stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Symbolinen analyysi
Kielten ymmärtäminen symbolien kautta

Kaikkien kielten perusyksikkönä on symboli. Kaikki formaalit esitykset, myös ohjelmistojen kuvaamisessa yleisesti käytetyt UML-kaaviot, koostuvat symboleista. Symbolit kuvaavat objekteja tai ilmiöitä. Objektien ymmärtäminen tapahtuu alimmalla tasolla tekemällä symbolien ja objektien välisiä tulkintoja. Symboli on Charles Peircen käsitteistössä erikoistapaus termistä merkki.
Analyysin määritelmän mukaan symbolinen analyysi on prosessi, jolla monimutkaisia rakenteita voidaan ymmärtämisen helpottamiseksi pilkkoa pienempiin osiin. Pilkkomisen lisäksi yleensä on tarkasteltavista symboleista tarpeen luoda horisontaalisia selityksiä (selitys) ja hierarkkisia käsitteitä (käsite). Peircen mukaan selitys saadaan aikaan päättelyllä. Näin tapahtuva (argumentointi) voi olla logiikasta riippuen deduktiivista (Deduktiivinen päättely), induktiivista (Induktiivinen päättely) tai abduktiivista (Abduktiivinen päättely).
Symbolisen analyysin periaate

Kehys symboliselle analyysille on seuraava
| Nr | Metakäsite | Määrittely |
| --- | --- | --- |
| 1 | Symboli | Ymmärtämisen peruskäsite |
| 2 | Objekti | Mitä on symbolin takana |
| 3 | Tulkinnos | Johtopäätös symbolien ja objektien kytkemiseksi keskenään. |
| 4 | Logiikka   Symbolinen logiikka (engl. Symbolic logic) | Periaate, jolla tulkinnan yhdistetään toisiinsa. Eri objekteilla on oma logiikkansa. |
| 5 | Kysely (engl. Query) | Formuloitu kysymys, joka aloittaa päättelyn kyseessä olevassa logiikassa |
| 6 | Tulos (vastaus kyselyyn) | Logiikan antama tulos symbolisen informaation muodossa |
| 7 | Pragmatiikka eli merkitys  | Saadun informaation (tuloksen) tärkeys tarkoituksena kattaa aiottu tavoite. |
Esimerkki: Symbolinen analyysi liikenteessä

Kuvataan tilannetta, jossa henkilö NN on palaamassa autolla kotiin tai menossa harrastuksiin tai töihin:
Tärkeä havainnoitava symboli tiellä on liikennevalo, jokaisessa isommassa risteyksessä.
. Liikennevalo (symboli) kuvaa sen takana olevaa objektia, eli risteystä.
Symboliin kohdistuva tulkinta on näköhavainto, joka kertoo liikennevalon värin. Jos valo on vihreä, NN voi jatkaa matkaansa. Muuten hänen täytyy odottaa. Tietokoneessa tulkintoja vastaa tietokoneen alkeistoiminto, komputaatio, joka alimmalla tasollaan vastaa konekielistä lausetta ja lähdekooditasolla yhtä ohjelmakoodin lausetta, jonka kääntäjä pilkkoo konekielisiksi lauseiksi (konekielinen käsky).
Tulkinta kuuluu laajempaa kokonaisuuteen eli logiikkaan (liikennesäännöt), joka tarvitaan, jotta voitaisiin käyttäytyä liikenteessä vaarantamatta muita. Logiikka voidaan yleensä määritellä sääntöinä, mutta vielä sujuvammin ns. tilasiirtymäkaavioina (tilakaavio).
Kysely on formuloitu kysymys, joka käynnistää tilanteen mukaan logiikan, kuten liikennesäännön.
Tulos on paluu logiikasta, siis vastaus kyselyyn.
Pragmaattinen merkitys tarkoittaa jotakin hyötyä NN:lle. Hän saa hyötyä siitä, että pystyy jatkamaan matkaansa – vaarantamatta itseään risteyksessä. Jotta NN pääsisi määränpäähänsä, hän joutuu tulkitsemaan symboleita perättäisiä ja sisäkkäisiä kyselyitä käyttäen. Navigoinnin logiikka on esimerkki korkeamman tason logiikasta, joka aktivoi oman reittinsä, jolla tarvitaan omat liikennevalonsa ja alemman asteen logiikan toiminnot.
Symbolisen analyysin rajoitukset

Kaikki asiat eivät ole yhtä yksinkertaisia mallinnettavia kuin äskeinen. Toisaalta aina ei löydy yhtä selkeitä indikaattoreita kuin liikennevalo. Erilaisia ääripäitä kuvaavat kaksi filosofian suuntausta:
Analyyttinen filosofia ja erityisesti looginen atomismi lähtee siitä, että käsitteet voidaan jakaa rajattoman pitkälle osiin. Atomismin mukaan kaikki aine koostuu jakamattomista osista.
Toisaalta mannermainen filosofia joka tarkastelee monimutkaisimpia ilmiöitä, joista osa on jopa mahdoton ymmärtää. Siihen liittyvä käsite holismi kritisoi läntisen tieteen perinteistä näkemystä, jonka mukaan tutkimusongelma yleensä ensin jaetaan osiin ja ongelmaa selvitetään sitten osa kerrallaan.
Vaikeuksia hahmottaa mihin kukin symboli todellakin viittaa, kutsutaan yhteisellä nimellä symbolin maadoittamisen ongelmaksi. Jos samalle symbolille tai symbolien joukolle on monta vaihtoehtoista tulkintaa, puhutaan monimerkityksellisistä (ambiguous) tilanteista (context).
Silloin kun täsmällinen objekti aina voidaan tunnistaa, voidaan symbolien välille määritellä formaaleja vuorovaikutuksia, esimerkiksi predikaattilogiikan keinoin. Ohjelmistoatomi on käsite, jonka avulla täsmällisiä objekteja voidaan luoda kytkemään muita objekteja yhteen
Seuraavassa autoilijan logiikka liikennevaloissa:
| Tilan nr | Tila | Ehto | Seuraava tila | Tulkinta (havainnot) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aloitus | - | Odotus |  |
| 2a | Odotus | Keltainen | Odotus | Havaitaan keltainen valo |
| 2b | Odotus | Punainen | Odotus | Havaitaan punainen valo |
| 2c | Odotus | Vihreä | Jatka | Havaitaan vihreä valo |
| 3 | Jatka | (Ei vaaraa) | Lopetus |  |
| 4 | Lopetus |  |  |  |
Tilat Aloitus ja Lopetus ovat kaaviossa vain havainnollisuuden vuoksi.
Yllä oleva tilataulu voidaan helposti ohjelmoida tietokoneelle täysin samanlaisena kuin miten ajajakin toimii. Kaikki ohjelmointikielet ovat keskenään Turing-vahvoja, joten samat asiat voidaan ohjelmoida eri kielillä. Ohjelmoitaessa Prolog on kuitenkin erityisen sopiva sen takia, että Prologin sisäinen semantiikka tukee suoraan tilakaavioiden ohjelmointia. Jokaiselle tilakaavion kentälle ja tekijälle löytyy kielestä suoraan soveltuva rakenne.
Kirjallisuutta

Boyer, R. S. & Elspas, B. & Levitt, K. N. (1975): SELECT - A formal system for testing and debugging programs by symbolic execution, pages 234-245., Los Angeles, CA.
Church, A. (1938). A Bibliography of Symbolic Logic, ISBN 0821800841, out of print.
Cheatham, T. & Holloway, G. & Townley., J. (1979). Symbolic Evaluation and the Analysis of Programs. IEEE Trans. Softw. Eng. 5 (4), 402-417.
Clarke, L. (1975). A system to generate test data and symbolically execute programs. Rep. No. CU-CS-060-75, Dep. of Computer Sci, U. of Colorado, Colorado.
Havlak, P. (1994). Interprocedural Symbolic Analysis. . PhD thesis, Dept. of Computer Science, Rice University.
Harnad, S. (1990) The Symbol Grounding Problem. Physica D 42: 335-346.
Xie, Y. & Chou, A. & Engler, D. R. (2003). ARCHER: using symbolic, path-sensitive analysis to detect memory access errors. ESEC / SIGSOFT FSE-conference
Aiheesta muualla

Symbolinen analyysi ohjelmien ymmärtämisen teoriana:
Comparing Static, Dynamic and Symbolic Analysis[vanhentunut linkki] Staattisen, dynaamisen ja symbolisen analyysin filosofinen vertailu (Englanniksi)
[vanhentunut linkki] Symbolic Analysis and Atomistic Model as a Basis for a Program Comprehension Methodology. Väitöskirja (2008)
Symbolic Analysis[vanhentunut linkki] Symbolinen analyysi: Web-sivut (Englanniksi)
Syytinki

Syytinki eli kiinteistöeläke on kiinteistön kaupan yhteydessä toteutettu sopimus asumisoikeudesta. Syytinki takaa myyjälle oikeuden jäädä asumaan tilalle. Yleinen on sellainen sopimus, jolla maatilan omistaja luovuttaa tilan lapselleen ja tämän puolisolle, ja pidättää itselleen ja puolisolleen elinaikaisen elatuksen eläkkeenä kiinteistöstä.
Syytinki on suomenruotsiksi sytning ja riikinruotsiksi undantag.
Yleistä

Syytinkisopimuksella myyjälle tai myyjille määritetään yleensä heidän elinikänsä kestävä asumisoikeus jollakin osaa kiinteistöä. Syytinki voi olla myös määräaikainen, ja siihen saattaa liittyä myös muita suoritteita, esimerkiksi asunnon sähkö ja lämpö, ruokailuja tai palveluita.
Syytinki on ollut maatalouden perinteinen eläkemuoto. Sopimalla syytingistä luopuja on osaltaan voinut rahoittaa tilakauppaa esimerkiksi sukupolvenvaihdostilanteessa antamalla lapselleen lainan, jota tämä maksaa takaisin eläkkeen muodossa. Kauppahinta maksetaan yleensä osaksi rahana, osaksi eläkkeenä. Toisaalta hän on samalla varmistanut itselleen asumisturvan ja ehkä elannonkin vanhuudenpäivien varalle. Perinteisessä maatalousyhteisössä vanhemmat ovat jääneet syytingin turvin tilalle asumaan ja työskentelemään. Tilan ostajalle syytinki on tietynlainen riski, sillä syytinginsaajan elinajasta riippuu, kuinka kauan eläkettä tulee suorittaa.
Syytinkikauppa on yleensä alihintainen maatilan luovutus ja nimenomaan alihintaiseksi tarkoitettu. Kaupalla tilan omistavat vanhemmat luovuttavat tilan yhdelle lapselleen jo elinaikanaan. Kauppahinnan rahana maksettava osuus menee tavallisesti ostajan sisaruksille, joille sen katsotaan olevan perittävältä saatua ennakkoperintöä. Järjestelyyn saattaa liittyä muiden sisarusten perinnöstä luopuminen osittain tai kokonaan. Tällöin kauppahinta on samalla lakiosan vastike. Kun sukupolvenvaihdos tapahtuu molempien vanhempien elinaikana, ei tila joudu perikunnan haltuun, mikä olisi huolestuttava tilanne tilanpidon jatkuvuuden kannalta.
Syytingin tarkoituksena on säilyttää maatila suvun hallussa. Usein sovitaan, että syytinki nousee kaksin-, jopa kolminkertaiseksi, jos tila siirtyy vieraalle. Tilaa on myös vaikea hyötymistarkoituksessa myydä, sillä vieras ei mielellään osta syytinkirasitteista tilaa. Toisinaan syytinkisopimukseen liitetään ehto, että osa kauppahinnasta on luovutettava syytinkiläiselle, jos tilan ostaja myy sen syytinkiaikana edelleen. Vieraan kanssa solmittu syytinkisopimus on harvinainen, sillä vanhemmat haluavat siirtää tilan lapselleen.
Syytinkijärjestelmä eri maissa

Suomessa syytinkijärjestelmä on ollut kehittynein Länsi-Suomen peltoviljelyalueilla mutta lähes tuntematon Savossa ja Etelä-Karjalassa, eli vanhoilla kaskiviljelyalueilla. Syytingin käyttö ja ehdot poikkesivat alueittain, ja syytingin käyttö saattoi olla jopa rituaalinomaista. Vielä 1970-luvun loppupuoliskolla 60–80 prosenttiin sukupolvenvaihdoskaupoista liittyi syytinkiehto, ja syytinkiä käytetään yhä nykyisinkin maaseudun sukupolvenvaihdostilanteissa.
Ensimmäinen maininta syytinkisopimuksesta Suomessa on vuodelta 1319, kun Vesunnin kartanon omistajat Paulus ja hänen vaimonsa Melutha luovuttivat tilan Gunnarille syytinkiä vastaan.
Syytinki on ollut laajalti käytössä myös muissa Pohjoismaissa. Saksalaisilla talonpojilla oli myös vastaava järjestely, der Altenteil.
Suviseurat

| Suviseurat> vuosikokousseurat |
| --- | --- |
 Suviseurateltta vuonna 2016
Tyyppi:  kristillinen kesäkokous
Ajankohta:  kesä-heinäkuun vaihde
Järjestämistiheys:  vuosittain
Tapahtumapaikka:  lentokentät, viimeiset peltoseurat vuonna 2019
Paikkakunta:  vaihtuu vuosittain
Ensimmäisen kerran:  1906–
Kävijöitä:  noin 60 000 – 90 000
Järjestäjä:  Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
Kotisivut
Suviseurat on vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen kesä-heinäkuun vaihteessa järjestämä hengellinen, kaikille avoin tilaisuus, jossa käy vilkkaimman päivän aikana lähes 90 000 seuravierasta eri maista, valtaosa Suomesta. Seuroista koostuvan tilaisuuden pitopaikka vaihtelee Suomessa vuosittain seurojen lähetysluonteen vuoksi. Seurat alkavat aattoseuroilla keskiviikkona tai torstaina. Avajaisia vietetään perjantaina ja seurat päättyvät maanantaina. Kokonaiskäyntimääräksi voidaankin laskea eri päiviltä yhteensä yli 360 000.
Suviseurat ovat kehittyneet SRK:n vuosikokouksen ympärille. Ensimmäiset suviseurat pidettiin kokouksen yhteydessä Oulussa vuonna 1906.
Myös muissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ruotsissa ja Venäjällä, vanhoillislestadiolaiset pitävät kesäisin suuria seuroja tai suviseuroja.
Ohjelma

Suviseurojen ohjelmana on seurapuheet eli saarnat, joita pidetään yhteensä noin 40. Seurapuhujina ei ole naisia. Suviseurat kestävät perjantaista maanantaihin, mutta osa seuravieraista saapuu paikalle jo keskiviikkona. Keskiviikkona ja torstaina pidetään aattoseurat. Lauantaina seurateltassa on ehtoollinen, jolla käy 20 000–30 000 seuravierasta. Sunnuntaina seurateltassa on jumalanpalvelus, ja jumalanpalveluksia pidetään myös lähialueiden kirkoissa. Suviseurojen yhteydessä pidetään myös SRK:n vuosikokous, puhujien ja seurakuntavanhinten kokous sekä kansainvälisyysilta ulkomaalaisille. Vuosikokous ja puhujienkokous ovat suljettuja tilaisuuksia, joissa median edustajien ei sallita olevan paikalla. Vuosikokouksessa jäsenyhdistysten eli paikallisten rauhanyhdistysten valitsemat edustajat päättävät tavanomaisista yhdistyslain mukaisista kysymyksistä.
Suviseuroissa on keskusteltu ajankohtaisista asioista ja SRK on antanut niissä julkilausumia erilaisista asioista kuten ehkäisystä, alkoholista ja televisiosta 1960-luvulla. Uusimmat julkilausumat on annettu vuosina 1994, 2002 ja 2005. Vuonna 2005 ilmaistiin huoli Jumalan sanan väheksymisestä ja kerrottiin vanhoillislestadiolaisten torjuvasta suhtautumisesta avoliittoon sekä eutanasiaan ja torjuttiin samaa sukupuolta olevien suhteiden toteuttaminen syntinä, vaikkei taipumus itsessään ole syntiä.
Suviseuroissa saatetaan joskus pitää myös tiedotustilaisuuksia, joissa myös saatetaan tiedottaa liikkeen hengellisestä opeista. Esimerkiksi vuonna 2009 Oripäässä tiedotettiin SRK:n lapsi- ja nuorisotyöstä sekä liikkeen kannasta ehkäisyyn ja vuonna 2010 Liperissä seurajärjestelyistä sekä avioliitosta ja pyhyydestä.
Valtaosa seuravieraista on lapsia ja nuoria, sillä vanhoillislestadiolaiset perheet ovat suomalaisittain ajatellen erittäin suuria. On arvioitu, että herätysliikkeen piirissä elää tätä nykyä yli 50 000 alle 18-vuotiasta. Ainoa erityisesti nuorille suunnattu ohjelma on perjantai-illan alustus.
Seurat ovat myös lähetystapahtuma, joten puheet tulkataan viidelle kielelle sekä viittomakielelle. Lisäksi suviseuroissa toimii suviseuraradio, joka lähettää saarnoja ja ohjelmaa noin kolmen miljoonan suomalaisen kuuluville sekä Internetin kautta kaikkialle maailmaan. Saarnojen välillä se tarjoaa toimitettua ohjelmaa lestadiolaisuudesta. Suviseura-alueella toimii myös lyhytkantoinen radiolähetin, jolta voi kuunnella saarnoja tulkattuna neljälle kielelle. Vuodesta 2004 alkaen saarnat on tallennettu internetiin kuunneltavaksi myöhemmin. Yle radioi kaksi saarnaa sunnuntaisin kello 18.00. Ylen valtakunnallinen radiointi on järjestetty vuoden 1939 Kemin suviseuroista lähtien.
Muut järjestelyt

Alueena on yleensä laaja noin yhden neliökilometrin peltoaukea tai lentokenttä. Keskellä suviseura-aluetta on keskusaukea, jolla sijaitsee apteekki, ensiapu, info, grilli, isoteltta, juhlaportti, kioski, pankki, posti, ruokala ja SRK:n kirjamyymälä. Keskusalueen ympärillä on majoitusalueet, joille majoittautuu suurin osa vieraista asuntoautoihin, -vaunuihin ja telttoihin. Suomalaisen elintason kohotessa telttojen määrä on vähentynyt asuntovaunujen ja -autojen osuuden kasvaessa. Alueille on ripoteltu myymälöitä ja vessoja sekä yksi suihkupiste. Alueen laitamilla on pysäköintialueita, jonne voi pysäköidä kulkuneuvon käydessään alueella ilman yöpymistä. Hetkellisesti suviseura-alueesta tulee Suomen 11. suurin kaupunki Porin jälkeen.
Saarnat kuuluvat isossa teltassa mutta myös muualla seurakentällä kaiutinjärjestelmän avulla. Kentälle on sijoitettu noin 200 kaiutinpylvästä. Ensimmäisen kerran kovaäänisiä on käytetty suviseuroissa Rovaniemellä vuonna 1931. Vuonna 1981 äänentoistoa parannettiin kehämenetelmällä päällekkäisen kaiun eliminoimiseksi.
Seuraorganisaatio pitää suviseurojen alla ja suviseurojen aikana tiedotustilaisuuksia, joissa kerrotaan mm. seurajärjestelyistä. Myös SRK on pitänyt tiedotustilaisuuden suviseurojen aikana. Niissä on käsitelty esim. liikkeen kantaa ajankohtaisiin aiheisiin. Suviseuroissa on ollut myös julkistustilaisuus, jossa on julkaistu SRK:n uusia kirjoja ja äänitteitä. Suviseuroista valmistetaan suviseurajulkaisu, joihin vuoteen 2012 saakka koottiin seurapuheet ja tietoa SRK:n toiminnasta. Vuodesta 2013 suviseurajulkaisussa ainoastaan avajaistilaisuuden puheet on litteroitu. Muut puheet ovat liitteenä mp3-muodossa. Suviseuroista tehdään verkkosivut. Sotkamon suviseuroista tehtiin myös wap-sivut.
Nettisivuilta on ollut mahdollista perehtyä suviseurojen tapahtumiin, kokousten julkilausumiin ja kuunnella puheita myös jälkikäteen.
Suviseuroja varten valmistettiin postin erikoisleima, jota sai vain suviseurojen ajan. Ensimmäisen kerran erikoisleima (nro 389) julkaistiin vuonna 1966 Oulussa. Suviseuroista on perinteisesti lähetetty tervehdyssähke arkkipiispalle, hiippakunnan piispalle, Suomen presidentille, maaherralle ja sisarjärjestöille Amerikoihin ja Ruotsiin.
Suviseurojen maamerkit

Suviseurojen näkyvimmät maamerkit ovat keskusalueella sijaitsevat seurateltta, juhlaportti ja lippurivi. Ennen kännyköiden yleistymistä ilmoitustaulu, jolle vieraat kiinnittivät tapaamistoiveitaan, oli useita metrejä pitkä ja hyvin näkyvä maamerkki.
Suviseurojen maamerkit > Suviseurateltta

Nykyinen suviseurateltta tai iso teltta otettiin käyttöön vuonna 2009 Oripään suviseuroissa. Seurateltta on 80 metriä pitkä ja 35 metriä leveä eli pohjapinta-alaltaan noin 2 800 m². Istumapaikkoja siellä on noin 4 200 hengelle. Seuratelttaa käytetään myös Ranuan ja Reisjärven opistoseuroissa.
Aiempi seurateltta oli noin 2 100 neliömetrin suuruinen teltta, johon mahtuu yhtäaikaisesti noin 4 200 henkeä (aiemman ilmoituksen mukaan 6 000). Teltassa oli yhdeksän isoa mastoa ja kymmeniä pienempiä. Sitä pystytti kerralla noin 100 hengen osasto, jota johti noin seitsemän ryhmänjohtajaa. Teltan pystyttämiseen meni aikaa noin kahdeksan tuntia.
Teltta oli käytössä ensimmäistä kertaa Kajaanissa 1938. Puolustusvoimat lainasi sitä talvisodassa siirtoväen tavaroiden säilytyspaikaksi. Teltan runko vaihdettiin vuonna 1960, koska 4 000 hengen teltta oli rapistunut ja käynyt pieneksi. Uusi kangas hankittiin vuonna 1981. Vuoden 2009 suviseuroihin hankittiin uusi hieman isompi teltta.
Suviseurojen maamerkit > Juhlaportti

Juhlaportissa on kuvattu ja kirjoitettu seurojen tunnuslause, joka on jokin Raamatun jae. Portti on rakennettu ensimmäisen kerran vuonna 1949 Haapajärvelle, jossa tunnuslause oli ”Sinä teit hyvin kun tulit”.
Suviseurojen maamerkit > Lippurivi

Lippurivi on kasvanut 19 lippuun, kun aluksi vuonna 1932 Iisalmessa oli käytössä vain Suomen, Ruotsin, Norjan ja Yhdysvaltain liput. Liput ovat ranskankielisessä aakkosjärjestyksessä. Kun Suomella on EU:n puheenjohtajuuskausi, lippurivissä on myös EU-lippu. Vuonna 1991 Jämijärvellä nähtiin sellainenkin erikoisuus, että käytännössä ateistisen Neuvostoliiton lippu liehui lippurivissä. Suviseuroissa Pyhäjoella oli 19 lippua, joista uusimmat olivat Ecuadorin ja Senegalin. Liput kuvaavat maita, joissa SRK:n seurapuhujat käyvät ajoittain järjestämässä seuroja. Poliittisen maailmantilanteen vuoksi Lopen suviseuroissa vuonna 2022 on poikkeuksellisesti vain Suomen lippuja.
Suviseurojen maamerkit > Radio- ja kaiutinmasto

Vuonna 2016 kaiutinmasto korvattiin uudella järjestelmällä.lähde? Radio- ja kaiutinmasto sijaitsi ison teltan vieressä. Itse masto oli 24 metriä korkea, mutta ukkosenjohdatin mukaan laskettuna sen kokonaiskorkeus oli 30 metriä. Masto oli koottu neljästä kuuden metrin elementistä. Se välitti ääntä radiotaajuuksille kuuden lähetysantennin kautta. Mastossa oli myös 20 suurta kaiutinta, joista ääni välitettiin seurakentälle.
Suviseurapaikkakunnat > Poikkeukset

(†) Vuoden 1915 suviseurat Ruotsin Alakainuussa (Nederkalixissa) peruuntuivat lavantauti-epidemian vuoksi.
(††) Vuonna 1941 suviseurojen piti olla Haapajärvellä, mutta jatkosodan takia ne jäivät pitämättä.
(†††) Vuoden 1944 suviseurat Nivalassa jäivät myös pitämättä jatkosodan takia virallisesti, mutta koska peruutusviesti ei tavoittanut kaikkia, paikalle saapui seuravieraita ja puhujia noin tuhat ja seurat pidettiin.
(††††) Vuonna 2020 suviseurat päätettiin toteuttaa radio- ja nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi. Reisjärvelle suunnitellut suviseurat siirrettiin pidettäväksi vuonna 2021.
(†††††) Vuonna 2021 Reisjärven suviseurat päätettiin toteuttaa radio- ja nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi.
Vuoden 1936 suviseuroja siirrettiin myöhemmäksi, 7.–9. päiväksi heinäkuuta eduskuntavaalien takia. Vuoden 1922 Viipurin suviseurat sekä vuoden 1951 suviseurat Rovaniemellä pidettiin ennen juhannusta. Maanantai tuli vakinaiseksi seurapäiväksi vuonna 1966.
Seuratunnukset

| Vuosi | Tunnus |
| --- | --- |
1992: Sinun porttis pitää avoinna oleman
1993: Herra, osoita minulle sinun ties
1994: Lintu on huoneen löytänyt
1995: Tulkaa minun tyköni
1996: Tule ja katso
1997: Katso, Jumalan Karitsa
1998: Iloitkaa aina Herrassa
1999: Minun autuuteni on läsnä
2000: Minun rauhani minä annan teille
2001: Siemen on Jumalan Sana
2002: Luonasi on elämän lähde
2003: Minä iloitsen sinun armostasi
2004: Minä olen elämän leipä
2005: Usko tulee kuulemisesta
2006: Minä olen lunastanut sinut
2007: Jumalan valtakunta on teidän keskellänne
2008: Autuas on se, jonka synnit on annettu anteeksi
2009: Käykää kuulemaan, mitä Herra puhuu
2010: Anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämme
2011: Minä annan teille tulevaisuuden ja toivon
2012: Jumala on kaupunkinsa vahva turva
2013: Minun Herrani ja Jumalani
2014: Minä ilmoitan teille suuren ilon
2015: Herra on minun valoni ja apuni
2016: Onneni on olla lähellä Jumalaa
2017: Minä olen ylösnousemus ja elämä
2018: Sinun syntisi annetaan anteeksi
2019: Herra siunatkoon sinua
2020: Tapahtukoon sinun tahtosi
2021: Herra, sinuun minä turvaan
2022: Lasten kaltaisten on Jumalan valtakunta
2023: Sinun sanasi on valo minun matkallani
2024: Olenko minä sinulle rakas?
2025: Taivaassa minulla on sinut
Suviseurat Suomen ulkopuolella

Vaikka Suviseurat ovat erityisesti Suomelle ominaisia, niitä järjestetään muuallakin. Näitä seuroja järjestetään Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa, Venäjällä ja Virossa. Kooltaan ne ovat Suomessa järjestettäviä seuroja pienempiä. Niiden sisältö on sama kuin Suomessakin, eli ne koostuvat saarnoista ja lauluista.
Suviseurat Suomen ulkopuolella > Ruotsi

Ruotsin suviseurat järjestää Sveriges Fridsföreningars Centralorganisation (SFC). Suviseurat pidetään nykyisin vuorovuosin Taalainmaalla ja Tukholmassa helatorstaiviikonloppuna. Vuonna 2020 suviseurat Taalainmaalla peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
Ensimmäiset Ruotsin suviseurat pidettiin vuonna 1985 Gagnefissa. Pohjois-Ruotsissa suviseurat on pidetty neljä kertaa: Kalixissa vuosina 1988 ja 1992 sekä Haaparannalla vuosina 2006 ja 2009.
Suviseurat Suomen ulkopuolella > Pohjois-Amerikka

Pohjois-Amerikassa suviseurat järjestää Laestadian Lutheran Church (LLC). Seurat pidetään kesä-heinäkuun vaihteessa. Vuonna 2020 suviseurat päätettiin toteuttaa nettiseuroina koronaviruspandemian vuoksi ja Michiganin Marquetteen suunnitellut suviseurat siirrettiin pidettäväksi vuonna 2021.
Vierailijoiden määrät riippuvat pitopaikasta. Vuoden 2006 kesäseuroihin Rockfordiin odotettiin 4 000–4 500 vierasta. Vieraita seuroihin tulee pääosin Pohjois-Amerikasta. Seurat järjestetään usein kouluilla ja urheiluhalleissa.
Kirjallisuutta

Taskila, Matti (toim.): Luonasi on elämän lähde: SRK:n suviseurat Maaningalla 2002.  Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 2002.  ISBN 951-843-030-6
Palola, Ari-Pekka (toim.): Suvi on läsnä – Suviseurojen historia.  Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys, 2006.  ISBN 951-843-077-2