stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trücizna
Aiheesta muualla

Trücizna Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Trücizna Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Witchmaster
| Bastis • Reyash • Kali • BastiInferno • Shymon • Vitold • Necrosodom • Necrolucas |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Violence & Blasphemy • Masochistic Devil Worship • Witchmaster • Trücizna • Antichristus Ex Utero • Kaźń
EP:t:  Sex Drugs and Natural Selection • Śmierć
Kokoelmat:  Sex, Drugs & Satan • No Peace At All - Thrash Ör Die!
Split-albumit:  Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation
Demot:  Thrash Ör Die! • No Peace At All • Satanik Metal
Katso myös:  Profanum • Christ Agony • Anima Damnata • Behemoth • Spinal Cord • Supreme Lord
Vaara (Oulu)

| Vaara |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Vaara korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Keskustan suuralue
Koordinaatit:  65°00′38″N, 025°28′58″E
Kaupunginosa nro:  2
Väkiluku:  2 980  31.12.2023
Työpaikkoja:  2 574 kpl   (31.12.2019)
Osa-alueet:  Vaara
Postinumero(t):  90100
Tuomitalo on yksi Vaaran kaupunginosan vanhimmista kivitaloista.
Vaara (entinen Kakaravaara) on kaupunginosa Oulun keskustassa. Se on niin sanottu toinen kaupunginosa, joka sijaitsee Uudenkadun ja Ratakadun välissä. Vaara rajoittuu Pokkisen, Raksilan ja Vanhatullin kaupunginosiin. Aiemmin Vaara oli rähjäinen laitakaupungin osa, mutta nykyään kaupunginosassa sijaitsevat monet tärkeät laitokset, kuten posti ja Oulun rautatieasema, sekä Oulun linja-autoasema. Asukkaita Vaaran kaupunginosassa on 2 728.
Nykyisin Vaaran ja Pokkisen kaupunginosien raja on käytännössä näkymätön, mutta kaupunginosakartoissa kaupunginosien rajana on Uusikatu. Vaaran ja Vanhatullin rajana on Saaristonkatu, ja Vaaran ja Raksilan kaupunginosien rajana on Ratakatu. Kaupunginosassa sijaitsee yksi keskustan korkeimmista kerrostaloista.
Vaaran kehittämissuunnitelmat ovat saaneet paljon huomiota paikallisessa mediassa. Yksi tulevaisuuden laajoista hankkeista on Oulun Matkakeskuksen rakentaminen Vaaran kaupunginosaan. Vaaran kortteleissa on myös herännyt useita kehittämishankkeita, joiden tavoitteena alueelle pyritään esimerkiksi lisäämään palveluja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaara (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Valkoinen Veljeskunta

Teosofien mukaan Mestari Morya on yksi Valkoisen Veljeskunnan jäsenistä.
Valkoinen Veljeskunta on teosofiaan ja New Age -uskonnollisuuteen kuuluva käsite, jolla tarkoitetaan esoteeriseen viisauteen vihittyjen olentojen muodostamaa salaista ryhmää. Se tunnetaan myös monilla muilla nimillä, kuten Ylösnousseet mestarit, Viisauden mestarit, Valkoinen loosi, Okkultinen veljeskunta, Vihittyjen seura, Pyhä veljeskunta, Salainen veljeskunta ja Hierarkia.
Ylösnousseet mestarit ovat teosofien ja New Age -uskovien mukaan valaistuneita henkiolentoja, jotka ovat eläneet fyysisesti maanpäällisen elämän, sovittaneet karmansa, täyttäneet Jumalan heitä koskevan suunnitelman ja yhtyneet takaisin Jumalaan. Nyt he auttavat ihmiskuntaa taivasmaailmasta käsin ja lähettävät silloin tällöin edustajiaan maan päälle. Osa näistä mestareista saattaa elää yhä fyysisessä kehossa ihmiskunnan keskuudessa.
Valkoiseen Veljeskuntaan katsotaan kuuluvan esimerkiksi sellaisia eri aikoina eläneitä suuria henkisiä opettajia kuin Jeesus, Buddha, Krishna, Kungfutse, Laozi, Maitreya, Zarathustra, Pythagoras, Christian Rosenkreutz, Saint-Germain, Djwal Kul, Kuthumi (Koot Hoomi) ja El Morya.
Kansainvälisen Teosofisen Seuran perustaja Helena Petrovna Blavatsky väitti koko modernin teosofisen virikkeen tulleen Valkoisen Veljeskunnan jäseniltä eli Mahatmoilta, Mestareilta. Suuren osan Salaista oppia ja ns. mahatmakirjeiden väitetään olevan veljeskunnan jäsenten kirjoittamia. Useat ihmiset väittävät tänäkin päivänä olevansa yhteydessä Valkoisen Veljeskunnan jäseniin, joskus jopa fyysisesti.
Erikoisia psyykkisiä kykyjä omaavia mestareita on pidetty myös Helena Blavatskyn keksintönä. Esimerkiksi läntisen esoretismin historiasta kirjoittanut K. Paul Johnson on esittänyt kirjassaan The Masters Revealed (1994), että Valkoinen Veljeskunta on pelkkä myytti ja suureksi osaksi Blavatskyn oman mielikuvituksen tuotetta.
Suomalaisen teosofian uranuurtajan Pekka Ervastin mukaan Valkoiseen Veljeskuntaan "kuuluvat kaikki sekä näkyväiset että näkymättömät Mestarit ja vihityt adeptit". Näkyvän veljeskunnan sydän on Himalajan vuoriston tuolla puolen, mutta yksityisiä adepteja elää siellä täällä maailmassa.
Valkoinen hauraus

Robin DiAngelo (s. 1956) loi käsitteen 'valkoinen hauraus' (white fragility). Se tarkoitti sitä, että valkoiset eivät heikkouttaan hyväksyneet sitä, että heitä syytettiin rasismista.
Valkoinen hauraus tai valkoinen herkkähipiäisyys (engl. white fragility)  on Robin DiAngelon vuonna 2011 esittämä käsite. Hän tarkoittaa sillä valkoisten ihmisen heikkoutta, joka ilmenee siinä, että he kieltävät heitä vastaan esitetyt syytteet rasismista. Myöhemmin DiAngelo on esittänyt rasismista esimerkkinä Michelangelon freskon "Adamin luominen", joka on Sikstuksen kappelin katossa Vatikaanissa.
Ukonlampi (Mikkeli, Heilanmäki)

| Ukonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°48′44″N, 27°00′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Aittoseen 
Järvinumero:  14.929.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,7 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  60 m  
Rantaviiva:  0,813 km  
Pinta-ala:  1,587 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUkonlampi 
Ukonlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Heilanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä mpy.
Työelämän tutkimus

| --- | --- |
lehtityyppi:  tiedejulkaisu, avoin verkkojulkaisu (en) 
julkaisija:  Työelämän tutkimusyhdistys 
ISSN:  0788-091X, 2670-1758 
perustettu:  2003 
kieli:  suomi 
kotisivu:  https://journal.fi/tyoelamantutkimus 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Työelämän tutkimus on vuodesta 2003 ilmestynyt poikkitieteellinen työelämää ja työyhteiskuntaa käsittelevä avoin tiedejulkaisu. Lehteä julkaisee Työelämän tutkimusyhdistys. Lehteä julkaistaan kolme kertaa vuodessa. Lehti sai Kansan Sivistysrahaston Työelämän kehittämispalkinnon vuonna 2009.
Aiheesta muualla

Journal.fi: Työelämän tutkimus
Valtakunnanpakovero

Valtakunnanpakovero (saks. Reichsfluchtsteuer) oli maastapoistumisvero pääomanliikkeille, jonka Weimarin tasavalta sääti estääkseen pääomapaon ulkomaille. Valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburg antoi tästä asetuksen 8. joulukuuta 1931. Vero perittiin, jos yksilön varat ylittivät 200 000 RM tai vuositulot ylittivät 20 000 RM. Vero oli 25 %. Tuolloin 200 000 RM vastasi 47 600 dollaria (määrä vastasi 766 000 dollaria vuonna 2017).
Kolmannen valtakunnan aikana pakoveron tarkoitus ei enää ollut niinkään estää rikkaiden kansalaisten muuttoa. Pikemminkin juutalaisten lähtö oli toivottua ja sallittua — jopa Puolan valtauksen jälkeen — kunnes Heinrich Himmler kielsi juutalaisten maastamuuton 23. lokakuuta 1941. Siihen asti veroilla pakkolunastettiin osa maasta ajettujen juutalaisten omaisuudesta.
Valkoinen (hevosväri)

Kuuluisa puhtaanvalkoinen laukkahevonen Yukichan. Yukichanin emä oli myös valkoinen, mutta polveutui tavanomaisista yksivärisistä linjoista.
Puhdas, aito valkoinen hevosen värityksenä on harvinainen. Valkoisen näköisiä hevosia on kuitenkin olemassa paljon.
Yleensä valkoiselta vaikuttava hevonen on kimo. Kimot syntyvät värillisinä ja vuosien myötä muuttuvat yhä harmaammiksi ja valkoisemmiksi. Geenitekijöistään riippuen kimo voi jäädä puhtaan valkoiseksi tai yleisemmin saada iän myötä runsastuvia pieniä värillisiä pilkkuja, niin sanottuja kärpäspilkkuja. Myös vaalea valkovoikko voi vaikuttaa valkoiselta. Vertailu hevosen omiin valkoisiin merkkeihin tai kimon tai kirjavan hevosen valkoiseen karvaan paljastaa valkovoikon värin olevan kermanvaalea, ei valkoinen.
Appaloosavarsa, jolla on mustaa väriä vain hännänpäässä, oikeassa etupolvessa sekä silmien ympäristön ihossa.
Kirjavat hevoset voivat toisinaan olla hyvin valkovoittoisia. Esimerkiksi tiikerinkirjavuuden eräs muoto on fewspot, jossa valkealla pohjalla on vain joitain harvoja värillisiä täpliä. Kahden frame-kirjavuustekijää kantavan hevosen parittaminen voi tuottaa homotsygootin frame-varsan, joka on väriltään aivan valkoinen. Valkoiset frame-varsat kuitenkin poikkeuksetta kuolevat tai lopetetaan pian syntymänsä jälkeen ruoansulatuskanavan vakavien epäämuodostumien vuoksi.
Harvinaisin valkoisuuden muoto ja "aitona" valkoisena pidetty väritys hevosilla on dominanttivalkoinen. Dominanttivalkoisuutta aiheuttavia geenimuunnoksia on tunnistettu kymmenkunta. Osa muunnoksista tuottaa kokovalkoisuutta, osa vaihtelevan valkovoittoista kirjavuutta. Sabinokirjavuutta tuottavista tekijöistä on tunnistettu yksi (SB-1), joka voi homotsygoottina tuottaa lähes täysvalkoisen värityksen. Geenitutkimusten edistyessä sabinon ja dominanttivalkoisuuden ero onkin hämärtynyt, sillä osa dominanttivalkoisuustekijöistä aiheuttaa sabinon tavoin heterotsygoottina verrattain tavanomaisia valkoisia sukkia ja läsejä.
Vakaus- ja kasvusopimus

Vakaus- ja kasvusopimus on Euroopan unionin jäsenmaiden välinen finanssipoliittinen sopimus Euroopan raha- ja talousliiton EMU:n muodostamiseksi ja ylläpitämiseksi.
Vakaus- ja kasvusopimukseksi kutsutaan euron käyttöönoton yhteydessä hyväksyttyjä kahta asetusta (1466/97 ja 1467/97), joilla täsmennettiin perustamissopimuksen artikloja. Edelliseen liittyivät myös määrälliset ns EMU-kriteerit julkisen talouden alijäämistä (3% BKTstä) ja julkisesta velasta (60 % BKTstä).
Toinen asetuksista sisälsi määräyksiä, jotka koskevat ennaltaehkäisyä, ja toinen koskee korjaavia toimia.
Asetuksiin on myöhemmin tehty korjauksia ja täsmennyksiä muun muassa ns Six Pack-uudistuksen uudistuksen yhteydessä. Sopimusta on kritisoitu myöhemmin. Sitä on pidetty mm pakkopaitana, joka estää aktiivisen suhdannepolitiikan. Toisaalta asetuksiin sisällytetyt ns joustoelementit ovat synnyttäneet kritiikkiä, koska asetusten budjettikuria vahvistavat vaikutukset ovat heikentyneet.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Eurooppa velkakriisin kourissa
Vakava Show

| Vakava Show Nost3 & Protro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 2013
 Formaatti: CD, Digi
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Jiffel Records
Nost3 & Protron muut julkaisut
| Kouvolan kovimmat 2012 | Vakava Show 2013 |   |
Vakava Show on suomalaisen rap-duo Nost3 & Protro:n toinen studioalbumi. Sen julkaisi Jiffel Records 22. maaliskuuta 2013.
Kappaleilla ”En oo homo” ja ”Miehinen mies” kuullaan vierailijoina kaksikon kanssa yhteiskiertueellakin nähty Justimusfilms. Bonusraitoina levyllä on mukana kaksikon omakustanteena julkaistulta esikoisalbumilta Kouvolan kovimmat singlenä julkaistut kappaleet ”NRJ-hitti” ja ”Koolla ei oo väliä”.
Kappaleet

Intro – 2.14
Paska kesä – 3.18
Muija käy duunis – 3.02
En oo homo (+ Justimus) – 3.00
Kaikilla on hauskaa – 2.45
Kun rauta ei nouse – 2.54
Joona lomalla – 2.55 (feat. Joona)
Miehinen mies (+ Justimus) – 3.17
Yks – 3.40 (feat. Tiahu)
Suoraan mun huoneesta – 3.23
Sellubiitti – 3.20
Lempee – 4.03
NRJ-hitti (feat. T.L. & Comeetta) – 4.06 (bonuskappale, feat. T.L. & Comeetta)
Koolla ei oo väliä – 2.54 (bonuskappale)
Vantaan Hiihtoseura

| Vantaan Hiihtoseura |
| --- | --- |
Perustettu:  1957
Paikkakunta:  Vantaa, Suomi
Lajit:  hiihto
Kotisivu:  https://www.vhs.fi
Vantaan Hiihtoseura (lyhenne VHS) on vantaalainen maastohiihdon erikoisseura. Seurassa on noin 700 jäsentä. Seura Suomen Hiihtoliiton valioseura ja Nuori Suomi Sinettiseura. Seura on perustettu vuonna 1957.
Vaivaisenluu

Vaivaisenluu (hallux valgus) on jalan isovarpaan tyviluun ja jalkapöydänluun välisen nivelen virheasento. Kun isovarvas kääntyy pienempiä varpaita kohti, tyvinivelen sisäreuna muodostaa kiinteän, punoittavan, usein kivuliaan kyhmyn. Isovarvas voi lopulta työntyä seuraavan varpaan päälle tai alle, ja  seuraavat varpaat muuttuvat melko usein vasaravarpaiksi. Vaivaisenluu voi tulla myös pikkuvarpaaseen, jolloin pikkuvarvas kääntyy sisäänpäin. Pikkuvarpaan vaivaisenluuta kutsutaan räätälin patiksi.
Vaivaisenluu on naisilla lähes kymmenen kertaa yleisempi kuin miehillä. Myös perintötekijöillä on epäilty olevan merkitystä vaivaisenluun syntyyn.
Röntgenkuvissa näkyy selvästi nivelten virheasento
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaivaisenluu,Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
Varpulampi (Utajärvi)

| Varpulampi (Utajärvi) |
| --- | --- |
 Järvi etelärannalta kohti pohjoista
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Utajärvi
Koordinaatit:  64°56′57″N, 27°20′22″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,9 m
Pinta-ala:  0,518 km² 
 fiVarpulampi 
Varpulampi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluvan pieni järvi Utajärven Särkijärven kylän koillisosassa lähellä Puolangan kunnan rajaa. Järvelle on tieyhteys seututie 837:ltä lähtevältä ja Kiiminkijoen Kalliuskosken kohdalla ylittävältä metsäautotieltä. Noin kilometrin mittainen ja osin pitkospuinen maastoon merkitty polku vie tieltä järvelle, joka kuuluu Ison Tilansuon - Housusuon Natura 2000 -suojelualueeseen. Järven pohjoispäässä Varpusuon laidalla on laavu. Järvi on hyvin matala ja rehevä, Kiiminkijokeen se laskee suo-ojia myöten.
VTB

| VTB ПАО Банк ВТБ |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  PAO
Osake:  LSE: VTBR MCX: VTBR
Perustettu:  1990
Toimitusjohtaja:  Andrei Kostin
Puheenjohtaja:  Anton Siluanov
Kotipaikka:  Pietari, Venäjä
Toimiala:  rahoitusala
Nettotulos:   120,1 mrd. RUB (2017)
Omistaja:  Venäjän federaatio (60,9 %)
Kotisivu:  www.vtb.ru
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VTB tai VTB-pankki (ven. ПАО Банк ВТБ, PAO Bank VTB, aiemmin ven. Внешторгбанк, Vneštorgbank) on Venäjän suurimpiin lukeutuva pankkikonserni, joka oli vuonna 2017 taseella mitattuna maan toiseksi suurin pankki. Venäjän valtion omistusosuus VTB:stä oli 60,9 prosenttia vuoden 2017 lopulla. VTB-konsernin juridinen osoite sijaitsee Pietarissa, mutta pääkonttori Moskovassa.
Pankkikonserni on myös yksi Venäjän suurimmista yrityksistä; Forbesin kevään 2012 suuryritysten listalla VTB-pankki ylsi Venäjän 7. ja koko maailman 255. suurimmaksi julkiseksi noteeratuksi yritykseksi.
Historia

Venäjän SFNT:n valtiovarainministeriö perusti Vneštorgbankin (VTB) lokakuussa 1990 palvelemaan Venäjän ulkomaankauppaa ja viemään eteenpäin maan integroitumista globaaliin talouteen. Vneštorgbankin pääkonttori sijoitettiin Moskovaan. Valtio päätti vuonna 1997 muuttaa yhtiön OAO-muotoiseksi avoimeksi osakeyhtiöksi. Samalla Venäjän keskuspankista tuli sen suurin omistaja 96,8 %:n osuudella. Vuosituhannen vaihteessa keskuspankin omistusosuus oli kasvanut lähes 100 prosenttiin. Venäjän valtio otti Vneštorgbankin haltuunsa vuonna 2002 ostamalla keskuspankin omistamat osakkeet.
Venäjän valtion omistuksessa Vneštorgbankin tavoitteeksi tuli pankin nostaminen Venäjän johtavaksi pankkiryhmäksi kaikilla toimialoilla, mukaan lukien vähittäis- ja investointipankkitoiminta. Uusi strategia muotoutui VTB-pankin nykyisen toimitusjohtajan Andrei Kostinin tullessa pankkiin vuonna 2002. Vneštorgbank alkoi kasvaa yrityskauppojen myötä ostamalla Guta Bankin vuonna 2004 ja pietarilaisen Promstroibankin vuonna 2005. Guta Bankista muodostettiin VTB24-vähittäispankki vuonna 2005.
Vneštorgbank alkoi ottaa käyttöön koko konsernin tasolla VTB-nimen lokakuusta 2006 alkaen. Emoyhtiö muutti nimensä VTB Bank -muotoon maaliskuussa 2007. VTB:stä tuli vuonna 2007 ensimmäinen venäläispankki, joka järjesti listautumisannin. Anti oli vuonna 2007 arvoltaan koko pankkisektorin suurin, ja yhtiö keräsi annista noin kahdeksan miljardia dollaria. Samalla Venäjän valtion omistusosuus väheni 99,9 %:sta 75 %:iin. VTB:n osakkeen noteeraus aloitettiin venäläisissä RTS- ja MICEX-pörsseissä sekä Lontoon pörssissä.
Vuoden 2016 alussa VTB aloitti pankkitoiminnan yhdessä Venäjän postin kanssa muodostamalla sen kanssa yhteisen postipankin (ven. Почта Банк). Toiminnan aloittamista varten VTB myi 50 % miinus yhden osakkeen tytäryhtiöstään Leto-pankista Venäjän postille noin 72 miljoonalla dollarilla.
VTB24-vähittäispankki yhdistyi VTB-pankin kanssa 1. tammikuuta 2018 yhteisen VTB-brändin alle.
Liiketoiminta

Vuoden 2011 vuosikertomuksen mukaan VTB-konserni on keskittynyt erityisesti yritys- ja investointipankkitoimintaan (76 % pääomasta), mutta on aktiivisesti mukana myös vähittäis­pankki­toiminnassa (20 % pääomasta).
Venäjän ulkopuolella VTB-konserni toimi vuoden 2017 vuosikertomuksen mukaan 11 tytärpankin kautta, jotka sijaitsevat Saksassa, Britanniassa, Serbiassa, Armeniassa, Valko-Venäjällä, Kazakstanissa, Azerbaidžanissa, Ukrainassa, Georgiassa ja Angolassa. Lisäksi VTB:llä oli toimintaa kolmen yhteystoimiston kautta Italiassa, Kiinassa ja Kirgisiassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta VTB Wikimedia Commonsissa
VTB-pankki (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi, venäjäksi)
Vache de Chalais

Vache de Chalais on ranskalainen lehmänmaidosta valmistettu pehmeä runsasrasvainen juusto Rhône-Alpesin alueelta. Juusto pakataan kastanjanlehdistä tehtyyn kääreeseen. Vache de Chalais on hyvin pienikokoinen: läpimitta on alle 10 cm ja korkeus vain muutama senttimetri. Sen rasvapitoisuus on 22 % (50 % kuiva-aineesta) ja suolapitoisuus 1,2 %.
Työelämän laatu

Työelämän laatu viittaa yleisimmin työntekijöiden kokemukseen työssä viihtymisestä. Hyvän työelämän laadun on todettu edistävän työpaikkojen tuottavuutta, kilpailukykyä, työmotivaatiota, työorganisaatioiden julkista kuvaa sekä palveluiden ja tuotteiden laatua. Työelämän laatu on läheistä sukua työhyvinvointi-käsitteelle. Työelämän laadun näkökulma korostaa työn organisointia ja osallistumismahdollisuuksia tarjoavaa johtamistapaa, kun työhyvinvoinnin näkökulma on keskeisemmin sidoksissa terveyslähtökohtiin.
Työ- ja elinkeinoministeriön vuosittain julkaisemassa työolobarometrissa työelämän laatu on määritelty neljän osa-alueen avulla: (2009)
Tasapuolinen kohtelu
Voimavarat suhteessa vaatimustasoon
Kannustavuus, innovatiivisuus, luottamus
Työpaikan varmuus
Arvostetussa tutkimuksessaan Francis Green (2006) määritteli työelämän laadun viiden indikaattorin avulla:
Osaamisen ja vaatimusten suhde
Vaikutusmahdollisuudet työhön
Palkka
Alhaiset riskit ja turvallisuus
Työn raskaus
Julkinen kehittämistyö

Suomessa työelämään liittyvät asiat ovat valtiovallan osalta pääsääntöisesti työ- ja elinkeinoministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön vastuulla. Työ- ja elinkeinoministeriössä on vuodesta 2008 lähtien toiminut työelämä- ja markkinaosaston alaisuudessa erityinen työelämän laatu -ryhmä, jonka tehtävänä on koordinoida työelämän laadun kehittämistyötä. Vuodesta 2008 ryhmän vetämänä on toiminut työelämän laadun ja tuottavuuden kehittämisen TYLA-toimenpidehanke. Valtiovallan eri toimilla tähdätään työvoiman vähentyessä niin työurien pidentymiseen, kuin mahdollisimman hyvään tapaan yhdistää työn tekeminen sekä yksityiselämän ja arjen sujuvuus.
Työsuojeluun liittyvistä asioista Suomessa vastaa sosiaali- ja terveysministeriön työsuojeluosasto. Se ohjaa aluehallintovirastojen työsuojelun vastuualueita, valmistelee ja kehittää työsuojelun lainsäädäntöä sekä työsuojelupolitiikkaa ja huolehtii kansainvälisestä yhteistyöstä työsuojelun alalla. STM:n hallinnonalalla toimii työterveyslaitos, jonka tehtäviin kuuluvat muun muassa työelämään liittyvä tutkimus- ja kehitystyö, tiedotustoiminta, koulutus sekä asiantuntijapalveluiden tarjonta.
Keskeisimmät suomalaiset työelämän laatua mittaavat tutkimukset ovat tilastokeskuksen tuottama työolotutkimus, työterveyslaitoksen toimittama työ ja terveys Suomessa -tutkimus sekä työ- ja elinkeinoministeriön työolobarometri.
Ohjelmallisesti työelämää on kehitetty Suomessa 1990-luvun alkupuolelta asti. Kansallinen tuottavuusohjelma käynnistyi vuonna 1993, työelämän kehittämisohjelma Tyke vuonna 1996, kansallinen ikäohjelma vuonna 1998 ja työssä jaksamisen tutkimus- ja toimenpideohjelma vuonna 2000. Kaikki ohjelmat on sittemmin arvioitu ja niitä on pidetty onnistuneina. Suomi onkin saanut ohjelmien myötä osakseen kansainvälistä huomiota ja tunnustusta aktiivisuudestaan työelämän kehittämisessä.
Vuonna 2003 ohjelmat päätettiin koota uuden yhteisen sateenvarjon alle ja siten perustettiin Tykes -ohjelma joka toimi vuosina 2004–2009. Sen budjetti oli kokonaisuudessaan noin 87 miljoonaa euroa ja ohjelman projekteihin osallistui noin 250 000 työntekijää. Tämän jälkeen on vuodesta 2009 lähtien Tekesissä toiminut Tyke-rahoituspalvelu, joka myöntää rahoitusta työorganisaatioiden kehittämisprojekteihin.
Työelämän laatuun liittyvää aineistoa Euroopan unionissa tuottaa Dublinissa sijaitseva Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö.
Aiheesta muualla

Työ- ja elinkeinoministeriö - Työelämän laatu[vanhentunut linkki].
Työ- ja elinkeinoministeriö - Työlainsäädäntö.
Työ- ja elinkeinoministeriö - TYLA -hanke.
Laatuhomma.fi - Työelämän laadun artikkeleita (Arkistoitu – Internet Archive).
TYKE-rahoituspalvelu - Työorganisaatioiden kehittämisen rahoitusta.
Työterveyslaitos.
Työolotutkimus.
Työ ja terveys Suomessa -tutkimus[vanhentunut linkki].
Työolobarometri.
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö.
Kansainvälinen työjärjestö ILO.
Aikayksiköt hindulaisuudessa

Hindulaisuuteen liittyviä ajan yksiköitä.
Sideriaaliset yksiköt

Paramanu (परमाणु) on ihmisen silmänräpäyksen kesto tai noin 4 sekuntia. Vighati (विघटि) on 6 paramanua, tai noin 24 sekuntia. Ghadiya (घटि) on 60 vighatia, tai noin 24 minuuttia. Muhurta on sama kuin 2 ghadiyaa, tai noin 48 minuuttia. Nakshatra ahoratram (नक्षत्र अहोरत्रम्) tai sideriaalinen päivä on tasan 30 muhurtaa (Huom: päivän ajatellaan alkavan ja loppuvan auringon noustessa).
Toinen järjestelmä perustuu Vishnu Puranan yksikkö osioon Vishnu Purana kirja I luku III kuten seuraavat yksiköt. 10 silmänräpäystä on 1 Kásht́há. 35 Kásht́há on 1 Kalá. 20 Kaláa on 1 Muhúrtta. 10 Muhúrtta on 1 päivä (24 tuntia). 50 päivää on 1 kuukausi. 6 kuukautta = 1 Ayana. 2 Ayana on 1 vuosi tai 1 jumalten päivä (päivä + yö).