stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerkkoon Urheilijat
Historia

Kerkkoon Nuorisoseuran Urheilijat perustettiin tammikuussa 1926. Alkuaikoina lajeihin kuuluivat hiihto, voimistelu ja maastojuoksu. 1920-luvun lopulla uudeksi lajiksi tuli yleisurheilu. Vuonna 1932 Los Angelesin olympialaisissa Kerkkoon Urheilijoiden edustajat saivat kaksi mitalia. Matti Järvinen voitti keihäänheiton olympiakultaa, ja Lauri Lehtinen voitti niin ikään olympiakultaa 5 000 metrin juoksussa. Kerkkoon hyppyrimäen välmistuttua Tanhumäelle 1934 uudeksi lajiksi nousi mäkihyppy. Hyppyrimäki on sittemmin purettu huonon kuntonsa vuoksi. Kerkkoon Urheilijoiden 25-vuotis juhlassa, vuonna 1951, toimi juhlapuheenpitäjänä silloinen pääministeri, myöhemmin tasavallan presidentti Urho Kekkonen. Vuonna 1952 Kerkkoon Nuorisoseuran Urheilijat ry:n johtokunta halusi lyhentää seuran nimeä, ja uudeksi nimeksi päätettiin Kerkkoon Urheilijat ry.
Vuosituhannen loppupuolella Kerkkoon Urheilijat sai taas lajivalikoimaansa uusia lajeja, kun mukaan tulivat jalkapallo, lentopallo, beach volley ja salibandy. Jalkapallossa miesten sarjassa KU on pelannut parhaimmillaan Kakkosessa kaudella 2001–2002. Sekä osallistunut Suomen Cupiin. Miesten salibandyjoukkue on niin ikään pelannut kakkosdivisioonassa. Beach Volleyssa KU on osallistunut SM-turnauksiin.
Keskeislyriikka

Keskeislyriikka eli keskuslyriikka on runoutta, joka keskittyy runon puhujan eli lyyrisen minän ympärille. Keskeislyriikassa runon puhuja tarkkailee subjektiivisia tuntemuksiaan, ja siinä on usein henkilökohtaisia tilityksiä tai tunnustuksia. Käytännössä keskeislyriikkaa ei ollut ennen William Wordsworthia.
Keskeislyriikka oli 1950-luvulla Suomessa runouden arvostetuin muoto. Esimerkiksi Tuomas Anhava piti itseään keskeislyyrikkona.
Aiheesta muualla

Keskeislyriikka. Tieteen termipankki.
Keita (täsmennyssivu)

Keita, Keïta tai Kéita voi tarkoittaa seuraavia:
Keita, kaupunki Keitan departementissa Nigerissä
Keita, Nigerin departementti
Alhassane Keita (s. 1983), guinealainen jalkapalloilija
Aoua Kéita (1912–1980), malilainen naisasianainen ja poliitikko
Daba Modibo Keïta (s. 1981), malilainen taekwondon maailmanmestari
Facinet Keita (s. 1984), guinealainen judoka
Fily Keita, ranskalainen näyttelijä ja laulaja
Ibrahim Boubacar Keïta (1945–2022), Malin presidentti 2013–2020
Karim Keïta (s. 1979), malilainen poliitikko ja liikemies
Kissi Kaba Keïta (1800-luvulla), guinealainen kissisoturi ja -päällikkö
Mamadou Madeira Keita (1917–1997), malilainen poliitikko ja ministeri
Mamani Keïta (s. 1965), malilainen laulaja
Modibo Keïta (1917–1977), Malin presidentti 1960–1968
Mobido Keïta (1942–2021), Malin pääministeri 2002 ja 2015–2017
Modibo Keïta (s. 1955), malilainen taloustieteilijä ja ministeri
Naby Keïta (s. 1995), guinealainen jalkapalloilija
Naman Keïta (s. 1978), ranskalainen aitajuoksija
Salif Keïta (s. 1949), malilainen afropop-laulaja ja lauluntekijä
Seydou Keita (s. 1980), malilainen jalkapalloilija
Sundiata Keïta (k. 1255), Malin kuningaskunnan perustaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keita”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kelttiläinen musiikki

Nainen soittamassa kelttiläistä harppua alankomaalaisessa Keltfest-tapahtumassa vuonna 2010.
Irlantilainen The Corrs -yhtye yhdistää kelttiläisiä vaikutteita popmusiikkiin. Kuvassa yhtye esiintymässä Wienissä vuonna 2016.
Kelttiläinen musiikki on yleisnimitys musiikille, jossa on vaikutteita kelttiläisten maiden eli Irlannin, Skotlannin, Walesin, Bretagnen ja Galician kansanmusiikkiperinteistä. Kelttiläisiä vaikutteita sisältävää rockia tai muuta populaarimusiikkia voidaan kutsua myös nimellä Celtic fusion eli kelttiläinen fuusio.
Soittimet

Kelttiläisessä musiikissa käytettäviä soittimia ovat esimerkiksi viulu, huilu, tinapilli, säkkipilli, Uilleann-pilli, bombarde, vapaalehdykkäsoittimet kuten harmoni, harmonikat ja concertina; banjo, mandoliini,  busuki, kitara, kelttiläinen harppu, dulcimer, bodhrán sekä muut lyömäsoittimet.
Kelttiläistä musiikkia esittäviä artisteja ja yhtyeitä

Máire Brennan
Capercaillie
Celtic Woman
The Chieftains
Clannad
The Corrs
De Dannan
Dervish
El Sueño de Morfeo
Enya
Nolwenn Leroy
Manau
Loreena McKennitt
Runrig
Secret Garden
Solas
Alan Stivell
Tri Yann
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelttiläinen musiikki Wikimedia Commonsissa
Nolwenn Leroy
Kevin Sheedy

Kevin Sheedy (s. 21. lokakuuta 1959 Builth Wells, Wales) on irlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi koko ammattilaisuransa Englannissa ja siitä yli kymmenen kautta pääsarjatasolla. Hän pelasi Irlannin maajoukkueessa 46 maaottelua.
Sheedy aloitti liigauransa Hereford Unitedissa ja siirtyi vuonna 1978 pääsarjaseura Liverpooliin. Vuonna 1982 hän siirtyi naapuriseura Evertoniin ja pelasi siellä lähes kymmenen kautta. Hän oli voittamassa muun muassa Euroopan cup-voittajien cupia vuonna 1985. Hän pelasi vielä alemmilla sarjatasoilla vuosina 1992–1993 Newcastle Unitedissa ja vuosina 1993–1994 Blackpoolissa.
Sheedy pelasi Irlannin maajoukkueessa 46 maaottelua ja teki niissä yhdeksän maalia vuosina 1983–1993. EM-kilpailuissa 1988 hän pelasi joukkueensa kolmesta ottelusta yhdessä avauskokoonpanossa ja tuli kahdessa ottelussa vaihdosta kentälle. MM-kilpailuissa 1990 hän pelasi Irlannin kaikki viisi ottelua avauskokoonpanossa joukkueen yltäessä puolivälieriin. Hän teki alkulohko-ottelussa Englantia vastaan ottelun viimeiseksi maaliksi jääneen 1–1-tasoitusmaalin ja teki Romaniaa vastaan pelatun neljännesvälierän päättäneessä rangaistuspotkukilpailussa joukkueensa ensimmäisenä laukojana maalin.
Kerttuorneero

| Kerttuorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Kerttuorneerot Xenerpestes
Laji::  singularis
Kaksiosainen nimi
 Xenerpestes singularis  (Taczanowski & Berlepsch, 1885) 
Katso myös
   Kerttuorneero Wikispeciesissä   Kerttuorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kerttuorneero (Xenerpestes singularis) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kerttuorneeroa tavataan Ecuadorissa ja Perussa. Laji on harvinainen, ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen.
Keshubhai Patel

| Keshubhai Patel |
| --- | --- |

Gujaratin 10. pääministeri
 14. maaliskuuta 1995 – 21. lokakuuta 1995  
Edeltäjä:  Chhabildas Mehta
Seuraaja:  Suresh Mehta
 4. maaliskuuta 1998 – 6. lokakuuta 2001  
Edeltäjä:  Dilip Parikh
Seuraaja:  Narendra Modi
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1928 Visavadar, Brittiläinen Intia
Kuollut: 29. lokakuuta 2020 (92 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Intian kansanpuolue (1980–2012) Gujarat Parivartan Party (2012–2014)
Keshubhai Patel (24. heinäkuuta 1928 – 29. lokakuuta 2020) oli intialainen poliitikko, joka toimi Gujaratin osavaltion pääministerinä vuosina 1995 ja 1998–2001. Vuonna 2001 hänen uransa osavaltion johdossa päättyi maanjäristyksen myötä, johon hänellä ei ollut valmiuksia vastata. Myös taloustilanteen heikentyminen huononsi silloisen hallituksen asemaa. Patelin seuraajaksi valittiin Narendra Modi. Ennen poliittista uraansa hän oli jäsen nationalistisessa Rashtriya Swayamsevak Sangh -järjestössä, jonka jäseneksi hän liittyi 1950-luvulla. Vuosina 1977–1980 hän toimi Gujaratin maatalousministerinä.
Vuonna 2012 Patel perusti puolueen nimeltä Gujarat Parivartan Party, jotta pystyi kilpailemaan Modia vastaan Gujaratin pääministerin paikasta. Tuona aikana hän muun muassa kritisoi Modia luonnehtimalla häntä demoniksi, jonka takia tavalliset gujaratilaiset joutuivat kärsimään. Patelin puolue eli vain kaksi vuotta, jonka jälkeen se liittyi osaksi Intian kansanpuoluetta. Patel itse lopetti poliittisen uransa ja erosi virastaan Gujaratin lainsäätäjänä perustellen päätöstään iällään ja sairaudellaan. Hänen poikansa Bharat liittyi Intian kansanpuolueeseen, kun Parivartan Party lakkasi olemasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keshubhai Patel Wikimedia Commonsissa
Maakaasu

Maakaasusäiliö
Fysikaalisia perusteita
Aurinko · Auringon säteily

Fotosynteesi · Kasvi · Biomassa
 Humifikaatio · Fossiloituminen
Palaminen
Fossiiliset polttoaineet
Kivihiili · Maakaasu ·
 Maaöljy:
(Bensiini · Diesel · Polttoöljy) 
· Turve
Biopolttoaineet
Bioetanoli · Biodiesel · Biokaasu · Puupelletti · Puupolttoaine · Puukaasu
Muita käsitteitä
Energiakasvi · Epätavanomainen öljy · Ydinpolttoaine
Maakaasu eli luonnonkaasu on tavallisesti lähes kokonaan metaanista (CH4) koostuva kaasu, joka on merkittävä fossiilinen polttoaine asuntojen lämmityksessä ja sähköntuotannossa. Maakaasu on syntynyt ajan saatossa biomassan hajotessa maan uumenissa anaerobisen bakteeritoiminnan ja maaperän lämmön vuorovaikutuksesta. Metaanin lisäksi maakaasussa on pieniä määriä etaania, propaania, butaania, pentaania sekä muita raskaampia hiilivetyjä ja toisinaan typpeä ja heliumia. Maakaasun CAS-numero on 8006-14-2. Maakaasua saadaan maakaasu- ja öljyesiintymistä sekä liuskekivestä, joita sijaitsee maankuoressa maalla ja merellä. Ei-fossiilista, anaerobisten bakteerien biomassasta tuottamaa metaania kutsutaan biokaasuksi erotuksena maakaasusta.
Maakaasu jalostetaan ennen teollista käyttöä maakaasunjalostuslaitoksessa, jossa siitä poistetaan kaikki muut yhdisteet kuin metaani. Maakaasun jalostus on huomattavasti yksinkertaisempaa kuin öljyn jalostus. Puhdistettu maakaasu on väritön ja hajuton heikosti sinertävällä liekillä palava kaasu, jonka lämpöarvo on korkea, 50 MJ/kg kun esimerkiksi kivihiilen on keskimäärin 24,8 MJ/kg. Jalostettua maakaasua voidaan käyttää polttoaineena voimalaitoksissa, ajoneuvoissa, sellaisenaan kotitalouksissa lämmitykseen ja ruoanlaittoon. Maakaasusta voidaan jalostaa nesteytettyä maakaasua (LNG) ja liikennekäyttöön soveltuvaa paineistettua maakaasua (CNG). Metaanin hiilidioksidipäästöt ovat alhaisemmat kuin öljyn tai kivihiilen. Maakaasun jalostuksen sivutuotteita ja metaanista valmistettua vetyä käytetään myös teollisuuden raaka-aineena.
Tuotantomäärät

Vuonna 2009 maakaasun kokonaistuotanto maailmassa oli noin 3 000 miljardia kuutiometriä (so. 3 000 kuutiokilometriä). Tästä Yhdysvallat ja Venäjä kumpikin tuottivat noin 20 %, vajaat 600 miljardia kuutiometriä. Iran tuotti 200 miljardia ja EU, Kanada ja Norja kukin yli 100 miljardia kuutiometriä. Vuonna 2010 Yhdysvalloista tuli maailman suurin maakaasun tuottaja.
Jalostaminen > Nesteytetty maakaasu (LNG)

Jäädyttämällä maakaasu −160 °C:n lämpötilaan se saadaan nestemäiseen olotilaan nesteytetyksi maakaasuksi (lyh. LNG, engl. liquefied natural gas). LNG:n tilavuus on noin kuudessadasosa normaaliolotilassa olevan kaasun tilavuudesta. Tonni LNG:tä vastaa 1 370 kuutiometriä maakaasua. Nesteytettyä maakaasua voidaan kuljettaa putkiverkoston ulkopuolelle laiva- tai rekkakuljetuksina. Käyttökohteissa LNG höyrytetään kaasuksi.
LNG on metaania, jonka oktaaniluku on 130 ja lämpöarvo 13,7 MWh/tn (vrt. raskas polttoöljy 11,4 MWh/tn).
LNG on turvallinen polttoaine. Mahdollisen vuodon tapahtuessa LNG höyrystyy välittömästi. Höyrystynyt kaasu on ilmaa kevyempi, noin puolet ilman tiheydestä. Nestemäisenä LNG ei räjähdä, koska sen syttymislämpötila on korkeampi kuin öljypohjaisilla polttoaineilla.
Jalostaminen > Paineistettu maakaasu (CNG)

Paineistettu maakaasu on liikennekaasua, jota käytetään kaasuautojen polttoaineena (lyh. CNG, engl. compressed natural gas). Maakaasun painetta nostetaan hyvin korkeaksi (200 baariin), näin kaasu saadaan pienempään tilaan.
Siirtoputkisto ja kuljetus

Maakaasua siirretään paineistetuissa putkissa kaasukentiltä käyttökohteeseen. Nesteytettyä maakaasua voidaan kuljettaa erikoisvalmisteisissa laivoissa ympäri maailmaa.
Suomessa luonnonkaasuihin erikoistunut Gasum Oy omistaa 1 186 kilometrin pituisen kaasuputkiverkoston, jota pitkin kaasua tuodaan Suomeen. Maakaasun ohella biokaasun merkitys kotimaisena energiana kasvaa tulevaisuudessa.
Maakaasun siirtoverkoston tärkeimmät osat ovat siirtoputkisto venttiiliasemineen, kompressoriasemat ja maakaasun luovutuspisteissä sijaitsevat paineenvähennysasemat. Maakaasu siirtyy käyttöalueiden läheisyyteen maanalaisissa siirtoputkistoissa, jotka asennetaan noin 1–2 metrin syvyyteen ja niiden sijainti merkitään maastoon valkoisin muovipylväin joiden yläosassa on keltainen tunnuslaatta. Nykyisissä siirtoputkissa kaasun paine on noin 30–54 baaria, mutta uusia putkia rakennetaan myös 80 baarin paineelle.[lähde? ] Putket ovat raskaita ja kestäviä teräsputkia, jotka ovat pinnoitettu polyeteenimuovilla. Pinnoitteen korroosiosuojausta täydennetään katodisella suojausjärjestelmällä.
Gasum edistää aktiivisesti omilla investoinneilla maakaasun siirtoverkoston laajentumista. Gasum vastaa itse maakaasuverkoston laajentamiseen ja ylläpitoon kuuluvista suunnittelu- ja rakentamistöistä. Maakaasurakentamisessa otetaan erityisen tarkkaan huomioon ympäristöseikat ja turvallisuus. Siirtoverkosto kehitetään niin, että siirtokapasiteetti ja toimitusvarmuus nykyisiin ja tulevaisuuden käyttökohteisiin on aina varmistettu.
Siirtoputkisto ja kuljetus > Venttiili- ja linkkiasemat

Siirtoputkistoon asennetaan noin 8–32 kilometrin välein venttiiliasemia, joiden linjasulkuventtiileillä voidaan katkaista kaasun siirto ja jakelu sekä tyhjentää putki maakaasusta ulospuhaltamalla täysin. Siirtoputkiston venttiiliasemat lisäävät putkiverkoston käyttöturvallisuutta. Linkkiasemat välittävät siirtoverkoston varrelta valvonta- ja hälytystiedot keskusvalvomoon maakaasuverkoston omaan tiedonsiirtojärjestelmään. Ne sijaitsevat aina venttiiliasemien lähellä.
Siirtoputkisto ja kuljetus > Kompressoriasemat

Kompressoriasemien avulla nostetaan maakaasun painetta ja lisätään siis maakaasuverkoston siirtokapasiteettia. Gasumin Suomen kompressoriasemat ovat Imatralla, Kouvolassa ja Mäntsälässä. Kompressorien käyttötarve riippuu kokonaisuudessaan siirtoputkiston painetilanteesta, johon vaikuttaa maakaasun vuorokautinen menekki, käytön jakautuminen verkoston alueella ja tulopaine.
Siirtoputkisto ja kuljetus > Paineenvähennysasemat

Siirtoputkistosta maakaasu johdetaan paineentasausasemille, joiden tehtävänä on alentaa siirtoputkiston paine asiakkaalle käyttöön sopivaksi. Paineenvähennysasemat ovat aina aidattuja ja ne on varustettu kaasuvuotohälyttimillä, erilaisilla automaattisilla turvalaitteilla ja kaukovalvontalaitteistolla sekä aseman ulkopuolella olevalla isolla pääsulkuventtiilillä. Siirtoverkostossa on jopa 131 paineenvähennysasemaa.
Maakaasun käyttökohteet > Energiantuotanto

Suurin osa maakaasusta käytetään polttoaineena tehtaissa ja kaasuturbiinivoimalaitoksissa. Kaasu palaa puhtaasti, koska siinä ei ole esimerkiksi rikkiä ja raskasmetalleja eikä palamisessa vapautuvia kiinteitä epäpuhtauksia. Tuhkaa ei synny ollenkaan kaasumaisen olomuodon ansiosta. Poltto synnyttää kuitenkin hiilidioksidipäästöjä. Saman lämpömäärän tuottamisessa syntyy 30 % vähemmän hiilidioksidia kuin öljyä poltettaessa ja 45 % vähemmän kuin kivihiilellä.[lähde? ]
Maakaasun käyttökohteet > Lämmitys ja ruoanlaitto

Maakaasua käytetään laajalti muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Manner-Euroopassa, Venäjällä ja Pohjois-Amerikassa asuntojen lämmittämiseen, käyttöveden lämmittämiseen ja ruoanlaittoon. Esimerkiksi Yhdysvalloissa 51 prosenttia eli 49,1 miljoonaa kotitaloutta käyttivät maakaasua lämmitykseen vuonna 2003. Vuonna 2003 rakennetuista asunnoista 70 prosenttiin lämmitysjärjestelmäksi valittiin maakaasu.
Maakaasun käyttökohteet > Liikenne

Maakaasua käytetään jonkin verran polttoaineena henkilöautoissa ja linja-autoissa. Laivojen moottoreita valmistava Wärtsilä on suunnitellut useita maakaasua ja dieseliä tai pelkästään maakaasua käyttäviä moottoreita. Ympäristön kannalta maakaasun suuri etu laivojen polttoaineena on se, että se ei sisällä lainkaan rikkiä.
Maakaasun käyttökohteet > Teollisuus

Energian tuotannon ohella maakaasua käytetään myös teollisuuden raaka-aineena. Heliumin tuotannon lähes ainoana lähteenä on maakaasu, josta sitä saadaan jalostuksen sivutuotteena merkittävästi esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa geologinen rakenne on heliumin pakkautumiselle otollinen. Maakaasun vety voidaan erottaa höyryreformoimalla ja se onkin pääasiallinen tapa valmistaa vetyä teollisuuden tarpeisiin. Vetyä käytetään typpilannoitteena käytettävän ammoniakin valmistamiseen Haber-Bosch-menetelmää käyttäen, ja sellaisenaan mitä erilaisimpiin käyttötarkoituksiin.
Käyttäjät > Suurimmat käyttäjämaat

Vuonna 2009 suurimmat maakaasun käyttäjät olivat Yhdysvallat (noin 650 miljardia kuutiometriä), EU (490 mrd.) ja Venäjä (440 mrd.). Suuria kuluttajia ovat myös Iran (140), Japani (95), Kanada (95), Kiina (87), Saudi-Arabia (77), Meksiko (60), Yhdistyneet arabiemiraatit (59), Uzbekistan (53) ja Ukraina (52) ja Intia (51 mrd kuutiometriä). Suomen kulutus oli noin 4 miljardia kuutiometriä.
Käyttäjät > Käyttö ja merkitys Suomessa

Porakaivoista veden mukana noussutta metaanikaasua käytettiin Tyrnävän Leppiojan taloissa yli 40 vuoden ajan aina 1960-luvulle saakka. Kaasu johdettiin letkuilla kaivojen päälle rakennetuista kaasukelloista talouskäyttöön. Kaasun lähteenä on Muhoksen suistomaa-aluemuodostuma ja sitä esiintyy myös Limingan Tupoksessa ja Muhoksella.
Maakaasu muodosti 11 prosenttia Suomen energiankulutuksesta vuonna 2006. Noin kolme neljäsosaa maakaasusta käytetään sähköä ja kaukolämpöä tuottavissa yhteisvoimaloissa. Helsingissä sähköstä 49 prosenttia ja Vantaalla 40,4 prosenttia tuotettiin maakaasulla vuonna 2006. Kaikki Suomen maakaasu tuodaan Venäjältä. Maakaasuyhtiö Gasum Oy omistaa Suomen 1 186 kilometrin pituisen maakaasun siirtoputkiston, joka käsittää pääasiassa Kaakkois-Suomen, Pirkanmaan, osan Länsi-Uuttamaata ja pääkaupunkiseudun. Maakaasun varastointivelvoitteet täytetään maakaasua korvaavilla polttoaineilla. Suomessa käytetään hyvin vähän maakaasua suoraan asuntojen lämmittämiseen, mutta epäsuorasti kaukolämpöä ja sähköä tuotetaan runsaasti maakaasulla. Pääkaupunkiseudulla yli 30 000 yksityistä käyttäjää tekee ruokaa maakaasulla ja lähes 300 ravintolaa Helsingissä valmistaa ruoat kaasulla.
Maakaasun käyttäjiä Suomessa on tuhansia. Gasumin maakaasuverkoston pohjoisin kaupunki, jonne maakaasu siirtyy putkessa, on Ikaalinen ja tulevaisuudessa läntisin kaupunki on Naantali.
Ilmastovaikutus

Maakaasu on fossiiliseksi polttoaneeksi suhteellisen vähäpäästöinen ja aiheuttaa noin 25–30 % vähemmän hiilidioksidia kuin öljy ja 40–45 % vähemmän kuin hiili saman energiamäärän vapauttaessaan. Muihin tärkeisiin fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna maakaasu aiheuttaa kuitenkin suhteellisesti enemmän päästöjä polttoaineen tuotannon ja kuljetuksen aikana, mikä tarkoittaa, että elinkaaren aikana sen kasvihuonekaasupäästöt ovat noin 47 % korkeammat kuin suorat päästöt kulutuspaikalta.
Manitoban yliopiston entisen professorin Vaclav Smilin mukaan maakaasun lisääntynyt poltto säästi vuosina 2000–2017 noin 2,8 miljardia tonnia hiilidioksidia verrattuna kivihiilen polttoon. IPCC:n mukaan maakaasun metaani lämmittää ilmakehää 28 kertaa niin voimakkaasti kuin hiilidioksidi 100 vuodessa ja 86-kertaisesti 20 vuodessaselvennä. Science-lehden tutkimuksen mukaan vuonna 2018 Yhdysvaltain öljy- ja maakaasuteollisuuden metaanivuodot olivat 2,3 % tuotetusta maakaasusta ja 13 miljoonaa tonnia metaania. Yhden arvion mukaan maakaasun ilmastohyödyt verrattuna kivihiileen häviävät, jos vuodot ylittävät 2,8 % tuotannosta. Biogeosciences-lehden tutkijat pystyivät metaanin kemiallisten ominaisuuksien avulla tunnistamaan liuskekaasualkuperän. Lisäksi päästölähteitä on tunnistettu infrapunakameralla.
Arvio maailman maakaasuvarannoista

Luettelo koskee vuoden 2010 alkuun päivättyjä arvioita.
| Sija | Valtio | Maakaasu- varannot (mrd>  m³) | Osuus |
| --- | --- | --- | --- |
| — | maailma yht. | 190 163 | 100 % |
| 1 |  Venäjä | 47 570 | 25,02 % |
| 2 |  Iran | 29 610 | 15,57 % |
| 3 |  Qatar | 25 470 | 13,39 % |
| 4 |  Turkmenistan | 7 504 | 3,95 % |
| 5 |  Saudi-Arabia | 7 461 | 3,92 % |
| 6 |  Yhdysvallat | 6 928 | 3,64 % |
| 7 |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 6 071 | 3,19 % |
| 8 |  Nigeria | 5 246 | 2,76 % |
| 9 |  Venezuela | 4 983 | 2,62 % |
| 10 |  Algeria | 4 502 | 2,37 % |
| 11 |  Irak | 3 170 | 1,67 % |
| 12 |  Australia | 3 115 | 1,64 % |
| 13 |  Kiina | 3 030 | 1,59 % |
| 14 |  Indonesia | 3 001 | 1,58 % |
| 15 |  Kazakstan | 2 407 | 1,27 % |
| 16 |  Malesia | 2 350 | 1,24 % |
| 17 |  Norja | 2 313 | 1,22 % |
| — | Euroopan unioni | 2 250 | 1,18 % |
| 18 |  Uzbekistan | 1 841 | 0,97 % |
| 19 |  Kuwait | 1 798 | 0,95 % |
| 20 |  Kanada | 1 754 | 0,92 % |
| 21 |  Egypti | 1 656 | 0,87 % |
| 22 |  Libya | 1 539 | 0,81 % |
| 23 |  Alankomaat | 1 416 | 0,74 % |
| 24 |  Ukraina | 1 104 | 0,58 % |
| 25 |  Intia | 1 075 | 0,57 % |
| 26 |  Azerbaidžan | 850 | 0,45 % |
| 27 |  Oman | 850 | 0,45 % |
| 28 |  Pakistan | 840 | 0,44 % |
| 29 |  Bolivia | 750 | 0,39 % |
| 30 |  Vietnam | 680 | 0,36 % |
| 31 |  Jemen | 479 | 0,25 % |
| 32 |  Trinidad ja Tobago | 436 | 0,23 % |
| 33 |  Argentiina | 398 | 0,21 % |
| 34 |  Brunei | 391 | 0,21 % |
| 35 |  Brasilia | 364 | 0,19 % |
| 36 |  Meksiko | 360 | 0,19 % |
| 37 |  Thaimaa | 342 | 0,18 % |
| 38 |  Peru | 334 | 0,18 % |
| 39 |  Britannia | 292 | 0,15 % |
| 40 |  Myanmar | 283 | 0,15 % |
| 41 |  Angola | 272 | 0,14 % |
| 42 |  Syyria | 241 | 0,13 % |
| 43 |  Papua-Uusi-Guinea | 227 | 0,12 % |
| 44 |  Itä-Timor | 200 | 0,11 % |
| 45 |  Bangladesh | 195 | 0,10 % |
| 46 |  Saksa | 176 | 0,09 % |
| 47 |  Puola | 165 | 0,09 % |
| 48 |  Kamerun | 135 | 0,07 % |
| 49 |  Mosambik | 127 | 0,07 % |
| 50 |  Kolumbia | 112 | 0,06 % |
| — | Muut yhteensä | 1 500 | 0,80 % |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maakaasuyhdistys ry
Suomen Kaasuyhdistys ry: Maakaasu käsikirja, Helmikuu 2014 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Maakaasumarkkinat Saksa
Öljy- ja kaasualan keskusliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Gasum Oy
Gasum: Maakaasun käyttöturvallisuustiedote (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Kukaan ei halua kuolla Gazprom-kaupungissa
Gasanbieter vergleichen (saksaksi)
Gaspreise vergleichen (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Killa

Killa voi viitata seuraaviin:
Killa, useita kreikkalaisen mytologian hahmoja
Killa, antiikin aikainen kaupunki Aioliissa
Killa, elokuvateatteri Savonlinnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Killa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ketonapalakki

| Ketonapalakki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Sammalnapalakit Arrhenia
Laji::  griseopallida
Kaksiosainen nimi
 Arrhenia griseopallida  (Desm.) Watling 
Katso myös
   Ketonapalakki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ketonapalakki (Arrhenia griseopallida vanh. Omphalina griseopallida) on kupera tai laakealakkinen tumman harmaanruskea sienilaji. Sen jalka on lakin värinen. Heltat ovat myös lakin väriset. Sieni ei ole syötävä. Se kasvaa melko harvinaisena avoimilla paikoilla lyhyissä ruohikoissa.
Kerkola (täsmennyssivu)

Kerkola voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Paikannimi

Kerkola, kylä ja aiempi kyläkeskus Somerolla
Kerkola, kylä Paimiossa.
Suomalainen sukunimi

Erkki Kerkola (vuoteen 1933 Kröger, 1922–2008), diplomi-insinööri, yritysjohtaja, opettaja ja kauppaneuvos
Katri Lindeqvist (o.s. Kerkola, s. 1980), suunnistaja
Patrik Kerkola (s. 2007), jääkiekkomaalivahti.