stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Altufjevon metroasema

| Altufjevo (Алтуфьево) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Serpuhovsko-Timirjazevskaja
Sijainti:  55.8980°N, 37.5870°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  15. heinäkuuta 1994
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Altufjevo (ven. Алтуфьево) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 15. heinäkuuta 1994.
Alversundin silta

Alversundin silta on Hordalandin läänissä, Norjan länsirannikolla sijaitseva riippusilta. Silta avattiin liikenteelle 29. kesäkuuta vuonna 1958 ja se oli alueensa ensimmäinen silta, minkä käytöstä kerättiin tullia. Vaikka silta oli maksettu jo vuoteen 1968 mennessä, tullin keräämistä päätettiin jatkaa.
Alversundin silta yhdistää Radøyn saaren sisämaahan. Sillan pääjänne on 198 metriä.
Käännös suomeksi
Afrikansavikka

| Afrikansavikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Suku::  Tuoksusavikat Dysphania
Laji::  schraderiana
Kaksiosainen nimi
 Dysphania schraderiana  (Schult.) Mosyakin & Clemants 
Synonyymit
 Chenopodium schraderianum Schult. 
Katso myös
   Afrikansavikka Wikispeciesissä   Afrikansavikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikansavikka (Dysphania schraderiana) on Itä-Afrikassa esiintyvä yksivuotinen tuoksusavikkalaji. Se on aromaattinen, niukkahaarainen ja nystykarvainen ruoho. Se muistuttaa tammisavikkaa (Dysphania botrys), mutta lehdet ovat soikeasta puikeaan lapaisia, niissä on enemmän syviä pariliuskoja, jotka ovat kapeita. Siemen on kooltaan enintään 0,8 millimetriä ja sen reuna on pyöreähkö.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Afrikansavikka – Dysphania schraderiana
Afrikansirohaukka

| Afrikansirohaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Elaninae
Suku::  Chelictinia
Laji::  riocourii
Kaksiosainen nimi
 Chelictinia riocourii  Lesson, 1843) 
Katso myös
   Afrikansirohaukka Wikispeciesissä   Afrikansirohaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikansirohaukka (Chelictinia riocourii) on haukkojen heimon Chelictinia-sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Norsunluurannikko, Djibouti, Etiopia, Gambia, Ghana, Kenia, Mali, Mauritania, Niger, Nigeria, Senegal, Somalia, Etelä-Sudan, Sudan, Togo, Uganda. Vaeltavana sitä tavataan myös Eritreassa, Liberiassa ja Jemenissä.
Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen kannan epäillään laskevan elinympäristöjen vähenemisen seurauksena. Lajin kannaksi arvioidaan 46 000–100 000 yksilöä.
Elinympäristö

Laji on levinnyt tropiikin alueelle kapeana kaistaleena leveyspiirien 15°N ja 8°N väliin. Satunnaisesti sitä tavataan Länsi-Afrikassa leveyspiirillä 19°N ja Keniassa leveyspiirillä 1°S. Se pesii Sahelin vyöhykkeellä, ja Pohjois-Keniassa ja Ugandassa on pieni pysyvä populaatio. Se on muuttolintu, joskin pysyttelee pohjoisella pallonpuoliskolla. Se siirtyy etelämmäksi marraskuussa pesimäajan jälkeen kuivan kauden alkaessa ja palaa pohjoiseen sadekauden alkaessa helmikuussa.
Laji elää kuivalla savannilla ja puoliaavikossa merenpinnan tasosta noin 500 metrin korkeuteen. Sen pääasiallista ravintoa ovat matelijat, esimerkiksi liskot ja käärmeet, hyönteiset ja hämähäkit ja satunnaisesti pienet jyrsijät. Se on laumaeläin ja kerääntyy ruohikkopalojen reunalle saalistamaan heinäsirkkoja ja karjan lähelle saalistamaan hyönteisiä.
Laji rakentaa pieniä, halkaisijaltaan 30–40 cm:n kokoisia pesiä puihin usein lähelle suurempien petolintujen, kuten sihteerilinnun, pesiä ja toisinaan myös ihmisasutuksen lähelle. Pesintäaikaa on toukokuusta syyskuuhun mutta Senegalissa se pesii joulukuusta helmikuuhun ja Keniassa maaliskuusta heinäkuuhun sekä jälleen elokuusta eteenpäin.
Kaksi afrikansirohaukkaa Etiopiassa.
Alaoglun lause

Alaoglun lause on topologiaan liittyvä matemaattinen lause, jonka mukaan jos E on normiavaruus ja E* sen duaaliavaruus, on E*:n suljettu yksikkökuula kompakti heikossa tähtitopologiassa.
Alanzo Adlam

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 12. maaliskuuta 1989
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 174 cm
Seura
Seura: Portmore United
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008-2010 | Sporting Central Academy |  ? | (?) |
| 2010- | Portmore United |  ? | (?) |
| 2013 | → IFK Mariehamn (laina) | 24 | (10) |
Maajoukkue
| 2012- | Jamaika | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. huhtikuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. kesäkuuta 2012.
Alanzo Adlam (s. 12. maaliskuuta 1989) on jamaikalainen jalkapalloilija, joka edustaa Jamaikan pääsarjassa pelaavaa Portmore Unitedia. Hän aloitti uransa Sporting Central Academyssä, josta hän siirtyi 2010 Portmoreen. Kauden 2013 Adlam oli lainalla Veikkausliigan IFK Mariehamnissa. Hän on pelannut Jamaikan jalkapallomaajoukkueessa yhden ottelun.
Käännös suomeksi
Allaert van Everdingen

Allaert van Everdingen, Zweeds landschap (Rijksmuseum)
Allaert van Everdingen
Allaert van Everdingen (1621–1675), myös Allart tai Aldert, oli hollantilainen taiteilija. Hän on taiteilijana melko tuntematon. Sen sijaan hänen vanhempi veljensä Caesar van Everdingen kuuluu hollantilaisen kultakauden klassikoihin.
Allaert van Everdingen syntyi Alkmaarissa vuonna 1621. Hän oli kaupungin virkamiehenä toimineen Pieter van Everdingenin toinen poika. Toinen vanhempi veli Jan van Everdingen (n. 1618/1619–1656) toimi notaarina, mutta hänkin harrasti asetelmamaalausta.
Ilmeisesti Allaert van Everdingen on kiinnostanut H.F. Antellia, koska hänen kokoelmistaan löytyy W. Drugulinin kirjoittama, vuonna 1873 Leipzigissa julkaistu ranskankielinen elämäkerta "Allart van Everdingen, catalogue raisonné de toutes les estampes qui forment son oevre gravé" Kirjassa Drugulin toteaa aiempien taiteilijasta kertoneiden elämäkertojen toistaneen "enemmän tai vähemmän oikein" Houbrakenin vuonna 1719 julkaisusta toistettuja tietoja. Luotettavina lähteinä Drugulin pitää M.A. van der Willigenin teosta Pyhän Luukkaan killasta. Teos valottaa taiteilijan elämän keskeisiä vaiheita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allaert van Everdingen Wikimedia Commonsissa
Alapati Lui Mataeliga

Alapati Lui Mataeliga (4. tammikuuta 1953 – 25. huhtikuuta 2023) oli samoalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi kardinaali Pio Taofinu'u vuonna 1977. Hänet nimitettiin Samoa-Apian arkkihiippakunnan johtoon marraskuussa 2002, ja hänet vihittiin piispaksi seuraavan tammikuun alussa. Pääkonsekraattorina toimi Patrick Coveney, jota avustivat Petero Mataca ja Soane Lilo Foliaki.
Altocumulus floccus

Altocumulus floccusta hieman muistuttava altocumulus
Floccus-pilveä Intiassa. Taivaan poikki kuljkee myös vallinharjapilvi.
Altocumulus floccus on kokkareinen hahtuvapilvi. Sen osaset ovat kuin pumpulipalloja.
Pilvilaikut ovat erilliset ja pyöristyneet, yleensähän altocumulus koostuu litteistä osista. Pilvihattarat ovat palleromaisia, repaleisin pohjin varustettuja, ja niistä saattaa roikkua sadeviiruja.
Pilven tavallisesti litteiden osien pyöristyminen kertoo nousuliikkeestä ja rauhattomuudesta ilmakehässä. Joskus koko pilvi räjähtää suurella nopeudella ylöspäin.
Kesällä pilvi voi ennakoida ukkosta. Pilven lähisukulainen on kokkareinen kumpukerrospilvi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Altocumulus floccus Wikimedia Commonsissa
Alveolaarinen lateraalinen approksimantti

| --- | --- |
IPA:  l
UPA:  l
X-SAMPA:  l
Kirshenbaum:  l
  
Alveolaarinen lateraalinen approksimantti on useissa kielissä esiintyvä konsonanttiäänne, jota merkitään sekä kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa että uralilaisessa foneettisessa aakkostossa kirjaimella [l]. Se on ainoa suomen kielessä esiintyvä lateraali.
Suomessa alveolaarinen lateraalinen approksimantti voi esiintyä sekä sanan alussa että lopussa, ja sanan sisässä se voi olla joko lyhyt tai pitkä, esim. laulu, sammal, kelo, kello. Se ääntyy periaatteessa samalla tavalla kaikissa asemissa, mutta vokaaliympäristö vaikuttaa sen laatuun siten, että se on etuvokaalien yhteydessä heleämpi kuin takavokaalien yhteydessä. Toisin kuin muun muassa Savon ja Tampereen murteissa, äänne ei esiinny yleiskielessä koskaan liudentuneena.
Alveolaarisen lateraalisen approksimantin ominaisuuksia ovat:
Ääntöpaikka on alveolaarinen eli kieli koskettaa hammasvallia.
Ääntötapa on soinnillinen eli äänihuulet värähtelevät äännettäessä.
Se on lateraali eli ilmavirta kulkee pääosin suun kautta, muttei kuitenkaan kielen keskilinjaa noudattaen vaan kielen jommaltakummalta tai kummaltakin laidalta, ja approksimantti, eli ilmavirta kulkee kuten vokaaleissa vapaasti suuväylässä ilman hankaushälyn muodostumista.
Latinalaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä, kuten suomessa, alveolaarinen lateraalinen approksimantti kirjoitetaan kirjaimella L; kyrillisissä aakkosissa sitä vastaa Л ja kreikkalaisissa lambda (Λ). Heprealaisessa kirjaimistossa äännettä merkitään lamed-kirjaimella (ל), arabialaisessa puolestaan lāmilla (ل). Hangulissa sekä alveolaarisen lateraalisen approksimantin että alveolaarisen tremulantin konsonanttimerkkinä on ㄹ, jonka äännearvo riippuu sen sijainnista tavussa: tavun lopussa se luetaan alveolaarisena lateraalisena approksimanttina, mutta muissa asemissa tremulanttina.
Alaotrajärvi

| Alaotrajärvi Lac Alaotra |
| --- | --- |
 Näkymä satelliitista.
Valtiot:  Madagaskar
Paikkakunta:  Toamasinan provinssi (en) 
Koordinaatit:  17°30′S, 48°30′E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Maningory
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  50 m
Pinta-ala:  900 km²
Tilavuus:  0,945 km³
Keskisyvyys:  0,6 m
Suurin syvyys:  1,5 m
 fiAlaotrajärvi 
Alaotrajärvi on Madagaskarin suurin järvi. Se sijaitsee entisen Toamasinan provinssin alueella keskiylätasangon pohjoisosassa. Sen valuma-alueeseen kuuluu matalia järviä ja soita, joita ympäröi tiheä kasvillisuus. Se on maan riisinviljelyalueen keskus. Sen luonto on rikas, ja siellä on runsaasti harvinaisia ja vaarantuneita lajeja. Se on myös tärkeä kalastusalue.
Järvelle istutettiin vuonna 1954 tummatilapiaa, ja se runsastui nopeasti, mahdollisesti siksi, että se tuli ekologiseen rakoon kasvinsyöjänä. Jo vuonna 1957 se muodosti saaliista 46 %.
Järvi on tärkeä mutta koko ajan uhanalaisemmaksi muuttuva vesilintujen elinalue. Siellä on sellainen vaarantunut laji kuin  madagaskarinsorsa (Anas melleri). Pohjois-Madagascarissa on ollut kaksi kotoperäistä lajia, madagaskarinsotka (Aythya innotata) ja alaotrajärvenuikku (Tachybaptus rufolavatus). Madagaskarinsotka on nyt äärimmäisen uhanalainen laji, eikä sitä enää ole järvessä, joskin muualla sitä on hyvin pieni määrä. Alaotrajärvenuikku julistettiin hävinneeksi lajiksi 2010. Aiemmin Alaotranjärvellä eniten. Lähes lentokyvytöntä lintua ei ehkä ole ollut koskaan muualla kuin aivan järven lähituntumassa.
Käännös suomeksi
Megazone

Megazone on yksi laser tag- tai lasertaistelupelin kansainvälisistä brändeistä. Pelaajat varustetaan vaarattomilla laseraseilla sekä säteet tunnistavilla liiveillä. Pelin idea on kerätä pisteitä osumalla vastustajien liiveihin tai tukikohtaa kuvaaviin maaleihin. Suomen ensimmäinen Megazone avattiin Itäkeskukseen vuonna 1993.
Pelaaminen

Peli on ottelu. Pelin idea on kerätä pisteitä osumalla laseraseella vastustajien liiveihin, aseisiin tai
tukikohtaa kuvaaviin maaleihin. Osumat laskee pelin aikana tietokone ja eniten pisteitä kerännyt pelaaja tai joukkue voittaa pelin. Pelin päätyttyä pelaajat voivat pyytää henkilökunnalta tulosraportin, jossa kerrotaan pisteet ja muita tietoja pelin kulusta.
Pelaaminen > Pelikenttä

Peliä pelataan pimeällä pelialueella, jolla on erilaisia esteitä ja mahdollisesti pieniä korkeuseroja. Pelialue on valaistu ainoastaan ultraviolettilampuin, ja kentälle tuotetaan usvaa jotta pelaajat näkevät ammuttavat säteet. Pelin aikana kentällä soi yleensä taustamusiikkia.
Pelaaminen > Laitteisto

Nykyiset laitteistot ovat australialaisen P&C Micro'sin valmistamia. Pelaajien varusteet koostuvat peliliivistä ja aseesta. Aseet ampuvat lasersäteen lisäksi infrapunasäteitä ja pelivarusteet on varustettu infrapunasensoreilla. Lasersäteet eivät vahingoita pelaajaa millään tavalla.
Pelaaminen > Säännöt

Pelissä ei saa ottaa minkäänlaista ruumiillista kontaktia muihin pelaajiin. Pelialueella ei saa myöskään juosta, kiivetä tai kulkea rei'istä, joita on seinissä.
Megazonessa on erilaisia pelimuotoja, joista yleisimpiä ovat:
Team Elimination eli Elimi on joukkuepelimuoto, jossa jokaisella pelaajalla on alussa rajattu määrä elämiä. Rinta- tai selkäosuma veloittaa pelaajalta yhden elämän. Elämien loputtua pelaaja eliminoituu ja joutuu poistumaan pelistä aulaan. Tämän vuoksi peli on yleensä team compia hidastempoisempaa ja perustuu pitkälti hallussa olevan aseman säilyttämiseen ja hitaaseen etenemiseen.
Team Competition eli comp on joukkuepelimuoto, jossa tavoitteena on tuhota vastustajien tukikohdat ja vastaavasti puolustaa omaa. Jos keskeyttää vastustajan tukikohdan tuhoamisen, vastustaja saa miinuspisteitä ammuttujen osumien mukaisesti. Pelimuodossa on voimassa base evac -sääntö, joka tarkoittaa, että deaktivoitu pelaaja joutuu poistumaan tukikohdan alueelta odottamaan aktivoitumistaan.
Solossa, eli yksinpelissä, peli arpoo kullekin pelaajalle oman värin ja pelaajat voivat ampua kaikkia pelialueella olevia pelaajia (myös mahdollisia, saman värisenä olevia pelaajia). Lisäksi kaikki tukikohdat ovat tuhottavissa.
Harrastustoiminta

Osassa halleista on harrastajille tarjolla myös jäsentoimintaa. Jäsenille pidetään esimerkiksi omia peli-iltoja, tapahtumia ja kilpailuja, ja jäsenten välisistä ranking-sijoituksista voidaan pitää kirjaa. Suomessa Megazone-paikkoja on Helsingissä, Hämeenlinnassa, Iisalmessa, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Levillä, Oulussa, Seinäjoella, Tampereella, Torniossa, Turussa, Vantaalla ja Vuokatissa.
Suomessa jäsentoimintaa järjestävät LaserTag Finland ry ja paikalliset LaserTag-yhdistykset. Peli-illoista vastaa yleisesti paikallisyhdistykset ja suuremmista kilpailuista LaserTag Finland ry.
Jäsenpeleissä säännöt eroavat osittain avoimien pelien säännöistä. Esimerkiksi tukikohdasta on poistuttava liivin jouduttua deac-tilaan ja erilaisilla sallituilla aseotteilla. Jäsenpeleissä peli on aina nopeatempoisempaa ja taktisempaa kuin avoimissa peleissä.
LaserTagissa järjestetään vuosittain erilaisia turnauksia, kuten LaserTagin Suomenmestaruus- ja Juniori Suomenmestaruuskilpailut.
Aiheesta muualla

Suomen Megazone-hallit
Jyväskylän laser tag urheilijat ry
LaserTag Tampere
LaserTag Finland
Vuoden 2009 maailmanmestaruuskilpailujen Australian joukkueen pelipaita.
Melonta kesäolympialaisissa 2016 – naisten 500 metrin kajakkinelikko

Naisten 500 metrin kajakkinelikko Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 käytiin 19. – 20. elokuuta Lagoa Rodrigo de Freitas-stadionilla. Ensimmäisenä päivänä melottiin alkuerät ja välierät. Toisena päivänä melottiin loppukilpailu. Loppukilpailuun osallistui 14 joukkuetta. Olympiakullan voitti Unkari, joka uusi näin Lontoon olympiakultansa. Toiseksi sijoittui Saksa ja kolmanneksi Valko-Venäjä.
Tulokset > Loppukilpailu A

| # | Maa | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Unkari | 1:34.482 |
| 2. |  Saksa | 1:35.383 |
| 3. |  Valko-Venäjä | 1:36.908 |
| 4. |  Ukraina | 1:37.214 |
| 5. |  Uusi-Seelanti | 1:38.198 |
| 6. |  Tanska | 1:39.057 |
| 7. |  Iso-Britannia | 1:40.043 |
| 8. |  Kanada | 1:40.733 |
Tulokset > Loppukilpailu B

| # | Maa | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Puola | 1:37.658 |
| 2. |  Kazakstan | 1:39.419 |
| 3. |  Kiina | 1:40.071 |
| 4. |  Ranska | 1:41.069 |
| 5. |  Argentiina | 1:41.394 |
| 6. |  Serbia | 1:42.818 |
Sijoitukset

| # | Maa | Melojat |
| --- | --- | --- |
| 1 Kultaa |  Unkari | Gabriella Szabó Danuta Kozák Tamara Csipes Krisztina Fazekas |
| 2 Hopeaa |  Saksa | Sabrina Hering Franziska Weber Steffi Kriegerstein Tina Dietze |
| 3 Pronssia |  Valko-Venäjä | Marharyta Makhneva Nadzeya Liapeshka Volha Khudzenka Maryna Litvinchuk |
| 4. |  Ukraina | Mariya Povkh Svitlana Akhadova Anastasia Todorova Inna Hryshchun |
| 5. |  Uusi-Seelanti | Jaimee Lovett Kayla Imrie Aimee Fisher Caitlin Ryan |
| 6. |  Tanska | Emma Jørgensen Amalie Thomsen Ida Villumsen Henriette Hansen |
| 7. |  Iso-Britannia | Jess Walker Rachel Cawthorn Rebii Simon Louisa Gurski |
| 8. |  Kanada | Andréanne Langlois Émilie Fournel Genevieve Orton Kathleen Fraser |
| 9. |  Puola | Marta Walczykiewicz Edyta Dzieniszewska Karolina Naja Beata Mikołajczyk |
| 10. |  Kazakstan | Inna Klinova Irina Podoinikova Natalya Sergeyeva Zoya Ananchenko |
| 11. |  Kiina | Ren Wenjun Ma Qing Li Yue Liu Haiping |
| 12. |  Ranska | Manon Hostens Amandine Lhote Léa Jamelot Sarah Troel |
| 13. |  Argentiina | Magdalena Garro Brenda Rojas Sabrina Ameghino Alexandra Keresztesi |
| 14. |  Serbia | Nikolina Moldovan Milica Starović Dalma Ružičić-Benedek Olivera Moldovan |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Melonta kesäolympialaisissa 2016 – naisten 500 metrin kajakkinelikko Wikimedia Commonsissa
Allaga

| Allaga |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Saha
Piiri:  Suntarin ulus
Perustettu:  1932
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2001):  534
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Allaga (ven. Аллага, jak. Аллаҥа) on maalaiskunta (nasleg) ja sen keskuskylä Suntarin ulusin eli Suntarin piirin keskiosassa Sahan tasavallassa Venäjällä. Allagan kylä sijaitsee 40 kilometriä luoteeseen piirikeskuksesta Suntarista.
Allagassa on kulttuuritalo, yhtenäiskoulu, terveysasema ja kauppa. Allagan kylä on perustettu vuonna 1932.
Allagassa harjoitetaan karja- ja hevostaloutta. Paikkakunnalla on myös näihin aloihin liittyvää elintarviketeollisuutta, joka tuottaa liha- ja maitotaloustuotteita.
Asukasluvun kehitys

500 (1989)
534 (2001)
Amalafrida

Amalafrida (k. 523 tai 525) oli vandaalien kuningatar. Hän oli Pannonian ostrogoottien kuninkaan Theodemirin tytär ja Teoderik Suuren sisarpuoli sekä kuningas Theodahadin äiti. Keisari Zenon lähetti Amalafridan Teoderikin luo, jotta tämä olisi estänyt velipuoltaan hyökkäämästä Konstantinopoliin. Amalafridan ensimmäisen aviomiehen nimeä ei tiedetä, mutta Amalafrida jäi ilmeisesti leskeksi. Teoderik järjesti Amalafridan uusiin naimisiin vandaalien kuninkaan Trasamundin kanssa vahvistaakseen ostrogoottien ja vandaalien liittoa. Trasamundin kuoltua Amalafrida pyrki vastustamaan vandaalikuningas Hilderikin Bysantille myötämielistä politiikkaa sekä ostrogoottien ja vandaalien liiton rikkomista. Amalafrida ei kuitenkaan onnistunut pyrkimyksissään, ja hänet murhattiin vuonna 523 tai 525.
Alessio Cerci

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Alessio Cerci
Syntymäaika: 23. heinäkuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Velletri, Italia
Pelipaikka: laitalinkki
Pituus: 180 cm
Junioriseurat
: Roma
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2010 | Roma | 13 | (0) |
| 2006–2007 | → Brescia (laina) | 21 | (0) |
| 2007–2008 | → Pisa (laina) | 26 | (10) |
| 2008–2009 | → Atalanta (laina) | 13 | (0) |
| 2010–2012 | Fiorentina | 46 | (12) |
| 2012–2014 | Torino | 72 | (21) |
| 2014– | Atlético Madrid | 6 | (0) |
| 2015– | → Milan (laina) | 10 | (0) |
Maajoukkue
| 2013– | Italia | 13 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 21. maaliskuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 5. syyskuuta 2014.
Alessio Cerci (s. 23. heinäkuuta 1987 Velletri, Italia) on italialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan laitalinkki.
Seurajoukkueura

Cerci on AS Roman kasvatti, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi ensimmäistä kertaa 16. toukokuuta 2004 ottelussa Sampdoriaa vastaan. Hän oli seuran omistuksessa vuoteen 2010 saakka, joista hän vietti kuitenkin vuodet 2006–2009 lainasopimuksilla eri italialaisissa joukkueissa.
26. elokuuta 2010 Cerci siirtyi Fiorentinaan 4 miljoonan euron siirtokorvauksella. 7. marraskuuta 2010 hän teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa ottelussa Chievoa vastaan.
23. elokuuta 2012 Cerci teki sopimuksen Torinon kanssa ja hänestä maksettiin 2,6 miljoonan euron siirtokorvaus.
Aiheesta muualla

Alessio Cercin tilastot aic.football.it-sivustolla (italiaksi)
Italian joukkue – Maanosaliittojen cup 2013
1 Buffon |
2 Maggio |
3 Chiellini |
4 Astori |
5 De Sciglio |
6 Candreva |
7 Aquilani |
8 Marchisio |
9 Balotelli |
10 Giovinco |
11 Gilardino |
12 Sirigu |
13 Marchetti |
14 El Shaarawy |
15 Barzagli |
16 De Rossi |
17 Cerci |
18 Montolivo |
19 Bonucci |
20 Abate |
21 Pirlo |
22 Giaccherini |
23 Diamanti |
Valmentaja Prandelli
Italian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Buffon |
2 De Sciglio |
3 Chiellini |
4 Darmian |
5 Motta |
6 Candreva |
7 Abate |
8 Marchisio |
9 Balotelli |
10 Cassano |
11 Cerci |
12 Sirigu |
13 Perin |
14 Aquilani |
15 Barzagli |
16 De Rossi |
17 Immobile |
18 Parolo |
19 Bonucci |
20 Paletta |
21 Pirlo |
22 Insigne |
23 Verratti |
Valmentaja Prandelli
Mertiöjärvi

| Mertiöjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Jämijärvi
Koordinaatit:  61°48′09″N, 22°42′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jämijärven valuma-alue (35.54)
Laskujoki:  oja Jämijärveen 
Järvinumero:  35.542.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m 
Rantaviiva:  3,881 km 
Pinta-ala:  0,39252 km² 
 fiMertiöjärvi 
Mertiöjärvi  on Satakunnassa Jämijärvellä Kierikankylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Mertiöjärvi on osa Jämijärven aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,3 kilometriä, leveys 650 metriä ja pinta-ala 39 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Jämijärven eteläpuolella sen ja Hämeenkankaan kapeassa välissä. Siihen laskevat Poljankeitaan ja Tapoosnevan suo-ojien vedet sekä muutama lyhyt pelto-oja. Järven laskuoja on melkein kanava, joka yhdistää järven Jämijärveen 100-metrisellä kaivetulla uomalla. Uoman yli kulkee yhdystie 2613. Rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä. Puolet rannasta rajautuu peltomaahan ja loput metsään. Järven eteläpäässä on Hangaslahti, joka on matala ja umpeen heinittymässä. Toinen on Kurkilahti, joka kurkottaa länteen 350-metrisenä, mutta joka sekin on heinittymässä pohjastaan umpeen. Järven luusuassa on sama ongelma, mutta veden kulku lasku-uomaan on varmistettu ruoppaamalla rannanmyötäinen vapaanveden kanava. Järven vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja kahdeksan vapaa-ajanasuntoa. Kaakkoisrannassa sijaitsee uusi toimintakeskus.
Historiaa

Jämijärven vedenpintaa laskettiin pariin otteeseen 1800–1900-luvuilla. Vanhoista pitäjänkartoista 1700-luvulla näkee selvästi, kuinka Mertiöjärven suu on kavennut ojamaiseksi uomaksi. Vaikka vanhassa kartassa uoma näyttää pikemminkin salmelta kuin ojalta, sillä oli jo tuolloin järven nimi. Voidaan siten ajatella, että Jämijärven ja Mertiöjärven vedenpinnat ovat olleet aina samalla korkeudella ja että Jämijärven järvenlaskussa myös Mertiöjärven vedenpinta aleni ja sen ojaa perattiin liikkumisen helpottamiseksi.
Aiheesta muualla

Mertiörannan toimintakeskus (Arkistoitu – Internet Archive), Helluntaikansa ry
(35.5)