stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maurit

Maurien ja kristittyjen välinen taisto reconquistan aikana kirjassa Cantigas de Santa Maria (1200-luku).
Maurit ovat historiallinen nimitys, jota Euroopassa käytettiin keskiajalla Maghrebissa ja islamilaisessa Andalusiassa, Sisiliassa ja Italiassa eläneistä berbereistä. Nimityksellä voitiin tarkoittaa näiden alueiden arabeja ja muslimeja yleensäkin, vaikka maurit toisaalta ovat myös lähinnä berbereihin ja tummaihoisiin afrikkalaisiin sekoittuneita Mauritanian arabeja. Suurimmassa osassa Iberian niemimaata muslimivalta päättyi 1200-luvun alussa ja Sisiliassa jo 1000-luvulla. Kyseessä ei ollut etninen identiteetti vaan ulkopuolisten käyttämä nimitys.
Korsikan ja Sardinian lipuissa on maurisoturin profiili.
Maurit eurooppalaisessa kulttuurissa > Populaarikulttuurissa

Kotimaisten kielten keskuksen mukaan lausahdus ”Mauri on tehnyt tehtävänsä, mauri saa mennä” on yhteistä yhteiseurooppalaista fraasiperintöä. Sanonta kuvaa kiittämättömyyttä, jota auttaja saa osakseen. Lause on Friedrich von Schillerin näytelmästä Fiesco, jonka nimihenkilö suunnittelee Genovan dogen syrjäyttämistä. Hän palkkaa avukseen maurin, tunisialaisen Hassanin. Kun asia on hoidettu, Fiesco käskee Hassanin häipyä, jolloin tämä sanoo kuuluisan repliikkinsä.
Hassania tunnetumpi mauri on William Shakespearen Othello: Venetsian mauri.
Maurit eurooppalaisessa kulttuurissa > Muussa

Karl Marx tunnettiin ystävien keskuudessa lempinimellä ”mauri”, mahdollisesti tumman tukkansa ja ihonvärinsä takia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maurit Wikimedia Commonsissa
Kristitty ja mauri pelaamassa shakkia Alfonson käsikirjoituksessa (1283).
Serchio

| Serchio |
| --- | --- |
 Serchio ja Ponte della Maddalenan silta Borgo a Mozzanon lähellä.
Alkulähde:  Apenniinit
Laskupaikka:  Ligurianmeri
Maat:  Italia
Pituus:  106 km
Serchio ja Ponte a Morianon silta Luccan koillispuolella.
Serchio on Italian Toscanan maakunnassa sijaitseva 106 kilometriä pitkä joki, joka on Arnojoen (241 km) ja Ombronejoen (157 km) jälkeen Toscanan kolmanneksi pisin joki.
Maantiede

Serchio koostuu useista Apenniinien ja Apuanin alpeilta tulevista lähteistä, jotka yhtyvät Piazza al Serchiolla ja muodostavat Toscanan kolmanneksi suurimman joen Arnon ja Ombronen jälkeen. Kuljettuaan Garfagnanan ja Luccan tasangon läpi se virtaa Ligurianmereen Pisan pohjoispuolella. Kun joki saavuttaa Luccan tasangon, se jakautuu useisiin haaroihin, joista päähaara kulkee Bientinan tasangon läpi Arnoon, muut haarat kulkevat yhdessä muodostaen tasangon suoalueen. Roomalaiset aloittivat ensimmäisenä suoalueen kuivatuksen, mikä muutti joen kulkua itään päin ja sitä kutsuttiin Auserculukseksi (myöhemmin nimellä Auserculo, Auserclo, Sercul, Serclo, Serchium, e Serchio). Paavi Gregorio Magno (590-604) kertoi "Diologeissa", että hän oli kuullut piispa San Fredianon Luccassa tekemästä ihmeestä, joka oli ilmeisesti muuttanut Ausarit-joen (Strabonin nimittämä Ausar) juoksua ja siten pelastanut kaupungin tulvilta. Todellisuudessa joen kääntäminen San Fredianon aikaan johtuu aikanaan tehdyistä jokiin kohdistuneista vesienhuoltosuunnitelman mukaisista toimenpiteistä.
Serchion varrella sijaitsevat seuraavat kunnat: Piazza al Serchio (6 km kunnan alueella), San Romano in Garfagnana (5 km), Camporgiano (6 km), Pieve Fosciana (5 km), Castelnuovo di Garfagnana (9 km), Fosciandora (3 km), Molazzana (1 km), Gallicano (9 km), Barga (5 km), Coreglia Antelminelli (5 km), Bagni di Lucca (1 km), Borgo a Mozzano (14 km), Capannori (2 km), Lucca ( 23 km), San Giuliano Terme (23 km) ja Vecchiano (24 km).
Historia

Muinaisina aikoina Serchio virtasi toista tietä ja yhtyi Arnojokeen, ja tästä kertoi ensimmäisen kerran kreikkalainen maantieteilijä Strabon (n. 63 eaa. – 24 jaa.) maantieteellisessä selostuksessaan, jossa hän kertoo Pisan synnystä, joka syntyi kahden yhdistyvän joen, Arezzosta laskevan Arno-joen ja Apenniinien alueelta laskevan Ausarjoen välissä. Myöhemmin myös Plinio il Vecchio (23 – 79) puhui siitä teoksessaan ”Naturalis Historia” sanomalla: ”Etrurian ensimmäinen kaupunki on Luni, joka on kuuluisa satamastaan, ja sen jälkeen seuraa Lucca, joka on kaukana merestä, mutta lähempänä Pisaa ja joka sijaitsee Auser- ja Arnojoen välissä”, ja 500-luvulla Cassiodorus kertoo kahdessa kirjeenvaihtoehdossaan, kuinka kuningas Teodorico antoi määräyksiä, joiden ansiosta nämä kaksi jokea pysyivät laivakelpoisina.
Serchion antiikin nimen alkuperää ei ole määritelty hyvin latinalaisen historioitsija Svetonion toimesta, joka julisti, että Auser on peräisin etruskin kielestä ja sen merkitys oli jumala tai jumaluus, kun taas nykyajan kielitieteilijät ovat vahvistaneet nimen tulevan Ausasta (esiliguuri), joka tarkoittaa kevättä. Vuosisatojen kuluessa itäinen haara katosi (nykyään sen nimi on säilynyt kaupungin eteläpuolella kulkevassa Ozzeri-kanavassa), ja läntisestä haarasta kehittyi nykyisin tunnettu Serchio.
Gösta Sandels

| Gösta Sandels |
| --- | --- |
 Omakuva
Henkilötiedot
Koko nimi:  Axel Gösta Fabian Sandels
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1887 Göteborg, Ruotsi
Kuollut: 24. elokuuta 1919 (32 vuotta) Granada, Espanja
Ammatti:  taidemaalari
    
Axel Gösta Fabian Sandels (25. huhtikuuta 1887 Göteborg – 24. elokuuta 1919 Granada) oli ruotsalainen taidemaalari. Hän opiskeli Pariisissa omatoimisesti ja liittyi Ruotsissa modernistiseen De unga -taiteilijaryhmään. Hän erottui muista jäsenistä romanttisemmalla tyylillään, joka otti vaikutteita Edvard Munchilta ja Vincent van Goghilta.
Teoksia

Badplatsen
Höstbild
Kvinna och natura morte (1918)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gösta Sandels Wikimedia Commonsissa
Ohjelmointivirhe

Vuonna 1947 ryhmä Harvard Mark II -tietokonetta testaavia insinöörejä löysi sen sisältä yöperhosen. Operaattorit kertoivat poistosta, jolloin syntyi termi debugata.
Ohjelmointivirhe (puhekielessä bugi) on tietokoneohjelman lähdekoodissa oleva virhe. Virheet jaetaan kahteen pääluokkaan: syntaksivirheet ja semanttiset virheet. Syntaksivirheet paljastuvat heti, koska kääntäjä ei pysty kääntämään sellaista ohjelmakoodia eikä ohjelmointikielen tulkki voi tulkaten suorittaa sellaista ohjelmakäskyä. Semanttinen virhe saa ohjelman toimimaan väärin jossain tilanteessa. Virheellinen toiminta saattaa johtua myös kääntäjän tai tulkin virheellisestä toiminnasta. Väärä toiminta määritellään tapauskohtaisesti ja joissain tapauksissa voi olla epäselvää, onko yllättävä toiminta virheellistä. Ohjelmointivirhe tapahtuu ohjelmointi- (implementointi eli toteutus) tai suunnitteluvaiheessa (speksaus) ja ilmenee ohjelmaa ajettaessa. Virheen korjaamisen kannalta on hankalaa, että se saattaa ilmetä vain jossain yksittäisessä ja harvinaisessa tilanteessa, jota on vaikea hahmottaa. Kaikissa hyödyllisissä tietokoneohjelmissa sanotaan olevan virheitä.
Ohjelmankirjoituksessa pätee virheen suurusluokkaan seuraava: Mitä myöhemmässä ohjelmistonkehityksen vaiheessa virhe tehdään, sitä helpompi se on korjata. Jos virhe tapahtuu jo suunnittelu- ja määrittelyvaiheessa, korjaaminen on usein hankalaa ja jopa mahdotonta. Hyvin kirjoitetuissa ohjelmissa niitä on suhteellisen vähän, ja ne ovat niin lieviä, etteivät ne estä ohjelmaa täyttämästä tarkoitustaan. Ohjelman, jossa on paljon vakavia virheitä, sanotaan olevan buginen. Sana tulee englannin kielen ludetta ja hyönteistä tarkoittavasta sanasta bug (suom. ötökkä). Sana on vanha insinööritermi, jota esimerkiksi Edison käytti kirjoittaessaan vuonna 1878:
»It has been just so in all of my inventions. The first step is an intuition, and comes with a burst, then difficulties arise—this thing gives out and [it is] then that ”Bugs”—as such little faults and difficulties are called—show themselves and months of intense watching, study and labor are requisite before commercial success or failure is certainly reached.»
Ohjelmointivirheellä selitetään myös usein ohjelmistosodankäyntiin liittyviä ohjelmistojen ”ominaisuuksia”, esimerkiksi ohjelmistoon jääneitä takaportteja ja turvallisuusrakenteiden ohituksia tai puskurin ylivuotovirhettä (ohjelmointivirheitä). Käytännössä tarkoituksellisen vian ja tahattomasti syntyneen ohjelmointivirheen erottaminen on lähes mahdotonta. Ne voidaan erottaa vain tietämällä virheen tavoite.
Bugi-termin väitetään syntyneen vuonna 1947, kun Grace Hopper jäljitti virheen Harvard Mark II -tietokoneen releeseen jääneeseen yöperhoseen. Perhonen poistettiin ja liitettiin lokikirjaan. Hopper on sanonut, ettei ollut tapahtuma-aikana paikalla, mutta se oli yksi hänen mielikertomuksistaan. Hopper ja ryhmä vaikutti termin debugata (engl. debug) yleistymiseen.
Hopperin mukaan termiä bugi käytettiin kuvaamaan tutkaongelmia toisen maailmansodan aikana.
Debuggaus

Debuggaus eli virheenjäljittäminen on prosessi, jossa ohjelmointivirheitä eli bugeja paikallistetaan ja korjataan. Usein virheen löytäminen on esimerkiksi helppoa, mutta yksittäinen koodirivi, jossa virhe ilmenee, voi olla hyvin vaikea löytää.
Debuggauksessa käytetään apuna debuggeria, joka suorittaa koodia rivi riviltä, jolloin ohjelmistokehittäjän on mahdollista nähdä, missä järjestyksessä koodia ajetaan ja tarkastella muuttujien arvoja jokaisessa koodin ajon vaiheessa. Tavallisesti tarkasteltavalle koodiriville asetetaan "breakpoint", johon koodin ajo pysähtyy ja tämän jälkeen koodia ajetaan rivi kerrallaan.
Debuggaaminen on myös mahdollista ilman debuggeria esimerkiksi kirjoittamalla muuttujien arvoja konsoliin tai erilliseen lokitiedostoon (eng. tracing).
Debuggaus ja testaus ovat toisilleen komplementaarisia prosesseja. Testauksen tarkoitus on selvittää, mitä tapahtuu, kun ohjelman lähdekoodeissa on virhe. Debuggauksen tehtävä on paikallistaa virhe ja korjata se. Testauksesta ei selviä, mikä virhe ohjelmassa on, se ainoastaan paljastaa minkälaisia seurauksia virheellä on. Kun virhe on tunnistettu, debuggauksella virhe voidaan selvittää ja korjata.
Debuggaus > Debuggauksen haasteet

Debuggaus voi olla työlästä ja mahdollisesti vaatia jopa enemmän aikaa kuin itse koodin kirjoittaminen. Debuggaus voi olla erityisen haasteellista, kun
Virheestä aiheutuva ongelma on selvä, mutta sen aiheuttaja ei.
Virhe on vaikea saada toistettua. Esimerkiksi ei ole tiedossa, millä inputilla virhe on saatu aikaiseksi tai sen aikaansaaminen on hankalaa.
Koodin riippuvuussuhteet eivät ole selviä, jolloin koodivirheen korjaaminen yhdessä paikassa koodia voi aiheuttaa virheitä toisaalla koodissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Why are there Bugs in Software?
Agbani Darego

| Agbani Darego |
| --- | --- |
 Darego vuonna 2001
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ibiagbanidokibubo Asenite Darego
Syntynyt: 22. joulukuuta 1982 (ikä 41) Lagos, Lagos, Nigeria
Malli
Pituus:  182 cm
Hiusten väri:  mustat
Silmien väri:  ruskeat
Aiheesta muualla
Kotisivut
Agbani Darego (s. Ibiagbanidokibubo Asenite Darego, 22. joulukuuta 1982) on nigerialainen malli, joka voitti ensimmäisenä alkuperäisenä afrikkalaisena Miss Maailma -kilpailun vuonna 2001. Darego osallistui myös Miss Universum -kilpailuun samana vuonna ja sijoittui 10 parhaan joukkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agbani Darego Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa
Abu Dhabin Grand Prix 2017

|  Abu Dhabin Grand Prix 2017  |
| --- | --- |
 20. osakilpailu 20 osakilpailusta kaudella 2017. 

Päivämäärä:  26. marraskuuta 2017
Rata:  Yas Marina Circuit
Sijainti:  Yas Island, Abu Dhabi, Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  5,554 km
Kilpailun pituus:  55 kierrosta, 305,355 km
Sää:   Selkeä
Paalupaikka
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Paaluaika:  1.36,231
Palkintokoroke
Voittaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.40,650 (kierroksella 52)
Abu Dhabin Grand Prix 2017 (virallisesti 2017 Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2017 20. ja samalla viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 26. marraskuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.
Kilpailuun paalupaikalta lähti Mercedes -kuljettaja Valtteri Bottas. Paalupaikka oli Bottaksen uran neljäs. Bottas ajoi myös kilpailun voittoon ja samalla kilpailun nopeimman kierroksen. Bottaksen tallikaveri Lewis Hamilton sijoittui toiseksi ennen Ferrarin Sebastian Vettelia.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. marraskuuta | 13:00–14:30 | 11:00–12:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 26–27 °C | 42–44 °C | 46–49 % |
| 24. marraskuuta | 17:00–18:30 | 15:00–16:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Selkeä | 26 °C | 29–32 °C | 59–64 % |
| 25. marraskuuta | 14:00–15:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 25 °C | 41–43 °C | 45–46 % |
| 25. marraskuuta | 17:00–18:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Selkeä | 24 °C | 29–31 °C | 48–50 % |
| 26. marraskuuta | 17:00–19:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Selkeä | 24 °C | 28–31 °C | 48–51 % |
Lähde:
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.37,356 | 1.36,822 | 1.36,231 | 1 |
| 2 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.37,391 | 1.36,742 | 1.36,403 | 2 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.37,817 | 1.37,023 | 1.36,777 | 3 |
| 4 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.38,016 | 1.37,583 | 1.36,959 | 4 |
| 5 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.37,453 | 1.37,302 | 1.36,985 | 5 |
| 6 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.38,021 | 1.37,777 | 1.37,328 | 6 |
| 7 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.38,781 | 1.38,138 | 1.38,282 | 7 |
| 8 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.38,601 | 1.38,359 | 1.38,374 | 8 |
| 9 | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 1.38,896 | 1.38,392 | 1.38,397 | 9 |
| 10 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.38,629 | 1.38,565 | 1.38,550 | 10 |
| 11 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 1.38,820 | 1.38,636 |  | 11 |
| 12 | 55 |  Carlos Sainz | Renault | 1.38,810 | 1.38,725 |  | 12 |
| 13 | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 1.38,777 | 1.38,808 |  | 13 |
| 14 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.39,395 | 1.39,298 |  | 14 |
| 15 | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 1.39,503 | 1.39,646 |  | 15 |
| 16 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.39,516 |  |  | 16 |
| 17 | 10 |  Pierre Gasly | Toro Rosso-Renault | 1.39,724 |  |  | 17 |
| 18 | 94 |  Pascal Wehrlein | Sauber-Ferrari | 1.39,930 |  |  | 18 |
| 19 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.39,994 |  |  | 19 |
| 20 | 28 |  Brendon Hartley | Toro Rosso-Renault | 1.40,471 |  |  | 20 |
107 % aika: 1.44,170
Lähde:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 55 | 1:34.14,062 | 1 | 25 |
| 2. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 55 | +3,899 | 2 | 18 |
| 3. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 55 | +19,330 | 3 | 15 |
| 4. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 55 | +45,386 | 5 | 12 |
| 5. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 55 | +46,269 | 6 | 10 |
| 6. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 55 | +1.25,713 | 7 | 8 |
| 7. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 55 | +1.32,062 | 8 | 6 |
| 8. | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 55 | +1.38,911 | 9 | 4 |
| 9. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 54 | +1 kierros | 11 | 2 |
| 10. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 54 | +1 kierros | 10 | 1 |
| 11. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 54 | +1 kierros | 16 |  |
| 12. | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 54 | +1 kierros | 13 |  |
| 13. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 54 | +1 kierros | 14 |  |
| 14. | 94 |  Pascal Wehrlein | Sauber-Ferrari | 54 | +1 kierros | 18 |  |
| 15. | 28 |  Brendon Hartley | Toro Rosso-Renault | 54 | +1 kierros | 20 |  |
| 16. | 10 |  Pierre Gasly | Toro Rosso-Renault | 54 | +1 kierros | 17 |  |
| 17. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 54 | +1 kierros | 19 |  |
| 18. | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 54 | +1 kierros | 15 |  |
| Kesk. | 55 |  Carlos Sainz | Renault | 31 | Rengasrikko | 12 |  |
| Kesk. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 20 | Hydrauliikka | 4 |  |
Lähde:
Lopulliset sijoitukset MM-sarjassa

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Felipe Massan uran viimeinen kilpailu.
McLarenin viimeinen kilpailu Hondan moottoreilla.
Toro Rosson viimeinen kilpailu Renault’n moottoreilla.
Mercedeksen 50. eturivi.
Aiheesta muualla

Abu Dhabin GP 2017 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2017
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Kiina |  Bahrain |  Venäjä |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Azerbaidžan |  Itävalta |  Britannia |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Malesia |  Japani |  Yhdysvallat |  Meksiko |  Brasilia |  Abu Dhabi |
Formula 1 -luokan Abu Dhabin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Yas Marina Circuit (2009–)
Maurizio Cattelan

Maurizio Cattelanin omakuva
Maurizio Cattelan (s. 1960 Padova) on italialainen kuvanveistäjä ja käsitetaiteilija. Hän on tullut tunnetuksi provokatiivisista ja usein kiistellyistä teoksistaan, joissa on humoristinen lähestymistapa. Teoksissa on usein käytetty makaabereja aineksia ja absurdismia. Maurizio Cattelan on luonut tärkeimmät taideteoksensa osoitteessa Viale Bligny 42 Milanossa, jossa hän asui monia vuosia.
Cattelanilla ei ole muodollista taidekoulutusta. Hän nousi kansainvälisen keskustelun aiheeksi vahaveistoksella La nona ora, jossa paavi Johannes Paavali II:een osuu meteoriitti. Teos oli ensimmäisen kerran esillä Kunsthalle Baselissa vuonna 1999. Vuonna 2010 Milanon Piazza degli Affarille asetettiin Cattelanin teos L.O.V.E., joka nosti aukion suosiota huomattavasti. Teos on kättä esittävä suuri marmoriveistos, jolta puuttuvat kaikki muut sormet paitsi keskisormi. Vuonna 2010 Cattelan myös perusti Pierpaolo Ferrarin kanssa kahden vuoden välein ilmestyvän kuvajulkaisun TOILETPAPER. Vuonna 2011 keskustelua herätti Venetsian biennaalissa esitelty kahden tuhannen täytetyn kyyhkyn asetelma, jonka Cattelan oli tehnyt. Hänen teoksiaan on ollut Venetsian biennaalissa moneen otteeseen.
Vuonna 2011 Solomon R. Guggenheim -museossa avattiin Cattelanille omistettu retrospektiivi. 15. syyskuuta 2016 – 15. syyskuuta 2017 museon vessanpönttö oli korvattu toimintakuntoisella jäljennöksellä, jonka Cattelan oli valmistanut 18 karaatin kullasta. Yleisö sai käyttää tätä vessanpönttöä, jolle oli annettu nimi America. Seitsemän murtautujaa varasti tämän teoksen Blenheimin palatsista syyskuussa 2019.
Cattelania on usein luonnehdittu "taidemaailman hovinarriksi". Italian ja Yhdysvaltain lisäksi hänen teoksiaan on ollut esillä muun muassa Ranskassa, Sveitsissä, Turkissa ja Kiinassa.
Teoksia > Comedian

Joulukuussa 2019 oli ensimmäisen kerran näytteillä Cattelanin teos Comedian, joka koostui seinään ilmastointiteipillä kiinnitetystä banaanista.
"Minulle Comedian ei ollut vitsi; se oli vilpitön kommentti ja pohdinta siitä, mitä me arvostamme", Cattelan kertoi.
Teos herätti vilkasta kansainvälistä keskustelua, joka kiihtyi entisestään taiteilija David Datunan syötyä banaanin. Kolme kopiota teoksesta myytiin sen ensimmäisestä näyttelystä hintaan 120 000 – 150 000 dollaria kappale. Ostajat saivat kaupassa taiteilijan laatiman aitoustodistuksen ja teoksen asennusohjeet – banaani ja teippi heidän oli hankittava itse.
Toukokuussa 2023 taideopiskelija Noh Huyn-soo sieppasi banaanin gallerian seinältä, söi sen ja teippasi tyhjät kuoret takaisin seinään. Galleria korvasi banaanin uudella banaanilla, samoin kuin tehtiin joka tapauksessa parin päivän välein.
Marraskuussa 2024 kryptomiljonääri Justin Sun osti teoksen huutokaupasta 6,2 miljoonalla dollarilla (vajaat 5,9 miljoonaa euroa) ja söi teoksen banaanin. Teoksen myynyt huutokauppakamari totesi, että banaani sen paremmin kuin teippikään eivät olleet alkuperäisiä, vaan uudet osat hankitaan joka kerran, kun teos asetetaan näytteille. Huutokaupassa myyty banaani oli ostettu edellisenä päivänä hedelmäkojusta 35 centin hinnalla. Tällä kerralla ostaja sai kaupassa paitsi aitoustodistuksen ja asennusohjeet, myös teippirullan ja banaanin. Ohjeet ja aitoustodistus olivat yksi kolmesta alkuperäiskappaleesta, jotka oli myyty teoksen ensimmäisestä näyttelystä.
Ahmon koulu

| Ahmon koulu |
| --- | --- |
 Ahmon koulukeskuksen lukion päätyä.
Sijainti:  Koskentie 1, 71800 Siilinjärvi
Koordinaatit:  63.0795°N, 27.6686°E
Tyyppi:  suomenkielinen yläkoulu
Rehtori:  Mari Toivanen (vs.)
Luokat:  7-9
Oppilaita:  n. 550 (2023)
Verkkosivut
Ahmon koulu (aiempi Siilinjärven yläaste) on Siilinjärven keskustan tuntumassa Ahmon asuinalueella toimiva yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Koulussa opiskelee noin 550 yläkoululaista. Samassa rakennuskokonaisuudessa toimii myös Siilinjärven lukio. Kiinteistön eteläpuolitse kulkee Nilsiäntie (kantatie 75).
Siilinjärven toinen yläkoulu, Suininlahden koulu, sijaitsee Toivalassa.
Nykyisen, homehtuneen ja sen vuoksi osittain käyttökelvottoman päärakennuksen tilalle kaavaillaan uutta koulua, joka tullaan rakentamaan kahdessa osassa. Ensimmäisen osan tulisi olla valmis vuoteen 2025 mennessä ja koko koulun vuoden 2027 marraskuuhun mennessä.
Historia

Koulun juuret ovat melko kaukana nykyiseltä paikaltaan. Koulun alkuperä löytyy Karjalasta Laatokan koillisrannalta, Salmin pitäjästä. Sodan seurauksena Salmin keskikoulu siirtyi Siilinjärvelle vuonna 1944. Myöhempinä vuosina koulu tunnettiin nimillä Siilinjärven keskikoulu sekä Siilinjärven yhteislyseo.
Adelaiden–Darwinin rautatie

| Adelaide-Darwin railway |
| --- | --- |

Perustiedot
Reitti:  Adelaide–Alice Springs–Darwin
Rakennettu:  useissa osissa vuosina 1878–2003
Avattu:  viimeinen osuus tammikuussa 2004
Omistaja:  AustralAsia Rail Corporation
Ylläpitäjä:  AustralAsia Rail Corporation
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  GSR (henkilöliikenne) FreightLink (tavaraliikenne)
 6 pitkänmatkan tavarajunaparia viikossa, 2 The Ghan -henkilöjunaparia viikossa 
Tekniset tiedot
Raiteiden lkm:  1
Raideleveys:  1 435 mm
Sähköistys:  ei
Adelaiden–Darwinin rautatie (engl. Adelaide-Darwin railway) on pohjois–eteläsuuntainen Australian mantereen poikki kulkeva rautatieosuus, joka yhdistää Etelä-Australian osavaltiossa sijaitsevan Adelaiden kaupungin Pohjoisterritoriossa sijaitsevaan Darwinin kaupunkiin.
Rautatien viimeisen, Alice Springsin ja Darwinin välisen osuuden rakennustyöt aloitettiin heinäkuussa 2000 ja työ saatettiin päätökseen 17. syyskuuta 2003. Liikenteelle radan pohjoinen osuus avatiin tammikuussa 2004. Laajennustyön suoritti AustralAsia Rail Corporation, jonka tehtävänä on rakentaa, liikennöidä, omistaa ja lopuksi siirtää rataosuuden omistus Australian liittovaltiolle (engl. Build, Own, Operate and Transfer back, BOOT).
Rataosuudella liikennöivät Great Southern Railwayn operoima henkilöjuna The Ghan, sekä FreightLinkin operoimat tavarajunat.