Kilpailukykysopimus
Vaikutukset

Kilpailukykysopimuksen vaikutuksista työllisyyteen ja talouskasvuun on osin ristiriitaisia näkemyksiä. Myönteisimmät arviot katsovat sopimuksen lisänneen työllisyyttä, auttaneen talouskasvua ja palauttaneen sijoittajien luottamuksen suomalaisiin työmarkkinoihin. Kriittisimmät arviot taas ovat nähneet sopimuksen työllisyysvaikutukset näennäisiksi ja sen tosi asiassa olleen vain iso tulonsiirto työntekijöiltä työnantajille, mikä lisäsi eriarvoisuutta. Uuden varallisuuden siirtyminen palkkatuloista kevyemmin verotettuihin pääomatuloihin, palkkojen alennuksista johtuva ostovoiman heikkeneminen sekä hallituksen tätä ongelmaa vastaan suuntaamat veronkevennykset ovat vähentäneet valtion verotuloja. Erityisesti sopimuksen vaikutus kuntien talouteen on ollut negatiivinen, sillä työllisyyden kasvu ei ole riittänyt kompensoimaan kunnallisverotulojen vähentymistä ja palkanalennuksien perusteella tehtyjä valtionosuuksien leikkauksia.
Etlan laskelmien mukaan kiky lisää työllisyyttä 20 000–42 000 henkilöllä, josta enintään 30 000 työpaikkaa oli syntynyt jo kesään 2019 mennessä ja loput vuoteen 2022 mennessä. Pelkästään työajan pidennyksen vaikutus olisi 8 000–16 000 työpaikkaa. SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta arvioi, että koska vain 81 % palkansaajista jäi kikyn piiriin, työajan pidennyksen vaikutus olisi vain 6 000–12 000 työpaikkaa. Hän myöntää, ettei tämä raportin "suurta kuvaa muuta". Akavan tavoitteena oli solmia sopimus, joka olisi parantanut yritysten kustannuskilpailukykyä, julkisen talouden kestävyyttä ja ennen kaikkea työllisyyttä. Suomessa oli jo lähes 60 000 korkeakoulutettua työtöntä. Tarvittiin eri ratkaisuja, joilla työttömyys vähenisi tai ainakin sen kasvun katkeaisi.
Kikyn sisältämä työajan pidennys ilman palkankorotuksia alensi yksikkötyökustannusta. Tämä teki työntekijöiden palkkaamisesta entistä kannattavampaa. Se saattoi myös vaikuttaa kansainvälisten yritysten päätöksiin tuotannon sijoittamisesta. Etlan tutkimusjohtajan mukaan empiirinen näyttö ei tue uskomusta, että työajan lyhentäminen jakaisi työtä useammalle.
Kikyn jälkeenkin sekä koko- että osa-aikaisten työntekijöiden työviikot ovat Eurostatin mukaan lyhyempiä kuin muualla Euroopassa yleensä. Toisaalta Länsi-Euroopassa tehdään paljon yleisemmin osa-aikatyötä, jolloin työtuntien määrä työntekijää kohden jää huomattavasti pienemmäksi. Pitkät työajat Euroopassa löytyvät tyypillisesti Itä-Euroopan köyhistä entisen Neuvostoliiton maista.
Sipilän hallitus ylitti tavoitteensa 72 prosentin työllisyysasteesta. Iso osa uusista työpaikoista oli kokopäivätyöpaikkoja. Hallituksen aloittaessa työllisyys oli alle 68 %. Tutkijat ovat kuitenkin esittäneet erimielisiä näkemyksiä siitä, miten paljon hallituksen uudistuksilla oli vaikutusta työpaikkojen syntymiseen. Hallituksen aloittaessa Suomi kärsi vielä vuoden 2008 talouskriisin jälkiseurauksista. Hallituskauden aikana ulkomainen kysyntä elpyi lamaa edeltävälle tasolle. Hallituspuolueita ideologisesti lähellä olevan Etlan arvion mukaan "puolet" uusista työpaikoista oli hallituksen tekemien uudistusten ansiota. Kriittisimmät arviot ovat sen sijaan ovat esittäneet työllisyyden kasvun tapahtuneen pitkälti kilpailukykysopimuksesta huolimatta, ei sen vuoksi.
Työvoimakustannusten alentaminen hyödytti Suomen vientiä, mutta kotimainen ostovoima ja kulutus kärsivät, koska ihmisten ostovoima pieneni. Tätä hallitus pyrki tasoittamaan tuloveron alennuksella, mikä toisaalta vähensi valtion tuloja.  Sopimuksella toivottiin syntyvän uutta talouden aktiviteettia, mutta syntyvät uudet verotulot arvioidaan pienemmiksi kuin valtion toisaalla menettämät tulot, joten julkisen sektorin alijäämät kasvavat. Vaikka muodollisesti kiky-sopimuksen kattavuus oli 91 %, on kyselyiden pohjalta arvioitu, että puolet yksityisen sektorin työntekijöistä vältti työajan pidennyksen työnantajan jättäessä sen toteuttamatta. Tammikuussa 2020 arvioitiin, että hyöty työnantajalle on ollut noin 6 miljardia.
Sopimuksen vaikutus työmarkkinatilanteeseen oli voimakkaan kielteinen. Syksyllä 2019 ja talvella 2020 Suomessa nähtiin harvinaisen laaja, monia aloja koskettanut lakkojen suma, jonka keskeisenä vaikuttimena pidettiin kilpailukykysopimukseen kuulunutta työajan pidennystä.
Monissa vuoden 2020 työehtosopimuksissa kiky-sopimuksen lisätunnit vaihdettiin muutoksiin, jotka tuottavat saman kustannushyödyn, esimerkiksi joustoilla ja eräitä korvauksia vähentämällä. Ammattiliitot korostivat kiky-tuntien poistumista ja työnantajat sitä, että ne vain muuttivat muotoaan.