stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Futurama jaksoista
8. Kausi

| # | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Esityspäivä Suomessa | Esityspäivä USA:ssa | Tuotantokoodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 115. - 1 | Robotteja ja mehiläisiä | The Bots and the Bees | ? | 20. kesäkuuta 2012 | 8ACV01 |
| 116. - 2 | Jäähyväiset aseille | A Farewell to Armas | ? | 20. kesäkuuta 2012 | 8ACV02 |
| 117. - 3 | Päätös 3012 | Decision 3012 | ? | 27. kesäkuuta 2012 | 8ACV03 |
| 118. - 4 | Pussipään perässä | The Thief of Baghead | ? | 4. heinäkuuta 2012 | 8ACV04 |
| 119. - 5 | Zappin lumoissa | Zapp Dingbat | ? | 11. heinäkuuta 2012 | 8ACV05 |
| 120. - 6 | Nektari antaa siivet | The Butterjunk Effect | ? | 18. heinäkuuta 2012 | 8ACV06 |
| 121. - 7 | Kuuden miljoonan dollarin mies | The Six Million Dollar Mon | ? | 25. heinäkuuta 2012 | 8ACV07 |
| 122. - 8 | Muinaiset makkarat | Fun on a Bun | ? | 1. elokuuta 2012 | 8ACV08 |
| 123. - 9 | Vapaata tahtoa etsimässä | Free Will Hunting | ? | 8. elokuuta 2012 | 8ACV09 |
| 124. - 10 | Virtuaalinen vanhainkoti | Near-Death Wish | ? | 15. elokuuta 2012 | 8ACV10 |
| 125. - 11 | Viva Mars Vegas | Viva Mars Vegas | ? | 22. elokuuta 2012 | 8ACV12 |
| 126. - 12 | Uusi kettu | 31st Century Fox | ? | 29. elokuuta 2012 | 8ACV11 |
| 127. - 13 | Naturama | Naturama | ? | 29. elokuuta 2012 | 8ACV13 |
9. Kausi

| # | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Esityspäivä Suomessa | Esityspäivä USA:ssa | Tuotantokoodi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 128. - 1 | 2-D Blacktop | 2-D Blacktop | ? | 19. kesäkuuta 2013 | 9ACV15 |
| 129. - 2 | Fryn ja Leelan suuri romanssi | Fry and Leela's Big Fling | ? | 19. kesäkuuta 2013 | 9ACV17 |
| 130. - 3 | E.T. ilman T:tä | T.: The Terrestrial | ? | 26. kesäkuuta 2013 | 9ACV16 |
| 131. - 4 | Mies ja kitara | Forty Percent Leadbelly | ? | 3. heinäkuuta 2013 | 9ACV14 |
| 132. - 5 | Bender liekeissä | The Inhuman Torch | ? | 10. heinäkuuta 2013 | 9ACV18 |
| 133. - 6 | Lauantaiaamun piirretyt | Saturday Morning Fun Pit | ? | 17. heinäkuuta 2013 | 9ACV19 |
| 134. - 7 | Calculon 2.0 | Calculon 2.0 | ? | 24. heinäkuuta 2013 | 9ACV20 |
| 135. - 8 | Ahterin perässä | Assie Come Home | ? | 31. heinäkuuta 2013 | 9ACV21 |
| 136. - 9 | Leela ja laboratorio | Leela and the Genestalk | ? | 7. elokuuta 2013 | 9ACV22 |
| 137. - 10 | Salaperäiset soinnut | Game of Tones | ? | 14. elokuuta 2013 | 9ACV23 |
| 138. - 11 | Murha Planet Expressillä | Murder on the Planet Express | ? | 21. elokuuta 2013 | 9ACV24 |
| 139. - 12 | Hajuja ja tunteita | Stench and Stenchibility | ? | 28. elokuuta 2013 | 9ACV25 |
| 140. - 13 | Samaan aikaan toisaalla | Meanwhile | ? | 4. syyskuuta 2013 | 9ACV26 |
Reg Krezanski

| Reg Krezanski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. tammikuuta 1948 (ikä 77) New Westminster, BC, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1974–1977
Seurat:  Columbus Checkers (IHL) Long Island Ducks (EHL) Dayton Gems (IHL) Syracuse Blazers (NAHL) San Diego Mariners (WHA/PHL) Rochester Americans (AHL) Cape Cod Codders (NAHL) FoPS (SM-liiga)
Reg Krezanski (s. 1. tammikuuta 1948 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan kaksi WHA-ottelua San Diego Marinersissa, mutta suurin osa Krezanskin urasta eteni kuitenkin farmiliigoissa. Hän pelasi myös yhden kauden Suomessa. Krezanski laukoi oikealta.
Ura

Krezanski pelasi juniorina mm. MJHL-juniorisarjaa Winnipeg Monarchsissa. Ensimmäiset miesten pelinsä hän pelasi kuitenkin IHL-joukkue Columbus Checkersissa kaudella 1969–1970. Kaudella 1970–1971 Krezanski pelasi EHL-liigaa Long Island Ducksissa ja IHL:ää Dayton Gemsissa. Kaksi seuraavaa kautta hän vietti kokonaan Ducksissa. Kauden 1973–1974 Krezanski vietti NAHL-joukkue Syracuse Blazersissa. Kaudella 1974–1975 hän voitti NAHL:n puolustajien pistepörssin tehoilla 9+55=64. Krezanski pelasi myös kaksi WHA-ottelua San Diego Marinersin paidassa.
Kauden 1975–1976 Krezanski pelasi pääasiassa NAHL:ssä, jossa hän aloitti Cape Cod Coddersissa palaten kuitenkin kesken kauden takaisin Syracuse Blazersiin. Krezanski pelasi myös yhden ottelun AHL-joukkue Rochester Americansissa. Kauden 1976–1977 hän vietti Suomessa SM-liigajoukkue Forssan Palloseuran riveissä. Uransa viimeisen kautensa 1977–1978 Krezanski vietti WHA:sta tutun San Diego Marinersin väreissä pelaten PHL-liigaa.
Dan Piraro

Dan Piraro vuonna 2012 SDCC:ssä.
Dan Charles Piraro (s. 1958, Kansas City, Missouri) on yhdysvaltalainen pilapiirtäjä, maalari ja kuvittaja, jonka tunnetaan parhaiten palkitusta pilakuvajulkaisusta nimeltä Bizarro.
Bizarro pilakuvista on (vuoteen 2012 mennessä) julkaistu 16 pilakuvakirjasta. Piraro on myös kirjoittanut kertomakirjallisuutta, sekä julkaissut pilakuviaan suoraan internetissä.
Vuonna 2014 Piraro juonsi Fox-kanavan Utopia-tositelevisiosarjaa.
Poliittiset näkemykset

Piraro kuvaa itseään "poliittisesti vapaamieliseksi ja edistykselliseksi". Hänen pilakuvansa ovat joskus aiheuttaneet valituksia poliittisten tai muiden erinlaisten arvojen takia:
2005 hän tuki homoavioliittoja.
2002 hänestä tuki vegaanini ja eläinoikeuksien puolustajia.
Palkinnot

Piraro on voittanut National Cartoonists Societyn Panel Cartoon Award -palkinnon vuosina 1999, 2000 ja 2001 sekä Reuben-palkinnon vuonna 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dan Piraro Wikimedia Commonsissa
Dan Piraron kotisivut (englanniksi)
Dan Piraro National Cartoonists Societyn sivuilla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi 
Muut:  Europeana
Muuttajat

| Muuttajat |
| --- | --- |

Kestoaika:  30 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Jim
Esitetty:  10. syyskuuta 2012 – 15. marraskuuta 2012
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  40
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Tarinatalo
Muuttajat oli tositelevisiosarja, jossa seurattiin tavallisten suomalaisten ihmisten muuttoa eri puolilla Suomea.
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys |
| --- | --- |
1.: 10. syyskuuta 2012
2.: 11. syyskuuta 2012
3.: 12. syyskuuta 2012
4.: 13. syyskuuta 2012
5.: 17. syyskuuta 2012
6.: 18. syyskuuta 2012
7.: 19. syyskuuta 2012
8.: 20. syyskuuta 2012
9.: 24. syyskuuta 2012
10.: 25. syyskuuta 2012
11.: 26. syyskuuta 2012
12.: 27. syyskuuta 2012
13.: 1. lokakuuta 2012
14.: 2. lokakuuta 2012
15.: 3. lokakuuta 2012
16.: 4. lokakuuta 2012
17.: 8. lokakuuta 2012
18.: 9. lokakuuta 2012
19.: 10. lokakuuta 2012
20.: 11. lokakuuta 2012
21.: 15. lokakuuta 2012
22.: 16. lokakuuta 2012
23.: 17. lokakuuta 2012
24.: 18. lokakuuta 2012
25.: 22. lokakuuta 2012
26.: 23. lokakuuta 2012
27.: 24. lokakuuta 2012
28.: 25. lokakuuta 2012
29.: 29. lokakuuta 2012
30.: 30. lokakuuta 2012
31.: 31. lokakuuta 2012
32.: 1. marraskuuta 2012
33.: 5. marraskuuta 2012
34.: 6. marraskuuta 2012
35.: 7. marraskuuta 2012
36.: 8. marraskuuta 2012
37.: 12. marraskuuta 2012
38.: 13. marraskuuta 2012
39.: 14. marraskuuta 2012
40.: 15. marraskuuta 2012
Cyril Gaillard

| Cyril Gaillard> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. tammikuuta 1986 (ikä 39) Grenoble, Ranska
Uran tiedot
Lempinimi:  Cyr
Pituus:  178 cm
Seura:   Meaudre
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2008-2015
Paras sijoitus:  4
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 3. huhtikuuta 2018 
| Mitalit> Maa:  Ranska.Miesten maastohiihto.Universiadit  | Mitalit> Maa:  Ranska.Miesten maastohiihto.Universiadit  | Mitalit> Maa:  Ranska.Miesten maastohiihto.Universiadit  | Maa:  Ranska> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Erzurum 2011 | 4 × 10 km |  |
Cyril Gaillard (s. 1986) on ranskalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka edusti seuratasolla Meaudrea. Gaillard on erikoistunut sprintteihin.
Gaillard debytoi maastohiihdon maailmancupissa helmikuussa 2008 ollen Tukholman sprintissä 40. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Gaillard saavutti joulukuussa 2009 Düsseldorfista ollen vapaan sprintin 16. Gaillardin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on neljäs, jonka hän saavutti Szklarska Poreban vapaan sprintistä tammikuussa 2014.
Gaillard osallistui vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa vain yhdelle matkalle, vapaan sprinttiin, jossa hän oli 30. Hän saavutti kultaa viestistä vuoden 2011 talviuniversiadeista Erzurumista.
Käännös suomeksi
Martti Urpalainen

Martti Aarne Urpalainen (15. elokuuta 1918 Miehikkälä – 17. kesäkuuta 2000 Miehikkälä) oli suomalainen maratonjuoksija. Urpalainen on ensimmäinen suomalainen, joka on voittanut yleisurheilun Pohjoismaiden mestaruuden. Hän voitti maratonilla Pohjoismaiden mestaruuden Tukholmassa vuonna 1949 ja SM-pronssia vuonna 1948. SM-maratonilla hän sijoittui lisäksi neljänneksi vuosina 1947 ja 1949 sekä kuudenneksi 1946. Hän voitti loppuvuodesta 1949 Košicen maratonin. Urpalaisen aika oli 2.33.45,6, jota paremmin aikaisemmin oli Kosicessa juossut vain Argentiinan Juan Carlos Zabala vuonna 1931. Urpalaisen ennätykseksi jäi maratonilla 2.32.18,0. Vuonna 1949 Track & Field News -lehti noteerasi Martti Urpalaisen maailman parhaaksi vuoden 1949 maratonjuoksijaksi.
Alkuvuosina Urpalainen osallistui seuransa Kilpi-osaston ja suojeluskunnan urheilutoimintaan juosten lyhyempiä 1500 m – 5000 m matkoja. Karjalan maratonille hän osallistui vuonna 1939. Siellä hän tapasi paljon suomalaisia huippu-urheilijoita, jotka vaikuttivat Urpalaisen tavoitteisiin. Urpalaisella oli myöhemmin useita kansallisten kilpailujen voittoja, hän oli mm. kolme kertaa nopein Hirvelän piikillä. Piirimestari hän on ollut peninkulmalla kolmesti. Maratonin SM-kilpailuihin hän osallistui toistakymmentä kertaa. Urpalainen kilpaili myös suunnistuksessa. SM-kilpailujen viestissä hän on ollut viides ja on saavuttanut kaksi henkilökohtaista piirimestaruushopeaa. Urpalainen jatkoi maratonuraansa vielä koko 1950-luvun. Kosicen maratonille hän osallistui vielä ollen sijalla 8.
Urpalainen edusti Miehikkälän Vilkasta. Urpalainen kuului Vilkkaan johtokuntaan yli 20 vuotta, joista neljä viimeistä puheenjohtajana. Kunnan urheilulautakunnassa hän oli yhdeksän vuotta ja piirin johtokunnassa vuosina 1968–1969. Urpalaiselle on myönnetty Suomen Urheilun hopeinen ansiomitali kullatuin ristein, SVUL:n hopeinen ansiomerkki ja piirin hopeinen ansiomerkki. Urpalainen osallistui aktiivisesti suojeluskuntatoimintaan. Yli viisi vuotta sotatoimissa vei parhaat vuodet. Siviiliin päästyään hän oli jo 26-vuotias.
Urpalaisen pojanpoika Jarkko Urpalainen on ollut hiihtosuunnistuksen Suomen mestari ja hiihtosuunnistusmaajoukkueen päävalmentaja. Veljenpoika Seppo Urpalainen on pelannut jääkiekon SM-liigassa HIFK:n joukkueessa. Veljen pojanpoika Lasse Urpalainen on tunnettu videopeliammattilaisena.. Urpalainen oli ammatiltaan maanviljelijä ja hänen kotikuntansa oli Miehikkälä.
Theravada

Theravada-buddhalaisuus (pālia; devanagari: थेरवाद, theravāda) on vanhin olemassa olevista buddhalaisista koulukunnista, joka on levinnyt Etelä- ja Kaakkois-Aasiaan. Se on Sri Lankan, Myanmarin, Kambodžan, Thaimaan ja Laosin valtauskonto. Lisäksi Intiassa ja Vietnamissa on theravada-buddhalaisia. Maailmanlaajuisesti theravada-buddhalaisia on yli 100 miljoonaa.
Alkuperä

Theravāda-koulukunta juontaa juurensa Vibhajjavāda-koulukuntaan, joka kehittyi vanhemmasta Sthavira-koulukunnasta kolmannen buddhalaisen neuvoston aikaan n. 250 eKr. Yhtä neljästä Vibhajjavādan ryhmittymistä kutsuttiin Tāmraparnīyaksi eli Sri Lankan buddhalaisuudeksi, joka omaksui myöhemmin Theravāda-nimikkeen. Pālīn sana thera on merkitykseltään yhtenevä sanskritin sthavira-sanan kanssa; molemmat tarkoittavat ”vanhempia”, ja siten Theravāda tarkoittaa vanhempien oppia, jota onkin pidetty puhdasoppisimpana buddhalaisuuden eri suuntauksista.
Filosofia

Theravāda opettaa vibhajjavādaa eli ”erottelun opetusta”, jonka mukaan ymmärryksen odotetaan syntyvän seuraajan kokemuksesta, kriittisestä tutkiskelusta ja päättelystä sokean uskon sijaan. Theravāda-perinteen kirjoitukset kuitenkin painottavat myös viisaan neuvon seuraamista, sen pohtimista ja omien kokemustensa arviointia kriteereinä, joiden avulla toimintaa voidaan arvottaa.
Theravāda ymmärtää olemassaolon ja kärsimyksen juuren olevan janoaminen (tanha), joka tuo muassaan saasteita kuten vihan, pahan tahdon, vieroksunnan, ahneuden, kateuden, petollisuuden, pelon, aistillisen toiveen, pakkomielteen, intohimon, ärsytyksen, häiriintymisen, koston, murehdinnan ja ruumiillisen kiintymyksen. Nämä saasteet ovat vahingollisia niin itselle kuin muillekin.
Näiden saasteiden uskotaan olevan tietämättömyydestä (avijja) syntyneitä tapoja, jotka täyttävät kaikkien valaistumattomien olentojen mielet. Tietämättömyydestä johtuen valaistumattomat otaksuvat tämän psyykeen virran sekä karkean kehon olevan konkreettinen itse. Tosiasiassa molemmat ovat ainoastaan toisistaan riippuvaa, tilapäistä materian virtaa.
Vapautuakseen kärsimyksestä näistä saasteista sekä niiden juurella olevasta toiveesta on pysyvästi hankkiuduttava eroon. Tie vapautukseen tunnetaan jalona kahdeksanosaisena polkuna, johon sisältyvät oikea ymmärrys, oikea aie, oikea puhe, oikea toiminta, oikea elinkeino, oikea ponnistelu, oikea tarkkaavaisuus ja oikea valppaus.
Meditaatio

Eräs Theravāda-koulukunnan tunnetuimmista piirteistä on sen kehittynyt meditaatiojärjestelmä. Meditaation kaksi osa-aluetta ovat mielen rauhoittamiseen tähtäävä keskittymismeditaatio (samadhi) ja viisautta kehittävä valppausmeditaatio (vipassana). Keskittymismeditaatio ottaa kohteekseen minkä tahansa perinteisistä 40:tä meditaatiokohteesta (kammatthana), tätä nykyä useimmiten hengityksen, ja tähtää täydellisen keskittymisen eri tasoille (jhana) aina pisteeseen, jossa tietoisuus on saavuttanut maksimaalisen ykseyden ja liikkumattomuuden tilan. Valppausmeditaatiossa kehitetään viisautta tiedostamisen kautta. Alkuperäisten kaanoniin kuuluvien kirjoitusten ohella Buddhaghoshan Vishuddhimagga (n. 400–500 jaa.) on eräs tärkeimmistä meditaatiomenetelmien lähdeteoksista.
Luostarilaitos

Theravāda-perinteen luostarilaitos korostaa alkuperäisten sääntöjen täsmällistä, ja usein pikkutarkkaakin noudattamista. Munkit noudattavat 227 ohjesääntöä, ns. vinaya, joiden pohjana on Buddhan itsensä kirjaamat säännöt luostarilaitoksen moitteettoman toiminnan edistämiseksi. Nunnilla on 311 ohjesääntöä, joiden sisältö on suurin piirtein sama (jotkut säännöt muun muassa kieltävät nunnia palvelemasta maallikoita tai munkkeja).
Kirjoitukset

Pālīnkielellä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. koottu vanhimpien buddhalaisten kirjoitusten kokoelma, Tripitaka, on säilynyt nykypäivään aina ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Sri Lankan Theravāda-luostarilaitoksen vaalimana. Tripitaka tarkoittaa ”kolmea koria”, ja koostuu nimensä mukaisesti kolmesta osasta:
Vinaya Pitaka – Säännöt ja ohjeet
Sutta Pitaka – Buddhan ja hänen oppilaidensa opetukset
Abhidhamma Pitaka – Järjestelmälliset filosofiset periaatteet
Käytännössä kaikki buddhalaisuuden suuntaukset pitävät Tripitakan teoksia autenttisina Buddhan opetuksina, joskin jotkut mahayana-buddhalaisuuden suuntaukset pitävät niiden arvovaltaa vähäisempänä niiden ollessa ristiriidassa myöhempien mahayana-sutrien kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
accesstoinsight.org Laaja Theravada-buddhalaisuuden tekstikokoelma
Laarin I hallitus

| Mart Laarin I hallitus |
| --- | --- |
  Viron tasavallan  hallitus
 32-vuotiaasta Mart Laarista tuli Viron tasavallan historian nuorin pääministeri uudelleenitsenäistyneessä Virossa lokakuussa 1992.
Toimikausi alkoi:  21. lokakuuta 1992
Toimikausi päättyi:  8. marraskuuta 1994
Valtionpäämies:  Lennart Meri
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Mart Laar
Ministerien lukumäärä:  15
Hallituspuolueet:   Isänmaa (RKEI)  Maltilliset  Kansalliskonservatiivit (ERSP)  liberaalidemokraatit (ELDP) 
Oppositiopuolueet:   Keskustapuolue  Kokoomuspuolue  Maaliitto  Rojalistit  Viron kansalainen 
Historia
Edellinen:  Vähin I hallitus
Seuraava:  Tarandin hallitus
Mart Laarin hallitus oli 21. lokakuuta 1992 – 8. marraskuuta 1994 toiminut Viron hallitus, jota johti pääministeri Mart Laar. Halliukseen kuuluivat puolueina Isänmaa, Maltilliset, Kansallinen riippumattomuuden puolue ja liberaalidemokraatit. Hallitukseen kuului kolme "ulkovirolaista" eli energiaministeri Arvo Niitenberg, puolustusministeri Hain Rebas ja valtiovarainministeri Madis Üürike.
Laarin hallituksella oli tehtäväänsä astuessaan suuri joukko haasteita, joita sen oli ratkaistava. Suuren asiakokonaisuuden muodosti neuvostovallan aikana Viroon siirtynyt ei-virolainen väestö ja heidän jälkeläisensä sekä maassa olevat entisen neuvostoarmeijan sotilaat, jotka kuuluivat Neuvostoliiton sortumisen jälkeen Venäjän alaisuuteen. Muita tärkeitä asiakokonaisuuksia oli uuden valtion hallinnollisten ja taloudellisten haasteiden ratkaisu. Vanhan Neuvosto-Viron mallit eivät sellaisenaan enää olleet toimivia uudessa Viron tasavallassa. Viron hallitus kutsuikin joulukuussa 1992 ETYK:n asiantuntijaryhmän suomalaisen Klaus Törnuddin johdolla tutkimaan Viron lainsäädännön ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien yhteensopivuutta.
Viron venläisten asema - ulkomaalaislaki

Ensimmäisen vuoden aikana kansainvälisesti näkyvä kysymys oli ulkomaalaislaki, jolla määriteltiiin maassa asuneen noin 400 000 ei-vironkielisen asema virolaisessa yhteiskunnassa. Venäjän presidentti Boris Jeltsin kytki Virossa vielä olevien entisen neuvostoarmeijan joukkojen Virosta poissiirtymisen Virossa olevan venäläisväestön oikeuksiin ja Neuvostoliiton eläkkeelle jääneiden upseereiden asemaan Viron tasavallassa.
Viron venläisten asema - ulkomaalaislaki > Ulkomaalaislain säätäminen

Riigikogu hyväksyi 21.6.1993 Laarin hallituksen esittelemän ulkomaalaislain, jonka mukaan kahden vuoden kuluessa oli valittava itselle kansalaisuus. Tilanne ei kuitenkaan lain säätämiseen rauhoittunut, vaan säätämishetkellä Virossa oli yli 300 000 entistä neuvostokansalaista, joista vajaat 50 000 oli ottanut joko Viron tai Venäjän kansalaisuuden. Presidentti Lennart Meri ei allekirjoittanut lakia, vaan alisti sen ETYKin ja Euroopan neuvoston arvioitavaksi. Riigikogu joutui kokoontumaan kesken kesälomansa uudelleen lain kanssa ja tekemään tarvittavia muutoksia. Ulkomaalaisten asiantuntijoiden esittämistä muutoksista jäi hyväksymättä vain "Puna-armeijan upseerien" pykälä. Ulkomaalaislain mukaan ainoastaan hallituksen päätöksellä voidaan oleskelulupa myöntää henkilölle, joka on palvellut vieraan maan armeijassa kantahenkilönä ja siirtynyt reserviin tai eläkkeelle.
Vastavetona ulkomaalaislain säätämiselle Koillis-Virossa eli Narvan, Sillamäen ja Kohtla-Järven venäläisenemmistöisissä kaupungeissa järjestettiin heinäkuun puolivälissä kansanäänestys, jossa esitettin kaupungeille autonomiaa Viron sisällä. Äänestys oli järjestelyiltään kyseenalainen, vaikka äänestäneiden selvä enemmistö kannattikin autonomiaa. Äänestys jäi tässä tilanteessa epäviralliseksi, koska se oli vastoin Viron perustuslakia. Tilanteen rauhoittamiseksi Laarin hallitus antoi huhtikuun lopussa 1994 vuoden lisäaikaa oleskelulupien hakemiseen eli uusi takaraja oli 12.7.1995. Tulkintaa oleskeluluvista myös muutettiin eli hyväksytty hakemus oikeutti pysyvään oleskelulupaan eli ei määräaikaiseen.
Viron venläisten asema - ulkomaalaislaki > Venäläissotilaat ja rajakysymys

Yhden kiistakysymyksen Venäjän kanssa muodosti rajakysymys Venäjän kanssa, sillä Viro koki olevansa Tarton rauhassa vuonna 1920 Neuvosto-Venäjän tunnustaman Viron tasavallan jatkaja. Nyky tilanteessa  raja ei ollut enää rauhan mukainen, koska Neuvostoliitto oli siirtänyt Narvan ja Petserinmaan alueella osia Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan osaksi. Vaikka Venäjä ja Viro neuvottelivat, asiassa ei edistytty. Presidentti Jeltsin vahvisti yksipuolisella asetuksella 21.6.1994 olemassaolevan Viron ja Venäjän rajan.
Suomikin kytkeytyi Viron ja Venäjän neuvotteluihin tarjoamalla neuvottelupaikan Königstedtin kartanosta Vantaalta kaksipäiväisille neuvotteluille 19.-20.7.1994. Pääneuvottelijoina Venäjän puolelta oli apulaisulkoministeri Vitali Tšurkin ja Virolta ulkoministeriöstä Raul Mälk. Aiheina neuvotteluissa olivat Venäjän joukkojen kotiuttaminen, rajakysymykset ja Paldiskin tukikohdan purkaminen, joista Paldiskin kysymys oli pääaiheena.
Hieman yllättäen presidentti Lennart Meri matkusti 26.7.1994 Moskovaan neuvottelemaan presidentti Boris Jeltsinin kanssa venäläissotilaiden kotiuttamisesta Virosta. He pääsivätkin sopimukseen niin venäläisjoukkojen kotiuttamisesta kuin venäläisistä eläkeläisupseereista Virossa. Ulkoministeri Luik torjui opposition esittämän kritiikin sopimuksesta kommentoimalla
»sopimusta parhaaksi, mikä oli saatavissa. Hänen mukaansa Virolla ei ollut kansainvälisen painostuksen takia muita vaihtoehtoja kuin suostua valittuun ratkaisuun. Hän lupasi puhua riigikogussa ponnekkaasti sopimuksen ratifioimisen puolesta ja uskoi sen läpimenoon.»
Venäläiset joukot poistuivat Virosta elokuun aikana niin, että viimeinen venäläinen sotilasjuna poistui Virosta 29.8.1994. Näin syksystä 1939 alkanut venäläismiehitys oli päättynyt. Paldiskissa oli tosin vielä käynnissä Paldiskin ydinreaktorin purku. Venäjä antoi luettelon eläkeläissotilaista, joka heidän mukaansa on 10 517 sekä heidän perheenjäsenensä, joita oli noin 30 000.
Suhteiden kehitys Euroopan Unioniin

Virolaisten kannalta olennainen kysymys oli suhteiden kehittäminen Euroopan unionin (EU) kanssa. Viro oli tehnyt jo keväällä 1992 vapaakauppasopimuksen, joka astui voimaan vuoden 1993 alussa. Tarkoitus oli Laarin hallituksen aikana edelleenkehittää suhdetta EU:hun yhdenmukaistamalla lainsäädäntöä, liikennettä ja poliittista yhteistyötä EU:n suuntaan.
Keväällä 1994 Baltian maat ml. Viro neuvottelivat vielä kattavamman vapaakauppsopimuksen EU:n kanssa. Sopimuksen mukaan virolaiset saavat viedä tullivapaasti tekstiilituotteita. Maataloustuotteiden vientikiintiöt olivat niin suuret, että ne eivät asettaneet käytännön esteitä virolaisviennille. Viron puolesta sopimuksen allekirjoitti 18. heinäkuuta ulkoministeri Jüri Luik. Sopimus astui voimaan vuoden 1995 alusta.
Sisäpoliittisia haasteita - yksityistäminen ja rikollisuus

Talouspolittisesti merkittävä asia oli valtiollisten virolaisyritysten yksityistäminen. Joulukussa 1992 Viron hallitus laittoi myyntiin kaikkiaan 38 valtionyhtiötä. Joukossa oli mm. suurimpana narvalainen Kreenholmin tekstiilitehdas,  suklaatehdas Kalev ja Pärnun kalakombinaatti.
Viron yhteiskunnan suuret muutokset heijastuivat myös rikollisuuden lisäntymisenä. Rikollisuuden kasvu vuodesta 1991 vuoteen 1992 oli 30%. Selittäjänä nähtiin huono taloudellinen tilanne.
Vuoroin vieraissa, Maria Veitola

| Vuoroin vieraissa, Maria Veitola |
| --- | --- |

Tyyli:  tositelevisio, keskustelu
Kestoaika:   20–40 minuuttia (MTV3)  40–56 minuuttia (MTV Katsomo & C More) 
Pääosissa:  Maria Veitola
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:   MTV Katsomo  MTV3  C More 
Esitetty:  25. lokakuuta 2022 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jenni Sippo
Vastaava(t) tuottaja(t):   Riina Kullas  Sari Valtanen (MTV) 
Ohjaaja(t):  Jenni Sippo
Käsikirjoittaja(t):  Laura Friman & työryhmä
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Keskusteluohjelma 2022
Vuoroin vieraissa, Maria Veitola on suomalainen dokumentaarinen tositelevisiosarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi julkaistaan syksyllä 2022. Ohjelma on spin-off vuodesta 2015 esitetylle Yökylässä Maria Veitola -ohjelmalle, jossa Veitola vieraili yökylässä tunnettujen suomalaisten kodeissa. Vuoroin vieraissa, Maria Veitola -ohjelmassa Yökylässä nähtyjä henkilöitä tulee vastavierailulle Veitolan omaan kotiin. He keskustelevat muun muassa siitä, mitä edellisen vierailujen jälkeen on tapahtunut.