stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Technoboy
Diskografia > Remixit

Bitte ein Beat! - Beat 3 - EMI 2002
Harder March 3 - Sony Music 2002
ID&T Hardhouse - ID&T 2002
Blutonium Presents Hardstyle Vol. 1 & 2 - EMI 2003
Blutonium Presents Hardstyle Vol. 3 - Ministry of Sound 2004
Defqon 1 2004 - Universal 2004
Oxa Hardstyle Night Vol. 2 - Oxa 2005
Club Rotation Vol. 8 - Warner 1999
Atmoz 10 - The Sound Of The Clubs - EMI 2000
Kernkraft 400 - Diverse 2000
Trance Files 2000 The Final Yearmixes - ID&T 2000
Hardstyle European Hard Trance - Capitol Records
Talousihme

Talousihme on nimitys eräiden maiden historiassa ajanjaksoille, jolloin kansantalous kasvoi voimakkaasti. Nimitystä käytetään muun muassa seuraavista:
Länsi-Saksan talousihme (Wirtschaftswunder , Saksan talousihme) toisen maailmansodan jälkeen
nimellä wirtschaftswunder viitataan myös samanaikaiseen kehitykseen Itävallassa
Japanin talousihme toisen maailmansodan jälkeen
Italian talousihme toisen maailmansodan jälkeen
Kreikan talousihme toisen maailmansodan jälkeen
Espanjan talousihme Francon valtakauden loppuaikoina
Etelä-Korean talousihme (myös Han-joen talousihme) Korean sodan jälkeen
Chilen ihme Pinochetin diktatuurin aikana
Theseus-maalari

| Theseus-maalari |
| --- | --- |
 Sileeni ja eläimiä. Yksityiskohta Theseus-maalarin maalaamasta skyfoksesta, n. 510–490 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa.
Kuollut: 400-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 510/505–490/485 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka
Theseus-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuosina 510/505–490/485 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hän maalasi usein Theseukseen liittyviä aiheita.
Theseus-maalari oli viimeisiä merkittäviä mustakuviomaalareita ja toimi aikana, jolloin useimmat olivat jo siirtyneet punakuviotekniikkaan. Hänen maalauksensa ovat varsin laadukkaita ajalle, jolloin mustakuviomaalaus muutoin taantui. Theseus-maalarin nimiin on laitettu noin 200 eri vaasia. Hän maalasi erityisesti skyfoksia ja lekyyttejä. Maalausten aiheina on muun muassa mytologiaa, juhlijoita ja urheilijoita.
Teoksia

Kyathos, n. 510–490 eaa.
Skyfos, n. 500 eaa.
Skyfos, n. 500 eaa.
Skyfos, n. 500 eaa.
Lekyytti, n. 500 eaa.
Särkijärvi (Orivesi, Myllykulma)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°40′24″N, 24°45′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Luukkaanjokeen 
Järvinumero:  35.761.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99 m  
Rantaviiva:  1,971 km  
Pinta-ala:  10,128 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Vinkiän Myllykulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Paljasvuoren kaakkoispuolella olevan Särkivuoren juurella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja eteläiset rinteiset rannat ovat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Vinkiän kautta kulkevalta yhdystieltä 3289.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsä- ja pelto-ojaa. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 650 metrin päässä Luukkaanjokeen.
Särkijärvi (Mäntyharju, Tyllilä)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°29′28″N, 26°50′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Hiukkaseen 
Järvinumero:  14.974.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,6 m  
Pituus:  790 m  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  2,026 km  
Pinta-ala:  14,862 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Tyllilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 790 metriä pitkä, 490 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Simunanjoen valuma-alueeseen (14.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Sävel on vapaa

Sävel on vapaa on Yle Radio 1:n konserttimusiikin puhelintoivekonsertti, jota on lähetetty suorina lähetyksinä noin kerran kuukaudessa lauantai-iltaisin. Ensimmäinen Sävel on vapaa -lähetys kuultiin huhtikuussa 1970.
Historiaa

1970-luvun alussa Suomen kaukopuheluverkon kehittyminen antoi Yleisradiolle mahdollisuuden ryhtyä tekemään uudenlaisia ”phone in” -tyyppisiä suoria radio-ohjelmia, joissa kuuntelijoilla oli mahdollisuus keskustella studiojuontajien kanssa puhelimitse. Ylen musiikkitoimittaja Aino Pätiälä ideoi vuorovaikutteisen ohjelman klassisen musiikin ystäville Yleisradion kattavaan äänilevystöön tukeutuen. Huhtikuun 1970 koelähetyksen jälkeen Sävel on vapaa sai vakituisen paikan Yleisradion Yleisohjelman ja sitten Yle Radio 1:n ohjelmistossa.
1970-luvulla Sävel on vapaa -ohjelmaan kuului myös musiikkiaiheinen tietokilpailu, jossa oikeasta vastauksesta sai palkinnoksi klassisen musiikin LP-levyn. Levypalkintoja jaettiin kaikkiaan pari tuhatta kappaletta. Joulukuussa 1980 Suomen itsenäisyyspäivänä aloitettiin yhteistyö ruotsalaisen Sveriges Radion suomenkielisen toimituksen kanssa, jossa kerran vuodessa myös ruotsinsuomalaisilla oli mahdollisuus toivoa musiikkia ja keskustella juontajien kanssa. Ohjelmaideasta tuli suosittu ja se siirrettiin itsenäisyyspäivästä uudenvuodenpäiväksi.
1980-luvulla aloitetut teemaillat ovat kehittyneet nykyiseen muotoonsa, jossa muun muassa kansanmusiikille, hengellisille musiikille, jazzille ja lapsiyleisölle on omia puhelintoivekonserttejaan. Yle Radio Suomessa lähetetään kevyen musiikin Puhelinlangat laulaa -ohjelmaa viikoittain perjantai-iltaisin.
Sävel on vapaa -ohjelman alkuvuosien pitkäaikainen ja pidetty juontaja oli pianotaiteilija Meri Louhos. Myös Sauvo Puhtila ja Ilkka Kuusisto olivat suosittuja juontajaääniä.
Lokakuussa 2010 vietettiin ohjelman 40-vuotisjuhlaa ja runsaan nelituntisen juhlalähetyksen emäntänä oli musiikkitoimittaja Inari Tilli. Hänen vierainaan lähetyksessä oli neljä juontajakonkaria menneiltä vuosilta: pianisti Meri Louhos, kuoronjohtaja Seppo Murto, musiikkitoimittaja Helena Hannikainen ja kapellimestari Atso Almila. Muita juontajia olivat eri aikoina Carl-Erik Creutz, Paavo Helistö, Raimo Lintuniemi ja Lassi Nummi
Ajankäyttösyistä ohjelmassa ei voida soittaa laajoja teoksia kokonaan, vaan vain niiden yksittäisiä osia ja muita lyhyempikestoisia klassisen musiikin teoksia.
Ohjelman toteutus

Helsingin Sanomat kuvaili vuonna 1973 Sävel on vapaa -lähetysten silloista kulkua. Radionkuuntelijoiden toiveita otti vastaan viisi klassisen musiikin hyvin tuntevaa lankapuhelimiin vastaajaa, jotka saivat illan mittaan satoja toivomuspuheluja. Valtaosa soittajista oli tuolloin miehiä. Puhelun aikana kukin vastaaja täytti paperilomakkeen, jonka puhelun jälkeen vei juosten tarkkaamoon Aino Pätiälälle. Hän valikoi toiveista kiinnostavimmat ja otti puheluja korttelin toisessa päässä sijainneeseen Ylen levystöön, jossa työntekijät pystyivät hetkessä selvittämään löytyykö toivottua esitystä äänilevynä tai nauhoituksena. Vastauksesta riippuen tarkkaamossa nostettiin sitten pahvikyltin KYLLÄ- tai EI-puoli näkymään lasin takana työskenteleville studiojuontajille. He juttelivat lähetykseen päässeen soittajan kanssa sen aikaa, kun levystössä haettiin äänite hyllystä ja tuotiin se juosten tarkkaamoon. Juontajat hyvästelivät soittajan, kun VALMIS-kyltti kertoi että äänite oli saatu lähtövalmiiksi levylautaselle tai nauhuriin.
Aiheesta muualla

Sävel on vapaa Yle Radio 1:n sivustolla
Tampereen radioyhdistys

Tampereen radioyhdistys oli Tampereen ensimmäinen yleisradio-ohjelmaa lähettänyt yhteisö. Teknillisesti se perustui insinööri Arvi Hauvosen ja muidenkin radiolähetyskokeiluihin, mistä kasvoi myöhemmin Yleisradionkin Tampereen radio.
Historia

Tampereen Radioyhdistys perustettiin joulukuussa 1923. Tuolloin Suomen Radioyhdistys oli jo olemassa, mutta Tampereen yhdistyksen liittymisestä sen jaostoksi ei oltu valmiita päättämään. Puoltatoista viikkoa myöhemmin Tampereen radioyhdistys päätti lopettaa toimintansa ja sen jäsenet liittyivät Suomen Radioyhdistykseen.
Tästä huolimatta huhtikuussa 1924 perustettiin Tampereen Radioyhdistys, jonka yksi tarkoituksista oli ylläpitää ajanmukaista radiolähetystoimintaa Tampereen kaupungissa ja ainakin avustaa mahdollisuuksien mukaan sellaista. 1927 muutettujen sääntöjen mukaan radioaseman ylläpitäminen Tampereella tai tässä avustaminen on yhdistyksen tehtävänä vain jos se katsotaan tarpeelliseksi. Yhdistys ei katsonut olevansa enää valtakunnallisen yhdistyksen alaosasto.
Historia > Arvi Hauvosen kokeilu Kuljun ja Lepolan huviloilta

Radiokokeiluja harjoitti Tampereen teknillisestä opistosta valmistunut insinööri Arvi Hauvonen, joka oli palvellut varusmiehenä 1918 radiojoukoissa. Keväällä 1923 Tampereen Radio sai lähetysluvan, jonka mukaan suurin sallittu allonpituus oli 300 metriä ja lähetysteho enintään 20 W. Hauvonen , OH3NB , aloitti sähkötyksellä, mutta jo kesällä 1923 lähetti puhelähetyksiä AM:llä. Hänen kanssaan toisessa vaiheessa kokeiluja suoritti myös insinööri Lauri Tiitola (1895–1978). Tampereen kaupunkialueen ulkopuolella olevat lähetykset kuuluivat hyvin Tampereen keskustassa 10 W:lla kaksi- tai kolmielektrodiputkisille radiovastaanottimille.
Historia > Tampereen puhelinosuuskunnan ja Tammerkosken yleisradioasemat

Kuljun ja Lepolan huviloiden jälkeen kolmanneksi lähetyspaikaksi muodostui Tampereen puhelinosuuskunnan talon ullakko. Aluksi studiona oli Tampereen puhelinosuuskunnan toimiston eteinen verhoilla muusta tilasta eristettynä. Radioyhdistys hankki pianon. Koska studio sijaitsi samassa rakennuksessa kuin ravintola Villensauna, saatiin ohjelmaksi ravintolamusiikkiakin. Antenni kaupungin alueella saatiin 20 metrin korkeuteen ja luvan uusien ehtojen mukaisesti lähetysteho kaksinkertaiseksi, 10 W:sta 20 W:iin. Marraskuun alusta 1923 ohjelmissa oli jo useimmiten äänilevymusiikkia kolmena tai neljänä iltana viikossa. Lanka-antenni, rysäantenni, vedettiin teatterin ja Ruuskasen talon välille.
Ensimmäinen yleisölle tarkoitettu ohjelma oli 3. joulukuuta 1923. Joulupäivänä 1923 radioitiin joulusaarna. Tampereen kaupunkialueella kuuluivat lähetykset hyvin kidevastaanottimillakin. Helmikuussa Tampereen Radioyhdistys anoi lähetystehojen korottamisen sallimista 20 W:sta 250 W:iin. Valtioneuvosto oli myöntänyt yleisradioluvan suomalais-yhdysvaltalaiselle lakimiehelle, Toivo H. Nektonille, minkä vuoksi ei katsottu voitavan sallia Tampereen Radioyhdistyksen kilpailua. Koska Toivo H. Nekton ei käynnistänyt yleisradiotoimintaa määräajassa, sallittiin Tampereen Radioyhdistyksen  huhtikuussa 1924 lisätä lähetystehonsa vuoden ajaksi 250 W:iin. Kuitenkaan yhdistys ei kyennyt tähän heti huhtikuussa, vaan lähetysteho jäi 30 – 50 W:iin.
Vakinainen ohjelmatoiminta alkoi 1. joulukuuta 1924, kun ohjelmaa oli neljänä iltana viikossa, mihin sisältyi sunnuntaisin myös jumalanpalvelus.
Historia > Pyynikin näkötornin radioasema

Valtion tuella maaliskuussa 1930 saatiin valmiiksi Lahden suurasemalla valmistettu radiolähetin Pyynikin näkötorniin. Tammerkosken radioasema jäi toissijaiseksi ja sen laitteet myytiin suojeluskunnille. Tammerkosken radioaseman hoitaja Georg Horne jatkoi myös Pyynikin radioasemalla.
Historia > Tampereen Radio

Tampereen Radioyhdistyksen yleisradioaseman nimeksi vakiintui toukokuussa 1924 alusta Tampereen Radio, kutsuhuudoltaan (nykyisin kutsumerkki) OH3NBA. Tätä ennen asematunnus ja lähetyslupa oli ollut Arvi Hauvosen, OH3NB.
Tammerkosken yleisradioaseman lähetysantenni vedettiin Tammerkosken yli Tammerkosken rannalle teatteritalolta. Kuuluvuudeksi muodostui kideradiovastaanottimilla 40 km ja Itämerellä laivoilla jopa 900 km kolmielektrodiputkisella radiovastaanottimella. Seuraavana vuonna, 1925, Tampereen Radioyhdistys sai luvan 500 W:n lähetystehoon, mikä laajensi kuuluvuutta entisestään. Studio sai tilaa teatteritalosta, kun johdot vedettiin sinne.
Maaliskuussa 1925 alkoi Suomen Radioyhdistys lähettää kuuntelijakorvauksellista ohjelmaa. Tampereen Radioyhdistyksen lähetykset rahoitettiin lahjoitus- ja arpajaistoiminnoin.
Tampereen radio lähetti ensimmäisen radiouutislähetyksen, radioreportaasin, syksyllä 1925, kun nainen oli hypännyt Tammerkoskeen. Tästä aiheutuneen loiskaduksen oli kuullut Tampereen radion studiossa äänilevyjä soittava Arvi Hauvonen. Hän vaihtoi levysoittimen lähetteenä mikrofoniin ja alkoi selostaa tapahtumia. Paljon radionkuuntelijoita tuli paikalle ja nainen pelastettiin.
1926 perustetun Yleisradion perustamisen jälkeen 1927 Tampereen Radion lähetykset tulivat jokapäiväisiksi. Kun Tampereen 150-vuotisjuhlia varten päätettiin rakennuttaa Pyynikin näkötorni, sen tiloihin sijoitettiin myös Tampereen Radion laitehuone, jotta tornia voisi käyttää toisena lähetysmastona. Lokakuussa 1929 valmistuneen tornin lähetysaseman tekniikan auttoi alkuun posti- ja lennätinhallitus. Lähetyslaiteisto valmistettiin Tampereelta 1928 Lahteen siirtyneen Arvi Hauvosen johtamalla Yleisradion Lahden suurasemalla.
Tampereen radion Pyynikin näkötornin radiolähetysasema valmistui maaliskuun alussa 1930 ja Yleisradio uskoi sen Tampereen Radioyhdistyksen hoidettavaksi vuoden loppuun. Tampereen Radioyhdistyksen Tammerkosken radioasema jäi varalähetysasemaksi. Sen koneisto myytiin suojeluskuntajärjestölle maaliskuussa 1930 ja Tammerkosken rannalla ollut asemarakennus myytiin kivijalattomana 950 markalla huutokaupassa. Tampereen Radioyhdistys keskittyi häiriöiden poistamiseen ja neuvontaan.
| Aika | tapahtuma |
| --- | --- |
1922- syksy: Arvi Hauvosen radiolähetyskokeilut Perälän huvilalta Kuljusta Lempäälästä Leo Lindellin ohjeiden mukaan rakennettulla radiolähettimellä  
1922- syksy: Arvi Hauvosen radiolähetyskokeilut Lepolan huvilalta Pyhäjärveltä Härmälästä. 
1923-11-01: Arvi Hauvosen radiolähetykset alkoivat Tampereen puhelinosuuskunnalta, Hämeenkatu 26:sta kutsumerkkillä NB3, Tampere.
1923-12: Tampereen radioyhdistyksen perustaminen
1924-05-07: Tampereen radioyhdistys rekisteröitiin ja Arvi Hauvosen, 3NB:n, myöhemmän OH3NB:n, lähetyslupa siirtyi yhdistykselle OH3NBA:ksi. 
1924-syksy: Tampereen radio siirtyy Hämeenkatu 26:sta Tammerkosken rannalle
1926: Tampereen radiolla 2000 radiomaksun maksanutta kuuntelijaa. 
1930-maaliskuu: Tammerkosken rannalta Pyynikin näkötorniin posti- ja telehallituksen kustantamalla ja Lahden suurasemalla rakennetuin laittein.
Aiheesta muualla

Yle Uutisten verkkosivut
Yle Radio Suomi Tampereen lähetysikkuna (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Tampereen yhteystiedot Radio Suomen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Näin Yle toimii: Ylen aluetoimitukset
Yle Uutisten artikkeli: Radio otti ensiaskeleet Tampereella 90 vuotta sitten
Tampereen Radioyhdistys Yleisradion Elävässä arkistossa
Yle Radio Suomen aluetoimitukset
Lepolan huvila Tampereen Härmälässä
Pyynikin näkötorni
Talouskasvatus

Talouskasvatus on osa kuluttajakasvatusta. Kodin raha-asioiden hoitoa opetetaan kotitalouden oppiaineessa yleensä perusopetuksen seitsemännellä vuosiluokalla. Lisäksi taloustietoa opetetaan yhteiskuntaopissa, matematiikassa ja käsityössä. Taloustietoa voidaan opettaa myös valinnaisaineiden yhteydessä. Taloustiedon tavoitteena on oppia perustiedot ja -valmiudet yksityistalouden hoidosta. Oppijoiden tulee pystyä huolehtimaan omasta ja tulevan perheensä taloudesta sekä ymmärtää yksityisen kulutuksen ja yhteiskuntatalouden välisiä yhteyksiä. Taloustiedossa käsitellään käytännön taloudenpitoa, hankintoja ja ostamista, säästämistä, lainaamista, laskujen maksamista, yksityistalouden merkitystä, talouden suunnittelua ja seurantaa sekä taloudellisten ongelmien ratkaisuja.
Hyvässä talouskasvatuksessa opittavat asiat yhdistyvät arkielämää vastaavaksi kokonaisuudeksi. Oleellista on opintokokonaisuuksien ajoitus ja varmistuminen siitä, että oppijoille avautuu asioiden välillä olevat yhteydet. Talouskasvatuksen toteutumiseen ei riitä pelkkä yksityistalouden menetelmien opiskelu. Talouden lainalaisuuksien  ja yksilön toiminnan ymmärtäminen edellyttävät kuluttamiseen liittyvien arvojen, asenteiden ja ihmisen valintojen taustalla olevien systeemien käsittelyä.Taloustiedon kohderyhmänä nähdään kaikenikäiset kuluttajat kehitysvaiheen edellytysten mukaisesti.
Talouskasvatuksen puutteet näkyvät lasten ja nuorten hyvinvoinnissa. Talouskasvatusta voidaan opettaa joko makro- tai mikrotaloutta painottaen. Talouden ymmärtäminen edellyttää molempien tasojen käsittelyä, mutta oman elämän hallinnan kannalta tärkeintä on yksityis- eli mikrotalouden oppiminen. Talouskasvatus onnistuakseen edellyttää myös muiden kuluttajakasvatuksen osa-alueiden oppimista.
Tesaurus

Tesaurus  on kontrolloitu asiasanasto. Se listaa asiasanoja, joiden yhteydessä ilmaistaan niiden vastaavuussuhteita, hierarkkisia suhteita ja assosiaatiosuhteita muihin asiasanoihin. Asiasanasto luodaan kuvailukielen avulla, jossa ei sallita synonyymejä, vaan kutakin käsitettä voi kuvata vain yksi termi. Sanaston rajaamisen tarkoituksena on parantaa tiedon löydettävyyttä. Termien välisillä suhteilla pyritään auttamaan tiedonhakijaa löytämään oikea termi ja keksimään uusia hakutermejä. Tutkimalla aihepiirin sanastoa hakijan on mahdollista laajentaa tai tarkentaa hakuaan.
Tesauruksessa termien sisällöllisiä viittaussuhteita  voivat olla
ekvivalenssi- eli vastaavuussuhteet, joilla ohjataan käyttämään tiettyä asiasanaa. Ne voidaan esittää viittauksella KÄYTÄ ja KT (= korvaa termin). Esimerkiksi:
aaveet: KÄYTÄ kummitukset
kummitukset: KT aaveet, haamut
hierarkkiset suhteet, joita esitetään viittauksella LT = laajempi termi (BT = engl. broader term) tai ST = suppeampi termi (NT = engl. narrower term). Esimerkiksi:
kaalit: LT vihannekset; ST keräkaali, kiinankaali
assosiaatiosuhteet, jotka ovat löyhempiä kuin hierarkiasuhteet, esitetään viittauksella RT = rinnakkaistermi (RT = engl. related term). Esimerkiksi:
akrobaatit: RT sirkustaiteilijat
Asiasanaindeksointia alettiin kehittää 1800-luvun lopulla, ja se on kehittynyt rinnakkain luokituskaavojen kanssa. Asiasanaindeksointi on vakiintunut dokumenttien sisällönkuvaamisen välineeksi, sillä asiasanojen luonnollinen kieli on käyttäjille ymmärrettävämpää kuin luokituskaavojen numero- tai kirjainsymbolit.
Esimerkkejä

Synonyymisanakirja listaa sanoja ja niiden synonyymejä. Hyvä apu esimerkiksi kirjallisuustekstien kirjoittamiseen.
Matematiikkatesaurus listaa sanoja ja termejä, jotka liittyvät kategoriaan matematiikka.
NASAn oma tesaurus listaa aiheeseen liittyviä termejä.
Lääketieteen tesaurus listaa termejä, joilla kuvaillaan lääketieteellisiä dokumentteja.
Aiheesta muualla

Kansallinen ONKI-ontologiakirjastopalvelu Asiasanastoja eri aihepiireistä
Ta Néa

| Ta Néa> Τα Νέα |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Athinaïká Néa
Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Lambrakis Press Group
Levikki:  53 000
Perustettu:  1931
Sitoutuneisuus:  keskusta-vasemmistolainen
Kotikunta:  Ateena
Kotimaa:  Kreikka
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  ma–su
Kieli:  kreikka
Aiheesta muualla
www.tanea.gr
Ta Néa (kreik. Τα Νέα, ”Uutiset”) on kreikkalainen päivittäin ilmestyvä sanomalehti, jota julkaistaan Ateenassa. Se on ilmestynyt vuodesta 1931, alun perin nimellä Athinaïká Néa (Αθηναϊκά Νέα). Sen omistaa Lambrakis Press Group, joka omistaa myös sanomalehden To Víma.
Lehti on puoluekannaltaan keskusta-vasemmistolainen ja tukenut aiemmin sosiaalidemokraattista PASOK-puoluetta. Kreikan sotilasjuntan aikana lehti vastusti junttaa. Ta Néa oli aiemmin Kreikan suosituin sanomalehti, mutta on sittemmin menettänyt asemiaan. Lehden levikki on 53 000.
Aiheesta muualla

Τα Νέα. Sanomalehden verkkosivut. (kreikaksi)
Talousjohtaja

Talousjohtaja (englanniksi chief financial officer, CFO) on yrityksen talousasioista vastaava henkilö, josta voidaan käyttää myös nimitystä talouspäällikkö.
Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°45′04″N, 24°05′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Myllyjärveen 
Järvinumero:  35.887.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,7 m  
Rantaviiva:  5,236 km  
Pinta-ala:  55,504 ha  
Saaria:  2 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on kaksi selvästi erottuvaa niemeä, joista Haukanpesännokka on pitempi. Järven perukoille jää viisi lahtea, ja sen luoteispäässä sijaitsee kaksi saarta, joiden pituudet ovat yli 50 metriä. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven itäpäähän asti ulottuu Räyskälän lentokenttä, jonka kiitotie päättyy rannan tuntumaan. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Räyskälästä lähteviltä teiltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat myös lampien laskuojia. Järven eteläpäähän laskee Kaidan laskuoja, jonka valuma-alueella ovat myös Perslammi ja Honkalammi. Haukanpesännokan viereen laskevat suo-ojia, jotka ovat myös Pikku- ja Keski-Pompun laskuojia. Järven luoteispäähän laskevat Pikku Särkijärvi, Pohjaton ja Mälkiä yhteistä ojaa myöten. Myös osa Viiverin vesistä kulkeutuvat tänne. Järven oma laskuoja Särkijärvenoja laskee Pikku-Heinun, Heinunlammin ja Myllyjärven kautta Kaartjärveen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi laski ”Heino lampeen”, joka oli nykyistä paljon suurempi järvi. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy itärannassa kaksi rakennusta, joille tulee tiet Räyskälästä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli jo 25 mökkiä. Järven itärantaan asti ulottui Räyskälän lentokentän luode-kaakko-suuntainen kiitotie.