stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Sims (elokuva)

| The Sims |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Kate Herron
Käsikirjoittaja:   Kate Herron  Briony Redman 
Perustuu:  Electronic Artsin pelisarjaan The Sims
Valmistustiedot
Tuotantoyhtiö:   Amazon MGM Studios  Electronic Arts  LuckyChap Entertainment  Vertigo Entertainment 
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Sims on tuleva samannimiseen pelisarjaan perustuva elokuva. Sen kehittää Amazon MGM Studios yhteistyössä Electronic Artsin, LuckyChap Entertainmentin ja Vertigo Entertainmentin kanssa. Elokuvan ohjaa Kate Herron, joka myös käsikirjoittaa sen Briony Redmanin kanssa.
Iltalypsy
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eeva Litmanen  | … |  Leila Toroskainen   |
|  Heikki Määttänen  | … |  Mika Wirta   |
|  Jorma Pilke  | … |  erikoistoimittaja Aimo Surakka   |
|  Liisa Rimpiläinen  | … |  Karjakko   |
|  Taisto Oksanen  | … |  Tero Saxman   |
|  Minna Suuronen  | … |  Jaana Ala-Knaapi-Pesonen   |
|  Miitta Sorvali  | … |  Pirkko Harrison   |
|  Jouko Klemettilä  | … |  urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio   |
|  Minna Koskela  | … |  kulttuuritoimittaja Diana Juva   |
|  Jukka Puotila  | … |  imitoija   |
|  Erja Manto  | … |  imitoija   |
|  Jorma Melleri  | … |  uutisankkuri   |
|  Riikka Uosukainen  | … |  uutisankkuri   |
Esityspäivät

| Tuotantokausi | Jaksoissa esiintyvät hahmot/juontajat |  |
| --- | --- | --- |
| 1., 15. ja 26. kesäkuuta 1993 | Riikka Uosukainen, Jorma Melleri |  |
| 15. tammikuuta – 7. toukokuuta 1994 | Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 27. elokuuta – 17. joulukuuta 1994 | Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 25. maaliskuuta – 10. kesäkuuta 1995 | Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 19. elokuuta – 16. joulukuuta 1995 | Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 13. tammikuuta – 11. toukokuuta 1996 | Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 31. elokuuta – 14. joulukuuta 1996 | Leila Toroskainen, Mika Wirta, Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, karjakko |  |
| 1. helmikuuta – 17. toukokuuta 1997 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 5. syyskuuta – 13. joulukuuta 1997 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 7. helmikuuta – 23. toukokuuta 1998 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko |  |
| 5. syyskuuta – 12. joulukuuta 1998 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko, kulttuuritoimittaja Diana Juva, urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio |  |
| 9. tammikuuta – 22. toukokuuta 1999 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, Leila Toroskainen, Mika Wirta, karjakko, kulttuuritoimittaja Diana Juva, urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio |  |
| 4. syyskuuta – 18. joulukuuta 1999 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, Mika Wirta, karjakko, kulttuuritoimittaja Diana Juva, urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio |  |
| 1. tammikuuta – 3. kesäkuuta 2000 | Jaana Ala-Knaapi-Pesonen, Tero Saxman, millennium-toimittaja Mika Wirta, kulttuuritoimittaja Diana Juva, urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio |  |
| 9. syyskuuta – 16. joulukuuta 2000 | Tero Saxman, millennium-toimittaja Mika Wirta, kulttuuritoimittaja Diana Juva, urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio, Pirkko Harrison |  |
| 13. tammikuuta – 7. huhtikuuta 2001 | Pirkko Harrison, Tero Saxman, kulttuuritoimittaja Diana Juva, urheilutoimittaja Pertti "Pera" Kartio |  |
Aiheesta muualla

Yle Areena: Iltalypsy
YLE Teema Elävä arkisto: Iltalypsy
Varšavjanka

Varšavjanka (myös Warshavjanka, Warchavjanka; ven. Варшавянка, Varšavjanka, ransk. La Varsovienne, puol. Warszawianka = ”Varsovatar”; , esp. A las Barricadas), myös Varsovattaren jäähyväiset tai Varsovan laulu on tunnettu alkujaan puolalainen vallankumouslaulu. Kappaleen sanoitti Wacław Święcicki vuonna 1883 ollessaan karkotettuna. Säveltäjää ei tiedetä. Sävelmän on sanottu myös olleen vanha ranskalainen sotilasmarssi. Laulusta tuli Varsovan vappumielenosoituksen 1905 vertauskuva.
Laulu tuli Venäjällä tunnetuksi puolalaisten karkotusvankien tuomana. Gleb Kržižanovski kirjoitti kappaleeseen vuonna 1897 venäjänkieliset sanat, jotka poikkeavat täysin alkuperäisistä.
Espanjalainen tasavaltalainen Valeriano Orobуn Fernandez sanoitti laulun 1936 espanjaksi Espanjan sisällissotaan nimellä ”A las barricadas” ( = ”Barrikaadeille!” ). Laulusta tuli anarkosyndikalistien marssi.
Suomessa

Kappaleen suomensi venäjänkielisen version pohjalta ensi kerran pietarinsuomalainen räätäli Santtu Piri jo 1908 nimellä ”Ankarat viimat” ja se käännettiin uudelleen 1918. Nykyisin käytössä oleva suomennos julkaistiin Työväen laulukirjassa ensimmäisen kerran 1923. Sen tekijää ei tunneta.
Suomessa laulu ei ollut pitkään yleisesti tunnettu, sillä työväenliikkeen lauluperinnettä koonnut Pekka Gronow ei 1968 tuntenut laulua.lähde? KOM-teatteri levytti kappaleen suomeksi 1970-luvulla.
Sanat

Santtu Pirin vuoden 1908 suomennos:
Vuoden 1923 Työväen laulukirjassa julkaistu suomennos:
Aiheesta muualla

Varšavjanka. Soviet Music. (venäjäksi)
A las barricadas! Soviet Music. (espanjaksi)
Warshavjanka suomeksi.
Warshavjanka suomeksi (2).
Varsovan laulu suomeksi (3). (venäjäksi)
Painopiste (geometria)

Geometrisellä painopisteellä tarkoitetaan tasokuvion tai avaruuskappaleen tasapainokohtaa, jossa se olisi fysikaalisena esineenä tasapainossa fysikaalisen painopisteensä suhteen. Luonnollisten kappaleiden painopisteiden määritykseen käytetään kokeellisia menetelmiä, kuten esimerkiksi painopistevaakaa, mutta yksinkertaisten ja säännöllisten kuvioiden painopisteen etsimiseen käytetään geometrian keinoja. Perusajatus on, että geometriset kuviot ovat ideaaleja ja muistuttavat todellisia materiaaliltaan homogeenisia kappaleita.
Tasainen painovoima vaikuttaa painopisteeseen kuin sen koko massa olisi keskittynyt siihen, mistä syystä sitä kutsutaan myös massakeskipisteeksi. Mikäli painovoimakenttä vaihtelee kappaleen kohdalla, voi painopiste sijaita eri kohdassa kuin massakeskipiste.
Levymäisen kappaleen painopiste voidaan määrittää ripustamalla se jostakin kohtaan lankaan, jolloin painopiste sijaitsee langan jatkeella. Jos langan asento piirretään levylle ja ripustetaan levy toisesta kohtaa langalla, saadaan langan ja viivan leikkauspisteestä selville levyn painopiste. Kolmiulotteisen kappaleen painopiste löydetään kolmen leikkaavan tason leikkauspisteessä.
Levymäinen kappale, jonka painopiste määritetään.
Ensimmäinen ripustaminen ja viivan piirto.
Toinen ripustaminen ja langan ja viivan leikkauspiste. Painopiste sijaitsee täplän kohdalla.
Kolmiulotteisen kappaleen painopiste sijaitsee kolmen ripustustason leikkauspisteessä.
Fysikaalinen ja matemaattinen perusta

Painopisteen koordinaatit määritetään mekaniikassa tasapainoyhtälöillä. Niissä huomioidaan kappaleen geometrian lisäksi myös aineen tiheysvaihtelut. Geometrisissä menetelmissä oletetaan kappale olevan homogeeninen eli että sen tiheys ei vaihtele kappaleen eri osissa. Silloin painopisteen paikka riippuu vain kappaleen geometriasta.
Fysikaalinen ja matemaattinen perusta > Tasoalue tai avaruuskappale

Geometrisessa tarkastelussa voidaan olettaa, että kappale on tiheydeltään homogeeninen ( \rho =vakio!). Silloin kappaleen "atomien" massa ja niiden tilavuus ovat verrannolliset, jolloin riittää tarkastella pelkästään pinta-aloja tai tilavuuksia. Kappaleen  M kokonaismassan  m arvo voidaan korvata pinta-alan  A arvolla
tai tilavuuden  V arvolla
Itse painopiste  G lasketaan tilan paikkavektoreilla  p(x,y,z) fysikaalisen periaatteen mukaisesti
Jos kappaleen tiheys on sama joka pisteessä, ovat massat  m(x,y,z) kaikki samansuuruiset ja niiden vaikutukset kumoutuvat, jolloin tulos riippuu vain geometriasta.
Lauseke voidaan myös esittää muodossa
missä integraalit otetaan koko tason  \mathbb {R} ^{2} tai avaruuden  \mathbb {R} ^{3} yli ja missä g on tasoalueen tai kappaleen karakteristinen funktio, jonka arvo on 1 alueen tai kappaleen sisällä ja 0 sen ulkopuolella.   Tämän lauseen nimittäjä on sama kuin tasoalueen pinta-ala tai kappaleen tilavuus.
Jos integroitavia pisteitä on vähän, voidaan samat laskut suorittaa summillakin. Tasokuvion painopiste on silloin kaikkien kuvion pisteiden aritmeettinen keskiarvo koordinaatin suhteen. Tämä lasketaan karteesisessa koordinaatistossa x-koordinaattien keskiarvona, y-koordinaattien keskiarvona ja z-koordinaattien keskiarvona, eli
ja
ja
Fysikaalinen ja matemaattinen perusta > Pistemäisten massojen joukko

Mekaniikassa voidaan johtaa momentin käsitteen avulla pistemäisten kappaleiden yhteiselle painopisteelle paikan lauseke. Samaa kaavaa voidaan käyttää integraalin sijasta, jos jakaa kappaleen mosaiikiksi, joiden keskipisteet ja massat sijoitetaan kaavaan. Tuloksena saadaan painopisteen likimääräinen paikka.
Mikäli eripainoisia pisteitä on paljon  \scriptstyle m_{1},m_{2},\ldots ,m_{n}, voidaan painopiste laskea yleisesti näiden painotettuna keskiarvona:
Jos massat  m_{i} ovat kaikki samanpainoisia, saadaan painopisteeksi
Viimeinen lauseke voidaan tulkita pisteiden koordinaattien keskiarvoksi.
Eräitä painopisteen paikan päättelysääntöjä > Arkhimedeen lemma

Jo Arkhimedes (287−212 eaa.) muotoili käytännöllisen geometrisen tavan löytää painopiste:
Jos merkitään painopisteet ja massat  G_{i} ja  m_{i}, voidaan tämä lemma voidaan pukea eksaktiksi lausekkeeksi, jossa painopisteen paikkakin on määritelty
L-muotoisen levymäisen kuvion painopiste voidaan löytää Arkhimedeen lemman avulla, kun jaetaan kuvio kahdelle eri tavalla kahdeksi suorakulmioksi. Suorakulmion keskipisteet ovat painopisteet, joiden välisellä janalla kuvion painopiste on. Erilainen jako suorakulmioihin muuttaa painopisteiden paikkoja, joten toinen jana risteää ensimmäistä janaa. Koska kuvion painopiste sijaitsee kummallakin janalla samanaikaisesti, on sen paikka oltava janojen leikkauspisteessä.
Arkhimedeen lemma: L-muotoisen tasokuvion kahden osan painopisteet yhdistettynä janalla.
Edellisen janan lisäksi muodostetaan toinen jana jakamalla L-muotoinen tasokuvio eri tavalla osiin. Janat leikkaavat painopisteessä, joka kuuluu molemmille janoille.
Eräitä painopisteen paikan päättelysääntöjä > Symmetrian ja siirron vaikutus painopisteeseen

Seuraavat päättelysäännöt on merkitty tunnuksilla, jotta niihin voidaan jälkeenpäin viitata:
Tasakylkisen kolmion painopiste sijaitsee jossakin kohtaa symmetria-akselilla.
Neliöllä on 4 symmetria-akselia, jotka leikkaavat neliön keskipisteessä.
Kuusikulmiolla on 12 symmetria-akselia, jotka leikkaavat yhdessä pisteessä. Tämä piste on samalla säännöllisen monikulmion painopiste.
Pistejoukon painopiste > Kahden erimassaisen pisteen painopiste

Aristoteles (384−322 eaa.) totesi, aikalaistensa tavoin, että tangon ja sen päissä olevat painot saadaan tasapainoon sijoittamalla tukipiste kohtaan, jonka etäisyydet painoihin ovat kääntäen verrannolliset käytettyihin massoihin. Nykymerkinnöin etäisyydet massojen  \scriptstyle m_{1} ja  \scriptstyle m_{2} kolmiulotteiset paikat ovat  \scriptstyle x_{1} ja  \scriptstyle x_{2}, jolloin antiikin sääntö väittää etäisyydet tukipisteeseen eli painopisteeseen ovat  \scriptstyle m_{2}\,:\,m_{1}. Tukipiste sijaitsee  \scriptstyle x_{1}:stä katsoen
eli
Tämä laskusääntö on sama kuin kahden erillään sijaitsevan fysikaalinen massapisteen yhteinen painopiste.
Kahden massan painopisteen määrittelyssä voidaan hyödyntää geometrisia ominaisuuksia (katso kuva). Kolmiossa kulmanpuolittajan jakaa kolmion vastaisen sivun viereisten sivujen suhteessa. Täydentämällä massoja pitelevään tankoon kolmion puuttuvat kaksi sivua siten, että sivujen pituudet ovat käänteisessä suhteessa massoihin, löydetään painopiste kulmanpuolittajan avulla.
Kahden samamassaisen pisteen painopiste saadaan merkitsemällä  m_{1}=m_{2}=m ja kun massat supistetaan pois jää lausekkeeksi
Pistejoukon painopiste > Kolmen samamassaisen pisteen painopiste

Kolme pistettä sijaitsevat aina samalla tasolla muodostaen kolmion kärkipisteet (tai kollineaarisina janan). Kolmen pisteen painopiste voidaan päätellä käyttäen myöhemmin kuvattua Archimedeen lemmaa. Kahden samamassaisen pisteen painopiste sijaitsee pisteiden keskipisteessä. Keskipisteen ja kolmannen pisteen painopiste sijaitsee niitä yhdistävällä janalla  a. Valitsemalla kaksi pistettä ja yhdistämällä niiden painopiste kolmannen pisteen kanssa janalla  b, leikkaavat janat  a ja  b pisteessä  G. Myös kolmas tällä tavalla muodostettu jana  c leikkaa kaksi muuta samassa pisteessä  G. Janat ovat "kolmion" keskijanoja ja ne leikkaavat toisensa kolmion painopisteessä, joka on eräs kolmion merkillinen piste. Siis kolmiolevyn ja kolmion kärkien massan painopisteet ovat samassa paikassa.
Pistejoukon painopiste > Usean samamassaisen pisteen painopiste

Äärellisen pistejoukon painopisteen koordinaatit esitetään määritelmän mukaisesti kunkin samanpainoisen pisteen koordinaattien aritmeettisena keskiarvona. Kun pisteitä on  {n} kappaletta  \scriptstyle x_{1},x_{2},\ldots ,x_{n}, kun  \scriptstyle x_{i}\in \mathbb {R} ^{n}, on painopisteen  \scriptstyle G paikka
Painopiste  \scriptstyle G minimoi sen ja pistejoukon pisteiden välisten (euklidisen) etäisyyksien neliöiden summan.
Pistejoukon painopiste > Painopisteen etsiminen vektorisumman avulla

Pistejoukon painopisteen etsimiseen voidaan käyttää vektorimatematiikkaa. Arvataan ensin painopisteen likimääräinen paikka  G ja piirretään siitä vektorit ympäröiviin pisteisiin. Lasketaan vektorien vektorisumma ja jos se on nolla, on painopiste oikealla paikalla  C. Ellei se ole vielä nolla, siirretään piste  G uuteen paikkaan ja tarkistetaan vektorisumma. Näin jatketaan kunnes painopiste saavutetaan riittävällä tarkkuudella.
Janojen painopiste > Janan painopiste

Janan AB pisteet voidaan esittää päätepisteiden  x_{A} ja  x_{B} avulla muodossa
Integroimalla janan pisteet  \lambda :n suhteen, saadaan
Viimeinen lauseke tarkoittaa janan päätepisteiden koordinaattien keskiarvoa. Geometrisesti ajatellen janan painopiste G löytyy janan keskipisteessä.
Janojen painopiste > Kahden janan painopiste

Yhdistetään kaksi yhtäpitkää janaa toisiinsa toisesta päätepisteestään. Riippumatta janojen välisestä kulmasta, janat muodostavat symmetrisen kuvion. Painopiste sijaitsee tällä symmetria-akselilla. Toisaalta, Arkhimedeen lemmasta seuraa uusi jana, jossa janojen painopisteinä olevat keskipisteet yhdistetään toisiinsa. Yhdysjana ja symmetria-akseli leikkaavat kuvion painopisteessä.
Kahden eripitkän janan kuviolla ei ole symmetria-akselia. Janojen keskipisteet voidaan kuitenkin yhdistää janalla. Painopiste sijaitsee yhdysjanalla. Jakamalla pitempi jana lyhyemmän janan kanssa yhtäpitkään osaan ja loppupätkään, voidaan painopiste löytää. Katkaistulla kuviolla on nyt symmetria-akseli ja sen painopiste löydetään edellisen esimerkin mukaisesti. Koska loppupätkä on jana, on sen painopiste pätkän keskipisteessä. Yhdistämällä keskipiste ja symmetrisen kuvion painopiste janalla, leikkaa jana yhdysjanan kuvion painopisteessä.
Janojen painopiste > Kolmioksi yhdistettyjen kolmen janan painopiste

Yhdistetään kolme janaa kolmion muotoon, jolloin koko kuvion massa sijaitsee vain kolmion reunassa. Tällaisen kehikon painopiste sijaitsee kolmion Spiekerin pisteessä. Spiekerin piste on eräs kolmion merkillinen piste.
Tasokuviot > Kolmio

Kolmion painopiste löytyy helposti piirtämällä kolmion kulmista vastaisille sivuille keskijanat. Kolmion painopiste löytyy keskijanojen eli mediaanien leikkauspisteestä.
Kun tunnetaan kolmion kärkien A, B ja C koordinaatit, voidaan painopiste  P=(x_{p},y_{p}) laskea keskiarvon avulla
Painopisteen barysentriset koordinaatit ovat  {\frac {1}{3}}\,:\,{\frac {1}{3}}\,:\,{\frac {1}{3}}.
Kolmion painopisteen löytäminen keskijanojen avulla.
Painopiste sijaitsee myös korkeussuunnassa  {\tfrac {1}{3}}-korkeudella eri sivuista.
Vinojen kolmioiden painopiste sijaitsee keskijanalla ja siinä  {\tfrac {1}{3}}-korkeudella.
Tasokuviot > Nelikulmio

Neliöllä, jonka sivun pituus on  a, on neljä symmetria-akselia, jotka leikkaavat neliön keskipisteessä. Keskipiste onkin neliön painopiste (ed. symmetriasääntö S1), jonka koordinaatit ovat neliö vasemmasta kulmasta lukien  ({\tfrac {1}{2}}a,{\tfrac {1}{2}}a). Keskipisteen löytää piirtämällä viivaimella neliölle molemmat lävistäjät, joiden leikkauspisteessä se on.
Suorakulmiolla, jonka leveys on  a ja korkeus  b, on kaksi symmetria-akselia, joten sen painopiste sijaitsee niiden leikkauspisteessä eli keskipisteessä (symmetriasääntö S1). Painopiste koordinaatit ovat vasemmasta kulmasta lukien  ({\tfrac {1}{2}}a,{\tfrac {1}{2}}b). Keskipisteen löytää piirtämällä viivaimella suorakulmiolle molemmat lävistäjät, joiden leikkauspisteessä se on.
Suunnikkaan painopiste on molempien lävistäjien puolessa välissä sijaitsevassa leikkauspisteessä. Jos vaakasivun pituus on  a ja toisen sivun pituus  b ja joiden välinen terävä kulma on  \alpha , ovat painopisteen koordinaatit  ({\frac {a+b\cos \alpha }{2}},{\frac {b\sin \alpha }{2}}).
Puolisuunnikkaassa on kaksi yhdensuuntaista sivua  a ja  b ehdolla  a>b, joiden korkeusero on  h. Mikäli kyljet ovat yhtä pitkät, puhutaan tasakylkisestä puolisuunnikkaasta. Tasakylkisellä puolisuunnikkaalla on vain yksi symmetria-akseli, joka yhdistää yhdesuuntaisten sivujen keskipisteet. Painopiste sijaitsee tällä akselilla kohdassa  ({\frac {a}{2}},{\frac {(a+2b)h}{3(a+b)}}). Yleisessä puolisuunnikkaassa painopiste sijaitsee pisteessä  ({\frac {a}{2}}+{\frac {(a+2b)(c^{2}+d^{2})}{6(a^{2}-b^{2})}},{\frac {(a+2b)h}{3(a+b)}}), missä sivut  c ja  d ovat puolisuunnikkaan kyljet. Lävistäjien leikkauspiste tulee liian ylös ollakseen painopisteessä.
Konveksissa nelikulmiossa lävistäjät leikkaavat toisensa nelikulmion sisällä.Sen painopiste voidaan löytää jakamalla se kolmioiksi kahdella tavalla. Ensimmäisen jaon kolmioiden painopisteet yhdistetään janalla, jolla leikataan toisen jaon vastaavalla janalla. Arkhimedeen lemman mukaan, painopiste sijaitsee leikkauskohdassa.
Kahden symmetria-akselin leikkauspiste on suorakulmiossa painopiste.
Yleisen puolisuunnikkaan painopiste sijaitsee yhdensuuntaisten sivujen bimediaanisella janalla.
Nelikulmion lävistäjät jakavat sen kahdeksi kolmioksi kahdella tavalla. Kolmioparin painopisteet yhdistävä jana leikkaa toisen vastavalla tavalla muodostetun janan painopisteessä.
Kahden massan painopiste löydetään geometrisesti kulmanpuolittajan avulla.
Neljän pisteen painopisteen etsintä vektorisumman avulla.
St. Louis Cardinals

| St>  Louis Cardinals |
| --- | --- |

Perustettu:  1882
Entiset nimet:  St. Louis Perfectos (1899)   St. Louis Brown Stockings/Browns (1882–1898)
Kotiareena:  Busch Stadium
Kapasiteetti:  46 861
Paikkakunta:  St. Louis, Missouri
Värit:                
Lajit:  baseball
Mestaruudet:  pre-World Series: 1886 World Series: 1926, 1931, 1934, 1942, 1944, 1946, 1964, 1967, 1982, 2006, 2011  American Association: 1885, 1886, 1887, 1888   National League: 1926, 1928, 1930, 1931, 1934, 1942, 1943, 1944, 1946, 1964, 1967, 1968, 1982, 1985, 1987, 2004, 2006, 2011, 2013
Busch Stadium, St. Louis Cardinalsin entinen kotistadion.
St. Louis Cardinals on Yhdysvaltojen menestyksekkäimpiä baseball-joukkueita. Se perustettiin jo vuonna 1882 nimellä Brown Stockings, 1883 – 1898 joukkue tunnettiin nimellä Browns, jonka jälkeen se oli vuoden Perfectos ennen nykyisen nimen käyttöönottoa 1900. Joukkueen kotikenttä on Busch Stadium (uusittu stadium valmistui  2006) Keskilännen Missourissa St. Louisin kaupungin keskustassa.
Joukkue pelasi ensimmäiset vuotensa American Association -sarjassa, josta se siirtyi nykyiseen peliympäristöönsä, National Leagueen, vuonna 1892. AA-aikoinaan joukkue oli yksi sarjan parhaista, se mm. voitti sarjansa neljä vuotta putkeen 1885 – 1888. Siirryttyään NL:n joukkue kuitenkin upposi pohjakastiin ja ennen vuotta 1926 se ei yltänyt kolmatta sijaa korkeammalle. Menestystä oli kuitenkin näköpiirissä ja vuonna 1926 joukkue voittikin liigansa, vieden samalla myös ensimmäisen World Series -mestaruutensa voittamalla American Leaguen mestarin, New York Yankeesin, seitsemässä pelissä. Seuraavien 20 vuoden aikana oli NL:n mestari 8 kertaa ja World Series mestaruuksia se tänä aikana otti 5. Vuoden 1946 mestaruuden jälkeen seuraavaa titteliä saatiin odottaa vuoteen 1964 asti, jolloin se legendaarisen syöttäjän Bob Gibsonin johdolla voitti jälleen Yankeesin ja palasi maailman huipulle. 1960-luvusta eteenpäin joukkue on pääpiirtein pysytellyt NL:n kärkikastissa.
Joukkue on päässyt pudotuspeleihin vuoden 1964 jälkeen 13 kertaa, voittanut liigansa mestaruuden 9 kertaa ja World Series -mestaruuden neljästi (1967, 1982, 2006, 2011). Kaiken kaikkiaan joukkue on voittanut World Seriesin 11 kertaa ja selvinnyt siihen 19 kertaa (viimeksi 2013).
St. Louis Cardinalsin maskotti on "Fredbird", eräänlainen karrikatyyri kardinaalilinnusta.
Kolmen kannaksen raja

Kolmen kannaksen raja on sotilaallinen käsite, joka liittyy myös Suur-Suomi- ja heimoaatteeseen. Kolmen kannaksen rajalla tarkoitetaan tilannetta, jossa Suomen itäraja kulkisi kolmea kannasta pitkin: Suomenlahdelta Karjalankannasta pitkin Laatokkaan, sieltä Aunuksenkannasta pitkin Äänisjärvelle ja sieltä edelleen Vienankannasta pitkin Vienanmerelle. 1910- ja 1920-lukujen taitteessa kolmen kannaksen raja oli Suomessa varsin yleisesti hyväksytty tavoite Suomen itärajaksi niin poliittisesti vasemmistolaisissa kuin oikeistolaisissakin piireissä.
Kartta Fennoskandiasta. Kolmen kannaksen rajaa on kannatettu muun muassa siksi, että se noudattelisi Fennoskandian muodostamia maantieteellisiä rajoja.
Historiaa > Tarton rauhaan

Jo runoilija Emil von Qvanten toi esille ajatuksen kolmen kannaksen rajasta. Hänen esittämiinsä rajamäärittelyihin sisältyi selvä sotilaspoliittinen tarkoitus. Hänen mukaansa kolmen kannaksen raja oli Suomelle strategisesti välttämätön.
Hiljattain itsenäistyneen Suomen poliittiseen keskusteluun kuului myös Itä-Karjalan kysymys. Helposti puolustettavaksi otaksuttu kolmen kannaksen raja veti voimakkaasti puoleensa Suo­men porvarillisia piirejä mutta myös vasemmistolaisia. Pääministeri J. K. Paasi­kiven ensisijaisena kannustimena Itä-Karjalan kysymyksessä olivat taloudelliset ja sotilaspoliitti­set.
Ennen lokakuussa vuonna 1920 käytyjä Tarton rauhan neuvotteluja oli jo saman vuoden huhtikuussa Rajajoella käyty heimosotiin liittyviä aseleponeuvotteluja. Suomalaisten neuvottelutavoitteisiin vaikutti tuolloin Suomessa vallinnut voimakas heimoaate. Suomalaiset vetosivat kansojen itsemääräämisoikeuteen ja vaativat, että Itä-Karjalan suomensukuisilla kansoilla oli oltava oikeus päättää itse asemastaan. Suomalaiset tahtoivat, että Itä-Karjalassa pantaisiin toimeen kansanäänestys Suomeen liittymisestä. Kaikkia heimoaatteen kannattajia tämä ei tyydyttänyt, vaan he kannattivat kolmen kannaksen rajaa. Esimerkiksi Suomen sosiaalidemokraattisen puolueen Väinö Voionmaa kannatti kolmen kannaksen rajaa. Hän osallistuikin Tarton pitkiin ja monimutkaisiin rauhanneuvotteluihin. Voionmaa osallistui neuvotteluihin tieteellisenä neuvonantajana, mutta myös Väinö Tannerin ohella SDP:n edustajana.
Nekropoli

Etruskien nekropoli Populoniassa.
Viktoriaanisen ajan nekropoli Glasgow’ssa.
Nekropoli (kreikan sanasta nekropolis ’kuolleiden kaupunki’) tarkoittaa isoa hautausmaata tai hautapaikkaa, jossa haudoille on rakennettu omat rakennelmat. Termiä käytetään pääasiassa hautausmaista, jotka sijaitsevat muinaisten kansojen kaupunkien ja keskusten läheisyydessä.