stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luokkakaavio
Luokkien väliset suhteet > Assosiaatio (association)

Assosiaatio kuvaa luokkien välisiä yhteyksiä. Luokasta määritetään assosiaatio, jos luokka esimerkiksi omistaa tai kontrolloi muita jäseniä luokkakaaviosta tai muulla tavalla liittyy toiseen luokkaan. Assosiaatio voi olla yksi- tai kaksisuuntainen. Assosiaatiota kuvataan esimerkiksi viivalla tai tavallisella nuolella.
Luokkien väliset suhteet > Aggregaatio (aggregation)

Aggregaatiolla tuodaan esiin luokan koostuminen muista luokista ja se kuvaa luokkien välisiä omistussuhteita. Aggregaatio on erikoistunut assosiaatio. Aggregaatiota kuvataan luokkakaaviossa nuolella, jonka päässä on tyhjä vinoneliö. Aggregaatiksi nimitetään sitä luokkaa, johon aggregaattinuoli osoittaa. Aggregaatti omistaa nuolen toisessa päässä olevan luokan. Aggregaatin tuhoutuessa sen osat eivät yleensä tuhoudu.
Luokkien väliset suhteet > Kooste (composition)

Kooste tarkoittaa vahvaa aggregaatiota, jossa aggregaatin tuhoutuessa myös kaikki sen osat tuhoutuvat. Koostetta kuvataan nuolella, jonka päässä on täytetty vinoneliö.
Luokkien väliset suhteet > Yleistys (generalization) ja periytyminen (inheritance)

Yleistyksellä kuvataan luokkien välistä periytymistä. Luokkakaaviossa periytymistä kuvataan nuolella, jonka päässä on kolmio. Lapsiluokka periytyy kantaluokasta, joka sijaitsee nuolen päässä. Lapsiluokka perii kantaluokan ominaisuudet ja toiminnot, ja kykenee muokkaamaan tai korvaamaan niitä. Myös kokonaan uusien ominaisuuksien ja toimintojen lisääminen on mahdollista. Lapsiluokkaa pidetään kantaluokan erikoistuneena muotona, ja kantaluokkaa pidetään yleistyksenä lapsiluokasta. Käytännössä siis jokainen lapsiluokan ilmentymä on myös kantaluokan ilmentymä.
Muita kantaluokasta käytettyjä nimiä ovat muun muassa isäluokka, emoluokka, yläluokka ja yliluokka.
Lapsiluokasta puolestaan käytetään joskus nimiä alaluokka, aliluokka ja jälkeläisluokka.
Esimerkki tämänkaltaisista yleistyksistä löytyy tieteellisestä luokittelusta: ihminen on apinoiden alaluokka, joka puolestaan on nisäkkäiden alaluokka ja niin edelleen. Suhde on helpoin ymmärtää lauseen ”A on B” avulla (ihminen on nisäkäs, nisäkäs on eläin).
Luokkien väliset suhteet > Riippuvuus (dependency)

Riippuvuus on tyyppi assosiaatiosta, joka kertoo, että luokat liittyvät toisiinsa. Riippuvuutta kuvataan katkoviivanuolella. Riippuvuusnuolen päässä oleva luokka pystyy aiheuttamaan muutoksia nuolen toisessa päässä olevaan luokkaan. Riippuvuus on yksisuuntainen.
Luokkien väliset suhteet > Implementaatio (implementation)

Implementaatio kuvaa luokkien välistä toteutussuhdetta, joka osoittaa luokan toteuttavan implementaationuolen päässä olevan rajapinnan tarjoamat toiminnot. Implementaatiota kuvataan katkoviivalla, jonka päässä on kolmio.
Luokkien väliset suhteet > Moniarvoisuusmääreet (multiplicity)

Luokkien välisiä suhteita kuvaavien viivojen päihin voidaan myös laittaa näkyviin moniarvoisuusmääreet. Luvut tulevat viivan molempiin päihin ja ne kuvaavat moniko luokan ilmentymä yhteyteen liittyy. Moniarvoisuus määreet on kuvattu alla olevassa taulukossa.
| --- | --- |
0: Ei ilmentymiä
0..1: Ei ilmentymiä tai yksi ilmentymä
1: Täsmälleen yksi ilmentymä
1..1: Täsmälleen yksi ilmentymä
0..*: Nolla tai enemmän ilmentymiä
*: Nolla tai enemmän ilmentymiä
1..*: Yksi tai enemmän ilmentymiä
Kaksi luokkakaaviota. Ylempi kaavio esittää koosteen kahden luokan välillä: Kaavion kuvaamassa rakennuksessa on yksi huone, ja huone puolestaan on osa yhtä rakennusta. Huone ei voi olla olemassa itsenäisesti rakennuksesta erillään. Huoneen olemassaolo on sidottu rakennuksen olemassaoloon, ja rakennuksen tuhoutuessa myös huone tuhoutuu. Alempi kaavio esittää aggregaation kahden luokan välillä: Lammessa on nolla tai useampia ankkoja, ja ankka on enintään yhdessä lammessa kerrallaan. Ankka voi olla olemassa itsenäisesti ilman lampea. Täten jos tuhoamme lammen, ankoille ei välttämättä käy kuinkaan.
Luokkakaavio, jossa yhdestä kantaluokasta (Person) periytyy kaksi lapsiluokkaa (Student ja Professor).
Kostuli

Larin Paraske kostuli yllään ja sorokka päässään.
Kostuli on Kannaksen karjalaisen kansallispuvun kesäinen päällysvaate, pitkähihainen lyhyt takki, joka tehdään usein pellavasta, aikaisemmin myös liinasta eli hampusta. Se on edestä avoin niin, että rekkopaita ja liivin kirjailut näkyvät. Kostulin kaula-aukon ympäristö on usein koristeltu kirjailuin. Kostuli suljetaan nyöreillä, napeilla tai hakasilla
Magellanin pilvet

Magellanin pilvet
Magellanin pilvet, Pieni Magellanin pilvi (SMC) ja Suuri Magellanin pilvi (LMC), ovat kaksi epäsäännöllistä kääpiögalaksia, jotka ovat nähtävissä eteläisen pallonpuoliskon taivaalla. ] ja kuuluvat näin ollen myös Paikalliseen ryhmään.
Pilvet on nimetty Fernão de Magalhãesin (engl. Ferdinand Magellan) mukaan.
Kun te nukutte

| Kun te nukutte Vapaapudotus |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2001
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Myyrä
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: omakustanne
Vapaapudotuksen muut julkaisut
| Paholaismusiikkia 2000 | Kun te nukutte 2001 | Teidän kaupunkiin 2002 |
Kun te nukutte on rap-yhtye Vapaapudotuksen toinen EP. Se julkaistiin vuonna 2001. EP:n on tuottanut konaisuudessaan Vapaapudotuksen toinen osapuoli Myyrä.
Kappaleet

Vapaapudotus – 2.29
Omakustanne – 3.54
Ystävä 2001 – 3.17
Vaasa Art City – 4.21
Kun te nukutte – 3.23
M/S Aurora

| M/S Aurora |
| --- | --- |
 Aurora Itämerellä kesäkuussa 2007.
Tyyppi:  rahtilaiva
Lippuvaltio:  Saksa
Kotipaikka:  Rostock
IMO-numero:  8020599
MMSI-numero:  211622000
Tunnuskirjaimet:  DBIA
Aiemmat nimet:  1982–1991: Arcturus 1991– Aurora
Omistaja:  Scandlines
Aiemmat omistajat:  1982–1986: Finska Ångfartygs Ab 1986–1991: Oy Finncarriers Ab 1991–1992: Hafslund Bulk 1 AS 1992–2004: Actinor RoRo AS 2004– Scandlines
Rakennustelakka:  Rauma-Repola Oy, Rauma, Suomi
Rakennusnumero:  270
Vesillelasku:  18. tammikuuta 1982
Luovutettu:  29. kesäkuuta 1982
Tekniset tiedot
Pituus:  155,02 m
Leveys:  25,15 m
Syväys:  8,46 m
Bruttovetoisuus:  8 425 brt
Koneisto:  2 × Pielstick 12PC2-6V-400 diesel
Koneteho:  13 200 kW
Nopeus:  34,26 km/h
Nopeus:  18,5 kn
Hyttejä:  12
Lastikapasiteetti:  2 160 m
Lähteet:  
M/S Aurora (IMO 8020599) on Scandlines-varustamon omistama ro-ro-rahtialus. Aluksen on rakentanut raumalainen Rauma-Repola Oy vuonna 1982. Kuollutta painoa Auroralla on 13 090 tonnia. Alun perin aluksen nimi oli Arcturus. Alus on rekisteröity Saksan lipun alle ja sen kotisatama on Rostock. Nykyisin laiva on aikarahdattuna Transfennican Hangon ja Rostockin väliseen liikenteeseen.
Auroran sisaraluksia ovat M/S Merchant ja M/S Vasaland.
Käyttöhistoria

18. tammikuuta 1982 alus laskettiin vesille. 11. kesäkuuta laiva sai nimen; Arcturus. 29. kesäkuuta 1982 Finska Ångfartygs hankki vastavalmistuneen aluksen omistukseensa ja rekisteröi sen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Helsinki. Tämän jälkeen Finncarriers aloitti liikennöinnin aluksella, reitillä Helsinki–Kotka–Purfleet–Rotterdam. Joulukuun lopulla 1986 Finncarriers osti Arcturuksen. 23. joulukuuta 1991 Hafslund Transport osti aluksen ja se rekisteröitiin Hafslund Bulk 1:n omistukseen. Uusi omistaja liputti laivan Norjan lipun alle ja kotisatamaksi tuli Tønsberg.
Käyttöhistoria > Aurora

27. joulukuuta 1991 laiva sai nykyisen Aurora-nimensä, jonka jälkeen se aikarahdattiin Finncarriersin liikenteeseen. Toukokuussa 1992 Aurora sai uuden omistajan; norjalainen Actinor RoRo AS hankki aluksen. Kotisatama säilyi Tønsberginä. Kesällä 1995 alus aikarahdattiin DFDS A/S:n liikenteeseen, Harwichin ja Esbjergin välille. Tammikuusta 1996 joulukuuhun 1997 laiva oli aikarahdattuna Fred. Olsen & Co:n liikenteeseen, reitille Oslo–Immingham–Rotterdam–Hampuri–Zeebrugge. Tammikuussa 1998 Finncarriers vuokrasi laivan linjalle Helsinki–Kotka–Lyypekki–Rostock. Tammikuussa 1999 reitti vaihtui; Helsinki–Rauma–Gdynia–Rostock–Lyypekki. Tammikuussa 2004 Scandlines Estonia vuokrasi aluksen Helsingin ja Rostockin väliseen liikenteeseen.
Marraskuussa Scandlines osti Auroran ja rekisteröi sen Saksan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Rostock. Luovutus uudelle omistajalle tapahtui kuitenkin vasta 10. tammikuuta 2005, jonka jälkeen alus aikarahdattiin DFDS Tor Linen Zeebruggen ja Imminghamin väliseen liikenteeseen. Marraskuussa Aurora aikarahdattiin Transfennican liikenteeseen, linjalle Rauma–Lyypekki–Hanko. Lokakuussa 2007 alus siirtyi reitille Hanko–Rostock.
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Arcturus (ruotsiksi)
Kun solttu-Juusosta tuli herra

| Kun solttu-Juusosta tuli herra |
| --- | --- |
 Solttu-Juuso (Väinö Lehmus), luutnatti Kannus (Birger Pohjanheimo), kamarineito (Saima Lehmus), vänrikki Paukku (Onni Veijonen) ja leskirouva Söderlund (Hildur Lehmus).
Ohjaaja:  Hjalmar V. Pohjanheimo
Käsikirjoittaja:  Väinö Lehmus
Tuottaja:  Hjalmar V. Pohjanheimo
Pääosat:  Birger Pohjanheimo   Väinö Lehmus   Saima Lehmus
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Lyyra Filmi
Ensi-ilta:  14. helmikuuta 1921
Kesto:  26 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kun solttu-Juusosta tuli herra (esitettiin myös nimellä Solttu, josta tuli herra) on vuonna 1921 valmistunut Hjalmar V. Pohjanheimon tuottama suomalainen mykkäkomedia. Elokuva kuvattiin Mikkelissä (muun muassa Tuukkalan kasarmialueella) ja se sai ensi-iltansa 14. helmikuuta 1921 Lyyra-teatterissa Helsingissä.
Elokuvassa Solttu-Juuso liehittelee leskirouva Söderlundin palvelijatarta ja saa myös leskirouvan ihastumaan itseensä. Kihlajaispäivä on jo ehditty sopia, mutta leskirouvan veljenpojat luutnantti Kannus ja vänrikki Paukku lopettavat seurustelun. Elokuva on tuhoutunut.
Näyttelijät

Birger Pohjanheimo – Lesken veljenpoika
Väinö Lehmus – Solttu-Juuso
Saima Lehmus – Everstin lesken palvelijatar
Hildur Lehmus – Everstin leski
Onni Veijonen – Lesken veljenpoika
Luettelo Suomen virallisen mid-price-listan ykkösistä vuonna 2015

Tämä on luettelo Suomen virallisen mid-price -listan ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä artisteista/yhtyeistä ja mid-price -levyistä vuonna 2015.
Magellan (täsmennyssivu)

Magellan on löytöretkeilijä Fernão de Magalhãesin sukunimen kirjoitusmuoto joissain kielissä. Hänen mukaansa nimi on annettu myös seuraaville asioille:
Magellan, 1990-luvun ainoa varsinainen Venus-luotain
Magellan Navigation,  yhdysvaltalainen paikannuslaitteita valmistava yritys
Magellan Aerospace, kanadalainen lentokoneteollisuusyritys
Suuri Magellanin pilvi, Linnunradan seuralaisgalaksi
Pieni Magellanin pilvi, Linnunradan seuralaisgalaksi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Magellan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kostopil

| Kostopil Костопіль |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kostopil
 Koordinaatit: 50.8799°N, 26.4517°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Rivnen alue
Piiri:  Kostopilin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,73 km²
Väkiluku (2013):  31 590
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kostopil.eu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kostopil (ukr. Костопіль, ven. Костополь, Kostopol, puol. Kostopol) on Ukrainan Rivnen alueella, maanteitse 34 kilometriä Rivnestä pohjoiseen sijaitseva 31 590 asukkaan kaupunki. Kaupunki toimii Kostopilin piirin (64 889 as.) hallintokeskuksena.
Historia

Alun perin puolalainen Kostopol, silloinen Ostlec Wielki, oli ruhtinas Władysław Dominik Zasławskin omaisuutta, ja se on mainittu ensimmäisen kerran vuosien 1648-1658 maakirjoissa.
Alkujaan kylä syntyi rautakaivoksen yhteyteen. Vuonna 1792 maat omistanut Leonard Wortzel sai sille kaupunginoikeudet ja muutti sen nimeksi Kostopol.
Puolan jakojen jälkeen 1800-luvun vaihteessa saksalaisia muutti vihamielisestä Puolasta Volyniaan Kostopilin ja Anielowkan kylien alueelle, jossa viljelymaata oli saatavissa. Kylän asukasluku alkoi kasvaa, kun Rivnen ja Vilnan välinen rautatie valmistui 1800-luvun lopussa. Rautatien myötä Kostopoliin tuli uutta teollisuutta. Kehitys kuitenkin keskeytyi, kun 1906 kaupunki paloi miltei kokonaan. Myöhemmin suurin osa kaupungin rakennuksista on tehty tiilestä.
Maailmansotien välisenä aikana yli 40% kaupungin asukkaista oli juutalaisia. Vaikka ensimmäinen maailmansota eristi kaupungin lännestä, saksalaismiehitys oli taloudellisesti suotuisa suuren saksalaisvähemmistön omaavalle alueelle. Sodan jälkeen Kostopol liitettiin Puolaan.
Historia > Toinen maailmansota

Saksalaiset miehittivät Kostopolin 1. heinäkuuta 1941, ja saman tien kaikki juutalaiset merkittiin keltaisilla tähdillä ja heidän omaisuutensa takavarikoitiin. 16. elokuuta natsit teloittivat 470 kaupungin vaikutusvaltaisinta juutalaista, ja 1. marraskuuta 1 400 lisää.
Kostopiliin perustettiin ghetto 5. marraskuuta 1941. 24. elokuuta 1942 Kostopolin pakkotyöleirin 700 juutalaista kapinoi Gedalia Braierin johdolla. Suuri pakoyritys johti lukuisten kuolemaan, ja vain harvat selvisivät rajan yli puolalaisten partisaanien keskuuteen. Alle 10 heistä selvisi sodasta. Ghetto tyhjennettiin 25. elokuuta ja sen jäljellä olleet asukkaat kuljetettiin läheiseen Hotinkan kylään teloitettaviksi.
Puna-armeija vapautti Kostopolin 31. tammikuuta 1944. Vain noin 270 Kostopolin juutalaista oli selvinnyt piileskelemällä ja pakenemalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kostopil Wikimedia Commonsissa
Kostopil, Ukraina (Arkistoitu – Internet Archive) (ukrainaksi)
Koro (Mali)

| Koro |
| --- | --- |
 Koro
 Koordinaatit: 14°4′10″N, 3°4′56″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Koron piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6 885 km²
Väkiluku (2009):  62 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koro on maalaiskunta ja sen keskuskylä sekä Moptin alueen Koron piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee 175 kilometriä Moptista kaakkoon. Kunnassa on 62 700 asukasta (vuonna 2009).
Koron kunnan pinta-ala on 6 885 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Koron piirin Dougouténé I:n, Pel Maoudén, Koporokendié Nân ja Koporo Penin sekä pohjoisessa Youdioun, Barapirélin ja Bondon kuntiin sekä idässä ja etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonalueita ovat Souroun tasanko etelässä ja kaakossa sekä Gondon tasanko luoteessa. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 48 kylää ja 19 pienempää asutusta. Asukkaat ovat dogoneja, moseja, fulbeja ja samoja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Markkinapaikkoja ovat Koro, Pomorododiou, Yadianga, Zon ja Sasanhi.
Koron kautta kulkee Moptista Burkina Fasoon johtava maantie RN15. Kunnan palveluihin kuuluu 14 peruskoulua, lyseo ja kolme terveysasemaa. Matkailupalvelut käsittävät yhden leirintäalueen.
Marijo Strahonja

| Marijo Strahonja |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Marijo Strahonja
Syntynyt: 21. elokuuta 1975 (ikä 49) Zagreb, Jugoslavia
| Urheilijan ura> Tuomariura |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaudet | Sarja | Ott    | Ott    |
| 2002– 2006– | 1. HNL FIFA |  |  |

Marijo Strahonja (s. 21. elokuuta 1975 Zagreb, Jugoslavia) on kroatialainen jalkapalloerotuomari. Hänestä tuli kansainvälinen tuomari vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Marijo Strahonjan esittely World Referee -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Marijke Mars

| Marijke Mars> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1965 (ikä 59) Yhdysvallat
Muut tiedot
Omaisuus:  5,9 miljardia dollaria (3/2018)
Yritys:  Mars
Marijke Elizabeth Mars (s. 28. heinäkuuta 1965 Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen perijätär ja miljardööri.
Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokitteli hänet miljardöörilistallaan jaetulle sijalle maailman 296. rikkaimmaksi ihmiseksi ja 30. rikkaimmaksi naiseksi. Tuolloin hänen omistustensa arvo oli 5,9 miljardia dollaria. Tämä vastasi noin 8 prosentin osuutta hänen isoisoisänsä Frank C. Marsin perustamasta, nykyään erityisesti makeisia, elintarvikkeita ja eläinruokaa tuottavasta Mars-elintarvikekonsernista. Hänellä on kolme siskoa (Pamela Mars-Wright, Valerie Mars ja Victoria Mars), joilla kullakin on vastaava omistusosuus Mars-yhtiöstä.
Aiheesta muualla

Bloomberg Billionaires Index. #207 Marijke Mars $7.54B (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (bloomberg.com)
Kokkolan raatihuone

| Kokkolan raatihuone> Karleby rådhus |
| --- | --- |
 Kokkolan raatihuone vuonna 2016
Osoite:  Isokatu 18
Sijainti:  Kokkola
Valmistumisvuosi:  1842
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel raatimies Donnerin suunnitelmien pohjalta
Omistaja:  Kokkolan kaupunki
Runkorakenne:  tiili
Julkisivumateriaali:  rappaus
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkolan raatihuone on Kokkolassa sijaitseva rakennus.
Historia

1800-luvulla Kokkola oli kolmekymmentä vuotta ilman raatihuonetta, sillä aikaisempi raatihuone tuhoutui suuressa tulipalossa vuonna 1805. Laivanvarustaja ja kauppaneuvos Anders Donnerin rakennuttama raatihuone valmistui 1842. Tämä historiallinen rakennus on palvellut aikojen saatossa moninaisissa rooleissa muun muassa tullikamarina ja raastuvanoikeutena. Mannerheiminaukion reunalla sijaitsevan nykyisen empiretyylisen raatihuoneen piirustukset viimeisteli Carl Ludvig Engel raatimies Donnerin suunnitelmien pohjalta.
Raatihuoneella toimi aikoinaan myös kaupunginvankila, paikallisesti tunnettu nimellä ”kistu”. Sinne voitiin määrätä pitkiinkin vankeusrangaistuksiin kadulla mellastamisesta, kiroilusta tai jopa kirkossa häiriön aiheuttamisesta. Koska raatihuone oli sijoitettu parhaalle paikalle eli torin laidalle, vankina olleet saivat päivisin tarkastella luukusta torielämää.
Raatihuone toimi kauan myös porvariston juhlapaikkana, missä nautittiin teatterista, kuunneltiin konsertteja ja järjestettiin naamiaisia. Kuitenkin ajan mittaan juhlatarpeiden kasvaessa ja ilonpidon vaatiessa omat tilansa syntyi nykyinen ravintolaverkosto, seurahuonelaitos.
Nykytoiminta

Tällä hetkellä Raatihuone toimii Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin toimistona ja harjoitustiloina. Toiminnot siirtyvät vuonna 2024 laajennus- ja korjaustöiden valmistuttua Musiikkikeskus Snellmaniin. Raatihuoneelle on suunnitteilla tilojen peruskorjaus ja uusien toimintojen käyttöönotto. Ennen muuttoa Keski-Pohjanmaan Kamariorkesteri on toiminut Raatihuoneen tiloissa 35 vuotta.
Macroperipatus insularis insularis

| Macroperipatus insularis insularis> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni:  Aitotumaiset Eucarya
Kunta:  Eläinkunta Animalia
Pääjakso:  Käsnäjalkaiset Onychophora
Heimo:  Peripatidae
Suku:  Macroperipatus
Laji:  insularis
Alalaji:  insularis
Kolmiosainen nimi
 Macroperipatus insularis insularis  Clark, 1937 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Macroperipatus insularis insularis on Macroperipatus-sukuun ja Peripatidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Clark vuonna 1937. Se on lajin Macroperipatus insularis alalaji.
Levinneisyysalue

Karibia
Kirjallisuutta

Peck, Stewart B.: ​A review of the New World Onychophora with the description of a new cavernicolous genus and species from Jamaica.  Psyche, vol. 82, no. 3-4, 1975.
Knucklebone Oscar

Knucklebone Oscar Art goes Kapakka -tapahtumassa vuonna 2010.
Knucklebone Oscar (oikealta nimeltään Oskari Martimo) on suomalainen kitaristi-laulaja, joka aloitti musiikillisen toimintansa vuonna 1993. Hänen yhtyeensä nimi oli tuolloin Knucklebone Oscar and His Hitmen. Oscarin musiikki edustaa rock and rollia ja rhythm and bluesia. Kolmen ensimmäisen levyn ajan yhtyeen tyyli painottui nimenomaan bluesiin, kun taas myöhemmin mukaan on tullut enemmän rock- ja garage rock -vaikutteita. Oscar on luonnehtinut villiä tyyliään muun muassa "psykobluesiksi" sekä "ADHD-bluesiksi aimo annoksella garage rockia ja punk-energiaa".
Knucklebone Oscar on tullut tunnetuksi erityisesti vallattomasta esiintymisestä konserteissaan. Tyypillisesti Martimo ei malta pysyä paikallaan soittaessa. Yleensä hän siirtyy jossain vaiheessa katsomoon – milloin omin jaloin, milloin taas komppikitaristin olkapäillä istuen. Yhtye tapaa pidellä pahoin soittimaan. Niitä hakataan joko tosiaan vasten tai kirveellä – joskus käytössä on ollut myös viidakkoveitsi, sapeli tai käsisaha.
Knucklebone Oscarin vuonna 2007 julkaistulla albumilla Back From the Jungle yhtyeen tyyli muuttui yhä suoraviivaisemmaksi rockiksi. Levyn julkaisi Bluelight Records.
Vuonna 2007 Knucklebone Oscar teki yli kuusikymmentä keikkaa Suomessa, Saksassa, Venäjällä ja Baltiassa. Loppuvuonna 2007 yhtye lähti 14 keikkaa käsittävälle, pääosin Saksaan keskittyvälle Euroopan-kiertueelle. Tämän jälkeenkin yhtye on keikkaillut ahkerasti Euroopassa, lähinnä Saksassa ja Benelux-maissa.
Knucklebone Oscar esiintyi vuonna 2013 dokumenttia ja fiktiota yhdistelevässä elokuvassa "Knucklebonehead".
Knucklebone Oscar osallistui Suomen euroviisukarsintana toimivaan vuoden 2017 Uuden Musiikin Kilpailuun yhdessä The Shangri-La Rubiesin kanssa kappaleella "Caveman".
Nykyään Knucklebone Oscar keikkailee Knucklebone Bluesband -kokoonpanon kanssa".
Julkaisut

This is Knucklebone Oscar And His Hitmen! (1996)
Songs From My Heart (2001)
Money! (2001) (EP)
It's A Psychoblues Freakshow (Kap-Kan Records 2006)
Back From The Jungle (Blue Light Records 2007)
King of Helsinki (Stupido 2016)
Judge Meets the King (Weird Records, Stupido 2018) (EP)
Believe It or Not (Stupido 2022)
Unckle Knuckle (Stupido 2024)
Soittajat

Knucklebone Oscarin yhtyeessä ovat aikojen saatossa viihtyneet monet muistakin yhteyksistä tunnetut rock- ja blues-muusikot. Miehistönvaihdoksista huolimatta varsinaiseen yhtyeen nimen muuttamiseen on syytä ollut kuitenkin vasta kahdesti. Alkuperäinen His Hitmen jäi jossain vaiheessa kokonaan pois, ja välillä musisointia harjoitettiin myös nimellä Circus Knucklebone – tuolloin Oscarin lisäksi yhtyeessä lauloi myös Sami "Räime" Roine, joka tunnetaan myös Stringbeans-kokoonpanostaan.
Soittajat > Knucklebone Oscar & his Hitmen (mark I)

Knucklebone Oscar - kitara ja laulu
"Telamiina Jaska" - kitara
"Raskas Konekivääri Riski"/"A-Rapa" Antti Mykrä - basso
"Snake Eyes" Shaxel/S. Isaksson - rummut
Soittajat > Knucklebone Oscar & his Hitmen (mark II)

Knucklebone Oscar - kitara ja laulu
"Telamiina Jaska" - kitara
Sami "Kanttori" Nieminen - kosketinsoittimet (1998–)
Petri (Pete) Loikala - basso (1998–)
Juha Litmanen - rummut (1998–)
Soittajat > Circus Knucklebone #1 (2003-2006)

Knucklebone Oscar - laulu/kitara
Sami "Räime" Roine - kitara/laulu
Lasse "Porn Larsson" Joutsenkunnas - basso (2003–5/2005)
Janne "Baron Von Glueneck" Valppu - basso (5/2005–)
Elias "Slim" Salminen - rummut
Soittajat > Circus Knucklebone #2 (2007)

Knucklebone Oscar - kitara ja laulu
Toni "Moron" Liimatta - kitara
Janne "Baron Von Glueneck" Valppu - basso
Niko "Lihamestari" Votkin - rummut
Soittajat > Knucklebone Oscar (2008–2009)

Knucklebone Oscar - kitara ja laulu
Tommi "Holkki" Ollikainen - kitara
Janne "Baron Von Glueneck" Valppu - basso
Niko "Lihamestari" Votkin - rummut
Soittajat > Knucklebone Oscar 2010

Knucklebone Oscar - kitara ja laulu
Janne "Baron Von Glueneck" Valppu - basso
Jarkko "Big Mac" Viinamäki - kitara
Niko "Lihamestari" Votkin - rummut
Soittajat > Muita soittajia

Joni Leino - rummut
Junnu "Steamhead Boy" Alajuuma - kitara
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhtyeen MySpace-sivut