stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saastamoisen säätiö
Taidekokoelma

Saastamoisen säätiön taidekokoelma on kasvanut nykyiseen noin 2 600 teoksen mittaansa alun perin Saastamoisen teollisuussuvun kotikokoelmaan hankituista taideteoksista. Kokoelman perusta on suomalaisessa 1910-luvun ekspressionistisessa taiteessa, ja keskeisinä taiteilijoina ovat olleet muun muassa Tyko Sallinen, Ilmari Aalto, Marcus Collin ja Anton Lindforss. Suurin osa taidekokoelman teoksista kuuluu suomalaisen ja kansainvälisen nykytaiteen laajaan kokonaisuuteen. Kaikkia taidekokoelman teoksia yhdistää ajatus ihmisestä ja ihmisyydestä.
Kokoelman keskiössä on maalaustaide, mutta siihen kuuluu myös kaikkia muita taiteen lajeja, kuten veistoksia, valokuvataidetta ja liikkuvan kuvan teoksia. Kansainvälisen nykytaiteen hankinta kokoelmaan aloitettiin vuonna 1997. Ensimmäinen hankinta oli Antony Gormleyn veistos ”Two times”. Kansainvälisen kokoelman viimevuosien taiteilijoita ovat muun muassa Candice Breitz, Tacita Dean, Chantal Joffe, Karen Kilimnik, Nan Goldin, Louise Bourgeois ja Annette Messager.
Taidekokoelma vaikutti Kuopion taidemuseon perustamiseen ja oli talletettuna sinne vuosina 1980–1999. Nykyään se on deponoitu Espoon modernin taiteen museoon EMMAan. EMMAn avajaisnäyttelyssä lokakuussa 2006 oli esillä noin 500 teosta säätiön taidekokoelmasta. Säätiön taidekokoelmaa esitetään pysyvästi Dialogeja-kokoelmanäyttelyssä EMMAssa. Vuonna 2018 Saastamoisen säätiö ja EMMA aloittivat uuden yhteistyömuodon, jossa säätiö tilaa vuosittain uuden teoksen kokoelmaansa ajankohtaiselta nykytaiteilijalta, joka suunnittelee teoksensa varta vasten EMMAn arkkitehtuuriin. Sarjan taiteilijoita ovat Alicja Kwade, Tatsuo Miyajima, Eeva-Leena Eklund, Chiharu Shiota, Pierre Huyghe ja Tschabalala Self. Vuonna 2025 sarjan taiteilija on Antti Laitinen.
Tieteen ja taiteen tukeminen

Taidekokoelman ylläpidon ja kehittämisen lisäksi Saastamoisen säätiö tukee suomalaista taidetta ja taiteilijoita. Säätiö tukee esimerkiksi Taideyliopiston Kuvataideakatemian kansainvälistymisohjelmaa, eri luentosarjoja sekä residenssiohjelmia Suomessa ja ulkomailla. Säätiö on myös osa nykytaiteeseen keskittyvää ANTI-festivaalia rahoittamalla festivaalin kanssa perustamaansa ANTI Festival International Prize for Live Art -palkintoa.
Taiteen lisäksi Saastamoisen säätiö tunnetaan myös koulutuksen, tutkimuksen ja kansainvälistymisen tukijana. Tieteen saralla säätiön tukemiin yliopistoihin ja ohjelmiin lukeutuvat Itä-Suomen yliopisto, Aalto-yliopisto ja Taideyliopiston Kuvataideakatemia. Saastamoisen säätiö on vuosikymmenten ajan tukenut Itä-Suomen yliopiston eri alojen tutkimusta, joista viimeisimpiä ovat metsäbiotalouden tutkimus, vesitutkimus, epilepsiatutkimus, sekä kestävyysoikeus ja -talous. Saastamoisen säätiö on myös mukana rahoittamassa Suomeen rakennettavaa kansallista epilepsiatietovarantoa1. Säätiö on lisäksi tehnyt pitkään yhteistyötä Fulbright Suomen kanssa mahdollistaakseen kansainvälisiä tutkijavierailuja.
Aalto-yliopiston ja Saastamoisen säätiön yhteistyöllä on pitkät perinteet. Säätiön tuella on muun muassa perustettu datatieteiden professuuri Helsinki Gradute School of Economicsiin, jossa Aalto-yliopisto on mukana, sekä mahdollistettu kansainvälisiä tutkijavierailuja, uusia tutkinto-ohjelmia ja MBA-stipendejä.
Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa säätiö rahoittaa opiskelijoiden mentoriohjelmia, kansainvälisiä residenssijaksoja muun muassa Skotlannissa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, professuureja, sekä analogisen kuvan tutkimusta.
Tieteen ja taiteen lisäksi Saastamoisen säätiö tukee myös suomalaista yhteiskuntaa kehittäviä ja erityisesti nuorille suunnattuja hankkeita, kuten Someturva, Gutsy Go ja Yrityskylä. Säätiöllä on Helsingin keskustassa myös oma tutkijoille ja taiteilijoille suunnattu residenssihuoneisto.
Säätiön hallitus

Säätiön puheenjohtajana toimii KTM Petteri Karttunen ja varapuheenjohtajana FM Päivi Karttunen. Muut hallituksen jäsenet ovat KTK/kulttuurituottaja Marja Karttunen, asianajaja Seppo Karvinen, DI/KTM Eero Heliövaara, IMBA Kalvin Karttunen ja IMBA Anton Karttunen.
Aiheesta muualla

Saastamoisen säätiön verkkosivut
Valentyn Vasjanovytš

| Valentyn Vasjanovytš |
| --- | --- |
 Valentyn Vasjanovytš Toronton elokuvajuhlilla (2019).
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1971 (ikä 53) Žytomyr, Ukrainan SNT
Ammatti:  elokuvaohjaaja, elokuvaaja, käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Valentyn Mykolajovitš Vasjanovytš (ukr. Валентин Миколайович Васянович, 21. heinäkuuta 1971, Žytomyr, Ukrainan SNT) on moninkertaisesti palkittu ukrainalaisen nykyelokuvan ohjaaja, elokuvaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja.
Hän opiskeli elokuva-alaa ja dokumenttielokuvan tekemistä Kiovan kansallisessa teatteri-, elokuva- ja televisioyliopistossa Ukrainassa. Vuonna 2007 hän valmistui Andrzej Wajdan elokuvaohjauksen mestarikoulusta Puolassa.
Hänen kuvaamansa ja osatuottamansa viittomakielinen elokuva The Tribe – Heimo (2014) valittiin vuonna 2021 Ukrainan elokuvahistorian sadan parhaan elokuvan listan sijalle 4. Hänen ohjaamansa elokuva Atlantis (2019) (ukr. Атлантида, Atlantyda) pääsi saman listan sijalle 11  ja ohjaus Prysmerk (ukr. Присмерк, vapaa suom. Hämärä; 2014) listan sijalle 37-38/100.
Ohjaajansa tunnetuimpiin elokuviin lukeutuva Atlantis (2019) sijoittuu vuoteen 2025. On kulunut vuosi kuvitellun Ukrainan ja Venäjän välisen sodan loppumisesta. Ukraina on voittanut sodan mutta samalla kaikki ovat hävinneet; elokuvan kuvaama sodanjälkeinen elämä on karua, kaikkialla sodan runtelemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valentyn Vasjanovytš Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Anna hyvän kiertää

| Anna hyvän kiertää> Pay It Forward |
| --- | --- |
 Elokuvan suomenkielinen DVD-kansi.
Ohjaaja:  Mimi Leder
Käsikirjoittaja:   Catherine Ryan Hyde  Leslie Dixon 
Tuottaja:   Mary McLaglen  Jonathan Treisman  Steven Reuther  Peter Abrams  Robert L. Levy  Paddy Carson 
Säveltäjä:  Thomas Newman
Kuvaaja:  Oliver Stapleton
Leikkaaja:  David Rosenbloom
Pääosat:   Haley Joel Osment  Helen Hunt  Kevin Spacey 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  20. lokakuuta 2000
Kesto:  123 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  40 000 000 dollaria
Tuotto:  55 707 411 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anna hyvän kiertää (engl. Pay It Forward) on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Mimi Leder. Elokuvan pääosissa esiintyvät Haley Joel Osment, Helen Hunt ja Kevin Spacey. Elokuva perustuu Catherine Ryan Hyden samannimiseen romaaniin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Haley Joel Osment  | … |  Trevor McKinney   |
|  Helen Hunt  | … |  Arlene McKinney   |
|  Kevin Spacey  | … |  Eugene Simonet   |
|  James Caviezel  | … |  Jerry   |
|  Jay Mohr  | … |  Chris Chandler   |
|  Jon Bon Jovi  | … |  Ricky McKinney   |
|  Angie Dickinson  | … |  Grace   |
|  David Ramsey  | … |  Sidney Parker   |
|  Gary Werntz  | … |   Herra Thorsen   |
|  Marc Donato  | … |  Adam   |
Aiheesta muualla

Anna hyvän kiertää Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Rewrite

| The Rewrite |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Marc Lawrence
Käsikirjoittaja:  Marc Lawrence
Säveltäjä:  Clyde Lawrence
Kuvaaja:  Jonathan Brown
Leikkaaja:  Ken Eluto
Koreografi:  Dan Karaty
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Castle Rock Entertainment  Resnick Interactive Development 
Levittäjä:  Big Bang Media Hulu
Ensi-ilta:  2014
Kesto:  107 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Rewrite on Marc Lawrencen käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komedia vuodelta 2014. Siinä Hugh Grant esittää Binghamtonin maaseutuyliopistoon vierailevaksi opettajaksi tulevaa vastaeronnutta Hollywood-käsikirjoittajaa ja Marisa Tomei häneen rakastuvaa aikuisopiskelijaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hugh Grant  | … |  Keith Michaels   |
|  Marisa Tomei  | … |  Holly Carpenter   |
|  Bella Heathcote  | … |  Karen Gabney   |
|  J. K. Simmons  | … |  Dr. Lerner   |
|  Chris Elliott  | … |  Jim   |
|  Allison Janney  | … |  Mary Weldon   |
Tuotanto

Käsikirjoittaja-ohjaaja Marc Lawrence on itse valmistunut Binghamtonin yliopistosta ja tavannut siellä vaimonsa, mistä hän sai innoituksen elokuvan käsikirjoitukseen. Kuvauspaikkoina käytettiin yliopiston pääkampusta, sitä ympäröivää kaupunkialuetta sekä Long Islandin yliopiston LIU Post -kampusta Brookvillessä.
Vastaanotto

Rotten Tomatoes -koontisivuston mukaan 66 prosenttia kriitikoista on antanut The Rewritelle myönteisen arvostelun. Yleisenä konsensuksena näyttelijöiden luomien hahmojen sympaattisuus pelastaa tarinan tavanomaisuudesta kärsivän elokuvan.
The Rewrite oli Mark Lawrencen ja Hugh Grantin neljäs yhdessä tekemä elokuva ja ensimmäinen, joka ei saanut Suomessa teatterilevitystä. Elokuva sai Suomessa lehtiarvosteluja television ensiesityksen alla helmikuun alussa 2019. Helsingin Sanomien Timo Peltonen sanoi The Rewritea mukiinmeneväksi komediaksi, jossa Hugh Grant näyttelee ikään kuin parin vuosikymmenen takaista itseään, Hollywoodin hyljeksimäksi muuttunutta entistä huippuammattilaista. Aamulehden Laura Krohnin mielestä elokuva on ”semmoinen eloisa pakkaus, jonka ääressä ilta sujahtaa mukavasti niille paikkeille, että tulee kiire nukkumaan”. Mitään ikimuistoista se ei hänestä tarjoa, muttei myöskään pettymystä.
Kandukondain Kandukondain

| Kandukondain Kandukondain |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rajiv Menon
Käsikirjoittaja:  Sujatha Rajiv Menon
Perustuu:  Jane Austenin romaaniin Järki ja tunteet
Tuottaja:  Kalaipuli S. Thanu A. M. Rathnam
Säveltäjä:  A. R. Rahman
Kuvaaja:  Ravi K. Chandran
Leikkaaja:  Suresh Urs
Pääosat:  Mammootty Aishwarya Rai Ajith Kumar Tabu Manivannan Srividya Raghuvaran
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Sri Surya Films
Ensi-ilta:  4. toukokuuta 2000
Kesto:  158 min
Alkuperäiskieli:  tamil
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kandukondain Kandukondain (tamiliksi கண்டுகொண்டேன் கண்டுகொண்டேன்) on vuonna 2000 ilmestynyt intialainen tamilinkielinen draamaelokuva, joka perustuu Jane Austenin romaaniin Järki ja tunteet. Se on Rajiv Menonin toinen ohjaus.
Elokuva voitti parhaan tamilielokuvan ja -ohjaajan Filmfare Awards South -palkinnot. Shankar Mahadevan voitti parhaan mieslaulajan National Film Awards -palkinnon kappaleesta ”Enna Solla Pogirai”.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mammootty  | … |  Bala   |
|  Aishwarya Rai  | … |  Meenakshi ”Meenu”   |
|  Ajith Kumar  | … |  Manohar   |
|  Tabu  | … |  Sowmya   |
|  Abbas  | … |  Srikanth   |
|  Manivannan  | … |  Sivagnanam   |
|  Srividya  | … |  Pathma   |
|  Raghuvaran  | … |  Sowmyan pomo   |
|  Nizhagal Ravi  | … |  Swaminathan   |
|  Shamili  | … |  Kamala   |
|  S. N. Lakshmi  | … |  Pathman palvelija Chellatha   |
|  Unnikrishnan Nambooripad  | … |  Chandrasekhar   |
|  K. T. Rukmani  | … |  Sivagnanamin äiti   |
|  Anita Ratnam  | … |  Meenun ja Sowmyan täti   |
|  Pooja Batra  | … |  Nandhini Varma   |
|  Dino Morea  | … |  Vinod   |
Soundtrack

Kaikki sanat Vairamuthu, kaikki sävellykset A. R. Rahman.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Enna Solla Pogirai” | Shankar Mahadevan | 6.00 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Smayiyai” | Devan, Clinton Cerejo, Dominique Cerejo | 5.09 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Kanamoochi” | K. S. Chithra | 5.11 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Suttum Vizhi” | Hariharan | 2.21 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Konjum Mainakkale” | Sadhana Sargam | 4.43 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Kanamoochi” (Duet)  | K. S. Chithra, K. J. Yesudas | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Yengae Enathu Kavithai” | K. S. Chithra, Srinivas | 5.16 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Kandukondain Kandukondain” | Hariharan, Mahalakshmi Iyer | 5.18 |  |  |  |  |  |  |
Palkinnot

Paras mieslaulaja – Shankar Mahadevan (”Enna Solla Pogirai”)
Paras elokuva (tamil)
Paras ohjaus (tamil) – Rajiv Menon
Aiheesta muualla

Kandukondain Kandukondain Internet Movie Databasessa (englanniksi)
9K34 Strela-3

9K34 Strela-3 -ohjus sekä sen laukaisuputki.
9K34 Strela-3 (ven.: 9К34 «Стрела-3», nuoli, Naton raportointinimi: SA-14 Gremlin) on Neuvostoliitossa kehitetty olkapääohjus eli MANPADS. Tätä tyyppiä edelsi 9K32 Strela-2, eli SA-7 Grail. Aseen kehittelijät olivat KB Mashinostroyeniya sekä Kolomna, kehittely tapahtui rinnan 9K38 Igla M1-ohjuksen kanssa. Prototyyppi-asteelle testauksineen päästiin vuonna 1972. Nämä omivat kummatkin joitain erityispiirteitä toisiltaan. Varhaisemmat versiot olivat niin sanottuja tail-chasing -tyyppisiä malleja, joissa ohjuksen hakupää kykeni lukittumaan kohteeseensa vain takaapäin ja kohteen lentomoottorin jättämän infrapunajäljen perusteella. Asetyyppi hyväksyttiin käyttöön 1974 sekä otettiin osaksi Neuvostoliiton Puna-armeijan ohjuskalustoa. Strela 2M -version ohjukseen nähden, kykeni tämä Strela 3:n päivitetty versio hieman hitaampaan matkalentoon sekä lyhyempään kantamaan. Ohjuksen hakupää kykeni kuitenkin toimimaan suoraan kohti lentäneitä ilmamaaleja vastaan vielä nopeudella 310 m/s.
Myöhemmän tyypin olkapääohjukset kykenivät toimimaan niin sanotun all-aspect -toimintatavan pohjalta, missä ohjus kykenee lukittumaan kiinni kohteeseensa myös edestäpäin, lähinnä lämpökitkan aiheuttaman jäljen pohjalta. Tämän mahdollisti jäähdytetty uuden tyyppinen hakupää, missä käytettiin lyijysulfidia (PbS).
Tätä ohjustyyppiä käytettiin useissa Neuvostoliiton liittolaismaissa, myöskin Jugoslaviassa, vaikka maiden välinen välirikko oli jo ehtinyt tapahtumaan. Suomi ei sen sijaan koskaan tätä tyyppiä käyttänyt. Vuonna 1975 päättyneeseen Vietnamin sotaan asetyyppi ei ehtinyt osallistumaan mukaan. Ohjuksesta on valmistettu niin kutsuttuja klooneja eli kloonattuja versioita sekä Iranissa että Kiinassa.
Kuvan globaalikartalla 9K34 Strela-3 -ohjustyypin käyttäjämaat.
Käännös suomeksi
911 (kappale)

| ”911” Lady Gaga |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Chromatica
 Äänitetty : 2019
 Julkaistu: 18. syyskuuta 2020
 Formaatti: 7" vinyyli, CD single, kasetti, digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tuottaja(t): BloodPop, Madeon, Benjamin Rice
 Tyylilaji: eurodisco, synthpop, elektropop
 Kesto: 02.52
 Levy-yhtiö: Interscope Records
Lady Gagan muut singlet
| ”Rain on Me” 2020 | ”911” 2020 | ”Free Woman” 2021 |
911 on yhdysvaltalaislaulajan Lady Gagan musiikkikappale. Sen julkaisi Interscope Records hänen Chromatica-studioalbumin kolmantena singlenä 18. syyskuuta 2020. Kappaleen ovat sanoittaneet Gaga, Justin Tranter, BloodPop ja Madeon, joista viimeisin myös tuotti sen Benjamin Ricen kanssa. "911" on lajityypiltään eurodisco, synthpop ja elektropop-kappale johon on otettu vaikutteita funkista ja teknosta. Sanoiltaan kappale kertoo mielenterveydestä sekä antipsykoottisesta lääkityksestä jota Gagalle on myönnetty.
"911" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta jotka ylistivät sitä yhdeksi albumin parhaimmista kappaleista, kehuen sekä sen tuotantoa että sanoja. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Tarsem Singh ja siinä nähdään Gaga surrealistisessa unelmamaisemassa, josta hän havahtuu videon lopussa todellisuuteen. Video sai suurimman inspiraationsa armenialaisen elokuvaohjaajan Sergei Parajanovin vuoden 1969 neuvostoliittolaisesta taide-elokuvasta Granaattiomenan väri. Gaga on esittänyt kappaleen livenä muun muassa vuoden 2020 MTV Video Music Awardsissa.
Arvostelumenestyksestä huolimatta kappale ei ollut kuitenkaan kaupallinen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Uudessa-Seelannissa.
Käännös suomeksi
Vaasan kristillinen koulu

| Vaasan kristillinen koulu> VAKRI |
| --- | --- |

Sijainti:  Sepänkyläntie 4 65100 Vaasa
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  2008
Rehtori:  Henrik Vähäkangas
Luokat:  0.–9.
Verkkosivut
Vaasan kristilinen koulu on Vaasan keskustassa Sepänkyläntiellä toimiva kristillinen peruskoulu. Vaasan kristillisessä koulussa toimivat peruskoulun luokat 1–9.  Koulu tarjoaa yhteinäisen oppimispolun esiopetuksesta yhdeksännelle vuosluokalle. Koulun yhteydessä toimii Vaasan kaupungin hyväksymä palvelusetelipäiväkoti Lyhty. Koulun rehtorina toimii Henrik Vähäkangas. Koulun taustalla toimii Confido – Pohjanmaan kristillinen kasvatus-yhdistys, joka on yhteiskristillinen vuonna 2002 perustettu yhdistys. Vaasan kristillinen koulu on toimintu Sepänkyläntiellä  vuodesta 2016 lähtien.
Kopun kristillinen koulu

| Kopun kristillinen koulu> KOKRIKO |
| --- | --- |

Sijainti:  Hiidenrannantie 22 03100 Nummela
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  1992 (1966)
Rehtori:  Anita Syväsalmi
Luokat:  1.–6.
Oppilaita:  220
Verkkosivut
Kopun kristillinen koulu (lyh. KOKRIKO) on Vihdin Hiidenrannassa toimiva kristillinen peruskoulu. Koulu on perustettu vuonna 1992 ja sen ylläpitäjänä toimii Suomen Adventtikirkko. Koulu tarjoaa maksutonta perusopetusta vuosiluokille 1–6. Alun perin koulu aloitti toimintansa Helsingissä vuonna 1966. Nummelaan koulu siirtyi vuonna 1992. Koululla on ollut vuodesta 1997 lähtien pysyvä toimilupa. Koulun rehtorina toimii Anita Syväsalmi.
Kopun kristlllinen koulu toimi Kopun kartanossa vuosina 1992–2013. Vuosien mittaan kasvanut oppilasmäärä johti uusien tilojen tarpeeseen. Koulu sai uudet vuokratilat lokakuussa 2013 Pelastusarmeijan lasten lomakodista.
Siikasalmen kristillinen koulu

| Siikasalmen kristillinen koulu> Siikasalmen koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Heinävedentie 21 83100 Liperi
Tyyppi:  kristillinen peruskoulu
Perustettu:  2000
Rehtori:  Jari Keronen
Luokat:  0.–9.
Oppilaita:  84
Verkkosivut
Siikasalmen kristillinen koulu on Liperissä toimiva kristillinen peruskoulu. Koulu on perustettu vuonna 2000 ja sen ylläpitäjänä toimii Suomen Adventtikirkko. Koulu tarjoaa maksutonta perusopetusta vuosiluokille 0.–9. Alun perin koulu aloitti toimintansa Joensuusssa. Liperiin koulu siirtyi vuonna 2000. Koulussa on 84 oppilasta. Rehtorina toimii Jari Keronen. Koulua tukee Siikasalmiyhdistys, joka tekee yritystoimintaa. Se muun muassa vuokraa koulualueella olevia rivitaloasuntoja. Yhdistys järjestää oppilaiden koulukyydit Joensuusta ( noin 30 kilometriä) asti.
Mikael Ymer

Mikael Ymer 2019.
Mikael Ymer (s. 9. syyskuuta 1998) on ruotsalainen tenniksenpelaaja. Hän lopetti uransa elokuussa 2023 ja oli silloin paras ruotsalainen ja maailmanrankingissa sijalla 51.
Ymer lopetti ammattilaisuransa saatuaan heinäkuun puolivälissä 2023 antidopingsääntöjen rikkomisesta 18 kuukauden toimintakiellon kilpaurheilussa. Syynä kilpailukieltoon oli, että hän ilmoitti olinpaikkansa dopingtestaajille kolme kertaa virheellisesti eikä häntä voitu tavoittaa testeihin.
Ymer todettiin ensin kansainvälisen tennisliiton (ITF) sisäisessä, kolmen riippumattoman välimiehen ratkaisussa syyttömäksi rikkeeseen, mutta ITF:n valitettua päätöksestä Urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin (CAS) otti tapauksen käsittelyyn ja antoi välitystuomion, jossa kumottiin aiempi ratkaisu ja määrättiin Ymerille toimintakielto.
Viimeisessä turnauksessaan kesä-heinäkuun vaihteessa Wimbledonissa 2023 Ymer eteni turnauksessa kolmannelle kierrokselle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mikael Ymer Wikimedia Commonsissa
Uusikuu (kirja)

| Uusikuu> New Moon |
| --- | --- |
 Kirjan kansikuva
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Stephenie Meyer
Kieli:  englanti
Genre:  fantasiakirjallisuus
Kustantaja:  Little, Brown and Company
Julkaistu:  2006
Sivumäärä:  563
ISBN:  ISBN 0-316-16019-9
Suomennos
Suomentaja:  Tiina Ohinmaa
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2007
Sivumäärä:  455
ISBN:  978-951-0-33252-8
Sarja: Houkutus
Edeltävä:  Houkutus
Seuraava:  Epäilys
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Uusikuu (engl. New Moon) on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittaman fantasiakirjasarja Houkutuksen toinen osa vuodelta 2006. Sitä edelsi vuonna 2005 sekä englanniksi sekä suomeksi julkaistu Houkutus. Uudenkuun seuraaja on kirjasarjan kolmas osa Epäilys. Suomeksi Uudenkuun käänsi Tiina Ohinmaa vuonna 2007. Uudenkuun pohjalta on tehty samanniminen elokuva vuonna 2009.
Tausta > Historia

Uusikuu, joka kuuluu fantasiakirjasarja Houkutukseen, on jatkoa sarjan ensimmäiselle osalle Houkutukselle (2005). Alun perin kirjasarjan luoja Stephenie Meyer ei ollut suunnitellut kirjoittavansa Houkutukselle jatkoa. Sen  valmistuttua Meyer alkoi kuitenkin kirjoittaa sille epilogeja, joista lopulta tuli usean sadan sivun mittaisia. Meyer tajusi että halusi kirjoittaa vielä lisää sarjan maailmasta ja alkoi kirjoittaa Houkutukselle jatko-osaa, josta lopulta muodostui Uusikuu. Kirjan kirjoittaminen kesti Meyeriltä noin viisi kuukautta, minkä jälkeen hän alkoi muokata kirjaa. Uusikuu julkaistiin Yhdysvalloissa 6. syyskuuta 2006.
Uusinkuun tarina jatkuu vielä kolmannessa ja neljännessä sarjan osassa. Vuonna 2007 ilmestyi englanniksi sarjan kolmas osa Eclipse, joka ilmestyi suomeksi syksyllä 2008 nimellä Epäilys. Sarjaan kuuluu lisäksi vuonna 2008 ilmestynyt neljäs osa Breaking Dawn, jonka suomennos ilmestyi lokakuussa 2009 nimellä Aamunkoi.
Tausta > Suomennos

Uusinkuun käänsi suomeksi Tiina Ohinmaa, ja suomennos julkaistiin vuonna 2007. Sen kustansi WSOY.
Teos > Nimi

Nimi Uusikuu tulee samannimisestä Kuun vaiheesta. Uusikuu on täydenkuun vastakohta, vaihe, jolloin kuu ei näy Maahan. Uudenkuun aikaan yöt ovat kaikista pimeimpiä. Meyerin mukaan Uusikuu-kirja kuvaa Bellan elämän synkintä eli pimeintä aikaa, ja nimi kuvastaa tätä. Nimi ei hänen mukaansa viittaa kirjassakin esiintyviin ihmissusiin.
Teos > Kansi

Houkutus-sarjan kansilla on Meyerin mukaan symbolisia merkityksiä. Uudenkuun kannen, jossa on kuvattuna tulppaani, kohdalla näin ei kuitenkaan ole, sillä Meyer ei ollut mukana valitsemassa kantta.
Teos > Inspiraatio

Stephenie Meyer on kertonut, että on saanut inspiraatiota monista lähteistä, esimerkiksi musiikista, ja koonnut kotisivuilleen niin kutsuttuja soittolistoja kappaleista, jotka ovat erityisesti innoittaneet häntä. Uudenkuun listalla on esimerkiksi Musen ja Coldplayn kappaleita.
Elokuva

Vuoden 2008 marraskuussa ensimmäisen elokuvan suuren taloudellisen menestyksen jälkeen Summit Entertainment ilmoitti tekevänsä elokuvaversion myös kirjasarjan toisen osan Uudenkuun pohjalta. Samalla Summit Entertainment ilmoitti myös, ettei Twilight – Houkutuksen ohjaaja Catherine Hardwicke palaa ohjaamaan toista osaa vaan ohjaajana toimii Chris Weitz kun taas käsikirjoituksesta vastaa ensimmäisenkin elokuvan käsikirjoittanut Melissa Rosenberg. Twilight – Uudenkuun pääosissa jatkavat ensimmäisessäkin elokuvassa näytelleet Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner. Elokuva sai maailmanensi-iltansa 20. marraskuuta 2009.
Vastaanotto

Uusikuu sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. AvidBookReader.com-sivusto antoi kirjalle arvosanaksi C+. Sivuston kriitikko kutsui Uuttakuuta pieneksi pettymykseksi ja arvioi kirjan parhaiksi kohdiksi sen alun ja lopun. Hän piti virheenä jättää Cullenien vampyyriperhe niin pieneen osaan ja kritisoi sarjan päähenkilö Bellaa sarjan heikoimmaksi ja ärsyttävimmäksi hahmoksi. Teenreads.com-sivuston kriitikko Norah Piehl arvioi, että kirjassa ei ollut "tarpeeksi taikaa". Hän kritisoi teoksen olevan pitkäveteinen, mutta uskoi sen saavan sarjan ihailijat odottamaan innolla seuraavaa osaa.
Portti-lehden Marianna Leikomaa kirjoitti teoksen olevan romanttista roskaa nuorille tytöille. Edvard käyttäytyy lapsellisesti ja Bella on jankuttava ja itsepäisen angstinen. Hahmoista yksikään ei ole uskottava ja vampyyrien vaarallisuus jää sanahelinäksi. Romantiikkaa tai vampyyrikirjoja vähänkin lukeneille Meyer ei tarjoa mitään. Heikko kirjoitustyyli, latteat hahmot ja olematon juoni vain ärsyttävät lukijaa.
Aiheesta muualla

Kustannusyhtiö
Kirjailijan kotisivut