stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Noël des enfants qui n’ont plus de maison
Kappaleen levyttäneitä artisteja

Pierrette Alarie
Victoria de los Ángeles-Gonzalo Soriano
Nina Dorliac
Véronique Gens
Petits Chanteurs de Paris
Spivey Hall Children's Choir
Magnus Savander

Sten Magnus Casimir Savander (9. kesäkuuta 1936 Helsinki – 24. joulukuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja varatuomari. Hän oli Rosenlewin varatoimitusjohtaja 1969–1977 ja toimitusjohtaja 1977,
Savander kirjoitti ylioppilaaksi 1954, valmistui Helsingin yliopistosta lainopin kandidaatiksi 1960. Hän sai varatuomarin arvon 1963. Hän oli Oy Alftan ab:n palveluksesta 1955–1963, siitä myyntipäällikkönä 1961–1963, Oy W. Rosenlew Ab:n lainopillinen asiamies 1964–1967, myyntijohtaja 1967–1969, varatoimitusjohtaja 1969–1977 ja toimitusjohtaja 1977–1987. Kun Rosenlew oli myyty hän siirtyi Rauma-Repolan toimialajohtajaksi vuoteen 1989. Hän oli Repola-konsernissa johtajana 1990–1996 ja sen jälkeen Sigrid Juséliuksen säätiön toimitusjohtaja.
Savanderin poika on Nokian aiempi varatoimitusjohtaja Niklas Savander. Magnus Savanderin puoliso oli Anna Christina (o.s. von Frenckell) (1938–2022) vuodesta 1960.
Merry Blah Blah Blah

| ”Merry Blah Blah Blah” Lordi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lordiversity
 Julkaistu: 10. joulukuuta 2021
 Levy-yhtiö: AFM
Lordin muut singlet
| ”Borderline” 2021 | ”Merry Blah Blah Blah” 2021 | ”Demon Supreme” 2021 |
Merry Blah Blah Blah on Lordi-yhtyeen singlejulkaisu vuoden 2021 Lordiversity -boksilta, joka julkaistiin  fyysisenä CD-painoksena 10. joulukuuta 2021. Singlet on numeroitu ja niiden mukana tulee Mr. Lordin signeeraama kortti.
Kappaleen 24. marraskuuta 2021 julkaistu animoitu musiikkivideo kääntää kuviot päälaelleen: normaalisti ihmisten joulupöydässä olevat siat ja kalkkunat pyytävätkin joulupukilta lahjaksi ihmisiä omien ruokapöytiensä antimiksi.
Kappaleet

Merry Blah Blah Blah (albumilta Abusement Park)
Re-Animate (albumilta Spooky Sextravaganza Spectacular)
Robots Alive! (albumilta The Masterbeast From The Moon)
Aiheesta muualla

musiikkivideo
Merry Blah Blah Blah Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Merry Blah Blah Blah Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Lordi |
| --- | --- |
 Mr. Lordi  Kone  Hiisi  Hella  Mana   G-Stealer  Magnum  Enary  Kalma  Kita  Otus  Awa  OX  Amen 
Studioalbumit:  Get Heavy  The Monsterican Dream  The Arockalypse  Deadache  Babez for Breakfast  To Beast Or Not To Beast  Scare Force One  Monstereophonic – Theaterror vs. Demonarchy  Sexorcism  Killection  Lordiversity  Screem Writers Guild  Limited Deadition 
Kokoelmat:  The Monster Show  Famous Five (EP)  Zombilation  Scarchives Vol. 1 
Singlet:  ”Would You Love a Monsterman?”  ”Devil Is a Loser”  ”My Heaven Is Your Hell”  ”Blood Red Sandman”  ”Hard Rock Hallelujah”  ”Who's Your Daddy?”  ”Would You Love a Monsterman 2006”  ”It Snows in Hell”  ”They Only Come Out at Night”  ”Beast Loose in Paradise”  ”Bite It Like a Bulldog”  ”Deadache”  ”This Is Heavy Metal”  ”Rock Police”  ”The Riff”  ”Nailed by the Hammer of Frankenstein”  ”Hug You Hardcore”  ”Your Tongue’s Got the Cat”  ”Naked in My Cellar”  ”Shake the Baby Silent”  ”I Dug a Hole in the Yard for You”  ”Like A Bee To The Honey”  ”Believe Me”  ”Abracadaver”  ”Borderline”  ”Merry Blah Blah Blah”  ”Demon Supreme”  ”Day Off Of The Devil”  ”Spear Of The Romans”  ”Reel Monsters”  ”Hard Rock Hallelujah” (Feat. Bürger Lars Dietrich)  ”Lucyfer Prime Evil”  ”Thing in the Cage”  ”Made Of Metal”  ”Syntax Terror” 
DVD:t:  Market Square Massacre  Bringing Back the Balls to Stockholm 2006  Recordead Live – Sextourcism in Z7 
Elokuvat:  The Kin  Dark Floors 
Kirjat:  Mie oon Lordi  Songs for the Rockoning Day  Lordiary 
Varhaistuotanto:  Bend Over and Pray the Lord 
Muuta:  Lordin aukio  Lordi’s Rocktaurant  Bringing Back the Balls to Rock  Diskografia  Kappaleluettelo  Hahmokuvaukset
Jouluaattona kännissä

| ”Jouluaattona kännissä” Leevi and the Leavings |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Rakkauden planeetta
 Julkaistu: 1995
 Tyylilaji: suomirock, joulumusiikki
 Kesto: 03.00
 Levy-yhtiö: Pyramid
Jouluaattona kännissä on Leevi and the Leavingsin esittämä vuonna 1995 valmistunut musiikkikappale. Kappale julkaistiin samana vuonna julkaistun albumin Rakkauden planeetta erikoispainoksessa bonuskappaleena. Kappale julkaistiin myöhemmin alun perin vuonna 1990 ilmestyneen albumin Varasteleva joulupukki uudelleenmasteroidussa painoksessa bonuskappaleena. Kappaleen on sanoittanut ja säveltänyt Gösta Sundqvist.
Kappale

Kappale kertoo perheestä, jossa alkoholin väärinkäyttö pilaa joulutunnelman. Taustalla on myös köyhyyttä ja leipäjonossa käymistä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Sitä aina ei huomaa juodessa, että joulu on kerran vuodessa ja Aulikki-tädin kotiviinistä: Koko suku jouluaattona kännissä | ” |
Kun joulu on

Kun joulu on on Otto Kotilaisen säveltämä ja Alpo Noposen sanoittama joululaulu.
Laulu alkaa sanoin ”Kun maass’ on hanki ja järvet jäässä / ja silmä sammunut auringon”. Sanat kertovat talvisesta luonnosta, lasten riemusta joulua odotellessa, kodin joulusta ja joulun sanomasta. Laulu päättyy säkeisiin ”vaan seimi, pahnat ja tähti yllä / ne silmiin kalleina kangastaa; / siks’ mieli hellä on kristityllä, / kun joulu on –, kun joulu on –.”
Sanat ja sävelmä ilmestyivät vuonna 1901 Noposen toimittamassa Joulupukki-lehdessä. Kotilainen ja Noponen olivat ystäviä jo kouluajalta ja opettivat samassa Helsingin Tehtaankadun kansakoulussa. Noponen on sanoittanut myös toisen tunnetun joululaulun "Arkihuolesi kaikki heitä".
Aiheesta muualla

Kun joulu on[vanhentunut linkki] Suomen Äänitearkistossa
Ruotsalainen juustokakku

| Ruotsalainen juustokakku |
| --- | --- |

Alkuperä
Muita nimiä:  Ostkaka
Alkuperämaa:  Ruotsi
Alue tai kunta:  Småland, Hälsingland
Tiedot
Ruokalaji:  jälkiruoka
Pääainesosat:  maito, vehnäjauho, juustonjuoksete
Ruotsalainen juustokakku (ruots. ostkaka) on ruokalaji ja jälkiruoka, jonka juuret ulottuvat vuoteen 1538. Todennäköisesti se on kuitenkin ollut olemassa jo keskiajalla. Ruotsalainen juustokakku koostuu juustomassasta, joka kypsennetään uunissa. Kakun pääainesosat ovat maito, vehnäjauho ja juustonjuoksute. Ruotsalaista juustokakkua on myös ehdotettu Ruotsin kansallisruoaksi. Vuonna 2004 keskustalainen Margareta Andersson teki asiaa koskevan eduskunta-aloitteen.
Ruotsalainen juustokakku valmistetaan juoksettamalla maito juustonjuoksutteella. Kakusta on olemassa kaksi eri versiota: smoolantilainen juustokakku (Småländsk ostkaka) Smålandin maakunnasta sekä hälsinglantilainen juustokakku (Hälsingeostkakan) Hälsinglandin maakunnasta. Näiden kahden kakun välillä on eroa niin maussa, reseptissä, rakenteessa kuin tarjoilussakin, joten niitä ei tule sekoittaa toisiinsa.
Smålantilainen juustokakku

Smoolantilainen juustokakku (Småländsk ostkaka) sisältää tyypillisesti pääainesosien lisäksi myös makeaa mantelia, karvasmantelia, kananmunaa, kermaa ja hienosokeria. Koostumukseltaan se on rakeisempi kuin hälsinglantilainen juustokakku.
Smoolantilainen juustokakku nautitaan useimmiten viileänä hillon (perinteisesti hapankirsikkahillon) ja kermavaahdon kera, mutta myös maito ja jäätelö sopivat lisukkeiksi. Juustokakku on smoolantilaisessa joulupöydässä itsestäänselvyys.
Smoolantilaisesta juustokakusta voidaan valmistaa yksinkertaistettu versio sekoittamalla ensin yhteen tuorejuustoa (esimerkiksi raejuustoa), kananmunaa, sokeria, mantelirouhetta sekä kermaa ja kypsentämällä lopuksi sekoitus uunissa.
Smålantilainen juustokakku > Historia ja perinne

Smålandissa järjestettiin ennen vanhaan suuret juhlat usein nyyttikesteinä, joihin jokainen osallistuva perhe toi mukanaan yhden ruokalajin. Oli suuri kunnia tuoda mukanaan juustokakku, sillä se oli osoitus hyvästä yhteiskunnallisesta asemasta ja siitä myös riitti syötävää monelle vieraalle. Tällainen juhla kuvaillaan Astrid Lindgrenin Vaahteramäen Eemeli -teoksessa.
Smoolantilaisen perinteen mukaisesti juustokakun syöminen aloitetaan aina keskeltä. Erään teorian mukaan tapa juontaa juurensa entisaikaan, jolloin leipomisessa käytettiin tinapinnoitteista kuparikulhoa. Mikäli tinaan tuli halkeamia, sekoittui juustokakkuun myrkyllistä kuparia. Keskeltä aloittamalla ainakaan hienommat vieraat eivät tulleet syöneeksi niin paljon myrkkyä. Toiset ovat sitä mieltä, että perinne johtuu yksinkertaisesti siitä, että keskeltä kakku on kermaisin. Kuivemmat ja palaneemmat reunapalat säästettiin entisaikaan lapsille ja palvelusväelle.
Hälsinglantilainen juustokakku

Hälsinglantilainen juustokakku (Hälsingeostkaka) sisältää ainoastaan, tai lähes ainoastaan, ruotsalaisen juustokakun pääainesosia. Kakusta on kuitenkin olemassa variaatioita, joissa käytetään myös kananmunaa. Resepti vaihtelee hieman maakunnan eri osissa.
Hälsinglantilaisen juustokakun tulee olla rakenteeltaan sileää ja ”narskuvaa”, kuten halloumi-juusto. Kakku leikataan siivuiksi ja lämmitetään kerman kanssa uunissa tai paistinpannulla. Tämän jälkeen kakku tarjoillaan perinteiden mukaisesti mehukastikkeen tai lakkojen sekä kermavaahdon kanssa. Juustokakku kuuluu perinteisesti myös useisiin Hälsinglandissa järjestettäviin tapahtumiin; esimerkiksi juhannus- ja kansanmusiikkijuhlissa tarjotaan usein juustokakkua.
Hälsinglandissa järjestetään vuosittain maailmanmestaruuskilpailut, joissa kilpaillaan parhaan hälsinglantilaisen juustokakun valmistuksessa. Vuonna 2009 kilpailussa oli 15 osallistujaa.
Vuonna 2010 ICA valitsi klassisen hälsinglantilaisen juustokakun modernisoidun version, Hälsinge hambonin, Ruotsin parhaimmaksi uudeksi maakunnan perinneruuaksi. Kyseessä on chilillä ja pinjansiemenillä höystetty wokattu juustokakku. Resepti on julkaistu teoksessa Sveriges nya landskapsrätter.
Vuoden 2015 Matverk-kilpailun Hälsinglandin osakilpailussa voiton veivät hälsinglantilaisella juustokakulla täytetyt suklaakonvehdit, jotka kantavat nimeä Hälsingekulor (suom. "hälsinglantilaiset kuulat”).
Artesaaniruoan ruotsinmestaruuskilpailut

Eldrimner järjestää joka vuosi artesaaniruuan ruotsinmestaruuskilpailut (SM i mathantverk), joissa juustokakku on yksi kilpaluokka. Kyseisessä kilpailussa hälsinglantilainen juustokakku ja smoolantilainen juustokakku kilpailevat samassa luokassa.
Juustokakun päivä

Ruotsalaisen juustokakun päivää (ostkakans dag) on juhlittu marraskuun 14. päivänä vuodesta 2004 alkaen. Perinteen laittoi alulle vuoden 2003 keväällä perustettu yleishyödyllinen yhdistys Ostkakans vänner (suom. "Juustokakun ystävät").
Englanninkielinen käännös

Ruotsalaisen juustokakun ruotsinkielisen nimen ”ostkaka” englanninkielinen vastine on ”curd-cake”, joka tarkoittaa suoraan käännettynä suunnilleen ”rahka-kakkua” tai ”juustomassa-kakkua”.
Smålantilainen juustokakku mansikkahillon, kermavaahdon ja jäätelön kera.
Käännös suomeksi
Skaren kirkko

| Skaren kirkko Skare kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Ullensvang, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1926
Suunnittelija:  O. Nordhagen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skaren kirkko (norj. Skare kyrkje) on Ullensvangin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1926.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skaren kirkko Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Tyssedalin kirkko

| Tyssedalin kirkko Tyssedal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Ullensvang, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1965
Suunnittelija:  A. Fronth
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  190
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tyssedalin kirkko (norj. Tyssedal kirke) on Ullensvangin kunnassa Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1965.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tyssedalin kirkko Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Korruptio

Yhdistyneiden Kansakuntien korruption vastainen yleissopimus
Korruptio (latinan sanasta corrumpere ’turmelus, pahaan vietteleminen’) on vaikutusvallan  väärinkäyttöä edun tavoittelemiseksi. Väärinkäyttö voi olla lainvastaista tai muuten epäeettistä toimintaa. Siihen voivat syyllistyä niin yksityishenkilöt, virkamiehet, poliitikot kuin elinkeinoelämän palveluksessa toimivat.
Lahjontaa ja korruptiota tarkkaileva Transparency International (TI) jakaa korruption edelleen kahteen ryhmään, jotka ovat ”toimivallan mukainen” (according to rule) ja ”toimivallan vastainen” (against the rule) korruptio. Toimivallan mukaisella korruptiolla tarkoitetaan tilannetta, jossa lahjuksen saaja hoitaa hänelle kuuluvaa työtehtävää ja ottaa lahjuksen vastaan esimerkiksi siinä tarkoituksessa, että hän sen saatuaan järjestää asian käsittelyn helpommaksi tai nopeammaksi. Toimivallan vastaisella korruptiolla taas tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilö lahjusta vastaan harjoittaa sellaista toimintaa mihin hänellä ei ole toimivaltuuksia.
Korruption vakavuus vaihtelee pienistä vastapalveluksista järjestelmälliseen lahjontaan. Korruptiota voi esiintyä yhteiskunnan kaikilla alueilla; esimerkiksi virkamiesten, poliitikkojen, isännöintialalla tai liike-elämän piirissä. Henkilö voi väärinkäyttää saamaansa valtaa myös yhteisöissä ja yrityksissä, esimerkiksi yrityksen työntekijä voi ostaa yritykselle tuotteita ylihintaan hänet lahjoneelta yritykseltä. Korruptio liittyy usein ammattimaiseen rikollisuuteen, mutta se voi olla myös satunnaista ja kertaluontoista.
Korruptio on maailmanlaajuista, joskin sen rangaistavuus ja lainopillinen määritelmä vaihtelevat maasta ja oikeusjärjestelmästä toiseen.
Yleisyys maittain > Maailmanlaajuisesti

Transparency International -järjestön korruptioindeksi lasketaan keskiarvona erilaisten hallinnon luotettavuutta ja yritysilmastoa tutkivien kansainvälisten järjestöjen kyselytuloksista. Se on mittari, joka perustuu ihmisten mielipiteisiin ja käsityksiin. On havaittu, että asiantuntijat arvioivat korruption määrän selvästi korkeammaksi kuin tavalliset kansalaiset.
Maailmanlaajuisessa vertailussa vähiten korruptiota esiintyy Pohjois- ja Länsi-Euroopassa sekä Pohjois-Amerikassa. Näiden alueiden lisäksi myös esimerkiksi Chilessä, Uruguayssa, Botswanassa, Japanissa, Bhutanissa, Singaporessa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa on vähän tai tulotasoon nähden suhteellisen vähän korruptiota. Rikkaista maista korruptiota esiintyy suhteellisen paljon esimerkiksi Italiassa. Korkea tai erittäin korkea korruptioaste on esimerkiksi Venäjällä ja Ukrainassa, useissa Afrikan maissa, Länsi-Aasiassa Syyriasta Afganistaniin sekä Meksikossa ja Venezuelassa.
Korruption yleisyys korreloi valtioiden vaurauden mukaan käänteisesti, eli korruptiota esiintyy köyhissä maissa useammin kuin rikkaissa. Tutkijoiden Ray Fismanin ja Miriam A. Goldenin mukaan maiden välisen vertailun perusteella noin 60 prosenttia yksittäisten maiden korruptioasteesta voidaan selittää pelkästään maiden tulotasolla.
Korruptioaste korreloi myös sen kanssa, onko maa demokraattinen vai epädemokraattinen. Vähiten korruptoituneet maat ovat yleensä demokratioita, ja eniten korruptoituneiden maiden joukossa on paljon yksinvaltaisia maita. Epädemokraattisista maista vain Singaporessa on hyvin vähän korruptiota, myös Arabiemiirikuntien korruptiotaso on melko alhainen. Vertailtaessa samalla tulotasolla olevia maita toisiinsa demokraattisuuden yhteys korruption määrään kuitenkin pienenee, eikä köyhien maiden hallintojärjestelmän demokraattisuus suojaa niitä korruptiolta.
Etenkin etnisesti pirstoutuneille maille on tyypillistä klientelismi eli oman kannattajakunnan (kuten omien äänestäjien tai oman etnisen ryhmän) suosiminen julkisten palvelujen tarjoamisessa ja virkanimityksissä.
Yleisyys maittain > Suomessa

Vuonna 2018 Suomi oli Transparency International -järjestön korruptioindeksin mukaan maailman kolmanneksi vähiten korruptoitunut maa. Suomessa korruptio-ongelmana on pidetty esimerkiksi tuttavaverkostoja ja vaalirahoituksen avoimuuden puutetta.
Yleisyys maittain > EU:ssa

Yleisradion mukaan korruptio maksaa EU:lle 120 miljardia vuodessa.
Yleisyys maittain > Yhteiskuntien sisällä

Transparency Internationalin maailmanlaajuinen kyselytutkimus ”Global Corruption Barometer” perustuu vapaaehtoiseen gallup-kyselyyn, ja kertoo minkälaisia mielikuvia vastaajilla on korruption ilmenemisestä yhteiskunnassaan.
Arvioitaessa oikeusjärjestelmän korruptoituneisuuden tasoa asteikolla 1–5 (1 = ei lainkaan korruptoitunut, 5 = erittäin korruptoitunut) ”Global Corruption Barometer 2006” -kyselyssä suomalaisten vastausten keskiarvo oli 2,1. EU-maissa arvo oli pienempi ainoastaan Tanskassa, EU-maiden keskiarvo oli 2,9. Yhdysvalloissa vastausten keskiarvo oli 3,6 ja Venäjällä 3,9. Yhteiskunnan kaikkein korruptuneimmiksi sektoreiksi vastaajat katsoivat poliittiset puolueet (keskiarvo 4,0), parlamentaarisen päätöksenteon (3,7), yrityselämän (3,6) ja poliisi (3,5). Kehitysmaissa korrupteituneimpana sektorina pidettiin poliisia.
Selitysmalleja

Korruption selittämiseen on kehitetty useita erilaisia viitekehyksiä.
Yksi selitys sanoo korruption olevan seurausta köyhyydestä. Koska köyhä kansa tarvitsee enemmän julkisia palveluita kuin mihin varaton valtio pystyy budjettinsa puitteissa tarjoamaan, äveriäimmät valtaavat nämä niukat palvelut maksamalla lahjuksia. Koska oikeusvaltioperiaate on köyhässä maassa hatara, virkakunta pystyy helposti nyhtämään lahjuksia. Korruption kitkeminen tulee tämän selityksen mukaan mahdolliseksi vasta, kun maahan muodostuu riittävän suuri keskiluokka.
Toisen selityksen mukaan korruptiossa on kyse julkisvallan edustajien ja heidän yksityisten vastapeluriensa harrastamasta ansiottoman voiton saalistamisesta. Tätä näkökantaa suosivien taloustieteilijöiden mukaan julkinen puuttuminen talouden toimintaan luvin ja sääntelyin tuottaa tilanteen, jossa erivapauskohtelusta on saatavissa rahanarvoista etua. Välistävedosta saatava ansioton hyöty jakaantuu yritysten ja viranomaisten kesken, eikä se ole normaalia arvonlisäyksestä syntynyttä voittoa. Yhdysvaltalaisen konservatiivisen Heritage Foundationin mukaan suurin osa korruptiosta (71 %) on selitettävissä talouden sääntelyllä. Säätiön tutkijoiden mukaan mitä enemmän julkinen sektori sääntelee liike-elämää ja ihmisiä, sitä enemmän on tilanteita, joissa yksilöiden ja yritysten kannattaa ostaa tällaisia etuoikeuksia poliitikoilta tai virkamiehiltä suoraan, välillisesti, verkostoitumalla tai lobbaamalla. Intialaisen talousnobelisti Amartya Senin mukaan jo pelkästään korruption väheneminen on riittävä syy avata kehitysmaiden suljettuja markkinoita.
Kolmannen mallin mukaan korruption yleisyys riippuu hallintojärjestelmän demokraattisuuden asteesta. Malli esittää, että korruptio on yleistä autoritaarisissa tai diktatorisissa järjestelmissä, mutta demokraattisessa järjestelmässä poliittisten instituutioiden mekanismit tekevät julkisvallan väärinkäytöstä hallittavan.
Institutionaalisen näkökulman mukaan maan taloudelliset instituutiot aiheuttavat maan vaurastumisen tai taantumisen. Jos maata johtaa turmeltunut eliitti, maan instituutiot on viritetty ohjaamaan resursseja sen omaan käyttöön.
Korruptiotasapainomallin mukaan korruptio kumpuaa sosiaalisista odotuksista, eli yksilö tekee päätöksensä korruptioon turvautumisesta sen mukaan, miten hän arvioi muiden toimivan. Jos yhteiskunnassa ei esiinny korruptiota, rehellisenä pysytteleminen on yksilölle edullista. Jos hän taas uskoo muidenkin maksavan lahjuksia, hänenkin täytyy toimia samoin oman etunsa vuoksi. Tämä johtaa usein siihen, että yhteiskunta keikahtaa joko täysin korruptoitumattomaksi tai läpeensä korruptoituneeksi. Näiden ääripäiden väliin keskiarvoltaan sijoittuvissa maissa voi olla niin kauttaaltaan korruptoituneita hallinnon osia kuin täysin puhtaitakin. Tällöin maan korruptioaste määräytyy siitä, kumpia on enemmän.
Haitat ja hyödyt

Korruptiosta katsotaan yleisesti olevan kokonaisuudessaan haittaa yhteiskunnalle. Korruptio hidastaa talouskasvua, lisää taloudellista eriarvoisuutta ja rapauttaa hallintoa kohtaan tunnettua luottamusta. Toisaalta on joskus myös esitetty, että korruptio voisi joissain olosuhteissa edistää talouskasvua sitä kautta, että sen avulla yritykset pääsevät kalliiksi käyvän ja turhan sääntelyn ohi.
Vaikka korruptio onkin yleisesti ottaen haitallista, sitä on vaikea saada katoamaan, sillä se tarjoaa välittömiä hyötyjä siihen osallistuville. Virkamies saa lahjuksia vastaan ottamalla palkanlisää. Poliitikko saa lahjusten avulla lisätuloja, joita hän voi käyttää esimerkiksi vaalikampanjansa rahoitukseen. Yrityksen kannattaa joissain maissa ja joillain aloilla maksaa ja jopa aktiivisesti tarjota lahjuksia, sillä muutkin yritykset tekevät niin, ja tarjouskilpailun voi voittaa vain lahjomalla. Lahjusten maksamisen tuoma hyöty lisäksi yleensä ylittää kiinnijäämistä seuraavien sakkojen aiheuttaman haitan. Yritykset eivät pysty yksissä tuumin kieltäytymään lahjonnasta, sillä yhteinen sopimus sotisi yksittäisen yrityksen etuja vastaan vaikka se olisikin yhteiseltä kannalta edullinen. Tavalliset kansalaiset vastustavat korruptiota mutta joutuvat maksamaan virkakunnalle lahjuksia saadakseen välttämättömiä julkispalveluja.
Korruptio eri aloilla > Politiikka

Poliittinen korruptio on poliittisen vallan väärinkäyttöä henkilökohtaiseen hyötyyn. Se voi olla mittakaavaltaan valtavaa: erään maailman korruptoituneimman johtajan Indonesian Suharton väitetään kavaltaneen 35 miljardia dollaria maalta, jonka bruttokansantuote henkeä kohti oli 700 dollaria. Poliittisen korruption muotoja ovat muun muassa äänien ostaminen, julkisten varojen laiton käyttö ja virkanimitysten myyminen. Poliittinen korruptio ei ole aina laitonta. Esimerkiksi rahalahjoitukset poliittisille puolueilla johtavat usein politiikan muutoksiin. Maailman talousfoorumin tutkimuksen mukaan 89 prosentissa tutkituista 102 maasta rahalahjoitusten vaikutus johonkin tiettyyn poliittiseen päätökseen oli korkea tai keskinkertainen.
Suuri osa poliittisessa korrutiossa liikkuvasta rahasta on lähtöisin yksityiseltä sektorilta. Esimerkiksi kansainvälisen asekaupan salainen luonne ja avoimuuden puute hinnoittelussa on lisännyt korruptiota alalla. 1990-luvulla joukko ranskalaisia ja saksalaisia poliitikkoja joutui eroamaan, kun ilmeni, että salaisten asekauppojen yhteydessä oli maksettu lahjuksia. Myös energiateollisuuden piirissä on paljon korruptiota. Transparency Internationalin mukaan mitä suuremman osuuden öljykauppa jonkin maan kansantaloudesta muodostaa, sitä suurempi potentiaali korruptiolle maassa on.