stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Etsaus (valmistustekniikka)
Etsauskemikaalit ja tekniikka

Etsausta tehdään kahdella eri tekniikalla: märkäetsauksessa etsauskemikaalit ovat nestefaasissa ja kuivaetsauksessa taas syövytys saadaan aikaan plasmalla. Molemmista menetelmistä on lukuisia muunnoksia.
Etsauskemikaalit ja tekniikka > Märkäetsaus

Vanhimmat etsausprosessit olivat märkäprosesseja, joissa piikiekko upotettiin happokylpyyn. Aikaisemmin etsauskemikaalina käytettiin usein fluorivetyhappoa, koska sillä pystyttiin syövyttämään piidioksidia. Kemikaaliturvallisuuslakien kiristyminen on vähentänyt tämän kemikaalin käyttöä. Märkäetsaus on yleensä isotrooppista aiheuttaen reunojen pyöristymistä. Lisäksi vahvoista hapoista tulee ongelmajätettä. Näistä syistä märkäetsaus mikropiirien valmistuksessa on vähenemässä.
Etsauskemikaalit ja tekniikka > Plasmamenetelmät

Nykyaikaisessa mikroprosessorien valmistusprosessissa (VLSI, engl. Very-large-scale integration) vältetään märkäetsausta ja sen sijasta käytetään plasmaetsausta. Plasman ominaisuuksien säädöllä voidaan vaikuttaa syövytysnopeuteen. Tavallisessa plasmaetsauksessa toimitaan 10–700 Pa paineessa. Plasma tuottaa korkeaenergiaisia vapaita sähkövaraukseltaan neutraaleja radikaaleja, jotka reagoivat kiekon pinnassa. Koska neutraalit partikkelit pommittavat pintaa joka suunnasta, tuloksena on isotrooppinen etsautuminen.
Plasmassa käytettävä kaasuseos sisältää pieniä, paljon klooria tai fluoria sisältäviä yhdisteitä. Esimerkiksi hiilitetrakloridi (CCl4) syövyttää piitä ja alumiinia ja trifluorimetaani syövyttää piidioksidia ja piinitridiä. Happipitoista plasmaa käytetään fotoresistimaskin "tuhkaukseen" ja auttamaan sen poistamisessa.
Ion milling ("ioni työstö"), tai sputter etching (sputterietsaus) käyttävät vieläkin alempia paineita, niinkin alhaisia kuin 10 mPa.  Tässä menetelmässä kiekon pintaa pommitetaan korkeaenergiaisilla jalokaasujen, usein argonin ioneilla, jotka iskevät atomeja irti substraatista liikevoimallaan. Koska tässä menetelmässä käytetään suunnilleen vain yhdestä suunnasta tapahtuvaa pommitusta, on prosessi hyvin anisotrooppinen. Toisaalta sillä on taipumus olla huonosti selektiivistä.
Etsauskemikaalit ja tekniikka > Anisotrooppinen märkäetsaus

Jotkut märkäetsauskemikaalit syövyttävät kiderakennetta hyvin eri nopeuksilla eri kidesuuntiin. Yksikiteisissä materiaaleissa, kuten piikiekossa tällä ilmiöllä saadaan aikaan anisotrooppinen syövytys, kuten kuvasta käy ilmi.
Piille on tarjolla useita anisotrooppisia märkäetsauskemikaaleja. Esimerkiksi kaliumhydroksidi (KOH) voi saavuttaa 400 kertaisen syövytysnopeuden eron <100> ja <111> kidesuunnille. KOH ei voida käyttää CMOS-piireissä, koska se tuo piihin vapaita kaliumioneja. Toinen vaihtoehto on EDP (liuos, jossa on etyleenidiamiinia ja bentseenirenkaita sisältävä alkoholi (C6H4(OH)2), jolla on myös selektiivisyys p-tyypin douppaukselle. Tämä kemikaali on hyvin korrosidoivaa ja karsinogeenistä. Tetrametyyliammoniumhydroksidi (TMAH) tarjoaa turvallisemman vaihtoehdon, vaikka sen selektiivisyys kidesuuntien <100> ja <111> on EDP:tä huonompi.
Ioni-istutuksen käyttö etsauksen hallinnassa

Etsausprosessi on yleensä selektiivinen seostuksen suhteen, joten seostettu alue voi toimia etsausmaskina. Ei tiedetä tarkkaan, miksi riittävä seostus estää syöpymisen etsatessa, vaikka on esitetty, että syynä olisi ioni-istutuksen aiheuttama jännitys . Pintakemia ja erityisesti galliumin oksidoituminen etsausprosessin aikana ovat oleellisia tekijöitä etsausnopeuden alenemisessa vahvasti Ga-seostetussa amorfisessa piissä . Annos-etsausaika käyrästä saadaan kriittinen annos maskiefektille, kun haluttu etsaussyvyys tunnetaan.
Maskiefektiin vaadittavan seostuksen määrä riippuu käytetystä etsausprosessista ja ionilajista. Seostus tehtiin aikaisemmin diffuusiolla käyttäen substraatin pintaan kasvatettua oksidikerrosta kuviointiin. Nykyisin tehtävään käytetään ioni-istutusta sen paremman hallittavuuden vuoksi. Rakenteiden koon pienetessä satoihin nanometreihin ja tämän alle ioni-istutuksen suorittamisesta fokusoidulla ionisuihkulla tulee kaikkein käyttökelpoisin menetelmä. Fokusoidun ionisuihkun käyttö yksinkertaistaa etsausmaskintekoprosessia huomattavasti, koska perinteisessä ioni-istutuksessa tarvittavan suoja/kuviointikerroksen käytöstä voidaan luopua.
Jossain tapauksissa myös etsausmaskin tekoon käytetyn ioni-istutuksen jälkeen on suoritettava lämpökäsittely seostuksen sähköiseksi aktivoimiseksi ja istutusvaurioiden korjaamiseksi. Lämpökäsittelyyn liittyvää diffuusiota pyritään hillitsemään käyttämällä lyhyitä käsittelyaikoja ja nopeaa kuumennusta jopa satoihin asteisiin eli RTA (rapid thermal annealing)-menetelmää, sillä diffuusion merkitys kasvaa käsittelyajan pidetessä.
Maskin ominaisuudet muuttuvat prosessin aikana, mutta käytettävästä prosessista riippuu miten ja miksi. Tapahtuvat muutokset eivät juurikaan vaikuta saatavaan etsausprofiiliin, mutta niillä voi olla merkitystä myöhemmän prosessoinnin kannalta. Seostusatomit voivat reagoida etsauskemikaalien tai -kaasujen kanssa muodostaen lähinnä oksideja, jotka jäävät kohteen pintaan. Joissakin tapauksissa etsausprosessi jättää seostusatomit rauhaan ja vain substraatin atomit osallistuvat reaktioihin jolloin seostuskonsentraatio kasvaa. Reaktiot tapahtuvat melkein aina maskin pintakerroksissa, mutta joitain ioneja ja radikaaleja voi tunkeutua syvemmälle. Etsausprosessin aikana voi tapahtua myös diffuusiota, mutta lämpötilojen ollessa melko alhaisia sen merkitys on vähäinen.
Seostuksen käyttö maskina aiheuttaa ongelmia joidenkin laitteiden valmistusprosesseille, sillä mikroelektroniikkaa voidaan valmistaa vain tietyllä tavalla seostettuihin substraatteihin. Mikromekaniikan kannalta vahvasta seostuksesta aiheutuva mekaanisten ominaisuuksien heikkeneminen voi nousta ongelmaksi.
Ioni-istutuksen käyttö etsauksen hallinnassa > Maskiefekti märkäetsauksessa

Ioniseostus toimii maskina useimmille kemikaaleille, mutta jotkut etsauskemikaalit syövyttävät seostettua eivätkä puhdasta aluetta. Vaikka märkäetsaukseen liittyvät kemiallis-fysikaaliset prosessit tunnetaan melko hyvin, ioniseostuksen maskiefektin syistä on olemassa vain arvioita. Joissain tapauksissa seostus kasvattaa etsausnopeutta, näin esimerkiksi pii- tai germanium-ioneilla seostetun piioksidin etsaus HF:llä . Elektroniprosessien merkitystä etsausnopeuden hidastumisessa liittyen korkeaan aukkokonsentraatioon lähellä pintaa amorfisessa piissä ei voida täysin sulkea pois . Mikromekaniikassa käytetään usein vahvaa p++-tason ( >10^{19} cm−3) boori-seostusta ja KOH-etsausta kiekkoon tehtävien rakenteiden valmistuksessa (bulk microfabrication). KOH:n annos-etsausnopeuskäyristä nähdään kuinka etsausnopeus pysyy vakiona tiettyyn pisteeseen asti ja alkaa sen jälkeen laskea nopeasti.
Ioni-istutuksen käyttö etsauksen hallinnassa > Maskiefekti ICP-RIEssä

Aikaisempien tulosten perusteella tiedetään, että vähintään kriittisen annoksen saaneet alueet piissä eivät syövy juuri ollenkaan ICP-RIE-prosessin aikana. Koska edes ICP-RIEn toiminnan taustalla olevia fysikaalisia ja kemiallisia prosesseja ei tunneta kunnolla ei ioniseostuksen maskiefektin syistä voi sanoa juuri mitään. ICP-RIEssä käytettävästä SF6/O2-kaasuplasmasta peräisin oleva atominen happi muodostaa prosessin aikana seostuksessa olevien gallium-ionien kanssa reagoimalla galliumoksidia, jonka stoikiometria muuttuu etsausajan funktiona ja lienee osasyynä maskiefektiin . Kuvassa 4 olevia etsausprofiilien poikkileikkauksia tarkastelemalla nähdään että isotrooppinen märkäetsaus etsaa myös maskin alta, mutta ICP-RIEn avulla saadaan aikaan suora seinämä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Etsaus (valmistustekniikka) Wikimedia Commonsissa
Piikiekolle tehty anisotrooppinen märkäetsaus tuottaa kolon jolla on kiilamainen poikkileikkaus. Kuopan pohja on <100> taso (katso Millerin indeksit), ja sivuseinämät ovat <111> tasoja.  Keltainen materiaali on maski ja sininen kuvaa piimateriaalia.
Kuva 4. Poikkileikkaus seostetusta kuviosta ennen (ylempi) ja jälkeen (alempi) etsauksen, vasemmalla isotrooppinen märkäetsaus ja oikealla ICP-RIE-etsaus. Seostettua aluetta kuvataan keltaisella värillä.
Gyöngyi Szalay-Horváth

| Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naisten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Naisten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | kalpa, yksilök. |  |
Gyöngyi Szalay-Horváth (24. maaliskuuta 1968 Tapolca – 30. joulukuuta 2017 Veszprém) oli unkarilainen miekkailija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari. Hänen aseensa oli kalpa.
Szalay-Horváth voitti yksilökilpailun olympiapronssia Atlantassa 1996. Joukkuekilpailussa hän sijoittui neljänneksi, samoin Sydneyn kesäolympialaisissa 2000, missä hän oli yksilökilpailun 18:s. MM-kilpailuista Szalay-Horváth voitti kymmenen mitalia joista kuusi kultaista. Vuoden 1991 EM-kilpailuissa hän voitti joukkuekilpailun Euroopan mestaruuden ja sijoittui yksilökilpailussa hopealle. Szalay-Horváth kuoli 49-vuotiaana 30. joulukuuta 2017.
Aiheesta muualla

Gyöngyi Szalay-Horváth Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Giovanni Papini

| Giovanni Papini |
| --- | --- |
 Giovanni Papini ennen vuotta 1922.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. tammikuuta 1881 Firenze Italia
Kuollut: 8. heinäkuuta 1956, 75 vuotta Firenze, Italia
Kansalaisuus:  Italia
Ammatti:  kirjailija, kriitikko, toimittaja
Kirjailija
Äidinkieli: italia
Tuotannon kieli: italia
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Giovanni Papini (9. tammikuuta 1881 Firenze Italia – 8. heinäkuuta 1956 Firenze, Italia) oli italialainen toimittaja, esseisti, kriitikko ja kirjailija.
Elämäkerta

Firenzessä syntyneestä Papinista tuli 1910-luvun alussa toimittaja aikakauslehtiin Il Leonardo ((1903–1907) ja La Voce (per. 1908), jotka hän perusti yhdessä Giuseppe Prezzolinin kanssa. Hän oli myös L'Animan toimittaja. Hän perusti myös itse Laberce-nimisen lehden (1913–1915), joka oli futurismin kannattaja, ja La vera Italia -lehden (1919-1920). Nuoruuden ateismista Papini kääntyi katoliseksi.
1930-luvulla hän läheni fasismia ja kannatti antisemitismiä. Euroopan Kirjailijaliiton varapuheenjohtajana hän toimi vuodesta 1942. Fasistisen hallinnon romahdettua (1943) Papini vetäytyi fransiskaaniluostariin La Vernaan.[lähde? ]
Kirjallinen tuotanto

Papinin pääteoksena pidetään ironista itsetilitysromaania Un uomo finito (1912). Hänen teoksiaan ovat muun muassa seuraavat:
Il Crepuscolo dei Filosofi, 1906
L'Altra meta, Saggio di filosofia mefistofelica, 1911
Le Memorie d'Iddio, 1911
Storia di Cristo, 1921 (suom. Kristuksen historia, suom. Valfrid Hedman, Karisto, 1924, 2. painos 1989)
Un uomo finito, 1912 (suom. Sanovat miehen sammuneen, J. Hollo, Otava, 1925)
Gog, 1931 (suom. A. Carling, WSOY, 1934)
Dante Vivo, 1933
Vita di Michelangiolo, 1949
Isyys, suom. Valfrid Hedman, antologiassa Isä ja poika, Karisto 1964
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Giovanni Papini Wikimedia Commonsissa
HMS Barfleur

HMS Barfleur on ollut viiden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Barfleur (1697), 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva
HMS Barfleur (1768), Barfleur-luokan 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva
HMS Barfleur (1819), satamapalvelus
HMS Barfleur (1892), Centurion-luokan taistelulaiva
HMS Barfleur (D80), Battle-luokan hävittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Barfleur”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gunder Hägg
Aiheesta muualla

Gunder Häggin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jack Lovelock Uusi-Seelanti | Miesten 1 500 metrin maailmanennätyksen haltija 10. elokuuta 1941 – 17. elokuuta 1943 | Seuraaja: Arne Andersson, Ruotsi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Arne Andersson Ruotsi | Miesten 1 500 metrin maailmanennätyksen haltija 7. heinäkuuta 1944 – 29. kesäkuuta 1952 | Seuraaja: Werner Lueg, Saksa |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sydney Wooderson Iso-Britannia | Miesten mailin maailmanennätyksen haltija 1. heinäkuuta 1942 – 10. heinäkuuta 1942 | Seuraaja: Arne Andersson, Ruotsi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Arne Andersson Ruotsi | Miesten mailin maailmanennätyksen haltija 4. syyskuuta 1942 – 1. heinäkuuta 1943 | Seuraaja: Arne Andersson, Ruotsi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Arne Andersson Ruotsi | Miesten mailin maailmanennätyksen haltija 17. heinäkuuta 1945 – 6. toukokuuta 1954 | Seuraaja: Roger Bannister, Iso-Britannia |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Archie San Romani Yhdysvallat | Miesten 2 000 metrin maailmanennätyksen haltija 21. heinäkuuta 1942 – 9. syyskuuta 1948 | Seuraaja: Gaston Reiff, Belgia |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Henry Kälarne Ruotsi | Miesten 3 000 metrin maailmanennätyksen haltija 28. elokuuta 1942 – 12. elokuuta 1949 | Seuraaja: Gaston Reiff, Belgia |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Taisto Mäki Suomi | Miesten kahden mailin maailmanennätyksen haltija 3. kesäkuuta 1942 – 26. elokuuta 1952 | Seuraaja: Gaston Reiff, Belgia |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Taisto Mäki Suomi | Miesten 5 000 netrin maailmanennätyksen haltija 20. syyskuuta 1942 – 30. toukokuuta 1954 | Seuraaja: Emil Zatopek, Tšekkoslovakia |
Haijoki

Haijoki Tianjinissa.
Haijoki (kiin.: 海河; pinyin: Hǎi Hé) on joki Kiinassa. Sen valuma-alue kattaa Shanxin, Hebein, Pekingin, Tianjinin, Shandongin ja Henanin alueita. Joki laskee Bohainmereen.
Haijoen pituus on 1 050 tai 1 031 kilometriä ja valuma-alue 263 300 neliökilometriä.lähde tarkemmin?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haijoki Wikimedia Commonsissa
Hans Fischer

| Hans Fischer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1881 Frankfurt am Main, Saksa
Kuollut: 31. maaliskuuta 1945 München, Saksa
Kansalaisuus:   Saksalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Lausannen yliopisto  Marburgin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Emil Fischer
Instituutti:  Innsbruckin yliopisto   Wienin yliopisto  Münchenin teknillinen yliopisto
Tutkimusalue:  Kemia
Tunnetut työt:  Orgaanisten pigmenttien ja hemiryhmiä sisältävien yhdisteiden tutkimus
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1930)
Hans Fischer (27. heinäkuuta 1881 Frankfurt am Main – 31. maaliskuuta 1945 München) oli saksalainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1930 klorofyllin tutkimisesta ja verihiukkasten kuten bilirubiinin ja hemiryhmän sisältävien yhdisteiden synteesistä.
Fischer opiskeli lääketiedettä sekä kemiaa ensin Lausannen yliopistossa ja myöhemmin Marburgissa. Hän valmistui vuonna 1904, ja vuonna 1908 hänestä tuli lääketieteen tohtori.
Aluksi Fischer työskenteli Münchenissä, josta siirtyi opiskelemaan Emil Fischerin johdolla kemiaa. Myöhemmin hän opetti lääketiedettä ja fysiologiaa Münchenissä. Vuonna 1916 hän siirtyi Innsbruckin yliopistoon lääketieteellisen kemian professoriksi. Innsbruckista hän siirtyi Wieniin 1918. Vuodesta 1921 aina kuolemaansa saakka hän toimi orgaanisen kemian professorina Münchenin Technische Hochschulessa.
Fischerin tärkeimmät tieteelliset työt koskivat veren ja sapen pigmenttejä, lehtivihreää sekä pyrrolia, yhdistettä, joka on näiden pigmenttien pohjana.
Fischer meni naimisiin Wiltrud Haufen kanssa vuonna 1935. Fischer teki itsemurhan 31. maaliskuuta 1945, kun hänen työnsä ja instituuttinsa tuhoutuivat Münchenissä toisen maailmansodan viimeisinä päivinä.
Aiheesta muualla

Fischerin elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Gösta Leandersson

| Gösta Leandersson |
| --- | --- |
 Gösta Leandersson saapumassa vuoden 1949 Bostonin maratonin voittajana maaliin. Leandersson oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa ruotsalainen Bostonin maratonin voittaja.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1918 Östra Gerum, Länsi-Götanmaa
Kuollut: 28. tammikuuta 1995 (76 vuotta) Lidköping
Kansalaisuus:  Ruotsi
Uran tiedot
Laji:  yleisurheilija, kestävyysjuoksu
Seura:  Tiarp IF (1931-1940)  Falköping AIK (1941-1942)  Svensk Järnväg IF (1943)   KFUM Borås (1945)   IFK Östersund (1946)  Vålådalens SK (1947-)
Kilpauran kesto:  1931-1954
Saavutukset
Ennätykset:  10 000 m 31.29,0 (1943)   Maraton 2.19.36 (1953)
Karl Gösta Leandersson (22. huhtikuuta 1918 Östra Gerum, Länsi-Götanmaa – 28. tammikuuta 1995 Lidköping) oli ruotsalainen maratonjuoksija, joka voitti Bostonin maratonin vuonna 1949 sekä neljä kertaa Ruotsin maratonmestaruuden 1940-luvulla.
Gösta Leandersson vietti Tiarpissa Falköpingin lähellä. Paikkakunnat nuoret perustivat 1930-luvun alussa paikkakunnalle oman urheiluseuran Tiarp IF:n, jonka nimissä Göstakin kilpaili 1930-luvulla aina vuoteen 1940. Sen jälkeen hän siirtyi seutukunnan suurempaan seuraan Falköping AIK. Vuonna 1943 hän voitti neljä merkittävää ruotsalaista pitkän matkan kisaa eli Halmstadissa, Kungsbackassa, Lundbyssa ja Tukholmassa.,
Vuonna 1945 Leandersson voitti ensimmäinen Ruotsin maratonmestaruuden. Sen jälkeen hän voitti vielä kolme mestaruutta eli vuosina 1948-1950. Hän voitti lisäksi kaksi kertaa Ruotsin mestaruuden 25 000 metrillä eli vuosina 1945 ja 1949. Vuoden 1946 Kosicen maratonilla Tšekkoslovakiassa hän sijoittui toiseksi vuonna 1946. Vuoden 1946 EM-kisoissa Oslossa hän oli viides. Molemmissa vuoden 1946 maratonkisoissa voittaja oli Suomen Mikko Hietanen. Vuodesta 1947 tuli menestyksen suhteen välivuosi. Olympiavuodesta 1948 tuli Leanderssonilla ongelmallinen. Keväällä hän voitti Kosicen maratonin, mutta loukkaantuminen esti kuntoutua Lontoon olympialaisiin, jotka jäivät hänellä väliin. Seuraavana keväänä toukokuussa 1949 tuli sitten täysosuma eli Bostonin maratonin voitto kolmella minuutilla seuraavaan kilpailijaan. Vuonna 1949 Ruotsin maraton- ja 25 0000 metrin mestaruuksien lisäksi hän voitti ylivoimaisesti Pohjola-Amerikka - maaottelun maratonjuoksun. Vuonna 1950 hän uusi Ruotsin mestaruuden kuten myös Kosicen maratonmestaruuden, joka oli hänelle jo kolmas voitto Kosicessa. Menestys 1950-luvun alussa hiipui Leanderssonilla. Vuonna 1950 hän edusti Ruotsia Yleisurheilun EM-kisoissa Brysselissä. Hän sijoittui kisassa neljänneksi kaksi minuuttia Britannian Jack Holdenille hävinneenä. Vuonna 1953 hän oli Bostonin maratonilla vielä kolmas Japanin Keizo Yamadan ja Suomen Veikko Karvosen jäljessä ajan ollessa kuitenkin uusi henkilökohtainen ennätys 2.19.36 häviten japanilaiselle voittajalle 45 sekuntia. Samana vuonna hän voitti myös avoimen Amerikan maratonmestaruuden.,
Tunnustuksena pitkästi kestävyysjuoksijan menestyksellisestä urasta hänet nimettiin Ruotsin Stora Grabbariksi numerolla #140.
Vuonna 1960 Leandersson muutti asumaan Lidköpingiin, jossa hän asui kuolemaansa eli vuoteen 1995 asti.
Hampurilaisvalikko

Hampurilaisvalikon symboli
Hampurilaisvalikko (myös hampurilaiskuvake, hampurilaispainike) on kolmella päällekkäisellä viivalla esitetty graafisen käyttöliittymän elementti, joka avaa valikon.
Tietotekniikan termitalkoot ei suosittele "valikko"-sanaa, koska kuvake ei ole itsestään valikko, vaan avaa valikon.
Hampurilaisvalikko otettiin käyttöön aluksi mobiilisivustoilla, jossa täyden navigaation esittäminen ei ollut mahdollista tilanpuutteen vuoksi. 2010-luvun alkupuolella se yleistyi myös työpöytäkokoisilla sivustoilla. Merkittävin sen varhaisista käyttäjistä oli Time-lehden time.com-sivusto.
Käyttöliittymien kehittäjät eivät pitäneet sen käytöstä: "päävalikon piilottaminen on silkkaa käyttäjän kiusaamista."
Tämän kaltainen valikko tunnettiin jo Xerox Starissa, jossa se otettiin käyttöön 1981.
Lisäksi symbolia käytettiin myös Microsoft Windows 1.0:ssa 1980-luvulla avaamaan ikkunanhallintamenu ikkunan vasemmassa ylälaidassa.
Sitä ei kuitenkaan enää käytetty Windows 3.0:ssa, jossa symbolina oli yksi vaakaviiva ja Windows 95:ssa symboli korvattiin ohjelman ikonilla.
Hampurilaismenu tuli uudelleen käyttöön Windows 10:n Anniversary Update -päivityksessä vuonna 2016, jolloin se on osa Käynnistä-valikkoa.
Lisäksi on olemassa toiminnaltaan samankaltainen vohvelivalikko, jossa logona on pisteistä koostuva ruudukko. Microsoftin ohjelmissa tämä avaa jonkinlaisen työkalu- tai painikevalikon.
Golden Voice

| Golden Voice |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1989
Perustaja:  Pertti Nieminen
Toimitusjohtaja:  Erkki Murto (1989–2007)
Puheenjohtaja:  Pertti Nieminen (1989–2007)
Kotipaikka:  Vihti
Toimiala:  esittävät taiteet (1989–2007) konsultointipalvelut (2007–)
Tuotteet:  dubbaukset
Omistaja:  Pertti Nieminen (1989–2007) Leena Margit Rautiainen (2007–)
Huomioitavaa:  dubbaustoiminta loppunut 1990-luvun loppupuolella
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Golden Voice Oy oli vuonna 1989 perustettu suomalainen yhtiö, joka dubbasi lukuisia piirrossarjoja pääasiassa VHS-kaseteilla, mutta myös muutamassa televisiotuotannossa.
Yhtiön tunnetuimpiin käännöstöihin lukeutuvat Hopeanuoli, joka kuitenkin sai kritiikkiä dubbauksen laadusta, ja samoin myös Tiny Toons, jota esitettiin MTV3-kanavalla vuosina 1993–1996. Osa yhtiön näyttelijöistä on näytellyt myös Pekka Lehtosaaren ja Pauli Virran ohjaamissa Disney-elokuvien ja -sarjojen jälkiäänitetyissä versiossa, kuten Ankronikassa ja Nalle Puhin uusissa seikkailuissa, Viidakkokirja, Batman ja Pakkasherra ja Ankronikka: Kadonneen lampun metsästäjät -elokuvissa, näytellyissä elokuvissa sekä teatteriesityksissä. Yhtiön yleisimmin käyttämän kokoonpanon (Pertti Nieminen, Erkki Murto, Päivi Sorsa ja Ulla  Ollikainen) Nieminen kuoli elokuussa 2007 kesken teatteriesityksen Vihdin teatterissa 68-vuotiaana. Niemisen kuoltua yrityksen omistajuus ja toimiala vaihtuivat.
Näyttelijät

Seuraavat näyttelijät olivat mukana suurimmassa osassa Golden Voicen käännöksistä. Osa näyttelijöistä on esiintynyt myös näytellyissä elokuvissa.
Pertti Nieminen
Ulla Ollikainen
Ilkka Moisio
Erkki Murto
Seppo Hietanen
Päivi Sorsa
Leena Margit Rautiainen
Anna-Liisa Rikman
Erkki Ollila
Riitta Gustavsson