stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruokojärvi (Kouvola, Kannuskoski)
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa näkyi Sorsalassa kaksi taloa ja Kannuskoskella kaksi vesimyllyä ja kolme taloa . Jos vertaa vuonna 1970 ja 1986 julkaistuja peruskarttoja toisiinsa huomaa soiden ojittamisen. Alueen suot on ojitettu vasta vuoden 1970 jälkeen ja niiden vesi on johdettu järveen.
Valkealan reitillä eli Väliväylällä uitettiin tukkipuuta Saimaalta Kymijoelle noin 80 vuotta. Uitot lopetettiin vuonna 1963. Tukkia uitettiin parhaimmillaan yli miljoona runkoa vuodessa.
Luontoarvoja

Järven vedenväri on kellertävän ruskea ja sisältää jonkin verran humusta. Järven luontaiseen kalakantaan kuuluu hauki, ahven, lahna, salakka, sorva, ruutana, made ja kuha. Lisäksi järveen on istutettu järvilohi, harjus, taimen, planktonsiika ja toutain.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Immasenjärven–Ruokojärven alueeseen (14.183) se kuuluu. Se on osa Valkealan reitin pääreittiä. Se on osa Valkealan reitin pääreittiä ja on sen läpivirtausjärvi. Vesistöreitin pää on padottu Kannuskoskella kahdesta kohtaa. Ylinnä sijaitsee vanha myllypato, jossa ei ole vesivoimalatoimintaa. Kannuskosken alapuolella Ruokokoskessa sijaitsee Ruokokosken voimalaitoksen pato. Ylimmän padon pudotus on noin 1,5 metriä ja Ruokokosken pudostus on 6 metriä . Alapuolisen Ruohojärven vedenpinnan korkeus on 68,4 metriä mpy., mutta sen vedenpinta vaihtelee vuodenaikojen mukaan.
Järven itäosan pohjoisrannan Miestenlahteen laskee Kaustarlampi (4 ha) ja Hujajärven (30 ha) kautta laskevat Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueen (14.186) lasku-uoma. Hujajärven yläpuolella sijaitsevat vielä Leppälampi (2 ha) ja Vuorisenjärvi (47 ha). Länsiosan etelärantaan Sammallahteen tulee Saunajoki, joka on Tervajärvestä (114 ha) alkava Saunajoen valuma-alueen (14.187) laskujoki. Valuma-alueen toinen suuri järvi on Tervajärveen laskeva Vainosenjärvi (90 ha). Aivan Ruokojärven länsipäähän laskee pohjoistesta pitkä Veitsoja, joka on Veitojan valuma-alueen (14.185) laskuoja. Sen latvoilla sijaitsee Suuri-Petäjä (27 ha). Järven omalla lähialueella ei sijaitse järviä, mutta pelto- ja metsäojat on kuitenkin johdettu järveen.
Aiheesta muualla

Lindell, Lea: Valkealan reitin vedenlaatu ja siihen vaikuttavat tekijät, Vesi- ja ympäristöhallituksen monistesarja (nro 44), Kouvola, 1981
(14.1)
Merikasarmin kirjasto

Merikasarmin kirjasto on (ent. ulkoministeriön kirjasto) on valtioneuvoston sisäinen virastokirjasto. Kirjasto sijaitsee Merikasarmissa Helsingin Katajanokalla.
Kirjastossa on 30 000 nimikettä.[lähde? ] Kirjasto ylläpitää myös arkistoa, jossa on aineistoa noin 12 hyllykilometriä.[lähde? ] Aineiston yleinen vanhenemisaika on ollut vuodesta 2001 alkaen 25 vuotta.[lähde? ] Kirjastosta lainattiin aineistoa aiemmin vapaasti myös yleisölle.[lähde? ]
Mikkelin lääninhallituksen talo

Mikkelin lääninhallituksen talo.
Mikkelin lääninhallituksen talo on Mikkelin torin länsilaidalla sijaitseva entinen Mikkelin läänin ja sittemmin Itä-Suomen läänin lääninhallituksen hallintorakennus. Myöhemmin rakennuksessa on toiminut Itä-Suomen aluehallintovirasto. Vuonna 1843 valmistuneen talon on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel. Talon osoite on Maaherrankatu 16.
Lääninhallituksen piirustukset tilattiin Carl Ludvig Engeliltä kaupungin perustamisvuonna 1838, samassa yhteydessä Mikkelin lääninsairaalan ja lääninvankilan piirustusten kanssa. Piirustukset valmistuivat vuonna 1839, mutta talo valmistui vasta Engelin kuoltua vuonna 1843. Engel lienee käyttänyt empiretyylisen suunnitelman pohjana Hämeenlinnaan hieman aiemmin suunnittelemaansa Hämeen lääninhallituksen taloa. Myös Mikkelin keskustan asemakaava on Engelin laatima. Lääninhallitus toimi talon alakerrassa, yläkerrassa oli maaherran virka-asunto. Kaksikerroksiseen rakennukseen lisättiin 1890-luvulla arkistotiloiksi tarkoitetut pienet yksikerroksiset siipiosat.
Lääninhallituksen taloon on kytketty Raatihuoneenkadun ja Hallituskadun kulmissa symmetrisesti sijaitsevat yksikerroksiset rakennukset, joista pohjoisempi on E. B. Lohrmannin suunnittelema läänin maanmittauskonttorin talo vuodelta 1849 ja eteläisempi on Martti Välikankaan suunnittelema, tyyliltään ensimmäisen kanssa yhdenmukainen lisärakennus vuodelta 1938. Kulmatalot yhdistettiin lääninhallituksen taloon Maaherrankadun varteen 1960-luvulla rakennetuilla betonisilla yhdyskäytävillä, jotka korvattiin vuonna 1993 lasiseinäisillä rakennelmilla. Lääninhallituksen talon pääovi siirrettiin vuoden 1938 muutostöissä pihan puolelta keskelle torinpuoleista julkisivua, mutta vuoden 1993 saneerauksessa tämä ovi suljettiin ja pääsisäänkäynti sijoitettiin lasisiin käytävärakennuksiin.
Läänien lakkauttamisen jälkeen rakennusta käytti Itä-Suomen aluehallintovirasto maaliskuuhun 2021 saakka, jolloin se muutti samassa korttelissa olevaan uudempaan valtion virastotaloon. Lääninhallituksen talon tulevaa käyttöä ei ole päätetty.
Marsalkka Mannerheimia esittävä Päämajapatsas on vuodesta 2003 sijainnut torin laidalla suoraan lääninhallituksen talon edessä.
Mestis-kausi 2002–2003

| Mestis-kausi 2002–2003 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  3.
Joukkueiden määrä:  12
Mestari:  Jukurit
Toinen sija:  K-Vantaa
Kolmas sija:  KooKoo
Pudonneet joukkueet:  UJK
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  Suomi-sarja
  ← 2001–2002 :  2003–2004 → 
Mestis-kausi 2002–2003 oli järjestykseltään Mestiksen kolmas kausi. Sarjassa oli 12 joukkuetta, jotka pelasivat nelinkertaisen runkosarjan. Kahdeksan parasta selviytyivät pudotuspeleihin ja kaksi viimeistä joutuivat Mestiskarsintaan Suomi-sarjan parhaita vastaan. Uutena joukkueena sarjassa pelasi Suomi-sarjasta noussut Kajaanin Hokki, joka korvasi sarjasta pudonneen Diskoksen.
Mestiksen mestaruuden voitti Mikkelin Jukurit, hopeaa sai Kiekko-Vantaa ja pronssia Kouvolan KooKoo. Runkosarjan voitti Jukurit. Mestiksestä putosi karsintojen jälkeen Uudenkaupungin Jää-Kotkat.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  T         |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jukurit  | 44 | 33 |  2 |  2 |  7 | 166 |  86 | +80 | 70 |
| 2 |  KooKoo  | 44 | 28 |  6 |  1 |  9 | 168 | 111 | +57 | 63 |
| 3 |  K-Vantaa  | 44 | 27 |  4 |  2 | 11 | 175 | 131 | +44 | 60 |
| 4 |  KalPa  | 44 | 25 |  4 |  2 | 13 | 156 | 128 | +28 | 56 |
| 5 |  Sport  | 44 | 21 |  3 |  3 | 17 | 150 | 129 | +21 | 48 |
| 6 |  Hokki  | 44 | 22 |  3 |  1 | 18 | 151 | 135 | +16 | 48 |
| 7 |  Ahmat  | 44 | 21 |  2 |  2 | 19 | 131 | 121 | +10 | 46 |
| 8 |  Hermes  | 44 | 17 |  6 |  3 | 18 | 131 | 121 | +10 | 43 |
| 9 |  TuTo  | 44 | 18 |  4 |  1 | 21 | 158 | 160 | -2 | 41 |
| 10 |  FPS  | 44 | 15 |  4 |  3 | 22 | 143 | 174 | -31 | 37 |
| 11 |  KJT  | 44 | 13 |  5 |  3 | 23 | 123 | 146 | -23 | 34 |
| 12 |  UJK | 44 |  2 |  1 |  2 | 39 |  87 | 287 | -200 | 7 |
Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, kaksi viimeistä Mestiskarsintaan Suomi-sarjan parhaiden kanssa.
Mestiksessä pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen sarja. Voitosta 2 pistettä.
Mestiskarsinta

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  T         |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  KJT  | 10 | 7 | 2 | 0 | 1 | 41 | 22 | +19 | 16 |
| 2 |  HC Salamat  | 10 | 7 | 1 | 0 | 2 | 36 | 22 | +14 | 15 |
| 3 |  UJK  | 10 | 5 | 1 | 1 | 3 | 31 | 24 | +7 | 12 |
| 4 |  SaPKo  | 10 | 4 | 0 | 2 | 4 | 28 | 32 | -4 | 10 |
| 5 |  Jokipojat  | 10 | 2 | 1 | 1 | 6 | 24 | 40 | -16 | 6 |
| 6 |  Diskos  | 10 | 2 | 1 | 1 | 6 | 18 | 18 | 0 | 6 |
KJT säilyi ja Salamat nousi Mestikseen. UJK putosi Suomi-sarjaan. Muut joukkueet jatkoivat Suomi-sarjassa
Aiheesta muualla

http://www.mestis.fi
Mestiksen kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Miki Weckström

Mikael "Miki" Weckström (s. 16. marraskuuta 1992 Espoo) on suomalainen moottoriurheilija. Hän on kuulunut AKK-Motorsportin ryhmään vuodesta 2009 lähtien.
Ura

Hän ajoi vuonna 2007 Kartingia ICA Junior -luokassa, jossa hän oli sm-sarjan yhdestoista. Vuonna 2008 hän kilpaili Karting SM KF2 -sarjassa ollen kolmanneksi paras. Vuonna 2009 hän ajoi Kartingin Super KF -luokassa.
Vuonna 2010 Weckström aloitti isoimmissa luokissa siirtyen Eurocup Formula Renault-sarjaan ajaen suomalaisessa Koiranen Motorsport-tallissa. Hän saavutti yhden palkintokorokesijan ja kolme muuta pistesijoitusta, joka oikeutti hänet sarjan 15:ksi 21 pisteellään. Vuonna 2011 hän jatkoi sarjassa ja siirtyi ranskalaiseen Tech 1 Racing-talliin. Hän keräsi vähemmän pistietä kuin viime kaudella keräten 11 pistettä. Hän sijoittui sarjan 18:ksi. Paras sijoitus kilpailussa oli 5:s sija.
Kauden jälkeen Weckström pääsi lokakuun lopussa testaamaan GP3:ssa Tech 1 Racingin ajokkia Barcelonassa. Hän testasi myös vuoden 2012 alussa Status Grand Prix -tallin autoa. Hän oli neuvotellut tallin kanssa sopimusta, mutta ei lopulta saannut paikkaa. Wekström jatkoi Eurocup Formula Renault -sarjassa. Hän ajoi vain kahdeksan kilpailua jättäen loppukauden väliin.
Mestis-kausi 2001–2002

| Mestis-kausi 2001–2002 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  2.
Joukkueiden määrä:  12
Mestari:  Jukurit
Toinen sija:  KooKoo
Kolmas sija:  KalPa
Pudonneet joukkueet:  Diskos
Ylempi sarjataso:  SM-Liiga
Alempi sarjataso:  Suomi-sarja
  ← 2000-2001 :  2002-2003 → 
Mestis-kausi 2001-2002 oli järjestykseltään Mestiksen toinen kausi. Mestiksen voitti Jukurit, hopeaa sai KooKoo ja pronssia KalPa. Runkosarjan voitti Jukurit. Mestiksestä putosi Diskos.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jukurit | 44 | 26 | 10 | 8  | 185 | 114 | +71 | 62 |
| 2 |  KooKoo  | 44 | 25 |  7 | 12 | 172 | 124 | +48 | 57 |
| 3 |  K-Vantaa  | 44 | 25 |  5 | 14 | 156 | 122 | +34 | 55 |
| 4 |  Sport  | 44 | 23 |  8 | 13 | 154 | 106 | +48 | 54 |
| 5 |  TuTo  | 44 | 21 |  7 | 16 | 172 | 137 | +35 | 49 |
| 6 |  KalPa  | 44 | 17 | 10 | 17 | 154 | 130 | +24 | 44 |
| 7 |  FPS  | 44 | 20 |  5 | 19 | 152 | 172 | -20 | 45 |
| 8 |  Hermes  | 44 | 19 |  5 | 20 | 152 | 149 | +3 | 43 |
| 9 |  Haukat | 44 | 15 |  9 | 20 | 149 | 161 | -12 | 39 |
| 10 |  Ahmat  | 44 | 17 |  4 | 23 | 138 | 166 | -28 | 38 |
| 11 |  UJK  | 44 | 11 |  7 | 26 | 116 | 170 | -54 | 29 |
| 12 |  Diskos  | 44 |  6 |  1 | 37 |  95 | 244 | -149 | 13 |
Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, kaksi viimeistä Mestiskarsintaan Suomi-sarjan parhaiden kanssa.
Mestiskarsinta

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  UJK  | 6 | 3 | 1 | 2 | 25 | 18 | +7 | 7 |
| 2 |  Hokki  | 6 | 3 | 1 | 2 | 21 | 23 | -2 | 7 |
| 3 |  Diskos  | 6 | 3 | 0 | 3 | 19 | 21 | -2 | 6 |
| 4 |  Kiekko-Oulu  | 6 | 2 | 0 | 4 | 18 | 21 | -3 | 4 |
UJK säilyi ja Hokki nousi Mestikseen. Diskos putosi Suomi-sarjaan.
Aiheesta muualla

http://www.mestis.fi
Mestiksen kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Miki Sugawara

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Miki Sugawara
Syntymäaika: 
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Iga FC Kunoichi |  |
Maajoukkue
| 1998 | Japani | 7 (2) |
Miki Sugawara (jap. 菅原 美希, Sugawara Miki) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Sugawara debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1998. Hän on pelannut seitsemän maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Minosykliini

| --- | --- |

Minosykliini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(4S,4aS,5aR,12aR)-4,7-bis(dimetyyliamino)-1,10,11,12a-tetrahydroksi-3,12-diokso-4a,5,5a,6-tetrahydro-4H-tetraseeni-2-karboksamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 10118-90-8
ATC-koodi: J01AA08
PubChem CID: 54675783
DrugBank: DB01017
Kemialliset tiedot
Kaava: C23H27N3O7 
Moolimassa: 457,477 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 100 %
Proteiinisitoutuminen: 55–76 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 11–22 tuntia
Ekskreetio: Ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Minosykliini on tetrasykliineihin kuuluva antibiootti. Sitä käytetään muun muassa aknen hoitoon. Sillä on lisäksi esitetty olevan erilaisia hermostoa suojaavia vaikutuksia erilaisissa taudeissa kuten MS-taudissa ja aivoinfarktissa.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Minocycline (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG):  Minocycline (englanniksi)
ChemBlink: Minocycline (englanniksi)
Metallinpaljastin

Metallinpaljastin käytössä.
Metallinpaljastin on laite, joka käyttää sähkömagneettista induktiota havaitakseen metallia. 
Tunnettuja metallinilmaisimien valmistajia ovat mm. Deus, Garrett, C-Scope, Minelab, Viking ja Whites.
Laitteen toiminta

Yksinkertaisimmillaan metallinpaljastin on oskillaattori, jonka läpi kulkee vaihtovirtaa käämiin, mikä tuottaa vaihtelevan magneettikentän. Sähköä johtavan metalliesineen joutuessa lähelle käämiä, käämin luoma magneettikenttä indusoi metalliesineeseen pyörrevirtauksen, joka tuottaa oman magneettikentän. Mikäli toista käämiä käytetään magnetometrinä, magneettikentän eron voi havaita metalliesineen yllä.
Metallinpaljastimen tunnistinkela toimii kHz-alueella. Esimerkiksi Minelab-tunnistimien taajuusalue on mallista riippuen 3-100 kHz. Alempi taajuus tuottaa syvemmän tunkeuman maaperään, mutta herkkyys pienille metallikappaleille on huonompi. Korkealla taajuudella tunkeuma on pienempi, mutta herkkyys pienemmille metallikappaleille on parempi.
Käyttö

Metallinpaljastimia käytetään miinanraivauksessa, aseiden tunnistamisessa muun muassa lentokentillä, geofysiikassa, arkeologiassa ja aarteenmetsästyksessä. Metallinilmaisia käytetään myös vieraiden esineiden havaitsemiseen ruoassa. Rakennusteollisuus käyttää metallinilmaisia havaitsemaan metallirakenteita betonissa ja etsimään myös putkia ja sähköjohtimia lattiasta ja seinistä. Sahateollisuudessa raakapuu tarkistetaan metallinpaljastimella, jotta puuhun jääneet naulat tai kranaatinsirpaleet eivät rikkoisi sahan teriä.
Metallinetsintä harrastuksena tarkoittaa ilmaisimen käyttöä vanhojen esineiden, kuten kolikoiden, nappien ja luotien etsimiseen.
Harrastus

Suomessa metallinetsintä ei ole luvan varaista.  Metallia voi etsiä vapaasti omalla maalla, mutta ﻿vieraalla maalla kaivamiseen pitää olla maanomistajan lupa.  Museovirasto sekä muinaismuistolaki rajoittavat metallinpaljastimen käyttöä kiinteillä muinaisjäännöksillä ja sen suoja-alueilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Metallinetsijät Ry[vanhentunut linkki]
Suomen Metallinetsijät - Keskustelupalsta metallinetsijöille
Metallinetsintää käsittelevä blogisivusto
Museoviraston esite
Harrastelöytöjä metallinpaljastimella.
Meflokiini

| --- | --- |

Meflokiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[2,8-bis(trifluorimetyyli)kinolin-4-yyli]-piperidin-2-yylimetanoli
Tunnisteet
CAS-numero: 53230-10-7
ATC-koodi: P01BC02
PubChem CID: 4046
DrugBank: DB00358
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H16N2F6O 
Moolimassa: 378,312 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 178 °C
Liukoisuus veteen: 5 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 98%
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 2-4 viikkoa
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Lariamia
Meflokiini on lääke, jolla estetään ja hoidetaan malariaa. Sitä myydään kauppanimellä Lariam.
Walter Reed Army Institute of Research kehitti lääkkeen Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Lääkkeellä on lukuisia mahdollisia sivuvaikutuksia, kuten huimaus, pahoinvointi, päänsärky ja vatsakipu.
Meflokiini on kinoliinimetanoli, jonka puoliintumisaika on keskimäärin 21 vuorokautta Sen kemiallinen kaava on C17H16F6N2O, moolimassa 378,312 g/mol ja CAS-numero 53230-10-7.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto: Alueet, joille ei suositella estolääkkeeksi meflokiinia (Arkistoitu – Internet Archive)
Terveysportti, metatesaurus: Meflokiini
PubChem: Mefloquine (englanniksi)
DrugBank: Mefloquine (englanniksi)
KEGG: Mefloquine (englanniksi)
ChemBlink: Mefloquine (englanniksi)
Molossit

Molossit (m.kreik. Μολοσσοί, Molossoi, lat. Molossi) oli Molossiassa Epeiroksessa asunut antiikin aikainen kansa, joka oli siirtynyt sinne Thessaliasta mykeneläisellä kaudella. Heistä tuli ajan myötä voimakkain Epeiroksen kansoista tai heimoista, joihin kuuluivat heidän lisäkseen thesprotit, jotka asuivat heistä etelään, ja khaonit, jotka asuivat heistä koilliseen. Molossien maista pohjoiseen elivät illyrialaiset.
Molossit uskoivat polveutuvansa Neoptelemoksen pojasta Molossoksesta. Merkittävin molossien hallitsijasuvun jäsenistä oli Pyrrhos.
Miesten Ykköspesis-kausi 2003

| --- | --- |
Järjestyksessä:  23
Joukkueita:  16
Muut sarjat
Ylempi sarja:  Superpesis
Alempi sarja:  Suomensarja
Naisten kausi:  Naisten Ykköspesis
   ← 2002  2004 →
Ykköspesis-kausi 2003 oli Suomen pesäpallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykköspesiksen 23. kausi. Kauteen osallistui 16 joukkuetta.
Kauden päätteeksi Superpesiskarsintojen kautta Vimpelin Veto, Joensuun Maila ja Nurmon Jymy nousivat Superpesikseen.
Sarjajärjestelmä

Runkosarja oli jaettu kahteen lohkoon, lohkojen sisällä joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan jonka lisäksi joukkueet pelasivat yhden ottelun toisen lohkon joukkueita vastaan. Molempien lohkojen voittajat etenivät suoraan Superpesiskarsintoihin. Lohkojen toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä paikasta Superpesiskarsintoihin.
Molempien lohkojen viimeiseksi jääneet joukkueet putosivat suoraan Suomensarjaan seuraavaksi kaudeksi. Lohkojen sijoille 6-7 sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä putoamisesta Suomensarjaan.
Runkosarja > Etelälohko

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nurmon Jymy | 22 | 10 | 7 | 4 | 1 | 238 | 127 | +111 | 48 | Superpesiskarsintoihin |
| 2 | Joensuun Maila | 22 | 10 | 7 | 2 | 3 | 236 | 137 | +99 | 46 | Pudotuspeleihin |
| 3 | Jyväskylän Kiri | 22 | 10 | 6 | 2 | 4 | 226 | 133 | +93 | 44 | Pudotuspeleihin |
| 4 | Kankaanpään Maila | 22 | 6 | 3 | 3 | 10 | 143 | 180 | −37 | 27 |  |
| 5 | Loimaan Palloilijat | 22 | 3 | 6 | 4 | 9 | 128 | 133 | −5 | 25 |  |
| 6 | Summan Ponnistus | 22 | 2 | 5 | 5 | 10 | 112 | 198 | −86 | 21 | Putoamiskarsintaan |
| 7 | Kylävuoren Kaiku | 22 | 1 | 6 | 3 | 12 | 131 | 220 | −89 | 18 | Putoamiskarsintaan |
| 8 | Köyliön Lallit | 22 | 3 | 1 | 6 | 12 | 130 | 189 | −59 | 17 | Putoaa Suomensarjaan |
Runkosarja > Pohjoislohko

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vimpelin Veto | 22 | 12 | 4 | 3 | 3 | 253 | 123 | +130 | 47 | Superpesiskarsintoihin |
| 2 | Alajärven Ankkurit | 22 | 9 | 6 | 4 | 3 | 166 | 128 | +38 | 43 | Pudotuspeleihin |
| 3 | Kajaanin Pallokerho | 22 | 7 | 7 | 4 | 4 | 175 | 141 | +34 | 39 | Pudotuspeleihin |
| 4 | Kempeleen Kiri | 22 | 9 | 5 | 1 | 7 | 126 | 117 | +9 | 38 |  |
| 5 | Halsua-Veteli Pesis | 22 | 7 | 5 | 4 | 6 | 126 | 101 | +25 | 35 |  |
| 6 | Iin Urheilijat | 22 | 3 | 5 | 5 | 9 | 122 | 194 | −72 | 24 | Putoamiskarsintaan |
| 7 | Haapajärven Pesä-Kiilat | 22 | 1 | 5 | 4 | 12 | 130 | 202 | −72 | 17 | Putoamiskarsintaan |
| 8 | Kiimingin Urheilijat | 22 | 1 | 4 | 2 | 15 | 95 | 214 | −119 | 13 | Putoaa Suomensarjaan |
Miki Roqué

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Miguel Roqué Farrero
Syntymäaika: 8. heinäkuuta 1988
Syntymäpaikka:  Tremp, Lleida, Espanja
Kuolinaika: 24. kesäkuuta 2012 (23 vuotta)
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 186 cm
Junioriseurat
2004–2005:  Lleida
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005–2009 2007 2007–2008 2008–2009 2009–2011 2010–2012 |  Liverpool →  Oldham Athletic →  Xerez →  Cartagena   Real Betis B  Real Betis | 0 (0) 4 (0) 1 (0) 28 (3) 31 (1) 12 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Miguel ”Miki” Roqué Farrero (8. heinäkuuta 1988 Tremp, Lleidan maakunta, Espanja – 24. kesäkuuta 2012) oli espanjalainen jalkapalloilija, hän oli pelipaikaltaan puolustaja.
Roqué pelasi juniorina Lleidassa, josta hän siirtyi englantilaiseen Liverpooliin kesällä 2005. Hän oli voittamassa nuorten FA Cupia kaudella 2005–2006. Debyyttinsä Liverpoolin edustusjoukkueessa hän teki 5. joulukuuta 2006 Mestarien liigan ottelussa turkkilaista Galatasarayta vastaan. Vuosina 2007–2009 hän pelasi lainalla Oldham Athleticissä, Xerezissä ja Cartagenassa.
Liverpoolin vapautettua Roquén kesällä 2009 hän siirtyi Real Betisiin.
Roque kuoli kesäkuussa 2012 lantiosyöpään.
Aiheesta muualla

Miki Roquén tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Molossos (mytologia)

Molossos (m.kreik. Μολοσσός, lat. Molossus) oli Neoptolemoksen eli Pyrrhoksen ja Andromakhen poika kreikkalaisessa mytologiassa. Molossoksella oli kaksi täysveljeä, Pielos ja Pergamos, joista jälkimmäinen oli nimetty troijalaisen linnoituksen mukaan. Legendojen mukaan molossit, kansa luoteisessa Kreikassa Epeiroksen Molossiassa, olivat saaneet alkunsa hänestä.
Mikawan provinssi

Mikawan sijainti Japanin provinssikartalla 1868.
Mikawan-provinssi oli Japanin entinen provinssi, joka vastaa nykyisen Aichin prefektuurin itäistä puoliskoa. Sen rajanaapureita olivat Owarin, Minon, Sihanon ja Tōtōmin provinssit.
Provinssi oli alun perin Tokugawa Ieyasun hallinnassa ennen kuin hän siirtyi Kantōhon. Okazaki toimi alueen tärkeimpänä linnoituskaupunkina, vaikkakin myös Yoshidan linna oli välillä merkittävässä asemassa. Sittemmin aluetta hallitsi useat eri daimiot.
Japanin entiset provinssit
Aki
Awa (Kantō)
Awa (Shikoku)
Awaji
Bingo
Bitchū
Bizen
Bungo
Buzen
Chikugo
Chikuzen
Chishima
Dewa
Echigo
Echizen
Etchū
Harima
Hida
Higo
Hitachi
Hidaka
Hizen
Hoki
Hyūga
Iburi
Iga
Iki
Inaba
Ise
Ishikari
Iwami
Iyo
Izu
Izumi
Izumo
Kaga
Kai
Kawachi
Kazusa
Kii
Kitami
Kōzuke
Kushiro
Mikawa
Mimasaka
Mino
Musashi
Mutsu
Nagato
Nemuro
Noto
Oki
Ōmi
Ōshima
Ōsumi
Owari
Sado
Sagami
Sanuki
Satsuma
Settsu
Shima
Shimo-Usa
Shimotsuke
Shinano
Shiribeshi
Suō
Suruga
Tajima
Tamba
Tane
Tango
Teshio
Tokachi
Tosa
Tsushima
Wakasa
Yamashiro
Yamato
Mikko Samulinen

Mikko Samulinen (18. syyskuuta 1933 Kuhmo – 18. tammikuuta 1983 Vantaa) oli suomalainen kirjailija, jonka tuotanto koostui pääasiassa nuorten- ja lastenkirjoista.
Samulisen tunnetuin teos on sotaromaani Majakka vaikenee' joka kuvaa jatkosodan alussa heinäkuussa 1941 Hangon rintamalla käytyä Bengtskärin majakan taistelua.