stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Virkki

Virkki on vanha eteläkarjalainen sukunimi. Virkkejä on asunut Karjalankannaksella mm. Valkjärvellä, Vuokselassa, Sakkolassa ja Koivistossa. Myös Inkerinmaalla Koprinassa Pietarin itäpuolella asuu Virkkejä. Nimen eri kirjoitusmuotoja ovat mm. Wircki, Wirkki, Virkki, Wirki ja Virki.
Virkkilä -nimisiä kyliä löytyy Vuokselasta, Joutsenosta sekä Inkerinmaalta Koprinasta Pietarin itäpuolelta.
Virkin talot Virkkilän kylässä Jääsken maakirjassa 1544
Virkin rälssitila Muolaan Päiväkiven kylässä 1581
Kannaksen ja Inkerin Virkit kuuluivat luterilaisiin seurakuntiin.
Tunnettuja Virkkejä

Aarne Virkki (1910–1979), näyttelijä, teatterinjohtaja ja teatteriohjaaja
Anne Virkki (s. 1988), tähtitieteilijä
Anssi Virkki (s. 1989), suomalainen jääkiekkoilija
Antero Virkki, oik. Aarre Talasmo (1899–1984), suomalainen kirjailija
Eino Virkki (1898–1972), eversti ja rykmentinkomentaja
Harri-Pekka Virkki, suomalainen sijaisnäyttelijä
Helena Virkki (1884–1968), Kokoomuksen kansanedustaja
Jarno Virkki (s. 1984), suomalainen jääkiekkoilija
Laura Virkki (1931–2020), suomalainen runoilija
Mikko Virkki (1870–1918), SDP:n kansanedustaja
Pekka Virkki (s. 1993), toimittaja ja tietokirjailija
Timo Virkki, näyttelijä
Tyyne-Kerttu Virkki, (1907–2000) käsityönopettaja, yrittäjä ja Omin Käsin -lehden päätoimittaja 1944–1970.
Virittävä puu

Esimerkki pienimmästä virittävästä puusta graafissa G. Virittävä puu T on yhtenäinen (korostetut osat) ja sen kaarien painoarvo on pienin mahdollinen.
Kolme esimerkkiä neliön ruudukkokuviossa 8x8.
Virittävä puu (engl. Spanning Tree) on graafiteoriassa sellainen aligraafi T graafissa G, joka on yhtenäinen syklitön aligraafi, joka sisältää kaikki G:n solmut.
Pienin ja suurin virittävä puu

Virittävien puiden yhteydessä puhutaan usein pienimmästä ja suurimmasta virittävästä puusta (joskus myös minimi ja maksimi), joiden määritelmänä on virittävän puun määritelmä, mutta siten, että painotettujen (suunnattujen tai suuntaamattomien) kaarien paino on pienin tai suurin mahdollinen. Graafilla voi olla useita virittäviä puita.
Pienin ja suurin virittävä puu > Algoritmeja

Pienimmän virittävän puun löytämiseksi on esitetty useita algoritmeja, joista tunnetuimpia ovat
Borůvkakin algoritmi
Kruskalin algoritmi
Primin algoritmi
Vladimír Bouzek

Vladimír Bouzek (3. joulukuuta 1920 Třebíč, Tšekkoslovakia – 31. heinäkuuta 2006) oli jääkiekkoilija ja  jalkapalloilija, joka loi merkittävän uran Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkueessa ja maansa Extraligassa. Hän saavutti hopeaa 1948 talviolympialaiset. Hänet valittiin International Ice Hockey Federation Hall of Famen jäseneksi vuonna 2007.
Jalkapallossa Bouzek pelasi kolme maaottelua Tšekkoslovakian paidassa vuosina 1950 ja 1951.
Pelaajauran jälkeen Vladimír Bouzek toimi jääkiekkovalmentajana ja vuosina 1968–1970 vielä Länsi-Saksan maajoukkueen vetäjänä.
Vernon

Vernon voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimenä > Kanada

Vernon, kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa
Paikannimenä > Ranska

Vernon, kunta Ardèchen departementissa
Vernon, kunta Euren departementissa
Paikannimenä > Yhdysvallat

Vernon Alabamassa
Vernon Coloradossa
Vernon Connecticutissa
Vernon Floridassa
Vernon Illinois’ssa
Vernon Indianassa
Vernon Kaliforniassa
Vernon Mainessa
Vernon Michiganissa
Vernon Oklahomassa
Vernon Rhode Islandilla
Vernon Texasissa
Vernon Utahissa
Vernon Vermontissa
Vernon Wisconsinissa
Vernon Township New Jerseyssä
Vernonin piirikunta Wisconsinissa
Henkilönnimenä > Etunimenä

Vernon Cottle (1926–1964), englantilainen moottoripyöräilijä
Vernon Davis (s. 1984), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Vernon Duke (1903–1969), venäläissyntyinen yhdysvaltalainen säveltäjä
Vernon Fiddler (s. 1980), kanadalainen jääkiekkoilija
Vernon Forrest (1971–2009), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Vernon Fougère (1943–2013), kanadalainen katolinen piispa
Vernon Freeman (s. 1953), yhdysvaltalainen koripalloilija
Vernon Harrison (1912–2001), yhdysvaltalainen kiistanalaisten tekstien ja väärennösten tutkija
Vernon Maxwell (s. 1965), yhdysvaltalainen koripalloilija
Vernon Norwood (s. 1992), yhdysvaltalainen pikajuoksija
Vernon Presley (1916–1979), Elvis Presleyn isä
Vernon ”Vern” Schuppan (s. 1943), australialainen F1-kuljettaja
Vernon Smith (s. 1927), yhdysvaltalainen ekonomisti, Nobelin taloustieteen palkinnon saaja
Vernon Wells (s. 1945), australialainen näyttelijä
Henkilönnimenä > Sukunimenä

Andy Vernon (s. 1986), brittiläinen kestävyysjuoksija
Anne Vernon (s. 1924), ranskalainen näyttelijä
Conrad Vernon (s. 1968), yhdysvaltalainen ohjaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä ja ja kuvakäsikirjoittaja,
Edward Vernon (1684–1757), englantilainen kuninkaallisen laivaston amiraali
John Vernon (1932–2005), kanadalainen näyttelijä
Justin Vernon, taiteilijanimeltään Bon Iver (s. 1981), yhdysvaltalainen indie folk -laulaja
Karl Vernon (1880–1973), brittiläinen soutaja
Mickey Vernon (1918–2008), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Mike Vernon (s. 1963), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Henkilönnimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Vernon Dursley, hahmo Harry Potter -kirjoissa ja -elokuvissa
Vernon Fenwick, hahmo animaatiosarjassa Turtles – mutanttikilpikonnat
Vernon Roche, henkilö pelissä The Witcher 2: Assassins of Kings.
Vernon Schillinger, henkilö televisiosarjassa Kylmä rinki
Vinkara (Jyväskylä)

| Vinkara |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Petäjävesi
Koordinaatit:  62°09′30″N, 25°17′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  suo-oja Haukkalampeen 
Järvinumero:  14.524.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,7 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,848 km  
Pinta-ala:  2,592 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVinkara 
Vinkara  on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Petäjävedellä Parkkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Suoliveden alueeseen (14.524) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,7 metriä mpy.
Vorokki

Laivan pienoismalli, jossa näkyy lihasvoimin toimiva vorokki.
Vorokki ( ven. ) eli käyntikela ( suom. ) on tukkinippujen kasaamisessa käytetty hevos- tai ihmisvoimin toimiva pystykela, varppauslaitos. Niitä on käytetty sekä aluksissa, varppilaivoissa, että maalla, jolloin sellaista on voitu käyttää myös hevosella (hevoskierto). Käyntikeloja on myös aikoinaan käytetty yleisesti laivoissa mm. takilan käsittelyyn ja ankkurin nostamiseen, kuten oheisessa kuvassa.
Vestvågøya

Vestvågøy
| --- | --- |
Muut nimet:  Lofotr
Sijainti:  68°13′N, 13°48′E, Vestvågøy Nordlandin lääni Norja
Saariryhmä:  Lofootit
Vesialue:  Länsivuono 
Korkein kohta:  964  m 
Pinta-ala:  411 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  10 350
Kieli:  norja
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vestvågøya on Norjan saari Lofooteilla Nordlandin läänissä. Saaren pinta-ala on noin 411 km² ja se muodostaa valtaosan Vestvågøyn kunnasta. Saarella oli 10 350 asukasta vuonna 2006. Saaren pinta-ala on 97% kunnan pinta-alasta ja väkiluku 99% kunnan väkiluvusta.
Ruskainen näkymä Steirapollenin sisälahdelle Vestvågøyan koillisosassa syyskuussa 2010.
Maantiede

Nappstraumenin salmi erottaa saaren Flakstadøystä ja Sundklakkstraumen puolestaan koillisessa sijaitsevasta Gimsøysta. Saaren korkein kohta sijaitsee 964 metriä merenpinnan tasoa ylempänä Himmeltindanin vuoriryhmässä.
Liikenne

E 10-tie kulkee Nappstraumenin alitse tunnelissa ja Sundklakkstraumenin yli puolestaan kulkee silta.
Viitalammi (Kangasniemi, eteläinen)

| Viitalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi, Mikkeli
Koordinaatit:  62°03′26″N, 26°51′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Teurilampeen 
Järvinumero:  14.933.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,3 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,804 km  
Pinta-ala:  2,562 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiViitalammi 
Viitalammi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Mikkelissä Luusjoen lähellä sijaitseva lampi. Sen pohjoispuolella sijaitsee toinen Viitalammi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Luusjoen valuma-alueeseen (14.933) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,3 metriä mpy.
Vestre Innlandetin käräjäoikeus

Gjøvikin käräjätalo
Vestre Innlandetin käräjäoikeus (norj. Vestre Innlandet tingrett) on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja se kuuluu Eidsivatingin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Gjøvikin, Pohjois-Gudbrandsdalin, Etelä-Gudbrandsdalin ja Valdresin käräjäoikeudet. Vestre Innlandetin käräjäoikeuden toimipisteet ovat Fagernesissa, Gjøvikissä, Lillehammerissa ja Vågåssa.
Tuomiopiiri

Käräjäoikeuden tuomiopiirin muodostavat seuraavat kunnat:
Dovre
Etnedal
Gausdal
Gjøvik
Gran
Lesja
Lillehammer
Lom
Nord-Aurdal
Nord-Fron
Nordre Land
Ringebu
Sel
Skjåk
Søndre Land
Sør-Aurdal
Sør-Fron
Vestre Slidre
Vestre Toten
Vang
Vågå
Østre Toten
Øyer
Øystre Slidre
Aiheesta muualla

Käräjäoikeuden verkkosivut (norjaksi)
Vinkiänjärvi

| Vinkiänjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′13″N, 24°46′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  Luukkaanjoki 
Järvinumero:  35.761.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,8 m  
Rantaviiva:  3,278 km  
Pinta-ala:  16,053 ha  
Saaria:  2 
 fiVinkiänjärvi 
Vinkiänjärvi  eli myös Kylänjärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Vinkiän kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 16,1 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on joen laajentuma eli läpivirtausjärvi Pääskylänjoessa. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, josta toinen sijaitsee Haanjoen suussa ja toinen on pieni luoto. Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Peltoaiden asutus muodostaa Vinkiän kulmakunnan, jonka läpi kulkee yhdystie 3280.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi kuivatusoja. Järvi on läpivirtausjärvi Pääskylänjoessa. Joella on karttojen mukaan eri osuuksilla kaksi muutakin nimeä. Tuleva joenosuutta kutsutaan Haanjoeksi ja lähtevää osuutta Luukkaanjoeksi.
Virkkalan kirkko

| Virkkalan kirkko Virkby kyrka |
| --- | --- |
 Virkkalan kirkko
Sijainti:  Virkkala, Lohja, Uusimaa
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Espoon hiippakunta
Seurakunta:  Lohjan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1953
Suunnittelija:  Mikael Nordenswan
Istumapaikkoja:  170
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virkkalan kirkko eli Pyhän Ristin kappeli (ruots. Virkby kyrka/Det Heliga korsets kapell) on evankelis-luterilainen kirkkorakennus Lohjalla, Uudellamaalla. Kirkko kuuluu Lohjan seurakunnalle ja se sijaitsee Virkkalan kaupunginosassa. Suuri osa Lohjan seurakunnan ruotsinkielisestä toiminnasta järjestetään Virkkalan kirkossa. Kirkon ympärillä sijaitsee Virkkalan hautausmaa ja Virkkalan sankarihaudat. Kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1953, mutta se on vihitty kirkoksi vasta vuonna 2010.
Historia ja arkkitehtuuri

Kristillinen traditio Etelä-Lohjalla juontaa juurensa jo 1200-luvulta, kun Tanskan arkkipiispa Anders Sunesen vieraili läntisellä Uudellamaalla ja kutsui ihmisiä joukkokasteeseen Teutarin Kastlähteelle. Paikalle on pystytetty Kastlähteen muistomerkki vapaaehtoisvoimin Lohjan seurakunnan ja Lohjan Kotiseutututkimuksen Ystävien toimesta vuonna 2005.
Virkkalan kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Mikael Nordenswan valmistui vuonna 1953. Kirkkorakennuksessa sijaitsee kirkkosali, seurakuntasali, vahtimestarin asunto, diakonin vastaanotto, sekä päiväkerhotilat. Ennen kirkon rakentamista vietettiin jumalanpalvelusta Virkkalassa Virkkalan seuraintalolla, jota virkkalalaiset kutsuivat myös "Tikkutaloksi". Seuraintalo tuhoutui tulipalossa vuonna 2019. Vuonna 1940 Lohjan seurakunta osti maa-alueen kirkkoa varten Kyrkstadin kartanolta. Peruskivi muurattiin 1952 ja kirkko valmistui 1953. Lojo Kalkverk Ab - Lohjan Kalkkitehdas Oy lahjoitti suurimman osan kirkon rakennusmateriaaleista. Ensin rakennusta kutsuttiin Virkkalan seurakuntakodiksi ja vasta vuonna 1989 alettiin käyttää nimeä Virkkalan kirkko. Kirkon kirkonkellot vihittiin jouluaattona vuonna 1958.
Kirkon rakentamiseen muiden mukana osallistuivat merkittävästi vuorineuvos Petter Forsström, Kyrkstadin kartanon emäntä Anna Dahlberg, opettaja J. C. Backman, sekä apteekkineuvos Björksten. Monet kirkon rakentamiseen osallistuneista olivat töissä Lohjan kalkkitehtaalla. Vuosina 2009-2010 Virkkalan kirkko remontoitiin täysin. Kun kirkon saneeraus saatiin päätökseen 2010, niin kirkkoherra ja lääninrovasti Kaiku Mäenpää vihki kirkon Pyhän Ristin kappeliksi. Kirkkoa ei oltu ennen vihitty virallisesti kirkoksi.
Esineistö

Lista Virkkalan kirkon esineistöstä:
Alttaritaulun on maalannut vuonna 1909 Ali Munsterhjelm ja se siirrettiin Virkkalan kirkkoon Lohjan Pyhän Laurin kirkosta Virkkalan kirkon valmistuttua.
Lasimaalauksen, joka esittää Jeesusta seimessä, on suunnitellut Karin Mascitti-Slotte ja sen lahjoitti kirkkoon vuorineuvos Forsström.
Kastemaljan lahjoittivat ilmapuolustuksen Lotat ja Martat. Kastemalja valmistettiin silloisen Kalkkitehtaan ammattikoulun opettajan Knut Kullbergin ohjeistuksessa.
Alttarin edessä olevan ryijyn ovat kutoneet yhdessä ruotsinkieliset ja suomenkieliset Martat Lohjalla. Mallin ryijyyn piirsivät vuorineuvoksetar Margit Forsström ja käsityön opettaja Asta Jansson.
Kirkon tuolit on valmistettu Riihimäen keskusvankilassa.
Kirkon urkuparvella on kahdet urut. Vanhemmat mekanniset urut, Opus 7, on rakentanut urkurakentamo Veikko Virtanen vuonna 1958. Urut lahjoitti vuorineuvos Petter Forsström ja ne vihittiin käyttöön 27.4.1958. Uudemmat digiurut on valmistanut Allén vuonna 2011. Molemmat urut ovat täysin käyttökuntoisia.
Valletta

| Valletta |
| --- | --- |

 vaakuna
 Valletan sijainti
 Koordinaatit: 35°53′52″N, 14°30′45″E 
Valtio:   Malta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Alexiei Dingli (PN)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,84 km²
Väkiluku (2017)  (arvio):  5 750
 – Väestötiheys:  6 845 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 cityofvalletta.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valletta on Maltan pääkaupunki. Sen asukasluku oli 5 750 vuonna 2017, kun vuoden 2011 väestönlaskennassa asukasluku oli 5 748. Nimensä kaupunki on saanut Johanniittain ritarikunnan (eli Maltan ritarikunnan) suurmestarin Jean Parisot de La Valetten mukaan.
Valletta ja sen 320 historiallista muistomerkkiä ovat Unescon maailmanperintöluettelossa.
Maantiede ja ilmasto

Valletta sijaitsee Maltan saaren koillisrannalla. Sen keskusta on rakennettu Mount Sceberras -vuorelle, joka työntyy niemenä lahden keskelle. Sen kahdella puolella on satamat: suursatama itäpuolella ja Marsamxettin satama länsipuolella.
Koska Malta on Välimeren ympäröimä saari, Vallettankin lämpötila pysyy varsin tasaisena ympäri vuoden. Lämpimimpiä kuukausia ovat heinä- ja elokuu, jolloin päivän ylin lämpötila on keskimäärin 30,7 celsiusastetta. Sateisinta on marras-, joulu- ja tammikuussa. Tammikuu on kylmin kuukausi ja keskimääräinen päivän alin lämpötila on silloin 9,2 celsiusastetta.
Maantiede ja ilmasto > Nähtävyyksiä

Kaupungin muurit ja portti. Viimeisin portti oli vuodelta 1964, vuoden 1853 portti oli näyttävämpi, mutta jäi ahtaaksi liikenteelle. Vuoden 1964 portti purettiin toukokuussa 2011, eikä sen tilalle ole tulossa uutta.
Pyhän Johanneksen katedraali, Johannes Kastajalle omistettu ritarikunnan katedraali (St.John´s Co-Cathedral) valmistui 1577. Katedraalissa on Caravaggion mestariteos Johannes Kastajan mestaus.
Suurmestarin palatsi vuodelta 1574
Manoelin teatteri on yksi Euroopan vanhimmista teattereista
Our Lady Mount Carmel -luostari, joka hallitsee Vallettan kaupunkikuvaa
St. Elmon linnoitus ja sotamuseo, joka keskittyy toiseen maailmansotaan
Hastingsin puisto ja näköala Marsamxettin satamaan
Barrakka-puistot ja näköala pääsatamaan
Malta Experience multimediaesitys saaren historiasta
Casa Rocca Piccola yksityinen palatsi osittain museona
Historia

Kaupunki perustettiin maaliskuussa 1566. Sitä ovat hallinneet foinikialaiset, kreikkalaiset, karthagolaiset, roomalaiset, Bysantti, arabit ja Johanniittain ritarikunta itse.
Vuodesta 1814 se oli merkittävä brittien laivastotukikohta. Toisessa maailmansodassa se kärsi kovista pommituksista, ja Italia antautui siellä liittoutuneille vuonna 1943.
Liikenne

Vallettan niemimaa, jossa on kaksi luonnonsatamaa Marsamxett ja Pääsatama, on Maltan tärkein satama.
Maltan kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä kaupungista. Useimmat Maltan bussilinjoista kulkevat Vallettaan tai sieltä pois. Kaupungin sisällä liikenne on rajoitettua ja monet osat on rajattu jalankulkualueiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valletta Wikimedia Commonsissa
Maltan kaupungit
Birgu
Cospicua
Mdina
Qormi
Victoria
Senglea
Siġġiewi
Valletta
Żabbar
Żebbuġ
Żejtun
Maltan kunnat
| --- | --- |
Malta:  Attard · Balzan · Birgu · Birkirkara · Birżebbuġa · Cospicua · Dingli · Fgura · Floriana · Għargħur · Għaxaq · Gudja · Gżira · Ħamrun · Iklin · Senglea · Kalkara · Kirkop · Lija · Luqa · Marfa ·  Marsa · Marsaskala · Marsaxlokk · Mdina · Mellieħa · Mġarr · Mosta · Mqabba · Msida · Mtarfa · Naxxar · Paola · Pembroke · Pietà · Qormi · Qrendi · Rabat · Safi · St. Julian's · San Ġwann · St. Paul's Bay · Santa Luċija · Santa Venera · Siġġiewi · Sliema · Swieqi · Tarxien · Ta' Xbiex · Valletta · Xgħajra · Żabbar · Żebbuġ · Żejtun · Żurrieq
Gozo:  Fontana · Għajnsielem · Għarb · Għasri · Kerċem · Munxar · Nadur · Qala · San Lawrenz · Sannat · Victoria (Rabat) · Xagħra · Xewkija · Żebbuġ
Euroopan kulttuuripääkaupunki
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Ateena  1986: Firenze  1987: Amsterdam  1988: Länsi-Berliini  1989: Pariisi 
1990-luku:   1990: Glasgow  1991: Dublin  1992: Madrid  1993: Antwerpen  1994: Lissabon  1995: Luxemburg  1996: Kööpenhamina  1997: Thessaloniki  1998: Tukholma  1999: Weimar 
2000-luku:   2000: Avignon · Bergen · Bologna · Bryssel · Helsinki · Krakova · Praha · Reykjavík · Santiago de Compostela  2001: Rotterdam · Porto  2002: Brugge · Salamanca  2003: Graz  2004: Genova · Lille  2005: Cork  2006: Patras  2007: Sibiu · Luxemburg  2008: Liverpool · Stavanger  2009: Vilna · Linz 
2010-luku:   2010: Essen · Istanbul · Pécs  2011: Turku · Tallinna  2012: Guimarães · Maribor  2013: Marseille · Košice  2014: Riika · Uumaja  2015: Mons · Plzeň  2016: San Sebastián · Wrocław  2017: Aarhus · Páfos  2018: Leeuwarden · Valletta  2019: Matera · Plovdiv 
2020-luku:   2020: Rijeka · Galway  2021: Timișoara · Elefsína  2022: Kaunas · Esch-sur-Alzette  2023: Veszprém  2026: Oulu 
Vallettan satama
UTC−8.30

UTC−8.30 on aikavyöhyke, joka on kahdeksan tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä jäljessä. Se ei ole tällä hetkellä käytössä millään alueella. Sitä on käytetty Pitcarinsaarilla, mutta sielläkin siitä luovuttiin huhtikuussa 1998, kun saaret siirtyivät aikavyöhykkeeseen UTC−8.
Velhonvesi

| Velhonvesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°47′19″N, 24°47′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Mäntyskoski 
Järvinumero:  35.723.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,6 m  
Rantaviiva:  3,997 km  
Pinta-ala:  32,11 ha  
Saaria:  2 
 fiVelhonvesi 
Velhonvesi  on Keski-Suomessa Orivedellä ja Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, pituus 1,4 kilometriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Kurunvuori 50 metrin korkeuteen ja kaakkoispuolella Velhonmäki yhtä korkealle. Rantaviivalta erottuu kaksi niemeä, joissa on asutusta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joista suurempi sijaitsee pohjoisen niemen kärjessä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Muutamassa kohdassa järvelle näkyy pieniä peltopalstoja. Järven rannoilla asutaan edelleen kiinteästi, mutta niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee useimmin tiet Eväjärvelle ja Halliin kulkevalta kylätieltä. Oriveden ja Jämsän välinen kuntaraja ylittää järven sik-sak-muotoisesti niin, että noin neljäsosa jää Oriveden puolelle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy. Järveen on johdettu vain kaksi metsäojaa. Lähes kaikki järveen tuleva vesi on peräisin koillispäähän laskevasta Myllypurosta, joka on Eväjärven Kilvenvedestä lähtevä 200-metrinen uoma. Siinä on pudotusta kolme metriä. Järven lasku-uoma on järven lounaispäästä lähtevä Mäntyskoski, joka laskee vain 80 metrin jälkeen Kalkunjärveen. Mäntykoskessa on pudotusta noin kaksi metriä.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa reunusti rantoja peltomaat neljältä maatilalta. Järven vesikin oli todennäköisesti matalammalla, koska nykyisistä saarista  suurempi oli piirretty niemen jatkeeksi. Ensimmäisessä peruskartassa ei vielä näy mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa niitä on viisi.
Melontareitti

Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.
UTC−2.30

Koko vuoden ajan UTC−2.30:ä käyttävät maat kirkkaankeltaisella, kesällä käyttävät maat oranssilla, normaaliaikana käyttävät maat tummansinisellä, merialueet sinisellä.
UTC−2.30 on aikavyöhyke, joka on kaksi tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä jäljessä. Sitä käytetään vain kesäaikaan Kanadan provinsseista Newfoundland ja Labradorissa Newfoundlandin saarella ja Labradorin kaakkoisosassa.
Vladimír Clementis

Vladimír Clementis - 20.3.1948
Vladimír Clementisin reliefi Bratislavassa
Vladimír "Vlado" Clementis (20. syyskuuta 1902 Tisovec (Tiszolc) – 3. joulukuuta 1952 Praha) oli Tšekkoslovakian kommunistinen ulkoministeri vuodesta 1945 vuoteen 1950, kunnes hän erosi 15. maaliskuuta. Myöhemmin hänet pidätettiin syytettynä porvarillisesta nationalismista. Clementis oli slovakialainen. Marraskuun 1952 näytösoikeudenkäynnissä hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin joulukuussa yhdessä 10 muun syytetyn kanssa. Oikeudenkäynnin pääkohteena oli Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen entinen pääsihteeri Rudolf Slánský.
Kirjailija Milan Kundera kertoo teoksessaan Naurun ja unohduksen kirja, miten Clementis seisoo presidentti Klement Gottwaldin vieressä vuoden 1948 valokuvassa, josta hänet häivytettiin kuvamanipulaation avulla näytösoikeuden jälkeen.
Aiheesta muualla

Clementisin häivyttäminen kuvamanipulaatiolla , Executedtoday-sivusto