestapos våld : en ålänning berättar. Söderström, Helsingfors 1979
Apals-Janne. Söderström, Helsingfors 1982
Kansainvälinen liberaalien naisten verkosto

| Kansainvälinen liberaalien naisten järjestö |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  1990
Puheenjohtaja:  Jayanthi Devi Balaguru
Pääsihteeri:  Mireia Huerte Sala
Ideologia:  liberalismi, feminismi
Toimisto:   Wassenaar, Alankomaat
Kattojärjestö:  Liberal International
Kotisivu:  inlw.org
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansainvälinen liberaalien naisten verkosto (eng. International Network of Liberal Women, lyh. INLW) on Liberal Internationaliin kuuluva naisjärjestö. Sen päämaja sijaitsee Wassenaarissa, Alankomaissa..
Liiton puheenjohtajana toimii Jayanthi Devi Balaguru ja pääsihteerinä Mireia Huerte Sala.
Historia

Järjestö on perustettu vuonna 1990 Helsingissä ja se pyrkii toimimaan liberaalien arvojen puolustajana naisnäkökulmasta.
Perustamiskokouksessa oli edustajia Suomen lisäksi myös Belgiasta, Kanadasta, Ranskasta, Saksasta, Israelista, Italiasta, Alankomaista, Ruotsista, Sveitsistä ja Isosta-Britanniasta. Ruotsin valtiopäivien edustajana toiminut Barbro Westerholm oli tapahtuman koordinaattori..
Aiheesta muualla

Liiton sivu Facebookissa
Taateliluumu

| Taateliluumu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Eebenpuukasvit Ebenaceae
Suku::  Eebenpuut Diospyros
Laji::  lotus
Kaksiosainen nimi
 Diospyros lotus  L. 
Katso myös
   Taateliluumu Wikispeciesissä   Taateliluumu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taateliluumu eli lootusluumu on eebenpuiden sukuun kuuluva puulaji. Sitä tavataan luonnonvaraisena laajalla alueella Aasiassa. Lajia myös viljellään sen hedelmien takia.
Ulkonäkö ja koko

Taateliluumun rungon kaarna on karkeaa, tummaa ja pienilevyistä. Kuumina, tyyninä päivinä puun ympärillä leijuu mustaherukkamainen tuoksu. Lehdet ovat suikeita ja kiiltäviä. Ne pysyvät puussa pitkälle syksyyn mutta putoavat lopulta vihreinä. Hede- ja emikukat sijaitsevat eri puissa. Kukkien teriö on uurnamainen, neliliuskainen ja väriltään punertavan- tai vihertävänvalkoinen. Hedelmät ovat pieniä ja maultaan tympeänimeliä.
Levinneisyys

Taateliluumua tavataan luonnonvaraisena alkuperäislajina Japanista ja Kiinasta aina Vähään-Aasiaan saakka. Lajin levinneisyysalueen länsirajaa on tosin hankala määritellä, koska puuta on jo kauan viljelty Etelä-Eurooppaa myöten.
Käyttö

Taateliluumu on vanha viljelykasvi, jota kasvatetaan syötävien hedelmiensä takia. Lajia käytetään myös koristepuuna.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Taateliluumu (Diospyros lotus)
ITIS: Diospyros lotus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Diospyros lotus (englanniksi)
Flora of China: Diospyros lotus (englanniksi)
Taateliluumun lehtiä. Kuva: Jean-Pol Grandmont.
Taateliluumun kukkia.
Taateliluumun hedelmiä.
Suuri Jänkäsalo

Suuri Jänkäsalo
| --- | --- |
Sijainti:  Taipalsaari Etelä-Karjala Suomi
Vesialue:  Saimaa: Suur-Saimaa
Korkein kohta:  100 m mpy. 
Pinta-ala:  10,83 km²  
| --- | --- |
Asukasluku:  noin 10 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Suuri Jänkäsalo on saari varsinaisella Saimaalla Suur-Saimaan länsiosassa Etelä-Karjalan Taipalsaarella. Saaren eteläpuolella sijaitsee Pieni Jänkäsalo.
Maantietoa

Suuri Jänkäsalo on 6,0 kilometriä pitkä, 3,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 13 neliökilometriä. Saari sijaitsee läntisellä Suur-Saimaalla Ilkonselän ja Ahoselän välissä. Sen erottaa Pienestä Jänkäsalosta Uittomi, joka on pitkä saarien välinen salmi. Salmen länsiosaa kutsutaan Jussilansalmeksi. Saari on rantaviivaltaan mutkitteleva. Sen eteläosassa on 2,4 kilometriä pitkä Keriniemi ja niemen jatkeena idässä on Paastonniemi. Paastonniemen pohjoispuolella on Työmäenniemi, jonka eteläisen haaran Hiekkaniemen  ympäri kiertää Mäkäräislahti. Saaren louteispää muodostuu suuresta Marjaniemestä, jonka pohjoispuolelle niemen kainaloon jää Petäjälahti.
Saaren maasto on kankaremaata , jossa korkeuserot ovat pieniä. Korkein kohta on Jysminniemessä, jonka lakikohta kohoaa 100 metriin mpy. eli 25 metrin korkeuteen Saimaasta. Saari on metsien peittämää eikä soita ole kuin nimeksi. Maaperä on viime jääkauden loppuvaiheessa kasautunutta jäätiköiden tuomaa soraa ja moreenia . Saarella asutaan 8–9 taloudessa ja kesäisin lisäksi 125 vapaa-ajan asunnossa. Suuri la Pieni Jänkäsalo muodostavat saariyhteisön, jotka tekevät yhteistyötä . Saarelle kulkee Jussilansalmen lossi niin kauan, kun 850 metriä pitkä vesireitti pysyy avoimena. Saaren lossiranta sijaitsee Kerniemessä. Talvella tulee saarelle jäätie Pienen Jänkäsalon kautta. Saaren väki käy asioillaan kirkonkylällä, Saimaanharjussa tai Lappenrannassa, jonne vie yhdystie 14784. Jänkäsalot kuuluvat Taipalsaaren kaavoitettuun ranta-alueeseen.
Historiaa

Suuressa Jänkäsalossa oli kiinteää asutusta 1840-luvun pitäjänkartoissa.
Saarelle haviteltiin pitkään lossiyhteyttä, jota alettiin toteuttaa vuodesta 1987 alkaen. Vesioikeus kuitenkin epäsi luvan, mutta asukkaat pitivät asian vireillä vuosia. Lopulta lossi katsottiin tarpeelliseksi ja se aloitti toimintansa vuonna 2005.
Vuonna 2009 oli saarella 12 vakituista asukasta, 111 vapaa-ajan asuntoa, joissa 444 vapaa-ajan asukasta.
Suuri Jänkäsalo oli osana Yle TV1:n esittämää ja Petteri Saarion ohjaamaa Veden saartamat -dokumenttisarjaa vuonna 2021.
Kirjallisuutta

Suuri Jänkäsalo, Suomalainen paikannimikirja, 2007
Suuri Hepolampi (Luumäki)

| Suuri Hepolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°56′41″N, 27°24′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Pieneen Hepolampeen 
Järvinumero:  14.199.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,3 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,345 km  
Pinta-ala:  8,685 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuuri Hepolampi 
Suuri Hepolampi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Venäläisenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,7 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Naistinjoen–Hiijärven valuma-alueeseen (14.199) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy.
Tampereen Gunners

| Tampereen Gunners |
| --- | --- |

Perustettu:  1989
Paikkakunta:  Tampere
Naisten päävalmentaja:  Jani Perkonmäki
Tampereen Gunners on vuonna 1989 perustettu tamperelainen salibandyn erikoisseura. Keväällä 2008 miesten ja poikien toiminta siirtyi Kooveen alaisuuteen. Näin ollen seuralla on toimintaa ainoastaan naisten sarjoissa. Pietarsaarelaisen FBC Jeppiksen luovuttua sarjapaikasta naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2017–2018 Sisä-Suomen II-divisioonassa.
Saavutukset

Suomen cupin voitot: 1 (1998–1999)
Ennätykset

Suurin voitto: Gunners–OLS 21–6 (22. lokakuuta 2006)
Suurin tappio: Happee–Gunners 10–1 (24. helmikuuta 2000)
Runkosarjan yleisöennätys: 1109 katsojaa (Gunners–Erä 3–6, 12. joulukuuta 2007)
Piste-ennätys: 39 + 36 = 75 (Lassi Vänttinen 2003–2004)
Maaliennätys: 44 (Lasse Salminen 2005–2006)
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
Naisten joukkuekortti salibandyliiton sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Taktiset merkit

Taktisia merkkejä käytetään kartalla kuvaamaan omia ja vihollisen joukkoja ja asemia. Eri maiden taktiset merkit ovat historian aikana vaihdelleet paljon, mutta nykyään ne noudattavat varsin laajasti Naton APP-6A (en), Military Symbols for Land Based Systems-standardia.
APP-6

APP-6, heinäkuu 1986
APP-6A, joulukuu 1999, yhdysvaltalainen sisarstandardi MIL-STD-2525A, Common Warfighting Symbology
MIL-STD-2525A, joulukuu 1996
MIL-STD-2525A Change 1, heinäkuu 1997
STANAG 2019, edition 4, joulukuu 2000
APP-6B, 2008
MIL-STD-2525B, tammikuu 1999
MIL-STD-2525B Change 1, heinäkuu 2005
MIL-STD-2525B Change 2, maaliskuu 2007
MIL-STD-2525C, marraskuu 2008
Puolustusvoimat siirtyi vuonna 1998 koulutuksessa ja operatiivisessa suunnittelussa käyttämään uusia merkkejä (SLM). Vuonna 2005 otettiin käyttöön uusi lähes täysin APP-6A-standardin mukainen merkkijärjestelmä, joka vähensi kansallisten erikoismerkkien tarvetta sekä muutti useita merkintätapoja.
Merkin kehys ja väri

Taktisen merkin kehyksen muodolla ja värillä ilmaistaan tunnistetieto ja toimintaympäristö. Merkki sijoitetaan kartalle siten että kehyksen keskipiste – johtoportaan merkinnässä "lipputangon" tyvi – osoittaa joukon tarkan paikan. Tämä poikkeaa edellisestä järjestelmästä merkittävästi. Muissa merkinnöissä vihreällä merkitään omien ja vihollisen rakentamat esteet sekä suljetut tiet. Kaikki rajat ja linjat merkitään mustalla.
Maavoimien joukkoja osoittavat kehyksen muodot ja värit ovat:
Kokoa ilmaisevat merkinnät

| Merkki | Nimi (maav> ) | Nimi (meriv> ) | Nimi (ilmav> ) |
| --- | --- | --- | --- |
| XXXXXX | sotatoimialue |  |  |
| XXXXX | armeijaryhmä, pääesikunta, rintama |  |  |
| XXXX | maavoimat, armeija, rajavartiolaitos | merivoimat | ilmavoimat |
| XXX | armeijakunta, operatiivinen johtoporras |  |  |
| XX | divisioona |  |  |
| X | prikaati, rajavartiosto | lippue, rannikkoalue | lentopiiri |
| XXXO | operatiivinen sotilaslääni | meripuolustusalue | lennosto |
| XXO | sotilaslääni |  |  |
| XO | sotilaspiiri |  |  |
| IIO | sotilasalue |  |  |
| III | rykmentti, tykistöryhmä |  |  |
| II | pataljoona tai patteristo | laivue tai linnake | laivue |
| I | komppania tai patteri | viirikkö | lentue |
| ••• | joukkue tai jaos | ruotu | parvi |
| •• | ryhmä |  | pari |
| • | partio | alus | ilma-alus |
| Ø | taistelijapari, miehistö | taistelijapari,  miehistö | taistelijapari,  miehistö |
Puolustushaara, aselaji, koulutushaara (vast)

| Merkintö | Yksikkötyyppi |
| --- | --- |
: ilmatorjunta
: Ammustäydennykset
: panssarintorjunta
: panssari (telaketju, panssarivaunu)
: kenttätykistö
: ilmailu (roottorikäyttöiset)
: ilmailu (kiinteäsiipiset)
: silta/ylityskalusto
: taisteluvälinehuolto (logistiikka)
: pioneeri
: elektroninen sodankäynti (Electronic warfare)
: polttoainehuolto (POL: Petroleum, Oil, and Lubricants)
: kenttäsairaala (personnel)
: esikunta
: jalkaväki
: kunnossapito
: lääkintä
: meteorologia
: ohjus
: kranaatinheitin
: sotilaspoliisi SP (Military Police)
: laivasto
: suojelu (Nuclear, Biological, Chemical)ABC-aseet
: taisteluvälineet
: tutka
: psykologiset operaatiot
: tiedustelu (tai ratsuväki)
: viesti
: erikoisjoukot (Brittiläinen merkintätapa)
: erikoisjoukot (Yhdysvaltalainen merkintätapa)
: huolto
: topografia
: kuljetus
: tiedustelulennokki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taktiset merkit Wikimedia Commonsissa
Södra Kytökäringen

| --- | --- |
Sijainti:  60°4′10.00″N, 24°43′28.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Korkein kohta:  15 metriä
Pinta-ala:  0,017 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Södra Kytökäringen on kalliosaari lounaisessa Espoossa Kytön linnakesaaren pohjoispuolella. Virallisessa kaupunginosajaossa Södra Kytökäringen kuuluu Suvisaaristoon. Se on osa Espoon eteläsaaristoa, joka puolestaan kuuluu ulkosaaristoon. Saari kohoaa enimmillään noin viidentoista metrin korkeuteen merenpinnasta.
Södra Kytökäringen on eritoten harmaalokkien pesimäsaari. Muita lajeja on niukasti, niistä mainittakoon Suomenlahdella harvinaistunut riskilä. Södra Kytökäringenin kasvillisuus on niukkaa. Saaren laella on pieni ja matalakasvuinen lehtipuumetsikkö. Rinteillä kasvaa parin metrin korkuisia pihlajia. Södra Kytökäringenin kallioilla ja somerikoilla viihtyy muun muassa ja kalliovillakko ja terttuselja.
Södra Kytökäringenin ja Kytön välinen kolmesataa metriä leveä vesialue on matala ja karikkoinen. Noin kaksisataa metriä Södra Kytökäringenin pohjoispuolella sijaitsee Norra Kytökäringen.
Södra Kytökäringen ja Norra Kytökäringen muodostavat yhdessä Kytön kanssa Kytön saariryhmän, joka on Espoon uloimpia maa-alueita.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Paikkatietoalusta: Södra Kytökäringen
Södra Kytökäringen, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset, and Daylength
Foreca: Sää Södra Kytökäringen, Espoo
Tampereen Filharmoninen Kuoro

Tampereen Filharmoninen Kuoro (TFK) on Tampereella vuonna 1990 perustettu suurkuoro. Se toimi aluksi nimellä Tampere-talon oratoriokuoro. Perustamisen johtoajatuksena oli luoda kuoro, joka olisi riittävän suuri oratorioiden ja muiden mittavien kuoro-orkesteriteosten esittämiseen, pääasiassa Tampereen kaupunginorkesterin kanssa, samana vuonna avautuneessa Tampere-talossa.
Kuoron taiteellisena johtajana toimi perustamisesta vuoteen 2005 asti kuorokapellimestari Heikki Liimola. Timo Nuoranne johti kuoroa 2005–2013, ja 2013–2019 TFK:n taiteellisena johtajana toimi Jani Sivén. Kaudella 2019–2020 vierailevana johtajana toimi Elisa Huovinen. Syksyllä 2020 kuoro siirtyi kahden johtajan malliin kun taiteelliseksi johtajaksi valittiin Ruut Kiiski ja kuoromestariksi Jouni Rissanen.
Tampere Filharmonian lisäksi TFK on esiintynyt myös mm. RSO:n, Helsingin kaupunginorkesterin, Viron festivaaliorkesterin, Plovdivin valtionoopperan orkesterin, Estonia-teatterin orkesterin sekä Seinäjoen ja Vaasan kaupunginorkestereiden kanssa.
Orkesteriteosten ohella TFK on alusta alkaen tuottanut omia a cappella -produktioita. Levytyksiä kuoro on tehnyt sekä Tampere Filharmonian kanssa että a cappellana.
Diskografia > Tampere Filharmonian kanssa

Jean Sibelius: Karelia Music | Press Celebrations Music (Ondine, 1998)
Einar Englund: Cello Concerto | Symphony No. 6 "Aphorisms" (Ondine, 2000)
George Enescu: Ouverture de Concert | Symphony No. 3, Op. 21 (Ondine, 2013)
Diskografia > A cappella

Suomalaisia kuoroklassikoita (Naxos, 2002)
Aiheesta muualla

TFK:n verkkosivut
Södra Länken

Ruotsin tiehallinnon kartta Södra Länkenista.
Uloskäynti Nynäsvägenin kohdalla
Södra Länken eli Valtatie 75, on itä–länsi-suuntainen tie Tukholman seudulla Ruotsissa. Tie johtaa Värmdöledeniltä (tie nro 222) Nackasta Essingeledenille (E4/E20) Tukholmaan. Tien kuuden kilometrin kokonaispituudesta 4,7 kilometriä on rakennettu tunneliin. Leveimmillään tunnelissa kulkee neljä kaistaa kumpaankin suuntaan. Tie on kokonaisuudessaan moottoritietä.
Tie avattiin 24. lokakuuta 2004. Tietä ei ole viitoitettu valtatie 75:ksi, se on ainoastaan Ruotsin tielaitoksen virallinen numerointikäytäntö. Karttoihin tie on merkitty numeroilla 73 ja 222. Uuden tien tultua käyttöön jäi vanhaan yhteyteen kuulunut hylätty Årstalänken erikoiseksi nähtävyydeksi maastoon.
Aikaisemmin ajettaessa Essingeledeniä itään, esimerkiksi Nackan suuntaan, Gustavsbergiin tai Tukholman eteläiseen saaristoon liikenne oli erittäin ruuhkaista koska moottoritie päättyi Årstaan. Tavallisena arkipäivänä Huddingevägen, Hammarbybacken ja Hammarbyn Fabriksvägen olivat täynnä autoja. Ne tuottivat valtavasti melua ja pakokaasuja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Södra Länken Wikimedia Commonsissa
Sweetwater (yhtye)

Sweetwater oli yhdysvaltalainen rockyhtye, joka toimi 1960- ja 1970-luvuilla. Laulusolisti Nansi Nevinsin sekä kitaristin, basistin, rumpalin ja kosketinsoittajan ohella yhtyeeseen kuuluivat huilisti, congarumpali ja sellisti.
Sweetwater perustettiin 1960-luvun puolivälissä Los Angelesissa. Yhtyeen musiikillisesti moni-ilmeinen esikoisalbumi Sweetwater julkaistiin vuonna 1968. Albumissa oli kalifornialaista psykedeliaa, jazzia ja klassisia vaikutteita.
Sweetwater ei noussut suureen suosioon, mutta se soitti 1960-luvun lopulla monen suositun yhtyeen lämmittelijänä. Se oli myös elokuussa 1969 Woodstockin rockfestivaalin ensimmäisenä lavalle noussut yhtye.
Nansi Nevins joutui joulukuussa 1969 auto-onnettomuuteen eikä sen jälkeen enää pystynyt jatkamaan yhtyeessä. Sweetwater julkaisi vielä kaksi albumia ennen hajoamistaan vuonna 1971. Kolme elossa olevaa jäsentä, mukaan lukien Nevins, kokosivat yhtyeen vielä 1990-luvulla.
Diskografia > Studioalbumit

Sweetwater (1968)
Just for You (1970)
Melon (1971)
Kalle Kärkkäinen

Kalle Kärkkäinen (22.2.1942)
Kalle Kärkkäinen (6. tammikuuta 1907 Juankoski – 13. helmikuuta 1953 Helsinki) oli teollisuusneuvos, jonka perustama tehdas tuli tunnetuksi heteka-sängyistään.
Vuoden 1938 Heteka 37 -mallin mainos.
Kärkkäisen vanhemmat olivat paperitehtaan työmies Antti Kärkkäinen ja Maria Iskanius ja puoliso vuodesta 1928 Milkka Hirvonen. Hän kävi kansakoulun ja ryhtyi 13-vuotiaana valurinoppilaaksi Juankosken tehtaalla, mutta opiskeli myöhemmin kansalaisopistossa työn ohella. Iisalmessa ja Kuopiossa Kärkkäinen teki metalli- ja ravintola-alan töitä, mutta muutti sitten Helsinkiin pyrkiäkseen merille. Sen asemesta hänestä tuli kuitenkin ravintola Korkeasaaren tarjoilija ja hovimestari, joka myös soitti viulua usean vuoden ajan Helsingin Työväenorkesterissa ja tanssiorkestereissa ja antoi viulutunteja. Valurina Kärkkäinen aloitti vuonna 1929 Suomen Rautasänkytehtaassa, mutta perusti sitten kesällä 1932 Helsingin Teräshuonekalutehtaan, josta tuli Heteka Oy. Yhtiökumppaneikseen hän otti neljä muuta henkilöä vuonna 1934. Yhtiö menestyi hyvin, ja sen rautaputkisänkyjä myytiin 20 vuoden aikana lähes 400 000 kappaletta. Esimerkiksi vuonna 1947 yhtiön tuotannon arvo oli noin 112 miljoonaa markkaa. Hetekoiden ohella yritys valmisti muun muassa muitakin teräshuonekaluja, lastenvaunuja ja kassakaappeja. Teollisuusneuvoksen arvon saanut Kärkkäinen kuoli sydänkohtaukseen vain 46-vuotiaana.