stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ristiina
Historia > 1700-luvulta 1900-luvulle

Läänityskauden päätyttyä Brahelinnasta tuli everstin virkatalo. Isovihan aikana Brahen aikainen rakennus kuitenkin rappeutui, ja sen tilalle rakennettiin uusi Brahelinna kirkonkylän keskustaan. Vuosina 1777–1779 siellä toimi Georg Magnus Sprengtportenin johtama Suomen ensimmäinen sotakoulu. 1800-luvulla tila oli vuokralla. Myöhemmin rakennus toimi emäntäkouluna, ja nykyisin sen tiloissa on Ristiinan kansalaisopisto.
Kustaa III:n sodan aikaan Ristiinaan perustettiin laivastoasema. Kyyrön taistelu sekä Järvenpään ja Liiansaaren kylissä tapahtuneet vihollisuudet kuuluvat tuon ajan sotamuistoihin. Kustaan sodan ja ensimmäisen maailmansodan aikaisia vallituksia on Ristiinan eteläosassa, valtakunnan itärajan tuntumassa.
1800-luvun lopulla alkoi Ristiinan teollistuminen, kun Löydön höyrysaha perustettiin. Kuomiokosken huopatossutehdas aloitti toimintansa hieman myöhemmin. 1900-luvun alussa Ristiinan eteläosaan oli jo muodostunut Honkataipaleen tukkiradan lisäksi tehdasyhdyskunta.
Pietari Brahe lahjoitti Ristiinalle sen ensimmäisen kirkon, joka rakennettiin ilmeisesti 1648–1649. Pietari lahjoitti kirkolle myös suuren osan sen esineistöstä, josta esimerkkinä mainittakoon alttaritaulu. Hän myös luovutti pappilan tammikuussa 1649 läänitysalueellaan Tukialan kylässä olevan Lauri Sutisen autiotilan kirkkoherran virkataloksilähde?. Nykyinen, Eskel Colleniuksen suunnittelema kirkko kuitenkin pystytettiin vanhan tilalle 1770-luvulla. Ristiinasta löytyy myös Himalansaaren kyläkirkko ja Parikanniemen riihikirkko.
Suomen sodasta tunnetuimmat ristiinalaiset merkkihenkilöt ovat Joachim Zachris Duncker ja Otto Henrik von Fieandt, garibaldilainen vapaustaistelija Herman Liikanen, valtioneuvos G. W. Liukkonen, laamanni Ferdinand Forsström, kielentutkija E. N. Setälä ja lentäjäkapteeni Väinö Bremer.
Historia > 1900-luku

Vuonna 1968 Astuvansalmen pohjoisrannalla pystysuorassa kalliossa havaittiin kivikaudelta peräisin olevat pohjoismaiden suurimmat kalliomaalaukset.
Ristiinan nykyhistorian merkittävimmät vaikuttajat ovat kunnanjohtajana 1970-luvulta vuoteen 2005 toiminut Helge Häkkinen ja Pelloksen tehtaiden perustaja vuorineuvos Aarne J. Aarnio.
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Ristiinan perinneruoaksi valittiin veteen keitetty, herneistä ja ruisjauhosta, joskus myös ohrajauhosta valmistettu ”sakea rokka”. Muiksi Ristiinan pitäjäruoiksi nimettiin lantturokka ja potaattilimppu.
Liikenneyhteydet

Kouvolasta ja Lappeenrannasta Mikkeliin vievät valtatiet 13 ja 15 yhdistyvät Ristiinassa vain muutaman kilometrin päässä kuntakeskuksesta.
Ristiinan Pellosniemellä on syväsatama. Sitä käyttää lähinnä UPM:n Pelloksen vaneritehdas.
Savon radalta Mäntyharjun Mynttilästä on pistoraide Ristiinaan Pelloksen vaneritehtaille. Ensimmäinen juna radalla kulki 21. marraskuuta 1979. Radalla ei koskaan ole ollut säännöllistä henkilöliikennettä.
Mikkelin, Ristiinan keskustan ja Pellosniemen välillä on linja-autoyhteys.
Pellos

Ristiinan Pellosniemessä sijaitsevat UPM:n Pelloksen vaneritehtaat. Tehtaat perusti 1960-luvun alussa Aarne J. Aarnio omistamansa Pellos Oy:n nimiin. Ensimmäisenä alueella otettiin käyttöön lastulevytehdas vuonna 1964. Muutaman vuoden päästä käyttöön otettiin myös vaneritehdas. Tehdasalueen läheisyyteen alettiin 1960-luvun alussa rakentaa myös asuinaluetta tehtaan työläisille.lähde?
Vuonna 1983 Pellos Oy myytiin Oy Wilh. Schauman Ab:lle, joka myöhemmin fuusioitui osaksi UPM-Kymmeneä. Tällä hetkellä Pelloksella toimii kolme tehdasyksikköä, joissa kaikissa tehdään havuvaneria raaka-aineena kuusi.lähde?
Pellosniemessä toimi aikaisemmin Koskenahon höyrysaha. Saha lopetti toimintansa vuonna 1939.
Kylät

Alasjärvi, Haikola, Hangastenmaa, Hanhijärvi, Hartikkala, Hauska, Heikkilä, Heinniemi, Heramäki, Hiirimäki, Himalanpohja, Himalansaari, Huttula, Hytölä, Inkarila, Innala, Jukarila, Juottila, Juvela, Järvenpää, Kaipiala, Kapala, Karhila, Keriniemi, Koivakkala, Koljola, Korhola, Korpela, Kosola, Kuomio, Kuomiolahti, Kurvila, Kylänlahti, Käenniemi, Laasola, Laitiala, Lappilanmäki, Laurikkala, Liiansaari, Liikala, Lintuniemi, Lyytikkälä, Mahkola, Marjoniemi, Mielua, Minkkilä, Mäkelä, Närhilä, Outila, Pakinniemi, Parkatniemi, Pettilä, Puntala, Pylkkälä, Pyrhölä, Pöntilä, Rahikkala, Rikantila, Roinila, Sattila, Savela, Simola, Sokkala, Surno, Syrjälä, Sydänmaa, Taipale, Tarhola, Tiirola, Tiusala, Toijola (Toijala, Kyyrö), Tukiala (Tukialanlahti) (-1845), Tuukkala, Valkola, Vitsiälä, Ylölä, Yövesi
Populaarikulttuurissa

Laulaja Frederik levytti vuonna 1981 kappaleen Ristiinaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ristiinan kylän kotisivut
Kuninkaankartano
Järn, Sari ym. (toim.): Kaskisavuista laajakaistaan : Heimari - Löytö - Puntala - Sattila - Vitsiälä. Vitsiälän kyläseura, 2011. ISBN 978-952-92-9355-1. (Fennican mukaan myös verkossa?)
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pertunmaa  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
1600-luvulla Ristiinassa toimineen Brahelinnan aluetta ja ympärysmuurin raunioita
Matkailukäyttöön 1970-luvun puolivälissä rakennettu Brahelinnan jäljitelmä Ristiinassa
Aarne J. Aarnio perustamiensa Pelloksen tehtaiden rakennustyömaalla.
Riitta Ylipahkala

Riitta ”Ritu” Ylipahkala (s. 1948) on Helsingin Saalem-seurakunnan evankelista ja nuorisotyöntekijä. lähde?
Ylipahkala toimi 1999–2003 kansanedustaja Marja-Liisa Tykkyläisen eduskunta-avustajana. Markku Vuorinen on kirjoittanut hänen elämästään muistelmakirjan nimeltä Ritu – Riitta Ylipahkalan tarina (Vantaa 1983, RV-kirjat).
Ylipahkala on elänyt rajun nuoruuden, johon kuului muun muassa huumeiden käyttöä. Uskoon tulonsa jälkeen Ylipahkala on panostanut nuorten auttamiseen, kertonut huumeiden vaaroista Suomessa ja ulkomailla sekä pyrkinyt perustamaan syrjäytymisuhassa oleville ihmisille muuta toimintaa, esimerkiksi osallistumalla entisten rikollisten kuoron ja alkoholisteille ja narkomaaneille tarkoitetun Karisma-kodin perustamiseen. Ylipahkala on kirjoittanut elämästään kirjan Pettävä pilvi.
Ylipahkala kiertää edelleen Suomessa, eri seurakunnissa, levittäen evankeliumin sanomaa ja johdattaen ihmisiä Kristukselle.
Ylipahkala on myös tehnyt TV7:lle hengellisiä, Jeesuksesta Kristuksesta ja Häneen turvautumisesta eli käytännön kristillisyydestä kertovia ohjelmia.
Tuotanto

Pettävä pilvi, 1993 Vantaa : RV-kirjat ISBN 951-606-344-6 (yhdessä Jukka Mäkelän kanssa)
Ritun stoori, äänite, 2006
Kirjallisuutta

Markku Vuorinen: Ritu.  (Kuvaa Riitta Ylipahkalan (o. s. Jurva) elämää. - 1. p. 1983)  Vantaa:  RV-kirjat, 1984.  ISBN 951-605-819-1
Markku Vuorinen: Ritu : Riitta Ylipahkalan tarina.  Vantaa:  RV-kirjat, 1992.  ISBN 951-606-293-8
Maija Hurri: Ritustellen.  Vantaa:  Aika, 2001.  ISBN 951-606-575-9
Jukka Mäkinen: Ritu Ylipahkala : Ritun stoori jatkuu.  Aikamedia, 2009.  ISBN 978-951-606-889-6
Aiheesta muualla

Kanssanne Ritu Ylipahkala TV-sarjan jaksot TV7:n arkistossa
RK 62

| RK 62 |
| --- | --- |
 RK 62 76
Tyyppi:  rynnäkkökivääri
Valmistaja:  Valmet   Sako
Valmistusmaa:   Suomi
Valmistusvuodet:  1962–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  .222 Remington (siviili- ja vientimalleissa) 5,56×45 mm NATO (siviili- ja vientimalleissa) .243 Winchester (siviilimalleissa) 7,62×39 mm 7,62×51 mm NATO (siviilimalleissa)
Aseen pituus:  940 mm
Piipun pituus:  420 mm
Paino (tyhjänä):  3,5 kg
Lipas:  Tankolipas
Kapasiteetti:  30+1 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  715 m/s
Tehokas kantama:  300 m, lisäoptiikalla 400 m
Teoreettinen kantama:  400 m
Tulinopeus (laukausta/min):  700
RK 62 lukko irrotettuna.
Näkymä Rk:n takatähtäimen takaa.
Rynnäkkökivääri 62 eli RK 62 tai 7,62 RK 62 on suomalainen, Suomen puolustusvoimien pääasiallisesti käyttämä rynnäkkökivääri. Sitä valmistivat sekä Valmet että myöhemmin myös Sako.
Ominaisuudet

kaliiperi: 7,62 mm
isokaliiperi: 7,88 mm
patruuna: 7,62×39 mm
pituus: 940 mm
paino ilman lipasta: 3,5 kg
paino täyden (30 patruunaa) lippaan kanssa: 4,3 kg
lippaan paino täytenä: 0,8 kg
lippaan paino tyhjänä: 0,35 kg
luodin lähtönopeus: 715 m/s
luodin paino: 8 g
piipun rihlaosan pituus: 379 mm
rihlojen lukumäärä: 4
rihlojen kätisyys: oikea
rihlannousu: 240 mm
suurin tehokas ampumaetäisyys: 300 m
tulinopeus:
20–30 tähdättyä kertalaukausta minuutissa
teoreettinen tulinopeus sarjatulella: 700 ls/min
sarjatulella lippaan vaihdot mukaan lukien: 120–180 ls/min
Käyttö ja tulevaisuus

7.62 RK 62 säilyy toistaiseksi Suomen puolustusvoimien käytetyimpänä aseena, eikä sen korvaamista ole toistaiseksi suunniteltu. Tällä hetkellä on käynnissä modernisointihanke, jossa osa olemassa olevista RK 62 -aseista uudistetaan perän ja lisävarustekiinnitysten osalta. Uudempi RK 95 TP säilyy siis joidenkin joukko-osastojen käyttöaseena, mutta se ei tule korvaamaan RK 62:ta laajemmin. Puolustusministeri Haglund on vuonna 2013 todennut vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen, että nykyisten rynnäkkökiväärien mahdollinen korvaaminen toteutetaan 2020-luvun loppupuolella.
Puolustusvoimat tiedottivat maaliskuussa 2023, että se on solminut sopimuksen Sako Oy:n kanssa yhteisen käsiaseperheen hankinnasta.  Tarkoitus on korvata nykyiset rynnäkkökiväärit, itselataavat tarkkuuskiväärit ja raskaat tarkkuuskiväärit saman tuoteperheen aseilla. Ruotsin puolustusvoimat uusivat saman aikaan aseistustan myös Sako Oy:n valmistamilla aseilla. Puolustusvoimat tilasi noin 700 000 eurolla erän uusia rynnäkkökiväärejä eri kaliipereissa ja eri pituisilla piipuilla testauskäyttöön vuonna 2023. Testaus ja kehitystyö jatkuu seuraavien vuosien ajan, jonka jälkeen tehdään lopullinen hankinta.
Käyttäjät

Indonesia: Valmet M76 .222 Remington -kaliiperissa Indonesian rannikkovartioston käytössä.tarvitaan parempi lähde
Qatar: eri malleja, emiirin henkivartioston käytössä.
Suomi: kaikki mallit.
Viro: RK 62 TP virolaisten rauhanturvaajien käytössä Libanonissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalainen asekeräily: RK 62
Buddy Hinton Valmet Pictures
Modernisoitu RK 62M.
Ydinräjähdyksen vaikutukset

Pienehkön ydinaseen räjäytys.
Hiroshiman kaupunki atomipommin räjäytyksen jälkeen.
Pahoin palanut Hiroshiman atomipommiräjähdyksen uhri.
Ydinräjähdyksen vaikutukset ovat ydinaseen räjähtäessään aiheuttamat sokaiseva valo, kuumuus, paineaalto, tuuli, järistys, ionisoiva säteily, radioaktiivinen laskeuma ja sähkömagneettinen pulssi. Ihmisiä tappava ja vammauttava vaikutus riippuvat huomattavasti räjähdyksen etäisyydestä ja voimakkuudesta ja räjäytysympäristöstä. Lämpöaalto ja paineaalto tappavat ja vammauttavat nopeasti, tulipalot ja radioaktiivinen säteily yleensä hitaammin. 1 megatonnin räjähdys tappaa lähes kaikki noin 3 km:n säteellä ja useimmat puutaloissa olevat noin 8 km:n säteellä. Suojattomat saavat vakavia palovammoja vielä 17 km:n päässä. 
ja saattavat kuolla niihin 15 km:n kehän sisäpuolella. Jos räjähdysalueella on paljon puutaloja, syntyy tulimyrsky.
30 km:n päässä ihmiset yleensä selviävät ilman vakavia vammoja, jos säteilyä ei oteta lukuun. Helsingin yllä sopivalla räjähdyskorkeudella räjäytetty vetypommi tappaisi noin 140 000 ihmistä, ja haavoittaisi 325 000:ta. Jos pommi räjäytetään maanpinnassa, tappava laskeuma yltää kymmenien tai satojen kilometrien päähän.
Tulipallo ja sienipilvi

Yhden megatonnin pommin räjähdys näkyy häikäisevänä valona. Se saattaa sokaista, vaikka silmät ovat kiinnikin. Yhden megatonnin räjähteen tulipallo voi polttaa verkkokalvon 40–80 kilometrin päässä. Ylhäällä ilmakehässä tapahtuva räjähdys voi näkyä noin 1 000 kilometrin päässä. Yli 40 kilometrin korkeudessa tehty räjähdys voi aiheuttaa silmävaurioita laajalla alalla varsinkin talvella, jolloin lumi heijastaa valoa.
Räjähdys kuumentaa ilman yli 10 miljoonaan asteeseen. Kuuma ilma laajenee nopeasti fysiikan lakien mukaan, jolloin sen kuumuus vähenee. 10 sekunnissa tulipallo on kasvanut maksimiinsa 2 200 metrin läpimittaiseksi. Samalla tulipallo nousee ylöspäin vauhtinaan 75–100 m/s.
Alun pallomainen tulipallo muuttuu epäsäännöllisen munkkirinkilän muotoiseksi. Lähellä maanpintaa nousevaan tulipalloon imeytyy pölyä. Tulipallo jäähtyy. Se ei enää säteile valoa minuutin kuluttua. Niinpä syntyy tyypillinen sienipilvi. Pilvi nousee puolessa minuutissa noin 5 km:n korkuiseksi ja minuutissa 7 km:iin. Pienillä räjähdystehoilla pilvi litistyy troposfäärin ylärajalle, mutta suuremmilla tehoilla pilvi menee stratosfääriin.
Polttovaikutus

Yhtä aikaa valonvälähdyksen kanssa tulee valtava kuumuus. Lähellä räjähtävän ydinpommin havaitsija kokee sokaisevan valon ja valtavan kuumuuden. Suhteellisen lähellä räjähdystä olevien verkkokalvot palavat. Pommin vaikutukset heikkenevät, kun mennään kauemmaksi räjähdyspaikasta. Räjähdyskohdan lähellä pommin säteily höyrystää ihmiset, hieman kauempana heistä jää vain hiiltyneitä luurankoja. Vielä etäämpänä ihmiset saavat kolmannen asteen palovammoja, joihin he kuolevat muutamassa päivässä. Hyvin kaukainen räjähdys aiheuttaa ihon punoitusta. lähde?
1 megatonnin pintaräjähdyksen aiheuttamat palovammat: punoitus 1. aste 19,2 km:n, rakkoja 2. aste 13,8 km:n ja karrelle palaminen 3. aste 11,4 km:n säteellä suojaamattomalle iholle. Laaja 3. asteen palovamma on tappava. Yli 200–300 asteen kuumuudessa iho hiiltyy.
1 Mt:n pintaräjäytys sytyttää metsäpalon 14 km:n päässä. Suoria rakennusten erillispaloja syttyy 14,0 km:n päässä ja laaja yleispalo 12,5 km:n päässä.
Metallit sulavat megatonnin räjähdyksessä 5,6 km:n päässä ja höyrystyvät 3,6 km:n päässä. Näillä etäisyyksillä suojattomat ihmiset hiiltyvät tai haihtuvat.
Ydinräjähdyksen paine saattaa vaurioittaa sähkölaitteita ja liesiä ja näin myös epäsuorasti sytyttää tulipaloja.
Paineen rikkomat kaasujohdot sekä pommin kuumuus voivat sytyttää varsinkin puurakenteisella alueella valtavan tulimyrskyn, joka pystyy imemään myrskyn nopeudella ihmisiä itseensä. lähde?
Painevaikutus

Pian sokaisevan valon ja polttavan kuumuuden jälkeen tulee paineaalto ja myrskytuuli, joka kuljettaa esineitä tappavalla nopeudella hurrikaanin tai tornadon tapaan. Räjähdystulipallon laajenemisesta syntyvä paineaalto leviää lämpösäteilyä hitaammin ympäristöön. Se tuo mukanaan tuulen, joka voi tuhota ympäristöä hirmumyrskyn voimalla ja jonka kuljettamat esineet voivat lävistää ihmisen. Jonkin ajan kuluttua tulee alipaine ja vastakkainen tuuli. Hyvin kaukana räjähdyspaikasta tapahtuu pieniä vaurioita, ikkunat särkyvät.
1 megatonnin pintaräjähdys levittää 7 kPa (1 PSI) painevaikutuksen jopa 80,76 kilometrin päähän. Tämä aiheuttaa talojen muuttumisen asuinkelvottomaksi. 14 kPa (2 PSI) (katot ja ovet rikkoutuvat, talot luhistuvat osittain.) Teollisuusrakennukset tuhoutuvat 1 kt räjähdyksessä 350 metrin päässä 110 kPa:n paineessa, ja 1 Mt räjähdyksessä 5,5 kilometrin päässä 50 kPa:n paineessa 1 Mt räjähdys kaataa puita ylipaineeseen nähden tehokkaammin, koska paineen kesto on pidempi.
Paineaalto heijastuu maasta. Heijastuva paineaalto voi yhdistyä alkuperäiseen, mikä kaksinkertaistaa painevaikutuksen. Myös ilmakehän inversiokerrokset voivat heijastaa paineaaltoa kauas.
Yhden megatonnin pintaräjähdyksen painevaikutus
| Paine PSI | Etäisyys   räjähdyskohdasta | Tuhot |
| --- | --- | --- |
| 1 | 81 km | Ikkunalasit särkyvät, sirpaleet vammauttavat hieman. |
| 2 | 34 km | Vähäinen vaurio: katot, kevyet väliseinät, ikkunat ja ovet hajalle. Talot korjattavissa. |
| 3 | 13 km | Talot romahtavat, paljon vakavia vammautumisia, ehkä kuolleita. |
| 5 | 8 km | Puurakennukset yleensä romahtavat, kaikki vähintään vammautuvat. 50 % kuolee, raunioista pelastettavia 30 %. Kellareita sortuu. |
| 10 | 5,5 km | Teräsbetonirakennukset romahtelevat tai vaurioituvat pahoin, ihmiset yleensä kuolevat. |
| 20 | 3,5 km | Vahvat betonirakennuksetkin yleensä romahtavat, lähes kaikki kuolevat.  |
Kellarien vauriot
Talojen väestönsuojat kestävät 100–200 kPa. 1 MT pintaräjähdyksessä kellarit sortuvat 7,7 km säteellä
Säteily

Ydinräjähdyksessä syntyy vain räjähdysajan kestävää alkusäteilyä. Jälkisäteily kestää kauan. Se leviää radioaktiivisten hiukkasten muodossa laskeumana kauas räjähdyspaikasta. Radioaktiivinen laskeuma jaetaan yleensä varhaislaskeumaan, myöhäislaskeumaan ja maailmanlaajuiseen laskeumaan.
Räjähdyksessä välittömästi syntyvä ionisoiva säteily voi tappaa ihmisiä jonkin ajan kuluessa säteilysairauteen. Sen vaikutukset riippuvat saadusta annoksesta. Myös annoksen jakauma ruumiissa vaikuttaa. Radioaktiivinen laskeuma on merkittävä, pitkäkestoinen vaaratekijä hyvinkin kaukana räjähdyspaikasta. lähde?
Vaarallisimpia säteilijöitä ovat alussa jodi-131 ja myöhemmin strontium-90 ja cesium-137. Radioaktiivinen jodi puoliintuu noin 8 päivässä. Strontium-90 ja cesium puoliintuvat 29 ja 30 vuodessa.
Säteily puoliintuu noin 7 tunnissa, jolloin eksponentti on 1,2. Käytännössä tämä on välillä 0,9-2. Niinpä säteily heikkenee nopeasti.
Säteilyn annosnopeus joko mitatan tai lasketaan. Kun annosnopeus ensimmäisenä korkeimman annosnopeuden tuntina on 100 mikrosievertiä tunnissa, on mentävä sisälle, syötävä joditabletteja ja rajoitettava liikkumista ulkona, jos tähän on mahdollisuus. Lapsille tämä raja on 10 uSv/h ja kotieläimille 1 uSv/h. 100 uSv/h annosnopeus vastaa kahden vuoden annosta 0,4–0,5 millisievertiä. Näin muunnoskerroin tunnittaisella annosnopeudella ja pitkän ajan kokonaisannoksella on 4-5.
Odotettu 0,05 sievertin vuosikertymä, käytännössä monesti kokonaisannos aiheuttaa evakuointitarpeen. 0,1 sievertin säteilyannos kasvattaa syövän riskiä ollen siksi jo vaarallinen. 0,5 Sv aiheuttaa hoitoa vaativan säteilysairauden mm hiusten lähtöä ja oksentelua.
Ehkä jo 1,5 Sv:ssä, viimeistään 2,5 ihmisiä alkaa kuolla ja tarvitaan sairauden hoitoa. 5 Sv säteilyä tappaa noin puolet väestöstä. Yli 6 Sv tappaa käytännössä kaikki.
Karkeasti sanoen yhden megatonnin maanpintaräjähdys ja tuulen nopeus noin 2,5 m/s aiheuttaa laskeuman, joka voi tappaa suojattoman noin 250 km päässä ja tappaa melko varmasti noin 200 km päässä. Ehkä tappavan alueen leveys on noin 55 km. 90 km päässä alatuuleen saa kuolettavan annoksen alle tunnissa 13 km levyisellä alueella. Vielä 420 km päässä 100 km alueella väestö pitäisi evakuoida.
Laskeumalaskelmat ovat useinkin epätarkkoja, koska tuulen suunnan muutokset, sateet jne. muuttavat laskeumaa niin että varsinkin kauempana räjähdyspaikasta saattaa tulla paikoin voimakkaampi laskeuma kun on ennustettu.
Sähkömagneettinen pulssi

Korkealla ilmakehässä tai avaruudessa räjäytetty ydinlataus aiheuttaa laajalle leviävän sähkömagneettisen pulssin, joka voi hajottaa suojaamattomia elektroniikkalaitteita. Maanpinnan lähellä räjäytetyn pommin sähkömagneettinen pulssi on pienialainen.
Räjähdyslajeista

Räjähdysvoima ja räjähtävän aseen tyyppi vaikuttavat huomattavasti tuhoihin ja henkilötappioihin. Ydinaseen vaikutus riippuu siitä, räjähtääkö pommi maan pinnalla, maan alla, matalalla vai korkealla ilmassa, avaruudessa, veden pinnalla vai veden alla.
Ydinase voidaan myös räjäyttää avaruudessa, jotta sähkömagneettinen pulssi tuhoaisi elektroniikaa ja sähkölaitteita.
Ydinräjähdysten vaikutukset riippuvat huomattavasti räjähdyksen voimasta ja siitä, missä ympäristössä ja millä korkeudella tai syvyydellä räjähdys tapahtuu. Esimerkiksi sää voi heikentää lämpösäteilyä. Kukkulainen maasto saattaa rajata ja suunnata paineaaltoa ja kuumuutta. Varsinkin maanpinnan lähellä tapahtunut räjähdys levittää pitkän aikavälin kuluessa laajalle, jopa tuhansien kilometrien päähän ulottuvan radioaktiivisen laskeuman. Maanpintaräjähdys voi synnyttää maanjäristyksen. lähde?
Räjähdyslajeista > Matala ilmaräjähdys

Matalassa ilmaräjähdyksessä polttovaikutus on voimakas ja myös valo on melko voimakas. Paineen tuhot tuntuvat laajemmilla alueilla kuin maanpinttaräjähdyksessä, jos korkeus on valittu sopivasti. Järistys ja varhainen laskeuma ovat mitättömiä.
Räjähdyskorkeus jolla tulipallo ei kosketa maata  H_{opt}=200\cdot Y^{1/3}
Puurakenteiset omakotitalot tuhoutuvat 5 PSI:n paineessa maanpinnalla megatonnin räjähdyksessä 4,6 km päässä. Mutta ilmaräjähdyksessä 50 % tappava 5 PSI ulottuu 7 km päähän. Niinpä painevaikutus ulottuu ilmaräjähdyksessä 1,5 kertaa kauemmas. 1 PSI:lle tämä kerroin on 1,83.
3. asteen palovammat tulevat maanpinnalla megatonnin räjähdyksessä 11 km päässä, mutta ilmaräjähdyksessä 12,6 km etäisyydellä. Kerroin on 1,15.
Räjähdyslajeista > Maanpintaräjäytyksestä

Poltto- ja painevaikutus suppeampi kuin ilmaräjähdyksessä. Aiheuttaa maanjäristyksen ja nostaa paljon radioaktiivista jätettä ilmaan.
Laskukaava onselvennä
H_{el}=62,2\cdot Y^{0,3820}
Räjähdyslajeista > Maanpintaräjäytyksestä > Räjähdyskuoppa

Pintaräjäytys kaivaa maahan kraatterin, jonka läpimitta D lasketaan kaavasta
D=38*E^0,32526
jossa D on kraatterikuopan läpimitta metriä, ja E räjähdysenergia kilotonneissa.
Tämän mukaan megatonnin räjähdyskraatteri on 360 m läpimittainen, 29 m syvä ja reunavallit ovat 7 metriä korkeat.
Kraatterin syvyys P lasketaan kaavasta
P=9*E^0,25
Reunavallin korkeus h=P/4
Multumavyöhykkeen läpimitta 1,5*D
Reunavallin läpimitta 2*D
Plastinen vyöhyke noin 2,5*D
Tärinä ulottuu ainakin 2,5 kertaiselle räjähdyskuopen säteelle asti vyöhykkeellä, jossa räjähdys muovaa maa- ja kallioperää.
merkittävää kraatteria ei synny, jos 1 megatonnin pommi räjähtää yli 150 metrin korkeudessa.
Räjähdyslajeista > Veden pinnassa räjäytetty ydinlataus

1 Megatonnin ydinlataus tuhoaa padot ja laiturit 850 metrin säteellä. Laivat tuhoutuvat 2,4 km säteellä. 2 m korkeita aaltoja nousee 2 km säteellä, 4 m korkeita 960 m säteellä. Meren pinnassa aiheutettu räjäytys aiheuttaa laskeuman.
Räjähdyslajeista > Korkea ilmaräjäytys

Hyvin korkealla ilmakehässä aiheutettu ydinräjäytys aiheuttaa hyvin voimakkaan, sokaisevan valon laajalla alueella. Polttovaikutus voi tuntua. Alkusäteily on maanpinnalla vähäinen, samoin painevaikutus. Järistystä ja laskeumaa ei synny merkittävästi. Painevaikutus vähenee räjähdyskorkeuden kasvaessa.
Räjähdyslajeista > Avaruudessa tapahtuva räjäytys

Sähkömagneettinen pulssi (EMP) leviää laajalle hyvin korkealla tapahtuneissa ydinräjähdyksissä. Se tuhoaa ja vaurioittaa muun muassa suojaamattomat radiolaitteet.
Räjähdyslajeista > Matala syvyysräjähdys maassa

Polttovaikutus ja valo maanpintaräjäytystä pienempiä. Voimakas järistys ja laskeuma lähellä räjähdyskuoppaa. Nämä riippuvat räjähdyskuopan syvyydestä.
Räjähdyslajeista > Matala syvyysräjähdys vedessä

Valo ja poltto pienempiä kuin vedenpinnan alla tapahtuvassa räjäytyksessä. Tärinä saattaa ulottua kauemmaksi kuin vedenpintaräjäytyksessä. Painevaikutus suppeampi. Varhainen laskeuma voi olla suuri. Aallot saattavat aiheuttaa tuhoa.
Räjähdyslajeista > Suljettu syvyysräjähdys

Syvällä maan sisässä tehty syvyysräjähdys aiheuttaa tärinän, maanjäristyksen. Maan sisälle syntyy pallomainen tai pystysuunnassa pitkulainen luola.