stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hannes Hyvönen
Valmennusura

Hyvönen valittiin Heinolan Peliittojen päävalmentajaksi ja samalla urheilujohtajaksi 8. huhtikuuta 2021.
Vuonna 2023 Hyvönen siirtyi Ässien kehitysvalmentajaksi.
Saavutuksia

MM-pronssi 2008
SM-kulta 1995, 2007 ja 2008
SM-hopea 1996, 1997
SHL-hopea 2003, 2004
EHL-kulta 1996
Gagarin Cup 2010
Spengler Cup 2009
Yksityiselämä

Hyvönen on ollut naimisissa kahdesti, ja hänellä on entisistä liitoistaan neljä lasta, kaksi aikuista tytärtä ja vuonna 2004 ja 2009 syntyneet pojat, jotka asuvat Ruotsissa. Hän kihlautui fitnessurheilija ja malli Netta Suikkasen kanssa vuonna 2018 ja pari vihittiin 3.7.2021  Heille syntyi tytär vuonna 2024. Netta Suikkanen on entisen pelaajan ja jääkiekkovalmentaja Kai Suikkasen tytär. Hyvönen on osallistunut Tehtävä Lapissa-, Selviytyjät Suomi- ja Fort Boyard Suomi -tosi-TV-ohjelmiin.
Hyvösestä ja hänen uraansa vaivanneista päihdeongelmista julkaistiin syksyllä 2020 Marika Lehdon kirjoittama, WSOY:n kustantama elämäkertateos Häkissä.
Kirjallisuutta

Lehto, Marika – Hyvönen, Hannes: Häkissä: Hannes Hyvösen tarina.  Helsinki:  WSOY, 2020.  ISBN 978-951-0-44664-5
Aiheesta muualla

Hannes Hyvönen Jatkoaika.comissa (Internet Archive)
nhlfinns.net, pelaajakortti (englanniksi)
Thelema

Unikursaalinen Heksagrammi, theleman keskeinen symboli.
Thelema on brittiläisen okkultistin Aleister Crowleyn vuonna 1904 Egyptissä perustama uskonto. Crowleya pidetään theleman profeettana. Nykyisin thelemaa harjoittaa ainakin Ordo Templi Orientis. Theleman tärkein pyhä kirja on Crowleyn Liber AL vel Legis eli Lain kirja, jonka Crowleyn mukaan Aiwass-niminen henki, aioni, saneli hänen Rose-vaimonsa kautta. Theleman harjoittajia kutsutaan "thelemiiteiksi".
Theleman keskeisiä uskomuksia

Thelemassa uskotaan, että kaikki manifestoitunut todellisuus on tulosta aika-paikkajatkumo Nuitin ja "Elämän ja Viisauden prinsiippi" Haditin välisestä vuorovaikutuksesta. Tämä vuorovaikutus synnyttää Tietoisuuden prinsiipin (Ra-Hoor-Khuit), joka puolestaan hallitsee olemassaoloa. "Lain kirjassa" näitä prinsiippejä symboloivat egyptiläisen panteonin jumalat.
Thelemiittien mukaan kaikki uskonnot pohjautuvat samaan universaaliin totuuteen. Niinpä eri uskontojen tutkiminen on tärkeä osa theleman uskonnonharjoitusta.
Theleman mukaan jokaisella ihmisellä on sekä sielu että "Augoiedes" eli "pyhä suojelusenkeli", joka on eräänlainen korkeampi sielu tai suojelusenkeli. Yhteyden saavuttaminen "Suojelusenkeliin" on yksi vihityn merkittävimpiä tehtäviä. Varsinaiseen kuolemanjälkeiseen elämään ei uskota, vaan elämä ja kuolema nähdään saman jatkumon osina. Augoiedes kuitenkin on kuolematon.
Theleman keskeinen laki on "Tee mitä tahdot" (Do what thou Wilt). Tämä ei tarkoita jokaisen halun toteuttamista, vaan sitä, että ihminen on velvollinen viisauttaan kehittämällä tutustumaan omaan jumalalliseen "Todelliseen Tahtoonsa", ikään kuin kohtaloonsa tai kutsumukseensa elämässä, joka hänen tulee edelleen toteuttaa. Käskyn voisikin tulkita tarkoittamaan: "Anna kohtalosi täyttyä."
Uskonnonharjoitus

Thelemassa harjoitetaan muun muassa meditaatiota, rituaalimagiaa, itsekuria sekä pyhien tekstien tutkimista. Näiden kaikkien tarkoituksena on oman todellisen Tahdon löytäminen ja toteuttaminen, henkinen kasvu ja yhteys korkeampiin tietoisuuden tasoihin.
Theleman juhlapäiviä ovat päiväntasausten ja päivänseisausten lisäksi "Juhla Profeetan ja hänen Morsionsa ensi yölle" (The Feast for the First Night of the Prophet and His Bride) elokuun kahdentenatoista, "Juhla Lain Kirjan kirjoittamisen kolmelle päivälle" (The Feast for the Three Days of the Writing of the Book of the Law) 8. – 10. huhtikuuta, sekä "Juhla Ylimmälle Rituaalille" (The Feast for the Supreme Ritual), jolloin kutsutaan Horusta ja joka on thelemiittien uudenvuodenjuhla, maaliskuun 20. päivänä. Tasauksista kevätpäiväntasaus on merkittävin.
Lisäksi juhlistetaan syntymää, puberteettia ja kuolemaa.
Kirjallisuutta

Crowley, Aleister: Lain kirja: Liber al vel legis: Sub figurâ CCXX.  ((The book of the law, 1904.) Saneltu Aleister Crowley’lle)  Helsinki:  Thelema julkaisut, 2007.  ISBN 978-952-5700-22-0
Aiheesta muualla

Liber AL vel Legis (suomeksi)[vanhentunut linkki]
Ordo Templi Orientis (Suomen alajaosto)
Thelemapedia – encyclopedia of Thelema and Magick (englanniksi)
Englanninkielinen Thelema- ja Aleister Crowley-aiheinen keskustelupalsta (Arkistoitu – Internet Archive)
Therma (Ikaros)

| Therma> Θέρμα.Sijainti |
| --- | --- |
 Therma
Koordinaatit:  37°38′9″N, 26°19′9″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Katafýgio, Ikaría, Pohjois-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Ikaros, Pohjoisen Egean saaret
Infobox OKNimi-testi OK: 
Therma (m.kreik. Θέρμα), myöhemmin Asklepieis (Ἀσκληπιείς, Asklēpieis), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Ikaroksen saarella (nyk. Ikaría) Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi saaren kaakkoisrannikolla lähellä nykyisiä Katafýgion ja Thérman kyliä.
Maantiede

Therman poliksen kaupunkikeskus sijaitsi alun perin saaren lounaisrannikolla pari kilometriä koilliseen saaren nykyisestä keskuksesta Ágios Kírykoksesta. Kaupungin akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sijaitsi jossakin nykyisen Katafýgion eli Katafýgin lähellä. Alakaupunki sijaitsi lähempänä nykyistä Thérmaa. Kaupungin lähistöllä oli sille nimen antaneita kuumia lähteitä. Hellenistisellä kaudella kaupunkikeskus sijaitsi Drakanonissa saaren itäkärjessä.
Therman kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 125 neliökilometriä. Ikaroksen saari oli dipolis eli sillä sijaitsi kaksi polista; toinen oli Oine saaren pohjoisrannikolla.
Historia

Therman historiasta ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Löytöjen perusteella sen paikalla on ollut asutusta jo neoliittisella kaudella. Antiikin aikana kaupunki saattoi olla Joonian Miletoksen siirtokunta, sillä antiikin lähteiden mukaan Ikaroksen saari asutettiin Miletoksesta käsin. Kaupungin kuumat lähteet olivat suosittu parannuspaikka, ja samasta syystä kaupunki oli Asklepioksen kulttipaikka.
Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Therma kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–429/428 eaa. Therma ja Oine maksoivat liiton jäsenmaksunsa erikseen, toisin sanoen ne eivät olleet dipolis-nimityksestä huolimatta valtioliitossa ainakaan tuohon aikaan. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Thermaīos (Θερμαῖος).
Hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Therma otti pääjumalansa mukaan uuden nimen Asklepieis ja löi omaa rahaa. Kaupunki tuhoutui maanvyörymien seurauksena oletettavasti vuoden 198 eaa. maanjäristyksen yhteydessä. Jossakin vaiheessa hellenististä kautta kaupunkikeskus siirrettiin Drakanoniin. Kuumat lähteet kaupungin vanhalla paikalla kuitenkin säilyivät käytössä myöhemminkin roomalaisella ja vielä bysanttilaisella kaudella.
Rakennukset ja löydökset

Therman kaupungista itsestään ei ole säilynyt juurikaan jäänteitä. On mahdollista, että kaupungilla ei ollut muureja, vaan se koostui useammasta kylästä. Tärkeimmät siihen liittyvät löydökset ovat kylpylän jäänteet noin 400 metriä kaupungin paikasta itään. Kylpylästä on säilynyt joitakin kammioiden jäänteitä kaarineen. Ne ajoittuvat myöhäiselle roomalaiselle ja varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle. Varhaisimmat kallioon kaiverretut osat, kuten vesikanavat ja suorakulmaiset altaat, ovat todennäköisesti tätä vanhempia.
Kaupungin nekropolis on löydetty nykyisen Katafýgion läheltä. Sen haudat ajoittuvat geometriselta ja arkaaiselta kaudelta 400-luvulle eaa. Kaupungin paikalta tehtyjä esinelöytöjä, kuten keramiikkaa, on Ágios Kírykoksen arkeologisessa museossa.
FS Thétis (1867)

| Thétis |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Toulon
Kölinlasku:  1865
Laskettu vesille:  22. elokuuta 1867
Palveluskäyttöön:  1869
Poistui palveluskäytöstä:  proomu 1885
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 569 t
Pituus:  69,03 m
Leveys:  14,13 m
Syväys:  6,26 m
Koneteho:  1 676 ihp
Nopeus:  11 solmua
Miehistöä:  316
Aseistus
Aseistus:  6 × 194 mm Mle 1864 -tykkiä 4 × 120 mm tykkiä
Thétis oli Ranskan laivaston vuonna 1867 vesillelaskettu puurunkoinen Alma-luokan panssarikorvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1865. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1867 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1869.
Palvelus

Alus sijoitettiin valmistuttuaan Brestissä reserviin. Se otettiin palvelukseen 20. heinäkuuta 1870 Ranskan–Saksan sodan vuoksi ja se liitettiin Cherbourgiin sijoitettuun pohjoiseen laivueeseen. Alus lähti 24. heinäkuuta 1870 Cherbourgista laivueen alusten mukana Fredrikshavnin edustalle, jossa ne olivat 28. heinäkuuta - 2. elokuuta ennen Itämerelle siirtymistä. Itämerellä laivueen nimi muutettiin Itämeren laivastoksi, joka yritti sulkea Itämeren satamat ja siten estää Preussin laivaston pääsyn merelle. Laivue määrättiin palaamaan Cherbourgiin 16. syyskuuta. Alus kuului kehityslaivueeseen 1871 ja se siirrettiin Lähi-itään vuotta myöhemmin.
Kantonin kapinan aikana Reine Blanche ja Thétis olivat sijoitettuna syys-lokakuussa 1873 Cartagenaan Espanjaan suojaamaan Ranskan kansalaisia. Panssarifregatti Magentan tuhouduttua 31. lokakuuta 1875 Toulonissa tulipalossa ja sitä seuranneessa räjähdyksessä Thétis määrättiin vara-amiraali Rozen lippulaivaksi. Alus poistettiin palveluksesta 1. maaliskuuta 1876, mutta se palautettiin palvelukseen 18. huhtikuuta kehityslaivueeseen.
Thétis törmäsi 3. heinäkuuta Reine Blancheen, joka joutui ajamaan matalikolle estääkseen uppoamisensa. Alus oli reservissä vuosina 1878-1881, jona aikana suunniteltiin aluksen sijoittamista Tyynenmeren laivueen lippulaivaksi. Alus palautettiin palvelukseen 8. lokakuuta 1885 kontra-amiraali Marcq de St. Hilairen lippulaivaksi ja alus lähti Tyynellemerelle. Se menetti potkurinsa Madeiran edustalla ja alus joutui palaamaan purjein Cherbourgiin, jossa amiraali siirsi lippunsa Champlainille.
Thétiksen ura päättyi proomuna Nouméaulla Uudessa Caledoniassa.
Thorai

| Thorai> Θοραί.Sijainti |
| --- | --- |
 Thorai
Koordinaatit:  37°47′36″N, 23°56′16″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  itään Lagonísista, Kalývia Thorikoú, Saronikós, Itä-Attika, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Antiokhis
 :  Demetrias (vsta 307 eaa.)
 :  Antiokhis (vsta 201 eaa.)
Trittys:  paralia
Demonyymi:  Thorathen (Θορᾶθεν), Thoraieus (Θοραιεύς)
Bulen jäseniä:  4
 :  5 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thorai (m.kreik. Θοραί, lat. Thorae) oli antiikin aikainen alun perin Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Thorai sijaitsi Attikan lounaisrannikolla Aigilian ja Lamptrain demosten välisellä alueella. Sen oletetaan sijainneen itään nykyisestä Kalývia Thorikoún Lagonísista.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Antiokhis ja sillä oli neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Antiokhis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella viisi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Thorathen (Θορᾶθεν) tai Thoraieus (Θοραιεύς)).
Dave Thorpe

Dave Thorpe (s. 29. syyskuuta 1962) on brittiläinen motocrosskuljettaja. Hän voitti motocrossin maailmanmestaruuden isoimmassa eli 500-kuutioisten luokassa vuosina 1985, 1986 ja 1989.
E. P. Thompson

E. P. Thompson vuonna 1980
Edward Palmer (E. P.) Thompson (3. helmikuuta 1924 – 28. elokuuta 1993) oli brittiläinen historioitsija, kirjoittaja, sosialisti ja rauhanaktivisti. Hänet tunnetaan parhaiten 1700- ja 1800-lukujen vaihteen brittiläisen radikaaliliikkeen tutkijana, erityisesti teoksesta The Making of the English Working Class. Thompson oli myös merkittävimpiä brittiläisen kommunistisen puolueen ajattelijoita. Hän erosi kommunistisesta puolueesta vuonna 1956 Unkarin kansannousun seurauksena.
Aiheesta muualla

The making of the English working class - E.P. Thompson, libcom.org
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 2  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Thebais (kyklinen eepos)

| Thebais> Θηβαΐς.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Homeros?
Kieli:  muinaiskreikka (eeppinen)
Genre:  eeppinen runous
Julkaistu:  viimeistään n. 573 eaa.
Sarja: Eeppinen kyklos
Edeltävä:  Oidipodeia
Seuraava:  Epigonoi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Thebais (m.kreik. Θηβαΐς, Thēbais; ”Theban taru”) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma, joka kertoi seitsemän sotaretkestä Thebaa vastaan. Se luetaan kuuluvaksi niin kutsuttuun eeppiseen kyklokseen ja tarkemmin Theban kyklokseen. Eepos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.
Historia

Thebais-eepoksen kirjoittajana pidettiin myöhemmän antiikin aikana Homerosta. Eepos muodosti Oidipodeia- ja Epigonoi-eeposten ohella eeppisen kykloksen Thebaan sijoittuvan osan.
Eepoksen katsotaan saaneen lopullisen kirjallisen muotonsa noin vuonna 573 eaa. eli samoihin aikoihin, kun Nemean kisat organisoitiin uudelleen panhelleenisiksi kisoiksi. Eepoksen katsotaan kertoneen kisojen myyttisestä alkuperästä. Eepoksen pääaihe eli Theban vastainen sotaretki tunnetaan nykyisin parhaiten Aiskhyloksen tragediasta Seitsemän Thebaa vastaan.
Sisältö

Eepos kertoi Oidipuksen poikien Eteokleen ja Polyneikeen välisestä sodasta, joka tunnetaan nimellä seitsemän Thebaa vastaan. Ajallisesti eepoksen tapahtumat seurasivat Oidipodeiaa ja edelsivät Epigonoita. Eepoksen kirjojen lukumäärää ei tunneta. Sen pituudeksi mainitaan 7 000 runosäettä.
Eepos kertoo, kuinka seitsemän sotapäällikköä, joita johti Argoksen kuningas Adrastos, piirittävät Thebaa epäonnistuneesti. Taistelu huipentuu Eteokleen ja Polyneikeen kaksinkamppailuun, jossa toinen veljeksistä sotii kotikaupunkinsa puolesta ja toinen sitä vastaan. Piiritys päättyy, kun he surmaavat toisensa. Surullisten tapahtumien syynä oli sokean Oidipuksen langettama kirous.
Eepoksesta on säilynyt seitsemän katkelmaa myöhemmissä antiikin aikaisissa teoksissa, muun muassa Athenaioksen teoksessa Deipnosofistai sekä Pausaniaan teoksessa Kreikan kuvaus. Yksi säe runoelmasta on oletettavasti sisällytetty Pindaroksen oodiin Olympia VI; ainakin Asklepiades katsoi sen perustuvan Thebaikseen.
Nykyisin on esitetty, että eepoksesta olisivat peräisin myös kohta, jossa soturi Tydeus on haavoittunut kuolettavasti, ja puree häntä haavoittanutta kostoksi; sekä kohta, jossa Kapaneus kiipeää piiritystikkaita Theban muureille ja huutaa uhoten olevansa jumalia suurempi; samassa häntä iskee Zeuksen salama. Nämä kohdat poikkeavat huomattavasti Homeroksen Iliaasta ja Odysseiasta, joissa tällaista raakuutta ja epähurskautta ei voisi esiintyä.
Kirjallisuutta > Katkelmien käännöksiä

Thebaid. Teoksessa Greek Epic Fragments, s. 42–53.  (From the Seventh to the Fifth Centuries BC. Edited and translated by Martin L. West. Loeb Classical Library 497)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2003.  ISBN 978-0-674-99605-2  Teoksen verkkoversio. Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Thebaid. Teoksessa Hesiod, Homeric Hymns, Epic Cycle, Homerica.  (Translated by Hugh G. Evelyn-White. Loeb Classical Library 57)  London:  William Heinemann, 1914.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Davies, Malcolm: The Theban Epics.  (Hellenic studies 69)  Center for Hellenic Studies, 2014.  ISBN 9780674417243
Antiikin kreikkalaiset eepokset
| --- | --- |
Troijan kyklos:  Kypria · Ilias · Aithiopis · Pieni Ilias · Troijan tuho · Nostoi (”Paluut”) · Odysseia · Telegoneia
Theban kyklos:  Oidipodeia · Thebais · Epigonoi · Alkmaionis
Korintin kyklos:  Titanomakhia · Europia · Korinthiaka
Muita:  Argonautika · Batrakhomyomakhia · Dionysiaka · Fokais · Jumalten synty · Kerkopes · Margites · Oikhalian valtaus · Posthomerica · Työt ja päivät
Detlef Thorith

| Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Itä-Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Budapest 1966 | kiekonheitto |  |
Detlef Thorith (27. syyskuuta 1942 Koszalin – 17. heinäkuuta 2019 Frankfurt am Main) oli itäsaksalainen kiekonheittäjä.
Thorith voitti kiekonheitossa kultaa Budapestin EM-kilpailuissa 1966 tuloksella 57,42 m. Hän voitti maanmiehensä Hartmut Loschin kahdeksan senttimetrin turvin ja Lothar Milde varmisti itäsaksalaisten kolmoisvoiton. Münchenin 1972 olympialaisissa Thorith sijoittui kuudenneksi tuloksella 62,42 m.
Thirasía

Thirasían saarta lentokoneesta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  36°26′02″N, 25°20′16″E, Thíra Thíra, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Korkein kohta:  Profítis Ilías, 294 m
Pinta-ala:  9,246 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  319
Suurin kaupunki:  Manolás (Thirasía)
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Thirasía (kreik. Θηρασία), antiikin Therasia (m.kreik. Θηρασία, Thērasia), on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladeihin ja tarkemmin Santorínin saariryhmään. Saaren pinta-ala on 9,3 km² ja asukasluku 319 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Thíran kuntaan, Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä ja suurin asutus on Manolás eli Thirasían kylä.
Thirasía on Santorínin tuliperäisen saariryhmän toiseksi suurin saari, joka erkani pääsaaresta Thírasta tulivuorenpurkauksessa tiettävästi noin 1 600 eaa. Saari sijaitsee Thíran saaren länsipuolella Santorínin kalderan länsireunalla. Thíran tavoin Thirasían kalderanpuoleinen reuna on hyvin jyrkkä. Thirasían ja Thíran välissä sijaitsevat pienemmät Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin kraatterisaaret.
Antiikin aikana saarella sijaitsi Therasian kaupunki. Pyhä Irene Thessalonikalainen kuoli Therasian saarella roomalaisella ajalla vuonna 304, kun Santorínin saaret toimivat karkotuspaikkana. Hänestä koko saariryhmä sai myöhemmin venetsialaisella ajalla nimen ”Santa Irini” eli Santoríni.
Thirasían saari Thíralta nähtynä.
Kylät

Manolás eli Thirasía (160 asukasta vuonna 2011)
Agía Eiríni (39)
Agriliá (2)
Órmos Kórfou (5)
Potamós (113)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thirasía Wikimedia Commonsissa
Kykladit
| --- | --- |
Pääsaaret:   Amorgós  Anáfi  Ándros  Antíparos  Delos  Folégandros  Íos  Kéa  Kímolos  Kýthnos  Mílos  Mýkonos  Náxos  Páros  Santoríni Thíra  Sérifos  Sífnos  Síkinos  Sýros  Tínos 
Muut suuremmat saaret:   Antímilos  Despotikó  Donoúsa  Gyáros  Irakleiá  Káto Koufonísi  Kéros  Koufonísi  Makrónisos  Nikoúria  Pacheiá  Polýaigos  Ríneia  Schoinoúsa  Thirasía 
Pienet saaret:   Agía Kalí  Agía Paraskeví  Ágios Andréas, Kímolos  Ágios Andréas, Koufonísia  Ágios Artémios  Ágios Efstáthios  Ágios Geórgios  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Makáres  Ágios Nikólaos, Thíra  Ágios Spyrídonas  Akráthi  Almyronísi  Anánes  Áno Antikéri  Ánydros  Árgilos  Askaniá  Áspro  Aspronísi, Santoríni  Aspronísi, Schoinoúsa  Avelonísia Megálos Avelás  Mikrí Akradiá  Avoladonísi  Báos  Christianí  Daskalió  Diakoftó  Didými  Dipló  Drakonísi  Dryonísi  Dýsvato  Escháti  Evriókastro  Filídi  Foínisses  Ftená  Foúis  Gaïdouronísi  Galiátsos  Gavrionísia Akamátis  Alidonísi  Gáidaros  Megálo  Platý  Prásso  Tourlítis  Glarómpouta  Glaronísi, Gyáros  Glaronísi, Koufonísia  Glaronísi, Sérifos  Glaronísia  Gramvoússa  Kalógeroi, Kímolos  Kalógeroi, Tínos  Kalógeros  Kampána  Káravos  Kardiótissa  Kasséles  Káto Antikéri  Kávouras, Antíparos  Kávouras, Mýkonos  Kitrianí  Klidoúra  Klimatónisa  Kounelonísi  Krommýdi  Ktapódia  Lazaronísi  Lázaros  Makáres  Makrá  Makronísi  Manolonísi  Mantó  Marmaronísi  Mavronísi  Megáli Pláka  Megálo Viókastro  Megálos Refmatiáris  Mikrí Pláka  Mikronísi  Mikró Viókastro  Mikrós Avelás  Mikrós Refmatiáris  Moschonás  Náta  Néa Kaméni  Ofeidoússa  Palaiá Kaméni  Panagía  Panteronísi  Paximádi  Petalídi, Íos pohj.  Petalídi, Íos loun.  Pipéri  Pláka  Plakí  Planítis  Porí  Práso  Prasonísi, Íos  Prasonísi, Kímolos  Prasoúra  Psathonísi, Íos  Psathonísi, Sýros  Revmatonísi  Revmatonísia  Sáliagkos  Schinonísi  Serifopoúla  Sfontíli  Skylonísi  Strongylí, Antíparos  Strongylí, Makáres  Strongyló, Sýros Ermoúpoli  Strongyló, Sýros Poseidonía  Tetartonísi  Theotókos  Thermonísia  Tigáni  Toúrlos, Antíparos  Toúrlos, Páros  Tragonísi  Tría Adélfia  Tsimintíri  Tsouloúfi  Varvaronísi  Varvaroúsa  Venétiko  Voúlgari  Vous  Vryokastráki
Thria

| Thria> Θρία.Sijainti |
| --- | --- |
 Thria
Koordinaatit:  38°3′16″N, 23°35′32″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  kaakkoon Asprópyrgoksesta, Länsi-Attika, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Oineis
 :  Hadrianis (vsta 126 jaa.)
Trittys:  paralia
Demonyymi:  Thriasios (Θριάσιος)
Bulen jäseniä:  7 tai 8
 :  8 (vsta 307 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thria (m.kreik. Θρία) oli antiikin aikainen alun perin Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Thria sijaitsi Attikan länsiosassa lähellä Eleusista, sen ja Amfialen niemen välisellä alueella. Paikka on kaakkoon nykyisestä Asprópyrgoksesta. Demoksesta on saanut nimensä alueen Thriásion tasanko. Alue kärsi peloponnesolaissodassa ja muissa sodissa usein ensimmäisenä, kun Attikaan hyökättiin lännestä päin.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Oineis ja sillä oli seitsemän tai kahdeksan edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Thriasios (Θριάσιος).
Thrian oletetulta paikalta on löydetty vähäisiä raunioita. Demoksen alueella tiedetään olleen muun muassa Afrodite Filalle omistettu temppeli.
Jim Thompson (suunnittelija)

Jim Thompsonin talo Bangkokissa.
Jim Thompson Silk Companyn kauppa Suvarnabhumin kansainvälisellä alueella.
James Harrison Wilson "Jim" Thompson (21. maaliskuuta 1906 Greenville, Delaware – (katosi) 26. maaliskuuta 1967 Malesia) oli yhdysvaltalainen liikemies, joka elvytti Thaimaan häviämässä olleen silkkikäsityöperinteen 1950-luvulla.
Jim Thompson opiskeli arkkitehtuuria Pennsylvanian yliopistossa ja harjoitti arkkitehdin ammattia New Yorkissa vuoteen 1940 saakka.
Toisen maailmansodan aikana Thompson toimi lyhyen aikaa Yhdysvaltain tiedustelupalvelussa (Office of Strategic Services) Kaakkois-Aasiassa. Sodan jälkeen hän jäi asemamaahansa, jossa kiinnostui silkkikankaan kudonnasta ja perinteisistä kuvioista. Thompson vei näytteitä vanhalle tutulleen Vanity Fairin toimittajalle Frank Crowninshieldille, joka tutustutti Thompsonin Voguen päätoimittajaan Edna Woolman Chaseen. Pian thaisilkistä tuli kysyttyä muotimaailmassa.
Thompson keräsi thaimaalaista perinnetaidetta ja oli ihastunut paikalliseen puuarkkitehtuuriin, jota tuolloin vielä pidettiin rahvaanomaisena. Thompson kokosi kotinsa useasta vanhasta keskithaimaalaisesta talosta, joiden osat hän siirsi pääkaupunkiin. Hänen kokoelmansa ovat nähtävillä hänen nimeään kantavassa kotimuseossa Jim Thompson Housessa Khlong Saen Saep -kanaalin varrella Bangkokissa.
Jim Thompson katosi tuntemattomissa olosuhteissa pääsiäispäivänä 1967 Cameronin ylängöllä Pahangin osavaltiossa Malesiassa. Thompsonin 1948 perustama Jim Thompson Thai Silk Company -yhtiö toimii edelleen.