stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oslo
Maantiede ja ilmasto

Oslo sijaitsee Etelä-Norjassa Oslonvuonon (norj. Oslofjorden) pohjoispäässä. Kaupunkia vastapäätä sijaitseva Bygdøynniemi jakaa vuonon miltei kahtia. Toisella puolella kohoavat vehreät kukkulat ja vuoret (korkein kohta Kirkeberget 629 metriä, joka tunnetaan myös nimillä Kjerkeberget ja Kyrkjeberget). 343 järvestä suurin, Maridalsvannet, toimii asukkaiden juomaveden lähteenä. Saaria on kaupungin alueella 40. Kaupungin halki virtaa Akerselvajoki.
Oslon keskusta sijaitsee lähellä rantaa, kahden sataman välissä. Pääkadun nimi on Karl Johans gate, arkikielessä Karl Johan. Rannan Aker Brygge on kesällä suosittua aluetta, jossa on rantaravintoloita ja kauppoja. Keskustasta itään on Grünerløkkan kaupunginosa, joka on kunnostettu nuhjuisesta laitakaupungista trendikkääksi iltaelämän keskukseksi.
Esikaupunkialue ulottuu ympäröivään Osloregioneen, ja pääkaupunkialueen kokonaisväkiluku on yli 1 546 706 asukasta. Pinta-ala on 454 neliökilometriä ja väestötiheys 1 332 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki on siis melko harvaan asuttu verrattuna moniin muihin Euroopan pääkaupunkeihin.lähde?
Liikenne

Oslon varsinainen lentoasema Gardermoen sijaitsee 45 kilometrin päässä kaupungin pohjoispuolella. Osloon voi kulkea myös kahden muun lentoaseman, Sandefjord Torpin ja Moss Ryggen kautta. Oslon satamaan on matkustajalauttaliikennettä Saksasta ja Tanskasta.
Keskustassa Jernbanetorgetilla sijaitseva Oslon keskusrautatieasema, joka on matkustajamääriltään Norjan merkittävin rautatieliikenteen keskittymä. Sieltä on kansainvälistä liikennettä Ruotsin pääkaupunkiin Tukholmaan ja Tanskan pääkaupunkiin Kööpenhaminaan. Myös kaupungin kaukoliikenteen linja-autoasema sijaitsee ydinkeskustassa.
Oslossa toimii viisilinjainen metro, joka muodostaa paikallisliikenteen rungon. Lisäksi Oslossa on kuusi raitiovaunulinjaa, lähijunia sekä busseja.
Urheilu

Oslossa järjestettiin talviolympialaiset 1952. Kaupunki aikoi hakea myös talviolympialaisia 2022, mutta haku vedettiin kuitenkin poliittisen tuen puutteen takia pois, ja kisat itselleen sai Peking. Oslosta tulee urheilun yleisseura Vålerengens IF, joka pelaa jalkapallossa, amerikkalaisessa jalkapallossa ja jääkiekossa Norjan pääsarjatasolla. Jalkapalloa pääsarjassa ovat pelanneet oslolaisista seuroista lisäksi Stabæk IF ja Lillestrøm SK sekä Lyn Fotball Oslo. Jääkiekon pääsarjassa pelaa Vålerengan ohella Furuset I.F.
Holmenkollenin hiihtokeskus on suosittu matkailunähtävyys, joka tunnetaan Holmenkollenin kisoista. Lisäksi stadionilla on järjestetty myös useat maailmanmestaruuskilpailut, viimeksi vuonna 2011. Bislett stadion oli ennen Norjan pikaluistelun keskus. Kesäisin sillä järjestetään yleisurheilu- ja jalkapallotapahtumia. Tryvannissa on laskettelukeskus ja Korketrekkerenissä kelkkailurata. Ullevaal Stadionilla maan jalkapallomaajoukkue pelaa kotiottelunsa.
Väestö

| --- | --- |
Maahanmuuttajat Oslossa 2017
Valtio: Maahanmuuttajat (2017)
 Pakistan: 23 010
 Puola: 16 624
 Somalia: 15 137
 Ruotsi: 13 018
 Irak: 8 215
 Sri Lanka: 7 064
 Marokko: 6 830
 Iran: 6 306
 Turkki: 6 298
 Vietnam: 6 276

Suurimmat ulkomaalaisryhmät Oslossa vuonna 2012 olivat pakistanilaiset (22 034), ruotsalaiset (13 665), somalit (12 779) ja puolalaiset (12 180). Väkiluku kasvaa ennätysmäisen nopeaa 1,7 prosentin vuosivauhtia. Muualta kuin länsimaista saapuneita oli Oslossa 14,3 prosenttia sen väestöstä.
Toisaalta jo vuonna 2009 Oslossa oli peruskouluja, joiden oppilaista jopa 97 % oli muita kansallisuuksia kuin norjalaisia, kuten Mortensrundin koulu Søndre Nordstrandissa. Muita alueita Oslossa, joissa muiden kuin norjalaisten peruskouluoppilaiden osuus koululaisista oli yli 90 %, olivat Tøyenin koulu (96 %), Vahlin koulu (94 %) ja Herslebin koulu (94 %) Gamle Oslon hallintoalueella, Rommenin koulu (94 %) ja Stovnerin koulu (90 %) Stovnerissa sekä Granin koulu (93 %) Alnassa. Kaiken kaikkiaan yhdeksässä koulussa ulkomaalaistaustaisten osuus oli vuonna 2009 alle 10 %.
Väestö > Väestönkehitys

| Oslon väestönkehitys 1801–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1801 | 1801 |    | 9 527 | 9 527 |
| 1825 | 1825 |    | 15 359 | 15 359 |
| 1855 | 1855 |    | 31 715 | 31 715 |
| 1875 | 1875 |    | 76 866 | 76 866 |
| 1900 | 1900 |    | 227 735 | 227 735 |
| 1925 | 1925 |    | 255 700 | 255 700 |
| 1951 | 1951 |    | 434 365 | 434 365 |
| 1971 | 1971 |    | 481 548 | 481 548 |
| 1991 | 1991 |    | 461 644 | 461 644 |
| 2001 | 2001 |    | 508 726 | 508 726 |
| 2011 | 2011 |    | 599 230 | 599 230 |
| 2014 | 2014 |    | 634 463 | 634 463 |
Lähde: Statistisk sentralbyrå (SSB).
Nähtävyyksiä

Akershusin linna
Holmenkollen
Kaupungintalo (Nobelin rauhanpalkinnon seremonian pitopaikka)
Kon-Tiki-museo
Munch-museo
Norjan kansallismuseo
Kuninkaallinen linna
Oslon oopperatalo
Oslon tuomiokirkko
Vigelandin puisto
Viikinkilaivamuseo
Akershusin linna
Oslon kaupungintalo
Oslon kuninkaallinen linna
Oslon oopperatalo
Oslon tuomiokirkko
Hallintoalueet

Alna
Bjerke
Frogner
Gamle Oslo
Grorud
Grünerløkka
Nordstrand
Nordre Aker
Sagene
St. Hanshaugen
Stovner
Søndre Nordstrand
Ullern
Vestre Aker
Østensjø
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oslo Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Oslo Wikimatkoissa
Oslon viralliset kotisivut (norjaksi, englanniksi)
Oslon virallinen matkaopas (norjaksi, englanniksi, saksaksi, espanjaksi, italiaksi, ranskaksi)
Norjan läänit
Agder
Akershus
Buskerud
Finnmark
Innlandet
Møre ja Romsdal
Nordland
Oslo
Rogaland
Telemark
Tromssa
Trøndelag
Vestfold
Vestland
Østfold
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
Talviolympialaisten isäntäkaupungit
Kristiania (Margrethe Kristine Tholstrup 1814).
Oslo kuvattuna mereltä Oslonvuonosta.
Oslon taajama vuonna 2005. Taajama-alue merkitty vihreällä ja kaupunkikeskus harmaalla.
Karl Johans Gate. Taustalla kuninkaallinen linna.
Norjan parlamentti Stortinget.
Oslon satama.
Holmenkollbakken
HKFoods

| HKFoods Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: HKFOODS
Markkina-arvo:  69,4 milj. € (Q4/2023)
Perustettu:  1913 Lounais-Suomen Osuusteurastamo 1988 LSO Food 1997 HK Ruokatalo 2007 HKScan  2024 HKFoods
Toimitusjohtaja:  Juha Ruohola, vt. (2022–)
Puheenjohtaja:  Reijo Kiskola
Kotipaikka:  Turku, Suomi
Toiminta-alue:  Pohjois-Eurooppa
Tuotteet:  Elintarvikkeet
Liikevaihto:  1 mrd. € (2024)
Liikevoitto:  27,7 milj. € (2024)
Tilikauden tulos:  -1,8 milj. € (2024)
Henkilöstö:  3 000  (2024)
Tytäryhtiöt:  HKFoods Finland Oy HKFoods Poland Sp. z.o.o  
Kotisivu:  www.hkfoods.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HKFoods Oyj (vuoteen 2024 HKScan Oyj, vuoteen 2007 HK Ruokatalo Group Oyj ja sitä ennen LSO Food Oy) on Helsingin pörssissä noteerattu elintarviketeollisuusyhtiö. Konsernin pääkonttori on Turussa Kupittaalla. HK viittasi alkuaan yritysnimeen Helsingin Kauppiaat.
HKFoodsin suuri elintarviketehdas sijaitsee ja osa konsernijohdosta työskentelee Vantaan Pakkalassa, aivan Kauppakeskus Jumbon länsipuolella.
HKFoods-konserni valmistaa ja markkinoi sian-, naudan- ja siipikarjanlihaa, niistä valmistettuja tuotteita ja valmisruokia tunnetuilla tuotemerkeillä HK®, Kariniemen® ja Via®. Yhtiön tunnetuin yksittäinen tuote Suomessa on HK Sininen Lenkki. HKFoodsin strategisena tavoitteena on kasvaa monipuoliseksi ruokataloksi.
HKFoods Oyj toimii konsernin emoyhtiönä. Suomessa tuotannosta ja markkinoinnista vastaa HKFoods Finland Oy. Konsernin kotimarkkinoihin kuuluvat Suomen lisäksi Puola. Lihan hankinnasta ja tuottajapalveluista vastaa yhtiön kaikissa kotimaissa HKFoods Agri. HKFoodsilla on vientiä noin 40 maahan.
Konsernin päätuotemerkit

Suomessa: HK®, Kariniemen® sekä Via®
Swedish Meatsin liiketoiminnan osto

HK Ruokatalon hankittua vuonna 2007 omistukseensa Ruotsin suurimman liha-alan yrityksen Swedish Meatsin konsernista tuli Pohjoismaiden johtava liha-alan yhtiö, ja Euroopan viidenneksi suurin liha-alan yritys noin kahden miljardin euron liikevaihdolla. Tässä vaiheessa konserni vaihtoi nimekseen HKScan. Lähes 330 miljoonan euron yritysostoa edelsi Swedish Meatsin liiketoimintojen yhtiöittäminen, perustettava yritys otti nimekseen Scan AB. Kauppa vahvistui lopullisesti 29. tammikuuta 2007, kun Scan AB:n toiminta Ruotsissa alkoi. Kaupan jälkeen HKScan-konsernilla oli teollista toimintaa Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Virossa, Latviassa ja Puolassa sekä myyntitoimistot Englannissa, Liettuassa ja Venäjällä.
Konsernirakenne > HKFoods Oyj

Konsernijohto ja konsernihallinto
Pääkonttori Turussa. Osia konsernijohdosta myös Vantaan Pakkalan toimipisteessä.
Konsernirakenne > HKFoods Finland Oy

Vantaan Pakkala
Lihavalmisteet, valmisruuat, markkinointi, tuotekehitys, jakelu- ja logistiikkakeskus
Forssa
Sikateurastus ja -leikkuu, tuorelihan jatkojalostus
Sikojen, nautojen ja broilereiden hankinta ja välitys, neuvonta
Rauma
Broilerituotanto, tuoreet siipikarjatuotteet, myynti
Mikkeli
Valmisruokien valmistus
Eura
Outokumpu
Naudan teurastus ja leikkuu
Konsernirakenne > Ulkomaiset tytäryhtiöt

Puola
HKFoods Poland Sp. z o.o., Swinoujscie (uusi nimi voimassa 23.8.2024 lähtien)
Pekonin valmistus
Aikaisempia toimitusjohtajia

Voitto Scharlin toimitusjohtaja, 1990–1994
Simo Palokangas toimitusjohtaja, 1994–2006
Kai Seikku toimitusjohtaja, 2006–2009
Matti Perkonoja toimitusjohtaja, 2009–2012
Hannu Kottonen toimitusjohtaja, 2012–2016
Jari Latvanen toimitusjohtaja, 2016–2018
Tero Hemmilä toimitusjohtaja, 2019–2022
Juha Ruohola väliaikainen toimitusjohtaja, 2022–2/2023
Juha Ruohola toimitusjohtaja, 3/2023–
Kirjallisuutta

Puro, Laura ja Åberg, Veijo: Lihatalonpojat ja heidän yhtiönsä. LSO, HKScan ja liha-alan muutos. Porvoo 2012. ISBN 978-951-37-6368-8
Aiheesta muualla

HKFoods Finlandin kotisivut
HKFoods Agrin kotisivut
LSO Osuuskunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
HKFoodsin ja LSO:n historian aikajana
HKFoodsin entinen pääkonttori Turussa maaliskuussa 2010.
Péter Medgyessy

| Péter Medgyessy |
| --- | --- |

Unkarin pääministeri
 27.5.2002–29.9.2004  
Edeltäjä:  Viktor Orbán
Seuraaja:  Ferenc Gyurcsány
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. lokakuuta 1942 (ikä 82) Budapest
Puoliso:  Katalin Csaplár
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
Muut puolueet:  Unkarin sosialistinen työväenpuolue (vuoteen 1989)
Péter Medgyessy  Kuuntele lausunta (ohje) (s. 19. lokakuuta 1942 Budapest) on unkarilainen poliitikko, joka oli Unkarin pääministeri vuosina 2002–2004.
Medgyessy muodosti toukokuussa 2002 keskustavasemmiston koalitiohallituksen, jossa sosialistipuolue on liberaalien vapaademokraattien kumppanina.
Muutamaa kuukautta myöhemmin Medgyessy myönsi työskennelleensä salaisen palvelun tiedustelu-upseerina 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Hän kuitenkin kiisti tehneensä yhteistyötä KGB:n kanssa ja sanoi työskennelleensä Unkarin ohjaamiseksi kohti IMF:n jäsenyyttä Moskovan tietämättä.
Unkari liittyi Euroopan Unioniin Medgyessyn kaudella vuonna 2004.
Medgyessy erosi tehtävästään elokuussa 2004 hallituskoalition hajotessa. Hän toimi kuitenkin väliaikaisena pääministerinä vielä 30 vuorokautta eroilmoituksensa jälkeen perustuslain mukaisesti sekä muutaman lisäpäivän kunnes Unkarin parlamentti oli hyväksynyt hänen seuraajansa Ferenc Gyurcsányn.
Elämäkerta

Budapestissa syntynyt Medgyessy luki teoreettista ekonomiikkaa Karl Marxin taloustieteellisessä yliopistossa (nyk. Budapestin Corvinusin yliopistossa). Medgyessy valmistui vuonna 1966, minkä jälkeen hän jatkoi opintojaan samassa yliopistossa, mutta tällä kertaa jatko-opiskelijana. Medgyessy puhuu ranskaa ja romaniaa sujuvasti ja osaa jonkin verran englantia ja venäjää.
Valmistuttuaan yliopistosta Medgyessy työskenteli valtiovarainministeriön palveluksessa. Medgyessy nimitettiin valtiovarainministeriksi vuonna 1987 ja hän toimi Unkarin varapääministerinä 1988–1989. Kommunistihallinnon kaatumisen jälkeen Medgyessy siirtyi pankkiiriksi, minkä jälkeen hän toimi uudelleen valtiovarainministerinä 1996–1998 sosialistien ensimmäisessä hallituksessa. Medgyessy oli valtiovarainministerinä sosialistien kompromissiehdokas puolueen eri laitojen välillä. Medgyessy itse ei ollut puolueen jäsen.
Hän on naimisissa Katalin Csaplárin kanssa, ja heillä on yhteinen tytär, joka on syntynyt vuonna 1969. Tyttärensä lisäksi Medgyessyllä on vuonna 1970 syntynyt poika edellisestä avioliitostaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Péter Medgyessy Wikimedia Commonsissa
| n k Unkarin pääministerit |
| --- | --- | --- |
| Vallankumous 1848 |  Batthyány  (Récsey)  Kossuth  Szemere  |  |
| Kuningaskunta (1867–1918) |  Andrássy  Lónyay  Szlávy  Bittó  Wenckheim  K. Tisza  Szapáry  Wekerle  Bánffy  Széll  Khuen-Héderváry  I. Tisza  Fejérváry  Wekerle  Khuen-Héderváry  Lukács  I. Tisza  Esterházy  Wekerle  Hadik  |  |
| Ensimmäinen tasavalta |  M. Károlyi  Berinkey  |  |
| Neuvostotasavalta |  Garbai  Peidl Vastavallankumoukselliset G. Károlyi  Pattantyús-Ábrahám  |  |
| Tasavalta (1919–20) |  Friedrich  Huszár  |  |
| Kuningaskunta (1920–1946) |  Simonyi-Semadam  Teleki  Bethlen  G. Károlyi  Gömbös  Darányi  Imrédy  Teleki  Bárdossy  Kállay  Sztójay  Lakatos  Szálasi  Miklós  Tildy  |  |
| Toinen tasavalta |  F. Nagy  Dinnyés  Dobi  |  |
| Kansantasavalta |  Dobi  Rákosi  I. Nagy  Hegedüs  I. Nagy  Kádár  Münnich  Kádár  Kállai  Fock  Lázár  Grósz  Németh  |  |
| Kolmas tasavalta |  Antall  Boross  Horn  Orbán  Medgyessy  Gyurcsány  Bajnai  Orbán  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Trimeresurus trigonocephalus

| Trimeresurus trigonocephalus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Alaheimo::  Crotalinae
Suku::  Aasiankuoppakyyt Trimeresurus
Laji::  trigonocephalus
Kaksiosainen nimi
 Trimeresurus trigonocephalus  (Donndorff, 1798) 
Katso myös
   Trimeresurus trigonocephalus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Trimeresurus trigonocephalus on myrkyllinen Trimeresurus-suvun kyy joka esiintyy tasaisesti koko Sri Lankan saarella. Tehokkaan naamionsa ansiosta käärme pyrkii välttämään ihmiskosketusta loppuun asti mutta uhattuna tai vangittuna ärtyy ja iskee. Isommat, vanhemmat yksilöt ovat tiettävästi aggressiivisempia ja purevat uhattuina huomattavasti nuoria yksilöitä useammin.
Ulkonäkö ja koko

Kookas öisin saalistava ja aluskasvillisuudessa ja pensaskasvustossa viihtyvä kyy, joka naamioituu helposti lehvästöön vihreän tai sinisen värityksensä ansiosta. Vankkarakenteinen, kyymäisellä kolmionmuotoisella päällä varustettu käärme kasvaa sukupuolesta riippuen urosten n. 70 senttimetristä naaraiden yli 120 senttimetriin. Myös käärmeen väritys vaihtelee sukupuolittain turkoosien koiraiden ja kirkkaan vihreiden naaraiden välillä.
Levinneisyys ja ravinto

Ympäri ekologisesti monimuotoista Sri Lankaa esiintyvä käärme viihtyy parhaiten metsäalueiden viileässä aluskasvillisuudessa ja rantojen mangrove alueiden pensaskasvustossa mutta on hakkuiden ja muiden ihmisten aikaansaamien ympäristönmuutosten ansiosta levinnyt myös tee-, kahvi- ja kaakaoplantaaseille. Pääravintoa ovat jyrsijät, linnut, liskot sekä sammakkoeläimet.
Lisääntyminen

Käärme synnyttää kerrallaan 5–26 elävää poikasta. Noin 20 cm. vastasyntyneet ovat väritykseltään identtisiä täyskasvuisten lajitovereidensa kanssa.
Myrkky

Joka vuosi kirjataan 200–300 puremaa muttei kuolintapauksia ole suurista puremalukemista huolimatta kirjattu. Myrkky on verimyrkkyä eli se vaikuttaa eniten purema-aluetta ympäröiviin verisuoniin ja ihokudokseen. Purema on vähäisestä kuolettavuusriskistään huolimatta kivulias ja voi aiheuttaa purema-alueelle rakkoja, turvotusta ja jopa kuolion.
Aiheesta muualla

The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Trimeresurus trigonocephalus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2713589  Wikispecies: Craspedocephalus trigonocephalus  ADW: Trimeresurus_trigonocephalus  ARKive: trimeresurus-trigonocephalus  EoL: 790405  GBIF: 5960933  iNaturalist: 30949  IRMNG: 10365418  ITIS: 634936  IUCN: 197166  NCBI: 109787  Observation.org: 103963  Open Tree of Life: 450720  RD: trigonocephalus
Bandyliigakausi 2024–2025

| Bandyliiga 2024–2025 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Ajankohta:  16.11.2024–15.3.2025
Mestari:   JPS
Toinen sija:   Veiterä
Kolmas sija:   Narukerä
Paras maalintekijä:   Pekka Niska, Botnia (19)
Alempi sarjataso:  Divari
  ← 2023–2024 :  2025–2026 → 
Jääpallon Bandyliiga kaudella 2024–2025 pelattiin kahdeksalla joukkueella. Suomen mestaruudesta pelattiin 115. kertaa. Bandyliigan järjestää Suomen Jääpalloliitto.
Lappeenrannan Veiterä oli hallitseva Suomen mestari, mutta se hävisi finaaliottelussa Jyväskylän Seudun Palloseuralle maalein 9–2.
Taustaa

Botnian kotikenttä Helsingin Oulunkylässä on koko kauden poissa käytöstä.
Sekä ylempi että alempi jatkosarja pelataan kaksinkertaisena.
WP-35 ei osallistu sarjaan.
Tommi Niittylä ohitti Joni Maarasen eniten Bandyliigaotteluita pelanneena pelaajana. Niittylä pelasi tammikuussa 2025 ottelun numero 554.
Taustaa > Valmentajavaihdokset

Matti Parkkinen siirtyi OLS:n päävalmentajaksi.
Taustaa > Tärkeimmät pelaajasiirrot

Aatu Tiusanen siirtyi OLS:ista Akillekseen.
Jasu Koljonen siirtyi JPS:stä Allsvenskaninin Katrineholmiin.
Jimi Heinonen siirtyi WP-35:stä JPS:ään.
Joonas Kankkunen siirtyi Veiterästä Elitserienin Frillesås BK:hon.
Joonatan Irtamo siirtyi Elitserienin Frillesås BK:sta Akillekseen.
Nico Nevalainen siirtyi Elitserienin Frillesås BK:sta JPS:ään.
Samppa Äikäs siirtyi Veiterästä Allsvenskanin Nässjö IF:ään.
Tuukka Ässämäki siirtyi JPS:stä Allsvenskanin Nässjö IF:ään.
Joukkueet

Kauden 2024-2025 Bandyliigaseurat kartalla.
| Joukkue | Kotikaupunki | Kotikenttä | Perustettu | Päävalmentaja | Sijoitus 2023–2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akilles | Porvoo | Pallokenttä | 1902 |  Juha Laitinen | 2. |
| Botnia-69 | Helsinki | Oulunkylän tekojäärata | 1969 |  | 3. |
| HIFK | Helsinki | Brahenkenttä | 1897 |  Teemu Laitinen | 6. |
| JPS | Jyväskylä | Loistokoti Areena | 1962 |  Topi Rytkönen | 3. |
| Kampparit | Mikkeli | Hänninhauta | 1972 |  Olli Manninen | 9. |
| Narukerä | Pori | Basso Areena | 1965 |  Aleksi Vihtilä | 5. |
| OLS | Oulu | Pakkalan kenttä | 1880 |  Matti Parkkinen | 8. |
| Veiterä | Lappeenranta | Kisapuiston tekojäärata | 1950 |  Joonas Ylä-Outinen | 1. |
Runkosarja

Runkosarja alkoi 16. marraskuuta ja päättyi 26. tammikuuta.
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylän Seudun Palloseura  | 14 |  9  |  4  |  1  |  73  |  28  | +45 | 22 |
| Helsingin IFK  | 14 |  8  |  3  |  3  |  51  |  53  | -2 | 19 |
| Lappeenrannan Veiterä  | 14 |  6  |  6  |  2  |  63  |  41  | +22 | 18 |
| Porin Narukerä  | 14 |  7  |  2  |  5  |  48  |  35  | +13 | 16 |
| Porvoon Akilles  | 14 |  7  |  1  |  6  |  53  |  45  | +8 | 15 |
| Botnia-69  | 14 |  6  |  2  |  6  |  51  |  55  | -4 | 14 |
| Mikkelin Kampparit  | 14 |  3  |  1  |  10  |  44  |  67  | -23 | 7 |
| Oulun Luistinseura  | 14 |  0  |  1  |  13  |  32  |  91  | -59 | 1 |
Runkosarja > Ylempi loppusarja

Ylemmässä loppusarjassa pelasivat runkosarjan neljä parasta joukkuetta. Loppusarjan kaksi parasta joukkuetta etenivät suoraan välieriin.
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylän Seudun Palloseura  | 20 |  12  |  5  |  3  |  100  |  52  | +48 | 29 |
| Lappeenrannan Veiterä  | 20 |  11  |  6  |  3  |  94  |  63  | +31 | 28 |
| Helsingin IFK  | 20 |  10  |  4  |  6  |  74  |  81  | -7 | 24 |
| Porin Narukerä  | 20 |  8  |  2  |  10  |  57  |  51  | +6 | 18 |
Runkosarja > Alempi loppusarja

Alemmassa loppusarjassa pelasivat runkosarjassa sijoille 5–8 sijoittuneet joukkueet. Loppusarjassa jaettiin lähtöpisteet runkosarjan sijoitusten perusteella (5. 3p, 6. 2p, 7. 1p). Runkosarjan kaikki pisteet ja maalit nollattiin. Alemman loppusarjan kaksi parasta joukkuetta etenivät puolivälieriin.
|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Porvoon Akilles  | 6 |  4  |  0  |  2  |  37  |  17  | +20 | 11 |
| Botnia-69  | 6 |  4  |  0  |  2  |  32  |  25  | +7 | 10 |
| Mikkelin Kampparit  | 6 |  4  |  0  |  2  |  41  |  22  | +19 | 9 |
| Oulun Luistinseura  | 6 |  0  |  0  |  6  |  9  |  55  | -46 | 0 |
Puolivälierät

Puolivälierät pelattiin paras kolmesta -periaatteella.
| HIFK – Botnia 2–0 |
| --- | --- | --- | --- |
|  19.2.2025  |   HIFK   |   Botnia   |  5-2  |
|  21.2.2025  |     Botnia   |   HIFK   |  1-2  |
| Narukerä – Akilles 2–1 |
| --- | --- | --- | --- |
|  19.2.2025  |     Narukerä   |   Akilles   |  3-4  |
|  21.2.2025  |     Akilles   |   Narukerä   |  2-3  |
|  23.2.2025  |   Narukerä   |   Akilles   |  4-0  |
Välierät

Välierät pelattiin paras viidestä -periaatteella.
| JPS – Narukerä 3–0 |
| --- | --- | --- | --- |
|  26.2.2025  |   JPS   |   Narukerä   |  7-2  |
|  1.3.2025  |     Narukerä   |   JPS   |  4-5  |
|  5.3.2025  |   JPS   |   Narukerä   |  4-1  |
| Veiterä – HIFK 3–2 |
| --- | --- | --- | --- |
|  26.2.2025  |     Veiterä   |   HIFK   |  5-6  |
|  1.3.2025  |   HIFK   |   Veiterä   |  3-2 ja. |
|  5.3.2025  |   Veiterä   |   HIFK   |  4-1  |
|  7.3.2025  |     HIFK   |   Veiterä   |  0-2  |
|  9.3.2025  |   Veiterä   |   HIFK   |  5-2  |
Palkitut

Kuukauden pelaajat:
Marraskuu: Pekka Niska, Botnia
Joulukuu: Aku Ojanen, HIFK
Tammikuu: Eero Paavola, Narukerä
Helmikuu: Nico Nevalainen, JPS
Vattubrinken

| Vattubrinken |
| --- | --- |
 Vattubrinken
 Koordinaatit: 59°14′29″N, 17°34′31″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Södertälje
Väkiluku (31.12.2023):  418
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vattubrinken on taajama Södertäljen kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 418 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vattubrinken Wikimedia Commonsissa
Jorma Valtonen -palkinto

Jorma Valtonen -palkinto on jääkiekon U20-sarjassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan vuoden parhaalle maalivahdille. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Jokereiden Frans Tuohimaa. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.