stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julien Leclercq
Elämänvaiheet

Leclercqin vanhemmat omistivat puuvillatehtaan, joka tuhoutui vuosien 1870–1871 Ranskan–Saksan sodassa. Jäätyään orvoksi 13-vuotiaana hän opiskeli kirjallisuutta ja taidehistoriaa setänsä tuella, mutta muutti 22-vuotiaana Pariisiin ja kirjoitti siellä runoja, näytelmiä ja taidearvosteluja. Leclercq liittyi symbolismiksi kutsuttuun nuorten kirjailijoiden suuntaukseen, jonka kansainvälinen keskus oli juuri Pariisissa. Hän osallistui kirjallisuuslehti Mercure de Francen uudelleenperustamiseen, ja oli myös La Gazette -lehden taidekriitikko.
Leclercq oli usean merkittävän taiteilijan, kuten Vincent van Goghin, Paul Gauguinin ja Auguste Rodinin tukija, ja järjesti näiden teoksille näyttelyitä ja ostajia eri maissa. Leclercq tapasi van Goghin hieman ennen tämän kuolemaa vuonna 1890, kirjoitti tämän muistokirjoituksen Mercure de Franceen ja pyrki edistämään vielä melko vähän tunnetun taiteilijan kansainvälistä mainetta. Leclercq omisti itse viisi van Goghin maalausta, lyhyen aikaa myös tämän kuuluisimpiin töihin kuuluvan Tähtikirkkaan yön, jonka hän tosin antoi taidemaalari Émile Schuffeneckerille vaihtokauppana toisesta van Goghin maalauksesta Sireenipensaat. Vuonna 1901 Leclercq järjesti Pariisissa van Goghin tuotannon ensimmäisen retrospektiivisen näyttelyn.
Leclercqin puolisona oli vuodesta 1898 suomalainen pianisti Fanny Flodin, jonka isä oli virkamies Frithiof Flodin. Leclercqin ystäväpiiriin kuului monia pohjoismaisia taiteilijoita ja kirjailijoita ja hän vieraili vuodesta 1897 Pohjoismaiden pääkaupungeissa esitelmöimässä Ranskan kirjallisuudesta ja järjestämässä taidenäyttelyitä. Hän kirjoitti Ranskan lehtiin myönteisesti Suomen taiteesta ja sortokausien vastarinnasta ja auttoi Leo Mecheliniä perustamaan Pariisissa ilmestyneen L’Européen-viikkolehden, jonka oli tarkoitus toimia suomalaisten tiedotuskanavana Euroopassa. Leclercqin oli tarkoitus tulla lehden päätoimittajaksi, mutta hän kuoli hieman ennen kuin sen ilmestyminen ehti alkaa.
Leclercqin kuoltua 36-vuotiaana munuaisvaivoihin Flodin myi kuolinpesän velkojen maksamiseksi kaikki miehensä hallussa olleet van Goghin teokset. Niistä Katu, Auvers-sur-Oise päätyi vuonna 1903 Ateneumin taidemuseoon Helsinkiin.
Leclercqillä ja Flodinilla oli yksi tytär, Saskia Leclercq, jonka puoliso oli suomalainen pankinjohtaja Aarne Robert Castrén.
Teoksia

Strophes d’amant (1891)
Dialogue platonicien sur l’antisémitisme (1892)
Les Sept sages et la jeunesse contemporaine (1892)
La physionomie, visages et caractères (1896)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julien Leclercq Wikimedia Commonsissa
Leclercq ja hänen vaimonsa Fanny Flodin, Émile Schuffeneckerin maalaus.
Johan Petter Åhlén

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Åhlén 1910-luvulla. |  Åhlén 1910-luvulla. |  Åhlén 1910-luvulla. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten curling
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Chamonix 1924 |  |  |
Johan Petter Åhlén (synt. Andersson, 13. huhtikuuta 1879 Ål – 31. maaliskuuta 1939 Atlantin valtameri) oli ruotsalainen liikemies ja curlingin olympiamitalisti.
Åhlén perusti yhdessä Erik Holmin kanssa Åhlén & Holm -nimisen postimyyntiyrityksen, myöhemmin Insjön, josta tuli alansa suurin yritys Pohjoismaissa. Erik Åkerlundin kanssa hän perusti Åhlén & Åkerlunds -nimisen kirjakustantamon. Vuonna 1932 Åhlén avasi ensimmäisen tavaratalonsa Tukholmaan: yritys kehittyi ja tunnetaan nykyisin Åhléns-tavarataloketjuna.
Curlingissa Åhlén saavutti olympiahopeaa Chamonix’ssa 1924, jolloin lajissa kilpailtiin ensimmäistä kertaa olympiatasolla. Ruotsin mestaruuden hän voitti vuosina 1918 ja 1919. Åhlén myös rahoitti ruotsalaista curlingia ja toimi Ruotsin curlingliiton varapuheenjohtajana vuosina 1935–1938. Hän kuoli vuonna 1939 laivamatkalla New Yorkiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Petter Åhlén Wikimedia Commonsissa
Junrey Balawing

| Junrey Balawing> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1993 Sindangan, Zamboanga del Norte, Filippiinit
Kuollut: 28. heinäkuuta 2020 (27 vuotta)
Kansalaisuus:   Filippiinit
Junrey Balawing (12. kesäkuuta 1993 – 28. heinäkuuta 2020) oli maailman lyhyin mies: Hän oli vain 59,93 senttiä pitkä. Balawing sai tittelin tullessaan täysi-ikäiseksi 12. kesäkuuta 2011. Siihen saakka lyhyin oli ollut Khagendra Thapa Magar. Balawing kuoli 27-vuotiaana heinäkuussa 2020.
Järvikylä (Nakkila)

Järvimaantie Järvikylässä.
Järvikylä on Nakkilassa, Leistilänjärven luoteispäässä sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 11 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kylän postinumero on 29280 ja sen rakennuskanta koostuu yksinomaan omakotitaloista sekä maatiloista. Jatkosodan alkuaikoina, heinäkuussa 1941, Järvikylä joutui oudon pommituksen kohteeksi, kun Neuvostoliiton pommikoneet toteuttivat täällä ainoan Satakunnan alueelle kohdistuneen ilmapommituksen. Kukaan ei kuollut pommituksessa. Pommituksen syyksi epäiltiin erehdystä.
Rakion

| Rakion |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Softnyx
Julkaistu:   13. lokakuuta 2005
Hinnoittelutapa:  ilmaispeli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Rakion on eteläkorealaisen Softnyx-yhtiön kehittämä Internetistä ladattava toimintapainotteinen roolipeli. Peli on julkaistu 13. lokakuuta 2005.
Pelin idea

Pelissä on viisi pelimuotoa, jotka ovat Golem War, Team Death, Solo Death, Stage sekä Boss Fight. Niitä voi suorittaa erilaisilla kentillä.
Pelimuodot

Stagessa on tarkoitus suorittaa tehtäviä joko yksin tai ryhmässä tehtävästä riippuen. Kenttä, jossa tehtävä suoritetaan, on aina ennalta määrätty. Stageissa kilpaillaan aikaa vastaan, puolustetaan Golemia tai yritetään selviytyä tietyssä ajassa. Mitä nopeammin ja paremmin stagen suorittaa, sitä enemmän saa rahaa ja kokemuspisteitä.
Golem Warissa on tarkoituksena tuhota vihollisen Golem. Golemia pystyy vahingoittamaan ainoastaan pelaaja, joka on saanut Golden Swordin. Golden Swordin saa tappamalla Golden Golemin, joka on yleensä keskellä kenttää. Gold Golemia on molempien joukkueiden vahingoitettava yhtä paljon. Pelaaja, joka osuu viimeiseksi Gold Golemiin, saa Golden Swordin. Golem Warin voi myös voittaa tappamalla kaikki vastapuolen pelaajat, mutta golemin tuhoamisesta saa enemmän EXP:tä. (Experience points, kokemuspisteet) Golem Fightissa pelataan joukkueena. Kartan voi pelihuoneen luoja valita. Golemia voi vahingoittaa ilman kultaista miekkaa, mutta aikaan saatu tuho on mitätön. (Noin 1% 15:llä iskulla jos on Mage tai Blacksmith, kannattaa koettaa, jos golemilla on vain 3% jäljellä.)
Team Deathissa on tarkoitus saada tietty määrä tappoja vastapuolen joukkueesta. Aikaa on niin paljon kuin pelihuoneen luoja on määrännyt; kartankin voi pelihuoneen luoja valita.
Solo Deathissa on tarkoitus vain tappaa vihollisia kunnes aika on kulunut loppuun. Ajan määrän valitsee pelihuoneen luoja. Pelin voittaa se, joka on siinä ajassa ehtinyt eniten tappaa toisia pelaajia.
Boss Fightissa on tarkoitus tappaa vihollisen Boss (suom. pomo). ”Pomous” tulee joukkueen jäsenelle jolla on korkein taso(lvl) erän alussa. Sen, kuka on pomo, näkee painamalla näppäimistön vasemmassa reunassa olevaa TAB-näppäintä. Varo siis henkeäsi. Joukkue, joka ensiksi saa pomon tapettua, voittaa pelin.
Hahmoluokat

Rakionissa voit valita yhden 5 eri hahmoluokasta, joilla on jokaisella erilaiset taidot ja ominaisuudet. Tässä hahmoluokista lyhyesti:
Blacksmith on hidas mutta kestävin ja oikein käytettynä todella tehokas hahmo. Hyvien ominaisuuksiensa ansiosta ne sopivat hyvin aloittelijoille, mutta myös kokeneemmille pelaajille. Aseina nuija ja heittokirveet.
Swordsman on toinen yleinen aloittelijoille hyvin soveltuva hahmoluokka. Swordsman on Rakionin keskivertohahmoluokka: se on suhteellisen nopea, vahva ja kestävä. Aseina miekka ja heittoveitset.
Ninja ei ole vahva, mutta se on nopein hahmoluokka. Ninjan kestävyys on heikko, joten se ei sovellu hyvin aloittelijoille. Todella nopea ja oikein käytettynä todella tehokas. Käyttää aseinaan miekkaa ja heittotähtiä.
Mage on vaikea pelata yksin (poikkeuksena kokeneet pelaajat), mutta ryhmässä voi muuttaa koko pelin kulun. Ei kovin kestävä ja iskee melko paljon. Aseina sauva, taiat ja pommit.
Archer on pitkän matkan taistelija, mutta pärjää melko hyvin lähitaistelussakin. Archer on joukkueensa tukemana tehokas. Aseina jousipyssy (loputtomilla nuolilla) ja lyhytmiekka.
Chaos mode

Jokaisella hahmolla on oma Chaos mode. Se on erikois-mode, jolloin hahmon iskut ovat erilaisia ja tehokkaampia kuin normaalilla hahmolla. Chaos moden voi aktivoida saamalla Chaos mittari täyteen. Mittaria voi täyttää tappamalla vastustajia. Chaos mode kestää vain tietyn ajan, mutta joillakin aseilla tai esineillä aikaa voidaan lisätä useilla sekunneilla.
Cash

Pelissä uusia aseita ja tavaroita voidaan ostaa goldilla, jota saa pelatuista peleistä. Pelissä on myös olemassa tavaroita, joita pystyy ostamaan vain cashilla. Cashia voi hankkia ostamalla sitä oikealla rahalla. Cashilla pystyy ostamaan uusia tavaroita ja hankkia 'Power Userin'. Power User on kuukauden kestävä jäsenyys, joka tuo pelaajalle uusia etuja esimerkiksi 5 sekuntia pidempi Chaos, 50% enemmän kokemuspisteitä peleistä, uusia tavaroita joita ei voi ostaa cashilla(maksetaan goldilla). Power User aktivoituu heti sen ostamisen jälkeen ja power userin aikana uuden power userin voi ostaa 6000 cashilla(2000 cashia halvempi).
Aiheesta muualla

Rakionin englanninkielisen version viralliset sivut (englanniksi)
Portaali Rakionin eri kielellä olevien versioiden virallisiin sivuihin (englanniksi)
Järvikoulu

Järvikoulu tarkoittaa englantilaista runoilijaryhmää, johon kuuluivat muun muassa William Wordsworth, Samuel Taylor Coleridge ja Robert Southey. Ryhmä sai nimensä siitä, että he viettivät aikaansa Koillis-Englannin järvialueella.
Ryhmän jäsenten Coleridgen ja Wordsworthin yhteiskokoelmasta Lyrical Ballads alkoi Englannin runouden romantiikan aika.
Järvikoiskylä

| Järvikoiskylä Jarvikoisčülä Бабино, Babino |
| --- | --- |
 Järvikoiskylä
 Koordinaatit: 59°35′4″N, 28°33′58″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Jaaman piiri
Kunta:  Kattila
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2007):  1
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvikoiskylä (vatjaksi Jarvikoisčülä, ven. Бáбино, Babino) on entinen vatjalaiskylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Paapinajärven kaakkoisrannalla 18 kilometriä Kattilasta länteen. Vuonna 2007 kylässä oli yksi vakituinen asukas.
Kylä oli olemassa 1500-luvulla, vaikka sen vuosina 1618–1623 sanotaan olleen autio (”ödhe”). Vuonna 1848 siellä oli 139 ja 1900-luvun alussa 187 asukasta (93 miestä ja 94 naista). Hallinnollisesti Järvikoiskylä kuului Pietarin kuvernementin Jaaman kihlakunnan Kattilan volostiin. Kylässä oli hyvin tunnettu Iiliän koivu (vatjaksi Iilia kahči), pyhä sűvä kaivo ja uhriaitaus, josta on julkaistu yksityiskohtaisia kuvauksia. Kylä oli 1800-luvun lopusta alkaen vatjalaiskulttuurin tukimuskohde. Järvikoiskylässä on käynyt useita kansatieteellisiä tutkimusretkiä, muun muassa Vihtori Alavan, Samuli Paulaharjun, J. Lukkarisen sekä Paul Aristen.
Järvikoiskylä tuhoutui toisen maailmansodan aikana, mutta rakennettiin uudelleen sodan jälkeen. Nykyään siellä on lähinnä huvila-asutusta.
Junshirō Kobayashi

| Junshirō Kobayashi> 小林 潤志郎 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1991 (ikä 33) Hachimantai, Japani
Mäkihyppääjä
Seura:   Megmilk Snow Brand Ski Team
Suksimerkki:  Fischer
Maailmancup
Kaudet:  2011-
Voitot:  1
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 7. tammikuuta 2018 
| Mitalit> Maa:  Japani.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Japani.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Japani.Miesten mäkihyppy.MM-kilpailut  | Maa:  Japani> Miesten mäkihyppy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Seefeld 2019 | joukkuemäki |  |
| Talviuniversiadit  | Talviuniversiadit  | Talviuniversiadit  |  |
|  Kultaa | Štrbské Pleso 2015 | normaalimäen sekajoukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Trentino 2013 | suurmäki |  |
|  Hopeaa | Štrbské Pleso 2015 | normaalimäen joukkuekilpailu |  |
Miesten yhdistetty
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Hinterzarten 2010 | HS106 + 5 km |  |
Junshirō Kobayashi (jap. 小林 潤志郎; s. 11. kesäkuuta 1991 Hachimantai, Japani) on japanilainen mäkihyppääjä ja entinen yhdistetyn hiihtäjä. Hän edustaa Megamil Snow Brand Ski Teamia.
Kobayashi aloitti uransa yhdistetyn puolelta. Hän debytoi lajin maailmancupissa vuonna 2009 Val di Fiemmessä ja osallistui myös nuorten MM-kilpailuihin. Hän vaihtoi kauden 2009-2010 jälkeen mäkihyppyyn. Mäkihypyn maailmancupissa Kobayashi debytoi marraskuussa 2011 Rukan suurmäen kilpailussa saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä sijalla 24. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti marraskuussa 2017 voittamalla Wisłan osakilpailun. Keski-Euroopan mäkiviikon 2017–2018 kokonaiskilpailussa hän oli neljäs.
Kobayashi voitti pronssia suurmäen kilpailusta vuoden 2013 talviuniversiadeista Trentinosta. Vuoden 2015 talviuniversiadeista Štrbské Plesosta hän saavutti kultaa sekajoukkuekilpailusta ja hopeaa normaalimäen joukkuekilpailusta. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli suurmäessä kolmastoista ja normaalimäessä 25:s. Oberstdorfin lentomäen MM-kilpailuissa 2018 hän oli 29:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Kobayashi oli suurmäessä 24:s ja normaalimäessä 31:s. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Kobayashi voitti joukkuemäessä pronssia sekä oli suurmäessä ja normaalimäessä 17:s. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui normaalimäessä 29:nneksi ja suurmäessä 32:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli suurmäessä 24:s ja normaalimäessä 27:s.
Junshirōn pikkuveli Ryōyū on myös mäkihyppääjä.
Käännös suomeksi
Juhannuskimalainen

| Juhannuskimalainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Mesipistiäismäiset Apoidea
Heimo::  Aitomehiläiset Apidae
Alaheimo::  Apinae
Tribus::  Bombini
Suku::  Kimalaiset Bombus
Alasuku::  Thoracobombus
Laji::  humilis
Kaksiosainen nimi
 Bombus humilis  Illiger, 1806 
Katso myös
   Juhannuskimalainen Wikispeciesissä   Juhannuskimalainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juhannuskimalainen (Bombus humilis) on kellanoranssinruskea kimalaislaji, jonka kyljet ovat kellertävänharmaat. Kuningatar on pituudeltaan 17–20 millimetriä, työläinen 9–15 millimetriä ja koiras 10–14 millimetriä.
Juhannuskimalainen etsii ruokansa kedoilta ja niityiltä. Keväällä kuningatar suosii kevätlinnunhernettä, myöhemmin keltamaitea, hiirenvirnaa ja masmaloa. Pesänsä kuningatar perustaa maanpinnalle sammaltuppaisiin tai myyrän talvipesään. Suomessa lajia esiintyy harvinaisena Lounais-Suomessa.
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Bombus humilis (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Bombus humilis, Brown-banded Carder-bee (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Bombus humilis (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Bombus humilis subbaicalensis (englanniksi)
Kaarlo Forsgren

Karl (Kaarlo) Alarik Theodor Korpilahti (sukunimi aik. Forsgren; 19. kesäkuuta 1872 Korpilahti – 12. heinäkuuta 1908 Mikkeli) oli suomalainen päätoimittaja, kääntäjä ja runoilija. Hän käytti nimimerkkiä Kaarlo-n.
Korpilahden vanhemmat olivat kanttoriurkuri Viktor Theodor Forsgren ja Edla Augusta Silfvenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890 Jyväskylän lyseosta. Hän oli veljensä Poriin perustaman Lounas-lehden aputoimittajana 1890 ja sitten Keski-Suomi-lehden päätoimittajana 1891–1892. Oltuaan toimittajana Jyväskylässä ilmestyneissä lehdissä Korpilahti muutti 1896 Lappeenrantaan ja oli siellä kolmisen Itä-Suomen Sanomat-lehden toimittajana. Hän oli muutaman vuoden työssä Lahden kansanopistossa kunnes palasi lehtialalle ja oli toimittajana Turun Sanomat- ja Uudenkaupungin Sanomat-lehdissä. Vuonna 1905 hän saapui Käkisalmelle Itä-Karjala-lehden toimittajaksi.
Korpilahti alkoi suunnitella uuden lehden perustamista Käkisalmelle ja vuonna 1906 hänen perustamansa Kaakkois-Karjalan kirjapaino-osakeyhtiö osti Itä-Karjala-lehden kirjapainoineen. Vuoden 1907 alusta alkoi ilmestyä uusi Käkisalmen Sanomat-lehti jossa Korpilahti oli päätoimittajana. Korpilahti oli mukana nuorisoseuratoiminnassa sekä Jyväskylän että Käkisalmen seuduilla ja hän oli ajamassa myös kansanopiston perustamista Kaakkois-Karjalaan.
Raisionjoki

| Raisionjoki  (Ruskonjoki, Vahdonjoki) |
| --- | --- |
 Raisionjoen suu Turussa kesäkuussa 2011.
Alkulähde:  Masku
Laskupaikka:  Turun saaristo
Maat:  Suomi
Pituus:  20 km
Valuma-alue:  132 km²
Ruskonjokea Ruskon kirkon luona elokuussa 2011.
Hintsan pato kevättulvan aikaan huhtikuussa 2010.
Myllypato heinäkuussa 2017.
Raisionjoki (ruots. Reso å, keski- ja yläjuoksulla myös Ruskonjoki ja Vahdonjoki) on Varsinais-Suomessa virtaava noin 20 kilometriä pitkä ja valuma-alueeltaan 132 neliökilometrin suuruinen joki. Joki saa alkunsa pohjavesialueelta Ruskolta Vahdon kirkonkylän pohjoispuolelta, josta se virtaa läpi Ruskon ja Raision laskien Turussa Saaristomereen.
Joki on padottu neljästä kohtaa raakavesivarastoksi, mutta vedenotto on sittemmin loppunut. Ruskonjokilaakso edustaa pitkään jatkuneen ihmistoiminnan muovaamaa jokivarsimaisemaa ja sillä on merkitystä myös virkistyskäytössä. Lisäksi Haunisten altaan ympäristö on suosittua ulkoilualuetta.
Vesistöalue

Raisionjoki on noin 20 kilometriä pitkä ja Raisionjoen vesistöalueen pinta-ala on 132 km² ja sen järvisyys on vain 0,4 % eli noin 0,5 km². Raisionjoen vesistöalue rajoittuu Aurajoen ja Hirvijoen vesistöalueisiin. Vesistöalueen korkeimmat kohdat ovat hieman yli 90 metrissä alueen koillisosassa. Suurin osa vesistöalueesta on alle 50 metrin korkeudella, matalimpien kohtien sijaitessa eteläosassa. Raisionjokeen laskee useita sivu-uomia, suurin niistä on Ruskolla Turun Moision suunnalta virtaava Vähäjoki. Valuma-alueella on vain yksi järvi, 38 hehtaarin laajuinen tekojärvi Haunisten allas. Lisäksi Raisionjoki on padottu neljästä kohtaa.
Vähän yli 50 % vesistöalueesta on metsämaata ja suota. Lähes 50 % vesistöalueesta on rakennettua ja maatalousaluetta, ja ne sijoittuvat pääosin jokilaaksoihin. Vesistöalue sijaitsee viiden kunnan alueella, ja merkittävimmät taajama-alueet joen varrella ovat Raisio, Rusko ja Vahto. Vesistöalueella asuu noin 16 000 ihmistä. Peltoalueet jokiuoman varrella ovat keskittyneet alaville savikoille joista useat viettävät kohti uomaa ja joki kuuluukin savimaiden jokityyppiin. Vesistöalueen pohjoisosaan on muovautunut soranoton seurauksena harjulaakso jossa on tullut esiin pohjavesiesiintymiä.
Raisionjoen vesistöalueella on kolme vedenkorkeuden ja yksi virtaaman mittausasema, jotka ovat käytössä koko ajan. Vesistöalueella ei ole tehty merkittäviä tulvarakenteita- tai suojelutoimenpiteitä.
Vesistöalue > Vesistön tila

Raisionjoki luokitellaan ekologiselta tilaltaan välttäväksi ja sinileväkukinnat ovat yleisiä. Savisameassa joessa on suuria virtaaman vaihteluita jotka lisäävät eroosiota ja siten joen runsasta ravinnekuormaa, kuten kaltevilta peltorinteiltä valuva kiintoaineskin.
Säännöstelyä vedenottoa varten

Raision-Naantalin vesilaitos käytti Raisionjokea raakavesilähteenä. Vesilaitos on padonnut neljä kohtaa joesta raakaveden riittävyyden varmistamiseksi. Lisäksi se siirsi vettä Raisionjoesta raakavesivarastoonsa 38 hehtaarin tekojärvi Haunisten altaaseen. Sittemmin Raisionjoki on jäänyt varavesilähteeksi, kun on siirrytty käyttämään Turun Seudun Vesi Oy:n tekopohjavettä.
Vesilaitoksen patoja Raisionjoessa ovat seuraavat: Hintsan pato ja allas; Myllypato ja allas; Hintsan–Lähteenmäen pato ja allas; Merttelän pato ja allas.
Ennallistaminen

Hankkeessa vuosina 2022–2023 Raisionjokea ollaan ennallistamassa. Huhkon pato muutettiin pohjapadoksi vuonna 2021 ja varustettiin kalaportaalla.  Kesällä 2022 Myllypatoa ja Hintsan patoa oltiin purkamassa.
Historiallinen Raisionjoki

Arkeologisten tutkimusten mukaan joen vesi oli rautakauden lopulla noin 5–6 metriä korkeammalla kuin nykyisin, ja joki muodosti pitkälle sisämaahan työntyvän merenlahden. Joki oli tuolloin tärkeä kulkureitti, josta saatiin kalaa ja vesilintuja. Sitä pitkin voitiin purjehtia aina Knuuttilan linnasmäelle Raision Ihalaan asti. Rantaniityt olivat tärkeitä maanviljelykselle. Ruskonjokilaakso edustaakin pitkään jatkuneen ihmistoiminnan muovaamaa jokivarsimaisemaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Raisionjoki Wikimedia Commonsissa
Koski, Joni: Raisionjoki on paratiisi keskellä kylää. Rannikkoseutu, 17.9.2010, nro 72, s. 8 ja 9.  Raisio:  Suomen Paikallissanomat Oy. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 3.10.2010.[vanhentunut linkki]
Högmander, Jutta: Vain harva tuntee Raisionjoen salat. Turun Sanomat, 25.7.2004.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 20.5.2012. (Arkistoitu – Internet Archive)
Jalkapallo kesäolympialaisissa 1996 – naisten turnaus

| Jalkapallo kesäolympialaisissa 1996 naisten turnaus |
| --- | --- |
 
Joukkueet:  8
Isäntämaa:   Yhdysvallat
Kaupungit:  Birmingham, Washington DC, Orlando, Miami, Athens
Ajankohta:  21.7.-1.8.1996
 
Mitalistit
–  Kulta:   Yhdysvallat
–  Hopea:   Kiina
–  Pronssi:   Norja
 
Ottelut:  16
Maalintekijä:   Linda Medalen  Ann Kristin Aarønes  Pretinha
  ←   2000 →
Naisten jalkapallon olympiaturnaus järjestettiin ensimmäistä kertaa Atlantan vuoden 1996 kesäolympialaisissa. Turnaus alkoi 21. heinäkuuta ja päättyi 1. elokuuta. Turnaukseen selviytyi kahdeksan vuoden 1995 mm-kilpailujen parasta maata, sillä aikaa karsintojen järjestämiseen ei ollut. Tämän vuoksi Afrikan ja Oseanian maita ei turnaukseen osallistunut. Ainoana poikkeuksena MM-turnauksesta olympialaisiin selviytyneiden joukossa oli Brasilian osallistuminen Englannin tilalla, sillä Englanti ei ollut KOK:n jäsen.
Olympiakultaa voitti isäntämaa Yhdysvallat.
Alkusarja > Lohko E

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kiina  | 3 |  2  |  1  |  0  |  7  |  1  | +6 | 7 |
|  Yhdysvallat  | 3 |  2  |  1  |  0  |  5  |  1  | +4 | 7 |
|  Ruotsi  | 3 |  1  |  0  |  2  |  4  |  5  | -1 | 3 |
|  Tanska  | 3 |  0  |  0  |  3  |  2  | 11  | -9 | 0 |
Alkusarja > Lohko F

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja  | 3 |  2  |  1  |  0  |  9  |  4  | +5 | 7 |
|  Brasilia  | 3 |  1  |  2  |  0  |  5  |  3  | +2 | 5 |
|  Saksa  | 3 |  1  |  1  |  1  |  6  |  6  | 0 | 4 |
|  Japani  | 3 |  0  |  0  |  3  |  2  |  9  | -7 | 0 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 28.7. - Athens
|  |   Kiina | 3 |   |  |  |  |
|  |   Brasilia | 2 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 1.8. - Athens | 1.8. - Athens |
|  |   |   |   |   |   Kiina | 1 |
|  |   |   |   |   |   Yhdysvallat | 2 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 28.7. - Athens | 28.7. - Athens |   |  | 1.8. - Athens | 1.8. - Athens |
|  |   Norja | 1 |   |  |   Brasilia |  0 |
|  |   Yhdysvallat | 2 |   |  |   Norja |  2 |
Loppusijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat (USA)
:  Kiina (CHN)
:  Norja (NOR)
4.:  Brasilia (BRA)
5.:  Saksa (GER)
6.:  Ruotsi (SWE)
7.:  Japani (JPN)
8.:  Tanska (DEN)