Bobi Sivén
Elämä > Lapsuus ja partio

Hans Håkon Christian Sivén syntyi 18. huhtikuuta 1899 Helsingissä. Hänen isänsä oli aktivistijohtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori Valter Osvald Sivén ja äitinsä ylioppilas Siiri Sivén os. Blomstedt. V. O. Sivénin nuorena kuollut isä oli Pudasjärven piirilääkäri Frans Johan Edvard Sivén. Siiri Sivénin isä oli fennomaani, yliopistovaikuttaja sekä suomen ja unkarin kielten dosentti Oskar Blomstedt. Hans Håkonilla oli kolme sisarusta Paavo Susitaival (1896–1993), Liisa Kalliala (1897–1985) ja Anna Leinstén (1903–1991). Isä Ossi Sivén, kuten häntä lähipiirissä kutsuttiin, oli ruotsinkielinen, mutta ehdottomasti suomenmielinen. Ossi Sivén kannatti ”yksi kansa, kaksi kieltä” -ajattelua. Siiri taas oli pohjalainen suomenkielinen ja luki lapsille alusta alkaen Kalevalaa. Aatemaailmaltaan hän oli snellmanilainen fennomaani, mutta kieliriitaa perheessä ei koskaan ollut, joten lapset olivat käytännössä kaksikielisiä. Tarkkaan ottaen Bobi Sivén puhui äidinkielenään suomea, mutta puhui äidinkielen tasoisesti myös ruotsia.
Viaporin kapinan aikana 1906 Sivénit tukivat punakaartia ja V. O. Sivén auttoi Punaisen Kaartin ylipäällikön, aktivisti Johan Kockin pakoon. Perheellä oli muutenkin hyvät välit sosialisteihin ja kaikkiin, jotka vain olivat suomalaisten vapauden ja itsenäisyyden kannalla. Bobi Sivén omaksui äidiltään perinteisen kansallismielisyyden aatteen filosofisen pohjan ja isältään uskon aktivismiin eli suoraan toimintaan. V. O. Sivén oli Voima-liiton ja myöhemmin myös jääkäriliikkeen johtajia.
Siiri-äiti kutsui Hans Håkonia aluksi Håkoniksi ja kouluaikoinaan häntä kutsuttiin Hansiksi, mutta lempinimeksi tuli Bob, josta lopulta tuli suomalaisittain äännettävä Bobi. "Bobi" on alun perin joko Håkon-lapsen omaa jokellusta tai sisarusten antama lempinimi; tarkkaa nimen alkuperää ei tiedetä. Bobi Sivenin alkuperäinen nimi taas tulee Henrik Ibsenin runosta Vuggevise, Kehtolaulu.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” |   Ja enkelit, ne rauhaa  Laps armaan suojaavat;  Myös Herra, pikku Hookon,  Ja äitis valvovat. | ” |
– Näytelmästä "Kuninkaanalut", suomentanut Ellei
Sivénin luonnetta lapsena on kuvailtu pohdiskelevaksi, varhaiskypsäksi ja hieman pikkuvanhaksikin. Perhe asui Kammion hermotautisairaalan yhteyteen rakennetuissa yksityistiloissa, koska V. O. Sivén toimi aluksi sairaalassa lääkärinä, lopulta omistajana sekä johtajana vuodesta 1904. Sairaala toimi myös aktivistien keskuspaikkana, ja siellä piiloteltiin venäläisen virkavallan etsimiä aktivisteja. 1906 perhe oli vähällä hajota, kun V. O. Sivén tuomittiin neljäksi vuodeksi kuritushuoneeseen separatismista, mutta hänet vapautettiin juuri vankilaan vietäessä kruununprinssi, tsarevitš Aleksein syntymän johdosta julistetun yleisen armahduksen takia. Syksyllä 1907 Bobi Sivén aloitti kansakoulun Alli Nissisen valmistavassa koulussa. Oppikoulunsa Hans Sivéninä tunnettu nuori Bobi kävi Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa klassillisella linjalla veljensä Paavon tapaan.
Lahjakas Sivén menestyi koulussa erittäin hyvin. Hän kiinnostui erityisesti kasvi- ja eläinopista eli biologiasta, ja 16–17-vuotiaana hänestä kehkeytyi asiantunteva harrastajabiologi. Lisäksi suosikkiaineita olivat historia ja filosofia. Kielissäkin Sivén oli lahjakas: hän osasi ruotsia, saksaa, kreikkaa ja myös jossain määrin englantia, jonka osaaminen oli tuohon aikaan harvinaista. Tähän kielitaitoon vaikuttivat erityisesti  Sivénien perheen ulkomaiset kotiopettajattaret. Sortoaikaan Suomessa oli oppiaineena pakkovenäjä, jossa Sivén ei periaatteellisista syistä menestynyt. Hän oli jäädä viidennelle luokalle saatuaan ehdot venäjästä, joka oli arvosanaltaan yleensä syksyllä nelonen ja keväällä vitonen.
Alkuvuodesta 1910 Bobi ja Paavo Sivén perustivat yhden Suomen ensimmäisistä vartioista, Kärppäpatrullin. Näin ollen he olivat Suomen ensimmäisiä partiolaisia, koska tuohon aikaan maassa ei ollut yhteensä kuin korkeintaan muutamia partiolaisia. Partiosta veljekset kiinnostuivat luettuaan skottilaisen kotiopettajattarensa Phoebe Spiersin antaman Robert Baden-Powellin kirjoittaman englanninkielisen kirjan Scouting for boys. Vartion jäsenmäärä kasvoi, ja lopulta Sivénin veljekset liittivät sen syksyllä 1910 juuri perustettuun Toimen Pojat – Unga Fribyggare -partiolippukuntaan. Vuonna 1911 kenraalikuvernööri Franz Albert Aleksandrovitš Seyn kuitenkin kielsi partioliikkeen pelätessään samanlaista järjestöä kuin V. O Sivénin johtama Voima-liitto. Toimen Pojat aloittivat toimintansa viranomaisilta piilossa Kammion hermotautisairaalassa.