15. kesäkuuta
Tapahtumia > 1800–

1800 – Napoleonin sodat: Itävallan armeijaa Marengon taistelussa johtanut Michael von Melas antautui Napoleon Bonapartelle.
1804 – Yhdysvaltain perustuslain presidentin valintaa koskeva 12. lisäys hyväksyttiin.
1807 – Prikaatinkenraali Robert Craufurdin johtama prikaati saapui Montevideoon matkalla valtaamaan Buenos Airesia. Operaatio oli osa brittien yritystä vallata Espanjan siirtomaita Etelä-Amerikassa.
1808 – Napoleonin sodat: ranskalaiset alkoivat piirittää Zaragozaa.
1808 – Joseph Bonaparte kruunattiin Espanjan kuninkaaksi.
1809 – Napoleonin sodat: ranskalaiset voittivat Marian taistelun espanjalaisia vastaan.
1814 – Venezuelan vapaussota: rojalisti José Tomás Bovesin llanerosit voittivat vallankumouksellisen Simón Bolívarin joukot La Puertan taistelussa.
1817 – Meksikolainen vallankumouksellinen Francisco Javier Mina voitti eversti Benito Arminánin rojalistit Peotillos Haciendan luona käydyssä taistelussa.
1820 – José Gervasio Artigasin uruguaylaisarmeija voitti Francisco Ramírezin argentiinalaiset Gualeguay-joen länsirannalla käydyssä taistelussa. Artigas käynnisti takaa-ajon, joka päättyi hänen tappiokseen yhdeksän päivää myöhemmin.
1821 – Turkkilaiset surmasivat useita tuhansia İzmirin kreikkalaiseen vähemmistöön kuuluneita Turkissa.
1825 – Uuden London Bridgen peruskivi muurattiin Lontoossa. Juhlallisen seremonian muurarina toimi silloinen Yorkin herttua.
1826 – Sulttaani Mahmud II tukahdutti verisesti janitsaarikapinan.
1829 – Cazorlassa Espanjassa valtava raekuuro tuhosi talojen kattoja. Suurimpien rakeiden sanottiin olleen lähes kaksikiloisia.
1836 – Arkansas'sta tuli Yhdysvaltain 25. osavaltio.
1838 – Fructuoso Riveran johtamat vallankumoukselliset coloradosit ("Punaiset") voittivat Palmarin taistelun ja kaatoivat presidentti Manuel Oriben hallituksen. Oribe pakeni Argentiinaan.
1844 – William Wilberforce Birdistä tuli Intian varakuningas.
1846 – Oregonin sopimuksessa 49. leveyspiiri sovittiin Yhdysvaltojen ja Kanadan rajaksi Kalliovuorilta Juan de Fucan salmeen Tyynellemerelle.
1848 – Euroopan hullu vuosi: Berliinissä puhkesi kapinoita. Helmikuun vallankumouksen jälkeen Ranskassa laskettiin työttömyyden nousseen muutamasta tuhannesta 118 000:een kolmessa kuukaudessa.
1848 – Brittilaivasto lakkautti Buenos Airesin sataman laivastosaarron, joka oli kestänyt 21 kuukautta.
1849 – Lyonissa puhkesi monta uhria vaatinut kapina.
1854 – Krimin sota: venäläiset joukot purkivat Silistran piirityksen, kun turkkilaisten kahta päivää aiemmin alkanut hyökkäys eteni alueelle.
1857 – Britit vangitsivat Awadhin entisen kuninkaan Wajid Ali Shahin Kalkutassa. Hänen nimensä oli tullut esiin kapinahuhujen yhteydessä.
1858 – Jeddassa nousi kapina ulkomaalaisia vastaan. Noin kaksikymmentä brittiviranomaista surmattiin. Kuninkaallinen laivasto kosti kapinan pommittamalla kaupunkia heinäkuun lopulla.
1859 – Paavi Pius IX protestoi eri puolilla Italiaa nousseita kapinoita vastaan.
1860 – Meksikon sisällissota 1857–1860: Jesus Gonzalez Ortegan liberalistiarmeija voitti Silverio Ramirezin konservatiiviarmeijan Penuelas Haciendan taistelussa Aguascalientesissa.
1861 – Yhdysvaltain sisällissota: Joseph E. Johnstonit konfederaattijoukot vetäytyivät Harper's Ferrystä Robert Pattersonin johtamien pohjoisvaltiolaisten tieltä.
1862 – Frank Gardinerin johtamat maantierosvot, bushrangerit, tekivät historian suurimman postivankkuriryöstön Australiassa.
1862 – Serbialaiset kapinoivat turkkilaisia vastaan Belgradissa turkkilaissotilaan murhattua serbialaisnuorukaisen. Turkkilaiset vetäytyivät linnakkeeseen, josta he alkoivat pommittaa kaupunkia.
1863 – Yhdysvaltain sisällissota: Winchesterin toinen taistelu päättyi kenraali Richard S. Ewellin johtamien etelävaltioiden sotilaiden voittoon. Ewell jatkoi saman tien etenemistä Pennsylvaniaan.
1863 – Yhdysvaltain sisällissota: Etelävaltioiden kenraali Robert E. Leen joukkojen etenemisestä huolestunut presidentti Abraham Lincoln esitti hätävetoomuksen pääkaupunki Washingtonin puolustamisesta.
1864 – Yhdysvaltain sisällissota: Petersburgin toinen taistelu alkoi.
1864 – Arlingtonin sotilashautausmaa perustettiin Yhdysvalloissa.
1865 – Yhdysvaltain sisällissota: höyrylaiva S.S. Edward F. Dix törmäsi aiemmin uponneen ironcladin USS Eastportin hylkyyn Mississippin sivujoella Red Riverillä ja upposi.
1866 – Preussi hyökkäsi Itävaltaan aloittaen Preussin–Itävallan sodan.
1866 – Santa Gertrudisin taistelu: tasavaltalaiskenraalit Mariano Escobedo ja Sóstenes Rocha yllättivät vastahyökkäyksellä imperialistikenraali Feliciano Olveran joukot ja ajoivat tämän pakosalle.
1869 – Marsalkka Francisco Serranosta tuli Espanjan sijaishallitsija.
1873 – Meiji-restauraation prefektuurijaossa Japanissa muodostetut Kisarazun ja Inban prefektuurit yhdistettiin Chiban prefektuuriksi.
1876 – Çerkes Hasanin välikohtaus: tšerkessiupseeri tunkeutui Mithat Paššan kotona järjestettyyn Turkin hallituksen kokoukseen ja ampui kuoliaaksi sotaministerin ja entisen suurvisiirin Hussein Avni Paššan, ulkoministeri Reşit Paššan ja monia muita.
1876 – Osmanivallan vastaiseen Bulgarian huhtikuun kansannousuun osallistunut kapinajohtaja Tsanko Dyustabanov hirtettiin Veliko Tărnovossa.
1877 – Henry Flipperistä tuli ensimmäinen mustaihoinen West Pointista valmistunut kadetti.
1888 – Vilhelm II:sta tuli Saksan keisari hänen isänsä Fredrik III:n kuoltua syöpään.
1895 – Ranskan siirtomaaministeri perusti Ranskan Länsi-Afrikan kenraalikuverneetin, jonka päätoimisto sijoitettiin Senegaliin. Kenraalikuvernöörin vastuulla oli huolehtia vasta vallatuista suurista maa-alueista.
1896 – Merenalaisen maanjäristyksen aiheuttama tsunami osui Kamaishiin Japanissa ja vei mukanaan 7 600 taloa ja 27 000 ihmistä.
1897 – Saksan keisarikunnan laivaston tuore laivastoministeri suuramiraali Alfred von Tirpitz kirjoitti salaisen muistion, jossa hän julisti Britannian olevan vaarallisin vihollinen merillä ja vaati taistelulaivoja rakennettavaksi niin monta kuin mahdollista.
1897 – Maailman postiliiton viides ja siihen mennessä suurin kokous Washingtonissa.
1898 – Yhdysvaltain edustajainhuone hyväksyi Havaijin liittämisen Yhdysvaltoihin.
1898 – Espanjan–Yhdysvaltain sota: Yhdysvaltain merijalkaväki voitti Guantánamonlahden taistelun ja kaappasi Guantánamon espanjalaisilta Kuubassa.
1899 – Boksarikapinalliset valtasivat Tianjinin ja sytyttivät ulkomaisten omistamia rakennuksia palamaan.