stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihmisen Poika
Traditio ennen Jeesusta

Vanhassa testamentissa esiintyvät heprean kielen sanaparit בן–אדם [ben-'adam] ja בן–אנוש [ben-'enosh], jotka molemmat tarkoittavat sananmukaisesti "ihmisen poika". Perusmerkityksessään ilmaus tarkoittaa yleisesti ihmistä, ja suomennetaan "ihmislapsi" esimerkiksi Psalmin 8 jakeessa 4 ותחסרהו מעט מאלהים וכבוד והדר תעטרהו׃ Mikä on ihminen että sinä häntä muistat, tai ihmislapsi, että pidät hänestä huolen? Jo ennen Jeesuksen aikaa oli juutalaisten apokalyptisessä kirjallisuudessa muodostunut näkemys "Ihmisen Pojasta" (määrätyssä muodossa), eskatologisena hahmona, jonka oli määrä toimia välittäjänä Jumalan ja ihmisen välillä lopun aikoina. Näkemyksen raamatullisena perustana pidetään yleisimmin Danielin kirjan kuvausta siitä, kuinka Ihmisen Poika asetetaan valtaistuimelle ja kuinka hänelle annetaan ikuinen kuninkuus.
Uusi testamentti

Uudessa testamentissa Jeesus puhui itsestään usein kolmannessa persoonassa käyttäen ilmausta "Ihmisen Poika" (kreikankielisessä alkutekstissä ho hyios tū antrōpū). Näin Jeesus julisti olevansa juutalaisten odottama Pelastaja, Messias. Jeesus sanoi muun muassa että Ihmisen Pojalla on valta antaa syntejä anteeksi (Mark 2:10), Ihmisen Poika on sapatinkin herra (Mark 2:28) ja että Ihmisen Poika on tullut etsimään ja pelastamaan kadonneita (Luuk 19:10), sekä ettei Ihmisen Pojalla ole mihin päänsä kallistaisi. (Luuk 9:58). Jeesus sanoo myös Ihmisen Pojasta lopun aikoihin viitaten, että "silloin taivaalle ilmestyy Ihmisen Pojan merkki. Kaikki maan sukukunnat puhkeavat valituksiin, kun näkevät Ihmisen Pojan tulevan taivaan pilvien päällä suuressa voimassaan ja kirkkaudessaan. Suuren torven soidessa hän lähettää enkelinsä neljälle ilmansuunnalle kokoamaan kaikkialta, maan kaikista ääristä ne, jotka hän on valinnut (Matteus 24:30–34).
Heprealaiskirjeessä psalmin 8 kuvaus ihmisen pojasta tulkitaan ennustukseksi Jeesuksen kuolemasta ja ylösnousemuksesta (Hepr 2:6-9):
Aiheesta muualla

Ihmisen Poika suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
Hyvikäs

| Hyvikäs |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°06′28″N, 26°30′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  Patakoskenoja Ahvenistonlampeen 
Järvinumero:  14.942.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,6 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  5,00029 km  
Pinta-ala:  88,3711 ha  
Tilavuus:  0,00167966 km³ 
Keskisyvyys:  1,9 m  
Suurin syvyys:  7,75 m  
Saaria:  2 
 fiHyvikäs 
Hyvikäs  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Siikavan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 88 hehtaaria. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,14 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,68 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00168 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Huhdasjärven alueeseen (14.942) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,6 metriä mpy.
Hämeen kapina

Paavi Gregorius IX kehotti taistelemaan hämäläisiä vastaan. Giulio Romanon maalaus (1511).
Hämeen kapina on paavi Gregorius IX:n 9. joulukuuta vuonna 1237 Upsalan arkkipiispalle lähettämässä kirjeessä kuvattu hämäläisten kääntyminen katolisesta uskosta takaisin pakanuuteen. Paavin kirje on vastaus Upsalan arkkipiispan Jarleriuksen lähettämään kirjeeseen, joka ei ole säilynyt.
Kirjeen sisältö

»9.12.1237 Lateraani. Paavi Gregorius IX Upsalan arkkipiispalle ja hänen alaisilleen piispoille:

Piispa Gregorius, Jumalan palvelijoiden palvelija, lähettää tervehdyksensä ja apostolisen siunauksensa kunnianarvoisille veljilleen Upsalan arkkipiispalle ja hänen alaisilleen piispoille. Herran oikea käsi istutti viinitarhan ja Hän tahtoi sitä kostutettavan poikansa verellä, niin että se Kristuksen kyljestä vuotava puron hedelmöittämänä tuottaisi viiniä, jonka suloisuuden virkistämänä korkea istuttaja iloitsisi.
Mutta voi tuskaa, katso, metsäkarju tuhoaa sen, katso, hirveä peto raatelee sen hampaillaan. Sillä niin kuin meille toimitetusta kirjestäänne ilmeni, ovat, joita kutsutaan hämäläisten kansaksi, joka aiemmin oli teidän ja edeltäjienne suuren vaivannäön ja innon avulla käännytetty katoliseen uskoon, nyt lähellä asuvien ristin vihollisten vaikutuksesta kääntyneet takaisin vanhan erhetyksensä petollisuuteen, niin että he muutamien raakalaisten kanssa Perkeleen auttaessa hävittivät täydelleen Hämeestä Jumalan uuden seurakunnan istutuksen. Pienet lapset, joille Kristuksen valo on kasteessa valjennut, he tempaavat väkivaltaisesti irti tästä valosta ja tappavat, täysikasvuisia, kiskottuaan heiltä ensin sisälmykset, he uhraavat pahoille hengille ja pakottavat toisia juoksemaan puiden ympäri aina hengenlähtöön asti, mutta muutamia pappeja he sokaisevat, muutamilta silpovat julmasti heidän kätensä ja muut jäsenensä sekä asettavat jäljellejääneet poltettavaksi ja tulen ruoksi ruumeniin käärittyinä. Siten Ruotsin valtakunta kukistuu pakanoiden julmuudesta ja usko siitä helposti tyystin tuhoutuu, ellei sitä riennetä tukemaan Jumalan ja apostolisen istuimen avulla. Mutta sitä halullisemmin on Jumalaa pelkäävien miesten noustava taistelemaan tällaisia luopioita ja raakalaisia vastaan, mitä pahemmin vahingoittaen nämä tahtovat runnella Jumalan seurakuntaa, nämä, jotka hämmentävät katolisen uskon niin inhoittavalla julmuudella.
Siksi määräämme apostolisella kirjeellä teidän veljellisyydellenne, että johdatte mainitussa valtakunnassa ja läheisissä saarissa asuvia katolisia miehiä terveellisin neuvoin ottamaan ristin merkin itselleen ja taistelemaan miehuullisesti ja voimallisesti samaisia luopioita ja raakalaisia vastaan. Huomautamme, että Jumalalle uskon puolustus on sitä mieluisampaa, mitä arvokkaammaksi usko on katsottava muiden hengen hyveiden edellä. Sen vuoksi kaikkivaltiaan Jumalan laupeudesta ja Hänen tämän asian vuoksi ristin merkin ottaville sellaisen synninpäästön ja haluamme, että he nauttivat sellaista koskemattomuutta kuin he saisivat, jo he henkilökohtaisesti lähtisivät Pyhään maahan.
Annettu Lateraanissa 9. joulukuuta paaviutemme yhdentenätoista vuonna.
Kirjeen yllä on merkintä: "Paavi Gregroiuksen hämäläisiä vastaan lähteville ristiretkeläisille myöntämät sellaiset aneet, jotka annetaan meren yli meneville.»
Tulkintoja Hämeen kapinasta

Paavi Gregorius IX:n kirjeen on nähty edustavan kirkollista propagandaa kertomuksineen hämäläisten julmuuksista. Kirjeen kuvaama rangaistus puiden ympäri juoksemisesta tunnetaan kuitenkin muinaisten germaanikansojen parista, joissa sitä on käytetty rangaistuksena pyhien lehtojen ja puiden turmelemisesta. Kirjeen on tulkittu viittaavan venäläisiin kapinan yllyttäjinä, ja Rapolan muinaislinnan rakentamisen aloittaminen on myös yhdistetty kapinan seurauksiin. Jouko Vahtola on esittänyt, että Gregorius IX olisi suunnitellut Suomen ja Baltian yhdistämistä yhdeksi kirkkoprovinssiksi lähettiläänsä Vilhelm Modenalaisen alaisuuteen. Nämä suunnitelmat olisivat kuitenkin kaatuneet Saulen taisteluun vuonna 1237, jossa kalparitarit kärsivät pakanoille tappion.
Hämeen kapina puhkesi Tuomaan toimiessa Suomen piispana. Paavi oli määrännyt hänet Suomen piispaksi 1220-luvulla. Piispa Tuomas toimi tarmokkaasti Suomen kirkon lujittamiseksi, ja hänen on tulkittu aloittaneen myös Hämeen käännyttämisen. Käännyttäminen ehkä tarkoitti muinaispitäjien uhrilehtojen ja hallintokeskusten eli moisioiden ja käräjien siirtämistä kirkollisen hallinnan alaisuuteen.[lähde? ] On spekuloitu, että Tuomas-piispa olisi halunnut luoda samanlaisen hengellisen, vain paavista riippuvan valtion, jollaista Riian piispa Albert von Buxhövden rakensi Suomenlahden eteläpuolella Virossa. Sellaista ei kuitenkaan syntynyt, eikä sellaisen suunnittelustakaan ole todisteita.[lähde? ]
Tuomaan seuraajan piispa Beron aikana pyydettiin jälleen apua Ruotsista. Perinteisen käsityksen mukaan Birger-jaarli, Ruotsin kuninkaan Erik XI:n lanko, teki Hämeen ristiretken mahdollisesti vuosina 1249–1250 ja laski samalla varsinaisesti Ruotsin vallan perustan Suomessa. Hämeen kapina vuonna 1237 voi mahdollisesti selittää, miksi Birger-jaarlin sotaretki tehtiin hämäläisiä vastaan. Se on voinut olla paavin pyynnöstä tehty kostoretki kapinasta. Toisen ristiretken seurauksena hämäläiset menettivät väitetyn meriyhteyden Halikon Rikalassa ja joutuivat alistumaan Ruotsin valtaan.[lähde? ]
Juhani Rinteen ja Unto Salon tulkinnan mukaan Suomessa oli 1100-luvun puolivälistä lähtien ollut pakanallisesta reaktiosta johtuva piispaton kausi, joka päättyi vasta, kun Tuomas-piispa ja hänen seuraajansa ryhtyivät järjestelemään Suomen hallinnollisia ja kirkollisia oloja. Nousiaisten Myllymäen kalmiston arkeologiset tutkimukset ovat Salon mukaan vahvistaneet pakanallisen reaktion, joten myös Hämeen kapinassa on voinut olla kysymyksessä pakanallinen reaktio.[lähde? ]
Pohjois-Eurooppa noin vuonna 1200
Hiroshiman rauhanpuisto

Kuva Hiroshiman rauhanpuistosta vuodelta 2008
Hiroshiman rauhanpuisto (jap. 広島平和記念公園, Hiroshima heiwakinenkōen) on osittain Unescon määrittämä puistoalue Hiroshimassa Japanissa. Rauhanpuisto pystytettiin toisen maailmansodan jälkeen 6. elokuuta vuonna 1945 kaupungin tuhonneen atomipommin muistoksi. Puiston syntyyn vaikutti suuresti Hiroshiman pormestari Shinzō Hamai, joka itsekin oli kokenut atomipommin räjähdyksen. Niin kutsuttu Atomikupoli eli Hiroshiman rauhanmuistomerkki ja pommituksen tähtäyspisteenä ollut Aioin silta kuuluvat rauhanpuistoon.
Puistossa järjestetään vuosittain 6. elokuuta Hiroshiman rauhan muistotilaisuus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puistossa olevan atomipommimuseon kotisivut (japaniksi)
Puisto UNESCOn kotisivulla (englanniksi)
Hiroshiman yliopisto

| Hiroshiman Yliopisto> 広島大学 |
| --- | --- |

Motto:  Try New Things, Do New Things
Perustettu:  1929 / 1949
Tyyppi:  Julkinen
Rehtori:  Toshimasa Asahara
Henkilökunta:  3222
Opiskelijoita:  11322
Jatko-opiskelijoita:  3358
Sijainti:  Higashihiroshima & Hiroshima,  Japani
Kampus:  3.2 km²
Sivusto:  hiroshima-u.ac.jp
Hiroshiman yliopisto (広島大学, Hiroshima Daigaku) sijaitsee Higashihiroshiman ja Hiroshiman kaupungeissa. Yliopisto perustettiin vuonna 1929 useiden kansallisten oppilaitosten sulautumisen myötä.
Koulut ja tutkijakoulut > Laitokset

Oikeustieteellinen laitos
Kauppakorkeakoulu
Kirjainten kirjasto
Koulutuslaitos
Integroitujen taiteiden ja tieteiden laitos
Insinöörilaitos
Perustieteiden laitos
Lääketieteen laitos
Hammaslääketieteen laitos
Lääketieteen laitos
Soveltavan biologian laitos
Hiroshiman portti

| Hiroshiman portti |
| --- | --- |

Kirjailija:  Ilkka Remes
Kieli:  suomi
Genre:  jännityskirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2004
Suomennos
Sivumäärä:  465
ISBN:  9789510293904
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hiroshiman portti on Ilkka Remeksen romaani vuodelta 2004. Kirja kertoo Antti Korvesta, EU:n rikostiedusteluyksikössä työskentelevästä entisestä Supon tutkijasta. Korpi saa tiedon naisesta joka on hypännyt Seinejokeen, Pariisissa. Nainen ei kuitenkaan ole hukkunut, vaan murhattu. Korpi tutkii asiaa, vaikka hänen esimiehensä eivät haluisi hänen jatkavan tutkimuksia.
Aiheesta muualla

Ilkka Remes: Hiroshiman portti Jokken kirjanurkka -blogi.  4.10.2016.
Huntik

| Huntik> Huntik: Secrets & Seekers |
| --- | --- |

Tyyli:  piirrossarja, seikkailu-komedia
Kestoaika:  24 min
Luoja(t):  Iginio Straffi
Alkuperämaa:  Ranska, Italia, Kanada
Alkuperäiskieli:  italia
Verkko:   Rai 2  The CW4Kids  MTV3
Esitetty:  3. tammikuuta 2009 –  30. toukokuuta 2012
Jaksoja:  52 (luettelo jaksoista)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Iginio Straffi
Vastaava(t) tuottaja(t):  Joanne Lee Annita Romanelli
Ohjaaja(t):  Iginio Straffi
Tuotantoyhtiö(t):  Big Bocca Productions Rainbow
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Huntik (engl. Huntik: Secrets & Seekers) on Iginio Straffin luoma ranskalais-italialais-kanadalainen piirrossarja, jonka tuotti Big Bocca Productions ja animoinnista vastasi Rainbow. Sarjasta on tuotettu kaksi tuotantokautta ja yhteensä 52 jaksoa. Ensimmäinen kausi esitettiin vuoden 2009 aikana. Sarjan esitys alkoi Britanniassa ja Yhdysvalloissa 3. tammikuuta 2009 ja Italiassa 12. tammikuuta 2009. Toinen tuotantokausi alkoi Italiassa syksyllä 2011 ja Yhdysvalloissa vuonna 2012. Suomessa sarjan ensimmäistä tuotantokautta on esitetty MTV3:lla 7. maaliskuuta 2009 lähtien.
Huntik keskittyy etsijöiden ryhmään, jotka matkustavat ympäri maailmaa etsien muinaisia amuletteja, joilla he voivat kutsua esiin erityyppisiä hirviöitä taistellessaan Professorin kätyreitä, kuten DeFoeta ja Grieriä, vastaan.
Upper Deck julkaisi keväällä 2009 sarjaan perustuvan korttipelin.
Hahmot > Liittolaiset > Huntik-säätiö

Metz on Huntik-säätiön pääjohtaja, joka oli Danten mentori ja työskenteli sitä ennen ryhmänä Lokin isän, Eathonin, sekä parhaan ystävänsä Simon Judeaun kanssa. Hän löysi Turkista legendaarisen ruumiin titaanin, Behemothin, amuletin. Mutta hän sai kirouksen, joka heikensi häntä ja lopulta tappaisi hänet, ja jätti Behemothin amuletin amatsonien haltuun. Kirous vaivasi häntä koko ensimmäisen tuotantokauden ja Dante yritti tehdä kaikkensa voidakseen parantaa hänet. Hänen suosikkititaaninsa oli aikoinaan Ariel, jonka hän antoi ensimmäisen tuotantokauden lopussa Dantelle.
Guggenheim on korkea-arvoinen jäsen Huntik-säätiössä ja välitti yleensä etsijöille, myös Danten ryhmälle, säätiön virallisesti antamat tehtävät. Hänen ainoa titaaninsa on Bulregard.
Peter on Ranskassa asuva Huntik-säätiön tutkija ja opas, jolla ei ole etsijän voimia. Hän on auttanut Danten ryhmää useissa Ranskaan sijoittuneissa tehtävissä.
Montehue ja Tersly ovat tilastollisesti Huntik-säätiön toiseksi paras ryhmä Danten ryhmän jälkeen. Montehue on aina pitänyt itseään sekä Danten ystävänä että kilpailijana, mutta on kolmesti auttanut Danten ryhmää näiden tehtävien suorittamisessa. Montehuen ainoat titaanit ovat Tolivane ja Fenris. Hänellä on apurina muinaisista taruista ja kirjoituksista yli-innostuva mutta pelkurimainen Tersly, jonka suosikkititaani on Venadek.
Scarlet Byrne on Irlannissa toimiva Huntik-säätiön agentti, joka oli aikoinaan myös Lokin lapsenvahti. Hän pyysi kahdesti Danten ryhmän apua paikallisten tehtävien suorittamisessa ja löysi ensimmäisessä näistä tehtävistä myös ensimmäisen titaaninsa, Gybolgin.
Äänirooleissa > Englanninkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yuri Lowenthal  | … |  Lok Lambert (1. kausi)   |
|  Drew Aaron  | … |  Lok Lambert (2. kausi)   |
|  Rebecca Soler  | … |  Sophie Casterwill   |
|  Marc Thompson  | … |  Dante Vale, Cherit   |
|  Karen Strassman  | … |  Zhalia Moon   |
|  Grant George  | … |  Den Fears   |
|  Kirk Thornton  | … |  DeFoe   |
|  Richard Epcar  | … |  Grier   |
|  J. B. Blanc  | … |  Klaus, Guggenheim, Metz, Eathon Lambert   |
|  Herb Lawrence  | … |  Simon Judeau / Professori   |
|  Maddie Blaustein  | … |  Rassimov (1. kausi)   |
|  Marc Diraison  | … |  Rassimov (2. kausi)   |
|  Christopher Kromer  | … |  Wilder   |
|  David Willis  | … |  Hoffman   |
|  Erica Schroeder  | … |  Shauna, sivuäänet   |
|  Michael Sorich  | … |  Tantras   |
|  Ben Diskin  | … |  Harrison Fears   |
|  Wayne Grayson  | … |  Peter, Clease, nuori Simon Judeau, sivuäänet   |
|  Dan Green  | … |  Montehue, Puvut, Lordi Casterwill, Oraakkeli, sivuäänet   |
|  Jamie McGonnigal  | … |  Tersly   |
|  Veronica Taylor  | … |  Scarlet Byrne   |
|  Stephanie Sheh  | … |  Billie, Cathy Lambert, sivuäänet   |
|  Michael Sinterniklaas  | … |  nuori Eathon Lambert, sivuäänet   |
|  Scott Rayow  | … |  Lucas Casterwill   |
|  Paul St. Peter  | … |  Focauld Casterwill   |
|  Edith Gamliel  | … |  Vivian Casterwill   |
|  Sean Schemmel  | … |  Puvut, sivuäänet   |
Äänirooleissa > Suomenkieliset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arttu Ala-Jokimäki  | … |  Lok Lambert   |
|  Viivi Tamminen  | … |  Sophie Casterwill   |
|  Juha Paananen  | … |  Dante Vale, Clements, nuori Metz (1. kauden jakso 24)   |
|  Minna Tasanto  | … |  Zhalia Moon, Holokirja, Neiti S., Puvut, sivuäänet   |
|  Petri Hanttu  | … |  Cherit, Metz, Teknonomicon, Undertome, Lordi Casterwill, Puvut, sivuäänet   |
|  Kari Tamminen  | … |  DeFoe, Guggenheim, Rassimov, Eathon Lambert, Dellix, Puvut   |
|  Arto Nieminen  | … |  Grier, LeBlanche, Montehue, Klaus, Clease, nuori Simon Judeau (1. kauden jakso 25), Puvut   |
|  Bruno Lähteenmäki  | … |  Simon Judeau / Professori, Puvut, sivuäänet   |
|  Joonas Suominen  | … |  Santiago, Puvut, nuori Simon Judeau (1. kauden jakso 24)   |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Peter, Tersly, Puvut, nuori Eathon Lambert (1. kauden jakso 24)   |
|  Elise Langenoja  | … |  Koodeksi, Sandra Lambert, Shauna, Puvut, sivuäänet   |
|  Ella Pyhältö  | … |  Scarlet Byrne, amatsonikuningatar Hippolyta   |
|  Hannamaija Nikander  | … |  Cathy Lambert, Lane, Puvut, sivuäänet   |
|  Jari Karjalainen  | … |  Oraakkeli   |
|  Jari Salo  | … |  Tunnusmusiikki   |
Tuotanto

Huntik-sarjan eri osa-alueet on tuotettu eri maissa. Pääosin italialainen Rainbow teki yhteistyötä yhdysvaltalaisen Upper Deckin kanssa, joka tuotti sarjaan liittyvän korttipelin. Italiassa sarjaan tuotettiin tietokoneanimaatiot, taustat, luonnokset, musiikit ja äänitehosteet, sekä varmistettiin että sarjan luonnostelma tulee säilymään käsikirjoitettaessa. Koreassa tuotettiin animaatio, kun taas Yhdysvalloissa vastattiin sarjan käsikirjoittamisesta ja ääninäyttelemisestä NYAV Postin myötä.
Aiheesta muualla

Huntik 4kids.tv:ssä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) [vanhentunut linkki]
Huntik TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) [vanhentunut linkki]
Huntik-ryhmä jaksossa Salaisuuksien joki.
Clydesdalenhevonen

| Clydesdalenhevonen |
| --- | --- |

Tyyppi::  raskas kylmäverinen
Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Skotlanti
Polveutuminen::  paikalliset hevoset, flanderinhevonen, shirehevonen
Rodun syntyaika::  1700- ja 1800-luvut
Kantakirja perustettu::  1878
Esiintyminen ja käyttö
Käyttötarkoitus::  valjakkohevonen
Ominaisuudet
Korkeus::  167-183 cm
Paino::  748 kg  700-1200 kg
Värit::  yleensä ruunikko
Clydesdalenhevonen on Skotlannista kotoisin oleva kylmäverinen hevosrotu.
Ominaisuudet

Clydesdalenhevosen pää on hienostunut, silmät suuret, otsa leveä ja profiili suora. Kaulan tulisi olla kaartuva ja hyvin kiinnittynyt. Lavat ovat loivanpuoleiset. Selkä on tiivis, rintakehä laaja ja takaosa lihaksikas. Jalat ovat hyvin kestävät ja nivelet kookkaat. Vuohiskarvat ovat pitkät. Liikkeet ovat eloisat ja verrattain näyttävät. Säkäkorkeus on nykyisin noin 168 cm ja väritys yleensä ruunikko.
Historia

Clydesdalenhevonen on kotoisin Skotlannista, Lanarkshiren Clyden alueelta, missä sen jalostus aloitettiin 1700-luvun keskivaiheilla. Aluksi clydesdalenhevosia jalostettiin risteyttämällä paikallisia tammoja belgialaisten kylmäveristen ja flaamilaisten flanderinhevosorien kanssa. Tämä varhainen hevostyyppi tuli kuuluksi vetovoimistaan.
1800-luvulla ja erityisesti vuosisadan loppupuolella clydesdalenhevoseen sekoitettiin paljon shirehevosta, mikä kasvatti rodun kokoa. Rodusta tuli nopeasti suosittu kuormajuhta hiililastien vetämiseen ja se levisi myös Englantiin.
Vuonna 1877 perustettiin The Clydesdale Horse Society Britannian ensimmäisenä kylmäverihevosrotuyhdistyksenä. Clydesdalenhevosesta tuli pian tunnettu muuallakin maailmassa kuten Australiassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Rodun ensimmäinen kantakirja perustettiin vuonna 1878.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Clydesdalenhevonen Wikimedia Commonsissa
Suomen Clydesdale- ja Shirehevosyhdistys ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Clydesdale Hevosmaailma.netissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiroshiman rauhan muistotilaisuus

Hiroshiman rauhan muistotilaisuus (The Peace Memorial Ceremony) on vuosittainen muistotilaisuus jota vietetään Hiroshimassa, Japanissa.
Video seremoniasta.
Jokaisena elokuun 6. päivänä, niin sanottuna "A-pommin päivänä", Hiroshiman kaupunki järjestää  muistotilaisuuden jossa muistellaan atomipommien uhreja ja rukoillaan kestävän maailmanrauhan puolesta. Seremonia järjestetään Memorial Cenotaphin edessä Hiroshiman rauhanmuistopuistossa. Muistotilaisuuteen osallistuu  kuolleiden perheiden jäseniä ja ihmisiä ympäri maailmaa. Ensimmäisen seremonian järjestettiin vuonna 1947.
Japanin pääministeri Yasuo Fukuda seremoniassa elokuun 6. 2008.
Tilaisuudet Japanin ulkopuolella

Muistotilaisuuksia järjestetään myös muualla maailmassa.
Yksi merkittävä tapaus oli 6. elokuuta 1986, kun 18 henkilön Hiroshiman valtuuskunta saapui Israelin holokaustin uhrien muistomerkille Yad Vashemille ja piti lyhyen seremonian Yizkor -salissa.
Helsingissä muistotilaisuutta vietetään yleensä Töölölahdella, jossa lasketaan veteen lyhtyjä atomipommien uhrien muistolle ja kokoonnutaan rauhan puolesta. Vuonna 2021 tilaisuuden järjestäjinä toimivat Suomen Rauhanliitto, Svenska Fredsvänner i Helsingfors, Helsingin seurakuntayhtymä ja Töölön seurakunta.
In hoc signo vinces (täsmennyssivu)

In hoc signo vinces tarkoittaa seuraavia asioita:
In hoc signo vinces, latinankielinen fraasi
In hoc signo vinces, Nino Oxilian elokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”In hoc signo vinces”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hämeen laskuvarjourheilijat

Hämeen Laskuvarjourheilijat ry toimii Vesivehmaan lentokentällä Asikkalassa. Kerho on perustettu Forssan Laskuvarjourheilijat nimellä vuonna 1971 Forssassa. Toiminta alkoi Forssassa mutta siirtyi pian Räyskälään. Räyskälässä toimiessaan kerho muutti nimensä Kanta-Hämeen Laskuvarjourheilijoiksi. Nykyisen nimen kerho otti vuonna 1984. Vesivehmaalle kerho siirtyi 2012.
Toiminta > Koulutus

HLU järjestää laskuvarjohyppykursseja vuosittain vajaat kymmenkunta. Hyppykurssit sijoittuvat kevät- ja kesäkaudelle. Hyppäämisen voi aloittaa ns pakkolaukaisu- tai tandemkurssilla.
Toiminta > Kilpailut

HLU on tunnettu ennen kaikkea kupukuviohyppäämisestä. Kerholaisilla on hallussaan sekä yleinen että naisten suurin kupukuvioennätys.  Molemmat ovat Suomen ja samalla epävirallisia Pohjoismaiden ennätyksiä. Vuosien saatossa kerholaiset ovat voittaneet useita SM-mitaleja sekä hypänneet kilpailuennätyksiä ennen kaikkea kupukuviohypyissä.
Aiheesta muualla

Laskuvarjourheilu
Cubase

| Cubase |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Steinberg
Kehityshistoria
Vakaa versio:  13.0.41 (13. kesäkuuta 2024)
Tiedot
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Steinberg Cubase on MIDI- ja audiosekvensseri-ohjelmistosarja. Cubasen on alun perin kehittänyt saksalainen Steinberg vuonna 1989.
Cubasen kaltaisista audiotyöasemaohjelmista käytetään nykyisin myös lyhennettä DAW (engl. Digital Audio Workstation). Cubase toimii kuin moniraitanauhuri, sen käyttöliittymä ja monet eri toiminnot ovat sekä nimiltään että visuaaliselta ulkonäöltään analogisten esikuviensa mukaisia. Cubasen ensimmäiset versiot olivat Atari ST-tietokoneille, mutta myöhemmin siitä tehtiin versiot myös Mac OS- ja Windows-alustoille. Nykyisin Cubasea kehitetään vain Windows - ja Mac OS X -alustoille. Saatavilla on myös halvempi ja ominaisuuksiltaan hieman riisutumpi Cubase Artist 10.5 ja vieläkin riisutumpi Cubase Elements 10.5.
Aiheesta muualla

Steinbergin viralliset kotisivut
Cubase.net-foorumi
VST 4 FREE (Arkistoitu – Internet Archive)