stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olympialaiset
Mitalitilastoja > Eniten kultamitaleita yksissä kisoissa saavuttaneet urheilijat

| Urheilija | Laji | Vuosi | Kulta |
| --- | --- | --- | --- |
|  Michael Phelps | uinti | 2008 | 8 |
|  Mark Spitz | uinti | 1972 | 7 |
|  Kristin Otto | uinti | 1988 | 6 |
|  Vitali Štšerbo | voimistelu | 1992 | 6 |
|  Michael Phelps | uinti | 2004 | 6 |
|  Anton Heida | voimistelu | 1904 | 5 |
|  Willis Lee | ammunta | 1920 | 5 |
|  Nedo Nadi | miekkailu | 1920 | 5 |
|  Paavo Nurmi | yleisurheilu | 1924 | 5 |
|  Eric Heiden | pikaluistelu | 1980 | 5 |
|  Matt Biondi | uinti | 1988 | 5 |
|  Michael Phelps | uinti | 2016 | 5 |
Mitalitilastoja > Kultamitali useimmissa peräkkäisissä kisoissa

| Urheilija | Laji | Vuodet | Kisat (lkm) |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aladár Gerevich | miekkailu | 1932–1960 | 6 |
|  Steve Redgrave | soutu | 1984–2000 | 5 |
|  Pál Kovács | miekkailu | 1936–1960 | 5 |
Gerevichin ja Kovácsin saavutukset tekee ainutlaatuisiksi se, että heiltä jäivät väliin kahdet kisat toisen maailmansodan takia.
Mitalitilastoja > Eniten mitaleita yksissä kisoissa saavuttaneet urheilijat

| Urheilija | Laji | Kisat | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Michael Phelps | uinti | 2008 | 8 | 0 | 0 | 8 |
|  Michael Phelps | uinti | 2004 | 6 | 0 | 2 | 8 |
|  Aleksandr Ditjatin | voimistelu | 1980 | 3 | 4 | 1 | 8 |
Mitalitilastoja > Muita mitalisaavutuksia > Voittanut mitalin sekä kesä- että talviolympialaisissa > Mitalit kesä- ja talvilajissa

Edward ”Eddie” Eagan, Yhdysvallat, kultaa nyrkkeilyssä vuonna 1920 ja rattikelkkailussa vuonna 1932.
Jacob Tullin Thams, Norja, (mäkihyppy ja purjehdus)
Christa Luding-Rothenburger, Saksa, (pikaluistelu ja ratapyöräily), samalla ensimmäinen saavutukseen yltänyt naisurheilija. Lisäksi hän jäi olympiahistoriaan ainoana mitalin samana vuonna (1988) sekä kesä- että talviolympialaisista voittaneena urheilijana.
Clara Hughes, Kanada (pyöräily ja pikaluistelu)
Lauryn Williams, Yhdysvallat (pikajuoksu ja rattikelkkailu)
Eddy Alvarez, Yhdysvallat (kaukalopikaluistelu ja baseball)
Alexandra Burghardt, Saksa (rattikelkkailu ja pikajuoksu)
Mitalitilastoja > Muita mitalisaavutuksia > Voittanut mitalin sekä kesä- että talviolympialaisissa > Mitalit talvilajissa

Gillis Grafström, Ruotsi, kultaa taitoluistelussa 1920, 1924, 1928 ja hopeaa 1932. Taitoluistelu oli kesäkisojen ohjelmassa 1920, sen jälkeen talvikisoissa. Grafström oli myös ensimmäinen, joka voitti sekä kesä- että talvikisoissa kultaa tai ylipäätänsä mitalin, sillä pariluistelu, jossa Ludovika ja Walter Jakobsson ottivat 1924 hopeaa, oli seuraavana päivänä miesten luistelun jälkeen.
Ludovika Jakobsson ja Walter Jakobsson, Suomi, taitoluistelu, 1920 taitoluistelu oli kesäkisoissa, 1924 talvikisoissa.
Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Herbert Drury ja Frank Synott, hopealla Antwerpenissa 1920 ja Chamonix’ssa 1924
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Eniten kesäolympiakisoja

Miehet:
10 Ian Millar, Kanada, ratsastus, 1972–2012
Naiset:
9 Nino Salukvadze, Neuvostoliitto, IVY, Georgia, ammunta, 1988–2020
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Eniten vuosia kultamitalien välillä

Miehet:
28 vuotta Aladár Gerevich, Unkari, miekkailu 1932–1960
Naiset:
24 vuotta Birgit Fischer, DDR/Saksa, melonta, 1980–2004
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Vanhimmat kultamitalistit

Miehet:
64 v 8 kk 14 pv Oscar Swahn, Ruotsi, ammunta, 1912
Naiset:
54 v 8 kk 1 pv Sybil Newall, Iso-Britannia, jousiammunta, 1908
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Nuorimmat kultamitalistit

Miehet:
Korkeintaan 12-vuotias tuntematon ranskalaispoika hollantilaisten perämiehenä, kaksikkosoutu, 1900
13 v 9 kk 9 pv Klaus Zerta, Saksa, soutu, 1960
Naiset:
13 v 8 kk 25 pv Marjorie Gestring, Yhdysvallat, uimahypyt, 1936
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Vanhimmat tunnetut osallistujat

Miehet:
72 v 9 kk 6 pv Oscar Swahn, Ruotsi, ammunta, 1920
Naiset:
70 v 5 pv Lorna Johnstone, Iso-Britannia, ratsastus, 1972
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Nuorimmat tunnetut osallistujat

Miehet:
10 v 7 kk 5 pv Dimitrios Lundras, Kreikka, voimistelu, 1896
Naiset:
11 v 8 kk 28 pv Luigina Giavotti, Italia, voimistelu, 1928
Muita kesäolympialaisten ennätyksiä > Muita

Kaikkien aikojen ensimmäinen olympiavoittaja oli Ateenan kisoissa 1896 kolmiloikan voittanut James B. Connolly.
Kirjallisuutta

Lasse Erola: Omituiset olympialaiset, Helsinki: Helsinki-kirjat 2011
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olympialaiset Wikimedia Commonsissa
Kesäolympialaisten historiaa Ylen Elävässä arkistossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Talviolympialaiset Ylen Elävässä arkistossa (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
1896 kesäolympialaisten avajaiset.
Kesäolympialaisten isäntäkaupungit ja isäntämaat. Vihreä = valtio on isännöinyt yksiä kesäolympialaisia, Sininen = valtio on isännöinyt kaksia tai useampia kesäolympialaisia, Musta ympyrä = kaupunki on isännöinyt yksiä kesäolympialaisia, Oranssi ympyrä = kaupunki on isännöinyt kaksia tai useampia kesäolympialaisia (Los Angeles, Lontoo, Tokio, Ateena ja Pariisi). Tulevat kesäolympialaiset kursivoituna (2020).
Talviolympialaisten isäntäkaupungit ja isäntämaat. Vihreä = valtio on isännöinyt yksiä talviolympialaisia, Sininen = valtio on isännöinyt kaksia tai useampia talviolympialaisia, Musta ympyrä = kaupunki on isännöinyt yksiä talviolympialaisia, Oranssi ympyrä = kaupunki on isännöinyt kaksia tai useampia talviolympialaisia (Innsbruck, Sankt Moritz).
Olympialipussa on viiden olympiarenkaan muodostama olympiatunnus valkoisella pohjalla.
Olympiatuli olympiasoihdussa vuonna 2012.
Yodli, nuorten talviolympialaisten 2020 maskotti.
The Olympic Salute, Gra Ruebin veistos 1928 kesäolympialaisiin Amsterdamissa.
Jalkapallo-piktogrammi Münchenista.
Waluigi

| Waluigi |
| --- | --- |

Pelisarja:  Mario
Ensimmäinen peli:  Mario Tennis
Luoja:  Fumihide Aoki
Ääninäyttelijä  (englanti):  Charles Martinet
Lisää peliartikkeleitavideopelien teemasivulla
Waluigi on Nintendon peleissä esiintyvä kuvitteellinen pelihahmo. Waluigi esiintyi ensimmäisen kerran Nintendo 64:n pelissä Mario Tennis vuonna 2000. Waluigi ei ole tähän mennessä ollut pääosassa yhdessäkään pelissä, vaan hän on toiminut pelattavana hahmona Marion urheilupeleissä ja muissa Mario Party -peleissä.
Ulkonäöltään Waluigi on kuin eräänlainen liioiteltu versio Marion veljestä Luigista. Luigi on hoikka ja pitkä, Waluigi taas häntäkin laihempi ja pidempi. Luigilla on pitkät viikset, jotka Waluigilla ovat vielä pidemmät ja piikikkäämmät. Waluigi pukeutuu tumman violetteihin housuihin, hieman vaaleampaan paitaan, violettiin lakkiin sekä oransseihin "tonttumaisiin" kenkiin. Lakissaan ja hanskoissaan Waluigilla on ylösalaisin käännetty L-kirjain eli Γ. Waluigi esiintyy myös Mario Kart -peleissä, paitsi kolmessa ensimmäisessä.
Waluigi esiintyy Mario Kart Wiissä yhtenä valmiista hahmoista. Mario Kart DS:ssä Waluigi on lukittu hahmo. Waluigi esiintyy yleensä ystävänsä Warion kanssa urheilupeleissä.Yleisesti ottaen Waluigi esiintyy spin- off peleissä.
1940

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1940 oli karkausvuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > tammikuu

1. tammikuuta − Oulun pommituksissa sai surmansa neljä henkeä. Rakennuksia Oulussa tuhoutui 16. Myös Turkua pommitettiin.
4. tammikuuta − Opetusministeriö kehotti seurakuntia varaamaan kiireellisesti alueita sankarihautausmaiden perustamista varten.
5. tammikuuta − Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat Mikkeliä. 29 ihmistä sai surmansa ja 36 loukkaantui.
7. tammikuuta – Kenraali Hjalmar Siilasvuon johtama 9. divisioona löi venäläisen 44. divisioonan Raatteen tiellä Suomussalmella. Sotasaaliiksi kertyi muun muassa sata tykkiä ja 43 panssarivaunua sekä useita ajoneuvoja.
7. tammikuuta – Puna-armeijan ylijohto Stavka perusti 7. tammikuuta 1940 Luoteisrintaman Esikunnan johtamaan sotaa suomalaisia vastaan ja sen johtoon nimitettiin 1. luokan armeijankomentaja Semjon Timošenko.
8. tammikuuta – Ulkoministeri Väinö Tanner matkusti Tukholmaan, jossa hän tapasi Neuvostoliiton Tukholman-lähettilään Aleksandra Kollontain.
12. tammikuuta – Neuvostoilmavoimat pommitti Lounais-Suomea yli 400 koneella.
13. tammikuuta – Neuvostoilmavoimat suuntasivat pommituslentonsa Hämeenlinnaan. Itse kaupunki säästyi vaurioilta lähes täysin, mutta läheisiin metsiin pudonneet pommit surmasivat 12 ja haavoittivat 21 niihin paennutta henkilöä.
23. tammikuuta – Suomen Työnantajain Keskusliitto ja SAK tekivät niin sanotun tammikuun kihlauksen.
28. tammikuuta − Kenttäsairaalana toiminut Johanneksen pitäjän pappila tuhoutui neuvostoilmavoimien pommituksessa. Surmansa sai 20 potilasta, kaksi sairaanhoitajaa ja kaksi lottaa.
29. tammikuuta – Neuvostoliitto ilmoitti suostuvansa rauhanneuvotteluihin Rytin hallituksen kanssa.
Tapahtumia > helmikuu

1. helmikuuta –  Puna-armeija aloitti offensiivia alustaneen voimakkaan ja jatkuvan tykistötoiminnan, erityisesti Summan lohkolla. Siihen liittyivät myös jalkaväen ja panssarivoimien ympärivuorokautiset hyökkäilyt. Lopputuloksena oli suomalaisten asemien vaurioituminen ja vähäisillä reserveillä varustettujen joukkojen väsyminen jo ennen päähyökkäyksen alkua.
2. helmikuuta – Neuvostoilmavoimat pommittivat Sortavalaa ja Poria. Sortavalassa sai surmansa 15 ja haavoittui 44 henkilöä, Porissa kuoli 21 henkilöä.
5. helmikuuta − Venäläiset alkoivat siirtää mottiin Suojärven rajakyliin jääneitä suomalaisia siviilejä vankileireille Neuvosto-Karjalaan.
8. helmikuuta – Unkarilainen vapaaehtoinen, lentäjävänrikki Wilhelm Bekassy katosi Itämerellä. Bekassyn tehtävänä oli siirtää Ruotsissa koottu Fiat G.50 -hävittäjä Västeråsista Säkylään, mutta kone ei saapunut koskaan Säkylään.
11. helmikuuta – Puna-armeijan yleishyökkäys suomalaisasemia vastaan alkoi aamulla kello 8.40 tykistötulen kiihtyessä voimakkaaksi rumputuleksi. Pääpuolustuslinja murtui puna-armeijan edessä Summan alueella Kannaksella.
11. helmikuuta – Tukholman olympiastadionilla järjestettiin Ruotsi–Suomi-jääpallomaaottelu. Näyttelijä Ella Eronen lausui Maamme-laulun ennen ottelun alkua.
15. helmikuuta – Mannerheim antoi Kannaksen 2. Armeijakunnalle käskyn vetäytyä väliasemaan linjalle Samolanlahti–Näykkijärvi–Muolaanjärvi–Äyräpäänjärvi–Vuoksi. 3. Armeijakunta jäi paikoilleen Mannerheim-linjaan sodan loppuun asti.
16. helmikuuta – Eduskunta palasi Kauhajoelta Helsinkiin.
16. helmikuuta – Altmarkin tapaus: Saksalainen huoltoalus Altmark oli palaamassa Saksaan Norjan aluevesien kautta mukanaan 299 Admiral Graf Speen upottamista aluksista otettua brittivankia, kun brittiläinen hävittäjä HMS Cossack valtasi sen Jøssingfjordissa ja vapautti vangit loukaten Norjan puolueettomuutta.
19. helmikuuta – Puolustusvoimien ylipäällikkö marsalkka Mannerheim myönsi eron Kannaksen Armeijan komentajalle kenraaliluutnantti Hugo Östermanille ja nimitti uudeksi komentajaksi kenraaliluutnantti Erik Heinrichsin. Österman määrättiin koulutuksen ylitarkastajaksi Päämajan käyttöön.
21. helmikuuta − Neuvostoilmavoimat pommittivat Pajalan kuntaa Pohjois-Ruotsissa. Vakavia henkilövahinkoja ei sattunut. Ruotsi esitti Neuvostoliitolle jyrkän vastalauseen.
26. helmikuuta – Neuvostoliiton Luoteisen rintaman komentaja marsalkka Semjon Timošenko antoi joukoilleen käskyn Viipurin valtaamiseksi.
27. helmikuuta – Puna-armeijan vyörytys mursi suomalaisten väliaseman ja suomalaisjoukot määrättiin vetäytymään taka-asemaan linjalle Viipuri–Tali–Noskuanselkä–Kuparsaari–Vuoksi.
29. helmikuuta – Hattie McDanielista tuli ensimmäinen tummaihoinen Oscar-palkinnon voittaja. Hänet palkittiin naissivuosasta elokuvassa Tuulen viemää.
Tapahtumia > huhtikuu

9.–11. huhtikuuta – Operaatio Weserübung: Saksa hyökkäsi Tanskaan ja Norjaan. Tanska antautui. Ensimmäiset brittisotilaat lähetettiin Norjaan.
16. huhtikuuta – Suomi ja Neuvostoliitto alkoivat vaihtaa sotavankeja. Neuvostoliitto luovutti Suomelle 107 ja Suomi Neuvostoliitolle 792 sotavankia.
16. huhtikuuta – Professori Toivo Kivimäen johtama, viljelysmaan ja asuntojen hankkimista siirtoväelle selvittänyt komitea jätti mietintönsä pääministeri Risto Rytille.
17. huhtikuuta – Neuvostoliitto vaati Suomea luovuttamaan itselleen Suomen luovuttamilta alueilta evakuoidun omaisuuden.
20. huhtikuuta – Karjalan Liitto perustettiin.
23. huhtikuuta – Vuoden 1940 kesäolympialaiset peruuntuivat lopullisesti. Helsingissä pidettäväksi aiottuihin kisoihin oli ehtinyt ilmoittautua 48 maata.
26. huhtikuuta − Hallitus päätti jatkaa sotasensuurin voimassaoloa toistaiseksi.
27. huhtikuuta – Hallitus antoi eduskunnalle lakiesityksen viljelysmaan ja asuntojen hankkimiseksi Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta siirtyneelle väestölle.
30. huhtikuuta – Pääministeri Risto Ryti sanoi eduskunnassa, ettei siirtoväellä ollut lakiin perustuvaa oikeutta saada korvauksia sodan vuoksi menettämästään omaisuudesta.
Tapahtumia > heinäkuu

2. heinäkuuta − Eduskunta hyväksyi korvauslain, jonka nojalla oli tarkoitus maksaa korvauksia henkilöille, joiden omaisuutta oli jäänyt luovutetuille alueille. Rahat tähän oli tarkoitus kerätä samassa yhteydessä hyväksytyn omaisuudenluovutusverolain nojalla.
6. heinäkuuta – Neuvostoliitto hajotti Baltian maiden parlamentit, koska ne ”eivät edustaneet kansaa”.
6. heinäkuuta – Neuvostoliitto uudisti vaatimuksensa Hangon vuokra-alueelta evakuoidun sotilas- ja siviiliomaisuuden palauttamisesta.
6. heinäkuuta – Tadeusz Wiejowski onnistui ensimmäisenä vankina pakenemaan Auschwitzin keskitysleiristä. Saksalaiset kostivat hänen pakonsa paikallisille asukkaille.
6. heinäkuuta – Saksa avasi ensimmäisen Ranskan Atlantin rannikon sukellusvenetukikohtansa Lorientissa.
9. heinäkuuta – Adolf Hitler määräsi laivaston ja ilmavoimat Saksan varustautumisen painopistealueiksi.
9. heinäkuuta – Britannian ja Italian merivoimat ottivat yhteen ensimmäisessä Välimeren taistelussaan.
9. heinäkuuta – Neuvostoliitto vaati kauttakulkuoikeutta Hankoon.
9. heinäkuuta – Saksan luterilainen kirkko tuomitsi eutanasian.
10. heinäkuuta – Vichyn Ranskan hallitus koottiin.
10. heinäkuuta – Taistelu Britanniasta alkoi. Maailman ensimmäisessä lähes yksinomaan ilmavoimien käyttöön perustuneessa kamppailussa Luftwaffe yritti saavuttaa ilmaherruuden Englannin kanaalin ja Etelä-Englannin yläpuolella. Ilmatilan hallintaa pidettiin edellytyksenä operaatio Merileijonalle eli maihinnousulle Englantiin.
11. heinäkuuta – Marsalkka Philippe Pétain julistettiin Ranskan valtionpäämieheksi.
14. – 15. heinäkuuta – Baltian maissa pidettiin Neuvostoliiton painostuksen alaiset parlamenttivaalit. ”Kansanvihollisiksi” julistettujen − muiden kuin kommunististen − ehdokkaiden osallistuminen vaaleihin estettiin. Varsin pian vaalien jälkeen selvisi, että uusien parlamenttien ainoa tehtävä oli julistaa Baltian maat sosialistisiksi ja hyväksyä niiden liittäminen Neuvostoliittoon.
20. heinäkuuta – Helsingin olympiastadionilla alkoivat Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut. Katsojia oli noin 35 000.
21. heinäkuuta – Viro, Latvia ja Liettua julistettiin neuvostotasavalloiksi sen jälkeen, kun ne olivat ”anoneet pääsyä Neuvostoliiton osaksi”.
24. heinäkuuta – Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov vaati Suomen kansanhuoltoministeriä Väinö Tanneria eroamaan.
25. heinäkuuta – Helsingissä pidettiin Oy Veikkaus Ab:n edeltäjän Oy Tippaustoimisto Ab:n perustava kokous.
26. heinäkuuta – Asetuksella (396/40) lakkautettiin Viipurin klassillinen lyseo ja perustettiin Kuopion klassillinen lyseo.
31. heinäkuuta – Adolf Hitler päätti alustavasti hyökkäyksestä Neuvostoliittoon.
Tapahtumia > elokuu

1. elokuuta – Adolf Hitler teki päätöksen tehostetuista sotatoimista Britanniaa vastaan ja suunnitellusta maihinnoususta Britteinsaarille, peitenimeltään operaatio Seelöwe.
1. elokuuta – Ulkoministeri Vjatšeslav Molotov sanoi, että ”Suomen johtavissa piireissä ei ole todellista pyrkimystä ystävyyteen” ja syytti Suomea SNS-seuran sortamisesta.
2. elokuuta – Neuvostoliittoon Romaniasta liitetyillä alueilla perustettiin Moldavian sosialistinen neuvostotasavalta.
3. elokuuta – Liettua liitettiin Neuvostoliittoon.
4. elokuuta – Italia hyökkäsi Brittiläiseen Somalimaahan Itä-Afrikassa.
5. elokuuta – Latvia liitettiin Neuvostoliittoon.
6. elokuuta – Viro liitettiin Neuvostoliittoon Eestin sosialistisena neuvostotasavaltana.
6. elokuuta – SNS-seura järjesti mielenosoituksen Hakaniementorilla Helsingissä. Mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa ja sytyttivät torilla olleet halkopinot tuleen, minkä vuoksi mielenosoittajia alettiin kutsua ”pinonpolttajiksi”.
13. elokuuta – Niin sanottu toinen vaihe Taistelussa Britanniasta alkoi Göringin Adlerangriff-suurhyökkäyksellä (suom. Kotkahyökkäys) RAF:n tukikohtiin. Toisen vaiheen aikana, 23. elokuuta saakka, hyökkäyksiä tehtiin tutka-asemia ja lähimpiä hävittäjätukikohtia vastaan. Hyökkäykset lentokentille olivat vaikeita aiheuttaen Luftwaffelle tappioita ilmatorjunnan ja hyvän naamioinnin vuoksi. Norjasta ja Tanskasta toimivat Saksan pommittajat kärsivät suuria tappioita ja 5. ilma-armeija vedettiin pois taistelusta. RAF:n lentäjät olivat jatkuvien taistelujen vuoksi kestokykynsä rajalla. Myös saksalaislentäjillä rasitus oli äärimmäistä erityisesti hävittäjälentäjillä, jotka suorittivat jopa viisi tehtävää päivässä.
16. elokuuta – Väinö Tanner erosi Neuvostoliiton painostuksen vuoksi kansanhuoltoministerin paikalta. Hänen tilalleen nimitettiin Väinö Kotilainen.
18. elokuuta – Jyväskylässä perustettiin Sotainvalidien veljesliitto.
18. elokuuta – Saksalainen everstiluutnantti Joseph Veltjens saapui marsalkka Hermann Göringin lähettämänä Suomeen neuvottelemaan marsalkka Mannerheimin kanssa saksalaisten joukkojen kauttakulkuoikeudesta Suomen kautta Norjaan sekä Saksan ja Suomen välisistä asekaupoista.
20. elokuuta – Ramón Mercader murhasi entisen neuvostovallankumouksellisen Lev Trotskin Méxicossa jääpiikillä. Trotski kuoli seuraavana päivänä.
24. elokuuta – Taistelu Britanniasta, neljäs vaihe alkoi. Saksan hyökkäykset kohdistettiin Lontooseen. Tämä oli seurausta Luftwaffen pommitusmuodostelman erehdyksestä, jossa pommitettiin siviilikohteita. Winston Churchill määräsi kostohyökkäyksen Berliiniin. Adolf Hitler puolestaan määräsi kostohyökkäyksiä Lontooseen vastoin aiempaa käskyään.
28. elokuuta – Hitler päätti, että Saksa miehittää Petsamon, mikäli Neuvostoliitto hyökkää Suomeen.
28. elokuuta – Tasavallan presidentti Kyösti Kallio sai halvauskohtauksen, jonka jälkeen hän ei pystynyt enää hoitamaan tehtäviään. Pääministeri Risto Ryti ryhtyi hoitamaan presidentin tehtäviä.
Tapahtumia > syyskuu

5. syyskuuta − Neuvostoliitto ja Saksa solmivat sopimuksen Bukovinassa ja Bessarabiassa asuneiden saksalaisten siirtämisestä Saksaan.
5. syyskuuta – Eduskunta hyväksyi asetuksen, jolla kiellettiin kaiken tavaran maastavienti ilman valtion lisenssitoimikunnan lupaa.
5. syyskuuta – Helsingin yliopisto vietti 300-vuotisjuhliaan. Jo edellispäivänä oli yliopiston juhlasalissa paljastettu Wäinö Aaltosen veistämä korkokuva Vapauden jumalatar seppelöi voiton seppeleellä nuoruuden, joka tuhoutui Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944.
6. syyskuuta – Suomi ja Neuvostoliitto solmivat neuvostojoukkojen kauttakulkusopimuksen.
7. syyskuuta – Craiovan sopimus: Romania menetti Etelä-Dobrudzhan Bulgarialle.
7. syyskuuta – Luftwaffe aloitti Lontoon pommitukset ("Blitz") noin 600 pommikoneen voimin. Strategisia pommituksia seurasi 57:nä yönä.
7. syyskuuta – Helsingin olympiastadionilla alkoi Suomen, Ruotsin ja Saksan yleisurheilumaaottelu. Ruotsin virallisena edustajana avajaisissa oli prinssi Kustaa Aadolf ja Saksan virallisena edustajana valtakunnan urheilunjohtaja Hans von Tschammer und Osten.
12. syyskuuta – Saksa ja Suomi solmivat Berliinissä saksalaisten joukkojen kauttakulkusopimuksen. Saksalaiset joukkojenkuljetusalukset olivat saapuneet Vaasan satamaan päivää aikaisemmin.
15. syyskuuta – Lufwaffen Lontoon pommitukset saavuttivat huippunsa, jolloin saksalaiset pommittivat kaupunkia yli 1 000 pommikoneen voimalla. Luftwaffe menetti tässä yhdessä iskussa 56 lentokonetta ja RAF 26.
15. syyskuuta  –  Ruotsin toisen kamarin vaalit: sosialidemokraatit saivat enemmistön äänistä
17. syyskuuta – Saksassa asetettu Britannian maihinnousun takaraja. Luftwaffe ei ollut onnistunut hankkimaan tavoitteeksi asetettua Britannian ilmaherruutta, ja lähestyvä syksy ja talvi tekivät maihinnousuyrityksestä käytettävissä olevilla aluksilla vaarallisen. Toisaalta Hitler toivoi edelleen erillistä aselepoa Britannian kanssa, mutta myös hänen aikeensa hyökkäyksestä Neuvostoliittoon vaikutti ratkaisevasti päätöksessä luopua maihinnousuyrityksestä.
20. syyskuuta – Kiina hyökkäsi japanilaisjoukkoja vastaan, jotka perääntyivät Indokiinan puolelle.
25. syyskuuta − Neuvostojoukkojen kauttakulkuliikenne Hankoon alkoi.
27. syyskuuta – Saksa, Italia ja Japani solmivat kolmen vallan akselisopimuksen.
Tapahtumia > lokakuu

1. lokakuuta – Suomen ja Saksan välillä allekirjoitettiin sopimukset asehankinnoista ja Saksan käyttöoikeudesta Petsamon nikkelikaivoksiin. Hallitus hyväksyi samana päivänä asehankintasopimukseen liittyneet maksujärjestelyt.
1. lokakuuta – Lontoon päiväaikaiset Blitz-pommitukset päättyivät. Toiminta ja torjunta kohdistui Lontoon ympäristöön, mikä antoi briteille tilaisuuden siirtää laivueitaan lepoon. Vastaavasti taistelualueelle tuli levänneempiä yksiköitä määrävahvuisina maan muilta puolustusalueilta.
11. lokakuuta – Ahvenanmaan demilitarisointisopimus allekirjoitettiin. Sopimuksen nojalla Neuvostoliitto perusti konsulaatin Maarianhaminaan.
12. lokakuuta – Saksa päätti lykätä operaatio Seelöwen eli maihinnousun Britteinsaarille kevääseen 1941.
15. lokakuuta – Charles Chaplinin elokuvan Diktaattori ensiesitys New Yorkissa. Chaplin näytteli myös elokuvan pääroolin.
16. lokakuuta − Yhdysvallat julisti voimaan yleisen asevelvollisuuden.
16. lokakuuta – Suomen uusi, Moskovan rauhansopimuksen mukainen itäraja saatiin merkityksi maastoon. Uusi raja oli 122 kilometriä lyhyempi kuin vanha Tarton rauhan raja.
24. lokakuuta – Ruotsissa Armasjärvellä tapahtuneessa puolustusvoimien miehistönkuljetusaluksen uppoamisessa hukkui 46 henkilöä.
28. lokakuuta – Italia hyökkäsi miehittämästään Albaniasta Kreikkaan.
28. lokakuuta − Pierre Laval tuli Vichyn Ranskan ulkoministeriksi.