stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martti Linna

Martti Linna (11. huhtikuuta 1911 Nivala – 9. helmikuuta 2008 Nivala) oli suomalainen poliitikko. Hän oli vuosina 1958–1970 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja Oulun läänin vaalipiiristä. Linna valittiin vuoden 1962 presidentinvaaleissa presidentin valitsijamieheksi ja hän oli Nivalan kunnanvaltuuston (1953–?) sekä Keski-Pohjanmaan maakuntaliiton hallituksen jäsen.
Martti Linna kuului nuorempana Maalaisliittoon, jota hänen vanhempansakin äänestivät. Sotien jälkeen Linna osallistui Maalaisliiton puhetilaisuuksiin, mutta hän ei saanut suosiota paikallisissa puoluepiireissä. Vuoden 1953 kunnallisvaaleissa Linna valittiin Nivalan kunnanvaltuustoon sitoutumattomana ehdokkaana. Pian tämän jälkeen hän liittyi SKDL:ään ja puolueen valtuustoryhmään. Linna toimi aktiivisesti SKDL:n paikallisosastossa, jossa hänen kykynsä huomattiin ja hän pääsi ehdokkaaksi presidentin valitsijamiesvaaleissa vuonna 1956. Kaksi vuotta myöhemmin Linna nousi SKDL:n listalta eduskuntaan.
Linna oli harras vanhoillislestadiolainen kristitty ja hän kävi ahkerasti seuroissa. Huomattavan osan äänistään Linna sai vaaleissa lestadiolaisilta ja heränneiltä. Epätavallinen puoluevalinta herätti kuitenkin närkästystä paikallisissa uskovaisissa. Vuonna 1960 Linna erosi Nivalan rauhanyhdistyksestä ja liittyi Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksestä samoihin aikoihin irtaantuneeseen elämänsanalaisuuteen.
Vuonna 1967 kansanedustaja Linna erosi SKDL:stä vastalauseena Urho Kekkosen tukemiselle presidentinvaaleissa 1968. Tämän jälkeen Linna oli syrjässä eduskuntaryhmästään, ja hän lähestyi Suomen maaseudun puoluetta. Kesällä 1969 Suomen kommunistiseen puolueeseen kuulumaton Linna alkoi kuitenkin sympatisoida SKP:n vähemmistöä. Ennen eduskuntavaaleja 1970 Linna jäi SKDL:n jäsenäänestyksessä valitsematta ehdokaslistalle, jolloin SKP:n oppositio aloitti painostuksen hänen puolestaan. Linna pääsi lopulta listalle, mutta hän ei kyennyt uusimaan paikkaansa.
Varsinaiselta ammatiltaan Linna oli maanviljelijä. Ennen sotia hän työskenteli myös rautateillä ja rajavartiostossa. Linna oli aktiivinen urheilija, ja hän voitti aikanaan piirinmestaruuden kymmenottelussa ja seiväshypyssä. Linna avioitui vuonna 1939 Anna Esteri Naukkarisen kanssa.
Aiheesta muualla

.aspx Martti Linna Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Olavi Lähteenmäki | Iäkkäin elossa oleva kansanedustaja 22. kesäkuuta 2007 − 9. helmikuuta 2008 | Seuraaja: Mikko Kaarna |
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1958–1962 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (50):  Aaltonen  Aitio  Backlund  Enne (1958–1961†)  Friman  Haapanen  Hietanen  Honkonen  Kansikas (1959–1962)  Kelovesi  E. Kilpi  Kiviaho  Koivunen  Kujala (1958–1959†)  Kuusinen  Lakkala  Lehmonen  Liedes  Linna  Manninen  Meltti (1961–1962)  Meriläinen  Murto  Mustonen  Mäkelä (1958–1962)  Nederström-Lundén  Nieminen  Niiranen  Nurminen  Pessi  Prunnila  Puhakka  Pulkkinen  Rapio  Roine  Rosenberg  Rosnell  Rytkönen  Ryömä (1958†)  Salin  Seppi  Stenberg  Suonpää  Tainio  Tamminen  Tauriainen  Tiekso-Isaksson  Torvi  Tuominen  I. Virtanen  R. Virtanen  V. R. Virtanen  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1962–1966 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (47):  Aitio  Backlund  Gröndahl  Haapanen  Hietanen (1962†)  Honkonen  Kantola  Kelovesi  Kilpi  Kinnunen  Kiviaho  Koivunen  Koskinen  Kuusinen  Kämäräinen  Lagerroos (1964–1966)  Laiho  Lehmonen  Liedes  Lindqvist  Linna  Manninen  Murto (1962–1963†)  Mäkelä  Mustonen (1963–1964†)  Nederström-Lundén  Niiranen  Pessi  Puhakka  Pulkkinen  Rapio  Eino Roine (1962–1966)  Rosenberg  Rosnell  J. Rytkönen  V. Rytkönen (1962–1966)  Saarinen  Salin  Sinisalo  Stenberg  Suonpää  Suosalo  Tainio  Tamminen  Tauriainen  Tiekso  Torvi  I. Virtanen (1962†)  R. Virtanen  V. R. Virtanen  Åsvik 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1966–1970 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (41):  Aitio  Alenius  Backlund  Friman  Gröndahl  Haapanen  Hjerppe  Honkonen  Juvela  Kantola  Kinnunen  Kiviaho  Kock  Koivunen  Koskinen (1966–1969†)  Kuusinen  Lagerroos  Laiho  Laine (1968–1970)  O. Laine  Lehmonen  Linna  Manninen  Mustonen  Männistö  Nieminen (1969–1970)  Nurminen  Puhakka  Pulkkinen  Rosnell  Rytkönen  Räsänen  Saarinen  Saarto  Salla  Silander (1966–1968†)  Sinisalo  Suonpää  Tamminen (1967–1970)  Tainio  Tiekso  Weckman  R. Virtanen  V. R. Virtanen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Pekka Löyttyniemi

Pekka Johannes Löyttyniemi (s. 8. elokuuta 1932 Janakkala) on suomalainen poliitikko ja kaupunkineuvos. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1979–1985. Vuonna 1985 Löyttyniemi siirtyi Espoon kaupunginjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1995.
Koulutukseltaan Löyttyniemi on diplomi-insinööri ja varatuomari. Hän työskenteli Helsingin kaupungin rakennustarkastusviraston rakennusinsinöörinä vuosina 1957–1961, Helsingin Sato Oy:n teknisenä johtajana vuosina 1961–1965, Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimiston päällikkönä vuosina 1965–1972 sekä Vuokra-asuntojen tuotanto ja rahoitus Oy:n (VATRO) toimitusjohtajana vuosina 1972–1984. Eduskunnassa Löyttyniemi toimi suuren valiokunnan ja laki- ja talousvaliokunnan jäsenenä, Suomen Pankin varatilintarkastajana sekä vuosina 1983–1984 perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana. Presidentin valitsijamiehenä Löyttyniemi oli vuoden 1982 presidentinvaalissa. Hänellä on ollut useita luottamustehtäviä kunnallisella, seurakunnallisella ja yksityisellä sektorilla.
Löyttyniemi on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Sotilasarvoltaan hän on reservin luutnantti. Pekka Löyttyniemi syntyi kauppias Aarne Löyttynimen ja Aino Ester Seppälän perheeseen, hänen veljiään ovat kaupunkineuvos Heikki Löyttyniemi (1928–2014) ja järjestöjohtaja Veikko Löyttyniemi (s. 1938).
Ayumu Iwasa

| Ayumu Iwasa |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Ayumu Iwasa
Syntynyt: 22. syyskuuta 2001 (ikä 23) Moriguchi, Osaka, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Moottoriurheilija
Formula 2
Vuodet:  2022–2023
Tallit:  DAMS (2022–2023)
Kilpailuja:  54
Voittoja:  5
Paalupaikkoja:  3
Nopeimpia kierroksia:  3
Paras sijoitus:  4.
Aikaisemmat sarjat
2017 2017–2018 2020 2021 2021 2022–2023 2024:  Aasian FR Series F4 Japanese Championship Ranskan Formula 4 F3 Asian Championship FIA Formula 3 FIA Formula 2 Super Formula
Mestaruudet
2020:  Ranskan Formula 4
Palkinnot
2022:  Anthoine Hubert Award
Ayumu Iwasa (jap. 岩佐歩夢, Iwasa Ayumu; s. 22. syyskuuta 2001 Moriguchi, Osaka, Japani) on japanilainen rata-autoilija.
Formula 3 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | Hitech Grand Prix | ESPSP1 14 | ESPSP2 7 | ESPFEA 15 | FRASP1 8 | FRASP2 9 | FRAFEA 7 | AUTSP1 DSQ | AUTSP2 14 | AUTFEA 6 | HUNSP1 1 | HUNSP2 10 | HUNFEA 12 | BELSP1 15 | BELSP2 11 | BELFEA 13 | NEDSP1 3 | NEDSP2 Kesk. | NEDFEA 11 | RUSSP1 10 | RUSSP2 C | RUSFEA 9 | 52 | 12. |
Formula 2 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | DAMS | BHRSPR 8 | BHRFEA 16 | SAUSPR 6 | SAUFEA 7 | EMISPR 9 | EMIFEA 5 | ESPSPR 2 | ESPFEA 12 | MONSPR 19 | MONFEA 17† | AZESPR 8 | AZEFEA 14 | GBRSPR 2 | GBRFEA 12 | AUTSPR 10 | AUTFEA 7 | FRASPR 6 | FRAFEA 1 | HUNSPR 8 | HUNFEA 3 | BELSPR 9 | BELFEA 7 | NEDSPR 6 | NEDFEA 3 | ITASPR 16 | ITAFEA DSQ | ABUSPR 13 | ABUFEA 1 | 141 | 5. |
| 2023 | DAMS | BHRSPR 4 | BHRFEA 8 | SAUSPR 1 | SAUFEA 4 | AUSSPR 13 | AUSFEA 1 | AZESPR Kesk. | AZEFEA 12 | MONSPR 1 | MONFEA 10 | ESPSPR 8 | ESPFEA 4 | AUTSPR 11 | AUTFEA 2 | GBRSPR 21 | GBRFEA 5 | HUNSPR 2 | HUNFEA 4 | BELSPR 7 | BELFEA Kesk. | NEDSPR 13 | NEDFEA 13 | ITASPR Kesk. | ITAFEA 2 | ABUSPR 8 | ABUFEA 4 |  |  | 165 | 4. |
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2024 | RB | BHR   | SAU   | AUS   | JPN TD | CHN   | MIA   | EMI   | MON   | CAN   | ESP   | AUT   | GBR   | HUN   | BEL   | NED   | ITA   | AZE   | SIN   | USA   | MXC   | SÃP   | LVG   | QAT   | ABU TD | – | – |
Matti Makkonen (poliitikko)

Matti Makkonen (11. toukokuuta 1879 Hankasalmi – 30. joulukuuta 1935 Hankasalmi) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Maalaisliitto.
Makkonen valittiin eduskuntaan kaksissa vaaleissa, 1922 ja 1924, Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä. Hän toimi kansanedustajana viiden vuoden ajan, syyskuusta 1922 syyskuuhun 1927, ja oli jäsenenä eduskunnan suuressa valiokunnassa ja työväenasiainvaliokunnassa. Makkonen toimi poliittisella urallaan myös Hankasalmen kunnallispolitiikassa, kunnanvaltuuston jäsenenä ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana.
Makkonen toimi vuodesta 1905 maanviljelijänä Hankasalmella. Hän työskenteli myös asutuspiirimiehenä vuosina 1908–1915 ja yli kahdenkymmenen vuoden ajan Suomi-yhtiön asiamiehenä.
Makkonen oli naimisissa. Hänen puolisonsa oli Olga Maria Turunen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1905. Makkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Makkonen ja Loviisa Ylönen.
Innocence Is No Excuse

| Innocence Is No Excuse Saxon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Julkaistu: 1985
 Tuottaja(t): Simon Hanhart
 Tyylilaji: Heavy metal, Glam metal
 Kesto: 42.05
 Levy-yhtiö: Carrere
Saxonin muut julkaisut
| Crusader 1984 | Innocence Is No Excuse 1985 | Rock the Nations 1986 |
Innocence  Is No Excuse on heavy metal -yhtye Saxonin seitsemäs studioalbumi. Se saavutti Isossa-Britanniassa 36. sijan ja Yhdysvalloissa 133. sijan.
Tyylillisesti albumi oli suuri syrjähyppy edellisen Crusader -albumin raskaista soundeista. Innocence Is No Excusella on sähköinen ja aikansa glam metal -yhtyeille tyypillinen sähäkkä rock-kitarasoundi, ja albumilla on myös kosketinsoittimia mukana. Biff Byfordin mukaan "albumi on hyvä, mutta Saxon kadotti osan identiteettiään levyn myötä".
Kappaleet

"Rockin' Again" (Byford/Oliver/Dawson) – 5:12
"Call Of The Wild" (Byford/Quinn/Oliver/Dawson/Glockler) – 4:03
"Back On The Streets" (Byford/Quinn/Oliver/Dawson/Glockler) – 3:59
"Devil Rides Out" (Byford/Dawson) – 4:23
"Rock N' Roll Gypsy" (Byford/Dawson) – 4:13
"Broken Heroes" (Byford/Dawson) – 5:27
"Gonna Shout" – 3:58 (Byford/Quinn/Oliver/Dawson/Glockler)
"Everybody Up" (Byford/Dawson) – 3:28
"Raise Some Hell" (Byford/Dawson) – 3:40
"Give It Everything You've Got" (Byford/Quinn/Oliver/Dawson/Glockler) – 3:27
Kokoonpano

Biff Byford - laulu
Graham Oliver - kitara
Paul Quinn - kitara
Steve Dawson - basso
Nigel Glockler - rummut
Tuotanto

Tuottaja: Simon Hanhart
Äänitys: Simon Hanhart
Äänitetty: Union Studios, München
Miksaus: Simon Hanhart & Saxon
Miksattu: Wisseloord Studios, Hilversum, Alankomaat
Aiheesta muualla

Innocence Is No Excuse Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Innocence Is No Excuse Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Saxon
| Biff Byford • Doug Scarratt • Paul Quinn • Nibbs Carter • Nigel GlocklerEntisiä jäseniä: Fritz Randow • Jörg Michael • Graham Oliver • Paul Johnson • Steve Dawson • Nigel Durham • Pete Gill |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Saxon • Wheels of Steel • Strong Arm of the Law • Denim and Leather • Power and the Glory • Crusader • Innocence Is No Excuse • Rock the Nations • Destiny • Solid Ball of Rock • Forever Free • Dogs of War • Unleash the Beast • Metalhead • Killing Ground • Lionheart • The Inner Sanctum • Into the Labyrinth • Call to Arms • Sacrifice • Battering Ram • Thunderbolt • Inspirations • Carpe Diem • More Inspirations • Hell, Fire and Damnation
Livealbumit:  The Eagle Has Landed • Rock 'n' Roll Gypsies • Greatest Hits Live • The Eagle Has Landed – part 2 • BBC Sessions • The Eagle Has Landed – part 3
Kokoelmat:  Strong Arm Metal • Greatest Hits • Best of Saxon • Heavy Metal Thunder • The Very Best of Saxon: 1979–1988
Amanita (yritys)

| Amanita |
| --- | --- |

Perustettu:  1982
Toimiala:  kustantamo
Kotisivu:  amanita.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Amanita Oy on kirjailijoiden Kaari Utrion ja Kai Linnilän vuonna 1982 perustama, kirjankustannusalalla toimiva tuotantoyhtiö ja kustantamo. Amanita on ainoa suomalainen kustantamo, joka on erikoistunut arvoteosten kustantamiseen.  Yhtiö on tuottanut laajoja suurteoksia ja yksittäisnumeroituja keräilyharvinaisuuksia vuodesta 1990.
Amanitan suurteoksia

Veljekset von Wright: Linnut (1993)
Zachris Topelius: Maakuntien Suomi (1998)
Olaus Magnus: Suomalaiset Pohjoisten kansojen historiassa (2002)
Elias Lönnrot: Flora Fennica (2002)
Untamo Utrio, toim. Kai Linnilä: Taistelu eetterissä (2008)
Untamo Utrio, toim. Kai Linnilä: Kotirintama kestää (2010)
Sari Savikko (toim.): Tuhanten rantain Suomi (2010)
Tuija Hautala-Hirvioja, Kai Linnilä, Sari Savikko, Jan Strang, Kaari Utrio: Lapin taide (2011)
Sari Savikko: Kasvien taide (2012)
Gustav Hägglund, Jussi Jalonen, Asko Kilpinen, Matti Lackman, Rauno Lahti, Kai Linnilä, Hanna Pukkila, Sari Savikko, Kari J. Talvitie, Oiva Turpeinen, Martti Turtola: Jääkärien perintö (2013)
Martti Peltomaa: Sissiritarit (2014)
Roger Johansson, Päivi Laine, Terttu Peltonen, Kyösti Saranpää, Sari Savikko: Suomenhevonen - Arjen sankari (2014)
Mikko Karjalainen: Ylipäällikön päiväkäskyt (2015)
Suomen kauneimmat kirkot (2016)
Kai Linnilä (päätoim.): Suomi 1917. Artikkelit Samu Nyström, Hannu Salmi (2016)
Jarkko Kemppi: Itsenäisen Suomen sotakenraalit (2017)
Aapo Roselius, Hanna Pukkila-Toivonen, Olli Kleemola: Suojeluskuntien Suomi (2017)
Viljo Rasila: Suomi 1918 (2018)
Keijo K. Kulha, Laila Hirvisaari et al.: Evakkotaival (2019)
Riku Kauhanen, Olli Kleemola, Hanna Pukkila-Toivonen: Tuli-iskuja - Suomen kenttätykistön tarina (2020)
Sari Savikko, Hanna Pukkila-Toivonen, Kaari Utrio: Suomen naisten sota (2021)
Arto Kuorikoski: Puukirkkojen Suomi (2022)
Riku Kauhanen, Olli Kleemola: Pommitettu Suomi (2022)
Aino Pikkusaari (kuvat), Sari Savikko ja Hanna Pukkila-Toivonen (tekstit): Suomen koirat (2023)
Amanitan muuta tuotantoa

Kaari Utrio: Oppinut neiti (2011)
Oiva Turpeinen: Mustan kullan maa - Tervan matka maailmalle (2011)
Unto Salo: Kalevalaiset myytit ja uskomukset 1-3 (2012)
Leeni Tiirakari: Design Liisa Vitali (2012)
Hanna Pukkila, Kai Linnilä: Hyvä Suomi! 1952 (2012)
Kai Linnilä, Teppo Nättilä: Pieni suomalainen sikarikirja (2012)
Heikki Ylikangas: Aseveljen petos (2012)
Leeni Tiirakari ja Manu Kärki: Kartanokierros (2013)
Kaari Utrio: Seuraneiti (2013)
Jussi Vartiainen: Pieni suomalainen piippukirja (2014)
Jussi Jalonen: Vapaaehtoiset. Viisi tarinaa vieraisiin sotiin osallistuneista suomalaisista (2015)
Kaari Utrio: Paperiprinssi (2015)
Jarkko Kemppi: Kenraalimajuri Ilmari Karhu (2017)
Sari Savikko: Suomenhevonen isänmaata rakentamassa ja puolustamassa (2017)
Matti Lackman: Kullervo Manner. Kumouksellisen muotokuva (2017)
Kaari Utrio: Hupsu rakkaus (2017)
Karinaisten kirkko

| Karinaisten kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Kyröntie 496, Karinainen, Pöytyä
Koordinaatit:  60°40′25.6″N, 022°46′12.3″E
Seurakunta:  Pöytyän seurakunta
Rakentamisvuosi:  1835
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  450
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karinaisten sankarihaudat ”keskimmäisellä” hautausmaalla.
Karinaisten kirkko on Pöytyän seurakunnan kirkko entisen Karinaisten kunnan kirkonkylässä nykyisellä Pöytyällä. Puurakenteinen kirkko on muodoltaan päätytornillinen, korkeilla kylkiäisillä varustettu pitkäkirkko, tyypillistä lounaissuomalaista tyyliä. Tornissa on sipulikupoli ja ikkunat ovat pyörökaariset. Kirkon rakensi Johan Sahlbom. Vuonna 1835 valmistuneessa kirkossa on noin 450 istumapaikkaa. Kirkon pohjoispuolella on Karinaisten ”uusi” hautausmaa, jota on käytetty 1980-luvulta lähtien.
Alttaritaulun on maalannut karinaislaissyntyinen kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen vuonna 1935.
Erillinen kellotapuli on peräisin aikaisemmasta kirkosta, joka valmistui 1764. Kaksinivelisen tapulin ulkomuoto on 1880-luvulta. Tapuli on eri puolella Kyröntietä eli yhdystietä 2250 kuin kirkko, hirsiaidan reunustaman 1700-luvulta olevan ”vanhan” hautausmaan kyljessä. Kirkkoympäristössä on vielä kolmas eli ”keskimmäinen” hautausmaa, joka on 1920-luvulta ja sijaitsee pari sataa metriä kirkosta etelään. Karinaisten sankarihaudat ovat kiviaidan reunustamalla keskimmäisellä hautausmaalla, sankaripatsas on Wäinö Aaltosen Suru.
Aikaisemmat kirkot

Nykyinen kirkko on Karinaisten kolmas kirkko. Ensimmäinen kirkko oli Kyrön kylässä, se oli valmistunut noin vuonna 1620. Toisen kirkon rakensi Antti Piimänen, se valmistui 1764. Tämän kirkon tapuli on säilynyt nykypäivään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karinaisten kirkko Wikimedia Commonsissa
| n k Perustiedot Wikidatassa: Karinaisten kirkko (Q11870040)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Pöytyä
sijainti: Karinaisten kirkonkylä
katuosoite: Kyröntie 484, 21800 Kyrö
koordinaatit: 60°40′26″N 22°46′12″E﻿ / ﻿60.67378°N 22.77008°E﻿ / 60.67378; 22.77008
Kerttu Vuolab

Kerttu Maarit Kirsti Vuolab (s. 1. toukokuuta 1951 Utsjoki) on saamelainen kirjailija ja kielenkääntäjä. Hän kirjoittaa pohjoissaameksi ja toimii myös kuvittajana. Lisäksi Vuolab on kääntänyt kirjoja saameksi ja tehnyt sanoittajana yhteistyötä Mari Boinen kanssa.
Vuolab on merkittävä kulttuuripoliittinen vaikuttaja. Hänen tavoitteenaan on saamen kielen, kulttuurin ja kertomaperinteen siirtäminen tuleville sukupolville. Vuolab toimi Lapin läänintaiteilijana vuosina 1994–1998.
Kansakoulun Vuolab kävi Outakoskella, jonka jälkeen hän jatkoi Ivalon oppikouluun. Vuolab on suorittanut saamen kielen ja kulttuurin opintoja Tromssan yliopistossa 1978 ja Oulun yliopistossa 1981.
Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ja vuoden 2014 Gollegiella-palkitut: koltansaamen opettaja Seija Sivertsen, kirjailija Kerttu Vuolab ja saamen kielen tutkija, professori Mikael Svonni.
The Finnish Reading Association (FinRA) myönsi Vuolabille vuoden 1995 Aapiskukko-palkinnon. Palkinto myönnetään lukutaitoa edistävästä työstä. Vuonna 2006 Vuolabille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki. Vuonna 2011 hänen teoksensa Bárbmoáirras (2008) (suom. Valon airut) oli ehdolla Pohjoismaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Sama teos voitti vuonna 2017  Lappi-kirjallisuuspalkinnon. Vuonna 2014 hänet palkittiin saamen kielen Gollegiella-palkinnolla työstään pohjoissaamen kaunokirjallisuuden edistäjänä.
Tuotanto > Kirjat

Golbma skihpáračča (1979), ilmestynyt myös inarin- ja koltansaameksi. Kirjassa
Ánde ja Risten jági farus (1990)
Sataprosenttinen.  (Čeppári čáráhus, 1994, nuorisoromaani)  Suomentanut Irene Piippola. Kemi:  Atrain, 2014.  ISBN 978-952-6643-81-6
Čomisteaddjit (2005, näytelmä yhdessä Sverre Porsangerin kanssa)
Valon airut.  (Bárbmoáirras, 2008)  Suomentanut Riitta Taipale. Kemi:  Atrain, 2015.  ISBN 978-952-315-138-3
Tuotanto > Käännökset

Antoine de Saint-Exupéry: Bás prinssaš (1981, suom. Pikku prinssi)
Selma Lagerlöf: Lottežan Niillasa mátkkit (videonauhat 1999, suom. Peukaloisen retket)
Tove Jansson: Moson de geavvá? (2000, suom. Kuinkas sitten kävikään?)
Aiheesta muualla

Järvinen, Minna Riikka: / Vuolab, Kerttu (1951 - ) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  15.1.2010. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Rajala, Britt: Kerttu Vuolab The History of Nordic Women’s Literature. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Phenacodontidae

| Phenacodontidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Synnyttävät nisäkkäät Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Condylarthra
Heimo::  †Phenacodontidae  Cope, 1881
Infobox OKNimi-testi OK: 
Phenacodontidae oli lahkoon Condylarthra kuuluva heimo, joka eli Paleoseenikaudelta Eoseenikaudelle Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Heimon jäänteitä on löydetty paljon ja niiden tutkiminen on auttanut monien nisäkäsryhmien määrittämisessä, kuten kavioeläimet, sorkkaeläimet, Norsueläimet ja Valaat.
Sukuja ja lajeja

Suku Tetraclaenodon
puerensis
serpentrionalis
Suku Ectocion
collinus
cedrus
mediotuber
major
osbornianus
parvus
superstes
Suku Phenacodus
matthewi
bisonensis
grangeri
magnus
wortmani
intermedius
trilobatus
teilhardi
lemoinei
condali
Suku Copecion
brachypternus
davisii
Aiheesta muualla

http://blobs.sientificamerican.com/tetrapod-zoology/2013/08/08/phenacodontidae-i-feel-like-i-know-you (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3772948  EoL: 4527842  GBIF: 3239507  IRMNG: 103561  Open Tree of Life: 4945550  Paleobiology Database: 42284  Paleobiology Database: 42284
Arvi Malmivaara

| Arvi Malmivaara> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Arvi Einar Malmivaara
Syntynyt: 23. toukokuuta 1885 Kiuruvesi
Kuollut: 30. elokuuta 1970 (85 vuotta) Seinäjoki
Poliitikko
Puolue:  Isänmaallinen kansanliike
Asema:  kansanedustaja (1935–1939) kunnanvaltuutettu
Vaalipiiri:  Vaasan pohjoinen vaalipiiri
Puoliso:  Ruusa Emilia Sarparanta (1906-1936)   Agnes Chalotta Isaksson (1937-?)
Arvi Einar Malmivaara (sukunimi vuoteen 1906 Malmberg, 23. toukokuuta 1885 Kiuruvesi – 30. elokuuta 1970 Seinäjoki) oli Ylistaron kirkkoherra, lääninrovasti ja IKL:n kansanedustaja.
Malmivaaran vanhemmat olivat kirkkoherra, kansanedustaja Wilhelm Malmberg (Malmivaara) ja Karin Rajander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906, valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 ja suoritti teologisen erotutkinnon ja vihittiin papiksi 1916. Kenttäpappina 1918 valkoisten joukoissa. Pastoraalitutkinnon Malmivaara suoritti vuonna 1919.
Malmivaara oli Lapuan yhteiskoulun uskonnon ja piirustuksen opettajana 1909–1919, koulun johtajana 1913–1919 ja ylimääräisenä pappina Lapualla 1916–1919. Hän toimi Kuusankosken vt. kirkkoherrana 1919–1923, kirkkoherrana 1923–1928 ja Ylistaron kirkkoherrana 1928–1958. Lapuan rovastikunnan lääninrovastina Malmivaara oli 1939–1958.
Malmivaara oli IKL:n kansanedustajana 1935–1939 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan edustaja Martti Rantasen tilalle 2. syyskuuta 1935. Presidentin valitsijamiehenä Malmivaara toimi vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Ylistaron kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Malmivaara oli jäsenenä Lapuan liikkeen valtuuskunnassa ja hän oli myös kirkolliskokouksen jäsen.
Malmivaara on maalannut Valkealan Tuohikotin kirkon alttaritaulun Jeesus Getsemanessa.lähde?
Malmivaara oli naimisissa vuosina 1909–1936 Ruusa Emilia Sarparannan kanssa. Jäätyään leskeksi hän meni naimisiin 1937 Agnes Charlotta Isakssonin kanssa.