stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen vastarintaliike
Historia > 2010

Suomen vastarintaliikkeeseen kytköksissä olleet henkilöt tekivät heinäkuussa 2010 kaasuhyökkäyksen Helsingin Pride-kulkueeseen. Iskun tekijät sumuttivat marssijoiden päälle pippuri- ja kyynelkaasua, jota levisi myös kulkuetta seuranneiden ihmisten päälle. Nuorin kaasusumutuksen kohde oli vasta vuoden ikäinen vauva, ja yhteensä kaasuille altistuneita oli noin 30. Osallisiksi epäiltiin kahdeksaa henkilöä, mutta poliisi pystyi pidättämään vain kolme. Syyttäjä puolestaan katsoi myöhemmin iskun vaarantaneen yhteensä 88 ihmisen terveyden.
Historia > 2011

Kolme järjestöön kuuluvaa miestä oli huhtikuussa 2011 jakamassa lentolehtisiä Oulun Rotuaarilla, kun he hyökkäsivät Kokoomuksen järjestösihteerin kimppuun. Poliisi joutui käyttämään pippurisumutinta ja etälamautinta luotiliiveillä varustautuneiden miesten taltuttamiseksi. Järjestön johtaja Juuso Tahvanainen tuomittiin kokoomusaktiivin pahoinpitelystä Oulussa huhtikuussa 2011.
Historia > 2012

Heinäkuussa 2012 SVL-aktiivi sumutti pippurikaasulla vasemmistopoliitikko Dan Koivulaaksoa.
Syyskuussa Hartolan markkinoilla SVL:n kojun luona pahoinpideltiin mies. Hän kertoi toisen myyjistä käyneen kimppuunsa takaapäin ja pahoinpitelyyn liittyi vielä kourallinen muita pöydän pitoon osallistuneita. Hyökkäyksen kohde sanoi, että ei ehtinyt painaa hyökkääjän kasvoja muistiin.  Uhri sanoi Voima-lehdessä paikalla käyneen poliisin todenneen, että mitään lainvastaista ei ollut tapahtunut. Myöhemmin poliisi totesi pahoinpitelyn tapahtuneen, mutta poliisin mukaan tekijä oli joku sivullinen eikä uusnatsi. Myöhemmin myös uhri totesi, että kyseessä oli joku liikkeen ulkopuolinen tekijä.
Lokakuussa 2012 SVL ja antifasistit ottivat väkivaltaisesti yhteen Tampereella.
Historia > Jyväskylän kirjastopuukotus 2013

Järjestön jäseniä pyrki tammikuussa 2013 Jyväskylässä järjestettyyn Äärioikeisto Suomessa -kirjan esittelytilaisuuteen. Tilaisuuden järjestäjät estivät henkilöiden pääsyn, jolloin syntyi yhteenotto. Yhtä tapahtuman järjestäjää viillettiin teräaseella, ja hyökkääjiä lyötiin teleskooppipatukalla. Sisään pyrkineet miehet olivat Suomen vastarintaliikkeen aktiiveja. Teoksen kirjoittajista paikalla olivat Li Andersson ja toimittaja Mikael Brunila. Tapauksen johdosta pidätettiin helmikuussa 2013 järjestön aktiivi epäiltynä osallisuudesta törkeään pahoinpitelyyn ja poliittisten toimintavapauksien loukkaamisen yritykseen. Kirjastopuukotukseen syyllistynyt mies tuomittiin tammikuussa 2015 Keski-Suomen käräjäoikeudessa puolentoista vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Myöhemmin maaliskuussa hän sai Pirkanmaan käräjäoikeudessa kolmen kuukauden ehdollisen rangaistuksen marraskuussa 2012 Tampereella tehdystä pahoinpitelystä. Tuomittu oli yhdessä kahden muun miehen kanssa lyönyt ja potkinut maahan kaatunutta uhria.
Historia > 2014

Suomen Vastarintaliikkeen jäsenet pahoinpitelivät tammikuussa 2014 Vantaalla heidän jakamiaan lentolehtisiä arvostelleen mieshenkilön.
Järjestön jäsenet häiritsivät vappuna 2014 Porissa Vasemmistoliiton vappujuhlaa sytyttämällä savuheitteitä läheiseltä katolta, jolloin yksi putosi tai heitettiin yleisön joukkoon. SVL:n jäsenet häiritsivät myös juhlapuhetta huudattamalla sireeniä ja huutelemalla megafoniin.
Historia > 2015

SVL:n aktivistit tunkeutuivat toukokuussa 2015 Kirkkopäiville jakamaan Magneettimedia-lehteä ja kahakoivat järjestysmiesten kanssa.
SVL järjesti elokuussa 2015 Jyväskylässä mielenosoituksen, jossa osa mielenosoittajista ryntäsi joukolla kolmen ihmisen kimppuun. Pahoinpidellyt olivat Jyväskylän kirjastopuukotuksen ovivahti ja hänen seurassaan olleet mies ja nainen. Poliisi otti tapahtuman yhteydessä kiinni 32 ihmistä.
Historia > Helsingin Asema-aukion pahoinpitely 2016

SVL:n mielenilmauksen yhteydessä syyskuussa 2016 SVL:n jäsen Jesse Torniainen potkaisi paikalle pysähtynyttä mielenosoitusta arvostellutta miestä hyppypotkulla rintaan. Uhri kuoli viikko tapahtuman jälkeen sairaalassa. Puolitoista päivää aiemmin hänet oli omasta vaatimuksestaan kotiutettu sairaalasta. Käräjäoikeus tuomitsi tekijälle kahden vuoden ehdottoman vankeustuomion törkeästä pahoinpitelystä. Hovioikeus korotti tekijän vankeusaikaa kolmella kuukaudella yhteensä kahteen vuoteen kolmeen kuukauteen. Perusteluna oli ”rasistinen motiivi”, koska uhri oli ilmaissut vastustavansa rasistisen järjestön edustamia arvoja. Syyte törkeästä kuolemantuottamuksesta hylättiin. Tekijä haki valituslupaa korkeimmalta oikeudelta, mutta sitä ei myönnetty, joten hovioikeuden tuomio jäi pysyväksi.
Historia > Oulun puukotus 2024

Suomen vastarintaliikkeen aktiivinen jäsen Sebastian Lämsä puukotti alaikäistä Oulussa 13. kesäkuuta 2024.
Yhdistyksen lakkauttaminen

Yhdistys oli saanut käytännössä toimia vapaasti, ja kynnystä sen toiminnan lakkauttamiselle pidettiin korkeana. Julkisuudessa keskusteltiin yhdistyksen laillisuudesta sen jäsenten tekemien väkivallantekojen takia. Lain mukaan yhdistyksen toiminnan voi lakkauttaa jatkuvan lain ja hyvien tapojen vastaisuuksien takia. Helsingin Asema-aukion välikohtaus nosti julkisen mediakohun ja poliittisen keskustelun. Suojelupoliisi totesi vuoden 2016 lopussa, että PVL:n jäsenten väkivaltaa esiintyy pääosin julkisten tapahtumien yhteydessä, ja se on luonteeltaan spontaania ja reaktiivista. Liike ei uhkaa kansallista turvallisuutta, mutta sen harjoittama katuväkivalta on turvallisuusuhka erityisesti vähemmistöjä ja poliittisia vastustajia kohtaan.
Yhdistyksen lakkauttaminen > Kanne ja oikeudenkäynti liikkeen kieltämiseksi

Poliisihallitus ilmoitti syyskuussa 2016 harkitsevansa kanteen nostamista Suomen vastarintaliikkeen toiminnan lakkauttamiseksi. Poliisin mukaan SVL:n vallankumouksellinen, väkivaltainen ja avoimen rasistinen toiminta on olennaisesti lakien ja hyvien tapojen vastaista. Joulukuun 2016 lopussa uutisoitiin, että poliisihallitus nostaa kanteen liikkeen lakkauttamiseksi. Kanne jätettiin Pirkanmaan käräjäoikeudelle maaliskuussa 2017. Suomessa on edellisen kerran kielletty yhdistyksiä 1970-luvulla vuonna 1990 rauenneen Pariisin rauhansopimuksen nojalla.
Lokakuussa 2017 käydyssä oikeudenkäynnissä järjestön edustajat ihmettelivät, kuka määrittelee ne hyvät tavat, joiden pohjalta yhdistys voitaisiin lakkauttaa. Samoin järjestö esitteli useita Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuja, joissa järjestöjen lakkauttamiset on katsottu aiheettomiksi. Lisäksi PVL:n edustajan mukaan joidenkin moottoripyöräjengien tapaiset yhdistykset saavat toimia vapaasti, mutta PVL ei ole syyllistynyt kiihottamiseen kansanryhmiä vastaan. Torniaisen mukaan hänen tekemänsä väkivallanteot ovat hänen yksityisiä hölmöilyjään.
Samassa yhteydessä liikkeen johtohahmoihin kuulunut Antti Niemi arvioi, että liike halutaan lakkauttaa poliittisen painostuksen vuoksi, koska pääministeri Juha Sipiläkin on sanonut, että liike pitää lakkauttaa. Oikeudessa Niemi totesi suhteestaan kansallissosialismiin: ”Se ei ole muita rotuja tai kansoja vastaan, vaan oman kansan puolesta.” Liikkeen toinen jäsen kertoi, että: "Kansallissosialismi [– –] tarkoittaa järkkymätöntä rakkautta omaa kansaa kohtaan. Se ei ole vihan ideologiaa, vaan se on rakkautta omia kohtaan. Liike vastustaa massiivista maahanmuuttoa, joka johtaa lopulta valkoisten kansanmurhaan". Kaksi muuta jäsentä totesi, että he eivät ole jämähtäneet Kolmannen valtakunnan aikoihin vaan tuoneet aatetta nykyaikaan. Asianajaja Tommi Koivistoinen huomautti: "Rotusyrjinnästä PVL kertoo, ettei se koskaan luokittele rotuja paremmuus- tai arvojärjestykseen."
Yhdistyksen lakkauttaminen > Mielenosoitus kieltoa vastaan

Vastarintaliike järjesti 21. lokakuuta 2017 Tampereella mielenosoituksen, jossa muun muassa vastustettiin järjestön kieltämistä. Paikalla oli arviolta 200–300 mielenosoittajaa, joista osa oli ulkomailta. Ilmaus keräsi myös antifasistisia vastamielenosoittajia, joista osa toimi iskulauseen "Koko Tampere vihaa natseja" alla. He olivat mainostaneet vastamielenosoitustaan etukäteen muun muassa iskulauseilla "Tuhotkaa fasistit!". Poliisi otti vastamielenosoituksesta kiinni neljä ihmistä ja tutkii heidän toimiaan väkivaltaisena mellakkana. He käyttäytyivät uhkaavasti, heittelivät naamioituneina paukkupommeja ja soihtuja poliiseja ja Vastarintaliikettä kohti sekä solvasivat heitä. Vastamielenosoittajat pyrkivät käymään Vastarintaliikkeen jäsenten kimppuun, mutta poliisi esti tämän. Lisäksi vastamielenosoittajat vahingoittivat mielenosoitukseen osallistuneiden ruotsalaisten autoa hyppäämällä sen konepellille. Autolla liikkeellä olleet juoksivat ilkivallantekijän perään ja tekivät Koskipuistossa natsitervehdyksiä. Vastamielenosoittajat tukkivat Tampereen raideliikenteen ja katuja. Uusnatsien mielenosoitukseen osallistuneet käyttivät väkivaltaa vastamielenosoittajia kohtaan.
Vastarintaliikkeen mielenosoitukseen osallistui muun muassa Helsingin Asema-aukion pahoinpitelystä vankeuteen tuomittu Jesse Torniainen. Soldiers of Odin -järjestön jäsenten lisäksi siihen osallistui myös Suomi Ensin -liikkeen aktiiveja, kansalaisaktivisti ja kaupunginvaltuutettu Junes Lokka, perussuomalaisten kaupunginvaltuutettu Terhi Kiemunki ja kansalaisaktivisti Seppo Lehto. Kansan Uutisten mukaan poliisi ei puuttunut Vastarintaliikkeen kannattajien tekemiin vastamielenosoittajien pahoinpitelyihin, joita näkyy myös videotallenteilla. Internetissä julkaistuille videoilla pahoinpitelijät huusivat iskulauseita ruotsiksi.
Yhdistyksen lakkauttaminen > Oikeuden päätös lakkauttamisesta

Pirkanmaan käräjäoikeus päätti 30. marraskuuta 2017 antamallaan tuomiolla lakkauttaa Vastarintaliikkeen, koska sen toiminta on ollut laitonta ja räikeästi hyvän tavan vastaista. Oikeus katsoi, että Suomen vastarintaliikkeen tavoitteet ovat demokratian vastaisia. Myös Vastarintaliikkeeseen kuuluva Pohjoinen perinne -yhdistys lakkautetaan. Yhdistys ei saa jatkaa elinkeinotoimintaa eli Magneettimedia-lehden julkaisemista ja verkkokauppaa. Kieltämisen jälkeen järjestön ruotsalaisen haaran jäsenet eivät saa toimia Suomessa.
Pohjoismainen Vastarintaliike ja Pohjoinen Perinne vastustivat lakkauttamista. Ne vetosivat oikeudessa perustuslain suojaan eli sananvapauteen ja kokoontumisvapauteen ja kiistivät lakien ja hyvien tapojen rikkomisen ja väkivallan kuulumisen toimintaan. Yhdistykset katsoivat, että niille voidaan antaa enintään varoitus. Ne korostivat, että viranomaiset eivät ole antaneet minkäänlaista ohjeistusta eivätkä mahdollisuutta korjata toimintatapoja ja julkisia asenteita. Järjestön jäsenet pitävät käyttämäänsä väkivaltaa reaktiivisena ja sanovat kannustavansa siihen vain, jos tarkoituksena on itsepuolustus. Lisäksi Pohjoismainen Vastarintaliike vetosi oikeudessa siihen, ettei sen johtajia ole tuomittu kunnianloukkauksesta, rikokseen yllyttämisestä tai kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
Kieltämisen vaikutukset poliisin toimintaan eivät olleet heti selvillä oikeuden päätöksen jälkeen. Antti Niemi totesi oikeuden päätöksen jälkeen, että Vastarintaliikkeen jäsenet aikovat jatkaa aatteen mukaista toimintaa. Esimerkiksi mielenosoituksia ei ole hänen mukaansa tähänkään asti järjestetty yhdistyksen nimissä, vaan yhteyshenkilönä poliisille on toiminut yksittäinen henkilö. Näin ollen mielenosoitustoiminta aiottiin jatkaa, esimerkiksi itsenäisyyspäivänä. Vastarintaliike valitti päätöksestä hovioikeuteen. Järjestöä ei asetettu väliaikaiseen toimintakieltoon, eli se sai jatkaa toimintaansa, kunnes tuomio on lainvoimainen. Poliisihallitus vaati väliaikaista toimintakieltoa, jos lakkautuspäätöksestä valitetaan.
Hovioikeus vahvisti lakkauttamispäätöksen syyskuussa 2018. Korkein oikeus asetti yhdistyksen väliaikaiseen toimintakieltoon valituksen käsittelyn ajaksi ja kielsi yhdistyksen toiminnan lopullisesti syksyllä 2020.
Toiminnan jatkuminen toimintakiellon jälkeen

Yhdistys on jatkanut toimintaansa lakkauttamisen jälkeen uudella Kohti vapautta! -nimellä. Yhdistyksen internetsivut ovat olleet toiminnassa ja lisäksi sen edustajia on esiintynyt useissa tilaisuuksissa lakkauttamisen jälkeen. Toimintakiellossa oleva yhdistys on myös laittomasti tehnyt jäsenhankintaa. Syksyllä 2020 poliisi epäili yhdeksää liikkeen jäsentä laittomasta yhdistystoiminnasta.
Käräjäoikeuden päätöksen mukaan Pohjoinen perinne ry on Pohjoismaisen vastarintaliikkeen epäitsenäinen alayhdistys. Se on julkaissut Magneettimedia-lehteä, pitänyt verkkokauppaa ja kerännyt varoja Pohjoismaiselle vastarintaliikkeelle. Huhtikuussa 2018 Turun hovioikeus päätti, että Pirkanmaan käräjäoikeus oli toimivaltainen lakkauttamaan Pohjoismaiseen vastarintaliikkeeseen linkittyvän yhdistyksen.
Suomen vastarintaliikkeen uskotaan jatkavan yhä toimintaansa myös Suomalaisapu-järjestön kautta.
Kirjallisuutta

Hänninen, Jera & Hänninen, Jyri: Tuhansien aatteiden maa: Ääriajattelu nyky-Suomessa.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36072-9
Aiheesta muualla

Järjestön kotisivut.
Suomen Vastarintaliike on pieni, mutta vaarallinen. Kansan uutiset 21.1.2013.
Marko Hietikko: Valkoisen vallan soturit. Yle Silminnäkijä 5.9.2013.
Suomen vastarintaliike on uusnatsijärjestö Helsingin Sanomat. 18.9.2016. (Archive.org)
Marko Hietikko, Jessikka Aro: Entinen natsijohtaja avoimena Ylen haastattelussa: ”Minun täytyy määritellä nyt elämäni uudestaan” 15.5.2016. Yle Uutiset.
Esapekka Lappi

| Esapekka Lappi |
| --- | --- |
 Esapekka Lappi Meksikon rallissa 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. tammikuuta 1991 (ikä 34) Pieksämäki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2011–2013, 2015–
Kartanlukija(t):  Janne Ferm
Nykyinen talli:  Hyundai
Entiset tallit:  Škoda (2013, 2015–2016) Toyota (2017–2018, 2022) Citroën Total WRT(2018–2019) M-Sport (2020)
Kilpailuja:  88
Voittoja:  2
Palkintosijoja:  15
Erikoiskoevoittoja:  75
MM-pisteitä:  560
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 2011
Ensimmäinen voitto:  Suomen ralli 2017
Viimeisin voitto:  Ruotsin ralli 2024
Sijoitus kaudella 2023:  6. (113 p.)
Aiheesta muualla
esapekkalappi.fi
Esapekka Lappi (s. 17. tammikuuta 1991 Pieksämäki) on suomalainen ralliautoilija.
Ura

Lappi voitti rallin SM-sarjan vuonna 2012 voittamalla kaikki seitsemän osakilpailua yhdessä kartanlukijansa Janne Fermin kanssa. Lokakuussa 2012 Lappi voitti Puolan rallin, joka oli osa rallin Euroopan-mestaruussarjaa.
Vuonna 2013 Lappi voitti Rally of Valais'n, joka oli hänelle ensimmäinen voitto rallin EM-sarjassa.
Rallin EM-sarjan kaudelle 2014 Škoda ilmoitti Lapin ja Sepp Wiegandin ajamaan valmistajan uudella R5-luokan autolla.
Kaudella 2014 Lappi voitti rallin EM-sarjan mestaruuden. Lappi voitti kolme kauden kymmenestä kilpailusta ennen viimeisenä ajettavaa Korsikan rallia ja tarvitsi vain viisi pistettä mestaruuteen. Sepp Wiegandin auto syttyi tuleen rallia edeltävässä testissä eikä ollut pelastettavissa, jolloin Lappi varmisti mestaruuden. Lappi keräsi kaudella 162 pistettä ja Wiegand 128 pistettä kymmenessä kilpailussa yhdestätoista.
Vuosina 2013–2016 Lappi kilpaili Škoda Motorsportin tallissa tehdaskuljettajana MM-sarjan oheisluokkana ajettavassa FIA:n World Rally Championship-2 -sarjassa.
Lappi voitti Skodalla vuoden 2016 Suomen rallissa WRC 2 -luokan. Lappi voitti myös WRC2-sarjan mestaruuden vuonna 2016.
Lapista tuli kaudelle 2017 Tommi Mäkisen johtaman Toyota Gazoo Racingin kolmoskuljettaja kahden muun suomalaisen (Jari-Matti Latvala ja Juho Hänninen) lisäksi. Lappi ei kuitenkaan tule ajamaan täyttä MM-sarjaa, vaan aloittaa sarjan omalta osaltaan myöhemmin, mahdollisesti keväällä 2017. Hän voitti ensimmäisen MM-osakilpailunsa vuoden 2017 Suomen rallissa, uransa neljännessä WRC-autolla ajetussa MM-rallissa. Toisen kerran palkintopallille hän ajoi Sardinian rallissa 2018 ollen kolmas.
Kaudella 2019 Lappi ajoi Citroën World Rally Team -tallissa rallin MM-sarjassa.
Kaudella 2020 Lappi ajoi M-Sportin Fordilla.
Kauden 2020 päätteeksi Lappi jäi ilman työpaikkaa, koska ei kokenut mielekkääksi ajaa lähinnä ajamisen vuoksi ilman mahdollisuuksia taistella mestaruudesta, ja koska M-Sport edellytti kuljettajien maksavan ajopaikastaan. Hän osallistui kaudella 2021 Rovaniemellä MM-sarjan osakilpailuna ajettuun Arctic Rallyyn WRC2-luokan autolla.
Lappi ajoi MM-rallikaudella 2022 Toyotalla ja vuorotteli tallin kolmosautossa Sébastien Ogierin kanssa.
Kauden 2022 jälkeen kerrottiin, että Lappi siirtyy MM-rallikaudelle 2023 Hyundaille, jossa hän ajaa täyden kauden. Lappi jatkaa Hyundain tallissa vuonna 2024, mutta ajaa vain osassa kauden kilpailuista tallin kolmatta autoa. Lapin tehtävät muuttuvat auton kehitykseen ja tukemaan tallin kahta muuta kuljettajaa mestaruuden tavoittelussa. Lappi on kertonut, että hän itse toivoi väljempää aikataulua henkilökohtaisen elämän vuoksi.
Lappi aloitti MM-rallikauden 2024 Ruotsin MM-rallissa, josta Lappi nappasi uransa toisen MM-osakilpailuvoittonsa.
Kaudella 2025 Lappi ja rallin SM-sarjaa Enni Mälkösen kanssa.
Rallin MM-sarjan tulokset

(Tulosselitteet)
| Kausi | Talli | Auto | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Printsport | Citroën C2 R2 | SWE   | MEX   | POR   | JOR   | ITA   | ARG   | GRE   | FIN 32 | GER   | AUS   | FRA   | ESP   | GBR   |  | 0 | NC |
| 2012 | Printsport | Fiesta S2000 | MON   | SWE   | MEX   | POR   | ARG   | GRE   | NZL   | FIN 25 | GER Kesk. | GBR   | FRA   | ITA   | ESP   |  | 0 | NC |
| 2013 | Škoda Motorsport | Fabia S2000 | MON Kesk. | SWE   | MEX   | POR 10 | ARG   | GRE   | ITA   | FIN 31 | GER   | AUS   | FRA   | ESP   | GBR   |  | 1 | 30. |
| 2015 | Škoda Motorsport | Fabia R5 | MON   | SWE   | MEX   | ARG   | POR 12 | ITA 17 | POL 12 | FIN 8 | GER 42 | AUS   | FRA 14 | ESP Kesk. | GBR   |  | 4 | 20. |
| 2016 | Škoda Motorsport | Fabia R5 | MON 9 | SWE 12 | MEX   | ARG   | POR   | ITA 21 | POL 14 | FIN 8 | GER 7 | CHN C | FRA   | ESP   | GBR 11 | AUS 8 | 16 | 12. |
| 2017 | Toyota Gazoo Racing | Yaris WRC | MON   | SWE   | MEX   | FRA   | ARG   | POR 10 | ITA 4 | POL Kesk. | FIN 1 | GER 21 | ESP Kesk. | GBR 9 | AUS 6 |  | 62 | 11. |
| 2018 | Toyota Gazoo Racing | Yaris WRC | MON 7 | SWE 4 | MEX 11 | FRA 6 | ARG 8 | POR 5 | ITA 3 | FIN Kesk. | GER 3 | TUR Kesk. | GBR 3 | ESP 7 | AUS 4 |  | 126 | 5. |
| 2019 | Citroën WRT | C3 WRC | MON Kesk. | SWE 2 | MEX 13 | FRA 7 | ARG Kesk. | CHL 6 | POR Kesk. | ITA 7 | FIN 2 | GER 8 | TUR 2 | GBR 27 | ESP Kesk. | AUS C | 58 | 8. |
| 2020 | M-Sport Ford WRT | Ford Fiesta WRC | MON 4 | SWE 5 | MEX Kesk. | EST 7 | TUR 6 | ITA Kesk. | MNZ 4 |  |  |  |  |  |  |  | 52 | 6. |
| 2021 | Movisport | Polo GTI R5 | MON   | ARC 10 | CRO   | POR  7 | ITA   | KEN   | EST   |  | BEL   | CHL   | ESP   | JPN   |  |  | 22 | 12. |
| 2021 | RTE-Motorsport | Toyota Yaris WRC |  |  |  |  |  |  |  | FIN 4 |  |  |  |  |  |  | 22 | 12. |
| 2022 | Toyota Gazoo Racing | Toyota GR Yaris Rally1 | MON | SWE 3 | CRO 49 | POR | ITA 44 | KEN | EST 6 | FIN 3 | BEL 3 | GRE 22 | NZL | ESP | JPN |  | 58 | 9. |
| 2023 | Hyundai Motorsport | Hyundai i20 N Rally1 | MON 8 | SWE 7 | MEX Kesk. | CRO 3 | POR 3 | ITA 2 | KEN 12 | EST 3 | FIN Kesk. | GRE 5 | CHL Kesk. | EUR Kesk. | JPN 4 |  | 113 | 6. |
| 2024 | Hyundai Motorsport | Hyundai i20 N Rally1 | MON   | SWE 1 | KEN 12 | CRO  | POR  | ITA  | POL  | LAT Kesk. | FIN 43 | GRE  | CHL Kesk. | EUR  | JPN  |  | 33 | 12. |
Antibiootti

Viljelymaljalla testataan bakteerin vastustuskykyä antibiooteille.
Doksisykliini-kapseleita
Antibiootti tarkoittaa täsmällisesti määriteltynä sellaista mikrobilääkettä, joka on peräisin jonkin mikrobin tuottamasta aineesta. Esimerkiksi jotkin homeet tuottavat bakteereille haitallisia aineita (kuten penisilliiniä), joita käytetään nyt lääkkeinä bakteeri-infektioiden hoitoon. Antibiootit ovat pieniä molekyylejä (massa alle 2 000 daltonia) eivätkä ne ole entsyymejä.
Käsitteistö

Antibiooteiksi kutsutaan perinteisesti luonnon sienten tai bakteerien tuottamia kemiallisia yhdisteitä, jotka kajoavat johonkin jonkin bakteerin rakenteeseen tai toimintaan mutta eivät vaikuta siihen aitotumalliseen eliöön, jonka kyseiset bakteerit ovat infektoineet. Nimen antibiootti antoi Selman Waksman 1942 mikrobien tuottamalle aineelle, joka tuhoaa toisia mikrobeja. Lisäksi sellaisten luonnollisten aineiden synteettisesti valmistettuja johdoksia kutsutaan antibiooteiksi. Nykyisin myös monia luonnon antibiootteja valmistetaan synteettisesti.
Tämä määritelmä erottaa antibiootit synteettisistä bakteerilääkkeistä. Käytännössä antibiootti-nimitystä käytetään usein myös niistä, etenkin kansantajuisessa kielenkäytössä. Nykyään suositaankin termiä mikrobilääke kaikista antimikrobisista aineita.
Historia

Alun perin antibiooteilla tarkoitettiin pieneliöiden tuottamia yhdisteitä, jotka vahingoittivat toisia pieneliöitä. Louis Pasteur havaitsi sellaisten olemassa­olon jo vuonna 1887, mutta pitkään aikaan niitä ei voitu käyttää lääke­aineina, koska kaikki tunnetut anti­biootit olivat vaarallisia myös ihmisille.
Ensimmäinen lääkinnällistä käyttöä saanut anti­biootti oli penisilliini. Vuonna 1928 Alexander Fleming havaitsi, että Penicillium notatum -niminen homesieni tuotti ainetta, joka erityisen tehokkaasti tappoi stafylo­kokkeja. Kuitenkin vasta vuonna 1939 Howard Florey ja Ernst Boris Chain onnistuivat eristämään tämän aineen eli penisilliinin puhtaana, ja vuoteen 1941 mennessä sitä oli saatu valmistetuksi riittävästi, jotta sen ominaisuuksia voitiin tarkemmin tutkia. Tämän jälkeen sitä ryhdyttiin valmistamaan yhdys­valtalaisissa lääke­tehtaissa, ja toisen maailman­sodan loppu­vaiheessa sitä jo käytettiin liittoutuneiden haavoittuneiden sotilaiden hoitoon. Selman Waksman löysi ''Streptomyces griseus'' -aktinomykeetistä streptomysiinin vuonna 1943.
Maatalouskäyttö

Antibiootteja käytetään Yhdysvalloissa lisäämään broilereiden ja muiden tuotantoeläinten kasvua. Antibioottien laajamittainen käyttö lihantuotannossa on johtanut antibioottiresistentin salmonellan yleistymiseen.
Lääketieteellinen käyttö

Antibiootteja käytetään infektioiden hoidossa tuhoamaan haitallisia bakteereita. Ne ovat Suomessa reseptilääkkeitä.
Perinteisesti on ajateltu, että antibioottikuurin liian varhainen keskeyttäminen edesauttaisi antibioottiresistenssiä eli antibiooteille vastustuskykyisten bakteerikantojen kehittymistä. Tämä teoria ei ole kuitenkaan saanut tieteellistä näyttöä tuekseen. Sen sijaan on havaittu, että antibioottien käyttö häiritsee ihmisen hyödyllistä bakteeristoa ja edistää antibioottiresistenssiä sekä yksilö- että väestötasolla. Tämän vuoksi on ehdotettu, että potilas voisi ottaa yhteyttä reseptin kirjoittaneeseen lääkäriin tuntiessaan itsensä terveeksi tai paremmaksi, jotta kuuri voitaisiin keskeyttää. Yleisenä käytäntönä on kuitenkin ollut, että antibiootin nauttimista jatketaan vähintään vielä muutama päivä oireiden katoamisen jälkeen. Sen sijaan viikon tai 10 vuorokauden pituus vakiintui aivan sattumalta antibioottihoidon suositelluksi kestoksi,  ja sittemmin on havaittu monien sairauksien kohdalla, että puolta lyhyempi kuuri olisi yhtä tehokas. Lyhyt antibioottikuuri ei sovi kuitenkaan potilaille, joilla on immuunipuutosta tai infektioille altistava lääkitys. Antibioottiresistenssiä koskevia tutkimuksia on myös moitittu siitä, että niissä on huomioitu vain osa sairauksia aiheuttavista bakteereista. Liian lyhyeksi jäänyt antibioottikuuri saattaa johtaa taudin uusiutumiseen sekä aiheuttaa myöhemmin hankalasti hoidettavan bakteeritulehduksen.
Haittavaikutukset

Emättimen hiivatulehdus ja ripuli ovat tavallisimpia antibioottien haittavaikutuksia.
Antibiootit tuhoavat ruoansulatuskanavan kolibakteereita, mistä saattaa seurata vatsavaivoja. Antibioottikuurin aikana syödyt maitohappobakteerivalmisteet saattavat tutkimusten mukaan kuitenkin vähentää ripulia puolella.
Antibioottien on havaittu sotkevan suoliston bakteeritoimintaa jopa kahden vuoden ajaksi. Ravinnon vaikutusta suoliston antibiooteista toipumiseen ei ole tutkittu.