stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1919

Suomen vuoden 1919 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 8.-9. helmikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arvo Tuomainen | 46,3 | 1 | 9.04,8 | 1 | 2.30,6 | 1 | 18.46,1 | 1 | 4 |
| 2 | Julius Skutnabb | 47,5 | 4 | 9.09,7 | 2 | 2.31,1 | 2 | 18.56,6 | 2 | 10 |
| 3 | Bror Ravander | 48,6 | 6T | 9.32,4 | 4 | 2.37,5 | 5 | 19.44,3 | 5 | 20,5 |
| 4 | Ilmari Danska | 47,3 | 2T | 9.37,3 | 7 | 2.37,2 | 4 | 19.58,7 | 8 | 21,5 |
| 5 | Waldemar Tverin | 48,4 | 5 | 9.32,5 | 5 | 2.40,4 | 8 | 19.53,4 | 7 | 25 |
| 6 | Alfred Strömstén | 49,3 | 9 | 9.37,0 | 6 | 2.40,3 | 7 | 19.37,9 | 4 | 26 |
| 7 | Waldemar Bergström | 51,5 | 13 | 9.25,0 | 3 | 2.41,9 | 9 | 19.09,7 | 3 | 28 |
| 8 | Aksel Belewicz | 47,3 | 2T | 9.55,0 | 11 | 2.34,5 | 3 | 20.41,4 | 12 | 28,5 |
| 9 | Hjalmar Tuomi | 49,5 | 10 | 9.45,8 | 9 | 2.38,9 | 6 | 19.53,2 | 6 | 31 |
| 10 | Lauri Brander | 49,8 | 11 | 9.50,6 | 10 | 2.42,1 | 10 | 20.26,8 | 11 | 42 |
| 11 | Sigurd Nybonde | 48,6 | 6T | 9.59,7 | 14 | 2.46,5 | 12 | 20.20,7 | 10 | 42,5 |
| 12 | Alfred Jokinen | 48,7 | 8 | 9.58,7 | 13 | 2.53,6 | 14 | 20.18,6 | 9 | 44 |
| 13 | Gösta Strömstén | 51,3 | 12 | 9.41,3 | 8 | 2.45,1 | 11 | 20.42,5 | 14 | 45 |
| 14 | Arvo Jalovaara | 52,9 | 14 | 9.56,9 | 12 | 2.47,7 | 13 | 20.42,0 | 13 | 52 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1949

Suomen vuoden 1949 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin miehissä Joensuussa ja naisissa Kuopiossa Linnanlahden radalla 29.-30.tammikuuta. Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 15 miesluistelijaa ja neljä naisluistelijaa. Yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Laitinen | 46,8 | 6 | 8.51,5 | 1 | 2.38,9 | 1 | 19.45,0 | 1 | 212,196 |
| 2 | Lassi Parkkinen | 46,2 | 2 | 8.53,2 | 2 | 2.41,2 | 4 | 20.06,8 | 3 | 213,593 |
| 3 | Pentti Lammio | 48,4 | 11 | 8.54,4 | 3 | 2.42,4 | 5 | 19.52,0 | 2 | 215,573 |
| 4 | Kauko Salomaa | 46,9 | 4 | 9.16,8 | 6 | 2.30,6 | 2 | 19.43,9 | 5 | 217,150 |
| 5 | Martti Salomaa | 47,1 | 7 | 9.06,8 | 6 | 2.40,6 | 3 | 21.35,1 | 5 | 220,068 |
| 6 | Vilho Raami | 47,4 | 10 | 9.24,2 | 7 | 2.48,2 | 8 | 21.41,4 | 6 | 224,956 |
| 7 | Antero Ojala | 47,3 | 9 | 9.26,6 | 8 | 2.44,7 | 7 | 22.14,1 | 7 | 225,565 |
| 8 | Mauri Suomalainen | 46,7 | 4 | 9.29,6 | 9 | 2.52,5 | 10 | 22.56,0 | 9 | 229,960 |
| 9 | Armas Vilén | 49,6 | 12 | 9.41,0 | 11 | 2.52,5 | 10 | 22,44,2 | 8 | 233,410 |
| 10 | Väinö Leimulahti | 50,5 | 15 | 10.11,7 | 14 | 3.01,8 | 15 | 23.44,8 | 10 | 243,510 |
|  | Matti Tuomi | 46,6 | 3 | 9.03,3 | 5 | 2.43,4 | 6 | – | – |  –  |
|  | Raimo Leskinen | 47,2 | 8 | 9.40,6 | 10 | 2.50,2 | 9 | – | – |  –  |
|  | Keijo Lehdikkö | 46,1 | 1 | 9.46,8 | 12 | 2.52,6 | 12 | – | – |  –  |
|  | Toivo Sormunen | 50,0 | 14 | 9.56,4 | 13 | 2.52,9 | 13 | – | – |  –  |
|  | Arvo Häkli | 49,8 | 13 | 10.18,3 | 15 | 3.01,4 | 14 | – | – |  –  |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 000 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eevi Huttunen | 53,5 | 1 | 6.02,1 | 2 | 1.51,0 | 2 | 10.30,5 | 2 | 232,400 |
| 2 | Verné Lesche | 56,0 | 2 | 5.58,7 | 1 | 1.50,6 | 1 | 10.18,6 | 1 | 232,943 |
| 3 | Kyllikki Kinnunen | 60,7 | 3 | 6.48,4 | 3 | 2.07,3 | 3 | 13.03,9 | 3 | 270,807 |
|  | Aulikki Karhu | 61,0 | 4 | 6.57,6 | 4 | 2.08,7 | 4 | – | – |  –  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1923

Suomen vuoden 1923 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 27.-28. tammikuuta. Kilpailupaikka oli Pyhäjärven edustalla olevalla lahdella. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arvo Tuomainen | 46,8 | 1T | 9.10,2 | 2 | 2.30,9 | 1 | 18.20,6 | 1 | 5,5 |
| 2 | Julius Skutnabb | 47,7 | 6 | 9.06,6 | 1 | 2.31,6 | 2 | 18.25,9 | 2 | 12 |
| 3 | Asser Wallenius | 46,8 | 1T | 9.16,5 | 5 | 2.30,4 | 2 | 19.59,0 | 12 | 20,3 |
| 4 | Toivo Ovaska | 47,9 | 7 | 9.15,2 | 4 | 2.33,2 | 4 | 19.09,9 | 7 | 22 |
| 5 | Harald Belewicz | 47,1 | 4 | 9.27,3 | 7 | 2.33,5 | 5 | 19.12,9 | 8 | 24 |
| 6 | Waldemar Bergström | 50,2 | 14 | 9.10,9 | 3 | 2.40,4 | 14 | 18.56,8 | 3 | 34 |
| 7 | Alfred Jokinen | 48,2 | 8 | 9.18,4 | 6 | 2.35,5 | 9 | 19.29,2 | 11 | 34 |
| 8 | Ilmari Danska | 48,4 | 9T | 9.30,3 | 9 | 2.35,1 | 7 | 19.18,1 | 9 | 34,5 |
| 9 | Eino Korhonen | 48,4 | 9T | 9.36,1 | 11 | 2.37,2 | 11 | 19.04,7 | 4 | 35,5 |
| 10 | Uuno Pietilä | 50,7 | 15T | 9.29,0 | 8 | 2.36,6 | 10 | 19.04,9 | 5 | 38,3 |
| 11 | Lauri Helander | 46,8 | 1T | 9.49,8 | 17 | 2.34,6 | 6 | 20.42,4 | 15 | 39,5 |
| 12 | Aksel Belewicz | 47,5 | 5 | 9.44,5 | 15 | 2.35,4 | 8 | 20.04,5 | 13 | 41 |
| 13 | Yrjö Kanerva | 48,9 | 11 | 9.36,5 | 12 | 2.38,4 | 12 | 19.07,8 | 6 | 41 |
| 14 | Lauri Brander | 50,7 | 15T | 9.33,0 | 10 | 2.39,0 | 13 | 19.26,5 | 10 | 48,5 |
| 15 | Arvo Jalovaara | 51,0 | 18 | 9.45,7 | 16 | 2.41,7 | 15 | 20.04,5 | 13 | 62 |
| 16 | Bertel Backman | 49,1 | 12 | 9.40,5 | 13 | 2.43,4 | 16 | - | - | - |
| 17 | U Rautiainen | 50,7 | 15 | 9.41,7 | 14 | 2.47,4 | 17 | - | - | - |
| 18 | Yrjö Lönn | 49,8 | 153 | - | - | - | - | - | - | - |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1966

Suomen yleisluistelumestaruuksista 1966 kilpailtiin Porissa 22.–23. tammikuuta (naiset) ja Rovaniemellä 26.–27. helmikuuta 1966 (miehet). Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 21 mies- ja 17 naisluistelijaa.
Miehet

| Sija | Kilpailija | 500 m | 5 000 m | 1 500 m | 10 000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jouko Launonen | 42,8/ 3 | 7.59,2/ 1 | 2.12,3/ 1 | 16.40,1/ 1 | 184.825 |
| 2 | Raimo Hietala | 43,0/ 6 | 8.08,4/ 2 | 2.14,4/ 3 | 17.24,7/ 4 | 188.875 |
| 3 | Pekka Halinen | 44,2/ 10 | 8.16,5/ 6 | 2.13,8/ 2 | 17.27,3/ 5 | 190.815 |
| 4 | Seppo Hänninen | 42,3/ 2 | 8.19,2/ 7 | 2.16,0/ 4= | 17.52,9/ 8 | 191.198 |
| 5 | Olavi Hjellman | 43,4/ 8= | 8.14,0/ 3 | 2.16,0/ 4= | 17.45,5/ 6 | 191.408 |
| 6 | Kalervo Hietala | 45,3/ 17 | 8.15,3/ 4 | 2.19,0/ 8 | 17.15,9/ 2 | 192.958 |
| 7 | Kimmo Koskinen | 43,4/ 8= | 8.43,2/ 10 | 2.16,4/ 6 | 17.48,3/ 7 | 194.601 |
| 8 | Rauli Helén | 45,7/ 20 | 8.15,4/ 5 | 2.21,9/ 15 | 17.21,6/ 3 | 194.620 |
| 9 | Eero Korhonen | 42,9/ 4 | 8.37,0/ 8 | 2.20,5/ 9 | 18.59,4/ 13 | 198.403 |
| 10 | Timo Loutti | 44,8/ 13 | 8.39,3/ 9 | 2.22,8/ 16 | 18.15,8/ 9 | 199.120 |
| 11 | Paavo Kantanen | 45,2/ 15 | 8.53,9/ 12 | 2.21,0/ 11 | 18.42,4/ 10 | 201.710 |
| 12 | Matti Syvänen | 45,4/ 19 | 8.59,0/ 16 | 2.27,7/ 20 | 18.49,4/ 12 | 205.003 |
| 13 | Mauri Hokkanen | 47,0/ 21 | 8.54,1/ 13 | 2.32,4/ 21 | 18.46,7/ 11 | 207.545 |
Naiset

| Sija | Kilpailija | 500 m | 1 500 m | 1 000 m | 3 000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaija Mustonen | 49,9/ 2 | 2.34,9/ 1 | 1.39,2/ 1 | 5.22,6/ 1 | 204.899 |
| 2 | Kaija-Liisa Keskivitikka | 51,0/ 3 | 2.36,0/ 2 | 1.42,0/ 2 | 5.23,8/ 2 | 207.966 |
| 3 | Arja Kantola | 49,6/ 1 | 2.40,4/ 3 | 1.43,5/ 3 | 5.39,5/ 3 | 211.399 |
| 4 | Helene Akrenius | 51,1/ 4 | 2.44,2/ 5 | 1.45,6/ 5= | 5.53,3/ 4 | 217.516 |
| 5 | Paula-Irmeli Halonen | 51,2/ 5 | 2.44,8/ 6 | 1.45,6/ 5= | 5.54,5/ 5 | 218.016 |
| 6 | Riitta Noronen | 51,6/ 7 | 2.43,2/ 4 | 1.43,9/ 4 | 6.00,5/ 7 | 218.033 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1932

Suomen vuoden 1932 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 23.-24.tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Ensimmäisen kerran yleismestaruuden ohessa ratkaistiin myös viralliset matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Åke Ekman | 47,9 | 8 | 9.14,2 | 1 | 2.31,9 | 2 | 19.21,6 | 3 | 212,033 |
| 2 | Viljo Eerola | 48,7 | 16 | 9.14,5 | 2 | 2.30,8 | 1 | 19.18,7 | 2 | 212,351 |
| 3 | Eino Pikkarainen | 48,4 | 15 | 9.19,4 | 3 | 2.34,0 | 4 | 19.11,8 | 1 | 213,263 |
| 4 | Jarl Sundén | 47,3 | 2 | 9.26,7 | 5 | 2.35,5 | 5 | 19.27,4 | 5 | 214,173 |
| 5 | Leo Lindell | 48,2 | 11 | 9.31,5 | 7 | 2.37,7 | 8 | 19.44,1 | 7 | 217,121 |
| 6 | Boris Tolstohnoff | 48,2 | 11 | 9.30,6 | 6 | 2.39,1 | 9 | 19.51,2 | 8 | 217,853 |
| 7 | Alex Alexejeff | 50,5 | 26 | 9.22,7 | 4 | 2,39,1 | 9 | 19.25,4 | 4 | 218,078 |
| 8 | Uuno Pietilä | 49,1 | 19 | 9.38,0 | 8 | 2.40,8 | 15 | 19.27,4 | 5 | 218,900 |
|  | Kalle Paananen | 47,0 | 1 | 9.50,5 | 11 | 2.32,9 | 3 | – | – |  –  |
|  | Lauri Helanterä | 47,4 | 3 | 10.06,3 | 22 | 2.37,4 | 7 | – | – |  –  |
|  | Toivo Ovaska | 47,4 | 3 | 10.31,5 | 29 | 2.42,0 | 9 | – | – |  –  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1948

Suomen vuoden 1948 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella Ratinan stadionilla 10.-11.tammikuuta. Ohjelmassa oli sekä miesten että naisten kilpailu. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 20 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Laitinen | 46,7 | 1 | 8.57,4 | 2 | 2.29,3 | 1 | 19.00,8 | 3 | 207,247 |
| 2 | Pentti Lammio | 48,6 | 13 | 8.54,9 | 1 | 2.31,8 | 5 | 18.20,4 | 1 | 207,710 |
| 3 | Lassi Parkkinen | 47,4 | 7 | 9.05,4 | 3 | 2.30,7 | 3 | 18.45,8 | 2 | 208,523 |
| 4 | Antero Ojala | 46,9 | 4 | 9.16,8 | 6 | 2.30,6 | 2 | 19.43,9 | 5 | 211,975 |
| 5 | Martti Salomaa | 47,9 | 10 | 9.15,1 | 4 | 2.36,9 | 9 | 19.06,8 | 4 | 212,950 |
| 6 | Raimo Leskinen | 46,9 | 4 | 9.33,0 | 10 | 2.34,9 | 7 | 20.33,7 | 9 | 217,518 |
| 7 | Kauko Salomaa | 49,1 | 15 | 9.29,0 | 8 | 2.38,5 | 13 | 19.46,8 | 6 | 218,173 |
| 8 | Kurt Skutnabb | 48,4 | 12 | 9.41,7 | 13 | 2.37,2 | 11 | 19.47,2 | 7 | 218,330 |
| 9 | Reino Evävaara | 49,8 | 16 | 9.23,7 | 6 | 2.35,3 | 5 | 19,56,7 | 8 |  218,972  |
|  | Aarne Helanterä | 46,8 | 3 | 9.23,7 | 6 | 2.30,7 | 3 | – | – |  –  |
|  | Keijo Lehdikkö | 46,7 | 1 | 9.30,0 | 9 | 2.34,8 | 6 | – | – |  –  |
|  | Reino Vuorinen | 47,5 | 8 | 9.44,8 | 14 | 2.34,9 | 7 | – | – |  –  |
|  | Mauri Suomalainen | 47,8 | 9 | 9.36,7 | 11 | 2.40,0 | 15 | – | – |  –  |
|  | Aarno Pajunen | 48,2 | 11 | 9.55,4 | 16 | 2.38,2 | 12 | – | – |  –  |
|  | Klaus Pörhölä | 47,3 | 6 | 10.10,7 | 17 | 2.37,1 | 10 | – | – |  –  |
|  | Helge Ruusunen | 48,9 | 14 | 9.39,0 | 12 | 2.41,9 | 17 | – | – |  –  |
|  | Toivo Sormunen | 50,1 | 17 | 9.47,6 | 15 | 2.40,9 | 16 | – | – |  –  |
|  | Matti Viljanen | 57,0 | 20 | 11.20,6 | 18 | 3.13,5 | 18 | – | – |  –  |
|  | Albert Vahto | 50,7 | 18 | - | - | - | - | – | – |  –  |
|  | Pentti Mäkisalo | 51,2 | 19 | - | - | - | - | – | – |  –  |
Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1909

Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1909 kilpailtiin Turussa 28.–29. elokuuta 1909. Vain miehet kilpailivat. Turun Urheiluliittoa edustanut Antti Raita voitti kaikki kilpailumatkat ja siten kiistattoman yleismestaruuden.
Miesten yleismestaruus

Parhaat tulokset:
| Sija | Kilpailija | 1 km | 10 km | 30 km | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Antti Raita | 1.28,4 | 16.09,4 | 52.24,1 | SM |
| 2 | Y. Roos |  ? |  ? | 53.55,9 | 16 |
| 3 | L. Paaskunta | 1.30,4 | 16.09,6 |  ? | 19 |
| 4 | K. Tanner | 1.31,4 | 16.09,5 | 55.07,4 | 21 |
|  | A. Karlsson | 1.29,2 |  ? |  ? | ? |
|  | R. Sumu | 1.31,9 |  ? |  ? | ? |
|  | J. Mustonen | 1.32,0 |  ? |  ? | ? |
|  | W. Björk |  ? | 16.47,8 | 54.27,1 | ? |
|  | A. Kristola |  ? | 16.47,9 |  ? | ? |
|  | Arvi Salmi |  ? |  ? | 53.05,1 | ? |
|  | Hj. Väre |  ? |  ? | 53.15,1 | ? |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1944

Suomen vuoden 1944 miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 19.-20. helmikuuta ja naisten Kuopiossa 12.-13. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 30 miesluistelijaa ja kolme naisluistelijaa. Yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lassi Parkkinen | 45,9 | 1 | 8.53,6 | 1 | 2.27,4 | 1 | 18.15,6 | 2 | 203,477 |
| 2 | Martti Salomaa | 47,8 | 9 | 8.58,8 | 2 | 2.30,0 | 3 | 18.13,2 | 1 | 206,340 |
| 3 | Kalevi Laitinen | 46,5 | 2 | 9.05,8 | 3 | 2.27,2 | 2 | 18.51,5 | 3 | 206,888 |
| 4 | Antero Ojala | 47,2 | 4 | 9.11,2 | 5 | 2.32,9 | 4 | 19.07,3 | 6 | 210,652 |
| 5 | Kurt Skutnabb | 47,6 | 6 | 9.10,0 | 4 | 2.34,5 | 5 | 19.03,7 | 5 | 211,085 |
| 6 | Birger Grönqvist | 48,8 | 11 | 9.14,7 | 7 | 2.36,7 | 8 | 19.17,0 | 7 | 214,353 |
| 7 | Esko Leppänen | 50,2 | 20 | 9.11,3 | 6 | 2.40,2 | 11 | 18.55,8 | 4 | 215,120 |
| 8 | Vilho Raami | 47,5 | 7 | 9.30,7 | 11 | 2.35,5 | 6 | 19.43,3 | 9 | 215,568 |
| 9 | Keijo Lehdikkö | 47,2 | 4 | 9.38,0 | 14 | 2.36,8 | 9 | 19.46,3 | 10 |  216,607  |
| 10 | Reino Evävaara | 49,3 | 14 | 9.29,4 | 9 | 2.37,9 | 10 | 19.47,1 | 11 |  218,228  |
| 11 | Pentti Lammio | 50,3 | 21 | 9.36,10 | 12 | 2.38,9 | 8 | 19.38,4 | 8 | 220,030 |
| 12 | Mikko Seitz | 50,9 | 23 | 9.47,0 | 15 | 2.36,2 | 5 | 20.38,3 | 12 | 226,381 |
| 13 | Raimo Leheskivi | 51,1 | 26 | 9.54,0 | 17 | 2.40,2 | 11 | 20.55,1 | 13 | 229,555 |
|  | Mauri Suomalainen | 46,7 | 3 | 9.25,3 | 8 | 2.36,1 | 7 | - | - | - |
|  | Erkki Salomaa | 48,8 | 11 | 9.36,6 | 13 | 2.41,9 | 16 | - | - | - |
|  | Georg Hennum | 49,9 | 16 | 9.30,2 | 10 | 2.41,7 | 14 | – | – |  –  |
|  | Aarre Helanterä | 47,7 | 8 | 10.04,9 | 20 | 2.38,1 | 11 | – | – |  –  |
|  | Nils Lindberg | 48,9 | 13 | 10.21,1 | 22 | 2.43,4 | 17 | – | – |  –  |
|  | Reino Niemelä | 49,9 | 16 | 10.19,9 | 21 | 2.45,8 | 20 | – | – |  –  |
|  | Aake Ruohonen | 52,9 | 29 | 10.00,9 | 18 | 2.46,1 | 21 | – | – |  –  |
|  | Esko Helander | 51,6 | 28 | 10.32,2 | 23 | 2.54,9 | 24 | – | – |  –  |
|  | Erkki Tani | 48,2 | 10 | - | - | 2.43,9 | 18 | – | – |  –  |
|  | Pentti Laaksonen | 50,5 | 22 | - | - | 2.41,5 | 14 | – | – |  –  |
|  | Reino Levälahti | 50,0 | 20 | - | - | 2.46,1 | 21 | – | – |  –  |
|  | Sulo Ripatti | 49,8 | 15 | 10.02,1 | 19 | - | - | – | – |  –  |
|  | Ahti Myllylä | 49,9 | 16 | - | - | - | - | – | – |  –  |
|  | Tuomo Borg | 51,0 | 24 | - | - | - | - | – | – |  –  |
|  | Olavi Eriksson | 51,0 | 24 | - | - | - | - | – | – |  –  |
|  | Tauno Heliö | 51,1 | 26 | - | - | - | - | – | – |  –  |
|  | Reino Kokkonen | - | - | 9.49,4 | 16 | - | - | – | – |  –  |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 3 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Verné Lesche | 53,8 | 1 | 2.48,0 | 1 | 5.50,1 | 1 | 168,150 |
| 2 | Eevi Huttunen | 55,9 | 2 | 2.53,8 | 1 | 6.05,2 | 2 | 174,700 |
| 3 | Margit Laakso | 57,4 | 3 | 3.12,0 | 3 | 6.44,6 | 3 | 188,830 |
Tammela

| Tammela |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°48′30″N, 023°45′35″E
Maakunta:  Kanta-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Forssan seutukunta
Kuntanumero:  834
Hallinnollinen keskus:  Tammelan kirkonkylä
Perustettu:  1868
Kokonaispinta-ala:  715,15 km² 166:nneksi suurin 2022 
– maa:  640,61 km²
– sisävesi:  74,54 km²
Väkiluku:  5 834 155:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  9,11 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,8 %
– 15–64-v.:  57,5 %
– yli 64-v.:  27,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,9 %
Kunnallisvero:  8,6 % 195:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  7,3 % (22.6.2021)
Kunnanjohtaja:  Juuso Alatalo
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • SDP   • PS   • MeTa   • Vihr.   • KD:   8 6 5 3 3 1 1
www.tammela.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tammelan kirkko.
Kuva Hakkapeliittatapahtumasta vuodelta 2006.
Torronsuon kansallispuistoa keväällä 2005. Kuvattu Idänpäänkallion luontotornista.
Liesjärven kansallispuistoon kuuluva kapea Kyynäränharju jakaa Liesjärven ja Kyynärän järvet. Vasemmalla Liesjärvi. Kuvattu marraskuussa 2014.
Tammela on Suomen kunta ja vanha hämäläinen kirkkopitäjä nykyisessä Kanta-Hämeen maakunnassa. Kunnassa asuu 5 834 ihmistä ja sen pinta-ala on 715,15 neliökilometriä, josta 74,54 neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on 9,11 asukasta/km².
Tammelan naapurikunnat ovat Forssa, Hämeenlinna, Jokioinen, Karkkila, Lohja, Loppi, Somero ja Urjala. Entisistä kunnista Tammelan naapureita ovat olleet Koijärvi, Kalvola, Renko, Pyhäjärvi Ul, Pusula, Somerniemi sekä Nummi-Pusula, ja ennen Hämeenlinnan seudun kuntaliitosta 2009 Tammelan rajanaapurina oli nykyisistä kunnista myös Hattula.
Historiaa

Kruunun hallinnossa nykyisen Tammelan alue kuului 1500-luvulla hämäläiseen Loimon, myöhemmin Portaan hallintopitäjään, jonka alue käsitti pääosiltaan silloiset Tammelan ja Someron kirkkopitäjät eli nykyisen Forssan kaupungin sekä Jokioisten, Humppilan ja Ypäjän kunnat ja nykyisen Someron kaupungin mukaan lukien Somerniemi.
Nykyisen Tammelan alueella ovat J. V. Hirsjärven vuodelta 1949 olevan tutkimuksen mukaan sijainneet Portaan ja Saaren kirkkopitäjät. Niiden kirkkojen hävittyä pitäjän nimeksi tuli Tammela, sillä uusi kirkko rakennettiin sennimiseen kylään. Timo Alasen vuodelta 1995 olevan tutkimuksen mukaan Tammelan kirkkopitäjä on mahdollisesti ollut aiemmin nimeltään Loimo.
1800-luvulle asti Tammelan kirkkopitäjä käsitti alueeltaan likimain nykyistä Forssaa ja Tammelaa vastanneen Tammelan emäseurakunnan sekä Jokioisten, Humppilan ja Perttulan (likimain sama kuin nykyinen Ypäjä) kappelit. Kun kappeliseurakunnat saivat vuoden 1865 kunnallisasetuksen myötä oman kunnallishallinnon ja itsenäistyivät Tammelasta myös kirkollisesti 1800-luvun loppuvuosikymmenten aikana, kunnallisasetuksen mukainen Tammelan kunta tuli käsittämään vain vanhan emäkirkonläänin.
Tammelaan kuuluneesta Forssan teollisuusyhdyskunnasta muodostettiin itsenäinen kauppala vuonna 1923, jolloin Tammelan kunta sai suurin piirtein nykyiset rajansa. Forssan itsenäistyessä Tammelan kunnan pinta-ala väheni 88,4 km² ja asukasluku lähes 8 000 henkilöllä. Kalvolan kunnasta liitettiin 72 km²:n suuruinen Patakankaan alue Tammelaan vuonna 1956. Liitos toi kuntaan 252 uutta asukasta. Vuonna 1971 Tammelasta liitettiin puolestaan 9 km²:n kokoinen Lempään alue Forssaan. Asukkaita sinne siirtyi 100.
Nimi

Kunnan nimen alkuperästä on erilaisia selityksiä. Tavallisin niistä on johtaa nimi tammesta, vaikka tammen luontainen levinneisyys ei yllä aivan Tammelaan saakka, sillä lähimmät esiintymät lienevät Vihdin seudulla ja Lohjalla. Koska tammi kasvaa pihapuuna Tammelassa melko hyvin, niin voisi olettaa että nimi juontuisi ennen alueella kasvaneesta suuresta pihatammesta. Toinen mahdollinen kantasana on ruotsin kielen sana damm eli pato, joka viittaisi Loimijoen koskiin. Yksi vaihtoehto on myös seudun kantatalo, jonka nimi siirtyi kylän nimeksi. Tammelan kylä mainittiin asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1423.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Tammelan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 5 561 | 5 561 |
| 1985 | 1985 |    | 5 651 | 5 651 |
| 1990 | 1990 |    | 5 912 | 5 912 |
| 1995 | 1995 |    | 6 156 | 6 156 |
| 2000 | 2000 |    | 6 362 | 6 362 |
| 2005 | 2005 |    | 6 505 | 6 505 |
| 2010 | 2010 |    | 6 591 | 6 591 |
| 2015 | 2015 |    | 6 280 | 6 280 |
| 2020 | 2020 |    | 6 016 | 6 016 |
Lähde: Tilastokeskus.
Maantiedettä > Maisemat

Pääosa nykyisestä Tammelan alueesta luetaan Tammelasta Urjalan, Hämeenlinnan, Hattulan, Lopen, Karkkilan, Nummi-Pusulan ja Someron alueille ulottuvaan Tammelan ylänköön, joka on karua ja harvaan asuttua moreenimaata erotuksena ympäröivistä tiheämmin asutuista viljelyseuduista.
Paitsi moreenimuodostumia, kuten drumliineja, Tammelan ylängöllä on myös harjuja, joista nähtävyyksinä tunnettuja ovat Kaukolanharju Saaren kansanpuistossa ja Kyynäränharju Liesjärven kansallispuistossa. Näiden ohella on Salpausselkiin liittyviä reunamuodostumia ja harjudeltoja, kuten Pernunnummi Lopen ja Tammelan rajalla.
Korkeuserot ylängöllä ovat pieniä, paitsi reunoilla missä kallioperän murrokset jyrkentävät pinnanmuotoja. Tammelan ylänköön luetaan myös eteläisen Suomen suurimpiin soihin kuuluva Torronsuo. Länsiosat Tammelasta liittyvät Loimijokilaakson viljelysmaisemiin yhdessä Jokioisten, Humppilan ja Ypäjän kanssa ja siellä on myös savimaita.
Maantiedettä > Vesistöt

Vesistöaluejaossa pääosa Tammelasta kuuluu Kokemäenjoen vesistöalueeseen ja tämän sisällä suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen eteläisen sivujoen Loimijoen valuma-alueeseen.
Maantiedettä > Vesistöt > Pyhäjärvi ja Kuivajärvi latvavesineen

Loimijoki saa alkunsa Tammelan ja koko Loimijoen valuma-alueen suurimmasta järvestä, Tammelan Pyhäjärvestä. Pyhäjärveen ovat laskeneet lounaasta Kalliojärvi, joka nyttemmin on kuivattu pelloksi, ja Torronsuon kansallispuistoon kuuluva umpeenkasvanut Talpianjärvi.
Tammelan kylistä Pyhäjärven rannalla sijaitsevat Tammelan Kirkonkylä, Kytö, Tammelan Pappila, Hevoniemi, Kaukola ja Riihivalkama. Kuivatun Kalliojärven rannalla ovat sijainneet Kallion ja Häiviän kylät. Talpianjärven rantakyliä ovat Talpia ja Sukula.
Idästä Pyhäjärveen laskee Saarensalmen kautta, Kaukolanharjun ja Tammelan kunnan ja Forssan kaupungin nykyään omistaman Saaren kansanpuiston sivuitse Kuivajärvi, joka kerää vedet suuresta osasta Tammelan aluetta ja osittain myös naapurikunnista Hämeenlinnasta, Hattulasta, Lopelta ja Somerolta.
Kuivajärveen rajoittuvia tai sen rantakyliä ovat Saari, Kankainen, Hykkilä, Lunkaa, Porras ja Ojanen.
Kuivajärveen laskee etelästä Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki. Siihen yhtyy Tammelan Portaan kylän luona Tammelan, Lopen ja Hämeenlinnan, aiemmin Rengon rajalla sijaitsevasta Pääjärvestä alkunsa saava Ilmetynjoki. Liesjärveen laskevat lännestä Liesjärven kansallispuiston alueella Kyynärä, Tapolanjärvi ja Ruostejärvi. Etelästä Someron, aiemmin Somerniemen alueelta Liesjärveen laskee Salkolanjärvi.
Tammelan kylistä Turpoonjoen varrelle sijoittuu Porras ja Liesjärven rannalle Liesjärvi. Salkolanjärven rannalla Somerolla, aiemmin Somerniemellä on Salkolan kylä.
Pohjoisesta Kuivajärveen laskee Tammelan Pehkijärvestä alkunsa saava Myllyjoki, johon laskevat Alhonojaa pitkin Mustialanlammi ja osittain Forssan puolelle ulottuva Kaukjärvi. Pehkijärveen laskee luoteesta Susikaslammista Vaihijoki, jonka nimenä ylempänä on Susikkaanjoki. Sen latvajärviä ovat Lunkijärvi Tammelan ja Forssan, aiemmin Koijärven rajalla ja joukko pikkujärviä, joista suurimmat ovat Liesjärvi, Teurajärvi ja Pitkäjärvi Tammelassa. Koillisesta Pehkijärveen laskee Kuuslammista alkunsa saava Teuronjoki, jonka latvajärviä ovat Ojajärvi Tammelassa, Kanajärvi Tammelan ja Hämeenlinnan, aiemmin Kalvolan rajalla, Sotkajärvi Hämeenlinnan ja Hattulan rajalla, aiemmin Hattulassa ja Pukarojärvi Hattulassa. Etelästä Pehkijärveen laskee vielä Oksjoen kautta Oksjärvi.
Kaukjärven rantakyliä ovat Tammelan puolella Mustiala ja Kaukjärvi sekä Forssan puolella Järvenpää, Kuusto ja Lunttila. Susikkaanjoen varrella on Tammelan Susikkaan kylä. Teuronjoen ja sen latvahaarojen varsille syntyneitä kyliä ovat Teuro ja Kuuslammi Tammelassa ja Kanajärvi Hämeenlinnassa, aiemmin Kalvolassa.