stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhäjärvi (Hauho)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 949 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvellä on koko järven pituinen järvenselkä, joka on kaakko-luoteis-suuntainen. Järven muoto on varsin selkeä eikä se ole kovin rikkonainen. Pyhäniemen länsipuolelta pohjoiseen työntyy leveäsuinen Halminlahti ja itäpuolelta kapeneva nimetön lahti, johon laskee pitkä Pyhälampi. Järven etelärannassa on 1,2 kilometriä pitkä Kotkonniemi, joka on leveimmillään vain 200 metriä leveä. Niemen suojaan jää Hovinkartanonlahti.
Järvellä on kartan mukaan 11 saarta. Suurin saarista on järven itärannan tuntumassa sijaitseva kallioinen Kokonsaari, joka on 350 metriä pitkä ja 160 metriä leveä. Pyhälammin lahdensuun edustalla sijaitsevat Hiilensaaret ja Halminlahden edessä Niuransaaret.
Järven tilavuus on 95 miljoonaa kuutiometriä eli 0,095 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 10 metriä ja suurin syvyys on 35 metriä. Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä. Järven etelärannat ovat pääasiassa peltomaata, mutta pohjoisrannoilla peltomaata on vain harvassa. Järven rannoilla ei sijaitse taajamia, vaikka Hauhon kirkonkylä sijaitsee yli kolmen kilometrin päässä. Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, jonka seassa on runsaasti vapaa-ajan asutusta, ja sen rannoilla sijaitsee muutama kulmakunta. Järven länsipäässä ovat lähekkäin Joenkylä, Lehdesmäki, Porras ja Sotjala. Itäpään kyliä ovat Sulastenkulma ja Juttila. Valtatie 12 ohittaa järven etelärannat monesti yli kilometrin päässä, vaikka se sivuaakin rantaa Kotkijärven kohdalla. Valtatieltä haarautuu Sotjalan ja Portaan kautta yhdystie 13925. Se yhtyy Portaassa sen kautta kulkevaan yhdystie 3223, ylittää Lehdsmäenjoen Joenkylän puolelle. Sulastenkulman läpi kulkeva yhdystie 13928 yhtyy Sairialasta lakavaan yhdystiehen 3222, joka kiertää Pyhäjärven kaukaa ja yhtyy Pyhälammin pohjoispuolella Mustilassa yhdystiehen 13931, joka lähtee Joenkylästä ja vie myös kauemmaksi järvestä. Järven pohjoispuoli onkin laajemaa metsä- ja suoaluetta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka  Pyhäjärven alueeseen (35.774) järvi kuuluu. Järvi kuuluu niin sanottuun Hauhon reittiin ja järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Pyhäjärven itäpäähän laskee Leheestä alkava lyhyt Kopsjoki, joka on Ormajoen valuma-alueen (35.79) laskujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on 299 neliökilometriä. Kun Pyhäjärven omalta valuma-alue on lisäksi 33 neliökilometriä, on veden laskennallinen viipymä järvessä 608 vuorokautta. Järven omalta valuma-alueelta laskee järveen suoraan tai välillisesti yli hehtaarin suuruisia järviä 14. Niistä huomattavimpia ovat Pyhälampi (65 ha), joka laskee Pyhäjärven pohjoisrantaan yhdessä Paskurin (9 ha) kanssa, sekä Kotkijärvi (81 ha), jonka laskuojan Koskenojan kautta laskevat myös Akkijärvi (86 ha), Veittijärvi (9 ha), Särkemä (14 ha), Luijanen (10 ha) ja Kortejärvi (5 ha).
Järven lasku-uoma on Lehdesmäenjoki, joka muistuttaa mieluimmin salmea kuin jokea. Sen leveys vaihtelee 20–90 metriin.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järvi on luontaisesti karu ja vähähumuksinen. Järvi on melko kirkasvetinen ja lievästi humuksen värittämä, mutta siellä on havaittavissa pieniä rehevöitymisen merkkejä. Järven rantojen lähiasutus on haja-asutusta ja rantojen lähialueet ovat viljeltyjä. Vedenlaatu on silti hyvä ja järven ekologinen on hyvä. Veden hygieeninen laatu on hyvä ja järvi soveltuu hyvin virkistyskäyttöön.
Kokonsaaren ja rannan välissä oli 1990-luvulle asti UPM:n Kettulan sahan tukkiallas, joka saastutti maaperää ja järveä kloorifenolila. Kloorifenoli oli lähtöisin KY5:stä. Saastunut maa on pääosin siirretty pois, mutta osa maasta on edelleen väliaikaisvarastoituna sahan entisille varastokentille.. Osa myrkystä ajautui järveen ja sahan läheisyydessä on mitattu kohonneita arvoja. Pohjaan kertynyt sedimentti on pääosin peittänyt myrkyt, ja niiden siirtymisen eliöstöön on väitetty olevan vähäistä.[lähde? ]
Luontoarvoja > Vesiluonto

Järveä luonehditaan ruokojärveksi, mutta siellä on monipuolinen vesikasvusto. Järven kalastoon kuuluvat yleisinä siika, ahven, taimen, muikku, lahna ja hauki. Yksilömääriltään ja biomassaltaan runsaimmin esiintyvät ahven, särki ja salakka.
Järven itäpäässä sijaitsee Kokonsaari (tunnetaan myös nimellä Kokkosaari). Saaren rannassa on noin kymmenen metriä korkeita pystysuoria nousuja. Saari on luonnonsuojelualuetta ja lintujen suosima pesimäsaari.
Luontoarvoja > Veneväylä

Pyhäjärveen tulee Valkeakoskelta ja Hauholta 0,6 metrin syväyksinen veneväylä. Järvestä ylöspäin pääsee loppukesästä moottoroidulla pienveneellä vain paikat tunteva veneilijä.[lähde? ]
Historia

Järven itäpäässä Juttilassa sijaitsee rautakautinen muinaislinna nimeltään Laurinkallio. Viikinkien kerrotaan tulleen ryöstöretkillään Pyhäjärvelle, Kopsojoen suulle. Samassa kylässä on viettänyt kesiään Rudolf Koivu.
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on järven tulojoki Kokonjoki piirretty huomattavasti leveämpänä kuin se on nykyään. Myös Lehee ja Tuuloslampi olivat kartassa laajempia kuin nykyään. Toinen eroavaisuus nykykarttoihin on Halminlahden suulla oleva litkä niemi, joka puuttuu Kalmbergin kartasta. Syy näihin eroavaisuuksiin voivat olla silloinen korkeampi vedenpinta, joka on reitin alajuoksulla myöhemmin toimeenpantujen koskenperkauksien aiheuttamaa. Kotkonniemi on kirjoitettu karttaan ”Kolkaniemi”.
Aiheesta muualla

Hauhon reitti Hämeen ympäristökeskus. Viitattu 28.12.2010.
Matti Grönroos: Hämeen vesistöt -galleria: Pyhäjärvi kolumbus.fi.  28.12.2010.: Kartta ja kuvia
Hauhon kalastusalue: Kartat (Arkistoitu – Internet Archive)
(35.7)
Viheltäjätrogoni

| Viheltäjätrogoni |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Trogonilinnut Trogoniformes
Heimo::  Trogonit Trogonidae
Suku::  Amerikantrogonit Trogon
Laji::  rufus
Kaksiosainen nimi
 Trogon rufus  Gmelin, 1788 
Katso myös
   Viheltäjätrogoni Wikispeciesissä   Viheltäjätrogoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viheltäjätrogoni (Trogon rufus) on trogonien heimoon kuuluva amerikkalainen lintu. Sen esiintymisalue ulottuu Keski-Amerikan Hondurasin itäosasta Etelä-Amerikkaan, missä laji elää mantereen pohjois- ja itäosissa Paraguayhin ja Koillis-Argentiinaan saakka etelässä. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Cayennesta vuonna 1788.
Vesanterin Purakki

| Vesanterin Purakki |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°49′18″N, 23°23′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Hihkiönjokeen 
Järvinumero:  35.581.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,9 m 
Rantaviiva:  0,809 km 
Pinta-ala:  0,02664 km² 
 fiVesanterin Purakki 
Vesanterin Purakki  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Vesanterin Purakki on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kaukajärven ja korkean Kaukajärvenkankaan länsipuolella olevalla suolla. Lampeen on kaivettu kahdeksan suo-ojaa, joista joku toimii samalla sen laskuojana. Laskuoja suuntautuu kaakkoon ja laskee 850 metrin jälkeen Hihkiönjoen yläjuokulla olevaan suvantoon. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähimmälle metsätielle, joka kulkee lammen ohitse 150 metrin päässä, pääsee Vahojärveltä.
Uusnorja

| Uusnorja |
| --- | --- |
   Kirjanorja   Uusnorja   Neutraali
Oma nimi:  nynorsk
Tiedot
Alue:   Norja
Virallinen kieli:  Norja
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Norjan kielikeskus
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  germaaniset kielet skandinaaviset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  nn
ISO 639-2:  nno
ISO 639-3:  NRN
 Ohje 
Uusnorja tai nykynorja (norjaksi nynorsk)  on norjan kielen yleiskielimuoto, joka on Norjan kuningaskunnan kahdesta virallisesta kielimuodosta vähemmän käytetty. Uusnorja pohjautuu norjan murteisiin ja kuuluu näin ollen selkeästi skandinaavisten kielten läntiseen haaraan, toisin kuin bokmål eli kirjanorja, joka pohjautuu pitkälti tanskaan. Uusnorjaa käytetään eniten Norjan läntisimmissä osissa.
Historia > Tanska norjan kirjakielenä

Norja joutui 1300-luvulta alkaen tanskalaisten hallintaan, ja muinaisnorjan läntisten, Norjassa puhuttujen murteiden kirjallinen käyttö loppui. Kuten muissakin mannerpohjoismaisissa kielissä, myös norjassa kielioppi yksinkertaistui ja monet omaperäiset sanat syrjäytyivät saksalaisten lainojen tieltä. Kuitenkin norjalaiset murteet eritoten maan länsiosissa jäivät hyvin erilaisiksi kuin tanska. Kun raamatunkäännös 1500-luvulla vakiinnutti tanskan kirjakielisen normin, tanskasta tuli norjalaisten virallinen sivistyskieli. 1600–1700-luvulla kehittynyt niin sanottu sivistynyt puhekieli (den dannede dagligtale) oli käytännössä norjalaisittain äännettyä tanskaa.
Historia > Ivar Aasen ja uusnorjan synty

1800-luvun alussa Norja siirtyi Tanskalta Ruotsille. Kun poliittista yhteyttä Tanskaan ei enää ollut, ei ollut enää syytä ylläpitää kielellistäkään yhteyttä, ja 1830-luvulta alkaen Norjassa virisi keskustelu mahdollisista kielellisistä uudelleenjärjestelyistä. Kysymys kuului, pitäisikö tanskalaisesta kirjakielestä kehittää norjalaisempi, vai norjalaisten kansanmurteiden pohjalta luoda kokonaan uusi kirjakieli. Ensimmäistä vaihtoehtoa asettui puoltamaan Knud Knudsen, josta tuli näin kirjanorjan isä; Ivar Aasen kehitti toisen vaihtoehdon mukaisesti uusnorjan.
Ivar Aasen (1813–1896) lähti siitä, että erillisen norjan kirjakielen pohjana tulisi olla Folkets virkelige Talesprog, kansan tosiasiallinen puhekieli. 1840-luvulla hän matkusti pitkin Norjan maaseutua ja vertaili murteita, niiden sanastoa sekä kielioppia ja julkaisi työnsä tuloksista aluksi kieliopin ja sanakirjan, sitten hän ryhtyi kehittämään tälle kielelle kirjakielistä normia. Kielen nimeksi tuli aluksi landsmål, maakieli – vasta 1929 suurkäräjät nimesivät sen uudelleen nynorskiksi, uusnorjaksi (joskus harhaanjohtavasti suomennettu nykynorjaksi). Maaseudulla se suurimman suosionsa saavuttikin, ja opetuskieleksi se pääsi ensin kansanopistoihin. Se sai virallisen aseman yhdessä tanskan kanssa jo 1885. Kirjallisuudessa sitä alettiin käyttää jo 1850-luvulta alkaen: Esimerkiksi Edvard Griegin kuuluisa laulu ”Våren – Enno ein gong fekk eg vetren å sjå for våren å røma” (”Taas kerran sain nähdä talven pakenevan kevään tieltä”) on sävelletty Aasmund Olavsson Vinjen (1818–1870) uusnorjankieliseen runoklassikkoon.
Aasenin luoman kielimuodon ongelmallinen piirre on, että Aasen katsoi olemassa olevan hyviä ja turmeltuneita murteita. Turmeltuneina hän piti ennen muuta itänorjalaisia murteita, joissa esiintyi hänen mielestään liikaa tanskan vaikutusta. Hän ei myöskään suvainnut niin sanottuja anbeheitelse-sanoja eli sanoja, joissa oli alasaksalaisperäisiä etuliitteitä (kuten an- ja be-) tai johtopäätteitä (kuten -else tai -heit), vaan haki islannista malleja esimerkiksi substantiivien muodostamiselle adjektiiveista. Tästä syystä esimerkiksi ’persoonallisuus’, joka on bokmåliksi tanskan ja ruotsin mallin mukaan personlighet, onkin nynorskiksi suosituksen mukaan personlegdom, vaikka käytännössä myös muotoa personlegheit esiintyy. Vastaavasti esimerkiksi liian tanskalaisena pidetylle sanalle moglegheit ’mahdollisuus’ on koetettu tarjoilla islannin mukaista sanaa mogleik (isl. möguleiki), mutta tämä ei ole oikein ottanut tulta.
Historia > Uusnorjan käyttö nykyään

Norjan kunnissa ja kouluissa on usein virallisena kielimuotona jompikumpi kahdesta kirjakielestä; kirjanorja tai uusnorja. Jompaakumpaa kielimuotoa opiskellaan peruskoulussa varsinaisena äidinkielenä (hovedmål) ja toista kieltä ylemmillä luokilla äidinkielen sivumuotona (sidemål).
Norjan 431 kunnasta 114:ssä on virallisena kielenä uusnorja ja 157 kuntaa on kielellisesti neutraaleja. Useimmat uusnorjankieliset kunnat ovat Vestlandetin alueella. Noin 86,1 % Norjan peruskoulun oppilaista opiskelee pääasiallisena äidinkielenään kirjanorjaa ja 13,9 % uusnorjaa.
Noin 89 % norjalaisista tekee veroilmoituksensa kirjanorjaksi. Vuonna 2003 julkaistuista norjankielisistä kirjoista 9 % oli kirjoitettu uusnorjaksi. 89 % norjankielisistä sanomalehdistä toimitetaan kirjanorjaksi, 6 % uusnorjaksi ja 5 % molemmilla kielimuodoilla.
Kielioppia > Norjalaiset aakkoset

Sekä kirjanorjassa että uusnorjassa on käytössä latinalaiset aakkoset, joiden loppuun on lisätty kirjaimet æ, ø ja å (huomaa suomen aakkosista poikkeava järjestys). Sama aakkosmuoto on käytössä norjan lisäksi tanskan kielessä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | Æ | Ø | Å |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z | æ | ø | å |
Kirjaimet c, q, w, x ja z ovat norjassa vierasperäisiä ja käytössä vain lainasanoissa sekä joissakin sukunimissä.
Joidenkin vokaalien päällä voidaan käyttää niin kutsuttuja diakriittisiä merkkejä. Ne eivät ole pakollisia, mutta joissain tapauksissa ne voivat selventää sanan merkitystä tai ääntämystä; esimerkiksi for /for/ on prepositio, fór /fuːr/ imperfektimuoto verbistä fare.
Kielioppia > Morfologia > Substantiivit

Uusnorjan substantiivit taipuvat kahdessa luvussa; yksikössä ja monikossa. Ne voivat olla epämääräisessä tai määrätyssä muodossa. Ne jakautuvat kolmeen kieliopilliseen sukuun; maskuliiniin (hankjønn), feminiiniin (hokjønn) ja neutriin (inkjekjønn). Säännöllinen taivutus on erilainen eri sukuisilla sanoilla.
Kirjanorjassa feminiiniset sanat voidaan taivuttaa myös maskuliinin tapaan, mutta uusnorjassa ei koskaan. Tämä on yksi selkeimmistä vedenjakajista näiden kahden kielimuodon välillä.
|  | Yksikkö> Epämääräinen | Yksikkö> Määrätty | Monikko> Epämääräinen | Monikko> Määrätty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| m. | ein gut | guten | gutar | gutane |
| f. | ei sol | sola/soli | soler | solene |
| f. | ei kyrkje/kyrkja | kyrkja | kyrkjer/kyrkjor | kyrkjene/kyrkjone |
| n. | eit hus | huset | hus | husa/husi |
| n. | eit hjarta/hjarte | hjarta/hjartet | hjarto/hjarte | hjarto/hjarta |
Monet sanat ovat norjassa ja ruotsissa eri sukuisia, esim. ruotsin ett krig on uusnorjaksi ein krig, ja ruotsin en människa on uusnorjaksi eit menneske.
Kielioppia > Morfologia > Adjektiivit

Adjektiivit taipuvat kolmessa vertailumuodossa, ja niistä on erikseen heikot ja vahvat muodot. Heikossa muodossa ne taipuvat lisäksi suvussa sen substantiivin mukaan, jonka määreinä niitä käytetään. Adjektiiveissa ei erotella maskuliinia ja feminiiniä toisistaan paitsi muutamissa poikkeuksellisissa sanoissa, kuten 'pieni', m liten  – f lita – n lita.
| Positiivi | Komparatiivi | Superlatiivi |
| --- | --- | --- |
| grøne | grønare | grønaste |
| Positiivi> Maskuliini | Positiivi> Feminiini | Positiivi> Neutri | Positiivi> Monikko | Komparatiivi | Superlatiivi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| grøn | grøn | grønt | grøne | grønare | grønast |
Kielioppia > Morfologia > Verbit

Uusnorjan verbit taipuvat neljässä finiittimuodossa ja kolmessa infiniitti- eli nominaalimuodossa. Näistä preesens ja infinitiivi taipuvat edelleen pääluokissa ja partisiipin perfekti luvussa.
Verbit jakautuvat useiden germaanisten kielten tapaan heikkoihin ja vahvoihin, joista jälkimmäisen tunnistaa päätteettömästä imperfektimuodosta (esim. le ’nauraa’ > lo ’nauroi’). Vahvoissa verbeissä tapahtuu useimmiten vokaalimuutoksia sanan vartalossa. Useimmat heikot verbit sen sijaan taipuvat säännönmukaisesti.
Kielioppia > Morfologia > Muut sanaluokat

Muita uusnorjan sanaluokkia kutsutaan suljetuiksi sanaluokiksi. Näihin kuuluvat adverbit, determinatiivit, interjektiot, konjunktiot, subjunktiot, pronominit sekä prepositiot.
Determinatiivit luokiteltiin aiemmin pronomineiksi, mutta norjan kielen nykyisen nimityskäytännön mukaan substantiiviin viittaavia ja näiden mukaan taipuvia apusanoja (esim. possessiivipronominit) kutsutaan determinatiiveiksi, kun taas pronomineiksi kutsutaan vain substantiivin korvaavia sanoja (esim. persoonapronominit). Useimmat norjan kielen determinatiivit taipuvat suvussa ja luvussa (esim. ’minun’, m. min f. mi n. mitt mon. mine. Persoonapronominit taipuvat kahdessa sijamuodossa; nominatiivissa (esim. eg ’minä’) ja akkusatiivissa (esim. meg ’minut’, ’minua’).
Kielinäyte

»Alle menneske er fødde til fridom og med same menneskeverd og menneskerettar. Dei har fått fornuft og samvit og skal leve med kvarandre som brør.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norjan kielen alkeet (englanniksi)
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Victor Aimé Huber

| Victor Aimé Huber |
| --- | --- |
 Victor Aimé Huber
Henkilötiedot
Syntynyt: 1800
Kuollut: 1869 (68–69 vuotta)
Ammatti:  kirjailija, professori
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheet:  Espanjan kieli ja kulttuuri, osuustoiminta
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Victor Aimé Huber (1800–1869) oli saksalainen osuustoiminta-aatteen levittäjä, joka käsitteli kirjoissaan yhteiskunnallisia aiheita. Huber tuli kirjallisuushistorian ja uudemman historian professoriksi Rostockiin 1833 ja Marburgiin 1835 ja oli professorina Berliinissä 1843–1850. Hän oli espanjan kielen, kirjallisuuden ja olojen tuntija ja julkaisi alalta Geschichte des Cid (1829), Cronica de Cid (1844), Skizzen aus Spanien (1828–1835). Huber oli kiinnostunut yhteiskunnallisten olojen kohentamista ja kiinnitti matkoillaan Euroopan eri maissa huomiota silloin ensi askeleita ottavaan osuustoimintaliikkeeseen, josta hän kirjoitti teoksessaan Reisebriefe aus Belgien, Frankreich und England im Sommer 1854 (1855). Hänestä tuli sitten yksi osuustoiminta-aatteen huomattavampia tienraivaajia Saksassa, mutta hänen yrityksensä saada Saksassa syntymään englantilaismallinen kristillis-sosiaalinen liike ei onnistunut.
Teokset (valikoima)

Geschichte des Cid (1829)
Cronica de Cid (1844)
Skizzen aus Spanien (1828–1835)
Die Selbsthilfe der arbeitenden Klassen durch Wirtschaftsvereine und innere Ansiedelung (1848)
Über Assoziation und deren Verhältniss zur inneren Mission (1855)
Reisebriefe aus Belgien, Frankreich und England im Sommer 1854 (1855)
Konkordia, Beiträge zur Lösung der sozialen Fragen (1861)
Soziale Fragen (1863–1869)
Die genossenschaftliche Selbsthilfe der arbeitenden Klassen (1865)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Victor Aimé Huber Wikimedia Commonsissa
Rock Out

| ”Rock Out” Motörhead |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Motörizer
 Julkaistu: 2008
 Tuottaja(t): Cameron Webb
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 02.08
 Levy-yhtiö: Steamhammer/SPV
Motörizerin muut kappaleet
| ”When The Eagle Screams” 3 | ”Rock Out” 4 | ”One Short Life” 5 |
Rock Out on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Motörheadin kappale levyltä Motörizer. Kappale on tullut melko tunnetuksi sen julkaisun jälkeen, ja sitä on pidetty jopa 2000-luvun Ace of Spadesina. Kappale on hyvin nopeatempoinen. Siitä on tehty myös musiikkivideo. Rock Out oli tunnuslauluna WWE:n Pay-Per-View-tapahtumassa 7. syyskuuta 2008. Kappale äänestettiin Motörheadin neljänneksi parhaaksi biisiksi Radio Rockin Suurimmat yhtyeet -äänestyksessä.[lähde? ]
Kokoonpano

Lemmy Kilmister – basso,laulu
Phil Campbell – kitara
Mikkey Dee – rummut
Rock Rallye 77

| Rock Rallye 77 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : Microvox-studio
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP, musiikkikasetti
 Tuottaja(t): Pekka Kotilainen   Pekka Helin
 Tyylilaji: Suomirock
 Kesto: 43.39
 Levy-yhtiö: Finnlevy
muut julkaisut
|   | Rock Rallye 77  |   |
Rock Rallye 77 on Finnlevyn julkaisema kokoelma-albumi vuodelta 1977. Se on tulos Suosikki-lehden ja Finnlevyn halusta kartoittaa Suomen nuorisomusiikkiyhtyeet myös pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Suosikki Rock Rally järjestettiin maaliskuussa ja etsittiin uusia levytyskelpoisia pop- ja rockyhtyeitä maakunnista. Kaikki levylle valitut yhtyeet olivat ensimmäistä kertaa studiossa.
Kokoelma-albumin ovat tuottaneet Pekka Kotilainen ja Pekka Helin ja sen on äänittänyt Pekka Nurmikallio Microvox-studiossa.
Levykannen on suunnitellut Topi Niiranen ja kannen on painanut Paperityö Oy.
Kappaleet ja esittäjät

A-puoli
1. My Rock & Roll Lady - 3:35
2. Pikku nainen - 4:07
3. Love Me Like a Child - 4:15
4. I Only Dance Once - 4:40
5. My Angel - 3:02
6. Viis B 66 - Class of 57 - 2:58
B-puoli
1. Come On - 3:11
2. Close Your Eyes – 4:14
3. Kivisydän - 3:00
4. I Saw the City - 3:48
5. Muistan vielä sun - 3:35
6. Dream - 3:14
Kappaleiden kopiointioikeudet kuuluvat Fazerille ja A-puolen päätöskappaleen osalta Scandialle.
Victor Kraatz

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Shae-Lynn Bourne ja Victor Kraatz vuonna 2002. |  Shae-Lynn Bourne ja Victor Kraatz vuonna 2002. |  Shae-Lynn Bourne ja Victor Kraatz vuonna 2002. |  |
Maa:   Kanada
Taitoluistelu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Washington 2003 | jäätanssi |  |
|  Hopeaa | Nagano 2002 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Edmonton 1996 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Lausanne 1997 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Minneapolis 1998 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Helsinki 1999 | jäätanssi |  |
Victor Kraatz (s. 7. huhtikuuta 1971 Länsi-Berliini, Länsi-Saksa) on kanadalainen taitoluistelija. Hän on voittanut jäätanssissa maailmanmestaruuden parinsa Shae-Lynn Bournen kanssa.
Ura

Victor Kraatz ja Shae-Lynn Bourne saavuttivat MM-kilpailuissa neljä peräkkäistä pronssimitalia vuosina 1996–1999. Naganon olympialaisissa 1998 he sijoittuivat neljänneksi. He voittivat neljän maanosan mestaruuskilpailuissa kultaa vuonna 1999 ja uusivat voittonsa vuonna 2001, jolloin he sijoittuivat MM-kilpailuissa neljänneksi. Vuonna 2002 he saavuttivat MM-hopeaa ja sijoittuivat Salt Lake Cityn olympialaisissa neljänneksi. Vuonna 2003 he voittivat neljän maanosan mestaruuden ja uransa ainoan maailmanmestaruuden.
Kraatz on pituudeltaan 178-senttinen. Häntä ja Bournea ovat valmentaneet Uschi Keszler, Natalia Dubova, Tatjana Tarasova ja Nikolai Morozov. Kraatz on naimisissa suomalaisen taitoluistelijan Maikki Uotilan kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Renée Estevez

Renée Pilar Estevez (s. 2. huhtikuuta 1967 New York) on näyttelijäsukuun kuuluva yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka veljet ja isä ovat myös kuuluisia näyttelijöitä. Estevez aloitti näyttelemisen vuonna 1986.
Yksityiselämä

Estevez syntyi New Yorkissa. Hänen äitinsä oli Janet Estevez (o.s. Templeton) ja isä Martin Sheen, joka on espanjalaista ja irlantilaista alkuperää. Estevezin kaksi veljeä, Emilio Estevez ja Charlie Sheen ovat myös näyttelijöitä.
Estevez on naimisissa entisen ammattilaisgolfari Jason Thomas Federicon kanssa. Nykyisin Federico toimii keittiömestarina New Yorkissa. Estevez ja Federico tapasivat California Culinary Academyssä ja avioituivat 11. lokakuuta 1997.