stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tony Leung Chiu-Wai
Valikoitu filmografia > Näyttelijänä

Beiqing chengshi (1989)
Bullet in the Head (1990)
Days of Being Wild (1991)
Chinese Ghost Story III (1991)
Hard Boiled (1991)
Kuin veitsi kurkulla (1992)
Lentävä tikari (1993)
The Eagle Shooting Heroes (1993)
Butterfly and Sword (1993)
Ashes of Time (1994)
Chungking Express (1994)
Riksakuski (1995)
Heaven Can’t Wait (1995)
Happy Together (1997)
Mack the Knife (1998)
Gorgeous (1999)
In the Mood for Love (2000)
Tokyo Raiders (2000)
Infernal Affairs (2002)
Double Vision (2002)
Chinese Odyssey 2002 (2002)
Hero (2002)
2046 (2004)
Lust, Caution (2007)
Red Cliff (2008)
Ashes of Time Redux (2008)
The Grandmaster (2013)
Shang-Chi and the Legend of the Ten Rings (2021)
Valikoitu filmografia > Ohjaajana

Guns of Dragon tai American Dragon (1994)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tony Leung Chiu-Wai Wikimedia Commonsissa
Tony Leung Chiu-Wai Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tony Leung Chiu-Wai Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Angry Birds Epic

| Angry Birds Epic |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Rovio Entertainment
Julkaisija:  Rovio Entertainment
Jakelija:  Google Play ja App Store
Pelisarja:  Angry Birds
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  Maaliskuu 2014
Lajityyppi:  Vuoropohjainen strategiapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3
Alusta:  Android, iOS, Windows Phone
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Angry Birds Epic on vuoropohjainen taistelupeli. Sitä pelataan yhdellä tai useammalla henkilöllä Angry Birds -possuja vastaan. Tapahtumapaikkana on Angry Birds Go!n tavoin Possusaari. Linnuilla on erilaisia seikkailupeleistä tuttuja rooleja; punainen lintu on pelissä soturi ja keltainen lintu toimii velhona. Peli poikkeaa Angry Birds Go! -pelin tavoin suuresti aikaisemmista Angry Birds-peleistä. Pelissä ritsalla (joka on kaikissa muissa Angry Birds -peleissä olennainen asia) ei ole merkitystä.
Pelattavat hahmot

Pelattavat linnut:
Red (Punainen lintu)
Sakke (Keltainen lintu)
Matilda (Valkoinen lintu)
Pommi (Musta lintu)
Jimi, Jami ja Joni (Siniset linnut)
Possut

Pelissä on paljon erilaisia possuja. Yleisimpiä possuja ovat esim. Pikkupossu (Stick pig), Tuhma possu (Rogue), Roguekapteeni (Rogue Leader) ja vaikka jättipossu (Brute).
Peliin ilmestyy myös välillä "spesiaalipossuja" joita ovat esim kultapossu (Golden Pig) ja rikas possu (Wealthy Rogue)
Pelin pääpahikset ovat Prinssipossu (Prince Porky), joka muuttuu hyväksi lopussa, Velhopossu (Wizpig) ja kunkkupossu (King Pig).
Aiheesta muualla

Verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Angry Birds -pelisarja
| --- | --- |
Angry Birds::  Angry Birds  Seasons  Rio  Space  Magic  Trilogy  Star Wars  Star Wars II  Go!  Epic  Transformers  Angry Birds 2 
Spin-offit::  Bad Piggies  Stella 
Muuta::  Angry Birds Toons  Angry Birds Blues  Angry Birds Stella  Piggy Tales 
Elokuva::  Angry Birds -elokuva  Angry Birds -elokuva 2
Martti Laaksonen

Martti Johannes Laaksonen (s. 30. elokuuta 1948 Seinäjoki) on suomalainen kauppatieteen professori emeritus.
Laaksonen syntyi liikenneryhmäpäällikkö Kaarlo Johannes Laaksosen ja Marjatta Kuuselan perheeseen. Professori Hannu Laaksonen on hänen poikansa ja professori Pirjo Laaksonen hänen puolisonsa vuodesta 1993. Martti Laaksonen tuli ylioppilaaksi Seinäjoen lyseosta 1969 ja valmistui Vaasan kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1974 ja kauppatieteen maisteriksi 1975 ja lisensiaatiksi 1981. Kauppatieteen tohtoriksi hän väitteli 1988. Laaksonen oli tutkija Tukholman kauppakorkeakoulussa 1976, Vaasan kauppakorkeakoulussa assistentti 1975–1982, vt. yliassistentti ja vt. apulaisprofessori 1982–1990 ja Vaasan yliopistossa apulaisprofessori ja vt. professori 1990–1997 ja markkinoinnin professori 1998–2016. Laaksonen oli myös Vaasan yliopistossa markkinoinnin laitoksen johtaja 1992–1994, kauppatieteen tiedekunnan varadekaani 1995–1997 ja dekaani 2001–2007 ja toimi yliopiston hallituksen jäsenenä.
Aiheesta muualla

Perspectives on marketing: essays in honour of professor Martti Laaksonen, Vaasa: Vaasan yliopisto, 2008, toim,  Jorma Larimo, Ari Huuhka
Sulfaatti

Sulfaatti-ioni SO42−
Sulfaatit ovat rikkihapon suoloja. Eräitä sulfaatteja kutsutaan kauppanimellä vihtrilli.
Vihtrilli-sanan pohjana on latinan vitriol, joka on muodostettuselvennä alkemistien ohjelauseen Visita Interiora Terrae Rectificando Invenies Occultum Lapidem alkukirjaimista: Etsi sitä, mikä on maan alla, ja kun sen kehität täydelliseksi, olet löytävä salatun kiven. Alkemistit ajattelivat, että sulfaateilla olisi keskeinen osuus viisasten kiven etsinnässä. Samalla he pitivät näitä aineita ihmisen henkisen kasvun symboleina.
Ominaisuudet

Sulfaatti-ioni on moniatominen anioni, jonka empiirinen kaava on SO42− ja moolimassa 96,07 g/mol. Ioni koostuu yhdestä rikkiatomista, jota ympäröi neljä tetraedrin muotoon asettunutta happiatomia. Sulfaatti-ioni on vetysulfaatti-ionin (HSO4−) konjugaattiemäs.
Sulfaattiyhdisteet ovat ioniyhdisteitä. Useimmat sulfaatit ovat hyvin vesiliukoisia. Poikkeuksia ovat huonosti veteen liukenevat kalsiumsulfaatti, strontiumsulfaatti ja bariumsulfaatti.
Sulfaattisuoloja voidaan valmistaa liuottamalla metalleja rikkihappoon tai neutraloimalla rikkihappoa emäksisellä yhdisteellä, kuten metallihydroksideilla, -oksideilla tai -karbonaateilla. Sulfaateille on tyypillistä muodostaa kaksoissulfaatteja, joissa on sekä kolmenarvoinen että yhdenarvoinen kationi, ja näitä kaksoissulfaatteja kutsutaan alunoiksi.
Sulfaattibakteereja eli sulfaattia pelkistäviä bakteerisukuja ovat Desulfovibrio, Desulfobacter, Desulfobulbus, Desulfomicrobium, Desulfococcus, Desulfosarcina, Thermodesulfobacterium, Thiocapsa ja Desulfotomaculum.
Käyttö

Sulfaatit ovat tärkeitä niin kemianteollisuudessa kuin biologisissa prosesseissa:
Lyijy/happo-akut sisältävät rikkihappoa.
Sulfaattiyhdisteitä käytetään lannoitteina. (esimerkiksi ammoniumsulfaattia)
Jotkut syvänmeren anaerobiset pieneliöt käyttävät sulfaatteja elektroniakseptoreina.
Kuparisulfaattia käytetään levämyrkkynä eli algisidina.
Kalsiumsulfaattidihydraatti eli kipsi.
Nikkelisulfaattia käytetään muun muassa elektroniikkateollisuudessa.
Muita happea ja rikkiä sisältäviä ioneja

SO52− persulfaatti-ioni
SO42−  sulfaatti-ioni
SO32− sulfiitti-ioni
SO22−  hyposulfiitti-ioni
S2O82−  peroksodisulfaatti-ioni
Sulfaatteja

Alumiinisulfaatti (Al2S3O12 / Al2(SO4)3) 10043-01-3
Ammoniumpersulfaatti (H8N2O8S2 / (NH4)2S2O8) 7727-54-0
Antimonisulfaatti (Sb2(SO4)3) 7446-32-4
Bariumsulfaatti (BaSO4) 7727-43-7
Berylliumsulfaatti (BeSO4) 13510-49-1
Cerium(IV)sulfaatti (Ce(SO4)2) 13590-82-4
Cesiumsulfaatti (Cs2SO4) 10294-54-9
Dietyylisulfaatti (C4H10O4S / (C2H5)2SO4) 64-67-5
Dimetyylisulfaatti (C2H6O4S / (CH3O)2SO2) 77-78-1
Elohopea(I)sulfaatti (Hg2SO4) 7783-36-0
Elohopea(II)sulfaatti (HgSO4) 7783-35-9
Europium(II)sulfaatti (EuSO4) 10031-54-6
Hopeasulfaatti (Ag2SO4)	10294-26-5
Kadmiumsulfaatti (CdSO4) 10124-36-4
Kalialuna KAl(SO4)2	7784-28-9
Kaliumpersulfaatti (K2S2O8) 7727-21-1
Kaliumsulfaatti (K2SO4) 7778-80-5
Kalsiumsulfaatti (vedetön) (CaSO4) 7778-18-9
Kalsiumsulfaattidihydraatti eli kipsi (CaSO4·2H2O) 13397-24-5
Kobolttisulfaatti (CoSO4) 10124-43-3
Kromihydroksidisulfaatti (CrOHSO4) 12336-95-7
Kromisulfaatti (Cr2(SO4)3) 10101-53-8
Kuparisulfaatti (vedetön) (CuSO4) 7758-98-7
Magnesiumsulfaatti (MgSO4) 7487-88-9
Mangaanisulfaatti (monohydraatti) (MnSO4·H2O) 10034-96-5
Natriumlauryylisulfaatti (C12H25O4S.Na) 151-21-3
Natriumpersulfaatti (Na2S2O8) 7775-27-1
Natriumsulfaatti (Na2SO4) 7757-82-6
Nikkelisulfaatti eli nikkeli(II)sulfaatti (NiSO4) 7786-81-4
Sinkkisulfaatti (heptahydraatti) (ZnSO4·7H2O) 7446-20-0
Rauta(II)sulfaatti eli ferrosulfaatti (FeSO4) 7720-78-7
Rauta(III)sulfaatti eli ferrisulfaatti (Fe2(SO4)3) 13520-56-4
Sinkkisulfaatti (ZnSO4) 7733-02-0
Strontiumsulfaatti (SrSO4) 7759-02-6
Talliumsulfaatti (Tl2SO4) 7446-18-6
Zheng He

Amiraali Zheng Hen muotokuva Malakkan kaupungintalon edustalla
Zheng He (perint.: 鄭和; yksink.: 郑和; pinyin: Zhèng Hé; Wade–Giles: Cheng Ho, alkuperäiseltä nimeltään Ma He, perint.: 馬和; yksink.: 马和; pinyin: Mǎ Hé; 1371–1433) oli hui-kiinalainen merenkävijä ja tutkimusmatkailija. Hän johti aikakauden suurinta laivastoa lukuisille matkoille Intian valtamerelle ja pitkin Afrikan rannikkoja.
Elämä

Zheng He syntyi Ma He -nimisenä hui-kansaan kuuluvana muslimipoikana köyhään perheeseen Yunnanin maakunnassa 1371. Sekä hänen isänsä että isoisänsä olivat käyneet pyhiinvaellusmatkalla Mekassa. Hänet kasvatettiin kaksikieliseksi (kiina ja arabia). Kun Ma He oli 10-vuotias, viimeisiä mongolipesäkkeitä valloittavat Ming-dynastian armeijat ottivat alueen haltuunsa. Hänet kastroitiin ja hänen piti palvella keisarillista hovia loppuelämänsä eunukkina. Ma He vietiin pääkaupunki Nanjingiin prinssi Zhu Di:n palvelijaksi.
Zhu Di ystävystyi palvelijansa kanssa ja otti tämän rinnalleen johtaessaan vallankaappausta 1402. Palkkioksi Ma He sai kunnianosoituksena sukunimen Zheng ja hänet nimitettiin pääeunukiksi keisari Yonglen (Zhu Di) hoviin. Zheng He pääsi opiskelemaan Nanjing Taixueen, Keisarilliseen keskusyliopistoon.
Keisari Yongle päätti rakennuttaa valtavan laivaston, jonka päätarkoitus oli osoittaa kiinalaisen dynastian mahtia noin sadan vuoden ulkomaisen vallan jälkeen. Laivasto kävi myös kauppaa, mutta sen päätarkoitus oli diplomaattinen. Laivat lastattiin täyteen lahjoja muiden maiden johtajille, minkä vuoksi niitä sanottiin aarrelaivoiksi. Laivastoa komentamaan määrättiin uskollinen Zheng He. Hän johti laivaston ainakin seitsemälle matkalle, joille kertyi pituutta yhteensä yli 300 000 kilometriä.
Zheng He oli islaminuskoinen ja pääsi matkoillaan tekemään myös itselleen tärkeän pyhiinvaelluksen Mekkaan.
Jo Zheng Hen kuudennen matkan aikana, vuonna 1421, keisari Yongle päätti, että Zheng Hen aarrelaivojen matkat oli vastedes lopetettava, joskaan määräys ei keskeyttänyt matkaa, jolle hän oli jo lähtenyt.
Yongle kuoli 1424, ja hänen seuraajansa Hongxi antoi heti valtaan tultuaan uuden aarrelaivojen matkoja koskevan kiellon. Hongxin lyhyeksi jääneen hallitsijakauden jälkeen hänen seuraajansa Xuande salli kuitenkin Zheng Hen tehdä vielä yhden tutkimusmatkan vuosina 1431–1433, mutta vuoden 1435 jälkeen kiinalaisten tutkimusmatkailijoiden retket lakkasivat lopullisesti, vieläpä kaikki meritse tapahtuva ulkomaankauppakin kiellettiin. Tämä johtui pitkälti siitä, että mandariinit virkamiehet vastustivat kalliita merimatkoja voimakkaasti.
Laivasto

Zheng Hen laivastossa oli jättimäisiä monimastoisia džonkki-tyyppisiä aluksia. Niiden pituudeksi mainitaan jopa 164 metriä. Aluksissa oli 4 kantta ja kaksinkertainen runko. Eurooppalaiset eivät pystyneet rakentamaan näin suuria puisia aluksia. Džonkkien rakenteissa käytettiin jo varhain osastointia, kuten Quanzhou-laivan hylky osoittaa. Laipiot tekevät rakenteesta jäykemmän, jolloin laivasta voidaan tehdä myös isompi. Suurimpien aarrelaivojen uppoaman on arveltu olleen 30 000 tonnia. Todiste laivojen koosta on vuonna 1962 Nanjingistä löydetty yhden aarrelaivan ruoripylväs, joka oli 11 metriä korkea. Vertaamalla sitä tunnettuihin laivoihin aarrelaivan kooksi on arvioitu 150 metriä. Näillä mitoilla aarrelaivat olisivat olleet suurimpia koskaan rakennettuja puulaivoja.
Tärkeimmät matkat

Zheng He johdatti laivaston ainakin seitsemälle matkalle "Läntiselle valtamerelle". Hänen komennuksessaan oli 300 laivaa ja 30 000 miestä
1405–1407: 62 laivaa, joista neljä oli valtavia ainakin 122 metriä pitkiä ja 50 metriä leveitä aluksia. Lisäksi mukana oli hevoslaivoja, vesilaivoja, sotalaivoja jne. Miehistöä 27 800 henkeä. Matka kulki Nanjingista Vietnamin, Jaavan ja Malakkan kautta Calicutiin. Intiassa käytiin kauppaa joitakin kuukausia. Paluumatkalla Sumatralla jouduttiin taisteluun merirosvojen kanssa. Merirosvojen päällikkö vietiin Nanjingiin teloitettavaksi.
1407–1409: Paluumatka Intiaan, Zheng He ei lähtenyt mukaan, vaan valvoi temppelin kunnostustöitä Kiinassa. Kiinalaiset tukivat Kalkutan kuningasta vallankumouksellisia vastaan.
1409–1411: 48 laivaa ja 30 000 miestä kulki samaa reittiä kuin ensimmäinen matka, mutta perustaen matkalle varastoja. Paluumatkalla Sri Lankan kuningas ei osoittanut riittävää kunnioitusta keisarille, joten hänet vangittiin ja vietiin Nanjingiin keisarin eteen. Hänet palautettiin, kun hän oli pyytänyt keisarilta anteeksi.
1413–1415: 63 laivaa ja 28 650 henkeä lähti matkalle kohti Persianlahtea Ormusin vauraaseen valtioon.
1417–1419: Tämä matka vei aluksi Persianlahdelle ja sitten Afrikan itärannikolle, josta tuotiin eläimiä, kuten seeproja ja leijonia.
1421–1422: Kaakkois-Aasiaan, Persianlahdelle, Intiaan ja Afrikkaan.
1431–1433: Rauhanpalauttamisretki Siamiin ja Malakkaan, 100 laivaa, 27 500 henkeä. Zheng Hen arvellaan kuolleen paluumatkalla.
Brittiläinen entinen sukellusveneen kapteeni Gavin Menzies on kirjoittanut kirjan 1421: Vuosi jolloin Kiina löysi maailman, jonka mukaan Zheng olisi tutkinut käytännössä koko maailman Länsi-Afrikkaa, Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa, Grönlantia, Antarktista ja Australiaa myöten. Valtavirran historioitsijat ovat hylänneet hypoteesin, koska kartta näyttää kopiolta 1600-luvun ranskalaisesta kartasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zheng He Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
1700-luvun piirros, jonka arvellaan esittävän aarrelaivaa.
Zheng Hen laivoston matkat
Bengalin sulttaanilta saatu kirahvi
Zheng Hen matkoja edeltänyt Kangnidon kartta (1402)
Leskelä (Siikalatva)

Leskelä on kylä Lamujoen varressa Siikalatvan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla ja sijaitsee Piippolan kirkonkylän länsipuolella, valtatie 4:n ja seututien 800 risteyskohdassa, josta matkaa Ouluun on sata kilometriä.
Leskelä on tunnettu Suomen maantieteellisen keskipisteen sijaintipaikkana. Kirjailija Pentti Haanpää syntyi vuonna 1905 Leskelän kylässä, joka tuolloin kuului Pulkkilaan ja 1906–2008 Piippolaan.
Nähtävyyksiä

Keskipisteen patsas, Tauno Marjomaa (2001)
Isännät ja isäntien varjot -patsas, Tapio Junno (1996)
Maannapa, Tero Mäkelä (2017)
Aiheesta muualla

Haanpää, Mikko: Leskelän kylän historiikki (Piippola, 1950)
Haanpää, Jussi: Historiikkia Alikosken myllyistä 1830–1953 (Oulu, 2003)
Siikalatvan kylät
| --- | --- |
Kestilän kylät:  Hyvölänranta  Järvikylä  Kestilä  Leiviskänranta  Mäläskä  Pihkalanranta  Väyrylänsaari 
Piippolan kylät:  Kangaskylä  Lamu  Leskelä  Piippola 
Rantsilan kylät:  Kerälä  Rantsila  Kärsämä  Mankila  Savaloja  Sipola 
Pulkkilan kylät:  Hyvärilä  Junnonoja  Laakkola  Latva  Pukkila  Pulkkila  Vorna
Hannoverinhevonen

| Hannoverinhevonen |
| --- | --- |

Tyyppi::  kevyt lämminverinen
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Saksa (Hannover)
Polveutuminen::  keskiaikaiset raskaat sotaratsut, holsteininhevonen, englannintäysiverinen
Rodun syntyaika::  1700-luku
Kantakirja perustettu::  1899
Esiintyminen ja käyttö
Käyttötarkoitus::  kilparatsu
Ominaisuudet
Korkeus::  160–172 cm
Värit::  yksivärinen, usein rautias tai musta
Hannoverinhevonen on saksalainen kevyt puoliverinen ratsuhevonen, joka on tunnetuin ja runsaslukuisin saksalainen hevosrotu.
Ominaisuudet

Väriltään hannoverinhevonen on aina yksivärinen: yleisimmät värit ovat rautias ja musta. Sen säkäkorkeus vaihtelee välillä 160–172 cm. Hannoverinhevonen on jalo, hyvärakenteinen hevonen ja hienostunut, vahva ratsu. Sillä on joustavat ja tehokkaat liikkeet ja hiukan liioitellut liikeradat. Yhteisiä piirteitä ovat myös rauhallinen luonne, lihaksikkuus ja jykevyys.
Historia

Hannoverinhevonen sai alkunsa Hannoverissa 1700-luvulla ja polveutuu muiden muassa keskiajan raskaista sotaratsuista, holsteininhevosesta ja englannintäysiverisestä. Rodun ensimmäinen siittola perustettiin vuonna 1735, kun Englannin kuningas Yrjö II, Hannoverin vaaliruhtinas, perusti Cellen valtionsiittolan. 1700-luvun lopulla hannoverinhevosesta tuli suosittu vaunuhevonen. Vuonna 1844 haluttiin parantaa siitosoriiden tasoa ja annettiin valintasääntö, jonka mukaan vain tarkastuksessa hyviksi todetut oriit saivat jatkaa sukua. Tätä sääntöä noudatetaan vielä nykyisinkin: vuosittain järjestetään orikatselmus 2,5-vuotiaille oreille. Vuonna 1867 hannoverinhevosen yksityiset kasvattajat perustivat jalostusyhdistyksen, ja vuonna 1899 myös tammoista alettiin pitää kantakirjaa.
Hannoverinhevosta on jalostettu aina aikakauden jalostustarpeiden mukaan: ennen ensimmäistä maailmansotaa hevosta tarvitsi armeijan ratsuväki, kun taas ensimmäisen ja toisen maailmansodan välissä painottui hevosen soveltuminen ratsastuksen ja ajon lisäksi maatalouskäyttöön ja toisen maailmansodan jälkeen hannoverinhevosta on kasvatettu nimenomaan ratsuksi. Ratsutyyppisen hannoverinhevosen jalostuksessa on käytetty paitsi englannintäysiverisiä myös jonkin verran arabi- ja trakehneroriita.
Käyttö

Hannoverinhevosta käytetään nykyään lähinnä ratsuna, aiemmin myös ajo- ja työhevosena. Se on erinomainen koulu- ja esteratsu, ja monet kansainvälisesti menestyneet kilparatsut ovatkin rodultaan juuri hannoverilaisia.
Komea ulkomuoto ja laajat, ilmavat liikkeet ovat tehneet rodusta suositun etenkin kouluratsastuksessa. Myös esteratsuna hannoverinhevonen on suosittu. Hannoverinhevonen on myös hyvä jalostushevonen, joka on vaikuttanut muista saksalaisista roduista muiden muassa oldenburginhevosen, brandenburginhevosen, reininhevosen ja westfaleninhevosen syntyyn ja kehitykseen. Paitsi Saksassa, hannoverinhevosta on käytetty risteytysjalostukseen myös Pohjoismaissa ja Sveitsissä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hannoverinhevonen Hevosmaailma.netissä (Arkistoitu – Internet Archive)
www.hannoveraner.com (saksaksi)
www.hanoverian.com (englanniksi)
Hannoverinhevonen soveltuu hyvin kouluratsuksi
Murtonen (Jämsä)

| Murtonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°46′29″N, 24°56′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Naarajärveen 
Järvinumero:  14.263.1.053
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,9 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,747 km  
Pinta-ala:  2,856 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMurtonen 
Murtonen  on Keski-Suomessa Jämsässä Heinäkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy.
Lapiojärvi (Kuhmoinen, pohjoinen)

| Lapiojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°45′54″N, 24°59′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Paskuriin 
Järvinumero:  14.263.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,692 km  
Pinta-ala:  2,094 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLapiojärvi 
Lapiojärvi eli Lapiojärvet (p) on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ouninpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi. Se on pohjoisin Kuhmoisten kolmesta Lapiojärvestä. Muut Lapiojärvet ovat lounaispuolinen läntinen Lapiojärvi ja kaakkoispuolinen itäinen Lapiojärvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146 metriä mpy. Sen eteläpäähän laskee itäinen Lapiojärvi. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä. Se virtaa aluksi luoteeseen, kulkee nimettömän lammen kautta ja laskee lopulta Paskurin pohjoispäähän. Laskuojan pituus on 1,1 kilometriä ja sen pudotus on 26,0 metriä.
Josh Downs

Joshua Downs (s. 12. elokuuta 2001) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Downs edustaa NFL-joukkue Indianapolis Coltsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Pohjois-Carolinan yliopiston joukkueessa. Colts varasi hänet kolmannella kierroksella 79. varausvuorolla vuoden 2023 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2023 Downs teki Coltsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 5,594 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Downs on pelannut 31 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 140 kiinniottoa. Näillä kiinniotoilla hänellä on 1 574 kiinniottojaardia ja seitsemän kiinniotolla tehtyä touchdownia. Hän on edennyt juoksemalla 12 jaardia. Tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Nitraatti

Nitraatti-ionin resonanssimuodot.
Nitraatti (NO3- eli nitraatti-ioni), kuten myös nitriitti (NO2-), on typen ja hapen muodostama anioni. Myös nitraatti-ionin sisältäviä typpihapon (HNO3) suoloja kutsutaan nitraateiksi. Nitraatti-ioneja saadaan typpihaposta seuraavasti:
HNO3 + H2O → H3O+ + NO3-
Nitraattisuolat ovat tyypillisesti veteen hyvin liukenevia. Nitraatti-ioni kelpaa kasveille typen lähteeksi, joten sitä käytetään lannoitteissa. Mereen tai järveen liuenneena se saattaa aiheuttaa kasvien liikakasvua ja sitä kautta aiheuttaa kalojen kuolemia hapenpuutteen vuoksi.lähde?
Nitraatti on haitallista etenkin pikkulapsille, koska se saattaa häiritä heillä hemoglobiinin suorittamaa hapen kuljetusta elimiin. Ravinnon suuri nitraattipitoisuus saattaa myös lisätä ruoansulatuselimistön syöpiä, sillä nitraatit ja niiden pelkistyessä syntyvät nitriitit muuttuvat suun ja suoliston bakteeritoiminnan seurauksena karsinogeenisiksi nitrosoamiineiksi. Myös kaivovedessä saattaa olla liikaa typpilannoitteista peräisin olevaa nitraattia.
Terveysvaikutukset

Nitraatin osuuden lisäämisellä ravinnossa vaikuttaisi olevan edullisia vaikutuksia sydän- ja verisuonisairauksiin sekä verenpaineeseen. Lisäksi se näyttäisi lievittävän vatsahaavaa.
Vuonna 2009 julkaistun kiinalaistutkimuksen mukaan ravinnon sisältämän nitraatin ei ole osoitettu vaarantavan ihmisen terveyttä. Nitraatin ja syövän yhteyttä tarkastelleista tutkimuksista on saatu ristiriitaisia tuloksia.
Terveysvaikutukset > Saanti

Suomalaiset saavat nitraattia eniten vihanneksista, hedelmistä ja talousvedestä. Nitraattia saatetaan lisätä myös suolasilliin, pekoniin, suolattuna myytävään lihaan ja juustoihin.
Pinaatti, lehtisalaatti ja jäävuorisalaatti sekä rucola sisältävät paljon nitraattia. Sitä löytyy on myös imeväisten ja pikkulasten viljapohjaisista valmisruoista ja muissa lastenruoista sekä lihajalosteista. Paljon nitraattia on myös punajuuressa, purjosipulissa, kesäkurpitsassa, parsa- ja keräkaalissa, kurkussa, porkkanassa, tuontiperunassa, mansikassa, raparperissa, melonissa ja banaanissa.
Lisäaineena käytetyn nitraatin saanti on hyvin vähäistä luontaisista lähteistä peräisin olevaan nitraattiin verrattuna. Lisäainepitoisten elintarvikkeiden runsas käyttö saattaa kuitenkin lähes kymmenkertaistaa nitraatin ja nitriitin yhteenlasketun kokonaissaannin.
Suomalaisten nitraatin saanti on vähintään kymmenen kertaa nitriitin saantia suurempaa.