stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anneli Kiljunen

| Anneli Kiljunen> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 19.03.2003–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. syyskuuta 1957 (ikä 67) Lappeenranta
Ammatti:  johtava sosiaalityöntekijä
Puoliso:  Timo Antti Kiljunen (1983–)
Tiedot
Puolue:  SDP
Valiokunnat:  Valtiovarainvaliokunta, Sivistysvaliokunta, Ympäristövaliokunta (varaj.)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Leila Anneli Kiljunen (o.s. Käkelä, s. 17. syyskuuta 1957 Lappeenranta) on suomalainen poliitikko. Hän on ollut SDP:n kansanedustaja vuosina 2003–2023.
Kiljunen on Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1989 lähtien. Kaupunginhallituksessa hän toimi vuosina 1993–2003.
Elämä ja ura

Vuonna 1985 Kiljunen suoritti sosiaalihuoltajatutkinnon Tampereen yliopistossa. Hän työskenteli Lappeenrannan kaupungilla päiväkoti- ja vastaanottokotiharjoittelijana 1977–1980, Rauhan sairaalan ja Lappeenrannan mielenterveystoimiston sosiaalihoitajana 1982–1983 ja Lappeenrannan kaupungin sosiaalityöntekijän ja sosiaalisihteerin viransijaisuuksissa 1983–1989.
Ennen eduskuntaa Kiljunen työskenteli Lappeenrannan kaupungin johtavana sosiaalityöntekijänä lastensuojelutyössä (1989–1998) ja sosiaalityössä vuodesta 1998. Kansanedustajaksi Kiljunen valittiin ensimmäisen kerran Kymen vaalipiiristä vuoden 2003 vaaleissa. Hän on ollut sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen vuodesta 2003 ja toimi sen varapuheenjohtajana 2011–2015. Hän on ajanut muun muassa sote-uudistusta.
Kiljunen on Omaishoitajat ja Läheiset -Liiton puheenjohtaja vuodesta 2009. Hän on kritisoinut Sipilän hallitusta omaishoitajien unohtamisesta.
Yksityiselämä

Myös Kiljusen isä Valto Käkelä ja isoisä Elias Käkelä olivat kansanedustajia.
Aiheesta muualla

Kiljusen kotisivu
.aspx Anneli Kiljunen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kymen vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011
Sinikka Hurskainen
Jyri Häkämies
Anneli Kiljunen
Valto Koski
Jari Larikka
Markku Laukkanen
Reijo Paajanen
Sirpa Paatero
Markku Pakkanen
Sari Palm
Kimmo Tiilikainen
Pentti Tiusanen
Kymen vaalipiirin kansanedustajat 2011–2015
Juho Eerola
Jyri Häkämies (2011–2012)
Anneli Kiljunen
Jukka Kopra
Suna Kymäläinen
Jukka Kärnä
Jari Lindström
Sirpa Paatero
Sari Palm
Kimmo Tiilikainen
Ari Torniainen
Reijo Tossavainen
Anu Urpalainen (2012–2015)
1 2  Jyri Häkämies siirtyi Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtajaksi marraskuussa 2012, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Anu Urpalainen.
Kaakkois-Suomen vaalipiirin kansanedustajat 2015–2019
Juho Eerola
Antti Häkkänen
Heli Järvinen
Anneli Kiljunen
Jukka Kopra
Hanna Kosonen
Suna Kymäläinen
Jari Leppä
Jari Lindström
Jani Mäkelä
Sirpa Paatero
Markku Pakkanen
Satu Taavitsainen
Kimmo Tiilikainen
Lenita Toivakka
Ari Torniainen
Kaj Turunen
Gabriel Loubier

Gabriel Loubier (s. 27. syyskuuta 1932) on kanadalainen poliitikko. Hän toimi québeciläisen Union Nationale -puolueen johdossa vuosina 1971–1974.
Loubier istui Québecin kansankokouksen jäsenenä vuosina 1962–1973; vuodesta 1971 hän oli sen oppositiojohtajana.
Anna Mahler

Anna Mahlerin muotokuva
Anna Justine Mahler (15. kesäkuuta 1904 Wien – 3. kesäkuuta 1988 Hampstead) oli itävaltalainen kuvanveistäjä.
Mahler oli säveltäjä Gustav Mahlerin toinen lapsi. Hänen äitinsä oli Alma Mahler. Vanhemmat antoivat hänelle lempinimen "Gucki". Mahler kiinnostui kuvataiteesta varhain muun muassa vierailtuaan Oskar Kokoschkan studiolla. Hän meni ensimmäisen kerran naimisiin 16-vuotiaana, mutta avioliitto jäi lyhytikäiseksi. Sen päätyttyä Mahler lähti 1920-luvun alussa opiskelemaan taidetta Berliiniin. Hän suoritti opintoja 1920-luvun aikana myös Roomassa ja Pariisissa. 26-vuotiaasta lähtien Mahler keskittyi taiteellisessa työssään kuvanveistoon, jossa hän sai vuonna 1930 Wienissä opetusta Fritz Wotrubalta. Vuonna 1937 hänelle myönnettiin Pariisissa Grand Prix. Toisen maailmansodan jälkeen Mahler asui Kaliforniassa. Hän opetti Kalifornian yliopistossa (Los Angeles) ja Etelä-Kalifornian yliopistossa.
Mahler teki muun muassa pronssiveistokset Arnold Schönbergin, Alban Bergin, Artur Schnabelin, Otto Klempererin, Bruno Walterin, Rudolf Serkinin ja Eileen Joycen kasvoista. Hän teki myös kiviveistoksia. Vuonna 1969 Mahler asui Italiassa, mutta hän asettui sitten Englantiin. Hän oli viidesti naimisissa ja sai kaksi lasta. Hänen toinen puolisonsa oli säveltäjä Ernst Křenek ja neljäs puolisonsa kapellimestari Anatole Fistoulari. Mahler haudattiin Highgaten hautausmaalle Lontooseen.
Angular

| Angular |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Google
Kehityshistoria
Vakaa versio:  18.2.5 / 18. syyskuuta 2024
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  ohjelmistokehys
Ohjelmointikielet:  TypeScript
Lisenssi:  MIT
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Angular (usein myös Angular 2+) on avoimen lähdekoodin TypeScript-pohjainen ohjelmistokehys (framework). Sen kehitystä johtaa Googlen Angular Team. Angularilla voi kehittää sovelluksia verkkoselaimille, mobiililaitteille sekä tietokoneille.
Aiheesta muualla

Angularin kotisivu
Angular GitHubissa
Fremont (Alamedan piirikunta)

| Fremont |
| --- | --- |

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  Alamedan piirikunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Bob Wasserman
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  225,6 km²
 – Josta vettä:  27,0 km² 
Korkeus:  0-143m
Väkiluku (2009):  213 000
 – Väestötiheys:  1 024,1 as./km²
 
 City of Fremont 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fremont on Alamedan piirikunnan suurin kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2009 213 000, joka teki siitä koko Yhdysvaltojen 95. suurimman kaupungin. Fremontilla on pinta-alaa 225,6 km². Tästä 27,0 km² on vettä.
Mission Peak -vuori Fremont Central Parkista kuvattuna
Käännös suomeksi
AngularJS

| AngularJS |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Google
Kehityshistoria
Vakaa versio:  1.8.3 (7. huhtikuuta 2022)
Kehitystilanne:  Aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Web-sovellus
Ohjelmointikielet:  JavaScript
Lisenssi:  MIT-lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
AngularJS on Googlen ylläpitämä avoimen lähdekoodin JavaScript-ohjelmistokehys (framework), joka avustaa yksisivuisten sovellusten kehittämisessä ja käytössä. AngularJS:n tavoite on lisätä selainpohjaisiin sovelluksiin tuki MVC-arkkitehtuurille, jonka avulla sivustojen kehitys ja testaus helpottuu. Ensimmäinen versio, versio 0.9.0 julkaistiin 11. lokakuuta 2010.
Kirjasto toimii siten, että se lukee HTML-elementteihin upotettujen ylimääräisten attribuuttien kautta mitä toiminnallisuutta kyseiseen kohtaan toivotaan, ja yhdistää elementtiin toiminnallisuuden mukaisen syötteen luku- tai kirjoitusoperaation mallipohjan mukaisesti muuttujiin liitettynä. Muuttujia voidaan kontrolloida joko staattisesti, asettamalla arvo muuttujaan JavaScriptillä, tai dynaamisesti, esimerkiksi lukemalla arvot tietovarastosta JSONin avulla.
Aiheesta muualla

AngularJS virallinen kotisivu
AngularJS GitHubissa
Eurooppalainen maisemayleissopimus

Maisema Kolin kansallispuistosta.
Eurooppalainen maisemayleissopimus (myös Firenzen sopimus) on Euroopan neuvoston luoma ensimmäinen kansainvälinen sopimus, joka on laadittu yksinomaan eurooppalaisen maiseman suojelua varten kaikista näkökulmista katsottuna. Sopimus koskee kaikkia sen ratifioineita osapuolia ja kattaa luonnon-, maaseutu, kaupunki- ja esikaupunkialueet. Sopimus ottaa huomioon niin valtakunnallisesti merkittävät maisema-alueet, kuin myös jokapäiväisen arkiset tai rapistuneet maisema-alueet.
Tarkoitus

Eurooppalaisen maisemayleissopimuksen tavoitteena on maisemien suojelun, hoidon ja suunnittelun edistäminen, sekä huomion herättäminen ja opettaminen maisema-alueiden arvosta. Se ohjaa ja yhtenäistää Euroopassa harjoiteettavaa maisemapolitiikkaa. Sopimus edellyttää, että maisemien arvo olennaisena osana ihmisen kulttuuri- ja luonnonympäristöä tunnustetaan lainsäädännössä. Maisemanäkökohdat on otettava huomioon kaikissa toimenpiteissä joilla voi olla vaikutusta maisemaan. Lisäksi on otettava käyttöön menettelytapoja, joiden avulla kansalaiset ja viranomaiset voivat osallistua maiseman arviointiin ja tavoitteiden määrittelemiseen ja toteuttamiseen.
Historia

Vuoden 2024 alussa Eurooppalaisen maisemayleissopimuksen oli ratifioinut 40 Euroopan neuvoston jäsenvaltiota. Suomi liittyi sopimukseen vuonna 2006. Suomen lainsäädäntö, hallinnolliset ohjelmat ja käytännöt tarjoavat riittävät keinot yleissopimuksen tavoitteiden täyttämiseksi eikä voimassaolevaan lainsäädäntöön tarvinnut tehdä liittymishetkellä tarkistuksia sopimuksen voimaansaattamisen takia.
Historia > Toimeenpano

Vuoden 2024 tammikuussa seuraavat maat olivat ratifioineet sopimuksen:
Alankomaat, Andorra, Armenia, Azerbaidžan, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Espanja, Georgia, Irlanti, Islanti, Italia, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Moldova, Montenegro, Norja, Pohjois-Makedonia, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, San Marino, Serbia, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tsekin tasavalta, Turkki, Ukraina, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Näiden maiden lisäksi Malta on allekirjoittanut sopimuksen, mutta ei ratifioinut sitä.
Suomessa > Valtakunnallisesti merkittävät maisema-alueet

Suomessa on 186 valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. Ne ovat maaseudun edustavimpia kulttuurimaisemia, joiden arvo perustuu monimuotoiseen kulttuurivaikutteiseen luontoon, hoidettuun viljelymaisemaan ja perinteiseen rakennuskantaan. Lisäksi alueisiin sisältyy muita maisematyyppejä, kuten saaristolaista ja saamelaista elämänmuotoa edustavia kohteita sekä historiallisesti merkittäviä maisemanähtävyyksiä. Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet perustuvat maankäyttö- ja rakennuslakiin.
Suomessa > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Lisäksi Suomessa on valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä, joihin kuuluvat muun muassa historialliset rakennukset, varhaisen teollisuuden ja liikenteen miljööt, puutarhakulttuurin muovaamat maisemat ja muinaisjäännökset. Rakennetun kulttuuriympäristön päivitysinventointi valmistui vuonna 2009, jolloin Museovirasto listasi yli 1 400 kulttuurihistoriallisesti merkittävää rakennettua ympäristöä. Maankäyttö- ja rakennuslakiin perustuvaa rakennettujen kulttuuriympäristöjen inventointia käytetiin apuna myös valtakunnallisesti merkittävien maisema-alueiden inventoinnissa.
Suomessa > Kansallismaisemat

Vuonna 1992 ympäristöministeriö juhlisti Suomen 75-vuotista itsenäisyyttä nimeämällä 27 kansallismaisemaa. Kansallismaisemiksi valittiin kulttuurihistoriallisesti merkittäviä maisemakohteita, jotka kuvastavat monipuolisesti suomalaisen elinkeinomaiseman historiaa, alueellisia erityispiirteitä ja jotka ovat vaikuttaneet suomalaisen identiteetin ja maisemakäsityksen syntyyn.
Suomessa > Kansalliset kaupunkipuistot

Maankäyttö- ja rakennuslain nojalla voidaan perustaa kansallisia kaupunkipuistoja. Niissä arvokas kulttuuriympäristö ja kaupunkiluonto yhdistyvät kaupunkilaisten päivittäiseen ympäristöön ja virkistysalueisiin kestävän kaupunkisuunnittelun periaatteiden mukaisesti. Kansallisissa kaupunkipuistoissa on valtakunnallisesti merkittäviksi määriteltyjä kohteita, mutta myös arkisemmiksi miellettyjä alueita. Aloitteen kansallisten kaupunkipuistojen perustamisesta tekee kaupunki tai kunta ja perustamispäätöksen tekee ympäristöministeriö.
Suomessa > Perinnemaisemat

Ympäristöministeriö on kartoittanut perinteisten maankäyttötapojen muovaamia perinnemaisemia. Ne ovat usein tärkeitä myös ekologisesti, biotooppeina. Perinnebiotoopit ovat kulttuurivaikutteisia, pääosin niitto- ja laiduntalouden muovaamia luontotyyppejä, kuten niittyjä, hakamaita, metsälaitumia ja nummia.
Perinnebiotoopit ovat ainutlaatuisia lajistollisia kokonaisuuksia, joiden katoaminen uhkaa viedä elinympäristön monilta eläin- ja kasvilajeilta. Perinnebiotooppien kokonaispinta-ala on pienentynyt jyrkästi maaseudun rakennemuutoksen ja tuotantomenetelmien uudistumisen myötä. Perinnebiotooppeja pyritään suojelemaan maisemanhoitohankkeilla ja perinteistä maatalousmaisemaa ylläpitävillä tukitoimilla.
Suomessa > Maisemanhoitoalueet

Luonnonsuojelulain nojalla voidaan perustaa maisemanhoitoalueita. Niiden avulla vaalitaan maaseutumaisemien luonto- ja kulttuuriarvoja sekä alueiden historiallisia ominaispiirteitä. Alueet perustetaan tiiviissä yhteistyössä paikallisten toimijoiden, kuten kyläyhdistysten ja kuntien kanssa.
Suomessa > Valtakunnallisesti merkittävät kallioalueet

Suomen luonnon- ja maisemansuojelun kannalta arvok­kaista kallioalueista on koottu tietoa laajaan julkaisuun, joka käsittää yli tuhat eri kokoista kallioaluetta. Valtakunnallisesti arvokkaita kallioalueita, joiden geologiset, biologiset ja maisemalliset piirteet ovat erityisen edustavia, löytyi inventoinnissa 1286 kappaletta. Niitä esiintyy eniten Pirkanmaalla, Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Etelä-Savossa, Keski-Suomessa ja Lapissa.
Euroopan neuvoston maisemapalkinto

Yleissopimuksen yhteydessä perustettiin Euroopan neuvoston maisemapalkinto, joka on tunnustus toimista tai toimintaperiaatteista, jotka tähtäävät maisemien kestävään käyttöön, suojeluun tai suunnitteluun. Palkittavat hankkeet edistävät maisemayleissopimuksen tavoitteita, ja ne voivat toimia esimerkkinä koko Euroopassa.
Maisema kohti Vanhaa Porvoota.
Maisema Turun jokirannassa.
Maisema Siuntion Krejansbergetin huipulta.
Free Running

Free Running (Freerun) on parkourista kehittynyt liikuntamuoto, jossa pyritään olemaan pysähtymättä ja koko ajan liikkeessä. Lajien tunnetuimpia harrastajia on muun muassa itse Parkourin keksijä David Belle, Sébastien Foucan, Daniel Ilabaca ja Ryan Doyle.
Free Runningin ja parkourin erot ja yhtäläisyydet

Parkour pyrkii katkeamattomaan liikkeeseen pisteestä A pisteeseen B keskittymättä yksittäisiin liikeratoihin. Free Running sen sijaan keskittyy nimenomaan yksittäisten liikeratojen yhdistelyyn ja näyttävyyteen. Parkourissa kutsutaankin mieluiten näitä liikeratoja tempuiksi.
Toisaalta Freerunning muistuttaa Parkouria melko paljonkin. Koska molemmissa lajeissa liikutaan samanlaisissa ympäristöissä, on liike luonteeltaan jossain määrin samanlaista. Useat elementit toistuvat molemmissa lajeissa ja lajien synnyissäkin on paljon samaa.
Aiheesta muualla

http://www.freerunning.fi
http://www.parkour.fi (Parkour)
Amerikanpuolalaiset

| Amerikanpuolalaiset |
| --- | --- |
 Amerikanpuolalaisten osuus osavaltioittain
Väkiluku:  9 152 819
Asuinalueet:  New York, New Jersey, Pennsylvania, Maryland, Connecticut, Massachusetts, Michigan, Illinois, Wisconsin, Ohio, Minnesota, Indiana, Pohjois-Dakota
Kielet:  amerikanenglanti, puola
Uskonnot:  roomalaiskatolisuus, protestanttisuus, juutalaisuus
Amerikanpuolalaiset (engl. Polish Americans, puol. Polonia amerykańska) ovat yhdysvaltalaisia, jotka ovat syntyneet tai joiden juuret ovat Puolassa. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan Yhdysvalloissa asui 9 152 819 puolalaistaustaista henkilöä vuonna 2018.
Puolalaiset ovat Yhdysvaltojen suurin slaavilaiskansoja edustava väestöryhmä. Ensimmäiset merkinnät puolalaisista maahantulijoista on vuodelta 1609 Virginian Jamestownin dokumenteissa, ja he olivat käsityöläisiä kuten lasinpuhaltajia ja puuseppiä. Vuonna 1719 puolalainen tutkimusmatkailija Anthony Sadowski perusti Amityn kylän Pennsylvaniaan. Puolalaiset aatelismiehet Tadeusz Kościuszko (1746–1817) ja Casimir Pulaski (1747–1779) taistelivat Yhdysvaltain vapaussodassa, ja Savannah’ssa kaatuneen Pułaskin kunniaksi vietetään yhä merkkipäivää aina lokakuussa.
Ensimmäinen varsinainen siirtolaisaalto Puolasta Yhdysvaltoihin tapahtui 1800-luvun alkupuolen mittaan ja koostui alle kahdesta tuhannesta yläluokan poliittisesta pakolaisesta. Suurempi aalto puolalaisia tuli vuoden 1860 ja ensimmäisen maailmansodan välillä, ja silloin syynä oli Puolan maaseudun köyhyys ja nälänhätä. Nämä siirtolaiset asettuivat useimmiten itärannikon ja Keskilännen suuriin teollisuuskaupunkeihin: New Yorkiin, Buffaloon, Pittsburghiin, Clevelandiin, Detroitiin, Milwaukeehen, Minneapolisiin, Chicagoon ja St. Louisiin, joissa yhä on maan suurimmat puolalaisyhteisöt. Kolmas puolalaisaalto tapahtui Neuvostoliiton vuosina eli ensimmäisen maailmansodan ja kylmän sodan välillä. Neuvostoliiton romahdettua ja Puolan vapauduttua alkoi neljäs aalto.
Tunnettuja amerikanpuolalaisia

Eminem, rap-artisti
Pat Benatar, laulaja
Zbigniew Brzezinski, presidentti Jimmy Carterin neuvonantaja
Neil Diamond, laulaja-lauluntekijä
Dianne Feinstein, demokraattipoliitikko
Kazimierz Funk, biokemisti
John Wayne Gacy, sarjamurhaaja
Alan Greenspan, ekonomisti
Bonnie Hunt, koomikko ja näyttelijä
Laura Ingraham, konservatiivinen kommentaattori
Scarlett Johansson, näyttelijä
Janae Kroc, kehonrakentaja
Jane Kaczmarek, näyttelijä
Brittney Karbowski, ääninäyttelijä
Jerzy Kosinski, kirjailija
Gene Krupa, jazzrumpali
Stephanie Kwolek, kemisti
Tory Lane, pornonäyttelijä
Téa Leoni, näyttelijä
Bronisław Malinowski, antropologi
Arthur Miller, näytelmäkirjailija
Czesław Miłosz, runoilija
Paul Newman, näyttelijä
Krystian Ochman, muusikko
Jerry O’Connell, näyttelijä
Joe Pavelski, jääkiekkoilija
Michael J. Pollard, näyttelijä
Casimir Pulaski, sotapäällikkö
John Ratzenberger, näyttelijä
Helena Rubinstein, kosmetiikkayrittäjä
Haym Salomon, pankkiiri
Sarah Silverman, koomikko
Martha Stewart, tv-persoona
Leopold Stokowski, kapellimestari
Parisa Tabriz, tietoturva-asiantuntija
Tom Tataranowicz, ohjaaja
Alan Tudyk, näyttelijä
Tracey Ullman, näyttelijä
Eli Wallach, näyttelijä
Jackie Walorski, republikaanipoliitikko
Paul Winchell, vatsastapuhuja ja ääninäyttelijä
Steve Wozniak, Applen toinen perustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amerikanpuolalaiset Wikimedia Commonsissa
Fringe – rajamailla

| Fringe – Rajamailla> Fringe |
| --- | --- |

Tyyli:  Draama Rikosdraama Kauhu Science fiction
Kestoaika:  81 min (Pilot) n. 50 min (kausi 1) n. 43 min (kaudet 2-5)
Luoja(t):  J. J. Abrams Alex Kurtzman Roberto Orci
Pääosissa:  Anna Torv Joshua Jackson John Noble Lance Reddick Kirk Acevedo Blair Brown Jasika Nicole Mark Valley
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   FOX   MTV3
Esitetty:  9. syyskuuta 2008 – 19. tammikuuta 2013
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  100
Aiheesta muualla
IMDb 
Fringe – rajamailla (Fringe) on yhdysvaltalainen scifisarja, joka alkoi Yhdysvalloissa FOX-kanavalla syksyllä 2008. Sarjan pääosissa ovat FBI-agentti Olivia Dunham (Anna Torv), tiedemies Walter Bishop (John Noble) ja tämän poika Peter Bishop (Joshua Jackson), jotka tutkivat omituisia tieteellisiä ilmiöitä, joiden sarjaa kutsutaan Kaavaksi. Sarjan ovat luoneet J. J. Abrams, Alex Kurtzman ja Roberto Orci.
Yhdysvalloissa sarja päättyi viidennen esityskauden päättäneeseen kaksiosaiseen jaksoon 19. tammikuuta 2013. Suomessa sarjaa on esittänyt MTV3.
Näyttelijät ja hahmot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anna Torv  | … |  Olivia Dunham   |
|  Joshua Jackson  | … |  Peter Bishop   |
|  John Noble  | … |  Walter Bishop   |
|  Lance Reddick  | … |  Phillip Broyles   |
|  Blair Brown  | … |  Nina Sharp   |
|  Jasika Nicole  | … |  Astrid Farnsworth   |
|  Kirk Acevedo  | … |  Charlie Francis   |
|  Leonard Nimoy  | … |  William Bell   |
Juoni

FBI-agentti Olivia Dunham jäljittää mielisairaalaan joutuneen tiedemiehen Walter Bishopin ja tämän pojan Peterin tutkiakseen selittämättömiä tieteellisiä ihmishenkiä vaatineita tapauksia, joiden sarjaa kutsutaan Kaavaksi. Heidän tutkimuksensa johtavat miljardien dollarien teknologiayrityksen nimeltä Massive Dynamic ja sen yritysjohtajan, Nina Sharpin luo. Pian omalaatuinen tutkimuskolmikko saa todeta, että nuo oudot tapaukset ovat vain osa suurempaa salaliittoa.
Tuotantokaudet > Tuotantokausi 1

Olivia, Peter ja Walter tutkivat omituisia tapauksia Fringe-jaostossa, saaden vastaansa ZFT-nimellä tunnetun salaisen bioterroriorganisaation, joka yrittää toteuttaa Kaavan mysteereitä. Kauden kantavia mysteereitä ovat Peterille sattunut salattu tragedia, lapsena Oliviaan käytetty lääke ja mysteerinen rinnakkaistodellisuus.
Tuotantokaudet > Tuotantokausi 2

Toisella kaudella selviää rinnakkaistodellisuuden olemassaolo. Thomas Jerome Newton -niminen rinnakkaistodellisuuden Fringe-agentti yrittää yhdistää todellisuudet, jotta voisi päästää rinnakkaistodellisuuden Walterin eli "Vara-Walterin" (engl. Walternate, sanasta "alternate" = vaihtoehtoinen) alkuperäiseen todellisuuteen toteuttamaan tappavaa suunnitelmaansa. Paljastuu, että Peter menehtyi lapsena, minkä seurauksena epätoivoinen Walter matkasi rinnakkaistodellisuuteen ja ajautui sieppaamaan tuon todellisuuden Peterin ja kasvattamaan hänet omanaan. Peter saa myöhemmin tietää totuuden ja hän onnistuu matkaamaan rinnakkaistodellisuuteen, missä hän kohtaa oikean isänsä, jolla on salaisia suunnitelmia Peterin varalle. Olivia ja Walter matkaavat rinnakkaistodellisuuteen estämään Vara-Walterin aikeet. Peter päättää palata takaisin, mutta Olivia siepataan ja hänen rinnakkaishahmonsa "Eilivia" (engl. Fauxlivia eli False Olivia, lausutaan Folivia) ottaa hänen paikkansa.
Tuotantokaudet > Tuotantokausi 3

Eilivia jatkaa salaista tehtäväänsä vakoilla Fringe-jaostoa ja tekee yhteistyötä Newtonin kanssa. Sillä välin Olivia on vankina rinnakkaistodellisuudessa, missä häneen istutetaan Eilivian persoonallisuus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fringe – Rajamailla - MTV3.fi
Sarjan virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Fringe Italy (Arkistoitu – Internet Archive)