stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kööpenhaminan kunta

| Kööpenhaminan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Pääkaupunkialue
Keskustaajama:  Kööpenhamina
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sophie Hæstorp Andersen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90,10 km²
Väkiluku:  633 449
 – Väestötiheys:  7 030,5 as./km²
 
 www.kk.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kööpenhamina (tansk. København) on Tanskan Pääkaupunkialueella sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 633 449 asukasta, ja sen pinta-ala oli 90,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Kööpenhaminan kaupunki.
Vuoteen 2007 saakka Kööpenhaminan kuntaa ympäröi Kööpenhaminan amt (tansk. Københavns Amt), johon Kööpenhamina itse ei kuitenkaan kuulunut. Kööpenhaminalla itsellään oli amtin oikeudet, mutta sekaannuksen välttämiseksi sitä ei kutsuttu amtiksi, vaan kaupungiksi tai kunnaksi. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Kööpenhaminan erityisoikeudet amtina lakkautettiin.[lähde? ]
Pormestarit > Ylipormestarit

Viggo Christensen 1938–1946
Hans Peter Sørensen 1946–1956
Sigvard Munk 1956–1962
Urban Hansen 1962–1976
Egon Weidekamp 1976–1989
Jens Kramer Mikkelsen 1989–2004
Hellen Hedemann 2004
Lard Engberg 2004–2005
Ritt Bjerregaard 2006–2009
Frank Jensen 2010–2020
Lars Weiss 2020–2021
Sophie Hæstorp Andersen 2022–
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kööpenhaminan kunnan kotisivut (tanskaksi)
Kärnä (Lappajärvi)

Kärnä
| --- | --- |
Sijainti:  Lappajärvi Suomi
Vesialue:  Lappajärvi
Pinta-ala:  12,66 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kärnä (myös Kärnänsaari) on saari ja kylä Lappajärvellä. Saaren erottaa mantereesta kapea salmi, jonka ylitse kulkee silta, joka on ainoa kulkuväylä Kärnän ja mantereen välillä. 1970-luvulla ennen Lappajärven patokapinaa Kärnä oli liittyneenä niemenä mantereeseen alhaisen vedenkorkeuden vuoksi.
Kärnän metsästysseuran metsästysmaja sijaitsee Itäkylässä.
Kirjallisuutta

Savola, Antti: Lappajärven Kärnän asuinrakennuksia valokuvina ja perimätietoina.  Lappajärvi-seura, 2004.  ISBN 952-99099-2-6.
Lappajärven saaret
Ammessaari
Halkosaari
Ilkka
Isokari
Iso-Kannu
Joensuunsaaret
Karppa
Korkeasaari
Kotikari
Kuivaskari
Kuusisaari
Kyrönsaari
Kärnänsaari
Lokkikari
Lukkarinsaari
Mänkki
Norssisaari
Pikkusaari
Pihlajasaari
Pitkästö
Rämäkkösaari
Sammakkosaari
Selkäsaaret
Sontikari
Ukonsaari
Vartijasaari
Varissaari
Vasikkasaari
Veanteensaari
Vähä-Kannus
Kärntenin herttuakunta

Kärntenin herttuakunta (saks. Herzogtum Kärnten) oli herttuakunta, joka sijaitsi suurin piirtein nykyisen Itävallan osavaltion Kärntenin alueella. Pyhä saksalais-roomalainen keisari Otto II perusti herttuakunnan vuonna 976. Se lakkautettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1918, samaan aikaan kun Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia lakkautettiin.
Kärntenin herttuat

Luitpoldingin suku
Henrik I, v. 976–978
Saalilainen suku
Otto I, v. 978–985
Luitpoldingin suku
Henrik I, v. 985–989
Saksilainen suku
Henrik II, 989–995
Saalilainen suku
Otto I, v. 995–1004
Konrad I, v. 1004–1011
Eppensteinin suku
Adalbert, v. 1012–1035
Saalilainen suku
Konrad II, v. 1036–1039
Welfin suku
Welf III, v. 1047–1055
Ezzon suku
Konrad III, v. 1056–1061
Zähringenin suku
Berthold I, v. 1061–1077
Eppensteinin suku
Liutold, v. 1077–1090
Henrik III, v. 1090–1122
Spanheimin suku
Henrik IV, v. 1122–1123
Engelbert, v. 1123–1134
Ulrik I, v. 1134–1144
Henrik V, v. 1144–1161
Herman, v. 1161–1181
Ulrik II, v. 1181–1202
Bernard, v. 1202–1256
Ulrik III, v. 1256–1269
Filip, v. 1276–1279
Görz-Tirolin suku
Meinhard, v. 1286–1295
Ludvig, v. 1295–1305
Otto II, v. 1295–1310
Henrik VI, v. 1295–1335
Vuonna 1335 Habsburgin sukuun kuuluneet Itävallan herttuat Albert II ja Otto II perivät Kärntenin herttuakunnan. Tämän jälkeen Kärnten lakkasi olemasta itsenäinen herttuakunta ja liitettiin osaksi Habsburgien maita.
Kristian Kangas

| Kristian Kangas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 1993 (ikä 31) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kake
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  186 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Kiekko-Laser (S-S) Peliitat (Mestis) SaPKo (Mestis) Hermes (Mestis) Kärpät (SML) RoKi (Mestis) HC Litoměřice (Tšekki I)  Hokki (Mestis)
Kristian Kangas (s. 12. tammikuuta 1993 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.
Ura

Kangas on Oulun Kärppien kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2009–2010 Kiekko-Laserin B2-nuoriin. Kangas voitti koko B2-nuorten SM-sarjan piste- ja syöttöpörssin tehoilla 18+33=51, kuten myös pudotuspeleissä tehoilla 4+9=13. Hän voitti kauden päätteeksi B2-nuorten SM-pronssia. Kangas debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan yhden ottelun Suomi-sarjassa. Kaudeksi 2010–2011 hän palasi Kärppien junioreihin. Kangas voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-pronssia.
Elokuussa 2013 Kangas siirtyi try-outille Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Noin kaksi viikkoa myöhemmin hän sai joukkueeseen kauden 2013–2014 kattavan jatkosopimuksen. Kankaan tulokaskausi toi 33 runkosarjaottelussa tehot 4+5=9. Hän esiintyi kauden aikana myös lainalla Kärppien ja Pelicansin A-nuorissa. Kaudeksi 2014–2015 Kangas siirtyi jatkamaan Mestis-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Savonlinnan Pallokerhon riveihin. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi Kokkolan Hermekseen, jossa Kangas teki läpimurtonsa Mestiksessä. Hän jakoi tehoilla 17+24=41 joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Miika Franssilan kanssa edellään vain Niklas Appelgren. He jakoivat koko Mestiksen pistepörssin yhdeksännen sijan. Pudotuspeleissä Kangas oli Hermeksen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 5+4=9.
Kaudeksi 2017–2018 Kangas siirtyi 1+1-vuotisella ja syyskuun loppuun asti kestävän try-outin sisältävällä sopimuksella kasvattajaseuransa Oulun Kärppien SM-liigajoukkueeseen. Hän ei mahtunut joukkueen kokoonpanoon runkosarjan avauskierroksilla, mutta Kankaalle vapautui paikka kokoonpanosta kauden kolmanteen otteluun 12. syyskuuta 2017 vieraissa JYPiä vastaan, kun Mikael Ruohomaa oli loukkaantunut ja Jari Sailio pelikiellossa. Hänet merkittiin Kärppien nelosketjun oikeaan laitaan Jasse Ikosen ja Aku Kestilän viereen. Kangas sai ottelussa jääaikaa kahdeksan minuuttia. Hän pelasi Kärpissä kolme ottelua, mutta Kangas ei kuitenkaan saanut hänen kehittymisensä kannalta sopivaa roolia, eikä Kangas saanut koejaksonsa päätteeksi jatkosopimusta. Kangas pelasi alkukaudella myös harjoitusottelun edellisen kauden seurassaan Hermeksessä, joka toimi Kärppien yhteistyöjoukkueena. Pari päivää sopimuksen purkamisensa jälkeen Kangas siirtyi loppukauden sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Tino Metsävainion jälkeen tehoilla 14+21=35.
Kangas palasi kaudeksi 2018–2019 Kangas palasi vuoden mittaisella sopimuksella Kokkolan Hermekseen. Hän oli 15 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Saku Kivisen kanssa. Pudotuspeleissä Kangas oli kolmella osumallaan Hermeksen paras maalintekijä.
Kaudeksi 2019–2020 Kangas siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tšekin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 1. česká hokejová ligan HC Stadion Litoměřiceen. Lokakuussa 2020 hän siirtyi loppuvuoden kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin oltuaan alkukauden 2020–2021 ilman sopimusta. Kangas pelasi siellä seitsemän ottelua ennen Mestiksen keskeytymistä koronavirusrajoitusten vuoksi joulukuussa. Ennen kauden jatkumista helmikuussa 2021 Hokki vahvisti, että hän ei jatka joukkueessa.
Kööpenhaminan hiippakunta

| Kööpenhaminan hiippakunta |
| --- | --- |
 Kööpenhaminan tuomiokirkko
Osa kirkkoa:   Tanskan kansankirkko
Perustettu:  1922
Piispa:  Peter Skov-Jakobsen
Tuomiokirkko:  Vor Frue Kirke
Københavns Stift
Kööpenhaminan hiippakunta (tansk. Københavns Stift) on yksi Tanskan kansankirkon hiippakunnista. Hiippakunta koostuu Bornholmin, Dragørin, Frederiksbergin, Kööpenhaminan ja Tårnbyn kunnista. Hiippakunnan tuomiokirkko on Vor Frue Kirke Kööpenhaminassa. Hiippakunta muodostettiin vuonna 1922, kun Sjellannin hiippakunta jaettiin Roskilden ja Kööpenhaminan hiippakuntiin.
Kööpenhaminan piispa on Tanskan kirkon piispojen "ensimmäinen vertaistensa joukossa" (primus inter pares). Hän vihkii Tanskan kirkon uudet piispat ja vastaa siten jossain määrin Suomen tai Ruotsin kirkkojen arkkipiispaa.
Rovastikunnat

Amagerbron rovastikunta
Amagerlandin rovastikunta
Bispebjerg-Brønshøj'n rovastikunta
Bornholmin rovastikunta
Frederiksbergin rovastikunta
Holmenin ja Østerbron rovastikunta
Nørrebron rovastikunta
Valby-Vanløsen rovastikunta
Vor Frue-Vesterbron rovastikunta
Piispat

1922–1934: Harald Ostenfeld
1934–1960: Hans Fuglsang-Damgaard
1960–1975: Willy Westergaard Madsen
1975–1992: Ole Bertelsen
1992–2009: Erik Norman Svendsen
2009→ Peter Skov-Jakobsen
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Vartiolaiva Tursas (1986)

Vartiolaiva Tursas Oulussa
Vartiolaiva Tursas on Länsi-Suomen merivartioston käytössä oleva ulkovartiolaiva. Laiva on rakennettu Rauma-Repola Oy:n Uudenkaupungin telakalla ja valmistunut vuonna 1986. Laivaa käytetään ympärivuotisesti etsintä- ja meripelastustehtäviin, kiireellisiin yleisen järjestyksen ja turvallisuuden tehtäviin, rajaturvallisuuden ylläpitoon sekä vesiliikenteen ja kalastuksen valvontaan.
Tursasta voidaan käyttää muun muassa öljyntorjuntatehtäviin ja toimintaan kemikaalionnettomuuksissa Itämeren alueella, sillä alukseen on asennettu kiinteä öljynkeräyskalusto yhteistyössä Suomen ympäristökeskuksen kanssa. Alus kykenee myös vedenalaisiin etsintätehtäviin muun muassa kauko-ohjattavan vedenalaisen robotin (ROV) avulla. Laivapalojen sammutukseen Tursakseen on asennettu tehokas vesitykki vaahtonesteineen. Öljyn torjunnassa aluksen kummallakin kyljellä työskentelevä harjakoneisto nostaa merestä öljyn ja erottaa sen vedestä laivalla sijaitseviin erillisiin tankkeihin. Puhdistettu vesi pumpataan takaisin mereen ja öljy kerätään talteen sata kuutiota vetävään tankkiin. Keräyslaitteisiin kuuluvat laivan ulkopuolella öljyä keräävät viiksipuomit.
Tursaksen komentosilta uusittiin kokonaan vuonna 2005 ja varustettiin satelliittipuhelimia myöten huippuluokan navigointijärjestelmällä, joka sisältää muun muassa ECDIS-karttajärjestelmän, automaattiohjaimen ja paikallaanpitojärjestelmän.
Tilanteen kiristyessä alusta voidaan käyttää maanpuolustuksellisiin tehtäviin puolustusvoimien tarpeen mukaan. Nykyinen vartiolaiva Tursas on järjestyksessään Suomen toinen.
Turn

| ”Turn” Lovex |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Pretend or Surrender
 Julkaistu: 28. toukokuuta 2008
 Tuottaja(t): Erno Laitinen
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 11.52
 Levy-yhtiö: EMI Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 11.
Lovexin muut singlet
| ”Take a Shot” 2008 | ”Turn” 2008 | ”Don’t Let Me Fall” 2009 |
Turn on Lovexin singlejulkaisu ja kappale vuodelta 2008. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo. Single nousi debyyttiviikollaan Suomen singlelistan sijalle 11.
Kappaleet

Turn – 3.42
Save Me – 3.44
Love and Lust – 4.25
Kokoonpano

Theon – laulu
Vivian Sin’amor – kitara
Sammy Black – kitara
Jason – basso
Julian Drain – rummut
Christian – kosketinsoittimet
Uno Öller

Anton Uno Öller (16. toukokuuta 1864 Hausjärvi – 5. elokuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen rautatievirkailija ja Rautatiemuseon intendentti, joka julkaisi useita rautateitä koskevia tietoteoksia.
Henkilöhistoria

Uno Öllerin vanhemmat olivat asemapäällikkö Anton Wilhelm Öller ja Maria Andriette Brunström ja puoliso vuodesta 1912 Hilda Emilia Hänninen. Öller tuli ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta 1885 ja suoritti kameraalitutkinnon 1890. Hän jatkoi opintoja Englannissa ja Ranskassa 1890-luvun alussa ja teki tutkimusmatkoja Ruotsiin ja Norjaan 1920-luvulla. Valtionrautateiden kirjurina Öller toimi  1893–1895 ja kirjanpitäjänä 1895–1906. Rautatiehallituksen kamreerikonttorin reviisori hän oli 1906, toinen apukamreeri 1906–1922 ja kamreeri 1923–1929. Rautatiemuseon intendenttinä Öller toimi vuodesta 1922. Hän oli Akademiska Sångföreningen -kuoron johtaja vuonna 1895.
Julkaisuja

M. M. Stockholmsfärden 1902, 1902
M. M:s Danmarksfärd 1905, 1908
Valtionrautateiden museo ja sen historia 1898–1922. 1. osa. Kosketellen aikaa 1898–1906, 1922
Resonnerande katalog över samlingarna i Järnvägsmuseet, 1922, suom. Kertova luettelo Rautatiemuseon kokoelmista (1922)
Museala studier i Sverige och Norge, 1928
Finlands järnväg i barnskog, 1929, suom. Suomen rautatiet lapsenkengissä (1930)
Återblick på personvagnsbelysningen vid Finska statsjärnvägarna, 1931
Georg Strömbergin muiston kunnioittaminen, 1933, eripainos Rautatieläisestä n:o 3, 1933
Aiheesta muualla

Suomalainen "Girondistiklubi", Suomen Kuvalehti, 20.03.1937, nro 12-13, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuressaare (kunta)

Kuressaare on entinen kunta Saarenmaalla Virossa. Kuressaaren kunta liitettiin Kaarman kuntaan vuonna 1999.
Turn Back the Clock (albumi)

| Turn Back the Clock Johnny Hates Jazz |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): Mike Nocito, Calvin Hayes, Phil Thornalley
 Tyylilaji: sophisti-pop
 Kesto: 36.20
 Levy-yhtiö: Virgin
Listasijoitukset
  Billboard 200: 56.  Britannian albumilista: 1.  Suomen virallinen lista: 1.  Topplistan: 1.
Johnny Hates Jazzin muut julkaisut
|   | Turn Back the Clock 1988 | Tall Stories 1991 |
Turn Back the Clock on brittiläisen popyhtyeen Johnny Hates Jazzin esikoisalbumi, jonka Virgin Records julkaisi vuonna 1988. Albumi sijoittui Britannian albumilistan 1. sijalle, Suomen virallisen listan 1. sijalle, Topplistanin 1. sijalle ja Yhdysvaltain Billboard 200 -albumilistan 56. sijalle. Kim Wilde laulaa taustalaulun kappaleessa ”Turn Back the Clock”, joka sijoittui 12. sijalle niin Britannian singlelistalla kuin Suomen listalla.
Kappaleet

Shattered Dreams – 3.26
Heart of Gold – 3.20
Turn Back the Clock – 4.30
Don’t Say It’s Love – 3.43
What Other Reason – 3.20
I Don’t Want to Be a Hero – 3.37
Listen – 3.40 (Phil Thornalley)
Different Seasons – 3.31 (Clark Datchler, Calvin Hayes)
Don’t Let It End This Way – 3.40
Foolish Heart – 3.32 (Ian McDonald, Calvin Hayes, Mike Nocito, Phil Thornalley)
Arvostelut

AllMusic:
Vardoúsia (kunnallisyksikkö)

| Vardoúsia Βαρδούσια |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vardoúsia
 Koordinaatit: 38°37′N, 22°02′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Fokis
Kunta:  Dorída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  310202
Väkiluku (2011):  1 391
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AM
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vardoúsia (kreik. Βαρδούσια; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βαρδουσίων, Dimotikí Enótita Vardousíon) on yksi Dorídan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Fokiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 391 (vuonna 2011).
Vardoúsian kunnallisyksikkö käsittää Dorídan kunnan luoteisosan. Se on nimetty alueen Vardoúsia- eli Kórakas-vuoren mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Pentagioín kylä. Vardoúsia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Dorídan kunnaksi yhdessä Efpálion, Lidoríkin ja Tolofónan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vardoúsian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Alpochóri | Alpochóri | 36 |
| Artotína | Artotína | 174 |
| Dichóri | Dichóri | 204 |
| Kerasiés | Kerasiés | 64 |
| Kókkino | Kókkino | 46 |
| Koupáki | Koupáki | 65 |
| Kriátsi | Kriátsi | 43 |
| Krokýleio | Krokýleio | 155 |
| Pentagioí | Pentagioí | 246 |
| Perivóli | Perivóli | 53 |
| Trísteno | Trísteno | 91 |
| Ypsiló Chorió | Ypsiló Chorió | 61 |
| Zoriános | Zoriános | 153 |
Yhteensä: 1 391
Kuressaare (täsmennyssivu)

Kuressaare tarkoittaa seuraavia paikkoja Virossa:
Kuressaare, kaupunki Saarenmaalla
Kuressaare, entinen kunta Saarenmaalla
Kuressaare, kylä Tarvastun kunnassa Viljandimaalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuressaare”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristian Levring

| Kristian Levring> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. toukokuuta 1957 (ikä 67) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Det Danske Filminstitut
Kristian Levring (9. toukokuuta 1957 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen elokuvaohjaaja, joka kuuluu Dogma 95:n perustajiin.
Levringin ensielokuva on Et skud fra hjertet (1986), mutta hän keskittyi sen jälkeen pääasiassa mainoselokuviin, kunnes vuonna 2000 palasi näytelmäelokuvien pariin. Hänen läpimurtoelokuvansa on parhaisiin Dogma-elokuviin kuuluva The King Is Alive (2002).
Filmografia (ohjaukset)

Et skud fra hjertet 1986
D-dag – Carl (televisioelokuva) 2000
D-dag (televisioelokuva) 2000
The King Is Alive (kreditoimaton) 2000
D-dag – Den færdige film (televisioelokuva) 2001
Viidakon vangit 2002
Den du frygter 2008
The Salvation 2014
Aiheesta muualla

Det Danske Filminstitut (tanskaksi)
Turtles-mutanttikilpikonnat (1. tuotantokausi)

Teini-ikäisten mutanttininjakilpikonnien 1.kauden jaksokuvaukset.
Aiheesta muualla

Sarjan arvostelu Cinemassacre.com:issa (osa 1) (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjan arvostelu Cinemassacre.com:issa (osa 2) (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjan arvostelu Cinemassacre.com:issa (osa 3) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Teenage Mutant Ninja Turtles (1987 TV series) (season 1)
Käännös suomeksi
Tuomas Lappi

Tuomas Lappi (s.  25. lokakuuta 1978 Suonenjoki)  on suomalainen fyysikko ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa fysiikan professorina vuodesta 2018. Tutkijana Lappi on erikoistunut teoreettiseen fysiikkaan. Hän on kansainvälisesti arvostettu ydinfysiikan tutkija.
Nuoruus ja uran alku

Tuomas Lappi varttui Suonenjoella. Hän kirjoitti keväällä 1997 ylioppilaaksi Suonenjoen lukiosta. Samana vuonna hän osallistui Sudburyssä, Kanadassa pidettyihin kansainvälisiin fysiikan olympialaisiin ja voitti siellä pronssimitalin. Lukion jälkeen Lappi opiskeli Helsingin yliopistossa fysiikkaa ja sen ohella tietotekniikkaa ja matematiikkaa. Hänen opintoihinsa sisältyi myös teoreettisen fysiikan opintoja Pariisin Ecole Normale Superieuressa vuosina 1999–2000. Lapin pro gradu-tutkielma (Classical fields in relativistic heavy ion collisions; suom. Klassiset kentät relativistisissa raskasionitörmäyksissä) liittyi teoreettisen fysiikan alaan ja sen ohjasi professori Keijo Kajantie. Lappi valmistui maisteriksi vuonna 2001.
Jatko-opinnot Lappi suoritti Helsingin yliopistossa. Opiskeluaikanaan hän toimi tutkimusavustajana aluksi Helsingin yliopiston fysiikan osaston teoreettisen fysiikan jaoksessa 2001 ja sen jälkeen vuonna 2002 Fysiikan tutkimuslaitoksessa (HIP). Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005 teoreettisen fysiikan alalta. Lapin väitöskirjan (Classical chromodynamics and heavy ion collisions; suom. Klassinen kromodynamiikka ja raskasionitörmäykset) ohjasi professori Kajantie.
Akateeminen ura

Valmistumisen jälkeen Lappi työskenteli 2005–2007 post doc-tutkijana Yhdysvalloissa, Uptonissa sijaitsevassa Brookhavenin kansallisessa tutkimuslaboratoriossa, jossa hän oli mukana ydinfysiikan teoriaa tutkineessa ryhmässä. Vuosina 2007–2009 hän oli post doc-tutkijana teoreettisen fysiikan instituutissa (Institut de Physique Théorique (IPhT, aiemmin SPhT))  Ranskassa. Hän palasi takaisin kotimaahan syksyllä 2009, kun hänet nimitettiin tutkijatohtoriksi Jyväskylän yliopistoon. Hän toimi Suomen akatemian hankkeissa nuorempana tutkijatohtorina 2009–2011 ja nuorempana tutkijana 2012–2013 sekä lopulta akatemiatutkijana vuosina 2013–2018. Vuonna 2015 Lappi nimitettiin Jyväskylän yliopiston fysiikan laitokselle yliopistonopettajan tehtävään, mutta aktiivisen tutkimustyönsä vuoksi hän ehti tehdä opetustyötä vain joillakin yksittäisillä kursseilla.
Akateeminen ura > Professoriksi

Jyväskylän yliopiston rehtori Keijo Hämäläinen nimitti loppuvuonna 2017 Tuomas Lapin fysiikan professoriksi. Lappi aloitti tehtävässään tammikuun alussa 2018. Professuurin erikoisala on teoreettinen fysiikka. Tarkemmin määriteltynä Lapin professuurin tutkimus sijoittuu subatomaarisen fysiikan alueelle. Tutkimusaiheet liikkuvat hiukkasfysiikan ja ydinfysiikan rajapinnalla sisältäen teemoja molemmista fysiikan osa-alueista. Käytännössä professori Lappi on vuosina 2018–2021 kiinnitettynä merkittävässä tutkimushankkeessa, joten hän oli vuonna 2018 tutkimusvapaalla professuuristaan. Euroopan tutkimusneuvosto ERC (engl. European Research Counsil) oli jo aiemmin myöntänyt Lapille tutkimustyötä varten arvostetun Consolidator Grant -rahoituksen vuosiksi 2016-2021.
Vuoden 2017 loppuun mennessä Lappi oli julkaissut jo yli 100 tieteellistä tutkimusartikkelia. Hän toimii tai on toiminut arvioijana useissa arvostetuissa kansainvälisissä fysiikan alan lehdissä ja erilaisten rahoittajien hankkeissa. Lappi on vuoteen 2019 mennessä ohjannut 11 väitöskirjaa ja useita gradu-tutkielmia.
Tutkimustyö

Fyysikkona Lappi on erikoistunut teoreettisen fysiikan tutkimukseen. Hän tutkii muun muassa aineen kaikkein pienimpien osien, kvarkkien ja gluonien keskinäisiä vuorovaikutuksia. Erityisesti hän on tarkastellut, miten kvarkkigluoniplasma muodostuu. Kvarkkigluoniplasma on vapaista kvarkeista ja gluoneista koostuvaa alkeishiukkasainetta. Sitä pystytään tuottamaan maailman suurimmissa hiukkaskiihdyttimissä, kuten esimerkiksi CERN:in kiihdyttimellä Sveitsissä.
Uransa aikana professori Lappi on tutkinut runsaasti erilaisia raskasionien törmäyksiä. Teoreettista tutkimusta täydennetään käytännön törmäyskokeiden avulla. Lappi on osallistunut esimerkiksi matalassa lämpötilassa olevan ydinmateriaalin vaikutuksia selvittävään tutkimukseen koeasetelmassa, jossa lyijyatomi ja protoni törmäsivät (p+Pb -törmäyksiä) ja törmäyksen seurauksena syntyy varautuneita hadroneja. Tutkijoilla oli hiukkasten vuorovaikutuksesta törmäyksissä alkuhypoteeseja, joita verrattiin käytännön kokeissa saatuihin havaintoihin. Taustaoletuksena oli esimerkiksi erilaisten laskennallisen fysiikan menetelmien (mm. Monte Carlo-menetelmiä ja perturbatiivisia eli häiriöteoreettisia kvanttiväridynamiikkaan pohjautuvia laskelmia) avulla laadittuja malleja. Tutkimuksen käytännön osuudessa tehtiin marraskuussa 2016 törmäyskokeita CERNin LHC-kiihdyttimellä.
Vuosina 2014–2019 Lappi oli Fysiikan tutkimuskeskuksessa toimineen kvanttiväridynamiikkaa käsitelleen  hankkeen (QCD theory) johtajana.
Tunnustuksia

Ansioistaan teoreettisen fysiikan tutkijana Lappi sai vuonna 2014 Zimanyi Nuclear Theory Award-palkinnon eli Zimányin mitalin. Palkinnon myöntämisen perusteluissa kommentoitiin, että Tuomas Lapin tutkimustyöllä on ollut suuri ja laaja-alainen vaikutus yleiseen korkean energian ydinfysiikan tutkimukseen. Samalla Lappi noteerattiin poikkeuksellisen ansioituneena nuorena fysiikan tutkijana.
Aiheesta muualla

Tuomas Lapin kotisivu
Professori Lapin esittelysivu[vanhentunut linkki] Fysiikan laitos, Jyväskylän yliopisto. (englanniksi)
Sami Räsänen: Kvarkkiaineen tutkimus Cernin ALICE-kokeessa 29.8.2008. Doc player-palvelussa. FT Räsäsen laatimassa julkaisussa kerrotaan perusasioita hiukkasfysiikasta, kvarkkigluoniplasmasta ja raskasionitörmäyksistä, jotka ovat professori Lapin tyypillisiä tutkimusaiheita.