stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gösta Sundqvist
Taiteilijakuva > Muusikko

Gösta Sundqvist sävelsi ja sanoitti kaikki Leevi and the Leavingsin kappaleet. Yhtyeen musiikkityyli on suomirock, joka rikkoo rockin ja iskelmän rajoja. Alkuvaiheessa yhtyeen iskelmällisyys oli ainakin osittain tarkoituksellista, sillä Sundqvist halusi pilkata ”turhantärkeitä kukkopoikia, mitkä kuvittelee et ne on jotain helvetin rokkenrolltähtiä”. Sundqvist halusi kokeilla myös monia muita tyylilajeja heti alusta alkaen: toisella albumilla diskomusiikkia ja kolmannella rockabillya ja syntetisaattoripoppia. Tero Lietteen mukaan Sundqvistin tuotantoa määrittelee melodisuus ja brittiläisestä folkmusiikista omaksuttu akustisuus; myös Sundqvistin mukaan melodisuus oli hänelle tärkeää. Sundqvistin suurimpia innoittajia olivat Jethro Tull, yhtyeen johtohahmo Ian Anderson ja Amazing Blondel, ja vuonna 1984 Soundin haastattelussa hän ilmoitti lempibändikseen U2'n. Progressiivisen rockin lisäksi Sundqvist piti myös klassisesta musiikista, erityisesti Sergei Rahmaninovista. Italoiskelmä nerokkaine sovituksineen oli myös tehnyt häneen lähtemättömän vaikutuksen. Sundqvist vertasi itseään säveltäjänä Veikko Samuliin.
Nuorempana Sundqvist oli avannut c-kasetteja ja kääntänyt nauhat juoksemaan toiseen suuntaan kuullakseen musiikin takaperin. Sundqvistin mukaan hän sai siitä paljon oivalluksia studiossa käytettäväksi. Rumpali Niklas Nylundin mukaan yhtyeen musiikissa ei ollut taukoja, ja hänellä oli jatkuvasti vaikeuksia hahmottaa kappaleiden rakenteita. Kappaleet saattoivat olla epäloogisia, mutta eivät kuitenkaan soittoteknisesti hankalia.
Kaikesta huolimatta Sundqvist ei pitänyt itseään muusikkona.
Perintö

PMMP:n vuoden 2006 albumilla Leskiäidin tyttäret julkaistu kappale ”Henkilökohtaisesti” on kunnianosoitus Leevi and the Leavingsille. Paula Vesala on sanonut että Sundqvist on hänelle ”sellainen puolijumala”. Sundqvistin tuotoksia hän kuvailee ”kaikista rakkaimmaksi kansallisaarteeksi”. Yhtye on ollut innoittaja sekä PMMP:n sanoituksille että musiikille; musiikkitoimittaja Ilkka Mattilan mukaan ”Sundqvistmaiset tarinat ja melodiat ovat olleet suurelle yleisölle tarttumapinta PMMP:n kappaleisiin”. YUP-yhtyeen laulaja Jarkko Martikainen on kertonut, että on yrittänyt ”omaksua häneltä (Sundqvistilta) sitä asennetta, että laulussa ei välttämättä pidä esittää vahvoja väitteitä”. Hänen mukaansa Sundqvistissa on neron piirteitä ja hän on ”todella vaativa tekstintekijä, johon pitää todella keskittyä”. Apulannan rumpali Sipe Santapukki on sanonut, ettei löydä ”tarpeeksi hienoja sanoja” kertoakseen yhtyeestä, joka muutti hänen elämänsä ja joka edustaa hänelle täydellisyyttä. Näyttelijä Mari Rantasila on nimennyt Sundqvistin suurimmaksi vaikuttajakseen sanoittajana. Antti Heikki Pesonen on saanut vuoden 2014 elokuvaansa Päin seinää vaikutteita Leeveiltä: "Sundqvist ei koskaan moralisoinut. Elokuvassa on samaa: tarinassa ei ole hyviä eikä pahoja, henkilöt liikkuvat harmaalla alueella, mutta jokaisella on sydän." Elokuvan soundtrack myös sisältää Leevi and the Leavingsin musiikkia.
Perintö > Tunnustuksia

Gösta Sundqvist sai arvostetun Juha Vainion sanoittajapalkinnon vuonna 1996. Leevi and the Leavings puolestaan valittiin vuonna 1995 Emma-gaalassa Vuoden yhtyeeksi. Espoon kaupunginvaltuustossa käsiteltiin vuonna 2005 ehdotusta Sundqvistin muistomerkin pystytystä varten, mutta kulttuurilautakunta päätti, ettei ehdotus johda toimenpiteisiin.
Perintö > Teoksia Sundqvistista

Vuonna 2017 julkaistiin Timo Kalevi Forssin kirjoittama elämäkerta Gösta Sundqvist – Leevi and the Leavingsin dynamo (Into).
Heinäkuussa 2018 esitettiin Yle Radio Suomessa 20-osainen kuunnelma Itkisitkö onnesta? Tarina Gösta Sundqvistista, jonka oli käsikirjoittanut ja ohjannut Peter Lindholm.
Peter Lindholm aikoo tehdä Gösta Sundqvistista myös elokuvan, jonka kuvauksien oli tarkoitus alkaa vuoden 2021 syksyllä, mutta ainakaan vuoden 2024 päättyessä projektista ei ole kuulunut lisää.
Kirjallisuutta

Partanen, Juha: Cyrano ja hullu koira. Nuoruusvuosia Leevi and the Leavingsin Gösta Sundqvistin kanssa.  Mediakasvo JPA Oy, 2006.  ISBN 952-92-0973-8
Luoto, Santtu: Raparperitaivas.  Helsinki:  Johnny Kniga Kustannus, 2004.  ISBN 951-0-29667-8
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Leevi and the Leavingsin viralliset kotisivut
Ylen Elävä arkisto: Tällainen oli Gösta Sundqvist ja tätä kaikkea hän teki
Gösta Sundqvistin haastattelu Soundiin vuodelta 1984
Gösta Sudqvistin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Gösta Sundqvist rakasti ihmistä. Janne Toivosen lauantaiessee Helsingin Sanomissa 17.8.2013
Gösta Sundqvist Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Leevi and the Leavings
| --- | --- |
Studioalbumit:   Suuteleminen kielletty  Mies joka toi rock ’n’ rollin Suomeen  Kadonnut laakso  Raha ja rakkaus  Perjantai 14. päivä  Häntä koipien välissä  Musiikkiluokka  Varasteleva joulupukki  Raparperitaivas  Turkmenialainen tyttöystävä  Rakkauden planeetta  Käärmenäyttely  Kerran elämässä  Bulebule  Onnen avaimet  Hopeahääpäivä 
EP:t:   Jos taivaalta sataisi rahaa 12″  Joulutarinoita 12″  Pikku prinsessa 12″ 
Valikoidut singlet:   Mitä kuuluu, Marja-Leena? / Rakas Annika…  Sadan vuoden yksinäisyys  Nuoret miljonäärit  Muotitietoinen / Ei tytöt sitä tietää saa  Pojat tanssimaan / Onnelliset  Kyllikki / Jos taivaalta sataisi rahaa  Poika nimeltä Päivi / Hannu ja Kerttu  Kerro terveiset lapsille / Pohjois-Karjala (Skandinavia Mix)  Rin Tin Tin / Mäyrä  Teuvo, maanteiden kuningas / Pimeä tie, mukavaa matkaa  Sopivasti lihava / Pimeä tie, mukavaa matkaa  Amalia / Elina, mitä mä teen?  Isojen tyttöjen yö / Jos Helsinki on kaunis  Unelmia ja toimistohommia / Pihlajankukka  Raparperitaivas / Miranda  Jossain on kai vielä joulu / Elämä ikkunan takana  Tikapuut taivaaseen / Paskaa lapsille  Pohjoisen taivaan alla / Kuudentoista vuoden yhtäjaksoinen sade / Muurahaisen munat  Turkmenialainen tyttöystävä / Kyyhkynen ja kyykäärme  Vasara ja nauloja / Sunnuntaiksi San Fransiscoon  Itkisitkö onnesta? / Vakosamettihousuinen mies  Lähtölaskenta pieneen sydämeen / Tuhlaajapoika  Laura Jenna Elli Noora Aleksandra Camilla Jurvanen / Matkalla Motowniin  Ihan tavalliset tennissukat / Ihanasti sanottu 
Kokoelmat:   Leevi and the Leavings  Salaiset numerot  Unelmia ja toiveita  Menestyksen salaisuus  Leevi and the Leavings – Suomen parhaat  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  20 suosikkia – Itkisitkö onnesta  Keskiviikko… 40 ensimmäistä hittiä  Torstai… 40 seuraavaa hittiä  Stereogramofoni – Sinkkuelämää vuosien varrelta  Keskeneräinen sinfonia  Matkamuistoja – kaikki singlet 1978–2003 
Videotallenteet:   Mediakomppania: Dokumentti Gösta Sundqvistista (1990) 
Kirjat:   Raparperitaivas  Cyrano ja hullu koira 
Muuta:   Diskografia  Luettelo kappaleista  Melkein vieraissa – Tribuutti Leevi and the Leavingsille 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana
Elizabeth Sinclair

| Elizabeth Sinclair |
| --- | --- |
 Sinclair valokuvattuna jossain vaiheessa 1870–1880-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1800 Glasgow, Skotlanti, Iso-Britannia
Kuollut: 16. lokakuuta 1892 (92 vuotta) Makaweli, Havaijin kuningaskunta
Ammatti:  maanviljelijä ja -omistaja
Arvonimi: päällikkö
Puoliso:  Francis Sinclair
Lapset:  6
Elizabeth Sinclair, o.s. McHutcheson (26. huhtikuuta 1800 Glasgow – 16. lokakuuta 1892) oli skotlantilaislähtöinen plantaasinomistaja ja sukunsa matriarkka. Hänet tunnetaan erityisesti Niihaun saaren ostamisesta.
Tausta ja yksityiselämä

Sinclairin vanhemmat olivat Jean Robertson ja James McHutchison. Perhe toimi kauppiaina. Tammikuussa 1824 Elizabeth meni naimisiin kapteeni Francis Sinclairin kanssa.
Vuodet Uudessa-Seelannissa

Vuonna 1840 Sinclairin perhe, johon pariskunnan lisäksi tässä vaiheessa kuuluivat myös lapset George, Jane, Helen, James, Francis ja Anne, myivät maansa Skotlannissa ja muuttivat  Uuteen-Seelantiin, jonne oli tarkoitus perustaa uusi maatila. Sinclair perheineen pyöritti maatilaa Banksin niemimaalla Uudessa-Seelannissa vuoteen 1846 asti, jolloin hänen miehensä kuoli.
Muutto Havaijille

Vuonna 1863 perhe lähti Uudesta-Seelannista ja suuntasi Kanadaan. On epäselvää, oliko Kanadaan lähtö nimenomaan Sinclairin päätös vai vaikuttiko siihen hänen muu perheensä. Kanadassa maan raivaamisen katsottiin kuitenkin liian vaativaksi, joten perhe päätti muuttaa ensin Kaliforniaan mutta suuntasikin Havaijille, jonne perhe saapui syyskuussa 1863.
Saavuttuaan Havaijille Sinclair osti Niihaun saaren kuningas Kamehameha IV:lta. Kauppahinta oli 10 000 dollaria (vuoden 2023 rahassa 237 436 dollaria). Saari on kulkenut Sinclairin suvussa tästä lähtien, ja tämän jälkeläiset asuvat saarella edelleen.
Niihaun oston jälkeen Sinclair osti lisää maata Kauain saarelta, jossa hän alkoi viljelemään sokeriruokoa.
Sinclairin jälkeläiset, nykyisin Robinsonin perhe, omistavat saaren ja pyrkivät suojelemaan Havaijin alkuperäisasukkaiden kulttuuria. Saari on edelleen ainoa paikka koko osavaltiossa, jossa enemmistön äidinkieli on havaiji. Perheen jälkeläiset ovat edelleen Kauain piirikunnan suurimpia yksityisiä maanomistajia.
Vihdin Viesti

| Vihdin Viesti |
| --- | --- |

Perustettu:  9. joulukuuta 1951
Paikkakunta:  Vihti
Lajit:  yleisurheilu hiihto
Omistajat:  Vihdin Viesti ry
Kotisivu:  https://www.vihdinviesti.fi/
Vihdin Viesti on Vihdin alueella toimiva hiihdon ja yleisurheilun keskusseura. Siihen kuuluu 12 erillistä jäsenseuraa, jotka huolehtivat itse muiden lajien ohella hiihdon ja yleisurheilun junioritoiminnasta ja lajikasvatuksesta, mutta ovat keskittäneet edustustoiminnan ViVin alaisuuteen. Toisin sanoen yksittäiset urheilijat harjoittelevat jäsenseuroissaan, mutta kilpailuissa oman alueen ulkopuolella he edustavat yhteisesti Vihdin Viestiä.
ViVin jäsenseuroja ovat Haimoon Kisa, Huhmarin Haka, Härkälän Haka, Jokikunnan Urheilijat, Kalevan Viesti, Nummelan Tarmo, Ojakkalan Visa, Olkkalan Kiri, Otalammen Metsänpojat, Tervalammen Teho, Vihdin Veto ja Vihtijärven Uhka.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Ulkopuolisten maiden ja järjestöjen reaktio Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan 2022

Kansainväliset reaktiot Venäjän hyökkäykseen
  Valtiot, jotka ovat tuominneet hyökkäyksen.
  Valtiot, jotka ovat ottaneet neutraalin kannan.
  Valtiot, jotka ovat syyttäneet hyökkäyksestä Ukrainan tai Naton provokaatiota.
  Ei tiedossa

  Venäjä
  Ukraina
Useat maat ja järjestöt ovat tuominneet Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan vuonna 2022.
Mielenosoitukset sotaa vastaan

Useissa Euroopan unionin jäsenmaissa sekä Venäjällä vastustettiin Venäjän aloittamia sotatoimia. Suomessa järjestettiin useita mielenosoituksia Venäjän sotatoimia vastaan 26. helmikuuta 2022, muun muassa Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Jyväskylässä. Helsingissä mielenosoittajia oli arvioiden mukaan noin 10 000 kahdessa eri tapahtumassa. Saksassa Berliinissä Brandenburgin portille kokoontui 24. helmikuuta 2022 joukko mielenosoittajia Ukrainan tueksi ja Venäjän sotaa vastaan. Yhdysvalloissa New York Cityn Times Squarella pidettyyn mielenilmaukseen sotaa vastaan osallistui satoja ukrainalaisia.
Sunnuntaina 13. maaliskuuta 800 sotatoimia Ukrainassa vastustanutta mielenosoittajaa otettiin kiinni Venäjällä samalla, kun Euroopassa AP:n mukaan kymmenet tuhannet osoittivat mieltään. Venäläisen kansalaisjärjestön OVD-infon mukaan maassa oli otettu kiinni yli 14 800 mielenosoittajaa sen jälkeen, kun Venäjä aloitti sotatoimensa Ukrainassa.
Suomen reaktio

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Kun menin nukkumaan, tiesin, että elämme huomenna kenties hyvin toisenlaisessa Euroopassa. Näin kävi. Aamuyöllä aika aikaisin sain tiedon, että sota oli alkanut. Se oli pysäyttävä hetki. Siinä tuli totta kai toivoton olo, että Eurooppa on tässä tilanteessa. Toinen päällimmäinen tunne oli pettymys. Kuinka pitkään ja hartaasti oli yritetty löytää diplomaattista ratkaisua. Kaikki se oli ollut turhaa. En pelännyt sen puolesta, että Suomea kohtaan Venäjä jotain vastaavaa suunnittelisi. Huoli oli Ukrainan ja ukrainalaisten luona. | ” |
– Pääministeri Sanna Marinin ensimmäinen reaktio kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan.
Suomen presidentti Sauli Niinistö kutsui yhteisessä tiedotustilaisuudessa pääministeri Sanna Marinin kanssa Venäjän tekoja tahalliseksi invaasioksi. Presidentti Niinistö twiittasi, että ”Venäjän toimet kohdistuvat Ukrainaan, mutta samalla ne hyökkäävät koko Euroopan turvallisuusjärjestystä vastaan”.
27. helmikuuta valtioneuvosto päätti 2 000 luotiliivin, 2 000 kypärän ja kahden kenttäsairaalan lahjoittamisesta Ukrainalle. Lisäksi Virolle annettiin lupa toimittaa aikaisemmin Suomelta ostetut kahdeksan 122 H 63- eli D-30-haupitseja eteenpäin Ukrainalle. Haupitsit olivat alun perin neuvostoliittolaisvalmisteisia ja Saksan demokraattisesta tasavallasta ja Saksan liittotasavallalta Suomeen ostettuja.
Suomi päätti 28. helmikuuta luovuttaa Ukrainalle 2 500 rynnäkkökivääriä, 150 000 patruunaa, 1 500 kertasinkoa ja 70 000 kertamuonapakkausta.
Suomen presidentti Sauli Niinistö lähti torstaina Yhdysvaltoihin puhumaan Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin kanssa muun muassa Ukrainan tilanteesta. Heidän tapaamisen ollaan suunniteltu tapahtuvan illalla perjantaina. Venäjän hyökkäystä Ukrainaan seuranneena aikana suomalaisten Nato-jäsenyyden kannatus on noussut ennätystasolle. Taloustutkimuksen 9.–11. maaliskuuta pitämän kyselyn mukaan noin 62 % suomalaisista kannattaa Nato-jäsenyyttä, 16 % vastustaa ja 21 % ei ole varma kannastaan.
Turun kaupunki kertoi huhtikuussa poistavansa Vladimir Leninin rintakuvan Puolalanmäellä, koska rintakuva oli ”herättänyt yleisössä ja mediassa toistuvasti tunteita ja keskustelua Venäjän Ukrainaan aloittamien sotatoimien johdosta”.
Aiheesta muualla

#LeaveRussia: The List of Companies that Stopped or Still Working in Russia. KSE Institute. (englanniksi)
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen äänestyksen tulokset koskien päätöslauselmaa, jossa Venäjää vaadittiin vetäytymään Ukrainasta ja peruuttamaan Donetskin ja Luhanskin kansantasavaltojen tunnustaminen.  Puolesta  Vastaan  Tyhjää  Poissa  Ei YK:n jäsenvaltio
Sanna Marin ja Sauli Niinistö ilmoittivat tuomitsevansa Venäjän hyökkäyksen 24. helmikuuta 2022 pitämässään tiedotustilaisuudessa.
Zootropolis – eläinten kaupunki

| Zootropolis – eläinten kaupunki> Zootopia |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Byron Howard  Rich Moore 
Käsikirjoittaja:   Jared Bush  Phil Johnston  Byron Howard  Rich Moore  Josie Trinidad  Jim Reardon  Jennifer Lee 
Tarina:   Byron Howard  Rich Moore  Jared Bush  Jim Reardon  Josie Trinidad  Phil Johnston  Jennifer Lee 
Tuottaja:  Clark Spencer
Säveltäjä:  Michael Giacchino
Kuvaaja:   Nathan Warner  Brian Leach 
Leikkaaja:   Fabienne Rawley  Jeremy Milton 
Tuotantosuunnittelija:  David Goetz
Pääosat:   Ginnifer Goodwin  Jason Bateman  Idris Elba  Jenny Slate  Nate Torrence  Bonnie Hunt  Don Lake  Tommy Chong  J. K. Simmons  Octavia Spencer  Alan Tudyk  Shakira 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Pictures Walt Disney Animation Studios
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   2016-02-1010. helmikuuta 2016 (Belgia)  2016-03-044. maaliskuuta 2016 (Yhdysvallat ja Suomi)  
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  150 miljoonaa $
Tuotto:  1,024 miljardia dollaria
Seuraaja:  Zootropolis – eläinten kaupunki 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Zootropolis – eläinten kaupunki (engl. Zootopia) on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut Disneyn animaatioelokuva, jonka ovat ohjanneet Byron Howard ja Rich Moore. Elokuva kertoo Zootropoliksen ensimmäisestä jäniskonstaapelista Judy Hoppsista, joka tarvitsee apua Nick Wilde -nimiseltä ketulta ratkaistakseen katoamistapauksen 48 tunnissa. Elokuvan alkuperäisversion äänirooleissa ovat Ginnifer Goodwin, Jason Bateman, Idris Elba, Jenny Slate, Nate Torrence, Bonnie Hunt, Don Lake, Tommy Chong, J. K. Simmons, Octavia Spencer, Alan Tudyk ja Shakira.
Elokuva oli sekä arvostelu- että lipputulomenestys tuottaen maailmanlaajuisesti yli miljardi dollaria. Elokuva palkittiin parhaan animaation Oscarilla.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli | Eläinlaji |
| --- | --- | --- | --- |
| Ginnifer Goodwin (aikuinen) Della Saba (nuori) | Iina Kuustonen (aikuinen) Saana Norra (nuori) | Judy Hopps | Kaniini |
| Jason Bateman (aikuinen) Kath Soucie (nuori) | Ilkka Villi (aikuinen)  Waltteri Helisalo (nuori) | Nicholas "Nick" P. Wilde | Kettu |
| Idris Elba | Veeti Kallio | Poliisipäällikkö Bogo | Afrikanpuhveli |
| Jenny Slate | Sinna Virtanen | Bellwether | Lammas |
| Nate Torrence | Lauri Ketonen | Clawhauser | Gepardi |
| Bonnie Hunt | Ulla Renko | Bonnie Hopps | Kaniini |
| Don Lake | Kai Lehtinen | Stu Hopps | Kaniini |
| Tommy Chong | Ilari Johansson | Yax | Jakki |
| J. K. Simmons | Ilkka Heiskanen | Pormestari Lionheart | Leijona |
| Octavia Spencer | Katja Aakkula | Rouva Otterton | Saukko |
| Fuschia J. Walker | Katja Aakkula | Kouluttaja | Jääkarhu |
| John Lavelle | Katja Aakkula | Raksahiiri | Hiiri |
| Alan Tudyk | Petrus Kähkönen | Duke Weezelton | Lumikko |
| Shakira | Heljä Heikkinen | Gazelle | Savannigaselli |
| Leah Latham | Heljä Heikkinen | Fru Fru | Pohjanpäästäinen |
| Rich Moore | Aku Laitinen | Doug | Pässi |
| Peter Mansbridge  | Ile Jokinen | Uutistenlukija | Hirvi |
| Byron Howard | Jussi Lampi | Bucky Oryx-Antlerson | Isokudu |
| Jared Bush | Antti Reini | Pronk Oryx-Antlerson | Isokudu |
| Tommy ”Tiny” Lister | Antti Reini | Finnick | Aavikkokettu |
| Mark Smith | Osku Ärilä | McHorn | Isosarvikuono |
| Josie Trinidad | Aku Laitinen | Dharma Armadillo (Vuokraemäntä) | Vyötiäinen |
| Kristen Bell | Heidi Attola | Priscilla | Laiskiainen |
| Raymond S. Persi | Joonas Nordman | Flash | Laiskiainen |
| Maurice LaMarche | Juha Varis | Mr. Big | Pohjanpäästäinen |
| Phil Johnston | Antti Lang | Gideon Grey | Kettu |
| John DiMaggio | Jussi Lampi | Jerry Jumbeaux Jr. | Savanninorsu |
| Katie Lowes | Ella Pyhältö | Tohtorimäyrä | Mäyrä |
| Gita Reddy | Ella Pyhältö | Nangi | Savanninorsu |
| Jesse Corti | Jukka Voutilainen | Manchas | Jaguaari |
| Josh Dallas | Osku Ärilä | Hätäinen possu | Possu |
Muissa rooleissa: Seera Alexander, Tommi Bäckman, Juhana Vaittinen, Iris Kovalainen, Sari Seppälä, Kari Tamminen, Mika Laine, Sakari Rautiainen ja Tommi Mäkeläinen.
Suomenkielisen dialogin on ohjannut Antti L. J. Pääkkönen
Vastaanotto > Arvostelut

Elokuva on saanut erinomaisen vastaanoton kriitikoilta. Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 98 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan keskiarvolla 8.1/10. Tulos perustuu 220 arvioon. Metacriticissä elokuvalla on 78 pistettä 100:sta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi Jussi Huhtala: 
Film-O-Holic Juha Rosenqvist: 
Helsingin Sanomat Anne Möttölä: 
Ilta-Sanomat Taneli Topelius: 
V2  Jari Tapani Peltonen : 
Episodi-lehden Jussi Huhtala antoi elokuvalle täydet viisi tähteä ja kirjoittaa arvostelussaan: "Parasta Zootropolisissa on sen hienovaraisesti välittyvä sanoma. Elokuvassa käsitellään suvaitsevaisuutta suorastaan käänteentekevällä tavalla. Siinä paitsi puolustetaan erilaisuutta myös romutetaan perinteisiä eläinsatujen kliseitä. Lammas ei välttämättä ole pelkästään kiltti eikä laiskiainen pelkästään hidas, vaan kaikenlaisista hahmoista voi löytyä monenlaisia ominaisuuksia. Se on Zootropolisin paras oivallus." Helsingin Sanomien Anne Möttölä antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä ja kirjoittaa arvostelussaan: "Disney-klassikoksi Zootropolis – eläinten kaupungista tuskin on, mutta vahva ja ajankohtainen sanoma reiluudesta ja tasa-arvoisista mahdollisuuksista sekä ponteva päähenkilö tekevät siitä antoisan katsoa."
Jangtsejoen suisto

Jiaxing
Huzhou
Hangzhou
Shaoxing
Ningbo
Zhoushan
Suzhou
Wuxi
Changzhou
Zhenjiang
Nantong
Jinhua
Taizhou
Quzhou
Yangzhou
Taizhou
Yancheng
Huai’an
Ma’anshan
Hefei
Jangtsejoen suisto on noin 100 000 neliökilometrin laajuinen suistoalue Shanghain sekä Jiangsun ja Zhejiangin maakuntien alueella Kiinassa, jossa Jangtsejoki laskee Itä-Kiinan mereen. Alueella asuu yli 10 prosenttia maan väestöstä. Vuonna 2002 alue vastasi 22 prosentista maan bruttokansantuotteesta, neljäsosaa liikevaihdosta ja 29 prosenttia maan tuonnista ja viennistä.
Ennen Itä-Kiinan mereen laskemistaan Jangtse jakautuu kahteen jokihaaraan. Näiden välissä sijaitsee Chongmingin saari, joka on syntynyt lietteen kasautuessa vuosisatojen ajan suiston alueelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jangtsejoen suisto Wikimedia Commonsissa
Kirkkonummen venäläinen hautausmaa

| Kirkkonummen venäläinen hautausmaa Porkkalan hautausmaa |
| --- | --- |
 Hautamonumentti venäläisellä hautausmaalla kesällä 2023.
Sijainti:  Kirkkonummi, Uusimaa
Avattu:  1944
Pinta-ala:  0,5 ha
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkkonummen venäläinen hautausmaa tai Porkkalan hautausmaa (ruots. Kyrkslätts ryska begravningsplats tai Porkala begravningsplats) on Kirkkonummella Kolsarin kylässä sijaitseva historiallinen muistomerkkihautausmaa, johon ei nykyisin enää suoriteta hautauksia. Hautausmaalla sijaitsee 489 Porkkalan vuokra-alueen aikaista hautaa, joista 210 on sotilashautoja, 95 siviilihautoja ja 184 lapsihautoja.
Historia

Vuonna 1944 jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhan mukaisesti Neuvostoliitto vuokrasi Suomelta Porkkalan alueen 50 vuodeksi viidellä miljoonalla markalla. Neuvostoliiton pääministeri marsalkka Bulganin ilmoitti kuitenkin 17.9.1955 Neuvostoliiton luopuvan vuokra­oi­keu­destaan, mikä kestikin lopulta vain 25.1.1956 saakka.
Porkkalan hautausmaalle on haudattu Porkkalan vuokra-aikana kuolleiden neuvostosotilaiden ja siviilien ruumiit. Joukossa on myös upseerien perheiden lastenhoitotehtävissä olleita isoäitejä ja lapsia. Hautausmaan tunnetuin vainaja on kapteeni Belov, joka ammuttiin 3.11.1944 ensimmäisten neuvostosotilasryhmien saapuessa Suomeen. Belov ammuttiin Helsingin Lauttasaaressa  ryhmän kävellessä Helsingin Länsisatamasta kohti Porkkalaa. Alun perin Belov haudattiin Upinniemen edustalla sijaitsevalle Mäkiluodon linnakesaarelle, mutta Porkkalan luovutuksen jälkeen useat neuvostovainajat koottiin keskitetysti Porkkalan hautausmaalle.
Hautausmaata on hoitanut vuoden 2022 kesästä asti Kirkkonummen seurakuntayhtymä. Hautausmaan hoidon kustantaa Itä-Suomen aluehallintovirasto. Venäläisten sotavainajien hautojen hoito Suomessa perustuu Suomen hallituksen ja Venäjän federaation välillä solmittuun sopimukseen, joka on allekirjoitettu vuonna 1992. Sopimuksen mukaan Venäjän federaation hallitus turvaa vastaavasti Venäjän alueella olevien suomalaisten sotilaiden hautapaikkojen ja muistomerkkien suojelun ja oikeuden niiden säilyttämiseksi.
Hautausmaa on kärsinyt ajoittain ilkivallasta Venäjän aloitettua hyökkäyssodan Ukrainaan helmikuussa 2022.
Kuvat

Kirkkonummen venäläinen hautausmaa kesällä 2023.
Hautamuistomerkki venäläisellä hautausmaalla.