stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alexandre Texier
Ura > Maajoukkueura

Texier pelasi alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2015, 2016 ja 2017, joista vuoden 2017 turnaus päättyi kultaan ja vuoden 2015 turnaus pronssiin. Vuoden 2016 turnauksessa hän oli Ranskan paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+4=6. Vuoden 2017 turnauksessa Texier toimi joukkueen kapteenina. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi.
Texier pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2018, joista ensimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Jälkimmäisessä turnauksessa hän jakoi Ranskan sisäisen syöttöpörssin voiton Louis Petit'n kanssa neljällä syöttöpisteellään.
Texier teki maajoukkuedebyyttinsä vain 17-vuotiaana Euro Ice Hockey Challengessa 9. helmikuuta 2017 Norjaa vastaan. Texier sai ottelussa syöttöpisteen Olivier Dame-Malkan tekemään maaliin, joka jäi Ranskan 1–4-tappioon päättyneen ottelun ainoaksi maaliksi. Ensimmäisen maajoukkuemaalinsa Texier teki seuraavassa ottelussa 10. helmikuuta Slovakiaa vastaan.
Texier on edustanut Ranskaa MM-kilpailuissa vuosina 2018,  2019, 2022 ja 2023. Yhteensä Texier on pelannut 44 maaottelua tehopistein 11+15=26. Ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2019 turnaus päättyi putoamiseen IA-divisioonaan.
Pelityyli

HockeyProspect.com Black Bookin raportin mukaan Texierilla on erinomaiset kiekolliset taidot ja mailankäsittelytaidot. Hän hallitsee kiekkoa myös pienessä tilassa ja on nopea luistelija. Texier on luova ja hyvä käsistään, eikä hän juuri pidä kiekkoa liian kauan. Red Line Reportin mukaan Texierilla on kova ja tarkka laukaus, jota hän voisi käyttää useammin. Texier pysyy koko ajan liikkeessä ja hän tuo energiaa hyökkäyspäähän. Texier pelaa paineen alla varsin rauhallisesti, eikä hän panikoi kiekollisena, mutta pitää Red Line Reportin mukaan sitä ajoittain liian kauan.
Perhe

Texierin isä Fabrice pelasi omalla urallaan puolustajana Brûleurs de Loups de Grenoblen miesten joukkueessa.
Kari Ahokas

| Kari Ahokas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. marraskuuta 1948 (ikä 76) Pori
Arvonimi: Kunnallisneuvos
Kari Tapani Ahokas (s. 18. marraskuuta 1948 Pori) on suomalainen kunnallisneuvos. Hän toimi Kangaslammin kunnansihteerin viransijaisena (1977–1978), Lestijärven kunnanjohtajana vuosina 1978–1980, Kiskon kunnanjohtajana 1980–1986, Hyrynsalmen kunnanjohtajana 1986–1991 ja Kempeleen kunnanjohtajana 1991–2013.
Ahokas on koulutukseltaan hallintotieteiden lisensiaatti ja valtiotieteen maisteri. Lisäksi hän on suorittanut kauppakorkeakoulussa johtamis- ja markkinointikoulutusohjelman sekä yliopistollisen professional development -koulutusohjelman (PD). Hän valmisteli 1990-luvun lopulla kutsuttuna pysyvänä asiantuntija sisäministeriön työryhmässä kuntien yhteisövero-osuuksien muuttamista. Hän laati lisensiaatintutkimuksestaan "Kasvukunnan johtajana" tutkimusraportin, joka on julkaistu Suomen Kuntaliiton Acta-sarjassa. Vuonna 2011 Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Ahokkaalle kunnallisneuvoksen arvonimen.
Kuntasuunnitteluun Ahokas perehtyi 1970-luvun alkupuolella Porin kaupunginsuunnittelujaoston selvitystyöntekijänä. Ahokas teki yhdessä valt.yo Markku Välimäen kanssa pro gradu -tutkielman Porin kaupunginsuunnittelua varten. Vuonna 2006 Ahokas sai Suomen Kuntaliiton kultaisen ansiomerkin.
Ahokkaalla on ollut valtakunnallisia luottamustehtäviä sisäministeriössä, Suomen Kuntaliitossa, Reserviupseeriliitossa, Maanpuolustuskoulutusyhdistyksessä ja Maanpuolustuskiltojen liitossa ja -säätiössä sekä Rintamaveteraaniliitossa. Hän valmisteli Maanpuolustuskoulutusyhdistyksessä esimerkin vapaaehtoistoimijoiden mahdollisuuksista kunnan varautumisessa, CASE KEMPELE. Hän on toiminut Rintamaveteraanien Oulun piirin puheenjohtajana, Sotiemme Veteraanien Pohjois-Pohjanmaan kirkkopäivän puheenjohtajana ja pääsihteerinä, Tammenlehvän Pohjois-Pohjanmaan perinneyhdistyksen varapuheenjohtajana, Pohjan Jääkärikillan puheenjohtajana, Pohjan Maanpuolustuksen tukiyhdistyksen puheenjohtajana ja Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun Maanpuolustusyhdistyksen varapuheenjohtajana. Pohjois-Pohjanmaan Reserviupseeripiiri sekä Kempeleen Reserviupseerikerho ovat kutsuneet hänet kunniapuheenjohtajakseen. Sotilasarvoltaan hän on majuri (res). Tasavallan presidentti Sauli Niinistö antoi Ahokkaalle 3. luokan vapaudenristin vuonna 2019.
Antti Ahlström (professori)

Antti Gustav Ahlström (27. tammikuuta 1939 Helsinki – 22. helmikuuta 2022 Nurmijärvi) oli suomalainen ravitsemustieteilijä ja professori.
Ahlström opiskeli Helsingin yliopistossa ja väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi vuonna 1969. Työuransa hän teki yliopiston palveluksessa 1960-luvun alkupuolelta lähtien, aluksi amanuenssina, vuodesta 1971 vs. apulaisprofessorina ja ravitsemustieteen professorina 1977–2002. Hän hoiti myös Tampereen yliopiston kansanterveystieteen apulaisprofessuuria vuosina 1974–1977.
Ahlström toimi myös sukunsa yrityksen E. Ahlströmin hallituksessa 1962–1986. Hän hoiti lukuisia luottamustehtäviä muun muassa Suomen Kulttuurirahastossa ja osallistui reserviupseeritoimintaan ja vapaaehtoiseen maanpuolustustoimintaan, ja hän sai useita kunniamerkkejä.
Antti Ahlströmin isä oli kauppaneuvos Kauko Ahlström ja puoliso vuodesta 1961 lehtori Liisa Ahlström (o.s. Raatikainen). Perheeseen syntyi kuusi lasta.
Aiheesta muualla

Antti Ahlströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Avibase

Avibase on laaja tietokantajärjestelmä, joka sisältää tietoa kaikista maailman linnuista.
Avibase-tietokannan kehittäminen alkoi vuonna 1991, alun perin tarkoituksena seurata maailman lintujen nimiä ja alueellisia luetteloita. Avibasen taksonomiset periaatteet pohjautuivat vuonna 1993 julkaistuun Commission internationale des noms français des oiseaux -luetteloon. Avibasen julkinen verkkosivusto avattiin vuonna 2003. Vuonna 2007 Flickristä otettiin käyttöön pikkukuvat, joita lisättiin verkkosivustolle kuvitettujen lintujen tarkistuslistojen luomiseksi. Vuonna 2008 lisättiin linkkejä Xeno-cantoon ja mahdollisuus kuunnella lintujen laulua. Vuonna 2012 luotiin oma Avibase Flickr -ryhmä, ja elokuussa 2013 lanseerattiin uusi ominaisuus nimeltä MyAvibase, jonka avulla käyttäjät voivat luoda henkilökohtaisen tilin, seurata listoja ja laatia raportteja lintujen havainnoinneista. Vuonna 2014 julkaistiin ZooKeys-lehdessä artikkeli, joka selitti Avibasen sisäiset toiminnallisuudet.
Tietokanta sisältää yli 53 miljoonaa tietuetta 10 000 lintulajista ja 22 000 alalajista, mukaan lukien levinneisyystiedot 20 000 alueelta, taksonomiaa, synonyymejä useilla kielillä ja paljon muuta. Sivustoa hallinnoi Denis Lepage ja sen isäntänä toimii Birdlife Internationalin kanadalainen kumppani Birds Canada. Avibase yhdistää tieteelliset nimet lähteisiin, jotka määrittelevät niiden merkityksen, ja se kartoittaa 125 erilaista taksonomista lähdettä, jotka kattavat yli 1,7 miljoonaa lajia ja alalajia.
Herman Smith-Johannsen

Herman Smith-Johannsen vuonna 1974.
Herman "Jackrabbit" Smith-Johannsen, CM (15. kesäkuuta 1875 – 5. tammikuuta 1987) oli norjalais-kanadalainen, joka sai tunnustusta yhtenä maastohiihdon tuojista Kanadaan ja sen kehittämisestä siellä. Lajin parissa tekemänsä työn ansiosta hänet otettiin Kanadan ritarikunnan jäseneksi 22. joulukuuta 1972.
Smith-Johannsen syntyi Hortenissa ja valmistui vuonna 1899 Berliinin yliopistosta oppiarvolla tekniikasta. Pian tämän jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin koneiden myyjänä. Hän meni vuonna 1907 naimisiin Alice Robinsonin kanssa ja asettui pysyvästi Québeciin. Hän kuoli Norjassa keuhkokuumeeseen 111-vuotiaana; hänen katsotaan olleen viimeisenä elinkuukautenaan vanhin elossa ollut mies.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Herman Smith-Johannsen
GPT-4

| GPT-4 |
| --- | --- |
Kehittäjä:  OpenAI
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  14. maaliskuuta 2023
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  tekoälyohjelma
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
GPT-4 on OpenAI:n multimodaalinen kielimalli, joka julkaistiin 14. maaliskuuta 2023. Se on GPT-kielimalliperheen neljäs versio. GPT-4 on saatavilla ChatGPT Plus -palvelun ja kaupallisen API-odotuslistan kautta. GPT-4 on osoittanut merkittäviä parannuksia verrattuna edeltäjäänsä, GPT-3.5-pohjaiseen ChatGPT:hen. Toisin kuin aiemmat mallit, GPT-4 voi käsitellä sekä kuvia että tekstiä, mikä mahdollistaa kuvapohjaisten tehtävien suorittamisen, joihin kuuluu esim. kuvien huumorin kuvaileminen, tekstikuvankaappausten tiivistäminen ja kaavioita sisältäviin tenttikysymyksiin vastaaminen.
Historia

GPT-4 julkaistiin 14. maaliskuuta 2023. 13. toukokuuta 2024 julkaistiin kehittyneempi versio GPT-4o.
Kyvykkyys

Malli osoittaa huomattavaa pätevyyttä standardoiduissa testeissä, päästen SAT-testissä 94 prosentin, LSAT-testissä 88 prosentin ja Uniform Bar Exam-testissä 90 prosentin parhaimmiston joukkoon. Lisätäkseen mallin puhetavan ja käyttäytymisen ohjattavuutta OpenAI esitteli "järjestelmäviestin", tekstipohjaisen ohjeen, joka määrittelee mallin puhesävyn ja tehtävän. Järjestelmäviesti voi esimerkiksi ohjeistaa GPT-4:ää toimimaan "Shakespearen tyyliin puhuvana merirosvona" tai antamaan vastaukset JSON-muodossa.
Microsoftin tutkijat testasivat GPT-4:ää lääketieteellisissä ongelmissa, ja havaitsivat sen ylittävän läpäisyrajan USMLE-testissä ja suoriutuvan paremmin kuin aikaisemmat yleiskäyttöiset mallit ja lääketieteeseen erikoistuneet mallit.
Vastaanotto

OpenAI on pidättäytynyt jakamasta teknisiä yksityiskohtia, kuten mallin kokoa, arkkitehtuuria tai käytettyä laitteistoa, kilpailu- ja turvallisuussyistä johtuen. Tämä päätös on saanut kritiikkiä tekoälytutkijoilta, jotka väittävät, että se haittaa avointa tutkimusta mallin puolueellisuudesta ja turvallisuudesta.
Microsoft Research totesi, että GPT-4:ää voidaan pitää varhaisena, joskin epätäydellisenä, yleisen tekoälyn ensivaiheena.
GPT-4 on otettu etupäässä hyvin vastaan, Yhdysvaltain edustajat vahvistivat mallin turvatoimien parantuneen, ja Vox huomautti suorituskyvyn parantuneen päättelyssä, muistissa ja koodauksessa.
Kuitenkin Future of Life Institute -järjestön maaliskuun 2023 lopussa julkaistu avoin kirje, jonka allekirjoittivat tunnetut tekoälytutkijat ja teknologiajohtajat, kuten Steve Wozniak ja Elon Musk, vaati kuuden kuukauden taukoa GPT-4:ää vahvemman tekoälyn kehittämiseen, vedoten tekoälyn turvallisuuteen liittyviin huolenaiheisiin. OpenAI:n toimitusjohtaja Sam Altman ei allekirjoittanut kirjettä, ilmoittaen, että yhtiö asettaa jo turvallisuuden etusijalle.
Käyttö

GPT-4 on saatavilla ChatGPT Plus -palvelun kautta 20 dollarin kuukausimaksulla ja lisäksi valituille henkilöille GPT-4 API -odotuslistan kautta, jonka käyttömaksut riippuvat versiosta ja tuotetusta sanamäärästä.
Microsoft vahvisti, että Bingin tekoälyavustaja oli käyttänyt GPT-4:ää ennen sen virallista julkaisua. 17. maaliskuuta 2023 Microsoft ilmoitti entistä laajemmasta integraatiosta Microsoft 365 Copilot -sovelluksen kautta, sisällyttäen GPT-4:n Wordiin, Exceliin, PowerPointiin, Outlookiin, Teamsiin ja muihin Microsoftin ohjelmiin.
Duolingo lisäsi GPT-4:n sovellukseensa ja toi käyttöön kaksi uutta ominaisuutta, roolipeli-pelimuodon ja "selitä vastaukseni"-ominaisuuden.
Islantilainen start-up-yritys Miðeind ehf, joka työskentelee kielten säilyttämisen parissa, valittiin yhdeksi kuudesta yrityksestä osallistumaan OpenAI:n uuden mallin aikaiseen beta-testiohjelmaan.
Khan Academy käyttää GPT-4:ää opetusavustaja-chatbottiin, jonka järjestö on nimennyt "Khanmigo"ksi. Tutkimusvaiheessa oleva chatbot on ilmaiseksi käytettävissä 500 koulualueen opiskelijoille ja opettajille, jotka ovat "kumppaneita" Khan Academyn kanssa. Julkinen pääsy on tarjolla vain rajatulle määrälle käyttäjiä odotuslistalta. Hyväksymisen jälkeen palvelun käyttö vaatii 20 dollarin kuukausimaksun maksamisen.
Be My Eyes, joka auttaa näkövammaisia ihmisiä tunnistamaan esineitä ja liikkumaan ympäristössään, oli ensimmäinen sovellus, joka otti käyttöön GPT-4:n kuvantunnistusominaisuudet uuden virtuaalivapaaehtoinen-ominaisuuden kautta. Ominaisuus tarjoaa vaihtoehdon vapaaehtoistyöntekijöiden käyttämiseen samoihin tehtäviin. Sovellus oli elokuussa 2023 beta-testauksessa.
GitHub Copilot ilmoitti GPT-4:llä toimivan avustajan nimeltä "Copilot X", joka sisältää ChatGPT-tyylisen chatin integroituna suoraan ohjelmointiympäristöön ja tukee äänipohjaista käyttöliittymää.
AGCO

| AGCO Corporation |
| --- | --- |

Osake:  NYSE: AGCO
ISIN:  US0010841023
Perustettu:  1990
Toimitusjohtaja:  Eric P. Hansotia
Kotipaikka:  Duluth, Georgia, Yhdysvallat
Toimiala:  maatalouskoneet
Tuotteet:  mm. maatalouskoneet ja niiden oheistuotteet, kuten erilaiset traktorit ja leikkuupuimurit oheislaitteineen, viljankuivaajat ja -käsittelylaitteet, eläinten juotto- ja ruokintajärjestelmät, kanaloiden ja broilerikasvattamoiden tuotantohäkit; moottorit (myös pienempien alusten käyttöön)
Liikevaihto:   9,35 mrd. USD (2018)
Liikevoitto:   489,0 milj. USD (2018)
Nettotulos:   283,7 milj. USD (2018)
Henkilöstö:   21 232 (31.12.2018)
Kotisivu:  www.agcocorp.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
AGCO Corporation on yhdysvaltalainen pörssiyhtiö, joka on maailman suurimpia traktoreiden ja maatalouskoneiden valmistajia. Yhtiö perustettiin vuonna 1990 ja se on laajentunut voimakkaasti ostamalla vanhoja tunnettuja konevalmistajia. Yhtiön tuotemerkkejä ovat muun muassa AGCO, Challenger, Fendt, GSI, Massey Ferguson ja suomalainen Valtra.
Liiketoiminta

Valtran T4-sarjan traktori voitti Red Dot Design Award -muotoilupalkinnon (2016).
Suomessa AGCO omistaa Valtra-traktoreita Äänekosken Suolahdessa valmistavan Valtra Oy Ab:n ja Nokian Linnavuoressa sijaitsevan AGCO Power Oy:n.
Suolahden tehdas kuului alun perin Valmetille, joka aloitti traktoreiden valmistuksen jo 1950-luvun alussa. Valmet myi traktoreiden valmistuksen vuonna 1994 Sisulle, joka siirtyi Partekin omistukseen vuonna 1997. Kone osti Partekin vuonna 2002 ja myi Valtra-traktoreiden valmistuksen AGCOlle vuonna 2004.
Vuonna 1985 Deutz-Fahr osti Allis-Chalmersin ja Deutz-Fahr alkoi valmistaa oman tuotannon ohella oransseja Deutz-Allis -nimisiä traktoreita. Vuonna 1990 Deutz-Fahr myi Deutz-Allisin AGCOlle ja AGCO alkoi valmistaa traktoreita nimellä AGCO-Allis, joka nykyään on pelkästään AGCO. AGCO-Allis valmisti myös oransseja Massey Fergusoneja AGCO-Allis -nimellä ja 1990-luvun puolessa välissä traktoreita, joissa oli Deutz-Fahrin hytti ja alusta. Nykyään AGCOn traktoreita ovat Fendt, Massey Ferguson, Valtra ja Challenger. Deutz-Fahr ei kuulu AGCO-konserniin.
AGCO Power toimii Suomen ohella Kiinassa, Brasiliassa ja Argentiinassa. Suomalaisvalmisteiset moottorit asennettaan yli puoleen konsernin tuottamista traktoreista. Vuonna 2013 Agco Power investoi 20 miljoonaa euroa uuteen moottoritehtaaseen Nokialle. AGCO Power työllistää Suomessa noin 850 ihmistä.
Kirjallisuutta

Niskanen, Hannu: The Proud History of Agco. Agco 2008. ISBN 9780615229416
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AGCO Wikimedia Commonsissa
AGCO Corporation (englanniksi)
AGCO Suomi
AGCO-varaosat ja huolto
Pörssitieto: Sisu Diesel Oy (AGCO Power Oy)

AGCO-merkkinen traktori
Argo (moottorivene)

Argo cat 15
Argo
Argo on suomalainen kilpa- ja huvivenemerkki. Argoja on valmistanut 1970-luvulta lähtien Pentti ja Harry Fabritiuksen Argo Venetuote Ay. 
Argoja on tehty kahdenlaisia: yksirunkoisia ja monirunkoisia (katamaraaneja).
Argoilla on erittäin menestynyt kilpailuhistoria. Niillä on voitettu 18 maailmanmestaruutta, useita euroopanmestaruuksia, pohjoismaidenmestaruuksia ja kansallisia mestaruuksia. Niillä on myös tehty eri Offshore -kilpaluokissa kolmisenkymmentä maailmanennätystä nopeudessa.lähde?
Lähinnä suomalaiset ja ruotsalaiset kuskit ovat ajaneet Argoilla kymmenittäin maailmanmestaruuksia ja maailmanennätyksiä. Muilla offshoreveneillä ei todennäköisesti ole esittää vastaavaa saldoa.
Alkunäytös

Kesän 1969 Päijänne Racessa alle kolmekymppiset, tuntemattomat tamperelaisveljekset Pentti ja Harry Fabritius ajoivat yllättäjinä kovan E-luokan ylivoimaiseen voittoon. He päihittivät maahantuojien sponsoroimien tallikuskien uudet lasikuituveneet omatekoisella vanerisella Argo-veneellään. Argon ilmiömäinen menestys jatkui kesän muissakin kilpailuissa.
Seuraavana vuonna moni huippukuski jätti Rais-Sportin tai Finnsportin veneensä ja hankki tilalle lasikuituisen, laidoiltaan korotetun version vaneri-Argoista, mallinimeltään Argo 16. Muutamassa vuodessa Argot ottivat vallan matkavenekisoissa.
Veljekset valmistivat itse kaikki Argot. Veneiden suunnittelusta vastasi Pentti. Veljekset kilpailivat myös itse useassa luokassa menestyksekkäästi.
Toinen erä

1970- luvun puolivälissä Argot hallitsivat venekisoja.  Varikoilla ei enää näkynyt huviveneistä muokattuja kisalaitteita. Laji oli erikoistunut ja taso noussut. Harrastelijahenki oli kadonnut. Samalla osanottajamäärät olivat laskeneet. Suomalainen kilpaveneily eli pysähtyneisyyden aikaa.
Silloin nähtiin alan seuraava murros. Kaksirunkoiset katamaraanit valtasivat kisaluokat. Vuonna 1977 Tauno Laulainen toi Salon kisaan kolhonnäköisen vanerikatamaraaniveneen, joka päihitti isot yksirunko-Argot mennen tullen.
Alkuhämmennyksen jälkeen Fabritiuksen veljekset reagoivat nopeasti. Seuraavaksi kesäksi  tuli  myyntiin Argo Cat 18 ja sen jälkeen katteja lähes kaikkiin luokkiin. Muut eivät Argon kateille pärjänneet. Fabritiukset olivat tehneet sen jälleen.
Nykyään

Vuoteen 2021 mennessä Argoja oli valmistettu 350–400 kappaletta. Vuodesta 1970 lähtien kaikki tehtiin Pentti ja Harry Fabritiuksen itsensä toimesta käsityönä.
2000-luvulla Argojen tuotanto Tampereella väheni ja loppui viimein kokonaan, kun veljekset jäivät eläkkeelle.
Argo-veneille on kuitenkin kysyntää edelleen. 2020-luvulla Argojen muotteja ja valmistusoikeuksia on siirtynyt uusille tekijöille.
Ruotsalaisyritys Malmössä on hankkinut yksirunkoisten 16- ja 19-jalkaisten ja Argo Cat 13:n ja 15:n muotit, mutta veneiden tuotanto on ollut vähäistä.
Suomalainen Parexo on alkanut valmistaa 17- ja 21-jalkaisia yksirunko-Argoja sekä Parexo-huviveneitä Argojen rungolle. Ensimmäiset Parexot ovat etukannettomia pulpettimalleja. Veneet ovat komposiittipohjaisia ja ne on muotoiltu nykyajan henkeen.
Dennis Westerholm valmistutti vuonna 2021 ensimmäisen kaksipaikkaisen Argo Cat 23 -veneensä Marinolla Sipoossa. Mallista on kehitetty nelipaikkainen huvikäyttöön tarkoitettu versio.
Argo Cat 17/18:n ja 21:n muotit ovat edelleen Fabritiuksilla.
Malleja

Argo (1968) Vuoden 1969 voitokas malli oli toinen vene, jonka Fabritiukset rakensivat.
Argo Zeus (1970)
Argo 16 (1971)
Argo 16 (1972)
Argo 18
Argo 19 (1973)
Kaksirunkoinen malli (1973)
Argo 17 (1974)
Argo Thor
Argo Cat 18 (1978)
Argo Cat 15 (1979)
Argo Cat 14 (1983)
Argo Cat 21 (1986)
Argo Cat 17 (1989) 18-jalkaisesta lyhennetty malli.
Argo Cat 23 (1990)
Argo 26 (1992) Suurin Argo tehtiin Tom ja Bo Wareliukselle avomerikisoja varten.
Aiheesta muualla

Argo-veneistä yksityishenkilön Venenostalgiaa-blogissa.
Argo-veneiden historiaa Moottoriveneily-foorumilla.
Leo Ahonen (balettitanssija)

Leo Ahonen vuonna 1960.
Leo Olavi Ahonen (s. 19. kesäkuuta 1939 Viipuri) on suomalainen balettitanssija. Hän opiskeli Kansallisoopperan balettikoulussa vuodesta 1945 muun muassa Iris Salinin johdolla sekä Leningradissa vuosina 1957–1961. Hänellä oli kiinnitys Suomen Kansallisoopperan balettiin vuosina 1954–1965 ja sitten Alankomaiden kansallisbalettiin, Winnipegin balettiin, San Franciscon balettiin 1968–1972 ja Houstonin balettiin vuodesta 1972. Hänellä on ollut oma tanssiryhmä The New Texas Ballet.
Ahonen on esiintynyt yli 30 maassa, ja hänen ohjelmistoonsa on kuulunut noin 300 roolia. Hän on toiminut myös pedagogina.
Leo Ahosen puoliso on balettitanssija Soili Arvola.
Juhani Aho (liikemies)

| Juhani Aho> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1930 Töysä
Kuollut: 23. tammikuuta 2018 (87 vuotta) Espoo
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  liikemies, lääkäri
Juhani Samuel Aho (26. heinäkuuta 1930 Töysä – 23. tammikuuta 2018 Espoo) oli suomalainen lääkäri ja liikemies, joka tunnettiin Rukakeskuksen perustajana ja kehittäjänä.
Aho opiskeli lääketiedettä Helsingin yliopistossa ja suoritti lisensiaatintutukinnon vuonna 1959. Hän sai korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoispätevyyden 1966. Hän työskenteli 1950–1960-luvulla lääkärinä Mehiläisessä, Marian sairaalassa ja HYKSissä sekä Ilmavoimien palveluksessa ylilääkärinä 1966–1990. Hän hoiti myös lukuisia luottamustehtäviä muun muassa Duodecimin varainhoitajana ja Akavan hallituksen jäsenenä. Sotilasarvoltaan Aho oli lääkintäeversti.
Ahosta tuli Rukakeskuksen hiihtokeskusyhtiön pääomistaja vuonna 1972.
Aiheesta muualla

Juhani Ahon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Ilona Ahlgren

| Ilona Ahlgren |
| --- | --- |
 Ilona Ahlgren Sirkka Sarin näyttelemänä elokuvassa Niskavuoren naiset (1938).
Luoja(t):  Hella Wuolijoki
Näyttelijä(t):  Rauni Ikäheimo Martta Kontula Mirjam Novero Sirkka Sari Satu Silvo Teija Sopanen
Ensi- esiintyminen:  Niskavuoren naiset
Viimeinen esiintyminen:  Entäs nyt, Niskavuori?
Henkilötiedot
Status:  kansakoulun opettaja, suurtilan emäntä
Ammatti:  luokanopettaja
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Helsinki, Häme
Luonteenpiirteet:  ennakkoluuloton, ihanteellinen, nykyaikainen, sopeutuva
Suhteet
Vanhemmat:  professori Ahlgren ja professorska Lisbeth Ahlgren
Sisarukset:  Kaarlo
Puoliso(t):  Aarne Niskavuori
Lapset:  Paavo, Lilli
Tädit ja sedät:  Dagmar
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilona Ahlgren on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa Niskavuori-näytelmäsarjassa. Hän on yksi sarjan keskushenkilön Loviisan miniöistä.