stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalevan kisat 1923
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Lauri Härö | 11,1 | Anton Husgafvel | 11,2 | Väinö Eskola | 11,3 |
| 200 m | Lauri Härö | 22,6 | Anton Husgafvel | 22,6 | Erik Wilén | 22,7 |
| 400 m | Erik Wilén | 49,9 | Anton Husgafvel | 52,9 | Kaarle Tuomi | 53,2 |
| 800 m | Paavo Nurmi | 1.56,3 | Gösta Jansson | 1.58,1 | Kaarle Tuomi | 2.00,5 |
| 1 500 m | Oskari Rissanen | 4.07,8 | Gösta Jansson | 4.07,8 | Elias Katz | 4.09,0 |
| 5 000 m | Sameli Tala | 15.25,4 | Väinö Sipilä | 15.26,4 | Hannes Kolehmainen | 16.07,0 |
| 10 000 m | Väinö Sipilä | 32.27,0 | Hannes Kolehmainen | 32.50,7 | Hemmi Rönty | 34.39,4 |
| 25 000 m | Albin Stenroos | 1.31.01,7 | Antti Linna | 1.38.23,9 | Esaias Rossi | 1.40.53,8 |
| 110 m aidat | Erik Wilén | 15,7 | Gustaf Strandberg | 16,7 | Richard Järvinen | 16,9 |
| 400 m aidat | Erik Wilén | 57,2 | Martti Jukola | 57,9 | Bengt Bengtström | 62,2 |
| 3 000 m esteet | Elias Katz | 10.01,6 | Väinö Sipilä | 10.15,0 | B. Mechelin | 11.32,1 |
| Korkeushyppy | Vilho Tuulos | 180 | Iivari Yrjölä | 175 | Urho Kekkonen | 175 |
| Seiväshyppy | Ilmari Nikander | 340,5 | Yrjö Helander | 340,5 | Gunnar Enwald | 321,5 |
| Pituushyppy | Vilho Tuulos | 710 | Yrjö Lönn | 674 | Paul Sandström | 666 |
| Kolmiloikka | Vilho Tuulos | 14,79 | Erkki Järvinen | 13,65 | Heino Kokkonen | 13,61 |
| Kuulantyöntö | Bertil Ilomaa | 13,58 | Hannes Torpo | 13,55 | August Takala | 13,09 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Hannes Torpo | 24,50 | Bertil Ilomaa | 24,42 | Vilho Niittymaa | 24,38 |
| Kiekonheitto | Vilho Niittymaa | 42,09 | August Takala | 40,44 | Uno Gerasimovitsch | 38,97 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Vilho Niittymaa | 81,35 | August Takala | 70,39 | Hannes Torpo | 68,09 |
| Moukarinheitto | Erik Eriksson | 45,95 | Johan Pettersson | 42,12 | Vilho Niittymaa | 39,41 |
| Keihäänheitto | Yrjö Ekqvist | 60,75 | Paavo Johansson | 58,41 | Vilho Rinne | 57,18 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Yrjö Ekqvist | 105,31 | Paavo Johansson | 100,04 | Hugo Lehtonen | 98,95 |
| Painonheitto | Erik Eriksson | 9,46 | Johan Pettersson | 9,08 | Jussi Jokela | 8,70 |
| Viisiottelu | Gustaf Strandberg | 8 | Leo Leino | 8 | Ilmari Järnefelt | 14 |
| Kymmenottelu | Iivari Yrjölä | 6976,750 | Gustaf Strandberg | 6878,840 | Paavo Yrjölä | 6573,130 |
Kalevan malja

Kalevan Malja ratkaistiin mestaruuksien lukumäärän mukaan.
| # | Seura | mestaruudet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin IFK | 9 |

| 2 | Tampereen Pyrintö | 8 |
| 3 | Helsingin Kisa-Veikot | 4 |
Kadmium

Kadmium on valkoinen ja pehmeä metalli. Sen kemiallinen merkki on Cd (lat. cadmium) ja järjestysluku 48. Sen sulamispiste on melko matala, noin 320 °C. Sitä valmistetaan lähinnä sinkin valmistuksen sivutuotteena. Nykyään tärkein käyttökohde on nikkelikadmiumakut. Aikaisemmin kadmiumia on käytetty muun muassa teräksen päällystämisessä, mutta siitä on luovuttu kadmiumin ympäristöhaittojen takia. Kadmium on ihmiselle myrkyllistä ja se aiheuttaa syöpää.
Käyttö

Kadmiumsulfidia on käytetty aikaisemmin tuottamaan keltaista väriä muun muassa muoveihin, maaleihin ja kumeihin. Kadmiumia voidaan käyttää myös galvanoinnissa, jolloin se suojaa terästä. Galvanointia on käytetty erityisesti meriveden aiheuttamaa ruostumista vastaan. Tästä on kuitenkin luovuttu kadmiumin ympäristöhaittojen takia. Televisiossa kadmiumia on käytetty värien tuottamisessa.
Nykyään kadmiumia käytetään erityisesti nikkelikadmiumakuissa, joiden etuna on nopea latausaika ja keveys. Euroopan unioni on kuitenkin rajoittanut kadmiumin käyttöä. Kadmiumia voidaan käyttää telluurin kanssa aurinkokennojen ohutkalvoissa.
Toinen tärkeä käyttökohde on laakerit, sillä sen kitka muiden materiaalien kanssa on pientä ja se kestää hyvin kulutusta. Sitä voidaan käyttää myös juotoksissa, sillä sen metalliseosten sulamispiste on yleensä matala. Kadmiumia on muun muassa Woodin metallissa ja Newtonin metallissa, joiden sulamispisteet ovat matalia. Kadmiumia voidaan käyttää myös pinnoitteissa.
Kadmiumia on yhä laillista käyttää ruoanlaittoon käytettävän keramiikan lasituksessa ja väreissä. Sitä voi olla erityisesti punaisissa, keltaisissa tai oransseissa väreissä. Etenkin vanhoista astioista, jotka on valmistettu ennen raja-arvojen säätämistä, saattaa liueta myrkkyä. Uusistakin maahantuoduista astioista löytyy välillä kadmiumia. Uusien astioiden ostaja voi pyytää myyjää näyttämään keramiikan vaatimustenmukaisuusilmoituksen, eli takuun, että jo valmistaja tai maahantuoja on testauttanut astian ja se on nykyisten asetusten mukainen ja turvallinen.
Myrkyllisyys

Kadmium on myrkyllinen metalli. Kadmium on kemiallisesti hyvin samanlaista kuin sinkki, joten se pääsee sinkin avulla helposti ihmiskehoon ruuan mukana. Ihminen altistuu kadmiumille myös muun muassa vanhojen astioiden, tupakan ja saastuneen veden kautta. Ruuansulatus pystyy suodattamaan suurimman osan kadmiumista pois. Kadmium sitoutuu veressä punasoluihin ja kertyy erityisesti munuaisiin, ja voi olla haitallista kiveksille ja maksalle. Maksassa ja munuaisissa voi olla yhteensä yli puolet koko elimistön kadmiumista. Munuaisten kadmiumpitoisuus suurenee koko eliniän. Jos ihminen kärsii samalla d-vitamiinin puutoksesta, niin kadmium voi heikentää luita ja niveliä, jolloin muun muassa kävelystä tulee kivuliasta. Maailman terveysjärjestön alainen kansainvälinen syöpätutkimuslaitos IARC on todennut kadmiumin ensimmäisen luokan karsinogeeniksi. Pitkäaikainen kadmiumin anto koe-eläimille on aiheuttanut niille verenpainetautia. Tarkkaa myrkytysmekanismia ei tunneta, mutta on epäilty, että kadmium korvaa sinkin joissakin entsyymeissä. Rotilla on todettu LD50-arvoksi, kun kadmium saadaan suun kautta, 225 mg/kg, ja hiirillä suoraan kehoon injisoituna 5,7 mg/kg. Ihmisillä tappava annos on suun kautta 150 mg tai 20 minuuttia hengitettynä 39 mg/m3.
Kadmiumaltistuksessa tyypillisiä oireita ovat yskä, punoitus, ripuli, päänsärky, pahoinvointi ja oksentelu. Altistus tapahtuu usein hengitysteitse. Ensiapuna akuutissa kadmiummyrkytyksessä on vatsahuuhtelu ja yleistilan hoito. CaNa2EDTA kelatoi kadmiumia pois elimistöstä, ja sitä suositellaan käytettäväksi myrkytyksen hoidossa, vaikka sen tehosta ei ole varmaa näyttöä.
Koska kadmium on jauheena herkästi syttyvää, niin on tärkeää huolehtia ettei sitä käsitellä avotulen lähellä. Kadmiumin palamisessa syntyy myrkyllisiä kaasuja.
Ilmakehään pääsee vuosittain noin kahdeksan tonnia kadmiumia, joka päätyy ilmakehän kautta maaperään ja sitä kautta eläimiin. Toisen maailmansodan jälkeen Japanin kaivostoiminta saastutti Jinzū-joen, jolloin kadmiumia kertyi riisiviljelmiin. Tällöin paikalliset asukkaat sairastuivat tyypillisiin kadmiumin aiheuttamiin sairauksiin (itai-itai -tauti).
Historia

Kadmium löydettiin sinkkikarbonaatin sivutuotteena: kun sinkkikarbonaattia kuumennetaan, syntyy valkoista sinkkioksidia, mutta joskus tuote oli keltaista. Friedrich Stromeyer tutki näytteitä, jolloin hän totesi aineen sisältävän uutta alkuainetta, kadmiumoksidia. Hän pystyi eristämään sen sinkkioksidista ja pelkisti sen metalliseksi kadmiumiksi. Vuonna 1817 Stromeyer nimesi alkuaineen kadmiumiksi. Nimi juontaa sinkkikarbonaatin latinankielisestä nimestä cadmia, joka viittaa sinkkioksidiin ja kreikkalaisen mytologian Kadmokseen. Tietämättä Stromeyerin tuloksista Karl Hermann löysi kadmiumia vuonna 1818 sinkkisulfidista epäpuhtautena.
Esiintyminen ja eristäminen

Kadmiumia on maankuoressa arviolta 150 ppb ja aurinkokunnassa noin 6 ppb. Tärkeitä kadmiumin mineraaleja ovat muun muassa sinkkivälke ja greenokiitti. Kadmiumia tuotetaan lähinnä sinkin louhinnan sivutuotteena, mutta myös lyijyn ja kuparin tuotannosta syntyy kadmiumia. Kadmium voidaan tislata pois metallisesta sinkistä tai saostaa sulfaattina. Yksi menetelmä on myös pelkistää se pois sinkki- ja kadmiumsulfaatti seoksesta lisäämällä liuokseen sinkkijauhetta:
Sitä tuotetaan vuosittain noin 14 tonnia. Puhtaan kadmiumin kilohinta on noin 400 euroa.
Tärkeimmät tuottajat ovat Kanada, Japani, Belgia, Yhdysvallat, Kiina, Kazakstan ja Saksa.
Ravinnon kadmium

Ravintoperäisen kadmiumin enimmäissaantina pidetään 2,5 mikrkogrammaa/painokiloakohden viikossa.
Ravinnosta saatava kadmium lisää riskiä sairastua vaihdevuosien jälkeiseen osteoporoosiin. Vuonna 2012 noin viidesosa yli 45-vuotiaista suomalaisnaisista sai ravinnostaan niin suuria kadmiummääriä, että se lisäsi heidän riskiään saada osteoporoottisia murtumia. Noin prosentti Suomen aikuisväestöstä sai sitä niin suuria määriä, että kadmium saattoi aiheuttaa heillä munuaisvaurion.
Ominaisuudet > Fysikaaliset ominaisuudet

Kadmium on muokattava, taipuva ja pehmeä metalli. Sen väri on valkoinen tai sinertävän valkoinen, joskin se on yleensä jauheena harmaata ilman kosteuden takia. Se on niin pehmeää, että sitä on helppo leikata tavallisella veitsellä. Se on hyvä sähköjohde. Sen sulamispiste on melko matala, noin 320 °C. Sen tiheys on 8,65 g/cm3.
Ominaisuudet > Kemialliset ominaisuudet

Kadmium on metalli, mutta sitä ei pidetä siirtymämetallina, koska sillä tai sen kationilla ei ole tyhjää d-orbitaalia. Sen ainoa hapetusaste on +II. Kadmium on elektropositiivinen metalli. Se ei reagoi veden kanssa. Kadmium liukenee helposti happoihin muodostaen Cd2+-ionin. Se ei kuitenkaan liukene emäksiin. Kun kadmiumia lämmittää hapen läsnä ollessa, syntyy kadmiumoksidia CdO.
Kadmiumin akvakompleksi hydrolysoituu heikosti vedessä:
Hydrolyysireaktion tasapainovakio on noin 10-10.
Ominaisuudet > Yhdisteet

Kadmium muodostaa paljon erilaisia vesiliukoisia suoloja, kuten nitraatin, sulfaatin, sulfiitin, asetaatin ja perkloraatin. Hydroksidi-ioni saostaa veteen niukkaliukoisen Cd(OH)2, mutta se liukenee ylimäärään ammoniakkia muodostaen heksa-ammiini-kompleksin. Ruskeaa tai mustaa kadmiumoksidia voi muodostaa polttamalla kadmiumnitraattia tai -karbonaattia: väri riippuu siitä kuinka paljon oksidia on kuumennettu. Kadmium muodostaa myös muiden kalkogeenien kanssa yhdisteet. Kadmiumille tunnetaan kaikki halidiyhdisteet, jotka ovat kaikki veteen runsasliukoisia. Ne liukenevat myös muihin poolisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin ja THF:iin. Syanidi muodostaa kadmiumin kanssa yhdisteitä, joissa on lineaarinen silta Cd-CN-Cd. Tämä mahdollistaa poikkeuksellisten rakenteiden muodostamisen. Se voi muodostaa muun muassa timanttimaisen rakenteen, joissa jää tilaa muille atomeille.
Koska kadmiumin d-orbitaali on täynnä, se ei muodosta siirtymämetalleille tyypillisiä komplekseja hiilimonoksidin, typpioksidin tai alkeenien kanssa. Tyypillinen koordinaatioluku on 4-6. Kadmium koordintoituu helposti kalkogeenien kanssa, erityisesti RS-- (R = alkyyli) tai ArS--ryhmän kanssa. Se koordinoituu tyypillisesti rikin, seleenin tai fosforin kautta. Se muodostaa myös erilaisia ammiinikomplekseja esimerkiksi ammoniakin, etyleenidiamiinin ja muiden diamiinien kanssa. Amidikomplekseja käytetään lähtöaineena alkoksidien synteesissä. Kadmiumille tunnetaan myös oksokomplekseja muun muassa oksofosfiini- ja oksopyridiinikomplekseja.
Kadmiumin organometalliyhdisteet ovat muotoa R2Cd, jossa R on alkyyliryhmä. Ne ovat tavallisesti lineaarisia. Ne voidaan valmistaa vedettömästä kadmiumhalidista antamalla sen reagoida alkyylilitiumin kanssa.
Ominaisuudet > Isotoopit

Luonnossa tavataan kahdeksaa isotooppia, joista kuusi ovat stabiileja ja kaksi radioaktiivisia. Isotooppien massat ovat välillä 95–132. 109Cd voidaan käyttää lejeerinkien analysoinnissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Periodictable: Technical data for Cadmium (englanniksi)
Webmineral: Cadmium Mineral Data (englanniksi)
Mindat: The Mineralogy of Cadmium (englanniksi)
Mindat: Cadmium (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Cadmium (englanniksi)
PeriodicTable: Cadmium (Cd) (englanniksi)
PubChem: Cadmium (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Cadmium (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Cadmium (englanniksi)
DrugBank: Cadmium (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cadmium (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cadmium (englanniksi)
Nikkelikadmiumakut ovat nykyään kadmiumin tärkein käyttökohde.
Friedrich Stromeyeria pidetään kadmiumin löytäjänä. Hän löysi kadmiumin vuonna 1817 tutkiessaan keltaista sinkkioksidia.
Kadmiumia
Kalevan kisat 1932

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1932 Helsingissä 6.–7. elokuuta. Kilpailupaikka oli Eläintarhan kenttä. Kilpailut käytiin samaan aikaan Los Angelesin olympialaisten kanssa ja tämän vuoksi Suomen yleisurheilun parhaimmistoa oli poissa kisoista. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Palle Virtanen | 10,9 | Erkki Koponen | 11,1 | Martti Haanpää |  |
| 200 m | Palle Virtanen | 22,6 | Lauri Kinnunen | 23,0 | Unto Salminen | 23,5 |
| 400 m | Veikko Tolamo | 50,7 | Juho Huhta | 51,5 | Arvo Lindroos | 51,5 |
| 800 m | Paavo Michelsson | 1.57,6 | Kosti Kurkela | 1.57,9 | Ossi Tejler | 1.59,7 |
| 1 500 m | Kosti Kurkela | 4.01,5 | Kaarlo Tuominen | 4.02,1 | Toivo Sarkama | 4.02,3 |
| 5 000 m | Ilmari Salminen | 15.04,9 | Toivo Loukola | 15.05,6 | Johannes Piispanen | 15.07,5 |
| 10 000 m | Toivo Loukola | 31.59,4 | Jonne Torikka | 32.00,1 | Emil Kukkonen | 32.02,6 |
| 25 000 m | Frans Lahti | 1.26.05,6 | Väinö Sipilä | 1.26.30,1 | Martti Marttelin | 1.27.20,7 |
| 110 m aidat | Erik Wilén | 15,9 | Jukka Matilainen | 16,1 | Esko Peltonen | 16,1 |
| 400 m aidat | Erik Wilén | 56,3 | Niilo Mattila | 56,7 | Yrjö Nygrén | 58,2 |
| 3 000 m esteet | Toivo Loukola | 9.32,7 | Väinö Happonen | 9.42,3 | Onni Kepponen | 9.45,6 |
| Korkeushyppy | Veikko Peräsalo | 185 | Harald Dahlman | 180 | Ernst Lönnroth | 175 |
| Seiväshyppy | Aaro Häkkinen | 390 | Väinö Salo | 380 | Frans Reinikka | 380 |
| Pituushyppy | Martti Tolamo | 703 | Aaro Laine | 687 | Mauno Hacklin | 671 |
| Kolmiloikka | Heikki Mäkinen | 14,61 | Albert Winter | 14,50 | Erkki Järvinen | 14,50 |
| Kuulantyöntö | Armas Wahlstedt | 14,53 | Iivar Löfberg | 13,77 | Eino Ahola | 13,76 |
| Kiekonheitto | Olavi Vaalamo | 46,75 | Heikki Taskinen | 43,44 | Eino Haapala | 41,75 |
| Moukarinheitto | Gustaf Koutonen | 47,42 | Juho Siltanen | 47,08 | Ilmari Aaltonen | 41,50 |
| Keihäänheitto | Eero Ihanamäki | 62,79 | Arvi Andersson | 62,28 | Eino Inkinen | 60,75 |
| Viisiottelu | Martti Tolamo | 3165 | Eino Martti | 3032 | Valto Järvi | 3014 |
| Kymmenottelu | Aaro Häkkinen | 6197 | Albert Winter | 5846 | Väinö Vainio | 5482 |
Kalevan malja

| # | Seura | Pist |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | 32 |

| 2 | Helsingin Toverit | 23 |
| 3 | Helsingin IFK | 18 |
| 4 | Turun Urheiluliitto | 17 |
| 5 | Viipurin Urheilijat | 14 |
| 6 | Kymintehtaan Urheiluseura | 9 |
| 7 | Jyväskylän Kisa-Toverit | 8 |
| 7 | Porvoon Akilles | 8 |
| 9 | Launosten Urheilijat | 6 |
| 9 | Nikkarilan Tervas | 6 |
| 11 | Tampereen Pyrintö | 5 |
| 11 | Hämeenlinnan Tarmo | 5 |
| 11 | Kouvolan Urheilijat | 5 |
| 11 | Joensuun Kataja | 5 |
Bernt Evensen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bernt Evensen |  Bernt Evensen |  Bernt Evensen |  |
Maa:   Norja
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | St. Moritz 1928 | 500 metriä |  |
|  Hopeaa | St. Moritz 1928 | 1 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1932 | 500 metriä |  |
|  Pronssia | St. Moritz 1928 | 5 000 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tampere 1927 | yhteispisteet |  |
|  Kultaa | Helsinki 1934 | yhteispisteet |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1931 | yhteispisteet |  |
|  Pronssia | Trondheim 1926 | yhteispisteet |  |
|  Pronssia | Davos 1928 | yhteispisteet |  |
|  Pronssia | Lake Placid 1932 | yhteispisteet |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1927 | yhteispisteet |  |
|  Hopeaa | Oslo 1928 | yhteispisteet |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1935 | yhteispisteet |  |
Bernt Evensen (8. huhtikuuta 1905 – 24. elokuuta 1979) oli norjalainen pikaluistelija ja pyöräilijä.
Evensenin urheilu-uran parhaat vuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvulle, jolloin hän oli maailman kärkikastia. Evensenistä tuli kautta aikain ensimmäinen norjalainen pikaluistelun olympiavoittaja, kun hän vuoden 1928 talviolympialaisissa Sankt Moritzissa jakoi 500 metrin kultamitalin Clas Thunbergin kanssa. Samoissa kisoissa hän saavutti 1 500 metriltä hopeaa ja 5 000 metriltä pronssia. 10 000 metrillä hän oli toisena kunnes kilpailu jouduttiin perumaan lämpimän tuulen sulatettua jään. Neljä vuotta myöhemmin Lake Placidin olympialaisissa Evensen ja maanmiehensä Ivar Ballangrud olivat ainoat eurooppalaiset, jotka saavuttivat mitaleita amerikkalaiseen tyyliin yhteislähtöinä käydyissä kilpailuissa. Evensen voitti 500 metrillä hopeaa ja sijoittui kuudenneksi sekä 5 000:lla että 10 000 metrillä.
Yleiskilpailun maailmanmestaruuden Evensen voitti vuosina 1927 ja 1934. Vuonna 1927 hän saavutti ns. triplan, eli voitti Norjan, Euroopan ja maailmanmestaruuden. Voitettuaan neljännen Norjan mestaruutensa vuonna 1935 hän siirtyi työläisten Reidulf-seuraan, joka kuului Norjan työväen urheiluliittoon AIF:aan. Evensen ryhtyi järjestelemään Oslon Bislettillä työläisten MM-kisoja ja voittikin yhden mestaruuden venäläistä Jakov Melnikovia vastaan käydyn tiukan kamppailun tuloksena. Evensen jatkoi luistelu-uraansa aina vuoteen 1940 saakka.
Evensen oli myös hyvä ratapyöräilijä. Hän voitti lajissa kuusi Pohjolan mestaruutta. Hänet palkittiin Egebergs Ærespris -palkinnolla urheilumenestyksensä kunniaksi. Parhaimmillaan Evensen oli aateliskalenterin neljännellä sijalla vuosina 1928–1932.
Evald

| Evald |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  3. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Eevald
Vastineita eri kielissä:  Ewald, Evaldus
Nimen alkuperä:  germaaninen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Evald on alkuperältään germaaninen miehen etunimi. Se on muodostettu germaanisista sanoista e, joka merkitsee lakia ja järjestystä, sekä wald, joka merkitsee hallitsevaa.
Nimen on tehnyt suosituksi kaksi 600-luvun lopulla elänyttä anglo­saksista lähetyssaarnaaja, ns. Valkoinen ja Musta Evald, jotka toimivat Saksassa Reinin alueella ja kärsivät siellä marttyyrikuoleman. Heidän muisto­päivänsä on 3. lokakuuta, joka on myös suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Evaldin nimipäivä.
Suomessa nimi Evald on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 2 198 ja Ewald 85 henkilölle.
Tunnettuja Evaldeja ja Ewaldeja

Musta ja Valkoinen Ewald (k. 692), anglosaksisia lähetyssaarnaajia
Evald Aav (1900–1939), virolainen säveltäjä
Ewald André Dupont (1891–1956), saksalainen elokuvaohjaaja
Evald Flisar (s. 1945), slovenialainen kirjailija
Ewald Hegewald, saksalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Ewald Henttu (1879–1961), suomalainen liikemies, kauppaneuvos ja lahjoittaja
Evald Häggblom (1905–1976), ahvenanmaalainen poliitikko (RKP) ja kansakoulunopettaja
Evald Iljenkov (1924–1979), neuvostoliittolainen filosofi
Evald Ferdinand Jahnsson (1844–1895), suomalainen kirjailija, opettaja ja pappi,
Evald Jakku (1877–1968), suomalainen näytelmäkirjailija
Ewald von Kleist (1881–1954), saksalainen sotamarsalkka
Ewald-Heinrich von Kleist-Schmenzin (1922–2013), saksalainen luutnantti, heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen
Ewald Jürgen Georg von Kleist (1700–1748), preussilainen fyysikko, Leidenin pullon keksijä
Ewald Lienen (s. 1953), saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Evald Odenwall (1873–1965), suomalainen matematiikan ja luonnontieteiden opettaja, luonnontutkija ja tutkimusmatkailija
Evald Relander (1856–1926), suomalainen opettaja, koulun- ja pankinjohtaja ja maanviljelysneuvos
Evald Rygh (1842–1913), norjalainen poliitikko
Evald Terho (1899–1970), suomalainen näyttelijä
Evald Vainio (1898–1965), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Evald Virtanen (1900–1990), suomalainen vaatetehtailija
Kalevan kisat 1958

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1958 Kouvolassa 2.–3. elokuuta. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Naisilla oli omat yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut Kauniaisissa 3. elokuuta.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Pentti Rekola | 10,8 | Pentti Mäkilä | 10,8 | Lasse Ketola | 10,9 |
| 200 m | Börje Strand | 21,8 | Pentti Rekola | 22,2 | Voitto Hellstén | 22,3 |
| 400 m | Voitto Hellstén | 48,1 | Jussi Rintamäki | 48,5 | Rolf Bäckmark | 49,4 |
| 800 m | Olavi Salonen | 1.51,1 | Pekka Vesaaja | 1.52,8 | Teuvo Ali-Tolppa | 1.53,1 |
| 1 500 m | Olavi Vuorisalo | 3.46,0 | Olavi Salonen | 3.46,4 | Olavi Salsola | 3.47,6 |
| 5 000 m | Jorma Kakko | 14.31,6 | Reino Hankia | 14.31,6 | Reijo Höykinpuro | 14.32,6 |
| 10 000 m | Eero Tuomaala | 29.48,4 | Unto Jaatinen | 30.12,2 | Paavo Pystynen | 30.19,6 |
| 110 m aidat | Raimo Siukola | 14,8 | Tapani Tammenpää | 15,2 | Raimo Koivu | 15,2 |
| 400 m aidat | Osvald Mildh | 52,1 | Hannes Koskelainen | 53,0 | Lennart Lindberg | 54,0 |
| 3 000 m esteet | Olavi Rinteenpää | 8.55,2 | Sven Laine | 8.56,0 | Unto Mattsson | 9.00,4 |
| Maraton | Olavi Manninen | 2.31.05,2 | Ulf Lomperi | 2.32.58,0 | Eino Pulkkinen | 2.33.12,6 |
| Korkeushyppy | Eero Salminen | 208 | Osmo Ahonen | 201 | Arvo Tuomi | 195 |
| Seiväshyppy | Eeles Landström | 440 | Matti Sutinen | 430 | Yrjö Askolin | 425 |
| Pituushyppy | Jorma Valkama | 757 | Heimo Ylinen | 738 | Wilhelm Porrassalmi | 737 |
| Kolmiloikka | Kari Rahkamo | 15,80 | Hannu Rantala | 15,54 | Yrjö Tamminen | 15,33 |
| Kuulantyöntö | Reijo Koivisto | 16,26 | Matti Yrjölä | 16,21 | Raimo Leino | 16,02 |
| Kiekonheitto | Carol Lindroos | 54,39 | Pentti Repo | 51,95 | Åke Envik | 50,33 |
| Moukarinheitto | Kalevi Horppu | 56,04 | Veikko Hoffren | 55,84 | Ilmari Miettinen | 54,90 |
| Keihäänheitto | Väinö Kuisma | 76,78 | Veikko Laine | 73,35 | Soini Nikkinen | 72,61 |
| Kymmenottelu | Markus Kahma | 6555 | Torbjörn Lassenius | 6173 | Seppo Kleemola | 5790 |
Naisten yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1958

Kilpailut järjestettiin Kauniaisissa 3. elokuuta.
| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Tuovi Vahtera | 12,4 | Tuija Valkama | 12,6 | Salme Heinonen | 12,8 |
| 200 m | Aulikki Lehmijoki | 26,2 | Terttu Kaina | 26,8 | Tuija Valkama | 27,4 |
| 400 m | Aulikki Lehmijoki | 59,9 | Terttu Kaina | 60,9 | Virpi Siljander | 63,3 |
| 800 m | Eila Helin | 2.16,8 | Saara Vilén | 2.17,5 | Sirkka-Liisa Soininen | 2.21,2 |
| 80 m aidat | Meiri Mikkola | 12,3 | Tellervo Toppila | 12,3 | Mirja Kullas | 12,4 |
| Korkeushyppy | Sisko Lahdensuo | 151 | Leena Kaarna | 151 | Lempi Pääkkönen | 147 |
| Pituushyppy | Riitta Sarahete | 544 | Salme Heinonen | 540 | Vuokko Valavaara | 531 |
| Kuulantyöntö | Eila Ronkonen | 12,66 | Varpu Tuovinen | 12,65 | Inkeri Talvitie | 12,16 |
| Kiekonheitto | Sirkka Talvensaari | 43,57 | Inkeri Talvitie | 43,04 | Elina Europaeus | 36,07 |
| Keihäänheitto | Elsa Backus | 45,50 | Tuovi Vahtera | 43,90 | Meimi Talus | 41,92 |
| Viisiottelu | Tuovi Vahtera | 3885 | Mirja Kullas | 3587 | Tellervo Toppila | 3584 |
Kalevan kisat 1927

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1927 Turussa 20.–21. elokuuta. Kilpailupaikka oli Turun urheilupuisto. Kalevan maljan voitti Tampereen Pyrintö.