stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vladimir Lenin ja Suomi
Lenin osoitteet Suomessa

5. marraskuuta 1905. Vironkatu 7, Helsinki.
Asui Helsingin yliopiston professori Gunnar Castrénin luona.
6. marraskuuta 1905 – 23. tammikuuta 1906. Liisankatu 19, Helsinki.
Asui venäjän kielen lehtori Vladimir Smirnovin luona. Tapaaminen kirjailija Maksim Gorkin kanssa myöhemmin.
12–17. joulukuuta 1905. Hämeenpuisto 28, Tampere.
Osallistui bolševikkien konferenssiin Tampereen työväentalolla.
3–7. marraskuuta 1906. Hämeenpuisto 28, Tampere.
Osallistui 1. yleisvenäläiseen konferenssiin Tampereen työväentalolla.
maaliskuun alku – 20. marraskuuta 1906. Villa Vasa, Kuokkala.
Asui Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen edeltävän edustajakokouksen neuvottelujen aikana puoluetyöntekijöiden luona.
maalis–huhtikuu 1906. Vuorimiehenkatu 35, Helsinki.
Asui nimellä tohtori Weber sosialistiopiskelijoiden Väinö Hakkilan ja Severi Alanteen luona.
toukokuu 1906. Hanko.
Asui muutaman päivän yleisvenäläisen konferenssin jälkeen salaamistarkoituksessa Hangon satamassa.
6. elokuuta – 21. elokuuta 1906.Viipuri.
Työskenteli Proletari-sanomalehden toimituksessa.
21-23. heinäkuuta 1907. Keskuskatu 33, ja Rautatienkatu 9, Kotka.
Osallistui yleisvenäläiseen konferenssiin Kotkan työväentalolla. Asui kivenveistäjä Vantusen luona.
11. elokuuta 1907. Pikiruukki 5. Viipuri.
Osallistui neuvotteluun, joka koski moskovalaisessa poliisivankilassa kuolleen Nikolai Schmidtin perintöä.
5-12. maaliskuuta 1907. Lastenkodinkatu 5, Helsinki .
Osallistui 3. yleisvenäläiseen konferenssiin.
marraskuu 1907, Kommunlnajakatu 31 Viipuri.
Asui Aleksandr Schliechterin asunnossa Saunalahdessa Viipurissa.
marraskuu 1907, Ylänkötie 8, Oulunkylä Helsinki.
Asui pensionaatti Villa Havulinnassa nimellä tohtori Müller(rakennus on purettu).
joulukuu 1907, Puutarhakatu 12, Viipurissa
Asui Valter Borgin talossa ennen muuttoa Tukholmaan.
4. kesäkuuta – 10. heinäkuuta 1917, Neivola selvennä
Asui Vladimir Bontš-Brujevitšin huvilalla.
elokuu 1917, Jalkalan taajamassa, Kivennavalla
asui Pekka Parviaisen talossa.
7-8. elokuuta 1917, Lahti.
Asui Työmies-lehden kirjeenvaihtajan Akseli Kosken asunnossa.
9-10. elokuuta 1917 K. H. Wiikin katu, Malmi, Helsinki.
Asui yhden yön kansanedustaja K. H. Wiikin huvilassa (rakennus on purettu).
10. elokuuta – 23. syyskuuta 1917 Helsinki.
Sörnäisten rantatie 1 B. Asui poliisimestari Kustaa Rovion luona.
Fredrikinkatu 64. Asui metallityöläisten liittoaktiivin Arthur Useniuksen luona.
Töölönkatu 46. Asui veturinkuljettaja Arthur Blomqvistin luona.
23. tai 24. syyskuuta – lokakuu 1917. Vilkkeenkatu 17 ja Aleksanterinkatu 15, Viipuri.
Asui Työ-lehden päätoimittaja Evert Huttusen sekä lehtimies Juhani Latukan asunnoissa. Palasi lokakuussa Eino Rahjan saattamana Pietariin.
Leninin muistomerkit Suomessa

Suomessa on ollut Leninin muistolaattoja ja muita hänelle omistettuja muistomerkkejä. Vuosina 2022–2023 poistettiin julkisilta paikoilta Leninin patsaat Kotkassa ja Turussa, sekä ehdotettiin Helsingin Leninipuiston nimeämistä uudelleen.
Leninin patsas oli kotkalaisessa puistossa 1977−2022.
Dmitri Rumjantsev

Dmitri Rumjantsev
Dmitri Germanovitš Rumjantsev (ven. Дмитрий Германович Румянцев, s. 4. heinäkuuta 1965 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko, joka tunnetaan parhaiten äärioikeistolaisen uusnatsijärjestön Kansallissosialistisen yhteisön (ven. Национал-социалистическое общество, Natsional-sotsialistitšeskoe obštšestvo; lyh. НСО, NSO) puheenjohtajana.
Andri Vorobei

Andri Vorobei
Andri Vorobei (ukr. Андрій Воробей, s. 29. marraskuuta 1978 Donetsk, Ukraina) on ukrainalainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjänä.
Vorobei oli Ukrainan pääsarjan paras maalintekijä 21 maalillaan kaudella 2000–2001. FK Šah’tar Donetskin pääsarjajoukkueessa vuodesta 1997 vuoteen 2007 pelannut Vorobei teki joukkueelleen 219 ottelussa 80 maalia. Vorobei solmi 17. kesäkuuta 2007 kolmivuotisen sopimuksen FK Dnipro Dnipropetrovskin kanssa ja siellä hän oli 14. heinäkuuta 2008 mennessä tehnyt seitsemän maalia 26 ottelussa.
Vorobei on pelannut Ukrainan maajoukkueessa 65 ottelua, joissa hän on tehnyt yhdeksän maalia (tilanne 27. helmikuuta 2009). Hän oli mukana maansa edustusjoukkueessa MM-kisoissa 2006, joissa hän pääsi vaihtopelaajana kentälle kolmessa ottelussa sekä pelasi neljännesvälierässä Sveitsiä vastaan avauskokoonpanossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andri Vorobei Wikimedia Commonsissa
Ukrainan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Šovkovskyi |
2 Nesmatšnyi |
3 Jatsenko |
4 Tymoštšuk |
5 Jezerskyi |
6 Rusol |
7 Ševtšenko |
8 Šelajev |
9 Husjev |
10 Voronin |
11 Rebrov |
12 Pjatov |
13 Tšyhrynskyi |
14 Husin |
15 Milevskyi |
16 Vorobei |
17 Vaštšuk |
18 Nazarenko |
19 Kalynytšenko |
20 Bjelik |
21 Rotan |
22 Sviderskyi |
23 Šust |
Valmentaja Bloh’in
Voittamaton (vuoden 1964 elokuva)

| Voittamaton> Buffalo Bill, l’eroe del Far West |
| --- | --- |
 Elokuvan italialainen mainosjuliste.
Ohjaaja:  Mario Costa
Käsikirjoittaja:  Nino Stresa, Luciano Martino
Säveltäjä:  Carlo Rustichelli
Kuvaaja:  Massimo Dallamano
Leikkaaja:  Jolanda Benvenuti
Tuotantosuunnittelija:  Arrigo Equini
Pukusuunnittelija:  Elio Micheli
Lavastaja:  Arrigo Equini
Pääosat:  Gordon Scott
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia, Ranska, Länsi-Saksa
Tuotantoyhtiö:  Filmes, Films Corona, Gloria Film
Levittäjä:  Miramax
Ensi-ilta:  19. marraskuuta 1964 (Italia) 6. toukokuuta 1966 (Suomi)
Kesto:  94 minuuttia
Alkuperäiskieli:  italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Voittamaton (ital. Buffalo Bill, l’eroe del Far West, ransk. Buffalo Bill, le héros du Far-West, saks. Das War Buffalo Bill) on vuonna 1964 valmistunut italialais-ranskalais-länsisaksalainen lännenelokuva. Sen on ohjannut Mario Costa alias J. W. Fordson. Elokuvan sankaria Buffalo Billiä esittää yhdysvaltalainen Gordon Scott.
Juoni

Buffalo Billiksi kutsuttu eversti William Cody ryhtyy selvittämään, kuka myy aseita Keltaisen Käden johtamille intiaaneille. Tilannetta rauhoittakseen hän yrittää saada intiaanipäällikkö Viisaan Ketun solmimaan rauhan liittovaltion joukkojen kanssa. Keltainen Käsi apureineen kaappaa Viisaan Ketun tyttären ja lavastaa sotilaat syyllisiksi. Sota syttyy, mutta Buffalo Bill saa sen pian loppumaan ja kukistaa Keltaisen Käden kaksintaistelussa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gordon Scott  | … |  Buffalo Bill   |
|  Roldano Lupi  | … |  eversti Peterson   |
|  Catherine Ribeiro  | … |  Kuunsäde   |
|  Ingeborg Schöener  | … |  Mary   |
|  Jan Hendricks  | … |  Jack Monroe   |
|  Mirko Ellis  | … |  Keltainen Käsi   |
|  Hans von Borsody  | … |  kapteeni George Hunter   |
|  Andrea Scotti  | … |  pokerinpelaaja   |
|  Piero Lulli  | … |  Red   |
|  Ugo Sasso  | … |  Snack   |
|  Mario Brega  | … |  Big Sam   |
|  Feodor Chaliapin jr.  | … |  Viisas Kettu   |
|  Jacques Herlin  | … |  pokerinpelaaja   |
|  Luigi Tosi  | … |  baarinpitäjä   |
|  Franco Fantasia  | … |  pokerinpelaaja George   |
|  Ronald Parish  | … |     |
Tuotanto

Voittamaton on yksi varhaisimmista Italiassa tehdyistä lännenelokuvista. Se muistuttaa tyyliltään perinteisiä Hollywood-westernejä ja saksalaisia Winnetou-elokuvia ja sisältää myös hiipumassa olleen peplum-tyylilajin aineksia. Ohjaaja Mario Costan mukaan kuvaukset alkoivat jo vuonna 1962 tai 1963, mutta elokuvan julkaiseminen myöhästyi, jolloin se jäi auttamatta uudenlaisen spagettiwestern-tyylin luoneen Sergio Leonen Kourallinen dollareita -elokuvan jalkoihin.
Elokuva on kuvattu Elioksen studioilla Roomassa sekä ulkokuvien osalta Italiassa ja Espanjassa. Tunnistettavia maisemia ovat Monte Gelaton vesiputoukset Trejan laaksossa, Tolfan sola, Grotte di Salonen luolat sekä La Pedrizan kalliomuodostelmat ja Santillanan tekojärvi Espanjassa Manzanares el Realin lähellä. Tarinan mukaan Mario Brega mursi Tarzan- ja peplum-elokuvistaan tunnetun Gordon Scottin nenän kapakkatappelun kuvauksissa. Sävyiltään perinteinen western-musiikki on Carlo Rustichellin käsialaa.
Aiheesta muualla

Voittamaton Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Voittamaton Elonet.
Veikkaus

| Veikkaus |
| --- | --- |

 Veikkauksen pääkonttori Helsingin Pohjois-Haagassa.
Tunnuslause:  Mahdollisuuksia
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1. tammikuuta 2017
Toimitusjohtaja:  Olli Sarekoski
Puheenjohtaja:  Kaisa Olkkonen
Avainhenkilöt:   Christian Cedercreutz  Katri Harra-Salonen  Pekka Hurtola  Anne Larilahti  Juha A. Pantzar  Leena Vainiomäki  Juha Väre 
Kotipaikka:  Aku Korhosen tie 2 Helsinki, Suomi
Toimiala:  Rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut
Liikevaihto:  1,0 mrd. € (2023)
Liikevoitto:  573,6 milj. € (2023)
Henkilöstö:  1 257 (2023)
Omistaja:  Suomen valtio (VNK)
Kotisivu:  www.veikkaus.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veikkaus Oy on suomalainen valtio-omisteinen rahapeliyhtiö, joka syntyi vuoden 2017 alussa, kun Fintoto, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja entinen Veikkaus yhdistyivät.
Veikkaus tarjoaa manner-Suomen alueella erilaisia rahapelejä, kuten lotto- ja vedonlyöntipelejä, raha-automaattipelejä, pöytäpelejä ja raaputusarpoja, joiden tarjoamisessa sillä on monopoliasema. Veikkauksen pelien myyminen Ahvenanmaalla loppui vuoden 2018 alussa.
Veikkauksen pääkonttori on Helsingin Pohjois-Haagassa, ja sen toimitusjohtaja on Olli Sarekoski.
Veikkaus kertoo liikevaihdokseen noin 13 miljardia euroa, kun lasketaan uudelleen pelatut voitot. Maksetuilla voitoilla vähennetty liikevaihto on noin kolme miljardia euroa.
Rahapeliuudistuksen historia > Uusi rahapeliyhtiö

Veikkauksen asemasta, toiminnan rajoituksista, tehtävästä ja tuoton jaosta säädetään Suomessa arpajaislailla. Sen mukaan Veikkauksen tehtävänä on harjoittaa rahapelitoimintaa siten, että rahapeleihin osallistuvien oikeusturva taataan, väärinkäytökset ja rikokset pyritään estämään sekä pelaamisesta aiheutuvia taloudellisia, sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja ehkäistään ja vähennetään.
Ennen vuotta 2017 Suomessa harjoittivat rahapelitoimintaa Veikkaus Oy, Fintoto Oy ja Raha-automaattiyhdistys (RAY). Vuonna 2015 aloitettiin työ erillisten toimijoiden yhdistämiseksi valtion kokonaan omistamaksi uudeksi rahapeliyhtiöksi, jolla on yksinoikeus järjestää rahapelejä Suomessa. Käytännön järjestelyjen lisäksi myös arpajaislakia oli muutettava; lainmuutos hyväksyttiin eduskunnassa 21. joulukuuta 2016.
Veikkauksen, Fintoton ja RAY:n henkilöstö siirtyi uuden rahapeliyhtiön palvelukseen lukuun ottamatta Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukseen (STEA) siirtynyttä RAY:n avustusosaston henkilöstöä.
Rahapeliuudistuksen historia > Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus

Osana uudistusta sosiaali- ja terveysministeriön (STM) yhteyteen perustettiin Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus, joka hoitaa avustusten valmistelun ja maksatuksen, seurannan ja valvonnan. Rahapeliyhtiö osallistuu avustuskeskuksen toimintakuluihin. RAY:n avustusosaston henkilöstö siirtyi avustuskeskuksen palvelukseen.
Rahapeliuudistuksen historia > FRV Evo

Valtio perusti FRV Evo Oy -nimisen yhtiön vastaamaan operatiivisen yhteistyön toimimisesta kolmen aikaisemman rahapelitoimijan kesken siihen asti, kunnes yhdistymisen vaatimat lait ovat voimassa. Lainsäädäntötyön arvioitiin valmistuvan vuoden 2017 alussa. Uuden peliyhtiön nimeksi tuli Veikkaus, ja sen brändi ja ulkoiset tunnusmerkit ovat täysin erilaiset verrattuna vanhaan Veikkaukseen. Valtio omisti FRV Evosta 55 prosenttia, lopun omistivat rahapeliyhtiöt Fintoto, RAY ja Veikkaus 15 prosentin tasaosuuksin. FRV Evo Oy:n hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Olli-Pekka Kallasvuo.
Pelaaminen

Veikkauksen pelejä voi pelata niin myyntipaikoissa, pelihalleissa kuin internetissä. Pelien ikäraja on 18 vuotta. Veikkauksen pelejä ei voi maksaa luottokortilla.
Veikkaus omistaa Suomen ainoan kasinon, Helsingin ydinkeskustassa sijaitsevan Casino Helsingin. Eri puolilla Suomea toimii monia Pelaamoja ja Feel Vegas -peliklubeja.
Veikkauksen pelien pelaaminen edellyttää etuasiakkaaksi rekisteröitymistä. Rekisteröityvän henkilön tulee olla täysi-ikäinen, vakituisesti Suomessa (ei Ahvenanmaalla) asuva henkilö, jolla on suomalainen henkilötunnus. Henkilöllisyys tarkistetaan verkkopankkitunnuksilla ja osoitetiedot haetaan väestörekisterikeskuksesta. Henkilökohtaisen pelitilin lisäksi etuasiakkailla on oma Veikkaus-kortti, jolla voi tunnistautua kuponki- ja automaattipelejä pelatessa sekä lunastaa rahanarvoisia etuja. Etuasiakkaan on myös mahdollista seurata ja rajoittaa omaa pelaamistaan.
Aikaisemmin oli suunniteltu, että Veikkauksen peliautomaateilla otetaan vaiheittain käyttöön pakollinen tunnistautuminen lokakuun 2020 ja tammikuun 2022 välillä. Myöhemmin ilmoitettiin, että pakollisen tunnistautumisen takarajaa aikaistetaan vuodella tammikuuhun 2021. Veikkaus on arvioinut vuoden 2018 vuosiraportissaan, että pelkkä pakollinen tunnistautuminen vähentää sen tuottoja vuositasolla noin 100–150 miljoonaa euroa.
Veikkaus kertoi 5. syyskuuta 2019 vähentävänsä hajasijoitettuja peliautomaatteja esimerkiksi ruokakaupoissa ja kioskeissa 18 500:sta noin 15 500:een automaattiin. Vuoden 2020 loppuun mennessä peliautomaatteja on enää 10 500 kappaletta. Kesästä 2020 lähtien kaikilla Veikkauksen peliautomaateilla otetaan käyttöön aikamuistuttaja, joka kertoo pelaamisen käytetystä ajasta 15 minuutin välein. Hajasijoitetut peliautomaatit aukeavat vasta klo 11 ja sulkeutuvat viimeistään klo 04. Kaikilta alle 30-vuotiaalta vaikuttavilta pelaavilta henkilöiltä tarkistetaan henkilöllisyys.
Veikkauksen tuotonjako

Veikkauksen tuotonjako on määritelty arpajaislain 17. pykälässä. Valtion talousarvioon otetaan vuosittain määrärahat, joiden arvioidaan vastaavan Veikkauksen vastaavan tilikauden voittoa.
Ennen vuoden 2023 lakiuudistusta laissa määriteltiin erikseen tuoton jaosta ministeriöittäin seuraavalla tavalla edelleen jaettavaksi eri edunsaajille:
53 % opetus- ja kulttuuriministeriölle urheilun ja liikuntakasvatuksen, tieteen, taiteen ja nuorisotyön edistämiseen
43 % sosiaali- ja terveysministeriölle terveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistämiseen
4 % maa- ja metsätalousministeriölle hevoskasvatuksen ja hevosurheilun edistämiseen
Vuonna 2019 uutisoitiin että Veikkaus jakaa pelien tuottoa eri tahoille yli miljardi euroa vuodessa.
Veikkaus maksaa tekemiensä tuotonjakosopimusten mukaisesti osuuden tuotoistaan myös ulkomaisille pelijärjestelmätoimittajille.
Totopelit

Totoa pelataan vuosittain yli 2 000 hevosurheilutapahtumaan, ja voittoja jaetaan viikoittain yli kolme miljoonaa euroa. Totopelien tuotto käytetään kokonaisuudessaan suomalaisen hevosurheilun ja -kasvatuksen hyväksi. Raviurheilu on katsojamäärältään Suomen toiseksi suosituin urheilulaji, ja paikan päällä raveja seuraakin noin 800 000 katsojaa vuosittain.lähde?
Koti- ja ulkomaisten ravikilpailuiden lisäksi Toto-pelikohteena on laukkakilpailuja ympäri maailman sekä ratsastuskilpailuja Suomesta.lähde?
Totopelit > Totopelien myynti

Totopelejä on mahdollisuus pelata Veikkauksen kautta kaikkien Suomessa järjestettävien totoravien lisäksi muun muassa Etelä-Afrikkaan, Britanniaan, Ruotsiin ja Ranskaan. Kilpailupaikkana toimivan raviradan lisäksi niitä myydään joissakin Veikkauksen pelipisteissä, joina toimivat muun muassa useat R-kioskit ja huoltoasemien myymälät. Pelaaminen on mahdollista myös Internetin ja mobiilisovelluksen kautta.lähde?
Totopelit > TotoTV

TotoTV on Veikkauksen oma pelaajille suunnattu maksullinen televisiokanava, joka välittää koti-ja ulkomaisia ravikilpailuja suorana lähetyksenä. TotoTV:stä tulee vuosittain yli 1000 suoraa ravilähetystä. Kotimaisen raviurheilun lisäksi TotoTV:stä voi seurata kansainvälisiä lähtöjä ympäri maailman.lähde?
TotoTV:n lisäksi ravikilpailuja on mahdollista seurata suorana Veikkauksen internet-sivujen välityksellä. Kuvayhteys on maksullinen, mutta ravitapahtumien radioselostus (Toto-radio) on kuultavissa ilmaiseksi. Veikkauksen sivuilla on myös maksuton videoarkisto, jonne kaikki Suomessa juostavat ravilähdöt ilmestyvät noin puolen tunnin viiveellä heti maalintulon jälkeen.lähde?
Tuotteet > Onnenpelit, vedonlyöntipelit ja arvat

Lotto (1971–)
Keno (2002–)
Pitkäveto (1993–)
Vikinglotto (1993–)
Eurojackpot (2012–)
Jokeri (1978–)
Moniveto (1998–)
Vakioveikkaus (1940–)
Casino-arpa (1986–)
Ässä-arpa (1981–)
Tulosveto (1994–)
Live-veto
Voittajavedot (1994–)
Kaikki tai ei mitään (2017–)
Synttärit (2017–)
Tähdenlento (2018–)
Tuotteet > Onnenpelit, vedonlyöntipelit ja arvat > Vanhan Veikkauksen entisiä pelejä

Bingolotto (1995–2002)
Las Vegas (1991–1993)
Maailman ympäri (2000–2004)
Moniveikkaus (2012–2015)
Naapurit (2014–2016)
Speden Spelit (1992–2002)
V5 (1982–1991, 1995–2011)
V65 (1991–2001)
V75 (2001–2011)
Ulkomaisten pelisivustojen kieltäminen

Veikkaus haluaisi estää pääsyn ulkomaisille pelisivustoille, joihin suomalaiset käyttävät noin 300 miljoonaa euroa vuodessa. Jos vuoden 2021 aikana käsiteltävä lakiesitys uudesta arpajaislaista hyväksytään Euroopan unionin sekä eduskunnan osalta, on Veikkauksen suunnitelmissa tytäryhtiön perustaminen. Tytäryhtiön myötä Veikkauksen pelejä voitaisiin tarjota myös ulkomaalaisille pelaajille, yhteistyössä ulkomaisten toimijoiden kanssa.
Kritiikkiä

Veikkausta on kritisoitu siitä, että se ei ota ongelmapelaamista tarpeeksi huomioon, sillä 5 % pelaajista tuo puolet Veikkauksen tuotoista. Suurin kritiikki kohdistuu rahapeliautomaatteihin, jotka ovat sijoitettu marketteihin ja kioskeihin. Rahapeliautomaatteja pelaavat eniten vähävaraiset, ja Veikkaus sijoittaa rahapeliautomaatteja kaikkein köyhimmille asuinalueille. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuksen mukaan 52 prosenttia vastanneista kannatti rahapeliautomaattien sijoittamista erillisiin pelisaleihin vuonna 2019. Ehdotusta vastusti 22 prosenttia, ja 26 prosenttia ei kannattanut eikä vastustanut ehdotusta. Vuonna 2015 ehdotusta kannatti 37 prosenttia ja vastusti 35 prosenttia vastaajista.
Toinen yleinen kritiikin aihe on Veikkauksen keskittyminen liikaa tuottojen kasvattamiseen vastuullisuuden sijaan. Veikkauksen tuotto-odotusta on nostettu joka vuosi. Rahapelaamiseen kulutetun rahan määrää tarkasteltaessa Suomi on kärkimaita Euroopassa. Yli 500 000 suomalaista pelaa rahapelejä niin paljon, että voidaan puhua riskikulutuksesta.
Veikkaus maksoi affiliate-maksuja (sijoituspaikkamaksuja) vuonna 2017 mm. kioskeille, marketeille ja ravintoloille rahapeliautomaattien sijoittelusta yli 163 miljoonaa euroa. Tämä lisäksi Veikkaus käytti muuhun markkinointiviestintään 53 miljoonaa euroa.
Veikkauksen johto on saanut tulospalkkiota myös yhtiön tekemistä tuotoista. Vuoden 2020 alusta lähtien johdon tulospalkkiokriteereissä toiminnan tulos on korvattu toiminnan tehokkuudella.
Alaikäisten pelaamisen valvonta on toteutettu heikosti, 90 % nuorista saa pelata rahapelejä ilman valvontaa.
THL:n erikoistutkijat Jani Selin ja Anne Salonen ovat korostaneet, että rahapeliautomaattien määrän ohella pitäisi muistaa myös pelien laatu ja sijainti. Pelien haittapotentiaali vaihtelee, ja he ovat esittäneet kysymyksen muutetaanko myös pelien ominaisuuksia sellaisiksi, että niiden haittapotentiaali olisi vähäisempi. Haittapotentiaali viittaa muun muassa pelin koukuttavuuteen ja siihen, kuinka nopeasti voi menettää suuriakin rahasummia.
Kohu mainonnasta

Elokuussa 2019 Veikkaus joutui keskeyttämään noin puolet mainonnastaan syyskuun 2019 loppuun asti, kun Veikkauksen mainonta sai arvostelua ja mainonnasta nousi kohu.
Veikkaus poisti 4. syyskuuta 2019 Rinteen hallituksen omistajaohjausministeri Sirpa Paateron (sd) vaatimuksesta kaikki poliitikkojäsenet hallituksestaan. He olivat Ilkka Kanerva, Jutta Urpilainen, Tuomo Puumala ja Raimo Vistbacka. He olivat saaneet yli 2000 euron kuukausipalkkiota hallitustyöskentelystään. Veikkauksen hallituksen poliitikkojäsenistä neuvoteltiin vuonna 2017 silloisten hallituspuolueiden sekä pääoppositiopuolue SDP:n kesken. Paatero sanoi tiedotustilaisuudessa, että uusien hallitusjäsenten valinnoissa painopisteinä ovat olleet digiosaaminen, vastuullisuus ja pelihaittaongelmiin vastaaminen.
Tukien väärinkäyttö

Vuonna 2021 paljastui, että Allergia-, iho- ja astmaliitto oli väärinkäyttänyt veikkausvoittovaroja ja huijasi itselleen lisää Veikkaus-avustusta väärentämällä työaikamerkintöjä ja piilottelemalla tuloja. Ilkka Repo oli liiton toimitusjohtajana käyttänyt liiton luottokorttia kyseenalaisiin alkoholin ostoihin, öisiin taksimatkoihin, golfkokouksiin ja muuhun. Taksimatkoista osa tehtiin ilta-, yö- ja viikonloppuaikaan. Usein tositteisiin oli merkitty selitteeksi vain "sidosryhmäyhteistyö" edes nimeämättä sidosryhmää. Avustusvaroista noin 13 000 euroa käytettiin "lahjoihin", kuten pöytäliinoihin, lahjakortteihin ja suklaakonvehteihin. Tositteisiin ei tehty merkintöjä, joista ilmenisi, että ne liittyisivät liiton yleishyödylliseen toimintaan. Viestintäjohtajan palkkaus oli tehty niin, että hän ansaitsi yli 180 000 euroa vuonna 2018, mitä rahoitettiin sopimattomasti Veikkaus-varoilla.
Monopoli

Valtion omistajaohjauksesta aikaisemmin vastanneen ministeri Sirpa Paateron mukaan Veikkauksen monopolista pidetään kiinni.
Yleisradion joulukuussa 2016 teettämän kyselyn mukaan Veikkauksen monopolin purkamista ja rahapelimarkkinoiden avaamista kilpailulle kannatti 20 prosenttia ja vastusti 66 prosenttia vastaajista. Miehet kannattivat monopolin purkamista useammin kuin naiset ja nuoret useammin kuin vanhat.
Vuonna 2019 valmistuneen kyselytutkimuksen mukaan 31 prosenttia suomalaisista kannatti Veikkauksen monopoliaseman purkua ja lisenssijärjestelmään siirtymistä. Monopolin purkamista vastusti 27 prosenttia, ja loput 42 prosenttia eivät joko osanneet kertoa kantaansa tai suhtautuivat asiaan neutraalisti. Myös tässä tutkimuksessa miehet kannattivat monopolin purkamista useammin kuin naiset ja nuoret useammin kuin vanhat. Tutkimuksen toteutti Bilendi Oy rahapeleistä ja pelaamisen haitoista kertovan Kasino Curt -sivuston toimeksiannosta.
Veikkauksen Pelaamo Oulussa.
Vanhan Veikkaus-brändin mukainen Veikkauspiste.
Kaikki tai ei mitään -pelin pelikuponki.
Vorna

Vorna on karjalaisten kansantarinoiden sankari, taidokas jousenkäyttäjä, joka taisteli niin suomalaisia kuin venäläisiäkin vastaan. Länsisuomalaisissa kertomuksissa hän on vastustaja, hurja vainolainen, jopa jättiläinen. Vorna oli pitkä ja tummahiuksinen, hopeavyöhön ja panssaripaitaan puettu. Hänellä oli erityisen iso jousipyssy, jota ei joka mies olisi jaksanut käyttää. Isosta koostaan ja hurjasta maineestaan huolimatta kerrottiin kuitenkin, että Vorna ei ollut pelottavan näköinen.
Vorna oli ilmeisesti oikea 1600-luvulla elänyt henkilö, tai jopa kaksi henkilöä, isä ja poika, joista kertovat tarinat ovat sekoittuneet toisiinsa. Sissipäällikkö Vorna on Pohjois-Pohjanmaalta tallennetussa kansantarinoissa nimetty Vornasten suvun esi-isäksi.
Eino Leino on tehnyt Vornasta runon.