Viron vapaussota
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viron ensimmäinen itsenäisyys alkoi 90 vuotta sitten Turun Sanomat. 24.2.2008. Arkistoitu 28.11.2018. Viitattu 27.11.2018.
Savolainen, Petteri: Viro 100: Itsenäisyys kesti ensimmäisellä kerralla vain vuorokauden – viikossa koko maa oli jälleen vieraan vallan hallussa MTV3 Uutiset. 18.2.2018. Viitattu 27.11.2018.
Rauhalahti, Markku: Pohjan Poikien jalanjäljillä (pdf) Tampereensuomalainenklubi.fi. 10.10.2016. Arkistoitu 28.11.2018. Viitattu 27.11.2018.
Juhani Putkinen: Viron miehitys 1939–41 jput.fi. 16.7.2009. Viitattu 27.11.2018.
J. E. Zidbäck: Suomalaiset Viron vapaussodassa, Helsingin Sanomat, 22.01.1939, nro 20, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Narva, Valk ja Marienburg soturikansamme historian kunniakkaimpia nimiä. Viron vapaussota ja suomalaisten osallistuminen siihen, Aamulehti, 29.01.1939, nro 27, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Heimosodat 1918–1922 |
| --- | --- |
Viron vapaussota (1918–1920):  Viron Avustamisen Päätoimikunta  Pohjan Pojat  I Suomalainen Vapaajoukko 
Vienan retket (1918):  Muurmannin legioona  Karjalan rykmentti 
Aunuksen retkikunta (1919):    
Petsamon retket (1918 ja 1920):    
Inkeriläisten kansannousu (1918–1920):  Inkerin Väliaikainen Hoitokunta  Pohjois-Inkerin Hoitokunta  Kirjasalon tasavalta  Inkerin Pataljoona  Pohjois-Inkerin Rykmentti 
Itäkarjalaisten kansannousu (1921–1922):  Karjalan metsäsissit  Läskikapina 
 Heimoaate  Itä-Karjalan kysymys  Suur-Suomi-aate  Suomen sisällissota  Venäjän sisällissota  Tarton rauha 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Viron vapaussodan aikainen propagandajuliste.
Viron itsenäisyyden juhlintaa Pärnussa 23. helmikuuta 1918, vain päivää ennen virallista julistautumista.
Brittien laivastoeskaaderi matkalla Tallinnaan joulukuussa 1918.
Viron vapaussodan taistelut ja joukkojen eteneminen.
Kenraali Johan Laidoner, virolaisten joukkojen komentaja Viron vapaussodassa.
Majuri Martin Ekström ja hänen virolainen tulkki-luutnanttinsa Elmar Kirotar. Kaksikon takana tuleva Narvan valloittaja, luutnantti Anto Eskola, joka vilkaisee juuri komppaniaansa. Ensimmäisenä Tallinnaan saapunut I Suomalaisen Vapaajoukon 1. komppania on marssimassa satamasta paraatiin Pietarintorille 30.12.1918.
Kenraali Johan Laidoner (toinen vasemmalta) yhdessä valkoisten venäläisten joukkojen kanssa Pihkovan valtauksen jälkeen toukokuun lopussa 1919. Vasemmalla valkoisten venäläisten joukkojen komentaja kenraali Stanisław Bułak-Bałachowicz.
Kenraalimajuri Ernst Põdder (keskellä) yhdessä alaistensa kanssa neuvotteluissa Baltian Landeswehrin kanssa.
Viron vapaussodan muistomerkki, joka pystytettiin vasta vuonna 2009 Tallinnaan.
Viron vapaussodan muistomerkki Suure-Jaanissa. Se kuvaa ”muinaisen vapaustaistelun” sankaria Lembitua, mutta samalla symboloi Viron vapaussodan osaksi Viron ikiaikaista taistelua vapaudestaan.
Viron vapaussodassa kaatuneiden suomalaisten hautamuistomerkki Vanhankirkon puistossa Helsingissä kuvattuna vuonna 2019. Muistomerkki pystytettiin toukokuussa 1923.
Viron vapaussodassa 1919 kaatuneiden muistomerkki Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä. Pystytetty 1921.
Valgan pohjoispuolella sijaitsevan Pajun taistelun muistomerkki. Suomalainen Pohjan Pojat -vapaajoukko otti osaa tähän taisteluun.
Rakveressä paljastettiin vapaussodan muistomerkki vuonna 1925. Neuvostovallan alussa syksyllä 1940 patsas hävitettiin, mutta uudelleenpystytettiin entisen patsaan kopiona elokuussa 1992. Patsaan jalustaan on kiinnitetty vuonna 1999 kivilaatta, jossa on 31 suomalaisen kaatuneen taistelijan nimet ja kivilaatan otsikkotekstinä lukee ”Ensimmäinen suomalainen vapaajoukko taisteli pohjoisrintamalla 1919”.