stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Niidet

Kahdella niisivarrella varustetut kangaspuut. Toinen niisivarsi numeron 7 ja sen niidensilmät numeron 8 kohdalla. Niisivarsia liikutellaan ylös ja alas polkimilla (16).
Niidet ovat kangaspuissa tai kutomakoneessa osia, jotka siirtävät kankaan pituussuuntaisia loimilankoja eri viretasoihin, jotta poikittainen kudelanka kulkisi kullakin syöttökerralla juuri oikeiden loimilankojen yli tai ali riippuen halutusta sidoksesta. Niidet ovat pystysuoria jäykkiä naruja tai sauvoja, joiden keskellä on niidensilmä eli reikä josta loimilanka pujotetaan kulkemaan.
Kangaspuissa ja perinteisissä kutomakoneissa niidet on ryhmitelty omiksi ryhmikseen, ja kutakin niisiryhmää liikuttaa yhteinen niisivarsi. Yksinkertaisimmassa sidoksessa, palttinassa, tarvitaan vähintään kaksi niisivartta, joista toinen ohjaa loimilankoja 1, 3, 5, 7 jne. ja toinen loimilankoja 2, 4, 6, 8 jne. Viretasot vaihdetaan päinvastaisiksi joka kudekertaa varten, jolloin tuloksena on pärekorimainen palttinasidos: joka toinen kudelanka kulkee parillisten loimilankojen yli ja parittomien ali ja joka toinen kudelanka päinvastoin.
Kankaan muista kolmesta perussidoksesta yksinkertaisimman toimikassidoksen kutomiseen tarvitaan vähintään kolme niisivartta ja yksinkertaisimman satiinisidoksen kutomiseen viisi niisivartta.
Tekstiiliteollisuuden suurimpia keksintöjä oli jacquardkone, joka vapautti kudonnan niisivarsien aiheuttamista rajoituksista, koska se ohjaa jokaista loimilankaa erikseen erillisellä niidellä. Keksinnön avulla kudottujen kankaiden sidos- ja kuviointimahdollisuudet lisääntyivät suuresti. Jacquardkoneen niisien liike ohjelmoitiin etukäteen reikäkortille, ja tämä keksintö taas vaikutti merkittävästi tietokoneen kehittymiseen.
Kielikuva ”yksiniitinen”

Arkikielessä käytetään yksioikoisesta, yksinkertaisesta tai typerästä ihmisestä tai päätöksestä joskus sanaa ”yksiniitinen”, esim. ”Hän suhtautuu asiaan liian yksiniitisesti.” Kielikuva perustuu tosiasiaan, ettei yksiniitistä kangasta voi kutoa, vaan kankaan kudontaan tarvitaan aina vähintään kahdet niidet.
Narsistinen persoonallisuushäiriö

| Narsistinen persoonallisuushäiriö |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  F60.8
ICD-9:  301.81
MeSH:  D010554
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Narsistinen persoonallisuushäiriö on persoonallisuushäiriöihin kuuluva mielenterveyden häiriö, josta kärsivä on leimallisesti epäsovinnollinen. Se kuuluu dramaattisten ja emotionaalisten persoonallisuushäiriöiden B-klusteriin ja sitä on kutsuttu myös minävaurioksi, sillä häiriö keskittyy yksilön minäkäsityksen ympärille. Narsisti tai minävaurioinen käyttää muita ihmisiä peileinä, jotka todistavat narsistille kuvan hänen erinomaisuudestaan.
Narsistinen persoonallisuushäiriö hyväksyttiin psykiatriseen diagnostiseen DSM-IV-järjestelmään vuonna 1980. Kansainvälisestä tautiluokituksesta ICD-10:stä puuttuu tämä häiriö, ja se luokitellaan muuksi persoonallisuushäiriöksi. Persoonallisuushäiriöt ovat yleisesti kehityksellisiä tiloja, jotka alkavat lapsuudessa, nuoruudessa tai viimeistään nuorella aikuisiällä. Myöhemmällä iällä ilmeneviä muutoksia, jotka aiheutuvat psykiatrisen tai somaattisen sairauden tai pitkittyneen stressin seurauksena kutsutaan persoonallisuuden muutoksiksi. Persoonallisuushäiriöisen ja normaalin käytöksen raja on häilyvä, ja useimmilla psyykkisesti terveilläkin ihmisillä ilmenee persoonallisuushäiriöiselle tyypillistä käytöstä ja tapoja, etenkin stressitilanteissa.
Narsistisen persoonallisuushäiriön keskeinen piirre on antagonismi eli toisten henkilöiden vastustaminen, vastakkaisuus. Häiriötasoinen narsisti usein janoaa valtaa ja julkisuutta. Narsistin muihin yksilöihin kohdistamat hyökkäykset ja vahingonteot voivat täyttää poliittisen väkivallan määritelmän.
Narsistisen persoonallisuushäiriön ymmärtäminen on normaalilla tavalla ajattelevalle ihmiselle vaikeaa eivätkä sen vaikuttimet aukea järkeilemällä. Avain mysteerin ratkaisemiseen on narsistin pelko, joka on sosiaalinen ekskluusio. Siihen liittyy henkilön tarve puolustautua korkean epäsovinnollisuutensa vuoksi sosiaaliselta kivulta ja ostrakismilta. Korkea epäsovinnollisuus tarkoittaa kansan kielellä vaikeaa ihmistä. Sen lisäksi narsisti on erittäin hyväksikäyttävä ja manipuloiva.
Historia

Narsismin käsitteen voidaan sanoa tulleen aluksi psykoanalyysin, sittemmin psykiatrian ja psykologian käsitteistöön Sigmund Freudin kirjoituksen ”Johdatus narsismiin” (1914) kautta. Freud mainitsee, että termi ei ole hänen vaan se on lainattu Paul Näckeltä. Varsinaisesti narsistisen persoonallisuustyypin hän kuvasi vuonna 1931, ja hänen kuvaustaan pidetään häiriön ensimmäisenä määrittelynä. Käsitteen ”narsistinen persoonallisuushäiriö” esitti ensimmäisenä Heinz Kohut vuonna 1968.
Kuvaus

Narsismi itsessään on jokaisella ihmisellä oleva terveeseen itsetuntoon ja itseluottamukseen liittyvä luonteenpiirre, joka tunnistetaan varsinkin pienillä lapsilla. Narsistilla se on muodostunut huomattavan epäterveeksi ja itselle ja ympäristölle kärsimystä aiheuttavaksi. Narsistisen persoonallisuushäiriön syytä ei täysin tunneta, mutta konsensukseksi on muodostunut puutteellisen minäkuvan piilottaminen. Korostunut narsismi kompensoi henkilön epävarmaa sekä arvottomaksi ja heikoksi koettua ydintä, jonka peittämiseksi henkilö on muodostunut väärän itsen, jonka hän esittää oikeana itsenä. Narsistinen vahingollinen käytös liittyy tämän väärän itsen kohtuuttomaan puolustamiseen, jotta alla oleva oikea itse, siis henkilön todellinen ydin, ei paljastuisi. Narsistisesta persoonallisuushäiriöstä kärsivä hyökkää tähän kohdistuvan uhkan, jonka havaitsemiselle hän on erityisen herkkä, aiheuttavaa henkilöä kohtaan ja voi aiheuttaa suurta vahinkoa. Narsistisessa persoonallisuushäiriössä on siis keskeisesti kyse ylikompensoinnista ja psyykkiseen itsesäätelyyn käytetyistä puolustusmekanismeista (defensseistä). Häiriölle on tyypillistä erilaiset suuruuskuvitelmat, voimakas ihailun tarve ja empatian vähäisyys. Häiriöstä kärsivä kokee olevansa oikeutettu erikoiskohteluun, on kateellinen tai ylimielinen ja voi käyttää muita häikäilemättä hyväkseen. Narsistinen persoonallisuushäiriö muistuttaa persoonallisuushäiriöistä eniten epäsosiaalista persoonallisuushäiriötä empatian puutteen ja pinnallisen viehätysvoiman vuoksi.
Narsistisen persoonallisuushäiriön evoluutioteorian mukainen selitys on se, että se olisi yliherkkyys sosiaaliselle ekskluusiolle eli alkukantaisen ihmisyhteisön heimosta eristämiselle, mikä on menneisyydessä tarkoittanut varmaa kuolemaa. Häiriökäyttäytymisessään persoonallisuushäiriöinen ihminen käy siis itselleen kuolemanvakavaa kamppailua elämästä ja kuolemasta, vaikka paradoksaalisesti  juuri häiriöisyys on omiaan aiheuttamaan hänen hylkäämisensä.
Aiemman oletuksen mukaan narsistisella persoonallisuushäiriöllä ei juuri ollut yhteyttä muihin mielenterveysongelmiin, mutta uudempien tutkimusten mukaan narsisteilla on taipuvaisuutta masennukseen. Tästä huolimatta narsistisesta persoonallisuushäiriöstä kärsivät hakeutuvat harvoin hoitoon, sillä he saattavat esimerkiksi kokea, ettei heillä ole tarvetta hoitoon. Tämä on synnyttänyt myytin, ettei narsistista persoonallisuushäiriötä voi hoitaa. Kuitenkin persoonallisuushäiriöstä kärsivä voi psykoterapian avulla kehittää uusia selviytymiskeinoja sekä oppia toimintatapoja, joiden avulla hän pärjää paremmin muiden ihmisten kanssa.
Ilmeneminen > DSM-IV:n kriteerit

DSM-IV:n mukaan narsistiselle persoonallisuushäiriölle ovat ominaisia laaja-alaiset suuruuskuvitelmat, ihailun tarve ja empatian puute. Se on psykiatrinen diagnoosi, joka määritellään vähintään viidellä seuraavista oirekriteereistä:
suuret käsitykset itsestään eli liioittelee saavutuksiaan;
keskittyy mielikuviin rajattomasta menestyksestä, voimasta, kauneudesta tai suuresta rakkaudesta;
uskoo olevansa niin ainutlaatuinen, että häntä voivat ymmärtää vain muut huomattavat henkilöt tai instituutiot;
vaatii korostunutta ihailua;
mielestään oikeus erityiskohteluun;
muiden hyväksikäyttö;
empatian puute;
kateus (tai uskoo muiden kadehtivan häntä); ja
ylimielisyys ja röyhkeys.
Ilmeneminen > Theodore Millonin jaottelu

Psykologi Theodore Millon erottaa narsistisessa luonteessa neljä alatyyppiä, joista samalla henkilöllä voi esiintyä vain yksi tai kaikki yhtä aikaa:
periaatteeton, epäsosiaalisia piirteitä
elitistinen, edellyttää etuoikeuksia, hyödyntää tuttavuuksia, julkisivu ei pidä yhtä todellisuuden kanssa
don Juan -tyyppi, viettelevä, hedonistinen, patologinen valehtelija
kompensatorinen, syvän huonommuuden tunteen täyttämistä ylemmyydentuntoisuudella
Kaksi tyyppiä

Tutkimuksissa on toistuvasti kyetty jakamaan narsistinen persoonallisuushäiriö kahteen eri tyyppiesiintymään:
Mahtaileva eli grandioottinen narsisti, joka on klassinen paksunahkainen tyyppi, jonka piirteitä ovat korkea toimijuus ja heikko yhteishenki sekä taipumus haastaa muita kilpailuun sekä ilkeys muita ihmisiä kohtaan
Haavoittuva narsisti, joka on huonommin tunnettu ohutnahkainen tyyppi, jonka piirteitä ovat kateus ja muille naureskelu ja tyyppi on sisäänpäinkääntyneempi, herkkä muiden palautteelle ja passiivis-aggressiivinen.
Hoito

Huonoon ennusteeseen liittyvät aggressiiviset, epäsosiaaliset ja psykopaattiset piirteet. Narsistista persoonallisuushäiriötä diagnosoidaan ja hoidetaan pääasiassa Yhdysvalloissa ja maininnanarvoisesti Italiassa (2018).
Narsistista luonnehäiriötä on pyritty hoitamaan psykoterapialla ja lääkityksellä. Persoonallisuushäiriöiden psykoterapiaa ja lääkehoitoa on tutkittu varsin vähän.
Narsistista persoonallisuushäiriötä voi hoitaa psykoterapian avulla, jos henkilöllä on motivaatiota toimintatapojen muuttamiseen. Syy hoitoon hakeutumiseen ei ole narsistinen persoonallisuushäiriö vaan masennus ja muut ongelmat, ja hoito on vaikeaa hoitomyönteisyyden puutteen vuoksi.
Persoonallisuushäiriöiden esiintyvyyden on todettu vähenevän 30 ikävuoden jälkeen, mitä on selitetty aikuistumiseen liittyvällä kypsymisellä mutta myös sillä, että osaan persoonallisuushäiriöistä, myös narsistiseen, liittyy kuolemanriskin kohonneisuutta.
Gustav Schulmanin mukaan narsistisen persoonallisuushäiriön hoidossa pyritään tietoisesti auttamaan potilasta ymmärtämään, että suojautuessaan narsistisin keinoin hän vahingoittaa paitsi toisia myös itseään, sillä hänen käytöksensä pilaa hänen maineensa ja lisäksi hän saa osakseen muiden ihmisten vihan ja häntä aletaan vältellä. Narsistinen suojarakenne pyritään hoidon avulla purkamaan ja häntä autetaan kestämään alta paljastuvaa masennusta. Schulmanin mukaan hoito on varsin vaativaa ja se useimmiten epäonnistuu.
Yleisyys

Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa narsistisen persoonallisuushäiriön elinikäinen ilmaantuvuus on 6,2 prosenttia. Miehistä narsistinen persoonallisuushäiriö ilmenee 7,7 prosentilla ja naisista 4,8 prosentilla elämän aikana. Mustilla miehillä ja naisilla sekä latinonaisilla ilmaantuvuus on muita ryhmiä korkeampi. Eronneilla ja koskaan naimattomilla ihmisillä ilmaantuvuus on korkeampi. Norjalaisessa tutkimuksessa narsistisen persoonallisuushäiriön vallitsevuus oli 0,8 prosenttia.
Periytyvyys

Narsistisella persoonallisuushäiriöllä kuten muillakin B-klusterin persoonallisuushäiriöillä on korkea geneettinen periytyvyys.
Korrelaatiot muiden häiriöiden kanssa

Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa narsistisen persoonallisuushäiriön tyyppikuvaksi miehellä saatiin yhdistelmä, jossa on narsistisen persoonallisuushäiriön ohella tyypin I kaksisuuntainen mielialahäiriö (31,1%), paniikkihäiriö agorafobialla (23,9%) ja päihderiippuvuus (34,9%). Sukupuolesta riippumatta tyypin I kaksisuuntainen mielialahäiriö (23,8%), paniikkihäiriö agorafobialla (19,9%) ja päihderiippuvuus (22,0%) olivat niin sanottuja korrelaatteja. Erityisen korkeat korrelaatiot narsistisella persoonallisuushäiriöllä on mielialahäiriöiden, ahdistuneisuushäiriön, päihteiden käytön ja jonkin muun persoonallisuushäiriön kanssa 49,5%, 54,7%, 64,2% ja 62,9%.
Noin 40 prosentilla narsisteista on komorbiditeettina myös epävakaa persoonallisuus.
Narsistinen persoonallisuushäiriö ja rikollisuus

Eräässä aineistossa narsistinen persoonallisuushäiriö on lähestulkoon yhtä korkealla prosenttiluvulla (23,5 %) yhdistettynä rikollisuuteen kuin antisosiaalinen persoonallisuushäiriö (27,5 %). Seksuaalirikollisilla esiintyy narsistista persoonallisuushäiriötä taajasti antisosiaalisen persoonallisuushäiriön ohella. Narsistista persoonallisuushäiriötä sairastavilla seksuaalirikollisilla on yleisemmin lapsiuhreja ja harvemmin aikuisuhreja. Narsismilla on yhtymäpinta seksuaaliseen hyväksikäyttöön, sillä narsistista henkilöä kiinnostavat lähes yksinomaan omat tarpeet ja niiden tyydyttäminen. Itsekeskeisyys on  esitetty miespuolisen lapsen seksuaalisen hyväksikäyttäjän ominaisuudeksi tutkimuskirjallisuudessa jo vuonna 1988 ja itsekeskeisyys on silloin yhdistetty narsismi-käsitteeseen.
Vääristyneet arvot

Narsistista persoonallisuushäiriötä sairastavilla yleisiä arvoja ovat status ja imago, kun taas muut ihmiset pitävät hyvinä arvoina myötätuntoa ja autenttisuutta. Narsistit eivät pidä arvossa rakkautta, luottamusta eivätkä ystävyyttä, vaikka näitä muut ihmiset pitävät universaalisti arvostettuina.
Narsistit työ- ja muissa yhteisöissä

Toimittaja Mirja Pyykön mukaan narsisteja on ollut kaikkina aikoina ja kaikissa etnisissä ryhmissä, kulttuureissa, yhteiskuntaluokissa, ammateissa sekä molemmissa sukupuolissa, heitä kiehtoo erityisen paljon vallankäyttö.
Markku Salon mukaan narsistiselle häiriölle on ominaista manipulointikyky, mutta jos narsisti ei saa toista alistumaan tahtoonsa hyvällä, hän pyrkii siihen pahalla: uhkailuin, painostaen, tekemällä rikosilmoituksia, valituksia ja kanteluita. Hänellä on myös tyypillistä luoda itselleen hovi, jonka hän pitää tyytyväisenä muun muassa lahjonnalla. Hovista pois jäävä tai joutuva joutuu aina vainon kohteeksi. Salon mukaan narsistille tyypillinen temmellyskenttä on tuomioistuinlaitos ja muut siihen liittyvät viranomaiset kuten poliisi. Viranomaiset ovat narsismihäiriöisille väline oman tahdon läpi viemiseen, siksi he käyttävät viranomaiskanavia normaalia enemmän. Häiriöinen pystyy kehittämään riidan yksinkin kehittämällä näennäisiä ongelmia voidakseen kontrolloida toista. Hän kerää oikeudenkäynteihin valtavasti aineistoa, ja hän on hyvin taitava selittämään ja luomaan omia totuuksia ja hankkimaan näennäisnäyttöä. Hänen on saatava voittaa kulloinenkin peli ja säilytettävä näin ylivertaisuuskuvitelmansa keinoja kaihtamatta. Häiriöinen voi kohdistaa vastapuoleen aina uusia oikeudenkäyntejä entisten päätyttyä. Ensisijainen tavoite on vastapuolen nujertaminen.
Johtamisen ja organisaatioiden professori Pauli Juutin mukaan työpaikoilla on pahana ongelmana narsistinen johtaja, joka kokee olevansa itse koko organisaatio ja pyrkii nousemaan muiden yläpuolelle.
Narsistit politiikassa

Narsistiset piirteet, esimerkiksi itsekkyys, vahva ihailuntarve ja ylemmyydentunto, ovat yhteydessä poliittiseen aktiivisuuteen, kuten mielenosoituksiin osallistumiseen, yhteydenottoihin poliitikkoihin ja mielipiteiden julkiseen ilmaisemiseen. Vasemmistolaiset ja oikeistolaiset ovat yhtä narsistisia, mutta vasemmistolla korostuu ekshibitionismi, oikeistolla oikeutus.
Narsismi on yleisintä ihmisissä, jotka olivat taloudellisesti vasemmistolaisia mutta sosiaalisesti konservatiivisia. Kun muut pimeä triadi -ominaisuudet kontrolloitiin, narsismi ennusti lähinnä vain poliittista ekstremismiä, suuntaan tai toiseen.
Narsistit ovat muita kiinnostuneempia politiikasta ja voittavat muita todennäköisemmin vaaleissa.  Poliitikkona narsisti saa tyydytettyä tarpeitaan huomiosta, ihailusta ja kehuista. Narsismin johtajuus- ja auktoriteettipiirteet olivat yhteydessä poliittisiin kokoontumisiin osallistumiseen. Silti narsistien poliittinen tietämys on usein heikkoa.
Nettiaktivismi, mielenosoitukset ja epänormatiivinenkin aktivismi, kuten katujen sulkeminen tai omaisuuden tuhoaminen, ovat yleisempiä narsisteilla. Poliittisella toiminnalla narsistit pönkittävät egoaan.
Narsistikuvauksia taiteessa

Oscar Wilden Dorian Grayn muotokuvan päähenkilö on kauhuromanttista perinnettä edustava narsisti. Maria Jotunin Huojuvassa talossa aviomies Eero taas on henkisesti tyhjä kotityranni. Ingmar Bergmanin elokuvan Fanny ja Alexander pirullinen piispa on tuhota nimihenkilöiden viattoman lapsuuden. Elokuvassa My Life with Liberace showpianisti Liberace on narsisti, joka ensin lumoaa ja valloittaa nuoren suojattinsa Scott Thorsonin, sen jälkeen vähä vähältä kontrolloimalla ja manipuloimalla ottaa määräysvallan Scottin koko elämään, ja lopulta tuhoaa tämän.
Salatut elämät -saippuasarjan Aaro Vaalanne on aluksi hurmaava herrasmies, mutta häneen paremmin tutustuvat joutuvat hyväksikäytön uhreiksi.
Kirjallisuutta

Sandy Hotchkiss: Miksi aina sinä? Narsismin seitsemän syntiä. Suom. Raija Viitanen, Basam Books 2005 ISBN 952-5534-11-1
Häkkänen-Nyholm, Helinä. 100 kysymystä narsismista, Readme.fi 2018. ISBN 978-952-321-185-8
Jokinen, Brita. Kiusaaja keskellämme, 2007, WSOY. ISBN 9510333697
Jokinen, Brita. Narsisti keskellämme, 2012, Minerva Kustannus. ISBN 9789523123250
Joutsiniemi, Marketta ym.: Naimisissa narsistin kanssa.  Helsinki:  Minerva, 2006.  ISBN 952-5591-60-3
Mäkelä, Raimo: Naamiona terve mieli. Kuinka kohtaan luonnehäiriöisen?  9., laajennettu painos. Kauniainen:  Perussanoma, 2007.  ISBN 978-951-888-464-7  (1. p. 1997)
Välipakka, Tuija & Lehtosaari, Arja: Sata tapaa tappaa sielu. Narsismin uhrit kertovat.  Helsinki:  Ajatus, 2007.  ISBN 978-951-20-7532-4  – Uud. p. Gummerus 2020 ISBN 978-951-24-1298-3
Viljamaa, Janne: Pidä puolesi. Irti narsistin hampaista.  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36487-1
Salo, Markku: Narsisti. Parisuhteessa, työpaikalla, naapurina, oikeussalissa.  Helsinki:  Minerva, 2011.  ISBN 978-952-4925-49-5
Aiheesta muualla

Narsisti elää jatkuvassa puolustusvalmiudessa - näin se näkyy käytöksessä 25.12.2017 Iltalehti
Narcissistic personality disorder. StatPearls Publishing 2024
Tubettaja

Tubettaja (engl. YouTuber) on henkilö, joka tuottaa videosisältöä verkkoon yksin tai ryhmässä. Termi viittaa YouTube-videopalveluun, jonne sisältö suosituimpana suoratoistovideopalveluna useimmiten ladataan, mutta yleiskielessä termi on levinnyt tarkoittamaan myös muihin verkkopalveluihin videosisältöä tuottavia henkilöitä. Tubettamisesta on muodostunut 2010-luvulla globaalia nuorisokulttuuria.
Tubettamisen ympärille on muodostunut myös erilaisia tapahtumia, kuten vuosien aikana tuhansia nuoria Helsingin Hartwall Areenalle kerännyt Tubecon sekä maailmalla satoja tuhansia kävijöitä kerännyt VidCon.
Osa suosituista tubettajista elättää itsensä videoiden tekemisellä. Suurituloisin tubettaja YouTubessa vuonna 2019 oli kahdeksanvuotias Ryan Kaji, joka tekee vanhempiensa ja sisarustensa kanssa leluarvosteluja. Hän ansaitsi 26 miljoonaa dollaria vuodessa. Hän oli suurituloisin myös sitä edellisenä vuonna. Tyypillisesti yhdessä isänsä kanssa esiintyvä viisivuotias Anastasija Radzinskaja ansaitsi 18 miljoonaa dollaria.
Kirjallisuutta

Ha, Louisa: The Audience and Business of YouTube and Online Videos. Lanham : Lexington Books, 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tubettaja Wikimedia Commonsissa
Ryan M. Niemiec

| Ryan M>  Niemiec.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. elokuuta 1974 (ikä 50)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  psykologian dosentti (adjunct professor), koulutusjohtaja
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Michiganin osavaltionyliopisto (B.A. 1997); Forest Institute for Professional Psychology (M.A. 1999; Psy.D. 2001) (M.A. 1999, Psy.D. 2001)
Instituutti:  VIA Institute on Character; Pennsylvanian yliopisto, Xavier University
Palkinnot:  APA Distinguished Early Career/Applied Research Contribution Award (2011)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ryan M. Niemiec  (s. 1974) on yhdysvaltalainen psykologian tohtori, joka toimii positiiviseen psykologiaan keskittyvän VIA Institute on Characterin (Cincinnati, Ohio) koulutusjohtajana sekä sivutoimisesti psykologian opettajana dosenttia vastaavassa asemassa (adjunct professor) Pennsylvanian yliopistossa ja Xavier Universityssä.
Niemiec suoritti alemman korkeakoulututkinnon Michiganin osavaltionyliopistossa keväällä 1997 (B.A. englannin kielestä ja B.A. psykologiasta). Sittemmin hän valmistui Forest Institute for Professional Psychology -instituutista maisteriksi (1999) ja tohtoriksi (2001) pääaineenaan kliininen psykologia (M.A. 1999, Psy.D. 2001).
Teoksia

Niemiec on julkaissut noin 50 vertaisarvioitua tai pyydettyä tieteellistä artikkelia ja useita oppikirjoja.
 Hänen kirjoittamia teoksiaan ovat:
D. Wedding, M. A. Boyd & R. M. Niemiec (2010) Movies and mental illness (3. painos) ISBN 978-0-88937-371-6
R. M. Niemiec & D. Wedding (2014) Positive psychology at the movies: Using films to build virtues and character strengths (2. painos)  Hogrefe, ISBN 978-0-88937-443-0
R. M. Niemiec (2013) Mindfulness and character strengths (sis. CD). Hogrefe, ISBN 978-0-88937-376-1
R. M. Niemiec (2017) Character Strengths Interventions. A Field Guide for Practitioners. Hogrefe ISBN 978-0-88937-492-8 (kirja; kulkaistu myös pdf-muodossa ja e-kirjana)
Aiheesta muualla

TEDx talk (Xavier University)/ Dr. Ryan Niemiec: A Universal Language that Describes What’s Best in Us (video, kesto 18 min 58 s) (englanniksi) (youtube.com)
Ryan M. Niemiecin blogikirjoitukset vuodesta 2012- (VIA Institute on Character) (englanniksi) (viacharacter.org)
Ryan M. Niemiec: Character Strengths (blogi) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (psychcentral.com)
Ryan Niemiec. Education Director at VIA Institute on Character (englanniksi) (linkedin.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Luettelo Nguyễn-dynastian hallinnollisten yksiköiden lipuista

Nguyễn-dynastian hallinnollisten yksiköiden lippuja käytettiin noin vuosina 1868–1885. Niiden mittasuhde on 2:2.
Kuninkaalliset maakunnat

Thừa Thiên (Thừa Thiên phủ, 承天府)
Quảng Trị (Quảng Trị tỉnh, 廣治省)
Quảng Bình (Quảng Bình tỉnh, 廣平省)
Quảng Nam (Quảng Nam tỉnh, 廣南省)
Quảng Ngãi (Quảng Ngãi tỉnh, 廣義省)
Pohjoiset maakunnat

Hanoi (Hà Nội tỉnh, 河內省)
Lạng Sơn (Lạng Sơn tỉnh, 諒山省)
Bắc Ninh (Bắc Ninh tỉnh, 北寧省)
Sơn Tây (Sơn Tây tỉnh, 山西省)
Hải Dương (Hải Dương tỉnh, 海陽省)
Nam Định (Nam Định tỉnh, 南定省)
Keskiset maakunnat

Thanh Hóa (Thanh Hóa tỉnh, 清化省)
Nghệ An (Nghệ An tỉnh, 乂安省)
Hà Tĩnh (Hà Tĩnh tỉnh, 河靜省)
Bình Định (Bình Định tỉnh, 平定省)
Phú Yên (Phú Yên tỉnh, 富安省)
Khánh Hòa (Khánh Hòa tỉnh, 慶和省)
Bình Thuận (Bình Thuận tỉnh, 平順省)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luettelo Nguyễn-dynastian hallinnollisten yksiköiden lipuista Wikimedia Commonsissa