stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uumajansaame
Vaikutusalue

Uumajansaamelaisasutuksen pohjoisraja on Piitimenjoki. Tutkijat ovat havainneet Arjeplogissa huomattavan kielimuurin piitimensaamea puhuvien vuorisaamelaisten ja uumajansaamea puhuvien metsäsaamelaisten välillä. Etelärajan on perinteisesti katsottu kulkevan Uumajanjoessa.
J.A. Nensénin löydöt 1830-luvun Åselen Lapista viittaavat kuitenkin siihen, että tuohon aikaan uumajansaamea puhuttiin jopa siellä päin, siis etelämmässä kuin perinteisesti on ajateltu. Eteläraja on siis ehkä siirtynyt ajan myötä pohjoisemmaksi. Uumajansaamea puhuivat niin Piitimen Lapissa, Åselessa kuin Lyckselessäkin nimenomaan metsäsaamelaiset. He kuitenkin sulautuivat samaan aikaan ruotsalaiseen väestöön, mikä johti kielen käytön vähenemiseen. Sen lisäksi kieleen ovat etelärajalla vaikuttaneet lukuisat hallinnolliset toimet, kuten valtion rajojen vahvistaminen.
Vuonna 2012 julkaistussa tutkimuksessa emeritusprofessori Lars-Gunnar Larsson veti uumajansaamelaisten etelärajan Uumajanjoen ja Vojmånin väliseen vedenjakajaan.
Varhainen kirjallisuus

Vuonna 1755 julkaistiin Petrus Fjellströmin (1697–1764) kääntämä saamenkielinen Uusi testamentti. Teoksen kielessä on piirteitä uumajansaamesta. Hän pyrki luomaan käännöksellään ruotsinlapin kirjakielen, ja sen oli tarkoitus olla käyttökelpoista niille, jotka puhuivat Uumajan Lapissa puhuttuja saamen kielten ja murteiden muotoja. Suomalais-ugrilaisten kielten professorin ja eteläsaamen kielen asiantuntija Knut Bergslandin mukaan teoksen kieli muistuttaa kuitenkin enemmän piitimensaamea kuin uumajansaamea. Raamattu ilmestyi uumajansaameksi vuonna 1811.
Muita vanhoja uumajansaameksi käännettyjä teoksia ovat:
Laurentius Paulinus Gothus Thesaurus catecheticus (1668), kääntänyt Olaus Stephani Graan.
Manuale Lapponicum (1669), kääntänyt Olaus Stephani Graan.
Uusi testamentti, kääntänyt vuosina 1701–1713 Lars Rangius. Kirjaa ei kuitenkaan koskaan painettu.
ABC-bok (1726), kääntänyt Simon Granmark.
Luthers lilla katekes (1726), kääntänyt Simon Granmark.
Olov Svebilius förklaring över Luthers lilla katekes (1738), kääntänyt Petrus Fjellström.
Nykytilanne

Uumajansaamelaisten asuinalueille 1800-luvulla suuntautunut uudisasutus ruotsalaisti monet paikallaan eläneet niin sanotut metsäsaamelaiset. 1800-luvulla ja ison osan 1900-lukua Ruotsissa harjoitettu kieli- ja sulauttamispolitiikka vaikutti sekin osaltaan kielen puhujien määrän romahtamiseen Ruotsissa. Samalla kieli hävisi kokonaan Norjan puolelta. Vuonna 2000 kielentutkija Tapani Salminen arvioi uumajansaamen puhujia olevan enää noin 20. Nämä asuivat Ruotsin Arjeplogissa ja Arvidsjaurissa. Vuonna 2007 kielentutkija Trond Trosterud arvioi puhujia olevan enää noin 10, jotka kaikki olivat yli 65-vuotiaita. Kuitenkin myös nuorempia puhujia kielellä on, sillä Barrukin perheessä kieli on siirtynyt myös nuoremmalle polvelle. Perheen isä Henrik Barruk oppi kielen äidiltään ja on kielikonsulttina pyrkinyt kehittämään ja elvyttämään kieltä. Perheen tytär Katarina Barruk on julkaissut musiikkia uumajansaamen kielellä ja tekee esiintymällä kieltä tunnetuksi. Álgguogåhtie-yhdistys on järjestänyt kymmenen vuoden ajan uumajansaamen kielikylpyjä. 6. huhtikuuta 2016 julkaistiin virallinen uumajansaamen ortografia. Vuonna 2019 julkaistiin Henrik Barrukin laatima uumajansaame–ruotsi/ruotsi–uumajansaame-sanakirja Báhkuogirjjie.
Esimerkki

| --- | --- |
Litteraatio: Käännös
Båtsuoj-bieŋjuv galggá báddie-gietjiesna álggiet lieratit. De tjuavrrá jiehtja viegadit ráddiesta ráddáje jah nav ájaj livva-sijiesna, guh jiehtják súhph. Die galggá daina báddie-bieŋjijne viegadit bijrra ieluon, nav júhtie biegŋja galggá vuöjdniet gúktie almatjh gelggh dahkat. Lierruo-biegŋja daggár bälij vánatallá ieluon bijrra ja ij akttak bijgŋuolissa luöjtieh. Die måddie bálliena daggár biegŋja, juhka ij leäh ållást lieratuvvama, die butsijda válldá ja dulvada. De daggár bälij tjuavrrá suv báddáje válldiet jah slåvvat.: Poropaimenkoiran koulutus tulee aloittaa hihnan kanssa. Juostaan itse [lauman] toiselta puolelta toiselle ja myös sille alueelle, jossa porot lepäävät sillä välin kun muut syövät. Lauman ympäri juostaan hihnassa olevan koiran kanssa, jotta koira näkee, kuinka ihmiset tekevät sen. Sitten koulutettu koira juoksee lauman ympärillä eikä anna yhdenkään [poron] karata. Usein on koiria, jotka eivät ole täysin koulutettuja, jotka lähtevät jahtaamaan tiettyä poroa. Tällöin se [koira] tulee laittaa hihnaan ja lyödä sitä.
Kartta saamelaiskielten levinneisyydestä. Uumajansaamen levinneisyyttä esittää alue nro. 2.
Käännös suomeksi
René Repasi

| René Repasi |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.2.2022–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. marraskuuta 1979 (ikä 45) Karlsruhe, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
René Repasi (s. 8. marraskuuta 1979 Karlsruhe, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Repasi edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Repasi on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä helmikuusta 2022 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Kaarlo Wesala

Kaarlo Wesala (sukunimi vuoteen 1888 Tiitinen, 14. helmikuuta 1856 Vesanto – 3. marraskuuta 1947 Lappi Tl) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija.
Elämä

Kaarlo Wesalan vanhemmat olivat torppari Israel Tiitinen (1834–1917) ja Sofia Liimatainen (1830–1909). Hän kävi 1874–1876 Leviäisen kaksivuotisen maanviljelyskoulun ja oli pari vuotta tukkipäällikkönä Kuopion lähellä olevan Suovun sahan liikkeessä. Wesala oli kesäisin saman sahan tiluksilla pehtoorina. Hän kävi 1883–1887 Jyväskylän seminaarin ja oli opettajana useilla paikkakunnilla, viimeksi Kuortaneella vuosina 1902–1918. Siellä Wesala jatkoi jo Tyrväällä 1896 aloittamaansa yksivuotista esiseminaaria. Vuonna 1906 siitä muodostui koko lukuvuoden kestävä oppilaitos, jossa oli noin 100 oppilasta kerrallaan, jotka tulivat sinne eri puolelta Suomea. Vuodessa valmistui keskimäärin 52 opettajaa. Wesala oli johtaja ja hänellä oli kaksi päätoimista opettajaa. He saivat valtionapua ja lukukausimaksu oli 40 markkaa. Seminaari toimi noin 20 vuotta ja ennätti kouluttaa noin 3 000 opettajaa. [vanhentunut linkki]
Wesala otti eron opettajan virasta 1918 ja eläkettä nauttien asettui asumaan Kuortaneen kirkon lähelle, mutta johti kiertokouluseminaaria vielä useita vuosia. Jättäessään kaiken opetustoimen 1929 hän tuli olleeksi opettajantoimessa 41 vuotta. Wesala oli suorittanut Turun tuomiokapitulissa saarnalupatutkinnon ja oli opettajantoimensa ohessa saarnaajana Tyrvään Sammaljoen kirkossa yhdeksän vuotta. Kuolinpäivänään Wesala oli poikansa Arvon kotona Lappi Tl:n pappilassa. Arvo oli puhujamatkalla, mutta hänen vaimonsa Elli hoiti Kaarloa, joka sanoi vieressään olleelle miniälleen: ”Jeesuksen Kristuksen veri puhdistaa meidät kaikesta synnistä, minutkin, joka olen syntisistä suurin.” Tämän sanottuaan hän kuoli miniänsä käsivarsille.
Otteita kirjasta Waikka kokee, eipä hylkää Herra

Suurten nälkävuosien aikana kaikki muut perheen jäsenet paitsi isä olivat sairaana. Siitä Wesala kirjoittaa seuraavasti:
 Me sairaat vaan yhä makasimme hervottomina, vaikka kesä oli jo lähes puolessa. Kuolema oli ovella. Ijäisyyden kamala pelko valloitti sydämet. Monet kuolonsanomat, joita joka päivä naapurikylistä kuulimme, muistuttivat meille pikaista ijäisyyteen lähtöä. Semmoinen tila saapi sydämet pehmeämään ja jäykänkin mielen taipumaan. Varmaan niin tapahtui äidissäni ja minussa, sillä me rupesimme etsimään ”Herran kasvoja” ahkeralla rukouksella ja saimmekin kohta tuta todeksi virren sanat: ”Ne kuin Herraa etsivät, Hänelt' he avun löytävät.” Minä saavutin ensin semmoisen rauhan sydämelleni, että sen kanssa rohkenin odottaa kuolemata aivan levollisesti ja ilomielellä, niinkuin parasta ystävätä ja hyväntekiätä, joka tekisi lopun elämän surkeudesta ja tuottaisi ijäisen onnen taivaassa. Äidilleni semmoisen rauhan saavuttaminen oli vaikeampi. Hän tahtoi sortua epäuskon alle ja semmoisessa ahdistuksessaan halusi hän pappia, joka toivo myös tuli täytetyksi. Sen perästä oli äitinikin yhtäläisellä tulevaisuuden toivon varmuuden kannalla kuin minäkin, ja me odotimme levollisella mielellä joka päivä kotia pääsemistämme. Vaan aika ei ollutkaan vielä siksi määrätty. Jumala näki viisaudessaan hyväksi auttaa meidät jälleen entiseen terveyteemme.
Jouduttuaan työttömäksi pehtoorin toimestaan Wesala tuli töihin Helsinkiin. Sillä reissullaan hän tuli uskoon. Siitä hän kertoo näin:

Kun toimitus oli loppunut, läksin varsin kepeillä askeleilla astumaan asunnolleni. Kau'an painanut syntikuormani jäi ”ristin juurelle”. Jeesus tuntui minusta, kävellessäni katua pitkin, niin rakkaalta ja läheiseltä, että tahdoin häntä oikein ojennetuin käsin koetella ja syleillä. Tunsin hänen todella olevan kanssani, aivan vieressäni, aivan joka puolelta ympäröivän itseäni. Oikein teki mieleni hyppiä ilosta. Häntä kiitin ja ylistin sekä puhelin hänen kanssansa niinkuin jonkun likeisimmän ystäväni kanssa. Tultuani asunnolleni, laskeusin siellä vuoteelleni levolle, mutta uni ei tahtonutkaan tulla silmiini. Ne vaan paloivat ja leimusivat ilosta. Luulin ”uskovaisten” elämän olevan aina semmoista ja olin sanomattoman iloinen siitä, että olin senlaisen onnen saavuttanut.
Wesala kertoo siitä, miten hänessä syntyi päätös lukea opettajaksi:

Paljon asiasta yksninäni tuumailtua, ainoastaan Korkeimman läsnä ollessa, tuli yht'äkkiä halu ruveta pyrkimään lasten opetustoimeen, jos vaan voisin neuvotella itseni seminaariin. Siinä toimessa huomasin parahiten voivani Jumalata palvella ja Hänen rakkautensa tuntoa itsessäni säilyttää, puhellessani pienokaisille taivaallisista asioista, ja yhteydessä sen toimen kanssa saisin laulutaipumuksiani suuremmassa määrässä viljellä. Vaan kun olin aivan köyhä, näytti tuon halun toteuttaminen hyvin epätietoiselta. Ajattelin kumminkin, "ett'ei Jumalalle ole yhtään asiata mahdotonta."
Historiankirjan ensimmäinen painos takavarikoitiin

Wesala toimitti kirjan Suomen historia kansakouluja varten, jonka ensimmäinen painos takavarikoitiin kenraalikuvernöörin tekemien huomautusten vuoksi. Mikään lehti ei kerro siitä, mitä huomautettavaa venäläisillä oli, mutta tapauksesta mainitaan monessa lehdessä. Tampereen Uutisissa oli maaliskuussa 1895 uutinen otsikolla ”Kansakoulunopettaja K. Wesalan historian kirja”. Siinä on kirjoitettu näin: ”Niitten muistutusten johdosta, jotka kenraalikuvernööri teki kansakoulunopettaja K. Wesalan toimittamaa Suomen historian oppikirjaa vastaan, jonka Porvoon painoasiamies, pastori B. A. Reinholm oli hyväksynyt, on mainittu painoasiamies erotettu virastaan kolmeksi kuukaudeksi.” Uusimaa kirjoitti asiasta huhtikuussa 1895 otsikolla ”Painoylihallitus eroaa”. Kirjoituksessa sanotaan muun muassa näin: ”Eron syytä ei täysin tunneta. Asiasta kirjoittaa Åbo Tidningin Helsingin kirjeenvaihtaja seuraavaa: – Seikka joka siihen lie vaikuttanut, lienee Wesalan paljon puhutun historiallisen oppikirjan synnyttämä selkkaus.” Uusimaa kirjoitti kirjan takavarikoinnista samassa lehdessä otsikolla ”Wesalan historianoppikirjan kohtalo”. Kirjoituksessa sanotaan: ”Painoylihallituksen määräyksestä otti Porvoon painoasiamies tänään kirjankustantaja W. Söderströmiltä takavarikkoon kaikki ensimmäisen painoksen jälellä olevat kappaleet. Uusi korjattu painos ilmestyy kuitenkin muutamain päiväin kuluttua.” Mikkeli –lehti kirjoitti heinäkuussa 1895 otsikolla ”Etsitty kirja”. Kirjoituksessa sanotaan: ”Poliisivoimalla etsitään maaseuduillakin ruununvoutien käskystä Wesalan Suomen historiaa. Niin ovat poliisikonstaapelit käyneet sitä kysymässä kansakoulujen esimiehiltä ja opettajilta; millä menestyksellä, on meille tuntematonta sanoo U.S:o.” Mikkeli –lehti kirjoitti myös marraskuussa 1895 otsikolla ”Hyväksytty kirja”. Kirjoituksessa sanotaan: ”Kouluylihallitus on päätöksellään v.k. 29 p. hyväksynyt kansak.-opettaja K. Wesalan toimittaman ”Suomen historian kansa kouluja varten” perin pohjin muutetusta ja parannetussa muodossa julkaistun toisen painoksen käytettäväksi oppikirjana maamme kansakouluissa.”
Muistelmat

Wesala kirjoitti muistelmansa vuonna 1935, mutta niitä ei ole julkaistu kirjana, mutta se on luettavissa internetissä.. Kertoessaan omista kokemuksistaan Wesala myös kertoo aikansa ilmiöistä, mikä antaa hänen muistelmilleen yleistä kiinnostavuutta. Wesala kertoo monista 1800-luvun lopun asioista kuten raipparangaistuksesta, savupirtistä, pohjois-savolaisista häistä, herännäisyydestä, suuresta nälkävuodesta 1867–1868, maatalous- ja tukkilaisasioista, kirjansitomistyöstä, Jyväskylän seminaarista, kansakoulun alkuajoista ja opettajan työstä.
Perhe

Wesalan ja hänen ensimmäisen vaimonsa Eriikka Jussilan poika oli sanoittaja, säveltäjä, kirjailija, lehtimies ja keksijä Kaarlo Väinö Valve, taiteilijanimeltään V. Arti. Kaarlon toinen vaimo oli Karoliina Voutilainen (1863–1927), jonka kanssa hänellä oli lapset Hilja, Arvo, Alli ja Elli. Hän muutti sukunimensä 1888 Tiitisestä Wesalaksi pian sen jälkeen, kun oli avioitunut Karoliinan kanssa 1888.
Teokset

Waikka kokee, eipä hylkää Herra. Tosikuvaus erään kansanlapsen elämän taistelusta, kirjoittanut K.W. Gummerus 1892
Suomen historia kansakouluja varten toimittanut K. Wesala, WSOY 1. painos 1893 ja 2. painos 1895
Opetusoppi kiertokouluseminaareja varten K. Wesala 1905
Aiheesta muualla

Vaikka kokee, eipä hylkää Herra
Kaarlo WEsala perheineen. Takarivissä vasemmalta Alli, Väinö ja Arvo. Edessä vasemmalta Elli, Karoliina, Kaarlo ja Hilja.
Wittelsbach

Wittelsbach-suvun vaakuna.
Wittelsbach on eurooppalainen  hallitsijasuku, joka on alun perin kotoisin nykyisen Saksan Baijerin alueelta. Kaksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisaria kuului sukuun: Ludvig IV Baijerilainen 1300-luvulla ja Kaarle VII 1700-luvulla. Suvun jäsenet hallitsivat Baijeria yli seitsemänsadan vuoden ajan (1180–1918), ensin herttuoina, vuodesta 1623 vaaliruhtinaina ja vuodesta 1806 kuninkaina. Lisäksi suvussa on ollut Reinin pfalzkreivejä (1214–1803 ja 1816–1918), Brandenburgin rajakreivejä (1323–1373), Hollannin, Hainautin ja Zeelandin kreivejä (1345–1432), Kölnin vaaliarkkipiispoja (1583–1761), Jülichin ja Bergin herttuoita (1614–1794/1806), Ruotsin kuninkaita (1441–1448 ja 1654–1720) sekä Bremen-Verdenin kreivejä (1654–1719).
Suvun nykyisen päämiehen esi-isät

Wittelsbachin suvun perimysjärjestys on patrilineaarinen, alenevassa polvessa isältä pojalle. Franzista ylöspäin oleva patrilineaarinen järjestys on:
Luitpold, Baijerin rajakreivi, k. 907
Arnulf, Baijerin kreivi, k. 937
Berthold Baijerilainen, 915–980
Henri I Schweinfurtilainen, 960–1017
Henri II Schweinfurtilainen, 1017–1043
Otto I, Scheyernin kreivi, 1044–1072
Otto II, Scheyernin kreivi, k. 1108
Otto IV, Wittelsbachin kreivi, 1083–1156
Otto I Wittelsbach, Baijerin herttua, 1117–1183
Ludvig I, Baijerin herttua, 1173–1231
Otto II Wittelsbach, Baijerin herttua, 1206–1253
Ludvig II, Baijerin herttua, 1229–1294
Rudolf I, Baijerin herttua, 1274–1319
Adolf, Reinin pfalzkreivi, 1300–1327
Ruprecht II, vaaliruhtinas, 1325–1398
Ruprecht Pfalsilainen, 1352–1410
Stefan, Simmern-Zweibrückenin pfalzkreivi, 1385–1459
Ludvig I, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1424–1489
Alexander, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1462–1514
Ludvig II, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1502–1532
Wolfgang, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1526–1569
Kaarle I, Birkenfeldin pfalzkreivi, 1560–1600
Kristian I, Birkenfeldin pfalzkreivi, 1598–1654
Kristian II, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1637–1717
Kristian III, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1674–1735
Fredrik Mikael, Zweibrückenin pfalzkreivi, 1724–1767
Maksimilian I Joosef, Baijerin kuningas, 1756–1825
Ludvig I, Baijerin kuningas, 1786–1868
Luitpold, Baijerin prinssihallitsija, 1821–1912
Ludvig III, Baijerin kuningas, 1845–1921
Rupprecht, Baijerin kruununprinssi, 1869–1955
Albrecht, Baijerin herttua, 1905–1996
Franz Bonaventura Adalbert Maria, Baijerin herttua, s. 1933
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wittelsbach Wikimedia Commonsissa
Jens Geier

| Jens Geier |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. kesäkuuta 1961 (ikä 63) Frankfurt am Main, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.jensgeier.eu
Jens Geier (s. 22. kesäkuuta 1961 Frankfurt am Main, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Geier edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Geier on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Don’t Worry Bout Me

| ”Don’t Worry Bout Me” Zara Larsson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 29. maaliskuuta 2019
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): The Struts
 Tyylilaji: dance-pop
 Kesto: 03.28
 Levy-yhtiö: TEN Music Group, Epic Records
Zara Larssonin muut singlet
| ”Holding Out for You” 2019 | ”Don’t Worry Bout Me” 2019 | ”Wow” 2019 |
Don’t Worry Bout Me on ruotsalaislaulajan Zara Larssonin musiikkikappale. Sen julkaisivat TEN Music Group ja Epic Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 29. maaliskuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Larsson, Tove Lo, Rami Yacoub, Linnea Södahl, Whitney Phillips, sekä sen tuottaja The Struts. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Larssonin YouTube-kanavalla 25. huhtikuuta 2019.
"Don’t Worry Bout Me" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan viidenkymmenen parhaan joukkoon Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Norjassa, Ruotsissa, Skotlannissa ja Uudessa-Seelannissa. Larsson on esittänyt kappaleen livenä muun muassa Calvin L. Rampton Salt Palace Convention Centerissä 22. maaliskuuta 2019.
Käännös suomeksi
Maria Noichl

| Maria Noichl |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. tammikuuta 1967 (ikä 57) Rosenheim, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
maria-noichl.eu
Maria Noichl (s. 9. tammikuuta 1967 Rosenheim, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Noichl edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Noichl on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Ismail Ertug

| Ismail Ertug |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–2.7.2023  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1975 (ikä 48) Amberg, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.ertug.eu
Ismail Ertug (s. 5. joulukuuta 1975 Amberg, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Ertug edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Ertug on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 heinäkuuhun 2023 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Birgit Sippel

| Birgit Sippel |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.7.2009–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1960 (ikä 64) Bochum, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.birgitsippel.de
Birgit Sippel (s. 29. tammikuuta 1960 Bochum, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Sippel edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Sippel on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2009 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
RN Espero (1904)

| RN Espero |
| --- | --- |
 RN Espero

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Pattisonin telakka, Napoli
Laskettu vesille:  9. heinäkuuta 1904
Palveluskäyttöön:  1. huhtikuuta 1905
Loppuvaihe:  romutettu 5. huhtikuuta 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  380 t (kuormattu)
Pituus:  64,0 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,94 m
Syväys:  2,29 m
Koneteho:  5 200 - 5 350 ihp
Nopeus:  30,2 solmua (koeajot)
Miehistöä:  51-58
Aseistus
Aseistus:  5 × 57 mm/43 tykkiä 4 × 356 mm torpedoputkea
RN Espero (ital. Regia Nave Espero) oli Italian kuninkaallisen laivaston Nembo-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Napolista Pattisonin telakalta. Alus laskettiin vesille 9. heinäkuuta 1904 ja liitettiin laivaston 1. huhtikuuta 1905.
Palvelus

Alus poistettiin laivastoluettelosta 1. kesäkuuta 1921, mutta samalla se liitettiin luetteloon uudelleen nimellä RN Turbine. Alus luokiteltiin 1. heinäkuuta 1921 torpedoveneeksi. Se romutettiin 5. huhtikuuta 1923.
Tiemo Wölken

| Tiemo Wölken |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 14.11.2016–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1985 (ikä 38) Otterndorf, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.twitch.tv/woelken
Tiemo Wölken (s. 5. joulukuuta 1985 Otterndorf, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Wölken edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Wölken on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä marraskuusta 2016 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Manbij

| Manbij (منبج, Manbij) |
| --- | --- |
 Katunäkymää Manbijissa.
 Manbij
 Koordinaatit: 36.5277°N, 37.9520°E 
Valtio:  Syyria
Maakunta:  Aleppon maakunta
Piirikunta:  Manbijin piirikunta
Väkiluku (2004)  ():  99 497
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Manbij (arab. منبج‎, Manbiǧ, Manbij) on kaupunki Syyrian pohjoisosassa Aleppon maakunnassa. Kaupunki on Manbijin piirikunnan keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 99 497 ja koko piirikuntaan 408 143 asukasta.
Väestö

Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 99 497 ja koko piirikuntaan 408 143 asukasta. Vuonna 1945 kaupungin asukasluku oli 4 653, vuonna 1960 8 577, 1970 14 635 ja 1980 30 844. Kaupungin asukkaat ovat etniseltä taustaltaan kurdeja, arabeja ja tšerkessejä. Monet paikalliset kuuluvat suufilaiseen Naqshbandi-veljeskuntaan. Merkittävä yhteiskunnallinen merkitys on myös heimojaolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mohammad, Bery & Yusuf, Sarbaz: ISIS militants execute four civilians in Syria’s Manbij ARA News.  13.2.2015. Viitattu 11.7.2020. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
Najjar, Farah: New front in Syria's war: Why Manbij matters Al Jazeera.  16.10.2019. Viitattu 11.7.2020. (englanniksi)
Manbijissa hallinneen 'Abd Hadadin lyömä kolikko.
RN Euro (1900)

| RN Euro |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  F. Schichau, Elbing
Kölinlasku:  9. tammikuuta 1900
Laskettu vesille:  27. elokuuta 1900
Palveluskäyttöön:  11. lokakuuta 1901
Loppuvaihe:  romutettu 13. marraskuuta 1924
Tekniset tiedot
Uppouma:  315 t
Pituus:  62,05 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,50 m
Syväys:  2,60 m
Koneteho:  5 230 - 5 998 ihp
Nopeus:  31+ solmua (koeajot)
Miehistöä:  53–61
Aseistus
Aseistus:  1 × 76 mm/40 tykki 5 × 57 mm/43 tykkiä 2 × 356 mm torpedoputkea
RN Euro (ital. Regia Nave Euro) oli Italian kuninkaallisen laivaston Lampo-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Saksasta Elbingistä F. Shichaulta, missä köli laskettiin 9. tammikuuta 1900. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 27. elokuuta ja liitettiin laivastoon 11. lokakuuta 1901.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. heinäkuuta 1921 torpedoveneeksi. Alus siirrettiin 1922 maalilaivaksi, missä tehtävässä se oli seuraavaan vuoteen. Alus nimettiin 9. syyskuuta 1924 uudelleen Straleksi, jotta nimi vapautuisi valmistuvalle hävittäjälle. Alus poistettiin laivastoluettelosta pari kuukautta myöhemmin 13. marraskuuta.
Evelyne Gebhardt

| Evelyne Gebhardt |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 19.7.1994–1.2.2022  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. tammikuuta 1954 (ikä 70) Montreuil-sous-Bois, Ranska
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.evelyne-gebhardt.eu
Evelyne Gebhardt (s. 19. tammikuuta 1954 Montreuil-sous-Bois, Ranska) on saksalainen poliitikko. Gebhardt edustaa sosiaalidemokraattista puoluetta. Gebhardt on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 1994 helmikuuhun 2022 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.