stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Origin (Omnium Gatherumin albumi)

| Origin Omnium Gatherum |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 5. marraskuuta 2021
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 54.32
 Levy-yhtiö: Century Media
Listasijoitukset
  5. (albumilista)    3. (fyysinen albumilista)
Omnium Gatherumin muut julkaisut
| The Burning Cold 2018 | Origin 2021 | Slasher 2023 |
Singlet albumilta Origin
 ”Paragon” Julkaistu: 27. elokuuta 2021  ”Reckoning” Julkaistu: 23. syyskuuta 2021  ”Fortitude” Julkaistu: 15. lokakuuta 2021
Origin on Omnium Gatherumin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 5. marraskuuta 2021.
Kappaleet

Emergence – 2.35
Prime – 5.23
Paragon – 4.13
Reckoning – 5.15
Fortitude – 6.19
Friction – 4.54
Tempest – 5.58
Unity – 6.19
Solemn – 8.46
In Front of Me (Infected Mushroom cover) – 4.46
Arvostelut

Inferno:
Kaaoszine: 9½/10
Metalliluola: 7+/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Origin (Omnium Gatherumin albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Origin (Omnium Gatherumin albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Omnium Gatherum
| --- | --- |
Studioalbumit::   Spirits and August Light  Years in Waste  Stuck Here on Snakes Way  The Redshift  New World Shadows  Beyond  Grey Heavens  The Burning Cold  Origin 
EP:t:   Steal the Light  Slasher
Aki Berg

| Aki Berg |
| --- | --- |
 Aki Berg Teemu Normion vieressä oikealla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1977 (ikä 47) Raisio
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  193 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  TPS
Sarja:  SM-liiga
Tehtävä:  huoltaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2011
Seurat:  TPS (SM-liiga)   Los Angeles Kings (NHL),   Toronto Maple Leafs (NHL),   Timrå IK (SEL)
NHL-varaus:  3. varaus, 1995 Los Angeles Kings
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Torino 2006 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Nagano 1998 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Norja 1999 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2007 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Pietari 2000 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Latvia 2006 | jääkiekko |  |
Aki-Petteri Arvid Berg (s. 28. heinäkuuta 1977 Raisio) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka toimii nykyään huoltajana. Viimeiset kautensa hän pelasi SM-liigassa Turun Palloseurassa. Hän pelasi yhdeksän kautta NHL:ää Los Angeles Kingsissä ja Toronto Maple Leafsissä.
Ura

Berg pelasi juniorina jääkiekkoa muun muassa TPS:ssa. Ensimmäiset aikuisten pelit hän pelasi kaudella 1993–1994.
Aki-Petteri Berg on kaikkien aikojen nuorin TPS-paidassa SM-liigaa pelannut jääkiekkoilija.
NHL:n kykyjenetsijät kiinnostuivat Bergistä ison koon sekä hyvän liikkuvuuden ja laukauksen takia. Bergin varasi vuonna 1995 NHL:ään Los Angeles Kings ensimmäisellä kierroksella numerolla kolme. Hän siirtyi NHL:ään heti syksyllä 1995, ja kuului kolmen kauden ajan Los Angelesin vakiokokoonpanoon, mutta hän oli joukkueen viides tai kuudes puolustaja.
Kaudeksi 1998–1999 Berg palasi Suomeen ja pelasi yhden kauden TPS:ssä, mutta palasi jo seuraavana kautena takaisin Los Angelesiin. Maaliskuussa 2001 Los Angeles myi Bergin Toronto Maple Leafsiin, josta se sai vaihdossa Adam Mairin ja toisen kierroksen varausoikeuden. Ura Torontossa alkoi hyvin, Berg teki kauden 12 jäljellä olleessa ottelussa kolme maalia ja onnistui hyvin myös saman kauden pudotuspeleissä. Seuraavina kausina hän pelasi Toronton puolustuksessa hyvin. Berg pelasi 500. NHL:n runkosarjaottelun kaudella 2003–2004.
Berg pelasi Ruotsin Elitserienissä Timrå IK -joukkueessa NHL:n työsulun takia kaudella 2004–2005. Kaudella 2005–2006 Berg pelasi taas Toronto Maple Leafsin joukkueessa. Vuonna 2006 Berg ilmoitti, että tuo kausi on hänen viimeinen kautensa Pohjois-Amerikassa. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi takaisin SM-liigaan, TPS:n joukkueeseen. Syyksi tähän hän ilmoitti perhesyyt. Berg loukkaantui elokuussa 2007 ja leikkaushoitoa vaativa olkapäävamma piti hänet pois peleistä vuoden 2008 tammikuun 24. päivään asti. Berg oli viimeisten kausiensa aikana useasti loukkaantuneena, ja hän ilmoitti heinäkuussa 2011 lopettavansa uransa. Hän oli sitä ennen ollut kolmessa leikkauksessa vuoden sisällä ja lääkäreiden kanssa keskusteltuaan tullut lopettamispäätökseen.
Berg on edustanut Suomen jääkiekkomaajoukkuetta kolmissa olympialaisissa (1998, 2002 ja 2006), viidesti MM-kisoissa sekä Jääkiekon maailmancupissa vuonna 2004. Berg voitti pronssia Latvian MM-kisoissa 2006 ja hopeaa Moskovan MM-kisoissa 2007. Lisäksi hän voitti hopeaa jääkiekon maailmancupissa Kanadassa 2004. Hänet valittiin Suomen A-maajoukkueen vuoden 2008 MM-kisojen leiriryhmään, mutta varsinaiseen kisajoukkueeseen hän ei mahtunut.
Yksityiselämä

Berg on naimisissa Virve Bergin kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Adolf Joffe

Adolf Joffe.
Adolf Abramovitš Joffe (ven. Адо́льф Абра́мович Ио́ффе, 22. lokakuuta 1883 Simferopol – 17. marraskuuta 1927 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja valtiomies.
Elämä

Adolf Joffe syntyi karaiimitaustaiseen kauppiasperheeseen. Hän opiskeli Berliinin yliopiston lääketieteellisessä ja Zürichin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Joffe liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen 1890-luvun lopussa, kuului menševikkeihin, työskenteli ulkomailla Lev Trotskin kanssa ja oli karkotettuna Siperiassa.
Vuonna 1917 Joffe liittyi bolševikkipuolueeseen ja toimi Pietarin neuvoston, Venäjän toimeenpanevan keskuskomitean ja Pietarin sotilaallisen vallankumouskomitean jäsenenä. Hänet valittiin myös Perustuslakia säätävän kokouksen edustajaksi.
Vuonna 1918 Joffe osallistui Brest-Litovskin rauhanneuvotteluihin ja toimi Neuvosto-Venäjän suurlähettiläänä Berliinissä. Vuonna 1919 hän oli Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan maanpuolustusneuvoston jäsen ja valtionkontrollin kansankomissaari. Vuonna 1920 hän osallistui Viron, Latvian, Liettuan ja Puolan kanssa käytyihin rauhanneuvotteluihin. Vuonna 1921 Joffe työskenteli Keski-Aasiassa ja myöhemmin suurlähettiläänä Kiinassa ja Itävallassa. Vuosina 1925–1927 hän toimi yhtenä trotskilaisen puolueopposition johtajista. Vakavasti sairaana hän teki itsemurhan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adolf Joffe Wikimedia Commonsissa
Origin

Origin voi tarkoittaa:
Peleissä

F.E.A.R. 2: Project Origin, ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Origin Systems, entinen pelitalo
Origin, Electronic Artsin tietokonepelien digitaalisen jakelun alusta
Muut tietokoneohjelmistot

Origin, tietokoneohjelma, jolla voi piirtää numerodataa kuvaajaksi ja analysoida sitä
Musiikissa

Origin, yhdysvaltalainen death metal -yhtye Kansasista
Origin, Origin-yhtyeen ensimmäinen albumi vuodelta 2000
Origin, Evanescence-yhtyeen ensimmäinen albumi vuodelta 2000
Origin, Borknagarin albumi vuodelta 2006
Origin, Villa Nahin albumi vuodelta 2010
Origin, The  Hypothesisin albumi vuodelta 2016
Origin, Omnium Gatherumin albumi vuodelta 2021.
Elokuvissa ja televisiossa

Origin, vuonna 2018 esitetty kymmenjaksoinen yhdysvaltalainen televisiosarja
Origin, Ava DuVernayn ohjaama vuoden 2023 elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Origin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aleppon kansainvälinen lentoasema

| Aleppon kansainvälinen lentoasema |
| --- | --- |

IATA-koodi:  ALP
ICAO-koodi:  OSAP
Koordinaatit:  36°10′50″N, 037°13′27″E
Liikenneyhteydet
Tärkein keskus ja etäisyys:  Aleppo
Aleppon kansainvälinen lentoasema (IATA: ALP, ICAO: OSAP) palvelee Syyrian toiseksi suurinta kaupunkia Aleppoa. Lentoasema sijaitsee keskustan kaakkoispuolella ja se toimii myös sotilaslentoasemana.
Tärkeimpiä Aleppoon liikennöiviä lentoyhtiöitä ovat Syrian Arab Airlines (muun muassa Damaskos ja Pariisi), Royal Jordanian (Amman) ja British Mediterranean Airways (Lontoo).
Perola

Perola voi tarkoittaa muun muassa:
Sukunimi

Kaarina Perola (o.s. Hänninen, s. 1944), suomalainen teatteriohjaaja ja näyttelijä
Markus Perola (s. 1966), suomalainen lääkäri ja tutkimusprofessori
Tulisija

Perola, muuripata, suuri raudasta tai messingistä valmistettu kulho tai astia.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Perola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
PaK 38

Pak 38
5 cm Panzerabwehrkanone 38 (5 cm Pak 38) oli Rheinmetall-Borsigin valmistama vedettävä, puoliautomaattisella lukkokoneistolla varustettu 50 millimetrin panssarintorjuntatykki.
Kehitys ja käyttö

Tykin suunnittelu alkoi vuonna 1938, mutta rintamakäyttöön tykki ennätti vasta vuoden 1940 lopulla. Tykki osoittautui sinänsä hyväksi aseeksi, mutta erityisesti neuvostoliittolaisten T-34- ja KV-1-panssarivaunujen torjunta tykillä oli hyvin vaikeaa liian vähäisen panssarinläpäisytehon takia. Kevyiden panssarivaunujen ja muiden panssariajoneuvojen torjuntaan sekä jalkaväen tukitehtäviin tykki kuitenkin soveltui hyvin. Tykin valmistus lopetettiin vuoden 1943 lopulla, yli 9 500 Pak 38:n valmistuttua.
Suomeen tykkejä tilattiin Saksasta 27 kappaletta vuonna 1942. Ensimmäiset 12 tykkiä saapuivat kesällä 1942 ja loput 15 tykkiä tulivat saman vuoden jouluna. Suomessa tykki sai nimen 50 K/38. Sodan jälkeen Suomi säilytti taisteluista selvinneitä 15:tä tykkiä asevarastoissa varauskalustona aina vuoteen 1986 saakka, kunnes tykki poistettiin puolustusvoimien kalustoluetteloista. Tykit luovutettiin deaktivoituina museoille ja myytiin keräilijöille.
Tykin rakenne

Tykin pääosat ovat putki ja lavetti, jotka jakautuvat edelleen pienempiin osakokonaisuuksiin.
Tykin rakenne > Putki

Tykin putki koostuu varsinaisesta putkesta ja peräkappaleesta. Putki on rakenteeltaan rihlattu, vaipaton ja suujarrulla varustettu. Varsinaisen putken sisässä voidaan erottaa panoskammio, ylimenokartio ja kierreossa. Putken alapinnassa on kehdon luisukappaleisiin vastaavat kahdet luisupalat. Putken takapäähän on liitetty kiristysrenkaalla peräkappale, jossa on lukkopesä sulkukappaletta varten. Peräkappaleeseen kiinnittyvät sulku- ja iskukoneisto sekä kiskurilaite.
Lukko koostuu seuraavista osista: sulkukoneisto puoliautomaattikoneistoineen, iskukoneisto ja kiskurilaite.
Sulkukoneistoon kuuluvat sulkukappale, kädensijalla varustettu kääntövarsi, sulkukappaleen siirtovarsi ja puoliautomaattikoneisto. Sulkukappale on tyypiltään vaakasuorassa liikkuva, vasemmalle avautuva kiila. Lukon käsin avaamiseen käytettävä kääntövarsi on suorassa yhteydessä L-muotoiseen siirtokampeen, jonka alaosassa oleva luisupala liikkuu sulkukappaleen yläreunassa olevassa leikkauksessaan liikuttaen sulkukappaletta. Kääntövarressa on kääntövarren ja siirtokammen liityntäkohdan yläpuolella hammaspyörä, joka on yhteydessä puoliautomaattikoneiston hammastankoon. Puoliautomaattikoneiston osia ovat muun muassa puoliautomaattikoneiston kehys ja ohjain, joiden sisällä puoliautomaattikoneisto suurimmaksi osaksi sijaitsee. Kehys ja ohjain ovat samalla puoliautomaattikoneiston suurimmat päällepäin näkyvät osat. Muita puoliautomaattikoneiston osia ovat avaus- ja sulkujouset, jotka ovat kierrejousia, mäntä, hammastanko, sulkujousen holkki sekä vaihdin, jota kääntämällä voidaan tykin puoliautomaattikoneisto voidaan kytkeä päälle tai pois.
Iskukoneistoon kuuluvat iskuri, iskujousi, vastinpohja, virityslaite, liipaisin ja liipaisintappi. Virityslaite koostuu viritinakselista, käsivirittimestä kädensijoineen, viritinvarresta ja jousiholkista jousineen. Liipaisimen muodostavat varsinainen liipaisin liipaisinakseleineen, liipaisintappi ja liipaisinakselin jousiholkki.
Kiskurilaite muodostuu pystyssä olevasta kiskuriakselista sekä yksiosaisesta U-muotoisesta kiskurista, jossa on kaksi vartta: ala- ja yläkiskurivarsi. Kiskuriakseli kulkee kiskurin läpi kiskurivarsien ollessa 90 asteen kulmassa kiskuriakseliin nähden. Kiskurissa on kiskurin nokat, kiskurin kynnet ja pitokorokkeet. Kiskurin nokat saavat kiskurin kääntymään kiskuriakselin mukana sulkukappaleen avautuessa. Kiskurivarsien päissä olevat kiskurin kynnet jäävät ladattaessa patruunahylsyn kannan etupuolelle. Kiskurin kynnet vetävät tyhjän hylsyn laukauksen jälkeen ulos. Pitokorokkeet vastustavat sulkukappaleen sulkujousen voimaa pitäen sulkukappaleen lukon auki ollessa vasemmalla.
Tykin rakenne > Lavetti

Lavetti voidaan jakaa ylä- ja alalavettiin, kehtoon ja painontasaimeen. Ylälavetti kääntyy sivu- ja korkeussuunnassa, mahdollistaen tykin suuntaamisen. Alalavetti muodostaa tykin toiminta-alustan, mahdollistaa tykin tukemisen maahan ja toimii tykin kuljetusalustana. Kehto toimii tykinputken alustana ja sen asentoa muuttamalla säädetään tykin korotusta.
Kehto koostuu kehdon rungosta, jonka yläpinnassa olevien luisukiskojen päällä tykin putki liikkuu luisukappaleidensa varassa. Lisäksi kehdossa on kehdon kannatin, joka kannatintappiensa välityksellä kiinnittyy ylälavettiin. Kehtoon liittyy myös joustolaite, jonka osia ovat putken vasemmalla puolella oleva paineilmapalautin ja oikealla oleva nestehidastin. Kehdossa sijaitsevat myös tähtäyslaitteet ja laukaisukoteloon sijoitettu laukaisukoneisto. Tähtäyslaitteisiin kuuluu tähtäyslaitteen jalusta, tähtäyskoneisto, tähtäyskaukoputki, varatähtäin ja valaisinlaite.
Ylälavetti koostuu ylälavetin rungosta ja korkeussuuntauskoneiston osista. Ylälavetin runkoon liittyvät: kehdon kannatintappien laakeripesät, ylälavetin alalavettiin kiinnittävät kaksi napalaakeripesää, ampujan olansuojus ja kahdesta päällekkäisestä panssarilevystä koostuva yläsuojakilpi kannatinvarsineen. Ylälavetissa olevat korkeussuuntauskoneiston osat ovat: korkeussuuntauskiertopyörä akseleineen ja laukaisunappeineen, korkeussuuntauskierukkapyörä korkeussuuntaushammaskaari, sivusuuntauskiertopyörä akseleineen, sivusuuntauskierukka ja sivusuuntauskierukkapyörä.
Alalavettiin kuuluvat lavettirunko, ajolaitteet ja lavettihaarat. Lavettirungossa olevaan kahteen napatappiin kiinnittyy laakeroitu ylälavetti. Lavettirungon päällä sijaitsee myös sivusuuntaushammaskaari. Lavettirungon etuosassa on taitettava kaksiosainen alasuojakilpi kannatinvarsineen. Ajolaitteet koostuvat kahdesta pyörästä, kahdesta polviakselista, sauvajousista, kannuspyörästä ja jousituksen tukilaitteista, joilla jousitus voidaan lukita ammunnan ajaksi. Irrallinen kannuspyörä voidaan sijoittaa joissakin raskaissa kenttätykeissä käytetyn edeltäjän tavoin lavettihaarojen päihin helpottamaan miesvoimin tapahtuvaa tykin liikuttelua. Lavettihaaroja on kaksi kappaletta. Niiden tarkoituksena on tukea tykkiä ammunnan aikana.
Painontasaimen tehtävänä on tasata putken massan korkeussuuntauskoneille eri korotuskulmilla aiheuttama rasitus kevyen suuntaamisen aikaansaamiseksi. Painontasain on hydropneumaattinen sylinteri joka on kiinnitetty toisesta päästään kehtoon ja toisesta ylälavettiin.
Teknisiä tietoja

Kaliiperi: 50 mm
Putken koko pituus: 3 000 mm (60 pituuskaliiperia)
Putken pituus panoskammion perästä putken suuhun: 2 830 mm
Rihlatun osan pituus: 2 409 mm
Rihlaus: 20 oikeakätistä progressiivista kierrettä, nousu alussa 1/35 kal., lopussa 1/30 kal.
Putken paino ml. lukko ja puoliautomaattikoneisto: 285 kg
Lähtönopeus: 835 m/s (panssarikranaatti), 550 m/s(sirpalekranaatti)
Hylsyn pituus: 420 mm
Tehokas ampumaetäisyys: 1 400 m (panssarikranaatti), 2 400 m (sirpalekranaatti)
Tuliasemapaino: 830 kg
Marssipaino: 886 kg
Kannuspyörän paino: 56 kg
Koko tykin pituus: 4 750 mm
Tulinopeus: 12–14 laukausta minuutissa
Korkeussuuntausala: -8-+27°
Sivusuuntausala: +-32,5°
Tulikorkeus: 820 mm
Tähtäin: Z.F. 3x8°
Käytetyt ammustyypit: panssarikranaatti, alikaliiperiammus kiinteillä ohjausosilla, sirpalekranaatti
Ampumatarvikkeita

5 cm Panzergranatpatrone Pak 38
Ei käytössä Suomessa
Tyyppi: patrunoitu panssarikranaattilaukaus
Panos: 900 g + 10 g virikepanos
Pituus: 551 mm
Hylsyn pituus: 420 mm
Nalli: iskupohjanalli
Ammus: 5 cm Panzergranate
Tyyppi: panssarikranaatti valojuovalla, ei kärkikappaletta eikä ballistista kärkeä (APHE-T)
Paino: 2,06 kg
Pituus ampumakunnossa: 178,4 mm
Räjähdysainelataus: 17 g
Räjähdysaine: pentriitti, vahalla flegmatoitu (15 % vahaa)
Sytytin: Bd.Z. 5103* der 3,7 cm Pzgr.
Tyyppi: pohjaiskusytytin, ei nallivarmistettu
Valojuovapanos: Lichtspurhülse Nr. 1
Valojuovan paloaika: 2 s
5 cm Panzergranatpatrone 39 Pak 38
Suomalainen nimike: 50 pspekrv 22/27-ps K/38 psa ps 22/27-Vj2
Tyyppi: Patrunoitu panssarikranaattilaukus
Paino: 4,15 kg
Pituus: 557 mm
Panos: 900 g + 10 g virikepanos
Hylsy: 6360 tai 6360 St
Hylsyn valmistusmateriaali: 6360: messinki, 6360 St: teräs
Nalli: C/12 n A tai C/12 n A St
Nallin tyyppi: iskupohjanalli
Ammus: 5 cm Panzergranate 39
Suomalainen nimike: 50 pspekrv 22/27-ps
Tyyppi: panssarikranaatti valojuovalla ja kärkikappaleella (APCHE-T)
Paino: 2,060 kg
Pituus ampumakunnossa: 185,0 mm
Räjähdysainelataus: 17 g
Räjähdysaine: pentriitti, vahalla flegmatoitu (15% vahaa)
Sytytin: Bd.Z. 5103* der 3,7 cm Pzgr.
Suomalainen nimike: ps 22/27-Vj2
Tyyppi: pohjaiskusytytin, ei nallivarmistettu
Valojuovapanos: Lichtspurhülse Nr. 1
Valojuovan paloaika: 2 s
Aiheesta muualla

Jaeger Platoon: Finnish army 1918-1945 antitank guns part 2
Alan Džusojev

| Alan Džusojev |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Alan Adamovitš Džusojev
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1992 (ikä 32) Omsk
Jääpallon pelaaja
Pituus:  187 cm
Paino:  88 kg
Seura:   SKA-Neftjanik
Pelipaikka:  keskikenttä
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2018 |  Jenisei, Krasnojarsk | 134 | (41) |
| 2018–2020 |  SKA-Neftjanik |  |  |
| 2020–2022 |  AIK |  |  |
| 2022- |  SKA-Neftjanik |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 134 | (41) |
Maajoukkue
| 2010– |  Venäjä |  | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. huhtikuuta 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 30. huhtikuuta 2022.
Alan Adamovitš Džusojev (ven. Алан Джусоев, s. 7. huhtikuuta 1992, Omsk Neuvostoliitto) on venäläinen keskentällä pelaava jääpalloilija. Hän edustaa Venäjän Superliigassa pelaavaa SKA-Neftjanikia.
Saavutukset

Seurajoukkueissa
4 Venäjän mestaruutta 2014 ja 2015, 2019, 2020
3 Venäjän mestaruuspronssia  2010, 2012 ja 2013 Jenisein riveissä,
Jääpallon maailmancup voitto: 2011 Jenisein riveissä,
Maajoukkueessa
maailmanmestari 2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2019
MM-hopeaa 2012
Ahasja (Juuda)

Ahasja oli yksi Juudan kuninkaista. Hän tuli kuninkaaksi isänsä Joramin jälkeen 22 vuoden ikäisenä ja hallitsi yhden vuoden ajan. Hän kulki Ahabin suvun tietä ja teki sitä, mikä on väärää Herran silmissä. Hän lähti yhdessä setänsä Joramin kanssa sotaretkelle Syyriaa vastaan. Hän haavoittui Jeehun väijytyksessä ja kuoli Megiddossa. Häntä seurasi Juudan hallitsijana äitinsä Atalja.
Pekka Sauramo

Pekka Sauramo on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee erikoistutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella. Sauramo on ollut Palkansaajien tutkimuslaitoksen palveluksessa vuodesta 1979 lähtien ja toiminut aiemmin muun muassa ennustepäällikkönä. Hänen tutkimusalueitaan ovat muun muassa makrotaloustiede, talouspolitiikka, suhdannevaihtelut ja työmarkkinat.
Sauramo on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1989 otsikolla "Interactions of Exchange Rate Policies: A Case of Two Small Interdependent Economies".
Julkisuudessa Sauramo on kritisoinut Sipilän hallituksen käyttämiä kilpailukykymittareita.
Aiheesta muualla

Sauramon tuotantoa kansalliskirjastossa
Albin Savola

Albin Savola.
Albin Savola (26. heinäkuuta 1867 Sulkava – 8. joulukuuta 1934 Forssa) oli suomalainen pappi ja lähetyssaarnaaja, joka toimi ensimmäisen suomalaisen lähetyssaarnaajan, Martti Rautasen, läheisenä työtoverina Ambomaalla ja julkaisi kirjallisuutta oshindongan kielellä.
Elämänvaiheet

Savola syntyi Sulkavalla Kaipolan kylässä myllärin perheeseen. Isä oli Abraham Popoff ja äiti Leena Kaisa Karppinen. Kansakoulun käynyt Albin Savola aloitti Suomen lähetysseuran lähetyskoulun vuonna 1890. Hänet lähetettiin kesken lähetyskoulun lähetyskentälle, jonne hän saapui vuonna 1893. Maallikkona Savolan tehtäväksi oli osoitettu puuvillan viljelyn kehittäminen Ambomaalla. Viljelyn lisäksi Savolan tuli kehittää kankaanvalmistusta. Savola toimi Oniipan lähetysasemalla. Työtoveri Hannulan palattua Suomeen Savola siirtyi Olukondaan, missä hän toimi Martti Rautasen apulaisena.
Lähetyskoulussa Albin Savola oli kihlautunut Eedla Nikkisen kanssa. Morsian tuli Ambomaalle vuonna 1896. Pariskunta vihittiin heti Eedlan saapuessa Namibiaan Valaskalalahdessa. Pariskunta asettui työskentelemään Oniipaan. Perheeseen syntyi poika kuolleena ja Eedla oli kuolla malariaan. Synnytettyään tyttären Eedla Savola kuoli kuumetautiin 1899. Tyttären lisäksi perheeseen kuului 1898 syntynyt poika.
Samana vuonna Savola palasi Suomeen poikansa kanssa. Tytär jäi Wehasen lähettiperheen hoitoon. Suomessa Savola suoritti loppuun lähetyskurssin vuonna 1900. Suomessa hän myös avioitui edesmenneen vaimonsa sisaren Maria Nikkisen kanssa. Savola palasi vaimonsa kanssa Ambomaalle Oniipaan. Perheeseen syntyi Oniipassa kolme lasta. Vuonna 1905 Savola sairastui ja joutui palaamaan perheineen sairauden takia Suomeen. Paluuseen olivat terveydentilan lisäksi syynä Ambomaan lähettien kiristyneet suhteet, joissa syytökset kohdistuivat erityisesti Savolaan. Ystävyys ja työtoveruus Martti Rautasen kanssa eivät auttaneet ja niin päättyi Savolan ura lähetyssaarnaajana.
Savola perusti ollessaan toista kertaa Ambomaalla Oniipaan Ambomaan ensimmäisen kirjapainon, josta ilmestyi ensimmäinen lehti Osondaha 15. lokakuuta 1901. Savola toimi lehden toimittajana ja käänsi hengellistä kirjallisuutta ošindongaksi. Työskennellessään Martti Rautasen työtoverina Savola osallistui ošindongankielisen virsikirjan neljännen laitoksen valmistamiseen kirjoittamalla virsiä. Savola kirjoitti virsikirjan tekstin puhtaaksi ja virsikirja ilmestyi vuonna 1899. Vielä toimiessaan kotimaassa Savola kirjoitti ensimmäisen Martti Rautasen elämäkerran ja ošindongan kieliopin.
Vuonna 1908 Savola siirtyi Yhdysvaltoihin, missä hän toimi pastorina suomalaisessa luterilaisessa seurakunnassa Michiganin Covingtonissa. Sieltä hän palasi Suomeen vuonna 1912. Suomessa hän suoritti yliopistossa teologian tutkinnon ja toimi lopulta Forssan seurakunnan kirkkoherrana elämänsä loppuun asti.
Pääteokset

Skoglund, G.M. & Alb. Savola (1903). Omahokololo gom’ Ombibeli : ga ńoolua. Helsingfors.
Savola, Alb. (1908). Ošindongan kielioppi. Helsinki.
Savola, Alb. et al. (1914). Omahokololo gooramata pasindonga. Finska Missionssällskapet, Helsingfors.
Savola, Alb. (1916). Hamin majoissa eli Ondonga ja sen kansa. Suomen Lähetysseura, Helsinki.
Savola, Alb. (1917). Mustien lasten elämästä: lapsia varten. Suomen Lähetysseura, Helsinki.
Savola, Alb. (1924). Ambomaa ja sen kansa. 2. painos. Suomen Lähetysseura, Helsinki.
Savola, Alb. (1927). Martti Rautanen. Suomen Lähetysseura, Helsinki.
Savola, Alb. (1927). Martin Rautanen. Övers. Marta A. Renvall. Helsingfors.
Alessandro Rosina

Alessandro Rosina vuonna 2010.
Alessandro Rosina (s. 31. tammikuuta 1984 Belvedere Marittimo, Italia) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Rosina on pelannut vuodesta 2012 Serie A:n Sienassa. Hän on edustanut urallaan myös Parmaa, Veronaa, Torinoa ja Cesenaa sekä Venäjän liigan Zenit Pietaria. Pelatessaan Zenitissä hän oli voittamassa Venäjän mestaruutta kahdesti (vuosina 2010 ja 2012) ja Venäjän cupia kerran (vuonna 2010).
Rosina on pelannut yhden ottelun Italian A-maajoukkueessa, ystävyysottelun Etelä-Afrikkaa vastaan lokakuussa 2007.
Aiheesta muualla

Rosina - football-talents.co.uk
Pekka Sarmanto

Pekka Sarmanto
Pekka Eerik Juhani Sarmanto (s. 15. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen rock- ja jazz-basisti. Hän soitti 1960-luvun lopussa mm. Blues Sectionissa. Heikki Sarmanto on Pekan veli.
Suomen Jazzliitto myönsi Sarmannolle vuoden 1978 Yrjö-palkinnon.