stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antero Yli-Ikkelä

Arvi Antero Yli-Ikkelä (s. 5. maaliskuuta 1956 Dragsfjärd) on suomalainen soudun olympiaedustaja ja Suomen-mestari.
Yli-Ikkelä kilpaili 16-vuotiaana Münchenin olympialaisissa 1972 Leo Ahosen ja Leif Anderssonin kaksikon perämiehenä mutta he ei selviytyneet loppukilpailuun. Jo vuotta aiemmin hän oli sijoittunut EM-kilpailuissa 11:nneksi ja voittanut Pohjoismaiden-mestaruuden.
Yli-Ikkelä voitti perämiehellisessä kaksikossa Suomen-mestaruuden vuosina 1971–1972. Hän edusti Nesteen Soutajia.
Vuonna 1993 Yli-Ikkelä saavutti autourheilun taloudellisuusajossa PM-hopeaa.
Ylermi

| Ylermi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  6. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  31. maaliskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Eino Leinon runollinen luomus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ylermi on suomalainen miehen etunimi.
Ylermi on ilmeisesti Eino Leinon keksimä nimi. Hän antoi sen Helkavirsiä-kokoelmansa erään mahtirunon päähenkilölle, korskealle, pakanalliselle talonpojalle. Ylermiä on käytetty myös Yrjön kutsumanimenä eräissä osissa Suomea. Nimi otettiin almanakkaan vuonna 1929, ja nimipäivä on 6. toukokuuta.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimen Ylermi on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut 1 037 henkilöä, joista viisi on naisia.
Tunnettuja Ylermejä

Ylermi Kuula, urkuri, kuoronjohtaja, musiikinopettaja ja kanttori
Ylermi Rajamaa, näyttelijä ja muusikko
Ylermi Runko, Elannon pääjohtaja ja kunnallispoliitikko.
Yleismaailmallinen oikeusneuvosto

Keskeiset henkilöt
Bab
Baha’ullah
Abdulbaha’
Shoghi Effendi
Kirjoitukset
Kaikkein pyhin kirja
Varmuuden kirja
Kätketyt sanat
Seitsemän laaksoa
Bahai-uskon kirjoitukset
Hallinto ja tapakulttuuri
Bahain maailmankeskus
Oikeusneuvosto
Bahai-kalenteri
Historia
Historia
Aikajana
Šaikhilaisuus
Baabilaisuus
Bahai-uskon vainot
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Yleismaailmallisen oikeusneuvoston rakennus Israelin Haifassa.
Yleismaailmallinen oikeusneuvosto on bahai-uskon korkein hallintoelin. Sen päärakennus sijaitsee Bahain maailmankeskuksessa Israelin Haifassa.
Historia

Yleismaailmallisen oikeusneuvoston juuret ulottuvat Shoghi Effendin hallinnollisiin järjestelyihin, jossa hän loi alkuvaiheessa kansalliset ja paikalliset neuvostot. Vuonna 1951 hän perusti kansainvälisen keskuselimen International Bahai Council. Se loi pohjaa Effendin kuoleman jälkeen vuonna 1962 perustetulle Yleismaailmalliselle oikeusneuvostolle.
Hallinto > Ylin uskon tulkitsija

Yleismaailmallinen oikeusneuvosto on yhdeksänhenkinen yli toimielin. Sillä on oikeus säätää lakeja kaikista niistä asioista, joista Baha’ullah ei itse antanut säädöstä. Se voi perua tai muuttaa säätämiään lakeja olosuhteiden muuttuessa. Yleismaailmallisen oikeusneuvoston jäsenillä, kuten ei muidenkaan bahai-neuvostojen jäsenillä, ei ole yksilöinä minkäänlaista valtaa tai eritysoikeuksia, vaikka heitä kunnioitetaan.
Hallinto > Vaalit

Yleismaailmallinen oikeusneuvoston lisäksi eri maista löytyvät kansalliset neuvostot sekä näiden alla monet paikalliset neuvostot. Kahden viimeksi mainitun tason henkilöt valitaan vaaleilla, joihin voivat osallistua kaikki 21 vuotta täyttäneet bahait. Vastaavasti Kansallisten neuvostojen jäsenet valitsevat yhdeksänhenkisen Yleismaailmallisen oikeusneuvoston aina viideksi vuodeksi kerrallaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleismaailmallinen oikeusneuvosto Wikimedia Commonsissa
The Universal House of Justice (Arkistoitu – Internet Archive) - bahai.org
Yhteisöllisyys

Yhteisöllisyys voi yleiskäsitteenä tarkoittaa ihmisten välistä yhteistyötä ja monenlaisia yhteistyön muotoja, joista kuitenkin yleensä käytetään muita termejä, esim. talkoot. Tarkemmin yhteisöllisyys tarkoittaa sitä uutta, joka syntyy sujuvasta yhdessä tekemisestä ja toimimisesta (englanniksi communality, sense of community). Se siis koostuu vuorovaikutuksesta, yhdessä olemisesta ja tekemisestä, henkilökohtaisesti merkittävistä suhteista (sosiaaliset suhteet), luottamuksesta ja yhteenkuuluvuudesta. Yhteisöllisyyden tunteen vastakohta on narsismi.
Yhteisöllisyyden kantavia teemoja ovat luottamus, osallisuus, sitoutuminen, motivaatio ja läheisyys..
Yhteisöllisyys, yhteisöt ja yhteisöllinen elämä ovat ihmisen olemassaololle ja toiminnalle välttämättömiä prosesseja ja rakenteita. Sosiologian keskeisen tieteilijän Émile Durkheimin mukaan yhteisyyden tunne pitää yhteiskunnat koossa ja on yksilön ja yhteiskunnan välisen suhteen pohjana. Durkheimin ajattelua kehittelevä Michel Maffesoli toteaa lähes runollisesti, että yhteisöjen ja yhteisöllisyyden läsnäolo kaikkialla ja samanaikainen näkymättömyys tekevät niistä yhden ihmisen arvoituksellisimmista luomuksista.lähde tarkemmin?
Sosiaalisen koheesion käsite määrittää yhteisöllisyyden laatua, yhteenkuuluvuutta.
Perinteisiä yhteisöllisyysarvoja ja -käsitteitä

Perinteisiä yhteisökäsitteitä ovat perhe, suku, kylä ja heimo. Suomen sanat miero ja mierolainen kuvaavat näiden vastakohtaa, ulkopuolisuutta. Kansallisvaltion myötä ovat kehittyneet kansalaisuus ja kansallisuus yhteisöllisyyden perustoina. Yhteiskunnan kerrostuneisuuteen liittyvää yhteisöllisyyttä edustavat sääty ja yhteiskuntaluokka. 
Työyhteisöihin liittyviä yhteisökäsitteitä ovat mm. työvuoro, työryhmä, tiimi ja projektiryhmä. Yhteisöä koossapitävää voimaa, yhteenkuuluvuutta ja sitoutumista voidaan kuvata esimerkiksi sanalla ryhmähenki.
Ferdinand Tönnies (1974) on jakanut yhteisöllisyyden kahtia käsitteillä Gemeinschaft ja Gesellschaft. Gemeinschaft (yhdessäoloyhteisö) kuvaa perinteistä yhteisöä, jonka jäsenten välillä on läheisiä suhteita ja joita pitävät koossa perinne ja sisäiset normit. Gesellschaft (asiayhteisö) on yhteisöllisyyden moderni muoto, joka perustuu niihin hyötyihin, joita yhteisön jäsenet toistensa kautta tavoittelevat.
Vieraantuminen ja "uusi" yhteisöllisyys

Perinteisten yhteisöjen murtuminen liittyy tekniseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen, joka mahdollistaa ja suosii liikkuvuutta sekä fyysisessä, henkisessä että sosiaalisessa mielessä. Tapahtuu yksilön elämän irtautumista totunnaisista ajan, paikan ja traditioiden rajaamista kehyksistä. Arvot erilaistuvat ja yksilöllistyvät.
Kultalahti (1990) toteaa, että kaupungistumiskehityksen myötä maaseudun yhdessäolo-organisaatiot korvautuvat asiaorganisaatioilla, kuten virastoilla, laitoksilla ja yrityksillä; persoonattomuus lisääntyy.
Perinteisten yhteisörakenteiden katoaminen voi joidenkin käsitysten mukaan merkitä yhteisöllisyyden katoamista, yksilöllisyyden ylikorostumista. Toisen näkemyksen mukaan kyse on siitä, että yhteisöjen muoto muuttuu, mutta yhteisöllisyys säilyy.
Wilenius (1991) uskoo, että kokiessaan vieraantuneensa, muuttuneensa pelkästään "yhteiskuntakoneiston osaksi", ihminen lähentyy jälleen perhettään, työ- ja asumisyhteisöään, hakee niistä turvaa ja "veljeyden" kokemusta.Tämä kehitys voi kertoa siitä, että yhteiskunnassa 'naisinen elementti' on tullut 'miehisen' rinnalle.
Yhteisöllisyys oppimisessa

Yhteisöllisen oppimisen idea korostaa sitä, että oppimisyhteisön jäsenet jakavat oppimistapahtuman eri älyllisiä osa-alueita ja niihin liittyviä tehtäviä. Yhteisöllisen oppimisen ihannetapauksesa tulos on enemmän kuin osiensa summa. Tämä eroaa perinteisemmästä yhteistoiminnallisen oppimisen ajatuksesta, jossa painottuu ulkonaisempi työnjako.
Yhteisöllisyys tietoverkoissa

Tietoverkoissa toteutuva yhteisöllisyys merkitsee sitä, että teknisen tietoverkon mahdollistamana syntyy ja toimii sosiaalisia verkostoja, mahdollistuu sosiaalinen muutos, uudenlainen yhteisöllisyys.
Tietoverkkojen mahdollistama yhteisöllisyys voi olla perinteisen toimintamuodon uudenlainen ilmentymä: blogi on päiväkirja verkossa, Facebook siirtää ystäväkirjan edustaman yhteisöllisyyden verkkoon. Kuitenkaan nämä siirtymät eivät tapahdu sellaisinaan, vaan internetin toiminnallisuudet ja sosiaalinen luonne sekä palveluiden kehittäjien tavoitteet muotoilevat lähtökohtina olevia ilmiöitä. 
Toisaalta uudenlainen yhteisöllisyys voi rakentua tietoverkon ominaisuuksista käsin: kirjanmerkkien jakopalveluilla (Delicious jne.) ei ole suoranaista vastinetta, koska "kirjanmerkki" tässä merkityksessään on tietoverkkoon liittyvä ominaisuus.
Kirjallisuutta

Heinonen, Ulla: Sähköinen yhteisöllisyys: Kokemuksia vapaa-ajan, työn ja koulutuksen yhteisöistä verkossa.  (Väitöskirja: Turun yliopisto. Kulttuurituotannon ja maisemantutkimuksen laitoksen julkaisuja 14)  Pori:  Turun yliopisto, 2008.  ISBN 978-951-29-3618-2  Teoksen verkkoversio (PDF).
Kangaspunta, Seppo (toim.): Yksilöllinen yhteisöllisyys: Avaimia yhteisöllisyyden muutoksen ymmärtämiseen.  Tampere:  Tampere University Press, 2011.  ISBN 978-951-44-8343-1
Kuusela, Hanna: Kollaboraatio, Yhteistekijyys nykykirjallisuudessa ja taiteessa.  Tampere:  Vastapaino, 2020.  ISBN 978-951-768-781-2
Aiheesta muualla

Mokka, Roope; Neuvonen, Aleksi 2009. Yksilön ääni: hyvinvointivaltio yhteisöjen ajalla. Sitran raportteja 69. Helsinki: Sitra (Arkistoitu – Internet Archive)
Tampereen yliopisto / työhyvinvointiopas /Yhteisöllisyys lisää työhyvinvointia ja oppimista
Väestöliitto – Yhteisöllisyys
Wilhelmsson, Putte: Amerikkalainen yhteisö – Yksityisen ja julkisen epävarma liitto. niin & näin 2/1999, 52–56.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1924

Vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa järjestettiin yleisurheilussa 27 kilpailutapahtumaa, kaikki miehille.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1924 Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1924 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jeu de paume (Näytöslaji) | Melonta (Näytöslaji) | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pallopelit (Näytöslaji) | Pelota (Näytöslaji) | Poolo | Purjehdus | Pyöräily | Ranskalaiset taistelulajit (Näytöslaji) | Ratsastus | Rugby | Soutu | Taidelajit | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Pentti Yli-Jokipii

Pentti Olavi Yli-Jokipii (s. 7. helmikuuta 1941 Jalasjärvi) on suomalainen maantieteilijä ja maantieteen emeritusprofessori.
Yli-Jokipii valmistui ylioppilaaksi Kurikan yhteiskoulusta 1961, suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1965, lisensiaatintutkinnon 1966, väitteli 1967 ja sai filosofian tohtorin arvon 1968 Helsingin yliopistossa. Hän hoiti maantieteen apulaisprofessuuria Helsingin yliopistossa vuosina 1968–1969 ja 1971–1973 ja toimi Turun kauppakorkeakoulussa talousmaantieteen professorina vuosina 1973–1974. Pisimpään hän työskenteli kulttuurimaantieteen professorina Turun yliopistossa vuodesta 1974 eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 2009.
Yli-Jokipiin keskeisin tutkimusala on ollut soveltava talousmaantiede. Tämän lisäksi hän on liikkunut kulttuurimaantieteen kentällä monipuolisesti käsitellen tutkimuksissaan muun muassa maantieteen oppihistoriaa Suomessa ja suppeammista erityisaiheista muun muassa suomalaisia tanssilavoja maantieteellisenä ilmiönä.
Pentti Yli-Jokipiin puoliso on ollut englannin kielen professori Hilkka Yli-Jokipii (o.s. Pekonen) vuodesta 1969. Heillä on kaksi lasta.
Julkaisuja

Yli-Jokipii, Pentti: Die Kleinindustrie in einigen Gemeinden Süd-Ostbottniens (Finnland) : Eine genetische wirtschaftsgeographische Untersuchung.. (väitöskirja) Fennia, 1967, nro 96:1.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura. (saksaksi)
Yli-Jokipii, Pentti: Regional changes in the Finnish dairy industry 1910-1967. Fennia, 1970, nro 100:2.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura. (englanniksi)
Yli-Jokipii, Pentti: Trends in Finnish geography in 1920–1979 in the light of the journals of the period. Fennia, 1982, nro 160:1.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura. (englanniksi)
Yli-Jokipii, Pentti: Finnish thematic atlases: an examination of their content and methodology. Fennia, 1988, nro 164:1.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura. (englanniksi)
Yli-Jokipii, Pentti: Centenary bibliography of papers published in the journals of the Geographical Society of Finland, by topic, 1888-1987. Fennia, 1988, nro 166:1.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura. (englanniksi)
Yli-Jokipii, Pentti: Changes in local communities: The cultural geography of Finnish open-air dance pavillions.  (Fennia 174:2)  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura, 1996.  (englanniksi)
Hakulinen, Kerkko & Yli-Jokipii, Pentti: Maamme kuvat: Valistuksen maantieteelliset opetustaulut 1903-32.  Espoo:  Weilin+Göös, 1996.  ISBN 951-35-6353-7
Hakulinen, Kerkko & Yli-Jokipii, Pentti: Tanssilavakirja: Tanssista, lavoista ja lavojen tansseista.  Helsinki:  AtlasArt, 2007.  ISBN 978-952-5671-07-0
Ykkösen kausi 2007

| Ykkösen kausi 2007 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  Kuopion Palloseura
Nousseet joukkueet:  KuPS ja RoPS
Pudonneet joukkueet:  GBK, PP-70 ja Klubi-04
Yleisökeskiarvo:  662
Ylempi sarjataso:  Veikkausliiga
Alempi sarjataso:  Kakkonen
  ← 2006 :  2008 → 
Ykkösen kausi 2007 oli vuonna 1973 perustetun Ykkösen 35:s kausi. Ykköseen osallistui 14 joukkuetta ja joukkueet pelasivat 26 ottelua. Kaudella 2007 Ykkösen voitti Kuopion Palloseura, joka nousi Veikkausliigaan. Rovaniemen Palloseura sijoittui toiseksi ja meni liigakarsintoihin, joissa voitti FC Viikingit. Sarjasta putosivat GBK, PP-70 ja Klubi-04.
Joukkueet

Joukkueen nimi (suluissa lyhenne) ja kotipaikka
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Atlantis FC Edustus (Atlantis), Helsinki  FC Hämeenlinna (FC Hämeenlinna), Hämeenlinna  JIPPO (JIPPO), Joensuu  JJK Jyväskylä (JJK), Jyväskylä  Gamlakarleby Bollklubb (GBK), Kokkola  Talenttiklubi (Klubi 04), Helsinki  KPV:n Juniorit (KPV), Kokkola |  |  Kuopion Palloseura (KuPS), Kuopio  Pallokerho-35 (PK-35), Helsinki  Tampereen Peli-Pojat-70 (PP-70), Tampere  Rovaniemen Palloseura (RoPS), Rovaniemi  Tampereen Palloveikot (TPV), Tampere  Tornion Pallo -47 (TP-47), Tornio  Idrottsföreningen Karaterna, Vasa (VIFK), Vaasa |
Kaudella 2006 KuPS oli pudonnut Veikkausliigasta  ja Kakkosen nousijat olivat JJK, TPV ja GBK.
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | KuPS | 26 | 16 | 8 | 2 | 44–17 | 56 |
| 2. | RoPS | 26 | 16 | 7 | 3 | 44–23 | 55 |
| 3. | JJK | 26 | 11 | 8 | 7 | 45–30 | 41 |
| 4. | FC Hämeenlinna | 26 | 11 | 8 | 7 | 37–27 | 41 |
| 5. | TP-47 | 26 | 10 | 7 | 9 | 36–29 | 37 |
| 6. | VIFK | 26 | 9 | 9 | 8 | 31–35 | 36 |
| 7. | Atlantis | 26 | 9 | 7 | 10 | 33–32 | 34 |
| 8. | PK-35 | 26 | 8 | 9 | 9 | 36–33 | 33 |
| 9. | JIPPO | 26 | 8 | 8 | 10 | 32–37 | 32 |
| 10. | KPV | 26 | 8 | 7 | 11 | 27–46 | 31 |
| 11. | TPV | 26 | 8 | 6 | 12 | 24–37 | 30 |
| 12. | GBK | 26 | 7 | 6 | 13 | 28–38 | 27 |
| 13. | PP-70 | 26 | 6 | 7 | 13 | 31–44 | 25 |
| 14. | Klubi-04 | 26 | 2 | 9 | 15 | 25–45 | 15 |
KuPS nousi Veikkausliigaan, RoPS eteni liigakarsintoihin, pelasi Veikkausliigassa 13. sijoittuneen kanssa Veikkausliigapaikasta. GBK, PP-70 ja Klubi-04 putosivat Kakkoseen.
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Petteri Kaijasilta | PK-35 | 18 |
| 2. | Mika Lahtinen | PP-70 | 17 |
|  | Nchimunya Mweetwa | RoPS | 17 |
| 4. | Babatunde Wusu | JJK | 16 |
| 5. | Ilja Venäläinen | KuPS | 12 |
| 6. | Jani Bäckman | Klubi-04 | 10 |
|  | Tommi Kari | JJK | 10 |
| 8. | Kristoffer Ainasoja | GBK | 9 |
|  | Muwahid Sesay | Atlantis | 9 |
| 10. | Pele Koljonen | KuPS | 8 |
Liigakarsinta

3.11. RoPS-FC Viikingit 1–0
7.11. FC Viikingit-RoPS 1–1
RoPS nousi Veikkausliigaan kaudelle 2008 yhteismaalein 2–1.
Aiheesta muualla

Ykkösliigan kaudet
1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979
1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989
1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999
2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024
Kaudet 1973–1993 I divisioona ja 1994–2023 Ykkönen
Ottelu KuPS–JIPPO 17. toukokuuta Magnum-areenalla Kuopiossa.
Ylijohtaja

Ylijohtaja on eräiden virastojen ja laitosten ylin tai pääjohtajan jälkeen seuraavaksi ylin johtaja.
 Ylijohtaja on myös eräiden ministeriön osastopäälliköiden virkanimike.
Ylijohtajan arvonimi on myönnetty Suomessa kerran.
Ylilehtori

Ylilehtori on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain yhden kerran (vuonna 1957) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 11.1.1957  | Laina Vehanen  | agronomi, lehtori  | Järvenpää  |   |
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1985

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1985 Rovaniemellä 16.–17. helmikuuta. Moniottelut kilpailtiin Turussa 2.–3. maaliskuuta.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Petri Keskitalo | 6,85 | Jarmo Anias | 6,87 | Kimmo Saaristo | 6,93 |
| 200 m | Jari Niemelä | 21,84 | Juha Pyy | 22,07 | Jouni Myllymäki | 22,23 |
| 400 m | Rolf Winberg | 48,60 | Timo Kiviniemi | 49,03 | Jukka Repo | 49,15 |
| 800 m | Niklas Rehula | 1.50,38 | Eero Kytölä | 1.50,93 | Timo Kytölä | 1.53,51 |
| 1 500 m | Antti Loikkanen | 3.44,85 | Harri Hänninen | 3.45,84 | Eero Kytölä | 3.49,80 |
| 3 000 m | Hannu Okkola | 8.00,12 | Matti Valkonen | 8.00,83 | Lars Sörensen | 8.02,66 |
| 5 000 m | Hannu Okkola | 14.15,24 | Jari Nurmisto | 14.16,33 | Jyrki Ojennus | 14.19,96 |
| 60 m aidat | Arto Bryggare | 7,88 | Hannu Pärssinen | 8,13 | Jan-Erik Romar | 8,18 |
| Korkeushyppy | Seppo Haavisto | 216 | Kimmo Kukkonen | 210 | Aki Partanen | 210 |
| Seiväshyppy | Kimmo Pallonen | 530 | Kimmo Kuusela | 530 | Asko Peltoniemi | 530 |
| Pituushyppy | Jarmo Kärnä | 761 | Jukka Ylinen | 729 | Juha Plosila | 713 |
| Kolmiloikka | Markku Rokala | 15,91 | Olli Pousi | 15,83 | Timo Utriainen | 15,64 |
| Kuulantyöntö | Kari Töyrylä | 18,95 | Ossi Vanne | 17,67 | Jorma Lempinen | 17,48 |
| Seitsenottelu | Risto Heinonen | 5188 | Janne Avela | 5106 | Jari Ala-Kantti | 4938 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m | Sisko Markkanen | 7,51 | Tuija Helander | 7,71 | Marja Tennivaara | 7,74 |
| 200 m | Sisko Markkanen | 25,04 | Sari Raumala | 25,20 | Marja-Leena Karttunen | 25,67 |
| 400 m | Riitta Vesanen | 57,49 | Leena Hyry | 58,04 | Tarja Tapio | 59,25 |
| 800 m | Kaisa Ylimäki | 2.10,00 | Hanna Lassila | 2.10,74 | Teija Virkberg | 2.11,09 |
| 1 500 m | Hanna Lassila | 4.34,13 | Maarit Nikkanen | 4.36,65 | Birgitta Nyholm | 4.36,70 |
| 3 000 m | Tuija Toivonen | 9.31,59 | Raija Huttunen | 9.32,80 | Sirkku Kumpulainen | 9.41,65 |
| 60 m aidat | Tuija Helander | 8,68 | Lena Spoof | 8,72 | Paula Keihäskoski | 8,83 |
| Korkeushyppy | Anita Erämies | 185 | Minna Rantanen | 183 | Carina Kjellman | 171 |
| Kuulantyöntö | Asta Hovi | 16,66 | Satu Sulkio | 15,00 | Mirja Järvenpää | 14,05 |
| Viisiottelu | Anne Kyllönen | 3900 | Satu Ruotsalainen | 3874 | Mirja Järvenpää | 3391 |
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1968

Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1968 Madridissa, Espanjassa. Kisojen ajankohta oli 9.–10. maaliskuuta. Kisapaikkana oli Palacio de Deportes, jonka juoksurata oli 182 metrin mittainen.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50 m |  Jobst Hirscht | 5,72 |  Robert Frith | 5,78 |  Günther Gollos | 5,78 |
| 400 m |  Andrzej Badeński | 47,04 |  Aleksandr Bratšikov | 47,3 |  Jan Balachowski | 47,3 |
| 800 m |  Noel Carroll | 1.56,61 |  Alberto Estebán | 1.57,7 |  Sergei Krjutšek | 1.58,1 |
| 1 500 m |  John Whetton | 3.50,94 |  José María Morera | 3.51,7 |  Igor Potaptšenko | 3.51,9 |
| 3 000 m |  Viktor Kudinski | 8.10,22 |  Bernd Dießner | 8.11,0 |  Wolfgang Zur | 8.11,8 |
| 50 m aj |  Eddy Ottoz | 6,52 |  Günther Nickel | 6,68 |  Milan Kotík | 6,73 |
| 4 × 2 kierrosta |  Puola Waldemar Korycki Jan Balachowski Jan Werner Andrzej Badeński | 2.48,9 |  Länsi-Saksa Horst Daverkausen Peter Bernreuther Ingo Roper Martin Jellinghaus | 2.49,7 |  Neuvostoliitto Boris Savtšuk Vasili Anisimov Sergei Abalihin Aleksandr Bratšikov | 2.51,5 |
| 1+2+3+4 kierrosta |  Neuvostoliitto Aleksandr Lebedjev Boris Savtšuk Igor Potaptšenko Sergei Krjutšek | 3.52,2 |  Puola Marian Dudziak Waldemar Korycki Andrzej Badeński Edmund Borowski | 3.54,6 |  Espanja José Luis Sánchez-Paraiso Ramon Magarinos Alfonso Gabernet José María Reina | 4.02,7 |
| 3 × 1 000 metriä |  Neuvostoliitto Mihail Želobovski Oleg Rajko Anatoli Verlan | 7.13,6 |  Espanja Alberto Estebán Enrique Bondia Virgilio González | 7.23,6 |  Tšekkoslovakia Pavel Hruška Ján Kasal Miroslav Jůza | 7.40,2 |
| Korkeushyppy |  Valeri Skvortsov | 217 |  Valentin Gavrilov | 217 |  Kenneth Lundmark | 214 |
| Seiväshyppy |  Wolfgang Nordwig | 520 |  Gennadi Bliznetsov | 510 |  Jörg Milack | 500 |
| Pituushyppy |  Igor Ter-Ovanesjan | 816 |  Tõnu Lepik | 787 |  Berhard Stierle | 759 |
| Kolmiloikka |  Nikolai Dudkin | 16,71 |  Viktor Sanejev | 16,69 |  Luis Felipe Areta | 16,47 |
| Kuulantyöntö |  Heinfried Birlenbach | 18,65 |  Władysław Komar | 18,40 |  Nikolai Karasjov | 18,35 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50 m |  Sylviane Telliez | 6,24 |  Erika Rost | 6,38 |  Hannelore Trabert | 6,41 |
| 400 m |  Natalja Petšonkina | 55,24 |  Gisela Köpke | 56,2 |  Tatjana Arnautova | 56,3 |
| 800 m |  Karin Burneleit | 2.07,60 |  Alla Kolesnikova | 2.08,3 |  Valentina Lukjanova | 2.09,4 |
| 50 m aj |  Karin Balzer | 7,03 |  Bärbel Weidlich | 7,07 |  Ljudmila Ijevleva | 7,09 |
| 4 × 1 kierros |  Länsi-Saksa Renate Meyer Hannelore Trabert Christa Elsler Erika Rost | 1.28,8 | – | – | – | – |
| 1+2+3+4 kierrosta |  Neuvostoliitto Lilija Tkatšenko Vera Popkova Nadežda Sjeropegina Anna Zimina | 4.28,3 |  Tšekkoslovakia Eva Putnová Vlasta Seifertová Libuše Macounová Emilie Ovadková | 4.39,0 | – | – |
| Korkeushyppy |  Rita Schmidt | 184 |  Virginia Bonci | 176 |  Antonina Okorokova | 176 |
| Pituushyppy |  Berit Berthelsen | 643 |  Bärbel Löhnert | 623 |  Viorica Viscopoleanu | 623 |
| Kuulantyöntö |  Nadežda Tšižova | 18,18 |  Margitta Gummel | 17,62 |  Marita Lange | 17,19 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 9 | 6 | 8 | 23 |
| 2. |  Itä-Saksa | 4 | 4 | 3 | 11 |
| 3. |  Länsi-Saksa | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 4. |  Puola | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 5. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6. |  Irlanti | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 10. |  Espanja | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 11. |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 12. |  Romania | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13. |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Yleisurheilun Viron-mestaruuskilpailut 1950

Yleisurheilun Viron-mestaruuskilpailut 1950 järjestettiin 28.–30. heinäkuuta Tartossa.