stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo diplomaattisista edustustoista Azerbaidžanissa
Akkreditoidut suurlähetystöt

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ankarassa  Albania   Australia   Bahrain   Bangladesh   Bosnia ja Hertsegovina   Kanada   Chile   Tanska   Etiopia   Irlanti   Pohjois-Makedonia   Mongolia   Montenegro   Uusi-Seelanti   Oman   Filippiinit   Slovenia   Etelä-Afrikka   Thaimaa |  Moskovassa  Angola   Benin   Kamerun   Norsunluurannikko   Djibouti   Ecuador   Päiväntasaajan Guinea   Eritrea   Ghana   Guatemala   Guinea   Guinea-Bissau   Islanti   Madagaskar   Mali   Malta   Mauritania     Nepal   Paraguay   Slovakia   Vietnam   Sambia   Zimbabwe |  Teheranissa  Kenia   Nigeria   Sri Lanka   Syyria   Uruguay   Jemen |  Muualla  Burkina Faso (Riad)   Suomi (Helsinki)   Pyhä istuin (Tbilisi)   Lesotho (Berliini)   Malediivit (Islamabad)   Pohjois-Korea (Taškent)   Saint Vincent ja Grenadiinit (Lontoo)   Seychellit (Abu Dhabi)   Singapore (Singapore)  |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:List of diplomatic missions in Azerbaidjan
Itävallan ja Kroatian suurlähetystöt Bakussa
Iranin suurlähetystö Bakussa
Käännös suomeksi
MacDonald

MacDonald tai Macdonald on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Amy Macdonald (s. 1987), skotlantilainen laulaja ja lauluntekijä
Andrew MacDonald (s. 1986), kanadalainen jääkiekkoilija
Andrew P. MacDonald (s. 1958), kanadalainen säveltäjä
Ann-Marie MacDonald (s. 1958), kanadalainen kirjailija ja näyttelijä
Ballard MacDonald (1882–1935), yhdysvaltalainen sanoittaja
Betty MacDonald (1908–1958), yhdysvaltalainen kirjailija
Cynthia Macdonald (1928–2015), yhdysvaltalainen runoilija
Edmund MacDonald (1908–1951), yhdysvaltalainen näyttelijä
Étienne Jacques Joseph Macdonald (1765–1840), ranskalainen marsalkka ja Tarenten herttua
George MacDonald (1824–1905), skotlantilainen runoilija
J. E. H. MacDonald (1873–1932), kanadalainen taidemaalari
James David Macdonald (1908–2002), skotlantilainen lintutieteilijä ja kirjailija
James Hector MacDonald (s. 1925), kanadalainen katolinen arkkipiispa
Jamie MacDonald (s. 1977), kanadalais-suomalainen stand up -koomikko
Jock Macdonald, oik. James Williamson Galloway Macdonald (1897–1960), kanadalainen taidemaalari
Joey MacDonald (s. 1980), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
John A. Macdonald (1815–1891), Kanadan pääministeri 1867–1873 ja 1878–1891
John S. MacDonald, kanadalainen insinööri ja liikemies, toinen MacDonald, Dettwiler and Associates-yrityksen perustajista
Kelly Macdonald (s. 1976), brittiläinen näyttelijä
Mackenzie McDonald (s. 1995), yhdysvaltalainen tennispelaaja
Norm Macdonald (1959–2021), kanadalainen näyttelijä ja koomikko
Peter MacDonald (s. 1939), brittiläinen elokuvaohjaaja
Ramsay MacDonald (1866–1937), Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri 1924 ja 1929–1935
Rory MacDonald (s. 1989), kanadalainen vapaaottelija
Ross Macdonald (1916–1983), yhdysvaltalais-kanadalainen rikoskirjailija
Tom MacDonald (s. 1988), kanadalainen rap-artisti, lauluntekijä ja entinen showpainija.
Maik Bullmann

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Maik Bullmann (2012) |  Maik Bullmann (2012) |  Maik Bullmann (2012) |  |
Maa:   Saksa
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 |  90 kg |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 |  90 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varna 1991 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1993 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Tampere 1994 | 90 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kööpenhamina 1992 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Besançon 1995 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Budapest 1996 | 90 kg |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Martigny 1989 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Ostia 1990 | 90 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oulu 1989 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Poznań 1990 | 100 kg |  |
Maik Bullmann (s. 25. huhtikuuta 1967 Frankfurt (Oder)) on saksalainen, alun perin Itä-Saksaa edustanut entinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän ylsi urallaan olympiavoittajaksi sekä maailman- ja Euroopan-mestariksi.
Bullmann voitti kreikkalais-roomalaisen painin sarjassa alle 90 kg olympiakultaa Barcelonassa 1992. Seuraavissa kesäolympialaisissa, Atlantassa 1996, Bullmann ylsi pronssille. MM-kilpailuissa Bullmann saavutti palkintokorokesijan viidesti, voittaen kolmesti, ja EM-kilpailuissa samoin viidesti, voittaen kerran.
Bullmann on nimetty Kansainvälisen painiliiton (FILA) Hall of Fameen. Hänelle myönnettiin Bambi-palkinto vuonna 1992.
Karin Metze

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Itä-Saksan maajoukkuekahdeksikko vuonna 1982. Karin Metze kauimpana kamerasta. |  Itä-Saksan maajoukkuekahdeksikko vuonna 1982. Karin Metze kauimpana kamerasta. |  Itä-Saksan maajoukkuekahdeksikko vuonna 1982. Karin Metze kauimpana kamerasta. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | perämiehellinennelonen |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 1977 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Bled 1979 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Luzern 1982 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Duisburg  1983 | kahdeksikko |  |
Karin Metze (myöh. Ulbricht, s. 21. elokuuta 1956 Meissen) on saksalainen, Itä-Saksaa edustanut soutaja. Hän voitti kaksi olympiakultaa ja yhden maailmanmestaruuden
Metze voitti olympiakultaa perämiehellisessä nelosessa Montrealissa 1976. Tämän jälkeen hän siirtyi kahdeksikkoon ja voitti maailmanmestaruuden Amsterdamissa 1977 ja olympiakultaa Moskovassa 1980. Muissa MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa Bledissä 1979, sijoittui viidenneksi Münchenissä 1981 sekä saavutti pronssia Luzernissa 1982 ja Duisburgissa 1983.
Kalijärvi (Hämeenlinna, Sappee)

| Kalijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°13′51″N, 24°45′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  oja Kastanajärveen 
Järvinumero:  35.791.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,5 m  
Rantaviiva:  2,438 km  
Pinta-ala:  17,307 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalijärvi 
Kalijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 17,3 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy.
Kanootti

Kanootti Eufratjoella Irakissa
Kanootti viittaa usein suomen puhekielessä lähes mihin tahansa melottavaan vesikulkuneuvoon, mutta sanan merkitys kansainvälisesti on kuitenkin ”avokanoottina” tai ”intiaanikanoottina” tunnettu avonainen yhden tai useamman melojan alus. Useimmiten kanoottia melotaan yksilapaisella melalla. Yksilapaisen melan käyttö kahden airon sijaan on kanootin pääasiallinen ero soutuveneestä.
Nykyisen avokanootin yleisin muoto periytyy suoraan Pohjois-Amerikan intiaanien käyttämistä kulkuneuvoista. Pohjois-Amerikan intiaanien kanootit olivat enimmäkseen tuohikanootteja. Tyynen valtameren saarilla on käytetty myös isoja avokanootteja, joissa tyypillisesti on useampi meloja.
Kanootti on kehittynyt vuosisatojen ja -tuhansien kuluessa pääasiassa joki- ja järvialueiden yleiskulkuneuvoksi. Tämä erottaa kanootin avomerelle kehittyneistä kajakeista.
Alun perin metsästystä, kalastusta ja vesillä liikkumista varten kehitetyt kanootit ovat nykyään pääasiassa harrastusvälineitä. Kanootista onkin kehittynyt väline niin kilpaurheiluun, kuntoiluun kuin retkeilyynkin. Avokanootti sopii hyvin retkeilyyn, koska se on helppo pakata ja kuljettaa.
Avokanoottimallit

Eri käyttötilanteisiin on kehitetty erilaisia kanootteja.  Eräät ominaisuudet ovat vaihtoehtoisia: jos kanootista halutaan tehdä erittäin ketterä, se ei voi olla samalla suuntavakaa. Järvillä melomiseen tarvitaan kanootti, joka pysyy vakaasti suunnassaan. Vakautta lisää, jos kanootin pohjaan tehdään matala köli tai olas eli negatiivinen köli. Olas on kanootin pohjassa oleva ura, joka vakaannuttaa suuntaa samalla tavalla kuin normaali köli.  Jos kanoottia on tarkoitus meloa  pienissä joissa ja koskissa, sen pitää olla ketterä, jotta sillä voi kääntyä nopeasti ja pujotella kivien välissä. Silloin kölistä on vain haittaa, koska se hidastaa suunnan palauttamista. Kölin lisäksi kanootin suuntavakauteen vaikuttaa pohjan muoto pituussuunnassa. Suorapohjainen on vakaampi mutta banaanin muotoinen ketterämpi.
Kanootin leveys taas vaikuttaa kanootin nopeuteen, syväykseen ja vakauteen. Leveä kanootti  ui vähemmän syvässä kuin muuten samanmallinen kapeampi kanootti. Se on kuitenkin herkempi tuulelle, eikä mahdu yhtä helposti koskissa kivien välistä. Kapeampi kanootti uppoaa syvemmälle, jolloin tuuli aiheuttaa vähemmän sortoa eli kanootin sivusuuntaista liikettä. Koskissa taas mahdutaan kapeammasta välistä, mutta pohjakosketus tulee helpommin.
Kanootin muoto  vaihtelee sivusuunnassa melkein suorakulmaisesta U-profiilin kautta V-profiiliin. Silläkin on vaikutusta vakauteen ja nopeuteen. V-profiili on nopein, mutta tasapainon pitäminen on vaativampaa. Suorakulmaisen mallin alkuvakaus on hyvä, mutta  kallistuksessa se kaatuu herkästi ja yllättäen, jos painopiste siirtyy tasapainopisteen ulkopuolelle. U-profiili heilahtelee herkästi ja tuntuu tottumattomasta epävakaalta. Sen lopullinen kaatumisvakavuus on kuitenkin parempi. Kun U-profiilia taivutetaan vielä takaisin sisälle päin, pystyy kanootin sivun päällä melkein seisomaan kanootin ollessa melkein 90:n asteen kulmassa.
Kanootin nouseva keula ja perä eivät ole turhia koristeita, vaan aallokkoista koskea laskettaessa ne sallivat kanootin päiden syvemmän uppoaman ilman, että vesi pääsee kanoottiin sisälle.
Kanootti sopii parhaiten jokimelontaan. Järvillä ja merellä tarvitaan enemmän taitoa, koska kanootissa on painoon nähden suuri tuulipinta ja tuuli voi ohjata kanoottia enemmän kuin mela. Siksi siellä käytetään usein kajakkia.
Materiaalit

Kanoottien valmistusaineet ovat muuttuneet vuosien varrella. Nykyisen kanootin esikuvana voidaan pitää Pohjois-Amerikan intiaanien tuohikanoottia, johon taivutetuista saarniliisteistä tehdyn kehikon päälle kiinnitettiin isot tuohilevyt juurilla - useimmiten ryöpätyillä kuusenjuurilla - sitoen ja tökötillä (koivuntuohitervaa, johon on sekoitettu pieni määrä koivuntuhkaa) tai pihkalla tiivistäen. Yhdestä puusta koverrettu haapio muistuttaa kanoottia ja voidaan ehkä sellaiseksi luokitellakin. Tuohi on nykyään korvattu eri materiaaleilla ja, kun pinnoitteen lujuus on saatu hyväksi, on tukikehikko voitu jättää pois. Hyvä 4,8 metrin kanootti painaa vain 30 kg ja kantaa silti hyvin kaksi ihmistä retkivarusteineen.
Ohjaus ja kuormaus

Ohjauksen periaatteita voidaan matemaattisesti mallintaa vektoriopilla. Kanoottiin kohdistuu erilaisia voimavektoreita, ja vektorien summa määrää suunnan ja vauhdin. Veden ja kanootin välinen kitka on yksi hidastavista voimavektoreista, melan liike taas tuottaa toisen vektorin. Virta on usein suurin vektoreista, ja sitä on parempi käyttää apuna kuin vastustaa sitä.
Avokanootin melomisen alkeiden oppiminen on helppoa. Kanoottia voi meloa yksin, kaksin tai isommalla joukolla. Välissä olevat antavat enemmänkin lisää vauhtia ja voimaa kuin vaikuttavat eri periaatteisiin tilanteissa.
Jos kanootissa on kaksi melojaa, painavampi heistä istuu yleensä takana, tai kanootista tehdään varusteiden sijoittelun avulla hieman takapainoinen. Edessä istuva meloja aloittaa käännöksen ja takimmainen suorittaa sen loppuun. Perusteena on sekä vektorioppi että edessä istuvan parempi näköala reitinvalintoja ajatellen.
Kanootilla melomista opetellessa on opittava ymmärtämään joen virtauksia. Kanootin ohjailu ei ole voima- vaan taitolaji.
Koskea laskettaessa melojan kannattaa laskeutua polvilleen kanootin pohjalle polvet leveällä ja nojata takapuolensa mahdolliseen teljoon, jolloin ruumiin painopiste siirtyy alemmas vakauttaen kanoottia, kanootin päiden uppoama vähenee ja palautumisliike nopeutuu. Myös kääntyminen on nopeampaa massan hitauden lakiin perustuen. Polvien alle on hyvä leikata routamatosta tai vast. pehmike, joka maissa toimii istuinalustana.
Kanootti kuormataan tasaisesti ja kuorma pyritään saamaan vaakatasoon kanootin pohjalle, jolloin lastin liikkuminen estetään. Lasti sidotaan kanootin piittoihin ( laitoja tukeviin poikkipuoliin ) tai vastaaviin, jotta mahdollisen kanootin kaatumisen aikana lasti ei uppoa tai lähde ajelehtimaan virran mukana. Kuorma pakataan vesitiiviisiin tynnyreihin, laukkuihin tai pusseihin. Vesitiiviit varustetynnyrit toimivat myös kellukkeina.
Muut kanootit

Nykyään käytetään kanootteja ratamelonnassa, freestyle-melonnassa, kanoottipujottelussa ja koskisyöksyssä. Kanooteilla melotaan yksilapaisella melalla. Ratamelonnan kanadalaiskanootissa meloja on toispolviasennossa ( 'korkeassa polviasennossa' ), lohikäärmekanootissa melojat ovat istuma-asennossa ja muissa kanooteissa meloja on polviasennossa.
Freestylekanootti C1
Koskipujottelukanootti C1
Koskisyöksy kanadalaiskaksikko C2
Lohikäärmekanootti
Ratamelonnan kanadalaiskaksikko C2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Melontakouluttajat kotisivut
Suomen Kanoottiliiton kotisivut
Helsingin Melojien kotisivut
Avokanoottiyhdistyksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kahden melottava avokanootti
Jyrki Vuorenmaa

| Jyrki Vuorenmaa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Jyrki Vuorenmaa
Syntynyt: 4. tammikuuta 1953 (ikä 71)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  194 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1971–1979:  Tampereen Pyrintö
Valmennusura
1993–1996:  Tampereen Pyrintö (naiset) (apuv.)
Jyrki Vuorenmaa (s. 4. tammikuuta 1953) on suomalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija. Vuorenmaa pelasi Pyrinnön edustusjoukkueessa vuodet 1971–1979, joista viimeisen kauden SM-sarjassa. Myöhemmin hän toimi valmentajana muun muassa Pyrinnön naisten edustusjoukkueessa.
Ura

Vuorenmaa pelasi kasvattajaseurassaan Tampereen Pyrinnössä vuosina 1971–1979. Viimeisen kautensa 1978–1979 hän edusti Pyrintöä miesten SM-sarjassa. Pyrintö sijoittui länsilohkossa kolmanneksi ja selviytyi pudotuspeleihin mutta hävisi heti puolivälierissä Hyvinkään Tahkolle 2–1-voitoin. Vuorenmaa pelasi kauden aikana 18 runkosarjaottelussa 0,2 pisteen keskiarvolla.
Muun muassa keskuksenhoitajana työskennellyt Vuorenmaa toimi myös valmentajana. Hänen valmentamansa nuorten ikäluokkien joukkueet voittivat useita Suomen mestaruuksia. Pyrinnön naisten edustusjoukkueen apuvalmentajana Vuorenmaa toimi vuosina 1993–1996.
Vuonna 2016 Vuorenmaa palkittiin Liikuntakulttuurin ja urheilun ansioristillä.
Tilastot > Runkosarja

| Kausi | Joukkue | Sarja | O | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978–1979 | Tampereen Pyrintö | SM-sarja | 18 | 0,2 | 4 |
| Yhteensä | Yhteensä | SM-sarja | 18 | 0,2 | 4 |
O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Jussi Koivula

| Jussi Koivula |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1983 (ikä 40) Hämeenlinna
Kansalaisuus:   Suomi
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Iceman
Pituus:  177 cm
Painoluokka:  Kevyt keskisarja
Kätisyys:  oikea
Ammattilaistilastot
Ottelut:  22
Voitot:  19
– tyrmäysvoitot:  7
Tappiot:  2
Ratkaisemattomat:  1
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Aiheesta muualla
www.jussikoivula.fi/biografia
Jussi Benjamin Koivula (s. 24. joulukuuta 1983 Hämeenlinna) on suomalainen ammattinyrkkeilijä. Koivula aloitti amatöörinyrkkeilyn Hämeenlinnan Kisassa vuonna 1995 ja siirtyi edustamaan Tampereen Työväen Nyrkkeilijoitä vuonna 1997. Amatööriurallaan hän otti jo juniorina lukuisia maaottelu- sekä turnausvoittoja, niin kotimaassa kuin ulkomailla. Hän oli amatöörinä Olympiakomitean tukiurheilija, kuusinkertainen miesten Suomen mestari sekä kolminkertainen alle 20-vuotiaiden Pohjoismaiden mestari.
Koivula on ollut naimisissa vuodesta 2003, ja hänellä on yksi poika.
Lapsuus

Jussi syntyi jouluaattona 1983, kuudenneksi lapseksi Pasi ja Ritva (o.s. Mättö) Koivulalle. Eeva Vuorenpää on tehnyt Ylelle dokumenttielokuvan hänen  vanhemmistaan. Hänellä oli kolme isoveljeä, ja kaksi isosiskoa. Jussi eli suuren osan lapsuudestaan sosiaalihuollon laitoksissa. Kun Jussi oli 12-vuotias, hänen vanhempansa kuolivat ja Jussi sijoitettiin Tampereelle asumaan sukulaistensa luo.[lähde? ]
Ura > Amatööriura

Jussi aloitti 12-vuotiaana nyrkkeilyn Hämeenlinnan Kisassa, mutta siirtyi edustamaan TTN:ää Tampereelle muuton johdosta jo 13-vuotiaana. Jo nuorena juniorina hän osoitti olevansa sitkeä ja kova harjoittelemaan. Koivula otteli amatööriurallaan noin 200 ottelua edustaen Suomea lukuisissa arvokilpailuissa, mm. MM- sekä EM-kisoissa. Hän otteli myös lukuisia voittoja maaotteluissa. Euroopan mestaruuskilpailuissa 2003 hän ylsi 5:een sijaan. Hän on kuusinkertainen miesten Suomen mestari. Lisäksi hänellä on halussaan myös useita junioreiden Suomen mestaruuksia, sekä useita voittoja kansainvälisissä GeeBee-  ja Tammer-turnauksissa. Hän on myös kolminkertainen Pohjoismaiden mestari alle 20-vuotiaissa.[lähde? ]
Ura > Ammattilaisura

Koivula siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2008. Hän otteli ammattilaisena välisarjassa (66,7 kg), mutta vuonna 2014 siirtyi kevyeen keskisarjaan. Koivula edusti helsinkiläistä ammattinyrkkeilytallia P3 Boxingia, jonka promoottorina toimi Pekka Mäki (vuoteen 2013 asti, jolloin P3 Boxing haettiin konkurssiin). Valmentajana toimii Osmo Laine, jonka kanssa Koivula on tehnyt yhteistyötä jo vuodesta 1997. Ammattilaisena Koivula on nyrkkeillyt 19 ottelua, josta 17 on voittoja (joista 6 tyrmäyksellä) ja kaksi tappiota (cut left eye ja IBF-liiton intercontinental-tittelin Italiassa pisteillä).[lähde? ]
Tampereella 20. huhtikuuta 2013 käydyssä ottelussa, Jussi sai vastustajan peukalon suoraan silmäänsä ja silmänpohjan lihakset repesivät. Koivula menetti näin vasemmasta silmästään kokonaan kolmiulotteisen hahmottamisen, ja vastustaja pääsi takomaan haavan Jussin silmäkulmaan. Ottelu keskeytettiin, ja siitä tuli tappiomerkintä Koivulalle. Ottelun jälkeen oli pitkään epävarmaa, palautuuko näkö enää täydellisesti vasempaan silmään,  ja saako Koivula enää otella. Kesäkuussa 2013 lääkäri kuitenkin totesi silmän olevan kunnossa ja antoi otteluluvan takaisin.[lähde? ]
Koivula otteli 17. elokuuta 2013 Savonlinnassa puolalaista Lukasz Janikia vastaan ja voitti tyrmäyksellä ottelun kuudennessa erässä.[lähde? ]
Koivula voitti 7. joulukuuta 2013 Espoon Barona-areenalla 10-eräisessä ottelussa hollantilaisen Hassan Ait Bassoun kaikkien tuomarien pisteillä yksimielisesti 100-90.
Savonlinnan Boxing Night -tapahtumassa 16. elokuuta 2014 Koivula kukisti Bulgarian mestarin Stillian Kostovin 10 eräiseksi suunnitellussa ottelussa 9 erässä teknisellä tyrmäyksellä (TKO). Samalla Koivula siirtyi sarjaa ylemmäksi, kevyeen keskisarjaan (light middleweight 69,8 kg).[lähde? ]
Koivula hävisi italialaiselle Marcello Matanolle ammattinyrkkeilyn IBF-liiton Intercontinental-titteliottelussa Italian Ferrarassa 7. helmikuuta 2015. Kotikehässään otellut Matano otti ylemmän välisarjan tittelin itselleen tuomariäänin 3-0.
16. elokuuta 2015 Töölön Kisahallissa Koivula voitti Serbian Zoran Didanovicin kolmannessa erässä teknisellä tyrmäyksellä.
Elokuva

Koivulasta on tehty dokumenttielokuva Daddy Loves You (2015). Elokuvan on ohjannut Ninni Rokosa ja tuottanut Arto Koskinen. Tuotantoyhtiö on tamperelainen Obscure Entertainment.
Elokuva kertoo 12-vuotiaana orvoksi jääneestä Jussi Koivulasta, joka päätti valita toisen tien kuin alkoholiin kuolleet vanhempansa.[lähde? ]
Ammattilaisuran tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
22 voittoa, 4 tappiota, 1 ratkaisematon  KO = tyrmäys, TKO = tekninen tyrmäys, PTS = pisteillä. RTD = luovutus
| Tulos | Vastustaja | Ratkaisu | Erä | Päivämäärä | Paikka | Huom. |
| Voitto |  Tibor Rafael | TKO | 3/4 | 30.8.2008 | Tampere, Suomi |  |
| Voitto |  Sergejs Volodins | pistevoitto 3/3 | 4 | 28.11.2008 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Adam Zadworny | pistevoitto 3/3 | 4 | 14.2.2009 | Tampere, Suomi |  |
| Voitto |  Gabor Toti | TKO | 2/4 | 27.11.2009 | Tampere, Suomi |  |
| Voitto |  Leonti Vorontsuk | TKO | 3/6 | 11.5.2010 | Kirkkonummi, Suomi |  |
| Voitto |  Vatche Wartanian | pistevoitto 3/3 | 6 | 4.9.2010 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Nuno Cruz | pistevoitto 3/3 | 8 | 27.11.2010 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Konstantins Sakara | pistevoitto 3/3 | 6 | 4.3.2011 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Kobe Vandekerkhove | pistevoitto 3/3 | 8 | 21.5.2011 | Seinäjoki, Suomi |  |
| Voitto |  Jose Del Rio | pistevoitto 3/3 | 8 | 3.12.2011 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Jarkko Jussila | pistevoitto 3/3 | 8 | 21.1.2012 | Seinäjoki, Suomi |  |
| Voitto |  Giorgi Ungiadze | pistevoitto 3/3 | 8 | 15.9.2012 | Seinäjoki, Suomi |  |
| Voitto |  Arvydas Trizno | pistevoitto 3/3 | 6 | 16.2.2013 | Hamina, Suomi |  |
| Häviö |  Lukasz Maciec | TKO | 5/10 | 20.4.2013 | Tampere, Suomi |  |
| Voitto |  Lukasz Janik | KO | 6/8 | 17.8.2013 | Savonlinna, Suomi |  |
| Voitto |  Hassan Ait Bassou | pistevoitto 3/3 | 10 | 7.12.2013 | Espoo, Suomi |  |
| Voitto |  Ramazi Gogichashvili | TKO | 3/8 | 9.5.2014 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Stiliyan Kostov | TKO | 9/10 | 16.8.2014 | Savonlinna, Suomi |  |
| Häviö |  Marcello Matano | pistevoitto 3/3 | 12 | 7.2.2015 | Ferrara, Italia |  |
| Voitto |  Michael Obin | pistevoitto 3/3 | 6 | 13.6.2015 | Vaasa, Suomi |  |
| Ratkaisematon |  Artem Karasev | ratkaisematon | 6 | 8.8.2015 | Savonlinna, Suomi |  |
| Voitto |  Zoran Didanovic | TKO | 3/4 | 21.11.2015 | Helsinki, Suomi |  |
| Voitto |  Nerdin Fejzovic | TKO | 6/8 | 6.5.2017 | Turku, Suomi |  |
Lähiliikennevaunu

Veturivetoinen Eil-juna Kouvolassa
VR:n Eil-sarjan lähiliikennevaunu
Lähiliikennevaunulla tarkoitetaan rautatiekalustossa sellaista henkilöliikenteen vaunua, joka on suunniteltu käytettäväksi veturivetoisissa junissa. Lähiliikennevaunun ovien sijoittelu ja ovijärjestelmät ovat sellaisia, että matkustajien nousu junaan ja poistuminen junasta on nopeaa, vaivatonta ja mahdollisimman väljää. Vaunuja käytetään pääasiassa ruuhka-ajan veturivetoisissa junissa.
Suomessa käytettiin ruuhka-ajan lähijunissa Eil ja Eilf -sarjojen vaunuja säännöllisesti vuoteen 2017. Ne on rakennettu 1980-luvulla. 1980-luvun lopulle asti oli käytössä myös puukorisia 1950-luvulla rakennettuja Ei-vaunuja, joihin oli muutostyönä tehty kumpaankin päähän pariovet matkustajaruuhkien helpottamiseksi.