stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahmednagar

| Ahmednagar |
| --- | --- |
 Ahmednagarin linnoitus
 Ahmednagar
 Koordinaatit: 19°4′48″N, 74°43′48″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Maharashtra
Väkiluku (2001):  307 615
 
 ahmednagar.gov.in 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ahmednagar (marathiksi अहमदनगर, Ahamadanagara, urduksi ‏احمد نگر‎, Aḥmad Nagar) on kaupunki Maharashtran osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa asui 307 615 ihmistä vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan.
Ahmednagar oli vuosina 1494-1636 Ahmendnagarin sulttaani­­kunnan pääkaupunkina.
Karvaukonkorento

| Karvaukonkorento |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Aitosudenkorennot Anisoptera
Heimo::  Ukonkorennot Aeshnidae
Suku::  Brachytron
Laji::  pratense
Kaksiosainen nimi
 Brachytron pratense  Müller, 1764 
Katso myös
   Karvaukonkorento Wikispeciesissä   Karvaukonkorento Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karvaukonkorento (Brachytron pratense) on ukonkorentojen heimoon kuuluva sudenkorento. Se poikkeaa huomattavasti muista ukonkorennoista ja on sukunsa ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö

Karvaukonkorento on kooltaan noin 54–63 mm. Se on ukonkorennoksi pienikokoinen ja typäkkä. Lajin takaruumis on paksu, eikä se ole kaventunut. Karvaukonkorennon koko ruumis karvainen. Keskiruumiin sivut ovat laajalti vaaleat - koiraalla vihreät, naaraalla keltaiset ja sivuilla on kaksi mustaa pystyraitaa. Takasiiven tyvi on voimakkaasti pyöristynyt ja siipitäplä on hyvin pitkä.
Elinympäristö

Lajin tyypillisimmät elinympäristöt ovat puhtaat ja rehevät seisovat tai hitaasti virtaavat vedet, kuten lintujärvet, jokisuut ja suolammet.
Esiintyminen

Karvaukonkorennon lentokausi on kesä-heinäkuu. Laji on aikaisin Suomen ukonkorennoista. Se lentää pääosin kesäkuussa, kun muut ukonkorennot vasta aloittelevat lentoaan. Karvaukonkorento on levinnyt laajalle Euroopassa, mutta esiintyminen laikuittaista. Suomessa sitä tavataan maan etelä- ja kaakkoisosissa.
Ahmet Kireççi

| Mitalit> Maa:   Turkki. Olympialaiset .Miesten kreikkalais-roomalainen paini | Mitalit> Maa:   Turkki. Olympialaiset .Miesten kreikkalais-roomalainen paini | Mitalit> Maa:   Turkki. Olympialaiset .Miesten kreikkalais-roomalainen paini | Maa:   Turkki> .Miesten kreikkalais-roomalainen paini |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 87 kg + |  |
Miesten vapaapaini
|  Pronssia | Berliini 1936 | –79 kg |  |
Ahmet Kireççi (27. lokakuuta 1914 Mersin – 17. elokuuta 1979 Mersin) oli turkkilainen painija. Hän sai vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä pronssimitalin –79 kg -sarjan vapaapainissa. Vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa hän voitti kultaa kreikkalais-roomalaisen painin yli 87 kg -sarjassa.
Kaklattajat

| Kaklattajat |
| --- | --- |
 Mustaotsakaklattaja (Ortalis canicollis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Hokot Cracidae
Suku::  Kaklattajat Ortalis  Merrem, 1786
Katso myös
   Kaklattajat Wikispeciesissä   Kaklattajat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaklattajat (Ortalis) on hokkojen heimoon kuuluva lintusuku.
Kaklattajiin (Ortalis) kuuluvia lajeja

Amazoniankaklattaja (Ortalis motmot)
Jukataninkaklattaja (Ortalis vetula)
Kastanjavatsakaklattaja (Ortalis wagleri)
Kolumbiankaklattaja (Ortalis garrula)
Meksikonkaklattaja (Ortalis poliocephala)
Mustaotsakaklattaja (Ortalis canicollis)
Panamankaklattaja (Ortalis cinereiceps)
Perunkaklattaja (Ortalis erythroptera)
Punaperäkaklattaja (Ortalis ruficauda)
Suomukaklattaja (Ortalis guttata)
Vaaleakulmakaklattaja (Ortalis superciliaris)
Valkovatsakaklattaja (Ortalis leucogastra)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Agrínion arkeologinen museo

| Agrínion arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Αγρινίου |
| --- | --- |
 Agrínion arkeologinen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Agrínio, Aitolia-Akarnania, Länsi-Kreikka, Kreikka
Perustettu:  1969
Koordinaatit:  38°37′59″N, 21°24′39″E
 fiAgrínion arkeologinen museo 
   
Agrínion arkeologinen museo (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Αγρινίου, Archaiologikó Mouseío Agriníou) on arkeologinen museo Agrínion kaupungissa Kreikassa. Se esittelee Aitolia-Akarnaniasta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.
Museo on perustettu 1960-luvulla ja avautui vuonna 1969. Se toimii Papastrátoksen tupakkatehtailijaveljesten lahjoittamassa rakennuksessa. Aiemmin osassa rakennusta toimi myös kirjasto, mutta nykyisin koko rakennus on museon käytössä. Museossa on kahdeksan salia.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu eri puolilta Aitolia-Akarnanian aluetta löydettyä esineistöä neoliittiselta kivikaudelta 7000-luvulta eaa. roomalaiselle kaudelle 300-luvulle jaa. Esineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa, arkipäiväisiä esineitä ja työkaluja, metalliesineitä ja hautakiviä.
Löydöksiä on muun muassa Alyzeian eli Alyzian, Kalydonin ja Stratoksen kaupunkien kaivauksista. Merkittävimpiin yksittäisiin esineisiin lukeutuvat muun muassa Ágios Ilíaksesta Mesolóngin läheltä löydetty mykeneläisaikainen geometrisilla kuvioilla ja kukilla koristeltu kannu 1400-luvulta eaa.; Kalydonin heroonin protome-koristeet, jotka esittävät Heraklesta, Afroditea, Erosta, Zeusta ja Meleagrosta; sekä Alyzeian heroonin marmorinen akroterion-koriste 100-luvulta jaa.
Junganjärvi (Pihtipudas)

| Junganjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°33′58″N, 25°13′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  Junganjoki 
Järvinumero:  14.488.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,9 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  2,635 km  
Pinta-ala:  34,144 ha  
Tilavuus:  0,000363 km³ 
Keskisyvyys:  1,06 m  
Suurin syvyys:  3,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJunganjärvi 
Junganjärvi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Korhosperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 363 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Junganjoen valuma-alueeseen (14.488) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy.
Agrippa (A Book of the Dead)

Agrippa (A Book of the Dead) on taiteilijakirja jonka julkaisivat Yhdysvalloissa vuonna 1992 William Gibson, Dennis Ashbaugh ja kustantaja Kevin Begos jr.. Se ilmestyi kahtena painosmäärältään rajoitettuna laitoksena. "Deluxe"-versioon kuului suuri kotelo, joka sai kirjan näyttämään maasta esiin kaivetulta reliikiltä. Itse kirjaan oli painettu tekstinä DNA-sarjoja, Dennis Ashbaughin akvatintaetsauksia ja levyke, jolla oli William Gibsonin kirjoittama runo. Tätä laitosta myytiin 1 500-2 000 dollarin hintaan, ja jokainen kappale oli käsin tehtyjen korjausten takia uniikki. Pienempään versioon ei kuulunut etsauksia eikä koteloa, painatukset olivat yhdellä palstalla kahden sijaan, ja sitä myytiin 450 dollarin hintaan. Kirjan kustantaja ja pääidean keksijä oli Kevin Begos jr.
Alkuperäinen idea oli, että osa etsauksista haalistuisi pois ajan myötä, ja niiden tilalle ilmestyisi toiset kuvat. Sitä ei kuitenkaan lopullisessa versiossa tapahtunut. Kuuluisin osa kirjasta on kuitenkin runon sisältävä levyke. Levykkeellä oleva lukuohjelma toimii Mac OS:ssä. Se on kopiosuojattu, eikä ohjelma toimi, jos levy on kirjoitussuojattu tai käytetään kopiota. Ruudulla teksti vyöryy hitaasti eteenpäin, ja näytetty teksti kryptataan, eikä sitä voi purkaa. Täten normaalisti teksti voidaan katsoa vain kerran. Häviävien etsausten, itsensä tuhoavan levykkeen ja runon keskeinen oma teema on muistin ja muistojen katoaminen ajan myötä. Tekstin lukijalle jää vain muisto tekstistä. Lisäksi runoon liittyy mekanismien tematiikka: miten muistot katoavat mielestä, ja miten niistä jää jäljelle vain fyysis-mekaanisia muistoja, kuten isoisän valokuva-albumi (johon kirjan nimikin viittaa).
Tietokoneella luettu runo oli osoitettu myös haasteeksi kryptografian harrastajille ja hakkereille. Nämä keksivätkin useita tapoja tekstin suojauksen murtamiseen, sekä helppoja (muun muassa tekstin lukeminen ääneen nauhalle) että vaikeita (itse ohjelman murtaminen). Eräät hakkerit järjestivät Gibsonin ja Begosin luvalla joulukuussa 1992 lukutilaisuuden, josta teksti lähetettiin modeemilinjaa pitkin useisiin muihin paikkoihin.
Gibson itse ei erityisesti lämmennyt varsinaisen kirjan tuottamisen ajatukselle ja arvosteli myöhemmin julkaisijaa ja taiteilijajoukkoa siitä, että he eivät ilmeisesti pystyneet tuottamaan tarpeeksi valmiita kirjoja. Myös Begos myönsi, että kirjan erikoisen idean nostattama mediakohu tuli liian varhain, ja se, että he eivät pystyneet vastaamaan kysyntään, oli yksi suuri syy, miksi hänen kustannusyrityksensä meni konkurssiin.
Gibson on sittemmin julkaissut runon tekstin omalla kotisivullaan. Vuonna 2012 Agrippa Files -tutkimusryhmä julkaisi levykuvan alkuperäisestä levykkeestä. Samana vuonna järjestettiin kilpailu salauksen murtamiseksi, ja ohjelmiston toimintaperiaate selvitettiin.
Aiheesta muualla

Runon teksti (Arkistoitu – Internet Archive) William Gibsonin kotisivulla
The Agrippa Files, kuvia ja tekstiä, joka liittyy kirjaan
Kaneli

Kanelitankoja ja jauhetta.
Kanelitankoja (ceyloninkanelia), kanelijauhetta ja kanelin kukkia.
Vasemmalla ceyloninkanelia, oikealla cinnamonum burmannii.
Kaneli on mauste, jota saadaan kanelipuiden (Cinnamomum) kuoresta. Kaneli on yksi maailman vanhimmista tunnetuista mausteista ja Vanhassa testamentissa sitä pidetään kultaakin arvokkaampana.
Kuivattua kanelipuun kuoren kappaletta kutsutaan nimellä kanelitanko.
Kanelin käyttökohteita

Kanelia voidaan käyttää mausteena monissa erityyppisissä ruoissa. Sitä voi käyttää mausteena sekä pääruoissa että jälkiruoissa ja leivonnaisissa, kuten pullassa, kuivakakuissa sekä pikkuleivissä.
Itäisellä Välimerellä, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa kanelia käytetään yleisesti liharuokien mausteena. Myös intialaisessa keittiössä kanelia käytetään yleisesti liha- ja kanaruoissa.
Suomalaisessa perinteessä kaneli kuuluu yleensä erityisesti joulun makuihin ja tuoksuihin. Muun muassa piparkakut sisältävät yleensä kanelia. Kanelia voidaan käyttää myös kiisseleissä sekä riisi- tai mannapuurossa.
Muinaiset egyptiläiset käyttivät kanelia balsamoinnissa aromaattisena aineena.
Kanelin lähteet

Kanelia saadaan ainakin seuraavista kasveista:
Ceyloninkaneli (Cinnamomum zeylanicum)
Kassiakaneli (Cinnamomum aromaticum, syn. Cinnamomum cassia) eli kiinankaneli
Cinnamonum burmannii
Cinnamomum loureiroi
Kanelin aromin aiheuttaa kanelialdehydi. Parasta on mieto ja kallis ceyloninkaneliselvennä. Suurin osa myytävästä kanelista on kuitenkin kassia- eli äpärän- tai kiinankanelia. Se on halvempaa ja sisältää runsaasti makua voimistavaa ja maksalle myrkyllistä kumariinia.
Terveysvaikutukset

Kanelille voi olla allerginen. Kaneliallergia on koivun ristiallergia, eli jos henkilö on allerginen koivulle, niin on melko tavallista, että hän on allerginen myös kanelille. Ruokayliherkkyyden oireita voivat olla esimerkiksi suun kutiaminen, suolisto-oireet tai ihottuma. Kassiakanelin kumariini on maksalle myrkyllinen. Siksi sitä sisältäviä elintarvikkeita ei suositella syötäväksi säännöllisesti. Ceyloninkanelissa kumariinipitoisuudet ovat huomattavasti pienempiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Myrkytön kaneli on mauton kaneli? Yle Uutiset.  9.12.2011. Viitattu 14.1.2020.
Finnwatch: Kanelin tuotantoon liittyvät hakkuut uhkaavat luonnon monimuotoisuutta – kaupan hyllyltä voi olla vaikea löytää vastuullista kanelia Yle, 2020
Agía Kyriakí (Ioánnina)

| Agía Kyriakí Αγία Κυριακή |
| --- | --- |
 Agía Kyriakí
 Koordinaatit: 39°31′26″N, 20°52′54″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Ioánnina
Kunta:  Dodóni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  1803010101
Väkiluku (2011):  83
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agía Kyriakí (kreik. Αγία Κυριακή) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Dodónin kuntaan, Ioánninan alueyksikköön ja Epeiroksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ágios Dimítrioksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Dodónin kunnan Ágios Dimítrioksen kunnallisyksikköön. Kylä on osa Theriakísin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 83 (vuonna 2011).
Agía Kyriakí on Dodónin kunnan kuntakeskus. Kylä sijaitsee noin 16 kilometriä Ioánninasta etelään ja muodostuu maalaismaisemassa hajallaan olevista taloista sekä kunnantalosta.
Ajotietokone

Ajotietokone voi tarkoittaa seuraavia asioita:
ajotietokone, auton mittaristossa oleva pieni ”tietokone”
ajotietokone, polkupyörään kytkettävä elektroninen laite
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ajotietokone”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jäkki

| Jäkki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Tribus::  Nardeae
Suku::  Jäkit Nardus
Laji::  stricta
Kaksiosainen nimi
 Nardus stricta  L. 
Katso myös
   Jäkki Wikispeciesissä   Jäkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäkki (Nardus stricta) on monivuotinen, tuulipölytteinen, tiheästi mätästävä heinälaji. Jäkin lehdet ovat rihmamaiset, jäykät ja karheat. Kukinto on toispuolinen tähkä. Tähkylät ovat 6–8 millimetrisiä ja yksikukkaisia. Kaleet ovat hyvin pieniä. Ulkohelpeen vihne on 1–3 mm. Ulkonäöltään jäkki muistuttaa hieman lampaannataa (Festuca ovina).
Levinneisyys Suomessa

Jäkki on yleinen koko Suomessa saaristosta tuntureille. Runsaimmin sitä esiintyy Ahvenanmaalla, Kainuussa, Koillismaalla ja pohjoisessa Lapissa, kuten Käsivarren Lapissa; vähiten Etelä-Suomen sisäosissa, kuten Etelä-Hämeessä, ja Keski-Lapissa. Suomen uhanalaisuusluokituksessa jäkki on elinvoimainen, mutta aiemmin silmälläpidettävä laji.
Aiheesta muualla

Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Jäkki (Nardus stricta)
United States Department of Agriculture (USDA): Nardus stricta (englanniksi)
Agía Marína (Attika)

| Agía Marína Αγία Μαρίνα |
| --- | --- |
 Agía Marína
 Koordinaatit: 37°49′16″N, 23°50′42″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Kropía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4904000002
Väkiluku (2011):  3 765
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agía Marína (kreik. Αγία Μαρίνα) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Kropían kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 3 765 (vuonna 2011).
Agía Marína sijaitsee Saroninlahden rannalla linnuntietä noin 10 kilometriä Koropín kaupungista lounaaseen ja noin 21 kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon.
Kansainvälinen ihmisarvon foorumi

Norjan kruununprinssi Haakon
Desmond Tutu, Pekka Himanen ja John Hope Bryant puhuvat opiskelijoille Kansainvälisen ihmisarvon foorumilla sveitsiläisessä koulussa.
Kansainvälisen ihmisarvon foorumi on filosofi Pekka Himasen yhdessä Norjan kruununprinssin Haakonin ja John Hope Bryantin kanssa vuonna 2006 perustama riippumaton, epäpoliittinen foorumi, jonka tarkoitus on tukea jokaisen ihmisen universaalia oikeutta ihmisarvon mukaiseen elämään. Kansainvälisen ihmisarvon foorumin mukaan politiikan, uskonnon ja rotu- ja kulttuurirajojen jakamassa maailmassa on yksi asia, josta ollaan yhtä mieltä: kaikki haluavat, että arvomme ihmisinä tunnustetaan. Foorumi on ollut mukana yli 50 maassa kouluille ja yhteisöille suunnatuissa Kansainvälinen ihmisarvon päivän tapahtumissa.
Kansainvälisen ihmisarvon foorumin periaatteet

Jokaisella yksilöllä on oikeus ihmisarvon mukaiseen elämään.
Ihmisarvon mukainen elämä merkitsee yksilölle mahdollisuutta toimia omien voimavarojen puitteissa, olosuhteissa, joissa taataan jokaiselle perusterveydenhuolto, koulutus, toimeentulo ja turvallisuus.
Ihmisarvon mukainen elämä tarkoittaa vapautta ja kunnioitusta päättää omista asioistaan.
Ihmisarvon mukainen elämä tulisi olla kaiken toiminnan perusperiaatteena.
Viime kädessä meidän oma ihmisarvon mukainen elämämme merkitsee kaikkien muiden Ihmisarvon mukaista elämää.
Ihmisarvon foorumin tavoitteet

luoda kansainvälistä keskustelua ihmisarvosta
edistää arvopohjaista johtamista
keskustella ihmisarvosta nuorten kanssa mm. kouluissa järjestettävissä Ihmisarvon foorumeissa
Kansainvälinen ihmisarvon päivä

Kansainvälistä ihmisarvon päivää vietettiin ensimmäisen kerran 20. lokakuuta vuonna 2008. Teemana oli ihmisarvo ja sen merkitys nuorille ja suhteessa muihin ihmisiin. Koululaiset 20 maassa eri puolilla maailmaa ottivat osaa ensimmäiseen Kansainväliseen ihmisarvon päivään. Kansainvälistä ihmisarvon päivää vietettiin Suomessa ensimmäistä kertaa 19. lokakuuta 2011. Teemana olivat ihmisarvo ja yksilön ajattelun vallankumouksellinen voima. Tapahtumassa puhuivat mm. arkkipiispa Desmond Tutu, presidentti Martti Ahtisaari, Norjan kruununprinssi Haakon, Operation HOPE -järjestön perustaja John Hope Bryant sekä filosofi Pekka Himanen.
Vuonna 2011 Ihmisarvon päivää vietettiin yli 50 maassa eri puolilla maailmaa.
Aiheesta muualla

Ihmisarvon päivä – Global Dignity Day 2011 (Arkistoitu – Internet Archive)
Ahmet Mithat

| Ahmet Mithat |
| --- | --- |
 Ahmet Mithat
Henkilötiedot
Syntynyt: 1844 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta
Kuollut: 1912 (67–68 vuotta) Konstantinopoli, Osmanien valtakunta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Ahmet Mithat Efendi
Tuotannon kieli: turkki
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ahmet Mithat, Ahmed Mithat, myös:  Ahmet Mithat Efendi (1844 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta – 1912 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta) oli turkkilainen kirjailija ja toimittaja. Hän oli tanzimat-aikakauden merkittävin kirjailija. Hän oli 1869–1972 Bagdadissa ilmestyneen turkkilaisen lehden toimittaja. Hänet karkotettiin 1873 Ródoksen saarelle. Hän oli vuodesta 1908 Istanbulin yliopiston yleisen historian ja filosofian historian opettaja. Hänen kertomuksiinsa sisältyy moraliteetteja, ja hän arvostelee aikakauden alkeellisia tapoja ja taikauskoisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahmet Mithat Wikimedia Commonsissa
Kako (1925)

| Kako / 加古 |
| --- | --- |
 Kako

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kawasaki, Kōbe
Kölinlasku:  5. joulukuuta 1922
Laskettu vesille:  10. huhtikuuta 1925
Palveluskäyttöön:  20. heinäkuuta 1926
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 10. elokuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  8 080 t (standardi) 9 300 t (kuormattu)
Pituus:  176,8 m
Leveys:  15,8 m
Syväys:  5,6 m
Koneteho:  102 000 shp
Nopeus:  34,5 solmua
Miehistöä:  616
Aseistus
Aseistus:  6 × 201 mm/50 -tykkiä kaksoistorneissa 4 × 80 mm/40 -tykkiä 12 × 610 mm torpedoputkea 1 × lentokone
Kako (jap. 加古 重巡洋艦, Kako jūjunjōkan) oli keisarillisen Japanin laivaston Furutaka-luokan raskas risteilijä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Kōbesta Kawasakin telakalta, missä köli laskettiin 5. joulukuuta 1922. Alus laskettiin vesille 10. huhtikuuta 1925 ja otettiin palvelukseen 20. heinäkuuta 1926.
Palvelus

Yhdysvaltain laivaston sukellusvene USS S-44 upotti torpedoimalla aluksen Savon saaren edustalla 10. elokuuta 1942.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kako (1925) Wikimedia Commonsissa
Furutaka-luokan raskaat risteilijät
Agrippina

Agrippina voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Henkilöt

Vipsania Agrippina (36 eaa. – k. 20), Tiberiuksen puoliso
Julia Agrippina (15 – 59), Neron äiti
Agrippina maior (14 eaa. – 33 jaa.), Germanicuksen puoliso ja Caligulan äiti
Agrippina Vaganova (1879 – 1951), venäläinen balettitanssija
Muut

Agrippina, Georg Friedrich Händelin ooppera
Agrippina, ranskalainen sarjakuva
Agía Kalí

Pároksen Náousan lahti, keskellä Agía Kalín saari kirkkoineen, vasemmalla Ágios Artémioksen saari.
| --- | --- |
Sijainti:  37°07′49″N, 25°13′28″E, Páros Páros, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,012 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Agía Kalí (kreik. Αγία Καλή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren pohjoisrannikolla Náousan kaupungin ja Kolympíthresin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,012 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Agía Kalí kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta Pyhittäjä Kalelle (Osía Kalí, Agía Kalí) omistetusta kirkosta. Saaren itäpuolella sijaitsee Ágios Artémioksen saari.
Kantatie 98

Kantatie 98 on Suomen lyhin kantatie, pituudeltaan vain noin 400 metriä. Tie kulkee Ylitornion kunnan Aavasaksan kylässä valtatieltä 21 (E8) Tornionjoen ylittävälle Aavasaksan sillalle, jossa se päättyy Suomen ja Ruotsin rajaan. Ruotsin puolella tie jatkuu nimellä riksväg 98 Ylitornion (ruots. Övertorneå) Matarengistä Ylikainuun  (ruots. Överkalix) Tallvikiin. Tienumeroinnin tarkoitus lieneekin saada tielle yhtenäinen viitoitus Suomen ja Ruotsin puolella.
Historiaa

Aavasaksan ja Matarengin välinen Torniojoen ylittävä silta valmistui vuonna 1965. Suomen puolelta rajalle johtava tie oli tuolloin seututie 930. Ruotsin puolella vastaavan tien numero oli 401. Vuonna 2000 Ruotsissa uusittiin teiden numerointia ja rajalle johtavan tien numeroksi tuli 98. Tämän jälkeen myös Suomen puolella oleva tie on saanut saman numeron, ja koska numerot 40–99 on Suomessa varattu kantateille, myös luokittelu muuttui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kantatie 98 Wikimedia Commonsissa
Liittymät Aavasaksasta rajalle
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Kantatie (1+1)
|  |  |  |  |   Raanujärventie     Kilpisjärventie     Kilpisjärventie | Rovaniemi ;   alkaa Tornio Kilpisjärvi |
|  |  |   | Aavasaksan silta | Tornionjoki |  |
|  |   |   | Aavasaksan rajanylityspaikka | Ruotsin valtatie 98 |   päättyy |
Kantatiet 40–98
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   
   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
Ahmednagarin sulttaanikunta

Ahmednagarin sulttaanikunta oli myöhäiskeskiaikainen nykyisen Intian alueella sijainnut sulttaanikunta. Se sijaitsi luoteisessa Deccanissa Gujaratin ja Bijapurin sulttaanikuntien välissä. Malik Ahmad, Bahmanin sulttaanikunnan kuvernööri perusti 28. toukokuuta 1490 Nizam Shahin dynastian, joka korvasi Ahmednagarin vanhan sulttaanikunnan. Pääkaupungiksi tuli Junnar, mutta hallinto siirrettiin Ahmednagariin 1494. Vuonna 1636 Suurmogulien valtakunta valloitti Nizam Shahin.