stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tunturipöllö
Levinneisyys ja uhanalaisuus

Laji pesii laajalla alueella pohjoisella tundravyöhykkeellä Euroopassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Grönlannissa. Vuonna 2013 koko maailman populaation kooksi arvioitiin 200 000 yksilöä, mutta sen jälkeen on tehty huomattavasti pienempiä arvioita. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN listasi lajin vuonna 2017 vaarantuneeksi, koska varsinkin Pohjois-Amerikassa lajin kanta on vähentynyt voimakkaasti. Tunturipöllöjen määrä on vähentynyt Pohjois-Amerikassa jopa 64 prosenttia vuosien 1970 ja 2014 välisenä aikana.
Euroopassa tunturipöllö lisääntyy vain Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, Islannissa ja satunnaisesti Skotlannissa. Skandinavian alueella elävien tunturipöllöjen määrä on vähentynyt. Vielä 1900-luvun alussa tunturipöllö kuului Suomenkin vakituiseen pesimälajistoon, mutta katosi vainon ja laajamittaisen munien keruun takia 1930-luvulle mennessä. Keskieurooppalaiset keräilijät maksoivat tuolloin paikallisille asukkaille huomattavia rahasummia lajin munapesyeistä, ja ahkeralla myyjällä saattoi olla kerralla myytävänä jopa 800 tuntureilta kerättyä munaa. Varsinkin vaelluksella olleita aikuisia yksilöitä tapettiin raudoilla ja ampuma-aseilla, sekä täytettäviksi koriste-esineiksi että riekkokantojen kasvattamiseksi. Esimerkiksi pelkästään vuoden 1911 aikana ammuttiin 151 tunturipöllöä. Laji rauhoitettiin vuonna 1962. Nykyään lajia tavataan Suomessa hyvin harvinaisena ja satunnaisena pesimälajina vain pohjoisimmassa Lapissa. Käsivarren ja päälaen tuntureilla, Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kuntien alueilla, voi jyrsijöiden esiintymisen huippuvuonna pesiä nykyään enintään 100 paria, normaalikesinä ei yhtäkään. Varmistettujen pesintöjen välillä voi Suomessa kulua jopa vuosikymmeniä; sotien jälkeiseltä ajalta pesintöjä on todennettu vain vuosina 1974, 1987, 1988, 2007 ja 2011. Suomessa lajin kansalliseksi uhanalaisuusluokitukseksi arvioitiin vuonna 2000 "erittäin uhanalainen" ja vuonna 2010 "äärimmäisen uhanalainen", ja tapetun tai vahingoitetun linnun sekä munapesyeen ja pesäpoikueen ohjeellinen korvausarvo on 3 369 euroa.
Levinneisyys ja uhanalaisuus > Vaellukset

Hyviä sopuli- ja samalla myös pesimisvuosia seuraavina katoaikoina tunturipöllöt saattavat vaeltaa kauaskin tundralta. Tällaisia vaelluksia tapahtuu keskimäärin kymmenen vuoden välein,  mutta laajamittaisten suurvaellusten välillä voi kulua 20–30 vuotta. Tavanomaista runsaampi vaellus osui Suomeen viimeksi talvella 1999–2000. Vaeltavia yksilöitä on havaittu esimerkiksi Helsingin edustan ulkoluodoilla, noin tuhannen kilometrin päässä pesimäalueelta. Jotkin yksilöt vaeltavat jopa Keski-Eurooppaan asti. Kauas etelään suuntautuva liikehdintä on euraasialaisten yksilöiden kohdalla kuitenkin suhteellisen harvinaista, yleensä ne siirtyvät arktisella alueella itään tai länteen päin. Pohjois-Amerikan tundralla pesivät tunturipöllöt sen sijaan muuttavat yleisesti talveksi etelämmäksi, Kanadan laajoille viljelyalueille. Koko Suomessa talvehtii vuosittain 50–150 tänne Venäjältä vaeltanutta yksilöä, pääasiassa marras-joulukuun ajan. Vaellus ei aina ulotu Etelä-Suomeen, jossa on heikoimpina vuosina havaittu vähimmillään vain yksi tunturipöllö. Pääosa vaeltajista on nuoria yksilöitä, joiden suurelle joukolle ei enää riitä ravintoa niiden synnyinalueilla. Tunturipöllöjen vaellusvietti herää, kun yksilöitä on lähtöalueella tavanomaista enemmän. Vaellukset tapahtuvat pääosin rannikoita pitkin. Vaeltajat saattavat jäädä hyvälle saalistusalueelle pitkäksikin aikaa ja puolustaa sitä kuin reviiriään. Ne ovat usein ihmistä kohtaan pelottomia, koska eivät ole pesimäalueillaan välttämättä koskaan nähneet ihmisiä.
Levinneisyys ja uhanalaisuus > Suojelu eläintarhoissa

Tunturipöllölle perustettiin heinäkuussa 2021 Euroopan eläintarhajärjestön ylläpitämä EEP-suojeluohjelma, jota johtaa Korkeasaaren eläintarha. Suojeluohjelman tarkoitus on ylläpitää tervettä ja geneettisesti monimuotoista tarhakantaa tunturipöllöistä, jotta lajia voidaan alkaa palauttamaan luontoon eläintarhoista, jos lajin kanta pienenee entisestään.
Elinympäristö

Tunturipöllöin tyypillistä elinympäristöä ovat sammal- ja jäkälätundra ja tunturinummet ja -paljakat. Pesintäpaikoikseen tunturipöllö kelpuuttaa lähinnä puuttomat tunturin laet, joskus se pesii myös vaikeapääsyisillä avoimilla soilla. Vaeltavat yksilöt suosivat laajoja peltoalueita, meren ja järvien rantoja ja saariston luotoja, mutta niitä nähdään myös kaupungeissa korkeiden rakennusten katoilla ja savupiippujen päällä tähystämässä.
Elintavat > Lisääntyminen ja elinikä

Pesä on vaatimaton syvennys pienellä, usein soraisella kummulla, jolta on avoin näköala kaikkiin ilmansuuntiin. Hyvinä sopulivuosina useita pareja voi pesiä lähellä toisiaan, mutta huonoina vuosina ne eivät pesi lainkaan. Lajilla on todettu moniavioisuutta. Naaras munii huhti-toukokuussa 6–14 valkoista, lähes pyöreää munaa, ja hautoo niitä hieman yli kuukauden. Monista muista linnuista poiketen tunturipöllönaaras aloittaa hautomisen välittömästi ensimmäisen munan munimisen jälkeen. Haudonnan ajaksi naaraan vatsapuolella olevasta hautomalaikusta irtoavat höyhenet, koska paksu höyhenpeite estäisi lämmön johtumisen emosta muniin. Tämän laikun kohdalla on enemmän verisuonia kuin muualla vartalossa. Naaraan lentäessä hautomalaikkua ei näy, sillä sitä ympäröivät pitkät sulat peittävät sen; haudonnan ajaksi sulat kohotetaan syrjään. Naaras kääntelee munia säännöllisesti, jotta myös niiden kylmää maata vasten olevat puolet lämpiävät. Koiras tuo muutaman tunnin välein ruokaa naaraalle, joka ei juurikaan poistu munilta haudonnan aikana. Poikaset syntyvät valkoisina untuvikkoina, ja muuttuvat vähitellen ruskeiksi. Ne lähtevät pesästä 2–3 viikon ikäisinä ja oppivat lentotaidon vajaan kuukauden ikäisinä. Niiden lentokyky on kuitenkin täysin kehittynyt vasta noin puolentoista kuukauden ikäisenä, ja emot ruokkivat niitä 2,5 kuukauden ikäisiksi asti. Pesinnän aikana koiras puolustaa pesäänsä aggressiivisesti tunkeilijoita vastaan, eikä pelkää käydä ihmisenkään kimppuun.
Tunturipöllö tulee sukukypsäksi toisena ikävuotenaan. Vanhin tunnettu lajin edustaja eli vankeudessa 28-vuotiaaksi. Luonnossa niiden elinikä jää yleensä alle kymmeneen vuoteen.
Elintavat > Ravinto

Tunturipöllö syö pikkunisäkkäitä (etenkin tunturisopuleita), jäniksiä ja keskikokoisia lintuja, kuten lokkeja, sorsia, riekkoja ja kiirunoita, joita se saalistaa avoimilla alueilla. Pöllöille poikkeukselliseen tapaan se saalistaa lähinnä päiväsaikaan, jolloin se usein istuu jollakin kivellä, kumpareella, katolla tai muulla näköalapaikalla tähystämässä. Se on silti liikkeellä öisinkin. Tunturipöllön oksennuspallot voivat olla ihmisen nyrkin kokoisia.
Tunturipöllö kulttuurissa

Tunturipöllöstä on käytetty Suomessa lukuisia kansanomaisia nimityksiä, joista tunnetuimpia ovat iso vaalee ja muistakin pöllöistä käytetty sana ukuli.
Tunturipöllö on valittu Kanadan Québecin provinssin nimikkolinnuksi.
J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa päähenkilön lemmikkinä on naarastunturipöllö nimeltä Hedwig. Kirjasarjan kuvaamassa velhojen yhteisössä pöllöt ovat yleisiä lemmikkejä ja niitä käytetään postinkantajina.
Aiheesta muualla

Henttonen, Heikki 1980: Tunturipöllöjä Länsi-Lapissa jyrsijähuippujen aikana. – Lintumies 2.1980 s. 87. LYL.
Murtomäki, Eero: Tunturipöllö: Pohjolan Valkoinen Vaeltaja.  Helsinki:  Suomen Luonnonsuojelun Tuki Oy, 1999.  ISBN 951-9381-71-6
ARKive: Snowy owl (Bubo scandiaca) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Encyclopedia of Life: Nyctea scandiaca (luettu 18.6.2010) (englanniksi)
Animal Diversity Web (englanniksi)
Tunturipöllö Lintukuva-verkkopalvelussa
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Bubo scandiacus:  Wikidata: Q170177  Wikispecies: Bubo scandiacus  ABA: snoowl  ADW: Nyctea_scandiaca  Avibase: 5B23B360E7DEC4A9  BioLib: 8760  BirdLife: 22689055  BOLD: 34922  BOW: snoowl1  CoL: NKTJ  CMS: bubo-scandiacus  eBird: snoowl1  EURING: 7490  GBIF: 5959143  GNAB: snowy-owl  IBC: snowy-owl-nyctea-scandiaca  iNaturalist: 144594  ITIS: 686683  IUCN: 22689055  NatureServe: 2.103975  NBN: NHMSYS0021003743  NCBI: 371907  Observation.org: 328  Open Tree of Life: 514178  Paleobiology Database: 368622  Paleobiology Database: 368622  Species+: 9313  TSA: 2882  WoRMS: 1459996  Xeno-canto: Bubo-scandiacus  Laji.fi: MX.28987 
Strix scandiaca:  Wikidata: Q106447896  CoL: 532K6  GBIF: 7888666  ITIS: 1063308  WoRMS: 1459997  ZooBank: 75744760-AB56-4E16-9B60-D5458827C30B 
Tunturipöllön lento on voimakasta, siivet ovat pitkät ja leveät ja muihin Suomen isokokoisiin pöllöihin verrattuna terävämmät.
Vaeltavia tunturipöllöjä nähdään myös rakennetuilla alueilla.
Emo ja poikanen.
Bubo scandiacus
Tunturipöllö saalistamassa.
Piirros vuodelta 1855.
Karaganda

| Karaganda Қарағанды Караганда |
| --- | --- |
 vaakuna
 Karaganda
 Koordinaatit: 49°50′0″N, 73°10′0″E 
Valtio:   Kazakstan
Alue:  Qarağandın alue
Perustettu:  1856
Kaupungiksi:  1934
Korkeus:  850 m
Väkiluku (2012)  ():  475 370
Aikavyöhyke:  UTC+5
Postinumero:  100001 - 100030
Suuntanumero(t):  +7 7212
 
 www.karaganda.kz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sary-Arkan (KGF) on Keski-Aasian suurimpia lentoasemia.
Karaganda (ven. Караганда) tai Qarağandı (kaz. Қарағанды) on kaupunki Keski-Kazakstanissa, Karagandan alueen pääkaupunki. Sen asukasluvuksi arvioitiin 475 370 (2012). Se on väestömäärällä se on Kazakstanin neljänneksi suurin kaupunki.
Nimi

Kaupunki on saanut nimensä kazakin kielen mustaa akasiaa tarkoittavan sanan mukaan(,?). Toisen selityksen mukaan sen aromaisemissa luontaisesti kasvavista hernepensaista (Caragana).lähde?
Historia

Karagandan seutu liitettiin 1822 Venäjän imperiumiin. Alueella sijaitsee laaja hiilikenttä. Alueelta löydettiin hiiltä vuonna 1833, ja sitä ryhdyttiin tuottamaan pienimuotoisesti läheiselle, vuonna 1834 perustetulle kuparikaivokselle. Hiilen tuotantoa laajennettiin, ja varsinainen pysyvämpi asutus kehittyi vuodesta 1856 lähtien. Hiiltä tuotettiin läheiselle kuparisulattamolle. Louhinta keskeytyi 1920-luvulla, mutta jatkui 1931 rautatien valmistuessa. Alueen hiilivarantojen voimakas hyödyntäminen alkoi vuosina 1931–1932, apuna käytettiin vankityövoimaa. Alueen pienemmät taajamat Bolšaja Mihailovka, Tihonovka, Zelenaka Balka ja Novojusenka yhdistettiin vuonna 1931 Karagandan taajamaksi, joka sai kaupungin aseman vuonna 1934. Vuodesta 1936 alueen (oblastin) pääkaupunki. Suuren isänmaallisen sodan aikana seudusta tuli koko Neuvostoliiton hiilentuotannon keskuksia. Saksalaiset olivat tässä vaiheessa miehittäneet nykyisen Itä-Ukrainan hiilentuotantoalueet.
Vuonna 1939 Karagandan asukasluku oli 154 000. Kun Kazakstaniin karkotettiin epäluotettavina pidettyjä kansoja, ja ajoittain 1940-luvulla jopa 70 % asukkaista oli saksalaisia.lähde?
Historia > Vankileiri

Toisen maailmansodan aikana kaupungissa toimi sisäministeriö NKVD:n vankileiri numero 99 (Spasso-Zavodskoin leiri), jossa oli myös suomalaisia. Se oli suurimpia suomalaisten sotavankien sijoituspaikkoja. He työskentelivät hiilikaivoksissa.  Leirillä kuolleiden suomalaisten sotavankien muistoksi on pystytetty muistomerkki.
1930–1950-luvuilla alueella oli GULAG-leiri (KarLag), jonne myös kirjailija Aleksandr Solženitsyn oli karkotettuna jonkin aikaa.
Historia > Sodan jälkeen

Tšetšenian presidenttinä toiminut Ahmat Kadyrov syntyi Karagandassa.
Vuonna 1972 paikkakunnalla oli 541 000 asukasta. Neuvostoliiton suurvallan hajoaminen merkitsi suurta muutosta kaupungissa; myös kansalaisten tietoisuuden ja liikkuvuuden vapautuminen jo glasnostin ja perestroikan seurauksena vaikutti. Hiilentuotanto ja myynti väheni. Alueelta muutti pois etenkin venäläisiä. Kun asukkaita oli vuonna 1989 vielä 507 000, putosi väkiluku 413 000:een vuonna 2005. Sittemmin väkiluku on kääntynyt jälleen nousuun. Vuoden 2012 alussa asukkaita arvioitiin olevan jo runsas 475 000.
Historia > Väestön kehitys

154 000 (1939)
541 000 (1972)
507 318 (1989)
436 864 (1999)
413 000 (2005)
459 778 (2009)
475 370 (2012, arvio)
Ilmasto

Ilmasto on kuiva ja mantereinen. Vuosien 1961–1990 mittausten perusteella laskettu ilman keskilämpötila oli 3,4  °C. Tammikuun keskilämpötila on -13,6 °C ja heinäkuun 20,8 °C. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 331,9 millimetriä. Eniten sataa heinäkuussa ja vähiten helmikuussa, joka on myös vuoden kylmin kuukausi.
Osat

Kaupunki jakaantuu noin tusinaan asutukseen 800 km² alueella, joista historiallisesti tunnetuimpia ovat uusi ja vanha kaupunki. Vanha kaivosten ympärille kehittynyt kaupunki on pääosin hylätty. Uutta kaupunkia alettiin rakentaa 1934 kulttuuri- ja hallintokeskukseksi puistoineen ja kulttuuripalatseineen. Myöhemmin on syntynyt uusia kaupunginosia, esimerkiksi 1930–1960 rakennetun uudesta keskustasta koilliseen ja kaakkoon.
Talous

Kaupunki on merkittävä Kazakstanin kaupan, liike-elämän ja teollisuuden keskus. Suurin teollisuudenala on edelleen hiilen louhinta ja siihen liittyvä teollisuus. Lisäksi kaivosteollisuus tuottaa kuparia, wolframia ja mangaania. Alueella on sementti-, elintarvike- ja kevyttä teollisuutta.lähde?
Väen keskittyminen vähensi paikallisten vesivarojen riittävyyttä puoliaavikkoisella seudulla. 1972 alettiin rakentaa Irtyšin–Karaganda kanaalia.lähde?
Liikenne

Karaganda sijaitsee maan pääkaupungin Astanan ja suurimman kaupungin Almatyn välissä näiden kautta kulkevan valtatien (eurooppatie E125) ja rautatien varrella. Maanteitse kaupungin luoteispuolella sijaitsevaan Astanaan on 184 kilometriä. Kaupungissa on tärkeä rautatieasema.
Kaupunki oli ehdolla Kazakstanin pääkaupungiksi 1990-luvun alussa, ja sinne rakennettiin Sary-Arkan lentoasema (KGF), joka on Keski-Aasian suurimpia lentoasemia.lähde?
Palvelut

Kaupungissa on Kazakstanin suurimman, 8 000 opiskelijan yliopiston lisäksi neljä muuta yliopistoa, kolme teatteria, kaksi museota ja kasvitieteellinen puutarha.
Katunäkymä.
Karagandan rautatieasema.
Karagandan valtionyliopistoa.
Karagandan teknillistä yliopistoa.
Venäläinen alueteatteri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karaganda Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (kazakiksi)
Dub techno

| Dub techno |
| --- | --- |
Alkuperä:  tekno, dub, ambient
Alkuperämaa:   Saksa
Kehittymisen ajankohta:  1990-luku
Tyypillisiä soittimia:  rumpukone, sampleri
Dub techno on teknon alagenre. Alun perin se on kehittynyt eri tyylien variaatioista 1990-luvun Berliinissä eri kokeiluiden myötä yhdistelemällä Detroit-teknon eri tyylejä Jamaican dub reggaen prosesseihin ja efekteihin.
Vaikuttaneita artisteja

Andy Stott
Basic Channel, tunnetaan myös nimellä Maurizio and Rhythm & Sound
Deepchord
Deadbeat
Echospace, tunnetaan myös nimellä cv313
Monolake
Vladislav Delay
Richard Basehart

| Richard Basehart |
| --- | --- |
 Richard Basehart vuonna 1969.
Henkilötiedot
Koko nimi:  John Richard Basehart
Syntynyt: 31. elokuuta 1914 Zanesville, Ohio, Yhdysvallat
Kuollut: 17. syyskuuta 1984 (70 vuotta) Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
John Richard Basehart (31. elokuuta 1914 Zanesville, Ohio – 17. syyskuuta 1984 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän alkoi näytellä pieniä rooleja teatterissa 13-vuotiaana. Vuonna 1932 Basehart liittyi Wright Players Stock Company -näyttelijäseurueeseen ja työskenteli samalla lehtimiehenä syntymäkaupungissaan Zanesvillessa. 1930-luvun puolessavälissä Baseheart siirtyi pennsylvanialaiseen Hedgerow Theateriin, jossa hän näytteli viiden vuoden ajan, kunnes vuosikymmenen lopussa hän muutti New Yorkiin tavoitteenaan ura Broadwaylla. Basehart avioitui 1940-luvun alussa näyttelijä Stephanie Kleinin kanssa.
Baseheartin ensimmäinen elokuva oli vuonna 1947 valmistunut trilleri Repeat Performance. Baseheartin puoliso kuoli äkillisesti aivokasvaimeen elokuvan 14 tuntia kuvausten aikana. Vuonna 1951 Baseheart meni naimisiin italialaisen näyttelijä Valentina Cortesen kanssa. 1950-luvulla asui ja näytteli pääasiassa Euroopassa, esiintyen kuitenkin satunnaisesti myös Hollywood-elokuvissa. Baseheartin Euroopassa tekemiin elokuviin kuuluu muun muassa Federico Fellinin ohjaama La Strada. Vuonna 1960 hän palasi takaisin Yhdysvaltoihin ja samaan aikaan erosi vaimostaan. Baseheart otti vuonna 1964 vastaan amiraali Harriman Nelsonin roolin televisiosarjassa Voyage to the Bottom of the Sea. Hän palasi teatteriin sarjan päätyttyä neljä vuotta myöhemmin, esiintyen sivussa elokuvissa ja televisiossa. Televisiossa hän vieraili muun muassa sarjoissa Columbo ja Ritari Ässä. Baseheartin viimeiseksi julkiseksi esiintymiseksi jäi Los Angelesin kesäolympialaisten päättäjäisten kuuluttajana toimiminen vuonna 1984. Basehart on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Osittainen filmografia

Repeat Performance (1947)
14 tuntia (Fourteen Hours, 1951)
Titanic (Titanic, 1953)
La Strada – Tie (La Strada, 1954)
Moby Dick – valkoinen valas (Moby Dick, 1956)
Tervetuloa, Mr. Chance! (Being There, 1979)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Basehart Wikimedia Commonsissa
Richard Basehart Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Ken Berry

| Kenneth Berry> Kenneth Ronald Berry |
| --- | --- |
 Ken Berry vuonna 1972.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1933 Moline, Illinois, Yhdysvallat
Kuollut: 1. joulukuuta 2018 (85 vuotta) Burbank, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, tanssija, laulaja
Puoliso:  Jackie Joseph (1960–1976)
Muut tiedot
Aktiivisena:  1954–2006
Kenneth Ronald Berry (3. marraskuuta 1933 – 1. joulukuuta 2018) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, tanssija ja laulaja. Televisiossa hänet tunnettiin ehkä parhaiten sarjoista F Troop (1965–1967), Mayberry R.F.D. (1968-1971) ja Mama's Family (1983-1990). Broadway-näyttämöillä hän esiintyi muun muassa musikaaleissa Billy Barnes Revue (1959) ja George M! (1968).
Berry kuoli 85-vuotiaana syöpään joulukuussa 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ken Berry Wikimedia Commonsissa
Ken Berry Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kenneth Berry Internet Broadway Databasessa (englanniksi)
Ken Berry Allmoviessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz
Tapainlinnan koulu

Hyvinkään Tapainlinnan koulu
Tapainlinnan koulu on peruskoulu Hyvinkäällä. Koulu on Hyvinkään uusin ja suurin koulu, jossa on noin 650 oppilasta ja 60 opettajaa.lähde?
Yleistä

Koulu on yhtenäinen peruskoulu: siellä on vuosiluokat 1–9. Koulu toimii vuonna 2006 valmistuneessa rakennuksessa Tapainlinnan ja Rääkänpään rajalla. Tuolloin kouluun muutti entinen Hyvinkään yhteiskoulun yläaste.
Vuosiluokat 1–6 toimivat kaksisarjaisina (A ja B), ja vuosiluokilla 7–9 on viidestä kuuteen rinnakkaisluokkaa.
Koulussa on mahdollista aloittaa A-kielenä joko ranska tai englanti, ja vuosiluokilla 7–9 jatketaan näiden lisäksi myös muissa alakouluissa aloitetun pitkän saksan opintoja.
Kaupungin musiikkiluokat toimivat Tapainlinnan koulussa kevääseen 2012 saakka, jolloin toiminta siirtyi Pohjoispuiston kouluun.
Tapainlinnan koulussa sijaitsee myös auditorio ja liikuntasali.
Koulun rehtoreina ovat toimineet

Päivi Oinasmäki
Mika Heikura
Monna Poikolainen
Krista Silferberg
Tunnettuja entisiä tapainlinnalaisia

Diandra Flores
Aiheesta muualla

Koulun verkkosivut
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2018

Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2018 pelattiin Venäjällä 19.−29. huhtikuuta 2018 . Pelipaikkakuntina toimivat Tšeljabinsk ja Magnitogorsk.
Turnauksen voitti Suomi, joka voitti loppuottelussa Yhdysvallat maalein 3–2. Voittomaalin teki Niklas Nordgren, kun hän ensin karvasi kiekon alivoimalla. Hetkeä myöhemmin Jesperi Kotkaniemi syötti kiekon Nordgrenille, joka teki maalin. Ruotsi saavutti pronssia voittamalla pronssiottelussa Tšekin 5–2.
Suomi voitti kisoissa neljännen tämän ikäluokan maailmanmestaruutensa ja oli siten tuolloin kultamitalitilastossa toisena, edellään vain Yhdysvallat. Suomen valmentajana turnauksessa toimi Tommi Niemelä.
Putoamissarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. huhtikuuta 2018 | Sveitsi  | 5–2 |  Ranska | Arena Metallurg, Magnitogorsk |  |
11.30: 
11.30: 
| 11.30 |  | Raportti |      |  |  |
11.30: 
11.30: 
11.30: 
11.30: 
11.30: 
11.30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. huhtikuuta 2018 | Ranska  | 0–6 |  Sveitsi | Arena Metallurg, Magnitogorsk |  |
13.30: 
13.30: 
| 13.30 |  | Raportti |      |  |  |
13.30: 
13.30: 
13.30: 
13.30: 
13.30: 
13.30:
Pudotuspelit > Pudotuspeleihin päässeet joukkueet

| Lohko | Voittaja | Toinen | Kolmas | Neljäs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A |  Kanada |  Ruotsi |  Yhdysvallat |  Valko-Venäjä |
| B |  Suomi |  Venäjä |  Slovakia |  Tšekki |
Pudotuspelit > Turnauspuu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Suomi | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Suomi | 5 |  |  | 28. huhtikuuta | 28. huhtikuuta |  |  |  |  |
|   |  Valko-Venäjä | 2  |  |  | 28. huhtikuuta | 28. huhtikuuta |  |  |  |  |
|   |  Valko-Venäjä | 2  |  |  |  Suomi | 2 |  |  |  |  |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  Suomi | 2 |  |  |  |  |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  Ruotsi | 0  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 6 |  |  |  Ruotsi | 0  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 6 |  |  |  |  |  |  | 29. huhtikuuta | 29. huhtikuuta |
|   |  Slovakia | 1  |  |  |  |  |  |  | 29. huhtikuuta | 29. huhtikuuta |
|   |  Slovakia | 1  |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 3 |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 3 |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 2  |
|   |  Kanada | 1 |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 2  |
|   |  Kanada | 1 |  |  | 28. huhtikuuta | 28. huhtikuuta |  |  |  |  |
|   |  Tšekki | 2  |  |  | 28. huhtikuuta | 28. huhtikuuta |  |  |  |  |
|   |  Tšekki | 2  |  |  |  Tšekki | 1 |  |  |  |  |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  Tšekki | 1 |  |  |  |  |
|   | 26. huhtikuuta | 26. huhtikuuta |  |  |  Yhdysvallat | 4  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Venäjä | 1 |  |  |  Yhdysvallat | 4  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Venäjä | 1 |  |  |  |  |  |  | 29. huhtikuuta | 29. huhtikuuta |
|   |  Yhdysvallat | 5  |  |  |  |  |  |  | 29. huhtikuuta | 29. huhtikuuta |
|   |  Yhdysvallat | 5  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 5 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 5 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 2  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 2  |