stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uutisankkuri 2: Legendan paluu
Vastaanotto

Uutisankkuri 2 oli avausviikonloppunaan Yhdysvaltojen toiseksi katsotuin elokuva – sen edelle meni vain Hobitti – Smaugin autioittama maa. Arvosteluissa sitä pidettiin muun muassa ”vuoden hauskimpana elokuvana, mielipuolisella tavallaan, terävän satiirisena viihdepakettina”.
Aiheesta muualla

Uutisankkuri 2: Legendan paluu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vartijat hoi!

| Vartijat hoi!> Guards! Guards! |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Terry Pratchett
Kansitaiteilija:  Josh Kirby
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia
Julkaistu:  1989
Suomennos
Suomentaja:  Marja Sinkkonen
Kustantaja:  Karisto
Julkaistu:  1999
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  334
ISBN:  951-23-3978-1
Sarja: Kiekkomaailma
Edeltävä:  Pyramidit (kirja)
Seuraava:  Eric
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vartijat Hoi! (engl. Guards! Guards!) on kahdeksas romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen, jossa esiintyy kaupunginvartija Porkkana.
Aiheesta muualla

Vesa Lehtinen: Vartijat hoi! Aikakone 8.5.2000.
Toni Jerrman: Vartijat hoi! (Arkistoitu – Internet Archive) Tähtivaeltaja 1/2000.
Vesitaseyhtälö

Vesitaseyhtälö kuvaa jonkin alueen vesivaraston muutosta ja kertoo, millä tavoin vesi kulkee alueen kautta tietyllä aikavälillä. Yhtälön vasemmalla puolella on alueelle tulleen veden määrä ja oikealla siltä poistunut vesi. Valuma-alueen vesitaseyhtälö on
P=E+R+{\Delta S \over \Delta t}, missä
P on alueen sadanta,
E on alueen haihdunta,
R on alueen valunta (sekä pinta- että pohjavesivalunta),
ΔS on alueen vesivaraston muutos ja
Δt on tarkasteltava aikaväli.
Käytännössä alueen vesivaraston muutos ilmenee järvien ja pohjaveden vedenkorkeuden nousuna tai laskuna sekä lumipeitteen muutoksena. Vastaava vesitaseyhtälö voidaan kirjoittaa mille tahansa alueelle tai esimerkiksi järvelle, jolloin R kuvaa järven lähtö- ja tulovirtaaman erotusta ja ΔS suoraan järven vedenpinnan nousua tai laskua.
Hangon verilöyly

Hangon verilöyly oli Oolannin sodan aikana 5. kesäkuuta 1855 Hangossa sattunut, kansainvälistä julkisuutta saanut pieni kahakka, jossa venäläisten sotilaiden väitettiin surmanneen valkoisen lipun kanssa rantautuneita englantilaisia merisotilaita. Osapuolten kuvaukset tapahtumasta poikkesivat ratkaisevasti toisistaan.
Tapahtumat

Brittilaivasto oli keväällä 1854 yrittänyt huonolla menestyksellä maihinnousua Hangon linnoitukseen. Venäjän armeija oli elokuussa 1854 tyhjentänyt ja räjäyttänyt linnoituksen, mutta Hanko oli edelleen tärkeä Suomen etelärannikkoa pitkin Kronstadtiin kulkeneen optisen lennätinlinjan alkupisteenä. Kesäkuun 5. päivä 1855 Hangon vesillä olleen brittiläisen sotalaivan HMS Cossackin kapteeni Edward Fanshawe lähetti aseistetun sluupin (toisen tiedon mukaan kutterin) maihin lennätinaseman lähellä. Brittejä vastaan lähti nuori krenatöörivänrikki Isidor Svertschkoff 50 jalkaväen sotilaan ja neljän kasakan kanssa, mutta hän määräsi aluksi sotilaansa piiloutumaan ja antoi brittien astua maihin. Svertschkoffin miehet vangitsivat lennätinasemalle jalan pyrkineet britit ja surmasivat ampumalla pääosan veneeseen jääneistä.
Brittien kuvauksen mukaan vene oli lähetetty rantaan pelkästään vapauttamaan seitsemän kaapatuista kauppalaivoista vangittua suomalaista merimiestä ja veneessä oli sen merkiksi neuvottelulippu. Venäläisten kerrottiin hyökänneen ilman varoitusta ja surmanneen neljä veneeseen jääneistä viidestä merisotilaasta. Ainoa henkiinjäänyt oli John Brown -niminen musta sotilas, joka aluksi vaikutti kuolleelta, mutta virkosi myöhemmin ja onnistui seuraavana aamuna melomaan takaisin Cossackin luo, missä hän kertoi tarinansa.
Venäläiset kiistivät nähneensä veneessä neuvottelulippua. Venäläisen kuvauksen mukaan lennätinasemaa kohti marssineet britit eivät noudattaneet Svertschkoffin pysähtymiskieltoa, jolloin hän määräsi sotilaansa vangitsemaan nämä. Maissa olleet 11 vangittiin helposti, mutta veneeseen jääneet kymmenen yrittivät paeta irtautumalla rannasta, jolloin venäläiset sotilaat alkoivat tulittaa venettä. Tulituksessa kuoli kuusi merisotilasta ja yksi suomalaisista vangeista, helsinkiläinen kapteeni Lundström. Neljä muuta haavoittui. Selitellessään myöhemmin tapausta Suomen kenraalikuvernööri Friedrich Wilhelm von Berg huomautti myös, että britit olivat useissa muissa tapauksissa käyttäneet petollisesti neuvottelulippua tai jopa Venäjän laivalippua suorittaessaan sotatoimia Suomen rannikoilla.
Verilöylyä seuranneena aamuna Cossack tulitti Hankoniemeä puolentoista tunnin ajan, ja 13. kesäkuuta britit onnistuivat tuhoamaan Hangon lennätinaseman.
Seuraukset

Britannian lehdistö kuvasi tapahtumaa nimillä ”Hango Massacre” (Hangon verilöyly) ja ”massacre of English sailors” (englantilaisten merimiesten verilöyly). Tapahtumasta julkaistiin Britanniassa ja Ranskassa propagandistisia painokuvia, ja siitä annettiin selonteko Britannian parlamentissa. Ilmeisesti kostona Hangon tapahtumista brittilaivasto poltti syksyllä 1855 Hangon varuskuntakaupungin, joka oli säästynyt linnoituksen tuhoamisesta. John Brown sai sodan jälkeen Baltic Medal -kunniamerkin.
Aiheesta muualla

Krimin sota tuhosi vanhan Hangon kaupungin Turun Sanomat 17.3.2005.
Vendresse

| Vendresse |
| --- | --- |
 Vendressen kirkko
 Vendresse
 Koordinaatit: 49°36′17″N, 4°47′41″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  43,2 km²
Väkiluku (2019):  478 
 – Väestötiheys:  11 as./km²
Kunnan numero:  08469
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vendresse on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 24 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista länteen. Kunnan kautta kulkee kanava Canal des Ardennes.
Château de la Cassine rakennettiin vuonna 1572, ja se oli yksi Ranskan kauneimmista renessanssilinnoista. Sen rakennuttivat Neversin herttua Louis de Gonzagues ja hänen vaimonsa Henriette de Clèves. La Cassinen kylässä linnan lähistöllä on entinen luostari Couvent des Cordeliers. Se rakennettiin vuosina 1579-1587. Ranskan suuren vallankumouksen aikana 1700-luvun lopulla luostari kansallistettiin ja siitä tehtiin maatila.
Kunnan alueella on lasten vapaa-ajan puisto Domaine de Vendressessa. Se tarjoaa erilaisia urheilu- ja harrasteaktiviteettejä.
Château de la Cassinen rauniot
Entinen luostari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vendresse Wikimedia Commonsissa
HST

HST voi tarkoittaa seuraavia:
Sähköinen henkilökortti eli HST-kortti
Hubble-avaruusteleskooppi, engl. Hubble Space Telescope
Helsingfors stads trafikverk HST (suomeksi Helsingin kaupungin liikennelaitos HKL)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HST”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vendredi

Vendredi (suom. perjantai) on ranskalainen viikkolehti, joka julkaisee internetistä keräämäänsä aineistoa. Sen päätoimittaja on Philippe Cohen. Toimittajakuntaan kuuluu Philippe Labarde, joka on ollut perustamassa talouslehti La Tribunea ja oli jonkin aikaa sen päätoimittaja, sekä Emmanuel des Moutis. Lehden perustaja on Jacques Rosselin.
Lehden ensimmäinen numero ilmestyi perjantaina 17. lokakuuta 2008.
Aiheesta muualla

France Info: "Vendredi : un hebdo à contre courant" (Arkistoitu – Internet Archive)
Silicon.fr: "'Vendredi’, un nouvel hebdo qui regroupe le top de l’info du Web" (Arkistoitu – Internet Archive)
Hanhijärvi (Jämsä, Turkinkylä)

| Hanhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′39″N, 25°18′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.104
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,7 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  1,876 km  
Pinta-ala:  11,667 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHanhijärvi 
Hanhijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Turkinkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.
Hangon työväentalo Facklan

| Hangon työväentalo Facklan |
| --- | --- |
Sijainti:  Hanko
Valmistumisvuosi:  noin 1946
Rakennuttaja:  Hangö Svenska Socialdemokrater
Runkorakenne:  puu
Julkisivumateriaali:  karkapan-levy, vuorattu laudoilla
Kerrosala:  noin 100 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hangon työväentalo Facklan oli Hangon kaupungissa sijainnut työväentalo. Talo on ollut toiminnassa vielä vuonna 1992.
Historiaa

Hangon ruotsinkielisten sosialidemokraattien yhdistys oli perustettu vuonna 1901. Yhdistys toimi alkuun suomenkielisen yhdistyksen omistamalla Hangon työväentalolla. Vuonna 1921 Hangon kaupunki päätti tontin luovuttamisesta yhdistykselle. Tämä hanke ei kuitenkaan toteutunut, koska yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Yhdistys lakkautettiin lapualaislakien perusteella vuonna 1930. Samana vuonna lakkautetun yhdistyksen seuraajaksi perustettiin Hangö Svenska Socialdemokrater. Haave omasta talosta toteutui vuonna 1946, kun yhdistys sai haltuunsa saksalaisten sotilasparakin. Tästä alettiin muokata yhdistyskäyttöön sopivaa taloa. Parakki pystytettiin Hangon Pohjoisen kaupunginosan puistoalueelle.
Rakennus

Talo oli entinen saksalainen sotilasparakki. Talon pinta-ala oli noin 100 m². Talossa oli sali, keittiö ja vuonna 1946 rakennettu näyttämö. Talon ulkoseinät olivat karkapan-levyistä ja vuorattu laudoituksella. Sisäseinät oli verhoiltu kovalevyillä ja kartongilla. Sisäkatto oli vuorattu vuonna 1946 halltex-levyllä. Vuonna 1982 talon kunto oli tyydyttävä. Talossa oli aluksi öljykamiina, mutta 1980-luvulla siirryttiin sähkölämmitykseen. Väriltään talo oli vihreä vuonna 1979, ja kesällä 1996 se maalattiin punaiseksi.
Toimintaa työväentalolla

Talo oli sekä yhdistyksen omassa käytössä että vuokrattuna ammattiosastoille. Talossa on järjestetty kokouksia, iltamia ja orkesteriharjoituksia. Facklanissa on järjestetty myös syntymäpäivä- ja muita perhejuhlia. Vielä 1990-luvulla talossa järjestettiin bingo-iltoja.
Harjavallan jäähalli

Harjavallan jäähalli eli Puustelli-areena on Harjavallan keskustassa sijaitseva jäähalli, joka on valmistunut vuonna 2003. Hallin rakentamista alettiin suunnitella vuonna 1998 ja rakennustyöt aloitettiin kesällä 2002. Harjavallan jäähallin katsomokapasiteetti on 550 henkilöä. Jäähallin käyttäjänä on harjavaltalainen jääkiekkoseura Kuparikiekko.
Aiheesta muualla

Puustelli Areena
Harri Hakola

| Harri Hakola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1959–1960
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toiminnanjohtaja
Muut tiedot
Koulutus: ekonomi teologian ylioppilas
Järjestö:  Fida International
Edeltäjä:  Arto Hämäläinen
Harri Hakola (s. 1959–1960) on suomalainen järjestöjohtaja ja kehitysyhteistyön asiantuntija. Hakola on työskennellyt vuodesta 2009 lähtien lähetys- ja kehitysyhteistyöjärjestö Fida Internationalin toiminnanjohtajana. Koulutukseltaan Hakola on ekonomi ja teologian ylioppilas. Aikaisemmin Hakola on työskennellyt Keniassa kenttätehtävissä vuosina 1995–2006 ja kehitysyhteistyön johtotehtävissä Fidassa 1995–2006. Ennen Fidaan siirtymistään Hakola työskenteli Interpedian toiminnanjohtajana ja Kirkon Ulkomaanavun kansainvälisen työn hallintopäällikkönä.
Villa Carlos Paz

Näkymä kaupunkiin
Villa Carlos Paz on kaupunki Córdoban maakunnan pohjoisosissa Argentiinassa. Vuonna 2001 kaupungissa asui 56 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee Valle de Punillan laaksossa, joka kuuluu Argentiinan suosituimpiin matkailukohteisiin. Villa Carlos Paz on laakson tärkein kaupunki muun muassa siksi, että sieltä on vain 36 kilometriä maakunnan pääkaupunkiin Córdobaan. Villa Carlos Paz on perustettu vuonna 1914.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin viralliset sivut
Hanna Västinsalo

| Hanna Västinsalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1978 (ikä 45–46)
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  molekyyligeneetikko elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Palimpsest
Aiheesta muualla
www.hannavastinsalo.com
IMDb
Elonet
Hanna Västinsalo (s. 1978) on suomalainen molekyyligeneetikko ja elokuvaohjaaja.
Västinsalo on opiskellut nykytanssia Trinity Laban Conservatoire of Music and Dance -oppilaitoksessa Lontoossa. Tämän lisäksi hän on suorittanut molekyyligenetiikan opintoja Helsingin yliopistossa, jossa hän väitteli tohtoriksi vuonna 2011.
Elokuvaohjauksen opinnot Västinsalo on suorittanut American Film Instituten elokuvakoulussa Yhdysvalloissa.
Västinsalon esikoispitkä elokuva Palimpsest, jonka hän sekä ohjasi että käsikirjoitti, sai ensi-iltansa vuonna 2022 Venetsian elokuvajuhlilla.
Voimistelu kesäolympialaisissa 1924

Voimistelu
Vuoden 1924 kesäolympialaisten voimistelu järjestettiin 17. – 24. heinäkuuta 1924 Pariisissa, Ranskassa. Tämä oli seitsemäs kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 72 osanottajaa yhdeksästä eri maasta. Tapahtumia oli yhdeksän, joista kaikki olivat miehille.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Moniottelu |  Jugoslavia Leon Štukelj |  Tšekkoslovakia Robert Pražák |  Tšekkoslovakia Bedřich Šupčík |
| Joukkuekilpailu |  Italia Luigi Cambiaso Mario Lertora Vittorio Lucchetti Luigi Maiocco Ferdinando Mandrini Francesco Martino Giuseppe Paris Giorgio Zampori |  Ranska Eugène Cordonnier Léon Delsarte François Gangloff Jean Gounot Arthur Hermann André Higelin Joseph Huber Albert Séguin |  Sveitsi Hans Grieder August Güttinger Jean Gutweninger Georges Miez Otto Pfister Antoine Rebetez Carl Widmer Josef Wilhelm |
| Rekki |  Jugoslavia Leon Štukelj |  Sveitsi Jean Gutweninger |  Ranska André Higelin |
| Nojapuut |  Sveitsi August Güttinger |  Tšekkoslovakia Robert Pražák |  Italia Giorgio Zampori |
| Hevonen |  Sveitsi Josef Wilhelm |  Sveitsi Jean Gutweninger |  Sveitsi Antoine Rebetez |
| Renkaat |  Italia Francesco Martino |  Tšekkoslovakia Robert Pražák |  Tšekkoslovakia Ladislav Vácha |
| Köysikiipeily |  Tšekkoslovakia Bedřich Šupčík |  Ranska Albert Séguin |  Sveitsi August Güttinger |
| Köysikiipeily |  Tšekkoslovakia Bedřich Šupčík |  Ranska Albert Séguin |  Tšekkoslovakia Ladislav Vácha |
| Sivuttaishyppy |  Ranska Albert Séguin |  Ranska François Gangloff | Ei pronssimitalistia |
| Sivuttaishyppy |  Ranska Albert Séguin |  Ranska Jean Gounot | Ei pronssimitalistia |
| Hyppy |  Yhdysvallat Frank Kriz |  Tšekkoslovakia Jan Koutný |  Tšekkoslovakia Bohumil Mořkovský |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sveitsi | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 2. |  Italia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 3. |  Jugoslavia | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 4. |  Tšekkoslovakia | 1 | 4 | 4 | 9 |
| 5. |  Ranska | 1 | 4 | 1 | 6 |
| 6. |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 1 |
Viestintätieteet

Viestintätieteet on tieteenala, jonka tutkimuskohteena ovat media, informaatio ja vuorovaikutus,  viestintävälineet ja niiden sisällöt. Viestintätieteet käsittelevät tutkimuskohdettaan useista näkökulmista, kuten humanistisesta, yhteiskuntatieteellisestä, kulttuurintutkimuksellisesta, käyttäytymistieteellisestä sekä taiteellisesta näkökulmasta.
Viestintätieteet tuottavat tietoa viestintäilmiöistä. Tavoitteena on saavuttaa syvällistä ymmärrystä viestinnän eri ilmiöistä. Eri viestintätieteillä on erilaisia lähtökohtia ja lähestymistapoja viestinnän ilmiöihin. Valinnat siitä, millaista tutkimusta tehdään, millaisin käsittein, menetelmin ja aineistoihin perustuen, vaihtelee ajallisesti ja paikallisesti. Viestintätieteille yhteistä on kiinnostus viesteihin merkkeinä, tavaroina ja artefakteina yksilöllisenä, yhteisöllisenä, yhteiskunnallisena, kulttuurisena ja taloudellisena toimintana. Viestejä voidaan tutkia joko jossakin tietyssä tilanteessa, kasvokkaisviestinnässä ja jonkin välineen muokkaamana ja välittämänä. Näin ollen viestintätieteilijä voi esimerkiksi tutkia yksityisiä tai julkisia viestejä, analysoida niiden merkityksiä tai pohtia viestien saatavuutta teknologisena kysymyksenä.
Viestintätieteiden alaan kuuluvia, Suomessa tutkittavia ja opetettavia oppiaineita ovat: elokuvataide, graafinen suunnittelu, informaatiotutkimus, journalistiikka, kulttuurienvälinen viestintä, mediatiede, mediatutkimus, organisaatioviestintä, puheoppi, puheviestintä, suomen kieli ja viestintä, tiedotusoppi, uusi media, valokuvataide, viestintä, viestintätieteet, yhteisöviestintä. Eri oppiaineiden käyttämät käsitteet ja näkökulmat vaihtelevat suuresti.
Viestintäyhdistys A&O

Turun seudun vapaiden seurakuntien viestintäyhdistys A&O ry oli Turussa toimiva useiden seurakuntien, lähinnä niin kutsuttujen vapaiden suuntien yhteinen viestintäyhdistys, joka perustettiin vuonna 2000.
Yhdistys julkaisi muun muassa A&O-lehteä sekä toimitti Viikon A ja O -ohjelmaa Radio Deillä. Toiminta rahoitettiin A&O-lehden mainostuloilla sekä lahjoituksilla. Suurin osa yhdistyksessä tehtävästä työstä oli vapaaehtoisten varassa, ainoa kokopäiväisesti palkattu henkilö oli toiminnanjohtaja Ari Vehosmaa.
Yhdistyksen jäsenseurakuntina olivat Auranmaan Helluntaiseurakunta, Elämän Sana, Kaarinan Kotikirkko, Kristillinen seurakunta Uusipesula, Naantalin Helluntaiseurakunta, Paraisten Vapaaseurakunta Kotisatama, Raision vapaaseurakunta, Svenska Friförsamlingen i Åbo, Turun Adventtiseurakunta, Turun Baptistiseurakunta, Turun Helluntaiseurakunta, Turun Kotikirkko, Turun metodistiseurakunta Silta, Turun vapaaseurakunta Hope, Varissuon vapaaseurakunta sekä Åbo Svenska metodistförsamling.
Vedin

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Vedin. Katso vedin Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
HMS Spica (T121)

| HMS Spica |
| --- | --- |
 HMS Spica

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Götaverken
Laskettu vesille:  26. huhtikuuta 1966
Palveluskäyttöön:  26. elokuuta 1966
Poistui palveluskäytöstä:  1. marraskuuta 1989
Tekniset tiedot
Uppouma:  210 t
Pituus:  39,90 m (vesiraja) 42,50 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,10 m
Syväys:  1,65 m
Koneteho:  3 x Bristol Perseus -kaasuturbiinia, 12 750 hv
Nopeus:  40 solmua
Miehistöä:  30
Aseistus
Aseistus:  1 x Bofors 57 mm lvakan M/50C 2 x ksp M/58 6 x 53,3 cm M/65 tai M/66 torpedoputkea tyypin 613 torpedoille 2 x 10,3 cm lysraketställ M/55 1 x 57 mm lysraketpjäs M/60 miinoja
HMS Spica (runkonumero T121) oli Ruotsin laivaston Spica-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin Götaverken AB:lta. Se laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1966 ja liitettiin laivastoon neljä kuukautta myöhemmin 26. elokuuta.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1. marraskuuta 1989.
Vedonlyöntipörssi

Vedonlyöntipörssi (tai vetopörssi) on internetissä toimiva virtuaalinen markkinapaikka, jossa kaksi tai useampi vastakkaisen näkemyksen omaavaa vedonlyöjää lyö vetoa keskenään. Vedonlyöntipörssissä vedonlyöjät käyvät keskenään kauppaa urheilu- tai muun tapahtuman lopputuloksesta.
Vedonlyöntipörssissä pelaajat määrittävät keskenään hinnan eli kertoimen sekä panoksen, jolla ovat valmiita lyömään vetoa kohteesta. Vedonlyönti vahvistetaan vasta sen jälkeen, kun kohteen hintatarjous ja -pyyntö kohtaavat. Vedonlyöntipörssiä ylläpitävä yhtiö saa rahansa komissiosta, jonka se ottaa asetetuista vedoista. Komission suuruus on yhtiöstä riippuen joitakin prosentteja asetetusta panoksesta.
Vedonlyöntipörssi eroaa perinteisestä urheiluvedonlyönnistä siinä, että pelaajat itse määrittelevät kertoimet eli hinnan, jonka ovat valmiita maksamaan kohteesta. Perinteinen vedonlyönti tapahtuu siten, että järjestävä yritys (kuten Suomessa Veikkaus) määrittää kohteet ja kertoimet etukäteen tai kohteet ja säännöt joiden puitteissa lopullinen voittosumman määrittävä kerroin määräytyy.
Vedonlyöjille vedonlyöntipörssi tarjoaa yleensä korkeammat kertoimet ja joustavammat peliehdot. Korkeammat kertoimet muodostuvat siitä, että markkinoilla on eriäviä näkemyksiä ja mielipiteitä kohteen lopputulemasta. Vedonlyöjä voi näin ollen tarjota pienempää kerrointa tai pyytää korkeampaa kerrointa kohteesta. Vedonlyöntipörssissä vedonlyöjä voi tehdä ns. Tarjoa-vetoja, jossa hän tarjoaa vetoa muille vetopörssin asiakkaille.
Perinteiset vedonlyöntiyhtiöt ovat keskittyneet tarjoamaan vedonlyöntiä lähinnä urheilusta. Vedonlyöntipörssissä ovat korostuneesti nousseet esille esimerkiksi viihdetapahtumiin tai TosiTV-sarjoihin perustuvat kohteet. Suosituimpien kohteiden joukossa myös pörsseissä ovat kuitenkin edelleen kansainväliset huippu-urheilusarjat kuten Valioliiga, Mestarien liiga sekä eri maiden kansalliset liigat kuten jääkiekon SM-liiga ja jalkapallon Veikkausliiga. Kansainväliset tennisottelut ovat nousseet nopeasti vetopörsseissä suosituiksi kohteiksi.
Vichai Srivaddhanaprabha

Vichai Srivaddhanaprabha
Vichai Srivaddhanaprabha (thaiksi วิชัย ศรีวัฒนประภา, 4. huhtikuuta 1958 Bangkok – 27. lokakuuta 2018 Leicester) oli thaimaalainen liikemies ja miljardööri, joka oli King Power -kauppaketjun perustaja ja omistaja. Hänet tunnettiin myös Englannin Valioliigassa pelaavan Leicester Cityn jalkapallojoukkueen omistajana, jonka Srivaddhanaprabha osti vuonna 2010. Forbes-lehden mukaan hän oli Thaimaan viidenneksi rikkain henkilö. Srivaddhanaprabhan varallisuudeksi arvioitiin lokakuussa 2018 noin 4,9 miljardia dollaria.
27. lokakuuta 2018 hänen käyttämänsa helikopteri putosi Leicesterissä King Power Stadiumin pysäköintipaikalle Valioliiga-ottelun jälkeen. Hän menehtyi tapaturmassa neljän muun helikopterissa olleen henkilön kanssa.
Vartijakortti

Vartijakortti on poliisin myöntämä todistus vartijaksi hyväksymisestä ja hyväksynnän voimassaolosta.
Yleistä vartijakortista

Vartijan on pidettävä vartijakortti vartioimistehtävissä aina mukana ja esitettävä se pyydettäessä. Korttia ei tarvitse esittää, ellei pyytävä henkilö ole viranomainen tai toimenpiteen kohde. Koska suuri osa vartijan työtehtävistä kuitenkin käytännössä suoritetaan jokamiehenoikeuksin, ei kortin näyttämättä jättäminen välttämättä estä vartijaa suorittamasta työtehtäväänsä siviiliasuisenakaan, esimerkiksi näpistäjän kiinniotossa.
Kortin ulkonäkö

Vartijakortissa on etupuolella teksti "Vartijakortti Väktarkort", lupanumero, vartijan nimi, kuva ja syntymäaika, luvan myöntäneen viranomaisen nimi sekä hyväksynnän voimassaolopäivämäärät. Kortin taustaosassa on myös tunnistekuvio, jossa on kirjaimet "TU" (turvasuojaaja)[lähde? ]. Uudemmassa korttipohjassa tätä kirjainyhdistelmää ei enää ole. Kortin kääntöpuolella on tiedot vartijan suorittamista voimankäyttökoulutuksista, niiden ehdoista ja rajoituksista sekä mahdollista työkäyttöön hyväksytyistä koirista.
Mahdolliset voimankäyttökoulutukset ovat:
Yleinen osa – oikeuttaa kantamaan käsirautoja ja patukkaa.
Kaasusumutinkoulutus – oikeuttaa kantamaan kaasusumutinta.
Teleskooppipatukkakoulutus – oikeuttaa kantamaan teleskooppipatukkaa.
Ampuma-asekoulutus – oikeuttaa kantamaan ampuma-asetta (erikseen rajatuissa tehtävissä).
Vartijakortti on nykyisin luottokortin kokoinen, sinertävänpunainen ja Setecin valmistama. Aiemmin käytössä olleita A6-kokoisia kortteja ei enää ole käytössä, koska niiden voimassaolo päättyi viiden vuoden kuluttua uuden lain voimaan astumisesta eli lokakuussa 2007.
Pahvikorttiin ei voitu merkitä voimankäyttökoulutustietoja, eikä vartija tällöin saanut oikeutta kantaa tehtävissään voimankäyttövälineitä, vaikka olisikin suorittanut asianmukaisen koulutuksen.
Kuva suomalaisesta vartijakortista etupuolelta
Aiheesta muualla

Poliisi: Vartijakortti