stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ohjelmistojen analysointi

Ohjelmistojen analysointi saattaa viitata seuraaviin:
Lähdekoodin analysointi, tapa, jolla voidaan automaattisesti tai ihmisen suorittamana analysoida tietokoneohjelmien rakennetta tai käyttäytymistä.
Ohjelmistojen arviointi, tapa selvittää projektien ja ohjelmien tilanne, arvo ja merkitys.
Suorituskykyanalyysi, tietokoneohjelman ajonaikaisen tehokkuuden arviointi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ohjelmistojen analysointi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Palais Morass

Palais Morass.
Palais Morass on historiallinen rakennus Saksan Baden-Württembergissä sijaitsevan Heidelbergin kaupungin vanhankaupungin (Altstadt) alueella. Se edustaa arkkitehtoniselta tyylisuunnaltaan barokkia, ja se on valmistunut vuonna 1716. Palatsin rakennutti Heidelbergin yliopistossa rehtorina toiminut juristi Philipp Morass, jonka mukaan se on myös saanut nimensä. Vuodesta 1906 lähtien rakennuksessa on sijainnut Kurpfalz-museo, Kurpfälzisches Museum. Museoon on sijoitettu Heidelbergin kaupungin taidekokoelmat.
Nukkekoti (yhtye)

Nukkekoti on suomalainen punkyhtye, joka on kotoisin Kaskisista ja on ollut toiminnassa vuodesta 1994.
Jäsenet

Sami – laulu, kitara
Harri 'Haba' – kitara
Kaide – basso
Joni – rummut
Diskografia > Studioalbumit

Lisää leluja (1997)
Puistossa (1999)
Riekaleina (2002)
Diskografia > Singlet

”Erica” (1997)
”Mitä mä tein?” (1999)
”Älä sano (2000)
Diskografia > Kokoelmilla

Neljä nahkafagottia (1998,  mini-CD)
Isältä pojalle – Suomipunk 1978–2001 (2001,  kappale ”Niin sanottua elämää”)
Aiheesta muualla

Nukkekodin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Poliisikoira

Poliisikoira hyökkää käskystä Yhdysvaltain merijalkaväen koulutusnäytöksessä.
Poliisikoira on koira, joka on erityisesti koulutettu poliisin työkäyttöön. Poliisikoiria käytetään moneen tarkoitukseen, esimerkiksi poliisin voimankäyttötilanteisiin sekä pelastus- ja etsintätoimintaan. Poliisikoirayksiköistä käytetään useassa maassa lyhennettä K9 (englannin kielen ääntämyksen ”kei-nain” mukaan; vrt. canine eli koiraeläin englanniksi).
Poliisikoirat Suomessa

Suomessa poliisikoiranohjaajia on noin 240 ja poliisikoiria noin 300. Poliisikoirana saksanpaimenkoira ja belgianpaimenkoira malinois ovat yleisimmät Suomessa käytetyt koirarodut. Muita Suomessa käytettyjä rotuja ovat muun muassa rottweiler, labradorinnoutaja, sileäkarvainen noutaja, englanninspringerspanieli sekä bordercollie. Näitä rotuja on käytetty varsinkin poliisin erikoiskoiratehtäviin.
Poliisikoirat ovat monikäyttöisiä: ne koulutetaan hallittavuuteen, jäljestämiseen, suojeluun, henkilö-, pelastus-, esine- ja rikospaikkaetsintään. Jokainen koira koulutetaan myös hallitsemaan yksi erikoisetsinnän osa-alue, joka voi olla huumeiden, räjähteiden, palavien nesteiden tai ruumiiden etsintä. Poliisikoiranohjaajien ja poliisikoirien työkyky tarkastetaan joka vuosi erikoisetsinnässä ja joka toinen vuosi muissa lajeissa. Näitä tarkastuksia kutsutaan tasontarkastuksiksi.
Poliisikoirat asuvat ohjaajiensa kotona. Poliisikoiran palvelusaika on noin kymmenen vuotta. Eläkeikänsä poliisikoira useimmiten viettää ohjaajansa luona.
Poliisikoiranohjaajan koulutukseen pääsyvaatimuksena on poliisin peruskoulutuksen suorittaminen Poliisiammattikorkeakoulussa ja noin kahden vuoden työkokemus.
Poliisikoirien historiaa Suomessa

Suomen ensimmäinen poliisikoira oli nimeltään Hektor von der Volmeburg. Ensimmäiset neljä poliisikoiraa tuotiin Suomeen Saksasta vuonna 1909. Koirat työskentelivät Helsingin poliisilaitoksella. Hektor kuoli vanhuuteen 1919 ja oli sen jälkeen esillä Helsingin poliisilaitoksen vitriinissä.
Virallinen poliisikoirien ja koiranohjaajien koulutus sekä jalostus Suomessa alkoi vuonna 1919, jolloin Imatralle perustettiin Valtion poliisikoirasiittola ja koirankuljettajakoulu. Valtion poliisikoiralaitos muutti vuonna 1924 Hämeenlinnaan. Nykyisellä paikalla se on sijainnut vuodesta 1927.
Poliisikoirat toimivat sotavuosina myös rintamalla. Sotien ajan Poliisikoiralaitos toimi yhteistyössä Puolustusvoimien kanssa.[lähde? ]
1960- ja 1970-luvuilla poliisikoiratoiminta edistyi ja koirien määrä lisääntyi huomattavasti. Tällöin alkoi myös koirien erikoiskoulutus huume- ja pommikoiriksi. Ensimmäiset ruumis- ja palokoirat koulutettiin 1990-luvulla.
Koulutus

Osana Poliisiammattikorkeakoulua toimiva poliisikoiralaitos vastaa poliisikoirien ja koiranohjaajien peruskoulutuksesta sekä jatkokoulutuksesta. Poliisikoiriksi koulutettavat koirat hankkii poliisikoiralaitos. Vuosittain hankitaan noin 50 koiraa. Yleensä hankittavat koirat ovat pentuja tai 1–2-vuotiaita aikuisia.
Aikuiselle koiralle suoritetaan sisääntulotarkastus, jonka läpäistyään koira jää koeajalle noin kuukaudeksi. Koiran koulutus alkaa, jos koira on terve ja se on ominaisuuksiltaan sopiva poliisikoiraksi.
Koulutus jakaantuu peruskoulutukseen ja erikoiskoulutukseen. Se kestää 2,5 vuotta.
Koulutus > Peruskoulutus > Hallittavuus

Koiran on oltava ohjaajansa hallinnassa erilaisissa tilanteissa. Koiran on seurattava, istuttava, mentävä maahan, jäätävä paikoilleen ja irtaannuttava käskystä. Koiran on noudettava esineitä ja suoritettava annetut tehtävät. Koiran on oltava sosiaalinen ja tultava toimeen muiden koirien kanssa sekä lisäksi sovelluttava ryhmätoimintaan.
Koulutus > Peruskoulutus > Suojelu

Koiran tulee olla täysin ohjaajansa hallinnassa. Koiran täytyy mm. käydä kiinni ja irrottaa käskystä. Koulutuksen tavoitteena on antaa valmiudet käyttää koiraa voimankäytön välineenä.
Koulutus > Peruskoulutus > Jäljestäminen

Jäljestyksen tarkoituksena on löytää etsittävä henkilö seuraamalla tämän hajujälkeä. Koira opetetaan myös ilmaisemaan tekijän matkalle jättämiä esineitä. Koiran tulee oppia seuraamaan jälkeä vaihtelevissa maastoissa ja olosuhteissa.
Koulutus > Peruskoulutus > Henkilöetsintä

Koira etsii henkilön pääasiassa hajuaistillaan ja ilmaisee löytönsä haukkumalla. Koira koulutetaan liikkumaan alueella ohjaajan käskyjen mukaisesti. Etsintää voidaan suorittaa esimerkiksi maastossa tai sisätiloissa. Koulutuksessa koiralle koulutetaan valmiudet etsiä näkyvillä olevia ja piilossa olevia henkilöitä. Jokainen koira koulutetaan lisäksi pelastusetsintään ja tunnistamaan vainajan haju. Osa poliisikoirista koulutetaan myös laviinietsintään eli löytämään lumeen hautautuneita ihmisiä poliisilaitoksen tarpeen mukaan. Kaikilla poliisikoirilla ja ohjaajilla on osaaminen toimia myös talvella.
Koulutus > Peruskoulutus > Esine-etsintä ja rikospaikkaetsintä

Koira etsii esineitä niitä koskeneen ihmisen hajun perusteella. Koira ilmaisee löytönsä seisomalla, menemällä maahan, istumaan tai haukkumalla koiralle koulutetulla ja sen persoonallisuuteen sopivalla tavalla.
Koulutus > Erikoiskoulutus

Peruskoulutuksen jälkeen koirat saavat koulutuksen yhteen erikoisalasta. Koira opetetaan olemaan koskematta löytöönsä ja ilmaisemaan löytönsä istuen, menemällä maahan, haukkuen, jääden seisomaan tai muulla tavalla.
Koulutus > Erikoiskoulutus > Huumausaine-etsintä

Suurin osa koirista saa koulutuksen huumausaineiden etsintään. Koirat kykenevät etsimään niille opetettuja huumausaineita tai niiden johdannaisia. Etsintäkohteina voivat olla mm. kulkuneuvot, rakennukset ja maasto. Koira ei ole missään vaiheessa suorassa kontaktissa huumausaineeseen.
Koulutus > Erikoiskoulutus > Räjähdysaine-etsintä

Poliisikoirat koulutetaan tunnistamaan hajuaistin avulla räjähdysaineita ja aseita.
Koulutus > Erikoiskoulutus > Ruumisetsintä

Koirat opetetaan löytämään vainaja ruumiin mätänemishajun avulla. Koira osaa ilmaista ruumiin tai sen osan maan pinnalta, maan alta ja vedestä. Koira tunnistaa ihmisveren sekä ilmaisee pinnat ja esineet, joissa on vainajan hajujälki.
Koulutus > Erikoiskoulutus > Palavat nesteet

Koira koulutetaan löytämään palavien nesteiden jäämiä palopaikoilta. Koira osaa  etsiä palavan nesteen kuljetukseen käytettyjä astioita, sekä ilmaista sytytysainejäämiä tekstiileistä ja jalkineista.
Koulutus > Erikoiskoulutus > Rahanetsintä

Rahanetsintäkoiria käytetään järjestäytyneen rikollisuuden ja harmaan talouden tutkintaan eli ”pimeän rahan” etsintään. Ensimmäiset rahanetsintäkoirat aloittivat työnsä vuonna 2009. Koiria on seitsemän (elokuu 2016), ja ne on sijoitettu Helsingin, Hämeen, Lapin, Oulun, Itä-Uudenmaan, Lounais-Suomen ja Itä-Suomen poliisilaitoksille. Koirat ovat valtakunnallisessa käytössä, eli niitä voidaan hyödyntää eri puolilla maata. Kaikki rahakoirat ovat aiemmalta koulutukseltaan erikoishuumekoiria ja tekevät rahanetsintätehtävien lisäksi myös muita poliisikoiratehtäviä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen poliisikoirayhdistys ry
Poliisikoiralaitos
Pohjoismainen poliisikoiraunioni (Arkistoitu – Internet Archive)
"Nelijalkainen viranomainen". Koira rauhoittaa huligaaneja, pitää kurissa pirtumiehiä, ottaa kiinni rikollisia, Seura, 16.06.1937, nro 24, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Nimród Antal

Nimród Antal
Nimród E. Antal (s. 30. marraskuuta 1973) on Yhdysvalloissa syntynyt unkarilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Antal syntyi unkarilaisille vanhemmilleen Los Angelesissa. Hän muutti Unkariin opiskelemaan Unkarin elokuva-akatemiaan vuonna 1991 isänsä neuvosta. Valmistuttuaan hän ryhtyi työskentelemään elokuva- ja televisioteollisuudessa, kunnes muutti vuonna 2005 takaisin Los Angelesiin tavoittelemaan menestystä Hollywoodissa.
Filmografia > Ohjaajana

Kontroll (2003)
Vacancy (2007)
Armored (2009)
Predators (2010)
Metallica Through the Never (2013)
Aiheesta muualla

Nimród Antal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nimród Antal
Käännös suomeksi
Nukleaatio

Nukleaatio tai ydintyminen on aineen olomuodon muutoksen ensimmäinen askel. Nukleaatiossa esimerkiksi kaasuun muodostuu pieniä nestepisaroita tai veteen kaasukuplia sen alkaessa kiehua.
Aerosolifysiikassa nukleaatiolla tarkoitetaan ilmiötä, jossa kaasuun muodostuu nestemäisiä tai kiinteitä hiukkasia, aerosolihiukkasia. Esimerkiksi vesihöyryssä kaasumolekyylit törmäilevät satunnaisesti toisiinsa Brownin liikkeen vuoksi. Molekyylien väliset vuorovaikutukset kuten van der Waalsin voimat, vetysidokset tai ionisidokset sitovat törmänneitä molekyylejä toisiinsa. Kun olosuhteet ovat suotuisat eli kyllästyssuhde ylittää yhden, aineelle on energeettisesti suotuisampaa olla nestemäisessä olomuodossa kuin kaasuna. Silloin satunnaisista törmäilyistä muodostuneet molekyylirypäät eli molekyyliklusterit kasvavat ja muuttuvat pysyviksi.
Kun kyllästyssuhde on yksi, kaasumolekyylit esiintyvät yksinään tai korkeintaan kahden tai kolmen molekyylin rypäissä. Kun kyllästyssuhde kasvaa, syntyy isompia rypäitä. Pisaran syntyä voidaan tarkastella Gibbsin vapaaenergian avulla.
Pieni pisara tarvitsee energiaa kasvaakseen. Kun pisaran koko ylittää ns. kriittisen säteen, se alkaa kasvaa itsestään, sillä ylikyllästynyt kaasu tiivistyy pisaran pinnalle. Kriittistä sädettä pienemmät ytimet eivät ole stabiileja.
Homogeeninen nukleaatio

Homogeenisessa nukleaatiossa uusi pisara syntyy suoraan höyrystä. Höyryssä voi olla useampia yhdisteitä, jolloin nukleaatio voi olla yksi-, kaksi- tai kolmekomponenttista (engl. unary, binary, tertiary/ternary). Jotta pisaroita voisi muodostua homogeenisesti nukleoitumalla puhtaasta aineesta, tarvitaan korkea ylikyllästystila. Sen sijaan kaasuseoksissa yksittäisten komponenttien ei tarvitse välttämättä olla lähelläkään kyllästymispistettä, jotta homogeenistä nukleaatiota esiintyisi. Monikomponenttista homogeenista nukleaatiota sen sijaan pidetään merkittävänä aerosolin syntymekanismina luonnossa.  Ilmakehätieteissä tärkeimpiä nukleoituvia seoksia ovat vesi–rikkihappo- sekä vesi–ammoniakki–rikkihapposeokset. Teoreettisten ja laboratoriotutkimusten osalta eräs eniten tutkituista nukleoituvista seoksista on vesi–etanoli-systeemi. Ilmakehässä yksikomponenttista homogeenista nukleaatiota ei havaita, sillä se vaatisi 300–800 prosentin suhteellisen kosteuden.
Suomessa suurimmat ilmakehän nukleaatioilmiöiden tutkimusta harjoittavat ryhmät ovat Helsingin yliopistossa Markku Kulmalan kokeellinen ja Hanna Vehkamäen teoreettinen tutkimusryhmä. Lisäksi nukleaatioilmiöitä tutkitaan aktiivisesti ainakin Jorma Keskisen ryhmässä Tampereen teknillisessä yliopistossa sekä Kuopion yliopiston Jorma Jokiniemen ryhmässä.
Heterogeeninen nukleaatio

Luonnossa esimerkiksi sadepisarat syntyvät lähes aina valmiiden ytimien ympärille, mitä kutsutaan heterogeeniseksi nukleaatioksi. Heterogeenisella nukleaatiolla tarkoitetaan siis ilmiötä, jossa pisara muodostuu jonkin vieraan hiukkasen, ionin tai seinämän pinnalle. Heterogeeninen nukleaatio tapahtuu helpommin kuin homogeeninen. Tämä aiheutuu siitä, että hydrofiilisillä aineilla nesteen ja kiinteän aineen välisen rajapinnan pintajännitys on tuntuvasti pienempi kuin neste–ilma-rajapinnan. Tällöin klusterilla, jonka ulkopinnasta osa on neste–kiinteä-rajapintaa, on pienempi Gibbsin energia kuin vastaavankokoisella, kokonaan ilmassa olevalla klusterilla. Pienempi Gibbsin energia puolestaan merkitsee sitä, että klusteri saavuttaa kriittisen koon selvästi helpommin.
Kevytkola ja Mentos -purkaus

Ilmiössä, jossa kevyt-Coca-Cola ja Mentos reagoivat, syntyy nukleaatio, sillä kun Mentos putoaa kevytkolaan, Mentoksen pinnalle muodostuu kaasukuplia, jonka kevytkola vapauttaa erittäin nopeasti.
Aiheesta muualla

Helsingin Yliopiston Hiukkastieto.fi -sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Oxford Street

| Oxford Street |
| --- | --- |

Pituus:  1,9 km
Alkupiste:  Tottenham Court Road
Päätepiste:  Marble Arch (1,9 km)
Oxford Street on katu City of Westminsterissä Lontoossa. Katu alkaa Charing Cross Roadin ja Tottenham Court Roadin ristetyksestä ja jatkuu noin kaksi kilometriä länteen kulkien Oxford Circuksen ja St. Giles’ Circuksen läpi Marble Archille Hyde Parkin kulmaan.
Tie seuraa Hampshiresta Colchesteriin johtaneen roomalaisen tien reittiä ja oli yksi suurimmista teistä kaupungista pois. 1100-luvulta vuoteen 1782 se tunnettiin nimellä Tyburn Road Tyburnjoen mukaan, joka kulki sen eteläpuolella (ja nykyisin alla). Se oli kuuluisa viimeinen matka vangeille Newgaten vankilasta Tyburnin hirsipuille.
Nykyisin Oxford Street on Euroopan vilkkain ostoskatu. Sen varrella on yli 300 liikettä. Liikkeitä on runsaasti myös läheisten Regent Streetin, Bond Streetin ja monien pikkukatujen varrella.
Oxford Street on koristeltu jouluvaloilla, jotka joku julkisuuden henkilö sytyttää marraskuun puolivälin tienoilla. Perinne alkoi 1959, viisi vuotta Regent Streetin vastaavan jälkeen. Valaistusta ei järjestetty 1967–1978 kun Britannia ajautui lamaan. Valot ovat päällä tammikuun kuudenteen.
Oxford Streetin varrella on neljä maanalaisen asemaa: Marble Arch, Bond Street, Oxford Circus ja Tottenham Court Road.
Kuvagalleria

Näkymä Oxford Streetiltä.
Virgin Megastore, Oxford Street.
Marks & Spencer -ketjun tavaratalo Oxford Streetillä.
Jouluvaloja Oxford Streetillä (2014).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.oxfordstreet.co.uk/
Oneirokset

Oneirokset (m.kreik. Ὄνειροι, Oneiroi) olivat kreikkalaisessa mytologiassa unien jumalia, joiden lukumääräksi mainitaan tuhat.
Hesiodoksen mukaan oneirokset olivat Nyksin poikia. Hyginus kertoo Nyksin saaneen heidät Ereboksen kanssa. Ovidius puolestaan kuvaa oneirokset Hypnoksen pojiksi.
Homeroksen mukaan unet tulevat Okeanos–meren länsirannikolta sijaisevista pimeistä luolista, josta ne lentävät uniin. Toisaalla hän kertoo, että unet tulevat kahden eri portin läpi: norsunluusta tehdyn portin läpi kulkevat hämäävät ihmisiä unissa harhoina, mutta kiillotetusta sarvesta tehdyn portin läpi kulkevat kertovat totuuden.
Oneiroksista nimetään kolme: Morfeus, joka esiintyy ihmishahmossa, Fobetor, joka esiintyy eläiminä, ja Fantasos, joka esiintyy elottomina esineinä. Nämä kolme esiintyivät kuninkaiden ja kenraalien unissa, kun taas muut näyttäytyivät tavallisille ihmisille.
Nylund

Nylund on sukunimi. Tunnettuja nimen kantajia ovat:
Alfons ”Ali” Nylund (1904–1959), suomalainen jalkapalloilija
Camilla Nylund (s. 1968), suomalainen oopperalaulaja
Dennis Nylund (s. 1985), suomalainen tanssija ja näyttelijä
Emil Nylund (1897–1937), suomalainen jääkärivääpeli ja Viron armeijan vänrikki
Emil Nylund (1881–1926), suomalainen soutaja
Felix Nylund (1878–1940), suomalainen kuvanveistäjä
Fernanda Nylund, o. s. Jacobsen (1878–1968), tanskalais-suomalainen taidemaalari
Gunnar Nylund (1916–2002), suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija
Helge Nylund (s. 1930), suomalainen kuulantyöntäjä
Jenniina Nylund (s. 1999), suomalainen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti
Jimi Nylund (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
Jukka Nylund (s. 1987), suomalainen muusikko ja näyttelijä
Karolina Nylund (s. 1993), suomalainen käsipalloilija
Kurt Nylund (1901–1980), suomalainen elokuvaleikkaaja, -tuottaja ja jalkapalloilija
Mats Nylund (s. 1964), suomalainen kansanedustaja
Mauritz Nylund (1925–2012), suomalainen runoilija, kriitikko ja kääntäjä
Mauritz Nylund (1892–1941), suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Mats Nylund (s. 1964), suomalainen kansanedustaja
Mikael Nylund (s. 1975), suomalainen yritysjohtaja
Niclas Nylund (s. 1995), suomalainen autourheilija
Niklas Nylund (s. 1964), suomenruotsalainen muusikko ja musiikkituottaja
Onnar S. Nylund (1896–1959), suomalainen merikapteeni ja laivanvarustaja
Ossian Nylund (1894–1939), suomalainen yleisurheilija
Pekka Nylund (s. 1957), suomalainen kitaristi
Selim A. Nylund (1875–1964), suomalainen kauppias ja Latvian varakonsuli
Veikko Nylund (1895–1982), suomalainen kauppias ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Ville Nylund (s. 1972), suomalainen jalkapalloilija.
Kuvitteellisia Nylundeja

Tobias "Topi" Nylund, televisiosarjassa Salatut elämät
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nuklearth

| Nuklearth Cytotoxin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Kohlekeller Studios
 Julkaistu: 21. elokuuta 2020
 Tyylilaji: Tekninen death metal, brutaali death metal
 Kesto: 44.09
Cytotoxinin muut julkaisut
| Gammageddon 2017 | Nuklearth 2020 |   |
Nuklearth on saksalaisen tekninen/brutaali death metal -yhtye Cytotoxinin neljäs albumi. Levy julkaistiin 21. elokuuta 2020 Unique Leader Recordsin toimesta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Atomb | 3.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Lupus Aurora | 4.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Uran Breath | 4.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Dominus | 4.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Drown in Havoc | 4.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Soul Harvester | 4.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Coast of Lies | 3.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Quarantine Fortress | 5.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Dead Zone Anthem | 1.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Nuklearth | 4.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Mors Temporis | 2.59 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 44.09 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

V.T. - Basso
Fonzo - Kitara
Grimo - Laulu
Jason - Kitara
Stocki - Rummut
Arvostelut

Distorted Sound Magazine:
Angry Metal Guy:
Aiheesta muualla

Nuklearth Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Nuklearth Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Albumi Nuklearth Bandcamp -sivustolla (englanniksi)
Nukkemurhaaja

| Nukkemurhaaja> Maniac |
| --- | --- |

Ohjaaja:  William Lustig
Käsikirjoittaja:   C. A. Rosenberg  Joe Spinell 
Tuottaja:   Andrew W. Garroni  William Lustig 
Säveltäjä:  Jay Chattaway
Kuvaaja:  Robert Lindsay
Leikkaaja:  Lorenzo Marinelli
Pääosat:   Joe Spinell  Caroline Munro 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Magnum Motion Pictures Inc.
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1980
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  350 000 USD
Tuotto:  ~10 miljoonaa USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nukkemurhaaja (engl. Maniac) on yhdysvaltalainen ns. slasher-elokuviin kuuluva kauhuelokuva. Elokuvan ohjasi William Lustig vuonna 1980.
Uudelleenfilmatisointi

Elokuvasta julkaistiin vuonna 2012 uudelleenfilmatisointi (Maniac, 2012), jonka tuotti Alexandre Aja ja ohjasi Franck Khalfoun. Uudelleenfilmatisointi ei saanut Suomessa levitystä elokuvateattereissa, mutta julkaistiin DVD ja Blu-Ray -tallenteina 2013.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joe Spinell  | … |  Frank Zito   |
|  Caroline Munro  | … |  Anna D'Antoni   |
|  Gail Lawrence  | … |  Rita   |
|  Kelly Piper  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Rita Montone  | … |  prostituoitu   |
|  Tom Savini  | … |  diskoilija   |
|  Hyla Marrow  | … |  diskoilija   |
|  Sharon Mitchell  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Nelia Bacmeister  | … |  Carmen Zito   |
|  Denise Spagnuolo  | … |  Denise   |
|  Billy Spagnuolo  | … |  Billy   |
|  Frank Pesce  | … |  reportteri   |
|  William Lustig  | … |  hotellinpitäjä   |
Juoni

Frank Zito(Joe Spinell) joutui jo lapsena prostituoituna työskentelevän äitinsä kaltoin kohtelemaksi ja kasvaa aikuisena nuoria naisia murhaavaksi ja skalpeeraavaksi sarjamurhaajaksi, joka asettelee murhaamiensa naisten päänahan hiuksineen mannekiininukeille. Onnettomuudessa kuollutta julmaa äitiään silti ikävöivä Frank kokee, että kauniiden nuorten naisten rangaistus kauneudestaan on kuolema.
Frank murhaa ja liittää karmeaan kokoelmaansa useita naisia ennen kuin kohtaa valokuvaaja Annan (Caroline Munro), jonka kanssa Frank kuvittelee, että voisi edetä suhteeseen. Frank vie Annan vierailulle äitinsä haudalle ja hyökkää hautausmaalla Annan kimppuun. Anna onnistuu kuitenkin pakenemaan vahingoitettuaan hyökkääjäänsä lapiolla. Frank palaa epätoivoisena kotiinsaja siellä harhakuvitelmissaan kuvittelee joutuvansa oman mannekiinikokoelmansa uhriksi näiden repiessä ja raastaessa Frankia tämän omilla työkaluillaan.
Seuraavana aamuna poliisien saapuessa Frankin asuntoon he löytävät Frankin vuoteestaan itsemurhan tehneenä.
Vastaanotto

Maniac oli ehdolla maineikkaan Saturn-palkinnon saajaksi pienen budjetin elokuvien kategoriassa (Best Low-Budget Film) vuonna 1981.
Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa ikärajan KK (Kokonaan Kielletty) vuonna 1989, kun elokuvan myyntiin ja vuokraukseen tarkoitettu VHS-tallenne pyrki Suomen markkinoille. Ikärajan vuoksi elokuvaa ei sannut Suomessa levittää eikä esittää. Täyskielto kumoutui vasta vuonna 1.1.2001 kuvaohjelmien tarkastusta koskevan lakimuutoksen yhteydessä. Mielenkiintoisesti elokuvasta on olemassa suomalainen jopa yli viisi minuuttia leikattu 1983 julkaistu VHS-julkaisu, jonka kansitaide on sensuroitu (irti leikattu pää on hävitetty) ja jonka takakannessa on maininta elokuvan olevan ikärajalla Kokonaan kielletty.
Aiheesta muualla

Rotten Tomatoes
Owain Glyndŵr

| Owain Glyndŵr |
| --- | --- |
 
Walesin prinssi
Valtakausi:  1400–1415
Edeltäjä:  Owain Lawgoch

Syntynyt:  n. 1359
Kuollut:  n. 1415
Puoliso:  Margaret Hanmer
Lapset:  Gruffudd Maredudd Catrin Gwenllian Alys Ieuan
Suku:  Mathrafal
Isä:  Gruffudd Fychan II
Äiti:  Elen ferch Tomas ap Llywelyn
Owain Glyndŵr (myös Owain Glyn Dŵr, Owain ap Gruffudd Fychan tai Owen Glendower) oli walesilainen maanomistaja, joka tuli tunnetuksi viimeisenä itsenäisenä walesilaisena hallitsijana johtamansa kapinan aikana vuosina 1400–1415. Kapina Englantia vastaan alkoi menestyksekkäästi, mutta englantilaisten onnistui lopulta tukahduttaa se ja vallata menettämänsä alueet takaisin. Glyndŵr itse katosi vuonna 1415, eikä hänen kohtaloaan tunneta. Glyndŵrin hahmo nousi esiin walesilaisessa kansallisuusaatteessa 1900-luvun puolella liikkeen sankarihahmona.