stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tammenlehvän perinneliitto
Jäsenyhteisöt

Sotainvalidien Veljesliitto
Sotainvalidien Perinnejärjestö
Suomen Sotaveteraaniliitto
Sotaveteraanien tuki- ja perinnesäätiö
Rintamaveteraaniliitto
Rintamaveteraaniliiton kannatus- ja perinnesäätiö
Kaatuneitten Omaisten Liitto
Veteraanivastuu
Jatkosodan Siviiliveteraanit
Suomen-poikien perinneyhdistys
Sotavainajien muiston vaalimisyhdistys
Maanpuolustuskiltojen liitto
Reserviläisliitto
Suomen Reserviupseeriliitto
Suomen Rauhanturvaajaliitto
Sotilaskotiliitto
Suomen Kotiseutuliitto
kadettikunta
Suojeluskuntien ja Lotta Svärdin Perinteiden Liitto
Sotilaspoikien Perinneliitto
Suomen Lottaperinneliitto
Vapaussodan Perinneliitto
Aiheesta muualla

Tammenlehvän Perinneliitto
Niiranen, Pekka: Muistomerkkien kartoittajat yllättyivät: Pro Patria -taulu löytyi aitasta Yle Uutiset.  24.12.2013.
Taking Tiger Mountain (By Strategy)

| Taking Tiger Mountain (by Strategy) Brian Eno |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu 1974
 Julkaistu: marraskuu 1974
 Tuottaja(t): Brian Eno
 Tyylilaji: taiderock taidepop glam rock kokeellinen rock
 Kesto: 48.16
 Levy-yhtiö: Island Records
Brian Enon muut julkaisut
| Here Come the Warm Jets 1974 | Taking Tiger Mountain (by Strategy) 1974 | Discreet Music 1975 |
Taking Tiger Mountain (by Strategy) on Brian Enon vuonna 1974 julkaistu studioalbumi. Albumi on saanut nimensä Kiinan kulttuurivallankumouksen aikaisen oopperan mukaan.
Kappaleet

Lähde
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Brian Eno, ellei toisin mainita.
A-puoli
Burning Airlines Give You So Much More – 3.18
Back in Judy's Jungle – 5.16
The Fat Lady of Limbourg – 5.03
Mother Whale Eyeless – 5.45
The Great Pretender – 5.11
B-puoli
Third Uncle – 4.48
Put a Straw Under Baby – 3.38
The True Wheel – 5.11 (säv. Eno, Phil Manzanera)
China My China – 4.44
Taking Tiger Mountain – 5.32
Kokoonpano

Lähde
Brian Eno – laulu, kosketinsoittimet, kitaraefektit
Phil Manzanera – kitara
Brian Turrington – basso
Freddie Smith – rummut
Robert Wyatt – lyömäsoittimet, taustalaulu
Sweet 75

| Sweet 75 |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1995–2000
Kotipaikka:  Seattle, Washington, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Krist Novoselic, kitara   Yva Las Vegas, basso, laulu   Adam Wade, rummut  
Entiset jäsenet:  Bill Rieflin, rummut (1995–1997) 
Levy-yhtiö:  DGC Records, 1995–2000  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sweet 75 oli yhdysvaltalainen rock-yhtye. Yhtyeen perusti grunge-yhtye Nirvanan entinen basisti Krist Novoselic Nirvanan hajoamisen jälkeen vuonna 1995. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2000.
Historia

Sweet 75 sai alkunsa Novoselicin syntymäpäiväjuhlilla, missä hän tapasi laulaja Yva Las Vegasin joka oli hankittu juhliin esiintyjäksi. Las Vegasin laulua kuultuaan Novoselic suunnitteli aluksi tuottavansa Las Vegasille levyn, mutta paremmin tutustuttuaan kaksikko päättikin perustaa yhtyeen. Yhtyeessä Yva Las Vegas soitti laulamisen lisäksi bassoa. Novoselic soitti kitaraa, ja rumpalina toimi aluksi Bill Rieflin ja myöhemmin Adam Wade. Yhtyeen ensimmäinen kappale oli nimeltään Oral Health. Vuonna 1995 yhtye äänitti ensimmäisen levynsä, mutta sen julkaiseminen kesti erinäisistä viivytyksistä johtuen melkein kaksi vuotta. Tämä vähensi suuresti yleisön mielenkiintoa yhtyettä kohtaan.
Vuonna 1997 DGC Records viimein julkaisi yhtyeen debyyttilevyn Sweet 75. Levyltä julkaistiin myös yksi single Lay Me Down. Levy menestyi kaupallisesti huonosti, johtuen osittain siitä että levyn julkaisua viivyteltiin ja näin suuren yleisön mielenkiinto yhtyettä kohtaan väheni huomattavasti. Myös levyarvostelijat ja kriitikot antoivat levylle melko huonoja arvosteluita.
Yhtyeen heikosta menestyksestä johtuen Novoselic laittoi Sweet 75:n tauolle, ja liittyi No WTO Comboon yhdessä mm. Kim Thayilin kanssa.
Vuonna 2000 Novoselic ja Las Vegas palasivat yhteen jatkaakseen Sweet 75:n toimintaa. He tekivätkin muutamia kappaleita yhdessä, mutta päättivät kuitenkin lopulta erota vedoten musiikillisiin erimielisyyksiin.
Jäsenet

Krist Novoselic, kitara
Yva Las Vegas, basso ja laulu
Adam Wade, rummut
Bill Rieflin, rummut levyllä Sweet 75
Diskografia > Studiolevyt

Sweet 75 (1997)
Fetch
Lay Me Down
Bite My Hand
Red Dress
La Vida
Six Years
Take Another Stab
Poor Kitty
Ode To Dolly
Dogs
Cantos De Pilon
Nothing
Japan Trees
Oral Health
Kokonaispituus 49:26.
Diskografia > Singlet

Lay Me Down
Lay Me Down
La Vida
Soap Zone
Tamias umbrinus

| Tamias umbrinus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Varsinaiset oravat Sciurinae
Tribus::  Marmotini
Suku::  Maaoravat Tamias
Laji::  umbrinus
Kaksiosainen nimi
 Tamias umbrinus  (J. A. Allen, 1890) 
Katso myös
   Tamias umbrinus Wikispeciesissä   Tamias umbrinus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tamias umbrinus tai Neotamias umbrinus on maaoravien sukuun kuuluva jyrsijä, joka on kotoperäinen Yhdysvalloissa.
Tamias sonomae

| Tamias sonomae |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Varsinaiset oravat Sciurinae
Tribus::  Marmotini
Suku::  Maaoravat Tamias
Laji::  sonomae
Kaksiosainen nimi
 Tamias sonomae  (Grinnell, 1915) 
Katso myös
   Tamias sonomae Wikispeciesissä   Tamias sonomae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tamias sonomae tai Neotamias sonomae on maaoravien sukuun kuuluva jyrsijä, joka on kotoperäinen Kalifornian osavaltion luoteisosassa Yhdysvalloissa.
Tamias panamintinus

| Tamias panamintinus> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Varsinaiset oravat Sciurinae
Suku::  Maaoravat Tamias
Laji::  panamintinus
Kaksiosainen nimi
 Tamias panamintinus  (Merriam, 1893) 
Katso myös
   Tamias panamintinus Wikispeciesissä   Tamias panamintinus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tamias panamintinus on maaoravien sukuun kuuluva jyrsijä, joka esiintyy kotoperäisenä kaakkoisen Kalifornian ja lounaisen Nevadan vuoristoalueilla, Yhdysvalloissa.
Uppsalan kasvitieteellinen puutarha

Uppsalan kasvitieteellinen puutarha
Uppsalan kasvitieteellinen puutarha on Ruotsissa Uppsalan kaupungissa sijaitseva kasvitieteellinen puutarha. Puutarhan perusti lääketieteen professori Olof Rudbeck vanhempi nykyisen Linnéträdgårdenin paikalle vuonna 1653, jotta lääketieteen opiskelijat voisivat oppia kasvitiedettä ja tutustua lääkekasveihin. 1600-luvun loppupuolella puutarhassa kasvatettiin yli 1 800 kasvilajia, joista monia kasvatettiin ensimmäistä kertaa Ruotsissa.
Puutarha vahingoittui kaupungin palossa vuonna 1702 eikä yliopistolla ollut välineitä sen kunnostamiseen. Kun puutarha lisäksi kärsi toistuvasti tulvista, vuonna 1787 lahjoitti Kustaa III linnan puutarhan yliopistolle uutta kasvitieteellistä puutarhaa varten, jonne sitten siirrettiin kaikki vanhat kasvit. Barokkityyliset suunnitelmat ovat arkkitehti Carl Hårlemanin tekemät. Kuningas lahjoitti rahaa Linneanum-orangerian rakentamista varten ja se on yksi harvoista Ruotsissa, joka on edelleen alkuperäisessä käytössään.
Myöhemmin puutarhaa on laajennettu ja restauroitu. Nykyään siellä kasvatetaan 9 000 erilaista kasvilajia ja -lajiketta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Uppsala Universitet: Välkommen till Botaniska trädgården (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Linnés Uppsala: Botaniska trädgården – Levande lärobok för alla sinnen (ruotsiksi)
Tankiraiheinä

| Tankiraiheinä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Raiheinät Lolium
Laji::  rigidum
Kaksiosainen nimi
 Lolium rigidum  Gaudin 
Alalajeja:
 eteläntankiraiheinä (subsp. lepturoides)  euroopantankiraiheinä (subsp. rigidum) 
Katso myös
   Tankiraiheinä Wikispeciesissä   Tankiraiheinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lähikuva tankiraiheinän tähkylästä.
Tankiraiheinä eli tankearaiheinä (Lolium rigidum) on raiheiniin kuuluva yksivuotinen heinälaji. Se kasvaa muun muassa Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa. Pohjoismaissa lajia on tavattu hyvin harvinaisena satunnaistulokkaana, myös Suomessa pari kertaa.
Tankiraiheinä kasvaa 20–40 senttimetriä korkeaksi mättääksi. Sen tähkylät kasvavat raiheinille tyypillisesti kahtena rivinä, vuoroittain tähkärangan molemmin puolin. Lajilla tähkäranka on jäykkä ja tähkylät painuneet siihen tiiviisti kiinni.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tankiraiheinä (Lolium rigidum)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Lolium rigidum (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lolium rigidum (englanniksi)
Flora of North America: Lolium rigidum (englanniksi)
Tuulikki Suonivaara-Löyskä

Aune Tuulikki Löyskä (o.s. Suonivaara; 5. kesäkuuta 1903 Tampere – 4. elokuuta 1979) oli suomalainen arkkitehti.
Henkilöhistoria ja ammattiura

Suonivaara-Löyskän vanhemmat olivat  diplomi-insinööri Kaarlo Wilhelm Suonivaara ja Hanna Johansson  ja puoliso vuodesta 1930 arkkitehti Väinö Löyskä. Suonivaara-Löyskä pääsi ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta yhteiskoulusta 1921 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1927. Valmistuttuaan hän työskenteli piirtäjänä  Toivo Paatelan toimistossa Helsingissä ja sitten Jalmari Lankisen toimistossa Viipurissa. Omaa toimistoa puolisonsa kanssa hän piti vuodesta 1930 vuoteen 1968. Suonivaara-Löyskä toimi myös  opettajana Viipurin teollisuukoulussa 1920-luvun lopulta 1930-luvun loppuun ja sota-aikana Viipurin kaupungin palveluksessa toimistoarkkitehtina. Sotien jälkeen hän toimi Lappeenrannan teknillisen koulun opettajana aina eläköitymiseensä vuonna 1970, joskin hän oli välillä Kymen läänin maaseudun rakennustarkastaja 1949–1954. Suonivaara-Löyskä ja hänen puolisonsa suunnittelivat yhdessä rakennuksia sekä Viipuriin että muualle Suomeen.
Töitä

Viipurin Kivi- ja Kirjapaino Oy:n rakennus, Linna- ja Mustainveljestenkadun kulmaus, Väinö Löyskän kanssa
Savo-Karjalan Tukkuliikkeen rakennukset, Savonlinna, Sortavala, Käkisalmi
The Fried Music

| The Fried Music Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2002 
Puheenjohtaja:  Jukka Immonen
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Ääni-, kuva- ja atk-tallenteiden tuotanto
Liikevaihto:  789 000 euroa (2019)
Kotisivu:  www.fried.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
The Fried Music on vuonna 2002 perustettu suomalainen yritys, jonka päätoimialana on musiikkituotanto. The Fried Musicin palveluihin kuuluvat studiotoiminta, levy-yhtiö sekä musiikkikustannus. Yritys edustaa myös useita suomalaisia tuottajia.
Vuonna 2014 yhtiö laajeni kustantamaan musiikkikappaleita ja se on kiinnittänyt itselleen myös muutamia kirjoittajia. Samana vuonna se alkoi kehittämään myös levy-yhtiötoimintaansa ja kiinnitti artisteikseen muun muassa Anna Puun, Anssi Kelan sekä Jannika B:n. Yhtiön julkaisujen jakelusta vastasi vuoteen 2016 saakka Sony Music. Elokuusta 2016 Fried Musicin julkaisemat musiikkijulkaisut on julkaistu Universal Musicin alaisella EMI Capitol -levymerkillä. Heinäkuussa 2020 levymerkin nimeksi vaihtui Capitol Records Finland.
Vuoden 2015 alusta alkaen The Fried Musiciin yhdistyi ohjelmatoimisto My Music Agency. Ohjelmatoimintaa jatkettiin nimellä Fried Live vuoden 2016 loppuun, jolloin ohjelmatoimintaa pyörittäneet henkilöt siirtyivät työskentelemään muihin ohjelmatoimistoihin.
Levy-yhtiön artisteja

Anna Puu
Aksel
Alex Mattson
Ellis
Heviteemu
Jannika B
Knipi
Viivi
Yläkerta
(Päivitetty 17. heinäkuuta 2020)
Levy-yhtiön artisteja > Fried Musicille ja EMI Capitolille aiemmin levyttäneitä artisteja

Anssi Kela
Ed Caspian
Eva + Manu
Gabriel Lion
Hank Solo
Hukka ja Mama
Iisa
Lieminen
Mariska
Mikko Pohjola
Norma John
Ritarit
Ulpu
Versaille
Aiheesta muualla

The Fried Musicin kotisivut
Capitol Records Finlandin kotisivut[vanhentunut linkki]
Jukka Immonen esittelee Fried Musicin studioita
Sõrve säär

| Sõrve säär-kynnäs> vir. Sõrve säär |
| --- | --- |
 Sõrve säär ja majakka, v. 2009
Muut nimet:  Sörwe-säär
Sijainti:  Sõrvenniemi
Merialue:  Itämeri
Vesialue:  Kuurinkurkku
Valtio
Valtio:   Viro
Maakunta:  Saarenmaan maakunta
Territorio:  Saarenmaa
Kunta:  ent. Torgun kunta, nyk. Saarenmaan kunta
Asutuskeskukset:  Säären kylä
Sõrve säär eli Sõrve säär -kynnäs tai Sõrven kynnäs, myös Laiatüki Ots tai Sõrve Ots, Sääre Nina tai Sõrve Nina, myös Kap Zerel (saks. Zerel) ja Swalferort, kirjoitusasu vuosina 1920–1938 Sörwe-Säär on Sõrvenniemen eteläkärjessä sijaitseva kynnäs eli matala hiekasta kasaantunut ja kohti Kuurinkurkkua kaartuva kapea maakaistale entisessä Torgun, nykyisessä Saarenmaan kunnassa, Saarenmaalla, Länsi-Virossa.
Maantieteellisesti Sõrve säär kuten koko Sõrvenniemimaa rajoittuu lännessä Itämeren länsiosaan ja idässä Riianlahteen. Latvian länsiosasta eli historiallisesta Kuurinmaasta sen erottaa Kuurinkurkku eli Irbensalmi.
Kynnään kuvaus

Viron Tietosanakirjan (vir. Eesti Entsüklopeedian) mukaan Sõrve säär- tai vanhoilla merikartoilla Swalferort-kynnäs on sekä Sõrvenniemen että Saarenmaan eteläisin niemenkärki, joka työntyy Kuurinkurkku-salmeen noin 1,5 km pituisena kapeana selänteenä ja jatkuu lähes 4 km:n verran etelään luotoketjuna tai -kannaksena. Tämän vesialueen luodot ovat merellistä alkuperää matalia pinnanmuotoja. Niistä Lombimaaluoto on 31,2 ha, Vesitükk tai Vesitükimaa 74,1 ha ja Kuivasääre- tai Pitkasääremaa 4,3 ha ja Siiasaarluodon pituus on 0,93 km. Kauempana salmessa ovat Kääran ja Sõrven matalikot. Sõrven kapea parinkymmenen metrin levyinen maakaistale on matalan kasvuston tai heinikon ja rannat pikkukivien peittämä. Saarenmaan maakunnan pääkaupungista Kuressaaresta pääsee autolla noin 40 minuutissa Sõrve säärelle, josta kiikarilla voi nähdä Latvian rannikon.
Tunnetumpia paikkakunnalla asuneita henkilöitä on sleesialaissaksalaista syntyperää valokuvaaja Carl Oswald Bulla, joka pakeni tänne Lokakuun vallankumousta ja kuoli v. 1929 Torgun kunnan Jämajan kylässä. Elämänsä viimeisinä vuosina hän ikuisti valokuviin tavallisia asukkaita ja elinoloja Sõrve säär -kynnäällä.
Kynnään geologinen kuvaus

Vuonna 1971 Sõrven säär yhdessä etelämpänä sijaitsevine luotoineen suojeltiin 100 metrin säteellä ja alueen pinta-alaa on 161,3 hehtaaria, josta maata n. 6,9 ha, ja joissakin lähteissä 160,5 hehtaaria, josta maata n. 10,8 ha. Kynnään jatkeena olevat luodot muodostuivat maakaistaleina maankohoamisen ja merellisten sedimenttien rantaviivaisen siirtymisen seurauksena. Kerrostuvien maa-aineksien lähteenä pidetään pääasiassa jäätikköjokimuodostumia ja vähemmässä määrin moreenia. Luodot että kynnään vedenalainen osa on rakentunut aaltojen aiheuttaman sedimenttien pitkittäisen sekä lännestä että idästä vaeltamisen tuloksena, jolloin itäinen niin rinne kuin vesi ovat syvempiä läntisiä. Kun yleensä kynnäiden muodostuminen tapahtuu sedimenttien pitkittäisvaelluksen aikana kohti kärkeä, Sõrvessa rannikkodynamiikan tutkimus osoitti sedimenttien liikkeen olevan poikkeuksellisesti päinvastainen. Tämä kynnään ja luotojen kokoelma kasvaa eteläsuuntaisesti rantaeroosion ja matalikolla tapahtuvan sedimentaation ansioista. Rantoja peittävät sedimentit koostuvat pyöristyneistä pikkukivistä ja valtaosin karbonaattisten lisäksi esiintyy kiteisiäkin. Suojelualueella on merkitystä niin muutto- ja vesilintujen pesimä- ja muuttopaikkana kuin kasvitieteellisesti ja geologisesti. Koko Sõrven niemimaalla kynnäineen vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Useiden tulvien vuoksi luodot ovat osittain kasvillisuuden, enimmäkseen suolakkokasvien peitossa ja ne ovat tärkeitä hallin hyljeluotoja.
Kynnään luonnonsuojelu

Säären luonnonsuojelualuetta nähtiin eräänlaisessa hankkeessa noin 1 072 hehtaarin kokoiseksi, siitä 384 ha maa- ja 688 ha merialuetta. Yleisimpinä kohteina siinä kuvattiin kuivatettua luhtametsä-, ruoko- ja vaikeakulkuisia rantaniittyalueita, myös monia rantalammikoita, liiallista kosteutta kärsivää männikköä, katajistoa, alvarikivikkoista ranta-aluetta, myös sellaista, jolta voimakkaat tuulet puhaltavat vettä pois, ja maankohoamisen jättämiä entistä lahtialuetta, merimatalikkojen riuttoja ja luotoja. Koko alueella on monia entisiä sotilasrakennuksia. Maisemille on tyypillistä vähäinen ihmisen vaikutus ja pensaikkoinen-ryteikköinen ilme, mikä on suotuisaa elinympäristöä monille lajeille.
Hankkeen suojelualueella pesii 84 lintulajia. Lisäksi se jää 221 lajin muuttomatkareitille ja niistä suurin osa e. 217 lajia pysähtyy täällä. EU:n lintudirektiivillä suojeltuja täällä on 53 ja Viron punaisessa kirjassa olevia 50 lajia. Luonnonsuojelunalaisia ovat täällä pesivät varpushaukka, ruisrääkkä ja rastaskerttunen, myös ruskosuohaukka, kurki, töyhtöhyyppä, punajalkaviklo, käenpiika, pikkutikka, kangaskiuru, kirjokerttu, pikkulepinkäinen ja keltahemppo. Täällä on on laskettu jopa sulkasadon haahkaa 48 000 kerralla. Suojelualue on tärkeä joutsenten, alliien, mustalintujen, telkkien ja muiden vesilintujen, myös merikotkien tärkeä ravintopaikka. Kaloja on löytynyt 31 eri lajia, suojelunalaisina ovat rantanuoliainen ja kivisimppu. Pysyviä asukkaita ovat kampela ja kivinilkka, kun taas silakkaa, kilohailia ja nokkakalaa esiintyy runsaammin kutukautena. Lahden pohjoisissa matalissa vesissä on runsaasti kolmipiikkiä, kymmenpiikkiä, töröä, rannikkoapajassa asuu hopearuutana, vesiliskoja, sodanaikaisissa bunkkereissa talvehtii pohjanlepakko, rupikonna, viitasammakko, haisukonna, vaskitsa, rantakäärme, sisilisko ja kyy, niin täysin mustia kyykäärmeitä uin rantakäärmeitä ilman tuntomerkkiään so. ilman keltaisia laikkuja tai täpliä kaulan molemmilla puolella pään takana.
Säären luonnonsuojelualue (vir. Sääre looduskaitseala, KLO1000662) on nykyisin 551,4 hehtaarin kokoinen, josta maa-alaa on 12,7 ha ja tarjoaa suojaa kala-,  riutta-, lapin- ja pikkutiiroille, räysköille, uiveloille, selkälokeille ja haahkoille. Suojeltu eläinlaji on harmaahylje ja kasvilaji mesikämmekkä ja sen kasvupaikat.
Vesitükimaan (vir. Vesitükimaa kaitseala), myös Vesitükimaan luotojen suojelualue, nykyinen erityinen tai kohdesuojeluvyöhyke (vir. sihtkaitsevöönd) perustettiin vuonna 1971 suojelemaan Sõrvenniemen eteläkärkeä, luotoja ja ympäröivää merta. Alue kuuluu Säären luonnonsuojelualueeseen, sijaitsee Torgun kunnassa ja sen kokonaispinta-ala 160,5 hehtaaria, josta 10,8 ha maata, joissakin lähteissä 181,6 ha ja maata 6 ha. Vesitükimaa on erämaata.
Kynnään legenda

Tarinankerronnan mukaan Sõrve säär-kynnään jatkona olevat luodot Kuurinkurkussa ovat syntyneet Suuren Tõllin heitettyä kivenlohkareita perivihollisensa Pirun perään sitä Sõrvesta häätäessä. Niistä kivenmurikoista painavimmat tipahtivat lähemmäs ja kevyemmät kauemmas salmeen.
Rannikkopuolustuspatterien jäänteitä Sõrve säär -kynnäällä
Vuonna 1770 rakennettu Säären majakka ja 1800-luvun lopulla valmistunut kasarmirakennus
Vesitükkluoto
Sõrve säär ja Vesitükimaan luoto Säären luonnonsuojelualueella
Työaikapankki

Työaikapankki eli tuntipankki on liukuvan työajan mahdollistava laskentatapa, joka mahdollistaa joustavan työhön­tulo- ja lähtöajan sekä tunti­kertymien korvaamisen palkallisena vapaa-aikana välittömän palkanmaksun sijasta. Tuntikertymät korvataan palkkana siis myös vapaa-ajan tapauksessa, mutta palkkatapahtuma vain siirtyy myöhemmäksi tuntien kerrytysajankohdasta vapaan pitoajankohtaan. Jos työntekijän palkka ehtii nousta ennen vapaan pitämistä, työntekijä voittaa, ja toisaalta jos palkka ei ehdi nousta niin työnantaja voittaa pääomakustannuksissa kun hän maksaa saman palkan hieman myöhemmin ilman korkoa.
Työaikapankin toimintaperiaate on yksinkertainen. Jos työssä ollaan kauemmin kuin työntekijän perustyöaika on, tuntipankkiin kertyy plussaa, ja kun työssä ollaan vähemmän kuin perustyöaika, tuntipankista vastaavasti vähenee saldoa. Työaika­saldo on näiden plus- ja miinusaikojen summa.
Työaikapankki vaatii reaaliaikaisen tuntikirjanpidon, jotta tiedetään, paljonko voidaan pitää vapaana, maksaa rahana, tai paljonko joudutaan tekemään työtä, jotta vaadittava työaika täyttyy.
Jotta työaikapankkia voidaan käyttää toimivasti, vaatii se toimivan työajan kirjaus- eli seuranta­järjestelmän.
Työaikapankin peruslaskentatapa

Yksinkertaisimmillaan työajanseurantajärjestelmä kirjaa työn alkamis- ja päättymisajat, joista lasketaan työssäoloaika ja verrataan sitä perustyöaikaan. Tästä saadaan päivän plus- tai miinus­saldo.
Usein kuitenkin on poikkeusaikoja, jotka on hyvä kartoittaa ennen järjestelmän käyttöönottoa. Alla on lueteltuina tyypillisimmät saldoon vaikuttavat tekijät.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Ylitöiden laskenta

Ylitöiden laskenta vaihtelee alan työehtosopimusten mukaan.

Pääsääntönä on, että työntekijällä ei kerry vuorokautisia ylityölisiä, jos ylityö on tehty omasta pyynnöstä. Tällöin tuntipankkiin menevä ylityö on yksinkertaista.
Jos ylityö on työnantajan pyynnöstä tehtyä, pääsääntöisesti ylityöt viedään korotettuna tuntipankkiin.
Korotustavoissa on alakohtaisia eroja (lisätyö, ylityö 50 %, ylityö 100 %). Ylityökorotukset ja muut lisät voidaan pitää myös erillään tuntipankista ja maksaa aina palkanmaksun yhteydessä rahana.
Molemmissa tapauksissa työajanseurantajärjestelmän on kyettävä laskemaan ylityöt ja lisät omille palkkalajeilleen.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Viikonlopputyöt

Viikonloppukorotuksissa on alakohtaisia eroja.
Esimerkkinä; Lauantaityössä korvataan usein ensimmäiset 8 tuntia 50 % korotettuna ja ylimenevät 100 % korotettuna. Sunnuntaityössä kaikki tunnit korvataan 100 % korotettuina.
Työajanseurantajärjestelmän, joka pitää tuntipankkia, pitää kyetä erittelemään myös viikonlopputyöt. Lisäksi on otettava huomioon muut mahdolliset ylityökorvaukset, esim. viikkolepokorvaukset.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Loma-ajat

Jotta työaikapankki on ajan tasalla, on järjestelmän kyettävä laskemaan lomapäivät saldoltaan nolla­päiviksi.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Sairasajat

Samoin palkalliset sairauspäivät on järjestelmän kyettävä laskemaan saldoltaan nollapäiviksi.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Arkipyhät

Arkipyhäpäivien osalta pitää järjestelmän kyetä laskemaan oletuksena päivät nolla­päiviksi sekä listaamaan arkipyhinä työskentelyt omalle palkkalajilleen.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Työajan lyhennysvapaa

Jos alan työehtosopimus velvoittaa, on järjestelmän kyettävä laskemaan myös työajanlyhennykset (”pekkaspäivät”), jotta tuntipankin saldo pysyy oikeellisena.
Työaikapankin peruslaskentatapa > Ilta ja yölisät

Näiden tulee myös näkyä omilla palkkalajeillaan.
Työaikapankista maksuun siirto

Koska ylityöt ja muut lisät voidaan sopia myös maksettavaksi, on tuntipankista maksuun siirto toiminto välttämätön ominaisuus.
Saldorajat ja nollaus

Työaikapankin kertymän rajoista sovitaan etukäteen. Jos saldo on sovittu nollattavaksi esim. kalenterivuosittain, on saldon nollaus toiminto välttämätön.
Tietojärjestelmiä

Työaikapankin sisältäviä järjestelmiä on markkinoilla muutamia. Järjestelmän valinnassa on hyvä kiinnittää hinnan lisäksi huomiota myös ylläpidon ja käytön helppouteen sekä tuen saatavuuteen ja ylläpidon/päivitysten hintaan. Parasta on jos järjestelmää voi testata käytännössä, ennen ostopäätöstä.