stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Meren juhlat
Juoni

Varakkaisiin naimisiin mennyt Sini kuluttaa aikaansa yksin kesähuvilallaan, kotiapulaisensakin hän lähettää vapaalle. Hänen puolisonsa on työmatkalla. Turhautuneena oloonsa Sini soittelee tuttavilleen ja päättää kutsua nuoruudenrakkautensa Jaskan erään ystävänsä kemuihin. Sini ja Jaska poistuvat juhlista kahden ja matkaavat saarelle, jossa he ensi kerran tapasivat toisensa. Näytetään vuosikymmenen taakse ajoittuva takauma, jossa naimaton Sini kirmaa muiden neitokaisten kanssa kesäisillä rantakallioilla ilkosen alasti. Sini ja Jaska tapaavat toisensa tässä yhteydessä ja rakkaus syttyy.
Elokuva etenee Jaskan ja Sinin dialogina, jossa he analysoivat suhteensa kipupisteitä ja syitä siihen, miksi heistä ei aikoinaan tullut paria. Jaska ei ollut lainkaan maallisen mammonan perään, eikä ole nykyäänkään. Sini viihtyy taloudellisesti turvatussa asemassaan. Ennen pitkää käy ilmi, ettei Jaskan ja Sinin suhteella ole edelleenkään tulevaisuutta. Jaska torjuu Sinin esittämän ajatuksen, että tämä ottaisi eron rikkaasta aviomiehestään.
Jaska ja Sini pistäytyvät myös muotikuvauksissa, joissa nähdään muun muassa 25-vuotias Lenita Airisto mannekiinin roolissa. Ajankuvaa tarjoavat pintamuodin lisäksi katunäkymät 1960-luvun alun Helsingistä.
Tuotanto

Meren juhlat on Kurkvaaran ensimmäinen värielokuva ja Kurkvaara-Filmin laboratorion ensimmäinen täyspitkä teos. Laboratorion taustalla oli belgialaisen Gevaert-yhtiön halu päästä Suomen markkinoille siellä käytettyjen Eastman Kodakin ja Agfan kilpailijaksi.
Arviot

Meren juhlien kuvalliset ansiot saivat tunnustusta aikalaiskriitikoilta, mutta teoksen sisältö ja ihmiskuvaukset koettiin ohuenlaisiksi. Helsingin Sanomien Paula Talaskivi piti elokuvaa jossain määrin ”silmän juhlana” niille, jotka ”nauttivat kaunisvärisistä maisemakuvista” ja ”harmoonisista kuvakompositioista”. Henkilöohjauksen ja ihmiskuvan hän sitä vastoin teilasi ja piti elokuvaa pettymyksenä. Aamulehden Erkka Lehtola ja Uuden Suomen Heikki Eteläpää olivat suopeampia, ja pitivät Meren juhlia puutteistaan huolimatta onnistuneena. Elokuva-Aitan Kirsti Jaantila arvioi elokuvan visuaalisesti onnistuneeksi, juonesta hän käytti sen sijaan termejä ”löyhä”, ”mitätön” ja ”pitkästyttävä”. Ylioppilaslehden Carl Henning poikkesi kriitikoiden yleisestä linjasta ja ylisti Meren juhlia mestariteokseksi. Henningin ylistyslaulu Kurkvaaran teokselle aiheutti kiivasta keskustelua puolesta ja vastaan.
Myös vuoden 1981 televisioesityksen yhteydessä kritiikki jakautui kahtia. Suomen Kuvalehden Ywe Jalander arvioi Meren juhlat ”kuvakeskeiseksi”. Hänen mielestään Kurkvaaran yritys ”rakentaa tunnelmia” kuvan ja musiikin varaan kompastui puutteelliseen käsikirjoitukseen. Seuraavaa televisioesitystään Meren juhlat sai odottaa lähes kolme vuosikymmentä.
Julkaisuja

Meren juhlat myytiin Ruotsiin, Itävaltaan, Liechtensteiniin, Saksan liittotasavaltaan ja Sveitsiin. Elokuvan televisioensi-ilta oli 29. syyskuuta 1973 ja se sai puolisentoista miljoona katsojaa. Finnkino Oy on julkaissut Meren juhlat DVD:nä.
Mika Suoraniemi

| Mika Suoraniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1980 (ikä 44) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–2011
Seurat:  TuTo (I-div./Mestis) TPS (SML) Sport (Mestis) CSG Strasbourg (Ranska) Herlev Hornets (Tanska) Stavanger Oilers (Norja) Bakersfield Condors (ECHL) HC Neumarkt/Egna (ITA-2) HC Fassa (Italia)
Mika Suoraniemi (s. 3. maaliskuuta 1980 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi Turun Palloseuran SM-liigajoukkueessa urallaan yhteensä 146 runkosarjaottelua tehopistein 12+9=21 ja keräten 22 jäähyminuuttia sekä 27 playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen ja keräten neljä jäähyminuuttia. Suoraniemi pelasi urallaan Suomen lisäksi myös Ranskassa, Tanskassa, Norjassa, Pohjois-Amerikassa ja Italiassa. Tällä hetkellä hän toimii TPS Juniorijääkiekko ry:n valmennuspäällikkönä.
Ura > Maajoukkueura

Suoraniemi pelasi yhteensä 33 ikäkausimaaottelua.
Muuta

Suoraniemen isä Seppo ja setä Kari ovat pelanneet jääkiekkoa miesten arvokisoissa asti. Hänen serkkunsa Niko pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:n Drakkars de Caenissa.
Kastellin koulu

| Kastellin koulu> Oulunsuun kansakoulu |
| --- | --- |
 Kastellin monitoimitalo.
Sijainti:  Kontinkangas, Oulu
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1890
Rehtori:  Timo Salmi
Luokat:  1–9
Verkkosivut
Alkuperäisen Oulunsuun kansakoulun rakennus.
Vuonna 1955 valmistunut koulurakennus.
Kastellin koulu (aiemmin Oulunsuun koulu ja Kastellin yläaste) on Oulun Kontinkankaan kaupunginosassa sijaitseva ns. yhtenäinen peruskoulu.
Koulussa annetaan opetusta luokka-asteille 1–9. Lukuvuonna 2014–2015 Kastellin koulussa oli yhteensä 772 oppilasta. Vuosiluokilla 1–6 on noin 300 oppilasta, vuosiluokilla 7–9 oppilaita on 479. Koulussa toimii 7.–9. vuosiluokan maahanmuuttajien valmistava luokka. Kastellin koulu ja lukio odottivat uusia koulutiloja, ja Lemminkäisen rakentama monitoimitalo otettiin käyttöön elokuussa 2014.
Presidentti Martti Ahtisaari toimi silloisessa Oulunsuun kansakoulussa opettajana vuosina 1959–1960.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Kirkkojärven koulu

Kirkkojärven koulu Espoossa.
Kirkkojärven koulu on Espoon keskuksessa sijaitseva peruskoulu. Se valmistui alun perin 1980-luvun alussa, jolloin siellä opiskelivat 1.–6.-luokkalaiset. Koulu purettiin vuonna 2007 ja uusi, entistä isompi koulu valmistui syksyllä 2010. Näyttävä rakennus on herättänyt myös kansainvälistä huomiota. Koulun on suunnitellut Verstas Arkkitehdit vuonna 2006 järjestetyn yleisen arkkitehtuurikilpailun voittajaehdotuksensa pohjalta.
Kirkkojärven koulun monikulttuurinen oppimiskeskus on yksi Espoon yhdeksästä oppimiskeskuksesta. Koulu on yhtenäiskoulu, eli siellä on oppilaita esiluokasta yhdeksänteen luokkaan. Valmistavaa opetusta annetaan maahanmuuttajataustaisille oppilaille luokkatasoilla 3–6 sekä luokkatasoilla 7–9. Inklusiivinen valmistava opetus jatkuu esiopetusluokasta alkuopetuksen ajan eli siis myös 1. ja 2. luokilla. Luokkatasoilla 7–9 on erityisluokkia yleisopetusluokkien lisäksi. Kirkkojärven koulussa vieraskielisiä oppilaita on 29,7 %.
Aiheesta muualla

Tietoa koulusta Espoon kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia koulusta arkkitehtitoimiston sivuilla
Kirjobauhinia

| Kirjobauhinia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Caesalpinioideae
Tribus::  Cercideae
Suku::  Bauhiniat Bauhinia
Laji::  variegata
Kaksiosainen nimi
 Bauhinia variegata  L. 
Katso myös
   Kirjobauhinia Wikispeciesissä   Kirjobauhinia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjobauhinia (Bauhinia variegata) on hernekasveihin kuuluva puulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena Itä-Aasiassa: osassa Kiinaa, Intiassa, Pakistanissa, Nepalissa, Bhutanissa ja Indokiinan maissa. Lajia käytetään muun muassa koristepuuna.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kirjobauhinia – Bauhinia variegata
Mika Tarkkanen

| Mika Olavi Tarkkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1968 Helsinki (ikä 56)
Ammatti:  kultaseppämestari
Vanhemmat:  Unto Tarkkanen (12. toukokuuta 1928 – 29. kesäkuuta 2000) Raija Tarkkanen
Lapset:   Reettu Tarkkanen (s. 1993)  Rebekka Tarkkanen (s. 1996)  Robert Tarkkanen (s. 1998) 
Mika Olavi Tarkkanen (s. 16. maaliskuuta 1968 Kallio, Helsinki) on suomalainen kultaseppämestari. Hänen suunnittelemiaan korujaan on palkittu useasti vuosien aikana Suomessa. Tarkkanen työskentelee Helsingin Arabianrannassa työhuoneellaan Ateljee Tarkkasella.
Elämäkerta

Mika Tarkkanen valmisti ensimmäisen sormuksensa jo viisivuotiaana vuonna 1973. Mika Tarkkasen isän perustama Tmi Tarkkanen oli perustettu vuonna 1955. Yritys vaihtui Tarkkanen Oy:ksi Mikan ollessa koulussa vuonna 1982. Heti lukion jälkeen vuonna 1987 Tarkkanen aloitti työt isänsä yrityksessä. Mika Tarkkanen valmistui kisälliksi sekä kauppateknikoksi vuonna 1990 ja diplomigemmologiksi (jalokivien asiantuntijaksi) vuonna 1993.
Ura

Mika Tarkkanen aloitti työnsä Tarkkanen Oy:ssä suoraan lukion jälkeen vuonna 1987. Vuoden 1990 lama-aika oli yritykselle hyvin haastava ja juuri hankitun uuden 150 neliömetrin tilan maksaminen oli yritykselle vaikeaa. 6. heinäkuuta 1994 Mika Tarkkanen siirtyi yrityksen omistajaksi, kun edellinen omistaja, Tarkkasen isä ja yrityksen perustaja Unto Tarkkanen jäivät eläkkeelle. Suurella työllä ja rakkaudella koruja sekä jalokiviä kohtaan Tarkkanen Oy jäi velattomaksi vuonna 1996. Suuri lisätila ateljeelle ostettiin vuonna 2009, ja se palvelee vielä nykyäänkin yrityksen showroomina.
Vuonna 2005 järjestetty Sotiemme Veteraanien kaikkien aikojen keräys oli Tarkkanen Oy:lle suuri asia, yritys retusoi yli 40 000 vastikesormusta.
Tarkkasen sormukset on valittu kaksi vuotta peräkkäin Häät-lehdessä vuoden sormukseksi. Vuonna 2009 ylivoimaiseksi voittajaksi äänestettiin Tarkkasen Tunteiden vuori -sormus. Tämä sormus sai enemmän ääniä kun kaikki muut kilpailun sormukset yhteensä. Vuonna 2010 Vuoden kaunein sormus -tittelin voitti sormus nimeltään Praha, rakkauden kaupunki. Sormus sai nimensä siitä, että ensimmäinen sormus tehtiin asiakkaalle Prahaan.
Vuonna 2015 Tarkkanen teki Sibeliuksen 150-vuotisjuhlakorun, joka oli Viides Sinfonia.
Tarkkanen suunnitteli sekä toteutti yhdessä työtekijöidensä kanssa Suomen itsenäisyyden juhlavuoden korun Monument vuonna 2017. Rouva Jenni Haukion kaulassa loisti Monument koru vuoden 2016 itsenäisyyspäiväjuhlassa. Tarkkanen oli Suomi 100 -projektissa ainoa virallinen yhteistyökumppani kultaseppä-alalta.
Suomen Kultaseppien liitto valitsi Mika Tarkkasen Vuoden kultasepäksi vuonna 2018.
Tarkkanen on valmistunut kultasepäksi sekä kauppateknikoksi vuonna 1990 ja diplomigemmologiksi vuonna 1993. Hän kävi myös yrittäjän erikoistutkinnon, josta hän valmistui vuonna 2002. Vuonna 2001 Tarkkanen valmistui kultaseppämestariksi, ja näin mestariperinne jatkuu katkeamatta yrityksessä. Hänen poikansa Robert Tarkkanen valmistuu kultaseppämestariksi vuonna 2023. Robert on suunnitellut perheen yrityksessä koruja suomalaisille artisteille.
Yrityksen aikaisemmat vuodet

Toiminimi Kultaseppä Tarkkanen perustettiin vuonna 1955. Perustajana oli Mika Tarkkasen isä Unto Tarkkanen. Mika ja Unto Tarkkanen ovat aina kulkeneet samaa polkua urallaan. Unto Tarkkanen valmistui kultaseppämestariksi vuonna 1953 ja kauppateknikoksi vuonna 1954. 1960–1970-luvulla Tarkkanen oli ensimmäisten joukossa valmistamassa luokka- ja ammattisormuksia. Spektroliitti valtasi Suomen vuonna 1980, ja 1990-luvulla Kalevalalle alettiin Mika Tarkkasen tultua yritykseen tekemään alihankintaa.
Palkinnot

2008: Vapaaehtoisen maanpuolustustyön ansiomitali
2009: Vuoden kaunein sormus: Tunteiden vuori
2010: Vuoden kaunein sormus: Praha
2018: Suomen Kultaseppien liitto R.Y. Mika Tarkkanen – Vuoden kultaseppä
2019: Veteraanivastuun ansioristi
Khedrup Gyatso

Khedrup Gyatso (19. joulukuuta 1838 – 31. tammikuuta 1856), joskus Khedrub tai Khendrup Gyatso, oli yhdestoista dalai-lama.
Khedrup Gyatso syntyi Potalan palatsissa Lhasassa vuonna 1838. Hänet tunnustettiin dalai-lamaksi 1840, ja hänet asetettiin dalai-laman asemaan virallisesti 25. toukokuuta 1842.
Khedrup Gyatso kuoli 17-vuotiaana, jolloin häntä seurasi Trinley Gyatso.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tsultrim Gyatso | Dalai-lama 11. dalai-lama | Seuraaja: Trinley Gyatso |
Kauppakorkeakoulu

Kauppakorkeakoulu on itsenäinen korkeakoulu tai yliopiston tiedekunta, joka keskittyy pääasiassa kauppatieteiden, liiketaloustieteiden ja kansantaloustieteen opetukseen ja tutkimukseen. Kauppakorkeakoulujen perustutkintoja ovat kauppatieteiden kandidaatin (KTK) ja kauppatieteiden maisterin tutkinnot (KTM). Kauppatieteiden maisterille voidaan myöntää ekonomin arvo. Jatko-opintojen kautta opiskelija voi suorittaa kauppatieteiden lisensiaatin (KTL) ja tohtorin tutkinnon (KTT).
Suomessa oli 2000-luvun alkuun saakka kaksi erillistä suomenkielistä kauppakorkeakoulua, Helsingin kauppakorkeakoulu ja Turun kauppakorkeakoulu. Helsingin kauppakorkeakoulu on osa Aalto-yliopistoa (Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu) ja Turun kauppakorkeakoulu osa Turun yliopistoa. Vaasan kauppakorkeakoulu laajeni jo aiemmin monialaisemmaksi Vaasan yliopistoksi. Helsingissä toimii edelleen ruotsinkielinen kauppakorkeakoulu Svenska handelshögskolan, joka on Suomen ainoa itsenäinen kauppakorkeakoulu. Muut Suomen yhdeksän kauppakorkeakoulua toimivat osana monitieteistä yliopistoa. Syynä on poikkitieteellisen opiskelun ja tutkimuksen edistäminen, joka on nähty tärkeänä nykymaailmassa pärjäämiseksi.
ESCP Europe perustettiin Ranskassa vuonna 1819 ja on näin ollen maailman vanhin kauppakorkeakoulu.
Lisäksi useimmissa yliopistoissa on kauppatieteellinen tiedekunta. Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu, Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunta ja Oulun yliopiston kauppakorkeakoulu ovat kehittyneet alusta lähtien osana suurta ja monialaista yliopistoa. Myös Åbo Akademin yhteydessä toimii ruotsinkielinen kauppakorkeakoulu. Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa on kahden teknillispainotteisen tiedekunnan lisäksi kauppakorkeakoulu.
Lisäksi kahden ulkomaisen yliopiston kauppakorkeakoulut tarjoavat opetusta Suomessa. Nämä ovat University of Readingin Henley Business School ja University of Northamptonin yhteistyökumppaninsa HELBUSin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauppakorkeakoulu Wikimedia Commonsissa
Monty Python – Elämän tarkoitus

| Monty Python – Elämän tarkoitus> Monty Python’s the Meaning of Life |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Terry Jones
Käsikirjoittaja:  Monty Python
Tuottaja:  John Goldstone
Säveltäjä:  John Du Prez
Kuvaaja:  Peter Hannan Roger Pratt
Leikkaaja:  Julian Doyle
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:   31. maaliskuuta 1983  5. elokuuta 1983
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  9 000 000 dollaria
Tuotto:  18 059 552 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Monty Python – Elämän tarkoitus (engl. Monty Python’s the Meaning of Life) on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut brittiläisen Monty Python -komediaryhmän tekemä episodielokuva elämän tarkoituksesta ja ihmisen eri elämänvaiheista. Elämän tarkoitus on ryhmän viimeinen elokuva. Elokuvan on ohjannut Terry Jones.
Elokuvassa Monty Python palaa televisio-ohjelmiensa formaattiin: se koostuu sketseistä, surrealistisista piirrosjaksoista ja keskeytyksistä. Elokuvan alussa nähdään Python-ryhmään kuuluvan Terry Gilliamin ohjaama 17-minuuttinen itsenäinen lyhytelokuva The Crimson Permanent Assurance.
Yorkshireen sijoittuvassa jaksossa köyhän katolisen perheen isä huokailee, kun lapsia syntyy enemmän kuin hän voi elättää. Kohtauksen päättävä laulu ”Every Sperm Is Sacred” oli Bafta-ehdokkaana. Cannesin elokuvajuhlilla elokuva sai juryn erikoispalkinnon. Muut elokuvan laulut ovat ”The Accountancy Shanty”, ”Galaxy Song”, ”Christmas in Heaven”, ”The Penis Song" sekä alkutekstien aikana soiva ”The Meaning of Life”. Kaikki laulut sisältyvät myöhemmin julkaistuun musiikkialbumiin Monty Python Sings.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Cleese  | … |  lukuisia rooleja   |
|  Graham Chapman  | … |  lukuisia rooleja   |
|  Michael Palin  | … |  lukuisia rooleja   |
|  Eric Idle  | … |  lukuisia rooleja   |
|  Terry Jones  | … |  lukuisia rooleja   |
|  Terry Gilliam  | … |  useita rooleja   |
|  Carol Cleveland  | … |  useita rooleja   |
Vastaanotto

Suomessa aikalaiskritiikki oli melko nihkeää. Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta yksi antoi Elämän tarkoitukselle kolme tähteä, kuusi kaksi tähteä ja yksi yhden tähden, keskiarvona 1,6 tähteä neljästä.
Mika Tauriainen

| Mika Tauriainen |
| --- | --- |
 Mika Tauriainen esiintymässä Entwinen kanssa Kuopio Rockcock -festivaaleilla vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. tammikuuta 1975 (ikä 49) Motala, Ruotsi
Muusikko
Taiteilijanimi:  Mika Tauriainen, Tane
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1999–
Tyylilajit:  goottimetalli goottirock heavy metal
Yhtyeet:  Entwine (2000–) ShamRain (2001–2009)
Levy-yhtiöt:  Spinefarm Records 
Aiheesta muualla
www.entwine.org
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mika ”Tane” Tauriainen (s. 5. tammikuuta 1975 Motala, Ruotsi) on suomalaisen Entwine-yhtyeen laulaja. Hän liittyi Entwineen vuonna 2000. Ennen tätä Tauriainen lauloi Billy-Goats-nimisessä yhtyeessä. Hän toimi solistina myös yhtyeessä ShamRain vuosina 2001–2009.
Diskografia > Enwine

Gone (2001)
Time of Despair (2002)
diEversity (2004)
Fatal Design (2006)
Painstained (2009)
Rough n’ Stripped (2010)
"New Dawn" (2000)
"The Pit" (2002)
"Bitter Sweet" (2004)
"Surrender" (2005)
"Chameleon Halo" (2006)
Diskografia > ShamRain

Pieces (EP, 2002)
Empty World Excursion (2003)
ShamRain EP (EP, 2004)
Someplace Else (2005)
Deeper Into the Night (2006)
Goodbye to All That (2007)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cheek | "Herrasmiesliiga" | Jare Henrik Tiihonen | Herrasmiesliiga | 2009 |
| Markat Takas! | "Saastealue" | Markat Takas! |  | 2009 |
| Brädi | "Lentoon" | Repullinen hiittiä |  | 2010 |
| Markat Takas! | "Titteleittä" | 2011 |  | 2011 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Entwine Wikimedia Commonsissa
Mika Tauriainen Meteli.netissä
Mika Tauriainen vierailee Cheekin kappaleella Herrasmiesliiga
Khedan piirikunta

Khedan piirikunta (gudžaratiksi ખેડા જિલ્લો, Kheḍā jillo, hindiksi खेड़ा जिला, Kheṛā jilā) on yksi Intian Gujaratin osavaltion 33 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Ahmedabadin, Gandhinagarin ja Aravallin piirikuntiin, idästä Panchmahalin piirikuntaan ja etelästä Anandin ja Vadodaran piirikuntiin.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 2 299 885 asukasta.
Michael Hoeye

Michael Hoeye (s. 1947 Los Angeles) on yhdysvaltalainen lastenkirjailija, joka on kirjoittanut Hermux Tantamoqin seikkailuja -sarjan. Hän asuu puolisoineen Oregonissa ja on opettanut Marylhurstin yliopistossa.
Suomennetut teokset

Hetki lyö hiirelle
Hiekkaan haudattu
Esirippu aukeaa
Kirjallisuutta

Koski, Mervi: Ulkomaisia nuortenkertojia 2. BTJ Kirjastopalvelu, 2006.
Aiheesta muualla

Hermux.com (kotisivut) (englanniksi)
Mari Viertola: Hiekkaan haudattu[vanhentunut linkki]. Turun sanomat 19.6.2003.
Melodifestivalen 2008

| Eurovision laulukilpailu 2008  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 2008 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  9. helmikuuta - 15. maaliskuuta 2008
Tapahtumapaikat:  Scandinavium ABB Arena Cloetta Center Telenor Arena Karlskrona Arena Arctica Globen
Juontaja(t):  Kristian Luuk
Kappaleiden määrä
Alkukarsinnoissa:  32
Voittaja:  Charlotte Perrelli ”Hero”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 2007  2009 ► 
Melodifestivalen 2008 oli Ruotsissa 9. helmikuuta – 15. maaliskuuta 2008 järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailun voitti Charlotte Perrelli kappaleella Hero.
Kilpailun kulku

Kilpailu alkoi neljällä alkukarsinnalla, joissa jokaisessa kisasi kahdeksan kappaletta, joita puhelinäänestäjät äänestivät kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisen kierroksen jälkeen kolme vähiten ääniä saanutta kappaletta putosivat, minkä jälkeen jäljellä olevien kappaleiden kesken äänestystä jatkettiin. Kahden kierrosten äänten yhteismäärällä mitattuna kaksi eniten ääniä saanutta jatkoi suoraan finaaliin ja seuraavat kaksi toiseen mahdollisuuteen.
Kilpailun kulku > 1. semifinaali

Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 9. helmikuuta Scandinaviumissa Göteborgissa.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Äänet> Kierros 1 | Äänet> Kierros 2 | Äänet> Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | E-Type & The Poodles | "Line of Fire" | Martin Eriksson, Jakob Samuelsson | 46 333 | 56 105 | 102 438 | 3 | Toinen mahdollisuus |
| 2 | Face-84 | "Alla gamla x" | Lars Diedricson, Martin Hedström, Wille Crafoord | 13 626 | — | 13 626 | 8 |  |
| 3 | Velvet | "Déjà vu" | Niclas Molinder, Joacim Persson, Pelle Ankarberg, Niko Valsamidis, Fredrik Larsson, David Jassy | 25 451 | 31 047 | 56 498 | 5 |  |
| 4 | Brandur | "Lullaby" | Henrik Wikström, Kristian Lagerström | 18 727 | — | 18 727 | 7 |  |
| 5 | Michael Michailoff | "That's Love" | Michael Michailoff, Joakim Övrenius, Patric Jonsson | 23 198 | — | 23 198 | 6 |  |
| 6 | Amy Diamond | "Thank You" | Sandra Nordström, Mathias Venge, Peter Wennerberg | 79 075 | 96 508 | 175 583 | 1 | Finaaliin |
| 7 | Suzzie Tapper | "Visst finns mirakel" | Amir Aly, Maciel Numhauser, Robin Abrahamsson, Bobby Ljunggren, Suzzie Tapper | 24 469 | 32 130 | 56 599 | 4 | Toinen mahdollisuus |
| 8 | Christer Sjögren | "I Love Europe" | Torgny Söderberg, Magnus Johansson, Ingela "Pling" Forsman | 71 396 | 81 471 | 152 867 | 2 | Finaaliin |
Kilpailun kulku > 2. semifinaali

Toinen semifinaali kilpailtiin 16. helmikuuta ABB Arenalla Västeråsissa.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Äänet> Kierros 1 | Äänet> Kierros 2 | Äänet> Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ola | "Love in Stereo" | Tony Nilsson, Mirja Breitholtz | 39 972 | 52 615 | 92 587 | 4 | Toinen mahdollisuus |
| 2 | Lasse Lindh | "Du behöver aldrig mer vara rädd" | Lasse Lindh | 15 396 | — | 15 396 | 6 |  |
| 3 | The Nicole | "Razborka" | Nicole Fuentes, Tord Bäckström, Stefan Åberg | 6 121 | — | 6 121 | 8 |  |
| 4 | Alexander Schöld | "Den första svalan" | Fredrik Thomander, Anders Wikström, Ingela "Pling" Forsman | 13 352 | — | 13 352 | 7 |  |
| 5 | Rongedal | "Just a Minute" | Amir Aly, Henrik Wikström, Magnus Rongedal, Henrik Rongedal | 68 121 | 94 101 | 162 222 | 2 | Finaaliin |
| 6 | Sanna Nielsen | "Empty Room" | Bobby Ljunggren, Aleena Gibson | 102 390 | 126 356 | 228 746 | 1 | Finaaliin |
| 7 | Andra generationen | "Kebabpizza Slivovitza" | Vlatko Ancevski, Vlatko Gicarevski, Mats Nilsson, Stevan Tomulevski, Teddy Paunkoski, Otis Sandsjö | 33 011 | 43 509 | 76 520 | 5 |  |
| 8 | Johnson & Häggkvist | "One Love" | Carola Häggkvist, Andreas Johnson, Peter Kvint | 77 778 | 79 106 | 156 884 | 3 | Toinen mahdollisuus |
Kilpailun kulku > 3. semifinaali

Kolmas semifinaali kilpailtiin 23. helmikuuta Cloetta Centerissä Linköpingissä.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Äänet> Kierros 1 | Äänet> Kierros 2 | Äänet> Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | BWO | "Lay Your Love on Me" | Alexander Bard, Anders Hansson, Bobby Ljunggren, Henrik Wikström | 58 136 | 82 381 | 140 517 | 1 | Finaaliin |
| 2 | Mickey Huskić | "Izdajice" | Mickey Huskić | 11 721 | — | 11 721 | 7 |  |
| 3 | Frida feat. Headline | "Upp o hoppa" | Anderz Wrethov, Frida Muranius, Sam Persson | 27 675 | 40 852 | 68 527 | 2 | Finaaliin |
| 4 | Thérèse Andersson | "When You Need Me" | Pontus Hagberg, Malin Eriksson, Jonas Sjöström | 25 034 | 33 849 | 58 883 | 4 | Toinen mahdollisuus |
| 5 | Patrik Isaksson & Bandet | "Under mitt tunna skinn" | Patrik Isaksson | 26 056 | 33 808 | 59 864 | 5 |  |
| 6 | Caracola | "Smiling in Love" | Henrik Bie, Mattias Olsson, Angelica Thelin, Magnus Lanner | 31 652 | 35 491 | 67 143 | 3 | Toinen mahdollisuus |
| 7 | Ainbusk | "Jag saknar dig ibland" | Ingela "Pling" Forsman, Henrik Wikström, Bobby Ljunggren | 18 249 | — | 18 249 | 6 |  |
| 8 | Eskobar | "Hallelujah New World" | Daniel Bellqvist, Frederik Zäll, Robert Birming | 11 672 | — | 11 672 | 8 |  |