stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Woolston
Palvelus

Oltuaan ensimmäisen maailmansodan lopun Suuressa laivastossa alus liitettiin 1921 Atlantin laivaston 4. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana se siirrettiin Välimeren laivastoon Maltalle ennen reserviin siirtoa. Alus päätettiin 1938 muuttaa Chathamin telakalla ilmatorjuntakykyiseksi saattajaksi.
Lokakuussa 1939 alus aloitti muutostöiden jälkeiset koeajot ja se liittyi marraskuussa Noren alaisuuteen Englannin kanaalin ja Pohjanmeren saattueiden suojaksi, kunnes alus määrättiin helmikuussa 1942 Kotilaivastoon.
Alus suojasi maaliskuussa HMS Ashantin, HMS Bedouinin, HMS Echon, HMS Eclipsen, HMS Faulknorin, HMS Furyn, HMS Groven, HMS Icaruksen, HMS Inconstantin, HMS Intrepidin, HMS Javelinin, HMS Lancasterin, HMS Ledburyn, HMS Lookoutin,HMS Onslowin, HMS Punjabin, HMS Tartarin, HMS Verdunin ja HMS Wellsin kanssa taistelulaivoja HMS King George V ja HMS Duke of York, taisteluristeilijä HMS Renownia, lentotukialus HMS Victoriousia, risteilijöitä HMS Berwick ja HMS Kenya. Osaston tehtävänä oli toimia Venäjälle matkaavan saattueen PQ12 ja sieltä palaavan saattueen QP8 kaukosuojausosastona. Vapauduttuaan tehtävästä Woolston palasi Noren alaisuuteen saattueiden suojaksi, kunnes se määrättiin kesäkuussa 1943 suojaamaan Atlantille Sisilian maihinnousuun matkaavia saattueita.
Woolston lähti 20. kesäkuuta Clydeen liittyäkseen saattueeseen WS31. Seuraavana päivänä alus suojasi HMS Arrowin, HMS Blankneyn, HMS Blencathran, HMS Breconin, HMS Brissendenin, HMS Hambledonin, Ledburyn, HMS Mendipin, HMS Viceroyn, HMS Wallacen ja HMS Witheringtonin kanssa saattueetta kohti Gibraltaria. Alus erkani 26. kesäkuuta saattueesta sen saavuttua määränpäähänsä.
Alus siirtyi Bon Capin alueelle määrättynä maihinnousun itäisen tukiosaston saattajaryhmä V:hen. Se lähti 7. heinäkuuta Bon Capista sillanpäähän suojaten saattuetta KMF18, josta se erkani seuraavana päivänä tankatakseen Maltalla. 10. heinäkuuta alus matkasi liittyäkseen saattajaryhmäänsä suojatakseen sillanpään ankkuripaikkaa. Alus palasi elokuussa vapauduttuaan maihinnoususta Noren alaisuuten suojaamaan Pohjanmeren saattueita. Japanin antauduttua toukokuussa 1945 alus siirrettiin saattamaan miinanraivaajia. Woolston ja HMS Wolfhound saattoivat 14. toukokuuta Stavangerin edustan miinanraivaajia.
Alus poistettiin palveluksesta ja se sijoitettiin reserviin. Se sijoitettiin poistolistalle 1946. Alus myytiin 18. helmikuuta 1947 BISCOlle, joka siirsi romuttamisen G. Bruntonille Grangemouthiin. Alus saapui myöhemmin samana vuonna hinattuna romutettavaksi.
Hallintoneuvos

Hallintoneuvos (ruots. förvaltningsråd) oli Suomessa korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkanimike vuoden 2016 loppuun saakka.
Vuoden 2017 alusta alkaen korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkanimikkeenä on oikeusneuvos. Korkeimmasta hallinto-oikeudesta annetun lain mukaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa on presidentin lisäksi muina jäseninä vähintään 15 oikeusneuvosta (vuoden 2017 alusta alkaen).
Aiheesta muualla

Korkeimman hallinto-oikeuden tuomarit
Gyōji Matsumoto

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Gyōji Matsumoto
Syntymäaika: 13. elokuuta 1934
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Kuolinaika: 2. syyskuuta 2019 (85 vuotta)
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Urawa Club |  |
Maajoukkue
| 1958 | Japani | 1 (0) |
Gyōji Matsumoto (jap. 松本 暁司, Matsumoto Gyōji; 13. elokuuta 1934 Saitama – 2. syyskuuta 2019) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Matsumoto debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 1958.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Hallintoalueeton alue (Alaska)

Hallintoalueeton alue (engl. Unorganized Borough) on Alaskan hallinnollisessa jaossa alue, joka ei kuulu mihinkään Alaskan piirikunnista (Alaskassa engl. Borough). Se on jaettu  11 väestönlaskenta-alueeseen. Sen väkiluku oli 81 803 vuonna 2000. Alueen pinta-ala on melkein puolet Alaskan osavaltion pinta-alasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hallintoalueeton alue (Alaska) Wikimedia Commonsissa
Alaskan osavaltio
Heilutaan

| ”Heilutaan” Tiktak |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ympyrää
 Äänitetty : 2003
 Julkaistu: 7. toukokuuta 2004
 Tuottaja(t): Teropekka Virtanen
 Tyylilaji: Pop rock
 Kesto: 03.23
 Levy-yhtiö: Universal
Tiktakin muut singlet
| ”Tuuleksi taivaanrantaan” 2003 | ”Heilutaan” 2004 | ”Rannaton” 2004 |
Heilutaan on Tiktakin neljäs ja viimeinen single albumilta Ympyrää (2003) ja yksi Tiktakin uran tunnetuimmista kappaleista. Kappaleen on säveltänyt Teropekka Virtanen ja sanoittanut E. Sarmo. Singlen paras sijoitus Suomen singlelistalla on #7 ja se oli listalla yhteensä 12 viikkoa. "Heilutaan"-kappaleessa soittavat Tiktakin jäsenten lisäksi Heikki Pahto (tenori- ja baritonisaksofoni, huilu), Teemu Mattson (trumpetti, flyygelitorvi) ja Vesa-Matti Mattson (pasuuna).
Tiktakin Hei me soitetaan... oikeesti! -DVD:llä on "Heilutaan"-kappaleen musiikkivideo ja karaokevideo.
Kappaleet

Heilutaan – 3.23
Tuuleksi taivaanrantaan (live) – 4.27
Ympyrää (live) – 2.49
Heilutaan (karaokeversio) – 3.23
Heilutaan – 3.23
Heikki Mustakallio

Heikki Mustakallio (vuoteen 1906 Henrik Schwartzberg; 4. huhtikuuta 1844 Pyhäjärvi Ol. – 29. joulukuuta 1913 Sotkamo) oli suomalainen rovasti ja runoilija.
Schwartzbergin vanhemmat olivat Säräisniemen kappalainen Henrik Schwartzberg (1811–1857) ja Laura Katarina Stenbäck. Hän pääsi ylioppilaaksi Uleåborgs elementära läroverketistä 1869 ja hänet vihittiin papiksi 1872. Schwartzberg toimi Kestilän kirkkoherrana 1879–1893 ja Sotkamon kirkkoherrana 1893–1913. Hän sai rovastin arvon 1896.
Mustakallio oli naimisissa vuodesta 1875 Johanna Ottelinin kanssa.
Pappi ja runoilija Jooseppi Mustakallio oli Heikki Mustakallion veli.
Teoksia

Hengellisiä virsiä. H. Schwartzbergilta. Tekijä, Oulu 1895
Kolme saarnaa. Bergdahl, Oulu 1898
Suomennoksia

Jonas Lagus : Neljä keskustelua lihallisen ja saatanan välillä. Muisto suuren herännäisyyden alku-ajoilta Pohjanmaalla. Gummerus 1891
Haihdutus

Kuivuneessa mudassa keskellä dinosauruksen jalanjälki.
Haihdutus on erotusmenetelmä, jossa haihtuva aine poistetaan haihtumattomasta pelkästään lämpöä tai paineenalennusta käyttämällä. Aineet erottava ominaisuus on siis haihtuvuus. Haihdutus voi vaatia erillistä lämmitystä. Haihdutettava seos voi olla niin homogeeninen kuin heterogeeninenkin; esimerkiksi merisuola valmistetaan homogeenisesta seoksesta eli merivedestä haihduttamalla, sipsit taas heterogeenisesta seoksesta eli märästä perunajauhomassasta.[lähde? ]
Haihdutus ei ole sama prosessi kuin tislaus, jossa pyritään erottamaan kaksi haihtuvaa ainetta toisistaan niiden höyrynpaineen mukaan. Tämän takia tislauksessa lämpötila on säädettävä tarkkaan, jottei tuotteesta tulisi liian laimeaa. Haihdutuksessa lämpötilaa ei tarvitse tarkalleen säätää, kun kaikki haihdutettava aine kuitenkin halutaan pois. Kerahaihdutusta taas voidaan pitää haihdutusmenetelmänä, vaikka se muistuttaakin tislausta, koska itse menetelmän tarkoitus on poistaa haihdutettava epäpuhtaus kokonaan.
Elintarvikkeiden kuivaaminen

Elintarvikkeiden kuivaaminen haihduttamalla niistä vesi pois on yksi säilöntämenetelmä. Kuivaamalla voidaan säilöä esimerkiksi sieniä, joitakin marjoja kuten mustikkaa, yrttejä. Ennen vanhaan on kuivattu kalaa. Kuivaukseen voidaan käyttää esimerkiksi kasvikuivuria, kiertoilmauunia tai lämmintä pannuhuonetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haihdutus Wikimedia Commonsissa
Heininen

Heininen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Eeva-Maria Heininen (s. 2003), salibandyn pelaaja
Kaarlo Heininen (ent. Wallenström, 1853–1926), kansanedustaja
Lassi Heininen, arktisen alueen, geopolitiikan ja ilmastonmuutoksen tutkija ja professori
Minnie Heininen (s. 2001), salibandymaalivahti
Paavo Heininen (1938–2022), säveltäjä, pianisti ja professori
Ruusu Heininen (1876–1962), opettaja ja lastenkirjailija
Simo Heininen (s. 1943), historioitsija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Heimaey

Heimaey
Heimaeyn satama
| --- | --- |
Sijainti:  Vestmannaeyjabær Suðurland Islanti
Merialue:  Atlantti
Korkein kohta:  Heimaklettur, 283 m
Pinta-ala:  13,4 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  4 086
Asutuskeskukset:  Heimaey
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Heimaey on Islannin etelärannikolla sijaitsevien Vestmannasaarten pinta-alaltaan ja väkiluvultaan suurin saari. Se sijaitsee noin 7,5 kilometriä Islannin pääsaaresta ja sillä on noin 4 000 asukasta. Pinta-ala on 13,4 neliökilometriä. Vuonna 1973 saarella tapahtui tulivuorenpurkauksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heimaey Wikimedia Commonsissa
Islannin saaret
Drangey
Eldey
Flatey (Breiðafjörður)
Flatey (Skjálfandi)
Geirfuglasker
Grímsey
Hrísey
Islanti (pääsaari)
Kolbeinsey
Lundey
Papey
Vestmannasaaret
Heimaey
Hellisey
Surtsey
Viðey
Hagerstown

| Hagerstown |
| --- | --- |
 Hagerstown.

 Koordinaatit: 38°43′15″N, 75°04′34″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Maryland
Piirikunta:  Washington
Hallinto:  
 – Pormestari:  Robert Bruchey
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  31,58 km²
 – Josta vettä:  0,03 km² 
Korkeus:  164 m
Väkiluku (2010):  39 662
 – Väestötiheys:  488,77 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-4)
Motto::  A Great Place to Live, Work, and Visit
 
 www.hagerstownmd.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hagerstown on kaupunki Washingtonin piirikunnassa, Marylandin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 39 662. Robert Bruchey on kaupungin pormestari.
Hagerstown perustettiin 1762 ja se sai kaupunkioikeudet 1813.
Kuvia kaupungista

Kaupungintalo.
Hagerstownin lentoasema.
Lower Lake -järvi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hagerstown Wikimedia Commonsissa
Hagerstownin kotisivut (englanniksi)
Haihatus

Taiteen reunoilla
Suuntaukset
Art brut | Fantastinen realismi | Graffiti | ITE-taide | Kansantaide | Naivismi | Outsider-taide | Primitivismi | Visionaarinen taide
Tekijöitä Suomesta
Aleksanteri Ahola-Valo | Andreas Alariesto | Annukka Grönlund | Martti Innanen | Einari Junttila | Arto Ali-Eskola | Edvin Hevonkoski | Enni Id | Aleksandra Ionowa | Alice Kaira | Matias Keskinen | Nikolai Lehto | Jussi Löf | Kalervo Palsa | Matti Rutanen | Veijo Rönkkönen | Ilmari Salminen | Olli Seppänen | Kaarina Staudinger-Loppukaarre | Vihtori Storck | Ilkka Juhani Takalo-Eskola | Heikki Tuomela | Ensio Tuppurainen | Sigurd Wettenhovi-Aspa
Tekijöitä ulkomailta
William Blake | Aleksanteri Ahola-Valo | Banksy | Jean-Michel Basquiat | Hieronymus Bosch | Salvador Dalí | Jean Dubuffet  | Max Ernst | H. R. Giger | Alex Grey | Keith Haring | Edward Hicks | Frida Kahlo | Theodor Kittelsen | Mati Klarwein | Paul Kondas | Séraphine Louis | Gustave Moreau | Grandma Moses | Niko Pirosmani | Maria Primatšenko | Henri Rousseau
Haihatus on Joutsassa sijaitseva taidetta tuottava ja kulttuuritapahtumia järjestävä taidekeskus. Se toimii kolmessa talossa, joissa ovat Haihatuksen pääkonttori, taiteilijaresidenssit sekä työskentely-, harjoittelu-, esiintymis- ja yhteisiä oleskelutiloja.
Haihatuksessa järjestetään nykytaiteen kesänäyttelyitä, tapahtumia ja muita näyttelyitä ympäri vuoden.
Historia

Raimo Auvisen ja Merja Metsäsen muuttaessa pääkaupungista maaseudulle vuonna 1989 sekä huolestuneet kaupunkilaissukulaiset että huvittuneet maalaisnaapurit huokailivat muuttoa hetken haihatukseksi. Toiminta alkoi Nokan vanhalla kyläkoululla Hartolassa. Vuosikausia kytenyt hinku kerätä maaseudun takapihoilla ja liitereissä syntyneitä teoksia omalle pihalle veistospuistoksi toteutettiin 1990-luvun lopulla. Koulun kellari ja avovintti tyhjennettiin näyttelytiloiksi, jonka nimeksi tuli Haihatus. Ensimmäisen näyttelyn suojelijana toimi M.A. Numminen:"omien vuosiensa 1966-1969, 1973-1979, 1984-1989 sekä vuosien 1994 ja 2000 osalta."selvennä
Seuraavana kesänä 2001 näyttelyä ei enää rajattu pelkästään kansantaiteilijoille, vaan mukaan hyväksyttiin myös henkeen sopivia ammattilaisia. Taiteen tiloiksi uhrattiin myös koulun vanhat huussit ja navetta lantalaa myöten. Kenttää laajennettiin myös esittävän taiteen puolelle. Koulun viereen rakennetussa metsäteatterissa esitti kyläläisistä koottu Forest Camp-ryhmä muusiikkipitoista kesäteatteri-ilottelua Menikö metsään?
Haihatus muutti Joutsaan vuonna 2001, kunnan entiseen kurjainhoitolaitokseen, ja se muuttui taidelaitokseksiselvennä. Uusi paikka on melkein Nelostien varrella.
Vuonna 2003 perustettiin yhdistys Haihatuksen Henki ry, jonka tarkoitukseksi kirjattiin taiteiden tekemisen ja esille tuomisen rohkaiseminen sekä erilaisten tapahtumien ja taideprojektien järjestäminen.
Kymmenennen toimintavuoden kunniaksi yhdistys järjesti valtakunnallisen Kulttuurin kiertotie -näyttelykiertueen. Keväällä 2009 näyttelytoiminta siirtyi yhdistyksen hallinnoitavaksiselvennä opetusministeriön myöntämällä valtakunnallisten kulttuuritapahtumien tuella.
Paikan perustaja Merja Metsänen kuoli marraskuussa 2018 ja Raimo Auvinen seuraavana vuonna. Haihatukselle tuli uusi omistaja, taiteilija-muusikko Risto Puurunen.
Aiheesta muualla

Taidelaitoksen verkkosivu (suomeksi)(englanniksi)
Haihatus Facebookissa
Harrington

Harrington voi tarkoittaa seuraavia:
Harrington, kaupunki Delawaressa, Yhdysvalloissa
Harrington, kaupunki Washingtonissa, Yhdysvalloissa
Harrington, kunta Mainessa, Yhdysvalloissa
Harrington, kunnallishallinnoton alue Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
Harrington, kunnallishallinnoton alue Etelä-Dakotassa, Yhdysvalloissa
Harrington, kunnallishallinnoton alue Virginiassa, Yhdysvalloissa
Harrington, kunta Ontariossa, Kanadassa
Harrington, kunta Quebecissä, Kanadassa
Harrington, kylä Cumbriassa, Englanissa
Harrington, kylä Northamptonshiressä, Englannissa
Harrington, asutuskeskus Lincolnshiressä, Englanissa
Harrington, kylä Uudessa Etelä-Walesissa, Australiassa
Bernard Joseph Harrington (s. 1933), yhdysvaltalainen katolinen piispa
Dan Harrington (s. 1945), yhdysvaltalainen pokeriammattilainen
Desmond Harrington (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä
James Harrington (1611–1677), englantilainen kirjailija ja yhteiskuntatieteilijä
John Harrington, John Harington (1560–1612), englantilainen hovimies, kirjailija, keksijä ja taiteilija
John Harrington (s. 1957), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
John Peabody Harrington (1884–1961), yhdysvaltalainen kielitieteilijä ja etnologi
Kellie Harrington (s. 1989), irlantilainen nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Mike Harrington, yhdysvaltalainen tietokoneohjelmoija ja liikemies
Pádraig Harrington (s. 1971), irlantilainen golfaaja
Paul Harrington (s. 1960), irlantilainen muusikko
Richard Harrington (s. 1975), walesilainen näyttelijä
Scott Harrington (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija
4015 Wilson-Harrington, Maan lähelle tuleva Apollo-asteroidi
Brandy Harrington, antropomorfinen koira animaatiosarjassa Brandy ja Herra Whiskers.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Harrington”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hallintolaki

Hallintolaki (SDK 434/2003, ruots. förvaltningslag) on Suomen lainsäädännön laki, jonka tarkoituksena on toteuttaa ja edistää hyvää hallintoa sekä oikeusturvaa hallintoasioissa sekä myös edistää hallinnon palvelujen laatua ja tuloksellisuutta. Se on hallinnon toimintaa sääntelevä yleislaki ja koskee kaikkia valtion ja kunnan viranomaisia sekä yksityisiä, jotka hoitavat julkisia hallintotehtäviä. Laki tuli voimaan vuoden 2004 alussa. Se jakaantuu kahteen päälohkoon: hyvän hallinnon perusteisiin ja hallintomenettelyn säännöksiin.
Monet virkamiesten toimet, kuten esimerkiksi rajavalvonta ja voimankäyttö, ovat niin sanottua tosiasiallista julkisen vallan käyttöä.
Laki sisältää säännöksiä muun muassa siitä, miten hallintoasioita ratkaistaessa on meneteltävä. Erityisen tarkasti on säännelty sitä, miten viranomaisen on asiaa selvitettävä, miten asianosaista on kuultava ja miten tämän oikeusturva voidaan taata.
Hallintolain lisäksi yksilön oikeusturvaa hallinnossa takaavat perustuslaissa olevat perusoikeuksia koskevat säännökset. Hallinnossa käytettävistä kielistä säädetään kielilaissa.
Kirjallisuutta

Kulla, Heikki: Hallintomenettelyn perusteet.  (7. painos)  Helsinki:  Talentum, 2008.  ISBN 978-952-14-1309-4.
Mäenpää, Olli: Hallintolaki ja hyvän hallinnon takeet.  (5., uudistettu painos)  Helsinki:  Edita Publishing Oy, 2015.  ISBN 978-951-37-6701-3.
Niemivuo, Matti – Keravuori-Rusanen, Marietta – Kuusikko, Kirsi: Hallintolaki.  Helsinki:  WSOYpro, 2010.  ISBN 978-951-0-36707-0.
Harju (Jyväskylä)

Neron portaat talvella.
Harjun vanha näkötorni (1887–1939).
Harju, vanhemmalta nimeltään Syrjälänharju,  joskus Jyväsharju, on maankohoama Jyväskylässä keskustan ja Mäki-Matin välissä.
Nimestään huolimatta Harju ei ole harju vaan osa jääkauden aikaista Sisä-Suomen reunamuodostumaa. Harjun laelle johtavat jyhkeät kiviportaat, Neron portaat, jotka saivat nimensä jyväskyläläisen kaupungininsinöörin Oskar Neron mukaan. Portaat on suunnitellut arkkitehti Gunnar Wahlroos. Neron portaiden lisäksi Harjun viheralueella risteilee erisuuruisia teitä ja polkuja. Harjulta avautuu näkymä Jyväskylän keskustan yli Jyväsjärvelle ja Kuokkalan kaupunginosaan. Aikaisemmin Harjusta otettiin maa-ainesta kaupungin rakentamiseen, ja 1940-luvulla esitettiin jopa koko Harjun poistamista ja sen hiekkojen heittämistä Jyväsjärven länsiosan täytteeksi, mutta nykyään alue on rauhoitettu puistokäyttöön.
Harjun laella kohoaa Harjun torni, vuonna 1953 rakennettu Vesilinna, josta löytyy Luontomuseo, näköalaravintola ja näkötorni. Lisäksi alueella on vuonna 1926 rakennettu Harjun urheilukenttä ja kesäteatteri. Harjulla ajetaan myös Jyväskylän suurajojen yleisöerikoiskoe, jossa vuonna 1996 sattui kuolemaan johtanut onnettomuus. Harjua ei ajettu vuoden 1998 jälkeen, mutta katsojien pyynnöstä pikataival palautettiin vuoden 2014 reitille.
Harjun maastoa, näkymä Harjukadulle.
Talvi- ja jatkosodan aikana mäen päällä toimi ilmatorjunta-asema, jonka muistona mäellä sijaitsee nykyään käytöstä poistettu ilmantorjuntatykki.
Harjun kupeesta löytyvät Lyseon lukio, Jyväskylän kauppahalli ja tori, Jyväskylän ammattiopisto sekä Jyväskylän normaalikoulun yläkoulu ja lukio.
Laajemmin Harjulla tarkoitetaan Jyväskylän kaupunginosaa numero 2, johon kuuluu varsinaisen Harjun lisäksi Tapionkadun pienalue. Harjun kaupunginosan rajoina ovat Puistokatu, Rajakatu, Pitkäkatu ja Yliopistonkatu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harju (Jyväskylä) Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Harebrained Schemes

| Harebrained Schemes |
| --- | --- |
Perustettu:  2011
Perustaja:  Jordan Weisman, Mitch Gitelman
Kotipaikka:  Seattle, Yhdysvallat
Toimiala:  videopeliteollisuus
Kotisivu:  harebrained-schemes.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harebrained Schemes on yhdysvaltalainen videopelien kehittäjä. Yhtiön perustaja on Jordan Weisman, joka on myös MechWarrior-pelien suunnittelija.
Yritys on julkaissut Shadowrun roolipeliin perustuvia videopelejä sekä kehittänyt BattleTech-sarjaan kuuluvan strategiapelin.
Paradox Interactive ilmoitti sopineensa yrityksen ostamisesta vuonna 2018.
Lokakuussa 2023 ilmoitettiin, että yhtiöt eroavat 1. tammikuuta 2024 yhteisestä päätöksestä johtuen The Lamplighters League (2023) pelin myynnin vaisuudesta.
Pelit

Crimson: Steam Pirates (2011), iOS
Shadowrun Returns (2013), Linux, OS X, Windows
Shadowrun: Dragonfall (2014), Linux, OS X, Windows
Shadowrun: Hong Kong (2015), Linux, OS X, Windows
Necropolis (2016)
BattleTech (2018)
The Lamplighters League (2023)
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Harry Porter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Harry Porter |  Harry Porter |  Harry Porter |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | korkeushyppy |  |
Harry Franklin Porter (31. elokuuta 1882 – 27. kesäkuuta 1965) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, jonka suurin saavutus on korkeushypyn olympiakulta Lontoosta 1908. Hän sivusi Irving Baxterin olympiaennätystä voittotuloksellaan 190.
Heilurikello (tähdistö)

| Heilurikello |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Horologium
Lyhenne:  Hor
Genetiivi:  Horologii
Rektaskensio:  3h
Deklinaatio:  -60°
Ala taivaasta:  249 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  0
Kirkkain tähti:  Alfa Horologii (3,85 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Veistotaltta, Etelän vesikäärme, Eridanus, Verkko, Kultakala
 Näkyy leveysasteiden +30° ja −90° välillä 
Heilurikello (lat. Horologium, Horologii, Hor) on tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla. Tämä pieni ja himmeätähtinen 
tähdistö ei näy Suomessa. Eräällä heilurikellon tähdistä, Iota Horologiilla, on eksoplaneetta. Alfa Horologiin, kirkkaimman tähden kirkkaus on vain 3,85.
Heilurikellon aikaisempi latinankielinen nimi oli Horologium pendulum eli sananmukaisesti "heilurikello", mutta nykyään se on lyhennetty Horologiumiksi eli "kelloksi".