Jaakko Hämeen-Anttila
Tutkimustyö ja tieteellinen ura

Hämeen-Anttila suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1980 ja opiskeli Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla. Aluksi hän keskittyi assyriologiaan professori Simo Parpolan johdolla mutta opiskeli myös arabiaa, persiaa ja kreikkaa. Hämeen-Anttila osasi lukea 20 kieltä ja puhui sujuvasti muutamaa. Hämeen-Anttilan tohtorinväitöskirja Lexical Ibdāl, Part I: Introduction: Source studies: With a reconstruction of Abu Turāb’s K. al-Iʿtiqāb (1994) käsitteli keskiaikaista arabialaista äänteenmuutoskirjallisuutta, ja siinä rekonstruoitiin erästä kadonnutta teosta.
Hämeen-Anttila oli tuntiopettaja Helsingin yliopistossa 1984–1991, Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1991–1997 ja vanhempi tutkija 1997–2000. Hän oli arabian kielen ja kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa vuosina 1994–2000 ja oppiaineen professori 2000–2016. Hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2005. Hämeen-Anttilaa pyydettiin professoriksi Princetonin yliopistoon vuonna 2012, mutta hän hylkäsi tarjouksen ja jäi Eurooppaan. Vuosina 2016–2023 Hämeen-Anttila toimi Edinburghin yliopistoon arabian kielen ja islamin tutkimuksen professorina. Lähtiessään Britanniaan hän toi esille pettymyksensä Sipilän hallituksen koulutusleikkauksiin, jotka hänen mukaansa vaikeuttavat korkeatasoisen tieteen tekemistä Suomessa.
Hämeen-Anttilan tieteellisiä artikkeleja julkaistiin suomalaisessa Studia Orientaliassa ja monissa kansainvälisissä tieteellisissä aikakauslehdissä. Pro gradu -tutkielmansa pohjalta hän laati uusassyrian ensimmäisen kieliopin A Sketch of Neo-Assyrian Grammar vuonna 2000. Hämeen-Anttilan merkittävimmät tieteelliset monografiat ovat maqāma-kirjallisuudenlajia käsittelevä Maqama. A History of a Genre (2002),The Last Pagans of Iraq. Ibn Waḥshiyya and His Nabatean Agriculture (2006), tutkimus pakanallisista piirteistä Ibn Waḥšiyyan teoksessa Nabatealainen maanviljelys, Khwadāynāmag. The Middle Persian Book of Kings (2018) ja Portrait of an Eighth-Century Gentleman. Khālid ibn Safwān in History and Literature (2020)..
Hämeen-Anttilan tutkimusteemoja olivat klassinen arabialainen kirjallisuus, arabialais-islamilainen kulttuurihistoria sekä kulttuurien vuorovaikutus Lähi-idässä erityisesti käännösten kautta. 2010-luvulla hän johti Suomen Akatemian hanketta The Intellectual Heritage of the Ancient Near East, jossa tutkittiin kulttuurivirtauksia Mesopotamian kulttuurin, arabialais-islamilaisen kulttuurin ja Kreikan välillä. Viimeisimmissä tutkimuksissaan Hämeen-Anttila keskittyi esi-islamilaisen Persian ja arabikulttuurin vuorovaikutukseen erityisesti kirjallisuudessa ja historiankirjoituksessa vuosina 500–1000.
Hämeen-Anttila oli päätoimittaja sarjoissa Humaniora (Suomen Tiedeakatemia) ja The Intellectual Heritage of the Ancient and Mediaeval Near East (Ugarit Verlag). Hän oli myös useiden tieteellisten aikakauslehtien toimituskunnan jäsen. Hämeen-Anttilan luottamustehtäviin kuuluivat muun muassa toimiminen Helsingin humanistisen tiedekunnan johtoryhmissä, Italian opetusministeriön nimittämänä komissaarina 2013–2015 ja Union Européenne des Arabisants et Islamisants -järjestön presidenttinä 2014–2018. Humanistisen tiedekunnan 1. varadekaanina hän toimi vuosina 2007–2009. Hämeen-Anttila toimi myös Suomen Lähi-idän instituutin hallituksessa, Suomen kulttuurirahaston hallintoneuvostossa ja Suomalais-arabialaisessa yhdistyksessä. Hän toimi pitkään Suomen evankelis-luterilaisen kirkon islam-työryhmän varapuheenjohtajana.