stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vihnesara
Ulkonäkö ja koko

Vihnesara kuuluu erilaistähkäisten kaksiluottisten sarojen ryhmään. Se kasvaa löyhästi mätästäen 25–50 senttimetriä korkeaksi. Kasvin sileät varret kasvavat vankasta juurakosta. Vaaleanvihreät ja varhain kellastuvat lehdet ovat noin varren pituisia ja 4–8 millimetriä leveitä. Vihnesaran kukintona on tähkistö, jossa on hedetähkiä yhdestä kolmeen ja emitähkiä kahdesta kuuteen. Tähkät ovat 1,5–4 cm pitkiä, pitkäperäisiä ja nuokkuvia. Pullakot ovat noin 3 mm pitkiä, vaaleanruskeita, litteähköjä, päärynän- tai luumunmuotoisia. Vihnesaran tähkäsuomuissa on pitkä, pisimmillään 15 millimetrin sahalaitainen kärkiota, joka muistuttaa tavallaan heinäkasvien tähkien vihneitä.
Vihnesara risteytyy useiden lähilajiensa kanssa. Suomessa tunnetaan lajin risteymiä suolasaran, vesisaran ja jokapaikansaran kanssa. Niitä tavataan melko yleisenä Perämeren rannikolla.
Vihnesara Suomessa

Suomessa vihnesaraa tavataan Itämeren Pohjanlahden pohjoisosan rannikolla Merenkurkusta Perämeren perukkaan. Yleisin se on Pohjois-Pohjanmaan korkeudella rannikolla. Lajilla on myös yksittäinen tulokasesiintymä Etelä-Karjalassa Suomenlahden rannikolla. Vihnesaran kasvupaikkoja Suomessa ovat hiekka- ja hiesupohjaiset merenrantaniityt.
Vihnesara on Suomessa luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi kannan pienentymisen vuoksi.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Vihnesaran (Carex paleacea) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Vihnesara (Carex paleacea)
ITIS: Carex paleacea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Carex paleacea (englanniksi)
Viljo Turunen

Viljo Mauri Benjamin Turunen (10. tammikuuta 1900 Kotka – 19. marraskuuta 1976 Helsinki) oli Suomen Puolustusvoimien eversti viestiaselajissa.
Vuonna 1918 ylioppilaaksi valmistunut Turunen palveli Viipurin suojeluskuntapiirissä adjutanttina ja viestikouluttajana. Hän kävi sotateknisen kurssin 1933–1934 sekä Sotakorkeakoulun 1939 siten, että suoritti sen loppuun vuonna 1946. Talvisodassa Turunen toimi Ryhmä Talvelan viesti- ja pioneerikomentajana Tolvajärven taisteluissa.  V.Armeijakunnan viestikomentajana hän toimi 1940–1941. Jatkosodassa hän oli III Armeijakunnan ja Pohjois-Suomen ryhmän viestikomentajana 1941–1944. Sodan jälkeen hän toimi Pääesikunnan viestiosaston päällikkönä 1947–1954. Hän oli Viestirykmentin komentajana 1954–1959.
Ylennykset: reservinvänrikki 1920, reservinluutnantti 1925, luutnantti 1928, kapteeni 1929, majuri 1940, everstiluutnantti 1941, eversti 1948.
Wild Mountain Thyme

McPeake Familyn levytyksen kansikuva vuodelta 1963.
Wild Mountain Thyme (tunnetaan myös nimillä Purple Heather tai Will Ye Go, Lassie, Go?) on skontlantilais-irlantilainen folkkappale. Kappaleen sanoitus on peräisin Robert Tannahillin runosta "The Brae O' Balquhidder" 1700-luvulta, ja sen on säveltänyt ja julkaissut ensimmäisen kerran belfastilainen Francis McPeake vuonna 1957. Kappaleen melodia on muunnos säveltäjä Robert Archibald Smithin versiosta. Kappaleen ovat levyttäneet useat artistit, kuten Gerry Rafferty, Rod Stewart ja Nana Mouskouri.
Käännös suomeksi
Wilhelm Rediess

| Wilhelm Rediess |
| --- | --- |
 Rediess (edessä vasemmalla) huhtikuussa 1942.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1900  Heinsberg, Westfalen, Saksa
Kuollut: 8. toukokuuta 1945 (44 vuotta)  Oslo, Norja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1918, 1925–1945
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Obergruppenführer
Wilhelm Rediess (10. lokakuuta 1900 Heinsberg, Westfalen, Saksa - 8. toukokuuta 1945 Oslo, Norja) oli SS- ja poliisijohtajana Norjassa saksalaismiehityksen aikana toisessa maailmansodassa. Hän oli kaikkien Norjassa olleiden SS:n joukkojen komentaja (saks. Obergruppenführer) vuoden 1940 kesäkuusta kuolemaansa asti 1945.
Rediess oli syntynyt Heinsbergissä Westfalenissa Saksassa. Koulutukseltaan hän oli sähköasentaja. Kesäkuussa 1918 hän liittyi Saksan armeijaan ja palveli jalkaväessä aina ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka. Sittemmin hän työskenteli sähköasentajana aina Saksan talouskriisiin vuoteen 1929 saakka.
Toukokuussa 1925 Rediess liittyi SA:han ja joulukuussa 1925 hän liittyi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen. Hänet nimitettiin Düsseldorfin SA-komppanian päälliköksi 1927 ja siirrettiin SS:n, kun hänen joukkonsa uudelleenorganisoitiin SS:ään 1930. Lopulta hänestä tuli kenraaliluutnantti (saks. SS-Gruppenführer) 1935. Rediess vastasi toisen maailmansodan aikana juutalaisten kuljettamisesta Itä-Preussista keskitysleireihin.selvennä
Rediess ampui itsensä Skaugumissa Oslossa 8. toukokuuta 1945. Hänen ruumiinsa tuhoutui, kun valtakunnankomissaari Josef Terboven teki hänen jälkeensä samassa bunkkerissa itsemurhan räjäyttämällä 50 kiloa dynamiittia.
Wilhelm Robert Nääf

Wilhelm Robert Nääf (11. syyskuuta 1720 Odensvi, Ruotsi – 22. helmikuuta 1783 Turku) oli suomalainen Turun akatemian runousopin, logiikan ja metafysiikan sekä teologian professori ja rehtori.
Nääfin vanhemmat olivat Uplannin kolmikasjalkaväkirykmentin kapteeni Leonhard Nääf (k. 1735) ja Magdalena Sofia Strang. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1736. Nääf valmistui filosofian maisteriksi Uppsalan yliopistosta 1746.
Nääf oli Lundin yliopiston filosofian apulaisena vuodesta 1749 ja Turun akatemiassa ylimääräisenä filosofian apulaisena vuodesta 1752. Hänestä tuli Turun akatemian ylimääräinen runousopin professori 1756, teologian apulainen 1759, runousopin professori 1768, logiikan ja metafysiikan professori 1770, neljäs teologian professori 1779 ja kolmas teologian professori 1780. Nääf toimi samalla palkkapitäjänsä Naantalin ja Raision kirkkoherrana 1759–1783 sekä oli Turun tuomiokapitulin jäsenenä vuodesta 1759. Hän oli Turun akatemian rehtorina 1776–1777.
Nääf oli naimisissa vuodesta 1779 Margareta Eleonora Rossin (k. 1802) kanssa.
Volodymyr Zubytskyi

Volodymyr Zubytskyi
Volodymyr Danylovytš Zubytskyi (ukr. Володимир Данилович Зубицький; s. 2. maaliskuuta 1953 Holoskove, Mykolajivin alue) on ukrainalainen säveltäjä, harmonikansoittaja ja kapellimestari.
Zubytskyi valmistui Kiovan kansallisesta Tšaikovski-musiikkiakatemiasta harmonikansoitossa vuonna 1976, sävellyksessä Myroslav Skorykin opettamana 1977 ja orkesterinjohdossa 1979. Zubytskyi hyväksyttiin Ukrainan säveltäjäliiton jäseneksi vuonna 1978. Hän aloitti esiintymisen harmonikansoittajana 1970-luvulla. Zubytskyi on sittemmin kiertänyt konsertoimassa ja pitämässä mestarikursseja kansainvälisesti. Hän johti Ukrainan säveltäjäliiton nuorten säveltäjien osastoa vuosina 1984–1988 ja Ukrainan harmonikansoittajien liittoa 1988–1998. Hän muutti Italiaan vuonna 1995.
Zubytskyi on omaksunut tuotantoonsa vaikutteita avantgardesta, uusklassismista, uusromantiikasta ja kansanmusiikista. Hänen teostensa joukossa on oopperoita, baletteja, kymmenen sinfoniaa, vokaalimusiikkia ja paljon soitinmusiikkia vaihteleville kokoonpanoille. 1990-luvulla Zubytskyi alkoi keskittyä ennen kaikkea soitinmusiikkiin. Hän on käyttänyt monissa teoksissaan harmonikkaa. Hän on myös sovittanut kuuluisia muiden säveltäjien teoksia harmonikalle tai harmonikalle ja orkesterille. Zubytskyi on saanut monia palkintoja ja tunnustuksia Ukrainassa ja muissa maissa. Hän sai Ukrainan kunniataiteilijan arvonimen vuonna 1992 ja Kansainvälisen harmonikansoittajien liiton "elävän legendan" arvonimen vuonna 2013.
39 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Syntyneitä

lokakuu – Julia, Augustuksen tytär
Antonia Major, Marcus Antoniuksen ja Octavia minorin tytär
Voddler

Voddlerin logo.
Voddler oli ruotsalaisen Voddlerin kehittämä kaupallinen tilausvideopalvelu ja asiakasohjelma (client), joka välitti elokuvia ja TV-ohjelmia Internetissä samaan tapaan kuin Spotify musiikkia. Voddler meni konkurssiin tammikuussa 2018.
Voddler toisti elokuvat omilta palvelimiltaan, jotka sisältivät uutuuksia ja jopa ensi-ilta-elokuvia. Vähemmän suosittuja tai vanhempia elokuvia sai katsella Voddlerissa ilmaiseksi, mutta elokuvan yhteydessä näytettiin mainoksia. Elokuvia ja yleisösuosikkeja sai katsoa tilausperiaatteella tai kertavuokrauksena.
Suomalainen matkapuhelinoperaattori Elisa ilmoitti syyskuussa 2010 ostaneensa Voddlerista noin kymmenen prosentin osuuden. Elisa tarjosi Voddlerin palveluita omille ja Saunalahden asiakkaille ilmaiseksi joulukuusta 2010 alkaen. Vuodesta 2011 lähtien palveluun saivat kirjautua kaikki halukkaat ilman kutsua tai Elisan asiakkuutta.
Videotarjonta

Voddler ilmoitti 2009, että se on tehnyt sopimuksen elokuvien oikeuksista useiden suurien elokuvastudioiden kanssa. Näihin lukeutuvat Noble Entertainment, Scanbox Entertainment, Non-Stop Entertainment, Film-Factory, Paramount Pictures sekä The Walt Disney Company. Voddler solmi sopimuksen näyttääkseen Sony Pictures Televisionin ja sen tytäryhtiöiden materiaalia.
GNU GPL -lähdekoodirikkomukset

Voddlerin aluksi käyttämä mediasoitin (Voddler Player) perustui Xbox Media Centerin lähdekoodiin, joka oli julkaistu GNU GPL -lisenssillä. Kehotuksista huolimatta Voddler ei ole julkaissut lähdekoodiaan. Sittemmin Voddler on siirtynyt suljettuihin ohjelmistoihin, Adobe AIRiin ja Flashiin. Tekijänoikeussyistä tuesta Linuxille luovuttiin.
Aiheesta muualla

Voddlerin kotisivu
Voddler virallinen blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia Voddlerista (Arkistoitu – Internet Archive)
X3D

| X3D — Extensible 3D Graphics |
| --- | --- |
Tiedostopääte:  .x3d, .x3dv (vain tekstiä) .x3db, .x3dz, .x3dbz, .x3dvz (pakattu)
Mediatyyppi:  model/x3d+xml model/x3d+binary model/x3d+vrml
Tiedoston tyyppi:  3D-grafiikka
Säilöö:  Tekstiä, kuvaa, taulukoita
Laajennus:  VRML, XML
Standardi(t):  ISO/IEC 19775/19776/19777
X3D on lisenssimaksuvapaa ISO-standardi XML-pohjainen tiedostomuoto 3D-grafiikan esittämiseen. Se on kehitetty Virtual Reality Modeling Languagen (VRML) seuraajaksi.
Standardi koostuu useammasta osasta:
ISO/IEC 19775-1:2013 - Architecture and base components
ISO/IEC 19775-2:2015 - Scene access interface
ISO/IEC 19776-1:2015 - Extensible Markup Language (XML) encoding
ISO/IEC 19776-2:2015 - Classic VRML encoding
ISO/IEC 19776-3:2015 - Compressed binary encoding
ISO/IEC 19777-1:2006 - ECMAScript
ISO/IEC 19777-2:2006 - Java
939

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Vietnam vapautuu Kiinan myöhemmän Jin-dynastian vallasta
Edmund I tulee Englannin kuninkaaksi.
Kuolleita

13. heinäkuuta - paavi Leo VII
27. lokakuuta - Athelstan, Englannin kuningas
Västbon kihlakunta

Västbon kihlakunnan sijainti Smålandin maakunnan kartalla.
Västbon kihlakunta (ruots. Västbo härad) oli kihlakunta Jönköpingin läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 944,81 neliökilometriä ja asukasluku 33 679 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Anderstorp, Båraryd, Våthult, Bosebo, Villstad, Burseryd, Sandvik, Gryteryd, Södra Hestra, Långaryd, Färgaryd, Femsjö, Södra Unnaryd, Jälluntofta, Kållerstad, Ås, Bolmsö, Tannåker, Dannäs, Torskinge, Forsheda, Bredaryd, Reftele, Kulltorp ja Gnosjö.
Kihlakunnan tuolloisista kunnista Forsheda, Bredaryd, Torskinge ja Dannäs kuuluvat Värnamon kuntaan. Ljunbyn kuntaan Kronobergin läänissä kuuluu Tannåker ja Bolmsön pääosa, osia Bolmsöstä kuuluu myös Värnamon ja Gislavedin kuntiin. Gnosjön kuntaan kuuluvat Gnosjö ja pääosa Kulltorpista, pieni osa Kulltorpista kuuluu Värnamon kuntaan. Hylten kuntaan Hallandin läänissä kuuluvat Långaryd, Färgaryd, Femsjö, Södra Unnaryd ja Jälluntofta. Muut kunnat kuuluvat nykyään Gislavedin kuntaan.
Västberga

Västberga, Drivhjulsvägen.
Västberga on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa rajoittuu Hägerstensåseniin, Midsommarkranseniin, Liljeholmeniin, Östbergaan ja Solbergaan. Vuonna 2004 Västbergan väkiluku oli 3 611. Kaupunginosan pinta-ala on 2,03 km². Västbergan alueella sijaitsee paljon teollisuutta, jota alettiin harjoittaa alueella 1920-luvulla. Ensimmäisenä alueelle asettui ASEA.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Willemien Aardenburg

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Naisten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Soul 1988 | Maahockey |  |
Willemien Aardenburg (s. 30. elokuuta 1966 Laren) on alankomaalainen entinen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Hän oli mukana Alankomaiden pronssia voittaneessa joukkueessa Soulin olympialaisissa 1988.
Aardenburg pelasi urallaan vain kolme maaottelua, eikä tehnyt niissä yhtäkään maalia.
Aaverakkautta

| Aaverakkautta> Curtain Call |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Peter Yates
Käsikirjoittaja:  Todd Alcott
Perustuu:  Andrew S. Karschin tarinaan
Tuottaja:  Andrew S. Karsch
Säveltäjä:  Richard Hartley
Kuvaaja:  Sven Nykvist
Leikkaaja:  Hughes Winborne
Pääosat:  James Spader Michael Caine Maggie Smith Polly Walker
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Longfellow Pictures
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:   28. lokakuuta 1998 (video)  30. elokuuta 1999 (video)  25. tammikuuta 2000 (DVD)
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aaverakkautta, televisiossa myös käytetty nimeä Esiripun takana (engl. Curtain Call) on vuonna 1998 julkaistu Peter Yatesin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komedia, jonka pääosissa ovat James Spader, Michael Caine, Maggie Smith ja Polly Walker. Todd Alcottin kynäilemä käsikirjoitus on elokuvan tuottaja Andrew S. Karschin tarinan pohjalta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Spader  | … |  Stevenson Lowe   |
|  Michael Caine  | … |  Max Gale   |
|  Maggie Smith  | … |  Lily Marlowe   |
|  Polly Walker  | … |  Julia   |
|  Buck Henry  | … |  Charles Van Allsburg   |
|  Sam Shepard  | … |  Will Dodge   |
|  Frank Whaley  | … |  Brett Conway   |
|  Marcia Gay Harden  | … |  Michelle Tippet   |
|  Frances Sternhagen  | … |  Amy   |
|  Peter Maloney  | … |  Maurice   |
|  Nicky Silver  | … |  Lee   |
|  Phyllis Somerville  | … |  Gladys   |
|  Julianne Nicholson  | … |  Sandra Hewson   |
|  Susan Berman  | … |  Miriam   |
|  Todd Alcott  | … |  Larry   |
Aiheesta muualla

Aaverakkautta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Aaverakkautta Elonet.
.gs

.gs on Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten Internet-maatunnus. Se on CoCCA-nimisen maatunnusryhmän, jonka jäsenillä on yhteisiä rekisteröintipalveluita, jäsen. Muita jäseniä ovat .af, .cx, .nf, .ki, .tl, .mn, .dm, and .mu.
Aiheesta muualla

Rekisteröinti
Etelä-Georgian ja Eteläisten Sandwichsaarten web-sivusto[vanhentunut linkki]
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Viljo Suutari

Viljo Herman Suutari (11. joulukuuta 1903 – 31. maaliskuuta 1987) oli suomalainen kuljetusliiton sihteeri, kirjailija, satamajätkä, rautatieläinen ja toimittaja. Jatkosodan aikana hän oli vangittuna Koveron keskitysleirillä. Suutari toimi Helsingin vapaa-ajattelijoiden puheenjohtajana vuoteen 1956.
Suutari kävi kansakoulun ja opiskeli myöhemmin Työväen Akatemiassa ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa.
Teoksia

Kertomus Suomen kuljetustyöntekijäin liiton toiminnasta vuosilta 1940-1944. Suomen kuljetustyöntekijäin liitto, Helsinki 1945
Suomen kuljetustyöntekijäin liitto r.y:n 40-vuotistaipaleelta. Suomen kuljetustyöntekijäin liitto, Helsinki 1945
Korpilakko : romaani. Heste, Helsinki 1966
Vihan sänki : romaani kansalaissodan jälkeisiltä vuosilta. Heste, Helsinki 1966
Leiri : Kertomus pienistä ihmisistä, jotka taistelivat elämästään. WSOY 1967
Yksinäisenä sutena : Kuljetusliiton tuho. WSOY 1968
Valtasuoni sykkii : Sataman valot ja varjot. Pahka, Helsinki 1971
Juureton : romaani. Cossus, Helsinki 1972
Vinosuuntaus : romaani rikoksen rajamailta. Cossus, Helsinki 1972
Puu ui länteen : romaani. Cossus, Helsinki 1976
Taistelu Karjalasta : romaani. Cossus, Helsinki 1977
Taistelu Karjalasta 2, Tutkielma karjalaisen kansan tiestä 1100-luvun elinalueille luonnonolosuhteiden ja historian valossa. Cossus, Helsinki 1977
Terästien kirskuva nauru : romaani. Cossus, Helsinki 1977
Kerettiläinen : valtion synnyn ja kuoleman taloushistoriallista ja lainopillista tarkastelua. Cossus, Helsinki 1978
Miilu-Mannen mietelmiä : runoa ja runon huoripoikaa. Cossus, Helsinki 1978
Punainen pilvi : romaani. Cossus, Helsinki 1979
Maailman kaikkeus. Cossus, Helsinki 1980
Varisseet lehdet. Cossus, Helsinki 1980
Yrittäjä : romaani. Cossus, Helsinki 1980
Taakankantajat : luokkataistelu satamissa lastauksista. Cossus, Helsinki 1981
Maailma repeämässä : kolmannen maailmansodan aikakirja. Cossus, Helsinki 1982
Attasea. Cossus, Helsinki 1984
Unien kummallinen maailma. Cossus, Helsinki 1984
Volatiliteetti

Volatiliteetti (engl. volatility) on rahoitusinstrumentin tuoton keskihajonta annetulla, yleensä vuoden, aikahorisontilla. Se on eräs riskiä kuvaava tunnusluku. Tavallisimmin luku lasketaan päivätuottojen keskihajonnasta ja ilmoitetaan prosentteina vuodessa.
Olettamalla rahoitusinstrumentin arvon vaihtelun seuraavan satunnaiskävelyä tai Wienerin prosessia, volatiliteetti nousee ajan neliöjuuressa. Tämä johtuu siitä, että pidemmän ajan kuluessa instrumentin arvo voi ajautua kauemmaksi lähtöarvostaan. Matemaattisesti tulos saadaan soveltamalla Iton lemmaa.
Historiallisella volatiliteetilla viitataan volatiliteettiin, joka lasketaan historiallisista arvon muutoksista. Implisiittisestä volatiliteetista taas puhutaan silloin kun tarkoitetaan volatiliteettia, joka liittyy tämän hetkisiin ko. instrumentin johdannaismarkkinatasoihin.
Kaavoja

Yleensä volatiliteetti  \sigma  mitataan vuositasolla. Se voidaan laskea jakamalla tietyn aikavälin tuottojen keskihajonta  \sigma _{SD} aikavälin vuosissa mitatun pituuden  P neliöjuurella:
\sigma ={\sigma _{SD} \over {\sqrt {P}}}.
Jonkun tietyn aikavälin volatiliteetti  \sigma _{T} taas saadaan kertomalla volatiliteetti  \sigma  vuosissa ilmaistun aikavälin  T neliöjuurella:
\sigma _{T}=\sigma {\sqrt {T}}.
Esimerkiksi, jos osakkeiden päivittäisen tuoton keskihajonta on 1 % eli 0,01 ja pörssipäiviä on vuodessa 252, saadaan volatiliteetti jakamalla päivittäinen keskihajonta pörssipäivän vuosissa ilmaistun keston 1/252 neliöjuurella:
\sigma ={0{,}01 \over {\sqrt {1/252}}}=0{,}1587.
Kuukausitason volatiliteetti:
\sigma _{kk}=0{,}1587{\sqrt {1/12}}=0{,}0458.
Aiheesta muualla

Riski on osakkeiden tuoton kääntöpuoli (Arkistoitu – Internet Archive), Finanssivalvonta
Willen Dick

| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:   Tšekkoslovakia> Miesten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Janské Lázně 1925 | mäkihyppy |  |
|  Hopeaa | Cortina d’Ampezzo 1927 | mäkihyppy |  |
Wilhelm Josef ”Willen” Dick, myös ”Willi” tai ”Willy” (10. syyskuuta 1897 Vejprty, Itävalta-Unkari – 1980 Wermelskirchen, Länsi-Saksa) oli tšekkoslovakialainen mäkihyppääjä, joka kilpaili 1920-luvulla.
Dick voitti kaksi mitalia hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen mäkihypyssä: kultaa vuonna 1925 ja hopeaa vuonna 1927. Vuoden 1926 maailmanmestaruuskilpailuissa hän edusti Saksaa nimellä Wilhelm Dick.
Käännös suomeksi
Willendorfin Venus

Willendorfin venus.
Willendorfin Venus on nuoremmalta paleoliittiselta kivikaudelta peräisin oleva patsas, joka esittää uhkein mittasuhtein kuvattua alastonta naista. Tällaiset ns. venuspatsaat liittyivät ns. Gravetten kulttuuriin. Pienoispatsas on pituudeltaan 11,1 cm. Sen löysi 1908 arkeologi Josef Szombathy Willendorfin kylästä Ala-Itävallasta läheltä Kremsin kaupunkia. Se on veistetty huokoisesta kalkkikivestä, jota seudulla ei esiinny. Pinta on värjätty punaokralla. Veistoksen iäksi on arvioitu 24 000–26 000 vuotta. Veistosta säilytetään Wienin luonnonhistoriallisessa museossa.
Willendorfin Venuksen kiviaines on todennäköisimmin peräisin Italiasta Gardajärven lähettyviltä tai mahdollisesti Ukrainan Izjumista.