stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyaniitti

| Kyaniitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Al2SiO5
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  sininen, valkoinen tai harmaa
Asu:  sälöinen
Kidejärjestelmä:  trikliininen
Kovuus Mohsin asteikolla:  4,5–7
Ominaispaino:  3,5–3,7 g/cm3
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  helmiäis- tai lasikiilto
Viiru:  valkoinen
Aiheesta muualla
  Kyaniitti Commonsissa 
Kyaniitti (Al2SiO5) eli disteeni kuuluu alumiinisilikaattien ryhmään. Kyaniitti on saanut nimensä sinisen värinsä perusteella (kreik. kyanos = sininen).
Kidejärjestelmältään kyaniitti on trikliininen. Kide on pitkähkö yhteen suuntaan ja asu sälöinen. Kyaniitti on väriltään sinisestä sinivalkoiseen, joskus harmaa tai valkoinen. Sälöjen keskusta on sinisempi kuin reunusta. Viiru on valkoinen ja kiilto on helmiäiskiilto tai lasikiilto. Kovuus vaihtelee 4,5–7 Mohsin asteen välillä. Sälöjen pituussuuntaan naarmuttaessa kovuus on vain noin 4,5, mutta kun naarmutetaan pituussuuntaa vastaan, kovuus on jo 6–7 välillä. Ominaispaino on 3,5–3,7 g/cm³.
Kyaniittia tavataan kiilleliuskessa, gneisseissä ja kvartsiiteissa. Sitä esiintyy myös pegmatiiteissä ja kvartsijuonissa. Kyaniittia esiintyy melko yleisesti Itä- ja Pohjois-Suomen kvartsiiteissa, muun muassa Kolilla. Kyaniittia tuotetaan Intiassa ja Yhdysvalloissa.
Kyaniitti on teollisuusmineraali, joka soveltuu muun muassa korkeita lämpötiloja kestävien posliinien, esimerkiksi sytytystulppien ja tiilien valmistukseen. Sitä käytetään keraamisiin ja kuumuutta kestäviin materiaaleihin. Kyaniittia voitaisiin myös hioa koruiksi, mutta vaihtuva kovuus tekee sen hyvin hankalaksi.
Aiheesta muualla

Geologia: Kyaniitti
Mindat: Kyanite (englanniksi)
Webmineral: Kyanite Mineral Data (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Kyanite (pdf) (englanniksi)
Kriketin SM-sarja 2011

Kriketin SM-sarja 2011 käsitti kaksi erillistä sarjatasoa,1. ja 2.divisioona. Molemmissa sarjoissa pelattiin 40 syöttövuoton pelejä. Vantaa CC voitti Suomen mestaruuden ja Vantaa Super Kings voitti 2.divisioonan nousten kaudelle 2012 1.divisioonaan.
1. divisioona

| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | Pen>  | RR | Pts | VCC | FPC | HCC | EspA | SKK | VaCC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vantaa CC | 10 | 8 | 0 | 2 | 0 | 1,138 | 64 |  | 261-220  7:10 | 179-126  9:8 | 334-221  7:10 | 202-205  10:9(39.3) | 256-139  9:10 |
| Finnish Pakistani Club | 10 | 6 | 0 | 4 | 16 | 0,534 | 32 | 132-186  10:10 |  | 193-194  10:8(37.4) | 204-159 10:10 | 189-132 10:10 | 133-122  10:10(30.0) |
| Helsinki CC | 10 | 6 | 0 | 4 | 0 | 0,240 | 48 | 202-206  10:8(32.5) | 139-288  10:10 |  | 106-105 2(18.3):10 | 104-108  10:2 | 238-234  6(38.1):10 |
| Espoo CC A | 10 | 4 | 1 | 5 | 0 | -0,863 | 36 | 285-176  9:10 | 175-316  10:6 | 197-198  10:4(35.2) |  | 217-215 10:10 | 261-255  10:9 |
| Stadin Krikettikerho | 10 | 3 | 1 | 6 | 0 | -0,656 | 28 | 90-169  10:10 | 162-224  10:8 | 102-106  10:4(25.5) | 256-260  9:7(34.1) |  | 150-150  10:10 |
| Vaasa CC | 10 | 1 | 2 | 7 | 0 | -0,658 | 16 | 185-303  10:10 | 303-151  9:10 | 166-168  10:1(26.2) | ei tulosta | 165-168  10:4(29.5) |  |
Vantaa CC on Suomen mestari. Vaasa CC putoaa ja Stadin Krikettikerho karsii sarjapaikastaan. FPC putosi neljänneksi saatuaan 16 pisteen rangaistuksen sääntörikkomuksesta.
2.divisioona

2.divisioonassa pelattiin yksinkertainen sarja, jonka jälkeen 4 parasta ja toisaalla 4 heikointa kohtasi toisensa vielä kertaalleen loppusarjassa.
| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | RR | Pts | VSK | FCC | TCC | Tre | EspB | Emp | BeT | KCC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VantaaSuperKings CC | 10 | 9 | 0 | 1 | 1,912 | 72 |  | 178-131  10:10 | 270-95  10:10 | 140-105  10:10 | - | 201-197  9:10 | 304-153 6:10 | - |
| FinnAsia CC | 10 | 5 | 1 | 4 | 0,688 | 44 | 165-161  5:10 |  | 185-188  10:5 | 85-98  10:10 | 122-119 6:10 | - | NR | - |
| Turku CC | 10 | 5 | 1 | 4 | 0,200 | 44 | 111-203  10:10 | 125-127  10:8 |  | 210-211  10:6 | - | 287-164  8:10 | - | 212-51 9:10 |
| Tampere CC | 10 | 5 | 0 | 5 | 0,798 | 40 | 145-146  10:4 | 87-209  10:10 | 176-208 10:10 |  | 84-141  3:10 | 167-287  10:10 | - | - |
| Espoo CC B | 10 | 4 | 0 | 6 | -0,170 | 32 | 99-100  10:2 | - | 131-132  10:4 | - |  | 188-191 10:7 | 167-169  10:9 | 285-169 3:9 |
| Empire CC | 10 | 4 | 0 | 6 | -0,241 | 32 | - | 125-129  10:3 | - | - | 209-221  10:9 |  | 154-155  10:7 | 146-147 10:6 |
| Bengal Tigers | 10 | 3 | 2 | 5 | -0,733 | 32 | - | - | NR | 140-153 10:10 | 172-216  10:10 | 123-124  10:6 |  | 115-111 3:10 |
| Kerava CC | 10 | 3 | 0 | 7 | -1,251 | 24 | 130-264 10:10 | 132-130 4:7 | - | 157-158 10:6 | 113-188  10:10 | 178-179  10:7 | 266-140 7:9 |  |
VantaaSuperKings nousee kaudeksi 2012. FinnAsia karsintaan.
Sarjakarsinta

| joukkue 1 | Tulos | joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Stadin Krikettikerho | 69-70  10:9(26.0) | FinnAsia CC |
FinnAsia nousi 1.diivisioonaan, josta SKK putosi.
↑  ottelu lyhennetty: VCC 31 overs, HCC 24
↑  Lyhennetty 33 overs
↑  Lyhennetty:28 overs
↑  lyhennetty: Target 258/34
↑  Target 69, Tampere voitti juoksusuhteella, 19.2 ov.
↑  lyhennetty: Target 161/24
Kriketin SM-sarja 2010

Kriketin SM-sarja 2010 käsitti kaksi erillistä sarjatasoa, SM50 ja SM40 -sarjat. Sarjat on nimetty ottelun maksimisyöttövuorojen (overs) mukaan. Helsinki CC voitti Suomen mestaruuden ja Vantaa CC voitti SM40 -sarjan nousten kaudelle 2011 SM50 -sarjaan, joka kuitenkin muutettiin kaudeksi 2011 myös 40 syöttövuoron peleiksi ja käyttää nimeä SM40 1.divisioona, alempi sarja on vastaavasti SM40 2.divisioona.
SM 50

| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | Pen>  | RR | Pts | HCC | EspA | SKK | FPC | VaCC | BeT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki CC | 10 | 8 | 0 | 2 | 0 | 0,569 | 64 |  | 187-178  10:10 | 165-162  3:10 | 124-77  10:10 | 166-174  10:10 | 122-69  10:10 |
| Espoo CC A | 10 | 6 | 0 | 4 | 1 | 0,436 | 47 | 187-210  10:10 |  | 254-251  8:9 | 156-155  3:10 | 192-175 10:10 | 299-267  10:10 |
| Stadin Krikettikerho | 10 | 5 | 0 | 5 | 0 | 0,643 | 40 | 115-144  10:10 | 141-138  4:10 |  | 176-177 9:7 | 184-194  10:10 | 257-160  10:10 |
| Finnish Pakistani Club | 10 | 5 | 0 | 5 | 1 | 0,700 | 39 | 198-197  8:10 | 158-156  5:10 | 146-147  10:8 |  | 100-98 3:10 | 450-176  10:10 |
| Vaasa CC | 10 | 4 | 0 | 6 | 1 | -0,656 | 31 | 160-161  10:9 | 194-111  10:2(21.1) | 71-180  10:10 | 282-278  7:10 |  | 183-143  10:10 |
| Bengal Tigers | 10 | 2 | 0 | 8 | 0 | -1,164 | 16 | 197-206  10:10 | 206-243  10:10 | 92-96  10:8 | 186-185  4:10 | 236-235  6:10 |  |
Vaasa CC - Espoo päättyi Espoon voittoon juoksusuhteen perusteella pelin tultua keskeytetyksi.
Helsinki CC on Suomen mestari. Bengal Tigers putoaa ja Vaasa CC karsii sarjapaikastaan 5. syyskuuta.
SM 40

| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | RR | Pts | VCC | Tre | VSK | FCC | TCC | Emp | EspB |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vantaa CC | 12 | 10 | 0 | 2 | 1,492 | 80 |  | 206-112  9:10 | 79-177  10:10 | 332-158  10:10 | 250-170  10:10 | 319-90  8:10 | 167-166 9:10 |
| Tampere CC | 12 | 10 | 0 | 2 | 0,903 | 80 | 238-123  10:10 |  | 240-196  10:10 | 223-213  6:10 | 169-167 8:10 | 160-156  4:10 | 215-123 10:10 |
| VantaaSuperKings CC | 12 | 7 | 1 | 4 | 1,729 | 60 | 207-246  10:9 | 162-163  10:3 |  | 180-178  5:10 | 246-124 10:10 | 295-31  10:10 | 355-170 7:10 |
| FinnAsia CC | 12 | 5 | 1 | 6 | -0,809 | 44 | 196-273  10:9 | 193-174  9:10 | 'ottelu kesk. |  | 129-238  10:8 | 229-226  5:9 | 199-146 10:10 |
| Turku CC | 12 | 4 | 0 | 8 | -0,027 | 32 | 225-228  6:8 | 226-229  10:10 | 216-55  10:10 | 148-154  10:5 |  | (1-0) luov. | 166-165  6:10 |
| Empire CC | 12 | 3 | 0 | 9 | -2,397 | 24 | 190-194  10:7 | 135-136  10:5 | 84-199  10:9 | 194-185  8:10 | 207-201  10:10 |  | 236-206  10:10 |
| Espoo CC B | 12 | 2 | 0 | 10 | -1,948 | 16 | 104-105  10:1 | 278-319 10:6 | 112-113  10:2 | (0-1) luov. | 209-182  10:10 | 141-139  4:10 |  |
Vantaa nousee SM50 sarjaan kaudeksi 2011. Tampere karsii sarjapaikasta Vaasan kanssa.
Sarjakarsinta

| joukkue 1 | Tulos | joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Vaasa CC | 144-140  5:10 | Tampere CC |
Vaasa säilyi SM50 -sarjassa.
Kotiviini

Kotiviini on omaan käyttöön pienimuotoisesti valmistettua viiniä. Useimmiten kyse ei ole rypäleviinistä vaan marjaviinistä, jonka raaka-aineena käytetään tuoreita, pakastettuja tai kuivattuja marjoja. Saatavana on myös viinin valmistukseen sopivaa rypälemehua.
Suomen laki

Maaliskuussa 2018 voimaan tulleen alkoholilain (Asetus 28.12.2017/1102) mukaan yksityinen henkilö saa valmistaa mietoja alkoholijuomia (korkeintaan 22 alkoholitilavuus-%) yksityiseen käyttöön muutoin kuin tislaamalla. Vuoden 1994 asetuksessa raaka-aineet rajattiin tuoreisiin tai kuiviin hedelmiin, rypäleisiin, marjoihin, raparperiin siten, että viljaa tai viljatuotteita ei saanut käyttää valmistuksessa. Uusi laki poisti raaka-ainerajoitukset.
Viinityypit

Kotiviininä on mahdollista valmistaa puna-, valko- ja roséviiniä sekä vahvoja viinejä. Näiden valmistus eroaa raaka-aineiden, sokerin määrän, hiivan sekä säilöntäaineiden osalta.
Valmistus > Tarvittavat välineet ja raaka-aineet

Valmistuksessa tarvitaan muun muassa seuraavia välineitä:
tiivis käymisastia
toinen samankokoinen astia
lappo
ominaispainomittari
vesilukko tiivisteineen
siiviläpussi marjoille
tavanomaisia pesuvälineitä
desinfiointiainetta
pulloja ja korkkeja
Valmistusaineina tarvitaan:
marjoja, rypäleitä (viininvalmistukseen sopivia) tai rypälemehua
eräitä marjoja käytettäessä pektolaasi-entsyymiä
sokeria
viinihiivaa
hiivan ravintosuolaa
käymisen pysäytysaineita
sitruunahappoa
selkeytysaineita
säilöntäaineita (sisältyvät toisinaan pysäytysaineisiin)
Välineitä ja raaka-aineita myyvät suuret tavaratalot sekä viinintekoon erikoistuneet liikkeet.
Valmistus > Prosessi

Valmistusprosessi vaihtelee riippuen käytettävistä aineksista ja samoistakin aineksista valmistus voi tapahtua eri tavoin. Esimerkiksi marjat voidaan ensin keittää mehuksi, josta valmistetaan sitten viini. Erilaisten valmispakkausten mukana on omat ohjeet, samoin käymisainepakkauksissa, jotka sisältävät hiivan, ravintosuolan, pysäyttäjän ja kirkasteet. Tavallisesti pakkaukset on mitoitettu runsaan 20 litran erää varten.
Käyminen saadaan aikaan viinihiivalla, jotka eroavat mm. alkoholinkestonsa mukaan. Leivontahiivaa ei tule käyttää, koska se tuottaa liikaa sikuna-aineita (muun muassa amyylialkoholi).
Kirjallisuutta

Halmetoja, Heikki: Oluen ja viinin kotivalmistus.  Jyväskylä Helsinki:  Gummerus, 1996.  ISBN 951-20-4884-1.
Nurmi, Veikko & Mustola, Jari: Harrastuksena kotiviinit.  (4. täydennetty painos (1. painos 1993))  Helsinki:  Kauppiaitten kustannus, 1994 (5. painos 1996).  ISBN 951-635-851-9.
Aiheesta muualla

Jukka Korpelan kotiviinisivut https://jkorpela.fi/beerwine.html
Eräs kotiviinifoorumi http://www.jaxpe.com/viini/forum/index.php
Kuhankeittäjät

| Kuhankeittäjät |
| --- | --- |
 Naamiokuhankeittäjä (Oriolus chinensis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kuhankeittäjät Oriolidae  Vigors, 1825
Katso myös
   Kuhankeittäjät Wikispeciesissä   Kuhankeittäjät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuhankeittäjät (Oriolidae) on heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Niitä löytyy luonnonvaraisina Euroopasta, Afrikasta ja Aasiasta. Kuhankeittäjät ovat värikkäitä lintuja, ja ne elävät ainoastaan trooppisilla alueilla, lukuun ottamatta kuhankeittäjää, joka elää viileämmilläkin alueilla.
Kuhankeittäjiin kuuluu 4 sukua ja 35 lajia. Suurin suku on kuhankeittäjien suku, johon kuuluu 28 lajia.
Suvut ja lajit > Kuhankeittäjät Oriolus

| --- | --- |
 Afrikankuhankeittäjä Oriolus auratus  Akasiakuhankeittäjä Oriolus larvatus  Borneonkuhankeittäjä Oriolus hosii  Burmankuhankeittäjä Oriolus tenuirostris  Burunkuhankeittäjä Oriolus bouroensis  Filippiinienkuhankeittäjä Oriolus steerii  Guineankuhankeittäjä Oriolus nigripennis  Halmaherankuhankeittäjä Oriolus phaeochromus  Hopeakuhankeittäjä Oriolus mellianus  Huilukuhankeittäjä Oriolus brachyrhynchus  Huppukuhankeittäjä Oriolus xanthornus  Intiankuhankeittäjä Oriolus kundoo  Kastanjakuhankeittäjä Oriolus traillii  Kuhankeittäjä Oriolus oriolus:  Luzoninkuhankeittäjä Oriolus isabellae  Munkkikuhankeittäjä Oriolus monacha  Naamiokuhankeittäjä Oriolus chinensis  Naukukuhankeittäjä Oriolus cruentus  Ohjaskuhankeittäjä Oriolus albiloris  Oliivikuhankeittäjä Oriolus sagittatus  Papuankuhankeittäjä Oriolus szalayi  Pikkukuhankeittäjä Oriolus xanthonotus  Sammalkuhankeittäjä Oriolus chlorocephalus  Sãotoménkuhankeittäjä Oriolus crassirostris  Savannikuhankeittäjä Oriolus percivali  Seraminkuhankeittäjä Oriolus forsteni  Timorinkuhankeittäjä Oriolus melanotis  Viherkuhankeittäjä Oriolus flavocinctus
Suvut ja lajit > Piopiot Turnagra

Eteläsaarenpiopio Turnagra capensis
Pohjoissaarenpiopio Turnagra tanagra
Suvut ja lajit > Pitohuit Pitohui

Myrkkypitohui Pitohui dichrous
Parvipitohui Pitohui kirhocephalus
Suvut ja lajit > Viikunansyöjät Sphecotheres

Australianviikunansyöjä Sphecotheres vieilloti
Viikunansyöjä Sphecotheres viridis
Wetarinviikunansyöjä Sphecotheres hypoleucus
Kuhankeittäjä
LSB

LSB voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
tietotekniikassa lukuesityksen vähiten merkitsevää bittiä (Least Significant Bit) tai tavua (Least Significant Byte)
radiotekniikassa SSB-lähetettä, jossa lähetetään vain alempi sivunauha (Lower Sideband)
Linux Standard Base, standardi ja sertifikointi
La Selva Beachia, rekisteröimätöntä aluetta Kaliforniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”LSB”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koiranputki

| Koiranputki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Silokirvelit Anthriscus
Laji::  sylvestris
Kaksiosainen nimi
 Anthriscus sylvestris  (L.) Hoffmann 
Katso myös
   Koiranputki Wikispeciesissä   Koiranputki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koiranputki (Anthriscus sylvestris) on monivuotinen, hyönteispölytteinen sarjakukkaiskasvi. Kasvia tavataan typpipitoisilla mailla, pelloilla
Ulkonäkö ja koko

Koiranputken ontto varsi kasvaa 50–150 cm korkeaksi. Se kukkii juhannukselta elokuuhun valkoisin kukin. Keskikokoisessa kasvissa voi olla jopa viisituhatta yksittäistä kukkaa. Koiranputken lehdet sijaitsevat varrella kierteisesti. Ne ovat ruodillisia, kolmiomaisia, ja kolmeen kertaan parilehdykkäisiä ja koostuvat heleänvihreistä isohampaisista pikkulehdyköistä. Lehdet ovat väriltään tummanvihreitä. Kukinnot ovat kerrottuja sarjoja. Hedelmät ovat kaksilohkoisia ja pituudeltaan 8-10 mm pitkiä.
Elinympäristö

Koiranputki viihtyy runsasravinteisessa, varsinkin typpipitoisessa maassa. Sitä tavataan avoimilla paikoilla, kuten niityillä, pihoilla ja tienpientareilla.
Levinneisyys

Koiranputkea tavataan lähes koko Euroopassa Espanjan, Portugalin ja Italian eteläisimpiä osia sekä Kreikkaa lukuun ottamatta. Se on levinnyt Pohjois-Amerikkaan ihmisen mukana.
Käyttö ja haitat

Koiranputki on syötävää; nuoria lehtiä voi käyttää keittoihin ja juuri muistuttaa vähän palsternakkaa. On myös oltava varovainen, sillä koiranputki muistuttaa ulkonäöltään myrkyllisiä hukanputkea, myrkkykatkoa, ja myrkkykeisoa. Nuppuvaiheisia kukintoja on yhdessä alunan kanssa käytetty vaatteiden keltavärin valmistukseen.
Koiranputkesta saattaa tulla ongelmallinen rikkakasvi, ja paras keino hävittämiseen on niittää kasvusto kukinnan jälkeen ennen siementen kypsymistä. Tämä täytyy toistaa muutamana kesänä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Koiranputken levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Koiranputki (Anthriscus sylvestris)
ITIS: Anthriscus sylvestris (englanniksi)
Flora of China: Anthriscus sylvestris (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Anthriscus sylvestris (cow parsley) (englanniksi)
Pherobase: Floral volatiles of Anthriscus sylvestris (englanniksi)
Lähikuva koiranputken kukista.
Kultamitalivaimo

| Kultamitalivaimo> Rekordhustrun |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Toivo Kauppinen
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Felix Forsman Sulo Tammilehto
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:  Tapio Rautavaara Ritva Arvelo Hannes Häyrinen Hillevi Lagerstam
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  1947
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultamitalivaimo on vuonna 1947 valmistunut Edvin Laineen ohjaama elokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ritva Arvelo  | … |  Enni Suvinen   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Miina Toropainen   |
|  Hillevi Lagerstam  | … |  Sirpa Orava   |
|  Tapio Rautavaara  | … |  insinööri Ville Suvinen   |
|  Hannes Häyrinen  | … |  kamreeri Aarne Orava   |
|  Rauha Rentola  | … |  Vieno Hentonen   |
|  Veikko Uusimäki  | … |  valmentaja Palasto   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  lääkäri   |
|  Olga Tainio  | … |  Villen äiti   |
|  Emma Väänänen  | … |  liikuntayhdistyksen johtokuntajäsen   |
|  Enni Rekola  | … |  tohtori Mäkinen   |
|  Jalmari Rinne  | … |  pääjohtaja   |
|  Matti Aulos  | … |  johtokunnan puheenjohtaja   |
|  Pekka Tiilikainen  | … |  radioselostaja   |
|  Toivo Määttä  | … |  selostaja   |
|  Martta Kinnunen  | … |  paikanhakija   |
|  Aino-Inkeri Notkola  | … |  paikanhakija   |
|  Irja Kuusla  | … |  paikanhakija   |
|  Olavi Suominen  | … |  laborantti   |
|  Rauha Puntti  | … |  laborantti   |
|  Otto Noro  | … |  kuuntelija   |
|  Ossi Korhonen  | … |  luennoitsija   |
|  Mauri Jaakkola  | … |  mies ravintolassa   |
|  William Reunanen  | … |  kemisti   |
|  Teppo Riihimäki  | … |  lähetti   |
|  Elsa Turakainen  | … |  toimittaja "Pampula"   |
|  Arvi Järvinen  | … |  mies katsomossa   |
|  Alf Salin  | … |  matkustaja raitiovaunussa   |
|  Ilmari Räsänen  | … |     |
|  Vili Järe  | … |     |
|  Pirkko Raitio  | … |     |
|  Päivi Kosonen  | … |     |
|  Tuulikki Uskali  | … |     |
|  Fiinu Autio  | … |     |
|  Olavi Saarinen  | … |     |
|  Valter Säilä  | … |     |
Tuotanto

Elokuvan ensi-ilta oli 27. kesäkuuta 1947 viidessä helsinkiläisessä elokuvateatterissa.
Elokuvan pääosaa esittänyt Tapio Rautavaara voitti seuraavana vuonna pidetyissä Lontoon olympiakisoissa kultaa keihäänheitossa. Tästä hänen vastanäyttelijänsä Ritva Arvelo sai Rautavaaran kertoman mukaan aiheen lähettää onnittelusähke Lontooseen allekirjoituksella Kultamitalivaimosi.
Vastaanotto

Kritiikeissä elokuvaan suhtauduttiin ymmärtäväisesti, mutta todettiin, että taiteellisia ansioita siitä on turha etsiä.
L.V.G. B.I

| L> V.G. B I |
| --- | --- |
 L.V.G. B I
Tyyppi:  tiedustelu- ja tykistöntulenjohtokone
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Luft-Verkehrs Gesellschaft
L.V.G. B.I oli saksalainen ensimmäisen maailmansodan alun kaksipaikkainen kaksitasoinen Luft-Verkehrs-Gesellschaftin (L.V.G.) valmistama tiedustelukone.
Koneen valmistaja oli Luft-Verkehrs Gesellschaft (L.V.G.) ja se oli ensimmäinen yhtiön suunnittelema ja valmistama lentokone.
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&08.03000008,30 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&012.012000012,12 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&02.09500002,95 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&035.040000035,40 m²
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&&0726.&&&&00726 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&01075.&&&&001 075 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Mercedes D.I -moottori -kuusisylinterinen rivimoottori; &&&&&&&&&&&&&080.&&&&0080 kW (&&&&&&&&&&&&0100.&&&&00100 hv)
Suoritusarvot
Matkalentonopeus: &&&&&&&&&&&&0105.&&&&00105 km/h
Lentoaika: 4 h
Käännös suomeksi
Kyalami

| Kyalami |
| --- | --- |

Sijainti:  Gauteng
Radan pituus:  4,261 km
Mutkia:  13
Rataennätys:  1.19,492 (Alain Prost, Williams-Renault, 1993)
vanha rata (1968–1985)

Radan pituus:  4,094–4,104 km
Kyalami on eteläafrikkalainen moottorirata. Rata sijaitsee Gautengissa lähellä Johannesburgia. Rataa on käytetty Grand Prix- ja Formula 1 -autoilussa ja se on isännöinyt Etelä-Afrikan Grand Prix’ta useaan otteeseen. Rata on lisäksi isännöinyt viidesti World Superbike -sarjaa vuosina 1998–2002.
Alkuperäinen vuonna 1961 valmistunut rata (kauden 1967 jälkeen pidennettiin kymmenellä metrillä), joka oli käytössä kunnes poliittiset tahot pudottivat radan kilpailuista pois, koska se oli nopeamutkainen rata.  Kun rata uudelleen rakennettiin 1987, Crowthorene, Barbecue ja Juksei -mutkat joko poistettiin kokonaan tai niitä muutettiin radikaalisti. Uudistuksen seurauksena radasta tuli kapea ja hidas. Erikoinen piirre radan uudistuksessa oli, että aikaisemmin rataa oli ajettu myötäpäivään, mutta uudistuksen myötä vastapäivään.
Etelä-Afrikan apartheid-rotuerottelupolitiikan päätyttyä F1-sarja palasi Kyalamiin kaudella 1992. Uusitulla radalla kuitenkin kilpailtiin vain kahdesti. On melko epätodennäköistä, että Formula 1 palaisi radalle.
Radan ympäristöstä on kehittynyt asuttu esikaupunkialue.
Formula 1:n Grand Prix -voittajat

F1-kuljettajista Nigel Mansell ja Alain Prost ovat onnistuneet saavuttamaan voiton sekä uudella että vanhalla radalla. Voitoissa mitattuna parhaiten radalla on menestynyt Niki Lauda kolmella voitollaan.
| Vuosi | Voittaja | Talli | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1967 |  Pedro Rodríguez | Cooper-Maserati | Raportti |
| 1968 |  Jim Clark | Lotus-Ford | Raportti |
| 1969 |  Jackie Stewart | Matra-Ford | Raportti |
| 1970 |  Jack Brabham | Brabham-Ford | Raportti |
| 1971 |  Mario Andretti | Ferrari | Raportti |
| 1972 |  Denny Hulme | McLaren-Ford | Raportti |
| 1973 |  Jackie Stewart | Tyrrell-Ford | Raportti |
| 1974 |  Carlos Reutemann | Brabham-Ford | Raportti |
| 1975 |  Jody Scheckter | Tyrrell-Ford | Raportti |
| 1976 |  Niki Lauda | Ferrari | Raportti |
| 1977 |  Niki Lauda | Ferrari | Raportti |
| 1978 |  Ronnie Peterson | Lotus-Ford | Raportti |
| 1979 |  Gilles Villeneuve | Ferrari | Raportti |
| 1980 |  René Arnoux | Renault | Raportti |
| 1982 |  Alain Prost | Renault | Raportti |
| 1983 |  Riccardo Patrese | Brabham-BMW | Raportti |
| 1984 |  Niki Lauda | McLaren-TAG | Raportti |
| 1985 |  Nigel Mansell | Williams-Honda | Raportti |
| 1992 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | Raportti |
| 1993 |  Alain Prost | Williams-Renault | Raportti |