stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruggero Blundo

Ruggero Blundo
Ruggero Blundo (18. kesäkuuta 1801 Palermo – 18. maaliskuuta 1888) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänestä tuli benediktiini 24. kesäkuuta 1822, ja hänet vihittiin diakoniksi 22. kesäkuuta 1823 ja papiksi 22. helmikuuta 1824. Hänet nimitettiin Cefalùn hiippakunnan johtoon 15. maaliskuuta 1858. Piispaksi konsekroinnin suoritti 21. maaliskuuta Girolamo d'Andrea. Blundo kuoli 86-vuotiaana virassa.
Right Now (Kornin kappale)

| ”Right Now” Korn |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Take a Look in the Mirror
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Jonathan Davis, Korn
 Tyylilaji: nu metal
 Kesto: 03.10
 Levy-yhtiö: Epic
Kornin muut singlet
| ”Did My Time” 2003 | ”Right Now” 2003 | ”Y’all Want a Single” 2004 |
Right Now on metallibändi Kornin Take a Look in the Mirror -albumin toinen (tai ensimmäinen, jos ei lasketa yhtyeen Lara Croft -elokuvaan tekemää kappaletta "Did My Time") single. Kappale julkaistiin lokakuussa 2003. Kappale on soitettu monesti Kornin konserttien avauskappaleena.
Sanoitus

Yhtyeen laulaja Jonathan Davis kertoi haastattelussa kappaleen sanoituksesta (suomennettu):
"Kappale kertoo periaatteessa siitä, että herään vihaisena maailmaa kohtaan, vihaan kaikkia ja kaikkea ympärilläni. Luulen, että jokaisella on joskus ollut sellainen päivä, jolloin ei herättään halua puhua kenellekään ja on vain vihainen. Minulla oli ollut sellainen päivä, ja kirjoitin siitä. Purin siinä kaikkiin kohdistunutta turhautumistani."
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideolla seikkailee Spike & Mike's lyhytanimaatioiden hahmo Lloyd, joka tekee videossa itselleen erilaisia groteskeja asiota. Lloyd muun muassa viiltelee sormistaan nahkat pois, puhkaisee silmänsä ja työntää lyijykynän korvien kautta aivoihin.
Saavutukset

| Lista (2003) | Paras sija |
| --- | --- |
U.S. Billboard Bubbling Under Hot 100 Singles: 19
U.S. Billboard Hot Modern Rock Tracks: 13
U.S. Billboard Hot Mainstream Rock Tracks: 11
SS Volo

| SS Volo |
| --- | --- |
Tyyppi:  rahtialus
Lippuvaltio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kotipaikka:  Hull
Omistaja:  Ellerman's Wilson Line
Rakennustelakka:  Swan Hunter and Wigham Richardson, Newcastle-upon-Tyne
Vesillelasku:  1938
Status:  Saksan laivaston sukellusveneen U-75 upottama 28. joulukuuta 1941
Tekniset tiedot
Bruttovetoisuus:  1587 brt
Miehistö:  38
SS Volo oli Ellerman's Wilson Linen rahtialus, joka laskettiin vesille 1938 Swan Hunter and Wigham Richardsonin telakalta Newcastlessa. Saksan laivaston sukellusvene U-75 upotti aluksen torpedoimalla 28. joulukuuta 1941 Välimerellä.
Ritajärvi (Ylöjärvi)

| Ritajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°53′27″N, 23°33′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Kettuojaan 
Järvinumero:  35.345.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157 m  
Rantaviiva:  1,627 km  
Pinta-ala:  10,007 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRitajärvi 
Ritajärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kaidankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Sikkilänjoen yläosan valuma-alueeseen (35.345) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157 metriä mpy.
Right Here in My Arms

| ”Right Here in My Arms” HIM |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Razorblade Romance
 Julkaistu: 2000
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 04.02
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
HIM:in muut singlet
| ”Join Me in Death” 1999 | ”Right Here in My Arms” 2000 | ”Poison Girl” 2000 |
Right Here in My Arms on suomalaisyhtye HIMin single vuodelta 2000. Kappale on Razorblade Romance -albumilla, Digital Versatile Doom -Live DVD:llä ja HIMin And Love Said No – The Greatest Hits 1997–2004 -kokoelmalla. Kappaleesta on myös kuvattu musiikkivideo. Videolla esiintyy suomalainen malli Ninja Sarasalo, ja se kuvattiin lasittamossa Iittalassa Pasi Paunin ohjauksessa.
Kappale nousi listäykköseksi juuri ennen skeittilegenda Bam Margeran tuloa Suomeen. Hän vaikuttui Right Here in My Armsin suosiosta ja hehkutuksesta niin, että osti albumin. Margeralla on myöhemmin ollut suuri vaikutus yhtyeen menestykseen erityisesti ulkomailla.
Video

Pasi Pauni on kuvannut videon ideaksi tytön, joka näkee orkesterin ja vaikuttuu heidän karismastaan ja taidostaan. Bändi taas ei näe tyttöä ja tyttö seuraa laulajaa lasiin liimaantuneena. Kappaleen päätyttyä tyttö sammuttaa valon, joka loistaa lasikopin sisällä.
Kappaleen tyyli

Kappaleen tyyli poikkesi albumin monen muun kappaleen tyylistä olemalla niitä räväkämpi ja korkeaäänisempi. Kappale etenee hyvin suoraviivaisesti ja kertosäe toistuu hyvin useasti, sävelkorkeus nousee loppupuolella 2 puolisävelaskelta. Ville Valo on kertonut kappaleen olevan Billy Idol -tribuutti.
Listasijoitus

| Lista | Sija |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 1 (11/2000)
Säde Mantere-Alhonen

| Säde Mantere-Alhonen |
| --- | --- |
 Säde Mantere-Alhonen
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1940 Helsinki
Kuollut: 8. helmikuuta 2014 Vantaa
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  mikrobiologia, maitoteknologia
Säde Pilvikki Mantere-Alhonen  (6. maaliskuuta 1940 Helsinki – 8. helmikuuta 2014 Vantaa) oli suomalainen mikrobiologi, maitoteknologi. Hänen vanhempansa olivat toimitusjohtaja, professori, MMK Sampsa Mantere (1913–1994) ja MMK Gertrud Schmidt (1905–1996). Puoliso: professori, FT MMM Pentti Alhonen ja poika FM Antero Alhonen.
Tutkimus- ja opetustyö

Säde Mantere-Alhosen tutkimusteemoja olivat elintarvikemikrobiologia, maitoteknologia ja vesimikrobiologia, johon liittyivät järvisedimenttien fotosynteettiset rikittömät purppurabakteerit. Niiden tutkimustulokset olivat ensimmäisiä Suomessa valottaen järven pohjakerrostumien biogeokemiallisten prosessien ainetaloudellista merkitystä. Probleeman tutkimukset Säde Mantere-Alhonen oli aloittanut DAAD:n (Deutscher Akademischer Austauschdienst) stipendiaattina Göttingenin yliopistossa (Georg August Universität Göttingen) syksyllä 1965. Geomikrobiologiaan liittyivät myös hänen osallistumisensa rapakivigraniitin biogeeniseen rapautumisprosessiin, joka herätti merkittävää kansainvälistä huomiota. Lisäksi raskasmetallipitoisuuksien selvittely happaman maaperän maitonäytteissä sai osakseen laajaa kiinnostusta niiden geotoksikologisuuden takia. Väitöskirjassaan Die Probionibakterien der Molkereiindustrie als Darmkanalmikrobien 1982 Säde Mantere-Alhonen siirtyi tutkimaan maidon ja maitojalosteiden mikrobiologisia kysymyksiä. Väitöskirjan keskeisenä tuloksena todettiin, että esimerkiksi emmentaljuustossa olevilla probionibakteereilla näyttäisi olevan selviä terveysvaikutuksia. Tähän aihepiiriin Säde Mantere-Alhonen palasi useissa myöhemmissä artikkeleissaan ja teki tutkimustyötä mm. Wienin eläinlääketieteellisessä yliopistossa (Veterinärmedizinische Universität Wien) 1986. Hänen tieteellinen julkaisutoimintansa oli laaja ja monipuolinen käsittäen yli 90 nimikettä ja mm. Maidon mikrobit-nimisen oppikirjan muiden kanssa. Vuonna 1985 Valio Oy:n lahjoitettua Helsingin yliopistolle maidon teknologian lehtoraatin virkaan nimitettiin dosentti Säde Mantere-Alhonen, jonka tehtävänä oli aloittaa ja kehittää uusi opetusala perusasioista lähtien. Sen opetus edellytti perinpohjaista perehtymistä myös käytännön meijeritoimintaan ja sen teknologisiin sovelluksiin. Maitoteknologiasta tulikin keskeinen osa maitotaloustiedettä. Säde Mantere-Alhonen ennätti vielä toimia maitoteknologian määräaikaisena professorina 1993–2001, jolloin hän jäi eläkkeelle.
Säde Mantere-Alhonen oli pidetty ja innostava akateeminen opettaja. Hän ohjasi tehokkaasti opiskelijoitaan tuottaen vielä viimeisinä virkavuosinaan huomattavan määrän maistereita ja viisi tohtoria. Lisäksi hänen kaudellaan maitoteknologia on todettu maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan oppimisen ja opetuksen laadun arvioinnissa ja kartoituksessa yhdeksi tiedekunnan pedagogisesti kehittyneimmistä oppiaineista. Säde Mantere-Alhonen oli arvostettu opettaja myös lukuisten FAO:n ja Valiotekniikan järjestämillä kansainvälisillä maidon ja maitovalmisteiden mikrobiologiaa käsittelevillä kursseilla.
Tutkimus- ja opetustyö > Opinnot

Ecole Elementaire Francaise (Helsingin ranskalainen koulu) 1947–1951
Munkkiniemen yhteiskoulu 1951–1958
Ylioppilastutkinto, Munkkiniemen yhteiskoulu 1958
Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti (mikrobiologia ja maitotaloustiede) 1965
Maitotaloustieteen (meijeriteknillinen suunta) laudatur-arvosana 1967
Maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatti 1969
Maatalous- ja metsätieteiden tohtori 1982 (maitotaloustiede)
Elektronimikroskopian laitoksen (HY) järjestämä kurssi ”Elektronimikroskopiaa tutkijoille” 1984
Tutkimus- ja opetustyö > Työura

Helsingin yliopisto
Mikrobiologian laitoksen kurssiassistentti 1964
Ap assistentti 1966–1970
Maitotalouslaitoksen assistentti 1979–1985
Maidon ja maitovalmisteiden mikrobiologian dosentti 1984–1993
Maidon teknologian lehtori 1985–1993
Elintarviketeknologian laitoksen maitoteknologian  professori (ma) 1993–2001
Eläinlääketieteellinen korkeakoulu
Kurssiopettaja 1986, 1987
Lahden tutkimus- ja koulutuskeskus
Juustonvalmistuksen peruskurssin tuntiopettaja 1988
Pohjoismaisen juustonpakkausseminaarin johtaja 1988
Pienjuustolan perustamispäivien johtaja 1989
Luennoinut hapatteiden mikrobiologiasta ja akateemisen meijerialan koulutuksesta FAO:n  kansainvälisellä kurssilla Hämeenlinnan meijerioppilaitoksella 1984
Luennoinut Finnida/Valio engineering ltd:n kurssilla ja johtanut siihen liittyviä harjoituksia 1988
Luennoinut 6th FAO/Finlandin järjestämällä kurssilla hapatteiden mikrobiologiasta sekä johtanut siihen liittyviä harjoitustöitä 1989
Luennoinut Valiotekniikka Oy:n kiinalaisille meijerialan opettajille järjestämillä kursseilla 1991
Sukujuuret

Säde Mantere-Alhonen oli isänpuolelta Majamäki-Mantereen Hausjärven Ridasjärveläistä talonpoikaissukua. Isoisä Aadolf Mantere opiskeli aluksi jonkin aikaa Jyväskylän seminaarissa, mutta siirtyi kuitenkin rautatielaitoksen virkamieheksi. Isosetä Oskari Mantere puolestaan väitteli tohtoriksi historian alalta. Kouluhallituksen ylijohtajaksi nimitetty Oskari toimi myös politiikassa; hän oli Edistyspuolueen kansanedustaja 1919–1939, sosiaali-, opetus- ja pääministeri 1920-luvulla sekä opetusministeri vielä 1932–1936.
Säde Mantere-Alhosen äidinpuoliset saksalaiset sukujuuret olivat sekä Leipzigista että Kasselista. Hänen isoisänsä tohtori Gustaf Schmidt oli muuttanut Suomeen tultuaan nimitetyksi saksankielen lehtoriksi Helsingin yliopistoon. Professorin arvon saaneen Schmidtin tutkimukset olivat keskittyneet ugrilaisiin ja itäisen Aasian kieliryhmiin. Lisäksi hän saksansi huomattavan määrän suomalaista kaunokirjallisuutta ja tieteellisiä artikkeleita. Isoäiti pianotaiteilija Emmy Menzler oli kasselilaisen teollisuusmiehen tytär. Säde Mantere-Alhosen äidin sukulinjoissa oli kuvataiteilijoita, pormestareita, talouselämän edustajia ja kirjailijoita, joista maailmanmaineen saavutti Johann Wolfgang von Goethe. Niinpä monipuolinen ja voimakas germaaninen kulttuuriperinne heijastui hänen sivistystaustaansa. Paljon ulkomailla matkustelleena Säde Mantere-Alhonen viihtyi parhaiten kuitenkin Allgäun Alppien jylhissä maisemissa keskuspaikkana Oberstdorf. Vastapainon yliopistotyölle tarjosivat monet luottamustehtävät oman tieteenalan yhdistyksissä ja aatteellisissa järjestöissä.
Saksalaisuus merkitsi Säde Mantere-Alhoselle eurooppalaisuutta aatteellisessa ja kulttuurisessa mielessä. Suomalaisuus oli hänelle voimakkaasti kansallisuuskysymys. Tasapainon näiden kahden tekijän välillä Säde Mantere-Alhonen hallitsi parhaalla mahdollisella tavalla.
Luottamustehtävät ja kunnianosoitukset > Luottamustehtävät

Limnologian ja mikrobiologian opiskelijayhdistys Myy ry:n puheenjohtaja 1963
Maatalousylioppilaiden yhdistys Sampsa ry:n emäntä ja ulkoasian sihteeri 1961
Maatalous- ja metsäylioppilaiden liiton hallituksen jäsen 1964–1965
Helsingin yliopiston assistentit ry:n hallituksen jäsen ja taloudenhoitaja 1966–1967
Korkeakoulujen assistenttiliiton hallituksen varajäsen 1970
Viherliuostyöryhmän sihteeri 1973
Suomen akateemisten naistenliiton kansainvälisten asiain komitean jäsen ja sihteeri 1976–1980
Helsingin akateemiset naiset ry:n johtokunnan jäsen 1974–1980
Maitotaloustieteen korkeakouluopetuksen järjestelytoimikunnan sihteeri 1975
Helsingin yliopiston elintarviketeknologian laitoksen johtoryhmän jäsen 1992–1994
Viri Lactis ry:n esimies 1994–2000
Helsingin yliopiston lehtorit ry:n hallituksen jäsen 1995–2001, varapuheenjohtaja 1997–1999
Helsingin yliopiston työsuojelutoimikunnan jäsen 1997–2000
Naisagronomit ry:n johtokunnan jäsen 1978–1983, puheenjohtaja 1982–1983
Meijeritieteellinen Seura ry:n sihteeri ja taloudenhoitaja 1978–1988, hallituksen jäsen 1989–2001, varapuheenjohtaja 1992–2000
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan promootiotoimikunnan jäsen 1984
Kansainvälisen meijeriliiton (IDF) Suomen komitean jäsen 1985–1989 ja 1994–2001
Helsingin saksalaisen koulun (Deutsche Schule Helsinki) johtokunnan jäsen 1986–1991
Satakuntalaisen Osakunnan Eeva-rahaston hallituksen puheenjohtaja 1986–2000
Finnish Journal of Dairy Science -aikakauskirjan päätoimittaja 1989–2000
Nordisk Jordbruksforskareföreningen (NJF):n sektio VI maitotyöryhmän jäsen 1989–1995, puheenjohtaja 1992–1995
Elintarviketieteen seuran elintarvikehygieniajaoksen johtoryhmän jäsen 1992–1994
Opetushallituksen elintarvikealan koulutustoimikunnan jäsen 1992–1999
Maitotutkimus Suomessa-työryhmän jäsen 1995
Agro Foodin hallituksen jäsen 1995–1997
Probioottien ja prebioottinen hyödyntäminen elintarvikkeissa TEKESin projektin johtoryhmän jäsen 1966–2000
Hämeenlinnan meijerioppilaitoksen neuvottelukunnan jäsen 1997–2001
Helsingin yliopiston professorien rouvat ry:n johtokunnan jäsen ja sihteeri 1997–2005
Luottamustehtävät ja kunnianosoitukset > Arvonimi ja kunnianosoitukset

Tasavallan presidentin myöntämä professorin nimi ja arvo 23.11.2001
Maatalousylioppilaiden yhdisty Sampsa ry:n ansiomerkki 1962
Helsingin saksalaisen koulun kultainen ansiomerkki 1991
Satakuntalaisen Osakunnan kunnianauha 2004
Aiheesta muualla

Säde Mantere-Alhonen HS.fi.  2.4.2014.(Alkuperäinen vanhentunut linkki)
Roland Andersson (painija)

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.EM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Modena 1969 | 90 kg |  |
Miesten vapaapaini
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Sofia 1969 | 90 kg |  |
John Roland Andersson (s. 9. syyskuuta 1944 Arboga) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja vapaapainija.
90 ja 100 kilogramman painoluokissa kilpaillut Andersson voitti painijanurallaan vuonna 1969 EM-pronssia kummankin painityylin EM-turnauksessa. Hän osallistui myös Münchenin kesäolympialaisiin 1972.
Anderssonin veli Leif Andersson oli myös painin olympiaedustaja ja EM-mitalisti.
Roridulaceae

| Roridulaceae |
| --- | --- |
 Roridula dentata
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Ericales
Heimo::  Roridulaceae  Martinov, nom. cons.
Suvut
 Roridula Burm.f. ex L. 
Katso myös
   Roridulaceae Wikispeciesissä   Roridulaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roridulaceae on kaksilajinen kasviheimo koppisiemenisten Ericales-lahkossa, jonka tunnetuimmat edustajat ovat kanervakasvit (Ericaceae).
Tuntomerkit

Kasvit ovat pieniä pensaita ja hyönteissyöjäkasveja. Niiden sekundaarinen aineenvaihdunta tuottaa iridoideja. Kasveja peittää tiheä rauhaskarvapeite; karvat eivät kuitenkaan ole kosketusherkkiä, niin kuin esimerkiksi kihokkikasveilla (Droseraceae), joita kasvit voivat päällisin puolin muistuttaa. Lehdet ovat ruodittomia, tasasoukkia ja ehyt- tai nyhälaitaisia. Kukinnossa on päätekukka, toisinaan se näyttää terttumaiselta. Kukat ovat keskikokoisia ja niissä on esilehtiä sekä erilehtiset verhiö ja teriö. Viisi hedettä sijaitsee kohdakkain verholehtien kanssa, ja niiden lokeroside on ponnen tyvestä turvonnut, silmiinpistävä, kirkkaankeltainen ja mettä erittävä. Emilehtiä on kolme, vartaloita vain yksi. Siemenaiheet ovat riippuvia ja kiinnittyvät kärki-istukkaan, ja luotti on pallomainen. Siemenkuori on limautuva, ja alkio saa ravintonsa endospermistä imuelimen eli haustorion välityksellä.
Saattaa olla, että kasvit eivät ole tavanomaisessa mielessä lihansyöjiä, sillä niiden ei ole havaittu erittävän ruoansulatusentsyymejä. Kasvit elävät kuitenkin läheisessä mutualismissa kahden nivelkärsäisiin kuuluvan Pameridea-lajin kanssa, jotka syövät kasvin tahmeaan eritteeseen takertuneita hyönteisiä, ja joiden eritteistä kasvit puolestaan saavat ravinteita ja ovat siten epäsuorasti lihansyöjiä. On myös havaittu, että kasvit ovat absorboineet mineraaleja niihin takertuneista hedelmäkärpäsistä (Drosophila). Pameridea-nivelkärsäiset toiminevat myös kasvien pölyttäjinä.
Levinneisyys

Heimo kasvaa Etelä-Afrikassa.
Luokittelu

Heimossa on vain yksi suku Roridula ja siinä kaksi lajia. Lajit ovat:
Roridula dentata L.
Roridula gorgonias Planch.
Roridula dentata -lajin kukka
Ruosteperätyranni

| Ruosteperätyranni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Cnemarchus
Laji::  erythropygius
Kaksiosainen nimi
 Cnemarchus erythropygius  (Sclater, 1853) 
Alalajit
 C. e. erythropygius  C. e. orinomus 
Katso myös
   Ruosteperätyranni Wikispeciesissä   Ruosteperätyranni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruosteperätyranni (Cnemarchus erythropygius) on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Ruosteperätyranni kasvaa 23–24 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on vaaleanharmaa. Selkä ja siivet ovat sävyltään tummemmat ja siivissä on myös valkoisia sulkia. Ruosteperätyrannin pyrstö on punaruskea ja mustakärkinen. Linnun rinta on vaaleanharmaa. Vatsa ja alaperä ovat punaruskeat.
Levinneisyys ja elintavat

Ruosteperätyrannia tavataan Kolumbiasta Boliviaan. Lajin elinympäristöä ovat Andien pensaikot ja ruohomaat joilla kasvaa puita 2 900–4 100 metrin korkeudella merenpinnasta. Se liikkuu yksin tai pareittain.
Ritalammi (Mänttä-Vilppula)

| Ritalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°56′45″N, 24°32′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  suo-oja Rajaojaan 
Järvinumero:  35.615.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,5 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,164 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRitalammi 
Ritalammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Lahnajärven kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (35.615) se kuuluu.
Säde Matikka-Nieminen

| Säde Matikka-Nieminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Säde Kerttu Onerva Matikka-Nieminen
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1922 Räisälä
Kuollut: 10. helmikuuta 2015 (92 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja ja näytelmäkirjailija
Säde Kerttu Onerva Matikka-Nieminen (11. maaliskuuta 1922 Räisälä – 10. helmikuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja näytelmäkirjailija. Hän on näytellyt muun muassa Mikkelin teatterissa ja työskennellyt ohjaajana Imatran kaupunginteatterissa.
Näytelmät

Kirkonkylän kilpasulho (1980) sovitus Hilja Valtosen romaanista Nuoren opettajattaren varaventtiili
Rakas Vihtori (1982, dramatisointi)
Susipari (1971, sovitus)
Lähde:
Ruostepyrstöt

| Ruostepyrstöt |
| --- | --- |
 Ruostepyrstö (Cercotrichas galactotes)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Ruostepyrstöt Cercotrichas  Boie, 1831
Katso myös
   Ruostepyrstöt Wikispeciesissä   Ruostepyrstöt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruostepyrstöt (Cercotrichas) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku.
Lajit

Kalaharinruostepyrstö (Cercotrichas paena)
Kapinruostepyrstö (Cercotrichas coryphoeus)
Matkijaruostepyrstö (Cercotrichas quadrivirgata)
Metsäruostepyrstö (Cercotrichas leucosticta)
Mustaruostepyrstö (Cercotrichas podobe)
Rantaruostepyrstö (Cercotrichas signata)
Ruostepyrstö (Cercotrichas galactotes)
Ruskoruostepyrstö (Cercotrichas hartlaubi)
Viiksiruostepyrstö (Cercotrichas barbata)
Viiruruostepyrstö (Cercotrichas leucophrys)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Cercotrichas (englanniksi)
Roland Baar

| Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa /  Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa /  Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Länsi-Saksa /  Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Länsi-Saksa /  Saksa> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bled 1989 | M8+ |  |
|  Kultaa | Tasmania 1990 | M8+ |  |
|  Kultaa | Wien 1991 | M8+ |  |
|  Kultaa | Račice 1993 | M8+ |  |
|  Kultaa | Tampere 1995 | M8+ |  |
Roland Baar (12. huhtikuuta 1965 Osterholz-Scharmbeck, Länsi-Saksa – 23. kesäkuuta 2018 Velpke) oli saksalainen soutaja, olympiamitalisti ja maailmanmestari. Hän työskenteli insinöörinä autoteollisuudessa ja professorina.
Baar saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa Atlantassa 1996 ja olympiapronssia Barcelonassa 1992. Hän kilpaili olympiatasolla myös Soulissa 1988. Maailmanmestaruuksia Baar voitti perämiehellisessä kahdeksikossa viisi kappaletta. Baar opiskeli insinööriksi ja tohtoriksi asti. Hän työskenteli autoteollisuudelle ja myöhemmin professorina. Baar kuoli auto-onnettomuudessa 53-vuotiaana 23. kesäkuuta 2018.
Ritari Retee

Ritari Retee (Evanhouy) on Lionel Bianchin käsikirjoittama ja Pascal Daberen kuvittama sarjakuva. Sitä julkaistiin kaksi albumia: Ritari Retee (1985 Sanoma – Une aventure d'Evanhoy, 1983 Dargaud) ja Ritari Retee – Piiritetty linna (1986 Sanoma – La Siege, 1984, Dargaud).
Vastaanotto

Sarjainfo-lehden arvostelijan Kalervo Pulkkisen mukaan Ritari Retee on kankea jäljitelmä aiemmista menestyssarjakuvista. Tyyli on ulkokohtaista matkimista ja käsikirjoitus yhdentekevä.