stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Huutijärvi

Huutijärven koulu
Huutijärvi on osa-alue, kylä ja kaupunginosa 14 Kangasalan keskustan kaakkoispuolella Pirkanmaalla. Kylässä oli vuoteen 1604 Sarsanvirta, jossa vesi virtasi Längelmävedestä Roineeseen ja jossa oli myllyjä. Vuonna 1604 Sarsanvirta kuivui Kostianvirran synnyttyä Pälkäneellä. Virran rannalta on löydetty useita kivikautisia asuinpaikkoja, ja alue on eräs Suomen vanhimmista tunnetuista asuinalueista jääkauden jälkeiseltä ajalta. Kylän koillispuolella virtaa Vääksynjoki Vesijärvestä Längelmäveteen. Längelmäveden nykyinen lasku-uoma on Kaivannon kanava, joka sijaitsee pari kilometriä Huutijärveltä kaakkoon.
Kylä on ollut keskiajalla myös merkittävä teiden risteyskohta; siellä yhtyivät Kangasalan kautta kulkevaa harjujaksoa seurannut Etelä-Suomen tärkeimpiin kuulunut maantie Hämeestä Pohjanmaalle sekä historiallinen Vanha Laukaantie, joka lähti Längelmäveden ja Vesijärven välistä kannasta pitkin Länkipohjan ja Jämsän kautta Keski-Suomen suuntaan. Huutijärvellä toimi myös kestikievari. Päätieverkon numeroinnin myötä Huutijärvestä tuli 1930-luvun lopulla Tampereen ja Hämeenlinnan välisen valtatie 3:n, Tampereen ja Lahden välisen valtatie 12:n sekä Tampereen ja Jyväskylän välisen valtatie 9:n risteyskohta. Parikymmentä vuotta myöhemmin valmistui uusi tieyhteys (nykyisin seututie 325) Huutijärveltä Sahalahden ja Kuhmalahden kautta Kuhmoisiin. Valtatie 9 siirrettiin 1970-luvulla kulkemaan Tampereelta Kangasalan pohjoisosien kautta Orivedelle ja samoihin aikoihin valmistui valtatie 12:n uusi linjaus noin kilometrin päähän vanhasta tienristeyksestä.
Etymologinen tausta kylän nimelle lienee se, että virran yli kulki lautta, ja mikäli se oli toisella rannalla, jouduttiin huutamaan, jotta se tuli yli. Kylässä on muun muassa huoltoasema, lähikauppa, hautausmaa, ammattikoulu ja kalanviljelylaitos. Kylässä on myös oma ala-aste, Huutijärven koulu.  Kylästä löytyy myös Wääksyn kartano, jossa asui 1500-luvulla Juhana Herttuan rakastettu Kaarina Hannuntytär.
Aiheesta muualla

Kävelyretki Huutijärvellä (Kangasalan kunnan sivut) (Arkistoitu – Internet Archive)
Huppukukkakasvit

| Huppukukkakasvit |
| --- | --- |
 Merileikkopähkinä (Barringtonia asiatica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Huppukukkakasvit Lecythidaceae  A.Rich.
Synonyymit
 Asteranthaceae R.Knuth, nom. cons.  Barringtoniaceae F.Rudolphi, nom. cons.  Foetidiaceae Airy Shaw  Gustaviaceae Burnett  Napoleonaeaceae A.Rich.  Rhaptopetalaceae Tiegh.  Scytopetalaceae Engl., nom. cons. 
Katso myös
   Huppukukkakasvit Wikispeciesissä   Huppukukkakasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huppukukkakasvit (Lecythidaceae) on kaksisirkkaisten kukkivien kasvien heimo. Heimoon kuuluu noin 25 sukua niiden määritelmistä riippuen, ja noin 300 lajia. Huppukukkakasvit ovat trooppisten alueiden puita, pensaita ja liaaneja.
Kuvaus

Huppukukkakasvit ovat puuvartisia kasveja, usein puita, joskus pensaita tai liaaneja. Heimon lajien lehdet ovat yksinkertaiset, ehyet tai hammaslaitaiset. Kukat ovat kaksineuvoisia, ja niissä on 3–4 verholehteä sekä 4–5 terälehteä. Kukinnot ovat rakenteeltaan joko terttuja tai tähkiä. Hedelmä on rakenteeltaan marja tai kota.
Heimon lajeja tavataan lähes kaikkialla trooppisella vyöhykkeellä, sekä joillain subtrooppisilla alueilla. Suurin lajirunsaus on trooppisessa Etelä-Amerikassa ja Länsi-Afrikassa.
Luokittelu

Huppukukkakasveja tunnetaan 340 lajia 25 suvusta, jotka jakautuvat viideksi alaheimoksi.
Luokittelu > 1. Napoleonaeoideae Bentham

Alaheimossa on kaksi sukua ja 11 lajia trooppisessa Länsi-Afrikassa. Lehtiasento on kaksirivinen, lehdet sahalaitaisia ja toisinaan korvakkeellisia. Teriö on yhdislehtinen, ja kymmenen hedettä on kasvanut siihen kiinni; hedeparit vuorottelevat joutoheteiden kanssa, joita on kaksi kiehkuraa. Sikiäimen pinnalla on vartaloton luotti. Hedelmä on yksi- tai useampisiemeninen luumarja.
Luokittelu > 2. Scytopetaloideae O. Appel

Sukuja kuusi, lajeja 21 Afrikassa ja Pohjois-Brasiliassa. Lehtiasento on kaksirivinen, ja lehdet ovat pienikorvakkeiset. Kukkaperät ovat nivelikkäät. Verhiö on yhdislehtinen, ja terälehdet voivat olla paksuja ja tyvestä yhteen kasvaneita. Heteitä on paljon, ja ne kiinnittyvät teriöön. Sikiäin on kehänpäällinen tai puoleksi -alainen, ja siinä on suhteellisen pitkä ja hoikka vartalo. Hedelmä on selkäluomainen kota tai avautumaton, usein yksisiemeninen.
Luokittelu > 3. Lecythidoideae Beilschmied

Alaheimo käsittää kymmenen sukua ja 215 lajia, jotka kaikki kasvavat trooppisessa Amerikassa. Lehtiasento on kaksirivinen tai kierteinen (vuorottainen). Heteenpalhot ovat vetääntyneet kokoon kärjestään. Kukassa voi olla mesiäinen. Hedelmä on kannellinen, harvoin avautumaton, ja siemenessä on toisinaan turvonnut kannatin tai vaippa. Runsaslajisimmat suvut ovat Eschweilera (noin sata lajia) ja Gustavia (40 lajia).
Luokittelu > 4. Barringtonioideae Beilschmied

Alaheimossa on kuusi sukua ja 88 lajia, joista peräti 70 kuuluu leikkopähkinöiden (Barringtonia) sukuun. Alaheimo on levinneisyydeltään paleotrooppinen. Lehtiasento on kierteinen, ja korvakkeiden asemassa on rauhaset. Kukassa on rengasmainen mesiäiskehrä ja pitkä vartalo. Hedelmä on tavallisesti yksisiemeninen, avautumaton.
Luokittelu > 5. Foetidioideae Engler

Alaheimon ainoa suku (Foetidia) käsittää 18 lajia, jotka kasvavat Tansaniassa, Madagaskarilla, Komoreilla, Mauritiuksella ja Réunionilla. Kukassa on puutuva verhiö, ei ollenkaan teriötä, erilliset heteet, huomaamaton mesiäinen ja kolme- tai neliosainen vartalo.
Luokittelu > Suvut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Abdulmajidia  Allantoma  Asteranthos  Barringtonia — leikkopähkinät  Bertholletia — parapähkinäpuut  Careya  Cariniana  Chydenanthus  Corythophora |  Couratari  Couroupita — kuulapuut  Crateranthus  Eschweilera  Foetidia  Goeldinia  Grias — manguapuut  Gustavia  Lecythis |  Napoleonaea  Petersianthus  Planchonia  Brazzeia  Oubanguia  Pierrina  Rhaptopetalum  Scytopetalum |
Kuvia

Leikkopähkinälajin Barringtonia racemosa kukkia.
Parapähkinät ovat parapähkinäpuun (Bertholletia excelsa) siemeniä, eivät varsinaisia pähkinötä.
Kanuunankuulapuu (Couroupita guianensis) hedelmineen.
Iivar Tavast

Iivar Arvidinpoika Tavast (k. 27. syyskuuta 1599 Viipuri) oli suomalainen sotilas, joka toimi yhtenä aateliston sotapäälliköistä nuijasodassa. Hänet muistetaan julmasta toiminnastaan Nyystölän taistelussa, jossa hän surmautti kaikki antautuneet talonpojat.
Iivar Tavast kuului niin sanottuun toiseen suomalaiseen Tavast-sukuun ja syntyi joskus 1570-luvun alkuvuosina. Hänen vanhempansa olivat vuonna 1588 aateloitu sotapäällikkö Arvid Henrikinpoika Tavast ja Margareta Martintytär. Tavast opiskeli vuonna 1591 jonkin aikaa Königsbergin yliopistossa, mutta ei tiettävästi suorittanut mitään tutkintoa. Palattuaan Suomeen hän siirtyi sotilasuralle ja hänestä tuli Axel Kurckin ratsulippueen neljänneksenmestari. Vastineena ratsupalvelusta hän sai vuonna 1592 rälssivapauden kolmelle tilalle, joista hän valitsi asuinpaikakseen Karsbyn tilan Tenholassa. Tavast omisti myös Kosken Kurjalan kartanon. Hän nai vuonna 1596 linnanpäällikkö Sten Fincken tyttären Katarina Fincken.
Tavast tunnettiin väkivaltaisena miehenä. Vuosien 1596–1597 nuijasodassa hän palveli aluksi Knut Jönsinpoika Kurckin alipäällikkönä. Hän joutui aluksi perääntymään nuijamiesten tieltä Pirkkalassa, mutta osallistui muutamaa päivää myöhemmin voitokkaaseen Nokian taisteluun. Klaus Fleming lähetti Tavastin kukistamaan Pohjois-Hämeen kapinallisia talonpoikia, jotka Tavast kohtasi Padasjoen Nyystölässä tammikuussa 1597. Kun Tavast ei onnistunut valloittamaan rynnäköllä kapinallisten leiriä, hän turvautui samanlaiseen petokseen kuin Fleming Nokialla: Tavast lupasi säästää vastustajiensa hengen, jos nämä antautuisivat, mutta antautumisen jälkeen hän kuitenkin määräsi kaikki surmattaviksi viimeiseen mieheen. Julma menettely järkytti monia Suomen aatelisiakin ja teki Tavastista epäsuositun.
Sigismundin ja Kaarlen valtataistelun aikana Arvid ja Iivar Tavast kuuluivat kuningas Sigismundin uskollisiin kannattajiin. Kaarle-herttuan joukot hävittivät Tavastin tilan tehdessään ensimmäisen sotaretken Länsi-Suomeen vuoden 1597 lopulla. Vuoden 1599 toisen sotaretken aikana Tavast toimi sigismundilaisten alipäällikkönä Itä-Suomessa samalla kun hänen isänsä oli Viipurin linnan päällikkönä. Kun Viipuri 23. syyskuuta antautui, järjesti Kaarle-herttua viipymättä Arvid ja Iivar Tavastille pikaoikeudenkäynnin, jossa heidät tuomittiin kuolemaan. Heidät mestattiin Viipurin verilöylyssä 27. syyskuuta niin sanotun Munkkilähteen luona Viipurin Pantsarlahdessa. Tavastin kotitila Karsby takavarikoitiin.
Tavastin poika Steen Iivarinpoika Tavast peri Kurjalan kartanon. Hän sai vuonna 1644 kuolemantuomion miestaposta.
If I Had You (täsmennyssivu)

If I Had You voi viitata seuraaviin asioihin:
”If I Had You”, Adam Lambertin kappale vuodelta 2010
”If I Had You”, Al Bowllyn ja Rudy Valléen tunnetuksi tekemä musiikkikappale vuodelta 1928
”If I Had You”, Dire Straits -yhtyeen kappale albumilta ExtendedancEPlay (1983)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”If I Had You”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hjalmar Johan Gabriel Grahn

Hjalmar Johan Gabriel Grahn (14. huhtikuuta 1849 Juuka – 9. tammikuuta 1899 Helsinki) oli suomalainen apteekkari ja valtiopäivämies.
Grahnin vanhemmat olivat nimipastori Jonas Gabriel Grahn ja Fredrika Gustava Järnefelt. Grahn oli apteekkioppilas Tammisaaressa 1863, farmaseutiksi hän valmistui 1869 ja proviisoriksi 1873. Hän tuli apteekkariksi Kotkaan 1875, mutta harjoitti kaupungissa muutakin liiketoimintaa. Grahn sai kunnallisneuvoksen arvon 1894 ja apteekkioikeudet Helsingissä samana vuonna. Hän oli myös Helsingin apteekkareiden lääkevaraston toimitusjohtaja. Apteekkinsa Grahn myi 1897. Kotkassa hän oli kaupunginvaltuusmies 1881–1894 ja toimi myös valtuuston puheenjohtajana. Grahn oli porvarissäädyssä Kotkan edustaja valtiopäivillä 1897.
Ihanteellinen maisema

| Ihanteellinen maisema |
| --- | --- |

Nimi:  Ihanteellinen maisema
Tekijä:  Werner Holmberg
Valmistumisvuosi:  1860
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Ihanteellinen maisema on Werner Holmbergin maalaus vuodelta 1860.
Maalauksen vasemmassa laidassa olevien koivujen takaa avautuu pastoraalinäkymä, jossa istuu yksinäinen paimentyttö lehmien ympäröimänä.
Maisema on peräisin Norjasta, Holmbergin häämatkalta Ringerikessä. Aihetta kuitenkin pidetään suomalaisena, ja sen nimenä on ollut myös Suomalainen maisema, vanhoja korkeita koivuja kasvava.
Aiheesta muualla

Ihanteellinen maisema.  Valtion taidemuseo – Taidekokoelmat. Arkistoitu 30.4.2013.
Icon Clan

Icon Clan on Jyväskylässä perustettu, englanniksi laulava suomalainen rock’n roll -yhtye. Yhtye on kiertänyt runsaasti Eurooppaa ja levyttää saksalaiselle Whirlwind Recordsille. Icon Clan on julkaissut kolme albumia, Drive-in Religionin vuonna 2001 ja Cottonfield Gospelin vuonna 2003. Yhtyeen uusin albumi Rock n' Roll Rodeo julkaistiin 23. elokuuta 2010.
Kokoonpano

Janne-Jussi Kontoniemi – rummut
Jakub Grajewski – basso, taustalaulu
Miika Partala – kitara, laulu
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Perttu Sutinen – basso
Levytykset

Drive-In Religion (2001)
Cottonfield Gospel (2003)
Rock n' Roll Rodeo (2010)
Igor Sikorsky

| Igor Sikorsky |
| --- | --- |
 Igor Sikorsky (1960).
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. toukokuuta 1889 Kiova
Kuollut: 26. lokakuuta 1972 (83 vuotta) Connecticut
Insinööri
Koulutus:  Kiovan polytekninen instituutti, Kiovan polytekninen instituutti, Pietarin merikadettikoulu ja Q4348927
Igor Sigorsky (1914)
Igor Sikorsky (25. toukokuuta 1889 Kiova – 26. lokakuuta 1972 Connecticut) oli amerikanvenäläinen ilmailun pioneeri. Hänen saavutuksiaan ovat ensimmäinen nelimoottorinen lentokone ja ensimmäinen moderni helikopteri.
Opiskelu

Sikorsky syntyi Kiovassa venäläis-ukrainalais-puolalaiseen sukuun. Sikorskyn isä oli lääkäri ja psykologian professori. Hänen äitinsä oli myös koulutukseltaan lääkäri, mutta ei koskaan työskennellyt lääkärinä. Sikorskyn äidin kiinnostus taiteeseen sekä Leonardo da Vincin elämään ja töihin vaikutti epäilemättä nuoren Igorin varhaisiin kokeiluihin lentolaitteiden pienoismalleilla. Sikorsky rakensi 12-vuotiaana pienen kuminauhan avulla toimivan helikopterin, joka nousi ilmaan.
Sikorsky suoritti tutkinnon Pietarin laivastoakatemiassa, opiskeli tekniikkaa Pariisissa ja pääsi 1907 Pietarin polyteknillisen instituutin koneenrakennusosastolle. Hän ei suorittanut siellä loppututkintoa vaan palasi Pariisiin 1907, joka oli tuolloin ilmailun kehityksen keskus.
Kuvagalleria

Ilja Muromets, matkustajakoneesta pommikoneeksi muutettu lentokone.
S-38-lentoveneen piirustuksia
S-42-lentovene
Sikorsky R-4 –helikopteri vuodelta 1946
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Igor Sikorsky Wikimedia Commonsissa
Iivar Maununpoika Särkilahti

Iivar Maununpoika Särkilahti (Stiernkors, k. 27. syyskuuta 1573 Turku) oli suomalainen sotapäällikkö. Hän osallistui Turun linnan piiritykseen vuonna 1563, kun Juhana-herttua piti sitä hallussaan. Hän osallistui myös Tanskan sotaan, oli vuosina 1567–1568 Suomen käskynhaltija ja vuonna 1568 Ruotsissa Eerik XIV:n joukkojen ylipäällikkö, kun herttuat nousivat kapinaan. Jäätyään tappiolle hän siirtyi uusien vallanpitäjien puolelle, palasi Suomeen ja oli päällikkötehtävissä Venäjän sodassa.
Särkilahti joutui syyskuussa 1576 Turun linnassa juominkien aikana riitaan ja tappeluun Arvid Stenbockin kanssa. Seuraavana päivänä Särkilahti hyökkäsi uudelleen Stenbockin kimppuun, jolloin tämä löi hänet miekalla kuoliaaksi. Stenbock vangittiin myöhemmin kuningas Juhana III:n määräyksestä.
Ies

Niskaies
Intialainen mies kantaa vettä yksinkertaisella ikeellä.
Ies on veto- tai kantolaite, jonka avulla härkä tai härkäpari vetää kuormaa tai maatalousvälinettä. Useimmiten iestetään kaksi härkää. Erimallisia ikeitä käytetään eri kulttuureissa ja erirotuisille härille. Ihmiset voivat käyttää iestä kantamiseen.
Niskaies
Sarvi-ies kiinnitetään päähän sarvien etu- tai takapuolelle. Veto kohdistuu sarviharjanteeseen ja otsaan.
Säkäies
Kuvaannollinen merkitys

Ikeen alle pakottamista verrataan alistamiseen. Antiikin kulttuureissa oli tapana pakottaa kukistettu vihollinen alittamaan symbolinen ies, joka oli muodostettu keihäistä tai miekoista. Nykypäivään säilynyt osa tästä tavasta on perinne nostaa miekat tanaan sotilaallissa häissä, jonka jälkeen morsiuspari kulkee miekkojen alitse.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ies Wikimedia Commonsissa
Hjalmar Johansson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hjalmar Johansson |  Hjalmar Johansson |  Hjalmar Johansson |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten uimahypyt
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | 10 m kerroshypyt |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | suorat kerroshypyt |  |
Carl August Hjalmar (”Julle”) Johansson (20. tammikuuta 1874 Karlskrona – 30. syyskuuta 1957 Segeltorp) oli ruotsalainen uimahyppääjä, uimari ja yleisurheilija. Vuoden 1906 kesäolympialaisissa hän kilpaili kaikissa kolmessa lajissa. Vuoden 1908 välikisoissa hän osallistui vain uimahyppyihin sekä uintiin ja vuoden 1912 kesäolympialaisissa pelkkiin uimahyppyihin. Molemmat olympiamitalinsa – kultaa 1908 ja hopeaa 1912 – hän sai kerroshypyissä.
If I Were Sorry

|  If I Were Sorry |
| --- | --- |
 Frans esittämässä kappaletta finaalin pukuharjoituksissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Frans
Levy-yhtiö:  Cardiac Records
Kesto:  3:04
Tyylilaji:  pop, folktronica
Julkaistu:  28. helmikuuta 2016
Säveltäjä(t):  Frans Jeppsson-Wall, Fredrik Andersson, Michael Saxell, Oscar Fogelström
Sanoittaja(t):  Frans Jeppsson-Wall, Fredrik Andersson, Michael Saxell, Oscar Fogelström
Euroviisutiedot
Vuosi:  2016
Maa:  Ruotsi
Kieli:  englanti
Sijoitus:  5.
Pisteet:  261
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
If I Were Sorry (suom. Jos olisin pahoillani) on ruotsalaisen laulajan Fransin kappale, jolla hän edusti Ruotsia vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa Tukholmassa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Fredrik Andersson, Michael Saxell, Oscar Fogelström ja Frans itse.
Frans valittiin Ruotsin euroviisuedustajaksi maaliskuussa 2016. Hän selviytyi suoraan finaaliin Ruotsin ollessa kilpailun isäntämaa. Siellä kappale keräsi 261 pistettä ja sijoittui viidenneksi.
Holosijivskan metroasema

| Holosijivska (Голосіївська) |
| --- | --- |

 Kiovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Obolonsko-Teremkivska-linja
Sijainti:  50°23′51″N, 30°30′30″E
Paikkakunta:  Kiova, Ukraina
Avattu:  15. joulukuuta 2010
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Holosijivska (ukr. Голосіївська) on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 15. joulukuuta 2010.
Galleria

Asemalaituri
Asema rakenteilla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holosijivskan metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vasylkivskan metroasema ▷ Teremkyn metroasema |  |  Obolonsko-Teremkivska-linja |  | Demijivska ▷ Herojiv Dnipra |
muokkaa wikidataa
Hy Zaret

Hy Zaret, alkujaan Hyman Harry Zaritsky New Yorkissa, (21. elokuuta 1907 – 2. heinäkuuta 2007) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä. Hänet muistetaan parhaiten laulusta Unchained Melody (1955), joka lukeutuu 1900-luvun levytetyimpien kappaleiden joukkoon.
Igor Sidorow

Igor Sidorow (oik. Kauno Erkki Kalervo Summala; 23. toukokuuta 1947 Joensuu − 9. toukokuuta 1995 Hyvinkää) oli suomalainen muusikko. Hän soitti 1960-70 -luvuilla useissa Lahtelaisissa yhtyeissä sekä keikka- että studiomuusikkona kosketinsoittimia ja puhaltimia. Yksi hänen tunnetuimmista yhteistyökumppaneistaan oli Esko Rahkonen, jonka levytyksissä ja keikkakokoonpanossa hän toimi vuosia. Igor Sidorow julkaisi omalla nimellään vain yhden soololevytyksen, vuonna 1974 ilmestyneen Iloinen Jouluhammond -albumin.
Musiikkiuran jälkeen Summala toimi sovellussuunnittelijana.
Diskografia

(1974) Iloinen Jouluhammond (Kotka/Satsanga, KOTLP 5)
Hjalmar Kahelin

| Hjalmar Kahelin |
| --- | --- |

Oikeusministeri
 Vennolan I hallitus 15.8.1919 - 30.1.1920  
Edeltäjä:  Karl Söderholm 
Seuraaja:  Karl Söderholm 
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. marraskuuta 1868 Jyväskylä
Kuollut: 9. joulukuuta 1958 (90 vuotta) Helsinki
Ammatti:  juristi
Tiedot
Puolue:  Edistyspuolue
Henrik Hjalmar Kahelin (vuodesta 1937 Kahanpää; 22. marraskuuta 1868 Jyväskylä – 9. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän oli Korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos 1918–1939 ja virkaylioikeuden puheenjohtaja 1926–1939. Kahelin oli oikeusministerinä 1919–1920.
Kahelinin vanhemmat olivat Jyväskylän lyseon rehtori Karl Henrik Kahelin ja Agnes Charlotta Aejmelaeus. Kahelinin puoliso oli vuodesta 1898 opettaja Anna Maria Karolina Wallin, jonka isä oli seminaarinlehtori Olai Wallin. Heillä oli neljä lasta, joista yksi oli suomentaja Aune Brotherus. Kuurojen koulun opettaja ja johtaja Maria Kahelin oli puolestaan Hjalmar Kahelinin sisar.
Kahelin kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1887. Yleisen oikeustutkinnon hän suoritti 1892 ja valmistui varatuomariksi 1895. Hän työskenteli tämän jälkeen asianajajana ja oli asianajotoimisto Kahelin & Walldénin osakkaana vuosina 1897–1900. Hän toimi kanslistina postihallituksessa vuosina 1900–1901, Porvoon hiippakunnan tuomiokapitulin sihteerinä vuosina 1901–1909 sekä senaatin kirkollis- ja opetustoimituskunnan esittelijänä ja sihteerinä vuosina 1909–1918. Suomen itsenäistyttyä Kahelin toimi Korkeimman hallinto-oikeuden jäsenenä ja hallintoneuvoksena 1918–1938 sekä virkaylioikeuden puheenjohtajana 1926–1939. Hän oli myös kustannusyhtiö WSOY:n apulaisjohtaja vuosina 1902–1935 ja Suomi-yhtiön johtokunnan sihteeri 1913–1917. Hän oli WSOY:n perustajan Werner Söderströmin serkku.
Kahelin oli oikeusministerinä Vennolan I hallituksessa elokuusta 1919 tammikuuhun 1920 Kansallisen Edistyspuolueen edustajana. Hän kuului puolueensa oikeistosiipeen ja kannatti useimmista muista ministereistä poiketen aktivistien toteutumatonta suunnitelmaa hyökkäyksestä Pietariin. Hän erosi hallituksesta jo muutaman kuukauden kuluttua, koska ei hyväksynyt eduskunnan joulukuussa 1919 hyväksymää lakia punavankien entistä laajemmasta yleisestä armahduksesta. Kahelin oli myös eduskunnan sivistysvaliokunnan sihteerinä vuonna 1908 ja perustuslakivaliokunnan sihteerinä vuoden 1917 toisilla valtiopäivillä sekä Suomen evankelisluterilaisen kirkon kirkolliskokouksen edustajana vuosina 1928, 1933 ja 1938.
Igor Sijsling

| Igor Sijsling |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. elokuuta 1987 (ikä 37)
Kansalaisuus:   Alankomaat
Tennispelaaja
Pituus:  190 cm
Paino:  87 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2006–
Palkintorahat:  2 222 944 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  52. (17.2.2014)
Voitot/tappiot:  50–90
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2013, 2014, 2015)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2013, 2016)
Wimbledon:  3. kierros (2013)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2012)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  37. (6.1.2014)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  27–44
Aiheesta muualla
www.igorsijsling.com
ITF
ATP
Igor Sijsling (s. 18. elokuuta 1987 Amsterdam) on alankomaalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 52 helmikuussa 2014. Hän on voittanut urallaan yhden ATP-turnauksen nelinpelissä.
Sijsling saavutti nelinpelin turnausvoiton Atlantassa 2013 Édouard Roger-Vasselinin parina. Lisäksi hän pelasi loppuottelussa vuonna 2008 Amersfoortin turnauksessa Jesse Huta Galungin kanssa ja vuonna 2013 Australian avointen loppuottelussa Robin Haasen kanssa ja Roger-Vasselinin parina Bogotássa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Igor Sijsling Wikimedia Commonsissa
Igor Sijslingin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Igor Sijsling ATP:n sivuilla (englanniksi)
Igor Sijsling ITF:n sivuilla (englanniksi)
Honda Avancier

Honda Avancier
Honda Avancier
Honda Avancier on Hondan vuosina 1999–2003 valmistama pitkäakselivälinen viisiovinen hatchback, jota myytiin ainoastaan Japanin markkinoilla.
Avancier muistuttaa idealtaan hieman Renault Vel Satis- ja Opel Signum -malleja – se perustui Accordin pohjalevyyn, mutta korkeampi kori mahdollisti Accord-sedania tai -farmaria suuremmat sisätilat. Takaistuimet ovat erilliset ja keskimmäinen penkki taittuu pöydäksi.
Avancier esiteltiin syyskuussa 1999. Sitä myytiin 2,3-litraisella nelisylinterisellä, tai 3,0-litraisella V6-bensiinimoottorilla. Saatavilla oli vain automaattivaihteisto; esittelyn aikaan 3,0-litraisessa mallissa oli Hondan ensimmäinen viisiportainen automaattivaihteisto. V6-malliin sai lisävarusteena Intelligent Highway Cruise Control -järjestelmän, joka käyttää tutkaa säilyttääkseen turvavälin edellä ajavaan autoon. 2,3-litraisen moottorin yhteyteen sai myös nelivedon.
Vuoden 2003 lopussa Avancierin valmistus päättyi heikkojen myyntilukujen takia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Honda Avancier Wikimedia Commonsissa
Honour the Disorder

| Honour the Disorder Total Devastation |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. huhtikuuta 2008
 Tyylilaji: industrial metal, death metal
 Kesto: 35.16
 Levy-yhtiö: Playground Music
Total Devastationin muut julkaisut
| Wreck 2006 | Honour the Disorder 2008 | Satama 2012 |
Honour the Disorder on Total Devastationin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 16. huhtikuuta 2008.
Kappaleet

High on War – 2.52
Nation of Rats – 3.27
We Want to Believe – 5.10
White Water – 4.03
Denied – 3.30
What Remains – 4.54
Bend in Shape – 3.15
Oblivion – 3.45
Honour the Disorder – 4.20