stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pakkolaki

Pakkolaki tarkoittaa lakia, joka rajoittaa työmarkkinajärjestöjen vapautta määritellä työehtosopimusten rajat, ja sillä ehtojen tasoa alennettaisiin vallitsevasta tasosta. Käytännössä työmarkkinajärjestöjen neuvottelu- ja sopimusoikeutta rajattaisiin, ja se toimisi työnantajien eduksi.
Työlainsäädäntö muodostaa periaatteessa alimman tason, ja sopimuksin siitä voidaan poiketa työntekijän eduksi, mutta tätä oikeutta pakkolaki rajoittaa.
Yksityisoikeuden professorin Ulla Liukkusen mukaan sanan käyttö oli vuonna 2015 Sipilän hallituksen pakkolakisuunnitelmien aikana latautunut poliittisesti siten, että sillä viitataan ongelmiin, joita lain säätämiseen liittyy. Pakkolaki olisi koskenut sunnuntai- ja ylityökorvauksia sekä sairausajan palkkaa
Marinin hallitus valmisteli vuonna 2022 potilasturvallisuuslakia, joka velvoittaisi hoitajat töihin lakon aikana. Tästä Marinin hallituksen valmistelemasta pakkolaista käytettiin lisäksi termiä pakkotyölaki.
Historia

Sanaa pakkolaki on käytetty aiemminkin ainakin seuraavissa yhteyksissä:
Pakkolaki määriteltiin 1930-luvulla ehdottomaksi lainmääräykseksi (lat. jus cogens), jonka vastakohta oli tahdonvaltainen lainmääräys (jus dispositivum). Julkinen oikeus eli valtiota ja kuntia  koskeva oikeus oli enimmäkseen ehdotonta oikeutta, kun taas yksityishenkilöiden välisiä suhteita koskeva oikeus oli tahdonvaltaista eli asianosaiset saivat sopia asioista säännösten määräyksistä poiketen. Tahdonvaltaisen lainmääräyksen sijaan nykyisin käytetään nimitystä tahdonvaltainen oikeussäännös.
Valtiovarainministeri Antti Kalliomäki vuonna 2005 pyrkiessään rajoittamaan kuntien kaavoitusoikeutta
Tehyn työtaistelun yhteydessä vuonna 2007 pakkolailla olisi pakotettu hoitajat töihin, jos irtisanoutumiset olisivat toteutuneet
Pallosalama (sarjakuvahahmo)

| Pallosalama |
| --- | --- |
 Pallosalama iskee! (Pallosalaman kädessä näkyvä sorkkarauta on todellisuudessa Romuttajan, Pallosalama vain sattumoisin pitää sitä. Kuva: Hämähäkkimies 4/84, kuvitus John Romita nuorempi).
Luoja(t):  Len Wein & Sal Buscema
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Defenders #17
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Eliot Franklin
Status:  Aktiivinen
Ryhmäsidokset:  Romutusryhmä
Edelliset ryhmäsidokset:  Pahuuden Mestarit
Voimat:  Valtavat fyysiset voimat, nopeus ja kestävyys (alkuperä asgardilainen magia), erittäin älykäs, aseena tuhoutumaton murskauskuula
Pallosalama, oikealta nimeltään Eliot Franklin on Marvel-kustantamon luoma superroisto. Pallosalama on useimmiten nähty Thorin vastustajana ja Romuttajan Romutusryhmän sadistisena jäsenenä. Pallosalaman loivat Len Wein ja Sal Buscema Defenders-lehden numeroon 17.
Suomessa Pallosalaman ensiesiintyminen tapahtui Hämähäkkimies-lehden numerossa 4 (1984).
Voimat ja varusteet

Pallosamalalla on tehostetut fyysiset voimat, joiden avulla hän nostaa noin kymmenen tonnia. Nämä voimat ovat aikaansaannoksia asgardilaisesta magiasta ja uskomattoman kestävyyden, jonka ansiosta hän kestää suuria iskuja, kuten luoteja. Pallosalaman vastaanottamat voimat muokkasivat hänen koko kehoaan kuten luita, lihaksia ja ihoa paljon kestävämmäksi. Pallosalamalla on myös ihmistä suurempi vastustuskyky myrkkyjä ja happoja vastaan.
Kuten Romuttajan sorkkarauta, myös Pallosalaman murskauskuula on käytännössä tuhoutumaton (se ei kuitenkaan itsessään ole maaginen). Se on kiinnitetty kaksi metriä pitkään ketjuun ja kuulalla Pallosalama kykenee vapauttamaan sähköenergiasta koostuvia voimaiskuja. Mikäli Pallosalama heittää murskauskuulan, se kykenee palaamaan takaisin lähtöpisteeseensä kuten Thorinkin lumottu vasara ja Romuttajan sorkkarauta. Hienoisella vaivalla Pallosalama kykenee ohjailemaan kuulansa paluureittiä. Pallosalama kykenee myös pyörittämään kuulaansa tarpeeksi nopeasti torjuakseen luoteja ja jopa konetuliaseiden sarjatulta.
Iskemällä murskauskuulansa maahan Pallosalama voi aiheuttaa paikallisia maanjäristyksiä, jotka useimmiten kaatavat hänen vastustajansa. Murskauskuula on myös tarpeeksi kestävä jotta sen voi heittää rakennuksiin ja liikkumavälineisiin, mutta sekä Hulk että Herkules ovat suunnattomin ponnistuksin tuhonneet kuulan puhtaalla fyysisellä voimalla. Tämän tapahtuessa Pallosalama ei kuitenkaan kärsi psyykkisesti toimenpiteestä (vrt. Tohtori Mustekalan lonkerot), mutta uuden tuhoutumattoman murskauskuulan kykenee luomaan vain Romuttaja itse.
Pallosalamallalla on myös itserakentamansa erikoispuku, jonka ansiosta hän ei tarvitse murskauskuulaansa päästääkseen käsiinsä maagisiin voimiinsa. Puvun suunnitteli ja toteutti Arnim Zola.
Pallosalama on myös erittäin älykäs. Hän on loistava insinööri ja tieteellinen nero fysiikassa, jonka saralla hän on kunnostautunut erityisesti gammasäteilyssä.
Pallosalama esiintyy yhdessä muun Romutusryhmän kanssa Marvel: Ultimate Alliance -pelissä. Pallosalama on luultavasti ainoita Marvel-universumin superroistoja, jolla on tohtorinarvo.
Pallosalama torjuu poliisien luodit pyörittämällä vinhasti murskauskuulaansa.
New Brunswick

New Brunswick (ransk. Nouveau-Brunswick) on yksi Kanadan provinsseista. Se on maan ainoa virallisesti kaksikielinen provinssi (englanti ja ranska). Sen pääkaupunki on Fredericton ja väkiluku 747 101.
Maantiede

New Brunswick sijaitsee Kanadan itärannikolla. Sitä rajoittavat pohjoisessa Quebecin Gaspén niemimaa ja Chaleurinlahti sekä idässä Saint Lawrencen lahti ja Northumberlandinsalmi. Etelässä kapea Chignectonkannas yhdistää sen Nova Scotian provinssiin, jonka Fundynlahti suurimmaksi osaksi erottaa mantereesta. Lännessä rajanaapurina on Yhdysvaltain Mainen osavaltio.
Provinssin kokonaispinta-ala on noin 70 000 neliökilometriä. Noin 80 prosenttia maa-alasta on metsää, loput 20 prosenttia on peltoa ja kaupunkialuetta. Maasto on pääosin alavaa jääkauden kuluttamaa ja loiventamaa mäkimaata, joka  muodostaa Appalakkien pohjoisosan.
Historia

New Brunswickin alkuperäiskansoihin kuuluvat mi'kmaq (micmac), maliseet ja passamaquoddy. Väestö on suurimmaksi osaksi englanninkielistä, mutta provinssissa asuu myös huomattava (35 %) ranskankielinen vähemmistö. New Brunswick on maan ainoa virallisesti kaksikielinen provinssi.
New Brunswickin siirtomaa perustettiin 1784, kun kaukaista Nova Scotian Halifaxin hallintoa karsastaneet Yhdysvalloista vastasaapuneet siirtolaiset anoivat brittihallitukselta lupaa erillisen provinssin perustamiseen Chignectonkannaksen länsipuolisesta ja Fundynlahden pohjoispuolisesta alueesta. New Brunswick nimettiin kunnianosoituksena brittiläiselle monarkille, kuningas Yrjö III:lle, joka polveutui Hannoverin suvusta (House of Brunswick). Pääkaupunki Fredericton nimettiin Yrjö III:n toisen pojan, prinssi Frederik Augustuksen mukaan.
New Brunswick oli yksi neljästä provinssista, jotka muodostivat Kanadan liittovaltion vuonna 1867.
Hallinto

Kanadan kuningasta ja provinssin ylintä päätäntävaltaa edustaa varakuvernööri. Lainsäädännöllinen elin on New Brunswickin yksikamarinen parlamentti, jonka 55 edustajaa valitaan vaaleilla viiden vuoden välein. Parlamenttia johtaa pääministeri.
Hallinnollisesti New Brunswick jakautuu 105 kuntaan. Kuntia on neljää eri tyyppiä: kaupungit (cities), maalaiskunnat (rural communities), kaupunkikunnat (towns) ja kylät (villages). Historiallisesti New Brunswick jaettiin piirikuntiin (counties) jotka jakautuivat edelleen kuntiin (parishes), mutta tästä jaosta luovuttiin vuonna 1966.
Hallinto > Kunnat

Saint John on satamakaupunki, johon on keskittynyt raskasta teollisuutta paperi- ja selluteollisuuden, öljynjalostamoiden ja telakoiden muodossa. Kaikki nämä ovat edesmenneen K. C. Irvingin perheen omistuksessa. Irvingin perhe hallitsee myös suurta osaa provinssin taloudesta ja kolmea sen neljästä päivittäisestä englanninkielisestä sanomalehdestä. Saint Johnia ei tule sekoittaa Newfoundland ja Labradorin pääkaupungin St. John'sin kanssa.
Moncton on New Brunswickin toiseksi suurin ja nopeimmin kasvava kaupunki. Se on pääasiassa kuljetuksen, jakelun, kaupan ja jälleenmyynnin keskus. Monctonissa elää huomattava ranskankielinen akadialaisten vähemmistö (35 %), joka pitää kaupunkia epävirallisena pääkaupunkinaan.[lähde? ] Suuri osa Monctonin viimeaikaisesta kasvusta perustuu talousohjelmaan, joka on kuitenkin johtanut provinssin koillisnurkan autioitumiseen.
Fredericton on sekä provinssin pääkaupunki että arvostettu yliopistokaupunki. Se on myös koti Lord Beaverbrook Art Gallerylle, Theatre New Brunswickille, New Brunswick Sports Hall of Famelle ja muille virkistyskohteille kuten Christ Church Cathedralille, jonka peruskivi on vanhin Pohjois-Amerikassa. Frederictonin lempinimi on "Ylväiden jalavien kaupunki" (City of Stately Elms), keskuspuiston ulkopuolella seisovien suurien jalavien vuoksi.
Talous

New Brunswickin talous perustuu moderniin palvelutalouteen, jota hallitsevat rahoitus-, vakuutus- ja muut palvelut. Se tunnetaan kuitenkin parhaiten metsä- ja kaivosteollisuudesta, sekamaataloudesta ja kalastuksesta. Perunat tuottavat arvokkaimman sadon, hummereiden ja simpukoiden ollessa tärkeimpiä kalasaaliita. Suurimpia työllistäjiä ovat Irving-ryhmän yritykset, useat monikansalliset metsäteollisuuden yritykset, New Brunswickin hallitus sekä McCain-ryhmän yritykset.
Väestö

Akadialaiset ovat vuoden 1755 suuresta karkotuksesta selvinneiden perillisiä. Tuolloin tuhansia ranskalaisia ajettiin maanpakoon Pohjois-Amerikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa heidän kieltäydyttyään vannomasta uskollisuutta Ison-Britannian Yrjö II:lle seitsenvuotisen sodan aikana. Louisianaan ja muualle Yhdysvaltain eteläosiin päätyneitä akadialaisia kutsutaan usein cajuneiksi.
Suurin osa New Brunswickin englanninkielisestä väestöstä on Amerikan vallankumousta paenneiden brittilojalistien perillisiä. Saint Johnissa ja Miramichin laaksossa on myös paljon irlantilaisia sukujuuria omaavia asukkaita. Skottien perillisiä on ripoteltu ympäri provinssia, mutta heitä asuu erityisesti Miramichissä ja Campbelltonissa. New Denmarkissa asuu joitain tanskalaisia.
New Brunswickin alkuperäiskansoihin kuuluvat muun muassa mi'kmaq ja maliseet.
New Brunswickissa on laaja verkosto englannin- ja ranskankielisiä kouluja esikoulusta lukioon. Lisäksi provinssissa on yhteensä seitsemän yliopistoa, joista yksi täysin ranskankielinen.
Väestö > Kaupungit

New Brunswickissä on kahdeksan kaupunkia:
Saint John
Moncton
Fredericton
Miramichi
Edmundston
Dieppe
Bathurst
Campbellton
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
New Brunswickin hallitus
Kanadan provinssit ja territoriot
| --- | --- |
Provinssit:   Alberta  Brittiläinen Kolumbia  Manitoba  New Brunswick  Newfoundland ja Labrador  Nova Scotia  Ontario  Prinssi Edwardin saari  Quebec  Saskatchewan 
Territoriot:   Luoteisterritoriot  Nunavut  Yukon 
New Brunswickin kartta.
New Brunswickin parlamenttitalo.
Pakkoavioliitto

Pakkoavioliittoa ja naisen asemaa arvosteleva piirros azerbaidžanilaisessa lehdessä 1910. Kuva luetaan oikealta vasemmalle.
Pakkoavioliitto on avioliitto, joka on solmittu vastoin toisen tai molempien osapuolien tahtoa. Yleensä liittoa motivoi suvun maineen parantaminen hankkimalla "puhdas" morsian, sosiaalinen status ja yhteiskuntaluokka, varallisuus tai vanhempien ystävyyssuhteet. Liitto on myös saatettu solmia jo ennen lapsen syntymää. Varakkaiden sukujen sekä kuninkaallisten avioituminen on tyypillisesti ennen ollut pakotettua ja tähdännyt tilojen yhdistymiseen ja tulevaisuuden turvaamiseen. Pakkoavioliitot ovat nykyisin laittomia länsimaissa sillä ne loukkaavat itsemääräämisoikeutta. Ihmisoikeusjärjestöt tekevät työtä niiden lopettamiseksi etenkin kehitysmaissa.
Pakkoavioliitosta erillinen käsite on järjestetty avioliitto. Siinä on kyse suvun järjestämästä liitosta, jossa morsianta ja sulhasta kuullaan.
Länsimaissa

Saksassa tehdyn tutkimuksen mukaan pakkoavioliitot koskevat lähinnä nuoria musliminaisia. Avioliittoon pakotetuista 83,4 % oli muslimeja, kolmannes 17 tai alle ja 40 % 18–21-vuotiaita. Yleisin morsiamen kotimaa on Turkki, toisena Serbian, Kosovon ja Montenegron alue ja sen jälkeen Irak ja Afganistan.
Tanskassa ulkomaalaisen kanssa avioituvan Tanskan kansalaisen ja hänen puolisonsa on oltava vähintään 24-vuotiaita voidakseen asettua Tanskaan. Lakia perustellaan järjestettyjen avioliittojen vähentämisellä.
Britanniassa säädettiin Forced Marriage (Civil Protection) Act vuonna 2007 pakkoavioliittojen uhrien tueksi.
Panzerbüchse 39

Panzerbüchse 39
Panzerbüchse 39 (lyhenne:PzB 39) on saksalainen toisen maailmansodan aikainen panssarintorjuntakivääri.
Panzerbüchse 39 on kehittyneempi versio edeltäjästään Panzerbüchse 38:sta. Aseessa on sama lähtönopeus ja läpäisykyky kuin edeltäjässään. Käytännön tulinopeutta lisäsi kymmenen patruunan astiat, jotka voitiin kiinnittää aseen molemmille puolille.
Teknisiä tietoja

Valmistus: 03/1940 - 11/1941
Valmistusmäärä: 39 200 kpl
Kokonaispituus: 162 cm
Piipun pituus: 109 cm
Kokonaispaino: 12,6 kg
Luodin lähtönopeus: 1260 m/s
Käytännön tulinopeus: 10 lauk/min
Läpäisy:30 mm 100 m, 25 mm 300 mm
Osuusliike Voiman Lielahden myymälä

Osuusliike Voiman myymälärakennus Tampereella Lielahden kaupunginosassa. Kaupparakennus valmistui vuonna 1924 ja liiketoiminta lopetettiin siinä 1980-luvulla. Se on harvoja säilyneitä sata vuotta vanhoja alunperin kaupaksi rakennettuja puukiinteistöjä Tampereen alueella ja kertoo lisäksi Lielahden teollisuusyhteiskunnan synnystä.
Syyt perustamiselle

Sisällissodan jälkeen Osuusliike Voima laajeni voimakkaasti. Yhtenä laajentumiskohteena oli Tampereen luoteispuolella sijainnut Lielahden teollisuustaajama, jonka asukkaat työskentelivät pääosin lähistön suurissa puunjalostusteollisuuslaitoksissa. Vaikka alueella toimi jo yksityiskauppiaita, osuusliikettä oli lähestytty pyynnöllä, voisiko alueelle saada myös osuusliikkeen, koska lähimmät Voiman liikkeet olivat kaukana Epilässä ja Pispalassa. Kuten tapana oli. osuuskunta järjesti ensin uusien jäsenten koemerkinnän syksyllä 1923 tarkistaakseen, olisiko liikkeellä varmasti riittävä asiakaspohja. Kun kokeilu osoittautui menestykseksi, alkoi osuuskunta käytännön toimet kaupan perustamiseksi. Osuuskunta arvioi saavansa alueelta n. 200 uutta jäsentä.
Kaupan rakentaminen

Osuusliike Voima osti 20.10.1923 tehdyllä kauppakirjalla A. Ahosen omistamasta Lintulammen palstatilasta erotettavan tontin, joka sijaitsi hyvällä liikepaikalla Lielahden keskustassa. Seinähirret saatiin entisestä Pirkkalan kylän myymälärakennuksesta, joka oli aikaisemmin ostettu Voimalle ja kuljetettu Lielahteen. Rakennustyöt teetettiin osuuskunnan laskuun. Työnjohtajana toimi kirvesmies K. Lehtinen. Myymälästä tuli kaksiosainen, eli siinä oli erikseen sekatavara- ja ruokatavaraosastot, ja lisäksi rakennettiin tarpeelliset varastotilat. Yläkertaan rakennettiin asunto myymälänhoitajalle ja myymäläapulaisille.
Rakennus valmistui vuoden 1924 toukokuussa pian osuusliikkeen oman suurleipomon ja Viinikkaan pystytetyn kaupan avajaisten jälkeen. Tällöin se sai järjestysnumerokseen myymälä 31.
Huonot ajat

Vuoden 1924 joulukuussa Kansan Lehti vieraili Voiman myymälöissä, ja kuvaili Lielahden myymälää seuraavasti:
Lielahdella on Voimalla sangen miellyttävä myymälä sekatavara- ja ruokatavaraosastoineen. Paikkakuntalaiset kuuluvat olevan uskollisia Voiman kannattajia, mutta nyt on siellä huono työaika, josta johtuu, että työttömyyttä on paljon. Työläisten ostokyky on siis heikko. Kaupasta kuitenkin saa mitä tarvitaan ja kyetään ostamaan. Siellä on m.m. joulukuusen koristeita, kynttilöitä, makeisia, omenia ja muita hedelmiä, kankaita, lankoja, kutomotuotteita, erilaisia taloustavaroita, mehuja, sekä kaikenlaista ruokatavaraa aina – livekalaa myöten.
Jatkovaiheet

Kauppa toimi vuosikymmeniä samassa kiinteistössä aina 1960-luvulle saakka. Vuonna 1962 se avattiin itsepalvelumyymälänä. AInakin vuodesta 1973 se toimi E-piste -myymälänä. E-piste -myymäläketjun kaupat myivät monia elintarvikkeita alle ohjevähittäishinnan. Kauppa lopetti toimintansa 1980-luvun alussa, kun lähistölle nousi tarkoitukseen sopivampia modernimpia liikerakennuksia. Vanha liiketalo jäi yksityiskäyttöön.
Pallosara

| Pallosara |
| --- | --- |
 Pallosara Oulussa
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  globularis
Kaksiosainen nimi
 Carex globularis  L. 
Katso myös
   Pallosara Wikispeciesissä   Pallosara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pallosara (Carex globularis) on korpi- ja rämemailla tai kosteissa havumetsissä kasvava monivuotinen tuulipölytteinen sarakasvi.
Ulkonäkö ja koko

Pallosaran kapeat lehdet muodostavat löyhän, pallomaisen mättään, joka kasvaa 20–30 cm korkeaksi. Varret ja lehdet ovat suunnilleen samanpituisia. Varret ovat ohuet ja täyteiset, ja niiden päässä kohoaa monitähkäinen kukinto, jossa emi- ja hedekukat ovat eri tähkissä. Emitähkät ovat pallomaisia ja hedetähkät ovat lyhyempiä. Alimman tähkän alla oleva tukilehti on hieman lyhyempi kuin kukinto. Pullakot ovat ensin harmaanvihreitä ja ne muuttuvat myöhemmin vaaleanruskeiksi. Niissä on selvä suonitus ja tiheää karvaa. Kasvi kukkii kesäkuulta heinäkuulle.
Levinneisyys

Pallosaraa on Suomessa, Ruotsissa muualla paitsi Skånessa ja tunturialueella, Baltiassa ja Venäjän keskiosissa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pallosara (Carex globularis)
Kasviatlas 2018: Pallosaran (Carex globularis) levinneisyys Suomessa
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pallosara Carex globularis
Valokki – Nettikasvio: Pallosara (Carex globularis)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carex globularis (englanniksi)
Flora of China: Carex globularis (englanniksi)
Muurasjärvi

Muurasjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Muurasjärvi, kylä Pihtiputaalla
Muurasjärvi, järvi Pihtiputaalla.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Muurasjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Otava (Mikkeli)

| Otava |
| --- | --- |
Kaupunki:  Mikkeli
Kaupunginosa nro:  36
Otava on sahan, rautatieaseman ja Puulan sataman puitteisiin muodostunut kaupunginosa ja taajama Mikkelissä, 15 kilometriä torilta lounaaseen. Se on Mikkelin 36. kaupunginosa. Vuonna 2018 Otavan taajamassa asui 1 511 asukasta. Aikaisemmin alue tunnettiin Liukkolana, ja se oli yksi Mikkelin maalaiskunnan suurimmista kylistä ja sen toiseksi suurin taajama Rantakylän jälkeen. Otava liittyi Mikkeliin osana maalaiskunnan liitosta 2001.
Otavan läpi kulkee Helsingin ja Mikkelin välinen valtatie 5. Otavassa on kohtalaisen laajat julkiset ja yksityiset palvelut.
Liikenneväylien lisäksi Otavan elämää ovat jo sadan vuoden ajan leimanneet kaksi suurehkoa oppilaitosta, Otavan koulutila ja Otavan Opisto.
Etelä-Savon ammattiopistoon kuulunut Otavan koulutila lopetti toimintansa vuoden 2014 lopussa. Vanhan koulutilan maataloustuotanto on vuokrattu yksityiselle viljelijälle 1.1.2015 alkaen.
Otavan Opisto on nykyään Mikkelin kaupungin omistuksessa oleva kansanopisto. Opisto siirtyi Otavaan Joroisista vuonna 1901, jolloin sille valmistui oma talo.
Otavan suurin teollisuuslaitos on nykyään heinolalaisen Versowood Oy:n omistama Otavan saha. Ensimmäinen saha Otavaan perustettiin 1891. Tämä Otavan Koivusaha Oy oli norjalaisessa omistuksessa, ja se sijaitsi hieman eri paikassa kuin nykyinen.
Historia

Otavan kehittymiselle keskeinen tekijä oli Savon radan valmistuminen vuonna 1889. Otavan asemalta rakennettiin pistoraide, Otavan satamarata, parin kilometrin päähän Puulan rantaan 1890-luvulla. Sataman asemarakennus on edelleen olemassa. Satamasta kuljetettiin Savon radalle lähinnä puutavaraa. Puulan rannoille perustettiin useita sahoja, kun rautatieyhteys teki raaka-aineen kuljettamisen kannattavaksi.
Ensimmäiset höyrylaivat tulivat Puulalle 1890-luvulla. Ne kuljettivat lähinnä puuta. Kangasniemen ja Otavan välinen matkustajaliikenne alkoi vuonna 1891 höyrylaiva "Puulalla". Otavan satamasta oli junayhteys Otavan asemalle ja sieltä edelleen Mikkelin tai Kouvolan suuntaan.
Vuoden 1918 sisällissodan aikana Otava kuten koko Mikkelin maalaiskunta oli syvällä valkoisten alueella. Maaliskuun 25. päivänä 1918 valkoiset teloittivat Otavassa Puulan lahdella kymmenen punaiseksi luettua otavalaista muodollisen oikeudenkäynnin jälkeen. Tapahtuma oli ilmeisesti suurin ns. valkoisen terrorin ilmentymä koko Etelä-Savossa. Teloitetut eivät tiettävästi osallistuneet sotaan aseellisesti.
Talvi- ja jatkosodan aikana Otavassa asui Mikkelin päämajassa työskennelleitä korkeita upseereita. Talvisodan aikana muun muassa marsalkka Mannerheim oli majoittuneena Otavan opistolla 5.1.–5.3.1940.
Sotien aikana useat päämajan osat toimivat Otavassa. Talvisodassa aluetta pommitettiin kahdesti, mutta henkilövahinkoja ei sattunut ja aineellisetkin vauriot jäivät vähäisiksi.
Otavan alakoulu ja kirjasto Mikkelin Otavan taajamassa.
Otavan opiston päärakennus. Opistolla on yhteinen koulupiha-alue Otavan koulun kanssa.
Otavan kyläkirkko on rakennettu vuosina 1927–1929.
Otavan seurakuntatalo.
Otavan rautatieasema on Savon radan rautatieliikennepaikka Mikkelissä. Asemarakennus on siirtynyt yksityiskäyttöön.
Otavan uimarantaa, Puulavesi.
Kirjallisuutta

Ulkomailla Otavassa – Perinnekirja: Otava-seura ry 2006.
Myyryläinen Heikki: Juuret syvällä, siivet korkealla – Otavan opisto 110 vuotta, Otavan opisto 2002.
Mikkelin maalaiskunnan kirja: Vihola Teppo (toim.), Gummerus 1992.
Aiheesta muualla

Otavan opisto
Etelä-Savon ammattiopiston Otavan koulutila
Versowood
Mikkelin kaupunginosat
Savilahti
Maunuksela
Kalevankangas
Kaukola
Nuijamies
Kirjala
Emola
Rokkala
Lähemäki
Tuppurala
Urpola
Kattilansilta
Pitkäjärvi
Lehmuskylä
Pursiala
Kenkäveronniemi
Tupala
Riutta
Peitsari
Tusku
Siekkilä
Karkialampi
Oravinmäki
Tuukkala
Launiala
Laajalampi
Visulahti
Annila
Karila
Rantakylä
Vehkasilta
Tikkala
Otava
Anttola
Haukivuori
Ristiina
Suomenniemi
Metsä-Sairila
Moutai

Maotai-pulloja
Moutai eli Maotai on kiinalainen durrasta valmistettu baijiu-tyyppinen viinamerkki. Sitä pidetään Kiinan kansallisjuomana, jota annetaan diplomaattipiireissä virallisena lahjapullona.
Moutain tislaamo sijaitsee Renhuain kaupungin lähellä Maotain vuoristokylässä Guizhoun maakunnassa, ja vain siellä voidaan tehdä Moutai-merkkistä baijiua. Tuotanto on 20 000 tonnia vuodessa, ja tavoitteena on määrän kaksinkertaistaminen. Yritys on panostamassa vientiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moutai Wikimedia Commonsissa
Natalia

Natalia tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:
Natalia, naisen nimi
Natalia, lyhytikäinen tasavalta Etelä-Afrikassa
Natalia, kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa
Natalia, belgialainen laulaja
Natalia, espanjalainen laulaja
Natalia, Natalia Kukulskan albumi vuodelta 1986
Natalia, Matti Kassilan ohjaama elokuva vuodelta 1979
”Natalia”, Elvi Sinervon sanoittama ja Kaj Chydeniuksen säveltämä laulu.
M/S Natalia, Helsingin edustalla liikennöivä vesibussi. Valmistunut vuonna 1964 hollantilaiselle Koppe-varustamolle nimellä Ied Glasius.
Mouth for War

| ”Mouth for War” Pantera |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Vulgar Display of Power
 Julkaistu: 1992
 Tuottaja(t): Terry Date
 Tyylilaji: groove metal, thrash metal
 Kesto: 03.56
 Levy-yhtiö: EastWest
Panteran muut singlet
| ”Psycho Holiday” 1990 | ”Mouth for War” 1992 | ”This Love” 1992 |
Mouth for War on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Panteran toisen varsinaisen albumin Vulgar Display of Power (1992) ensimmäinen single. Kappale oli ensimmäinen heavy metal -single, joka nousi Yhdysvaltojen listojen ykköseksi. Siitä tuli myös yhtyeen lopullinen läpimurto. Kappale on yhtyeen tunnetuimpia.