stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
22 Jump Street

| 22 Jump Street |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Phil Lord Chris Miller
Käsikirjoittaja:  Michael Bacall Oren Uziel Rodney Rothman Jonah Hill
Perustuu:  21 Jump Street
Tuottaja:  Neal H. Moritz Jonah Hill Channing Tatum
Säveltäjä:  Mark Mothersbaugh
Kuvaaja:  Barry Peterson
Leikkaaja:  David Rennie
Pääosat:  Jonah Hill Channing Tatum Peter Stormare Ice Cube
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   13. kesäkuuta 2014  22. elokuuta 2014
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  65 000 000 dollaria
Tuotto:  331 333 876 dollaria
Edeltäjä:  21 Jump Street
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
22 Jump Street on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Phil Lordin ja Christopher Millerin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva. Elokuvan pääosissa näyttelevät Jonah Hill ja Channing Tatum. Elokuvan käsikirjoittivat Jonah Hill ja Michael Bacall.
22 Jump Street on vuonna 2012 ensi-iltansa saaneen 21 Jump Street -elokuvan jatko-osa ja perustuu ensimmäisen elokuvan tavoin vuosina 1987–1991 ensiesitettyyn 21 Jump Street -televisiosarjaan.
Juoni

Konstaapelien Schmidtin ja Jenkon elämään on luvassa isoja muutoksia, kun he joutuvat peitetehtäviin paikalliseen yliopistoon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Jonah Hill   | … |   Morton Schmidt   |
|   Channing Tatum   | … |   Greg Jenko   |
|   Peter Stormare   | … |   Ghost   |
|   Ice Cube   | … |   Dickson   |
|   Amber Stevens   | … |   Maya Dickson   |
|   Wyatt Russell   | … |   Zook   |
|   Jillian Bell   | … |   Mercedes   |
|   Jimmy Tatro   | … |   Rooster   |
|   Nick Offerman   | … |   Hardy   |
|   Dave Franco   | … |   Eric Molson   |
|   Rob Riggle   | … |   Mr. Walters   |
|   Marc Evan Jackson   | … |   Dr. Murphy   |
|   Kenny Lucas   | … |   Kenny Yang   |
|   Keith Lucas   | … |   Keith Yang   |
Vastaanotto

Tv-maailma-lehdessä vuonna 2024 Onnimanni Liukkonen antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä ja kirjoitti, ettei tarinan juonenkäänteillä ole niin väliä, kunhan Hillin ja Tatumin keskinäinen kemia toimii ja ”fiilis pysyy tiukkana”.
Käännös suomeksi
Valmisruoka

Yhdysvaltalainen ”TV-ateria”.
Valmisruoka on kypsennettynä myytyä ruokaa. Valmisruoan määritelmä ei kuitenkaan ole vakiintunut. Lavean määritelmän mukaan valmisruoat ovat helposti valmistettavia ja nopeasti nautittavia ruokia, joihin kuuluvat kypsennettyjen ruokien lisäksi myös valmiiksi pilkotut ja maustetut ruoat sekä säilykkeet ja pakasteet.
Valmisruokiin luetaan esimerkiksi valmisateriat, ruokaisat salaatit, makkarat, pitsat, pasteijat, piirakat, pihvit, pyörykät sekä kasvis- ja perunapakasteet. Eines on teollisesti valmistettu valmisruoka.
Teollista valmisruokaa myydään kaupoissa, ja sitä tarjoillaan myös joissain ravintoloissa. Valmisruokaa käytetään niin kotona kuin joukkoruokailussakin, kuten lounasravintoloissa, kouluissa, sairaaloissa, terveyskeskuksissa ja päiväkodeissa.
Valmisruoan vastakohtana käytetään usein termiä kotiruoka.
Sisältö

Valmisruokia on monenlaisia, ja ne vaihtelevat ravintoarvoiltaan. Valmisruoissa on usein käytetty ravitsemussuosituksia runsaammin suolaa, rasvaa, punaista lihaa ja puhdistettua viljaa, joiden määrään ja laatuun on viime vuosina alettu kiinnittää enemmän huomiota.
Ultraprosessoitu eli pitkälle prosessoitu valmisruoka on teollisesti valmistettua ruokaa, joka sisältää ainesosia, joita ei käytetä perinteisessä ruoanvalmistuksessa. Niiden tarkoituksena on usein saada tuote muistuttamaan perinteisesti valmistettua ruokaa. Tällaisia ainesosia ovat lisäaineet ja teollisesti muunnellut, hydrolyysin avulla kovetetut tai kemiallisesti pilkotut hydrolysoidut ainesosat kuten synteettiset aromiaineet, emulgaattorit, kovetetut kasviöljyt ja soijaproteiini-isolaatit.
Kulutus

Lähes 60 prosenttia yhdysvaltalaisten kuluttamista kaloreista muodostuu ultraprosessoidusta valmisruoasta. Suomessa syödään tätä huomattavasti vähemmän valmisruokaa. Valmispizzoja myyvän Dr. Oetkerin vuonna 2021 teettämän kyselyn suomalaisista vastaajista yli puolet kertoi käyttävänsä valmisruokaa viikoittain, mutta vain noin viidennes naisista ja kolmannes miehistä ilmoitti syövänsä sitä useammalla viikottaisella aterialla. Valmisruokien käyttö oli suosituinta 35–44-vuotiaiden keskuudessa.
Mikroateriat ovat suosiossa erityisesti kehittyneissä maissa: esimerkiksi Britanniassa niihin käytetään päivittäin 5 miljoonaa puntaa.
Maksalaatikko ja hernekeitto ovat Suomalaisen Työn Liiton vuonna 2015 teettämän tutkimuksen mukaan arvostetuimmat suomalaiset valmisruoat. Myös lihaperunasose- ja liha­makaronilaatikko kuuluvat suosituimpiin eineksiin. Riisipiirakat, salaattiannokset, einespitsat ja -lihapullat olivat S-ryhmän myydyimmät tuorevalmisruoat vuonna 2020.
Suurin osa Suomessa kulutetusta broilerinlihasta on teollisesti marinoitua valmisruokaa. Kyseisen valmisteen suosio johtuu siitä, että broileri maistuu mehevämmältä marinoituna.
Helsingin kaupunki suunnitteli vuonna 2022, että sen kouluissa sekä päivä- ja vanhainkodeissa alettaisiin tarjoamaan säästösyistä yhä enemmän valmisruokaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valmisruoka Wikimedia Commonsissa
Yle: Kinkkupizzassa ei ole kinkkua – näin ostajaa vedätetään. Taloussanomat 22.2.2011.
Nils Idman vanhempi

Nils (Nicolaus) Idman vanhempi (22. kesäkuuta 1680 Huittinen – 4. kesäkuuta 1750 Huittinen) oli suomalainen sotapappi ja kirkkoherra.
Idmanin vanhemmat olivat Huittisten Nanhian kylän Juuselan ratsutilan omistanut Porin kreivikunnan vouti Daniel Larsson Idman (k. 1684) ja Maria Takku. Idman kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1699. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1702, jolloin hänestä myös tuli Turussa toimineen Turun läänin kaksikasratsuväkirykmentin pataljoonansaarnaaja ja rykmentinadjutantti. Hän osallistui Inkerinmaan taisteluihin sekä Narvan ja Iivananlinnan puolustukseen ja oli vuonna 1706 Viipurin linnan piirityksessä. Sieltä Idman siirtyi uudelleen kootun Turun läänin kaksikasratsuväkirykmentin ja vuodesta 1710 Viipurin läänin kaksikasjalkaväkirykmentin rykmentinpastorina peräytyvien joukkojen mukana pohjoiseen 1713-1714, osallistuen Pälkäneen ja Napuen taisteluihin.
Suomesta Idman siirtyi Ruotsin puolelle, jossa osallistui vielä Karl Gustaf Armfeltin joukon epäonniseen Norjan-retkeen. Tätä hän kuvaa sekä vuonna 1718 julkaistussa teoksessaan että vuonna 1720 Tukholmassa painetussa saarnassaan Folckets Roop På Norska Fiällerne.
Idman oli nimitetty vuodesta 1719 alkaen Huittisten kirkkoherraksi, mutta hän pääsi hoitamaan tointaan vasta sodan jälkeen vuonna 1721. Idmanista tuli lääninrovasti 1723. Hän osallistui vuoden 1734 valtiopäiville ja oli saarnaajana pappeinkokouksissa Turussa vuosina 1724 ja 1739. Idman erosi kirkkoherran virasta sairauden vuoksi vuonna 1749.
Idmanin puoliso vuodesta 1711 oli Kristina Procopaeus (k. 1747); pappi ja kielentutkija Nils Idman nuorempi oli heidän poikansa.
The Recording Academy

| The Recording Academy |
| --- | --- |

Perustettu:  1957
Kotipaikka:  Santa Monica, Kalifornia Yhdysvallat
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Recording Academy (aiemmin National Academy of Recording Arts and Sciences eli NARAS) on yhdysvaltalainen musiikkiammattilaisten yhdistys. Yhdistys tunnetaan parhaiten sen vuosittain jakamista Grammy-palkinnoista. Palkinnoista päättää järjestön noin 12 000 äänestäjäjäsentä.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Grammy-palkinto |
| --- | --- |
Pääkategoriat:  Vuoden albumi  Vuoden levytys  Vuoden laulu  Paras uusi artisti 
Gospel/Kristillinen nykymusiikki:  Paras gospel-albumi  Paras gospel-esitys/laulu  Paras roots gospel-albumi  Paras kristillisen nykymusiikin albumi  Paras kristillisen nykymusiiki esitys/laulu 
Muut kategoriat:  Paras vaihtoehtoalbumi  Paras rap-albumi 
Luettelo Grammy-palkinnoista • The Recording Academy
Aurankukka

| Isoaurankukka |
| --- | --- |
 Aurankukka Turun Koroisissa.
Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Hävinnyt
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Aurankukat Agrostemma
Laji::  githago
Kaksiosainen nimi
 Agrostemma githago  L. 
Katso myös
   Aurankukka Wikispeciesissä   Aurankukka Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Isoaurankukka eli aurankukka (Agrostemma githago) on yksivuotinen, Suomessa myös ylitalvinen, ruohovartinen kohokkikasvi. Laji on myrkyllinen.
Ulkonäkö ja koko

Aurankukka on 30–60 cm korkea. Varsi on jäykkä, pysty ja usein haarova. Lehdet ovat varressa harvassa vastakkain. Ne ovat kapeita, mutta pitkiä, tasasoukkia ja teräväkärkisiä. Varsi, lehdet ja kukkien verhiö ovat harvakseltaan pitkäkarvaisia. Kukat ovat yksittäin haarojen päissä. Teriö ja verhiö ovat viisilehtiset. Terälehdet ovat soikeita, matalalanttoisia, ehyitä ja parin senttimetrin pituisia. Väriltään ne ovat purppuranpunaisia ja tummajuovaisia. Emin vartaloita on viisi kappaletta. Aurankukan erityistuntomerkki ovat lehtien kaltaiset pitkät ja kapeat verhiönliuskat. Ne ovat terälehtiä pitemmät ja kukan auetessa tekevät siitä hyvin huomiota herättävän näköisen. Suomessa aurankukka kukkii kesä-heinäkuussa. Hedelmä on viisiliuskaisesti aukeava kota.
Levinneisyys

Aurankukkaa tavataan viljelysmailla kaikissa maanosissa Antarktista lukuun ottamatta. Levinneisyysalue käsittää koko Euroopan sekä monet viljanviljelyalueet samoilla leveysasteilla Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Eteläisellä pallonpuoliskolla sitä esiintyy Etelä-Amerikassa, Keski- ja Etelä-Afrikassa ja Uudessa-Seelannissa.
Suomessa aurankukka oli 1900-luvun puoliväliin asti yleinen viljapelloissa. Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa se kasvoi muinaistulokkaana, mutta esiintymät hävisivät 1960-luvulla. Muualla maassa sitä on tavattu satunnaisena, venäläisen siemenviljan mukana tulleena uustulokkaana. Laji on ollut yleisin etelässä, mutta siitä on havaintoja Lapissa asti. Nykyisin aurankukkaa tavataan Suomessa harvoin ja lähinnä maan eteläosassa.
Elinympäristö

Aurankukan kantamuotona pidetään Vähässä-Aasiassa esiintyvää siroaurankukkaa (Agrostemma gracile). Laji on kuitenkin niin täydellisesti sopeutunut kasvamaan ja leviämään viljan mukana, että sitä tuskin esiintyy missään luonnonvaraisena. Suomessa aurankukkaa on esiintynyt erityisesti kaurapelloissa ulkomailta tuodun siemenviljan mukana levinneenä, mutta ainakin lounaissaaristossa myös ruispelloissa. Peltojen lisäksi sitä on tavattu muun muassa rautatiealueilla, tien pientareilla ja satamissa.
Viljapeltojen rikkakasvi

Aurankukan siemeniä on tavattu Keski-Euroopassa jo kivikautisilta maanviljelysasuinpaikoilta. Ennen siemenviljan tehokkaan puhdistuksen aloittamista jyvien joukossa saattoi olla paljonkin aurankukan siemeniä, esimerkiksi 1900-luvun alussa Venäjältä Suomeen tuodussa kauran siemenessä pahimmillaan 18,5 prosenttia. Aurankukasta on haittaa myös viljan käytölle, sillä sen siemenet sisältävät myrkyllistä ja pahanmakuista saponiiniglykosidia (gitagiini, agrostemmahappo) ja heikentävät viljasta valmistetun jauhon leivontaominaisuuksia.
Käyttö

Aurankukkaa viljellään toisinaan puutarhoissa koristekasvina. Ainakin Ruotsissa, missä laji on Suomen tavoin suuresti harvinaistunut, sitä käytetään nykyisin myös yleisille alueille kylvettävissä kukansiemenseoksissa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2011: Aurankukan levinneisyys Suomessa
Luontoportti: Aurankukka (Agrostemma githago)
Pohjolan kasvien pauloissa: Agrostemma githago - isoaurankukka
Den virtuella floran: Aurankukka (Agrostemma githago) (ruotsiksi)
Den virtuella floran: Aurankukan levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla
ITIS: Agrostemma githago (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Agrostemma githago (englanniksi)
Flora of China: Agrostemma githago (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Agrostemma githago[vanhentunut linkki] (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q147852  Wikispecies: Agrostemma githago  AoFP: 1778  APA: 1405  APDB: 13258  APNI: 78619  BioLib: 38580  Calflora: 137  CoL: B99P  eFloraSA: Agrostemma_githago  EoL: 587250  EPPO: AGOGI  EUNIS: 166318  FNA: 200007024  FoAO2: Agrostemma githago  FoC: 200007024  FoIO: AGRGIT  GBIF: 3085368  GRIN: 1917  iNaturalist: 75310  IPA: 5049  IPNI: 150316-1  IRMNG: 10195155  ITIS: 20230  MichiganFlora: 736  NatureServe: 2.134092  NBN: NBNSYS0000003004  NCBI: 39848  NSWFlora: Agrostemma~githago  NZOR: a40a9ce2-2032-448d-89ac-984a83acf8b4  NZPCN: 4444  Observation.org: 2323  Open Tree of Life: 689981  PalDat: Agrostemma_githago  PfaF: Agrostemma githago  Plant List: kew-2626726  PLANTS: AGGI  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:150316-1  RHS: 47005  Tropicos: 6300292  VASCAN: 4245  VicFlora: 066368fd-17dc-4bca-945f-5db7d612fc9b  WisFlora: 2462  WoI: 995  WFO: wfo-0000524512  Laji.fi: MX.38112 
Aurankukan kukka. Pitkät, terälehtiä pitemmät verhiönliuskat ovat lajille tunnusomaisia.
Damsels in Distress

| Damsels in Distress |
| --- | --- |
 Gerwig, Brody ja Tipton Toronton elokuvajuhlilla 2011.
Ohjaaja:  Whit Stillman
Käsikirjoittaja:  Whit Stillman
Leikkaaja:  Andrew Hafitz
Pääosat:  Greta Gerwig Carrie MacLemore Megalyn Echikunwoke Analeigh Tipton Adam Brody
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Westerly Films
Levittäjä:  Sony Pictures Classics
Ensi-ilta:  2011
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Damsels in Distress on Whit Stillmanin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 2011. Sen pääosia, yliopistotovereitaan sivistäviä ja ”pelastavia” opiskelijatyttöjä, esittävät Greta Gerwig, Carrie MacLemore, Megalyn Echikunwoke ja Analeigh Tipton.
Juoni

Huoliteltua asiatyyliä puhuva Violet (Gerwig) ja hänen apurinsa Rose ja Heather ovat omistautuneet Seven Oaks Collegessa opiskelijatovereidensa kaikinpuoliseen sivistämiseen ja auttamiseen erikoisin keinoin. He vetävät koulun itsemurhanehkäisykeskusta ja tarjoavat terapiana monipuolisia tanssiharjoitteita. He seurustelevat vain itseään sivistymättömämpien nuorukaisten kanssa näitä kehittääkseen. Ryhmän uusin jäsen Lily (Tipton) on koulutettava pukeutumaan kunnolla ja välttämään tietynlaisia poikaystäviä, veljeskuntayhdistysten kaljankittaajat on ohjattava deodorantin ja kirjojen pariin ja vielä pitäisi kehittää uusi kansainvälinen tanssitrendi, koska sellaiset ”ylevöittävät elämänlaatua ja tuovat yhteen miljoonia ihmisiä nauttimaan Luojan suomista lahjoistaan”.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Greta Gerwig  | … |  Violet   |
|  Carrie MacLemore  | … |  Heather   |
|  Megalyn Echikunwoke  | … |  Rose   |
|  Analeigh Tipton  | … |  Lily   |
|  Ryan Metcalf  | … |  Frank   |
|  Jermaine Crawford  | … |  Jimbo   |
|  Hugo Becker  | … |  Xavier   |
|  Adam Brody  | … |  Fred Packenstacker / Charlie Walker   |
Vastaanotto

Chicago Sun-Timesin Roger Ebert arvostaa Stillmanin omintakeista dialogia ja rinnastaa sitä P. G. Wodehousen tyyliin. The New York Timesin A. O. Scott sanoo Stillmanin rakentaneen elokuvillaan oman maailmansa samalla tavoin kuin tämän elokuvan tyttötrio. Useimmat arvostelijat kehuvat Greta Gerwigin persoonallista roolisuoritusta ryhmänsä aikuismaisen eksentrisenä johtajana. Gerwig palkittiin roolistaan Dublinin kansainvälisillä elokuvajuhlilla.
Kaleva

Kaleva voi tarkoittaa seuraavia:
Taruhahmo

Kaleva, hahmo itämerensuomalaisessa kansantarustossa, jättiläinen. Tähän liittyvät:
Kalevipoeg, Viron kansalliseepos
Kalevanpojat, hahmoja itämerensuomalaisessa kansantarustossa.
Kalevanpojan viikatteentikku, muinaisjäännös Laitilan Untamalassa
Kalevantuli, myös elosalama, näkyviä salamaniskuja, jotka tapahtuvat niin kaukana, että ne eivät kuulu
Kalevan tähti, Siriuksen toisintonimi
Kalevan miekka, Orionin tähdistön toisintonimi
Kalevala, Suomen kansalliseepos sekä joukko sen mukaan nimettyjä muita asiota
Kalevalan maa eli Väinölä, paikka kalevalaisessa kansanrunoudessa.
Raamatussa vuoden 1776 käännöksessä

"Kalevan pojat" (1. Moos. 14:5; 1. Moos. 15:20). Vuosien 1938 ja 1992 käännöksissä käytetään termiä refalaiset. Refalaiset olivat Raamatun mukaan nykyisten Israelin, Palestiinan ja Jordanian alueilla – ennen ammonilaisten ja israelilaisten sinne asettumista – asunut kansa, jotka olivat isokokoisia ihmisiä eli jättiläisiä. Vuoden 1938 käännöksen mukaan "ammonilaiset kutsuovat heitä samsumilaisiksi" (5. Moos. 2:20).
Sukunimi

Antti Kaleva (1929–1998), suomalainen laulaja, koulunjohtaja, musiikkikasvattaja ja Director cantus
Atte Kaleva (s. 1979), suomalainen Jemenissä 2012 panttivangiksi kaapattu jihadismin tutkija
Matti J. Kaleva (s. 1943), suomalainen valokuvaaja ja valokuvauksen opettaja
Olavi Kaleva (s. 1957), Loviisan ent. kaupunginjohtaja
Etunimi

Kaleva, miehen etunimi
Yhteisöjä, yrityksiä ym.

Kaleva, Oulussa ilmestyvä sanomalehti
Kaleva Oy, Oulussa toimiva kustannusyhtiö
Lahden Kaleva, suomalainen urheiluseura
Keskinäinen Vakuutusyhtiö Kaleva, Sampo-konserniin kuuluva vakuutusyhtiö
Kaleva Travel, suomalainen matkatoimisto.
Kaleva, Turussa 1906–1960 toiminut elokuvateatteri
Kaleva, Seinäjoella noin 1926–1990 toiminut elokuvateatteri
Kaleva, Aero Oy:n lentokone, jonka neuvostoilmavoimat ampui alas Moskovan rauhan aikana 14. kesäkuuta 1940
Kalevan Pallo (KalPa), kuopiolainen jääkiekkojoukkue
Kenkätehdas Oy Kaleva, Tampereella toiminut, vuonna 1928 perustettu kenkätehdas
Kulttuuriyhdistys Kaleva, suomalainen yhdistys Espanjan Aurinkorannikolla
Radio Kaleva, Oulussa ja Raahessa toimiva paikallisradio
Kaleva Cup, 12 vuotta täyttävien jalkapalloturnaus
Kalevan kisat
Laivat

S/S Kaleva, suomalainen rahtihöyrylaiva, ajoi miinaan 1943
Kaleva, parkki
Paikkoja

Kaleva, kaupunginosa Keravalla
Kaleva, kaupunginosa Tampereella
Kaleva, kylä Paimiossa
Kaleva, kaupunginosa sekä kolmen kaupunginosan – Kalevan, Liisankallion ja Kalevanrinteen – muodostama alue Tampereella
Kaleva, entinen kaupunginosa Viipurissa
Kaleva, kylä Michiganissa Yhdysvalloissa
Rakennuksia ja rakennelmia

Kalevan koulu, usean koulun nimi Suomessa
Kalevan lukio, Tampereella sijaitseva lukio
Kalevan puistotie, Tampereella sijaitseva puistokatu
Kalevankatu, usean kadun nimi
Kalevantie, usean kadun nimi
Lentokone

Kaleva, Aero O/Y:n lentokone
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaleva”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Triton (kuu)

| Triton |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  William Lassell
Löytöaika:  10. lokakuuta 1846
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Neptunus
Keskietäisyys:  354 800 km
Eksentrisyys:  0
Kiertoaika:  5,877 d
Inklinaatio:  157,340°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  2 706,8 km
Pinta-ala:  23 018 000 km2
Massa:  2,147 × 1022 kg
Keskitiheys:  2,05 g/cm3
Painovoima pinnalla:  0,782 m/s2
Pyörähdysaika:  5 d, 21 h, 2 min, 28 s
Albedo:  0,719
Pinnan lämpötila:  keski: 34,5 K 
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  0,001 kPa
Koostumus
typpi metaani:  99,9 % 0,1 %
Triton on Neptunuksen suurin ja aurinkokunnan seitsemänneksi suurin kuu. William Lassellin 10. lokakuuta 1846 löytämä kuu on nimetty kreikkalaisen mytologian merimatkustuksen ja laivojen jumalan Tritonin mukaan. Triton on erikoinen siinä suhteessa, että se kiertää Neptunusta planeetan pyörimissuuntaa vastaan, tosin kuin muut aurinkokunnan suuret kuut. Yleisen teorian mukaan Neptunus kaappasi Tritonin Kuiperin vyöhykkeeltä.
Triton on erittäin kylmä jäinen kappale, sen pinnan lämpötila on noin -235 °C. Esimerkiksi metaani ja typpi jäätyvät siellä. Tritonin pinnalla näkyy napalakit ja jäätulivuoria ja monia merkkejä jäälaavan virtauksesta sisuksesta pinnalle suurissa mullistuksissa.
Kiertorata

Tritonin rata on taannehtiva, eli aurinkokunnan yleisen kiertoliikkeen vastainen, mikä on aurinkokunnassa melko harvinaista. Toiseksi suurin taannehtivalla radalla kiertävä kuu aurinkokunnassa on Phoebe, jonka halkaisija on vain 8 % ja massa vain 0,03 % Tritonin massasta. Vaikka onkin taannehtiva, Tritonin kiertorata Neptunuksen ympäri on lähes täydellinen ympyrä, jonka eksentrisyys on erittäin vähäinen. Tritonin akseli on kallellaan Neptunuksen akseliin nähden 156,885°, joka on puolestaan kallistunut 30° Neptunuksen ratatasoa vastaan. Tämän vuoksi Tritonin pyörimisakseli on lähellä Neptunuksen ratatasoa, joten Tritonin kumpikin napa osoittaa kerran Neptunuksen vuoden aikana lähes suoraan Aurinkoa kohti.
Fyysiset ominaisuudet

Triton on aurinkokunnan seitsemänneksi suurin kuu ja kuudenneksitoista suurin kohde, ja on esimerkiksi Plutoa ja Eristä suurempi. Sen massa käsittää 99,66 % kaikkien Neptunuksen kuiden yhteenlasketusta massasta mukaan lukien planeetan renkaat. Tritonin massa on myös suurempi kuin kaikkien aurinkokunnan sitä pienempimassaisten kuiden yhteenlaskettu massa. Pakonopeus eli poistumiseen tarvittava nopeus on 1,455 km/s.
Fyysiset ominaisuudet > Napalakit ja jäätulivuoret

Ohi lentänyt Voyager-avaruusluotain pystyi kuvaamaan vain 40% Tritonin pinnasta. Tritonin pinnan albedo on 0,76 eli se heijastaa valoa hyvin. Voimakas heijastus kylmentää Tritonia, joka on kylmä jo siksi, että on niin kaukana auringosta.
Selvimmät Tritonin piirteet ovat napalakit ja jäätön alue. Tritonin tummilla, jäättömillä alueilla näkyy jonkin verran harjannepareja. Nämä ovat halkeamia. Tummalla alueella on laajoja painumakenttiä, jotka lienevät peräisin pinnan sulamisesta ja romahtelemisesta Tritonissa on vain vähän iskeytymäkraattereita, niistä suurin on 27 km:n läpimittainen Mazomba. Tummalla alueella on myös joitain tasaisia alueita, joiden uskotaan syntyneen Tritonin sisuksista purkautuneesta aineesta.
Tritonissa on tulivuoria tai geysireitä, joista purkautuu jäistä typpeä. Tulivuoret ovat napalakin alueella. Avaruusluotain Voyager sai kuvattua vain toisen napalakeista, mutta toisen oletetaan olevan Tritonilla. Vaaleanpunaisen napalakin reuna on epämääräinen, "pitsimäinen". Typpi-, hiilimonoksidi- ja metaanijäästä koostuvat napalakit haihtuvat vuorotellen vuodenaikojen mukaan Neptunuksen kierron aikana. Typpi jäätyy napalakkiin talvella. Tritonissa on monenlaisia jäitä, edellä mainittujen lisäksi myös jäätynyttä vettä ja hiilidioksidia.
Vaikka Triton onkin erikoinen kuu, niin Tritonin pinnanpiirteet muistuttavat muista aurinkokunnan kappaleista seuraavia: Uranuksen kuu Ariel, Saturnuksen kuu Enceladus, Jupiterin kuut io, Europa ja Ganymedes sekä Marsin napalakit muistuttava Tritonin napalakkeja.
Tritonilla on ohut kaasukehä, jonka ilmanpaine on 1,4–1,9 Pa. Se on vain noin 1/70000 Maan ilmakehän merenpinnan tason paineesta. Kaasukehän koostumus on 99,9 % typpeä ja 0,1 % metaania. Kaasukehä on suureksi osaksi peräisin tulivuorista ja osin napalakeista. Kaasukehän paksuus vaihtelee mm Neptunuksen kiertäessä radallaan, "kesällä" siihen haihtuu kaasua pinnasta. Niinpä 2010 on mitattu kaasukehän paineeksi 40-65 mikrobaaria eli noin 3,5 kertaa enemmän kuin mitä Voyager mittasi.
Fyysiset ominaisuudet > Sisus

Tritonin säde, tiheys, ja kemiallinen rakenne ovat samankaltaisia kuin Plutolla. Tritonin tiheys 2,061 g/cm3 on suurempi kuin monella ulkoplaneettojen kuulla, ainoastaan io ja Europa ovat sitä tiheämpiä.
Tritonin sisustassa on jäätä ehkä vain 25 %. Tritonin rakenteen on arveltu olevan samankaltainen kuin Maan, eli kiinteä ydin, vaippa ja kuori. Kuun vaipassa lienee myös vettä, mutta muuten se lienee kivinen. Tritonin sisuksissa on tarpeeksi radioaktiivisuutta vaipassa tapahtuvan konvektion ylläpitämiseksi. Lämpö voisi jopa ylläpitää "maanalaisia meriä", joita on arvioitu olevan myös Europa -kuun pinnan alla. Tämä nestemäisen veden mahdollisuus antaa mahdollisuuden elämän ylläpitämiseen, vaikka se onkin epätodennäköistä.