stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kay Purcell

| Kay Purcell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. joulukuuta 1963 Lancashire, Englanti
Kuollut: 23. joulukuuta 2020 (57 vuotta)
Kansalaisuus:  Iso-Britannia
Ammatti:  näyttelijä
Lapset:  kolme lasta
Aiheesta muualla
IMDb 
Kay Purcell (6. joulukuuta 1963 – 23. joulukuuta 2020) oli brittiläinen näyttelijä. Hänet muistetaan ehkä parhaiten draamasarjasta Emmerdale, jossa hänen roolihahmonsa oli Cynthia Daggert. Hän aloitti näyttelemisen vuonna 1995 ja esiintyi uransa aikana monissa muissakin televisio-ohjelmassa, kuten sarjassa Waterloo Roadin koulu.
Purcellilla todettiin rintasyöpä vuonna 2017. Joulukuun 2020 alussa, päivää ennen 57-vuotissyntymäpäiväänsä, hän kertoi sairastavansa terminaalivaiheessa olevaa maksasyöpää. Purcell kuoli 57-vuotiaana 23. joulukuuta 2020.
Aiheesta muualla

Kay Purcell Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kielekekorvake

Ahvenvidan (Potamogeton perfoliatus) varren ja lehden yhtymäkohdassa olevat vaaleat, kalvomaiset kielekekorvakkeet
Kielekekorvake on osalla vitakasveista tavattava kalvomainen lisäke lehtien ja varren yhtymäkohdassa. Kielekekorvakkeiden kokoa ja ulkonäköä voi käyttää yhtenä tuntomerkkinä vitojen lajinmäärityksessä.
Kielekekorvake voi muistuttaa ulkonäöltään korvaketuppea.
Karen Pritzker

| Karen Pritzker> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1958 (ikä 65–66)
Muut tiedot
Omaisuus:  5,0 miljardia dollaria (3/2018)
Yritys:  Hyatt, LaunchCapital LLC
Karen Pritzker (s. 1958) on yhdysvaltalainen sijoittaja, elokuvatuottaja, hyväntekijä ja miljardööriperijätär. Hän on Pritzkerin miljardöörisukua, johon kuului alkuvuonna 2018 yhteensä 11 dollarimiljardööriä. Hänen isoisänsä oli kiinteistö- ja sijoitustoiminnalla rikastunut lakimies A. N. Pritzker, joka loi pohjan kolmen poikansa sittemmin perustamalle Marmot-teollisuuskonsernille (nyttemmin myyty osaksi miljardööri Warren Buffettin Berkshire Hathawaytä) ja Hyatt-hotellikonsernille. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Karen Pritzkerin omistusten arvoksi 5,0 miljardia dollaria.
Pritzker toimii yritysten alkuvaiheen rahoitukseen osallistuvassa LaunchCapital LLC -sijoitusyhtiössä ja mikroluototukseen keskittyvässä Grameen America LLC -yhtiössä. Hän on perustanut ja johtaa Grameen America LLC:n Seedlings -säätiötä, joka pyrkii tukemaan fyysisistä tai psyykkisistä sairauksista kärsiviä perheitä.  Elokuvatuottaja Pritzker toimii KPJR Films -elokuvayhtiönsä kautta; yhtiö on tuottanut muutamia muutosta edistämään pyrkiviä dokumenttielokuvia aiheenaan dysleksia, resilienssi ja lapsuuden traumaattisista kokemuksista toipuminen. Hän on myös ollut perustamassa ja tukenut My Hero Project -verkkosivustoa.
Pritzker on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon (B.A.) Northwestern-yliopistossa. Hän on naimisissa sijoittaja Michael Vlockin kanssa ja heillä on neljä lasta. Pariskunta on tehnyt rahalahjoituksia muun muassa Yalen yliopistolle, Teach for America -hankkeelle ja Michael J. Foxin säätiön Parkinsonin tautia koskevaan tutkimukseen.
Hänen sisaruksiaan ovat Jennifer Pritzker (s. 1950) ja Linda Pritzker (s. 1953), jotka ovat myös miljardööriperijöitä.
Käännös suomeksi
Kangaslampi (Saarijärvi, Riekko)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°42′27″N, 25°04′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.614.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  184 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,458 km  
Pinta-ala:  8,508 ha  
Tilavuus:  0.000097 km³ 
Keskisyvyys:  1,14 m  
Suurin syvyys:  2,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Riekon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 560 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 97 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Saarijärven–Lumperoisten alueeseen (14.614) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 184 metriä mpy.
Karnak

Karnakin temppelialue.
Temppelialueen lähellä on turisti- ja matkamuistoliikkeitä. Kuva vuodelta 2006.
Karnak on egyptiläinen paikkakunta ja se oli joskus osa Thebaa, Egyptin uuden valtakunnan aikaista pääkaupunkia. Se sijaitsee noin 3 km Luxorin temppelistä pohjoiseen.
Karnakin temppeli oli useiden vuosisatojen ajan muinaisen Egyptin uskonnollinen keskus, johon jokainen faarao teki omat lisärakennuksensa tai muutoksensa. Se oli Amon-kultin päätemppeli, mutta siellä palvottiin muitakin jumalia ja jumalattaria. Karnakin temppelialue on maailman suurin, jopa 48 hehtaarin kokoinen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karnak Temple World Monuments Fund. Viitattu 1.8.2018.
Karnak Temple dates from around 2055 BC to around 100 AD Discoveringegypt.com. Viitattu 1.8.2018.
Drower, Margaret Stefana & Dorman, Peter F.: Karnak Encyclopædia Britannica. Viitattu 1.8.2018.
Jarus, Owen: Karnak: Temple Complex of Ancient Egypt Live Science.  30.11.2012. Viitattu 1.8.2018.
Katalonian ympäriajo 2018

Katalonian ympäriajo 2018 oli järjestyksessään 98. maantiepyöräilyn Katalonian ympäriajo. Kilpailu alkoi Calellassa 19. maaliskuuta ja päättyi Barcelonassa 25. maaliskuuta 2018. Kokonaiskilpailun voitti Movistar-tallin Alejandro Valverde.
Etapit

| Etappi | Päivä | Reitti | type | Pituus (km) | Voittaja | Kokonaiskilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1  | 19. maaliskuu | Calella – Calella | Keskivaikea vuorietappi | 152,3 |  Álvaro Hodeg |  Álvaro Hodeg |
| 2  | 20. maaliskuu | Mataró – Valls | Keskivaikea vuorietappi | 175,6 |  Alejandro Valverde |  Alejandro Valverde |
| 3  | 21. maaliskuu | Sant Cugat del Vallès – Camprodon | Vuorietappi | 153,2 |  Thomas De Gendt |  Thomas De Gendt |
| 4  | 22. maaliskuu | Llanars – La Molina | Vuorietappi | 170,8 |  Alejandro Valverde |  Alejandro Valverde |
| 5  | 23. maaliskuu | Llívia – Vielha e Mijaran | Keskivaikea vuorietappi | 212,9 |  Jarlinson Pantano |  Alejandro Valverde |
| 6  | 24. maaliskuu | La Pobla de Segur – Torrefarrera | Mäkietappi | 117 |  Maximilian Schachmann |  Alejandro Valverde |
| 7  | 25. maaliskuu | Barcelona – Barcelona | Keskivaikea vuorietappi | 154,8 |  Simon Yates |  Alejandro Valverde |
Kesäyö (maalaus)

Kesäyö on turkulaisen modernistin ja surrealistin Otto Mäkilän öljyvärimaalaus kankaalle, 70×90 cm, vuodelta 1938. Maalaus ostettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1939.
Maalaus kokoaa yhteen Mäkilän maalausten 1930-luvun kehityksen piirteitä. Etualalla on mystinen naishahmo, joka antaa syvyysvaikutelmaa, ja taustalla heinäseipäitä pellolla vähävaloissa joskaan ei aivan pimeässä kesäyössä. Maalauksessa näkyy Mäkilän kiinnostus ihmisen kaksijakoiseen olemukseen. Naisen kasvot ja kesäöinen maisema - eli sisäinen ja ulkoinen todellisuus ovat maalauksessa läsnä.
Mäkilän aiheet olivat muuttuneet synkemmiksi hieman ennen maailmansotaa.
Hän oli 1930-1931 Pariisissa opiskellessaan saanut virikkeen siirtyä kohti mystistä unimaailmaa ja surrealismia. Mäkilän taiteeseen vaikutti tutustuminen Pablo Picasson, Henri Matissen ja Marc Chagallin teoksiin, joista erityisesti Chagall johdatti häntä kohti surrealismia.
Kesäyö samoin kuin Poésie olivat runollisia näkyjä, jotka muistuttivat ihmisen yhteydestä luontoon, niissä oli mukana panteistista salaperäistä ja tuntematonta maailmaa. Niissä oli siten uusia vaihtoehtoja sisäiseen maailmaansa sulkeutuneelle ihmiselle. Mäkilän oppaana tämänsuuntaisissa ajatuksissa oli ollut Rabindranath Tagore.
Modernismi ja klassismi yhdistyvät usein Mäkilän maalausten hahmoissa. Niissä on antiikin piirteitä kuten egyptiläisten tapaan kuvatut silmät ja picassolaista hahmojen kubistisuutta.
Horisonttiviiva tuo mukaan tilaan ja sijoittaa hahmot mielen maisemaan.
Aiheesta muualla

Teos Ateneumin sivuilla[vanhentunut linkki]
Kangaslampi (Viitasaari, Taimoniemi)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°08′29″N, 25°46′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.421.1.073
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,1 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,401 km  
Pinta-ala:  1,141 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Taimoniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy.
Kesäyliopisto

Kesäyliopistot ovat alueellisen koulutustarjonnan organisaatioita, jotka järjestävät avointa yliopisto-opetusta sekä ammatillista täydennyskoulutusta. Suomessa on 20 kesäyliopistoa. Ne antavat opetusta 124 paikkakunnalla (v. 2007) ympäri Suomea.
Kesäyliopistojen toiminta on ympärivuotista. Vuosittain kesäyliopistoissa opiskelee lähes 63 000 henkilöä. Vuonna 2007 
kursseja tai opintojaksoja oli yhteensä 4 812, joissa opiskeli kaikkiaan 114 099 osallistujaa.
Avoin yliopisto-opetus kesäyliopistoissa
tarkoitettu nuorille ja aikuisille
ikärajoja tai pääsykokeita ei ole
kuka tahansa voi tutustua akateemiseen opiskeluun
voi suorittaa jo valmiiksi arvosanoja
voi parantaa mahdollisuuksiaan onnistua korkeakoulun pääsykokeissa
opiskelijoilla on periaatteessa mahdollisuus käyttää ns. avoimen väylää eli suorittaa opintoja avoimessa yliopistossa valmiiksi 60 opintoviikkoa ja siirtyä sitten varsinaiseksi opiskelijaksi ilman pääsykoetta. Käytännössä mahdollisuudet tähän vaihtelevat suuresti korkeakouluittain ja oppiaineittain
jo korkeakoulussa kirjoilla olevat jouduttavat valmistumistaan tai laajentavat opintojaan kesäyliopisto-opinnoilla ja tenttisuorituksilla
avoin yliopisto-opetus järjestetään yhteistyössä korkeakoulujen kanssa. Se on korkeakoulujen opetussuunnitelmien mukaista ja vastaa sisällöltään, vaatimuksiltaan ja tasoltaan sekä opettajien pätevyyden osalta korkeakouluissa edellytettyä tasoa
suorituksista annettavilla todistuksilla on sama arvo kuin korkeakoulujen antamilla vastaavilla todistuksilla.
Ammatillinen täydennyskoulutus kesäyliopistoissa
lääninhallitusten ostama ammatillinen lisäkoulutus
työnantajien tilaama henkilöstökoulutus
omaehtoinen ammatillinen täydennyskoulutus, jonka opiskelija itse kustantaa
ammatillissivistävä koulutus
TE-keskusten ostama työvoimakoulutus
oppisopimuskoulutus.
Kielikoulutus kesäyliopistoissa
yliopistollinen kielten opetus
ammatillinen lisäkoulutus eri ammattiryhmille, mm. opettajille suunnattu kielikoulutus
harrastetavoitteinen kielikoulutus
ulkomailla järjestettävä kielikurssitoiminta.
Muu opetus kesäyliopistoissa
Ns. vapaatavoitteinen koulutus:
harrastetavoitteiset kurssit
valmentava opetus
yleisöluennot ja ikääntyvien yliopistotoiminta.
Opetus on kaikille avointa aikaisemmasta pohjakoulutuksesta tai iästä riippumatta. Ennakkoilmoittautuminen vaaditaan.
Aiheesta muualla

Suomen kesäyliopistot
Selvitys kesäyliopistojen toiminnasta vuonna 2007 (Arkistoitu – Internet Archive)
Kankamo

| Kankamo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°12′31″N, 24°27′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  Kankamonpuro 
Järvinumero:  35.656.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,5 m  
Rantaviiva:  1,76 km  
Pinta-ala:  17,273 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKankamo 
Kankamo  on Keski-Suomessa Keuruulla Korpelanperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,3 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Poikkeleenpuron valuma-alueeseen (35.656) se kuuluu.
Kapingaselli

| Kapingaselli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Onttosarviset Bovidae
Alaheimo::  Gasellit Antilopinae
Suku::  Punagasellit Raphicerus
Laji::  melanotis
Kaksiosainen nimi
 Raphicerus melanotis  (Thunberg, 1811) 
Katso myös
   Kapingaselli Wikispeciesissä   Kapingaselli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapingaselli eli mustakorva-antilooppi (Raphicerus melanotis) on Etelä-Afrikassa elävä pienikokoinen sorkkaeläinlaji. Se on yksi kolmesta punagasellien suvun (Raphicerus) antilooppilajista.
Koko ja ulkonäkö

Kapingasellit ovat melko tanakkarakenteisia. Niiden säkäkorkeus on 45–55 senttiä ja paino 8–23 kiloa. Vain uroksilla on sarvet. Ne ovat suorat ja piikkimäiset, 6,5–13 senttiä pitkät. Jalat ovat hennot ja lyhyet. Takajalat ovat hieman etujalkoja pidemmät. Sarvien keskipituus on 8 senttiä. Hajurauhaset ovat hyvin kehittyneet. Turkin karvat ovat jänteviä ja kovia. Turkki on väriltään punertavanruskea ja sitä täplittävät etenkin selässä niskasta jalkojen yläosaan ulottuvalla alueella valkoiset karvat, jotka saavat turkin näyttämään harmahtavalta. Valkoisia karvoja on harvemmassa sivuilla ja kaulassa. Myös ruumiin alapuoli on ruskea, mutta haaleampi kuin selkäpuoli. Kurkku on punertavankeltainen. Urokset ovat naaraita tummempia. Hyvin pitkissä, harmaanruskeissa korvissa on valkoiset sisäreunat. Häntä on lyhyt, väriltään punertavanruskea. Takajaloissa on valesorkkapari vuohisnivelen yläpuolella. Hampaita on yhteensä 32. Kapingaselli muistuttaa paljon punagasellia, mutta lajit erotetaan toisistaan kapingasellin valkoisten karvojen avulla.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kapingaselli on Etelä-Afrikan tasavallassa endeeminen laji. Sitä tavataan Länsi- ja Itä-Kapin provinssien rannikkoalueilla maan eteläosassa. Se on alueella paikoin yleinen. Levinneisyys rajoittuu lähes täysin fynbosin kasvillisuusvyöhykkeeseen.
Peitteinen kasvillisuus on kapingasellille tärkeää. Sen elinympäristöä ovat tiheiköt, pensastot ja fynbos. Mukautuvana lajina sitä tavataan myös ihmisen muokkaamasta ympäristöstä, kuten viinitarhoista ja viljelyksiltä, joilla ne voivat aiheuttaa vahinkoa. Kapingaselli ei ole uhanalainen ja kanta on pääosin vakaa. Merkittäviä uhkia ei ole, vaikka peitteisen kasvillisuuden häviäminen ja tiheä väestö voivatkin aiheuttaa paikallista taantumista. Esimerkiksi Addon kansallispuistossa ylitiheä norsukanta on tuhonnut lajin elinympäristöä. Kapingasellia tavataan seitsemässä kansallispuistossa ja lukuisilla muilla suojelualueilla sekä laajalti yksityismailla.
Elintavat

Kapingasellit elävät yksin tai pareittain. Laji on pääasiassa yöaktiivinen, mutta se liikkuu myös varhaisaamulla ja myöhäisillalla. Rauhoitetuilla alueilla ne voivat liikkua myös päivisin pilvisessä ja viileässä säässä. Päivisin ne voivat levätä pensaikossa tai kivien varjossa. Kapingasellit ääntelevät vain kiinniotettuina. Ääntely on määkimisen tapaista huutoa. Ne käyttävät paljon aikaa turkkinsa puhdistamiseen ja sukimiseen. Uhan havaitessaan ne jäävät mieluummin makaamaan litteinä ja liikkumattomina piiloon aluskasvillisuuteen kuin pakenevat. Ne välttävät pakenemista viimeiseen asti. Jahdattuina ne voivat pillastua epätasaiseen ja mutkittelevaan juoksuun, joka tekee niistä vaikeasti seurattavan takaa-ajajalle. Tärkein viestintäkeino lajikumppaneihin on haju. Kaikilla yksilöillä olevat reviirit ovat selvärajaisia. Urokset eivät siedä toisiaan. Urokset ovatkin hyvin reviiritietoisia. Reviirit merkitään ulosteilla ja silmän edessä ja jaloissa olevien hajurauhasten eritteillä. Kilpailevat urokset voivat käyttää reviirinpuolustuksessa myös sarviaan. Kapingasellin vihollisia ovat sakaalit, leopardit, keisarijalokotkat, pytonit ja ihmiset.
Elintavat > Ravinto

Kapingasellien mieliravintoa ovat viiniköynnöksen versot. Ne syövät myös heiniä, hedelmiä ja puiden ja pensaiden lehtiä. Ne saavat tarvitsemansa veden yleensä ravinnon mukana, mutta juovat vettä tilaisuuden tullen.
Elintavat > Lisääntyminen

Useimmat kapingasellit synnyttävät syys-joulukuussa, mutta poikasia syntyy ympäri vuoden. Kantoaika kestää kuusi kuukautta, ja naaras saa kerralla yhden vasan. Lisääntymiskäyttäytyminen on samankaltaista kuin punagasellilla. Vasan turkki on tummempi kuin emolla. Vasa pysyttelee piilossa ensimmäiset kuukaudet, kunnes pystyy huolehtimaan itsestään. Se vieroitetaan noin kolmen kuukauden päästä. Hyvissä oloissa naaras voi saada kaksi poikasta vuodessa.
Kauhalammi

| Kauhalammi |
| --- | --- |
 Kauhalammin läntistä reunaa.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Kauhajoki
Koordinaatit:  62°12′16″N, 22°26′49″E
Järvinumero:  36.044.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,7 m 
Pinta-ala:  0,137 km² 
 fiKauhalammi 
Kauhalammi on Kauhajoen kaakkoisosassa, Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston alueella sijaitseva Kauhanevan suoalueen suurin lampi. Lampi sijaitsee 167,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Kauhalammia kiertää pitkospuureitistö. Väriltään lammen vesi on ruskeaa.
Kauhalammin rannassa on laituri, jolta voi mennä uimaan lampeen. Viralliset uimarannat kansallispuistosta kuitenkin puuttuvat. Puiston alueella on ainoastaan Kauhalammista sallittua kalastaa ja sielläkin vain pilkillä ja mato-ongella. Lammen pohjoispuolella on luontotorni.
Kauhalammi on osa Karvianjoen vesistöä. Nykyisessä Suomen valuma-aluejaossa se luetaan Karvianjoen vesistön sisällä Aunesluoman valuma-alueeseen. Ehdotetussa uudessa Suomen valuma-aluejaossa se luetaan saman vesistön sisällä Kauhaluoman valuma-alueeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauhalammi Wikimedia Commonsissa
Kay Panabaker

| Kay Panabaker |
| --- | --- |
 Kay Panabaker vuonna 2007.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stephanie Kay Panabaker
Syntynyt: 2. toukokuuta 1990 (ikä 34) Orange, Texas, Yhdysvallat
Näyttelijä
Aktiivisena:  2001–2012
Merkittävät roolit:  Nikki (Summerland)
Aiheesta muualla
kaypanabaker.com
IMDb 
Elonet
Stephanie Kay Panabaker (s. 2. toukokuuta 1990 Orange, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen näyttelijä, joka tunnetaan ehkä parhaiten Nikkin roolista Summerland-televisiosarjassa. Hän esiintyi myös Disney Channelin sarjassa Poika tulevaisuudesta sekä vieraili sarjoissa Greyn anatomia, Aavekuiskaaja, Weeds, Zackin ja Codyn viiden tähden elämää ja Miehen puolikkaat.
Panabaker näytteli nuorena useissa teattereissa aina Chicagosta Philadelphiaan ja Atlantaan. Hänen isosiskonsa Danielle Panabaker on myös näyttelijä. Panabaker opiskeli Kalifornian yliopistossa historiaa ja valmistui ennen kuin täytti 18 vuotta.
Panabaker näytteli C.S.I.-sarjassa Catherine Willowsin tytärtä. Sitä ennen hän teki vierailevia lapsirooleja sarjoissa kuten Teho-osasto ja Seitsemäs taivas. Hänellä oli myös merkittävät roolit elokuvissa Fame (2009) ja Cyberbully (2011).
Panabaker lopetti näyttelemisen vuonna 2012 ja työskentelee nykyään eläintarhassa.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Monsterit Oy | useita äänirooleja |  |
| 2002 | Dead Heat | Samantha, ”Sam” |  |
| 2007 | Moondance Alexander | Moondance Alexander |  |
| 2007 | Neiti Etsivä | George Fayne |  |
| 2007 | Prinssi ja kerjäläispoika | Elizabeth |  |
| 2009 | Fame | Jenny Garrison |  |
| 2011 | Cyberbully | Samantha Caldone |  |
| 2012 | Little Birds | Allison |  |
| 2012 | Beverly Hills Chihuahua 3: Viva la Fiesta! | Rosa | äänirooli |
| Vuosi | Nimi | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Port Charles | Sara | 1 jakso |
| 2002 | Teho-osasto | Melissa Rue | jakso: ”The Letter” |
| 2002 | Seitsemäs taivas | Alice Brand | jakso: ”Regarding Eric” |
| 2002–2003 | Angel | Tyttö | Jaksot: ”Forgiving”, ”Habeas Corpses” |
| 2003 | The Division | Susie Jenkins | jakso: ”Cold Comfort” |
| 2003 | The Brothers García | Carrie Bauer | jakso: ”Moving On Up” |
| 2004–2005 | Summerland | Nicole ”Nikki” Westerly | vakituinen rooli; 26 jaksoa |
| 2004–2005 | Poika tulevaisuudesta | Deborah ”Debbie” Berwick | 13 jaksoa |
| 2005 | Mom at Sixteen | Macy nuorena | kreditoimaton rooli; televisioelokuva |
| 2005 | Näkijä | Elisha | jakso: ”Penny for Your Thoughts” |
| 2005 | Life Is Ruff | Emily Watson | Disney Channelin elokuva |
| 2006 | Kaikki alkoi päiväkirjasta | Jamie Bartlett | Disney Channelin elokuva |
| 2006 | Jake Long – amerikkalainen lohikäärme | Cheerleader Lacey | äänirooli; jakso: ”Bring It On” |
| 2006–2011 | C.S.I. | Lindsey Willows | 6 jaksoa |
| 2007 | The Winner | Vivica | jakso: ”Single Dates” |
| 2007 | Miehen puolikkaat | Sophie | jakso: ”Tucked, Taped and Gorgeous” |
| 2007 | Zackin ja Codyn viiden tähden elämää | Amber | jakso: ”First Day of High School” |
| 2007 | Custody | Amanda Gordon | Televisioelokuva |
| 2007 | Weeds | Amelia | jakso: ”He Taught Me How to Drive By” |
| 2007 | Boston Legal | Abby Holt | jakso: ”The Chicken and the Leg” |
| 2007 | Aavekuiskaaja | Marlo Sinclair | jakso: ”Bad Blood” |
| 2008 | Greyn anatomia | Emma Anderson | jakso: ”All by Myself” |
| 2009 | Paljastavat valheet | Emily Lightman | pilottijakso (kohtaukset poistettu) |
| 2009 | Mental | Aysnley Skoff | jakso: ”Manic at the Disco” |
| 2010 | Perhesiteet | Kitty Walker nuorena | kaksiosainen jakso: ”Time After Time” |
| 2010 | Secrets in the Walls | Lizzie | Televisioelokuva |
| 2010–2011 | No Ordinary Family | Daphne Nicole Powell | vakituinen rooli; 20 jaksoa |
| 2011 | Kova laki: Erikoisyksikkö | Vicki Harris | jakso: ”Spiraling Down” |
Katalonian sisällissota

Katalonian sisällissota joka tunnetaan myös nimellä "Sota Juhana II:ta vastaan", oli vuosina 1462–1472 käyty sisällissota Katalonian ruhtinaskunnassa, joka kuului silloin Aragonian kruunun alaisuuteen. Sodan osapuolina olivat Aragonian kuningas Juhana II:ta kannattaneet kuningasmieliset ja Katalonian ruhtinaskunnassa kuninkaan vallasta riitaantuneet Katalonian perustuslailliset. Ranskalaiset tukivat sodassa kuningasmielisiä, mutta myös Katalonian perustuslaillisia. Katalonialaiset, jotka kannattivat Juhana II:n poikaa Vianan prinssi Kaarlea, lähettivät sodan aikana muutamia kruununtavoittelijoita vastatoimena Juhanan teoille. Barcelona pysyi katalonialaisten tukikohtana sodan loppuun asti.