stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mangrove
Eläimet ja muut eliöt

Mangrovealueilla tavataan eläimiä, joita ei ole muualla, koska ne ovat pitkälle erikoistuneet tähän ympäristöön. Siellä on muun muassa hyönteisiä, matelijoita, sammakkoeläimiä, lintuja ja nisäkkäitä sekä kaloja. Lisäksi siellä tavataan muita eliöitä, kuten bakteereja, sieniä, makroleviä ja selkärangattomia.
Mangroven esiintyminen

Mangrovea esiintyy trooppisilla tai subtrooppisilla alueilla. Mangrovet ovat tyypillisesti rannikoiden ja suolaisen veden välissä paikoissa, joihin kertyy mutaa ja sedimenttejä. Mangrovepuiden juuret estävät vuoroveden mukanaan tuomaa hienojakoista ainesta palaamasta merelle, ja mangrovealue laajentuu sen vuoksi. Mangrove saattaa laajentua merelle päin jopa 30 metriä vuodessa. Sitomalla liejua mangrovekasvillisuus suojaa rannikoita eroosiolta ja jopa tsunameilta.
Merkittävimpiä mangroven esiintymisalueita ovat Kaakkois-Aasia, Uusi-Guinea, Intia, Afrikan lounaisrannikko Senegalista Angolaan ja itärannikko Etelä-Afrikasta Keniaan, Madagaskar, Väli-Amerikka ja Brasilia.
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman vuonna 2010 julkaiseman raportin mukaan mangrovemetsät tuhoutuvat neljä kertaa muita metsiä nopeammin.
Erityisesti Keniassa ovat naiset alkaneet istuttaa mangrovea, joka turvaa myös tärkeää pienkalastoa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mark Spalding & Francois Blasco & Colin Field (Toim.): World Mangrove Atlas.  The International Society for Mangrove Ecosystems, 1997.  ISBN 4906584039.  Teoksen verkkoversio (viitattu 19.10.2019).
Feller, Candy: Mangroves – Introduction Smithsonian – The Ocean Portal Team.  huhtikuu 2018. Viitattu 19.10.2019. (englanniksi)
Mangroves World Wildlife Fund – WWF. Viitattu 19.10.2019. (englanniksi)
Mangrovekasvin ”hikoilemaa” suolaa kiteytyneenä lehden alapinnalle
Mangrovemetsien sijainti maapallolla (2000).
Lasisammakko

| Lasisammakko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot Anura
Heimo::  Centrolenidae
Suku::  Sachatamia
Laji::  albomaculata
Kaksiosainen nimi
 Sachatamia albomaculata  (Taylor, 1949) 
Katso myös
   Lasisammakko Wikispeciesissä   Lasisammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lasisammakko (Sachatamia albomaculata) on sammakoiden lahkoon kuuluva sammakkoeläin. Lajia tavataan Hondurasissa, Costa Ricassa, Panamassa, Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Edward Harrison Taylor kuvasi lajin tieteelle vuonna 1949.
Elinympäristö

Lasisammakko viihtyy lähellä merta kosteikkoisissa metsissä. Sen elinympäristöt ovat pensaat ja puut metsävirtojen läheisyydessä. Lasisammakko luokitellaan elinvoimaiseksi (LC).
Let’s Love

| ”Let’s Love” David Guetta & Sia |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2020
 Julkaistu: 11. syyskuuta 2020
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): David Guetta, Giorgio Tuinfort, Marcus van Wattum
 Tyylilaji: synthpop, synthwave, uusi aalto
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Parlophone
David Guettan muut singlet
| ”Pa' La Cultura” 2020 | ”Let’s Love” 2020 | ”Save My Life” 2020 |
Sian muut julkaisut
| ”Exhale” 2020 | ”Let’s Love” 2020 | ”Courage to Change” 2020 |
Let’s Love on ranskalaisen DJ-tuottaja David Guettan ja australialaislaulaja-lauluntekijä Sian musiikkikappale. Sen julkaisi Parlophone digitaalisesti ladattavana singlenä 11. syyskuuta 2020. Kappaleen ovat sanoittaneet Guetta, Giorgio Tuinfort, Marcus van Wattum ja Sia, joista kolme ensimmäistä myös tuottivat sen. Talouslehti Forbesin tekemässä haastattelussa Guetta mainitsi kappaleen inspiraation lähteeksi Pat Benatarin josta hän ja Sia molemmat ovat tykänneet.
Let’s Love oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen Israelissa sekä viiden parhaan joukkoon Belgian Valloniassa ja Sloveniassa. Lisäksi se pääsi kymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Skotlannissa ja Unkarissa. Kappale on julkaisunsa jälkeen myynyt Belgiassa kultaa sekä Italiassa ja Puolassa platinaa.
Käännös suomeksi
Lidman

Lidman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Brita Lidman (1890–1987), ruotsalainen kirjailija
Dick Lidman (s. 1967), ruotsalainen jalkapalloilija
Emil Lidman (s. 1997), suomalainen jalkapalloilija
Hans Lidman (1910–1976), ruotsalainen kirjailija, valokuvaaja ja kalastaja
Håkan Lidman (1915–2000), ruotsalainen pika-aitajuoksija
Olaus Andreæ Lidman (1624–1694), ruotsalainen kirkonmies ja kansanedustaja
Sam Lidman (1923–2012), ruotsalainen kirjailija
Sara Lidman (1923–2004), ruotsalainen kirjailija
Satu Lidman (s. 1973), suomalainen historiantutkija ja tietokirjailija
Sven Lidman (1882–1960), ruotsalainen runoilija
Tomas Lidman (s. 1948), ruotsalainen historioitsija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Könkkölä

Könkkölä tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Paikannimi

Könkkölä (Jyväskylä), Köhniönjärven rannalla oleva virkistysalue
Sukunimi

Kalle Könkkölä (1950–2018), päätoimittaja, poliitikko ja kansanedustaja (Vihreä liitto)
Maija Könkkölä (o.s. Elomaa, 1947–2012), arkkitehti ja poliitikko (Vihreä liitto), Kalle Könkkölän puoliso
Mikko Könkkölä (s. 1952), Helsingin hovioikeuden presidentti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Könkkölä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leo Hirvonen

Leo Leopold Hirvonen (15. marraskuuta 1924 Savonlinna  – 27. heinäkuuta 1993 Parainen) oli suomalainen fysiologi ja Oulun yliopiston fysiologian professori vuodesta 1970. Sitä ennen hän oli Turun yliopiston fysiologian apulaisprofessori 1957–1970. Hän tutki verenkierron fysiologiaa sikiöillä ja vastasyntyneillä, ja lisäksi hän tutki kliinistä fysiologiaa ja tupakkakysymystä. Hirvonen oli aktiivinen tupakoinnin vastustaja. Hän toimi ETRA-liiton puheenjohtajana.
Hirvosen vanhemmat olivat asiamies Antti Juhana Hirvonen ja Helmi Tyyne Salome Järvelä ja puoliso vuodesta 1950 lääketieteen lisensiaatti Hellin Selma Sucksdorff.
Hirvonen valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1950, Helsingin yliopistosta lääketetieteen ja kirurgian tohtoriksi 1955. Hän oli avustava tutkimusfysiologi Kalifornian yliopistossa 1960–1961. Hän oli Helsingin yliopiston fysiologian laitoksen assistentti 1954–1955 ja Turun yliopiston fysiologian laitoksen assistentti 1955–1957
Vastasyntyneillä tekemänsä tutkimuksen Hirvonen teki abortoiduilla sikiöillä, ja hän joutui sen vuoksi katolisen kirkon pannaan, jonka langetti paavi Johannes XXIII. Paavi Johannes Paavali II kuitenkin vapautti hänet.
Han oli Helsingissä 1989 pidetyn fysiologisten tieteiden maailmankongressin 100-vuotisjuhlakongressin varapresidentti ja vastasi kongressin julkaisutoiminnasta. Tätä ennen hän oli mm. Suomen fysiologiyhdistyksen puheenjohtaja 1976-1982, Pohjoismaisen fysiologiyhdistyksen puheenjohtaja 1976-1979 sekä Pohjoismaisen arktisen lääketieteellisen tutkimuksen yhtyeistyökomitean jäsen vuodesta 1987.
Hirvonen oli Adventtikirkon aktiivinen jäsen.
Kirjallisuutta

Kalervo Kiianmaa, Professori Leo Hirvonen kuollut, Alkoholipolitiikka 58(1993) : 5, s. 402 (muistokirjoitus)
Latvijas Banka

| Latvijas Banka Latvian keskuspankki |
| --- | --- |
Perustettu:  1922, uudelleen 1990
Toimitusjohtaja:  pääjohtaja: Ilmārs Rimšēvičs
Kotipaikka:  K. Valdemara iela 2A, LV-1050 Riika, Latvia
Toimiala:  Latvian keskuspankki
Omistaja:  Latvian valtio
Kotisivu:  www.bank.lv
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Latvian keskuspankin päärakennus Riiassa.
Latvian keskuspankki (liett. Latvijas Banka, engl. Bank of Latvia) on Latvian keskuspankki. Nykyään se on osa Euroopan keskuspankin johdolla toimivaa Euroopan keskuspankkijärjestelmää (EKPJ).
Alkujaan vuonna 1922 perustetun keskuspankin pääkonttori sijaitsee Riiassa. Neuvostomiehittäjät sulkivat pankin 1940. Pankki perustettiin uudelleen 2. maaliskuuta 1990. Pankin pääjohtaja on ollut vuodesta 2001 lähtien Ilmārs Rimšēvičs.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bank of Latvia Wikimedia Commonsissa
Let’s Talk About Love (Modern Talking)

| Let's Talk About Love Modern Talking |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Julkaistu: Lokakuussa 1985
 Tuottaja(t): Dieter Bohlen
 Tyylilaji: Synthpop
 Kesto: 38.55
 Levy-yhtiö: BMG
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Modern Talkingin muut julkaisut
| The 1st Album 1984 | Let's Talk About Love 1985 | Ready for Romance 1986 |
Let`s Talk About Love on Modern Talkingin toinen albumi. Se pärjäsi hyvin listoilla, sillä se nousi ensimmäiseksi sijalle Turkissa ja Sveitsissä. Saksassa albumi nousi toiseksi, kolmanneksi se meni Norjassa. Se sisältää tunnetut kappaleet "Cheri Cheri Lady" ja "Heaven Will Know".
Kappaleluettelo

"Cheri Cheri Lady" – 3:51
"With A Little Love" – 3:38
"Wild Wild Water" – 4:22
"You're The Lady Of My Heart" – 3:23
"Just Like An Angel" – 3:19
"Heaven Will Know" – 4:06
"Love Don't Live Here Anymore" – 4:26
"Why Did You Do It Just Tonight" – 4:27
"Don't Give Up" – 3:24
"Let's Talk About Love" – 3:53
Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2000–2001

| Miesten 1-sarjan kausi 2000-2001 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  22
Mestari:  Loimaan Jankko Vaasan Kiisto
Ylempi sarjataso:  Supersarja
Alempi sarjataso:  2-sarja
  ← 1999-2000 :  2001-2002 → 
Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2000–2001 pelattiin kahdessa lohkossa. Kummankin lohkon neljä parasta säilyi suoraan 1-sarjassa, joka nousi nyt toiseksi ylimmäksi sarjatasoksi, kun Liigan ja ykkösen väliin luotu Supersarja pelattiin viimeisen kerran. Lohkojen viimeiset putosivat 2-sarjaan, muut joukkueet karsivat paikastaan 1-sarjassa Supersarjan kahden viimeisen ja 2-sarjan lohkovoittajien kanssa.
Luettelo suoran demokratian puolueista

Tämä on luettelo suoraa demokratiaa ajavista puolueista. Suluissa on puolueen toimintavuodet.
Aasia

Israel
Brit Olam (2005-)
Etelä-Amerikka

Brasilia
Podemos (1995-)
Eurooppa

Alankomaat
Continue Directe Democratie Partij (2005–)
Forum voor Democratie (2016-)
Espanja
Partido de Internet (2009–)
Podemos (2014-)
Britannia
The Blah! Party (2006–2008)
Democratic Party (1998–2010)
Make Politicians History (1980-luku–2009)
National Liberal Party (1990–)
Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuolue (1993–)
Irlanti
Direct Democracy Ireland (2010-)
Italia
Viiden tähden liike (2009–)
Puola
Kukiz'15 (2015–)
Ruotsi
Demoex (2002–)
Direktdemokraterna (2014–)
Saksa
Die Freiheit (2010–2016}
Vaihtoehto Saksalle (2013-)
Suomi
Kansalaisliitto (1994–)
Muutos 2011 (2009–)
Liike Nyt (2018–)
Valta kuuluu kansalle (2021–)
Vapauden liitto (2022–)
Tšekki
Věci veřejné (2001–2015)
Dawn – National Coalition (2013-2018)
Vapaus ja suora demokratia (2015-)
Unkari
Internetes DEmokrácia pártja (2004–2010)
Pohjois-Amerikka

Kanada
Kanadan Piraattipuolue (2009-2017)
Yhdysvallat
Yhdysvaltain Piraattipuolue (2006-)
Oseania

Australia
Flux (2015–)
Uusi-Seelanti
Direct Democracy Party (2005–2009)
Le Chevrotin

Le Chevrotin on ranskalainen vuohen maidosta tehty juusto. Se valmistetaan kokonaan maatilalla kypsentämättä puristamalla. Kun juusto laitetaan myyntiin, valmistamisesta on kulunut ainakin kolme viikkoa. Juuston valmistus alkaa vähintään 14 tunnin kuluttua maidon lypsämisestä ja näin ravintoaineet säilyvät alkuperäisinä. Juustoa pidetään kosteassa tilassa 5-9 päivää ja kellarissa 2 viikkoa. Juusto on muodoltaan litteä lieriö ja se on väriltään valkoinen. Se on sileä ja homogeeninen ja maultaan mieto. Le Chevrotin on AOP-juusto, joka on San-suojeltu. Sitä on valmistettu 300 vuoden ajan.
Leveyspiiri

Vaakaviivat maailmankartassa ovat leveyspiirejä. Kuvassa päiväntasaajan lisäksi 30° ja 60° leveyspiirit.
Leveyspiiri eli paralleelipiiri on maapallon kiertävä päiväntasaajan suuntainen piiri. Sen maanpinnan kohdan sijainti päiväntasaajasta pohjoiseen tai etelään voidaan kertoa leveysasteen, minuuttien ja sekuntien avulla.
Päiväntasaajan ja napojen lisäksi tärkeitä leveyspiirejä ovat Kravun kääntöpiiri (23° 26′ 22″ N) pohjoisella ja Kauriin kääntöpiiri (23° 26′ 22″ S) eteläisellä pallonpuoliskolla, jotka antavat auringon pohjoisimman ja eteläisimmän zeniittiaseman, sekä napapiirit (66° 33′ 39″), jotka kuvaavat kaamoksen rajaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leveyspiiri Wikimedia Commonsissa
Le Chant du loup

| Le Chant du loup |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Antonin Baudry
Käsikirjoittaja:  Antonin Baudry
Tuottaja:  Jérôme Seydoux Alain Attal Hugo Sélignac
Säveltäjä:  Tomandandy
Kuvaaja:  Pierre Cottereau
Leikkaaja:  Nassim Gordji Tehrani Saar Klein
Pääosat:  François Civil Omar Sy Mathieu Kassovitz Reda Kateb Paula Beer Alexis Michalik Jean-Yves Berteloot Damien Bonnard
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Pathé Trésor Films Chi-Fou-Mi Productions Les Productions Jouror
Levittäjä:  Pathé
Ensi-ilta:   20. helmikuuta 2019
Kesto:  115 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Budjetti:  20 000 000 €
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Le Chant du loup (kansainvälisessä levityksessä The Wolf’s Call)  on vuonna 2019 valmistunut ranskalainen toimintaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Antonin Baudry. Elokuva kertoo Ranskan laivaston ydinsukellusveneistä, ja tapahtumat liittyvät Suomeen: elokuvassa Venäjä miehittää Ahvenanmaan (”autonomisen saaren, joka kuuluu Suomeen”), ja Ranskan presidentti päättää lähettää Suomeen sotilasapua.
Elokuvan käsikirjoittaja ja ohjaaja Antonin Baudry on entinen diplomaatti, ja hän toimi ennen elokuvauraansa Ranskan pää- ja ulkoministerin Dominique de Villepinin avustajana.
Baudry kertoo pyrkineensä elokuvallaan nostamaan esiin Euroopan haavoittuvaisuuden. Hän kertoo halunneensa tarkastella, kuinka Eurooppa vastaisi sotatoimeen, joka kohdistuu Euroopan unionin mutta ei NATOn jäsenmaahan. Baudry arvioi, että jos Venäjä hyökkäisi Suomeen, muut EU-maat tuskin auttaisivat Suomea, ja koska Suomelta puuttuu myös Naton pelote, voisi Suomen kohtalona olla Ukrainan tie. Baudryn mukaan ainoastaan ydinasevalta kykenee tarjoamaan sellaisessa tilanteessa riittävän vastuksen. Baudry väittää myös, että kriisitilanteissa nojataan mekanismeihin, kuten ydinpelotteeseen, joiden käytöstä ei todellisuudessa tiedetä kovin paljoa.
Ranskan presidentinkanslian ja ulkoministeriön edustajat ovat luonnehtineet elokuvaa osin epärealistiseksi mutta poliittista päätöksentekoa kuvatun huolellisesti. Iltalehden mukaan elokuvan strategisen asetelman todenmukaisuuden allekirjoittivat useat ranskalaiset diplomaatit ja turvallisuusasiantuntijat. Ranskalaisen diplomaatin mukaan myös se, että kriisitilanteessa Ranska lähettäisi Suomelle jonkinlaista apua, on realistinen oletus.
Le Chant du loup on Baudryn esikoisohjaus. Kuvauksia tehtiin aidoissa ydinsukellusveneissä.
Let’s Talk About Love (Céline Dion)

| Let’s Talk About Love Céline Dion |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997
 Julkaistu: 14. marraskuuta 1997
 Tuottaja(t): Walter Afanasieff, David Foster, Humberto Gatica, Corey Hart, James Horner, George Martin, Billy Pace, Tony Renis, Jim Steinman, Ric Wake
 Kesto: 74.35
 Levy-yhtiö: Columbia, Epic
Céline Dionin muut julkaisut
| The Collection 1982–1988 1997 | Let’s Talk About Love 1997 | S'il suffisait d'aimer 1998 |
Let’s Talk About Love on Céline Dionin 18. marraskuuta 1997 julkaisema albumi. Albumi on laulajan viides studioalbumi. Albumi pääsi listaykköseksi ympäri maailmaa. Albumia on myyty yli 31 miljoonaa kappaletta. Euroopassa albumia on myytiin vuoteen 2003 mennessä kymmenen miljoonaa kappaletta.
Kappaleet

The Reason – 5.01
Immortality – 4.11
Treat Her Like a Lady – 4.05
Why Oh Why – 4.50
Love is on the Way – 4.25
Tell Him (Barbara Streisandin kanssa) – 4.51
Where is the Love – 4.55
When I Need You – 4.12
Miles to Go (Before I Sleep) – 4.40
Us – 5.47
Jst a Little Bit of Love – 4.06
My Heart Will Go On – 4.40
I Hate You Then I Love You (Luciano Pavarottin kanssa) – 4.43
To Love You More – 5.23
Let's Talk About Love – 5.12
Levers

| Levers |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Rock-Ola
Julkaisija:  Rock-Ola
Julkaistu:  1983
Lajityyppi:  tasohyppely
Alusta:  kolikkopeli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Levers on Rock-Olan vuonna 1983 kehittämä ja julkaisema kolikkopeli. Pelissä on tarkoituksena kerätä joka kentässä kaikki kukat ja samalla vältettävä putoamista ja piikkipalloja. Pelissä on palloja, jotka kääntävät tasoja. Kolikkopelin käyttämä suoritin on Zilog Z80, ja siinä on kahdeksansuuntainen joystick.
Aiheesta muualla

https://www.arcade-museum.com/game_detail.php?game_id=8422
Lidmanin talo

Lidmanin talo.
Lidmanin talo on Tampereella Tammelan kaupunginosassa Väinölänkatu 1–3:ssa sijaitseva kaksi- ja osin kolmikerroksinen jugendtyylinen kivitalo, jonka suunnitteli 1900-luvun alussa Vihtori Heikkilä. Vuosina 1902–1908 useassa vaiheessa rakennettu talo tuli vuonna 1899 perustetun G. E. Lidmanin leipomon käyttöön. Leipomo toimi talossa aina 1970-luvun alkuun saakka. Lidmanin leipuriliikkeen perustivat Gustaf Edvard Lidman (1864–1919) vaimonsa Tekla Lidmanin (1862–1942) kanssa. Gustav Edvard Lidman oli kotoisin Pohjan pitäjästä. Hän oli ennen Tampereelle tuloaan Kemissä Kemi-yhtiön palveluksessa ja Tampereella hän oli aluksi konemestarina Tampereen pellavatehtaalla. Hänen perustamansa leipomoliike oli aikoinaan Tampereen suurin alallaan. Lidman kuoli syyskuun 1919 lopulla espanjantautiin.
Lidmanin talossa on nykyisin asuntoja, lakiasiaintoimisto sekä kreikkalainen ravintola Antika. Talon erityispiirteenä on sen pyöristetyssä lounaiskulmauksessa Väinölänkadun ja Peltokadun kulmassa oleva suippo ikkunallinen torni. Rakennus on suojeltu.
Aiheesta muualla

Kaksi naista Lidmanin leipomon edustalla talviasuissa, valokuva 1920-luvulta, Työväenmuseo Werstas (Finna)
Hevoskuorma lähdössä reellä Lidmanin leipomon edestä, valokuva 1920-luvulta, Työväenmuseo Werstas (Finna)
Leveyssuuntainen läpikäynti

Leveyssuuntaisen läpikäynnin järjestys puumaisessa graafissa
Leveyshaku (BFS) on algoritmi, jolla etsitään puurakenteesta solmu, joka täyttää tietyn ominaisuuden. Se alkaa puun juuresta ja tutkii kaikki solmut nykyisellä syvyydellä ennen siirtymistä seuraavan syvyystason solmuihin. Apurakenteena käytetään yleensä jonoa, jotta voidaan seurata havaittuja, mutta vielä tutkimattomia lapsisolmuja.
Aiheesta muualla

Matti Luukkainen ja Matti Nykänen: ”7.3.3 Leveysssuuntainen läpikäynti”, 58131: Tietorakenteet, s. 588–600.  Helsingin yliopisto, 8. tammikuuta 2007.  Teoksen verkkoversio (viitattu 3. tammikuuta 2021). (Arkistoitu – Internet Archive)
Kääpälampi (Kouvola)

| Kääpälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  61°01′46″N, 27°00′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Mustoslampeen 
Järvinumero:  14.184.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,383 km  
Pinta-ala:  0,951 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKääpälampi 
Kääpälampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Inkerilässä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alueeseen (14.184) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy.
Lentikulaarinen kuva

Lentikulaarisen kuvan osakuvat on jaettu kunkin linssiharjanteen kohdalle omiksi kaistaleikseen ja näkyvät linssiharjanteiden läpi kukin hieman eri suuntaan.
Suurennos lentikulaarilevystä.
Lentikulaarisia 3D-kuvia tuottava nelilinssinen Nimslo-kamera.
Lentikulaarinen kuva on kaksiulotteinen tasokuva, joka vaikuttaa kolmiulotteiselta tai liikkuvalta sitä käänneltäessä ja eri kulmista katsottaessa. Painamalla, valokuvaamalla tai tulostamalla luotu lentikulaarikuva perustuu kuvan päälle kiinnitetylle kirkkaalle ja juovitetulle muovimateriaalille, ”linssilevylle”, joka koostuu vierekkäisistä puolilieriön muotoisista harjanteista, lentikulaarisista linsseistä. Ne suuntaavat valoa eri kohdistaan eri suuntiin. Lentikulaarisen kuvan osakuvat on pilkottu kapeiksi vuorotteleviksi kaistaleiksi, jotka sijaitsevat samassa kohtaa kutakin linssiharjannetta. Näin yhteen suuntaan näkyy yksi kuva, toiseen suuntaan toinen.
Lentikulaariset kuvat voivat olla ainakin kolmenlaisia:
kuvassa voi näkyä illuusio liikkeestä, siis lyhyt kuva-animaatio, joka etenee katselukulmaa muutettaessa;
kuva voi olla kolmiulotteisen syvyysvaikutelman luova stereokuva, jota katsotaan kahdella silmällä tietystä katselukulmasta;
kuva voi muuntua äkillisesti tai asteittain toiseksi, esimerkiksi kaunotar hirviöksi, katselukulmaa siirtämällä.
Lentikulaarisia kuvia on käytetty 1960-luvun keskivaiheilta alkaen lastenkirjoissa, leluissa, posti- ja keräilykorteissa, mainoksissa ja muissa painotuotteissa luomaan yllätyksellisyyttä ja näyttävyyttä. Kuvassa voi olla esimerkiksi ihmishahmo, joka iskee silmää katsojalle, häntää heiluttava koira tai muu yksinkertainen animaatio.