stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kilinkämmekät

| Kilinkämmekät |
| --- | --- |
 Neotinea.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit
Suku::  Kilinkämmekät Neotinea  Rchb.f.
Katso myös
   Kilinkämmekät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kilinkämmekät (Neotinea) on kämmekkäkasvisuku, johon luokitellaan kuusi lajia.
Lajit

Neotinea commutata Kasvaa Sisiliassa.
Neotinea conica Kasvaa läntisellä Välimeren alueella.
Neotinea lactea Kasvaa Välimeren alueella.
täpläkilinkämmekkä eli neotinea (Neotinea maculata) Kasvaa Länsi- ja Etelä-Euroopassa, Makaronesiassa, Välimeren alueella.
helmakämmekkä (Neotinea tridentata, syn. Orchis tridentata) Kasvaa Euroopassa, Kaukasiassa ja Lähi-idässä.
palokilinkämmekkä eli palokämmekkä (Neotinea ustulata) Kasvaa Länsi-Euroopasta Keski-Venäjälle.
Koskisen perhe

Koskisen perhe oli Ari ja Vesa Koskelan luoma sarjakuvaperhe, jonka elämää saattoi seurata humoristisesta Pahkasika-lehdestä. Sillä tehtiin pilaa "ihanteellisten" ydinperheiden elämästä. Koskisen perhe kertoi keskiluokkaisesta ja hyvin uskonnollisesta suomalaisesta pikkuporvariperheestä. Perheeseen kuuluivat isä, äiti, tytär ja poika. Isä, ammatiltaan konttoritoimihenkilö, on ehdoton perheenpää, ja nuhteettomasti kasvatetut ja hyväkäytöksiset lapset ovat ilman muuta luokkansa parhaimpia oppilaita. Iltaisin Koskisen perhe syö aina juhlaillallisen saman pöydän ääressä ja käy jumalanpalveluksessa joka sunnuntai. Näiden sarjakuvien juonikaava on sellainen, että kaikki on täydellistä siihen saakka, kunnes Koskisten tielle osuu suuri skandaali - äidin rakastaja, isän alkoholiongelmat tai huono koulutodistus - ja onni särkyy. Lopussa kaikki kuitenkin paljastuu aina suureksi väärinkäsitykseksi tai ongelmat lakaistaan maton alle ja perheen elämä palaa jälleen vanhoihin uomiinsa.
Kungsholmen (kaupunginosa-alue)

Kungsholmenin kaupunginosa-alueen sijainti Tukholman kartalla.
Kungsholmen on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan sisäosassa (innerstaden). Kungsholmenilla asuu lähes 57 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä. Alue on saanut nimensä Kungsholmenin saaresta, vaikka siihen kuuluu muitakin alueita. Kungsholmenin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Kungsholmen, Stadshagen, Kristineberg, Fredhäll, Marieberg, Lilla Essingen ja Stora Essingen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kungsholmen (kaupunginosa-alue) Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosa-alueet
Jääpallon SM-sarjakausi 1979–1980

| SM-sarja 1979–1980 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  Veiterä
Toinen sija:  HIFK
Kolmas sija:  Vastus
Pudonneet joukkueet:  Botnia-69
Paras maalintekijä:  Leo Segerman, Veiterä (30)
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1979 :  1981 → 
Jääpallon Suomen mestaruus 1979–1980 ratkaistiin kaksinkertaisen sarjan päätteeksi pelatuilla play off -otteluilla. Mestaruuden voitti Lappeenrannan Veiterä. Veiterän edellisestä mestaruudesta oli kulunut 23 vuotta.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 18 | 14 | 0 | 4 | 77–41 | 28 |
| Lappeenrannan Veiterä | 18 | 11 | 3 | 4 | 88–44 | 25 |
| Veitsiluodon Vastus | 18 | 11 | 1 | 6 | 82–57 | 23 |
| Mikkelin Kampparit | 18 | 9 | 4 | 5 | 57–47 | 22 |
| Oulun Luistinseura | 18 | 10 | 1 | 7 | 79–64 | 21 |
| Porvoon Akilles | 18 | 9 | 0 | 9 | 52–62 | 18 |
| Warkauden Pallo -35 | 18 | 5 | 3 | 10 | 51–63 | 13 |
| Sakta Farten, Porvoo | 18 | 4 | 3 | 11 | 35–61 | 11 |
| Oulun Palloseura | 18 | 5 | 1 | 12 | 41–79 | 11 |
| Botnia-69, Helsinki | 18 | 3 | 2 | 13 | 45–89 | 8 |
Botnia putosi sarjasta. Tilalle nousi Tornion Palloveikot.
Mestaruussarja > Runkosarjan parhaat maalintekijät

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Leo Segerman | Veiterä | 30 |
| 2. | Veikko Niemikorpi | HIFK | 27 |
| 2. | Matti Alatalo | OLS | 27 |
| 4. | Kari Talma | Vastus | 18 |
| 5. | Pekka Vartiainen | Akilles | 17 |
| 5. | Risto Muotka | Kampparit | 17 |
| 5. | Seppo Siiskonen | Botnia | 17 |
| 8. | Asko Eskola | OLS | 16 |
| 9. | Eero Hamari | OLS | 15 |
| 9. | Seppo Laakkonen | WP-35 | 15 |
Pistepörssin voitti Matti Alatalo 43 pisteellä.
Välierät

Välierät pelattiin kaksiosaisina ja ne aloitettiin runkosarjassa heikommin menestyneen kotikentällä. Kahden ottelun yhteistulos ratkaisi jatkoonmenijän.
| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mikkelin Kampparit | 6–20 | Helsingin IFK | 3–10 (0–4) | 3–10 (2–5) |
| Veitsiluodon Vastus | 10–16 | Lappeenrannan Veiterä | 5–4 (2–2) | 5–12 (1–3) |
Pronssiottelu

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Veitsiluodon Vastus | 4–1 (3–1) | Mikkelin Kampparit |
Loppuottelu

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Helsingin IFK | 3–4 (2–1) | Lappeenrannan Veiterä |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Lappeenrannan Veiterä
2.: Helsingin IFK
3.: Veitsiluodon Vastus
4.: Mikkelin Kampparit
Suomenmestarit

Veiterän joukkue: Mikko Pyysing, Mauri Kiukas, Timo Serenius, Urho Partanen, Heikki Raitavuo, Jukka Kosonen, Ossi Sutinen, Kari Peuhkuri, Seppo Sarkima, Leo Segerman, Hannu Hatara; Pekka Petriläinen, Matti Sivenius, Juha Mänttäri, Yrjö Skaffari, Petri Hämäläinen, Jukka Tirkkonen, Jarmo Suni. Valmentaja Esko Heltola.
Kurjenjärvi

Kurjenjärvi tarkoittaa seuraavia:
Kurjenjärvi, järvi Pielavedellä
Kurjenjärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä
Kurjenjärvi, järvi Vesannolla
Kurjenjärvi, järvi Virroilla
Vähä Kurjenjärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Koripallo (urheiluväline)

Koripallo on koripallossa käytettävä pallo. Virallisissa otteluissa pallolta vaaditut ominaisuudet on tarkasti määritelty. Harrastekäytössä on myös muun tyyppisiä palloja.
Koripallo
Palloja koskevat vaatimukset

Pallon täytyy olla pyöreä
Saumojen pitää olla mustat ja korkeintaan 6,35 mm leveät.
Pallon tulee olla väriltään yksivärinen oranssi tai FIBA:n hyväksymien oranssin ja vaaleanruskean yhdistelmä.
Kun pallo pudotetaan pelikenttään noin 1,8 metrin korkeudesta pallon pohjasta mitattuna, täytyy pallon ponnahtaa 1,2-1,4 metrin korkeuteen pallon yläpinnasta mitattuna.
Pallon kokonumeron pitää olla palloon merkittynä
Kaikkien tasojen miesten peleissä pallon ympärysmitan tulee olla vähintään 749 mm ja korkeintaan 780 mm (koko 7) ja painon vähintään 567 g ja enintään 650 g.
Kaikkien tasojen naisten peleissä pallon ympärysmitan tulee olla vähintään 724 mm ja korkeintaan 737 mm (koko 6) ja painon vähintään 510 g ja enintään 567 g.
Tasoilla 1 ja 2 pelin järjestäjien tulee tarjota vähintään 12 samaa mallia olevaa, ominaisuuksiltaan samanlaista palloa pelaajien käyttöön harjoittelun ja lämmittelyn ajaksi.
3x3-koripallossa käytetään kaikilla tasoilla omaa palloa, jonka ympärysmitta vastaa naisten palloa (koko 6) mutta paino miesten palloa (koko 7).
Palloja koskevat vaatimukset > Yllä mainittujen ominaisuuksien lisäksi pallojen tulee läpäistä seuraavat testit:

Väsymislujuustesti
Lämmönvaraustesti
Venttiilin pitävyystesti
Käytännön testi
1- ja 2-tasoilla 1-luokan pallon “musta” testi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koripallo (urheiluväline) Wikimedia Commonsissa
Kuikkalampi (Laukaa, Rajajärvi)

| Kuikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°26′43″N, 25°46′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskuoja:  oja Haukilampeen 
Järvinumero:  14.333.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,4 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,412 km  
Pinta-ala:  1,067 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuikkalampi 
Kuikkalampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Rajajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Peurungan valuma-alueeseen (14.333) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,4 metriä mpy.
Kivituhka

Kivituhkaa
Kivituhka on kiviainesta, jota syntyy kivimurskaamossa sivutuotteena, kun luonnonkiviaineksesta tehdään mursketta. Kivituhkan raekoko on yleensä pieni, esimerkiksi 0–5 mm tai 0–8 mm.
Kivituhkaa käytetään viherrakentamisessa. Sillä voidaan päällystää pihoja ja kulkuteitä sekä reunustaa nurmikoita. Kivituhkaa voidaan käyttää myös tasoitekerroksena pihakivien ja laattojen alla, kun pihaa kivetään.
Kivituhkan hyvä ominaisuus päällysteenä on se, että rikkaruohot ja muut kasvit eivät kasva siinä yhtä hyvin kuin hiekassa. Kivituhkan huonoja puolia päällysteenä on, että se pölyää, kulkeutuu kenkien pohjassa sisätiloihin ja sateella lähtee helposti valumaan sadeveden mukana.
Kungsgården

| Kungsgården |
| --- | --- |
 Ovansjön kirkko
 Kungsgården
 Koordinaatit: 60°36′20″N, 16°36′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Kunta:  Sandvikenin kunta
Väkiluku (2021):  778
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kungsgården on taajama Sandvikenin kunnassa Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 778 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kungsgården Wikimedia Commonsissa
Kungsgårdsskolan

| Kungsgårdsskolan> Köklax svenska folkskola |
| --- | --- |

Sijainti:  Kurttila, Espoo
Tyyppi:  alakoulu
Perustettu:  1906
Luokat:  1–6 (peruskoulu)
Oppilaita:  140
Verkkosivut
Kungsgårdsskolan on rakennustaiteellisesti arvokas puinen koulurakennus Kurttilassa Espoon länsiosassa. Koulun tiloissa toimivat peruskoulun luokat 1–6, ja koulu on ruotsinkielinen.
Träskbyn eli Järvikylän koulupiirin oppilasluvun kasvu 1900-luvun alussa johti koulun perustamiseen; Köklax svenska folkskola aloitti toimintansa vuonna 1906, ja koulurakennus valmistui 1910, arkkitehtinaan Albert Nyberg. Jugendhenkinen hirsirunkoinen koulu on massoittelultaan ja koristelultaan erittäin monipuolinen. Sen päässä on matala torni, ja ulkovuoraustyyppien vaihtelu antaa sille eloisuutta. Rakennusta on sittemmin laajennettu siipiosalla, joka liitettiin vanhaan runkoon yhdyskäytävällä.
Koulu sai nykyisen nimensä Kungsgårdsskolan vuonna 1977, kun peruskoulu saapui Espooseen. Nimi viittaa Espoon kartanoon, joka oli kuninkaankartano.
Kungsgårdsskolanin edessä seisovaa mäntyä on pidetty vanhojen suomalaisten kolikoiden ”rahapuuna”, mutta kyseiselle kuvalle ei liene yksiselitteistä esikuvaa.
Koulun toiminta siirtyy syksyllä 2022 uuteen rakennukseen, joka valmistuu parinsadan metrin päähän. Espoon kaupunki päättää myöhemmin, mihin käyttöön vanha rakennus otetaan.
Kirjallisuutta

Backman, Sigbritt: Köklax svenska folkskola: Kungsgårdsskolan 1906–2006.  Esbo:  Kungsgårdsskolans historikarbetsgrupp, 2006.  ISBN 952-92-0802-2.
Kungsholmen

Kungsholmen (lempinimeltään Västermalm) on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Kungsholmenin kaupunginosa-alueella, Kungsholmenin saaren itäpäässä Tukholman keskustassa. Kungsholmenin kaupunginosa on muodostettu vuonna 1938. 31 joulukuuta 2007 koko Kungsholmenin saarella oli 48 032 asukasta. Kungsholmenin kaupunginosa on maa-alaltaan 1,56 neliökilometrin suuruinen.
Panoraamanäkymä Kungsholmenille Södermalmilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kungsholmen Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosat
Kitaluu

Kitaluu
Kitaluu (lat. os sphenoidale) on ihmisellä kallonpohjassa (lat. basis cranii) sijaitseva pariton luu. Kitaluulla on kuutiomainen runko ja sen kummallakin puolella on kolme lisäkettä. Ulkonäöltään kitaluu muistuttaa perhosta. Kitaluun yläpinnalla sijaitsee muun muassa turkinsatula-niminen (lat. sella turcica) syvennys (aivolisäkekuoppa), jossa sijaitsee aivolisäke. Kitaluu on yhteydessä kaikkiin muihin aivoja ympäröiviin kallon luihin.
Aiheesta muualla

Yahoo! Education: Sphenoid Bone (englanniksi)
Koripallo kesäolympialaisissa 1904

Koripallo
Koripallo järjestettiin näytöslajina vuoden 1904 kesäolympialaisissa. Lajissa järjestettiin neljä näytöstapahtumaa.
Amatöörisarja

Buffalo German YMCA vs. Missouri AC, 97–8
Chicago Central YMCA vs. Sawyer AB, 56–6
Buffalo German YMCA vs. Turner Tigers, 77–6
Chicago Central YMCA vs. Turner Tigers, 2–2 (Turner Tigers luovutti)
Buffalo German YMCA vs. Xavier AA, 36–28
Buffalo German YMCA vs. Chicago Central YMCA, 39–28
Chicago Central YMCA vs. Missouri AC, 2–0
Collegesarja

Hiram College vs. Wheaton College, 23–20
Wheaton College vs. Latter Day Saints University, 40–35
Hiram COllege vs. Latter Day Saints University, 25–18
Lopputulokset:
Hiram College
Wheaton College
Latter Day Saints University
High scool -sarja

Lopputulokset:
New York
Chicago
Saint Louis
San Francisco
Peruskoulusarja

Lopputulokset:
New York
Chicago
San Francisco
Koripallo olympialaisissa
1896–1900 •
1904 (Näytöslaji) •
1908–1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1904 lajit ja kilpailutapahtumat
Golf | Haavipallo | Jalkapallo | Jousiammunta | Koripallo (Näytöslaji) | Köydenveto | Miekkailu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pyöräily | Roque | Soutu | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Kitai-gorodin metroasema

| Kitai-gorod> Китай-город |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Tagansko-Krasnopresnenskaja Kalužsko-Rižskaja
Sijainti:  55°45′20″N, 37°37′57″E
Paikkakunta:  Moskova
Avattu:  3. tammikuuta 1971
Suunnittelija:  A. F. Strelkov (pääsuunnittelija)
Lipunmyynti:  kyllä
Rakenne
Liukuportaita:  kyllä
Kitai-gorod (ven. Китай-город) on Moskovan metron Tagansko-Krasnopresnenskaja- ja Kalužsko-Rižskaja-linjojen asema. Asema sijaitsee linjalla Tagansko-Krasnopresnenskaja asemien Kuznetski most ja Taganskaja välissä ja linjalla Kalužsko-Rižskaja asemien Turgenevskaja ja Tretjakovskaja välissä. Asema avattiin 3. tammikuuta 1971. Sen nimi oli 5. marraskuuta 1990 asti Ploštšad Nogina (ven. Площадь Ногина).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kitai-gorodin metroasema Wikimedia Commonsissa
Jürgen Klopp

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jürgen Norbert Klopp
Syntymäaika: 16. kesäkuuta 1967 (ikä 57)
Syntymäpaikka: Stuttgart, Länsi-Saksa
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 194 senttimetriä
Lempinimi: Kloppo
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
1975–1983: SV Glatten
1983–1989: TuS Ergenzingen
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1989–2001 | 1. FSV Mainz 05 | 337 | (52) |
Valmennusura
2001–2008: 1. FSV Mainz 05
2008–2015: Borussia Dortmund
2015–2024: Liverpool
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jürgen Norbert Klopp (s. 16. kesäkuuta 1967 Stuttgart, Baden-Württembergin osavaltio, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä.
Ura pelaajana

Klopp aloitti peliuransa TuS Ergenzingenin joukkueessa 1986. Hän kokeili siipiään 1. FC Pforzheimissä, Eintracht Frankfurtissa, Viktoria Sindlingenissä ja Rot-Weiss Frankfurtissa, kunnes 1990 siirtyi 1. FSV Mainz 05:een. Klopp edusti Mainzia kaikkiaan 11 kauden ajan pelaten seuran paidassa 325 2. Bundesliigaottelua. Hän lopetti peliuransa Mainzin paidassa 34-vuotiaana vuonna 2001.
Ura valmentajana > 1. FSV Mainz 05

Klopp aloitti valmennusuransa heti pelaajauransa jälkeen 1. FSV Mainz 05:ssä. Kloppin johdolla seura haki aktiivisesti nousua 1. Bundesliigaan ollen neljäs kahdesti peräkkäin. Lopulta kaudella kaudella 2003–2004 se onnistui, Mainz nappasi 2. Bundesliigassa kolmannen sijan ja nousi pääsarjatasolle.
Kloppin johdolla Mainz pyrki säilyttämään asemansa pääsarjatasolla ja kaksi yhdettätoista sijaa antoivat lupauksia paremmasta. Kaudella 2006–2007 peliotteet kuitenkin herpaantuivat ja Mainz jäi sijalle 16 pudoten kauden jälkeen takaisin 2. Bundesliigaan. Hyvää työtä seurassa tehnyt Klopp sai kuitenkin jatkaa ja kaudella 2007–2008 seura oli lähellä paluuta, mutta jäi lopulta neljänneksi kahden pisteen päähän noususta.
Ura valmentajana > Borussia Dortmund

Toukokuussa 2008 Klopp jätti FSV Mainzin seitsemän kauden jälkeen ja siirtyi Thomas Dollin seuraajaksi 1. Bundesliigan Borussia Dortmundin päävalmentajaksi.  Kloppin pesti sai hyvän alun, kun Dortmund kaatoi syksyllä 2008 Saksan supercupin loppuottelussa FC Bayern Münchenin 2–1. Hyvät otteet säilyivät läpi kauden ja Dortmund sijoittui keväällä 2009 Bundesliigassa kuudenneksi, mikä oli paras saavutus sitten kauden 2003–2004. Seuraavalla kaudella Klopp jatkoi hienoa työtään ja sijoitus parani pykälällä, mikä tiesi Dortmundin selviytymistä myös Eurooppa-liigaan. Kaudella 2010–2011 Kloppin luotsaama Dortmund pelasi vahvasti pohjustaen syyskaudella tiensä mestariksi. Lopulta Dortmundin seurahistorian seitsemäs mestaruus varmistui kaksi kierrosta ennen liigan päätöstä.
Kauden 2011–2012 hallitseva mestari Dortmund aloitti hyvin voittamalla Liga-Pokalin loppuottelussa Hamburger SV:n 2–0.  Dortmund pelasi vahvasti myös Bundesliigassa ja uusi lopulta mestaruutensa kaksi kierrosta ennen liigan päättymistä.  Klopp ja Dortmund kruunasivat kautensa tuplamestaruudella, kun joukkue voitti Saksan cupin finaalissa FC Bayern Münchenin.
Joulukuussa 2012 saksalaislehti Kicker valitsi Kloppin "Vuoden mieheksi 2012" (Mann des Jahres). Palkinto on jaettu vuodesta 1990 lähtien.
Kaudella 2012–2013 Klopp jatkoi loistavaa työtään Dortmundin peräsimessä. Bundesliigan mestaruus karkasi jo varhain huikean kauden pelanneelle FC Bayern Münchenille, mutta menestystä tuli Mestarien liigassa. Dortmund voitti alkulohkonsa jättäen taakseen Real Madridin, AFC Ajaxin ja jatkopeleistä pudonneen Manchester Cityn. Pudotuspeleissä Kloppin suojatit raivasivat tieltään FK Šah’tar Donetskin, Málagan ja välierissä Real Madridin, joka kaatui yhteismaalein 4–3. Loppuottelussa Dortmund kohtasi Bayernin, taisteli hyvin, mutta joutui lopulta taipumaan Arjen Robbenin viime hetken maalilla 2–1. Mestarien liigan finaali oli Kloppin valmennusuran ensimmäinen. Dortmund oli ollut finaalissa edellisen kerran 16 vuotta aikaisemmin.
Kaudella 2013–2014 Dortmund taisteli edelleen kärkisijoista Bundesliigassa, mutta Bayern Münchenin ylivoimaa Kloppin miehistö ei kyennyt horjuttamaan. Seura jäi lopulta liigassa toiseksi 19 pistettä Bayernia perässä. Saksan cupin loppuottelussa Dortmund nöyrtyi Bayernille maalein 2–0. Kaudesta jäi lopulta käteen seuran historian viides Saksan supercupin voitto. Kaudella 2014–2015 Dortmund putosi liigan kärkitaistelusta. Pahimmillaan syksyllä joukkue vajosi putoamisviivan tuntumaan, mutta ryhdistäytyi taistelemaan keskikastin sijoituksista. Kaukana europelipaikoista ollut Dortmund ilmoitti huhtikuun puolivälissä 2015, että Klopp jättää seuran kauden jälkeen. Hänellä oli seuran kanssa sopimus vuoteen 2018 saakka.  Kloppin menestyksekäs urakka Dortmundin peräsimessä päättyi lopulta pettymykseen, kun VfL Wolfsburg voitti Saksan cupin finaalissa joukkueen maalein 3–1.  Kauden päätyttyä Klopp ilmoitti pitävänsä sapattivuoden jalkapallon parista.
Ura valmentajana > Liverpool

Kloppin sapattivuosi jäi odotettua lyhemmäksi, kun Brendan Rodgersin erottanut Liverpool FC teki hänen kanssaan kolmivuotisen sopimuksen lokakuussa 2015. Heinäkuussa 2016 Liverpool solmi hänen kanssaan vuoteen 2022 saakka ulottuvan jatkosopimuksen. Liverpool eteni Kloppin alaisuudessa vuonna 2016 Eurooppa-liigan loppuotteluun ja vuonna 2018 Mestarien liigan loppuotteluun, mutta hävisi kummatkin ottelut.
Kaudella 2018–2019 Liverpool sijoittui Kloppin johdolla Valioliigassa toiseksi 97 pisteellä ja voitti Mestarien liigan. Joulukuussa 2019 Kloppin sopimusta pidennettiin vuoteen 2024 asti ulottuvaksi. Vuonna 2020 Klopp valittiin Englannin valmentajayhdistyksen LMA:n toimesta vuoden manageriksi Liverpoolin voitettua kaudella 2019–2020 Valioliigan mestaruuden ensimmäistä kertaa 30 vuoteen. Hänet palkittiin vuosina 2019 ja 2020 myös FIFAn vuoden valmentajana.
Kaudella 2021–2022 Liverpool sijoittui Valioliigassa jälleen toiseksi ja voitti sekä FA Cupin että Englannin liigacupin. Klopp valittiin toukokuussa 2022 toista kertaa LMA:n vuoden valmentajaksi. Mestarien liigassa Liverpool eteni loppuotteluun asti, jonka se hävisi Real Madridille. Klopp allekirjoitti keväällä 2022 Liverpoolin kanssa vuoteen 2026 asti ulottuvan jatkosopimuksen.
Tammikuussa 2024 Klopp ilmoitti jättävänsä Liverpoolin kauden 2023–2024 jälkeen. Liverpool voitti helmikuussa 2024 Englannin liigacupin, joka jäi Kloppin viimeiseksi pokaaliksi Liverpoolin päävalmentajana. Kaiken kaikkiaan Liverpool voitti Kloppin alaisuudessa kahdeksan pokaalia.
Ura valmentajana > Saavutukset valmentajana

Saksan mestaruus (2): 2011, 2012
Hopeaa (2): 2013, 2014
Saksan cup: 2012
Hopeaa (2): 2014, 2015
Saksan Liga-Pokal: 2011
Saksan supercup (3): 2008, 2013, 2014
Nousu 1. Bundesliigaan: 2004
Englannin Valioliigan mestaruus: 2020
Mestarien liiga
Kultaa: 2019
Hopeaa: 2013, 2018, 2022
Seurajoukkueiden maailmanmestaruus: 2019
UEFA Super Cup: 2019
FA Cup: 2022
Englannin liigacup (2): 2022, 2024
FA Community Shield: 2022
Saksan vuoden valmentaja (3): 2011, 2012, 2019
LMA:n vuoden valmentaja (2): 2020, 2022
FIFAn vuoden valmentaja (2): 2019, 2020
Kicker Mann des Jahres (2): 2012, 2019
Muuta

Valmennustyönsä ohella Klopp on kuulunut vakioasiantuntijoihin Saksan television jalkapallolähetyksissä. MM-kisojen 2006 ja EM-kisojen 2008 aikaan hän toimi ZDF:n asiantuntijana. MM-kisojen 2010 aikaan Klopp toimi RTL Televisionin asiantuntijana. MM-kisojen kommentaattoritehtävät ovat tuoneet Kloppille kaksi Saksan vuoden televisiopalkintoa parhaasta urheilulähetyksestä. [lähde? ]
Yksityiselämä

Klopp on naimisissa toista kertaa ja hänellä on kaksi lasta, joista poika Marc pelasi vuosina 2010–2012 jalkapalloa Borussia Dortmundin reservijoukkueessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jürgen Klopp Wikimedia Commonsissa
Liverpool – Englannin Valioliiga
1 Alisson |
2 Gomez |
3 Endō |
4 van Dijk |
5 Konaté |
7 Díaz |
8 Szoboszlai |
9 Núñez |
10 Mac Allister |
11 Salah |
14 Chiesa |
17 Jones |
18 Gakpo |
19 Elliott |
20 Jota |
21 Tsimikas |
26 Robertson |
38 Gravenberch |
56 Jaroš |
62 Kelleher |
66 Alexander-Arnold |
78 Quansah |
84 Bradley |
Manageri Slot
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Louis van Gaal Jupp Heynckes | Vuoden jalkapallovalmentaja Saksassa 2011, 2012 2019 | Seuraaja: Jupp Heynckes Hans-Dieter Flick |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Joachim Löw | Kicker Mann des Jahres 2012 | Seuraaja: Franck Ribéry |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Zinédine Zidane | Mestarien liigan voittanut valmentaja 2019 | Seuraaja: Hans-Dieter Flick |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Eckhard Krautzun | 1. FSV Mainz 05:n päävalmentaja 2001–2008 | Seuraaja: Jørn Andersen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Thomas Doll | Borussia Dortmundin päävalmentaja 2008–2015 | Seuraaja: Thomas Tuchel |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Brendan Rodgers | Liverpoolin päävalmentaja 10/2015–2024 | Seuraaja: Arne Slot |