stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bay City Rollers
Perintö

Bay City Rollersin skottilaisuus oli merkittävä tekijä yhtyeen markkinoinnissa, ja BCR olikin yksi harvoista yhtyeistä, joiden faneilla oli hyvin erottuva pukeutumistyyli. Siihen kuuluivat suurimmalta osalta nilkkoihin ylettyvät tartaani-kuvioiset housut ja samanlaiset huivit.
Yhtyeellä oli Yhdysvalloissa kuusi top 40 -listalle päässyttä kappaletta. 2000-luvulla tehty televisiodokumentti tutki epäilyjä, joiden mukaan yhtyeen managerit ja levy-yhtiö veivät suurimman osan yhtyeen tuloista. On epäilty, että Bay City Rollers myi 100–300 miljoonaa levyä, joiden tuotto olisi ollut viisi miljardia puntaa, josta yhtye on saanut hyvin vähän. BBC:n mukaan yhtye myi 70 miljoonaa levyä, mutta useat tahot, kuten levy-yhtiö, ovat kiistelleet tästäkin luvusta.
Basisti ja perustajajäsen Alan Longmuir kuoli kesäkuussa 2018 70-vuotiaana.
Laulaja Les McKeown kuoli äkillisesti kotonaan huhtikuussa 2021 65-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Bay City Rollersin diskografia (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: BCR soittaa ihan itse
Bay City Rollers esiintymässä Helsingin työväentalossa Siltasaaressa 8. helmikuuta 1978. (Kuva Harri Ahola.)
Ahascraghinsetteri

| Ahascraghinsetteri> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Irlanti
Määrä:  kuollut sukupuuttoon
Alkuperäinen käyttö:  lintukoira
Muita nimityksiä:  Ahascragh Setter
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Väritys:  punainen
Ahascraghinsetteri (Ahascragh Setter) on sukupuuttoon kuollut irlantilainen koirarotu.
Ulkonäkö

Ahascraghinsetteri oli punainen.
Alkuperä

Rotu lienee saanut nimensä Connachtissa sijaitsevasta Galwayn kreivikuntaan kuuluvasta Ahascraghin kylästä. Se oli punaisen irlanninsetterin edeltäjä. Vielä 1700-luvulla suurin osa irlanninsettereistä oli punavalkoisia ja punaiset olivat erittäin harvinaisia. Oli kuitenkin olemassa paikallinen punainen rotu nimeltä ahascraghinsetteri. Irlantilainen koira-asiantuntija W.C. Bennett kuvaili sitä 1890-luvulla seuraavasti:
Seevetal

| Seevetal |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Seevetal
 Koordinaatit: 53°23′N, 09°58′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Harburg
Hallinto:  
 – Pormestari:  Günter Schwarz (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  105,21 km²
Väkiluku (31.12.2015):  40 949
 – Väestötiheys:  389,2 as./km²
 
 www.seevetal.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Seevetal on kunta Harburgin piirikunnassa, Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Seevetalissa oli vuoden 2015 lopulla 40 949 asukasta. Kunnan pinta-ala on 105,21 neliökilometriä. Kunnan keskus on Hittfeld. Nimensä kunta on saanut Seevejoen mukaan.
Seevetal sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hampurista etelään. Harburgin piirikunnan pääkaupunki Winsen sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Seevetalista itään.
Seevetalissa sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Maschenin ratapiha ja 1100-luvulta peräisin oleva Hittfeldin kivikirkko.
Historia

Kunta muodostui kun 19 hallinnollisesti itsenäistä pientä kaupunkia yhdistyi 1. heinäkuuta 1972. Monien näiden paikkakuntien historia ulottuu kauas menneisyyteen. Ramelslohin tiedetään olleen jo vuonna 845 olemassa. Maschenista ensimmäiset maininnat ovat vuodelta 1294. Hittfeld vietti 900-vuotisjuhlaansa kesäkuussa 2007.
Seevetalin osat

| --- | --- |
 Beckedorf  Bullenhausen  Emmelndorf  Fleestedt  Glüsingen  Groß-Moor  Helmstorf  Hittfeld  Holtorfsloh  Horst:  Hörsten  Klein-Moor  Lindhorst  Maschen  Meckelfeld  Metzendorf  Ohlendorf  Over  Ramelsloh
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnan verkkosivusto (saksaksi)
Kirkko Ramelslohissa.
Kemiallinen kaava

Kemiallinen kaava ilmoittaa kemiallisen yhdisteen koostumuksen eli molekyylin tai kaavayksikön atomit ja niiden määrän. Jokaisella alkuaineella on oma symbolinsa eli kemiallinen merkkinsä, jossa on yksi iso kirjain tai yksi iso ja yksi pieni kirjain. Uusilla, keinotekoisesti valmistetuilla raskailla alkuaineilla kemiallinen merkki on väliaikaisesti kolmikirjaiminen. Kunkin alkuaineen atomien lukumäärä yhdisteessä tai kaavayksikössä ilmoitetaan alaindeksillä.
Suhdekaava ja molekyylikaava

Suhdekaavoiksi sanotaan kemiallisia kaavoja, jotka ilmaisevat kemiallisen yhdisteen eri atomien määrien suhteen. Suhdekaavasta käytetään joskus myös nimitystä bruttokaava.
Esimerkkejä
Natriumkloridi eli ruokasuola muodostuu kiteistä, joissa on kiteen koosta riippuen eri määrä natrium- (Na+) ja kloridi-ioneja (Cl−). Ioneja on kuitenkin aina samassa suhteessa 1:1, joten natriumkloridin kaavayksikkö ja samalla koko yhdisteen kaava merkitään NaCl.
Vesi koostuu vety- ja happiatomeista suhteessa 2:1, joten sen suhdekaava on H2O. Sama kaava kertoo myös yhden vesimolekyylin atomien määrän ja on siis myös molekyylikaava.
Glukoosissa hiili-, vety ja happiatomien suhde on 1:2:1. Sen suhdekaava on siten k(CH2O), missä k on sopiva kokonaisluku. Tällaista kaavaa sanotaan usein myös empiiriseksi kaavaksi, koska yhdisteen atomimäärien suhde voidaan määrittää kokeellisesti. Glukoosimolekyylissä tiedetään olevan kuusi hiiliatomia, eli tässä tapauksessa k on 6, joten glukoosin molekyylikaavaksi tulee C6H12O6. Glukoosimolekyylejä on kuitenkin useammanlaisia. Molekyylikaava ei kuvaa yhdistettä täsmällisesti, sillä sama molekyylikaava voi esiintyä usealla eri yhdisteellä. Glukoosin kanssa sama molekyylikaava on muun muassa fruktoosilla, galaktoosilla ja mannoosilla. Yhdisteitä, joilla on sama molekyylikaava, sanotaan toistensa isomeereiksi.
Yllä oleva molekyylikaava voi kuulua kahdelle eri yhdisteelle: etanolille tai dimetyylieetterille. Jotta tiedettäisiin, kummasta yhdisteestä on kysymys, kirjoitetaan
C2H5OH tai CH3CH2OH etanolille ja
CH3OCH3 dimetyylieetterille.
Etanoli ja dimetyylieetteri ovat siis isomeerejä. Atomien merkintäjärjestyksellä pyritään kuvaamaan molekyylin rakennetta, mutta usein tarvitaan vielä edellistä yksityiskohtaisempia kaavoja, joihin merkitään sidokset viivoilla. Tällaisia kaavoja nimitetään rakennekaavoiksi. Molekyylikaavasta poiketen rakennekaava ilmaisee myös yhdisteen kolmiulotteisen rakenteen.
Ionin kaava

Ioni on hiukkanen, jolla on sähkövaraus ja joka voi koostua yhdestä tai useammasta atomista. Ionin varaus merkitään sen kaavaan kemiallisen merkin tai merkkiyhdistelmän oikeaan yläkulmaan.
Esimerkki
Na+ eli natriumioni on positiivinen, natriumatomista (Na) yhden elektronin poistuttua syntynyt ioni.
Fe3+ eli rauta(III)ioni on positiivinen, rauta-atomista (Fe) kolmen elektronin irrottua muodostunut ioni.
Cl− eli kloridi-ioni on negatiivinen, klooriatomista (Cl) yhden elektronin lisäyksellä syntynyt ioni.
SO42- eli sulfaatti-ioni on negatiivinen, yhdestä rikkiatomista (S) ja neljästä happiatomista (O) koostuva ioni, jossa on kahden elektronin ylimäärä.
Isotoopin kaava

Isotoopit ovat saman alkuaineen erimassaisia atomeja, joiden eroavuus voidaan merkitä kaavaan näkyviin. Merkintätapa riippuu tilanteesta.
Esimerkki
Hiilellä on (C) isotooppi C-12. Luku 12 on tämän hiilen isotoopin massaluku. Samaa isotooppia voidaan kuvata myös kirjoittamalla massaluku kemiallisen merkin vasempaan yläkulmaan, 12C. Massaluvun lisäksi kaavaan kirjoitetaan joskus myös järjestysluku kemiallisen merkin vasempaan alakulmaan,  {}_{\ 6}^{12}{\hbox{C}}.
St1 Nordic

| St1 Nordic Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2006
Perustaja:  Mika Anttonen
Toimitusjohtaja:  Henrikki Talvitie
Puheenjohtaja:  Mika Anttonen
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi 
Toimiala:  Tuotantoyhtiöitä (päätoimiala), rahoitus ja luottotoiminta
Liikevaihto:  8,2 miljardia euroa (2023)
Tilikauden tulos:  146,7 miljoonaa euroa (2023)
Henkilöstö:  yli 1000 (2023)
Tytäryhtiöt:  St1 Oy, St1 Norge AS, St1 Sverige AB, St1 Lähienergia Oy, Brocklesby Ltd
Omistaja:  suurin omistaja Mika Anttonen, yli 80 % osakkeista
Kotisivu:  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
St1 Nordic Oy on suomalainen energiakonserni, joka on keskittynyt polttonesteiden markkinointiin, öljynjalostukseen sekä uusiutuvaan energian ratkaisuihin, kuten biopolttoaineisiin ja teolliseen tuulivoimaan.
St1 Nordic-konserni toimii Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2023 8,2 miljardia euroa. Uusiutuvan energian osuus siitä oli 22,1 %. Investoinnit uusiutuvaan energiaan olivat 111,3 miljoonaa euroa eli 46 % konsernin kaikista investoinneista. Vuosien 2019-2023 aikana St1:n kokonaisinvestoinneista 43 % on sijoitettu uusiutuvan energian investointeihin. Luku ei sisällä yrityskauppoja.
St1:n pääkonttori on Helsingissä ja vuonna 2023 St1 Nordic työllisti yli tuhat henkilöä.
Konserni tutkii ja kehittää taloudellisesti kannattavia ja ympäristön kannalta kestäviä energiaratkaisuja.
Johtoryhmä

Henrikki Talvitie toimii St1 Nordic Oy:n ja St1 Oy:n toimitusjohtajana. Hänen lisäkseen yhtiön johtoryhmään kuuluvat:
Miika Eerola, Head of Refining, Projects and HSSE
Hilde Wahl, Head of Sales and Brands; CEO, St1 Sverige AB
Kati Ylä-Autio, CFO
Sampsa Halinen, Head of Energy Trade & Logistics
Linda Pihl, Head of Business Technology
Miika Johansson, Head of Renewable Energy & Strategy
Lea Rankinen, Head of Sustainability & Corporate Affairs
Tom Rinne, Head of HR
Mika Anttonen johtaa konsernin hallitusta, jonka muita jäseniä ovat Kati Ihamäki, Mikko Koskimies ja Kim Wiio.
Organisaatio

Vuonna 2024 St1 Nordic -konserniin kuuluivat:
Suomessa St1 Oy ja sen tytäryhtiö Lämpöpuisto Oy sekä St1 Lähienergia Oy
Ruotsissa St1 Sverige AB
Norjassa St1 Norge AS
Isossa-Britanniassa Brocklesby Ltd
Yhteisyritykset

St1 Nordic Oy:llä on S-ryhmän kanssa yhteisyritys North European Oil Trade Oy, NEOT (toinen omistaja SOK omistaa 51%). NEOT toimittaa vuosittain noin 6 miljardia litraa polttonesteitä yli 1700 asemalle, jälleenmyyjien kautta polttoöljyä kodeille ja yrityksille sekä polttoaineita laivoihin ja ilmailuun.
St1 Nordic omistaa Aviation Fuelling Services Norway AS yhdessä Shellin kanssa. Yhtiö tarjoaa lentoliikenteen polttoainepalveluita Norjan markkinoilla.
SCA:n kanssa St1:llä on yhteisyritys Scastone AB, joka on ostanut 50% St1:n Göteborgin biojalostamosta ja rakentanut sen yhteyteen uusiutuvien polttoaineiden tuotantolaitoksen. Tuotantolaitos hyödyntää biopolttoaineentuotannossa SCA:n toimittamaa mäntyöljyä ja muita uusiutuvia raaka-aineita.
Helmikuussa 2022 St1 perusti Valion kanssa yhteisyritys Suomen Lantakaasu Oy:n, jonka tarkoituksena on tuottaa maitotilojen lannasta ja muista maatalouden sivuvirroista uusiutuvaa biokaasua liikenteen polttoaineeksi. Pohjois-Savoon kaavaillun ensimmäisen laitoksen on määrä olla toiminnassa vuonna 2026. Helmikuussa 2024 Suomen Lantakaasu osti enemmistön Nurmon Bioenergia Oy:stä, joka valmistelee teollisen kokoluokan nesteytetyn biokaasun tuotantolaitoksen rakentamista Nurmoon.
St1:n, HitecVisionin ja Aneon yhteisyritys St1 Biokraft AB (entiseltä nimeltä 1Vision Biogas AB ) on erikoistunut biokaasun tuotantoon ja myyntiin. St1 Biokraftin tavoitteena on tulla Pohjoismaiden johtavaksi biokaasutoimijaksi, joka operoi koko biokaasun arvoketjua raaka-aineen hankinnasta jakeluun ja myyntiin.
Toiminta-alueet

St1 Nordic toimii seuraavilla alueilla:
Jakeluasematoiminnot
Yritysmyynti
Energiantuotanto ja ratkaisut
Energiakauppa ja logistiikka
Toiminta-alueet > Jakeluasemaverkosto

Vuonna 2023 St1:n pohjoismaiseen verkostoon  kuului 1259 St1- ja Shell-asemaa sekä kaasuntankkausasemaa:
36 prosenttia asemista on Suomessa
40 prosenttia Ruotsissa
ja 24 prosenttia Norjassa
Shell-brändi on St1:n käytössä lisenssisopimuksella. Syyskuussa 2023 St1 kertoi siirtävänsä kaikki asemat Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa St1-brändin alle, kun nykyinen lisenssisopimus päättyy parin vuoden päästä.
Jakeluverkosto pitää sisällään niin miehittämättömiä kuin palveluasemiakin myymälöineen ja ravintoloineen, samoin raskaan liikenteen jakelupisteitä.
St1:n markkinaosuus vuonna 2023 Suomessa myytävästä bensiinistä oli 23,6 % ja dieselistä 20,0 %. Ruotsissa markkinaosuudet olivat bensiinissä 20,7 % ja dieselissä 16,2 %. Norjassa myytyjen tuotteiden markkinaosuudet olivat bensiinissä 16,9 % ja dieselillä 16,8 %.
Toiminta-alueet > Energiantuotanto ja ratkaisut > Göteborgin jalostamo

St1 osti Göteborgin öljynjalostamon Shelliltä vuonna 2010, samalla kun yhtiö hankki omistukseensa Shellin huoltoasemat Suomessa ja Ruotsissa.
St1:n Göteborgin jalostamon kapasiteetti on noin 30 miljoonaa barrelia raakaöljyä vuodessa. Jalostamo toimii myös polttoaineiden sekoituskeskuksena. Jalostamon tuotteisiin kuuluu mm. bensiini, JET A1, rikitön MK-1-diesel ja muut keskitisleet, meriliikenteen polttoaineet sekä nestekaasu. Suurin osa jalostustuotteista myydään oman St1- ja Shell-verkoston kautta Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa.
St1:n Göteborgin jalostamon yhteyteen on rakennettu uusi biojalostamo, joka vihittiin käyttöön huhtikuussa 2024. Biojalostamo on aloittanut kestävän lentopolttoaineen (SAF), uusiutuvan dieselin (HVO), bionaftan ja Bio-LPG:n valmistuksen. Tuotannossa käytetään mäntyöljypohjaista raaka-ainetta, joka syntyy St1:n kumppanin, metsäyhtiö SCA:n tehtailla sulfaattisellun tuotannon sivutuotteena. Uusi biojalostamo voi lisäksi hyödyntää laajalti muitakin uusiutuvia raaka-aineita. Jalostamon vuosittainen tuotantokapasiteetti on noin 200 000 tonnia uusiutuvia polttoaineita.
Vuonna 2022 St1 Nordic osti Brocklesby Ltd:n, joka on elintarviketeollisuuden jätteen kierrätyksen asiantuntija ja alan raaka-ainejalostaja Isossa-Britanniassa. Göteborgin uusi biojalostamo tulee hyödyntämään Brocklesbyn toimittamaa raaka-ainetta uusiutuvan dieselin ja uusiutuvan lentopolttonesteen valmistuksessa.
Vuonna 2023 St1 lopetti Suomessa edistyneen, jäte- ja tähdepohjaisen etanolin valmistuksen liikennekäyttöön raaka-aineen huonon saatavuuden ja kilpailuympäristön muuttumisen takia.
Toiminta-alueet > Energiantuotanto ja ratkaisut > Biokaasun tuotanto

St1 näkee biokaasun keskeisenä kasvumahdollisuutena energiasiirtymässä, ja yritys on sitoutunut tekemään huomattavia investointeja sen tuotantoon ja jakeluverkostoihin Pohjoismaissa. Biokaasu on jo valmis ratkaisu, jonka avulla voidaan saada aikaan päästövähennyksiä erityisesti raskaassa liikenteessä.
Joulukuussa 2023 St1 järjesteli yhdessä Aneon ja HitecVisionin kanssa omistuksensa Biokraftissa perustamalla yhteisyrityksen, 1Vision Biogas AB:n. St1 Nordic omistaa 50% uudesta 1Vision Biogasistä, joka tukee Biokraftia sen kasvupyrkimyksissä. Syyskuussa 2024 1Vision Biogas osti St1 Nordicin biokaasuliiketoiminnat. Yritys yhdisti kaksi yksikköä yhdeksi yhtiöksi ja on sitoutunut investoimaan yli yksi miljardia euroa biokaasun tuotantoon ja jakeluverkostoihin Pohjoismaissa. Lokakuussa 2024 1Vision Biogas ilmoitti vaihtavansa nimensä St1 Biokraft AB:ksi. Yritys tulee operoimaan koko biokaasun arvoketjua raaka-aineen hankinnasta jakeluun ja myyntiin.
St1 ja Valio perustivat vuonna 2022 Suomen Lantakaasu Oy:n, joka aikoo rakentaa Suomeen 8–10 biokaasu- ja nesteytyslaitosta vuoteen 2030 mennessä. Laitokset muuttavat maitotilojen lannan ja muut sivuvirrat uusiutuvaksi biokaasuksi, jota hyödynnetään liikenteen polttoaineena. Ensimmäinen laitos avataan Pohjois-Savoon. Nesteytettyä biometaania tuottava laitos ja sen viereen sijoittuva biokaasumädättämö otetaan käyttöön vuonna 2026. Laitoksen vuosittainen kapasiteetti on noin 125 gigawattituntia ja sen avulla maatalouden ja liikenteen päästöjä voidaan vähentää vuosittain 71 000 tonnia. Yritys aikoo hajauttaa biokaasutoimintaansa jopa yksittäisille maatiloille. Laitoksella on tarkoitus tuottaa myös kiertolannoitetta, jolla voidaan korvata fossiilisiin raaka-aineisiin perustuvat lannoitteet. Biokaasua on tarkoitus myydä St1:n raskaan liikenteen tankkauspisteillä. St1:n osuus Suomen Lantakaasusta siirtyi 1Vision Biogas AB:lle – nykyiseltä nimeltään St1 Biokraft AB:lle –siinä yhteydessä, kun yritys osti St1 Nordicin biokaasuliiketoiminnot.
Toukokuussa 2023 St1 tiedotti tuovansa nesteytetyn biokaasun (LBG) myyntiin Suomessa valikoiduille asemilleen. St1:n tavoitteena on rakentaa valtakunnallinen biokaasuasemien tankkausverkosto raskaalle liikenteelle. St1:n myyntiorganisaatio ja verkosto jatkavat St1 Biokraftin tuotteiden jakelua.
Toiminta-alueet > Energiantuotanto ja ratkaisut > Tuulivoima

Vuonna 2020 St1 myi Suomessa tuulivoimakapasiteettinsa, jonka oli rakentanut St1 Nordic Oy:n ja S-Voima Oy:n yhteisyritys TuuliWatti Oy. Kaupalla haluttiin vapauttaa pääomaa uusiin teollisen tuulivoiman investointeihin Pohjoismaissa. Samalla TuuliWatti aloitti jakautumisprosessin kahdeksi yhtiöksi.
St1 on jatkanut myymiensä tuulipuistojen operointia Suomessa ostajan eli Exilion Tuuli Ky:n lukuun ja myy operointia palveluna tuulivoimapuistojen omistajille Pohjoismaissa.
St1 kehittää tuulivoimahankkeita Pohjoismaissa. Pohjois-Norjassa Finnmarkin alueella on kaksi tuulivoimahanketta, joista Davvin tuulipuisto on lupavaiheessa ja Sandfjelletin tuulipuistohanke kehitysvaiheessa.
Vuonna 2021 St1 Sverige AB osti Wästgöta Wind AB:n, jolla on useampia tuulivoimahankkeita varhaisessa kehitysvaiheessa Ruotsissa.
Toiminta-alueet > Energiantuotanto ja ratkaisut > Aurinkovoima

Vuoden 2023 lopulla St1 teki ensimmäisen investointipäätöksensä liittyen aurinkoenergiaan. Ensimmäinen aurinkovoimapuisto tullaan rakentamaan Göteborgin Risholmeniin vuoden 2024 loppuun mennessä, ja valmistuttuaan sen sähköntuotantotavoite on 8,5 GWh vuodessa.
Toiminta-alueet > Energiantuotanto ja ratkaisut > Geoterminen lämpö

St1 Lähienergia Oy vastaa St1:n maalämpöpumppuratkaisuista. Yhtiö suunnittelee ja rakentaa 30–5000 kW:n lämpölaitoksia isompiin asuinkerrostaloihin sekä liike- ja julkisiin rakennuksiin korvaamaan fossiilisen energian, kuten hiilen ja öljyn käyttöä. Lämpökaivot porataan tyypillisesti 250–300 metrin syvyyteen, isommissa projekteissa jopa 600 metriin.
Vuonna 2021 St1 sopi CapMan Infran kanssa yhteistyöstä maalämpöinvestointien vauhdittamiseksi Suomessa. CapMan Infra rahoittaa St1:n myymiä ja rakentamia uusia maalämpölaitoksia kerrostaloille ja liike- ja julkisille kiinteistöille.
Keväällä 2023 St1 Lähienergia ja Caverion ilmoittivat aloittavansa yhteistyön maalämpöhankkeiden toteutuksessa kiinteistöille. Caverion tuo kumppanuuteen talotekniikan ja lämpöpumpputeknologian osaamisen ja St1 Lähienergia geologian, geofysiikan sekä poraamisteknologian asiantuntemuksen.
St1:n pilottiprojektissa Espoon Otaniemessä on tutkittu geotermisen lämpölaitoksen teknisiä toteutusmahdollisuuksia. Kaksi syvälämpökaivoa porattiin yli 6 kilometrin syvyyteen, missä kallioperän lämpötila on 120 astetta. Projekti pysäytettiin vuonna 2022, koska veden virtaus kaivojen välillä ei ollut riittävä kaupallisesti järkevään lämmöntuotantoon.
Suomen syvimmät geolämpökaivot ovat herättäneet laajaa kiinnostusta eri tutkimustahojen keskuudessa, joten St1 tarjoaakin niitä tutkimuskäyttöön. Suomen kovaan graniittiseen kallioperään poratut kaivot ovat kansainvälisesti ainutlaatuinen tutkimusympäristö eri tutkimusalueille, geotermisen energian tuotannosta aina mikrobiologiseen tutkimukseen.
Toiminta-alueet > Hiilidioksidin talteenotto ja hyödyntäminen/Power-to-X

Vuonna 2020 LUT-yliopisto, Wärtsilä ja St1 julkaisivat yhteistyössä laatimansa Hiilineutraali Suomi -raportin siitä, miten P2X-ratkaisut voivat tukea Suomea hiilineutraaliustavoitteen saavuttamisessa ja luoda täysin uuden kasvualueen teknologiateollisuudelle.
St1 tutkii ja kehittää useissa hankkeissa Power-to-X-pohjaisia ratkaisuja. P2X on globaalisti skaalautuva teknologia, johon panostaminen ratkaisee sähkön varastointiongelman. Teknologia tuottaa synteettisiä polttoaineita talteen otetusta hiilidioksidista ja vedystä hyödyntäen uusiutuvaa sähköä. P2X mahdollistaa esimerkiksi kestävän vaihtoehdon lentoliikenteelle ja muille suuren kysynnän nestemäisille fossiilisille polttonesteille.
Konkreettinen askel power-to-x-teknologian hyödyntämisessä on St1:n suunnitelma Suomen ensimmäisen synteettisen metanolin tuotantolaitoksen rakentamisesta Finnsementin tehtaan yhteyteen Lappeenrantaan. Laitoksen on määrä tuottaa uusiutuvaa synteettistä metanolia muun muassa meri- ja tieliikenteen polttoaineeksi korvaamaan fossiilisia polttoaineita. Synteettinen metanoli on merkittävä tulevaisuuden vähähiilinen polttoaine. Marraskuussa 2023 St1 tiedotti, että hanke ei etene alkuperäisessä aikataulussaan perussuunnitteluvaiheeseen, koska sen riittävään kannattavuuteen liittyy vielä liikaa epävarmuuksia.
Toiminta-alueet > Hiilensidonta metsittämällä

St1 tutki kestävää hiilensidontaa pilottimetsitysprojektissa Marokossa vuosina 2018–2022. Pilotissa istutettiin nopeasti kasvavia puulajeja kuivalle alueelle ja tutkittiin niiden kykyä muodostaa merkittävä mitattava hiilinielu. Tavoitteena oli löytää optimaalinen ratkaisu maanparannuksen ja kastelujärjestelmien avulla kustannustehokkaaseen metsän kasvuun ja hiilensidontakykyyn. Projekti toteutettiin yhteistyössä paikallisen Université Mohammed VI Polytechnique -yliopiston kanssa ja Luonnonvarakeskus LUKE ohjasi ja seurasi kenttäkokeita istutusalueella Bengueririssa. Keväällä 2023 valmistuneen tutkimusraportin mukaan ilmakehästä hiilidioksidia sitovan ja samalla paikallisesti muita hyötyjä tuovan kasvillisuuden lisääminen on mahdollista jopa kuivissa olosuhteissa, joissa ei ole käytännössä kasvanut mitään pitkään aikaan. Uuden kasvillisuuden luomat hiilinielut tarjoavat merkittävän työkalun ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, kasvattaen maapallon viherpeitettä ja parantaen samalla olennaisesti paikallisia elinolosuhteita.
St1:ssä nähdään metsittäminen edullisempana ilmastonmuutoksen torjuntatapana kuin liikenteen biopolttoaineiden sekoitevelvoite. St1 pyrkii siihen, että hiilen sitominen metsityksen avulla olisi yritykselle yksi hyväksyttävä keino päästöjen kompensointiin.
St1:n investoinnit tutkimukseen ovat kasvattaneet yrityksen osaamista tulevaisuuden hiilensidontaprojektien edistämiseksi uutena liiketoimintana.
Energiakauppa ja logistiikka

St1 Nordicin ja SOK:n yhteisyritys North European Oil Trade Group (NEOT) on Itämeren alueella itsenäinen polttonesteiden hankintayhtiö ja tärkeä osa St1:n arvoketjua. NEOT:n toiminnan tavoitteena on hankkia omistajilleen kilpailukykyisiä ja kestäviä polttonesteratkaisuja.
St1 pyrkii parantamaan toimitusketjunsa kestävyyttä yhteistyössä NEOT:n kanssa. Yhteistyön tarkoituksena on edistää tuotteiden jäljitettävyyttä ja mahdollistaa niiden hiilijalanjäljen laskeminen.
NEOT ostaa polttonesteitä globaaleilta trading-markkinoilta, vastaa niiden varastoinnista ja sekoittamisesta sekä kuljetuksista jalostamoilta terminaaleihin. Oma Göteborgin jalostamo on St1:n tärkein hankintalähde, mutta NEOT hankkii öljytuotteita myös muilta Itämeren alueen jalostamoilta – pääosin Suomesta, Ruotsista, Norjasta ja Tanskasta. NEOT toimittaa biokomponentteja globaaleilta markkinoilta St1:n Göteborgin jalostamolle.
St1 ylläpitää logistiikkaketjua kaikissa toimintamaissaan yhdessä NEOT:n kanssa. Ketju koostuu terminaaleista tuotteiden varastointia varten sekä laajasta kuljetusverkostosta. NEOT operoi Suomen kuutta terminaalia, Ruotsin seitsemän ja Norjan yhdeksän terminaalin operointivastuu on puolestaan St1:llä. Yhteinen kuljetusverkosto kattaa laiva-, tie- ja rautatiekuljetukset.
Tunnustuksia

Vuonna 2009 St1:n biopolttoaine RE85 voitti Euroopan ympäristöpalkinnot yrityksille -kilpailun Suomen osakilpailun tuotesarjan. Se koostuu 80-85 -prosenttisesti biojätteestä tuotetusta bioetanolista ja sitä voidaan käyttää flexifuel-autoissa. RE85:n etuina pidettiin kotimaisuutta ja paikallista tuotantoa.
Helsingin kaupungin ja helsinkiläisten yritysten Ilmastokumppanit-verkosto valitsivat viideksi parhaaksi ympäristöteon tekijöiksi CGI:n, Keskon, Gaia Oy:n, Lassila&Tikanojan ja St1:n vuonna 2016. St1 lähienergialaitos-konseptissa hyödynnetään paikallista energiaa maasta ja poistoilmasta käyttämällä tuulisähköllä toimivia lämpökaivoja, lämpöpumppuja ja lämmön talteenottolaitteita.
St1 Lähienergiapalvelu voitti Lähienergialiiton ensimmäistä kertaa järjestämän Vuoden lähienergiaratkaisu 2017 -kilpailun.
St1 oli mukana suomalaisten yritysten ryhmässä (St1, Fortum, Neste ja HSY), joka sai Energy Globe World Award 2019 -palkinnon kategoriassa ”Ilma”. Palkinto luovutettiin Energy Globe World Award 2019 -gaalassa Espoossa.