stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1658
Tapahtumia

Ranskan tiedeakatemia perustettiin Pariisissa.
Alankomaalainen tutkija Jan Swammerdam kuvaili ensimmäisenä punaisen verisolun.
Tanskalaiset ja ruotsalaiset solmivat Roskildessa rauhan.
Richard Cromwell nousi valtaan Englannissa.
Syntyneitä

5. maaliskuuta – ranskalainen tutkimusmatkailija, Detroitin kaupungin perustaja Antoine de la Mothe Cadillac
Kuolleita

19. huhtikuuta – Kirsten Munk, tanskalainen aatelisnainen ja kuningas Kristian IV:n puoliso (s. 1598)
3. syyskuuta – Oliver Cromwell
Aatos Tavaila

Aatos Tavaila (vuoteen 1926 Nordenstreng; 20. lokakuuta 1901 Saarijärvi – 6. toukokuuta 1991) oli suomalainen järjestöjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1953.
Tavailan vanhemmat olivat agronomi Arvid Nordenstreng ja Alma Ingeborg Koskelin ja puoliso vuodesta 1931 maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti Saima Elina Lagus. Tavaila kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Maanviljelyslyseosta ja valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi vuonna 1927. 1920-luvun hän oli Hämäläis-Osakunnan kuraattorina ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen jäsenenä. Tavaila kuului Akateemiseen Karjala-Seuraan ja oli aatemaailmaltaan aitosuomalainen. Vuonna 1929 hän siirtyi vastaperustetun Maatalouskerholiiton (myöhemmän Suomen 4H-liiton) toiminnanjohtajaksi ja oli koko työuransa samassa tehtävässä vuoteen 1968. Tavailan aikana kerholaisten jäsenmäärä oli 1940-luvulla lähes satatuhatta, ja hän oli perustamassa Paimioon kerhoneuvojaopistoa.
Tavaila osallistui talvi- ja jatkosotaan autokomppanian päällikkönä. Hän hoiti lukuisia luottamustehtäviä, muun muassa Agronomien yhdistyksessä, Suomen Luonnonsuojeluyhdistyksessä ja Helsingin kirkkovaltuustossa.
500-sarjan Shinkansen

| 新幹線500系 |
| --- | --- |

Perustiedot
Tyyppi:  sähkömoottorijuna
Liikennöitsijä:  JR West
Valmistaja:  Hitachi, Kawasaki
Lukumäärä:  9
Valmistusvuodet:  1995–1998
Istumapaikkoja:  1324
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  300 km/h (16-vaunua)285km/h  (kahdeksan vaunua)
Vaunun pituus:  27 000 mm  (päätyvaunut) 25000
Leveys:  3 380 mm
Korkeus:  3 690 mm
500-sarjan Shinkansen (jap. 新幹線500系, Shinkansen 500-kei) on japanilainen suurnopeusjuna. Junat hankittiin 16-vaunuisina ja suunniteltiin 320 km/h nopeuksiin, joskin sallittu nopeus oli 300 km/h. Junan kaikki akselit on moottoroitu, ja moottorien maksimiyhteisteho on 18,24 MW. Yhden junan hinta on noin viisi miljardia jeniä, minkä vuoksi niitä rakennettiin vain yhdeksän kappaletta.
Ensimmäinen yksikkö otettiin testikäyttöön vuonna 1995 ja matkustajaliikenteeseen maaliskuussa 1997. Koko yhdeksän junan sarja tuli liikenteeseen seuraavan vuoden puolella. Sarjan junia käytettiin vuoteen 2010 mennessä normaalisti vain Nozomi-junissa Tōkaidō- ja San'yō Shinkansen -linjoilla mutta loma-aikoina myös Hikari-junissa.
Viisi junaa lyhennettiin kahdeksan vaunun mittaiseksi Kodama-junaa varten, jossa 500-sarja korvasi vanhan 0-sarjan. Ensimmäinen lyhennetty juna tuli käyttöön loppuvuonna 2008. Nykyään kaikki 16-vaunuiset 500-sarjan junat on poistettu käytöstä ja korvattu N700-sarjalla. 8-vaunuisten junien suurin sallittu nopeus on 285km/h.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 500-sarjan Shinkansen Wikimedia Commonsissa
Shinkansen
Linjat: Tōkaidō | San’yō | Tōhoku | Jōetsu | Hokuriku | Kyūshū | Hokkaidō
Mini-Shinkansenit: Yamagata | Akita   Tulevat linjat: Chūō   Perutut linjat: Narita
Junasarjat: 0-sarja | 100-sarja | 200-sarja | 300-sarja | 400-sarja | 500-sarja | 700-sarja | N700-sarja | 800-sarja | E1-sarja | E2-sarja | E3-sarja | E4-sarja | E5-sarja | E6-sarja | E7-sarja | W7-sarja | H5-sarja | L0-sarja
Perämerenketomaruna

| Perämerenketomaruna> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Silmälläpidettävä  
Suomessa::  Äärimmäisen uhanalainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Marunat Artemisia
Laji::  campestris
Alalaji::  bottnica
Kolmiosainen nimi
 Artemisia campestris subsp. bottnica  Lundstr. ex Kindb. 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Perämerenketomaruna eli perämerenmaruna (Artemisia campestris subsp. bottnica) on Perämeren rannikolla endeeminen ketomarunan alalaji. Kasvia esiintyy vain Suomessa ja Ruotsissa.
Perämerenketomarunan varsi on karvainen toisin kuin ketomarunan tavallisella alalajilla kiiltoketomarunalla (subsp. campestris). Sen kukintomykeröt ovat myös yhdestä kahteen millimetriä suurempia. Mykerön kehtosuomut ja teriön liuskat ovat karvaiset verrattuna kiiltoketomarunaan.
Perämerenketomaruna on Suomessa luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi 2010 ja 2019.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Perämerenketomarunan (Artemisia campestris subsp. bottnica) levinneisyys Suomessa.
Aalupi järv

| Aalupi järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Kanepin kunta
Koordinaatit:  57°57′30″N, 26°35′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pühäjõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Alopi oja 
Laskuoja:  Alopi oja 
Järvinumero:  VEE2123700
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,8 m  mpy. 
Pituus:  0,31 km  
Leveys:  0,31 km  
Rantaviiva:  1,038 km  
Pinta-ala:  7,2 ha  
Suurin syvyys:  15,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAalupi järv 
Aalupi järv (myös Paabo järv, Alopi järv, Alapea järv, Paabu järv) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnan Rebasten kylässä sijaitseva järvi.
Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (vir. Kooraste järvestik), johon kuuluu yhteensä 15 järveä.
Maantietoa

Metsäjärvi on 310 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Rebasten kylästä länteen päin samassa painaumassa, jossa sijaitsee Otitiik. Järven syvänteessä on 15,8 metriä vettä. Keskellä järveä on kolme matalikkoa, jossa on vain noin metrin syvää. Sen rannat ovat puoliksi soistuneet ja ne ovat rakennuksista autiot. Järven ohittaa idässä kylätie, josta haarautuu rantaan johtava pikkutie. Järven rannat ja ympäristö on sekametsää.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. kalgiveeline miksotroofne tai kalgiveeline segatoiteline, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa järven läpivirtausoja on virtaamaltaan heikko, mutta järven pohjassa ja eteläkannalla sijaitsevat lähteet ovat vuolaita. Järven luusuassa on ollut pato, jolla järven vettä on yritetty säännöstellä. Kuivina aikoina vesi voi laskea toista metriä. Järvi on kesäisin ja talvisin voimakkaasti lämpötilakerrostunut. Pinta- ja alusveden lämpötiloissa voi esiintyä jopa 21,5 asteen eroja. Alusvesi on usein hapetonta jo 6 metrin syvyydessä. Vedenväri on kellertävänruskeaa, ja sen näkösyvyys on 2,0 metriä.Vuonna 1972 laskettiin järvestä 23 vesikasvilajia. Lumpeita oli silloin runsaasti, mutta ulpukkaa oli vain vähän. Järvessä elää ahven, hauki, särki, sorva ja istutettuna karppi. Siinä esiintyy myös jokirapua.
Vesistösuhteita

Aalupi järv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa lasku-uoma Alopi oja on Pühäjõen sivujoki. Aalupi järveentulee kolme metsäojaa, mutta sen valuma-alueen pinta-ala on vain parin kolmen neliökilometrin kokoinen. Aalopi oja alkaa järven länsipuolelta Härgorg nimisestä laaksosta ja se laskee Aalupi järveen. Saman niminen oja alkaa järven kaakkoisrannasta, mutta se laskee jo 250 metrin päässä Otitiikiin. Se on Aalopi ojaan padottu tekojärvi, joka on Aalopi ojan läpivirtausjärvi. Oja laskee Suurjärveen 1,7 kilometrin päässä. Ennen sitä käy oja vielä neljässä pikkulammessa, jotka nekin ovat patolampia. Suurjärvi on Pühäjõen läpivirtausjärvi. Pühäjõgi yhtyy Võhandu jõgeen Jõgiharassa.
Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2 3  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

Raudsepp, Erik: Alopi järv ja Otitiik (YouTube-video)
Pekka ja Pätkä ketjukolarissa

| Pekka ja Pätkä ketjukolarissa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Armand Lohikoski
Käsikirjoittaja:  Armand Lohikoski
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Pentti Valkeala Mikko Sergejeff
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Esa Pakarinen Masa Niemi Siiri Angerkoski Armas Jokio
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  1. maaliskuuta 1957
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Pekka ja Pätkä pahassa pulassa
Seuraaja:  Pekka ja Pätkä salapoliiseina
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pekka ja Pätkä ketjukolarissa on Armand Lohikosken ohjaama Pekka Puupää -sarjan seitsemäs elokuva. Se tuli ensi-iltaan vuonna 1957. Puupää-sarjaan tehtiin kaikkiaan 13 elokuvaa.[lähde? ]
Ketjukolari-elokuva oli ensimmäinen Puupää-elokuva, jonka käsikirjoitus pantiin Armand Lohikosken nimiin. Elokuvaa tehtiin Yyterin hiekkarannoilla, ja käsikirjoitus valmistui vähin erin kuvausten edetessä. Saluunakohtauksessa esiintyy statistina Spede Pasanen, joka näyttelee kolmessa Pekka Puupää -elokuvassa. Elokuvan ensi-ilta oli 1. maaliskuuta 1957 Helsingissä Tuulensuussa ja Turussa Bio-Bio-teatterissa.[lähde? ]
Juoni

Justiina patistaa jälleen Pekkaa töihin. Pekka ottaa itselleen henkivakuutuksen ja yrittää järjestää onnettomuuden korvausrahojen toivossa. Ennen vakuutuksen ottoa kaveruksille sattuu monta onnettomuutta, mutta sen jälkeen tahallisestikaan aiheutetut vahingot eivät ota onnistuakseen. Lopulta Pekka ja Pätkä liukastuvatkin banaaninkuoreen ja hourekuvitelmissaan vierailevat Afrikassa ihmissyöjien padassa, luutakomppaniassa ja Villissä lännessä. Kaverusten maatessa näissä houreunissaan lääkäri vaihtaa heille uudet sahajauhot päähän. Elokuvan lopussa Justiina heittää kurinpidossa käyttämänsä kaulimen ikkunasta, jolloin putoava kaulin osuu talonmies Pikkaraista päähän.
Arviot

Aikalaisarviossaan Valma Kivitie ei ymmärrä elokuvan huumoria vaan toteaa: "Pekka ja Pätkä -sarja jatkuu ja tekisi mieli sanoa: huononee." Leo Nordberg (Uusi Suomi) näkee villin lännen kohtauksessa ansioita.
Eräiden myöhempien kriitikoiden mukaan hurttia huumoria sisältävä elokuva on sarjan parhaimpia . TV-maailman Henri Waltter Rehnströmin mielestä elokuva on Puupää -sarjan absurdein teos, ja kirjoittaa, että Pekan ja Pätkän "pään sisäinen maailma on kuin aste asteelta syvenevä helvetin kehä, jossa kaverukset joutuvat tekemisiin eri hahmoissa esiintyvien riivaajiensa (Justiina, talonmies Pikkarainen) kanssa".  Ilja Rautsi (Helsingin Sanomat) puolestaan toteaa toteaa, että elokuva "menee siitä, missä aitaa ei ole lainkaan".
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Esa Pakarinen  | … |  Pekka Puupää / herra Stanley / alokas / viaton junarosvo   |
|  Masa Niemi  | … |  Pätkä / herra Livingstone / alokas / sheriffi   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Justiina Puupää / ihmissyöjien päällikön vaimo / vääpeli / Soliseva Puro   |
|  Armas Jokio  | … |  talonmies Pikkarainen / ihmissyöjien päällikkö / alikersantti Pikkarainen / Istuva Puhveli   |
|  Irja Kuusla  | … |  Iltatuuli / Mattsonska   |
|  Vieno Kekkonen  | … |  laulajatar   |
|  Armand Lohikoski  | … |  professori Karhu / Robinson Crusoe / hautausurakoitsija   |
|  Uuno Montonen  | … |  Äidinkulta-Morris   |
|  Einari Ketola  | … |  Sokeripala-Harris   |
|  Veikko Linna  | … |  Untuvasiipi   |
|  Pentti Irjala  | … |  baarimikko   |
|  Matti Lehtelä  | … |  kortinpelaaja   |
|  Leena Pulkkinen  | … |  sairaanhoitaja / neiti kasarmin pihalla   |
|  Lasse Saxelin  | … |  Mikko Niskanen, potilas / ihmissyöjä / alokas Mikko Niskanen   |
|  Vihtori Välimäki  | … |  mies huoltokaivossa / junarosvo   |
|  Walle Siivonen  | … |  lääkäri / Tom, hautausurakoitsijan apulainen   |
|  Nestori Lampi  | … |  banaania syövä mies / mies saluunassa   |
|  Olavi Tuomi  | … |  lättähattu   |
|  Arvi Järvinen  | … |  kuorma-auton kuljettaja   |
|  Helmi Lehosti  | … |  kukkaruukun pudottaja   |
|  Hannes Veivo  | … |  muurari / mies saluunassa   |
|  Annikki Linnoila  | … |  pitkänenäinen sairaanhoitaja   |
|  Sirkka Breider  | … |  intiaaninainen   |
|  Juhani Kumpulainen  | … |  Kiljuva Nälkä   |
|  Ritva Saxelin  | … |  ihmissyöjätyttö   |
|  Matti Kuusla  | … |  mies saluunassa   |
|  Anton Soini  | … |  mies saluunassa   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  mies saluunassa   |
|  Spede Pasanen  | … |  mies saluunassa   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  mies saluunassa   |
|  Arvo Kuusla  | … |  mies saluunassa   |
|  Varma Lahtinen  | … |  Lundkviska   |
|  Pentti Taivainen  | … |     |
201 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Nanchang perustettiin.
500-vuosikymmen

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtui vuosikymmenen aikana

Kuningas Ottar Angantyrinpoika muodostaa Ruotsin kuningaskunnan Mälaren-järven ympärille
Frankkien kuningas Klodvig voittaa visigootit vuonna 507 ja pakottaa heidät Espanjaan.
Peräniemen kasino

Peräniemen kasino
Peräniemen kasino on historiallinen rakennus Kuopion Väinölänniemellä.
Vuonna 1861 kuopiolainen ravintoloitsija M. Dahlström perusti Peräniemelle, entisen haudankaivajan virkatontille kesäravintolan, jolle antoi nimen Väinölä. Nimi laajeni myöhemmin käsittämään koko niemeä, jota nykyään kutsutaan Väinölänniemeksi.
Alkuperäinen Peräniemen kasino rakennettiin 1861, viereisen uimalan luona sijainneen kylpylälaitoksen (1814–1951) käyttäjien tarpeista. Osa kylpylävieraista ja kaupunkilaisista tarvitsi virkistäytyäkseen kivennäisvesien lisäksi muitakin juomia ja paikasta kehittyi Kuopion silmäätekevien ihmisten suosittu illanviettopaikka.
Vuonna 1882 kylpylän läheisyyteen rakennettiin huvila- ja teatterirakennus, johon tuli myös ympäri vuoden toimiva ravintola. Teatterirakennuksen valmistuttua kasinon paikalla ollut alkuperäinen kesäravintola rapistui ja vuonna 1897 maistraatti määräsi sen purettavaksi, ”muodoltaan epäonnistuneena ja rappeutuneena” ja kaupunki yhdessä matkailuyhdistyksen kanssa alkoi kaavailla uutta ravintolarakennusta entisen paikalle. Samassa yhteydessä niemeen rakennettiin pieniä huvimajoja. Suunnittelijaksi valittiin arkkitehti J. Eskil Hindersson ja nykyinen kasino otettiin käyttöön vuonna 1902.
Kasinolle asennettiin Kuopion ensimmäinen puhelin 1919 (kyltti 1988, Väinö Lätti) ja sinne asennettiin sähköt 1948. Sodan aikana kasinon yläkerran näköalaparveke purettiin ja katolla sijaitsi ilmatorjuntatykki. Vuonna 1971 Kansalliskauppa laajensi salin nykyiseen muotoonsa (arkkitehtina Kaj Michael). Tällöin kasinon ympäri kiertävä kuisti yhdistettiin saliin ja salia laajennettiin nykyisen matalan osan verran. Kasino on asemakaavassa merkitty suojelukohteeksi. Peräniemen kasino jatkaa kylpylän aikaisia kesäravintolaperinteitä entiseen tapaan ja toimii nykyään kesä- ja tilausravintolana.
Aiheesta muualla

Tilaus- ja Kesäravintola Peräniemen Kasino (Arkistoitu – Internet Archive)
Aatteellinen tahtopolitiikka

Aatteellisella tahtopolitiikalla tarkoitetaan keskustalaisten tiukkaa kiinnipitämistä omista tavoitteista ja näkemyksistä hallituspolitiikassa eli Keskustapuolueen korkean profiilin politiikkaa 1980-luvulla. Aatteellisella tahtopolitiikalla tähdättiin nousuun Suomen suurimmaksi puolueeksi, irtautumiseen apupuolueen asemasta ja sosiaalidemokraattien täysimittaiseen haastamiseen.
Aikakautena Keskustapuolueen puheenjohtajana toimineen Paavo Väyrysen tavoiteasettelussa korkea profiili merkitsi kaikenkattavaa ideologisuutta, sen tarkoituksellista terävöittämistä ja rajankäyntiä sosiaalidemokraatteihin ja myös kokoomukseen päin.
202. laivue (RAF)

| 202>  laivue |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1918–1920 1920–1921 1929–1945 1946–1964 1964–
Valtio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  etsintä- ja pelastuspalvelukoulutus
Osa joukkoa:  Defence Helicopter Flying School
Tukikohta:  RAF Valley
Kalusto:  Airbus Helicopters Jupiter HT.1
Motto:  Semper Vigilate
Komentajat
Nykyinen komentaja:  Ally McDowell
202. laivue oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue toisessa maailmansodassa.
Historia

Laivue perustettiin 17. lokakuuta 1914 Eastchurchissä ensimmäisen kerran laivaston ilmavoimien 2. laivueena. Ensimmäisessä maailmansodassa laivueen kalustona oli erilaisia lentokoneita ja sen tehtävänä oli muun muassa tiedustelu, ilmapommitus ja suojaaminen. Sotatoimien päätyttyä laivaston ilmavoimia lakkautettaessa ja laivueita liitettäessä vasta perustettuihin ilmavoimiin niin laivueesta tuli huhtikuussa 1918 ilmavoimien 202. laivue.
Sotien välillä laivueen kalustoksi tulivat lentoveneet kuten Saro London ja sen tehtäväksi muodostui vuodesta 1929 alkaen sukellusveneiden torjunta Välimerellä. Laivue sai Short Sunderland MkI -koneensa huhtikuussa 1939 Kalafranassa Maltalla. Laivueen koneet kuitenkin menetettiin pian sen jälkeen. Laivue muodostettiin uudelleen 20. joulukuuta 1941 Gibraltarilla, jolloin sen kalustoksi tuli  Sunderland MkI/II/III -koneet, joilla se operoi aina 20. syyskuuta 1942 saakka.
Sodan päätyttyä laivue siirrettiin Pohjois-Irlantiin tehtävänään säätiedustelu Pohjois-Atlantilla. Vuonna 1964 laivueen tehtävä vaihtui jälleen, kun se aloitti SAR-lennot. Samalla laivueen kalustoksi vaihtuivat Whirlwind HAR.10 -helikopterit. Kalusto vaihtui myöhemmin Sea Kingeiksi. Vaikka laivueen pääosat palvelivat Britteinsaarilla niin C lentue sijoitettiin 1982 Falklandin saarille välittömästi Argentiinaa vastaan käydyn sodan päätyttyä. Laivue nimettiin myöhemmin 1564. lentueeksi. Sekä 1564. lentue että 202. laivue lakkautettiin 2016.
2020 (MNTTT-albumi)

| 2020 MNTTT |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. marraskuuta 2019
 Formaatti: LP, digitaalinen
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 28.44
 Levy-yhtiö: Katakombi records
Eevil Stöön muut julkaisut
| Saattaa olla ninja 2019 | 2020 2019 | 6lack Album 2020 |
Aztran muut julkaisut
| Aamu4 2017 | 2020 2019 | ALLU 2020 |
2020 on Eevil Stööstä ja Aztrasta koostuvan rap-duo MNTTT:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin 29. marraskuuta 2019 Katakombi recordsin kautta.
Kappaleet

Mudast – 3.41
Hiljaa – 3.43
Gang Gang – 3.31 (feat. Versace Henrik)
SLM – 2.58
Toisiks paskin flow – 2.53
Mula – 3.03
ADHD – 2.58
EBK – 2.45
Kuunvalossa – 3.12
Persipaani

Persipaani (sanoista persikka ja marsipaani) on konditoriatuotteiden valmistamiseen käytettävä elintarvike. Se muistuttaa hyvin paljon marsipaania; ainoastaan mantelin siemenet on korvattu aprikoosin tai persikan siemenillä . Siemenissä on voimakas kitkerä maku. Sen aiheuttaa amygdaliini, joka on myrkyllinen syanogeeninen glykosidi. Myrkky täytyy poistaa ennen kuin siemeniä voidaan käyttää. Kitkeryyden kompensoimiseksi persipaanissa on jauhettuja siemeniä vain 40 prosenttia; sokeria on vastaavasti 60 prosenttia. Siemenillä ei tavallisesti ole muuta käyttöä, minkä ansiosta persipaanin valmistus on halvempaa kuin marsipaanin. Myös maku on jonkin verran erilainen. Tämän takia siitä pitävät jotkut sellaisetkin jotka eivät pidä marsipaanin mausta. Monet persipaanit sisältävät 0,5 prosenttia tärkkelystä. Silloin se voidaan helposti erottaa marsipaanista jodikokeella. Osa persipaaneista sisältää myös mantelinsiementä .
Persipaania käytetään usein marsipaanin sijasta ainesosana konditoriatuotteiden lisäksi makeissa ruoissa ja leivonnaisissa kuten stollenissa. Sellaisenaan tai makeisiin sitä käytetään harvoin . Kun persipaanin käyttö on viime vuosina lisääntynyt, kasvava siementen kysyntä on johtanut jopa niiden puutteeseen.
Käännös suomeksi
Pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut 2008

Pikaluistelun sprinttimaailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2008 Heerenveenissä, Alankomaissa 19.–20. tammikuuta. Sekä naiset että miehet luistelivat kumpanakin päivänä 500 ja 1 000 metriä. Kilpailu ratkesi jokaisen neljän luistelun yhteenlaskettujen 500 metrin keskiaikojen perusteella.