stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Eppu Normaalin kappaleista
K

Kaikki häipyy, on vain nyt – Valkoinen kupla
Kaljaa nuorille – Aknepop
Kaljanlanttauslaulu – Maximum Jee & Jee
Kalkkiviivoilla – Imperiumin vastaisku
Kamat lujilla – Maximum Jee & Jee
Kansan koti - Cocktail Bar
Kekkonen rock - Aknepop
Keskiyön cowboy – Imperiumin vastaisku
Kiirastulen kerubi – Aku ja köyhät pojat
Kiistän kaiken – Aku ja köyhät pojat
Kitara ja kivääri – Hatullinen paskaa
Kitara, taivas ja tähdet – Kahdeksas ihme
Kivenä kengässä – Paskahatun paluu
Koiralla on karvoissaan kirppuja – Paskahatun paluu
Kuka ön Pertti Ström? – Aknepop
Kun valot tulevat vastaan - Syvään päähän
Kuulen parran kasvun – Tie vie
Kuumemittari - Syvään päähän
Kun jatsia kuunneltiin – Valkoinen kupla
Kun olet poissa – Historian suurmiehiä
Kultaista sadetta – Valkoinen kupla
Kuolleet kakarat – Maximum Jee & Jee
Kuuvartalo yöllä – Cocktail Bar
L

Lahtinen näkee Jumalan – Studio Etana
Lainelautaileva lehmänmaha rock 'n' roll – Maximum Jee & Jee
Lajinsa viimeinen  – Sadan vuoden päästäkin
Laulu jää pystyyn - Syvään päähän
Lautturi – Historian suurmiehiä
Lennä mun luo - Syvään päähän
Lensin matalla 2 – Lensin matalalla 2-single
Let’s See Action – Elävänä Euroopassa
Linnunradan laidalla – Imperiumin vastaisku
Läpivalaistu – Kahdeksas ihme
Löydän ja menetän – Studio Etana
M

Maailmani kahva – Studio Etana
Maailma loppuu neekerikylässä – Hatullinen paskaa
Mekin tehtiin rakkautta – Mekin tehtiin rakkautta-single
Mies soittaa rokkia – Elävänä Euroopassa
Minkä teit - Syvään päähän
Minun aurinkolasit – Akun tehdas
Missä olen juuri nyt? – Sadan vuoden päästäkin
Mopolla tähtiin – Aku ja köyhät pojat
Muijaa kuontaloon – Hatullinen paskaa
Murheellisten laulujen maa – Tie vie
Musiikillishygieeninen lausunto – Paskahatun paluu
Musiikkia Rantalasta – Cocktail Bar
Musti sotakoira – Elävänä Euroopassa
Mutta ihmeistä suurin (joka jäi näkemättä) – Valkoinen kupla
Myrkkyä – Maximum Jee & Jee
N

Niinkuin jää palaa – Sadan vuoden päästäkin
Niin äkkiä  – Sadan vuoden päästäkin
Niksulan väkeä – Paskahatun paluu
Nipa – Hatullinen paskaa
Njet njet – Maximum Jee & Jee
Nuori poika – Hatullinen paskaa
Nyt reppuni jupiset, riimisi rupiset – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Näin kulutan aikaa – Imperiumin vastaisku
Näinhän täällä käy – Studio Etana
Nyt käytämme valkoista takkia – Historian suurmiehiä
Näin on – Aknepop
Näinä päivinä – Tie vie
Näissä sanoissa – Historian suurmiehiä
O

Oi maa – Aknepop
Olen ihminen – Studio Etana
Olen tuntenut sut (enkä voi unohtaa) – Sadan vuoden päästäkin
Olin vain tuuli - Sadan vuoden päästäkin
On viatonta ja kainoa, harrastukseni ainoa – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Onnellinen hetki elämässä – Aku ja köyhät pojat
Oppi tulee idästä  – Aknepop
Osa luonnollista karsintaa – Imperiumin vastaisku
P

Paha taika – Valkoinen kupla
Pallit heiluu taas - Syvään päähän
Pahan puun metsä – Tie vie
Pakolainen – Hatullinen paskaa
Pannaan pannaan – Pannaan pannaan -single
Pari kaunista riviä – Paskahatun paluu
Peto minussa – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Pidetään ikävää – Maximum Jee & Jee
Pimeyden tango – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Pink Panther Theme - Murheellisten laulujen maa -single
Pissaa ja kakkaa – Lensin matalalla 2 -sinkun b-puoli
Pois meluun ja tuiskeeseen – Valkoinen kupla
Poliisi pamputtaa – Aknepop
Poliisi pamputtaa taas – Aknepop
Poltan loppuun tupakin – Akun tehdas
Polttaa – Sadan vuoden päästäkin
Pop pop pop – Maximum Jee & Jee
Puhtoinen lähiöni – Akun tehdas
Puhtoiset vesistömme – Akun tehdas
Puolustuksen puheenvuoro – Paskahatun paluu
Puu ja kuori – Historian suurmiehiä
Päätön mies – Cocktail Bar
R

Radio – Maximum Jee & Jee
Rakastavaiset – Aku ja köyhät pojat
Rakkaus on KuuMaa – Aku ja köyhät pojat
Raukat rajat – Cocktail Bar
Ripa rapa – Cocktail Bar
Reunan yli hohtaa – Studio Etana
Roadhouse Blues – Elävänä Euroopassa
Roudan rutinaa – Imperiumin vastaisku
Ruba – Hatullinen paskaa
Rääväsuita ei haluta Suomeen  – Aknepop
S

Samaan aikaan toisaalla – Imperiumin vastaisku
Sadan vuoden päästäkin – Sadan vuoden päästäkin
Savuna ilmaan – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Science fiction – Maximum Jee & Jee
Sotilaallinen tyhjiö – Aknepop
Suomi-ilmiö – Akun tehdas
Suolaista sadetta – Sadan vuoden päästäkin
Suomi ryömii – Aknepop
Suuri ja mahtava – Hatullinen paskaa
Sydän tyhjää lyö  – Historian suurmiehiä
Syvään päähän - Syvään päähän
T

Taivaassa perseet tervataan – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Tahdon sut - Syvään päähän
Tahroja paperilla – Historian suurmiehiä
Talviunta – Studio Etana
Teen sinusta muusia – Aknepop
Terve vaan ja onnea – Tie vie
Tie vie – - Tie vie
Tiimalasin santaa – Studio Etana
Tien päällä taas – Kahdeksas ihme
Tihkumme seksiä – Kahdeksas ihme
Toivomuskirjeitä jumalille – Aku ja köyhät pojat
Tähdenlennon tiellä – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
U

Uni laulusta – Aku ja köyhät pojat
Urheiluhullu – Paskahatun paluu
V

Vahantajoki – Tie vie
Vahingossa vain – Sadan vuoden päästäkin
Vaikerrus D-mollissa – Aku ja köyhät pojat
Vanha kellarissa valittaa – Akun tehdas
Vanha poika – Akun tehdas
Valkoinen kupla – Valkoinen kupla
Viides toukokuuta – Rupisia riimejä, karmeita tarinoita
Viihteen kuningas – Tie vie
Viinaa tsat tsat tsaa – Paskahatun paluu
Viimeinen funk – Akun tehdas
Vihreän joen rannalla (kauan sitten) – Kahdeksas ihme
Voi kuinka me sinua kaivataan – Kahdeksas ihme
Vuonna '85 – Kahdeksas ihme
W

Warsova – Cocktail Bar
Y

Yöjuttu – Kahdeksas ihme
Yö osastolla – Hatullinen paskaa
Ä

Älä katso – Historian suurmiehiä
Maavoimat

Suomen Maavoimien Leopard 2A4 Lippujuhlan päivänä 2014
Maavoimat on asevoimien puolustushaara, johon kuuluvat useimmat mantereella toimivat yksiköt. Useimmat asevoimat erottavat maavoimat selkeästi merivoimista ja ilmavoimista.
Puolan Maavoimien sotilaita
Maavoimien jaottelua

Maavoimat ovat perinteisesti jakautuneet useisiin aselajeihin, joista tärkeimmät ovat jalkaväki, ratsuväki, tykistö, pioneeri, viesti sekä huolto. Aselajit voidaan lisäksi jakaa luonteensa mukaisesti taisteleviin, taistelua tukeviin ja huoltaviin.
Maavoimissa taistelevan osan muodostaa jalkaväki, jonka osiksi luetaan myös tukevina aselajina jalkaväkipataljoonissa myös kranaatinheittimistö ja panssarintorjunta. Prikaatitasolla jalkaväkipataljoonien taistelua tukevat siitä itsenäisinä osina kenttätykistö, ilmatorjunta, rannikkotykistö, pioneerit ja viesti.
Nykyisin ratsuväki on lähes kaikkien maiden maavoimista joko poistettu tai motorisoitu ja tykistö jaettu ilmatorjuntaan ja kenttätykistöön. Panssarijoukot eivät muodosta omaa aselajiaan vaan ovat osa jalkaväkeä kuten myös kranaatinheittimistö ja panssarintorjunta.
Monissa Nato-maiden asevoimissa, muun muassa Yhdysvalloissa, helikopterein varustettuja joukkoja nimitetään usein ratsuväeksi (engl. Air cavalry, ”Ilmaratsuväki”), kunnioittaen ratsuväen perinteitä ja kykyä saapua nopeasti taisteluun. Myös eräitä raskaita panssarijoukkoja lasketaan osaksi ratsuväkeä.
Huoltavan osan muodostaa huolto, jonka osia, huoltojoukkueita, huoltokomppanioita jne. kuuluu elimellisenä osana kaikkien taistelevien ja tukevien aselajien yksiköihin.
Maavoimat Suomessa

Pääartikkeli: Suomen maavoimat
Koko valtakunnan puolustaminen pohjautuu asevelvollisuuden kautta tuotettuun laajaan reserviin. Maavoimien kahdeksassa joukko-osastossa koulutetaan vuosittain noin 20 000 varusmiestä ja vapaaehtoista naista. Reservin osaamista ylläpitävissä kertausharjoituksissa koulutetaan vuosittain tuhansia reserviläisiä.
Maavoimat tukee muuta yhteiskuntaa antamalla vuosittain yli 400 kertaa virka-apua muille viranomaisille.
Maavoimat johtaa pääosan puolustusvoimien kansainvälisen sotilaallisen kriisinhallinnan operaatioista ja kouluttaa sekä varustaa kriisinhallintatehtäviin lähetettävät joukot.
Maavoimien tehtävät:
Vastaa Suomen maa-alueen puolustamisesta.
Tukee muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa.
Antaa ja vastaanottaa kansainvälistä apua.
Osallistuu kansainväliseen kriisinhallintaan.
Maavoimien sodan ajan joukot muodostusvat operatiivista ja alueellisista joukoista, paikallisjoukoista sekä erikseen perustettavista joukoista. Joukkojen vahvuus on yhteensä 160 000 sotilasta.
Operatiiviset joukot
Operatiiviset joukot ovat hyvin varustettuja ja suunniteltu vaativiin liikkuviin taistelutehtäviin. Operatiivisiä joukkoja käytetään painopistetaisteluissa koko valtakunnan alueella.
Alueelliset joukot
Alueelliset joukot toimivat alueellisessa taistelutehtävissä tehtävän mukaisessa varustuksessa. Alueellisten joukkojen tavoitteena on tuottaa tappioita vastustajalle ja hallita tärkeimpiä alueita.
Paikallisjoukot
Paikallisjoukkojen tehtävänä on kohteiden suojaaminen, joukkojen perustaminen ja viranomaisyhteistyö. Paikallisjoukot ovat kevyesti varustettuja ja kattavat koko maan.
Maavoimat Suomessa > Maavoimien joukko-osastot

Maavoimien joukko-osastot toimivat sotilasläänien ja maavoimien komentajan alaisuudessa. Useimmat joukko-osastot koostuvat joukkoyksiköistä, jotka jakautuvat edelleen perusyksiköihin. Joukko-osaston komentaja on sotilasarvoltaan everstiluutnantti, eversti tai prikaatikenraali. Komentajalla on laajat valtuudet joukko-osaston palveluksen ja toiminnan järjestelyissä.
Joukko-osastojen päätehtävä on kouluttaa puolustusvoimien rauhan ja sodan ajan joukkoja. Maavoimiin kuuluu yhteensä 14 joukko-osastoa, joista 12 on sotilasläänien johtamia. Maasotakoulu ja Utin jääkärirykmentti ovat suoraan maavoimien komentajan alaisuudessa.
Maavoimien esikunta
Jääkäriprikaati
Kaartin jääkärirykmentti
Kainuun prikaati
Karjalan prikaati
Maasotakoulu
Panssariprikaati
Porin prikaati
Utin jääkärirykmentti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maavoimat Wikimedia Commonsissa
Sota
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aikakaudet | Sotatoimialueet | Aseet | Sodankäynnin tasot | Taistelevat aselajit | Tukevat aselajit | Luetteloita | Yleistä |
|  Esihistoria  Antiikki  Keskiaika  Uusi aika  Teollistunut aika  Nykyaika |  Avaruus  Ilmasota  Informaatio  Maasota  Merisota  Kotirintama |  ABC  Elektroninen  Ilmavoimat  Maavoimat  Merivoimat  Psykologinen |  Strategia  Operaatiotaito  Taktiikka  Taistelutekniikka |  Ilmavoimat  Jalkaväki  Laivasto  Merijalkaväki  Panssarijoukot  Ratsuväki |  Huolto  Ilmatorjunta  Pioneeri  Tykistö  Viesti |  Kenraalit  Piiritykset  Operaatiot  Sisällissodat  Sodat  Sotarikokset  Taistelut  Vapaus-itsenäisyyssodat |  Sodankäynti  Sotahistoria  Taistelu  Piiritys  Propaganda  Rauha  Pasifismi |
Matalaröllinurmikka

| Matalaröllinurmikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Chloridoideae
Suku::  Röllinurmikat Eragrostis
Laji::  minor
Kaksiosainen nimi
 Eragrostis minor  Host 
Katso myös
   Matalaröllinurmikka Wikispeciesissä   Matalaröllinurmikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Matalaröllinurmikka (Eragrostis minor) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, röllinurmikoiden (Eragrostis) sukuun kuuluva kasvilaji. Matalaröllinurmikka on yksivuotinen ja usein matalakasvuinen kasvilaji, joka on sekoitettavissa lähinnä vain muihin röllinurmikkalajeihin.
Matalaröllinurmikka kasvaa löyhinä mättäinä, ja sen varret ovat kasvutavaltaan maanmyötäisiä tai kohenevia. Lehtitupet ovat pitkäkarvaisia, ja lehdet ovat melko kapeita sekä tasapintaisia. Kielekkeen paikalla on karvarivi. Matalaröllinurmikan kukinto on pitkulainen ja melko tiivis röyhy. Röyhyn tähkylät ovat pitkulaisia, vain 1–2 mm leveitä, tummia, vihneettömiä ja monikukkaisia. Kussakin tähkylässä on usein yli kymmenen kukkaa. Tähkylöiden kaleet ovat lyhyet sekä keskenään hieman erikokoiset, ja niissä on yhdestä kolmeen suonta. Ulkohelpeet ovat köliselkäisiä, vihneettömiä ja kolmisuonisia. Matalaröllinurmikka kukkii elo–syyskuussa.
Matalaröllinurmikka kasvaa avoimilla ja hiekkaisilla kasvupaikoilla ihmisvaikutteisessa ympäristössä. Suomessa matalaröllinurmikasta on tehty vain pari havaintoa Helsingin ja Turun seuduilta.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Matalaröllinurmikka (Eragrostis minor)
JSTOR Global Plants: Eragrostis minor (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Eragrostis minor (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eragrostis minor (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Eragrostis minor (englanniksi)
Flora of North America: Eragrostis minor (englanniksi)
Flora of China: Eragrostis minor (englanniksi)
Matalaröllinurmikan kukinto
Luhtahuitti

| Luhtahuitti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Huitit Porzana
Laji::  porzana
Kaksiosainen nimi
 Porzana porzana  (Linnaeus, 1766) 

Katso myös
   Luhtahuitti Wikispeciesissä   Luhtahuitti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luhtahuitin munia.
Luhtahuitti (Porzana porzana) on rantakanoihin kuuluva kosteikkojen lintulaji. Lajin piileskelevän luonteen vuoksi äänihavainnot ovat paljon näköhavaintoja yleisempiä. Soidinkutsu on monotonisesti toistettu ”huit... huit... huit...”.
Koko ja ulkonäkö

Luhtahuitilla on lyhyt, suora nokka, joka on tyvestä punainen ja muuten keltainen. Sillä on siniharmaa rinta, ruskeahkolla selkäpuolella tumma raita ja kyljissä valkeat pilkut. Pitkävarpaiset jalat ovat vihreät ja pyrstö lyhyt. Naaras on koirasta hiukan täplikkäämpi ja väritykseltään himmeämpi. Nuori lintu on ruskea ilman valkoisia pilkkuja. Luhtahuitin pituus on 20–24 senttimetriä, siipien kärkiväli 37–42 senttimetriä ja paino 55–145 grammaa.
Vanhin suomalainen rengastettu luhtahuitti on ollut vähintään 3 vuoden, 1 kuukauden 8 päivän ikäinen.
Levinneisyys

Luhtahuitti pesii Euroopassa ja Länsi-Aasiassa talvehtien Afrikassa ja Intiassa. Läntisessä Euroopassa pesii 50 000–70 000 paria, idässä laji on runsaampi. Suomen pesimäkanta on noin 1 500 paria. Suomeen luhtahuitit saapuvat huhti-toukokuussa ja lähtevät syys-lokakuussa. Luhtahuitti on yömuuttaja.
Elinympäristö

Luhtahuitit elävät erilaisilla kosteikoilla, tavallisimmin märillä rantaluhdilla mutta toisinaan myös ruovikoissa ja osmankäämiköissä.
Lisääntyminen

Luhtahuitti tekee 6–15 munaa maassa esimerkiksi rantakosteikon kuivalla kohdalla olevaan pesään. Molemmat emot hautovat noin 3 viikkoa, ja hoitavat yhdessä mustia untuvikkoja, jotka ovat pesäpakoisia, ja saavuttavat lentokyvyn noin 5 viikon ikäisinä.
Ravinto

Luhtahuitti syö lähinnä vedessä ja liejussa eläviä hyönteisiä ja muita selkärangattomia. Syö toisinaan myös pikkukaloja ja vesikasvien osia.
Aiheesta muualla

Luhtahuitti Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Luhtahuitti (Porzana porzana)
ITIS: Porzana porzana (englanniksi)
Matea Parlov Koštro

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Matea Parlov Koštro Hannoverin maratonilla 2022. |  Matea Parlov Koštro Hannoverin maratonilla 2022. |  Matea Parlov Koštro Hannoverin maratonilla 2022. |  |
Maa:  Kroatia
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | München 2022 | maraton |  |
Matea Parlov Koštro (s. 2. kesäkuuta 1992) on kroatialainen kestävyysjuoksija. Hän saavutti hopeaa maratonilla Münchenin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2022.
Parlov Koštro kilpaili 3 000 metrin estejuoksussa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 mutta ei päässyt alkueristä jatkoon. Hän sijoittui universiadeissa 1 500 metrin juoksussa yhdeksänneksi vuonna 2015 ja 5 000 metrin juoksussa 12:nneksi vuonna 2017. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän keskeytti maratonilla. Vuonna 2021 kilpailluissa Tokion olympialaisissa hän sijoittui maratonilla 21:nneksi ajalla 2.33.18. Münchenin EM-kilpailuissa 2022 hän saavutti maratonilla hopeaa ajalla 2.28.42, millä hän hävisi kilpailun voittaneelle puolalaiselle Aleksandra Lisowskalle kuusi sekuntia.
Parlov Koštro alitti maratonilla 2.30:n rajan joulukuussa 2020 Valenciassa ajallaan 2.28.52. Huhtikuussa 2022 Hannoverin maratonilla hän sijoittui kolmanneksi ja paransi ennätyksensä aikaan 2.28.39, mistä hän jäi saman vuoden elokuussa EM-maratonilla kolme sekuntia.
Parlov Koštro on voittanut Kroatian-mestaruuksia 1 500, 3 000, 5 000 ja 10 000 metrin juoksuissa sekä puolimaratonilla.
Merkintähinta

Merkintähinta on osakkeesta osakeyhtiölle maksettava summa osaketta kohden yhtiötä perustettaessa tai osakeannin yhteydessä.
Osakeyhtiötä perustettaessa merkintähinta määräytyy nimellisarvon mukaisesti, mikä on sama jokaista osaketta kohden. Osakeannin yhteydessä merkintähinta määräytyy samoin, ja yhtiön osakepääoma korottuu liikkeelle laskettujen osakkeiden nimellisarvojen määrällä.
Osakkeen merkitseminen ja merkintähinnan maksaminen ovat kaksi eri asiaa - yleensä ne eivät tapahdu samanaikaisesti vaan maksu tapahtuu merkitsemisen jälkeen. Merkintähinnat merkitään yleensä suoraan yhtiön osakepääomaan tai sen korotukseksi.
Joissain tapauksissa merkintähinta on rahan sijasta mahdollista maksaa myös apporttina.
Max Carver

| Max Carver |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1988 (ikä 36) San Francisco, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Preston Scavo Täydelliset naiset
Aiheesta muualla
www.carvertwins.com
IMDb 
Max Carver (s. 1. elokuuta 1988 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja näyttelijä Charles Carverin kaksoisveli. Carver tunnetaan roolistaan Preston Scavona televisiosarjassa Täydelliset naiset. Hän näytteli myös MTVn hittisarjassa Teen Wolf, veljensä Charles Carverin kanssa.
Filmografia

| Vuosi | Sarja | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008– | Täydelliset naiset | Preston Scavo | televisiosarja |
| 2009 | Konttori | Eric | televisiosarja; jaksossa ”Gossip” |
| 2013- | Teen Wolf | Aiden | TV-sarja |
Mandelbrotin joukko

Kuvassa vaaka-akselilla on c:n reaaliosa ja pystyakselilla imaginääriosa.
Animaatio kuvaajan  laskennan 20 ensimmäisestä iteraatiosta.
Mandelbrotin joukko eli Mandelbrotin fraktaali on eräs tunnetuimmista fraktaaleista. Joukko on nimetty puolalais-ranskalaisen matemaatikon Benoît Mandelbrotin mukaan, ja se perustuu kompleksilukufunktioon zn+1 = zn2 + c, jossa z ja c ovat kompleksilukuja.
C on vakio ja z:lle annetaan alkuarvoksi z0 = 0, tällöin yhtälöstä saadaan z1 = c ja edelleen z2 = z1 2 + c. Iterointia jatketaan kunnes z:n itseisarvo ylittää arvon 2. Jos c:n itseisarvo on lähellä nollaa, niin z ei milloinkaan saavuta arvoa 2. Tätä vastaa fraktaalin kuvaajan keskellä oleva musta alue. Jos c:n itseisarvo on suuri, esim 2, niin heti ensimmäinen iteraatio saa z:n ylittämän arvon 2. Tätä vastaa kuvan reunoilla olevat tummimmat alueet. Tällä välillä on epämääräisen muotoinen alue, jossa tarvittavien iteraatiokierrosten määrä on vaikeasti ennustettavissa.
Kuvassa kukin piste vastaa yhtä c:n arvoa ja kyseisen pisteen väri kertoo tarvittujen iterointikierrosten lukumäärän kyseisellä C:n arvolla. Kaikki pisteet, joiden väri on sama, ovat tarvinneet saman määrän iterointeja. Iterointien lukumäärän kasvun myötä väri muuttuu tumman sinisestä sinisen ja vihreän kautta keltaiseen ja edelleen muihin väreihin. Kuvaan muodostuu selvä reuna-alue, jossa värit vaihtuvat nopeasti. Tällä alueella on tyypillistä, että aivan mitättömän pieni c:n muutos vaikuttaa voimakkaasti ja arvaamattomasti tarvittavien iterointien määrän ja sitä kautta pisteen väriin.
Tarkka määritelmä & peruspiirteitä

Mandelbrotin joukko käsittää ne kompleksifunktion zn+1 = zn2 + c muuttujan c arvot, joilla funktion arvo pysyy rajattuna. Jos funktion itseisarvo on koskaan suurempi kuin 2, se kasvaa mielivaltaisen suureksi, täten ei pysy rajattuna. Esimerkiksi C=1 tuottaa lukujonon 0,1,2,5..., ja ei siksi kuulu joukkoon. Toisaalta C=-1 tuottaa lukujonon 0,-1,0,-1,0..., ja kuuluu joukkoon. Joukkoon kuuluvat C:n arvot joko lähestyvät tiettyä pistettä (esim. C=0 tai C=0.1) tai tiettyä sykliä (esim. C=-1). Yksittäistä pistettä lähestyvät arvot muodostavat joukon suurimman kardioidin, muut pisteet joukon loppuosan. Joukko on itseään muistuttava, toisin sanoen se sisältää loputtoman määrän lähes täydellisiä kopioita itsestään. Suurin näistä on nähtävissä joukon "antennissa". Antennin ns. "minijoukko" sisältää itsessään myös antennin, joka puolestaan sisältää vielä pienemmän minijoukon, jne.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
"Mandelbrot set – online generator" (englanniksi)
Fractint-ohjelmisto (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Mandelbrot Fractal Set Trip. Video. (englanniksi)
Suomenkieliset ohjelmointiohjeet Mandelbrotin joukon tekemiseksi Lazaruksen  TAChart- kaaviokomponentilla.
Joukon eri osien syklien pituuksia
Max Bruch

Max Bruch
Max Christian Friedrich Bruch (6. tammikuuta 1838 Köln – 20. lokakuuta 1920 Berliini) oli saksalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hänen tuotantonsa käsittää yli kaksisataa teosta.
Bruch syntyi Kölnissä vuonna 1838. Hänen vanhempansa olivat lakimies August Bruch ja sopraano Wilhelmine Bruch. Max Bruch opiskeli vuosina 1853–1857 Frankfurt am Mainissa ja Leipzigissä. Häntä opetti muun muassa säveltäjä Ferdinand Hiller. Vuosina 1864–1867 Bruch sävelsi ensimmäisen viulukonserttonsa, joka nykyään kuuluu hänen soitetuimpiin teoksiinsa. Konsertto oli omistettu viulisti Joseph Joachimille. Muita Bruchin sävellyksiä ovat muiden muassa Skottilainen fantasia viululle ja orkesterille sekä Kol Nidrei sellolle ja orkesterille.
Bruch kuoli Berliinissä vuonna 1920.
Aiheesta muualla

Max Bruch International Music Score Library Project (englanniksi)
Vapaasti käytettävissä olevia Bruchin partituureja Mutopia Project
Lucius

Lucius on erityisesti antiikin Roomassa suosittu praenomen, jota ovat kantaneet muun muassa monet paavit ja kuninkaat.
Lucius-nimisiä henkilöitä > Paaveja

Lucius I, paavi 253–254
Lucius II, Gherardo Caccianemici dal Orso, paavi 1144–1145
Lucius III, Ubaldo Allucingoli, paavi 1181–1185
Lucius-nimisiä henkilöitä > Rooman keisareita

Lucius Verus, keisari 161–169
Lucius Aelius Aurelius Commodus, Commodus, keisari 180–192
Lucius Septimius Severus, Septimius Severus, keisari 193–211
Lucius Domitius Aurelianus, Aurelianus, keisari 270–275