stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myyrä (animaatiohahmo)
Myyrä-animaatiot Suomessa > Luettelo DVD-julkaisuista

| DVD:n nimi | Vuosi | Elokuvat | Kansikuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Myyrän seikkailut 1 | 2003 |  Myyrä puutarhurina  Myyrä ja sateenvarjo  Myyrä ja purukumi  Myyrä ja vihreä tähti  Myyrä ja tikkukaramelli  Myyrä eläintarhassa  Myyrä ja radio  Myyrä ja siili  Myyrä ja televisio |  |
| Myyrän seikkailut 2 | 2003 |  Myyrä ja auto  Myyrä ja matto  Myyrän joulu  Myyrä autiomaassa  Myyrä ja karnevaalit  Myyrä ja muna  Myyrä kemistinä  Myyrä ja tulitikut  Myyrä ja kaivinkone  Myyrä ja puhelin  Myyrä maalarina  Myyrä valokuvaajana  Myyrä kelloseppänä  Myyrä ja musiikki |  |
| Myyrän uudet seikkailut 1 | 2004 |  Myyrä ja kello  Myyrä ja kotka |  |
| Myyrän uudet seikkailut: Myyrä ja kaupunki | 2004 |  Myyrä ja kivinen metsä  Myyrä ja uni |  |
| Myyrän uudet seikkailut: Myyrä lääkettä etsimässä | 2005 |  Myyrä filmitähtenä  Myyrä lääkettä etsimässä |  |
| Myyrä kaupungissa | 2006 |  Myyrä ja TV  Myyrä ja auto  Myyrä ja purukumi  Myyrä ja puhelin  Myyrä ja tulitikut  Myyrä kelloseppänä  Myyrä valokuvaajana |  |
| Myyrä ja vihreä tähti | 2006 |  Myyrä ja tikkukaramelli  Myyrä ja radio  Myyrä ja vihreä tähti  Myyrä kemistinä  Myyrä ja muna  Myyrä ja matto  Myyrä ja siili |  |
| Myyrän puuhat | 2007 |  Myyrä eläintarhassa  Myyrä puutarhurina  Myyrä taiteilijana  Myyrä ja musiikki  Myyrä erämaassa  Myyrä ja raketti |  |
| Kuinka Myyrä sai housut | 2007 |  Myyrän joulu  Myyrä karnevaaleilla  Myyrä ja maansiirtokone  Myyrä ja sateenvarjo  Kuinka Myyrä sai housut |  |
| Myyrän uudet seikkailut: Myyrä ja ystävyys | 2007 |  Myyrä ja ankanpoikaset  Myyrä ja syntymäpäivät  Myyrä ja robotti  Myyrä ja retki  Myyrä ja ystävyys  Myyrä ja hiili  Myyrä ja jänisperhe  Myyrä ja sienet  Myyrä ja metro |  |
| Myyrän uudet seikkailut 5 | 2007 |  Myyrä ja lumiukko  Myyrä ja tulva  Myyrä ja pikku jänis  Myyrä ja huilu  Myyrä ja kaivo  Myyrä ja pääskynen  Myyrä ja pieni kala  Myyrä ja pieni sammakko  Myyrä ja kuva |  |
| Myyrän uudet seikkailut: Myyrä ja kotka | 2013 |  Myyrä ja herätyskello  Myyrä ja kotka |  |
Myyrä-kuvakirjat

Myyrä-tarinoita on julkaissut lukuisina kuvakirjoina Suomessa Kustannusyhtiö Tammi. Kirjat on kuvittanut ja osin myös kirjoittanut Zdeněk Miler, tarinoita ovat kirjoittanet myös Hana Doskocilová sekä Eduard Petiska. Kertomukset ovat pitkälti sovituksia Myyrä-animaatioista. Osa tarinoista on julkaistu sekä itsenäisenä kirjana että osana teosta, jossa on monta Myyrä-tarinaa. Kirjoista ensimmäinen ilmestyi Suomessa vuonna 1959 ja niistä on otettu useita painoksia. Eniten julkaisuja ja painoksia on tuotettu 2000-luvulla.
Myyrä-kuvakirjat > Suomessa julkaistut Myyrä-kuvakirjat

Kuinka myyrä sai housut (1959, 1976, 1979, 1983, 1988, 1996), tarina Z. Miler, I. Hercikova, E. Petiska
Kuinka myyrä sai auton (1960)
Myyrän lentoretki (1966)
Myyrä kaupungissa (1985, 2000, 2006), kirjoittanut J. A. Novotný (J.A.N)
Myyrän seitsemäs taivas (1987), kirjoittanut Hana Doskocilová (H.D.)
Kuinka myyrä sai housut ja muita kertomuksia (6.p. 1996)
Myyrä ja vihreä tähti (1998), kirjoittanut H.D.
Myyrän talvi (1998), kirjoittanut H.D.
Myyrän auto (1999, 2001, 2006, 2007), kirjoittanut Eduard Petiska (E.P.)
Myyrä parantaa hiiren (1999, 2000, 2003, 2007), kirjoittanut H.D.
Myyrän housut (2001, 2003, 2006, 2007), kirjoittanut E.P
Myyrä ja kotka (2002, 2007) kirjoittanut H.D.
Myyrä puhemiehenä (2002), kirjoittanut H.D.
Myyrän raketti (2005, 2006), kirjoittanut Zdeněk Miler
Myyrä ja lumiukko (2005, 2006), kirjoittanut H.D.
Myyrä ja sateenvarjo (2005, 2006), kirjoittanut H.D.
(Lihavoituna teoksen ensimmäinen julkaisuvuosi. Lihavoituna ja kursivoituna ensimmäinen julkaisuvuosi alkuperäisestä poikkeavalla nimellä tai itsenäisenä julkaisuna.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myyrä (animaatiohahmo) Wikimedia Commonsissa
How the Mole got his trousers. Kratkyfilm. (englanniksi)
Kuva Myyrästä ja sateenvarjosta VR:n junavaunun kyljessä. Kuvia on käytetty palveluvaunujen kyljissä vuodesta 2006.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1926

Suomen vuoden 1926 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Viipurissa Väinölänniemen jäällä 30.-31. tammikuuta. Kilapilut olivat samalla järjestävän seuran Viipurin Luistinseuran 50-juhlakilpailut.  Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Parhaista suomalaisluistelijoista Clas Thunberg, Julius Skutnabb ja Toivo Ovaska eivät osallistuneet SM-kisoihin. Mestaruus ratkesi sijalukupistein.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uuno Pietilä | 48,7 | 4 | 9.34,3 | 1= | 2.35,5 | 5 | 19.01,0 | 1 | 11 |
| 2 | Isko Korpela | 47,9 | 2 | 9.42,6 | 3 | 2.32,1 | 1 | 19.38,7 | 5 | 11 |
| 3 | Viljo Eerola | 48,9 | 6 | 9.34,3 | 1= | 2.35,7 | 6 | 19.01,6 | 2 | 15 |
| 4 | Viljo Kanerva | 48,8 | 5 | 9.46,8 | 5 | 2.35,0 | 3 | 19.22,8 | 3 | 16 |
| 5 | Asser Wallenius | 47,5 | 1 | 10.06,2 | 9 | 2.33,2 | 2 | 20.58,7 | 10 | 22 |
| 6 | Eero Päivinen | 50,4 | 8 | 9.52,6 | 6 | 2.38,8 | 9 | 19.30,0 | 4 | 27 |
| 7 | Harald Belewicz | 48,2 | 3 | 10.05,0 | 8 | 2.35,4 | 4 | 20.34,6 | 6 | 21 |
| 8 | Bertel Backman | 49,3 | 7 | 10.00,4 | 7 | 2.38,7 | 8 | 20.41,5 | 8 | 30 |
| 9 | Lasse Vehviläinen | 52,3 | 12 | 10.10,5 | 10 | 2.43,6 | 10 | 20.38,2 | 7 | 39 |
| 10 | Martti Rosenberg | 62,3 | 13 | 10.20,2 | 11 | 2.51,5 | 13 | 20.45,7 | 9 | 46 |
| 11 | G.Toivonen | 51,2 | 10= | 10.33,1 | 12 | 2.46,5 | 11 | - | - | - |
| 13 | Viljo Jaatinen | 51,2 | 10= | 10.39,7 | 13 | 2.47,0 | 12 | - | - | - |
| 13 | Yrjö Päivinen | 50,4 | 8 | 9.44,6 | 4 | 2.37,0 | 7 | DNF | - | - |
Caraș-Severin

| Caraș-Severinin piirikunta Județul Caraș-Severin |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Vest
Historiallinen alue:  Baanaatti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Reșița
Pinta-ala:  8 520 km²
Väkiluku (2014):  288 925
 – väestötiheys:  33,9 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  CS
 
Consiliul Județean Caraș-Severin
Caraș-Severin (unk. Krassó-Szörény) on piirikunta Romanian Baanaatin historiallisella alueella. Caraș-Severinin piirikunnan pääkaupunki on Reșița. Sen pinta-ala on 8 520 km² ja siellä on noin 288 925 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on 8 514 km², mikä tekee siitä Romanian kolmanneksi suurimman piirikunnan Timişin ja Suceavan piirikuntien jälkeen. Tonava virtaa Romanian puolelle piirikunnan alueella Rautaportin kautta.  Alueen pinta-alasta 67 % on Karpaattien peittämää.
Caraș-Severinin piirikunta rajautuu idässä Hunedoaran ja Gorjin piirikuntiin, pohjoisessa Timişin piirikuntaan, kaakossa Mehedinţin piirikuntaan ja lounaassa Serbiaan.
Piirikunnan kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Reșița
Caransebeș
Anina
Băile Herculane
Bocșa
Moldova Nouă
Oravița
Oțelu-Roșu
Piirikunnan kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Armeniș  Bănia  Băuțar  Berliște  Berzasca  Berzovia  Bolvașnița  Bozovici  Brebu  Brebu Nou  Buchin  Bucoșnița  Carașova  Cărbunari |  Ciclova Română  Ciuchici  Ciudanovița  Constantin Daicoviciu  Copăcele  Cornea  Cornereva  Coronini  Dalboșeț  Doclin  Dognecea  Domașnea  Eftimie Murgu  Ezeriș |  Fârliug  Forotic  Gârnic  Glimboca  Goruia  Grădinari  Iablanița  Lăpușnicel  Lăpușnicu Mare  Luncavița  Lupac  Marga  Măureni  Mehadia |  Mehadica  Naidăș  Obreja  Ocna de Fier  Păltiniș  Pojejena  Prigor  Răcășdia  Ramna  Rusca Montană  Sacu  Sasca Montană  Sichevița  Slatina-Timiș |  Socol  Șopotu Nou  Târnova  Teregova  Ticvaniu Mare  Topleț  Turnu Ruieni  Văliug  Vărădia  Vermeș  Vrani  Zăvoi  Zorlențu Mare |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 274 277 asukasta ja sen väestötiheys oli 39 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 88,24 %, romaneja 2,37 %, saksalaisia 1,84 %, kroaatteja 1,82 % ja unkarilaisia 1,74 %.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 302 254
1956:  327 787
1966:  358 726
1977:  385 577
1992:  376 347
2002:  333 219
2011:  274 277
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caraș-Severin Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Leino (sukunimi)

Leino on suomalainen sukunimi. Sukunimenä Leino oli 18. maaliskuuta 2012 yhteensä 5 984 henkilöllä. Sitä esiintyy sekä vanhana että otettuna nimenä: nimi on alkujaan vanha karjalainen sukunimi, mutta 1900-luvulla sitä otettiin sukunimeksi muun muassa Helsingissä. Sen suosiota on lisännyt sanan leino kansallisromantiikkaan hyvin sopiva merkitys.
Entisenä sukunimenä

Lieko Zachovalová (o.s. Leino, 1927–2017), radiotoimittaja ja Yleisradion Prahan kirjeenvaihtaja
Helena Leino-Kilpi (o.s. Leino, s. 1955), hoitotieteen emeritaprofessori, terveydenhuoltoneuvos
Turun Opiskelijoiden Sosialidemokraattinen Yhdistys ry

| Turun Opiskelijoiden Sosialidemokraattinen Yhdistys ry – TOSY |
| --- | --- |
 Turun Demariopiskelijat 

Perustettu:  1969
Toimiala:  Opiskelijajärjestö
Kotipaikka:  Turku
Puheenjohtaja:  Samuli Sundell
Kattojärjestö:  Sosialidemokraattiset Opiskelijat - SONK
Aiheesta muualla
Sivusto
Turun Opiskelijoiden Sosialidemokraattinen Yhdistys ry (TOSY) eli Turun Demariopiskelijat on turkulainen opiskelijayhdistys ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puolueosasto. TOSY toimii myös osana Sosialidemokraattisia Opiskelijoita. Yhdistys on perustettu edistämään sosialidemokraattisia arvoja opiskelijayhteisössä ja vaikuttamaan paikallisessa opiskelijapolitiikassa.
Historia

TOSY on perustettu vuonna 1969, ja se on toiminut aktiivisesti turkulaisessa opiskelijapolitiikassa jo useiden vuosikymmenten ajan. Yhdistys on ollut mukana vaikuttamassa Turun yliopiston ylioppilaskunnan (TYY) ja muiden oppilaitosten opiskelijakuntien toimintaan, tuoden esiin sosialidemokraattisia näkökulmia ja edistäen opiskelijoiden hyvinvointia.
Toiminta

TOSY järjestää monipuolista ja matalan kynnyksen toimintaa, kuten illanviettoja, lounastapaamisia sekä poliittisia keskustelutilaisuuksia.
Yksi suosituimmista tapahtumista on “Punkkua ja politiikkaa” -sarja, jossa osallistujat keskustelevat ajankohtaisista aiheista rennossa ilmapiirissä viinilasillisen äärellä. Lisäksi TOSY järjestää noin kerran kuukaudessa omakustanteisia lounaita opiskelijaravintoloissa, kuten Assarin ullakon Turku-salissa. Näillä lounailla keskustellaan opintoihin ja arkeen liittyvistä aiheista sekä toisinaan myös politiikasta.
TOSY on aktiivinen toimija Turun eri korkeakouluissa. Järjestöllä on oma lista Turun yliopistossa, ja se on mukana punavihreällä listalla Turun ammattikorkeakoulussa.
Aiheesta muualla

Nettisivut tosy.fi
Covasna (piirikunta)

| Covasnan piirikunta Județul Covasna |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Centru
Historiallinen alue:  Transilvania
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sfântu Gheorghe
Pinta-ala:  3 710 km²
Väkiluku (2014):  208 603
 – väestötiheys:  56,2 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  CV
 
Consiliul Județean Covasna
Covasna (unk. Kovászna) on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Sfântu Gheorghe. Sen pinta-ala on 3 710 km² ja siellä on noin 208 603 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 3 710 km². Suurin osa pinta-alasta koostuu Karpaattien vuoristosta. Alueen läpi virtaa Oltjoki.
Covasnan piirikunta rajautuu idässä Vrancean ja Bacăun piirikuntiin, lännessä Braşovin piirikuntaan, pohjoisessa Harghitan piirikuntaan ja etelässä Buzăun piirikuntaan.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Sfântu Gheorghe
Târgu Secuiesc
Covasna
Baraolt
Întorsura Buzăului
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aita Mare  Arcuș  Barcani  Bățani  Belin  Bixad  Bodoc  Boroșneu Mare  Brăduț  Brateș |  Brețcu  Catalina  Cernat  Chichiș  Comandău  Dalnic  Dobârlău  Estelnic  Ghelința  Ghidfalău |  Hăghig  Ilieni  Lemnia  Malnaș  Mereni  Micfalău  Moacșa  Ojdula  Ozun  Poian |  Reci  Sânzieni  Sita Buzăului  Turia  Vâlcele  Valea Crișului  Valea Mare  Vârghiș  Zăbala  Zagon |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 206 261 asukasta ja sen väestötiheys oli 55,6 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista unkarilaisia on 73,79 %, romanialaisia 23,28 % ja romaneja 2,68 %. Piirikunnassa on toiseksi eniten unkarilaista alkuperää olevia asukkaita Romaniassa (székelyt).
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 157 166
1956:  172 509
1966:  176 858
1977:  199 017
1992:  233 256
2002:  222 449
2004:  223 878
2011:  206 261
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Covasnan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (unkariksi) (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Jan Berzin (diplomaatti)

Jan Berzin.
Jan Antonovitš Berzin (ven. Ян Анто́нович Бе́рзин, latv. Jānis Bērziņš; 29. syyskuuta (J: 16. syyskuuta) 1881 Cēsisin kihlakunta, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. elokuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli latvialaissyntyinen bolševikki ja neuvostoliittolainen diplomaatti.
Elämäkerta

Berzin oli lähtöisin latvialaisesta talonpoikaisperheestä ja koulutukseltaan opettaja. Hän liittyi vuonna 1902 Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen ja alkoi toimia sen bolševikkisiivessä. Berzin oli vuosina 1906–1907 bolševikkien Pietarin-komitean puheenjohtaja. Vuonna 1914 hänestä tuli Latvian sosiaalidemokraattisen puolueen pää-äänenkannattajan Cīņan päätoimittaja. Hän edusti Latvian sosiaalidemokraatteja Zimmerwaldin konferenssissa vuonna 1915 ja asui sen jälkeen jonkin aikaa Yhdysvalloissa. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen hän palasi maanpaosta Venäjälle ja hänet valittiin sekä Latvian työväenpuolueen että Venäjän bolševikkipuolueen keskuskomiteaan. Bolševikkien keskuskomiteassa hän jäi seuraavana vuonna ehdokasjäseneksi.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen Berzin nimitettiin toukokuussa 1918 Neuvosto-Venäjän lähettilääksi Sveitsiin, mutta paikalliset viranomaiset karkottivat hänet marraskuussa 1918. Hän oli keväällä 1919 lyhytikäisen Latvian neuvostotasavallan valistusasiain kansankomissaarina ja vuosina 1919–1920 Kommunistisen internationaalin sihteerinä. Berzin johti Neuvosto-Venäjän valtuuskuntaa Suomen kanssa käydyissä Tarton rauhanneuvotteluissa vuonna 1920. Maiden solmittua diplomaattisuhteet hän oli helmikuusta heinäkuuhun 1921 myös Neuvosto-Venäjän ensimmäisenä virallisena lähettiläänä Suomessa. Sen jälkeen hän oli Neuvostoliiton vara-asiainhoitajana Isossa-Britanniassa ja vuosina 1925–1927 lähettiläänä Itävallassa.
Vuodesta 1929 Berzin työskenteli historiallisten asiakirjojen julkaisun parissa. Hänet nimitettiin vuonna 1932 Neuvostoliiton keskusarkiston johtoon, ja hän toimitti Krasnyi arhiv -aikakauskirjaa, jossa julkaistiin vallankumoushistoriaan liittyneitä dokumentteja. Hänet vangittiin Stalinin vainojen aikana joulukuussa 1937 ja teloitettiin elokuussa 1938. Hänet rehabilitoitiin vuonna 1956.
Olt (piirikunta)

| Oltin piirikunta Județul Olt |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Sud-Vest
Historiallinen alue:  Valakia (Muntenia ja Oltenia)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Slatina
Pinta-ala:  5 498 km²
Väkiluku (2014):  423 352
 – väestötiheys:  77 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  OT
 
Consiliul Județean Olt
Olt on piirikunta Romanian Muntenian ja Oltenian historiallisilla alueilla. Se on saanut nimensä samannimisestä joesta. Piirikunnan pääkaupunki on Slatina. Sen pinta-ala on 5 498 km² ja siellä on noin 423 352 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 498 km². Tonava virtaa alueen etelärajalla ja Oltjoki sen läpi pohjois-eteläsuunnassa.
Oltin piirikunta rajautuu idässä Teleormanin piirikuntaan, lännessä Doljin piirikuntaan, pohjoisessa Argeșin ja Vâlcean piirikuntiin sekä etelässä Bulgarian Vratsan ja Plevenin alueisiin.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Balş
Corabia
Drăgăneşti-Olt
Piatra Olt
Potcoava
Scorniceşti
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Băbiciu  Baldovineşti  Bălteni  Bărăşti  Bârza  Bobiceşti  Brâncoveni  Brastavăţu  Brebeni  Bucinişu  Cârlogani  Călui  Cezieni  Cilieni  Coloneşti  Corbu  Coteana  Crâmpoia |  Cungrea  Curtişoara  Dăneasa  Deveselu  Dobreţu  Dobrosloveni  Dobroteasa  Dobrun  Drăghiceni  Făgeţelu  Fălcoiu  Fărcaşele  Găneasa  Găvăneşti  Gârcov  Giuvărăşti  Ghimpeţeni  Gostavăţu |  Grădinari  Grădinile  Grojdibodu  Gura Padinii  Ianca  Iancu Jianu  Icoana  Ipoteşti  Izbiceni  Izvoarele  Leleasca  Mărunţei  Mihăeşti  Milcov  Morunglav  Movileni  Nicolae Titulescu |  Obârşia  Oboga  Oporelu  Optaşi-Măgura  Orlea  Osica de Sus  Osica de Jos  Pârşcoveni  Perieţi  Pleşoiu  Poboru  Priseaca  Radomireşti  Redea  Rotunda  Rusăneşti  Sâmbureşti |  Sârbii-Măgura  Scărişoara  Schitu  Seaca  Şerbăneşti  Slătioara  Şopârliţa  Spineni  Sprâncenata  Ştefan cel Mare  Stoeneşti  Stoicăneşti  Strejeşti  Studina  Tătuleşti  Teslui  Tia Mare |  Topana  Traian  Tufeni  Urzica  Vădastra  Vădăstriţa  Vâlcele  Valea Mare  Văleni  Verguleasa  Vişina  Vişina Nouă  Vitomireşti  Vlădila  Voineasa  Vulpeni  Vultureşti |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 415 530 asukasta ja sen väestötiheys oli 75,57 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 98,06 prosenttia, romaneja 1,86 prosenttia.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 442 442
1956:  458 982
1966:  476 513
1977:  518 804
1992:  523 291
2002:  489 274
2011:  415 530
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oltin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi) (englanniksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1914

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Viipurissa 7.-8. maaliskuuta 1914. Vain kolme Helsingfors Skridskoklubbin miesluistelijaa otti osaa kilpailuun. Julius Skutnabb voitti mestaruuden ja luisteli 10 000 metrillä uuden Suomen ennätyksen.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Julius Skutnabb | 49,0 | 2 | 2.30,4 | 1 | 8.59,2 | 1 | 18.25,2 | 1 | 5 |
| 2 | Gunnar Strömstén | 48,9 | 1 | 2.35,4 | 2 | 9.23,2 | 3 | 18.59,8 | 3 | 9 |
| 3 | Waldemar Bergström | 52,6 | 3 | 2.38,1 | 3 | 9.08,4 | 2 | 18.37,2 | 2 | 10 |
SVUL:n mestaruus

Luisteluliiton lisäksi myös SVUL:lla oli luistelujaosto ja se järjesti omat mestaruuskilpailunsa. Myös nämä kilpailut käytiin Viipurissa Viipurin Pontevan järjestämänä 21. - 22. helmikuuta. Osanottajia kilpailussa oli seitsemän. Tampereen Pyrinnön Arvo Tuomainen oli nopein kaikilla matkoilla.
| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arvo Tuomainen | 49,2 | 1 | 2.32,7 | 1 | 9.09,5 | 1 | 18.55,8 | 1 | 4 |
| 2 | Arvo Jalovaara | 52,7 | 6 | 2.35,2 | 3 | 9.12,2 | 2 | 18.59,2 | 2 | 13 |
| 3 | Aksel Lihr | 50,0 | 2 | 2.34,7 | 2 | 9.21,6 | 4 | 20.04,4 | 5 | 13 |
Harghita (piirikunta)

| Harghitan piirikunta Județul Harghita Hargita megye |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Centru
Historiallinen alue:  Transilvania
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Miercurea Ciuc
Pinta-ala:  6 639 km²
Väkiluku (2014):  310 336
 – väestötiheys:  46,7 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  HR
 
Harghita County
Harghita (unk. Hargita) on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Miercurea Ciuc. Sen pinta-ala on 6 639 km² ja siellä on noin 310 336 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 639 km². Tuliperäisestä luonnostaan tunnetun alueen maisemaa hallitsevat Karpaatit. Alueen läpi virtaavat Mureș- ja Oltjoet.
Harghitan piirikunta rajautuu idässä Neamţin ja Bacăun piirikuntiin, lännessä Mureşin piirikuntaan, pohjoisessa Suceavan piirikuntaan sekä etelässä Braşovin ja Covasnan piirikuntiin.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Miercurea Ciuc
Gheorgheni
Odorheiu Secuiesc
Toplița
Băile Tușnad
Bălan
Borsec
Cristuru Secuiesc
Vlăhița
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Atid  Avrămești  Bilbor  Brădești  Căpâlnița  Cârța  Ciceu  Ciucsângeorgiu  Ciumani  Corbu  Corund  Cozmeni  Dănești  Dârjiu  Dealu |  Ditrău  Feliceni  Frumoasa  Gălăutaș  Joseni  Lăzarea  Leliceni  Lueta  Lunca de Jos  Lunca de Sus  Lupeni  Mădăraș  Mărtiniș  Merești  Mihăileni |  Mugeni  Ocland  Păuleni-Ciuc  Plăieșii de Jos  Porumbenii  Praid  Racu  Remetea  Săcel  Sâncrăieni  Sândominic  Sânmartin  Sânsimion  Sântimbru  Sărmaș |  Satu Mare  Secuieni  Siculeni  Șimonești  Subcetate  Suseni  Tomești  Tulgheș  Tușnad  Ulieș  Vărșag  Voșlăbeni  Zetea |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 304 969 asukasta ja sen väestötiheys oli 46 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista unkarilaisia on 84,8 %, romanialaisia 13,2 % ja romaneja ja muita 2 %. Piirikunnassa asuu eniten Romanian unkarilaisia koko maassa.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1930: 250 194
1948:  258 495
1956:  273 964
1966:  282 392
1977:  326 310
1992:  348 335
2002:  326 222
2011:  304 969
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harghitan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (unkariksi) (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea