Keitele Forest
Historia > 2010-luku

2010-luvulla konserni investoi Suomessa yli 200 miljoonan euron arvosta. Keitele Groupilla oli vuonna 2013 yli 300 työntekijää, pääasiassa Keiteleellä. Yhtiöllä oli asiakkaita lähes 30 maassa ja sen liikevaihto oli 135 miljoonaa euroa, josta viennin osuus oli 85 prosenttia. Yrityksen suurimmat markkina-alueet olivat Japani ja Eurooppa. Kesällä 2013 konserni osti Alajärvellä konkurssiin menneen Myllyahon Sahan maa-alueet, rakennukset ja irtaimiston ja aloitti toimintansa siellä seuraavana vuonna.   Kaupan myötä konsernin puun käyttö nousi vuodessa 1,2 miljoonaan kuutiometriin pyöreää puuta, josta tuotetusta sahatavarasta vähintään puolet meni jatkojalostukseen, esimerkiksi sormijatketuksi sahatavaraksi ja liimapuuksi.
Keitele Group avasi vuonna 2015 Kemijärvellä sahan ja liimapuutehtaan entisen sellutehtaan alueelle, jonka se oli ostanut Stora Ensolta. Yksi Euroopan moderneimmista sahoista ja liimapuutehtaista rakennettiin ennätystahdissa, varsinainen rakennustyö kesti alle vuoden. Investoinnin (muun muassa nykyaikainen puutavaran käsittelyasema) arvo oli noin 50 miljoonaa euroa. Täysin automatisoidun sahalinjan maksiminopeus on 220 metriä minuutissa ja sillä sahattiin vuoron aikana 15 000–20 000 tukkia. Keiteleen mukaan linja oli maailman nopein. Tehtaan vuosittainen sahauskapasitteetti oli noin 720 000 kuutiota tukkipuuta. Jalostuksessa käytettiin vain 12–25 senttiä paksua mäntyä, tätä paksummat tukit myydään eteenpäin muille sahayhtiöille. Keitele työllisti Kemijärvellä urakoitsijayhtiöt mukaan laskien noin 120 henkeä
Vuonna 2016 yhtiö kertoi, ettei se ollut tehnyt 35-vuotisen historiansa aikana koskaan tappiota eikä irtisanonut tai lomauttanut kertaakaan henkilöstöään, mikä on harvinainen saavutus suhdanteille herkällä sahateollisuusalalla. Savon Sanomien arvion mukaan Keitele Forestin menestys selittyy sillä, että se on löytänyt asiakkaat, jotka ymmärsivät sahatavaran arvon. Konsernin liikevaihto oli 210 miljoonaan euroa, kasvua edelliseen vuoteen verrattuna oli 19 prosenttia. Yhtiön sahakapasiteetti nousi Kemijärven ja Alajärven investointien valmistuttua yli miljoonaan kuutioon. Yhtiö kertoi myös suunnittelevansa bioetanolitehdasta Kemijärvelle 30 metriä korkeaan rakennukseen, jossa oli aiemmin sijainnut Stora Enson sellutehtaan keittämö ja pesemö. Biopolttoainetta tehtäisiin Keitele Forestin Kemijärven sahan ja liimapuutehtaan sivutuotteista sahanpurusta ja kuoresta. Suunniteltu sellutehdas käyttäisi vuodessa 2,2 miljoonaa kuutiota kuitupuuta tai haketta. Lappi Timber ja Fenniarail solmivat kuljetussopimuksen rautatiekuljetuksista Kemijärven tuotantolaitokselta satamiin.  Suurin osa Keiteleen tuotannosta, 50–60 prosenttia, meni Aasiaan, etenkin Japaniin, Kiinaan ja Etelä-Koreaan.  Kotimaan myynnin osuus tuotannosta oli 10 prosenttia.
Vuonna 2017 Keitele Forest kertoi valmistelevansa kymmenien miljoonien investointiohjelmaa Alajärven sahalleen seuraavana vuonna. Sen kapasiteettia oli tarkoitus nostaa 120 000 kuutiosta 300 000 kuutioon. Vuosina 2014–2017 Keitele investoi sahoihin ja jatkojalostukseen yhteensä 78,6 miljoonaa euroa.
Vuonna 2018 Keitele Group kertoi ostaneensa uuden tuotannonohjausjärjestelmän, jonka avulla saatiin tiedot kaikilta paikkakunnilta reaaliaikaisesti muun muassa raaka-aineen käytöstä, tuotannosta ja sivutuotteista. Järjestelmään keskitettiin myös tarjous- ja tilaustiedot. Elokuussa 2018 päättyneellä tilikaudella konserni liikevaihto oli 265 miljoonaa euroa.