stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fiorini International

Fiorini International S.p.a. on italialainen pakkaustuotteita valmistava yritys. Yritys on perustettu vuonna 1946 ja sen pääkonttori sijaitsee Ripessä, Anconan maakunnassa. Yrityksen toinen toimipaikka on Tšekin Prahassa.
Fiorinin päätuotteita ovat painetut paperirullat, joista valmistetaan paperipusseja jauho- ja sokeriteollisuudelle sekä paperikasseja vähittäiskaupalle.
Aiheesta muualla

Fiorini International
Kaikki mitä mä annoin 2003–2008

| Kaikki mitä mä annoin 2003–2008 Uniklubi |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 17. syyskuuta 2008
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 64.37
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 9.
Uniklubin muut julkaisut
| Luotisade 2007 | Kaikki mitä mä annoin 2003–2008 2008 | Syvään valoon 2009 |
Kaikki mitä mä annoin 2003–2008 on Uniklubin 17. syyskuuta 2008 ilmestynyt kokoelma-albumi. Albumi nousi julkaisuviikollaan Suomen albumilistan yhdeksänneksi.
Albumi sisältää yhtyeen tunnetuimpien kappaleiden lisäksi uudet kappaleet ”Rakkaudesta hulluuteen” ja ”Liian lähellä”. Myös akustinen versio kappaleesta ”Kiveen” oli ennenjulkaisematon. Albumin erikoispainoksen mukana tulevalla DVD:llä on Irti potilaasta -dokumentti ja yhtyeen musiikkivideoita.
Kappaleet

Rakkaudesta hulluuteen – 4.36
Rakkautta ja piikkilankaa – 3.56
Huomenna – 3.52
Vnus (single versio) – 3.50
Kaikki mitä mä annoin – 3.21
Näiden tähtien alla – 3.44
Kiertää kehää – 3.41
Luotisade – 4.55
Totuus – 3.39
Kylmää – 4.16
Liian lähellä – 4.04
Varjoon juuttunut – 3.25
Kiveen (akustinen versio) – 4.03
Koko talvi kesämökillä – 3.28  (Leevi and the Leavings cover)
Varjot – 4.25
Tuhka – 5.20
Arvostelut

Desibeli.net:
Dome.fi:
Imperiumi.net:
Rumba: suopea
Kangaslampi (Kannonkoski)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  63°04′03″N, 25°22′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  Ukonpuro Vuosjärveen 
Järvinumero:  14.441.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,9 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,195 km  
Pinta-ala:  7,599 ha  
Tilavuus:  0.000087 km³ 
Keskisyvyys:  1,14 m  
Suurin syvyys:  2,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Kämärin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 440 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy.
Fipresci

Fipresci (Fédération Internationale de la Presse Cinématographique) on kansainvälinen elokuvakriitikkojen järjestö, jonka jäseniä ovat eri maiden elokuvakriitikkojen ja -toimittajien järjestöt. Järjestö on perustettu kesäkuussa 1930 Pariisissa. Siihen kuuluu järjestöjä 50 maasta.
Järjestö palkitsee elokuvajuhlilla, esimerkiksi Cannesissa ja Venetsiassa, rohkeita elokuvahankkeita. Vuodesta 2005 se on julkaissut verkkolehteä "Undercurrents," jonka päätoimittaja on kriitikko Chris Fujiwara.
Aiheesta muualla

Fiprescin sivusto
Francis Gilfillan

Francis Gilfillan (16. helmikuuta 1872 Aghavas – 13. tammikuuta 1933) oli irlantilaissyntyinen yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 24. kesäkuuta 1895 ja nimitettiin Saint Josephin koadjuuttoripiispaksi sekä Pegaen titulaaripiispaksi 8. heinäkuuta 1922. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Joseph Glennon, jota avustivat Christopher Edward Byrne ja Thomas Francis Lillis.
Gilfillanista toimi 17. maaliskuuta 1923. Hän kuoli 60-vuotiaana virassa, ja hänen seuraajakseen nimitettiin Charles Hubert Le Blond.
Finlandia

Finlandia voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Suomi, monilla kielillä (esimerkiksi uuslatina, espanja, italia) Finlandia, valtio Euroopassa
Finlandia, Jean Sibeliuksen teos
Finlandia Uutistoimisto
Finlandia Vodka, alkoholijuoma
Finlandia-palkinto, Suomen Kirjasäätiön jakama palkinto
Finlandia Junior -palkinto, Suomen Kirjasäätiön jakama palkinto
Tieto-Finlandia-palkinto, Suomen Kirjasäätiön jakama palkinto
Napero-Finlandia, Päätalo-instituutin järjestämä lasten kirjoituskilpailu
Arkkitehtuurin Finlandia -palkinto, SAFAn palkinto
Iskelmä-Finlandia, Nokian kaupungin myöntämä populaarimusiikin palkinto
Sarjakuva-Finlandia
Finlandia-ajo, ravikilpailu
Finlandia-hiihto, hiihtokilpailu
Finlandia Trophy, kansainvälinen taitoluistelukilpailu
Mieskuoro Finlandia, suomalainen mieskuoro
Finlandia-klubi, lahtelainen rock-klubi
Finlandia-sarja, Hannu Salaman romaanisarja
Finlandia: Otavan iso maammekirja, 1980-luvulla ilmestynyt kirjasarja Suomen maantieteestä
Finlandia, vuonna 1922 valmistunut Suomea esittelevä elokuva
Finlandia, Suomessa kolme kertaa järjestetty filateelinen näyttely
Sirkus Finlandia, suomalainen sirkus
Finlandia, Fazerin marmeladi
Finljandija, Pietarissa vuodesta 1908 ilmestynyt aikakauskirja
Finlandia Group, suomalainen varainhoitoyhtiö
Finlandia Kirja, suomalainen antikvariaatti
Finlandia Records, suomalainen klassisen musiikin levy-yhtiö
Kino Finlandia, elokuvayhtiö
Finlandia Uistin, suomalainen uistinvalmistaja
Finlandia Uutistoimisto, Suomessa toisen maailmansodan aikana toiminut yksityinen uutistoimisto
Radio Finlandia, Espanjassa Malagan alueella toimiva suomenkielinen radiokanava
Finlandia-talo, konsertti- ja kongressikeskus Helsingissä
Finlandia Hotels, suomalainen hotelliketju
Finlandia, entinen hotelli, nykyinen vanhusten hoitokoti Punkaharjulla
M/S Finlandia, Eckerö Linen rahtauksessa oleva alus
M/S Princess Maria, aiemmin M/S Finlandia, Silja Linelle kuulunut autolautta
Finlandia, suomalainen 1920-luvulla valmistettu automerkki
Saab:
Saab 99 Finlandia (1976-1978)
Saab 900 Finlandia/CD (1979-1986)
Finlandia Foundation, Yhdysvalloissa toimiva suomalaista kulttuuria tukeva säätiö
Finlandia University, yliopisto Yhdysvalloissa
Finlandia Cheese, Valion yhdysvaltalainen tytäryhtiö
Fjordo Finlandia, vuono Tulimaassa, Chilessä
Finlandia Foothills, vuoristo Aleksanterinsaarella, Etelämantereella
Tuindorp Finlandia, puutarha Almelossa, Alankomaassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Finlandia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karoliina Niskanen

| Karoliina Niskanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1987 (ikä 36) Kaarina
Ammatti:  kirjailija näyttelijä, muusikko
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Lehmä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Karoliina Annukka Niskanen (s. 23. marraskuuta 1987 Kaarina) on suomalainen kirjailija, teatterintekijä ja muusikko. Hän on valmistunut teatteritaiteen maisteriksi ja opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 2008–2013. Näyttelijänä hän on työskennellyt muun muassa Kansallisteatterissa, Turun kaupunginteatterissa ja KOM-teatterissa. Hän on myös suosittu äänikirjojen lukija ja on toiminut ääninäyttelijänä useissa radiokuunnelmissa sekä juontanut Onnellinen Loppu -ohjelmaa Radio Helsingissä.
Niskanen julkaisi esikoisromaaninsa Tilhi (Bazar Kustannus) vuonna 2020. Tilhi oli Tiiliskivi-kirjallisuuspalkintoehdokas. Toinen romaani Muamo (Bazar Kustannus) julkaistiin 2023. Niskanen on toiminut myös Kaarina-lehden kolumnistina ja kirjoittanut näytelmiä.
Niskanen on tehnyt musiikkia artistinimellä MC Pyhä Lehmä, ja hän julkaisi vuonna 2016 Pohjantuuli -debyyttilevynsä Monsp Recordsin kautta. Niskanen on vieraillut lukuisien suomalaisten rapartistien singleillä (kuten Paleface, Kajo, Stepa & Are, Rauhatäti ja Mercedes Bentso). Niskanen muodostaa veljensä Kajon kanssa Yhdentekevää-duon, jonka kanssa he ovat esiintyneet ympäri Suomea. Hän on esiintynyt myös yhtyeessä Pyhä Rauha yhdessä Rauhatäti nimisen rap-artistin kanssa. Nykyään Niskanen tekee musiikkia artistinimellä LEHMÄ. Hän kuuluu Huulet-nimiseen rap-kokoonpanoon yhdessä Tiia Karoliinan ja Satun kanssa.
Diskografia > Albumit

Pohjantuuli (2016)
Diskografia > Singlet

Hullun lehmän tauti (2015)
Paska ei kolise (2015)
Navetta palaa feat. Haamu (muusikko) (2017)
Kaukorakkautta (2017)
Iso Paha Setä (2018)
Aiheesta muualla

Artistiesittely Monsp Recordsin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kangaslampi (Joutsa, Leivonmäki)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°54′27″N, 26°07′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  oja Rutajärveen 
Järvinumero:  14.236.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,066 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi on Keski-Suomessa Leivonmäellä lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131 metriä mpy.
Filmidosimetri

Filmidosimetri
Filmidosimetri on ydinlaitoksissa, sädehoitolaitoksissa ja röntgenosastoilla käytetty yksinkertainen dosimetri eli henkilökunnan saaman ionisoivan säteilyannoksen seurantalaite.
Laite on yksinkertaisesti neulalla tai nipistimellä virka-asun rintataskuun kiinnitettävä muovikotelo, joka sisältää palasen mustavalkoista filmiä. Filmissä on eri herkkyisiä säteilyherkkiä alueita, jotka on sijoitettu numeroidun mitta-asteikon muotoon. Filmit vaihdetaan ja kehitetään määräajoin. Säteily vaikuttaa valottavasti filmiin, ja kehitetyn filmin asteikosta nähdään kuinka paljon kyseinen henkilö on saanut säteilyä: filmi on tummunut kyseiseen asteikkolukuun asti.
Ydinvoimaa hyödyntävissä laitoksissa, kuten voimaloissa tai ydinkäyttöisissä laivoissa, dosimetrit vaihdetaan kerran viikossa.
Vastaavia dosimetrejä käytetään myös sädehoitoa antavissa laitoksissa. Näissä dosimetrejä on eri laatuisia: suurienergiaista säteilyä tuottavissa paikoissa kuten gammakamera- tai kobolttikanuuna-pisteissä käytetään erityisesti niihin suunniteltuja dosimetrejä. Samoin säteileviä potilaita, esimerkiksi radiojodia saaneita, käsittelevällä henkilökunnalla on omat dosimetrinsä, joissa on erityinen säteilylle herkkä näyttöosa: se muuttaa väriään kun säteilyannos ylittää määrätyn rajan.
Filmidosimetrin tilalle on tullut elektroninen DIS-dosimetri (direct ion storage), jonka toimintaperiaate perustuu ionisaationkammioon, josta säteilyn synnyttämät varaukset kerätään puolijohteen avulla.
Kansainyhteisön kisat 2010

Osallistujamaat
Kilpailujen pääareena, Jawaharlal Nehru -stadion
Kansainyhteisön kisat 2010, järjestyksessään 19. Kansainyhteisön kisat, järjestettiin New Delhissä, Intiassa 3.–14. lokakuuta 2010. Avajaisseremonia järjestettiin Jawaharlal Nehru -stadionilla Delhissä. Kilpailut järjestetään ensimmäistä kertaa Intiassa ja toista kertaa Aasiassa (vuoden 1998 kilpailut järjestettiin Kuala Lumpurissa, Malesiassa).
Kilpailujen järjestelyjä arvosteltiin ennen kilpailujen alkua puutteellisiksi ja urheilijoita jäi kilpailuista pois turva- ja terveysriskien takia. Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 6 081 urheilijaa 71 maasta. Urheilumuotoja oli ohjelmassa 17.
Urheilumuodot

Lähde: cwgdelhi2010.org
Ammunta (tulokset)
Jousiammunta (tulokset)
Maahockey (tulokset)
Nurmikeilailu (tulokset)
Nyrkkeily (tulokset)
Paini (tulokset)
Painonnosto (tulokset)
Pyöräily (rata- ja maantiepyöräily) (tulokset)
Pöytätennis (tulokset)
Rugby-7 (tulokset)
Squash (tulokset)
Sulkapallo (tulokset)
Tennis (tulokset)
Uinti, uimahypyt ja taitouinti (tulokset)
Verkkopallo (tulokset)
Voimistelu (telinevoimistelu ja rytminen voimistelu) (tulokset)
Yleisurheilu (tulokset)
Mitalitaulukko

Lähde: cwgdelhi2010.org
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia | 74 | 55 | 48 | 177 |
| 2 |  Intia | 38 | 27 | 36 | 101 |
| 3 |  Englanti | 37 | 60 | 45 | 142 |
| 4 |  Kanada | 26 | 17 | 33 | 76 |
| 5 |  Etelä-Afrikka | 12 | 11 | 10 | 33 |
| 6 |  Kenia | 12 | 11 | 9 | 32 |
| 7 |  Malesia | 12 | 10 | 13 | 35 |
| 8 |  Singapore | 11 | 11 | 9 | 31 |
| 9 |  Nigeria | 11 | 8 | 14 | 33 |
| 10 |  Skotlanti | 9 | 10 | 7 | 26 |
| 11 |  Uusi-Seelanti | 6 | 22 | 8 | 36 |
| 12 |  Kypros | 4 | 3 | 5 | 12 |
| 13 |  Pohjois-Irlanti | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 14 |  Samoa | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 15 |  Wales | 2 | 7 | 10 | 19 |
| 16 |  Jamaika | 2 | 4 | 1 | 7 |
| 17 |  Pakistan | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 18 |  Uganda | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 19 |  Bahama | 1 | 1 | 4 | 6 |
| 20 |  Sri Lanka | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 21 |  Nauru | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 22 |  Botswana | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 23 |  Caymansaaret | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 23 |  Saint Vincent ja Grenadiinit | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 25 |  Trinidad ja Tobago | 0 | 4 | 2 | 6 |
| 26 |  Kamerun | 0 | 2 | 4 | 6 |
| 27 |  Ghana | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 28 |  Namibia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 29 |  Guyana | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 29 |  Papua-Uusi-Guinea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 29 |  Seychellit | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 32 |  Mansaari | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 32 |  Mauritius | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 32 |  Tonga | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 34 |  Bangladesh | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 34 |  Saint Lucia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
Finland shorin-ryu seibukan karate-do

Finland shorin-ryu seibukan karate-do on suomalainen karateseura, joka toimii muun muassa Lahdessa, Espoossa, Jyväskylässä, Siilinjärvellä, Suomussalmella ja Ylämaalla , Kuopio. Shorin-ryu seibukan keskittyy pääasiassa alkuperäiseen Okinawan karateen ja sen perusti Shimabukuro Zenryô, 10. danin mestari. Suomeen Seibukanin toi Kim Mitrunen vuonna 1997.    
Shorin-ryu on vanhin  Okinawan karaten tyylisuunnista, ja se on ollut perustana useille myöhemmin syntyneille tyyleille. Tässä artikkelissa esiteltävä koulukunta, Seibukan, kuuluu Okinawan shorin-ryu-tyyliin. Niillä kanjeilla, joilla Seibukan-koulu kirjoittaa tyylinsä nimen, on myös kaksi muuta lausuntatapaa:  shobayashi ja  sukunaihayashi. Näistä lausuntatavoista varsinkin ensimmäinen on ollut Seibukan-koulussa käytössä yleisesti, koska sillä viitataan suurmestari Kyan Chotokun karateen. Nimenä "Seibukan" merkitsee "pyhän taistelutaidon koulua", ja opetuksen tuloksena oppilaan tulisi kehittyä myös henkisesti vahvaksi.  
Shorin-ryu Seibukanin tekniikka ja kata
"Seibukan Shorin-ryu on tyyli, jossa sanonta "kata on karate, karate on kata" toteutuu kirjaimellisesti. Kata on Seibukan-karaten keskus, jonka ympärille kaikki oheisharjoitukset on luotu, mikä ajattelutapa ei ole vieras muillekaan okinawalaisille tyyleille. Seibukanissa keskeisinä katoina toimivat suurmestari Kyanilta periytyvät katat sekä Shimabukuro Zenryon itsensä kehittämä Wanchin-kata. Katojen ja niiden sovelluksien harjoittelu on hyvin moniulotteista, ja niiden kautta uutteran harjoittelijan on mahdollista löytää tie tehokkaaseen itsepuolustukseen. Katan muodon harjoittelun ohella tärkein harjoitus on katan tekniikoiden analysoiminen parin kanssa eli bunkai-harjoittelu, mikä tarkoittaa katan osien muuttamista paritekniikoiksi. Kuten pelkkä uintiliikkeiden toistaminen kuivalla maalla ei riitä uimataidon oppimiseen, ei myöskään katan tarjoamaa itsepuolustusta ole mahdollista oppia ilman kata-perustaista pariharjoittelua. Pariharjoitteluakin on jatkettava, kunnes automaatiotaso on avattu ja saavutettu, jolloin tieto on muuttunut taidoksi ja on hyödyksi. On hämmästyttävää, miten joskus yksinkertaiselta vaikuttava katan tekniikka muuttuu tehokkaaksi itsepuolustustekniikaksi. Katan sovellutuksien opettamisessa okinawalaiset ovat yleensä olleet valitettavan valikoivia sekä sen suhteen, kenelle niitä opetetaan että myös siinä, mitä niistä opetetaan. Ilmeisesti pääosin tästä syystä monissa moderneissa tyylisuunnissa katan pariharjoittelu on jäänyt vaillinaiseksi, eikä sitä juurikaan painoteta harjoittelussa. Jamal Measara painottaakin aina sitä näkökohtaa, että jos karaten kata-opetus unohtaa sen alkuperäisen taistelulajiperinteensä, ei tällaisen tyylin tai koulukunnan kohdalla voida enää puhua siitä samasta taistelutaidosta, joka vuosisatojen kuluessa Okinawalla kehittyi."
lisätietoa sivulla: Finland Shorin-ryu Seibukan Karate-do
entinen seibucankarate siilinjärven oppilas: Atte Hartikainen Nilsiä
Muualla aiheesta

Seuran kotisivu
Frognerin vanha kirkko

| Frognerin vanha kirkko Frogner gamle kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Lillestrøm, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  noin 1180
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  80
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frognerin vanha kirkko (norj. Frogner gamle kirke) on Lillestrømin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva keskiaikainen kivinen pitkäkirkko. Se on rakennettu noin vuonna 1180.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frognerin vanha kirkko Wikimedia Commonsissa
Kangaslampi (Jyväskylä, Huhtasuo)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
 Näkymä järveä kiertävältä polulta
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′21″N, 25°48′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Vääräjärveen 
Taajamat:  Jyväskylän keskustaajama
Järvinumero:  14.312.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,9 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,369 km  
Pinta-ala:  5,885 ha  
Tilavuus:  0,0001418 km³ 
Keskisyvyys:  2,41 m  
Suurin syvyys:  5,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Huhtasuolla sijaitseva lampi. Sen luoteispuolella on samanniminen asuinalue.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,9 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 141 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lampi sijaitsee Kangaslammen ja Sulun kerrostalovaltaisten asuinalueiden välissä, mutta rakennusten ja lammen välissä on rakentamaton vyöhyke, jonka ympäri kulkee polku. Lounaispäässä on uimaranta, jonka ylläpitäminen lopetettiin vuonna 2014.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.312) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen itäpäästä ja laskee Sulun asuinalueen pohjoispuolelta pienen laakson kautta Vääräjärveen.
Historiaa

Vuoden 1948 alueliitoksen jälkeen Kangaslampi sijaitsi Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla. Vuoden 1965 alueliitoksessa maalaiskunnalle jäi vain lammen koillispää, kokonaan lampi siirtyi kaupungille vasta maalaiskunnan lakkauttamisvuonna 2009.
Finland Times

| Finland Times |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  verkkolehti
Julkaisija:  Development Media Oy
Perustettu:  2012
Päätoimittaja:  Ofiul Hasnat
Kotikunta:  Rovaniemi
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Finland Times on joulukuussa 2012 perustettu Rovaniemellä toimitettava englanninkielinen verkkolehti. Sen perustaja ja päätoimittaja on Bangladeshista vuonna 2007 Suomeen muuttanut Ofiul Hasnat. Finland Times on Suomen luetuin englanninkielinen verkkomedia, jonka sivuilla vierailee päivittän noin 5 000 ihmistä. Lisäksi lehteä luetaan paljon myös Yhdysvalloissa ja Britanniassa.
Aiheesta muualla

Finland Timesin kotisivut
Frans Gustaf von Winther

Frans Gustaf von Winther (8. maaliskuuta 1878 Helsinki – 7. lokakuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Von Wintherin vanhemmat olivat lääkäri, salaneuvos Georg von Winther ja Sally Aline Emilie af Brunér. Von Winther tuli ylioppilaaksi Helsingissä ja suoritti oikeustutkinnon 1900, varatuomarin arvon hän sai 1903. Von Winther toimi asianajajana Helsingissä. Hän oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.
Frognin kirkko

| Frognin kirkko Frogn kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Frogn, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1999
Suunnittelija:  Erik Anker
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  240
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frognin kirkko (norj. Frogn kirke) on Frognin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1999.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frognin kirkko Wikimedia Commonsissa
Karoliina Pertamo

| Karoliina Pertamo |
| --- | --- |
 Karoliina Pertamo
Henkilötiedot
Syntynyt: 1971 (ikä 52–53)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kuvittaja
Muut tiedot
Aktiivisena:  vuodesta 2010
Koulutus: taiteen maisteri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Karoliina Pertamo (s. 1971) on suomalainen kuvittaja. Pertamo on kuvittanut aikuisten ja lasten kirjoja sekä julisteita ja lehtiä vuodesta 2010.
Pertamo on koulutukseltaan kuvaamataidon opettaja Taideteollisesta korkeakoulusta. Lisäksi hän on opiskellut kuvataidetta Bordeaux’ssa Ranskassa.
Julkaisut > Kirjat

Lintu sanoo
Lintunaapurini
Opin äänet
Pupu tykkää
lähde:
Julkaisut > Kirjakuvitukset

Anna minulle mainio maku
Anni ja ihana pentu
Anni ja loistokoirat
Baudeliero ja Mette-rotta
Elli ja tuttisuu
Elli ja unenpää
Eläinaakkoset
Hilpeä mäenlasku
Hilpeä uimaretki
Hyvää huomenta, Punahilkka!
Hämärinkäinen
Ihme juttu
Jos olisin sammakko
Kerro minulle kaunis sana
Kettu ja värit
Kimalaisen postitoimisto
Kukkuluuruu = Kuckeliku
Lapsosen leikit
Lapsosen loruja
Lapsosen lähellä
Lyhtyjen maa
Metsän eläimiä
Näytä minulle hassu ilme
Oivan laiva
Oivan pallo
Oivan tie
Olga Orava ja metsän salaisuus
Otso ja soiton salaisuus
Otson syksy eli Yskys nosto
Potatisens dröm
Pullien pulla
Råttan Bettan och masken Baudelaire
Sylisampo
Telma ja kuiskausten koulu
Telma ja salaisuuksien saari
Telma ja taikojen talvi
Telma ja tarinoiden talo
Toivon talvi
Tuttityttö ja peukalopoika
Ystävä joella
Ötökkäloruja
b
Palkinnot

Finlandia Junior -ehdokkuus 2014 (teoksen Olga Orava ja metsän salaisuus kuvituksesta) ja 2015 (teoksen Hämärinkäinen kuvituksesta)
Suomen edustaja Bratislavan kuvitusbiennalessa vuosina 2013 ja 2015.
Finlandia junior -ehdokkuus vuonna 2014
Pohjoismaiden neuvoston lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkintoehdokkuus vuonna 2014
SLS palkinto vuonna 2014
Fritz Strassmann

Hahnin ja Strassmanin muistolaatta. Freie Universität Berlin.
Fritz (Friedrich Wilhelm) Strassmann (22. helmikuuta 1902 Boppard – 22. huhtikuuta 1980 Mainz) (saks. Straßmann) oli saksalainen tiedemies, jonka Otto Hahnin kanssa tekemät tutkimukset johtivat fissioreaktion keksimiseen.
Kaikki muuttuu (Pelle Miljoonan albumi)

| Kaikki muuttuu Pelle Miljoona |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1992
 Julkaistu: maaliskuussa 1992
 Tuottaja(t): Jay Havanna
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 43.41
 Levy-yhtiö: Pyramid
Pelle Miljoonan muut julkaisut
| Rauhan aika 1990 | Kaikki muuttuu 1992 | Si Si Live 1992 |
Kaikki muuttuu on Pelle Miljoonan 15. albumi. Se julkaistiin keväällä 1992.