stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Empires
Saavutukset

Empires nousi Saksan vaihtoehtoisen musiikin listan Deutsche Alternative Chartsin (DAC) ykköseksi ja pysyi siellä seitsemän viikon ajan. Albumi nimitettiin myös DAC:in vuoden 1999 albumiksi. Albumin kaksi singleä saavuttivat myös ykkössijan DAC:in singlelistall. "Darkangel" piti ykkösijaa viiden viikon ajan vuoden 1999 puolivälissä ja "Standing" oli ykkössijalla kahdeksan viikon ajan vuoden 2000 alussa. Kahdeksan viikkoa on pisin aika minkä single voi olla DAC:n singlelistan ykkössijalla. Standing voitti myös Saksan vaihtoehtoisen musiikkipalkinnon German Alternative Music Awardin parhaiten menestyneen singlen palkinnon. Standing on myös DAC:in singlelistan kaikkien aikojen menestynein single Chemical Brothersin kanssa.
Standing singlestä julkaistiin myös rajoitettu versio nimellä "Standing / Burning Empires", joka sisälsi vaihtoehtoisia versioita ja remiksejä Empires albumilta. Tämä levy on yksi VNV Nationin harvinaisuuksista.
Ronan Harris kertoi haastattelussa että Empires-albumia myytiin Saksassa 15 000 kappaletta. Tätä hän pitää hyvän lukuna.
Empires oli Covenantin United States of Mind ja Apoptygma Berzerkin Welcome To Earth -albumien ohella ensimmäisiä albumeja johon viitattiin futurepop-termillä. Ronan Harriksen mielestä skene oli jymähtänyt paikoilleen ja ei enää saanut vaikutteita ulkopuolelta. Kaikki kolme yhtyettä yrittivät saada vaikutteita muuntyylisestä musiikista.
Kappaleet

Firstlight – 1.10
Kingdom – 5.51
Rubicon – 6.20
Saviour – 6.59
Fragments – 5.02
Distant [Rubicon II] – 3.15
Standing – 5.40
Legion – 5.11
Dark Angel – 5.28
Arclight – 5.00
Ronan Harrisin mukaan Savior kappale ei viittaa uskontoon, vaikka siinä viitataankin suoraan jumalaan. Hänen mukaansa sanaa käytetään metaforana.
Ronan Harris kertoo pitävänsä vieläkin Darkangelin ja Standingin esittämisestä livenä.
Kokoonpano

Ronan Harris – elektroniikka, sanoitus, laulu
Mark Jackson – rummut
Faas Wilkes

Servaas "Faas" Wilkes (13. lokakuuta 1923 Rotterdam, Alankomaat – 15. elokuuta 2006 Rotterdam, Alankomaat) oli alankomaalainen 190 senttimetriä pitkä jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Urallaan muun muassa italialaisia Interiä ja Torinoa sekä espanjalaisia Valenciaa ja Levantea edustanut Wilkes oli yksi maansa ensimmäisistä ammattilaispelaajista. Peliuransa hän päätti vuonna 1964.
Alankomaiden maajoukkueessa Wilkes pelasi 39 ottelua ja teki niissä huimat 35 maalia. Hänen maaottelumääränsä jäi pitkästä urasta huolimatta melko pieneksi, koska ajan sääntöjen mukaisesti ammattilaiset eivät saaneet pelata maaotteluita. Wilkesiltä väliin jäivät tuon säännön vuoksi väliin vuosien 1949–1956 maajoukkuepelit.
Faanejelm

Kahden riikintaalerin faanejelmi.
Faanejelm, joskus faanejeelm, oli seteli, jollaisia Ruotsin valtakunnassa laskettiin liikkeelle Kustaa III:n sodan aikana vuonna 1790 yhteensä 1,3 miljoonan riikintaalerin arvosta.
Setelit laski Porvoossa liikkeelle sotakomissaari Per Georg Fahnehielm (1735–1816), jonka nimikirjoitus antoi seteleille nimen.
Faanejelmit oli tarkoitettu helpottamaan vaihtorahapulaa, joka haittasi Suomessa olleen armeijan huoltoa. Vaihtorahapula oli syntynyt, koska Kustaa III:n aikana lyötiin hyvin vähän kuparirahaa.
Faanejelmejä tunnetaan kolmea eri mallia. Mallit poikkeavat painoajaltaan ja tekstiltään. Tammikuussa 1790 käyttöön otetun mallin I nimellisarvot olivat 8 ja 12 killinkiä. Helmikuussa käyttöön otetun mallin II nimellisarvot olivat 16, 24 ja 32 killinkiä sekä 1 riikintaaleri, 1 rt 24 k, 1 rt 32 k ja 1 rt 40 k. Kesäkuussa 1790 käyttöön otetun mallin III nimellisarvot olivat 1 rt 8 k, 1 rt 16 k ja 2 riikintaaleria. Näiden lisäksi syyskuussa 1790 laskettiin liikkeelle mallin III mukaisia 8 ja 12 killingin seteleitä.
Faanejelmejä ei painettu setelipainossa vaan Frenckellin kirjapainossa Turussa. Tämä oli poikkeuksellista. Setelin koko oli noin 15 × 9 cm. Yhdelle kirjoissakin käytetylle lumppupaperiarkille painettiin kahdeksan seteliä. Arkilla oli yksi vesileima. Tekniikasta johtui, että neljä seteliä jäi ilman vesileimaa, kun taas neljään tuli vesileiman neljännes setelin kulmaan. Vesileimoja tunnetaan kolmea eri tyyppiä.
Väärentämisen vaikeuttamiseksi seteliin käytettiin neljää eri kirjasintyyppiä. Tämä vaikeutti väärentämistä, koska kirjapainoissa ei yleisesti ollut monia erilajisia kirjakkeita. Turvatekijänä seteliin painettiin lisäksi puristusleima, jossa on teksti K. FINSKA G: KRIGS COMMISSARIATET ja vuosiluku 1790.
Seteleissä on kaksi allekirjoitusta. Allekirjoitus P. G. Fahnehielm oli painettu. Toinen allekirjoitus on laadittu käsin. Käsin lisättiin myös setelin päiväys ja sarjanumero. Jokaisella kolmesta setelimallista oli oma sarjanumerointinsa.
Liikkeeseenlaskennan puutteellisen kontrollin vuoksi syntyi ajan mittaan runsaasti väärennöksiä. Juuri näistä väärennöksistä joutui muun muassa Adolf Fredrik Munck oikeuteen.
Faanejelmit lunastettiin kierrosta valtionvelkakonttorin seteleillä vuosina 1792–93.
Exilion Capital

Exilion Capital Oy on suomalaisten instituutioiden omistama kiinteistösijoitusten hallinnointiin erikoistunut yhtiö. Yhtiö hallinnoi pääkaupunkiseudun toimitilakohteisiin sijoittavaa Exilion Real Estate 1 kommandiittiyhtiötä. Yhtiön omistavat Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo, Eläkevakuutusosakeyhtiö Veritas, Valtion Eläkerahasto ja Åbo Akademin säätiö. Toimitusjohtaja on Ari Talja.
Exilion Tuuli osti syksyllä 2020 St1:ltä sen puoliskon Tuuliwatti-yhtiöstä yhtiön jakautuessa ja sai 315 MW tuilivoimaa Suomessa ja kehitysprojektit, joiden teho oli kokonaisuudessaan 475 MW.
Exilionin kiinteistösijoitusyhtiö on Exilion Real Estate I Ky.
Aiheesta muualla

Exilion
Eduard von Böhm-Ermolli

| Eduard von Böhm-Ermolli |
| --- | --- |
 Böhm-Ermolli vuonna 1897
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. helmikuuta 1856  Ancona, Kirkkovaltio
Kuollut: 9. joulukuuta 1941 (85 vuotta)  Opava, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Itävalta-Unkari  Tšekkoslovakia  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1875–1918
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota
Sotilasarvo:  Sotamarsalkka
Kunniamerkit:  Pour le Mérite
 Nimikirjoitus
Eduard von Böhm-Ermolli (12. helmikuuta 1856 Ancona – 9. joulukuuta 1941 Opava) oli itävaltalainen kenraali ensimmäisen maailmansodan aikana. Böhm-Ermolli saavutti sotamarsalkan arvon Itävalta-Unkarin armeijassa sekä kunnia-arvon Saksan armeijan sotamarsalkka 30. lokakuuta 1941.
Elämäkerta

Eduard von Böhm-Ermollin isä Georg Böhm (1813–1893) oli ylennetty kersantista upseeriksi hänen kunnostauduttuaan vuonna 1849 sardinialaisia vastaan käydyssä Novaran taistelussa. Georg Böhm jäi eläkkeelle majurina 1877 ja sai periytyvän aatelisarvon 1885. Samana vuonna hän sai myös luvan lisätä vaimonsa tyttönimen omaan sukunimeensä, jolloin perhe tunnettiin nimellä ”von Böhm-Ermolli”.
Eduard von Böhm-Ermolli kävi kadettikoulun St. Pöltenissä ja Teresian sotakorkeakoulua Wiener-Neustadtissa. Syyskuussa 1875 vänrikki Böhm-Ermolli liittyi rakuunarykmenttiin. Hän toimi komentajana eri yksiköissä ja esikuntaupseerina yleten tasaista vauhtia. Vuonna 1903 hänestä tuli kenraalimajuri ja vuonna 1907 kenraaliluutnantti. Vuonna 1911 hänet ylennettiin ratsuväenkenraaliksi ja nimitettiin Krakovaan sijoitetun ensimmäisen armeijakunnan komentajaksi.
Elämäkerta > Ensimmäinen maailmansota

Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Böhm-Ermolli sai komennettavakseen 2. armeijan, joka oli tarkoitus sijoittaa Serbian rintamalle. Venäjän liittyessä sotaan marsalkka Franz Conrad von Hötzendorf lähettikin 2. armeijan itärintamalle Galitsiaan, jossa se vahvisti alueen saksalaisia joukkoja. Eversti (myöh. kenraalimajuri) Carl von Bardolff toimi hänen alaisuudessaan 2. armeijan esikuntapäällikkönä kahden ja puolen vuoden ajan.
Böhm-Ermolli ylennettiin kenraalieverstiksi toukokuussa 1916 2. armeijan valloitettua onnistuneesti Lembergin (nyk. Lviv). Sotamarsalkaksi hänet ylennettiin tammikuussa 1918.
Böhm-Ermollin komentamat joukot osallistuivat Ukrainan ja erityisesti Odessan kaupungin miehittämiseen. Böhm-Ermolli ajautui erimielisyyksiin Saksan miehitysjoukkojen kanssa, jolloin keisari Kaarle I vapautti hänet tehtävistään 16. toukokuuta 1918. Sodan lähestyessä saman vuoden loppupuolella loppuaan Böhm-Ermollia harkittiin Itävalta-Unkarin yleisesikunnan päälliköksi, mutta hän ei lopulta saanut sodan aikana enää vastuutehtäviä.
Elämäkerta > Sodan jälkeen

Böhm-Ermolli muutti asumaan kotikaupunkiinsa Troppauhun (nyk. Opava), joka sijaitsi Itävallan puolella Sleesiaa. Alueesta tuli osa Tšekkoslovakiaa vuonna 1919. Maan hallitus kunnioitti Böhm-Ermollia 1. luokan reservinkenraalin arvolla. Vuonna 1928 hänet ylennettiin maan armeijakenraaliksi, vaikka hän ei koskaan palvellut Tšekkoslovakian armeijassa.
Kun natsi-Saksa liitti Tšekkoslovakiaan kuuluneen Sudeettimaan alueisiinsa, Böhm-Ermollista tuli nyt Saksan kansalainen. Saksa kunnioitti vuorostaan vanhaa upseeria Saksan armeijan sotamarsalkan arvolla – kukaan muu Itävalta-Unkarin armeijan upseeri ei saanut vastaavaa kunnianosoitusta. Lokakuussa 1940 Böhm-Ermollista tuli kotikaupunkiinsa sijoitetun 28. jalkaväkirykmentin kunniakomentaja. Böhm-Ermollin kuoltua 85 vuoden iässä 9. joulukuuta 1941 hänelle myönnettiin valtion sotilashautajaiset Wienissä, joissa Wehrmachtin edustajana oli Wilhelm Keitel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eduard von Böhm-Ermolli Wikimedia Commonsissa
Yli 80-vuotias Eduard von Böhm-Ermolli Saksan Wehrmachtin asepuvussa
Stenungsundin kunta

| Stenungsundin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Keskustaajama:  Stenungsund
Kuntakoodi:  1415
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  251,87 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  27 556
 – Väestötiheys:  109,4 as./km²
 
 www.stenungsund.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stenungsundin kunta (ruots. Stenungsunds kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Stenungsund.
Kunnan maapinta-ala on 251,87 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 27 556 henkeä (31.12.2021).
Erityisen merkittävää on ollut petrokemian teollisuuden perustaminen alueelle.
Vuonna 2007 kunnassa oli 26,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyisen kunnan alueella on sijainnut viisi entistä pitäjää, joista jokaisesta perustettiin oma maalaiskunta vuonna 1863. Alue kuului tuolloin Inlands Nordren kihlakuntaan ja käräjäkuntaan. Norumin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1919 Stenungsundin taajaväkinen yhdyskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa perustettiin Stenungsundin "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Norumin, Spekerödin, Ucklumin ja Ödsmålin maalaiskunnat. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin samalla. Vuonna 1952 muodostettiin myös Koden "suurkunta" yhdistämällä aiemmat håltan, Jörlandan ja Solbergan maalaiskunnat. Sekä Stenungsundin että Koden "suurkunnat" olivat kuntamuodoltaan maalaiskuntia.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Stenungsundin kunta, johon tulivat kuulumaan entinen Stenungsundin maalaiskunta sekä Jörlandan seurakunta jaetusta Koden maalaiskunnasta. Muut Koden maalaiskuntaan kuuluneet seurakunnat liitettiin Kungälvin kuntaan.
Väestönkehitys

| Stenungsundin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 5 839 | 5 839 |
| 1955 | 1955 |    | 5 888 | 5 888 |
| 1960 | 1960 |    | 6 620 | 6 620 |
| 1965 | 1965 |    | 9 851 | 9 851 |
| 1970 | 1970 |    | 12 546 | 12 546 |
| 1975 | 1975 |    | 14 617 | 14 617 |
| 1980 | 1980 |    | 16 091 | 16 091 |
| 1985 | 1985 |    | 17 034 | 17 034 |
| 1990 | 1990 |    | 18 640 | 18 640 |
| 1995 | 1995 |    | 19 852 | 19 852 |
| 2000 | 2000 |    | 20 679 | 20 679 |
| 2005 | 2005 |    | 22 947 | 22 947 |
| 2010 | 2010 |    | 24 292 | 24 292 |
| 2015 | 2015 |    | 25 508 | 25 508 |
| 2020 | 2020 |    | 27 044 | 27 044 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 425 | 9,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 567 | 2,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 898 | 7,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 20 618 | 80,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 243 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 273 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 210 988 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,2 %
18–64-vuotiaat: 59,2 %
65 vuotta täyttäneet: 17,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,6 | 0,6 |
|   | jalostus | 39,3 | 30,6 |
|   | palvelut | 59,3 | 68,0 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 11 856 | 12 003 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 11 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 393 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Stenungsund | 9 987 |
| 2 | Stora Höga | 2 751 |
| 3 | Strandnorum | 1 251 |
| 4 | Jörlanda | 789 |
| 5 | Hallerna | 668 |
| 6 | Ödsmål | 608 |
| 7 | Starrkärr och Näs | 499 |
| 8 | Svenshögen* | 420 |
| 9 | Aröd och Timmervik* | 407 |
| 10 | Stenungsön | 264 |
| 11 | Ucklum | 255 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Svenshögenin taajamassa on 421 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Uddevallan kuntaan. Koko Aröd och Timmervikin taajamassa on 637 asukasta, ja se kuuluu osin myös Kungälvin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Svartehallen
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Gilltorp (norra delen)
Groland
Grössbyn
Härgusseröd
Kullen+Dyrtorp
Källsby
Nolgärde och Johannesberg
Rödmyren + del av Röd
Sandbacka
Skotthed
Spekereöd
Svartehallen
Talbo och Östra Skår
Tegen + Grötån*
Vulseröd
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tegen + Grötån kuuluu osin myös Uddevallan kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kåkenäs + Nösnäs
Stenungsön
Timmervik
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Stenungsundin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 8 | 10 | 8 | 7 | 10 | 9 | 9 | 7 | 10 | 12 | 12 | 12 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 9 | 9 | 7 | 7 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | 3 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 6 | 6 | 3 | 7 | 6 | 6 | 5 | 4 | 7 | 5 | 5 | 3 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 3 | 1 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 1 | 2 | 3 | 3 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 14 | 15 | 14 | 16 | 16 | 15 | 12 | 17 | 14 | 15 | 14 | 13 | 13 | 14 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Jörlandan piiri
Norumin piiri
Spekerödin piiri
Ucklumin piiri
Ödsmålin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Norum
Ödsmål
Spekeröd-Ucklum
Jörlanda
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Jörlanda
Norum
Spekeröd
Ucklum
Ödsmål
Seurakunnat > Kirkot

Jörlandan kirkko
Kristinedalkyrkan
Norumin kirkko
Spekerödin kirkko
Stenungsundin kappeli
Ucklumin kirkko
Ödsmålin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stenungsundin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Stenungsunds kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Stenungsundin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Emily Rose

Emily Rose
Emily Rose Maier (s. 2. helmikuuta 1981 Renton, Washington) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan pääroolistaan (Elena Fisher) Uncharted-videopeleissä sekä vuonna 2010 aloittamastaan työstä Audrey Parkerin/Lucy Ripleyn roolissa televisiosarjassa Haven. Rose on valmistunut Master of Fine Arts -arvolla näyttelemisestä Kalifornian yliopistosta, Los Angelesista ja on lisäksi saanut Vanguard University of Southern Californiasta oppiarvon teatteritaiteessa.
Rose syntyi kolmesta lapsesta vanhimpana; hänellä on pikkusisko ja -veli.
Aiheesta muualla

Emily Rose Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Emily Rose (actress)
Käännös suomeksi
Eukko Pikkurilli

Eukko Pikkurilli (norj. Teskjekjerringa, engl. Mrs. Pepperpot) on kirjailija Alf Prøysenin luoma kuvitteellinen henkilö. Eukko Pikkurilli on satumainen hahmo, joka pääasiassa kutistuu pieneksi teelusikan kokoiseksi ja pienenä hän ymmärtää eläinten kieltä. Muori Pippurilla on kuullut Yle TV1:n Lasten TV Puoli kuusi lastenohjelmista. Eukko Pikkurillistä on tehty myös VHS-videoita.
Suomenkieliset ääninäyttelijät > Vuoden 1984-88 dubbaus

Suomentaja: Leena Vallisaari
Äänet: Kaija Kiiski, Harri Hyttinen
Suomenkieliset ääninäyttelijät > Vuoden 1995 dubbaus

Suomenkieliset äänet:
Elise Langenoja
Pauli Virta
Suomenkielinen puhe © 1995 PVP
VHS-julkaisut

1. Voi, minä kutistun (sisältää jaksot: Voi, minä kutistun, Kadonnut hattu, Eukko Pikkurilli povaa tee-lehdistä, Eukko Pikkurilli mansikassa, Eukko Pikkurilli maalarina, Vallattomat kanit, Eukko Pikkurilli leikkinukkena) Kesto: 60 min.
2. Eukko Pikkurilli lastenvahtina (sisältää jaksot: Hajamielinen Kapu, Eukko Pikkurilli lastenvahtina, Liisa-tytön syntymäpäivä, Mikko-ketun onnettomuus, Eukko Pikkurilli ja Liisa-tyttö, Eukko Pikkurilli urkuina) Kesto: 50 min.
3. Kätketty aarre (sisältää jaksot: Eukko Pikkurilli ja todistaja, Kätketty aarre, Hirviön tuhoaminen, Kattohaikaran muna, Kauneuskilpailun voittaja, Eukko Pikkurilli ja kaunis Mona Lisa) Kesto: 60 min.
Fager

Fager on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anders Fager (s. 1964), ruotsalainen pelisuunnittelija ja kirjailija
Are Waerland, aik. Paul Fager (1876–1955), suomalainen tietokirjailija ja terveysfilosofi
August Fager (1891–1967), amerikansuomalainen kestävyysjuoksija
Karl Fager (1883–1962), suomalainen teatteri- ja elokuvalavastaja
Osvald Fager (1900–1963), suomalainen päätoimittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ewood Park

Ewood Park on Blackburn Rovers FC -joukkueen kotikenttä.
Rakennettu : 1890.
Kentän mitat : 105x66 metriä
Yleisökapasiteetti : 31,300
Yleisöennätys : 62,522  Blackburn-Bolton; 2. maaliskuuta 1929
Osoite : Nuttall Street, Blackburn, Lancs, BB2 4JF
Ewood Parkin/Bridgen synty

Ewood Park tunnetaan nykyisin Blackburn Roversin FC jalkapallojoukkueen kotikenttänä. Aina ei kuitenkaan näin ole ollut, alun perin Ewood Bridge (Park) rakennettiin aivan muuta tarkoituksia varten. Vuonna 1882 neljä paikallista bisnesmiestä päättivät rakennuttaa uuden urheilustadionin Blackburnissa sijaitsevan Ewoodin alueelle. Uuden kentän hinnaksi tuli tuohon aikaan huimat £10,000.
Kenttä rakennettiin pääasiallisesti yleisurheilua ja koirakisoja varten. Jalkapalloilijat valtasivat kuitenkin ennen pitkää kentän. Kutsumanimi kentälle oli tuolloin Ewood Bridge. Tuona vuonna (1882) Rovers pelasi siellä neljä peliä ja voitti ne kaikki. Rovers lähti kuitenkin pääasiassa pelaamaan kotipelinsä muualle. Kentällä pelattiin lähinnä maaotteluita.
Kentästä tuli aikanaan niin upea luomus että se kelpasi hyvin suurtenkin otteluiden areenaksi. 19. maaliskuuta 1887 kentällä ottivat yhteen periviholliset Englanti ja Skotlanti. Skotlanti voitti isännät lukemin 2-3, ja myös Roversista mahtui kaksi pelaajaa kentälle.
Englannin Valioliigan stadionit kaudella 2014–2015
Anfield
Boleyn Ground
Britannia Stadium
City of Manchester Stadium
Emirates Stadium
Goodison Park
KC Stadium
King Power Stadium
Liberty Stadium
Loftus Road
Old Trafford
St James’ Park
St Mary’s Stadium
Selhurst Park
Stadium of Light
Stamford Bridge
The Hawthorns
Turf Moor
Villa Park
White Hart Lane