stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
A Thousand Suns World Tour
Kappalelista > Huomiot

Etelä-Amerikassa "Bleed It Out" esitettiin "Crawling" -kappaleen jälkeen
Yarkon Parkissa, Tel Avivissa, Israelissa, yhtye esitti Bob Marleyn kappaleen "No Woman, No Cry"
Roundhousessa, Lontoossa, Englannissa, yhtye esitti Adelen kappaleen "Rolling in the Deep"
Äänitykset

Koko kiertueen ajan yhtye antoi virallisen bootleg-tallenteen jokaisen konsertin jälkeen ilmaiseksi paikallaolijoille. Konserttiin osallistuneet pystyivät lataamaan konsertin ilmaiseksi.
Kokoonpano

Chester Bennington – laulu, rytmikitara, lyömäsoitin
Rob Bourdon – rummut, lyömäsoitin
Brad Delson – kitara, taustalaulu, kosketinsoitin, lyömäsoitin
Dave "Phoenix" Farrell – bassokitara, taustalaulu, kosketinsoitin
Joe Hahn – DJ, syntetisaattori, samplaus, taustalaulu
Mike Shinoda – laulu, rytmikitara, kosketinsoitin
Linkin Park Maquinaria Festivalissa Chilessä
Linkin Park Maquinaria Festivalissa Chilessä
Linkin Park Maquinaria Festivalissa Chilessä
Vertanen

Vertanen on suomalainen sukunimi, ja nimen kantajia ovat esimerkiksi seuraavat henkilöt:
Annu Vertanen (s. 1960), taidegraafikko, professori
Anttoni Vertanen (1884–1956), maanviljeljä ja Maalaisliiton kansanedustaja
Jere Vertanen (s. 1999), jääkiekkopuolustaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vertanes

Vertanes (k. 341) toimi Armenian katolikoksena vuosina 333–341. Hän oli Armenian kirkon varsinaisen perustajan Grigor Valontuojan poika ja itseään edeltäneen katolikoksen Aristakesin vanhempi veli. Hän oli naimisissa ja hänellä oli lapsia, minkä vuoksi häntä seurasi virassa hänen poikansa Husik.
Valkopyrstölepinkäinen

| Valkopyrstölepinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikansiepot Platysteiridae
Suku::  Lanioturdus
Laji::  torquatus
Kaksiosainen nimi
 Lanioturdus torquatus  Waterhouse, 1838 
Katso myös
   Valkopyrstölepinkäinen Wikispeciesissä   Valkopyrstölepinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkopyrstölepinkäinen (Lanioturdus torquatus) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkopyrstölepinkäistä tavataan Namibiassa ja Angolassa. Sen kannankehitys on nouseva ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Vertausluku

Vertausluku kertoo vaaleissa puolueeseen tai yhteislistaan kuuluvien ehdokkaiden keskinäisen järjestyksen saamiensa äänien perusteella. Suomessa käytävissä vaaleissa käytetään vertausluvun laskemisessa ns. D’Hondtin menetelmää, jossa vaalilistansa eniten ääniä saanut ehdokas saa vertausluvun, joka on puolueen tai yhteislistan saamien äänien kokonaismäärä. Seuraavaksi eniten saa puolet siitä, kolmas kolmanneksen ja niin edelleen.
Jos puolueet muodostavat vaaliliiton, niiden ehdokkaat saavat vertausluvun koko vaaliliiton yhteisestä äänimäärästä. Vertauslukua käytetään suhteellisessa vaalitavassa, kuten eduskuntavaaleissa, europarlamenttivaaleissa ja kuntavaaleissa.
Uskonnonvapauslaki

Uskonnonvapauslaki säätää uskonnonvapaudesta Suomessa. Se tuli voimaan 1.1.1923, ja sen tilalle tuli 1.8.2003 voimaan uusi uskonnonvapauslaki.
Uskonnon harjoittamisesta perustuslaissa

Uskonnonvapaudesta on säädetty perustuslakitasollakin. Vuoden 1919 hallitusmuodossa 8. ja 9. pykälä ilmaisivat yksilön uskonnonvapauden seuraavasti:
Nykyisessä perustuslaissa asiasta säädetään näin:
Tarkemmat säännökset asiasta ovat uskonnonvapauslaissa.
Kirjallisuutta

Brotherus, K. R.: Valtio ja kirkko: Katsaus Suomen uskontolainsäädännön kehitykseen.  (Sivistys ja tiede 38)  Porvoo: WSOY, 1923.
Aiheesta muualla

Suomen ev.lut. kirkon määritelmä uskonnonvapauslaista (Arkistoitu – Internet Archive)
Espoon helluntaikirkon selvitys uudesta uskonnonvapauslaista (Arkistoitu – Internet Archive)
Lukion UE5-kurssin oppikirja (Arkistoitu – Internet Archive)
www.uskonnonvapaus.fi
Suomen uskonnonvapauden historia.
Erkki Hartikainen: Katsomusvapautta aiotaan kaventaa. Vapaa ajattelija 5/2002.
Erkki Hartikainen: Ateistien kirkko? Vapaa ajattelija 5/2002.
Uskonnonvapaudesta kristinuskon näkökulmasta:
Valanti

| Valanti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°57′10″N, 24°18′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Vartenjärveen 
Järvinumero:  35.339.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,1 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,032 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValanti 
Valanti  on Pirkanmaalla Ruovedellä Hyyrylän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy.
Uudenmaanruotsi

Suomenruotsin murteet. Uudenmaanruotsi sinisellä.
Uudenmaanruotsi (ruotsiksi nyländska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä, jota puhutaan Uudellamaalla Suomen etelärannikolla. Uudenmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan usein vielä Länsi-Uudenmaan, Keski-Uudenmaan ja Itä-uudenmaan murteisiin. Sisäisiä eroja on jonkin verran, mutta ne ovat häviämään päin.
Ääninäyte

Inkoon murteen on nauhoittanut vuonna 1960 Kurt Zilliacus (tiedostossa transkriptio).
Porvoon murteen on nauhoittanut vuonna 1960 Åke Granlund.
Valheella on lyhyet jäljet

| Valheella on lyhyet jäljet> Synden har lång svans.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Margit Sandemo
Julkaistu:  1986
ISBN:  91-7710-110-3
Suomennos
Suomentaja:  Marja Mahlamäki
Kustantaja:  Kirjaviihde
Julkaistu:  1997
ISBN:  951-636-046-7
Sarja: Jääkansan tarina
Edeltävä:  Tulivuonon talo
Seuraava:  Tuli ja jää
Aiheesta muualla
Kirjasampo
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Valheella on lyhyet jäljet (Synden har lång svans) on norjalais-ruotsalaisen kirjailijan Margit Sandemon kirjoittama historiallinen romaani ja romaanisarjan Jääkansan tarina 27. osa. Teos on ilmestynyt 1986, ja sen on julkaissut suomeksi Marja Mahlamäen suomentamana Kirjaviihde 1997.
Valhe (elokuva)

| Valhe> L’Adversaire |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Nicole Garcia
Käsikirjoittaja:  Frederic Belier-Garcia and Jacques Fieschi
Perustuu:  Emmanuel Carrèren romaaniin
Tuottaja:  Alain Sarde
Säveltäjä:  Angelo Badalamenti
Kuvaaja:  Jean-Marc Fabre
Leikkaaja:  Emmanuelle Castro
Pääosat:   Daniel Auteuil  Géraldine Pailhas 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska, Sveitsi, Espanja
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  130 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valhe (L’Adversaire) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Nicole Garcian ohjaama ranskalainen elokuva, joka kertoo valelääkäristä. Elokuva perustuu Emmanuel Carrèren samannimiseen romaaniin, jonka pohjana ovat Ranskassa sattuneet todelliset tapahtumat.
Vanha Metsä

Tammi Savernaken Metsässä Wiltshiressä, josta Tolkien sai inspiraation Vanhaan Metsään.
Vanha Metsä on kirjailija J. R. R. Tolkienin luomassa kuvitteellisessa Keski-Maassa Konnun itärajalla sijaitseva metsä. Taru sormusten herrasta -kirjan kuudennessa luvussa hobitit Frodo Reppuli, Samvais Gamgi, Peregrin Tuk ja Meriadoc Rankkibuk kulkevat Vanhan Metsän halki nazgûleita paeten. Heidän ystävänsä Fredegar Bolger oli kuullut Vanhasta Metsästä kauheita tarinoita, joten hän kieltäytyi lähtemästä heidän mukaansa.
Vanha Halavaukko-niminen puu vangitsee Merrin ja Pippinin sisuksiinsa hobittien lähdettyä Metsään, kunnes Metsän isäntä Tom Bombadil pelastaa hobitit ja majoittaa heidät luokseen yöksi.
Peter Jacksonin ohjaamasta Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogiasta sekä Vanha Metsä että Tom Bombadil karsittiin pois, ja Frodo, Sam, Merri ja Pippin matkasivat suoraan Briihin ilman eksymistä Metsään.
Venäjän Grand Prix

|  Venäjän Grand Prix  |
| --- | --- |
 Sotši Autodrom
Rata:  Sotši Autodrom
Sijainti:  Sotši, Venäjä
Ratatyyppi:  Katuun pohjautuva moottorirata
Radan pituus:  5,848 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 309,745 km
Eniten voittoja
Kuljettajat:   Lewis Hamilton (5) 
Tallit:  Mercedes (8)
Viimeisin kilpailu (2021):
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Voittoaika:  1:30.41,001
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda)
Kolmas:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.41,993
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kierrosaika:  1.37,423 (kierroksella 39)
Venäjän Grand Prix (ven. Гран-при России) oli vuosina 2014–2021 Sotšissa Venäjällä vuosittain järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu.
Kilpailu ajettiin 5,8 kilometriä pitkällä katuradalla Sotšin olympiapuistossa Adlerskin piirissä. Rata kiertää vuoden 2014 talviolympialaisten kisakylää ja suorituspaikkoja.
Mercedes on voittanut kaikki Venäjän GP-kilpailut. Suomalaisista Venäjän Grand Prix’n ovat voittaneet saksalaisella kilpailulisenssillä ajanut Nico Rosberg vuonna 2016 ja Valtteri Bottas vuosina 2017 ja 2020. Vuoden 2017 voitto oli samalla Bottaksen uran ensimmäinen.
Vuoden 2022 kilpailu oli tarkoitus järjestää 25. syyskuuta, mutta se peruttiin Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022.
Voittajat

Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan.
| Kausi | Kuljettaja | Valmistaja | Rata | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1913 |  Georgi Suvorin | Benz | Pietari | Raportti |
| 1914 |  Willy Schöll | Benz | Pietari | Raportti |
| 2014 |  Lewis Hamilton | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2015 |  Lewis Hamilton | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2016 |  Nico Rosberg | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2017 |  Valtteri Bottas | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2018 |  Lewis Hamilton | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2019 |  Lewis Hamilton | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2020 |  Valtteri Bottas | Mercedes | Sotši | Raportti |
| 2021 |  Lewis Hamilton | Mercedes | Sotši | Raportti |
Valkopyrstökerttu

| Valkopyrstökerttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Poliolais
Laji::  lopesi
Kaksiosainen nimi
 Poliolais lopesi  (Alexander, 1903) 
Katso myös
   Valkopyrstökerttu Wikispeciesissä   Valkopyrstökerttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkopyrstökerttu (Poliolais lopesi) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkopyrstökerttua tavataan Kamerunissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Nigeriassa. Se o yhä paikallisesti yleinen, mutta vähenemässä elinympäristöjen tuhooutmisen vuoksi. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elinympäristö

Valkopyrstökerttu elää tiheissä ja kosteissa metsissä keskikorkeuksissa ja vuoristoissa.
Uriah Heepin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 25 |  |
| ↙Livealbumit | 14 |  |
| ↙Kokoelmat | 19 |  |
| ↙Singlet | 26 |  |
| ↙Videot | 10 |  |
Tämä on Uriah Heepin diskografia.
Studioalbumit

Very ’eavy... very ’umble (1970)
Salisbury (1971)
Look at Yourself (1971)
Demons and Wizards (1972)
The Magician’s Birthday (1972)
Sweet Freedom (1973)
Wonderworld (1974)
Return to Fantasy (1975)
High and Mighty (1976)
Firefly (1977)
Innocent Victim (1977)
Fallen Angel (1978)
Conquest (1980)
Abominog (1982)
Head First (1983)
Equator (1985)
Raging Silence (1989)
Different World (1991)
Sea of Light (1995)
Sonic Origami (1998)
Wake the Sleeper (2008)
Celebration (2009), sis. uusintaversioita
Into the Wild (2011)
Outsider (2014)
Living the Dream (2018)
Chaos & Colour (2023)
Livealbumit

Uriah Heep Live (1973)
Live in Europe 1979 (julkaistu 1986)
Live at Shepperton ’74 (julkaistu 1986)
Live in Moscow (1988)
Spellbinder Live (1996)
King Biscuit Flower Hour Presents In Concert (äänitetty 1974, julkaistu 1997)
Future Echoes of the Past (2000)
Acoustically Driven (2001) CD/DVD
Electrically Driven (2001)
The Magician's Birthday Party (2002) CD/DVD
Live in the USA (2003) CD/DVD
Magic Night (2004) CD/DVD
Live in Armenia (2011)
Live at Koko, London 2014 (2015)
Kokoelmat

The Best of... (1975)
Still ’Eavy, Still Proud (1990)
Rarities From the Bronze Age (1991)
The Lansdowne Tapes (1993)
The Best of... Part 2 (1997)
A Time of Revelation (1996) (4cd kokoelma)
Forever (1997) (julkaistu vain Suomessa)
The Collection (2001)
Remasters – The Official Anthology (2001)
Come Away Melinda (2001)
Empty the Vaults – The Rarities (2001)
20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best of Uriah Heep (2001)
You Can't Keep a Good Band Down (2002) (7cd kokoelma)
Between Two Worlds (2002)
The Ultimate Collection (2003)
Chapter & Verse: The Uriah Heep Story (2005) (6-CD + kirja, virallinen 35-vuotisjuhlakokoelma)
The Very Best of Uriah Heep (2006)
Bird of Prey: Best Of (2006) CD+DVD
Totally Driven (2015)
Singlet

Gypsy (1971)
Lady in Black (1971)
Look at Yourself (1971)
The Wizard (1972)
Easy Livin' (1972)
Sweet Lorraine (1972)
Blind Eye (1973)
Stealin’ (1973)
Something or Nothing (1974)
Prima Donna (1975)
One Way or Another (1976)
Wise Man (1977)
Free Me (1977)
Come Back to Me (1978)
Carry On (1980)
Love Stealer (1980)
Think It Over (1981)
That's the Way That It Is (1982)
Lonely Nights (1983)
Stay on Top (1983)
Rockarama (1985)
Poor Little Rich Girl (1985)
Hold Your Head Up (1989)
Blood Red Roses (1989)
Dream On (1995)
Lady in Black (live) (2001)
Live DVD:t & VHS:t

Easy Livin’: The History Of Uriah Heep – 1985 vhs
Raging Through The Silence – 1989 vhs
Gypsy – 1990 vhs
The Legend Continues – 2000 dvd
Sailing The Sea Of Light – 2001 dvd
Moscow and Beyond (Live In Moscow) – 2002 dvd/cd
Rock Legends – 2003 dvd
Classic Heep Live From The Byron Era – 2004 dvd
The Ultimate Anthology – 2004 dvd
Between Two Worlds – 2005 dvd
Aiheesta muualla

Uriah Heepin diskografia Discogs.comissa (englanniksi)
Viiksisimppu

| Viiksisimppu> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Viiksisimput Bathylutichthyidae  Balushkin & Voskoboinikova, 1990
Suku::  Bathylutichthys  Balushkin & Voskoboinikova, 1990
Laji::  taranetzi
Kaksiosainen nimi
 Bathylutichthys taranetzi  Balushkin & Voskoboinikova, 1990 
Katso myös
   Viiksisimppu Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viiksisimppu (Bathylutichthys taranetzi) on simppukaloihin kuuluva kalalaji, jota tavataan syvistä vesistä Eteläiseltä jäämereltä. Se on ainoa laji viiksisimppujen (Bathylutichthyidae) heimossa.
Viiksisimppu on pienikokoinen kala, joka kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Ruumis on suomuton ja muodoltaan pitkänomainen ja kapenee pyrstöä kohden. Tyypillisiä piirteitä ovat leuan alla olevat kaksi viiksisäiettä ja yhteensulautuneet selkä-, pyrstö- ja peräevät. Viiksisimppua on tavattu 1 650 metrin syvyydestä Etelä-Georgian saaren lähettyviltä.
Valkovatsamonarkki

| Valkovatsamonarkki> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sieppomonarkit Stenostiridae
Suku::  Töyhtömonarkit Elminia
Laji::  albiventris
Kaksiosainen nimi
 Elminia albiventris  Sjöstedt, 1893 
Katso myös
   Valkovatsamonarkki Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkovatsamonarkki (Elminia albiventris) on sieppomonarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkovatsamonarkkia tavataan Burundissa, Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Päiväntasaajan Guineassa, Nigeriassa, Ruandassa ja Ugandassa. Lajia on kuvattu yleiseksi tai runsaslukuiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Valkovatsaluura

| Valkovatsaluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  albigula
Kaksiosainen nimi
 Grallaria albigula  Chapman, 1923 
Katso myös
   Valkovatsaluura Wikispeciesissä   Valkovatsaluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkovatsaluura (Grallaria albigula) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkovatsaluuraa tavataan Argentiinassa, Boliviassa ja Perussa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Vertaus

Vertaus  on havainnollistava, tehostava, rinnastava tai muuten vertaileva ilmaus. Kielitieteellisesti se on vertailuun perustuva kielikuva, joka sisältää jonkin kytkevän elementin, tavallisesti kuin-sanan. Vertauksesta voidaan käyttää myös käsitettä metafora. Yleisesti vertauksella tarkoitetaan kielellistä ilmaisua, joka kuvailee jotakin asiaa rin­nas­ta­mal­la sen johonkin toiseen. Vertaus voi vaihdella yksityiskohtaisesta vertaamisesta pelkkään kielikuvaan.
Uskonnollinen vertaus on lyhyt ja ytimekäs tarina johon sisältyy uskonnollinen opetus. Jeesus käytti opetusmetodina vertauksia etenkin opettaessaan suuria joukkoja.
Aiheesta muualla

Vertausten voima ja vaarat
Vertaukset Raamatussa
Valkovatsaorneero

| Valkovatsaorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Rantaorneerot Certhiaxis
Laji::  mustelinus
Kaksiosainen nimi
 Certhiaxis mustelinus  (Sclater, 1874) 
Katso myös
   Valkovatsaorneero Wikispeciesissä   Valkovatsaorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkovatsaorneero (Certhiaxis mustelinus) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkovatsaorneeroa tavataan Brasiliassa, Kolumbiassa ja Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Viherkottarainen

| Viherkottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Kiiltokottaraiset Aplonis
Laji::  metallica
Kaksiosainen nimi
 Aplonis metallica  (Temminck, 1824) 
Katso myös
   Viherkottarainen Wikispeciesissä   Viherkottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viherkottarainen (Aplonis metallica) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Viherkottaraista tavataan Australiassa, Indonesiassa, Papua-Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla. Lajia on kuvattu paikallisesti yleisestä runsaaksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Venäjän metsäpalot 2010

| Venäjän maastopalot 2010 |
| --- | --- |
 Lämpötila 31.7.2010 Moskovan ympäristössä
Alue:  Venäjä
Ajankohta:  elokuu 2010 –
Syttymissyy:  helleaalto
Alueet, joihin tulipalot olivat levinneet 31. heinäkuuta.
Metsäpalojen savua Šeremetjevon lentoasemalla Moskovassa
Ennätyskorkeat lämpötilat aiheuttivat useita metsäpaloja Venäjällä vuonna 2010, minkä vuoksi presidentti Dmitri Medvedev julisti hätätilan seitsemälle eri alueelle.
Palaneen alueen pinta-alaksi arvioitiin 7. elokuuta 1 935 km². Viranomaisten mukaan Moskovan kuolleisuus kaksinkertaistui väliaikaisesti huonon ilmanlaadun vuoksi. Kuolleita oli noin 700 päivässä. Hätätilaministeri Sergei Šoign uskoi, että palot saataisiin hallintaan noin viikon kuluessa.
Moskovassa oli elokuussa 2010 ainakin 22 maastopaloa poikkeuksellisen kuuman ja kuivan kesän vuoksi. Muun muassa suopalojen savusumu heikensi kaupungin ilman kuusi kertaa tavanomaista huonommaksi. Viranomaiset kehottivat välttämään ulkoilua. Yhdysvallat, Saksa ja Ranska kehottivat välttämään Moskovaan matkustamista.
Riskit

Venäjän hätätilaministeri Sergei Šoigu varoitti 5. elokuuta 2010, että maastopalojen leviäminen voi vapauttaa Tšernobylin ydinonnettomuuden radioaktiivisia partikkeleita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän metsäpalot 2010 Wikimedia Commonsissa
Uskonto Romaniassa

Romania on sekulaari valtio, eikä sillä ole valtionuskontoa. Kuitenkin selkeä enemmistö maan väestöstä on kristittyjä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa 86,7 % väestöstä luokiteltiin Romanian ortodoksiseen kirkkoon kuuluviksi.[lähde? ] Muihin kristillisiin suuntauksiin kuuluu katolisuus (4,7 %), kalvinismi (3,7 %), helluntaiseurakunnat (1,5 %) ja Romanian kreikkalais-katolinen kirkko (0,9 %). Romaniassa on myös pieni mutta historiallisesti merkittävä muslimivähemmistö, joka elää pääosin Dobrogeassa ja johon kuului 67 500 henkeä, pääosin turkkilaista syntyperää. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan maassa oli myös noin 6 000 juutalaista sekä 23 105 sellaista, joilla ei ollut uskontoa tai olivat ateisteja.
Ortodoksisuus

Ortodoksisuus on suurin uskonnollinen suuntaus Romaniassa.  Siihen kuului 18 817 975 henkilöä vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan, tai 86,7% väestöstä. Kirkossakäynti on kuitenkin huomattavasti alhaisempaa. Syys-lokakuussa 2007 järjestetyn kyselyn mukaan, jossa oli neljä kategoriaa määrittelemään kirkossakäyntiaktiivisuutta Romaniassa (prosenttiosuus koko väestöstä): 38 % käy kirkossa useita kertoja kuukaudessa tai enemmän (joista 7 % viikoittain tai vielä useammin), 20 % käy keskimäärin kuukausittain, 33 % käy ainoastaan kerran tai kaksi vuodessa ja 7 % ei käy kirkossa.
Roomalaiskatolisuus

Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Romaniassa oli 1 028 401 roomalaiskatolista, käsittäen 4,7 % koko väestöstä. Enemmistä roomalaiskatolisista oli unkarilaisia, vaikkakin maassa on myös yli 300 000 romanialaista katolista, pääosin Transilvaniassa.
Kreikkalaiskatolisuus

Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Romaniassa oli 191 556 kreikkalaiskatolista, jotka muodostivat 0,88 % väestöstä. Enemmistö kreikkalaiskatolisista asuu Transilvanian pohjoisosissa.
Protestanttisuus

Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan (Arkistoitu – Internet Archive) protestantit kattavat 5,2 % koko väestöstä. Suurimmat suuntaukset ovat Romanian reformoitu kirkko (3,2 %), helluntailaisuus (1,5 %), baptismi (0,6 %), Seitsemännen päivän adventistit (0,4 %), unitariaarit (0,3 %) ja joukko muita evankelikaalisia ryhmiä.
Islam

Vaikka muslimien määrä Romaniassa on suhteellisen pieni, on sillä 700 vuoden historia Pohjois-Dobrogeassa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 67 566 henkilöä eli 0,3 % kokonaisväestöstä ilmoitti uskonnokseen islamin. 97 % Romanian muslimeista asuu kahdessa Romanian piirikunnassa Pohjois-Dobrogeassa: 85 % asuu Constanțassa ja 12 % Tulceassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uskonto Romaniassa Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Ortodoksisen kirkon levinneisyys Romaniassa 2002. Kannatus on yleisempää tummien värien alueilla ja vähäisempää vaaleammilla alueilla.
Roomalais-katolisuuden levinneisyys Romaniassa 2002. Kannatus on yleisempää tummien värien alueilla ja vähäisempää vaaleilla alueilla.
Kreikkalais-katolisuuden levinneisyys Romaniassa 2002.
Islamin levinneisyys Romaniassa 2002. Muslimeja on lähinnä Mustaanmereen rajautuvissa kahdessa piirikunnassa.
Käännös suomeksi