stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suurnopeusjuna
Suurnopeusjunia > TGV-perhe

TGV (ransk. Train à Grande Vitesse), Ranska–Belgia–Saksa–Sveitsi–Italia–Espanja
Eurostar e300, Yhdistynyt kuningaskunta–Ranska–Belgia
Thalys, Ranska–Belgia–Alankomaat–Saksa
AVE S-100, Espanja
KTX-I, Korea
Amtrak Acela Express, Yhdysvallat
Suurnopeusjunia > ICE-perhe

ICE (InterCity Express), Saksa–Ranska–Belgia–Alankomaat–Tanska–Itävalta–Sveitsi
AVE S-103 (Siemens Velaro E), Espanja–Ranska
Eurostar e320, Yhdistynyt kuningaskunta–Ranska–Belgia
Sapsan, Venäjä
Suurnopeusjunia > Shinkansen-perhe

Shinkansen, Japani
HSR, Taiwan
British Rail Class 395, Yhdistynyt kuningaskunta
Suurnopeusjunia > Talgo-perhe

AVE S-102 (Talgo 350), Espanja
Talgo 200, Espanja (pystyy ajamaan 200 km/h leveällä ja normaalilevyisellä radalla)
Suurnopeusjunia > Kallistuvakoriset junat

Pendolino-tyyppiset junat Britanniassa (liikennöitsijänä Virgin Trains), Espanjassa, Italiassa, Portugalissa (”Alfa Pendular”), Sloveniassa (InterCitySlovenija), Suomessa, Venäjällä, Sveitsissä ja Tšekissä.
X2000, Linx (Ruotsi)
Le Frecce (Italia)
Signatur (Norja)
Suurnopeusjunia > Maglev

Transrapid (saksalainen maglev-yhtiö, omistaa testiraiteen Emslandissa Saksassa ja rakensi ensimmäisen toimivan maglev-junayhteyden maailmassa, Shanghaista Pudongin kansainväliselle lentoasemalle, yhteys avattiin vuonna 2002 alussa.)
Suurnopeusjunat alueittain > Eurooppa

Vuonna 2023 Euroopassa on suurnopeusratoja 11 990 km.
Varhaisin korkean nopeuden juna Euroopassa oli Ranskan TGV, joka alun perin kulki omaa erikoisrataansa Pariisin ja Lyonin välillä. TGV-verkko laajeni vähitellen muihin kaupunkeihin ja jopa toisiin maihin - kuten Sveitsiin. Junat jotka ylittävät valtionrajat, voivat tarvita erikoisvarusteita, kuten muuntajia eri jännitteille. Tämä tarkoittaa siis, että kaikki TGV-junat eivät ole samanlaisia. Myöhemmin TGV-verkkoa laajennettiin Bordeaux'hon asti, ja junia vaihdettiin nopeampiin.
Saksalainen ICE otettiin käyttöön TGV:n jo oltua hyvän aikaa käytössä, ja sillä on vertailukelpoiset nopeudet.
Ensimmäiset Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan sekä Belgian välillä kulkevat Eurostar-junat ovat muunneltuja versioita TGV-junista, jotka pystyvät kulkemaan eri virroitusjärjestelmissä ja ehkä myös eri signalointitiloissa. Eurostareissa on vetäviä vaunuja normaalien vaunujen välissä, ja yksikössä on yleensä 18 vaunua, joten reitillä on mahdollisuus suureen matkustajakapasiteettiin Lontoon ja Manner-Euroopan kaupunkien välillä. Täyteen varattu juna olisi vertailukelpoinen usean suuren lentokoneen kanssa.
Alta Velocidad Española eli AVE-junajärjestelmä Espanjassa on nykyisellään rakennusvaiheessa. Suurnopeusjunat ovat kulkeneet Madridista Sevillaan vuodesta 1992. Jos kunnianhimoisen AVE-rakennusohjelman tavoitteet saavutetaan, vuoteen 2010 mennessä Espanjalla tulee olemaan 7 000 kilometriä suurnopeusyhteyksiä, jotka linkittävät kaikki maakuntien kaupungit Madridiin alle neljässä tunnissa ja kaikki kaupungit olisivat kuuden tunnin päässä Barcelonasta. Suurin nopeus verkossa tulee olemaan Barcelonan ja Madridin välillä 350 km/h (jolla 600 kilometrin matka kaupunkien välillä taittuu vain 2,5 tunnissa). Kolme yhtiötä rakentavat junia Espanjan suurnopeusratajärjestelmään: espanjalainen Talgo, ranskalainen Alstom ja saksalainen Siemens.
Suurnopeusjunat alueittain > Aasia > Japani

Japanin Shinkansen-radan suosio ja taloudellinen kannattavuus — matkustajia oli kolmessa vuodessa yli 100 miljoonaa — johti maan laajentamaan suurnopeusjunaverkkoaan runsaasti. Noin 50 miljardin dollarin investointien jälkeen verkon viisi linjaa kattavat nyt Japanin pääsaaren Honshun lähes päästä päähän, yhdistäen sen myös Kyushuun. lähde?
Japanissa on suurnopeusrataa 2 656 km.
Suurnopeusjunat alueittain > Aasia > Korea

Koreassa avattiin Aasian toinen pitkän matkan suurnopeusjuna KTX välille Soul–Busan 31. maaliskuuta 2004, joskin junat kulkivat vuoteen 2010 asti osan matkasta tavallisilla raiteilla. lähde?
Suurnopeusjunat alueittain > Aasia > Kiina

Kiinaan rakennettiin lyhyessä ajassa mittava suurnopeusrataverkosto. Vuonna 2008 Kiinassa oli suurnopeusratoja vain 665 km, kun vuonna 2022 niitä oli jo 43 111 km. Kiinan rataverkosto lienee ihmiskunnan historian suurin infrastruktuurihanke. Kiina on käyttänyt sen rakentamiseen miljoona miljoonaa eli biljoona euroa. Vuoteen 2035 mennessä suurnopeusrataa on määrä olla 70 000 kilometriä.
Maailman nopein kaupallisessa käytössä oleva juna on tällä hetkellä Shanghaissa Kiinassa. 431 kilometrin tuntivauhtia kulkeva maglev-juna yhdistää Pudongin lentokentän keskustan liepeille, taittaen 30 kilometrin taipaleen hieman alle kahdeksassa minuutissa. Kiinan ensimmäinen yli 300 km/h suurnopeus­juna­rata, ICE-tekniikkaan perustuva Peking–Tianjin-linja, avattiin 2008.lähde?
Lentoliikenne ja suurnopeusjunaliikenne

Suurnopeusjunilla tehtiin vuonna 2014 noin 1,5 mrd. matkaa. Kaupallisen lentoliikenteen matkustajamäärä oli yli kaksinkertainen, noin 3,3 miljardia.
Suurnopeusjunat Suomessa

Suomessa suurnopeusjunia ovat Pendolino-junat Sm3 ja Sm6 (Allegro), mutta varsinaisia suurnopeusratoja on teknisesti vain yksi: Lahden oikorata. Kuitenkin joitain uusia suurnopeusrataprojekteja on jo suunnitteilla, kuten Helsingin ja Turun väliin rakennettava Tunnin juna, joka lyhentäisi kaupunkien välisen matka-ajan niin sanottuja Express-junia käyttäen  73 minuuttiin. Toinen suunnitelluista rataprojekteista oli Helsingin ja Tampereen välinen niin sanottu Suomirata, joka yhdistyisi suunniteltuun Lentorataan ja olisi lyhentänyt kaupunkien välisen matka-ajan noin tuntiin. Tulevan radan suunnitteluissa tarkasteltiin  200, 250 tai 300 km/h nopeusvaihtoehtoja. Vuonna 2023 virkaan astunut Suomen hallitus on kuitenkin ilmoittanut, että hanketta ei viedä eteenpäin, vaan korkeintaan kehitetään vanhaa linjausta.
Lisäksi Helsingistä Porvoon kautta Kouvolaan suunnitellaan 220 km/h kulkevaa nopeaa junayhteyttä. Hankkeen pitkän tähtäimen suunnitelmana on myös saada sekä Kuopiosta että Joensuusta kolmen tunnin junayhteys, jonka mahdollistaisi 300 km/h kulkeva suurnopeusjuna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suurnopeusjuna Wikimedia Commonsissa
Luotijuna pudottaa lentokoneita Kiinassa (Tekniikka & Talous, 29.3.2010) (Arkistoitu – Internet Archive)
Euroopan suurnopeusjunaliikenne vuonna 2018
Euroopan suurnopeusraideverkosto.   310–320 km/h   270–300 km/h   240–260 km/h   200–230 km/h   Rakenteilla (katkoviivalliset)   Alle 200 km/h
Saksan nopean ICE-liikenteen rataverkko, 
 punainen 300 km/h, oranssi yli 250 km/h, sininen 200 km/h
Itä-Aasian suurnopeusraideverkosto alkuvuonna 2017.   300+ km/h   250–299 km/h   200–249 km/h   Rakenteilla   Muut rautatiet
Bottiaia

Bottiaia ja muut Makedonian valtakunnan alueet (n. 334–323 eaa.) kartalla.
Bottiaia (m.kreik. Βοττιαία, lat. Bottiaea) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ala-Makedoniassa nykyisessä pohjoisessa Kreikassa.
Maantiede

Bottiaia sijaitsi Ala-Makedonian tasangon keskiosissa. Se käsitti suurin piirtein Bermion-vuoren ja Aksios-joen välisen alueen. Sen eteläpuolella sijaitsi Pieria, lounaispuolella Elimeia ja Eordaia, länsipuolella Lynkestis, luoteispuolella Almopia ja itäpuolella Mygdonia.
Maantiede > Polikset

Bottiaian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:
Aigai
Allante eli Atalante
Aloros
Beroia
Edessa
Ikhnai
Kyrrhos
Mieza
Pella
Maantiede > Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan:
Eidomene
Gaimeion
Genderrhos
Gortynia
Kition
Skydra
Tyrissa
Historia

Bottiaian aluetta asutti alun perin bottiaialaisten (Bottiaioi, Βοττιαῖοι) heimo. Valtaansa laajentaneet makedonialaiset karkottivat nämä kotiseudultaan arkaaisella kaudella 600- tai 500-luvulla eaa. Tämän jälkeen bottiaialaiset siirtyivät idemmäksi Chalkidikín niemimaana nykyisin tunnetun niemimaan länsiosiin, jossa heistä sai nimensä Bottiken alue.
Makedonialaisvallan aikana Bottiaia oli valtakunnan ydinaluetta, sillä siellä sijaitsivat sekä vanha pääkaupunki Aigai että uusi pääkaupunki Pella. Roomalaisella kaudella Bottiaian aluetta alettiin kutsua nimellä Emathia.
Nicole Bacharan

Nicole Bacharan
Nicole Bacharan (s. 25. tammikuuta 1955 Saint-Gaudens) on ranskalainen historioitsija ja politiikan tutkija.
Bacharan valmistui Institut d’études politiques de Parisista, Université Panthéon-Sorbonnesta ja College of Europesta. Häntä on kuultu usein transatlanttisten suhteiden ja yhdysvaltalaisen yhteiskunnan aiheiden asiantuntijana Ranskan, Yhdysvaltain, Belgian, Sveitsin sekä Italian televisio- ja radiolähetyksissä. Hän on kirjoittanut kolumneja ja artikkeleita muun muassa Le Figaroon, Le Mondeen, Le Pointiin, The New York Timesiin ja The Washington Postiin. Bacharan on työskennellyt tutkijana Fondation nationale des sciences politiquesissa. Hän oli vuosina 2013–2014 Hoover-instituutin National Fellow.
Bacharanin kirjoihin Yhdysvalloista ja kansainvälisestä politiikasta kuuluvat 11-Septembre: le jour du chaos (Dominique Simonnet’n kanssa), Le guide des élections américaines, First Ladies ja Les Noirs américains: des champs de coton à la Maison-Blanche. Bacharan on myös yhteistyössä Dominique Simonnet’n kanssa kirjoittanut lastenromaaneja Némo-sarjaan. Hänelle myönnettiin vuonna 2008 Kunnialegioonan arvo.
Protagoras

Jusepe de Ribera, Protagoras, 1637.
Protagoras (m.kreik. Πρωταγόρας, 481–420 eaa.) oli kreikkalainen esisokraattinen filosofi ja Platonin mukaan yksi sofisteista.
Elämä ja ajattelu

Protagoras oli kotoisin Abderasta. Platonin samannimisen dialogin mukaan hän oli ensimmäinen sofisti, joka kehitti ammattimaisen sofistiikan ja ”hyveen” opetuksen. Hänet tunnettiin retoriikan ja väittelytaidon opettajana. Nämä taidot olivat elintärkeitä kreikkalaisessa sosiaalisessa elämässä. Tämän vuoksi häntä kiehtoi orthoepeian eli sanojen oikean käytön opiskelu. Platonin Menon-dialogin mukaan Protagoras oli kerännyt itselleen suuren omaisuuden opettamisella.
Protagoraan tunnetuin sanonta on: ”Kaikkien arjen asioiden tarpeen mitta on ihminen, sellaisina kuin asiat ollessaan ovat, ja kun niitä ei ole, myös silloin”. Vaikka lause onkin kuuluisa, sen asiayhteys ei ole säilynyt, ja siksi sen merkitys ei ole täysin selvä. Sen katsotaan opettavan relativismia, jossa asioiden totuudenmukaisuus tai eettisyys riippuu tilanteesta. Lause on myöhemmin tunnettu homo mensura -periaatteena, jonka mukaan ”ihminen on kaiken mitta”. Protagoraan opetukset saivat Platonin ja muut myöhäisemmät filosofit etsimään objektiivisia, ylivoimaisia moraalisen elämän ohjeita. Subjektiivisuuden merkitys on tärkeä teema myös nykyfilosofiassa.
Protagoras oli tunnettu agnostikkona. Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti teoksessaan Jumalista seuraavasti: ”Jumalista en voi tietää, että he ovat, enkä että he eivät ole. Monet seikat estävät tätä tietämästä, sekä asian epäselvyys että ihmisen elämän lyhyys”.
Protagoras ja tieteellinen menetelmä

Vaikka Protagoras olikin Sokrateen aikalainen, hänet lasketaan esisokraatikkoihin. Hän seurasi Abdrean koulukunnan perinteitä, jotka olivat peräisin joonialaisesta luonnonfilosofiasta. Sen tärkeimpiä periaatteita oli kriittisyys, asioiden järjestelmällinen pohdinta, jota voidaan kutsua ”esisokraattiseksi dialektiikaksi”. Sen voidaan katsoa olevan vaihtoehto aristoteeliselle esittävälle metodille, joka esimerkiksi Karl Popperin mukaan kärsii dogmaattisuudesta.
Protagoraan merkitys filosofialle oli ehkä suurin tietoteoriassa. Hän pyrki löytämään totuuden hylkäämällä epätodennäköisemmät argumentit. Hänellä oli kaksi periaatetta. Ensimmäinen oli, että ”ennen mitään epävarmuutta, kaksi vastakkaista väitettä voivat kohdata toisensa yhtä pätevinä”. Toinen täydentää ensimmäistä huomauttamalla tarpeesta ”vahvistaa heikompaa argumenttia”.
Koska Protagoras oli fallibilisti ja siten valmis tarvittaessa myöntämään minkä tahansa ajatuksen vääräksi, hän tiesi, että myös vähemmän houkutteleva argumentti saattoi kätkeä sisäänsä parhaan vastauksen. Tämän vuoksi hän sanoi, että heikompaa argumenttia tulisi vahvistaa. Juuri tätä on pidetty relativismina. Protagoras kuitenkin pyrki objektiivisuuteen suosimalla argumenttien tasa-arvoistamista, toisin sanoen hän pyrki saamaan tietoa niin paljon kuin mahdollista etsimällä kullekin väitteelle vahvimman mahdollisen vastaväitteen, joka voitaisiin esittää sitä kohtaan. Näin hän löysi vähemmän dogmaattisen tavan lähestyä totuutta, sellaisen, joka johti hänen mielestään parhaaseen lopputulokseen tieteen mukaan. Se oli tapa etsiä objektiivista totuutta taistelemalla omaa subjektiivisuutta vastaan. Vähiten todennäköinen argumentti tuli hylätä, vaikka se olisikin järjen tai oikeudenmukaisuuden vastainen, sillä hän katsoi näiden käsitteiden olevan vain ihmisten ominaisuuksia, ei mitään universaaleja totuuksia. Näin ne edustivat ihmisen omaa subjektiivista näkemystä, ajattelun väistämätöntä lähtökohtaa, josta piti päästä yli. Protagoraalle tämä oli tieteellisen menetelmän päämäärä. Näin voidaan katsoa, ettei hän ollut todellinen relativisti, vaan ennemminkin suuri fallibilisti.
Kirjallisuutta > Suomennokset

Protagoras. (Kuusi fragmenttia. Suomeksi tulkinnut Mika Saranpää) Niin & näin, 1995, nro 4.  Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Lee, Mi-Kyoung: Epistemology After Protagoras. Responses to Relativism in Plato, Aristotle, and Democritus.  Oxford:  Oxford University Press, 2005.  ISBN 978-0-19-926222-9  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit :
Protagoraan elämäkerta. (muinaiskreikaksi)
Protagoraan elämäkerta.(Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Poster, Carol: Protagoras The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Antiikin filosofia  Esisokraattinen filosofia
| --- | --- |
Miletoslaiset:  Thales  Anaksimandros  Anaksimenes 
Pythagoralaiset:  Pythagoras  Alkmaion Krotonlainen  Filolaos  Arkhytas 
Efesoslaiset:  Herakleitos 
Elealaiset:  Ksenofanes  Parmenides  Zenon Elealainen  Melissos 
Pluralistit:  Anaksagoras  Empedokles  Arkhelaos 
Atomistit:  Leukippos  Demokritos 
Sofistit:  Protagoras  Gorgias  Prodikos  Hippias 
Muita:  Ferekydes  Diogenes Apollonialainen
Abraj Al Bait Towers

Abraj Al Bait Towers vuonna 2023.
Abraj Al Bait Towers rakennusvaiheessa vuonna 2008.
Abraj Al Bait Towers (arab. أبراج البيت‎, ‘Abrāj al-Bayt) on vuonna 2012 valmistunut seitsemän tornitalon rakennuskompleksi Mekan suuren moskeijan vieressä Saudi-Arabiassa. Sen tieltä purettiin osmanien 1700-luvulla rakentama Ajyadin linnoitus. Kansainvälisestä vastustuksesta huolimatta historiallinen kohde purettiin tammikuussa 2002.
Tornitaloissa on hotelleja, huoneistoja, ostoskeskuksia ja rukoushuoneita. Arviolta jopa 65 000 pyhiinvaeltajaa voi majoittua kompleksin tiloihin. Kompleksin keskeisin rakennus on 601 metriä korkea kellotorni. Se on maailman kolmanneksi korkein rakennus.
Abraj Al Bait -kokonaisuuden rakentaminen maksoi yli 12 miljardia euroa, joten se on maailman kallein rakennus.
Kellotorni

Kellotorni on nelikulmainen ja siinä on kooltaan 43 × 43 -metriset kellotaulut neljään eri ilmansuuntaan. Kellotaulua valaisee kaksi miljoonaa LED-valoa. Rakennuksen yläosaan on lisäksi upotettu 20 000 valkoista ja vihreää lamppua. Näillä Saudi-Arabian lipun väreillä ilmoitetaan muslimien viiden rukoushetken alkaminen. Lamppujen valo näkyy 30 kilometrin päähän Mekasta. Lisäksi torniin on rakennettu muitakin valonheitinjärjestelmiä, joiden valo yltää 10 kilometrin korkeuteen.lähde?
Abraj Al Baitin kel­lo­torni ym­pä­ris­töi­neen vuon­na 2010.
Mekan Masjid al-Haram pyhäkkö ja sen Kaaban kier­tä­jiä Abraj Al Baitin tor­neis­ta näh­tynä.
Mekka vs. Greenwich Mean Time

Saudien suunnitelmana oli samalla saada maailmaan uusi keskeinen aika ohi Greenwich Mean Timen. Abraj Al Bait Towersin kellotaulu on läpimitaltaan kuusi kertaa suurempi kuin Big Benin Lontoossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abraj Al Bait Towers Wikimedia Commonsissa
| n k Maailman korkeimmat rakennukset |
| --- | --- |
 1. Burj Khalifa  2. Merdeka 118  3. Shanghai Tower  4. Abraj Al Bait Towers  5. Ping An Finance Centre  6. Lotte World Tower  7. One World Trade Center  8. CTF Finance Centre, Tianjin CTF Finance Centre  10. China Zun
Arto Elovirta

Arto Elovirta (s. 4. maaliskuuta 1947 Turku) on suomalainen itseoppinut vaatesuunnittelija ja vaatetusalan yrittäjä. Hänet tunnetaan useiden suomalaisten vaatemerkkien mallistojen luojana ja vuonna 1983 perustamastaan Donatello-vaatetusliikkeestä.
Elovirran isoisä oli kenkäkauppias, ja hänen vanhemmillaan oli Turussa lastenvaatetehdas nimeltä Mekla-valmiste. Sen lopetettua 1965 Arto Elovirta aloitti veljensä kanssa 1967 lasten ja nuorten ulkoiluvaatteiden valmistuksen Meklalta perityllä Oukei-tuotemerkillä, mutta toiminta päättyi rahoitusvaikeuksiin 1970-luvun lopussa. Elovirta työskenteli sitten miestenmallistojen suunnittelijana Trinet Oy:ssä Littoisissa 1979–1984 ja One Top Oy:ssä 1982–1993. Hän on tehnyt suunnittelutyötä myös Kestilälle, Dixi-Coatille, Femitexille, Suomen Höyhenelle, Grünsteinille, Joukatexille, Luhdalle, Piretta-P.T.A.:lle ja Tiklakselle.
Vuonna 1983 Elovirta perusti laadukkaita ulkomaisia vaatetusmerkkejä edustavan Donatellon Turun Linnankadun ja Brahenkadun kulmaan. 1980-luvun lopulla Elovirralla oli Turussa myös Archie’s Best- ja Vaasassa The Best Shop -myymälä. 1990-luvun alussa Elovirta perusti Helsingin Katajanokan rantaan A.E.I. Magazine -nimisen liikkeen, joka ei kuitenkaan menestynyt syrjäisen sijainnin ja alkavan laman takia.
Donatello on tuonut ensimmäisenä Suomen markkinoille muun muassa Cornelianin, Dieselin ja Hugo Bossin tuotteita. Muita Elovirran edustamia merkkejä ovat olleet Giorgio Armani, Byblos, Christian Lacroix sekä Marithé + François Girbaud. Elovirta on pitänyt yllä myös itse suunnittelemaansa vaatemerkkiä Mondo Di Archie (MDA).
Keväällä 2014 Arto Elovirta ilmoitti jäävänsä eläkkeelle ja jättävänsä liikkeen poikansa ja tyttärensä hoidettavaksi. Myymälä ja verkkosivusto suljettiin.
Vuonna 1988 Elovirta sai ensimmäisen Muodin Gloria -palkinnon, jonka myönsi naistenlehti Gloria. Seuraavana vuonna Pukeva myönsi hänelle Ruben Jaari -mitalin.
Kailash Purryag

| Kailash Purryag |
| --- | --- |

Mauritiuksen presidentti
 21. heinäkuuta 2012 – 29. toukokuuta 2015  
Pääministeri:  Navin Ramgoolam Anerood Jugnauth
Varapresidentti:  Monique Ohsan Bellepeau
Edeltäjä:  Monique Ohsan Bellepeau (vt.)
Seuraaja:  Monique Ohsan Bellepeau (vt.)
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. joulukuuta 1947 (ikä 77) Vacoas-Phoenix, Brittiläinen Mauritius
Puoliso:  Aneetah Purryag
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Aiheesta muualla
www.gov.mu/portal/site/president
Kailash Purryag (s. 12. joulukuuta 1947) on mauritiuslainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 2012–2015. Sitä ennen hän toimi parlamentin puhemiehenä vuodesta 2005 alkaen. Purryag on koulutukseltaan lakimies, ja hänet valittiin parlamenttiin ensimmäisen kerran jo 1976. Vuosien varrella hänellä on ollut useita ministerin tehtäviä.
Wasabröd

Wasa-näkkileipäpakkaus
Wasabröd AB on ruotsalainen näkkileivistään tunnettu elintarvikeyritys, joka perustettiin vuonna 1919 nimellä AB Skellefteå Spisbrödsfabrik. Vuonna 1982 yhtiö myytiin sveitsiläiselle Sandoz-yhtymälle, ja vuodesta 1999 se on ollut italialaisen Barillan omistuksessa. Wasabrödin tehtaat sijaitsevat Ruotsin Filipstadissa, Saksan Cellessä, Norjan Hamarissa ja Puolan Wrocławissa.
Wasabröd on Ruotsin kuningashuoneen virallinen hovihankkija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wasabröd Wikimedia Commonsissa
Wasa.com (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Taiteenala:  KulturNav
Vehmaan seurakunta

| Vehmaan evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
 Vehmaan seurakunta sijaitsee Vehmaan kunnassa.
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Rovastikunta:  Nousiaisten rovastikunta
Kirkkoherra:  Outi Tukia-Takala (vt.)
Pääkirkko:  Vehmaan kirkko
Jäseniä:  1 917, 82,77% kunnan väkiluvusta (v. 2017)
Aiheesta muualla
Vehmaan seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vehmaan kirkko vuonna 2016.
Vehmaan seurakunta on Vehmaan kunnassa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Nousiaisten rovastikuntaan.
Vehmaan emäseurakunta (ruots. Wehmo tai Vemo; vanhemmissa asiakirjoissa myös Kaland ja Kalandia) oli olemassa jo 1200-luvulla.
Historia

Vehmaan seurakunta on mainittu itsenäisenä seurakuntana vuonna 1331. Lokalahden alue kuului vuodesta 1409 lähtien seurakuntaan kappelina. Vuosina 1630–1690 Lokalahti toimi hetken itsenäisenä seurakuntana palaten kuitenkin osaksi Vehmaata. Vuosina 1781–1809 Vehmaan seurakunnan kappalaisena toimi siellä laatimastaan postillasta tunnettu Anders Björkqvist. Vuonna 1903 pappilan maille sekä Nuhjalaan rakennettiin rukoushuoneet. Vuonna 1905 Lokalahti irtautui jälleen itsenäiseksi Lokalahden seurakunnaksi.
Vuoden 1926 alussa Vehmaan seurakunnalla oli 3 911 jäsentä. Vuonna 1929 jäseniä oli 4 002. rippikoululaisia oli 80 ja kinkerikuntia 20. Seurakunnan kirkkokuoroon kuului 30 henkeä. Vuoden 1943 alkuun mennessä jäsenmäärä oli 4 255 henkeä. Vuoden 1946 lopussa oli jäsenmäärä noussut 4 304 henkeen. Vuonna 1953 seurakunnan jäsenmäärä oli 4 578. Tällöin mainitaan seurakunnassa olleen evankelisen herätysliikkeen kannatusta. Vuonna 1968 seurakunnan jäsenmäärä oli laskenut 3 629 henkeen. Seurakunnalla oli 19 kinkeripiiriä ja siellä mainitaan edelleen olevan evankelisuuden kannatusta. Kirkkokuorossa, joka esiintyi juhlapyhinä, oli 25 jäsentä, minkä lisäksi seurakunnassa oli lapsi- ja nuorisokuoro.
Toimitilat

Seurakunnan kirkkona toimii 1400-luvulla valmistunut Vehmaan kirkko. Kirkon yhteydessä on myös hautausmaa. Seurakunnalla on myös kirkkoherranvirasto, jonka yhteydessä taloustoimisto, seurakuntatalo Vinkkilän taajamassa, kesäkahvila sekä Myllyjärven leirimaja.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vehmaan seurakunnan kirkkoherroina:
.       -1976: Veikko Lehto
1976-1983: Eino Laaksonen
1993–2006: Arto Vuorenoja
2006–2018: Juha Aronen
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
| n k Nousiaisten rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Kustavi  Laitila  Naantali  Nousiainen  Masku  Merimasku  Mynämäki  Pyhäranta  Raisio  Rusko  Rymättylä  Vehmaa  Taivassalo  Uusikaupunki  |  |
| Entiset seurakunnat |  Askainen  Kalanti  Karjala  Lemu  Lemu-Askainen  Lokalahti  Mietoinen  Pyhämaa  Rohdainen  Uusikaupunki (msrk)  Vahto  Vehmalainen  Velkua  |  |
Turun arkkihiippakunta
Kavála

| Kavála Kaválan kunta Καβάλα Δήμος Καβάλας |
| --- | --- |
 Kaválan kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Kavála
 Koordinaatit: 40°56′N, 24°24′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia jaTraakia
Alueyksikkö:  Kavála
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0501
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  350,61 km²
Väkiluku (2011):  70 501
 – Kunnallis­yksikkö:  58 790
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  56 371
 – Kaupunki:  54 027
 – Väestötiheys:  201,08 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  65x xx
Suuntanumero(t):  2510
Rekisterikilpi:  KB
 
 tourism.kavala.gov.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kavála (kreik. Καβάλα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καβάλας, Dímos Kaválas), joka sijaitsee Kaválan alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 350,61 neliökilometriä ja väkiluku 70 501. Varsinaisen Kaválan kaupungin väkiluku on 54 027 (vuonna 2011).
Kavála on Egeanmeren pohjoisrannikon tärkeimpiä satamia. Kaupungin lähellä Chrysoúpolissa sijaitsee Kaválan kansainvälinen lentoasema.