stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saint Lucia
Talous

Matkailu on Saint Lucian merkittävin talouden haara. Se vastaa noin 65 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja se on tärkein ulkomaisen valuutan lähde. Valtion talous on kuitenkin varsin riippuvainen ulkoisista tekijöistä: matkailun mielenkiinnosta, luonnonkatastrofien vaikutuksesta ja tuontiöljyn saatavuudesta. Saint Lucian talous on kasvanut hitaasti maailmanlaajuisen taantuman jälkeen. Monet lentoyhtiöt vähensivät vuonna 2012 lentojaan Saint Luciaan, ja samana vuonna valtion otti viimeisenä Karibian maana käyttöön arvonlisäveron. Vuonna 2018 Saint Lucian talouskasvu oli 0,6 prosenttia. Edellisenä vuonna se oli peräti 3,7 prosenttia, mutta monien julkisten rakennushankkeiden viivästyminen hidasti kehitystä.
Banaani on maatalouden tärkein tuote. Sokeriruoko oli pitkään maatalouden keskeisin tuote, mutta sen viljely loppui vuonna 1964. Yhdysvaltain tuoella Saint Lucialla on kehitetty valmisteteollisuutta, ja Vieux Fortin lähellä on teollisuuden vapaakauppavyöhyke. Siellä valmistetaan vientiin elektroniikkaa ja leluja. Saarella valmistetaan myös pahvia, vaatteita, rommia, tupakkaa, kookostuotteita, betoniharkkoja ja kaljaa.
Saint Lucian tärkeimmät kauppakumppanit ovat Yhdysvallat, Britannia, Trinidad ja Tobago, Dominica ja Barbados. Saint Lucian rahayksikkö on Itä-Karibian dollari (EC$), jota käytetään Itä-Karibian rahaliiton jäsenmaissa.
Talous > Liikenne

Saaren päälentoasema on Hewanorran kansainvälinen lentoasema Vieux-Fortissa saaren eteläkärjessä. Maan sisäisiä ja alueellisia lentoja varten on myös pienempi George F. L. Charlesin lentoasema Castriessa. Castriesistä ja Vieux-Fortista operoivat myös kansainväliset risteilyalukset.
Väestö

Saint Lucian tilastokeskuksen mukaan valtiossa oli vuoden 2018 puolivälissä arviolta 178 696 asukasta. Vuotuinen väestönkasvu saarella on alle prosentin luokkaa. Saaren väestö on 1900-luvun lopun jälkeen ikääntynyt. Sekä hedelmällisyysluku että kuolleisuus ovat laskeneet. Vielä vuonna 1990 väestöpyramidin pohja oli selvästi leveä, ja suurin osa väestöstä oli alle 30-vuotiaita. Alle 25-vuotiaiden osuus oli vuoden 2015 väestöpyramidissä selvästi pienempi.
Suurin osa Saint Lucian väestöstä on afrikkalaisperäisiä. Englanti on virallinen kieli, mutta saarella puhutaan myös paljolti ranskaan pohjautuvaa kreolikieltä patois’ta. Sitä puhutaan erityisesti maaseudulla. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 62 prosenttia oli katolisia, 10 prosenttia adventisteja, 9 prosenttia helluntailaisia, 2 prosenttia rastafareja ja 2 prosenttia anglikaaneja.
Saint Lucialla on kymmenen vuotta kestävä kouluvelvollisuus, joka alkaa viiden vuoden iässä. Vuonna 2010 noin 92 prosenttia oppilaista suoritti peruskoulun. Korkeakoulutusta tarjoaa Castriesissa oleva Länsi-Intian yliopiston avoin kampus. Lisäksi saarella on muun muassa teknillinen college ja opettajankoulutuslaitos.
Kulttuuri

Tunnetuin Saint Lucialla syntynyt ja kasvanut kirjailija on 1992 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut Derek Walcott. Saaren toinen nobelisti on taloustieteilijä Arthur Lewis.
Perinteinen Saint Lucian ruoka sisältää paljon hiilihydraatteja, joita saadaan jamssista, taarosta ja sen sukulaisesta eddoesta, banaaneista ja leipäpuun hedelmistä. Sen kanssa syödään liha- tai kalakastiketta. Itse ruoka ei ole kovin mausteista, mutta sen kanssa tarjotaan aina chilikastiketta.
Valtio pitää yllä yleisradioverkkoa. Sanomalehdet ovat yksityisiä ja ilmestyvät yhdestä kolmeen kertaan viikossa. Kolme televisiokanavaa ovat myös yksityisiä, yksi niistä on katolinen kanava.
Saint Lucia on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1996 lähtien 2–6 urheilijan joukkueella. Kriketti ja purjehdus ovat suosittuja urheilulajeja. Pariisin olympialaisissa 2024 Julien Alfred voitti naisten sadan metrin juoksussa Saint Lucian ensimmäisen olympiakullan ja samalla maan ensimmäisen olympiamitalin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Saint Lucian hallitus (englanniksi)
Väli-Amerikan valtiot
| --- | --- |
Mantereen maat:   Belize  Costa Rica  El Salvador  Guatemala  Honduras  Meksiko  Nicaragua  Panama 
Saarivaltiot:   Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Haiti  Jamaika  Kuuba  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Trinidad ja Tobago 
Itsehallintoalueet:   Anguilla  Aruba  Bonaire  Brittiläiset Neitsytsaaret  Caymansaaret  Curaçao  Guadeloupe  Martinique  Montserrat  Navassa  Puerto Rico  Saba  Saint Barthélemy  Saint-Martin  Sint Eustatius  Sint Maarten  Turks- ja Caicossaaret  Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
Saint Lucian kartta
Piton-vuoret Saint Lucialla
Castriesin kaupunkia. Kuvan keskellä suuri risteilyalus.
Sarr

Sarr on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ismaïla Sarr (s. 1998), senegalilainen jalkapalloilija
Jacques Sarr (1934–2011), senegalilainen roomalaiskatolinen piispa
Malang Sarr (s. 1999), ranskalainen jalkapalloilija
Marian Sarr (s. 1995), saksalainen jalkapalloilija
Mohamed Mbougar Sarr (s. 1990), senegalilainen kirjailija
Momodou Sarr (s. 2000), suomalainen jalkapalloilija
Ouleymata Sarr (s. 1995), ranskalainen jalkapalloilija
Pape Sarr (s. 1977), senegalilainen jalkapalloilija
Théodore-Adrien Sarr (s. 1936), senegalilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kardinaali.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Schlossplatz

Schlossplatzin eteläosa, vasemmalla Berliner Stadtschloss, taustalla Berliinin televisiotorni.
Schlossplatz huhtikuussa 2012 ennen linnan uudelleenrakennusta.
Schlossplatz ja Neptunbrunnen-suihkukaivo vuonna 1905.
Schlossplatz (myös Schloßplatz) on aukio Saksan pääkaupungissa Berliinissä. Se sijaitsee Mitten kaupunginosassa Spreeinselin saarella, Museumsinselin nimellä tunnetun alueen eteläpuolella. Schlossplatz ulottuu koko saaren poikki ja rajoittuu kahdelta sivulta Spreejoen haaroihin. Karl-Liebknecht-Strasse-katu erottaa Schlossplatzin sen pohjoispuolella olevasta Lustgarten-aukiosta ja Berliinin tuomiokirkosta.
Aukio on nimetty sen keskellä sijaitsevan Berliner Stadtschlossin eli Berliinin kaupunkilinnan mukaan. Alkuperäinen linna sijaitsi aukion laidalla vuoteen 1950, jolloin se purettiin. Purkamisen jälkeen aukiota suurennettiin ja se nimettiin vuonna 1951 Marx-Engels-Platziksi. Saksan demokraattisen tasavallan aikana aukio toimi muun muassa suurmielenosoitusten näyttämönä. Vuonna 1976 aukion itäosaan kohosi Palast der Republik eli Tasavallan palatsi, joka purettiin vuosina 2006–2008. Aukion etelälaidalla ovat 1964 valmistunut DDR:n valtioneuvoston talo Staatsratsgebäude sekä vuonna 1901 valmistunut Neuer Marstall.
Saksan jälleenyhdistyminen vuonna 1990 mahdollisti aukion nimeämisen jälleen Schlossplatziksi. Virallisesti aukio sai vanhan nimensä takaisin vuonna 1994. Myös linna rakennettiin 2010-luvulla uudelleen kopiona alkuperäisestä ja sai nimekseen Humboldt Forum.
Schlossplatzilla oli ennen toista maailmansotaa kaksi kuvanveistäjä Reinhold Begasin näkyvää taideteosta: aukion eteläpäässä sijainnut Neptunbrunnen-suihkukaivo, joka on nykyään Berliinin raatihuoneen edustalla, sekä aukion länsireunalla jokirannassa sijainnut keisari Vilhelm I:n muistoksi pystytetty Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal, josta on nykyisin jäljellä vain sokkeli.
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2006

| Women’s U19 World Floorball Championships 2006> WFC 2006 Saxony |
| --- | --- |

Isäntämaa:   Saksa
Kaupungit:  Naunhof & Leipzig
Ajankohta:  6.–12. marraskuuta 2006
Mitalistit:  
–  Kultaa:  Ruotsi
–  Hopeaa:  Suomi
–  Pronssia:  Sveitsi
Pistepörssin voittaja:  Maria Kitaeva
Salibandyn alle 19-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruuskilpailut 2006 olivat järjestyksessä toiset nuorten tyttöjen MM-kilpailut. Ne pelattiin Saksassa Naunhofissa ja Leipzigissa.
Sarjataulukot > Lohkon A sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Ruotsi | 5 | 5 | 0 | 0 | 60 | 5 | 10 |
| 2 |  Tšekki | 5 | 4 | 0 | 1 | 29 | 12 | 8 |
| 3 |  Puola | 5 | 3 | 0 | 2 | 26 | 30 | 6 |
| 4 |  Latvia | 5 | 1 | 1 | 3 | 20 | 24 | 3 |
| 5 |  Venäjä | 5 | 1 | 1 | 3 | 20 | 36 | 3 |
| 6 |  Unkari | 5 | 0 | 0 | 5 | 2 | 50 | 0 |
Sarjataulukot > Lohkon A ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 4 | – | 7 |  Puola | 6.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 17 | – | 0 |  Unkari | 6.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | – | 7 |  Tšekki | 6.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 1 | – | 10 |  Latvia | 7.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 12 | – | 5 |  Venäjä | 7.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 1 | – | 7 |  Ruotsi | 7.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 1 | – | 5 |  Puola | 8.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 13 | – | 2 |  Venäjä | 8.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 1 | – | 2 |  Tšekki | 8.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 1 | – | 13 |  Ruotsi | 9.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 12 | – | 0 |  Unkari | 9.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 4 | – | 4 |  Latvia | 9.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 7 | – | 1 |  Puola | 10.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 0 | – | 6 |  Venäjä | 10.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 10 | – | 1 |  Latvia | 10.11.2006 |  |
Sarjataulukot > Lohkon B sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Suomi | 4 | 4 | 0 | 0 | 41 | 2 | 8 |
| 2 |  Sveitsi | 4 | 3 | 0 | 1 | 27 | 5 | 6 |
| 3 |  Norja | 4 | 2 | 0 | 2 | 13 | 19 | 4 |
| 4 |  Saksa | 4 | 1 | 0 | 3 | 6 | 18 | 2 |
| 5 |  Slovakia | 4 | 0 | 0 | 4 | 2 | 45 | 0 |
Sarjataulukot > Lohkon B ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 8 | – | 1 |  Norja | 6.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Slovakia | 1 | – | 4 |  Saksa | 6.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 1 | – | 4 |  Suomi | 7.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 8 | – | 1 |  Slovakia | 7.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 1 | – | 5 |  Sveitsi | 8.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 21 | – | 0 |  Slovakia | 8.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 9 | – | 0 |  Norja | 9.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 0 | – | 8 |  Suomi | 9.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 4 | – | 1 |  Saksa | 10.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Slovakia | 0 | – | 12 |  Sveitsi | 10.11.2006 |  |
Sijoitus- ja mitaliottelut

Sijat 9–10
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 7 | – | 3 |  Slovakia | 11.11.2006 |  |
Sijat 7–8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 2 | – | 4 |  Latvia | 12.11.2006 |  |
Sijat 5–6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 4 | – | 3 |  Norja | 12.11.2006 |  |
Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 15 | – | 2 |  Sveitsi | 11.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 4 | – | 3 |  Tšekki | 11.11.2006 |  |
Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | – | 4 |  Sveitsi | 12.11.2006 |  |
Loppuottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 3 | – | 7 |  Ruotsi | 12.11.2006 |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Välieräpari A1-B2 | Välieräpari A1-B2 |  |  |  |  |
|  Ruotsi | 15 |  |  |  |  |
|  Sveitsi | 2 |  |  |  |  |

|  |  |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
|  |  |  |  |  Suomi | 3 |
|  |  |  |  |  Ruotsi | 7 |

| Välieräpari B1-A2 | Välieräpari B1-A2 |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  Suomi | 4 |  |  |  Tšekki | 3 |
|  Tšekki | 3 |  |  |  Sveitsi | 4 |
Lopputulokset

Ruotsi
Suomi
Sveitsi
Tšekki
Puola
Norja
Latvia
Saksa
Venäjä
Slovakia
Unkari
Tähdistö

maalivahti    Jana Christianová
puolustajat    Christelle Niva  Jenni Tuominen
keskushyökkääjä    Johanna Dahlin
laitahyökkääjät    Maria Kitaeva  Victoria Wickström
Aiheesta muualla

Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla (englanniksi)
Planet Floorball - Women U19 World Floorball Championships 2006 (englanniksi) (Arkistoitu)
Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut
| --- | --- |
Miehet: 1996 • 1998 • 2000 • 2002 • 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Naiset: 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Pojat U-19: 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2021 • 2023
Tytöt U-19: 2004 • 2006 • 2008 • 2010 • 2012 • 2014 • 2016 • 2018 • 2020 • 2022 • 2024
Tokugawa-shōgunaatti

Tokugawa klaanin mon-vaakuna
Tokugawa-shōgunaatti (jap. 徳川幕府, Tokugawa bakufu) oli Tokugawa Ieyasun aloittama dynastia, joka piti Japanin shōgunin virkaa ja todellista valtaa hallussaan vuosina 1603–1868, mitä kutsutaan Edo-kaudeksi tai Tokugawa-kaudeksi. Tokugawa-shōgunaatti hallitsi Edosta (nykyisin Tokio) käsin Japania Meiji-restauraatioon.
Toisin kuin aikaisemmat shōgunaatit, Tokugawa-kausi perustui Toyotomi Hideyoshin luomaan tiukkaan luokkahierarkiaan. Samuraiden soturikasti oli ylinnä, maanviljelijöiden, käsityöläisten ja kauppiaiden seuratessa perästä. Ironisesti kastijärjestelmän tiukkuuden oli määrä pitkällä aikavälillä murentaa pohja luokkakäsityksiltä. Talonpoikien verotus asetettiin kiinteäksi summaksi, joka ei ottanut huomioon inflaatiota tai muita rahanarvon muutoksia. Tästä syystä samurai-maanomistajien keräämät verotulot pienenivät ajan myötä. Tämä johti usein selkkauksiin ylhäisten, mutta köyhien samuraiden ja hyvinvoivien talonpoikien kesken.
1800-luvun loppupuolella Boshin-sodan jälkeen useiden voimakkaiden daimioiden liittouma muodollisen keisarin kanssa onnistui syöksemään shōgunaatin vallasta kulminoituen Meiji-restauraatioon. Tokugawa-shōgunaatti tuli tiensä päähän vuonna 1867, kun 15. Tokugawa-shōgun Tokugawa Yoshinobu erosi tehtävästään, ja keisarillinen laki (daisei hōkan) palautettiin.
Tyypillisenä piirteenä Tokugawa-kaudelle oli sisäänpäin sulkeutuminen: Japani suljettiin ulkopuoliselta maailmalta ja japanilainen klassinen taide ja kulttuuri nousivat kukoistukseensa.
Tokugawa-shōgunit

|  | Shōgun | Eli | Vallassa |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tokugawa Ieyasu | 1542 – 1616 | 1603 – 1605 |  |
| 2. | Tokugawa Hidetada | 1579 – 1632 | 1605 – 1623 |  |
| 3. | Tokugawa Iemitsu | 1604 – 1651 | 1623 – 1651 |  |
| 4. | Tokugawa Ietsuna | 1641 – 1680 | 1651 – 1680 |  |
| 5. | Tokugawa Tsunayoshi | 1646 – 1709 | 1680 – 1709 |  |
| 6. | Tokugawa Ienobu | 1662 – 1712 | 1709 – 1712 |  |
| 7. | Tokugawa Ietsugu | 1709 – 1716 | 1713 – 1716 |  |
| 8. | Tokugawa Yoshimune | 1684 – 1751 | 1716 – 1745 |  |
| 9. | Tokugawa Ieshige | 1711 – 1761 | 1745 – 1760 |  |
| 10. | Tokugawa Ieharu | 1737 – 1786 | 1760 – 1786 |  |
| 11. | Tokugawa Ienari | 1773 – 1841 | 1787 – 1837 |  |
| 12. | Tokugawa Ieyoshi | 1793 – 1853 | 1837 – 1853 |  |
| 13. | Tokugawa Iesada | 1824 – 1858 | 1853 – 1858 |  |
| 14. | Tokugawa Iemochi | 1846 – 1866 | 1858 – 1866 |  |
| 15. | Tokugawa Yoshinobu | 1837 – 1913 | 1866 – 1867 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tokugawa-shōgunaatti Wikimedia Commonsissa
Schmalkalden-Meiningen

Schmalkalden-Meiningenin piirikunta (saks. Landkreis Schmalkalden-Meiningen) on piirikunta Saksan Thüringenin osavaltion lounaisosassa Frankenissa. Piirikunnan pinta-ala on 1 251,2 neliökilometriä ja väkiluku 125 646 asukasta. Pääkaupunki ja samalla suurin kaupunki on Meiningen.
Paikallishallinnollisesti piirikunta kuuluu Lounais-Thüringenin suunnittelualueeseen.

Thüringenin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Altenburger Land
Eichsfeld
Eisenach
Erfurt
Gera
Gotha
Greiz
Hildburghausen
Ilm-Kreis
Jena
Kyffhäuserkreis
Nordhausen
Saale-Holzland-Kreis
Saale-Orla-Kreis
Saalfeld-Rudolstadt
Schmalkalden-Meiningen
Sömmerda
Sonneberg
Suhl
Unstrut-Hainich-Kreis
Wartburgkreis
Weimar
Weimarer Land
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Landkreis Schmalkalden-Meiningen
Tamanrasset

| Tamanrasset تمنراست ⵜⴰⵎⴰⵏⵖⴰⵙⴻⵜ |
| --- | --- |
 Kaupunki Adrianevuorelta nähtynä.
 Tamanrasset
 Koordinaatit: 22°47′6″N, 5°31′22″E 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Tamanrasset
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kaupunki
Korkeus:  n. 1 300 m
Väkiluku (1998)  (väestönlaskenta):  54 469
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tamanrasset (myös Tamanghasset, Tamenghest) (arab. تمنراست‎, tifinagh ⵜⴰⵎⴰⵏⵖⴰⵙⴻⵜ) on keitaan ympärille muodostunut kaupunki Ahaggar-ylänköalueella Tamanrassetin maakunnassa eteläisessä Algeriassa. Kaupunki on Tamanrassetin maakunnan pääkaupunki. Asukkaita kaupungissa on 54 469 (1998).
Nykyisen Tamanrassetin alueen ensimmäiset asukkaat olivat tuaregeja. Vielä 1900-luvun alussa paikkakunta käsitti ainoastaan rykelmän palmumajoja. Tamanrasset alkoi kasvaa nopeasti 1920-luvulta lähtien, kun Ranskan siirtomaahallinto asettui sinne. Kun Algeria vuonna 1962 itsenäistyi, tuli Tamanrassetista samannimisen maakunnan pääkaupunki. Kaupunki vaurastui 1980-luvulla, kun Algerian Saharaan suuntautunut matkailu alkoi kasvaa vauhdilla. Vuosina 1991–2002 maassa käydyn sisällissodan seurauksena Tamanrassetin tulonlähde näivettyi.
Historia

Alueen ensimmäiset asukkaat olivat tuaregeja, jotka kutsuivat aluetta nimellä Tamenghest. Ranskalainen tutkimusmatkailija ja askeetti Charles de Foucauld saapui nykyisen Tamanrassetin alueelle vuonna 1905, jolloin paikalla oli ainoastaan rykelmä zeriba-nimisiä rakennuksia eli palmumajoja. Charles de Foucauld rakensi kaupunkiin erakkoluolan. Luolassa hän laati tuaregikielen sanaston ja kieliopin.
Ranskan siirtomaahallinto asettui paikkakunnalle sen strategisen sijainnin vuoksi 1920-luvulla, minkä jälkeen Tamanrasset alkoi kasvaa vauhdilla. Tulvat ja myrskyt tuhosivat kaupunkia vuonna 1922. Kaupunkiin rakennettiin vuonna 1927 Fort Laperrine -niminen linnoitus, joka sai nimensä lento-onnettomuudessa surmansa saaneen kenraali Laperrinen mukaan. Tamanrassetista tuli 1950-luvulla préfecture. Kaupunki tunnettiin myös nimellä Fort Laperrine, kun Algeria oli Ranskan vallan alaisuudessa. Algeria itsenäistyi vuonna 1962, ja Tamanrassetista tehtiin Tamanrassetin maakunnan (wilaya) pääkaupunki. Toisen lähteen mukaan Tamanrassetista tuli maakunnan pääkaupunki vuonna 1974.
Kaupunki oli aikaisemmin sotilaallinen etuvartioasema, joka vartioi Saharan halki kulkevia kauppareittejä. Vuonna 1980 pohjois-eteläsuuntainen asfaltoitu Trans-Sahara-valtatie saavutti Tamanrassetin, josta tuli tärkeä väliasema tien varrelle. Algerian Saharaan suuntautunut matkailu kasvoi räjähdysmäisesti 1980-luvulla, minkä ansiosta Tamanrassetiin tuli taloudellista vaurautta. Kaupunki oli 1990-luvulle tullessa tullut suuresti riippuvaiseksi matkailijoista, mutta vuosina 1991–2002 maassa käydyn sisällissodan seurauksena Tamanrassetin tulonlähde näivettyi. Uusi isku Tamanrassetille oli helmikuussa 2003 tapahtunut 30 hengen ulkomaalaisen matkailijaryhmän kidnappaus aavikkoalueella lähellä kaupunkia. Matkailijaryhmää pidettiin panttivankina elokuuhun saakka ja vankeusaikana yksi matkailija kuoli.
Maaliskuun alussa vuonna 2003 sattuneessa lento-onnettomuudessa Tamanrassetista kohti Algeria matkalla ollut Air Algérien matkustajalentokone syöksyi teknisen vian vuoksi maahan pian nousunsa jälkeen. Onnettomuudessa sai surmansa 102 ihmistä, ainoastaan yksi ihminen selvisi hengissä.
Vuonna 2010 Algeria yhdessä Mauritanian, Malin ja Nigerin kanssa perusti yhteisen komentokeskuksen, jonka pyrkimyksenä on koordinoida terroristijärjestö al-Qaidan kasvavan uhkan torjuntaa alueella. Komentokeskuksen pääpaikaksi valittiin Tamanrasset. Vuoden 2007 jälkipuoliskolla Tamanrassetin seudun turvallisuustilanne oli parantunut huomattavasti. Myös matkailijoiden määrä oli kasvussa.
Dakar-rallin reitti on kulkenut Tamanrassetin kautta vuosina 1979, 1984–1988 ja 1993.
Maantiede > Sijainti

Tamanrassetin maakuntaan (wilaya) kuuluva Tamanrassetin kaupunki sijaitsee Algerian eteläosassa, Saharan autiomaassa vuoristoisella ja aridilla eli kuivalla Ahaggarin ylängöllä, jonka keskikorkeus on 900 metriä merenpinnasta. Muutaman kilometrin päässä kaupungista kaakkoon sijaitsee maisemaa hallitseva Adrianevuori. Kaupungin pääkadun eteläpuolella on kuivunut Oued Tamanrassetin jokiuoma (oued). Algerian pääkaupunki Alger sijaitsee Tamanrassetista 1 600 kilometriä pohjoiseen.
Kaupunki on 1 320 metrin tai toisen lähteen mukaan 1 378 metrin korkeudessa merenpinnasta.
Maantiede > Ilmasto

Tamanrassetin lämpötilat pysyvät ympäri vuoden suhteellisen maltillisena, sillä kaupunki sijaitsee yli 1 300 metrin korkeudessa ja siellä on alhainen kosteusprosentti, 20 %. Keskikesälläkin lämpötilat nousevat erittäin harvoin yli 35 asteeseen. Tamanrassetin Jules Carden mittausasemalla on kuitenkin mitattu varjossa maailman korkeimpia lämpötiloja, kuten yli 38° C. Kylmin kuukausi Tamanrassetissa on tammikuu ja kuumin puolestaan kesäkuu. Kaupungissa sataa äärimmäisen vähän, joten Tamanrasset on joutunut turvautumaan Ahaggarvuorilta alas valuvaan veteen.
Väestö

Kaupungin väestö koostuu enimmäkseen tuaregeista ja berbereistä. Tamanrassetin väestöstä suuri osa on tullut kaupunkiin pakolaisina kuivuuden vuoksi muilta Saharan alueilta ja pienemmistä yhteisöistä. Tamanrassetin tunnettuihin asukkaisiin lukeutuu 1900-luvun alussa alueella vaikuttanut ranskalainen tutkimusmatkailija Charles de Foucauld.
Nigeriläisestä Agadezin kaupungista alkaa kaksi merkittävää laittomien siirtolaisten reittiä. Toinen reitti kulkee Tamanrassetin kautta ja toinen puolestaan kulkee Libyaan. Tamanrassetista siirtolaiset jatkavat Algerian pohjoisosan kaupunkeihin tai Marokon puolelle Pohjois-Algeriasta.
| Tamanrassetin väkiluvun kehitys vuoden 1977 väestönlaskennasta  vuoden 1998 väestönlaskentaan sekä vuoden 2010 arvio:> Vuosi | Tamanrassetin väkiluvun kehitys vuoden 1977 väestönlaskennasta  vuoden 1998 väestönlaskentaan sekä vuoden 2010 arvio:> Väkiluku | Tamanrassetin väkiluvun kehitys vuoden 1977 väestönlaskennasta  vuoden 1998 väestönlaskentaan sekä vuoden 2010 arvio:> Lähde |
| --- | --- | --- |
| 1977 | 12 402 |  |
| 1987 | 33 099 |  |
| 1998 | 54 469 |  |
| 2010 (arvio) | 85 903 |  |