stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ketogeeninen ruokavalio
Fysiologiset vaikutukset

Ketogeeninen ruokavalio vähentää insuliinipiikkejä, matala-asteista tulehdusta ja oksidatiivista stressiä, mikä voi saada aikaan nopeita ja huomattavia parannuksia etenkin metabolisessa oireyhtymässä ja kakkostyypin diabeteksessa. Ruokavalio saattaa lievittää muitakin oireyhtymiä ja sairauksia.
Ketogeeninen ruokavalio vähentää elimistön proteiineja ja solukalvoja vaurioittavien happiradikaalien syntyä sekä vähentää niiden aktiivisuutta. Lisäksi se lisää energiaa tuottavien mitokondrioiden määrää aivoissa.
Eläinkokeissa on havaittu, että ketogeeninen ruokavalio muuttaa suoliston bakteerilajistoa vastakkaiseen suuntaan kuin tavallinen runsasrasvainen ruokavalio. Muutos johtuu ketoaineiden vaikutuksesta, ja sen on havaittu vähentävän autoimmuunitulehduksia aiheuttavien Th17 immuunisolujen määrää.
Ketogeenisen ruokavalion sivutuotteina syntyvien BHB- eli betahydroksibutyraatti-aminohappojen on havaittu edistävän painonhallintaa.
Aloitusoireet ja ketoadaptaatio

Saattaa kestää useita viikkoja, ennen kuin ketoosi saavutetaan eli ennen kuin veren ketoaineiden pitoisuus ylittää tason 0,5 mmo/l. Ketogeeninen ruokavalio aiheuttaa alkuvaiheessa tilapäistä mutta voimakasta natriumin erittymisen kiihtymistä. Lisäämällä natriumin saantia voidaan välttää kaliumin lisääntynyt erittyminen virtsaan ja niin sanottu ketoflunssa, joka oireilee väsymyksenä ja alhaisena verenpaineena.
Useita viikkoja jatkunut ketogeeninen ruokavalio saa runsashiilihydraattisen ruokavalion hiljentämät geenit toimimaan, mikä muuttaa solujen toimintaa. Ajan mittaan elimistö alkaa hyödyntämään rasvaa ja ketoaineita yhä paremmin, minkä lopputuloksena elimistön rasvahappojen hapetuskyky kaksinkertaistuu. Elimistö sopeutuu aloittamista seuranneiden kuukausien tai jopa vuosien mittaan yhä paremmin ketogeeniseen ruokavalioon, mikä tarkoittaa sitä, että myös sen aiheuttamat terveyshyödyt kasvavat.
Sivuvaikutukset ja riskit

Jos vähäsuolaiseen ketogeeniseen ruokavalioon yhdistyy pitkään jatkunut hyvin niukka energiansaanti, lisämunuaisen kortisolintuottokyky saattaa heiketä.
Ketogeeniseen ruokavalioon siirtyminen vähentää yleensä ruokavaliosta monia hyviä kaliuminlähteitä kuten juureksia, hedelmiä, herneitä ja papuja. Kaliumin saanti saattaa jäädä tämän vuoksi liian pieneksi etenkin, jos harrastetaan raskaita kuntoilumuotoja. Tällöin voidaan turvautua vähän hiilihydraatteja sisältäviin kaliuminlähteisiin kuten pähkinöihin, luuliemeen ja eräisiin vihanneksiin.
Natriumia olisi hyvä saada 4-5 g/vrk, koska se vähentää kaliumin erittymistä virtsaan. Mikäli esiintyy lihaskramppeja, uupumusta tai sydämen rytmin muutoksia, saattaa olla syytä alkaa nauttimaan magnesiumia lisäravinteen muodossa.
Kaliumin ja natriumin puute saattavat aiheuttaa ketogeenisen ruokavalion aloitusoireita eli niin sanottua ketoflunssaa. Ketoflunssa liittyy siihen,että ketogeeniseen ruokavalioon siirtyminen aiheuttaa tilapäistä mutta voimakasta natriumin erittymisen kiihtymistä. Jos natriumin ja magnesiumin saanti pysyvät alhaisella tasolla, lisämunuaisten aldosteronin ja kortisolin tuotanto kiihtyy, mikä lisää esimerkiksi kaliumin erittymistä virtsaan sekä aiheuttaa väsymystä ja alhaista verenpainetta.
Lääkärin valvomalla ruokaöljypohjaisella ketogeenisella ruokavaliolla olleilla epilepsiaa sairastavilla lapsilla on todettu tavallista enemmän luunmurtumia. Ketogeenisen ruokavalion ei ole kuitenkaan havaittu suurentavan epilepsialääkkeiden vuoksi jo ennestään koholla olevaa luunmurtamariskiä.
On myös havaittu, että  ruokaöljyn käyttöön perustuvaa ketogeenista ruokavaliota noudattavien lasten veren triglyseridiarvot nousevat 60 prosenttia ja apolipoproteiini B (ApoB) 55 prosenttia. Tällä potilasryhmällä on esiintynyt tutkimuksissa kasvun hidastumista ja viidellä prosentilla munuaiskiviä. Ketogeeniseen epilepsiaruokavalioon kuului aiemmin nesteen määrän rajoittaminen, josta on sittemmin luovuttu juuri siihen liittyvän munuaiskiviriskin vuoksi.
Vuonna 2024 julkaistussa eläinkokeessa havaittiin, että täysin hiilihydraatiton ja hyvin niukkaproteiininen ruokavalio vanhentaa soluja ennenaikaisesti, jos rasvan lähteenä käytetään yksinomaan margariinia tai kaakaovoita.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Historiaa

Ketogeeninen ruokavaliohoito otettiin käyttöön epilepsian hoidossa 1920-luvulla, mutta lääkehoito syrjäytti sen 1930-luvun jälkeen useiksi vuosikymmeniksi. 1990-luvulla yhdysvaltalaisen elokuvatuottajan Jim Abrahamsin vaikeasti sairaan epileptikkopojan kohtaukset saatiin loppumaan vasta ketogeenisella ruokavaliohoidolla. Abrahams perusti Charlie Foundation -järjestön tuodakseen hoidolle julkisuutta ja teki aiheesta televisioelokuvan Kamppailu elämästä (1997). Järjestön rahoituksen tuella ruokavaliohoidosta saatujen useiden myönteisten hoitotulosten seurauksena ketogeeninen ruokavaliohoito palasi hoitokäyttöön vuoden 1996 jälkeen.
Ketogeenisessa ruokavaliohoidossa käytettiin 2010-luvulle tultaessa useimmiten Atkinsin dieettiä proteiinipainotteisempaa dieettiä, jossa hiilihydraatteja nautittiin vain 10–15 grammaa vuorokaudessa ja rasvan osuus oli vain noin 65 prosenttia energiasta. Käytetty hiilihydraattimäärä oli niin pieni, että potilas joutui luopumaan lähes kokonaan hiilihydraattipitoisista ruoka-aineista kuten leivästä, perunasta, sokerista ja maidosta. Kyseinen ruokavalio koostui lähinnä kananmunista, lihasta, vähähiilihydraattisista kasviksista, ruokaöljystä ja kermasta.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Kuolleisuus

Vuonna 2024 julkaistussa kiinalaistutkimuksessa havaittiin, että ketogeenista ruokavaliota noudattavilla oli 20 prosenttia pienempi kuolleisuus verrattuna siihen väestönosaan, joka nautti eniten hiilihydraattia ja vähiten rasvaa. Erotus muuttui 24 prosenttia pienemmäksi kuolleisuudeksi, kun tuloksesta vakioitiin pois sukupuolen, iän ja koulutustason lisäksi myös painoindeksin, tupakoinnin, verenpainetaudin, diabeteksen, sydän- ja verisuonisairauksien sekä syöpäsairastavuuden vaikutus kuolleisuuteen.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Diabetes

Hiilihydraattirajoitettua ruokavaliota on käytetty diabeteksen hoitoon aina 1700-luvulta alkaen Vuonna 2018 julkaistun hoitotutkimuksen mukaan ketogeenista ruokavaliota noudattavien verensokerivaihtelut normalisoituivat lähes kaikilla tutkimuksen yli 300 ykkösyypin diabetesta sairastavalla insuliinihoitoisilla osanottajalla. Ketogeeninen ruokavalio on osoittautunut tehokkaaksi hoidoksi myös kakkostyypin diabetekseen.
Ketoosi normalisoi diabeetikkojen verensokeria, koska ketoaine beeta-hydroksibuturaatti vähentää elimistössä tapahtuvaa glukoosin uusmuodostusta vähentämällä glukoneogeneesia säätelevän alaniinin vapautumista lihaksista.
Vuonna 2021 julkaistussa satunnaistetussa interventiotutkimuksessa havaittiin, että ketogeeninen ruokavalio kohensi munuaissairautta sairastavien diabeetikkojen terveydentilaa paremmin kuin munuaispotilaiden hoitoon perinteisesti käytetty vähäproteiininen ruokavalio.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Sydän- ja verisuonitaudit

Vuonna 2023 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa todettiin, että ketogeeninen ruokavalio vähentää sydän- ja verisuonisairauksien riskiä parantamalla veren rasva-arvoja ja ehkäisemällä tehokkaasti matala-asteista tulehdusta. Riskin aleneminen liittyy sydämen aineenvaihdunnan sekä verisuonten seinämien toiminnan paranemiseen ja niiden ikääntymisen hidastumiseen, verenpaineen säätelyn paranemiseen sekä ruokavalion painonhallintaa edistävään vaikutukseen. Esimerkiksi vuonna 2020 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että valtimonkovettumataudin riskiä lisäävien pienten LDL-kolesterolihiukkasten määrä väheni 23 prosenttia kahden vuoden ketogeenisen ruokavaliohoidon aikana.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Lihavuus

Ketogeenista ruokavaliota on käytetty myös lasten lihavuuden hoidossa. Ketogeenisen laihduttamisen etuna on, että etenkin vatsaontelon ja luurankolihasten rasvoittuminen vähenee. Ketogeeninen ruokavalio auttaa ylipainoisia laihtumaan, koska se vähentää ruokahalua lisäävän greliinihormonin tuotantoa.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Aivoterveys

Elimistön kohonneen ketoainepitoisuuden on havaittu lievittävän aivoja rappeuttavia sairauksia sairastavien oireita. Ketogeenisella ruokavaliolla vaikuttaisi olevan lisäksi laaja-alaista anti-inflammatorista ja hermosoluja suojaavaa vaikutusta.  Ketogeeninen ruokavalio lisää esimerkiksi aivoja suojaavaa vahingoittuneiden aivosolujen autofagiaa  ja aivojen energiaa tuottavien mitokondrioiden määrää.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Aivoterveys > Epilepsia

Ketogeenisella ruokavaliolla on hoidettu epilepsiaa jo yli sadan vuoden ajan. Sitä käytetään erityisesti vaikean epilepsian hoitoon lapsilla. Ruokavalion tarkkaa vaikutusmekanismia ei vielä tunneta, mutta on olemassa yhtä enemmän tutkimusnäyttöä siitä, että sen epileptisiä kohtauksia ehkäisevä vaikutus perustuu synnynnäisen ja hankitun immuunipuolustusjärjestelmän häiriöiden vähenemiseen.
Ketogeenisen ruokavalion noudattaminen on havaittu vähentävän epilepsiaan liittyvien suolistobakteerien määrää.  Vuonna 2023 julkaistussa hiiritutkimuksessa havaittiin lisäksi, että ketogeeninen ruokavalio muutti suolistoflooran koostumusta tavalla, joka vähensi aivojen häiriöherkkyyttä.
Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin laatima Käypä hoito -suositus neuvoo harkitsemaan ketogeenista ruokavaliota yhteistyössä ravitsemusterapeutin kanssa vaikean epilepsian hoidossa silloin, kun epilepsialääkkeet eivät käy eikä kirurgisen hoidon mahdollisuutta ole.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Aivoterveys > Alzheimerin tauti

Ketogeeninen ruokavalio vaikuttaa vuonna 2020 ilmestyneen tutkimuskatsauksen mukaan lupaavalta Alzheimerin tautiin liittyvien kognitiivisten oireiden hoidossa. Katsauksessa havaittiin muun muassa, että ketogeenisen ruokavalion pitkäaikainen noudattaminen parantaa Alzheimer-potilaiden muistia.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Aivoterveys > Autismi

On olemassa yhä enemmän tutkimusnäyttöä siitä, että ketogeeninen ruokavalio vähentää autismiin liittyviä oireita kuten esimerkiksi kognitiivisia ongelmia ainakin osalla potilaita. Ketogeenisen ruokavalion aivoterveyttä edistävä vaikutus johtuu todennäköisesti energia-aineenvaihdunnan parantumisesta, oksidatiivisen stressin vähenemisestä, hermovälittäjäaineiden muutoksista, rapamysiinisignaalin (mTOR) estymisestä sekä suoliston mikrobikannan muuntumisesta. Ketogeeninen ruokavalio on todennäköisesti turvallinen ja tehokas autismikirjon häiriön hoitomuoto. Aiheeseen liittyviä Interventiotutkimuksia on tehty kuitenkin vasta muutama ja osanottajien määrä on ollut pieni.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Syöpä

Syövän hoidossa ketogeenisen ruokavalion tehon oletetaan perustuvan siihen, että ilman tarvitsemaansa glukoosia syöpäsolut kuolevat toisin kuin terveet solut, jotka voivat käyttää energiakseen myös ketoneita, tai siihen, että ketogeeninen ruokavalio pysäyttää kasvaimen kasvun vähentämällä kasvutekijähormonin vaikutusta sekä vähentää tulehdusta ja nesteen kertymistä kasvaimessa.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Kilpirauhasen vajaatoiminta

Ketogeenista ruokavaliota noudattavien veressä esiintyy tavallista vähemmän aktiivista T3-kilpirauhashormonia. Ketoosi lisää kuitenkin kilpirauhashormonien vaikutuksia elimistössä.
Terveysvaikutukset ja lääketieteellinen käyttö > Muut sairaudet

Ketogeenisella ruokavaliolla voidaan hoitaa myös ei-alkoholiperäistä rasvamaksaa. psoriasista ja verenmyrkytystä. Tutkimuksista on saatu lisäksi viitteitä siitä, että ketogeeninen ruokavalio saattaisi olla tehokas hoito astmaan.
Tehokkuus tutkimusten valossa

Epilepsia-lehdessä vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan noin 80 prosenttia ketogeenisella ruokavaliolla olleista 2–26-vuotiaista epileptikoista pysyi erossa kaikista tai useimmista epileptisista kohtauksistaan hoidon jälkeenkin.
Kreikassa vuonna 2012 julkaistussa tutkimuksessa ketogeeninen ruokavalio antoi lihavien lasten painonpudotuksessa ja metabolisissa arvoissa parempia tuloksia kuin vähäkalorinen ruokavalio.
Vuonna 2020 julkaistussa tutkimuskoosteessa havaittiin, että ketogeeninen ruokavalio vähentää sisäelinrasvaa, insuliiniresistenssiä ja ateroskleroosin riskiä sekä yliravitsemuksesta johtuvaa tulehtuneisuutta. Kakkostyypin diabetes menee yli puolella ketoruokavaliokokeeseen osallistuvista niin hyvin remissioon, ettei lääkehoitoa tarvitse enää jatkaa ruokavalihoidon rinnalla, ja lisäksi noin kahdeksan prosenttia paranee kokonaan.
Vuonna 2020 julkaistussa yhdysvaltalaiskyselyssä 94 prosenttia ketogeenista ruokavaliota noudattavista kertoi ketogeenisen ruokavalion noudattamisen aikaansaaneen myönteisiä tai erittäin myönteisiä terveysvaikutuksia. Nämä liittyivät useimmin painonhallintaan, verensokerin säätelyyn ja parempaan jaksamiseen. Kyselyyn vastanneista 70 prosenttia kertoi ketogeenisen ruokavalion auttaneen heitä erittäin tai äärimmäisen tehokkaasti saavuttamaan sille asetetun tavoitteen kuten laihtumisen, yleisen terveydentilan paranemisen tai jonkin kroonisen sairauden hoidon. Ketogeeninen ruokavalio koettiin yleensä helpoksi noudattaa, sillä yli puolet vastaajista kertoi, että lipsuu siitä vain harvoin tai ei koskaan.
Vuonna 2021 julkaistun tutkimuskatsauksen mukaan ketoosi parantaa eläinkokeissa merkittävästi aivovauriopotilaiden ennustetta.
On olemassa viitteitä siitä, että  ketogeeninen ruokavalio sopii myös ammattiurheilijoille.
Ilmastorahasto

| Ilmastorahasto |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2016
Toimitusjohtaja:  Toni Mikkonen
Puheenjohtaja:  Perttu Puro
Avainhenkilöt:   Mirva Antila  Kari Hämekoski  Mammu Kaario  Juho Korpi  Erja Turunen 
Kotipaikka:  Porkkalankatu 1 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Omaisuudenhoitotoiminta
Liikevaihto:  440 000 € (2022)
Liikevoitto:  –4,6 milj. € (2022)
Henkilöstö:  21
Omistaja:  Suomen valtio (TEM)
Kotisivu:  www.ilmastorahasto.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilmastorahasto Oy (entiseltä nimeltään Valtion kehitysyhtiö Vake Oy) on erityistehtäväyhtiö, jonka toiminta keskittyy ilmastonmuutoksen torjumiseen, teollisuuden vähähiilisyyden vauhdittamiseen ja digitalisaation edistämiseen. Ilmastorahaston tehtävänä on hiilijalanjäljen vähentäminen ja hiilikädenjäljen vahvistaminen sekä innovatiivisten ilmasto- ja digiratkaisuiden edistäminen tavoitteena kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen, luonnonvarojen käytön tehostaminen ja luonnon monimuotoisuuden edistäminen. Lisäksi Ilmastorahasto voi rahoittaa myös muita digitalisaatiohankkeita edellyttäen, että ne ovat ympäristövaikutuksiltaan vähintään neutraaleja ja että niillä voidaan saavuttaa muuta merkittävää yhteiskunnallista hyötyä.
Vaken oli tarkoitus tehdä pääomasijoituksia listaamattomiin yrityksiin ja käynnistää uutta liiketoimintaa alueille, joille sitä ei ilman tukea synny. Vaken painopistealueita ovat tekoäly, ohjelmistot ja alustat, digitalisaatio ja uudet liiketoimintamallit ja sen tavoitteena on kansantalouden kannalta tärkeiden ekosysteemien, osaamiskeskittymien ja ankkuriyritysten syntyminen. Vaken ensimmäinen toimitusjohtaja oli Taneli Tikka, jonka eroilmoitus tuli 10. kesäkuuta 2019. Vaken toimitusjohtajaksi nimitettiin kesällä 2019 Paula Laine valittiin toimitusjohtajaksi jonka eroilmoitus tuli 19. kesäkuuta 2023.
Vakella on taseessaan noin 1,8 miljardia euroa omaisuutta.
Huhtikuussa 2020 Kauppalehti kirjoitti että Vake ei ole tehnyt lainkaan sijoituksia viisivuotisen toimintansa aikana. Lopulta yhtiö teki huhtikuussa 2021 ensimmäisen sijoituksensa SolarFoods -nimiseen kasvuyhtiöön, joka muuntaa ilman typpeä aurinkosähkön avulla proteiiniksi.
Muut valtion omistuksia hallitsevat yhtiöt

Valtion omistuksia hallitaan myös Solidiumin  ja pääomasijoitusyhtiö Teollisuussijoitus (Tesi) kautta. Niistä Vake poikkeaa siten, että se ei sijoita rahastoihin. Suuremman pääoman ansiosta se voi keskittyä suurempiin ja myöhäisemmän vaiheen rahoituskierroksiin kuin Tesi.
Omistukset

Vuonna 2021:
n. 8,3 % Neste Oyj:n osakekannasta
Johto

Vaken hallituksen puheenjohtajaksi nimitettiin Reijo Karhinen marraskuussa 2017, joka vapautettiin tehtävästään huhtikuussa 2020. Hänen lisäkseen hallitukseen kuuluivat Maria Ritola, Paula Laine, Tuomas Syrjänen, Leena Mörttinen ja Jarmo Väisänen. Yrityksen toimitusjohtajaksi nimitettiin Taneli Tikka toukokuussa 2018. Heinäkuussa 2019 Vaken toimitusjohtajaksi nimitettiin Paula Laine.
Ilmastorahaston hallituksen puheenjohtajaksi nimitettiin Perttu Puro joulukuussa 2020. Hänen lisäkseen hallitukseen nimitettiin Mirva Antila, Kari Hämekoski, Mammu Kaario, Juho Korpi, Petri Peltonen ja Erja Turunen.
Aiheesta muualla

Ilmastorahaston kotisivut
Valtion kehitysyhtiö Vake Oy:n toimiohje. 29.12.2016. PDF.
Ilmastorahaston toimiohje. 21.12.2020. PDF.
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Yrityksen aiempi logo
Pohjalampi (Suonenjoki)

| Pohjalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°32′43″N, 27°07′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  uoma Niittylampeen 
Järvinumero:  14.782.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,015 km  
Pinta-ala:  6,261 ha  
Suurin syvyys:  3,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPohjalampi 
Pohjalampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 370 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy.
Kimpanlampi (ylempi)

| Kimpanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°37′50″N, 27°07′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  Suonenjoki 
Järvinumero:  14.782.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Pituus:  920 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,437 km  
Pinta-ala:  6,44 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKimpanlampi 
Kimpanlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 920 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Karjalan kunnailla (televisiosarja)

| Karjalan kunnailla |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 min
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  21. marraskuuta 2007 – 8. helmikuuta 2012
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  36
Ikäraja:   / 
Sisältömerkintä:  
Tuotanto
Tuottaja(t):  Satu Sadinkangas
Ohjaaja(t):  Markku Pölönen Ville Virtanen Ari Matikainen Taneli Mustonen Emilia Putkinen
Käsikirjoittaja(t):  Ville Virtanen Sirpa Hyttinen Hanna Kirjavainen Ari Matikainen Taneli Mustonen Emilia Putkinen Harri Veistinen
Tuotantoyhtiö(t):  Selkie-Filmi Oy Suomen Filmiteollisuus (SF) Oy
Palkinnot
Voitetut:  Kultainen TV (2007) Yleisö-Venla (2008)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Karjalan kunnailla on suomalainen draamasarja, jota esitti Yle TV2 vuosina 2007–2012. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 21. marraskuuta 2007. Tapahtumat sijoittuvat fiktiiviseen Miikkulan kylään. Sarjaa kuvattiin kolme tuotantokautta eli yhteensä 36 jaksoa. Viimeinen jakso esitettiin helmikuussa 2012.
Sarjan kuvauksia varten rakennettiin studiokylä, joka sijaitsee Kontiolahden Kontioniemessä. Studiokylä avattiin yleisölle 2009, ja se olikin suosittu nähtävyys niin kauan kuin sarjaa esitettiin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannu Virolainen  | … |  Antto Koskinen   |
|  Kaarina Turunen  | … |  Helinä Koskinen   |
|  Maria Sid  | … |  Kirsti Miettinen   |
|  Pekka Valkeejärvi  | … |  Pauli Puhakka   |
|  Laura Birn  | … |  Hanna Kotilainen (myöh. Kotilainen-Rosenius)   |
|  Heikki Kinnunen  | … |  Martti Rosenius   |
|  Peter Franzén  | … |  Jarkko "Jake" Rosenius   |
|  Janne Kinnunen  | … |  Jaakko Jumppanen   |
|  Kaisa Ursinus  | … |  Vappu Jumppanen   |
|  Juha Veijonen  | … |  Jorma Jumppanen   |
|  Heikki Hela  | … |  Harri Ferdinand Koponen   |
|  Elina Knihtilä  | … |  Arja Irmeli Huttunen   |
|  Tuomas Uusitalo  | … |  Snadi Huttunen   |
|  Sanna-Kaisa Palo  | … |  Maikki Tuupainen   |
|  Taisto Reimaluoto  | … |  Veikko Backman   |
|  Ismo Apell  | … |  Keijo Sahioja   |
|  Amanda Pilke  | … |  Jonna Sahioja   |
|  Mikael Ikonen  | … |  Kaitsu Sahioja   |
|  Marika Parkkomäki  | … |  Auli   |
|  Katja Kukkola  | … |  Kerttu Laapas   |
|  Topi Raulo  | … |  Kimmo   |
|  Lotta Lehtikari  | … |  Saara Tornikoski   |
|  Daniel Virtanen  | … |  Heikkilä   |
|  Valdemar Virtanen  | … |  Paroni   |
|  Olli-Kalle Heimo  | … |  Erkka Turunen   |
|  Ronja Silvennoinen  | … |  Roosa   |
|  Jukka Moskuvaara  | … |  Joonas Haukka   |
|  Esko Roine  | … |  Erkki osastopäällikkö   |
|  Asko Puhakka  | … |  Työnjohtaja Raimo   |
|  Toni Wahlström  | … |  Pirkka   |
|  Puntti Valtonen  | … |  Smouki   |
|  Milka Ahlroth  | … |  Vilma Kotilainen  |
|  Irina Björklund  | … |  Neve  |
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tervetuloa Miikkulaan | 21.11.2007 |
| 2. | Amorin nuolia | 28.11.2007 |
| 3. | Sulosäveliä ja hiljaisuuden tuskaa | 05.12.2007 |
| 4. | Mittumaari | 12.12.2007 |
| 5. | Paluu arkeen | 19.12.2007 |
| 6. | Uusia tuulia | 26.12.2007 |
| 7. | Miikkula herää | 02.01.2008 |
| 8. | Tolkutonta elämää | 09.01.2008 |
| 9. | Vaarallisilla vesillä | 16.01.2008 |
| 10. | Tähtisilmä | 23.01.2008 |
| 11. | Kipua ja kyyneleitä | 30.01.2008 |
| 12. | Ilmassa on juhlan tuntua | 06.02.2008 |