stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gabriel Naudé

Gabriel Naudé
Gabriel Naudé (2. helmikuuta 1600 – 10. heinäkuuta 1653) oli ranskalainen kirjastonhoitaja ja yksi oppineista libertiineistä. Hän oli Gui Patinin, Pierre Gassendin ja monen muun aikansa liberaalin ajattelijan ystävä.
Elämä

Naudé syntyi Pariisissa ja opiskeli lääketiedettä Pariisissa ja Padovassa. Hänestä tuli Ludvig XIII:n lääkäri. Vuonna 1629 hänestä tuli kardinaali Bagnin kirjastonhoitaja Roomassa, ja tämän kuoltua vuonna 1641 kardinaali Barberinin kirjastonhoitaja. Myös Kardinaali Richelieu aikoi tehdä Naudésta kirjastonhoitajansa, ja tämän kuoltua Naudé hyväksyi saman viran kardinaali Mazarinin palveluksessa. Seuraavan kymmenen vuoden ajan hän kokosi kirjoja Euroopan eri puolilta suureen Bibliothèque Mazarineen.
Fronde-kapinan seurauksena parlement myi kirjaston. Kuningatar Kristiina kutsui Naudén Tukholmaan. Hän ei kuitenkaan viihtynyt Ruotsissa, ja Mazarinin pyydettyä tätä palaamaan ja kokoamaan hajallaan olevan kirjaston uudelleen, tämä suostui. Hän kuitenkin kuoli matkalla Abbevillessä vuonna 1653.
Naudén toimittamia teoksia

Le Marfore, ou discours contre les libelles (Pariisi, 1620), hyvin harvinainen, uusintapainos 1868
Instruction à la France sur la vérité de l'histoire des Frères de la Roze-Croix (1623, 1624), ruusuristiläisten petoksista
Apologie pour tous les grands personnages faussement soupçonnez de magie (1625, 1652, 1669, 1712), puolustettuina ovat muun muassa Pythagoras, Sokrates ja Tuomas Akvinolainen
Advis pour dresser une bibliothèque (1627, 1644, 1676)
Addition à l'histoire de Louys XI (1630), sisältää selonteon kirjanpainamisen alkuperästä
Bibliographia politica (Venetsia, 1633, jne.; Ranskassa 1642)
De studio liberali syntagma (1632, 1654)
De studio militari syntagma (1637)
Considérations politiques sur les coups d'êtat
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Gabriel Naudé
Käännös suomeksi
Granen kirkko

| Granen kirkko Grane kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Grane, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1860
Suunnittelija:  Andreas Grendestad ja Andreas Nilsskog
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Granen kirkko (norj. Grane kirke) on Granen kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1860.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Granen kirkko Wikimedia Commonsissa
Gunnarstorp

| Gunnarstorp |
| --- | --- |
 Vrams Gunnarstorpin linna
 Gunnarstorp
 Koordinaatit: 56°06′00″N, 12°55′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Bjuv
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gunnarstorp on entinen taajama Bjuvin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Vuodesta 2015 Gunnarstorp on ollut osa Bjuvin keskustaajamaa. Gunnarstorpissa on aiemmin ollut kaivostoimintaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gunnarstorp Wikimedia Commonsissa
H. Owen Reed

H. Owen Reed
H. (Herbert) Owen Reed (17. kesäkuuta 1910 Odessa, Missouri – 6. tammikuuta 2014 Athens, Georgia) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja musiikkikirjailija.
Reed syntyi Missourissa ja opiskeli kotiosavaltionsa lisäksi Louisianassa. Vuonna 1937 hän kirjoittautui Eastman School of Musiciin. Myöhemmin hän opiskeli muun muassa Bohuslav Martinůn, Aaron Coplandin, Leonard Bernsteinin, Stanley Chappelin, Roy Harrisin ja Arnold Schönbergin johdolla.
Reed opetti vuosina 1939–1976 Michiganin valtionyliopistossa ja toimi vuodesta 1976 sen emeritusprofessorina. Hän tutki kansanmusiikkia ja sovelsi sen vaikutteita muun muassa teoksessaan La Fiesta Mexicana (1949). Muuhun tuotantoon kuuluu muun muassa kamarioopperatrilogia.
Reed julkaisi sävellystuotantonsa lisäksi kahdeksan sävellystä ja musiikin teoriaa käsittelevää kirjaa.
Gunnarskog

| Gunnarskog |
| --- | --- |
 Gunnarskogin kirkko
 Gunnarskog
 Koordinaatit: 59°49′48″N, 12°34′36″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlandin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Arvika
Väkiluku (2021):  264
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gunnarskog on taajama Arvikan kunnassa Värmlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 264 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gunnarskog Wikimedia Commonsissa
H. Olavi Laakso

Hannes Olavi Laakso (13. syyskuuta 1914 Lohja – 2. syyskuuta 1992) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1973.
Laakson vanhemmat olivat metsätyönjohtaja, tekstiilikauppias Edward Laakso ja Martta Asplund ja puoliso Helvi Hurmerinta. Laakso kävi kansakoulun jatkoluokat ja meni 14-vuotiaana harjoittelijaksi salolaisen Radioliike Nordell & Koskisen palvelukseen. Kesälomallaan 1934 hän oli harjoittelijana Salon Sähkötehtaalla. Hän suoritti sotilasradiosähköttäjän toisen luokan pätevyysvaatimuksen varusmiespalveluksen aikana 1934–1936, ja toimi sitten Nordell & Koskisen radiotehtaalle työnjohtajana. Laakso lunasti Lauri Koskisen puoliosuuden ja tuli Fjalar Nordellin yhtiökumppaniksi yritykseen 1937 ja johtokunnan jäseneksi. Välirauhan aikana hän palasi työnjohtajaksi Nordell & Koskisen Radiotehtaalle ja jatkosodan jälkeen hän aloitti tuotannon johtajana. Yhtiöstä tuli osakeyhtiö ja sen nimeksi tuli Salora Oy 1945. Saloran teknisenä johtajana Laakso oli 1970 asti, jolloin hän siirtyi johtajaksi. Vuonna 1973 hän siirtyi komponenttituotantoon keskittyneen tytäryhtiö Salcomp Oy:n toimitusjohtajaksi Uuteenkaupunkiin. Hän kuului lisäksi Radiotuonti Oy:n ja Radiogramo Oy:n johtokuntaan 1961–1966 ja Tähti-Auto Oy:n johtokuntaan 1963–1965. Fjalar Nordellin kuoleman jälkeen Laakso toimi Salora Oy:n johtokunnan puheenjohtajana. Hän jäi eläkkeelle 1977 oltuaan lähes 48 vuotta Saloran palveluksessa. Salora-jutussa Jouko Nordell ja Laakso tuomittiin vankeusrangaistuksiin törkeästä veropetoksesta 1979. Korkein oikeus vahvisti tuomion 1981.
Laakso vaikutti muun muassa Halikon kunnan elinkeinolautakunnan puheenjohtajana, Salon Seudun Väestönsuojeluyhdistyksen johtokunnan jäsenenä, Salon Seudun Reservialiupseerit ry:n puheenjohtajana sekä Salon Rotaryklubin presidenttinä. Hän osallistui talvi- ja jatkosotaan. Vuodesta 1967 hän omisti Kirjolan tilan Halikossa.
Gjerdrumin maanvyöry 2020

| Gjerdrumin maanvyöry |
| --- | --- |
 Askin kylä Gjerdrumin kunnassa.
Päivämäärä:  30. joulukuuta 2020
Kellonaika:  noin kello 4 aamuyöllä
Tapahtumapaikka:  Ask, Gjerdrum, Norja
Syy:  juoksusavi
Kuolleita:  10
Loukkaantuneita:  10
Gjerdrumin maanvyöry 2020
Norjassa Gjerdrumin kuntakeskuksessa Askissa tapahtui maanvyöry aamuyöllä 30. joulukuuta 2020 noin kello 4 aamuyöllä. Onnettomuudessa kuoli kymmenen ihmistä ja loukkaantui saman verran. Vyörymän vaurioittama alue on laaja, noin 300 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Norjan viranomaisten mukaan maanvyöry on yksi maan modernin historian suurimmista.
Norjan vesivaranto- ja energiavirasto NVE on kutsunut maanvyöryä juoksusavivyöryksi (norj. kvikkleireskred). Vyöryn syynä uskotaan olleen juoksusavi, joka on kerrostunut alueen maastoon. Ajan myötä savea koossa pitänyt suola on huuhtoutunut pois ja savesta on tullut juoksevaa, mikä on johtanut maanvyöryyn.
Uhrit ja tuhot

Maanvyörymässä kuoli kymmenen ihmistä, joista yksi oli lisäksi raskaana. Suurin osa uhreista löydettiin muutaman päivän kuluessa onnettomuudesta talojen raunioista, mutta kolme uhria oli edelleen kateissa kaksi viikkoa tapahtuneen jälkeen. Kaksi heistä löydettiin savesta, kahden metrin syvyydestä 9. helmikuuta 2021. Viimeinen kadoksissa ollut uhri löydettiin 22. maaliskuuta alimmista vyörymäkerroksista läheltä maantie 120:tä.
Onnettomuudessa loukkaantui kymmenen ihmistä, joista yksi vakavasti. Alueelta evakuoitiin yli tuhat ihmistä. Osa ihmisistä pelastettiin helikoptereilla taloista, jotka olivat vyöryneet jopa 400 metrin matkan tonteiltaan. Lisäksi vaara-alueelta evakuoitiin lehmiä, sikoja, koiria, kissoja ja muita eläimiä.
Romahtaneiden talojen raunioista onnistuttiin pelastamaan koiria, ja aluksi viranomaiset uskoivat myös ihmisten löytämisen elossa olevan mahdollista, jos raunioihin on jäänyt ilmataskuja, joissa kadonneet ovat voineet pysytellä elossa. Tiistaina 5. tammikuuta alueella tapahtui uusi pienehkö maanvyöry. Myöhemmin samana päivänä poliisi tiedotti, että toivo edelleen kateissa olevien kolmen ihmisen löytymisestä elossa on hiipunut. Tuohon mennessä kymmenestä kadonneesta seitsemän oli löydetty kuolleena. Yksi pieni koira löytyi 4. tammikuuta 2021 vahingoittumattomana romahtaneen talon rakenteisiin jääneestä ilmataskusta, kuusi päivää onnettomuuden jälkeen.
Maanvyörymä tuhosi kymmenkunta rakennusta, joissa oli yhteensä 31 asuntoa. Lisäksi tuhoutui rakennuksia, joissa oli yhteensä 30 autotallia.
Taustaa

Gjerdrumin kunta sijaitsee Vikenin läänissä noin 30 kilometriä Oslosta pohjoiseen, ja Gjerdrumin keskustaajama Ask sijaitsee vyörymäalueen reunalla. Gjerdrum on aluetta, joka merkittiin epävakaan savimaan vuoksi korkean maanvyörymäriskin alueeksi vuonna 2005.
Alueen maaperä on juoksusavea (tai nopeaa savea), joka on kerrostunut maahan jääkauden jälkeen merenpohjassa suolaisissa olosuhteissa. Suola on pitänyt savea koossa, mutta kun maa on kohonnut, savea on noussut merenpinnan yläpuolelle ja suolan huuhtoutumisen myötä savesta on tullut häiriintymisherkkää. Tällaisessa tilanteessa vettyneen maaperän savet saattavat lähteä vyörymäisesti liikkeelle.
Norjan vesivaranto- ja energiavirasto NVE:n mukaan yli 110 000 ihmistä asuu Norjassa alueilla, jotka on rakennettu juoksusavelle.
Reaktioita ja seurauksia

Norjan pääministeri Erna Solberg ja oikeusministeri Monica Mæland vierailivat alueella onnettomuuspäivänä. Uudenvuodenpuheessaan kuningas Harald kuvaili tapahtunutta tragediaksi, joka jättää syvän jäljen. Kuningas Harald, kuningatar Sonja ja kruununprinssi Haakon vierailivat alueella sunnuntaina 3. tammikuuta ja tapasivat sekä kotinsa menettäneitä uhreja että pelastajia työssään.
Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti surunvalittelunsa Norjan kuninkaalle Haraldille, Norjan kansalle ja kaikille niille, joita traaginen maanvyörymä on koskettanut. Myös pääministeri Sanna Marin esitti surunvalittelunsa. Sisäministeri Maria Ohisalo sanoi Suomen olevan valmis auttamaan Norjaa pelastustyössä, jos Norja sitä pyytää. Ruotsin kuningaspari Kaarle Kustaa ja kuningatar Silvia välittivät myös osanottonsa. Ruotsi lähetti paikalle pelastustyöntekijöitä, ja Suomen lisäksi Tanska tarjosi apuaan.
10. tammikuuta Gjerdrumin kirkossa pidettiin muistojumalanpalvelus. Koronaviruspandemian vuoksi tilaisuutta saattoi seurata vain televisiosta ja radiosta. Paikalla olivat kuitenkin Norjan pääministeri sekä suurkäräjien puhemies.
Vyörymäalueen lähellä kesken ollut rakennushanke on pysäytetty toistaiseksi turvallisuussyihin vedoten. Indre Fosenin kunnassa on keskeytetty suuri tietyö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gjerdrumin maanvyöry 2020 Wikimedia Commonsissa
Gyrobussi

Gyrobussi G3-1, maailman ainoa säilynyt gyrobussi Antwerpenissa museoituna.
Gyrobussi on sähkömoottorilla toimiva linja-auto, joka saa energiansa johdinautoista poiketen ilman johtimia ja akkua vauhtipyörästä (kreikaksi gyros). Pääteasemilla vauhtipyörä kiihdytetään sähkömoottorin avulla uudestaan maksiminopeuteensa.
Ominaisuudet

Gyrobussin etuja ovat hiljaisuus ja ympäristöystävällisyys. Riippumattomuus johtimista mahdollistaa liikennöinnin vaihtelevilla reiteillä. Haittana on paino: Noin 20 henkilön bussissa, jonka toimintasäde on 20 kilometriä, täytyy olla noin 3 000 kilogramman painoinen vauhtipyörä. 3 000 kierrosta minuutissa pyörivä vauhtipyörä vaatii erityisen kiinnityksen ja turvallisuusvarustuksen. Vauhtipyörän takia myös kaarreajo gyrobussilla poikkeaa normaalista.
Historia

Gyrobussiliikennettä on kokeiltu muun muassa Sveitsissä vuosina 1953–1960 reitillä Yverdon-les-Bains–Grandson. Linjan pituus oli 4,5 kilometriä; bussit kulkivat kerran tunnissa paitsi ruuhka-aikana puolen tunnin välein.
Gyrobussilinjoja on ollut myös muun muassa Belgiassa linjalla Gent Zuid – Merelbeke (1956–1959) ja Leopoldvillessä (nykyinen Kinshasa), joka sijaitsee nykyisessä Kongon demokraattisessa tasavallassa.
Useimmat gyrobussikokeilut ovat päättyneet huonoon menestykseen, kun bussit usein eivät ehtineet ajoissa latauspisteeseensä.
Gezelius

Gezelius on pohjoismainen suku, joka on tuottanut kolme piispaa. Suku on kahdesti aateloitu, yksi sukuhaara on ottanut käyttöönsä nimen Olivecreutz.
Suvun jäseniä

Johannes Gezelius vanhempi s. 1615, Turun piispa 1664–1690
Johannes Gezelius nuorempi s. 1647, Turun piispa 1690–1718, Johannes vanhemman poika
Johannes Gezelius s. 1686, Porvoon piispa 1721–1733, Johannes nuoremman poika
Johan Olivecreutz (s. Gezelius, 1721–1804), kartanonomistaja ja valtiopäivämies, aateloitiin 1751 ja otti käyttöön nimen Olivecreutz
Georg Gezelius (1735–1789), ruotsalainen pappi ja kirjailija
Aiheesta muualla

Tietoa Gezelius-sukua koskevista lähteistä (Arkistolaitos)
Guy Mollet
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Guy Mollet Wikimedia Commonsissa
Gossi

| Gossi |
| --- | --- |
 Gossi
 Koordinaatit: 15°49′6″N, 1°18′34″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Timbuktun alue
Piiri:  Gourma-Rharousin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15 000 km²
Väkiluku (2009):  24 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gossi on maalaiskunta ja sen keskuskylä Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirissä Malissa. Se sijaitsee Gourman tasangolla 135 kilometriä Rharousista kaakkoon. Kunnassa on 24 100 ja keskuskylässä 6 300 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Gossin kunnan pinta-ala on 15 000 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Gourma-Rharousin piirin Inadiatafanen ja Ouinerdenin, lounaassa Douentzan piirin Homborin ja idässä Gaon piirin N’Tillitin kuntiin sekä kaakkoisnurkassa Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Sadevesien synnyttämä Gossin järvi on tärkeä karjan juottopaikka.
Kuntaan kuuluvat Gossin ja N’dakin kylät sekä 58 paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat etupäässä tuaregeja. Lisäksi on fulbeja ja songhaita. Vallitseva uskonto on islam.
Gossin kautta kulkee Moptin ja Gaon välinen maantie maantie RN16. Seudun pääelinkeino on paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, naudat, aasit ja kamelit. Lisäksi viljellään hirssiä ja riisiä sekä harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Gossissa pidetään tärkeät karjamarkkinat.
Palveluihin kuuluvat koulut ja terveyskeskus. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja vesiposteja. Suuri osa väestöstä joutuu käyttämään juomakelvotonta vettä.
George Hamilton

George Hamilton
George Hamilton (s. 12. elokuuta 1939 Memphis, Tennessee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuva- sekä televisionäyttelijä. Hän aloitti elokuvauransa jo vuonna 1952 ja näyttelee edelleen. Hamilton on myös ohjannut useita elokuvia.
Näyttelijänura

George Hamilton sai ensimmäisen pienen roolinsa jo 1952 mutta löi läpi 1959 elokuvalla Varjoja auringossa (engl. 'Crime & Punishment, USA').
Yksityiselämä

Hamilton tapasi presidentin tyttären Lynda Byrd Johnsonin 1966 ja heidän välilleen syttyi romanssi. Hän oli myöhemmin naimisissa Alana Collinsin kanssa vuosina 1970–1975; heille syntyi liitosta poika Ashley Hamilton 1974. Hamiltonilla on myös poika George Thomas Hamilton (s. 2000) Kimberley Backfordin kanssa.
Muuta

Hamilton usein sekoitetaan näyttelijä Warren Beattyyn heidän ulkoisen samankaltaisuutensa vuoksi. Hänet tunnetaan myös värikkäistä yksityiselämän käänteistä sekä rusketuksestaan, joka ei tunnu koskaan kalpenevan.
Elokuvia

Varjoja auringossa  (Crime & Punishment, 1959)
Kohtaus Firenzessä  (Light in the Piazza, 1962)
Voittajat  (The Victors, 1963)
Z-Z-Zorro! (1981)
Kummisetä osa III  (1990)
Doc Hollywood  (1991)
Hollywood Ending – elokuvan päätepysäkki  (2002)
Aiheesta muualla

George Hamilton Elonetissä.
George Hamilton Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Gregers Gram

| Gregers Gram |
| --- | --- |

Norjan pääministeri Tukholmassa
 Stangin II ja Hagerupin I hallitus 2. toukokuuta 1893 – 17. helmikuuta 1898  
Edeltäjä:  Otto Blehr
Seuraaja:  Otto Blehr
 Stangin I hallitus 13. heinäkuuta 1889 – 6. maaliskuuta 1891  
Edeltäjä:  Jacob Stang
Seuraaja:  Otto Blehr
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gregers Winther Wulfsberg Gram
Syntynyt: 10. joulukuuta 1846 Moss, Norja
Kuollut: 1. elokuuta 1929 (82 vuotta) Vestre Aker, Norja
Ammatti:  juristi, poliitikko
Sukulaiset:  Gregers Winther Wulfsberg (isoisä)
Tiedot
Puolue:  Høyre
Gregers Winther Wulfsberg Gram (10. joulukuuta 1846 Moss – 1. elokuuta 1929 Vestre Aker) oli norjalainen juristi ja Høyren poliitikko. Hän toimi Norjan pääministerinä Tukholmassa vuosina 1889–1891 ja 1893–1898.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gregers Gram Wikimedia Commonsissa
Guðmundur G. Hagalín

| Guðmundur G>  Hagalín.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1898 Lokinhamrar, Islanti
Kuollut: 1985 (86–87 vuotta) Akranes, Islanti
Kansalaisuus:  Islanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: islanti
Tuotannon kieli: islanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Guðmundur G. Hagalín (1898 Lokinhamrar, Islanti – 1985 Akranes, Islanti) oli islantilainen kirjailija.
Kirjailijantyön rinnalla Guðmundur G. Hagalín toimi kirjastonhoitajana ja opettajana. Hän oli mukana myös kunnallispolitiikassa. Hänen tuotantoonsa kuuluu 12 romaania ja 12 novellikokoelmaa, joissa hän kuvaa kotiseutunsa länsivuonojen kalastajia.
Geopolitiikka

Geopolitiikka on politiikantutkimuksen ja poliittisen maantieteen tutkimussuunta, joka tutkii kansainvälistä politiikkaa maantieteestä lähtien. Geopolitiikan mukaan maan ulkopolitiikan määrää maantieteellinen sijainti[1], muut maantieteelliset tekijät, kansalliset liittoutumat, taloudelliset siteet, luonnonvarat, topografia, väestö, itsenäinen taloudellinen kapasiteetti jne.
Geopolitiikka sen perinteisessä merkityksessä on oppi, jonka mukaan maan politiikan ja ulkosuhteiden määräävät fyysiset ominaisuudet ja resurssit (maantieteellinen sijainti, alue, ilmasto, topografia, väestö, luonnonvarat jne.). Samalla geopolitiikka voidaan määritellä tieteeksi, joka käsittelee ja analysoi maantieteellisiä, historiallisia, poliittisia ja muita riippumattomia tekijöitä, jotka vaikuttavat maan strategiseen potentiaaliin.
Historia

Geopolitiikka kehittyi 1800-luvun lopulla lähinnä tieteelliseksi perusteluksi imperialismille. Halford Mackinder kehitti 1900-luvulla teoriaa maailmansaarekkeista, jossa valtiot jaettiin merivaltiohin ja mannervaltiohin sekä korostettiin Venäjän hallitseman alueen merkitystä koko maailmalle. Tuolloin Britannia pyrki Japania tukemalla rajoittamaan Venäjän vahvistumisen mahdollisuutta Kaukoidässä. Termin geopolitiikka otti käyttöön Uppsalan ja Göteborgin yliopistossa politologiaa opettanut Rudolf Kjellén vuonna 1899.
Teoriat

Klassiseen geopolitiikkaan liitetyistä käsitteistä ja teorioista mainittakoon maavalta (mannervalta), merivalta, sydänmaa, etupiiri, reunavaltio, sisämaavaltio, harmaa vyöhyke, puskurivaltio, valtion elintila, geopoliittiset suuralueet, dominoteoria ja voimatasapaino.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Geopolitiikka Wikimedia Commonsissa
GP2 Venäjän Grand Prix 2015

|  GP2 Venäjän Grand Prix 2015 |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 2015. 

Päivämäärä:  10. lokakuuta 2015
Sijainti:  Sotši, Venäjä
Rata:  Katuun pohjautuva moottorirata   5,848 km

Lauantain kilpailu
Pituus:  15 kierrosta
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alex Lynn
Talli:  DAMS
Aika:  2.01,840
Nopein kierros
Kuljettaja:   Stoffel Vandoorne
Talli:  ART Grand Prix
Aika:  1.47,195 (kierroksella 15)
Palkintokoroke
Voittaja:   Alexander Rossi  (Racing Engineering)
Toinen:   Pierre Gasly  (DAMS)
Kolmas:   Stoffel Vandoorne  (ART Grand Prix)
Sunnuntain kilpailu
Pituus:  21 kierrosta
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:  {{{{{paalulta lähtijän maa genetiivissä2}}} lippu}} {{{paalulta lähtijä2}}}
Talli:  {{{paalulta lähtijän talli2}}}
Aika:  {{{paaluaika2}}}
Nopein kierros
Kuljettaja:   Pierre Gasly
Talli:  DAMS
Aika:  1.47,368 (kierroksella 16)
Palkintokoroke
Voittaja:   Richie Stanaway  (Status Grand Prix)
Toinen:   Rio Haryanto  (Campos Racing)
Kolmas:   Raffaele Marciello  (Trident)
GP2 Venäjän Grand Prix 2015 oli GP2-kauden 2015 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 10.–11. lokakuuta Sotšin katuradalla Venäjällä. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Venäjän GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voitti Racing Engineeringin Alexander Rossi. Sunnuntain kilpailun voitti Status GP:n Richie Stanaway. Neljänneksi sijoittunut Stoffel Vandoorne varmisti sarjan mestaruuden.
Tulokset > Lauantain kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 8 |  Alexander Rossi | Racing Engineering | 15 | 58.33,520 | 3 | 12,5 |
| 2. | 1 |  Pierre Gasly | DAMS | 15 | +3,101 | 4 | 9 |
| 3. | 5 |  Stoffel Vandoorne | ART Grand Prix | 15 | +4,279 | 2 | 8,5 |
| 4. | 18 |  Sergei Sirotkin | Rapax | 15 | +8,474 | 10 | 6 |
| 5. | 15 |  Rio Haryanto | Campos Racing | 15 | +11,884 | 13 | 5 |
| 6. | 11 |  Raffaele Marciello | Trident | 15 | +12,695 | 7 | 4 |
| 7. | 23 |  Richie Stanaway | Status Grand Prix | 15 | +14,506 | 8 | 3 |
| 8. | 14 |  Arthur Pic | Campos Racing | 15 | +15,698 | 5 | 2 |
| 9. | 3 |  Dean Stoneman | Carlin | 15 | +20,660 | 19 | 1 |
| 10. | 6 |  Nobuharu Matsushita | ART Grand Prix | 15 | +23,457 | 12 | 0,5 |
| 11. | 9 |  Mitch Evans | Russian Time | 15 | +26,819 | 18 |  |
| 12. | 21 |  Norman Nato | Arden International | 15 | +27,140 | 9 |  |
| 13. | 12 |  Johnny Cecotto, Jr. | Trident | 15 | +30,727 | 6 |  |
| 14. | 26 |  Nathanaël Berthon | Daiko Team Lazarus | 15 | +32,828 | 20 |  |
| 15. | 20 |  André Negrão | Arden International | 15 | +37,369 | 11 |  |
| 16. | 17 |  René Binder | MP Motorsport | 15 | +39,930 | 21 |  |
| 17. | 19 |  Robert Vișoiu | Rapax | 15 | +42,614 | 23 |  |
| 18. | 16 |  Nicholas Latifi | MP Motorsport | 15 | +44,888 | 15 |  |
| 19. | 4 |  Sean Gelael | Carlin | 15 | +59,064 | 24 |  |
| Kesk. | 2 |  Alex Lynn | DAMS | 10 | DNF | 1 | 4 |
| Kesk. | 27 |  Sergio Canamasas | Daiko Team Lazarus | 0 | Ulosajo | 22 |  |
| Kesk. | 22 |  Marlon Stöckinger | Status Grand Prix | 0 | Ulosajo | 16 |  |
| Kesk. | 7 |  Jordan King | Racing Engineering | 0 | Ulosajo | 14 |  |
| Kesk. | 10 |  Artjom Markelov | Russian Time | 0 | Ulosajo | 17 |  |
Lähde: