Luettelo tunnetuista kuopiolaisista
Tunnettuja kuopiolaisia > Tiede ja koulutus

August Ahlqvist, kuopiolaissyntyinen runoilija, suomalais-ugrilaisten kielten tutkija ja vuodesta 1863 ystäväänsä Elias Lönnrotia seurannut Keisarillisen Aleksanterin yliopiston suomen kielen professori ja kansleri. Hänen kirjailijanimensä oli A. Oksanen, jota hän alkoi käyttää Kuopiossa kirjoittaessaan Saima-lehteen, jota toimitti tuolloin J. V. Snellman.
Georg Boldt, Kuopiossa syntynyt ja koulunsa käynyt uskontofilosofi, joka teki väitöskirjansa Immanuel Kantista. 1900-luvun alkuvuosina hän oli Turun ruotsinkielisten sosialistien merkittävimpiä hahmoja, joka otti vaikutteita myös tolstoilaisuudesta.
Kaarlo Brofeldt, (vuodesta 1907 Kalle Aho) Kuopiossa opiskellut Kuopion kauppakoulun (p. 1887) ensimmäinen rehtori, Suomen Liikemiesten Kauppaopiston (p. 1898) ensimmäinen varajohtaja ja vuonna 1897 perustetun Kauppalehden ensimmäinen päätoimittaja sekä myös näytelmäkirjailija.
Niilo Hallman, kuopiolaissyntyinen lääkäri joka toimi lastentautiopin professorina vuosina 1956-1983 ja pitkään HYKS:n Lastenklinikan ylilääkärinä.
Veijo Hietala, mediatutkija, "umpisavolainen” Turusta.
Osmo Hänninen, vuonna 1968 kuopioon muuttanut tiedemies, tietokirjailija, vaikuttaja, kansanlääkinnän tukija, kulttuurimies ja humanisti. Kuopion yliopiston rehtori 1981-1984.
Juhani Jänne, Kuopion yliopiston bioteknologian ensimmäinen professori 1987 joka yhdistetään usein 1993 syntyneeseen Huomen-vasikkaan, joka kuului muuntogeenisten tuotantoeläinten tutkimusohjelmaan.
Kustaa Killinen, kirjailija, kansanedustaja, kansakoulunopettaja ja Kuopion kuuromykkäin koulun johtaja 1880–1922.
Juha Kinnunen, Itä-Suomen yliopiston terveyshallintotieteen professori, Minna Canth -instituutin varajohtaja sekä Kuopion hyvinvointitutkimuskeskuksen johtaja.
Markku Laakso, kansainvälisesti tunnettu Itä-Suomen yliopiston diabetestutkija ja johtaja, joka on vastaanottanut 2000-luvulla jokseenkin kaikki alansa merkittävät tutkimuspalkinnot, muun muassa Matti Äyräpään palkinnon vuonna 2007.
Ossi V. Lindqvist, eläintieteilijä ja Kuopion yliopiston biotieteiden laitoksen soveltavan biotekniikan yksikön emeritusprofessori joka toimi myös Kuopion yliopiston rehtorina 1990–1998.
Ulla Lipponen, kansanperinteen, erityisesti lasten ja nuorten perinteen tutkija, tietokirjailija
Aukusti Juhana Mela, kuopiolaissyntyinen luonnontieteilijä, museo- ja lehtimies sekä opiskelijapoliitikko joka julistautui vuonna 1871 ensimmäisenä Suomessa julkisesti darwinismin kannattajaksi.
Markku Myllykangas, kuopiolainen terveyssosiologian dosentti ja terveydenhuollon tohtori joka työskentelee Itä-Suomen yliopiston kansanterveystieteen yksikössä. Hän sai Tieteentekijöiden liiton Vuoden tieteentekijän palkinnon vuonna 2000.
Martti Nissinen, kuopiolaissyntyinen teologian tohtori, Vanhan testamentin eksegetiikan professori Helsingin yliopistossa vuodesta 2007, johtaja 2014–2019 Suomen Akatemian huippuyksikössä Pyhät tekstit ja traditiot muutoksessa.
Petteri Paronen, ensin yli 15 vuotta Kuopion yliopiston vararehtorina, dekaanina ja laitosjohtajana toiminut farmasian tohtori joka valittiin Kuopion kaupunginjohtajaksi vuonna 2001.
Elisabeth Stenius-Aarneenkallio, oli Kuopion naisyhdistyksen puheenjohtaja sekä Kuopion talouskoulun johtokunnan ensimmäinen puheenjohtaja ja vaikutti 1800-luvun loppupuolella Kuopiossa naisasialiikkeen syntyyn.
Matti Uusitupa, helsinkiläissyntyinen Kuopion yliopiston rehtori vuosina 2001–2009, kliinisen ravitsemuksen ja aineenvaihduntasairauksien professori sekä diabeteksen, sydän- ja verisuonitautien sekä ravitsemuksen alan asiantuntija.
Seppo Ylä-Herttuala Itä-Suomen yliopiston A. I. Virtanen -instituutin Bioteknologian ja molekulaarisen lääketieteen laitoksen molekyylilääketieteen professori, ja Biocenter Kuopion johtaja. Hän on entinen Suomen Akatemian akatemiaprofessori ja on maailman johtavia geeniterapiatutkijoita.