stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suukko (makeinen)
Suukot Suomessa

Suomessa makeista valmistaa nykyisin Brunberg. Alkujaan makeista valmistivat muutkin (esimerkiksi Hellas nimellä Neekerin suudelma 1920-luvulla), mutta Brunberg aloitti sen teollisen tuotannon Porvoossa vuonna 1951. Pysyviä makuja on kolme: mansikka, vanilja ja mokka. Lisäksi kausittain saatavilla olevia tai olleita makuja ovat ainakin talvisuukko (puolukka-karpalo), kevätsuukko (sitruuna-lime), tropical (ananas-banaani-passion-persikka), banaani sekä toffee.
Suomessa makeista on kutsuttu neekerinsuukoksi tai -pusuksi vanhempaa perua olevan saksankielisen nimityksen, Negerkuß, mukaan. Nimi muutettiin vuonna 2001 Brunbergin suukoksi, vaikka suukon nimen vaihtamisesta saatu palaute oli ollut Brunbergin toimitusjohtajan Tom Brunbergin mukaan ”lähes sataprosenttisesti vastustavaa”. Samalla muutettiin pakkauksen kuvaa neutraalimmaksi: karikatyyrin tapaan kuvattujen mustaihoisten hahmojen huulia pienennettiin ja kaislahame muuttui kankaiseksi. Myös Saksassa makeisen nimitys on muutettu suklaasuukoksi (saks. Schokokuß). Maaliskuussa 2020 Brunberg ilmoitti, että suuteleva pariskunta poistuu pakkauksista kesään mennessä. Tilalle tulee piirretty kuva Porvoon kaupungista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yle Arkivet: Om Brunbergs kyssar (ruotsiksi)
Säännöllinen avaruus

Säännöllinen avaruus on topologinen avaruus, joka toteuttaa seuraavat ehdot:
Jos a ja b ovat mielivaltaisia avaruuden pisteitä, kummallakin on ympäristö, johon toinen ei kuulu. (Tämän ehdon toteuttavia avaruuksia sanotaan T1-avaruuksiksi.)
Jos a on mielivaltainen avaruuden piste ja B suljettu joukko, pisteellä a ja joukolla B on erilliset ympäristöt. (Tämän ehdon toteuttavia avaruuksia sanotaan T3-avaruuksiksi.)
Avaruus on siis säännöllinen, jos se on sekä T1- että T3-avaruus. Säännöllisen avaruuden määritelmä on esimerkki separaatioaksioomista.
Sukupuolikromosomi

Ihmisen sukupuolikromosomit. Vasemmalla nainen, oikealla mies.
X-kromosomin sisältö.
Sukupuolikromosomi on yksilön sukupuolen kehitykseen vaikuttava kromosomi. Joillain lajeilla, kuten ihmisellä, naaras on homogameettinen, eli sillä on vain yhdentyyppisiä sukupuolikromosomeja (XX), ja koiras on heterogameettinen, eli sillä on kahdentyyppisiä sukupuolikromosomeja (XY). Joillain toisilla lajeilla tämä on päinvastoin.
Eri lajeilla

Useimpien nisäkäslajien naarailla on kaksi X-kromosomia (XX) ja koirailla yksi X-kromosomi ja yksi Y-kromosomi (XY). Vesinokkaeläimellä sukupuolikromosomeja on kymmenen, naaraalla XXXXXXXXXX ja koiraalla XYXYXYXYXY.
Nisäkkäillä sukupuolen määrää geneettisesti Y-kromosomi, myös epätavallisissa yhdistelmissä, kuten XXY, XYY, X ja XXX. Nisäkkäiden Y-kromosomi sisältää SRY-geenin (Sex-determining Region Y), joka laukaisee eliön kehittymisen koiraspuoliseksi eli kivesten kehittymisen ja testosteronin tuotannon. Muussa tapauksessa (myös silloin, kun eliöllä esiintyy XY-kromosomit mutta sen SRY-geeni on puuttuva tai toimimaton) eliö kehittyy naaraspuoliseksi.
Y-kromosomi on kooltaan vain murto-osan X-kromosomin koosta, ja näin ollen se ei sisällä yhtä paljon geenejä kuin X-kromosomi. Ne geenit, joita Y-kromosomi sisältää, liittyvät lähinnä sukupuolen kehittymiseen, kun taas X-kromosomi sisältää useita kehitykseen ja toimintakykyyn vaikuttavia geenejä. 
 Sukupuoleen kytkeytyviä ominaisuuksia määräävät geenit sijaitsevat X-kromosomin siinä osassa, jolle ei ole vastinetta Y-kromosomissa. Näin ollen kyseiset periytyvät ominaisuudet ovat yleensä resessiivisiä ja siksi ilmenevät yleisemmin miehillä kuin naisilla. Esimerkiksi punavihervärisokeutta esiintyy lähinnä vain miehillä, koska se periytyy X-kromosomissa.
Alun perin Y-kromosomi on ollut samanlainen kuin X-kromosomi, mutta viimeisten 200 miljoonan vuoden aikana valtaosa Y-kromosomin geeneistä on hävinnyt. Monet biologit ovat uskoneet, että Y-kromosomi on häviämässä kokonaan. Y-kromosomi kuitenkin kykenee keksimään itsensä uudelleen jatkuvan uusiutumisen kautta. Ihmisellä nopeimmin Y-kromosomissa uusiutuva kohta liittyy siemennesteen tuotantoon.
Lintujen sukupuolikromosomit ovat Z ja W, ja heterogameettinen sukupuoli (ZW) on naaras. Linnuilla sukupuolen määrittyminen eroaa paljon nisäkkäistä, ja samankaltainen järjestelmä on myös matelijoilla sekä joillain kaloilla ja sammakkoeläimillä.
Hyönteisten sukupuolikromosomisto on poikkeuksellisen monimuotoinen. Perhosten ja koiden (Lepidoptera) sukupuolikromosomit ovat W ja Z, joista W tavallisesti aiheuttaa kehittymisen naaraaksi. W-kromosomin puuttuessa ZZ-yhdistelmä tuottaa uroksen ja pelkkä Z (eli Z0) naaraan. Joillakin lajeilla sukupuoli määräytyy W-kromosomin puuttuessa lämpötilan mukaan niin, että lämpimällä eli suotuisalla ilmalla syntyy enemmän naaraita kuin kylmällä. Joillakin heinäsirkoilla XX tuottaa naaraan ja pelkkä X uroksen. Joillakin sääskillä sukupuolten kromosomistot ovat samanlaiset, ja sukupuoli määräytyy luultavasti dominantin urostekijän mukaan. Banaanikärpäsellä sukupuoli määräytyy epätavallisesti X-kromosomien ja autosomien suhteen mukaan, niin että XX, XXY ja XXYY tuottavat naaraskärpäsen, ja XY ja X0 uroskärpäsen.
Sukupuolikromosomien häiriöt

Sukupuolikromosomien epänormaali määrä voi aiheuttaa erilaisia häiriöitä. On mahdollista, että X-kromosomeja on enemmän tai vähemmän kuin normaalisti. Turnerin oireyhtymässä naisella on vain yksi X-kromosomi (X0). Klinefelterin oireyhtymässä miehellä on yksi tai useampi ylimääräinen X-kromosomi. Yleensä tällaiset yksilöt ovat steriilejä.
Svetogorsk (yritys)

OAO Svetogorsk on hienopaperi- ja kartonkitehdas Ensossa (Svetogorskissa) Leningradin alueella. Yksityistämisen jälkeen sen osti ruotsalainen Tetra Laval -konserni, mutta ei saanut siitä kannattavaa. Tämän jälkeen yhdysvaltalainen International Paper osti tehtaan 1998. Kaupassa kuitenkin vain tehdaskokonaisuuden hienopaperikone ja kartonkikone siirtyivät amerikkalaisille, kun taas pehmopaperikone erotettiin ennen kauppaa omaksi yhtiökseen OAO Svetogorsk-Tissueksi, joka myytiin ruotsalaiselle SCA:lle. Tehdasalueella toimii lisäksi sellutehdas, jossa on kolme sellulinjaa. International Paper sai kaupalleen 150 miljoonan dollarin vakuutuksen poliittisen riskin varalta Yhdysvaltain ulkoasiainministeriön Overseas Private Investment Corpilta.
OAO Svetogorsk ja OAO Svetogorsk-Tissue sijaitsevat Enso-Gutzeit Oy:n vanhalla tehdasalueella, Suomen talvisodan jälkeen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Enson tehtaat saivat alkunsa vuonna 1889, jolloin vapaaherra Carl August Standertskjöld perusti vesivoimalla toimineen puuhiomon Vuoksen rannalle. Tehdasalue on aivan Imatran tuntumassa ja tehtaan ulkomaalaiset toimihenkilöt asuvat Imatralla.
Kartongintuotannossa on ollut kaksi Füllnerin valmistamaa kartonkikonetta, joilla aikaisemmin Neuvostoliiton aikana tehtiin sähkökaapelipaperia. Nykyään toisella koneella tehdään lähinnä nestepakkauskartonkia maitotuotteiden pakkauksiin Venäjällä sijaitseville pakkaustehtaille. Hienopaperituotannossa on kahdeksanmetrinen Valmetin vuonna 1982 toimittama paperikone, jolla valmistetaan kopiopapereita.
SCA:n omistukseen OAO Svetogorsk-Tissuen mukana siirtynyt pehmopaperikone on Valmetin vuonna 1985 toimittama.
Paperi- ja kartonkikoneet

Käytössä olevan kapasiteetin tuotanto on noin 230 000 tonnia paperi ja kartonkia vuodessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimi | Valmistaja | Vuosi | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Kartonkikone 1 | Füllner | 1913– |  ? | 2 800-2 900 mm |  ? |  ? | alkuper. 14 000 t/a - 16 000 t/a sähkökaapelipaperi, myöhemmin nestepakkaus |  ? |
| Kartonkikone 2 | Füllner | 1936– |  ? | 2 800-2 900 mm |  ? |  ? | alkuper. 20 000 t/a, sähkökaapelipaperit, kartongit | poistettu käytöstä |
| Paperikone 1 | Füllner | 1907–19xx |  ? | 2 600 mm |  ? |  ? | 2 700 t/a, Ruskea käärepaperi | Yankee-sylinteri. Kone poistettu. |
| Paperikone 2 |  ? |  ? |  ? |  ? |  ? |  ? |  ? | poistettu |
| Paperikone 3 |  ? |  ? |  ? |  ? |  ? |  ? |  ? | poistettu |
| Paperikone 4 | Valmet | 1982 | Sym-Former F | 9100 mm | Sym-Press II | 1200 m/min | hienopaperi |  ? |
| Paperikone 5 | Valmet | 1989 |  ? |  ? |  ? |  ? | 52 000 t/a, pehmopaperi | SCA:n omistuksessa |
Sähköpääkeskus

Sähköpääkeskus on nimensä mukaisesti rakennuksen tai rakennelman pääkeskus. Rakennuksen sähköverkko ja ryhmäkeskukset liitetään valtakunnan verkkoon sähköpääkeskuksen kautta. Sähköpääkeskuksessa on aina pääsulakkeet, päämittaus (kilowattituntimittari, nykyään myös etäluettava sähkömittari) ja pääkytkin. Lisäksi sähköpääkeskuksessa voi olla ryhmäkeskusten lähdöille omat sulakkeet, tariffinohjauslaite, pistorasioita ja käytönohjaukseen/valvontaan liittyviä komponentteja.
Sähköpääkeskuksen sinettejä ei saa murtaa pääsulakkeiden sinettejä lukuun ottamatta (mikäli sulake palaa), mutta tällöinkin vaihdosta on ilmoitettava välittömästi sähköyhtiöön.
Sándor Kisfaludy

| Sándor Kisfaludy |
| --- | --- |
 Sándor Kisfaludy
Henkilötiedot
Syntynyt: 1772
Kuollut: 1844 (71–72 vuotta)
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
Tyylilajit:  romantiikka
Pääteokset:  Himfy szerelmei Regék a magyar előidőből
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sándor (Alexander) Kisfaludy (1772–1844) oli unkarilainen runoilija. Hän astui 1793 armeijan palvelukseen, mutta joutui 1796 Milanon valloituksessa ranskalaisten vangiksi ja hänet vietiin Provenceen, josta päästyään hän vielä osallistui Reinin- ja Sveitsin-sotaretkiin 1799. Hän asui sen jälkeen enimmäkseen maatilallaan.
Kisfaludyn runoilijamaine perustuu pääasiassa hänen tulisiin ja värikkäisiin sonettikokoelmaansa Kesergö szerelem ('Onneton rakkaus', 1801), joka yhdessä Boldog szerelemin ('Onnellinen rakkaus', 1807) kanssa muodostaa hänen kuuluisan Himfy szerelmei ('Himfyn rakkaudet', 1829) runokokoelmansa. Hänen runomuotoiset, romanttiset ritaritarinansa Regék a magyar előidőből ('Tarinoita Unkarin muinaisuudesta', 1807) kasvattivat hänen mainettaan. Draamankirjoittajana Kisfaludy ei saavuttanut menestystä. Hänen kootut teoksensa (1847) ja jälkeenjääneet teoksensa (1871) julkaisi Ferenc Toldy. Kisfaludyn kaikki teokset julkaisi Dávid Angyal (1893).
Sándor Kisafaludyn veli oli kirjailija Károly Kisfaludy.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sándor Kisfaludy Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Sándor Kisfaludy on Wikiaineistossa (saksaksi)
Sähkösanoma

Sähkösanoma voi tarkoittaa
Lennättimen avulla välitettyä sähkettä
Sanomalehden kaduilla myytävää lisälehteä, jollaisia ennen radion yleistymistä julkaistiin tavallisesti iltapäivällä huomattavien uutistapahtumien sattuessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sähkösanoma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomen Hevosurheilumuseo

Suomen Hevosurheilumuseo on Lounais-Hämeessä Ypäjällä sijaitseva erikoismuseo. Vuonna 2006 perustetun museon tehtävänä on arkistoida, tutkia ja esitellä suomalaisen hevosurheilun historiaa. Museorakennus on Ypäjän Hevosopiston alueella, Kartanonkylän kartanon 1700-luvulla rakennetun viljamakasiinin tiloissa.
Hevosurheilumuseon kokoelmien vanhimmat esineet ovat peräisin 1600-luvulta. Kokoelmiin kuuluu muun muassa esineistöä olympialaisista ja muista ratsastuksen arvokisoista sekä Puolustusvoimien esineistöä. Museon arkisto käsittää kirjallisuutta ja asiakirjoja 1800-luvulta nykyaikaan. Perusnäyttelyn lisäksi museolla on vuosittain vaihtuva erikoisnäyttely. Suomen Hevosurheilumuseo harjoittaa myös julkaisutoimintaa, ja sen tiloista löytyy museomyymälä.
Pelle Miljoona & N.U.S.

Pelle Miljoona & N.U.S. oli suomalainen vuosina 1977–1978 toiminut punk-yhtye ja johtohahmonsa Pelle Miljoonan ensimmäinen levyttänyt kokoonpano. Yhtye perustettiin kesällä 1977 Pelle Miljoonan opiskelupaikkakunnalla Savonlinnassa. N.U.S.:ää edelsi Jasmine-niminen kokoonpano.
Yhtye antoi musiikkiaan sisältäneen nauhan Dave Lindholmille tämän ollessa keikalla Savonlinnassa. Lindholm toimitti nauhan Love Recordsin johtajalle Atte Blomille. Blom kävi kuuntelemassa N.U.S.:ää ensimmäisellä keikalla, ja sen jälkeen yhtye pääsi levyttämään Love Recordsille.
Ensimmäinen julkaistu levy oli single "Olen työtön", B-puolella "Mä vain pogoon", ja sitä seurasi vuodenvaihteessa 1977/1978 Pekka Nurmikallion Microvox-studiossa Lahdessa äänitetty albumi Pelle Miljoona & N.U.S.. Albumin tunnetuin laulu lienee "Olen työtön".
1978 julkaistiin kokoelmalevy Pohjalla, jossa  N.U.S.:ltä ovat kappaleet "Rocktähti", "Häpeän olla valkoinen", "Mä en jumaloi Amerikkaa" sekä "Väkivalta ja päihdeongelma", jota pidetään yhtenä 1970-luvun lopun Suomi-punkin suurista klassikoista. Samoihin aikoihin ilmestyi single "Lähdetään kiitämään" (B-puolella "Meidän on tulevaisuus", joka oli tehty jo nimellä Pelle Miljoona). Pohjalla-levyn jälkeen tehdyllä Pohjalla-kiertueella Pelle Miljoonan bändinä ei ollut enää N.U.S. vaan 1978, joka myöhemmin oli nimeltään Pelle Miljoona & 1980.
Albumi ja kokoonpano

| Pelle Miljoona & N> U.S. Pelle Miljoona & N.U.S. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : joulukuu 1977 - tammikuu 1978
 Julkaistu: 1978
 Tuottaja(t): Dave Lindholm & Atte Blom
 Tyylilaji: Punk
 Levy-yhtiö: Love Records
Pelle Miljoonan muut julkaisut
|   | Pelle Miljoona & N.U.S. 1978 | Pelko ja viha 1979 |
Albumi ja kokoonpano > Kappaleet

"Mä vaan pogoon"
"Lontoo"
"Mä hajotan tän maailman"
"Pikkuhitleri"
"Akateeminen poika"
"Mun rakkaus"
"Ei oo järkee mennä armeijaan"
"Tahdon olla vapaa"
"Olen työtön"
"Seison paitsiossa"
"Mie en välitä mistään"
"Olen ulkona"
"Raivoon"
"Yhteiskunta haisee"
"Laulu Koskisen Masasta"
"Hyvinvointikakarat"
"Nuoriso sairastaa syöpää"
"Mitä on Punk?"
Vuonna 2005 julkaistulla remasteroidulla CD-versiolla ovat bonuskappaleet:
"Rocktähti"
"Häpeän olla valkoinen"
"En jumaloi Amerikkaa"
"Väkivalta ja päihdeongelma"
Albumi ja kokoonpano > Kokoonpano levyllä

Pelle Miljoona (rummut, laulu ja kazoo)
Pasi "Bastard" Huopalainen (kitara ja laulu)
Hannu Ruuska (basso raidoilla 1, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 13, 15 ja 17)
Jukka Bilund (basso raidoilla 2, 6, 10, 11, 12, 14, 16, 18 ja laulu)
Albumin jälkeen yhtyeen basistiksi tuli Jussi Paasikallio.
Sumumaisema

| Sumumaisema |
| --- | --- |

Nimi:  Sumumaisema
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Keuruu
Valmistumisvuosi:  1884
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja paperi (maalauspohja)
Korkeus:  22  cm
Leveys:  34,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Sumumaisema on taiteilija Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalaus paperille. Se on liimattu kovalevylle ja kooltaan työ on 22 × 34,5 cm. Maalaus valmistui vuonna 1884 ja sen omistaa Ateneumin taidemuseo.
Sumumaiseman Akseli Gallen-Kallela maalasi ensimmäisellä Keuruun- vierailullaan elokuussa 1884. Tätä ennen hän oli maalannut läpimurtoteoksensa Poika ja varis. Jonkin aikaa tämän jälkeen hän läksi ensimmäistä kertaa opiskelemaan Pariisiin.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Sumumaisema.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Pagan (albumi)

| Pagan Cruachan |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 5. huhtikuuta 2004
 Tuottaja(t): Al Cowen
 Tyylilaji: folk metal
 Kesto: 52.31
 Levy-yhtiö: Karmageddon
Cruachanin muut julkaisut
| Folk-Lore 2002 | Pagan 2004 | The Morrigan’s Call 2006 |
Pagan on Irlantilaisen folk metal -yhtye Cruachanin neljäs studioalbumi.
Kappaleet

Michael Collins
Pagan
The Gael
Ard Ri Na Heireann
March to Cluain Tairbh
Viking Slayer
1014 AD
Some Say the Devil Is Dead
1000 Years
Lament for the Wild Geese
Erinsong
Summoning of the Sidhe
The Fall of Gondolin
Kokoonpano

Keith Fay – kitarat, kosketinsoitin, laulu, bodhran, mandoliini, lyömäsoittimet.
Karen Gilligan – laulu, lyömäsoittimet
John Clohessy – basso
Joe Farrell – rummut, lyömäsoittimet
Arvostelut

Chronicles of Chaos: 7.5/10
Imperiumi: 7½/10
Metal Temple:
Aiheesta muualla

Pagan (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Pagan (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Säynäjäjoki (Utajärvi)

| Säynäjäjoki |
| --- | --- |
 Joki Säynäjälle menevän metsäautotien kohdalla.
Alkulähde:  Säynäjä
Laskupaikka:  Särkijoki
Maat:  Suomi
Pituus:  14 km
Alkulähteen korkeus:  133,7 m
Säynäjänjoki on Kiiminkijoen vesistöön kuuluva pieni joki.
Joki sijaitsee Utajärven kunnan Särkijärven alueella. Se lähtee Säynäjä-nimisestä järvestä ja laskee Särkijokea pitkin Kiiminkijokeen.  Joen ylittää ylävirran puolella Säynäjälle menevä metsäautotie. Jokivarsi on asumaton Hautalan taloa lukuun ottamatta, joka on Särkijoen liittymän kohdalla. Hautalasta hieman ylävirtaan on kaksi joen laajentumaa, ensin suurempi Leppilampi ja sitten pieni Keskilampi, jonka yläpuolelta jokeen laskee Ulkusesta oja. Ylävirralla jokeen laskee oja myös Pikku-Säynäjästä. Joessa on sekä koskipaikkoja että suvantoja, aikoinaan se lienee ollut osa Kiiminkijoen uittoaluetta.
Utajärvi
| --- | --- |
Kylät:  Ahmas | Alakylä | Ala-Naama | Ala-Niska | Autio | Juorkuna | Järvikylä | Kangaskylä | Kernilä | Kivijärvi | Kormunkylä | Marttisjärvi | Murronkylä | Naamankylä | Niska | Ojakylä | Potku | Sanginkylä | Sipolankylä | Sapilasmaa | Sotka | Särkijärvi | Tervolankylä | Utanen | Ylisuvanto | Yli-Utos
Järvet, lammikot ja lähteet:  Ahmasjärvi | Ahvenlampi (Sanginkylä) | Ahvenlampi (Juorkuna) | Hakojärvi | Iso Karvasjärvi | Iso Kivijärvi | Iso Olvasjärvi | Iso-Timonen | Juorkuna | Kaihlanen | Kirkaslampi | Kivi-Sorsua | Kivijärvi | Korpinen | Kärkkäänjärvi | Lauttalampi | Marttisjärvi | Matkalampi | Mustalampi | Nuanjärvi | Palonen | Penikkajärvi | Pieni Torvenjärvi | Pikku Karvasjärvi | Pikku Olvasjärvi | Pikku-Säynäjä |Pikku-Timonen | Pontema | Puutturinjärvi | Saari-Sorsua | Sanginjärvi | Siiralampi | Sotkajärvi | Särkijärvi | Säynäjä |Torvenjärvi | Vaaranlampi | Valkiaisjärvi | Vähä-Ruohonen
Joet ja purot:  Kiiminkijoki | Kivijoki | Koivujoki | Korpisenoja | Naamanjoki | Nuanjoki | Oilinginoja | Oulujoki | Piltuanjoki | Piltunginjoki | Poikajoki | Potkunjoki | Sanginjoki | Särkijoki | Säynäjäjoki | Tilanjoki | Timo-oja | Utosjoki
Luonnonsuojelualueet:  Olvassuon luonnonpuisto | Rokuan kansallispuisto
Rakennukset ja rakennelmat:  Ahmaksen kalevalainen perinnekylä | Ahmaskosken silta | Ala-Utoksen voimalaitos | Maijan kivi |  Utajärven kirkko | Utajärven kivipuisto | Utasen voimalaitos
Muistomerkit, laatat ja veistokset:  Sankarivainajien muistomerkki (1950) | Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958) | Roomari-patsas (1985) | Veteraanikivi (1991) | Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) | Runonlaulajien muistomerkki (2003)
Museot:  Utajärven kotiseutumuseo | Ylisipolan kotiseutumuseo
Liikenne:  Ahmaksen rautatieasema | Niskan seisake | Oulu–Kontiomäki-rata | Rokuan rautatie | Seututie 836 | Seututie 837 | Sotkan seisake | Utajärven rautatieasema | Valtatie 22 | Yhdystie 8300
Perimä vihassa ja verikostossa

| Perimä vihassa ja verikostossa Horna |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: toukokuu 1999
 Formaatti: 10" vinyyli (2000) 12" vinyyli, CD (2010)
 Tuottaja(t): Anssi Kippo
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 23.13
 Levy-yhtiö: Oskorei Records
Hornan muut julkaisut
| Sota 1999 | Perimä vihassa ja verikostossa 1999 | Hiidentorni / Perimä vihassa ja verikostossa 2001 |
Perimä vihassa ja verikostossa on suomalaisen black metal -yhtye Hornan EP-levy. Se julkaistiin 10" vinyylillä 500:n kappaleen painoksena joka sisälsi julisteen.
EP:stä julkaistiin uusintapainos vuonna 2010.
Kappaleet

A Ring to Rule – 3.01
Haudanusva – 3.56
Pimeys yllä pyhän maan – 5.11
Verikammari – 6.09
Ghash Inras – 4.56
Kokoonpano

Nazgul von Armageddon (Satanic Tyrant Werewolf) – laulu, kosketinsoitin
Shatraug – kitara, bassokitara
Thanatos – kitara
Gorthaur – rummut
Kokoonpano > Tuotanto

Anssi Kippo – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Kris Verwimp – kansikuva
Aiheesta muualla

Albumi Perimä vihassa ja verikostossa Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Perimä vihassa ja verikostossa discogs.com -sivustolla
Sándor Kocsis

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kocsis vuonna 1960. |  Kocsis vuonna 1960. |  Kocsis vuonna 1960. |  |
Maa:   Unkari
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 1954 |  |  |
Sándor Kocsis (21. syyskuuta 1929 Budapest – 22. heinäkuuta 1979 Barcelona, Espanja) oli unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueuransa Kocsis aloitti paikallisseura KTC:ssa. Pian hän siirtyi maansa huippuseuroihin kuuluvaan Ferencvárosi TC:hen ja voitti heti samana vuonna mestaruuden joukkueen riveissä. Vuonna 1950 hän siirtyi Budapest Honvédiin missä pelasi yhdessä Ferenc Puskásin kanssa ja voitti kolmesti Unkarin mestaruuden. [lähde? ] Euroopan-pelireissun aikana Unkarissa tapahtui kansannousu, ja Kocsis jäi ulkomaille. Hän toimi hetken aikaa Young Boys Bernin pelaaja-valmentajana ja siirtyi pian FC Barcelonaan missä seitsemän vuoden aikana voitti kaksi liigamestaruutta sekä UEFA Cupin. Hän pelasi myös Euroopan Cupin finaalissa onnistuen myös maalinteossa, mutta Barca hävisi ottelun portugalilaiselle Benficalle.
Kocsis pelasi Unkarin maajoukkueessa 68 ottelua joissa teki peräti 75 maalia. Hän oli mukana Helsingissä 1952 voittamassa olympiakultaa. Sveitsin MM-kisoissa 1954, joissa Unkari sijoittui hopealle, Kocsis voitti maalikuninkuuden 11 maalillaan, mistä hän sai lempinimen "Kultainen pää". Useat hänen tekemänsä maalit syntyivätkin puskemalla.
Uransa Kocsis lopetti vuonna 1966.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sándor Kocsis Wikimedia Commonsissa
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen paras maalintekijä
1930:  Guillermo Stábile • 1934:  Oldřich Nejedlý • 1938:  Leônidas • 1950:  Ademir • 1954:  Sándor Kocsis • 1958:  Just Fontaine • 1962:  Garrincha,  Vavá,  Leonel Sánchez,  Dražan Jerković,  Valentin Ivanov,  Flórián Albert • 1966:  Eusébio • 1970:  Gerd Müller • 1974:  Grzegorz Lato • 1978:  Mario Kempes • 1982:  Paolo Rossi • 1986:  Gary Lineker • 1990:  Salvatore Schillaci • 1994:  Oleg Salenko,  Hristo Stoitškov • 1998:  Davor Šuker • 2002:  Ronaldo • 2006:  Miroslav Klose • 2010:  Thomas Müller,  Diego Forlán,  Wesley Sneijder,  David Villa
Unkarin joukkue – Kesäolympialaiset 1952
MV Grosics |
P Bozsik |
P Buzánszky |
P Dalnoki |
P Lantos |
P Zakariás |
KK Kovács |
KK Lóránt |
H Budai |
H Csordás |
H Czibor |
H Hidegkuti |
H Kocsis |
H Palotás |
H Puskás |
Valmentaja Sebes
Unkarin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1954
1 Grosics |
2 Buzánszky |
3 Lóránt |
4 Lantos |
5 Bozsik |
P Dalnoki |
6 Zakariás |
7 J.Tóth |
8 Kocsis |
9 Hidegkuti |
10 Puskás |
11 Czibor |
12 Kárpáti |
13 Várhidi |
14 Kovács |
15 Szojka |
16 Budai |
17 Machos |
18 Csordás |
19 Palotás |
20 M.Tóth |
21 Gellér |
22 Gulyás |
Valmentaja Sebes
Supercopa de España 2015

Supercopa de España 2015 oli espanjalainen jalkapallokilpailu, jossa kohtasivat kauden 2014–2015 Primera Divisiónin mestari Barcelona ja Copa del Reyssä toiseksi sijoittunut Athletic Bilbao. Athletic Bilbao voitti kilpailun yhteismaalein 5–1.
Supercopa de Españassa kohtaavat tavallisesti Primera Divisiónin ja Copa del Reyn mestarit, mutta Athletic Bilbao pääsi mukaan Barcelonan voitettua molemmat kilpailut. Kaksiosaisessa kilpailussa molemmat joukkueet pelavat yhden osaottelun kotona, ja voittaja ratkaistaan yhteismaalien perusteella.
Athleticille mestaruus oli sen ensimmäinen 31 vuoteen kansallisissa tai kansainvälisissä kilpailuissa. Vuonna 1984 seura voitti sekä liigan että cupin, ja Copa del Reyn loppuottelussa tuolloin kaatui juuri Barcelona.