stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
QWERTY
Suomalainen näppäimistöasettelu

Suomessa oli pitkään käytössä kaksi kilpailevaa näppäimistöjärjestelmää. Tilanteesta päästiin eroon vuonna 1959, kun Suomen Standardisoimisliitto SFS vahvisti standardin kirjoituskoneiden näppäimistöstä. Kirjainten järjestys näppäimistöllä muuttui Suomessa vuonna 1976, kun pohjoismaiset kirjaimet å, ä ja ö siirrettiin vuoden 1959 standardissa sovituilta paikoiltaan alariviltä nykyisille paikoilleen. Tilalle tulivat pilkku, piste ja väliviiva. Syynä oli se, että 1971 ensimmäisessä kansainvälisessä näppäimistön ISO-standardissa oli standardisoitu pilkku ja piste nykyisille paikoilleen. Vuonna 2008 SFS vahvisti uuden standardin näppäimistöstä (SFS 5966). Tällä kertaa minkään näppäimen paikkaa ei vaihdettu. Sen sijaan uusien merkkien tuottamisessa käytetään hyväksi Alt Gr -näppäintä. Esimerkiksi asteen ja promillen merkki syntyvät aiempaa helpommin uudella näppäimistöllä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta QWERTY Wikimedia Commonsissa
Christopher Sholesille vuonna 1878 myönnettyyn kirjoituskonepatenttiin liittyi piirros alkuperäisestä QWERTY-asettelusta. (Kustannusten karsimiseksi näppäimistöstä oli jätetty pois numerot 1 ja 0, jotka voitiin korvata kirjaimilla I ja O.)
5966 -standardin mukainen suomalainen monikielinen näppäimistöasettelu.
RPG

RPG voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
RPG, ohjelmointikieli
RPG Life Sciences, intialainen lääkealan yritys
roolipeli, RPG, englannin sanoista role-playing game , esimerkiksi
tietokoneroolipeli, RPG tai CRPG, tietokonepeli, jonka oleellisia piirteitä ovat muun muassa tarina ja pelaajahahmon kehittyminen
rakettitoiminen sinko, RPG, venäjän kielen sanoista ven. ручной противотанковый гранатомёт (translitteroituna "Rutšnoi Protivotankovyi Granatomet", suom. kannettava panssarintorjuntakranaatinlaukaisin ), esimerkiksi:
RPG-2
RPG-7
PG-7VR
RPG-16
RPG-18
RPG-22
RPG-26
RPG-27
RPG-29.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”RPG”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Päivi Kauppinen

Päivi Kauppinen (s. 19. elokuuta 1973) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti vuoteen 2019 asti ja uudestaan vuodesta 2023 lähtien Kenttäurheilijat-58-seuraa ja vuosina 2020–2022 Helsingin Juoksijat -seuraa. Häntä on valmentanut Eero Hosio. Aloittaessaan juoksuharjoittelun uudelleen lähes 20 vuoden tauon jälkeen vuonna 2019 Kauppinen palkkasi valmentajakseen Pasi Päällysahon.
Kauppinen voitti puolimaratonin Suomen-mestaruuden vuonna 1999 ja saavutti SM-hopeaa maratonilla vuonna 2020 sekä SM-pronssia 10 000 metrillä ja maratonilla vuonna 1998. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1991 hän sijoittui 10 000 metrillä kuudenneksi. Hänellä on maaotteluedustuksia. Kauppisen ennätykset ovat 5 000 metrillä 16.38,15, 10 000 metrillä 33.48,76, puolimaratonilla 1.17.36 ja maratonilla 2.41.21.
Kauppinen juoksi vuoden 2020 Kalevan kisoissa 46-vuotiaana 10 000 metrillä ajan 35.35,91 sijoittuen sillä neljänneksi. Hän oli juossut edellisen kerran Kalevan kisoissa vuonna 1998. Vuoden 2021 Kalevan kisoissa hän sijoittui 10 000 metrillä viidenneksi ajalla 34.56,55.
Puolet taivaasta – puolet helvetistä

| Puolet taivaasta – puolet helvetistä Yö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. toukokuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jimmy Westerlund
 Tyylilaji: iskelmä, pop rock
 Kesto: 44.01
 Levy-yhtiö: Sony
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Yön muut julkaisut
| Hyvässä ja pahassa 2014 | Puolet taivaasta – puolet helvetistä 2016 | Hyvän yön lauluja 2017 |
Puolet taivaasta – puolet helvetistä on Yön 21. studioalbumi, joka julkaistiin 21. toukokuuta 2016 levymerkillä Sony Music. Levyn on tuottanut Jimmy Westerlund. Albumi debytoi Suomen virallisen listan ensimmäisellä sijalla.
Albumin julkaisun tiimoilta yhtye aloitti lokakuussa 2016 35-vuotisjuhlakiertueen, joka alkoi Leppävirralta ja päättyi Espoon Metro Areenalle. Yhtyeen muita konsertteja pidettiin muun muassa Hämeenlinnassa, Tampereella, Lahdessa ja Jyväskylässä. Yhteensä konsertteja oli 21. Joissakin kaupungeissa järjestettiin myös lisäkonsertti.
Kappaleet

Puolet taivaasta – puolet helvetistä – 4.07 (säv. Jimmy Westerlund, Tobias Granbacka, san. Mikko Karjalainen, sov. Westerlund)
Minne tuulet vie – 4.36 (säv. Westerlund, Granbacka, san. Karjalainen, sov. Westerlund)
Yks kova juttu – 3.31 (säv. Kari Haapala, san. Eija Hinkkala, sov. Haapala, Westerlund)
Yhteinen sydän – 3.29 (säv. Petri Somer, san. Sana Mustonen, sov. Westerlund, Somer)
Erakko – 4.18 (säv. ja san. Iku Tukiainen, Jussi Hakulinen, sov. Mikko Kangasjärvi, Jari Latomaa, Jimmy Westerlund)
Vain yksi sydän särjettäväksi – 3.49 (säv. Matti Mikkola, san. Hinkkala, sov. Westerlund)
Kauniita asioita – 3.33 (säv. Lasse Kurki, san. Hinkkala, sov. Kangasjärvi, Latomaa, Westerlund)
Katumaton – 3.45 (säv. Latomaa, san. Mirjam Paaso, sov. Latomaa, Westerlund)
Hiljaiset – 4.13 (säv. ja san. Rauli Eskolin, Elviira Nieminen, sov. Eskolin, Westerlund)
Kaksi vapaata kättä – 4.20 (säv. Antti Kleemola, san. Karjalainen, sov. Kleemola, Karjalainen, Westerlund)
Sinun verran kevyempi – 4.20 (säv. Jani Hölli, Christian, Westerlund, san. Jonnaemilia, Antti Tuisku, Hinkkala, sov. Westerlund, Christian, Hölli)
Kokoonpano

Olli Lindholm – laulu
Daffy Terävä – kitara
Jari Latomaa – akustinen kitara, kosketinsoittimet, taustalaulu
Jukka Lewis – basso, taustalaulu, laulu (kappale ”Kaksi vapaata kättä”)
Ari Toikka – rummut
Mikko Kangasjärvi – piano, kosketinsoittimet, haitari, taustalaulu
Jimmy Westerlund − lisäinstrumentit, taustalaulu, kitarasoolo (kappale "Sinun verran kevyempi")
Jennie Storbacka − laulu (kappale "Vain yksi sydän särjettäväksi")
Tobias Granbacka – piano (kappale "Puolet taivaasta – puolet helvetistä")
Quis custodiet ipsos custodes?

Elihu Vedder: Korruptoitunut lainsäädäntö, seinämaalaus, 1896.
Quis custodiet ipsos custodes? on vanha latinankielinen lentävä lause, joka tarkoittaa kuka tarkkailee tarkkailijoita? tai kuka vartioi vartijoitamme? tai yleisimmin "kuka valvoo valvojia?"
Lauseen luojana on perinteisesti pidetty ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla elänyttä roomalaista satiirikkoa Juvenalista.
Lause esiintyy Satirae-teoksen kuudennessa luvussa, joka käsittelee naisten paheita.
Vuonna 1899 E. O. Winstedt löysi tekstin, jossa oli Juvenaliksen runoista puuttuvia osia, ja näin herätti epäilyksen, oliko Juvenalis lauseen alkuperäinen luoja.
Platonin Valtio-teos esittelee samankaltaisen ongelman. Voidaan katsoa että Juvenalis pyrkii osoittamaan, että oligarkkinen hallintomuoto on äärimmäisen altis korruptoitumiselle, ja että Thukydideen kuvaama Sparta läpeensä korruptoituneena sotilasdiktatuurina on paljon lähempänä Platonin valtioideaalia kuin tämän oma idealisoitu Sparta.
Punaisten muistomerkki (Heinola)

Punaisten muistomerkki ja joukkohauta sijaitsevat Heinolassa Vierumäellä. Alkuperäinen hautapaikka sijaitsi Versowoodin saha-alueen (ent. Kollin saha) keskellä. Sinne on haudattu punaisia, jotka kaatuivat 20. huhtikuuta 1918 valkoisia vastaan käydyssä Vierumäen taistelussa. Loppuvuodesta 2021 muistomerkki siirrettiin uudelle paikalle pois tehdasalueelta, noin 600 metrin päähän seututien 140 läheisyyteen.
Muistomerkin alueelle pystyttivät vuonna 1949 paikalliset työväenyhdistykset. Muistomerkissä on teksti:
»Tämän muistokiven läheisyydessä lepää v:den 1918 kansalaissodassa vakaumuksensa puolesta kaatuneita ja teloitettuja, noin 300 Suomen kansalaista.»
Heinolassa on kaksi muutakin punaisten muistomerkkiä, toinen vanhalla hautausmaalla, toinen Lusissa. Hautausmaan muistomerkin on veistänyt Yrjö Kaikuvuo.
Heinolan tapahtumista ja taisteluista vuonna 1918 on ilmestynyt vuonna 2017 kirja Heinola 1918: kapinan aika, jonka kirjoittajat ovat toimittaja Leena Kekkonen ja sotahistorioitsija Jukka Kulomaa.
Kaatuneiden lukumäärä

Taistelu käytiin tilanteessa, jossa punaiset olivat vetäytymässä itään ja lännestä Urajärven suunnasta tulleet valkoiset pyrkivät estämään vetäytymisen. Taistelua seuraavana päivänä valkoisia komentanut eversti Georg Londén käski laskea kaatuneet punaiset. Mikkelin päämajaan hän ilmoitti kaatuneiden määräksi 208. Heinolan seminaarin uskonnon ja historian lehtori Juho Kinnunen kirjoitti päiväkirjaansa kuolleiden luvuksi 248. Taistelussa kuolleiden määristä on erilaisia arvioita. Muistomerkissä lukee 300, valkoisten joukkoja aikoinaan johtaneen Kustaa Tapolan kerrotaan sanoneen 336. Tampereen yliopiston entinen tutkija Tuomas Hoppu sanoo, että vainajia olisi 30–50.
Kaatuneiden määräksi arvioitu luku 300 julkaistiin lehdissä pian taisteluiden jälkeen ja luku mainitaan myös muistopaikan kivipaadessa. Lukua on pidetty ikään kuin virallisena totuutena. Valtioneuvoston kanslia tilasi Kansallisarkiston tutkijoilta selvityksen vainajien lukumäärästä. Keväällä 2020 tutkija Ilkka Jokipii totesi, että punakaartin miehistöluetteloita tutkimalla päädytään suuruusluokkaan 40–50 tai hieman enempään. Kaatuneiden lukumäärän lisäksi tutkijat pyrkivät yksilöimään vainajat eli selvittämään heidän nimensä. Kansallisarkiston tutkimuksessa löytyi lopulta yhteensä 43 taistelussa kaatunutta tai kadonnutta punaista.
Loppuvuodesta 2020 suoritetussa arkeologisessa kaivauksessa löytyi 50 vainajan jäänteet.
Vainajien siirto > Hautojen avaus

Lokakuussa 2019 Museoviraston tutkijat paikansivat kaivannon, joka oli 13 metriä pitkä ja kolme metriä leveä. Koekaivauksissa hautaa ei avattu, mutta merkkejä vainajasta havaittiin. Tutkimuksessa oli tarkoitus selvittää hautapaikkojen sijainti. Vainajien lukumäärä tiedettäisiin vasta, kun haudat avattaisiin. Versowood vastasi vainajien siirtämisen kustannuksista, mutta se pyrki saamaan avustusta ainakin valtiolta ja säätiöiltä.
Hauta avattiin lokakuussa 2020, ja vainajien jäänteet nostettiin tutkittaviksi. Perimätiedon mukaan haudassa piti olla satoja vainajia, ja arveltiin myös, että hautoja olisi useampia. Avausta edeltäneissä tutkimuksissa pystyttiin todentamaan kuitenkin vain yksi hauta. Kaivaus- ja tutkimustyön teki Muuritutkimus oy.
Arkeologisissa kaivauksissa löytyi lokakuussa 2020 toinen joukkohauta. Se havaittiin hautamuistomerkin kohdalla muistokiven siirron yhteydessä. Muistomerkin aluetta ei oltu aiemmin tutkittu ja perimätiedon mukaan sille paikalle olisi haudattu vain yksi vainaja. Löydön vuoksi kaivajien määrää lisättiin noin kymmeneen, kun aluksi heitä oli kuusi. Suurentuneesta työmäärästä huolimatta kaivausten arveltiin valmistuvan marraskuun aikana, ja ilmojen kylmeneminenkään ei haittaisi työtä, sillä kaivaukset suoritettiin teltoissa. Harmia sen sijaan aiheutti vesi, jota löytyi myös hautojen tasolta. Tunnistuksen kannalta tärkeät pääkallon luut ja hampaat olivat kosteassa maatuneet pahasti, ja niin oli käynyt ilmeisesti myös tunnistamiseen käytettäville vartalon pitkille luille.
Teollisuusalueella sijainneista kahdesta joukkohaudasta löytyi kaikkiaan 50 vainajaa. Heidän henkilöllisyyttään ei yksilöity DNA-tutkimusten avulla, koska tunnistaminen olisi lähes mahdotonta, hidasta ja kallista, totesi Museovirasto lausunnossaan. Tunnistaminen voi olla tulevaisuudessa helpompaa menetelmien kehittyessä, joten vainajista otettiin luunäytteitä, joita hallinnoi Kansallisarkisto ja säilyttää Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Tutkimuksista ja siirrosta aiheutuneet kustannukset maksoi Versowood.
Uudelleenhautaus

Vainajat haudattiin 29. toukokuuta 2021 Heinolan keskustan hautausmaalle. Koronaviruspandemian vuoksi tilaisuus pidettiin ilman yleisöä, mutta sitä voi seurata suoratoistona Heinolan seurakunnan internet-sivulla. Arkkujen hautaan laskun jälkeen pidettiin ekumeeninen rukoushetki, jonka toimittivat Mikkelin hiippakunnan piispa Seppo Häkkinen, Heinolan seurakunnan kirkkoherra Janne Hatakka sekä Helsingin ortodoksisen seurakunnan pappi Jonas Bergenstad. Rukoushetkeä seurasivat puheet ja lauluesitys, jonka jälkeen laskettiin seppeleet.
Heinolan hautausmaalla oli jo ennestään sisällissodassa punaisten puolella surmansa saaneiden muistopatsas, johon kiinnitettiin siirrosta kertova muistolaatta. Vanhalle Vierumäellä sijainneelle muistomerkille luvattiin etsiä uusi sijoituspaikka. Loppuvuodesta 2021 muistomerkki siirrettiin seututien 140 läheisyyteen.
Aiheesta muualla

Janne Ahjopalo: Kun 300 vainajaa siirretään työkoneiden hälystä kirkkomaan rauhaan, tarvitaan arkeologeja, oikeuslääkäreitä ja rikospaikkatutkijoita – näin harvinainen haudansiirto toteutetaan Yle.fi, uutiset.  28.11.2018. Viitattu 28.11.2018.
Pyöräily kesäolympialaisissa 2024 – naisten aika-ajo

Naisten pyöräilyn aika-ajo Pariisin 2024 kesäolympialaisissa kilpailtiin 27. heinäkuuta 2024 Pariisissa reitillä, joka alkoi Hôtel des Invalidesilta ja päättyi Pont Alexandre III:lle. Kilpailuun osallistui 35 urheilijaa 26 maasta.
Kilpailu käytiin hankalissa olosuhteissa sateen liukastamalla reitillä, ja moni kilpailijoista kaatui matkalla. Kilpailun voitti ylivoimaisesti Australian Grace Brown, joka voitti toiseksi tulleen Ison-Britannian Anna Hendersonin yli puolentoista minuutin erolla. Kolmanneksi sijoittui Yhdysvaltain Chloé Dygert, joka hänkin kaatui kerran kilpailun aikana.
Formaatti ja reitti

Kilpailijat lähtivät matkaan reitille väliaikalähtönä 90 sekunnin lähtövälillä. Ensimmäinen kilpailija lähti matkaan kello 14.30 paikallista aikaa ja viimeinen kello 15.21. Kilpailureitin pituus oli 32,4 kilometriä. Kilpailun lähtöpaikka oli Hôtel des Invalides ja reitti kulki Pont de Sullyn, Place de la Bastillen, Bois de Vincennesin, Vincennesin linnan ja Place de la Nationin kautta takaisin Place de la Bastillelle ja siitä maaliin, joka sijaitsi Pont Alexandre III:lla. Reitti oli käytännössä tasainen: nousumetrejä tuli koko matkalla yhteensä 150. Reitti itsessään ei ollut erityisen tekninen tai vaativa, mutta se oli epätasainen ja sisälsi pintamateriaalin vaihteluita. Lisäksi kilpailupäivänä vallinnut sateinen sää teki erityisesti mutkista ja reitillä olleista tiemerkinnöistä liukkaita.
Tapahtumat

Kilpailu ajettiin haastavissa olosuhteissa, vesisateessa ja märällä asfaltilla. Alkupään lähtijöistä kilpailun aloitti nopeiten Yhdysvaltain Taylor Knibb, mutta hän menetti johtonsa kaaduttuaan liukkaassa mutkassa. Samassa mutkassa kaatui myös muun muassa Tanskan Cecilie Uttrup Ludwig. Knibb kaatui kilpailun aikana yhteensä kolmesti, ja lisäksi myös hänelle varapyörää tuomassa ollut mekaanikko kaatui. Muita kilpailun aikana kaatuneita olivat Belgian Lotte Kopecky ja Itävallan Anna Kiesenhofer.
Toiseksi viimeisenä matkaan lähtenyt Grace Brown nousi johtoon ja alkoi tehdä ylivoimaisia väliaikoja. Tästä huolimatta hän jatkoi kovaa maaliin asti, ja voitti lopulta Anna Hendersonin yli puolentoista minuutin erolla, vaikka aika-ajossa tyypilliset erot urheilijoide välillä ovat sekunteja. Kolmanneksi noin sekunnin päähän Hendersonista tuli viimeisenä matkaan lähtenyt Chloé Dygert, joka hänkin kaatui kilpailun aikana kertaalleen.
Suomen edustaja Anniina Ahtosalo jäi kilpailussa sijalle 30 kärsittyään teknisistä ongelmista. Hänen aika-ajopyörästään puhkesi rengas kahden kilometrin ajon jälkeen. Hän vaihtoi maantiepyörään, mutta siitä jumiutuivat vaihteet. Viimeiset 20 kilometriä hän polki varamaantiepyörällään.
Tulokset

| Sija | Nro | Lähtöaika | Urheilija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 2 | 15.19.30 |  Grace Brown (AUS) | 39.38,24 |  |
| 02  | 4 | 15.16.30 |  Anna Henderson (GBR) | 41.09,83 | +1.31,59 |
| 03  | 1 | 15.21.00 |  Chloé Dygert (USA) | 41.10,70 | +1.32,46 |
| 4 | 6 | 15.13.30 |  Juliette Labous (FRA) | 41.19,90 | +1.41,66 |
| 5 | 5 | 15.15.00 |  Demi Vollering (NED) | 41.29,80 | +1.51,56 |
| 6 | 9 | 15.09.00 |  Lotte Kopecky (BEL) | 41.34,82 | +1.56,58 |
| 7 | 21 | 14.51.00 |  Kim Cadzow (NZL) | 41.46,02 | +2.07,78 |
| 8 | 8 | 15.10.30 |  Elisa Longo Borghini (ITA) | 41.49,32 | +2.11,08 |
| 9 | 17 | 14.57.00 |  Audrey Cordon-Ragot (FRA) | 41.51,67 | +2.13,43 |
| 10 | 3 | 15.18.00 |  Christina Schweinberger (AUT) | 41.52,02 | +2.13,78 |
| 11 | 15 | 15.00.00 |  Ellen van Dijk (NED) | 42.21,76 | +2.43,52 |
| 12 | 10 | 15.07.30 |  Agnieszka Skalniak-Sójka (POL) | 42.24,62 | +2.46,38 |
| 13 | 22 | 14.49.30 |  Mieke Kröger (GER) | 42.28,12 | +2.49,88 |
| 14 | 16 | 14.58.30 |  Emma Norsgaard (DEN) | 42.33,59 | +2.55,35 |
| 15 | 13 | 15.03.00 |  Antonia Niedermaier (GER) | 42.53,79 | +3.15,55 |
| 16 | 26 | 14.43.30 |  Eugenia Bujak (SLO) | 42.54,96 | +3.16,72 |
| 17 | 14 | 15.01.30 |  Elena Hartmann (SUI) | 42.58,90 | +3.20,66 |
| 18 | 29 | 14.39.00 |  Marta Lach (POL) | 43.03,43 | +3.25,19 |
| 19 | 28 | 14.40.30 |  Taylor Knibb (USA) | 43.03,46 | +3.25,22 |
| 20 | 25 | 14.45.00 |  Olivia Baril (CAN) | 43.03,58 | +3.25,34 |
| 21 | 23 | 14.48.00 |  Tamara Dronova (AIN) | 43.42,16 | +4.03,92 |
| 22 | 19 | 14.54.00 |  Mireia Benito (ESP) | 43.48,10 | +4.09,86 |
| 23 | 12 | 15.04.30 |  Olga Zabelinskaja (UZB) | 43.53,51 | +4.15,27 |
| 24 | 31 | 14.36.00 |  Cecilie Uttrup Ludwig (DEN) | 44.10,93 | +4.32,69 |
| 25 | 7 | 15.12.00 |  Nora Jenčušová (SVK) | 44.22,30 | +4.44,06 |
| 26 | 33 | 14.33.00 |  Yulduz Hashimi (AFG) | 44.29,13 | +4.50,89 |
| 27 | 27 | 14.42.00 |  Julija Birjukova (UKR) | 44.43,73 | +5.05,49 |
| 28 | 30 | 14.37.30 |  Julia Kopecký (CZE) | 44.53,75 | +5.15,51 |
| 29 | 32 | 14.34.30 |  Hanna Tserah’ (AIN) | 44.57,20 | +5.18,96 |
| 30 | 20 | 14.52.30 |  Anniina Ahtosalo (FIN) | 45.05,18 | +5.26,94 |
| 31 | 35 | 14.30.00 |  Urša Pintar (SLO) | 45.07,15 | +5.28,91 |
| 32 | 34 | 14.31.30 |  Xin Tang (CHN) | 45.59,44 | +6.21,20 |
| 33 | 11 | 15.06.00 |  Anna Kiesenhofer (AUT) | 46.28,88 | +6.50,64 |
| 34 | 18 | 14.55.30 |  Phetdarin Somrat (THA) | 47.25,11 | +7.46,87 |
| 35 | 24 | 14.46.30 |  Diane Ingabire (RWA) | 48.05,24 | +8.27,00 |
Ralph Berzsenyi

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | 50 m pienoiskiväärin makuu |  |
Ralph Berzsenyi (26. helmikuuta 1909 Rijeka, Kroatia – 10. kesäkuuta 1978 Budapest) oli unkarilainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän saavutti hopeaa 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunnassa Berliinin kesäolympialaisissa 1936.
Pyöräily kesäolympialaisissa 2024 – miesten aika-ajo

Miesten pyöräilyn aika-ajo Pariisin 2024 kesäolympialaisissa kilpailtiin 27. heinäkuuta 2024 Pariisissa reitillä, joka alkoi Hôtel des Invalidesilta ja päättyi Pont Alexandre III:lle. Kilpailuun osallistui 34 urheilijaa 27 maasta.
Kilpailu käytiin sateisessa säässä tasaisella mutta liukkaalla reitillä. Belgia otti kaksi mitalia Remco Evenepoelin voitettua ja Wout van Aertin tultua kolmanneksi. Toiseksi sijoittui Italian Filippo Ganna.
Formaatti ja reitti

Kilpailijat lähtivät matkaan reitille väliaikalähtönä 90 sekunnin lähtövälillä. Ensimmäinen kilpailija lähti matkaan kello 16.32 paikallista aikaa ja viimeinen kello 17.21.30. Kilpailureitin pituus oli 32,4 kilometriä. Kilpailun lähtöpaikka oli Hôtel des Invalides ja reitti kulki Pont de Sullyn, Place de la Bastillen, Bois de Vincennesin, Vincennesin linnan ja Place de la Nationin kautta takaisin Place de la Bastillelle ja siitä maaliin, joka sijaitsi Pont Alexandre III:lla. Reitti oli käytännössä tasainen: nousumetrejä tuli koko matkalla yhteensä 150. Reitti itsessään ei ollut erityisen tekninen tai vaativa, mutta se oli epätasainen ja sisälsi pintamateriaalin vaihteluita. Lisäksi kilpailupäivänä vallinnut sateinen sää teki erityisesti mutkista ja reitillä olleista tiemerkinnöistä liukkaita.
Tapahtumat

Alkupään lähtijöistä nopeiten aloitti Italian Alberto Bettiol, vaikka hän lähestulkoon kaatui ajettuaan liukkaiden tiemerkintöjen yli. Kilpailun keskivaiheilla lähteneistä parhaassa alkuvauhdissa puolestaan oli Yhdysvaltain Magnus Sheffield, joka kuitenkin kaatui myöhemmin kilpailun aikana. Sheffieldin ajan ensimmäisessä väliaikapisteessä alitti kolmella sekunnilla Belgian Wout van Aert, jota ei ennakkoon odotettu mukaan voittotaisteluun. Toisin kuin aika-ajossa yleensä, van Aert lähti matkaan pyörällä, jonka molemmissa renkaissa oli umpinaiset kiekot. Viimeisten viiden lähtijän joukossa olivat ennakkosuosikkeihin kuuluneet britti Josh Tarling, italialainen kaksinkertainen maailmanmestari Filippo Ganna ja viimeisenä lähtenyt belgialainen Remco Evenepoel.
Muutama minuutti lähtönsä jälkeen Tarling joutui pysähtymään ja vaihtamaan pyörää puhjenneen eturenkaan vuoksi. Hän jäi ensimmäisessä väliajassa van Aertista kolme sekuntia. Ganna puolestaan alitti van Aertin ajan yli kahdella sekunnilla ja Evenepoel puolestaan Gannan ajan seitsemällä sekunnilla. Toisella väliaikapisteellä Ganna oli pudonnut neljällä sekunnilla van Aertin taakse. Evenepoel säilytti johtonsa 12 sekunnin erolla van Aertiin. Tarling oli neljäntenä kahden sekunnin päässä mitalisijoista. Viimeisellä osuudella Tarling sai van Aertia kiinni, mutta hävisi kuitenkin kahdella sekunnilla. Gannakin polki lopun kovaa ja nousi van Aertin ohi kymmenellä sekunnilla. Evenepoel vei silti voiton 15 sekunnin erolla Gannaan. Ilman rengasrikkoakaan Tarlingin vauhti ei olisi riittänyt voittokamppailuun, mutta hän olisi luultavasti saanut hopeaa tai pronssia.
Tulokset

| Sija | Nro | Lähtöaika | Urheilija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 1 | 17.21.30 |  Remco Evenepoel (BEL) | 36.12,16 |  |
| 02  | 2 | 17.20.00 |  Filippo Ganna (ITA) | 36.27,08 | +0.14,92 |
| 03  | 11 | 17.06.30 |  Wout van Aert (BEL) | 36.37,79 | +0.25,63 |
| 4 | 5 | 17.15.30 |  Josh Tarling (GBR) | 36.39,95 | +0.27,79 |
| 5 | 3 | 17.18.30 |  Brandon McNulty (USA) | 37.16,60 | +1.04,44 |
| 6 | 14 | 17.02.00 |  Stefan Bissegger (SUI) | 37.38,57 | +1.26,41 |
| 7 | 6 | 17.14.00 |  Nelson Oliveira (POR) | 37.43,15 | +1.30,99 |
| 8 | 4 | 17.17.00 |  Stefan Küng (SUI) | 37.47,67 | +1.35,51 |
| 9 | 12 | 17.05.00 |  Maximilian Schachmann (GER) | 37.50,71 | +1.38,55 |
| 10 | 7 | 17.12.30 |  Mikkel Bjerg (DEN) | 37.55,32 | +1.43,16 |
| 11 | 25 | 16.45.30 |  Mathias Vacek (CZE) | 37.55,62 | +1.43,46 |
| 12 | 26 | 16.44.00 |  Ryan Mullen (IRL) | 37.57,16 | +1.45,00 |
| 13 | 8 | 17.11.00 |  Tobias Foss (NOR) | 37.57,28 | +1.45,12 |
| 14 | 18 | 16.56.00 |  Mattias Skjelmose (DEN) | 37.57,69 | +1.45,53 |
| 15 | 19 | 16.54.30 |  Kevin Vauquelin (FRA) | 38.04,93 | +1.52,77 |
| 16 | 13 | 17.03.30 |  Magnus Sheffield (USA) | 38.05,24 | +1.53,08 |
| 17 | 15 | 17.00.30 |  Daan Hoole (NED) | 38.06,68 | +1.54,52 |
| 18 | 31 | 16.36.30 |  Alberto Bettiol (ITA) | 38.06,77 | +1.54,61 |
| 19 | 23 | 16.48.30 |  Felix Großschartner (AUT) | 38.17,36 | +2.05,20 |
| 20 | 16 | 16.59.00 |  Derek Gee (CAN) | 38.28,17 | +2.16,01 |
| 21 | 10 | 17.08.00 |  Jevgeni Fjodorov (KAZ) | 38.33,98 | +2.21,82 |
| 22 | 22 | 16.50.00 |  Attila Valter (HUN) | 38.45,68 | +2.33,52 |
| 23 | 24 | 16.47.00 |  Michał Kwiatkowski (POL) | 38.49,60 | +2.37,44 |
| 24 | 30 | 16.38.00 |  Laurence Pithie (NZL) | 38.49,76 | +2.37,60 |
| 25 | 28 | 16.41.00 |  Rui Costa (POR) | 39.00,07 | +2.47,91 |
| 26 | 27 | 16.42.30 |  Oier Lazkano (ESP) | 39.08,86 | +2.56,70 |
| 27 | 33 | 16.33.30 |  Jan Tratnik (SLO) | 39.38,12 | +3.25,96 |
| 28 | 21 | 16.51.30 |  Jambaljamts Sainbayar (MGL) | 40.19,93 | +4.07,77 |
| 29 | 20 | 16.53.00 |  Biniam Girmay (ERI) | 40.20,65 | +4.08,49 |
| 30 | 34 | 16.32.00 |  Amir Ansari (EOR) | 40.26,14 | +4.13,98 |
| 31 | 32 | 16.35.00 |  Gleb Syritsa (AIN) | 40.33,30 | +4.21,14 |
| 32 | 29 | 16.39.30 |  Achraf Ed Doghmy (MAR) | 43.31,37 | +7.19,21 |
| – | 17 | 16.57.30 |  Søren Wærenskjold (NOR) | DNF | – |
| – | 9 | 17.09.30 |  Lucas Plapp (AUS) | DNF | – |