stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kouluvalinta

Kouluvalinta tarkoittaa koulun valitsemista oppilaalle. Suomessa kouluvalinnalla tarkoitetaan yleensä oppilaan vanhempien pyrkimystä sijoittaa lapsensa muualle kuin oppilaaksiottoalueen kouluun. Ulkomailla kouluvalinta tehdään usein julkisen ja yksityisen koulun välillä.
Suomessa perusopetuslain mukaan kunta osoittaa oppilaalle koulun, johon oppilaalla on oikeus päästä. Tätä koulua kutsutaan lähikouluksi. Kaikki perheet voivat kuitenkin yrittää hakea lapselleen paikkaa johonkin toiseenkin perusopetusta antavaan kouluun. Jotkut vanhemmat hakevatkin lapselleen koulupaikkaa oman oppilaaksiottoalueen ulkopuolelta. Jotkut vanhemmat hakevat lapsilleen paikkaa tiettyihin aineisiin keskittyville painotetuille luokille. Tässä voi olla kyse lapsen lahjakkuuden mukaisesta kouluvalinnasta, tai huonoksi ja rauhattomaksi koetun lähikoulun välttelystä. Aiempaa vapaampi kouluvalinta tuli Suomessa mahdolliseksi 1990-luvulla etenkin suurimmissa kaupungeissa, kun painotetun opetuksen luokkia ja erityistehtäväkouluja lisättiin.
Jotkin perheet ovat valinneet asuinpaikkansa sen perusteella, millaiseen kouluun lapsi muuton seurauksena pääsee.
Suomessa on 2000-luvulla käyty keskustelua siitä, mitä vapaasta kouluvalinnasta seuraa Helsingissä ja muualla maassa. Yhtäältä on puolustettu vanhempien oikeutta valita lapselleen mahdollisimman hyvä koulu. Toisaalta on esitetty, että koulun valinta etenkin huonosti suomea osaavien oppilaiden määrän perusteella lisää koulujen haitallista eriytymistä. Toisaalta talousteorian mukaan vapaa kouluvalinta voi hillitä alueellista eriytymistä, kun hyvätuloiset vanhemmat saavat valita lapselleen hyvän koulun joutumatta muuttamaan toiselle alueelle.
Ruotsissa on käytössä vapaa kouluvalinta, ja valittavana on sekä kunnallisia että yksityisiä kouluja. Kunta ottaa huomioon oppilaspaikkaa hakevan perheen toiveet sekä läheisyysperiaatteen, mutta lapsi ei ole automaattisesti oikeutettu oppilaspaikkaan jossain tietyssä koulussa. Yksityiskoulut vastaavat oppilasvalinnoistaan itse omien valintamenettelyjensä mukaisesti. Ruotsin järjestelmä on johtanut opetusministeri Li Anderssonin mukaan yksityiskoulujen määrän kasvuun ja koulujen eriytymiseen.
Knud Kristensen

| Knud Kristensen |
| --- | --- |

Tanskan pääministeri
 7. marraskuuta 1945 – 13. marraskuuta 1947  
Edeltäjä:  Vilhelm Buhl
Seuraaja:  Hans Hedtoft
Kansanedustaja
 1920–1929 ja 1932–1949  
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1880
Kuollut: 28. syyskuuta 1962 (ikä 81)
Tiedot
Puolue:  Venstre
Knud Kristensen (26. lokakuuta 1880 – 28. syyskuuta 1962) oli tanskalainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä 7. marraskuuta 1945 – 13. marraskuuta 1947. Saksalaisten miehityksen aikana hän oli sisäministeri. Hän oli Venstre-puolueen kansanedustaja vuosina 1920–1929 ja 1932–1949.
Vinnie Vincent

| Vinnie Vincent |
| --- | --- |
 Vinnie Vincent vuonna 1988.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Vincent John Cusano
Syntynyt: 6. elokuuta 1952 (ikä 72)
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Puoliso:  AnnMarie Cusano (k. 1998) Diane Cusano (o.s. Kero, 1996–2014, k. 2014)
Lapset:  Elizabeth ja Jessica Cusano (s. 1983)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Vinnie Vincent
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1970–1997, 2018–
Tyylilajit:  hard rock, heavy metal, glam metal
Soittimet:  kitara, laulu
Yhtyeet:  Kiss (1982–1984) Vinnie Vincent Invasion (1984–1989)
Levy-yhtiöt:  Casablanca Records, Mercury Records, Chrysalis Records, Metaluna Records, The GTR Company
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vincent John Cusano, taiteilijanimeltään Vinnie Vincent (s. 6. elokuuta 1952 Bridgeport, Connecticut, Yhdysvallat), on yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä. Vincent tunnetaan parhaiten lyhyehköstä urastaan rock-yhtye Kissin soolokitaristina. Hänestä tuli yhtyeen historian toinen soolokitaristi vuonna 1982, jolloin hän korvasi yhtyeestä eronneen Ace Frehleyn. Vincent soitti yhtyeessä vuosina 1982–1984 lavahahmonaan ”The Ankh Warrior” (suom. Soturi), jonka kasvomeikkikuviossa esiintyi egyptiläinen ankh-symboli.
Vincent soitti Kissin virallisena soolokitaristina ainoastaan vuoden 1983 albumilla Lick It Up, jonka myötä Kiss luopui kasvomeikeistään ja esiintymisasuistaan. Hän oli kuitenkin ollut eräs Ace Frehleyn korvanneista sessiomuusikoista vuoden 1982 albumilla Creatures of the Night, jonka tekemisessä Frehley ei ollut mukana. Vincentin ura yhtyeessä päättyi Lick It Upia seuranneen kiertueen jälkeen muun muassa sopimusriitojen ja henkilökohtaisten erimielisyyksien vuoksi, ja hänen paikkansa yhtyeessä sai Mark St. John.
Kiss-uransa jälkeen Vincent perusti vuonna 1984 oman yhtyeensä Vinnie Vincent Invasion, joka julkaisi kaksi albumia: Vinnie Vincent Invasion (1986) ja All Systems Go (1988). Yhtye hajosi vuonna 1989. 1990-luvulla Vincent osallistui Kissin Revenge-albumin tekemiseen lauluntekijänä, ja vuonna 1996 hän julkaisi EP-levyn Euphoria. Hän katosi julkisuudesta vähitellen lähes olemattomiin, ja julkaisi 2000-luvulla ainoastaan CD-levyn Speedball Jamm vuonna 2002. Hän esiintyi ensimmäisen kerran julkisuudessa vuonna 2018 yli kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen vieraillessaan Kiss Expo -fanitapahtumassa Atlantassa.
Elämä ja ura > Varhainen ura musiikkialalla

Vinnien vanhemmat Alphonso ja Theresa Cusano olivat kantrimusiikin ystäviä, joten Vinnie kasvoi lapsuus- ja nuoruusvuotensa hyvin musiikillisessa kotiympäristössä. Hän innostui kitaransoitosta jo nuorella iällä kuunnellessaan isänsä soittoa, ja kertomansa mukaan jopa nukkui kitaransa kanssa, vaikkei osannut edes soittaa. High schoolissa opiskellessaan Vinnie vaikutti kitaristina Hunter-nimisessä kokoonpanossa, jonka hänen kanssaan muodostivat laulaja-lauluntekijä Roger Olander, basisti Glenn Liebensohnm ja rumpali Bob Kalakay. Yhtye nauhoitti myös Dale Frashuerin tuottaman demonauhan, joka sisälsi kappaleet "Push It Through," "Where Have All The Schoolgirls Gone," "I Don't Need No Lover," ja "Jam". Hunterin tie kuitenkin katkesi Vinnien opintovuosien jälkeen.
Vincentille tarjottiin ensimmäistä todellista tilaisuutta musiikin parissa vuonna 1975 levytyssopimuksen kanssa. Windfall Records-nimisen, pienen levy-yhtiön kanssa solmittu sopimus kattoi yhden singlejulkaisun levyttämisen. Sopimuksen myötä Vinnie kirjoitti kappaleen "Happy Birthday USA" yhdessä David Wolffin, muun muassa Cyndi Lauperin tulevan managerin, kanssa. Phantom Records julkaisi singlen Windfallin sijasta Ed Spriggin tuottamana vuoden 1976 helmikuussa, ja siitä muodostui Vinnien uran ensimmäinen virallisesti julkaistu levytys. Vielä samana vuonna Vinnie toimi sessiomuusikkona The Hitchhikers-yhtyeen samannimisellä albumilla, kunnes hän perusti vuonna 1977 ensimmäisen, vakavaluontoisemman yhtyeprojektinsa Treasuren. Vinnien ohella yhtyeeseen kuuluivat basisti Rick Laird, laulaja-kosketinsoittaja Felix Cavaliere sekä rumpali Jack Scarangella. Monikansallisen Columbia Recordsin alamerkki Epic Records julkaisi vuonna 1977 Treasuren samannimisen debyyttialbumin, mutta tämän jälkeen yhtye hajosi ja Vinnie siirtyi Cavalieren kanssa vaikuttamaan Laura Nyron taustayhteeseen hänen Nested-albuminsa ajaksi. Sessiomuusikkona työskentelemisen ja yhtyeprojektiensa ohella Vinnie työskenteli myös säveltäjäryhmässä, joka sävelsi musiikkia suosittuun Onnen päivät-televisiosarjaan ja tämän spin-off-sarjaan Joanie Loves Chachi.
Elämä ja ura > Kiss: Creatures of the Night-albumi ja -kiertue

1980-luvun alussa Cusano tutustui lauluntekijä Adam Mitchellin välityksellä Kiss-yhtyeen basisti-laulaja Gene Simmonsiin. Kiss oli tuolloin ajautunut ongelmiin alkuperäisen soolokitaristinsa Ace Frehleyn kanssa, sillä Frehley oli haluton jatkamaan yhtyeessä ja kärsi päihdeongelmista. Mitchell kehottikin Simmonsia pohtimaan Cusanoa yhtyeen uudeksi soolokitaristiksi. Alun perin tarkoituksena oli kuitenkin käyttää häntä ainoastaan apuna laulunteossa tulevalla Creatures of the Night -albumilla. Hän kirjoittikin albumin ainoana singlenä julkaistun kappaleen ”I Love It Loud” ja kappaleen ”Killer” yhdessä Simmonsin kanssa, ja kappaleen ”I Still Love You” yhdessä laulajakitaristi Paul Stanleyn kanssa. Ace Frehley sen sijaan ei osallistunut albumin tekemiseen lainkaan, joten Cusanolle avautui mahdollisuus myös soittaa albumilla. Hän soitti lopulta lähes albumin jokaisessa kappaleessa, lukuun ottamatta kappaleita ”Danger” (kitarassa Bob Kulick), ”Creatures of the Night” (Steve Farris), ”Rock and Roll Hell” ja ”I Still Love You” (Robben Ford).
Ace Frehley erosi Kissistä virallisesti vuoden 1982 marraskuussa, jolloin Cusanosta tuli yhtyeen uusi soolokitaristi. Cusano halusi alun perin käyttää yhtyeeseen liityttyään omaa sukunimeään, mutta Simmons ei lämmennyt ajatukselle eikä myöskään vaihtoehtoiselle taiteilijanimelle Mick Fury. Taiteilijanimen Vinnie Vincent keksikin lopulta itse Simmons, ja hänen lavahahmonsa ”The Ankh Warrior” (suom. Soturi), jonka kasvomeikkikuviossa esiintyi egyptiläinen ankh-symboli, suunnitteli Paul Stanley. Uusi kokoonpano, jonka täydensi jo entuudestaan yhtyeessä soittanut rumpali Eric Carr, konsertoi ensimmäisen kerran yhdessä Creatures of the Nightin julkaisua seuranneella kiertueella. Yhtyeen suosio oli kuitenkin aallonpohjassa sen vuosina 1979–1981 tekemien musiikillisten harha-askelien ja kokoonpanovaihdosten vuoksi, ja suuri yleisö oli jo valmis hylkäämään yhtyeen. Creatures of the Night ei onnistunut palauttamaan suosiota, ja Kiss tiedosti, että sen oli tehtävä muutoksia uransa pelastamiseksi. Näin syntyi päätös luopua kasvomeikeistä ja esiintymisasuista. Yhtye soitti viimeiset konserttinsa maskeissaan ja esiintymisasuissaan Creatures of the Night Tour -kiertueella Rio de Janeirossa Maracana-stadionilla, jossa yhtye konsertoi yli 250 000 hengen yleisölle, Belo Horizontessa Mineraro-stadionilla ja viimeisen keikkansa São Paulossa Morumbi-stadionilla kesäkuussa 1983.
Elämä ja ura > Lick It Up-albumi ja välirikko

18. syyskuuta 1983 Kiss esiintyi ensimmäisen kerran maskeitta Music Televisionin suorassa lähetyksessä. Samaisessa lähetyksessä sai ensiesityksensä yhtyeen uuden singlen ”Lick It Up” musiikkivideo. Päätös luopua maskeista oli järkytys monelle yhtyeen fanille, joille Kiss oli mystisen olemuksensa turvin muodostunut elämää suuremmaksi ilmiöksi ja intohimon kohteeksi. Niin ikään syyskuussa julkaistu Lick It Up -albumi aloitti yhtyeen maskittoman aikakauden. Musiikillisesti albumi jatkoi Creatures of the Nightin viitoittaman raskaan rockmusiikin tietä. Vincent osallistui albumin kymmenestä kappaleesta kahdeksan kirjoittamiseen, mukaan lukien molemmat singlelohkaisut ”Lick It Up” ja ”All Hell’s Breakin’ Loose”. Lick It Up menestyi Yhdysvalloissa hyvin nousemalla albumilistan 24. sijalle, ja se oli yhtyeen ensimmäinen kultalevy Yhdysvalloissa sitten vuoden 1980.
Lick It Up Tour -kiertue, jonka aikana Kiss saapui myös ensimmäisen kerran urallaan Suomeen, osoittautui kuitenkin ongelmalliseksi. Vincentin ja yhtyeen perustajajäsenten ja johtohahmojen Stanleyn ja Simmonsin välille kehkeytyi erimielisyyksiä ja jännitteitä muun muassa sopimusasioiden takia. Hänet erotettiin yhtyeestä virallisesti vuonna 1984.
Elämä ja ura > Vinnie Vincent Invasion

Kissistä lähdettyään Vincent perusti oman yhtyeensä Vinnie Vincent Invasionin vanhan yhtyeensä Warriorin pohjalta vuonna 1984. Warrior toimi ennen Vinnien Kiss-uraa, ja yhtyeen muodostivat laulajakitaristina toimineen Vincentin ohella rumpali Hirsh Garmer, basisti Gary Shea ja kosketinsoittaja Jimmy Waldo. Pian laulaja Robert Fleischman liittyi yhtyeeseen. Vuonna 1984 basisti Dana Strumin ja rumpali Myron Grombacherin myötä Vinnien Invasion-kokoonpano alkoi hiljalleen muovautua; Robert Fleischman palasi yhteistyöhön Vincentin kanssa, ja Bobby Rock ryhtyi yhtyeen uudeksi rumpaliksi. Yhtyeen debyyttialbumi Vinnie Vincent Invasion ilmestyi vuonna 1986, mutta jo seuraavalla albumilla All Systems Go (1988) Fleischmanin korvasi uusi vokalisti Mark Slaughter. Samana vuonna yhtye nauhoitti kenties tunnetuimman kappaleensa "Love Kills" suomalaisohjaaja Renny Harlinin elokuvaan Painajainen Elm Streetillä 4 – Unien valtias. Yhtye hajosi lopullisesti vuonna 1989, jonka jälkeen Slaughter ja Strum perustivat uuden Slaughter-yhtyeensä.
Elämä ja ura > Sooloartistina

Sittemmin Vinnie on julkaissut omalla nimellään sooloartistina Euphoria EP-levyn vuonna 1996 ja arkistonauhoitteesta koostuvan Archives, Volume I - Speedball Jamm-albumin vuonna 2002. Kissistä lähtönsä jälkeen Vincentin ura ei ole kuitenkaan enää saanut kovinkaan mainittavaa nostetta lukuun ottamatta Invasion-kokoonpanon nauttimaa pientä suosiota.
Yksityiselämä

Vincent on kerännyt negatiivista julkisuutta. Vuonna 2011 hän tuli pidätetyksi vaimonsa pahoinpitelemisestä. Pidätyksen ohella hänen kotoaan löydettiin neljän koiran ruumiit, joiden jäänteet oli säilötty muovisiin säiliöihin. Koirat olivat Vincentin vaimon mukaan kuitenkin kuolleet toisen, aggressiivisen koiran, hyökättyä niiden kimppuun. Pahoinpitelynsä johdosta Vincentille asetettiin 10 000 Yhdysvaltain dollarin takuumaksut, jotka hän kuitenkin maksoi vapautuen syytteistä.
Diskografia > Kiss

Creatures of the Night (1982, sessiomuusikkona)
Lick It Up (1983)
Diskografia > Vinnie Vincent Invasion

Vinnie Vincent Invasion (1986)
All Systems Go (1988)
Diskografia > Tuotanto sooloartistina

Euphoria (1996, EP-levy)
Archives, Volume I - Speedball Jamm (2002)
Knud Kirkeløkke

| Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Tanska. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Maa:   Tanska> .Miesten voimistelu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu, ruotsalaissysteemi |  |
Knud Nielsen Kirkeløkke (10. marraskuuta 1892 Hellerup – 7. helmikuuta 1976) oli tanskalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana saamassa hopeaa ruotsalaisen järjestelmän joukkuevoimistelussa.
Kivikon terveysasema

| Kivikon terveysasema |
| --- | --- |
 Kivikon palvelukeskuksessa toimivat Kivikon terveysasema (kuvan oikeassa laidassa) ja nuorisotalo (rakennuksen vasemmalla näkyvässä osassa).
Osoite:  Kivikonkaari 21, 00940 Helsinki
Sijainti:  Kivikko, Helsinki
Koordinaatit:  60.2371°N, 25.0663°E
Valmistumisvuosi:  2000
Kerrosluku:  2
Kivikon terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivikon terveysasema on Helsingin Mellunkylän kaupunginosan Kivikon osa-alueella, Kivikon palvelukeskuksessa toimiva kaupungin sosiaali-, terveys- ja pelastustoimialaan kuuluva terveysasema.   Palvelukeskuksessa sijaitsee myös Kivikon nuorisotalo.
Kivikon terveysaseman opaste.
Terveysasema toimii rakennuksen läntisessä, kaksikerroksiessa osassa.
Kivikon palvelukeskus valmistui vuonna 2000 ja terveysaseman toiminta käynnistyi elokuussa 2000. Terveysasemaa perustettaessa suljettiin lähistöllä aiemmin toiminut Sakaran terveysasema. Lisäksi osa Kontulan terveysasemalla aiemmin asioineista Kontulan ja Mellunmäen asukkaista ohjattiin käyttämään ensisijaisesti Kivikon terveysasemaa.
Aiheesta muualla

Helsingin terveysasemien yhteystiedot (hel.fi)
Palvelukartta: Kivikon terveysasema (hel.fi)
Julkiset veistokset: Anni Laakso: Tytöt (2002) (Arkistoitu – Internet Archive) (hel.fi)
Krasnogvardeiskin piiri

Krasnogvardeiskin piiri (ven. Красногвардейский район, Krasnogvardeiski raion) tarkoittaa seuraavia hallintoalueita:
Krasnogvardeiskin piiri, hallinnollinen piiri Pietarissa
Krasnogvardeiskin piiri, hallinnollinen piiri Belgorodin alueella
Krasnogvardeiskin piiri, hallinnollinen piiri Orenburgin alueella
Krasnogvardeiskin piiri, hallinnollinen piiri Stavropolin aluepiirissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Krasnogvardeiskin piiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Konstinkai

Lyypekin alueen kartta.
Konstinkai on yksi Lyypekin satama-alueen viidestä terminaalista. Terminaali sijaitsee Trave-joen varrella ja sitä operoi Lübecker Hafen-Gesellschaft. Pinta-alaa alueella on 131 707 m². Konstinkain satamalaituri on 1 108 metriä pitkä ja syvyyttä terminaalilla on yli 9,5 metriä. Konstinkain kautta kulkee rekkoja, perävaunuja, uusia autoja ja metsäteollisuuden tuotteita. Lisäksi terminaali käsittelee raskaita tavaroita. Terminaali työllistää 75 ihmistä.
Eniten yhteyksiä terminaalista on Suomeen, Venäjälle ja Baltiaan. Esimerkiksi Pietariin, Venäjälle, on Konstinkaista viikoittainen lähtö.
Aiheesta muualla

Lübecker Hafen-Gesellschaft (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (saksaksi)
Kontula (täsmennyssivu)

Kontula voi tarkoittaa:
Paikkoja

Kontula, lähiö ja Mellunmäen osa-alue Itä-Helsingissä.
Kontula, kylä entisen Vuokselan kunnan luovutetulla alueella
Henkilöitä

Aino Kontula (s. 1941), kirjailija ja opettaja
Anna Kontula (s. 1977), sosiologi ja Vasemmistoliiton kansanedustaja
Ilkka Kontula (s. 1945), kirjailija
Kimmo Kontula (s. 1950), lääkäri ja sisätautiopin professori
Leo Kontula (1953–2020), dramaturgi, ohjaaja, näytelmäkirjailija ja suomentaja
Manu Kontula (1873–1931), SDP:n kansanedustaja
Martta Kontula (salanimi Martti, 1908–2006), näyttelijä ja sanoittaja
Osmo Kontula (s. 1951), sosiologi, seksologi ja tietokirjailija, tutkimusprofessori
Pentti Kontula (1930–1987), nyrkkeilijä
Timo Kontula (1916–1998), yritysjohtaja, kauppaneuvos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kontula”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keravan keskustaajama

Keravan keskustaajamaa ilmakuvassa.
Keravan keskustaajama (myös Citykenen mukaan?, ruots. Kervo centraltätort) on entinen tilastollinen taajama, joka sijaitsi pääosin Keravan kaupungin alueella. Vuoden 1990 väestönlaskennan taajamarajauksesta lähtien se ei ole enää ollut erillinen taajama, vaan on kasvanut yhteen Helsingin keskustaajaman kanssa. Keskustaajamassa asuvat lähes kaikki Keravan asukkaat ja keskustaajama ulottui myös naapurikuntien, lähinnä Tuusulan ja Vantaan puolelle silloin kun se vielä tilastoitiin erikseen. Vuosina 1980 ja 1985 Lahden moottoritien itäpuolella sijainnut Ahjo tilastoitiin Keravan keskustaajamasta erillisenä taajamana. Keravan keskustaajama on Keravan hallinnollinen keskus; Keravan kaupungintalo sijaitsee siellä.
Vuoden 1980 väestönlaskennassa Keravan kaupungin pinta-ala oli 30,7 neliökilometriä ja Keravan keskustaajaman 16,9 neliökilometriä, joten suuri osa Keravasta oli tuon vuoden rajauksen mukaan haja-asutusaluetta. Vuoden 2016 taajamarajauksessa Helsingin keskustaajama kattoi suuren osan Keravan kaupungin alueesta. Tilastolliseksi taajamaksi luokiteltu alue jatkui Keravalta etelään Vantaan, länteen Tuusulan, pohjoiseen Järvenpään ja itään Sipoon suuntaan. Haja-asutusaluetta Keravalla oli lähinnä kaupungin kaakkois- ja koillisosissa.
Taajamien rajausmenetelmät ovat vaihdelleet väestönlaskennasta toiseen, joten eri vuosien luvut eivät ole keskenään täysin vertailukelpoisia. Vuodesta 2011 alkaen tiedot perustuvat Suomen ympäristökeskuksen tekemiin YKR-taajamarajauksiin.
Vuodet 1960–1985

Taajamat määriteltiin Suomessa ensimmäisen kerran vuoden 1960 väestönlaskennassa. Silloin Keravan väestö asui pääosin taajamassa, jonka nimi oli Keskusta tai Keravan keskusta. Tämä taajama ulottui lännessä Tuusulan ja etelässä Helsingin maalaiskunnan puolelle. Lisäksi pieni osa taajamasta sijaitsi Sipoossa. Toisaalta Keravan puolelle ulottui osittain pääosin Sipoossa sijaitseva Talman taajama.
Vuoden 1970 väestönlaskennassa taajaman nimenä oli Keskustaajama. Muutoin tilanne oli vuoden 1960 kaltainen, mutta pääosin Helsingin maalaiskunnassa sijainnut Korso-Rekolan taajama ulottui Keravallekin.
Vuoden 1980 ja 1985 väestönlaskennoissa Keravan keskustaajaman nimeksi oli vaihdettu City; ruotsinkielinen nimi oli säilytetty ennallaan. Keravan keskustaajama tai City ei enää ulottunut Sipoon puolelle. Lisäksi Ahjo oli määritelty taajamaksi ja se ulottui pieneltä osin Sipoon puolelle. Koroso-Rekola ulottui näidenkin vuosien väestönlaskennoissa Keravalle asti.
Seuraavassa taulukossa on esitetty tarkemmin Keravan keskustaajaman ja toisaalta Keravan taajamaväestön tietoja.
| Vuosi | Taajaman nimi | Ruotsiksi | Väkiluku | Maapinta-ala (km²) | Kunnittain | Koko Keravan väkiluku | Huomautus | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960 | Keskusta Keravan keskusta | Centrum Kervo centrum | 11 728 | 22,95 | Kerava (9 563) Helsingin mlk (771) Sipoo (42) Tuusula (1 352) | 9 925 | Keravan puolella asui myös 17 pääosin Sipoossa sijaitsevan Talman taajaman asukasta. |  |
| 1970 | Keskustaajama (Kerava) | Centraltätort (Kervo) | 15 926 | 21,7 | Kerava (13 909) Helsingin mlk (184) Sipoo (71) Tuusula (1 762) | 14 348 | Keravan puolella asui myös 54 pääosin Helsingin maalaiskunnassa sijaitsevan Korso-Rekolan taajaman asukasta ja 14 pääosin Sipoossa sijaitsevan Talman taajaman asukasta. |  |
| 1975 |  |  |  |  |  |  |  | selvennä |
| 1980 | City (Kerava) | Centraltätort (Kervo) | 23 599 | 16,9 | Kerava (21 383) Tuusula (2 068) Vantaa (148) | 23 734 | Cityn lisäksi Ahjon taajama sijaitsi pääosin Keravalla (1 101 asukasta), osin Sipoossa (18 asukasta). Pääosin Vantaalla sijaitseva Korso-Rekolan taajama ulottui myös Keravan puolelle (63 asukasta). |  |
| 1985 | City (Kerava) | Centraltätort (Kervo) | 26 470 |  | Kerava (24 226) Tuusula (2 080) Vantaa (164) | 26 145 | Cityn lisäksi Ahjon taajama sijaitsi pääosin Keravalla (1 189 asukasta), osin Sipoossa (21 asukasta). Pääosin Vantaalla sijaitseva Korso-Rekolan taajama ulottui myös Keravan puolelle (50 asukasta). |  |
Vuodet 1990–2005

Vuoden 1990 väestönlaskennasta alkaen Keravan keskustaajama tai City on kasvanut yhteen Helsingin keskustaajaman kanssa. Tuosta ajankohdasta lähtien kaikki Keravan taajamaväestö on kuulunut Helsingin keskustaajamaan. Vuoden 2000 väestönlaskennasta lähtien on ilmoitettu myös haja-asutusalueella asuvien määrä sekä niiden asukkaiden määrä, joiden asuinpaikka ei ole tiedossa.
| Vuosi | Koko Keravan väkiluku | Taajamat (Helsingin keskustaajama) | Haja-asutusalue | Tuntematon | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 27 597 | 27 117 |  |  |  |
| 1995 | 29 385 | 28 893 | 492 |  |  |
| 2000 | 30 270 | 29 823 | 102 | 345 |  |
| 2005 | 31 544 | 31 053 | 74 | 417 |  |
Vuodesta 2011

Vuodesta 2011 lähtien Keravan väestö on kehittynyt seuraavan taulukon mukaisesti. Lähes koko Keravan väestö asuu taajamissa ja Keravan ainoa taajama on kaupungin alueelle ulottuva Helsingin keskustaajama. Haja-asutusalueilla asuu alle 100 henkeä, ja noin 500–600 asukkaan asuinpaikka ei ole tiedossa.
| Vuosi | Koko Keravan väkiluku | Taajamat (Helsingin keskustajama) | Haja-asutusalue | Tuntematon | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | 34 549 | 33 876 | 66 | 607 |  |
| 2012 | 34 491 | 33 807 | 68 | 616 |  |
| 2013 | 34 913 | 34 216 | 65 | 632 |  |
| 2014 | 35 317 | 34 735 | 69 | 513 |  |
| 2015 | 35 293 | 34 664 | 73 | 556 |  |
| 2016 | 35 511 | 34 860 | 72 | 579 |  |
| 2017 | 35 554 | 34 886 | 62 | 606 |  |
Kruna

|  Kruna |
| --- | --- |
 Nevena Božović esittämässä kappaletta ensimmäisen semifinaalin kenraaliharjoituksessa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Nevena Božović
Levy-yhtiö:  Magic
Kesto:  3:05
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  11. helmikuuta 2019
Säveltäjä(t):  Nevena Božović
Sanoittaja(t):  Nevena Božović
Tuottaja(t):  Darko Dimitrov
Euroviisutiedot
Vuosi:  2019
Maa:  Serbia
Kieli:  serbi
Sijoitus:  18.
Pisteet:  89
Sijoitus semifinaalissa:  7.
Pisteet semifinaalissa:  156
Video:  videolinkki
Kruna on serbialaisen laulajan Nevena Božovićin esittämä kappale, jolla hän edusti Serbiaa vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 89 pistettä ja saavutti sijan 18.