stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikael Silvennoinen

| Mikael Silvennoinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1956
Kansalaisuus:   Suomi
Muut tiedot
Yritys:  IMS Talent
Asema:  hallituksen puheenjohtaja
Hallitusjäsenyydet:   IMS Talent  Fortum (2023−  Pontos  J.P. Morgan EMEA Advisory Councilin Senior Advisor 
Tutkinnot:  Kauppatieteiden maisteri
Siviilisääty:  Naimisissa
Puoliso:  Mimma Silvennoinen
Mikael Silvennoinen (s. 1956) on suomalainen yritysjohtaja, hallitusammattilainen ja ylimmän johdon sekä ja hallitusten suorahakukonsultti. Hän toimii valtionyhtiö Fortumin sekä suorahakuyritys IMS Talentin hallituksen puheenjohtajana.Silvennoinen tunnetaan Pohjola Pankin entisenä pitkäaikaisena toimitustajohtajana, joka johti pankkia jopa 16 vuotta. Silvennoisen toimiessa toimitusjohtajana yhtiön markkina-arvo nousi 320 miljoonasta 4,6 miljardiin euroon. Hänen aikanaan yhtiön osti vuonna 2005 Pohjolan vakuutustoiminnan.
Työura

Silvennoinen on toiminut IMS Talentin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2013 alkaen ja on erikoistunut ylemmän johdon ja hallitusten jäsenten rekrytointeihin sekä johtoryhmien ja hallitusten arviointeihin ja heidän työn kehittämiseen.
Silvennoinen toimi eri tehtävissä Pohjola Pankissa ja Wärtsilä-konsernissa 1980-luvulta lähtien. Vuosina 1997–2013 Silvennoinen oli Pohjola Pankin toimitusjohtaja.
2013- Kokopäivätoiminen hallituksen puheenjohtaja, IMS Talent Oy
1997-2013 Toimitusjohtaja, Pohjola Pankki Oyj
1997 Johtokunnan jäsen, pääomamarkkinoiden johtaja, Pohjola Pankki Oyj
1994-1997 Johtokunnan varajäsen, arvopaperitoiminnan ja ulkomaantoiminnan johtaja, Pohjola Pankki Oyj
1989-1992 Pääomasijoitustoiminnan vetäjä, Pohjola Pankki Oyj
1988-1989 Rahoitusjohtaja, Wärtsilä Oyj
1986-1988 Rahoituspäällikkö, Wärtsilä Oyj
1983-1985 Dealer, Wärtsilä Oyj
Pääasiallinen lähde:
Luottamustehtävät

Vuonna 2023 Silvennoinen aloitti toimimisen valtion pörssiyhtiö Fortumin puheenjohtajana. Puheenjohtajana toimiessaan hän on nostanut esiin Fortumin johdon kannustinohjelmien kehittämisen.
Lisäksi hän on  toiminut muun muassa Konecranesin hallituksen jäsenenä (2008–2015), Pontos Oy:n hallituksen jäsenenä ja J.P. Morgan EMEA:n Advisory Councilin vanhempana neuvonantajana. Vuonna 2014 hänestä tuli Orionin hallituksen jäsen ja vuonna 2020 sen puheenjohtaja. Muita luottamustehtäviä työuran aikana ovat olleet mm. seuraavat tehtävät:
Hallituksen puheenjohtaja:
Pohjola Vakuutus Oy 2005-2012
Pohjola Varainhoito Oy 2005-2012
Helsingin OP Pankki Oyj 1997-2005
Hallituksen jäsen:
Hartwall Capital Oy Ab 2014-2017
Konecranes Oyj 2008-2015
Metsäliitto Osuuskunta 2015-2018
Pohjola Yhtymä Oyj 2000-2001
Unico Banking Group 1997-2013
Tunnustukset

Arvopaperi-lehden vuonna 2008 tekemän kyselyn mukaan, Silvennoinen valittiin 4. sijalle parhaiden Toimitusjohtajien mainetutkimuksessa. Silvennoinen työskenteli tutkimuksen aikaan Pohjola Pankissa toimitusjohtajana.
Koulutus

Mikael Silvennoinen on valmistunut kauppatieteiden maisteriksi Helsingin Kauppakorkeakoulusta vuonna 1985.
Yksityiselämä

Mikael Silvennoisen vaimo on IMS Talentin perustaja ja toimitusjohtaja Mimma Silvennoinen. Uusioperheeseen kuuluu viisi lasta. Silvennoinen harrastaa tennistä, golfia, kävelyä ja matkustelua.
Aurora Studios

| Aurora Studios Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  2020
Toimitusjohtaja:  Teea Hyytiä
Puheenjohtaja:  Ari Tolppanen
Avainhenkilöt:  Ari Lahti Hanna Lajunen
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  elokuvien ja tv-sarjojen tuotanto, levitys ja maahantuonti
Henkilöstö:  25 (2021, tytäryhtiöineen)
Tytäryhtiöt:  Cinemanse Oy Helsinki-filmi Oy
Omistaja:  Otava, Ari Tolppanen, Ari Lahti, toimiva johto
Kotisivu:  aurorastudios.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aurora Studios Oy on suomalainen elokuva-alan yhtiöryhmä, johon kuuluvat pääyhtiön lisäksi tytäryhtiöt Cinemanse Oy ja Helsinki-filmi Oy. Se omistaa myös 40 prosentin osuuden tuotantoyhtiö Anima Vitaesta. Helsinki-filmi on vuonna 2002 perustettu, noin 30 pitkää näytelmäelokuvaa tuottanut elokuvatuotantoyhtiö. Cinemanse tunnetaan animaatioiden ja muiden elokuvien maahantuojana.
Aurora Studios syntyi, kun Tuntematon sotilas -elokuvan rahoituksesta vastanneet sijoittajat ostivat yhdessä kustannusyhtiö Otavan kanssa Elokuvaosakeyhtiö Suomi 2017 Oy:n. Aurora Studiosin omistajia Otavan ohella ovat sijoittajat Ari Tolppanen ja Ari Lahti sekä toimiva johto. Keväällä 2021 yhtiön toimitusjohtajaksi nimitettiin Petri Kemppinen ja levitysjohtajaksi Hanna Lajunen. Heinäkuussa 2021 Aurora Studios kertoi ostavansa Helsinki-filmin, jonka toimitusjohtajana jatkavasta Aleksi Bardysta tulee Aurora Studiosin johtoryhmän jäsen ja merkittävä omistaja. Elokuussa 2021 Aurora Studios osti 40 prosentin osuuden animaatiostudio Anima Vitaesta. Keväällä 2023 Petri Kemppinen siirtyi Finnish Impact Film Fundin (FIFF) neuvonantajaksi ja uutta toimitusjohtajaa lupailtiin syksyksi 2023. Toimitusjohtajaksi valittiin Teea Hyytiä. Bardy lähti Helsinki-filmistä 2024 lopussa.
Hallituksen puheenjohtaja Ari Tolppanen kertoo Aurora Studiosin pyrkivän perinteisiä suomalaisia pieniä tuotantoyhtiöitä uskottavampaan ”täyden palvelun” toimintaan Hollywoodin studioiden tapaan.
Aurora Studiosin ensimmäinen elokuvatuotanto oli JP Siilin ohjaama ja Severi Koivusalon tuottama Sieniretki, joka tuli ensi-iltaan syksyllä 2022.
Aurora Studios Oy:n ensimmäisiä elokuvalevityksiä olivat Aku Louhimiehen Odotus (2021), Juuso Syrjän Sorjonen: Muraalimurhat (2021) sekä Aleksi Salmenperän Kupla. Yhteistuotantona Rabbit Filmsin kanssa Aurora Studios tuotti C More -palveluun kuusiosaisen Nokia-yhtiön matkapuhelinmenestyksen alkuvaiheista kertovan sarjan Made in Finland (2022) ohjaajana Maarit Lalli. Kehitteillä ovat elämäkertaelokuva yrittäjä Kirsti Paakkasesta sekä Tuomas Niskakankaan esikoisromaaniin perustuva televisiosarja Roihu.
Aurora Studios ajoi elokuvalevitystoiminnan alas joulukuussa 2023. Levitystoimintaa jatkoi Aurora Studiosin tytäryhtiö Cinemanse. Auroran levykseen suunnitelluista elokuvista Timo Koivusalon Pelle Hermanni ja hypnotisoija ja Selma Vilhusen Neljä pientä aikuista, Mia Tervon Ohjus, Lauri Maijalan Prinsessa Pikkiriikki sekä Anima Vitaen tuottama Fleak-elokuva siirtyivät SF Studiosin levitettäväksi.
Finnish Impact Film Fund

Aurora Studiosin maaliskuussa 2021 käynnistämä ja hallinnoima Finnish Impact Film Fund (FIFF) on yksityinen pääomarahasto, jonka sijoittajina ovat Aurora Studios Oy:n omistajien lisäksi Konstsamfundet, Jenny ja Antti Wihurin rahasto, Saastamoisen säätiö ja Suomen Kulttuurirahasto. Alkujaan pääomasitoumuksiltaan 5,5 miljoonan euron suuruisen rahaston tehtävänä on mahdollistaa laadukkaiden kotimaisten elokuvien ja sarjasisältöjen toteutumista. Pääomaa nostettiin 13,5 miljoonaan euroon lokakuussa 2022.
Aiheesta muualla

Aurora Studios Elonetissä
Aurora Studios Suomen elokuvasäätiön sivustolla
Cinemanse Oy, verkkosivusto
Cinemanse Oy Elonet.
Helsinki-filmi Oy, verkkosivusto
Helsinki-filmi Oy Elonetissä
Sporalogia

Sporalogia on skeptikko Nils Mustelinin esittämä parodia astrologiasta. Sana on johdettu Helsingin slangin raitiovaunua tarkoittavasta sanasta spora, jonka juurena on ruotsin kielen sana spårvagn. Mustelin esitti sporalogia-oppinsa Ursan kustantamassa kirjassa Paholaisen asianajaja: Opaskirja skeptikolle vuonna 1989.
Mustelin huomautti kirjoituksessaan, että Helsingin kaupungissa liikkuvat raitiovaunut vaikuttavat kaupungin asukkaisiin paljon suuremmalla painovoimalla kuin kaukaiset planeetat, ja lisäksi ne synnyttävät tehokkaina sähkölaitteina sähkömagneettisia aaltoja. Mustelinin mukaan olisi aivan mielekästä laatia raitiovaunuhoroskooppeja, karttoja raitiovaunujen sijainneista jonkun henkilön syntymän hetkellä, ja yrittää päätellä niistä jotakin henkilön ominaisuuksista. Tähän Mustelin yhdistäisi raitiovaunulinjojen numeroiden numerologista tulkintaa.
Kirjallisuutta

Häyry, Heta & Karttunen, Hannu & Virtanen, Matti (toim.): Paholaisen asianajaja. Opaskirja skeptikolle.  Helsinki: Ursa, 1989.  ISBN 951-9269-48-7  Teoksen verkkoversio.
Selin, Risto: Ihmeellinen maailma. Skeptikon tietosanakirja.  Helsinki: Ursa, 2001.  ISBN 952-5329-19-4  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Artikkeli sporalogiasta osana Skepsis ry:n Ihmeellinen maailma -kirjaa
Lanoliini

Lanoliini, villavaha, myös adeps lanae, eli lampaanvillarasva, on eräs voiteisiin käytetty rasva, johon voidaan sekoittaa vettä. Lanoliinia käytetään myös villavaatteiden pesuun ja käsittelyyn sekä kolekalsiferolin (D3-vitamiinin) raaka-aineena. Se saattaa toimia kosketusallergeenina yliherkille ihmisille.
Lanoliini on "villarasvaa", joka on kemiallisesti vahan kaltaista. Sitä tuottavat villaeläimet, kuten lampaat, ja sitä erittävät niiden talirauhaset. Lanoliini toimii eläimillä vesieristeisenä kerroksena, joka auttaa lampaita karistamaan veden turkistaan.
Lanoliini koostuu pääasiassa kolesterolista ja rasvahappojen estereistä. Aine ei liukene veteen mutta muodostaa sen kanssa emulsion.
Lanoliinipohjaisia rasvoja käytetään imetyksen yhteydessä syntyvien rintahaavaumien estoon ja hoitoon ja raskausarpien hoitoon. Sitä käytetään myös kuivan ja hankautuneen ihon hoitoon.
Korean Grand Prix 2013

|  Korean Grand Prix 2013  |
| --- | --- |
 14. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2013. 

Päivämäärä:  6. lokakuuta 2013
Rata:  Korean International Circuit
Sijainti:  Yeongam, Jeollanam-do, Etelä-Korea
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,621 km
Kilpailun pituus:  55 kierrosta, 309,155 km
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Paaluaika:  1.37,202
Palkintokoroke
Voittaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Toinen:   Kimi Räikkönen   (Lotus-Renault)
Kolmas:   Romain Grosjean   (Lotus-Renault)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Kierrosaika:  1.41,380 (kierroksella 53)
Korean Grand Prix 2013 (virallisesti 2013 Formula 1 Korean Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2013 14. osakilpailu, joka ajettiin 4–6. lokakuuta Korean International Circuitilla Yeongamissa Etelä-Koreassa. Kilpailu jäi samalla viimeiseksi Korean GP:ksi toistaiseksi.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä | Aikataulu | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |  |
| 4. lokakuuta | 10.00–11.30 | 1. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 21–22 °C | 29–34 °C | 41–46 % |  |
| 4. lokakuuta | 14.00–15.30 | 2. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 23–24 °C | 35 °C | 35 % |  |
| 5. lokakuuta | 11.00–12.00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 23–25 °C | 33–35 °C | 42–46 % |  |
| 5. lokakuuta | 14.00–15.00 | Aika-ajot |  Pilvinen | 26 °C | 32–34 °C | 42 % |  |
| 6. lokakuuta | 15.00–17.00 | Kilpailu |  Pilvinen | 28–29 °C | 28–30 °C | 54–58 % |  |
Lähde:
Ennakkotunnelmat

Ennen viikonlopun alkua Korean kisaa uhkasi Fitow-niminen taifuuni. Ennusteiden mukaan sen odotettiin tuovan mukanaan rankkasateen lisäksi myös 160 mailia tunnissa puhaltavan myrskytuulen. Rataan tehtiin myös muutoksia tälle vuodelle siten, että varikon ulostuloa siirrettiin 1. mutkasta radan 2. mutkaan.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäiset vapaat harjoitukset ajettiin perjantaina kello 10. Testikuljettajat Force Indian James Calado ja Marussian Rodolfo González pääsivät ajamaan ensimmäiset vapaat harjoitukset tallien autoilla. Harjoitusten alussa González pyörähti seinään menettämällä autonsa etusiiven. Lotuksen Kimi Räikkönen pyörähti ulos radalta menettämällä autonsa hallinnan radan viimeisessä mutkassa osuttuaan rengasvalliin, kun harjoitusaikaa oli jäljellä enää muutama sekunti. Nopeinta vauhtia piti yllä Mercedeksen Lewis Hamilton ennen Red Bullin Sebastian Vetteliä.
Toiset vapaat harjoitukset ajettiin perjantaina kello 14. Nopeinta vauhtia piti jälleen Hamilton ennen Vetteliä.
Kolmannet vapaat harjoitukset ajettiin lauantaina kello 11. Red Bullin Sebastian Vettel oli nopein ennen tallikaveriaan Mark Webberiä.
Aika-ajot

Aika-ajot ajettiin lauantaina klo 14.
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.38,683 | 1,37,569 | 1,37,202 | 1 |
| 2 | 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.38,574 | 1.37,824 | 1.37,420 | 2 |
| 3 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.39,138 | 1.37,840 | 1.37,464 | 13 |
| 4 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.39,065 | 1.38,076 | 1.37,531 | 3 |
| 5 | 9 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.38,418 | 1.38,031 | 1.37,679 | 4 |
| 6 | 3 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.38,520 | 1.37,978 | 1.38,038 | 5 |
| 7 | 4 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.38,884 | 1.38,295 | 1.38,223 | 6 |
| 8 | 11 |  Nico Hülkenberg | Sauber-Ferrari | 1.38.427 | 1.37.913 | 1.38.237 | 7 |
| 9 | 12 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 1.38,725 | 1.38,327 | 1.38,405 | 8 |
| 10 | 7 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 1.38,341 | 1.38,181 | 1.38,822 | 9 |
| 11 | 6 |  Sergio Pérez | McLaren-Mercedes | 1.39,049 | 1.38,362 |  | 10 |
| 12 | 5 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.38,882 | 1.38,365 |  | 11 |
| 13 | 19 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.38,525 | 1.38,417 |  | 12 |
| 14 | 15 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 1.38,988 | 1.38,431 |  | 14 |
| 15 | 14 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.39,185 | 1.38,718 |  | 15 |
| 16 | 18 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.39,075 | 1.38,781 |  | 16 |
| 17 | 17 |  Valtteri Bottas | Williams-Renault | 1.39,470 |  |  | 17 |
| 18 | 16 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.39,987 |  |  | 18 |
| 19 | 20 |  Charles Pic | Caterham-Renault | 1.40,864 |  |  | 19 |
| 20 | 21 |  Giedo van der Garde | Caterham-Renault | 1.40,871 |  |  | 20 |
| 21 | 22 |  Jules Bianchi | Marussia-Cosworth | 1.41,169 |  |  | 22 |
| 22 | 23 |  Max Chilton | Marussia-Cosworth | 1.41,322 |  |  | 21 |
Karsinta-aika 107%: 1.45,224

Mark Webberin sijoitusta pudotettiin kymmenellä hänen saatuaan rangaistuksen Singaporessa Fernando Alonson kyydittämisestä.
Jules Bianchin sijoitusta pudotettiin kolmella hänen estettyään Paul di Restaa.
Kilpailu

Kilpailu ajettiin sunnuntaina klo 15.
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 55 | 1:43.13,701 | 1 | 25 |
| 2 | 7 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 55 | +4,224 | 9 | 18 |
| 3 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 55 | +4,927 | 3 | 15 |
| 4 | 11 |  Nico Hülkenberg | Sauber-Ferrari | 55 | +24,114 | 7 | 12 |
| 5 | 10 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 55 | +25,255 | 2 | 10 |
| 6 | 3 |  Fernando Alonso | Ferrari | 55 | +26,189 | 5 | 8 |
| 7 | 9 |  Nico Rosberg | Mercedes | 55 | +26,698 | 4 | 6 |
| 8 | 5 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 55 | +32,262 | 11 | 4 |
| 9 | 4 |  Felipe Massa | Ferrari | 55 | +34,390 | 6 | 2 |
| 10 | 6 |  Sergio Pérez | McLaren-Mercedes | 55 | +35,155 | 10 | 1 |
| 11 | 12 |  Esteban Gutiérrez | Sauber-Ferrari | 55 | +35,990 | 8 |  |
| 12 | 17 |  Valtteri Bottas | Williams-Renault | 55 | +47,049 | 17 |  |
| 13 | 16 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 55 | +50,013 | 18 |  |
| 14 | 20 |  Charles Pic | Caterham-Renault | 55 | +1.03,578 | 19 |  |
| 15 | 21 |  Giedo van der Garde | Caterham-Renault | 55 | +1.04,501 | 20 |  |
| 16 | 22 |  Jules Bianchi | Marussia-Cosworth | 55 | +1.07,970 | 22 |  |
| 17 | 23 |  Max Chilton | Marussia-Cosworth | 55 | +1.12,898 | 21 |  |
| 18 | 18 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 53 | Jarrut | 16 |  |
| 19 | 19 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 52 | Jarrut | 12 |  |
| 20 | 15 |  Adrian Sutil | Force India-Mercedes | 50 | Kolari | 14 |  |
| Kesk. | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 36 | Kolari | 13 |  |
| Kesk. | 14 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 24 | Ulosajo | 15 |  |
Lähde:
Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1–55 |
Muuta

Sebastian Vettelin uran neljäs Grand Slam.
Kilpailun aikana tapahtui sekaannusta aiheuttanut tilanne, kun turva-auton lisäksi radalle ilmestyi paloauto sammuttamaan Mark Webberin autoa.
24. helmikuuta

24. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 55. päivä. Vuodesta on jäljellä 310 päivää (karkausvuonna 311).
Aikaisemmin karkauspäivä lisättiin kalenteriin 24. helmikuuta, ja 29. helmikuuta oli kalenterissa sen seurauksena. Näin Matin päivä oli kalenterissa 25. helmikuuta viimeisen kerran karkausvuoden takia vuonna 1996.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Matti, Matias
suomenruotsalainen kalenteri: Mattias, Mats, Matteo
ortodoksinen kalenteri: Johannes, Juha, Juhani, Jussi
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Máhtte, Máde
vanhemmissa kalentereissa: Matthias
Tapahtumia

1525 – Habsburgien joukot voittivat ranskalaiset Pavian taistelussa ja ottivat kuningas Frans I:n vangiksi.
1582 – Paavi Gregorius XIII ilmoitti gregoriaanisen kalenterin käyttöönotosta.
1597 – Nuijasota: Ilmajoen Santavuorella käytiin ratkaiseva taistelu, jossa 3 000–4 000 talonpojan joukko kärsi tappion Klaus Flemingin ratsujoukoille.
1848 – Helmikuun vallankumous: Ranskan kuningas Ludvig Filip luopui vallasta. Ranskan toinen tasavalta perustettiin.
1868 – Yhdysvaltain edustajainhuone asetti Andrew Johnsonin ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä virkasyytteeseen. Hänet vapautettiin myöhemmin kaikista syytöksistä.
1881 – Venäjän keisarikunta ja Qing-dynastia allekirjoittivat Pietarin sopimuksen.
1918 – Viro antoi itsenäisyysjulistuksen.
1920 – Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue eli NSDAP perustettiin Münchenin Hofbräuhausissa. Edeltäjä Saksan työväenpuolue (DAP).
1938 – DuPontin nailonharjaksinen hammasharja oli ensimmäinen kaupallinen tuote, jossa käytettiin nailonkuituja.
1938 – Yrjö Väisälä löysi asteroidin 1483 Hakoila.
1942 – Propaganda: ”Voice of America” aloitti radiolähetyksensä.
1946 – Juan Perón valittiin Argentiinan presidentiksi.
1946 – Höyrylaiva Herakles toi Rio de Janeirosta Turkuun kauan odotetun ensimmäisen 2 500 tonnin kahvilastin.
1948 – Kylmä sota: Tšekkoslovakian kommunistinen puolue otti maassa vallan.
1968 – Vietnamin sota: Etelä-Vietnamin joukot valtasivat Huến kaupungin takaisin itselleen ja Tet-hyökkäys päättyy
1976 – Amerikan intiaaniliikkeen (AIM) aktiivi Anna Mae Aquashin ruumis löytyi läheltä Pine Ridgen reservaattia. Yhdysvalloissa
1980 – Miracle on Ice: Yhdysvallat voitti turnauksen viimeisessä ottelussaan Suomen lukemin 4–2 ja varmisti näin olympiakultansa
1981 – Buckinghamin palatsi ilmoitti Walesin prinssi Charlesin ja Lady Diana Spencerin kihlauksesta.
1989 – Ajatollah Ruhollah Khomeini tarjosi kolmen miljoonan dollarin palkkion Saatanallisten säkeiden kirjoittajan Salman Rushdien tappamisesta.
1996 – Karkauspäivän paikka oli Suomessa viimeistä kertaa 24. helmikuuta, nykyisin se on 29. helmikuuta.
2009 – Ruotsin hovi ilmoitti kruununprinsessa Victorian ja Daniel Westlingin kihlauksesta.
2009 – Nasan ensimmäisen erityisesti kasvihuonekaasuja mittaavan OCO-satelliitin laukaisu epäonnistui. Satelliitti putosi Eteläiseen jäämereen.
2018 – Viron tasavalta täytti 100 vuotta.
2022 – Venäjä hyökkäsi Ukrainaan.
Kuolleita

1704 – Marc-Antoine Charpentier, ranskalainen säveltäjä (s. 1643)
1799 – Georg Christoph Lichtenberg, saksalainen tiedemies, satiirikko ja anglofiili (s. 1742)
1810 – Henry Cavendish, englantilainen fyysikko ja kemisti (määritti Isaac Newtonin gravitaatiovakion) (s. 1756)
1812 – Étienne Louis Malus, ranskalainen fyysikko, optiikan tutkija (s. 1775)
1815 – Robert Fulton, yhdysvaltalainen keksijä (maailman ensimmäinen höyrykäyttöinen sota-alus Fulton) (s. 1765)
1856 – Nikolai Lobatševski, venäläinen matemaatikko (s. 1792)
1876 – Joseph Jenkins Roberts, Liberian ensimmäinen presidentti 1848–1856 ja 1872–1876 (s. 1809)
1895 – Ignaz Lachner, saksalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1807)
1902 – Anders Viktor Hellman, suomalainen opettaja (s. 1851)
1925 – Hjalmar Branting, vuoden 1921 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Ruotsin pääministeri 1920, 1921–1923 ja 1924–1925 (s. 1860)
1934 – Edmund Meade-Waldo, englantilainen lintutieteilijä ja luonnonsuojelija (s. 1855)
1953 – Gerd von Rundstedt, saksalainen sotamarsalkka (s. 1875)
1955 – Clemente Biondetti, italialainen moottoriurheilija (s. 1898)
1967 – Franz Waxman, saksalainen elokuvasäveltäjä (s. 1906)
1975 – Nikolai Bulganin, Neuvostoliiton pääministeri 1955–1958 (s. 1895)
1990 – Malcolm Forbes, yhdysvaltalainen kustantaja (s. 1917)
1990 – Sandro Pertini, Italian presidentti 1978–1985 (s. 1896)
1993 – Bobby Moore, englantilainen jalkapalloilija (s. 1941)
1998 – Antonio Prohias, kuubalainen sarjakuvapiirtäjä (MAD-lehdessä sarjakuva Spy vs. Spy) (s. 1921)
2001 – Claude Shannon, yhdysvaltalainen matemaatikko (informaatioteorian ”isä”) (s. 1916)
2002 – Leo Ornstein, ukrainalaissyntyinen pianisti (s. 1892)
2006 – Octavia E. Butler, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (s. 1947)
2006 – Don Knotts, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1924)
2006 – Dennis Weaver, yhdysvaltalainen näyttelijä (”Sheriffi McCloud”) (s. 1924)
2008 – Larry Norman, yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja musiikkituottaja (s. 1947)
2010 – Pekka Tarjanne, suomalainen fysiikan professori, poliitikko ja ministeri (s. 1937)
2014 – Harold Ramis, yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja (s. 1944)
2016 – Pekka Hintikka, suomalainen matemaatikko, tietokirjailija ja historiantutkija (s. 1920)
2016 – Auli Räsänen, suomalainen tanssikriitikko ja toimittaja (s. 1944)
2019 – Antoine Gizenga, kongolainen poliitikko (s. 1925)
2020 – Seamus Mallon, pohjoisirlantilainen poliitikko (s. 1936)
2020 – Pete Stark, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1931
2021 – Philippe Jaccottet, sveitsiläinen runoilija ja kielenkääntäjä (s. 1925)
2022 – Vitali Skakun, ukrainalainen sotilas ja Ukrainan sankari (s. 1996)
2023 – Walter Mirisch, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1921)
2024 – Raili Malmberg, suomalainen toimittaja, pedagogi, järjestöjohtaja ja opetusneuvos (s. 1926)
2024 – Gunnar Weman, Ruotsin kirkon arkkipiispa 1993–1997 (s. 1932)
2025 – Roberta Flack, yhdysvaltalainen jazz-, soul- ja folklaulaja (s. 1937)
Juhlapäiviä

Viro: Viron tasavallan vuosipäivä.
Ruotsi: Ruotsinsuomalaisten päivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 24. helmikuuta: |  |
:   Ruprecht Hellerin maalaus Pavian taistelusta vuodelta 1529.  Ruotsinsuomalaisuuden päivä 1500 – Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle V syntyi.  1525 – Habsburgien joukot voittivat ranskalaiset Pavian taistelussa ja ottivat kuningas Frans I:n vangiksi.  1582 – Paavi Gregorius XIII ilmoitti gregoriaanisen kalenterin käyttöönotosta.  1597 – Nuijasota: Ilmajoen Santavuorella käytiin ratkaiseva taistelu, jossa 3 000–4 000 talonpojan joukko kärsi tappion Klaus Flemingin ratsujoukoille.  1918 – Viro julistautui itsenäiseksi.  2022 – Venäjä hyökkäsi Ukrainaan.  
Katso myös: kalenteri ~ 23. helmikuuta, 25. helmikuuta