stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karmiel
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karmiel Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset sivut
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Karmiel kuvattuna sitä ympäröiviltä kukkuloilta.
Big (televisiosarja)

| Big> 빅 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Gong Yoo  Lee Min-jung  Bae Suzy 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   KBS2
Esitetty:  4. kesäkuuta 2012 – 24. heinäkuuta 2012
Jaksoja:  16
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Big (alun perin kor. 빅) on televisioyhtiö KBS:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Gong Yoo, Lee Min-jung ja Bae Suzy.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Askalon

| Askalon (אַשְׁקְלוֹן) |
| --- | --- |
 Askalon
 lippu:  vaakuna
 Askalon
 Koordinaatit: 31°40′N, 34°34′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalue:  Eteläinen
Väkiluku (2017):  137 945
 
 www.ashkelon.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Askalon tai Askelon (hepr. ‏אַשְׁקְלוֹן‎, Ashkelon, arab. عسقلان‎‎, Asqalān) on kaupunki Israelissa Eteläisellä hallintoalueella Välimeren rannalla 19 kilometriä Gazasta pohjoiseen ja 16 kilometriä Ashdodista etelään. Kaupungin asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 137 945.
Askalonin kaupunki on perustettu 1800-luvulla lähelle muinaisen Askalonin paikkaa ja nimetty muinaisen kaupungin mukaan sen jälkeen, kun kaupunki tuli osaksi Israelia vuonna 1948.
Historia > Esihistoria ja antiikin aika

Nykyisen Askelonin alueelta on löydetty merkkejä ihmisestä neoliittiselta ja kalkoliittiselta kaudelta. Kaupungin nimi saattaa olla johdettu länsiseemiläisestä juuresta shkl eli punnita, mikä viitannee kaupankäyntiin. Muinainen Askalonin kaupunki mainitaan historiallisissa lähteissä ensi kertaa Egyptin 11. dynastian aikaisissa teksteissä nimellä Asqanu, ja tuolloin kaupunki oli ilmeisesti kanaanilaisten hallitsema kaupunkivaltio, josta tuli sittemmin voimakkaan egyptiläisen vaikutusvallan alainen. Filistealaiset valtasivat kaupungin 1100-luvulla eaa.. Tuomarien kirjassa mainitaan Juudan heimon vallaneen Askelonin, Gazan ja Ekronin, mutta Septuagintan mukaan kyseisiä alueita ei vallattu. Assyria valtasi Askelonin Tiglatpileser III:n valtakaudella vuonna 734 eaa. Askelon liittyi kuninkaansa Sidkian johdolla Hiskian kapinaan Assyriaa vastaan, mutta kapina kukistettiin Sanheribin johdolla ja myöhemmin assyrialaiset käyttivät kaupunkia tukikohtana Egyptiä vastaan. Assyrian romahdettua Askelon kuului jonkin aikaa Egyptiin, kunnes Uus-Babylonian hallitsija Nebukadressar II valtasi kaupungin ja monet sen asukkaat pakkosiirrettiin muualle.
Babylonialaisia seurasivat aikanaan persialaiset, Aleksanteri Suuri ja ptolemaiosten hallitsijasuku. Lopulta sen valtasi seleukidien kuningas Antiokhos III ja kaupungista tuli tärkeä hellenistisen kulttuurin keskus. Seleukidien luhistuessa Askelonista tuli jälleen itsenäinen kaupunkivaltio ja Rooman valtakunnassa sitä pidettiin ”vapaana liittolaiskaupunkina” (Colonia Ascalon liberate et foederata). Kaupungissa palvottiin Isistä, Apollonia, Heraklesta ja Atargatista, minkä lisäksi kaupungissa oli juutalainen yhteisö. Bysantin valtakunnan alkuaikoina Askelon oli hellenistisen filosofian koulukunnan ja kristinuskon vastustuksen keskus. Myöhemmin siitä tuli kuitenkin oma piispakuntansa.
Historia > Keskiaika

Muslimit valtasivat Askelonin vuonna 640 ja se oli yksi viimeisistä kukistuneista Palestiinan kaupungeista. Myöhemmin kaupunkia hallitsivat fatimidit, joiden kaudella kaupungissa oli rahapaja ja laivastotukikohta. Seldžukit valtasivat sittemmin monet alueen rannikkokaupungit, mutta Askelon oli niitä harvoja kaupunkeja, joissa fatimidien onnistui säilyttää valtansa. Seldžukkeja seurasivat kuitenkin ristiretkeläiset, jotka miltei valtasivat kaupungin vuonna 1099. Fatimidit säästyivät vain ristiretkeläisten keskenäisen kiistelyn takia. Sittemmin Askelon toimi fatimidien etuasemana, josta he tekivät sotaretkiä ristiretkiläisiä vastaan. Kaupungin asema heikkeni merkittävästi ristiretkeläisten vallattua Tyroksen ja Balduin III valtasi lopulta Askelonin vuonna 1153 seitsemän kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen. Ristiretkeläisten kärsittyä suuren tappion Hattinin taistelussa Askelon antautui Saladinille vuonna 1191, mutta Rikhard I Leijonamieli valtasi sen voittonsa jälkeen Arsufin taistelussa. Saladin joutui hylkäämään kaupungin, mutta ennen vetäytymistään hän määräsi sen tuhottavaksi. Kaupungin muslimit muuttivat Syyriaan, kristityt ja juutalaiset taas Jerusalemiin. Kaupungin linnoituksia jälleenrakennettiin ja se vaihtoi hallitsijaa useaan otteeseen, kunnes muslimit valtasivat sen lopullisesti vuonna 1247. Mamelukkihallitsija Baibars tuhosi kaupungin vuonna 1270 monien muiden Palestiinan rannikon kaupunkien tapaan. Askelon ei toipunut, vaan se oli vuosisatojen ajan raunioina.
Historia > Nykykaupunki

Raunioiden keskellä oli pieni al-Juran kalastajakylä ja vuoden 1830 paikkeilla Egyptin kuvernööri Ibrahim pašša perusti lähistölle al-Majdalin kaupungin. Egyptin armeija valtasi al-Majdalin Israelin itsenäisyyssodan aikana vuonna 1948, mutta he vetäytyivät Israelin joukkojen lähestyessä lokakuussa samana vuonna. Al-Majdalin asukkaat pakenivat pääasiassa Gazaan. Sodan jälkeen kaupunkiin alkoi muuttaa juutalaisia, ja sen nimeksi annettiin ensin Migdal Gad ja sitten Migdad Askelon. Vuonna 1955 Askelonista tehtiin hallinnollisesti kaupunki. Historiallisen Askelonin alue on muutettu kansallispuistoksi.
Talous

Askelonin talouden tärkeimpiin osa-alueisiin kuuluvat teollisuus, palvelut, matkailu ja kauppa. Kaupungissa on kolme teollisuusaluetta, joilla on esimerkiksi metalli-, muovi-, puu-, elektroniikka- ja elintarviketeollisuutta. Vuonna 1969 kaupunkiin rakennettiin öljyputki Eilatista. Kaupungin liikekeskus sijaitsee Majdalin (Migdal) kaupunginosassa.
Väestö

Askelonin asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 137 945. Kaupungin juutalaiset asukkaat ovat saapuneet useista eri maista. Askelonin alkuaikoina useiden naapuristojen rakentamisesta vastasivat Etelä-Afrikan juutalaiset. Sittemmin asukkaita on tullut entisen Neuvostoliiton, Etiopian, Ranskan ja Latinalaisen Amerikan alueelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Askalon Wikimedia Commonsissa
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Entisöity Askelonin kanaanilainen kaupunginportti.
Taistelua esittävä sarkofagi.
Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa

| Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa> The Police Academy 3: Back in Training |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Jerry Paris
Käsikirjoittaja:  Gene Quintano
Tuottaja:  Paul Maslansky   Donald West
Säveltäjä:  Robert Folk
Kuvaaja:  Robert Saad
Leikkaaja:  Bud Molin
Pääosat:   Steve Guttenberg  Bubba Smith  David Graf 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:   1986-03-2121. maaliskuuta 1986 (Yhdysvallat)  1986-07-2525. heinäkuuta 1986 (Suomi)  
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Poliisiopisto 2: Eka komennus
Seuraaja:  Poliisiopisto 4: Korttelipoliisit
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa on yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka sijoittuu yhdysvaltalaiseen poliisiopistoon. Kolmannen Poliisiopisto-elokuvan ohjasi Jerry Paris niin kuin toisenkin, ja sen pääosissa esiintyvät muun muassa Steve Guttenberg, George Gaynes, Bubba Smith, Michael Winslow, David Graf, Leslie Easterbrook ja Art Metrano.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steve Guttenberg  | … |   Carey Mahoney   |
|  Bubba Smith  | … |   Moses Hightower   |
|  David Graf  | … |   Eugene Tackleberry   |
|  Michael Winslow  | … |   Larvell Jones   |
|  Leslie Easterbrook  | … |   Debbie Callahan   |
|  Marion Ramsey  | … |   Laverne Hooks   |
|  Bruce Mahler  | … |   Douglas Fackler   |
|  Tim Kazurinsky  | … |   Sweetchuck   |
|  George Gaynes  | … |   Eric Lassard   |
|  Art Metrano  | … |   Mauser   |
|  Bobcat Goldthwait  | … |   Zed   |
|  Lance Kinsey  | … |   Proctor   |
|  George R. Robertson  | … |   Henry Hurst   |
|  Brian Tochi  | … |   Nogata   |
|  Scott Thomson  | … |   Chad Copeland   |
|  Ed Nelson  | … |   Neilson   |
|  Andrew Paris  | … |   Bud Kirkland   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Poliisiopisto 3 saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. Helsingin Sanomien Helena Ylänen valitteli, miten tähän kolmososaan on mukaan haalittu yhä väkinäisemmin hauskoja, mutta hyvin meluisia ja omaan tyyppiinsä kivettyneitä ”koomikoita”, kuten hysteerisesti vinkuva jengijohtaja (Bobcat Goldthwait). ”Filmi on tilkkutäkki erilaisista edellisen kauden aikana muotiin tulleista ilmiöistä, kuten venetakaa-ajo kuvattuna Miami Vicen tapaan.”
Aiheesta muualla

Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| n k Poliisiopisto-elokuvat |
| --- | --- |
Elokuvat:  Poliisiopisto (1984)  Poliisiopisto 2: Eka komennus (1985)  Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa (1986)  Poliisiopisto 4: Korttelipoliisit (1987)  Poliisiopisto 5: Tehtävä Miami Beach (1988)  Poliisiopisto 6: Suuri rikosaalto (1989)  Poliisiopisto 7: Moskovan keikka (1994) 
Televisio:  Poliisiopisto (animaatiosarja)
20. helmikuuta

20. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 51. päivä. Vuodesta on jäljellä 314 päivää (karkausvuonna 315).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Heli, Heljä, Helinä, Hely
suomenruotsalainen kalenteri: Ragnborg
ortodoksinen kalenteri: Leo, Agaton, Oiva
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gollá
vanhemmissa kalentereissa: Charitas, Erns, Eucharius, Eucherius, Eukarius, Gabinus, Hulda, Ihamieli, Mieluisa, Suonio
Tapahtumia

1547 – Edvard VI kruunattiin yhdeksänvuotiaana Englannin kuninkaaksi.
1636 – Suomessa annettiin ensimmäinen postijärjestys, asetus postiolojen järjestämisestä.
1816 – Gioacchino Rossinin koomisen oopperan Sevillan parturi kantaesitys Roomassa päättyi epäonnistumiseen.
1835 – Concepciónin kaupunki Chilessä tuhoutui maanjäristyksessä.
1872 – Metropolitanin taidemuseon avajaiset New Yorkissa.
1909 – Futuristinen manifesti julkaistiin Le Figaro -lehdessä.
1938 – Yrjö Väisälä löysi asteroidit 1449 Virtasen ja 1450 Raimondan.
1943 – Tulivuori Parícutin muodostui Meksikoon yllättäen alkaneessa purkauksessa.
1944 – Toinen maailmansota: Yhdysvallat valtasi Enewetakin atollin japanilaisilta.
1947 – Valpo pidätti Erkki Raappanan asekätkentäjutun yhteydessä.
1962 – John Glenn kiersi maapallon ensimmäisenä yhdysvaltalaisena astronauttina Mercury 6 -lennolla.
1998 – Yhdysvaltalainen taitoluistelija Tara Lipinski voitti olympiakultaa Naganon talviolympialaisissa 15-vuotiaana, kaikkien aikojen nuorimpana talvikisojen yksilölajien olympiavoittajana.
2002 – Ruotsi hävisi yllättäen Valko-Venäjälle olympiajääkiekossa Salt Lake Cityn puolivälierissä 3–4.
2019 – Dhakassa, Bangladeshin pääkaupungissa sattui tulipalo, joka tappoi 78 ihmistä.
2022 – Suomen miesten jääkiekkojoukkue voitti finaalin ja kultaa Pekingin talviolympialaisissa.
Juhlapäiviä

Kansainvälinen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden päivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 20. helmikuuta: |  |
:   Robert Altman 1816 – Gioachino Rossinin ooppera Sevillan parturi kantaesitettiin Rooman Teatro Argentinassa.  1901 – Arkkitehti Louis Kahn syntyi.  1909 – Futuristinen manifesti julkaistiin Le Figaro -lehdessä.  1925 – Yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja Robert Altman syntyi.  1943 – Tulivuori Parícutin muodostui yllättäen alkaneessa purkauksessa.  1991 – Irlantilainen kirjailija Sally Rooney syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 19. helmikuuta, 21. helmikuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Poltergeist II

| Poltergeist II> Poltergeist II - The Other Side |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Brian Gibson
Käsikirjoittaja:  Mark Victor, Michael Grais
Tuottaja:  Mark Victor, Michael Grais
Säveltäjä:  Jerry Goldsmith
Kuvaaja:  Andrew Laszlo
Leikkaaja:  Thom Noble
Pääosat:  JoBeth Williams Craig T. Nelson Heather O'Rourke
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  MGM
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer Netflix
Ensi-ilta:  1986
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Poltergeist
Seuraaja:  Poltergeist 3
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poltergeist II on kauhuelokuva vuodelta 1986. Se on jatkoa elokuvalle Poltergeist, ja kertoo samasta Freelingin perheestä kuin edeltäjänsä. Perhe on muuttanut mummolaan edellisen elokuvan tapahtumien jälkeen.
Elokuva oli ehdolla parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkinnon saajaksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  JoBeth Williams   | … |   äiti   |
|  Craig T. Nelson   | … |   isä   |
|  Heather O'Rourke   | … |   Carol Anne, tytär   |
|  Oliver Robins   | … |   Robbie, poika   |
|  Geraldine Fitzgerald   | … |   mummo   |
|  Julian Beck   | … |   pastori Kane   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen kutsuu kakkososaa typerillä selityksillä pilatuksi alkuperäisen elokuvan alaviitteeksi. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Poltergeist II Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Arvio Fast Rewind
Beerseba

| Beerseba (בְּאֵר שֶׁבַע) |
| --- | --- |
 Ilmakuva Beersebasta
 Logo
 Beerseba
 Koordinaatit: 31°15′32″N, 34°47′52″E 
Valtio:  Israel
Hallintoalueet:  Eteläinen hallintoalue
Perustettu:  1900
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  117,5 km²
Korkeus:  260 m
Väkiluku (2018):  209 002
 
 http://www.beer-sheva.muni.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Beerseba (hepr. ‏בְּאֵר שֶׁבַע‎, Be'er Ševa) on kaupunki Israelissa. Se on Negevin autiomaan suurin kaupunki ja sitä kutsutaankin usein "Negevin pääkaupungiksi". Asukkaita kaupungissa oli vuoden 2018 lopussa 209 002. Kaupungin metropolialueella on noin 750 000 asukasta. Beerseba onkin esikaupunkeineen Israelin neljänneksi suurin kaupunki Tel Avivin, Haifan ja Jerusalemin jälkeen. Beerseban 1900-luvun alussa rakennettu vanhakaupunki on suhteellisen nuori ja kaupunki on kasvanut Israelin itsenäistymisen jälkeen voimakkaasti. Kaupungissa sijaitsee Ben-Gurionin yliopisto.
Talous

Beersebassa on neljä teollisuusaluetta, jotka työllistävät kymmeniä tuhansia kaupungin asukkaita.  Syyskuussa 2013 avattiin Gav-Yam Negevin korkean teknologian puisto. Teollisuuden suurimpiin haaroihin kuuluu kemianteollisuus ja kaupungissa jalostetaan  Kuolleenmeren mineraaleja. Kaupungissa toimivia yhtiöitä ovat esimerkiksi Intel, Motorola, Dell, Dead Sea Works, Israel Aircraft ja Makhteshim Chemical.
Väestö

Vuoden 2018 lopussa Beersebassa oli yhteensä 209 002 asukasta. Kaupungin juutalaiset siirtolaiset saapuivat aluksi etenkin muualta Lähi-idästä ja Pohjois-Afrikasta. Sittemmin Venäjältä tulleiden siirtolaisten määrä on lisääntynyt. Beerseban metropolialueella on noin 750 000 asukasta. Kaupungin väestö kuuluu Israelin nuorimpiin ja noin 50 % väestöstä on alle 40-vuotiaita. Noin 10 % väestöstä on arabeja.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Etenkin maahanmuuton takia sitten vuoden 1990 Beersebaan on rakennettu useita uusia asuinalueita, mutta suuri osa sen rakennuksista on peräisin 1960- ja 1970-luvuilta. Monet niistä eivät täysin sovellu aavikon ilmastoon ja kaupungissa on vain vähän viheralueita. Kaupungin rakennustapa on myös hankaloittanut liikenteen järjestelyä. Kaupunki ja sitä ympäröivät osat koostuvat useista toisistaan eristyksissä olevasta osasta. Tilannetta on pyritty korjaamaan esimerkiksi alueen liikenneyhteyksiä parantavilla hankkeilla. Osmanien rakennuttamassa vanhassakaupungissa on säilynyt useita vanhoja rakennuksia. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Tel Be’er Sheva, joka muodostaa Megiddon ja Hazorin raamatullisten tellien kanssa Unescon maailmanperintöluettelon kohteen. Beerseban vanhassakaupungissa sijaitsee Kansainyhteisön sotahauta-alue, jonne on haudattu ensimmäisen maailmansodan aikana kaatuneita australialaisia ja uusiseelantilaisia sotilaita. Kaupungista pohjoiseen sijaitsee almach Negev-prikaatin muistomerkki. Negevin eläintarha sijaitsee kaupungin länsireunalla.
Koulutus

Ben-Gurionin yliopiston yksi kolmesta pääkampuksesta sijaitsee Beersebassa. Yliopistolla on noin 20 000 opiskelijaa ja 4 000 työntekijää.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The city of Be'er Sheva: a tourist's guide
Ben-Gurion University
Central Bureau of Statistics (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto – Aavikolta Jerusalemiin (1967) (video)
| n k  Israelin hallintoalueet ja kaupungit |
| --- | --- |
Jerusalem:  Jerusalem  Bet Shemesh 
Pohjoinen:  Afula  Akko  Beit She’an  Karmiel  Kirjat Shmona  Ma'alot-Tarshiha  Migdal HaEmek  Nahariya  Nasaret  Nof HaGalil  Sakhnin  Shaghur  Shefa-Amr  Tamra  Tiberias  Safed 
Haifa:  Baqa-Jatt  Hadera  Haifa  Or Aqiva  Kirjat Ata  Kirjat Bialik  Kirjat Motzkin  Kirjat Yam  Tirat Carmel  Umm al-Fahm 
Keski-Israel:  Hod HaSharon  Kfar Saba  Lod  Modi'in-Maccabim-Re'ut  Ness Ziona  Netanya  Petah Tikva  Qalansuwa  Ra'annana  Ramla  Rehovot  Rishon LeZion  Rosh HaAyin  Al-Tayyiba  Tira  Yavne  Yehud-Monosson 
Tel Aviv:  Tel Aviv  Bat Yam  Bnei Brak  Givatayim  Herzliyya  Holon  Kirjat Ono  Or Yehuda  Ramat Gan  Ramat HaSharon 
Eteläinen:  Arad  Ashdod  Askalon  Beersheba  Dimona  Eilat  Kirjat Gat  Kirjat Malakhi  Netivot  Ofakim  Rahat  Sderot 
Juudea ja Samaria:  Ariel  Betar Illit  Ma’ale Adumim  Modi’in Illit 
Tel Be’er Sheva.
Beerseba vuonna 1917.
Ben-Gurionin yliopisto.
Rahareikä

| Rahareikä> The Money Pit |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Richard Benjamin
Käsikirjoittaja:  David Giler
Tuottaja:  Steven Spielberg   Kathleen Kennedy   Art Levinson   Frank Marshall
Säveltäjä:  Michel Colombier
Kuvaaja:  Gordon Willis
Leikkaaja:  Jacqueline Cambas
Pääosat:  Tom Hanks   Shelley Long
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Studios
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:   26. maaliskuuta 1986    18. kesäkuuta 1986
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rahareikä (The Money Pit) on Richard Benjaminin ohjaama komediaelokuva vuodelta 1986. Elokuvan pääosissa ovat Tom Hanks ja Shelley Long. Elokuva kuvattiin New Yorkissa ja Lattingtownissa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Hanks  | … |  Walter Fielding, Jr.   |
|  Shelley Long  | … |  Anna Crowley Beissart / Anna Fielding   |
|  Aleksandr Godunov  | … |  Max Beissart, the Maestro   |
|  Maureen Stapleton  | … |  Estelle   |
|  Joe Mantegna  | … |  Art Shirk   |
|  Philip Bosco  | … |  Curly   |
|  Josh Mostel  | … |  Jack Schnittman   |
|  Yakov Smirnoff  | … |  Shatov   |
|  Carmine Caridi  | … |  Brad Shirk   |
|  Brian Backer  | … |  Ethan   |
|  Billy Lombardo  | … |  Benny   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen kuvaa Rahareikää vanhanaikaisen kommelluskomedian keinoilla herkuttelevaksi remonttifarssiksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Aiheesta muualla

Rahareikä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hyvä veli (televisiosarja)

| Hyvä veli |
| --- | --- |
Kestoaika:  212 min
Perustuu:  Christopher Wegeliuksen päiväkirjoihin
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  30. tammikuuta 1995 – 30. joulukuuta 1996
Jaksoja:  6
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Kari Kyrönseppä
Ohjaaja(t):  Timo Bergholm
Käsikirjoittaja(t):  Mauno Saari
Säveltäjä(t):  Eero Ojanen
Lavastaja(t):  Leena Tiihonen
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Hyvä veli on Mauno Saaren käsikirjoittama ja Timo Bergholmin ohjaama kuusiosainen television minisarja vuodelta 1995. Dokumentaarinen draamasarja kertoo varsin tuoreeltaan ja todenmukaisesti Suomen pankkikriisistä 1990-luvun alussa, siihen johtaneista syistä ja sen keskelle joutuvista politiikan ja talouselämän päättäjistä. Useimmilla päähahmoilla on tarkat esikuvansa todellisuudessa, mutta heidän roolinimensä on muutettu.
Sarjan käsikirjoitus pohjautuu Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin eli Skopin vimeisen pääjohtajan Christopher Wegeliuksen päiväkirjoihin, joista Mauno Saari toimitti myös kirjan nimeltä Minä, Christopher Wegelius – Päiväkirja pimeiden voimien vuosilta (1992).
Mauno Saaren, Timo Bergholmin ja tuottaja Kari Kyrönsepän yhteistyö jatkui Hyvää veljeä fiktiivisemmässä vuoden 1998 minisarjassa Presidentin mies.