stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kvanttisuperpositio
Esimerkki

Valolla eli sähkömagneettisella kentällä on diskreetti vapausaste, polarisaatio. Tietyntyyppinen polarisaatio kenttään saadaan aikaiseksi polarisoivalla suotimella, jollaisia käytetään mm. polarisoivissa aurinkolaseissa. Valo koostuu fotoneista. Laserilla tuotetussa koherentissa valossa kaikkien fotonien taajuus ja vaihe ovat samat. Sen sijaan ilman erillistä suodatusta fotonien polarisaatio on mielivaltainen.
Valitussa kannassa lineaarisesti polarisoitu fotoni voi olla kahden, keskenään kohtisuorasti polarisoituneen kantatilan superpositiossa.  Merkitään kantatiloja merkinnöillä  |\updownarrow \rangle  ja  |\leftrightarrow \rangle . Vastaavasti ympyräpolarisoitunut valo voi olla joko "oikeakätisesti" tai "vasenkätisesti" polarisoitunut, eli joko tilassa  |R\rangle  tai  |L\rangle . Nämä neljä tilaa eivät kuitenkaan ole kaikki keskenään ortogonaalisia, vaan niille pätee
|R\rangle =(|\updownarrow \rangle +i|\leftrightarrow \rangle )/{\sqrt {2}}
|L\rangle =(|\updownarrow \rangle -i|\leftrightarrow \rangle )/{\sqrt {2}}
Preparoidaan nyt fotoni esimerkiksi ympyräpolarisoituneeseen tilaan  |R\rangle  ja lähetetään se lineaarisesti polarisoivaan suodattimeen. Tämä päästää lävitseen esimerkiksi vain pystysuuntaan polarisoidun valon. Nyt fotoni voi joko mennä suodattimen läpi (jolloin kokeessa havaittiin tila  |\updownarrow \rangle ) tai heijastua (jolloin havaittu fotonin tila oli  |\leftrightarrow \rangle ). Todennäköisyys pystypolarisoidun tilan mittaukselle on  |c_{\updownarrow }|^{2}=(1/{\sqrt {(}}2))^{2}=1/2 ja vastaavasti todennäköisyys vaakapolarisoidun tilan mittaukselle on  |c_{\leftrightarrow }|^{2}=(i/{\sqrt {2}})^{2}=1/2.
Käyttö

Kvanttisuperpositiota käytetään hyväksi mm. kvanttilaskennassa, joka tosin vaatii myös useiden tilojen lomittumisen, sekä kvanttisalauksessa.
Kulturforum

Berliinin filharmonia
Kulturforum on kulttuurirakennusten ja museoiden keskittymä Berliinin keskustassa aivan Potsdamer Platzin länsipuolella, Tiergartenin eteläpuolella. Se rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen 1960-luvulta alkaen silloiseen Länsi-Berliiniin, koska monet pääkaupungin merkittävät kulttuuri-instituutiot olivat jääneet kaupungin historiallisen keskustan mukana Itä-Berliinin puolelle. Alueen kehittäminen on jatkunut myös kaupungin jälleenyhdistymisen jälkeen.
Kulturforumin alue sijoittuu Potsdamer Platzin, Tiergartenin puiston ja Landwehrkanalin välille. Alueella on yksi vanhempi rakennus, vuonna 1846 rakennettu St. Matthäus-Kirche. Varsinainen Kulturforum sai alkunsa arkkitehti Hans Scharounin vuonna 1946 laatimasta sodanjälkeisen Berliinin kehittämissuunnitelmasta. Kaupungin jaosta välittämättä hän pyrki luomaan yhtenäisen kokonaissuunnitelman, jossa tärkeäksi muodostui idän Unter den Lindenin vanhojen kulttuurirakennusten ja lännen Charlottenburgin linnan väliin jäävä solmukohta. Tämä loi pohjan Kulturforumin rakentamiselle. Scharoun laati alueelle rakennussuunnitelman vuosina 1959–1964. Aivan Berliinin muurin viereen rakennettu alue toimi kylmän sodan aikana myös Länsi-Berliinin kehittämistahdon poliittisena symbolina.
Kulturforumin kokonaisuuteen kuuluvat nykyään seuraavat rakennukset:
Berliinin filharmonia (1960–1963), konserttitalo
Neue Nationalgalerie (1965–1968), modernin taiteen museo
Berliinin valtionkirjasto (1967–1978), toinen kahdesta toimipisteestä, samassa rakennuksessa toimii myös Ibero-amerikkalainen instituutti
Musikinstrumenten-Museum (1979–1984), soitinmuseo
Kunstgewerbemuseum (1985), taideteollisuusmuseo
Kamarimusiikkisali (1984–1987)
Kupferstichkabinett (1987–1994), graafisen taiteen museo ja sen yhteydessä toimiva taidekirjasto
Gemäldegalerie (1998), taidemuseo
Wissenschaftszentrum Berlin für Sozialforschung, sosiaalitieteiden tutkimuskeskus
Alueen tulevaa kehittämistä varten hyväksyttiin vuonna 2006 uusi yleissuunnitelma, johon sisältyy joidenkin uudisrakennusten rakentaminen lähinnä alueen reunoille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kulturforum Wikimedia Commonsissa
Kuu (jumala)

Kuu, tai joskus myös Kuutar, on Kuun jumalatar ja yksi luonnottarista Suomen mytologiassa.
Yhdessä Päivättären kanssa Kuutar muodostaa taivaan valoja hallitsevan kaksikon ja heidät nähdään harvoin erillään. Taivaanvaloilta kosinta ja Taivaanvalojen kosinta -runoissa kaksikko esiintyy yleensä runossa esiintyvän päähenkilön kosinnan kohteena ja joskus heidät saamistetaan Pohjolan tyttäriin. Samoin Pohjolan tytärten tavoin Kuuttaren kerrotaan kutoneen kultalankaa kuusta samalla, kun Päivätär kutoi hopealankaa auringosta.
Kalevalan mukaan, Ilman tytär Ilmatar antoi sotkan munia polvensa päessä. Muna hajosi ja loi maailmankaikkeuden: valkuaisesta tuli kuu ja keltuaisesta aurinko. Kansanrunoissa tässä samassa taivaanvalojen syntyyn johtaneessa tilanteessa on puolestaan Väinämöinen.
Muita kuuhun liittyviä olentoja

Mikael Agricolan laatiman jumalluettelon mukaan Kapeet ja Rahko ovat vastuussa kuun eri vaiheista.
Aiheesta muualla

http://www.godchecker.com/pantheon/finnish-mythology.php?deity=KUU
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kuu
Käännös suomeksi
Kruununalusmaat

Kruununalusmaat (engl. Crown Depencies) on nimitys, millä kolmea Britteinsaarten saarta, Guernseytä, Jerseytä sekä Mansaarta, kollektiivisesti kutsutaan. Kruununalusmaat eivät ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, mutta ovat itsehallinnollisia Yhdistyneen kuningaskunnan monarkian alusmaita.
Luettelo kruununalusmaista

| Nimi | Sijainti | Monarkin arvonimi | Koko | Väkiluku | Saari | Vaakuna | Pääkaupunki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bailiwick of Guernsey | Englannin kanaali | King in right of the Bailiwick | 78 km² | 67 642 (2023) |  Alderney |  | Saint Anne |
| Bailiwick of Guernsey | Englannin kanaali | King in right of the Bailiwick | 78 km² | 67 642 (2023) |  Guernsey |  | Saint Peter Port |
| Bailiwick of Guernsey | Englannin kanaali | King in right of the Bailiwick | 78 km² | 67 642 (2023) |  Herm |  | Ei ole |
| Bailiwick of Guernsey | Englannin kanaali | King in right of the Bailiwick | 78 km² | 67 642 (2023) |  Sark |  | La Seigneurie (de facto) |
| Bailiwick of Jersey | Englannin kanaali | King in right of Jersey | 118,2 km² | 102 785 (2023) |  Jersey |  | Saint Helier |
| Isle of Man | Irlanninmeri | Lord of Man | 572 km² | 91 840 (2023) |  Mansaari |  | Douglas |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kruununalusmaat Wikimedia Commonsissa
Kruununalusmaat punaisella, Yhdistynyt kuningaskunta tummanharmaalla, Irlanti vaaleanharmaalla.
Kyle of Lochalshin rautatieasema

Kyle of Lochalshin rautatieasema (gaeliksi Caol Loch Aillse) on rautatieasema Kyle of Lochalshin kylässä Ylämaan hallintoalueella, Skotlannissa. Se on Kyle of Lochalshin radan pääteasema.
Asema avattiin 2. marraskuuta 1897. Sitä käytti 65 182 matkustajaa kaudella 2017–2018.
Kyyhkyprioni

| Kyyhkyprioni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Prionit Pachyptila
Laji::  desolata
Kaksiosainen nimi
 Pachyptila desolata  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Kyyhkyprioni Wikispeciesissä   Kyyhkyprioni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyyhkyprioni (Pachyptila desolata) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva ulappalintu. Sen elinympäristö käsittää Etelämannerta ympäröivät saaret, muun muassa Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret, Scott Island, Aucklandsaaret, Heard ja McDonaldinsaaret sekä Crozetsaaret, Kerguelen ja Macquariensaari. Sen populaation koko on noin 50 miljoonaa yksilöä. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Kerguelenilta 1789.
Labergement-lès-Seurre

| Labergement-lès-Seurre |
| --- | --- |

 Labergement-lès-Seurre
 Koordinaatit: 46°59′56″N, 5°05′36″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  28,8 km²
Korkeus:  200 m
Väkiluku (2018):  998 
 – Väestötiheys:  34 as./km²
Kunnan numero:  21332
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Labergement-lès-Seurre on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Saônejoen varrella, noin 21 kilometriä Beaunen kaupungista itään.
Labergement-lès-Seurren tärkeimmät elinkeinot ovat maa- ja metsätalous. Kunnan keskustassa sijaitseva uusgoottilainen Neitsyt Marian taivaaseenastumisen kirkko on valmistunut 1800-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Labergement-lès-Seurre Wikimedia Commonsissa
Kymmenjalkaiset

| Kymmenjalkaiset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Ylälahko::  Eucarida
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda  Latreille, 1802
Alalahkot ja osalahkot
 Dendrobranchiata  Pleocyemata Langustit Achelata  Välipyrstöiset ravut Anomura  Pitkäpyrstöiset ravut Astacidea  Axiidea  Taskuravut Brachyura  Varsinaiset katkaravut Caridea  Gebiidea  Glypheidea  Polychelida  Procarididea  Puhdistajaravut Stenopodidea 
Katso myös
   Kymmenjalkaiset Wikispeciesissä   Kymmenjalkaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kymmenjalkaiset (myös kymmenjalkaiset ravut) (Decapoda) on suurin kuoriäyriäisten lahkoista. Siihen kuuluvat useimmat suurikokoiset äyriäiset ja se sisältää lähes kaikki ravinnoksi hyödynnettävät äyriäislajit; monet ravut, hummerit ja langustit ovat kulinaarisia herkkuja. Katkaravuilla taas on suuri taloudellinen merkitys perusravintona.
Kymmenjalkaisten nimi viittaa kävelyraajojen lukumäärään, joita on keskiruumiissa viisi paria. Pareista etumainen muodostaa usein suuret sakset. Näiden edessä on vielä kolme paria suuosiksi muodostuneita leukaraajoja. Takaruumiin raajat (pleopodit) taas toimivat uintieliminä tai munien kantolaitteena. Viimeisten jaokkeiden raajat, uropodit, muodostavat pyrstön päättökilven (telson) kanssa pyrstöviuhkan.
Kymmenjalkaisten silmät ovat varrelliset. Lajien koko vaihtelee suurimmasta niveljalkaisesta jättiläistaskuravusta, jonka saksien väli on lähes neljä metriä, muutamien millien kokoisiin lajeihin.
Kymmenjalkaisia tunnetaan yli 14 700 nykyisin elävää lajia.
Kymmenjalkaisten kirjoa (Ernst Haeckel 1904).
Luokittelu

Kymmenjalkaisten luokittelun perusjako pohjautuu kidusten ja raajojen rakenteeseen sekä toukkien kehitystapaan. Näiden perusteella erotellaan kaksi alalahkoa, Dendrobranchiata ja Pleocyemata.
Dendrobranchiata-alalahkossa, johon kuuluu noin 540 lajia, kidukset ovat haaroittuneet ja naaras yleensä laskee munat veteen, jossa ne hedelmöittyvät ja niistä kehittyy naupliustoukkia. Pleocyemata-alalahkossa kidukset taas ovat yksinkertaisen levy- tai rihmamaiset, ja naaras kantaa munia takaruumiinsa alla, kunnes niistä kehittyy zoeatoukkia. Pleocyemata-alalahko jaetaan edelleen 7–10 osalahkoon ja noin 50 yläheimoon.
Dendrobranchiata-alalahkon äyriäiset tunnetaan katkarapuina (muun muassa jättikatkaravut), mutta varsinaisten katkarapujen osalahko (Caridea) kuuluu toiseen alalahkoon. Katkaravut ei siis ole luonnollinen biologisen luokituksen yksikkö.
Suurimmat kymmenjalkaisten ryhmät (osalahkot) ovat taskuravut (Brachyura; 6559 lajia), varsinaiset katkaravut (Caridea; 3268 lajia) sekä välipyrstöiset ravut (Anomura; 2451 lajia).
Suomen lajit

Suomessa kymmenjalkaisten lahkon lajeja on  tavattu yhdeksän, joista valtaosa on vieraslajeja.
Varsinaiset katkaravut:
hietakatkarapu Crangon crangon
leväkatkarapu Palaemon adspersus
sirokatkarapu Palaemon elegans
Ravut:
jokirapu Astacus astacus
kapeasaksirapu Astacus leptodactylus
täplärapu Pacifastacus leniusculus
Taskuravut:
rantataskurapu Carcinus maenas
liejutaskurapu Rhithropanopeus harrisii
villasaksirapu Eriocheir sinensis
Kustaa Kopila

| Kustaa Kopila |
| --- | --- |
 Kustaa Kopila vuonna 1910.
Kansanedustaja
 1.3.1910–17.3.1911  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Hämeen eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. elokuuta 1884 Jokioinen
Kuollut: 21. toukokuuta 1950 (65 vuotta) Vanaja
Ammatti:  luennoitsija
Kustaa ”Kusti” Kopila (8. elokuuta 1884 Jokioinen – 21. toukokuuta 1950 Vanaja) oli suomalainen poliitikko ja teatterinjohtaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1910–1911.
Elämä

Jokioisten Pellilässä syntyneen Kustaa Kopilan vanhemmat olivat torppari Kaarle Kopila (1845-1932) ja Somerosta kotoisin ollut Kustaava Topintytär (1846-1918). Kansakoulun käytyään hän oli maataloustöissä Jokioisten kartanossa. Vuonna 1906 Kopila osallistui paikallisten torpparien edustajana Tampereen torpparikokoukseen. Myöhemmin samana keväänä hänet valittiin Jokioisten torpparilakon lakkotoimikunnan puheenjohtajaksi. Kopila sai yhdessä neljän muun lakkolaisen kanssa vankeustuomion, kun heidän katsottiin estäneen toisia torppareita menemästä päivätöihin. Vuonna 1907 Jokioisten kartano erotti Kopilan työpaikastaan. Hämeen Voiman mukaan syynä oli muun muassa hänen jäsenyytensä työväenyhdistyksessä, vaikka lakon päättäneessä sopimuksessa kiellettiin työantajaa puuttumasta poliittisiin toimintavapauksiin.
Erottamisensa jälkeen Kopila toimi sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön kiertävänä puhujana ja Jokioisten Työväen Osuuskaupan hoitajana. Vankeustuomiota puitiin ylemmissä oikeusasteissa ja lopulta hän suoritti kuukauden mittaisen rangaistuksensa Hämeenlinnan lääninvankilassa syksyllä 1909. Vuonna 1910 Kopila valittiin eduskuntaan. Hän uusi paikkansa seuraavissa vaaleissa, mutta pyysi sairauden vuoksi vapautusta edustajantoimestaan jo maaliskuussa 1911. Kopilan tilalle eduskuntaan nousi Otto Marttila. Syksyllä 1914 hän lähti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin. Kopila asettui Massachusettsin Norwoodiin, jossa hän toimi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön kiertävänä puhujana vuoteen 1920 saakka.
Kotimaahan palattuaan Kopila työskenteli jälleen kiertävänä puhujana sekä kauppa-apulaisena ja kaupanhoitajana Ypäjällä ja Aurassa. Innokkaana teatteriharrastajana tunnettu Kopila muutti vuosikymmenen jälkipuoliskolla Viipuriin, josta käsin hän toimi kiertävien teatteriseurueiden näyttämönjohtajana, näyttelijänä ja ohjaajana. Kopila oli myös Viipurin läänin läntisen vaalipiirin sosialidemokraattisen piirijärjestön puhujana. 1930-luvun alussa Kopila palasi Hämeeseen toimien muun muassa Harvialan työväenyhdistyksen näyttämön johtajana ja ohjaajana. Myöhemmin hän johti Suomen Tivolin mukana kiertänyttä komediateatteriryhmää.
Kyyhkylinnut

| Kyyhkylinnut |
| --- | --- |
 Hartiahuivikyyhky (Caloenas nicobarica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes  Latham, 1790

Heimot
 Dodot Raphidae  Kyyhkyt Columbidae 
Katso myös
   Kyyhkylinnut Wikispeciesissä   Kyyhkylinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyyhkylinnut (Columbiformes) on lintuihin kuuluva lahko. Siihen kuuluu kaksi heimoa kyyhkyt (Columbidae) ja dodot (Raphidae). Dodojen kaksi tunnettua edustajaa, mauritiuksendodo ja rodriguezindodo, ovat molemmat kuolleet sukupuuttoon. Nykyään eläviä kyyhkylajeja on noin 310.
Aiemmin myös hietakyyhkyt luettiin kyyhkylintuihin, mutta nykyään ne muodostavat oman lahkonsa hietakyyhkylinnut (Pteroclidiformes) ja heimonsa (Pteroclididae).
Köykkä

Köykkä voi tarkoittaa seuraavia:
Järvi

Köykkä, järvi Padasjoella
Sukunimi

Marko Köykkä (s. 1966), jalkapalloilija
Matias Köykkä, kartingkuljettaja
Olavi Köykkä (s. 1943), jalkapalloilija
Pekka Köykkä (s. 1990) shakinpelaaja, shakin Suomen-mestari
Risto Köykkä (s. 1962), runoilija
Tapio M. Köykkä (1911–1994), äänentoistoalan keksijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Köykkä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylä (elokuva)

| Kylä> The Village |
| --- | --- |

Ohjaaja:  M. Night Shyamalan
Käsikirjoittaja:  M. Night Shyamalan
Tuottaja:  Sam Mercer Scott Rudin
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Roger Deakins
Leikkaaja:  Christopher Tellefsen
Pukusuunnittelija:  Ann Roth
Pääosat:  Joaquin Phoenix Bryce Dallas Howard Adrien Brody
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Touchstone Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix Disney+
Ensi-ilta:  2004
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kylä (The Village) on vuonna 2004 valmistunut M. Night Shyamalanin ohjaama jännityselokuva.
Juoni

Keskellä Pennsylvanian synkkiä metsiä sijaitsee pieni kylä eristyksissä muusta maailmasta. Kylää ympäröivässä metsästä asustaa kammottavia olentoja, jotka eivät päästä kyläläisiä kulkemaan metsän läpi. Kyläläisten ja metsän olentojen välillä on sopimus; jos kyläläiset eivät astu metsään, eivät olennot tule kylään. Kylässä vältetään punaista väriä, sillä se houkuttelee olennot paikalle. Parantaakseen kylän oloja nuori Lucius Hunt suunnittelee rajan ylittämistä ja ulkomaailmaan astumista, mutta jo pelkät suunnitelmat aiheuttavat selittämättömiä ja karmeita tapahtumia kylässä (kyläläiset löytävät esimerkiksi kuolleita ja nyljettyjä eläimiä). Myöhemmin selviää, että Lucius ja sokea tyttö, Ivy, ovat ihastuneet toisiinsa. Ivyn ystävä, kehitysvammainen Noah, huomaa tämän myös. Koska hän on mitä ilmeisemminkin itsekin ihastunut/rakastunut Ivyyn, hän käy puukottamassa Luciusta useampaan kertaan. Tapahtuman jälkeen Ivy katkaisee kaikki suhteensa Noahiin. Hieman myöhemmin Ivyn isä kertoo, että "metsän olennot" ovat pelkkiä kyläläisiä hirviöpuvuissa, joita säilytetään vanhassa vajassa. Ivyn kysyessä syytä isä vastaa, ettei kyläläisten näin tarvitse elää sitä kamalaa nykyaikaa, jota maailmassa nykyisin eletään. Ivy lähtee sokeudestaan huolimatta etsimään apua ja lääkkeitä Luciukselle metsän siimeksistä, ja vaikka hän tietää, että olennot ovat vain kyläläisiä, hänestä tuntuu, kuin joku seuraisi häntä. Ja niin seuraakin; Noah on päässyt myös selville salaisuudesta, pukeutunut hirviöpukuun ja seurannut Ivyä metsään. Kesken matkansa kuitenkin Ivy tappaa Noahin vahingossa, koska Noahilla oli hirviöpuku yllään. Noah kompastuu, haavoittuu ja kuolee Ivyn ansiosta. Ivy sen sijaan pääsee hakemaan apua ulkomaailmasta.
Ohjaaja M. Night Shyamalan tekee elokuvassa cameoroolin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Joaquin Phoenix   | … |   Lucius Hunt    |
|   Bryce Dallas Howard   | … |   Ivy Elizabeth Walker   |
|   Adrien Brody   | … |   Noah Percy   |
|   William Hurt   | … |   Edward Walker   |
|   Sigourney Weaver   | … |   Alice Hunt   |
|   Brendan Gleeson   | … |   August Nicholson   |
Tärkeimmät hahmot

Ivy Elizabeth Walker: Sokea tyttö. On rakastunut Luciukseen. Lisäksi oli Noahin läheinen ystävä siihen asti, kunnes Noah meni puukottamaan Luciusta. Tämän jälkeen Ivy katkaisi välinsä häneen.
Lucius Hunt: Nuori mies, joka haluaa parantaa kylän oloja ja astua ulkomaailmaan. Rakastunut Ivyyn.
Noah Percy: Nuori kehitysvammainen mies. Ivyn ystävä, ja myöskin rakastunut häneen. Puukottaa Luciusta, koska on tälle kateellinen. Kuolee pukeutuessaan hirviöpukuun ja seuratessaan Ivyä metsään, pudotessaan kuoppaan ja haavoituttuaan vakavasti.
Kyle Williams

| Kyle Williams |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1988 (ikä 36) San José, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  178 cm
Paino:  84 kg
Pelipaikka:  Laitahyökkääjä
Pelaajaura
Seurat:  San Francisco 49ers   Kansas City Chiefs   Denver Broncos
NFL-varaus:  206. varaus, 2010 San Francisco 49ers
Pääsarjaura:  2010–2015
Kyle Williams (s. 19. heinäkuuta 1988 San José, Kalifornia) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän pelasi viisi kautta NFL-liigassa edustaen kolmea eri seuraa vuosina 2010–2015.
Williamsin isä Kenny Williams on entinen baseballpelaaja ja Boston Red Soxin nykyinen manageri.
Pelaajaura

Yliopistojalkapalloa Williams pelasi Arizonan valtionyliopiston joukkueessa.
San Francisco 49ers varasi Williamsin vuoden 2010 NFL:n varaustilaisuudessa kuudennella kierroksella, tilaisuuden 206. pelaajana. Hän vietti suurimman osan tulokaskaudestaan loukkaantuneiden osastolla pelaten viidessä ottelussa. Seuraavalla kaudella Williamsin rooli kasvoi muiden laitahyökkääjien loukkaantumisten myötä.
49ersin erinomaisesti sujunut kausi vei joukkueen NFC-konferenssin finaaliin, jossa vastaan asettui New York Giants. Williams teki ottelussa kaksi pahaa virhettä, jotka osaltaan aiheuttivat 49ersin jatkoaikatappion tulevaa mestaria vastaan.[lähde? ]
Kauden 2013 puolivälissä 49ers vapautti Williamsin sopimuksestaan. Hän siirtyi Kansas City Chiefsiin, mutta loukkasi polvensa ensimmäisen ottelun jälkeen ja joutui olemaan loppu kauden sivussa. Kauden 2014 harjoituskaudella Williams loukkasi olkapäänsä ja Chiefs irtisanoi hänet. Williams siirtyi Denver Broncosiin kaksivuotisella sopimuksella, mutta loukkaantumiset pitivät hänet toistuvasti sivussa.
Sopimuksen päätyttyä Williams haki vielä paikkaa muun muassa New York Jetsissä, muttei mahtunut joukkueen kokoonpanoon.
Kylemore (parkki)

Parkki Kylemore
Norjalaisomistuksessa ollut Kylemore Bristolin satamassa vuoden 1915 tienoilla
Kylemore oli suomalainen kolmimastoinen teräsparkki, joka oli rakennettu 1880. Parkki oli suomalaisen Gustaf Eriksonin varustamon omistuksessa 1934–1937. Laiva myytiin romutettavaksi Hampuriin 1937.
Kylemoren rakensi John Reid & Co. Port Glasgowssa Skotlannissa vuonna 1880 liverpoolilaiselle Nicholson & M’Gill-varustamolle. Laivan vetoisuus oli 1 219 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 1 900 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 72,94 metriä, leveys 11,02 metriä ja syväys 6,73 metriä. Suomeen Kylemore ostettiin R.H. Bagerilta Marstalilta Tanskasta vuonna 1934. Parkki oli Uudenkaupungin satamassa vuosina 1934 ja 1935 eikä ollut rahtiliikenteessä. Vuonna 1936 se kuljetti puutavaraa Suomesta Tanskan Esbjergiin.
Viimeisen matkansa Kylemore teki tammikuussa 1937 painolastissa Maarianhaminasta Hampuriin jonne se myytiin romutettavaksi. Kylemoren kaljuunakuva on esillä Ahvenanmaan merenkulkumuseossa Maarianhaminassa.
Aiheesta muualla

Teräsparkki Kylemore, Suomen merimuseon kuvakokoelma (Finna)
Lasten ruutu

| Lasten ruutu |
| --- | --- |
Tyyli:  lastenohjelma
Luoja(t):  Sirppa Sivori-Asp
Pääosissa:  Aune Lind Matti Ruohola
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   Yle TV1
Esitetty:   1981 – 1988
Jaksoja:  155
Ikäraja:  
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sirppa Sivori-Asp
Ohjaaja(t):  Sirppa Sivori-Asp
Käsikirjoittaja(t):  Sirppa Sivori-Asp
Säveltäjä(t):  Mick Hanian
Lavastaja(t):  Urpo Puisto Anna Kontek
Kuvaaja(t):  Seppo Laine Osmo Ihalainen
Lasten ruutu oli vuosina 1981–1988 esitetty lastenohjelma. Ohjelman päähenkilöt olivat Akuliina-muori (Aune Lind) ja Matti Merimies (Matti Ruohola). Sarjaa ei ole julkaistu VHS- eikä DVD-julkaisuina, mutta pätkiä ohjelmasta on nähtävillä Ylen Elävässä arkistossa. Ohjelmassa päähenkilöt Akuliina ja Matti Merimies keskustelivat milloin mistäkin, muun muassa linnuista. Ohjelmassa esiintyi myös tunnettuja suomalaisia, kuten biologi Ilkka Koivisto.
Sarjaa ei pidä sekoittaa 1960-luvulla esitettyyn samannimiseen ohjelmaan.