stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon Itä–Länsi-sarjan kausi 1939
Itä-Länsi-sarja > Länsisarja, lohko 4

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | Drott | VIFK | GBK | OPS | VPV | KPV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IF Drott | 10 | 8 | 1 | 1 | 27-15 | 17 |  | 4-2 | 1-4 | 2-1 | 4-2 | 3-2 |
| Vasa IFK | 10 | 7 | 0 | 3 | 34-11 | 14 | 0-1 |  | 2-0 | 2-0 | 5-1 | 2-0 |
| Gamlakarleby Bollklubb | 10 | 5 | 1 | 4 | 22-16 | 11 | 1-1 | 1-5 |  | 2-1 | 4-0 | 4-0 |
| Oulun Palloseura | 10 | 4 | 1 | 5 | 12-13 | 9 | 1-2 | 3-0 | 2-1 |  | 1-2 | (0-0) |
| Vaasan Pallo-Veikot | 10 | 3 | 2 | 5 | 14-28 | 8 | 0-1 | 1-7 | 3-2 | 1-1 |  | 3-2 |
| Kokkolan Pallo-Veikot | 10 | 0 | 1 | 9 | 9-35 | 1 | 2-8 | 0-9 | 1-3 | 1-2 | 1-1 |  |
HUOM: Taulukko esittää vain otteluiden tuloksia, otteluparit ovat oikein. Taulukko ei kerro, mitkä ovat otteluparissa koti- ja mitkä vierasotteluita.

(0-0) Ottelu päättyi KPV:n voittoon 7-2, mutta vastalauseen jälkeen voitto annettiin OPS:lle. Maalit merkittiin 0-0.
Itä-Länsi-sarja > Länsisarjan loppusarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kronohagens IF | 2 | 2 | 0 | 0 | 5-3 | 4 |
| Åbo IFK | 2 | 1 | 0 | 1 | 4-4 | 2 |
| Tampereen Palloilijat | 2 | 0 | 1 | 1 | 1-2 | 1 |
| IF Drott | 2 | 0 | 1 | 1 | 1-2 | 1 |
Pelaamatta ottelut KIF- Drott ja TaPa-AIFK
Hurrikaani Irma

| Hurrikaani Irma |
| --- | --- |
 6.9.2017
Nimettiin::  30.8.2017
Rantautui::  6.9. (Barbuda) 10.9. (Florida)
Laantui::  14.9.2017
Alin paine::  916 hPa
Kovin tuuli::  82 m/s
Kuolleita::  ainakin 84
Tuhot::  62 miljardia $
 Irman reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Irma Commonsissa 
Hurrikaani Irma oli vuoden 2017 yhdeksäs nimetty trooppinen myrsky ja neljäs hurrikaani Atlantin hurrikaanikaudella. Viisiportaisella Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin korkeimmalle tasolle viisi.
Hurrikaani aiheutti pahaa tuhoa ylittäessään Saint-Martinin 6. syyskuuta. Antigualla ja Barbudalla yli 90 % rakennuksista tuhoutui.
Ranskan valtion vakuutusyhtiö CCR:n mukaan Saint-Martinin ja Saint-Barthélemyn alueilla myrskyn on arvioitu aiheuttaneen noin 1,2 miljardin euron tuhot, jotka ovat koituneet luonnontuhojen varalta vakuutettuihin kiinteistöihin, ajoneuvoihin ja yrityksiin.
10. syyskuuta 2017 mennessä myrsky oli surmannut Karibialla ainakin 24 ihmistä. Hurrikaani saapui Kuuban rannikolle varhain 9. syyskuuta Suomen aikaa aiheuttaen laajaa tuhoa tuulten ollessa kovimmillaan yli 70 metriä sekunnissa eli 250 kilometriä tunnissa. Sen laskettiin saapuvan 9. syyskuuta Floridaan, missä käynnistettiin laajat evakuoinnit.
Hurrikaani oli heikentynyt luokkaan kolme, mutta se nousi takaisin luokkaan neljä ennen kuin se saavutti Floridan eteläkärjen 9. syyskuuta. Sen laskettiin kulkevan pitkin Floridan länsirannikkoa, mutta myös itärannikolle ennustettiin tulvia.
Hurrikaani Irma aiheutti jonkin verran tuhoja eri puolilla Floridaa, Georgiassa, Pohjois-Carolinassa ja Etelä-Carolinassa. Tuhot eivät olleet niin suuria kuin ennustettiin, mutta taloja tuhoutui ja rannikolla syntyi tulvia myrskyvuoksen takia.
Vaikutukset

Hurrikaani aiheutti huomattavia vahinkoja ja ainakin 84 ihmisen kuoleman Karibianmeren saarilla ja Yhdysvaltain kaakkoisosissa.
Vaikutukset > Antigua ja Barbuda

Hurrikaani Irma aiheutti huomattavia tuhoja Antigua ja Barbudan saaristovaltiossa. Antigua ja Barbudan pääministerin Gaston Brownen lausunnon mukaan Barbudan saaren rakennuksista 90 prosenttia tuhoutui tai vaurioitui vakavasti ja noin puolet saaren asukkaista jäi kodittomaksi. Myrskyn tiedetään aiheuttaneen saarilla ainakin yhden ihmisen kuoleman. Lähes kaikki saaren noin 1 500 asukasta evakuoitiin myrskyn jälkeen suuremmalle Antiguan saarelle.
Vaikutukset > Saint-Martin

Hurrikaani tuhosi suuren osan rakennuksista ja infrastruktuurista Saint-Martinin saarella. Ainakin 11 ihmisen tiedetään kuolleen saaren Ranskan hallinnoimalla Saint-Martinin alueella ja yhden ihmisen Alankomaiden hallinnoimalla Sint Maartenin alueella.
Myrskytuhoja Sint Maartenin alueella
Hurrikaanin repimiä kattoja Sint Maartenissa
Myrskyn tuhoamia taloja Sint Maartenissa
Vaikutukset > Anguilla

Myrsky aiheutti merkittäviä tuhoja Anguillan Britannian merentakaisella alueella. Hurrikaani tuhosi lukuisten asuintalojen lisäksi myös poliisi- ja paloasemia, kouluja, sairaaloita ja myrskysuojia. Yhden ihmisen tiedetään kuolleen saarilla myrskyssä.
Vaikutukset > Neitsytsaaret

Irma aiheutti suuria vahinkoja Neitsytsaarten saaristossa sekä Brittiläisillä Neitsytsaarilla että Yhdysvaltain Neitsytsaarilla. Saarilla uskotaan kuolleen yhteensä ainakin kahdeksan ihmistä.
Vaikutukset > Haiti

Hurrikaani Irma aiheutti ainakin yhden ihmisen kuoleman Haitissa.
Vaikutukset > Kuuba

Hurrikaani aiheutti huomattavia aineellisia vahinkoja ja tulvia Kuuban pohjoisrannikolla.
Vaikutukset > Yhdysvallat

Hurrikaani Irma aiheutti huomattavia vahinkoja ja ainakin 48 ihmisen kuoleman Yhdysvalloissa. Kuolemantapauksista ainakin 41 oli Manner-Yhdysvalloissa, kolme Puerto Ricolla ja neljä Yhdysvaltain Neitsytsaarilla.
Vaikutukset > Yhdysvallat > Puerto Rico

Hurrikaani aiheutti merkittäviä vahinkoja ja tulvia Yhdysvaltain Puerto Ricolla. Ainakin kolmen ihmisen tiedetään kuolleen saarella.
Vaikutukset > Yhdysvallat > Florida

Hurrikaani Irman aiheuttamat voimakkaat tuulet ja laajat tulvat aiheuttivat kymmenien miljardien dollarien aineelliset vahingot ja ainakin 33 ihmisen kuoleman myrskyn rantauduttua Floridan osavaltioon sunnuntaina 10. syyskuuta. Pahimmat vahingot kärsittiin Floridan niemimaan eteläkärjen Florida Keys -saaristossa. Saarten taloista tuhoutui noin neljännes.
Kahdeksan Floridan kuolemantapauksista tapahtui Miamin suurkaupunkialueen Hollywoodin kaupungissa sijaitsevassa vanhusten hoitokodissa. Myrsky jätti Rehabilitation Center at Hollywood Hills -hoitokodin ilman toimivaa ilmastointia, jolloin kahdeksan vanhusta kuoli kuumuuteen myrskyn jälkeen.
Suurin osa hurrikaanin Manner-Yhdysvalloissa aiheuttamista yli 150–200 miljardin dollarin vahingoista oli Floridan alueella. Myrsky katkoi sähkö- ja kommunikaatioverkkoja kaikkialta osavaltion alueelta. Sähköt olivat yhä poikki yli miljoonalta kotitaloudelta ja yritykseltä perjantaina 15. syyskuuta, jolloin osavaltion suurin sähköntuottaja Florida Power & Light ilmoitti 23 prosentin yhtiön asiakkaista olevan yhä ilman sähköä.
Myrsky aiheutti merkittäviä vahinkoja myös Floridan maataloudelle, joka tuottaa erityisesti appelsiineja, greippejä, tomaatteja, vesimeloneja ja sokeriruokoa; hurrikaanin uskottiin voivan tuhota noin 20 prosenttia Floridan vuoden 2017 sitrushedelmäsadosta.
Myrskyn tuhoama huoltoasema Summerland Key -saarella 16. syyskuuta
Myrskyn tuhoja Big Pine Key -saarella 15. syyskuuta
Myrskyn repimiä taloja Big Pine Key -saarella 15. syyskuuta
Vaikutukset > Yhdysvallat > Georgia

Myrsky aiheutti tulvia ja ainakin kolmen ihmisen kuoleman Georgian osavaltiossa.
Vaikutukset > Yhdysvallat > Etelä-Carolina

Myrsky aiheutti neljän ihmisen kuoleman Etelä-Carolinan osavaltiossa.
Vaikutukset > Yhdysvallat > Pohjois-Carolina

Myrsky aiheutti yhden ihmisen kuoleman Pohjois-Carolinan osavaltiossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hurrikaani Irma Wikimedia Commonsissa
Itseiskiihtyvyys

Itseiskiihtyvyys (ominaiskiihtyvyys, engl. proper acceleration) on suhteellisuusteorian suure, jolla kuvataan hiukkaseen kiinnitetyn kiihtyvyysanturin mittaamaa ja hiukkasen kokemaa fysikaalista kiihtyvyyttä. Itseiskiihtyvyyden suuruus, eli vektorin normi, on Lorentz-invariantti skalaari ja siten riippumaton havaitsijan koordinaatistosta. Kiihtyvää liikettä ja havaitsijoita voidaan käsitellä täsmällisesti erityisellä suhteellisuusteoriallakin ilman siirtymistä yleiseen suhteellisuusteoriaan, mutta yleisen suhteellisuusteorian muotoilu antaa täydentävän kineettisen kuvauksen ekvivalenssiperiaatteesta ja itseiskiihtyvyyden osuudesta suhteellisuusteorioissa.
Koordinaatistokiihtyvyys (engl. coordinate acceleration) määritellään jonkin valitun koordinaatiston suhteen. Kun hiukkaseen ei vaikuta ulkoisia vuorovaikutuksia (Newtonin I laki), on hiukkasen itseiskiihtyvyys nolla, vaikka jonkin ei-inertiaalikoordinaatiston suhteen hiukkasella olisikin koordinaatistokiihtyvyys.
Kun kiihtyvään hiukkaseen kiinnitetään inertiaali, jossa kullakin ajanhetkellä hiukkasen hetkellinen nopeus on nolla (hetkellisesti mukana liikkuva inertiaali, hetkellinen lepokoordinaatisto), on itseiskiihtyvyys sama kuin tuon hetkellisen inertiaalin koordinaatistokiihtyvyys.
Yleisen suhteellisuusteorian vapaassa pudotuksessa havaitsijan itseiskiihtyvyys on nolla, koska liikerata seuraa aika-avaruuden geodeesia. Jos ulkoinen vuorovaikutus poikkeuttaa havaitsijan inertiaalisesta liikkeestä, kokee havaitsija itseiskiihtyvyyden. Gravitaatiossa vapaassa pudotuksessa kiihtyvyysanturi ei siis näytä kiihtyvyyttä. Toisaalta maan pinnalla havaitsijan liikerata poikkeaa geodeesilta, jolloin kiihtyvyysanturin lukema, itseiskiihtyvyys, poikkeaa nollasta.
Nopeus erityisessä suhteellisuusteoriassa

Suhteellisuusteoriassa hiukkaseen liitettäviä suureita ovat mm. skalaarit sekä kolmi- ja nelivektorit. Merkitään kolmiulotteisia vektoreita  \mathbf {x} ,\mathbf {v} ,\mathbf {u} ,\mathbf {a}  ja neliulotteisia  \mathbf {X} ,\mathbf {V} ,\mathbf {U} ,\mathbf {A} .
Erityisessä suhteellisuusteoriassa hiukkasen liikerataa kuvataan maailmanviivalla, joka on Minkowskin avaruuden parametrisoitu käyrä. Hiukkaseen kiinnitetty kello näyttää itseisaikaa (ominaisaika, engl. proper time)  \tau . Valitaan jokin inertiaali, ja otetaan kaksi lähekkäistä pistettä (aika-avaruuden tapahtumaa) maailmanviivalta. Merkitään koordinaattien erotusta nelivektorilla  \mathbf {d} X=(cdt,dx,dy,dz), jonka pituuden neliö  (ds)^{2}=c^{2}(dt)^{2}-(dx)^{2}-(dy)^{2}-(dz)^{2} on Lorentz-invariantti intervalli. Jos koordinaatistoksi valitaan hetkellinen lepokoordinaatisto, jossa  dx=dy=dz=0, niin  (ds)^{2}=c^{2}(d\tau )^{2}. Tästä nähdään, että  d\tau  on Lorentz-invariantti eli kaikille havaitsijoille sama.
Nopeus  \mathbf {v} ={\dfrac {d\mathbf {x} }{dt}} määritellään paikan derivaattana koordinaatistoajan suhteen, ja kiihtyvyys  \mathbf {a} ={\frac {d\mathbf {v} }{dt}}={\frac {d^{2}\mathbf {x} }{dt^{2}}} nopeuden derivaattana koordinaatistoajan suhteen .
Lorentz-kerroin on
\gamma ={\dfrac {dt}{d\tau }}={\dfrac {1}{\sqrt {1-v^{2}/c^{2}}}}
Nelinopeus määritellään nelipaikkavektorin derivaattana itseisajan suhteen:
\mathbf {U} ={\dfrac {d\mathbf {X} }{d\tau }}, missä  \mathbf {X}  on paikkavektori valitussa inertiaalissa.
Itseisnopeus (ominaisnopeus, engl. proper velocity, tunnus usein myös w tai η) poikkeaa nopeudesta  \mathbf {v}  siten, että se määritellään paikan derivaattana hiukkasen itseisajan suhteen:
\mathbf {u} ={\dfrac {d\mathbf {x} }{d\tau }}
Tässä etäisyys mitataan valitussa inertiaalissa ja aika hiukkaseen kiinnitetyllä kellolla. Mittareferenssien erosta johtuen määritelmä vaikuttaa epäkäytännölliseltä, mutta se voidaan ajatella kellojen synkronoinnista vapaaksi nopeudeksi.
Itseisnopeus saadaan ilmaistua koordinaatistoajan suhteen käyttämällä Lorentz-kerrointa  {\dfrac {dt}{d\tau }}=\gamma , jolloin
\mathbf {u} ={\dfrac {d\mathbf {x} }{d\tau }}=\gamma \mathbf {v}
Itseisnopeus ei sellaisenaan ole Lorentz-invariantti.
Nelinopeus voidaan ilmaista komponenttimuodossa  \mathbf {U} =(\gamma c,\mathbf {u} )=(\gamma c,\gamma \mathbf {v} ). Vektori osoittaa maailmanviivan tangentin suuntaan, ja sen pituuden neliö on vakio ||U||2 = U ⋅ U = c2. Vektorin pituus on siis aina vakio, ja geometrisesti se on maailmanviivan yksikkötangenttivektori.
Kiihtyvyys erityisessä suhteellisuusteoriassa

Nelikiihtyvyys määritellään nelinopeuden derivaattana itseisajan suhteen:
\mathbf {A} ={\frac {d\mathbf {U} }{d\tau }}
Sama komponenttimuodossa:
\mathbf {A} ={\frac {d\mathbf {U} }{d\tau }}=\left(\gamma {\dot {\gamma }}c,\gamma ^{2}\mathbf {a} +\gamma {\dot {\gamma }}\mathbf {v} \right)=\left(\gamma ^{4}{\frac {\mathbf {a} \cdot \mathbf {v} }{c}},\gamma ^{2}\mathbf {a} +\gamma ^{4}{\frac {\left(\mathbf {a} \cdot \mathbf {v} \right)}{c^{2}}}\mathbf {v} \right),
missä  \gamma  on Lorentz-kerroin nopeudella  |\mathbf {v} |=v ja vastaavasti  {\dot {\gamma }} on Lorentz-kertoimen derivaatta koordinaatistoajan t suhteen:
{\dot {\gamma }}={d\gamma  \over dt}={\frac {\mathbf {a\cdot v} }{c^{2}}}\gamma ^{3}={\frac {\mathbf {a\cdot v} }{c^{2}}}{\frac {1}{\left(1-{\frac {v^{2}}{c^{2}}}\right)^{3/2}}}.
Erikoinen ominaisuus on se, että nopeus  \mathbf {v}  ja kiihtyvyys  \mathbf {a}  (kolmivektoreita) esiintyvät nelikiihtyvyydessä sekä aika- että avaruuskomponenteissa.
Edellinen nelikiihtyvyyden kaava on yleispätevä, ja sovellettavissa myös pyörimisliikkeeseen tai vastaaviin tilanteisiin. Voidaan osoittaa, että nelikiihtyvyys  \mathbf {A}  ja nelinopeus  \mathbf {U}  ovat aina ortogonaalisia. Geometrisesti  \mathbf {A}  on maailmanviivan kaarevuusvektori, joka kuvaa sen poikkeamista suorasta viivasta.
Erikoistapauksessa, jossa  \mathbf {v} =(v,0,0) ja  \mathbf {a} =(a,0,0), eli hiukkasen kiihtyessä x-akselin suunnassa, saadaan
\mathbf {A} =(\gamma ^{4}{\frac {va}{c}},\gamma ^{4}a,0,0).
Hetkellisesti mukana liikkuvassa lepokoordinaatistossa  \mathbf {v} =0,\gamma =1ja  {\dot {\gamma }}=0, jolloin
\mathbf {A} =(0,a,0,0).
Nelikiihtyvyys on nolla, kun lepokoordinaatistossa kolmikiihtyvyys on nolla.
Itseiskiihtyvyys

Nelikiihtyvyyteen liittyvä Lorentz-invariantti suure on skalaaritulo  \mathbf {A\cdot A} =c^{2}\left({\frac {d\gamma }{d\tau }}\right)^{2}-\left({\frac {d\mathbf {u} }{d\tau }}\right)^{2}.
Hyödynnetään kolmea kaavaa
{d\gamma  \over d\tau }=\gamma ^{4}{\frac {\mathbf {v\cdot a} }{c^{2}}} ,
{\frac {d\mathbf {u} }{d\tau }}={\frac {d\gamma }{d\tau }}\mathbf {v} +\gamma {\frac {d\mathbf {v} }{d\tau }}=\gamma ^{4}\left({\frac {\mathbf {v} \cdot \mathbf {a} }{c^{2}}}\right)\mathbf {v} +\gamma ^{2}\mathbf {a}  ja
{\dfrac {1}{\gamma ^{2}}}=1-{\frac {v^{2}}{c^{2}}}
siten, että merkitään  v_{\parallel }nopeuden  \mathbf {v}  sitä komponenttia, joka on yhdensuuntainen kiihtyvyydelle  \mathbf {a} , ja vastaavasti kohtisuoraa komponenttia  v_{\perp }, jolloin skalaaritulo  \mathbf {v\cdot a} =v_{\parallel }a.
{\begin{aligned}\mathbf {A} \cdot \mathbf {A} &=\gamma ^{8}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}-\gamma ^{8}\left({\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}\right)\left({\frac {v^{2}}{c^{2}}}\right)-2\gamma ^{6}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}-\gamma ^{4}a^{2}\\&=\gamma ^{8}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}\left(1-{\frac {v^{2}}{c^{2}}}\right)-2\gamma ^{6}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}-\gamma ^{4}a^{2}\\&=\gamma ^{6}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}-2\gamma ^{6}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}-\gamma ^{4}a^{2}\\&=-\gamma ^{6}{\frac {v_{\parallel }^{2}a^{2}}{c^{2}}}-\gamma ^{6}a^{2}\left(1-{\frac {v_{\parallel }^{2}}{c^{2}}}-{\frac {v_{\perp }^{2}}{c^{2}}}\right)\\&=-{\frac {\gamma ^{6}}{\gamma _{\perp }^{2}}}a^{2},\end{aligned}}
missä  \gamma _{\perp }={\frac {1}{\sqrt {1-v_{\perp }^{2}/c^{2}}}}.
Tuloksesta  \mathbf {A} \cdot \mathbf {A} =-{\frac {\gamma ^{6}}{\gamma _{\perp }^{2}}}a^{2}nähdään, että skalaaritulo on aina negatiivinen.
Määritellään itseiskiihtyvyysvektori  \mathbf {\alpha }  seuraavasti:
\mathbf {\alpha } ={\frac {\gamma ^{3}}{\gamma _{\perp }}}\mathbf {a} ={\frac {\gamma ^{3}}{\gamma _{\perp }}}{\frac {d\mathbf {v} }{dt}}.
Nyt itseiskiihtyvyysvektorin pituuden neliöksi saadaan  ||\mathbf {\alpha } ||^{2}=-\mathbf {A} \cdot \mathbf {A} , joka on selvästi Lorentz-invariantti ja kaikille havaitsijoille sama. Nelikiihtyvyys  \mathbf {A}  kuvaa geometrisesti maailmanviivan poikkeamista suorasta viivasta, joten tämän avulla määritelty itseiskiihtyvyys kuvaa hiukkasen "tuntemaa" kiihtyvyyttä sen liikkuessa maailmanviivaansa pitkin ja siirtyessään "hetkellisestä lepokoordinaatistosta seuraavaan".
Kun hiukkasen nopeus  \mathbf {v}  ja kiihtyvyys  \mathbf {a}  ovat yhdensuuntaisia, itseiskiihtyvyys on
\mathbf {\alpha } =\gamma ^{3}{\frac {d\mathbf {v} }{dt}}=\gamma ^{3}\mathbf {a} ={\frac {d\mathbf {u} }{dt}}.
Tässä itseiskiihtyvyys on itseisnopeuden derivaatta koordinaatistoajan (ei itseisajan) suhteen. Lineaariselle kiihtyvyydelle pätee itseiskiihtyvyyden ja koordinaatistokiihtyvyyden välillä  \mathbf {\alpha } =\gamma ^{3}\mathbf {a} .
Nopeuden ja kiihtyvyyden Lorentz-invariantteja skalaareja ovat
\mathbf {U} ^{2}=c^{2}ja  \mathbf {A} ^{2}=-\alpha ^{2}.
Massattomat valonnopeudella liikkuvat hiukkaset?

Valonnopeudella liikkuvalle hiukkaselle itseiskiihtyvyys on määrittelemätön.
Vastaavasti relativistisessa kvanttielektrodynamiikan teoriassa (QED) hiukkanen on olemassa hiukkasena emissiossa ja absorptiossa, mutta valonnopeudessa aaltopakettina ilman määriteltyä kulkureittiä.
Huomiot

↑  Proper on mahdollisesti aikanaan käännetty väärin ranskan kielen sanasta propre, joka tarkoittaa oma.
Kazimierz Nycz

Kazimierz Nycz
Kazimierz Nycz (s. 1. helmikuuta 1950) on puolalainen kirkonmies. Hän sai katolisen vihkimyksensä diakoniksi 8. toukokuuta 1972, papiksi 20. toukokuuta 1973 ja piispaksi 4. kesäkuuta 1988. Hänestä tuli vuonna 1988 Villa Regisin titulaaripiispa ja Krakovan apulaispiispa.
Vuonna 2004 Nycz nimitettiin Koszalin-Kołobrzegin hiippakunnan piispaksi. Vuonna 2007 hän siirtyi Varsovan arkkipiispaksi Stanisław Wielgusin jouduttua eroamaan skandaalin seurauksena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Catholic-hierarchy.org: Archbishop Kazimierz Nycz (englanniksi)
Jedin paluu (albumi)

| Jedin paluu Steen1 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: CD: 16. marraskuuta 2011 LP: 11. huhtikuuta 2012
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Steen1, X23
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Muut kannet
 Vinyyliversion kansi
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 30.
Seppo Lampelan muut julkaisut
| Bensaahan ne pojat tuli hakemaan 2011 | Jedin paluu 2011 | Hipaisu ikuisuutta 2012 |
Jedin paluu on rap-artisti Seppo Lampelan 16. marraskuuta 2011 julkaistu studioalbumi. Sen julkaisi Monsp Records. Albumi on järjestykseltään neljäs Steen1 -nimellä julkaistu studioalbumi ja kaiken kaikkiaan Lampelan kuudes studioalbumi.
Taustaa

Ennen albumin julkaisua siltä julkaistiin näytekappaleina kappaleet "40 senttiä", "Salkkujaan napsauttelevat Excelsedät" ja "Kukkii". Kappale "Foliopää" ilmestyi alun perin Steen1:sen vuonna 2010 julkaistulla Paskasheriffin paluu -omakustanne EP:llä. Albumi kulki aikaisemmin työnimellä Kädestä suuhun. Lampela on tehnyt itse kaikki albumin biitit paitsi kappaleen "Ajan henki" on tuottanut X23. Jedin paluu nousi julkaisuviikollaan (47/2011) Suomen virallisen listan sijalle 30. Albumi julkaistaan myös 300 kappaleen vinyyliversiona 11. huhtikuuta 2012. Albumin kappaleesta "Itä-Helsinki" julkaistiin musiikkivideo lokakuussa 2012.
Kappaleet

Kaapissa on natsi 2011 – 3.53
1000 mikkiä – 3.07  (mukana Petos)
Skit – 0.24
Jos et oo jedi, sä oot vitun kuollut jedi – 3.30  (mukana Retale & Pyhimys)
Itä-Helsinki – 3.28
Valepuvussa – 4.00  (mukana Rauhatäti)
Rikollinen – 2.24
Salkkujaan napsauttelevat Excelsedät – 3.44  (mukana Paleface)
40 senttiä – 4.07
Toinen varoitus – 4.44  (mukana Jontti)
Sä kuolet huomenna – 3.42
Tunne – 3.44  (mukana Shaka)
Kappaleet > Bonuskappaleet

Ajan henki – 4.55  (mukana Juno & Paleface)
Foliopää – 3.53
Kukkii – 4.39  (mukana Julma-Henri)
Arvostelut

Nuorgam: 61/100
Redrum-187:
Soundi:
Tuoreet Platat:
Keskinen (Ruovesi)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°48′16″N, 23°57′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Vähäjärveen 
Järvinumero:  35.312.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,2 m  
Rantaviiva:  1,855 km  
Pinta-ala:  12,632 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen 
Keskinen  on Pirkanmaalla Ruovedellä Murolen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vankaveden alueeseen (35.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Kallioisen voimalaitos

Kallioisen voimalaitos on Sotkamon reitin Ontojoessa sijaitseva vesivoimalaitos. Kajaani Oy aloitti voimalaitoksen rakentamisen vuonna 1955 ja se valmistui vuonna 1957. Voimalaitos on alempana reitin toisesta voimalaitoksesta ja se on ns. kanavavoimalaitos. Voimalaitoksen on suunnitellut Eino Pitkänen. Voimalaitoksen omistaa UPM Energia ja se on peruskorjattu vuonna 2001. Voimalaitosta ohjattiin aiemmin Kajaanin tehtaiden höyryvoima-asemalta. Sitä ennen oli laitoksella jatkuva kolmivuoropäivystys. Pikkuhiljaa automaation tultua siirryttiin ohjaamaan voimalaa Katerman voimalaitokselta käsin 24/7.[lähde? ]
Tekniset tiedot

Teho 13,5 MW
Putouskorkeus 9 m
Vuosienergia 43 000 MWh
1 kpl 16 500 hv suomalainen pysty-Kaplan-koneisto vuodelta 1956
Generaattori 12 000 kW (Strömberg)
10/110 kV muuntaja ABB, josta linja Katermaan
Peruskunnostettu 2001 koneistoautomaatio ja turbiini ja sen ohjauslaitteet sekä 10kV sähköpuoli.
Turbiinin kunnostus/uusinta  Kvaerner Tamturbine Oy (nyk. GE Energy, Finland)
Automaatio ABB
Kirjallisuutta

Virtanen, Sakari: Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM 2007.
Virtanen, Sakari: Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa,  1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Virtanen, Sakari: Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa, 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Tuovinen, Paavo: Kehityksen kuvat - Kajaani Oy 1907-1982. 1982.
Huovinen, Veikko: Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani Oy 1977.
Kukkonen, Otso: Kajaani Oy 1907-1967. Kajaani Oy, 1967.
Susitaival, Paavo: Kajaani Oy 1907-1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
Kazimierz Kuratowski

Kazimierz Kuratowski
Kazimierz Kuratowski (2. helmikuuta 1896 Varsova – 18. kesäkuuta 1980 Varsova) oli puolalainen matemaatikko. Hänet tunnetaan erityisesti topologian, matemaattisen logiikan ja graafiteorian kehitykseen liittyvästä työstään.
Kuratowski mukaan on nimetty Kuratowskin lause sekä tasograafeja koskeva Kuratowskin teoreema. Kuratowski todisti tämän teoreeman vuonna 1930 ja sen mukaan mielivaltainen graafi on tasograafi jos ja vain jos se ei sisällä täydellisen viiden pisteen graafin K5 tai täydellisen kaksijakoisen graafin K3,3 alijaotuksia.
Koulutus ja akateeminen ura

Kuratowski aloitti yliopisto-opintonsa insinöörilinjalla Glasgow’n yliopistossa vuonna 1913 mutta opiskeli siellä vain vuoden, koska ensimmäinen maailmansota keskeytti opinnot. Myöhemmin hän opiskeli vuodesta 1915 alkaen Varsovan yliopistossa matematiikkaa ja suoritti tohtorintutkinnon vuonna 1921. Hänen väitöskirjansa ohjaaja oli Wacław Sierpiński.
Kuratowski toimi aluksi Varsovan yliopiston apulaisprofessorina vuodesta 1923. Hänet nimitettiin Lwówin yliopistoon (nyk. Lvivissä Ukrainassa) varsinaiseksi professoriksi vuonna 1927. Vuonna 1934 hän sai professuurin Varsovan yliopistosta. Hän oli Venäjän tiedeakatemian ja useiden muiden tieteellisten seurojen jäsen. Vuosina 1963–1966 Kuratowski toimi matemaatikkojen kansalaisjärjestön International Mathematical Unionin (IMU) varapuheenjohtajana.
Kuratowski julkaisi yli 170 julkaisua, joiden joukossa oli teoksia kuten Topologie (Vol. I, 1933 ja Vol. II, 1950) sekä Introduction to Set Theory and Topology (Vol. I, 1952) ja matematiikan historian teos A Half Century of Polish Mathematics 1920–1970: Remembrances and Reflections (1973) (puol. Pół wieku matematyki polskiej 1920–1970).
Käännös suomeksi