stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Preussi
Preussi kukistuu maailmansodissa

Viimeinen Saksan keisari ja Preussin kuningas Vilhelm II luopui kruunusta vuonna 1918, ja Preussista tehtiin tasavalta, Preussin vapaavaltio. Versailles’n rauhassa vuonna 1919 Saksa menetti uudestaan itsenäistyneelle Puolalle osan Preussin alueesta, josta muodostettiin Puolan käytävä. Se jakoi Saksan ja samalla Preussin alueen kahtia erottaen Itä-Preussin muusta Saksasta. Kansallissosialistit saivat vallan Preussissa vuonna 1933, ja sen pääministeriksi nimitettiin Hermann Göring.
Vuonna 1945 neuvostojoukot miehittivät koko Itä- ja Keski-Saksan (mukaan lukien Berliinin). Oder–Neisse-linjan itäpuolelle jääneet alueet, Sleesia, suurin osa Pommeria, Itä-Brandenburg ja Itä-Preussi (lukuun ottamatta pohjoisinta osaa) jäivät Puolalle. Königsberg (nykyisin Kaliningrad) siirtyi Neuvostoliiton hallintaan, ja nykyään alue on eksklaavina erillään emämaastaan Venäjästä. Arviolta kymmenen miljoonaa saksalaista pakeni tai karkotettiin näiltä alueilta saksalaisten joukkomuuton aikana.
Liittoutuneiden valvontaneuvosto julisti 25. helmikuuta 1947 Preussin valtion lakkautetuksi ja pilkkoi sen alueen osavaltioiksi. Yhtenä syynä Preussin nimen hävittämiseen kartalta oli se, että Preussin valtio oli monien mielestä muodostunut saksalaisen militarismin vertauskuvaksi. Preussin valtion lakkauttaminen johti myös Preussin taideakatemian lakkauttamiseen vuonna 1954. Vuonna 1972 Preussin tiedeakatemia  lakkautettiin. Sen tilalle perustettiin vastaavat laitokset Saksan eri osavaltioihin.
Taide- ja museokokoelmien osalta Preussin valtion lakkauttaminen johti siihen, että sodasta säästynyt esineistö hajosi Saksan eri osavaltioiden hallintaan. Länsi-Saksan puolelle perustettiin vuonna 1957 säätiö huolehtimaan Preussin kulttuuriomaisuudesta. Säätiö on pyrkinyt palauttamaan esineistön Berliiniin. Tämä työ sai lisävauhtia, kun Saksat yhdistyivät.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Preussi Wikimedia Commonsissa
| n k  Saksan keisarikunnan osavaltiot |
| --- | --- | --- |
| Kuningaskunnat |   Baijerin kuningaskunta   Preussin kuningaskunta   Saksin kuningaskunta   Württembergin kuningaskunta  |  |
| Suurherttuakunnat |   Badenin suurherttuakunta   Hessenin suurherttuakunta   Mecklenburg-Schwerinin suurherttuakunta   Mecklenburg-Strelitzin suurherttuakunta   Oldenburgin suurherttuakunta   Saksi-Weimar-Eisenach   Schwarzburg-Rudolstadt   Schwarzburg-Sondershausen  |  |
| Herttuakunnat |   Anhaltin herttuakunta   Braunschweigin herttuakunta   Saksi-Altenburg   Saksi-Coburg-Gotha   Saksi-Lauenburg (vuoteen 1876)   Saksi-Meiningen  |  |
| Ruhtinaskunnat |   Lippen ruhtinaskunta   Reuss-Geran ruhtinaskunta   Reuss-Greizin ruhtinaskunta   Schaumburg-Lippe   Schwarzburg-Rudolstadt   Schwarzburg-Sondershausen   Waldeck-Pyrmont  |  |
| Kaupunkivaltiot |   Bremen   Hampuri   Lyypekin vapaakaupunki  |  |
| Keisarilliset provinssit |   Elsass-Lothringen  |  |
| Muut |   Saksan siirtomaat  Mittelafrika  Mitteleuropa  |  |
Preussin kuninkaiden vaakuna vuodesta 1873 lähtien.
Preussi ennen vuotta 1905.
Tummanvihreällä nykyisen Saksan osavaltiot, joista pääosa on entisen Preussin alueella.
Pikku-Palomäki

| Pikku-Palomäki |
| --- | --- |
 Pikku-Palomäki vuonna 1970.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Keskusta
Kaupunginosa:  Käpylä
Pienalue nro:  78
Postinumero:  45200 (Kouvola)
Naapurialueet:  Länsi-Käpylä  Itä-Käpylä  Palomäki (Kangas)  Itä-Kangas (Kangas)  Viitakumpu (Tornionmäki)  Palokangas (Tornionmäki)  Ravikylä (Lehtomäki)  Itä-Lehtomäki (Lehtomäki)
Pikku-Palomäki on Kouvolan pienalue, Kouvolan suuralueella, Käpylän kaupunginosassa. Se sijaitsee lähellä keskustaa Karjalankadun varrella. Matkaa keskustaan on noin kilometri.
Pikku-Palomäki on Kouvolan ensimmäinen lähiö ja ainut Kouvolan lähiö, jossa on sovellettu avointa, maisemaan ja maastoon tukeutuvaa rakennusten sijoittelua. Muun muassa Viitakumpu on sekoitus luonnonmukaista suunnittelua ja tuulimyllykorttelikaavaa. Eskolanmäki on taas uusruutukaavaa. Noin tuhannen hengen asuinalueen asemakaavan on suunnitellut kaupunginarkkitehti Reino Hämäläinen vuonna 1962. Hämäläinen on suunnitellut myös osan alueen asuinrakennuksista. Pikku-Palomäen rakentaminen aloitettiin vuonna 1963 ja se valmistui kolmessa vuodessa.
Pikku-Palomäkeä on kutsuttu "Kouvolan Tapiolaksi", mutta alueella on yhtymäkohtia Pihlajamäen lähiöön Helsingissä. Pikku-Palomäki on rakennettu metsäiselle ylätasangolle, jota rajaavat jyrkät rinteet. Alueen eteläosaa rajaavat pitkät rivitalot ja alueen keskiosissa on 1960-luvulle tyypillisiä kolmekerroksisia hissittömiä kerrostaloja. Pohjoisimmassa osassa, pohjoisreunan harjanteella aluetta rajaavat Reino Hämäläisen ja Reino A. Kajavan suunnittelevat tornitalot. Alueen itäosissa sijaitsee julkisia rakennuksia, joihin kuuluu muun muassa Mansikka-ahon koulun korvannut Mansikkamäen koulu, pyramidin muotoinen Mansikka-ahon urheiluhalli sekä keskuskeittiö. Alueella on myös päiväkoti.
Kanerva Kartano

| Kanerva Kartano |
| --- | --- |
 Kanerva Kartano lokakuussa vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kanerva Mari Helena Kartano (ent. Niemelä, o.s. Kallinen)
Syntynyt: 3. toukokuuta 1974 (ikä 50) Tampere
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija, yhteisötaiteilija
Taidesuuntaus:  kuvataide, yhteisötaide
Aiheesta muualla
Kotisivut
Kanerva Mari Helena Kartano (s. 3. toukokuuta 1974 Tampere) on suomalainen yhteisötaiteilija.
Ura yhteisötaiteilijana

Kanerva Kartano on yksi ensimmäisistä yhteisötaiteilijoista, joka palkattiin kokoaikaisena työntekijänä sosiaali- ja terveysalan organisaatioon Suomessa. Yhteisötaiteilijan työssä hän on toiminut Tampereella Sointu Senioripalveluissa vuodesta 2017. Yleisradion toimittaja Anne Savin kertoi artikkelissaan yhteisötaiteilijan työstä hoitolaitoksessa 6. marraskuuta 2018. Savin toteaa, kuinka vakituiseen työsuhteeseen palkattu yhteisötaiteilija on vielä harvinainen Suomessa.
Ura yhteisötaiteilijana > Työtehtäviä yhteisötaiteilijana

Yhteisötaiteilijana Kartano tekee muun muassa yhteisötaideteoksia asiakkaiden kanssa ja ohjaa musiikkitoimintaa. Hän tekee yhteistyötä organisaation työntekijöiden kanssa, tukien asiakkaiden kulttuurihyvinvointia. Hän vastasi Toivo-yhteisömusikaalin toteutuksesta 2018. Kulttuurihyvinvointialan verkostotyö on osa hänen yhteisötaiteilijan työtä. Hän on suunnitellut kulttuurilähetteen graafisen ilmeen osana Tampereen kaupungin ja Sointu Senioripalveluiden yhteistyötä 2022. Hänen tehtäviinsä kuuluu yhteisötaiteilijan työstä kertominen kulttuurihyvinvointiin ja taiteen edistämiseen liittyvissä tapahtumissa. Hän oli 17. marraskuuta 2021 Tampereella pidetyssä Kuppi-hankkeen avausseminaarissa paneelikeskustelijana; tilaisuudessa pohdittiin kulttuurihyvinvoinnin järjestämistä kuntalaisille nyt ja tulevaisuudessa. Anna Arola haastatteli Minun ääneni -hankkeen blogissa (11. marraskuuta 2022) Kartanoa muistia tukevan musiikkitoiminnan järjestämisessä ikäihmisille ja yhteistyöstä hankkeen kanssa. Kartano kertoi haastattelussa myös huumorista välineenä ikäihmisten toiminnassa ja siitä kuinka hän on huomannut asiakkailla tarpeen saada nauraa jutulle kuin jutulle niiden sisällöstä riippumatta. Taiteen edistämiskeskus julkaisi hänen teoksensa Rohkeus kohdata - Taiteilija vanhustyössä 2.11.2023.
Ura yhteisötaiteilijana > Tausta kuvataiteilijana

Kartano valmistui kuvataiteilijaksi 2004 Tampereen ammattikorkeakoulusta. Valmistuttuaan hän toimi kuvataiteilijana ja opetti kuvataidetta ennen yhteisötaiteilijan työtään. Hän toimi visuaalisena suunnittelijana ja taiteilijaopettajana Valpuri Kyni -rockmusikaalissa (2009). Hän on kuvittanut kolme lastenkirjaa sekä tehnyt kansitaidetta ja graafista suunnittelua vuodesta 2021 alkaen. (Kovasana Kustannus ja Warelia).
Ennen vakituista yhteisötaiteilijan työtään Kartano toimi myös ikäihmisten kuvataidekurssien ohjaajana palvelukeskuksissa. Virpi Hongisto kirjoitti Ratkes-lehdessä 4/2013 Kartanon (ent. Niemelä) silloisesta työstä otsikolla: "Taiteen parantava voima - Taideryhmässä ikäihminen tulee kohdatuksi kokonaisvaltaisesti."
Kartano toimii Taidesuunnistuksen (Pirkanmaalla) hallituksessa ja on Tampereen Taiteilijaseuran jäsen.
Teoksia

Kartano, Kanerva: Rohkeus Kohdata - Taiteilija vanhustyössä.  Taiteen edistämiskeskus (Taike), 2023.  ISBN 978-952-69505-6-3  Teoksen verkkoversio.
Teinilä, Jarmo: Villisika nimeltään Sillivika.  (Kuvitus Kanerva Kartano)  Tampere:  Kovasana Kustannus, 2022.  ISBN 9789527410202
Teinilä, Jarmo: Päestikka – Tömpsistä mökkeröiseen!  (Kuvitus Kanerva Kartano)  Tampere:  Kovasana Kustannus, 2022.  ISBN 9789527410233
Teinilä, Jarmo: Kalla ja Kasperi. Kuvitus Kanerva Kartano. Helsinki: Lector Kustannus, 2024.ISBN 9789527598054.
Aiheesta muualla

Kartanon kotisivu: CV ja referenssejä Adobe Portfolio. 29.9.2024.
Kanerva Niemelä (Kartanon (ent. Niemelä) haastattelu) Lecool Tampere. Arkistoitu
Luettelo televisiosarjan Uusi päivä henkilöistä

Uusi päivä oli suomalainen saippuasarja, jota esitettiin Yle TV2 -kanavalla vuosina 2010–2018. Alla on listattu sarjan keskeisimpiä hahmoja ja näyttelijöitä.
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki

| Näyttelijä | Hahmo | Mukana (jaksot) | Mukana (vuodet) |
| --- | --- | --- | --- |
| Inga Sulin | Aino Haavisto | 1–802 | 2010–2018 |
| Antti Majanlahti | Asko Haavisto | 1–415, 445–663 | 2010–2014, 2015–2017 |
| Sanni Haahdenmaa | Elina Haavisto | 1–165, 201, 241, 254, 266–470, 494, 619–625, 667–802 | 2010–2012, 2013–2015, 2017–2018 |
| Esko Roine | Ensio Haavisto | 1–132, 142, 146–292, 297, 303, 305, 307, 313, 318 | 2010–2011, 2012–2013 |
| Anu Niemi | Minna Haavisto | 1–415, 446–497, 509, 527–663, 795–802 | 2010–2014, 2015–2017, 2018 |
| Atte Reunanen | Osku Haavisto | 1–415, 446–802 | 2010–2014, 2015–2018 |
| Tobias Mäkinen | Oula Haavisto | 655–663 | 2017 |
| Fanni Suomi | Tuija Haavisto | 1–625, 802 | 2010–2017, 2018 |
| Rosa Hautala | Vilma Haavisto | 1–578, 600–684, 802 | 2010–2017, 2018 |
| Eetu Autio | Väinö Haavisto | 291–578, 600–684, 785, 802 | 2013–2017, 2018 |
| Valtteri Lehtinen | Jani Hellemaa | 1–578, 600–620, 626, 646–684, 785, 802 | 2010–2017, 2018 |
| Kai Vaine | Niklas Järvelä | 109–214, 267–517, 679–802 | 2011–2012, 2013–2015, 2017–2018 |
| Ronja Alatalo | Stella Kuparinen | 608, 637–802 | 2016, 2017–2018 |
| Soili Markkanen | Irma Alajoki | 649–656 | 2017 |
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki > Aino Haavisto

Aino Kaarina Haavisto (myöh. Haavisto-Ruuskanen, o.s. Pulkkinen, es. Inga Sulin) on  Elinan ja Askon äiti, joka huolehtii mielellään koko Haaviston perheestä. Aino on myös Vilman, Tuijan, Oskun ja Oulan isoäiti ja Väinön isoisoäiti. Hänen miniänsä on Minna Haavisto. Aino oli miehensä Ensio Haaviston kanssa yli 40 vuotta naimisissa. Ensio kuitenkin jätti Ainon kuultuaan, että nuoruudessa Ainolla oli ollut syvempi suhde Henrik Paltamon kanssa. Myös Asko alkoi epäillä, ettei olekaan Ension poika. Epäilyt osoittautuivat vääriksi ja Ensio palasi Ainon kanssa yhteen. Myöhemmin Ensio sairastui vakavasti syöpään, mutta avautui siitä vain silloiselle vävylleen Niklakselle. Ensio kuitenkin jäi traagisesti auton alle hieman sen jälkeen, kun oli päättänyt aloittaa taistelun syöpää vastaan.
Aino omistaa Voimalassa sijaitsevan kahvilan, Ainon kahvilan. Kahvilan Aino osti Henrik Paltamolta saaduilla perintörahoilla toisen tuotantokauden loppupuolella. Kahvilan avajaisia vietettiin maaliskuussa 2012 esitetyssä jaksossa. Kahvila on suuressa suosiossa lähes kaikkien sarjassa mukana olevien henkilöiden keskuudessa. Ruotsissa asuessaan Aino työskenteli paikallisen sairaalan ruokalassa ja hänen kokkaustaitojaan on kehuttu läpi sarjan.
Vuoden 2013 jaksoissa Aino kärsi vakavasta peliriippuvuudesta, johon hän haki myöhemmin kuitenkin apua. Aino kävi peliriippuvaisten tukiryhmässä jo ennen Ension kuolemaa, mutta hänen kuolemansa jälkeen Ension ajoittaiset ilmestymiset Ainolle olivat merkittävä tekijä sen suhteen että Aino sai irrottauduttua peliriippuvuudestaan. Ension kuoleman jälkeen Aino ystävystyi läheisemmin Pentti Ruuskasen kanssa. Lopulta ystävyys muuttui rakkaudeksi ja pari avioitui sarjan viimeisessä jaksossa.
Syksyllä 2016 Aino sai kirjeen edesmenneeltä ystävältään Helenalta, joka oli lähettänyt kirjeen ennen kuolemaansa. Kirjeessä Helena pyysi Ainoa auttamaan ystäväänsä maahanmuuttaja-Azadia. Aino päätti ryhtyä suojelemaan Azadia järjestäen tälle asuinpaikan Haavistosta ja Tuijan kehotuksesta he päättivät mennä naimisiin, jotta Azad saisi jäädä Suomeen. Päästäkseen nopeasti naimisiin Aino maksoi kymmenentuhatta euroa lahjuksia. Kaikki tämä tehtiin salaa Askolta, joka ei pitänyt Azadista. Tulevaa kuulemista varten, Aino ja Azad ovat aloittivat tutustumaan toisiinsa paremmin. Pari rakastui oikeasti toisiinsa ja päättivät pysyä naimisissa päätöksen jälkeenkin. Azad ei kuitenkaan saanut jäädä Suomeen ja lopulta pari erosi Ainon toimesta.
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki > Ensio Haavisto

Ensio Oskari Haavisto (es. Esko Roine) esiintyi sarjassa sen alusta lähtien neljännen tuotantokauden alkuun saakka. Ensio oli Ainon aviomies sekä Askon ja Elinan isä.
Keväällä 2011 Ensio halusi palata työelämään ja pääsikin hyvän ystävänsä Pentti Ruuskasen Suner-yhtiöön keikkailevaksi korjausmieheksi. Sunerin huonontuneen rahatilanteen vuoksi hän ei kuitenkaan enää saanut korjauskeikkoja. Loppusyksyllä 2011 Asko alkoi epäillä, oliko Ensio oikeasti hänen isänsä ja myöhemmin Ensiokin sai kuulla epäilyistä. Ensio teki tutkimuksia ja vaikka Aino vannoi Ension olevan Askon isä, tuli Ensio siihen lopputulokseen, ettei hän voi olla asiasta tarpeeksi varma. Lopulta Ensio lähti Ruotsiin ja tämän jälkeen kiertämään Etelä-Eurooppaa jättäen Ainon. Ensio kuitenkin palasi Suomeen ja sai Ainon kanssa sovun aikaiseksi ja he palasivat yhteen. Lopulta selvisi, että Ensio on Askon isä.
Sarjan kolmannella tuotantokaudella Ensio sairastui eturauhassyöpään. Hän päätti ettei aio yrittää parantua sairaudesta, mutta tuli lopulta toisiin aatoksiin ja aikoi hakeutua hoitoihin. Kolmannen tuotantokauden päätösjaksossa Ensio oli juuri ostanut ilmapallon Vilman vastasyntyneelle pojalle, kun hän näki harhan kuolleesta Henrik Paltamosta. Hän pysähtyi keskelle suojatietä katsomaan tätä, jäi auton alle ja menehtyi. Ensiota muisteltiin kuitenkin useaan otteeseen sarjan aikana.
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki > Oula Haavisto

Oula Eero Askonpoika Haavisto (es. Tobias Mäkinen) on Minnan ja Askon kuopus, joka syntyi keväällä 2017. Hänellä oli Askon lisäksi toinen isäehdokas, Jukka Hiltunen. Isyystesti kuitenkin todisti, että Asko on hänen isänsä. Oulaa ei ehditty näkemään sarjassa pitkään, sillä hän muutti vanhempiensa kanssa Kittilään eikä palannut sieltä Virtaukseen ennen sarjan loppumista.
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki > Väinö Haavisto

Väinö Ensio Haavisto (es. Eetu Autio) on Vilma Haaviston ja Jani Hellemaan lapsi. Väinö syntyi samana päivänä kuin Ensio kuoli eli kevään 2013 päätösjaksossa. Ensio ehti kuitenkin nähdä Väinön ennen kuolemaansa. Väinö poistui sarjasta lokakuussa 2017, kun hän muutti vanhempiensa kanssa Helsinkiin. Väinö nähtiin kuitenkin myös sarjan viimeisessä jaksossa syksyllä 2018.
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki > Stella Kuparinen

Stella Maria Estelle Kuparinen (myöh. Haavisto, es. Ronja Alatalo) on Kokkolasta kotoisin oleva musiikillisesti lahjakas tyttö, joka nähtiin sarjassa ensimmäisen kerran syksyllä 2016. Stella tuli käymään Virtauksessa tutustumassa lukioon ja haaveili pääsevänsä valituksi sinne. Stella olisi päässyt edellissyksynä lukioon, mutta yhteishaussa hän oli laittanut Virtauksen lukion kolmanneksi vaihtoehdokseen. Hänen äitinsä on ollut lievästi Virtauksen lukioon opiskelujen perässä lähtemistä vastaan Kokkolan ja Virtauksen välillä olevan pitkän matkan takia. Stella sairastaa perinnöllistä sairautta, mistä hänen lisäkseen muutama hänen ystävistään on tietoinen. Sairaus johtuu mitokondriosta ja aiheuttaa verenpaineen heittelyä ja nenäverenvuotoa. Stella ei itse suhtaudu sairauteensa kovin myönteisesti eikä halua muiden tietävän siitä.
Stella pääsi opiskelemaan lukioon ja asumaan asuntolaan. Hän on ihastunut samassa lukiossa opiskelevaan Osku Haavistoon, jonka kanssa hän on viettänyt paljon aikaa. Osku päätyi Stellan selän takana sänkyyn Maria Nikon kanssa, mistä Stella loukkaantui. Niinpä Stella ja Lenni Morris  esittävät seurustelevansa samalla, kun Osku ja Maria esittävät seurustelevansa tehdäkseen toisen parin osapuolet mustasukkaisiksi. Myöhemmin Stella päätti ryhtyä oppilaskunnan puheenjohtajaksi Lennin ehdotuksesta. Kisassa hänelle ja Oskulle tuli riitaa eikä kumpikaan heistä voittanut puheenjohtajan paikkaa. Myöhemmin Stella ja Lenni päätyivät suutelemaan. Myöhemmin he päättivät alkaa seurustella. Lenni on kuitenkin pettänyt Stellaa suutelemalla Mariaa useamman kerran tämän selän takana. Stella itse ei tiedä siitä, mutta samalla hän on itse edelleen jonkin verran ihastunut Oskuun. Osku selvitti keväällä 2018 lisää Stellan sairaudesta Vilman kautta. Syksyllä 2018 Lenni jättää Stellan ja pian sen jälkeen Stella alkaa seurustella Oskun kanssa. Stellan saatua sairauskohtauksen selviää, että  Stellan munuaiset ovat huonossa kunnossa lääkityksen haittavaikutusten myötä. Lopulta Stella joutuu sairaalaan. Stella tarvitsi elinsiirron. Stellan isä olisi sopinut luovuttajaksi, muttei syövän sairastaneena voinut luovuttaa. Osku haluaa auttaa Stellaa ja selviää, että Osku pystyisi luovuttamaan munuaisensa Stellalle. Stella on ensin epäileväinen, mutta lopulta suostuu ehdotukseen. Osku ei kuitenkaan ole tarpeeksi läheinen, joten heidän täytyy mennä naimisiin. Osku ja Stella menevät naimisiin ja Osku luovuttaa Stellalle toisen munuaisensa.
Haavistot, Hellemaa, Järvelä, Kuparinen, Alajoki > Irma Alajoki

Irma Alajoki (es. Soili Markkanen) on Kittilästä kotoisin oleva Minna Alajoen äiti ja Minnan anopin Ainon entinen ystävä. Näin ollen hän on myös Minnan neljän lapsen, Vilman, Tuijan, Oskun ja Oulan isoäiti ja Väinön isoisoäiti. Minnan mukaan Irma alkoi juoda Minnan isän, Eeron kuoltua ja sysäsi Minnan lastenkotiin. Irma omistaa ravintolan Kittilässä. Irmalla on suhteellisen vakava muistisairaus.
Helmiset

| Näyttelijä | Hahmo | Mukana (jaksot) | Mukana (vuodet) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valpuri Jokitie | Aava Helminen | 687–802 | 2017–2018 |
| Eeva Rajakangas | Kaisla Helminen | 687–802 | 2017–2018 |
| Lotta Lehtikari | Maija Helminen | 686–802 | 2017–2018 |
| Toni Nikka | Pyry Helminen | 687–802 | 2017–2018 |
Helmiset > Aava Helminen

Aava Helminen (es. Valpuri Jokitie) on Maijan tytär sekä Kaislan ja Pyryn pikkusisko, joka muutti perheensä kanssa Virtaukseen syksyllä 2017. Aavalla ei ehtinyt saada ennen sarjan loppua kovinkaan paljoa omia juonikuvioita, mutta hän oli vahvasti mukana perheensä juonikuvioissa ja lisäksi hän ystävystyi Roni Sirénin ja Tero Kuuslan kanssa. Heistä jälkimmäisen Aava saattoi lopulta yhteen äitinsä Maijan kanssa, kuten Tero ja Maija itse eivät saaneet kerrottua tunteistaan toisilleen.
Helmiset > Kaisla Helminen

Kaisla Helminen (es. Eeva Rajakangas) on Maijan tytär, Aavan isosisko ja Pyryn kaksoissisar, joka on Pyryä kymmenen minuuttia vanhempi. Hän muutti perheineen Virtaukseen päästyään veljensä kanssa opiskelemaan Virtauksen ilmaisutaidon lukioon. Kaisla ei ole kovin kiinnostunut taideaineista, mutta liittyy bändiin, johon kuuluivat myös Osku, Stella, Lenni ja Matias. Kaisla keksi bändille nimen yhdistämällä jokaisen jäsenen nimen ensimmäisen kirjaimen ja bändin nimeksi tuli MOLSK!. Kaisla on ihastunut Iiro Rainioon, jonka kanssa hän päätti yhdessä kisata paikasta oppilaskunnan puheenjohtajana ja he voittivat. Myöhemmin kaksikko suuteli koululla järjestettyjen juhlien jälkeen. He alkoivat seurustella, mutta pian suhteeseen ilmestyi kolmas pyörä, kun Pyry ilmoitti Iirolle olevansa ihastunut tähän. Iiro ei osannut suhtautua asiaan eikä Kaisla tiedä koko jutusta. Kaislan suunnitellessa romanttista iltaa ja yötä hänelle ja Iirolle, tämä suuteli toisaalla Pyryä. Iiro jätti Kaislan syksyllä 2018, mutta vielä samana syksynä Kaisla alkoi seurustella Lenni Morriksen kanssa.
Helmiset > Maija Helminen

Maija Helminen (es. Lotta Lehtikari) on Kaislan, Pyryn ja Aavan äiti. Hän on nykyään yksinhuoltaja, sillä hänen lastensa isä ja entinen miehensä Martti on kuollut. Koulutukseltaan Maija on lähihoitaja ja jäsenkorjaaja. Maija on Otso Karhun vanha tuttu teatterikuvioista. Maijan piti muuttaa Haaviston vanhalle puolelle, jonka Otso oli remontoinut häntä ja lapsia varten. Muutamien sekaannusten seurauksena he muuttivat asumaan Tero Kuuslan omakotitalon yläkertaan. Maija sai työpaikan Virtauksen terveysasemalla korjattuaan ylilääkäri Salmisen ryhtiongelman. Maijassa oli havaittavissa ihastumisen merkkejä Teroa kohtaan. Myös Tero oli ihastunut Maijaan. Syksyllä 2018 Tero suuteli Maijaa takapihalla. Tero pyysi Maijaa unohtamaan suudelman. He kumminkin päätyivät viettämään yhteisen yön. Syksyllä 2018 he alkoivat seurustella ja olivat yhdessä vielä sarjan loppuessakin.
Helmiset > Pyry Helminen

Pyry Helminen (es. Toni Nikka) on Maijan poika, Aavan isoveli ja Kaislan kaksoisveli. Pyry on luonteeltaan taiteilijamainen nuori mies ja aloitti opiskelut Virtauksen lukiossa syksyllä 2017. Pyry on kertonut olevansa homoseksuaali. Pyry ystävystyi lukiossa Iiro Rainion kanssa ja hän on ihastunut Iiroon, jolla on kuitenkin tunteita Kaislaa eli Pyryn kaksoissiskoa kohtaan. Pyry kertoi tunteistaan Iirolle keväällä 2018 esitetyssä jaksossa. Iiro ei aluksi osannut suhtautua saamaansa tietoon, mutta kevään 2018 päätösjaksossa Pyry ja Iiro suutelivat ja syksyllä 2018 he päätyivät monien mutkien jälkeen seurustelemaan.
Hiltuset

| Näyttelijä | Hahmo | Mukana (jaksot) | Mukana (vuodet) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eppu Salminen | Jukka Hiltunen | 346–404, 465–593 | 2014, 2015–2016 |
| Nina Linnovaara | Outi Hiltunen | 588–593 | 2016 |
Hiltuset > Jukka Hiltunen

Jukka Hiltunen (es. Eppu Salminen, 2014, 2015-2016) oli Virtauksen lukion matematiikan opettaja. Hän oli hyvin tiukka, eivätkä oppilaat tulleet toimeen hänen kanssaan ja yrittivät savustaa tämän ulos koulusta. Hän ihastui Vilma Haavistoon ja kirjoitti hänestä runon, mutta runon päätyessä vahingossa Vilman laukkuun Hiltusen tunteet paljastuivat laajemmalle joukolle. Tuija, Iris, Anni, Veeti ja Roni luokkatovereineen lopulta savustivat Jukan eroamaan virastaan syyskuussa 2014.
Hiltunen palasi virkaansa maaliskuussa 2015 opettajapulan vuoksi. Hiltunen sai juonittua itselleen rehtorin paikan ja sai Lissun luvalla jatkaa sitä keväällä 2016. Hiltunen rakastui Minna Alajokeen ja houkutteli Minnan lukioon terveystiedon opettajaksi. Hiltunen kertoi Minnalle menettäneensä Outi-vaimonsa tsunamissa, mistä Minna päätteli Outin kuolleen ja kertoi asiasta Askolle. Asko sai myöhemmin selville, ettei Outi olekaan kuollut ja Minna kuuli Hiltuselta, että Outi lähti Thaimaassa toisen miehen matkaan. Syksyllä 2016 Jukan ja Minnan muutettua Vilman ja Janin asuntoon kesän ajaksi, Jukka päätti kosia Minnaa ja Minna vastasi myöntävästi. Kihlajaisiin saapui myös Outi, joka halusi Jukan takaisin. Jukan tunteet Outia kohtaan nousivat pintaan ja Jukka päätti jatkaa elämäänsä Outin kanssa Thaimaassa jättäen Minnan ja samalla poistuen sarjasta.