stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keuruu

| Keuruu Keuru |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°15′35″N, 024°42′25″E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Keuruun seutukunta
Kuntanumero:  249
Hallinnollinen keskus:  Keuruun keskustaajama
Perustettu:  1652
– kaupungiksi:  1986
Kuntaliitokset:  Pihlajavesi (1969) Osa Ähtäriin (1923)
Kokonaispinta-ala:  1 430,56 km² 77:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 257,97 km²
– sisävesi:  172,59 km²
Väkiluku:  9 123 105:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  7,25 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,2 %
– 15–64-v.:  52,3 %
– yli 64-v.:  34,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  3,8 %
Kunnallisvero:  9,1 % 127:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  
Kaupunginvaltuusto:  31 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • KD   • Vihr.   • Vas.:   8 8 5 4 3 2 1
www.keuruu.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keuruu, aikaisemmin Keuru (ruots. Keuru) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa 60 kilometriä Jyväskylästä länteen. Kaupungissa asuu noin 9 100 henkeä, minkä lisäksi Keuruulla on runsaasti loma-asutusta.
Maantiede ja luonto

Keuruun naapurikunnat ovat Jämsä, Multia, Mänttä-Vilppula, Petäjävesi, Virrat ja Ähtäri. Naapurikunnista Ähtäri kuuluu Etelä-Pohjanmaahan, Virrat ja Mänttä-Vilppula Pirkanmaahan ja muut Keski-Suomeen.
Valtatie 23 halkaisee itä–länsi-suunnassa kaupungin, etelästä tulee kantatie 58. Haapamäki on rautateiden risteysasema: rautatie Haapamäeltä Jyväskylään kulkee Keuruun keskustan halki.
Keuruu on maastoltaan mäkinen ja metsäinen kunta, jonka luonnossa heijastuu Suomenselän läsnäolo. Keuruulla on paljon järviä ja myös soita. Keuruun kirkonkyläkin sijaitsee vesistön äärellä. Keuruun pinta-alasta vettä on hieman yli kymmenesosa. Suurin järvi on Keurusselkä ja siihen kuuluva Ukonselkä.
Keuruun alueella on kokonaan tai osittain yhdeksän Natura-kohdetta: Hirvijärvi, Huhkojärven pitkä ja kapea rotkojärvi, Pihlajavesi ja yläjuoksun pienvedet, saukon ja taimenen suosima Pihlajaveden reitti, Raiskin metsät, Siipikangas, Tuomistonjoki, Vesilahdensuo–Kurkisuo ja Syrjäharju.
Maantiede ja luonto > Keuruun keskustaajaman osat

Loila, Suojärvi, Suolahti, Kurkiniemi, Ketvelniemi, Kivelä, Keuruunkylä, Pappilanniemi, Nyyssänniemi, Otava, Mustasaari, Melonsaari
Maantiede ja luonto > Kylät

Etelä-Keuruu, Haapamäki, Jukojärvi, Liesjärvi, Pihlajavesi, Valkealahti, Ampiala, Karimo, Kivijärvi, Lavikko, Riiho, Lihjamo, Kaleton, Pohjoislahti, Asunta, Manniskylä
Historia

Keuruun pitäjä perustettiin vuonna 1652. Tätä aikaisemmin se oli Ruoveden kappeliseurakunta nimellä Lapinsalmi vuodesta 1628. Sittemmin Multia ja Pihlajavesi erosivat Keuruusta, mutta Pihlajavesi liittyi takaisin Keuruuseen vuonna 1969. Keuruusta suunniteltiin 1970-luvulla kauppalaa, mutta tämä ei toteutunut. Sen sijaan Keuruusta tuli kaupunki vuonna 1986.
Keuruulla sijaitsi vuodesta 1967 alkaen Puolustusvoimiin kuulunut Pioneerirykmentti. Se koulutti vuosittain noin tuhat pioneeri- ja suojelualan varusmiestä. Kaikkiaan se ehti kouluttaa kaikkiaan noin 50 000 varusmiestä. Palkattua henkilöstöä rykmentissä oli 250. Pioneerirykmentti lopetettiin loppuvuonna 2014, ja viimeiset alokkaat astuivat palvelukseen tammikuussa 2014.
Toimijoita ja yrityksiä Keuruulla

Pohjoisjärven rannalla Keuruulla sijaitsee helluntaiherätyksen Iso Kirja-opisto, jossa järjestetään joka vuosi Juhannuskonferenssi-suurtapahtuma. Kustannusalalta Otavan kirjapaino ja Kirjavälityksen keskusvarasto sijaitsevat Keuruulla. HT Laser Oy:n kotipaikka on Keuruu.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Suomen Vesileikkaus Oy, Finn-Nauha Oy ja Keuruun Megamarket Oy.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Keuruun väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 13 000 | 13 000 |
| 1985 | 1985 |    | 13 010 | 13 010 |
| 1990 | 1990 |    | 12 663 | 12 663 |
| 1995 | 1995 |    | 12 405 | 12 405 |
| 2000 | 2000 |    | 11 870 | 11 870 |
| 2005 | 2005 |    | 11 180 | 11 180 |
| 2010 | 2010 |    | 10 666 | 10 666 |
| 2015 | 2015 |    | 10 117 | 10 117 |
| 2020 | 2020 |    | 9 584 | 9 584 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Keuruulla oli 9 919 asukasta, joista 6 924 asui taajamissa, 2 934 haja-asutusalueilla ja 61:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Keuruun taajama-aste on 70,2 %. Keuruun taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Keuruun keskustaajama | 6 093 |
| 2. | Haapamäki | 831 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Keuruulla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Keuruun seurakunta
Pihlajaveden kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Keuruun alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Keuruulla toimii Keuruun helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Keuruulla toimii Haapamäen helluntaiseurakunta. Keuruulla on myös vapaaseurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Keuruun kaupungin nykyisellä alueella.
Pihlajaveden seurakunta (liitetty Keuruun seurakuntaan vuonna 1995)
Nähtävyydet ja tapahtumat

Keuruun vanha kirkko on 1700-luvulla rakennettu puukirkko. Se toimii nykyisin museona. Jokakesäiset Keuruun Markkinat ovat suosittu kesätapahtuma. Esiintyjinä on vuosien varrella nähty muun muassa Matti Nykänen ja Danny. Jokakesäinen helluntailaisten Juhannuskonferenssi Isossa Kirjassa kokoaa yhteen kristittyjä ympäri Suomea ja maailmaa. Elias Lönnrot -siipirataslaivan kotisatama on Keuruulla. Tiedetila on Keuruulla oleva entiselle Karimon koululle perustettu pysyvä näyttelytila, jossa esitellään pääasiassa nuorille tekniikkaa.
Camping Nyyssänniemi sijaitsee Keurusselän rannalla, noin 3,5 kilometriä Keuruun keskustasta. Leirintäalueen vieressä on Nyyssänniemen asuinalue.
Nyyssänniemen leirintäalueelta saa kalastusluvat Keurusselälle ja Virtalan- ja Palsankoskelle. Nyyssännimessä on nykyään minigolfrata ja frisbeegolfrata. Camping Nyyssänniemen lähellä on myös asuinalue, jossa on leikkipuisto ja jalkapallokenttä. Nyyssänniemessä sijaitsee myös 1700-luvulla rakennettu Liukon pirtti, joka toimii myös vastaanottorakennuksena sekä kahvilana.
Vuonna 2017 Keuruulla lanseerattiin keuruulaisten yrittäjien ja kaupungin kanssa oma GoKeuruu-mobiilisovellus, joka auttaa sekä paikkakuntalaisia että matkailijoita tutustumaan Keuruun tarjontaan.
Ruokakulttuuri

Keuruun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla puukaukalossa paistettu kouruliha, perunalaatikko ja varituinen eli varilimppu.
Urheilu

Keuruulla toimii jääkiekkojoukkue KeuPa HT, joka pelaa Mestiksessä.
Tunnettuja keuruulaisia

Aarne Aulanko, kansanopistomies, syntynyt Keuruulla (1885–1949)
Miisa Grekov, videobloggaaja, sisällöntuottaja (s. 1995)
Toivo Haapala, helluntaiherätyksen vaikuttaja (1941–2020)
Antti Harsu, pankinjohtaja ja maanviljelysneuvos (1923–2006)
Herpmanin veljekset Gabriel, Johan ja Gustaf Herpman, sissipäälliköitä isovihan aikana
Hannele Huovi, kirjailija, Pro Finlandia -mitalisti (s. 1949)
Lydia Hällfors, opettaja, toimittaja ja muistelmakirjailija (1844–1916)
Katja Joutsijoki, näyttelijä (s. 1971)
Matti Kassila, elokuvaohjaaja (1924–2018)
Juha Kukkamo, juoksija (s. 1976)
Mirjami Kuosmanen, näyttelijä (1915–1963)
Risto Köykkä, runoilija (s. 1962)
Waltteri Lehtonen, jääkiekkoilija (s. 1993)
Aulis Lindell, kauppaneuvos (s. 1935)
Lauri Lindell, kauppaneuvos, syntynyt Keuruulla (1929–1987)
Joni Lius, jääkiekkoilija (s.1971)
Roosa Maskonen, stand up -koomikko (s. 1994)
Ewald Müller opettaja, virkamies ja oppikirjojen laatija, syntynyt Keuruulla (1885–1950)
Kirsi Neuvonen, taidegraafikko (s. 1960)
Tapio Niemelä, muusikko
Anssi Nykänen, rumpali (s. 1965)
Lauri Oinonen, poliitikko (s. 1947)
Onni Oja, taiteilija, professori (1909–2004)
Olli Palola, jääkiekkoilija, (s. 1988)
Olavi Päivänsalo, poliitikko (1916–1984)
Maria Raunio, kansanedustaja (1872–1911)
Jukka Rautakorpi, jääkiekkovalmentaja (s. 1963)
Matias Saxberg, lukkari ja murhamies (1787–1861)
Salla Sipponen, kiekonheittäjä (s. 1995)
Kalevi Sorsa, Keuruulla syntynyt poliitikko (1930–2004)
Risto Sulkava, Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja 2008– (s. 1966)
Tomi Tukiainen, rallikuski (s. 1972)
Einari Vuorela, kirjailija (1889–1972).
Tunnettuja keuruulaisia > Fiktiivisiä keuruulaisia

Kerttu ja Olli Santanen sekä heidän koiransa Vikki Nuukarilan tilalta, hahmot sarjassa The Joulukalenteri
Akseli Seppänen, henkilö Juha Vainion kappaleessa Keuruulle takaisin.
Keuruu populaarikulttuurissa > Keuruulla osittain tai kokonaan kuvatut elokuvat

Vaivaisukon morsian (1944) – ohj. Toivo Särkkä – ulkokuvaukset kuvattu Keuruulla, etenkin vanhan kirkon ympäristössä
Talvisota (1989) – ohj. Pekka Parikka – tärkeinä kuvauspaikkoina Haapamäen ja Riihon kylät
Kaikki pelissä (1994) – ohj. Matti Kassila – tärkeänä kuvauspaikkana Haapamäen asemanseutu
Keuruu populaarikulttuurissa > Keuruu-aiheiset laulut

Useita Keuruu-aiheisia lauluja ovat sanoittaneet tai säveltäneet Einari Vuorela, Juha Vainio, Voitto Ahonen, Herman Saxberg, Väinö Lammintaus ja Riitta Aho. Osa lauluista on kansanlauluja ja osa taas iskelmäkappaleita.
Esimerkkejä Keuruu-aiheisista lauluista:
Keuruun laulu
Keurusselän sini
Keuruun neito
Keski-Suomen kotiseutulaulussa Keuruun järvimaisema mainitaan ensimmäisessä kertosäkeessä:
"Keitele vehmas ja Päijänne jylhä / kirkkaus Keuruun ja Kuuhankaveen".
Kuvia

Keuruun uusi kirkko
Keuruun kaupungintalo
Keuruun pääkatua
Keuruun rautatieasema
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Keuruun kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Keuruun avainluvut
Nyyssänniemen kotisivut
| n k Keuruu |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Keuruun seutukunta 
| Kylät |  Etelä-Keuruu  Haapamäki  Jukojärvi  Karimo  Keskustaajama  Kivijärvi  Lavikko  Liesjärvi  Lihjamo  Pihlajavesi  Riiho  Valkealahti  |  |
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Keuruun vanha kirkko
Nyyssänniemen leirintäalueen ranta.
Liukon pirtti
Toon Disney

| Toon Disney |
| --- | --- |
Lähetykset alkoivat:  1. huhtikuuta 2005 (Suomessa)
Lähetykset loppuivat:  11. syyskuuta 2009 (Suomessa)
Omistaja:  The Walt Disney Company
Kuvaformaatti:  4:3
Maa:   Yhdysvallat
Näkyvyysalue:  Pohjoismaat   Yhdysvallat
Saatavuus
Satelliitti
Thor 5:  11.229 GHz H
Viasat ja Canal Digital:  Tuplaplatina
Kaapeliverkko
Elisa:  ?
Welho:  kanava 492
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toon Disney oli Disney Channelin sisarkanava, joka aloitti toimintansa 1. elokuuta 2005. Muuten kanavat olivat melkein samanlaisia, mutta Toon Disneyllä esitettiin ainoastaan animaatioita. Suomessa kanava oli maksullinen ja näkyi vain satelliitti-, IPTV- ja kaapelitalouksissa. Suomen kielelle oli dubattu tai tekstitetty suurin osa kanavalla esitettävistä animaatioista. Ohjelmien lähetysaika Suomessa oli kello 7–23. Toon Disneyllä ei esitetty mainoksia tai väkivaltaa. Kanavan korvasi 12. syyskuuta 2009 Disney XD -niminen lastenkanava, joka on suunnattu erityisesti 6–14-vuotiaille pojille.lähde?
Ohjelmistoa

Brandy ja Herra Whiskers
Disneyn Välitunti
Fillmore
Hopon poppoo
Jake Long – amerikkalainen lohikäärme
Keisarin uusi koulu
Lilo ja Stitch
Kim Possible
Kummikarhut
Lloyd in Space
Disneyn klassikkopiirretyt
Mikin klubi
Nokkapokka
Paljon melua Maggiesta
Vaihdokit
101 dalmatialaista
Ankronikka
Akun tehdas
Aladdin
Timon ja Pumba
Disneyn Tarzanin legenda
Buzz Lightyear of Star Command
Pilipalipilotit
Tikun ja Takun pelastuspartio
Varjoankka
Dave the Barbarian
Super Mario World
Aiheesta muualla

Toon Disney -sivu USA (Arkistoitu – Internet Archive)
Toon Disney Scandinavia ohjelma tiedot
Augustuksen forum

Augustuksen forumin ja Mars Ultorin temppelin jäännökset.
Augustuksen forumin ennallistus pienoismallina.
Augustuksen forum latinaksi Forum Augustum oli keisari Augustuksen rakennuttama forum. Se oli toinen niin sanotuista keisariforumeista. Forumin keskeisin rakennus oli Mars Ultorin temppeli (Mars kostaja), jonka Octavius oli vannonut rakentavansa Filippoin taistelussa.
Historiaa

Augustus kertoi omaelämäkerrassaan, että hän päätti jatkaa isoenonsa ja adoptioisänsä Julius Caesarin kaupunkisuunnittelupolitiikkaa. Niinpä hän osti tonttimaata Caesarin forumin ja Suburran kaupunginosan välistä ja puratti sillä sijainneet talot. Maa-alueen osto ja rakennustyöt maksettiin sotasaalisvaroilla.
Augustuksen forum oli 125 metriä pitkä ja 90 leveä. Rakennuksilla oli korinttilaiset pylväät ja niitä koristivat myös karyatidit. Augustus antoi pystyttää forumille kaikkien roomalaisten triumfaattoreiden patsaat. Ensimmäisenä triumfaattorina oli Aeneis ja viimeiset olivat Augustuksen omalta ajalta. Historia Augustan mukaan patsaat olivat pronssia, mutta Dion Cassius väitti niiden olleen marmoria. Itse forum valmistui ennen temppeliä, mutta kummatkin vihittiin käyttöön vuonna 2 eaa., mutta sen lisärakentaminen jatkui vielä yli vuosisadan, aina keisari Hadrianuksen hallitusaikaan saakka.
Vuonna 19 jaa. Tiberius rakennutti Mars Ultorin temppelin kummallekin puolelle riemukaaret Drusuksen ja Germanicuksen germaaneja vastaan saavuttamien voittojen kunniaksi. Hadrianus kunnostutti forumia ja määräsi sinne sijoitettavaksi merkittäviä taideteoksia, kuten norsunluisen Apollon patsaan ja pronssisen nelivaljakon.
Mars Ultorin temppeli oli forumin keskeisin rakennus. Se edusti itaalista tyyliä, rakennuksen kolmella seinällä oli yksinkertainen pylväsrivi. Temppeli seisoi korokkeella, jonne johti portaikko, jolla oli alttari. Jokaisella sivulla oli kahdeksan korinttilaista pylvästä ja temppelikammioon oli sijoitettu Marsin ja Venuksen patsaat. Caesarin miekkaa, jota pidettiin merkittävänä muistoesineenä, säilytettiin temppelissä.
Temppelin vieressä oli halli, jossa oli Augustuksen jättiläispatsas. Sen seinät oli koristeltu kallisarvoisella kiviaineksella ja siellä oli neljä Apelleen maalausta.
Forumin takana sijaitsi slummimainen Suburran kaupunginosa, jota vaivasivat toistuvat tulipalot. Suojatakseen forumin ja estääkseen näkymän rähjäiseen kaupunginosaan, forumin takaosaan rakennettiin korkea nykyaikaan säilynyt palomuuri peperino-kiviaineksesta.
Augustuksen forumin merkitys alkoi vähetä Trajanuksen forumin valmistuttua, sillä monet kaupat siirtyivät sinne. Sen sivurakennuksissa pidettiin kouluja ja järjestettiin kulttuuritilaisuuksia vielä myöhäisantiikin aikoina. Viimeiset kirjalliset lähteet jotka mainitsevat forumin ovat vuodelta 395.
Arkeologisten tutkimusten mukaan forum alkoi raunioitua jo 500-luvulla. Se oli oletettavasti joko sotien, tulipalojen ja maanjäristysten vaurioittama ja sen kiviainesta käytettiin uusien rakennusten rakentamiseen. Myös rakennuksen alkuperäinen nimi unohtui. 800-luvulla Mars Ultorin temppelin raunioihin rakennettiin luostari.
Kirjallisuutta

Samuel Ball Platner, A Topographical Dictionary of Ancient Rome, London: Oxford University Press, 1929. Augustum (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
uutta tutkimustietoa ja ennallistuspiirroksia (italiaksi): http://www.sovraintendenzaroma.it/content/il-foro-di-augusto
http://www.cervantesvirtual.com/bib/portal/simulacraromae/roma/fimperial/faugusto.htm
Augustuksen forumin pohjapiirros.
Falkirk Wheel

Falkirk Wheel
Falkirk Wheel on Skotlannissa lähellä Falkirkin kaupunkia sijaitseva pyörivä venehissi, joka yhdistää Forthin–Clyden kanavan Union-kanavaan. Kanavien korkeusero on hissin kohdalla 35 metriä. Falkirk Wheel on ainoa pyörivä venehissi maailmassa.
Aiemmin kanavia yhdisti 1,5 kilometrin mittainen 11 sulun ketju, mutta ne poistettiin käytöstä ja purettiin 1933. Falkirk Wheel valmistui vuonna 2002. Sen rakentaminen maksoi 17,5 miljoonaa puntaa.
Hissi koostuu kahdesta symmetrisesti sijoitetusta altaasta, jotka ovat pyörivän kehikon molemmin puolin. Altaissa voidaan nostaa ja laskea jopa 600 tonnin kuormia pienellä voimalla altaiden tasapainon ansiosta.
Falkirk Wheel on yksi Skotlannin tunnetuimmista nähtävyyksistä, ja se houkuttelee vuosittain noin 500 000 kävijää eri puolilta maailmaa. Sen myötä Falkirkista on tullut merkittävä matkailukohde, jossa vierailijat voivat tutustua rakenteeseen, joka yhdistää modernin tekniikan ja Arhimedeen lain.
Rakenteen tasapaino säilyy, kun sen kaksi gondolia liikkuvat vastakkaisiin suuntiin – toisen noustessa toinen laskeutuu. Tämä mahdollistaa 1800 tonnia painavan hissin nostamaan kanavaveneitä 35 metrin korkeuteen muutamassa minuutissa. Koko mekanismi toimii energiatehokkaasti, sillä yksi pyörähdys kuluttaa vain 1,5 kWh sähköä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Falkirk Wheel Wikimedia Commonsissa
Falkirk Wheel viralliset kotisivut
Antti Lehmus

Antti Lehmus (3.4.1905 Oulu - 1.10.1938 Neuvostoliitto) oli suomalaissyntyinen, sittemmin Neuvostoliittoon siirtynyt SKP:n jäsen ja aktiivinen toimija.
Lehmus valmistui ylioppilaaksi 1923. Hän oli puolueen tehtävissä 1923–1927 ja suoritti sinä aikana 1925–1926 asevelvollisuuden. Vuonna 1927 hän siirtyi Neuvostoliittoon, jossa hän palveli puna-armeijassa ja oli poliittisen osaston instruktori eli politrukki. Hän pyrki Frunzen sota-akatemiaan ja sai suosituksen Kullervo Mannerin kautta puolueelta, jolta niitä oli pyytänyt häntä varten Karjalan jääkäriprikaatin komentaja Eyolf Mattson. Lehmus oli aiemmin pyrkinyt akatemiaan, mutta häntä ei ollut hyväksytty, Mannerin arvelun mukaan siksi, että hän oli ylioppilas. Lehmus ei suosituksista huolimatta päässyt akatemiaan, ja hän työskenteli sitten Kustannusliike Kirjan julkaisuosastolla sekä työläisenä Karjalan käsiteollisuustrustissa. Hänet teloitettiin 1938.
Marvel Entertainment

| Marvel Entertainment, LLC |
| --- | --- |

Perustettu:  1998
Kotipaikka:  New York City, New York, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Tuotteet:   Kirjat  Sarjakuvat  Podcastit  Videopelit 
Emoyhtiö:  The Walt Disney Company
Tytäryhtiöt:  Marvel Comics
Kotisivu:  www.marvel.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marvel Entertainment LLC (aiemmin Marvel Enterprises ja Toy Biz, ja tyyliteltynä MARVEL) on kesäkuussa 1998 perustettu amerikkalainen viihdeyhtiö, joka syntyi Marvel Entertainment Groupin ja ToyBizin yhdistämisen tuloksena. Yhtiö on Walt Disney Companyn kokonaan omistama tytäryhtiö ja siihen kuuluu pääasiassa sarjakuvatuotantoyksikkö Marvel Comics.
Historia

Vuonna 2009 Walt Disney Company osti Marvel Entertainmentin 4 miljardilla dollarilla, jolloin Marvel Entertainmentistä tuli osakeyhtiö (LLC). Taloudellisissa raporteissa Marvel-brändi on mainittu ensisijaisesti osana Disneyn Consumer Products -segmenttiä.
Vuonna 2015 elokuvayhtiö Marvel Studios uudelleenorganisoitiin The Walt Disney Studiosin tytäryhtiöksi, jossa se kehittää ja tuottaa yhteistä maailmankaikkeutta.tarvitaan parempi lähde Lokakuussa 2019 myös televisio-osasto Marvel Television ja sen tytäryhtiö Marvel Animation uudelleenorganisoitiin The Walt Disney Studiosin tytäryhtiöiksi.
Kumppanuudet

Vuosien varrella Marvel Entertainment on neuvotellut ja tehnyt yhteistyötä muiden yhtiöiden kanssa. Marvelilla on esimerkiksi yhteisiä elokuvien lisenssisopimuksia Sony Picturesin ja Universal Picturesin kanssa. Sony Picturesin kanssa yhteiset lisenssioikeudet on esimerkiksi Hämähäkkimies-elokuvaan, ja Universalin kanssa Hulk-elokuvaan.
Friedrich Gogarten

Friedrich Gogarten (1887-1968) oli saksalainen teologi. Hän syntyi 1887 Dortmundissa. Uransa alussa hän oli pappina Thüringenissa. 1927 hänestä tuli systemaattisen teologian professori, jonka jälkeen hän työskenteli Jenassa. 1935 hän siirtyi työskentelemään Göttingeniin, missä hän oli vastaava professori. Hänen suuntansa teologiassa oli dialektinen ja siten liberalismia ja idealismia vastustava. Näissä seikoissa hänen mielipiteensä olivat jotakuinkin lähellä Rudolf Bultmannin mielipiteitä. Gogaten katsoi Martti Lutherin erottaneen kristillisen opin metafysiikasta. Gogartenin mielestä kristillinen oppia ei tarvinnut sitoa metafysiikan lakeihin. Gogarten kehitti Karl Barthin kanssa dialektisen teologian piirteitä.
Akropolis

Ateenan Akropolis.
Akropolis (m.kreik. ἀκρόπολις, ”yläkaupunki”) oli monissa antiikin Kreikan kaupungeissa linnavuoren nimitys. Alkujaan akropoliilla sijaitsi usein hallitsijoiden linnoja tai linnoituksia, jonne myös alakaupungissa asuva kansa pystyi pakenemaan vihollisen uhatessa. Akropoliilla sijaitsi usein kaupungin suojelijana pidetyn jumalan temppeli ja muita merkittäviä pyhäköitä. Tunnetuin akropolis on Ateenan Akropolis, josta kehittyi ajan mittaan tärkeä uskonnollinen keskus ja Ateenan mahdin symboli.
Roomalaisessa maailmassa akropolista vastasi arx.
Akropoliita

Akrokorintti, Korintti
Akropolis, Ateena
Akropolis, Lindos
Akropolis, Rhodos
Kadmeia, Theba
Larissa, Argos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akropolis Wikimedia Commonsissa
Glykeeminen indeksi

Suurelle glykeemiselle indeksille tyypillinen veren sokeritason heilahtelu kahden tunnin kuluessa ruoka-aineen nauttimisesta. Huomaa verensokerin lasku lähtötason alle.
Glykeeminen indeksi eli glykemiaindeksi (GI), kuvaa ruoka-aineen imeytyvien hiilihydraattien aiheuttamaa keskimääräistä muutosta koehenkilöiden verensokerissa verrattuna referenssiruoka-aineeseen, kuten glukoosiliuos tai valkoinen leipä. Kyseessä on mittauksiin perustuva arvio tietyn ruoka-aineen tai ruokalajin sisältämien hiilihydraattien keskimääräisestä verensokeria nostavasta vaikutuksesta suhteessa muihin ruoka-aineisiin.
Hiilihydraattipitoisen ruoan nauttiminen alkaa nostaa verensokeria 15-30 minuutin kuluttua aterioinnin alkamisesta.
Veren sokeripitoisuuden nousussa esiintyy huomattavan paljon yksilöllistä ja päivittäistä vaihtelua, mutta nousun suhteuttaminen referenssiruoka-aineeseen vähentää tämän vaihtelun tuottamia eroja.
Maailman terveysjärjestö WHO on suositellut, että elintarviketeollisuus korvaisi pakkausmerkinnöissään sokereiden osuuden hiilihydraateista tiedolla tuotteen glykeemisen indeksin koosta, koska glykeeminen indeksi kuvaa paremmin tuotteen terveysvaikutuksialähde tarkemmin?.
Suuri glykeeminen indeksi tarkoittaa sitä, että verensokeri nousee paljon ja nopeasti, jolloin vereen vapautuu yleensä paljon insuliinia. Pieni glykemiaindeksi sitä vastoin kertoo tasaisemmasta ja vähäisemmästä vaikutuksesta verensokeriin. Pienen  GI:n ruokavalion noudattaminen parantaa veren sokeritasapainon säätelyä.
Suuri glykeeminen indeksi aiheuttaa usein verensokerin heilahtelua. Suuren glykeemisen indeksin ruoka-aineet nostavat verensokeria paljon ja nopeasti, minkä jälkeen verensokeri alkaa laskea niin jyrkästi, että se saattaa laskea jopa lähtötason alle. Verensokerin jyrkkä lasku johtuu erään lähteen mukaan siitä, että korkeaglykeemiset ruoat saavat haiman erittämään liikaa insuliinia.
Lihan, kalan, kananmunan ja useimpien kovien juustojen glykeeminen indeksi on nolla, koska ne eivät sisällä hiilihydraattia. Nämä ruoka-aineet nostavat vain maltillisesti tai vähän veren insuliinipitoisuutta. Nestemäiset maitotuotteet kuten maito, piimä ja viili nostavat sitä kuitenkin paljon, vaikka niillä onkin hyvin matala glykemiaindeksi.