stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
FS Commandant Ducuing (F795)

| Commandant Ducuing |
| --- | --- |
 Commandant Ducuing

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Lorient
Kölinlasku:  1. lokakuuta 1980
Laskettu vesille:  26. syyskuuta 1981
Palveluskäyttöön:  17. maaliskuuta 1983
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 250 t (kuormattu)
Pituus:  80 m
Leveys:  10,3 m
Syväys:  5,3 m
Koneteho:  2 x SEMT Pielstick 12PC2 V400 -dieselmoottoria, 12 000 hv
Nopeus:  24 solmua
Miehistöä:  7 upseeria 42 aliupseeria 43 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  1 x 100 mm CADAM -tykki 2 x 20 mm modèle F2 2 x Exocet MM38 4 x 12,7 mm konekivääriä 4 x L5 torpedoputkea 1 x 375 mm sukellusveneentorjuntaraketinheitin
Commandant Ducuing (runkonumero F795) on Ranskan laivaston 1983 palvelukseen otettu D’Estienne d’Orves -luokan korvetti (ransk. Aviso).
Valmistus

Alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1980. Se laskettiin vesille 26. syyskuuta 1981 ja otettiin palvelukseen 17. maaliskuuta 1983.
Palvelus

Alus oli 2014 aktiivipalveluksessa.
Ferdinand von Wright (poliitikko)

Kauppaneuvos Ferdinad von Wright (1918)
Ferdinand von Wright (1. kesäkuuta 1863 Leppävirta – 2. kesäkuuta 1930 Kirkkonummi) oli suomalainen toimitusjohtaja, kauppaneuvos, valtiopäivämies ja kansanedustaja.
Von Wrightin vanhemmat olivat kanavanhoitaja Julius von Wright ja Paulina Vilhelmina Lindeberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1881, valmistui filosofian kandidaatiksi 1884 ja suoritti lainopin opintoja 1885–1887.
Uransa alussa von Wright toimi lehtimiehenä 1882–1888 (Kuopion Sanomat, Nya Pressen, Päivän Uutiset). Hän oli Arthur Borgströmin voinvientiliikkeen osakkaana Hangossa vuodesta 1889 alkaen ja toimi maatalouskoneita ja maataloustarvikkeita myyneen Oy Agrosin johtajana 1893–1899 ja toimitusjohtajana 1899–1918. Von Wright oli kauppa- ja teollisuuskomission jäsen 1918–1919, kauppa- ja teollisuushallituksen vt. ylijohtaja 1919 ja valtionrautateiden ylireviisori 1919–1921. Von Wright sai kauppaneuvoksen arvon 1922.
Von Wright oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Hangon edustajana. Von Wright oli ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana 1922–1924 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän oli myös Hangon kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja Helsingin kaupunginvaltuutettuna. Lisäksi von Wright oli muun muassa Suomen elintarpeiden tuontikunnan hallintoneuvoston, Suomen messut -osuuskunnan ja Suomen metsästäjäliiton puheenjohtajana.
Von Wright omisti vuodesta 1916 Kirkkonummella Abramsbyn kartanon, ja hän omisti myös Danskarbyn kartanon 1916–1921.
Ferdinand von Wright oli naimisissa kaksi kertaa, 1891–1927 Johanna Maria Nykoppin kanssa ja vuodesta 1929 Elsa Charlotta Gahmbergin kanssa. Yritysjohtaja Tor von Wright (1891–1962) oli Ferdinand von Wrightin poika. Tor von Wrightin poika oli puolestaan filosofi Georg Henrik von Wright. Muita Ferdinand von Wrightin poikia olivat jääkärieversti, Suomen metalliteollisuusyhdistyksen toimitusjohtaja Gunnar von Wright ja jääkärimajuri Sven von Wright.
Ferdinand von Richthofen

Ferdinand von Richthofen
Vapaaherra Ferdinand von Richthofen (5. toukokuuta 1833 – 6. lokakuuta 1905) oli saksalainen tutkimusmatkailija, maantieteilijä ja tiedemies.
Von Richthofen syntyi  Karlsruhessa, Baden-Württembergissä ja opiskeli Berliinissä. 
Hän opiskeli Tirolissa ja lomaili Transilvaniassa. Vuonna  1860 hän meni Friedrich Albrecht zu Eulenburgin (Preussin rahoittamalle) retkikuntaan Ceyloniin, Japaniin, Taiwaniin, Sulawesille, Jaavalle, Filippineille, Siamiin ja Burmaan vuosina 1860−1862. Vuosina  1862−1868  hän oli töissä geologina Yhdysvalloissa Goldfieldsissä Kaliforniassa.  Von Richthofen painatti karttoja ja kirjoja matkaltaan.
Hän oli professorina Bonnissa ja Leipzigin yliopistoissa ja Humboldt-yliopistossa Berliinissä.
Ferdinand von Richthofenin kuuluisin oppilas oli ruotsalainen tiedemies ja tutkimusmatkailija  Sven Hedin.
Ensimmäisen maailmansodan kuuluisa saksalainen lentäjä-ässä  Manfred von Richthofen (Punainen Paroni) oli Ferdinand von Richthofen veljenpoika.
Excision

| Jeff Abel |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1986 
Ammatti:  musiikkituottaja, remixaaja, DJ
Muusikko
Taiteilijanimi:  Excision
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  dubstep, drumstep, complextro, electro house, glitch hop, electronica, electronic rock, heavy metal, trap
Soittimet:  tietokone, kitara syntetisaattori, sähkökitara
Yhtyeet:  Destroid (2012–)
Levy-yhtiöt:  Rottun Recordings, Destroid Music, mau5trap Records, EX7, Ministry of Sound, Dubline Records, paradise lost, Lifted Music, Never Say Die Records, Rag & Bone, Dentet Records, Full Melt Recordings, Multi Music, New State Music, Nozl Recordings, Rat Records, Triple Vision Music Group, U&A Recordings, Vision Recordings, Z Audio
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Excision (oik. Jeff Abel) on kanadalainen dubstep-tuottaja ja DJ. Abel on yksi maailman arvostetuimmista ja tunnetuimmista dubstep-tuottajistakenen mukaan?, Datsikin ohella. Excision työskentelee usein Datsikin ja Downlinkin kanssa, jotka ovat myös dubstep-tuottajia. Excision on ollut aktiivisena vuodesta 2004 lähtien, mutta hän julkaisi ensimmäisen julkaisunsa vasta vuonna 2007.
Diskografia > Studioalbumit

X Rated (2011)
X Rated: The Remixes (2012)
Codename X (2015)
My World EP (2016)
Virus (2016)
Virus the Remixes (2017)
Apex (2018)
Diskografia > EP:t

Boom (2009)
Hypothermic (2009)
Excision & Datsik Remixed (2010)
Existence (2011)
Heavy Artillery Remix EP (2011)
Crowd Control Remixes (2012)
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Nimi | Julkaistu | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | "No Escape" / "Bug Powdah" | 16. tammikuuta 2008 | Rottun Recordings |
| 2008 | "Do It Now" / "This Is War" | 15. elokuuta 2008 | Rottun Recordings |
| 2009 | "Wasted" / "Serious Business" | 19. tammikuuta 2009 | Rag & Bone |
| 2009 | "Ying Yang" / "Obvious" | 10. elokuuta 2009 | EX7 |
| 2009 | "Swagga" / "Invaders" | 28. syyskuuta 2009 | EX7 |
| 2009 | "Know You" / "3vil Five" | 23. marraskuuta 2009 | Rottun Recordings |
| 2010 | "Get To The Point" / "One" | 11. tammikuuta 2010 | Rottun Recordings |
| 2010 | "Aliens" / "Too Late" | 22. helmikuuta 2010 | Dubline Records |
| 2010 | "Subsonic" / "Force" | 19. huhtikuuta 2010 | EX7 |
| 2010 | "Boom" Remix / "Swagga" Remix | 19. huhtikuuta 2010 | Rottun Recordings |
| 2010 | "Subsonic" Remix / "Emergency" Remix | 8. marraskuuta 2010 | Rottun Recordings |
| 2010 | "Heavy Artillery" / "Reploid" | 15. marraskuuta 2010 | EX7 |
| 2011 | "Rude Symphony" / "Darkness" | 14. maaliskuuta 2011 | Rottun Recordings |
| 2011 | "Crowd Control" (mukana Downlink) | 14. marraskuuta 2011 | Rottun Recordings |
| 2011 | "Before The Sun" (mukana Downlink & Ajapai) | 10. joulukuuta 2011 | Rottun Recordings |
| 2012 | "Brutal" | 5. maaliskuuta 2012 | Rottun Recordings |
| 2012 | "Headbanga" (mukana Downlink) | 2. huhtikuuta 2012 | Rottun Recordings |
| 2012 | "Get To The Point" (mukana Liquid Stranger & Cyberoptics) | 21. toukokuuta 2012 | Rottun Recordings |
| 2012 | "Raise Your Fist" (mukana Downlink & Space Laces) | 30. marraskuuta 2012 | Destroid Music |
| 2013 | "Vindicate" (mukana Datsik) | 8. tammikuuta 2013 | Firepower Records |
| 2013 | "Blast Off" (mukana Ajapai) | 21. tammikuuta 2013 | Destroid Music |
| 2013 | "Get Stupid" (mukana Space Laces) | 25. marraskuuta 2013 | Destroid Music |
| 2014 | "Bounce" (VIP) / "Funk Hole" (VIP) | 10. maaliskuuta 2014 | Destroid Music |
Diskografia > Muut kappaleet

"Pause" (julkaistiin Rottun Recordingsin The Launch EP Part 1 EP:llä) (2007)
"Warning" (julkaistiin Rottun Recordingsin The Launch EP Part 6 EP:llä) (2008)
"Dirt Nap" (mukana Subvert) (julkaistiin Subvertin Dirt Nap EP:llä) (2008)
"That Girl" (julkaistiin Dubstep Meditations albumilla) (2009)
"System Check" (julkaistiin Rottun Recordingsin Aftermath EP:llä) (2009)
"Whalestep" (feat. Stickybuds) (julkaistiin Rottun Recordsin Various EP:llä) (2010)
"The Village" (julkaistiin Go To A Rave EP:llä) (2011)
"My Wall" (mukana Downlink & Korn) (julkaistiin Kornin The Path of Totality -albumilla) (2011)
"Illuminati" (mukana Downlink & Korn) (julkaistiin Kornin The Path of Totality -albumilla) (2011)
"Tension" (mukana Datsik, Downlink & Korn) (julkaistiin Kornin The Path of Totality -albumilla) (2011)
"Wasteland" (mukana Downlink & Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Crusaders" (mukana Downlink & Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Flip The Switch" (feat. Messinian) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Put It Down" (mukana Bassnectar) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Bounce" (mukana Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Annihilate" (mukana Far Too Loud) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Funk Hole" (mukana Space Laces) (julkaistiin Destroidin The Invasion -albumilla) (2013)
"Rock You" (mukana Downlink) (julkaistiin ilmaisena latauksena Excisionin kotisivuilta) (2014)
Diskografia > Remixit

Pendulum - Showdown (Excision Remix) (2009)
Wu-Tang Clan - Biochemical Equation (Datsik & Excision Remix) (2009)
Freestylers & Ctrl Z feat. Navigator - Ruffneck 09 (Excision & Datsik Remix) (2009)
Ivory - Hand Grenade (Datsik & Excision Dubstep Mix) (2010)
Ultrablack - Bear Trap (Excision Remix) (2010)
Foreign Beggars feat. Noisia - No Holds Barred (Excision Remix) (2010)
Apex - Nowhere To Run (Datsik & Excision Remix) (2010)
Apex - Nowhere To Run (Datsik & Excision Dub Mix) (2010)
Datsik - Retreat (Excision Remix) (2010)
Kelly Dean - Teflon (Excision & Datsik Remix) (2010)
Noisia - Alpha Centauri (Excision & Datsik Remix) (2010)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
/ Excision Facebookissa
Excision Twitterissä
Excision Myspacessa (englanniksi)
Excision Beatport -sivustolla
Excision SoundCloud -sivustolla
Excision YouTube -sivustolla
Ferdinand von Zeppelin

Ferdinand von Zeppelin.
Ferdinand Adolf August Heinrich von Zeppelin (8. heinäkuuta 1838 Konstanz, Saksa – 8. maaliskuuta 1917 Charlottenburg, Saksa) oli saksalainen kenraali, kreivi ja ilmalaivan keksijä. Hänen hautansa on Stuttgartissa Pragfriedhofin hautausmaalla.
FS Commandant Bouan (F797)

| Commandant Bouan |
| --- | --- |
 Commandant Bouan

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Lorient
Kölinlasku:  12. lokakuuta 1981
Laskettu vesille:  23. huhtikuuta 1983
Palveluskäyttöön:  31. lokakuuta 1984
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 250 t (kuormattu)
Pituus:  80 m
Leveys:  10,3 m
Syväys:  5,3 m
Koneteho:  2 x SEMT Pielstick 12PC2 V400 -dieselmoottoria, 12 000 hv
Nopeus:  24 solmua
Miehistöä:  7 upseeria 42 aliupseeria 43 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  1 x 100 mm CADAM -tykki 2 x 20 mm modèle F2 2 x Exocet MM38 4 x 12,7 mm konekivääriä 4 x L5 torpedoputkea 1 x 375 mm sukellusveneentorjuntaraketinheitin
Commandant Bouan (runkonumero F797) on Ranskan laivaston 1984 palvelukseen otettu D’Estienne d’Orves -luokan korvetti (ransk. Aviso).
Valmistus

Alus tilattiin Lorientin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 12. lokakuuta 1981. Se laskettiin vesille 23. huhtikuuta 1983 ja otettiin palvelukseen 31. lokakuuta 1984.
Palvelus

Alus oli 2014 palveluksessa.
Sydney Anicetus Charles

Sydney Anicetus Charles (17. huhtikuuta 1926 – 4. syyskuuta 2018) oli grenadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 7. maaliskuuta 1954 ja nimitettiin Saint George's in Grenadan hiippakunnan johtoon 18. marraskuuta 1974. Piispaksi konsekroinnin suoritti 26. tammikuuta 1975 Gordon Anthony Pantin, jota avustivat Patrick Webster ja Benedict Singh. Charles jäi eläkkeelle 10. heinäkuuta 2002.
Euroopan Superliiga

Manchester:

Manchester United

Manchester City
Madrid:

Atlético Madrid

Real Madrid
Superliigan perustajaseurojen kotipaikkakunnat.
Euroopan Superliiga on mahdollinen jalkapallon kilpasarja, jonka toteuttamisesta on olemassa alustava suunnitelma. 12 taloudellisesti suurinta seuraa Euroopan kolmesta merkittävimmästä liigasta — Englannin Valioliigasta, Espanjan LaLigasta ja Italian Serie A:sta — perustivat Superliigan virallisesti jo huhtikuussa 2021. Valioliiga-seurat vetäytyivät kuitenkin hankkeesta vain muutamaa päivää myöhemmin, koska käytännön kysymyksissä oli paljon epäselvyyksiä. Heti perustamisen jälkeen syntyi esimerkiksi kiistaa siitä, saisivatko Superliigassa pelaavat joukkueet osallistua myös Euroopan jalkapalloliiton hallinnoimaan Mestarien liigaan. Monet jalkapallokannattajat, yhdistykset ja korkeat poliittiset tahot vastustivat konseptia.
Historia > 2016: Rummenigge esittelee ajatuksensa julkisuudessa

Tammikuussa 2016 FC Bayern Münchenin ja Euroopan jalkapalloseurojen yhdistyksen puheenjohtaja Karl-Heinz Rummenigge kertoi ensimmäistä kertaa julkisuudessa ajatuksestaan perustaa monikansallinen kilpasarja Euroopan mantereelle.
Kaksi kuukautta myöhemmin FC Barcelonan varapuheenjohtaja Susana Monje sekä Juventuksen puheenjohtaja Andrea Agnelli ilmoittivat tukevansa Rummeniggen visiota suljetusta, jalkapalloseurojen organisoimasta liigasta. Vain muutamia viikkoja aikaisemmin oli uutisoitu, että Manchester City, Manchester United, Chelsea FC ja Liverpool FC olivat lähettäneet edustajansa Lontooseen neuvottelemaan suunnitelmistaan Superliigaan liittyen. Edustajat olivat keskustelleet yhdessä miljardööri Stephen Rossin liikekumppanin kanssa. Myöhemmin maaliskuussa tiedotettiin, että Stephen Ross oli kertonut olevansa valmis tukemaan Superliiga -kampanjaa taloudellisesti. Lisäksi Rummenigge ilmoitti medialle käyneensä keskusteluja Uefan kanssa kolmannen euroturnauksen perustamisesta Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan rinnalle; viitaten tällä Superliigaan.
Historia > Liigahanke 2021

18. huhtikuuta 2021 kaksitoista eurooppalaista pääsarjaseuraa tiedotti perustaneensa arkisin pelattavan, suljetun Superliigan. Sarjan perustajajoukkueita olivat AC Milan, Arsenal, Atlético Madrid, Chelsea, Barcelona, Internazionale, Juventus, Liverpool, Manchester City, Manchester United, Real Madrid ja Tottenham.
Joukkueiden esittämän vision mukaan Superliigaan oli määrä osallistua 20 joukkuetta joka kausi. Mukaan pääsisi 15:n vakituisen osallistujan lisäksi vuosittain viisi ulkopuolista joukkuetta.
Hanke herätti paljon kritiikkiä, ja pari päivää myöhemmin kaikki kuusi englantilaisseuraa ilmoittivat vetäytyvänsä hankkeesta.
Fuksiitti

| Fuksiitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  K(Cr,Al)2(Si3Al)O10(OH,F)2
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  vihreä
Asu:  suomuinen tai massamainen
Kidejärjestelmä:  monokliininen
Lohkeavuus:  täydellinen
Murros:  hauras
Kovuus Mohsin asteikolla:  2–2,5
Tiheys:  2,77–2,88 g/cm3
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  lasikiilto
Ultravioletti fluoresenssi:  kyllä
Aiheesta muualla
  Fuksiitti Commonsissa 
Fuksiitti eli kromikiille on kiillemineraali, jonka kemiallinen kaava on K(Cr,Al)2(Si3Al)O10(OH,F)2. Mineraali on nimetty saksalaisen kemisti Johann Nepomuk von Fuchsin mukaan.
Fuksiitti on muskoviitin muunnos, jossa kromi on korvannut osan muskoviitin alumiinista. Mineraalissa oleva kromi aiheuttaa sille vihreän värin. Fuksiitti muodostaa myös isomorfisen seossarjan muskoviitin kanssa.
Fuksiitti aiheuttaa myös aventuriinikvartsin vihreän värin. Se esiintyy kivessä pieninä valoa heijastavina sulkeumina.
Fuksiitti fluoresoi vaaleanvihreänä ultraviolettivalossa.
Sortavalan työväenyhdistys

Sortavalan työväenyhdistys oli vuonna 1889 Sortavalassa perustettu työväenyhdistys, joka perustettiin kaupungin työväestön yhdyssiteeksi ja edistämään sen henkisiä ja aineellisia etuja. Aluksi yhdistykseen kuului sivistyneistöä ja se noudatti wrightiläisen työväenliikkeen linjaa. Yhdistys kuului vuodesta 1901 Suomen työväenpuolueeseen ja vuodesta 1903 Suomen sosialidemokraattiseen puolueeseen. Yhdistyksen toiminta loppui vuonna 1944, kun Sortavala jäi luovutetulle alueelle.
Historia > Jäsenpohja

Huomattavasta sosiaalisesta, kulttuurisesta ja sivistyksellisestä merkityksestään huolimatta Sortavalan työväenyhdistys ei ollut suurimpia verrattuna muihin Karjalan työväenyhdistyksiin (esim. Lappeenranta oli jo v.1904 kolme kertaa suurempi jäsenistöltään) , sillä Sortavalan pientyöpaja- ja käsityöläispainotteisessa teollisuudessa  oli työväestöä oli vähemmän kuin suurteollisuudessa., josta työväenyhdistykset pääasiassa saivat aktiivisen jäsenistönsä.
Vaikka kauppa säilyi pitkään Sortavalan elinkeinoelämän runkona, rautatien valmistuttua v. 1894 elinkeinoelämä alkoi monipuolistua. Puutavarateollisuudelle kaupungissa ja sen ympäristössä oli luontaiset edellytykset.
Suurista tuotantolaitoksista vanhin oli kauppias D. Tiaisen 1875 perustama Kiviniemen saha, jolla vuonna 1920 oli 192 työntekijää. Sitä seurasi puuliike Pekka Supinen sahoineen palveluksessaan samana vuonna 150 työntekijää. Aivan kaupungin vieressä sijaitseva Sortavalan telakka ja konepaja, jolla oli myös mylly, oli hieman Supisen sahaa suurempi teollisuuslaitos. Näiden lisäksi paristakymmenestä pienteollisuuslaitoksesta suurimmat Tiensuun puusepäntehdas ja Raamattutalon kirjapaino työllistivät useita kymmeniä työläisiä  Myös elintarviketeollisuudessa ja kutomossa työskenteli parikymmentä henkilöä. Käsityöläisiä kuten räätäleitä, ompelijoita, suutareita, kirvesmiehiä, kivenhakkaajia ja maalareita Sortavalassa oli 76 vuonna 1917. Kaupungissa toimi tuolloin 18 teollisuuslaitosta, jotka työllistivät 215 henkeä. Sortavalan teollisuuslaitosten työntekijämäärä oli suurimmillaan 456 vuonna 1930. Työväen järjestö- ja harrastustoiminnan aktiviisuutta osoittaa se, että jo vuonna 1920 Sortavalassa toimi yli 30 ammatti- ja harrastuspohjaista työväenjärjestöä. Osa niistä oli liittynyt työväenyhdistykseen, ja jäsenistö maksoi jäsenmaksunsa a.o. järjestön kautta.
Valtuusto- ja valtiopäivätoiminta

Työväenyhdistys pyrki vaikuttamaan vireillä oleviin työväestöä koskeviin lakihankkeisiin paikallisten valtiopäiväedustajien ja työväen keskusjärjestöjen kautta. antaen lausuntoja ja tiedonantoja. Äänioikeutta ajamaan perustettiin komitea ja rahasto ja järjestettiin mielenosoitus v. 1905.
Vuoden 1904 valtiopäivävaaleissa työväenyhdistys kannatti vaalilakkoa, mutta sen jälkeen yhdistys lähetti edustajansa vaalipiirikokouksiin, esimerkiksi 1906 Pekka Supisen, Janne Martikaisen ja T. Sihvosen. ja järjesti ennen vuoden 1907 valtiopäivävaaleja koevaalit, joissa harjoiteltiin äänestämistä. Ensimmäisissä yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvissa eduskuntavaaleissa v. 1907 valituksi tulikin yhdistyksen aktiivijäsen rakennusmestari Janne Martikainen.
Syksyllä 1901 työväenyhdistys asetti kunnallisvaaleihin ehdokkaita ja työväenyhdistyksen puheenjohtaja koristemaalari Aug. Lindgren tuli valituksi valtuustoon.
Kaupunginvaltuuston vaaleissa v.1903 työväen ehdokas, joka oli kaikkien valtuustoryhmien ehdokaslistalla, ei tullut valituksi. Maksettuihin veroäyreihin perustuvan äänioikeuden vuoksi seuraavina vuosina työväenyhdistyksessä suhtauduttiin valtuustovaaleihin kielteisesti. Sen sijaan pormestarinvaaleihin 1907 vaadittiin mies ja ääni -periaatetta ja asetettiin omat ehdokkaat.
Vasta vuoden 1918 yleiseen äänioikeuteen perustuvissa kunnallisvaaleissa asetettiin ehdokkaita, joista Anton Kotonen, Hilja Sainio, V. Alestalo ja A. Nieminen menivät läpi.
Sortavalan työväenyhdistyksen jäsenistä kansanedustajina toimivat ainakin Janne Martikainen, Anna Haapasalo, Julius Nurminen, Santeri Saarikivi, Anton Kotonen, Jussi Rapo ja Jussi Raatikainen.
Talous

Työväenyhdistyksen toimintaa rahoitettiin jäsenmaksuilla, arpajaisilla ja iltamien tuotoilla  sekä kaupungin avustuksilla ja yksityisillä lahjoituksilla. Kaupunki avusti yhdistyksen toimintaa vuosittain anniskeluvoittovaroista. ja arpajaisia järjestettiin usein eri kohteiden hyväksi, Arpajaistoimikunnalla oli viikoittain kokoontuva käsityökerho, joka valmisti voittoja arpajaisiin.
Mm. vuoden 1898 arpajaiset rakennusrahaston hyväksi tuottivat puhdasta 1.455;-. Seuraavina vuosina arpajaisia järjestettiin paitsi rakennusrahaston myös luentokurssien, kirjaston kartuttamisen ja yhdistyksen yleisen taloustilanteen hyväksi Vuonna 1908 yhdistyksen arpajaistoimikunnan järjestämissä arpajaisissa myytiin peräti 20 000 arpaa pääpalkintona hevonen ja rattaat. Tuotolla yhdistys sai maksettua suuren osan veloistaan. Yhdistys oli ostanut ja vuokrannut toimitalon v. 1906 perustetulle Rajavahti-lehdelle velkaa ottaen, mikä oli johtanut sen konkurssin partaalle niin että puhelimesta ja osasta tiloja oli jouduttu luopumaan. Nopea toiminnan laajeneminen ja kiinteistöstä maksettava velka vaativat jatkuvasti suuria ponnisteluja talouden hyväksi.
Työväentalo

Ensimmäiset runsaat 20 toimintavuottaan Sortavalan työväenyhdistys toimi vuokratiloissa, ensi alkuun Raatimiehenkatu 8:ssa, sitten kolmisen vuotta Kirkkokatu 29:ssä ja sen jälkeen puuseppä T. Sihvosen talossa Kirkkokadulla. Vuonna 1901 työväenyhdistys osti rakennusrahaston varoilla kolme osaketta Sortavalan työväen asunto-osakeyhtiöstä ja sopi, että yhtiö rakennuttaa johonkin taloistaan työväenyhdistykselle soveltuvan kokoustilan. Rakennusrahastohan oli perustettu jo vuonna 1896 ja kartutettu sen pääomaa arpajaisin ja lahjoituksin.
Koska vuokraa, jota asunto-osakeyhtiö peri rakentamastaan keittiön, kamarin ja kokoushuoneen käsittävästä huoneistosta, pidettiin jo muutaman vuoden kuluttua liian korkeana ja tiloja riittämättöminä, työväenyhdistys siirtyi jälleen T. Sihvosen vuokralaiseksi, nyt kahden huoneen, salin ja eteisen huoneistoon. Seuraavana vuonna työväenyhdistys osti Rantakadun varrelta pienen vanhan talon, jossa remontin jälkeen järjestettiin tupaantuliaiset 4. elokuuta 1912. Talossa ei ollut sähkövaloa, ja sekin tila osoittautui ahtaaksi laajenevalle toiminnalle. Muun muassa näytelmäseura joutui vuorottelemaan muiden kokousten kanssa.
Oma uusi ja tarkoituksenmukainen talo oli ollut haaveissa jo vuosisadan alusta saakka, mutta työväenyhdistys ei saanut kaupungilta tonttia useista yrityksistä huolimatta. Vuonna 1919 työväenyhdistys perusti työväentalon hankkimiseksi osakeyhtiön, jonka osakkeita työväen eri järjestöt ostivat. Työväentalo oy Vuoden 1919 lopussa tehtailija Johan Fredrik Vepsäläiseltä ostettuun entiseen oluttehtaaseen remontoitiin juhlasali näyttämöineen, kokoushuoneita ja sauna. Myös Sanomalehti Kansan Voiman kirjapaino muutti tontilla oleviin rakennuksiin. Uusi talo mahdollisti vakinaisen Työväen Näyttämön perustamisen palkattuine johtajineen, joista ensimmäinen oli Kusti Näre. Samoin uudelleen aloittanut sekakuoro ja soittokunta saivat harjoitustilaa uudesta työväentalosta.
Virvoitusjuomatehdas ja perustettu kahvila-ravintola siirtyivät Osuusliike Itä-Karjalalle  Työväenyhdistys toimi Työväen keskukseksi nimetyssä talossa vuodesta 1920 kunnes se paloi loppiaisena 1926. Vain alin kerros säilyi käyttökelpoisena. 1930-luvun lama esti rakentamasta uutta taloa, jota varten oli jo valmiina tontti ja piirustukset, niinpä työväenyhdistys osti iltamin, arpajaisin ja lahjoituksin kerätyillä varoilla  elokuun loppupuolella v. 1929 Osuusliike Itä-Karjalalta entisen leipomorakennuksen Vainämöisenkatu 2: ssa. Talkootyönä siihen kunnostettiin 200 hengen juhlasali, pieni ravintolahuone, eteinen, pukuhuone ja harjoitushuone urheiluseuralle. Talossa oli keskuslämmitys, mutta näyttämö puuttui. Niinpä vielä sotaa edeltävinä vuosina ja jatkosodan aikaisen takaisinpaluun jälkeen v. 1942 työväenyhdistys suunnitteli uutta ajanmukaista työväentaloa.