stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän federaation hymni
Sanat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Venäjäksi | Translitteraatio | Laulettava suomennos |
| 1-й куплет:  Россия — священная наша держава,  Россия — любимая наша страна.  Могучая воля, великая слава —  Твоё достоянье на все времена!    Припев:  𝄆 Славься, Отечество наше свободное,  Братских народов союз вековой,  Предками данная мудрость народная!  Славься, страна! Мы гордимся тобой! 𝄇    2-й куплет:  От южных морей до полярного края  Раскинулись наши леса и поля.  Одна ты на свете! Одна ты такая —  Хранимая Богом родная земля!    Припев    3-й куплет  Широкий простор для мечты и для жизни  Грядущие нам открывают года.  Нам силу даёт наша верность Отчизне.  Так было, так есть и так будет всегда!    Припев | 1-i kuplet  Rossija — svjaštšennaja naša deržava,  Rossija — ljubimaja naša strana.  Mogutšaja volja, velikaja slava —  Tvojo dostojanje na vse vremena!    Pripev:  𝄆 Slavsja, Otetšestvo naše svobodnoje,  Bratskih narodov sojuz vekovoi,  Predkami dannaja mudrost narodnaja!  Slavsja, strana! My gordimsja toboi! 𝄇    2-i kuplet  Ot južnyh morei do poljarnogo kraja  Raskinulis naši lesa i polja.  Odna ty na svete! Odna ty takaja —  Hranimaja Bogom rodnaja zemlja!    Pripev    3-i kuplet  Široki prostor dlja metšty i dlja žizni  Grjaduštšije nam otkryvajut goda.  Nam silu dajot naša vernost Ottšizne.  Tak bylo, tak jest i tak budet vsegda!    Pripev | 1. säkeistö  Venäjä - meidän pyhä valtiomme!  Venäjä - meidän rakas isänmaamme!  Sun mahtava tahtos ja suuri kunnias  on säilyvä aikojen taaksekin!    Kerto:  𝄆  On vapautemme kunniass' ja isänmaassamme,  liitossa veljeskansojen,  isäimme tiedoissa, kansan viisaudessa!  Kunnia maallemme! Ylpeytemme! 𝄇    2. säkeistö  Etelän meriltä ain' pohjolan ääriin  kasvavat metsämme ja peltomme.  Ja vahvana seisot sä pystyssäpäin,  Jumalan siunaama synnyinmaamme!     Kerto     3. säkeistö  Laajoilla lakeuksilla haaveemme saavat  vaeltaa tulevina vuosinakin!  Ja uskollisuutemme antaa voimaa.  Näin oli, näin on ja näin on oleva!     Kerto  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Venäjän ja Neuvostoliiton kansallishymnejä lukuisina erilaisina versioina (englanniksi) (venäjäksi)
Sävel laulettuna (venäjäksi)
Vasyl Krytševskyi

| Vasyl Krytševskyi |
| --- | --- |
 Vasyl Krytševskyi 1901.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. tammikuuta 1873 Vorožba, Lebedynin piirikunta, Harkovan kuvernementti
Kuollut: 15. marraskuuta 1952 (79 vuotta) Caracas, Venezuela
Ammatti:  arkkitehti, kuvataiteilija
Vasyl Hryhorovytš Krytševskyi (ukr. Василь Григорович Кричевський; 12. tammikuuta 1873 Vorožba, Lebedynin piirikunta, Harkovan kuvernementti – 15. marraskuuta 1952 Caracas, Venezuela) oli merkittävä taiteen tutkija, arkkitehti, taidemaalari, taidegraafikko, lavastaja ja taideteollisuuden ja koristetaiteen mestari. Hänen veljensä oli taiteilija Fedir Krytševskyi.
Krytševskyin muodollinen koulutus oli vähäinen. Häntä kiinnosti ukrainalainen folklore ja taidehistoria. Hän kuunteli Harkovan yliopistossa Mykola Sumtsovin, Dmytro Bahalin ja Egor Redinin luentoja. Hän toimi itsenäisenä arkkitehtinä ja taiteilijana ja oli ensimmäisen maailmansodan puhjetessa kotimaassaan maineikas taiteilija. Hän oli perustamassa Ukrainan taideakatemiaa ja oli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän opetti useissa taideoppilaitoksissa. Toisen maailmansodan jälkeen hän asui vähän aikaa Pariisissa ja muutti 1947 Etelä-Amerikkaan.
Krytševskyin muistomuseo Opišniassa.
Krytševskyi voitti 1903 suunnittelukilpailun Pultavan hallintorakennuksesta, jossa nykyisin on paikallinen museo. Se oli alkuna ukrainalaiseen perinteiseen rakennustyyliin perustuvalle arkkitehtuurille, joka oli suosittua erityisesti nuorten arkkitehtien keskuudessa. Jotkin hänen suunnitelmansa noudattavat konstruktivismia, esimerkiksi Kiovassa Rolit (1934), jossa asui merkittäviä kiovalaisia kirjailijoita.
Krytševskyi sai maalaustaiteeseen vaikutteita erityisesti ranskalaisesta impressionismista. Maisemissa on lyyrinen tunnelma. Hänen töitään oli ensi kerran näytteillä Harkovassa 1897. Maalauksia on kaikkiaan noin 300. Krytševskyi suunnitteli myös kirjojen ulkoasuja ja oli alan modernin suunnittelun ensimmäisiä. Hän suunnitteli Ukrainan tasavallan tunnuksia ja sinettejä sekä seteleitä. Hän teki lavaste- ja pukusuunnittelua teattereille, ja myöhemmin neuvostoaikana hän työskenteli elokuvan parissa.
Krytševskyi keräsi ukrainalaista kansantaidetta ja opetti kilimin kudontaa ja kankaanpainantaa ja myös suunnitteli kilimejä ja muita taideteollisuuden tuotteita. Krytševskyin muistomuseo avattiin 2013 Pultavan alueella Opišniassa.
Krytševskyin artikkeleita ja katsauksia taiteesta julkaistiin johtavissa ukrainalaisissa aikakauslehdissä.
Vasyl Krytševskyin suunnittelemia rakennuksia.
Pultavan alueneuvoston rakennus, jossa on nykyisin museo.
Kirjailijoiden asuintalo Rolit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vasyl Krytševskyi Wikimedia Commonsissa
Krychevskyi Vasyl UA View (englanniksi) (ukrainaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  Museum of Modern Art  ULAN 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  Europeana  Internet Encyclopedia of Ukraine  SNAC
Nitriitti

Nitriitti-ionin resonanssimuotojen rakenteet
Nitriitti on ioni NO2- tai typpihapokkeen (HNO2) suola.
Nitriittiä muodostuu typpiyhdisteiden (mm. ammoniumin NH4+) epätäydellisen hapettumisen seurauksena. Nitriittiä joutuu juomaveteen vesijohdoissa vedenottamossa elävien bakteereiden tuottamana.
Elintarvikkeiden lisäaineena käytetään E-koodilla E 249 kaliumnitriittiä (KNO2) ja E 250 natriumnitriittiä (NaNO2).
Terveysvaikutukset

Nitriitti parantaa ihmisen hapensaantia. Tämä johtuu siitä, että nitriitti vaikuttaa verisuonten pintakerroksen toimintaan. Noin kuusi prosenttia nautitusta nitraatista muuttuu syljen ja suussa olevien bakteerien aiheuttamien reaktioiden myötä nitriitiksi. Nitriitistä muodostuu sen jälkeen typpioksidia, jolla on suorituskykyä parantavia ominaisuuksia. Veren nitriittipitoisuus nousee noin 2,5 tunnin kuluessa ruokailusta ja pysyy koholla seuraavat 24 tuntia.
Vuonna 2009 julkaistun kiinalaistutkimuksen mukaan ravinnon sisältämän nitraatin ei ole osoitettu vaarantavan ihmisen terveyttä. Nitriitin ja syövän yhteyttä tarkastelleista tutkimuksista on saatu ristiriitaisia tuloksia.
Nitriitin epäillään kuitenkin olevan osallisena myös elimistön reaktioissa, joissa syntyy syöpäriskiä lisääviä N-nitrosoyhdisteitä. Hemirauta kiihdyttää tätä reaktiota ja C-vitamiini estää. Nitriitin lähteitä sisältävillä aterioilla kannattaa siksi nauttia C-vitamiinipitoista ruokaa ja välttää paljon hemirautaa sisältäviä elintarvikkeita, kuten naudanlihaa ja maksaa.
Terveysvaikutukset > Saanti

Kilo grillimakkaraa sisältää keskimäärin 20 milligrammaa nitriittiä ja lisäksi 34 milligrammaa nitraattia. Noin kuusi prosenttia tästä nitraatista muuntuu suussa nitriitiksi ja loppu nitraatti muuntuu aktiivisuuden ylläpidon edellyttämäksi typpioksidiksi.
Suomalaiset saavat nitriittiä eniten nitriitillä säilötyistä leikkeleistä, makkaroista ja valmismarinoidusta lihasta. Nitriittiä saadaan myös talousvedestä. Osa lihavalmisteita tuotetaan kokonaan ilman nitriittiä.
Maailman terveysjärjestö suosittelee nitriitin enimmäispäiväsaanniksi 0,7 milligrammaa henkilön painokiloa kohti eli 49 milligrammaa 70-kilon painoiselle henkilölle.
Nitriitin keskimääräinen saanti ruoasta on vain 1,2–3 milligrammaa päivässä.
Nitriittejä

Isoamyylinitriitti (C5H11NO2) CAS-numero 110-46-3
Isobutyylinitriitti (C4H9NO2 / (CH3)2CHCH2NO2) CAS-numero 542-56-3
Kaliumnitriitti (KNO2) CAS-numero 7758-09-0
Natriumnitriitti (NaNO2) CAS-numero 7632-00-0
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database: Nitrite (englanniksi)
Should we be concerned about the amounts of additives in our diet? (englanniksi)
Muumiojauhe

Puinen apteekkiastia jossa teksti "MUMIÆ" Hampurin museon kokoelmista.
Muumiojauhe (lat. mumia vera tai lat. mumia vera aegyptica) oli erityisesti keskiajalla suosittu uskomuslääke, jota valmistettiin jauhetuista egyptiläisistä muumioista. Muinaisilla muumioilla uskottiin olevan ihmeellisiä parantavia vaikutuksia useisiin sairauksiin. Eläinten ja ihmisten muumioista valmistettu jauhe oli suosittua Lähi-idässä ja Euroopassa aina 1900-luvun alkuvuosiin saakka.
Muumiojauhetta käytettiin esimerkiksi mahahaavan ja päänsäryn hoitoon, ja myös paiseita hoidettiin muumiojauhekääreillä.
Palsamoituja ruumiita saatiin Egyptistä, jossa haudanryöstäjät kaivoivat niitä esiin ja myivät ne. Kaikki muumiot eivät suinkaan olleet faaraoiden ajalta, vaan muumiojauhetta valmistettiin tuoreemmistakin kuolleista, kuten kerjäläisten, spitaalisten ja ruttoihin kuolleiden ruumiista, tai suoraan huijattiin minkä tahansa muun sopivalta näyttävän jauheen sisältävän muumiota. Osan muumiojauheista on kuitenkin modernein analyysimenetelmin todistettu sisältävän aidoista muumioista peräisin olevia ihmisen jäänteitä. Todennäköisesti Suomeen saakka saapuneet muumiojauheet eivät olleet aidoista muumioista, vaan olivat mitä tahansa bitumin kaltaista tahmeaa jauhoa, millä hyväuskoisia sairaita sitten erehdytettiin.
Muumiolääkkeen nimiin vannoivat mm. Francis Bacon, Robert Boyle ja vielä 1800-luvun loppupuolella Leo Tolstoi. Epäilijöitä oli vähemmän. Michel de Montaigne leimasi muumioiden käytön kannibalismiksi. Zedlerin yleistietosanakirja 1730-luvulta melkeinpä väittää muumiojauhoa plaseboksi toteamalla: “Antaa heidän uskoa siihen jotka haluavat ja pystyvät.”
Saksalainen lääkeyritys Merck mainosti vuoden 1912 tuoteluettelossaan “Mumia vera aegypticaa niin pitkään kuin varastoa on.” Vieläkin myöhemmin vuonna 1924 kilogramma muumiojauhetta maksoi 12 kultamarkkaa Firma E. Merck Darmstadtin hinnastossa.
Meprobamaatti

| --- | --- |

Meprobamaatti
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[2-(karbamoyylioksimetyyli)-2-metyylipentyyli]karbamaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 57-53-4
ATC-koodi: N05BC01
PubChem CID: 4064
DrugBank: DB00371
Kemialliset tiedot
Kaava: C9H18N2O4 
Moolimassa: 218,25 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 105 °C
Liukoisuus veteen: 4,7 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 15%
Metabolia: maksa
Puoliintumisaika: 10 tuntia
Ekskreetio: virtsan kautta
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  vedetty markkinoilta
Antotapa: suun kautta
Meprobamaatti (2-metyyli-2-propyyli-1,3-propaanidiolidikarbamaatti) on propandiolijohdos, joka kuuluu alkyylidioliittien ryhmään. Se keksittiin USA:ssa toukokuussa 1950. Meprobamaatti tuotiin markkinoille vuosina 1954–55, ensin Carter-lääkeyhtiö nimellä Miltown, minkä jälkeen Wyeth alkoi myydä omaa vastaavaa tuotettaan nimellä Equanil. Lääke saavutti nopeasti tavattoman suuren suosion ja se alkoikin pian loppua apteekeista. Siitä tuli ensimmäinen suurimittaisen kysynnän saavuttanut psyykenlääke noin 5–8 vuotta ennen klooridiatsepoksidin ja diatsepaamin esilletuloa.
Vuonna 2012 Euroopan lääkevirasto suositti meprobamattivalmisteiden myyntilupien perumista koko EU:n talousalueella todeten aineen hyötyjen jäävän haittoja pienemmiksi. Suomessa oli tällöin myynnissä kaksi meprobamaattia sisältänyttä lääkettä, migreenilääke Anervan ja suonenvetokohtauksia ehkäisemään tarkoitettu Crampiton. Anervanin valmistaja veti lääkkeen pois myynnistä Suomessa 2013 EMAn suosituksen mukaisesti. Myös Crampiton poistui markkinoilta ja näin meprobamatti on käytännössä poistunut markkinoilta Suomessa.
Historia

Meprobamaatti oli ensimmäisiä trankvilloivia atarakteja koko maailmassa: sillä todettiin merkittävää anksiolyyttistä hoitovaikutusta. Lisäksi sillä on myös relaksoiva eli spasmolyyttinen teho eli se laukaisee lihaksiston spasmeja ja kramppeja.
Meprobamaatin kehitystyö aloitettiin 1940-luvun loppuvuosina. Se keksittiin lopputuloksena toisen anksiolyyttiesti vaikuttavan lääkkeen tutkimustyöstä. Tuo lääkeaine oli nimeltään mefenesiini. Merkittävin henkilö meprobamaatin kehittelyssä oli saksanjuutalainen Frank Berger. Hän oli saanut koulutuksensa Prahassa. Berger toimi sodanaikaisesti bakteriologina Englannissa. Bergerin pitkäjännitteinen työskentely tuotti tulosta ja Carter-yhtiön kemistin, Bernie Ludwigin onnistui syntetisoida meprobamaatti.
Suomessa on meprobamaatti ollut markkinoilla näillä tuotenimillä: Miltown, Equanil, Nervonus sekä Stresso. Myös kiniiniä sisältävää yhdistelmävalmistetta nimellä Crampiton on ollut markkinoilla, joka sisälsi 150 mg meprobamaattia/tabletti. 1960-luvulla myynnissä olleet tuotteet sisälsivät meprobamaattia 400 mg tablettia kohden.
Käyttö

Meprobamaattia on käytetty siihen aikaan hysteriaksi ja neurooseiksi kuvailtujen tilojen hoidon ohella myös tensio-tyyppiseen päänsärkyyn ja alkoholismiin liittyvän rauhattomuuden hoidossa. Lääkettä on käytetty myös unettomuuden hoitoon. Pyrittiin saamaan aikaan lääkeaine, joka ei väsyttäisi sanottavasti ja soveltuisi myös päiväkäyttöön. Tässä yrityksessä jokseenkin kuitenkin epäonnistuttiin. Ensimmäinen "toimiva" päiväsedatiivi oli bentsodiatsepiini medatsepaami kauppanimiltään Nobrium ja Vegatar. Jälkimmäisen suomalainen valmistaja oli nykyinen Orion-Pharma.
Meprobamaatilla ei todettu sittemmin selviä etuja barbituraatteihin nähden. Sen aiheuttamaa lääkeaineriippuvuutta pidettiin todella vakavana ongelmana ja verrattiin jopa barbituraattiriippuvuuteen. Vieroitusoireina ilmeni tuskaisuutta, levottomuutta, jopa vaikeata kouristelua niissä tapauksissa, joissa säännöllinen lääkkeenotto oli jäänyt pois äkillisesti. Tilannetta voi pitää tietyssä mielessä paradoksina, koska meprobamaatin yhteisvaikutusprofiili, terapeuttinen leveys ja suorituskyvyn olematon lasku pienillä annoksilla ovat teoriassa etuja barbituraatteihin verrattuna.
Meprobamaattia sisältäneet yhdistelmävalmisteet

Meprobamaattia oli myös useissa yhdistelmävalmisteissa. Näiden lääkkeiden muina ainesosina esiintyi barbituurihapon johdos. Valmisteita ei enää liene käytetty pitkiin aikoihin. Mainittujen lääkkeiden sedatiivinen vaikutus on voinut olla merkittävästi potentoitunut, koska niissä oli samansuuntaisesti eli sedatoivasti vaikuttaneita ainesosia. Kauppanimiä ovat olleet: Meprotal, Pentomat sekä Proponal. Näistä Meprotal sisälsi pentymaalia ja Proponal heksemaalia, näistä kummatkin ovat barbituraatteja. Myös Pentomat sisälsi barbituraattia, toisena vaikuttavana lääkeaineena.
Meprobamaattia sisältänyt apteekin reseptitön valmiste

Vielä 80-luvun alkuvuosiin saakka apteekista saattoi saada niin kutsuttuna käsikauppalääkkeenä kolmen tabletin pakkauksen meprobamaattia sisältänyttä Lepo -nimistä valmistetta.
Sivuvaikutukset

Mebrobamaatin sivuvaikutuksina ovat olleet väsymys hyvin yleisenä etenkin lääkehoidon alkuvaiheissa sekä allergiset reaktiot joillakin henkilöillä. Allergisina oireina voivat olla ihottuma, kuumeilu, ripulointi sekä turvotus. Kahta jälkimmäistä oiretta on saattanut ilmetä myös vailla kahta ensimmäistä. Meprobamaatti aiheutti joillekin, ehkä jopa monille sitä käyttäneistä potilaista vaikeitakin vieroitusoireita eli abstinenssioireita.
Yhteisvaikutukset

Mebromaatilla tunnetaan yhteisvaikutuksia lukuisten eri lääkeaineiden kesken, etupäässä PKV-lääkkeiden. Samanaikaisesti otettuna alkoholi voimistaa meprobamaatin vaikutusta. Meprobamaatti vahvistaa barbituraatin vaikutusta. Veren hyytymistä estävän antikoagulanttilääkkeen vaikutus heikentyy samanaikaisesti käytetyn meprobamaatin johdosta.
Yliannostus

Hengenvaarallisen yliannostuksen rajana on pidetty 10 g eli 10 000 mg. Suurimittainen meprobamaatin yliannostus aiheuttaa syviä kouristeluja, sekä lamaa hengitystä ja verenkiertoa. Tällöin potilas kuuluu tehostetun sairaalahoidon piiriin. Kuitenkin on kuvailtu tapauksia, joissa potilas on selviytynyt jopa 60 g annoksesta.
Aiheesta muualla

PubChem: Meprobamate (englanniksi)
DrugBank: Meprobamate (englanniksi)
KEGG: Meprobamate (englanniksi)
ChemBlink: Meprobamate (englanniksi)
U. W. Walakorpi

Urho Viljo (U. W.) Walakorpi (sukunimi vuoteen 1919 Haapanen; 14. elokuuta 1886 Alavus – 15. helmikuuta 1957 Hämeenkyrö) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja.
Henkilöhistoria

Walakorven vanhemmat olivat kauppias Juho Haapanen ja Olga Katariina Sjöholm ja puoliso vuodesta 1920 Elli Esteri Vuorinen. Hän kävi neljä luokkaa lyseota Tampereella, opiskeli yksityisesti ja teki opintomatkat Saksaan vuonna 1912 ja Ruotsiin 1914.
Walakorpi toimi vuodesta 1906 Tampereen Sanomain toimittajana, Hämettären toimittajana 1907-1908, Aamulehden teatteri- ja taidearvostelijana 1915–1916 ja 1917–1918 sekä Tampereen Sanomain kirjallisuusarvostelijana 1920–1930. Vuonna 1919 hän osti huvilatilan Hämeenkyröstä ja perusti Hämeenkyrön Sanomat-paikallislehden. Walakorpi oli vuodesta 1922 alkaen Hämeenkyrön Sanomain päätoimittajana ja taloudenhoitajana.
Hämeenkyrössä Walakorpi oli mukana nuorisoseuratyössä puhujana, lausujana, näytelmien ohjaajana ja muissa tehtävissä. Hän oli Hämeenkyrön eteläisen nuorisoseuran kunniajäsen. Walakorpi oli Hämeenkyrön Museo- ja Kotiseutuyhdistyksen perustajajäseniä ja varapuheenjohtaja. Hän oli mukana myös suojeluskuntatyössä sekä urheilu- ja liikuntakasvatuksessa ja hän kuului kunnalliseen tuberkuloositoimikuntaan ja Heinijärven kansakoulun johtokuntaan.
Kirjallinen tuotanto

Walakorpi käytti nimimerkkejä Finis, Urho Haapanen ja U-oH-n.  Walakorpi, samoin kuin kaksi muuta hämeenkyröläistä kirjailijaa Eero Alpi ja Kaarle Halme kirjoitti useita näytelmiä seuranäyttämöitä varten, mutta myös runoja, novelleja ja lasten- ja nuortenkirjan. Walakorven näytelmät olivat suosittuja maaseudun seuranäyttämöillä. Walakorpi kirjoitti suuren joukon novelleja joulu- y.m. lehtiin ja hän oli tunnettu lukuisten juhlarunojen kirjoittajana.
Walakorven kirjailijatoiminta romaanien ja runojen osalta sijoittui pääosin 1910-luvulle ja sen tuloksena oli kolmisenkymmentä kirjaa, pieniä romaaneja sekä novelli- ja runokokoelmia. Hänen ensimmäinen novellikokoelmansa Silmänräpäyskuvia ilmestyi 1908. Walakorven runoteoksia olivat Metsän poika, Kevätyö ja Hämärälauluja sekä kertovat runoelmat Tähtiä kohti ja Pohjalaiset nousevat. Hänen romaanejaan olivat Marianne, Anjarouva, Alma, Porraslahden paronin nuoruus, Tuuliajolla, Mäenpään Helvi, Penu, Kesäinen tarina, Lennnart Höök, Kojonkulman seppä, Kansan lapsi, Sairgit, Kirkkaus, Kapina ja Raha. Walakorven tuotanto oli usein sävyltään haaveellista ja lyyristä ja siinä näkyy norjalaisen kirjailijan Knut Hamsunin vaikutus.
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Juhannus-iltana, laulunsekainen näytelmällinen pilakuva. 1904
Harmaat varjot, novelleja. 1905
Herra koulumestari, yksinäytöksinen vuoropuhelu. 1905
Kaksi mestaria, yksinäytöksinen pila. 1905
Mestarin rakkausseikkailut, kaksinäytöksinen pila. 1905
Syksyisiä säveliä, runoja. 1905
Torpparit, kolmikuvaelmainen näytelmä. 1905
Kullervo Tuonelan joella ym. runokuvaelmia. 1906
Orjuuden yössä, runoja. 1906
Suomen päivä, runoja. 1906
Työlakko, näytelmä. 1906
Profeetta, näytelmä. 1907
Aave, näytelmä. 1908
Kuolema, yksinäytöksinen näytelmä. 1908
Matkustava agronomi, näytelmä. 1908
Naapurit, näytelmä. 1908
Penu, romaani. 1908
Pikkukaupunki, näytelmä. 1908
Silmänräpäyskuvia, novelleja. 1908
Harha-askeleita, yksinäytöksinen näytelmä. 1909
Marianne, rakkauskertomus, romaani. 1909
Anja rouva, syystarina, romaani. 1910
Harmaat varjot. 1910
Ihminen: yksinpuhelu, näytelmä. 1910 (nimimerkillä Finis)
Metsän poika, runoja. 1910
Väkeviä voimia, näytelmä. 1910
Pastori Haraldin rikos, romaani. 1911
Alma, rakkaustarina, romaani. 1912
Porraslahden paronin nuoruus, romaani. 1912
Tuuliajolla, romaani. 1912
Mäenpään Helvi, kertomus ylämaasta, romaani. 1913
Penu. 1913
Kesäinen tarina. 1914
Lennart Höök, helsinkiläisromaani. 1914
Tähtiä kohti, kulkuri Antreksen tarina, romaani. 1914
Kansan lapsi, romaani Perä-Pohjolasta. 1915
Kojonkulman seppä ym. kertomuksia ja kuvauksia. 1915
Sargit – kertomus eräästä avioliitosta, romaani. 1916
Kevät-yö, runoja. 1917
Kirkkaus, romaani. 1917
Kapina, romaani. 1918
Pohjalaiset nousevat, runoelma Suomen vapaussodasta. 1918
Hämärälauluja, runoja. 1919
Juhannuslaulu, juhlaruno Pohjois-Hämeen nuorisoseurain liiton kesäjuhlissa 21.-22. kesäkuuta 1919. 1919
Raha, romaani nykyajalta. 1919
Kilpakosinta, yksinäytöksinen huvinäytelmä. 1925
Kaltevalla pinnalla, kolminäytöksinen kansannäytelmä. 1926
Kolme yksinäytöksistä näytelmää osuustoiminnallisia ja maataloudellisia illanviettoja varten. 1927
Koulumestari. 1932
Mieluinen yllätys, yksinäytöksinen huvinäytelmä. 1935
Uusi kylätie, näytelmä. 1935
Hakalassa tapahtuu ihmeitä, yksinäytöksinen maalaisnäytelmä. 1937
Herastuomari muuttaa mieltään, yksinäytöksinen näytelmä. 1939
Tarkastuskarjakko, yksinäytöksinen maalaisnäytelmä. 1942
Oman orren alle, yksinäytöksinen maalaisnäytelmä. 1943
Velka, näytelmä. 1943
Huhtikuun yö, kyläromaani. 1944
Viimeinen keino, näytelmä. 1945
Emäntä muuttaa kaupunkiin, yksinäytöksinen iloittelu. 1947
Kohtalokas kesä – Kistuniemen talon arkea ja pyhää, romaani. 1947
Sirkka tarttuu ohjaksiin, romaani. 1948
Antero yllättää, seikkailukertomus nuorelle väelle. 1949
Törmälän ylpeä emäntä, romaani. 1950
Opettaja Piitan uusi vaimo, iloinen kertomus vakavista asioista, romaani. 1951
Pilkistyksiä Hämeenkyröön ja lähiseuduille, Kasperin, Hesekielin ja Taave Tapanilan pakinoita Hämeenkyrön Sanomissa vuosina 1922–1943. 1986
Huhtikuun yö, näytelmä. Dramatisoinut Maire Martikainen. 1991
Aiheesta muualla

U. W. Walakorpi : Kuinka minä tulin Kyröön, Hämeenkyrön Sanomat, 14.08.1936, nro 33, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
U. W. Walakorpi : Hämeenkyrö ja Sillanpää, Aamulehti, 19.11.1939, nro 313, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Sammakkoeläimet

| Sammakkoeläimet |
| --- | --- |

 Devonikausi - Nykyaika (Holoseeni)  370–0 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia  Linnaeus, 1758
Alaryhmät
 Katso teksti 
Katso myös
   Sammakkoeläimet Wikispeciesissä   Sammakkoeläimet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sammakkoeläimet (Amphibia) on selkärankaisten eläinten luokka. Ne ovat puolittain vesieläimiä ja niiden kehitykseen kuuluu vedessä elävä, kiduksilla hengittävä toukkavaihe. Sammakkoeläimet ovat vaihtolämpöisiä. Luokan tieteellinen nimi Amphibia tarkoittaakin suomeksi kahtaalla elävää eli kaksoiselämää, mikä viittaa sammakkoeläinten tulevan toimeen sekä maalla että vedessä. Merivedessä sammakkoeläimiä ei kuitenkaan elä.