stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
David Guetta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
David Guetta Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
David Guetta Myspacessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  IdRef 
David Guetta toukokuussa 2007.
Jarmo Lehtinen (kartanlukija)

| Jarmo Lehtinen |
| --- | --- |
 Jarmo Lehtinen vuonna 2013.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1997–2014, 2018–2019
Kuljettaja(t):  Mikko Hirvonen Teemu Suninen
Entiset tallit:  Subaru, Ford, Citroën, M-Sport
Kilpailuja:  167
Voittoja:  15
Palkintosijoja:  69
Erikoiskoevoittoja:  258
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 1997
Ensimmäinen voitto:  Australian ralli 2006
Viimeinen voitto:  Sardinian ralli 2012
Lehtinen kilpaili Mikko Hirvosen rinnalla Rallin MM-sarjassa
Jarmo Lehtinen (s. 3. tammikuuta 1969) on suomalainen rallin kartanlukija. Hän toimi vuosina 2002–2014 Mikko Hirvosen kakkoskuljettajana.
Lehtinen palasi MM-sarjaan M-Sportin kuljettajan Teemu Sunisen kakkoskuljettajana Sardinian rallissa kaudella 2019.
Lehtisen ura

Lehtinen kiinnostui rallista jo pikkupoikana, kun isä otti pojan mukaan seuraamaan ralleja. Vuonna 1988 hän ryhtyi Ford Escortilla ajaneen Jari Mikkolan kartanlukijaksi. Muutaman vuoden sekä armeijan jälkeen harrastus muuttui työksi, kun Lehtinen sai työpaikan rallivalmennuskoulusta. Lehtisen taidoista alkoivat kiinnostua useat kuljettajat ja hän saikin kokemusta monista sarjoista ja kuljettajista. Marko Rämäsen kanssa hän kilpaili kansainvälisissä ralleissa Britannian avointa mestaruussarjaa myöten. Kotimaassa hän kilpaili rallin SM-sarjassa Jouni Ampujan rinnalla. Kaudella 2002 Lehtinen teki läpimurron päästyään Toni Gardemeisterin kartanlukijaksi Safari-ralliin sekä edelleen Mikko Hirvosen vierelle. Hirvonen ja Lehtinen pääsivät Fordin kautta Subarun tehdastalliin vuodeksi 2004, mutta sopimuksetta jääminen vuonna 2005 avasi mahdollisuuden kiertää myös rallin SM-sarjaa vanhan ystävän, Jouni Ampujan kanssa. Kaudeksi 2006 Hirvonen ja Lehtinen pääsivät pitkällä sopimuksella Fordin WRC-talliin Marcus Grönholmin rinnalle ja nousivat ykkösparin asemaan kaudella 2008.
Lehtinen voitti Hirvosen rinnalla 14 MM-osakilpailua. Rallin MM-sarjassa hän on voittanut hopeaa kausilla 2008, 2009, 2011 ja 2012 sekä pronssia kausina 2006 ja 2007.
7. elokuuta 2017 Lehtinen ilmoitti jättävänsä Toyotan rallitiimin urheilutoimenjohtajan tehtävänsä Saksan rallin jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jarmo Lehtinen (kartanlukija) Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltojen sotilasilma-alusten nimeämisjärjestelmä 1962

Ennen vuoden 1962 järjestelmää F-4 Phantom II oli Yhdysvaltain laivastossa nimeltään F4H ja Yhdysvaltain ilmavoimissa F-110 Spectre
Tri-Service aircraft designation system on Yhdysvaltain puolustusministeriön vuonna 1962 esittelemä järjestelmä, jolla kaikki Yhdysvaltain sotilaslentokoneet luokitellaan. Aiemmin Yhdysvaltain asevoimien puolustushaarat käyttivät omia nimeämissysteemejään, mikä aiheutti helposti sekaannuksia.
Järjestelmä perustuu Yhdysvaltain ilmavoimien vuosina 1948–1962 käyttämään nimeämisjärjestelmään. Kun uusi järjestelmä tuli käyttöön 18. syyskuuta 1962, nimettiin kaikki käytössä olleet ”väärin” nimetyt konetyypit uudelleen. Kaikki uudet Yhdysvaltain asevoimien sotilasilma-alukset saavat yhtenäisen nimityksen, riipumatta siitä, mikä puolistushaara sitä käyttää. Järjestelmää on hieman muutettu ja uudistettu useasti.
Järjestelmä

Ilma-alukset nimetään seuraavan järjestelmän mukaan. Sulkuihin tulee aina määritelmää vastaava kirjain tai numero.
Nimeämistavasta käytetään usein nimitystä tehtävä, suunnittelu, sarja. Vain koodit perustehtävä, suunnittelunumero ja sarjan kirjain ovat pakollisia. Erikoisempien koneiden kohdalla myös aluksen tyyppi tulee ilmoittaa. Kaikki nimikoodin mahdolliset osat oikealta vasemmalle:
Järjestelmä > Statuksen etuliite

Nämä etuliitteet voidaan antaa tavallisen käytön ulkopuolisille koneille, jotka ovat esimerkiksi tutkimus- tai koekäytössä.
e: Digitaalisesti kehitetty
G: Pysyvästi lentokiellossa (Grounded)
J: Erikoiskokeilu, väliaikainen
N: Erikoiskokeilu, pysyvä
X: Kokeellinen (Experimental)
Y: Prototyyppi
Z: Suunnittelussa
Kirjainta Z eli suunnitteluvaihetta ei ole juurikaan enää merkitty, koska ilma-alus saa nimityksensä usein vasta prototyyppivaiheessa.
Järjestelmä > Muunneltu tehtävä

Ilma-alukset, joiden käyttötarkoitus on valmistuksen jälkeen modifioitu, tai jotka ovat rakennettu rungon alkuperäisestä käyttötarkoituksesta poikkeavaksi, saavat jonkin seuraavista kirjaimista:
A: Maataistelu/rynnäkkö (Attack)
C: Kuljetus
D: Droonien ohjaus
E: Elektroninen sodankäynti
F: Hävittäjä (Fighter)
H: Etsintä ja pelastus, lääkinnällinen evakuointi (Search and rescue (SAR), MEDEVAC)
K: Ilmatankkaus
L: Kylmiin olosuhteisiin modifioitu
M: Monitoimi
O: Havainnointi (Observation)
P: Meripartiointi
Q: Miehittämätön
R: Tiedustelu (Reconnaissance)
S: Sukellusveneentorjunta
T: Koulutus (Trainer)
U: Yleis-/hyötykäyttö (Utility)
V: VIP-kuljetus
W: Säähavainto (Weather reconnaissance)
M tarkoitti alun perin ohjuksia kuljettavaa konetta (Missile Carrier), mutta siitä tuli turha kun lähes kaikki koneet voitiin varustaa niillä. Sitten se tarkoitti miinantorjuntaa, mutta muutettiin vuonna 1976 nykyiseksi. V annettiin alun perin kaikille henkilöstönkuljetuskoneille, mutta nykyään se on vain presidentillisten koneiden käytössä (esimerkiksi VC-25A).
Järjestelmä > Perustehtävä

Kaikille ilma-aluksille annetaan perustehtäväsä ilmoittava korjain:
A: Maataistelu/rynnäkkö
B: Pommitus
C: Kuljetus
E: Elektroninen sodankäynti
F: Hävittäjä
K: Ilmatankkaus
L: Laser-varustettu
O: Havainnointi
P: Meripartiointi
R: Tiedustelu
S: Sukellusveneentorjunta
T: Koulutus
U: Yleis-/hyötykäyttö
X: Koe-/tutkimuskäyttö (X-lentokoneet)
Hävittäjän luokituksen voi saada myös kone, joka on ensisijaisesti esimerkiksi ilmaiskuihin suunniteltu, mutta ilmataisteluun kykenevä ja muuten kuten hävittäjä (esimerkiksi F-117). F annetaan myös, vaikka monitoimihävittäjä pystyykin hyvin moniin rooleihin. Laser-nimitus on annettu vain YAL-1A -lasertestauskoneelle. Nimitys tekee poikkeuksen, koska se kertoo kannettavan välineen, eikä tehtävää. Yhdenkään ilmatankkerin perustehtävä ei ole ollut tankkaus, vaan kaikki ovat olleet muista koneista muutettuja (esimerkiksi KC-46).
Järjestelmä > Aluksen tyyppi

Ilma-alukselle voidaan antaa sen tyyppiä koskeva tarkennus. Tavalliset kiinteäsiipiset lentokoneet eivät yleensä saa tarkennusta.
D: Miehittämättömän ilma-aluksen ohjaussegmentti
G: Purjelentokone (Glider)
H: Helikopteri
Q: Miehittämätön ilma-alus
S: Avaruuslentokone (Spaceplane)
V: VTOL/STOL
Z: ilmaa kevyempi
Miehittämättömän ilma-aluksen ohjaussegmentti ei ole ilma-alus vaan maassa oleva ohjauslaitteisto.
Järjestelmä > Suunnittelunumero

Alun perin oli tarkoitus numeroida kaikki saman tyypin koneet järjestyksessä. Alkuvaiheessa, kun uusia luokituksia annettiin eri koneille, jätettiin niitä välillä numeroimatta järjestyksessä sekaannusten välttämiseksi, koska koneiden alkuperäiset valmistajat ja numerot olisivat menneet sekaisin. Myöhemmin sääntöä ei ole juurikaan noudatettu. Esimerkiksi F-35 ei ole 35. hävittäjä vaan kirjain on vaihdettu suoraan prototyypistään X-35. Monesti vältetään numeroita, jotka ovat jo toisentyyppisen koneen käytössä.
Järjestelmä > Sarjan kirjain

Saman koneen eri versiot saavat kirjaintunnuksen, alkaen A:sta. Esimerkiksi F-16A on koneen ensimmäinen versio. I ja O eivät ole käytössä, jotta ne eivät sekoittuisi 1:een ja 0:aan. Jos kaikki aakkoset käytettäisiin, tulisi seuraavalle versiolle ottaa seuraava vapaa numero ja aloittaa jälleen A:sta. Näin ei ole kuitenkaan koskaan tapahtunut, eikä todennäköisesti ikinä tapahdu. On epäselvää, kuinka suuri muutos vaaditaan, että versio luokitellaan seuraavalla kirjaimella. Esimerkiksi F-16C on ollut tuotannossa kymmeniä vuosia, mutta sitä on päivitetty jatkuvasti.
Järjestelmä > Yleinen nimi

Useille sotilaskoneille annetaan virallisen koodin perään myös virallinen yleinen kutsumanimi (esimerkiksi F-15 Eagle ja AH-64 Apache). Nämä nimet noudattavat tiettyjä tapoja ja Puolustusministeriön pitää hyväksyä ne.
Järjestelmä > Block-numero

Versioiden sisällä tapahtuvien tuotantoerien välisten pienten muutosten merkitsemiseen voidaan käyttää Block-numeroa, joka kertoo kyseisen erän eli blockin. Tämä ei kuitenkaan ole järjestelmässä pakollista. Numero merkittiin aiemmin sarjan kirjaimen perään, viivan erotuksella, mutta nykyään se ilmoitetaan yleensä nimellä (esimerkiksi ei enää F-16C-72 vaan F-16C Block 72).
Järjestelmä > Valmistajan kirjaimet

Ennen vuotta 1976 järjestelmässä oli vaatimuksena antaa kaksikirjaiminen koodiliite, josta selvisi valmistaja ja tehdas. Kaikki valmistajat ja niiden tehtaat, jos samalla valmistajalla useampi kuin yksi, saivat oman listatun koodin (esimerkiksi BO: Boeing Seattle). Koodi merkittiin viivan erotuksella blockin jälkeen (esimerkiksi F-15E-50-MC, jossa MC on McDonnell Douglasin tehdas St. Louisissa). Sittemmin näitä koodeja ei ole käytetty enää lähes koskaan.
Poikkeukset

Historian aikana useat ilma-alukset ovat nimetty järjestelmän kannalta epämääräisesti jonkin syyn takia. Yleisin poikkeus on konetyyppien numerojärjestys, jota ei juurikaan enää noudateta. Lisää yksittäisiä poikkeuksia on kerrottu yläpuolisessa osiossa.
Yksi tunnettu ja erikoinen poikkeus on F/A-18 Hornet. Kone suunniteltiin laivastolle sekä maataistelu- että hävittäjäkoneeksi, joten suunnitteluvaiheessa käytettiin merkkiä /, jota ei kuitenkaan sallita nimeämisjärjestelmässä. Nimi kuitenkin jäi, vaikka oikeaoppinen nimitys olisi voinut olla AF-18 (hävittäjä, muunneltuna tehtävänä maataistelu). Nykyaikaiset monitoimihävittäjät pysyvät useisiin rooleihin, joten nimeäminen menisi helposti sekavaksi, minkä takia ne saavat tunnuksekseen yleensä vain F:n.
Huomiot

↑  Termit suomennettu vapaasti. Alkuperäinen englanninkielinen termi suluissa, jos se on merkityksellistä kertoa.
KC-10A Extender on nimensä mukaisesti ilmatankkaukseen käytettävä rahtikone ja konetyyppinsä ensimmäinen versio
EA-18G Growler on F/A-18F Super Hornetista kehitetty elektronisen sodankäynnin lentokone, jonka alkuperäinen tehtävä on rynnäkkökone nimeämisjärjestelmän mukaan
Käännös suomeksi
Voiko sen sanoa toisinkin

| Voiko sen sanoa toisinkin Lasse Mårtenson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Scandia-studio
 Julkaistu: 1968   (1973 C-kasetti)   (1977 LP:n uusintapainos)   (2002 CD)
 Formaatti: LP-levy (MLP 15265 / KOLP 4)   C-kasetti (MSE 2035)   CD-levy (FGCD-5124)
 Tuottaja(t): Mårtensong
 Tyylilaji: hengellinen musiikki
 Kesto: 18.51
 Levy-yhtiö: Metronome Records Oy   Finnlevy (1973)   Kompass Records (1977)   FG-Musiikki (2002)
 Levymerkki: Metronome   Sävel (1973)   Kompass Records (1977)   FG-Musiikki (2002)
Muut kannet
 Albumin takakansi.  Vuoden 1977 LP-levyn kansikuva.  Albumin C-kasetin kansikuva vuodelta 1973.
Listasijoitukset
  1. (lokakuu 1967)
Lasse Mårtensonin muut studioalbumit
|   | Voiko sen sanoa toisinkin 1968 | Kristina & Lasse 1968 |
Voiko sen sanoa toisinkin on Lasse Mårtensonin toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1968.  Albumi sisältää Mårtensonin säveltämän ja Sauvo Puhtilan salanimellä Solja Tuuli sanoittaman kristillisen jazzmessun, joka televisioitiin alun perin Mainos-TV:n ohjelmistossa vuoden 1966 lopussa..
Albumi julkaistiin vuonna 1968 vinyylilevynä Metronomen toimesta. Vuonna 1973 Musiikki-Fazerin alaisuudessa ollut levymerkki Sävel julkaisi albumista C-kasetin. Vuonna 1977 messu julkaistiin uudelleen Mårtensonin oman uuden levy-yhtiönsä Kompass Recordsin kautta vähäisin muutoksin. Ensimmäinen CD-painos julkaistiin vuonna 2002 noudattaen 1977 albumin versiota.
Taustaa

Televisiomessu ja siitä julkaistu albumi syntyivät Levyraati-ohjelmastaan tunnetun jazzmiehen Jaakko Jahnukaisen ideasta, jota hän oli kehitellyt sotatoverinsa, rovasti Erkki Arhinmäen kanssa. Alun perin ajatuksena oli gospel-tyylinen kokonaisuus valmiista afroamerikkalaisista aineksista, mutta Mårtenson halusi mieluummin tehdä suomen kielelle paremmin sopivia alkuperäissävellyksiä. Yhteistyökumppaniksi otettu Sauvo Puhtila teki tekstit ensin noudattaen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jumalanpalveluksen rakennetta, ja Mårtenson sävelsi tekstit lauluiksi.
Vastaanotto

Voiko sen sanoa toisinkin oli Suomessa yksi vuosien 1967 ja 1968 levymyyntimenestyksiä. Se nousi lokakuussa 1967 albumilistan ykköseksi ohi The Beatles -albumin Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band, pysyi ykkösenä neljä viikkoa ja albumilistalla kaikkiaan 60 viikkoa ja myi noin 9 500 kappaletta.
Messun tunnetuimmaksi kappaleeksi on noussut Ritva Mustosen laulama ”Jumala rakastaa maailmaa”, jonka ovat levyttäneet myös Eino Grön ja Eero Sinikannel, molemmat vuonna 1991. Myös Mårtensonin itsensä laulamia kappaleita ”Kiitoslaulu” ja ”Ei ole aikaa” on soitettu paljon muun muassa radiossa. Messun osien ”Jumala rakastaa maailmaa” ja ”Ei ole aikaa” nuotit ja sanat on julkaistu Suuren toivelaulukirjan osissa 2 ja 14.
Kappaleet

Kaikki sävellykset Lasse Mårtenson ja sanoitukset Sauvo Puhtila salanimellä Solja Tuuli. Kaikki kappaleet sovittanut Lasse Mårtenson ja Esko Linnavalli.
Kappaleet > A-puoli

Jumala rakastaa maailmaa – 4.10 (Ritva Mustonen ja kuoro)
Introitus – 1.06 (kuoro)
Kyrie – 0.50 (kuoro)
Gloria – 2.27 (kuoro)
Kiitoslaulu – 1.43 (Lasse Mårtenson)
Jumala rakastaa maailmaa (uusinta) – 3.30 (Lasse Mårtenson trio)
Kappaleet > B-puoli

Herra, olet voittanut – 4.33 (Lasse Mårtenson trio)
Ei ole aikaa – 2.12 (Lasse Mårtenson)
Credo – 0.47 (kuoro)
Kerro se kaikille – 2.27 (Eddy, uusintajulkaisussa 1977 Pepe Willberg)
Terve, rauha – 2.10 (Heli Keinonen)
Vuoroylistys – 0.19 (kuoro)
Herra, olet voittanut (uusinta) – 3.23 (kuoro)
Kokoonpano > Solistit

Ritva Mustonen - kappaleessa "Jumala rakastaa maailmaa"
Heli Keinonen - kappaleessa "Terve, rauha"
Lasse Mårtenson - kappaleissa "Kiitoslaulu" ja "Ei ole aikaa"
Eddy - kappaleessa "Kerro se kaikille" (vuoden 1968 versio)
Pepe Willberg - kappaleessa "Kerro se kaikille" (vuoden 1977 versio)
Kokoonpano > Muut muusikot

Ritva Mustonen - kuoro (kappaleissa 2, 3, 4, 9, 12 ja 13)
Arja Rislakki – kuoro (kappaleissa 2, 3, 4, 9, 12 ja 13)
Raita Marila – kuoro (kappaleissa 2, 3, 4, 9, 12 ja 13)
Annikki Turunen – kuoro (kappaleissa 2, 3, 4, 9, 12 ja 13)
Four Cats – kuoro (kappaleissa 2, 3, 4, 9, 12 ja 13)
Esko Linnavallin studio-orkesteri (kappaleessa "Terve, rauha", vuoden 1977 versio)
Kokoonpano > Lasse Mårtenson trio (kappaleet 6 ja 7)

Lasse Mårtenson – piano ja sähköurut
Christian Schwindt – rummut
Pekka Sarmanto – bassokitara
Kokoonpano > Tuotanto

Jouko Ahera - äänitys (Scandia-studio)
Lasse Mårtenson - kansi (suunnittelu)
Henrik Sundström - takakannen kuvat
Kalle Kultala - takakannen kuvat
Jaakko Jahnukainen - takakannen teksti
Aiheesta muualla

Mårtenson kertoo suhteestaan hengelliseen musiikkiin, video 3 min, 1969, Yle Elävä arkisto
Selviytyjät Suomi (3. tuotantokausi)

| Selviytyjät Suomi (3>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
 

 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  Nelonen Ruutu
Ensimmäinen esitys:  3. helmikuuta 2019
Viimeinen esitys:  12. toukokuuta 2019
Esitysten määrä:  15
Kaudet
 ← Edellinen 2. tuotantokausi Seuraava → 4. tuotantokausi
Selviytyjät Suomen kolmas tuotantokausi esitettiin keväällä 2019 Nelosella. Kausi kuvattiin Filippiineillä huhti–toukokuussa 2018. Kaudella voitosta kilpaili 16 suomalaista julkisuuden henkilöä. Kauden juonsi Juuso Mäkilähde. Kilpailu kesti 32 vuorokautta ja voittaja sai 30 00 euroa. Kilpailun voitti Miska Haakana äänin 6–1.
Kilpailijat

| Kilpailija | Ikä | Heimo> Alkuperäinen | Heimo> Ensimmäinen sekoitus | Heimo> Toinen sekoitus | Heimo> Yhdistetty | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eevi Teittinen | 28 | Agila |  |  |  | 1. Ulosäänestetty Päivä 3 |
| Niklas Hagman | 38 | Agila |  |  |  | 2. Ulosäänestetty Päivä 5 |
| Sauli Koskinen | 33 | Buwaya | Buwaya |  |  | 3. Ulosäänestetty Päivä 7 |
| Noora Räty | 28 | Buwaya | Buwaya | Buwaya |  | 4. Ulosäänestetty Päivä 9 |
| Olli Herman | 34 | Agila | Agila | Agila |  | 5. Ulosäänestetty Päivä 12 |
| Hannes Hyvönen | 42 | Buwaya | Buwaya | Buwaya |  | 6. Ulosäänestetty Päivä 15 |
| Vilma Bergenheim | 36 | Agila | Buwaya | Buwaya |  | 7. Ulosäänestetty 1. Tuomariston jäsen Päivä 16 |
| Lotta Näkyvä | 29 | Buwaya | Buwaya | Agila | Himbuyan | 8. Ulosäänestetty 2. Tuomariston jäsen Päivä 18 |
| Veronica Verho | 21 | Buwaya | Buwaya | Agila | Himbuyan | 9. Ulosäänestetty 3. Tuomariston jäsen Päivä 21 |
| Marko Asell | 47 | Agila | Agila | Agila | Himbuyan | 10. Ulosäänestetty 4. Tuomariston jäsen Päivä 23 |
| Lola Odusoga | 40 | Agila | Agila | Agila | Himbuyan | 11. Ulosäänestetty 5. Tuomariston jäsen Päivä 25 |
| Tuuli Matinsalo | 48 | Buwaya | Buwaya | Agila | Himbuyan | 12. Ulosäänestetty 6. Tuomariston jäsen Päivä 28 |
| Virpi Kätkä | 48 | Agila | Agila | Buwaya | Himbuyan | 13. Ulosäänestetty 7. Tuomariston jäsen Päivä 30 |
| Wallu Valpio | 44 | Buwaya | Buwaya | Buwaya | Himbuyan | Eliminoitu 8. Tuomariston jäsen Päivä 32 |
| Kim Herold | 38 | Buwaya | Agila | Agila | Himbuyan | Toiseksi sijoittunut Päivä 32 |
| Miska Haakana | 22 | Agila | Agila | Buwaya | Himbuyan | Voittaja Päivä 32 |
↑  Ensimmäinen heimosekoitus tapahtui kolmannessa jaksossa, päivänä 6. Kim ja Vilma siirtyivät vastakkaisiin heimoihin.
↑  Toinen heimosekoitus tapahtui neljännessä jaksossa, päivänä 8. Kim ja Vilma pääsivät valitsemaan uudet heimot.
↑  Heimojen yhdistyminen tapahtui seitsemännessä jaksossa, päivänä 16.
Kauden yhteenveto

| Jakso> Nro. | Jakso> Nimi | Jakso> Esityspäivä | Kilpailun voittaja(t)> Palkinto | Kilpailun voittaja(t)> Koskemattomuus | Eliminoitu> Heimo | Eliminoitu> Pelaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seikkailu alkaa! | 3. helmikuuta 2019 | Buwaya | Buwaya | Agila | Eevi |
| 2 | Taisteluarpia | 10. helmikuuta 2019 | Buwaya | Buwaya | Agila | Niklas |
| 3 | Onnenkauppaa | 17. helmikuuta 2019 | Buwaya | Agila | Buwaya | Sauli |
| 4 | Käärmeitä paratiisissa | 24. helmikuuta 2019 | Buwaya | Agila | Buwaya | Noora |
| 5 | Unia, itkua ja taikauskoa | 3. maaliskuuta 2019 | Agila | Buwaya | Agila | Olli |
| 6 | Huutava nälkä! | 10. maaliskuuta 2019 | Buwaya | Agila | Buwaya | Hannes |
| 7 | Pelko astuu peliin | 17. maaliskuuta 2019 | Tuuli, Marko, Lola, Kim, Veronica | Tuuli, Marko, Lola, Kim, Veronica | Ei heimoa | Vilma |
| 8 | Aarteenmetsästys | 24. maaliskuuta 2019 | Wallu | Kim | Himbuyan | Lotta |
| 9 | Outoja sopimuksia | 31. maaliskuuta 2019 | Tuuli [Virpi] | Lola | Himbuyan | Veronica |
| 10 | Pakka hajoaa | 7. huhtikuuta 2019 | Virpi | Wallu | Himbuyan | Marko |
| 11 | Kaikki keinot käyttöön | 14. huhtikuuta 2019 | Tuuli, Wallu, Miska | Tuuli | Himbuyan | Lola |
| 12 | Tunteet pinnassa | 21. huhtikuuta 2019 | Miska [Virpi] | Ei koskemattomuuskilpailua tai eliminointia | Ei koskemattomuuskilpailua tai eliminointia | Ei koskemattomuuskilpailua tai eliminointia |
| 13 | Tulisilla hiilillä | 28. huhtikuuta 2019 | Kim | Wallu | Himbuyan | Tuuli |
| 14 | Ripaus luksusta | 5. toukokuuta 2019 | Miska [Virpi, Wallu] | Kim | Himbuyan | Virpi |
| 15 | Veitsenterällä | 12. toukokuuta 2019 | Kim | Kim | Himbuyan | Wallu |
| 15 | Veitsenterällä | 12. toukokuuta 2019 | Kim | Miska | Himbuyan | Wallu |
↑  12. Jaksossa ei ollut koskemattomuuskilpailua, eikä heimoneuvostoa.
↑  Palkintokilpailun voittanut Miska valitsi Wallun mukaan palkintomatkalle. Virpiltä löytyi lunastussymboli, jolla hän lunasti Wallun paikan itselleen.
Katsojaluvut

| Jakso> Nro. | Jakso> Nimi | Jakso> Esityspäivä | Nelosen katsojaluvut> Tavoittavuus | Nelosen katsojaluvut> Keskikatsojamäärä esityspäivänä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seikkailu alkaa! | 3. helmikuuta 2019 | 1 108 000 | 626 000 |
| 2 | Taisteluarpia | 10. helmikuuta 2019 | 1 044 000 | 547 000 |
| 3 | Onnenkauppaa | 17. helmikuuta 2019 | 928 000 | 544 000 |
| 4 | Käärmeitä paratiisissa | 24. helmikuuta 2019 | 1 012 000 | 592 000 |
| 5 | Unia, itkua ja taikauskoa | 3. maaliskuuta 2019 | 942 000 | 539 000 |
| 6 | Huutava nälkä! | 10. maaliskuuta 2019 | 903 000 | 538 000 |
| 7 | Pelko astuu peliin | 17. maaliskuuta 2019 | 954 000 | 544 000 |
| 8 | Aarteenmetsästys | 24. maaliskuuta 2019 | 1 100 000 | 645 000 |
| 9 | Outoja sopimuksia | 31. maaliskuuta 2019 | 892 000 | 593 000 |
| 10 | Pakka hajoaa | 7. huhtikuuta 2019 | 844 000 | 537 000 |
| 11 | Kaikki keinot käyttöön | 14. huhtikuuta 2019 | 486 000 | 291 000 |
| 12 | Tunteet pinnassa | 21. huhtikuuta 2019 | 755 000 | 465 000 |
| 13 | Tulisilla hiilillä | 28. huhtikuuta 2019 | 978 000 | 563 000 |
| 14 | Ripaus luksusta | 5. toukokuuta 2019 | 906 000 | 571 000 |
| 15 | Veitsenterällä | 12. toukokuuta 2019 | 1 086 000 | 691 000 |
Jeju Air

| Jeju Air |
| --- | --- |

 IATA: 7C  –  ICAO: JJA 
Kutsukoodi:  JEJU AIR
Perustettu:  tammikuu 2005
Laivaston koko:  20
Kohteiden määrä:  14
Tunnuslause:  Join & Joy
Solmukohdat:  Incheonin kansainvälinen lentoasema Gimpon kansainvälinen lentoasema Jejun kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Aekyung Group
Kotipaikka:   Jeju City, Jeju, Etelä-Korea
Kanta-asiakasohjelma:  Join & Joy Club
Avainhenkilö(t):  Kyu Nam Choi (CEO)
Yhtiön sivut:  www.jejuair.net
Jeju Air Boeing 737-800 vuonna 2009.
Jeju Air Dash 8-Q400 vuonna 2007.
Jeju Air (kor. 제주항공, Jeju Hanggong) on eteläkorealainen halpalentoyhtiö. Sen päämaja sijaitsee Jeju Cityssä, Jejun saarella, Etelä-Koreassa. Yhtiö tarjoaa lentoja Jejun kansainväliseltä lentoasemalta Korean mantereelle Incheonin kansainväliselle lentoasemalle ja Gimpon kansainväliselle lentoasemalle Souliin. Yhtiö lentää myös joitain kansainvälisiä lentoja.
Laivasto

Heinäkuussa 2015:
20 Boeing 737-800
Onnettomuudet

Jeju Airille on sattunut yksi kuolemiin johtanut onnettomuus:
29. joulukuuta 2024 – Jeju Airin lento 2216: Bangkokista lähtenyt Boeing 737-800 laskeutui Muanin kansainväliselle lentoasemalle Etelä-Koreaan toistaiseksi tuntemattomasta syystä ilman laskutelineitä ja liukui kiitotietä pitkin, lopulta räjähtäen törmätessään kiitotien päässä olleeseen betonirakennelmaan. Lennolla olleista 181 henkilöstä 179 menehtyi; vain kaksi miehistön jäsentä selvisi.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Aurinko ja kuu

| Aurinko ja kuu> The Moon and the Sun |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Vonda N. McIntyre
Kieli:  englanti
Julkaistu:  1997
Suomennos
Suomentaja:  Paula Merjamaa
Kansitaiteilija:  Eliza Karmasalo
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  543
ISBN:  952-471-184-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Aurinko ja kuu (engl. The Moon and the Sun) on Vonda N. McIntyren vuonna 1997 ilmestynyt romaani. Teos on ilmestynyt suomeksi vuonna 2005 Liken kustantamana Paula Merjamaan käännöksenä.
Kirja on voittanut Nebula-palkinnon.