stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isojaakonkukka

| Isojaakonkukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Akanttikasvit Acanthaceae
Suku::  Jaakonkukat Justicia
Laji::  carnea
Kaksiosainen nimi
 Justicia carnea  Lindl. 
Katso myös
   Isojaakonkukka Wikispeciesissä   Isojaakonkukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isojaakonkukka (Justicia carnea) on jaakonkukkien sukuun kuuluva laji. Sitä kutsutaan joskus tieteellisellä nimellä Jakobinia carnea. Se kuuluu
akanttikasvien heimoon.
Kasvi latvotaan keväisin ja tällöin sitä voidaan lisätä latvapistokkaista.
Ulkonäkö ja koko

Kukat ovat roosan väriset. Se voi kasvaa parhaimmillaan 1,5 metriä korkeaksi pensaaksi. Versot ovat monihaaraisia.
Levinneisyys

Isojaakonkukka on kotoisin Brasiliasta.
Elinympäristö

Kasvi viihtyy puolivarjossa lämpimällä kasvupaikalla. Ilmankosteuden tulee olla korkea, etenkin kesällä.
Käyttö

Isojaakonkukkaa käytetään huonekasvina.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Isojaakonkukka (Justicia carnea)
ITIS: Justicia carnea (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Justicia carnea (englanniksi)
Jappirapu

| Jappirapu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Alalahko::  Pleocyemata
Osalahko::  Pitkäpyrstöiset ravut Astacidea
Yläheimo::  Parastacoidea
Heimo::  Etelänravut Parastacidae
Suku::  Cherax
Laji::  destructor
Kaksiosainen nimi
 Cherax destructor  Clark, 1936 
Katso myös
   Jappirapu Wikispeciesissä   Jappirapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jappirapu (Cherax destructor) on etelänrapujen heimoon kuuluva äyriäislaji, joka elää Australian makeissa vesissä. Se on Australian ravuista laajimmalle levinnyt, yleisin se on Kaakkois-Australiassa, Uuden Etelä-Walesin ja Victorian alueella. Länsi-Australiassa se on ihmisen siirtämä vieraslaji, joka uhkaa siellä kotoperäisiä rapulajeja.
Jappirapu on yleensä 10-20, joskus jopa 30 senttimetrin mittainen. Lajia kasvatetaan ravinnoksi tekoaltaissa. Akvaarioissa pidetään erityistä väriltään poikkeuksellisen sinistä jappirapumuotoa.
Käännös suomeksi
Jalo Ansas

Jalo Ansas (14. huhtikuuta 1895 Vaasa – 3. elokuuta 1929 Vaasa) oli suomalainen päätoimittaja.
Jalo Ansaksen isä oli päätoimittaja Ossian Ansas. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta lyseosta 1916 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1921. Ansas teki opintomatkoja ulkomaille.
Ansas oli isänsä Ossian Ansaan Pohjalainen-lehdessä kirjallisuusarvostelijana ja toimitussihteerinä 1911–1915, Ylioppilaslehden toimitussihteerinä 1917–1918 ja sittemmin Valkoinen Suomi-lehden tomitussihteerinä ja Uuden Suomen kirjallisuusosaston avustajana. Hän avusti myös muuun muassa Valvoja-lehteä 1919–1923. Kokkola-lehden päätoimittajana Ansas oli huhtikuun alusta 1924 aina syksyyn 1926, jolloin hän joutui jättämään työn sairauden takia.
Jalo Ansas kuoli 34-vuotiaana sydänkohtaukseen elokuussa 1929.
Iso-Jouttenus

| Iso-Jouttenus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°02′06″N, 23°42′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Mustajärveen 
Järvinumero:  35.365.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,1 m  
Rantaviiva:  1,283 km  
Pinta-ala:  5,323 ha  
Saaria:  1 
 fiIso-Jouttenus 
Iso-Jouttenus  tai myös Jouttenuslammi on Pirkanmaalla Ruovedellä Rontonmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Mustajoen valuma-alueeseen (35.365) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,1 metriä mpy.
I’m Down

| I'm Down Kari Peitsamo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 1994
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Vi skall spela rock 1993 | I'm Down 1994 | How I Won the War 1994 |
I'm Down on suomalaismuusikko Kari Peitsamon studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994. Risto on äänittänyt oman versionsa kappaleesta ”Rakkaus” levylleen Aurinko aurinko plaa plaa plaa, joka julkaistiin vuonna 2006.
Kappaleet

I've been down so goddamn long that it looks like up to me – 2.00
Saippuakuplia saippuakuplia – 1.35
Kuu valaisee hullujen rahakätköt – 2.39
Vankilassa – 2.31
Itsemurhalentäjä – 1.39
Päättämättömyyden laakso – 1.41
Narri – 2.32
Huolestunut/huoleton – 1.40
Sinivuokot – 2.55
Vuonna 2000 – 1.54
Kaikki muuttuu – 2.24
Ai niin! – 2.01
Rakkaus – 2.12
Aika valuu hiekkaan – 3.08
Shit & hell department – 1.37
Kukaan ei osaa rakastaa – 2.17
Nutopia – 2.48
Röntgen rock – 1.29
Kuoleman kasvojen edessä – 1.48
Herra Edgar Allan Poe – 1.38
Muusikot albumilla

Kari Peitsamo: kitara, laulu
Iso-Niemistö

| Iso-Niemistö |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°32′38″N, 26°55′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  Ruskinsalmi Kaihlaseen 
Järvinumero:  14.922.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,4 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  2,386 km  
Pinta-ala:  8,009 ha  
Saaria:  1 
 fiIso-Niemistö 
Iso-Niemistö  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Monikkalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 730 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Liekuneen–Ryökäsveden alueeseen (14.922) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,4 metriä mpy.
Iso-Mäntynen (Pieksämäki)

| Iso-Mäntynen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°20′19″N, 26°50′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Pieni-Mäntyseen 
Järvinumero:  14.936.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,3 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,78 km  
Pinta-ala:  9,302 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Mäntynen 
Iso-Mäntynen  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Paltasen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 510 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Niskakoskenjoen valuma-alueeseen (14.936) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy.
Hiusväri

Hiusten värjäys käynnissä
Hiusväri on hiusten värjäämiseen tarkoitettu väriaine. Väriaineen tarkoitus on peittää ihmisen oma luonnollinen hiusväri tai vaalentaa tai tummentaa väriä. Hiusvärin värjäyskyky perustuu hapettuviin esiväriaineisiin sekä niiden sekaan lisättävään hapettavaan aineeseen. Lähes kaikkiin väreihin on lisätty myös jotain emäksistä ainetta värjäyksen nopeuttamiseksi.
Historia

Hiuksia on värjätty ainakin 4 000 vuoden ajan. Assyrialaisessa ohjeessa neuvotaan värjäykseen käytettäväksi kassiakanelia ja purjoa. Nykyisten kemiallisten analyysien perusteella tuolloin käytetyt väriaineet olivat myös varsin kestäviä.
Kevytväri

Kevytvärillä ei voida tehdä suuria värimuutoksia. Sillä on mahdollista ainoastaan tummentaa tai kirkastaa omaa hiusväriä, koska kevytvärissä käytettävä hapetin luovuttaa vähemmän happea. Myös vaikutusaika hiuksissa on pienempi kuin kestovärissä. Kevytväri kestää väristä riippuen 10-20 pesua. Huokoisissa eli paljon värjätyissä, kuivissa ja käsitellyissä hiuksissa kevytväri kestää jopa kauemmin kuin kestovärit.
Kestoväri

Kestovärillä voidaan saavuttaa suurempi värimuutos kuin kevytväriä käytettäessä. Vain kestoväri pystyy täysin peittämään harmaan värin hiuksissa. Kestoväri ei peseydy täysin pois hiuksista koskaan. Kestoväri haalenee kyllä ajan myötä mutta ei lähde täydellisesti pois. Poikkeuksena ovat vaaleat sävyt, jotka eivät lähde pois kuin vain odottamalla, että oma hiusväri kasvaa takaisin. Ainoa keino päästä kestoväristä kokonaan eroon on värinpoisto.
Värinpoisto

Hiusväriä poistetaan kahdella tavalla: joko hapettamalla tai pelkistämällä eli emäksisellä tai happamalla värinpoistolla. Värinpoistossa poistuu sekä hiusten oma luonnollinen väri että keinotekoinen hiusväri. Joitain hiusvärejä, kuten metallivärejä, ei saada pois välttämättä kummallakaan näistä menetelmistä. Jos hiusväri on voimakkaasti kerrostunut, sen poistaminen voi olla hankalaa, jopa mahdotonta. Värinpoiston jälkeen hiukset ovat lähes poikkeuksetta keltaiset tai oranssit, riippuen lähtökohdasta.
Värinpoisto on hiuksille tehtävistä kemiallisista käsittelyistä hiuksia kuluttavin, joten väripoistoa ei suositella käytettäväksi moneen kertaan, varsinkaan, jos hiukset ovat jo valmiiksi huonossa kunnossa.
Suoraväri

Suoraväri on poispeseytyvä väri. Väri kiinnittyy ainoastaan hiuksen pinnalle suomukerroksen päälle. Suoraväri kestää noin kahdeksan pesua. Muista hiusväreistä poiketen suoraväri ei vahingoita hiusta lainkaan. Suoraväri lähtee usein myös helposti kalusteista ja tekstiileistä. Väri pysyy samana, jopa pesun jälkeen. Suoraväri ei jätä haaleata väriä hiuksiin, vaan ne palaavat takaisin entiseen väriinsä.
Hiusvärien värikoodit

Värikoodit saattavat vaihdella valmistajan mukaan, mutta yleisesti käytetään seuraavia numerokoodeja:
1. musta
2. mustanruskea
3. tummanruskea
4. ruskea
5. vaaleanruskea
6. tummanvaalea
7. vaalea
8. kirkkaanvaalea
9. aivan kirkkaanvaalea
10. puhtaanvaalea
Päävivahteen jälkeen 0 tarkoittaa voimakkaampaa päävivahdetta: esimerkiksi 6.60. on tummanvaalea voimakas punainen.
Päävivahteen numeron toistaminen tarkoittaa syvempää päävivahdetta: esimerkiksi 6.66. on tummanvaalea syvä punainen.
Päävivahdetta ennen 0 tarkoittaa keveämpää päävivahdetta.
Tyvikasvu

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Tyvikasvu on hiustenvärjäyksen jälkeistä, luonnollisen hiusvärin pyrkimistä esiin. Jos henkilö esimerkiksi värjää hiuksensa tummanpunaiseksi mutta hänen luonnollinen värinsä on vaalea, niin riittävän ajan jälkeen henkilön päälaella alkaa näkyä vaaleita hiuksia, tyvikasvua. Tämän jälkeen kyseinen henkilö saa tyvikasvun pois värjäämällä hiukset uudestaan samalla hiusvärillä. Tyvikasvu koetaan useimmiten ruman tai epämiellyttävän näköiseksi.
Terveysriskit

Hiusvärien käyttöön on todettu liittyvän monia terveysriskejä. Esimerkiksi vuonna 2017 julkaistun väitöskirjan mukaan on olemassa vahvoja viitteitä siitä, että hiusten värjääminen lisää riskiä sairastua rintasyöpään.
Hiusvärit rikostutkimuksessa

Rikospaikalle pudonneen hiuksen värijäämät ja jopa eri hiusvärivalmistajien tuotemerkit voidaan nykyisin tunnistaa. Menetelmä keksittiin pinta-avusteisella Ramanin spektroskopialla. Jokainen testattu väriaine luo siinä oman, ainutlaatuisen kuvion. Menetelmä on nopeampi kuin hiuksesta tehtävä dna-tutkimus, joka vaatii kokonaisen hiuksen ja kestää kauan. Vaikka usein oikaistaan tekemällä hiustutkimus mikroskoopilla, ulkonäön perusteella, tämäntyyppinen vertailu on subjektiivinen ja epävarma.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hiusvärejä ei suositella alle 16-vuotiaille. Helsingin Sanomat 12.1.2012.
Jaan Ehlvest

| Jaan Ehlvest |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. lokakuuta 1962  Tallinna 
Kansalaisuus:  Viro
Shakinpelaaja
Titteli:  Suurmestari
Elo-luku:  2640 (2021)
Jaan Ehlvest (s. 14. lokakuuta 1962 Tallinna, Viro) on virolainen shakinpelaaja. Hänestä tuli suurmestari 1987, ja samana vuonna hänet valittiin Viron vuoden urheilijaksi, kuten myös vuonna 1989.
Kansainvälisen shakkiliiton vuoden 2008 FIDE-listauksessa Ehlvestin Elo-luku oli 2601, jolla hän oli maansa vahvin pelaaja ja sijalla 94 koko maailmassa.
Ehlvestin korkein Elo-vahvuus vuoden 2021 tiedon mukaan on ollut 2 640.
Jaan Ehlvestin veli Jüri Ehlvest oli Virossa tunnettu kirjailija.
Aiheesta muualla

Jaan Ehlvest ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Jaan Ehlvestin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jadrolinija

| Jadrolinija |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Laivayhtiö
Perustettu:  20. tammikuuta 1947
Kotipaikka:  Rijeka, Kroatia
Toiminta-alue:  Adrianmeri
Toimiala:  Matkailu
Omistaja:  Kroatian valtio
Kotisivu:  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yhtiön pääkonttori Rijekassa
Autolautta Zadar Anconassa
Jadrolinija on Kroatian valtiollinen laivaliikennettä harjoittava yhtiö, joka perustettiin vuonna 1947 Rijekassa useiden pienempien varustamoiden yhdistyessä. Yhtiön tavoitteena on yhdistää Kroatian rannikon suuret kaupungit ja Kroatian saariston saaret toisiinsa. Jadrolinijalla on 33 kotimaista reittiä ja yksi kansainvälinen reitti Italiaan. Vuoden 2013 tiedoissa sen lautat kuljettivat vuodessa 9,7 miljoonaa matkustajaa ja 2,4 miljoonaa ajoneuvoa.
Laivasto

Yhtiöllä on neljä suurta autolauttaa: Liburnia, Marko Polo, Dubrovnik ja Zadar. Näillä on yhteys myös Italiassa oleviin Anconan ja Barin kaupunkeihin.
Lisäksi Jadrolinijalla on 33 pienempää autolauttaa, kolme klassista matkustaja-alusta, yksi vesibussi ja kahdeksan katamaraania.
Jabalia

| Jabalia |
| --- | --- |
 Jabalia
 Koordinaatit: 31°31′41″N, 34°28′59″E 
Valtio:  Palestiina
Kuvernoraatti:  Pohjois-Gaza
Väkiluku (2021)  (arvio):  195 137
 
 www.jabalia.ps 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jabalia (arab. جباليا‎, Jabāliyā) on kaupunki Palestiinan Gazan kaistalla. Sen asukasluku oli vuonna 2021 arviolta 195 137.
Maantiede

Jabalia sijaitsee Gazan kaistalla. Hallinnollisesti se on osa Pohjois-Gazan kuvernoraattia. Sen vieressä sijaitsee Jabalian pakolaisleiri.
Historia

Arkeologisissa kaivauksissa Jabalian paikalta on löydetty Bysantin valtakunnan aikainen kirkko 300-luvulta. Kirkosta on löydetty mosaiikkeja. Ikonoklastinen liike ilmeisesti tuhosi tai vaurioitti joitakin mosaiikeista 700-luvulla.
Amerikkalainen Edward Robinson kuvaili vuonna 1838 Jabaliaa muslimikyläksi Gazan piirissä. Ranskalainen Victor Guérin mainitsi puolestaan paikalla olleen vanhoja raunioita ja rikkoutuneita pylväitä. Palestine Exploration Fund kertoi selvityksessä vuodelta 1883 paikan oleva suurehko kylä, jonka rakennukset oli tehty mudasta. Paikalla mainitaan olleen Jamia Abu Berjas -niminen moskeija.
Israelin itsenäisyyssodan yhteydessä vuonna 1948 kylän viereen avattiin Jabalian pakolaisleiri pääosin pakolaisille Israelin sodassa miehittämien alueiden eteläosista. Myöhemmissä Hamasin ja israelilaisten välisissä konflikteissa Israel on tehnyt kaupunkiin ilmaiskuja.
Väestö

Palestiinan tilastokeskuksen arvion mukaan Jabalian asukasluku oli vuonna 2021 195 137. Viereisen pakolaisleirin vastaava lukema oli 55 887.
Jabalia kartalla vuodelta 1931.
Sodan vaurioita.
Jadwiga Sarnecka

Jadwiga Sarnecka (1883 Szarogród – 29. joulukuuta 1913 Krakova) oli puolalainen säveltäjä ja pianisti.
Sarneckan opettajiin kuuluivat Aleksander Michałowski, Teodor Leszetycki, Władysław Żeleński, Felicjan Szopski ja mahdollisesti Henryk Melcer. Hänen sävellyksistään ei aluksi tullut pidettyjä; niitä kuvattiin muun muassa oudoiksi ja kaoottisiksi. Hän kuitenkin jatkoi säveltämistä ja töidensä painamista omalla kustannuksellaan. Hänen lahjakkuutensa löysi Feliks Jasieński, joka ryhtyi rahoittajaksi. Myös Adolf Chybiński, Józef Reiss ja Zdzisław Jachimecki alkoivat kirjoittaa suosiolliseen sävyyn hänen töistään.
Frédéric Chopinin satavuotisjuhlan kunniaksi Lvivissä järjestetyssä kilpailussa Sarnecka sai toisen palkinnon neljännestä balladistaan; ensipalkinto meni Karol Szymanowskille. Ensimmäisessä virallisessa puolalaismuusikkojen kokoontumisessa Sarnecka oli ainoa esitelmöimään pyydetty nainen. Hän puhui luovuuden ja virtuoosisuuden suhteesta sävellystyössä.
Myös ankara kritiikki kuitenkin jatkui, ja lisäksi Sarneckan sairastama tuberkuloosi eteni. Hän jatkoi sävellystyötään, mutta lopetti jossain vaiheessa teostensa julkaisemisen. Tällä kaudella saivat alkunsa hänen avantgardistisimmat teoksensa, joissa hän radikalisoi harmonista ja tyylillistä sävelkieltään. Teosten joukossa ovat seitsemän balladia, kaksi sonaattia, kaksi muunnelmasarjaa ja muita pianoteoksia. Sarnecka sävelsi myös kolme pianosäesteistä yksinlaulua. Kuoltuaan tuberkuloosiin hän sai hautapaikan Rakowickin hautausmaalta, mutta hauta ei ole säilynyt näihin päiviin.
Aiheesta muualla

IMSLP: Jadwiga Sarnecka: nuotteja
Iso-Juures

Iso-Juures
| --- | --- |
Sijainti:  Sysmä Päijät-Häme Suomi
Saariryhmä:  Töijensalon saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  105 m 
Pinta-ala:  1,93 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Iso-Juures  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Sysmässä.
Maantietoa

Iso-Juures on 2,2 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,93 neliökilometriä . Se sijaitsee Tehinselän koillispuolella ja Judinsalonselän kaakkoispuolella. Molemmat selät näkyvät saarelta ja saaren kaakkoispuolella aukeaa lisäksi pienempi Paimenselkä. Saaren länsipuolella sijaitsee Juurestensalmen takana Vähä-Juures ja 800 metriä etelään päin Töijensalo. Iso-Juureksen rannan tuntumassa on kymmenen luotomaista pikkusaarta ja ainoa isompi lähisaari on eteläpuolella sijaitseva Kuivasaari. Iso-Juures on metsäinen saari, jonka keskellä sijaitsee suo ja sen keskellä matala ja umpeenkasvava Juureslampi. Saaren korkeimmat kohdat sijaitsevat sen koillisosassa, miss korkein mäki kohoaa 27 metrin korkeuteen Päijänteestä. Mäen lakialueet ovat kallioalueita. Saarella alle 20 vapaa-ajan asuntoja ja niitä halutaan rakentaa lisää saaren itäosiin . Saarella ei ole kiinteää ympärivuotista asutusta.
Luontoarvoja

Saaren ainoa lampi Juureslampi ja ympäröivää suomaata on jossakin vaiheessa suojelu.
Historiaa

Hartolan seudun taloudellisissa kartoissa vuosilta 1935 näkyy saarella kaksi maatilaa Iso Juures ja Juures. Niiden peltomaat sijaitsevat Juureslammen ympärillä ja muissa alavissa osissa. Saaren nimi kirjoitettiin pitkässä muodossa ”Iso Juuressaari”  Vuoden 1969 peruskartassa on saaren peltomaat vähentyneet noin puoleen edellisestä kartasta. Kumpinkin maatila puuttuu kartasta. Saarelle on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Vuoden 1985 kartassa vapaa-ajan asuntoja on 10, ja peltomaat on kaikki metsitetty.
James Guthrie (pappi)

James Guthrie (n. 1612 – 1. kesäkuuta 1661) oli skotlantilainen pappi, joka johti niin sanottua protestoijien puoluetta Skotlannissa 1650-luvun taitteessa. Protestoijat vastustivat sitä, että rojalistit saivat palvella Skotlannin armeijassa.
Guthrie allekirjoitti National Covenant -asiakirjan vuonna 1638 ja osallistui Skotlannin kirkon yleiskokouksiin 1640-luvulla.
Restauraation aikana Guthrie tuomittiin maanpetoksesta ja hänet hirtettiin vuonna 1661. Hänen päänsä irrotettiin ja asetettiin Edinburghin kaupunginmuurin portille 27 vuodeksi. Osasyynä Guthrien teloitukseen oli se, että hän oli vaatinut kenraali John Middletonin erottamista kirkon yhteydestä vuonna 1650.
Teoksia

Causes of the Lord’s Wrath Against Scotland (1653)
Aiheesta muualla

Reverend James Guthrie's Ring BBC
Select Writings of James Guthrie True Covenanter
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
James Gunn (kirjailija)

| James Gunn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1923 Kansas City, Missouri
Kuollut: 23. joulukuuta 2020 (97 vuotta) Lawrence, Kansas
Kirjailija
Palkinnot
 Damon Knight Memorial Grand Master Award 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
James Edwin Gunn (12. heinäkuuta 1923 Kansas City, Missouri – 23. joulukuuta 2020 Lawrence, Kansas) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija.
Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.
Gunn oli englannin kielen professori ja Center for the Study of Science Fiction -perustajajäsen.
Teoksia

The Listeners (1972)
Aiheesta muualla

James Gunn (kirjailija) Internet Speculative Fiction Database -sivustolla (englanniksi)
James Gunn Science Fiction Awards Database -sivustolla (englanniksi)
James Gunn CSSF Founding Director (Arkistoitu – Internet Archive) Biografia (englanniksi)
Japonismi

Vincent van Gogh, Kurtisaani (Keisai Eisenin mukaan), öljymaalaus, 1887.
Japonismi (ransk. japonisme), myös japanismi, tarkoittaa Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa 1800-luvun lopulla alkaneita japanilaisia vaikutteita ja japanilaisen tyylin ihailua länsimaissa. Japonismi vaikutti varsinkin sisustustyyleissä ja kuvataiteessa. Sanaa japonisme käytti ensimmäisenä Jules Claretie vuonna 1872.
Japanilaiset ukiyo-e-puupiirrokset olivat inspiroineet 1860-luvulta alkaen Japanin avautumisen jälkeen monia eurooppalaisia impressionisteja etenkin Ranskassa. Puupiirrosten perspektiivin ja varjostusten puute, suuret tasaiset värialueet ja voimakkaat värit viehättivät taiteilijoita. Uutta oli myös niiden sommittelullinen vapaus, diagonaalit, erikoiset kuvakulmat ja rajaukset verrattuna länsimaisen taiteen perinteisiin. Toisin kuin muussa orientalismissa, japonismissa sovellettiin japanilaisia ja itämaisen tyylin elementtejä, kun muuten oli enemmänkin maalattu eksoottisia näkymiä länsimaisella tyylillä.
Japanin kaupan avautuminen Kanagawan sopimuksen jälkeen toi ukiyo-e-puupiirrosten ohella länteen koko joukon japanilaisia käyttö- ja koriste-esineitä, mikä vaikutti myös sisustukseen. Japanilaiset puupiirrokset vaikuttivat myös jugend-tyylin syntyyn. Varsinkin Utamaron ja Hokusain puupiirroksilla oli paljon vaikutusta. Samaan aikaan Japanissa länsimaalaistuminen vähensi puupiirrosten arvostusta.
Japanilaisesta taiteesta saivat vaikutteita varsinkin Arthur Wesley Dow, Pierre Bonnard, Mary Cassatt, Edgar Degas, Pierre-Auguste Renoir, James McNeill Whistler, Claude Monet, Vincent van Gogh, Camille Pissarro, Aubrey Beardsley, Alphonse Mucha ja Gustav Klimt,  samoin kuin arkkitehdit Frank Lloyd Wright ja Charles Rennie Mackintosh. Toulouse-Lautrecin litografioissa japonismi on selvää, samoin Félix Vallottonilla, ja Paul Gauguinin puupiirroksissa maalausten ohella. Jotkut japanilaisesta taiteesta lumoutuneet taiteilijat jopa muuttivat tai matkustivat Japaniin.
Japonismi vaikutti myös musiikkiin, esimerkkinä Giacomo Puccinin japanilaisaiheinen ooppera Madama Butterfly (1904).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japonismi Wikimedia Commonsissa
Sylvia Saurette

Sylvia Saurette (avioliiton jälkeen Hubert; 27. syyskuuta 1935 Letellier – 14. heinäkuuta 2005 Laval) oli kanadalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän opiskeli Winnipegissä Cora Doig James ja Doris Mills Lewisin johdolla, sitten Montrealissa Pierrette Alarien, Louise Andrén, Bernard Diamantin ja Roy Royalin johdolla. Hän voitti useita palkintoja, joihin kuului Prix Archaumbault (1960). Hän kantaesitti vuonna 1962 Montrealin vaskikvintetin kanssa Alexander Brottin teoksen World Sophisticate.
Sauretten rooleihin lukeutui Donna Anna, minkä lisäksi hän esiintyi muun muassa Triptyykin, Parsifalin ja Taikahuilun tulkinnoissa. Vuodesta 1983 hän opetti Lavalin yliopistossa.
Itävallan kansalaisuus

Itävallan passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Itävallan kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Itävallan liittovaltion välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.