stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sentteri (amerikkalainen jalkapallo)

Pelinrakentaja (numero 2) vastaanottaa sentterin (numero 69) antaman aloitussyötön.
Sentteri (engl. Center, lyhennetään C) on amerikkalaisessa jalkapallossa hyökkäyksen linjan keskimmäinen pelipaikka. Sentterin kolme päätehtävää amerikkalaisessa jalkapallossa ovat koko hyökkäyksen linjan blokkauskuvioiden kutsuminen aloituslinjassa ennen liikkeelle lähtöä, aloitussyötön (engl. snap) antaminen pelinrakentajalle sekä blokkaaminen eli pelinrakentajan tai palloa kantavan keskushyökkääjän suojeleminen puolustajien taklausyrityksiltä.
Sentterillä on keskeinen rooli hyökkäyksen linjassa, ja hän toimii pelinrakentajan tärkeimpänä suojelijana aloitussyötön jälkeen. Sentteriä kutsutaan toisinaan myös "kentän fiksuimmaksi pelaajaksi pelinrakentajan jälkeen". Varsinkin ammattilaispeleissä sentterit ovat pelinrakentajien tavoin vastuussa puolustuksen tarkkailusta ja blokkaustehtävien vaihtamisesta aloituslinjassa ennen pelin alkua. Tätä varten on olemassa hyökkäyksen linjan omat ns. pelinvaihtokutsut (engl. audible).
Joissakin joukkueissa pelinrakentajalla on vastuu myös blokkaussuunnitelmien vaihtamisesta ennen aloitussyöttöä. Esimerkiksi NFL-joukkue Denver Broncosin Peyton Manning on tunnettu koko hyökkäyksen pelikuvioita hallitsevana pelaajana. Silti tyypillisimmin juuri sentterit huolehtivat erikseen muiden hyökkäyksen linjamiesten käskyttämisestä.
Nykyään ammattilaisliigoissa sentteri on yleensä hyökkäyksen linjan pienikokoisin pelaaja. Tämä ei tosin tarkoita "pientä" sanan varsinaisessa merkityksessä, sillä esimerkiksi kauden 2007 NFL Draftiin kutsuttujen senttereiden keskimitat ovat noin 191 senttimetriä ja 136 kilogrammaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sentteri (amerikkalainen jalkapallo) Wikimedia Commonsissa
Sinfonia nro 3 (Madetoja)

Leevi Madetoja sävelsi kolmannen sinfoniansa (op. 55) vuosina 1925–1926. Neliosainen teos kestää esitettynä puolisen tuntia. Madetoja ryhtyi sävellystyöhön Ranskassa. Hänen ranskalaiseen kulttuuriin kohdistamansa ihailun on katsottu toimineen teoksen henkisenä taustana. Siihen kuitenkin kuuluu myös suomalaisittain kaihoisa Adagio-osa. Rytmiikka on Madetojan viimeiseksi jääneessä sinfoniassa erityisen rikasta sen kolmannessa ja neljännessä osassa; paikoin säveltäjä on hyödyntänyt polyrytmiikkaa, kun tasa- ja kolmijakoista musiikkia kuullaan päällekkäin sävellettynä.
Osat

Andantino – Allegretto
Adagio
Allegro non troppo
Pesante, tempo moderato – Allegretto
Joutsijärven rautatieasema

Joutsijärven rautatieasema (lyh. Jsj) on entinen  rautatieliikennepaikka Joutsijärven kylässä Kemijärven kaupungissa Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Laurila–Kelloselkä. Liikennepaikka sijaitsee noin 27 kilometriä itään Kemijärveltä. Se avattiin liikenteelle 4. maaliskuuta 1947.
Joutsijärvellä ei ole lainkaan henkilöliikennettä, se lakkautettiin 28. toukokuuta 1967. Satunnainen raakapuunkuormaus loppui, kun rata suljettiin liikenteeltä joulukuussa 2012. Samalla Joutsijärven liikennepaikka lakkautettiin
Joutsijärven asemarakennus on Jarl Ungernin suunnittelema lautavuorattu hirsirunkoinen rakennus. Sen itäpuolella sijaitsee punatiilinen vesitorni.
Julius Toivola

| Julius Toivola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. lokakuuta 1998 (ikä 25) Rovaniemi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  pituushyppy
Seura:  Jyväskylän Kenttäurheilijat
Valmentaja:  Markku Leppänen
Julius Toivola (s. 21. lokakuuta 1998 Rovaniemi) on suomalainen pituushyppääjä, joka edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Hänen valmentajansa on Markku Leppänen. Aiemmin häntä ovat valmentaneet Jarkko Toivola, Kari Mastokangas ja Olli Kärki.
Toivola on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa pronssia pituushypyssä 2020 ja 2022. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan kuudenneksi 2020 ja 2022.
Toivola hyppäsi ulkorataennätyksensä 730 cm (myötätuulessa 735) Lappeenrannassa 5. kesäkuuta 2022. Hallissa hän on hypännyt parhaimmillaan 731 Karlstadissa 12. helmikuuta 2023.
Kaika

| Kaika 開化天皇 |
| --- | --- |
 
Japanin keisari
Valtakausi:  158 eaa. – 98 eaa.
Edeltäjä:  Kōgen
Seuraaja:  Sujin

Syntynyt:  208 eaa.
Kuollut:  98 eaa.
Puoliso:  Ikagashikome-no-Mikoto Taniwanotakano-hime Hahatsu-hime Washi-hime
Lapset:  Sujin
Suku:  Yamato
Isä:  Kōgen
Äiti:  Utsushikome
Uskonto:  šintolaisuus
Kaika (jap. 開化天皇, tunnetaan myös nimellä Wakayamatonekohikoobi no Mikoto) oli perinteisen japanilaisen tiedon mukaisesti Japanin yhdeksäs keisari.
Kaikan, kuten usean muunkaan varhaisen Japanin keisarin, valtakauden alkamis- ja päättymisvuotta ei ole varmasti saatu selville, ja hänen on uskottu hallinneen vuodesta 158 eaa. vuoteen 98 eaa. Todellisuudessa Kaika on kuitenkin saattanut elää vasta ensimmäisellä vuosisadalla.
Jérémie Aliadière

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 30. maaliskuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Rambouillet, Ranska
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 181 senttimetriä
Seura
Seura: Lorient
Pelinumero: 15
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2007 2005 (lainalla) 2005–2006 (lainalla) 2006 (lainalla) 2007–2010 2011– | Arsenal → Celtic → West Ham → Wolverhampton Middlesbrough Lorient | 29 (1) 0 (0) 7 (0) 14 (2) 78 (11) 6 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. syyskuuta 2011.
Jérémie Aliadière (s. 30. maaliskuuta 1983 Rambouillet, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ranskan Ligue 1:ssa pelaavaa Lorientia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Jeremie liittyi Arsenalin riveihin kaudeksi 1999–2000, ollen 16-vuotias. Debyyttinsä Englannin Valioliigassa hän teki kaudella 2001–2002 voitto-ottelussa Fulhamia vastaan. Arsenalin huippuhyökkääjän Thierry Henryn varjoon jäänyt Aliadière pelasi ainoastaan 29 ottelua joukkueessa kuuden vuoden aikana. Debyyttimaalinsa hän teki 27. elokuuta 2002 West Bromwich Albionia vastaan 5-2 voittoon päättyneessä ottelussa.
Aliadière pelasi lainalla skotlantilaisessa Celticissa, West Hamissa ja Wolverhamptonissa.
Kesäkuussa 2007 Middlesbrough hankki Aliadièren riveihinsä korvaamaan Newcastle Unitediin siirtyvää Mark Vidukaa.
Aiheesta muualla

Profiili Soccerbase.comin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Profiili premierleague.comissa[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Shikokun pyhiinvaellusreitti

Pyhiinvaeltaja
Shikokun pyhiinvaellusreitti on Japanissa Shikokun saarella kulkeva vajaa 1 200 kilometriä pitkä temppelireitti, joka kulkee 88 temppelin kautta. Reitin historia ulottuu 700-luvulle, jolloin Kūkai-niminen buddhamunkki eli saarella. Hänen uskotaan perustaneen reitin. Ensimmäiset maininnat pyhiinvaelluksesta ovat 1100-luvulta.
Temppelireitin kiertää vuosittain noin 4 000 vaeltajaa. Pyhiinvaeltajilla (Henro) on yllään valkoinen takki ja olkihattu päässään. Aina temppelissä käydessään pyhiinvaeltaja saa leimakirjaansa merkinnän käynnistä.
Pyhiinvaellusreitti
Reitin temppeleitä

No 1 Ryōzen-ji on reitin aloituspaikka lähellä Tokushimaa.
No 38 Kongōfuku-ji sijaitsee saaren eteläisimmän niemen kärjessä.
No 60 Yokomine-ji sijaitsee Ishizuchi-vuoren rinteellä 700 metrin korkeudella.
No 64 Maegami-ji
No 88 Ōkubo-ji on reitin lopetuspaikka.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joutsijärvi ja Ala-Kappale

| Joutsijärvi ja Ala-Kappale |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Kemijärvi
Koordinaatit:  66°40′35″N, 28°01′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järveen tulevat joet:  Käsmänjoki
Laskujoki:  Käsmänjoki
Järvinumero:  65.371.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156 m 
Rantaviiva:  18,81 km 
Pinta-ala:  3,46 km² 
Tilavuus:  0,0056 km³ 
Keskisyvyys:  1,66 m 
Suurin syvyys:  7,8 m 
Saaria:  2
 fiJoutsijärvi ja Ala-Kappale 
Joutsijärvi ja Ala-Kappale on kolmesta matalasta vesialueesta koostuva järvi Käsmänjoen alajuoksulla Kemijärven itäosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,5 neliökilometriä. Etäisyys Kemijärven keskustasta on 25 kilometriä itään.
Maantiede

Joutsijärven pääaltaan eteläpuolella sijaitsee Ala-Kappale ja pohjoispuolella nimetön vesialue. Ala-Kappaletta erottaa pääaltaasta Ahoniemi ja Niemelänniemi ja yhdistää Ahosalmi, jonka kapein kohta on noin 55 metriä. Pohjoista järvenosaa erottaa pääaltaasta Lehtoniemi. Järven länsirannalla sijaitsee Joutsijärven kylä. Joutsijärvi on lähes kauttaaltaan enintään kolme metriä syvä. Pääaltaan eteläosassa on noin kahdeksan metriä syvä piste.
Joutsijärven ja Ala-Kappaleen saariluku on kaksi. Saaret ovat luotoja vailla karttanimiä ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 18 aaria.
160 metrin korkeuskäyrä kulkee paikoin varsin kaukana Joutsijärven ja Ala-Kappaleen rantaviivasta. Järveä ympäröi laaja suoalue (Hanhiaapa, Isoaapa, Kenttäjänkä). Pääallas rajautuu kaakossa suoalueeseen, jonka nimi on Liisankäännös. Ala-Kappaleen itäpuolisella suolla sijaitsee joukkohauta. Joutsijärven kylämaiseman halki kulkee valtatie 5.
Joutsijärven ja Ala-Kappaleen vesitilavuus on 5 603 000 kuutiometriä.
Joutsijärvi ja Ala-Kappale (65.371.1.002) kuuluu Käsmänjoen alaosan alueeseen (65.371), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Käsmänjoen valuma-alue (65.37) ja ensimmäinen on Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Käsmänjoen alaosan alueeseen kuuluu 40 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Joutsijärvi ja Ala-Kappale on laajin ja ainoa, jonka pinta-ala ylittää neliökilometrin. Sitä seuraa noin 90 hehtaarin laajuinen Tuuranjärvi ja vajaan 80 hehtaarin laajuinen Peräjärvi.
Julien Wartelle

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu |  |
Julien Victor Wartelle (26. helmikuuta 1889 Lille – 12. elokuuta 1943 Lille) oli ranskalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä, jossa hän oli mukana saamassa joukkuevoimistelussa pronssia. Myös hänen veljensä Paul Wartelle osallistui kisoihin.
Shikokuchūō

| Shikokuchūō (四国中央市) |
| --- | --- |
 Shikokuchūōn kaupunkinäkymää
 lippu:  Symboli
 Shikokuchūōn sijainti Ehimen prefektuurissa
 Shikokuchūō
 Koordinaatit: 33°58′51″N, 133°32′57″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Shikoku
Prefektuuri:  Ehimen prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  421,24 km²
Väkiluku (10/2019):  86 499
 – Väestötiheys:  205,3 as./km²
 
 https://www.city.shikokuchuo.ehime.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shikokuchūō (jap. 四国中央市, Shikokuchūō-shi) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Ehimen prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäreunalla Seton sisämeren Hiuchinmeren rannikolla ja rajautuu Kagawan, Tokushiman ja Kōchin prefektuureihin. Etelässä kaupungin alue nousee korkealle Hōō- ja Ishizuchivuorille, joiden välissä itään virtaa Dōzanjoki. Shikokuchūōssa on 86 499 asukasta (lokakuussa 2019) ja sen pinta-ala on 421,24 neliökilometriä.
Shikokuchūō on hallinnollisena alueena suhteellisen uusi: kaupunki perustettiin vuonna 2004 liittämällä yhteen Kawanoen ja Iyo-Mishiman kaupungit, Doin maaseutukaupunki ja Shingūn kyläkunta. Kaupungin nimi (”Keski-Shikoku”) valittiin, koska se sijaitsee keskeisesti hyvien liikenneyhteyksien päässä kaikista Shikokun prefektuurien pääkaupungeista ja voisi siten toimia koko saaren keskuksena. Nimivalintaa arvosteltiin laajalti; kaupunkilaisten keskuudessa suosituin vaihtoehto oli entinen piirikunnan nimi Uma (jap. 宇摩). Kawanoen kaupunki kukoisti jo Nara-kaudelta lähtien Kōchiin johtavan Tosa-kaidō-tien varren solmukohtana. Alueelle syntyi 1700-luvun puolivälissä paperinvalmistusta. Tuotantomenetelmien kehityttyä Meiji-kauden loppupuolelta alkaen Iyo-Mishiman ja Kawanoen kaupungit nousivat toisen maailmansodan jälkeen Japanin paperintuotannon merkittävimäksi keskukseksi. Mizuhiki-paperinaru on maan laajuisesti tunnettu erityistuote. Muita elinkeinoja ovat muoviteollisuus sekä riisin, teen, vihannesten ja hedelmien viljely.
Shikokuchūōn nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi Kinshajärven seutu luonnonnähtävyyksineen, paperimuseo ja Kawanoen linna. Kaupunkia palvelee JR Shikokun Yosan-linja.
Kuvia

Kinshajärvi
Senryū-ji
Kawanoen linna
Kawanoen satamaa
Dōzanjoen rantatörmää
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shikokuchūō Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Joutsijärvi (Kemijärvi)

Joutsijärven rautatieasemarakennus.
Joutsijärvi on 130 asukkaan kylä Kemijärvellä valtatien 5 ja kantatien 82 varrella noin 40 kilometrin päässä Sallasta ja 25 kilometrin päässä Kemijärvestä.
Kylän matkailunähtävyyksiä ovat Mäntyselässä ja Mäntyvaarassa talvisodan taisteluiden muistomerkit sekä Moskovan rauhan aikana rakennetut  Salpa-linjan osat. Joutsijärven kylän keskellä Hunajalammen rannalla on yksi kunnostettu Suomen Salpa-linjan bunkkereista, jossa on esineitä ja valokuvia.
Talvisodassa osasto Roininen perääntyi Joutsijärvelle asti ennen etenemistään jälleen kohti Märkäjärveä.
Joutsijärvellä toimii vielä yksi Lapin harvoista kyläkaupoista,[lähde? ] jonka nimi taivutetaan usein muotoon Joutsjärven kyläkauppa.
Aiheesta muualla

Puolen Lapin Kansalaisverkko
Korhonen, Jorma: "Se oli kuin räjähdys ja kauppa täysin hajallaan" – Henkilöauto syöksyi kyläkauppaan Kemijärvellä Yle.fi/uutiset.  10.1.2017. Yle. Viitattu 25.7.2019.
Kemijärven kylät
Alakylä
Halosenranta
Hyypiö
Isokylä
Javarus
Joutsijärvi
Juujärvi
Kemijärvi
Kostamo
Leväranta
Luusua
Perävaara
Ryti-Lehtola (Lehtola, Rytilahti, Äpräs)
Räisälä
Soppela
Tapionniemi
Tohmo
Vuostimo
Ylikylä
Julius Stjernvall

| Julius Stjernvall |
| --- | --- |
 Vuorineuvos Julius Stjernvall.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1874 Mäntsälä
Kuollut: 6. toukokuuta 1939 (64 vuotta)
Arvonimi: vuorineuvos
Muut tiedot
Yritys:  Kone- ja Siltarakennus
Asema:  toimitusjohtaja
Julius Stjernvall (26. lokakuuta 1874 Mäntsälä – 6. toukokuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja Kone- ja Siltarakennus Oy:n toimitusjohtaja. Hän toimi myös Metallityönantajain Liiton puheenjohtajana.
Eversti-isänsä Carl Julius Stjernvallin ja isänisänisänsä luutnantti Hans Henrik Stjernvallin lailla Julius Stjernvall antautui ensin sotilasuralle. Hän valmistui upseeriksi Haminan kadettikoulusta 1896, palveli Venäjällä 1896–1897 ja meni sitten opiskelemaan valmistuen koneinsinööriksi Helsingin polyteknillisestä opistosta vuonna 1900. Hän oli aluksi Siemens & Halske -yhtiön palveluksessa teknillisen toimiston johtajana Helsingissä 1904–1914 ja siirtyi sitten 1914 Kone- ja Siltarakennus Oy:n apulaisjohtajaksi. Hän oli yhtiön toimitusjohtajana 1917–1918 ja 1919–1929. Stjernvall sai vuorineuvoksen arvon 1924. Kone- ja Siltarakennus Oy, myöhempi Wärtsilä, valmisti ensimmäisen maailmansodan aikana tykistön ammuksia sekä Venäjän laivaston laskuun suuria laivankorjaustöitä. Lisäksi tehtaan monipuoliseen tuotantoon kuului separaattoreita, rautatiesiltoja, sulfiittiselluloosan keittoastioita ja puserrettuja metallitavaroita. Laivoja rakennettiin yhtiön omissa veistämöissä. 1926 Kone- ja Siltarakennus Oy osti Hietalahden telakka- ja konepajan kaikki osakkeet ja siirsi laivanrakennuksen Hietalahdelle.
Stjernvall oli Helsingin Osakepankin hallintoneuvoston jäsenenä vuodesta 1917 lähtien ja hallintoneuvoston puheenjohtajana vuosina 1918–1931.
Stjernvall oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1905–1906.
Ruotsalaista kansanpuoluetta edustanut Stjernvall toimi kauppa- ja teollisuusministerinä Ingmanin I hallituksessa 1918–1919. Hän oli mukana Helsingin kunnallispolitiikassa kaupunginvaltuuston jäsenenä 1910–1914 sekä rahatoimikamarin jäsenenä 1913–1914. Stjernvall oli myös Suomen ruotsalaisen teknillisen tiedeakatemian jäsen. Hänen mukaansa on nimetty Helsingin Kulosaaressa Stjernvallintie, vuodesta 1958 Vuorineuvoksentie.
Kaisa Kärkkäinen

Kaisa Kärkkäinen (s. 29. huhtikuuta 1986 Raahe) on suomalainen pesäpalloilija. Kärkkäinen edusti Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Pattijoen Urheilijoita ja Porin Pesäkarhuja. Porin Pesäkarhuissa pelatessaan Kärkkäinen saavutti neljä SM-hopeaa kaudella 2005, kaudella 2008, kaudella 2010 ja kaudella 2013 ja viisi SM-pronssia kaudella 2004, kaudella 2006, kaudella 2009, kaudella 2011 ja kaudella 2012. Kaudella 2010 Kärkkäinen oli Superpesiksen etenijäkuningatar 66:lla tuodulla juoksulla ja hänet valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi. Kaudella 2011 Kärkkäinen oli Superpesiksen kärkilyöntikuningatar 145:llä kärkilyöntipisteellä. Kärkkäinen pelasi seitsemän Itä-Länsi-ottelua vuosina 2006-2008 ja 2010-2013. Hän pelasi ulkokentällä kolmospolttajana. Kärkkäinen pelasi 258 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä hän löi 19 kunnaria ja 74 tavallista juoksua, toi 422 juoksua ja keräsi 1 186 kärkilyöntipistettä. Kärkkäinen pelasi 118 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä hän löi viisi kunnaria ja 26 tavallista juoksua, toi 159 juoksua ja keräsi 479 kärkilyöntipistettä. Kärkkäinen pelasi kuusi Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria ja neljä tavallista juoksua, toi 14 juoksua ja keräsi 31 kärkilyöntipistettä.
Skill Street Entertainment

| Skill Street Entertainment |
| --- | --- |

Perustajat:  Lauri Pihlman
Tyylilajit:  hip hop
Kotimaa:  Suomi
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Skill Street Entertainment eli SSE oli suomalainen hip hop -musiikkiin suuntautunut levy-yhtiö. Sen perusti vuonna 2009 rap-artisti/tuottaja LX-Beats/Rekami.
Skill Street Entertainment ajautui konkurssiin alkuvuodesta 2012, jonka johdosta yhtiö lopetti toimintansa.
Artistit

Altis
Are
Eino Antiwäkki
Hannes Hauska
Half Past Never Band
Jussi Kuoma
Kriso
Lavis
Mikrofonistit
Rekami
Julkaisut

LX-Beats: Poor Man's Luxury (2009) LXBCD01
Lavis: Ookkonä huudeilt?! (2009) SSE001
Are: Jaalan elämää (2010)  SSE002
Kriso: Nappo EP (2010) SSE003
Hannes H.: Ei turhia paineita (2010) SSE004
Rekami: Iskuja vyön alle (2010) SSER001
Mikrofonistit: Raakavedos (2011) SSE005
Half Past Never Band: Cubicle Coma (2011) SSE006
Altis: Ottaa päähän (2011) SSE007
Eino Antiwäkki: Rotsit auki (2011) SSE008
Rekami: Nollabudjetti (2011) SSE009
Aiheesta muualla

Skill Street Myspacessa (englanniksi)
Kaisa Kuisma

Kaisa Kuisma (s. 1994) on suomalainen koripalloilija. Hän on pituudeltaan 180-senttimetrinen ja pelipaikaltaan takamies. Hän edustaa Korisliigassa kouvolalaisseura Kouvottaria.
Kuisma saavutti kasvattajaseuransa Orimattilan Jymyn pelaajana 16-vuotiaiden tyttöjen SM-hopeaa kaudella 2009–2010 ja 19-vuotiaiden tyttöjen SM-pronssia kaudella 2012–2013. Hän pelasi naisten Korisliigassa ensimmäiset ottelunsa Team S-Hämeenmaan joukkueessa kaudella 2009–2010. Kolmena seuraavana kautena hän pelasi I-divisioonassa, ensin Orimattilan Jymyssä, sitten Hyvinkään Pontevassa ja lopuksi Helmi Capitalsissa.
Kuisma on pelannut Korisliigassa säännöllisesti kaudesta 2013–2014 alkaen. Hän edusti yhden kauden verran Hongikon Nuorisoseuran Urheilijoita, sitten kaksi kautta Äänekosken Huimaa, kauden 2016–2017 Espoo Unitedia ja kaksi kautta Tapiolan Honkaa. Kaudesta 2020–2021 lähtien Kuisma on edustanut Kouvottaria. Hän on kauden 2021–2022 runkosarjan loppuun mennessä pelannut liigassa 212 runkosarjaottelua ja 40 pudotuspeliä. Kauden 2021–2022 runkosarjassa hän teki yhden kauden ottelukohtaiset tilastokeskiarvoennätyksensä: 9,2 pistettä, 3,7 levypalloa ja 2,4 koriin johtanutta syöttöä. Hän on saavuttanut SM-hopeaa kausina 2014–2015 ja 2016–2017 sekä SM-pronssia kaudella 2015–2016.
Kuisma on pelannut kymmeniä maaotteluja juniorimaajoukkueissa. Naisten maajoukkueessa hän on pelannut kaksi maaottelua.
Juho Kustaa Nikander

Juho Kustaa (Johan Gustaf) Nikander (3. syyskuuta 1855 Lammi – 13. tammikuuta 1919 Hancock, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen pappi.
Nikanderin vanhemmat olivat puuseppä Johan Gustaf Nikander ja Hedvig Maria Matintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän alkeisopistosta 1874 ja suoritti teologisen erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1879. Hänet vihittiin papiksi samana vuonna.
Nikander toimi siirtolaispappina Yhdysvalloissa ja oli Suomi-Synodin esimies 1890–1897 ja 1903–1919. Hän oli mukana perustamassa Suomi-opistoa ja oli sen ensimmäinen johtaja 1896–1919. Hän oli Paimen Sanomien päätoimittaja ja käynnisti 1917 avustustoiminnan Suomen hädänalaisille. Hänelle myönnettiin 1906 Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvo.
Nikander oli naimisissa vuodesta 1902 Hanna Kristina Rajalan kanssa.
Teoksia

Nimellä J. K. Nikander:
Raamatun historia : Amerikan suomalaista nuorisoa varten. Suomalainen evank.-luteeril. kustannusliike, Hancock, Michigan 1906, 5. painos 1930, englanniksi nimellä Bible history for the Finnish youth of America  ; translation by John Wargelin. Finnish Lutheran book concern, Hancock. Michigan 1929, 1930, 1945
Suomi-opiston albumi 1896-1906 ; toim. J. K. Nikander. Suomalais-Luteerilainen Kustannusliikkeen Kirjapaino, Hancock, Michigan 1906
Tartu kiinni : Suomi-opiston juhla-julkaisu ; toim. J. K. Nikander. Suomi-opisto, Hancock, Michigan 1911
Suuri uskonpuhdistaja Martti Luther : nelisataisen riemuvuoden muistoksi. Suomal-lut. kustannusliike, Hancock, Michigan 1917
Pienempi Raamatun historia : Amerikan suomalaisia lapsia ja nuorisoa varten. Suom. -lut. kustannusliike, Hancock, Michigan 1923
Dear uncle : letters ; by J. K. Nikander and other pioneer pastors (K. L. Tolonen, Abel Kivioja, Matti Tarkkanen) ; transl. by Raymond W. Wargelin. Parta Printers, New York Mills 1984
Sinfonia nro 3 (Mendelssohn)

Felix Mendelssohn Bartholdy sai ensimmäisen inspiraationsa kolmanteen sinfoniaansa (Skottilainen; a-molli, op. 56) Skotlannin matkaltaan vuonna 1829. Teos kuitenkin valmistui vasta vuonna 1842. Se kantaesitettiin Leipzigissa samana vuonna. Lontoon-ensiesityksen jälkeen Mendelssohn omisti teoksen kuningatar Viktorialle, joka miehensä Albertin tavoin ihaili hänen musiikkiaan suuresti. Skottilainen sinfonia koostuu neljästä osasta, jotka ovat temaattisesti sidoksissa toisiinsa; se onkin tarkoitettu esitettäväksi ilman taukoa.
Osat

Andante con moto – Allegro un poco agitato
Vivace non troppo
Adagio
Allegro vivacissimo – Allegro maestoso assai
Aiheesta muualla

IMSLP: Symphony No.3, Op.56 (Mendelssohn, Felix) (nuotteja)
Felix Mendelssohnin sinfoniat
12 jousisinfoniaa
Sinfonia nro 1 (c-molli, op. 11)
Sinfonia nro 2, Ylistyslaulu (B-duuri, op. 52)
Sinfonia nro 3, Skottilainen (a-molli, op. 56)
Sinfonia nro 4, Italialainen (A-duuri, op. 90)
Sinfonia nro 5, Uskonpuhdistus (D-duuri, op. 107)