stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltanuolimyrkkysammakko

| Keltanuolimyrkkysammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Nuolimyrkkysammakot Dendrobatidae
Alaheimo::  Dendrobatinae
Suku::  Dendrobates
Laji::  leucomelas
Kaksiosainen nimi
 Dendrobates leucomelas  Steindachner, 1864 

Katso myös
   Keltanuolimyrkkysammakko Wikispeciesissä   Keltanuolimyrkkysammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltanuolimyrkkysammakko (Dendrobates leucomelas) on nuolimyrkkysammakkoihin kuuluva sammakkolaji. Se on keltainen, ja siinä on mustia juovia ja läiskiä. Kooltaan se on noin 3–4 senttiä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan Etelä-Amerikassa Venezuelan, Guyanan, Brasilian ja Kolumbian alueilla. Keltanuolimyrkkysammakko viihtyy alavien maiden sademetsien matalassa kasvustossa.
Lisääntyminen

Laji saavuttaa lisääntymiskypsyyden runsaan vuoden ikäisenä. Naaraan munima kutu kuoriutuu noin 12–15 päivän kuluttua.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Dendrobates leucomelas
Encyclopedia of Life (EOL): Dendrobates leucomelas (englanniksi)
ITIS: Dendrobates leucomelas (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Dendrobates leucomelas (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dendrobates leucomelas (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Dendrobates leucomelas (englanniksi)
University of California, AmphibiaWeb: Dendrobates leucomelas, Yellow-headed Poison Frog, Yellow-banded Dart Frog, Bumblebee Poison Dart Frog (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Dendrobates leucomelas, the Yellow-headed poison frog (englanniksi)
Korkeasti Pyhitetty

Korkeasti Pyhitetty, nimen edessä lyhennettynä KP, on metropoliitan ja arkkipiispan nimeen liitettävä kunnioittava nimitys ortodoksisessa kirkossa. Sitä käytetään mm. kirjeissä ja muussa puhuttelussa sekä virallisissa teksteissä.
Aiheesta muualla

Ortodoksi.net / KP/KS
Kluuskeri

Kluuskeri on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Niko Kluuskeri (s. 1989), jääkiekkoilija
Toni Kluuskeri (s. 1991), jääkiekkoilija, Niko Kluuskerin veli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Korkeasti koulutettujen työttömyyskassa KOKO

| KOKO-kassa |
| --- | --- |
Perustettu:  1969
Toimiala:  Palkansaajien työttömyyskassa
Päämaja:  Ratavartijankatu 2, 00520 Helsinki
Jäsenet:  193 700 jäsentä (31.12.2017).
Kassan johtaja:  Outi Mäki
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korkeasti koulutettujen työttömyyskassa KOKO (31.3.2019 asti IAET-kassa) on Suomen toiseksi suurin palkansaajien työttömyyskassa (tilanne 2017 lopussa). Vuoden 2017 lopussa tähän akavalaiseen työttömyyskassaan kuului yli 193 700 jäsentä.
Finanssivalvonnan vahvistama KOKO kassan vuosijäsenmaksu vuodelle 2022 on 63 euroa. Työttömyyskassan suorajäsenet maksavat tämän maksun työttömyyskassalle. Useat kassan jäsenistä ovat myös ammattiliittonsa jäseniä, ja liitto vakuuttaa jäsenensä työttömyyskassassa.
KOKO kassan jäsenjärjestöt vuonna 2022

Jäsenjärjestöjen jäsenet maksavat kassan vuosimaksun osana ammattiliittonsa jäsenmaksua. Korkeasti koulutettujen työttömyyskassa KOKO:n jäsenjärjestöt ovat:
Akavan Yleinen Ryhmä (AYR)
DIFF - Ingenjörerna i Finland
Insinööriliitto (IL)
Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset ry (MMA)
Ornamo
Rakennusinsinöörit ja -arkkitehdit (RIA)
Suomen Arkkitehtiliitto (SAFA)
Suomen Ekonomit
Suomen Optometrian Ammattilaiset (SOA)
Suomen Proviisoriyhdistys
Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL
Tekniikan akateemiset (TEK)
Tekniska Föreningen i Finland (TFiF)
Tradenomiliitto (TRAL)
Yksityisalojen Esimiehet ja Asiantuntijat (YTY)
Sébastien Buemi

| Sébastien Buemi |
| --- | --- |
 Sébastien Buemi vuonna 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sébastien Olivier Buemi
Syntynyt: 31. lokakuuta 1988 (ikä 35) Aigle, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  2009–2011
Talli(t):  Toro Rosso (2009–2011)
Kilpailuja:  55
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  29
Ensimmäinen kilpailu:  Australian GP 2009
Viimeinen kilpailu:  Brasilian GP 2011
Aiheesta muualla
www.buemi.ch
| Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. lokakuuta 1988  Aigle 
Formula E -ura
Auton numero:  9
Nykyinen talli:  E.dams-Renault (2014–)
Kilpailuja:  25
Maailmanmestaruuksia:  1
Pisteitä:  374
Voittoja:  9
Palkintosijoja:  14
Paalupaikkoja:  7
Nopeimpia kierroksia:  7
Ensimmäinen ePrix:  Kiinan ePrix 2014
Ensimmäinen voitto:  Uruguayn ePrix 2014
Viimeisin voitto:  Argentiinan ePrix 2017
Viimeisin kausi:  2015–2016
Viimeisin sijoitus:  1. (155 p)
Aiheesta muualla
www.buemi.ch
Sébastien Olivier Buemi (s. 31. lokakuuta 1988 Aigle, Vaud, Sveitsi) on sveitsiläinen rata-autoilija.
Buemi kilpailee FIA World Endurance Championship ja Formula E -sarjoissa. Hän voitti Formula E -sarjan maailmanmestaruuden kaudella 2015–2016.
Buemi ajoi Formula 1 -sarjassa kaudet 2009–2011. Hän ajoi kaudella 2008 GP2-sarjassa, jossa hän sijoittui sarjan kuudenneksi, ja kaudella 2007 F3 Eurosarjassa, jossa sijoittui loppupisteissä toiseksi. Buemi kuului Red Bullin nuorten kuljettajien kehitysohjelmaan ja toimii edelleen Red Bullin tukemana kuljettajana. Hän on toiminut Red Bull F1-tallin testikuljettajana vuodesta 2012 lähtien.
Pikkuformulat

Buemi aloitti kilpauransa kartingissa, minkä jälkeen hän siirtyi isompiin kilpa-autoluokkiin. Hän ajoi muun muassa Formula BMW -sarjoissa. Hän oli vuonna 2004 Formula ADAC BMW -sarjan kolmas ja rookie-sarjan toinen. Vuonna 2005 hän oli Formula ADAC BMW -sarjassa toinen ja toinen Formula BMW World Cup -sarjassa.
Vuonna 2006 Buemi siirtyi Formula 3 -eurosarjaan, jossa hän oli debyyttikaudellaan kokonaispisteissä 11:s, ja vuonna 2007 hän sijoittui sarjassa toiseksi. Mestaruuden voitti ranskalainen Romain Grosjean. Kaudella 2007 Buemi ajoi myös yhden kilpailun GP2-sarjassa ART Grand Prix -tallissa Monacon Grand Prix'ssä, jossa hän tuurasi Michael Ammermülleriä. Myöhemmin Buemi palkattiin tallin vakituiseksi kisakuskiksi, kun talli antoi potkut Michael Ammermüllerille vaisujen tuloksien vuoksi.
Buemi testasi Red Bullin F1-autoa 24. heinäkuuta 2007 Jerezin radalla Espanjassa. Hän jatkoi uraansa GP2-sarjassa kaudella 2008.
Formula 1

Kaudella 2009 Sébastien Buemi ajoi Formula 1 -sarjaa Toro Rossolla. Hän nappasi heti kaksi pistettä ensimmäisestä kilpailusta. Kiinan GP:ssä hän oli kahdeksas ja saavutti yhden pisteen. Buemi oli pisteillä myös Brasiliassa ja Abu Dhabissa. Hän sijoittui lopulta sijalle 16 MM-taulukossa kuudella pisteellään.
Kaudella 2010 Buemi ajoi pisteille neljässä kilpailussa parhaana sijoituksenaan kahdeksas sija Kanadan GP:stä. Kauden päätyttyä hän oli MM-sarjan 16:s.
Kaudella 2011 Buemi ajoi seitsemän kertaa pisteille sijoittuen kahdesti kahdeksanneksi Australian ja Unkarin kilpailuissa. MM-taulukossa hän sijoittui 15:nneksi 15 pisteellään.
Kauden jälkeen Buemi joutui väistymään tallista, samoin kuin hänen tallikaverinsa Jaime Alguersuari, kun talli palkkasi Toro Rossolle uudet kuljettajat. Buemi päätyi lopulta Red Bullin varakuljettajaksi kaudeksi 2012.
Formula 1 > Formula 1 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Toro Rosso | AUS 7 | MAL 16 | CHN 8 | BHR 17 | ESP Kesk. | MON Kesk. | TUR 15 | GBR 18 | GER 16 | HUN 16 | EUR Kesk. | BEL 12 | ITA 13 | SIN Kesk. | JPN Kesk. | BRA 7 | ABU 8 |  |  | 6 | 16. |
| 2010 | Toro Rosso | BHR 16 | AUS Kesk. | MAL 11 | CHN Kesk. | ESP Kesk. | MON 10 | TUR 16 | CAN 8 | EUR 9 | GBR 12 | GER Kesk. | HUN 12 | BEL 12 | ITA 11 | SIN 14 | JPN 10 | KOR Kesk. | BRA 13 | ABU 15 | 8 | 16. |
| 2011 | Toro Rosso | AUS 8 | MAL 13 | CHN 14 | TUR 9 | ESP 14 | MON 10 | CAN 10 | EUR 13 | GBR Kesk. | GER 15 | HUN 8 | BEL Kesk. | ITA 10 | SIN 12 | JPN Kesk. | KOR 9 | IND Kesk. | ABU Kesk. | BRA 12 | 15 | 15. |
FIA World Endurance Championship

Vuodesta 2012 lähtien Buemi on kilpaillut FIA World Endurance Championship -sarjassa Toyotan tehdastiimin kuljettajana. Vuonna 2014 hän voitti yhdessä Anthony Davidsonin kanssa sarjan mestaruuden. Vuonna 2018 Buemi osallistui Le Mansin 24 tunnin ajoihin yhdessä Fernando Alonson ja Kazuki Nakajiman kanssa, jonka he voittivat Toyotan autolla.
FIA World Endurance Championship > Tulokset

| Kausi | Talli | Auto | Luokka | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Toyota Racing | Toyota TS030 Hybrid | LMP1 | SEB   | SPA   | LMS Kesk. | SIL   | SÃO   | BHR   | FUJ   | SHA   |  | 0 | NC |
| 2013 | Toyota Racing | Toyota TS030 Hybrid | LMP1 | SIL 3 | SPA 4 | LMS 2 | SÃO Kesk. | COA 2 | FUJ 15 | SHA Kesk. | BHR 1 |  | 106,25 | 3. |
| 2014 | Toyota Racing | Toyota TS040 Hybrid | LMP1 | SIL 1 | SPA 1 | LMS 3 | COA 3 | FUJ 1 | SHA 1 | BHR 10 | SÃO 2 |  | 166 | 1. |
| 2015 | Toyota Racing | Toyota TS040 Hybrid | LMP1 | SIL 3 | SPA 8 | LMS 8 | NÜR 5 | COA 4 | FUJ 5 | SHA 6 | BHR 4 |  | 79 | 5. |
| 2016 | Toyota Gazoo Racing | Toyota TS050 Hybrid | LMP1 | SIL 16 | SPA 27 | LMS NC | NÜR 5 | MEX Kesk. | COA 5 | FUJ 4 | SHA 3 | BHR 4 | 60 | 8. |
| 2017 | Toyota Gazoo Racing | Toyota TS050 Hybrid | LMP1 | SIL 1 | SPA 1 | LMS 6 | NÜR 4 | MEX 3 | COA 3 | FUJ 1 | SHA 1 | BHR 1 | 183 | 2. |
Formula E

Kaudella 2014–2015 Buemi kilpaili E.dams-Renaultin tallissa uudessa Formula E -sarjassa. Buemi voitti kauden aikana kolme kilpailua, joka oli eniten voittoja kauden aikana ajaneista kuljettajista. Lopulta hän hävisi maailmanmestaruuden yhden pisteen erolla Nelson Piquet Jr:lle ja sijoittui sarjan toiseksi. Seuraavalla kaudella Buemi onnistui voittamaan sarjan mestaruuden vain kahden pisteen erolla ennen Lucas di Grassia.
Formula E > Formula E -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014–15 | E.dams-Renault | BEI Kesk. | PUT 3 | PDE 1 | BNA Kesk. | MIA 13 | LBH 4 | MON 1 | BER 2 | MOS 9 | LON 1 | LON 5 |  | 143 | 2. |
| 2015–16 | E.dams-Renault | BEI 1 | PUT 12 | PDE 1 | BNA 2 | MEX 2 | LBH 16 | PAR 3 | BER 1 | LON 5 | LON Kesk. |  |  | 155 | 1. |
| 2016–17 | E.dams-Renault | HKG 1 | MAR 1 | BNA 1 | MEX 14 | MON 1 | PAR 1 | BER DSQ | BER 1 | NYC  | NYC  | MTL DSQ | MTL 11 | 157 | 2. |
Formula E > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | osakilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- sijat | Paalupaikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014–2015 | E.dams-Renault | 2. | 11 | 143 | 3 | 5 | 3 | 1 |
| 2015–2016 | E.dams-Renault | 1. | 10 | 155 | 3 | 6 | 3 | 5 |
| 2016–2017 | E.dams-Renault | 2. | 10 |  |  |  |  |  |
2017–2018: 
2018–2019: 
2019–2020: 
| Yhteensä (2 kautta) | Yhteensä (2 kautta) | Yhteensä (2 kautta) | 21 | 298 | 6 | 11 | 6 | 6 |
GP2-tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | ART Grand Prix | BHRFEA   | BHRSPR   | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA 7 | FRAFEA   | FRASPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | EURFEA Kesk. | EURSPR 20 | HUNFEA 15 | HUNSPR 17 | TURFEA Kesk. | TURSPR 13 | ITAFEA 7 | ITASPR 14 | BELFEA 10 | BELSPR Kesk. | VALFEA   | VALSPR   | 6 | 21. |
| 2008 | Trust Team Arden | ESPFEA 7 | ESPSPR 2 | TURFEA 6 | TURSPR 3 | MONFEA Kesk. | MONSPR 11 | FRAFEA Kesk. | FRASPR 1 | GBRFEA 4 | GBRSPR DNS | GERFEA Kesk. | GERSPR 8 | HUNFEA 7 | HUNSPR 1 | EURFEA 6 | EURSPR Kesk. | BELFEA 5 | BELSPR 4 | ITAFEA 3 | ITASPR 7 |  | 50 | 6. |
GP2-tulokset > Aasian GP2

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Trust Team Arden | DUB1FEA DSQ | DUB1SPR Ret | INDFEA 1 | INDSPR 7 | MALFEA Kesk. | MALSPR Kesk. | BHRFEA 2 | BHRSPR 2 | DUB2FEA 2 | DUB2SPR 2 | 37 | 2. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sébastien Buemi Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto
Sébastien Buemi Twitterissä
Sébastien Buemi Facebookissa
Buemi Italian GP:ssä 2011.
Klusån

Klusån
| --- | --- |
Sijainti:  Bodenin kunta Ruotsi
Pinta-ala:  2,2 km2, 2,2 km2, 2,0 km2, 0,0 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Luonnonpuisto 
Perustettu:  20. joulukuuta 2019 
Hallinto:  Norrbottenin lääninhallitus (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Klusån on kylä Luulajanjoen varrella Bodenin kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Noin 40 asukkaan maaseutukylä sijaitsee noin 55 kilometrin päässä Bodenin keskustasta luoteeseen.
Kylä ja sitä ympäröivät alueet kuuluvat Pohjois-Ruotsin Natura 2000 -alueeseen. Kylässä on useita 1920–1940-luvulla rakennettuja rakennuskohteita, joista osa on rakennushistoriallisesti merkittäviä. Alueen pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous.
Vuoden 2006 laajat metsäpalot aiheuttivat paikalliselle taloudelle suuria taloudellisia menetyksiä. Metsäpaloissa on tuhoutunut yli 1 500 hehtaaria metsää, josta noin puolet on ollut hoidettua talousmetsää.
1 2 3 4  Protected Areas (Nature Reserves) . Tieto on haettu Wikidatasta.
Kjerag

Näkymä Lysevuonoon Kjeragilta.
Kjerag on kallionkieleke Norjassa Lysevuonon etelälaidalla Rogalandin läänissä Forsandin kunnassa. Paikka on etenkin base-hyppääjien ja retkeilijöiden suosiossa oleva matkailukohde, sillä kielekkeeltä on tuhannen metrin pystysuora pudotus alas vuonon pintaan.
Kjeragbolten

Kielekkeen länsilaidalla sijaitsee Kjeragbolten, noin viiden kuutiometrin kokoinen pyöreähkö kivenlohkare, joka on kiilautunut kahden kallioseinämän väliin ja jolta on lähes tuhannen metrin pudotus alas. Kjeragboltenin koordinaatit ovat 59°02.018′N, 06°35.596′E.
Kulkeminen ja aktiviteetit

Vaellusretki Kjeragille lyhintä tietä vie kävellen noin 2–3 tuntia yhteen suuntaan osin erittäin vaativassa maastossa (kokonaisnousua menosuuntaan on 995 m), alkaen Øygardstølenin ravintolan pysäköintipaikalta (sijainti 59°02.772′N, 06°39.108′E, 635 m merenpinnasta). Edestakainen vaellusmatka kyseisestä pisteestä on noin 11 kilometriä muodostaen sopivan päivävaelluksen hyväkuntoiselle henkilölle.
Stavangerin B.A.S.E.-kerhon tietojen mukaan vuosina 1994–2006 kielekkeeltä suoritettiin 20 853 base-hyppyä. Niissä tapahtui 82 onnettomuutta, joissa kuoli yhdeksän ihmistä. Kerran vuodessa juhannuksen tienoilla alueella järjestetään niin sanottu Heliboogie-tapahtuma, jossa muista ajankohdista poiketen base-hyppääjät voidaan kuljettaa kielekkeelle helikopterilla. Kesäkuussa 2007 nelipäiväisessä tapahtumassa suoritettiin 20 kansallisuutta edustaneen 100 hyppääjän voimin yhteensä ennätysmäiset 1 000 onnistunutta base-hyppyä.
Kjeragboltenilla on suoritettu myös maailman korkeimmalla, 1 000 metrin korkeudessa, tapahtunut nuorallakävely (Christian Schau, 9. elokuuta 2006).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kjerag Wikimedia Commonsissa
Matkakertomus retkestä Kjeragille (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Stavangerin base-hyppykerhon infoa base-hyppyihin Kjeragilta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kjeragbolten
Kesäparalympialaiset 2000

Kesäparalympialaiset 2000 järjestettiin Sydneyssä, Australiassa 18.–29. lokakuuta 2000.
123 maasta kisoihin osallistui 3 879 urheilijaa osallistui kisoihin. Kisojen aikana tehtiin yli 300 uutta maailman- tai paralympiaennätystä. Vuoden 1996 kisoissa näytöslajina ollut pyörätuolirugby oli näissä kisoissa ensimmäistä kertaa virallisena kisalajina. Kisoihin myytiin ennätysmäärä lippuja, 1,2 miljoonaa, mikä oli yli kaksinkertainen määrä verrattuna vuoden 1996 kisojen 500 000 myytyyn lippuun.
Kisoihin osallistuneet 49 suomalaista saalistivat yhteensä 10 mitalia.
Kisojen jälkeen nousi skandaali, kun selvisi ettei osa Espanjan pyörätuolikoripalloilijoista täytä älyllisesti vammaisille asetettuja määrityksiä. Tämän johdosta Espanjalta otettiin pyörätuolikoripallon kultamitali pois.
Lajit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ammunta  Boccia  Esteratsastus  Jalkapallo  Jousiammunta  Judo  Koripallo  |  Lentopallo  Maalipallo  Pyöräily  Pyörätuolikoripallo  Pyörätuolimiekkailu  Pyörätuolirygby  |  Pyörätuolitennis  Purjehdus  Pöytätennis  Uinti  Voimanosto  Yleisurheilu  |
Mitalitaulukko TOP-10

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 63 | 39 | 47 | 149 |
| 2 |  Iso-Britannia | 41 | 43 | 47 | 131 |
| 3 |  Kanada | 38 | 33 | 25 | 96 |
| 4 |  Espanja | 38 | 30 | 38 | 106 |
| 5 |  Yhdysvallat | 36 | 39 | 34 | 109 |
| 6 |  Kiina | 34 | 22 | 17 | 73 |
| 7 |  Ranska | 30 | 28 | 28 | 86 |
| 8 |  Puola | 19 | 23 | 11 | 53 |
| 9 |  Etelä-Korea | 18 | 7 | 7 | 32 |
| 10 |  Saksa | 16 | 41 | 38 | 95 |

| 43 |  Suomi | 1 | 3 | 6 | 10 |
Kuvagalleria

Avajaiset
Paralympiatulen sytytys.
Pöytätennistä
Lentopalloa.
Pyörätuolirygbya.
Uimari Daniel Bell
Koripalloa.
Jalkapalloa.
Uimastadion
Tennistä
Päättäjäiset.
Aiheesta muualla

Official website of the Paralympic Movement (englanniksi)
Highlights - Sydney 2000 Paralympic Games YouTubessa (englanniksi)
Kiraliakeskus

Kiraliakeskus on atomi, johon on liittynyt usea keskenään erilainen atomi tai atomiryhmä siten, että keskusatomin lähialue on epäsymmetrinen eli kemian termein kiraalinen. Yksi tai useampi kiraliakeskus voi tehdä koko molekyylistä kiraalisen, jolloin sillä voi olla enantiomeerejä tai diastereomeerejä. Kaikki kiraliakeskuksen tai -keskuksia omaavat molekyylit eivät kuitenkaan välttämättä ole kiraalisia. Tällöin ne ovat mesoyhdisteitä.
Joskus myös nimeä stereokeskus käytetään kiraliakeskuksista, mutta tämä ei ole IUPAC:n tunnistama termi.
Esimerkkejä

Liittyneitä atomeja/atomiyhmiä on usein neljä ja kiraliakeskus on useimmiten hiiliatomi, jolloin hiiltä voidaan kutsua kiraliakeskuksen lisäksi myös asymmetriseksi hiileksi. Muun muassa myös pii-, typpi-, fosfori- tai rikkiatomit voivat olla neljä ryhmää sitovia kiraliakeskuksia. Esimerkkejä neliryhmäisen kiralikeskuksen omaavista aineista ovat maitohappo ja monet aminohapot (paitsi glysiini).
Ryhmiä voi olla myös kuusi, kuten joissain oktaedrisissä metallikomplekseissa, joissa kiraliakeskuksena on jokin metalli-ioni. Muitakin kolmiulotteisia muotoja tai ryhmien lukumääriä voi olla, kunhan kiraliakeskus ja sen ryhmät muodostavat aina epäsymmetrisen alueen keskuksen ympärille.
Vapaa elektronipari voi teoriassa toimia kiraliakeskuksen yhtenä ryhmänä, kuten amiineissa. Amiinit kuitenkin läpikäyvät huoneenlämmössä toistuvasti inversion, jossa niihin sitoutuneet kolme atomia tai atomiryhmää heilahtavat toiselle puolelle. Siten ne ovat käytännössä akiraalisia (ei-kiraalisia). Kylmässä lämpötilassa inversio kuitenkin hidastuu ja jotkin amiinit voivat tällöin olla kiraalisia. Amiinien suoloissa liittyneet ionit voivat hidastaa tai estää inversiota, jolloin jokin kvaternäärinen ammoniumyhdiste voi käytännössä olla kiraalinen.
Stereoisomeerien lukumäärä

Yksittäinen neliryhmäinen kiraliakeskus voi ryhmien paikkaa keskenään vaihtamalla muodostaa kaksi keskenään erilaista kiraliakeskusta. Kuusiryhmäinen oktaedrinen kiraliakeskus voi muodostua enintään 30 eri tavalla, jos kaikki ryhmät ovat erilaisia.
Puhuttaessa molekyylistä kokonaisuudessaan, sanotaan eri tavoin kiraliakeskuksistaan järjestäytyneitä, mutta muuten samanlaisten molekyylien olevan keskenään stereoisomeerejä. Näihin luetaan diastereomeerit ja enantiomeerit, mutta muun muassa myös E/Z-isomeerit. E/Z-isomeriasta ei tarvitse välittää jos molekyylissä ei ole kaksoissidoksia. Molekyylissä, jossa on n kiraliakeskusta, voi olla enintään 2n stereoisomeeriä. Siis jos molekyylissä on 2 neliryhmäistä kiraliakeskusta, on sillä ehkä 22 = 4 stereoisomeeriä. Jos neliryhmäisiä keskuksia on 3, on stereoisomeerejä ehkä 23 = 8. Kaava on kuitenkin yksinkertaistus ja joissain molekyyleissä mesoyhdisteet voivat vähentää todellisten stereoisomeerien lukumäärää.
Konfiguraatio

Vaihtoehtoisia tapoja, joilla atomit tai atomiryhmät voivat kolmiulotteisesti järjestäytyä keskuksen ympärillä, kutsutaan konfiguraatioiksi. Yksittäisen keskuksen, ja tätä kautta koko molekyylin konfiguraatio voidaan kertoa erilaisin nimeämisjärjestelmin, jotta molekyylin rakenne voidaan esittää kirjoitetussa muodossa systemaattisena nimenä konfiguraatio huomioiden. Alla on lueteltu yleisiä nimeämisjärjestelmiä, jotka pätevät neljä erilaista ryhmää sitovasta atomista koostuviin kiraliakeskuksiin.
R, S -isomeria (R, lat. rectus 'oikea'; S, sinister 'vasen') määräytyy eri ketjujen prioriteettien kiertosuunnan mukaan. Atomimassoihin perustuvat Cahn–Ingold–Prelog-prioriteettisäännöt määräävät prioriteetin. R, S -järjestelmällä nimetyn aineen sanotaan kertovan yhdisteen absoluuttisen konfiguraation.
-(R)-glyseraldehydi.
-(S)-glyseraldehydi.
Glyseraldehydin sovitut konfiguraatiot.
D, L -isomeria (D, lat. dexter 'oikea'; L, laevus 'vasen') kertoo glyseraldehydin konfiguraatiot, joiksi on sovittu kuvan rakenteet. Järjestelmää sovelletaan laajalti myös aminohappojen ja sokerien konfiguraation määrittämiseen suhteessa glyseraldehydiin, mutta hieman eri säännöin. D, L ja R, S -isomeria eivät ole yhtäläiset. Esimerkiksi useimmat aminohapot ovat L ja R, mutta kysteiini-aminohappo on L ja S.
Aminohappoja varten on kehitetty CORN-sääntö. Aminohapon D, L -isomerian määräävä kiraliakeskus on hiiliatomi C. Keskus koostuu ryhmistä COOH, R, NH2 ja H, missä R on sivuketju. Kun aminohappo on käännetty kulmaan, jossa keskuksen vety on lähimpänä katsojaa, ja ryhmät COOH, R, NH2 ja H ovat myötäpäivään hiiliatomin ympärillä, aminohappo on L-muotoa.
On myös olemassa (+), (−) -järjestelmä. Tämä määräytyy stereoisomeerin optisen aktiivisuuden mukaan eikä sillä ole mitään tekemistä konfiguraatioiden sääntöihin pohjautuvan määrittämisen kanssa. (+)-isomeeriä kutsutaan joskus d-isomeeriksi (dextrorotatory) ja (−)-isomeeriä l-isomeeriksi (levorotatory), mutta IUPAC ei suosittele näiden d/l-merkkien käyttöä, sillä nämä voivat mennä sekaisin D/L-merkkien kanssa.
Maitohappo, jonka kiraliakeskus on merkitty tähdellä (*), kuten usein on tapana, mikäli kiraliakeskukset halutaan merkitä kemialliseen kaavaan.
Oktaedrinen molekyyli. Kiraliakeskus on vaaleanpunainen ja keskenään erilaiset atomi/atomiryhmät ovat valkoisia.
Ammoniakin (ja amiinien) inversio.
CORN.
Keltaorvokki

| Keltaorvokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Orvokkikasvit Violaceae
Suku::  Orvokit Viola
Laji::  lutea
Kaksiosainen nimi
 Viola lutea  Huds. 
Katso myös
   Keltaorvokki Wikispeciesissä   Keltaorvokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaorvokki violeteilla terälehdillä.
Keltaorvokki (Viola lutea) on orvokkien sukuun kuuluva kasvilaji.
Ulkonäkö

Keltaorvokki kasvaa usein noin 20 senttimetrin korkuiseksi. Sen terälehdet ovat 2–3,5 cm leveitä ja 1,8–2 cm pitkiä ja useimmiten joko keltaisia tai violetteja. Terälehdissä esiintyy myös ohuita, maksimissaan kuusi millimetriä leveitä juovia, jotka ovat noin puolet terälehden pituudesta. Keltaorvokki muistuttaa keto-orvokkia, mutta sillä on pienemmät lehdet.