stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matts Björk

Matts Viktor (M. V.) Björk (13. maaliskuuta 1867 Kokkolan maalaiskunta – 4. syyskuuta 1936 Seinäjoki) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.
Björkin vanhemmat olivat talollinen Anders Björkbacka ja Lovisa Kulla. Hän pääsi ylioppilaaksi 1888 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1893. Björk sai varatuomarin arvon 1896.
Björk hoiti tuomarin tehtäviä vuosina 1893–1901. Hän oli ylimääräisenä virkailijana Vaasan ja Viipurin hovioikeudessa 1901–1902 ja toimi Viipurin kaupunginvoutina 1902–1907, Viipurin raastuvanoikeuden nuorempana oikeusneuvosmiehenä 1907–1914 sekä Viipurin hovioikeuden apujäsenenä 1910–1911. Tämän jälkeen hän oli Lapinmaan tuomiokunnan tuomarina 1914–1917, Viipurin hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena 1917–1920, asianajajana Helsingissä 1920–1923 ja Alavuden tuomiokunnan tuomarina 1923–1936.
Björk oli kansanedustajana 1910–1914, 1917–1919, 1924–1927 sekä 1930–1933 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtajana 1918–1919 ja 1924–1926. Björk kuului Kokkolan ja Viipurin kaupunginvaltuustoihin.
Björk oli naimisissa vuodesta 1902 Dina Josefina Schoultsin kanssa. Lääkäri, psykoanalyytikko Stig Erik Mathias Björk (s. 1910) oli heidän poikansa.
Johan Broända

Johan Jakob Broända (10. lokakuuta 1866 Kruunupyy – 23. lokakuuta 1947 Kruunupyy) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Ruotsalainen kansanpuolue.
Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä edustanut Broända toimi kansanedustajana viiden vuoden ajan, huhtikuusta 1919 huhtikuuhun 1924. Hänet valittiin eduskuntaan kaksissa vaaleissa, eduskuntavaaleissa 1919 ja eduskuntavaaleissa 1922. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti laki- ja talousvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja talousvaliokunnassa. Hän oli myös niin kutsutun Tulenheimon komitean jäsen. Broända toimi poliittisella urallaan myös Kruunupyyn kunnallislautakunnan ja kunnanvaltuuston jäsenenä, molempien puheenjohtajana sekä Ruotsalaisen kansanpuolueen lisätyn keskushallituksen jäsenenä.
Broända oli ammatiltaan maanviljelijä. Hän viljeli maata kotitilallaan Kruunupyyssä. Nuorena hän työskenteli merillä ja Yhdysvalloissa. Hän toimi myös maallikkotuomarina, lautamiehenä, ja sai herastuomarin arvonimen.
Broändan vanhemmat olivat maanviljelijä Jakob Broända ja Maria Forsnäs. Hänen puolisonsa oli Anna Wilhelmina Åminne, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1891. Johan Broända kuoli lokakuussa 1947, 81-vuotiaana.
Luettelo maiden ja alueiden hiilidioksidipäästöistä henkeä kohti

Hiilidioksidipäästöt henkeä kohti maailman kaikissa eri maissa vuonna 2017. Mitä tummempi punainen, sitä suuremmat päästöt per henkilö. Valkoinen tarkoittaa, että dataa ei ole.
Tämä on luettelo maiden ja joidenkin itsehallintoalueiden hiilidioksidipäästöistä henkeä kohti vuodesta 1990 vuoteen 2003. Tiedot ovat peräisin Yhdysvaltain energiaviraston Carbon Dioxide Information Analysis Center (CDIAC) YK:n tilastokeskukselle tekemästä tutkimuksesta.
Maat on lueteltu vuoden 2003 päästöjen mukaan. Tilanne on muuttunut tästä huomattavasti.
Kommentit

Australian tietoihin sisältyy Joulusaari, Kookossaaret ja Norfolkinsaari.
Ranskan tietoihin sisältyy Monaco.
Italian tietoihin sisältyy San Marino.
Irakin ja Saudi Arabian tietoihin sisältyy osia Saudi-Irakin neutraalivyöhykkeestä.
Norjan tietoihin sisältyy alustavia tietoja.
USA:n tiedot perustuvat luonnonkaasutietoihin.
Urheilujuoma

Urheilujuomalla tarkoitetaan ennen kaikkea pitkäkestoisen urheilusuorituksen yhteydessä nautittavaa, itse tehtyä tai kaupallista juomaa. Tällaisen juoman ensisijaisena tarkoituksena on korvata hikoillessa menetetty neste ja natrium sekä mahdollisesti muitakin kivennäisaineita.
Myös etukäteen nautitut tankkausjuomat ja jälkikäteen nautitut palautumisjuomat luetaan urheilujuomiksi. Niiden ensisijaisena tehtävänä on täyttää kehon glykogeenivarastoja ja nopeuttaa palautumista proteiinin avulla.
Urheilujuomien koostumus

Seuraavassa keskitytään lähinnä kaupallisiin, suorituksen aikana nautittaviin valmisteisiin, joiden ravintosisällöt ovat hyvin tiedossa.
Yleisesti ottaen juomat voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
Hypotoniset juomat, joiden sokeri- ja mineraalipitoisuus on pienempi kuin elimistössä.
Isotoniset juomat, joiden sokeri- ja mineraalipitoisuus vastaa elimistön arvoja
Hypertoniset juomat, joiden sokeri- ja mineraalipitoisuus on korkeampi kuin elimistössä.
Useimmat kaupalliset juomat kuuluvat kahteen ensimmäiseen ryhmään.
Suurin osa energiaa antavista hiilihydraateista on juomissa heti imeytyvänä glukoosina, eli rypälesokerina, lopun ollessa muita sokereita, kuten fruktoosia ja sakkaroosia.
Juomien sisältämiä kivennäisaineita ovat natrium ja ainakin osa seuraavista: kalium, magnesium ja kloori. Kivennäisaineet ovat tärkeitä muun muassa sydämen ja muiden lihasten ja hermoston toiminnalle, soluaineenvaihdunnalle, sekä elimistön vesitasapainolle muun muassa janon tunteen säätelijöinä. Näistä tarkein on tässä yhteydessä on natrium, jonka pitoisuuden suhteellisen lieväkin nousu (hypernatremia) tai lasku (hyponatremia) elimistössä voi tuottaa oireina muun muassa väsymystä, uneliaisuutta, pahoinvointia tai huimausta.
Proteiinia ja rasvaa kaupalliset urheilujuomat sisältävät hyvin vähän jos ollenkaan, sen sijaan kofeiinia on joihinkin lisätty piristeeksi ja väitettyjen muiden hyötyjen takia.
Esimerkkinä yhden isotonisen urheilujuoman, Gatoraden, valmistajan ilmoittama ravintosisältö per 1 dl valmista juomaa:
Energiaa 105 kJ (25 kcal)
Hiilihydraattia 6,5g
Natriumia 52 mg
Kaliumia 12 mg
Magnesiumia 5 mg
Urheilujuomien koostumus > Itse tehdyt urheilujuomat

Vaihtoehto kaupallisille tuotteille on luonnollisesti itse tehty. Reseptejä ja sitä myötä koostumuksia on monia, mutta yleisesti käytettäviä ainesosia ovat hunaja (mm. glukoosia ja fruktoosia) tai sokeri (eli sakkaroosi), suola, marja- tai hedelmämehu, sekä maltodekstriini. Palautusjuomiin myös heraproteiini tai soija. Yksinkertaisimmillaan urheilujuoman tekee lisäämällä vajaan tl suolaa ja 2-5 rkl sokeria 1 litraan vettä.
Urheilujuomien koostumus > Palautumis- ja tankkausjuomat

Urheilujuomia käytetään myös suorituksen jälkeen, tarkoituksena nopeuttaa elimistön ravinnevarantojen uudelleentäyttymistä ja tehostamaan harjoituksen vaikutusta. Palautumisjuoma on tyypillisesti veteen sekoitettua maitoheraproteiinia ja maltodekstriiniä (tärkkelystä), mutta kaupalliset valmisteet voivat sisältää lisäksi muun muassa glukoosia, kreatiinia, lisättyä glutamiini -aminohappoa, vitamiineja, hivenaineita, maitohappobakteereja sekä väri- ja makeutusaineita.
Vaativaa suoritusta edeltävään kehon glykogeenivarastojen täyttöön voi hiilihydraatteja nauttia myös nestemäisessä muodossa. Tällöin puhutaan tankkausjuomasta. Tankkausjuomana voidaan käyttää esimerkiksi tuoremehua tai sokeroitua virvoitusjuomaa.
Muuta

Yleisen käsityksen mukaan urheilujuomat eivät ole tarpeellisia kevyessä tai lyhytkestoisessa kuntoilussa (alle 1h), vaan juomaksi riittää pelkkä vesi. Tarpeeseen vaikuttaa myös harjoituskertojen tiheys. Kaupallisia juomia markkinoidaan optimaalisina pitoisuuksiltaan, imeytyvyydeltään ja teholtaan, mutta ainakin tavalliselle kuntoilijalle niiden etu itse tehtyyn nähden on kyseenalaistettavissa.
Sokerisina ja usein lievästi happamina urheilujuomien säännöllinen käyttö on jonkinlainen uhka hampaille, varsinkin kun suu  tapaa kuivua fyysisessä harjoituksessa. Tätä haittaa voi ehkäistä välttämällä juoman purskuttelua suussa ja huuhtomalla suu puhtaalla vedellä harjoituksen jälkeen.
Historia

1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kestävyysurheilijat täydensivät suorituksen aikana neste-, energia- ja kivennäisainevarastojaan juomalla esimerkiksi alkoholipitoisuudeltaan mietoa olutta. Oluen valmistusprosessin aikana vesi keitetään, mikä teki oluesta steriilimpää juomaa kuin vedestä, jonka alkuperää tai puhtaustasoa ei tiedetty. Tutkimusten mukaan pienikin alkoholimäärä vaikuttaa haitallisesti fyysiseen suoritukseen.
Aiheesta muualla

http://www.avoin.helsinki.fi/oppimateriaalit/ravitsemustieteen_perusteet/
http://www.terveysportti.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_haku=suola&p_artikkeli=dlk00097
http://www.brianmac.co.uk/drinks.htm
http://www.dexal.fi
http://www.gatorade.com
http://www.slowtwitch.com/mainheadings/product2006/nutri/gatorade.html (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.maxim-nrg.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.intiaanisokeri.fi/index.php?sivu=jaksamisjuoma (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.gutzy.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Urheilu |
| --- | --- |
Muodot:  Ammattiurheilu  Yksilöurheilu Kestävyys  Joukkueurheilu  Naisten urheilu  Puoliammattilasurheilu  Sotilasurheilu  Vammaisurheilu  Veteraaniurheilu  Harrasteurheilu  Kokemusurheilu  e-Urheilu 
Tiede:  Liikunta Kuntoilu  Harjoittelu Lihasvoimaharjoittelu  Lääketiede Doping  Psykologia  Urheiluvammat  Pedagogiikka Koululiikunta  Fyysinen aktiivisuus  Ravitsemus Juomat  Ravinteet 
Liiketoiminta:  Urheiluagentti Pelaaja-agentti  Johtaminen  Journalismi  Markkinointi  Seura  Sponsorointi  Taloustiede  Oikeus  Pelaajakauppa 
Kulttuuri:  Derby-ottelu  Elokuva  Fani  Maskotti  Urheiluhenki  Vedonlyönti 
Muuta:  Kansallisurheilu  Urheilulajit
Heli Astala

| Heli Astala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. marraskuuta 1937 Salo
Kuollut: 7. toukokuuta 2018 (80 vuotta) Turku
Poliitikko
Puolue:  Vasemmistoliitto
Entiset puolueet:  Suomen Kansan Demokraattinen Liitto
Asema:  kansanedustaja (1979–1995), kaupunginvaltuutettu (1969–1992)
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen vaalipiiri
Kotipaikka:  Turku
Heli Hellevi Astala, o.s. Lehtisalo (3. marraskuuta 1937 Salo – 7. toukokuuta 2018 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana Suomen kansan demokraattisen liiton (1979–1990) ja Vasemmistoliiton (1990–1995) eduskuntaryhmissä. Astala oli Suomen naisten demokraattisen liiton pääsihteeri vuosina 1977–1980.
Astala kirjoitti ylioppilaaksi Turun tyttölyseosta 1956 ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1961. Hän meni vuonna 1961 naimisiin diplomikielenkääntäjä Alpo Astalan kanssa.
Astala vaikutti Turun kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1992, jonka jälkeen hän ei pyrkinyt jatkoon. Vuodet 1980–1987 Astala toimi SKDL:n Varsinais-Suomen piirin puheenjohtajana. Astala oli presidentin valitsijamies vuosina 1978, 1982 ja 1988.
Astala asui Turussa vakituisesti vuodesta 1951 lähtien. Hän kirjoitti eduskuntauransa jälkeen muun muassa runoja ja piti puheita kirkkoon kuulumattomien hautajaisissa kuten äitinsä Alli Lehtisalokin. Heli Astala oli Turun vapaa-ajattelijoiden jäsen ja sai vuonna 2008 Vapaa-ajattelijain liiton kultaisen ansiomerkin.
Aiheesta muualla

.aspx Heli Astala Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kansandemokraattien kansanedustajat
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (35):  Alppi  Astala  Björklund (1979–1982)  Ekorre  Hirvelä  Hyvönen (1979–1980)  Jokinen  Jokiniemi  Juvela  Järvenpää  Kainulainen (1982–1983)  Kemppainen  Kivistö  Koskenniemi  Koskinen  Kuoppa  Laine  Liedes  Mattsson  Männistö  Niskanen  Peltola (1980–1983)  Puhakka  Pursiainen  Rosnell  Ruotsalainen  Rytkönen  Saarinen  Saarto  Salminen  Säilynoja  Söderström  Tamminen  Tennilä  Toiviainen  Uitto  Wahlström  Vähäkangas 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (26):  Alppi  Astala  Helle  Hirvelä  Kautto  Kemppainen  Kivistö (1983–1985)  Koskenniemi  Kuoppa  Laaksonen  Laine  Leppänen  Liedes (1983–1985†)  Mustonen (1983, 1985–1987)  Männistö  Peltola (1985–1987)  Pursiainen  Rosnell  Saarto (1983–1986)  Salminen  Stenius-Kaukonen  Säilynoja  Söderström  Tennilä  Toiviainen  Turpeinen  Uitto (1986–1987)  Vepsäläinen  Vähäkangas 
| n k Kansandemokraattien kansanedustajat 1987–1990 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (16):  Aho  Andersson  Apukka  Astala  Helle  Jokinen  Kemppainen  Laaksonen  Lahtinen  Leppänen  Männistö  Seppänen  Säilynoja  Uitto  Wahlström  Vähäkangas 
Vasemmistoliiton kansanedustajat
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 1990–1991 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (20):  Aho  Andersson  Apukka  Astala  Helle  Jokinen  Kemppainen  Laaksonen  Laine  Lahtinen  Leppänen  Löyttyjärvi  Männistö  Seppänen  Stenius-Kaukonen  Säilynoja  Tennilä  Uitto  Wahlström  Vähäkangas 
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (19):  Aho  Andersson  Apukka  Astala  Helle  Korhonen  Laakso  Laaksonen  Laine  Leppänen  Ojala  Polvi  Polvinen  Rimmi  Seppänen  Stenius-Kaukonen  Tennilä  Wahlström  Vähäkangas 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Utva

Utvan tehdas
Utva (suomeksi hanhi) on nykyisin serbialainen lentokonetehdas. Se sijaitsee Pančevossa Belgradin lähellä. Tehdas perustettiin vuonna 1937 Zemunissa. Sen toimeliain vaihe oli sosialistisen Jugoslavian aika. Se on valmistanut yli 900 lentokonetta.
Viime aikoina nimi on vaihdellut: vuonna 1996 se yhdistettiin Lola-tehtaaseen. Vuonna 1999 Nato pommitti tehdasta voimakkaasti. Vuonna 2005 omistus vaihtui uudestaan ja tehtaan nimi on  Utva Aircraft Industry ainakin länsimaiden kanssa käytävässä kaupassa. Yhtiössä on nykyisin vain 250 työntekijää.
Nykyajan hankkeet

G-4 Super Galeb on 1980-luvulla kehitetty sotilaskoulukone, jota päätyi etupäässä Serbian ilmavoimille.
Lasta 95 on peruskoulukone, Serbian ilmavoimat osti 16 konetta, Irak on tilannut 20 konetta. Ensilento 5. helmikuuta 2009.
Utva 96 on Utva 75:n korvaajaksi kaavailtu lentokone
Utva Vrabac (UAV Vrabac) on miehittämätön tiedustelulentokone.
Historialliset lentokoneet

212
213 'Vihor'
Utva Aero 3
Utva C-3 Troika
56
60
60-AT1
60-AT2
60-AG maatalousversio
60-AM lentoambulanssi
60H vesikone
60 V-51
65
65 'Privrednik' maatalouskone
65 'Privrednik'-IO
65 'SuperPrivrednik'-350
66
66-AM lentoambulanssi
66H
66V
66 Super STOL
Utva 75
75A21
75A41
75AG11
75 V-53
Lasta
Utva Lasta 95
Utva 96
Mini UAV Raven
Medium UAV
Utva-75
Utva-65
Utva-66H
Utva-213
Aiheesta muualla

Tehtaan sivusto[vanhentunut linkki]
Yugoslavia The Aviation Industry
Kansainvälinen ilmailuliitto

| Kansainvälinen ilmailuliitto> Fédération Aéronautique Internationale |
| --- | --- |
Laji:  ilmailu
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  FAI
Perustettu:  14. lokakuuta 1905
Sijainti:   Lausanne, Sveitsi
Presidentti:  David Monks
Jäsenyydet:  ARISF
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen ilmailuliitto (ransk. Fédération Aéronautique Internationale, lyhenne FAI) on kansainvälinen 14. lokakuuta 1905 perustettu järjestö, joka ylläpitää ilmailun kansainvälistä harraste- ja kilpailutoimintaa sekä niihin ja avaruuslentoihin liittyviä ennätyksiä.
Historiaa

10. kesäkuuta 1905 kreivi Henri de la Vaulx, Ranskan ilmailuseuran varapuheenjohtaja, majuri  Moedebeck Saksan ilmalaivaseurasta ja Fernand Jacobs, Belgian ilmailukerhon puheenjohtaja, pitivät esityksen Brysselin olympiakongressille aikeestaan perustaa "Fédération Aéronautique Internationale"-järjestö. Ehdotus sai hyvän vastaanoton.
12. lokakuuta 1905 kansainvälinen ilmailukonferessi kokoontui Pariisissa. Kahden päivän debatin jälkeen Belgia, Ranska, Saksa, Englanti, Italia, Espanja, Sveitsi ja Yhdysvallat hyväksyivat seuran peruskirjan ja Fédération Aéronautique Internationale perustettiin 14. lokakuuta 1905. Alun alkujaan FAI alkoi tilastoida lentämiseen liittyviä ennätyksiä. Se oli myös ensimmäisten lentolupakirjojen myöntäjien joukossa, vaikkakaan lentolupakirjoja ei alettu edellyttää ennen 1910-lukua. Lopullisesti lentolupakirjoille ja toimintaympäristölle luotiin kansainvälinen standardi kuitenkin vasta 1940-luvulla ICAO:n perustamisen myötä.
Vuonna 2010 sen puheenjohtajaksi valittiin ruotsalainen lääkäri ja ilmapalloiluharrastaja John Grubbström.
Organisaatio

Se jakautuu seuraaviin komissioiksi nimettyihin työryhmiin
FAI Air Sport General Commission, lentourheilu
FAI Ballooning Commission, ilmapallot
FAI General Aviation Commission, yleisilmailu
FAI Gliding Commission, purjelento
FAI Aeromodelling Commission, lennokit
FAI Parachuting Commission, laskuvarjohyppy
FAI Aerobatic Commission, taitolento
FAI Astronautic Records Commission, avaruuslennon ennätykset
FAI Hang Gliding & Paragliding Commission, riippu- ja varjoliito
FAI Microlight Commission, kevytilmailu
FAI Rotorcraft Commission, helikopterit
Maailmanennätysten tilastoija

Maailmanennätystilastoja FAI pitää seuraavista aiheista
Class A : Free Balloons, ohjaamattomat ilmapallot
Class B : Airships, ilmalaivat
Class C : Aeroplanes, lentokoneet
Class D : Gliders & Motorgliders, purjelentokoneet
Class E : Rotorcraft, helikopterit
Class F : Model Aircraft, lennokit
Class G : Parachuting, laskuvarjot
Class H : Vertical Take-off and Landing Aeroplanes, VTOL-lentokoneet
Class I : Human-Powered Aircraft, ihmisvoimalla toimivat lentokoneet
Class K : Spacecraft, avaruusalukset
Class M : Tilt-Wing/Tilt Engine Aircraft, kääntyväroottoriset ja -moottoriset lentokoneet
Class N : Short Take-off and Landing (STOL) Aeroplanes, STOL-lentokoneet
Class O : Hang Gliding & Paragliding, riippu- ja varjoliito
Class P : Aerospacecraft, avaruuslentokoneet
Class R : Microlight, kevytlentokoneet
Class S : Space Models, avaruusalusten mallit
Class U : Unmanned Aerial Vehicles (UAV), miehittämättömät lentokoneet
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu (englanniksi)
Airbus Defence and Space

| Airbus Defence and Space SAS |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Pioneering the future together
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2000
Kotipaikka:  Unterschleissheim, Saksa ja Elancourt, Ranska
Toimiala:  puolustus- ja turvallisuusteollisuus
Liikevaihto:  5,9 mrd. € (2010)
Henkilöstö:  28 000
Emoyhtiö:  Airbus Group
Tytäryhtiöt:  Airbus Defence and Space Oy
Kotisivu:  airbusdefenceandspace.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Airbus Defence and Space (ent. Cassidian) on eurooppalainen Airbus Group -konserniin kuuluva puolustus- ja turvallisuusteollisuuden yritys. Se on Airbus Groupin toiseksi suurin divisioona. Airbus Defence and Space tarjoaa laitteita ja järjestelmiä sotilas- ja siviiliviranomaisille. Yhtiöllä on maailmanlaajuisesti noin 28 000 työntekijää. Vuonna 2010 yhtiö saavutti 5,9 miljardin euron liikevaihdon, mikä on 11% enemmän kuin vuonna 2009.
Syyskuuhun 2009 asti yhtiön nimi oli EADS Defence & Security. Myöhempi nimi Cassidian on johdettu latinankielisistä sanoista "cassida" (kypärä) ja "meridian" (pituuspiiri). Cassidian muuttui yhdessä Astrium-yhtiön kanssa 1.1.2014 alkaen Airbus Defence and Space -yhtiöksi, osaksi Airbus Group konsernia.
Airbus Defence and Space Suomessa

Suomessa Airbus Defence and Space -yhtiöllä on noin 350 työntekijää kahdessa toimipisteessä Helsingissä ja Jyväskylässä. Yhtiön tausta on Nokian TETRA-puhelinosastossa. Vuonna 2009 sen tutkimus- ja kehitysinvestoinnit olivat 30 milj. euroa, mikä oli 17. suurin T&K-panostus Suomen yrityksissä. Helmikuussa 2011 yhtiön Suomen nimi, EADS Secure Networks Oy, muuttui Cassidian Finland Oy:ksi.
Myös Suomen yhtiön nimi vaihdettiin vuonna 2014 muotoon Airbus Defence and Space Oy. Yhtiön tuotteet käyttävät lyhyempää Airbus-logoa liikemerkkinään.
Tuotteet ja palvelut

Valvonta- ja puolustusjärjestelmät
TETRA- ja VIRVE-viranomaisverkot ja -päätelaitteet
Viranomaisten ja liiketoimintakriittisten käyttäjien sovellukset
112-hätäkeskusjärjestelmät
Miehittämättömät ilma-alukset
Järjestelmäintegrointi
Globaalit turvallisuuspalvelut ja tukiratkaisut
Testaus ja ylläpito
Aiheesta muualla

Airbus Secure Land Communications
Airbus Defence and Space Suomen yhtiön verkkosivut
Kusti Arhama

Kusti Gerhard (Kusti G.) Arhama (vuoteen 1935 Arffman, 15. huhtikuuta 1885 Sotkamo – 20. toukokuuta 1957 Sotkamo) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja 1917–1930 ja 1933–1945. Ennen kansanedustajan uraansa Arhama asui Yhdysvalloissa kymmenen vuoden ajan.
Aukusti Eronen

Aukusti Eronen (21. elokuuta 1875 Rantasalmi – 15. marraskuuta 1935 Rantasalmi) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Erosen vanhemmat olivat rusthollari Mathias Eronen ja Olga Schadevitz. Hän oli maanviljelijänä kotitilallaan Rantasalmella 1916–1935. Eronen toimi Rantasalmen osuusmeijerin isännöitsijänä 1904–1905. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1928.
Eronen oli kansanedustajana 1908–1909 ja 1910–1911 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän tuli toiselle kaudelleen suomalaisen puolueen Benjamin Annebergin tilalle. Eronen oli Rantasalmen kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä. Hän kuului muun muassa MTK:n valtuuskuntaan, Maatalousseurojen keskusliiton valtuuskuntaan ja Osuuskassojen keskusliiton hallintoneuvostoon.
Aukusti Eronen oli naimisissa vuodesta 1911 Aada Maria Sallisen kanssa.
Yhteyslentokone

Saksalainen yhteyskone Fieseler Fi 156 Storch.
Yhteyslentokone on pienikokoinen, tavallisesti aseistamaton lentokone, jota käytetään sodassa tiedusteluun sekä kevyen lastin, esimerkiksi haavoittuneiden, viestinviejien ja upseerien, kuljettamiseen ilmateitse. Usein yhteyskoneet ovat kevyitä, siviililiikenteessä lentäviä yleisilmailulentokoneita, jotka on pienin rakenteellisin ja ulkomuodollisin muutoksin sovitettu sotilaskäyttöön. Käyttötarkoituksensa vuoksi yhteyslentokoneet on suunniteltu nousemaan lyhyiltäkin kiitoteiltä.
Yhteyslentokoneita käytettiin laajalti toisessa maailmansodassa. Nykyisin niiden tehtävät ovat kuitenkin siirtyneet helikopterien, tiedustelusatelliittien sekä tiedustelulennokkien ja muiden miehittämättömien ilma-alusten hoidettaviksi, eikä nykyaikaisesti varustetuilla armeijoilla ole yhteyslentokoneita vakinaisessa kalustossaan.
Yhteyslentokoneita maittain > Neuvostoliitto

Polikarpov Po-2
Polikarpov R-5
Yhteyslentokoneita maittain > Puola

Lublin R-XIII
Yhteyslentokoneita maittain > Saksa

Fieseler Fi 156 Storch
Focke-Wulf Fw 58 Weihe
Messerschmitt Bf 108 Taifun
Yhteyslentokoneita maittain > Yhdistynyt kuningaskunta

Taylorcraft Auster
Westland Lysander
Yhteyslentokoneita maittain > Yhdysvallat

Taylorcraft L-2 Grasshopper
Entisöity Messerschmitt Taifun.
Taylorcraft Auster V
Verner Aro

| Verner Aro |
| --- | --- |
 Verner Aro vuonna 1908.
Kansanedustaja
 1.8.1908–1.2.1914  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Uusimaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. elokuuta 1873 Hausjärvi
Kuollut: 24. marraskuuta 1929 (56 vuotta) Keitele
Ammatti:  räätäli, luennoitsija
Verner Aro (vuoteen 1906 Flink, 17. elokuuta 1873 Hausjärvi – 24. marraskuuta 1929 Keitele) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1914. Aro teki myös pitkän uran raittiusliikkeen, työväenliikkeen ja osuustoimintaliikkeen kiertävänä luennoitsijana. Erityisesti hänet muistetaan osuustoimintaliikkeen valistajana, joka piti tuhansia puheita ympäri Suomea ja levitti aatetta maan joka kolkkaan.