stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valais
Maantiede > Vuoret

Valais'n pohjoisrajana ovat Bernin Alpit ja etelärajana Valais'n Alpit. Monet Sveitsin korkeimmista vuorista sijaitsevat Valais'ssa, kuten muun muassa:
Dufourspitze, 4 638 m (Sveitsin korkein vuori)
Matterhorn, 4 478 m
Jungfrau, 4 166 m.
Unescon maailmanperintökohde, Jungfraun–Aletschin alppialue sijaitsee suurelta osin Valais'ssa.
Maantiede > Solat

Yhteydet kantonin ulkopuolelle ovat olleet pitkään hankalia. Parhaat kulkumahdollisuudet ovat olleet länteen suhteellisen matalien solien ja luonnollisesti Genevenjärven kautta:
Col de la Forclaz -sola (1 526 metriä mpy.) ja Pas de Morgins -sola (1 369 metriä mpy.) vievät Ranskaan.
Simploninsola (2 005 metriä mpy.) ja Iso Sankt Bernhardin sola (2 469 metriä mpy.) vievät Italiaan.
Nufenenpass (2 478 metriä mpy.) on Valais'n ja Ticinon välillä.
Furkasola (2 431 metriä mpy.) vie Uriin.
Grimselsola (2 165 metriä mpy.) ja Col du Sanetsch (2 251 metriä mpy.) ovat reittejä Berniin.
Näissä solissa on nykyään tie. Historiallisia kulkureittejä - ilman nykyaikaista tietä - on muitakin. Ne ovat nykyään lähinnä retkeilyreittejä:
Gemmipass (2 316 metriä mpy.), Rawilpass (2 429 metriä mpy.) ja Pas de Cheville (2 038 metriä mpy.) ovat ikivanhoja kulkureittejä pohjoiseen.
Col Ferretin solat (2 490 metriä ja 2 537 metriä mpy.) vievät Lounais-Valais'sta Alppien yli Italiaan.
Maantiede > Ilmasto ja sää

Alpit vaikuttavat Valais'n säähän merkittävästi, sillä korkeat vuoret ohjaavat ilmavirtauksia. Valais'ssa onkin usein muusta Sveitsistä poikkeava sää. Erityisesti Alpit vaikuttavat sademääriin: Rhônen laaksossa sataa vuosittain noin puolet siitä, mitä Pohjois-Sveitsin alangoilla ja jopa vain neljäsosa siitä, mitä Valais'n vuorilla sataa. Rhônen laaksossa, Sionissa, sekä Vispan laaksossa, Zermattissa, vuotuinen sademäärä on noin 600 mm. Isossa Sankt Bernhardin solassa sademäärä on noin 2 300 mm.
Paikkakuntakohtainen lämpötila riippuu selvästi korkeudesta. Lumiraja on talvikuukausina joulu-helmikuussa tyypillisesti 1 200-1 500 metrissä, alempana lumisateet ovat satunnaisempia. Zermattissa (1 638 mpy.) talvi kestää yleensä useita kuukausia, Sionissa (482 mpy.) lunta on satunnaisesti ja Isossa Sankt Bernhardin solassa (2 472 mpy.) talvi kestää jopa 7 kuukautta. Heinäkuun keskilämpötila Sionissa on noin +19 °C, Zermattissa +12 °C ja Isossa Sankt Bernhardin solassa +5 °C. Korkeuden vaikutus kesäajan keskilämpötilaan on näin ollen noin 0,6–0,7 °C 100 metriä kohti. Föhntuuli on vuoristosäähän liittyvä erikoisuus. Se tuo erityisesti syksyisin ja keväisin Valais'hin etelästä Alppien yli erittäin lämmintä ilmaa.
| KESKILÄMPÖTILA °C | korkeus  mpy>  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu | vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sion | 482 | -0,8 | 1,6 | 5,3 | 9,4 | 13,7 | 17,0 | 19,1 | 17,9 | 14,6 | 9,5 | 3,4 | -0,4 | 9,2 |
| Zermatt | 1 638 | -4,8 | -4,0 | -1,5 | 2,0 | 6,7 | 10,0 | 12,5 | 11,7 | 9,0 | 4,8 | -0,8 | -3,8 | 3,5 |
| Iso Sankt Bernhardin sola | 2 472 | -7,8 | -7,9 | -6,7 | -4,5 | -0,2 | 3,6 | 6,8 | 6,6 | 4,4 | 0,7 | -4,5 | -6,7 | -1,4 |
| SADANTA mm | korkeus  mpy>  | tammi | helmi | maalis | huhti | touko | kesä | heinä | elo | syys | loka | marras | joulu | vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sion | 482 | 53 | 57 | 48 | 36 | 41 | 52 | 48 | 55 | 38 | 50 | 60 | 61 | 598 |
| Zermatt | 1 638 | 43 | 46 | 49 | 50 | 61 | 56 | 47 | 60 | 41 | 55 | 55 | 49 | 611 |
| Iso Sankt Bernhardin sola | 2 472 | 223 | 222 | 252 | 244 | 209 | 156 | 118 | 130 | 110 | 191 | 241 | 241 | 2336 |
Historia

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Kanton Wallis
Roomalaiset valloittivat Valais'n alueen vuonna 25 eaa. ja liittivät alueen Reetian provinssiin. 400-luvulla burgundit ottivat Ala-Valais'n hallintaansa. Ylä-Wallis siirtyi alemannien vaikutuspiiriin. Vuonna 999 Valais'n kreivikunta siirtyi Sionin ruhtinaspiispalle. 1500-luvun loppupuolella Ylä-Valais'n talonpoikaisjoukot valloittivat Ala-Valais'n ja hallitsivat aluetta vuoteen 1798. 1500-luvulta alkaen maallinen hallintovalta ja kirkollinen valta ovat olleet Valais'ssa erillään.
Napoleon I valloitti nykyisen Sveitsin alueen vuonna 1798 ja julisti Valais'n alueen Helvetian tasavallan osaksi vuonna 1802 sekä Simplonin departementiksi vuonna 1810. Vuonna 1815 Valais liittyi 22. kantonina Sveitsin valaliittoon. Kantonin nykyinen perustuslaki on vuodelta 1907.
Hallinto ja asutus > Kantoni

Valais on yksi Sveitsin valaliiton 26 kantonista. Kantonin ylin päättävä hallintoelin on parlamentti, Suuri neuvosto, (ransk. Grand Conseil, saks. Grosser Rat), johon valitaan neljän vuoden välein 130 edustajaa ja varahenkilö kullekin. Suuren neuvoston toimintaa johtaa kolmihenkinen puheenjohtajisto  (ransk. Présidence, saks. Präsidium). Vuoden 2013 vaaleissa valituksi tuli edustajia 10 ryhmästä, joista kaikki, Vihreitä lukuun ottamatta, toimivat omalla kielialueellaan. Vaalien äänestysprosentti oli 67.
| Puolue/ryhmä | paikat v>  2013 | Ylä-Wallis | Keski-Valais | Ala-Valais |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parti Démocrate-Chrétien du Valais romand (PDCVR) | 33 | 0 | 18 | 15 |
| Parti Libéral-Radical valaisan (PLRVS) | 28 | 0 | 14 | 14 |
| Christlichdemokratische Volkspartei Oberwallis (CVPO) | 16 | 16 | 0 | 0 |
| Union démocratique du centre du Valais romand (UDCVR) | 15 | 0 | 8 | 7 |
| Christlichsoziale Volkspartei Oberwallis (CSPO) | 12 | 12 | 0 | 0 |
| Parti socialiste du Valais romand (PSVR) | 10 | 0 | 6 | 4 |
| Schweizerische Volkspartei Oberwallis (SVPO) | 6 | 6 | 0 | 0 |
| Sozialdemokratische Partei Oberwallis (SPO) | 4 | 4 | 0 | 0 |
| Parti chrétien-social du Valais romand (PCS) | 3 | 0 | 2 | 1 |
| Les Verts - Die Grüne | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Entremont Autrement (SVPO) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 130 | 38 | 50 | 42 |
Kantonin toimeenpaneva elin on 5-henkinen hallitus (ransk. Conseil d'Etat, saks.  Staatsrat).
Kantonin ylin tuomioistuin on Sionissa sijaitseva kantoninoikeus (ransk. Tribunal cantonal, saks. Kantonsgericht). Alueellisia alioikeuksia (ransk. Tribunaux de district, saks. Bezirksgerichte) on 9 kpl. Ne on määritelty hallintoalueittain.
Hallinto ja asutus > Hallintoalueet

Valais koostuu 126 kunnasta (tilanne 1.1.2017 alkaen). Ne muodostavat 14 hallintoaluetta (ransk. district, saks. Bezirk). Toisinaan, esimerkiksi tilastoissa, hallintoalueita lasketaan olevan 13, kuten tilanne oli vuonna 1987 toteutettuun Raronin hallintoaluejakoon asti.
Hallinto ja asutus > Kaupungit

Valais’ssa oli vuoden 2019 lopulla seitsemän yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia:
Sion,  34 710 asukasta
Martigny,  18 297 asukasta
Monthey,  17 894 asukasta
Sierre,  16 842 asukasta
Brig-Glis,  13 079 asukasta
Crans-Montana,  10 365 asukasta
Naters, 10 365 asukasta.
Hallinto ja asutus > Asukkaat ja kieli

Valais on virallisesti kaksikielinen kantoni. Kantonin enemmistökieli on ranska, jota puhuu 68 % kantonin vakituista asukkaista (tilanne vuonna 2017). Saksankielisiä on 25 %, italiankielisiä 4 % ja englanninkielisiä 4 %. Kielialueet ovat selkeät: Ylä-Wallisin alueella (Brig, Goms, Leuk, Raron, Visp) saksankielisten osuus oli vuonna 2000 yli 90 % ja vastaavasti Keski- ja Ala-Valais'n alueella ranskankielisten osuus on keskimäärin noin 90 %. Noin 80 % väestöstä on katolisia.
Talous > Matkailu

Matkailu on Valais'n tärkein elinkeino. Hotelli- ja ravintolatoiminta työllisti vuonna 2013 suoraan yli 10 % työssäkäyvistä kantonilaisista ja lähes kolme kertaa niin paljon kuin maatalous. Vuonna 2001 tehdyn selvityksen mukaan Valais'n bruttokansantuotteesta 25 % (3,0 miljardia CHF) syntyy matkailussa tai siihen liittyvissä toiminnoissa. Matkailu työllistää suoraan tai välillisesti 27 % eli noin 30 000 kantonilaista. Kantonin hotelleissa, lomahuoneistoissa ja -asunnoissa sekä retkeilymajoissa ja leirintäalueilla on vuosittain yhteensä noin 17 miljoonaa yöpymistä.  Näistä on lomahuoneistoissa 7,7 miljoonaa ja leirintäalueilla 0,8 miljoonaa. Hotelliyöpymisiä oli vuonna 2008 4,6 miljoonaa eli runsas neljännes kaikista matkailuyöpymisistä. Hotelliöistä runsas puolet (2,6 miljoonaa) on ulkomaisia. Ulkomaisia matkailijoita tulee eniten Saksasta ja Isosta-Britanniasta. Merkittävimpiä matkailu- ja urheilukeskuksia ovat:
Crans-Montana eli Montana, Lens ja Icogne (0,2 miljoonaa hotelliyöpymistä vuonna 2014 / 0,7 miljoonaa laskettelijapäivää kaudella 2007-08)
Leukerbad (0,2 milj. / ei tiedossa)
Riederalp eli Betten ja Riederalp (0,1 milj. / 0,6 milj.)
Saas-Fee (0,3 milj. / 0,6 milj.)
Verbier eli Bagnes (0,2 milj. / 1,1 milj.)
Zermatt (1,3 milj. / 1,5 milj.).
Talous > Vesivoima

Valais'ssa on 94 kpl vesivoimalaitoksia, joiden maksimigeneraattoriteho on vähintään 300 kW. Lisäksi Valais'n lähikantoneissa sekä Ranskan puolella on 3 voimalaitosta, joiden tuotanto perustuu osittain Valais'n vesiin. Valais'laisen vesivoiman yhteenlaskettu maksimiteho on 4 642 MW ja vuosittain tuotettu energiamäärä keskimäärin 9 594 GWh. Neljä voimaloista on pumppuvoimalaitoksia, joiden generaattoriteho on yhteensä 177 MW ja pumpputeho yhteensä 75 MW. Lisäksi kantonin alueella on 13 "puhdasta" pumppauslaitosta (ilman generaattoria), joilla siirretään vettä ylempiin vesialtaisiin. Näiden laitosten yhteenlaskettu maksimimoottoriteho on 285 MW.
Valais'n vanhin käytössä oleva vesivoimalaitos on rautatieyhtiö-SBB:n omistama Massabodenin 7 MW voimala vuodelta 1899 . Suurin on Bieudronin 1 260 MW laitos, joka valmistui vuonna 1999. Bieudron on osa Grande Dixence -padon vesijärjestelmää. Sen putouskorkeus on noin 1,9 kilometriä ja rakennevirtaama 75 m³/s.
Valais'n vesivoiman tuotanto on noin neljännes koko maan vesisähkön tuotannosta (36 TWh v. 2007) ja kuudennes koko maan sähkön kulutuksesta (64 TWh v. 2007 ).
Talous > Muu teollisuus

Metalli- ja kemianteollisuus ovat merkittäviä työllistäjiä. Valais'n teollisuus perustuu paljolti 1900-luvun alkupuoliskolla rakennettuun vesivoimaan. Sähkön siirtäminen kauas oli tuonaikaisella siirtotekniikalla hankalaa, jopa mahdotonta. Näin ollen energia oli käytettävä hyväksi lähellä tuotantopaikkaa.
Alumiinin tuotanto alkoi vuonna 1908 Aluminium Industrie Aktien Gesellschaftin (AIAG) tehtailla Chippisissä. Alumiinisulatto oli myös Martignyssä. Parhaimmillaan vuosisadan alussa Valais tuotti parikymmentä prosenttia maailman alumiinista. Valais'n viimeinen alumiinisulatto Stegissä suljettiin vuotta 2006. Valais'ssa on edelleen alumiinin jalostuslaitoksia.
Kemianteollisuuden synty muistuttaa alumiiniteollisuuden syntyä: Lonza-yhtiö rakensi Gampelin vesivoimalaitoksen yhteyteen karbiditehtaan, josta alkoi valais'laisen kemianteollisuuden historia. Kemianteollisuus työllistää kantonissa noin 4 000 henkilöä (tilanne vuonna 2000). Lonzan osuus tästä on yli puolet.
Talous > Maa- ja metsätalous

Maatalous työllistää noin 4 prosenttia valais’laisista (tilanne vuonna 2013). Tärkeimmät eläinlajit ovat naudat ja lampaat. Maastonmuotojen ja vuoristoisen maapohjan takia viljanviljely ja metsätalous on vähäistä. Viininviljely tärkein yksittäinen maatalouden alue: Valais'ssa tuotetaan viinejä vajaat 40 % koko maan vuosittaisesta noin 100 miljoonan litran tuotannosta. Valkoviinirypäleistä viljellyin lajike on ikivanha Chasselas, jota Valais’ssa kutsutaan Fendantiksi. Punaviineistä viljellyin on Pinot Noir.
Ylä-Valais’ssa Brigin länsipuolella Natersin kunnan Mundin kylässä viljellään maustesahramia, jonka luoteista kuivataan maustetta, Mundin sahramia (saks. Munder Safran AOP).
Liikenne

Maantiet ja rautatieyhteydet muodostavat kantonin liikenneverkon rungon. Maayhteyksiä on täydennetty kymmenillä köysiradoilla kyliin ja matkailukeskuksiin. Lentoyhteydet ovat vaatimattomat. Lähin iso, kansainvälinen lentoasema on Genevessä.
Liikenne > Lentoliikenne

Sionissa on Valais’n ainoa matkustajalentoasema, joka oli vuoteen 2017 asti myös yksi Sveitsin ilmavoimien tukikohdasta. Vaatimattomampi lentokenttä on Raronissa ja Münsterissä. Helikopterikenttiä on neljä. Lisäksi vuoristossa on toistakymmentä lentopaikkaa.
Sionin lentoasemalle tuli tai sieltä lähti vuonna 2010 yhteensä 72 reittilentoa ja 20 tilauslentoa, joilla oli yhteensä 3 912 matkustajaa .
Liikenne > Rautatiet

Rautatieyhteyksien rakentaminen 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa mullisti kulkumahdollisuudet Valais’ssa.
  Rhônen laaksossa kulkeva rata Lausannesta sekä Genevenjärven rannalta Bouveretista Brigiin otettiin käyttöön vaiheittain vuosina 1859-78. Italiaan kulkevan Simplonin tunnelin ensimmäinen osa otettiin käyttöön vuonna 1906. Lötschbergin tunneli pohjoiseen, Berniin, avattiin 1913 ja Furkan tunneli itään, Uriin ja Graubündeniin, avattiin vuonna 1926. Valais oli 1900-luvun alkupuoliskolla tärkeä kansainvälisen liikenteen kauttakulkureitti, ja muun muassa Idän pikajuna kulki Simplonin tunnelin kautta.
Rautateillä on edelleen suuri merkitys sekä Valais’n sisäisessä liikenteessä että yhteyksissä muualle. Rautatieyhteyksiä on myös kehitetty viime vuosikymmeninä: Furkan pohjatunnelin käyttöönotto vuonna 1982  ja erityisesti Lötschbergin pohjatunnelin käyttöönotto vuonna 2007  nopeuttivat junayhteyksiä Valais’hin merkittävästi. Matkailijoista noin neljännes saapuu kantoniin rautateitse, hotelliasukkaista jopa yli 40 %.
Valais’n rautatieosuudet ovat:
(Lausanne–) Saint Maurice – Martigny–Visp–Brig
Saint Gindolph – Monthey – Saint Maurice
(Bern–Kandersteg–) Lötschbergin tunneli – Goppenstein–Brig
(Bern–Frutigen–) Lötschbergin pohjatunneli – Visp
Brig – Simplonin tunneli (–Iselle–Domodossola)
Zermatt–Visp–Brig–Oberwald – Furkan pohjatunneli (–Andermatt–Chur)
Zermatt–Gornergrat (Gornergratbahn)
Martigny–Orsières/Le Châble
Martigny – Le Châtelard (–Chamonix)
(Aigle–) Corbier–Monthey–Champéry
Oberwald – Furkan tunneli (–Realp), museorata
Kleine Scheidegg – Jungfraujoch, osittain Valais’ssa.
Simplon–Lötschberg-yhteys on tärkeä tavarankuljetusreitti Italian ja Saksan välillä. Valais'sta on suorat kansainväliset junayhteydet mm. Milanoon, Pariisiin, Amsterdamiin ja Hampuriin. Maan sisäisiä suoria yhteyksiä on eri puolille Sveitsiä, mm. Geneveen, Berniin, Baseliin, Zürichiin ja Sankt Moritziin. Rautatieliikenteen solmuasemia Valais'ssa ovat Brig, Visp, Martigny ja Monthey.
Liikenne > Maantiet

Maantieyhteydet kantonin ulkopuolelle – lännen suuntaa lukuun ottamatta – ovat hankalat, sillä solatiet ovat hitaita ja ne on useasti suljettava talven aikana. Ongelmaa on pyritty ratkaisemaan tunnelien avulla: Ison Sankt Bernhardin solan ali on rakennettu maantietunneli (Sankt Bernhardin tunneli). Lisäksi rautatietunnelien kautta on säännöllinen autojunaliikenne etelään (Brigistä Italiaan), itään (Oberwaldista Uriin) ja pohjoiseen (Goppensteinista Bernin kantoniin). Maantieyhteydet ovat nopeutuneet, kun Rhônen laakson pohjalla kulkevaa eurooppatietä E62 (valtatie N9) on muutettu moottoritieksi (Autobahn A9). Rakennustyöt ovat kesken.
Liikenne > Köysiradat

Valais'ssa on yhteensä 600 köysirataa, joiden kuljetuskapasiteetti on 465 000 matkustajaa tunnissa. Suuri osa köysiradoista on laskettelukeskuksissa, mutta merkittävä määrä tarkoitettu tavarankuljetukseen tai on osa julkisen liikenteen järjestelmää . Maailman pisin kiskoköysirata (funikulaari) kulkee Sierrestä Montanaan.
Ruokakulttuuri

Viinien lisäksi Valais tunnetaan lehmänmaidosta tehdyistä raclette-juustoista ja -ruuista. Valais’laiset lihajalosteet, maustettu kuivaliha (ransk. Jambon cru du Valais, saks. Walliser Rohschinken), vähärasvainen kuivaliha (ransk. Viande séchée du Valais, saks. Walliser Trockenfleisch) ja kuivattu pekoni (ransk. Lard sec du Valais, saks. Walliser Trockenspeck) ovat nimisuojattuja tuotteita.
Viinin mäskin lisäksi viinaa tehdään muun muassa aprikooseista ja päärynöistä. Aprikoosiviina Abricotine AOP  ja päärynäviina Eau-de-vie de poire du Valais AOP  ovat nimisuojattuja juomia.
Urheilu

Valais'ssa on luontaiset edellytykset erityisesti talviurheilulle. Crans-Montana on suosittu alppihiihtokeskus, jossa on vuosittain Alppihiihdon maailmancupin kilpailuja. Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1987 pidettiin Crans-Montanassa, jossa on myös Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut junioreille 2011 . Jääkiekkojoukkueet HC Sierre ja EHC Visp pelaavat maan toiseksi korkeimmalla tasolla National League B:ssä.
Jalkapallojoukkue FC Sion pelaa maan korkeimmalla tasolla Axpo Super League:ssa. Montheyssä pelaa koripallon ylimmän sarjan (Ligue Nationale de Basket) joukkue BBC Monthey .
Golfia pelataan useissa Valais'n matkailukohteissa. Crans-Montanan maine huippu-urheilukohteena perustuu paljolti golfiin, jota on pelattu Crans-sur-Sierressä 1930-luvulta alkaen. Omega European Masters -turnaus (Sveitsin avoimet) on yksi Euroopan arvostetuimmista ammattilaisgolfin turnauksista.
Curlingin vuoden 2010 maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Champéryssä ja Montheyssä.
Kuuluisia valais'laisia urheilunimiä ovat muun muassa Sepp Blatter, Philippe Clerc, Roland Collombin, Didier Défago, Gianni Infantino, Johnny Leoni, Ludovic Magnin, Corinne Rey-Bellet, Karin Roten, Heidi Zurbriggen, Pirmin Zurbriggen ja Silvan Zurbriggen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valais Wikimedia Commonsissa
| n k Valais’n hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (ransk. District, saks. Bezirk) ja kunnat (126 kpl, 1.1.2017)
Brig: Brig-Glis • Eggerberg • Naters • Ried-Brig • Simplon • Termen • Zwischbergen
Conthey:  Ardon • Chamoson • Conthey • Nendaz • Vétroz
Entremont: Bagnes • Bourg-Saint-Pierre • Liddes • Orsières • Sembrancher • Vollèges
Goms: Bellwald • Binn • Ernen • Fiesch • Fieschertal • Goms • Lax • Obergoms
Hérens: Ayent • Evolène • Hérémence • Mont-Noble • Saint-Martin • Vex
 Leuk: Agarn • Albinen • Ergisch • Inden • Leuk • Leukerbad • Oberems • Salgesch • Turtmann-Unterems • Varen • Guttet-Feschel • Gampel-Bratsch
 Martigny: Bovernier • Charrat • Fully • Isérables • Leytron • Martigny • Martigny-Combe • Riddes • Saillon • Saxon • Trient
Monthey: Champéry • Collombey-Muraz • Monthey • Port-Valais • Saint-Gingolph • Troistorrents • Val-d'Illiez • Vionnaz • Vouvry
Raron/itäinen: Bettmeralp • Bister • Bitsch • Grengiols • Mörel-Filet • Riederalp
Raron/läntinen: Ausserberg • Blatten • Bürchen • Eischoll • Ferden • Kippel • Niedergesteln • Raron • Steg-Hohtenn • Unterbäch • Wiler (Lötschen)
Saint Maurice: Collonges • Dorénaz • Evionnaz • Finhaut • Massongex • Saint Maurice • Salvan • Vernayaz • Vérossaz
Sierre: Anniviers • Chalais • Chippis • Crans-Montana • Grône • Icogne • Lens • Miège • Saint-Léonard • Sierre • Venthône • Veyras
Sion: Arbaz • Grimisuat • Savièse • Sion • Veysonnaz
Visp: Baltschieder • Eisten • Embd • Grächen • Lalden • Randa • Saas-Almagell • Saas-Balen • Saas-Fee • Saas-Grund • Sankt Niklaus • Stalden • Staldenried • Täsch • Törbel • Visp • Visperterminen • Zeneggen • Zermatt
| n k Sveitsin kantonit |
| --- | --- | --- |
| Kantonit |  Aargau  Appenzell Ausserrhoden  Appenzell Innerrhoden  Basel-Landschaft  Basel-Stadt  Bern  Fribourg  Geneve  Glarus  Graubünden  Jura  Luzern  Neuchâtel  Nidwalden  Obwalden  Sankt Gallen  Schaffhausen  Schwyz  Solothurn  Thurgau  Ticino  Uri  Valais  Vaud  Zug  Zürich  |  |
Rhône on monin paikoin padottu kanavaksi. Kuva Sierren ja Sion väliltä Keski-Valais'sta.
Matterhorn on Sveitsin kuuluisin vuori.
Gletschistä nousee solatie sekä Furkapassille että Grimselpassille.
Rhône laskee Genevenjärveen Bouveret'ssa.
Käännös suomeksi
Roomalainen amfiteatteri Martignyssä.
Valais'n kantonin hallinnolliset alueet.
Näkymä Bettmeralpin rinteeltä Rhônen laaksoon.
Valais'n teollisuus perustuu suurelta osin vesivoimaan. Kuvassa Grande Dixencen pato.
Collombeyn öljynjalostamo Montheyn lähellä Ala-Valais'ssa.
Viinitarhat ja viljelypenkereet hallitsevat Rhônen pohjoisrinteen maisemaa monin paikoin.
Rautatiet ovat Valais'n matkailun perusta. Kuva Riffelalpin asemalta, Zermatt-Gornergrat-radalta.
Glacier Express Gomsin laaksossa matkalla itään.
Köysirata Klein Matterhornille.
Verbier on Valais'n tunnetuimpia talviurheilualueita.
Vanhakylä (Kivennapa)

Vanhakylä oli Kivennavan pitäjän eteläosissa sijainnut toisistaan erillään tien varrella olleen yhdentoista talon muodostama kylä Karjalankannaksella. Se sijaitsi Siesjärven eteläpuolella Karvalan ja Multalan välissä.
Aiheesta muualla

VirtuaaliKivennapa kivennapa.fi. Viitattu 15.12.2015.
Kivennavan kylät
Ahjärvi • Hartonen • Hiirelä • Holttila • Ikola • Jalkala • Joutselkä • Jäppinen • Kanala • Karvala • Kaukolempiälä • Kauksamo • Kekrola • Kivennavan kirkonkylä • Kontu • Korpikylä • Kotselkä • Lavola • Liikola • Lintula • Lipola • Miettilä • Multala • Mustapohja • Pamppala • Patrikki • Pihlainen • Polviselkä • Raivola • Rantakylä • Rasala • Riihisyrjä • Riihiö • Rontu • Räikylä • Saarenmaa • Seppälä • Siiranmäki • Soppikylä • Suurselkälä (Suurselkä) • Tammiselkä • Tirttula • Tonteri • Uupune • Vaittila • Vanhakylä • Vehmainen • Voipiala • Vuottaa • Ylentelä
Valmet Vihuri

Valmet Vihuri VH-18 Keski-Suomen ilmailumuseossa.
Valmet Vihuri oli Suomen ilmavoimien yksimoottorinen kaksipaikkainen harjoitushävittäjä vuosina 1953–1959.
Historia

Valmet kehitti konetta ankarien taloudellisten rajoitusten puitteissa 1950-luvun alussa VL Pyryn korvaajaksi. Koneen pääsuunnittelijana toimi Martti Vainio. VMT:n lentokoneinsinöörit Lauri Hämäläinen ja T. Mäntysalo tekivät pääosan tämän lentokoneen suunnittelusta vuosina 1948–1949. Siipiprofiili otettiin VL Pyörremyrsky -hävittäjäprototyypistä. Vaihtoehtojen puutteessa moottoriksi valittiin vanha Bristol Mercury, joita oli sodan jäljiltä varastossa Suomessa.
Prototyypin (VH-1) ensilento tapahtui 6. helmikuuta 1951 Tampereen Härmälän kentältä. Ohjaajana oli tehtaan koelentäjä kapteeni Esko Halme. Onnistuneiden koelentojen jälkeen ilmavoimat tilasi 27. huhtikuuta 1951 30 konetta käsittävän II-sarjan. Vuoden 1954 syksyllä ilmavoimat tilasi vielä 20 koneen niin sanotun III-sarjan. Viimeinen sarjan koneista luovutettiin 15. tammikuuta 1957.
Valmetin Lentokonetehdas valmisti 51 Vihuria kolmessa eri sarjassa (I–III) Kuorevedellä ja Tampereella. Koneiden tunnukset ilmavoimissa olivat VH-1–VH-51.
Käyttö

Koneesta tuli aikanaan Suomen ilmavoimien eniten käytetty lentokone 1950-luvun puoleen väliin mennessä. Sille tapahtui myös paljon onnettomuuksia, josta lehdistö nosti ison hälyn. Vihurin luotettavuutta puitiin myös eduskunnassa. Huomiota herätti Elimäen Villikkalassa 14. joulukuuta 1957 tapahtunut Vihuri VH-4 -koneen maahansyöksy, jossa saivat surmansa lento-opettaja  ylivääpeli Kolehmainen ja konetta lentänyt kokelas Risto Kuuskoski, joista jälkimmäinen oli hieman myöhemmin Suomen pääministeriksi tulleen Reino Kuuskosken poika. Tämän onnettomuuden jälkeen sattui vielä kaksi, joissa menetettiin ohjaaja: 15. huhtikuuta 1959 vänrikki Sainion ohjaama VH-47 putosi ohjausvirheen takia Kokemäellä ja 20. huhtikuuta 1959 kuoli kokelas Mielonen epäonnistuneessa pakkolaskussa Porissa. Kone oli VH-40. Näiden tapausten jälkeen Valmet Vihuri julistettiin 21. huhtikuuta 1959 lentokieltoon ja 26. toukokuuta puolustusministeri ilmoitti, että koko konetyyppi poistettaisiin käytöstä.
Ennen romuttamista Vihureita yritettiin myydä muun muassa Tunisiaan – tuloksetta. Jälkikäteen arvioiden onnettomuuksia ei käytön määrään nähden ollut paljoa ja useimmat 1950-luvun lopun onnettomuudet johtuivat siitä, että ohjaajat rikkoivat – toisinaan törkeästi – lentosääntöjä. Silloinen media teki kuitenkin koneesta syntipukin tutkimatta juuri lainkaan tosiasiallisia syitä.
Kirjailija ja Mannerheim-ristin ritari Joppe Karhunen puolestaan sanoo eräässä teoksessaan että kone sinänsä oli jopa erinomainen, mutta sen heikko kohta oli moottori: moottorina käytettiin jo sota-aikana kovilla olleita ja varsin loppuun kulutettuja Bristol Mercury -tähtimoottoreita, joiden pettämisistä aiheutui osa onnettomuuksista.
Rakenne

Runko hitsattua teräsputkea ja puolikuorirakennetta päällystettynä duralumiinilevyllä, siipi puolikuorirakennetta päällystettynä duralumiinilevyllä.