stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nathaniel Bar-Jonah

David Paul Brown eli vuodesta 1991 Nathaniel Benjamin Levi Bar-Jonah (15. helmikuuta 1957 – 13. huhtikuuta 2008) oli yhdysvaltalainen rikollinen, joka syntyi Worcesterissa, Massachusettsissa, ja oli kuollessaan istumassa Montanan osavaltiossa 130 vuoden tuomiotaan.
Bar-Jonahin rikoshistoria alkaa jo 1970-luvulta. Vuonna 1974 hän esiintyi poliisina 8-vuotiaalle pojalle ja hyväksikäytti tämän. Hän on maansa pahamaineisimpia lasten hyväksikäyttäjiä ja kohdistanut äärimmäisen väkivaltaisia seksuaalirikoksia sekä tyttöihin että poikiin.
Bar-Jonahin uuden pidätyksen yhteydessä vuonna 1999 hänen kotoaan löytyi varsin raskauttavana pidettyä aineistoa, kuten pienten lasten kuvia. Poliisi epäili häntä 6. helmikuuta 1996 kadonneen 10-vuotiaan Zachary Ramsayn murhasta, mutta syytteistä luovuttiin, sillä äiti uskoi vakaavasti poikansa olevan yhä elossa.
Bar-Jonah väitettiin myös paloitelleen ruumiin; hänen väitettiin lisäksi olleen ihmissyöjä, sillä hänen hallustaan löytyi hänen kirjoittamiaan reseptejä ihmislihasta tehtäville ruoille. Hänelle oli alun perin tarkoitus hakea kuolemantuomiota, mutta rangaistusta lievensi syytteiden muuttaminen hieman vähemmän raskaiksi. Hänet osoitettiin lopulta syylliseksi vapaudenriistoihin, törkeisiin pahoinpitelyihin ja seksuaalisiin hyväksikäyttöihin, ja hänen 130-vuotinen tuomionsa pysyi muuttumattomana valituksen yhteydessä vuonna 2004.
51-vuotiaan Bar-Jonahin kuolemasta ilmoitettiin huhtikuussa 2008.
Kielitoimiston sanakirja

| Kielitoimiston sanakirja 1–3 |
| --- | --- |
 Kielitoimiston sanakirjan 1. osan kansi
Kirjailija:  Eija-Riitta Grönros (päätoim.)
Kansitaiteilija:  Markus Itkonen
Kieli:  suomi
Genre:  sanakirjat
Kustantaja:  Kotimaisten kielten tutkimuskeskus
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  713 + 739 + 691
ISBN:  952-5446-20-4
Sarja: Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja, 140 (ISSN 0355-5437)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kielitoimiston sanakirja on Kotimaisten kielten keskuksen julkaisema yksikielinen suomen kielen sanakirja ja Suomen kielen perussanakirjan seuraaja. Sanakirjan ensimmäinen versio julkaistiin sähköisenä vuonna 2004. Syksyllä 2006 sanakirjasta julkaistiin myös kolmiosainen painettu sanakirja, Kielitoimiston sanakirja, joka pohjautuu aiempaan sähköiseen versioon. Loppuvuodesta 2014 alkaen sanakirjan verkkoversio on ollut käytettävissä ilmaiseksi, eikä fyysisiä versioita ole sen jälkeen enää painettu.
Sanakirjan ilmoitetaan olevan ”laajin ja ajantasaisin yksikielinen suomen kielen sanakirja”. Se sisältää kielenhuollon uusimmat suositukset ja paljon uudissanoja. Hakusanoja teoksen verkkoversiossa oli vuonna 2022 kaikkiaan noin 104 000 sanaa, ja vuosittain sen kautta tehdään noin 4,2 miljoonaa hakua. Verkkosanakirjaa päivitetään vuosittain kuusihenkisen sanakirjantoimituksen keräämän uuden aineiston pohjalta.
Sanakirja

Kielitoimiston sanakirja pyrkii kuvaamaan suomen nykyisen yleiskielen keskeiset sanavarat eli yleistä, vakiintunutta ja tyypillistä sanastoa. Sanakirja ei sisällä esimerkiksi nimiä, lyhenteitä tai vanhan kirjakielen sanoja. Hakusanoina on kuitenkin myös joitakin harvinaisempia sanoja ja vierassanoja sekä tunnetumpia käsitteitä, joiden täsmällinen merkitys on tyypillisesti vähemmän tunnettu: Kotus on listannut epämääräisemmän merkityksen sisältäviin sanoihin esimerkit “simpsakka”, “hipsteri”, “diskontata”, “jytky” ja “havas”. Erikoisalojen termistöstä on otettu mukaan sellaisia käsitteitä, jotka esiintyvät mediassa. Murre- ja slangisanoista sanakirjaan on valittu vain joitakin laajalevikkisiä sanoja, mutta yleisesti ottaen arkikielisiä, puhekielelle ja epämuodolliselle kirjoitetulle kielelle tyypillisiä ilmauksia on mukana runsaasti.
Sanakirjan hakusanat ja selitteet ovat suomeksi. Yksittäisten sanojen merkitysten lisäksi sanakirjassa selitetään fraaseja, nostetaan esille homonyymisia sanoja sekä yhdistetään toisiinsa synonyymejä. Sanakirja selittää myös samankaltaisten sanaparien toisistaan poikkeavia merkityksiä, esimerkiksi sanoissa ‘määritteleminen’, ‘määrittäminen’ ja ‘määrääminen’. Joissakin sana-artikkeleissa täsmennetään myös käsitteen kuvallista käyttöä sekä neutraalista yleiskielestä poikkeavaa tyylisävyä, kuten leikillisyyttä, ylätyyliä tai vanhentuneisuutta. Sävyltään erikoiseksi, kuten arkiseksi tai slangiksi luokitellulle hakutulokselle esitetään sen yleiskielen vastine. Kieliyhteisön käsitykset sanojen tyylilajista kuitenkin muuttuvat ajan kuluessa, ja sanakirjan verkkoversioon lisätään tai sieltä poistetaan korostuksia tarpeen mukaan. Myös yksittäisten kielenkäyttäjien käsitykset sanojen käyttöaloista vaihtelevat, ja sanakirjan verkkosivuilla korostetaankin tyylilajimerkintöjen olevan käyttöohjeen sijaan kuvauksia siitä, millaisissa yhteyksissä sanaa yleensä käytetään.
Sanakirja > Suhde kielenhuoltoon

Kotuksen mukaan Kielitoimiston sanakirjalla on kielen kuvailun lisäksi myös normatiivinen tehtävä, eli se antaa suosituksia neutraalista asiatyylistä. Suositukset ja esimerkit sanojen käytöstä pohjautuvat Kotimaisten kielten keskuksen yhteydessä toimivan suomen kielen lautakunnan päätöksiin. Sanakirjaa voikin käyttää myös oikeinkirjoitusoppaana. Sana-artikkeleissa esitellään sanojen eri taivutusmuodot ja määritetään astevaihtelun tyyppi. Adjektiiveista esitetään myös vertailumuodot. Lisäksi sanakirjasta saa apua yhdyssanojen ja vierassanojen oikeinkirjoitukseen sekä ison tai pienen alkukirjaimen valintaan. Esimerkit antavat tietoa sanan käyttöympäristöstä ja sanasta osana lauserakennetta. Sanakirja antaa ohjeita myös joidenkin sanojen ääntämiseen.
Kuten Nykysuomen sanakirja, myös Kielitoimiston sanakirja nostaa esille lukuisissa sanoissa vierasvoittoisuuksia, pääasiassa svetisismejä, ja ilmentää niitä suomenkielisen kielenkäytön kannalta kartettaviksi.
Vierasvoittoisille ilmauksille esitetään Kielitoimiston sanakirjassa sulkeissa korjausehdotus:
Nykypäivän kielenhuolto-ohjeiden svetisisminäkemysten katsotaan periytyvän kielitieteilijä E. A. Saarimaan 1930–1940-luvun julkaisuista Huonoa ja hyvää suomea sekä Kielenopas, vaikka monet ns. ruotsinvoittoisuudet ovatkin sittemmin joko kadonneet tai hyväksytty osaksi suomea. Kielitoimiston sanakirjan uudemmassa verkkoversiossa (2014–) vierasvoittoisuuksia on edelleen korostettu, mutta niitä on myös aktiivisesti vähennetty. Aikaisemmin torjuttuja mutta sittemmin hyväksyttyjä ilmauksia esitetään sanakirjassa hakasulkeissa, ja niitä nimitetään vaihtoehtoisiksi synonyymeiksi. Edelleen epäsuositeltavien ilmausten ihanteellisempia muotoja korostetaan kuitenkin ns. paremmin-suosituksena:
Sanakirjan kehitys ja toimittaminen > Taustaa

Kielitoimiston sanakirjaa edeltävät vuosina 1951–1961 julkaistu kuusiosainen Nykysuomen sanakirja sekä 1990-luvulla julkaistu Suomen kielen perussanakirja. Painetun kolmiosaisen Suomen kielen perussanakirjan viimeinen osa julkaistiin maaliskuussa 1994 ja sähköinen CD-Perussanakirja vuonna 1997. Kielitoimiston sanakirja on Perussanakirjan uusittu ja laajennettu versio, ja sen vuonna 2004 julkaistussa ensimmäisessä versiossa oli noin 4 000 sana-artikkelia enemmän kuin CD-versiossa ja 6 000 sana-artikkelia enemmän kuin painetussa Suomen kielen perussanakirjassa. Tämän lisäksi yli 15 000 sana-artikkelia muokattiin muun muassa merkitysten, esimerkkien ja kielenhuollon suositusten osalta. Sanakirjaan lisättiin myös 21 000 paikannimeä kattava Asutusnimihakemisto.
Sanakirjan uudistuksen myötä vaihtui myös sen nimi. Uutta nimeä perusteltiin Kielitoimiston tunnettuudella ja pitkällä historialla kielenhuollon ja sanakirjatyön parissa. Vaikka Kotimaisten kielen keskuksessa ei vuoden 1994 organisaatiomuutosten jälkeen ole ollut Kielitoimisto-nimistä yksikköä, liitetään sen nimi edelleen vahvasti kielenhuoltoon, kielineuvontaan ja nykykielen sanakirjatoimitukseen. Sekä Nykysuomen sanakirja että Suomen kielen perussanakirja on tehty Kielitoimiston yhteydessä. Uudella nimellä haluttiin kunnioittaa nykykielen sanakirjojen jatkumoa ja varmistaa, että siitä käy ilmi myös tekijän nimi.
Sanakirjan kehitys ja toimittaminen > Toimitus

Kielitoimiston sanakirjan sähköisten ja fyysisten painoksien sekä vuoteen 2017 asti myös verkkoversion päätoimittaja oli Eija-Riitta Grönros. Verkkoversiolla on kuusihenkinen toimitus, joka vastaa sanakirjan sisällön ajantasaisuudesta lisäämällä sinne uusia hakusanoja ja päivittämällä vanhoja sana-artikkeleita. Toimitus vastaa myös yleisökysymyksiin ja kirjoittaa kieliaiheisia julkaisuja. Vuonna 2023 toimitukseen kuuluvat päätoimittaja Minna Pyhälahti, toimitussihteeri Minna Haapanen ja neljä toimittajaa.
Toimitus tekee myös tiivistä yhteistyötä Kotimaisten kielten keskuksen kielenhuolto-osaston kanssa. Kielenhuolto-osasto ja Suomen kielen lautakunta muodostavat kielenhuolto-organisaation, jonka päätöksiin ja ohjeisiin Kielitoimiston sanakirjakin nojaa. Toisaalta suomen kielen lautakunnan suosituksia on muutettu sanakirjan toimituksen aloitteesta. Näin ollen sanakirjatoimituksen sanotaan olevan merkittävä auktoriteetti kotimaisen sanastonkehityksen ohjaamisessa ja seuraamisessa.
Julkaisut > Sähköiset versiot (2004–2012)

Kotimaisten kielten keskus julkaisi sanakirjan sekä cd-romina että internet- ja intranetversiona vuonna 2004. Internet-versio oli osa Kielikone Oy:n MOT-sanakirjastoa.
Keväällä 2008 julkaistiin päivitetty versio sähköisesta sanakirjasta. Se oli edelleen saatavilla sekä cd-romina että verkkoversiona ja sisälsi tuhat hakusanaa enemmän kuin aiempi versio. Lisäksi 4 000 sana-artikkelia oli uudistettu, mukaan lukien vuoden 2006 painettuun laitokseen tehdyt muutokset. Uusien hakusanojen joukossa olivat muun muassa ajatushautomo, retro ja energiansäästölamppu.
Kevään 2012 versiota ei julkaistu enää cd-romina vaan ainoastaan verkkoversiona MOT-sanakirjastossa. Uusi versio sisälsi 2 000 uutta hakusanaa ja 2 700 päivitettyä artikkelia.
Vuosien 2004–2012 sähköisissä versioissa oli erillinen osio, noin 21 000 paikannimeä sisältänyt Asutusnimihakemisto. Asutusnimihakemistosta on sittemmin tullut erillinen verkkojulkaisu, jota päivitetään säännöllisesti.
Julkaisut > Painettu versio (2006, 2012)

Kielitoimiston sanakirjan ensimmäinen painettu laitos ilmestyi kolmiosaisena syksyllä 2006. Se sisälsi noin 6 500 hakusanaa enemmän kuin painettu Perussanakirja ja lisäksi yli 20 000 päivitettyä sana-artikkelia. Uusien hakusanojen joukossa olivat muun muassa blogi, sähköpostiosoite ja tekstiviesti. Painettuun versioon lisättiin myös 300 uutta ja noin 2 500 muokattua artikkelia, joita sanakirjan kaksi vuotta aiemmin julkaistussa sähköisessä versiossa ei vielä ollut. Tällaisia uudissanoja olivat esimerkiksi kuukautiskuppi ja sudoku.
Uudistettu painos ilmestyi syksyllä 2012. Se sisältää noin 3 000 hakusanaa enemmän kuin ensimmäinen painos, ja lisäksi 4 000 artikkelia on uudistettu. Keväällä 2012 julkaistuun sähköiseen versioon verrattuna painettu sanakirja sisältää noin 100 uutta hakusanaa ja 400 muokattua sana-artikkelia.
Uudistettuun painokseen on uusien sanojen lisäksi päivitetty sellaisia kielenkäytön määritteitä, joiden katsotaan kielentutkimuksen kannalta vanhentuneen. Esimerkiksi vuonna 1979 käyttöön otettu käsite yleispuhekieli on uudemmassa painoksessa täsmennetty muotoon “epämuodollinen puhutun kielen muoto”, koska yleispuhekieli-termiä ei enää muuttuneiden kielenkäyttötapojen vuoksi katsota riittävän täsmälliseksi kuvaukseksi.
Julkaisut > Ilmainen verkkoversio (2014–)

| Kielitoimiston sanakirja |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus hakunäkymästä.
Verkkosivusto:  https://www.kielitoimistonsanakirja.fi
Kotipaikka:  Helsinki
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  verkkosanakirja
Rekisteröinti:  ei
Kielet:  suomi
Omistaja:  Kotimaisten kielten keskus
Luonut:  Kielikone Oy
Avattu:  11. marraskuuta 2014
Nykyinen tila:  aktiivinen
Kielitoimiston sanakirja julkaistiin internetissä ilmaisena versiona 11 marraskuuta 2014. Hakusanoja oli julkaisuhetkellä noin 100 000 eli 500 enemmän kuin vuoden 2012 sähköisessä versiossa. Kotimaisten kielten keskus kertoi julkaisun olevan ajantasaisin ja luotettavin suomen yleiskielen sanakirja. Julkaisusta tuli Kotuksen neljäs verkossa luettava sanakirja.
Verkkoversioon sisällytettyjä uusia ominaisuuksia olivat hakusanaluettelo sekä katkaistu haku eli sanojen hakeminen pelkällä alku- tai loppuosalla. Usean sanan yhdistelmähaku taas auttaa sanontojen etsimisessä.
Verkkosanakirjaa toimitetaan Adobe FrameMaker -ohjelmalla.
Julkaisut > Ilmainen verkkoversio (2014–) > Päivitykset

Verkkosanakirjaa päivitetään vuoden tai kahden vuoden välein. Päivityksessä lisätään tavallisesti 400–600 uutta sana-artikkelia.
Vuoden 2016 päivitys toi sanakirjaan 700 uutta sana-artikkelia sekä muutoksia 1 400 artikkeliin. Päivityksen yhteydessä muun muassa väljennettiin eräiden vierassanojen taivutusta suomen kielen lautakunnan uusien ohjeiden mukaiseksi ja poistettiin “Paremmin”-suosituksia monista aiemmin svetisismeiksi luokitelluista ilmauksista. Vuonna 2018 sanakirjaan lisättiin yli 600 hakusanaa ja reilun tuhannen sana-artikkelin tietoja päivitettiin. Uudet hakusanat poimittiin vuoden 2016 aikana kerätystä sana-aineistosta, ja niiden joukossa olivat muun muassa bitcoin, kaupunkipyörä ja drone eli drooni.
Vuonna 2017 sanakirjaan tehtiin yli 3,5 miljoonaa hakua, ja vuosina 2019 ja 2021 määräksi ilmoitettiin 4,2 miljoonaa. Hakuihin vaikuttavat paljon esimerkiksi mediassa esillä olevat puheenaiheet sekä vuodenkierto ja sesongit. Haetuimpien sanojen joukossa ovat myös muutamat taivutuksen ja oikeinkirjoituksen kannalta hankalat sanat ja sanaliitot, kuten jompikumpi ja alun perin.
Tiedon lisäämiseksi ja sisällön parantamiseksi sanakirjan verkkosivuilla on vinkkejä sanakirjan monipuolisempaa käyttöä varten. Sanakirjan monipuolistamiseksi toivotaan myös, että sanakirjasta saadaan tulevaisuudessa suora yhteys esimerkiksi Kielitoimiston ohjepankkiin tai muuhun taustatekstiin.
Julkaisut > Ilmainen verkkoversio (2014–) > Viimeisin versio

Alkuvuodesta 2020 verkkoversiota päivitettiin matkapuhelimen näytön kokoon paremmin mukautuvalla responsiivisella käyttöliittymällä. Versiosta jäivät väliaikaisesti puuttumaan vuoden 2018 versiossa olleet monipuoliset hakutoiminnot, kuten haku selitteistä ja esimerkeistä, ja hakuja pystyi tekemään vain hakusanoista. Hakuominaisuudet palautettiin kuitenkin saman vuoden syksyllä, ja samalla sanakirjan sisältöä uudistettiin ja päivitettiin. Syksyllä 2020 uusia hakusanoja lisättiin 230, ja yli 700:aa sana-artikkelia korjattiin tai päivitettiin. Lisäksi joidenkin sanojen tyylimerkintöjä päivitettiin: esimerkiksi tietyistä sanoista poistettiin merkintä arkisesta tyylisävystä. Myös saavutettavuutta parannettiin niin, että sanakirjaa voi käyttää myös ruudunlukijalla tai pelkällä näppäimistöllä.
Vastaanotto

Kielitoimiston sanakirjan ilmainen verkkojulkaisu on saanut myönteistä palautetta. Sen ulkoasua on kutsuttu selkeäksi ja navigointia johdonmukaiseksi.
Kotimaisten kielten keskuksen teettämän kyselyn mukaan Kielitoimiston sanakirja on toimittajille ja muille kielen ja kirjoittamisen parissa työskenteleville tiheään käytetty työkalu, jota hyödynnetään myös oikeinkirjoitusoppaana ja synonyymien etsimisessä.
Helsingin Sanomien toimittaja Ville Eloranta on nostanut sanakirjan myönteisesti esille kirjoittaessaan kotimaisesta kielenhuollosta ja suomen kielen tilanteesta. Helsingin kaupungin varavaltuutettu Joonas Lyytinen on ehdottanut sanakirjatoimitukselle suurempia resursseja ja todennut, ettei sanakirja hänen mukaansa aina päivity tarpeeksi nopeasti esimerkiksi erityisen etnisten ryhmien kutsumanimien osalta. Vuoden 2012 kirjoitukseen kuului lopulta toteen käynyt toivomus siitä, että Kielitoimiston sanakirja julkaistaisiin verkossa helpommin päivitettävänä versiona.
Kielitoimiston sanakirjaan lisätyistä sanoista on toistuvasti uutisoitu “uusina” tai “virallisina” suomen kielen sanoina, ja toisaalta sanakirjasta poistettujen sanojen on kerrottu poistuneen kielestä. Sanakirjan verkkosivuilla kuitenkin todetaan, ettei sanakirja ole “hyväksyttyjen” sanojen luettelo vaan kuvaa vakiintunutta sanastoa. Myös sanakirjan entinen päätoimittaja Eija-Riitta Grönros on korostanut, että sanakirja kuvaa vain pientä osaa kielestä. Sanan puuttuminen sanakirjasta ei tarkoita, että se puuttuisi kielestä kokonaan tai ettei sitä voisi käyttää.
Aiheesta muualla

Kielitoimiston sanakirja
Kaikki Kotimaisten kielten keskuksen sanakirjat
Kotimaisten kielten keskuksen kotisivut
Asukasnimihakemisto
Kotimaisten kielten keskus: Kielenhuolto
Kielitoimiston sanakirja päivittyy ja uudistuu (13.2.2020)
Painettu kolmiosainen julkaisu yhtenä myyntipakkauksena.
Mäkihyppy talviolympialaisissa 1988

Vuoden 1988 Calgaryn talviolympialaisten kilpailuohjelmassa oli ensimmäistä kertaa kolme mäkihyppykilpailua, kun normaalimäen ja suurmäen kilpailujen lisäksi ohjelmaan lisättiin joukkuemäki. Suomalaiset voittivat kaikki kilpailutapahtumat ja Matti Nykänen voitti molemmat henkilökohtaiset kilpailut.
Mitalit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Normaalimäki tulokset |   Matti Nykänen (FIN) |   Pavel Ploc (TCH) |   Jiří Malec (TCH)  |  |
| Suurmäki tulokset |   Matti Nykänen (FIN) |   Erik Johnsen (NOR) |   Matjaž Debelak (YUG)  |  |
| Joukkuemäki tulokset |   Suomi Ari-Pekka Nikkola  Matti Nykänen  Tuomo Ylipulli  Jari Puikkonen |   Jugoslavia Primož Ulaga  Matjaž Zupan  Matjaž Debelak  Miran Tepeš |   Norja Ole Christian Eidhammer  Jon Inge Kjørum  Ole Gunnar Fidjestøl  Erik Johnsen  |  |
Mykenen arkeologinen museo

| Mykenen arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Μυκηνών |
| --- | --- |
 Mykenen arkeologinen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Mykenen arkeologinen alue, Mykínes, Árgos-Mykínes, Argolis, Peloponnesos, Kreikka
Perustettu:  2003
Koordinaatit:  37°43′55″N, 22°45′23″E
 fiMykenen arkeologinen museo 
   
Mykenen arkeologinen museo (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Μυκηνών, Archaiologikó Mouseío Mykinón) on arkeologinen museo Mykenen arkeologisen alueen yhteydessä Árgos-Mykíneen kunnassa Kreikassa. Se esittelee Mykenen kaivauksissa löydettyä pääosin mykeneläisaikaista, pronssikautista esineistöä.
Historia ja rakennus

Museon rakentaminen alkoi vuonna 1985. Erilaisten vaiheiden jälkeen se avattiin lopulta vuonna 2003. Museoon siirrettiin osa Kansallisen arkeologisen museon ja Náfplion arkeologisen museon mykeneläisaikaisesta esineistöstä.
Museorakennus sijaitsee nykyisen Mykíneen kylän koillispuolella sijaitsevan Mykenen linnavuoren välittömässä läheisyydessä sen pohjoispuolella. Museo on rakennettu rinteeseen kolmeen tasoon ja sen yhteispinta-ala on noin 2 000 neliömetriä. Tästä noin neljännes on näyttelytiloja. Ne sijaitsevat museon itäsiivessä kahdessa tasossa ja yhteensä kolmessa näyttelysalissa. Lisäksi museorakennuksessa on muun muassa muita löydösten säilytystiloja.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu noin 2 500 esinettä. Niihin kuuluu löytöjä varhaiselta pronssikaudelta noin 3000 eaa. hellenistiselle kaudelle 100-luvulle eaa. saakka. Esineisiin kuuluu muun muassa hautalöytöjä, kuten keramiikkaa, koruja, aseita ja erilaisia tarvekaluja; Mykenen palatsin seinämaalauksia; idoleita eli jumalankuvia; sekä lineaari-B-kirjoitusta sisältäviä savitauluja. Museossa on esillä myös niin kutsutun Agamemnonin kuolinnaamion kopio; alkuperäinen on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.
Kokoelmat on jaettu kolmeen saliin. Ensimmäinen sali esittelee mykeneläistä elämää muun muassa keramiikkalöytöjen avulla. Toinen sali esittelee hautaustapoja ja hautalöytöjä muun muassa Mykenen hautakehistä A ja B. Kolmas sali esittelee ennen kaikkea mykeneläistä hallintoa, kauppaa, uskontoa, taidetta ja tekniikkaa. Museo esittelee myös alueen arkeologisten kaivausten historiaa.
Hautastele hautakehästä B, n. 1600–1550 eaa.
Mykeneläinen idoli, n. 1300–1200 eaa.
Mykenen palatsista löydetty ihmishahmoinen figuuri, n. 1250–1180 eaa.
Hautakehän B haudoista löydettyä keramiikkaa.
Hautakehän B haudoista löydettyjä astioita.
Terrakotasta tehty käärme, n. 1250–1180 eaa.
Lineaari-B-kirjoitusta sisältävä savitaulu.
Lineaari-B-kirjoitusta sisältävä mykeneläiseen uskontoon liittyvä savitaulu.
Seinämaalaus palatsista.
Norsunluusta tehty pää.
Pronssimiekkoja.
Aseiden jäljitelmiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mykenen arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Museorakennus.
Myyntityö

Myynti on yleensä yrityksen keino tarjota palveluitaan tai tuotteitaan asiakkaille kasvotusten, puhelimessa, sähköpostissa tai etäpalaverissa. Myyntityön kautta yritetään saada asiakas vakuutettua ja ostamaan sitä mitä yrityksellä on tarjolla. Myyntityössä yrityksen edustaja keskustelee asiakkaan kanssa vaihtoehdoista, hyödyistä, ratkaisuista ja mahdollisuuksista, joita yrityksen tuote tai palvelu tarjoaa asiakkaalle. Myynti on yleensä aina kasvotusten tai etäpalaverissa tapahtuvaa kahden tai useamman ihmisen vuorovaikutusta.
Myyntityön termejä

BtoB tai B2B (eng. Business to business, yritykseltä yrityksille) tarkoittaa sitä, kun yritys myy omia tuotteitaan tai palveluitaan toisille yrityksille.
BtoC tai B2C (eng. Business to consumer, yritykseltä kuluttajalle) tarkoittaa sitä, kun yritys myy kuluttajalle omia tuotteita tai palveluita.
Näiden lisäksi yleisiä termejä ovat esimerkiksi F2F (eng. face-to-face), ristiinmyynti (eng. cross-selling) ja liidit (eng. leads).
Kestävä myynti (eng. sustainable sales) on saamassa jalansijaa yhteiskunnallisessa keskustelussa. Kestävästä myynnistä puhuttaessa nostetaan usein esille sen ekologinen vaikutus, mutta termillä voidaan viitata myös kokonaisvaltaisemmin vastuulliseen myyntityöhön ja yrityskulttuuriin.
Liikkuva myyntityö

Liikkuva asiantuntija- tai myyntityö, jossa myyjä matkustaa asiakkaan luo, voi olla sekä psyykkisesti että fyysisesti kuormittavaa. Työterveyslaitoksen tutkimuksen mukaan matkatyötä tekevät ovat kuitenkin melko tyytyväisiä työhönsä. Tyytymättömyyttä aiheuttavat tiedonkulku ja esimiehen ja alainen välinen viestintä. Matkatyö voi heijastua myös perhe-elämään, mistä johtuen ruuhkavuosiaan elävät ovat keskimäärin muita samaa työtä tekeviä tyytymättömämpiä.
Muuvit

| ”Muuvit” Aamupojat |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Radiohitit
 Julkaistu: 4. toukokuuta 2009
 Tuottaja(t): Anssi Honkanen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 06.58
 Levy-yhtiö: Universal Music
Aamupoikien muut singlet
|   | ”Muuvit” 2009 | ”Eurodance” 2009 |
Muuvit on Aamupoikien kappale ja ensimmäinen single vuodelta 2009. Kappale kohosi Suomen virallisella single-listalla debyyttiviikollaan sijalle 20.
"Muuvit"-kappaleessa on sämplätty Reel 2 Realin legendaarista ysärikappaletta I Like To Move It.
Singlen kappaleet

Muuvit
Muuvit (Extended mix)
Listat

| Lista (2009) | Sijoitus |
| --- | --- |
Suomen singlelista: 20
Suomen Latauslista: 17
Kokoonpano

Anssi Honkanen ‎– laulu
Renne Korppila ‎– laulu