stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hjalmar Rantanen
Toiminta SKP:ssa

Rantasen isä oli Suomen sisällissodan aikana punakaartiin kuulunut seppä. Varhaislapsuuden kokemukset ja isän vankileiriaika Viipurissa vaikuttivat Rantaseen niin, että hän lähti mukaan vuonna 1930 kielletyn Suomen kommunistisen puolueen maanalaiseen toimintaan. Rantanen oli mukana SKP:n Turun piirijärjestön organisoimissa mielenosoituksissa, joutuen ensimmäistä kertaa pidätetyksi vain 16-vuotiaana. Vuodet 1933–1936 hän oli vangittuna Tammisaaren pakkotyöleirillä yhdessä usean muun suomalaisen kommunistin, kuten Toivo Antikaisen kanssa.
Vapauduttuaan Rantanen jatkoi poliittista aktivismiaan, joutuen vuonna 1937 uudelleen vankilaan. Rangaistus oli kärsitty toukokuussa 1941. Jatkosodan alettua saman vuoden kesäkuussa Rantanen tiesi joutuvansa jälleen Valpon pidättämäksi ja hän päätti liittyä Turun ympäristössä piileskeleviin metsäkaartilaisiin. Rantanen oli mukana vastarintaliikkeen niin sanotussa ”taisteluryhmässä”, jonka tehtäviä olivat sabotaasit, vakoilu ja erilaisen propagandan levittäminen. Hänen ryhmänsä onnistuttiin kuitenkin saamaan kiinni jo syksyllä 1941. Rantanen oli aluksi pidätettynä Turun lääninvankilassa, kunnes kesäkuussa 1942 Turun hovioikeus tuomitsi hänet elinkaudeksi kuritushuoneeseen ja hänet siirrettiin Sukevan vankilaan.
Ero puolueesta

Toisen vankilatuomionsa aikana Rantanen oli alkanut suhtautumaan kriittisesti SKP:n johdon toimintaan. Heinäkuussa 1941 hän kirjoitti puoluejohtoa arvostelevan kirjeen, joka toimitettiin Ruotsin kautta Neuvostoliitossa oleskelleelle Otto Wille Kuusiselle. Samalla hän katkaisi kaikki suhteensa kommunistiseen puolueeseen.
Sodan päätyttyä ja SKP:n toiminnan tultua jälleen lailliseksi Rantanen vapautettiin syyskuussa 1944 muiden vangittujen kommunistien tavoin. Rantasen muistelmateoksen mukaan SKP vaati heti lokakuussa kirjallista selvitystä hänen sotavuosien toiminnastaan. Rantanen kirjoitti muistion, jonka esitti Nummenmäen työväentalolla kokoontuneelle SKP:n ”kansantuomioistuimelle”. Kyseisellä epävirallisella oikeusistuimella ei ollut mitään laillista valtaa. Rantasen kertomuksen mukaan se syytti kuitenkin häntä puoluepetturuudesta ja tuomitsi ”ankarimpaan tuomioon”. Tämän jälkeen Rantanen joutui omien sanojensa mukaan kolme kertaa väkivaltaisen hyökkäyksen kohteeksi, joista viimeisessä hän ampui päällekarkaajiaan.
Sodan jälkeen

1950-luvun alussa Rantanen muutti Ruotsiin, työskennellen aluksi teollisuuden palveluksessa. Hän oli pitkään paikallisen työmarkkinahallituksen Arbetsmarknadsstyrelsenin virkamiehenä sekä ammatillisen keskusjärjestön Landsorganisationen i Sverigen tiedottajana. Rantanen toimi myös Ruotsin sosiaalidemokraattisessa puolueessa.
Hjalmar Rantasen SKP-aikojen muistelmat julkaistiin vuonna 1958. Stalinin kuolemaa seuranneen poliittisen suojasään johdosta julkaisivat samoihin aikoihin muistelmateoksensa Suomessa myös kaksi muuta entistä SKP:n aktiivia; Yrjö Leino ja Arvo ”Poika” Tuominen.  Rantasen kirja julkaistiin samana vuonna ruotsiksi nimellä Som politruk i Finland.  Kylmän sodan ansiosta teos kiinnitti tutkijoiden huomiota myös Yhdysvalloissa.  Myöhempinä vuosinaan Rantanen oli mukana ruotsinsuomalaisten järjestöjen toiminnassa sekä tutki Ruotsin siirtolaisuutta. Vuonna 1992 hän julkaisi maan siirtolaispolitiikkaa kritisoivan kirjan Ruotsin avarassa sylissä. Rantanen kirjoitti myös useita siirtolaisuuteen liittyviä artikkeleita eri julkaisuille. Vielä loppuvaiheissa hän sai vastaansa vuorostaan sosialidemokraatit julkaistuaan kirjan, jonka mukaan Ruotsin sos.dem. hallitusten alaiset elimet olivat kortistoineet salaa suomalaisia ja ruotsalaisia kommunisteja.
Hjalmar Rantanen kuoli huhtikuussa 2012 Södermanlandin Trosassa 97-vuotiaana.
Teokset

Kuljin SKP:n tietä.  (Nimellä S. Hj. Rantanen)  Helsinki:  Otava, 1958.
Ruotsin avarassa sylissä : kyseenalaiseksi asettava ja kantaaottava kirja siirtolaisten sulautuspolitiikasta Ruotsissa.  Voxnabruk:  Kirjakone, 1992.  ISBN 919-71867-0-8.
Aiheesta muualla

Laakkonen, Risto: / Rantanen, Hjalmar (1915–2012) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  15.1.2010 (päivitetty 25.4.2012). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Ihmisoikeudet Italiassa

Italian historia
Kuningaskunta 1861-1946
Itsenäisyys
Hallinto
Parlamentti
Senaatti
Edustajainhuone
Johto
Presidentti
Pääministeri
Vaalit
Puolueet
Poliitikot
Energiapolitiikka
Ympäristöpolitiikka
Ihmisoikeudet
Teemasivu:Politiikka
n • k •
Osa artikkelisarjaa
Ihmisoikeudet Italiassa ovat kansainvälisten sopimusten ja kansallisen lainsäädännön määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat vapaudet ja oikeudet. jotka pohjautuvat käsitykseen ihmisarvon yleismaailmallisesta yhtäläisyydestä ja loukkaamattomuudesta. Ne voidaan jakaa vapausoikeuksiin, poliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin sekä oikeuteen tasapuoliseen kohteluun oikeudenkäynnissä.
Italia
Vapausoikeudet

Tärkein vapaus on oikeus elämään. Kuolemanrangaistus lakkautettiin vuonna 1889, otettiin uudelleen käyttöön Mussolinin valtakaudella 1926 ja siitä luovuttiin lopullisesti 1947.
Vapausoikeudet > Kidutus ja rasismi

Italian rikoslaki ei rankaise kidutuksesta. Syytteiden mukaan poliisi on käyttänyt menetelmiä, joihin pidätetty kuoli 25.11.2005 tai pidätetyt ovat saaneet kohtuuttomia vammoja.
Vuonna 2009 Amnesty raportoi, että romanisiirtolaisiin on kohdistunut rasismia ja väkivaltaa ainakin Napolissa, Novarassa, Pisassa, Roomassa ja Venetsiassa.
Myös 2023 poliiseja syytettiin rasistisesti motivoidusta kidutuksesta.
Vapausoikeudet > Pakolaiset

Pakolaisten tarkkaa määrä on mahdotonta tietää. YK mukaan Eurooppaan saapui meritse 67 000 pakolaista vuonna 2008. Libyasta Italiaan ja Maltaan arvioidaan saapuneen 38 000 pakolaista. Italian pakolaislainsäädäntö oli puutteellinen vuonna 2008, mutta parani EU säädösten toimeenpanolla.  Italia on säätänyt terrorismia vastaan Pisanu lain 155/05, joka sallii epäillyn karkotuksen. Lakiin ei sisälly oikeuden vahvistusta eikä se takaa pakolaisoikeuksien toteutumista.
Vuonna 2012 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin linjasi, että Italia rikkoi Euroopan ihmisoikeussopimusta palauttaessaan vuonna 2009 kaksisataa pakolaista Libyaan.
Vuonna 2023 Libyasta ja Tunisiasta Italiaan kulkeva Keski-Välimeren reitti säilyi maailman vaarallisimpana siirtolaisten reittinä.  Yli 157 600 ihmistä saapui laittomasti meritse (vuonna 2022 noin 105 000) Vuoden aikana 2 498 ihmistä hukkui tai katosi (vuonna 2022 noin 1500).
Italian viranomaiset pelastivat tuhansia Italiassa maihin tulleita ihmisiä. Italia ei aina käynnistänyt pelastusoperaatiota, vaikka EU:n raja- ja rannikkovartiosto Frontex oli jakanut tietoja veneestä.
Merellä ihmisiä pelastavien kansalaisjärjestöiden työtä vaikeutettiin.
Poliittiset oikeudet

Poliittisia oikeuksia ovat muun muassa äänioikeus, sananvapaus, kokoontumisvapaus sekä yhdistysvapaus.
Naisilla on ollut äänioikeus vuodesta 1945.
Toimittajat ilman rajoja -järjestö arvioi vuonna 2024 Italian lehdistönvapauden olevan maailman 180 maan joukossa sijalla 46. Italian lehdistönvapautta uhkaavat edelleen mafiajärjestöt, erityisesti maan eteläosassa, sekä erilaiset pienet, väkivaltaiset ääriryhmät. Toimittajat tuomitsevat myös poliitikkojen yritykset rajoittaa heidän vapauttaan käsitellä oikeustapauksia.
Imatu järv

| Imatu järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Itä-Virumaa
Kunnat:  Alutagusen kunta
Koordinaatit:  59°06′17″N, 27°27′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Alajõen valuma-alue
Laskuoja:  oja Imatu ojaan 
Järvinumero:  vee2035300
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,5 m  mpy. 
Rantaviiva:  2,01 km  
Pinta-ala:  28,2 ha  
Tilavuus:  0,00048 km³  
Keskisyvyys:  1,7 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Valuma-alue:  4,9 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiImatu järv 
Imatu järv (myös Immatu järv) on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Imatun kylässä sijaitseva suojärvi.
Maantietoa

Suojärven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvi sijaitsee Ristikivi soon pohjoislaidalla, jota kutsutaan myös nimellä Järve soo. Järven lounaispuolisko on suomaata ja muu osa metsämaata. Järvi on luodattu. Se on 2,0 metriä syvä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,7 metriä. Se on tämän tiedon valossa tasapohjainen järvi. Järven tilavuus on laskettu kertomalla sen keskisyvyys pinta-alalla, jolloin tilavuudeksi on saatu 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Suuri osa rantaviivasta on metsää, mutta siitä osa on avosuota tai rämettä. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa sen lähes 700 metrin päästä idässä.
Järven luokittelu ja luontoarvoja

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. pehme- ja tumedaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (vir. pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järven vedenväri on punertavan ruskea ja sen näkösyvyys on 1,1 metriä. Järven pohja on mutaa eikä vesikasvillisuutta ole paljon. Järven veden vaihtuvuudeksi on määritetty kolme kertaa vuodessa eli veden keskimääräinen viipymä on 4 kuukautta. Vesi sekoittuu hyvin pohjaa myöten ja sen vesi lämpenee kesäisin jopa yli 21 astetta. Silloin voi esiintyä leväkukintoja. Järvessä elää ainakin hauki ja ahven.
Vesistösuhteita

Imatu järv kuuluu Alajõen valuma-alueeseen. Siihen laskee kolme kuivatusojaa suolta tai ympäröivästä metsästä. Järven valuma-alueen laajuus on vain 4,9 neliökilometriä. Sen laskuoja alkaa itärannasta ja se yhtyy 600 metrin päässä Imatu ojaan. Oja on varsin pitkä Alajõen sivuoja ja se yhtyy pääuomaan Pootsikun kylän lähellä kahdeksan kilometriä joensuusta ylöspäin. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 44,5 metriä mpy.
Huomautuksia

1 2  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
↑  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Ludlow (täsmennyssivu)

Ludlow voi tarkoittaa seuraavia asioita
Ludlow, pieni kaupunki Shropshiressä, Englannin ja Walesin rajamailla
Ludlow’n linna Ludlow’n kaupungissa
Ludlow, valinkone
Ludlow-epookki, geologinen ajanjakso
HMS Ludlow (G57), Kuninkaallisen laivaston hävittäjä
Sukunimi

Edmund Ludlow (n. 1617–1692), brittiläinen poliitikko
George C. Ludlow (1830–1900), New Jerseyn kuvernööri 1881–1884
John Malcolm Ludlow (1921–1911), brittiläinen sosialistinen poliitikko ja kirjailija
Peter Ludlow (s. 1957), yhdysvaltalainen filosofi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ludlow”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lokal

Lokal on Helsingissä sijaitseva taidegalleria ja konseptimyymälä, joka on erikoistunut käyttö- ja taide-esineisiin. Galleria sai vuonna 2017 muotoilun valtionpalkinnon.
Valokuvaaja Katja Hagelstam perusti Lokalin huhtikuussa 2012. Hänen tavoitteenaan oli luoda suomalaisille taiteilijoille ja muotoilijoille paikan, jossa esitellä taidettaan. Lokal liittyi vuonna 2017 kansainväliseen Artsy-verkkosivustoon, jolla on maailman suurin modernin taiteen internet-tietokanta.
Galleriassa on esillä teemoittan koottuja ryhmänäyttelyitä, jotka vaihtuvat kuukausittain. Yksi näyttelyistä on tarkoitettu alle 30-vuotiaille uransa alussa oleville taiteilijoille. Galleria sai vuonna 2017 toimintansa ansiosta muotoilun valtionpalkinnon. Palkintoperusteluiden mukaan Lokal on tuonut esille suomalaista muotoilua, taidetta ja taideteollisuutta mielenkiintoisella ja raikkaalla tavalla.
Aiheesta muualla

Lokalin kotisivut (englanniksi)
Lokalavisa Trysil – Engerdal

| Lokalavisa Trysil – Engerdal |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Lokalavisa Sør-Østerdal
Lehtityyppi:  paikallislehti
Levikki:  2 296 (2023)
Perustettu:  2005
Päätoimittaja:  Monika Søberg
Kotikunta:  Trysil ja Engerdal
Kotimaa:  Norja
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Lokalavisa Trysil – Engerdal (aiemmin Lokalavisa Sør-Østerdal) on norjalainen vuonna 2005 perustettu paikallislehti, joka kattaa Trysilin ja Engerdalin kunnat. Lehti kuuluu Amedia-konserniin ja ilmestyy paperisena torstaisin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Lucia Recchia

| Mitalit> Maa:   Italia.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Italia.Naisten alppihiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Italia> Naisten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Bormio 2005 | supersuurpujottelu |  |
Lucia Recchia (s. 8. tammikuuta 1980) on italialainen alppihiihtäjä. Hän edusti G.S. Fiamme Gialle -seuraa.
Ensimmäisen kerran hän kilpaili maailmancupissa Val d'Iseressa vuonna 1998. Ensimmäisen pistesijansa Recchia sai oltuaan 27:s Veysonnazin syöksylaskussa joulukuussa 1998. Maailmancupissa hän on sijoittunut kaksi kertaa kolmen parhaan joukkoon. Santa Caterinan MM-kilpailuissa 2005 hän saavutti supersuurpujottelussa hopeaa.
Lehväkertut

| Lehväkertut |
| --- | --- |
 Naamiolehväkerttu
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Silkkikerttuset Scotocercidae
Suku::  Lehväkertut Abroscopus  Baker, 1930
Katso myös
   Lehväkertut Wikispeciesissä   Lehväkertut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehväkertut (Abroscopus) on silkkikerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku.
Lehväkerttuihin (Abroscopus) kuuluvia lajeja

Bambulehväkerttu (Abroscopus superciliaris)
Naamiolehväkerttu (Abroscopus schisticeps)
Pikkulehväkerttu (Abroscopus albogularis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Abroscopus (englanniksi)
Helsingin huippukokous 2018

| Helsingin huippukokous 2018> #HELSINKI2018 |
| --- | --- |

 Presidentit Donald Trump ja Vladimir Putin Helsingissä.
Tyyppi:  poliittinen huippukokous
Päivämäärä:  16. heinäkuuta 2018
Tapahtumapaikka:  Presidentinlinna, Mäntyniemi
Paikkakunta:  Helsinki, Suomi
Osallistujia:   Donald Trump  Mike Pompeo  Vladimir Putin  Sergei Lavrov  Sauli Niinistö  Timo Soini
Järjestäjä:  Suomen valtio
Kotisivut
Helsingin huippukokous oli huippukokous, jossa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat maanantaina 16. heinäkuuta 2018 Helsingissä. Suomen ulkoministeriö antoi tapahtumalle nimen #HELSINKI2018.
Taustaa

Valkoinen talo ja Kreml kertoivat 28. kesäkuuta 2018, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapaavat Helsingissä. Myöhemmin samana päivänä Suomen presidentti Sauli Niinistö piti aiheesta tiedotustilaisuuden virka-asunnossaan Mäntyniemessä. Niinistö kommentoi nostavansa keskusteluaiheiksi muun muassa Syyrian ja Ukrainan tilanteen, mustan hiilen päästöjen yhteisen torjunnan sekä Itämeren jännittyneen tilanteen. Niinistön mukaan Trumpin ja Putinin tapaaminen Helsingissä kestänee muutaman tunnin ja on varmasti päivässä ohi. Niinistö arveli kokouspaikan valintaan vaikuttaneen Suomen hyvän maine sekä Suomen hyvät suhteet sekä Yhdysvaltoihin että Venäjään. Niinistö kertoi tapaavansa Trumpin myös kahden kesken.
Presidenttien tapaaminen nosti Helsingin hotellien hintoja enimmillään lähes 300 euroa verrattuna viikkoon aikaisemmin.
Tapaaminen

Donald Trump saapui vaimonsa Melania Trumpin kanssa tapaamista edeltävänä iltana. Trumpit majoittuivat Valtion vierastaloon. Trump tapasi presidentti Niinistön maanantaina presidentinlinnassa. Myös Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo saapui Suomeen ja tapasi Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin ja Suomen ulkoministeri Timo Soinin.[lähde? ]
Tapaamispäivä alkoi Trumpin ja Sauli Niinistön aamiaiskeskustelulla Mäntyniemessä. Trump kehui aamiaisella Suomea ja maiden välisiä suhteita sekä Suomen vieraanvaraisuutta. Presidenttien keskustelun aikana rouva Haukiolla ja rouva Trumpilla oli oma aamiaiskeskustelunsa.[lähde? ]
Kokouksen oli määrä alkaa klo 13, mutta presidentti Putinin lentokone laskeutui Helsinki-Vantaan lentoasemalle vasta kello yhden jälkeen. Putin saapui Presidentinlinnaan klo 13.40, jolloin myös presidentti Trump aloitti matkansa kohti Presidentinlinnaa. Noin klo 14 presidentit Trump ja Putin aloittivat kahdenkeskisen keskustelun, joka kesti noin kaksi tuntia. Kokouksen jälkeen he lounastivat Presidentinlinnassa. He pitivät sen jälkeen yhteisen lehdistötilaisuuden, jossa he avasivat medialle miten kokous sujui ja vastasivat muutamiin toimittajien kysymyksiin.[lähde? ]
Trumpin ja Putinin keskustelujen sisällöstä ei ole tullut juuri mitään julkisuuteen. Nimettömän lähteen yhdysvaltalaiselle Politico-verkkolehdelle vuotaman asiakirjan mukaan Venäjän asialistalla oli ollut muun muassa vuonna 2021 vanhentuvan uuden START-sopimuksen jatkaminen viidellä vuodella, keskimatkan ohjuksia sääntelevän INF-sopimuksen jatkaminen ja Itä-Euroopan kiristyvä ilmapiiri. Yhdysvaltojen hallinto kieltäytyi vahvistamasta vuodon sisältöä, mutta vahvisti ydinaseiden olleen asialistalla. Ulkoministeri Lavrovin edustaja syytti Yhdysvaltoja asiakirjan vuotamisesta.
Turvatoimet

Presidenttien tapaaminen vaati poikkeukselliset turvatoimet. Helsingin poliisilaitoksen viestintäjohtajan, ylikomisario Juha Hakolan mukaan tapaamiseen suunniteltiin 1 000 – 2 000 poliisia. Helsingin poliisilaitos jätti kokouksesta virka-apupyynnön kaikille poliisilaitoksille sekä viranomaisyhteistyöpyynnön muun muassa rajavartiolaitokselle, puolustusvoimille ja pelastuslaitokselle.
Poliisi ja puolustusvoimat hitsasivat kaivonkansia kiinni Helsingin Esplanadin puiston ympäriltä ja Mannerheimintieltä neljä päivää ennen tapaamista. Kaivonkansia hitsattiin kiinni myös Mäntyniemen edessä. Suomessa käynnistyi tapaamista edeltävänä perjantaina neljä päivää kestävä väliaikainen Schengen-alueen sisäinen rajavalvonta. Tarkastukset painottuivat Helsingin ja Turun satamiin sekä Helsinki-Vantaan ja Turun lentoasemille.
Medianäkyvyys

Ilta-Sanomien mukaan Suomeen saapui 1 463 akkreditoitua toimittajaa 61 maasta, ja delegaatioiden toimittajat mukaanluettuna toimittajia oli 1 800. Toimittajille perustettiin tapaamisen ajaksi kansainvälinen lehdistökeskus Finlandia-taloon. Siellä tarjottiin muun muassa suomalaista ruokaa, makuelämyksiä. Paikalle oli kuljetettu myös konttisauna, joka oli toimittajien käytettävissä.
Yhdysvaltojen yksi katsotuimmista aamulähetyksistä ABC:n Good Morning America teki tapaamispäiväksi studion ja lähetystä Kauppatorilta Nikolai II -alukselta. Allas Sea Pool toimi tapahtuman ajan nimellä Allas Broadcast Center. Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar vahvisti ennen tapaamista, että ainakin CNN, Fox ja CBS aikovat tehdä lähetyksiä Suomessa. Uutisyhtiöiden teknisen toteutuksen Allas Sea Poolilla tarjosi Helsinkiläinen media- ja tuotantoyhtiö Aura Productions Oy.[lähde? ]
Reaktiot ja kritiikki > Ennen tapaamista > Maailmalla

Tapaamista arvosteltiin myös muualla maailmassa. Washington Postiin kirjoittanut yhdysvaltalainen ulkopolitiikan asiantuntija Max Boot piti suomettumiseen viitaten sopivana, että tapaaminen järjestetään juuri Helsingissä. Bootin mukaan Trump pyrkii nyt suomettamaan koko Euroopan ja jopa Yhdysvallat esimerkiksi hyväksymällä Krimin miehityksen. Ruotsin entinen pääministeri Carl Bildt nosti Krimin tilanteen esille arvioidessaan tapaamista ja totesi Euroopan odottavan kokousta ”hyvin hermostuneena”. Bildtin ja esimerkiksi brittiläisen The Guardianin kolumnistin mukaan Putin tulee olemaan kokouksen ainoa voittaja. Almedalenin politiikkaviikolla tapaamista kommentoinut Ruotsin puolustusministeri Peter Hultqvist ei halunnut etukäteen arvioida kokouksen vaikutuksia Itä­me­ren ja Eu­roo­pan tur­val­li­suus­po­liit­ti­seen ti­lan­tee­seen, mutta maltillisen kokoomuksen puolustuspoliittisen vastaavan Hans Wal­l­markin mukaan vaarana on, että asiat sovitaan EU:sta ja Natosta sekä Suomen ja Ruotsin kaltaisista pienistä valtioista välittämättä.
Reaktiot ja kritiikki > Tapaamisen jälkeen > Yhdysvalloissa

Yhdysvalloissa Trumpin tiedotustilaisuuden puheet aiheuttivat valtavan kohun, koska hänen katsottiin myötäilleen Vladimir Putinin kantoja Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016 vastoin kaikkia Yhdysvaltain tiedusteluviranomaisten lausuntoja asiasta. Trump muun muassa sanoi, ettei näe mitään syytä sille, että Venäjä olisi sekaantunut vaaleihin. Trumpin puheet aiheuttivat rajuja kannanottoja. Trumpia kuvailtiin häpeälliseksi, maanpetturiksi ja Trumpin vakavimmaksi virheeksi koko presidenttikautensa aikana. Republikaanipoliitikot Mitt Romney ja senaattori John McCain kutsuivat molemmat Trumpin suoritusta lehdistötilaisuudessa häpeälliseksi.
Kokousta seuranneena päivänä Trump pyörsi puheitaan ja sanoi olleensa epäselvä. Hän väitti sanoneensa vahingossa sanan wouldn’t sijaan would. Trump sanoi, että hänen tarkoituksensa oli sanoa, että ”ei näe mitään syytä sille, ettei Venäjä olisi sekaantunut vaaleihin”. Useassa mediassa Trumpin sanottiin yrittäneen kömpelösti pyörtää puheitaan kohun keskellä ja että yrityksellään hän vain pahensi tilannetta.
Mielenosoitukset

Poliisille ilmoitettiin yli kymmenestä tapaamiseen liittyvästä Helsingissä järjestettävästä mielenosoituksesta. Senaatintorilla sunnuntaina 15. heinäkuuta järjestettyyn Helsinki Calling -mielenosoitukseen osallistui eri vaiheissa eri arvioiden mukaan 1 500–2 500 henkilöä. Tapahtumassa puhuivat muun muassa kirjailija Sofi Oksanen, europarlamentaarikko Heidi Hautala, yrittäjä Peter Vesterbacka sekä kirjailijoiden sananvapausjärjestö PENin edustajat Thomas O. Melia ja Polina Kovaleva. Mielenosoituksen taustalla oli useista kansalaisaktivisteista koostuva Helsinki for Human Rights -ryhmä. Järjestäjät olivat alun perin odottaneet yli 15 000:ta osallistujaa, mutta arviota oli laskettu, kun mielenosoitus siirrettiin maanantailta sunnuntaille. Kokouspäivänä järjestettiin vielä muun muassa Kokoomusnuorten mielenosoitus, jonka teemoina ovat Trumpin kauppapolitiikan vastustaminen ja Itä-Ukrainan sota, koko päivän jatkuva Helsinki against Trump and Putin -mielenosoitus sekä Putinin politiikkaa vastustava Stop Putin -mielenosoitus.
Perussuomalaiset Nuoret järjestivät sunnuntaina tervetuliaismielenosoituksen Trumpille. Narinkkatorilla pidettyyn tilaisuuteen saapui noin 50 osallistujaa. Perussuomalaisten nuorten lisäksi paikalla oli Soldiers of Odin -katupartion jäseniä.
Ennen Presidentinlinnassa pidetyn tiedotustilaisuuden alkamista toimittajien joukosta poistettiin yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti Sam Husseini hänen pidettyään esillä paperia, jossa luki englanniksi ”ydinaseiden kieltosopimus”. Huippukokouksessa The Nation -lehden toimittajana ollut Husseini kritisoi poliisia jouduttuaan useaksi tunniksi putkaan. Presidentin viestintäpäällikkö Katri Makkosen mukaan poliisi poisti Husseinin, koska tämä aiheutti huomattavaa häiriötä. Helsingin Sanomien Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Laura Saarikoski sanoi, että Husseini oli herättänyt huomiota jo ennen kuin otti paperin esiin huutelemalla toisille toimittajille, kun nämä puhuivat suorassa lähetyksessä.