stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
William Morris Davis
Harvardin opettajana ja tutkijana

Davisin ensimmäinen työpaikka korkeakoulusta valmistumisen jälkeen ei liittynyt geologiaan, vaan hän toimi 1870–1873 tähtitieteilijä Benjamin Gouldin apulaisena Argentiinassa, missä Gould oli perustamassa kansallista observatoriota. Palattuaan Argentiinasta Davis työskenteli muutaman vuoden isänsä ja veljensä kanssa kirjanpitäjänä muttei pitänyt työstä.
Davis osallistui kesällä 1875 geologian professorin Nathaniel Shalerin kenttätutkimuksiin Appalakkien alueella. Seuraavana vuonna Davisista tuli Shalerin avustaja, ja kaksi vuotta myöhemmin hänet nimettiin opettajaksi, jonka vastuulla oli fyysisen maantieteen ja meteorologian kursseja. Dosentiksi Davis nimitettiin vuonna 1885. Vaikka Davis tunnetaankin paremmin geologisesta tutkimuksestaan, hän keskittyi tutkimusuransa alussa myös meteorologiaan. Hän kirjoitti vuosien 1884–1894 aikana yli 80 artikkelia ja oppikirjan. Davisin tutkimukset käsittelivät muun muassa sään ennustamista ja tornadoja.
Davisin tunnetuin teoria on niin sanottu eroosiosyklioppi, jota hän kehitti 1880- ja 1890-luvuilla. Teorian kehittämisen hän aloitti Montanan High Plainsilla. Hän käytti teoriaansa erityisesti Appalakkien muodostumisen selittämiseen. Davisin merkittävimmät kirjoitukset aiheesta olivat 1889 julkaistu ”The Rivers and Valleys of Pennsylvania” ja 1899 julkaistu ”The Geographical Cycle”. Vaikka teoriaa ei enää käytetäkään, se hallitsi noin 50 vuoden ajan erityisesti englanninkielisten maiden geomorfologiaa.
Maantieteessä Davis vaikutti erityisesti 1890- ja 1900-luvuilla. Hänen ansiostaan Harvardiin tuli monia maantieteestä kiinnostuneita opiskelijoita, joista kehittyi 1900-luvun alun merkittävimpiä kulttuurimaantieteilijöitä. Davis jakoi maantieteen ”epäorgaaniseen” ja ”orgaaniseen” maantieteeseen. Jälkimmäiseen kuului ihmisen toiminta, joka Davisin mukaan oli merkityksellistä maantieteen kannalta vain, jos sen pystyisi yhdistämään fyysisen maantieteeseen. Davis työskenteli koko ajan tiiviisti Yhdysvaltain maantieteellisen seuran kanssa, mutta hän halusi maahan akateemisemman järjestön. Maantieteilijöiden ja geologien seurat yhdistyivät 1800-luvun lopussa American Association for the Advancement of Scienceksi (AAAS), mutta Davis oli perustamassa 1904 Association of American Geographersia, jonka puheenjohtajana hän toimi kolmesti.
Viimeiset vuodet

Davis matkusteli ympäri maailmaa 1900-luvun alussa ja toimi vierailevana professorina muun muassa Berliinissä ja Pariisissa. Hän erosi yllättäen Harvardista 1912. Pian tämän jälkeen hänen ensimmäinen vaimonsa Ellen Warner kuoli. Davis jatkoi tutkimustyötään ensin Kalliovuorilla, sitten Tyynellämerellä, missä hän tutki koralliriuttoja. Davisin pojilleen lähettämistä kirjeistä käy kuitenkin ilmi, ettei hän ollut toipunut vaimonsa kuolemasta eikä hän siksi pystynyt keskittymään kunnolla tutkimustyöhön.
Noin 18 kuukautta Ellenin kuoleman jälkeen Davis nai vanhan tuttunsa Molly Wymanin, jonka kanssa asui Cambridgessä. Wyman kuoli 1923, ja Davis matkusteli kuoleman jälkeen ja jatkoi muun muassa koralliriuttojen tutkimuksiaan. Hän lähti myös Cambridgestä ja toimi useiden yliopistojen vierailevana luennoitsijana. Arizonassa 1927 Davis tapasi eläkkeellä olevan opettajan Lucy Tennantin, jonka kanssa meni naimisiin 1928. Davis julkaisi samana vuonna tutkimuksensa koralliriutoista ja tutki tämän jälkeen muun muassa kuivien alueiden geomorfologiaa sekä karsti- ja rantamuodostumia.
Davis matkusti joulukuussa 1933 Bostoniin puhumaan AAAS:n tapaamisessa. Hän sairastui influenssaan palattuaan Pasadenaan ja kuoli helmikuussa 1934. Davis ehti uransa aikana kirjoittaa yli 500 tieteellistä tutkimusta ja kirjaa.
Syömälakko

Syömälakko eli nälkälakko on väkivallaton vastarinta- ja painostuskeino. Lakkolainen paastoaa eli lopettaa kaiken kiinteän ruoan syömisen, mutta juo yleensä vettä tai muita nesteitä.
Poliittiset vangit pyrkivät saamaan huomiota asialleen. Vangitseminen ja sen kiistanalaisuus halutaan saattaa laajemman yhteisön tietoisuuteen. Syömälakolla voidaan tavoitella myös poliittisia muutoksia, kuten Mohandas Gandhi teki vastustaessaan Intian brittiläistä hallintoa.
Suomessa

Suomessa tunnettuja nälkälakkoja on muun muassa Tammisaaren pakkotyölaitoksen nälkälakko vuonna 1933. Suurta julkisuutta sai myös hallitussihteeri Emil Pekkasen syömälakko kesällä 1951. Hän joutui lakkautuspalkalle vastustettuaan vanhemman hallitussihteerin virkansa muuttamista nuoremman hallitussihteerin viraksi ja protestoi pitämällä 29. kesäkuuta alkaen syömälakkoa kaikkiaan 32 vuorokautta, kunnes asiaa tutkimaan asetettiin toimikunta. Vielä viikkoa aiemmin oikeusministeri Teuvo Aura ilmoitti tiedotustilaisuudessa, ettei hallitus muuta päätöksiään, koska rikollisetkin voisivat painostaa vaatimuksiaan syömälakolla. Toimikunnan Pekkaselle myönteisestä lausumasta huolimatta valtio ei korjannut Pekkasen kärsimää vääryyttä ennen kuin vasta Pekkasen uuden, keväällä 1952 pitämän viiden viikon syömälakon jälkeen, jolloin hänelle myönnettiin entistä tointa vastaava eläke.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syömälakko Wikimedia Commonsissa
Sublimaatio

Sublimaatio (lat. sub 'alla' + limen 'kynnys') eli jalostuminen (myös ylevöityminen) on psykologian ja erityisesti psykoanalyysin käsite. Sublimaatiolla tarkoitetaan vietin purkamista henkisen työn avulla: kielletyiksi koetut viettiyllykkeet muuntuvat sellaisiksi, että ne pääsevät tyydyttymään sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla. Käsite liittyy erityisesti Sigmund Freudin varhaiseen ajatteluun; hän piti kulttuuria ja taidetta vietin jalostumina.
Sublimaatiossa voidaan erottaa seuraavat vaiheet:
viettienergia siirtyy biologisista kohteista ei-biologisiin
toimintaan liittyvä emootio menettää seksuaalisen tai aggressiivisen sävynsä
toiminta vapautuu viettijännityksen asettamasta pakosta.
Sublimaatio on tiedostumatonta, ja Anna Freud liitti sen puolustusmekanismien joukkoon. Sublimaatio edellyttää psyykkistä symbolitoimintoa, ja egon kehitys edellyttää sublimaatiota. Sublimaatio voi kohdistua vain niin sanottuihin esigenitaalisiin vietteihin.
Nykyään psykoanalyysissa sovelletaan mieluummin sitomisen (saks. Bändigung) käsitettä.
Kirjallisuutta

Freud, Anna: Minän suojautumiskeinot. (Das Ich und die Abwehrmechanismen, 1936.) Englannin kielestä suomentanut Kai Kaila. Espoo: Weilin+Göös, 1969.
Rycroft, Charles: A Critical Dictionary of Psychoanalysis.  London:  Penguin Books, 1995 [1968].  ISBN 0-14-051310-8.  (englanniksi)
Sydney Greenstreet

| Sydney Greenstreet |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Sydney Hughes Greenstreet
Syntynyt: 27. joulukuuta 1879 Sandwich, Kent, Englanti
Kuollut: 18. tammikuuta 1954 (74 vuotta) Hollywood, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1902–1951
Merkittävät roolit:  Kasper Gutman elokuvassa Maltan haukka, Ferrari elokuvassa Casablanca
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Sydney Hughes Greenstreet (27. joulukuuta 1879 Sandwich, Englanti – 18. tammikuuta 1954 Hollywood, Kalifornia) oli englantilainen näyttelijä. Hän aloitti teatterissa ja siirtyi elokuviin 62-vuotiaana elokuvassa The Maltese Falcon (Maltan haukka, 1941). Hän työskenteli Warner Brothersin riveissä koko tuon vuosikymmenen lopun. Greenstreet näytteli mm. elokuvissa The Mask of Dimitrios (Suurhuijari Dimitrios, 1944) ja The Verdict (Musta hansikas, 1946) näyttelijä Peter Lorren kanssa. Hän näytteli useita rooleja Hollywood-legendojen kanssa (mm. James Stewart, Humphrey Bogart ja Spencer Tracy) lyhyestä elokuvaurastaan huolimatta. Greenstreet jäi elokuvamaailmasta eläkkeelle vuonna 1949, jonka jälkeen hän jatkoi työskentelyä radiossa.
Säärenjärvi

| Säärenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Kauhajoki
Koordinaatit:  62°12′27″N, 22°12′29″E
Järvinumero:  37.052.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172  m 
 fiSäärenjärvi 
Säärenjärvi on Kauhajärven kylässä Kauhajoella sijaitseva pienehkö järvi. Pinta-alaa järvellä on 5,2 hehtaaria ja rantaviivaa kaikkiaan yhden kilometrin verran. Säärenjärvi kuuluu Heikkilänjoen ja Hukanluoman vesistöalueeseen ja sen päävesistö on Lapväärtinjoki.
Tabrett Bethell

| Tabrett Bethell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. toukokuuta 1981 (ikä 43) Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Tabrett Bethell (s. 13. toukokuuta 1981 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan vuosina 2009–2010 tuotetusta televisiosarjasta Totuuden miekka, jossa hän esitti Cara Masonia.
Vuonna 2010 Bethell voitti parhaan naisnäyttelijän palkinnon Manhattanin elokuvafestivaaleilla elokuvassa Anyone You Want esittämästään roolista. Vuonna 2012 hän oli myös Fangoria Chainsaw -palkintoehdokkaana vuoden 2010 elokuvasta The Clinic. Vuonna 2012 Bethell valittiin näyttelemään suositun Bollywood-toimintaelokuvasarjan kolmenteen osaan, Dhoom 3:een.
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2001 | Life Support |  |
| 2007 | Mr. Right | Lead |
| 2007 | The Swallow | Veronika Le’Morel |
| 2007 | Strangers Lovers Killers | Chris |
| 2009–2010 | Totuuden miekka | Cara Mason |
| 2010 | The Clinic | Beth Church |
| 2010 | Anyone You Want | Amy |
| 2010 | Cops LAC | Eve Louizos |
| 2011 | Poe | Sarah Elmira Royster |
| 2011 | Sanctuary | Lia |
| 2013 | Dhoom 3 | Victoria |
Aiheesta muualla

Tabrett Bethell Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Sääntönäisvero

Sääntönäisvero (ruots. stadgeränta) on Suomessa käytössä ollut historiallinen maavero, jota suoritettiin tavallisesti pienistä manttaalittomista, mutta verotetuista torpista, ulkopalstoista, siirtotaloista, valtion niityistä ja saarista sekä kalastuspaikoista, jos edellä luetellut kohteet oli merkitty maakirjaan itsenäisinä tiloina. Joissakin poikkeustapauksissa sitä maksettiin manttaaliinpannuistakin taloista joko ainoana verona tai ruplaveron lisänä.
Sääntönäisvero oli vakinainen vero kuten sen nimikin ilmaisee, sillä sana ’sääntönäinen’ tarkoittaa säännöllistä ja sääntömääräistä. Tämä vero maksettiin tavallisesti rahana tai viljana ja joskus kauroina ja voina. Silloin kun sääntönäisvero oli määrätty suoritettavaksi viljana tai voina, se voitiin muuntaa rahalliseksi arvoksi verohinnan mukaan.
Oli myös olemassa ulkopalstoja ja muita manttaalittomia sääntönäisverotettuja tiloja, jotka aikoinaan olivat olleet ratsutilojen kantatiloja. Vuonna 1886 annettiin asetus ratsutilojen vakanssimaksujen lakkauttamisesta ja ratsutilojen akumentti- ja muiden verojen peruuttamisesta. Asetuksen perusteella osa näiden kantatilojen sääntönäisverosta jäi  edelleen ratsutilojen nautittavaksi eli ne saivat käyttää tämän osan hyväkseen. Usein nämä kantatilat olivat olleet ratsutilojen kanssa yhdysviljelyksessä, jolloin niitä oli viljelty yhtenä kokonaisuutena. Jos tällöin kantatilan ja ratsutilan maat olivat vieretysten, ne sulautuivat yhdeksi kokonaisuudeksi ja myöhemmin oli mahdotonta selvittää kantatilan rajojen kulku ja mitä tiluksia kantatilaan kuului.
Sääntönäisveron kantaminen lakkasi vuoden 1925 alussa muuten paitsi Ahvenanmaan maakunnan osalta. Näin jatkui siihen saakka, kunnes maakuntapäivät päätti 30. joulukuuta 1929 lakkauttaa maaverot myös Ahvenanmaalla.
Walk Away Renée/Pretty Ballerina

| Walk Away Renée/Pretty Ballerina The Left Banke |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: helmikuu 1967
 Tuottaja(t): Harry Lookofsky
 Tyylilaji: psykedeelinen pop, kamaripop
 Kesto: 28.28
 Levymerkki: Smash (SRS 67088)
The Left Banken muut julkaisut
|   | Walk Away Renée/Pretty Ballerina 1967 | The Left Banke Too 1968 |
Singlet albumilta Walk Away Renée/Pretty Ballerina
 ”Walk Away Renée” Julkaistu: 1966  ”Pretty Ballerina” Julkaistu: 1966  ”She May Call You Up Tonight” Julkaistu: 1967
Walk Away Renée/Pretty Ballerina on The Left Banken esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1967.
Kappaleet > A-puoli

Pretty Ballerina – 2.38 (säv.  Michael Brown, Michael Lookofsky, Bert Sommer)
She May Call You Up Tonight – 2.21 (säv. Brown, Steve Martin-Caro)
Barterers and Their Wives – 3.00 (säv. Brown, Tom Feher)
I’ve Got Something on My Mind – 2.49 (säv. Brown, Martin-Caro)
Let Go of You Girl – 2.55 (säv. Brown, Martin-Caro)
Evening Gown  – 1.46 (säv. Brown, Feher)
Kappaleet > B-puoli

Walk Away Renée – 2.44 (säv. Brown, Bob Calilli, Tony Sansone)
What Do You Know – 3.00 (säv. Brown, Feher)
Shadows Breaking Over My Head – 2.36 (säv. Brown, Martin-Caro)
I Haven’t Got the Nerve – 2.16 (säv. George Cameron, Martin-Caro, Steve Martin)
Lazy Day  – 2.23 (säv. Brown, Martin-Caro)
Kokoonpano

Steve Martin Caro – Laulu
Michael Brown – piano, cembalo, klavinettilaulu
Tom Finn – basso, taustalaulu
George Cameron – rummut, lyömäsoittimet, laulu, taustalaulu
Warren David-Schierhorst – rummut
Jeff Winfield – sähkökitara
Rick Brand – sähkökitara
Hugh McCracken – kitara
Al Gorgoni – kitara
George "Fluffer" Hirsh – kitara
John Abbott – basso, kitara
Seymour Barab – basso, sello
Joe Mack – basso
Al Rogers – rummut
Buddy Saltzman – rummut
Harry Lookofsky – viulu
George Marge – oboe
Arvostelut

Allmusic:
Sydney Martineau

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta. Olympialaiset .Miesten miekkailu | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> .Miesten miekkailu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | kalpa, joukkuekilpailu |  |
Sydney Martineau (6. tammikuuta 1863 – 1945) oli brittiläinen miekkailija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1908 Lontoossa ja kesäolympialaisissa 1912 Tukholmassa. Jälkimmäisessä hän oli mukana saamassa hopeaa kalvan joukkuekilpailussa.
Sydney Lohmann

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sydney Lohmann vuonna 2023. |  Sydney Lohmann vuonna 2023. |  Sydney Lohmann vuonna 2023. |  |
Maa:   Saksa
Naisten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | Jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Englanti 2022 | Jalkapallo |  |
Sydney Lohmann (s. 19. kesäkuuta 2000) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa syyskuun 2022 puoliväliin mennessä 18 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Hän pelasi EM-kilpailuissa 2022 neljä ottelua ja saavutti hopeaa Englannille loppuottelussa kärsityn jatkoaikatappion jälkeen.
Lohmann edustaa kotimaassaan Bayern Müncheniä.
Sydney Lucas

Sydney ("Syd") Lucas (21. syyskuuta 1900 Leicester, Englanti – 4. marraskuuta 2008 Melbourne, Australia) oli englantilaissyntyinen veteraani ensimmäisestä maailmansodasta. Hän liittyi armeijaan elokuussa 1918, mutta ei ehtinyt osallistua varsinaiseen taisteluun.
Lucas muutti vuonna 1928 Australiaan. Hän liittyi Australian armeijaan ja tuli toisessa maailmansodassa lähetetyksi Palestiinaan. Hän kuitenkin sai umpisuolen tulehduksen eikä ollut leikkauksen jälkeen riittävässä kunnossa taistellakseen Kreetalla.
Toisen maailmansodan loppuvaiheissa Lucas vartioi saksalaisia ja italialaisia sotavankeja, jotka tuotiin RMS Queen Maryllä Australiaan.
Sverre Farstad

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sverre Farstad vuonna 1949. |  Sverre Farstad vuonna 1949. |  Sverre Farstad vuonna 1949. |  |
Maa:   Norja
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | St. Moritz 1948 | 1 500 metriä |  |
| Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oslo 1947 | yhteispisteet |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Davos 1949 | yhteispisteet |  |
|  Pronssia | Tukholma 1947 | yhteispisteet |  |
Sverre Farstad (8. helmikuuta 1920 Lademoen – 27. maaliskuuta 1978) oli norjalainen urheilulahjakkuus, joka saavutti parhaan menestyksensä pikaluistelussa. Hän oli eräs parhaista norjalaisista pikaluistelijoista toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina.
Toisen maailmansodan päätyttyä Norjassa muodostui pikaluisteluun trondeimiläinen menestyksekäs ns. Falken-trio eli Hjallis Andersen, Henry Wahl ja Sverre Farstad. Kansainvälisen debyyttinsä Farstad teki EM-kisoissa vuonna 1947 ja voitti kaikkien yllätykseksi pronssimitalin, vaikka oli vain kaksi viikkoa aiemmin ollut Norjan mestaruuskisoissa yhdeksäs. Myöhemmin samana vuonna Oslon Bislettillä käydyissä MM-kisoissa hän saavutti hopeaa. Hän voitti kisoissa 500 ja 1 500 metrin erät ja sijoittui 5 000 metrillä toiseksi 2,2 sekuntia Suomen Lassi Parkkiselle jääneenä. Mestaruus karkasi häneltä viimeisellä matkalla. Seuraavana vuonna Sankt Moritzin talviolympialaisissa hän voitti kultamitalin 1 500 metrillä silloisella olympiaennätyksellä 2.17,6.
Vuonna 1949 Farstad voitti EM-kultaa Davosissa. 500 ja 1 000 metrin matkat hän voitti suurella erolla, ja vaikka Hjalmar Andersen luisteli 10 000 metrillä uuden maailmanennätyksen, jäi hän silti Farstadista pisteen päähän. Farstad tekikin silloisen maailmanennätyksen 188,958 pistettä (41,8 - 8.15,4 - 2.13,9 - 17.39,7), joka olikin kautta aikain ensimmäinen ISU:n hyväksymä virallinen maailmanennätys. Se alitti Ivar Ballangrudin 11 vuotta aiemmin samalla radalla tekemän ennätyksen kahdella pisteellä.
Pikaluistelun lisäksi Farstad saavutti Norjan-mestaruusmitaleita myös painonnostossa ja soudussa. Vuonna 1947 hänelle myönnettiin Egebergs Ærespris -kunniapalkinto. Parhaimmillaan Farstad oli aateliskalenterin kolmannella sijalla vuosina 1949–1950.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 metriä 41,8 (5. helmikuuta 1949, Davos)
1 000 metriä 1.29,7 (18. tammikuuta 1950, Gjövik)
1 500 metriä 2.13,9 (5. helmikuuta 1949, Davos)
3 000 metriä 5.04,1 (6. helmikuuta 1947, Tukholma)
5 000 metriä 8.15,84  (5. helmikuuta 1949, Davos)
10 000 metriä 17.39,7 (5. helmikuuta 1949, Davos)
Syrjäjärvi (Jämsä, Ala-Partala)

| Syrjäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′12″N, 24°56′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Lahdenperänjärveen 
Järvinumero:  35.723.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,4 m  
Rantaviiva:  0,478 km  
Pinta-ala:  1,499 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyrjäjärvi 
Syrjäjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Eväjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Lahdenperänjärven ja Syrjävuoren välissä, mutta sen rannat ovat lopulta loivat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen pohjoispuolella kulkee mutkitteleva kärrypolku.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy. Sen läpi virtaa Juhajärvestä alkava laaksonpohjaa seuraava oja, joka laskee Syrjäjärven jälkeen ensin Lahdenperänjärveen ja sitten Kuusjärveen. Lopulta vesireitti laskee Eväjärveen.
Syrjäjärvi (Luhanka)

| Syrjäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°46′06″N, 25°46′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.244
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,9 m  
Pituus:  630 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,468 km  
Pinta-ala:  7,277 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyrjäjärvi 
Syrjäjärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Kesäniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy.
Syrjälampi (Mäntyharju, Särkemäki)

| Syrjälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°27′44″N, 26°58′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Ruotimoon 
Järvinumero:  14.976.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,1 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,864 km  
Pinta-ala:  1,156 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyrjälampi 
Syrjälampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Särkemäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 360 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ruotimonojan valuma-alueeseen (14.976) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.
Syrjälampi (Mikkeli, Ihastjärvi)

| Syrjälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°50′23″N, 27°13′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  Hakojoki Kyyveteen 
Järvinumero:  14.932.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,7 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,355 km  
Pinta-ala:  5,688 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSyrjälampi 
Syrjälampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Ihastjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 600 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,7 metriä mpy.