stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
I Am the West
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Boy Was Conceived (Intro)  |  | 0.26 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Soul on Ice | Tha Bizness | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Life in California (mukana Jayo & WC)  | Sir Jinx, DAE ONE | 4.02 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | She Couldn't Make It on Her Own (mukana OMG & Doughboy)  | Bangladesh, Doughboy | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Urbanian | Track Bully | 2.25 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Y'all Know How I Am (mukana OMG, Doughboy, WC & Maylay)  | Willy Will, Doughboy | 2.18 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Too West Coast (mukana WC & Maylay)  | Hallway Productionz | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | I Rep That West | JIGG | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Drink the Kool-Aid | Brandon Alexander | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | No Country For Young Men | Doughboy | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | It Is What It Is | Mike Banger | 3.21 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Hood Robbin' | T-Mix | 3.45 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Your Money or Your Life | T-Mix | 3.23 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Nothing Like L.A. | The Fliptones | 3.20 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | All Day, Every Day | Hallway Productionz | 2.21 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Fat Cat | JIGG | 2.54 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Man Vs. Machine (iTunes bonuskappale)  | Infinity | 2.27 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Pros vs. Joes (iTunes bonuskappale)  | E-A-Ski | 2.19 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Metacritic: 62/100
Allmusic:
HipHopDX:
Rolling Stone:
Sakkaus

Ilmavirran irtoaminen siivestä tuulitunnelissa.
Sakkaus on tila, jossa ilmavirta eroaa ilma-aluksen siivestä ja siipi menettää suuren osan nostovoimastaan. Seurauksena alus lähtee vajoamaan. Sakkaus ilmenee liian suurella kohtauskulmalla, jolloin siiven nostovoiman tuottava painejakauma muuttuu äkillisesti koko siipiprofiilin matkalta. Myös suihkuturbiini tai potkurikoneen potkuri saattavat sakata.
Normaalista sakkauksesta voi toipua lennossa palauttamalla ilmavirta ohjausliikkeillä oikaisemalla kone. T-pyrstöisellä lentokoneella on myös mahdollisuus syvään sakkaukseen. Syvässä sakkauksessa (engl. deep stall, super stall) on vaikeampi tilanne, jossa ohjainpinnat menettävät huomattavasti vaikutusta ja normaalit korjausliikkeet eivät ole mahdollisia. Useissa tapauksissa syvästä sakkauksesta ei ole mahdollista toipua.
Syvä sakkaus T-pyrstöllä varustetussa lentokoneessa.
Syyt ja vaikuttavat tekijät

Liian suuren kohtauskulman ja siten sakkauksen syitä voivat olla esimerkiksi liian hidas ilmanopeus, äkillinen ja voimakas veto ohjaimesta, tai liian jyrkkä kaarto. Muita sakkauksen syntyyn vaikuttavia tekijöitä ovat esimerkiksi lentoasu (mm. etureunasolakoiden, laskusiivekkeiden ja laskutelineiden asento), koneen paino, sekä siiven pinnalla oleva lika ja jää. Siiven muoto vaikuttaa siihen, miten ohjattavuus säilyy sakkauksen aikana. Yleisilmailukoneissa tyypillinen suorakulmainen siipi on sakkausominaisuuksiltaan hyvä, koska siinä ilmavirtauksen irtoaminen sakatessa alkaa siiven tyvestä ja siis siiven kärjissä olevilla ohjainsiivekkeillä säilyy teho pidempään. Nuolimuotoinen siipi on sakkausominaisuuksiltaan huono, koska siinä sakkaus alkaa siiven kärjestä ja siis siivekkeet menettävät heti tehonsa. Myös siiven geometrisella ja aerodynaamisella kierrolla voidaan vaikuttaa sakkausominaisuuksiin. Geometrinen kierto tarkoittaa sitä, että siiven kohtauskulma tyvessä ja kärjessä on erisuuri. Aerodynaaminen kierto taas tarkoittaa sitä, että siipiprofiili on erilainen siiven tyvessä kuin kärjessä.
Syntytavat

Kun ilma-aluksella halutaan lentää hitaampaa vaakalentoa, kohtauskulmaa täytyy kasvattaa eli nokan asentoa nostaa, jotta nopeuden hidastumisesta aiheutunut nostovoiman pieneneminen saadaan korvattua. Tiettyyn rajaan asti tämä onnistuu, mutta liiallinen kohtauskulma aiheuttaa ilmavirtauksen irtoamisen siiven pinnasta ja nostovoiman mahdollistavien paine-erojen katoamisen. Tätä kriittistä kohtauskulmaa kutsutaan sakkauskohtauskulmaksi ja vastaavaa vaakalennon mahdollistavaa nopeutta sakkausnopeudeksi. Tietyllä lentoasulla lentokone sakkaa aina samalla kohtauskulmalla, kun taas sakkausnopeus riippuu lentoasusta ja lentokoneen massasta (painosta).
Jyrkässä kaarrossa koneen jatkavuuden kiihtyvyysvektorin ja koneen putoamiskiihtyvyden muodostama resultanttivektori on suurempi kuin koneen putoamiskiihtyvyys, mikä johtaa siihen, että kone sakkaa suuremmalla nopeudella kuin vastaavalla lentoasulla vaakalennossa. Sakkausnopeus kasvaa painovoiman monikerran neliöjuuren verran. Esimerkiksi 60 asteen kaarto aiheuttaa kaksinkertaisen G-voiman. Neliöjuuri kahdesta on noin 1,4 ja siis sakkausnopeus on 1,4 kertaa suurempi kuin vastaavalla lentoasulla vaakalennossa.
Joillakin hävittäjillä on mahdollista aikaansaada taistelun kannalta hyödyllinen sakkaustila, ns. läpisakkaus. Siinä äkillinen veto ohjainsauvasta aiheuttaa hetkellisesti liian suuren kohtauskulman ja sakkauksen, jolloin kone lentää hetken aikaa pohja edellä, kunnes moottorien teho saa normaalin lentotilan palautumaan.
Seuraukset ja oikaisu

Sakkaus harvoin johtaa onnettomuuteen, koska lentokoneissa on sakkausvaroitin, joka varoittaa lähestyvästä sakkauksesta, ja lisäksi lentäjien koulutuksessa kiinnitetään paljon huomioita sakkauksen tunnistamiseen ja siitä oikaisuun. Sakkaus ei yleensä tule yhtäkkisesti, vaan sitä edeltää sakkausvaroittimen ilmoitus ja koneesta riippuen esimerkiksi tärinää tai ohjaintuntuman heikentymistä. Itse sakkauksessa tapahtuva liike ei ole välttämättä pientä nokan niiausta kummempi. Koneen painopiste vaikuttaa siihen, kuinka helposti sakkaus päättyy. Etupainoinen lentokone, kuten monet purjekonetyypit, pyrkii itsestään oikaisemaan sakkauksesta jopa niin, että sitä on vaikea edes tarkoituksella saada sakkaamaan. Sakkaus voi myös olla toispuolinen, jolloin seurauksena saattaa olla syöksykierre. Mitä kauempana edessä koneen painopiste pituusakselilla on nostovoimakeskiöstä, sitä vähäisemmältä sakkaus tuntuu.
Sakkauksesta oikaisu tapahtuu viemällä ohjainta eteenpäin eli pienentämällä kohtauskulmaa ja lisäämällä tehoa. Tällöin ilmavirta kiinnittyy takaisin siipeen ja alkaa tuottaa taas nostovoimaa. Matalalla tapahtuva sakkaus voi olla vaarallinen, jos koneen nokan asentoa ei voi enää laskea (kohtauskulmaa pienentää), eikä moottorin täysikään teho riitä palauttamaan nopeutta. Tämä tulee kyseeseen lähinnä silloin, jos kone on jostakin syystä lastattu liian painavaksi.
Aiheesta muualla

Stall SKYbrary -sivustolla (englanniksi)
Deep Stall SKYbrary -sivustolla (englanniksi)
Sakke

| Sakke |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  mm. Sakari, Sakkeus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sakke on useista etunimistä käytetty suomalainen kutsumamuoto. Se voi pohjautua miehennimiin Sakari, Sakarias, Sakkeus, Saku, Sami ja Sauli. Sakke on yhdistetty myös naisennimiin Saara ja Sari.
1960-luvulta alkaen Sakke on yleistynyt itsenäisenä, virallisena miehen etunimenä. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on elokuuhun 2022 mennessä kirjattu noin 170–190 tämännimistä miestä. Virallisena naisennimenä Sakke on ollut erittäin harvinainen.
Nimipäivä

Sakke-nimi ei ole mukana almanakassa, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa Sakkejen nimipäivä on 14. tammikuuta.
Tunnettuja Sakkeja

Sakari ”Sakke” Aalto, musiikkituottaja ja laulaja-lauluntekijä
Sakke Hämäläinen (s. 1998), jääkiekkoilija
Sakari ”Sakke” Järvenpää (s. 1954), muusikko
Sauli ”Sakke” Koivula (s. 1972), muusikko
Sauli ”Sakke” Kotilainen, iskelmälaulaja
Saul ”Sakke” Nieminen (1913–1990), opetusneuvos, päätoimittaja ja rehtori
Sakari ”Sakke” Pietilä (s. 1954), jääkiekkovalmentaja
Sakke Vallius (s. 2002), jääkiekkoilija
Sari ”Sakke” Wallenius, laulaja-lauluntekijä
Kuvitteellisia Sakkeja

Sakke, päähenkilö Jorma Nenosen Sakke-nuortenkirjasarjassa
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Sakke (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
I Believe in You

| ”I Believe in You” Kylie Minogue |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ultimate Kylie
 Julkaistu: 6. joulukuuta 2004
 Formaatti: Single
 Tuottaja(t): Jake Shears Babydaddy
 Tyylilaji: dancepop, synthpop
 Kesto: 03.21
 Levy-yhtiö: Parlophone
Kylie Minoguen muut singlet
| ”Chocolate” 2004 | ”I Believe in You” 2004 | ”Giving You Up” 2005 |
"I Believe in You" on dancepopkappale Kylie Minoguen albumilta Ultimate Kylie. Se julkaistiin singlenä 6. joulukuuta 2004, ja sen kirjoittivat Minogue, Jake Shears ja Babydaddy.
Kappalelista

"I Believe in You" – 3:21
"B.P.M." – 4:07
"I Believe in You" – 3:21
"I Believe in You" (Mylo Vocal Mix) – 6:02
"I Believe in You" (Skylark Mix) – 7:57
"I Believe in You" (Video)
"I Believe in You" – 3:21
"B.P.M." – 4:07
"I Believe in You" – 3:21
"I Believe in You" (Mylo Vocal Mix) – 6:02
"I Believe in You" (Skylark Mix) – 7:57
"I Believe in You" (Video)
"I Believe in You" – 3:21
"B.P.M." – 4:07
"I Believe in You" (Mylo Vocal Mix) – 6:02
"I Believe in You" (Skylark Mix) – 7:57
"I Believe in You" (Video)
Listasijoitukset

| Lista (2004) | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
Australia (ARIA Charts): 6
Itävalta (Ö3 Austria Top 40): 4
Belgia (Ultratop 50 Flanderi): 13
Belgia (Ultratop 50 Vallonia): 20
Tanska (Tracklisten): 2
Suomi (Suomen virallinen lista): 20
Ranska (SNEP): 35
Saksa (Media Control Charts): 12
Unkari (Mahasz): 5
Irlanti (Irish Singles Chart): 9
Italia (FIMI): 11
Alankomaat (MegaCharts): 14
Norja (VG-lista): 13
Ruotsi (Sverigetopplistan): 16
Espanja (PROMUSICAE): 5
Sveitsi (Schweizer Hitparade): 6
Britannia (UK Singles Chart): 2
Yhdysvallat (Hot Dance Club Songs): 3
Aiheesta muualla

Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
Sandtorgin kirkko

| Sandtorgin kirkko Sandtorg kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Harstad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1933
Suunnittelija:  S. Bjørhovde
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sandtorgin kirkko (norj. Sandtorg kirke) on Harstadin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1933.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sandtorgin kirkko Wikimedia Commonsissa
Seis

Seis tarkoittaa seuraavia:
seis, pysähtymiskäsky
Seis., Laineen Kasperin debyyttialbumi
Seis am Schlern, lyhyesti Seis, kylä Etelä-Tirolissa, Itävallassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Seis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hurrikaani Charley

| Charley |
| --- | --- |
 13.8.2004
Nimettiin::  9.8.2004
Rantautui::  13.8. 0430 UTC Kuuba 13.8. 1945 UTC Florida
Laantui::  14.8.2009
Alin paine::  941 hPa
Kovin tuuli::  65 m/s
Kuolleita::  35
Tuhot::  16,9 mrd. USD
 Charleyn reitti.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Charley Commonsissa 
Hurrikaani Charley oli kolmas nimetty trooppinen myrsky vuoden 2004 Atlantin hurrikaanikaudella ja tuon kauden toinen trooppinen hirmumyrsky. Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin 4. luokkaan. Myrsky iski maihin Floridassa ja aiheutti sitä ennen tuhoja Karibianmerellä ja Kuubassa. Se surmasi 15 henkeä ja aiheutti Yhdysvalloissa yli 15 miljardin Yhdysvaltain dollarin edestä tuhoa.
Hurrikaanin kehitys

Charley sai alkunsa pienestä säähäiriöstä Afrikan länsirannikolla 4. elokuuta. Se kehittyi trooppiseksi myrskyksi 10. elokuuta, ja hirmumyrskyn rajat se ylitti 11. elokuuta illalla. Charleyn kovimmat tuulet, 65 m/s, mitattiin 13. elokuuta, jolloin paine sen silmässä oli 942 hPa. Voimakkain vaihe sattui samaan aikaan kun Charley iskeytyi maihin Floridassa. Hurrikaanivaihe loppui 14. elokuuta, ja 15. elokuuta Charley luokiteltiin keskileveysasteiden liikkuvaksi matalapaineeksi.
Hurrikaani Frances riepotteli samoja alueita Floridassa kolme viikkoa myöhemmin.
Rypysuo

| Rypysuo |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kuopio
Suuralue:  Niuva-Länsi-Puijo-Rypysuo
Kaupunginosa nro:  19
Väkiluku:  2 600
Länsi-Puijon alakoulu (2007)
Rypysuo eli Länsi-Puijo on pääosin 1970-luvulla rakennettu Kuopion kaupunginosa, joka sijaitsee noin 4–5 kilometrin etäisyydellä keskustasta, Puijon selänteen länsipuolella (luoteissuunnassa torilta nähtynä). Asukkaita alueella on noin 2 600. 
Rypysuon vanhempi, eteläinen osa Karpalopolun ja Sammalpolun välillä on rakennettu jo 1950- ja 1960-luvuilla ennen Rypysuontien kaaren valmistumista. Asukkaiden iän puolesta Rypysuo on kaupungin keskiarvoa nuorempi, pitkälti suuren lapsiperheiden määrän takia (noin kolmannes asukkaista on alle 15-vuotiaita). Perheiden sijoittumiseen alueelle vaikuttaa osin kaupunginosan asumisen suhteellinen edullisuus verrattuna viereisten Puijonlaakson ja Julkulan hintatasoon.
Liikuntamahdollisuudet ovat kaikkialla alueella yhtä hyvät, mutta osa palveluista on naapurikaupunginosa Julkulan tavoin haettava Puijonlaaksosta.
Niuva–Länsi-Puijo–Rypysuo-suunnittelualueelle on sijoittunut noin 700 työpaikkaa (1.1.2008).
Rypysuontien hevosenkenkä

Alue levittäytyy hevosenkengän muotoisen Rypysuontien ympärille. Sen eteläkärki sijaitsee Puijonlaaksoon vievän tienristeyksen ja Puijon mäkimontun laidassa. Alueen keskellä sijaitsee Länsi-Puijon koulu (alakoulu), jonka vuonna 1978 rakennetun tilapäisrakennuksen tilalle valmistui uusi koulu syksyllä 2007. Uusi koulurakennus maksoi noin 4,8 miljoonaa. Koulua käy noin 200 oppilasta (2016–2017).
Alueelle on muuttanut paljon lapsiperheitä uuden koulun myötä. Uusi koulurakennus ei ollut läpihuutojuttu, sillä koko koulun lakkauttamistakin esitettiin.
Noin puoleen väliin asti Rypysuontietä rakennukset ovat pääosin rivi- sekä omakotitaloja. Hevosenkengän länsiosassa sijaitsee tien molemmin puolin noin puolen kilometrin pituudelta kerrostaloja. Rypysuontien länsiosan keskivaiheilla sijaitsevat lähikauppa Sale, Rypysuon asukastupa (Petosen ohella ainoa kaupungin pyörittämä asukastupa, valittiin Pohjois-Savon vuoden 2002 kaupunginosayhdistykseksi), parturi-kampaamo sekä Kellonsoittaja Pub. Tie päättyy lounaissuunnassa joko keskustaan päin tai Julkulaan vievään risteykseen. Risteyksen laidassa on Niuvan koulu (p. 1923, yhdistettiin Länsi-Puijon kouluun 1993), jossa toimii nykyisin esikoulu ja Länsi-Puijon päiväkoti. Siellä järjesti kansalaisopisto erityisesti lasten liikuntakursseja.
Rypysuon ulkoliikuntamahdollisuudet ovat hyvät. Jäälle joko Julkulaan tai Niuvaan on matkaa 500 metriä sekä Puijon mäkimonttuun ja latuverkostoon alle kilometri. Kuopion yliopistolliseen sairaalaan tai yliopistolle matkaa on hieman vähemmän kuin torille, noin 3 kilometriä. Osa alueella asuvien lähipalveluista kuten pankki, kirkko ja kirjasto ovat noin kaksi kilometriä länteen Rypysuosta sijaitsevassa Puijonlaakson kaupunginosassa. Keskustasta nähden katsottuna Rypysuon takana sijaitsee Julkulan kaupunginosa, joka on suosittu pien- ja rivitaloalue.
Lähipalvelut (alueen ulkopuolella)

Latu- ja lenkkeilyverkosto 1 km
Ravintola ja kioski veikkaus-pisteineen (Ullan Krouvi Julkulassa), pizzeria (Ykköspizza Julkulassa) 1 km
Puijon mäkimonttu (laskettelu, mäkihyppy, puulaakijalkapallo) 1 km
Hotelli, kirjasto, pankki, R-kioski (Puijonlaaksossa) 2 km
Puijonlaakson pesäpallokenttä 2,5 km
Puijon seurakunta (Puijonlaaksossa) 2 km
Punttisali 2,5 km
Keilahalli, Kuopio-halli, uimahalli, Klassillinen lukio, Teku ja Ortodoksinen kirkkomuseo 3 km
KYS, yliopisto ja Teknia (Kuopion tiedepuisto, Savilahdessa) 3–4 km
keskusta 4 km
Julkinen liikenne

Linja 7 ajaa torin ja Rypysuon väliä kolme kertaa tunnissa sekä arkipäivisin myös Päivärannasta Julkulan, Rypysuon ja Puijonlaakson kautta keskustaan kulkeva linja 9 kulkee kaksi kertaa tunnissa. Linja 7 jatkaa keskustasta Rauhalahteen ja 9 Lippumäkeen asti.
Linja 20 Päivärannan ja keskustan välillä (Niuvan, KYSin & yliopiston ja Niiralan kautta) kulkee kolme kertaa tunnissa siten, että aivan Rypysuontien pohjoispäässä asuvat voivat käyttää myös sitä.
Triviaa

Kuopiolainen rap-artisti OG Ikonen vietti lapsuutensa Rypysuolla ja on tehnyt Rypysuota käsittelevän kappaleen "Takas Rypysuolle". Kappaleella Ikonen käsittelee lapsuuttaan Rypysuolla. Kappale piirtää tylyn kuvan siitä millaista elämä voi pahimmillaan olla syrjäytyneiden ihmisten hallitsemalla kaupungin vuokratalo-alueella.
Aiheesta muualla

Rypysuo Kuopion kaupunginosat -palvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Rypysuo Kuopion karttapalvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Länsi-Puijon koulun sivut
Rypysuon / Länsi-Puijon asukastuvan sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Husu

Husu on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Jaana Husu-Kallio (o.s. Mäkinen, s. 1959), suomalainen virkamies, maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö
Matti Husu (kirjailijanimi myös Matti Pursi, 1903–1938), inkerinsuomalainen opettaja
Mikko Husu (1905–1977), suomalainen maastohiihtäjä.
Sarajärvi (Luumäki)

| Sarajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki, Savitaipale
Koordinaatit:  61°03′37″N, 27°24′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  oja Lennusjärveen 
Järvinumero:  14.194.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,6 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  3,72 km  
Pinta-ala:  37,312 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSarajärvi 
Sarajärvi  on Etelä-Karjalassa Luumäellä ja Savitaipaleella Munnen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,6 metriä mpy.
Salif Keïta

Salif Keita
Salif Keïta (s. 25. elokuuta 1949 Djoliba, Mali) on kansainvälisesti tunnettu afropop-laulaja ja lauluntekijä. Hän on albiino ja sanoo olevansa Malin valtakunnan perustajan Sundiata Keïtan jälkeläinen.
”Afrikan kultaiseksi ääneksi” kutsutun Keïtan lauluääntä on kuvattu korkeaksi ja surusävytteiseksi. Musiikin on sanottu muistuttavan nigerialaisen Fela Kutin tyyliä, mitä Keïta piti Suomen-vierailunsa yhteydessä 1991 ymmärrettävänä, koska Nigerian kulttuuri on paljolti peräisin Malista. Alueen perinnesoitinten koran ja balafonin sijasta Keïta käyttää länsimaisia soittimia, kuten syntetisaattoreita. Helsingin Sanomien Harri Uusitorppa kirjoitti artistin kahden ensimmäisen albumin perusteella vuonna 1989, ettei mikään afrikkalainen populaarimusiikki ennen Keïtaa ole hänestä kuulostanut yhtä modernilta ja työstetyltä.
Sotilasjuntan palvelukseen

Salif Keita on ollut Malin sotilasjuntan kannattaja ja kannattanut sen tarinaa kansallisesta suvereenisuudesta ja  vaatinut YK:n rauhanturvajoukkojen lähettämistä pois maasta. Elokuussa 2023 uutisoitiin, että 73-vuotias Keita on nimitetty erääksi valitun presidentti Ibrahim Boubacar Keïtan syrjäyttäjän, eversti Assimi Goitan viidestä neuvonantajista.
Diskografia

Soro - 1987 - Mango
Ko-Yan - 1989 - Mango
Amen - 1991 - Mango
Destiny of a Noble Outcast - 1991 - PolyGram
Folon - 1995 - Mango
Rail Band - 1996 - Melodie
Seydou Bathili - 1997 - Sonodisc
Papa - 1999 - Blue Note
Sosie - 2001 - Mellemfolkeligt
Moffou - 2002 - Universal Jazz France
The Best of the Early Years - 2002 - Wrasse
Remixes from Moffou - 2004 - Universal Jazz France
M'Bemba - 2005 - Universal Jazz France
Différence - 2009 - Decca
Talé - 2012 - Universal France
Un autre blanc - 2018 - Universal France
Aiheesta muualla

Universal Music France – Salif Keïta (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Dale, Penny, Salif Keïta: 'Golden Voice of Africa' supports Mali's coup leaders, 29.8.2023, BBC
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Saku & Vaakku

| Saku & Vaakku> Zack & Quack 잭과 팡 |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Iso-Britannia  Israel  Etelä-Korea
Alkuperäiskieli:  heprea
Verkko:   Yle TV2
Aiheesta muualla
IMDb
Saku & Vaakku (engl. Zack & Quack, kor. 잭과 팡 on Isossa-Britanniassa, Israelissa ja Etelä-Koreassa tehty lapsille suunnattu televisiosarja. Sarjassa Saku-niminen poika seikkailee ponnahduskirjamaailmassa Vaakku-ankan kanssa.
Hahmot

Saku (Zack, 잭)
Milla (Kira, 키라)
Vaakku (Quack, 팡)
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Saku   |
|  Saara Lehtonen  | … |  Milla   |
Sarka (kangas)

Sarka on karstalangasta tehty tiivis huopamaiseksi vanutettu villakangas.  Se oli 1800-luvulle asti yleinen kansanpukujen materiaali, eli sitä käytettiin talonpoikaisväestön arkivaatetuksessa. Nykyisin sarkakangasta käytetään lähinnä perinteisemmissä metsästysasuissa.
Sarkakankaasta valmistetut puvut kuuluivat pitkään osaksi useiden asevoimien vaatetusta niin lämpiminä taistelupukineina, kuin edustavina univormuinakin. Puolustusvoimien talvivaatetukseen sarkapuku kuului osittain vielä 90-luvulla. Nykyisin sarkapuvut ovat sotilaskäytössä ympäri maailmaa lähinnä edustavampina virkapukuina.
Sarkajuhla

Sarkajuhla on vanhimpia Kadettikoulun (Maanpuolustuskorkeakoulun perustutkinto-osaston) perinteitä. Nuorin kurssi antaa edellisenä aamuna kadettilupauksen, jonka jälkeen se juhlii pääsyä Kadettitoverikuntaan ja esiintyy ensimmäistä kertaa juhlapuvuissaan. Juhla on saanut nimensä 1920-luvulla, jolloin nuorin kurssi sai vaihtaa ylleen diagonaalista tehdyt asetakkinsa ja pääsi eroon sarkapuvuistaan. Nimi on vaihtunut Diagonaalijuhlasta Sarkatanssiaisten kautta Sarkajuhlaksi.
Sarkajuhlaan osallistuu kadettien ja heidän aveciensa lisäksi lukuisia kutsuvieraita. Juhlien järjestämisestä vastaa sarkajuhlatoimikunta. Sarkajuhlan yhteydessä vietetään nykyisin myös kadettikoulun perinnepäivää.