Taksiliikenne Suomessa
Historia > Sääntelyn ja taksitoiminnan vapautuminen

Sipilän hallituksessa toiminut liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner purki taksisääntelyn vuonna 2018, ja näin sallittiin vapaa kilpailu alalla. Uudistus hyväksyttiin edukunnassa vuonna 2017 äänin 100–37 keskustan, kokoomuksen, ruotsalaisen kansanpuolueen ja perussuomalaisten kannattamana. Näin syntynyt uusi taksilaki on osa vuosina 2018–2019 säädettyä liikennepalvelulakia. Liikennepalvelulaki koskee kaikkia muitakin liikennemuotoja, mutta taksialaan liittyvistä ongelmista on liikenne- ja viestintäministeriön osastopäällikkö Olli-Pekka Rantalan mukaan tullut uudistuksen jälkeen kaikkein eniten palautetta. Taksitoiminnan vapautuessa henkilöiden kuljettamiseen henkilöautolla maksua vastaan tarvitaan edelleen lupa, mutta määrä- ja hintasääntelystä luovuttiin. Nykyisin yrittäjä- tai taksinkuljettajan koulutus vaaditaan edelleen, myös osa välityskeskuksista vaatii tai paikallistuntemusta. Taksiyrittäjän on suoritettava lain edellyttämä yrittäjäkoe ja kuljettajan kuljettajakoe.
Ennen taksiuudistusta päivystysjärjestelmät takasivat taksipalvelut kaikilla paikkakunnilla ja kaikkina vuorokaudenaikoina. Nykyään palveluja tarjotaan lähinnä niinä vuorokaudenaikoina ja niillä paikkakunnilla, missä kysyntää on mahdollisimman paljon. Tämä tarkoittaa sitä, että Suomessa ei saa aina taksia. Vaikka kyytiä ei saisi, taksin tilaamiseen kuluu rahaa, koska välitysyhtiöihin eli taksikeskuksiin soittaminen maksaa.
Liikennepalvelulain voimaan tulemisen jälkeen taksien hinnoittelu vapautui. Yritykset saavat hinnoitella taksi- eli henkilö- ja tavarakuljetukset miten haluavat. Aiemmin Suomessa taksikyydin sallittu enimmäishinta muodostui ennen lain muutosta perusmaksusta, matkataksasta ja odotustaksasta sekä mahdollisista lisistä tai oli erillisen sopimuksen mukainen. Vanhakantainen hinnoittelu on edelleen monien käytössä. Perusmaksun määrä riippui lähtöajasta: iltaisin, öisin ja sunnuntaisin lähtömaksu on korkeampi. Matkataksan suuruus riippui kyydissä olevien määrästä. Yhdestä kahteen henkilöä matkustaa niin sanotulla 1-taksalla, kolmesta neljään henkilöä matkustaa 2-taksalla, viidestä kuuteen henkilöä matkustaa 3-taksalla ja yli kuuden hengen seurueet 4-taksalla. Odotusmaksua peritään asiakasta odottaessa, liikennevaloissa seistessä tai ruuhkissa sekä matkataksan sijasta vauhdin ollessa alle 28,5 kilometriä tunnissa. Mahdollisia lisiä voivat olla muun muassa ennakkotilaus-, tavarankuljetus-, lentokenttä-, paari- ja avustamislisät. Valtioneuvosto vahvisti aikanaan taksien enimmäistaksat vuosittain. Uudistuksen myötä luovuttiin myös kiintiöistä, asemapaikka-, liikennöinti- ja päivystysvelvoitteista sekä taksivalojen käytöstä. Kuljettajaa sitoi aikaisemmin vaitiolovelvollisuus kuulemistaan asiakkaiden liikesalaisuuksista ja henkilökohtaisista asioista, mutta sitoomus poistui vuonna 2018 voimaan tulleen taksiuudistuksen myötä. Uudistuksen jälkeen taksamittaria ei enää ole laissa määritelty, vaan hinnoitteluperusteeksi riittää jokin sitä vastaava laite, kuten tablettitietokone. Lakiuudistuksessa toteutuivat taksialan pahimmat pelot, sanoivat useimmat pitkään alalla olleet taksinkuljettajat.
Kun kilpailu vapautettiin vuonna 2018 liikenne- ja viestintä­ministeri Bernerin johdolla, sen seuraukset herättivät laajasti keskustelua. Vuonna 2024 Petteri Orpon hallitus halusi tiukentaa taksialan sääntelyä. Uusien muutosten myötä vakavien liikenne­rikkomusten lisäksi myös esimerkiksi seksuaali-, väkivalta- ja huumaus­aine­rikokset ovat este hakea taksikuljettajaksi, jos näitä rikoksia on hakijan rikosrekisterissä viiden viime vuoden ajalta tai sakkorekisteristä kolmen viime vuoden ajalta. Lisäksi nimikkeiden luetteoa aiotaan laventaa lisäämällä siihen aserikokset, petokset sekä maksu­väline­rikokset. Poliisihallitus ehdotti lausunnossaan, että talousrikosten lisäämistä luvan estävien rikosnimikkeiden joukkoon selvitettäisiin. Myös Verohallinto esitti listan kasvattamista. Ennen vuoden 2018 uudistusta taksinkuljettajan tuli läpäistä sekä ammattitaitoa että paikallis­tuntemusta osoittavat kokeet, ja tuolloin kuljettajalta vaadittiin 30 tunnin mittaista peruskoulutusta. Uudistuksen jälkeen 50 kysymyksen monivalintakokeen läpäisy on riittänyt, mutta vuonna 2025 pätevyyden saamista haluttiin jälleen vaikeuttaa. On ehdotettu, että taksilupa vaatisi 21 tunnin koulutuksen. Syksyllä 2024 hallitus esitti, että jatkossa kolmen hylätyn kokeen jälkeen hakijalle asetettaisiin määräaika, jolloin tämä ei voi uusia koetta. Lisäksi todetaan, että tuon ajan hakija voisi käyttää kielitaitonsa kehittämiseen. Poliisihallitus totesi lausunnossaan, että poliisit tapaavat aika ajoin kieli­taidottomia kuljettajia ja että kyseisten kuljettajien epäillään vahvasti syyllistyneen vilppiin kokeessa. Varsinaista vaatimusta kielitaidon todistamisesta hallitus ei ollut kuitenkaan vaatimassa. Lisäksi tunnistettavuutta sekä hintojen selkeyttä halutaan parantaa erilaisten rangaistusten uhalla. Tarkoitus on, että kuluttajien luottamus taksiliikennettä kohtaan lähtisi taas nousuun. Rahtarit ry totesi lausunnossaan, että: "Esityksestä puuttuvat kokonaan keinot, joilla saadaan kitkettyä pois alalta toimijat, jotka eivät sovellu asiakas­palvelu­ammattiin. Kuljettajien tappelut ja asiakkaille huutelut eivät kuulu taksipalveluun".