stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Barkingin metroasema

Barking on Lontoon metron asema Barking and Dagenhamissa, Lontoossa.
Historia

Barkingin metroasema avattiin vuonna 1854. Se rakennettiin uudelleen vuosina 1908 ja 1959.
Aseman vierestä lähtee myös London Overground- ja National Rail-junia.
S-luokan metrojuna Barkingin asemalla
Attraktori

Lorenzin differentiaaliyhtälöiden outo attraktori on tunnetuimpia attraktoreja.
Attraktori on faasiavaruuden joukko, johon dynaaminen systeemi päätyy, kun aikaa kuluu tarpeeksi ja jonka läheisyydessä se myös pysyy, vaikka systeemiä häirittäisiin hieman. Geometrisesti attraktori voi olla piste, käyrä, muu monisto tai jopa fraktaali. Attraktori on keskeinen käsite kaaosteoriassa.
Attraktorityyppejä > Kiintopiste

Kiintopiste on yksinkertaisin attraktori. Siinä attraktorina toimii jokin tietty faasiavaruuden piste. Esimerkiksi vapaasti roikkuvan heilurin pysähtyminen tasapainoasemaan vastaa päätymistä kiintopisteattraktoriin.
Attraktorityyppejä > Kiintorengas

Kiintopisteen kaksiulotteinen vastine, jossa systeemi jää kiertämään faasiavaruudessa suljetulla käyrällä. Kiintorengas vastaa dynaamisen systeemin jaksollista rataa. Kiintopisteen muuttumista kiintorenkaaksi kutsutaan Hopfin bifurkaatioksi.
Attraktorityyppejä > Outo attraktori

Outo attraktori on populaariesityksissä useimmin kuvattu attraktorityyppi. Ne ovat faasiavaruuden pistejoukkoja, joiden Hausdorffin dimensio ei ole kokonaisluku. Oudolla attraktorilla on siis fraktaalirakenne. Tunnetuimpia outoja attraktoreita ovat
Lorenzin attraktori
Rösslerin attraktori
Hénonin kuvauksen attraktori
Attraktioallas

Ne attraktoria ympäröivät avaruuden pisteet, joista liikkeelle lähtiessään systeemin aikakehitys johtaa attraktoriin kutsutaan kyseisen attraktorin attraktioaltaaksi (engl. basin of attraction). Attraktioaltailla on etenkin numeerisessa matematiikassa suuri merkitys, sillä monilla algoritmeilla laskennan eri alkuarvot voivat johtaa eri ratkaisun löytymiseen.
Attraktioaltaan kiintoisa erikoistapaus ovat Wadan altaat. Nämä ovat faasiavaruuden erillisiä, yhtenäisiä ja avoimia joukkoja, joilla on sellainen (hyvin epäintuitiivinen!) ominaisuus, että niillä on yhteinen reunaviiva. Tämä on mahdollista vain jos altaiden reunaviivalla faasiavaruus sotkeutuu fraktaaliksi, jonka jokaisessa pisteessä kaikki altaat koskettavat toisiaan. Esimerkki kolmen altaan muodostamasta systeemistä on oheisessa kuvassa Newtonin algoritmin attraktioaltaista kompleksitasossa.
Newtonin yhtälönratkaisualgoritmin attraktioaltaat yhtälölle  x^{3}-1=0. Kuvassa kompleksitason piste on väritetty sen mukaan, minkä yhtälön kolmesta juuresta siitä aloitetu iterointi löytää. Altaiden reunaviiva muodostaa fraktaalin. Kukin väri vaalenee lähetessään yhtälön vastaavaa juurta.
Charlot Salwai

| Charlot Salwai |
| --- | --- |
 Salwai vuonna 2016.
Vanuatun pääministeri
 6. lokakuuta 2023–  
Edeltäjä:  Sato Kilman
 2016–2020  
Edeltäjä:  Sato Kilman
Seuraaja:  Bob Loughman
Kansanedustaja
 2002–2021  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Charlot Salwai Tabimasmas
Syntynyt: 24. huhtikuuta 1963 (ikä 61)
Kansalaisuus:  vanuatulainen
Tiedot
Puolue:  Jälleenyhdistymisen kansanliike
Charlot Salwai Tabimasmas (s. 24. huhtikuuta 1963) on vanuatulainen poliitikko, joka on toiminut maansa pääministerinä vuosina 2016–2020 ja uudelleen lokakuusta 2023 lähtien. Hän edustaa Jälleenyhdistymisen kansanliike -puoluetta. Vuonna 2021 hänet tuomittiin kahden vuoden ja kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen väärästä valasta. Tämän vuoksi hänen piti erota parlamentista, jossa hän oli istunut 18 vuotta. Syksyllä 2021 presidentti Obed Moses Tallis armahti Salwain ja kaksi muuta edellistä pääministeriä, minkä jälkeen Salwai sai jälleen asettua ehdolle poliittisiin virkoihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charlot Salwai Wikimedia Commonsissa
Banks

Banks voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Banksin niemimaa, niemimaa Uuden-Seelannin eteläsaaren itärannikolla
Henkilöitä

Annie Blanche Banks, Tempest Storm (1928–2021), yhdysvaltalainen burleskiesiintyjä, striptease-tanssija ja näyttelijä
Azealia Banks (s. 1991), yhdysvaltalainen laulaja
Benjamin Banks (s. 1969), brittiläinen kriketinpelaaja
Briana Banks (s. 1978), saksalais-yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Elizabeth Banks (s. 1974), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä
Ernie Banks (1931–2015), yhdysvaltalainen koripalloilija
Gordon Banks (1937–2019), englantilainen jalkapalloilija
Henry Banks (1913–1994), yhdysvaltalainen moottoriurheilija
Iain Banks (s. 1954), skotlantilainen kirjailija
Isabella Banks (1821–1897), englantilainen kirjailija
Jillian Rose Banks, BANKS (s. 1988), yhdysvaltalainen laulaja ja laulunkirjoittaja
Joel Banks (s. 1975), brittiläinen lentopallovalmentaja
Jonathan Banks (s. 1947), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jorge Adolfo Carlos Livieres Banks (s. 1929), paraguaylainen katolinen piispa
Joseph Banks (1743–1820), brittiläinen luonnontutkija ja kasvitieteilijä
Leslie Banks (1890–1952), englantilainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä
Lloyd Banks (s. 1982), yhdysvaltalainen rap-muusikko
Louis Banks, alk. Dambar Bahadur Budaprithi (s. 1941), intialainen jazzpianisti, säveltäjä ja sanoittaja
Lynne Reid Banks (1929–2024), brittiläinen kirjailija
Marcus Banks (s. 1981), yhdysvaltalainen koripalloilija
Mike Banks, yhdysvaltalainen muusikko
Nathaniel Prentice Banks (1816–1894), yhdysvaltalainen poliitikko ja kenraali
Paul Banks (s. 1978), yhdysvaltalainen laulaja ja kitaristi
Peter Banks (1947–2013), brittiläinen kitaristi
Robert Banks (s. 1937), brittiläinen poliitikko
Robert Joseph Banks (s. 1928), yhdysvaltalainen katolinen piispa
Russell Banks (1940–2023), yhdysvaltalainen kirjailija
Sasha Banks, oik. Mercedes Varnado (s. 1992), yhdysvaltalainen showpainija
Tony Banks (s. 1950), englantilainen muusikko; pianisti, kitaristi ja säveltäjä
Tyra Banks (s. 1973), yhdysvaltalainen malli, televisiotoimittaja, talk show -juontaja, laulaja ja näyttelijä
Willie Banks (s. 1956), yhdysvaltalainen kolmiloikkaaja
Muuta

Agentti Cody Banks, yhdysvaltalainen elokuva
Ylikomisario Banks, brittiläinen rikosdraamasarja
Arunachal Pradesh

| Arunachal Pradesh |
| --- | --- |
 Arunachal Pradeshin sijainti Intian kartalla.
Valtio:   Intia
Perustettu:  20. helmikuuta 1987
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Itanagar
Pinta-ala:  83 743 km²
Väkiluku (2011):  1 383 727 (27.)
 – väestötiheys:  7 as./km²
 
http://www.arunachalpradesh.gov.in/
Arunachal Pradesh (hindiksi अरुणाचल प्रदेश, Aruṇācal Pradeś) on Intian osavaltio maan koillisosassa Kiinan, Myanmarin ja Bhutanin vastaisella rajalla. Vuoristoisen alueen asukkaista noin kaksi kolmasosaa kuuluu alueen moniin eri heimoihin. Alueella ei ole lainkaan suuria kaupunkeja. Osavaltion hallinnollinen keskus on Itanagar ja yli puolet alueen asukkaista saa elantonsa maataloudesta. Oma osavaltionsa Arunachal Pradeshista tuli oma osavaltionsa 20. helmikuuta 1987. Intia ja Kiina ovat kiistelleet alueesta ja maat kävivät myös lyhyen sodan rajakiistoihinsa liittyen vuonna 1962. Molemmat osapuolet ovat keskittäneet joukkojaan rajansa tuntumaan. Osavaltion asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 1 383 727.
Maantiede

Arunachal Pradeshin pinta-ala on 83 743 km². Pinta-alaltaan Arunachal Pradesh on Intian koillisista osavaltiosita suurin. Osavaltion alue rajautuu lännessä Intian Bhutanin vastaiseen rajaan, pohjoisessa Kiinan hallitsemaan Tiibetiin ja kaakossa Myanmariin. Bhutanin vastaisella rajalla on pituutta 160 kilometriä, Kiinan vastaisella rajalla 1080 kilometriä ja Myanmarin vastaisella rajalla 440 kilometriä. Arunachal Pradeshin naapuriosavaltioita ovat Nagaland kaakossa ja Assam etelässä.
Arunachal Pradesh voidaan jakaa kolmeen maantieteelliseen alueeseen. Osavaltion eteläosat muodostuvat Assamin tasangon reunalta nousevista Himalajan aluskukkuloista, joiden korkeus on 300–1 000 metriä. Pohjoiseen kuljettaessa vuoret kohoavat nopeasti Ala-Himalajaksi jopa 3 000 metrin korkeudella. Edelleen pohjoiseen päin Tiibetin rajalla kohoavat Ylä-Himalajan huiput. Ylä-Himalajaan kuuluu myös Arunachal Pradeshin korkein huippu Kangto 7 090 metrin korkeudella. Alueella on syvien laaksojen erottamia ylätasankoja. Brahmaputra virtaa Arunachal Pradeshin läpi Tiibetistä Assamiin. Osavaltion alueella virtaa myös useita Brahmaputran sivuhaaroja, kuten Dibang, Lohit, Subansiri, Kameng ja Tirap.
Ilmasto Arunachal Pradeshissa vaihtelee korkeuden mukaan. Matalimmilla alueilla ilmasto on subtrooppinen, kuuma ja kostea. Kesäkuun ja elokuun välillä kesälämpötilat ovat tyypillisesti 30 °C, sekä joulukuun ja helmikuun välillä korkeimmillaan 13°C. Alueella vallitsee monsuuni-ilmasto ja suurin osa sateista saadaan huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana. Keskimääräinen vuotuinen sadanta on noin 3 300 mm. Runsaat sateet aiheuttavat ajoittain tulvia ja maanvyörymiä.
Arunachal Pradeshin pinta-alasta noin kaksi kolmasosaa on metsien peitossa. Osavaltion metsäpinta-ala on Intian toiseksi suurin heti Madhya Pradeshin jälkeen. Alueen metsien tyyppi vaihtelee korkeuden mukaan. Aluskukkuloilla on sademetsää, joka vaihtuu hieman korkeammalla trooppiseksi ja subtrooppiseksi ainavihannaksi metsäksi. Edelleen korkeammalla on lauhkeaa havupuumetsää ja korkeimmilla seuduilla on alpiinista ja subalpiinista kasvillisuutta. Osavaltion alueella tavataan yli 5 000 eri kasvilajia, noin 85 nisäkäslajia, yli 500 lintulajia ja edelleen monia matelija- ja hyönteislajeja. Osavaltion eläimistöön lukeutuvat esimerkiksi intiantiikeri, lumileopardi, puuleopardi, aasiannorsu, vesipuhveli, takini, kauluskarhu ja kultapanda. Osavaltion tunnuseläin on gauri, tunnuslintu sarvinokka ja tunnuskukka Rynchostylis retusa. Alueella on kaksi kansallispuistoa ja kymmenen muuta suojelualuetta.
Historia

Arunachal Pradeshin varhaisesta historiasta tiedetään vain hyvin vähän. Joitakin mainintoja alueesta tehtiin Mahabharatassa ja Kalika Puranassa. Britit saivat haltuunsa läheisen Brahmaputran laakson ensimmäisen anglo–burmalaisen sodan päätteeksi solmitulla Yanbon sopimuksella vuonna 1826. Britit lähettivät Arunachal Pradeshiin omia edustajiaan, mutta brittivalta jäi lähinnä muodolliseksi. Vuonna 1913 alueelle perustettiin niin sanottu North-East Frontier Agency paikallisten alkuperäiskansojen kanssa tehtyjen sopimusten jälkeen. Vuonna 1914 tuli voimaan puolestaan alueen pohjoisrajan Tiibetin kanssa määritellyt niin sanottu McMahon-linja. Henry McMahonin mukaan nimetystä linjasta sovittaessa Simlassa oli kokoontunut edustajia Tiibetistä, Kiinasta ja Isosta-Britanniasta. Kiinalaiset sanoutuivat kuitenkin irti sopimuksesta vain pari päivää sen solmimisen jälkeen.
Intia itsenäistyi vuonna 1947 ja vuonna 1954 nykyisestä Arunachal Pradeshista tuli Assamin osavaltion alainen North-East Frontier Area. Maan itsenäistymisen jälkeen alueesta syntyi kiista Kiinan ja Intian välille Kiinan vaatiessa itselleen lähes koko osavaltion aluetta. Jännitteet maiden välillä alueella kasvoivat. Vuonna 1959 kiinalaiset valtasivat intialaisen Longjun tukikohdan hieman McMahon-linjan eteläpuolella. Kiinalaiset vetäytyivät myöhemmin, mutta lokakuussa 1962 kiinalaiset hyökkäsivät rajan yli edeten lopulta syvälle nykyiseen Arunachal Pradeshiin. Lopulta kiinalaiset vetäytyivät Arunachal Pradeshin suunnalla valtaamiltaan alueilta, mutta he jäivät lännessä valtaamalleen Aksai Chinin toiselle kiistellylle alueelle. Sodan jälkeen Intiassa pyrittiin sitomaan alue kiinteämmin Intian yhteyteen. 20. tammikuuta 1972 Arunachal Pradeshista tehtiin oma territorionsa ja lopulta oma osavaltionsa 20. helmikuuta 1987. Arunachal Pradesh on edelleen Intian ja Kiinan välisen rajakiistan kohde ja molemmat osapuolet ovat keskittäneet alueen rajan tuntumaan asevoimiaan.
Talous

Maatalous on Arunachal Pradeshin asukkaiden pääelinkeino ja se työllistää yli puolet seudun väestöstä, vaikka vain suhteellisen pieni osa alueesta on viljeltyä. Alueella kasvatetaan esimerkiksi riisiä, maissia, tattaria ja hirssiä. Kasvatettuja rahakasveja ovat peruna, sokeriruoko ja inkivääri. Monet alueen asukkaista harjoittavat edelleen perinteistä kaskiviljelyä eli jhum. Kotieläiminä pidetään esimerkiksi lampaita, gajaaleja (mithun) ja jakkeja. Metsätaloudella on aikanaan ollut huomattava merkitys, mutta sen määrä on vähentynyt huomattavasti etenkin ympäristönsuojelun takia. Arunachal Pradeshissa on jonkin verran käsiteollisuutta ja elintarviketeollisuutta, sekä silkin tuotantoa. Alueen luonnonvaroihin lukeutuvat hiili, öljy, dolomiitti, kvartsiitti, kalkkikivi ja marmori. Suurin osa alueen sähköstä tuotetaan vesivoimana.
Väestö

Arunachal Pradeshin  asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 1 383 727. Vuoden 2001 vastaavassa laskennassa asukasluku oli 1 097 968. Alueen väestö kuuluu useisiin eri etnisiin ryhmiin, joista monet ovat sukua Tiibetin ja Myanmarin alueiden kansoille. Osavaltion väestöstä noin kaksi kolmasosaa kuluu Intian perinteisen kastilaitoksen ulkopuolisiin heimoihin. Suurin yksittäinen ryhmä ovat osavaltion keskiosan adit. Muita ryhmiä ovat esimerkiksi nissit, monpat, mishmit, apa tanit, wanchot, noctet ja tangsat. Heimoihin kuulumattomat asukkaat ovat pääasiassa siirtolaistaustaista väestöä Bangladeshista, Assamista ja Nagalandista.
Vuonna 2011 77,06 % osavaltion asukkaista asui maaseudulla ja vain 22,94 % kaupungeissa. Alueella ei ole lainkaan suuria kaupunkeja. Alueen suurin kaupunki on pääkaupunki Itanagar. Väestöntiheys Arunachal Pradeshissa on 17 as./km². Osavaltion asukkaista 713 912 oli miehiä ja 669 815 naisia. Lukutaitoisuus oli 65,38 %.
Arunachal Pradeshissa puhutaan yli 50 kieltä tai murretta, joiden valtaosa kuuluu tiibetiläis-burmalaisiin kieliin. Äidinkielisten puhujien määrässä mitattuna joitakin kielistä suurimpia olivat nissi (395 745), adi (240 026), bengali (100 579), hindi (98 187) ja nepali (95 317). Suuri osa alueen asukkaista ymmärtää lingua francan tavoin toimivia assamia, hindiä tai englantia.
Vuonna 2011 30,26 % alueen asukkaista oli kristittyjä, 29,04 % hinduja, 11,77 % buddhalaisia, 1,95 % muslimeja, 0,24 % sikhejä, 0,06 % jainalaisia ja 26,2 % harjoitti jotakin muuta uskontoa. Monet alueen heimojen jäsenistä harjoittavat edelleen perinteisiä uskojaan. Hinduja asuu lähinnä Assamin vastaisen rajan tuntumassa. Tiibetinbuddhalaisuutta harjoitetaan Tiibetin rajan tuntumassa ja theravada-buddhalaisuutta lähellä Myanmarin rajaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arunachal Pradesh Wikimedia Commonsissa
Intian osavaltiot ja territoriot
Osavaltiot: Andhra Pradesh | Arunachal Pradesh | Assam | Bihar | Chhattisgarh | Goa | Gujarat | Haryana | Himachal Pradesh | Jammu ja Kashmir | Jharkhand | Karnataka | Kerala | Länsi-Bengali | Madhya Pradesh | Maharashtra | Manipur | Meghalaya | Mizoram | Nagaland | Odisha | Punjab | Rajasthan | Sikkim | Tamil Nadu | Telangana | Tripura | Uttarakhand | Uttar Pradesh
Liittovaltion alueet: Andamaanit ja Nikobaarit | Chandigarh | Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu | Lakshadweep | Puducherry
Pääkaupunkialue: Delhi
Vuoristomaisemaa.
Ainavihantaa metsää.
Tawangin luostari.
Nissiheimon jäsen.
Benedicta Hvide

| Benedicta Hvide |
| --- | --- |
 Suvun Hvide vaakuna.
Kuningatar
 1195 tai 1196–1199 tai 1200  
Henkilötiedot
Syntynyt: 1165 ja 1170 väillä Knardrup, Pohjois-Själland, Tanska
Kuollut: 199 tai 1200
Vanhemmat:  Ebbe Sunesson Hvide
Puoliso:  Sverker II Kaarlenpoika
Lapset:  Helena, Karl, Kristina, Margareta
Tiedot
Dynastia:  Hvide-suku
Uskonto:  katolilainen
Benedicta Ebbesdotter Hvide (syntynyt vuosien 1165 ja 1170 välillä, kuollut 1199 tai 1200) oli Ruotsin kuningatar vuodesta 1196 kuolemaansa asti. Benedicta Hvide nai Sverker II Kaarlenpojan, joka valittiin Ruotsin kuninkaaksi vuonna 1196. Benedicta kuului aateliseen Hvide-sukuun.
Elämäkerta

Benedicta Hvide syntyi vuosien 1165 ja 1170 välillä Tanskan Knardrupissa Pohjois-Själlandissa. Hänen isänsä oli Ebbe Sunesson Hvide. Benedicta tunnetaan pääasiassa Hvide-suvun sukuluettelosta, joka todennäköisesti laadittiin 1300-luvulla mutta säilyi vuoden 1524 kopiosta, niin kutsutusta Tabula soranasta, joka ripustettiin Sorøn luostarin seinälle. Sorøn luostarista tanskalainen historiankirjoittaja Arild Huitfeldt todennäköisesti keräsi tiedot, koska ne esiintyvät hänen työssään Absalomin ja Esbern Snares suvusta vuodelta 1589. Huitfeldtin kautta tiedot levisivät Johannes Messeniukselle, joka oli ensimmäinen ruotsalainen historioitsija, joka dokumentoi Benedictan olemassaolon.
Vuonna 1195 Benedictan setä, Andreas Sunesson, saapui Ranskasta takaisin Ruotsiin. Hänestä tuli Ruotsin arkkihiippakunnan johtava prelaatti piispa Absalon Hviden alaisuudessa. Absalon oli sukua Benedictalle, ja kuningatar Benedictaa kuvattiinkin uskonnolliseksi. Hän tuki kirkon valta-asemaa ja Vanhan Uppsalan arkkipiispaa Olof Lambatungaa.
Kuningatar Benedicta kuoli luultavimmin vuonna 1199 tai 1200. Hänen on arveltu kuolleen synnytykseen. Kuningatar Benedicta haudattiin Alvastaran luostariin.
Elämäkerta > Lapset

Helena, nai jaarli Sune Folkessonin (Bjälbo-sukua)
Karl (kuollut 1198).
Kristina (kuollut 1252), nai Henrik Borwin II Mecklenburgilaisen.
Margareta (syntynyt 1192), nai Wizlaw I:n.
Colin Carruthers

| Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Miesten jääkiekko | Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Miesten jääkiekko | Mitalit> Maa:   Iso-Britannia.Miesten jääkiekko | Maa:   Iso-Britannia> Miesten jääkiekko |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Chamonix 1924 | Jääkiekko |  |
Colin Gordon Carruthers (17. syyskuuta 1890 – 10. marraskuuta 1957) oli brittiläinen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti.
Carruthers edusti Britannian maajoukkuetta vuoden 1924 talviolympialaisissa, jossa maa sijoittui pronssille. Carruthers teki turnauksen viidessä ottelussa kymmenen maalia. Hän edusti maataan myös neljä vuotta myöhemmin järjestetyissä St. Moritzin olympialaisissa.
Apotti (potilastietojärjestelmä)

| Apotti |
| --- | --- |

Luoja:  Epic Systems
Kehittäjä:  Oy Apotti Ab
Kehityshistoria
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  asiakas- ja potilastietojärjestelmä
Ohjelmointikielet:  MUMPS
Lisenssi:  omisteinen
Aiheesta muualla
[www.apotti.fi Verkkosivusto]
| Oy Apotti Ab |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2015
Toimitusjohtaja:  Hannu Välimäki
Puheenjohtaja:  Juha Jolkkonen
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Liikevaihto:  53,1 milj. euroa (2019)
Tilikauden tulos:  1,1 milj. euroa (2019)
Henkilöstö:  n. 600 (2020)
Omistaja:  Helsingin, Vantaan, Kauniaisten, Keravan ja Loviisan kaupungit, Kirkkonummen, Tuusulan, Inkoon ja Siuntion kunnat sekä Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Apotti (lyh. sanoista asiakas- ja potilastietojärjestelmä) on Uudenmaan ja erityisesti pääkaupunkiseudun kuntien sekä HUSin (Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala) laaja-alainen sosiaali- ja terveydenhuollon muutoshanke.
Hankkeen keskeisenä tavoitteena on alueellisesti yhtenäinen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestelmä, joka mahdollistaa toiminnan kehittämisen ja sitä kautta paremman laadun. Apotti-järjestelmä onkin paitsi asiakas- ja potilastietojärjestelmä, myös laaja toiminnanohjausjärjestelmä, johon on tarkoitus integroida noin 200 järjestelmää.
Vuoden 2018 lopussa Apottia alettiin käyttää ensimmäisessä suomalaisessa sairaalassa, Vantaan Peijaksessa. Apotti-hankkeessa ovat mukana Helsinki, Vantaa, Lohja, Kirkkonummi, Kauniainen, Kerava, Inkoo, Loviisa, Tuusula, Siuntio sekä Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala. Apotti-ohjelmistoa käyttää noin 47 000 sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijää, joista 10 % on lääkäreitä. Apotin avulla hoidettiin vuonna 2022 joka kolmannen suomalaisen sosiaali- ja terveysasioita.
Loviisa, Kirkkonummi, Inkoo ja Siuntio ovat hankkeen osakkaita, mutta niissä ohjelmiston käyttöönotto on keskeytetty soteuudistuksen vuoksi.
Kehitys

Apotin järjestelmätoimittajaksi valittiin elokuussa 2015 Epic Systems Corporation, joka voitti viimeisellä kierroksella CGI Suomi Oy:n.
Epic Systems on Judy Faulknerin vuonna 1979 perustama ja vielä nykyisin johtama yritys. Sen järjestelmiä käytetään Yhdysvalloissa sairaaloissa, jotka hoitavat 2/3 maan väestöstä. Yhtiön liikevaihto oli 3,3 miljardia dollaria vuonna 2020.
Epicin järjestelmät perustuvat ydinosaltaan 1960-luvulla kehitettyyn MUMPS-järjestelmään (Massachusetts General Hospital Utility Multi-Programming System).
Kehitys > Hinta

Vuonna 2012 hankkeen hinnaksi kerrottiin 350–450 miljoonaa euroa kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2016 kävi ilmi, että täsmällisempi hinta-arvio olikin 575 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2019  Apotti Oy:n toimitusjohtaja Hannu Välimäki ennusti, että hinnassa mentäisiin "hieman yli 600 miljoonaan euroon". Marraskuussa 2019 hinta-arviota korjattiin 774 miljoonaan euroon. Vuonna 2022 saatiin vieläkin tarkempi hinta-arvio: 804,5 miljoonaa euroa. Eli lopullinen hinta on noin kaksinkertaistunut kymmenen vuoden takaiseen hinta-arvioon.
Itse järjestelmän rakentaminen ja käyttöönotto maksaa 408 miljoonaa euroa. Hinta sisältää muun muassa tarvittavat lisenssit, kehitystyön, teknisen käyttöympäristön, käyttäjien koulutuksen ja niihin liittyvät tukimateriaalit ja oppimisympäristöt. Järjestelmän käyttökustannusten eli päivitysten, jatkuvan kehittämisen, ylläpidon, tuen ja koulutusten arvioidaan maksavan 60 miljoonaa euroa vuodessa.
Apotin mukaan hankkeen kokonaiskustannusten nousuun vaikuttavat mm. käyttäjämäärän kasvaminen mukaan tulleiden kuntien myötä sekä Oy Apotti Ab:n uudelleen kilpailuttamat, hankeorganisaatioilta Oy Apotti Ab:n portfolioon siirtyvät palvelut projekti- ja käyttökustannuksineen. Tällaisia ovat esimerkiksi SMS- ja eKirje-palvelut, Duodecimin päätöksenteontuen järjestelmä, VideoVisit-palvelu ja RAI-toimintakyvyn arviointimittaristo. Noin 10 % kustannusten noususta johtuu arviointivirheestä.
Apotti-projektin mukaan raha ei kuitenkaan mene kokonaisuudessaan Yhdysvaltoihin. Epicin lisenssi on kiinteänhintainen ja loppu työ tehdään Oy Apotti Ab:ssa Suomessa 500 asiantuntijan voimin.
Valitukset markkinaoikeuteen

IT-palveluyhtiöt CGI Suomi ja Tieto valittivat Apotti-hankkeen kilpailutuksesta markkinaoikeuteen. CGI Suomi jätti valituksen tammikuussa 2015 ja Tieto huhtikuussa 2015. Molemmat valitukset hylättiin.
Yhtiöiden mukaan kilpailutuksen vaatimuksiin on prosessin aikana tehty myönnytyksiä, jotka suosivat kilpailutuksessa mukana olevaa Epic Systemsiä. Apotti-hankkeen viimeisellä tarjouskierroksella olivat mukana CGI Suomi ja Epic Systems.[lähde? ]
Kritiikki

Apotti on saanut julkisuudessa osakseen paljon kritiikkiä. Ongelmia on ollut muun muassa:
Järjestelmän käyttöönotossa. Apotissa käytetään yhdysvaltalaista Epic-potilastietojärjestelmää, jonka käyttöönotossa on ollut isoja ongelmia viime aikoina myös mm. Tanskassa, Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa.
Oleellisten terveys- ja lääketietojen siirtymisessä.
Järjestelmän käytössä. Yli 600 lääkäriä teki Valviralle kantelun Apotin vaikeakäyttöisyydestä ja hitaudesta. Useat lääkärit jättivät kantelun allekirjoittamatta seurausten pelossa.
Tietoturvassa.
Potilasturvallisuudessa. Järjestelmästä on tehty kymmeniä vaaratilanneilmoituksia lyhyen ajan sisällä. Apotti on vaarallisimmillaan kun potilaalla on pitkä sairaushistoria, runsaasti lääkkeitä ja paljon hoitokontakteja terveyskeskuksessa ja kotisairaanhoidossa.
Työnantajan ja ohjelmistotoimittajan suhtautumisessa ongelmiin. HUS ja Apotti-organisaatio ovat pyrkineet tukahduttamaan tietojärjestelmän julkisen arvostelun.
Vantaa-Keravan raportin mukaan ”Apotti-hankkeelle asetettujen alkuperäisten tavoitteiden ei voida todeta tulleen saavutetuiksi.” Apotin uskottiin lisäävän tuottavuutta 25 prosentilla, mikä ei toteutunut. Apotin ylläpitokustannukset ovat 2,6 kertaa suuremmat kuin vaihtoehtoisten järjestelmien. Kuitenkin Apotista irrottautuminen maksaisi vähintään 100 miljoonaa euroa.