stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Pakkausyhdistys
Pakkaus-lehti

Tiedottamista ja alan kehityksestä kertomista varten yhdistyksellä on Pakkaus-lehti. Lehteä on julkaistu vuodesta 1964 asti. Lehden päätoimittaja on Antro Säilä.
Koulutustoiminta

SPY:n koulutustoiminnan runkona on Pakkausalan peruskurssi (Arkistoitu – Internet Archive), joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1967. Kurssit nimetään järjestyksessä ja syksyllä 2023 alkavan peruskurssin numero on 87. Muita säännöllisesti järjestettäviä koulutustilaisuuksia ovat Ympäristökonferenssi (Arkistoitu – Internet Archive), Flekso Forum, FleksoABC ja PackSummit.
Historia

Suomen Pakkausyhdistyksen (SPY) historian lasketaan alkaneen, kun 10.2.1964 TTH:ssä eli Tehokkaan tuotannon tutkimussäätiössä perustettiin pakkausjaosto. Jaosto perusti vuonna 1961 kannatusyhdistyksen, jonka tavoitteena oli pitää Suomen Pakkausyhdistyksen perustava kokous. Marraskuussa 1963 perustettiin Suomen Pakkausyhdistys ry, jonka säännöt vahvistettiin yhdistysrekisterissä.
Toimitusjohtajat

Aimo Poutiainen 1963–1976
Jorma Hämäläinen 1976–2004
Roger Bagge 2005–2014
Antro Säilä 2015–
Aleksitymia

Aleksitymia (sanatarkasti: ei sanoja tunteille) tarkoittaa persoonallisuuden piirrettä, jolle on ominaista vaikeus tai kyvyttömyys tunnistaa tai kuvata omia tunteitaan ja erottaa niitä ruumiillisista tuntemuksista.
Tutkijat epäilevät, että aleksitymiaa saattaa aiheuttaa aivojen rakenteellinen herkkyys. Muita mahdollisia syitä aleksitymialle ovat varhaislapsuuden vuorovaikutusverkostot ja masennus, joka estää tunteiden ilmaisua.
Aleksitymiaan kuuluu myös ulkoisen maailman yksityiskohtiin ja tapahtumiin keskittyvä ajattelutyyli, jossa mielikuvituksen käyttö on vähäistä.
Aleksitymian on todettu olevan yhteydessä muun muassa syömis- ja paniikkihäiriöihin sekä päihdeongelmiin.
Hämmästys

Hämmästys, myös kummastus, ällistys tai ihmetys, on jonkin yhtäkkisen tai odottamattoman seikan aiheuttama tunnereaktio. Se voi olla myönteinen tai kielteinen, siihen vaikuttaa tapahtuneen asian tärkeys, ja se vaikuttaa muihin samanaikaisesti koettuihin tunteisiin. Jotkut tutkijat eivät pidä hämmästystä tunteena lainkaan, vaan katsovat sen olevan kognitiivinen arvio, joka perustuu tapahtuman todennäköisyyteen.
Hämmästyminen saa ihmisen kiinnittämään huomiota tapahtumaan. Hämmästys edesauttaa myös uteliaisuutta ja oppimista.
Yllättävät myönteiset tapahtumat ovat nautinnollisempia kuin odotetut myönteiset tapahtumat. Vastaavasti yllättävät kielteiset tapahtumat tuntuvat pahemmilta kuin odotetut kielteiset tapahtumat. Tämän johdosta liiallinen itsevarmuus vähentää onnistumisten tuomaa nautintoa ja lisää epäonnistumisten tuomaa mielipahaa. Jälkiviisaus puolestaan lieventäessään hämmästyksen kokemusta tekee onnistumisista vähemmän nautinnollisia mutta epäonnistumisista vähemmän kivuliaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämmästys Wikimedia Commonsissa
Ilo

Iloinen, naurava nainen.
Ilo on myönteinen tunne.
Ilo voi olla passiivista tai aktiivista. Passiivinen ilo tarkoittaa rauhallista oloa ja tyytyväisyyttä asioiden nykytilaan. Aktiiviseen iloon liittyy halu jakaa oma ilo muiden kanssa.
Ilon voimakkuuden tasoja tai lähikäsitteitä ovat lievimmästä vahvimpaan esimerkiksi tyytyväisyys, nautinto ja ekstaasi.
Iloinen ihminen ilmaisee iloaan usein hymyilemällä tai nauramalla. Hymy voi kertoa muustakin kuin ilosta, mutta vauvan hymy on aina luonnollinen ilon ilmaus, sillä vauva ei osaa teeskennellä hymyä.
Iloisuus kiihdyttää sykettä ja verenkiertoa, ja joidenkin tutkimusten mukaan se parantaa myös ongelmanratkaisukykyä. Iloon liittyy itseluottamuksen ja itsetunnon voimistuminen sekä energisyys. Ilon on arveltu jouduttavan ihmisen toipumista sairauksista, stressistä tai kielteisistä tunteista, lisäävän ihmisen hyvinvointia sekä suojelevan vastoinkäymisten vaikutuksilta. Ilo voimistaa myös kiintymyksen tunteita, ja ihmiset ovat iloisina ystävällisempiä ja lämpimämpiä toisia kohtaan.
Ilon ilmaukset viestittävät iloisuutta ja ystävällisyyttä sekä halukkuutta miellyttävään viestintään ja vuorovaikutukseen. Ilon tunteet ovat luonteenomaisia etenkin ulospäinsuuntautuneille ihmisille. Iloisuus saa ihmisen haluamaan jakaa tunteensa toisten ihmisten kanssa. Myös ujot ihmiset rohkaistuvat vuorovaikutukseen muiden kanssa ollessaan iloisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ilo Wikimedia Commonsissa
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Brakyterapia

Brakyterapia, eli sisäinen sädehoito, on sädehoidon muoto, jossa säteilylähde sijoitetaan suoraan kasvaimen sisälle tai sen läheisyyteen. Tämä mahdollistaa korkean säteilyannoksen kohdistamisen kasvaimeen samalla, kun terve kudos säästyy mahdollisimman paljon. Brakyterapiaa käytetään erityisesti tietyntyyppisten syöpien hoidossa, kuten kohdunkaulan, eturauhasen, rintasyövän ja pää- ja kaulan alueen syöpien hoidossa.
Brakyterapiassa käytetään pieniä säteilylähteitä, kuten radioaktiivisia jyväsiä, neuloja tai katetreja, jotka sijoitetaan kasvaimen sisälle tai sen viereen. Säteilylähteet voivat olla joko väliaikaisia (poistetaan hoidon jälkeen) tai pysyviä (jäävät potilaan kehoon, mutta säteily heikkenee ajan myötä). Säteilyn lähde voi olla esimerkiksi jodi-125, cesium-137, iridium-192 tai palladium-103.
Brakyterapia Suomessa
Brakyterapia on käytössä Suomessa ja sitä tarjotaan useissa erikoissairaanhoitolaitoksissa. Esimerkiksi Helsingin yliopistollinen sairaala (HUS) ja Turun yliopistollinen sairaala (TYKS) käyttävät brakyterapiaa erityisesti kohdunkaulan ja eturauhassyöpien hoidossa.
↑  Williamson, J.F., Li, X.A., & Brenner, D.A.:: "Physics and Radiobiology of Brachytherapy" kirjassa Perez and Brady’s Principles and Practice of Radiation Oncology, 6.painos, s. 422-467.  Wolters-Kluwer/Lippincott Williams and Wilkens, 2013.
↑  Brachytherapy Treatment for Prostate Cancer KSK Cancer Center of Irvine. Viitattu 4.2.2025.
↑  Paikallisesti edenneen kohdunkaulasyövän hoito Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2018;134(1):61-9. Viitattu 4.2.2025.
↑  Eturauhassyövän kehittyvä sädehoito Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2017;133(17):1555-62. Viitattu 4.2.2025.
Kulta-Into Pii

Don Rosan näkemys Kulta-Into Piistä. Hän pitelee käsissään kultaista kiekkoa, jota ankat käyttivät karttana löytääkseen Manco Capacille pyhitetyn inkatemppelin Rosan ensimmäisessä tarinassa, Auringon pojassa.
Kulta-Into Pii (engl. Flintheart Glomgold)  on sarjakuvataiteilija Carl Barksin vuonna 1956 luoma fiktiivinen henkilö, joka asustaa Disneyn sarjakuvamaailmassa ja kilpailee jatkuvasti Roope Ankan kanssa maailman rikkaimman ankan tittelistä. Pii on yksi Roopen tunnetuimmista vastustajista Karhukoplan, Milla Magian ja Kroisos Pennosen ohella.
Kulta-Into esitetään viekkaana ja kunnianhimoisena liikemiehenä, jolla on samoja ominaisuuksia kuin Roopella, mutta kilpailijastaan poiketen hän ei kaihda rikollisia keinoja saavuttaakseen päämääränsä. Hän on lukuisia kertoja yrittänyt jopa tappaa Roopen sukulaisineen ja onkin tästä syystä yksi hänen vaarallisimmista vihollisistaan. Useimmista Roopen vastustajista poiketen Kulta-Into ei ole kiinnostunut Roopen suuresta omaisuudesta, vaan hän haluaa nähdä kilpailijansa tuhoutuvan, mikä tekisi hänestä itsestään maailman rikkaimman henkilön.
Sarjakuvissa > Muissa tarinoissa

Muutkin ankkataiteilijat kuin Barks ja Rosa ovat käyttäneet Kulta-Into Piitä, mutta heidän tarinoissaan hahmo ei ole yleensä yhtä murhanhimoinen. Koska miltei jokaisella ankkapiirtäjällä ja -käsikirjoittajalla on oma näkemyksensä Roopen menneisyydestä, on olemassa eurooppalaisia tarinoita, joiden mukaan Roope ja Kulta-Into olivat alun perin ystävyksiä ja rikastuivat yhdessä Klondiken kultaryntäyksen aikana. Monissa tarinoissa Kulta-Into asustaa Ankkalinnassa ja on Miljardööriklubin jäsen – Aku Ankka -lehden antaman selityksen mukaan Kulta-Into asustaa toisinaan Yhdysvalloissa voidakseen tarkkailla Roopen liikeimperiumin kehittymistä.lähde?
Piirrosanimaatioissa

1980-luvun loppupuolen suosituimpiin piirrosanimaatioihin kuulunut Ankronikka pohjautui pitkälti Barksin luomiin tarinoihin ja hahmoihin, joten myös Kulta-Into esiintyi siinä. Ankronikan suomenkielisessä versiossa äänen Kulta-Intolle antaa näyttelijä Risto Aaltonen. Ankronikan suomenkielisessä versiossa äänen Kulta-Intolle antaa näyttelijä Pekka Saaristo. Koska Etelä-Afrikka oli sarjan ilmestymisen aikoihin poliittisesti arka paikka ja Disney-yhtiö halusi välttää viittauksia apartheidiin, Kulta-Innosta tehtiinkin Roopen tavoin syntyperältään skotlantilainen. Hänen skotlantilaisuutta korostetaan sillä, että hän pukeutuu kilttiin ja puhuu voimakkaalla skottilaisella aksentilla. Hän usein värvää Karhukoplan kätyreikseen suorittamaan erilaisia Roopea vastaan suunnattuja rikollisia tehtäviä. Kulta-Into myös tekee cameoroolin eräässä Varjoankan jaksossa. Kulta-Into Pii esiintyy myös useita kertoja DuckTalesissa ja toimii sarjassa Roopen arkkivihollisena. DuckTalesin suomenkielisessä versiossa äänen Kulta-Intolle antaa näyttelijä Petri Hanttu. Tässäkin sarjassa Kulta-Innolla on skottilainen vaatetyyli ja aksentti (kuten Roopella), mutta hän on huomattavasti suurikokoisempi kuin 80-luvun Ankronikassa. Kulta-Into Pii esiintyy myös useita kertoja DuckTales: Remastered ja toimii sarjassa Roopen arkkivihollisena. Kulta-Into Pii esiintyy myös kolmessa Ankronikka TV-sarjaan suomenkielisessä versiossa äänen Kulta-Intolle antaa näyttelijä Pertti Koivula.
Videopeleissä

Kulta-Into Pii esiintyy myös kolmessa Ankronikka-TV-sarjaan pohjautuvassa tasohyppelypelissä. Kaksi peleistä on Capcomin kehittämiä ja ne julkaistiin sekä Nintendo Entertainment Systemille että Game Boylle. Vuonna 1989 julkaistussa DuckTalesissa Kulta-Into kamppailee Roopen kanssa aarteesta aivan pelin lopussa. Vuonna 1993 julkaistussa DuckTales 2:ssa hän on Roopen kintereillä havitellessaan Fergus MacAnkan aarretta, minkä lisäksi hänet nähdään pelin kannessa.
Vuonna 1990 julkaistussa DuckTales: The Quest for Goldissa Kulta-Into haastaa Roopen kilpailuun, jossa nähdään, kumpi heistä on maailman rikkain ankka. Pelaajalla, eli Roopella, on 30 päivää aikaa kerätä aarteita kaikkialta maailmasta voidakseen voittaa Kulta-Innon. Pelin kehitti Incredible Technologies ja sen julkaisi Walt Disney Computer Software. Peli julkaistiin Amigalle, Apple II:lle, Commodore 64:lle sekä MS-DOS:ille.
Aiheesta muualla

I.N.D.U.C.K.S. Profiili I.N.D.U.C.K.S. -sivustolla (englanniksi)
Who's Who in Duckburg (Arkistoitu – Internet Archive) Profiili Who's Who in Duckburg -sivustolla (englanniksi)
Kulta-Into Roopen kintereillä DuckTales 2:n Game Boy-version kannessa.
Daemon Targaryen

| Daemon Targaryen |
| --- | --- |
 Matt Smithin esittämä Daemon Targaryen.
Luoja(t):  George R. R. Martin
Näyttelijä(t):  Matt Smith
Ensi- esiintyminen:  ”The Heirs of the Dragon”
Henkilötiedot
Status:  elossa (House of the Dragon) kuollut (Tulen ja jään laulu)
Ammatti:  prinssi Kaupunginkaartin komentaja
Sukupuoli:  mies
Kotipaikka:  Westeros
Ryhmäsidokset:  Targaryenin suku
Suhteet
Vanhemmat:   Baelon Targaryen  Alyssa Targaryen 
Sisarukset:  Viserys I Targaryen
Puoliso(t):   Rhea Royce  Laena Velaryon  Rhaenyra Targaryen 
Lapset:   Baela Targaryen  Rhaena Targaryen  Aegon III Targaryen  Viserys II Targaryen 
Isovanhemmat:   Jaehaerys I Targaryen  Alysanne Targaryen 
Sisarusten lapset:   Rhaenyra Targaryen  Aegon II Targaryen  Helaena Targaryen  Aemond Targaryen  Daeron Targaryen 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Daemon Targaryen on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa House of the Dragon ja sen pohjana käytetyssä George R. R. Martinin romaanissa Tuli ja veri. Televisiosarjassa hahmoa näyttelee Matt Smith. Armottomana soturina ja pahana poikana esitetty Daemon on ollut sarjan pidetyimpiä hahmoja.
House of the Dragon kertoo kuvitteellisesta Targaryenin hallitsijasuvusta, joka ajaa valtakuntansa sisällissotaan kruununperimysjärjestykseen liittyvien epäselvyyksien takia. Daemon on syntyjään prinssi ja kuningas Viserys I Targaryenin pikkuveli, ja hänestä tulee tarinan edetessä myös kruununprinsessa Rhaenyra Targaryenin puoliso. Sarja on Martinin Tulen ja jään laulu -kirjasarjaan perustuvan Game of Thrones -televisiosarjan esiosa.
Ominaisuudet

Hahmona Daemonin on kuvailtu olevan villin ja psykopaatin rajamailla: sarjan ensimmäisen tuotantokauden aikana hän murhaa oman vaimonsa, mestaa yllättäen kuninkaan lastenlasten syntyperää epäilleen miehen ja avioituu veljentyttärensä kanssa. Sarjan viiden ensimmäisen jakson aikana Daemon karkotetaan Kuninkaansatamasta kolmesti. Kuningas Viserysin lähimpänä neuvonantajana eli Kourana toimiva Otto Hightower ei pelkää osoittaa epäluuloaan Daemonia kohtaan, ja kun kuninkaalle ei tarinan alussa ole syntynyt miespuolista perillistä, Daemonin pelätään tavoittelevan kruunua mahdollisesti murhaamalla veljensä. Otto Hightower kuvailee Daemonia äkkipikaiseksi ja väkivaltaiseksi tyranniksi, ”seuraavaksi Maegoriksi”, jolla hän viittaa julmuudestaan tunnettuun edesmenneeseen Targaryen-kuninkaaseen Maegor I:een. Daemonin arvaamattomuuden pelossa kuninkaan pieni neuvosto kannustaa tätä nimeämään perillisekseen tyttärensä Rhaenyran.
Daemon on taitava miekkailija ja hänen miekkansa on nimeltään Synkkä sisar. Se on kuningas Viserys I:n omistaman Mustalieska-miekan ohella toinen Targaryenin suvun hallussa olevista valyrialaisesta teräksestä valmistetuista miekoista ja kuului aikoinaan Aegon Valloittajan vaimolle, kuningatar Visenyalle. Daemonin jälkeen miekkaa kantavat prinssi Aemon Targaryen ja lordi Brynden Joki, joka katoaa Muurin pohjoispuolella palvellessaan Yövartiota. Tulen ja jään laulun tapahtumien aikoihin miekan olinpaikka on tuntematon.
Monien Targaryenien tavoin Daemon on lohikäärmeratsastaja ja hänen ratsunsa on verenpunainen Caraxes-lohikäärme. Ruumiinrakenteeltaan Caraxes on hoikka ja epätavallisen pitkäkaulainen mutta kooltaan vaikuttava.
Perhe

Daemon on kuningas Viserys I Targaryenin pikkuveli. Hän on ollut naimisissa kolmesti: Rhea Roycen, Laena Velaryonin ja Rhaenyra Targaryenin kanssa. Daemonilla on Laenan kanssa tyttäret Baela ja Rhaena sekä Rhaenyran kanssa pojat Aegon ja Viserys. Hänen lapsistaan ainoastaan Aegon ja Viserys saavat omia lapsia.
Daemon on poikansa Viserysin kautta sekä Aegon ”Egg” Targaryenin että Daenerys Targaryenin kaukainen esi-isä. Egg on toinen päähenkilöistä kirjasarjassa Tales of Dunk and Egg ja Daenerys on yksi Tulen ja jään laulun päähenkilöistä.
Vastaanotto

Daemonia on kutsuttu televisiosarjan todelliseksi läpimurroksi, ja hahmo on saanut lukuisia faneja. Katsojiin on arveltu vedonneen Daemonin teatraalisuus, joka tuo sarjaan Game of Thronesin maailmassa ennennäkemätöntä hauskuutta. Samanlaista suosiota ovat aiemmin saaneet muun muassa sarjakuvahahmo Loki, Tähtien sota -elokuvien Kylo Ren ja Stranger Thingsin Billy Hargrove.
Kritiikkiä televisiohahmo on saanut liiallisesta väkivaltaisuudesta etenkin ensimmäisen tuotantokauden viimeisessä jaksossa esitetyssä kohtauksessa, jossa Daemon kuristaa vaimoaan Rhaenyraa. Erään katsojan mukaan Daemonin vetovoima perustuu siihen, että hahmo on inhottava muille paitsi läheisilleen, joiden puolesta olisi valmis jopa kuolemaan. Vaimonhakkaajana ja huonona isänä esitetyssä hahmossa ei ole mitään pidettävää. Muiden katsojien mielestä Daemonia ei kuvailla yhtä väkivaltaiseksi Martinin kirjoissa kuin televisiosarjassa, eikä hän halua satuttaa perheenjäseniään, vaikka he käyvätkin jatkuvasti hänen hermoilleen.
Aiheesta muualla

Daemon Targaryen HBO:n hahmo-oppaassa (englanniksi)
Daemon Targaryen A Wiki of Ice and Firessa (englanniksi)
Daemon Targaryen Westeros-wikissä (englanniksi)
| n k Tulen ja jään laulu |
| --- | --- |
Romaanit:  Valtaistuinpeli (1996)  Kuninkaiden koitos (1998)  Miekkamyrsky (2000)  Korppien kestit (2005)  Lohikäärmetanssi (2011)  The Winds of Winter (?) 
Televisiosarja:  Tuotantokaudet (1  2  3  4  5  6  7  8)  Näyttelijät  Palkinnot Jaksot: Talvi on tulossa Kaksi miekkaa Ruusu ja leijona Pitkä yö
Videopelit:  A Game of Thrones: Genesis  Game of Thrones (2012)  Game of Thrones (2014) 
Musiikki:  For the Throne  Game of Thrones: Season 6  Game of Thrones: Season 7  ”Jenny of Oldstones”  ”Light of the Seven” 
Hahmot:  Joffrey Baratheon  Robert Baratheon  Cersei Lannister  Tyrion Lannister  Jon Nietos  Arya Stark  Daenerys Targaryen  Yön kuningas 
Lohikäärmeet:  Balerion 
Suvut ja järjestöt:  Stark  Targaryen  Yövartio 
Kielet:  Dothraki  Valyria 
Paikat:  Kuninkaansatama  Lohikäärmekivi  Maailma  Muuri  Talvivaara  Westeros 
Tapahtumat:  Aikajana  Robertin kapina  Viiden kuninkaan sota 
Sarjaan liittyvät teokset
Romaanit:  Seitsemän kuningaskunnan ritari (2015)  Tuli ja veri (2018) 
Televisiosarjat:  House of the Dragon (2022–)  Tuotantokaudet (1  2)  Näyttelijät  Soundtrack  A Knight of the Seven Kingdoms: The Hedge Knight (2025) 
Hahmot:  Daemon Targaryen  Rhaenyra Targaryen
Tunneilmasto

Tunneilmasto on termi, jota käytetään kuvaamaan esimerkiksi työyhteisön ilmapiiriä ja työntekijöiden yhteishenkeä.
Tunneilmasto-sanan taustaa

Tunneilmasto vaikuttaa työntekijöiden halukkuuteen tehdä töitä ja työnteon tehokkuuteen. Voidaan sanoa että yritys tai työyhteisö, jossa on positiivinen tunneilmasto tuottaa tehokkaammin, kuin työyhteisö, jonka tunneilmastossa on negatiivisia vaikutteita. Tätä käsitettä on alettu käyttää uuden vuosituhannen alkupuolella. Se on tullut kielenkäyttöön helpottamaan kommunikointia yhteisön ilmapiiristä ja tunteista. Esimerkiksi työn tehokkuuden parantamiseen erikoistuneet konsultit käyttävät "tunneilmasto" -termiä taajaan. Myös yhteisön joiden toimissa on tunteilla suuri merkitys ovat ottaneet termin omakseen. Näitä voivat olla esimerkiksi seurakunnat tai päiväkodit ja varhaiskasvattajat.
Tunneilmasto muissa kielissä

Tunneilmasto-sanalle ei ole suoranaista käännöstä esimerkiksi englannin kielessä, mutta alan konsultointiin erikoistuneet yritykset käyttävät muun muassa termejä Conflict management, Dispute resolution, Emotion management, Organizational behaviour.
Mielihyvä

Hyvä juoma ja musiikki ovat yleisiä mielihyvän lähteitä.
Mielihyvä on mieluisuuden, tyytyväisyyden ja ilon tunne.
Ihminen voi saada mielihyvää monenlaisista asioista, kuten liikunnasta, musiikista, syömisestä, seksistä ja sosiaalisesta vuorovaikutuksesta.
Mielihyvä on ihmistä voimakkaasti motivoiva tila. Mielihyväjärjestelmä pitää ihmisen aktiivisena ja kiinnostuneena ympäristöstään. Mielihyvän tavoittelu saa ihmisen etsimään eloonjäämisensä kannalta tärkeitä asioita kuten ruokaa, suojaa, vettä ja sosiaalisia kontakteja. Mielihyväjärjestelmä saa ihmisen myös jatkuvasti etsimään uusia palkitsevia asioita.
Jos toiminta tuottaa mielihyvää, se opitaan tehokkaasti. Mielihyvää tuottavaa toimintaa pyritään toistamaan, ja mielihyvän hakeminen voi muodostua käyttäytymisen kimmokkeeksi ja jopa toimintaa hallitsevaksi riippuvuudeksi. Mielihyvän säätelyn häiriöt saattavat olla keskeisiä tekijöitä pelihimossa ja alkoholismissa.
Punaisella accumbens-tumake, joka on eräs mielihyvän avainrakenteista ihmisaivoissa.
Mielihyvän kokemiseen liittyviä aivorakenteita ovat esimerkiksi talamus, mantelitumake ja hippokampus. Mielihyvän tunteen syntyessä aktivoituu etenkin aivojen etuosassa aijaitseva accumbens-tumake. Tumakkeen suora ärsyttäminen sähköllä saa aikaan voimakasta mielihyvää, joka on usein seksuaalisesti värittynyttä. Accumbens-tumakkeen lisäksi mielihyvään erityisesti liitettyjä aivojen alueita ovat muun muassa tyvitumakkeiden pohjaosat, aivosaaret, otsalohkojen alaosat ja dorsolateraaliset alueet sekä pihtipoimun keskiosa. Niiden lisäksi aivojen pohjaosissa on mielihyvää välittäviä rakenteita. Mielipahaan liittyvät omat alueensa.
Aivoissa tärkeä mielihyväjärjestelmän välittäjäaine on dopamiini, jota vapautuu sitä enemmän, mitä suurempi on odotetun ja toteutuneen palkkion ero. Dopamiinin vapautuminen on myös huumeiden kuten amfetamiinin tuottaman mielihyvän osatekijä. Myös endorfiinit on liitetty aivoissa mielihyvään.
Ihmisen mielihyväjärjestelmä ilmeisesti tulee “kylläiseksi” vain yhden nautinnon lähteen osalta kerrallaan, sillä vaikka seksin jälkeen ei heti tekisikään mieli lisää seksiä, hyvästä ruoasta tai juomasta voi silti saada uutta mielihyvää.
Voimakasta mielihyvää kutsutaan nautinnoksi ja hyvin voimakasta mielihyvää euforiaksi. Hedonismi on mielihyvän tavoittelua. Mielihyvän vastakohtana voidaan nähdä mielipaha. Anhedonia tarkoittaa kyvyttömyyttä kokea mielihyvän tunnetta.
Antiikin kreikkalaisessa filosofiassa nautinnosta käytettiin termiä hedone. Sen merkityksestä ja määritelmästä oli erilaisia mielipiteitä. Platon ja Aristoteles hylkäsivät sekä äärimmäisen hedonismin että antihedonismin, kun taas jotkut toiset filosofit ja koulukunnat ottivat äärimmäisempiä kantoja. Epikurolaisuudessa hedone oli korkein hyvä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Katz, Leonard D.: Pleasure The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Lohikäärmekivi

Lohikäärmekivi (engl. Dragonstone) on kuvitteellinen tuliperäinen saari George R. R. Martinin kirjoittamissa fantasiaromaaneissa Tulen ja jään laulu ja Tuli ja veri. Se sijaitsee Kapeallamerellä, Mustalahdella Westeros-mantereen itäpuolella ja on osa Seitsemän kuningaskuntaan kuuluvaa Kruunumaiden aluetta. Lahden lounaispuolella sijaitsee kuningaskunnan pääkaupunki Kuninkaansatama; koska Lohikäärmekivi ja pääkaupunki sijaitsevat suhteellisen lähellä toisiaan, on saarella huomattavaa strategista arvoa.
Saarella sijaitsee Lohikäärmevuori-niminen aktiivinen tulivuori (Dragonmont), jonka savuisissa luolissa on Targaryenien valtakaudella pesinyt lohikäärmeitä.  Vuoren rinteessä on linna, joka on myös nimetty Lohikäärmekiveksi ja joka muistuttaa muodoltaan lohikäärmettä. Linnan rakennutti Targaryenin suku asetuttuaan saarelle. Suolan ja tulikiven katkuisen linnan on sanottu muistuttavan enemmän sotilastukikohtaa kuin palatsia. Lisäksi saarella sijaitsee Lohikäärmekiven satama. Kivisellä saarella ei ole kaivostoimintaa eikä siellä voi viljellä tai kasvattaa karjaa.
Historia

Valyrialaiset asuttivat Lohikäärmekiven noin 400 vuotta ennen Tulen ja jään laulu -kirjasarjan tapahtumia, kun saaresta tehtiin Valyrian valtakunnan läntisin etuvartio. Saarelle rakennettiin linna, jonka lohikäärmeenmuotoisia torneja ja lohikäärmeiden suita muistuttavia oviaukkoja ei olisi voinut rakentaa käsin, vaan ne luotiin taialla. Noin 200 vuotta myöhemmin valyrialainen suku Targaryen muutti saarelle Aenar Targaryenin tyttären Daenysin nähtyä unen siitä, että Valyria tuhoutuisi. Kun 12 vuotta myöhemmin Valyria koki salaperäisen tuhonsa, Targaryeneistä tuli ainoita lohikäärmeratsastajia, eli ihmisiä, jotka hallitsivat lohikäärmeitä ja pystyivät käyttämään niitä aseena. Tänä aikana Targaryenit keskittyivät sotiin Essosin Vapaakaupunkien kanssa.
Noin 100 vuotta Valyrian tuhon jälkeen Aegon I Targaryen eli Aegon Valloittaja käynnisti Lohikäärmekiveltä käsin Westerosin-sotaretkensä, jonka lopputuloksena Targaryenit nousivat valtaan. Vaikka valtakuntaa hallittiin Kuninkaansatamasta, Targaryenit kokivat Lohikäärmekiven oikeaksi kodikseen. Aegonin aloittaman perinteen mukaisesti saari ja sen linna luovutettiin sille, joka oli rautavaltaistuimen perimysjärjestyksessä toisena.
Historia > Vallanvaihdos

Tulen ja jään laulu -kirjasarjan tapahtumissa Lohikäärmekiveä hallitsee Stannis Baratheon, joka sai saaren veljeltään kuningas Robert Baratheonilta sen jälkeen, kun tämä oli syössyt Targaryenit vallasta osana niin kutsuttua Robertin kapinaa. Kapinan viimeisinä päivinä Daenerys Targaryen syntyi saarella ennen pakoaan Kapean meren itäpuolelle Essosiin veljensä Viserysin kanssa. Stannisin muutettua saarelle sai alkunsa Lohikäärmekiven Baratheonin suku.