stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VoiceOut!

| VoiceOut! |
| --- | --- |
Kestoaika:  35 minuuttia
Pääosissa:  DJ Amara Jonna Pirinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  6. lokakuuta 2004 – 29. joulukuuta 2004
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Tarinatalo
VoiceOut! on Yleisradion ja Tarinatalon Yle TV2:lle vuonna 2004 tuottama nuorisomusiikkisarja, jota juonsivat DJ Amara ja R’n’B-laulaja Jonna Pirinen. Sarjan tilalle tuli vuonna 2005 Pop Klubi.
Jaksot

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Bomfunk MC’s | 6. lokakuuta 2004 |
| 2. | Tulenkantajat | 13. lokakuuta 2004 |
| 3. | Kwan | 20. lokakuuta 2004 |
| 4. | Paleface | 27. lokakuuta 2004 |
| 5. | Mighty 44 | 3. marraskuuta 2004 |
| 6. | Steen1 | 10. marraskuuta 2004 |
| 7. | Beats and Styles | 17. marraskuuta 2004 |
| 8. | Mariska | 24. marraskuuta 2004 |
| 9. | Puppa J & Tasottavat | 1. joulukuuta 2004 |
| 10. | Cheek & Herrasmiesliiga | 8. joulukuuta 2004 |
| 11. | Skandaali & Pikku G | 15. joulukuuta 2004 |
| 12. | Apollo & PehmoA | 22. joulukuuta 2004 |
| 13. | Elastinen, Iso H, Kapasiteettiyksikkö, Trilogia ja Avain | 29. joulukuuta 2004 |
Vokzalnan metroasema (Harkova)

| Vokzalna |
| --- | --- |

 Harkovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  H’olodnohirsko-Zavodska-linja
Sijainti:  49°59′22″N, 36°12′18″E
Paikkakunta:  Harkova, Ukraina
Avattu:  23. elokuuta 1975
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Vokzalna (ukr. Вокзальна) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on H’olodna horan metroasema ja itäpuolella Tsentralnyi rynokin metroasema. Asema avattiin 23. elokuuta 1975. Se sijaitsee Harkovan rautatieaseman vieressä.
Uuranmäenlampi

| Uuranmäenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia, Keuruu
Koordinaatit:  62°28′18″N, 24°34′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarhianjoen alue (35.63)
Laskujoki:  oja Pesäjokeen 
Järvinumero:  35.635.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,2 m  
Rantaviiva:  1,512 km  
Pinta-ala:  7,907 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUuranmäenlampi 
Uuranmäenlampi  on Keski-Suomessa Keuruulla ja Multialla Pesäperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Uuranjärven valuma-alueeseen (35.635) se kuuluu.
Viranomaisuutiset

Viranomaisuutiset on vuoden 2019 joulukuussa perustettu verkkomedia. Sen vastaavana toimittajana toimii Matti Pouhula.
Viranomaisuutiset uutisoi Suomen turvallisuusviranomaisten kuten poliisin, pelastuslaitoksen sekä rajavartiolaitoksen tehtävistä, kuten liikenneonnettomuudet, tulipalot sekä pelastustehtävät. Lisäksi uutisiin kuuluvat poliisin tutkimat rikokset sekä kadonneet ja löydetyt henkilöt.
Viranomaisuutiset oli alkujaan Poliisiuutiset-niminen verkkomedia, joka muutti nimensä vuoden 2022 taitteessa Viranomaisuutisiksi.
Lähteenä on viranomaistiedotteita, viranomaisten sometilejä sekä kansalaisvihjeitä, jotka varmistetaan viranomaisilta.
Aiheesta muualla

Viranomaisuutisten verkkosivut
Velkaneuvonta

Velkaneuvonta on neuvontaa, johon voi hakeutua saamaan taloudellista sekä oikeudellista neuvoja. Neuvonnan avulla voi saada avustusta esimerkiksi velkajärjestelyyn hakeutumiseen. Neuvontaa tarjoaa Suomessa oikeusaputoimistojen talous- ja velkaneuvonta. Yksityisiä velkaneuvontapalveluilta tarjoavat esimerkiksi lakimiehet ja yksityiset neuvontapalvelut kuten Velka-apu.
Usein velkaongelmat ovat kytköksissä muihin sosiaalisiin ongelmiin kuten peliriippuvuuteen. Maksutonta tukea peliriippuvuusongelmiin tarjoaa esimerkiksi Peluuri-sivusto.
Aiheesta muualla

Talous- ja velkaneuvonta - Oikeus.fi
http://www.asianajajaliitto.fi/
Peluuri
Marielundin rautatieasema

Marielundin rautatieasema voi tarkoittaa seuraavia rautatieliikennepaikkoja:
Marielundin rautatieasema (ULJ), liikennepaikkalyhenne Ml, museorautatien rautatieliikennepaikka Upsala–Lenna Järnvägillä Ruotsissa
Marielundin rautatieasema (ÖSlJ), liikennepaikkalyhenne Mln, museorautatien rautatieliikennepaikka Östra Södermanlands Järnvägillä Ruotsissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marielundin rautatieasema”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Veliki Brat

| Veliki Brat> Big Brother |
| --- | --- |
Tyyli:  Tositelevisio
Alkuperämaa:  Hollanti
Verkko:  B92 (Kaudet 1-3 ja VIP kaudet 1 ja 2)   Pink (Kaudet 4- ja VIP kausi 3)
Esitetty:  15. syyskuuta 2006 –
Tuotantokausia:  5 + 4 Julkkistuotantokautta
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Endemol
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Veliki Brat (Serbia: Велики брат) on serbialainen tositelevisiosarja, joka perustuu hollantilaiseen Big Brother -formaattiin. Big Brother talo sijaitsee Belgradissa. Vuonna 2006 sarjaan tulivat mukaan Serbian lisäksi Bosnia ja Hertzegovina ja Montenegro. Vuonna 2009 mukaan tuli Makedonia ja vuonna 2011 Kroatia.
Kaudet

| Kausi | Vuosi | Uudet maat   mukana kilpailussa | Voittaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Tuotantokausi | 2006 |  Serbia,   Bosnia ja Hertsegovina,   Montenegro | Ivan Ljuba |
| VIP Kausi 1 | 2007 |  | Saša Ćurčić |
| 2. tuotantokausi | 2007 |  | Peruutettu kesken kauden |
| VIP kausi 2 | 2008 |  | Mimi Đurović |
| Veliki Brat VIP All Stars | 2009 |  | Miki Đuričić |
|  3. tuotantokausi | 2009 |  Makedonia | Vladimir Arsić Arsa |
| VIP Kausi 4 | 2010 |  | Milan Marić |
|  4. tuotantokausi | 2011 |  Kroatia | Marijana Čvrljak |
|  5. tuotantokausi | 2012 |  | TBA |
Big Brother
| --- | --- |
Big Brother Suomi:  1 (2005) | 2 (2006) | 3 (2007) | 4 (2008) | 5 (2009) | 6 (2010) | 7 (2011)  | 8 (2012) | Julkkis Big Brother (2013) | 10 (2014) | 11 (2019) | 12 (2020) | Big Brother Vip (2021) | 14 (2021) | 15 (2022)
Eurooppa:  Albania | Belgia | Bulgaria | Kroatia | Tšekki | Tanska | Ranska | Saksa | Kreikka | Unkari | Italia | Hollanti | Norja | Puola | Portugali | Romania | Venäjä | Slovakia | Slovenia | Espanja | Ruotsi | Ruotsi ja Norja | Sveitsi | Iso-Britannia ja Irlanti | Ukraina | Entinen Jugoslavia
Afrikka:  Afrikka | Nigeria | Etelä-Afrikka
Amerikka:  Argentiina | Brasilia | Québec | Kolumbia | Ecuador | Meksiko | Pacific | USA
Australia ja Aasia:  Arabia | Australia | Intia | Indonesia | Israel | Filippiinit | Thaimaa
Veliki Ustjug

| Veliki Ustjug Великий Устюг |
| --- | --- |
 Veliki Ustjugin katedraalikompleksi.
 lippu:  vaakuna
 Vologdan alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Veliki Ustjug
 Koordinaatit: 60°45′32″N, 46°18′14″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Vologdan alue
Piiri:  Veliki Ustjugin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17 km²
Korkeus:  55 m
Väkiluku (2023):  28 266
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.movustug.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veliki Ustjug (ven. Вели́кий У́стюг) on kaupunki Vologdan alueella Venäjällä, Suhona- ja Jugjokien yhtymäkohdassa. Kaupungissa on 28 266 asukasta (2023).
Paikkakunnan ensimmäinen asutus oli Gledenin luostari. Kaupunki on mainittu kronikoissa ensi kertaa vuonna 1207, jolloin se kuului Vladimir-Suzdalin ruhtinaskuntaan. Kaupunki oli merkittävä kaupan keskus, mutta menetti merkitystään kun Suhonan merkitys kauppareittinä Kiinaan väheni, etenkin Suezin kanava aukeamisen 1869 myötä.
Veliki Ustjugin lähistöllä on venäläisen Joulupukin, Pakkasukon virallinen asuinpaikka. Kaupunkia on markkinoitu Pakkasukon kotina vuodesta 1998, joka on vaikuttanut kaupungin matkailutoiminnan kehittymiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veliki Ustjug Wikimedia Commonsissa
Missä Suhona- ja Jugjoet yhtyvät, alkaa Vienanmereen laskeva Vienanjoki.
Uurasjärvi (Ikaalinen)

| Uurasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°48′52″N, 22°50′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  Noro-oja 
Järvinumero:  35.522.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,1 m 
Rantaviiva:  1,493 km 
Pinta-ala:  11,633 ha  
 fiUurasjärvi 
Uurasjärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Uurasjärvellä, Jämijärven rajan tuntumassa, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Uurasjärvi on osa Mylly-Kartun joen valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 900 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Se sijaitsee Uurasjärven kylän peltoaukean keskellä ja on monien maatilojen ympäröimä. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa, joista pitempi tuo luoteesta soiden ja turvetuotantoalueiden vettä Lauttalammilta saakka. Järven 13 kilometriä pitkä laskuoja lähtee sen itäpäästä ja alkaa Noro-ojan nimellä mutkitella itään päin ja jatkaa Mylly-Kartun jokena alajuoksulla. Se laskee lopulta Kyrösjärven Uuraslahteen. Järvi on paikoin soistumassa umpeen, mutta ruoppaustoiminnan ansiosta avovettä on vielä runsaasti. Läheisiä maatiloja lukuun ottamatta, rantojen läheisyyteen ei ole rakennettu mitään. Rantaan ei johda yhtään tietä.
Historiaa

Uurasjärveen liittyviä asiakirjoja on useaan eri otteeseen aloitetuista järvenkuivatushankkeista. Ensimmäiset hakemukset järvenlaskusta jättivät vuonna 1817 sekä toimitusmaanmittari C.P. Hornberg ja talollinen Jöran Jöransson Uurasjärvi. Toinen kuivatushanke käynnistyi vuonna 1835, kun majuri Gustaf Grönhagen haki järvenlaskulupaa. Päätös siitä annettiin vuonna 1838. Hän uusi hakemuksensa vuonna 1840. Myöhemmin kuivatushanke käynnistyi kolmannen kerran. Vuonna 1877 Matts Mattsson Uurasjärvi haki järvenlaskulle lupaa, josta annettiin päätös jo samana vuonna. Vuonna 1881 suoritettiin järvenlaskun katselmus, joka päättyi vuonna 1883.
Kun tarkastelee järveä Ikaalisten pitäjänkartasta, huomaa Jämijärven ja Ikaalisten välisen rajan kääntyvän "Urasjärven" rannasta. Ranta on nykykartoissa noin 100 metriä irti rajasta. Järven ympärillä olevat niityt ja suot ovat pitäjänkartassa olevan järven muotoisia. Järvi vaikuttaa siten olevan laskettu.
Marielle Nordmann

Marielle Nordmann
Marielle Nordmann (s. 24. tammikuuta 1941 Montpellier) on ranskalainen harpisti.
Nordmann aloitti pianonsoiton 6-vuotiaana, mutta siirtyi harppuun tavattuaan 10-vuotiaana Lily Laskinen, jonka harppuluokalta Pariisin konservatoriosta valmistui vuonna 1958. Nordmann on esiintynyt muiden muassa Laskinen, Jean-Pierre Rampalin, Juri Bašmetin, Claude Bollingin, François-René Duchâblen, Patrice Fontanarosan ja Emmanuel Pahudin kanssa. Hän on tehnyt yhteistyötä myös genrerajojen ja taiteenalojen yli näyttelijä Michel Duchaussoyn, rapartisti MC Solaarin ja televisiojuontaja, ohjaaja Pierre Tchernian kanssa. Nordmann on soittanut johtavien orkesterien kanssa sellaisten kapellimestareiden kuin Serge Baudon, Roberto Benzin, Michel Corbozin, Theodor Guschlbauerin, Leopold Hagerin, Marek Janowskin, Armin Jordanin, Alain Lombardin, Jehudi Menuhinin ja John Neschlingin johdolla.
Nordmann piti ensimmäisen esityksen Elias Parish-Alvarsin c-mollikonsertosta Israelissa Avi Ostrowskyn johtaman Israel Sinfoniettan kanssa. Hän on kantaesittänyt myös Jacques Charpentierin, Edison Denisovin, Gerald Finzin, Jean Françaix'n, Philippe Hersantin, Marcel Landowskin, Laurent Petitgirard'n, Einojuhani Rautavaaran ja Alexandre Benéteaun teoksia. Vuonna 2010 hän perusti bandoneontaiteilija Eduardo Garcian kanssa Encuentro-duon. Nordmann on toteuttanut muun taiteellisen toimintansa ohella musiikkinäytöksiä, joissa musiikkia on yhdistetty mimeen, tanssiin sekä komediaan ja joissa hän on itse esiintynyt myös kertojana. Nordmann on levyttänyt ensisijaisesti Erato-levymerkille.
Nordmann perusti lapsille suunnattuja mestarikursseja Pariisin konservatorioon. Hän opetti vuosikymmenen ajan Argentiinassa ja perusti maan ensimmäisen kansallisen harppukilpailun. Hän on ollut myös mukana perustamassa Journées internationales de la harpe -tapahtumaa Arlesissa ja kansainvälistä Lily Laskine -harppukilpailua Pariisissa. Nordmann sai vuonna 1998 Kunnialegioonan ritarin arvon.
Utagawa Toyokuni

| Utagawa Toyokuni> 歌川豊国 |
| --- | --- |
 Toyokuni Kunisadan tulkitsemana.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1769 Edo, Tokugawa-shōgunaatti
Kuollut: 24. helmikuuta 1825 (55–56 vuotta) Edo, Tokugawa-shōgunaatti
Taiteilija
Ala:  kuvataide
Taidesuuntaus:  ukiyo-e
Utagawa Toyokuni (jap. 歌川豊国; 1769 Edo – 24. helmikuuta 1825 Edo), usein Toyokuni I, oli japanilainen ukiyo-e-tyylisuunnan kuvittaja ja puupiirrospainokuvien suunnittelija Edo-kaudella. Hänet tunnetaan erityisesti yakusha-e-genren (’näyttelijöiden kuvat’) uudistajana. Toyokuni I oli yksi merkittävimmistä ukiyo-e-suunnittelijoista 1700-luvun lopussa. Hän oli myös Utagawa-koulukunnan johtava opettaja, joka vaikutti moniin tuleviin suunnittelijoihin.
Toyokuni erikoistui näyttelijöiden kuviin, mutta hänet tunnettiin myös naisia esittävistä kuvistaan. Hänen vuosina 1794–1796 tekemää nishiki-e-sarjaa Yakusha butai-no-sugatae (’Muotokuvia näyttelijöistä eri rooleisaan’) pidetään hänen luovuutensa huippupisteenä. Toyokunin puupiirroksille oli tunnusomaista vahvojen ja värikkäiden viivojen käyttö, joka antoi hänen piirroksilleen liioitellun vaikutelman, Toyokunin aikalaisen Sharakun tapaan.
Elämä ja ura

Toyokunin isä oli edolainen nukkemestari. Hänestä tuli 16-vuotiaana Utagawa-koulukunnan perustajan Utagawa Toyoharun oppilas. 21-vuotiaana Toyokuni sai ottaa käyttöön koulunsa nimen ja hänestä tuli Utagawa Toyokuni. Hänen ensimmäinen tunnettu työnsä on kirjankuvitus vuodelta 1786. Toyokunin ensimmäinen tunnettu painokuva on näyttelijä Segawa Kikunojō III:n (1751–1810) muotokuva vuodelta 1789.
Toyokunista tuli Utagawa-koulun pääopettaja ja koulukunnan oppilaista aikansa johtavia näyttelijäkuvien suunnittelijoita. Toyokunin tunnetuimmat oppilaat ovat Utagawa Kunisada, Utagawa Kunimasa, Utagawa Kuniasy ja Utagawa Kuniyoshi. Toyokuni julkaisi myös oppaan Yakusha nigao haya geiko  (’Nopeat ohjeet näyttelijöiden muotokuvista’) vuonna 1812. Hän kuoli 57-vuotiaana 1825.
Elämä ja ura > Näyttelijäkuvat

Toyokuni tunnetaan erityisesti kabuki-näyttelijöiden kuvaajana. Toyokuni ei suunnitellut pelkästään yakusha-e-genrelle tyypillisiä kuvia näyttelijöistä roolisuoritustensa huippukohdissa. Toyokuni ystävystyi ajan tunnetuimpien näyttelijöiden kanssa ja kuvasi heitä myös vapaa-ajallaan ja takahuoneissa valmistautumassa roolisuorituksiin. Toyokunin parhaat näyttelijäkuvat olivat realistisia muotokuvia, jotka vaikuttivat koko genren tulevaan kehitykseen. Hänen kuvansa eivät liioitelleet todellisuutta.
Toyokuni kuvasi näyttelijöitä usein ōkubi-e-lähikuvissa ja sai vangittua kuviinsa esiintyjien persoonallisuuden ja eleet. Toyokuni uudisti myös näyttelijäkuvien formaattia. Hän oli ensimmäinen, joka käytti suurempaa ōban-formaattia aiemmin yleisemmän kapean hosoban-formaatin sijasta.
Elämä ja ura > Muut teokset

Toyokuni suunnitteli myös taidokkaita bijinga-kuvia (’kauniiden naisten kuvat’), joissa näkyy Torii Kiyonagan (1752–1815) vaikutus. Toyokuni kuvasi joissakin kuvissaan samoja malleja kuin bijingan mestari Kitagawa Utamaro. Hänen varhaisissa töissään on myös maisemakuvia, joissa näkyy länsimaisen perspektiivin ja opettajan Toyoharun vaikutus. Toyokuni oli yksi tuotteliaimmista ukiyo-e-kuvittajista. Häneltä tunnetaan yli 90 painokuvasarjaa, satoja yksittäisiä painoarkkeja ja yli 400 ehon-kuvakirjaa. Hän työskenteli yli kolmekymmentä vuotta kestäneen uransa aikana yli sadan kustantajan kanssa. Toyokuni suunnitteli useimpien muiden ukiyo-e-mestareiden tavoin myös eroottisia shunga-kuvia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Utagawa Toyokuni Wikimedia Commonsissa
Esimerkki Toyokunin bijingasta: Kurtisaani ja shamisen, 1822, 22,5 × 29 cm, viuhkaan painettu puupiirroskuva (uchiwa-e). Rijksmuseum, Amsterdam.
Toyokunin ehon-kirjakuvitus: Ehon imayō sugata (’Kuvakirja uusimmasta muodista’). Metropolitan Museum of Art, New York.
Marja Nykänen

Nykänen syyskuussa 2023.
Marja Nykänen (s. 1962) oli Finanssivalvonnan apulaisjohtaja vuodesta 2014 ja instituutiovalvontaosaston osastopäällikkö vuodesta 2010. Lokakuussa 2016 hänet valittiin Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi viisivuotiskaudelle, joka alkoi 1. helmikuuta 2017.
Nykänen on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän on aiemmin työskennellyt eri tehtävissä Nordealla ja sen edeltäjäpankeissa vuodesta 1987.
Voice-kuoro

Voice-kuoro on hankasalmelainen vuonna 1999 perustettu pop/rock- kuoro, jonka johtajana on alusta alkaen toiminut Tarja Erkkilä. Nykyään kuoro harjoittelee Jyväskylässä.
Vuonna 2018 Voice järjesti Kiss From A Rose-konserttikiertueen. Konsertit pidettiin Jyväskylässä ja Hankasalmella. Settilistalla oli mm. Queenin, Sealin ja Daft Punkin musiikkia. Samana vuonna äänitettiin ja julkaistiin joululevy "Taulumäen Joulu".
Kuoro on julkaissut keväällä 2013 pop/rock-henkisen pitkäsoiton "Sinua varten", joka sisältää versioita mm. Queenin, Egotripin, Hectorin ja Jari Sillanpään tunnetuiksi tekemistä klassikoista sekä aiemmin kaksi joululevyä yhdessä Tarja Erkkilän luotsaaman lauluyhtye Arninan kanssa.
Vuonna 2011 Voice äänestettiin Yle TV2:n Suomen paras kuoro -kilpailun voittajaksi. Kuoroa säestää oma bändi Solitary Company.
Julkaisut

Winter Song (musiikkivideo) 2020
Taulumäen joulu, 2018
Sinua varten, 2013
Voice & Arnina: Joulun lauluja, 2008
Voice & Arnina: Joulun suuri salaisuus, 2003
Aiheesta muualla

Kuoron verkkosivut
Voice Facebookissa
Vidkunn Hveding

| Vidkunn Hveding> Norjan öljy- ja energiaministerit |
| --- | --- |
 Willochin hallitus 14. lokakuuta 1981 – 8. kesäkuuta 1983  
Edeltäjä:  Arvid Johanson
Seuraaja:  Kåre Kristiansen
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1921 Orkdal, Norja
Kuollut: 19. toukokuuta 2001 (80 vuotta) Tysfjord, Norja
Ammatti:  poliitikko, insinööri
Tiedot
Puolue:  Høyre
Salkku:  Norjan teknillinen korkeakoulu
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta
Vidkunn Hveding (27. maaliskuuta 1921 Orkdal – 19. toukokuuta 2001 Tysfjord) oli norjalainen Høyren poliitikko ja rakennusinsinööri. Hän toimi Norjan öljy- ja energiaministerinä vuosina 1981–1983.
Aiheesta muualla

Vidkunn Hveding Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Vokzalnan metroasema (Dnipron metro)

| Vokzalna> Вокзальна |
| --- | --- |

 Dnipron metro 
Perustiedot
Sijainti:  48°28′31″N, 35°00′55″E
Paikkakunta:  Dnipro, Ukraina
Avattu:  29. joulukuuta 1995
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Vokzalna (ukr. Вокзальна, ven. Вокзальная, Vokzalnaja) on Dnipron metron ainoan linjan itäinen pääteasema. Sen länsipuolella on Metrobudivnykivin metroasema. Se avattiin 29. joulukuuta 1995.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vokzalnan metroasema (Dnipron metro) Wikimedia Commonsissa
Vokrug sveta

| Vokrug sveta |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  OOO Izdatelstvo Vokrug sveta
ISSN:  ISSN 0321-0669
Perustettu:  1861
Päätoimittaja:  Maša Gessen
Kotikunta:  alkujaan Pietari, nykyään Moskova
Kotimaa:  Venäjä
Sivukoko:  21x29cm
Ilmestymistiheys:  kerran kuukaudessa
Kieli:  venäjä
Aiheesta muualla
Kotisivu
Vogrug sveta neuvostoaikana vuonna 1930
Postimerkki Vogrug svetan 100-vuotisen historian kunniaksi vuonna 1961
Vokrug sveta (ven. Вокру́г све́та, Maailman ympäri) on vanhin yhä ilmestyvä venäläinen aikakauslehti.
 Tämä suosittu lehti on ilmestynyt vuodesta 1861 lähtien. Se kertoi matkailusta, vieraista maista, historiasta ja tieteestä 27 vuotta ennen National Geographicia. Vokrug sveta on siten yksi maailman vanhimmista suurelle yleisölle tarkoitetuista populaaritieteen lehdistä.
Aiheesta muualla

Kustantamon verkkosivut (venäjäksi)
Vokrug svetan 1, 3, 4, 5 ja 6 numero (1861-1866) digitaalisena kopiona (New York Public Library) (venäjäksi) (hathitrust.org)
Vokrug svetan vanhoja numeroita arkistoituna (mm. vuosilta 1997-2008) (venäjäksi)] (archive.org)
Valkea Vehkajärvi

| Valkea Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′26″N, 26°00′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Mustaan Vehkajärveen 
Järvinumero:  14.173.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,7 m  
Pituus:  840 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,986 km  
Pinta-ala:  10,605 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkea Vehkajärvi 
Valkea Vehkajärvi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Pääsinniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy.
Vidinin alue

Vidinin alue (bulg. Област Видин) on alue Bulgariassa. Se sijaitsee maan luoteiskulmassa Romanian ja Serbian rajalla. Alueen luontoa hallitsee Romanian rajalla virtaava Tonava ja siihen yhtyvät useat joet. Vidinin alueen väkiluku on laskenut 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Vuoden 2001 väestönlaskennassa alueen asukasluku oli 130 094, ja kymmenen vuotta myöhemmin siellä asui alle 100 000 asukasta. Vidinin alue on jaettu 11 kuntaan.
Kunnat

| --- | --- |
 Belogradtšik  Bojnitsa  Bregovo  Dimovo  Gramada  Kula :  Makreš  Novo Selo  Ružintsi  Tšuprene  Vidin
Vokseli

Kolmiulotteisen MRI-vokseligrafiikkakuvan esitys kaksiulotteisista kuvista muodostuvana leikesarjana.
Vokseli (engl. voxel, sanoista volumetric pixel) on pikselin kolmiulotteinen vastine, kolmiulotteisen kuvamatriisin kuva-alkio.
Tyypillinen sovellusala, jossa esiintyy vokseleita, on kolmiulotteinen lääketieteellinen kuvantaminen, esimerkiksi tietokonetomografia tai magneettikuvaus. Näissä sovelluksissa kuvantamislaitteen ihmiskehosta tuottama kuva-aineisto luonnostaan muodostaa kolmiulotteisen matriisin, joka koostuu vokseleista. Jotta kuvia voidaan tarkastella kaksiulotteisella näytöllä, niistä rekonstruoidaan kaksiulotteisia esityksiä. Tavallisimmat esitystavat ovat leikkauspinta eli poikkileikkauskuva, pintarekonstruktio ja maksimi-intensiteettiprojektio. Esityskuva voidaan rekonstruoida halutusta kuvakulmasta ja kohdasta. Näin samasta materiaalista voidaan luoda halutun suuntaisia leikesarjoja ja kohdetta voidaan katsella eri suunnista.
Kolmiulotteista kuva-aineistoa voi periaatteessa tarkastella myös kolmiulotteisella näytöllä, tai kuva-aineistosta voidaan muodostaa stereogrammi.
Vektorigrafiikkaan ja kaksiulotteiseen pikseligrafiikkaan verrattuna kolmiulotteisen vokseligrafiikan  käsittely on raskasta, koska kuva-alueen vokselien lukumäärä on verrannollinen kuvaresoluution kuutioon, kun taas  pikseligrafiikassa yhden kuvan pikselimäärä on verrannollinen resoluution neliöön. Esimerkiksi resoluutioltaan 1000 x 1000 x 1000 kolmiulotteinen vokseliesitys vie raakamuodossa yhtä paljon muistia kuin 1000 kappaletta kaksiulotteista 1000 x 1000 pikselin kuvaa. Tämän vuoksi graafisten vokselimallien resoluutio on usein varsin rajoitettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vokseli Wikimedia Commonsissa