stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiritimatinsirri

| Kiritimatinsirri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Seurasaartensirrit Prosobonia
Laji::  cancellata
Kaksiosainen nimi
 Prosobonia cancellata  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Kiritimatinsirri Wikispeciesissä   Kiritimatinsirri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiritimatinsirri (Prosobonia cancellata, myös Aechmorhynchus cancellatus) on sukupuuttoon kuollut kahlaaja. Sitä esiintyi Ranskan Polynesiassa Tuamotussa. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Kiritimatista 1789.
Kortesjärven Järvi-Veikot

| Kortesjärven Järvi-Veikot |
| --- | --- |

Perustettu:  1925
Paikkakunta:   Kortesjärvi, Kauhava
Värit:                
Lajit:  • Hiihto  • Jalkapallo  • Lentopallo  • Suunnistus  • Yleisurheilu
Puheenjohtaja:  Jouni Mattila
Kortesjärven Järvi-Veikot (lyh. KJV) on vuonna 1925 perustettu kortesjärveläinen urheilun yleisseura. Kortesjärven Järvi-Veikkojen nykyiset jaostot ovat hiihto, jalkapallo, lentopallo, suunnistus ja yleisurheilu. KJV:n puheenjohtajana toimii Jouni Mattila.
Tunnettuja Järvi-Veikkoja

Jani Pykäri, lentopalloilija
Aiheesta muualla

Kortesjärven Järvi-Veikkojen kotisivut
Kouvola Indians

| Kouvola Indians |
| --- | --- |

Seura
Perustettu:  1986
Aikaisemmat nimet:  Kouvola Eterlon  1986–1993 Kouvola Reds  1994
Kotikenttä:  Kuusankosken urheilupuisto Sarkolan urheilukenttä
Kaupunki:  Kouvola
Miesten sarjataso:  II-divisioona
Värit:           
Yhteistyöseurat:  Lippupallo, Lacrosse
Mitalit
Rautamalja:  1988, 2006
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kouvola Indians on Kouvolassa toimiva ja amerikkalaisen jalkapallon II-divisioonassa pelaava urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1986 nimellä Kouvolan Jenkkipallo Ry. Alkuvuosina pääsponsorina toimi Espe Oy, seuran tuotenimellä Team Eterlon. Joukkue pelasi vuoteen 1993 asti II- ja I-divisioonaa. Kaudella 1994 Reds vieraili yhden kauden verran Vaahteraliigassa sijoittuen sarjassa seitsemänneksi. Liigakauden jälkeen tie vei alempiin divisiooniin.
Indians valittiin Suomen amerikkalaisen jalkapallon vuoden seuraksi vuonna 2005.
Kauden 2006 päätteeksi Kouvola Indians nousi amerikkalaisen jalkapallon 1. divisioonaan voittamalla 2. divisioonan finaalissa Seinäjoki Gatorsin numeroin 55–18. Indiansin järjestämässä 2. divisioonan finaalissa nähtiin muun muassa aito intiaanipäällikkö telttoineen sekä kolmen Kouvola Indiansin väreihin pukeutuneen laskuvarjohyppääjän suoritus, jolla peliväline saapui keskuskentälle.
Vuonna 2006 Indiansin miehistöstä valittiin miesten maajoukkueeseen potkaisija Aku Kuhlman. Nuorten EM-kisoissa Ruotsissa (U-19) vuonna 2006 esiintyivät Indiansin Mikko Lautamatti, Mikko Terävä, Otto Korte, Ville Lindsten ja Jarkko Mynttinen. Lippupallon EM-kisoissa (U-15) samana vuonna Jukka Lautamatti johdatti Suomen joukkueen neljänneksi.
Kaudeksi 2013 seura nousi Vaahteraliigaan. Voitettuaan kahtena vuotena Vaahteraliigassa vain kaksi peliä. Toinen liigakausi päättyi sijalle kuusi. Kauden 2014 päädyttyä Indians putosi alempaan sarjaan eikä sen jälkeen ole Vaahteraliigassa nähty.
Aiheesta muualla

Seuran viralliset kotisivut
Kouvola (albumi)

| Kouvola Aleksanteri Hakaniemi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. helmikuuta 2020
 Kesto: 33.42
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  39.
Aleksanteri Hakaniemen muut julkaisut
| Nuorena jaksaa 2018 | Kouvola 2020 | Ehkä joskus tiedän miksi 2022 |
Kouvola on Aleksanteri Hakaniemen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 21. helmikuuta 2020.
Kappaleet

Kutostie - Intro – 1.17
Kouvola – 3.10
Muuttolaatikko – 4.07
Pelkääks vai rakastaks – 3.19
Poika – 3.21
Mitä jos ne tajuu – 2.39
Aikuistu! – 2.03 (feat. Ares)
Luuseri – 2.43
Radio – 3.00
Kiitän sua kaikesta – 3.47
Pihalla on puu – 4.12
Knives Out (albumi)

| Knives Out Jermaine |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 2006
 Tuottaja(t): Antto Nikolai Tuomainen
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 34.21
 Levy-yhtiö: Indie Jones
Jermainen muut julkaisut
|   | Knives Out 2006 | Hope Dies Last 2008 |
Knives Out on Jermainen esikoisalbumi. Se ilmestyi 6. syyskuuta 2006. Levyn tuotti, äänitti ja miksasi Antto Tuomainen, ja masteroi Svante Forsbäck. Äänitys tapahtui huhti-kesäkuun 2006 aikana. Kappaleesta "The Snipers" julkaistiin single, joka sijoittui Suomen virallisen singlelistan sijalle 8. Kappaleen albumiversio on miksattu ja masteroitu uudelleen, ja demoilta löytyvät Boston Massacre ja Goodbye Sign on äänitetty kokonaan uudestaan.
Kappaleet

Tangles – 2.58
The Snipers – 3.27
More Than Meets the Eye – 3.07
Boston Massacre – 2.34
No Harm Done – 2.58
Through the Light – 4.11
Silhouettes – 3.01
Quicksand – 2.45
Draw the Line – 3.03
Goodbye Sign – 3.22
Come Undone – 2.54
Kokoonpano

Petri Mäkelä – laulu, kitara
Antti Loponen – kitara, kosketinsoittimet
Tuomas Lammi – basso
Petri Valkiala – rummut
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Kurki (täsmennyssivu)

Kurki voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kurki (Grus grus), lintulaji
kurjet (suku) (Grus), lintusuku
kurjet (Gruidae), lintuheimo
kurkilinnut (Gruiformes), lintulahko
Kurki-tähdistö
Perinteisen, hevosen tai härän vetämän auran ohjain eli kädessä pidettävä osa
Maantieteellisiä paikkoja ja rakennuksia

Kurki, kylä Paanajärven pitäjässä
Kurki, kylä Pudasjärvellä
Hotelli Klaus Kurki, Helsingin Bulevardilla sijaitseva hotelli
Aluksia ja lentokoneita

IVL K.1 Kurki, suomalainen kuljetus- ja koulutuslentokone
Kurki, Vaasan ilmapuolustusyhdistyksen omistama VL Sääski (rek. tunnus K-SILE)
Matti Kurki, Suomen laivaston tykkivene
Matti Kurki, Suomen laivaston koululaiva
yksi Koskelo-luokan rannikkovartiolaivoista
Kurki tai Kurck sukunimenä

Laukon Kurki-suku (myös Kurck), aatelissuku, jonka tunnettuja jäseniä ovat olleet:
Matti Kurki, legendaarinen pirkkalaispäällikkö
Akseli Kurki (Axel Kurck, 1555–1630), sotapäällikkö
Arvid Kurki (1463–1522), Turun viimeinen katolinen piispa
Arvid Fredrik Kurck (1735–1810), kreivi, hovioikeuden presidentti ja valtiomies
Birgitta Knutintytär Kurck (1500–1577), Naantalin luostarin abbedissa
Gabriel Kurki (1630–1712), maaherra
Jöns Knutsson Kurki (k. 1580), laamanni
Jöns Knuutinpoika Kurki (1590–1652), Turun hovioikeuden presidentti
Klaus Kurki (k. 1477), Elinan surma -runosta tunnettu kihlakunnantuomari
Knut Eriksson Kurki (k. 1535), valtaneuvos ja laamanni
Knut Kurck (1622–1690), ruotsalainen vapaaherra, maaherra, hovioikeuden presidentti ja valtaneuvos
Knut Kurck (1761–1831), ruotsalainen valtiomies, hovimarsalkka ja everstikamarijunkkari
Muita henkilöitä, joiden sukunimi on Kurki:
Aksel Rafael Kurki (1880–1950), kasvatustieteilijä
Anna-Liisa Kurki (1926–2005), keskimatkojen juoksija
Eeva Kurki (s. 1948), elokuvataiteen professori
Eveliina Kurki, viihdetaiteilija ja laulaja
Janne Kurki, judoka, lastenpsykiatri ja psykoterapeutti
Juho Kurki (s. 1991), kivääriampuja
Kaarlo Kurki (1862–1918), näyttelijä, teatterinjohtaja ja punakaartin johtaja
Lasse Kurki (s. 1969), muusikko ja radiotoimittaja
Laura Kurki (s. 1994), uimari
Marja Kurki (s. 1939), muotisuunnittelija ja yrittäjä
Mikael Kurki (s. 1987), jääkiekkoilija
Päivi Åstedt-Kurki (s. 1957), hoitotieteen professori
Seppo Kurki (1939–2006), viulisti, oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari
Tapio Kurki (s. 1947), agronomi ja järjestöjohtaja, maanviljelysneuvos
Tauno Kurki (1914–1981), kestävyysjuoksija
Tuulikki Kurki (s. 1971), folkloristi ja kirjallisuustutkija
Ville Kurki (1968–2022), purjehtija
Kuvitteellisia henkilöitä:
Marianna Kurki, televisiosarjassa Salatut elämät
Kurki taiteessa

Kurki, Armas Hutrin 1969 tekemä pronssiveistos Porissa
Lähtevät kurjet, pronssiveistos, Unto Hietanen, 1960, Hatanpään sairaala, Tampere.
Kurki, Kai Hyttisen säveltämä ja Vexi Salmen sanoittama laulu
Kurjet-niminen laulu, esittäjiä mm. Vera Telenius.
Kurjet, pronssiveistos, Jussi Mäntynen, 1947
Kurjet lentävät (Letjat zhuravli), elokuva, Mihail Kalatozov, 1957, Neuvostoliitto.
Yhdyssanan osana

Kurki-sana on seuraavissa tavallisissa yhdyssanoissa:
kurkihirsi (hirsirakennuksen harjahirsi)
kurjenkello ja kurjenmiekka (kukkakasveja)
nostokurki (nosturi)
nälkäkurki (pitkä ja laiha ihminen, alkuaan vanha nimitys haikarasta tai strutsista)[lähde? ]
Kortejärvi (Utajärvi)

| Kortejärvi (Utajärvi) |
| --- | --- |
 Järveä Hautakankaalta länsiluoteeseen.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Utajärvi
Koordinaatit:  64°43′35″N, 26°50′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Naamanjoki
Järvinumero:  59.255.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128 m 
Rantaviiva:  5,88 km 
Pinta-ala:  1,71 km² 
 fiKortejärvi 
Kortejärvi on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Utajärven Naamankylän Järvikylän alueella, josta saa osaltaan alkunsa Naamanjoki.  Järven länsi-luoteispuolella on laaja Kivisuon-Säippäsuon soidensuojelualue. Pohjois- ja etelärannalla on muutamia kesäasumuksia, Hautakankaalla kota ja venepaikkoja. Kapustasuon turvetuotantoalue on järvestä  hieman lounaaseen.
Ksantooma

Useita ksantoomia 18-vuotiaan naisen käsissä
Ksantooma on ihon rasvakertymä. Yleisin ksantooma on varsinkin silmäluomessa tavattava laakea, kellertävä ksantelasma, joka puolissa tapauksista johtuu häiriintyneestä rasva-aineenvaihdunnasta, kuten korkeasta kolesterolista. Koepala ei ole tarpeen ksantelasman toteamisessa, mutta muiden ksantoomien kohdalla sitä tarvitaan.
Kuloveden laiturivaihde

Kuloveden laiturivaihde (Kuv) oli rautateiden liikennepaikka Tampere–Pori-rataosalla, nykyään Nokian kaupunkiin kuuluvan Suoniemen alueella Kuljun kylässä Kuloveden pohjoisrannalla Siuron ja Suoniemen rautatieaseman välissä, ja se oli toiminnassa 1895–1972. Koska Kuljun seisake (Kju) oli ilmeisesti jo olemassa Lempäälässä, tämä paikka nimettiin järven mukaan. Liikennepaikan etäisyys Helsingistä oli 216 kilometriä. Vain pari kilometriä lännemmäs sijoittuivat huomattavasti uudemmat Kesäniemen, Leukaluiden ja Myrrän seisakkeet.
Kopsa

Kopsa tarkoittaa seuraavia asioita:
Kopsa, kylä Raahessa
Kopsa, kylä Muhoksella.
Kopsa-nimisiä henkilöitä

Michael Kopsa (s. 1956), kanadalainen näyttelijä
Pekka Kopsa (1887–1969), suomalainen liikemies ja kansanedustaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kopsa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kimmo Kohtamäki

| Kimmo Kohtamäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. tammikuuta 1966 (ikä 58) Karvia
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  elokuvaleikkaaja
Kimmo Juhani Kohtamäki (s. 10. tammikuuta 1966 Karvia) on suomalainen elokuvaleikkaaja. Hän on ollut Jussi-ehdokkaana gaaloissa 2004 ja 2007.
Filmografia > Elokuvat

Hengittämättä ja nauramatta (2002)
Nousukausi (2003)
Espoon viimeinen neitsyt (2003)
Juoksuhaudantie (2004)
Saippuaprinssi (2006)
Keisarin salaisuus (2006)
Raja 1918 (2007)
Erottamattomat (2008)
Toinen jalka haudasta (2009)
Vares – Huhtikuun tytöt (2011)
Vares – Sukkanauhakäärme (2011)
Vares – Uhkapelimerkki (2012)
Vares – Pimeyden tango (2012)
Aiheesta muualla

Kimmo Kohtamäki Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kimmo Kohtamäki Elonetissä.
Ksenarkhos

Ksenarkhos (m.kreik. Ξέναρχος, lat. Xenarchus) voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Ksenarkhos (300-luku eaa.), miimikko
Ksenarkhos Akhaialainen (100-luku eaa.), sotapäällikkö ja lähettiläänä toiminut
Ksenarkhos Ateenalainen (300-luku eaa.), komediakirjailija
Ksenarkhos Seleukeialainen (1. vuosisata eaa.), peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi ja grammaatikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ksenarkhos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolumbian koripallomaajoukkue

| Kolumbia |
| --- | --- |

Valmentaja:  Guillermo Moreno
Fiba-ranking:  79. 
Liittyi Fibaan:  1939
fiba-alue:  FIBA Americas
Kansallinen liitto:  Kolumbian koripalloliitto
Olympialaiset
Esiintymiset:  ei
Mitalit:  ei
Maailmanmestaruuskilpailut
Esiintymiset:  1
Mitalit:  ei
Amerikan-mestaruuskilpailut
Esiintymiset:  ei
Mitalit:  ei
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolumbian koripallomaajoukkue edustaa Kolumbiaa miesten koripallon maajoukkuekilpailuissa.
Historia

Maa esiintyi ensimmäistä kertaa Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1945, jolloin Kolumbia sijoittui kisojen kuudenneksi. Parhaimmillaan maa on sijoittunut turnauksen viidenneksi, viimeksi vuonna 2008. Ainoan kerran maa on selviytynyt MM-kilpailuihin vuonna 1982, jolloin maa osallistui kisoihin kisaisäntänä. Kolumbia sijoittui turnauksessa seitsemänneksi.
Aiheesta muualla

Latin Basket (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kirgiisien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Kirgiisien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Kirgiisien ASNT) oli kahden Venäjän FSNT:aan kuuluneen autonomisen neuvostotasavallan nimi Keski-Aasiassa Neuvostoliitossa. Ne käsittivät suunnilleen nykyiset Kazakstanin ja Kirgisian alueet.
Päällekkäisyyden syy

Syy siihen minkä vuoksi Kirgiisien ASNT on tarkoittanut kahta eri aluetta, johtuu siitä että 1920-luvun puoliväliin asti venäläiset käyttivät termiä kirgiisit sekä kazakeista että kirgiiseistä, tosin viimeksi mainituista käytettiin myös termiä kara-kirgiisit.
Kirgiisien ASNT 1920-1925

Ensimmäinen Kirgiisien ASNT perustettiin 26. elokuuta 1920. Se kuului Venäjän SFNT:aan ja käsitti suunnilleen nykyisen Kazakstanin alueen. Tämä Kirgiisien ASNT nimettiin uudelleen 15.-19. huhtikuuta 1925, jolloin sen nimeksi tuli Kazakkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta.
Kirgiisien ASNT 1926 -1936

Toinen Kirgiisien ASNT perustettiin 1. helmikuuta 1926 Kirgiisien autonomisesta alueesta. Se kuului Venäjän SFNT:aan ja käsitti nykyisen Kirgisian alueen. Kirgiisien ASNT:sta muodostettiin 5. joulukuuta 1936 Kirgiisien SNT, josta tuli Neuvostoliiton osavaltio.
Koprofagia

Paviaani syö norsun ulostetta
Koprofagia (kreik. κόπρος 'uloste' + φαγεῖν 'syödä') eli skatofagia tarkoittaa ulosteen syömistä.
Koprofagiaa esiintyy lemmikkieläimillä, kuten koirilla. Ilmiö voi niillä johtua lukuisista ruokahaluun vaikuttavista sairauksista tai jonkin vitamiinin puutoksesta. Koiranpentujen tiedetään syöneen sekä omia että toisten ulosteita. Usein ulosteen syöminen on kuitenkin vain eläimen käyttäytymiseen liittyvä tapa tai tottumus, joka tavallisesti katoaa sen ikääntyessä.
Muihin eläimiin, joiden tiedetään harjoittaneen koprofagiaa, kuuluvat mm. puoliapinat, marmosetit, hevonen, marsu, chinchilla, majava ja päästäinen. Jyrsijöillä koprofagia on täysin tavallista: esimerkiksi rotat syövät noin 50–60 prosenttia ulosteistaan uudelleen. Ulosteiden syömättä jättäminen saattaa näillä eläimillä aiheuttaa jopa puutosten oireita, kuten heikentynyttä kasvua. Gorillojen tiedetään toisinaan syövän ulosteita sekä luonnossa että vielä useammin eläintarhoissa.
Koprofagiaa ei tavallisesti esiinny ihmisillä. Yleensä se leimataan puhtaasti koprofiliaan liittyväksi ilmiöksi. Joskus koprofagiaa liittyy myös skitsofreniaan, vaikkakin tämä on erittäin harvinaista. Koprofagia voi liittyä pica-oireyhtymään, joka aikuisilla luokitellaan syömishäiriöihin kuuluvaksi mielenterveysongelmaksi. Ihmiselle omankin ulosteen syöminen on vaarallista, koska ulosteessa on paljon bakteereja, jotka levittävät monenlaisia tauteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koprofagia Wikimedia Commonsissa
Kittilän vankila

Kittilän varavankila eli Kittilän puulinna oli Kittilässä vuosina 1855–1944 sijainnut Lapin kihlakunnan vankila. Se oli aikanaan ainoa Oulun pohjoispuolella sijainnut vankila. Kihlakunnanvankiloissa säilytettiin tutkintovankeja ja niitä käytettiin myös vankeusrangaistusten toimeenpanoon. Kittilän lisäksi kihlakunnanvankiloita oli Kastelholmassa ja Kajaanissa.
Vankilan päärakennus valmistui 1855. Vankilarakennuksen ympärillä oli noin 200 metriä pitkä ja 4,5 metriä korkea aita. Puulinna tuhoutui Lapin sodan aikana ja sodan jälkeen sen paikalle rakennettiin Kittilän postitalo ja poliisilaitoksen talo.
Kortekylä

| Kortekylä |
| --- | --- |
 Kortekylä
 Koordinaatit: 62°59.074′N, 24°01.058′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Alajärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kortekylä on noin 200 asukkaan kylä Alajärven kaupungissa, noin viidentoista kilometrin päästä keskustasta. Kylällä on sijainnut muun muassa oma ala-aste, joka lakkautettiin keväällä 2006 liian vähäisen oppilasmäärän vuoksi. Koulun tiloihin on tulossa vanhusten hoitokotimilloin?.
Kulovesi (täsmennyssivu)

Kulovesi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kulovesi, järvi Pirkanmaalla
Kuloveden laiturivaihde, rautateiden entinen liikennepaikka Suoniemen Kuljussa
Erkki Kulovesi (1895–1971), kuvataiteilija
Kati Kulovesi (s. 1973), kansainvälisen oikeuden professori
Yrjö Kulovesi (1887–1943), lääkäri, psykoanalyysin uranuurtaja Suomessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kulovesi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koproliitti

Saskatchewanista, Kanadasta löytynyt n. 15 cm pitkä fossilisoitunut uloste.
Koproliitti on fossilisoitunutta ulostetta. Sana tulee kreikan kielen sanoista κοπρος/kopros (uloste) ja λιθος/lithos (kivi). Koproliitti on tärkeä lähde paleontologiselle, arkeologiselle ja antropologiselle tutkimukselle, sillä se antaa tietoa koproliitin alun perin ulostaneen  eliön ruokavaliosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koproliitti Wikimedia Commonsissa
Kreikan taistelu

Kreikan taistelu (tunnetaan myös nimellä operaatio Marita) oli toisessa maailmansodassa Saksan ja Kreikan välinen taistelu, jossa Saksa valtasi Kreikan.
Italia oli aiemmin hyökännyt Kreikkaan 26. lokakuuta 1940 valloitettuaan sitä ennen Albanian, mutta oli joutunut perääntymään koettuaan tappion. Kreikkalaisten vastahyökkäys ajoi italialaiset takaisin Albaniaan. Kreikkalaiset etenivät Albaniaan miehittäen noin kolmanneksen maan pinta-alasta. Italia joutui tämän seurauksena pyytämään Saksalta apua. Saksan hyökkäys alkoi 6. huhtikuuta 1941, ja sen takia kreikkalaiset perääntyivät Albaniasta 12. huhtikuuta Saksan nopean etenemisen vuoksi. Sota päättyi Saksan, Italian ja Bulgarian voittoon 23. huhtikuuta Ateenan miehityksen ja Kreetan valtauksen jälkeen. Taistelun seurauksena Kreikan kuningas Yrjö II ja hallitus pakenivat Egyptiin. Taistelun jälkeen Kreikka jaettiin vyöhykkeisiin Saksan, Italian ja Bulgarian kesken. Kreikka pysyi saksalaisten hallussa vuoteen 1944 saakka, jolloin puna-armeijan hyökätessä saksalaiset joukot vetäytyivät maasta. Myöhemmin liittoutuneet tekivät maihinnousun maahan ja vapauttivat pääkaupunki Ateenan 13. toukokuuta 1944. Vaikka saksalaiset vetäytyivät sisämaasta, yksittäisiä saksalaisten joukkojen linnoituksia oli useilla saariryhmillä, jotka pitivät pintansa sodan loppuun saakka. Vapautuksesta huolimatta levottomuudet maassa jatkuivat ja Kreikassa alkoi vuonna 1946 sisällissota, joka päättyi vuonna 1949.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kortikospinaalirata

Kortikospinaalirata
Kortikospinaalirata on eräs liikehermorata.Se kuuluu yhdessä kortikobulbaariradan kanssa pyramidaalisiin ratoihin. Kortikospinaaliradan aksonit alkavat lähinnä isoaivokuoren motorisesta korteksista ja päättyvät joko aivorunkoon tai selkäytimeen. Aivorungossa tai selkäytimessä kortikospinaalirata on joko suoraan tai välineuronien välityksellä synaptisessa yhteydessä luustolihaksiin menevien alfamotoneuronien kanssa.
Kirito

Kirito on hajonneen PIERROT -yhtyeen ja muutaman sen entisen jäsenen perustaman Angelo -yhtyeen vokalisti. Hän on myös soolourallaan julkaissut useita albumeita ja singlejä.
Diskografia

Albumit
2007.08.22 Negative
2005.08.03 HAMELN
Singlet
2007.07.04 Hakudou
2007.03.28 Cherry trees
2006.09.20 Period
2006.07.19 DECIDE
2006.03.23 TEAR
2005.07.06 Door
DVDt
2007.03.07 Symphonic Concert 2006 EXISTENCE PROOF "RE:PARADOX"
2006.12.13 KIRITO tour 2006 EXISTENCE PROOF
2005.12.07 KIRITO TOUR 2005 The Fef of Hameln LIVE & DOCUMENT
Korsström

Korsström on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Herman Korsström (1851–1927), merikapteeni ja Maarianhaminan merikoulun johtaja
Johan Korsström (1938–2018), arkkitehti
Rasmus Korsström (k. 2013), tenorisaksofonisti
Tuva Korsström (s. 1946), kirjailija ja toimittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korsström”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kilpanen

| Kilpanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  60°58′37″N, 25°53′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Tulo-oja:  oja Kivijärvestä
Laskuoja:  Kilpasenoja Iso_Kukkaseen 
Järvinumero:  14.163.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,4 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,83 km  
Pinta-ala:  2,646 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKilpanen 
Kilpanen  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Nastolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Iso-Kukkasen–Kärkjärven alueeseen (14.163) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,4 metriä mpy.
Korson uimahalli

Korson uimahalli on Vantaan Korson kaupunginosassa Korson koulun yhteydessä toimiva uimahalli. Se poistuu käytöstä, kun Elmon uimahalli valmistuu vuonna 2025. Korson uimahalli valmistui vuonna 1970.
| Korson uimahalli |
| --- | --- |
 Korson uimahallin sisäänkäynti.
Osoite:  Kisatie 29
Sijainti:  Korso, Vantaa
Rakennustyyppi:  uimahalli
Valmistumisvuosi:  1970
Purkuvuosi:  2025
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korson uimahallissa on 25 metrin allas, jossa on neljä rataa.
Korkeusjärjestelmä

Koordinaatti- ja korkeusjärjestelmän avulla voidaan kertoa kohteen sijainti kartalla tai paikkatietoaineistoissa.
Suomessa on joulukuusta 2012 lähtien käytetty korkeusjärjestelmää N2000, etenkin pääkaupunkiseudulla.
Korkeusjärjestelmien historia

Suomessa on kehitetty vuosikymmenten aikana useampi korkeusjärjestelmä. Suomen ensimmäinen valtakunnallinen korkeusjärjestelmä on NN-korkeusjärjestelmä (Normaali nolla), joka syntyi Ensimmäisen tarkkavaaituksen tuloksena. Tämä Ensimmäinen tarkkavaaitus suoritettiin vuosina 1892-1910. Toisen tarkkavaaituksen edetessä luotiin tilapäiseksi tarkoitettu N43-korkeusjärjestelmä. Vuosina 1973-1975 tehtiin uusintamittaus Kemistä Karigasniemelle. Mitatut korkeudet julkaistiin tilapäisessä korkeusjärjestelmässä LN (Lapin nolla). N60-korkeusjärjestelmä kehitettiin vuoteen 1960 mennessä. Se luotiin tasoittamalla Toisen tarkkavaaituksen vaaitusverkko. Noin vuonna 2000 Geodeettinen laitos alkoi luomaan uutta N2000-korkeusjärjestelmää. Siinä on otettu huomioon myös eurooppalainen näkökulma. N2000-järjestelmän lähtötasoksi otettiin Amsterdamin nollapiste (Normaal Amsterdams Peil, NAP).
Ennen koordinaatti- ja korkeusjärjestelmien luomisesta ja ylläpidosta vastasi Geodeettinen laitos, joka liitettiin vuonna 2015 Maanmittauslaitokseen.