stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konrad Hubert

Konrad Hubert, Huber, salanimiä Pulbarbus ja  Ornipogonis (1507 Bergzaberg, Pfalz, Saksa – 13. huhtikuuta 1577 Strasbourg) oli saksalainen luterilainen teologi, pappi ja virsirunoilija.
Hubert opiskeli Heidelbergissä ja myöhemmin Baselissa. Hän tutustui reformaation ajatuksiin sveitsiläisen reformaattori Johannes Oecolampadiuksen kautta. Tämän suosituksella Hubertista tulikin Etelä-Saksan reformaattorin Martin Butzerin (Bucer) apulainen Strasbourgissa 1531. Kun Butzer joutui lähtemään Strasbourgista 1549, joutui Hubertkin vaikeuksiin. Kun hän ei luopunut reformaation opista, hänet erotettiin virastaan St. Tuomaskoulussa.
Hubert julkaisi kuitenkin Butzerin kirjoja ja hän oli jo vuonna 1545 julkaissut Butzerin kanssa virsikirjan Ein New Auserlesen Gesangbüchlin. Hubert myös huolehti tämän ns. Strasbourgin virsikirjan 1572 ilmestyneen painoksen julkaisemisesta. Hänen omia virsiä tunnetaan kuusi.
Johann Sebastian Bach on käyttänyt kantaatissaan BWV 33 Hubertin kirjoittamaa virttä "Allein zu dir, Herr Jesu Christ".
Virsi on ainoa Hubertin virsi joka on säilynyt käytössä. Se on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 296 (suom. Hemminki Maskulainen virsikirjaan 1605, uud. Elias Lönnrot 1872, komitea 1984). Sama käännös on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa, virsi 543.
Krishnan piirikunta

Krishnan piirikunta (teluguksi కృష్ణా జిల్లా, Kr̥ṣṇā jillā) on yksi Andhra Pradeshin osavaltion 13 piirikunnasta Intiassa. Machilipatnam on sen pääkaupunki. Vuonna 2011 piirikunnassa asui 4 529 009 henkilöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krishnan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Andhra Pradeshin piirikunnat
Anantapur
Chittoor
Guntur
Itä-Godavari
Krishna
Kurnool
Länsi-Godavari
Prakasam
Srikakulam
Sri Potti Sriramulu Nellore
Visakhapatnam
Vizianagaram
YSR:n piirikunta
Konrad Hällstén

Konrad Gabriel Hällstén (18. elokuuta 1835 Paltamo – 10. toukokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen fysiologi, joka sai valtioneuvoksen arvon 1899.
Hällsténin vanhemmat olivat kappalainen Berndt Gustaf Hällstén ja Sanna Sofia Stenbäck. Ylioppilaaksi hän tuli 1856 ja valmistui maisteriksi 1860 ja lääketieteen tohtoriksi 1866.  Fysiologian dosentti hänest tuli 1869, Helsingin yliopiston anatomian ja fysiologian professori hän oli 1874–1882 ja fysiologian professori 1882–1899. Hällstén tutki hermo- ja lihasfysiologiaa sekä keskushermoston ja silmän fysiologiaa.
Konrad Hirsch

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Konrad Hirsch vuonna 1924. |  Konrad Hirsch vuonna 1924. |  Konrad Hirsch vuonna 1924. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | Jalkapallo |  |
Konrad Emanuel Nikolaus Hirsch (27. toukokuuta 1900 Eidskog, Norja – 17. marraskuuta 1924 Surte, Ruotsi) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka edusti ruotsalaista GAIS:ia. Pelipaikaltaan Hirsch oli puolustaja.
Pariisin olympialaisissa 1924 Hirsch sai pronssia Ruotsin joukkueessa. Hän pelasi kisoissa yhdessä ottelussa.
Knutsbodan tuulivoimapuisto

| Knutsbodan tuulivoimapuisto Knutsbådas vindkraftverk |
| --- | --- |
 Näkymä tuulipuistoon mereltä.
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Lemland
Koordinaatit:  60°04′44″N, 20°01′26″E
Sähköverkkoon:  1997
Valmistunut:  1997 
Omistaja:  ES Power Åland Ab
Operaattori:  Ålands Vindenergi AL
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  45–55 m 
Pinta-ala:  5 ha 
Tuulivoimalat:  4 × Vestas V44 (600 kW) 
Kapasiteetti:  2,4 MW  
Vuosituotanto:  3,9 GWh 
 fiKnutsbodan tuulivoimapuisto 
Knutsbodan tuulivoimapuisto on Ahvenanmaan Lemlandin Knutsbodassa sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii neljä tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 2,4 megawattia ja vuosituotanto on ollut vuosina 2009 ja 2010 keskimäärin 3,9 gigawattituntia . Tuulivoimalaitokset omistaa nykyään ES Power Åland Ab ja niiden operaattorina toimii Ålands Vindenergi AL (ÅVA). Knutsboda oli valmistuessaan ensimmäinen tuulivoimapuisto Suomessa .
Yleistä

Ennen Knutsbodan tuulivoimapuiston rakentamista oli Ahvenanmaalle rakennettu Vinghalsin (vuonna 1994), Mellanönin (1995) ja kuukautta ennen Kökarin tuulivoimalaitokset. Tuulivoimapuisto muodostettiin kolmen omistajatahon yhteistyönä ja sen voimalat valmistuivat syksyllä 1997 ja ne kytkettiin kantaverkkoon marraskuussa.
VTT:n tuulivoiman vuosiraportissa voimaloita kutsuttiin ensin nimillä Lemland 1, 2, 3 ja 4, mutta myöhemmin tunnuksilla Lemland Knutsboda 1, 2, 3 ja 4. Voimalat Knutsboda 1 ja 4 rakensi Ålands Vindenergi AL, voimalan Knutsboda 2 Ålands Skogsägarförbund ja Knutsboda 3 Ålands Vindkraft Ab, joka perustettiin ennen voimaloiden valmistumista. Tuulivoimalat rakentaneet yhtiöt nimesivät voimalat (numerojärjestyksessä) tunnuksilla Frans, Fortuna, Fredrika ja Freja .
Tuulivoimapuisto sijaitsee Lemlandin luoteispäässä Knutsbodan kylän länsipuolella Knutsbodabergetin laella. Vuoren juurella sen ohittaa pohjois-etelä -suuntainen Maarianhaminaan johtava päätie 3. Tuulipuiston huoltotie alkaa Lemböten seututieltä 315 ja nousee ylös mäelle 55 metrin korkeudelle mpy. Yksi voimaloista seisoo 45–50 metrin korkeudella ja muut 55 metrin korkeudella. Voimalat muodostavat nelikulmion, jonka pinta-ala on noin viisi hehtaaria. Puistolla on voimaloiden keskellä sijaitseva oma sähköasema, josta sähkö johdetaan Knutsbodan läpi kulkevalle sähkölinjalle.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V44-mallia, jonka napakorkeus on 45 metriä paitsi Knutsboda 4:lla, jolla se on 50 metriä. Voimaloiden tuuliturbiinin halkaisija on 44 metriä ja niiden kapasiteetti on 600 kilowattia eli 0,6 megawattia.
Historiaa

Leovind Ab, joka on perustettu vuonna 2004, osti Ålands Skogsägarförbundilta Knutsboda 2:n joskus vuoden 2010 jälkeen. ÅVA, Ålands Vindkraft Ab ja Leovind Ab myivät Knutsbodan voimalansa 28.9.2021 yhtiölle ES Power Åland Ab. ES Power Åland on ruotsalaisen energiayhtiön ahvenanmaalainen tytäryhtiö, joka on perustettu syyskuussa 2021.
Aiheesta muualla

ES Power (omistajan verkkosivut)
Koustar

Koustar on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön saaren itälaidalla lähellä Strömman kanavaa.
Koustar sijaitsee Rekujoen alajuoksulla, sen eteläpuolella. Koustarin kyläalue rajoittuu pohjoisessa Rekujokeen, idässä mereen, etelässä Elmdalsvikeniin laskevaan ojaan ja lännessä Båtkullan kylään. Kylässä on kolme asuintaloa kyläalueen länsiosassa. Koustarin rannat on täynnä kesäasutusta. Kyläalueen pohjoisosassa on luonnonsuojelualue. Valtaosa Koustarista on metsän peittämää mäkeä. Eteläosa on peltoa.
Varhaisin maininta Koustarista on vuodelta 1425. Tuolloin kylässä on ollut kaksi tilaa, jotka ovat muodostaneet 1500-luvun loppupuolella rälssisäterin. 1600-luvun lopulla tila on ollut talonpoikien viljelemä ja lopulta päätynyt Sjölaxin kartanon omistukseen. Koustarin kantatila on sijainnut Korskullenin juurella. Se on hävinnyt 1900-luvulle tultaessa ja nykyinen Koustarin maatila on perustettu vasta 1945.
Konrad Bukowiecki
Henkilökohtaiset ennätykset

Ulkoradat
Kuulantyöntö: 22,25  (Chorzów 2019)
Kuulantyöntö (6 kg): 22,94 (Bojanowo 2016)
Kuulantyöntö (5 kg): 23,17 (Nanjing 2014)
Kiekonheitto (2 kg): 58,42 (Suwalki 2017)
Kiekonheitto (1,75 kg): 62,20 (Białystok 2016)
Kiekonheitto (1,5 kg): 66,52 (Varsova 2014)
Sisäradat
Kuulantyöntö: 22,00 (Toruń 2018)
Kuulantyöntö (6 kg): 22,96 (Spała 2016) WJR
Kuulantyöntö (5 kg): 24,24 (Spała 2014) WYB
Kotalompolo (Ylitornio)

| Kotalompolo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°25′14″N, 24°43′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Röyttäjoki 
Järvinumero:  67.995.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,5 m  
Rantaviiva:  0,898 km  
Pinta-ala:  4,425 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotalompolo 
Kotalompolo  on Lapissa Ylitorniolla Mellajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Mellajoen latvaosan valuma-alueeseen (67.995) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,5 metriä mpy.
Koillis-Savon seutukunta

| Koillis-Savon seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  6 711 67:nneksi suurin 31.12.2021 
Koillis-Savon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 113.
Koillis-Savon seutukunta oli 2008–2010 äkillisen rakennemuutoksen alue, joksi se nimettiin, kun alueen merkittävä työnantaja Stromsdal ajautui konkurssiin.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kaavi | 2 614 | 674 | 4 | 9.8 % | 99 % | 0,2 % | 2 % |
|  | Rautavaara | 1 409 | 1 151 | 1 | 9.4 % | 100 % | 0 % | 2 % |
|  | Tuusniemi | 2 320 | 543 | 4 | 9.4 % | 97 % | 0,1 % | 2 % |
|  | yhteensä | 6 343 | 2 368 | 3 |  | 98 % | 0,1 % | 2 % |
Historia

28. helmikuuta 1998 Juankoski muuttui kaupungiksi.
1. maaliskuuta 1998 Nilsiä muuttui kaupungiksi.
1. tammikuuta 2013 Nilsiä jätti seutukunnan liityttyään Kuopion seutukuntaan kuuluvaan Kuopion kaupunkiin.
1. tammikuuta 2017 Juankoski jätti seutukunnan liityttyään Kuopion seutukuntaan kuuluvaan Kuopion kaupunkiin, jolloin maayhteys Rautavaaran ja muun seutukunnan välillä katkesi.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Koillis-Savon seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 12 401 | 12 401 |
| 1985 | 1985 |    | 11 536 | 11 536 |
| 1990 | 1990 |    | 10 787 | 10 787 |
| 1995 | 1995 |    | 10 314 | 10 314 |
| 2000 | 2000 |    | 9 357 | 9 357 |
| 2005 | 2005 |    | 8 684 | 8 684 |
| 2010 | 2010 |    | 8 113 | 8 113 |
| 2015 | 2015 |    | 7 650 | 7 650 |
| 2020 | 2020 |    | 6 801 | 6 801 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Koillis-Savon Kehitys Oy (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaavin kunnan kotisivut
Rautavaaran kunnan kotisivut
Tuusniemen kunnan kotisivut
Pohjois-Savon maakunnan seutukunnat
Koillis-Savon seutukunta
Kuopion seutukunta
Sisä-Savon seutukunta
Varkauden seutukunta
Ylä-Savon seutukunta
Koillis-Savon seutukunta vuonna 2000.
Kuoleman kapellimestari

Kuoleman kapellimestari on Reijo Mäen vuonna 1991 ilmestynyt kuudes Jussi Vares -dekkari.
Juoni

| Kuoleman kapellimestari |
| --- | --- |
Kirjailija:  Reijo Mäki
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1991
ISBN:  951-1-11813-7
Sarja: Vares
Edeltävä:  Jäätynyt enkeli
Seuraava:  Vares ja kaidan tien kulkijat
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vares tapaa kihlattunsa kanssa vanhan tuttunsa, josta on tullut hyvin salaperäinen. Kihlattu ja tuttu murhataan, ja Vares vetäytyy setämiehensä rintamasotaveteraani Valtterin luo Siikaisten Saarikoskelle, kunnes saa toimeksiannon alkaa selvittää tapausta.
Kirjan tapahtumapaikkoja ovat Mäelle tyypillisesti myös Tukholma, jossa hän on ollut nuorena töissä muun muassa metron lipunmyyjänä. Tapahtumat liittyvät myös Suomen ulkopolitiikkaan, suhteeseen Neuvostoliittoon ja kirjoittamishetkellä ajankohtaiseen sosialistisen leirin hajoamiseen. Lisäksi kommentoidaan naiiveja maailmanparannusideologioita ja niiden ilmentymiä.
Kirjassa mainitaan nimeltä Vareksen näyteikkunassa näkemät kirjat, Jörn Donnerin Presidenten ja Jan Guilloun Fiendens fiende.
Kotamusjärvi

| Kotamusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°40′14″N, 23°30′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Kaurisjärveen 
Järvinumero:  35.311.1.058
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,4 m  
Rantaviiva:  0,836 km  
Pinta-ala:  2,917 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotamusjärvi 
Kotamusjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Mutalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,4 metriä mpy.
Konrad Celtes

| Konrad Celtes |
| --- | --- |
 Hans Burgkmairin puupiirros (1507)
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1459 Wipfeld, Unterfranken
Kuollut: 4. helmikuuta 1508 (49 vuotta) Wien
Koulutus ja ura
Oppilaat:  Konrad Mutian (käännä suomeksi)
   
Konrad Celtes tai Celtis (oikealta nimeltään Konrad Pickel; 1. helmikuuta 1459 Wipfeld, Unterfranken – 4. helmikuuta 1508 Wien) oli saksalainen humanisti ja latinaksi kirjoittanut runoilija. Hän herätti Saksassa kiinnostusta sekä antiikin oppineisuutta että Saksan muinaisuutta kohtaan.
Elämä ja ura

Celtes oli Pickel-nimisen (jonka kreikankielinen käännös on Celtes) viininviljelijän poika. Hän lähti jo varhain kotoaan välttääkseen isänsä ammatin harjoittamisen, opiskeli Kölnin ja Heidelbergin yliopistoissa ja hän pääsi Johann von Dalbergin suojelukseen ja Rudolf Agricolan oppilaaksi. Tämän jälkeen hän vaelsi jonkin aikaa "kiertävänä oppineena" pitäen humanistisia luentoja Erfurtissa, Rostockissa ja Leipzigissa. Leipzigissa hän julkaisi ensimmäisen teoksensa Ars versificandi et carminum (1486). Vuonna 1486 hän matkusti Roomaan, jossa hänellä oli ystävälliset suhteet Julius Pomponius Laetukseen. Italiassa hän tutustui Firenzessä Marsilio Ficinoon, Bolognassa Beroaldukseen ja Venetsiassa Sabellicukseen ja kuuluisaan kirjapainajaan Aldus Manutiukseen.
Vuonna 1487 hänet seppelöitiin Saksan runoilijaksi (poeta laureatus), kun keisari Fredrik III suoritti seremonian Nürnbergin valtiopäivillä. Hän opiskeli matematiikkaa ja tähtitiedettä Jagiellonian yliopistossa Krakovassa ja tuli vuonna 1491 Ingolstadtin yliopiston runouden ja retoriikan professoriksi. Vuonna 1497 Maksimilian I nimitti hänet professoriksi Wienin yliopistoon, jossa Celtes perusti italialaisten mallien mukaan humanistisen tutkimuksen keskuksen, Sodalitas Danubianan. Hän edisti järjestelmällisyyttä opetusmenetelmissä, pyrki puhdistamaan latinaa oppineiden keskinäisestä kanssakäymisestä ja edistämään erityisesti kreikan opiskelua. Hän perusti matkoillaan oppineiden seuroja.
Celtes oli myös kiinnostunut kotimaansa historiasta ja maantieteestä. Hän löysi ensimmäisenä Regensburgin Pyhän Emmeranin luostarissa Gandersheimin nunna Hrotsvithan huomattavat latinankieliset runot, joista hän julkaisi painoksen (1501), sekä Tabula Peutingerianan, Rooman valtakunnan kartan. Hänen teoksiinsa kuuluivat Tacituksen Germania-teoksen (1500) ja Barbarossaa käsittelevän 1200-luvun runon Ligurinus (1507) painokset. Celtesin tuotoksissa isänmaallisuus ja Italian vastaisuus ovat hallitsevia teemoja. Celtesin runous on vapaamielistä ja eroottista. Hän oli epikurolainen, ja monien humanistien tapaan hän arvosti muinaisia pakanallisia ihanteita kristillisiä enemmän.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konrad Celtes Wikimedia Commonsissa
Koussané

| Koussané |
| --- | --- |
 Koussané
 Koordinaatit: 14°53′5″N, 11°14′0″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Kayesin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  21 600
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koussané on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Se sijaitsee 80 kilometriä Kayesista pohjoiseen. Kunnassa on 21 600 ja kylässä 6 300 asukasta (vuonna 2009).
Koussanén kunta rajoittuu lännessä Kayesin piirin Sahelin, Karakoron, Djéléboun ja Bangassin, etelässä Gory Gopélan ja Séro Diamanoun sekä koillisessa Yélimanén piirin Konsigan ja Diafounou Diongagan kuntiin ja pohjoisessa Mauritaniaan.
Kuntaan kuuluu 26 kylää. Asukkaat ovat maureja, soninkeja, khasonkoja ja fulbeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, maapähkinä, riisi ja pavut. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.
Kyfoosi

Kyfoosi (kreik. kyphosis - kyphos, käyrä - kyttyrä) on selkärangan yläosan, erityisesti rintarangan (ns. torakaalinen kyfoosi) taaksepäin työntyvä kaareuma. Selkäranka on luonnostaan S-kirjaimen mallinen, yläselän kaarevuutta taaksepäin tasapainottaa lannerangan notkoa eli lordoosi. 22-vuotiaiden miesten rintarangan köyry on keskimäärin 34 ja naisten 26 astetta.
Mikäli selkärangan kyfoosi on sairaalloisen käyrä, puhutaan kumaraselkäisyydestä tai kyttyräselkäisyydestä.
Korykian luola

| Korykian luola> Κωρύκιον ἄντρον |
| --- | --- |
 Korykian luola.
Sijainti
 Korykian luola
Koordinaatit:  38°30′56″N, 22°31′18″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Delfoí, Fokis, Keski-Kreikka
Historia
Tyyppi:  luola ja pyhäkkö
Kulttuuri:  antiikki
Aiheesta muualla
  Korykian luola Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korykian luola (myös Korykoksen luola, Korykionin luola, m.kreik. Κωρύκιον ἄντρον, Kōrykion antron) on luola ja antiikin ajan arkeologinen kohde Parnassós-vuoren rinteessä Delfoin yläpuolella Kreikassa, noin 2,5 kilometriä länteen Kalývia Livadíou Arachóviksen kylästä. Nykyisin luola tunnetaan myös nimellä Sarantávli (Σαρανταύλι, ”Nelkäkymmentä huonetta”).
Kreikkalaisessa mytologiassa luola on saanut nimensä najadinymfi Korykiasta. Tämä oli joko ainut luolan nymfeistä tai yksi kolmesta nymfistä, joihin viitattiin nimellä (monikossa) Korykiai. Etymologisesti nimi on kuitenkin sukua sanalle korykos, ”selkäreppu”, mikä viittaa luolan muotoon. Luola sijaitsee noin 1 360 metrin korkeudessa, ja vaellus Delfoista sinne kestää noin 2,5 tuntia. Helpommin luolalle pääsee tietä pitkin Aráchovan suunnasta. Luolassa on kaksi kammiota, joista toisen pituus on noin 70 metriä.
Luola on ollut kulttikäytössä neoliittiselta kaudelta lähtien. Antiikin aikana luola oli pyhitetty Panille ja nymfeille ja oletettavasti myös Dionysokselle. Se oli käytössä erityisesti 400-luvulla eaa. Persialaissotien aikaan vuonna 480 eaa. delfoilaiset piiloutuivat turvaan luolaan. 100-luvulla jaa. matkoistaan kirjoittanut Pausanias kuvaa luolan, todennäköisesti käytyään siellä itse. Kreikan vapaussodan aikaan vuonna 1821 luolassa piileksi Odysséas Androútsos.
Luolan arkeologiset kaivaukset suoritti École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen koulu vuonna 1970. Luolasta on löydetty tuhansittain votiivilahjoja, kuten pienoispatsaita, keramiikkaa ja koruja. Esinelöytöjä on Delfoin arkeologisessa museossa. Luolan suuaukolla on Eustratoksen, Ambrysoksen peripolarkheen, teettämä piirtokirjoitus, jossa luola omistetaan Panille ja nymfeille.
Toinen samanniminen luola sijaitsi Kilikiassa Korykoksen kaupungin lähellä.
| --- | --- |
Korykian luolaa sisältä.: ”Eustratos [...] Panille ja nymfeille.”
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korykian luola Wikimedia Commonsissa
Korydallóksen metroasema

| Korydallós> Κορυδαλλός |
| --- | --- |
 Korydallóksen metroasemaa.
 Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 3
Sijainti:  37°58′38″N, 23°39′2″E
Paikkakunta:  Korydallós, Pireus, Attika, Kreikka
Avattu:  7.7.2020
Korydallós (kreik. Κορυδαλλός eli Σταθμός Κορυδαλλός, Stathmós Korydallós) on Ateenan metron asema Linjalla 3 (sininen). Se sijaitsee Korydallóksen kaupungissa Suur-Pireuksen alueella Ateenan metropolialueen länsiosassa.
Metroasema avattiin 7. heinäkuuta 2020. Se valmistui Linjan 3 laajennokselle, joka yhdisti linjan aiemman läntisen pääteaseman Agía Marínan Pireukseen. Seuraava asema pohjoiseen on Agía Varvára ja etelään Níkaia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korydallóksen metroasema Wikimedia Commonsissa
Ateenan metro
| --- | --- |
Linja 1:   Pireus  Fáliro  Moscháto  Kallithéa  Távros - Elefthérios Venizélos  Petrálona  Thiseío  Monastiráki  Omónoia  Viktória  Attikí  Ágios Nikólaos  Káto Patísia  Ágios Elefthérios  Áno Patísia  Perissós  Pefkákia  Néa Ionía  Irákleio  Eiríni  Neratziótissa  Maroúsi  KAT  Kifisiá 
Linja 2:   Anthoúpoli  Peristéri  Ágios Antónios  Sepólia  Attikí  Stathmós Larísis  Metaxourgeío  Omónoia  Panepistímio  Sýntagma  Akrópoli  Syngroú-Fix  Néos Kósmos  Ágios Ioánnis  Dáfni  Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis  Ilioúpoli - Grigóris Lamprákis  Álimos  Argyroúpoli  Ellinikó 
Linja 3:   Dimotikó Théatro  Pireus  Maniátika  Níkaia  Korydallós  Agía Varvára  Agía Marína  Aigáleo  Elaiónas  Kerameikós  Monastiráki  Sýntagma  Evangelismós  Mégaro Mousikís  Ampelókipoi  Panórmou  Katecháki  Ethnikí Ámyna  Cholargós  Nomismatokopeío  Agía Paraskeví  Chalándri  Doukíssis Plakentías  Pallíni  Paianía-Kántza  Koropí  Aerodrómio 
Linja 4:   Álsos Veḯkou  Galátsi  Elikónos  Kypséli  Dikastíria  Alexándras  Exárcheia  Akadimía  Kolonáki  Evangelismós  Kaisarianí  Panepistimioúpoli  Ilísia  Zográfou  Goudí
Kuka viereesi jää

| Kuka viereesi jää |
| --- | --- |

Kirjailija:  Heikki Luoma
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys, salapoliisiromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1997
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  376
ISBN:  951-0-22131-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuka viereesi jää on Heikki Luoman kirjoittama dekkari, jonka WSOY julkaisi vuonna 1997.
Tarina

Neljänkympin kriisiä elävä hiljattain eronnut yksityisetsivä Jorma Jahvetti Ketola tapaa entisen naisvangin Gunillan, joka tuo hänelle viestin nykyisin uskoon tulleelta paatuneelta rikolliselta Orvo Klemetiltä. Klemetti uskoo Ketolalla olevan jotain mikä kuuluu hänelle, mutta Ketola ei itse tiedä mistä on kysymys. Tästä lähtee liikkeelle värikäs ja jännittävä tapahtumien vyöry, jossa sekä Ketola itse että hänen poikansa joutuvat todelliseen vaaraan. Suloinen mutta teräväkielinen Venla on kuitenkin parasta mitä Ketolalle on tapahtunut vuosiin.
Minäkertojana toimivan Ketolan tyyli on itseironinen, mutta värikkäästi kuvaileva. Tapahtumien käänteissä Ketolasta paljastuu inhimillinen ja äärimmäisen oikeamielinen ihminen.
Klassika

| Klassika Esqarial |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 26. huhtikuuta 2004
 Tyylilaji: tekninen death metal
 Kesto: 39.09
 Levy-yhtiö: Empire
Esqarialin muut julkaisut
| Inheritance 2002 | Klassika 2004 | Burned Ground Strategy 2008 |
Klassika on puolalaisen teknisen death metalin yhtyeen Esqarialin neljäs studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2004.
Kappaleet

Prelude D-moll – 1.07
Toy Soldier – 4.04
Requiem – 4.15
Eye of the Cyclone – 4.41
El Fuego – 2.11
Timequake – 4.39
True Lies II – 4.13
Sleeping in the Flame – 4.05
Moonlight Sonata – 4.47
A Pure Formality II – 3.46
Kokoonpano

Grzegorz Kupczyk – laulu
Marek Pająk – kitara
Bartosz Nowak – kitara
Ludosław Przybylski – basso
Bartosz Woźniak – rummut
Aiheesta muualla

Albumi Klassika Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Klassika discogs.com -sivustolla