stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Puutavaran mittaus

Puutavaran mittausta Kangasniemellä 1920-luvulla.
Puutavaran mittauksella tarkoitetaan jalostamattoman puutavaran määrän ja laadun mittausta. Puutavaraa voidaan mitata tilavuuden, massan tai kappalemäärän mukaan.
Puutavaran tilavuus­yksikkönä käytetään nykyään yleensä kuutiometriä, kuten muunkin tilavuuden yksikkönä. Historiallisesti on ollut käytössä monia muitakin yksiköitä.
Varsinkin pyöreää puutavaraa mitattaessa on otettava huomioon, että pinottujen puun­runkojen väliin jää aina ilmaa, minkä vuoksi pinossa olevan puuaineen todellinen tilavuus on aina pienempi kuin pinon kokonais­­tilavuus. Tämän vuoksi puutavaran tilavuus voidaan ilmoittaa joko kiinto-, pino- tai irto­mittana, ja sen mukaisesti puhutaan kiinto-, pino- tai irto­kuutio­metreistä. Nykyään on pyrkimyksenä siirtyminen kiinto­mitan käyttöön kaikissa pyöreänkin puu­tavaran lajeissa. Suurten ja arvokkaiden tukkien mittauksessa pyritään mahdollisimman tarkkaan tukkikohtaiseen kiintomittaan.
Sääntely ja määrittely

Puutavaran mittausta säädellään puutavaran mittauksessa annetulla lailla (mittauslaki). Lain tarkoituksena on turvata jalostamattoman puutavaran mittauksessa käytettävien menetelmien, laitteiden toiminnan ja mittaustulosten luotettavuus. Mittauslainsäädäntöön kuuluu lain perusteella annettuja alempia säädöksiä (mm. MMM:n asetus 12/13 ja Luken määräykset).
Mittaamisen yleissäädös Suomessa on mittauslaitelaki. Puutavaran mittauslaki  on toimialakohtainen erityissäädös, joka syrjäyttää yleissäädöksen.
Puutavaran mittauslaissa tarkoitettu jalostamaton puutavara pitää sisällään runkopuusta, kuoresta, oksista, kannoista ja juurista valmistetut puutavaralajit. Siten esimerkiksi saha- ja vaneritukit, kuitupuu, kokopuu, energiaranka, latvusmassa, metsähakkeet ja -murskeet ja kannot ovat jalostamatonta puutavaraa. Pääsääntö on, että puutavaralajit ennen ensimmäistä käyttöä ovat jalostamatonta puutavaraa. Poikkeus tähän sääntöön on sahojen sahatukeista valmistama teollisuushake, joka luetaan mittauslaissa tarkoitetuksi jalostamattomaksi puutavaraksi. Sen sijaan esimerkiksi polttopuut ja halot luetaan jalosteiksi, eikä niiden mittaus sisälly mittauslain soveltamisalaan.
Jos jalostamattoman puutavaran määrän ja laadun mittaus tehdään kauppahinnan määrittämistä varten (luovutusmittaus), palkan määrittämistä varten (työmittaus) tai urakointimaksun määrittämistä varten (urakointimittaus), mittaus kuuluu mittauslain soveltamisalaan. Yhteisnimitys luovutus-, työ- ja urakointimittaukselle on perusmittaus. Laadun mittauksella tarkoitetaan puutavaran luokittelua laatutekijöiden perusteella. Esimerkiksi sahatukeilla laadun mittaus toteutetaan tavallisesti määrittämällä laatuluokka, johon vaikuttavat tukin mitat, muotoviat (lenkous, mutkat), oksat sekä niiden koko ja laatu, runkoviat ja laho. Laadun mittaus on perusmittausta ja kuuluu mittauslain soveltamisalaan silloin, kun määritetty laatutekijä vaikuttaa kauppahintaan, palkkaan tai urakointimaksuun. Sen sijaan toimijan omaan tuotannonohjaukseen liittyvä mittaus, esimerkiksi sahatukkien lajittelu sahausluokkiin, ei ole perusmittausta.
Mittaussuureet ja mittayksiköt

Puutavaraa voidaan mitata tilavuuden, painon tai kappalemäärän perusteella. Mittauslain mukaan mittauksessa on noudatettava kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän (SI-järjestelmä) mukaisia mittayksiköitä. On oleellista huomata, että mittauslaki ei tämän enempää rajoita mittaussuuretta ja mittayksiköitä.
Puutavaran mittauksen pitkällä ajalla vakiintuneen käytännön mukaisesti tukkien ja kuitupuun mittaussuure on kuorellinen kiintotilavuus, mittayksikkönä kuutiometri. Tietyillä puutavaralajeilla tästä poiketaan; teollisuushake mitataan vakiintuneesti kuivapainon perusteella, mittayksikkönä tonni. Metsähakkeella mittaussuureena saatetaan käyttää kehystilavuutta, mittayksikkönä kuutiometri. Kuten todettua, mittauslaki sinänsä mahdollistaa myös mittaussuureiden ja mittayksiköiden käytön.
Kehystilavuus tarkoittaa puutavaran pinon, kuorman tai muun muodostelman ulkoreunojen rajaamaa tilavuutta. Siten kehystilavuudessa on mukana myös pölkkyjen, hakkeen tms. väliin jäävä ilmatila. Puutavaran kiintotilavuudessa tätä ilmatilaa ei ole mukana, se siis muodostuu puutavaran todellisesta tilavuudesta. Kehystilavuudesta käytetään puutavaralajin mukaan vaihdellen myös nimityksiä irtotilavuus ja pinotilavuus.
Käytännön puutavaran mittauksessa on tavallista, että mittayksikön merkintään lisätään myös mittaussuureeseen viittaava etuliite (esimerkiksi i-m³ l. irtokuutiometri). SI-järjestelmään sisältyvät myös etuliitteet, joita mittayksiköiden merkintöjen yhteydessä voidaan käyttää. Edellinen merkintä (i-m³) ei siten ole mittauslain ja kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän mukainen (oikea merkintä esim. irtotilavuus, m³).
Kiinto-, pino- ja irtokuutiometrit

Puutavaran kiinto­mitta eli tilavuus kiinto­kuutio­metreinä (lyhenne k-m³; tarkoittaa siinä olevan puu­aineen todellista tilavuutta, kuorellisena tai kuorettomana. Periaatteessa se siis tarkoittaa kuutio­metrin kokoista täyttä puuta ilman pino- tai irto­kuutioon jääviä rakoja. Yksittäisille tukeille se voidaan määrittää sen paksuuden perusteella olettamalla sen olevan poikki­leikkaukseltaan ympyrän muotoinen, tai myös upotusmittarilla. Pinotun puun kiintomitta voidaan määrätä sen pino­mitan avulla muunto­kertoimen avulla taikka upotus­mittarilla. Yleisesti käytössä oleva heitto­kuutio tarkoittaa irto­kuutio­metriä.
Käytännössä kiinto-, pino- ja irto­kuutio­metreille käytetään etenkin polttopuun yhteydessä seuraavia muunto­kertoimia:
Vanhoja yksiköitä

Halkoja mitattaessa kuutio­metristä käytetään Suomessa vanhastaan nimitystä motti. Monissa muissa maissa vastaava termi on stere. Neljä mottia on yksi syli. Ennen metrijärjestelmään siirtymistä käytettiin ns. vanhaa syltä, joka kuitenkin oli eri suuruinen eri puu­lajeille.
Varsinkin laivauksessa on puutavaran mittayksikkönä vanhastaan käytetty myös standarttia. Tavallisimmin käytetty Pietarin standartti sahattua puu­tavaraa oli 165 englantilaista kuutiojalkaa eli 4,67203 m³. Yksi standartti veistettyä puuta­varaa sen sijaan oli 150 kuutio­jalkaa eli 4,24730 m³ ja pyöreää puutavaraa 120 kuutiojalkaa eli 3,398 m³. Kaivos- ja ratapölkkyjen mittaamisessa käytettiin myös niin sanottua Gööteporin standarttia, joka käsitti puutavaraa 180 englantilaista kuutio­jalkaa eli 5,097 pino­kuutio­metriä.
Puutavaran mittaus hakkuun yhteydessä

Metsästä hakattuja tukkeja on mitattu ottamalla pituusmitta ja latvapään halkaisijamitta, joista on saatu kuutiomäärä puulajeittaisten taulukoiden avulla, joita on ollut eri maantieteellisille alueille. Etenkin paperipuuta on mitattu kehysmitoilla pinossa. Nykyään hakkuukoneissa on tukin pituuden ja profiilin mittaus, joista kone laskee kuutiomäärän. Kuljettaja syöttää koneelle rungon puulajin ja tukin laadun. Toimitusta kutsutaan apteeraukseksi.
Aiheesta muualla

Luonnonvarakeskus (Luke): Puutavaran mittaus (Arkistoitu – Internet Archive)
Mittauslaki, 414/2013
Mittauslaitelaki
MMM:n asetus 12/13
Luken määräykset
Yksi pinokuutiometri eli motti halkoja.
Lamminjärvi (Sastamala, Sävi)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
 Lamminjärvi lännestä nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°38′58″N, 22°44′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijärveen 
Järvinumero:  35.156.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,4 m 
Rantaviiva:  1,227 km 
Pinta-ala:  0,07018 km² 
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sävin kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee kolme tuo-ojaa, joista yksi on Viljamaanjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa kilometrin pituinen laskuoja Sävijärveen.
Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi peltoa ja puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Ranoilla on viisi loma-asuntoa.
Leppälammi (Ikaalinen)

| Leppälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°41′07″N, 22°48′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Järvinumero:  35.156.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,1 m 
Rantaviiva:  0,755 km 
Pinta-ala:  0,01915 km² 
 fiLeppälammi 
Leppälammi eli Leppälampi on Pirkanmaalla Ikaalisten ja Sastamalan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä ja Haukijärven kanssa yhteinen laskuoja Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on osaksi soistunutta metsää sekä moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lähellä oleva Leppälammin tila on ainoa rakennettu kohde.
Freakshow

| Freakshow Zero Nine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): T. T. Oksala & Nixu Nikula
 Tyylilaji: heavy rock
 Kesto: 42.01
 Levy-yhtiö: Poko Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 35.
Zero Ninen muut julkaisut
| Voodoo You 1988 | Freakshow 1996 | N. E. Files 2004 |
Freakshow on heavy rock -yhtye Zero Ninen järjestyksessään seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1996 levymerkillä Poko Records. Angel-kappaleen video on mukana Poko Rekords levy-yhtiön DVD-kokoelmalla Mopolla tähtiin. My World Shakin' on käännös Hectorin kappaleesta Koko hela maailma.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 35, ja pysyi listalla yhteensä 3 viikkoa.
Kappaleet

Freakshow – 4.00
Love Hurts – 3.43
Rock This City (Pop This Town) – 3.20
Tango Del Dolor – 3.21
Angel – 4.21
My World Shakin' – 3.22
Best Shot – 4.07
I Can't Let Go – 3.09
Pretty Baby – 2.38
Charmed Life – 4.12
I've Been Lookin' for Some Love – 3.49
Fool for Her Love – 1.59
Kokoonpano

Kepa Salmirinne – laulu
Iso-T Käsmä – kitara
Mara Mäntyniemi – kitara
Elmo Harju – bassokitara
Borno Korpela – rummut
Iro Murtola – kosketinsoitin
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

T. Wiik – piano, taustalaulu
Krisse – viulu
Terhi – vaskipuhaltimet
Tommi – vaskipuhaltimet
Aki L. – taustalaulu
Jarski – taustalaulu
Karoliina – taustalaulu
Tuija – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

T. T. Oksala – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Nixu Nikula – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Juha Korhonen – valokuvat, kansikuva
Aiheesta muualla

Freakshow discogs.com -sivustolla
Albumi Freakshow Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Zero Nine |
| --- | --- |
 Keijo ”Kepa” Salmirinne  Timo ”Iso-T” Käsmä  Martti ”Mara” Mäntyniemi  Jarski Jaakkola  Matti ”Iro” Murtola  Mikko ”Dexta” aka ”Borno” Korpela   Esa ”Elmo” Harju  Sika Kukkonen 
Studioalbumit:  Visions, Scenes and Dreams  Blank Verse  Headline  White Lines  Intrigue  Voodoo You  Freakshow  N. E. Files  IX 
Kokoelma-albumit:  Eyes on the Rear View Mirror
N. E. Files

| N> E. Files Zero Nine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Soundmix Studio, Oulu
 Julkaistu: 9. elokuuta 2004
 Tuottaja(t): Zero Nine
 Tyylilaji: hard rock, heavy metal
 Kesto: 46.07
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  19.
Zero Ninen muut julkaisut
| Freakshow 1996 | N.E. Files 2004 | Eyes on the Rear View Mirror 2006 |
N.E. Files on Zero Nine -yhtyeen levy, joka ilmestyi elokuussa 2004. Levyn nimi (N.E., Northeast = koillinen) viittaa yhtyeen alkuperäiseen kotipaikkaan, Kuusamoon, joka sijaitsee Koillismaalla. Albumi äänitettiin Oulussa Soundmix Studiolla.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 19, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.
Kappaleet

You Drive Me Crazy – 3.26
Quiet Men (Shouting) – 3.34
Key to the Paradise – 3.31
Everytime – 3.51
Wish You Were Here – 4.54 (Pink Floyd -cover)
Wounded Heart Still Bleeding – 3.21
Rock Talk – 3.31
Madre Mia – 2.49
Here I Am – 4.49
Someone Like You – 3.30
Northbound – 4.34
Your Eyes Could Kill – 4.14
Kokoonpano

Keijo ”Kepa” Salmirinne – laulu
Timo ”Iso-T" Käsmä – kitara
Martti ”Mara” Mäntyniemi – kitarat, taustalaulu
Jarski Jaakkola – basso, taustalaulu
Matti ”Iro” Murtola – koskettimet
Mikko ”Dexta” aka ”Borno” Korpela – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Päivi Karjala – taustalaulu
Mika Pohjola – koskettimet, ohjelmointi
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi N. E. Files Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
N. E. Files discogs.com -sivustolla
| n k Zero Nine |
| --- | --- |
 Keijo ”Kepa” Salmirinne  Timo ”Iso-T” Käsmä  Martti ”Mara” Mäntyniemi  Jarski Jaakkola  Matti ”Iro” Murtola  Mikko ”Dexta” aka ”Borno” Korpela   Esa ”Elmo” Harju  Sika Kukkonen 
Studioalbumit:  Visions, Scenes and Dreams  Blank Verse  Headline  White Lines  Intrigue  Voodoo You  Freakshow  N. E. Files  IX 
Kokoelma-albumit:  Eyes on the Rear View Mirror
Pikkulammi (Sastamala)

| Pikkulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°37′28″N, 22°43′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Lumiaistenojaan 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,7 m 
 fiPikkulammi 
Pikkulammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven halkaisija on 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 450 metriä pitkä laskuoja Lumiaistenojaan, joka yhtyy Sävijokeen. Sen ranta on pääosin soista metsämaastoa ja sen rannat ovat rakentamattomat eikä sinne kulje tietä.
Kovarianssi

Kuvassa tapauksiin liittyvien kahden satunnaismuuttujan arvojen mukaan tulostetut pisteet muodostavat kuvion, joka on selvästi jotain muuta kuin pyöreä pistepilvi. Sen mukaan satunnaismuuttujien arvot voisivat riippua toistaan eli niillä olisi kovarianssia.
Kovarianssi on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä kahden satunnaismuuttujan välisen riippuvuuden mitta. Se kuvaa, kuinka läheisesti muuttujat vaihtelevat yhdessä. Yksinkertaistaen voidaan havainnollistaa, että kovarianssi saa positiivisen arvon, kun satunnaismuuttujan arvot jäävät samalle puolelle odotusarvoihinsa nähden, ja vastaavasti negatiivisen arvon, kun niiden arvot jäävät eri puolille odotusarvoihinsa nähden. Kovarianssi on yhteisjakauman toinen keskusmomentti, jonka yksiköksi eli dimensioksi tulee kummankin satunnaismuuttujan yksiköiden tulo. Momentin käsitteeseen liittyy tulkinta, että kovarianssi on niin sanotun yhteisjakauman "todennäköisyysmassan painopisteen"  \scriptstyle (E[X],E[Y]) ympärillä tapahtuvan vaihtelun mitta. Korrelaatio on kovarianssin normalisoitu tunnusluku, joka on puolestaan yksikötön.
Todennäköisyyslaskennassa kovarianssi on yhteisjakauman tunnusluku, kun taas tilastolaskennassa kovarianssi on todennäköisyyslaskennan tunnusluvun estimaatti.
Määritelmä ja merkinnät

Matemaattisesti kovarianssi  \sigma _{XY} on määritelty kahden reaaliarvoisen satunnaismuuttujan  X ja  Y avulla
missä  E[X]=\mu _{X} ja  E[Y]=\mu _{Y} ovat vastaavasti satunnaismuuttujien odotusarvot. Kovarianssi voidaan merkitä erilaisilla vaihtoehtoisilla tavoilla, kuten esimerkiksi
Yhteisjakaumassa voi esiintyä myös merkinnät  \sigma _{X} ja  \sigma _{Y}. Ne esittävät satunnaismuuttujien keskihajontoja  \sigma _{X}={\sqrt {\sigma _{X}^{2}}} ja  \sigma _{Y}={\sqrt {\sigma _{Y}^{2}}}.
Määritelmä ja merkinnät > Diskreetit satunnaismuuttujat

Diskreetin satunnaismuuttujaparin kovarianssi lasketaan
missä  f_{XY}(x,y) on yhteisjakauman pistetodennäköisyysfunktio.
Määritelmä ja merkinnät > Jatkuvat satunnaismuuttujat

Jatkuvan satunnaismuuttujaparin kovarianssi on taas
missä  f_{XY}(x,y) on yhteisjakauman tiheysfunktio.
Ominaisuuksia > Rinnakkaiskaavan johtaminen

Yleisessä tilanteessa satunnaismuuttujat ovat toisistaan riippuvia jossakin mielessä. Silloin kovarianssi voidaan kehittää edelleen hyödyntämällä odotusarvo-operaattorin tunnetut ominaisuudet:
Ominaisuuksia > Riippumattomuus

Jos satunnaismuuttujat ovat riippumattomia, saadaan odotusarvoksi
Yleisen kovarianssin kehitetystä lausekkeesta tulee silloin
Siten, jos satunnaismuuttujat ovat riippumattomia toisistaan, saadaan kovarianssiksi nolla. Päinvastainen ei pidä aina paikkaansa, sillä kovarianssin ollessa nolla eivät satunnaismuuttujat aina ole riippumattomia toisistaan.
Ominaisuuksia > Arvojoukko

Kovarianssin yksikkö määräytyy satunnaismuuttujien tulosta. Koska korrelaation arvo jää välille  -1\leq r_{XY}\leq 1, saadaan kovarianssin arvolle väli  -\sigma _{X}\sigma _{Y}\leq \sigma _{XY}\leq \sigma _{X}\sigma _{Y}, missä  \sigma _{X}\sigma _{Y} on keskihajontojen tulo.
Ominaisuuksia > Päättelysääntöjä

Kovarianssille voidaan johtaa seuraavia laskusääntöjä ( a,b ovat reaalivakioita):
Tilastollinen kovarianssi

Arvioitaessa kahden tilastomuuttujan kovarianssia, käytetään estimaattorina lauseketta
missä otoksen suuruus on  n ja otoksen muuttujien keskiarvot ovat  {\bar {x}} ja  {\bar {y}}. Usein kuitenkin jaetaan summa otoksen suuruutta yhtä pienemmällä luvulla (vapausaste)
Satunnaisvektorit

Kun X ja Y ovat n- ja m-ulotteisia pystyvektoreita, n x m-ulotteinen kovarianssimatriisi on määritelty:
Matriisit cov(X,Y) ja cov(Y,X) ovat toistensa transpooseja. Kun X on vektori, matriisia cov(X,X) sanotaan X:n kovarianssimatriisiksi tai pidemmin varianssi-kovarianssi-matriisiksi.
Korrelaatiokerroin

Kovarianssilla voidaan mitata satunnaismuuttujien riippuvuuksia, mutta satunnaismuuttujien keskihajonnat vaikuttavat myös kovarianssin arvoon. Tuloksesta voidaan puhdistaa keskihajontojen vaikutukset jakamalla kovarianssi niillä, jolloin saadaan uusi riippuvuuden mitta korrelaatiokerroin
Sen arvot vaihtelevat välillä  -1\leq \rho _{XY}\leq 1 eikä sillä ole mittayksikköä.
Majavesi (Sastamala)

| Majavesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°42′24″N, 22°43′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Järvinumero:  35.156.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,6 m 
Rantaviiva:  3,07 km 
Pinta-ala:  0,2866 km² 
 fiMajavesi 
Majavesi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 28,7 hehtaaria ja on kilometrin pitkä ja 600 metriä leveä. Siihen laskee lukuisia ympäröivien soiden ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin neljä kilometriä pitkä ja Mustajärven ja Heinilammen kanssa lopussa yhteinen laskuoja Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 3,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Jotkin rannat ovat kivisiä ja järven ainoa saari on pieni rannanläheinen luoto. Rannan läheisyydessä on viisi loma-asuntoa, joille kulkee tiet Pyykoskenmaalta ja Peräkunnasta.
Mustajärvi (Sastamala, Peräkunta)

| Mustajärvi |
| --- | --- |
 Mustajärvi idän suunnasta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°41′40″N, 22°45′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Järvinumero:  35.156.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,9 m 
Rantaviiva:  0,635 km 
Pinta-ala:  0,02814 km² 
 fiMustajärvi 
Mustajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen Peräkunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja sen halkaisija on noin 200 metriä. Sillä on vain kaksi tulo-ojaa, joista toinen tuo Heinilammen, Tervajärven ja Valkujärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 1,3 metriä pitkä laskuoja Sävijokeen. Laskuoja on yhteinen Majaveden kanssa.
Järven rantaviiva on 0,64 kilometriä pitkä ja se on peltojen ympäröimä. Rantoja ei ole rakennettu eikä sen rantaan johda tietä.
Ilkka Matila

Ilkka Yrjö Lauri Matila (s. 22. toukokuuta 1963 Espoo) on suomalainen elokuvatuottaja.
Elämä

Matila valmistui vuonna 1992 Berliinin taidekorkeakoulusta ja työskenteli vuosia Saksassa ja Islannissa. Hän työskenteli esimerkiksi saksalaisessa tv-ohjelmia välittävässä yrityksessä ja kehitteli sittemmin toisessa firmassa kansainvälisiä elokuvaprojekteja, esimerkiksi Lars von Trierin Europaa (1991) Oman yrityksen hän perusti vuonna 1993. MRP Matila Röhr Productions syntyi vuonna 1997 yhdessä Marko Röhrin kanssa.
Matilan tuottamia elokuvia ovat ohjanneet mm. AJ Annila, Olli Saarela, Klaus Härö, Aku Louhimies, Ilkka Vanne ja Elmo Nüganen.
Matila perusti yhdessä Marko Röhrin kanssa Bio Rex -elokuvateatteriketjun. Ketjun ensimmäinen uusi elokuvateatteri avattiin 2004 Kajaaniin. Ketju myytiin Svenska Biolle 2014. Tässä vaiheessa Bio Rexillä oli elokuvateatterit Porvoossa, Hämeenlinnassa, Kajaanissa sekä Rovaniemellä, joista Porvoon elokuvateatterissa Svenska Bio oli osakkaana jo entuudestaan.
Matilalla on kaksi parhaan elokuvan Jussi-palkintoa elokuvista Rukajärven tie ja Ikitie.
Valikoitu filmografia tuottajana

Rukajärven tie (1999)
Lakeuden kutsu (2000)
Rölli ja metsänhenki (2001)
Tango Kabaree (2001)
Nimed marmortahvlil (2002)
Äideistä parhain (2005)
Liuku syvyyksiin (2005)
Suden vuosi (2007)
Vallankumous, jota ei tullut (2008)
Harjunpää & pahan pappi (2010)
Rakkauden rasvaprosentti (2012)
Vadelmavenepakolainen (2014)
1944 (2015)
Ikitie (2017)
Ei koskaan yksin (2025)
Palkinnot ja tunnustukset

Jussi-palkinto 2000 parhaasta elokuvasta (yhdessä Marko Röhrin kanssa) Rukajärven tie.
Vuoden elokuvatuottaja 2006 elokuvasta Äideistä parhain.
Kristallisydän-palkinto Heartland-festivaalilla Indianapolisissa, USA:ssa 2006 Äideistä parhain -elokuvan tuottajalle.
Jussi-palkinto 2018 parhaasta elokuvasta Ikitie.
Elokuva-alan hopeinen ansiomerkki 2023.
Aiheesta muualla

Ilkka Matila Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ilkka Matila Elonetissä.
MTV uutiset: Miten kirja päätyy valkokankaalle?
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Ritva  Elonet
Leppälammi (Suodenniemi)

| Leppälammi |
| --- | --- |
 Leppälammi pohjoisen suunnasta nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°35′06″N, 22°45′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  Leppijoki 
Järvinumero:  35.156.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  65,2 m 
Rantaviiva:  2,674 km 
Pinta-ala:  0,13553 km² 
 fiLeppälammi 
Leppälammi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 13,6 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 250 metriä. Tulo-ojia on kaksi. Suurin on Sävijoki, joka tuo pohjoisen suuren suoalueen vedet etelään. Toinen on Torisevanoja, joka tuo vedet lännestä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin kaksi kilometriä pitkä Leppijoki, joka laskee Kourajärveen.
Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa ja moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Asutus sijaitsee kauempana lukuun ottamatta loma-asuntoja, joita on kaksi.
Aiheesta muualla

Leppälammiin liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Kokemäenjoen alue (35.1)