Konnevesi (järvi)
Maantietoa > Pohjois-Konnevesi

Pohjois-Konnevesi on 30 kilometriä pitkä, 5 kilometriä leveä , ja sen pinta-ala on 68,5 neliökilometriä. Järvenosan tilavuus on 540 miljoonaa kuutiometriä eli 0,540 kuutiokilometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 7,5 metriä. Pohjoisosan suurin syvyys on 44 metriä. Pohjois-Konneveden valuma-alueen pinta-ala on järven pinta-alaan nähden suhteellisen pieni. Se on selvästi eteläosaa matalampi ja kun vesi kesäisin lämpenee, muodostuu päällysveden alle harppauskerroin noin 20 metrin syvyyteen. Silloin on lähes koko järvi lämpimän veden vaikutuspiirissä.
Pohjois-Konnevesi on Rautalammin reitille tyypillinen pitkänomainen vähäsaarinen järvenselkä. Sen pitkulainen muoto kapenee Vesannon puolella pohjoista kohti. Siellä sijaitsee 90–140 metriä leveän Hintikansalmen takana Pohjainvesi, joka on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä lahti. Lahdessa on kuusi saarta, joista Korppinen on suurin. Rantaan sijaittuvat täällä Isoniityn, Ahvenisen ja Kuuslahden kulmakunnat. Varsinainen järvenselkä aukeaa ensin Sammalislahdelta kapeikkona, joka levenee Lehmisalmessa yli kaksikertaiseksi. Länsirannalla kohoava Toivionmäki kohoaa 30 metrin korkeuteen. Itärannalla sijaitsee ympäristön suurin Pakkulanmäki, jolla on korkeutta lähes 100 metriä ja joka näkyy kauempaakin järvelle. Luoteisosassa on 15 saarta, joista Sikosaaren, Mikonsaaren, Hirvisaaren, Ison Palosaaren, Pienen Palosaaren ja Saukkosaaren saarijonon jälkeen aukeaa suurempin järvenselkä. Pohjoisrannassa työntyy luoteeseen päin Riihilahti. Saarijonon jälkeen järvi avartuu laajemmilleen noin kolminkertaiseksi. Keskellä järvenselkää kohtaavat Vesannon, Rautalammin ja Konneveden kuntarajat. Vesannon puolelle jäävät suuri Närhinsaari ja Vihilahti. Keskellä selkää sijaitsee Korpinen, Vihtanen, Pieni-Runkkuu ja Iso-Runkkuu. Ainoat vesantolaiset kulmakunnat ovat Vihilahdella sijaitseva Närhilä ja Neiturintaipaleen kannaksella sijaitseva Lavia. Kannaksen takana aukeaa Keiteleen Lavianselkä. Pohjois-Konneveden kaakkoisosa jakautuu pitkittäin Konneveden ja Rautalammin kuntien kesken lähes puoliksi. Konneveden osa jää eteläpuolelle, missä on kannaksella sijaitseva Aholankylä. Kylässä sijaitsee Neiturin kanava, josta kulkee Keiteleen ja Konneveden välinen vesiliikenne. Ennen kanavaa kannas ylitettiin kapeimmalta kohdalta. Särkitaipaleenselkä on lähes saareton. Sen vastarannalla sijaitsee Kiesimä, jonka erottaa Pohjois-Konnevedestä Kiesimäntaipaleen pitkä kannas. Siellä toimii Kiesimän kanava. Kiesimäntaipaleen luoteispäässä sijaitsee Kiesimä ja kaakkoispäässä Koipiniemi. Järvenosa kapenee kaakossa Koipiniemenselällä ja se kohtaa lopuksi Konneveden suurimman saaren Pakarilansalon. Sen vieressä aukeaa Pakarilanselkä, joka kapenee saaren länspuolella Kivisalmeksi ja Timosensalmeksi. Pakarilansalon pohjoispäässä työntyy järvelle Rastinpään niemi, jonka itäpuolelle jää Lyhinsalmi ja Lyhinselkä, joka vuorostaan kapenee Säkinsalmeksi. Järvenosien selkeänä rajana voidaan pitää Pakarilansalon ylittävää kantatietä 69. Laajimmat peltoalueet tavataan Pohjois-Konneveden pohjois- ja eteläosissa. Vuonna 1988 laskettiin Pohjois-Konneveden rannoilla sijaitsevan 271 loma-asuntoa..