Viktor Orbán
Elämäkerta > Pääministerinä 2010–

Vuoden 2010 vaaleissa Fidesz sai murskavoiton, ja näin Orbánista tuli uudelleen pääministeri. Puolueen saavuttamalla 2/3:n enemmistöllä se kykeni muuttamaan yksin maan perustuslakia.
Uusi hallitus aloitti työskentelyn heti ennen varsinaista virkaanastumistaan ja toi parlamentille lain, joka myönsi kaksoiskansalaisuuden Unkarin naapurimaiden unkarilaisvähemmistölle.
Vuoden 2011 alussa, Unkarin EU-puheenjohtajuuden alkaessa, tuli voimaan uusi tiukka medialaki, joka antoi viestintävirastolle ja medianeuvostolle oikeuden valvoa sanomalehtiä ja sähköistä mediaa sekä asettaa rajoituksia ja rangaista loukkaavaksi katsotusta sisällöstä ja poliittisen tasapuolisuuden puutteesta. Lakia arvostelivat oppositio, ETYJ, Amnesty International ja riippumaton media sekä monet ulkomaat.
Hallitus jätti huomiotta Euroopan komission vaatimukset budjettialijäämätavoitteista ja ryhtyi toimiin talouskriisiä vastaan kansallistamalla maan yksityisen eläkerahaston sekä laskemalla keskuspankin johtajien palkkoja.
Unkarin parlamentti hyväksyi 18. huhtikuuta 2011 uuden Fideszin kirjoittaman perustuslain. Siinä korostetaan Unkarin kristillisiä juuria ja rajoitetaan valtion lainan määrää. Perustuslain mukaan kolmejäseninen budjettikomissio voi hajottaa parlamentin, jos se ei suostu hyväksymään perustuslain mukaista talousarviota. Oikeuslaitosta valvomaan perustetaan uusi instituutio, jonka johtajan nimittää parlamentti. Perustuslakituomioistuin menettää lain myötä valtaansa.
Vaalivoittonsa ja superenemmistönsä Fidesz on uusinut vuosien 2014, 2018 ja 2022 vaaleissa, ja Orbánin asema pääministerinä näyttää vankkumattoman lujalta. Kolmissa viime vaaleissa Fideszin ja sen koalitiokumppanin, kristillisdemokraattisen KDNP-puolueen vaaliliittoa on äänestänyt noin puolet äänestäjistä. Vaalimatematiikka ja vaalipiirijako ovat antaneet Fidesz-KDNP:lle kahden kolmasosan enemmistön parlamenttiin.
Orbánin kaudella suhteet Israeliin ovat lähentyneet. Orbánin hallitus on jatkuvasti julistanut nollatoleranssia antisemitismin suhteen, ja Unkari on isännöinyt Juutalaisten maailmankongressin plenaarikokousta vuonna 2013.
Maaliskuussa 2020 parlamentti antoi koronaviruspandemian johdosta Orbánille määräämättömäksi ajaksi poikkeusvaltuudet johtaa maata asetuksilla.
Sekä vuoden 2022 vaaleissa että sittemminkin Orbán on korostanut toisaalta rauhaa (Unkarin pitämistä Venäjän ja Ukrainan sodan ulkopuolella, asetoimituksista kieltäytymistä sekä neuvotteluratkaisuun pyrkimistä Venäjän ja Ukrainan kesken), toisaalta edullisen energiansaannin turvaamista, mikä Unkarissa perustuu paljolti yhteistyöhön Venäjän kanssa. Sekä tammikuussa 2023 amerikkalaisille lehtimiehille puhuessaan että kesäkuussa 2023 saksalaiselle BILD-lehdelle antamassaan haastattelussa Orbán on kertonut pitävänsä Venäjän voittoa väistämättömänä. Putinin uudelleenvalinnan jälkeen maaliskuussa 2024 Orbán onnitteli Putinia kirjeitse, kertoi iloitsevansa Unkarin ja Venäjän keskinäiseen kunnioitukseen perustuvasta yhteistyöstä ja vakuutti Unkarin olevan valmis yhteistyön tehostamiseen.
Fidesz-puolueen johtajanvaaleissa ei Orbánilla ole ollut käytännössä yhtään kilpailijaa. Viimeksi hänet valittiin puolueen johtoon ainoana ehdokkaana yksimielisesti marraskuussa 2023, jolloin hän vakuutti, että sekä hänellä itsellään että hänen hallituksellaan riittää vielä voimia jatkaa. Vuoden 2018 vaalien jälkeen Orbán oli sanonut aikovansa jatkaa puoluejohtajana ja pääministerinä vuoteen 2030, mutta syyskuussa 2023 ns. Kötcsen piknikin eli puolueen sisäpiirin vuosittaisen suljetun kokoontumisen yhteydessä pitämässään puheessa hän koronapandemiaan vedoten pidensi tätä määräaikaa ja kertoi aikovansa hallita vuoteen 2034 saakka.