stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puheanalyysi
Puheanalyysin tekniikka > Jitter ja shimmer

Jitter ja shimmer kuvaavat puheen perusjaksojen taajuuden ja amplitudin muutoksia perusjaksosta toiseen. Algoritmi perustuu aikatasossa tapahtuvaan perustaajuusilmaisuun, joka ilmaisee ja numeroi yksitellen jokaisen puheen perusjakson, sen perustaajuuden ja maksimiamplitudin. Jitter lasketaan  Hz-asteikolla ja shimmer  amplitudi_{db}-asteikolla.
Puheanalyysin tekniikka > Äänikenttä

Äänikenttä tuotetaan aikatasossa tapahtuvalla perustaajuusanalyysillä (äänenkorkeusanalyysillä), joka ilmaisee ja numeroi yksitellen jokaisen puheen perusjakson, sen perustaajuuden (äänenkorkeuden) ja maksimiamplitudin. Äänikenttäkuvassa  amplitudi_{db}-asteikko on pystysuunnassa ja  st-asteikko tai  Hz-asteikko vaakasuunnassa. Kuvaan tulostetaan myös molempien suureitten jakaumat.
Puheäänikenttä.
Puheen fonetogrammi.
Puheanalyysin tekniikka > Formanttikartta

Formanttikartta on kaksiulotteinen kuva puheen vokaalien formanttitaajuuksien mittaustuloksista taajuusasteikolla, joissa taajuussuureena on yleensä Hz, Bark tai ERB. Taajuusasteikot tekevät kuvassa tarvittaessa taajuusmuunnoksia. Historiallisesti formanttikarttoja tehtiin aluksi Hz-asteikolla. Auditorisen ajattelun mukaan tullessa asteikoksi tuli myös Bark-asteikko. Vähän myöhemmin ERB-asteikko. Bark-asteikkoa käytettäessä formanttikarttaan tulee lisäpiirteenä pisteitten merkitseminen 1 Bark:in kokoisina ympyröinä, jolloin ajatuksena on, että kun vokaalien ympyrät eivät mene kartassa päällekkäin niin ne ovat toisistaan hyvin erottuvia. Jos taas menevät päällekkäin saattaa siitä seurata, että vokaalit eivät erotu hyvin toisistaan. Näin vokaalien erotettavuutta toisistaan voidaan eksaktisti ja havainnollisesti mitata formanttikarttakuvan avulla.
Bark-asteikkoinen F1/F2-formanttikartta.
ERB-asteikkoinen F1/F2-formanttikartta.
Bark-asteikkoinen F1/F2-formanttikartta.
ERB-asteikkoinen F1/F2-formanttikartta.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorisen ja auditiivisen ero

Auditorinen viittaa kuuloelimiin liittyvään asiaan ja auditiivinen viittaa ulkoiseen kuuloon liittyvään asiaan.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen spektri

Auditorinen spektri eli Auditory Spectrum on Otaniemessä Akustiikan laboratoriossa 1982–1983 kehitettyyn Bark-asteikkoiseen tekniseen kuulon malliin ja suodinpankkilaskentaan perustuva spektriesitys kuvaamaan ihmisääntä kuuloalueella 20–10 000 Hz. Auditorinen spektri tuotetaan suodattamalla auditorisella kaistanpäästösuodinpankilla ääntä muutaman kymmenen millisekunnin ajan ja laskemalla lopussa äänikomponenttien voimakkuudet kriittisen kaistan eli 1 Bark:in levyisistä taajuuskaistoista 1/2 Bark:in välein ja tuottamalla siitä 48 arvoa sisältävä spektri. Kehitettyä auditorista spektriä tutkittiin ja sovellettiin professori Matti A. Karjalaisen ja DI Raimo Olavi Toivosen toimesta akateemisesti Akustiikan laboratoriossa Suomen Akatemian Modelling of Auditory and Speech Communication -tutkimushankkeessa 1982–1986 .
Auditorinen spektrisarja sanasta "ui" Teknillisen korkeakoulun Akustiikan laboratorion 48-kanavaisella Bark-asteikkoisella kuulon mallin mukaisella suodinpankilla (1983)
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen suodinpankki

Auditorinen suodinpankki eli Auditory Filter Bank poikkeaa muista auditorisista kuulonmalleista siinä, että se sisältää taajuuspeiton lisäksi myös aikatason esi- ja jälkipeiton. Puheentunnistuksessa ja puhujantunnistuksessa käytetyt auditoriset mallit eivät sisällä puheanalyysissä tärkeää aikatason esi- ja jälkipeittoa ja ovat siksi epätarkempia kuulonmalleja eivätkä siksi niin hyvin sovellu ihmispuheen ominaisuuksien tutkimiseen eri tieteen aloilla. Kehitettyä auditorista suodinpankkia tutkittiin ja sovellettiin professori Matti A. Karjalaisen ja DI Raimo Olavi Toivosen toimesta akateemisesti Akustiikan laboratoriossa Suomen Akatemian Modelling of Auditory and Speech Communication -tutkimushankkeessa 1982–1986 .
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen spektrisarja

Auditorinen spektrisarja eli Auditory Waterfall tuotetaan laskemalla auditorisella kaistanpäästösuodinpankilla muutaman kymmenen millisekunnin välein liukuvasti auditorisia spektrejä. Kehitettyä auditorista spektrisarjaesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen spektrogrammi

Auditorinen spektrogrammi eli Auditory Spectrogram tuotetaan kaistanpäästösuodattamalla auditorisen spektrisarjan kukin spektri Bark-asteikolla niin, että saadaan aikaan spektriesitys, jossa näkyy vain löydetyt ihmisäänen auditoriset formanttitaajuudet harmaansävyinä. Kehitettyä spektrogrammiesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Äänekkyyden ja äänekkyystason  ero

Äänekkyyden yksikkö on soni ja äänekkyystason yksikkö on foni.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen äänekkyysspektri

Auditorinen äänekkyysspektri eli Auditory Loudness Spectrum tuotetaan auditorisesta spektristä muuntamalla kunkin kriittisen kaistan eli Bark-kaistan arvo soneiksi ja tuottamalla näin uusi spektriesitys. Kehitettyä spektriesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen kokonaisäänekkyys

Auditorinen kokonaisäänekkyys eli Auditory Loudness tuotetaan summaamalla äänekkyysspektrissä kaikki kriittisten kaistojen 24 soni-arvoa. Kehitettyä äänekkyysesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen äänekkyyskäyrä

Auditorinen äänekkyyskäyrä eli Auditory Loudness Curve tuotetaan laskemalla kokonaisäänekkyysarvoja tasa-aikavälein ja tuottamalla siitä käyräesitys aika-asteikolla. Kehitettyä käyräesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen äänekkyysmuutoskäyrä

Auditorinen äänekkyysmuutoskäyrä eli Auditory Chance in Loudness Curve tuotetaan suodattamalla/derivoimalla äänekkyyskäyrää niin, että saadaan aikaan käyrä, jossa näkyy kumpuina vain muutoskohdat. Kehitettyä käyräesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen sointispektri

Auditorinen sointispektri tuotetaan auditorisesta spektristä ilmaisemalla jokaisesta kriittisen kaistan eli 1 Bark:in levyisestä äänikaistasta kepstrissä näkyvä perustaajuuspiikin (äänenkorkeuspiikin) voimakkuus ja laskemalla nämä 1/2 Bark:in välein 24 Bark:in taajuusalueelta. Näin saatu uusi spektri kuvaa miten vahvasti perustaajuus (äänenkorkeus) ja äänen harmoonisuus näkyvät 24 Bark:in levyisellä taajuusalueella. Tämä menetelmä toimii vaikka äänen FFT-spektristä puuttuisi perustaajuuskomponentti. Kehitettyä spektriesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditoriset usean samanaikaisen äänen sointispektrit

Auditoriset usean samanaikaisen äänen sointispektrit voidaan auditorisen sointispektrin laskennalla erottaa tosistaan seuraamalla usean samanaikaisen äänen perustaajuutta (äänenkorkeutta) kepstrillä ja ilmaisemalla kunkin perustaajuuspiikin (äänenkorkeuspiikin) voimakkuus. Näin saadut uudet spektrit kuvaavat miten vahvasti perustaajuus (äänenkorkeus) ja äänen harmoonisuus näkyvät 24 Bark:in levyisellä taajuusalueella kun kyseessä on useita samanaikaisia eri perustaajuisia ääniä. Tämä menetelmä toimii vaikka äänten FFT-spektreistä puuttuisi perustaajuuskomponentti. Kehitettyä spektriesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa.
Puheanalyysin tekniikka > Auditorinen usean samanaikaisen perustaajuuden (äänenkorkeuden) ilmaisu

Auditorinen usean samanaikaisen perustaajuuden (äänenkorkeuden) ilmaisu tuotetaan auditorisen usean samanaikaisen äänen sointispektrin laskennalla erottamalla ilmaistut eri perustaajuudet omiksi F0-käyrikseen. Tämä menetelmä toimii vaikka äänen FFT-spektreistä puuttuisi perustaajuuskomponentti.
Sykloheptanoni

| Sykloheptanoni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  502-42-1
PubChem CID:  10400
SMILES:  C1CCCC(=O)CC1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H12O
Moolimassa:  112,166 g/mol
Sulamispiste:  -21 °C
Kiehumispiste:  171 °C
Tiheys:  0,951 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Sykloheptanoni eli suberoni (C7H12O) on alifaattisiin rengasrakenteisiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa lääkeaineiden valmistukseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa sykloheptanoni on väritöntä nestettä. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee usesiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin.
Valmistus ja käyttö

Teollisesti sykloheptanonia valmistetaan suberiinihaposta tai sen estereistä suberaateista kaasufaasissa. Reaktio tapahtuu 400–450 °C:n lämpötilassa sinkkioksidilla tai ceriumoksidilla seostetun alumiinioksidin toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä voidaan valmistaa myös sykloheksanonin ja diatsometaanin välisellä reaktiolla tai lähtemällä sykloheksanolista.
Sykloheptanonia käytetään valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä. Siitä valmistetaan muun muassa lääkkeenä käytettävää bensyklaania ja pimeliinihappoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sykloheptanoni Wikimedia Commonsissa
Shirly Karvinen

| Shirly Karvinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. syyskuuta 1992 (ikä 32) Keuruu
Ammatti:  juontaja
Muut tiedot
Tunnustukset:  Miss Suomi 2016
Shirly Johanna Karvinen (s. 3. syyskuuta 1992 Keuruu) on suomalainen juontaja ja missi.
Karvinen valittiin Miss Suomeksi vuonna 2016. Vuosina 2017–2020 hän toimi radiojuontajana SuomiRock-kanavalla ja juonsi kanavan aamuohjelmaa. Vuonna 2020 hän toimi radiojuontajana Kiss-kanavalla.
Karvinen juonsi Basson Aamu-Showta yhdessä Janne Lehmosen kanssa vuoden 2020 lokakuusta vuoden 2022 kesään asti.
Karvinen osallistui vuonna 2020 Tanssii tähtien kanssa -ohjelmaan parinaan Jani Rasimus. He putosivat kilpailusta neljäntenä parina.
Karvinen oli yksi Selviytyjät Suomi -ohjelman kuudennen kauden kilpailijoista. Hän voitti kilpailun ja palkintona olleet 30 000 euroa.
Karvinen teki keväällä 2022 ”En osaa” -nimisen kappaleen yhdessä Janne Lehmosen kanssa. Kappale on kuultavissa Spotify-suoratoistopalvelussa.
Karvinen juonsi Bachelor Suomen kolmannen tuotantokauden.
Yksityiselämä

Shirly Karvisen äiti Jun on kiinalainen ja isä Ari suomalainen. Hänen äidinkielensä ovat suomi ja englanti, ja hän osaa myös kiinan alkeet.
Karvinen on syntynyt Suomessa mutta asunut lapsuudessaan isänsä työn takia Sambiassa, Tansaniassa, Keniassa ja Saudi-Arabiassa. Hän on asunut myös vaihto-opiskelijana Pekingissä Kiinassa sekä työharjoittelijana Suomen suurlähetystössä Washingtonissa Yhdysvalloissa. Suomessa Karvinen asui ennen Jyväskylässä, nykyään Helsingissä. Hän seurusteli vuosina 2016–2018 Vertti Harjuniemen kanssa. Karvinen asuu nykyään avoliitossa laulaja Sanni Kurkisuon kanssa.
Aiheesta muualla

Shirly Karvinen Instagramissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Kaye Ballard

Kaye Ballard
Catherine Gloria Balotta (Kaye, joskus Kay Ballard; 20. marraskuuta 1925 Cleveland, Ohio – 21. tammikuuta 2019 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä oli italialaisia juuria.
Ballard esiintyi vuosina 1967–1969 NBC:n tilannekomediassa The Mothers-in-Law, jonka toisena päänäyttelijänä oli Eve Arden. Hänet tunnetaan myös Broadwayn musikaaleista ja useista elokuvista. Hän vieraili The Muppet Show’ssa vuonna 1977 ja jatkoi uraansa 1940-luvulta aina 2000-luvulle saakka.
Ballard oli naimaton ja toipunut rintasyövästä. Hän asui vuodesta 1970 kuolemaansa saakka Rancho Miragessa, Kalifornian Coachella Valleyssa asunnossa, jonka hän on kertonut ostaneensa aikoinaan Desi Arnazilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaye Ballard Wikimedia Commonsissa
Kaye Ballard Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  SNAC
Saaga (nimi)

| Saaga, Saga |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Saaga: 17. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  Saga: 17. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  sana saga, satu, saaga
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saaga tai Saga on pohjois­maissa esiintyvä naisen etunimi. Nimi johtuu sanasta saga, joka merkitsee varsinaisesti Norjan ja Islannin viikinki­ajan ja varhaisen keski­ajan historiaan liittyviä kauno­kirjallisia kertomuksia, saagoja, mutta joka ruotsin kielessä tarkoittaa myös satua.  Alun perin sana on merkinnyt näkijää, ja Saga oli skandi­naavisessa myto­logiassa myös runouden ja historian jumalattaren nimi, joka toisinaan on samastettu myös  Frigg:n kanssa. Saaga on nimen suomen­kielinen muoto, muissa kielissä nimi esiintyy muodossa Saga.
Suomessa nimi Saaga on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 1 393 ja Saga noin 4 600 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Saagan nimipäivä on suomen­kielisen kalenterin mukaan 17. lokakuuta, joka jo ennestään on ollut suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Sagan nimi­päivä.
Tunnettuja Saagoja ja Sagoja

Saga Andersson, suomalainen seiväshyppääjä
Saga Eriksson, suomalainen balettitanssija ja balettipedagogi
Saga Fredriksson, ruotsalainen jalkapalloilija
Saga Kivekäs, suomalainen seitsenottelija
Saga Palmgren-Lindroos, suomenruotsalainen kirjailija
Saaga-Angelia Raudasoja, suomalainen pesäpalloilija
Saga Sarkola, suomalainen näyttelijä
Saga Ukkonen, suomalainen koripalloilija
Saga Vanninen, suomalainen seitsenottelija
Saaga S, suomalainen ravihevonen, ravikuningatar 2015
Kuvitteellisia Saagoja ja Sagoja

Saga Norén, yksi televisiosarja Sillan päähenkilöistä
Saga Anderson, yksi Alan Wake 2-pelin päähahmoista
Frozen – huurteinen seikkailu

| Frozen – huurteinen seikkailu> Frozen |
| --- | --- |
 Suomenkielinen mainosjuliste
Ohjaaja:  Chris Buck Jennifer Lee
Käsikirjoittaja:  Chris Buck Jennifer Lee Shane Morris
Perustuu:  H. C. Andersenin satuun Lumikuningatar
Tuottaja:  Peter Del Vecho John Lasseter
Säveltäjä:  Christophe Beck
Kuvaaja:  Scott Beattie Mohit Kallianpur
Leikkaaja:  Jeff Draheim
Pääosat:  Kristen Bell Idina Menzel Jonathan Groff Josh Gad Santino Fontana
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Studios Motion Pictures Walt Disney Pictures Walt Disney Animation Studios
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Walt Disney Studios Motion Pictures B&H Film Distribution Company Walt Disney Studios Motion Pictures International Disney+
Ensi-ilta:   22. marraskuuta 2013  20. joulukuuta 2013
Kesto:  102 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  150 000 000 dollaria
Tuotto:  1 280 802 282 dollaria
Katsojat:  192 092 (Suomessa)
Seuraaja:  Frozen II
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Frozen – huurteinen seikkailu (Frozen) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Disneyn animaatioelokuva. Elokuvan innoittajana on toiminut H. C. Andersenin kirjoittama Lumikuningatar-satu. Elokuvan päähenkilöt ovat prinsessasiskokset Anna ja Elsa. Elsalla on kyky taikoa jäätä ja lunta, mutta hän ei osaa hallita taikavoimiaan ja eristäytyy muusta maailmasta. Elokuvan alkuperäisversiossa hahmoja ääninäyttelevät Kristen Bell ja Idina Menzel, ja suomenkielisessä versiossa Saara Aalto ja Katja Sirkiä.
Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa 27. marraskuuta 2013 ja Suomessa 20. joulukuuta 2013. Elokuva oli arvostelu- ja kaupallinen menestys: syksyyn 2014 mennessä se oli kerännyt maailmanlaajuisesti lippuluukuilla lähes 1,3 miljardia dollaria. Elokuvateattereiden lipputuloilla mitattuna Frozen oli maailman menestynein animaatioelokuva (ennen kuin sen ohitti Leijonakuninkaan uusintaversio vuonna 2019). Tuloja on tämän lisäksi kertynyt myös oheistuotteista kuten leluista, peleistä, vaatteista ja musiikista. Elokuvan Oscar-palkitun tunnuskappaleen ”Let It Go” laulavat elokuvassa Idina Menzel ja lopputeksteissä Demi Lovato. Molemmat versiot julkaistiin elokuvan soundtrackillä.
Elokuva on saanut jatkoa lyhytanimaatioista Frozen – kuumetta (2015), Olafin jouluinen seikkailu (2017) ja Olipa kerran lumiukko (2020). Elokuvasta tehtiin myös kokopitkä jatko-osa, Frozen II, joka sai ensi-iltansa 22. marraskuuta 2019. Elokuvasta tehtiin Broadway-musikaali keväällä 2018.
Äänirooleissa

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Livvy Stubenrauch (nuori) Agatha Lee Monn (teini) Kristen Bell (aikuinen) | Neve Sirkiä (5-vuotias) Iris Kovalainen (9-vuotias) Saara Aalto (teini/aikuinen) | Anna |
| Eva Bella (nuori) Spencer Lacey Ganus (teini) Idina Menzel (aikuinen)  | Seera Alexander (8-vuotias) Bea Oesch (12-vuotias) Katja Sirkiä (teini/aikuinen) | Lumikungatar Elsa Taikasilmä |
| Tyree Brown (nuori) Jonathan Groff (aikuinen) | Juhana Vaittinen (nuori) Axl Smith (aikuinen) | Kristoff |
| Josh Gad | Tero Koponen | Olaf |
| Santino Fontana | Tuukka Leppänen | Prinssi Hans |
| Alan Tudyk | Vesa Hämes | Weseltonin herttua |
| Chris Williams | Tom Pöysti | Tamminen |
| Maurice LaMarche | Pasi Ruohonen | Kuningas |
| Jennifer Lee | Katja Aakkula | Kuningatar |
| Stephen J. Anderson | Antti L. J. Pääkkönen | Kai |
| Edie McClurg | Katja Aakkula | Gerda |
| Ciarán Hinds | Jarmo Koski | Peikkopappa |
| Lewis Cleale | Pasi Ruohonen | Cliff |
| Maia Wilson | Sari Ann Stolt | Bulda |
| Robert Pine | Jukka Voutilainen | Piispa |
| Paul Briggs | Sasu Moilanen | Vaahtokarkki |
Muiden peikkojen rooleissa ovat Antti Jaakola, Pasi Ruohonen, Antti L. J. Pääkkönen, Ulla Renko, Raili Raitala, Katja Aakkula, Samuel Harjanne ja Camilla Bäckman.
Jäämiehiä esittävät Ari Leskelä, Eero Vitie, Ilkka Järvinen, Kim Gustafsson, Makla Laine, Matti Collan, Reijo Österlund sekä Simo Karhula.
Laulut

| Alkuperäinen nimi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäiset esittäjät | Suomenkieliset esittäjät |
| --- | --- | --- | --- |
| Frozen Heart | Jääsydän |  | Ari Leskelä, Eero Vitie, Ilkka Järvinen, Kim Gustafsson,   Makla Laine, Matti Collan, Reijo Österlund & Simo Karhula  |
| Do You Want to Build a Snowman? | Lumiukko tehtäisiinkös? | Kristen Bell, Agatha Lee Monn & Katie Lopez | Neve Sirkiä & Iris Kovalainen & Saara Aalto |
| For the First Time in Forever | Ensi kertaa ikuisuuteen | Idina Menzel & Kristen Bell | Katja Sirkiä & Saara Aalto |
| Love is an Open Door | Ovi nyt auki on | Kristen Bell & Santino Fontana | Saara Aalto & Tuukka Leppänen |
| Let It Go | Taakse jää | Idina Menzel | Katja Sirkiä |
| Reindeer(s) are Better Than People | Poro ain ihmisen voittaa | Jonathan Groff | Axl Smith |
| In Summer | On kesä | Josh Gad | Tero Koponen |
| For the First Time in Forever (Reprise) | Ensi kertaa ikuisuuteen (Toisto) | Idina Menzel & Kristen Bell | Katja Sirkiä & Saara Aalto |
| Fixer Upper | Vinksinvonksin |  | Antti Jaakola, Pasi Ruohonen, Antti LJ Pääkkönen, Ulla Renko,   Raili Raitala, Katja Aakkula, Samuel Harjanne, Camilla Bäckman  & Tero Koponen  |
Elokuvan alkuperäislauluista vastaavat Kristen Anderson-Lopez ja Robert Lopez sekä elokuvamusiikista Christophe Beck.
Suomenkielinen toteutus

Ohjaaja: Markus Bäckman
Dialogin kääntäjä: Marko Hartama
Tuotantokoordinaattori: Tarja Alexander
Studio: SDI MEDIA
Vastaanotto

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Episodi Jouni Vikman: 
Filmitähti Päivi Laajalahti: 
Film-O-Holic Sampo Bergman: 
Helsingin Sanomat Leena Virtanen: 
Iltalehti Tuomas Riskala: 
Ilta-Sanomat Taneli Topelius : 
MTV3  Outi Heiskanen: 
V2  Jari Tapani Peltonen :
Vastaanotto > Arvostelut

Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 188 arvostelun perusteella laskettuna kriitikoiden arvosteluista 89 prosenttia oli positiivisia.
Vastaanotto > Tematiikka

Monesta muusta aikaisemmasta Disneyn prinsessasadusta poiketen Frozenissa ei ole pelastavaa prinssiä, vaan elokuvan aktiivisena sankarina toimii prinsessa Anna. Elokuvan ilmestyttyä useat psykologit huomauttivat Elsan käytöksen viittaavan ahdistuneisuuteen ja masennukseen.   Elokuvan ohjaaja ja käsikirjoittaja Jennifer Lee vahvisti että Elsan ahdistukseen viittaava käytös oli elokuvaan tarkoituksellisesti kirjoitettu.
Vastaanotto > Tuotto

Taloudellisesti Frozen – huurteinen seikkailu oli lippukassamenestys: se tuotti maailmanlaajuisesti yli miljardi dollaria. Elokuva oli kaikkien aikojen eniten tuottanut animaatio vuoteen 2019 asti (ennen kuin sen ohitti Leijonakuninkaan uusintaversio vuonna 2019), vuoden 2013 toiseksi tuottanein elokuva, vuoden 2013 eniten tuottanut animaatio ja Walt Disney Animation Studiosin kaikkien aikojen tuottanein animaatio.
Vuonna 2014 elokuvaa myytiin Suomessa 47 000 kappaletta DVD:nä, ja se oli Suomen viidenneksi myydyin DVD. Blu-ray-levyjä myytiin toiseksi eniten, 12 000 kappaletta.
Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailut 1954

Baseballin ensimmäiset Euroopan-mestaruuskilpailut käytiin Antwerpenissä, Belgiassa 26. – 29. heinäkuuta 1954. Kilpailuun osallistui neljä viidestä Euroopan baseball liiton (Federation of European Baseball) jäsenmaasta. Ranska jäi pois kilpailuista. Neljässä ottelussa tehtiin virheitä (error) keskimäärin yli kymmenen per peli. Italian voittaessa loppuottelussa Espanjan 7–4, Espanjalle kirjattiin ottelussa kahdeksan virhettä.
Tavaratalo

Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalo on kulttuurihistoriallisesti arvokas liikerakennus ja Pohjoismaiden suurin tavaratalo.
Tavaratalo on laajan tuotevalikoiman myymiseen erikoistunut vähittäiskauppaliike, jolla ei ole yhtä erityistä tuotelinjaa. Tavaratalot myyvät yleensä muun muassa vaatteita, kenkiä, kosmetiikkaa, huonekaluja, kodin tekstiilejä, kodinkoneita, työkaluja, toimistotarvikkeita, leikkikaluja sekä urheiluvälineitä. Joissakin tavarataloissa myydään myös elintarvikkeita ja muita päivittäistavaroita.
Tavaratalolla ei ole yksiselitteistä määritelmää, vaan kriteerit vaihtelevat maittain ja luokittelijoittain. Suomessa Tilastokeskus määrittelee tavaratalon myymäläpinta-alaltaan yli tuhannen neliömetrin vähittäiskaupaksi, jossa myynti perustuu palveluun eikä minkään yksittäisen hyödykeryhmän myynti ylitä puolta kokonaismyynnistä. Päivittäistavarakauppa ry asettaa pinta-alarajaksi vähintään 2 500 m² ja yhden tavararyhmän osuudeksi korkeintaan puolet myyntipinta-alasta. Osastojen tulee vastata alan erikoisliikkeiden valikoimia, asiakaspalvelun tulee korostua itsepalvelun sijasta ja kassojen tulee sijaita osastoilla eikä uloskäyntien yhteydessä. Nämä seikat pyrkivät erottamaan tavaratalot hypermarketeista, joissa elintarvikemyynti voi edustaa valtaosaa myynnistä ja pinta-alasta, ja erilaisista käyttötavaramyymälöistä kuten halpahalleista. Perinteisissä tavarataloissa on usein myös omia palvelupisteitä, kuten kampaamo, kauneussalonki, ompelimo ja matkatoimisto.
Tavaratalo-termin käyttöä ei ole Suomessa mitenkään rajoitettu, vaan esimerkiksi suuret vaatekaupat voivat kutsua itseään muotitavarataloiksi ja suuret huonekaluliikkeet sisustustavarataloiksi.
Entisiä ja nykyisiä tavarataloja

Espanja
El Corte Inglés
Irlanti
Brown Thomas
Ranska
Galeries Lafayette
Printemps
La Samaritaine
Ruotsi
NK
PUB
Åhléns
Saksa
Karstadt
Kaufhof
Kaufhaus des Westens
Suomi
Anttila
Carlson
Centrum
Heps
Sokos
Stockmann
Tempo
Veljekset Keskinen
Yhdistynyt kuningaskunta
Debenhams
Harrods
Harvey Nichols
John Lewis & Partners
Selfridges
Yhdysvallat
Bloomingdale’s
J. C. Penney
Lord & Taylor
Macy's
Neiman Marcus
Venäjä
GUM