stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Romanssihuijaus
Romanssihuijaus osana ammattirikollisuutta > Elinkeinona Ghanassa

Journalisti Sean Rubinsztein-Dunlopin mukaan romanssihuijaukset ovat yleisiä Ghanassa, jossa internetkahvilat ovat täynnä nuoria miehiä, jotka huijaavat rahaa tekaistuilla profiileilla. Monille romanssihuijaukset ovat monelle päätapa ansaita rahaa, sillä nuorisotyöttömyys on suurta Ghanassa. Romanssihuijauksia tehtailevia kutsutaan yleisesti nimillä cafe boys (kahvilapojat) tai browsers (netin selailijat). Jotkin huijarit kutsuvat uhrejaan "asiakkaiksi". Rubinsztein-Dunlopin mielestä moni romanssihuijari tuntee empatiaa uhrejaan kohtaan.
Osa kahvilapojista tukeutuu taikuuteen, jujuun, varmistaakseen huijauksen onnistumisen. Joillekin huijareille rahan huijaaminen länsimaista on tapa ottaa takaisin sitä, minkä länsimaalaiset ovat ryöstäneet Afrikasta. Samaan aikaan järjestäytynyt rikollisuus vaanii kahvilapoikia, jotta voisivat puolestaan käyttää hyväksi heitä. Ghanalaiset ovat kuitenkin pikkukaloja romanssihuijausten miljardien suuruisella rikollisalalla. Joskus kahvilapojat saattavat myydä uhrinsa eteenpäin järjestäytyneelle rikollisuudelle, jotka saattavat kyniä rahaa uhreilta vuosikausia.
Muita romanssihuijauksen muotoja > Uhrin houkuttelu ulkomaille ja kidnappaus

Toisenlainen romanssihuijauksen muoto on niin sanottu honey trap. Siinä huijattava houkutellaan matkustamaan huijarin luokse, jopa johonkin kolmannen maailman maahan. Tämä saattaa olla huijattavalle kohtalokasta, sillä siellä hänet saatetaan ryöstää tai kidnapata. Koska tämän tyyppisistä rikoksista saattaa sikäläisten lakien perusteella seurata jopa kuolemantuomio, rikolliset voivat surmata uhrinsa kiinnijäämisen uhatessa peittääkseen jälkensä.
Muita romanssihuijauksen muotoja > Huijaaminen nautinnon vuoksi

Kaikki huijarit eivät ole vain rahan perässä. Joskus valeprofiilia käyttävät huijarit vain haluavat yhteyden ihmiseen ja keskusteluseuraa. Huijaamisesta voi saada myös nautintoa tai jäädä koukkuun siihen.
Muita romanssihuijauksen muotoja > Uhrin houkuttelu huumeiden salakuljettajaksi

Eräs romanssihuijaukseen sortunut australialaisnainen sai kuolemantuomion Malesiassa, kun huijari ylipuhui hänet tietämättään salakuljettamaan huumeita Kiinasta väittäen niiden olevan joululahjoja. Naisen kuolemantuomio peruttiin sittemmin. Romanssihuijauksessa kansainvälinen huumerinki esiintyi amerikkalaisena sotilaana, johon uhri oli ihastunut ja jonka kanssa uhri oli mennyt kihloihin tapaamatta häntä ikinä.
Aiheesta muualla

Aihetta käsitteleviä ohjelmia Yle Areenassa:
Miljoonien rakkauspetos – romanssihuijauksia käsittelevä dokumenttisarja
MOT: Suuri suomalainen romanssihuijaus -dokumentti
Seoreunijiman yeorilgobimnida

| Seoreunijiman yeorilgobimnida> 서른이지만 열일곱입니다 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  35 min
Pääosissa:   Shin Hye-sun  Yang Se-jong  Ahn Hyo-seop 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   SBS
Esitetty:  23. heinäkuuta 2018 – 18. syyskuuta 2018
Jaksoja:  32
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Bon Factory Worldwide 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Seoreunijiman yeorilgobimnida (kor. 서른이지만 열일곱입니다, engl. Still 17) on televisioyhtiö SBS:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Shin Hye-sun, Yang Se-jong ja Ahn Hyo-seop.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shin Hye-sun  | … |  Woo Seo-ri   |
|  Yang Se-jong  | … |  Gong Woo-jin   |
|  Ahn Hyo-seop  | … |  Yoo Chan   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Seppo Näätänen

Seppo Uolevi Näätänen (1920 Vaasa – 30. heinäkuuta 1964) oli suomalainen taidemaalari. Hän on maalannut Tohmajärvellä Värtsilän kirkossa olevan alttaritaulun Passio (1953).
Näätäsen puoliso oli taidemaalari Elga Sesemann.
Aiheesta muualla

Seppo Näätäsestä Elga Sesemannin kotisivulla
Sisu-à-go-go

| Sisu-à-go-go Olli Heikkilä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1974
 Formaatti: LP-levy
Olli Heikkilän muut julkaisut
|   | Sisu-à-go-go  |   |
Sisu-à-go-go on suomalaisen Olli Heikkilän orkesterin studioalbumi vuodelta 1974. Se ilmestyi Scandia-levymerkillä (SLP 611). Albumin kappaleet ovat perinteisiä suomalaisia iskelmiä ja kansanlauluja, jotka Olli Heikkilä on sovittanut minuutin parin mittaisiksi poptyylisiksi instrumentaaliesityksiksi.
Kansitaiteen ja sovitusten samankaltaisuuden perusteella albumi on ilmeisesti jatkoa Jaakko Salon Scandialle levyttämille instrumentaalialbumeille Koskis-à-go-go (1970) ja Sauna-à-go-go (1972). Levynkannen kuvassa on järvimaisemaa halkova tie, jolla tiukkoihin shortseihin pukeutunut tyttö liftaa Sisu-merkkiseen rekka-autoon. Takakannen alalaidassa on teksti Sisu trucks are of Finnish first-rate quality. Takakannessa on myös Tim Andrewsin allekirjoittama englanninkielinen kansiteksti, jossa selvitetään suomalaista sisu-käsitettä. Siinäkin viitataan Sisu-kuorma-autoihin.
Sarjan muiden albumien tapaan tämänkään kansitiedoissa ei mainita levyllä esiintyviä muusikoita.
Kappaleet > A-puoli

Aila – 2.04 (säv. Antero Vartia)
Valamo – 1.49 (säv. Martti Jäppilä, Valto Tynnilä)
Tammerkosken sillalla – 1.44 (säv. trad.)
Suutarin tyttären pihalla – 2.07 (säv. Toivo Kärki)
Muuttolintujen lähtö – 1.08 (säv. Onni Laihanen)
Kaksi vanhaa tukkijätkää – 1.45 (säv. Antero Vartia)
Juokse sinä humma – 1.14 (säv. trad.)
Hurmalan häät – 0.43 (säv. Harry Bergström)
Tamara tanssii – 1.24 (säv. Valto Tynnilä)
Tuoll' on mun kultani – 1.29 (säv. trad.)
Romanssi – 2.14 (säv. Nils-Eric Fougstedt)
Liljankukka – 1.32 (säv. Toivo Kärki)
Kappaleet > B-puoli

Vaiennut viulu – 1.23 (säv. Konsta Jylhä)
Kalastaja-Eemelin valssi – 1.36 (säv. Kauko Käyhkö)
Rosvo-Roope – 1.45 (säv. trad.)
Liikennelaulu – 1.20 (säv. Georg Malmstén)
Raviralli – 1.02 (säv. Toivo Kärki)
Siks oon mä suruinen – 2.10 (säv. Toivo Kärki)
Inarinjärvi – 1.35 (säv. Evert Suonio)
Laps olen Karjalan – 1.04 (säv. Aili Runne)
Kahden venheessä – 1.40 (säv. Georg Malmstén)
Vanhan vaahteran laulu – 2.11 (säv. Eino Partanen)
Suopursu – 0.56 (säv. Tapio Lahtinen)
Iltatuulen viesti – 1.13 (säv. Martti Jäppilä)
Satu Tuomisto

| Satu Tuomisto |
| --- | --- |
 Satu Tuomisto tammikuussa 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. helmikuuta 1986 (ikä 38) Tampere
Ammatti:  malli, juontaja
Vanhemmat:  Taru Tuomisto Raimo Tuomisto
Satu Sinikka Tuomisto (ent. Aarnio, o.s. Tuomisto, s. 17. helmikuuta 1986 Tampere) on suomalainen malli ja juontaja. Hänet valittiin Miss Suomeksi vuonna 2008.
Ura > Missikilpailut

Heinäkuussa 2006 Tuomisto valittiin Miss Tampere Open -tennismissiksi. Tuolloin hän oli Iltalehden mukaan 176-senttinen ja 61-kiloinen. Satu Tuomisto on voittanut myös Miss Festival -tittelin vuonna 2006..
Vuoden 2008 Miss Suomi -kilpailussa Tuomiston kisapituus oli 175 senttiä, paino 59 kilogrammaa ja niistä laskettu painoindeksi 19,3. Hänen ns. strategiset mittansa olivat 91–64–94. Tuomisto kruunattiin 3. helmikuuta 2008 Miss Suomeksi. Hän oli myös kisojen lehdistön ihannetyttö.
Ennen Miss Universum -kilpailua kerrottiin Satu Tuomiston lihoneen neljä kiloa, jotka hän sanoi laihduttavansa ennen kisaa. Miss Universum -kilpailussa Tuomisto ei sijoittunut 15 parhaan joukkoon.
Ura > Tanssii tähtien kanssa 2009

Vuoden 2009 alussa uutisoitiin Satu Tuomiston osallistuvan MTV3-kanavan Tanssii tähtien kanssa -kilpailuun, mutta vaitiolovelvollisuutensa vuoksi Tuomisto kiisti väitteen,[vanhentunut linkki] joka osoittautui lopulta oikeaksi; Tuomisto osallistui kilpailuun parinaan Janne Talasma. Vain noin viikko ennen tanssikisan alkua Tuomiston isä kuoli, mutta siitä huolimatta Tuomisto päätti jatkaa kisaa, johon hän lähti ennakkosuosikkina. Tuomisto oli pudotusuhan alla neljä kertaa. Hän kehittyi selkeästi kisan aikana ja pääsi finaaliin, jossa vastassa oli Pirkko Mannola. Tuomisto voitti finaalin saatuaan selkeästi suuremmat tuomaripisteet (116 pistettä) kuin Mannola ja yli 65 prosenttia yleisöäänistä.
Ura > Ura televisiossa

Tuomisto juonsi kesällä 2010 MTV3:n Pitkä kuuma kesä -ohjelman toisen kauden yhdessä Heikki Paasosen kanssa. Kyseessä oli Tuomiston ensimmäinen juontotyö televisiossa. Vuonna 2011 hän alkoi juontaa koira-aiheista ShowHAU!-ohjelmaa TV5:llä ja vuonna 2012 Mr & Miss ShowHau -ohjelmaa Foxilla. Yle TV2 esitti maaliskuusta toukokuuhun 2013 ohjelmaa Pakko tanssia, jota Tuomisto juonsi yhdessä Jani Toivolan kanssa. Tuomisto on ollut keväästä 2022 alkaen Alfa-tv:n uutisankkuri. Vuodesta 2022 alkaen Tuomisto on toiminut C More Sport -kanavan rallijuontajana.
Kohuja

Tuomisto  on herättänyt kohua televisioesiintymisillään. Yle TV1:n Kuudes aisti -ohjelmassa hän kertoi Suomen itsenäistyneen vuonna 1952. Arto Nybergin keskusteluohjelmassa hän kertoi kerjäläisten olevan Suomelle tarpeellisia. Väitettään hän perusteli sillä, että yhteiskunta tarvitsee toimiakseen myös vähäosaisia. Missikisojen aikana lehdistössä kohuttiin muun muassa Tuomisto urasta eroottisena tanssijana Martina Aitolehden Dazzling Ladies -ryhmässä. Tuomiston rohkeista kuvista, joissa hän oli alasti vain kädet rintojensa peitteenä, syntyi kohu, ja Tuomisto oli vähällä menettää kruununsa. Keväällä 2009 nousi kohu, kun Tuomisto kertoi häntä häiriköivästä sukulaisesta. Tilanne johti lopulta siihen, että Tuomisto päätti tehdä rikosilmoituksen.
Yksityiselämä

Tuomisto on kotoisin Akaan Viialasta. Hän seurusteli ja asui avoliitossa Kari Toivosen kanssa, mutta pari erosi syksyllä 2010. Pian eronsa jälkeen Tuomisto myönsi tapailevansa jääkiekkoilija Pasi Nielikäistä. Tuomiston alaselkään on tatuoitu suurikokoinen tribaalitatuointi. Tuomiston mukaan hän otti tatuoinnin kuolleen isoäitinsä muistoksi. Hän on kertonut ottavansa myös pienen sydäntatuoinnin keväällä 2009 kuolleen isänsä, Raimo Tuomiston, muistolle. Ennen Miss Suomi 2008 -voittoaan Tuomisto kertoi työskentelevänsä vaatemyyjänä, mallina ja yrittäjänä. Harrastuksikseen hän ilmoitti liikunnan, tanssin ja musiikin. Ilta-Sanomien Plus-liitteen mukaan Tuomisto on harrastanut nyrkkeilyä. Helmikuussa 2016 hän kihlautui Petri Aarnion kanssa, elokuussa 2017 he avioituivat ja erosivat kesällä 2019. Tuomisto otti avioituessaan aviomiehensä sukunimen; Aarnio, ja eron jälkeen hän otti tyttönimensä (Tuomisto) takaisin. Tuomisto asuu Helsingin keskustassa. Tuomisto on kihloissa entisen jääkiekkoilijan Toni Dahlmanin kanssa.
Siira (sukunimi)

Siira on sukunimi. Nimi on Suomessa 905 henkilöllä. Nimen tunnettuja kantajia ovat:
Arttu Siira (s. 1993), jalkapalloilija
Juha Siira (1946–2021), kilpapurjehtija
Kalle Siira, yrittäjä, tutkija ja toimittaja
Kirsi Alm-Siira (s. 1974), uutisankkuri
Pekka Siira (1853–1922), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Sami Siira (s. 1975), pesäpalloilija
Tuure Siira (s. 1994), jalkapalloilija.
Sofia Finnilä

Sofia Finnilä (s. 1970) on suomalainen jazzlaulaja.
Hän aloitti klassisen pianon opiskelun Lauttasaaren musiikkiopistossa 6-vuotiaana. Opinnot jatkuivat vuosina 1992-94 Oulunkylän pop/jazz konservatoriossa, josta hän vuonna 1994 siirtyi Sibelius-Akatemian musiikinkasvatuksen osastolle.
Vuonna 1999 hän voitti Lady Summertime-laulukilpailun, jonka jälkeen hän keikkaili ahkerasti Mahogany jazz trionsa (Mikael Jakobsson, Janne Antikainen ja Toni Porthen) kanssa. Esiinnyttyään lukuisilla kokoelmalevyillä, hän julkaisi vuonna 2008 debyyttilevynsä Everything I love. Kesällä 2009 levy julkaistiin myös Japanissa. Sofia Finnilä Septet (Joonatan Rautio, Mikko Mäkinen, Tero Saarti, Mikael Jakobsson, Ville Herrala ja Jukkis Uotila) on muun muassa valittu Suomen Jazzliiton kiertueelle syksyllä 2009.
Sofia Finnilä on myös tunnettu säveltäjänä, jonka teoksiin kuuluu muun muassa musikaali Flickan med Svavelstickorna, jonka kantaesitys oli Unga Teaternissa marraskuussa 2010.
Sofia Finnilälle on myönnetty vuoden mittaiset taiteilija-apurahat vuosina 2005 ja 2008.
Sofia Hagman

Sofia Hagman
Sofia Elisabeth Hagman (17. lokakuuta 1842 Vaasa − 26. helmikuuta 1900) oli suomalainen kansakoulunopettaja, joka perusti Suomen ensimmäisen kansanopiston 1889 Kangasalle ja toimi sen johtajana.
Hagmanin vanhemmat olivat nimismies Nils Johan Erik Hagman ja Sofia Margareta Nordman. Hänen sisaruksiaan olivat naisasialiikkeen pioneeri Lucina Hagman ja toimittaja-kirjailija Tyko Hagman. Sofia Hagman valmistui kansakoulunopettajaksi 1871 Jyväskylän seminaarista. Hän toimi kansakoulunopettajana 1871–1879 ja Mikkelin suomalaisen tyttökoulun johtajana 1879–1887.
Hagman perusti Suomen ensimmäisen kansanopiston, Kangasalan opiston, Kangasalle vuonna 1889 ja hän toimi opiston johtajana 1889–1900. Opisto keskittyi hänen aikanaan käsityönopetukseen naisille ja se oli toiminnassa Hagmanin kuolemaan saakka.
Opettaja Sofia Hagman oli 1887–1888 tutustunut Tanskassa Askovin kansanopiston toimintaan ja muutamien ruotsalaisten opistojen toimintaan. Suomeen palattuaan hän perusti Kangasalle naisia varten kansanopiston, jonka avajaiset pidettiin Vääksyn kartanon alueella sijainneessa lehtori Fribergin huvilassa Parvulassa 7. tammikuuta 1889. Hagmanin johtama opisto aloitti toimintansa 16. tammikuuta ja oppilaita ilmoittautui kaikkiaan 39. Pääopetusaineina olivat naisten käsityöt ja yksiääninen laulu, lisäksi opetettiin uskontoa, laskentoa, lukemista, kirjoitusta, mallien piirustusta ja voimistelua. Opisto toimi Parvulan huvilassa kolmen kuukauden ajan ja sen jälkeen opisto oli vuokrahuoneistoissa kunnes se sai oman talon vuonna 1892 Kuohunmäeltä. Opistossa kävi myös ulkopuolisia luennoitsijoita ja esitelmän pitäjiä. Luentojen ja esitelmien aiheet olivat muun muassa Suomen historiasta ja maantiedosta, maataloudesta ja kasvatusopista. Kangasalan kansanopiston toiminta päättyi opiston johtajan Hagmanin kuoleman jälkeen helmikuussa 1900.
Sirin

Sirin (ven. Сирин) on venäläisten legendojen myyttinen olento, jolla on naisen pää ja linnun, tavallisesti pöllön, ruumis. Se on alkonostin ja gamajunin ohella yksi kolmesta venäläisen kansanperinteen hahmosta, jotka ovat puoliksi lintuja ja puoliksi naisia.
Sirin on ilmeisesti perua kreikkalaisen mytologian seireeneistä. Seireenien tapaan sirinin laulu on vaarallista kuolevaisille: kuullessaan sirinin kauniin äänen miehet unohtavat kaiken muun, seuraavat niitä ja kuolevat. Sirinin voi karkottaa pitämällä kovaa melua.
Ivan Bilibinin sirin
Postikortti vuodelta 1908
Venäläinen lubok, 1800-luku
Venäläinen lubok, 1800-luku
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Slaavilainen mytologia ja kansanperinne
| --- | --- |
Pääjumalat:   Perun  Veles  Jarilo  Morana  Svarog  Dažbog  Svantovit  Triglav  Zorja 
Muita jumalia:   Belobog  Tšernobog  Hors  Lado  Mokoš  Porenut  Porewit  Radegast  Rod  Rugievit  Stribog 
Legendojen sankarit:   Bogatyr  Aljoša Popovitš  Dobrynja Nikititš  Ilja Muromets  Lech, Čech ja Rus  Libuše  Marko Kraljević  Nastasja Korolevitšna  Nastasja Mikulišna  Polenitsa  Sadko  Vasilisa Mikulišna 
Taruolennot:   Alkonost  Baba Jaga  Baš Tšelik  Tulilintu  Koštšei Kuolematon  Simargl  Sirin  Solovei-Razboinik  Zmei 
Henget ja paholaiset:   Bannik  Domovoi  Drekavac  Karzełek  Kikimora  Lešii  Liho  Polevoi  Rusalka  Vila  Vampyyrit  Vodjanoi 
Hallitsijat ja muut:   Kalin-tsaari  Ruhtinas Vladimir Krasno(e) Solnyško  Zabava Putjatišna
Shape of Despair (albumi)

| Shape of Despair Shape of Despair |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 3. elokuuta 2005
 Tuottaja(t): Shape of Despair
 Tyylilaji: funeral doom
 Kesto: 63.41
 Levy-yhtiö: Spikefarm Records
Shape of Despairin muut julkaisut
| Illusion's Play 2004 | Shape of Despair 2005 | Written in My Scars 2010 |
Shape of Despair on suomalaisen samannimisen yhtyeen kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 2005 levymerkillä Spikefarm Records.
Vuonna 2006 albumista julkaistiin uusintapainos levymerkillä Season of Mist.
Kappaleet

Sleeping Murder – 8.35
Night's Dew – 4.16 (Instrumentaali)
Sylvan-night – 10.23
Quiet These Paintings Are - Outro – 12.02
To Adorn – 8.52
Shadowed Dreams – 9.41
In the Mist – 9.52
Kokoonpano

Azhemin – laulu (kappale 4)
Natalie Koskinen – laulu (kappaleet 1, 3 & 4)
Pasi Koskinen – laulu (kappale 1)
Toni Mäensivu – laulu (kappaleet 3, 5, 6), rummut (kappaleet 3 & 5–7)
Sami Uusitalo – basso (kappale 1)
Tomi Ullgrén – basso (kappaleet 4–7), kitara (kappaleet 1–3)
Samu Ruotsalainen – rummut (kappaleet 1–2)
Jarno Salomaa – kitara, syntetisaattori
Kokoonpano > Muut tekijät

Mariusz Krystew – grafiikka
Mika Jussila – masteroija
Anni Puuppo – valokuvat
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
Aiheesta muualla

Albumi Shape of Despair (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Shape of Despair discogs.com -sivustolla
Shape of Despair
| --- | --- |
Studioalbumit:   Shades of...  Angels of Distress  Illusion's Play  Monotony Fields  Return to the Void 
Kokoelmat:   Shape of Despair 
EP:t:   Written in My Scars
Skurnik

Skurnik voi viitata seuraaviin:
Sukunimi 'Skurnik'

Hillel Skurnik, finanssineuvos ja kirjailija
Leo Skurnik (1907–1976), lääkäri ja lääkintämajuri
Moses Skurnik (1880–1934), liikemies
Ossi Skurnik (1927–2002), elokuvaohjaaja ja -leikkaaja
Samuli Skurnik, Pellervo-seuran toimitusjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Skurnik”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sofia Henriksson

Sofia Henriksson (s. 20. helmikuuta 1994) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Piteå Elit Skidklubbia.
Maastohiihdon maailmancupissa Henriksson kilpaili ensimmäisen kerran Kuusamossa marraskuussa 2014 sijoittuen 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 12:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran joulukuussa 2014 oltuaan yhdeksäs Davosin 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa.
Liberecin nuorten talviolympiafestivaaleilla 2009 Henriksson voitti kultaa 7,5 kilometrin perinteisen kilpailussa, hopeaa perinteisen sprintissä ja pronssia 5 kilometrin vapaan kilpailussa. Junioreiden MM-kilpailuissa Erzurumissa 2012 Henriksson kuului hopeaa saavuttaneeseen Ruotsin viestijoukkueeseen. Liberecissä 2013 hän oli kultaa voittaneessa Ruotsin viestijoukkueessa kuten myös vuonna 2014 Val di Fiemmessä, jossa hän saavutti sen lisäksi hopeaa 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa.
Selim

| Selim |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  4. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Salim
Nimen alkuperä:  arabialainen Salim; heprealainen shalom; merkitsevät turvattua/rauhaa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Selim on miehen etunimi.  Nimi on turkkilainen muoto arabialaisesta nimestä Salim, joka tarkoittaa turvattua tai rauhaa. Myös hepreassa sama kantasana esiintyy muodossa shalom. Samasta kantasanasta johdettuja nimiä ovat muun muassa Salomon, Salman ja Suleiman.
Suomessa nimi Selim on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1307 miehelle ja muutamalle naiselle. Selimin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 4. kesäkuuta.
Selim-nimiset Turkin sulttaanit

Selim I, hallitsi 1512–1520
Selim II, hallitsi 1566–1574
Selim III, hallitsi 1789–1807
Muita tunnettuja Selimejä

Selim Ahmed, Dahoum (1897–1916), syyrialainen T. E. Lawrencen ystävä
Selim Amallah (s. 1996), marokkolais-belgialainen jalkapalloilija
Selim Benachour (s. 1981), ranskalais-tunisialainen jalkapalloilija
Selim Ben Djemia (s. 1989), tunisialainen jalkapalloilija
Selim Colliander (1885–1937), suomalainen insinööri ja lelutehtailija, mukana sisäministeri Heikki Ritavuoren murhan valmisteluissa
Selim Ekbom (1807–1886), suomalainen senaattori ja Vaasan hovioikeuden presidentti
Selim Isakson (1892–1960), suomalainen jääkärikenraalimajuri
Selim Lemström (1838–1904), suomalainen geofysiikan tutkija
Selim Liipola (1871–1932), suomalainen opettaja, koulunjohtaja ja maanviljelysneuvos
Selim A. Lindqvist (1867–1939), suomalainen arkkitehti
Selim Gabriel Linsén (1838–1914), suomalainen säveltäjä
Selim A. Nylund (1875–1964), suomalainen kauppias ja varakonsuli
Selim Palmgren (1878–1951), suomalainen säveltäjä ja pianisti
Selim Rebai (s. 1991), tunisialainen jalkapallomaalivahti
Selim Ideon Rennerfelt (1838–1906), suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri
Selim Savonius (1885–1965), suomalainen yliarkkitehti
Selim Segerstam (1904–1963), suomalainen kuoronjohtaja ja säveltäjä
Selim Sesler (1957–2014), turkkilainen klarinetisti
Selim Armas Sohlman (1879–1936), suomalainen majuri ja metsänhoitaja
Selim Soldan (1910–1971), suomalainen taidemaalari
Selim Sorthan (1871–1951), suomenruotsalainen runoilija
Selim Tapola (1912–1974), suomalainen kirjailija
Selim Töyrä (1875–1958), amerikansuomalainen taidemaalari ja taideprofessori
Selim Osvald Wasastjerna (1831–1917), suomalainen lääkäri, professori ja lahjoittaja
Sanluri

| Sanluri (Seddòri) |
| --- | --- |

 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Sanluri
 Koordinaatit: 39.561°0′0″N, 8.899°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  84,23 km²
Korkeus:  135 m
Väkiluku:  8 504
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09025
Suuntanumero(t):    070
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.sanluri.vs.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sanluri (sardiksi Seddòri) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 8 504 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 84,23 neliökilometriä. Se sijaitsee 135 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sanluri Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa