Eritasoliittymien numerointi
Liittymänumerointi Suomessa

Liittymänumerointi tuli Suomeen pidempien moottoritieosuuksien valmistuttua 2000-luvun alussa. Se aloitettiin ensin syksyllä 2001 avatulta valtatien 7 osuudelta Porvoon ja Koskenkylän väliltä (liitymänumerot 60–65). Vuosina 2002 ja 2003 sitä laajennettiin kaikille eurooppateiden pidemmille moottoritieosuuksille (valtatiet 1, 3 ja 4) ja 2005 numerointi lisättiin myös valtatien 5 moottoritieosuuksille. Tällöin sitä sovellettiin ensimmäisen kerran myös yksikaistaisilla pidemmillä osuuksilla, jotka oli varustettu vain eritasoliittymin. Myöhemmin samana vuonna myös kantatien 45 liittymät numeroitiin. Vuonna 2008 Oulun seudulla numeroitiin kolme valtatien 20 liittymää. Vuonna 2010 valtatie 6 lisättiin mukaan järjestelmään Lappeenrannan ohitustien nelikaistaistuksen valmistuttua. Vuonna 2012 sama tehtiin valtatiellä 9 Joensuussa ja kantatiellä 51 Helsingistä Kirkkonummelle.
Lähiaikoinamilloin? numerointi on tarkoitus tehdä maastoon myös valtateille 12 ja 19.
Suomessa liittymänumerointi aloitetaan uudella moottoritieosuudella yleensä numerosta 1. Tämä saattaa jättää joillain alueilla joitain numeroita välistä esim. moottoritien suunnitelman muuttuessa tai hankaloittaa numeroinnin täsmäämistä molemmista päistä.
Nykyiset numeroidut osuudet Suomen moottoriväylillä:
| Tienumero | Reitti | Liittymät | Numeroitu |
| --- | --- | --- | --- |
|   (     ) | Turku–Vaalimaa | 1–90 | 2001 |
|   | Helsinki–Vaasa | 1–119 | 2002 |
|   | Helsinki–Äänekoski | 1–70 | 2002 |
|   | Tyrnävä–Kemi | 1–42 | 2005 |
|   | Lusi–Soinlahti | 5-95 | 2005 |
|   | Helsinki–Rautjärvi | 1–71 | 2010 |
|   | Turku–Mynämäki | 1–12 | 2016 |
|     | Kuopio–Pyhäselkä | 1–32 | 2012 |
|   | Oulu–Kiiminki | 1–11 | 2008 |
|   | Helsinki–Rusutjärvi | 1–17 | 2005 |
|   | Helsinki–Inkoo | 1–25 | 2012 |
Tulevat numeroidut osuudet Suomen moottoriväylillä:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Helsinki–Ulasoori | 1–68 | 2020 jälkeen |
|   | Turku–Jyväskylä | 1–89 | 2019 tai 2020 |
|   | Turku–Tuulos | 1–50 | 2020 jälkeen |
|   | Rauma–Kouvola | 1–92 | 2021 tai 2022 |
|   | Jyväskylä–Nuijamaa | 1–61 | 2020 jälkeen |
|     | Kotka–Kuusankoski | 1–27 | 2020 jälkeen |
|   | Keminmaa–Tornio | 1–7 | viim. 2020 |
Valtatien 3 liittymänumerointi Vaasan alueella on huomattavan iso (114–119), joten on mahdollista, että kaukana tulevaisuudessa eritasoliittymin varustettu tie Vaasaan rakennettaisiin Seinäjoen kautta. Nykyisten valtateiden 18 ja 19 liikennemäärät reitillä Jalasjärvi–Seinäjoki–Laihia mahdollistaisivat 2020-luvulla moottoritien suunnittelun, sillä ne ovat useissa paikoissa 7 000–8 000 ajoneuvoa vuorokaudesa tai hyvin lähellä sitä ja tulevat jatkamaan kasvua tulevaisuudessa asutuksen keskittyessä rautatien varteen ja Kyrönjoen varren taajamiin. 9 000 ajoneuvon vuorokausiliikenteen rajaa pidetään Suomessa kannattavuusrajana moottoritien rakentamiseen. Vastaavasti kolmostiellä reitillä Jalasjärvi–Kurikka–Laihia liikennemäärät ovat monin paikoin puolta pienemmät tai jopa alle 2 500 ajoneuvoa vuorokaudessa. Näin ollen kolmostien siirtäminen hieman pidemmälle reitille voisi tulevaisuudessa olla kannattavaa.
Valtatien 5 numerointi ei täsmää Lusiin valtatielle 4, vaan linjaukselle Mikkelistä Kouvolaan, joka on merkitty aluerakenne 2050 -suunnitelmaan päätieksi. Nykyinen linjaus tultaisiin tällöin numeroimaan uudelleen, joko valtatien 10 jatkeeksi tai joksikin valtatieksi väliltä 30–39.
Jossain vaiheessa valtatien 4 liittymänumeroita tullaan muuttamaan Oulun ja Kemin välillä. Tie kuuluu TERN-tieverkkoon koko matkalta, ja on E18-tien lisäksi ainut eurooppateiden runkoverkon osuus Suomessa. TERN-tieverkon suunnitelmissa on tavoitteena, että runkoverkko olisi kokonaan moottoritietasoinen 2030 ja kattava verkko 2050. Alhaisten liikennemäärien takia Pohjoismaissa rakennettaneen osittain todennäköisesti vain moottoritien toinen ajorata, eli moottoriliikennetie. Oulun ja Kemin välin liittymänumeroita korotettaneen tässä yhteydessä 120 numeroa isommaksi, esim. nykyinen liittymä 3 Tupoksella olisi tulevaisuudessa liittymä 123 ja nykyinen liittymä 42 Kallinkankaalla olisi tulevaisuudessa liittymä 162. Liittymänumerointia jatkettaneen TERN-tieverkon parantamisen yhteydessä Rovaniemelle.
Alkuperäisenä suunnitelmana liittymänumeroinnissa on ollut, että liittymänumeron ollessa kolminumeroinen, ensimmäinen numero jätetään pois, esimerkiksi liittymä 101 olisi uudestaan liittymä 1. Valtatien 3 Vaasan osuuden liittymänumeroinnin (2005) jälkeen tästä periaatteesta on kuitenkin hiljalleen luovuttu. Norjassa E6-moottoritiellä (E6 on ainoa Norjan tie, jolla sadan ylitys liittymänumeroinnissa olisi mahdollinen) tämä periaate on vielä voimassa, mutta 15–20 vuoden kuluttua, kun koko osuus Trondheimiin asti on saatu rakennettua moottoritietasoiseksi, Trondheimin kohdan liittymänumeroita korotetaan sadalla (liittymästä 42 tulee 142).