stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan autoteollisuus
Automerkit ja autonvalmistajat > Kiinalaisbrändit, osaamisen syventäminen ja vientiponnistelut

Yhdysvaltain markkinoille vuonna 2006 pyrkinyt Geely havaitsi, etteivät kiinalaismerkin autot olleet vielä kyllin hyviä vaativille yhdysvaltalaismarkkinoille eikä kiinalaisia autobrändejä tunnettu. Sittemmin kiinalaiset autovalmistajat ovatkin laajentaneet osallistumistaan ja kriittisen tietotaidon vahvistamista yhteisyrityksiä laajemmalle. Merkittäviä osia länsimaisista autotehtaista on hankittu kiinalaisomistukseen. Esimerkiksi vuonna 2010 ruotsalaisen Volvon henkilöautojen tuotanto ostettiin Fordilta kiinalaisyhtiö Geelyn tytäryhtiöksi ja helmikuussa 2014 valtionyhtiö Dongfeng Motor Corporation sijoitti 1,1 miljardia dollaria PSA Peugeot Citroën -konserniin. Kiinalaisyritykset ostivat vaikeuksiin ajautuneen Fisker Automotiven.
Osaamisen laajentuminen on alkanut näkyä esimerkiksi tila-autojen, kaupunkimaasturien ja uusiin energiaratkaisuihin pohjautuvien ajoneuvojen, kuten sähköautojen myynnissä, joilla osa-alueilla paikalliset automerkit ovat saavuttanut vahvan markkinaosuuden. Yksityisten innovatiivisten autonvalmistajien, kuten BYD:n, vaikutus on ollut huomattava mielikuvien ja asiakkaiden luottamuksen muuttumisessa.
Kiinalaisen autoteollisuuden brändejä ei kuitenkin vielä tunneta kovin hyvin kansainvälisesti. Kiinan autoteollisuuden ulkomaanvienti onkin ollut suhteellisesti mitattuna suppeaa. Vuonna 2011 Kiinan autoteollisuus myi ulkomaille 850 000 autoa. Kiinalaisautojen vienti on suuntautunut erityisesti kehittyville markkinoille. Tärkeänä kilpailutekijänä näillä markkinoilla on kiinalaisvalmisteisten autojen edullisempi hinta. Keskisuuret kiinalaiset autonvalmistajat kuten Geely ja BYD ovat kasvattamassa vientiään siirtämällä osan valmistuksestaan kokoonpanotehtaita rakentamalla ulkomaille. Vuoden 2015 tilastojen mukaan sekä Kiinan autovienti (728 200 kpl) että -tuonti (991 200 kpl 1-11/2015) kuitenkin laski parisenkymmentä prosenttia edellisvuodesta. Amerikan markkinoilla varauduttiin silti alkuvuonna 2016 uudentyyppiseen kiinalaisvalmisteisten autojen tuontiin. Vuosikymmenen alussa kiinalaisomistukseen siirtynyt ruotsalainen henkilöautonvalmistaja Volvo kertoi tammikuussa 2015 aikovansa käyttää Kiinan tehtaansa tuotantokapasiteettia Yhdysvaltoihin vietävien henkilöautojen valmistamiseen ensimmäisenä suurena autonvalmistajana. GM puolestaan vahvisti joulukuussa 2015 ryhtyvänsä tuomaan kiinalaisessa yhteisyrityksessään valmistettuja, perinteisesti amerikkalaisina tunnettuja Buick-autoja Kiinasta USA:han vuonna 2016.
Automerkit ja autonvalmistajat > Suurimmat autonvalmistajat

Kiinan suurimmat autoteollisuuskonsernit ovat valtionyhtiöitä. Näitä ovat SAIC Motor (aiempi Shanghai Automotive Industry Corporation; valmisti 5,902 milj. autoa 2015), Dongfeng Motor Corporation (3,87 milj. autoa 2015), China FAW Group (myi 2,84 milj. autoa 2015), Changan Automobile (Group, myi 2,78 milj. autoa 2015), BAIC Group (myi 2,49 milj. autoa 2015), GAC Group (Kanton, myi 1,27 milj. autoa 2015; on GAIGin tytäryhtiö), Brilliance China Automotive (Hongkong, myi 0,856 milj. autoa 2015; Huachen Group Auton tytäryhtiö) ja Chery Automobile (Wuhu, myi 0,550 milj. autoa 2015).
Yksityisistä kiinalaisia autonvalmistajista on syytä mainita ainakin Great Wall Motor Baodingissa (myi 0,853 milj. autoa 2015), Geely Hangzhoussa (myi 0,510 milj. autoa 2015) ja BYD Shenzhenissä (myi 0,455 milj. autoa vuonna 2015).
Kiinalaisista autonvalmistajista yhdysvaltalaisen Forbes-talouslehden maailman suurimpien pörssinoteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla olivat vuonna 2015 SAIC Motor (130. sija), Dongfeng Motor Group (542.), Great Wall Motor (752.), BAIC Motor (867.), Chongqing Changan Auto (885.), BYD (1037.), Brilliance China Automotive (1412.) ja Guangzhou Automobile Group (1564.). Näistä osa (esimerkiksi BAIC Motor) ovat emokonserninsa suuria tytäryhtiöitä.
Suosituimmat henkilöautomallit

Esimerkin vuoksi oheisessa taulukossa luetellaan tammikuun 2016 myydyimmät (yli 25 000 kpl) henkilöautot Kiinassa. Listatuista 13 automallista kymmenen oli ulkomaisen autotehtaan kanssa perustetussa yhteisyrityksessä valmistettua automerkkiä ja kolme kiinalaisen autotehtaan automerkkiä (sijat 3, 10 ja 12). Myös helmikuussa myydyimpien autojen kärkikolmikko pysyi samana. Tämän lähteen mukaan kansalliset brändit edustivat tammi–helmikuussa 2016 jo 45–47 prosenttia henkilöautomyynnistä (jolloin laskettaneen mukaan myös kiinalaisenemmistöisten yhteisyritysten kiinalaismerkit kuten Wuling Hongguang). Alla olevassa taulukossa valmistajalyhenne SGMW tarkoittaa SAIC Motorin (50,1 %), General Motorsin ja Wuling Motorsin yhteisyritystä Guangxin Liuzhoussa.
| Sija Kiinan  automyynnissä  (1/2016) | Automerkki  ja -malli | Valmistaja  | Myynti  (kpl) | Autoluokka  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Wuling Hongguang | SGMW | &&&&&&&&&&070002.&&&&0070 002 | Tila-auto |
| 2 | VW Lavida Sedan | SAIC VW | &&&&&&&&&&048387.&&&&0048 387 | Sedan/Coupe/Hatchback |
| 3 | Haval H6 |  Great Wall | &&&&&&&&&&042188.&&&&0042 188 | Kaupunkimaasturi |
| 4 | Baojun 730 | SGMW | &&&&&&&&&&040015.&&&&0040 015 | Tila-auto |
| 5 | Baojun 560 | SGMW | &&&&&&&&&&040002.&&&&0040 002 | Kaupunkimaasturi |
| 6 | VW Jetta | FAW VW | &&&&&&&&&&035254.&&&&0035 254 | Sedan/Coupé/Hatchback |
| 7 | Buick Excelle GT | SAIC GM | &&&&&&&&&&034728.&&&&0034 728 | Sedan/Coupé/Hatchback |
| 8 | VW Sagitar | FAW VW | &&&&&&&&&&031253.&&&&0031 253 | Sedan/Coupé/Hatchback |
| 9 | VW Santana | SAIC VW | &&&&&&&&&&031075.&&&&0031 075 | Sedan/Coupé/Hatchback |
| 10 | Trumpchi GS4 | GAC | &&&&&&&&&&030512.&&&&0030 512 | Kaupunkimaasturi |
| 11 | VW Tiguan | SAIC VW | &&&&&&&&&&027622.&&&&0027 622 | Kaupunkimaasturi |
| 12 | Changan CS75 | Changan | &&&&&&&&&&027148.&&&&0027 148 | Kaupunkimaasturi |
| 13 | Buick Envision | SAIC GM | &&&&&&&&&&025916.&&&&0025 916 | Kaupunkimaasturi |
Kiinan myydyin automalli tammi–helmikuussa 2016 oli yhteisyrityksessä valmistettu Wuling Hongguang -tila-auto.
Volkswagen Lavida II oli Kiinan myydyin sedan tammi–helmikuussa 2016.
Kiinan myydyin kaupunkimaasturi tammi–helmikuussa 2016 oli Great Wall Motorin valmistama Haval H6.
Kaupunkimaasturien (SUV) ja kalliimman luokan merkkiautojen suosio näkyy Kiinan autotuotannon kanssa kilpailevien tuontiautojen vuoden 2015 tilastossa. Tuolloin Kiinaan tuotiin 1,007 miljoonaa ulkomailla valmistettua autoa. Kahdestakymmenestä suosituimman tuontiautomallista 17 luokiteltiin kaupunkimaastureiksi. Lisäksi top-20:n joukkoon mahtuivat Lexus ES, Mercedes S-sarja ja kolmiovinen Mini. Suosituimmat tuontiautot olivat BMW X5 (Kiinan myydyin tuontiauto 2015, myynti 39 309 kpl), Toyota Prado (2. sija), Jeep Compass (3. sija), Lexus ES (4. sija) ja BMW X3 (5. sija). Kärkikymmenikköön ylsivät myös Mercedes M-sarja, Porsche Macan, Lexus NX ja Porsche Cayenne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ajoneuvot Kiinassa Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Yleistä

Mika Mäkeläinen: Kiinalaiset hurahtivat halpoihin katumaastureihin – kotimainen irtoaa 8 000 eurolla (2.5.2016) (Yle.fi)
Autojen kopiointi on Kiinassa vanha hyve – erotatko itse aidon kopiosta?  29.12.2014. Helsingin Sanomat, hs.fi. Viitattu 4.5.2016.
Highlights at Beijing auto show (26.4.2016) (englanniksi) (Chinadaily.com.cn)
Auto China – Pekingin kansainvälinen autonäyttely (2016: 25.4.–4.5.2016) (Arkistoitu – Internet Archive) (Autochinashow.org)
Chinese Brands (englanniksi) (Chinaautoweb.com)
Chinese Auto Companies, Sino-Foreign Joint Ventures (englanniksi) (Chinaautoweb.com)
Chinese Auto Market Overview (2013–2014 Q1, PDF) (englanniksi) (Apec.org)
China Auto Show Looks to Cover Up Models (9.1.2015) (englanniksi) (Wsj.com)
Industry news: The 10 most interesting cars at Auto China 2014 (englanniksi) (BBC.com)
Jianhan Zhao & Lei Gao: 2009: How to be Competitive in Chinese Automobile Industry (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (Ccsenet.org)
Aiheesta muualla > Joitain valmistaja- tai merkkikohtaisia linkkejä > GM China

General Motors – Brands in China (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (Gmchina.com)
SAIC General Motors: Chevrolet (kiinaksi) (Chevrolet.com.cn)
Aiheesta muualla > Joitain valmistaja- tai merkkikohtaisia linkkejä > Toyota

Toyota (kiinaksi) (Toyota.com.cn)
Aiheesta muualla > Joitain valmistaja- tai merkkikohtaisia linkkejä > Volkswagen ym.

Volkswagen China: Our Models (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (VW.com.cn)
FAW-Volkswagen: Audi (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (Audi.cn)
Ulkomaalaisia autoja ilmestyi Shanghain katukuvaan 1900-luvun alussa. Nanging Road, Shanghai, 1918.
Rapistunut ilmavalvontatutkan vetoautona ja kontrollikeskuksena käytetty kiinalaisvalmisteinen Jiefang-kuorma-auto.
Kiinalainen Hongqi-limusiini (”Punalippu”) vuodelta 1959.
Kiinalaisen BYD:n sähköbussimalli K9 koekäytössä Kööpenhaminassa (2014).
Kiinan suurimpien autonvalmistajien osuudet vuoden 2015 autotuotannosta (yht, 24,50 milj. autoa).
Kolmipyöräiset moottoriajoneuvot ovat osa kiinalaista autoteollisuutta. Ne ovat esimerkki aiheista, joita ei vielä käsitellä artikkelissa, vaikka ovat osa Kiinan autoteollisuutta.
Kinel

| Kinel Кинель |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Samaran alueen sijainti Venäjällä
 Kinel
 Koordinaatit: 53°13′N, 50°38′E 
Valtio:   Venäjän federaatio
Subjekti:  Samaran alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,75 km²
Väkiluku (2010):  30 779
 – Väestötiheys:  837,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+4 (MSK+1)
 
 www.kinelgorod.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kinel (ven. Кине́ль) on kaupunki Samaran alueella Venäjällä. Se sijaitsee Bolšaja Kinel -joen rannalla 41 kilometriä Samarasta itään. Kaupunki on Kinelin piirin keskus. Siellä   risteytyvät Moskovaan, Orenburgiin ja Ufaan johtavat rautatiet. Asukkaita on 30 700 henkeä (vuonna 2010).lähde?
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1837. Vuonna 1877 sinne rakennettiin Samaran ja Orenburgin välisen rautatien asema, josta vuonna 1888 tuli risteysasema. Kaupunginoikeudet Kinel sai vuonna 1944.
Aiheesta muualla

Kinelin kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Samaran alueen kaupungit
Hallinnollinen keskus: Samara

Kinel | Neftegorsk | Novokuibyševsk | Oktjabrsk | Otradnyi | Pohvistnevo | Syzran | Toljatti | Tšapajevsk | Žiguljovsk
Kinnulan vaakuna

Kinnulan vaakuna
Kinnulan vaakuna on Kinnulan kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa sekä muotonsa, koronsa että värivalintojensa kautta menneiden aikojen kaskenpolttoon.
Vaakunan selitys on ”hopeakentässä kolme oksakoroista, musta-punakatkoista vastapalkkia.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Kinnulan kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 17. syyskuuta 1958. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 2. tammikuuta 1959.
Kimpinen

| Kimpinen |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lappeenranta
Kaupunginosa nro:  7
Väkiluku:  1 235 (31.12.2013)
Etelä-Karjalan keskussairaala
Kimpisen urheilukeskuksen stadion
Galleria Pihatto
Kimpinen on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee Saimaan rannalla kaupungin keskustassa.
Lappeenrannan kuudennen ja seitsemännen kaupunginosan alueet eli nykyiset Taikinamäki ja Kimpinen liitettiin Lappeenrantaan pakkolunastamalla 11. toukokuuta 1907. Aiemmin alueet kuuluivat Lappeen pappilan maihin.
Pappilan rakennukset ovat edelleen olemassa, ja niissä toimii muun muassa Galleria Pihatto. Kaupunginosassa sijaitsevat myös Kimpisen urheilukeskus, Myllysaaren uimaranta- ja virkistysalue, Etelä-Karjalan keskussairaala, Viipurin Golfin Kahilanniemen golfkenttä ja Jehovan todistajien sali. Vuonna 1939 avatun urheilukeskuksen maastossa on aiemmin ollut 1790-luvulla rakennettu Kimpisen etulinnake, yksi kolmesta Lappeenrannan linnoituksen etulinnakkeesta. Valtakadun ympäristössä on puulajipuisto Arboretum, joka ulottuu myös Taikinamäen ja Lepolan kaupunginosien alueille.
Kimpisessä on paljon omakotiasutusta, mutta myös kerrostaloja. Kaupunginosaan kuuluu myös Kahilanniemen asuinalue. Kimpisen tilastoalueella on 1 235 asukasta.
Kaupunginosaa rajaavat Saimaa pohjoisessa, Kaukaan tehdasalue idässä, Kaukaankatu, Valtakatu ja Maaherrankatu etelässä ja Kimpisenkatu lännessä. Kimpisen naapurikaupunginosia ovat Kaukas, Parkkarila, Lepola, Taikinamäki ja Kylpylä.
Aiheesta muualla

Kaupunginosan esittely Lappeenrannan kaupungin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahvenlampi • Alakylä • Hakali • Harapainen • Hartikkala • Hiekkapelto • Hiessilta • Honkalahti • Hyrymäki • Ihalainen • Kanavansuu • Karhuvuori • Kariniemi • Kaukas • Keskus • Kesola • Kesämäki • Kimpinen • Kivisalmi • Korvenkeskus • Kourula • Kuusela • Kuusimäki • Kylpylä • Laihia • Lampikangas • Lapvesi • Lauritsala • Lavola • Leiri • Lentokenttä • Lepola • Linnoitus • Lintukangas • Mattila • Mustola • Myllymäki • Mälkiä • Mäntylä • Nuijamaa • Pajarila • Pallo–Tyysterniemi • Parkkarila • Peltola • Pulp • Putkinotko • Pöyhiänniemi • Rauha • Reijola • Ruoholampi • Rutola • Sammonlahti • Selkäharju • Skinnarila • Suolahti • Taikinamäki • Tirilä • Tykki–Kiviharju • Uus-Lavola • Vesivalo • Voisalmi • Ylämaa
Kyliä:  Hanhijärvi • Hiivaniemi • Kansola • Konnunsuo • Kontu • Leino • Louko • Moisio • Ravattila • Raippo • Ruokola • Rännikorpi • Simola • Sirkjärvi • Vainikkala
Muita alueita:  Huhtiniemi • Joutseno • Nuijamaa • Pikisaari • Ylämaa
Guanetidiini

| --- | --- |

Guanetidiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-[2-(atsosan-1-yyli)etyyli]guanidiini
Tunnisteet
CAS-numero: 55-65-2
ATC-koodi: C02CC02
PubChem CID: 3518
DrugBank: APRD01007
Kemialliset tiedot
Kaava: C10H22N4 
Moolimassa: 198,316
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 276–281 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 3–30%
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 1,5 vrk
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Guanetidiini (C10H22N4) on guanidiinijohdannainen ja verenpainelääkkeenä käytettävä orgaaninen yhdiste.
Synteesi

Guanetidiinisynteesin lähtöaine atsosiini alkyloidaan klooriasetonitriiliä käyttämällä, jolloin tuotteena muodostuu 1-atsosinyyliasetonitriiliä. Tämä molekyyli voidaan pelkistää litiumalumiinihydridillä 1-(2-aminoetyyli)atsosiiniksi, joka reagoidessaan S-metyylitiourean kanssa muodostaa guanetidiiniä.
Vaikutusmekanismi ja käyttö

Guanetidiini syrjäyttää noradrenaliinin vesikkeleistä ja estää sen vapautumista ja takaisin ottoa. Näin se estää noradrenaliinin pääsyn hermojen päätteisiin ja lieventää periferaalisten verisuonten supistumaa ja täten laskee verenpainetta. Guanetidiiniä käytetään keskivaikean tai vaikean ylipaineen hoitamiseen yksinään tai muiden lääkkeiden kanssa, joskin se on melko vähän käytetty lääkeaine. Sitä voidaan käyttää myös refleksidystrofiaan liittyvän kivun hoitoon.
Sivuvaikutukset

Guanetidiini voi aiheuttaa heikkouden ja väsymyksen tunnetta, bradykardiaa, huonovointisuutta ja oksentelua ja ejakulaation estymistä.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Guanethidine (englanniksi)
Eamonn Kinsella

Eamonn Edward Francis Kinsella (8. lokakuuta 1932 Carlow – 8. elokuuta 1991 Dublin) oli irlantilainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 110 metrin aitajuoksu.
Kinsella sijoittui 110 metrin aitajuoksussa viidenneksi Bernin EM-kilpailuissa 1954. Hän sai saman loppuajan 14,7 s kuin saksalainen pronssimitalisti Berthold Steines.
Kinyras

Myrrha ja Kinyras. Virgil Solisin kaiverrrus Ovidiuksen Metamorfooseihin.
Kinyras (m.kreik. Κινύρας) oli kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen pappiskuningas.
Kinyras oli Apollon poika ja Metharmen aviomies. Heidän lapsiaan olivat Adonis ja Myrrha. Kinyras ja Apollon järjestivät kilpailun nähdäkseen kumpi on parempi soittaja. Kinyras hävisi ja surmasi itsensä. Ovidiuksen mukaan Kinyras oli Arabian takana sijaitsevan Panchaian kuningas ja Myrrhan isä. Kun hän huomasi saattaneensa tyttärensä raskaaksi, hän yritti tappaa tämän, mutta jumalat muuttivat Myrrhan puuksi, josta kasvoi Adonis.
Kinešma

| Kinešma (Кинешма, Kinešma) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kinešma
 Koordinaatit: 57.4427°N, 42.1695°E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Federaatiosubjekti:  Ivanovon alue
Väkiluku (2010)  ():  88 164
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.admkineshma.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kinešma (ven. Ки́нешма) on kaupunki Venäjällä. Kinešma sijaitsee Ivanovon alueella, noin 400 kilometriä Moskovasta koilliseen, Volga-joen varrella.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa Kinešman asukasluku oli 88 164.
Kinešma on Vantaan ystävyyskaupunki.
Volgan rantanäkymä.
Kaupungin keskustaa.
Keskustaa.
Silta Volgan yli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kinešma Wikimedia Commonsissa
Ivanovon alueen kaupungit
Hallinnollinen keskus: Ivanovo

Furmanov | Gavrilov Posad | Jurjevets | Juža | Kinešma | Kohma | Komsomolsk | Navoloki | Pljos | Privolžsk | Putšež | Rodniki | Šuja | Teikovo | Vitšuga | Zavolžsk
Kimi

| Kimi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  20. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Chimm, Kimm
Nimen alkuperä:  Kim ja Joakim
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kimi on suomalainen miehen etunimi. Se on muodostettu nimestä Kim, joka on Joakimin lyhentymä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Kimi on annettu Suomessa noin 1 600 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen.
Vuonna 2015 Kimi lisättiin suomalaiseen nimipäiväkalenteriin Kim-nimen rinnalle. Molempien nimipäivä on 20. maaliskuuta.
Tunnettuja Kimejä

Kimi Klingberg (s. 1976), koripalloilija
Kimi Koivisto (s. 1992), jääkiekkoilija
Kimi Kuusela (s. 2001), jääkiekkoilija
Kimi Linnainmaa (s. 1994), amerikkalaisen ja kanadalaisen jalkapallon pelaaja
Kimi Lumme, lapsinäyttelijä
Kimi Räikkönen (s. 1979), Formula 1 -kuljettaja ja maailmanmestari
Kimi Vilkkula, oik. Wincent Willestrand (s. 1988), näyttelijä
Kimi Wakitashiro (s. 1950), japanilainen koripalloilija
Kuvitteellisia Kimejä

Kimi (engl. Cubbi), hahmo piirrossarjassa Kummikarhut
Kimi Keppostin, Rehti Repon apulainen vuoden 1940 elokuvassa Pinocchio
Kinolis

| Kinolis> Κίνωλις.Sijainti |
| --- | --- |
 Kinolis
Koordinaatit:  41°57′45″N, 34°9′16″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Ginolu, Doğanköy, Kastamonu
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Paflagonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinolis (m.kreik. Κίνωλις, Kinōlis; lat. Cinolis) eli Kimolis (m.kreik. Κίμωλις, Kimōlis; lat. Cimolis) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Paflagoniassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Kastamonun maakunnan Doğanköytä.
Kinolis sijaitsi Vähän-Aasian pohjoisrannikolla Pontoksen eli Mustanmeren etelärannalla, lännenpuoleisen Karambiin ja idänpuoleisen Sinopen välissä. Sen lähellä 60 stadioninmitan eli noin 11 kilometrin päässä sijaitsi Antikinolis. Kinoliin historiasta ei tiedetä mitään. Sen mainitsevat Strabon, Arrianos ja Markianos Herakleialainen sekä Pseudo-Skylaks, joka sanoo sen olleen kreikkalainen kaupunki. Kaupungin esiintyminen periplus-kirjallisuudessa kertoo sen olleen pysähdyspaikka rannikkopurjehduksilla.
Riho Grünthal

Riho Grünthal vuonna 2014.
Riho Manivald Villem Grünthal (s. 22. toukokuuta 1964 Helsinki) on suomalainen fennougristi.
Tieteellinen ura

Riho Grünthal opiskeli syyslukukaudesta 1983 alkaen Helsingin yliopistossa fennougristiikkaa ja  itämerensuomalaisia kieliä. Hän valmistui vuonna 1990 Filosofian maisteriksi, 1996 lisensiaatiksi ja vuonna 2003 tohtoriksi. Vuodesta 2005 alkaen Grünthal on toiminut Helsingin yliopiston itämerensuomalaisten kielten professorina.
Grünthal on opiskellut myös vuoden Budapestissa ja on matkustellut muun muassa Marin tasavallassa ja Mordvassa. Sen lisäksi hän on tehnyt kenttätyötä vepsäläisten keskuudessa. Hänen päätutkimusaloihinsa kuuluvat pienemmät itämerensuomalaiset kielet, ennen kaikkea vepsä, suomalais-ugrilainen etymologia ja kielitypologia.
Grünthal on Suomalais-Ugrilaisen Seuran esimies ja kansainvälisen fennougristiikkakongressien komitean (ICFUC) jäsen.
Vuosina 1987–1990 Grünthal oli yksi monikielisen Estonia-aikakauskirjan (ISSN 0930-8792) toimittajista.
Grünthal valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2007.
Henkilökohtaista

Grünthalin isänisä oli virolainen runoilija ja kielitieteilijä Villem Grünthal.
Julkaisuja (valikoima) > Tekijänä, kirjoja

Livvistä liivin. Itämerensuomalaiset etnonyymit. Helsinki: Suomalais-ugrilainen laitos 1997 (Castrenianumin Toimitteita 51).
Finnic adpositions and cases in change. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura 2003 (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 244).
Vepsän kielioppi. Helsinki: Suomalais-Ugrilainen Seura 2015 (Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opintoja varten XVII).
Julkaisuja (valikoima) > Tekijänä, artikkeleita

Kansainvälinen fennougristiopiskelijoiden tapaaminen.  – Virittäjä 92 (1988), 529-532.
1991: Marilaisten ja mordvalaisten arkipäivä ja kansallistietoisuus.  – Kieliposti 4/1991, 24-33.
Sananmuodostus ja johtimien merkitys eräiden marin sanojen etymologiassa.  – Journal de la Société Finno-Ougrienne 86 (1995), 87-102.
Suomen alkuperä.  – Virittäjä 103 (1999), 99-109.
Analyzing the Finnic ethnonyms.  – Folia Uralica Debreceniensa 6 (1999), 39-56.
Homonymy and systemacy in Estonian inflection.  – Keele kannul. Pühendusteos Mati Erelti 60. sünnipäevaks 12. märtsil 2001. Koostanud ja toimetanud Reet Kasik. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti Keele Õppetool 2001 (Tartu Ülikooli Eesti Keele Õppetooli Toimetised 17), 42-61.
Prehistoric contacts between Mordvin and Indo-European. – Finno-Ugrians and Indo-Europeans: Linguistic and Literary Contacts. Proceedings of the Symposium at the University of Groningen, November 22-24, 2001. Ed. by Rogier Blokland & Cornelius Hasselblatt. Maastricht: Shaker 2002 (Studia Fenno-Ugrica Groningana 2), 84-91.
Finno-Ugric 'dog' and 'wolf'. – Etymologie, Entlehnungen und Entwicklungen. Festschrift für Jorma Koivulehto zum 70. Geburtstag. Herausgegeben von Irma Hyvärinen, Petri Kallio und Jarmo Korhonen unter Mitarbeit von Leena Kolehmainen. Helsinki 2004 (Mémoires de la Société Néophilologique de Helsinki 63), 83-96.
Miksi itämerensuomessa on prepositioita? – Virittäjä 109 (2005), 28-51.
The Mordvinic languages between bush and tree: A historical reappraisal. – Sámit, sánit, sátnehámit. Riepmočála Pekka Sammallahtii miessemánu 21. beaivve 2007. Doaimmahan Jussi Ylikoski ja Ante Aikio. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura / Société Finno-Ougrienne 2007 (Mémoires de la Société Finno-Ougrienne 253), 115-135.
Finnic languages and Baltic Sea language area. – Incontri Linguistici 30 (2007), 29-48.
Morphological change and the influence of language contact in Estonian. – Beiträge zur Morphologie. Germanisch, Baltisch, Ostseefinnisch. Hrsg. von Hans Fix. [Odense:] University Press of Southern Denmark. 2007, 403-432.
Suomen kielen vaikutus viron kieleen. – Kielet kohtaavat. Toimittaneet Jyrki Kalliokoski, Lari Kotilainen ja Päivi Pahta. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2009 (Tietolipas 227), 231-263.
Kieliyhteisön rapautuminen ja kielellisen identiteetin muutos: 2000-luvun ersämordvalaiset ja vepsäläiset. – Kielissä kulttuurien ääni. Toimittaneet Anna Idström ja Sachiko Sosa. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2009 (Tietolipas 228), 265-289.
Population decline and the Erosion of the Veps Language Community. – Ethnic and Linguistic Context of Identity: Finno-Ugric Minorities. Ed. by Riho Grünthal & Magdolna Kovács. Helsinki 2011 (Uralica Helsingiensia 5), 267-293.