stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Sonic the Hedgehog -tuotesarjan hahmoista
Hahmot TV-sarjoissa > Cosmo the Seedrian

Cosmo on kasvimainen olento toiselta planeetalta. Hänet tunnetaan myös nimellä Cosmo the Seedrian. Cosmon tukka on vihreä ja hänen päässään on kaksi kukkaa. Hän on pukeutunut mekkoon kuten lähes kaikki Sonic-sarjan naispuoliset hahmot. Cosmolla on siskoja, joista yksi tunnetaan nimellä Galaxina, ja heidän äitinsä on nimeltään Hertia (tai Earthia englannin kielisessä 4kids-dubbauksessa). Cosmoa ääninäyttelee Etsuko Kozakura japanilaisessa versiossa ja Amy Birnbaum englannin kielisessä versiossa.
Metarex on Cosmon ja koko avaruuden pahin vihollinen. Metarex yrittää varastaa planeettojen elämänlähteet (Planet Egg) haltuunsa. Kun planeetta menettää elämänlähteensä, se kuolee. Cosmo esiintyy kahta poikkeusta lukuun ottamatta vain Sonic X:ssä. Cosmon cameo-roolit löytyvät samannimisen sarjakuvan numeroista 5 ja 21.
Hahmot TV-sarjoissa > Scratch, Grounder ja Coconuts

Scratch, Grounder ja Coconuts ovat kolme hauskaa hahmoa, jotka esiintyvät Adventures of Sonic the Hedgehog -piirrossarjassa ja Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine -pulmapelissä. Sarjassa he ovat tohtori Robotnikin luomia apulaisia, jotka yrittävät pyydystää Sonicin tavalla tai toisella mutta häviävät joka kerta. Hahmot perustuvat Sonic the Hedgehog 2 -pelissä esiintyviin samannimisiin Badnik-robotteihin. Hahmojen ääninä kuullaan Phil Hayes (Scratch), Garry Chalk (Grounder) ja Ian James Corlett (Coconuts).
Hahmot TV-sarjoissa > Decoe, Bocoe ja Bokkun

Decoe, Bocoe ja Bokkun esiintyvät Sonic X -animesarjassa. Kuten Scratch, Grounder ja Coconuts, he toimivat sarjassa tri Eggmanin apulaisina hänen lukuisissa suunnitelmissaan. Decoen japaninkielinen ääninäyttelijä on Ken Yamaguchi ja englanninkielinen Andrew Randells (joka myös on Bokkuunin englanninkielinen ääninäyttelijä). Bocoen äänet ovat Bin Shimada (japani) ja Darren Dustan (englanti). Bokkuunin japaninkielinen ääni on Yumiko Kobayashi.
Hahmot TV-sarjoissa > Nelson Thorndyke

Nelson Thorndyke on Chrisin isä.
Hahmot TV-sarjoissa > Lindsey Thorndyke

Lindsey Thorndyke on Chrisin äiti.
Hahmot TV-sarjoissa > Topaz

Topaz on Agentti
Hahmot TV-sarjoissa > Herra Tanaka

Herra Tanaka
Hahmot TV-sarjoissa > Ella

Ella on talon emäntä.
Hahmot TV-sarjoissa > Sam Speed

Sam Speed on Kilpa-Ajaja.
Hahmot sarjakuvissa > Scourge the Hedgehog

Scourge the Hedgehog eli Scourge-siili (tunnetaan myös nimillä Evil Sonic ja Anti-Sonic) on paha versio Sonic the Hedgehogista. Scourge on 17-vuotias, 100 senttimetriä pitkä, 35 kilogrammaa painava ja hän on syntynyt Joulusaarella kuten hänen Mobius-ulottuvuuden versionsa Sonic. Scourge on muun muassa itsekäs, ahne ja hänellä on suuri vallanhalu. Scourge oli aluksi aivan Sonicin näköinen siili, joka käytti nahkatakkia ja aurinkolaseja. Myöhemmin hän muuttui vihreäksi.
Hahmot sarjakuvissa > Sir Charles Hedgehog

Charles Hedgehog on Sonicin setä, joka esiintyy Sonic-sarjakuvissa. Hän esiintyy myös vanhoissa Sonic-animaatioissa kuten Sonic SATAM -piirrossarjassa ja Sonic Undergroundissa muutamassa jaksossa.
Hahmot sarjakuvissa > Anti-Jules Hedgehog

Anti-Jules Hedgehog on Scourge the Hedgehogin isä.
Hahmot sarjakuvissa > Jules the Hedgehog

Jules the Hedgehog on Sonicin isä.
Hahmot sarjakuvissa > Bernadette the Hedgehog

Bernadette the Hedgehog on Sonicin äiti.
Hahmot sarjakuvissa > Mina Mongoose

Mina Mongoose (lempinimiltään Mina-girl, songoose ja songbird) esiintyy Archie Comicsin Sonic the Hedgehog -sarjakuvissa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran numerossa 76, missä hän oli ollut vangittuna ja Sonic pelasti hänet. Hänestä on tullut yksi Archie Comicsin suosituimmista hahmoista. Hän on yksi kolmesta tytöstä, jotka kilpailevat Sonicin huomiosta (toiset ovat prinsessa Sally Acorn ja Amy Rose). Mina on 16-vuotias Isabella Mongoosen ja edesmenneen Arthur Mongoosen tytär. Hän on rakastunut maailman kuuluisimpaan sankariin mutta on myös sankari omien ansioidensa perusteella. Hän työskentelee laulajana ja lapsenvahtina.
Hahmot elokuvista > Tom Wachowski

Tom Wachowski esiintyy Sonic the Movie -elokuvassa. Hän on ammatiltaan seriffi. Hänet tunnetaan nimeltään Donitsiherra
Hahmot elokuvista > Maddie Wachowski

Maddie Wachowski esiintyy Sonic the Movie -elokuvassa. Hän on Tom Wachowskin vaimo.
Hahmot elokuvista > Longclaw

Longclaw on pöllö, joka esiintyy Sonic the Movie -elokuvassa. Longclaw oli Sonicin kasvattaja, joka lähetti Sonicin pois, kun Echidna-soturit hyökkäsivät.
Hahmot elokuvista > Agentti Stone

Agentti Stone on elokuvasta tri Eggmanin rikostoveri. Agentti Stone liittyi Eggmanin joukkoon
Hahmot elokuvista > Rachel

Rachel esiintyy Sonic the Movie -elokuvassa. Hän on Maddie Wachowskin sisko ja Jojon äiti.
Hahmot elokuvista > Jojo

Jojo Sonic the Movie -elokuvassa. Hän on Rachelin tytär ja Maddie Wachowskin siskontytär.
Hahmot elokuvista > Randall Handel

Randall esiintyy Sonic the Movie 2 -elokuvassa. Hän on A.S.E.:n agentti, Rachelin aviomies ja Jojon isäpuoli.
Hahmot elokuvista > Wade Whipple

Wade Whipple esiintyy Sonic the Movie -elokuvassa. Hän on Tom Wachowskin työpari.
Hahmot Boomista > Sticks the Badger

Sticks the Badger on viidakossa asuva mäyrä. Hän on hajamielinen ja joksenkin hullu. Sticks tappelee vihollisia vastaan boomerangilla ja Amy kutsuu häntä ”hamstraajaksi”, sillä hänellä on komerossaan paljon tavaraa. Hänen talossaan on myös luola, jossa asuu ilkeitä frogladyyttejä.
Hahmot Primesta > Nine

Nine on New Yoke Cityssä asuva Miles ”Tails” Prowerin kaksoisolento. Hänellä on kahden hännän sijasta yhdeksän häntää, joista seitsemän on metallisia. Nine on muun muassa yksinäinen, ylimielinen ja kekseliäs. Hän vihaa valittajia ja luovuttajia ja hän menettääkin malttinsa helposti, jos häntä häiritsee.
Varhaisia Badnik-robotteja ensimmäisestä Sonic the Hedgehog -pelistä.
Maila Talvio

| Maila Talvio |
| --- | --- |
 Maila Talvio 1910-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. lokakuuta 1871 Hartola, Suomi
Kuollut: 6. tammikuuta 1951 (79 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Esikoisteos:  Haapaniemen keinu (1895)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Maila Talvio (oikea nimi Maria Mikkola, o.s. Winter; 17. lokakuuta 1871 Hartola – 6. tammikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti romaaneja, novellikokoelmia, näytelmiä, puhekokoelmia ja elämäkertoja. Hänen puolisonsa oli professori J. J. Mikkola.
Kunnianosoitukset

Hieman ennen kuolemaansa Talvio sai Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvon Helsingin 400-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1950.
Teokset

Haapaniemen keinu, 1895
Nähtyä ja tunnettua, 1896
Aili, romaani. 1897
Kaksi rakkautta, romaani. 1898
Suomesta pois, 1899
Johan Ludvig Runeberg, 1900
Kansan seassa, romaani. 1900
Pimeän pirtin hävitys, romaani. 1901
Rumaa ja kaunista, 1901
Peter Wieselgren, Helsinki: Raittiuden ystävät, 1902 Mukaelma Sigfid Wieselgren'in teoksesta
Juha Joutsia, romaani. 1903
Muuan äiti, 1904
Savipäiviltä, 1904
Kauppaneuvoksen kuoltua, 1905
Louhilinna, romaani. 1906
Eri teitä, 1908
Puheita, 1908
Anna Sarkoila: 3-näytöksinen näytelmä, WSOY 1910
Tähtien alla, romaani. 1910
Kirjava keto, 1911
Elinan häät, 1912
Hämähäkki ja muita kertomuksia, 1912
Kun meidän kaivosta vesi loppui, 1913
Talonhuijari, 1913
Yölintu, romaani. 1913
Huhtikuun-manta, 1914
Elämänleikki ynnä muita puheita maalaisille, 1915
Lempiäniemen tyttäret, 1915
Niniven lapset, romaani. 1915
Elämän kasvot, romaani. 1916
Kultainen lyyra, 1916
Kootut teokset 1–8, 1917–26
Silmä yössä, romaani. 1917
Näkymätön kirjanpitäjä, novellikokoelma. 1918
Kurjet, romaani. 1919
Yötä ja aamua, 1919
Valkea huvila, 1920
Kihlasormus, romaani. 1921
Kirkonkellot, romaani. 1922
Viimeinen laiva, 1922
Opin sauna, romaani. 1923
Sydämet, novellikokoelma. 1924
Hiljentykäämme, 1929
Itämeren tytär, sarja. Werner Söderström, 1929–36:
1. Kaukaa tullut (1929)
2. Hed-Ulla ja hänen kosijansa (1931)
3. Hopealaiva (1936)
Ne 45 000, 1932
Leipäkulta, 1934
Millaista parantolassa on, 1935
Terveisiä, 1936
Itämeren tytär, WSOY 1940 (sisältää osat 1–3)
Linnoituksen iloiset rouvat, 1941
Rukkaset ja kukkaset, 1947
Lokakuun morsian, 1948
Juhlavalkeat, 1948
Rukkaset ja kukkaset, 1947
Rakkauden riemut ja tuskat, valitut novellit, 1949
Kootut teokset I–XIII, 1951
Valitut teokset, 1953
Linnoituksen iloiset rouvat, 1982
Palkinnot ja tunnustukset

Puolan Akatemian Kultainen seppele.
Valtion kirjallisuuspalkinto 1936
Aleksis Kiven palkinto 1940
kunniatohtori, Helsingin yliopisto
Kirjallisuutta

Koskenniemi, V. A.: Maila Talvio. 1946
Tuulio, Tyyni: Maila Talvion vuosikymmenet I–II. 1963–1965.
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Maila Talvion e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Sitaatteja aiheesta Maila Talvio Wikisitaateissa
Forsius, Arno: Maila Talvio (1871–1951) ja keuhkotaudin vastustamistyö. (Arkistoitu – Internet Archive)
Maila Talvio : Kylvön ja korjuun päivät, Suomen Kuvalehti, 21.03.1925, nro 12, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maila Talvio : Pyhää maata, Suomen Kuvalehti, 12.01.1929, nro 2, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Miten kirja syntyy, kirjoittanut Maila Talvio, Suomen Kuvalehti, 22.12.1938, nro 51-52, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 2 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Helsingin Meilahdessa sijaitsee Talvion mukaan nimetty puisto, jossa on Maila Talvion muistomerkki.
Djatkovo

| Djatkovo (Дятьково) |
| --- | --- |
 Brjanskin alue Venäjällä
 Djatkovo
 Koordinaatit: 53°35′48.3″N, 34°20′17.5″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Brjanskin alue
Kaupungiksi:  1938
Väkiluku (2010):  29 438
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Djatkovo (ven. Дя́тьково) on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Brjanskin ja Ljudinovon välisen rautatien varrella (Djatkovon asema) 47 kilometriä Brjanskista pohjoiseen. Kaupunki on Djatkovon piirin keskus. Asukkaita on 29 438 henkeä (vuonna 2010).
Näkymä kaupungin raitille
Djatkovon rautatieasema
Djatkovon kylä tunnetaan vuodesta 1626 lähtien. Vuonna 1790 sinne perustettiin kuuluisa kristalli­tehdas. Vuonna 1938 Djatkovosta tuli kaupunki. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä.
Kristallitehtaan lisäksi kaupungissa on nykyään mm. laite-, rakennustarvike-, huonekaluteollisuutta. Nähtävyyksiä ovat kristallimuseo sekä vuonna 2003 rakennettu kirkko kristallista valmistettuine ikonostaaseineen. Kristalli-ikonostaasi Djatkovon kirkossa oli jo 1800-luvulla, mutta myöhemmin se tuhoutui.
Aiheesta muualla

Kaupunkiin keskittynyt portaali (venäjäksi)
Djatkovon piirin sivusto (venäjäksi)
Koroljov (Moskovan alue)

| Koroljov Королёв |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Moskovan alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Koroljov
 Koordinaatit: 55°55′10.3″N, 37°48′31.8″E 
Valtio:  Venäjä
Liittovaltion subjekti:  Moskovan alue
Väkiluku (2010):  183 452
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Postinumero:  141060-141091
Suuntanumero(t):  +7 495, 496, 498, 499
 
 www.korolev.ru/ 
 Kaupungin kotisivut (venäjäksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koroljov (ven. Королёв) on avaruustutkimuskeskuksestaan tunnettu teollisuuskaupunki Moskovan alueella Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Moskovan naapurissa, vain 22 kilometriä Punaiselta torilta koilliseen.  Kaupungissa oli 183 452 asukasta. Se on Koroljovin kaupunkipiirikunnan (gorodskoi okrug Koroljov) ainoa asutuskeskus.
Historia

1100-luvulla nykyisen Koroljovin paikalla sijaitsi slaavilainen kaupunki. Se oli Moskovan ja Vladimirin välisen kauppareitin varrella, mikä teki alueesta vauraan. Mongolien hyökättyä alue kuitenkin hylättiin. 1700-luvulla alueelle perustettiin Venäjän ensimmäiset tekstiilitehtaat.lähde?
Kaupungin paikalla sijainneessa Podlipkissa oli 1900-luvun alkupuolella useiden menestyneiden venäläisten kesähuviloita, joissa asuivat mm. Konstantin Stanislavski, Anton Tšehov, Valeri Brjusov, Boris Pasternak, Anna Ahmatova, Isaak Levitan, Pavel Tretjakov, Marina Tsvetajeva ja Vladimir Lenin.lähde?
Vuonna 1924 paikalle perustettiin Neuvostoliiton salaisen poliisin OGPU:n ensimmäinen työkommuunilähde? ja vuonna 1928 Kalininskin kylä. Paikalle oli jo vuonna 1918 evakuoitu tykkitehdas Pietarista. Vuonna 1938 tehtaan lähelle perustettiin Kaliningrad-niminen kaupunki Neuvostoliiton johtavaksi panssarintorjunta-aseiden ja ilmatorjuntatykkien valmistuskeskukseksi. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki rakennettiin uudelleen rakettitekniikan tutkimuskeskukseksi. Siihen liitettiin vaiheittain useita lähiseudun asutuskeskuksia. Vuonna 1992 siitä erotettiin itsenäiseksi sotateknologiayritysten hallitsema Jubileinyin kaupunki, joka on Koroljovin kaupunkipiirikunnan ympäröimä.lähde?
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Koroljov oli Moskovan alueen 4:nneksi suurin kaupunki, jossa asui tuolloin 183 452 henkeä. Moskovan läheisyyden ansiosta kaupunki kasvaa vakaasti. Myös kaupungin teollisuus ja avaruustutkimuskeskuksen työpaikat houkuttelevat ihmisiä paikkakunnalle.
Avaruuskeskusten kaupunki

Kaupunkiin perustettiin vuonna 1946 neuvostoliittolaisen raketti-insinöörin Sergei Koroljovin johtama tutkimuskeskus, josta kehittyi RKK Energija, yksi maailman suurimmista avaruusteknologiayrityksistä. Myös Venäjän avaruusjärjestön avaruuslentojen lennonjohtokeskus ("Центр Управления Полетами" eli Tsentr Upravleniya Polyotami eli "ЦУП" eli TsUP) sijaitsee kaupungissa. Kaupungin aiempi nimi Kaliningrad vaihdettiin vuonna 1996 Sergei Koroljovin mukaan Koroljoviksi.lähde?
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (venäjäksi)
Videoita kaupungista ja sen sankareista (Arkistoitu – Internet Archive). Korolev.ru (venäjäksi)
Kaupungin epävirallinen sivusto Pro-korolev.ru
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koroljov (Moskovan alue) Wikimedia Commonsissa
Moskovan alueen kaupungit
Prospekt kosmonavtov.
Venäjän avaruusjärjestön avaruuslentojen lennonjohtokeskus huhtikuussa 2004.
Eteläsuomalainen osakunta

Eteläsuomalainen osakunta (ESO) on yksi Helsingin yliopiston viidestätoista osakunnasta. Vuonna 1905 perustetun osakunnan vuosijuhlapäivä on 10. lokakuuta, Aleksis Kiven syntymäpäivä ja suomalaisen kirjallisuuden päivä. Nimestään poiketen osakunnan alueena on pelkästään Uudenmaan historiallinen maakunta.
Osakunnan jäseneksi voi liittyä tutkintoon johtavia opintoja Helsingin yliopistossa suorittava henkilö. Ulkojäseneksi voi liittyä suomalaisen ylioppilastutkinnon tai vastaavan kansainvälisen tutkinnon suorittanut henkilö. Jäsenistä suurin osa on aina ollut Helsingin yliopistosta, mutta myös muiden pääkaupunkiseudun yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijoita on liittynyt osakuntaan.
Osakunnan entisten jäsenten keskuudessa toimii omien sääntöjensä puitteissa Eteläsuomalaisen Osakunnan Seniorit.
Muiden osakuntien kanssa ESO tekee yhteistyötä sekä suoraan kahdenkeskisesti että Osakuntien yhteisvaltuuskunnan kautta. Erityisen läheiset suhteet ESOlla on sisarosakunta Nylands nationiin sekä naapureihin Uudella Ylioppilastalolla, Varsinaissuomalaiseen ja Savolaiseen osakuntaan.
Ystävyyssopimukset

Eteläsuomalaisella osakunnalla on ystävyyssopimuksia ulkomaisten opiskelijajärjestöjen kanssa. Vuonna 1930 solmittiin ystävyyssopimus tarttolaisten Eesti Üliõpilaste Selts Põhjalan ja Eesti Naisüliõpilaste Seltsin kanssa. ESO oli ensimmäisiä suomenkielisiä osakuntia, joka solmi ystävyyssopimuksen Upsalan yliopiston osakunnan kanssa. Ystävyys Stockholms nationin kanssa alkoi virallisesti 30.4.1941. Vuonna 1962 todettiin Nylands nationin ja Upsalan Värmlands nationin ystävyyssopimuksen koskevan myös värmlantilaisten ja ESOn välisiä suhteita. Virallisia ystävyysjärjestöjä on myös Lundissa (Malmö nation), Kööpenhaminassa (Studeterforeningen af 1820) ja Oslossa (Det Norske Studentersamfund). ESOlla on myös ystävyyssopimus Aalto-yliopiston Sähköinsinöörikillan kanssa.
Historiaa

Nylands Nation ei suostunut muuttumaan kaksikieliseksi, joten suomenkieliset uusmaalaiset ylioppilaat kirjoittautuivat muihin osakuntiin. Helsingin yliopiston rector magnificuksen aloitteesta sijaiskansleri hyväksyi uuden osakunnan perustamisen, ja Eteläsuomalainen osakunta perustettiin 1. toukokuuta 1905. ESO joutui aloittamaan käytännössä tyhjästä, sillä se ei saanut juurikaan omaisuutta mukaansa erotessaan nykyäänkin olemassa olevasta Nylands Nationista.
1960-luvulla, yliopiston opiskelijamäärän noustessa voimakkaasti, ESOn jäsenmäärä kohosi noin 7 000 jäseneen tehden osakunnasta yliopiston ja samalla Suomen suurimman. 1970-luvulla kuitenkin ylioppilaskunta radikalisoitui poliittisesti, ja osakuntia syytettiin porvarillisiksi samalla kun niiden jäsenmäärät romahtivat. Uudella ylioppilastalolla jo 1910-luvulta alkaen toiminut ESO joutui lähtemään evakkoon talon toisesta kerroksesta Casa Academicalle, mutta Uudelle ylioppilastalolle palattiin jo vuonna 1980. Nykyisin ESOn entisissä tiloissa on ylioppilaskunnan keskustoimisto.
Henkilöitä > Inspehtorit

Edvard Hjelt (1905–1906)
Kaarle Krohn (1906–1928)
Uunio Saalas (1928–1937)
Yrjö Reenpää (1937–1949)
Arvo Sipilä (1949–1957)
Ernst Palmén (1958–1967)
Yrjö Blomsted (1968–1976)
Matti Klinge (1976–1986)
Antti Ahlström (1986–2000)
Kimmo Kontula (2000–2010)
Laura Kolbe (2010–2021)
Tuomas Heikkilä (2021–)
Henkilöitä > Kunniajäsenet

Suluissa vuosi, jona kutsuttu kunniajäseneksi
Edvard Hjelt (1906)
Jean Sibelius (1912)
Kaarle Krohn (1928)
Uunio Saalas (1937)
Yrjö Reenpää (1949)
Arvo Sipilä (1958)
Rolf Nevanlinna (1962)
Mika Waltari (1962)
Ernst Palmén (1978)
Lauri Aho (1980)
Yrjö Blomsted (1980)
Olli Lehto (1980)
L. Arvi P. Poijärvi (1980)
Matti Kuusi (1985)
Erkki Salonen (1985)
Matti Klinge (1986)
Risto Ihamuotila (1994)
Asko Harmia (1995)
Antti Alhström (2000)
Tarja Halonen (2003)
Kimmo Kontula (2010)
Ilkka Niiniluoto (2013)
Laura Kolbe (2022)
Aiheesta muualla

Eteläsuomalainen osakunta
Suomi 1930-luvulla

Mäntän keskustaa kesäkuussa 1935.
1930-luku oli metsä- ja erityisesti paperiteollisuuden nousuaikaa. Kuvassa Jämsänkosken Patalankosken paperitehdas ja hiomo 1930-luvun alussa.
Suomi 1930-luvulla oli noin kolmen ja puolen miljoonan asukkaan maatalousyhteiskunta. Vuosikymmentä leimasivat jyrkät vastakohtaisuudet ja poliittiset ääri-ilmiöt. 1930-luvun alku oli talouslaman ja puutteen aikaa, vuosikymmenen loppupuolisko puolestaan talouskasvun aikaa. Suomen 1930-luku päättyi katastrofiin Neuvostoliiton hyökättyä maahan marraskuussa 1939. Talvisodan seurauksena Suomi menetti koko kaakkoisosansa.
Politiikka > Valtio

1930-luvun alkaessa Suomi oli ollut itsenäinen valtio vasta kaksitoista vuotta. Elettiin niin sanottua ensimmäisen tasavallan aikaa. Suomen sisällissodasta tuli kuluneeksi niin ikään vasta kaksitoista vuotta. 1930-luvulla Suomen tasavallan presidentillä oli laajat valtaoikeudet. Vuosikymmenen aikana tehtävässä istui kolme henkilöä:
Lauri Kristian Relander (1925–1931)
P. E. Svinhufvud (1931–1937)
Kyösti Kallio (1937–1940).
Äänioikeusikäraja oli 24 vuotta vuosina 1906–1944. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 24 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Kaikki ikäkriteerin täyttäneet Suomen kansalaiset eivät kuitenkaan saaneet äänestää: vailla äänioikeutta olivat esimerkiksi pysyvästi köyhäinhoidon varassa eläneet, holhouksen alaiseksi julistetut, kansalaisluottamuksen menettäneet, vankeuteen tuomitut sekä sairaalassa tai palvelutalossa olevat. Äänestysaktiivisuus 1930-luvun eduskuntavaaleissa oli matala, 62–67 prosenttia äänioikeutetuista kävi äänestämässä.
Eduskuntavaaleja Suomessa järjestettiin 1930-luvulla neljä kertaa:
Eduskuntavaalit 1930
Eduskuntavaalit 1933
Eduskuntavaalit 1936
Eduskuntavaalit 1939.
Politiikka > Puolueet

Suurimpia puolueita olivat SDP ja Maalaisliitto. Muut eduskuntapuolueet koko vuosikymmenen ajan olivat Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue ja Edistyspuolue sekä lähes koko vuosikymmenen Suomen pienviljelijäin puolue. Vuoden 1933 vaaleissa eduskuntaan nousi Kansanpuolueen nimeä käyttänyt ”pulamiesten” ryhmittymä, joka sai suurimman kannatuksensa Kalajokilaaksosta Keski-Pohjanmaalta. Äärivasemmiston puolueet oli kielletty.
Politiikka > Kunnat

Kunnallisvaaleja Suomessa järjestettiin 1930-luvulla kolme kappaletta:
Kunnallisvaalit 1930
Kunnallisvaalit 1933
Kunnallisvaalit 1936.
Kunnallisvaaleissa äänestysaktiivisuus oli vielä alempi kuin eduskuntavaaleissa: äänestämässä kävi alle puolet äänioikeutetuista. Toisen maailmansodan takia vuoden 1939 kunnallisvaalit jäivät pitämättä, ja vuonna 1936 valittujen valtuutettujen toimikausi venähti yhdeksään vuoteen.
Lainsäädäntöä:
1930 Kommunistilait
1930 Sotatilalaki
1930 ja 1939 Tasavallan suojelulaki
1932 Kieltolaki kumottiin kansanäänestyksen jälkeen, sen tilalle tuli väkijuomalaki, joka määräsi alkoholijuomien valmistuksen ja myynnin Alkoholiliikkeen yksinoikeudeksi
1934 ”Puserolaki”
1936 Lastensuojelulaki
1936 Alkoholistilaki
1938 Laki säännöllisen, yleisen väestölaskennan toimittamisesta; ensimmäinen laskenta oli tarkoitus suorittaa vuonna 1940
1938 Asutuslaki, joka korvasi niin sanotun Lex Kallion
1939 Kansaneläkelaki
1939 Vuosilomalaki
1939 Väestönsuojelulaki
Maanpuolustus

Vuonna 1932 eduskunta hyväksyi – vain sosiaalidemokraattien vastustaessa – uuden asevelvollisuuslain, jonka nojalla yleiseksi palvelusajaksi tuli 350 vuorokautta sekä upseereiksi ja aliupseereiksi koulutettavien palvelusajaksi 440 vuorokautta. Samalla kertausharjoitukset määrättiin pakollisiksi.
Suomen puolustusvoimat siirtyivät toukokuun alussa 1934 everstiluutnantti A. F. Airon ja majuri Leonard Grandellin suunnitelmaan perustuvaan aluejärjestelmään. Sen mukaan maa jaettiin yhdeksään sotilaslääniin ja nämä edelleen 30 sotilaspiiriin. Aluejärjestöorganisaatio vastasi kutsunnoista, reserviläisten valvonnasta ja maavoimien liikekannallepanosta siten, että kukin sotilaslääni muodosti yhden divisioonan sekä erikseen määrätyt erillisjoukot. Aluejärjestelmä oli halpa ja joustava organisaatio. Sen perusteella muodostetut joukot olivat henkisesti yhtenäisiä, koska samalta alueelta kootut miehet tunsivat toisensa ennestään. Talvi- ja jatkosodan aikana paljastunut aluejärjestelmän haittapuoli puolestaan oli se, että pahoihin paikkoihin joutuneiden joukko-osastojen miestappiot koituivat harvojen kuntien osalle. Yhden taistelun seuraukset saattoivat olla pienelle kunnalle suorastaan katastrofaaliset. Synkän ennätyksen talvisodan aikana kirjasi eräs kunta, joka menetti yhden ainoan päivän kuluessa 58 miestään.
Lapuan liike

Kommunisminvastaiseen toimintaan erikoistunut Lapuan liike vaikutti Suomessa 1930-luvun alussa. Radikalisoitumisensa myötä se menetti maltillisia kannattajiaan ja Mäntsälän kapinan jälkeen liike lopetettiin. Sen toimintaa jatkoi Isänmaallinen kansanliike (IKL).