stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2018
Tulokset > Naiset > Pitkä matka (9,9 km)

11. elokuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson | 1.14.04 |  |
| 2 |  | Maja Alm | 1.15.31 | +1.27 |
| 3 |  | Sabine Hauswirth | 1.16.30 | +2.26 |
| 4 |  | Natalja Gemperle | 1.20.03 | +5.59 |
| 5 |  | Kamilla Olaussen | 1.20.59 | +6.55 |
| 6 |  | Andrine Benjaminsen | 1.21.48 | +7.44 |
Tulokset > Naiset > Viesti

9. elokuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Elena Roos Julia Jakob Judith Wyder | 1.45.03 |  |
| 2 |  | Helena Bergman Karolin Ohlsson Tove Alexandersson | 1.45.18 | +0.15 |
| 3 |  | Anastasija Rudnaja Tatjana Rjabkina Natalja Gemperle | 1.47.20 | +2.17 |
| 4 |  | Kamilla Olaussen Marianne Andersen Andrine Benjaminsen | 1.50.09 | +5.06 |
| 5 |  | Sofia Haajanen Maija Sianoja Marika Teini | 1.54.56 | +9.53 |
| 6 |  | Amanda Falck Weber Caroline Gjotterup Maja Alm | 1.55.09 | +10.06 |
Tulokset > Sekakilpailu > Sprinttiviesti

5. elokuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson Emil Svensk Jonas Leandersson Karolin Ohlsson | 58.27 |  |
| 2 |  | Elena Roos Florian Howald Fabian Hertner Judith Wyder | 58.58 | +0.31 |
| 3 |  | Amanda Falck Weber Tue Lassen Jakob Edsen Maja Alm | 59.14 | +0.47 |
| 4 |  | Silje Ekroll Jahren Øystein Kvaal Østerbø Håkon Jarvis Westergård Andrine Benjaminsen | 59.44 | +1.17 |
| 5 |  | Jana Knapová Miloš Nykodým Vojtěch Král Tereza Janošíková | 59.50 | +1.23 |
| 6 |  | Anastasija Rudnaja Andrei Hramov Artem Popov Galina Vinogradova | 59.51 | +1.24 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 2 |  Sveitsi | 2 | 3 | 5 | 10 |
| 3 |  Ruotsi | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 4 |  Tanska | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 5 |  Venäjä | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Ukraina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Uusi-Seelanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Ranska | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 9 | 9 | 9 | 27 |
Nuojuan rautatieasema

Nuojuan rautatieasema (lyh. Nua) oli rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Oulu–Kontiomäki. Liikennepaikka sijaitsi Vaalan kunnassa Nuojuan kylässä, Vaalan ja Utajärven asemien välisellä rataosuudella noin kahdeksan kilometrin päässä Vaalasta Utajärven suuntaan.
Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus rakennettiin Utajärven ja Vaalan välisen rautatien rakentamistöiden yhteydessä vuonna 1927. Samanlaiset asemarakennukset rakennettiin myös Madekoskelle, Rovalle, Sosoon, Hyrkkäälle ja Niskaan. Asemarakennuksen makasiiniosaa jatkettiin vuonna 1939. Toisen kerran rakennusta laajennettiin 1948, jolloin suoritettiin myös toisen kerroksen muutostyöt. Asemarakennus toimi sittemmin kylätalona, ja se purettiin huhtikuussa 2024 uuden puutavaraterminaalin rakentamisen yhteydessä.
Liikennepaikka avattiin liikenteelle rataosan Utajärvi–Vaala valmistuessa vuonna 1929. Nuojuan kylässä sijainnut sahalaitos oli rautatiekuljetusten pääasiallinen käyttäjä. Lisäksi kahden kilometrin päästä idässä sijaitsevasta Santamäestä tuotiin hiekkaa radan kunnossapitotarpeisiin.
Liikennepaikan itäpuolella sijaitsi myös vaihde, josta erkanivat pistoraiteet Jylhämän ja Nuojuan vesivoimalaitostyömaille. Raiteet olivat käytössä 1940–1950-lukujen vaihteessa, kun voimalaitospatoja rakennettiin. Voimalaitosten valmistuttua raiteet vaihteineen purettiin pois. Ratalinjat ovat edelleen nähtävillä sekä kartalla että luonnossa.
Henkilöliikenne lakkautettiin 1980-luvulla lättähattuliikenteen päättyessä, ja se jäi miehittämättömäksi ratatyökoneiden väistöpaikaksi. Liikennepaikalla ei koskaan ollut varsinaisia turvalaitteita vaihteiden lukitusta lukuun ottamatta.
Liikennepaikan pääraiteen vaihteet purettiin syksyllä 2004 ja ratapiha purettiin kesällä 2005. Liikennepaikka poistui rautatieliikennepaikkojen luettelosta 5. kesäkuuta 2005 julkaistun uuden luettelon myötä. Ratahallintokeskus julkaisi 31. tammikuuta 2007 päätöksen, jonka mukaan Nuojuan liikennepaikka avattaisiin uudelleen linjavaihteena 3. kesäkuuta 2007.. Liikennepaikan avaaminen uudelleen linjavaihteena kuitenkin peruttiin 18. toukokuuta 2007. Vuonna 2023 aloitettiin uuden raakapuuterminaalin rakennustyöt.
Hoitovirhe

Hoitovirhe tarkoittaa lääketieteessä potilaan hoidossa tapahtunutta virhettä tai hoidon laiminlyöntiä.
Hoitovirheet johtuvat paitsi lääkärin laiminlyönnistä, myös joskus esimerkiksi kiireisen työtahdin aiheuttamista inhimillisistä virheistä. Muun muassa resurssien puutteet (kuten henkilökuntavaje) nopeuttavat hoidon aloittamista ennen kuin potilasta koskevat tutkimukset on saatettu kunnolla päätökseen, jolloin hoitovirheiden määrä kasvaa. John Banjan mukaan hoitovirheet johtuvat narsismista, sillä lääketieteen ammattilainen, siinä missä muidenkin alojen ammattilaiset, pyrkii säilyttämään kuvan auktoriteetista, kontrollista ja tietämyksestä. Banjan mielestä narsisti ei suostu tunnistamaan ja myöntämään virheen tapahtuneen. Banjan mielestä myös vähemmän ilmeinen narsismi aiheuttaa kiireisen työtahdin aiheuttamat virheet, sillä esimerkiksi itsekkäistä syistä  työtuntien haaliminen itselleen on narsistille tärkeämpää kuin potilaat ja heidän hoitotuloksensa. Tämä ahkera ja stressaantunut narsisti on Banjan mukaan yleisempi kuin ilminarsisti.
Väärästä diagnoosista johtuva virheellinen hoito katsotaan hoitovirheeksi.
Korvauksia voi hakea Potilasvakuutuskeskukselta. Lomakkeita saa esimerkiksi Kansalaisen palvelut yhdestä osoitteesta Suomi.fi portaalisivustolta.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi Suomessa kuolevan hoitovirheisiin vuosittain 700–1 700 henkeä. Joka kymmenes sairaalapotilas kärsii hoitovirheestä ja joka sadas saa vakavan haitan. Suomen Potilasturvallisuusyhdistyksen mukaan puolet hoitovirheistä olisi estettävissä.
Kollektiivinen hoitovirhe

Kollektiivinen hoitovirhe tarkoittaa yhteisön säännösten tai asetusten takia tekemää hoitovirhettä. Myös lääkärinvalan rikkovat määräykset, asetukset ja säännökset katsotaan kollektiiviseksi hoitovirheeksi.
Kollektiivisista hoitovirheistä on useita esimerkkejä myös Suomesta. Esimerkit liittyvät lähinnä huumeiden ja alkoholin vieroitushoitojen säännösten aiheuttamaan syrjintään. Myös hoitojen toteuttamista koskevissa säännöksissä on ollut määräyksiä, jotka ovat aiheuttaneet kollektiivisia hoitovirheitä.
Aero Mongolia

| Aero Mongolia Аэро Монголиа |
| --- | --- |

 IATA: M0  –  ICAO: MNG 
Kutsukoodi:  AERO MONGOLIA
Perustettu:  2002
Laivaston koko:  2
Kohteiden määrä:  6
Solmukohdat:   Chinggis Khaanin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Ulan Bator, Mongolia
Avainhenkilö(t):  B. Jargalsaikhan (puheenjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.aeromongolia.mn
Aero Mongolia (mong. Аэро Монголиа) (IATA: M0, ICAO: MNG, kutsukoodi: AERO MONGOLIA) on mongolialainen yksityisomisteinen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 2002. Yhtiön solmukohtana toimii Ulan Batorissa sijaitseva Chinggis Khaanin kansainvälinen lentoasema. Myös yhtiön pääkonttori sijaitsee Ulan Batorissa.
Aero Mongolia lentää kahdella Fokker 50 -koneellaan kuuteen kohteeseen Pohjois-Aasiassa.
Historia

Aero Mongolia perustettiin vuonna 2002 ja se aloitti lentonsa 25. toukokuuta 2003. Yhtiön perusti mongolian kansallinen lentoyhtiö MIAT Mongolian Airlines kansainvälistä syöttöliikennettä varten. Yhtiö sai ensimmäisen Fokker 50 -koneensa joulukuussa 2002 ja vuokratun Fokker 100 -koneen tammikuussa 2006. Isomman koneen myötä yhtiö aloitti lennot Etelä-Korean Cheongjuun. Aero Mongolia vuokrasi toisen Fokker 100 -koneen saman vuoden kesäkuussa ja vuoden lopulla yhtiö avasi uuden reitin Tianjiniin, Kiinaan.
31. lokakuuta 2007 Aero Mongolia menetti liikennöintilupansa turvallisuuden laiminlyönnin seurauksena. Yhtiö sai lupansa takaisin vuonna 2008 ja aloitti liikennöinnin uudelleen kahdella Fokker 50 -koneella Fokker 100 -koneiden leasing-sopimusten päätyttyä.
Kohteet

Aero Mongolia lentää kuuteen kohteeseen, joista yksi sijaitsee Kiinassa.
| --- | --- |
  Mongolia Hovd - Hovdin lentoasema  Tavantolgoi - Tavantolgoinin lentoasema  Ulaangom - Ulaangomin lentoasema  Ulan Bator - Chinggis Khaanin kansainvälinen lentoasema Solmukohta  Ölgii - Ölgiin lentoasema:   Kiina Hohhot - Baitan kansainvälinen lentoasema
Laivasto

| Konetyyppi | Laivastossa | Matkustajia | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| Fokker 50 | 2 | - |  |
Aero Mongolialla on ollut lisäksi vuokrattuna kaksi Fokker 100 -konetta. Yhtiön laivaston keski-ikä oli tammikuussa 2010 17,7 vuotta. Yhtiö ilmoitti 26.1.2010 neuvottelevansa kolmannen Fokker 50 -koneen hankkimisesta laivastoon.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (mongoliksi)
Aero Mongolian Fokker 50 (JU-8251).
Shanghai Airlines

| Shanghai Airlines 上海航空公司 Shànghǎi Hángkōng Gōngsī |
| --- | --- |
 IATA: FM  –  ICAO: CSH 
Kutsukoodi:  SHANGHAI AIR
Perustettu:  1985
Laivaston koko:  91 (2016)
Solmukohdat:  Shanghai Pudongin kansainvälinen lentoasema Shanghai Hongqiaon kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  China Eastern Airlines
Allianssi:  SkyTeam
Yhtiön sivut:  www.ceair.com
Yhtiön koneita Shanghai Pudongin lentoasemalla.
Shanghai Airlinesin Boeing 737-800
Shanghai Airlines (kiin. 上海航空公司, Shànghǎi Hángkōng Gōngsī) (SSE: 600591) on vuonna 1985 perustettu kiinalainen lentoyhtiö. Joulukuussa 2005 yhtiö lensi 150 kotimaan, alueelliseen (Macao) ja kansainväliseen kohteeseen (Osaka, Soul, Bangkok, Phuket, Phnom Penh ja Hồ Chí Minhin kaupunki).
Yhtiön solmukohdat ovat Shanghai Pudongin kansainvälinen lentoasema ja Shanghai Hongqiaon kansainvälinen lentoasema.
2005 lentoyhtiö solmi codeshare-sopimuksen Lufthansan kanssa Saksan ja Shanghain välisille lennoille. 2006 yhtiö solmi codeshare-sopimuksen United Airlinesin kanssa Kiinan ja Yhdysvaltain välisille lennoille.
Yhtiö suunnittelee tiivistä yhteistyötä Shanghai Airlines Cargon ja taiwanilaisen EVA Airin välille.
SkyTeamin jäsen, China Eastern Airlines omistaa Shanghai Airlinesin. Täten myös Shanghai Airlines kuuluu SkyTeamiin.
Laivasto

Shanghai Airlinesin laivasto koostui seuraavista lentokoneista (maaliskuussa 2016):
| Lentokone | Käytössä | Tilaukset | Matkustajat> F | Matkustajat> J | Matkustajat> Y | Matkustajat> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A330-200 | 3 | — | — | 30 | 207 | 237 |
| Airbus A330-300 | 3 | — | — | 38 | 262 | 300 |
| Airbus A330-300 | 3 | — | — | 38 | 262 | 300 |
| Boeing 737-700 | 10 | — | 8 | — | 132 | 140 |
| Boeing 737-800 | 66 | — | 8 | — | 164 | 172 |
| Boeing 767-300 | 4 | — | 15 | 31 | 214 | 260 |
| Boeing 767-300ER | 2 | — | 15 | 31 | 214 | 260 |
| Comac ARJ21 | — | 5 | TBA | TBA | TBA | TBA |
| Yhteensä | 91 | 5 |  |  |  |  |
Saksala (Kotka)

| Saksala |
| --- | --- |
 Näkymä Nummenjoen varsilta Saksalassa.
Kaupunki:  Kotka
Kaupunginosa nro:  49
Postinumero(t):  48810
Saksala on Kotkan kaupunginosa ja kylä, joka sijaitsee kaupungin itäosassa Nummenjoen varrella. Saksala on  maaseutumaista aluetta, josta on kaavoitettu asemakaavassa vain pieniä alueita. Rakennuskanta on pääosin omakotitaloja, mutta kaavoitetuilla alueilla on myös joitakin rivitaloja. Saksala kuuluu Marinkylän kanssa samaan tilastoalueeseen, jonka asukasluku on 656 (31.12.2012).
Saksala on kuulunut Vehkalahden kyliin ennen kuin se liitettiin osaksi Kymin pitäjää. Kymiin kylä kuului vuoteen 1976 saakka. 
Saksalan kautta kulkee Vanha Viipurintie eli Kuninkaantie.
Historia

Saksalan kylä on syntynyt kolmen alkukylän, Suur-Neviton eli Saksalan, Mättölän ja Pisilän yhteensulautumisesta. Mainituissa osakylissä oli vuonna 1551 yhteensä 4 kokoveroa ja 15 taloa.
Torresinsalmi

Torresinsalmi
Torresinsalmi on noin 150 kilometriä leveä salmi Australian Queenslandin ja Uuden-Guinean välissä.
Tiettävästi ensimmäisenä eurooppalaisena Torresinsalmella kävi Luis Váez de Torres vuonna 1606. Vuonna 1769 skotlantilainen Alexander Dalrymple nimesi salmen Torresin mukaan.
Torresinsalmessa sijaitsee lukuisia saaria, jotka yhdessä muodostavat osana Queenslandia hallittavat Torresinsalmen saaret. Saarilla oli vuoden 2001 väestönlaskennassa 8 089 asukasta.
Torresinsalmi on ollut Australian helmenkalastuksen keskusalue, nykyään alueella viljellään helmiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torresinsalmi Wikimedia Commonsissa
Nokia E70

| Nokia E70 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2005
Käyttöverkot:  EGSM 900, GSM 1800, GSM 1900 ja WCDMA (3GPP Release 4)
Mitat:  117 × 53 × 22 (kansi suljettuna)
Paino:  127
Näytön kuvatarkkuus:  352 × 416
Värien lukumäärä:  16 milj.
Muisti:  64
Kamera:  2 megapikseliä
Radio:  ei
Musiikkisoitin:  kyllä
Valmiusaika:  GSM 10,5–14,5 vrk, WCDMA 10,8–16 vrk, GSM/WCDMA ja WLAN 5,7-8,1 vrk
Puheaika:  GSM 3,2–7,7, WCDMA 2,5–4, Internet (VoIP) 3–3,2
Käyttöjärjestelmä:  S60 3.0
Tiedonsiirto:  WCDMA (3GPP Release 4), EGPRS (luokka B, MSC 10), GPRS (General Packet Radio Service) Multislot luokka 10, CSD
Liitännät:  Pop-Port, infrapuna (IrCOMM, IrOBEX, IrTinyTP), Bluetooth 1.2
Muuta:  yrityspuhelin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia E70 on Nokian vuonna 2005 julkaisema matkapuhelin. Myyntiin puhelin tuli vuoden 2006 toisen neljänneksen aikana. Sen keskeisiä sovelluksia ovat mm. sähköposti (Push Email), dataliikenne WLANin yli sekä mahdollisuus VoIP-puheluihin niitä tukevassa verkossa.
Puhelimen käyttöjärjestelmä on S60 3.0 (Symbian 9.1).
Puhelin kuuluu Nokian E-sarjaan.
Laite on hyväksytty käytettäväksi EGSM900/1800/1900 ja UMTS 2100 -verkoissa.
Kansi avattaessa saadaan käyttöön täysikokoinen näppäimistö. Myös näytön kuva kääntyy 90 astetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nokia E70 Wikimedia Commonsissa
Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Nokia E70 - Tuki
Lamalaisuus

Seremonia Küreen lamalaisluostarissa Mannerheimin kuvaamana 1907.
Lamalaisuus eli tiibetiläinen buddhalaisuus tai tiibetinbuddhalaisuus on buddhalaisuuden erityinen tiibetiläinen suuntaus. Lamalaisuus alkoi kehittyä vajrayānabuddhalaisuudesta 700-luvulla. Tiibetinbuddhalaisuus on nykyään levinnyt etenkin tiibetiläisten ja mongolialaisten asuttamilla alueilla kuten Tiibet, Nepal, Intia ja Mongolia.
Tiibetinbuddhalaisuudessa on useita lahkoja, jotka erottuvat ulkoisesti vaatetuksen ja temppelien koristeluiden perusteella. Tsong-khapa (1357–1419) perusti gelugin, keltaisen lahkon, 1400-luvun alussa. Hän saavutti kahden oppilaansa, kolmannen dalai-laman ja ensimmäisen panchen-laman kanssa suurimman kannattajamäärän ja johtoaseman. Tiibetinbuddhalaisuudessa muiden buddhalaisuuden suuntauksien tavoin pelastus tarkoittaa täydellistä poistumista jälleensyntymisen kiertokulusta ja vapautumista nirvanaan.
Panchen-lama on tiibetinbuddhalaisuuden gelug-koulukunnan toiseksi korkein johtaja. Korkein johtaja on dalai-lama. Panchen-laman tehtävänä on muun muassa löytää uusi dalai-laman inkarnaatio ja päinvastoin. Panchen-lama käsitetään Buddha Amitabhan henkilöytymäksi.
40 unohtumatonta laulua (Kirka)

| 40 unohtumatonta laulua Kirka |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: pop, iskelmä, rock
 Levy-yhtiö: SONY BMG
Listasijoitukset
  Suomi: 2. (viikko 10/2006)
Kirkan muut kokoelmalevyt
| Suomihuiput 2003 | 40 unohtumatonta laulua 2006 | Tähtisarja – 30 suosikkia 2006 |
40 unohtumatonta laulua on suomalaisen laulajan Kirkan vuonna 2006 julkaistu kokoelma-albumi. Albumi ylsi ilmestyessään Suomen virallisen albumilistan sijalle 26. Kirkan kuoleman jälkeen vuoden 2007 alussa se nousi kuitenkin uudelleen listalle ja ylsi sijalle kaksi. Albumia on myyty yli 14 000 kappeletta ja siitä on myönnetty kultalevy.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Elämääni eksynyt – 3.34  Olet tie jonka löysin – 3.39  Niinpä niin – 3.31  Suruilta suojaan – 3.26  Kesä muuttaa kaupunkiin – 3.54  Tahdon näyttää tien – 4.01  Unohdit tulla takaisin – 4.16  Tunteet meitä pyörittää – 4.14  Surun pyyhit silmistäni – 3.21  Kaksin rannalla yksinäiset – 3.29  Anna käsi – 3.40  Ota lähellesi – 3.38  Kasvot peilissä – 4.27  Niin paljon se sattuu – 4.03  Karvas viini – 3.19  Pari kultarahaa – 5.00  Kun sinut siinä nään – 3.09  Luulet sä tosiaan – 3.39  Kyyneleet – 3.12  Den glider in – 3.38 :  CD 2 Leijat – 3.45  Hetki lyö – 3.37  Pääsi rinnallein painuu – 3.37  Varrella virran – 3.11  Silta yli synkän virran – 4.44  Ehkä suukon antaa saan – 3.11  Alku kaiken kauniin – 3.48  Viimeiseen mieheen – 3.22  Kulman kundit – 3.22  Okolona River Bottom Band – 3.37  Tie huomiseen – 3.41  Tunnetko – 3.49  Toukokuu – 3.07  Läpi unisen maan – 4.13  Hengaillaan – 2.38  Susanna – 4.18  Soitin vain kun taas sua kaipaan – 4.19  Kahden hullun matka – 4.00  Sydämeen viilsit haavan – 3.35  Siks' oon mä suruinen – 4.40
Final Fantasy VII Rebirth

| Final Fantasy VII Rebirth |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Square Enix
Julkaisija:  Square Enix
Jakelija:  PlayStation Store ja Steam
Ohjaaja:  Naoki Hamaguchi
Tuottaja:  Yoshinori Kitase
Käsikirjoittaja:  Kazushige Nojima
Säveltäjä:  Masashi Hamauzu ja Mitsuto Suzuki
Pelisarja:  Final Fantasy ja Final Fantasy VII Remake
Pelimoottori:  Unreal Engine 4
Julkaistu:  29. helmikuuta 2024
Lajityyppi:  toimintaroolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  PlayStation 5
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Ultra HD Blu-ray ja digitaalinen jakelu
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Final Fantasy VII Rebirth on Square Enixin kehittämä toimintaroolipeli. Peli on jatkoa Final Fantasy VII Remakelle ja toinen osa Final Fantasy VII:n kolmiosaisessa uusintaprojektissa. Peli julkaistiin alkuvuonna 2024 PlayStation 5:lle. Peli on täysin itsenäinen, joten pelaajat eivät tarvitse Final Fantasy VII Remakea pelatakseen peliä.
Square Enix julkaisi 14.9.2023 tiedotteen ja trailerin, joissa paljastettiin pelin julkaisuajankohdaksi 29.2.2024.
Pelaaminen

Pelin sisällöstä ei tiedetä vielä paljoa, mutta pelin taistelusysteemi on rungoltaan samanlainen kuin Final Fantasy VII Remakessa. Red XIII, joka oli Remakessa vieraileva hahmo, on Rebirthissa täysin pelaajan hallittavissa.
Square Enix julkaisi vuoden 2023 Summer Game Festilla pelistä virallisen trailerin, jonka perusteella taistelusysteemiin on lisätty hahmojen välisiä yhteishyökkäyksiä. Lisäksi peliin on lisätty mahdollisuus ratsastaa chocobolla.
Remaken pelattavat hahmot palaavat pelattavaksi. Rebirthissa pelattavaksi Red XIII:n lisäksi tulevat ainakin myös Yuffie Kisaragi ja Cait Sith, jotka olivat pelattavia myös alkuperäisessä pelissä. Vincent Valentine esiintyy myös pelissä.
Tarina

Pelin tarina jatkuu siitä, mihin Final Fantasy VII Remake päättyi. Cloud Strife, Tifa Lockhart, Barret Wallace, Aerith Gainsborough sekä Red XIII ovat paenneet Midgarista ja lähteneet jahtaamaan Sephirothia, jonka he uskovat tuhoavan planeetan. Yuffie Kisaragi on myös jättänyt Midgarin ja päättänyt etsiä uuden tiimin taistelemaan Shinraa vastaan.
Zack Fairilla on myös osansa tarinassa.
Kehitys

Final Fantasy VII Rebirthin kehitys alkoi heti Remaken julkaisun jälkeen.
Amanda

| Amanda |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  26. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  26. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Manta, Manda, Mandi, Manja
Vastineita eri kielissä:  Mandy
Nimen alkuperä:  amanda (lat.), rakastettava
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amanda on useissa eurooppalaisissa kielissä esiintyvä naisen etunimi.
Nimen kehitti 1600-luvulla vaikuttanut näytelmäkirjailija Colley Cibber. Hän käytti suoraan latinankielistä sanaa amanda, joka tarkoittaa ’rakastettavaa’.
Suomessa on käytetty nimestä muunnelmia Mandi, Manta ja Manda. Englanninkielisissä maissa nimen eräs muunnelma on Mandy. Samasta latinan verbistä amare, ’rakastaa’, johdettuja naisen etunimiä ovat myös ranskankielinen etunimi Aimée sekä siitä eri aikoina johdetut englanninkieliset etunimet Amy ja Aimee.
Vuoden 2019 mennessä 40 035 naista oli saanut Suomessa nimekseen Amanda. Nimi Manda oli samaan ajankohtaan mennessä annettu noin 540 naiselle, nimi Mandi 541 naiselle, nimi Manta 305 naiselle ja nimi Mandy noin 70 naiselle. Amanda oli 1800-luvulla Suomen kymmenenneksi suosituin, 2000-luvun ensikymmenellä yhdeksänneksi suosituin ja 2010-luvulla seitsemänneksi suosituin tytön etunimi. Toisaalta nimi ei ollut Suomessa kovin suosittu 1940-luvulta 1970-luvulle.
Kuvitteellisia Amandoja

Amanda Buffamonteezi, sivuhahmo komediasarjassa Frendit
Amanda Carrington, hahmo televisiosarjassa Dynastia
Amanda Tanen, hahmo televisiosarjassa Ruma Betty
Amanda Waller, DC Comicsin sarjakuvahahmo
Amanda Woodward, hahmo televisiosarjassa Melrose Place
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amanda Wikimedia Commonsissa
Aallonmurtaja (televisiosarja)

| Aallonmurtaja |
| --- | --- |
Tyyli:  draama, toiminta
Kestoaika:  41–42 minuuttia
Pääosissa:   Maria Ylipää  Turkka Mastomäki  Joonas Saartamo 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   C More  MTV3 
Esitetty:  4. helmikuuta 2018 –
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  36
Ikäraja:   / 
Sisältömerkintä:    
Tuotanto
Tuottaja(t):  Essi Tuukkanen
Vastaava(t) tuottaja(t):   Seija-Liisa Eskola  Antti Väisänen 
Ohjaaja(t):  Mika Kurvinen, Mikko Kuparinen
Käsikirjoittaja(t):  Miira Karhula
Säveltäjä(t):   Antony Bentley  Mikko Joensuu 
Leikkaaja(t):  Kim Saarniluoto
Lavastaja(t):  Heini Erving
Kuvaaja(t):  Matti Eerikäinen
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production Finland Oy
Palkinnot
Voitetut:  Kultainen Venla Paras naisnäyttelijä 2017: Maria Ylipää
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Paras draamasarja 2017 Kultainen Venla Paras ohjaaja 2017: Mika Kurvinen Kultainen Venla Paras käsikirjoittaja 2017: Miira Karhula
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Aallonmurtaja on suomalainen Kotkaan sijoittuva rikosdraamasarja, jonka keskiössä on perhe, joka tienaa elantonsa ammattirikollisuudesta. Sarjan pääosissa näyttelevät Maria Ylipää (Tuula) ja Turkka Mastomäki (Upi).
Aallonmurtaja on C More -suoratoistopalvelun ensimmäinen suomalainen alkuperäissarja. Sarjan kaksi ensimmäistä jaksoa julkaistiin palvelussa 2. syyskuuta 2017. Ensimmäinen jakso esitettiin 2. syyskuuta 2017 myös MTV3-kanavalla. Kokonaisuudessaan Aallonmurtajan 1. kausi esitettiin MTV3:lla vuonna 2018.
Sarjan toinen kausi esitettiin alkuvuodesta 2019 C Morella ja loppuvuodesta MTV3:lla.
Sarjan kolmas kausi kuvattiin kesällä ja syksyllä 2020. Sen esittäminen alkoi C Moressa 25. helmikuuta 2021. Kolmannen kauden esittäminen MTV3-kanavalla alkoi 24. tammikuuta 2022.
Sarjan viimeinen, neljäs kausi alkoi MTV Katsomo+:ssa (ent. C More) 14. joulukuuta 2023. Sarjan päätösjakso julkaistiin palvelussa 25. tammikuuta 2024.