stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Profeetta (elokuva)

| Profeetta> Un prophète |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jacques Audiard
Käsikirjoittaja:   Jacques Audiard  Thomas Bidegain  Abdel Raouf Dafri  Nicolas Peufaillit 
Tuottaja:   Martine Cassinelli  Antonin Dedet 
Säveltäjä:  Alexandre Desplat
Kuvaaja:  Stéphane Fontaine
Leikkaaja:  Juliette Welfling
Pukusuunnittelija:  Virginie Montel
Pääosat:   Tahar Rahim  Niels Arestrup  Adel Bencherif 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   Celluloid Dreams (International)  UGC Distribution (France) 
Levittäjä:  UGC
Ensi-ilta:  16. toukokuuta 2009 (Cannesin filmifestivaali) 19. maaliskuuta 2010 (Suomi)
Kesto:  150 minuuttia
Alkuperäiskieli:   ranska  korsika  arabia 
Budjetti:  12 000 000 euroa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Profeetta (Un prophète) on Jacques Audiardin ohjaama ranskalainen draamaelokuva vuodelta 2009. Siinä vankilatuomiota kärsivä pikkurikollinen oppii vankilan tapoja, kun hän tasapainoilee muslimivankien ja korsikalaisten asukkien välissä. Puhdastyylisen rikoselokuvan tarinaan maagista realismia tuo neuvoja antava haamu. Suomen ensi-iltaan elokuva tuli maaliskuussa 2010.
Vankilan systeemissä päämäärättömistä syrjäytyneistä tulee ruumiita tai paatuneita rikollisia, mutta rikostarina on samalla myös selviytymistarina.. Elokuvan nimi voi viitata päähenkilöön Malikiin paitsi muslimina, myös uuden ajan airuena. Rikollisesta tulee vallankäyttäjä, ja hän voisi käsikirjoittaja-ohjaajan mukaan olla yhtä hyvin poliitikko.
Juoni

Malik El Djebena on luku- ja kirjoitustaidoton arabi. Hän joutuu kuudeksi vuodeksi Ranskaan vankilaan. Malik ei tunne vankilasta entuudestaan ketään ja päätyy korsikalaisen jengijohtajan juoksupojaksi ensimmäisenä tehtävänään tappaa oikeudenkäyntiä odottava arabivanki. Tehtävän onnistumisen ansiosta Malekista tulee jengin johtajan suojelija, mutta samalla hänelle alkaa ilmestyä surmatun arabin ”haamu”.
Arviot

Nyt-liitteen kriitikot valitsivat elokuvan vuoden 2009 kymmenen parhaan filmin joukkoon. Viisi kriitikkoa antoi Tv-Nytissä elokuvalle tähtiä keskiarvolla 4,2. Tv-Maailman kriitikko Kalle Kinnunen antoi sille vuonna 2014 täydet viisi tähteä..
Vuonna 2016 Profeetta äänestettiin BBC:n kyselyssä vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tahar Rahim  | … |  Malik El Djebena    |
|  Niels Arestrup  | … |  César Luciani    |
|  Adel Bencherif  | … |  Ryad    |
|  Hichem Yacoubi  | … |  Reyeb    |
|  Reda Kateb  | … |  Jordi    |
|  Jean-Philippe Ricci  | … |  Vettori   |
|  Pierre Leccia  | … |  Sampierro    |
|  Gilles Cohen  | … |  Prof    |
|  Antoine Basler  | … |  Pilicci    |
|  Leïla Bekhti  | … |  Djamila    |
|  Foued Nassah  | … |  Antaro    |
|  Jean-Emmanuel Pagni  | … |  Santi    |
|  Frédéric Graziani  | … |  Chef de détention    |
|  Cindy Danel  | … |  Sophie    |
|  Slimane Dazi  | … |  Brahim Lattrache    |
|  Farid Elouardi  | … |  arabi    |
Aiheesta muualla

Aleksi Salonen: Profeetta  18.3.2010. Filmgoer.fi. Arkistoitu 8.5.2014. Viitattu 7.5.2014.
Moilanen, Harri-Ilmari: ”Vallanvaihdos pääkonttorissa, juoksupojasta gangsterikuningas”, essee elokuvasta. Filmihullu 2/2015.
Kungfutse

| Kungfutse> 孔子 |
| --- | --- |
 Ming-dynastian aikaisen taiteilijan Qiu Yingin (noin 1494–1552) muotokuva Kungfutsesta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 551 eaa.
Kuollut: 479 eaa.
Koulutus ja ura
Koulukunta:  kungfutselaisuus
Vaikutusalueet:  etiikka, yhteiskuntafilosofia, kasvatusfilosofia
Tunnetut työt:  Mestari Kongin keskustelut
Oppilaat:  -
Kungfutse (551 eaa. – 479 eaa.) oli kiinalainen opettaja, poliitikko ja filosofi, jonka opetuksiin kungfutselaisuus pohjautuu. Perimätiedon mukaan Kungfutse eteni poliittisella virkaurallaan pääministeriksi asti. Kungfutse on yksi kiinalaisen filosofian kultakauden eli sadan koulukunnan aikakauden filosofeista.
Kungfutse oli tyytymätön oman aikansa moraaliin ja yritti elvyttää entisaikojen arvomaailman. Hän oli omana aikanaan merkittävä opettaja, mutta hänen opetuksensa saivat vastakaikua Kiinan poliittisissa johtajissa vasta hänen kuoltuaan.
Nimi

Kungfutsen alkuperäinen nimi oli Kǒng Qiū (孔丘). Kiinaksi nimi on Kǒngzǐ (孔子), 'Mestari Kong'. Kiinaksi hänestä käytetään joskus kunnioittavaa nimeä Kǒngfūzǐ (孔夫子, Suuri mestari Kong). Wade-Giles-latinaistamisjärjestelmässä nimi kirjoitetaan K’ung Fu-tzu. Suomalainen kotoutettu asu on Kungfutse.
Elämä

Kungfutsen elämästä ei tiedetä kovin paljoa. Kungfutsen varhaisin säilynyt elämäkerta on Sima Qianin teoksesta Historioitsijan muistiinmerkintöjä, joka kirjoitettiin vuoden 100 eaa. vaiheilla, nelisensataa vuotta Kungfutsen kuoleman jälkeen. Selvästi suuri osa teoksesta on kuitenkin tarua ja kirjallista sepitettä. Suurin osa totena pidetyistä Kungfutsea koskevista tarinoista on peräisin Mestari Kongin keskusteluista, joka on koottu tämän kuoleman jälkeen.
Perimätiedon mukaan Kungfutse syntyi vuonna 551 eaa. köyhään ritariluokan perheeseen. Zouyin kylässä lähellä Qufun kaupunkia Kiinassa silloisen Lu-valtion alueella (nykyisen Shandongin provinssin alueella). Kungfutsen syntymän aikaan Zhou-dynastian keskushallinnon tosiasiallinen valta oli heikentynyt ja maata hallitsivat lääninherrat, jotka johtivat omia valtioitaan. Yksi niistä oli Lu, joka oli pieni ja voimakkaampien valtioiden ympäröimä. Kungfutsella oli ainakin yksi isoveli. Perhe oli luultavasti entisiä aatelisia, jotka olivat menettäneet asemansa. Isä kuoli kun Kungfutse oli nuori. Kungfutse sai opetusta niin sanotuissa kuudessa taidossa eli seremonioissa, musiikissa, kilpavaunujen ajamisessa, jousiammunnassa, kirjoituksessa ja aritmetiikassa. Hän suunnitteli virkamiehen uraa Lu-valtion hallitsijan hovissa.
Kungfutse sai ensimmäiset oppilaansa kolmikymmenvuotiaana. Hän vastusti luokkaeroja koulutuksessa, ja hän oli ensimmäinen kiinalainen opettaja, joka otti muitakin kuin ylimystöön kuuluvia nuoria oppilaikseen. Kungfutsella oli lopulta satoja tai tuhansia oppilaita.
Kungfutse nimitettiin Lu-valtion oikeusministeriksi, mutta hän menetti pian hallitsijan suosion. Hän jätti Lun vuonna 497 eaa. ja lähti kolmeksitoista vuodeksi matkalle, jonka aikana hän kierteli useita Pohjois-Kiinan ruhtinaskuntia. Hän koetti saada niiden poliittisia johtajia kuuntelemaan neuvojaan, mutta tuloksetta. Hän palasi Luhun, luopui poliittisista pyrkimyksistään ja omistautui opettajantyölle. Hän kuoli 479 eaa.
Kungfutsella oli vaimo, tytär ja poika.
Teokset

Kungfutsen kuoltua hänen oppilaansa alkoivat kirjoittaa ylös Kungfutsen heille suullisesti kertomia opetuksia. Oppilaat kiistelivät, siitä mitä mestari oli sanonut ja mikä oli hänen opetuksensa ydin. Ei tiedetä varmuudella miten Kungfutsen opetukset säilyivät ja levisivät hänen kuolemansa jälkeen.
Kungfutsen ja joidenkin myöhempien opettajien opetukset koottiin Kungfutsen kuoleman jälkeen teokseksi nimeltä Lunyu (論語), joka on suomennettu nimellä Mestari Kongin keskustelut. Keskustelujen on väitetty olleen Kungfutsen oppilaiden kokoama, mutta nykytiedon valossa teoksen ovat koonneet Kungfutsen oppilaiden oppilaat kauan mestarin kuoleman jälkeen.
Perimätiedon mukaan Kungfutse toimitti vanhoja kirjoituksia kokoelmiksi, jotka tunnetaan neljänä kirjana ja viitenä klassikkona. Klassikoista Kungfutsen kerrotaan itse koonneen Kevättä ja syksyä -kronikan. Oppilailleen hän suositteli etenkin Laulujen kirjaa, ja hän mainitsee Keskusteluissa myös Historian kirjan.
Opetukset

Kungfutsen opettama moraalijärjestelmä perustui hänen filosofisiin, eettisiin ja uskonnollisiin ajatuksiinsa. Kungfutse oli omasta mielestään vain vanhan perinteen välittäjä, ei uuden luoja. Hän loi todellisuudessa kuitenkin monia sellaisia kiinalaisen ajattelun perusnäkemyksiä, jotka ovat ylläpitäneet kiinalaista kulttuuria ja yhteiskuntaa nykyaikoihin asti. Kungfutsen opetuksen lähtökohtana oli viisi kiinalaista klassikkoteosta. Hänen mukaansa niitä lukemalla saattoi ymmärtää eri kulttuurien tapoja ja elämää sekä oppia elämään sovussa muiden ihmisten kanssa.
Kungfutse kertoi opetuksissaan ”kultaisesta aikakaudesta”, joka oli vallinnut Zhou-dynastian alkuaikoina. Hän arvosti sen ajan kuninkaita feodaalis-hierarkkisen järjestelmän sekä riittien ja musiikin luomisesta, ja hän pyrki matkoillaan taivuttelemaan oman aikansa hallitsijat palaamaan vanhan ajan viisaiden antamaan malliin. Oppilailleen Kungfutse opetti monipuolista sivistystä klassisten teosten pohjalta. Kungfutse suhtautui vakavasti perinteisiin ja rituaaleihin, joiden hänen mukaansa tuli säädellä ihmisten käyttäytymistä ja asennoitumista myös arkielämässä.
Kungfutsen jälkeen hänen oppejaan kehittivät toiset filosofit. Lopulta Han-dynastia (206 eaa. – 220 jaa.) kohotti kungfutselaisuuden kaikkien muiden koulukuntien yläpuolelle ja antoi sille virallisen aseman Kiinan opetusjärjestelmän perustana, jonka se säilytti aina 1900-luvulle saakka.
Hauta

Kungfutsen hauta sijaitsee nykyisen Kiinan kansantasavallan Shandongin maakunnan Jiningin prefektuuritason kaupungin Qufun kaupungissa. Kungfutsen hautausmaa, samoin kuin Kungfutsen temppeli ja Kongin suvun kartano kuuluvat osana Unescon maailmanperintökohteeseen. Lisäksi paikkakunnalla on matkailijoille tarkoitettu, kungfutselaisuuden kuuden taidon esittelyyn keskittynyt alue.
Kirjallisuutta

Yu Dan: Kiinan viisauden sydän. Mitä Konfutse nyt sanoisi?  ((Yu Dan ”Lun yu” xin de, 2006.) Käännetty englanninkielisestä laitoksesta. Suomentanut Anuirmeli Sallamo-Lavi)  Helsinki:  BTJ, 2009.  ISBN 978-951-692-741-4
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Confucius. Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Confucius. Stanford Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat 2  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef 
Kungfutsen hauta Qufussa, Shandongissa.
Pientalo

Englantilainen pientaloalue.
Pientalo eli asuinpientalo on asuintalo, jossa on yksi tai useampia asuntoja ja jokaisella asunnolla välitön yhteys maanpinnalle. Pientalossa jokaisella huoneistolla on yleensä oma piha.
Pientalossa on määritelmästä riippuen joko 1–2 tai 1–3 kerrosta. Eri pääasuntojen tiloja ei voi olla päällekkäin. Pääasunnon ja sivuasuntojen tilat voivat kuitenkin olla päällekkäin.
Erilaisia pientaloja

Pientaloja ovat kytketty pientalo ja erillispientalo. Kytketyn pientalon huoneistot liittyvät toisiinsa jonkin rakenteen välityksellä, kun taas erillispientalossa eri huoneistoihin kuuluvat tilat eivät ole toisissaan kiinni.
Pientaloihin kuuluvat ketjutalo, ryhmätalo, bungalow, rivitalo, paritalo, erillistalo ja omakotitalo.
Tilastokeskuksen määritelmän mukaan pientaloja ovat omakotitalo, paritalo sekä kaksikerroksinen omakotitalo, joissa on kaksi asuntoa.
Pientaloalue

Pientaloalue tarkoittaa kaavassa asumistarkoituksiin rakennettaville rivitaloille sekä kytketyille ja erillispientaloille osoitettua asuinaluetta. Sillä voidaan tarkoittaa myös jo olemassa olevaa pientaloaluetta.
Jos alueen suurin osa rakennuksista on pientaloja, aluetta sanotaan pientalovaltaiseksi.
Anafylaksia

Nainen sairaalahoidossa anafylaktisen šokin takia.
Anafylaksia on äkillinen ja hengenvaarallinen allerginen reaktio. Sen voivat aiheuttaa esimerkiksi hyönteisten pistot, jotkin ruoka-aineet, lääkkeet ja allergisoivat aineet. Oireita ovat mm. kutina, punoitus/laaja-alainen nokkosihottuma, hengenahdistus ja vatsakivut/oksentelu. Sitä hoidetaan välittömästi adrenaliiniruiskeella ja sairaalahoidolla.
Patofysiologia

Anafylaksia on immunoglobuliini –E:n tai G:n välittämä äkillinen allerginen reaktio, jossa syöttösoluista ja basofiilisista granulosyyteistä vapautuu kemotaktisia tekijöitä, histamiinia ja leukotrieenejä, jotka johtavat pienten valtimoiden ja laskimoiden laajentumiseen, kapillaarisuonten läpäisevyyden lisääntymiseen sekä keuhkoputkien ja ruuansulatuskanavan sileän lihaksiston supistustilaan. Anafylaktinen šokki, vakavin anafylaksian muoto, voi johtaa potilaan kuolemaan, jos hengitystiet supistuvat niin ettei potilas saa riittävästi happea. Äkkikuolema voi johtua myös verenpaineen äkillisestä romahtamisesta ja sydänpysähdyksestä.
Anafylaksia on yleisreaktio, mikä tarkoittaa sitä että useampi elin reagoi samanaikaisesti.
Aiheuttajat

Tavallisimpia anafylaktisen reaktion aiheuttajia ovat ruoka-aineet, kuten pähkinät, kala, äyriäiset sekä hyönteisten pistot ja kyyn purema. Anafylaksian voi myös aiheuttaa erilaiset lääkeaineet, rokotteet tai verivalmisteet. Rasitus voi laukaista reaktion jos pohjalla on esimerkiksi flunssa tai henkilö on syönyt allergiaa aiheuttava ruokaa.
Oireet

Anafylaksia alkaa yleensä voimakkailla iho-oireilla, kihelmöinnillä, kutinalla ja nokkosihottumalla kämmenistä ja huulilta leviten nopeasti jopa kautta kehon. Huulilla, silmäluomissa ja hengityselimissä voi olla turvotusta, jolloin sekä sisään- että uloshengitys vaikeutuu.  Nopeassa anafylaktisessa reaktiossa ei nokkosihottuma välttämättä ehdi puhjeta.
Oireina voi iho-oireiden ja turvotusten lisäksi olla myös voimakkaita vatsakipuja, oksentelua tai ripulointia. Potilas saattaa olla kylmänhikinen ja tuskainen. Sydämen syketaajuus on tihentynyt ja potilaalla voi olla huimausta ja tajunnan häiriöitä. Tällöin on kyse jo todellisesta hengenvaarasta ja potilas on saatettava hoitoon välittömästi. Hengityksen avustamiseen puhalluselvytyksellä on syytä varautua.
Tunnistettavia oireita ovat mm.:
kutina nielussa, suussa, jalkapohjissa, kämmenissä, mahdollisesti koko keholla
punoitus tai laaja-alainen nokkosihottuma
hengenahdistus, vinkuna, astmakohtaus, yleinen huonovointisuus
vatsakivut, oksentelu
Anafylaktisen oireen saanut henkilö ei saa välttämättä kaikkia edellä mainittuja oireita, ja niiden järjestys voi vaihdella henkilöstä riippuen.
Hoito

Adrenaliinia (esim. EpiPen) käytetään vakavan yliherkkyysreaktion hoidossa. Adrenaliini nostaa verenpainetta supistamalla verisuonia, helpottaa hengitystä rentouttamalla keuhkojen lihaksia sekä ehkäisee turvotusta ja kiihdyttää sydämen lyöntitiheyttä.
Aiheesta muualla

Anafylaktinen reaktio, Terveyskirjasto.fi
Anafylaksia, Allergia- ja Astmaliitto
Terveydenhuolto

Terveydenhuolto tarkoittaa suppeasti ottaen lääketieteellisiä ja osin myös sosiaalialan piiriin (päihdehuolto) kuuluvia järjestelmiä, kuten lainsäädäntöä ja resurssointia, joilla turvataan itse terveydenhoito, mukaan lukien ennaltaehkäisevä terveydenhoito, seuranta ja kaikkinainen sairaanhoito. Laajasti ottaen terveydenhuolto voi tarkoittaa synonyymiä sanalle terveydenhoito, joka tarkoittaa itse fyysistä toimintaa terveyden edistämiseksi ja sairauksien varhaistoteamiseksi sekä hoidon toteuttamista.
Terveydenhuolto Suomessa

Suurin osa terveyspalveluista on lakisääteisiä. Lainsäädäntö velvoittaa kunnat järjestämään nämä palvelut. Lakisääteisten palvelujen lisäksi kunnat voivat järjestää muitakin terveyspalveluja. Julkisen vallan velvoite edistää kansalaisten hyvinvointia, terveyttä ja turvallisuutta lähtee Suomessa perustuslain määrittelemistä kansalaisen perusoikeuksista. Tarkemmin velvoitteet määräytyvät varsinaisen sosiaali- ja terveyslainsäädännön kautta. Potilaan oikeuksia turvaava lainsäädäntö toteuttaa tätä niin sanottua perustuslaillista toimeksiantoa.
Ns. TSS-oikeudet eli taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet nostettiin Suomessa perustuslain tasolle 1995 toteutetussa perusoikeusuudistuksessa. Säännöksen perusteella julkisen vallan on myös turvattava jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut sekä edistettävä väestön terveyttä. Julkisen vallan on myös tuettava perheen ja muiden lapsen huolenpidosta vastaavien mahdollisuuksia turvata lapsen hyvinvointi ja yksilöllinen kasvatus. Voimassa oleva sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntö määrittelee sen, miten palvelujen saatavuudesta on huolehdittava.
Eräiden palvelujen turvaamista on pidetty niin tärkeänä, että yksilölle on säädetty ns. subjektiivinen oikeus saada palvelu. Tällainen palvelu on esimerkiksi kiireellinen sairaanhoito. Kunnalla on velvollisuus kaikissa tilanteissa varata riittävä määräraha näitä palveluja varten.
Suuri osa sosiaali- ja terveyspalveluista on kuitenkin määrärahasidonnaisia. Tämä tarkoittaa sitä, että yksilöllä on oikeus palveluun kunnan varaamien määrärahojen rajoissa. Palveluja voidaan tällöin kohdentaa esimerkiksi niitä kaikkein eniten tarvitseville. Yleisenä periaatteena voidaan kuitenkin pitää sitä, että palvelun tarve on aina arvioitava yksilöllisesti eikä palvelua voida evätä pelkästään määrärahan puutteeseen vedoten.
Vastuu sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä on kunnilla. Lainsäädäntö velvoittaa kunnat järjestämään sosiaali- ja terveyspalveluja asukkailleen, mutta ei sääntele yksityiskohtaisesti toiminnan laajuutta, sisältöä eikä järjestämistapaa.
Kunnat voivat järjestää palvelut itsenäisesti omana toimintanaan, olemalla jäsenenä kuntayhtymässä tai ostamalla palvelut muilta kunnilta tai yksityisiltä palveluntuottajilta. Toiminnassa voi olla kuntakohtaisia eroja paikallisten olosuhteiden ja väestön tarpeiden mukaan. Tämä korostaa kunnallisten luottamushenkilöiden ja muiden päättäjien vastuuta siitä, että palvelujen taso ja laatu vastaavat kunnan asukkaiden tarpeita.
Terveydenhuoltopalvelut voidaan jakaa perusterveydenhuoltoon ja erikoissairaanhoitoon. Perusterveydenhuoltoon kuuluvat esimerkiksi terveyskeskuksesta tai työterveyshuollosta saadut palvelu. Erikoissairaanhoitoon kuuluvat palvelut ovat erikoislääkärijohtoisia; näitä palveluja on saatavissa esimerkiksi poliklinikoilla, sairaaloissa ja yliopistollisissa keskussairaaloissa.
Lainsäädäntötasolla pyritään niin sanotulla sote-uudistuksella perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhdistämiseen, yhteistyön lisäämiseen ja yhteiseen järjestelmään - alueellista tai seutukunnallista mallia suunnitellaan.
Terveydenhuolto Suomessa > Omalääkärimalli

Vuosina 1985-1993 Kelan kokeilussa neljässä kaupungissa yksityiset lääkärit toimivat omalääkäreinä. Hoitoon pääsi paremmin ja hoidon jatkuvuus koheni, lähetteitä tuli vähemmän ja kustannukset eivät nousseet. Lääkärit kuitenkin vastustivat mallia, ja poliittista tahtoa mallin laajentamiseen ei löytynyt.
Pitkät lääkärisuhteet vähentävät terveydenhuollon kokonaiskustannuksia. Tästä on professori Juha Auvisen mukaan erittäin vahva näyttö. Laadukkaan 4,5 miljoonan norjalaisen tutkimuksen mukaan: mitkä pidempi lääkärisuhde, sitä harvemmin potilaat joutuivat päivystykseen, sairaalaan tai kuolemaan. Norjassa hoidon jatkuvuus on hyvä, Suomessa yleensä hoitosuhteet kestävät alle vuoden.
Vuonna 2023 omalääkäri-hoitaja -malli kirjattiin hallitusohjelmaan. Näytöt sen hyödyistä ovat kiistattomat. Esimerkkinä toimii Tanskan omalääkärimalli. Malli olisi vähemmän lääkärikeskeinen kuin 1990-luvun malli.
Terveydenhuolto Suomessa > Lääkäripula

Lääkäreitä ei kouluteta suomessa riittävästi, vaikka Suomessa on lääkäripula, joka vaivaa etenkin kunnan terveyskeskuksia. Tilanne on johtanut muun muassa siihen, että hyvätuloiset saavat pienituloisia huomattavasti enemmän terveyspalveluja. He saavat parempaa hoitoa myös julkisella puolella, koska pääsevät yksityislääkäreiden kirjoittamilla lähetteillä esimerkiksi leikkauksiin muita helpommin.
Terveydenhuolto Suomessa > Historiaa

Vuoden 1964 sairausvakuutuslaki ja 1972 kansanterveyslaki paransivat huomattavasti Suomen terveydenhuoltoa. Kunnille alettiin maksaa valtionosuuksia terveydenhuollon järjestämiseksi ja lääkäreitä alettiin kouluttaa lisää Lääkäriliiton vastustuksesta huolimatta. "Terveyskeskukset" eli kunnalliset terveysasemat olivat 1980-luvulla jopa ilmaisia. Myöhemmin terveyskeskukset muuttuivat jälleen maksullisiksi.
Kehittäminen

Porter & Teisberg ehdottavat Yhdysvaltojen terveydenhuollon organisaation uudistamiseksi kahdeksaa päälinjaa, jotka on käsitelty Suomen psykiatriyhdistyksen piirissä 2008 ja todettu myös Suomessa käyttökelpoisiksilähde?:
Terveydenhuollon palvelut järjestettävä potilaskeskeisesti.
Potilaan on saatava mahdollisemman paljon terveyshyötyä.
Tulosten säännöllinen mittaaminen – preferenssiperusteinen: esimerkiksi elämänlaatu.
Järjestelmän organisointi terveysongelman / sairauden pohjalta.
Esimerkiksi F2XXX (erilaiset psykoottiset häiriöt) lapsesta  vanhukseen, tämä takaisi riittävän ”massan” asiantuntevia ammattilaisia ja uudet innovaatiot.
Kilpailu tuloksella, ei hinnalla. Hyvä hoito on aina halvempi vaihtoehto (Jos tulee muu tulos ongelma on laskennassa. Köyhällä ei ole varaa halpaan terveydenhuoltoon)
On huomattava että hoidolla vaikutetaan myös omaisiin, perheisiin ja verkostoon ja nämä kustannukset on huomioitava.
Lääkäreillä on riittävästi osaamista johtamaan terveydenhuollon järjestelmää.
Kehittäminen > Maksuttomuus

Lasten terveydenhuollossa maksuttomuus aiheuttaa epäjatkuvalla tavalla ylimääräistä kysyntää ja siten antibioottien sopimatonta käyttöä ja resurssien kohdentumista enemmän terveisiin lapsiin tarvitsevimpien sijaan. Pienikin maksu, esimerkiksi kaksi dollaria, lievittää näitä ongelmia vaikkei juurikaan aiheuta ihmisille taloudellisia ongelmia. Maksuttomuus voi kuitenkin olla perusteltua kustannustehokkaimmille toimille kysynnän lisäämiseksi.
Ammatit ja palvelut

Terveydenhuollossa toimivia ammattihenkilöitä ovat esimerkiksi kätilöt, lääkärit, psykologit ja sairaanhoitajat sekä lähi- ja perushoitajat, röntgenhoitajat, laboratoriohoitajat eli bioanalyytikot ja fysioterapeutit.
Terveydenhuoltopalveluja ovat muun muassa ehkäisevä hoito, rokotukset, reseptimääräykset lääkkeille ja niiden käytön valvonta, leikkaukset, diagnoosit, seurannat ja lapsen syntymisessä auttaminen.
Kirjallisuutta

Aromaa, Arpo ym. (toim.): Suomalaisten terveys.  Helsinki:  Duodecim: Kansanterveyslaitos (Stakes), 2005.  ISBN 951-656-073-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terveydenhuolto Wikimedia Commonsissa
Terveys ja elämänhallinta (Arkistoitu – Internet Archive)
Daniels, Norman: Justice and Access to Health Care The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Process Genius

| Process Genius Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2012
Toimitusjohtaja:  Jani Akkila
Kotipaikka:  Joensuu
Toimiala:  IT-konsultointi, IT-palvelut
Tuotteet:  Teollisuuden visuaaliset käyttöliittymät, Digitaaliset kaksoset
Liikevaihto:  1,4M € (2020)
Henkilöstö:  30
Kotisivu:  www.processgenius.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Process Genius on vuonna 2012 perustettu suomalainen ohjelmistoyhtiö. Se tuottaa käyttöliittymäratkaisuja, kuten digitaalisia kaksosia, teollisuuden prosesseihin. Process Geniuksen käyttöliittymäratkaisut kokoavat teollisuuslaitosten taustajärjestelmistä tietoja visuaaliseen ja jäsenneltyyn muotoon.
Process Geniuksella on vuonna 2020 toimistot Joensuussa ja Helsingissä, joissa yritys työllistää 30 henkilöä. Yrityksen toimitusjohtaja on Jani Akkila.