Joseph F. Smith

| Joseph F>  Smith |
| --- | --- |
 Vuonna 1905
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. marraskuuta 1838 Far West, Missouri, Yhdysvallat
Kuollut: 19. marraskuuta 1918 (ikä 80) Salt Lake City, Utah, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Arvonimi: Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentti
Lapset:  43
Muut tiedot
Järjestö:  Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko
Edeltäjä:  Lorenzo Snow
Seuraaja:  Heber J. Grant
 Nimikirjoitus
  [ Muokkaa Wikidatassa ]   
Joseph F. Smith, Sacred Grove, 1905
Joseph Fielding Smith, Sr. (13. marraskuuta 1838 – 19. marraskuuta 1918) oli Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon kuudes presidentti, profeetta ja ilmestyksensaaja. Hänestä käytetään yleensä nimeä Joseph F. Smith erotukseksi hänen samannimisestä pojastaan Joseph Fielding Smithistä, joka toimi kirkon kymmenentenä presidenttinä vuosina 1970–1972. Joseph F. Smithin isä oli profeetta Joseph Smithin veli Hyrum Smith. Hän oli viimeinen kirkon profeetoista, joka oli tuntenut kirkon perustajan henkilökohtaisesti.
Smithin isä oli siis kirkon patriarkka Hyrum Smith ja hänen äitinsä Hyrumin toinen vaimo Mary Fielding. Hyrum solmi avioliiton Isosta-Britanniasta muuttaneen Maryn kanssa hänen ensimmäisen vaimonsa Jerusha Barden Smithin kuoltua. Mary Fielding Smith kasvatti oman kahden lapsensa lisäksi ensimmäisessä avioliitossa syntyneet lapset
Smith syntyi myöhempien aikojen pyhien tuolloisessa keskuspaikassa Far Westissä, Missourissa 13. marraskuuta 1838. Hänen isänsä Hyrum oli vangittu vain muutaman päivä ennen Josephin syntymää, pojan syntyessä hän istui Libertyn vankilassa. Poika sai nimen setänsä Joseph Smithin ja enonsa Joseph Fieldingin mukaan. Joseph Fielding oli vain muutaman viikon ikäinen, kun hänen äitinsä kantoi hänet Missourista Illinoisiin, jossa yhteisön jäsenet toivoivat saavansa olla turvassa. Perhe asettui ensin Quincyyn ja sitten Nauvoohon, jonne kirkko halusi rakentaa uuden keskuspaikkansa. Viisivuotiaana Joseph Fielding sai kuulla, että hänen isänsä ja setänsä olivat saaneet surmansa väkivaltaisen kansanjoukon surmaamina Carthagen vankilassa 27. kesäkuuta 1844. Joseph Fielding Smith kertoi myöhemmin aikuisena, että hän muisti tuon kauhujen yön, jolloin sanoma hänen isänsä kuolemasta saapui Nauvoohon.
Smithien perhe viipyi Nauvoossa aina syyskuuhun 1844, jolloin perheen äiti otti lapset ja pakeni Mississippi-virran yli asettuen joen länsirannalle. Äiti Mary Fielding Smith sai vaihdetuksi vähän omaisuutensa vankkureihin ja härkävaljakkoon, jotta perhe pääsi jatkamaan matkaansa länteen. Seitsemänvuotias Joseph Fielding ajoi härkävaljakkoa suurimman osan matkasta Iowan halki Winter Quartersiin, Nebraskaan. Perhe asui Winter Quartersissa aina kevääseen 1848, jolloin Joseph ajoi perheensä härkävaljakolla preerioiden ja autiomaiden halki Utahiin.
Joseph Fielding Smithin äiti Mary Fielding Smith kuoli Utahissa vuonna 1852, ilmeisesti keuhkokuumeeseen, jättäen 13-vuotiaan Joseph Fieldingin orvoksi. Hän sai kuitenkin tukea profeetta Brigham Youngilta samoin kuin isänsä sukulaisilta. Joseph Fielding tunsi kuitenkin olevansa vastuussa nuoremmista sisaruksistaan. Niinpä hän lopetti koulunkäynnin vuonna 1854 ja meni työhön.
15-vuotiaana Smith kutsuttiin lähetystyöhön tuolloin Sandwich-saarina tunnetuille Havaijin saarille. Matkallaan rannikolle hän teki työtä päretehtaassa rahoittaakseen matkansa. Saarilla viettämänsä neljän vuoden aikana Smith opetteli asukkaiden kielen ja saavutti melkoisen menestyksen saarnoillaan ja opetuksillaankenen mukaan?. Palattuaan takaisin Utahiin Smith huomasi tilanteen kiristyneen Utahin mormonien ja Yhdysvaltain hallituksen välillä. Smith liittyi paikallisiin asevoimiin ja partioi useita kuukausia Kalliovuorten itäisillä rinteillä. Hän toimi myös sotilaspastorina.
Vuonna 1860 tuolloin 22-vuotias Smith kutsuttiin lähetystyöhön Britteinsaarille. Hän rahoitti matkansa ajamalla muulikaravaania yhdessä serkkunsa Samuel H. B. Smithin kanssa. Smith palveli Britteinsaarilla kolme vuotta, palaten 1863. Pian tämän jälkeen hän matkusti uudestaan Havaijin saarille yhdessä kirkon tulevan presidentin Lorenzo Snown kanssa.
Palattuaan kotiinsa Smith työskenteli kirkon historioitsijan toimistossa useiden vuosien ajan. Hän aktivoitui myös politiikassa, edustaen tuolloisen Utahin territorion asukkaita sekä edustajainhuoneessa että senaatissa. Hän oli myös Salt Lake Cityn kaupunginvaltuuston jäsen. Smith johti puhetta tulevan Utahin osavaltion perustuslakia säätävässä kokouksessa 1882.
Muiden tuon ajan huomattavien MAP-kirkon jäsenten tavoin Smith noudatti moniavioisuuden periaatetta. 1859 hän meni naimisiin 16-vuotiaan serkkunsa Leviran kanssa. Leviran suostumuksella hän otti toiseksi vaimokseen Julina Lambsonin 1866. Myöhemmin Smith meni naimisiin Edna Lambsonin kanssa vuonna 1866, Sarah Ellen Richardsin kanssa 1868, Alice Ann Kimballin kanssa 1883 ja Mary Taylor Schwartzin kanssa 1884. Hänellä oli kaiken kaikkiaan 43 lasta. Välttääkseen vankeuden kaksinnaimisen takia Smith palveli vielä kerran lähetystyössä Havaijilla vuosina 1884–1887.