stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyökkäys Pearl Harboriin
Sodan jälkeen > Kansainvälinen oikeus

Toisen maailmansodan jälkeen Japanin poliittista ja sotilaallista johtoa syytettiin Tokion sotarikosoikeudenkäynnissä ”rikoksista rauhaa vastaan”, jolloin oikeus joutui ottamaan kantaa myös Pearl Harborin iskuun. Yhdysvaltalaisten syyttäjien pettymykseksi tuomioistuin ei kuitenkaan saanut ratkaistua, oliko yllätyshyökkäys itsessään rikkonut kansainvälistä oikeutta. Tuomariston enemmistön mukaan vuoden 1907 Haagin sopimus velvoitti kyllä varoittamaan ennalta vihollisuuksien aloittamisesta mutta ei määritellyt selvästi, kuinka paljon etukäteen varoitus tulee antaa. Hyökkäys todettiin kuitenkin rikokseksi rauhaa vastaan muilla perusteilla, koska Japanin hallitus oli rikkonut Yhdysvaltain asettamaa kauppasaartoa ja turvautunut voimankäyttöön edistääkseen valloituksiaan.
Sodan jälkeen > Salaliittoteoriat

Herättämänsä järkytyksen sekä lukuisten tutkintojen ja salaliittoteorioiden vuoksi Pearl Harborin taistelua on verrattu syyskuun 11. päivän terrori-iskuihin. Taistelun ympärille on syntynyt monenlaisia virhekäsityksiä ja huhuja, joista kuuluisimman mukaan Yhdysvaltain presidentti Roosevelt olisi tiennyt hyökkäyksestä etukäteen.
Yhdysvaltalainen kontra-amiraali Robert A. Theobald julkaisi vuonna 1954 kirjan The Final Secret of Pearl Harbor, jossa esitti Rooseveltin tietoisesti sallineen hyökkäyksen Pearl Harboriin, jotta Yhdysvallat saisi tekosyyn sotatoimien aloittamiseen. Theobald oli palvellut Tyynenmeren sodassa mutta joutunut epäsuosioon riitaannuttuaan esimiestensä kanssa ja kärsittyään japanilaisille tappion Aleuteilla. Kirjassaan hän väitti, että Rooseveltin painostus pakotti japanilaiset hyökkäämään ja että Tyynenmeren laivasto oli sijoitettu Havaijille syötiksi. Theobaldin väitteet eivät saa tukea aikalaislähteistä, eivätkä ne ole vakuuttaneet tieteellisiä historiantutkijoita.
Toisen myytin mukaan Yhdysvaltain tiedustelu olisi tiennyt Japanin hyökkäyslaivaston lähestymisestä, mutta varoitus olisi Rooseveltin väliintulon tai byrokratian tehottomuuden vuoksi saapunut Havaijille liian myöhään. Tästä ei kuitenkaan ole todisteita. Kolmas myytti väittää, että Havaijilla asuneet japanilaiset olisivat vakoilleet Japanin keisarikunnan hyväksi. Väitettä levittivät valkoihoiset havaijilaiset ja epäluuloiset tiedustelu-upseerit, ja sillä oikeutettiin sotalain julistaminen Oahulle sekä amerikanjapanilaisten internointi.
Taiteessa

Pearl Harborin taistelua käsittelevästä elokuvasta Tora! Tora! Tora! (1970) on jäänyt elämään amiraali Yamamoton suuhun pantu lausahdus: ”Pelkään meidän herättäneen nukkuvan jättiläisen ja täyttäneen hänet hirvittävällä päättäväisyydellä.” Yamamoton ei todellisuudessa tiedetä sanoneen näitä enteellisiä sanoja, mutta esimerkiksi Kiinaa oli verrattu nukkuvaan jättiläiseen jo 1900-luvun alussa. Muita aihetta käsitteleviä elokuvia ovat muun muassa War Comes to America (1945), Täältä ikuisuuteen (1953), Pearl Harbor (2001) ja Hyökkäys Pearl Harboriin (2011).
Suomalainen opiskelijayhtye Kotka Rankki Ohutta Yläpilveä saavutti vuonna 1981 listamenestystä kappaleellaan ”Pearl Harbour”.
Japanilaisia hävittäjiä nousemassa ilmaan lentotukialus Shōkakun kannelta.
Pearl Harbor koillisesta nähtynä lokakuussa 1941.
Japanilaiskoneiden lentoreitti:

  Ensimmäinen hyökkäysaalto.
  Toinen hyökkäysaalto.
Kuuden torpedon ja kahden lentopommin osumista vaurioitunut taistelulaiva West Virginia uppoamassa.
Japanin valloitukset 1937–1942:

  Japani ja sen siirtomaat vuonna 1931.
  Valloitukset joulukuuhun 1941 mennessä.
  Thaimaa (Japanin satelliittivaltio).
  Pearl Harborin jälkeiset valloitukset.
  Liittoutuneet.
11. helmikuuta

11. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 42. päivä. Vuodesta on jäljellä 323 päivää (karkausvuonna 324).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Iisa, Isabella, Talvikki
suomenruotsalainen kalenteri: Isabella, Isa, Isabel
ortodoksinen kalenteri: Valassi, Lassi, Dimitri, Miska, Mitja, Valto
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Isá
vanhemmissa kalentereissa: Eufrosyne, Euphrasia, Euphrosyna, Euphrosyne, Opri, Yngve
Tapahtumia

660 eaa. – Japanin perinteinen perustamispäivä keisari Jimmun mukaan.
1531 – Henrik VIII tunnustettiin Anglikaanisen kirkon päämieheksi.
1809 – Robert Fulton patentoi höyrylaivan.
1814 – Norja julistautui itsenäiseksi päättäen Ruotsin-Norjan unionin.
1855 – Kassa Hailu kruunattiin Etiopian keisariksi nimellä Teodoros II.
1873 – Espanjan kuningas Amadeus I luopui vallasta.
1889 – Meiji-perustuslaki tuli Japanissa voimaan; ensimmäinen Japanin parlamentti kokoontui 1890.
1893 – Unkarilaiset Donát Bánki ja János Csonka patentoivat kaasuttimen.
1928 – Talviolympialaiset avattiin St. Moritzissa Sveitsissä.
1940 – Puna-armeija teki läpimurron pääpuolustuslinjaan Summan alueella Kannaksella.
1943 – Toinen maailmansota: kenraali Dwight Eisenhower valittiin liittoutuneiden Euroopan joukkojen komentajaksi.
1945 – Toinen maailmansota: Jaltan konferenssi päättyi.
1961 – Adolf Eichmannin oikeudenkäynti alkoi Jerusalemissa.
1979 – Ajatollah Ruhollah Khomeini kaappasi vallan Iranissa.
1990 – Apartheid-politiikan vastustaja Nelson Mandela vapautettiin Etelä-Afrikassa.
2003 – Mikrobiologian professori Pirjo Mäkelä sai ensimmäisenä naisena Suomessa tieteen akateemikon arvonimen
2005 – Tanja Poutiainen voitti hopeaa pujottelussa alppihiihdon MM-kisoissa Italiassa.
2011 – Egyptin presidentti Hosni Mubarak erosi virastaan.
2013 – Paavi Benedictus XVI ilmoitti jättävänsä tehtävänsä.
2018 – Ilmailu: Saratov Airlinesin lento 703 putosi Moskovassa, jolloin 71 ihmistä kuoli.
2024 – Kokoomuksen presidenttiehdokas Alexander Stubb valittiin Suomen tasavallan 13. presidentiksi.
Kuolleita

1503 – Yorkin Elisabet, Englannin kuningatar (Henrik VII:n puoliso) (s. 1466)
1650 – René Descartes, ranskalainen matemaatikko ja filosofi (s. 1596)
1795 – Carl Michael Bellman, ruotsalainen runoilija ja muusikko (s. 1740)
1868 – Léon Foucault, ranskalainen fyysikko (Foucault'n heiluri) (s. 1819)
1879 – Honoré Daumier, ranskalainen vedostaja, pilapiirtäjä, taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1808)
1929 – Juhana II, Liechtensteinin ruhtinas (s. 1840)
1940 – Gunnar Höckert, suomalainen kestävyysjuoksija (olympiavoittaja) (s. 1910)
1948 – Sergei Eisenstein, neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja (Panssarilaiva Potemkin) (s. 1898)
1963 – Sylvia Plath, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1932)
1973 – Johannes Hans Daniel Jensen, vuoden 1963 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1907)
1978 – Harry Martinson, vuoden 1974 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ruotsalainen runoilija (Aniara) (s. 1904)
1981 – Ossian Hellman, suomalainen tuomari ja hallintoneuvos (s. 1883)
1984 – Max Newman, englantilainen matemaatikko ja koodinmurtaja (s. 1897)
1985 – Henry Hathaway, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja (s. 1898)
1986 – Frank Herbert, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (Dyyni) (s. 1920)
1989 – Leon Festinger, yhdysvaltalainen sosiaalipsykologi (s. 1919)
1993 – Robert W. Holley, vuoden 1968 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1922)
1993 – Raili Veivo, suomalainen näyttelijä (s. 1930)
1994 – William Cann (”William Conrad”), yhdysvaltalainen näyttelijä (”Cannon”) (s. 1920)
1996 – Kebby Musokotwane, Sambian pääministeri 1985–1989 (s. 1946)
2000 – Roger Vladimir Plemiannikov (”Roger Vadim”), ranskalainen elokuvaohjaaja (s. 1928)
2010 – Alexander McQueen, brittiläinen muotisuunnittelija (s. 1969)
2004 – Shirley Strickland, australialainen yleisurheilija (olympiavoittaja) (s. 1925)
2012 – Whitney Houston, yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijä ja tuottaja (s. 1963)
2014 – Alice Sjöblom (”Alice Babs”), ruotsalainen laulaja ja näyttelijä (s. 1924)
2017 – Jorma K. Miettinen, suomalainen radiokemian professori ja tieteen akateemikko (s. 1921)
2018 – Vic Damone, yhdysvaltalainen poplaulaja ja näyttelijä (s. 1928)
2018 – Erkki Eronen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1926)
2018 – Asma Jahangir, pakistanilainen ihmisoikeusaktivisti (s. 1952)
2019 – Sibghatullah Mojadedi, afganistanilainen poliitikko (s. 1925)
Juhlapäiviä

Kansallinen hätäkeskuspäivä (112-päivä; 11. helmikuuta = 11.2. = 112)
Japani: Kenkoku kinenbi (”kansakunnan perustamisen päivä”, koska tänään vuonna 660 eaa perimätiedon mukaan kruunattiin Japanin ensimmäinen keisari).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 11. helmikuuta: |  |
:   Thomas Alva Edison 1847 – Keksijä Thomas Alva Edison syntyi.  1855 – Kassa Hailu kruunattiin Etiopian keisariksi nimellä Teodoros II.  1873 – Espanjan kuningas Amadeus I luopui vallasta, jolloin syntyi Espanjan ensimmäinen tasavalta.  1874 – Ruotsalainen lastenkirjailija ja kuvittaja Elsa Beskow syntyi.  1934 – Guadeloupelainen kirjailija Maryse Condé syntyi.  1990 – Apartheid-politiikan vastustaja Nelson Mandela vapautettiin Etelä-Afrikassa.  
Katso myös: kalenteri ~ 10. helmikuuta, 12. helmikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Suomu

Särjen suomuja.
Suomu on verinahan luutuma, joka yhdessä orvaskeden kanssa muodostaa kalojen sekä matelijoiden ihon. Suomujen lukumäärä pysyy kaloilla samana koko elämän ajan. Siihen kasvaa vuosirenkaita eli -lustoja, joiden perusteella kalan ikä voidaan määrittää.
Kalojen suomut

Kalojen suomut jaetaan neljään päätyyppiin:
Kampasuomut ovat pinnaltaan karkeita. Niitä esiintyy luukaloilla.
Pyörösuomut ovat pinnaltaan sileitä. Niitäkin esiintyy luukaloilla.
Kiillesuomut ovat haarniskamaisia. Niitä esiintyy joillakin alkeellisilla luukaloilla.
Hammassuomuja ovat haiden ontot kiillepintaiset suomut.
Saku (nimi)

| Saku |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  14. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Sakke, Sasu
Vastineita eri kielissä:  Zacharias, Zechariah, Zachris
Nimen alkuperä:  Sakarias tai Sakkeus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saku on suomalainen miehen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimen Saku on saanut 4524 miestä ja muutama nainen.
Nimi on Sakarin, Sakariaksen, Zachariaksen ja Sakkeuksen kutsumamuoto ja tullut Suomen almanakkaan virallisena etunimenä 1973. Sakarin ja Sakun nimipäivää vietetään 14. tammikuuta, jolle nimet on sijoitettu Zachris Topeliuksen syntymäpäivän kunniaksi. Aikaisempi kirjoitusasu on ollut Zacharias. Nimen pohjana on heprealainen nimi, joka merkitsee ’Jahve on muistanut’. Sakkeus on myös peräisin hepreasta ja merkitsee ’oikeamielinen’.
Tunnettuja Sakuja

| --- | --- |
 Saku Forsblom (s. 1997), jääkiekkoilija  Saku Hakkarainen (s. 1994), pesäpalloilija  Saku Heinänen, kirjailija ja graafisen suunnittelun professori  Saku Joutsi (s. 2004), jääkiekkoilija  Saku Kaarnanen, BMX-pyöräilijä  Saku Kapanen (s. 1979), pesäpalloilija  Saku Kinnunen (s. 1995), jääkiekkoilija  Saku Koivu (s. 1974), jääkiekkoilija  Saku Kostet (s. 1979), pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja  Saku Kuusisto (s. 1982), keihäänheittäjä  Saku Kvist (s. 1995), jalkapalloilija  Saku Laaksonen (s. 1970), jalkapalloilija  Saku Lehikoinen (s. 1990), keskipitkän matkan juoksija  Saku Leppänen (s. 1994), jalkapalloilija  Saku Martikainen (s. 1979), jääkiekkoilija ja valmentaja  Saku Mäenalanen (s. 1994), jääkiekkoilija ja olympiavoittaja :  Saku Nikkanen (s. 1977), suomalainen poliitikko ja SDP:n kansanedustaja  Saku Paasiniemi, kitaristi  Saku Pesonen (s. 1985), jalkapallomaalivahti  Saku Pollari (s. 1977), dokumenttiohjaaja, kuvaaja ja leikkaaja  Saku Puhakainen (s. 1975), jalkapalloilija  Saku-Pekka Sahlgren (s. 1992), jalkapalloilija  Saku Salmela (s. 1990), jääkiekkoilija  Saku Salminen (s. 1994), jääkiekkohyökkääjä  Saku Salminen (s. 1999), jääkiekkopuolustaja  Saku Savolainen (s. 1996), jalkapalloilija  Saku Sipola (s. 1968), SRV-yhtiöiden toimitusjohtaja  Saku Solin (s. 1989), laulaja  Saku Taittonen, näyttelijä  Saku Tuominen (s. 1967), televisiotoimittaja, yrittäjä ja tietokirjailija  Saku Vesterinen (s. 1999), jääkiekkoilija  Saku Ylätupa (s. 1999), jalkapalloilija
Kuvitteellisia Sakuja

Saku, animaatiosarjassa Saku & Vaakku
Saku Salin, hahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Saku Sammakko, samannimisestä iskelmästä (Four Cats)
Sakari "Saku" Östermalm on TV-viihdesarja Kummelin sketsihahmojen "Speedy ja Saku" toinen osapuoli.
Saku taiteilijanimenä

Saku Eriksson, oik. Carljohan Eriksson (s. 1995), jalkapallomaalivahti
Saku Kuosmanen, oik. Saku Kuosmanen (s. 1956), laulaja ja näyttelijä
Lapua 1976

| Lapua 1976 |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Toni Kurkimäki
Käsikirjoittaja:  Tuukka Haapamäki
Tarina:  Toni Kurkimäki
Tuottaja:   Pekka Pohjoispää  Mikko Jokipii 
Säveltäjä:  Joona Vainionkulma
Kuvaaja:  Tero Saikkonen
Leikkaaja:  Tuukka Haapamäki
Lavastaja:   Ilona Lassila  Elina Laukkonen 
Pääosat:   Linnea Leino  Konsta Laakso  Hannu-Pekka Björkman  Leo Sjöman  Johanna Koivu  Jussi Lampi  Pirkko Uitto  Timo Teern 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Blankface
Levittäjä:  Finnkino
Ensi-ilta:   2023-09-011. syyskuuta 2023  
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1,2 miljoonaa euroa
Tuotto:  2 253 480 euroa
Katsojat:  176 771
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lapua 1976 on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Toni Kurkimäki. Elokuva perustuu tositapahtumiin ja kertoo vuonna 1976 tapahtuneesta Lapuan patruunatehtaan räjähdyksestä. Elokuvan pääosissa ovat Linnea Leino, Konsta Laakso, Hannu-Pekka Björkman, Leo Sjöman, Johanna Koivu, Jussi Lampi, Pirkko Uitto ja Timo Teern.
Elokuvan budjetti oli 1,29 miljoonaa euroa. Rahoituksesta 300 000 euroa kerättiin yrityksiltä. Suomen kulttuurirahaston Etelä-Pohjanmaan rahasto myönsi 30 000 euron avustuksen. Myös Etelä-Pohjanmaan liitto ja Lapuan kaupunki avustivat hanketta rahallisesti. Puoli miljoonaa euroa budjetista tuotantoyhtiö Blankfacen neljä osakasta – tuottaja Mikko Jokipii, tuottaja Pekka Pohjoispää, ohjaaja Toni Kurkimäki ja käsikirjoittaja Tuukka Haapamäki – rahoittivat itse lainalla. Tuotantoon ei saatu Suomen elokuvasäätiön tukea, mutta säätiö myönsi 65 000 euron tuen levitykseen ja markkinointiin.
Lapua 1976 sai ensi-iltansa 1. syyskuuta 2023 Finnkinon levittämänä. Elokuva oli avausviikonloppunaan 21 534 katsojallaan Suomen katsotuin, ja viikkoa myöhemmin perjantaina puoliltapäivin kokonaiskatsojamäärä oli 41 586. Vielä samassa kuussa se ylitti 100 000 katsojan rajan ja siitä tuli yksi vuoden katsotuimmista kotimaisista elokuvista. Katsojamäärä oli lopulta yli 176 000 katsojaa. Etelä-Pohjanmaalla siitä tuli kaikkien aikojen katsotuin elokuva.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Konsta Laakso  | … |  Matti Holma   |
|  Linnea Leino  | … |  Kaisa Mäkelä   |
|  Hannu-Pekka Björkman  | … |  Aarne Mäkelä   |
|  Leo Sjöman  | … |  Juhani Stenfors   |
|  Johanna Koivu  | … |  Liisa   |
|  Jussi Lampi  | … |  Palomestari Tapio   |
|  Pirkko Uitto  | … |  Rauha Holma   |
|  Timo Teern  | … |  Reijo Holma   |
|  Sonja Halla-aho  | … |  Ulla   |
|  Juha Uutela  | … |  Tiitu   |
|  Teemu Kettula  | … |  Kookoo   |
|  Juha Pulli  | … |  Esko   |
|  Rami Mäkilaine  | … |  Keijo   |
|  Eetu Ruotanen  | … |  Eero   |
|  Enni Ojutkangas  | … |  Aino   |
|  Juha Lagström  | … |  Työnjohtaja Markus   |
|  Talvikki Eerola  | … |  Elina   |
|  Irina Isberg  | … |  Kerttu   |
|  Eelis Kakkonen  | … |  Ilpo   |
|  Jarmo Perälä  | … |  Rauno   |
|  Tapani Korhonen  | … |  Koneasentaja Antero   |
|  Katri Swan  | … |  Kirjailija   |
|  Ville Itäniemi  | … |  Vilho   |
|  Juulia Soidinaho  | … |  Sairaanjohtaja Iiris   |
|  Kari Manu  | … |  Baarimikko   |
|  Eerik Kantokoski  | … |  Viitala   |
|  Jukka-Pekka Ahinko  | … |  Palomies Jouko   |
|  Matti Mustajärvi  | … |  Kekkonen   |
|  Annastiina Toppari  | … |  Anna   |
|  Heikki Sariola  | … |  Yrjö Sariola   |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Film-O-Holic.com Pauliina Savola: 
Kulttuuritoimitus Antti Selkokari: 
Helsingin Sanomat Maija Alander: 
Katso Toni Keränen: 
Keskipohjanmaa Hannu Björkbacka: 
Savon Sanomat Jussi Virratvuori: 
Episodi Niko Ikonen: 
Turun Sanomat Kari Salminen: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl: 
Lapua 1976 sai vaihtelevia arvosteluja, joissa kuitenkin lähes poikkeuksetta kehuttiin pääosien esittäjien roolitöitä.
Helsingin Sanomien Maija Alander kirjoitti elokuvan pääjuonen muodostuvan hieman irrallisesta ja täysin fiktiivisestä romanssista, ja harmitteli siksi tarinan poukkoilevan hektisen katastrofielokuvan ja Markku Pölösen tyyliä muistuttavan suomifilmiromantiikan välillä. Pääparin näyttelijäsuorituksia hän kuitenkin kehui ilmiömäisiksi ja kirjoitti myös Hannu-Pekka Björkmanin suoriutuvan johtajan roolistaan ”hyvällä rutiinilla”. Alanderista paikallisuuden ja yhteisöllisyyden tuntu jää tarinassa etäiseksi, mutta pelastustoimien ja uhrien etsinnän kuvaukset kouraisevat syvältä.
Keskisuomalainen-konsernin lehtiin kirjoittava Jussi Virratvuori kirjoitti Linnea Leinon roolityön kannattelevan koko elokuvaa, jossa kauhea tragedia hautautuu vaivaannuttavan kliseisen romanssijuonen alle. Hänestä ohjaaja ja käsikirjoittaja olisivat tarvinneet toteutukseen kokeneemman ammattilaisen tukea. Hän moittii sekä tarinan aloitusta että lopetusta liian hitaiksi ja monien eri tarinoiden limittäin kuljetusta keinotekoiseksi.
Katso-lehden Toni Keränen piti romanssijuonta dramaturgisesti perusteltuna. Hänestä elokuvan rytmi hakee itseään alkupuolen ajan, kun taas loppujaksoissa jännitteet purkautuvat koskettavasti.
Keskipohjanmaan Hannu Björkbacka ihmetteli, miksi elokuva kerrotaan miesnäkökulmasta ja yksilön kautta, vaikka valtaosa uhreista oli naisia ja tragedia kosketti koko yhteisöä. Samaan kiinnitti huomiota myös Film-O-Holic.com-elokuvasivuston Pauliina Savola, jonka mielestä ohjaajan olisi pitänyt noudattaa usein annettua ohjetta ”kill your darlings” ja karsia elokuvasta kaikki sivujuonet ja muut elementit, jotka eivät tue ydintarinaa.
Episodin Niko Ikonen piti elokuvaa turhan pitkänä ja melodramaattisena ja arvioi, että se ”kompastelee saippuaoopperamaisissa juonenkäänteissä”. Hän kuitenkin kehui elokuvan kuvaustyötä, näyttelijöitä, ajankuvaa sekä musiikkia.
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet

Lapua 1976 sai yhteensä kolme ehdokkuutta vuoden 2024 Jussi-gaalassa: vuoden elokuva, yleisön suosikkinäyttelijä, sekä vuoden maskeeraussuunnittelu.
| Palkinto | Päiväys | Kategoria | Kenelle | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jussi | 22. maaliskuuta 2024 | Vuoden elokuva | Pekka Pohjoispää, Mikko Jokipii | Ehdokkuus |  |
| Jussi | 22. maaliskuuta 2024 | Yleisön suosikkinäyttelijä | Linnea Leino | Voitto |  |
| Jussi | 22. maaliskuuta 2024 | Vuoden maskeeraussuunnittelu | Terhi Väänänen | Ehdokkuus |  |
Aiheesta muualla

Lapua 1976 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Lapua 1976 Elonet.
Muhammad Tahir-ul-Qadri

Muhammad Tahir-ul-Qadri Davosissa, Sveitsissä 2019
Muhammad Tahir-ul-Qadri (urduksi ‏محمد طاہر القادری‎, Muhammad Tāhir-ul-Qādrī) on pakistanilainen poliitikko ja vaikutusvaltainen islamilainen uskonoppinut. Tahir-ul-Qadri tuki entisen sotilasjohtajan Pervez Musharrafin nousua valtaan vallankaappauksen jälkeen vuonna 1999. Tahir-ul-Qadri osallistui kansalliskokouksen toimintaan ennen muuttoaan Kanadaan vuonna 2006, jossa hän johti hyväntekeväisyysjärjestöä. Palattuaan kotimaahansa Tahir-ul-Qadri järjesti tammikuussa 2013 tuhansien seuraajiensa kanssa mielenosoituksen korruptiota vastaan maan pääkaupungissa Islamabadissa.
Tahir-ul-Qadrin johdolla arabiasta urduun käännetty Koraani on käännetty edelleen suomeksi.
Helsinki-syndrooma

| Helsinki-syndrooma |
| --- | --- |

Tyyli:  kaappausdraama
Kestoaika:  8×50 min
Luoja(t):  Miikko Oikkonen
Pääosissa:   Peter Franzén  Oona Airola  Taneli Mäkelä 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  4.9.2022 –
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  8 + 6
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jonna Enroth Ilona Hiltunen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Pekka Ruohoranta, Yle Suvi Mansnerus, Yle
Linjatuottaja:  Tarja Granvik
Ohjaaja(t):  Juuso Syrjä Marko Mäkilaakso
Käsikirjoittaja(t):   Miikko Oikkonen  Tuomas Hakola  Olli Koivula  Ninni Saajola  Olli Suitiala 
Leikkaaja(t):  Ilkka Hesse
Kuvaaja(t):  Tuomo Hutri Konsta Sohlberg
Tuotantoyhtiö(t):   Fisher King Oy  Panache Productions  Beta Film AG (levitys)  Yleisradio  Arte  NDR 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Helsinki-syndrooma on suomalainen jännitysdraamasarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi (8 jaksoa) julkaistiin 2022 ja toinen (6 jaksoa) 2024. Se kertoo katkeroituneesta yrittäjästä, joka 2020-luvun alussa kaappaa Helsingin Sanomien toimituksen panttivangeikseen saadakseen oikeutta itselleen ja muille Suomen 1990-luvun alun lamasta asti suurista veloista kärsineille yrittäjille ja heidän takaajilleen. Pääosaa näyttelee Peter Franzén ja muissa keskeisissä rooleissa ovat Oona Airola, Taneli Mäkelä, Eero Saarinen, Antti Luusuaniemi ja Tuulia Eloranta.
Sarjan toinen tuotantokausi julkaistiin Yle Areenassa 21. marraskuuta 2024 ja esitetään 24.11. alkaen myös Yle TV1 -kanavalla. Sen tekeminen viivästyi alkuperäisen tuotantoyhtiön Fisher Kingin ajauduttua joulukuussa 2023 konkurssiin.