stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ilmari Kivinen
Henkilöhistoria

Ilmari Kivisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Kaarlo Konstantin Kivinen (alkujaan Stenholm) ja Amanda Vilhelmiina Peltonen. Hänen veljensä oli vuorineuvos Lauri Kivinen. Ilmari Kivinen tuli ylioppilaaksi 1903 ja toimi sitten sanomalehtimiehenä. Mikkelin Sanomien aputoimittaja Kivinen oli 1904 ja Karjalattaren aputoimittaja 1904–1905 ja päätoimittaja 1906. Turun Lehden toimitussihteerinä hän työskenteli 1907 ja Turun Sanomien aputoimittajana 1908–1914. Tämän jälkeen Kivinen työskenteli Helsingin Sanomissa.
Kivisen puoliso vuodesta 1914 oli Ellen Koskinen. Kivisen muistokivi (Veikko Jalava, 1962) on pystytetty Liperin Viinijärvelle, jossa hän on asunut.
Kirjallinen tuotanto

Tiitus oli Helsingin Sanomien suosikkipakinoitsija vuodesta 1914 sotavuosiin. Muistettavin osa niistä on Herra Kenosesta kirjoitetut seikkailut. Herra Kenonen on sodanaikaisella keinottelulla rikastunut liikemies. Komiikkaa syntyy herra Kenosen äkkiväärästä luonteesta ja yhteentörmäyksistä eri ihmisten kanssa. Teksteissä kuvastuu myös aikakauden Helsingin katumiljöö. Oma ulottuvuutensa ovat Pöllölän kommunisteista kirjoitetut jutut, joista on julkaistu kokoelmakin. Kivinen julkaisi Tiituksen pakinoita vuodesta 1918 lähtien myös kokoelmina, mutta jo sitä ennen hän oli julkaissut useita muita teoksia.
Tiituksen pakinoita kuvittivat Helsingin Sanomissa Rafael Rindell ja tämän kuoltua Akseli Halonen.
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Poliisikoira (1915)
Tee työ ja opi pelaamaan (1915)
Siitä nousi hirmuinen prosessi (1916)
Herra Kenonen. Hänen elämänsä ja mielipiteensä (1917)
Sen pitkää, tämän lyhyttä (1918)
Ole, sielun’, iloinen (1919)
Suu syyhyy, parta kutajaa (1919)
Mittee mies on pahollaan (1920)
Rykimällähän yskä lähtee (1920)
Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin (1920)
Hra Kenosen harha-askel (1922)
Kommunistien kokous Pöllölässä (1922)
Hra Kenonen matkoilla (1923)
Vanha konsti parempi kuin pussillinen uusia (1926)
Kenraali Ponomarevin päiväkirja (1928)
Valitut teokset I–V (1928)
Tiituksen parhaat (1964, uusintapainos 1991)
Kirjallinen tuotanto > Uusintapainoksia

Tiituksen parhaat WSOY (1964), sisältää Herra Kenonen. Hänen elämänsä ja mielipiteensä, Kommunistien kokous Pöllölässä, Poliisikoira, Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin sekä valittuja pakinoita.
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Ilmari Kivisen (Tiituksen) e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergilta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Grisslehamn

| Grisslehamn |
| --- | --- |
 Grisslehamnin satama.
 Grisslehamn
 Koordinaatit: 60°6′2″N, 18°48′26″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Kunta:  Norrtäljen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,22 km²
Väkiluku:  249
 – Väestötiheys:  204,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grisslehamn kuuluu Ruotsin Norrtäljen kuntaan. Se on vanha kalastajakylä ja taajama. Vuonna 2010 asukkaita oli 249.
Grisslehamn sijaitsee rannikolla suurin piirtein vastapäätä Ahvenanmeren toisella rannalla sijaitsevaa Ahvenanmaan Eckerötä. Paikkojen välillä on Eckerö Linjenin liikennöimä laivayhteys.
Ruotsissa kylä tunnetaan hyvin myös siitä, että kirjailija ja taiteilija Albert Engström vietti paljon aikaa siellä 1800- ja 1900-lukujen vaihteen molemmin puolin. Hänen luonaan kävi tunnettuja vieraita, kuten Carl Larsson ja Evert Taube.
Historiaa

Aikoinaan postireitit kulkivat meren yli Ruotsista Suomeen juuri Grisslehamnin ja Eckerön välillä. Vuosi 1376 on ensimmäinen tunnettu postisoutujen vuosiluku, mutta oletettavasti postia on kuljetettu jo aikaisemminkin. Postinkäsittely oli kauan paikallisten asukkaiden tärkeä työllistäjä. Vuonna 1755 rakennettiin postitalo, joka nykyisin kuuluu maan vanhimpiin. Postisoudut lopetettiin 1900-luvulle tultaessa. Sen jälkeen metsästys, kalastus ja kesävieraat tulivat tärkeiksi tulonlähteiksi.
Historiaa > Grisslehamn Suomen sodassa

Kun Ruotsi oli sodassa Venäjän kanssa 1809, Grodnon husaarirykmentti hyökkäsi kaikkiaan viidestä eskadroonastaan kolmella eskadroonalla Pohjanlahden jään yli kylään. Kärkieskadroonassa oli 50 ratsastajaa, majuri Giršan johtamassa eskadroonassa 72 ratsastajaa sekä ratsumestari, parooni, Grotgusin johtamassa eskadroonassa oli 50 ratsastajaa. Tukenaan heillä oli enemmän kuin 200 donilaista ja uralilaista kasakkaa. Hyökkäys alkoi 7.3.1809 aamuyöllä liiviläisen everstiluutnantti Jakov Petrovitš Kulnevin käskystä varaten jokaiselle kaksi mukia vodkaa, lihanpalan ja kaksi garnietsia (noin kuusi litraa) kauroja. Kello kolmen aikaan aamulla osasto lähti Ahvenanmaalta Signilskäristä kohti Grisslehamnia saavuttaen rannan kahdeksan tunnin kuluttua. Noin kilometrin päässä rannasta avasi ruotsalainen jalkaväki tulen. Noin 80 ruotsalaista antautui rannalla, monia haavoittui ja jäälle.selvennä Ruotsalaiset vetäytyivät rantakivien suojiin ja metsiin sekä alkoivat ampua. Grodnon husaarit hyökkäsivät edestä ja Donin kasakat ahdistelivat ruotsalaisten sivustoja ampuen ruotsalaisia takaisin. Venäläinen eversti Frideritz sai ruotsalaisen komendantin käskemään ruotsalaisten antautumisen. Venäläisten tilanne oli kuitenkin haastava, koska heitä ei ollut niin paljoa Grisslehamnissa, että he olisivat voineet puolustautua ruotsalaisten vastahyökkäystä vastaan. Maaliskuun kuudennen päivän pakkanen oli vaihtunut suojasääksi. Pohjanlahden jää alkoi sulaa. Kulnev lähetti kornetti Glebovin kertomaan kenraali Knorringille tilanteesta, joka käski osaston palata Ahvenanmaalle. Kello 18:n aikoihin 8.3.1808 alkoi joukko palata ja seuraavana aamuyönä se oli jälleen lähtöpaikassaan Signilskärissä Ahvenanmaalla. Koska viholliset olivat päässeet maihin niin lähellä maan pääkaupunkia, se nopeutti tapahtumia, jotka johtivat Suomen luovuttamiseen Venäjälle.
Väestönkehitys

| Grisslehamnin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 374 | 374 |
| 1965 | 1965 |    | 367 | 367 |
| 1970 | 1970 |    | 301 | 301 |
| 1975 | 1975 |    | 312 | 312 |
| 1980 | 1980 |    | 323 | 323 |
| 1990 | 1990 |    | 278 | 278 |
| 1995 | 1995 |    | 293 | 293 |
| 2000 | 2000 |    | 288 | 288 |
| 2005 | 2005 |    | 275 | 275 |
| 2010 | 2010 |    | 249 | 249 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norrtäljen kunta
Kuvia Grisslehamnista (Arkistoitu – Internet Archive)
Eckerö Linjenin The Road to Grisslehamn (Arkistoitu – Internet Archive)
Grisslehamn Gård (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Guernica

| Gernika-Lumo (baski) Guernica y Luno (esp> ) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Guernican sijainti Biskajassa.
 Gernika-Lumo (baski)
 Koordinaatit: 43°19′1″N, 2°40′36″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Baskimaa
Maakunta:  Biskaja
Comarca:  Busturialdea-Urdaibai
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  José María Gorroño Etxebarrieta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,47 km²
Väkiluku (2017):  16 602
 – Väestötiheys:  1 961 as./km²
 
 www.gernika-lumo.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Guernica (baskiksi Gernika eli Gernika-Lumo; esp. Guernica y Luno) on pieni kaupunki Espanjan Baskimaassa Biskajan maakunnassa. Guernican alueen luolista on löydetty maalauksia ja jälkiä ihmisistä jo esihistorialliselta ajalta noin 15 000 eaa. Guernica on tullut tunnetuksi ikivanhasta tammestaan nimeltä Gernikako Arbola (esp. Árbol de Guernica), jonka ympäristö oli tunnettu baskien kokoontumispaikka. Puu oli samalla myös baskien vapauden symboli. Puun viereen rakennettiin 1820-luvulla baskien parlamenttirakennus.
Guernican pommitus

Guernica tuhoutui pahoin Espanjan sisällissodassa, kun Saksan ilmavoimien Legion Condor -ryhmä pommitti sitä italialaisten tukiessa 26. huhtikuuta 1937. Pommituksissa kuoli kaupungin 9 000 asukkaasta noin 1 600 ja rakennuksista tuhoutui noin 70 prosenttia. Pablo Picasso on maalannut Guernican pommituksista yhden tunnetuimmista maalauksistaan, jonka nimi on kaupungin mukaan Guernica. Maalaus on nykyään Madridin Reina Sofia -taidemuseossa (Museo Nacional Centro de Arte Reina Sofía).
Kaupunki rakennettiin pommituksen jälkeen uudelleen, ja nykyisin siellä asuu 16 602 (2017) asukasta. Alueella on elintarvike-, huonekalu-, metalli- ja ammusteollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Guernica Wikimedia Commonsissa
The Timesin raportti Guernican pommituksesta vuodelta 1937 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Overview of Guernica, Spain (englanniksi)
Visiting Guernica - An Insider's Spain Travel Blog & Spain Food Blog!
| n k Biskajan kunnat |
| --- | --- | --- |
| 100 000+ |  Bilbao  Barakaldo  |  |
| 50 000+ |  Getxo  Portugalete  |  |
| 10 000+ |  Amorebieta-Etxano  Arrigorriaga  Basauri  Bermeo  Durango  Erandio  Ermua  Galdakao  Gernika-Lumo  Leioa  Mungia  Santurtzi  Sestao  Sopela  Valle de Trápaga-Trapagaran  |  |
| 5 000+ |  Abanto y Ciérbana-Abanto Zierbena  Abadiño  Balmaseda  Berango  Elorrio  Etxebarri  Gorliz  Güeñes  Lekeitio  Muskiz  Ondarroa  Ortuella  Zalla  |  |
| < 5 000 |  Ajangiz  Alonsotegi  Amoroto  Arakaldo  Arantzazu  Artzentales  Areatza  Arrankudiaga  Arratzu  Arrieta  Artea  Atxondo  Aulesti  Bakio  Barrika  Bedia  Berriatua  Berriz  Busturia  Derio  Dima  Ea  Elantxobe  Ereño  Errigoiti  Etxebarria  Forua  Fruiz  Galdames  Gamiz-Fika  Garai  Gatika  Gautegiz Arteaga  Gizaburuaga  Gordexola  Ibarrangelu  Igorre  Ispaster  Iurreta  Izurtza  Karrantza  Kortezubi  Lanestosa  Larrabetzu  Laukiz  Lemoa  Lemoiz  Lezama  Loiu  Mallabia  Mañaria  Markina-Xemein  Maruri-Jatabe  Mendata  Mendexa  Meñaka  Morga  Mundaka  Munitibar-Arbatzegi-Gerrikaitz  Murueta  Muxika  Nabarniz  Orduña-Urduña  Orozko  Otxandio  Plentzia  Sondika  Sopuerta  Sukarrieta  Trucios-Turtzioz  Ubide  Ugao-Miraballes  Urduliz  Zaldibar  Zamudio  Zaratamo  Zeanuri  Zeberio  Zierbena  Ziortza-Bolibar  |  |
Guernican vanha tammi Gernikako Arbola.
Hondurasin presidentti

| Hondurasin presidentti |
| --- | --- |
 Presidente de la República de Honduras
 
 
 Nykyinen Xiomara Castro 27. tammikuuta 2022 lähtien
Kauden pituus:  4 vuotta
Perustettu:  11. tammikuuta 1839
Ensimmäinen:  Juan Francisco de Molina
Hondurasin presidentti on Hondurasin valtionpäämies.
Vuoden 1982 perustuslaki määrittelee vahvan presidentinvallan. Presidentti on sekä maan että hallituksen päämies. Presidentti valitaan nelivuotiskausille. Kansallispuolueen Porfirio Lobo Sosa vannoi virkavalansa 27. tammikuuta 2010, seuraavat vaalit olivat vuonna 2013, ja valituksi tuli saman puolueen Juan Orlando Hernández.
Hernández valittiin uudelleen vuoden 2017 vaaleissa, jossa päävastustajavastustaja, korruptionvastaisen rintaman ehdokas Salvador Nasralla hävisi noin puolentoista prosenttiyksikön erolla. Amerikan valtioiden järjestö OAS:n pääsihteeri Luis Almagro epäilee vaalien rehellisyyttä. Vaaliprosessin aikana esiintyi väkivaltaisuutta.
Hondurasin historiassa presidentin virka on ollut vuoroin Liberaalipuolueen  eli PLH:n, vuoroin Kansallispuolue  PN:n käsissä.  Maan historiassa on myös sotilasvallan kausia. lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hondurasin presidentti Wikimedia Commonsissa
Babymonster

Babymonster huhtikuussa 2024
Babymonster on YG Entertainmentin perustama eteläkorealainen tyttöryhmä. Yhtyeessä on seitsemän jäsentä, jotka ovat Ahyeon, Ruka, Asa, Rora, Rami, Pharita ja Chiquita.
Babymonster julkaisi ensimmäisen singlensä "Batter Up" 27. marraskuuta 2023. Yhtyeessä oli tuolloin kuusi jäsentä, koska Ahyeonin kerrottiin olleen poissa terveyssyistä. Myöhemmin hän liittyi takaisin yhtyeeseen, ja Babymonster julkaisi 1. huhtikuuta 2024 EP:n Babymons7er. Albumi sisältää seitsemän kappaletta, mukaan lukien singlen "Sheesh".
Babymonster julkaisi 1. heinäkuuta 2024 singlen "Forever", joka oli ennakkojulkaisu yhtyeen tulevalle ensimmäiselle täyspitkälle studioalbumille Drip. Drip julkaistiin 1. marraskuuta 2024. Albumi sisältää sisältää yhdeksän kappaletta mukaan lukien pääsinglen "Drip", sekä Rukan ja Asan duettokappaleen nimeltä "Woke Up In Tokyo."
Yhtyeen jäsenistä kolme, Ahyeon, Rami ja Rora, ovat eteläkorealaisia, Ruka ja Asa ovat japanilaisia, ja Pharita ja Chiquita ovat thaimaalaisia. Yhtyeen nuorin jäsen Chiquita on syntynyt vuonna 2009 ja vanhin, Ruka, on syntynyt vuonna 2002.
Tammikuussa 2025 yhtye on aikeissa lähteä "Hello Monsters" -nimiselle kiertueelle. Etelä-Korean ja Japanin lisäksi kiertueella on kaksi konserttia Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset sivut
Peter Pan

Peter Pan on skotlantilaisen J. M. Barrien luoma satuhahmo, poika, joka elää mielikuvitusmaailmassa eikä halua kasvaa aikuiseksi. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran Barrien kirjassa vuonna 1902, mutta hänet tunnetaan vuonna 1904 ilmestyneestä näytelmästä Peter Pan ja vuonna 1911 ilmestyneestä romaanista Peter and Wendy (suom. Peter Pan). Kertomuksen pohjalta on tehty useita näytelmä-, kirja- ja elokuvasovituksia.
Julkaisuhistoria > Barrien Peter Pan -julkaisut

J. M. Barrie laati Peter Pan -tarinansa vuosien 1897–1902 välillä huvittaakseen tuttavaperheensä poikia. Barriesta tuli myöhemmin poikien huoltaja näiden vanhempien kuoltua. Peter Panin hahmon on arveltu saaneen vaikutteita myös Barrien omasta isoveljestä, joka kuoli lapsena luisteluonnettomuudessa eikä siis koskaan ehtinyt kasvaa aikuiseksi.
Peter Panin hahmo esiintyi ensimmäisen kerran J. M. Barrien romaanissa The Little White Bird vuodelta 1902. Siinä Peter oli lentänyt päiväkodistaan Kensingtonin puistoon, jossa hän vietti aikaansa keijukaisten ja lintujen seurassa ja liikkui vuohen selässä. Barrie palasi hahmoon kaksi vuotta myöhemmin näytelmässään Peter Pan; or, The Boy Who Wouldn't Grow Up, jossa Peter oli jo pääosassa. Näytelmän varhaisessa luonnoksessa ei vielä esiintynyt Kapteeni Koukkua, sillä Barrielle Peter Pan oli tarinan "paholaispoika". Barrie lisäsi näytelmäänsä Kapteeni Koukku -kohtauksen käytännön syistä, jotta näyttämöavustajat ehtisivät vaihtaa taustalla lavasteet. Myöhemmissä versioissa Koukun rooli nousi tärkeäksi.
Barrie julkaisi The White Little Birdin Peter Pan -kohtauksista vuonna 1906 kirjan Peter Pan in Kensington Gardens (suom. Peter Pan Kensingtonin puistossa).
Barrie julkaisi vuonna 1911 Peter Pan -näytelmänsä pohjalta kirjan Peter and Wendy (nyk. suom. Peter Pan). Alkuperäinen näytelmä laajeni vuosien varrella kolminäytöksisestä viisinäytöksiseksi ja sai lopullisen muotonsa vuonna 1928.
Barrie varasi vuonna 1929 Peter Panin oikeudet Britain's Great Ormond Street Hospital -sairaalalle. Barrien kuoleman vuonna 1937 jälkeen kaikki Peter Pan -sovitusten tuotot menivät ennen tekijänoikeussuojan raukeamista tämän lastensairaalan hyväksi, ja Isossa-Britanniassa sairaala saa niistä yhä tekijänoikeuskorvauksia.
Julkaisuhistoria > Suomennokset

Ensimmäisen suomennoksen Peter Panin mukaelmasta tai lyhennelmästä teki Tyyni Haapanen-Tallgren (Tyyni Tuulio) vuonna 1922. Kirja ilmestyi nimellä Pekka Poikanen. Pekka Poikasen kanssa seikkailivat muun muassa Helikello-keiju, Vendi, Jukka ja Mikael sekä Janne Koukkunen Mikä-Mikä-Mikä maassa. Tyyni Tuulion suomennoksen jälkeen kirjasta on käännetty useita eri muunnelmia ja lyhennelmiä, ja vuonna 2002 ilmestyi viimein suomennos koko alkuperäisestä J. M. Barrien tekstistä suomentajanaan Sari Karhulahti. Peter Pan Kensingtonin puistossa ilmestyi suomeksi vuonna 2008.
Julkaisuhistoria > Sovituksia

Peter Pan -sovituksista tunnetuimpia on Walt Disneyn animaatio Peter Pan (1953). Vuonna 1991 julkaistiin Steven Spielbergin ohjaama Hook – Kapteeni Koukku, jonka pääosassa on aikuiseksi kasvanut Peter Pan. Alkuperäiskirjalle uskollinen elokuvaversio on vuonna 2003 valmistunut australialainen elokuva Peter Pan. Vuonna 2015 sai ensi-iltansa Joe Wrightin ohjaama elokuva Pan.
Tarina ja sen hahmot

Päähenkilö Peter Pan on kerran kotoaan karannut poika, joka osaa lentää onnellisten ajatusten ja keijupölyn voimalla ja joka kieltäytyy kasvamasta aikuiseksi. Peterin ystäviä ovat Kultasen perheen (Darling family) lapset Leena (Wendy) ja hänen kaksi nuorempaa veljeänsä Jukka (John) ja Mikko (Michael) sekä Helinä-keiju (tai Raikuli; Tinkerbell). Peterin ystäviin kuuluvat myös Kadonneet Pojat (The Lost Boys): Nibs, Tiddler, Tootles, Curly ja kaksoset. Poikien lukumäärä vaihtelee tarinan eri versioissa, mutta alun perin heitä on ilmeisesti ollut nuo mainitut kuusi. Peter on tämän poikajoukon johtajahahmo. Peterin arkkivihollinen on Kapteeni Koukku (Captain James Hook) sekä tämän lähin alainen Mr. Smee. Tarinassa esiintyy joskus myös rohkea intiaanityttö Tiikerililja (Tiger Lily), jonka Peter Pan pelasti Kapteeni Koukun kynsistä.
Kertomuksessa esiintyy mielikuvitusmaailma Mikä-Mikä-Maa (tai Kaukamaa; Neverland), joka sijaitsee osoitteessa "toisesta oikealle ja suoraan aamuun saakka" ja jossa lapset eivät kasva aikuisiksi, sillä kukaan ei vanhene päivääkään. Peter houkuttelee Leenan ja tämän veljet mukaansa Mikä-Mikä-Maahan, jossa he sitten Kadonneiden Poikien ja Helinä-keijun kanssa kokevat monia seikkailuja.
Tulkintoja

Peter Panin tarinaa on analysoitu paljon psykoanalyyttisten ja sukupuoliteorioiden kautta. Teosta on tulkittu ikuisen lapsuuden juhlistuksena mutta samalla varoituksena sellaiseen tilaan jäämisen vaaroista. Psykologit ovat nimenneet ”Peter Pan -syndrooman” kuvaamaan miehiä, joilla on vaikeuksia kasvaa vastuullisiksi aikuisiksi.
Neurotutkija Rosalind Ridleyn mukaan Peter Pan on kuvaus lapsen kehityksen avainvaiheista, ja tässä kirjailija Barrie oli aikaansa vuosikymmeniä edellä. Barrie havainnollistaa Peterin käyttäytymisen kautta omia havaintojaan ja ymmärrystään esimerkiksi ”mielen teoriasta” eli ihmisen kyvystä ymmärtää että toisen ihmisen mieli on eri kuin oma mieli. Myös muiden kohtausten avulla Barrien voidaan katsoa tietoisesti tutkiskelleen vauvojen ja lasten ajattelun luonnetta, ja Barrie pyrki osoittamaan, että lasten täytyi erityisesti opetella ajattelun taidot. Barrie kuvaili lisäksi unen merkitystä muistille rinnastaen eräässä kohtauksessa unennäkemisen ”laatikoiden sisällön järjestelyyn”.
Psykologi Shelly Rakoverin tulkinnan mukaan Peter Pan on myös kuvaus toisen päähahmonsa Leenan siirtymisestä lapsuudesta aikuisuuteen. Leenan vanhempien edustama ”vanha järjestys” murtuu kun Leena näkee heidän epäaitoutensa, joka perustuu tuon ajan sosiokulttuurisiin normeihin. Hänen äidillään ei ole mitään tarjottavaa tyttärensä aikuistumisessa, ja Leenan isäkin kuvataan etäisenä ja lapsellisena hahmona. Leenan kohtaamat hahmot Mikä-Mikä-Maassa voidaan tulkita Leenan alitajunnan erityyppisinä tuotoksina. Naishahmot edustavat Leenan oman naiseuden eri puolia, kuten ”modernin naisen” edustaja, provokatiivinen Helinä-keiju ja naisellinen prinsessa Tiikerililja. Tarinan mieshahmot kuvataan lapsellisina, naurettavina ja julmina, minkä voidaan nähdä kuvaavan Leenan ymmärryksen puutetta maskuliinisuudesta.
Peter Pan on myös tarina traagisesta rakkaudesta. Peter ja Leena ihastuvat toisiinsa, mutta Peter ei kykene luopumaan ikuisesta lapsuudesta siinä missä Leena haluaa kuitenkin kasvaa tuntevaksi aikuiseksi – tämä on tietysti vain yksi tarinan monista tulkintatavoista. Myös Helinä-keiju on ihastunut Peteriin ja on mustasukkainen Leenasta.
Kirjallisuutta

Barrie, J. M.: Peter Pan.  (alkuteos: Peter and Wendy, 1911.)  Suomentanut Karhulahti, Sari. Helsinki: Art House, 2002.  ISBN 951-884-332-5
Barrie, J. M.: Peter Pan Kensingtonin puistossa.  (alkuteos: Peter Pan in Kensington Gardens, 1906)  Suomentanut Vuorinen, Mikko. BTJ, 2008.  ISBN 9789516926950
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Pan Wikimedia Commonsissa
Hannu Harju: Kapteeni Koukun syke ei sammu. Helsingin Sanomat 23.4.2003.
Peter Pan Iltasatu-verkkopalvelussa
Peter Pan and Wendy. Kansikuva vuodelta 1915.
Frisbeegolfin maailmanmestaruuskilpailut

Frisbeegolfin maailmanmestaruuskilpailut (engl. PDGA World Championships) on yksi frisbeegolfin merkittävimmistä kilpailuista. Se on kansainvälisen frisbeegolfliiton PDGAn alainen turnaus. Ensimmäinen turnaus pidettiin vuonna 1982.
Turnaukset > Naiset

| Vuosi | Paikka | Voittaja | Toinen | Kolmas | Voittosumma $ |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 | Huntsville | Marie Jackson |  |  |  |  |
| 1984 | Rochester | Marie Jackson |  |  |  |  |
| 1985 | Tulsa | Ramona Hale |  |  | 500 |  |
| 1986 | Charlotte | Vanessa Chambers |  |  | 415 |  |
| 1987 | Toronto | Vanessa Chambers |  |  | 800 |  |
| 1988 | Cincinnati | Chris O'Cleary |  |  | 855 |  |
| 1989 | Waterloo | Chris O'Cleary |  |  | 450 |  |
| 1990 | Phoenix | Amy Bekken |  |  | 588 |  |
| 1991 | Dayton | Elaine King |  |  | 775 |  |
| 1992 | Detroit | Elaine King |  |  | 750 |  |
| 1993 | Huntsville | Elaine King |  |  | 751 |  |
| 1994 | Port Arthur | Elaine King |  |  | 800 |  |
| 1995 | Port Arthur | Becky Powell |  |  | 650 |  |
| 1996 | South Bend | Beth Tanner |  |  | 1 060 |  |
| 1997 | Charlotte | Elaine King |  |  | 1 15 |  |
| 1998 | Cincinnati | Juliana Korver |  |  | 952 |  |
| 1999 | Rochester | Juliana Korver |  |  | 850 |  |
| 2000 | Ann Arbor | Juliana Korver |  |  | 1 765 |  |
| 2001 | St Paul | Juliana Korver |  |  | 1 460 |  |
| 2002 | Houston | Des Reading | Juliana Korver | Lesli Herndon | 1 500 |  |
| 2003 | Flagstaff | Juliana Korver | Des Reading | Nadine Cosgrove | 1 500 |  |
| 2004 | Des Moines | Birgitta Lagerholm | Des Reading | Lesli Herndon | 1 400 |  |
| 2005 | Lehigh Valley | Des Reading | Juliana Korver | Courtney Peavy | 1 750 |  |
| 2006 | Augusta | Des Reading | Courtney Peavy | Carrie burl Berlogar | 1 800 |  |
| 2007 | Highbridge | Valarie Jenkins | Des Reading | Angela Tschiggfrie | 1 800 |  |
| 2008 | Kalamazoo | Valarie Jenkins | Des Reading | Liz Carr | 1 650 |  |
| 2009 | Kansas City | Valarie Jenkins | Des Reading | Nicole Frazer | 1 600 |  |
| 2010 | Cedar Lake | Sarah Stanhope | Desiree Reading | Valarie Jenkins | 1 450 |  |
| 2011 | Santa Cruz | Paige Pierce | Valarie Jenkins | Liz Lopez | 2 000 |  |
| 2012 | Charlotte | Sarah Hokom | Valarie Jenkins | Catrina Allen | 2 000 |  |
| 2013 | Crown Point | Paige Pierce | Valarie Jenkins | Catrina Allen | 2 000 |  |
| 2014 | Portland | Catrina Allen | Paige Pierce | Ragna Bygde | 2 250 |  |
| 2015 | Pittsburgh | Paige Pierce | Sarah Hokom | Catrina Allen | 2 500 |  |
| 2016 | Emporia | Valarie Jenkins | Catrina Allen | Paige Pierce | 5 000 |  |
| 2017 | Augusta | Paige Pierce | Valarie Jenkins | Lisa Fajkus | 5 500 |  |
| 2018 | Jeffersonville | Paige Bjerkaas | Paige Pierce | Jessica Weese | 5 000 |  |
| 2019 | Peoria | Paige Pierce | Eveliina Salonen | Catrina Allen | 5 000 |  |
| 2020 | Ogden, UT | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. | Peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. |  |
| 2021 | Ogden, UT | Catrina Allen | Paige Pierce | Lisa Fajkus | 10 000 |  |
| 2022 | Emporia, KS | Kristin Tattar | Henna Blomroos | Holyn Handley | 11 000 |  |
| 2023 | Jeffersonville, VT | Kristin Tattar | Missy Gannon | Holyn Handley | 15 000 |  |
| 2024 | Lynchburg, VA | Eveliina Salonen | Kat Mertsch | Kristin Tattar | 17 000 |  |
| 2025 | Nokia/Tampere |  |  |  |  |  |
Kalervo Oberg

Kalervo Oberg (15. tammikuuta 1901 Nanaimo, British Columbia – 11. heinäkuuta 1973 Corvallis, Oregon) oli kanadalainen, suomalaissyntyinen antropologi. Hänet tunnetaan kulttuurishokin ensimmäisenä määrittelijänä.