Götajoen vesistö
Vesistöalueen perusrakenne > Järvet

Götajoen sivujokien valuma-alueilla sijaitsevat järvet ovat pieniä, varsinkin jos verrataan Vänerniin. Götajoen sivujoella Säveånin valuma-alueella sijaitsee kuitenkin Mjörn, jonka pinta-ala on 55 km². Se on Götajoen alueen suurin järvi. Saman joen valuma-alueeseen kuuluvat myös Anten, Säven, Sävelången ja Aspen. Sivujoen Slumpånin valuma-alueeseen kuuluvat Vanderydvattnet ja Gravlången.
Vänerniin laskee suuria jokia, joiden pääuomassa ja sivu-uomien valuma-alueilla on suuria järviä. Vänernin itärantaan tulee Byälven, jonka pääuomassa sijaitsevat Harefjorden, Glafsfjorden, Nysockensjön ja Hugn. Byälveniä etelämpänä tulee Upperudsälven, jonka valuma-alue on järvirikas. Lähellä Vänernin rantoja ovat Svanefjorden, Ånimmen, Djup, Ärr, Knarrbysjön ja Edslan. Kauempana, joen pääuomassa, sijaitsevat Råvarp, Laxsjön, Lelång ja Stora Le. Viimeisin ulottuu Norjaan asti. Upperudsälvenin sivu-uomissa sijaitsevat esimerkiksi Erve, Iväg, Grann, Ärtingen ja Svärdlång, sekä suuret Västra Silen ja Östra Silen. Näiden jokien väliin jää pieniä jokia, joilla on muutama huomattava järvi. Sellaisia ovat Forsnäsånin Tydjesjön ja Käppesjön, Åmålsånin Nedre Kalven ja Ömmeln. Vänernin lounaisrannoille tulevat lisäksi Holmsån, jonka valuma-alueella sijaitsevat Nären ja Näsölen, ja Dalbergsån, jonka lähdejärvi on Östra Hästefjorden. Tähän on yhdistetty Futtenkanalenin kanavalla Stora Hästefjorden, joka kuuluu toiseen vesistöön. Dalbergsånin sivujoen Krokånin valuma-alueella sijaitsevat Örsjön ja Teåkerssjön ja tämän Kolånin sivu-uomassa Kolungen.
Vänernin länsirantaan tulee Lidan, jolla on suuri valuma-alue, mutta vain yksi suuri järvi Hornborgasjön. Paljon pienemmällä joella Sjöråsånilla on silläkin yksi järvi Vristulven. Seudun suurjoki on Tidan. Sen pääuomassa on alajuoksulla Östen. Lähellä pääuomaa, mutta sivu-uomien valuma-alueilla sijaitsevat vielä Lången ja Ymsen. Muita Vänernin koillisrantaan laskee Gullspångsälven, jonka alajuoksun läpivirtausjärvi on Skagern. Joen pääuoma tulee pohjoisesta ja sen läpivirtausjärvistä voidaan mainita Möckeln, Alkvettern ja Ullvettern. Muita valuma-alueen järviä ovat Daglösen, Östersjön ja Yngen.
Vänernin pohjoisrantaan tulee Norjasta alkava Klarjoki, jonka pääuoman järviä ovat Höljessjön, Sennsjøen, Galtsjøen, Isteren, Femunden ja Rogen. Klarjoen sivujoissa ja yläjuoksulla sijaitsee suuriakin järviä. Gravånin valuma-alueella on Södra Hyn, Kvarntorpsånin valuma-alueella Smårissjön ja Visten, Tångånin Blysjön, Skiljenin alueella ovat järvet Lusten, Västra Örten, Östra Örten, Gräsmången ja Skärgen, Rannånin alueella Rannsjön, Lettanin alueella Letten, Tossanin alueella Fageråssjön, Eggsjön, Tossjön, Örsjön ja Tisjön, Engeran alueella Engeren, Litlhyllsjøen, Hyllsjøen, Hundsjøen ja Litle Engeren, Sølnan alueella Sølensjøen, Sømåan Langsjøen ja Muggan alueella Midtre Muggsjøen.
Gullspångsälvenin ja Klarjoen välissä on joukko pieniä jokia, joissa sijaitsee suuria järviä. Sellaisia ovat Vismanin Vismen, Alstersälvenin Alstern ja Gapern. Byälvenin ja Klarjoen välissä on myös pieniä jokia. Borgvikeälvenissä on Värmeln ja Norsälvenin pääuomassa on Nedre Fryken, Mellan-Fryken ja Övre Fryken. Rottnanin sivu-uoman valuma-alueella sijaitsevat vielä Rottnen ja Kymmen.
Vesistöalueen erikoisuus on Götan kanava, joka yhdistää Vänernin ja Vätternin. Kanava kulkee Vikenin ja Bottensjönin kautta.