stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konnunsuon vankila
Historiaa

Vankilan toiminta alkoi sisällissodan jälkeen vuonna 1918 vankisiirtolana. Vartijat tulivat kesäkuussa mainittuna vuonna ja vetivät piikkilangat parin ladon ympärille. 7.7.1918 ensimmäiset vangit tulivat tervahöyryllä Saimaan kanavaa pitkin. Pertti Vuoren kirjoittamassa Konnunsuon historiassa (1993) on tuolta ajalta useita silminnäkijäkuvauksia. Nykyinen vankila, joka määrättiin rakennettavaksi vuonna 1922 valmistui kokonaisuudessaan vuonna 1935, jolloin Konnunsuon vankila luokiteltiin paitsi Suomen uusimmaksi myös tarkoituksenmukaisemmaksi rangaistuslaitokseksi.
Vankilan hallinnassa on enimmillään ollut yli 1000 hehtaaria metsää ja peltoa. Vankilan pellot ovat merkittävä muuttolintujen pysähdyspaikka. Siksi sinne on rakennettu kaksi lintutornia.
Talvisodan aikana Ilmavoimien hävittäjäkoneet käyttivät peltoja kiitoratana suksivarustuksella.
Vankilan rakennuksiin sijoitettiin lentokoneiden huoltoa ja henkilöstön majoitusta. Kivisaaressa - vankilan silloisen, noin neljän kilometrin päässä päälaitoksesta sijainneen erillisen osaston tuntumassa - oli jopa lentokenttä.  Paikalla on nykyisin muistomerkki. Kivisaaren osasto lakkautettiin vuonna 1999.
Konnunsuon vankilassa harjoitettiin karjanhoitoa. Siellä oli lihakarjaa noin 200 päätä sekä puu- ja metalliteollisuutta.  Jalostussikala oli Kaakkois-Suomen suurin. Konnunsuon vankila oli muutamina sulkemista edeltäneinä vuosina Etelä-Karjalan suurin luomun tuottajatila. Laitos oli jäänyt rakenteiltaan ja asuintiloiltaan kehityksestä jälkeen ja luvattujen mutta toteutumatta jääneiden remonttien yhä viipyessa rapistunut pahasti.  Suunnitellun suurremontin piti viimeisen päätöksen mukaan alkaa vuonna 2011. Tällöin olisi ollut tarkoitus saada jäljellä oleviin niin kutsuttuihin "paljuselleihin" WC:t, uusia perusteellisesti LVIS-järjestelmät sekä osastoida vankila nykyisiä tarpeita vastaavaksi. Vuonna 2007 toteutetussa pienemmässä uudistuksessa laitokseen perustettiin kymmenen naispaikkaa.
Laitoksen lopettaminen

Hallituksen iltakoulu päätti 21. tammikuuta 2009 lakkauttaa vankilan vuoteen 2012 mennessä. Oikeusministeri Tuija Brax teki asiassa 11. huhtikuuta 2009 lopullisen päätöksen. Samassa yhteydessä päätettiin, että lakkautusuhan alla ollut Pelson vankila säilyy, joskin nykyistä pienempänä. Oikeusministeri Braxin perustelujen mukaan Konnunsuon vankilan lakkauttaminen johtuu vankeinhoitolaitoksen rahoitustilanteesta. Myöhemmin päätettiin, että vankila toimii Konnunsuolla vuoden 2011 loppuun saakka. Viimeinen vanki poistui vankilasta kesäkuussa 2011 ja saman vuoden lopussa vankila lopetti toimintansa. Konnunsuon vankila-alue tuli myyntiin lokakuussa 2009 ja marraskuusta 2010 lähtien vankilakiinteistöt on omistanut kiinteistösijoitusyhtiö Royal House Oy, joka osti ne Senaatti-kiinteistöiltä. Kauppahintaa ei kerrottu, mutta kauppa käsitti 358 hehtaaria maa-alueita sekä noin sata rakennusta.. Loppukevään 2011 aikana myyntiin on tullut muun muassa henkilökunnan asuntoina toimineita kiviparitaloja, kerrostalo sekä johtajan käytössä aikoinaan ollut 1920-luvulla rakennettu Vuorelan talo.
Nykyaika

Entinen vankila on edelleen Konnunsuon kylän keskeinen kohde. Huhtikuussa 2012 tiloissa aloitti toimintansa Joutsenon vastaanottokeskus, joka joutui muuttamaan entisistä toimitiloistaan Tiuruniemestä Lappeenrannan kaupungin irtisanottua vuokrasopimuksen. Kiinteistö sijaitsee noin 15 kilometriä Joutsenon keskuksesta ja runsaat 20 kilometriä Lappeenrannan keskustasta.
Konnusuon vankilan alueen muistomerkit

| Julkinen teos | Paikka | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kenttäsairaalan muistolaatta | Konnunsuon vankilan kirkko-sairaalarakennus vankila-alueen koillisosassa, Läykänkuja 53 (suljetulla alueella) | 61.0318°N, 28.5527°E |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Konnunsuon vankila Vankeinhoitolaitoksen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Maailmankuulu maatalousvankila. Hyinen Konnunsuo raivataan viljelykselle. 17 km pituinen rautatie ja 50 km maantietä suolla, joka ei ennen ihmistä kannattanut. Omalaatuinen yhteiskunta - pieni "valtio valtiossa", Helsingin Sanomat, 27.08.1938, nro 229, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Alster

| Alster |
| --- | --- |
 Alsterin patojärvet Hampurin keskustassa.
Laskupaikka:  Pohjanmeri
Maat:   Saksa
Pituus:  59 km
Alster
Alster on 59 kilometriä pitkä Elben sivujoki, joka yhtyy Elbeen Hampurin kohdalla.  Joki on padottu ja se muodostaa Hampurin keskustassa kaksi järveä. Niistä ylempänä on suurempi Außenalster ja alempana aivan kaupungin keskustassa pienempi Binnenalster. Järvet erottaa toisistaan vuonna 1868 entisen kaupunginmuurin paikalle rakennettu silta Lombardsbrücke. Alster on ollut osa kaupungin linnoitusta ennen kuin sen muurit purettiin 1800-luvulla.
Hampurin keskusta Binnenalsterilta katsottuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alster Wikimedia Commonsissa
Vallargärdet

| Vallargärdet |
| --- | --- |
 Vallargärdetin koulu
 Vallargärdet
 Koordinaatit: 59°28′21″N, 13°34′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlandin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Karlstad
Väkiluku (31.12.2023):  580
Vallargärdet on taajama Karlstadin kunnassa Värmlandin läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 580 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vallargärdet Wikimedia Commonsissa
Auringon soihtu

Auringon soihtu
Auringon soihtu (vaihtoehtoisia nimityksiä purkaus, roihupurkaus, roihu tai (eng.) flare ) on Auringon kaasukehässä tapahtuva voimakas purkaus ja yksi Auringon aktiivisuuden ilmentymistä. Yksittäisen purkauksen voima voi olla kymmenien miljoonien vetypommien luokkaa. Purkauksen on arvioitu liittyvän läheisesti Auringon pilkkuihin. Niiden kummankin esiintyminen kuumentaa Koronaa hetkellisesti paljon ja kiihdyttää Auringon atomeita ja muita hiukkasia lähelle valonnopeutta. Auringon soihtuja voi havaita muun muassa radio-, valo- ja röntgenteleskoopeilla. Maassa Auringon soihdut aiheuttavat radiosignaalihäiriöitä ja revontulia.
Purkausten synty ja revontulet

Auringon soihtu syntyy, kun useita erimerkkisiä magneettisia napoja edustavia auringonpilkkuja kasaantuu yhteen synnyttäen voimakkaan ja monimutkaisen magneettikentän. Kun magneettinen voimaviivarakenne sitten äkillisesti yksinkertaistuu, osa suljetuista voimaviivoista repeää avoimiksi, vapauttaen samalla osan magneettikenttään sitoutuneesta energiasta räjähdysmäisesti. Tapahtumaketju aiheuttaa aurinkotuulimyrskyn, joka sinkoutuu ulos auringon magneettisia voimaviivoja seuraten. Auringon ollessa aktiivinen purkauksia esiintyy useita päivässä, hiljaisena aikana noin yksi viikossa.
Auringon soihtujen sinkoamat protonit saapuvat maahan noin viidessätoista minuutissa. Niihin liittyy Auringon koronan massaviskautumisia, jotka aiheuttavat Maassa revontulia osuessaan sen ilmakehään.
Astronautteihin kohdistuvat riskit

Purkauksille altistumisen on oletettu olevan vaarallista pitkillä avaruuslennoilla. Avaruusaluksessa olevalle astronautille harvinaisen voimakas purkaus saattaisi aiheuttaa vakavan säteilysairauden tai olla jopa hengenvaarallinen. Pienemmät altistumiset lisäävät syöpäriskiä. Joidenkin arvioiden mukaan voimakas, vuoden 1972 havaitun kaltainen suurroihu aiheuttaisi avaruuskävelyn aikana monissa tapauksissa muutaman viikon sisällä kuolemaan johtavan 4 Sv säteilyannoksen, ja avaruusaluksen sisälläkin sallittua huomattavasti suuremman 0,1 Sv annoksen, joka lisää syöpäriskiä.
Auringon aktiivisuusluokitus

Auringon aktiivisuutta kullakin ajankohdalla merkitään kirjaimilla A, B, C, M tai X. Nämä jaetaan alaluokkiin (esim. A1, A2, ... A9). X2 on kaksi kertaa voimakkaampi purkaus kuin X1 ja neljä kertaa voimakkaampi kuin M5. normaalisti Auringon aktiivisuus on välillä A ... C. Noin 20 vuoden välein toistuu luokan X20 tai yli soihtu, jonka säteily vastaa kahta milliwattia per neliökilometri.
Muiden tähtien roihupurkaukset

Muillakin tähdillä havaitaan voimakkaita roihupurkauksia. Eniten ja voimakkaimpia purkauksia on nuorilla tähdillä, esimerkiksi niin sanotuilla flare-tähdillä, jotka ovat punaisia kääpiöitä. Joillain Aurinkoa muistuttavilla vanhoilla tähdillä on havaittu voimakkaita niin sanottuja supersoihtuja, jotka ovat 10 – 100 miljoonaa kertaa Auringossa satunnaisesti esiintyviä suuria 1024 joulen energian vapauttavia soihtuja voimakkaampia. Arvellaan, ettei näin suuria soihtuja olisi sattunut kahteen miljoonaan vuoteen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Solar Cycle 24 and VHF Aurora Website (www.solarcycle24.com)
Solar Weather Site
STEREO Spacecraft Site
BBC report on the November 4, 2003 flare
NASA SOHO observations of flares (Arkistoitu – Internet Archive)
Stellar Flares – D. Montes, UCM.
The Sun – D. Montes, UCM.
Superflares could kill unprotected astronauts NewScientist.com.
Luettelo suomalaisista Euroopan parlamentin jäsenistä

Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet ovat Suomen edustajia, jotka on valittu Euroopan parlamentin vaaleissa. Heitä on ollut Euroopan parlamentissa vuoden 1995 alusta. Ensimmäiset edustajat valitsi eduskunta, sillä europarlamenttivaalit 1994 olivat ennen Suomen jäsenyyttä Euroopan unionissa. Muiden vuonna 1995 liittyneiden jäsenvaltioiden eli Itävallan ja Ruotsin ohella Suomi järjesti omat europarlamenttivaalit kuntavaalien 1996 yhteydessä ja sitten normaalirytmisesti viisivuosittain muidenkin EU-maiden kanssa europarlamenttivaaleista 1999.
Vaikka edustajat parlamenttiin valitaankin kansallisten puolueiden listoilta, jakautuvat he parlamentissa europuolueiden alaisiin europarlamenttiryhmiin. Kaudella 2024–2029 Suomella on 15 edustajaa europarlamentissa. Kausilla 1995–2004 edustajia oli 16, 2004–2009 ja 2020–2024 14 sekä 2009–2020 13.
Suomalaiset europarlamentaarikot 1995–1999 > 1995–1996

Eduskunnan marraskuussa 1994 valitsemat edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Ulpu Iivari | sd. |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Riitta Myller | sd. |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Saara-Maria Paakkinen | sd. |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Mikko Rönnholm | sd. |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) | Riitta Jouppila | kok. |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) | Ritva Laurila | kok. |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) | Pirjo Rusanen | kok. |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP) | Kyösti Toivonen | kok. |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Timo Järvilahti | kesk. |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Seppo Pelttari | kesk. |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Olli Rehn | kesk. |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Mirja Ryynänen | kesk. |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Paavo Väyrynen | kesk. |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Elisabeth Rehn | r. |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä (GUE/NGL) | Marjatta Stenius-Kaukonen | vas. |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä (GREENS/EFA) | Heidi Hautala | vihr. |
Suomalaiset europarlamentaarikot 1995–1999 > 1996–1999

Europarlamenttivaaleissa 1996 valitut edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue | Tilalle noussut varaedustaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Pertti Paasio | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Jörn Donner | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Riitta Myller | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) | Reino Paasilinna | sd. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EEP) | Kirsi Piha | kok. | Ritva Laurila |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EEP) | Marjo Matikainen-Kallström | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EEP) | Raimo Ilaskivi | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EEP) | Jyrki Otila | kok. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Paavo Väyrynen | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Sirkka-Liisa Anttila | kesk. | Samuli Pohjamo |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Mirja Ryynänen | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Kyösti Virrankoski | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) | Astrid Thors | r. |  |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä (GUE/NGL) | Esko Seppänen | vas. |  |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä (GUE/NGL) | Outi Ojala | vas. | Inna Ilivitzky |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä (GREENS/ EFA) | Heidi Hautala | vihr. |  |
Vuoden 1999 keväällä kolme edustajaa, Outi Ojala, Kirsi Piha ja Sirkka-Liisa Anttila, valittiin Suomen eduskuntaan, ja he jättivät heti paikkansa Euroopan parlamentissa. Heidän tilalleen europarlamenttiin kolmeksi kuukaudeksi kevätkesällä 1999 nousivat varaedustajat.
Suomalaiset europarlamentaarikot 1999–2004

Europarlamenttivaaleissa 1999 valitut edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Marjo Matikainen-Kallström | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Ari Vatanen | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Ilkka Suominen | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Piia-Noora Kauppi | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Eija-Riitta Korhola | kd. | Loikkasi elokuussa 2003 kokoomukseen |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Reino Paasilinna | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Riitta Myller | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Ulpu Iivari | sd. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Paavo Väyrynen | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Kyösti Virrankoski | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Samuli Pohjamo | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Mikko Pesälä | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Astrid Thors | r. |  |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Heidi Hautala | vihr. | Tilalle 2003 varaedustaja Uma Aaltonen (vihr.) |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Matti Wuori | vihr. |  |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto | Esko Seppänen | vas. |  |
Vuonna 2003 Heidi Hautala valittiin Suomen eduskuntaan, ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi vuosiksi 2003–2004 Uma Aaltonen (vihr.).
Lisäksi vuoden 2003 elokuussa Eija-Riitta Korhola vaihtoi puoluetta kristillisdemokraateista kokoomukseen. Hänen europarlamenttiryhmänsä säilyi kuitenkin samana.
Suomalaiset europarlamentaarikot 2004–2009

Europarlamenttivaaleissa 2004 valitut edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue | Tilalle noussut varaedustaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Alexander Stubb | kok. | Sirpa Pietikäinen (kok.) |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Ville Itälä | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Piia-Noora Kauppi | kok. | Eva-Riitta Siitonen (kok.) |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Eija-Riitta Korhola | kok. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Reino Paasilinna | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Riitta Myller | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Lasse Lehtinen | sd. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Anneli Jäätteenmäki | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Kyösti Virrankoski | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Paavo Väyrynen | kesk. | Samuli Pohjamo (kesk.) |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Hannu Takkula | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Henrik Lax | r. |  |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Satu Hassi | vihr. |  |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto | Esko Seppänen | vas. |  |
Lisäksi Ari Vatanen valittiin Ranskasta UMP-puolueen listalta.
Vuonna 2007 Paavo Väyrynen valittiin Suomen eduskuntaan, ja saatuaan ministerinsalkun hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi 23. huhtikuuta 2007 alkaen Samuli Pohjamo.
Alexander Stubb siirtyi Suomen ulkoministeriksi 4. huhtikuuta 2008. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Sirpa Pietikäinen.
Piia-Noora Kaupin siirryttyä Finanssialan keskusliiton toimitusjohtajaksi hänen tilalleen parlamenttiin nousi 1.1.2009 alkaen Eva-Riitta Siitonen.
Suomalaiset europarlamentaarikot 2009–2014

Europarlamenttivaaleissa 2009 valitut edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue | Tilalle noussut varaedustaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Ville Itälä | kok. | Petri Sarvamaa (kok.) |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Eija-Riitta Korhola | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Sirpa Pietikäinen | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Sari Essayah | kd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Mitro Repo | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Liisa Jaakonsaari | sd. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Anneli Jäätteenmäki | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Hannu Takkula | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Riikka Pakarinen | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Carl Haglund | r. | Nils Torvalds (r.) |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Heidi Hautala | vihr. | Tarja Cronberg (vihr.) |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Satu Hassi | vihr. |  |
| Vapaa ja demokraattinen Eurooppa | Timo Soini | ps. | Sampo Terho (ps.) |
Vuonna 2011 Timo Soini valittiin Suomen eduskuntaan, ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Sampo Terho.
Vuonna 2011 Heidi Hautala valittiin Kataisen hallitukseen kehitysministeriksi ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Tarja Cronberg.
Vuonna 2012 Carl Haglund valittiin Kataisen hallituksen puolustusministeriksi ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Nils Torvalds.
Vuonna 2012 Ville Itälä nimitettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi ja hän jätti paikkansa europarlamentissa. Hänen tilalleen parlamenttiin nousi Petri Sarvamaa, kun ensimmäisellä varasijalla ollut Risto E. J. Penttilä ei halunnut ottaa paikkaa vastaan.
Suomalaiset europarlamentaarikot 2014–2019

Europarlamenttivaaleissa 2014 valitut edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue | Tilalle noussut varaedustaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Alexander Stubb | kok. | Petri Sarvamaa (kok.) |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Sirpa Pietikäinen | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Henna Virkkunen | kok. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Liisa Jaakonsaari | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Miapetra Kumpula-Natri | sd. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Olli Rehn | kesk. | Hannu Takkula (kesk.), Elsi Katainen (kesk.) |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Paavo Väyrynen | kesk. | Mirja Vehkaperä (kesk.) |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Anneli Jäätteenmäki | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Nils Torvalds | r. |  |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Heidi Hautala | vihr. |  |
| Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä | Jussi Halla-aho | ps. |  |
| Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä | Sampo Terho | ps. | Pirkko Ruohonen-Lerner (ps.) |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto | Merja Kyllönen | vas. |  |
Lisäksi vuonna 2014 Alexander Stubbin tultua Suomen pääministeriksi, entinen pääministeri Jyrki Katainen siirtyi Euroopan komission jäseneksi.
Vuonna 2014 Alexander Stubb valittiin Kokoomuksen puheenjohtajaksi ja pääministeriksi, joten hän ei ottanut paikkaansa vastaan. Tilalle tuli Petri Sarvamaa.
Vuonna 2015 Olli Rehn valittiin Suomen eduskuntaan, tilalle tuli Hannu Takkula.
Vuonna 2015 Sampo Terho valittiin Suomen eduskuntaan, tilalle tuli Pirkko Ruohonen-Lerner.
Vuonna 2018 varapaikalta noussut Hannu Takkula siirtyi EU:n tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi. Hänet korvasi Elsi Katainen.
Paavo Väyrynen perusti vuonna 2016 oman Kansalaispuolueen, mutta on halunnut vielä jatkaa mukana myös Keskustan toiminnassa. Väyrynen siirtyi eduskuntaan vuonna 2018, ja hänet korvasi Mirja Vehkaperä.
Suomalaiset europarlamentaarikot 2019–2024

Europarlamenttivaaleissa 2019 valitut edustajat:
| Ryhmä | Edustaja | Puolue | Tilalle noussut varaedustaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Sirpa Pietikäinen | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Henna Virkkunen | kok. |  |
| Euroopan kansanpuolueen ryhmä | Petri Sarvamaa | kok. | Eija-Riitta Korhola (kd.) |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Eero Heinäluoma | sd. |  |
| Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä | Miapetra Kumpula-Natri | sd. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Mauri Pekkarinen | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Elsi Katainen | kesk. |  |
| Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä | Nils Torvalds | r. |  |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Ville Niinistö | vihr. |  |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Heidi Hautala | vihr. |  |
| Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä | Alviina Alametsä | vihr. |  |
| Identiteetti ja demokratia (2019–2023) Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (2023–) | Laura Huhtasaari | ps. | Pirkko Ruohonen-Lerner (ps.) |
| Identiteetti ja demokratia (2019–2023) Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä (2023–) | Teuvo Hakkarainen | ps. |  |
| Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto | Silvia Modig | vas. |  |
Vaaleissa niin sanotun brexit-paikan saanut Alviina Alametsä nousi europarlamenttiin Yhdistyneen kuningaskunnan erottua Euroopan unionista 31. tammikuuta 2020.
Vuonna 2023 Laura Huhtasaari valittiin Suomen eduskuntaan, tilalle Pirkko Ruohonen-Lerner. Samalla Perussuomalaisten europarlamentaarikot siirtyivät Identiteetti ja demokratia -ryhmästä Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään.
Vuonna 2024 Petri Sarvamaa siirtyi EU:n tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi, tilalle Eija-Riitta Korhola. Korhola oli kokoomuksen ehdokas europarlamenttivaaleissa 2019, mutta siirtyi kristillisdemokraatteihin vuonna 2023.