stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iranin avaruusohjelma
Suurvaltapolitiikan syytökset

Yhdysvallat on Iranin ohjusten kehittymiseen vedoten uhannut perustaa kaksi omaa ohjustorjuntatukikohtaa Euroopan unionin alueelle, Puolaan ja Tšekkiin. Israel on perustellut omien ohjustorjuntaohjustensa määrällistä kehittämistä Iranin uhalla.
Yhdysvaltain uutisointi oli aluksi sotilaallista uhkakuvaa luova ja sitten painotti laukaisukokeen epäonnistumista.
3. helmikuuta 2008 tehdyssä kantoraketin koelaukaisussa syntyi perinteinen sanomienvaihto Iranin ja Yhdysvaltain välillä. Yhdysvallat puhui ballistisen ohjuksen laukaisun olleen "unfortunate" ja Iranin presidentti siitä, että maille on tärkeää tuntea pystyvänsä toteuttamaan asioita.
Mesbah-2:n vuoden 2011 laukaisuaie kytkettiin joulukuussa 2009 läntisessä uutisoinnissa Iranin uraanin rikastamiseen, siihen, että Venäjä ei myynyt Iranille ilmatorjuntaohjuksia, Israelin väitteisiin, että Mesbah-2 vakoilee juutalaisvaltiota ohjustensa maaleihin ohjaamiseen, Yhdysvaltojen talouspakotteiden uhmaamiseen jne.
Helmikuussa 2010 Iranin esitellessä kolmen kehittämänsä satelliitin mallineita, länsimainen viesti oli
tiedustelusatelliittina CCD-kameralla varustettu satelliitti on alkeellinen (engl. rudimentary)
satelliittien 1000 km korkea kiertorata luo uhan ydinaseen räjäyttämiselle avaruudessa, jos Iranilla olisi kevyt ydinase – uhkaa perusteltiin Yhdysvaltain 1960-luvun alun ydinräjäytyskokeilla avaruudessa. Kaikki Iranin esittelemät satelliitit painoivat alle 200 kg. .
Heinäkuussa 2010 Israelin laukaistessa Ofeq 9 -vakoilusatelliittinsa, yhdysvaltalaisessa uutisoinnissa mainittiin Israelin huoli Iranin ydin(energia)ohjelmasta, Iranin ohjuksista ja "juutalaisen valtion jatkuvista uhkauksista" ja Israelin ennakkoiskukyvystä ("pre-emptive strikes") Iraniin.
Heinäkuussa 2010 BBC:n uutisointi Iranin ilmoituksesta laukaista avaruuslentäjiä avaruuteen vuonna 2019 päättyi kommenttiin "Then again, Amadinejad apparently didn't say anything about bringing them home safely."
Vuonna 2011 länsimaat ovat aloittaneet ITUssa kampanjan Iranin Zohreh-2-tietoliikennesatelliitin paikan valtaamisesta länsimaiselle satelliitille. Asiallisesti ITU on oikeassa – Zohreh-2 ei ole täyttänyt lupaehtoja, mutta jopa Yhdysvaltain edustaja ITUssa on ollut Iranin asian puolella!
Aiheesta muualla

Iran space program (englanniksi)
Shahab SLV (englanniksi)
Iran plans second satellite launch[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Helfrid Eriksson

Helfrid Eriksson (o.s. Strandborg; 23. kesäkuuta 1908 – 23. lokakuuta 2018) oli pitkäikäinen suomalainen. Hän asui lapsena Pernajassa ja viimeisinä vuosinaan Mustasaaressa.
Eriksson oli kertonut pitkän ikänsä salaisuudeksi sen, että oli aina ollut iloinen. Kristinusko oli hänelle tärkeää ja sen antama toivo kantoi häntä läpi elämän. Erikssonin vanhemmat olivat William ja Olga Strandborg, joista kumpikin eli 96-vuotiaaksi. Hän vietti lapsuutensa Pernajassa, muutti Helsinkiin Lapinlahdenkadulle ja sieltä 2000-luvulla Mustasaareen tyttärensä Lailan kanssa. Eriksson avioitui vuonna 1932 Paul Erikssonin kanssa, ja he saivat kolme lasta. Mies työskenteli taksinkuljettajana ja Helfrid oli kotiäitinä. Hän jäi leskeksi 67-vuotiaana. Hänellä oli useita lastenlapsia ja lastenlastenlapsia, ja 109-vuotispäivänsä aikaan hänellä oli yksi lapsenlapsenlapsenlapsikin. Hän kuoli 110 vuoden iässä.
Inre-Fällträsket

| Inre-Fällträsket |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Norrbotten
Kunnat:  Luulajan kunta
Koordinaatit:  66°00′31″N, 22°06′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Bjurånin valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Kamsundet Yttre-Fällträsketistä
Laskujoki:  Bjurån Hemträsketiin
Järvinumero:  SE733545-178748
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  25 m  mpy. 
Pituus:  6,78 km  
Leveys:  0,896 km  
Rantaviiva:  18,503 km  
Pinta-ala:  3,58 km²  
Valuma-alue:  174,15 km²  
Saaria:  12
 fiInre-Fällträsket 
Inre-Fällträsket on Ruotsissa Norrbottenissa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.
Maantietoa

Inre-Fällträsket on 6,8 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 358 hehtaaria eli 3,58 neliökilometriä. Se sijaitsee luode-kaakko- suuntaisessa loivapiirteisessä laaksossa, johon on muodostunut sekä Inre-Fällträsket että Yttre-Fällträsket. Maa on kuitenkin kallistunut niin päin, että vesi virtaa vesistössä pohjois-etelä- suunnassa. Suurin järvelle näkyvä mäki sijaitsee sen lounaispuolella. Se on Ronningsvikberget, jonka lakipiste nousee yli 110 metriä järven yläpuolelle. Järven rantoja kiertävät matalat moreenikummut, joiden väliset alueet ovat hyviä viljelyyn. Myös järven luoteispään saaret ovat veden alle jääneiden moreenikumpujen lakialueita . Saarien keskellä sijaitsee yli 400 metriä pitkä niemi Gunnarsudden. Se ympärillä sijaitsevat metsäsaaret Notholmen, Brändholmen, Hästholmen, Midsommarholmen, Förstholmen ja vielä yksi Notholmen. Kaakkoon päin mentäessä järvi kapenee hieman ja lopuksi se haarautuu kahdeksi lahdeksi. Sladan johtaa Kamsundetiin, josta Yttre-Fällträsketin vedet tulevat, ja Åvikeniin, josta Bjurån jatkaa matkaansa Hemträsketiin. Ennen lahtien erkaantumista tulee järvellä vastaan Lillholmenin saarikaksikko. Muut järven 12 saaresta ovat pieniä ja ne sijaitsevat rantojen tuntumassa. Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, mutta Fällträsketin kylässä on asutus tiiviimpää ja järven luoteispäässä on laajin peltoalue. Bodenista Niemisuannon (Niemisel) kautta kulkeva Morjärvelle johtava maantie 356 kulkee luoteispään ohitse. Siitä haarautuu kylätie, joka seuraa järveä kaakkoon päin ja joka yhtyy järven Kamsundetin salmen mennessään järven pohjoispuolelle. Järven pohjoisrantoja ei seuraa yksikään tie.
Luontoarvoja

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (63,0 %), turve (17,6 %), hiekka tai sora (2,9 %), siltti (0,7 %) ja kallioalue (7,1 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.
Vesistösuhteet

Inre-Fällträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Bjurånin sivujoen valuma-alueeseen . Bjurånin valuma-alueen pinta-ala on noin 190 neliökilometriä (km²), joka on noin 5 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta . Järvi on joen läpivirtausjärvi ja luusuassa sen valuma-alueen pinta-ala on 174 km². Järven luusuassa on arvioitu keskivirtaaman (MQ) olevan noin 1,8 m³/s . Järven omaa lähialuetta on vain 17,6 km² ja se on muodostaan kapea. Alueelta laskee järveen vain lyhyitä pelto- tai metsäojia. Poikkeuksen tekee Halsvikbäcken, joka pitempänä ojana laskee pieneen Halsvikin lahteen. Vesireitti jatkuu Bjurån laskiessa Rånejokeen, joka sitten laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.
Lähteitä > Huomautuksia

↑  Moreenikummut näkyvät selvästi Intenetin Lantmäteriet-karttapalvelusta, kun valitsee näkymäksi ”Terrängskuggning”.
↑  Järven keskivirtaama on laskettu ottamalla vesistöviranomaisten julkaisemia kuukausittain laskettuja keskivirtaamia vuosilta 18981–2012 ja laskemalla niiden keskiarvo.
Harar

| Harar ሓረር |
| --- | --- |
 Näkymä Harariin
 Harar
 Koordinaatit: 9°18′40″N, 42°7′40″E 
Valtio:  Etiopia
Osavaltio:  Harari
Piiri:  Misraq Hararghe
Väkiluku (2012):  110 457
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harar on kaupunki itäisessä Etiopiassa. Se on Hararin osavaltion pääkaupunki. Vuonna 2012 siellä oli 110 457 asukasta. Harar sijaitsee 1 885 metrin korkeudessa ja noin 500 kilometrin päässä maan pääkaupungista Addis Abebasta.
Harar on ollut jo vuosisatojen ajan merkittävä kauppakeskus. Se on yhdistetty kauppareittien avulla muuhun Etiopiaan ja Afrikan sarveen sekä Arabian niemimaahan.
Vuonna 2006 Harar valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon. Kaupunkia pidetään islamin "neljänneksi pyhimpänä kaupunkina" ja siellä sijaitsee 82 moskeijaa, joista vanhimmat 900-luvulta, sekä 102 pyhäkköä .
Asukkaat

Hararin asukkaat edustavat useita etnisiä ryhmiä, kuten amharoita, oromoita, somaleita, gurageja ja tigrejä, sekä muslimeja että kristittyjä. Kaupungin muurien sisäpuolella asuvasta väestöstä suurin osa on kuitenkin syntyperäisiä harareja. He puhuvat seemiläistä hararin kieltä, ja periytyvät mahdollisesti Aksumin valtakunnan sotilaallisen tukikohdan asukkaista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harar Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Harar Wikivoyagessa (englanniksi)
Harar Portal (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Etiopian aarteet (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Harar UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Heikki Kyöstilä

Karl Heikki Kyöstilä (s. 19. tammikuuta 1946 Orimattila) on suomalainen yrittäjä ja teollisuusneuvos, joka toimii perustamansa hammaslääketieteellisiä instrumentteja valmistavan Planmeca Groupin toimitusjohtajana ja hallituksen jäsenenä. Hän sai teollisuusneuvoksen arvon 2005. Koulutukseltaan hän on merkonomi. Vuonna 2018 Forbes-talouslehti arvioi Heikki Kyöstilän olevan maailman 1103:nneksi rikkain ihminenlähde tarkemmin?.
Ura

Orimattilalaiseen viljelijäperheeseen syntynyt Heikki Kyöstilä kävi keskikoulun ja valmistui merkonomiksi Lahden kauppaoppilaitoksesta 1965. Hän perusti perheen jo teini-iässä ja sai armeijan jälkeen myyntiedustajan paikan helsinkiläisestä hammaslääkintäalan yrityksestä Oy Dentaldepot Ab:sta. Vuonna 1969 veljekset Heikki ja Tapio Kyöstilä rekisteröivät toiminimen Planmeca ja päättivät ryhtyä valmistamaan alan tuotteita itse. Ensimmäinen tuote, hammaslääkärin aputuoli, syntyi kulosaarelaisessa autotallissa 1971.
Planmeca Group on vuosikymmenten mittaan kasvanut yhdeksi maailman johtavista hammashoitolaitteiden valmistajista. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2015 noin 730 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä lähes 2 700. Heikki Kyöstilä toimi yhtiönsä toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtaja 1990-luvun lopulle saakka, kunnes siirsi  puheenjohtajuuden vaimolleen Tuula Kyöstilälle vuoteen 2013 asti. Hän on yhä Planmecan hallituksen jäsen.
Kyöstilä oli vuosina 1989–1998 Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton tutkimus- ja teknologiavaliokunnan jäsen. Hän on istunut myös  sairaalatarvikevalmistajien järjestön SAVAn ja Yritys-Sammon hallituksissa, vakuutusyhtiö Kalevan hallintoneuvostossa sekä Nordean yrityskonttorin valvojana.
Yksityiselämä

Kyöstilä on alusta asti ollut Planmecan pääomistaja. Forbes-lehden mukaan hänen omaisuutensa arvo alkuvuodesta 2018 oli noin 2,2 miljardia dollaria.lähde tarkemmin?
Heikki Kyöstilän äidinisä oli taidemaalari Carl Bengts.
Helena Benaouda

Helena Benaouda
Helena Benaouda (o.s. Fagerdin, 22. toukokuuta 1959 Haukipudas) on Ruotsin muslimineuvoston (Sveriges muslimska råd) puheenjohtaja.
Benaoudan tytär on pidätetty miehensä Munir Awadin kanssa Etiopiassa 2007 ja Pakistanissa 2009. Loppuvuodesta 2010 Munir Awad pidätettiin epäiltynä terrori-iskun suunnittelusta Jyllands-Posten-lehden toimitukseen. Benaouda on tuominnut väkivaltaisen toiminnan ja terrorismin.
Honolulu Magazine

Honolulu Magazinen logo.
Honolulu Magazine on Havaijin osavaltiossa, Yhdysvalloissa julkaistava aikakauslehti. Sanomalehteä alettiin julkaista vuonna 1888 nimellä Paradise of the Pacific. Vuonna 1966 sen nimi vaihdettiin Honolulu Magazineksi.
Aiheesta muualla

Honolulumagazine.com
Jack Markell

| Jack Markell |
| --- | --- |

Delawaren 73. kuvernööri
 20.1.2009–20.1.2017  
Varakuvernööri:  Matthew Denn
Edeltäjä:  Ruth Ann Minner
Seuraaja:  John C. Carney
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1960 (ikä 63) Newark, Delaware, Yhdysvallat
Puoliso:  Carla Markell
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Uskonto:  juutalainen
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.markell.org
Jack Markell (s. 26. marraskuuta 1960 Newark, Delaware) on yhdysvaltalainen demokraattipuolueen poliitikko. Hän toimi Delawaren osavaltion kuvernöörinä vuosina 2009–2017.
Markell valmistui kandidaatiksi Brownin yliopistosta pääaineenaan taloustiede ja kehitystutkimus ja MBA:ksi Chicagon yliopistosta. Ennen politiikkaa hän työskenteli yksityissektorilla.
Kuvernöörinä Markell on painottanut talouden kehitystä, koulutusta ja työvoiman kouluttamista.
Markell asuu vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa Wilmingtonissa.
Aiheesta muualla

Markellin kuvernöörisivut
Heikki Haara

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. marraskuuta 1982 (ikä 41)
Syntymäpaikka:  Lahti, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: FC Lahti
Pelinumero: 2
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999   2000–2002 2002 2003 2004 2005–2012 | RiPS   Wimbledon FC FC Lahti FC Jokerit AC Allianssi FC Lahti |  ? (?) 20 (0) 26 (0) 23 (0) 95 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. tammikuuta 2007.
Heikki E Haara (s. 20. marraskuuta 1982 Lahti) on suomalainen valtiotieteen tohtori ja entinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli toppari.
Haaralla on kokemusta ulkomaankentiltä. Hän lähti vuoden 2000 kesällä kahdeksi kaudeksi Englantiin ammattilaiseksi, kun samana keväänä Valioliigasta pudonnut Wimbledon FC pestasi poikamaajoukkueen kapteenin riveihinsä kun hän oli vain 17-vuotias. Lohjan Pallo lainasi Haaran kaudella 2011–2012 loppukauden mittaisella lainasopimuksella. Polven loukkaantumisen takia Haara lopetti jalkapallouransa vuonna 2011.
2004-2008 Haara suoritti valtiotieteen maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa pääaineenaan poliittinen historia. Vuonna 2011 hän suoritti loppuun teologian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa.
Poliittisesta historiasta Heikki Haara väitteli 2017 tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Väitöskirjan otsikko on "Sociability in Samuel Pufendorf's Natural Law Theory".
Vuonna 2020 Heikki Haara toimii yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa.
Aiheesta muualla

Haaran profiili Veikkausliigan sivuilla
Herluf Trolle

| Herluf Trolle |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. tammikuuta 1516
Kuollut: 25. kesäkuuta 1565 (49 vuotta)
Ammatti:  upseeri
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Pohjoismaiden seitsenvuotinen sota
Sotilasarvo:  amiraali
Herluf Trolle (14. tammikuuta 1516 – 25. kesäkuuta 1565) oli tanskalainen amiraali ja valtaneuvos. Hänen puolisonsa oli Birgitte Gøye, jonka isä oli Tanskan rikkaimpiin maanomistajiin kuulunut Mogens Gøye. Trolle ansioitui Pohjoismaiden seitsenvuotisessa sodassa, kun hän toukokuussa 1564 voitti Ruotsin laivaston Öölannin edustalla. Hän kuoli Fehmarnin taistelussa kesäkuussa 1565. Trolle perusti Herlufsholmin sisäoppilaitoksen, joka toimii edelleen.
Kuvia

Haavoittunut Herluf Trolle Adam Müllerin maalauksessa vuodelta 1832.
Herluf Trollen ja Birgitte Gøyen muistomerkki Herlufsholmissa.
Herluf Trolles Gade Kööpenhaminassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herluf Trolle Wikimedia Commonsissa
Hem och Skola i Finland

Hem och Skola i Finland on suomalainen yhteistyöjärjestö ruotsinkielisten koulujen ja oppilaiden kotien välillä. Kattojärjestönä toimii Förbundet Hem och Skola ja sen alla sijaitsevat eri yksittäisten koulujen ja paikkakuntien rekisteröidyt Hem och Skola -yhdistykset.
Järjestön toiminta alkoi vuonna 1969. Järjestön ensimmäinen puheenjohtaja oli Mary Nybergh (1921-2023) ja nykyisin sillä on 230 jäsenjärjestöä. Ruohonjuuritasolla työtä eri kouluissa tekee huoltajien valitsema klassombud. Tehtävänä on edistää sosiaalista ilmapiiriä ja positiivista asennetta koulua kohtaan, sekä tehdä yhteistyötä huoltajien ja koulun kanssa. Lisäksi yhdistys tekee yhteistyötä viranomaisten kanssa.
Hem och Skola i Finland on myös jakanut Hem & skola -nimistä jäsenlehteä vuodesta 2011. Lehden nimi oli ennen Vi och vår skola.
Heikki Haapavaara

Heikki Jussi Tapio Haapavaara (26. maaliskuuta 1956 Kajaani – 27. elokuuta 2019 Singapore) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän työskenteli muun muassa Kainuun Sanomissa, Ilta-Sanomissa sekä Kauppalehdessä. Hänelle myönnettiin Tietokirjallisuuden edistämispalkinto vuonna 2017. Haapavaara oli ensimmäinen länsimainen toimittaja, joka haastatteli Vladimir Putinia.
Haapavaaran puoliso oli toimittaja Anna-Stina Nykänen.
Haapavaara kuoli sairauskohtaukseen lentokoneessa palatessaan kaukomatkalta.
Teoksia

Aika lentää: Finnair 75.  WSOY, 1998.  ISBN 951-980-41-0-2.
Martin Saarikangas: Iso-Masa – laivanrakentaja.  Gummerus, 2002.  ISBN 951-20-6227-5.
Koillisväylä.  Auditorium, 2014.  ISBN 978-952-7043-08-0.
Luoteisväylä.  Docendo, 2016.  ISBN 978-952-291-298-5.
Aiheesta muualla

Heikki Haapavaaran muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Inquisition Symphony

| Inquisition Symphony Apocalyptica |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998 Millbrook Studios, Helsinki
 Julkaistu: 22. syyskuuta 1998
 Tuottaja(t): Hiili Hiilesmaa, Otto Donner
 Tyylilaji: klassinen musiikki, kamarimusiikki
 Kesto: 46.41
 Levy-yhtiö: Mercury
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 10.
Apocalyptican muut julkaisut
| Plays Metallica by Four Cellos 1996 | Inquisition Symphony 1998 | Cult 2000 |
Singlet albumilta Inquisition Symphony
 ”Nothing Else Matters” Julkaistu: 1998  ”Harmageddon” Julkaistu: 1998
Inquisition Symphony on suomalaisen metalliyhtye Apocalyptican toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1998 levymerkillä Mercury Records.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 10.
Apocalyptican levyttämä versio Metallican  kappaleesta ”Nothing Else Matters” on mukana kauhukomediasarja Wednesdayn kolmannessa jaksossa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Eicca Toppinen ja Max Lilja.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Harmageddon | Eicca Toppinen | 4.56 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | From Out of Nowhere (Faith No More -cover)  |  | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | For Whom the Bell Tolls (Metallica-cover)  |  | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Nothing Else Matters (Metallica-cover)  |  | 4.45 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Refuse/Resist (Sepultura-cover)  |  | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | M.B. | Eicca Toppinen | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Inquisition Symphony (Sepultura-cover)  |  | 4.57 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Fade to Black (Metallica-cover)  |  | 5.00 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Domination (Pantera-cover)  |  | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Toreador | Eicca Toppinen | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | One (Metallica-cover)  |  | 5.44 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Eicca Toppinen – sello
Paavo Lötjönen – sello
Antero Manninen – sello
Max Lilja – sello
Kokoonpano > Tuotanto

Otto Donner – tuottaja
Juha Heininen – miksaaja
Eero Heikkinen – kansikuva
Hiili Hiilesmaa – tuottaja
Pauli Saastamoinen – masteroija
Vertti Teräsvuori – valokuvat
Arvostelut

Allmusic:
Sputnikmusic:
Aiheesta muualla

Albumi Inquisition Symphony Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Inquisition Symphony discogs.com -sivustolla
Honningsvågin kirkko

| Honningsvågin kirkko Honningsvåg kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Nordkapp, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1885
Suunnittelija:  Jacob Wilhelm Nordan
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  220
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Honningsvågin kirkko (norj. Hånningsvåg kirke) on Nordkappin kunnassa Finnmarkin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1885. Se on yksi harvoista Finnmarkin kirkoista, jotka säästyivät tuholta toisessa maailmansodassa, sillä pappi Ola Røkke seurakuntineen onnistui ylipuhumaan saksalaiset säästämään sen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Honningsvågin kirkko Wikimedia Commonsissa
Hopeanitraatti

| Hopeanitraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  7761-88-8
PubChem CID:  24470
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  AgNO3
Moolimassa:  169,8731 g/mol
Ulkomuoto:  valkoinen kiinteä aine
Sulamispiste:  212 °C (485 K)
Kiehumispiste:  444 °C (717 K)
Tiheys:  4,35 g/cm3
Liukoisuus veteen:  219 g/100 ml (20 °C)
    
Hopeanitraatti (AgNO3) on kemiallinen yhdiste, joka koostuu Ag+- ja nitraatti-ionista (NO3-). Se on hajutonta, väritöntä, läpinäkyvää tai valkoista kiteistä ainetta. Hopeanitraatti on valolle herkkä, myrkyllinen ja syövyttävä aine, jota käytetään muun muassa valokuvauksessa filmin raaka-aineena. Tunnetuin reaktio on saostuminen liuoksesta hopeakloridina, AgCl. Hopeanitraattikiteitä voidaan valmistaa liuottamalla hopeaa typpihapossa, minkä jälkeen liuos haihdutetaan. Se värjää helposti ihoon tummanharmaita tahroja.
Hopeanitraatti on ympäristölle haitallista ja myrkyllistä erityisesti kaloille. Hopeanitraattia epäillään karsinogeeniksi.
Hopeanitraatin moolimassa on 169,89 g/mol, sulamispiste 212 °C, hajoaa alle kiehumislämpötilansa 444 °C:ssa, tiheys 4,35 g/cm3, liukoisuus veteen erittäin hyvä 219 g/100 ml (20 °C) ja CAS-numero 7761-88-8.
Käyttö lääketieteessä

Hopeanitraattia on ollut saatavana apteekkituotteena nimellä Lapis. Hopeanitraatti eli laapis on adstringentti, ja sitä käytetäänkin kauterisaatioon; laapiksella kauterisointi eli laapistaminen on ollut tavallinen hoitotoimenpide nenäverenvuotoon.
Laapista on käytetty myös haavanhoitoon, jossa se avohaavaan siveltynä kirvelee voimakkaasti ja on saanut siitä nimen ”helvetinkivi”. Hopeanitraattiliuoksella on hoidettu myös vauvojen silmätulehdusta sekä känsiä.
Käyttö kotitaloudessa

Laapiskiveä on käytetty lakanoiden ja muiden liinavaatteiden sekä vaatteiden nimikointiin kastamalla esimerkiksi sulkakynä mietoon laapisliuokseen ja kirjoittamalla nesteen avulla tekstiiliin omistajan nimikirjaimet. Teksti tulee näkyviin vasta, kun tekstiili on ollut alttiina auringonvalolle, mutta sen jälkeen laapiksella tehty nimikointi kestää hyvin pesuja ja muuta kulutusta. Hopeanitraatilla voi myös värjätä mustaksi kasvikuituja ja luuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hopeanitraatti Wikimedia Commonsissa
Hijra farsi

| Hijra farsi |
| --- | --- |
Muu nimi:  koti
Tiedot
Alue:   Intia  Pakistan  Bangladesh
Kirjaimisto:  ei kirjakieltä
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  Indoarjalaiset kielet
ISO 639-3:  –
 Ohje 
Hijra farsi, tai koti, on kielivariantti tai salakieli (eli kryptolekti), jota käytetään Etelä-Aasian transsukupuolisten keskuudessa. Kieltä käyttävät erityisesti hijra-vähemmistöön kuuluvat henkilöt. Variantin käyttö keskittyy erityisesti niihin, jotka ovat köyhiä tai muuten haavoittuvassa asemassa. Nimestään huolimatta kielimuoto on lähempänä hindustania kuin farsia.
Hijra farsin sanastossa näkyy selkeästi pundžabin, urdun ja saraikin vaikutus.
Kirjallista muotoa ei ole, sillä puhujien on ollut tarkoitus ennen kaikkea piilottaa identiteettinsä.
Tutkijoiden Muhammad Safeer Awanin ja Muhammad Sheerazin, jotka ovat tutkineet hijra farsia Pakistanissa, mukaan hijra farsi tulisi määritellä omaksi kielekseen.
Näyte > Sanasto

Hijra farsi käyttää omaa sanastoaan lukusanoissa:
| Summa | Hijra farsi | Muuta |
| --- | --- | --- |
| 10 ₹ | dasola / dasoli |  |
| 50 ₹ | adhi vadmi / adhi vadvi |  |
| 100 ₹ | vadmi / vadvi |  |
| 500 ₹ | panj vadmi / panj vadvi |  |
| 1000 ₹ | katka |  |
| 100 000 ₹ | nira patt | katso: lakh |
Näyte > Keskustelu

| Hijra farsi | Suomeksi |
| --- | --- |
A: Farsi bolri ho: Sisko, sinä puhut hijra farsia
B: Jee: Kyllä
A: Chees. Mujhay be Farsi Kalaam chandar hai: Hienoa. Minäkin ymmärrän [hijra] farsia.
A: Tum kis ki Chela ho?: Opiskeletko transsukupuolisen alaisuudessa?
B: May khud apni chela ho, may khud apni guru: Minä opiskelen itseni alaisuudessa, olen oma guruni.
A: Joban. Aj kal toh dunya daro ko be Farsi Kalaam ki chandar hai: Täydellistä. Jopa maallikot ymmärtävät kieltämme.
Lähde:
Heikki Hagner

Heikki Viljo Johannes Hagner (1953–2004) oli suomalainen voimanostaja ja maailmanmestari. Hänen kisapainonsa vaihteli 52–60 kilogramman välillä. Hagner asui Lavian Myöntäjässä.
Sijoitukset aikuisten arvokisoissa > MM-kilpailut

2002: 1. sija (Sarja: M_MEM_2_WPC)
1996: 1. sija (Sarja: Masters 1)
1993: 1. sija (Sarja: Masters 1)
Sijoitukset aikuisten arvokisoissa > SM-kilpailut

1998: 1. sija (Sarja: Over 40)
1997: 1. sija (Sarja: Over 40)
1996: 3. sija (Sarja: Over 40)
1995: 1. sija (Sarja: Over 40)
1994: 2. sija (Sarja: Over 40)
1993: 1. sija (Sarja: Over 40)