Siirtolaisuus Suomeen
Maahanmuuton historiaa > Väestönkasvutekijä > 2020-luvulta alkaen

Maahanmuuttajat ovat iältään tavallisesti 20–39-vuotiaita. Tilastokeskuksen väestörakennetilaston mukaan Suomessa vakituisesti vuoden 2020 lopussa asuneista 30–34-vuotiaista henkilöistä joka seitsemäs oli ulkomaalaistaustainen. Pääkaupunkiseudulla 30–34-vuotiaista jo joka neljäs oli ulkomaalaistaustainen. Pääkaupunkiseudulla ulkomaalaistaustaisten osuus varhaiskasvatuksessa ja perusopetuksessa kasvaa väestöennusteen mukaan yli 25 prosenttiin.
Koronavuosi 2020 sekoitti muuttoliikennettä siten, että tammikuusta syyskuuhun kestävällä ajanjaksolla Helsinkiin ja Espooseen muutti maan sisältä vähemmän ihmisiä kuin vuosina 2015–2019 tammikuusta syyskuuhun. Kuitenkin nettomaahanmuutto näihin kaupunkeihin kasvoi vuoden 2020 tammikuusta syyskuuhun. Helsinkiin muutti tuona aikana ulkomailta 2 350 henkilöä, eli 835 ihmistä enemmän kuin vuoden 2019 vertailujaksolla. Nettomaahanmuuton kasvun arvellaan lisääntyneen, koska paljon ulkosuomalaisia muutti ulkomailta takaisin Suomeen ja maastamuutot samanaikaisesti tyrehtyivät. Nettomaahanmuutto Suomeen oli vuonna 2020 TIlastokeskuksen vuonna 1950 alkaneen tilastohistorian toiseksi korkein, 17 814 henkeä. Vuonna 2021 nettomaahanmuutto Suomeen oli historiallisen korkeaa, 22 905 henkeä. Puolestaan vuoden 2022 alkupuoliskolla tammikuusta heinäkuun loppuun nettomaahanmuutto Suomeen oli TIlastokeskuksen mukaan liki 14 000 henkeä. Vuonna 2022 nettomaahanmuuttoennätys rikkoutui ollen 34 780 henkeä. Näin ollen 2020-luvun alkuvuosina nettomaahanmuutto oli puolet koko 2010-luvun nettomaahanmuutosta. Maahanmuuttajiksi ei ole laskettu tilapäistä suojelua saaneita ukrainalaisia, sillä viralliseen väestöön lukeutuvat vain henkilöt, joilla on Suomessa kotikunta. Myös maahanmuuttojen määrä oli Tilastokeskuksen mittaushistorian korkein. Ulkomailta muutti Suomeen vuoden 2022 aikana 48 086 henkeä. Vuoden 2022 lopussa Suomessa asui hieman alle 6 000 alle 1-vuotiasta maahanmuuttajataustaista, kun suomalaistaustaisten alle 1-vuotiaiden määrä oli hieman alle 40 000.
Vuoden 2023 ensimmäisellä puoliskolla ulkomailta muutti Suomeen 28 345 henkeä. Heistä 7 849 oli ukrainalaisia. Maahanmuuttojen määrä kasvoi vuoden 2022 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna 8 233 hengellä. Tämä johtuu suurimmalti osin siitä, että Ukrainasta tulleille pakolaisille mahdollistui maaliskuun 2023 alusta kotikunnan hakeminen Suomesta. Nämä ukrainalaiset olivat saapuneet Suomeen jo vuoden 2022 aikana. Ukrainalaisten maahanmuutot suuntautuivat tammi–kesäkuussa eniten Helsinkiin (731 henkeä), Vantaalle (501) ja Espooseen (322). Ukrainalaisten lisäksi Suomeen muutti vuoden 2023 alussa paljon filippiiniläisiä. Suomeen muutti tammi–kesäkuussa 1 721 filippiiniläistä, jossa on kasvua 481 henkeä vuoden 2022 vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Heinäkuussa 2023 Helsingin sanomat uutisoi, että Helsingin asukasluku kasvaa ennennäkemätöntä vauhtia, ja se johtuu ainoastaan maahanmuutosta. Vuonna 2022 maahanmuutto oli ennätyksellisen korkeaa Suomeen, kun maahan muutti peräti 50 000 ihmistä. Se oli 37 prosenttia enemmän kuin vuonna 2021. Muun muassa Venäjältä Suomeen tuli 6 000 uutta asukasta. Suomessa asui vuoden 2022 lopussa vakituisesti puoli miljoonaa äidinkieleltään vieraskielistä ihmistä eli yhdeksän prosenttia väestöstä. Määrä kaksinkertaistui 11 vuodessa. Vuonna 2023 nettomaahanmuutto eli maahanmuuton ja maastamuuton erotus oli koko maassa tilastohistorian suurin eli noin 58 500 ihmistä, josta ukrainalaisten osuus oli noin 18 300. Pääkaupunkiseudun yhteenlaskettu muuttovoitto nousi liki 22 000:een. Vuonna 2024 noin joka viides helsinkiläinen puhui äidinkielenään jotain muuta kuin kotimaisia kieliä. Kaikkiaan Helsingissä puhutaan 145:tä eri äidinkieltä.
Vuoden 2024 syyskesään mennessä Suomeen oli tullut vajaat 9 000 ukrainalaista. Maahanmuuttovirasto Migrin mukaan tuolloin Suomeen oli sodan alkamisen jälkeen tullut reilut 74 000 ukrainalaista. Vastaanottokeskuksissa ukrainalaisia on tuolloin noin 22 000. Vuoden Suomessa olon jälkeen ukrainalaiset voivat hakea kotikuntaa. Kesäkuussa 2024 kotikunnan saaneiden ukrainalaisten määrä oli reilut 25 000 henkeä.
Vuonna 2024 Suomessa asuvien vieraskielisten osuus oli noussut yli 10,0 prosentin ollen syyskuun lopussa 10,7 prosenttia. Kasvutahti maahanmuutossa on ollut nopea. Vielä kymmenen vuotta aiemmin oltiin reilussa viidessä prosentissa ja 2000-luvun alussa parissa prosentissa.