stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotiteollisuus (yhtye)
Jäsenet > Alkuperäinen kokoonpano (1991–1995)

Jouni Hynynen – bassokitara, kitara
Jari Sinkkonen – rummut
Janne Hongisto – bassokitara, taustalaulu
Simo Jäkälä – laulu
Tomi Sivenius – kitara, laulu
Marko Annala – kitara
Jäsenet > Toinen kokoonpano (1995–1997)

Jouni Hynynen – kitara, laulu
Janne Hongisto – bassokitara
Aki Virtanen – kitara
Jari Sinkkonen – rummut
Jäsenet > Kolmas kokoonpano (1997–2014)

Jouni Hynynen – laulu ja kitara
Jari Sinkkonen – rummut ja taustalaulu (albumeilla)
Janne Hongisto – bassokitara ja taustalaulu
Jäsenet > Neljäs kokoonpano (2014–)

Jouni Hynynen – laulu ja kitara
Jari Sinkkonen – rummut ja taustalaulu (albumeilla)
Janne Hongisto – bassokitara ja taustalaulu
Miitri Aaltonen – kitara, taustalaulu
Jäsenet > Sessio- ja livesoittajat

Tuomas Holopainen – kosketinsoittimet
Janne Hynynen – taustalaulu
Mikko Karmila – kitara
Tuotanto > Albumit

Albumeista ilmoitettu ainoastaan paras listasijoitus
Hullu ukko ja kotiteollisuus (1996)
Aamen (1998) – FIN 4. (Viikko 45/2003)
Eevan perintö (1999) – FIN 3. (Viikko 45/2003)
Tomusta ja tuhkasta (2000) – FIN 5. (Viikko 38/2003)
Kuolleen kukan nimi (2002) – FIN 3. (Viikko 09/2005)  ylitti kultarajan 2005
Helvetistä itään (2003) – FIN 1. (Viikko 38/2003)  ylitti kultarajan 2003 ja platinarajan 2004
7 (2005) – FIN 1. (Viikko 13/2005)  ylitti kultarajan 2005
Iankaikkinen (2006) – FIN 2. (Viikko 46/2006) ylitti kultarajan 2006
Sotakoira (2008) – FIN 1. (Viikko 34/2008)
Ukonhauta (2009) – FIN 1. (Viikko 9/2009)  ylitti kultarajan 2009
Kotiteollisuus (2011) – FIN 1. viikko 10/2011  ylitti kultarajan 2011
Sotakoira II (2012) – FIN 2. viikko 39/2012
Maailmanloppu (2013) – FIN 1. viikko 28/2013
Kruuna / Klaava (2015) – FIN 3. viikko 16/2015
Vieraan vallan aurinko (2016) – FIN 2. viikko 42/2016
Valtatie 666 (2018) – FIN 1. viikko 39/2018
Jumalattomat (2021) – FIN 1. viikko 20/2021
Susirajalla (2024) – FIN 5. viikko 40/2024
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotiteollisuuden virallinen sivusto.
Kotiteollisuuden No sori! -lehden sivusto (Arkistoitu – Internet Archive).
Kotiteollisuus Last.fm:ssä (englanniksi)
Kotiteollisuus Meteli.netissä
Kotiteollisuus elävänä. Ylen Elävä arkisto.
Janne Hongisto Ilosaarirockissa 2008.
Jouni Hynynen Ilosaarirockissa vuonna 2008.
Tuomas Holopainen soitti ensimmäisen kerran albumilla Helvetistä itään koskettimia. Hänet on nähty usein myös yhtyeen livekonserteissa. Kuva vuodelta 2008.
Jari Sinkkonen keikalla vuonna 2009.
Miitri Aaltonen toimi pitkään yhtyeen livekokoonpanossa ennen siirtymistä viralliseksi jäseneksi.
Kotiteollisuus kiittää yleisöä Ruisrockissa 2010. Vasemmalta oikealle, Janne Hynynen, Janne Hongisto, Jari Sinkkonen, Miitri Aaltonen ja Jouni Hynynen.
Jouni Hynynen lavalla Sauna Open Air -metallifestivaaleilla kesäkuussa 2007.
Helmut Schmidt

| Helmut Schmidt |
| --- | --- |
 Helmut Schmidt vuonna 1977.
Saksan liittokansleri
 16. toukokuuta 1974 – 1. lokakuuta 1982  
Presidentti:  Gustav Heinemann (1974) Walter Scheel (1974–1979) Karl Carstens (1979–1982)
Varakansleri:  Hans-Dietrich Genscher (1974–1982) Egon Franke (1982)
Edeltäjä:  Willy Brandt
Seuraaja:  Helmut Kohl
Kansanedustaja
 1953–1961 ja 1965–1987  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. joulukuuta 1918 Hampuri, Saksan keisarikunta
Kuollut: 10. marraskuuta 2015 (96 vuotta) Hampuri
Ammatti:  taloustieteilijä
Puoliso:  Loki Schmidt
Tiedot
Puolue:  SPD
Uskonto:  luterilainen
 Nimikirjoitus
Helmut Heinrich Waldemar Schmidt (23. joulukuuta 1918 Hampuri – 10. marraskuuta 2015 Hampuri) oli saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Schmidt oli Saksan liittotasavallan puolustusministeri vuosina 1969–1972, talousministeri vuonna 1972, valtiovarainministeri 1972–1974 ja liittokansleri 1974–1982.
Varhainen toiminta

Opettajan poikana syntynyt Helmut Schmidt opiskeli Lichtwark-Schule-koulussa Hampurissa. Schmidt oli toisessa maailmansodassa ensin vuoden työpalvelussa, kuten tapana oli, ja sodan ajan Saksan armeijan palveluksessa. Hän palveli Bremenin ilmapuolustuksessa. Vuonna 1942 hän palasi itärintamalta palveluun Luftwaffen siviilihuolto-organisaatioon (Reichsluftfahrtministerium) ja meni samana vuonna naimisiin Hannelore ”Loki” Glaserin kanssa. Joulukuusta 1944 hän palveli länsirintamalla ilmatorjuntatykistössä yliluutnanttina, joka myös jäi hänen sotilasarvokseen. Hän oli brittien sotavankina vuoden 1945 huhtikuusta elokuuhun.lähde?
Schmidt sai vaimonsa kanssa pojan 1944, mutta lapsi oli vammainen ja kuoli jo vuonna 1945. Pari olisi halunnut perheestään monilapsisen, mutta Lokilla oli viisi keskenmenoa. Ainoastaan yksi tytär eli aikuisikään, ja hän asuu Englannissa. Loki Schmidt kuoli lokakuussa 2010 avioliiton kestettyä 68 vuotta.
Sodan jälkeen Schmidt alkoi opiskella Hampurissa valtiotieteitä. Hän liittyi vuonna 1946 SPD:een. Hän oli 1947–1948 Saksan sosiaalidemokraattisen nuorisojärjestön (SDS) johtaja. Hän suoritti vuonna 1949 kansantaloustieteiden tutkinnon (Diplom-Volkswirt).
Schmidt työskenteli vuonna 1952 lyhyen aikaa Hampurin osavaltion (kaupunkivaltion) hallinnossa ja Hampurin paikallishallinnon taloudellis-poliittisella osastolla. Hän toimi 1952–1953 liikennevirastossa. Vuosina 1961–1965 hän oli Hampurin osavaltion sisäministeri. Vuonna 1962 Hampuria koetteli tulva, jonka aikana Schmidt toimi pelastustoimissa tehokkaasti ja organisoidusti. Schmidt muun muassa määräsi Länsi-Saksan armeijan auttamaan pelastustöissä, vaikka armeijan käyttö maansisäisissä tilanteissa oli perustuslain nojalla kiellettyä tai pitkän byrokraattisen prosessin takana. On arvioitu, että hänen nopean päätöksensä ansiosta pelastui yli tuhat ihmistä. Siksi Schmidt on erityisesti Hampurissa erittäin kunnioitettu ja tunnettu henkilö. Vuonna 2016 Hampurin lentoaseman nimeksi tuli Schmidtin mukaan Hamburg Airport Helmut Schmidt.
Poliitikko

Schmidt oli edustajana Saksan liittopäivillä vuosina 1953–1961 ja 1965–1987. Vuonna 1967 hänestä tuli SPD:n varajohtaja. Vuosina 1969–1972 Schmidt toimi Länsi-Saksan puolustusministerinä, 1972–1974 valtiovarainministerinä ja vuosina 1974–1982 liittokanslerina.
Schmidtista tuli liittokansleri Brandtin erottua vakoiluskandaalin vuoksi. Hän sitoutui myös jatkamaan Brandtin aloittamaa liennytyspolitiikkaa. Schmidtin ja Valéry Giscard d’Estaingin aloitteesta saivat 1975 alkunsa nykyään G8-huippukokouksina tunnetut tapaamiset. Vuonna 1975 hän oli myös allekirjoittamassa Helsingissä ETYK-päätösasiakirjaa, Helsingin sopimusta.
Schmidt säilytti kanslerinasemansa vuoden 1976 vaalien jälkeen muodostamalla koalitiohallituksen FDP:n kanssa. Schmidtin kauteen kanslerina ajoittuu ”Saksan syksynä” (1977) tunnettu terrorismiaalto.
Huolestuneena Neuvostoliiton Afganistanin-miehityksestä ja SS-20-ohjuksista Schmidt teki ehdotuksen Naton ohjuksien lisäämisestä Euroopassa (ns. NATO-Doppelbeschluss), jollei Varsovan liitto luopuisi omistaan. Siitä huolimatta Schmidt yritti pitää kiinni Brandtin aloittamasta liennytyspolitiikasta.
Schmidtin talous- ja puolustuspolitiikka aiheuttivat kuohuntaa FDP:ssä ja sosiaalidemokraattien vasemmistolaidassa. Syyskuussa 1982 neljä FDP:n ministeriä jätti hallituksen, joka jatkoi SPD:n vähemmistöhallituksena, kunnes hallitus sai 1. lokakuuta 1982 epäluottamuslauseen parlamentissa. Schmidtista tuli ainoa Liittotasavallan liittokansleri, joka on erotettu epäluottamuslauseella. Välikysymyksen jättäneet puolueet CDU/CSU ja FDP valitsivat liittokansleriksi Helmut Kohlin.
Vuodesta 1983 alkaen Schmidt oli toisena päätoimittajana viikkolehti Die Zeitissa. Bundestagista hän jäi pois vuonna 1986. Joulukuusta 1986 alkaen hän oli jäsenenä komiteassa, joka tuki EMUa ja Euroopan keskuspankin perustamista.
Palkintoja

1989 – Berliinin kunniakansalaisuus (Ehrenbürgerschaft)
1998 – Schleswig-Holsteinin osavaltion kunniakansalaisuus (Ehrenbürgerschaft)
2003 – Universität der Bundeswehr Hampurissa nimettiin Helmut-Schmidt-Universität-nimikseksi. Schmidtistä tuli yliopiston kunniatohtori.
Teoksia

Seuraavista Helmut Schmidtin teoksista ei liene yhtäkään suomennettu:
Menschen und Mächte, 1987
Deutschland und seine Nachbarn, Menschen und Mächte Teil 2, 1990
Weggefährten, Erinnerungen und Reflexionen, 1996
Die Allgemeine Erklärung der Menschenpflichten, 1997 (Mitarbeit)
Globalisierung, Deutsche Verlags-Anstalt GmbH, Stuttgart, 1998
Die Selbstbehauptung Europas, Perspektiven für das 21. Jahrhundert, Deutsche Verlags-Anstalt, Stuttgart München, 2000
Die Mächte der Zukunft Gewinner und Verlierer in der Welt von morgen, Siedler Verlag, München 2004
Sitaatteja

”Wer Visionen hat, sollte zum Arzt gehen.”
- ”Sen, jolla on visioita, tulisi mennä lääkäriin.”
”In den grundlegenden Fragen muss man naiv sein. Und ich bin der Meinung, dass die Probleme der Welt und der Menschheit ohne Idealismus nicht zu lösen sind. Gleichwohl glaube ich, dass man zugleich realistisch und pragmatisch sein sollte.”
- "Perustavanlaatuisissa kysymyksissä pitää olla naiivi. Minun näkemykseni on, että maailman ja ihmisyyden kysymyksiä ei voida ratkaista ilman idealismia. Yhtä lailla uskon, että samanaikaisesti on oltava myös realisti ja pragmaattinen."
”Zwar kann der Politiker im Augenblick seines Handelns oder wenn er sein Handeln erklären und begründen muss, nicht gleichzeitig auch große Philosophie liefern. Aber sofern er ohne philosophisch-ethische Grundlage handelt, ist er in Gefahr, Fehler zu begehen. Er ist in Gefahr, in Opportunismus abzusinken. Er ist sogar in Gefahr, ein Scharlatan zu werden.”
- "Toiminnan hetkellä, tai kun hänen on selitettävä ja perusteltava tekemisiään, ei poliitikko voi olla ylen filosofinen. Mutta mikäli hän toimii vailla filosofis-eettistä perustaa, on hän vaarassa tehdä virheitä. Hän on vaarassa vajota opportunismiin. Hän on jopa vaarassa tulla huijariksi."
”Heutzutage ist das wichtigste zu lernen, wie man andere Völker versteht. Und zwar nicht nur deren Musik, sondern auch ihre Philosophie, ihre Haltung, ihr Verhalten. Nur dann können sich die Nationen untereinander verstehen.”
- "Nykyisin on tärkeintä oppia ymmärtämään toisia kansoja. Eikä vain näiden musiikkia, vaan myös filosofiaa, asenteita, tapoja. Vain sillä tavoin voivat kansakunnat ymmärtää toisiaan."
”Die Vorstellung, dass eine moderne Gesellschaft in der Lage sein müsste, sich als multikulturelle Gesellschaft zu etablieren, mit möglichst vielen kulturellen Gruppen, halte ich für abwegig. Man kann aus Deutschland mit immerhin einer tausendjährigen Geschichte seit Otto I. nicht nachträglich einen Schmelztiegel machen.”
- "Minusta on absurdia kuvitella, että modernin yhteiskunnan pitäisi kyetä muuttumaan mahdollisimman monta kulttuurillista ryhmää sisältäväksi monikulttuuriseksi yhteisöksi. Ei Saksasta, jolla on tuhatvuotinen historiansa aina Otto I:n ajoista alkaen, voida perästäpäin tehdä sulatusuunia.
”Die Demokratie lebt vom Kompromiss. Wer keine Kompromisse machen kann, ist für die Demokratie nicht zu gebrauchen.”
”Demokratia elää kompromissista. Se, joka ei pysty tekemään kompromisseja, ei ole demokratialle käyttökelpoinen.”
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helmut Schmidt Wikimedia Commonsissa
Schmidt vuonna 1976.
Schmidt Helsingin ETYK-konferenssissa 1975.
Pääomatulo

Pääomatuloa ovat pääoman eli varallisuuden omistamisesta kertyvät tulot, joiden hankkimiseen ei tarvita työtä. Pääomatuloa eli pääoman tuottoa on monenlaista: voitto, vuokra, osinko, korko, rojalti, myyntivoitto jne. Pääomatulo-käsitettä käytetään mm. kansantaloustieteessä ja tuloverotuksessa.
Verotuksessa ei välttämättä katsota kaikkea pääoman tuottoa pääomatulo-nimiseksi tuloksi. Erilaiset pääoman tuotot voidaan verottaa eri tavoin. Tuotto voi tietyissä tilanteissa olla myös verovapaata tai se voidaan verottaa kuten palkkatulo.
Pääomatulon rinnakkaiskäsite on työtulo, Suomen verotuksessa kuitenkin ansiotulo.
Pääomatulon verotus Suomessa

Suomessa yksityishenkilöiden saamista pääomatuloista peritään pääomatulovero. Suomen tuloverolain mukaan pääomatuloa ovat omaisuuden tuotto, omaisuuden luovutuksesta saatu voitto ja muu sellainen tulo, jota varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Pääomatuloa ovat esimerkiksi vuokratulo, voitto-osuus, henkivakuutuksen tuotto, metsätalouden pääomatulo-osuus, maa-aineksesta saadut tulot ja luovutusvoitto.
Kansainvälinen pääomatulojen verotus

Pääomatulojen keskimääräinen veroprosentti on nykyään useimmissa rikkaissa maissa 30 prosentin paikkeilla.
Pääomatuloverotuksen kansainvälinen kehitys parin viime vuosikymmenen aikana on osoittanut, ettei kansallisvaltioiden rajojen yli helposti liikkuvia pääomia voida verottaa kovin paljon muista maista poikkeavasti. Pääomien juridinen omistus ja pääoman tuottojen verotus pyrkii hakeutumaan suhteessa alhaisen pääomatuloverotuksen maihin, jos pääomatulojen verotusta kiristetään suhteessa muiden maiden pääomatulojen verotukseen. Pääomatulojen verotuksen kiristäminen johtaa pääomien juridisen omistuksen siirtymiseen ulkomaille. Tämän vuoksi pääomia verotetaan pääosin vakiosuuruisella veroprosentilla (tasaverolla eli ei progressiivisella verolla) ja yleensä kevyemmin kuin ansiotuloja.
Pääoman tuottoprosentti

Pääoman puhdas tuotto tarkoittaa pääoman tuottoa (pääomatuloa) sen jälkeen, kun tuotosta on vähennetty pääoman hallintakustannukset eli omaisuuden hoitoon käytetyn työajan arvo. Pääoman tuotto vaihtelee valtavasti: finanssisijoitusten tuotto on korkea, asuinkiinteistöjen vuokratuotto on yleensä 3–4 % vuodessa, kun taas käyttötilivarojen tuotto on inflaation vuoksi jopa negatiivinen.
Kun tarkastellaan pääoman keskimääräistä puhdasta tuottoa (keskituotto ennen veroja), voidaan havaita, että erittäin pitkällä aikavälillä pääoman puhdas tuotto on pysynyt ennallaan tai todennäköisemmin laskenut. Pääoman puhdas tuotto on vaihdellut Ranskassa ja Britanniassa 1700–1800 -luvuilla 4–5 % tienoilla. 2000-luvun alussa puhdas tuotto näyttää laskeneen 3–4 prosenttiin.
Aste (artisti)

| Jani Sutelainen |
| --- | --- |
 Aste lokakuussa 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1985 (ikä 39)
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Aste (2008–) Asteriks (2005–2007)
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  rap, pop, R&B
Yhtyeet:  Apinalauma
Levy-yhtiöt:  Löyly-Viihde (2008) Warner Music (2009-2011) Monkey Records / Sony Music (2012-)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aste (ent. Asteriks, oikealta nimeltään Jani Sutelainen, s. 24. kesäkuuta 1985)  on suomalainen rap-artisti. Räpin ohella Aste harrastaa brasilialaista jujutsua Tampereen Ju-Jutsukoulussa. Asteella on musta vyö sekä Euroopan mestaruus sinisellä ja purppuralla vyöllä.
Biografia

Kouvolan Voikkaalla nuoruutensa viettänyt ja sittemmin Lahteen muuttanut artisti aloitti riimittelyn vuosituhannen alussa, jolloin hän vaikutti erilaisissa kollektiiveissä ja julkaisi ensimmäisen AD/HD-nimisen pitkäsoiton elokuussa 2008 Löyly-Viihde-levy-yhtiön kautta. Levyltä julkaistu single "AD/HD" oli Suomen rock- ja discolistoilla useita viikkoja.lähde?
Vuonna 2009 Aste solmi levytyssopimuksen Warner Musicin kanssa. Surullisiilauluja julkaistiin 3. kesäkuuta 2009 ja sen ensimmäinen kappale "Poikkeus sääntöön" valittiin The Voice -radiokanavan kesähittiäänestyksessä Suomen viralliseksi kesähitiksi 2009.
Elokuussa 2010 julkaistun Nuorallatanssija-albumin ensimmäinen kappale "Normipäivä" julkaistiin 17. toukokuuta 2010. Single nousi heti iTunesin ladatuimpien kappaleiden joukkoon. Syksyllä 2010 Aste oli mukana Nelosen Kuorosota-ohjelmassa ja sijoittui lahtelaisen kuoronsa kanssa kolmanneksi.lähde?
Syyskuussa 2012 Aste ilmoitti uuden albumin olevan valmis ja ilmestyvän 12. lokakuuta 2012. Albumi kulkee työnimellä Sirkus palaa. Albumin ensimmäinen single "Sekopää" julkaistiin 21. helmikuuta 2011.lähde?
Artisti tekee vuosittain lähes sata keikkaa. Mukana Asteen singleillä ovat olleet muun muassa Sanni, Kasmir sekä Sini Sabotage.lähde?
Aste toimi valmentajana Kuorosota-ohjelmassa vuonna 2010 ja sijoittui sijalle 3. Aste oli myös yksi Nelosella syksyllä 2012 esitettävän AnkkaRäp-televisio-ohjelman valmentajista.
Aste on ollut Vuoden Tulokas 2009  ja Vuoden Innovaattori 2012 -Emma-palkintojen ehdokkaana kaksi kertaa.
Yksityiselämä

Sutelaisella on kolme poikaa, joista nuorin on syntynyt lokakuussa 2024.
Diskografia > Albumit

Sekasoppa EP (2005)
AD/HD (2008)
Surullisiilauluja (2009)
Nuorallatanssija (2010)
Sirkus Palaa (2012)
2.0 (2015)
Grand prix (2018)
Everyday porrada (2020)
Diskografia > Singlet

AD/HD (2008)
Poikkeus Sääntöön (2009)
Unelmien Poikaystävä (2009)
Mitä Hei (2009)
Normipäivä (mukana Hank Solo, 2010)
Hilloo Ja Platinaa (2011)
Sekopää (mukana Pete Parkkonen, 2011)
MRJS! (mukana Sini Sabotage, 2012)
Pumppaa (2012)
Shotti (2013)
Spaceman (mukana Kasmir, 2013)
Only One (2014)
Yhdet Sille (2014)
Himalaja (mukana Evelina, 2014)
Mammanpoika (2015)
Apinalauma (2015)
Herää (2016)
Peruskallio (2016)
Enemmän Kuin Valmis (2016)
Luonasi (2017)
Monaco (2017)
Pojat Ei Itke (2018)
Vastaaja (feat. Mira Luoti) (2018)
Ötökkä myrskyssä (mukana Raappana, 2019)
Sudet (2019)
Juuret ja siivet (feat. Irina) (2019)
Tuhansien Hiekkateiden Maa (mukana Aleksanteri Hakaniemi) (2020)
Pelle (2020)
Kuka suojelee sua feat. Sara Siipola (2020)
Onks tää mikki pääl (2020)
Kaupungilegendoi (2021)
Mikä-Mikä-Maa (feat. EME) (2021)
7 taivasta (2022)
Köyhä laulaa (feat. Diandra) (2023)
Duunarit (2024)
Muita kappaleita, joilla Aste on mukana

Skandaali, Asteriks & Mängi - Verta, hikeä ja uhrauksii (2006) Miksi Teip Sen?-mixtapelta
Brädi, Aste & Don P - Eräpäivä (2008) Syvällä Pelissä-kokoelmalta
Brädi, Aste, Ola, MGI, Markat Takas! - Uudestaan (2009)
VJ, Aste, Raappana, Kike, Nikke Ankara, Ideaali, JayWho, Jussi Kuoma, Mara, Brädi- signaali Lahti United (2014).
Arttu Wiskari - Naapurini Kaj Mulqvist (2016)
Stereo & Aste - Rauhaa ja rakkautta (2019)
Antti Tuisku - Kaunis kaaos (2010)
Aleksanteri Hakaniemi & Aste - Filmi Katkee (2018)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aste Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Aste Warner Musicin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Aste Popgramin sivuilla
Aste Myspace:lla
Aste kesähitti-uutinen Voice.fi:ssä. (Arkistoitu – Internet Archive)
Jani Sutelainen lauluntekijänä - Fono.fi
Aste
| --- | --- |
Albumit:   Sekasoppa EP  AD/HD  Surullisiilauluja  Nuorallatanssija  Sirkus Palaa  2.0  Grand prix  Everyday porrada 
Singlet:   ”AD/HD”  ”Poikkeus sääntöön”  ”Unelmien poikaystävä”  ”Mitä hei”  ”Normipäivä” (mukana Hank Solo)  ”Hilloo ja platinaa” (radio-promo)  ”Sekopää” (mukana Pete Parkkonen)  ”MRJS!” (mukana Sini Sabotage)  ”Pumppaa”  ”Shotti”  ”Spaceman”  ”Only One”  ”Yhdet sille”  ”Himalaja”  ”Mammanpoika”  ”Apinalauma”  ”Herää”  ”Peruskallio”  ”Enemmän kuin valmis”  ”Luonasi”  ”Monaco”  ”Pojat ei itke”  ”Vastaaja” feat. Mira Luoti  ”Ötökkä myrskyssä” feat. Raappana  ”Sudet”  ”Juuret ja siivet” (Aste & Irina)  ”Tuhansien hiekkateiden maa” feat. Aleksanteri Hakaniemi  ”Pelle”  ”Kuka suojelee sua” feat. Sara Siipola  ”Onks tää mikki pääl”  ”Kaupungilegondoi”  ”Mikä-Mikä-Maa” (Feat. EME)  ”7 Taivasta”  ”Köyhä laulaa” (Feat Diandra)  ”Chakrat sekasin” 
Musiikkivideot:   "Hyvii haltioit"  "Poikkeus sääntöön"  "Normipäivä"  "MRJS!"  "Pumppaa"  "Shotti"  "Spaceman"  "Only One"  "Himalaja"  "Apinalauma"  "Urpo"  "Grand Prix"  "No Go"  "Ötökkä myrskyssä (Live)"  "Tuhansien hiekkateiden maa" 
Muuta:  Diskografia
Rajantakaiset rahdinajot sotatalvena 1916

Rajantakaiset rahdinajot oli keväällä 1916 tavaraliikennettä Pohjois-Suomen ja naapurimaiden, Norjan ja Venäjän välillä. Norjassa tavaroiden satamapaikkoja olivat Skibotn ja Kirkkoniemi sekä Venäjällä Kantalahti. Suomessa kuljetusten lähtö- ja päätepisteitä olivat Karunki, Rovaniemi ja Oulu.
Ensimmäisen maailmansodan syttyminen elokuussa 1914 keisarillisen Venäjän sekä Saksan ja Itävalta-Unkarin välillä muutti elämää myös Pohjois-Suomessa. Kulkuyhteys Venäjältä länteen oli mahdollista sodan seurauksena ainoastaan Torniosta rajan yli Ruotsiin, laivoilla Jäämeren rannalta Aleksandrovskista ja Arkangelista tai Vienanmeren rannalta Kantalahdelta tai pitkän yksiraiteisen Siperian radan kautta Kauko-idästä Vladivostokista. Lisäksi Arkangelin ja Kantalahden satamat olivat huomattavan osan vuodesta jäiden saartamia ja suljettuja.
Ruotsin ja Norja julistautuivat ensimmäisessä maailmansodassa puolueettomiksi. Tammikuussa 1915 Ruotsi kielsi sotatarvikkeiksi katsottujen tuotteiden kuljetuksen alueensa kautta, joka vaikeutti erityisesti Venäjän ja sen läntisten liittolaisten, Ison-Britannian ja Ranskan, välisiä asetoimituksia. Länsiliittoutuneet toimittivat Venäjälle aseita heti sodan alkuvaiheessa, mikä syksyllä 1914 oli vielä mahdollista meritse avoimiin venäläissatamiin. Talvi oli tulossa ja sulki kuljetusreittejä pitkäksi aikaa. Puolueeton Norja harjoitti länsiliittoutuneisiin nähden "hyväntahtoista puolueettomuutta" ja salli asetoimitukset alueensa kautta.
Sodan pitkittyminen syksyllä 1915 pakotti viranomaiset ja yrittäjät järjestämään tavarankuljetuksen hevospelillä talvikauden 1915–1916 aikana Jäämeren ja Vienanmeren satamista pohjoisten metsämaiden halki Suomen rautatieverkoston piiriin Rovaniemelle, Karunkiin ja Ouluun ja sitä kautta edelleen eteläiseen Suomeen tai kauemmas Venäjälle.
Vuoden 1916 kuljetusajanjaksolla oli myös oma paikallinen nimensä, "kassitalvi". Kassi nimi tarkoitti Peräpohjolassa käytettyä norjankielestä tullutta nimitystä laatikoille, joissa kuljetettiin sotilastarvikkeita – kivääreitä, patruunoita, piikkilankaa jne.
Oululaisessa Sanomalehti Kaikussa oli 12. helmikuuta 1916 ilmoitus rahdinajosta Norjan ja Karungin aseman välillä.
Taustaa

Rautateistä oli tullut 1900-luvun alussa tärkeä liikkumisen väline maanteiden ollessa vielä heikkokuntoisia ja vähälukuisia. Oulusta Tornioon valmistui junarata 1903. Ensimmäisen maailmansodan alettua sulkeutuivat Venäjän maa- ja meriyhteydet läntiseen Eurooppaan. Rintamalinjat sulkivat maayhteydet Mustaltamereltä Itämerelle, jonka eteläosat olivat Saksan keisarikunnan laivaston valvonnassa sulkien meritien Tanskan salmien kautta Atlantille. Puolueettomat Ruotsi ja Norja tarjosivat mahdollisuuden kauppatieksi länteen ja sitä hyödynnettiin tavaraliikenteen kulkiessa Tornioon, josta tuli Venäjän kaupan portti länteen. Kaupasta hyötyi myös Suomen suuriruhtinaskunnan valtio, joka sai runsaasti liikennemaksuja.
Sodan sytyttyä keisarillinen Venäjä käynnisti pohjoisia avoimia liikenneyhteyksiä hyödyntävien rautatieyhteyksien kehittämisen. Se rakennutti nopeasti rautatien Torniosta Karunkiin marraskuun 1914 ja tammikuun 1915 välisenä aikana. Vastaavasti kesäkuussa 1915 aloitettiin Pietarin ja Aleksandrovskin välisen Muurmannin radan rakentaminen.