stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Navteq
Navteq Suomessa

Navteqin Suomen toimisto on avattu vuonna 2005. Nykyisin Helsingin Pasilassa sijaitsevassa toimistossa työskentelee seitsemän ihmistä, pääosin Suomen karttoja päivittämässä. Suomessa yhtiöllä on virallisesti yksi kuvausauto, joka tallentaa GPS-tietojen lisäksi tien korkeustietoja ja kuvaa kuudella kameralla ympäristöä. Kuvausmateriaalia ei kuitenkaan julkaista, vaan sitä käytetään vain sisäisessä käytössä esimerkiksi liikennemerkkien tarkistamiseksi.
Microsoft ja Navteq aloittivat yhteistyössä Googlen Street View -palvelun kaltaisen sisällön tuottamisen Suomessa pääkaupunkiseudulla toukokuussa 2012.
Suomessa Navteq käyttää karttoihinsa Maanmittauslaitoksen aineistoa, jota se muokkaa omiin tarpeisiinsa.
Aiheesta muualla

Navteqin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tohmajärven kirkko

| Tohmajärven kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko heinäkuussa 2012
Sijainti:  Kirkkotie 590, Tohmajärvi
Koordinaatit:  62°11′28.7″N, 030°23′00.6″E
Seurakunta:  Keski-Karjalan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1756
Suunnittelija:  Eskil Collenius
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  Noin 650
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tohmajärven kirkko on  Tohmajärvellä sijaitseva puinen, tasavartinen ristikirkko, jota alettiin rakentaa Eskil Colleniuksen johdolla vuonna 1751. Kirkko valmistui vuonna 1756. Vuoden 2025 alusta se on ollut seurakuntaliitoksen myötä yksi Keski-Karjalan seurakunnan kirkoista.
Tohmajärven kirkko on Pohjois-Karjalan vanhin puukirkko. Alun perin kirkko oli keskeisesti korostamaton ristikirkko, jonka ristiharjalla oli piikkimäinen kattoratsastaja. Rakennus kuitenkin uusittiin perusteellisesti 1900-luvun alussa A. E. Ollilaisen johdolla. Päätyjen eteen rakennettiin matalammat ja kapeammat satulakattoiset jatkokset, seiniä korotettiin, ikkunoista tehtiin kaksikerroksiset ja kattoratsastaja korvattiin lyhdyllä. Kirkon sisäkatteena on puuholvit. Kirkkoa on korjattu vuosina 1785, 1850, 1910–1911, 1956 ja 2005–2006. Erillinen kolminivelinen kellotapuli rakennettiin 1760, sen kellot ovat vuosilta 1733 (ei enää käytössä) ja 1936. Tapulin paanukatto uusittiin 1990-luvulla.
Kirkon pinta-ala on 576 neliömetriä ja siellä on istumapaikkoja noin 650 hengelle. Alttaritaulun Ristiinnaulittu on maalannut Mikael Toppelius vuonna 1783. Kirkon 17+2-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1956.
Kirkon pihapiirissä on sankarihauta-alue, muistokivi sekä vartijapatsas, samoin kuin muun muassa piispa Eino Sormusen hautakivi ja kruununvoutien Gabriel Walleniuksen ja Gustav Adolf Järnefeltin muistomerkit sekä suurten nälkävuosien aikana 1865–1868 nälkään kuolleiden muistomerkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tohmajärven kirkko Wikimedia Commonsissa
Tohmajärven seurakunta: Tohmajärven kirkko
Eino Sormunen : Kappale Tohmajärven kulttuurihistoriaa. Piirteitä kirkon ja pappilan vaiheista, Suomen Kuvalehti, 01.08.1925, nro 31, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tohmajärven kirkko (Q20249844)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Tohmajärvi
katuosoite: Kirkkotie 590
koordinaatit: 62°11′29″N 30°23′01″E﻿ / ﻿62.1913°N 30.3835°E﻿ / 62.1913; 30.3835
Suzakumon

Uudelleenrakennettu Heijō-palatsin Suzakumon
Uudelleenrakennettu Heijō-palatsin Suzakumon yövalaistuksessa
Suzakumon (jap. 朱雀門) oli Japanin muinaisten pääkaupunkien kuten Nara-kauden Heijō-kyōn ja Heian-kauden Heian-kyōn (eli nykyisen Kioton) keisarillisten palatsien eteläpuolinen pääportti. Se oli palatsien porteista kaikkein tärkein.
Heijō-kyōn Suzakumon sijaitsi kaupungin 75 metriä leveän ja 4 kilometriä pitkän pääkadun pohjoispäässä. Paitsi että portti oli merkki keisarin vallasta ja toimi vartioituna sisäänpääsytienä palatsiin, sillä oli erilaisia funktioita: sen edessä otettiin vastaan ulkomaisia lähetystöjä, järjestettiin utagaki-juhlia ja keisari laskeutui uutenavuotena portille juhlistamaan vuoden vaihtumista. Heijō-kyōn Suzakumonista rakennettiin kopio alkuperäiselle paikalle vuosina 1991–1998 kaupungin 1300-vuotisjuhlallisuuksien kunniaksi. Portin arkkitehtuurista ei ole jäänyt jäljelle dokumentteja, joten se jouduttiin rakentamaan muun muassa arkeologisia tutkimuksia apuna käyttäen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suzakumon Wikimedia Commonsissa
Abenomics

Abenomics (jap. アベノミクス, Abenomikusu) on lempinimi Japanin entisen pitkäaikaisen pääministeri Shinzō Aben aloittamille talousuudistuksille. Vaikka uudistukset kantavatkin Aben nimeä, niitä jatkoivat mm. hänen seuraajansa Yoshihide Suga sen jälkeen kun Abe luopui pääministerin virastaan keväällä 2020.
Tausta

Toisen maailmansodan jälkeen Japanin talous nousi raunioista maailman toiseksi suurimmaksi 1980-luvulle tultaessa. 1990-luvulla alkanut lama kuitenkin pysäytti kadehdittavan talouskasvun. Vuosikymmenestä alettiin sittemmin käyttää taloustieteilijöiden keskuudessa nimitystä "menetetty vuosikymmen". Tämän jälkeen talouskasvu oli hidasta ja vähäistä huolimatta siitä, että pääministerit ja hallitukset vaihtuivat. Kun Kiina ohitti Japanin maailman toiseksi suurimpana taloutena, Japanin pääministerinä aloittanut Abe alkoi puuttumaan moninaisin keinoin Japanin talouteen, koska maata vaivasi myös vähenevän ja ikääntyvän väestön mukana tuleva kriisi.
Japanin työmarkkinat, etenkin suuryritysten kohdalla, ovat erittäin kankeat. Lisäksi työmarkkinoilla arvotetaan korkeaa virkaikää ennemmin kuin työntekijän omia kykyjä, millä selitetään mm. sitä, että keskiverto vuosipalkka Japanissa on jäänyt alle 40 000 Yhdysvaltain dollariin eikä ole juurikaan kasvanut sitten 1990-luvun.
Keskeinen sisältö

Aben talouspolitiikassa on kolme pääkohtaa:
Rahallinen stimulointi: hallitus pyrki stimuloimaan Japanin taloutta triljoonilla jeneillä vuosina 2013–2014
Epätavallinen rahapolitiikka: erityisesti Japanin keskuspankki pantiin ostamaan valtavia määriä kiinteää omaisuutta
Rakenteelliset uudistukset: tavoitteena oli parantaa kilpailukykyä purkamalla normeja ja alentamalla yritysten verotusta
Aben ideana oli rakenteellisten uudistusten kohdalla myös rohkaista maahanmuuttoa Japaniin sekä japanilaisnaisten aktiivisempaa osallistumista työelämään.
Kritiikkiä ja perintö

Vaikka Abenomics-uudistukset kohensivatkin naisten asemaa työelämässä, naiset työllistyivät erityisesti matalapalkkaisiin pätkätöihin. Hyväpalkkaisissa johtotehtävissä sen sijaan naisia ei pahemmin ollut. Japanilaisyritykset ovat vielä edelleenkin haluttomia palkkaamaan naisia tekemään täyttä päivää, koska tällöin työnantajan pitäisi maksaa eläkemaksuja ja japanilaisessa yhteiskunnassa naisten odotetaan edelleen olevan ensisijaisia kotitöiden tekijöitä.
2010-luvun alkupuolella, jolloin Abe nousi pääministeriksi, hänen aloittamansa uudistukset auttoivat jonkin verran ja Japanin talous kääntyi pitkästä aikaa kasvuun. Vuosikymmenen loppupuolella Abenomics-uudistusten tuloksia luonnehdittiin kuitenkin laihoiksi. Uudistusten on myös katsottu hyödyttäneen ennen kaikkea japanilaisia suuryrityksiä, joiden voittojen kasvu ei ole näkynyt tavallisen japanilaisen elintason kohentumisena.
Kun Japani ajautui 2020 lähtien jälleen uuteen lamaan, Abenomics-uudistusten toimivuus asetettiin jälleen kyseenalaiseksi.
Vähäjärvi (Pori, Suodenjoen valuma-alue)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Järvinumero:  36.095.1.016 
Mittaustietoja
Vähäjärvi on melko pieni Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi. Se sijaitsee Kairilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnan maakunnassa. Järvi saa vetensä läheisiltä soilta ja ojaa pitkin Kommerinjärvestä. Vähäjärvi laskee vetensä Kommerinojan kautta. Järven korkeus on 70 mpy ja  pinta-ala noin kolme hehtaaria .
Istria (täsmennyssivu)

Istria (m.kreik. Ἰστρία, joon.kreik. Ἰστρίη, Istriē) tai Histria (lat.) voi viitata seuraaviin:
Istria (lat. Histria), niemimaa Adrianmeren pohjoisosassa
Istrian piirikunta, piirikunta Kroatiassa
Istros eli Istria (lat. Histria), antiikin aikainen kaupunki Pontisessa Traakiassa
Regio X Venetia et Histria, roomalaisen Italian alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Istria (täsmennyssivu)”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pentti Irjala

| Pentti Irjala |
| --- | --- |
 Pentti Irjala takkatulen ääressä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. syyskuuta 1911 Kemi Kemi
Kuollut: 25. kesäkuuta 1982 (70 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Pia Hattara
Näyttelijä
Aktiivisena:  1949–1979
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Pentti Irjala (23. syyskuuta 1911 Kemi – 25. kesäkuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Varhainen elämä

Irjala syntyi Kemissä 1911 sahatyönjohtaja Feodor Irjalan perheeseen.
Ura

Irjalan näyttelijänura alkoi 1930-luvulla iltanäyttelijänä Kemin teatterissa, ja sotien jälkeen Irjala toimi järjestäjä-näyttelijänä aluksi Oulussa, Joensuun kaupunginteatterissa 1946–1948, Kuopiossa 1948–1952 ja Intimiteatterissa 1952–1959. Vuonna 1959 Irjala kiinnitettiin Suomen Kansallisteatteriin, jossa hän näytteli useita merkittäviä rooleja eläkkeelle jäämiseensä vuoteen 1978 asti. Oulun aikoina Irjala avioitui näyttelijä Pia Hattaran kanssa, ja avioliitto kesti aina Irjalan kuolemaan saakka.
Irjala näytteli vuosina 1949–1979 yli 120 elokuvassa. Pelkästään 1950-luvulla hänellä oli lähes 90 elokuvatehtävää, enimmäkseen komedioissa, mutta myös monissa draamaelokuvissa. Muuntautumiskykyinen näyttelijä näyttelijä niin vanhojen ukkojen, poliisien, alkoholistien, konnien, johtajien sekä armeijan henkilökunnan edustajien rooleissa.
Irjalan vaimon Pia Hattaran mukaan
»Penttiä sanottiin maailman parhaaksi näyttelijäksi, koska hänelle sai aina soittaa ja pyytää seuraavaksi aamuksi kello kuudeksi näyttelemään, ja hän saapui kaikki tarvittavat kamppeet mukanaan.»
Roolit olivat useimmiten melko pieniä (joskus jopa avustajantehtäviin verrattavia), mutta sitäkin muistettavampia.
Irjalan tunnetuimpia elokuvarooleja olivat muiden muassa Vekkulan ”paapa” komediassa Hilmanpäivät (1954), inhimillinen jääkärikapteeni Kaarna Edvin Laineen Tuntemattomassa sotilaassa (1955), vossikkakuski Aleksanterin osa draamassa 1918 (1957) sekä toimittaja Kärjen rooli alkoholistikuvauksessa Mies tältä tähdeltä (1958). Irjala kuului myös Pekka Puupää -elokuvien, Aarne Tarkaksen, Matti Kassilan ja Edvin Laineen elokuvien vakionäyttelijöihin, ja 1960- ja 1970-luvuilla Irjala nähtiin myös muutamissa Spede Pasasen elokuvissa. Irjala teki vielä vuonna 1970 koskettavan roolityön elämänmyönteisenä Preeti Leppäsenä Edvin Laineen elokuvassa Akseli ja Elina. Irjalan viimeinen elokuva oli vuonna 1979 valmistunut Natalia, jossa viettivät valkokankaan jäähyväisiä myös veteraaninäyttelijät Saara Ranin ja Uljas Kandolin.
Irjala toimi myös vierailevana näyttelijänä Radioteatterin ja Televisioteatterin tuotannoissa sekä lukuisissa järjestelytehtävissä. Irjala palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1972. Hän kuoli kymmenen vuotta myöhemmin 70-vuotiaana vuonna 1982.
Irjala on haudattu Kansallisteatterin näyttelijöiden yhteishautaanlähde? Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Storå

Storå tarkoittaa muun muassa seuraavaa:
Maantieteelliset nimet

Isojoen kunnan ruotsinkielinen nimi
Storå, joki Fynin saarella Tanskassa
Storå, joki Jyllannissa Tanskassa
Storå, usean ruotsalaisen joen nimi
Storå, yksi Lindesbergin kunnan taajamista Ruotsissa.
Sukunimi

Nils Storå (1933–2023), suomalainen kansatieteilijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Storå”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Salemin kunta

| Salemin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Rönninge
Kuntakoodi:  0128
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  54,11 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  17 252
 – Väestötiheys:  318,8 as./km²
 
 www.salem.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salemin kunta (ruots. Salems kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Rönninge.
Kunnan maapinta-ala on 54,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 17 252 henkeä (31.12.2021).
Salem sijaitsee Suur-Tukholman eteläreunalla, ja sen naapurikuntia ovat Botkyrka, Södertälje ja Ekerö.
Salemin pitäjän nimi oli aluksi Slæm, joka on luultavasti muodostunut murteellisista sanoista "slån" ja "hem" (asuinpaikka, kartano). Kuitenkin nimi muutettiin jossain vaiheessa ennen 1600-lukua muotoon Salem. Taustalla oli luultavasti Jerusalemin raamatullinen nimi Saalem.
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,23 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Salemin maalaiskunta muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksen yhteydessä, ja tuolloin se kuului Svartlösan kihlakuntaan. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut Salemiin. Seuraavassa kuntauudistuksessa Salem ei useimpien Tukholman läänin kuntien tavoin olisi halunnut luopua itsenäisyydestaan. Kuitenkin vuonna 1974 Salem liitettiin osaksi Botkyrkan kuntaa. Liitos jäi lyhytaikaiseksi, sillä 1.1.1983 Salemin kunta perustettiin uudelleen.
Rönninge kasvoi rautatieaseman ympärille ja vuonna 1915 tästä 975 asukkaan paikkakunnasta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1957, jolloin siellä oli lähes 1 500 asukasta. Vuoteen 1965 asti se oli oma taajama, jonka asukasluku oli 1 956. Vuoden 1970 taajamarajauksesta lähtien SCB on määritellyt Rönningen kasvaneen osaksi Tumban taajamaa.
Salem oli aikaisemmin puhdasta maaseutua ja nykyisiä asuinalueita alettiin rakentaa vasta 1960-luvun lopulla. Muutaman vuoden sisällä rakennetun Salemstadenin myötä kunnan väkiluku viisinkertaistui. Kyseinen nimi ei koskaan tullut yleiseen käyttöön, joten nykyään "Salem"-sanalla viitataan niin kuntaan kuin keskustaajamaankin.
Väestönkehitys

| Salemin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 2 335 | 2 335 |
| 1955 | 1955 |    | 2 390 | 2 390 |
| 1960 | 1960 |    | 2 299 | 2 299 |
| 1965 | 1965 |    | 2 766 | 2 766 |
| 1970 | 1970 |    | 11 951 | 11 951 |
| 1975 | 1975 |    | 12 703 | 12 703 |
| 1980 | 1980 |    | 12 879 | 12 879 |
| 1985 | 1985 |    | 12 370 | 12 370 |
| 1990 | 1990 |    | 12 478 | 12 478 |
| 1995 | 1995 |    | 12 871 | 12 871 |
| 2000 | 2000 |    | 13 766 | 13 766 |
| 2005 | 2005 |    | 14 334 | 14 334 |
| 2010 | 2010 |    | 15 391 | 15 391 |
| 2015 | 2015 |    | 16 426 | 16 426 |
| 2020 | 2020 |    | 16 959 | 16 959 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 960 | 18,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 201 | 7,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 649 | 10,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 616 | 64,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 512 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 629 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 226 520 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 26,4 %
18–64-vuotiaat: 57,6 %
65 vuotta täyttäneet: 16,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,3 | 0,3 |
|   | jalostus | 17,7 | 22,2 |
|   | palvelut | 80,6 | 76,8 |
|   | tuntematon | 1,4 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 988 | 7 376 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 40,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 98,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 186 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuuluu Tumban taajamaan, josta tässä kunnassa asui 15 205 asukasta.
Koko Tumban taajamassa on 37 594 asukasta, ja se kuuluu pääosin Botkyrkan kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Rönninge
Rönninge on sittemmin kasvanut yhteen Tumban taajaman kanssa.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Salemin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1979 luvut ovat nollia, koska tuolloin Salem oli vielä osa Botkyrkan kuntaa.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 0 | 0 | 0 | 10 | 12 | 10 | 10 | 10 | 13 | 11 | 14 | 13 | 11 | 11 |  |
|   | Keskustapuolue | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 |  |
|   | Liberaalit | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 4 | 5 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 0 | 0 | 0 | 12 | 10 | 10 | 9 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 7 | 7 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 3 |  |
|   | Yhteensä  | 0 | 0 | 0 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Salemin piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Salem
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Salem
Seurakunnat > Kirkot

Salemin kirkko
Säbyn kirkko
Vällingen kappeli
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Salemin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Salems kommun
Tukholman läänin kunnat
Käännös suomeksi
Vironkielinen Wikipedia

|    Vironkielinen Wikipedia |
| --- | --- |

 Vironkielisen Wikipedian etusivu 11. joulukuuta 2013.
Verkkosivusto:  http://et.wikipedia.org
Slogan:  Vaba entsüklopeedia
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  verkkotietosanakirja
Rekisteröinti:  vapaaehtoinen
Kielet:  viro
Omistaja:  Wikimedia Foundation
Avattu:  24. heinäkuuta 2002
Nykyinen tila:  aktiivinen
Vironkielinen Wikipedia (vir. Eestikeelne Vikipeedia) on Wikipedian vironkielinen versio. Se aloitettiin elokuussa 2002. Uralilaisilla kielillä toimivista Wikipedioista vironkielinen on artikkelimäärältään kolmanneksi suurin heti suomen- ja unkarinkielisen jälkeen. Heinäkuun 2024 alussa vironkielisessä Wikipediassa oli 245 991, mikä tekee siitä 41. suurimman kieliversion.
Vuonna 2021 aktiivisia muokkaajia oli hieman reilu 190, mikä oli suhteessa kieliversion kokoon isohko.
Virstanpylväitä

15. toukokuuta 2005 — 10 000 artikkelia
30. lokakuuta 2006 — 25 000 artikkelia
4. kesäkuuta 2008 — 50 000 artikkelia
18. toukokuuta 2010 — 75 000 artikkelia
25. elokuuta 2012 — 100 000 artikkelia
23. tammikuuta 2014 — 120 000 artikkelia
6. joulukuuta 2015 — 140 000 artikkelia
25. maaliskuuta 2016 — 145 000 artikkelia
5. lokakuuta 2016 — 150 000 artikkelia
13. elokuuta 2017 — 160 000 artikkelia
27. helmikuuta 2018 — 170 000 artikkelia
24. elokuuta 2018 — 180 000 artikkelia
4. huhtikuuta 2019 — 190 000 artikkelia
12. elokuuta 2019 — 200 000 artikkelia
1. tammikuuta 2025 — 250 000 artikkelia
Istros

Istros (m.kreik. Ἴστρος, lat. Ister, Istrus) voi viitata seuraaviin:
Tonava, joen antiikin aikainen nimi
Istros, antiikin aikainen kaupunki Pontisessa Traakiassa
Istros (200-luku eaa.), historioitsija ja grammaatikko
Istros, grammaatikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Istros”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Istrianon limen

| Istrianon limen> Ἰστριανῶν λιμήν.Sijainti |
| --- | --- |
 Istrianon limen
Koordinaatit:  46°34′56″N, 30°44′17″E
Valtio:  Ukraina
Paikkakunta:  ?, Odessa
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Skyytia
Istrianon limen (m.kreik. Ἰστριανῶν λιμήν, Istrianōn limēn, lat. Istrianorum portus) oli antiikin aikainen kaupunki Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Odessan kaupunkia.
Istrianon limen sijaitsi Pontoksen eli Mustanmeren luoteisrannalla. Kaupunki, suomeksi ”Istroslaisten satama”, oli nimensä mukaisesti perustettu kreikkalaisena siirtokuntana samalla rannikolla etelämpänä sijainneesta Istroksesta käsin. Antiikin lähteistä kaupungin mainitsevat Arrianos teoksessaan Mustanmeren periplus sekä anonyymi Mustanmeren periplus.
Istrianon limenin lähellä sijaitsi toinen satama, Isiakon limen.
Diospolis

Diospolis (m.kreik. Διόσπολις, ”Zeuksen kaupunki”; lat. Diospolis, Jovis Oppidum) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:
Diospolis Megale (Diospolis magna) eli Theba, kaupunki Ylä-Egyptissä
Diospolis Mikra (Diospolis parva), kaupunki Diospolites Mikran nomoksessa Ylä-Egyptissä, nomoksen pääkaupunki
Diospolis Mikra (Diospolis parva), kaupunki Diospolites Katon nomoksessa Ala-Egyptissä, nomoksen pääkaupunki
Diospolis, myöhemmin Laodikeia, kaupunki Fryygiassa
Diospolis eli Lydda, kaupunki Palestiinassa (nyk. Lod Israelissa)
Kabyle, myöhemmin Diospolis, kaupunki Pontisessa Traakiassa
Diospolis, kaupunki Bithyniassa
Diospolis, kaupunki Lyydiassa