Philipp Nicolai
Elämäkerta

Philipp Nicolai syntyi 10. elokuuta 1556 Hessenin Mengeringhausenissa luterilaisen pastorin Dieterich Nicolain pojaksi. Vuonna 1575 Nicolai meni Erfurtin yliopistoon ja siirtyi sieltä vuonna 1576 Wittenbergin yliopistoon, josta hän valmistui vuonna 1579. Hän asui valmistumisensa jälkeen neljä vuotta Volkhardinghausenissa lähellä Mengeringhausenia ja kävi useasti saarnaamassa isänsä puolesta. Elokuussa 1583 hänet nimitettiin saarnaajaksi Herdecken kaupunkiin, missä hänelle tuotti vaikeuksia erityisesti kaupungin neuvoston roomalaiskatolisuus. Espanjalaisten palkkasoturijoukkojen ottaessa kaupungin haltuunsa huhtikuussa 1586 hän erosi virastaan.
Nicolaista tuli vuoden 1586 lopulla Niederwildungenin diakoni ja vuonna 1587 saman paikkakunnan pastori. Marraskuussa 1588 hänestä tuli Altwildungenin johtava pastori ja leskikreivitär Margaretha Waldeckilaisen hovisaarnaaja ja hänen poikansa Wilhelm Ernstin opintojen ohjaaja. Vuonna 1596 hän siirtyi Unnaan Westfaleniin. Unnaa piinasi vuosina 1597–1598 rutto, joka vei 1 300 asukasta. Nicolai masentui jatkuvien hautajaisten seurauksena, yhtenäkin päivänä kaivettiin peräti 30 hautaa. Lisäksi hän joutui joulukuussa 1598 jälleen pakenemaan espanjalaisia ja palasi vasta huhtikuussa 1599.
Tähän aikaan Nicolai luki Augustinuksen teosta Jumalan valtio, joka osittain innoitti häntä itseään kirjoittamaan vuonna 1599 teoksen Freudenspiegel des ewigen Lebens (”Iankaikkisen elämän ilon peili”). Siinä hän valoi yhteen kalvinismiin jyrkän eron tehneen luterilaisen uskon sekä barokille ominaisen kuolemaan ja tuonpuoleiseen liittyvän mystiikan. Hän kirjoittaa muun muassa: ”meidän ajallinen elämämme on uudestisyntymisen prosessi, meidän ajallinen kuolemamme on hartaasti ikävöity taivaallisen kirkkauden esiinmurtautuminen.”
Kirjaan sisältyy kaksi Nicolain tekemää virttä, "Wie schön leuchtet der Morgenstern", Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi "On kirkas aamutähti nyt" numerolla 43 ja "Wachet auf, ruft uns die Stimme" ,”Herätkää”! niin huuto kaikaa numerolla 163. Ruotsin kirkon virsikirjassa "On kirkas aamutähti nyt" on numerolla 478 Anna-Mari Kaskisen uudelleen kääntämänä. "Wachtet auf"-virrestä Ruotsin kirkon virsikirjassa on kaksi käännöstä: 317 "Herätkää, näin huuto kaikuu"  ja 632 "Kuulkaa: huuto vartijoiden" molemmat tekstit Pekka Kivekkään 1998 uudistamana.
Huhtikuussa 1601 Nicolai valittiin Hampurin St. Katharinenin kirkon johtavaksi pastoriksi. Hän aloitti siellä 6. elokuuta 1601. Hän oli Hampurissa suosittu saarnaaja, jota kutsuttiin ”toiseksi Krysostomokseksi”, ja häntä pidettiin luterilaisen kirkon ”pilarina”.
Nicolai kävi pariinkin otteeseen tiukkaa rajanvetoa kalvinilaisuuden suuntaan. Ensimmäiseksi hän kirjoitti traktaatin kalvinilaisten Jumalasta ja uskonnosta, ilmeisesti varoituskirjana maallikoille. Teos sai myös laajempaa huomiota, sillä Petrus Johannis Gothus käänsi sen ruotsiksi vuonna 1602 tukemaan Ruotsin papiston käymää kamppailua kuningas Kaarle IX:n kalvinilaistamispyrkimyksiä vastaan.
Nicolai osallistui 22. lokakuuta 1608 kollegansa Penshornin ordinaatioon ja poistui sieltä huonovointisena. Tauti kehittyi ankaraksi kuumeeksi, ja hän kuoli 26. lokakuuta 1608. Hänet haudattiin Hampurin St. Katharinenin kirkkoon.