stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mighty Morphin Power Rangersin zordit
Kolmas tuotantokausi > Shogunzordit > Shogun Mega Falconzord

Shogun Mega Falconzord syntyi, kun Falconzord yhdistyi Shogun Megazordin kanssa. Tässä yhdistelmässä Falconzord asettui Shogunzordin selkään. Megazordin kädet irtosivat hetkeksi, jonka aikana Falconzordin siivet menivät Megazordin vartalon ja käsien väliin. Falconzordin siivet osoittivat siten Megazordista eteenpäin. Tämä muodostelma viimeisteli vihollisensa ampumalla laserammuksia Falconzordin siipien kärjissä olleista tykeistä.
Kolmas tuotantokausi > Shogun Ultrazord

Shogun Ultrazord syntyi, kun Shogun Mega Falconzord yhdistyi ensimmäiseltä tuotantokaudelta tutun Titanuksen kanssa. Vaikka Dragonzordia ei enää käytetty niin sen rintapanssari oli siitä huolimatta lisätty yhä Titanuksen kaulan alle tässäkin Ultrazordissa. Shogun Ultrazordissa oli paljon tulivoimaa ja se ampui lukuisia ohjuksia tuhotakseen vihollisensa, kuten alkuperäinen Ultrazord ja Ninja Ultrazord.
Kolmas tuotantokausi > Battleborgit

Battleborgeja käyttivät Aquitarin Rangerit minisarjassa Mighty Morphin Alien Rangers, joka kuului osana Mighty Morphin Power Rangersin kolmanteen tuotantokauteen. Battleborgit muistuttivat hyvin paljon Shogunzordeja, mutta niitä ohjattiin ohjaamon sijasta telepaattisesti. Käytössä ollessaan Battleborgit kopioivat Aquitarin Rangereiden tekemät liikkeet omiksi liikkeikseen. Ne taistelivat aina yksittäin eivätkä yhdistyneet Megazordiksi.
Dragonzord ja viisi Dinozordia.
Tigerzord ja viisi Thunderzordia.
Falconzord ja viisi Ninjazordia.
Jääpala

Jääpala.
Jääpaloja jääpalamuotissa.
Jääpala tai jääkuutio on pienehkö kuutio pakastettua vettä eli jäätä. Jääpaloja on monen kokoisia ja muotoisia. Jääpalat tehdään normaalisti jäädyttämällä vettä jääpalamuoteissa. Jääpaloja voi tehdä myös jääpalapusseissa tai jääpalakoneella, joita on sekä kotikäyttöön että yrityskäyttöön.
Käyttö

Jääpaloja käytetään pitämään juoma, esimerkiksi drinkki, kylmänä. Niitä voidaan käyttää myös koristeena, erityisesti värjäämällä ja maustamalla niitä. Jääpalat muovipussissa käyvät myös turvonneiden ruumiinosien ensiavuksi.
Jos jääpaloja käytetään juomissa tai muissa elintarvikkeissa, on tärkeää käyttää puhdasta, täysin juomakelpoista vettä. Myös jääpalakoneen asennus ja vesijohtoliitäntä ja viemäriliitäntä on tehtävä huolellisesti, jotta likavesi ei pääse sekoittumaan tuoreveteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jääpala Wikimedia Commonsissa
Kaare Meland

| Kaare Meland> Norjan elinkeinoministeri |
| --- | --- |
 Lyngin hallitus 28. elokuuta 1963 – 25. syyskuuta 1963  
Edeltäjä:  Trygve Lie
Seuraaja:  Trygve Lie
Suurkäräjäedustaja
 Hordalandin vaalipiiri 1965–1969  
Fanan pormestari
 1956–1959  
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. helmikuuta 1915 Bergen, Norja
Kuollut: 31. joulukuuta 2002 (87 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Høyre
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1978)
Kaare Meland (22. helmikuuta 1915 Bergen – 31. joulukuuta 2002) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1965–1969 ja toimi Norjan elinkeinoministerinä lyhytaikaisessa Lyngin hallituksessa syksyllä 1963. Vuosina 1956–1959 hän oli Fanan pormestari.
Aiheesta muualla

Kaare Meland Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Jääpallo Aasian talvikisoissa 2011

Aasian talvikisojen 2011 jääpalloturnauksen loppuottelu, Kazakstan–Mongolia
Jääpallo kuului Aasian talvikisojen 2011 ohjelmaan Kazakstanissa, jossa se oli ensimmäistä kertaa Aasian talvikisojen ohjelmassa. Jääpalloturnaus pelattiin 2.–6. helmikuuta, ja siihen osallistui kolme joukkuetta, Kazakstan, Kirgisia ja Mongolia. Kilpailussa pelattiin yksinkertainen alkusarja ja loppuottelu alkusarjan kahden parhaan joukkueen välillä. Kisojen ottelut pelattiin Medeolla, Almatyssa.
Kultaa voitti Kazakstan, hopeaa Mongolia ja pronssia Kirgisia. Kirgisian jääpallomaajoukkue pelasi kisoissa ensimmäisen virallisen maaottelunsa.
Tulokset > Alkusarja

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kazakstan  | 2 | 2 | 0 | 0 |  38  |   0 | +38 | 4 |
|  Mongolia  | 2 | 1 | 0 | 1 |  17  |  19 | -2 | 2 |
|  Kirgisia  | 2 | 0 | 0 | 2 |   2  |  38 | -36 | 0 |
Lopputulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  Kazakstan |  Mongolia |  Kirgisia |
Juvonen

Juvonen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anja Juvonen (1928–2018), suomalainen taidekutoja ja runoilija
Arja Juvonen (s. 1967), Perussuomalainen kansanedustaja
Arvo A. Juvonen (1916–2004), suomalainen kaukopartiomies ja Yhdysvaltain palveluksessa toiminut tiedustelija
Heikki Juvonen (1884–1915), suomalainen kuvanveistäjä
Helvi Juvonen (1919–1959), suomalainen runoilija
Janne Juvonen (s. 1994), suomalainen jääkiekkomaalivahti
Jouko Juvonen (s. 1952), suomalainen lentopalloilija ja lentopallovalmentaja
Jouko Juvonen, tunnetummin Carl J. Danhammer (1957–2021), suomalainen liikemies
Jyrki Juvonen (s. 1990), suomalainen jalkapalloilija
Kaisa Juvonen (s. 2001), suomalainen jalkapalloilija
Kalle Juvonen (1842–1907), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Laura Juvonen (s. 1987), suomalainen oopperalaulaja
Matias Juvonen (s. 1983), itävaltalais-suomalainen jalkapalloilija
Mauno Juvonen (1925–2010), suomalainen kuvanveistäjä ja rehtori
Mikko Juvonen (1895–1920), suomalainen jääkärivaravääpeli
Nancy Juvonen (s. 1967), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Riikka Juvonen (s. 1955), suomalainen kirjailija, taiteilija ja kuvittaja
Robert Juvonen (s. 1991), suomalainen koripalloilija
Sami Juvonen (s. 1966), suomalainen lentopalloilija
Samuli Juvonen (1952–1994), suomalainen muusikko, kääntäjä ja tietokirjailija
Tauno Juvonen (1892–1918), suomalainen jääkärikapteeni
Tuula Juvonen (s. 1962), suomalainen yhteiskuntatieteilijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kalle Iso-Jämsä

Kalle Iso-Jämsä (7. tammikuuta 1915 Haukipudas – 15. maaliskuuta 1983 Kuusamo) oli suomalainen kirjailija.
Teoksia

Minä tiedän sen parhaiten.    Tekijä, Haukipudas 1976
Elämäni monumentti.      K. Iso-Jämsä, Haukipudas 1979
Kalliokakkulainen

| Kalliokakkulainen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kakkulaiset Biscutella
Laji::  didyma
Kaksiosainen nimi
 Biscutella didyma  L. 
Katso myös
   Kalliokakkulainen Wikispeciesissä   Kalliokakkulainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliokakkulainen (Biscutella didyma) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon, kakkulaisten (Biscutella) sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Se kasvaa 15–50 cm korkeaksi ja on kasvutavaltaan pysty. Varsien tyvellä on lehtiruusuke ja varret ovat pehmeäkarvaisia sekä haarattomia tai haaroittuneita. Kalliokakkulaisen kukat ovat keltaisia, ja sen hedelmät ovat siipipalteisia, litteitä, kiekkomaisia ja yksisiemenisiä lituja.
Kalliokakkulainen kasvaa erilaisilla kuivilla kasvupaikoilla. Se kasvaa muun muassa Välimeren ilmaston metsä- ja pensastomailla, pensastoisilla puoliaroilla ja aroilla, autiomaissa sekä vuorenrinteillä.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Biscutella didyma (englanniksi)
Jääpallo talviolympialaisissa 1952

Jääpallo
Jääpallo oli 1952 talviolympialaisten viralliseen kisaohjelmaan kuulumattomana näytöslajina. Turnaukseen osallistui kolme joukkuetta, Norja, Ruotsi ja Suomi. Kilpailu järjestettiin yksinkertaisena sarjana, ja kaikki ottelut pelattiin Oslossa, Norjassa. Avausottelu Suomi–Norja ja Norja–Ruotsi-ottelu pelattiin Dælenengalla. Päätösottelu Ruotsi–Suomi pelattiin Bislettin stadionilla.
Yksinkertaisen sarjan jälkeen kaikki joukkueet olivat tasapisteissä, jolloin sijoitukset määräytyivät maalierolla. Ruotsin maaliero oli paras ja se voitti, Norja oli toinen ja Suomi kolmas. Jääpallon näytöslajiluonteesta johtuen jääpalloilussa jaettuja mitaleita ei laskettu mukaan viralliseen mitalitaulukkoon.
Turnauksen kulku > Sarjataulukko ja ottelutulokset

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 2 | 1 | 0 | 1 | 5-2 | 2 |  | 1-2 | 4–0 |
|  Norja | 2 | 1 | 0 | 1 | 4-4 | 2 | – |  | 2-3 |
|  Suomi | 2 | 1 | 0 | 1 | 3–6 | 2 | – | – |  |
Suomen joukkue

Juhani Halme (Reipas), Pentti Hämäläinen (JMP), Pentti Immonen (Veiterä), Yrjö Jussila (WP-35), Kauko Korpela (KUV), Per-Erik Lindqvist (Akilles), Herbert Lundström, (HIFK), Kullervo Muurinen, (YVPS), Martti Nyyssönen (WP-35), Heikki Ollikainen (OPS), Arvo Raitavuo (Veiterä), Sakari Salo (Sudet),  Olof Stolpe (VIFK), Kauko Tukiainen, (WP-35),  Erik Åberg (HIFK)
Kakhi Kakhiašvili

| Mitalit> Miesten painonnosto.Maa:  Georgia.MM-kilpailut   | Mitalit> Miesten painonnosto.Maa:  Georgia.MM-kilpailut   | Mitalit> Miesten painonnosto.Maa:  Georgia.MM-kilpailut   | Miesten painonnosto> Maa:  Georgia. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Melbourne 1993 | -91 kg |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Sofia 1993 | -94 kg |  |
|  Kultaa | Varsova 1995 | -94 kg |  |
|  Hopeaa | Sokolov 1994 | -94 kg |  |
Maa:  Yhdistynyt joukkue
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | -90 kg |  |
Maa:  Kreikka
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | -99 kg |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | -94 kg |  |
| MM-kilpailut   | MM-kilpailut   | MM-kilpailut   |  |
|  Kultaa | Kanton 1995 | -99 kg |  |
|  Kultaa | Lahti 1998 | -94 kg |  |
|  Kultaa | Ateena 1999 | -94 kg |  |
|  Pronssia | Istanbul 1994 | -91 kg |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Hopeaa | A Coruña 1999 | -94 kg |  |
|  Pronssia | Riesa 1998 | -94 kg |  |
Kakhi Kakhiašvili tai Akákios Kakiasvílis (georg. კახი კახიაშვილი, kreik. Ακάκιος Κακιασβίλης, s. 13. heinäkuuta 1969 Tskhinvali, Georgian SNT) on georgialais-kreikkalainen uransa jo päättänyt painonnostaja ja olympiavoittaja. Kakhiašvili on 176 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviurallaan 89-97 kilogrammaa. Hänen äitinsä on kreikkalainen ja isänsä georgialainen.
Ura

Kakhiašvili saavutti urallaan kolme olympiakultaa. Ensimmäinen olympiakultamitaleista tuli vuodelta 1992 Barcelonasta Yhdistyneen joukkueen riveistä 90 kilogramman sarjasta. Kaksi muuta tulivat Kreikan riveissä vuosien 1996 ja 2000 kesäolympialaisista 99 kilon (1996) ja 94 kilon (2000) sarjoista nimellä Akákios Kakiasvílis. Kakhiašvili on neljän painonnostajan joukossa, jotka ovat onnistuneet voittamaan kolme olympiakultaa peräkkäisissä kisoissa.
Kakhiašvili edusti isänsä kotimaata Georgiaa vuoteen 1995 asti. Hän saavutti sen riveissä MM-pronssia, kaksi EM-kultaa sekä yhden EM-hopean. Kreikkaa Kakhiashvili edusti ensimmäisen kerran, nimellä Akákios Kakiasvílis, vuonna 1994, jolloin hän saavutti MM-pronssia. Kreikan riveissä hän saavutti tuon MM-pronssin ja kahden olympiakullan lisäksi kolme MM-kultaa, yhden EM-hopean ja yhden EM-pronssin. Kakhiašvili saavutti urallaan arvokisamitaleita 90-, 91-, 94- ja 99-kiloisten sarjasta.
Hänet tunnettiin lempinimellä Computer (suom. Tietokone), joka perustui hänen kykyynsä sulkea kisatilanteessa mielestään kaikki epäolennainen.
Kanadan kansanpuolue

| Kanadan kansanpuolue> People’s Party of Canada Parti populaire du Canada |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  14. syyskuuta 2018
Johto:   Maxime Bernier (puheenjohtaja) 
Ideologia:  konservatismi nationalismi oikeistopopulismi klassinen liberalismi
Poliittinen kirjo:  oikeisto
Jäsenmäärä:   40 000
Edustajainhuone:  0 / 338
Senaatti:  0 / 105
Kotisivu:  www.peoplespartyofcanada.ca
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadan kansanpuolue (eng. People’s Party of Canada, ransk. Parti populaire du Canada) on kanadalainen poliittiseen oikeistoon sijoittuva puolue. Puolueen puheenjohtajana ja perustajana toimii Maxime Bernier, joka perusti puolueen syyskuussa 2018 samalla kun erosi Kanadan konservatiivipuolueesta. 
Puolue on ilmaissut teemakseen maahanmuuton rajoittamisen, ja vapauden ja hyvinvoinnin palauttamisen.
Kalle Huhtala

Kalle Huhtala (19. huhtikuuta 1885 Nakkila – 1948) oli suomalainen filosofian tohtori, opettaja ja vakuutusyhtiön johtaja.
Huhtalan vanhemmat olivat torppari Mikko Wilhelmi Huhtala ja Marjana Cornella Munttila. Hän kävi kauppakoulun 1908 ja pääsi ylioppilaaksi 1911. Huhtala valmistui filosofian kandidaatiksi 1915, filosofian maisteriksi 1916 ja filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1924. Hän teki opintomatkoja Skandinaviaan 1919, Saksaan, Sveitsiin ja Italiaan 1924, Saksaan, Sveitsiin ja Ranskaan 1929 ja 1930 sekä Yhdysvaltoihin 1929.
Huhtala oli Helsingin yliopiston soveltavan fysiikan laboratorion ylimääräisenä assistenttina 1916–1917 ja 1922–1928, maataloushallinnon tilastomatemaatikkona 1915–1917, Turun ja Porin läänin pohjoisen elintarvetoimikunnan sihteerinä ja kaupallisten asioiden johtajana 1918–1920 sekä Kadettikoulun matematiikan opettajana 1925–1928 ja Sotakorkeakoulun matematiikan ja termodynamiikan opettajana 1926–1927. Hän oli Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan fysiikan opettajana vuodesta 1925 ja vakaustoimiston johtajana vuodesta 1928. Huhtala oli vuodesta 1937 alkaen Kaupunkien yleisen keskinäisen palovakuutusyhtiön toimitusjohtajana.
Huhtala toimi Satakuntalaisen osakunnan kuraattorina 1917–1918, Porin kauppaseuran puheenjohtajana 1921 ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1931–1933 ja 1935–1947. Hän oli Helsingin kaupunginhallituksen jäsenenä 1946–1947.
Kalle Huhtala oli naimisissa vuodesta 1930 Amanda Aleksandra Ojalan kanssa.
Julkaisuja

Über die Abhängigkeit der Kompressionswärme vom Druck bei einigen Flüssigkeiten : Experimentelle Untersuchung, Helsingin yliopiston väitöskirja. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1924
Fysiikan harjoitustöitä ja ohjeita niiden suorittamiseen. WSOY 1931
Suomen vakauslaitoksen historia. Eripainos Suomen maanmittauksen historiasta. Porvoo 1933
Fysiikan oppikirja : sisältää fysiikan peruskurssin yliopisto- ja korkeakouluopintoja sekä itseopiskelua varten. 1, Mekaniikka ja lämpöoppi. WSOY 1935, 2. painos 1943
Sotavahinkojen korvaaminen ja kertakaikkinen omaisuusvero. Helsinki 1940
Kaupunkien yleinen keskinäinen palovakuutusyhtiö : selostus yhtiön toiminnasta vuosina 1932-1941. Kaupunkien yleinen keskinäinen palovakuutusyhtiö, Helsinki 1942
Kam Chancellor

| Kam Chancellor |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1988 (ikä 36) Norfolk, Virginia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  105 kg
Pelipaikka:  Takapuolustaja (SS)
Seura
Pelinumero:  31
Seura:  Seattle Seahawks
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  133. varaus, 2010 Seattle Seahawks
Pääsarjaura:  2010–
Kameron Darnel "Kam" Chancellor (s. 3. huhtikuuta 1988 Norfolk, Virginia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan takapuolustaja. Hän on vuodesta 2010 lähtien edustanut NFL:ssä pelaavaa Seattle Seahawksia.
Ennen ammattilaisuraansa Chancellor pelasi yliopistojalkapalloa Virginian teknillisessä yliopistossa. Seahawks varasi hänet viidennellä kierroksella vuoden 2010 NFL:n varaustilaisuudessa, tilaisuuden 133. pelaajana.
NFL-ura

Chancellor on vuodesta 2012 lähtien muodostanut Seattle Seahawksin pelätyn puolustuksen takakentän nelikon "Legion of Boomin" yhdessä toisen takapuolustajan Earl Thomasin sekä kulmapuolustajien Richard Shermanin ja Byron Maxwellin kanssa. Kaudella 2013 nelikko oli isossa roolissa Seahawksin voittaessa seurahistorian ensimmäistä kertaa Super Bowlin.
Seuraavana vuonna Seahawks eteni jälleen Super Bowliin, jossa tällä kertaa vastaan asettui New England Patriots. Seahawks epäonnistui kuitenkin dramaattisten vaiheiden jälkeen lopulta mestaruuden uusimisessa.
Chancellor on valittu kolmesti NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin.
Juudan kuningaskunta

| Juudan kuningaskunta Yəhūdā> noin 920–597 eaa. |
| --- | --- |
   Palestiina 800-luvulla eaa. Juudan kuningaskunta kellanoranssilla, Israelin kuningaskunta sinisellä. 
Valtiomuoto:  monarkia
Hallitsija:  kuningas
Pääkaupunki:  Jerusalem
Uskonnot:  juutalaisuus
Kieli:  heprea
Edeltäjä:  yhtenäinen Israelin kuningaskunta
Seuraaja:  Uus-Babylonia
Juudan kuningaskunta (myös lyhyemmin Juuda) sijaitsi noin vuosien 920 eaa. ja 597 eaa. välillä Palestiinan eteläosassa Juudean eli Juudan historiallisella alueella. Nimensä kuningaskunta sai Juudan heimosta; Raamatun mukaan sen alue koostui Juudan ja Benjaminin heimojen asuma-alueista. Juudan kuningaskunta oli Israelin kuningaskunnan ohella toinen pääosin juutalaista uskontoa noudattanut valtakunta.
Raamatun kertomuksen mukaan Juudan kuningaskunta syntyi, kun yhtenäisen Israelin kuningas Salomon kuoleman (926–922 eaa.) jälkeen Jerobeam I sai valtakunnan pohjois- ja keskiosat alaisuuteensa ja Salomon poika Rehabeam jäi hallitsemaan vain eteläistä osaa eli Juudaa, jonka pääkaupunki oli Jerusalem. Traditionaalisen kronologian mukaan ajoitettu arkeologinen todistusaineisto ei kuitenkaan kerro yhteisestä israelilaisesta valtakunnasta ennen Jerobeamin aikaa.
Juuda oli kuivempaa ja karumpaa aluetta kuin Israel, joten sen asukasmäärä oli huomattavasti pienempi ja se oli Israelia heikompi. Toisaalta alue oli vuoristoisena ylänkönä paremmin suojassa valloittajilta kuin Israel, ja niinpä Juuda jäi pitempään nauttimaan itsenäisyydestä tai jonkinasteisesta autonomiasta.
Juudan kuningaskunta tuhoutui, kun Nebukadressar II valloitti Jerusalemin vuonna 597 eaa. ja pakkosiirsi sen väestön yläluokan ja käsityöläiset Babyloniaan. Myöhemmin Persian kuningas Kyyros II Suuri kuitenkin salli heidän palata Juudaan. Persialaisvallan aikana Juuda sai tietynasteisen itsehallinnon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juudan kuningaskunta Wikimedia Commonsissa
János Szapolyai

János Szapolyai, Erhard Schönin (1491-1542) kaiverrus 1500-luvulta
János Szapolyai (eli János Zápolya, unk. I. János); (1487 Szepesváralja, nyk. Spišské Podhradie, Slovakia – 22. heinäkuuta 1540 Szászsebes, Unkarin kuningaskunta) oli Unkarin kuningas vuosina 1526–1540. Kuninkuus oli kiistelty, sillä samaan aikaan myös Ferdinand I Habsburg katsoi olevansa oikeutettu Unkarin kruunuun.
Suku

János oli peräisin merkittävästä kroatialais-slavonialaisesta aatelissuvusta. Hänen isänsä kreivi István Szápolyai (k. 1499) oli eräs Unkarin rikkaimmista ylimyksistä, ja toimi Unkarin palatiinina. Hänen äitinsä oli tämän toinen puoliso, puolalainen Cieszynin herttuatar Hedwig (1469–1521). Hän oli vanhin lapsi ja hänellä oli kolme sisarusta. Sisar Barbara (1495–1515) oli Puolan kuningas Sigismund I Vanhan ensimmäinen puoliso. Hänen nuorempi veljensä kreivi György kaatui Mohácsin taistelussa 29. elokuuta 1526.
Nousu valtaan

Szapolyai aloitti poliittisen uransa valtiopäivillä vuonna 1505. Hänestä tuli Transilvanian voivodi vuonna 1511. Hän tukahdutti talonpoikien kapinan vuonna 1514 ja pääsi näin aateliston suosioon. Niinpä seuraavat valtiopäivät valitsivat hänet kuninkaalliseen neuvostoon, joka toimi lapsikuningas Ludvig II:n sijaishallitsijana. George Dózsan johtaman talonpoikien kapinan aikana János sai vaikutusvaltaa sotatoimillaan ja kapinan murskaamalla, mikä vahvisti hänen auktoriteettiaan ja antoi hänelle "valtakunnan vapauttajan" tittelin. Hänen valtansa kuitenkin heikkeni hänen sisarensa Puolan kuningatar Barbaran kuoleman jälkeen vuonna 1515. Vuonna 1528 hän pakeni Puolaan ja liittoutui osmanien kanssa, jolloin Unkarista tuli osmanien vasallivaltio.
Kun Ludvig II sai surmansa, osa Unkarin ylhäisöstä tuki tämän lankoa Ferdinandia uudeksi kuninkaaksi. He toivoivat tämän karkottavan turkkilaiset veli keisari Kaarle V:n tuella. Alempi aatelisto tuki Szapolyaita, joka oli kotimainen vaihtoehto. Niinpä molemmat julistautuivat kuninkaiksi, eikä kummallakaan ollut riittävästi voimia toisen syrjäyttämiseen. He solmivat sopimuksen, että Ferdinandista tulisi lapsettoman Szapolyain kruununperijä.
Avioliitto ja lapset

János Szapolyai avioitui alkuvuodesta 1539 Sigismund I:n ja Bona Sforzan vanhimman tyttären, häntä yli 30 vuotta nuoremman Isabella Jagellonican (1519–1559) kanssa ja heille syntyi lapsi, joten Ferdinandin kanssa tehty sopimus perijästä raukesi.
Perintö

János Szapolyai kuoli noin 50-vuotiaana seitsemän päivää sen jälkeen, kun poika János Zsigmond Szapolyai syntyi 15. heinäkuuta 1540. Ferdinand I Habsburg vaati Unkarin kruunua itselleen, mutta sulttaani Suleiman Suuri esiintyi pienen János Zsigmondin suojelijana ja valloitti maan keski- ja eteläosat jättäen Ferdinandille vain maan länsiosat.
János Szapolyain kuninkaallinen sinetti
Suleiman Suuri antaa Unkarin pyhän kruunun takaisin János Szapoluaille
Järjestysoikeus

Järjestysoikeus oli yleistä hallintoa, järjestystä ja taloutta käsittelevä julkinen hallintoviranomainen ja tuomioistuin Suomen kauppaloissa sekä vuodesta 1960 lähtien myös uusissa kaupungeissa, joissa ei ollut raas­tuvan­oikeutta eikä maistraattia. Aikaisemminkin oli Maarianhaminan kaupungissa ollut järjestysoikeus.
Uusissa kaupungeissa järjestysoikeuden toimivalta oli hieman laajempi kuin kauppaloissa. Sen puheenjohtajan virkanimike oli järjestysmies. Kaupungeissa puheenjohtajana toimi pormestari ja jäsenet olivat neuvosmiehiä. Syyttäjänä järjestysoikeudessa oli nimismies tai erikseen määrätty syyttäjä.
Järjestysoikeuden puheenjohtajan, järjestysmiehen, tuli olla kaupungeissa aina ja kauppaloissa ensisijaisesti lakimies. Puheenjohtajan lisäksi järjestysoikeuteen kuului kaksi jäsentä. Oikeuden ohjesäännön hyväksyi kaupunginvaltuusto ja sen vahvisti sisäasiainministeriö. Oikeuden työjärjestyksen vahvisti lääninhallitus kaupunginvaltuustoa kuultuaan.
Oikeudellisessa suhteessa järjestysmiehellä varustettu kaupunki ja kauppala on asianomaisen kihla­kunnan­oikeuden alainen.
Järjestysoikeuksia koskeva lainsäädäntö uudistettiin 1959, ja oikeudet lakkautettiin huhtikuun alussa 1978, jolloin pääosa niiden tehtävistä siirrettiin rakennuslautakunnille.
Jukkasjärvi

| Jukkasjärvi |
| --- | --- |
 Jukkasjärvi
 Jukkasjärvi
 Koordinaatit: 67°51′N, 20°37′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Kunta:  Kiirunan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,44 km²
Väkiluku:  548
 – Väestötiheys:  380,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jukkasjärvi vuoden 2015 taajamarajauksen mukaan.
Jukkasjärvi on taajama ja entinen kunta nykyisessä Kiirunan kunnassa, Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Jukkasjärvellä on 548 asukasta (2010). Jukkasjärven ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle 1600-luvulla. Tukipilarikirkko-tyylinen Jukkasjärven kirkko on rakennettu vuonna 1726. Jukkasjärven kuuluisin nähtävyys on jäähotelli.
Vuonna 1948 silloinen Jukkasjärven maalaiskunta muutettiin kokonaisuudessaan Kiirunan kaupungiksi. Näin syntynyt kaupunki oli koko maailman toiseksi suurin.[lähde? ] Nykyiseen Kiirunan kuntaan kuuluu myös entinen Kaaresuvannon kunta.
Väestönkehitys

| Jukkasjärven taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 540 | 540 |
| 1965 | 1965 |    | 408 | 408 |
| 1970 | 1970 |    | 485 | 485 |
| 1975 | 1975 |    | 449 | 449 |
| 1980 | 1980 |    | 685 | 685 |
| 1990 | 1990 |    | 504 | 504 |
| 1995 | 1995 |    | 527 | 527 |
| 2000 | 2000 |    | 541 | 541 |
| 2005 | 2005 |    | 519 | 519 |
| 2010 | 2010 |    | 548 | 548 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Icehotel - Jäähotellin viralliset sivut