stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marko Koivuranta

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 10. maaliskuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 170 cm
Junioriseurat
1989–1996: RoPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1995–1996 | RoPS | 17 | (0) |
| 1996 | → Kanuunat (laina) | 7 | (2) |
| 1997 | Santa Claus | 16 | (3) |
| 1998–1999 | RoPS | 42 | (0) |
| 2000–2003 | Jazz | 75 | (1) |
| 2000 | → RiPS (laina) | 9 | (2) |
| 2004–2005 | AC Oulu | 49 | (3) |
| 2006–2008 | YPA | 60 | (7) |
| 2009 | RoPS | 8 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 283 | (18) |
Maajoukkue
| 1992–1993 | Suomi U15 | 12 | (0) |
| 1993 | Suomi U16 | 3 | (0) |
| 1995 | Suomi U17 | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Marko Koivuranta (s. 10. maaliskuuta 1978 Rovaniemi) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Seuratasolla hän edusti viimeksi Rovaniemen Palloseuraa. Koivuranta on RoPS:n kasvatti ja teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa kasvattajaseuransa paidassa kaudella 1995. Hän pelasi RoPS:ssa yhteensä neljä kautta, kunnes siirtyi kaudeksi 2000 FC Jazziin. Porissa Koivuranta pelasi neljä kautta ja siirtyi sieltä kahdeksi kaudeksi Ykkösen AC Ouluun. Ennen paluutaan Rovaniemelle hän pelasi vielä kolme kautta FC YPAssa. Koivurannan sopimus RoPS:n kanssa kattoi alun perin kauden 2010 loppuun asti, mutta se purettiin yhteisymmärryksessä kauden 2009 jälkeen, jolloin Koivuranta myös lopetti pääsarjauransa.
Koivuranta on pelannut joitain otteluja Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän on pelannut myös futsalia, jossa hän on voittanut Ilves FS:n riveissä SM-hopeaa ja -pronssia. Koivurannalla on tilillään myös 18 miesten futsalmaaottelua. Koivurannan nykyinen futsalseura on Rovaniemen Kanuunat.
Koivuranta on opiskellut sosiaalialaa ammattikorkeakoulussa ja on valmis sosionomi.
Koivuranta toimii nykyään RoPS:n junioripäällikkönä.
Lentoasemahuoltaja

Lentoasemahuoltajia
Lentoasemahuoltaja on yksi logistiikan perustutkinnoista, jonka laajuus on 120 opintoviikkoa. Muita logistiikan perustutkintoja ovat varastonhoitaja ja autonkuljettaja.
Lentoasemahuoltajan yksi merkittävistä tehtävistä on huolehtia lentoturvallisuudesta pitämällä kiitotiet, rullaustiet ja asematasoalueet liikennöitävässä kunnossa tiukkojen yleiseurooppalaisten normien mukaan. Tähän liittyy luonnollisesti sään ja säämuutoksien seuraaminen ja tulkitseminen mittaamalla muun muassa kiitotien kitka-arvoja säännöllisin väliajoin. Lentoasemahuoltajan tutkinnon suorittaneella on myös pätevyys tehdä lentokoneille jään ja huurteenpoiston. He voivat myös suorittaa lentokoneiden polttoainetäydennykset ja parkkeeraamisen erityisten lentokoneiden siirtelyyn tarkoitettujen työkoneiden avulla ja pitää näiden työkoneiden toimintakuntoa joustavasti ja täsmällisesti yllä. Lentoasemahuoltajien tehtäviin kuuluu myös matkustajien ja matkatavaroiden turvatarkastukset, sekä lentokoneiden lastaukset ja purkamiset mukaan lukien vaaralliset aineet.
Lentoasemilla on oma palo- ja pelastusorganisaatio, joka vastaa siviilipaloasemaa, mutta on erikoistunut toimimaan lento-onnettomuuksien varalle. Tässä pelastusorganisaatiossa on mukana lähes jokainen lentoasemahuoltaja. Tämä asettaa omat erityisvaatimuksensa ammatissa toimimiselle, jonka vuoksi kaikki alalle aikoivat opiskelijat haastatellaan. Tämän lisäksi heille tehdään lihaskuntotesti, joista valitaan parhaat. Valituille opiskelijoille tehdään suppea turvaselvitys, josta ei saa löytyä merkintöjä. Mikäli niitä löytyy, se on este ammatissa toimimiselle ja johtaa automaattisesti opiskelupaikan menettämiseen. Jos merkinnän saa opiskeluaikana, tai jos jo toimii ammatissa ja tänä aikana saa merkinnän niin se on riittävä peruste opiskelu- tai työpaikan välittömään irtisanomiseen. Lisäksi lentoasemahuoltajalta edellytetään tiimityöskentelytaitoa, kykyä hahmottaa asioita kokonaisuuksina, nopeaa ratkaisukykyä, aikataulussa pysymistä, hyvää terveyttä sekä peruskuntoa. Lentoasemahuoltajalla on oltava stereonäkö (syvyysnäkö) kunnossa ja hänen on oltava ehdottoman rehellinen. Lentoasemahuoltajat työllistyvät ilmailulaitoksen tai ilmailualan yritysten palvelukseen. Tämä tutkinto antaa yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin sen mukaan mitä asianomainen yliopisto päättää.
MS-DOS

| MS-DOS |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Microsoft
Tuoteperhe:  MS-DOS
Toiminnallinen tila:  Ei tuettu
Viimeisin vakaa versio:  6.22 (15. kesäkuuta 1994)
Ytimen tyyppi:  Monoliittinen kernel
Työpöytäohjelmisto:  Komentorivi
Lisenssi:  Kaupallinen
Infobox OKNimi-testi OK: 
MS-DOS (Microsoft Disk Operating System) on Microsoftin vuonna 1981 julkaisema, tekstipohjaisella komentoliittymällä varustettu käyttöjärjestelmä. Se oli ensimmäinen laajalti levinnyt käyttöjärjestelmä IBM PC -yhteensopiville tietokoneille. Viimeisin itsenäinen versio, 6.22, julkaistiin vuonna 1994, minkä jälkeen MS-DOS on sisältynyt Windows-järjestelmäpaketteihin. Windows 95, 98 ja Me perustuivat MS-DOS:iin, vaikka tämä onkin enimmäkseen käyttäjältä piilotettu.
Windows NT:n mukana on ollut vuodesta 1993 lähtien NTVDM-komponentti 16-bittisien MS-DOS-ohjelmien suorittamiseen. NTVDM on rajattu 32-bittisille IA-32-suorittimille ja se ei ole enää tuettu x86-64 tai ARM-suorittimilla.
Historia

IBM tilasi Microsoftilta käyttöjärjestelmän, jonka Microsoft osti valmiina Seattle Computer Products -yhtiöltä (SCP) IBM-kaupan solmimisen jälkeen. SCP:llä oli CP/M:ää muistuttava käyttöjärjestelmä QDOS. Microsoft lisensoi käyttöjärjestelmän IBM:lle, joka myi sitä IBM PC:n kanssa nimellä PC-DOS. Microsoftilla oli oikeus myydä käyttöjärjestelmää erikseen nimellä MS-DOS.
MS-DOSin komentotulkki command.com toimi myös pääasiallisena käyttöliittymänä käyttäjälle.
MS-DOSiin ei koskaan toteutettu moniajoa, vaikka Microsoft suunnitteli pitkään sellaista koodinimillä 286-DOS, MS-DOS 3 tai MS-DOS 4. Järjestysnumeroltaan vastaavat, perinteistä muistinhallintaa käyttävät versiot julkaistiin vuorollaan, koska OS/2 astui näyttämölle. Intelin 80386-prosessorin muistinhallintayksikön myötä tätä rajoitetta pystyttiin kuitenkin kiertämään.[lähde? ]
MS-DOS kopioi ideoita muista käyttöjärjestelmistä. Versio 2.0 sisälsi Unixista omaksutut alihakemistot, putket ja tulostuksen uudelleenohjauksen omintakeisin toteutuksin. Versio 5.0 paransi muistinhallintaa, jolloin osa kooltaan kasvaneesta MS-DOSista voitiin siirtää 80286- ja 80386-koneissa muille muistialueille kuluttamasta DOSin kallisarvoista 640 kilotavun perusmuistia.
Versiossa 6.0 tuli mukaan defrag-levyneheytysohjelma ja DoubleSpace-levynpakkaus, joka korvattiin Microsoftin ja Stac Technologiesin välisen patenttioikeudenkäynnin jälkeen versiossa 6.22 DriveSpace-nimisellä ohjelmalla. Kesäkuussa 1994 julkaistu MS-DOS 6.22 oli myös viimeinen erikseen myytävä MS-DOS, versio 7.0 oli saatavissa ainoastaan Windows 95 -ikkunoinnin mukana. Microsoftin vakuutteluista huolimatta Windows 95:ssä MS-DOS käynnistyi automaattisesti taustalla. Käyttöjärjestelmässä olivat uutuutena mukana tuki pitkille tiedostonimille ja "CD..."- ja "CD...." -komennot.
DOSin ohjelmia

MS-DOS peri monet CP/M:n ohjelmista, jotka sovitettiin uudelle käyttöjärjestelmälle. Jo CP/M:ssa toiminut WordStar oli ensimmäisiä suosittuja tekstinkäsittelyohjelmia. Se antoi myöhemmin tilaa WordPerfectille, joka säilyi loppuun asti DOS-ympäristön suosituimpana tekstinkäsittelyohjelmana. Sen kilpailijana – lähinnä Suomessa – oli kotimainen Teko.
Lotus 1-2-3 -taulukkolaskentaohjelma oli IBM PC:n läpimurtosovellus.
1-2-3 sisälsi graafisten kuvaajien tuottomahdollisuuden. 1-2-3:n suuri suosio 1980-luvun puolivälissä oli merkittävä tekijä IBM PC:n leviämisessä yritysmaailmaan.
DOS-ohjelmat ohjelmoitiin alussa, kuten aiemminkin, lähinnä assemblyllä, mutta kehittyneet kääntäjät yleistyivät myöhemmin. Turbo Pascal ja QuickBASIC olivat suosittuja. C-kääntäjiä DOSille olivat ainakin Microsoftin QuickQ, TurboC ja Watcom. DJ Delorie siirsi myöhemmin GCC:n DOSille nimellä DJGPP. DJGPP vaati kuitenkin 386-suorittimen. MS-DOSin itsensä mukana tuli Microsoftin GW-BASIC-niminen rivinumero-BASIC (PC-DOSissa BASICA), versiosta 5.0 lähtien QuickBasicia muistuttava QBasic.
Suuri osa tietokonepeleistä julkaistiin MS-DOSille aina 1990-luvun puoliväliin asti. Pelit kuten Civilization, Dune II, Command & Conquer, Doom ja Quake julkaistiin DOSille. DOSissä pystyi myös hyödyntämään 3D-grafiikkaa tukevia näytönohjaimia, kuten 3dfx:n Voodoo Graphicsia.
IBM PC -yhteensopiville tehdyt demot tehtiin myös yksinomaan DOS-ympäristöön aina 1990-luvun loppuun asti. DOSille tehtiin myös lukuisia tracker-ohjelmia musiikin säveltämistä varten. Niiden käyttöön tarvittiin erillinen äänikortti, jota ilman ääniominaisuudet olivat olemattomat.
Internetin käyttöön tarkoitettuja ohjelmia DOSille ei ole juuri tehty, vaikka esimerkiksi Sun Microsystems kehitti yrityskäyttöön jopa PC/NFS-asiakasohjelman ja TCP/IP-pinon.
Käytännössä internetiä käytettiin soittamalla modeemilla ja pääteohjelmalla soittosarjaan, josta voi käyttää Unix-koneen shellia sähköpostin käsittelyyn, keskusteluryhmien (Usenet Newsien) lukemiseen ja verkon selaamiseen tekstipohjaisella selaimella kuten Lynx. DOS-aikana yleisin ohjelmien ja muiden tiedostojen hankkimiskeino olivat BBS:t ja erilaiset arkistot, kuten Simtel tai Funetin FTP-palvelu.
MS-DOSin muistinhallinta

MS-DOS kehitettiin IBM PC -koneelle, joka käytti Intel 8088 -suoritinta. Ensimmäiset mallit sisälsivät 16 tai 64 kB RAM-muistia ja suoritin pystyi osoittamaan korkeintaan megatavun. IBM PC:n arkkitehtuuri suunniteltiin kuitenkin siten, että 640 kB:n kohdalta alkoivat oheislaitteiden muistialueet, joten varsinaista muistia voi lisätä vain 640 kilotavuun asti ja loput 384 kB muistiavaruudesta oli varattu oheislaitteille. Esimerkiksi alue A000016–AFFFF16 oli varattu EGA- tai VGA-näyttökortin muistille.
8086 käytti segmentoitua muistia, jossa muistia käsiteltiin 64 kilotavun lohkoissa: lähiosoitin sisälsi offsetin ja kauko-osoitin sisälsi sisälsi segmentin sekä offsetin.
Kuuluisa 640 kB:n muistinrajoitus muodostui pian ongelmaksi ja jo 1984 kehitettiin paljon muistia vaativia taulukkolaskenta- ja tietokantaohjelmia varten EMS-määrittely (Expanded Memory Specification). Määrittelyn mukaan rakennettiin ISA-väylään liitettäviä lisäkortteja, joiden muisti näkyi oheislaitteille varatulla muistialueella. Tätä muistia voitiin käsitellä sivuittain ja osa kortilla olevasta muistista voitiin ottaa kerrallaan "näkyväksi". Hyvin harvat ohjelmat hyödynsivät kuitenkaan tätä muistia. Käytännössä liian monien laiteajurien lataaminen kulutti perusmuistia, jolloin sen liiallinen käyttö esti joidenkin ohjelmien toiminnan. Etenkin jotkin pelit saattoivat vaatia yli 600 kB vapaata perusmuistia.
Intel 80286 -suorittimen kehittyneempi muistinhallinta mahdollisti XMS-muistin (Extended Memory Specification) käytön. 80286 pystyi hyödyntämään 16 MB muistia ja monet 286-tietokoneet toimitettiin 1 MB tai 2 MB muistilla, jota päästiin käyttämään 286-suorittimen suojatussa tilassa (Protected mode). Sitä käytettäessä ei tosin pystynyt käyttämään DOSin palveluja, ja hyvin harvat ohjelmat hyödynsivät 286:n kehittyneitä ominaisuuksia. Muistia voi kuitenkin hyödyntää esimerkiksi levyvälimuistina SMARTDRV-ohjaimen avulla tai RAM-levynä. XMS-muistin käytön mahdollisti HIMEM.SYS-laiteohjain, joka tuli käyttöön MS-DOS 5.0:ssä. Myös Windows 3 pystyi hyödyntämään ylimääräistä muistia.
286-suorittimessa oli myös eräs suunnitteluominaisuus, jonka avulla A20-osoitelinjaa käsittelemällä 286-suoritin pystyi käyttämään reaalitilassa 64 kB muistia 1 MB rajan yläpuolelta osoitteesta FFFF016 lähtien. Tästä muistialueesta käytettiin nimeä HMA (High Memory Area). MS-DOS-versiosta 5.0 lähtien osan käyttöjärjestelmästä pystyi siirtämään CONFIG.SYS-tiedoston asetuksella DOS=HIGH tälle alueelle, jolloin perusmuistia jäi vapaaksi.
386-suorittimessa oli edeltäviä malleja kehittyneempi muistinhallintayksikkö (MMU), joka mahdollisti sivutuksen. Ns. Expanded Memory Managerin avulla DOS voi käyttää XMS-muistia simuloimaan EMS-muistia 386:n Virtual 8086 -tilassa. Tekniikkaa hyödynsi ensimmäisenä Compaq DOS 3.31:n mukana tullut CEMM vuonna 1987. Microsoftin vastaava laiteohjain EMM386.EXE toimitettiin Windows/386:n ja MS-DOS 4.01:n mukana. EMM386 voi myös siirtää osan XMS-muistista tyhjiin kohtiin alueelle 640 kB – 1 MB (ns. Upper Memory Area), jolloin laiteohjaimia voi ladata tälle alueelle CONFIG.SYSissä LOADHIGH-komennolla perusmuistin vapauttamiseksi.
Käynnistys

MS-DOSin VBR lataa muistiin ensin kolme sektoria IO.SYS-tiedostosta, joka tämän jälkeen käynnistyy ja lataa loput itsestään muistiin ja sen jälkeen MSDOS.SYS-tiedoston, joka lukee CONFIG.SYS-asetustiedoston ja sen jälkeen lataa ja käynnistää COMMAND.COM-komentotulkin, tai muun määritellyn. COMMAND.COM suorittaa juurihakemistosta  AUTOEXEC.BAT-komentojonon.
Julkaisut

MS-DOS:stä julkaistiin seuraavat versiot:
PC DOS 1.0 - elokuu 1981 – alkuperäinen julkaisu IBM-PC:lle
PC DOS 1.1 - toukokuu 1982 – tuki 320 kB:n kaksipuoliselle levykkeelle
MS-DOS 1.25 - toukokuu 1982 – ensimmäinen julkaisu kloonikoneille
MS-DOS 2.0 - maaliskuu 1983 – sisälsi alihakemistot, kahvapohjaiset tiedosto-operaatiot, komennon syötteen/tulosteen ohjauksen ja putket. Lisäsi tuen kiintolevyille ja 320 kB:n levykkeille sekä EXE-muotoisille ohjelmatiedostoille.
PC DOS 2.1 - lokakuu 1983 – tuki IBM PCjr:lle
MS-DOS 2.11 - maaliskuu 1984 – tuki käyttöliittymän ja päiväyksien lokalisoinnille
MS-DOS 2.25 - lokakuu 1985 – parempi tuki kanji-merkeille ja korealaisille merkistöille
MS-DOS 3.0 - elokuu 1984 – lisäsi tuen IBM PC/AT:lle: 1,2 MB:n levykkeet ja korkeintaan 32 MB:n kiintolevyosiot, yksi ensiöosio ja yksi looginen asema laajennetulla osiolla
MS-DOS 3.1 - marraskuu 1984 – tuki Microsoftin lähiverkkotekniikoille
MS-DOS 3.2 - tammikuu 1986 – tuki 3,5-tuumaisille 720 kB:n levykkeille
PC DOS 3.3 - huhtikuu 1987 – tuki IBM PS/2:lle: 1,44 MB:n levykkeet, lisätty koodisivutuki (kansainväliset merkistöt)
MS-DOS 3.3 - elokuu 1987 – tuki useammalle kuin yhdelle loogiselle asemalle
MS-DOS 4.0 - kesäkuu 1988 – pohjautui IBM:n lähdekoodiin Microsoftin koodin sijaan
PC DOS 4.0 - heinäkuu 1988 – mukana DOS Shell ja tuki yli 32 MB:n kiintolevyille
MS-DOS 4.01 - joulukuu 1988 – korjauksia aiemman version merkittäviin ohjelmointivirheisiin
MS-DOS 5.0 - kesäkuu 1991 – muistinhallintaohjelma, koko ruudulla toimiva tekstinmuokkain, QBasic-ohjelmointikieli, käytönaikainen ohje. DOS Shell saa tehtävänhallinnan. Mukana myös Rupp Technologylta lisensoitua tiedostonsiirtotekniikkaa.
MS-DOS 6.0 - maaliskuu 1993 – lisätty DoubleSpace-levynpakkaus, levyn eheytys ja muita ominaisuuksia
MS-DOS 6.2 - marraskuu 1993 – korjauksia ohjelmointivirheisiin
MS-DOS 6.21 - helmikuu 1994 – poistettu DoubleSpace-levynpakkaus Stac Electronicsin haastettua Microsoftin oikeuteen
PC DOS 6.3 - huhtikuu 1994
MS-DOS 6.22 - kesäkuu 1994 – viimeinen virallinen, erikseen myytävä versio. DoubleSpace korvattu Microsoftin omalla, mutta sen kanssa yhteensopivalla DriveSpace-ohjelmistolla
PC DOS 7.0 - huhtikuu, 1995 – mukana Stacker DriveSpacen asemesta
MS-DOS 7.0 - elokuu 1995 – toimitettiin Windows 95:n mukana. Mukana looginen levynosoitus (LBA) ja tuki pitkille tiedostonimille
MS-DOS 7.1 - elokuu 1996 – toimitettiin Windows 95B:n ja Windows 98:n mukana. Lisätty tuki FAT32-tiedostojärjestelmälle
MS-DOS 8.0 - syyskuu 2000 – toimitettu Windows Me:n mukana. Viimeinen versio MS-DOS:ista. SYS-komento (jolla saattoi luoda käynnistyslevyn joko levykkeestä/optisesta tietovälineestä tai kiintolevystä) ja mahdollisuus käynnistää tietokone komentorivitilaan poistuivat.
Microsoft on julkaissut MS-DOS:in versioiden 1.25, 2.0 sekä 4.0 lähdekoodin.
Muita MS-DOS-yhteensopivia käyttöjärjestelmiä

DR-DOS (myös nimillä NovellDOS ja OpenDOS)
FreeDOS
PTS-DOS
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MS-DOS help and commands
Microsoft MS-DOS 6.22 myyntilaatikko.
Matt Fitzpatrick

Matt Fitzpatrick
Matt Fitzpatrick (s. 1. syyskuuta 1994 Sheffield) on englantilainen golfaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2014. Hän on voittanut Yhdysvaltain avoimen turnauksen vuonna 2022. Hän on voittanut PGA-kiertueella heinäkuun 2024 loppuun mennessä kaikkiaan kaksi kilpailua, joista toinen oli RBC Heritage huhtikuussa 2023. Hän on edustanut Eurooppaa Ryder Cupissa vuosina 2016, 2021 ja 2023. Fitzpatrick on ollut maailmanlistalla parhaimmillaan kuudennella sijalla.
Mazel tov

Syntymäpäiväkakku, jossa lukee heprealaisin kirjaimin mazal tov.
Perinteisissä juutalaishäissä sulhanen särkee lasin, jonka jälkeen vieraat huudahtavat "Mazel tov!".
”Mazel tov” tai ”mazal tov” (hepr. ‏מזל טוב‎, mazal tov) on juutalainen ilmaisu, jota käytetään onnentoivotuksena. Sanojen mazal (suom. onni tai kohtalo) ja tov (suom. hyvä) alkuperä on heprean kielessä, mutta fraasina mazal tov otettiin käyttöön jiddišin kieleen, josta se myöhemmin yhdistettiin moderniin hepreaan.
Marko Kitti

Marko Kitti
Marko Kitti (s. 11. heinäkuuta 1970 Turku) on suomalainen kirjailija. Hän oli ehdolla Runeberg-palkinnon saajaksi vuonna 2009 romaanillaan Meidän maailma.
Kitin vanhemmat ovat Tenho Kitti ja Toini Santikko. Hän asuu ja työskentelee Maltalla[lähde? ]. Aikaisemmin hän työskenteli Eastbournessa Englannissa.
Teokset

Kottarainen. Arator, 2001 (novellikokoelma)
Viidakko. Arator, 2003 (romaani)
Meidän maailma. Arator, 2008 (romaani)
Isiä ja poikia. Arator, 2010 (novellikokoelma)
Oliivityttö. Tammi, 2012 (nuortenromaani)
Jesper Jinx. CreateSpace, 2014 (englanninkielinen lastenromaani)
Jesper Jinx and the Sneezing Season. CreateSpace, 2014 (englanninkielinen lastenromaani)
Jesper Jinx and the Turkish Pepper. CreateSpace, 2015 (englanninkielinen lastenromaani)
Jesper Jinx Goes Fishing. CreateSpace, 2015 (englanninkielinen lastenromaani)
Jesper Jinx and the Scrumptious Snacks. CreateSpace, 2016 (englanninkielinen lastenromaani)
Jesper Jinx's Best Friend. CreateSpace, 2016 (englanninkielinen lastenromaani)
Jesper Jinx and the Mouse Mayhem. CreateSpace, 2017 (englanninkielinen lastenromaani)
The Piraroo. CreateSpace, 2018 (englanninkielinen lastenromaani)
Aiheesta muualla

Kirjailijan kotisivut
The Official Jesper Jinx website
Tales from Puffington Hill
Sanojen ajan artikkeli Marko Kitistä Kirjasampo.fi:ssä
Matt Ellison

| Matt Ellison |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1983 Duncan, BC, Kanada
Kansalaisuus:  Kanada
Uran tiedot
Pituus:  183 cm
Matt Ellison (s. 8. joulukuuta 1983) on kanadalais-valkovenäläinen jääkiekkoilija, joka edustaa KHL-seura Dinamo Minskiä.
Lehtilaita

Lehtilaita tarkoittaa yleensä kasvin lehtilavan reunan ulkonäköä. Lehtilaidan kuvaamisessa käytetään usein vakiintuneita termejä, kuten esimerkiksi ehytlaitainen, sahalaitainen, nirhalaitainen ja nyhälaitainen. Kaikilla kasveilla ei kuitenkaan ole lehdissään selkeää, tietynlaista lehtilaitaa, ja lehtilaidan ulkonäön kuvaileminen voi olla hankalaa etenkin silloin, jos lehtilapa on liuskoittunut. Mikäli kasvin lehtilapa on jakautunut lehdyköiksi, voidaan lehtilaitaa kuvaavilla termeillä kuvata myös lehdyköiden laitaa.
Yleisesti ottaen yksisirkkaistilla kasveilla lehtilaita on tavallisesti ehyt, kun taas kaksisirkkaisilla, joihin suurin osa Suomenkin luonnonvaraisista kasveista kuuluu, lehtilaita voi vaihdella.
Tietynlainen lehtilaita voi olla lajille tyypillinen ominaisuus, jolloin sitä voidaan käyttää tuntomerkkinä kasvin lajia määritettäessä. Esimerkiksi poimulehtien (Alchemilla) lajinmääritys perustuu osittain lehtien liuskojen lehtilaidan ulkonäköön.
Erilaisia lehtilaitoja

Ehytlaitainen
Liuskainen
Mutkalaitainen
Aaltolaitainen
Piikkilaitainen
Nyhälaitainen
Nirhalaitainen
Hammaslaitainen
Hienohampainen
Sahalaitainen
Hienosahainen
Toissahainen
Ripsilaitainen
Luettelo tenniksen olympiamitalisteista

Tennis on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuosina 1896-1924 ja uudelleen vuodesta 1988 alkaen. Menestyneimmät maat olympialaisten tenniksessä ovat Iso-Britannia ja Yhdysvallat.
Nykyinen olympiaohjelma > Miesten kaksinpeli

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1896 Ateena tulokset |   John Pius Boland (GBR) |   Dionysios Kasdaglis (GRE) |   Momcilo Tapavica (HUN)  Konstantinos Paspatis (GRE)  |  |
| 1900 Pariisi tulokset |   Laurence Doherty (GBR) |   Harold Mahony (GBR) |   Reginald Doherty (GBR)  Arthur Norris (GBR)  |  |
| 1904 Saint Louis tulokset |   Beals Wright (USA) |   Robert LeRoy (USA) |   Alphonzo Bell (USA)  Edgar Leonard (USA)  |  |
| 1908 Lontoo tulokset |   Josiah Ritchie (GBR) |   Otto Froitzheim (GER) |   Wilberforce Eaves (GBR)  |  |
| 1912 Tukholma tulokset |   Charles Winslow (RSA) |   Harold Kitson (RSA) |   Oscar Kreuzer (GER)  |  |
| 1920 Antwerpen tulokset |   Louis Raymond (RSA) |   Ichiya Kumagae (JPN) |   Charles Winslow (RSA)  |  |
| 1924 Pariisi tulokset |   Vincent Richards (USA) |   Henri Cochet (FRA) |   Umberto De Morpurgo (ITA) |  |
| 1928-1984 ei olympiaohjelmassa | 1928-1984 ei olympiaohjelmassa | 1928-1984 ei olympiaohjelmassa | 1928-1984 ei olympiaohjelmassa |  |
| 1988 Soul tulokset |   Miloslav Mecír (TCH) |   Tim Mayotte (USA) |   Stefan Edberg (SWE)  Brad Gilbert (USA)  |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Marc Rosset (SUI) |   Jordi Arrese (ESP) |   Andrei Tšerkasov (EUN)  Goran Ivaniševic (CRO)  |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Andre Agassi (USA) |   Sergi Bruguera (ESP) |   Leander Paes (IND)  |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Jevgeni Kafelnikov (RUS) |   Tommy Haas (GER) |   Arnaud di Pasquale (FRA)  |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Nicolás Massú (CHI) |   Mardy Fish (USA) |   Fernando González (CHI)  |  |
| 2008 Peking tulokset |   Rafael Nadal (ESP) |   Fernando González (CHI) |   Novak Djokovic (SRB)  |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Andy Murray (GBR) |   Roger Federer (SUI) |   Juan Martín del Potro (ARG)  |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Andy Murray (GBR) |   Juan Martín del Potro (ARG) |   Kei Nishikori (JPN)  |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Alexander Zverev (GER) |   Karen Hatšanov (ROC2) |   Pablo Carreño Busta (ESP)  |  |
| 2024 Pariisi tulokset |   |   |   |  |
  Lähde: Tennis Men's Singles Medalists Sports-Reference. Arkistoitu 10.12.2008. Viitattu 17.2.2017. (englanniksi)