stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seulpeun yeonga

| Seulpeun yeonga> 슬픈연가 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Kwon Sang-woo  Kim Hee-sun  Yeon Jung-hoon 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   MBC
Esitetty:  5. tammikuuta 2005 – 17. maaliskuuta 2005
Jaksoja:  20
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Kim Jong-hak Productions
Aiheesta muualla
IMDb
Seulpeun yeonga (kor. 슬픈연가, engl. Sad Love Story) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Kwon Sang-woo, Kim Hee-sun ja Yeon Jung-hoon.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
VTEC

VTEC-moottori
VTEC (lyhenne sanoista Variable Valve Timing and Lift Electronic Control) on Hondan patentoima venttiilien ohjausjärjestelmä. SOHC VTEC -systeemissä imuventtiilien, sekä DOHC VTEC -systeemissä imu- sekä pakoventtiilien aukioloaikaa ja nousua muutetaan erityisellä suuremman venttiilinnoston ja aukiolon aikaansaavalla nokka-akselin nokalla. Hondan VTEC-järjestelmästä on olemassa vastaavanlaisia versioita eri autovalmistajilla, kuten BMW:n Vanos/Valvetronic, Nissanin VVL, Toyotan VVT-i ja Volvon VVT.
Suuremmilla venttiilienaukioloilla ja -nostoilla saavutetaan moottorin korkeammilla kierrosnopeuksilla parempi sylinterien täytösaste, mikä parantaa moottorista saatavaa tehoa/vääntömomenttia. Toisaalta VTEC-järjestelmä mahdollistaa tasaisemman tyhjäkäynnin ja paremman ala-alueen toiminnan käyttämällä siihen soveltuvia pienemmän venttiilienaukiolon sekä -noston aikaansaavia nokkia matalammilla moottorin kierrosnopeuksilla.
Tämä niin sanottu VTEC-nokka kytkeytyy toimintaan moottorin saavuttaessa tietyn kierrosnopeuden ja myös muiden kriteerien täyttyessä samalla (moottorin riittävä lämpötila ja kuormitustaso). Nokkien toimintaa ohjataan solenoidiventtiilillä, joka säätää öljynpaineen pääsyä venttiilikoneistolle suorittaen VTEC-nokkien kytkeytymistä päälle/pois päältä.
Salonki

Moskovalainen salonki 1800-luvun puolivälissä.
Salonki on tietynlainen, yleensä hienostunut ja koristeellinen sisätila tai sellaisessa pidettävä kulttuuritilaisuus.
Salonki seurapiireissä ja taide-elämässä

Salonki käsitteenä liittyy erityisesti entisaikojen seurapiirielämään. Salongiksi voidaan kutsua hienoa seurusteluhuonetta, joka on sisustettu esimerkiksi rokokootyylisin kalustein. Salonki voi lisäksi tarkoittaa seurapiirihenkilön (tavallisesti naisen) kotonaan pitämää vastaanottoa, jolla keskustellaan kirjallisista tai taiteellisista kysymyksistä. Kyseessä on elävöittävien ja älyllisten ihmisten seurustelupiiri, jossa osallistujat viihdyttävät toisiaan, lisäävät toistensa tietämystä sekä jalostavat makuaan keskustelun ja lukemisen avulla. Tällaiset salongit liitetään usein 1600- ja 1700-luvun Ranskan kirjallisiin ja filosofisiin piireihin, joissa muun muassa valistusajan ajatukset levisivät.[lähde? ]
Salonkeja on voitu käyttää myös taidesalonkeina eli gallerioina. Ranskan taideakatemia alkoi 1600-luvun lopulla järjestää taidenäyttelyitä Pariisin Louvressa, mistä on saanut alkunsa Pariisin salonkina tunnettu näyttelyfoorumi. Palatsin salien (ransk. salon) käyttö näyttelytilana johti siihen, että itse näyttelyäkin alettiin kutsua salongiksi. Myöhemmin salonki-nimitys yleistyi tarkoittamaan myös muita Pariisissa järjestettyjä yhteisnäyttelyitä. Tunnettuja näyttelyitä ovat muun muassa Reputettujen salonki (Salon des Refusés), Syyssalonki (Salon d'Automne), Riippumattomien salonki (Salon des Indépendants) ja Toukokuun salonki (Salon de Mai).
Muunlaisia salonkeja

Salongeiksi nimitetään myös:
matkustajien yhteinen oleskelutila esimerkiksi laivassa
salonkivaunu (tavallista ylellisemmin sisustettu erikoisjunanvaunu, joka voi olla varattu vaikkapa presidentin käyttöön)
teatterin katsomo
kahvisalonki (kahvila, jossa on vanhaa, arvokasta tunnelmaa)
muotiliike (eli muotisalonki) ja tilausompelimo
kauneushoitola (eli kauneussalonki), kampaamo ja parturiliike.
Varsinkin kauneushoitoloiden ja kampaamojen nimissä esiintyy ’salonkia’ tarkoittava sana salon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salonki Wikimedia Commonsissa
Uusikuu (täsmennyssivu)

Uusikuu voi viitata seuraaviin:
uusikuu, Kuun vaihe
Uusikuu, Stephenie Meyerin kirjoittama kirja
Twilight – Uusikuu, kirjaan perustuva elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Uusikuu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Uno, Dos:Bandera

| Uno, Dos:Bandera Control Machete |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): DJ Toy
 Tyylilaji: hip hop, rap, pop rap
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Control Machete muut julkaisut
| Solo Para Fanaticos 2002 | Uno, Dos:Bandera 2003 |   |
Uno, Dos:Bandera on rap-yhtye Control Macheten kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003.
Kappalelista

Bandera
Bien, Bien
Como Ves (mukana Ana Tijoux)
Paciencia
Toda la Casa
Nostalgia
En el Camino (mukana Caballeros del Plan G & Sekreto)"
El Apostador" (mukana Natalia Lafourcade)
De
Ahora - (mukana Randy Ebright of Molotov)
Nociones (En Alta)
Verbos
El Genio del Dub
Ukonlampi (Äänekoski)

| Ukonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°36′49″N, 25°34′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskuoja:  oja Naarajärveen 
Järvinumero:  14.611.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,1 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,863 km  
Pinta-ala:  3,919 ha  
Tilavuus:  0.000034 km³ 
Keskisyvyys:  0,87 m  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiUkonlampi 
Ukonlampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Hietaman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 34 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Naarajärven alueeseen (14.611) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy.
Unohtumattomat (A. Aimo)

| Unohtumattomat A>  Aimo |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1934–1951
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Pekka Gronow & Jaakko Salo
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 58.35
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
A. Aimon muut julkaisut
| Tunturisatu 1975 | Unohtumattomat 1986 | Kohdatessa 2006 |
Unohtumattomat on A. Aimon kokoelma-albumi vuodelta 1986, johon on koottu vanhoja savikiekkokappaleita. Säestäjänä toimii Dallape-orkesteri.
Kappaleet

Elämää juoksuhaudoissa – 3.06
Ikävä – 2.48
Annabella – 2.55
Arpiset haavat – 2.43
Irja – 2.44
Punaiset lehdet – 2.56
Karjalan katjusa – 3.06
Karhunkierros – 2.31
Carmen Sylva – 3.27
Mandshurian kukkuloilla – 2.46
Ei sitä eikä tätä – 2.57
Pakolainen – 2.25
Marusja – 2.39
Muuttolintujen lähtö – 2.51
Kaukomaita kohti – 3.01
Kukkia andeilta – 2.16
Lumihiutaleita – 3.04
Kastehelmi ja lumikukka – 2.55
Rantakoivun alla – 2.53
Kaunis on luoksesi kaipuu – 2.54
Unohtumattomat (Irwin Goodman)

| Unohtumattomat Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1979
 Kesto: 31.07
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Unohtumattomat on vuonna 1979 julkaistu Irwin Goodmanin kokoelmalevy.
Kappaleet

En kerro kuinka jouduin naimisiin – 2.25
Meni rahahommat pieleen – 3.02
Työmiehen lauantai – 1.59
Tango Kauhajoen Kasinolla – 2.58
Hi-li-li-loo Hi-li-li-luu – 2.39
Oli simmarit, sammarit, kummarit ja pipo – 2.36
Vain elämää – 3.04
Kalteritango – 3.01
Marcello Magaroni – 2.47
Kieltolaki – 2.14
Terveisiä Seutulasta – 2.18
Raha ratkaisee – 1.59
Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue

| Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue> Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1919 1920 (uudelleen perustettu) 1925 (uudelleen perustettu)
Lopetti:  1923 (lakkautettiin vallankaappausyrityksen takia) 1945 (lakkautettiin toisen maailmansodan jälkeen)
Johto:   Karl Harrer (1919–1920)  Anton Drexler (1920–1921)  Adolf Hitler (1921–1945)  Martin Bormann (1945) 
Ideologia:  kansallissosialismi
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Toimisto:  München, Baijeri
Äänenkannattaja:  Völkischer Beobachter
Jäsenmäärä:  8,5 milj. (1945)
Naisjärjestö:  NS-Frauenschaft
Nuorisojärjestö:  Hitler-Jugend
Opiskelijajärjestö:  NSD-Studentenbund
Tunnuslaulu:  ”Horst-Wessel-Lied”
  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue (saks. Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei  kuuntele ääntämys (ohje), lyh. NSDAP), joka nykyisin tunnetaan puhekielessä yleisimmin natsipuolueena, oli Saksan valtakunnan ainoa sallittu puolue vuosina 1933–1945. Keskeinen henkilö puolueen nousussa oli valtakunnankansleriksi noussut Adolf Hitler. Puolueen virallinen ideologia oli kansallissosialismi.
Historia

Kansallissosialistisen puolueen valtakausi kesti valtaannoususta 1933 aina kansallissosialistisen Saksan luhistumiseen 1945. Tuolloin puolue julistettiin rikolliseksi organisaatioksi ja lakkautettiin. Puolueen kiinnisaadut johtajat tuomittiin Nürnbergin oikeudenkäynnissä rikoksista ihmiskuntaa ja rauhaa vastaan.
Historia > Alkutaival

Puolueen edeltäjä DAP (Deutsche Arbeiterpartei) eli Saksan työväenpuolue perustettiin Münchenissä 1919 ja se oli yksi lukuisten muiden pienten ensimmäisen maailmansodan tappion nostattamien liikkeiden joukossa. Saksan armeijan palveluksessa ollut Hitler lähetettiin vakoilemaan puoluetta ja hän liittyi puolueeseen jäsennumerolla 55. Hitlerin jäsennumero muutettiin kuitenkin pian numeroksi 555, koska puolue halusi vaikuttaa suuremmalta kuin mitä se todellisuudessa oli. Myöhemmin Hitler ilmoitti olevansa ”puolueen 7. jäsen”, vaikka todellisuudessa hän oli DAP:n keskuskomitean 7. jäsen. Ensimmäisen suuren joukkokokouksen DAP järjesti Münchenin Hofbräuhaus-olutravintolassa 24. helmikuuta 1920, jolloin puolueen nimi muutettiin Saksan kansallissosialistiseksi työväenpuolueeksi (NSDAP) ja samalla hyväksyttiin puolueen 25 kohdan ohjelma, joka myöhemmin julistettiin muuttumattomaksi. Puolue jouduttiin perustamaan uudestaan 27. helmikuuta 1925, kun se oli julistettu epäonnistuneen oluttupavallankaappauksen jälkeen laittomaksi 1923. Kapinassa varhaisten kansallissosialistien vereen tahriutunut lippu tuli sittemmin puolueen pyhimmäksi esineeksi, ja sen kosketuksella siunattiin kaikki puolueen liput.
Historia > Nousu valtaan

Aluksi kansallissosialistien poliittinen menestys oli heikkoa, mutta vuoden 1930 vaaleissa kansansuosio kääntyi nousuun. NSDAP toimi eräänlaisena protestipuolueena, joka keräsi ääniä taloudellisen laman ja Weimarin tasavallan poliittisen kyvyttömyyden vuoksi. Apuna vallantavoittelussa toimi myös puolueen yksityinen armeija, Sturmabteilung (lyh. SA). Vuoden 1932 vaaleissa kansallissosialisteista tuli suurin puolue Saksan valtiopäivillä (saks. Reichstag), ja presidentti Paul von Hindenburg nimitti Hitlerin valta­kunnan­kansleriksi 30. tammikuuta vuonna 1933.
Tämän jälkeen valtiopäivät hajotettiin ja järjestettiin uudet, epädemokraattiset valtio­päivä­vaalit, joissa kansallissosialistit saivat noin 44 % kannatuksen. Vasemmisto oli suurelta osin suljettu vaalien ulkopuolelle. Uudet valtiopäivät säätivät hallitukselle neljäksi vuodeksi 1933–1937 valtalain, jonka mukaan hallitus pystyi säätämään lakeja ilman valtiopäiviä. Laki uusittiin 1937 ja 1941. Lopulta 26. huhtikuuta 1942 säädettiin laki, jonka mukaan kaikki valta kuuluu Saksan johtajalle Adolf Hitlerille. Vuoden 1933 vaalien jälkeen ensin kiellettiin Saksan kommunistinen puolue, sitten sosiaalidemokraatit, ja tämän jälkeen myös muut puolueet hajosivat. Kesällä 1933 hyväksyttiin laki, jonka mukaan NSDAP oli Saksan ainoa puolue.
Historia > Lakkauttaminen

Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue lakkautettiin liittoutuneiden sotilashallinnon käskystä Saksan antauduttua toukokuussa 1945.
NSDAP:n ääniosuus vaaleissa

| Päivämäärä | Äänimäärä (milj> ) |  %-osuus |
| --- | --- | --- |
| 4. maaliskuuta 1924 |  1,92 |  6,5 % |
| 7. joulukuuta 1924 |  0,90 |  3,0 % |
| 20. toukokuuta 1928 |  0,81 |  2,6 % |
| 14. syyskuuta 1930 |  6,41 | 18,3 % |
| 31. heinäkuuta 1932 | 13,75 | 37,3 % |
| 6. marraskuuta 1932 | 11,74 | 33,1 % |
| 5. maaliskuuta 1933 | 17,28 | 43,9 % |
NSDAP Suomessa

NSDAP:n Suomen paikallisryhmä aloitti toimintansa 1932 Helsingissä. Suomessa asuneista Saksan kansalaisista koostuneen ryhmän jäsenmäärä nousi jatkosodan aikana noin 150 henkilöön.
Aiheesta muualla

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta NSDAP Wikimedia Commonsissa
Hitlerin kansallissosialistinen 25 kohdan puolueohjelma (englanniksi)
Hitlerin väärennetty DAP:n jäsenkortti (555 muutettu seitsemäksi)
Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen jäsenkirja
Silmä ja henki

| Silmä ja henki> L’Œil et l’Esprit.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Maurice Merleau-Ponty
Kieli:  ranska
Genre:  filosofia
Kustantaja:  Gallimard
Julkaistu:  1964
Sivumäärä:  96
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pasanen (nimellä Silmä ja mieli)
Kustantaja:  Taide
Julkaistu:  1993
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  96
ISBN:  951-608-012-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Silmä ja henki (ransk. L’Œil et l’Esprit) on ranskalaisen fenomenologisen filosofin Maurice Merleau-Pontyn vuonna 1960 ilmestynyt essee, joka ilmestyi kirjana 1964. Essee on viimeinen Merleau-Pontyn elinaikana julkaistu teksti.
Teoksen on suomentanut Kimmo Pasanen nimellä Silmä ja mieli ja sen on julkaissut Kustannus Oy Taide vuonna 1993. Teoksessa on suomentajan jälkisanat. Toinen, uusittu painos ilmestyi 2006. Esseestä julkaistiin uusi suomennos nimellä Silmä ja henki vuonna 2012 Merleau-Pontyn suomennosvalikoimassa Filosofisia kirjoituksia.
Kirjallisuutta

Julkunen, Pertti: Silmän ilot. Tieteellä on Merleau-Pontyn filosofiassa sama merkitys kuin sokeudella Derridalle. Helsingin sanomat, 17.4.1994.  Artikkelin verkkoversio (maksullinen).
Varto, Juha: Ajatteleva silmä näkee paremmin. Niin & näin, 1994, nro 1, s. 43–45.  Artikkelin verkkoversio. (PDF)
Tuusniemen yhtenäiskoulu

| Tuusniemen yhtenäiskoulu |
| --- | --- |
 Tuusniemen Turulan koulukeskuksen rakennuksia. Tuusniemen yhtenäiskoulu ja lukio ovat tilojen pääkäyttäjiä.
Sijainti:  Keskitie 36-38, 71200 Tuusniemi
Koordinaatit:  62.8118°N, 28.4868°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Janne Karttunen
Luokat:  0–9
Oppilaita:  238 (2016) , lisäksi esikoululaiset
Verkkosivut
Tuusniemen yhtenäiskoulu on Tuusniemellä toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Koulua käy noin 250 oppilasta. Koululla annetaan esikouluopetusta noin 20 lapselle. Samassa koulukeskuksessa toimii Tuusniemen lukio ja kirjasto.
Koulu osallistuu muun muassa Liikkuva koulu -hankkeiseen.
Turulan koulukeskuksen pihaa ja kenttiä.
Koulukeskuksen rakennuksia.
Kirkonkylän vanha koulurakennus, joka oli koulukäytössä vielä 2010-luvun alkupuolella.
Ukonlampi (Kangasniemi)

| Ukonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°08′14″N, 26°27′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  Ukonpuru Ylänneeseen 
Järvinumero:  14.926.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,4 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,783 km  
Pinta-ala:  4,112 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUkonlampi 
Ukonlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy.
Siltavuorensalmi

Siltavuorensalmi kuvattuna Pitkältäsillalta.
Siltavuorensalmi on salmi Helsingin kantakaupungissa. Se on itäisin osa Kruunuvuorenselältä Töölönlahteen ulottuvaa vesialuetta, jonka muut osat ovat Kaisaniemenlahti ja Eläintarhanlahti.
Siltavuorensalmen eteläpuolella sijaitsee Kruununhaka sekä pohjoispuolella Hakaniemi ja Merihaka. Salmen yli kulkee Hakaniemensilta, joka valmistui vuonna 2024. Sekä salmi että sen etelärannalla kulkeva Siltavuorenranta ovat saaneet nimensä Kruununhaassa sijaitsevasta Siltavuoresta.
Siltavuorensalmi 1950-luvulla ennen vanhan Hakaniemensillan valmistumista.
2020-luvulla Siltavuorensalmea täytetään Hakaniemenrannan kohdalla. Täyttömaalle rakennetaan uusi talorivi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siltavuorensalmi Wikimedia Commonsissa
VOR

Lyhenne VOR voi tarkoittaa seuraavia:
VOR, Voice Operated Recording, äänitys alkaa automaattisesti äänityslaitteen (esim. sanelimen) havaitessa äänen
VOR, radiokanava Venäjän Ääni
VOR, Vertemati Offroad Racing, italialainen moottoripyöränvalmistaja
VOR-majakka, ilmailussa käytettävä VHF-monisuuntamajakka
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”VOR”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Silti

| ”Silti” Absoluuttinen Nollapiste |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Simpukka-amppeli
 Julkaistu: maaliskuu 1998
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Tommi Liimatta (säv.) Samu Lyhty (san.)
 Tuottaja(t): Absoluuttinen Nollapiste
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.02
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Absoluuttisen Nollapisteen muut singlet
| ”Ajoratamaalaus” 1998 | ”Silti” 1998 | ”Kupit on kuin olisi häät” 1999 |
Silti on Absoluuttisen Nollapisteen kappale ja toinen single yhtyeen kolmannelta studioalbumilta Simpukka-amppeli. Se julkaistiin maaliskuussa 1998 levymerkillä Johanna Kustannus.
Kappaleet

Silti – 3.02 (säv. Tommi Liimatta, san. Samu Lyhty)
Eläimen varmuus – 3.05
Suojasivu – 2.42 (säv. ja san. Liimatta, albumilta Muovi antaa periksi)
Rarmos ybrehtar – 2.35 (säv. ja san. Liimatta, albumilta Neulainen Jerkunen)
Ukonlampi (Mikkeli, Rasiaho)

| Ukonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°53′26″N, 27°10′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,5 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,068 km  
Pinta-ala:  4,587 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUkonlampi 
Ukonlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Rasiahon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 310 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy.
Shahid Bhagat Singh Nagarin piirikunta

Shahid Bhagat Singh Nagarin piirikunta (pandžabiksi ਸ਼ਹੀਦ ਭਗਤ ਸਿੰਘ ਨਗਰ ਜ਼ਿਲ੍ਹਾ, Śahīda Bhagata Siṅgha Nagara zilhā) on yksi Intian Punjabin osavaltion 22 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Hoshiarpurin piirikuntaan ja Himachal Pradeshiin, idästä ja etelästä Rupnagarin piirikuntaan ja lännestä Jalandharin ja Ludhianan piirikuntiin.
Sepänlampi (Ikaalinen)

| Sepänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°46′05″N, 23°14′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Kyrösjärveen 
Järvinumero:  35.521.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,7 m 
Rantaviiva:  0,592 km 
Pinta-ala:  0,02293 km² 
 fiSepänlampi 
Sepänlampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sipsiössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Sepänlampi on osa Kyrösjärven lähialuetta.
Maantietoa

Sen pituus on 250 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lampi sijaitsee peltomiseman keskellä ja sen lähiympäristö on suota. Siihen ei laske yhtään ojaa ja sen laskuoja lähtee lounaiskulmasta ja virtaa 500 metriä laskien Kyrösjärven Majoosselällä Kirkkolahteen. Rantaviiva on 600 metriä pitkä. Rantaan ei ole rakennettu mitään eikä sinne johda tietä. Lähimmät rakennukset kuuluvat läheiselle Sepän maatilalle.
Uusikylä (Nurmijärvi)

Uudenkyläntie.
Uusikylä on pieni kylä Uudellamaalla. Se sijaitee Nurmijärven kunnassa Kirkonkylän ja Rajamäen taajamien välissä. Kylässä sijaitsee muun muassa strutseistaan tunnettu Ketolan tila.
Aiheesta muualla

Uusikylä, Nurmijärvi – Fonecta
Savage Poetry

| Savage Poetry Edguy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 1995, uusintaäänitys 25. heinäkuuta 2000
 Tuottaja(t): Edguy
 Tyylilaji: Power metal
 Kesto: 54.00
 Levy-yhtiö: 1995 omakustanne 2000 AFM Records
Muut kannet

Edguyin muut julkaisut
| -  | Savage Poetry 1995 | Kingdom of Madness 1997 |
Savage Poetry on saksalaisen power metal -yhtyeen Edguyn ensimmäinen pitkä albumi, joka julkaistiin vuonna 1995 ja kokonaan uudelleenäänitettynä versiona nimellä The Savage Poetry vuonna 2000. Yhtyeeltä kului levyn tekoon vain kaksi viikkoa, eikä jälki ollut parasta mahdollista. Ensimmäisessä julkaisussa Sammetin laulutyyli oli vielä kankeaa ja kappaleiden soitossakin tuli virheitä. Uudelleenäänitetyssä versiossa Sammetin laulu oli parantunut huomattavasti. Uusi rumpali Felix Bohnke soitti jo yhtyeessä ja Tobias Exxel bassossa, jolloin Sammet ainoastaan lauloi ja soitti kosketinsoittimia.
Kappaleet

"Key to My Fate" – 4.36
"Hallowed" – 6.30
"Misguiding Your Life" – 4.11
"Sands of Time" – 5.07
"Sacred Hell" – 6.09
"Eyes of the Tyrant" – 8.32
"Frozen Candle" – 7.57
"Roses to No One" – 5.48
"Power and Majesty" – 5.10
Kokoonpano levyllä

Tobias Sammet - laulu, basso, kosketinsoittimet
Jens Ludwig - kitara
Dirk Sauer - kitara
Dominik Storch - rummut
Aiheesta muualla

Albumi Savage Poetry Discogs -sivustolla (englanniksi)
Albumi Savage Poetry Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tuusulan Moottorikerho

Tuusulan Moottorikerho on Järvenpäässä toimiva moottoriurheiluseura, joka on perustettu vuonna 1954. Moni suomalainen enduron maailmanmestari kuten Samuli Aro ja Eero Remes ovat Tuusulan Moottorikerhon jäseniä. Motocrossin puolella tekijämiehiä ovat Eero Remes ja Erno Aro.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut