stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyvinkää
Maantiede > Luonto

Hyvinkää on osa eteläboreaalista vyöhykettä, jolle on Pohjois-Uudellamaalla ominaista havupuuvaltaiset mustikkatyypin metsät. Kytäjän alueella kasvaa myös vaativia kasvilajeja, sillä kallioperässä on paljon emäksisiä kivilajeja, jotka ovat ravinteikkaita ja runsaskalkkisia. Laidunnuksen vähentymisen vuoksi monet ketokasvit ovat taantuneet perinteisillä kasvupaikoillaan, mutta muun muassa hirvenkello, ketomaruna ja ketoneilikka ovat levinneet tie- ja ratapenkereille.
Ridasjärven, Järvisuon ja Ritassaarensuon kokonaisuus on kansallisesti merkittävä FINIBA-linnustoalue. Ridasjärvellä pesii erityisen runsaasti naurulokkeja, mutta siellä pesii myös muun muassa ruokokerttusia, nokikanoja, telkkiä, pajulintuja, haapanoita ja härkälintuja. Ridasjärvi on pikkulokin ainoa pesäpaikka Hyvinkäällä. Keväisin muuttavia lintuja levähtää järvellä sadoittain. Yleisimpiä ovat joutsenet, joiden lisäksi metsähanhia havaitaan usein kymmeniä ja kanadan-, meri- ja tundrahanhia joitakin yksilöitä. Ritassaarensuolla elää lähinnä yleisiä eteläsuomalaisia lintulajeja. Myös Kytäjärvi ympäristöineen on maakunnallisesti merkittävä lintukohde. Siellä levähtää kahlaajia, lokkeja, sorsia, hanhia, joutsenia ja nokikanoja. Sveitsin puistossa on vuoden 2010 tietojen mukaan havaittu 59 eri lintulajia, joista yleisimpiä ovat pajulintu, peippo, punarinta ja sirittäjä.
Liito-orava esiintyy Hyvinkäällä kymmenillä eri alueilla, myös keskustaajamassa. Valkohäntäpeuroja on noin 250 yksilöä, metsäkauriita 150–200, hirviä noin 150 ja kuusipeuroja noin 100. Paikkakunnalla elää pysyvästi noin 15 ilvestä ja 5–10 saukkoa.
Hyvinkäällä on viisitoista luonnonsuojelualuetta (2010). Niiden pinta-ala on yhteensä 1 012 hehtaaria (2009) eli kolme prosenttia kunnan pinta-alasta. Suurimmat rauhoitetut alueet ovat Kytäjän luonnonsuojelualue (295 ha), Järvisuo-Ritassaarensuo (250 ha), Ridasjärvi (175 ha), Matkunsuo (103 ha), Sveitsinpuisto (96 ha) ja Antinlempi (15,5 ha). Natura 2000 -verkostoon kuuluvat Kytäjä-Usmin metsäalue (2 266 ha), Kalkkilammi-Sääksjärvi (976 ha, osa Nurmijärvellä), Järvisuo-Ridasjärvi (686 ha), Petkelsuo (284 ha), Kivilamminsuo–Pitkästenjärvet (220 ha, suurin osa Mäntsälässä) ja Mustasuo (214 ha, suurin osa Hausjärvellä).
Historia > Esihistoria

Vanhimmat merkit ihmisen toiminnasta Hyvinkään alueella ovat Ridasjärveltä löydetyt alkeellinen kirves ja tasataltat, joiden on arvioitu olevan peräisin niin kutsutun Suomusjärven kulttuurin ajalta, noin 4000-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Seuraavalta, kampakeraamiselta ajalta on jo melko runsaasti löytöjä, joiden perusteella on päätelty asutuksen keskittyneen Ridasjärven, Vantaanjoen ja Kytäjärven ympäristöön. Satunnaisia esinelöytöjä on tehty pitkin kivikautta, mutta pronssikautisia esineitä ei ole lainkaan löydetty Hyvinkään alueelta. Mahdollisesti ilmaston muuttuminen epäedullisemmaksi on pakottanut ainakin maanviljelijäväestön muuttamaan muualle.
1100- ja 1200-luvut olivat hämäläisten turkiskaupan kukoistuskautta Suomenlahden rannikoilla, ja näihin aikoihin he valtasivat Vantaanjoen varren erämaita pyyntialueikseen. Paikannimistä päätellen Hyvinkään seutu kuului vanajalaisille ja janakkalalaisille, jotka saaliiden vähetessä ja turkiskaupan tyrehtyessä alkoivat raivata riistamailleen uudisviljelyksiä. Vakituista asutusta on kuitenkin tuskin syntynyt ennen 1300-lukua. Vuoden 1539 maakirjan mukaan nykyisen Hyvinkään alueella oli jo 40 taloa. Hallinnollisesti valtaosa Hyvinkäästä kuului Lopen pitäjään, kirkollisesti taas pohjoisosiltaan ensin Janakkalaan ja siitä vuonna 1611 erotettuun Hausjärveen, eteläosiltaan Nurmijärveen.
Ensimmäinen maininta Hyvinkäästä on vuodelta 1495. Tällöin sillä tarkoitettiin nykyistä Hyvinkäänkylää. Nimen alkuperästä ei ole varmuutta, mutta sen vanhin kirjoitettu muoto on ”Höffinga”. Vuosina 1559–1561 ja uudestaan vuosina 1616–1629 Hyvinkäänkylän ja Kytäjän välisessä Hyvinkäänvuoressa toimi kaivos, jota perimätiedossa kutsutaan Hopeavuoreksi. Ensimmäinen maininta Helsinki–Hämeenlinna-maantien varrella sijaitsevasta Hyvinkään kestikievarista on samalta ajalta, vuodelta 1622. Asiakirjamaininnan mukaan kuningas Kustaa II Aadolf kävi Hyvinkään kaivoksella vieraillessaan Suomessa vuonna 1614 ja uudelleen kaksi vuotta myöhemmin matkustaessaan Helsingistä Hämeenlinnaan, jolloin hän yöpyi Hyvinkäällä. Kaivostoiminnan lakattua maataloustuotteiden myynti ja metsän tuotto jäivät Hyvinkään seudun asukkaiden ainoiksi tulonhankkimiskeinoiksi pitkälle 1800-luvulle saakka.
Historia > Rautatie muuttaa paikkakunnan

Nykyisen Hyvinkään kaupungin alkuna oli se asutustaajama, joka syntyi, kun Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien kolmannen rakennuspiirin keskuspaikka sijoitettiin Hyvinkäänkylän takamaille asumattomalle metsäseudulle vuonna 1857. Paikalle nousi rakentajien mökki- ja hökkelikylä. Rautatien rakentajajoukko oli sekalaista: sen rungon muodostivat niin sanotut kruununrengit eli vapaat työmiehet, joita Hyvinkäällä oli jo ensimmäisenä rakennusvuonna runsaat 300, ja heidän lisäkseen oli venäläisiä sotamiehiä ja Saimaan kanavan rakennustyömaalta paikalle kuljetettuja vankeja. Rautatietä rakentaneille perustettiin nykyisessä Parantolan kaupunginosassa sijaitseva Rautatienrakentajien hautausmaa vuonna 1858.
Suomen ensimmäinen rautatie, Helsinki–Hämeenlinna-rata, valmistui vuonna 1862. Hyvinkää oli asemista keskimmäinen, ja juna pysähtyi Hyvinkäällä 15 minuutiksi, kun se muilla asemilla seisahtui vain 3–5 minuuttia. Hyvinkään asema rakennettiin Nikkilän tilan ulkoniitylle Uudenmaan ja Hämeen läänien rajalle. Rata Hyvinkäältä Hankoon rakennettiin 1870-luvulla. Rautatiet tekivät asemanseudusta asuinalueen, mutta se alkoi kasvaa toden teolla vasta Ossian Donnerin 1890-luvulla perustaman villatehtaan myötä. Hyvinkään Yhdistyneet Villatehtaat oli kautta 1900-luvun merkittävä työllistäjä paikkakunnalla ja nousi 1930-luvulla Suomen 15 suurimman yrityksen joukkoon. 1862–1880 asemanseudun väkiluku oli 500–600 henkeä, mutta vuonna 1900 seudulla asui jo 1 800 henkeä. Rautatieaseman kaakkoispuolella sijaitsi vuosina 1874–1962 VR:n keskustaimisto ja keskuspuutarha, joka tuotti puiden ja pensaiden taimia kaikkien Suomeen rakennettujen uusien rautatieasemien tarpeisiin. Siellä myös kehitettiin uusia lajikkeita, kuten rautatienomenapuu, joka sai latinankielisen nimensä Malus Hyvingiensis Hyvinkään mukaan. Kyseinen omenapuu on valittu vuonna 1996 Hyvinkään symboliksi.
Rautatien tulo paikkakunnalle synnytti ristiriitoja uuden Hyvinkään seudun ja vanhan Nurmijärven emäpitäjän välille. Aseman seudulle asettui ruotsinkielisiä rautatievirkailijoita ja muualta Suomesta tulleita työläisiä, joiden ainoa side uuteen kotiseutuun oli heille jokapäiväisen toimeentulon antanut rautatie. Lisäksi Hyvinkäänkylä ei syrjäisen sijaintinsa vuoksi ollut koskaan sulautunut Nurmijärveen. Rautatieläiset rakensivat asemanseudulle kansakoulun vuonna 1894 (yhä toimiva Aseman koulu), ja Hyvinkäälle saatiin rukoushuone (nyk. Hyvinkään vanha kirkko) vuonna 1896. Pian nousi esille ajatus Hyvinkään muodostamisesta itsenäiseksi seurakunnaksi, ja vuonna 1909 Suomen senaatti hyväksyi Hyvinkään seurakunnan eroamisen Nurmijärvestä ja Hausjärvestä. Ero Nurmijärvestä toteutui kuitenkin vasta vuonna 1916 ja Hausjärvestä seuraavana vuonna. Itsenäinen Hyvinkään kunta perustettiin 20. heinäkuuta 1917 Aseman koulun juhlasalissa. Hyvinkään yhteiskoulu perustettiin vuonna 1918 ja paikallislehti Hyvinkään Sanomat aloitti ilmestymisensä vuonna 1924.
Väestö > Väestörakenne

Hyvinkää on asukasluvultaan Suomen 23. suurin kunta. Hyvinkään asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 46 903 asukasta, mikä on 2,6 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Hyvinkään väkiluku oli vuonna 2019 kasvanut 36 vuoden ajan ja kasvu on syntynyt lähinnä muuttovoitosta. Kaupungin väestön keski-ikä oli 42,8 vuotta vuonna 2017, mikä on maan ja Uudenmaan keskiarvoa korkeampi.  Hyvinkään väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 61,9 prosenttia, mikä on noin 9,8 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Hyvinkään väestöstä on 14,3 prosenttia. Työikäisiä Hyvinkäällä on 68,1 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 17,6 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Hyvinkäällä oli vuonna 2021 yhteensä 3 192 eli 6,8 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Hyvinkään väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 37 297 | 37 297 |
| 1985 | 1985 |    | 38 742 | 38 742 |
| 1990 | 1990 |    | 40 194 | 40 194 |
| 1995 | 1995 |    | 41 203 | 41 203 |
| 2000 | 2000 |    | 42 545 | 42 545 |
| 2005 | 2005 |    | 43 848 | 43 848 |
| 2010 | 2010 |    | 45 489 | 45 489 |
| 2015 | 2015 |    | 46 463 | 46 463 |
| 2020 | 2020 |    | 46 507 | 46 507 |
Lähde: Tilastokeskus.
Hyvinkään kaupungin talousarvio ennustaa kaupungille lähitulevaisuudessa maltillista väestönkasvua (trendiennusteen mukaan noin 0,4 % vuodessa), mutta lievää laskua työikäisten määrässä. Kaupungin väkiluvun ennustetaan kasvavan lähes 48 000 henkilöön vuoteen 2022 mennessä.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Hyvinkäällä oli 46 576 asukasta, joista 42 877 asui taajamissa, 2 901 haja-asutusalueilla ja 798:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hyvinkään taajama-aste on 93,7 %. Hyvinkään taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2020) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hyvinkään keskustaajama* | 42 654 |
| 2 | Jokela* | 186 |
| 3 | Rajamäki* | 37 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Hyvinkään keskustaajama ulottuu Hyvinkään lisäksi pieniltä osin Hausjärven kunnan alueelle. Herusen ja Rajamäen taajamat ulottuvat pääosin Nurmijärven kunnan alueelle ja Jokelan taajama Tuusulan kunnan alueelle. Yhteensä Hyvinkään keskustaajamassa on 43 303 asukasta ja sen pinta-ala on 37,18 neliökilometriä. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Kaukas lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Hyvinkään väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 91,2 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,9 prosenttia ja vieraskielisiä 7,8 prosenttia. Hyvinkäällä asui vuoden 2023 lopussa 2 421 ulkomaan kansalaista, mikä on 5,2 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Hyvinkäällä 543 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (184) ja venäläiset (161).
Väestö > Uskonto

Hyvinkään asukkaista 62,5 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,3 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 35,2 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Hyvinkäällä toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Hyvinkään seurakunta.
Kirkon herätysliikkeistä Hyvinkäällä toimivat evankelinen herätysliike, vanhoillislestadiolaisuus, herännäisyys sekä kansanlähetys. Evankelista herätysliikettä edustaa Luther-talolla kokoontuva SLEY:n messuyhteisö. Vanhoillislestadiolaisuutta edustavaan Hyvinkään rauhanyhdistykseen kuuluu noin 150 jäsentä. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Hyvinkäällä oma paikallisosasto. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.
Helluntaiherätyksen piirissä Hyvinkäällä toimii noin 500 jäsenen Hyvinkään helluntaiseurakunta. Toiminta alkoi aluksi Helsingin Saalemin kautta ja paikallisseurakunta järjestäytyi vuonna 1931 ja seurakunnan toiminta vahvistui toisen maailmansodan jälkeen. Hyvinkäällä toimivat myös alle sadan jäsenen vapaakirkollinen Hyvinkään vapaaseurakunta, adventismia edustava Hyvinkään adventtiseurakunta sekä baptistinen Hyvinkään baptistilähetys.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hyvinkään alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Hyvinkäällä Karjalan valistajien kirkko. Katolinen Pyhän Marian seurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Vanhassa kirkossa.
Hallinto ja politiikka

Hyvinkää kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kaupunginvaltuustossa on 51 kaupunginvaltuutettua.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | SKDL Vas. | Kesk. | LKP | SKL KD | Vihr. | RKP | SMP PS | sit. | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 17 | 12 | 12 | 3 | 5 | 2 |  | – | – |  | – | 76,0 % |
| 1980 | 17 | 14 | 12 | 3 | 3 | 2 |  | – | – |  |  | 76,2 % |
| 1984 | 17 | 13 | 5 | 4 |  | 3 | 4a | 1 | 2 |  | 2b | 70,3 % |
| 1988 | 17 | 14 | 7 | 4 |  | 1 | 2 | 1 | – |  | 5c | 65,1 % |
| 1992 | 19 | 10 | 6 | 3 |  |  | 3a |  |  |  | 10d | 69,9 % |
| 1996 | 17 | 13 | 5 | 5 |  | 2 | 2 | 1 |  | 6 | – | 56,0 % |
| 2000 | 15 | 10 | 5 | 5 |  | 2 | 4 | 1 |  | 8 | 1e | 49,6 % |
| 2004 | 15 | 12 | 5 | 6 |  | 3 | 5 | – | – | 5 | – | 53,9 % |
| 2008 | 13 | 16 | 5 | 6 |  | 1 | 5 | – | 3 | 2 | – | 55,6 % |
| 2012 | 13 | 15 | 5 | 4 |  | 2 | 5 | – | 7 |  | – | 51,7 % |
| 2017 | 14 | 13 | 4 | 4 |  | 3 | 7 | – | 6 |  | – | 54,5 % |
| 2021 | 12 | 13 | 4 | 3 |  | 2 | 6 | – | 11 |  | – | 50,2 % |
a Hyvinkään vihreiden yhteislista b Hyvinkään kommunistien ja demokraattien yhteislista c Puolueisiin sitoutumattomien ja liberaalien yhteislista (3),  Demokraattinen Vaihtoehto (1), SEP (1) d Terveen kunnallistalouden puolesta -yhteislista e Remonttiryhmä
Lähteet: Tilastokeskus ja Oikeusministeriö
Talous

Hyvinkään työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (0.5%)
Jalostus (26.4%)
Palvelusektori (72.0%)
Muut sektorit (1.1%)
Talousalueena Hyvinkää kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Hyvinkäällä oli vuonna 2022 yhteensä 19 913 työpaikkaa ja kunnassa asui 20 917 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 52,4 prosenttia. Hyvinkään työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 72,0 prosenttia, jalostuksen 26,5 prosenttia ja alkutuotannon 0,5 prosenttia. Merkittävimmät hyvinkääläisten toimialat olivat sosiaali- ja terveysala, teollisuus ja tukku- ja vähittäiskauppa, joista jokaisella oli 3 000–4 000 työpaikkaa.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 95,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 77,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,5 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Hyvinkäällä on 123,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Alkutuotanto

Hyvinkäällä on 123 maatilaa (2007). Kymmenen on lypsykarjatiloja ja 13 tallia. Enimmäkseen Hyvinkäällä viljellään kauraa, kevätvehnää ja mallas- sekä rehuohraa. Paikkakunnalla on yhteensä 58 neliökilometriä peltoa. Metsittämisen ja rakentamisen vuoksi peltoala on vähentynyt 800 hehtaarilla kahdessakymmenessä vuodessa.
Hyvinkäällä on 16 maa-ainesten ottoaluetta. Niiden ala on 280 hehtaaria. Kallioiden louhinnan ja murskauksen merkitys on kasvanut viime vuosina, mutta kaivumäärät ovat laskeneet. Käyttökelpoiset hiekka- ja soravarat on enimmäkseen jo hyödynnetty. Suurimmat maa-ainesten ottoalueet ovat Astrakanissa ja Suomiehessä.
Talous > Teollisuus

Hyvinkään historia teollisuuskaupunkina on pitkä ja teollisuudella on yhä maan keskiarvoon verrattuna suuri merkitys kaupungille. Vuonna 2011 hyvinkääläisistä 30 % oli julkisen sektorin työntekijöitä ja kaupungin palveluksessa on noin 3 000 henkilöä. Kuitenkin yli neljännes (27 %) kaupungissa työskennelleistä miehistä oli teollisuuden palveluksessa vuonna 2013. Edelleen vuonna 2017 kaupungissa asuvien miesten kaksi suurinta toimialaa olivat teollisuus ja rakentaminen. Paikkakunnalla ovat nosturivalmistaja Konecranesin ja elintarvikekonserni Myllyn Parhaan pääkonttorit sekä tehtaat. Lisäksi Hyvinkäällä toimivat Koneen jo vuonna 1942 perustetut hissitehtaat (ml. paikkakunnan maamerkkeihin kuuluva hissien testaukseen käytetty Koneen hissitorni) sekä Isoverin ja Reka Kaapelin tehtaat. Teollisuusyhtiöitä palvelevalla Transvalilla on Hyvinkäällä huomattava logistiikkakeskus entisen Hyvinkään konepajan tiloissa. Paikallisesti merkittäviä teollisuusalueita ja yrityskeskittymiä Hyvinkäällä on muun muassa Sahanmäessä, Hiiltomossa ja Hakakalliossa.
Talous > Yritykset

Hyvinkään suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja terveyspalvelut. Hyvinkään viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Konecranes Finland (1794), Hankkija (86), Kone Industrial Hissitehdas (587), Tilipalvelu Rantalainen (467) ja Hyria koulutus (467). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Kone, Konecranes, Hankkija, Rexel Finland ja Tibnor.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Hyvinkään on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa toiseksi alimpaan neljännekseen sijalle 44. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Hyvinkäälle on 3,04.
Vuonna 2012 Hyvinkään keskustaan valmistui kauppakeskus Willa. Se työllistää noin 700 henkeä. Kauppakeskus kuuluu yli sadalla liikkeellään Suomen suurimpiin.
Talous > Julkistalous

Hyvinkään kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 noin 98 miljoonaa euroa. Hyvinkään kunnallisveroprosentti on 7,70 prosenttia vuonna 2025. Hyvinkään viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Konecranes Abp, Konecranes Finland, KONE Industrial, RTA-Yhtiöt ja Jacquet Finland.
Hyvinkään kaupungin talous on vuosina 2016 ja 2017 ollut ylijäämäinen, joskin vuonna 2018 se kääntyi alijäämäiseksi ja oli sitä myös vuonna 2019. Vuonna 2020 kaupungin alijäämä oli 19,4 miljoonaa euroa eli ennätyksellisen suuri.
Liikenne > Rautatie

Hyvinkää on tunnettu rautatiekaupunkina, ja sen keskustan sijainti määräytyi Helsinki–Hämeenlinna-radan rakentamisen perusteella. Asema­rakennus on yksi harvoista alkuperäisistä asemarakennuksista, joka vielä on alkuperäisessä käytössään. Kaupungissa on myös Rautatiemuseo ja VR:n kone­paja, jonka toiminta loppui vuonna 2018. Hyvinkään ja Karkkilan välillä (noin 45 km) toimi kapearaiteinen Hyvinkään–Karkkilan rautatie, joka lakkautettiin 8. elokuuta 1967. Hyvinkäältä haarautuu myös Hyvinkää–Karjaa-rata Hangon suuntaan (avattu liikenteelle 8. lokakuuta 1873), ja 1900-luvun alussa silloinen asemakylä oli välietappi monelle amerikansiirtolaisille, jotka lähtivät Hangosta Atlantin toiselle puolelle. Matkustaja­liikenne Hyvinkään ja Karjaan välillä lopetettiin syyskuussa 1983, mutta rata on yhä tavara­liikenteen käytössä. Myös lähes 150-vuotias Hyvinkään Hangon radan rautatieasema on yhä olemassa ja se on nykyään osa Suomen rautatiemuseota. Rautatieasemalta Hyyppärään kulki ennen Hyyppärän rata. Museovirasto on luokitellut Hyvinkään rautatieaseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Lähellä rautatieasemaa on vuonna 1957 paljastettu Wäinö Aaltosen veistämä rautateiden rakentajien muistomerkki. Patsasta paljastettaessa oli kulunut sata vuotta Hyvinkään ratatyömaan perustamisesta. Aseman puistoon on haudattu Suomen sisällissodassa 1918 kaatuneita saksalaisia sotilaita.
Liikenne > Maantieliikenne

Hyvinkään kautta kulki jo satoja vuosia sitten tärkeä maantie Helsingistä Hämeenlinnaan. 1930-luvulla tiestä tuli osa Helsingin ja Jyväskylän välistä valtatie 4:ä. Kun Suomen päätieverkko rakennettiin sotien jälkeen uudelleen, valtatie 3:n uusi linjaus valmistui Hyvinkään keskustan länsipuolelle. Valtatie rakennettiin moottoritieksi 1990-luvulla ja vanha valtatie muutettiin seututie 130:ksi. Vanhan valtatie 4:n reittiä noudattelee myös nykyiseen moottoritiehen Hyvinkään etelärajalla yhtyvä, Tuusulan Hyrylästä tuleva kantatie 45 Hyvinkään eteläosan halki kulkee 1970-luvulla valmistunut valtatie 25. Paikallisliikennettä palvelevat maantiet Hausjärvelle, Jokelaan, Mäntsälään, Nurmijärven Rajamäelle ja Lopen Läyliäisiin.
Hyvinkäällä toimivia linja-autoyrityksiä ovat Ventoniemi Oy ja Hyvinkään Liikenne Oy.
Liikenne > Lentokenttä

Hyvinkään lentokenttä perustettiin välirauhan aikana 1940 Helsingin ilmapuolustusta varten. Se toimi jatkosodan jälkeen vuodet 1944–1947 valtakunnan päälentokenttänä, kun Helsinki-Malmin lentoasema oli liittoutuneiden valvontakomission käytössä. Sen kautta lennettiin myös kansainvälinen liikenne Tukholman Brommaan. Finnairin DC-3-lentäjät koulutettiin konetyyppiin Hyvinkään kentällä vuonna 1948.
Nykyisin kentällä on vilkasta harrastuslentotoimintaa, kuten purjelentoa ja moottorilentoa, jota muun muassa tarjoavat vuonna 1948 perustettu Hyvinkään ilmailukerho sekä vuonna 1989 alulle pantu Mäntsälän ilmailukerho.
Liikenne > Etäisyyksiä Hyvinkäältä

Hanko 150 km
Helsinki 55 km
Hämeenlinna 50 km
Lahti 70 km
Porvoo 65 km
Riihimäki 15 km
Tampere 125 km
Turku 170 km
Palvelut > Koulutus

Hyvinkäällä toimii noin 20 peruskoulua: Aamutuulen opetusyksikkö (luokat 1-2), Anttilan koulu, Aseman koulu, Hakalan koulu, Hakalanpolun koulu, Hyvinkäänkylän koulu, Hämeenkadun koulu, Härkävehmaan koulu (1-9), Kaukasten koulu, Kytäjän koulu, Martin koulu, Martinkulman koulu (1-9), Nopon koulu, Paavolan koulu, Pohjoispuiston koulu (7-9), Puolimatkan koulu (1-9), Ridasjärven koulu, Svenska skolan i Hyvinge, Talvisillan koulu (1-2), Tapainlinnan koulu (1-9), Uudenkylän koulu, Vehkojan koulu (luokat 1–9).
Kaupungissa toimii yksi päivälukio, vuonna 2020 perustettu Hyvinkään lukio. Hyvinkään lukio toimii helmikuusta 2021 lähtien uudessa Kipinä-talossa.
Hyvinkään yhteiskoulu toimi vuosina 1918–2020 ensin oppikouluna ja sittemmin lukiona. Hyvinkään yhteiskoulu ehti hieman ennen lakkauttamistaan viettää satavuotisjuhlaansa vuonna 2018.
Hyvinkään Sveitsin lukio toimi eri nimillä vuosina 1959–2020. Pohjoispuiston lukio toimi vuosina 1952–1995 ja Vehkojan lukio 1966–1995.
Ammatillista opetusta antavat Hyria (nuoriso-opetus: Hyria ammattiopisto ja aikuiskoulutus: Hyrian aikuisopisto; Hyria sisältää entiset Hyvinkään ammattioppilaitos, Hyvinkään kauppaoppilaitos, Hyvinkään taidekoulu, Hyvinkään terveydenhuolto-oppilaitos, Hyvinkään-Riihimäen aikuiskoulutuskeskus, Riihimäen ammattioppilaitos, Uudenmaan maaseutuopisto ja Oppisopimuskeskus) ja Laurea-ammattikorkeakoulu. Lisäksi Hyvinkäällä toimivat Hyvinkään opisto (ent. Hyvinkään kansalaisopisto, myös avoimen yliopiston kursseja), Hyvinkään musiikkiopisto, Rocktehdas, sekä Lasten ja nuorten kuvataidekoulu. Hyvinkäällä muiden kaupunkien ohella toiminut Suomen Rockopisto asetettiin konkurssiin vuonna 2014.
Palvelut > Media

Hyvinkään uutisia julkaistaan Aamupostissa, joka on Hyvinkään, Riihimäen, Nurmijärven, Lopen ja Hausjärven yhteinen paikallislehti. Se perustettiin vuonna 2003 Hyvinkään Sanomien ja Riihimäen Sanomien jatkajaksi. Hyvinkäällä julkaistaan myös Viikkouutiset Hyvinkää -ilmaisjakelulehteä.
Palvelut > Sairaanhoito

Hyvinkään Vehkojan kaupunginosassa sijaitsee Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin kuuluva sairaala, joka palvelee myös neljää muuta pohjoisuusmaalaista kuntaa. Sairaala on rakennettu vuonna 1975, ja vuosina 2018–2019 sille valmistui mittava lisärakennus, joka on kaupungin historian kallein investointi. Uusi sairaalarakennus pyrkii yhdistämään perusterveyshuollon ja erikoissairaanhoidon palvelut samaan toimipisteeseen.
Hyvinkään pääterveysasema sijaitsee vanhan parantolan rakennuksessa lisärakennuksineen keskustassa. Lisäksi kaupungissa on Paavolan terveysasema.