stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yrittäjyys

Käsityöläisyrittäjä Kiinassa.
Yrittäjyys on yksilön suorittamaa mahdollisuuksien havainnointia ja niihin tarttumista. Yrittäjyys sisältää kyvyn muuttaa ideat sellaiseksi toiminnaksi, joka tuottaa taloudellista, kulttuurista, sosiaalista tai yhteiskunnallista arvoa.
Yrittäjyys ja yrittäjämäinen toimintatapa ovat taitoja, jotka voidaan oppia. Yrittäjyys pitää sisällään luovuuden, innovaatiokyvyn, riskienhallinnan ja vastuullisuuden. Yrittäjyyteen liittyy myös kyky suunnitella, asettaa tavoitteita ja johtaa toimintaa tavoitteiden saavuttamiseksi.
Yrittäjyyttä pidetään kansantaloudellisen toiminnan perustana[lähde? ]. Ilman riittävää yrittämisintoa yhteiskunnan työllistämismahdollisuudet heikkenevät. Joissakin yhteiskunnissa on luotu mielikuvaa suuresta yrittämisen vapaudesta ja myönteisestä suhtautumisesta yrittäjyyteen, kuten esimerkiksi Yhdysvalloissa. Sosialistisen suunnitelmatalouden maissa yrittämisen vapaus taas on rajoitettua. Yrittäjyydellä voidaankin tarkoittaa useaa eri asiaa riippuen siitä, millaisesta yhteiskunnasta on kyse. Suomea ei pidetä erityisen yrittäjämyönteisenä maana. Tosin Suomessa valtio tukee yrittäjyyttä monenlaisilla tuilla ja Suomessa on valtion lainatakauksia ja uusyrityskeskuksia. Esimerkiksi uuden yrityksen perustaja voi hakea starttirahaa. Yrittäjyyden taustalla on voiton tavoittelu, minkä vuoksi yrittäjyyden kannattavuuteen vaikuttavat negatiivisesti korkeat verot ja veroluonteiset maksut. Yrittäjyyteen vaikuttavat negatiivisesti myös erilaiset riskit, joita voi syntyä esimerkiksi pitkäkestoisista sopimuksista, työntekijöistä ja epävarmasta toimintaympäristöstä.
Yrittäjyyttä on erilaista. Pienimmät yrittäjät voivat toimia toiminimellä ammatin- tai liikkeenharjoittajina. Erona näillä on se, että ammatinharjoittaja myy osaamistaan ja liikkeenharjoittaja ennemminkin tavaraa tai tuotettaan. Laajasti ymmärrettynä yrittäjyyteen voi kuulua oman yrityksen perustamisen lisäksi myös freelance-tyyppisten keikkatöiden tekeminen. Yrityksissä voidaan puhua  sisäisestä yrittäjyydestä, joka tosin liittyy enemmän työntekijöiden motivointiin ja tulospalkkaukseen kuin yritystoimintaan.
Yrittäminen

Yrittäjäksi ryhtyminen on haasteellista. Suurin osa vasta perustetuista yrityksistä ei ole enää toiminnassa muutaman vuoden kuluttua. Yrittäjällä ei ole kiinteää kuukausipalkkaa ja hän toimii erilaisen sosiaali- ja eläketurvan alaisuudessa kuin palkansaaja. Yrittäjä kantaa riskin ja vastuun yksin, henkilökohtaisesti, mikä vaatii yrittäjältä hyvää riskinotto- ja -sietokykyä. Jos yrittäjä toimii osakeyhtiömuodossa, ovat vastuut yhtiöllä eivätkä yrittäjällä henkilökohtaisesti. Henkilökohtaiset riskit ovat olemassa siinä tapauksessa, että yrittäjä on toiminnan rahoittamiseksi antanut henkilökohtaisen takauksen yrityksen lainoille tai lainannut varat yritykselle henkilökohtaisesti.
Yrittäminen tarjoaa riskien lisäksi myös mahdollisuuksia määrätä itse tekemisistään. Riskin vastapainoksi yrityksen menestyminen voi tarjota huomattavasti palkansaajaa suuremmat tulot. Yleisesti yrittäjät tekevät enemmän töitä kuin palkansaajat, mutta ovat työhönsä tyytyväisempiä.
Yrittäjät joutuvat yleensä investoimaan yrityksen alkuvaiheen panostukset omasta taskustaan. Korkean profiilin starttiyritykset voivat yrittää etsiä yritykselleen myös riskirahoitusta (engl. venture capital) tai niin kutsuttua enkelirahoitusta (engl. angel capital). Rahoituksen myötä yrittäjä voi menettää päätösvallan ja joutua työntekijän asemaan kantamastaan riskistä huolimatta. Rahoituksen on tarkoitus tarjota käyttöpääomaa, jolla katetaan yrityksen alkuvaiheen negatiivinen kassavirta (ns. kuoleman laakso).
Usein käytetty työkalu yrityksen perustamisessa ja erityisesti rahoitusta haettaessa on liiketoimintasuunnitelma ja siihen liittyvät yrityslaskelmat. Liiketoimintasuunnitelmien laatimisen hyöty varsinaiselle liiketoiminnalle, rahoituksen hakua lukuun ottamatta, on kuitenkin kyseenalaistettu joissakin viimeaikaisissa tutkimuksissa.
Rahoitusvaihtoehtoja yrittäjille on satoja erilaisia.
Yrittäjyys Suomessa

Kun Suomen taloudesta poistui 1990-luvun laman aikana lähes 450 000 työpaikkaa eli joka viides työpaikka, poliitikot asettivat toiveensa uusien työpaikkojen luomisesta yrittäjiin. Nuoria ja työttömiä kehotettiin työllistämään itsensä, sillä olemassa olleet yritykset ja julkishallinto eivät siihen kyenneet. Samaan aikaan monet yrittäjät olivat ajautuneet talouskriisin takia vararikkoon tai pysyvään ylivelkaantumiseen. Ulospääsyä näistä ongelmista ei useinkaan ollut henkilökohtaisten takausten vuoksi. Vuosien 1991–1993 välisenä aikana noin viisi prosenttia yrityksistä haettiin konkurssiin.
Suomessa alle 10 työntekijän yrityksiä on 264 519 (osuus 93,2 % kaikista yrityksistä). Pienyrityksiä on 15 989 (osuus 5,6 %), keskisuuria 2 883 (osuus 1,0 %) ja suuryrityksiä 615 (osuus 0,2 %).
Pk-yrityksellä tarkoitetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
| Yrityslajit |
| --- | --- |
Yrityksen koko työntekijöinä: Yrityksen nimi koon mukaan
Alle 10: mikroyritys
Alle 50: pienyritys
50 - 249: keskisuuri
Alle 250: Pk-yritys
Vähintään 250: Suuryritys
Yrittäjyys Suomessa > Tukipalvelut

Yrittäjyyttä tukevat julkiset toimet ovat perustuneet Suomessa erilaisten kehitysyhtiöiden ja organisaatioiden perustamiseen, jotka pyrkivät tarjoamaan asiantuntijapalveluita yrittäjiksi aikoville. Näissä palveluissa autetaan yleensä perustamaan yritys, suunnittelemaan liiketoimintaa ammattimaisemmin ja löytämään liiketoimintaan rahoitusta. Näitä palveluja ovat muiden muassa (uus)yrittäjyyskeskukset, yrityshautomot ja tiedepuistot.
Esimerkiksi Helsingissä toimii Helsingin kaupungin rahoittama YritysHelsinki, joka antaa ilmaista tukea mm. yrityksen perustamisen käytännön järjestelyihin, liikeidean kehittämiseen ja kontaktien luomiseen. Aalto yliopiston kauppakorkeakoululla toimii myös oma Start-up Center niminen yrityskiihdyttämönsä.
Julkisten palveluiden lisäksi toimii myös yksityisiä yrityskiihdyttämöitä ja -hautomoita. Ne tarjoavat yleensä rahoitusta ja tukea yrittäjille ja ottavat vastineeksi osuuden yrityksen omistuksesta.
Yrityksen perustamiseen on mahdollista saada myös julkista rahoitusta, esimerkiksi niin sanottua starttirahaa.
Yrittäjyyttä voi myös opiskella joissakin yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa.
Yrittäjyys Suomessa > Yrittäjäjärjestöt Suomessa

Yrittäjillä on useita etujärjestöjä. Niistä suurin on Suomen Yrittäjät ja sen aluejärjestöt kuten Pirkanmaan Yrittäjät ja Savon Yrittäjät sekä toimialajärjestöt kuten Suomen Yrittäjänaiset. Muita järjestöjä ovat mm. Perheyritysten liitto sekä Suomen Pienyrittäjät.
Yrittäjyys Suomessa > Kritiikki

Pakkoyrittäjyys eli yrittäjäksi joutuminen vastoin tahtoaan on herättänyt Suomessa yhteiskunnallista keskustelua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aalto Entrepreneurship Society (AES) (englanniksi)
Suomi.fi yritykselle - Tietoa ja palveluja yritykselle
Yrittäjäksi? (Opintoluotsi)
Tietoa yrittäjyydestä (Suomen Yrittäjät)
Reconceptualizing entrepreneurship: an input-output perspective. SAM Advanced Management Journal, 1994.  Society for the Advancement of Management. ISSN 0036-0805.  Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Samoa Tulaʻi

| Sāmoa Tulaʻi |
| --- | --- |
 Samoan lippu
Valtio:   Samoa
Säveltäjä:  Sauni Iiga Kuresa
Sanoittaja:  Sauni Iiga Kuresa
Suomenkielinen nimi:  Vapauden viiri
   Kansallislaulu 
Sāmoa Tula‘i, tai O Le Fuʻa o Le Saʻolotoga o Sāmoa (engl. "The Banner of Freedom", suom. "Vapauden viiri"), on Samoan kansallislaulu, joka ylistää maan lippua. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Sauni Iiga Kuresa. Samoa otti kansallislaulun käyttöön itsenäistyttyään Uudesta-Seelannista vuonna 1962.
Laulu esitettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1948.
Aiheesta muualla

Kuuntele Samoan kansallislaulu
Rödåsel

| Rödåsel |
| --- | --- |
 Vindeljoen ylittävä silta Holmforsenissa, Rödåselissa
 Rödåsel
 Koordinaatit: 64°5′33″N, 19°57′25″E 
Valtio:  Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Uumajan kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,20 km²
Väkiluku (2010):  96
 – Väestötiheys:  480,0 as./km²
 
 www.rodabygden.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rödåsel on pientaajama Uumajan kunnassa, Ruotsissa. Se sijaitsee Vindeljoen Rödån-virran ulostulon eteläpuolella. Lähimmät asutuskeskukset ovat Tavelsjö (10 km), Vindeln (21 km), Vännäs (26 km) ja Uumaja (38 km). Rödåselissa asuu noin 100 ihmistä. Länsväg 363 kulkee taajaman ohi. Rödåsel kuuluu Rödåbygdeniin, joka sisältää Blomdalin, Rödålidenin, Rödånäsin, Västra Överrödån, Älglundin ja Överrödån kylät.
Rödåselissa on peruskoulu, huoltoasema, yhteisökeskus, antiikkikauppa, puuseppä ja useita pieniä yrityksiä sekä maatiloja. Rödåselissa sijaitsevat Holmforsenin kosket Vindeljoessa ovat melojien arvostama paikka. Taajamassa on myös hölkkä- ja hiihtorata sähkövaloineen, jotka alkavat huoltoaseman läheltä. Uimapaikkoja on Hundsjönillä (2 km etelään taajamasta) ja Sandvikassa (joen itäpuolella 1 km sillasta etelään päin).
Väestönkehitys

| Rödåselin pientaajaman väestönkehitys 1990–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1990 | 1990 |    | 142 | 142 |
| 1995 | 1995 |    | 108 | 108 |
| 2000 | 2000 |    | 106 | 106 |
| 2005 | 2005 |    | 109 | 109 |
| 2010 | 2010 |    | 96 | 96 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Rödåbygdenin kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Rödåsel
Käännös suomeksi
Rödbon piiri

| Rödbon piiri |
| --- | --- |
 Rödbon kirkko
 fiRödbon piiri 
 57°51′22″N, 11°59′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Bohuslän
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Kunta:  Göteborgin kunta
Piirikoodi:  109011
Väestö
Väkiluku (2022):  876 
Rödbon piiri (ruots. Rödbo distrikt) sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 876  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Göteborgin kunnan piirit
Yli-Lestin Työväentalo

| Yli-Lesti Työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Lestijärventie 994 69450 Yli-Lesti
Sijainti:  Yli-Lesti, Lestijärvi
Koordinaatit:  63°28′31″N, 24°45′30″E
Valmistumisvuosi:  1. taloa:1934 2. talo: 1950
Tuhoutui:  1. talo: 1948
Suunnittelija:  Arvi Peltokangas
Rakennuttaja:  SKDL:n Yli-Lestin Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Lestijärven Vasemmistoliitto ry
Runkorakenne:  hirsi, piirurakenne
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosala:  234m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yli-Lestin Työväentalo on Lestijärven kunnassa Yli-Lestin kylässä sijaitseva Lestijärven Vasemmistoliitto ry:n omistama työväentalo.
Historia

Lestijärven Työväenyhdistys hankki talon rakentamista varten Kinnulasta hirsirakennuksen, jonka hirsistä rakennettiin yhdistykselle työväentalo vuonna 1934. Talo kuitenkin paloi tammikuussa 1948. Sosiaalidemokraattiseen puolueeseen kuuluneesta työväenyhdistyksestä osa päätti jo ennen paloa 14. marraskuuta 1945 perustaa SKDL:n Yli-Lestin yhdistyksen.
SKDL:n ja SDP:n paikalliset yhdistykset neuvottelivat yhteisen talon rakentamisesta, mutta lopulta päädyttiin siihen, että molemmat rakensivat omat talonsa lähekkäin Yli-Lestin kylälle maantien varteen. Toinen on Yli-Lestin Työväentalo ja toinen Yli-Lestin Sos.dem Työväentalo.
Vasemmistoliiton perustamisen 1990 jälkeen SKDL:n yhdistys liittyi siihen ja muutti nimensä Lestijärven Vasemmistoliitto ry:ksi
Rakennus

SKDL:n yhdistyksen työväentalon rakennustyöt aloitettiin Eeli ja Vihtori Jokelalta ostetulle 1 600 neliömetrin tontilla 1949, ja talo valmistui seuraavana vuonna. Rakennustöihin tarvittavat puut ostettiin Metsähallitukselta ja sahautettiin piiruiksi ja laudoiksi. Rakennuksen suunnitteli Arvi Peltokangas. Työt tehtiin pääasiassa talkoilla, ja kolme ammattikirvesmiestä palkattiin vain kahdeksi viikoksi. Maalaustyöt suoritti maalari Sulo Syri. Hän maalasi myös näyttämön maisemakulissit, jotka ovat edelleen hyväkuntoiset.
Työväentalossa on 112 neliömetrin sali, näyttämö on 46 m² ja kahvio 25 m². Myöhemmin ullakkotiloihin on rakennettu tilaa näyttelyiden pitämistä varten. Alkuperäisestä tontista osa jäi maantien levennyksen alle, joten uutta tonttia lähinnä parkkipaikkaa varten ostettiin naapuritontilta 400 neliömetriä vuonna 2000.
Vielä hieman keskeneräisen talon vihkiäiset pidettiin helluntaina 1950 kolmiosaisena juhlana, johon kuuluivat pääjuhla, iltajuhla ja tanssi-iltamat. Sähköt ja vesijohdot asennettiin vasta jälkeenpäin.
Toimintaa työväentalolla

Alkuaikoina työväentalolla toimivat SKDL:n yhdistyksen lisäksi Yli-Lestin Demokraattiset Nuoret, Yli-Lestin Pioneerit ja Naisten Demokraattiseen Liittoon kuuluvat Yli-Lestin Ahertajat. Myös Yli-Lestin Eläkeläiset ry on toiminut talolla. Ohjelmistoon kuuluivat myös elokuvaillat ja tanssi-iltamat. Tiloja vuokrattiin myös kunnan työntekijöiden ja postijakajien taukotiloiksi ja TVH:n tienrakentajien toimistotiloiksi. Talolla on pidetty myös paljon kansalaisopiston kursseja ja 4H-yhdistyksen kerhotoimintaa. Myös monet muut tahot ovat varanneet tiloja tapahtumiinsa ja yksityishenkilöt häihin ja hautajaisiin.
Talon ja omistajajärjestön toiminnan rahoittamiseen on pidetty bingoiltoja ja kirpputoritoimintaa. Jos joskus vilkkaimpina aikoina saattoi kylän molemmilla työväentaloilla olla yhtä aikaa elokuvanäytöksiä, niin viime vuosina on esimerkiksi bingoiltojen osalta sovittu vuorottelua talojen kesken.
Nykyisin talolla pitävät kokouksiaan ja muita tapahtumia pääasiassa Lestijärven Vasemmistoliitto ja Yli-Lesti-seura sekä monet muut järjestöt.
Aiheesta muualla

Pentti Untinen: SKDL:n Yli-Lestin Työväenyhdistys – Lestijärven Vasemmistoliitto 1945-2015. Julkaisematon historiikki.
Samosa

Samosa tai samoosa on friteerattu tai paistettu leivonnainen, jonka on sanottu olevan peräisin Keski-Aasiasta. Täytteenä käytetään esimerkiksi lihaa, kalaa, kanaa tai kasviksia. Samosien koko ja koostumus vaihtelee alueittain, mutta yleensä ne ovat kolmion tai nelitahokkaan muotoisia. Intiassa samosien kanssa tarjoillaan lisukkeena usein raitaa ja chutneyta.
Resepteissä on paljon muuntelun varaa.
Kasvissamosoita
Samosoita chutneyn ja vihreiden chilien kera
Täytettyjä ja leikattuja samosoita valmiina paistettavaksi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samosa Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Samosa
Käännös suomeksi
Sam Raimi

| Sam Raimi |
| --- | --- |
 Sam Raimi San Diegon Comic-Conissa 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. lokakuuta 1959 (ikä 64) Franklin, Michigan, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Samuel Marshall ”Sam” Raimi (s. 23. lokakuuta 1959 Franklin, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hänet tunnetaan erityisesti kauhuelokuvaohjaajana. Hän on ohjannut kauhuklassikon Evil Deadin sekä kolme Hämähäkkimies-elokuvaa.
Raimi on viisilapsisen perheen neljäs. Perhe on juutalainen, ja esi-isät ovat kotoisin Unkarista ja Venäjältä. Raimin vanhin veli Ivan Raimi on ensiapulääkäri ja avustanut joskus veljeään käsikirjoituksissa. Hänen toinen veljensä Ted Raimi on puolestaan oman uransa luonut näyttelijä.
Raimi alkoi jo varhain tehdä elokuvia ystävänsä Bruce Campbellin kanssa. Collegessa hän kuvasi Campbelliin ja veljensä huonetoverin Robert Tapertin kanssa 32-minuuttisen kauhuelokuvan Within the Woods (1978), joka tuotti 350 000 dollaria. Myöhemmin hän keräsi varat kulttiklassikoksi nousseeseen läpimurtoelokuvaansa Evil Dead (1981).
Elokuvien lisäksi Raimi on tuottanut useita televisiosarjoja kuten Xena, Hercules, Piru irti (American Gothic), Cleopatra 2525 ja Jack of All Trades.
Yksityiselämä

Sam Raimi on naimisissa Gillian Greenen kanssa, joka on entinen näyttelijä. Heillä on viisi lasta. Hän on valmistunut vuonna 1977 Birmingham Groves High Schoolista, joka sijaitsee Birminghamissa, Michiganissa. Hänen perheensä muutti alun perin saksalaisen nimensä Reingewertzin Raimiksi.
Filmografia

It's Murder! (1977)
Within the Woods (1978)
Clockwork (1978)
Evil Dead (1981)
Konnajengi (1985)
Evil Dead II (1987)
Darkman (1990)
Pimeyden armeija (1992)
Nopeat ja kuolleet (1995)
Joka leikkiin ryhtyy (1998)
Rakkaudesta peliin (1999)
The Gift – Enne (2000)
Spider-Man – hämähäkkimies (2002)
Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2 (2004)
Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3 (2007)
Drag Me to Hell (2009)
Mahtava Oz (2013)
Doctor Strange in the Multiverse of Madness (2022)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sam Raimi Wikimedia Commonsissa
Sam Raimi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sahilammi

| Sahilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°09′15″N, 24°20′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Elänteen valuma-alue (35.37)
Laskuoja:  oja Ahkiolammiin 
Järvinumero:  35.374.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,2 m  
Rantaviiva:  1,416 km  
Pinta-ala:  4,115 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSahilammi 
Sahilammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Jouttikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Haapaojan valuma-alueeseen (35.374) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy.
Ádám Varga

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten ratamelonta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten ratamelonta. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | K-1 1000 m |  |
Ádám Varga (s. 20. marraskuuta 1999 Budapest) on unkarilainen ratameloja. Hän saavutti vuodelle 2021 siirretyissä Tokion kesäolympialaisissa 2020 hopeaa 1 000 metrin kajakkiyksikössä. Samoissa olympialaisissa hän kilpaili myös kajakkikaksikon 1 000 metrillä parinaan Kornél Béke.
Sandy Cowan

| Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Mitalit> Maa:   Kanada. Olympialaiset .Miesten haavipallo | Maa:   Kanada> .Miesten haavipallo |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Louis 1904 | joukkuekilpailu |  |
Alexander "Sandy" Cowan (5. helmikuuta 1879 Chesley, Ontario – 8. tammikuuta 1915 Victoria, Brittiläinen Kolumbia) oli kanadalainen haavipalloilija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja kuului siellä lajissa kultaa voittaneeseen Winnipeg Shamrocks -joukkueeseen.
Vuodesta 2004 Cowan on kuulunut muiden olympiakultaa voittaneessa joukkueessa pelanneiden tavoin Manitoba Sports Hall of Fameen.
Sam Riley

| Sam Riley |
| --- | --- |
 Sam Riley vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1980 (ikä 44) Leeds, Englanti
Näyttelijä
Aktiivisena:  2000–
Merkittävät roolit:  Control
Palkinnot
 Empire Awards, UK (2008) London Critics Circle Film Awards (2008) Bratislava International Film Festival (2007) British Independent Film Awards (2007) Chicago International Film Festival (2007) Edinburgh International Film Festival (2007) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Sam Riley (s. 8. tammikuuta 1980 Leeds, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi roolistaan Ian Curtisina elokuvassa Control. Hän oli 10,000 Things -yhtyeen laulaja. Lisäksi hän on tehnyt muutamia televisiorooleja, kuten Kova laki -sarjan spin-offeissa Erikoisyksikkö ja Rikollinen mieli.  Näyttelemisen ohella Riley on ollut myös mukana Burberryn syys-talvikauden 2009 mainoskampanjassa.
Ura

Riley asui lapsena Menstonin kylässä lähellä Leedsiä. Hänen äitinsä työskenteli lastentarhanopettajana ja isä tekstiilityöntekijänä. Rileyllä on kolme nuorempaa sisarusta.
Riley aloitti näyttelemisen 17-vuotiaana National Youth Theatressa ja koki varsinaisen innostumisen näyttelemisen parissa 19-vuotiaana. Sitä ennen hän oli esiintynyt lähinnä koulunäytelmissä. Hän sai muutamia rooleja, mutta päätyi lopettamaan toivoen menestystä musiikkialalla.
Ennen liittymistään National Youth Theatreen Riley oli perustanut yhtyeen nimeltä 10,000 Things yhdessä nuoremman veljensä kanssa. Lupaavalta vaikuttanut yhtye ei kuitenkaan enää juuri menestynyt musiikkilehti NME:n antaman huonon arvostelun jälkeen. Yhtyeen hajottua hän meni töihin leedsiläiselle vaatevarastolle.
Tehtyään kolmen vuoden ajan töitä vaatevarastolla Riley otti yhteyttä agenttiinsa ajatellen näyttelemisen olevan parempi ammatti. Hänen agenttinsa kertoi, että Ian Curtisin rooliin haettiin näyttelijää, ja Riley päätyi menemään koe-esiintymiseen. Hän epäili roolin menevän jollekulle menestyneemmälle näyttelijälle, mutta saikin puhelun valitsemisestaan 26-vuotispäivänään. Roolista Controlissa tuli Rileyn siihen astisista rooleista merkittävin. Se poiki hänelle lukuisia palkintoja ja ehdokkuuksia, ja useat kriitikot nimesivät hänet yhdeksi kirkkaimmista uusista kyvyistä.
Läpimurtonsa jälkeen Riley kiinnitettiin päärooliin brittiläisen Gerald McMorrowin tieteiselokuvaan Franklyn, joka sai ensi-iltansa vuonna 2009.
Yksityiselämä

Riley tapasi näyttelijäkollegansa Alexandra Maria Laran Controlin kuvausten aikana. Pariskunta meni naimisiin vuonna 2009 ja sai esikoispojan tammikuussa 2014.
Filmografia

Control (2007)
Franklyn (2009)
13 (2010)
Brighton Rock (2010)
Matkalla (2012)
Byzantium (2012)
The Dark Valley (2014)
Maleficent – Pahatar (2014)
Ranskalainen sarja (2015)
Pride and Prejudice and Zombies (2016)
Free Fire (2016)
Happy New Year, Colin Burstead (2018)
Sometimes Always Never (2018))
Radioactive (2019)
Maleficent 2: Pahan valtiatar (2019)
Rebecca  (2020)
The Vault (2021)
Sanremon ralli 2003

|  Sanremon ralli 2003 |
| --- | --- |
 11. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2003. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Toinen:   Gilles Panizzi  Hervé Panizzi  (Peugeot)
Kolmas:   Markko Märtin  Michael Park  (Ford)
Sanremon ralli 2003 (virallisesti 45. Rallye Sanremo – Rallye d’Italia 2003) oli Rallin MM-sarjan kauden 2003 11. osakilpailu, joka ajettiin 3–5. lokakuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën Xsara WRC | 4:16.33,7 |  | 10 |
| 2. |  Gilles Panizzi |  Hervé Panizzi | Peugeot 206 WRC | 4:17.02,0 | +28,3 | 8 |
| 3. |  Markko Märtin |  Michael Park | Ford Focus RS WRC 03 | 4:17.28,3 | +54,6 | 6 |
| 4. |  Carlos Sainz |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 4:19.06,9 | +2.33,2 | 5 |
| 5. |  François Duval |  Stéphane Prévot | Ford Focus RS WRC 03 | 4:20.32,6 | +3.58,9 | 4 |
| 6. |  Colin McRae |  Derek Ringer | Citroën Xsara WRC | 4:20.57,6 | +4.23,8 | 3 |
| 7. |  Richard Burns |  Robert Reid | Peugeot 206 WRC | 4:23.43,2 | +7.09,5 | 2 |
| 8. |  Philippe Bugalski |  Jean-Paul Chiaroni | Citroën Xsara WRC | 4:23.46,3 | +7.12,6 | 1 |
Lähde:
Muuta

Philippe Bugalskin uran viimeinen piste.