stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Punakallo
Aiheesta muualla

Marvel-kustantamon kotisivujen osuus Punakallosta (Johann Schmidt) (englanniksi)
Marvunapp-sivuston osuus Punakallosta (englanniksi)
IMDB-sivuston osuus Captain America -elokuvasta (1991) (englanniksi)
Johann Schmidt, ensimmäinen Punakalloksi kutsuttu mies.
Punakallo Captain America -elokuvassa.
Pyhämaan kirkko

Pyhämaan kirkko voi tarkoittaa seuraavia kirkkoja Pyhämaalla:
Pyhämaan uhrikirkko
Pyhämaan uusi kirkko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pyhämaan kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Abraham Engblom

Abraham Engblom (12. maaliskuuta 1804 Turku – 6. elokuuta 1865 Velkua) oli suomalainen kappalainen ja uskonnollisen kirjallisuuden suomentaja.
Engblomin isä oli turkulainen tullijahdin päällysmies Karl Engblom ja äiti luultavasti Maria Kristina Åström. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1822. Engblom vihittiin papiksi 1826. Hän toimi pappina Uskelassa, Tottijärvellä, Aurassa, Huittisissa, Tarvasjoella, Kullaalla ja Velkuassa. Engblomista tuli Iniön kappalainen 1835.
Engblom oli naimisissa vuodesta 1827 Maria Gustava Lindvallin kanssa.
Suomennokset

N. F. S. Grundtvig: Pyhän Raamatun vähä aikakirja: elih Piplian mainioitten ja opetusten lyhyä ydin: yynnä kristillisen autuuden opin historian pää-asian, ja lyhykäisen ruotsalaisten kuningasten elämäkerran kanssa siehen aikaan astih, jona Suomi asetettiin Venäjän vallan alleh; kolmannesta ruotsalaisesta ylöspanosta suomensi Abrah. Engblom. Wilen, Turku 1845
Carl Peter Hagberg: Muistosanoja rippilapsille, toisesta ruotsalaisesta painosta suomenti Aaprah. Engblom. Wilen, Turku 1851
A. Widéen: A. W:n biblia katekismo tahi Pyhän Raamatun pää-aine kysymyksittäin ja vastauksittain: ynnä lyhyen kertoileman kanssa kristin uskonnosta C. R. Benj. Koppelta: sunnuntai- ja rippikoulujen tarpeeksi aiwottu. J. C. Frenckell ja Poika, Turku 1853
Anders Jacob Cnattingius: Kertoelmia Pyhästä Raamatusta Pipliassa tavattavilla sanoilla, toisesta ruotsalaisesta painoksesta suomeksi toimitti Aaprah. Engblom. Frenckell, Turku 1853
Johann Christoph von Schmidt: Sirkkuinen: siveydellinen kertomus kansalle. Wilen, Turku 1857
Toimellinen ja rehellinen Suomen talonpoika: eli elämänkertomus Perttu Antinpoika Koiwulahdesta, suomenti Aaprah. Engblom, Turku 1857 Verkossa
Frans Mikael Franzén: Saarna neljäntenä sunnuntaina adventissa: tutkisteleva syntiinlankeemusta. Wilen, Turku 1858
Frans Mikael Franzén: Kaksi saarnaa: 1. Pitkä-perjantaina; 2. Pääsiäispäivänä. Wilen, Turku 1863
Sven Elmlund: Hengellisen morsiamen tahi uskovaisen sielun ikävöitseminen taivaaseen, mihinkä hänen ystävänsä Jesus on mennyt edelläpäin, selitellyt kristillisessä saarnassa Helatorstaina Sven Elmlund; useiden anomuksesta suomennettu Abrah. Engblom'ilta. 3. p., Pyhäranta: S. H. [=Serafia Hellsten], 1932.
Pyramidi (geometria)

Pyramidi
Pyramidi on geometrinen kappale. Se on kartio, jonka pohja on monikulmio.
Erilaisia pyramideja

Määritelmästä seuraa, että pyramidi on monitahokas, jonka sivutahkot ovat kolmioita. Kaikille sivutahkoille yhteinen kärki on nimeltään pyramidin huippu. Huipun ja pohjan etäisyyttä kutsutaan pyramidin korkeudeksi.
Jos pyramidin huipun ja pohjan keskipisteen yhdysjana on kohtisuorassa pohjaa vasten, pyramidin sanotaan olevan suora. Suora pyramidi, jonka pohja on säännöllinen monikulmio, on säännöllinen. Säännöllinen pyramidi, jonka pohja ja sivutahkot ovat tasasivuisia kolmioita, on nimeltään (säännöllinen) tetraedri.
Jos kaksi pyramidia, joiden pohjana on sama monitahokas, yhdistetään pohjat vastakkain, saadaan kaksoispyramidi eli bipyramidi.
Pyramideja luokitellaan usein myös sivutahkojen lukumäärän perusteella. Esimerkiksi kolmisivuisella pyramidilla on kolme sivutahkoa, nelisivuisella neljä ja niin edelleen. Egyptin hautapyramidit olivat nelisivuisia, tetraedri taas on kolmisivuinen.
Pinta-ala ja tilavuus

Pyramidin pinta-ala saadaan laskemalla pohjan ja sivutahkojen alat yhteen. Koska monikulmiona pohja voidaan jakaa kolmioiksi ja myös sivutahkot ovat kolmioita, palautuu tehtävä kolmioiden pinta-alan laskemiseen.
Pyramidi on kartion erikoistapaus, joten sen tilavuus voidaan laskea kaavalla  V={\frac {1}{3}}Ah. Tässä  A on pohjan pinta-ala ja  h on pyramidin korkeus.
Power Grid Corporation of India

| Power Grid Corporation of India |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  BSE: 532898, NSE: POWERGRID; ISIN INE752E01010; osa CNX Nifty -osakeindeksiä
Markkina-arvo:  16,1 mrd. USD (6.6.2018)
Perustettu:  1989
Toimitusjohtaja:  Ravi Prakash Singh
Puheenjohtaja:  Ravi Prakash Singh
Kotipaikka:  Saudamini, Plot No. 2, Sector-29, Near IFFCO Chowk, Gurgaon 122001, Intia
Liikevaihto:   3,8 mrd. USD (FY 2018)
Tilikauden tulos:   1,1 mrd. USD (FY 2018)
Henkilöstö:  9 346 (2018)
Omistaja:  pääomistaja: Intian valtio
Kotisivu:  www.powergridindia.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Power Grid Corporation of India on suuri intialainen valtio-omisteinen sähkönsiirron kantaverkosta vastaava energiayhtiö. Yhtiö on perustettu vuonna 1989 ja sen kotipaikka on Gurgaon. Yhtiön osake noteerataan Intian molemmissa pääpörsseissä (BSE ja NSE).
Yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokitteli Power Grid Corporation of Indian neljän arviointiperusteen pohjalta vuonna 2018 Intian 20. ja maailman 904. suurimmaksi julkiseksi osakeyhtiöksi. Tilikaudella 2018  yrityksen liikevaihto oli 3,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, jolla se teki 1,1 miljardin dollarin liikevoiton. Pelkästään liikevaihdolla mitattuna se oli talousjulkaisu Fortunen mukaan 2018 Intian 49. suurin julkisesti noteerattu yritys.
Pšav-Khevsuretin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Georgia  Mtskheta-Mtianeti
Pinta-ala:  1 400,4 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2014
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pšavi-Khevsuretin kansallispuisto (georg. ფშავ-ხევსურეთის ეროვნული პარკი) on luonnonsuojelualue Georgiassa Mtskheta-Mtianetin alueella.
Puisto on perustettu vuonna 2014. WWF oli osallisena sen perustamisessa. Se muodostaa yhdessä Tušetin ja Kazbegin kansallispuistojen kanssa kokonaisuuden, joka on tärkeä erityisesti eläinlajien suojelulle. Puistossa elävät ainakin besoaarivuohi, itäkaukasianvuohi ja isokauris, mahdollisesti myös leopardi, karhu, ilves ja susi.
Pärnun alavesistöalue

Pärnun alavesistöalue (vir. Pärnu alamvesikond) on Viron vesistöjen hallinnollisessa aluejaossa osa Länsi-Viron vesistöaluetta. Länsi-Viron vesistöalueella sen pohjoispuolella sijaitsevat Harjun alavesistöalue ja Matsalun alavesistöalue. Riianlahdella kulkee raja Läänesaarten alavesistöalueen suuntaan. Itäpuolella kulkee Itä-Viron vesistöalueen raja, jonka takana ovat pohjoisessa Peipsijärven alavesistöalue ja etelässä Võrtsjärven alavesistöalue. Alueen koillisosassa kohoaa Pandiveren ylänkö, jossa vedenjakaja on sovittu erikseen Peipsijärven alavesistöalueen ja Harjun alavesistöalueen suuntaan.
Aiheesta muualla

Lääne-Eesti vesikond. Ida-Eesti vesikond. Koiva vesikond: veepoliitika raamdirektiivi artikli 5 nõuete täitmine Eestis: vesikondade koondaruanne, 2005 (viroksi)
Pärlor åt svinen

| Pärlor åt svinen Magnus Uggla |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2007
 Tyylilaji: pop, rock
 Levy-yhtiö: Uggly
Listasijoitukset
  2.
Magnus Ugglan muut julkaisut
| Ett bedårande barn av sin tid 2006 | Pärlor åt svinen 2007 | Magnus Uggla 1975–2008 2008 |
Pärlor åt svinen on Magnus Ugglan 15. studioalbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2007. Albumi sisältää singlet ”Pärlor åt svinen” ja ”För kung och fosterland”.
Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Ruotsissa Sverigetopplistanin toiselle sijalle.'
Kappaleet

Åh vilken härlig dag – 3.57
Tvättbräda – 3.38
Fredagskväll på Hallen – 4.07
Pärlor åt svin – 4.08
Vild och skild – 3.23
Borta bra men hemma bäst – 2.53
Det är vårt liv – 3.28
Coverbandens förlovade land – 3.11
Min igen – 3.37
Du och jag mot hela världen – 4.11
För kung och fosterland – 3.01
Pärnu Rannastaadion

Pärnu Rannastaadion
Pärnu Rannastaadion on monikäyttöinen stadion Pärnussa, Virossa. Stadionin pääkäyttäjä on jalkapalloseura JK Vaprus Pärnu, jonka edustusjoukkue pelaa Viron pääsarjaa Meistriliigaa. Stadionilla on 1900 istumapaikkaa.
Stadion on rakennettu jo neuvostoajoilla, ja kunnostaminen on jäänyt vähiin, joten erityisesti pääkatsomo ja juoksurata ovat todella heikossa kunnossa.
Aiheesta muualla

World Stadiums.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Päätoimittajien yhdistys

Päätoimittajien yhdistys r.y. (PTY) on päätoimittajien ja vastaavassa tehtävissä toimivien journalistien yhdistys. PTY on perustettu vuonna 1972 ja sillä on 230 jäsentä. PTY puolustaa sananvapautta, laadukasta journalismia ja vastuullisen median asemaa. Yhdistyksen puheenjohtajana on maaliskuussa 2023 lähtien toiminut Jouni Kemppainen.
PTY jakaa Suuren journalistipalkinnon, joka on Suomen merkittävin journalismille vuosittain annettava tunnustus.
Akseli Salokannel

Juho Akseli Salokannel (sukunimi vuoteen 1898 Sirenius; 4. helmikuuta 1876 Hämeenlinna – 20. marraskuuta 1969 Hämeenlinna) oli suomalainen kouluneuvos ja kirjailija.
Salokanteleen vanhemmat olivat mylläri Johan Sirenius-Siirainen ja Matilda Karolina Nyberg. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Rauman opettajaseminaarista vuonna 1900 ja filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1917.
Salokannel oli naimisissa kaksi kertaa, 1900–1942 käsityönopettaja Helmi Rostedtin kanssa ja vuodesta 1944 opettaja Katri Emilia Tuomisen kanssa.
Teoksia

Kanervaisilta kankahilta : kertomuksia ja kuvauksia 1.     Gummerus 1902
Kanervaisilta kankahilta : kertomuksia ja kuvauksia 2.     Boman ja Karlsson, Hämeenlinna 1903
Sydänmaalle valoa ja valistusta :kertomuksia. Salaneuvos Costianderin Urjalan kunnalle lahjoittaman "Siveellisyyden edistämisrahaston" palkitsema teos.    Tampere 1903
Uno Cygnaeus ja nykyaikainen kansanopetuksen uudistus.  Kasvatusopillisia tutkielmia 8.        Otava 1918
Vanajan kirja 1-2. Wanaja-seuran julkaisuja 1.         Wanaja-seura, Hämeenlinna 1955-1956
Vanhaa Vanajaa. Wanaja-seuran julkaisuja 3.         Wanaja-seura, Hämeenlinna 1959
Vanajan kirjasto 1861-1961.           Vanajan kirjasto, Hämeenlinna 1961
Vanhaa Hämeenlinnaa.        Karisto 1964
Elettyä elämää.    Karisto 1968
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Akseli Salokanteleen e-kirjoja Project Gutenbergiltä
Power Glove

Mattelin valmistama ohjain
Power Glove on Nintendon 1980-luvun suositulle pelikonsolille, Nintendo Entertainment Systemille valmistettu käsineen kaltainen peliohjain, joka ensimmäisenä peliohjaimena tunnisti ihmiskäden liikkeitä ja siirsi ne reaaliajassa television tai tietokoneen näytölle. Power Glove oli kaupallinen epäonnistuminen. Sitä kritisoitiin sen epätarkkuuden ja hankalan ohjaamisen takia.
Power Glovea myytiin yhteensä noin 100 000 kappaletta.
Valmistus ja vastaanotto

Power Gloven suunnitteli ja julkisti Mattel. Se julkaistiin ensin Japanissa vuonna 1989. Power Glove on Nintendon virallinen lisensoima tuote, mutta yhtiö ei ole suunnitellut ohjainta. 
Varsinaisesti Power Glovella pelattavaksi suunniteltiin vain kaksi peliä, Super Glove Ball ja Bad Street Brawler.
Puutarhaetsivät

| Puutarhaetsivät> Rosemary & Thyme |
| --- | --- |
Tyyli:  rikos
Kestoaika:  n. 60 min
Luoja(t):  Tom Clegg   Brian Farnham
Pääosissa:  Felicity Kendal   Pam Ferris
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Verkko:  ITV
Esitetty:  2003 – 2006
Jaksoja:  22
Aiheesta muualla
IMDb 
Puutarhaetsivät (engl. Rosemary & Thyme) on brittiläinen televisiosarja, jonka pääosissa ovat Rosemary Boxeria esittävä Felicity Kendal ja Laura Thymeä esittävä Pam Ferris. Sarjassa naiset ratkaisevat puutarhatöiden ohella erilaisia rikoksia, joita tapahtuu työympäristön lähettyvillä. Sarjaa esitettiin Yle TV1:n kevään 2012 draama-ohjelmiston jännitys-genressä.
Sarja alkoi vuoden 2003 elokuussa ja kolmas kausi loppui vuoden 2006 alussa. 12. toukokuuta 2006 ITV ilmoitti, että kolmas kausi jäänee viimeiseksi.
Juonta ja taustaa

Laura Thyme on entinen poliisi, jonka entinen mies ja toinen lapsista ovat myös poliiseja. Rosemary Boxer on kasvibiologian tutkija. Laura Thyme ja Rosemary Boxer ovat eläkeikää lähestyviä rouvia, joita yhdistää kiinnostus luontoa ja puutarhanhoitoa kohtaan, rakkaus kauniisiin puutarhoihin sekä ehtymätön uteliaisuus.
Yhteisen kiinnostuksen innoittamana ystävykset ovat perustaneet puutarhanhoitoyrityksen, jonka pääasiallisena tehtävänä on ennallistaa ja kunnostaa huonoon kuntoon päässeitä pihoja ja puutarhoja. Yleensä toimeksiannon antaneessa paikassa alkaa tapahtua rikoksia, joita kaksikko alkaa selvittää.
Jaksot > Ensimmäinen kausi (2003)

And No Birds Sing
Arabica and the Early Spider
The Language of Flowers
Sweet Angelica
A Simple Plot
The Tree of Death
Jaksot > Toinen kausi (2004)

The Memory of Water
Orpheus in the Undergrowth
They Understand Me In Paris
The Invisible Worm
The Gongoozlers
The Italian Rapscallion
Swords Into Ploughshares
Up The Garden Path
Jaksot > Kolmas kausi (2006)

The Cup of Silence
In A Monastery Garden
Seeds of Time
Agua Cadaver
Three Legs Good
The Gooseberry Bush
Racquet Espanol
Enter Two Gardeners
Akvaario (500 kg lihaa -yhtyeen albumi)

| Akvaario 500 kg lihaa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Kesto: 35.58
 Levy-yhtiö: Euros
500 kg lihaa muut julkaisut
| Ruusumajassa 1986 | Akvaario 1988 | Sielu 2004 |
Akvaario  on suomalaisen 500 kg lihaa -yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1988.
Kappaleet

Akvaario – 3.12
Ilta – 2.49
Vanha maa – 2.36
Yölaulu – 2.08
Lähtijöitä – 2.40
Katse – 2.09
Saksalaisten tuho – 4.02
Itkevä Jumala – 3.03
Kuun silta – 3.10
Varjoni – 2.02
Ruusumajassa – 1.44
Akseli Urhonen

Akseli Urhonen (1892 – 1952) oli suomalainen merimies ja merikirjailija.
Urhonen kuvasi romaanissaan Kun fregattimme kävi Jaavalla omien purjelaivakokemuksiensa perusteella raumalaisen fregatti/parkki Altain vaiheita maailman merillä vuosina 1876-1902. Jo aiemmin kirjailija Hjalmar Nortamo käytti Urhosen muistelmia pohjana teoksessaan Valtamerillä. Akseli Urhosen merimieselämyksiä (WSOY 1930).
Teoksia

Kun fregattimme kävi Jaavalla : merimiesjutelma, romaani.  WSOY 1947
Aiheesta muualla

Jukka Mikkolan Suurten purjelaivojen bibliografia : Fregatti/parkkilaiva Altai ja sen historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)

| Pyhäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°17′03″N, 26°46′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  Rutakonjoki Loukeeseen 
Järvinumero:  14.934.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,2 m  
Pituus:  6,948 km  
Leveys:  3,868 km  
Rantaviiva:  45,11 km  
Pinta-ala:  11,3487 km²  
Tilavuus:  0,0523807 km³  
Keskisyvyys:  4,62 m  
Suurin syvyys:  16,95 m  
Saaria:  46 
 fiPyhäjärvi 
Pyhäjärvi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä sijaitseva järvi. Sen lähellä on Pyhäjärven kylä, jonka mäki kohoaa 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle kilometrin etäisyydellä järvestä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on melko selväpiirteinen ja sen järvenselkä on suuri ja avoin. Järven pohjoisrannassa on kaksi 1,3 ja 1,5 kilometriä pitkää niemeä, jotka ovat Ahvenniemi ja Haukiniemi. Ne jakavat järven pohjoispään kolmeen lahteen. Itäinen Haukilahti muodostaa oman järvenosan yhdessä Haukiniemeä vastapäätä sijaitsevan Saunaniemen ja niiden välisen saariryhmän vuoksi. Järvenosan eteläosaa kututaan Lammusteenlahdeksi. Keskimmäinen on Ahvenlahti, jonka suuta vartioi pieni saariryhmä. Läntisin lahti on myös suurin, mutta sen pohjukassa sijaitsee lyhyt Kiviniemi, jonka eri puolilla ovat Sammakkolahti ja Pumppulahti. Pumppulahdella on vastarannalla Pirttilahti, sillä sitä suojaa järvenselältä pohjoiseen osoittava Pirttiniemi. Järven eteläosa on muuta järveä kapeampi. Se on 1,5 kilometriä leveä koko sen 3,5 kilometrin matkalta.
Järvessä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Särkisaari, Mustasaari, Muikkusaari ja Varpastensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muut 41 saarta ovat yli aarin suuruisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin osa isoista saarista sijaitsevat järven koillisosassa. Ne kuuluvat Saunaniemeä ja vastarannan niemiä, Ahvenniemeä ja Haukiniemeä, yhdistävään saariketjuun. Täällä olevia nimettyjä saaria ovat Muikkusaari, Honkasaari, Ruumissaari, Saunasaari, Mustasaari ja Kaidansaari. Näiden yhteydessä Haukilahdessa ovat vielä Juuvinsaari, Talassaari ja Pohjassaari. Järvenselällä sijaitsevat molemmat Selkäsaaret sekä Kumpunen. Järven eteläpää on matalaa ja kivistä aluetta. Siellä ovat Selkäluodot, Varpastensaari sekä joukko pikkusaaria.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 52 miljoonaa m³ eli 0,052 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Haukiniemen- ja Saunaniemenkärjen puolivälissä ja Honkasaaresta 400 metriä itään. Siinä kohdassa on järvin laajin yli 10 metriä syvä syvänne. Kolme muuta yli 10 metristä syvännettä ovat 150 metriä Muikkusaaresta lounaaseen, Selkäsaarista 400 metriä itään, jossa on jopa 15,6 metriä syvää, ja vielä yksi Kumpusen ja läntisen Selkäsaaren puolivälissä.
Järven rantaviivan pituus on 45 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen metsämaata, jossa on muutama soistunut alue ja muutama peltoalue. Järvellä on ainoastaa haja-asutusta ja rannoille on rakennettu joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 15249 tai Liukkoskylän kulmakunnan kautta kulkevalta tieltä. Jyväskylä–Pieksämäki-rautatie ohittaa järven sen pohjoispuolelta, missä sillä on Venetmäellä seisake.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Nykälänjoen–Naarajoen alueeseen (14.934) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,2 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä omalta valuma-alueeltaan, sillä se on Kyyveden alueen (14.93) latvavesiä. Sen laskujoki Rutakonjoki laskee Loukeen, Pyhäluoman, Pitkäsjärven ja Nykälänjoen reittiä Kyyveteen.
Pyhäjärven alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, sekä muutamia tekojärviäkin, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Akkolampi (18 ha), joka laskee järven eteläosan länsirantaan, suuri tekojärvi edellisen pohjoispuolella (14 ha), joka laskee samalle rannalle, ja Hakolampi (13 ha), joka laskee Lammusteenlahteen.
Putki

Metallista valmistettuja putkia.
Putki on pitkänomainen, poikkileikkaukseltaan tavallisimmin pyöreä, yleensä muovista tai metallista valmistettu ontto esine. Putkia tarvitaan niin rakennusteollisuudessa kuin lääketeollisuudessakin. Matematiikassa putki on kappaleena lieriö. Putkien halkaisijat ja pituudet vaihtelevat.
Käyttökohteet

LVI-tekniikassa putkia käytetään erityisesti vesijohtoina, viemäreinä ja kaukolämmitykseen. Putkia käytetään myös lattialämmityksessä tai lämpöpattereiden välillä veden kuljettamiseen. Putkia käytetään kantavina rakenteina erityisesti halleissa. Lisäksi putki voi toimia esimerkiksi pöydän jalkana. Putkia käytetään myös öljyn, maakaasun ja ammoniakin kuljettamiseen pitkilläkin etäisyyksillä, joten putkikuljetus on yksi liikennemuodoista.
Valmistusmateriaalit

Putkia valmistetaan lukemattomista eri materiaaleista. Yleisiä putkien materiaaleja ovat useat metallit ja muovit. Näistä esimerkkeinä ovat teräsputket, kupariputket, alumiiniputket, PVC-putket ja lasikuituputket. Lisäksi putkia valmistetaan betonista. Nykyään muoviputkia suositaan vesijohtoina ja viemäriputkina. Historiassa on käytetty puuta ja lyijyä putkien valmistamiseen, mutta ne ovat väistyneet parempien materiaalien tieltä.
Abraham Edholm

Abraham Edholm (19. joulukuuta 1879 Norum, Ångermanland, Ruotsi – 8. kesäkuuta 1926 Vaasa]) oli ruotsalaissyntyinen Suomeen muuttanut saarnaaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.
Edholmin vanhemmat olivat Abraham Edholm ja Kristina Brita Halstyf.
Teoksia

Våra livsvärden och huru förvalta vi dem?.     Fram, Vasa 1921
Från Edens lunder : dikter i original och översättning.    Vasa 1923
Föreningen för Helsingfors gästhem och natthärbärgen 1883–1923 : minnesskrift tillägnad föreningens medlemmar.    Helsingfors 1923
Käännöksiä

Nelson Bitton : Griffith John, Central-Kinas apostel.      Finska missionssällskapet, Helsingfors 1925
Aita Camastral

Aita Camastral (s. 9. huhtikuuta 1983) on sveitsiläinen entinen alppihiihtäjä.
Camastral voitti pujottelussa Sveitsin mestaruuden vuosina 2006 ja 2008. 25. marraskuuta 2006 hän kisasi ensimmäistä kertaa alppihiihdon maailmancupissa, suurpujottelussa Aspenissa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Camastral sai 10. marraskuuta 2007, kun hän oli 19:s Reiteralmin pujottelussa. Parhaimmillaan hän sijoittui maailmancupissa yhdenneksitoista Panoraman pujottelussa marraskuussa 2007 ja Mariborin pujottelussa tammikuussa 2008.
Camastral lopetti urheilu-uransa joulukuussa 2010. Häneltä jäi myös Vancouverin olympialaiset 2010 väliin loukkaantumisen takia.
Alberobellon trullitalot

| Alberobellon trullitalot> Trulli di Alberobello |
| --- | --- |

Tyyppi:  kulttuurikohde
Kriteerit:  III, IV, V
Tunnusnumero:  670
Valintahistoria
Valintavuosi:  1996
 Alberobello
Alberobellon trullitalot (ital. Trulli di Alberobello, yks. trullo, mon. trulli; engl. The Trulli of Alberobello) on Unescon maailmanperintökohde Kaakkois-Italiassa Apulian alueella Barin metropolikaupungissa Alberobellon kunnassa. Talot ovat esimerkki seudulla esihistorialliselta ajalta alkaen käytetystä rakennustekniikasta. Trullitalot ovat tyypillisesti pyöreitä. Ne on rakennettu ilman laastia latomalla kalkkikiven kappaleita päällekkäin kivimuurien tapaan.
Suojelualueen laajuus on 11 hehtaaria, ja sillä sijaitsee noin 1 600 trullirakennusta.
Alberobellon trullikylää.
Trullitalon rakennemalli museossa.
Trullikirkko Alberobellossa.
Trullitalo oliivitarhassa Francavilla Fontanan lähellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alberobellon trullitalot Wikimedia Commonsissa
Elsa von Born : Tötterökaupunki. Alberobellon kaupunki Trullimaassa, Seura, 18.05.1938, nro 20, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Unescon maailmanperintökohteet Italiassa
Agrigento
Alberobellon trullitalot
Alppien paalutalot (yhteinen viiden muun maan kanssa)
Amalfin rannikko
Aquileia
Assisin fransiskaanikohteet
Berninan rautatie (yhteinen Sveitsin kanssa)
Casertan palatsi, Vanvitellin akvedukti, San Leucion rakennusryhmä
Castel del Monte
Cerveteri, Tarquinia
Cilento ja Vallo di Diano, Paestum, Velia, Certosa di Padula
Crespi d’Adda
Dolomiitit
Etna
Ferrara
Firenze
Genova: Le Strade Nuove ja Palazzi dei Rolli
Ivrea
Langobardien hallintokeskukset Italiassa
Liparisaaret
Mantova ja Sabbioneta
Medicien villat ja puutarhat
Modenan katedraali, Torre Civica ja Piazza Grande
Monte San Giorgio (yhteinen Sveitsin kanssa)
Napoli
Padovan kasvitieteellinen puutarha
Piazza dei Miracoli
Piemonten ja Lombardian pyhät vuoret
Piemonten viinimaisema: Langhe-Roero ja Monferrato
Pienza
Pompeji, Herculaneum, Torre Annunziata
Portovenere, Cinque Terre ja saaret Palmaria, Tino ja Tinetto
Ravennan varhaiskristilliset rakennukset
Rooma
San Gimignano
Santa Maria delle Grazie
Sassi di Matera
Savoijin kuninkaallisen suvun asuinrakennukset
Siena
Su Nuraxi di Barumini
Syrakusa ja Pantalican kivinen nekropolis
Urbino
Val Camonica
Val di Noto
Val d’Orcia
Venetsia
Verona
Vicenza ja Veneton palladiolaiset villat
Villa Adriana
Villa d'Este
Villa Romana del Casale