stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inkoo
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Inkoo kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Peruna tuli Suomeen Fagervikin saksalaisten ruukkityöläisten mukana 1700-luvulla. Siitä sai alkunsa inkoolainen perinneruoka, inkoonpuuro eli perunapuuro, johon tulee ruis- tai ohrajauhoa ja runsaasti perunaa. Se valittiin 1980-luvulla Inkoon pitäjäruoaksi.
Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Fagervikin ruukki (1646), kartano (1772–1773) ja puukirkko (J. F. Schultz, 1737). Kartanon pihalla on englantilais- ja ranskalaistyyppinen puutarha sekä kiinalainen paviljonki. Kirkossa on Suomen vanhimmat alkuperäiskunnossa olevat urut. Ympäristö on osa Snappertunanjoen-Fagervikin kansallismaisemaa.
Inkoon kirkko (1200-luku) on omistettu merenkulkijoiden suojeluspyhimykselle pyhälle Nikolaukselle (tunnetaan myös joulupukkina). Kirkossa on krusifiksi 1300-luvulta, seinämaalauksia 1400-luvulta ja barokkityylinen alttaritaulu 1700-luvulta. 1500-luvulta peräisin oleva, mustan surman tuhoihin liittyvä seinämaalaus ”Kuolemantanssi” on harvinaisuus.
Degerbyn nykyinen kirkko (1931–1932) korvasi 1747–1748 rakennetun puukirkon.
Kuninkaantie (Fagervik–keskusta–Innanbäck–Degerby)
Gammelgårdenin kotiseutumuseo keskustassa, jossa on 1700-luvulta oleva päärakennus ympärillään liitereitä, majoja, savusauna ja tuulimylly. Esillä on myös runsaasti esineistöä.
Museo Degerby Igor, joka kertoo Porkkalan vuokra-ajan tapahtumista 1944–1956.
Malmtorpin talonpoikaismuseo; vuonna 1877 rakennettu asuinrakennus, joka on sisustettu alkuperäiseen tyyliin.
Museo Torpin Tykit, esillä noin 40 tykkiä, aseita, ajoneuvoja, univormuja, pienoismalleja ja Mi-8-kuljetushelikopteri.
Kulttuuri > Tapahtumia

Meri ja musiikki kesäkuun lopussa
Inkoon päivä heinäkuun alussa (markkinat)
Degerbyn päivä heinäkuussa (markkinat)
Virkistys > Retkeily

Inkoon alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Inkoon alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Kopparnäsin virkistys- ja luonnonsuojelualue, Golisnäsin virkistysalue Barösundin alueella, Bjursin ulkoilualue sekä Elisaaren ulkoilualue.Inkoon alueen luontoreittejä ovat muun muassa Kopparnäsin polut, Bjursin luontopolku sekä Elisaaren luontopolku.
Inkoon alueella sijaitsee viisi luonnonmuistomerkkiä: Ålkilan pylväskataja, Stenbackan katajat, Spökeken-tammi, Vavemon mänty Lågnäsissä sekä Bjursin laakakuusi Barösundissa.
Virkistys > Urheilu

Inkoon vanhin urheiluseura on vuonna 1935 perustettu Ingå IF. Seuralla on toimintaa salibandyn, yleisurheilun, hiihdon, ampumahiihdon, ampumajuoksun sekä kuntoilun parissa.
Hallinto ja politiikka > Päätöksenteko

Inkoon kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2018 lähtien Robert Nyman. Ylintä päätösvaltaa Inkoon kunnassa käyttää 27-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii kaudella 2021–2025 Robert Lemström (rkp.), 1. varapuheenjohtajana Karl Åberg (rkp.) ja 2. varapuheenjohtajana Petri Nyberg (sd.).
Kunnan hallintoa johtaa 9-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Henrik Wickström (rkp.), 1. varapuheenjohtajana Juha Kainulainen (kok.) ja 2. varapuheenjohtajana Patricia Wessman (rkp.). Inkoon kunnassa toimivia lautakuntia hyvinvointilautakunta, kasvatus- ja opetuslautakunta, rakennus- ja ympäristölautakunta sekä tekninen lautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.
Hallinto ja politiikka > Vaalit

Inkoo kuuluu kansallisissa vaaleissa Uudenmaan vaalipiiriin.
Hallinto ja politiikka > Kunnanjohtajat

1966–1980: Hilding Haglund
1980–1989: Rolf Eriksson
1989–2018: Jarl Boström
2018→ Robert Nyman
Tunnettuja asukkaita

Tapio Jouhki (s. 1945), kauppaneuvos, suunnistaja
Kisu Jernström (s. 1951), laulaja ja lauluntekijä
Matti Kontio (1948–2017), kanteleensoittaja
Lasse J. Laine (1946–2023), luontokirjailija
Leena Lehtolainen (s. 1946), kirjailija
Christopher Romberg (s. 1981), laulaja, näyttelijä ja rumpali
Venla Savikuja (s. 1990), näyttelijä ja bloggaaja
Susanne Sonntag (s. 1964), laulaja
Lilli Sukula-Lindblom (s. 1956), näyttelijä ja klovni
Märta Tikkanen (s. 1935), kirjailijar
Georg Henrik von Wright (1916–2003), filosofi
Marcus Grönholm (s. 1968), ralliautoilija
Sebastian Lindholm (s. 1961), ralliautoilija
Robin Sid (s. 1994), jalkapalloilija
Joni Turunen (s. 1976), nyrkkeilijä
Uno Hildén (1890–1951), kansanedustaja (RKP)
Lars Lindeman (1920–2006), kansanedustaja (SDP)
Karl Oljemark (1870–1955), kansanedustaja (RKP)
Henrik Wickström (s. 1994), kansanedustaja
Muuta

Inkoon edustalla on myös pieni Bågaskärin saari, jolla sijaitsee Suomen meripelastusseuran käyttämä Meripelastus- ja turvallisuuskoulutuskeskus sekä merivoimien toimintaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inkoo Wikimedia Commonsissa
Inkoon kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Inkoon avainluvut
Inkoon seurakunnan kotisivut
Ilmakuvaa, Inkoon satama - Youtube
| n k Inkoo |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Raaseporin seutukunta 
| Kylät |  Barösund  Degerby  Degerö  Elisaari  Fagervik  Hirdal  Inkoon asema  Kirkonkylä  Kämpbacka  Mustion asema  Päivölä  Tähtelä  |  |
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet
| Kokonaan luovutetut kunnat |
| --- | --- |
kaupungit: Käkisalmi | Sortavala | Viipuri
kauppalat: Koivisto | Lahdenpohja
maalaiskunnat: Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää
Osin luovutetut kunnat
sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt: Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala
toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet: Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa
Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat
kokonaan: Hanko
osin: Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio
Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla
 : Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Inkoon kirkko
Gåsön kalastajatorppa vuonna 1905
Kopparnäsin virkistysalueen kallionäkymä.
Inkoon kunnantalo.
Merimiehenkotimuseo

| Merimiehenkotimuseo |
| --- | --- |
 Merimiehenkotimuseo kevättalvella 2013
Tyyppi:  Kulttuurihistoriallinen museo
Osoite:  Pikisaarentie 6, 90100 Oulu  
Sijainti:  Pikisaari, Oulu
Ylläpitäjä:  Pohjois-Pohjanmaan museo
Kotisivut:  www.ouka.fi/oulu/ppm
Koordinaatit:  65°01′02″N, 025°27′29″E
 fiMerimiehenkotimuseo 
     
Merimiehenkotimuseo toimii Oulun Pikisaaressa sijaitsevassa Matilan talossa, joka on kaupungin vanhin säilynyt puutalo. Rakennus on aikoinaan toiminut myös tullitupana, ja sen historialliset lähteet voidaan jäljittää aina 1730-luvulle. Rakennus selvisi vahingoittumatta vuoden 1822 suurpalosta. Museota ylläpitää Pohjois-Pohjanmaan museo.
Rakennus on alun perin toiminut tullitupana Oulusta Liminkaan johtaneen tien varrella, josta se siirrettiin Pikisaareen vuonna 1983. Rakennus sisustettiin 1880-luvun tyylin mukaan merimiehen kodiksi Isak Matilaisen mukaan. Museon näyttely muodostuu tyypillisestä 1800-luvun loppupuolen oululaisen merimiehen kodin esineistöstä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Merimiehenkotimuseo Wikimedia Commonsissa
Merimiehenkotimuseo
Suomen merimuseot
Merimiehenkotimuseo (Oulu)
Kristiinankaupungin merimuseo
Vaasan merimuseo
Rauman merimuseo
Merimiehenkoti-museo (Uusikaupunki)
Forum Marinum (Turku)
Ahvenanmaan merenkulkumuseo (Maarianhamina)
Suomenlinna-museo (Helsinki)
Loviisan merenkulkumuseo
Suomen merimuseo (Kotka)
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:  Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:  Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:  Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:  Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Merimiehenkotimuseo (Q11882128)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: museo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Oulu
sijainti: Pikisaari
katuosoite: Pikisaarentie 6, Pikisaarentie 6, 90100 Oulu
koordinaatit: 65°01′02″N 25°27′29″E﻿ / ﻿65.0172°N 25.4581°E﻿ / 65.0172; 25.4581
Francis Lee

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Francis Henry Lee
Syntymäaika: 29. huhtikuuta 1944
Syntymäpaikka: Westhoughton, Englanti
Kuolinaika: 2. lokakuuta 2023 (79 vuotta)
Pituus: 173 cm
Lempinimi: Franny
Junioriseurat
–1961: Bolton
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1961–1967 1967–1974 1974–1976 | Bolton Manchester City Derby | 189 (92) 249 (112) 62 (24) |
Maajoukkue
| 1968–1972 1969 | Englanti 27 (10) Iso-Britannia 1 (1) |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 21. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 21. tammikuuta 2025.
Francis Henry "Franny" Lee (29. huhtikuuta 1944 Westhoughton, Suur-Manchester, Englanti – 2. lokakuuta 2023) oli englantilainen jalkapalloilija ja liikemies. Hän edusti Boltonia, Manchester Cityä ja Derbyä ja voitti kahdessa viimeksi mainitussa Englannin-mestaruuden. Englannin jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi kaikkiaan 27 ottelua. Lee tunnettiin pelottomista juoksuistaan, terävästä laukauksestaan ja myös rangaistuspotkujen hankkimisestaan, mikä antoi hänelle kutsumanimen "Lee Won Pen".
Seurajoukkueura > Bolton Wanderers

Lee aloitti liigauransa Bolton Wanderersissa, jossa hän debytoi 16-vuotiaana amatöörinä marraskuussa 1960. Hän teki maalin heti debyyttiottelussaan, jossa Bolton voitti Manchester Cityn maalein 3–1. Toukokuussa 1961 hän teki Boltonin kanssa ammattilaissopimuksen. Kaudella 1962–1963 hän oli silloisessa Englannin pääsarjassa, 1. divisioonassa pelanneen Boltonin paras maalintekijä viimeisteltyään 24 ottelussa 12 maalia. Syyskuussa hän teki kolme maalia ottelussa West Bromwichia vastaan ja viikkoa myöhemmin kaksi maalia Arsenalia vastaan. Hän osui kauden aikana kahdesti myös Wolverhamptonia ja Manchester Cityä vastaan.
Lee viimeisteli kaudella 1963–1964 Englannin pääsarjassa 34 ottelussa 12 maalia, joista kaksi lokakuussa Stokea ja kaksi helmikuussa Nottinghamia vastaan. Boltonin kausi päättyi kuitenkin putoamiseen ja seuraavalla kaudella Lee teki 2. divisioonassa 23 maalia. Hän edusti Boltonia syksyyn 1967 asti ja pelasi kaikki kilpailut mukaan lukien seurassa yhteensä 210 ottelua ja teki 106 maalia. Liigaotteluissa hän teki 92 maalia.
Seurajoukkueura > Derby County

Lee siirtyi Derby Countyyn 100 000 punnan siirtosummalla elokuussa 1974. Hän pelasi kaudella 1974–1975 kaikkiaan 34 liigaottelua, ja viimeisteli 12 maalia, näistä kaksi Sheffield Unitedia vastaan lokakuussa. Joulukuun lopulla hän laukoi 30 jaardista voittomaalin Manchester Cityä vastaan vanhalla kotikentällään Maine Roadilla. Loppukauden yhdeksän ottelun tappioton putki nosti Derbyn Englannin-mestariksi. UEFA Cupissa hän pelasi kuusi ottelua ja teki kaksi maalia. Uransa viimeiseksi jääneen kauden 1975–1976 Lee aloitti Charity Shieldin voitolla. Euroopan Cupissa hän pelasi kolme ottelua ja teki kaksi maalia kotiottelussa Slovan Bratislavaa vastaan. Marraskuussa pelatussa liigaottelussa Lee ja Leedsin Norman Hunter ajettiin tappelun seurauksena kentältä. Lee hyökkäsi Hunterin kimppuun vielä ulosajon jälkeenkin ja sai neljän viikon pelikiellon.. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana 28 liigaottelua ja teki 12 maalia. Hän teki kaksi maalia huhtikuussa Leicesteriä ja uransa viimeisessä ottelussa Ipswichiä vastaan.
Maajoukkueura

Lee pelasi ensimmäisen ottelunsa Englannin jalkapallomaajoukkueessa Bulgariaa vastaan joulukuussa 1968. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Englannin 5–0-voittoon päättyneessä ottelussa Ranskaa vastaan maaliskuussa 1969. Hän teki vuoden 1969 alkupuoliskolla maalin myös Pohjois-Irlantia, Walesia ja Uruguayta vastaan. Keväällä 1970 hän onnistui maalinteossa Walesia ja Ecuadoria vastaan.
Lee pelasi kolme Englannin neljästä ottelusta MM-kilpailuissa 1970. Saman vuoden marraskuussa hän teki maaottelumaalin Saksan demokraattista tasavaltaa vastaan ja keväällä 1971 EM-karsintaotteluissa Kreikkaa ja Maltaa vastaan. Hän teki maalin viimeisessä maaottelussaan, tappioon päättyneessä EM-jatkokarsinnassa Saksan liittotasavaltaa vastaan huhtikuussa 1972. Kaikkian hän pelasi 27 A.maaottelua, kaikki avauskokoonpanossa, ja teki kymmenen maalia.
Uran jälkeen

Lee siirtyi aktiiviuransa jålkeen liike-elämään erikoistuen vessapaperibisnekseen. Hän toimi hyvällä menestyksellä myös laukkahevosten valmentajana. Hän tuli Manchester Cityn omistajaksi ja puheenjohtajaksi vuonna 1994. Hän luopui asemastaan 1998. Leelle myönnettiin vuonna 2016 CBE:n arvonimi palveluistaan urheilun ja hyväntekeväisyyden aloilla.
Johan Holst

Johan Martin Holst (23. kesäkuuta 1892 Kristiania, Norja – 1953) oli norjalainen lääkäri ja professori.
Johan Holst kiinnostui opiskeluissaan kirurgiasta aikaisessa vaiheessa. Hänen työpaikkansa olivat Ullevålin sairaala ja Rikshospitalet Norjan pääkaupungissa. Hänen tieteellinen tuotantonsa kohdistui patologisiin muutoksiin kilpirauhasessa ja sen kirurgiseen parantamiseen. Vuonna 1930 hänestä tuli professori.
Suomen sisällissodassa hän oli Vaasan krenatööripataljoonan lääkärinä. Hän osallistui myös Talvisotaan, jossa hän johti 32. sotasairaalan alaista Muhoksen Päivärinteen parantolan sairaalayksikköä. Saksan hyökättyä Norjaan Holst toimi lääkärinä Norjan puolustusvoimissa. Antautumisen jälkeen Holst oli Nasjonalhjelpenin johtajana. Hän oli Milorgin jäsen sodan aikana. Vuonna 1941 Holst siirtyi Isoon-Britanniaan, missä hän jatkoi työtään Norjan vapauden puolesta.
Hän oli professori Peter Holstin poika.
Aiheesta muualla

In Memoriam: Johan Martin Holst
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Alankomaat 
↑  Muhoksen muistomerkit - Päivärinteen sotasairaala tunturisusi.com. Viitattu 21.1.2025.
Rauman merimuseo

Rauman merimuseo
Rauman merimuseo on Raumanmeren merimuseosäätiön ylläpitämä museo Raumalla. Museo avattiin 2004 Rauman vanhassa merikoulussa, joka valmistui vuonna 1900 Kalliokadulle.
Toiminta

Rauman merimuseo painottaa merimiesten kulttuuri- ja sosiaalihistoriaa. Museon kokoelmissa on paljon merimiesten henkilökohtaisia tavaroita, kuten työvälineitä ja matkamuistoja, sekä henkilökohtaisia valokuvia ja kirjeenvaihtoa. Myös näyttelytoiminnassaan museo pitää esillä tavallisen merimiehen arkea ja juhlaa. Muita painopisteitä ovat merenkulkualan koulutus, raumalainen laivanrakennus ja telakkateollisuus sekä Rauman lähialueen meriarkeologia. Suomen museoiden valtakunnallisessa tallennustyönjaossa Rauman merimuseon tallennusvastuualueiksi on määritelty merimiehet ammattiryhmänä sekä merenkulkualan koulutus.
Perusnäyttelyn lisäksi Rauman merimuseo järjestää vaihtuvia teemanäyttelyitä eri aiheista. Perusnäyttelyyn sisältyy ensisijaisesti lapsille ja nuorille suunnattu museopedagoginen osio, niin sanottu "Saa Koskea!" -osuus.
Rauman merimuseossa on vuokrattavia kokous- ja juhlatiloja.
Rauman merimuseon perusnäyttelyn iso sali.
Keulakuvasali, yksi Rauman merimuseon perusnäyttelyn näyttelyhuoneista.
Rauman merimuseon kokoelmiin kuuluvia merimiesten matkamuistoja.
Rauman merimuseon kokoelmissa on paljon merimiesten kirjeitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rauman merimuseo Wikimedia Commonsissa
Suomen merimuseot
Merimiehenkotimuseo (Oulu)
Kristiinankaupungin merimuseo
Vaasan merimuseo
Rauman merimuseo
Merimiehenkoti-museo (Uusikaupunki)
Forum Marinum (Turku)
Ahvenanmaan merenkulkumuseo (Maarianhamina)
Suomenlinna-museo (Helsinki)
Loviisan merenkulkumuseo
Suomen merimuseo (Kotka)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Rauman merimuseo (Q7296211)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: merenkulkumuseo, erikoismuseo, museo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Rauma
katuosoite: Kalliokatu 34, 26100 Rauma
koordinaatit: 61°08′N 21°30′E﻿ / ﻿61.13°N 21.5°E﻿ / 61.13; 21.5
Aleksi Ranta

Aleksi Ranta vuoden 2011 Elbjazz festivaaleilla Hampurissa, Sakassa
Aleksi Ranta (s. 1980) on oululaislähtöinen kitaristi, säveltäjä ja äänitaiteilija. Helsingissä toimiva Ranta on tunnettu monipuolisista sävellyksistään yhtyeilleen sekä elokuva- ja teatteriproduktioihin. Musiikissaan hän yhdistelee jazzia, rockia ja klassista musiikkia sekä elektronisia elementtejä. Hän on julkaissut omia levyjä sekä toimii kitaristina usealla metalli-, pop- ja jazzlevyllä.
Ranta on säveltänyt musiikkia mm. tanskalaisen kirjailija Karen Blixenin elämästä kertovaan The Baroness - Isak Dinesen´s Final Affair -Off Broadway-näytelmään New Yorkiin, Hannaleena Haurun Säälistäjät-elokuvaan sekä Mika Rantosen ja Verena Netzerin Luonnonlaki-dokumenttielokuvaan. Hän on toiminut kitaristina rock-yhtye The Black Leaguessa sekä eri projekteissa, kuten Maria de Buenos Aires -tango-operitassa ja Pohjan sotilassoittokunnassa. Ranta toimii lisäksi freelance-kitaristina eri pop/rock/jazz-kokoonpanoissa.
Rannan muita projekteja ovat Comics in Concert -piirroskonsertit, joita hän tekee sarjakuvataiteilija Ville Rannan kanssa sekä Jazz-Baltica-palkinnon saanut saksalainen jazzyhtye Flickstick. Ranta on esiintynyt Euroopassa ja Yhdysvalloissa tunnetuilla jazz-klubeilla, kuten Dresdenin Blue Notella, Hampurin Birdlandissa ja Elbjazz-festivaaleilla, Pori Jazzeilla sekä New Yorkin Jazz Club Nublussa, Scandinavia Housessa, Columbian yliopistossa ja MoCCA-festivaaleilla.
Ranta on lisäksi Nordic Audio & Music Productionsin perustaja. Yritys tekee musiikkia ja äänisuunnittelua elokuviin ja mainoksiin sekä äänimaisemia installaatioihin ja yritysympäristöihin. Yrityksen asiakkaita ovat olleet mm. Amazon Alexa, SEK, Smile Audiovisual, Alko ja HopLop.
Ranta on valmistunut muusikoksi Oulun pop ja jazz konservatoriosta vuonna 2005 ja musiikkipedagogiksi Oulun ammattikorkeakoulun pop- ja jazzlinjalta vuonna 2011. Vuonna 2008 Ranta opiskeli Tukholman Kungliga musikhögskolanissa. Yksityisiä kitara- ja sävellysopintoja hän on tehnyt Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Opettajinaan hänellä on ollut mm. Raoul Björkenheim, Ola Bengtsson, Joakim Milder, Håkan Goohde, Steve Cardenas ja Vesa Valkama. Ennen jazzopintoja Ranta opiskeli klassista musiikkia Oulun konservatoriossa.
Albumit

Peltoniemi/Ranta Escapade: Escapade
Peltoniemi/Ranta Escapade: Brothers
Aleksi Ranta: The Baroness - Isak Dinesen´s Final Affair
Aleksi Ranta: The Death of a Musician
Aleksi Ranta: The Law of Nature
Aleksi Ranta Group: Capricorn Hill
Aleksi Ranta Group: Where We Belong
Aleksi Ranta Group: Long Lost LJ
Soittaa levyillä

Anttila: Winterdance
Flickstick: Flickstick
Flickstick: Hymn
Lotta Band: It´s About the Feeling
The Black League: Man ́s ruin revisited
The Black League: Hot Wheels
The Black League: Utopia AD
The Black League: Doomsday Sun
The Black League: Ichor
Aiheesta muualla

Henkilökohtaiset kotisivut
Nordic Audio Music
Oshkosh Corporation

| Oshkosh Corporation |
| --- | --- |

ISIN:  US688225AG60
Perustettu:  1917
Kotipaikka:  Oshkosh, Wisconsin,  Yhdysvallat
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  ajoneuvoteollisuus puolustusteollisuus
Tuotteet:  raskaat erikoisajoneuvot
Kotisivu:  www.oshkoshcorp.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oshkosh Corporation, aiemmin Oshkosh Truck, on yhdysvaltalainen yhtiö, joka suunnittelee ja valmistaa erilaisia raskaita ajoneuvoja esimerkiksi sotilaskäyttöön.
Historia

Yritys perustettiin Oshkoshissa Wisconsinissa vuonna 1917 nimellä Wisconsin Duplex Auto Company. Yritys alkoi valmistamaan nelivetoa hyödyntäviä kuorma-autoja, jotka pärjäsivät huonokuntoisemmilla päällystämättömillä teillä, joita Yhdysvalloissa oli paljon tuohon aikaan, autoilun alkuaikoina. Yrityksen kuorma-autoja käytettiin eri siviilitehtävissä, esimerkiksi rakennusalalla. Ensimmäistä kertaa Oshkoshin kuorma-autot osallistuivat sotatoimiin toisessa maailmansodassa, mutta yhtiö alkoi valmistamaan raskasta sotakalustoa pääasiallisesti kuitenkin vasta 1980-luvulla.
Oshkosh osti useita saman alan toimijoita 1990-luvulla. Yhtiö osti muun muassa nostureita valmistaneen JLG Industriesin 2,3 miljardilla dollarilla vuonna 2006. Kaupan jälkeen Oshkosh joutui kuitenkin pahoihin velkoihin, ja vuoden 2008 talouskriisi ja lama johtivat lähes konkurssiin. On sanottu, että Yhdysvaltain puolustushallinnon valtavat kaupat esimerkiksi M-ATV-ajoneuvoista pelastivat yhtiön.
Tuotteet

Oshkoshin tuotteisiin lukeutuu sotilaskuorma-autot, panssariajoneuvot, pelastusajoneuvot, lentokenttäpaloautot, ja muut erikoisajoneuvot. Lisäksi sen tytäryhtiöt valmistavat muutakin kalustoa.
Tuotteet > Kuvia ajoneuvoista

M1070A0-vetoauto panssarivaununkuljetuksessa
M978 HEMTT -säiliöajoneuvo
Logistics Vehicle System Replacement (LVSR) -kuorma-auto
Oshkosh M-ATV -MRAP
Oshkosh L-ATV -panssariajoneuvo
Oshkosh MB-1 -lentokenttäpaloauto
Oshkosh P-15 -lentokenttäpaloauto
Oshkosh Striker -lentokenttäpaloauto
Yhdysvaltain postilaitoksen Next Generation Delivery Vehicle (NGDV) -jakeluajoneuvo
Oshkosh H2923B -lumilinko
Aiheesta muualla

Yhtiön omat sivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oshkosh Corporation Wikimedia Commonsissa
C sharp

| C# |
| --- | --- |

Paradigma:  olio-ohjelmointi
Tyypitys:  vahva, staattinen
Yleinen suoritusmalli:  tulkattava
Muistinhallinta:  automaattinen
Julkaistu:  2000
Kehittäjä:  Microsoft
Merkittävimmät toteutukset:  .NET, Mono
Vaikutteet:  C++, Smalltalk, Java
C# (lausutaan engl. see sharp) on Microsoftin .NET-alustalle kehitetty ohjelmointikieli. C# julkaistiin kesäkuussa vuonna 2000 ja kehitettiin yhdistämään C++:n tehokkuus ja Visual Basicin tuottavuus.
C# on vahvasti tyypitetty, eli muuttujille tulee määritellä jokin tietotyyppi, kuten kokonaisluku, luokka tai merkkijono. Kielessä ja kääntäjässä on myös useita ohjelmointivirheitä vähentäviä toimintoja, esimerkiksi alustamattomien muuttujien käytöstä varoitetaan.