stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Immelmannin käännös
Nykyaikainen taitolentoliike

Nykyään nimeä immelmann käytetään liikesarjasta, jossa lentokoneen kulkusuunta muuttuu nopeasti 180 astetta eli tehdään paluu tulosuuntaan. Liikkeessä tehdään puolisilmukka, jonka laella kone oikaistaan eli käännetään oikeinpäin. Liikkeen alussa lentäjä vetää koneen ylös kuten normaaliin silmukkaan lähtiessä. Kun kone on ylösalaisin silmukan korkeimmassa kohdassa, lentäjä pyöräyttää koneen taas oikein päin ja jatkaa lentoa suoraan. Liikkeessä tapahtuu siis oikeastaan kaksi 180 asteen käännöstä: puolisilmukan jälkeen kone pyörähtää pituusakselinsa ympäri eli lentäjä oikaisee koneen ja se palaa tulosuuntaansa. Immelmanniin kuuluu jyrkkä nousu, joka hidastaa konetta merkittävästi, joten tätä liikettä, tai muita vastaavia ei kannata käyttää puolustautumiseen.
Kaikki lentokoneet eivät immelmanniin kykene: joko moottorin tehot eivät riitä tai moottorin rakenne estää lentämisen ylösalaisin. Varhaisista koneista harva olisi nykyaikaiseen immelmanniin edes pystynyt: Niillä olisi ollut hankala oikaista konetta eli toteuttaa puolisilmukan jälkeinen pyörähdysliike ylösalaisesta asennosta normaaliin vaakalentoon.
Vastaava liike voidaan tehdä myös toisinpäin: Vaakalennossa kone pyöräytetään pituusakselinsa ympäri 180 astetta eli kone kääntyy ylösalaisin. Tämän jälkeen lennetään puolisilmukka alaspäin ja jatketaan vaakalentoa paluusuuntaan. Lentoliike tunnetaan englanniksi nimellä Split S. Koneen tulee olla riittävän korkealla ilmatilassa, jotta liikkeen pystyy suorittamaan turvallisesti. Toinen syy sille, miksi immelmann voi olla Split S -liikettä helpompi tai miellyttävämpi tehdä, on se että ylöspäin suuntautuvassa puolisilmukassa G-voimat eivät ole yhtä kovat kuin silloin jos liike tehdään päinvastoin, ja keho sietää kiihtyvyyttä paremmin päästä jalkoihin kuin toisinpäin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Immelmannin käännös Wikimedia Commonsissa
Historiallinen immelmann kuvattuna lento-ohjekirjassa vuodelta 1918.
Nykyaikaisen immelmannin vaiheet:
 1 = vaakalentoa
 2 = puolisilmukka
 3 = 180°:een pyörähdys, jonka jälkeen normaali vaakalento jatkuu
Iso Kalliojärvi (Heinola)

| Iso Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°12′36″N, 26°14′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Seppälampeen 
Järvinumero:  14.131.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,5 m  
Pituus:  780 m  
Leveys:  500 m  
Rantaviiva:  3,469 km  
Pinta-ala:  13,408 ha  
Saaria:  3 
 fiIso Kalliojärvi 
Iso Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Hujansalon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,5 metriä mpy.
Ivar Braut

| Ivar Braut |
| --- | --- |
 Braut vuonna 2017.
Stavangerin piispa
 2016–2018 
Edeltäjä:  Erling Pettersen
Seuraaja:  Anne Lise Ådnøy
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1956 (ikä 68) Stord, Norja
Ivar Braut (s. 28. helmikuuta 1956 Stord) on norjalainen pappi ja teologi. Hän toimi Stavangerin piispana vuosina 2016–2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivar Braut Wikimedia Commonsissa
Haningen kunta

| Haningen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Handen
Kuntakoodi:  0136
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  457,85 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  93 690
 – Väestötiheys:  204,6 as./km²
 
 www.haninge.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dalarön skanssi on entinen linnoitus.
Haningen kunta (ruots. Haninge kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Handen.
Kunnan maapinta-ala on 457,85 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 93 690 henkeä (31.12.2020).
Haningen naapurikuntia ovat Tyresö, Värmdö, Nynäshamn, Botkyrka ja Huddinge.
Haningen pohjoisosat ovat nykyään osa Tukholman taajamaa, ja etelässä kuntaan kuuluu Tukholman saariston eteläosa. Kunnassa on noin 3 600 saarta tai luotoa, joista kolme suurinta ovat Utö, Ornö ja Muskö. Haningessa on myös Tyrestan kansallispuisto ja Tornberget, joka on Tukholman läänin korkein paikka (111 metriä).
Vuonna 2007 kunnassa oli 30,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsee Häringen linna.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen Haningen alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Västerhaninge (aiemmat Muskön ja Västerhaningen kunnat)
Dalarö (Dalarö, Ornö ja Utö)
Österhaninge (aiempi Österhaninge)
Dalarön taajama oli vuosien 1877–1951 välisenä aikana taajaväkinen yhdyskunta. Jo vuonna 1959 Dalarö liitettiin Österhaningeen. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Västerhaninge ja Österhaninge yhdistettiin Haningen kunnaksi. Nykyinen kuntavaakuna on yhdistelmä Öster- ja Västerhaningen vaakunoista.
Österhaningen vaakuna 1951–1970.
Västerhaningen vaakuna 1952–1971.
Nykyisen Haningen kunnan vaakuna 1971–.
Väestönkehitys

| Haningen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 9 528 | 9 528 |
| 1955 | 1955 |    | 11 126 | 11 126 |
| 1960 | 1960 |    | 15 812 | 15 812 |
| 1965 | 1965 |    | 27 369 | 27 369 |
| 1970 | 1970 |    | 45 001 | 45 001 |
| 1975 | 1975 |    | 50 295 | 50 295 |
| 1980 | 1980 |    | 58 541 | 58 541 |
| 1985 | 1985 |    | 61 166 | 61 166 |
| 1990 | 1990 |    | 62 797 | 62 797 |
| 1995 | 1995 |    | 65 706 | 65 706 |
| 2000 | 2000 |    | 69 644 | 69 644 |
| 2005 | 2005 |    | 71 837 | 71 837 |
| 2010 | 2010 |    | 77 054 | 77 054 |
| 2015 | 2015 |    | 83 866 | 83 866 |
| 2020 | 2020 |    | 93 690 | 93 690 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 20 549 | 24,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 7 129 | 8,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 7 886 | 9,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 48 302 | 57,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 637 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 14,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 4 295 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 7,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 201 874 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,0 %
18–64-vuotiaat: 62,5 %
65 vuotta täyttäneet: 14,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,6 | 0,4 |
|   | jalostus | 20,6 | 18,4 |
|   | palvelut | 77,9 | 80,6 |
|   | tuntematon | 0,9 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 24 744 | 37 313 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 66,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 93,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 806 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tukholma* | 44 877 |
| 2 | Västerhaninge | 15 134 |
| 3 | Jordbro | 10 291 |
| 4 | Dalarö | 1 199 |
| 5 | Väländan | 469 |
| 6 | Muskö | 261 |
| 7 | Östorp och Ådran* | 17 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Östorp och Ådranin taajamassa on 244 asukasta, ja se kuuluu pääosin Huddingen kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Handen
Handen on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alby
Blista
Dåntorp*
Hammarskogen
Hemfosa
Kärrmaräng
Malmen och Kolbotten
Schweizerdalen
Skogstorp
Smådalarö
Stav + Mildensborg (norra delen)
Söderby
Söderby östra
Torpa skog + Hoppet
Utlida
Utlida
Utö
Årsta havsbad
Österhaninge
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Dåntorp kuuluu osin myös Huddingen kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Lyckebyn
Sandemar
Tutviken
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Haningen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Haninge Norra (31 valtuutettua)
Haninge Södra (30 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Haningen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 9 | 11 | 14 | 14 | 12 | 17 | 12 | 12 | 10 | 17 | 21 | 17 | 16 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 12 | 8 | 6 | 3 | 4 | 4 | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 7 | 7 | 4 | 8 | 9 | 8 | 5 | 4 | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 4 | 5 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 25 | 29 | 28 | 29 | 29 | 27 | 21 | 26 | 29 | 28 | 22 | 20 | 20 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 5 | 4 | 5 | 5 | 4 | 4 | 3 | 4 | 5 | 5 | 4 | 2 | 3 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 4 | 6 | 11 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 1 | 3 | 8 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Asuinalueita

Brandbergen (10 400 asukasta)
Handen (11 500 asukasta)
Jordbro (9 400 asukasta)
Tungelsta (4 200 asukasta)
Västerhaninge (17 000 asukasta)
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Dalarön piiri
Muskön piiri
Ornön piiri
Utön piiri
Västerhaningen piiri
Österhaningen piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Österhaninge
Dalarö-Ornö-Utö
Västerhaninge-Muskö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Dalarö
Dalarö skans*
Muskö
Ornö
Utö
Västerhaninge
Österhaninge
Österhaninge norra kbfd*
Österhaninge södra kbfd*
Seurakunnat > Kirkot

Dalarön kirkko
Häringen kappeli
Jordbron kirkko
Muskön kirkko
Ornön kirkko
Sankt Eskilin kirkko
Tungelstan kirkko
Utön kirkko
Vendelsön kirkko
Västerhaningen kirkko
Österhaningen kirkko
Ystävyyskunnat

Formia, Italia
Parainen, Suomi
Krokom, Ruotsi
Ishøj, Tanska
Haapsalu, Viro
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Haningen kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Haninge kommun – Kuntajaon kehitys käännöstä.
Tukholman läänin kunnat
Kartta Haningen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Ivo Knoflíček

Ivo Knoflíček joulukuussa 2013.
Ivo Knoflíček (s. 23. helmikuuta 1962 Kyjov) on Tšekkoslovakiaa edustanut tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa vuosina 1983–1992.
Knoflíček edusti kotimaassaan Slavia Prahaa, Chebiä, Benešovia, Dukla Prahaa ja FC Duklaa, Saksassa St. Paulia ja Bochumia sekä Itävallassa Vorwärts Steyriä. Hän pelasi Saksan Bundesliigassa kolmen kauden aikana yhteensä 37 ottelua, joissa hän teki viisi maalia.
Knoflíček pelasi Tšekkoslovakian maajoukkueessa 38 maaottelua, joissa hän teki seitsemän maalia. Tšekkoslovakian yltäessä MM-kilpailuissa 1990 puolivälieriin Knoflíček pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa kaikki viisi lopputurnausottelua.
Ivar Böling

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Böling vuonna 1912. |  Böling vuonna 1912. |  Böling vuonna 1912. |  |
Maa:   Suomi
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 82,5 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Wien 1914 (epäv.) | 82,5 kg |  |
Ivar Theodor Böling (10. syyskuuta 1889 Inkoo – 12. tammikuuta 1929 Viipuri) oli suomalainen painija, joka saavutti hopeaa kreikkalais-roomalaisen painin sarjassa 82,5 kiloa Tukholman kesäolympialaisissa 1912. Sarjan loppuottelussa hän kohtasi Ruotsin Anders Ahlgrenin. Seitsemän tunnin painin jälkeen ottelu keskeytettiin ratkaisemattomana ja molemmille annettiin hopeamitali – kultaa ei jaettu sarjassa ollenkaan.
Böling voitti epävirallisen Euroopan mestaruuden Wienissä 1914 raskaassa keskisarjassa. Seuratasolla Böling edusti Helsingin Atleettiklubia. Suomen mestaruuden hän voitti alle 83 kg:n sarjassa vuosina 1911 ja 1913 sekä raskaassa sarjassa vuosina 1915 ja 1916. Hän otteli 44 kilpailua, joista hän sai 37 ensimmäistä palkintoa. Böling toimi ammattilaisena vuosina 1916–1920.
Monissa urheiluhistorian kirjoissa Bölingin sukunimi esiintyy muodossa Böhling.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivar Böling Wikimedia Commonsissa
Isoylänköjuoksijat

| Isoylänköjuoksijat |
| --- | --- |
 Lumiylänköjuoksija (Attagis gayi)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Limicoli
Heimo::  Ylänköjuoksijat Thinocoridae
Suku::  Isoylänköjuoksijat Attagis  Saint-Hilaire & Lesson, 1831
Lajit
 Lumiylänköjuoksija (Attagis gayi)  Etelänylänköjuoksija (Attagis malouinus) 
Katso myös
   Isoylänköjuoksijat Wikispeciesissä   Isoylänköjuoksijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isoylänköjuoksijat (Attagis) on ylänköjuoksijoiden heimoon kuuluva eteläamerikkalainen kahlaajalintusuku. Suvun lajit ovat sopeutuneet kasvinsyöjiksi.
Isoylänköjuoksijoihin kuuluu kaksi lajia:
Lumiylänköjuoksija (Attagis gayi)
Etelänylänköjuoksija (Attagis malouinus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Attagis (englanniksi)
Ivo Muser

Ivo Muser

Ivo Muser (s. 22. helmikuuta 1962 Bruneck) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Bolzano-Bressanonen hiippakuntaan 28. kesäkuuta 1987 ja nimitettiin sen johtoon 27. heinäkuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Luigi Bressan, jota avustivat Karl Golser ja Manfred Scheuer.
Isovuohenjuuri

| Isovuohenjuuri |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Tribus::  Senecioneae
Suku::  Vuohenjuuret Doronicum
Laji::  plantagineum
Kaksiosainen nimi
 Doronicum plantagineum  L. 
Katso myös
   Isovuohenjuuri Wikispeciesissä   Isovuohenjuuri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isovuohenjuuren lehtiä.
Isovuohenjuuri (Doronicum plantagineum) on monivuotinen mykerökukkaiskasvilaji, jota käytetään koristekasvina. Se kasvaa 40–80 senttimetriä korkeaksi. Tyvilehdet ovat soikeat ja laidoilta karheahampaiset. Mykeröjä on yhdestä neljään kukintovartta kohti. Ne ovat 3–5 senttimetriä leveitä. Mykerön kehrä- ja kielikukat ovat kirkkaankeltaisia.
Isovuohenjuuri esiintyy alkuperäisenä Etelä-Euroopassa Italiasta Portugaliin ja Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan. Viljeltynä se on levinnyt useisiin Euroopan maihin ja Yhdysvaltojen Oregoniin.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Isovuohenjuuri (Doronicum plantagineum)
Puutarha.net: Isovuohenjuuri (Doronicum plantagineum)
ITIS: Doronicum plantagineum (englanniksi)
Ivan Jakubovski

| Ivan Jakubovski |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1912 Zaitsava, Valko-Venäjä
Kuollut: 30. marraskuuta 1976 (64 vuotta) Moskova, Neuvostoliitto
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Neuvostoliitto
Palvelusvuodet:  1932–1976
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota  Vietnamin sota
Sotilasarvo:  Neuvostoliiton marsalkka
 Nimikirjoitus
Ivan Ignatjevitš Jakubovski (ven. Ива́н Игна́тьевич Якубо́вский; 7. tammikuuta 1912 (J: 25. joulukuuta 1911) Zaitsava, Valko-Venäjä – 30. marraskuuta 1976 Moskova, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliiton marsalkka. Hän toimii Varsovan liiton komentajapäällikkönä vuosina 1967–1976. Hänelle myönnettiin kahdesti aikansa korkein kunnianosoitus, Neuvostoliiton sankarin tähti.
Jarmo Tyyskä

Jarmo Tyyskä on oulaistelainen valokuvaaja. Hän on työskennellyt valokuvaajana muun muassa sanomalehdille. Tyyskä on suorittanut valokuvaajan ammattitutkinnon ammattiopisto Lappiassa Torniossa. Tyyskän valokuvat käsittelevät usein humoristisesti maaseutuelämää.
Suomen Kameraseurojen Liitto valitsi Tyyskän vuoden kuvaajaksi vuonna 2004. Liitto myönsi hänelle suurmestarikuvaajan arvonimen. Kamera-lehti valitsi Tyyskän vuoden kuvaajaksi vuosina 1999 sekä 2002.
Isfjordjøkelen

Isfjordjøkelen vuonna 2014.
Isfjordjøkelen on jäätikkö Kvænangenin kunnassa, Tromssan läänissä, Pohjois-Norjassa. Se on sulanut kahdeksi osaksi, joista ylempää kutsutaan Øveriseniksi ja alempaa, lähellä Isfjordenin rantaa olevaa osaa Neriseniksi. Jäätikkö on osa suurempaa Øksfjordjøkelen-lakijäätikköä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isfjordjøkelen Wikimedia Commonsissa
Idänpäästäinen

| Idänpäästäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Soricomorpha
Heimo::  Päästäiset Soricidae
Alaheimo::  Varsinaiset päästäiset Soricinae
Suku::  Sorex
Laji::  caecutiensis
Kaksiosainen nimi
 Sorex caecutiens  Laxmann, 1788 
 Idänpäästäisen levinneisyys
Katso myös
   Idänpäästäinen Wikispeciesissä   Idänpäästäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idänpäästäinen (Sorex caecutiens) on Euraasiassa esiintyvä päästäislaji.
Suomessa idänpäästäisiä on maan itä- ja pohjoisosissa ja se on rauhoitettu laji.
Koko ja ulkonäkö

Idänpäästäisen pään ja vartalon pituus on 44–70 mm, hännän pituus 31–45 mm ja paino 3–8 grammaa. Hännän sivuilla on selvä väriraja ja hännän päässä on pieni tummahko tupsu. Idänpäästäinen on usein helppo tunnistaa sen saippuamaisesta ominaistuoksusta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Idänpäästäistä tavataan taiga- ja tundravyöhykkeellä, joka ulottuu Pohjois-Ruotsista Suomen yli Siperiaan, Mongoliaan ja Koreaan, sekä Sahalinin ja Hokkaidōn saarilla. Se elää yleisimmin taigan havu-, seka- ja lehtimetsissä, mutta sitä on tavattu myös puronvarsien vaivaiskoivikoissa tundralla. Se suosii kosteita ympäristöjä kuten paksusammalisia korpimetsiä ja välttää viljelysmaita.
Ravinto

Idänpäästäinen syö hyönteisiä kuten esimerkiksi ruskomäntypistiäisiä (Neodiprion sertifer), hämähäkkejä ja matoja. Koska se tarvitsee vähemmän ruokaa kuin isommat päästäiset, se pärjää karummilla alueilla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Idänpäästäinen (Sorex caecutiens)
ITIS: Sorex caecutiens (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Sorex caecutiens (englanniksi)
Ilderim (vene)

Ilderimin, 8mR-vene, rakennutti vuonna 1936 ruotsalainen pankkiiri ja teollisuusmies Marcus Wallenberg nuorempi, joka osallistui veneellä Berliinin Olympialaisiin vuonna 1936. Veneen suunnitteli Tore Holm ja se menestyi hienosti Kielissä purjehdituissa kisoissa. Poliittisesti värittyneen protestikäsittelyn seurauksena Ilderim kuitenkin diskattiin toiseksi viimeisestä lähdöstä. Vaikka Wallenberg ohjasi veneen voittoon myös viimeisessä lähdössä, jäi Ilderim neljännelle sijalle akselivaltio Italian viedessä voiton ja Germania III:sen vieden kolmannen sijan.
Olympialaisten jälkeen Ilderim osallistui moniin kansainvälisiin kisoihin menestyksekkäästi Sveitsissä, Ruotsissa, Välimerellä ja Britteinsaarilla.
Wallenberg nimesi kaikki purjeveneensä Ilderim nimisiksi ja edellytti myydessään että veneen nimi vaihdettaisiin. Ilderim vietti muutaman vuosikymmenen "Christina of Cascais" -nimisenä Skotlannissa, Irlannissa ja Britanniassa. Vuonna 1989 belgialainen Marc Busschots osti veneen ja nimesi sen taas Ilderimiksi.
Kesällä 2010 Pekka Raatikainen, Mikael Stelander ja Staffan Tallqvist ostivat veneen ja toivat sen Helsinkiin, samalla kasvattaen HSS:n kasilaivaston maailman suurimmaksi.
Perustiedot

| --- | --- |
Luokka:: 8mR
Purjenumero:: FIN 16
Rakennettu:: 1936
Suunnittelija:: Tore Holm
Kotisatama:: Helsinki
Pursiseura:: HSS
Nykytila::  Kilpailee aktiivisesti
Rakenne::  Hoduras-mahonki, teräskaaret
Mitat

| --- | --- |
Pituus:: 15,45
Vesilinja:: 9.49
Leveys:: 2,44
Paino:: 9,6
Syväys: 2.05

| --- | --- |
(A) [IRC (P)]:: d/k
(J):: d/k
(B) [IRC (E)]:: d/k
Purjepinta-ala:: 79,00
Mittamies: Matti Muoniovaara