stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Qualcomm Snapdragon

| Qualcomm Snapdragon> Perustietoja |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Qualcomm
Valmistaja:  Qualcomm
Arkkitehtuuri ja luokitus
Piiriluokka:  järjestelmäpiiri
Käskykanta:  ARM
Tuotteet, mallit, variaatiot
Tuotesarja:  Snapdragon
Snapdragon on Qualcommin kehittämä järjestelmämikropiirisarja, jonka grafiikkasuorittimina käytetään Snapdragonin valmistamaa Adrenoa. Snapdragon-sarjan prosessoreita käytetään monissa älypuhelimissa ja tableteissa.
Varhaiset järjestelmäpiirit

Ensimmäinen Snapdragon-sarjan järjestelmämikropiiri oli vuonna 2007 julkaistu QSD8250, jonka taajuus oli 1 gigahertsi. Snapdragon-sarjan piirien nimet olivat aluksi monimutkaisia kirjainten ja numerojen yhdistelmiä.
Qualcomm otti vuonna 2011 käyttöön uuden nimeämiskäytännön, jonka mukaiset S3-sarjan Snapdragon-piirit ovat kaksiytimisiä ja voivat toimia parhaimmillaan 1,5 gigahertsin taajuudella.
Yhtiön ilmoituksen mukaan se tuo valmistajien saataville S4-sarjan mallit vuoden 2011 lopussa ja ensimmäiset niihin perustuvat kuluttajatuotteet ilmestyvät kauppoihin vuonna 2012. S4-piirit toimivat parhaimmillaan 2,5 gigahertsin taajuudella ja niistä löytyy yksi kaksi tai neljä suoritinydintä.
Vuoden 2013 Consumer Electronics Show -messuilla Qualcomm julkisti ensimmäiset Snapdragon 800 -sarjan järjestelmäpiirit. Samalla aiemmat mallit nimettiin Snapdragon 200- Snapdragon 400- ja Snapdragon 600 -sarjoiksi.
Järjestelmäpiirit > 200-sarja

Snapdragon 200 -sarjan järjestelmäpiirit ovat tehoiltaan Snapdragon-sarjan heikoimpia. Ne ovat melko halpoja, joten niitä käytetään valmistajien halvimmissa malleissa.
Snapdragon 200
Snapdragon 205
Snapdragon 208
Snapdragon 210
Snapdragon 212
Snapdragon 215
Järjestelmäpiirit > 400-sarja

Snapdragon 400 -sarjan järjestelmäpiirit ovat tehoiltaan keskinkertaisia ja hinnaltaan melko halpoja. Halvahkojen älypuhelinten lisäksi niitä käytetään monissa älykelloissa.
Snapdragon 400
Snapdragon 410
Snapdragon 410E
Snapdragon 412
Snapdragon 415
Snapdragon 425
Snapdragon 427
Snapdragon 429
Snapdragon 430
Snapdragon 435
Snapdragon 439
Snapdragon 450
Snapdragon 460
Snapdragon 480 5G
Järjestelmäpiirit > 600-sarja

Snapdragon 600 -sarjan järjestelmäpiirit sijoittuvat tehoiltaan Snapdragon-sarjan keskikastiin. Mallit 600 ja 602A on suunniteltu autoteollisuutta varten.
Snapdragon 600
Snapdragon 600E
Snapdragon 602A
Snapdragon 610
Snapdragon 615
Snapdragon 616
Snapdragon 617
Snapdragon 625
Snapdragon 626
Snapdragon 630
Snapdragon 632
Snapdragon 636
Snapdragon 650
Snapdragon 652
Snapdragon 653
Snapdragon 660
Snapdragon 662
Snapdragon 665
Snapdragon 670
Snapdragon 675
Snapdragon 678
Snapdragon 690 5G
Järjestelmäpiirit > 800-sarja

Snapdragon 800 -sarjan järjestelmäpiirit ovat Snapdragon-sarjan tehokkaimpia ja kalleimpia, joten niitä on lähinnä eri valmistajien lippulaivamalleissa. Kaikki Snapdragon 800 -sarjan piirit ovat vähintään neliytimisiä. Kolmea vanhinta mallia lukuun ottamatta ne ovat 64-bittisiä. Uusimmat mallit käyttävät "Kryo"-ydintä, jota edeltävä ydin oli nimeltään "Krait".
Snapdragon 800
Snapdragon 801
Snapdragon 805
Snapdragon 808
Snapdragon 810
Snapdragon 815
Snapdragon 820
Snapdragon 821
Snapdragon 835
Snapdragon 845
Snapdragon 855
Snapdragon 855+
Snapdragon 860
Snapdragon 865
Snapdragon 865+
Snapdragon 870
Snapdragon 888 5G
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qualcomm Snapdragon Wikimedia Commonsissa
Verkkosivut (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Qualcomm Snapdragon
Qualcomm QSD8250
Qualcomm MSM8225.
Käännös suomeksi
Rahtijärvi

| Rahtijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′28″N, 25°08′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  Majajoki 
Järvinumero:  35.787.1.050
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,1 m  
Rantaviiva:  2,05 km  
Pinta-ala:  12,04 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRahtijärvi 
Rahtijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy.
Ragnar Meinander

Ragnar Wilhelm Hilding Meinander (4. helmikuuta 1918 Pietarsaari – 11. maaliskuuta 1989 Kauniainen) oli suomalainen virkamies, oppiarvoltaan lakitieteen lisensiaatti, hallitusneuvos. Hän oli kouluhallituksen kouluneuvos 1946–1961, opetusministeriön yleisen osaston päällikkö 1966–1976 ja neuvotteleva virkamies 1976–1979.
Meinanderin veli oli taloustieteilijä Nils Meinander.
Quarré-les-Tombes

| Quarré-les-Tombes |
| --- | --- |
 Kirkkoa ympäröiviä sarkofageja
 vaakuna
 Quarré-les-Tombes
 Koordinaatit: 47°22′0″N, 3°59′54″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Yonne
Arrondissementti:  Avallon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,1 km²
Korkeus:  460 m
Väkiluku (2018):  639 
 – Väestötiheys:  13 as./km²
Kunnan numero:  89318
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Quarré-les-Tombes on kunta Ranskassa Yonnen departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 19 kilometriä Avallonin kaupungista etelään.
Quarré-les-Tombes on saanut nimensä kirkkoa ympäröivistä 112:sta kivisestä sarkofagista. Sarkofageihin on todennäköisesti haudattu 700- ja 800-luvuilla taisteluissa kaatuneita merovigisotilaita. Kirkko on uudelleenrakennettu 1500-luvulla, ja nykyisen asunsa se sai 1800-luvulla.
Kylän aukiolla on Pierre Vigoureux'n veistämä muistomerkki alueella toisen maailmansodan aikana toimineen vastarintaliikkeen muistolle. Vuonna 1944 kahdentuhannen maquisin rykmentti vapautti Quarré-les-Tombesin ja Avallonin.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Saint-Georgesin kirkko
Vastarintaliikkeen muistomerkki
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Quarré-les-Tombes Wikimedia Commonsissa
Reino Vähäkallio

Reino Arvi Vähäkallio (13. elokuuta 1899 Helsinki – 17. syyskuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen agronomi, maanviljelijä, heimosoturi ja yksi Akateemisen Karjala-Seuran kolmesta perustajasta.
Reino Vähäkallion vanhemmat olivat Hietalahden puusepäntehtaan työnjohtaja Nikolai Wilander (1854–1928) ja Anna Josefina Blom (1862–1929). Hänen veljiään olivat arkkitehti Väinö Vähäkallio ja Teknillisen korkeakoulun professori Toivo Vähäkallio.
Ylioppilaat ja heimosoturit Reino Vähäkallio, Erkki Räikkönen ja Elias Simelius perustivat Akateemisen Karjala-Seuran 22. helmikuuta 1922. He olivat osallistuneet vapaaehtoisina vähän aikaisemmin epäonnistuneena päättyneeseen Itäkarjalaisten kansannousuun. Vähäkallio ja Räikkönen olivat tavanneet jo aikaisemmin 16. helmikuuta ja he kutsuivat sitten Simeliuksen 22. helmikuuta Karjalaisen osakunnan tiloissa pidettyyn kokoukseen. Vähäkallio oli järjestön valajäsen n:o 15.
Reino Vähäkallio valmistui agronomiksi ja hän oli tilanhoitajana ensin veljensä Väinö Vähäkallion maatilalla Espoon Ali-Takkulassa ja sitten Kirkkonummella. Professori Allan Serlachiuksen maatilalla Kantvikissa tilanhoitajana toiminut Vähäkallio joutui 29. lokakuuta 1929 pirtun salakuljettajien puukottamaksi ja loukkaantui pahoin. Kirkkonummen poliisit olivat samoihin aikoihin takavarikoineet merenrannalta 770 litraa spriitä sisältäneen salakuljettajien "torpedon" ja salakuljettajat olivat otaksuneet Vähäkallion ilmiantaneen heidät. Vuonna 1933 Vähäkallio osti maatilan Valkealan Vähänselänpäästä.
1930-luvulla Vähäkallio oli maanviljelijänä Valkealan kunnan Selänpään kylässä. Hän toimi Akateemisen Karjala-Seuran Kymenlaakson piirin päällikkönä ja osallistui myös IKL:n toimintaan ollen puhujana puolueen tilaisuuksissa.
Reino Vähäkallio oli naimisissa vuodesta 1924 Irene Vikholmin kanssa.
Aiheesta muualla

Reino Vähäkallio : Suomalaisten punaisten osuus Aunuksen taisteluissa, AKS:n tie : Akateemisen Karjala-seuran vuosikirja, 01.01.1939, nro 3, s. 85, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Rahtisukellusvene

Rahtisukellusvene on sukellusvene, joka on suunniteltu kuljettamaan rahtia.
Ensimmäinen maailmansota

Ajatus rahtisukellusveneistä syntyi hieman ennen ensimmäisen maailmansodan alkamista, kun yhdysvaltalainen sukellusveneiden suunnittelija Simon Lake ja North German Lloyd varustamon toimitusjohtaja Alfred Lohmann tapasivat 1909 Berliinissä. Keskustelun aikana Lake yritti vakuuttaa Lohmannin rahtisukellusveneiden hyödyistä. Ensimmäisen maailmansodan alettua elokuussa 1914 Lohmann esitti laivastolle idean rahtisukellusveneistä, joilla voitaisiin murtaa Britannian laivaston saarto ja toimittaa strategisesti merkittäviä raaka-aineita Saksaan. Kruppin insinööri Rudolf Erback määrättiin suunnittelemaan rahtisukellusvene, jonka lähtökohtana oli miinalaivaksi suunniteltu SMS U-71. Laivasto tilasi kaksi rahtisukellusvenettä, jotka toteutettaisiin projektissa U-200.
Ensimmäinen rahtisukellusvene laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1916 Flensburgissa nimellä  Deutschland ja varustettiin Kielissä. Se oli normaali sukellusvene, jossa oli rahtitila sisä- ja ulkorungon välissä. Tila oli suurimmillaan keskellä alusta 1,52 metriä. Aseistamaton alus kykeni kuljettamaan maksimissaan 760 tonnia rahtia, josta 250 tonnia kuljetettaisiin painerungon ulkopuolisissa säiliöissä. Aluksen toimintamatka pinta-ajossa oli 25 940 kilometriä 9,5 solmun nopeudella. Sukelluksissa se kykeni olemaan kaksi tuntia maksiminopeuden ollessa 7,5 solmua.
Sarjan toinen alus Bremen aloitti liikennöinnin Saksan Yhdysvaltain välillä syyskuussa 1916, mutta se katosi jo ensimmäisellä matkallaan. Aluksen rahtina oli sovittu korvaus Simon Lakelle rahtisukellusveneiden suunnittelusta. Onnistuneiden matkojen jälkeen Saksan hallitus tilasi vielä kuusi vastaavaa alusta, jotka laskettiin vesille huhti-toukokuussa 1917, mutta Yhdysvaltain liittyminen sotaan keskeytti rahtisukellusveneiden hyödyntämisen. Rahtisukellusveneet muutettiin normaaleiksi sukellusveneiksi ja liitettiin laivastoon.
Toinen maailmansota

Toisessa maailmansodassa muutama laivasto ja yksi armeija valmistivat rahtisukellusveneitä. Yhdysvaltain laivasto käytti 1942 sukellusveneitä kuljettamaan tarvikkeita Manilanlahden Corregidorin varuskunnalle. Onnistuneiden matkojen jälkeen presidentti Roosevelt määräsi laivaston suunnittelemaan varsinaisen rahtisukellusveneen, jolloin kolme Barracuda-luokan venettä muutettiin rahdin kuljettamiseen.
Yhdysvaltain aloitettua etenemisen Tyynellämerellä japanilaisten tukikohdata jäivät saarroksiin. Näiden huoltamiseen käytettiin sukellusveneitä. Keisarillisen Japanin laivasto ja maavoimat suunnittelivat muutamia rahtisukellusveneitä, joista osa oli menestyneitä. Norjan valtauksen aikaan Saksan laivaston seitsemän sukellusvenettä teki yhdeksän matkaa kuljettaen tarvikkeita. Sodan aikana Saksa valmisti joitakin erityisiä rahtisukellusveneitä, joista tunnetuimpia lienevät sukellusveneiden emälaivoiksi suunnitellut. Japani ja Saksa käyttivät sukellusveneitä myös maiden väliseen rahdin kuljetuksiin.
Venäjä

Venäläisen Rubin-yrityksen tarkoituksena on muuttaa sotilaskäytöstä poistuneet ydinsukellusveneet rahtikäyttöön kauppa-aluksiksi. Hankkeen pohjana on Rubinin vuonna 1971 suunnittelema  Akula-941, Typhoon-luokan sukellusvene, josta poistettava ballististen ohjusten laukaisujärjestelmät loisi tilan lastiruumiksi. Toisena ideana yrityksellä on käyttää alusta kaapelialuksena.
Reinsvoll

| Reinsvoll |
| --- | --- |

 Reinsvoll
 Koordinaatit: 60°40′51″N, 10°37′28″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Vestre Toten
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,2 km²
Väkiluku (2023):  1 085
 – Väestötiheys:  904,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reinsvoll on taajama Vestre Totenin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 1 085 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reinsvoll Wikimedia Commonsissa
Rabén & Sjögren

Rabén och Sjögren Bokförlag on ruotsalainen kirjankustantamo, jonka perustivat 1942 Hans Rabén ja Carl-Olof Sjögren. He erikoistuivat lasten- ja nuortenkirjojen julkaisemiseen.
Rabén & Sjögren julkaisee muun muassa Astrid Lindgrenin kirjoja. Kustannusyhtiön yhteistyö Lindgrenin kanssa alkoi, kun Lindgrenin kirja Britt-Marie lättar sitt hjärta (Riitta-Maija keventää sydäntään) voitti kustantamon lastenkirjakilpailun vuonna 1944. Muita kustantamon kirjailijoita ovat Gunilla Bergström, Ove Allansson, Svante Foerster, Hans O. Granlid, Birger Norman, Inger Edelfeldt, Inger ja Lasse Sandberg, Mårten Sandén, Jostein Gaarder, Lennart Hellsing, Niklas Krog, Barbro Lindgren ja  Per Nilsson.
Vuodesta 1998 R & S on kuulunut Norstedtsiin. R & S:n tytäryhtiö on Citadell.
Aiheesta muualla

Rabén & Sjögrenin sivusto
Tidens förlagsivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Reino Volanen

Reino Volanen 1920-luvulla.
Reino Volanen (myös Wolanen; 7. heinäkuuta 1890 Urjala – 25. tammikuuta 1962) oli suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja.
Volanen kävi Tampereella Suomalaisen yhteiskoulun ja kauppakoulun. Hän opiskeli sitten Kansallisteatterin oppilaskoulussa Jalmari Lahdensuon johdolla ja opiskeli myös laulua opettajinaan Alexandra Ahnger ja Alexis af Enehjelm. Volanen opiskeli myös ulkomailla Pietarissa 1916–1918, Berliinissä ja vuoden verran Wienissä. Hän oli näyttelijänä ja laulajana Suomalaisessa Maaseututeatterissa 1911–1912, Kansan Näyttämöllä 1912–1913, Suomalaisessa Oopperassa 1915–1916 sekä Tampereen Teatterissa. Volanen toimi myös Kotkan Näyttämön johtajana. Hän piti lisäksi omia konsertteja ja esiintyi Aino Acktén järjestämissä oopperaesityksissä Savonlinnassa. Volanen näytteli myös elokuvissa 1920- ja 1930-luvulla, muun muassa Erkki Karun ohjaamissa Meidän poikamme -elokuvissa. Myöhemmin Volanen toimi autokauppiaana.
Monien oopperalaulajien tavoin Volanen levytti myös nimimerkin suojassa kevyttä musiikkia: Ilmari Sitarin nimellä ilmestyivät Kuularuiskulaulu ja Sörkän ruusun ensilevytys vuonna 1932.
Teoksia

Punaisessa Pietarissa Suomen kansalais-sodan aikana: Erään suomalaisen taiteilijan havaintoja ja muistiinpanoja. Minerva, Helsinki 1918.
Rakkopuut

| Rakkopuut |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset (engl. Eudicots)
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Saippuamarjakasvit
Suku::  Rakkopuut Koelreuteria  Laxm. (1772)
Katso myös
   Rakkopuut Wikispeciesissä   Rakkopuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rakkopuut (Koelreuteria) on saippuamarjakasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on kolme lajia, joita kasvaa alkuperäisenä Kiinassa ja Koreassa. Suku on nimetty saksalaisen kasvitieteilijän Joseph Gottlieb Kölreuterin (1733–1806) mukaan.
Lajit

Koelreuteria bipinnata
Koelreuteria elegans
Koelreuteria paniculata – rakkopuu
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Koelreuteria
Rahtilentoyhtiö

Rahtilentoyhtiö on lentoyhtiö, joka on nimensä mukaisesti keskittynyt ensisijaisesti rahdin kuljettamiseen. Konetyyppeinä yhtiöt käyttävät yleensä hieman vanhempaa kalustoa, kuten Airbus A300:aa Boeing 727:ää, Boeing 757:ää ja McDonnell Douglas MD-11:a. Uudempaa kalustoa edustavat mm. Airbus A330-200F, Boeing 737-800BCF, Boeing 747-400F, Boeing 747-8F, Boeing 767-300F sekä Boeing 777F rahtiversiot.
UPS:n Airbus A300F4-600R.
Sichuan Airlinesin Airbus A330-200F.
DHL:n entinen Boeing 727-200F.
Amazon Prime Airin Boeing 737-800BCF laskeutumassa John. F. Kennedyn kansainväliselle lentoasemalle.
Cathay Pacific Cargon Boeing 747-8F.
Fedex Expressin Boeing 757-200 Kölnin-Bonnin lentoasemalla.
UPS:n Boeing 767-300F ladkeutumassa San Josén kansainväliselle lentoasemalle.
Lufthansa Cargon Boeing 777F laskeutumassa Frankfurtin kansainväliselle lentoasemalle.
FedEx Expressin McDonnel Douglas DC-10.
Nordic Global Airlinesin McDonnel Gouglas MD-11.
Suurimmat rahtilentoyhtiöt

Kymmenen suurinta rahtilentoyhtiötä rahtitonnikilometrien määrällä mitattuna (2015):
| Sija | Lentoyhtiö | RTK (milj> ) |
| --- | --- | --- |
| 1 |  FedEx Express | 15 799 |
| 2 |  Emirates SkyCargo | 12 157 |
| 3 |  UPS Airlines | 10 807 |
| 4 |  Cathay Pacific Cargo | 9 935 |
| 5 |  Korean Air Cargo | 7 761 |
| 6 |  Qatar Airways Cargo | 7 660 |
| 7 |  Lufthansa Cargo | 6 888 |
| 8 |  Cargolux | 6 309 |
| 9 |  Singapore Airlines Cargo | 6 083 |
| 10 |  Air China Cargo | 5 718 |
Merkittäviä rahtilentoyhtiöitä

ABX Air
Airnet Express
Air Hong Kong
Atlas Air
Cargojet Airways
Cargolux
Challenge Airlines
DHL Aviation
Emerald Air
Emery Worldwide
FedEx Express
Gemini Air Cargo
Heavylift Cargo Airlines
Kalitta Air
Martinair
National Air Cargo
Polar Air Cargo
UPS
Volga-Dnepr Airlines
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rahtilentoyhtiö Wikimedia Commonsissa
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Richatin rakennelma

ISS:n ottama kuva Richatin rakennelmasta.
Richatin rakennelma, joka tunnetaan myös nimellä Saharan silmä, on Mauritaniassa, Saharan autiomaassa sijaitseva suuri kehämäinen geologinen muodostelma. Richatin rakennelman muodon uskotaan olevan peräisin kohonneesta kupolimaisesta muodostelmasta, jonka eroosio on ajan myötä kuluttanut ja paljastanut alla olevat tasaiset kalliokerrostumat.
Richatin rakennelma erottuu parhaiten avaruudesta, ja se on kiinnittänyt astronauttien huomion siitä lähtien, kun ihmisiä on lähetetty Maata kiertävälle radalle. Aiemmin tutkijat olettivat, että muodostelma on syntynyt asteroidin tai meteoriitin törmäyksestä. Nykyisen käsityksen mukaan kyseessä on geologinen kumpare, joka on syntynyt pyöreän maanpinnan kohdan kohotessa. Rakennelman renkaat tai kehät muodostuvat erilaisista ja eri-ikäisistä kivilajeista. Sen korkeimmat harjanteet ovat parhaiten eroosiota kestävää kiveä.
Tämäntyyppisissä geologisissa rakennelmissa niin sanotun häränsilmän keskellä olevat kivikerrokset ovat vanhempia kuin ulommat renkaat. Richatin rakennelma on läpimitaltaan 45 kilometriä, ja se koostuu magma- ja sedimenttikivilajeista. Näkyvissä on useita siirroksia, joissa alun perin yhtenäiset kerrostumat ovat siirtyneet erilleen toisistaan.
Quantic Dream

| Quantic Dream |
| --- | --- |

Perustettu:  1997
Perustaja:  David Cage
Avainhenkilöt:  David Cage, Guillaume de Fondaumière
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Toimiala:  videopeliteollisuus
Tuotteet:  videopelit
Kotisivu:  www.quanticdream.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Quantic Dream on ranskalainen pelitalo, jonka David Cage perusti vuonna 1997.
Studion ensimmäinen nimike oli Microsoft Windowsille ja Sega Dreamcastille vuonna 1999 julkaistu Omikron: The Nomad Soul.
Kiinalainen NetEase-teknologiayritys osti vähemmistöosuuden Quantic Dreamista vuonna 2019. Elokuussa 2022 julkaistiin tiedote, jossa NetEasen kerrottiin ostaneen Quantic Dreamin. Quantic Dream toimii jatkossakin itsenäisesti ja sen johtajina jatkavat David Cage ja Guillaume de Fondaumiére. Yhtiöiden mukaan kaupan syntymisestä teki helppoa "luottamus yritysten välillä ja kokemus hyvästä yhteistyöstä".
Pelit

| Julkaistu | Nimi | Alusta(t) | Julkaisija(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Omikron: The Nomad Soul | Microsoft Windows, Sega Dreamcast | Eidos Interactive |
| 2005 | Fahrenheit | Microsoft Windows, PlayStation 2, Xbox | Atari, Inc. |
| 2010 | Heavy Rain | Microsoft Windows, PlayStation 3, PlayStation 4 | Sony Computer Entertainment |
| 2013 | Beyond: Two Souls | Microsoft Windows, PlayStation 3, PlayStation 4 | Sony Computer Entertainment |
| 2018 | Detroit: Become Human | Microsoft Windows, PlayStation 4 | Sony Interactive Entertainment |
| TBA | Star Wars Eclipse | TBA |  |
Kritiikkiä

Tammikuussa 2018 kolme ranskalaista tahoa mukaan lukien Le Monde esittivät syytöksiä studiossa olevasta epäterveellisestä studiokulttuurista: epäsopivasta käytöksestä, henkilöstön ylityöllistämisestä ja seksistisien tai rasistisien vitsien sallimisesta. Yhtiön johtohenkilöt David Cage ja Guillaume de Fondaumière kiistävät syytökset.
Yhtiö haastoi Le Monden ja Mediapart-sivuston oikeuteen syytöksistä johtuen. Yhtiö on hävinnyt yhden tapauksen yhtä työntekijää koskien.
Aiheesta muualla

quanticdream.com – Virallinen sivu (englanniksi)
Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Rhyniophyta

| Rhyniophyta |
| --- | --- |
 Rhynia gwynne-vaughanii- lajin rekonstruktio
Fossiili
 Myöhäissiluuri - Varhaisdevoni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  †Rhyniophyta*  Cronquist 1966, emend Banks 1975
Alakaari::  †Rhyniophytina  Banks, 1968
Luokka::  †Rhyniopsida  Kryshtofovich 1925
Lahko::  †Rhyniales
Heimo::  †Rhyniaceae  Smith, 1955
Katso myös
   Rhyniophyta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rhyniophyta on sukupuuttoon kuollut putkilokasvien kaari. Niitä esiintyi siluurikaudelta devonikaudelle, ja ne olivatkin alkeellisimpia ja ensimmäisiä putkilokasveja ja samalla ensimmäisiä maalla eläneitä kasveja. Ne olivat rakenteeltaan yksinkertaisia ja niillä oli vain vähän oksia. Niiden osat eivät olleet pitkälti erilaistuneet, eikä niillä ollut lehtiä tai kukkia. Kaareen kuului luokka Rhyniopsida ja suvut Rhynia ja Cooksonia. Rhyniophyta muistutti joitakin sammalten ja putkilokasvien välimuotoja, kuten Horneophytonia ja Aglaophytonia.
Aiheesta muualla

http://lifeofplant.blogspot.fi/2011/01/rhyniophyta.html