stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tammisalo
Palvelut, tapahtumat ja muu toiminta nykyään > Partiolippukunnat

Tammisalossa toimii aktiivisesti kaksi partiolippukuntaa, jotka on perustettu 1960-luvun puolivälissä. Tammitytöt ry on nimensä mukaisesti tyttölippukunta, jonka kolo eli kokoontumistila on Tammisalon kirkon kellarissa. Tammisalon Metsänkävijät ry on poikalippukunta, joka kokoontuu Tammisalontie 4:n kellarissa. Tammitytöt kokoontuvat vastapäätä Metsänkävijöitä. Lippukunnilla on yhteinen, vuonna 1979 valmistunut retkikämppä Sipoon Hindsbyssä, n. 20 km Tammisalosta sekä kanoottivaja Strömsinlahden rannalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tammisaloseura ry
Herttoniemen peruspiiri (PDF)
Tammisalon VPK
Tammisalon Metsänkävijät ry – partiopoikalippukunta
Tammitytöt ry – partiotyttölippukunta
Onnitalon vanhainkoti Tammisalossa
Laajasalon ja Tammisalon kanavien historia
Tammelund hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Aiheesta muualla > Karttoja

Alueen sateliittikartta (Google maps)
Kartta Tammisalon alueesta Tammisaloseuran sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Tammisalo ja sen lähiympäristön kartta vuodelta 1936.
Leppisaaren puiston pähkinäpensaita.
Tammisalon kanavaa vuonna 2005. Vasemmalla puolella Ruonasalmen puistoa.
Tavda (kaupunki)

Tavdan vaakuna.
Tavda (ven. Тавда́) on kaupunki Sverdlovskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tavda-joen rannalla 360 kilometriä Jekaterinburgista koilliseen. Kaupungin kautta kulkee Artjomovskin ja Mežduretšenskin välinen rautatie. Asukkaita on 38 100 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1910 perustetusta metsätyöläisten asutuksesta. Vuosina 1912–1916 rakennettiin Irbitistä Tavda-joelle johtanut rautatie. Vuonna 1937 Tavdasta tuli kaupunki. Vuodesta 1942 lähtien siellä toimi Gulag-järjestelmään kuulunut Itä-Uralin vankileiri, jolla oli enimmillään yli 30 000 vankia. Vuosina 1942–1945 oli myös erillinen Tavdan vankileiri.
Nykyään kaupungissa on lähinnä puunjalostusteollisuutta. Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1975 avattu metsä- ja puunjalostusteollisuuden museo.
Aiheesta muualla

Epävirallinen kaupunkisivusto (venäjäksi)
Hallinnollinen keskus: Jekaterinburg

Alapajevsk | Aramil | Artjomovski | Asbest | Berjozovski | Bogdanovitš | Degtjarsk | Irbit | Ivdel  | Kamensk-Uralski | Kamyšlov | Karpinsk | Katškanar | Kirovgrad | Krasnoturinsk | Krasnouralsk | Krasnoufimsk | Kušva | Lesnoi | Mihailovsk | Nevjansk | Nižnije Sergi | Nižni Tagil | Nižnjaja Salda | Nižnjaja Tura | Novaja Ljalja | Novouralsk | Pervouralsk | Polevskoi | Revda | Rež | Severouralsk | Serov | Sredneuralsk | Suhoi Log | Sysert | Tavda | Talitsa | Turinsk | Verhni Tagil | Verhnjaja Pyšma | Verhnjaja Salda | Verhnjaja Tura | Verhoturje | Veltšansk | Zaretšnyi
Sverdlovskin alue
Poissa

| Poissa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Arttu Haglund
Käsikirjoittaja:  Avi Heikkinen
Tuottaja:  Arttu Haglund
Säveltäjä:  Martti Anttila
Kuvaaja:  Markus Tynskä
Leikkaaja:  Arttu Haglund
Pääosat:   Panu Tuomikko  Eeva Putro  Julia Hemmilä  Tommi Korpela  Minka Kuustonen  Seppo-Ilmari Siitonen  Rainer Kaunisto  Maruska Verona  Jon-Jon Geitel  Jarkko Niemi  Ina Mikkola 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Amazement
Levittäjä:  Black Lion Pictures
Ensi-ilta:   2019-06-2121. kesäkuuta 2019 (Sodankylä)  2019-11-2929. marraskuuta 2019 (Suomi)  
Kesto:  87 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi, englanti, venäjä, ruotsi, saksa, espanja, kiina
Budjetti:  20 000 euroa
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poissa on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on tuottanut, leikannut ja ohjannut Arttu Haglund. Elokuvan pääosissa ovat Panu Tuomikko, Eeva Putro, Julia Hemmilä, Tommi Korpela, Minka Kuustonen, Seppo-Ilmari Siitonen, Rainer Kaunisto, Maruska Verona, Jon-Jon Geitel, Jarkko Niemi ja Ina Mikkola. Elokuva on yliluonnollisella elementillä varustettu perhedraama. Se kertoo kiteeläisestä perheenisästä Matista (Tuomikko), joka tuntee oravanpyörässä syvää vapaudenkaipuuta haluten pois; eräänä päivänä toive yllättäen toteutuu, kun Matti alkaa selittämättömästi teleporttailla ympäri maailmaa.
Poissa sai maailmanensi-iltansa Sodankylän elokuvajuhlilla 12. kesäkuuta 2019. Teatteriensi-illan se sai Suomessa 29. marraskuuta 2019.
Tuotanto

Käsikirjoittaja Avi Heikkinen kirjoitti ensimmäisen version käsikirjoituksesta elokuussa 2010. Se oli alun perin tarkoitettu sarjakuvaksi. Lopullinen elokuva perustuu Heikkisen kirjoittamaan samannimiseen, palkittuun novelliin. Ohjaaja Arttu Haglund yritti vuosia etsiä hankkeelle rahoitusta perinteisiä kanavia pitkin, mutta se ei tuottanut tulosta. Hän päätti lopulta toteuttaa elokuvan omakustanteisesti. Elokuvan suunniteltiin valmistuvan jo vuonna 2015, mutta monien vastoinkäymisten jälkeen se viivästyi aina kevääseen 2019 saakka. Elokuvaa kuvattiin kolmen vuoden ajan kaikkiaan 30 eri maassa.
Elokuvaa tuotettiin yhdeksän vuotta, ja se sai maailmanensi-iltansa Sodankylän elokuvajuhlilla 12. kesäkuuta 2019. Se esitettiin ennakkonäytöksenä Rakkautta ja Anarkiaa -festivaalilla 28. syyskuuta 2019 ja tuli Suomessa elokuvateattereihin 29. marraskuuta 2019. Kansainvälisen ensi-iltansa elokuva sai 4. maaliskuuta 2020 Fantasporton 40. elokuvajuhlilla, jossa se palkittiin kriitikkopalkinnolla.
Elokuva palkittiin elokuussa 2020 Porto Alegressa Brasiliassa järjestetyillä Fantaspoa-elokuvafestivaaleilla parhaan elokuvakäsikirjoituksen palkinnolla.
Elokuvan on tuottanut tuotantoyhtiö Amazement ja sitä levittää Black Lion Pictures.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Panu Tuomikko  | … |  Matti Koski   |
|  Eeva Putro  | … |  Teija Koski   |
|  Julia Hemmilä  | … |  Emma Koski   |
|  Seppo-Ilmari Siitonen  | … |  Mauri, Teijan isä   |
|  Tommi Korpela  | … |  Matin kollega   |
|  Minka Kuustonen  | … |  Paula, Teijan kaveri   |
|  Rainer Kaunisto  | … |  Matin pomo   |
|  Maruska Verona  | … |  Emma aikuisena   |
|  Jon-Jon Geitel  | … |  Emman mies   |
|  Jarkko Niemi  | … |  Osmo Lähde   |
|  Ina Mikkola  | … |  nainen rautatieasemalla   |
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Helsingin Sanomat Pertti Avola: 
Aamulehti Pekka Eronen: 
Muropaketti Aki Lehti: 
Me Naiset Martta Kaukonen: 
Turun Sanomat Päivi Valotie: 
Vasabladet Klas Fransberg: 
Hufvudstadsbladet Krister Uggeldahl: 
Helsingin Sanomien Pertti Avola totesi elokuvan pysyvän melko hyvin kasassa ja kehui näyttelijäntyötä sekä elokuvan lopetusta. Loppukäännettä suitsutti myös Aamulehden Pekka Eronen, joka piti saavutuksena sitä, että "omakustanteisesti saatiin aikaan näin hyvännäköinen elokuva", mutta kritisoi aihevalintaa ja elokuvan totisuutta. Muropaketin Aki Lehti totesi, että "minibudjetilla tehty Poissa todistaa jälleen, ettei hyvään scifiin tarvita miljoonia euroja". Me Naisten Martta Kaukosen mukaan elokuvan pieni budjetti päinvastoin näkyy lopputuloksessa, ja projekti olisi pitänyt toteuttaa Hollywood-tuotantona. Turun Sanomien Päivi Valotie näki ideassa potentiaalia, mutta koki elokuvan edetessään väsähtävän, koska päähenkilön "mielen syövereihin ei porauduta pintaa syvemmin".  Vasabladetin Klas Fransbergin mielestä elokuvalla on ongelmansa, mutta kyseessä on vahva aikuisille suunnattu perhedraama, indie-elokuvaksi iloinen yllätys ja ehdottomasti näkemisen arvoinen.
Aiheesta muualla

Poissa-elokuvan viralliset kotisivut[vanhentunut linkki]
Elokuva Sodankylän elokuvajuhlien sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Elokuva Red Carpet Film Festivalin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Heikkolahjaisuus

Heikkolahjaisuudella tarkoitetaan normaalia mutta melko alhaista älykkyyttä, joka aiheuttaa laaja-alaisia oppimisvaikeuksia sekä vaikeuttaa toimimista ongelmanratkaisua vaativissa tilanteissa. Heikkolahjaisuus on terminä vanhentunut, minkä vuoksi puhutaan nykyisin laaja-alaisista oppimisvaikeuksista. Laaja-alaiset oppimisvaikeudet ovat oppimiseen liittyviä vaikeuksia, jotka ovat erityisiä oppimisvaikeuksia laajempia. Laaja-alaiset oppimisvaikeudet eivät ole niin suuria kuin älylliseen kehitysvammaisuuteen liittyvät, mutta ne vaikeuttavat merkittävästi muun muassa ihmisen kykyä suoriutua peruskoulun oppimäärästä, opiskella itselleen ammatti sekä suoriutua työelämän vaatimuksista. Laaja-alaisiin oppimisvaikeuksiin liittyy usein myös jonkinasteisia ongelmia selviytyä arkielämän perusasioista, minkä vuoksi monet tarvitsisivat yksilöllistä ohjausta ja räätälöityjä tukipalveluita. Laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivien älykkyysosamäärä on 70-85, mikä on enemmän kuin kehitysvammaisilla.
Suomessa on kymmeniä tuhansia laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsiviä. Niitä esiintyy arviolta seitsemällä prosentilla väestöstä. Ne ovat yleisempiä miehillä kuin naisilla, ja kaksi kolmannesta laaja-alaisten oppimisvaikeuksien takia erityisopetukseen siirretyistä oppilaista on poikia. Monet laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivistä ovat työttömiä ja köyhiä tai muulla tavalla syrjäytyneitä.
Laaja-alaisten oppimisvaikeuksien vaikutus opintoihin

Laaja-alaiset oppimisvaikeudet heikentävät yksilön suoriutumista lähes kaikissa kouluaineissa etenkin ylemmillä luokilla, mutta vaikeudet ovat yleensä nähtävissä jo koulun ensimmäisillä luokilla. Laaja-alaisia oppimisvaikeuksia omaavien oppilaiden kouluaikaa leimaavat pysyvät vaikeudet saavuttaa oppimistavoitteita. Tavallista on peruskoulun opiskelu joko kokonaan tai hyvin laajasti yksilöllistetyn oppimäärän mukaisesti. Toinen mahdollisuus on opiskelu yleisopetuksen opetussuunnitelman mukaisesti mutta suurin vaikeuksin ja hyväksyttävän suorituksen alarajalla.
Laaja-alaisten oppimisvaikeuksien vuoksi erityisopetukseen siirrettyjä peruskoululaisia oli vuonna 2002 noin 13 000. Peruskoulun jälkeen monet laaja-alaisia oppimisvaikeuksia omaavat suorittavat ammatilliset opinnot erityisopiskelijoina yleisissä ammatillisissa oppilaitoksissa tai ammatillisissa erityisoppilaitoksissa. Noin kahdeksan prosenttia ammatillisessa toisen asteen koulutuksessa opiskelevista on erityisopiskelijoita.
Tuen tarve arjessa

Monet laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivät tarvitsisivat yksilöllistä ohjausta ja räätälöityjä tukipalveluita selviytyäkseen arkielämän perusasioista. Yhteiskunta ei kuitenkaan tarjoa apua ja tukipalveluita pelkästään laaja-alaisten oppimisvaikeuksien perusteella.
Laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivien oikeusturvaongelmat

Laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivien kilpailukyky avoimilla työmarkkinoilla on todennäköisesti heikko myös ammatillisen tutkinnon omaavilla henkilöillä. Laaja-alaisten oppimisvaikeuksien perusteella ei myönnetä kuitenkaan työkyvyttömyyseläkettä, koska kyseessä ei ole virallisesta tautiluokituksesta löytyvä diagnoosi. Laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivien työttömyys ja toimeentulo-ongelmat ovatkin merkittävä sosiaalinen ongelma, ja laaja-alaisista oppimisvaikeuksista kärsivillä on kohonnut riski syrjäytyä ja saada mielenterveysongelmia. Tutkimusten mukaan matalan älykkyysosamäärän omaavat henkilöt myös syyllistyvät väkivaltaan älykkäämpiä henkilöitä huomattavasti useammin.
Tazin niemimaa

Tazin niemimaa (ven. Та́зовский полуо́стров, Tazovski poluostrov) on niemimaa Länsi-Siperian alangon pohjoisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Obinlahden ja Tazinlahden välillä Jamalin Nenetsiassa. Niemimaan pituus on noin 200 kilometriä, keskimääräinen leveys sata kilometriä ja korkeus noin sata metriä. Tundrakasvillisuuden peittämä tasainen niemimaa laskeutuu idässä loivasti Tazinlahteen, kun taas läntinen Obinlahden ranta on jyrkkä.
Pojat ei tanssi

| Pojat ei tanssi Herra Ylppö & Ihmiset |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. tammikuuta 2010
 Formaatti: CD, digi
 Tuottaja(t): Rauli Eskolin
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 45.21
 Levy-yhtiö: BMG
Listasijoitukset
  1.
Herra Ylpön & Ihmisten muut julkaisut
| Kleopatra (EP) 2008 | Pojat ei tanssi 2010 | Mies ja nainen 2012 |
Pojat ei tanssi on Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. tammikuuta 2010.
Viikolla 4/2010 albumi saavutti 1. sijan Suomen virallisella albumilistalla sekä on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän. Albumin tuotti Rauli Eskolin.
Kappaleet

Kappaleet säveltänyt Herra Ylppö, Hamid Moeini sekä Jami Westergård.
Riisu siipesi – 4.34
Pojat ei tanssi – 3.50
Horros – 3.37
Pikkukaupungin James Dean – 4.43
Rakkaus on raskasta – 4.03
Piraija – 4.04
Hylättyjen valtakunta – 3.57
Hamartia – 3.39
Paraatimarssi – 4.17
Entiset tyttöystävät – 4.05
Hylättyjen valtakunta II (Kehtolaulu) – 4.32
Kokoonpano

Herra Ylppö – laulu
Hamid Moeini – kitara, ud
Jami Westergård – basso
Jukka Kröger – rummut
Joona Kukkola – koskettimet, piano
Kokoonpano > Tuotanto

Janne Halmkrona – kitara
Heikki Hämäläinen – viulu
Jani Lehtonen – viulu
Heikki Vehmanen – alttoviulu
Ilmo Saaristo – sello
Susie Lee – taustalaulu
Rauli Eskolin – äänitys, miksaus ja tuotanto (Inkfish Studiot, 2010)
Arvosteluja

Soundi 27.1.2010 (Eero Kettunen):
Desibeli.net 7.2.2010 (Mika Roth):
Dome.fi 11.1.2010 (Tatu Junni):
Imperiumi.net 4.3.2010 (Niko Kaartinen):
Mesta.net 10.11.2011 (J. A. Kaunisto):
Merien happamoituminen

Hiilidioksidipitoisuuksien noususta johtuva merenpinnan arvioitu happamoituminen 1700-luvulta 1990-luvulle
Merien happamoituminen tarkoittaa merien pH-arvon pienenemistä, joka johtuu pääasiassa hiilidioksidin sitoutumisesta meriin ja osittain meriin satavista happosateista. Meret ovat luontaisesti lievästi emäksisiä, sillä meriveden pH on hieman yli 8, mutta korkea ilmakehän hiilidioksidipitoisuus voi laskea merien pH:ta voimakkaasti laajoilla alueilla.
Hiilidioksidin luonnollinen imeytyminen meriin lieventää ihmisperäisten hiilidioksidipäästöjen vaikutusta ilmastoon, mutta samalla happamoitumisesta on arvioitu seuraavan vaikutuksia muun muassa merien eliöstöihin, heijastavuuteen ja pilvisyyteen.
Hiilen kiertokulku

Ilmakehän kasvaneesta hiilidioksidipitoisuudesta seuraa, että meriveteen imeytyy yhä enemmän hiilidioksidia.  Hiilidioksidin (CO2) ja veden (H2O) reagoidessa syntyvä hiilihappo (H2CO3) muodostaa edelleen bikarbonaatti- ja karbonaatti-ioneja (HCO3− ja CO32−). Reaktiossa vapautuu pH-arvoja laskevia oksoniumioneja (H3O+), jotka pienentävät meriveden pH-arvoa. Oksoniumionit voivat edelleen yhdistyä hydroksidi-ionien (OH-) kanssa hetkeksi tai pidemmäksi ajaksi, mikä vähentää merellisille eliöille tärkeän kalsiumkarbonaatin (CaCO3) muodostumista. Hiilidioksidia, happea ja muita kaasuja liukenee mereen aina.
Happamoituminen

Merien pintavesien happamuuden on arvioitu lisääntyneen 8,179:stä 8,104:ään (–0,075) aikavälillä 1751–1994. Meriveden odotetaan happamoituvan entisestään 7,949:ään (–0,230) vuoteen 2050 mennessä ja 7,824:ään (–0,355) vuoteen 2100 mennessä. Tämä vastaisi 100–150 % kasvua vetyionipitoisuudessa. Merien happamuuden muutoksista palautuminen kestää tuhansia vuosia.
Mahdolliset vaikutukset

Kaikista ihmisen kahden vuosisadan aikaisista hiilidioksidipäästöistä noin 40 % on imeytynyt meriin ja aiheuttaa happamoitumista. Kun meret happamoituvat, monien ekosysteemin kannalta tärkeiden organismien toiminta vaikeutuu. Tämän seurauksena kaloja, pieneliöitä ja nilviäisiä arvioidaan kuolevan sukupuuttoon. Esimerkkejä ovat korallit ja monien vedenelävien ravinto plankton. Merten happamoituminen vaikuttaa merten pilvisyyteen, heijastavuuteen ja äänen kulkuun vedessä.
Happamoitumisen luonnolliset torjujat

Merten happamoitumista torjuvat kalkkikiveä muodostavat kalsiumkarbonaatit, joita liukenee mereen luultavasti mikroskooppisten planktoneliöiden pintakerroksen alta. Myös luukalojen on ehdotettu tuottavan kalsiumkarbonaattia.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
RealClimate: The Acid Ocean – the Other Problem with CO2 Emission
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:   Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:   Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:   Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:   Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka
Poppy (laulaja)

Poppy
Poppy tai That Poppy (oik. Moriah Rose Pereira, s. 1. tammikuuta 1995 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä, tanssija ja tubettaja. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat nimeltään ”Money” ja ”Lowlife”. Hänet tunnetaan myös YouTube-kanavastaan, jonne hän teki satiirisia popkulttuuria kuvaavia videoita ohjaajansa Titanic Sinclairin kanssa. Nykyään he eivät enää työskentele yhdessä.
Aikaisempi elämä

Moriah Rose Pereira syntyi Bostonissa, Massachusettsissa. Hän on sanonut, että pienenä hän halusi olla Rockette-tanssija, ja hän harrasti tanssia 11 vuotta. Hänen hiuksensa ovat luonnostaan tummanruskeat, vaikka nykyään Poppy tunnetaan vaaleista hiuksistaan. Poppy muutti Nashvilleen, Tennesseen osavaltioon 13-vuotiaana. Muutamaa vuotta myöhemmin, 18-vuotiaana, hän muutti Los Angelesiin musiikkiuraa tavoitellen.
Ura

Ennen vuotta 2014 Poppy esiintyi tapahtumissa kuten VidCon ja DigiTour. Hän aloitti uransa laulamalla lauluista cover-versioita netissä.
Los Angelesissa Poppy tapasi ohjaaja Corey Michael Mixterin, joka tunnetaan nimellä Titanic Sinclair. He tekivät yhdessä abstrakteja videoita YouTubeen kanavalla, jonka nimi oli alun perin ”Moriah Poppy”, mutta sen nimi vaihdettiin nimeksi ”ThatPoppyTV”. Kanavan nimi on nykyään pelkkä ”Poppy”. Vielä marraskuussa 2018 kanavalle ladattiin aktiivisesti videoita ja sillä on paljon tilaajia.
Vuonna 2015 Poppy teki levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa nimellä That Poppy ja hän julkaisi ensimmäisen oman kappaleensa ”Everybody Wants To Be Poppy”. Kuukautta myöhemmin hän julkaisi toisen kappaleen, ”Lowlife”, ja hieman myöhemmin hän julkaisi ensimmäisen EP-levynsä nimeltä Bubblebath.
Lokakuussa vuonna 2016 Poppy julkaisi kokeellisen ”ympäröivä musiikki” -albumin 3:36 (Music To Sleep To).
Vuonna 2017 Diplon levy-yhtiö Mad Decent julkaisi Poppyn debyyttialbumin Poppy.Computer. Samana vuonna Poppy pääsi vuoden YouTube Rewindiin.
6. heinäkuuta 2018 Poppy julkaisi cover-version Gary Numanin kappaleesta ”Metal”. 27. heinäkuuta hän julkaisi ensimmäisen singlen nimeltä ”In A Minute”  tulevaa albumia Am I A Girl? varten. 22. elokuuta hän julkaisi albumin toisen singlen ”Time Is Up”. Hän julkaisi muitakin kappaleita albumilta, kuten ”Fashion After All”, ”Hard Feelings” ja ”XV”. Vuonna 2018 hän teki uuden projektin, nettipelin nimeltä Poppy.Church. Vuonna 2019 Poppy ilmoitti eroavansa yhteistyöstä Titanic Sinclairin kanssa.
Vuonna 2020 Poppy julkaisi kolmannen albuminsa, jonka nimeksi annettiin ”I Disagree”.
Diskografia > Studioalbumit

Poppy.Computer (2017)
Am I a Girl? (2018)
I Disagree (2020)
Flux (2021)
Zig (2023)
Negative Spaces (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Poppy (laulaja) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz
Teatro Bibiena

Teatro Bibienan julkisivu.
Teatro Bibienan sali noudattaa barokin teatteri-ihannetta.
Teatro Bibiena (myös Teatro Bibbiena tai Teatro Scientifico) on Italian Mantovassa toimiva, 1760-luvulla valmistunut teatteri. Sen on suunnitellut arkkitehti Antonio Galli da Bibiena. Talon julkisivun (1773) on suunnitellut Giuseppe Piermarini, jonka käsialaa on myös viereinen rakennus Palazzo del-l’Accademia Virginale.
Barokkiteattereissa katsomo on hevosenkengän muotoinen, ja permantoa ympäröi yleensä 3–6 parveketta. Parvekkeen aitiot oli alkuaan tarkoitettu varakkaalle väelle. Teatro Bibiena noudattaa tätä barokin teatteri-ihannetta. Rakennus on melko pieni ja katunäkymässä huomaamaton. Sen näyttämö on 12,3 metrin levyinen, ja yleisöä voi olla enintään 380 henkeä.
Teatteri otettiin käyttöön joulukuussa 1769. Muutamia viikkoja myöhemmin 16. tammikuuta 1770 siellä esiintyi 13-vuotias musiikin ihmelapsi Wolfgang Amadeus Mozart. Hänen isänsä kerrotaan hämmästelleen teatterin kauneutta.