stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuusen-suopursunruoste

| Kuusen-suopursunruoste |
| --- | --- |
 Itiöpesäkkeitä kuusen neulasilla
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Ruostesienet Pucciniales
Heimo::  Coleosporiaceae
Suku::  Kultaruosteet Chrysomyxa
Laji::  ledi
Kaksiosainen nimi
 Chrysomyxa ledi  (Alb. & Schwein.) de Bary 
Synonyymit
 Caeoma ledi (Alb. & Schwein.) Schltdl., 1824  Chrysomyxa ledi var. ledi (Alb. & Schwein) de Bary  Erysibe ledi (Alb. & Schwein.) Wallr., 1833  Melampsoropsis ledi (Alb. & Schwein.) Arthur, 1906  Melampsoropsis ledi (Alb. & Schwein.) J.Schröt. ex Sacc., 1888  Pucciniastrum ledi P.Karst.  Uredo ledi Alb. & Schwein. 
Katso myös
   Kuusen-suopursunruoste Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuusen-suopursunruoste (Chrysomyxa ledi) on ruostesieni, jonka isäntäkasvina vuorottelevat suopursu ja metsäkuusi. Siitä käytetään myös nimiä kuusensuopursuruoste ja rämeruoste. Se leviää kuuselle soisilla alueilla Pohjois-Euroopassa harvakseltaan noin kymmenen vuoden välein ja aiheuttaa sekä nuorten versojen kellastumista että toisinaan jopa vesistöjen pinnalla ajelehtivia, sinänsä vaarattomia leväkukintoja muistuttavia oranssinkeltaisia lauttoja.
Ruosteen vaurioittamat vuosikasvaimet kellastuvat voimakkaasti
Sienen suopursussa kehittyvät talvi-itiöt ovat läpimitaltaan noin 0,02–0,03 mm, ja ne saastuttavat kuusia, jossa vuorostaan kehittyy sienikuromia ja helmi-itiöitä. Kuusi ei yleensä kuole tautiin, mutta tuorein vuosiverso kuolee.
Tauti on kuvattu vuonna 1879. Erityisesti Koillis-Suomessa, kuten Kainuussa ja Kuusamossa, kuusen-suopursunruostetta esiintyy tiheämmin kuin muualla maassa.
Alppiruusuilla tavataan ruosteen muotoa Chrysomyxa ledi var. rhododendri.
Vaikuttaa epäselvältä, miten kuusella esiintyvä teerenleipätauti liittyy tähän lajiin. Sen on arveltu johtuvan toisesta kultaruostelajista teerenleipäruosteesta (Chrysomyxa woroninii), jonka on kuvannut tieteelle Tranzschel (1903). Toisaalta sen aiheuttama taudinkuva on erilainen: kokonaisten vuosikasvujen infektoituminen, jolloin yksi kasvukausi menetetään, tai jopa käpyjen infektoitumiseen. Toisaalta senkin katsotaan vuorottelevan jollain tavoin suopursunruosteen kanssa väli-isäntänä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kuusen-suopursunruoste (Chrysomyxa ledi)
Luopioisten kasvisto: Kuusen-suopursunruoste (Chrysomyxa ledi)
Koti-Kajaani 25.7.2009 pdf 8,76 Mt
Hyviä kuvia, suopursunruostetta kuusella
Metla: Kuusensuopursuruoste (Chrysomyxa ledi) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Chrysomyxa ledi (englanniksi)
Kuuma pimeä aine

Kuuma pimeä aine on ehdotettua pimeää ainetta, joka muodostuu ultrarelativistisista hiukkasista, jotka matkaavat nopeudella, joka on hyvin lähellä valon nopeutta (n. 300 000 km/s). Paras kandidaatti täksi aineeksi on toistaiseksi ollut neutriino. Se selittäisi kaikkeuden suuren mittakaavan rakenteessa havaittavat rakenteet.
Kuuma pimeä aine oli suosituin teoria 1980-luvun lopulla, mutta kun se ei vastannut havaintoja, sen on syrjäyttänyt jossain määrin kylmä pimeä aine.
Aiheesta muualla

Hot dark matter by Berkeley
Dark Matter
Kōichi Ishii

| Kōichi Ishii> 石井 浩一.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1964 (ikä 60)
Pelisuunnittelija
Pelitalot:  Grezzo
Kōichi Ishii (jap. 石井 浩一, Ishii Kōichi, s. 9. kesäkuuta 1964) on japanilainen videopelisuunnittelija. Hän toimii nykyisin Grezzo-pelitalon toimitusjohtajana.
Ishii alkoi työskennellä Squarella 1980-luvulla ja suunnitteli aluksi pääasiassa Final Fantasy -sarjan pelejä, joiden yhteydessä hän kehitti sarjan maskotteina pidetyt chocobo ja moogle-hahmot. Ohjattuaan vuonna 1991 julkaistun Mystic Questin hän myös loi Seiken densetsu -pelisarjan, johon kuuluvissa peleissä hän on toiminut lähinnä ohjaanana ja tuottajana. Final Fantasyn ja Seiken densetsun lisäksi Ishii on työskennellyt SaGa -sarjan suunnittelijana. Kun Squaren fuusioitui Enixin kanssa, Ishiistä tuli Square Enixin tuotantoryhmä 8:n johtaja. Lähdettyään yhtiöstä hän perusti joulukuussa 2006 oman Grezzo-pelinkehitysyhtiönsä.
Aiheesta muualla

Kōichi Ishii Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kōichi Ishii MobyGamesissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kōichi Ishii SquareHavenissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
L (kirja)

| L> L.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Erlend Loe
Kieli:  norja
Julkaistu:  1999
Suomennos
Suomentaja:  Outi Menna
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2000
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  365
ISBN:  951-578-771-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
L (L) on norjalaisen Erlend Loen kirjoittama romaani. Se ilmestyi vuonna 1999. Kirjan suomensi Outi Menna, ja sen suomalainen kustantaja on Like. Loen humoristinen ja ajoittain naiivi kerrontatapa nosti kirjan kansainväliseksi menestykseksi.
Juoni

L on omaelämäkerrallinen kirja, joka kertoo seitsemän miehen Thor Heyerdahlin hengessä tekemästä tutkimusmatkasta Tyynenmeren autiolle saarelle. Retken tarkoituksena on nostaa Norja lopultakin maailmankartalle. Retkikunnan johtaja Erlend on kehittänyt teorian Polynesian saarten asuttamisesta. Hän uskoo, että eteläamerikkalaiset ovat asuttaneet ne luistellen meren yli sen ollessa oli jäässä. Kirjan alussa hän yrittää todistaa teoriaa kuitenkaan erityisemmin onnistumatta.
Tämä tutkimus ei muiden mielestä riitä maineen ja kunnian saavuttamiseksi, joten heistä alkaa tuntua, että tulisi tutkia jotain muutakin. Egil saa uuden ajatuksen. He päättävät kokeilla ja vertailla eri yhteiskuntajärjestelmien toimivuutta käytännössä autiolla saarellaan. Tarkasteluun joutuvat monet hallintoratkaisut apartheidista yksinvaltiuteen. He eivät kuitenkaan löydä yhtään aukotonta järjestelmää – jokaisessa on omat epäkohtansa ja heikkoutensa. Retkikunta on kuitenkin tyytyväinen kokeeseen ja Erlend uskoo, että siitä voi olla hyötyä muille tulevaisuudessa. Kun he palaavat takaisin Norjaan, heitä ei ole vastaanottamassa soittokuntaa, mutta matkalla oli kuitenkin ajatuksia selkeyttävä vaikutus heille itselleen.
Kukësin piirikunta

| Kukësin piirikunta Rrethi i Kukësit |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Albania
Prefektuuri:  Kukës
Lakkautettu:  2000
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kukës
Pinta-ala:  956 km²
Väkiluku (2001):  64 054
 – väestötiheys:  67,0 as./km²
Kukësin piirikunta (alb. Rrethi i Kukësit) oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Kukësin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Kukësin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 956 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 64 054 asukasta.
Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Arrën, Bicaj, Bushtricë, Grykë-Çaje, Kalis, Kolsh, Kukës, Malzi, Shishtavec, Shtiqën, Surroj, Tërthorë, Topojan, Ujmisht ja Zapod. Pääkaupunkina toimi Kukës.
Kreikan presidentinvaali 2010

Kreikan presidentinvaali 2010 järjestettiin 3. helmikuuta 2010. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 2010–2015. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin heti ensimmäisellä kierroksella jatkokaudelle istuva presidentti Károlos Papoúlias.
Papoúlias sai tukea Pasok-puolueelta (160 ääntä), Uusi demokratia -puolueelta (91 ääntä) ja Ortodoksinen kansankokous (LAOS) -puolueelta (15 ääntä).
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 3. helmikuuta 2010 |
| --- | --- | --- |
| Károlos Papoúlias | Pasok, Uusi demokratia, Ortodoksinen kansankokous | 266 |
| Paikalla | Paikalla | 32 |
| Tyhjää/Poissa | Tyhjää/Poissa | 2 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 |
Kruunuohdakkeet

| Kruunuohdakkeet |
| --- | --- |
 Okakruunuohdake (Onopordum acanthium)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kruunuohdakkeet Onopordum  L.
Katso myös
   Kruunuohdakkeet Wikispeciesissä   Kruunuohdakkeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kruunuohdakkeet (Onopordum) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin 60 lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.
Ohdakkeet (Cirsium) ja karhiaiset (Carduus) muistuttavat ulkonäöltään kruunuohdakkeita.
Lajeja

Onopordum acanthium – okakruunuohdake eli kruunuohdake
Onopordum anatolicum – turkinkruunuohdake
Onopordum candidum – valkokruunuohdake
Onopordum carduelinum – tenteniguadankruunuohdake
Onopordum illyricum – illyriankruunuohdake
Onopordum micropterum – malagankruunuohdake
Onopordum tauricum – kriminkruunuohdake
Onopordum turcicum – kappadokiankruunuohdake
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kruunuohdakkeet (Onopordum)
Suomen Lajitietokeskus: Kruunuohdakkeet – Onopordum
Funet: Kruunuohdakkeet (Onopordum)
United States Department of Agriculture (USDA): Onopordum (englanniksi)
Flora of China: Onopordum (englanniksi)
Lapin koulutuskeskus REDU

| Lapin koulutuskeskus REDU |
| --- | --- |
Perustettu:  2006
Hallintomuoto:  Koulutuskuntayhtymä
Rehtori:  Taisto Arkko
Toimipaikat:  Rovaniemi, Ranua, Kittilä, Sodankylä
Kotisivu:  redu.fi
Lapin koulutuskeskus REDU on Rovaniemen koulutuskuntayhtymän ammatillinen oppilaitos. Ammattiopistossa opiskelee noin 5 000 opiskelijaa. Oppilaitos on perustettu 1.1.2006 ja siellä voi suorittaa seuraavat koulutusalat: Humanistinen ja kasvatusala, liiketalouden ja hallinnon ala, luonnotieteiden ala, sosiaali,- terveys- ja liikunta-ala, metsäala, autoala, logistiikka-ala, maarakennus, tekniikan ja liikenteen ala, luonnonvara- ja ympäristöala sekä matkailu,- ravitsemis- ja talousala.
Oppilaitoksella on yksiköitä Rovaniemellä, Ranualla, Kittilässä ja Sodankylässä.
Kolmenkesken

| Kolmenkesken> Threesome |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Andrew Fleming
Käsikirjoittaja:  Andrew Fleming
Tuottaja:   Brad Krevoy  Steve Stabler 
Säveltäjä:  Thomas Newman
Kuvaaja:  Alexander Gruszynski
Leikkaaja:  William C. Carruth
Lavastaja:  Tim Colohan
Pääosat:   Lara Flynn Boyle  Stephen Baldwin  Josh Charles  Alexis Arquette  Martha Gehman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   TriStar Pictures  Columbia Pictures Corporation 
Levittäjä:  TriStar Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1994
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolmenkesken (alkuperäiseltä nimeltä Threesome) on yhdysvaltalainen Andrew Flemingin ohjaama vuonna 1994 valmistunut elokuva. Elokuvan tuotti Motion Picture Corporation of America. Pääosissa ovat Lara Flynn Boyle ja Stephen Baldwin.
Juoni

Kun Alex (Lara Flynn Boyle) saapuu opiskelemaan Kalifornian yliopiston, hän joutuu asuntolassa maskuliiniselta kuulostavan nimensä takia asumaan huoneeseen jossa asuu ennestään kaksi miestä, Stuart (Stephen Baldwin) ja Eddy (Josh Charles). Kun he ovat asuneet jonkin aikaa yhdessä Alex ihastuu Eddyyn, joka kuitenkin kertoo olevansa ihastunut Stuartiin. Stuart taas olisi kiinnostunut Alexista, joka taas ei ole kiinnostunut hänestä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lara Flynn Boyle  | … |  Alex   |
|  Stephen Baldwin  | … |  Stuart   |
|  Josh Charles  | … |  Eddy   |
|  Alexis Arquette  | … |  Dick   |
|  Martha Gehman  | … |  Renay   |
|  Mark Arnold  | … |  Larry   |
|  Michele Matheson  | … |  Kristen   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Ebert, Roger: Threesome RogerEbert.com.  8.4.1994. Viitattu 19.7.2022. (englanniksi)
Threesome (1994) : Baldwin, Boyle and Charles a Fascinating Three-Some The Movie Scene. Viitattu 19.7.2022. (englanniksi)
Kreikan presidentinvaali 2005

Kreikan presidentinvaali 2005 järjestettiin 8. helmikuuta 2005. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 2005–2010. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin heti ensimmäisellä kierroksella Károlos Papoúlias.
Vaalissa valittiin seuraaja presidentti Konstantínos Stefanópoulokselle. Papoúlias sai tukea Uusi demokratia -puolueelta (163 ääntä) ja Pasok-puolueelta (114 ääntä) sekä riippumattomilta edustajilta (2 ääntä). Vasemmiston, kansanliikkeiden ja ekologian liitto eli Synaspismós ja Kreikan kommunistinen puolue pidättäytyivät äänestämästä ja äänestivät vain ”paikalla” (17 ääntä). Papoúlias vannoi virkavalansa 12. maaliskuuta 2005. Hänet valittiin myöhemmin toiselle kaudelle vuoden 2010 presidentinvaalissa.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 8. helmikuuta 2005 |
| --- | --- | --- |
| Károlos Papoúlias | Uusi demokratia, Pasok, riippumattomia | 279 |
| Paikalla | Vasemmiston, kansanliikkeiden ja ekologian liitto, Kreikan kommunistinen puolue | 17 |
| Tyhjää/Poissa | Tyhjää/Poissa | 4 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 |
Kreikan presidentinvaali 2000

Kreikan presidentinvaali 2000 järjestettiin 8. helmikuuta 2000. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 2000–2005. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin heti ensimmäisellä kierroksella istuva presidentti Konstantínos Stefanópoulos.
Stefanópoulos sai tukea suurimmilta puolueilta, Pasokilta ja Uudelta demokratialta. Vastaehdokkaaksi asettui Vasemmiston ja edistyksen liiton eli Synaspismóksen Leonídas Kýrkos. Vaalit olivat ensimmäinen kerta Kreikan kolmannen tasavallan aikana, kun päähallituspuolue ja pääoppositiopuolue tukivat samaa ehdokasta, ja myös ensimmäinen kerta, kun istuva presidentti valittiin toiselle kaudelle sitten Aléxandros Zaḯmisin Kreikan toisen tasavallan aikana vuoden 1934 vaalissa.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 8. helmikuuta 2000 |
| --- | --- | --- |
| Konstantínos Stefanópoulos | Pasok, Uusi demokratia | 269 |
| Leonídas Kýrkos | Vasemmiston ja edistyksen liitto | 10 |
| Paikalla | Kreikan kommunistinen puolue, Demokraattinen sosiaalinen liike | 19 |
| Tyhjää/Poissa | Tyhjää/Poissa | 2 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 |
La Boulangère de Monceau

| La Boulangère de Monceau |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Éric Rohmer
Käsikirjoittaja:  Éric Rohmer
Tuottaja:   Barbet Schroeder  G. Derocles 
Kuvaaja:   Jean-Michel Meurice  Jacquie Raynal 
Leikkaaja:   Eric Rohmer  Jacquie Raynal 
Pääosat:   Barbet Schroeder  Michèle Girardon  Claudine Soubrier 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Les Films du Losange
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1962
Kesto:  26 min.
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
La Boulangère de Monceau on Éric Rohmerin lyhytelokuva vuodelta 1962. Se on ensimmäinen Rohmerin moraalielokuvien sarjassa Six contes moraux. Siinä on jo nähtävissä Rohmerin tuleva tyyli: luonnollinen kuvaus, minä-muotoinen ironen kerronta ja kuva "tuntemattomasta" naisesta.
Pääosaa, lainopiskelijaa esittää elokuvan tuottaja Barbet Schroeder. Opiskelija yrittää tavoittaa leipomon kauniin työntekijän huomion.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Barbet Schroeder  | … |  nuorukainen   |
|  Bertrand Tavernier  | … |  nuorukaisen ääni   |
|  Claudine Soubrier  | … |  Jacqueline   |
|  Michèle Girardon  | … |  Sylvie   |
|  Fred Junk  | … |  Schmidt   |
|  Michel Mardore  | … |  asiakas   |
Kolmen vangin ongelma

Kolmen vangin ongelma esiintyi vuonna 1959 Martin Gardnerin kolumnissa "Matemaattiset pelit" Scientific American-lehdessä. Kolmen vangin ongelma on matemaattisesti ekvivalentti Monty Hallin ongelmaan autosta ja vuohesta. Tässä artikkelissa käsiteltävässä ongelmassa auto on korvattu vapaudella ja vuohi kuolemantuomiolla.
Ongelma

Kolme vankia, A, B ja C ovat tuomittuja kuolemaan ja asuvat omissa selleissään. Kuvernööri on valinnut heistä sattumanvaraisesti yhden, joka armahdetaan. Vartija tietää kuka vangeista on armahdettu, mutta hän ei saa kertoa sitä. Vanki A anelee vartijaa kertomaan kumpi vangeista B ja C on varmasti tuomittu kuolemaan (kumpaa siis ei ole armahdettu). ”Jos B on armahdettu, kerro minulle C:n nimi. Jos C on armahdettu, kerro minulle B:n nimi. Jos minä (vanki A) olen saanut armahduksen, heitä kolikkoa ja kerro minulle joko B:n tai C:n nimi.”
Vartija kertoo vanki A:lle, että vanki B aiotaan teloittaa. Vanki A on helpottunut, koska hän uskoo selviytymismahdollisuuksiensa nousseen kolmasosan (1/3) mahdollisuudesta puoleen (1/2), kuten mahdollisuus nyt on hänen ja vangin C välillä. Vanki A kertoo salaa vangille C saamansa uutiset. Vanki C helpottuu, koska uskoo, että vangilla A on edelleen 1/3 todennäköisyys saada armahdus ja että hänellä itsellään (vanki C) on puolestaan 2/3 mahdollisuus tulla armahdetuksi. Mikä on oikea vastaus?
Ongelma > Ratkaisu

Vastaus on, että vanki A ei oikeastaan saanut mitään lisätietoa omasta kohtalostaan. Oletetaan että vangilla A on 1/3 mahdollisuus tulla armahdetuksi, siis yhtä suuri mahdollisuus kuin vangeilla B ja C. Vartija kertoi vangin B olevan toinen teloitettavista joko siksi, että vanki C armahdetaan (mahdollisuus 1/3) tai siksi että  vanki A armahdetaan (mahdollisuus 1/3) JA vartijan heittämä kolikko antoi vastaukseksi vangin B (mahdollisuus 1/2). Tällöin mahdollisuus siihen, että vanki B nimettiin vangin A armahduksen takia on vain 1/6.
Sen seurauksena, että vanki A sai tietää vangin B olevan toinen teloitettavista, vangin A mahdollisuus armahdukseen on vain puolet vangin C mahdollisuudesta. Nyt jos oletetaan, että vankia B ei armahdeta, on vangilla A siis edelleen 1/3 mahdollisuus tulla armahdetuksi kun taas vangin C mahdollisuus on 2/3, kaksinkertainen vankiin A nähden.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| armahdettu | vartija: "ei B" | vartija: "ei C" | yht. |
| A | 1/6 | 1/6 | 1/3 |
| B | 0 | 1/3 | 1/3 |
| C | 1/3 | 0 | 1/3 |
Ongelma > Matemaattinen ratkaisu

Nimetään tapahtumat A, B ja C siten, että ne vastaavat samalla kirjaimella nimetyn vangin armahdusta.
Tapahtumat
A = ”vanki A armahdetaan” 
B = ”vanki B armahdetaan”
C = ”vanki C armahdetaan”
b = ”vartija nimeää vangin B joutuvan teloitettavaksi (ei armahdettu)”
Nyt Bayesin teoreemaa käyttäen saadaan, että vangin A mahdollisuus tulla armahdetuksi on:
Ongelma > Intuitiivinen selitys

Jokaisella vangilla on 1/3 mahdollisuus tulla armahdetuksi. Tieto siitä, että joko vanki B tai vanki C teloitetaan, ei muuta vangin A mahdollisuutta tulla armahdetuksi. Vangilla A on siis 1/3 mahdollisuus tulla armahdetuksi ja vangeilla B ja C on yhteensä 2/3 mahdollisuus tulla armahdetuksi. Oletetaan, että tiedämme vangin B joutuvan teloitetuksi. Nyt vangin A mahdollisuus tulla armahdetuksi pysyy edelleen samana (1/3) ja vangin B mahdollisuus armahdukseen siirtyi  vangille C, jolloin vangin C mahdollisuus on 2/3.
Käännös suomeksi
Kölin kääpiögalaksi

Kölin kääpiögalaksi
Kölin kääpiögalaksi on kääpiösferoidigalaksi Kölin tähdistössä. Se löydettiin vuonna 1977 Schmidt -teleskoopilla Isossa-Britanniassa. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on Linnunradan satelliittigalaksi. Galaksin liikkumissuunta on poispäin Linnunradasta, ja sen vanhimmat tähdet ovat noin 7 miljardia vuotta vanhoja.
Kiiruna (lintu)

| Kiiruna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Alaheimo::  Metsäkanat Tetraonidae
Suku::  Riekot Lagopus
Laji::  muta
Kaksiosainen nimi
 Lagopus muta  (Montin, 1781) 

Katso myös
   Kiiruna (lintu) Wikispeciesissä   Kiiruna (lintu) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiirunan munia.
Kiiruna (Lagopus muta, aikaisemmin Lagopus mutus) on aidosti arktinen lintulaji. Se on yksi niistä harvoista lintulajeista, jotka viihtyvät kylmällä ja tuulisella asuinalueella ympäri vuoden. Kiirunan kuvaili ja nimesi Lars Montin vuonna 1776.
Levinneisyys

Kiiruna elää Suomen ja Ruotsin pohjoisimmilla tuntureilla, koko Norjan vuoristossa, Euraasian ja Pohjois-Amerikan pohjoisimmissa osissa, Islannissa, Grönlannissa sekä Jäämeren pohjoisilla saarilla, muun muassa Huippuvuorilla ja Karhusaarella. Lisäksi Alpeilla ja Pyreneillä elää eristyneet kannat. Maailman populaation kooksi arvioidaan 8,2 miljoonaa yksilöä (IUCN).
Suomessa eteläisimmät pesimäpaikat on löydetty Yllästunturilta.[lähde? ] Suomen pesimäkannaksi on arvioitu 4 000–9 000 paria. Kiiruna on luokiteltu silmälläpidettäväksi, ja se on Suomessa rauhoitettu laji.¨[lähde? ]
Koko ja ulkonäkö

Vaikka kiiruna esiintyy puuttomilla ja karuilla tuntureiden lakialueilla ja vuoristoissa, se kuuluu metsäkanalintuihin.
Kiiruna sekoitetaan tunturialueilla helposti lähisukulaiseensa riekkoon (Lagopus lagopus). Lintujen erottaminen pelkästään ulkonäön perusteella on harjaantuneelle silmällekin vaikeaa. Kesällä sekä koiraalla että naaraalla perusväritys on ruskeankirjava, koiraalla on tummanharmaa pää ja kaula. Vatsa ja siipien alapinnat molemmilla sukupuolilla ovat valkoiset läpi vuoden.
Kiiruna on kehittänyt suojavärinsä jos mahdollista vielä sukulaistansakin monipuolisemmaksi; kesällä varsinkin naaraan yleisväri vaihtelee jopa huomattavasti elinympäristön värisävyjen mukaisesti. Yleissävyltään kesäpuku on kellertävämpi kuin riekolla. Syksyllä puolestaan koiraan selkä on riekkoa harmaasävyisempi.
Talvella molemmat lajit ovat kauttaaltaan puhtaan valkoisia lukuun ottamatta mustia pyrstösulkia. Talviasuisen kiirunakoiraan tuntomerkki on silmän ja nokan välinen, selvästi havaittava musta ohjasjuova. Naaraalla sitä ei ole, ei myöskään riekolla.
Kiiruna on kooltaan jonkin verran riekkoa pienempi ja hoikempi. Linnun pituus on 31–35 cm, siipiväli 54–60 ja paino 400–500 g. Kiirunan ääntely muistuttaa lähinnä katkonaista ruostuneen saranan narahtelua. Ääntelyä tosin kuulee harvoin. Äänekkäimmillään kiirunat ovat kevättalvella, kun koiraat käyvät soitimelle.
Havaintopaikan perusteella kiirunan ja riekon erottaminen on jopa helppoa. Nyrkkisääntö on, että tunturipaljakalla pensasrajan yläpuolella esiintyvät ovat kiirunoita ja alempana riekkoja.
Kiirunan ja riekon arvellaan toisinaan risteytyvän. Asiasta ei kuitenkaan ole tehty tieteellisesti kattavaa tutkimusta.
Elinympäristö

Kiiruna elää tuntureilla puu- ja pensasrajan yläpuolella eli paljakalla ja viihtyy erinomaisesti kivirakkaisillakin lakialueilla. Talvisin se kerääntyy riekon tavoin parviksi, joiden koko vaihtelee alle kymmenestä jopa 50:een. Se on rohkea, suojaväriinsä luottava lintu, joka ihmisenkään kohdatessaan ei mielellään nouse lentoon, vaan väistää juoksemalla. Kiirunan lento kantaa yleensä vain muutamia kymmeniä metrejä tunturinrinnettä viistosti alaspäin, mistä se jälleen kävelee takaisin oleskelukorkeudelleen.
Viima ja pakkanen eivät ole kiirunan elinehto, sillä se saattaa myös siirtyä talveksi suojaisempiin laaksoihin tai niiden reuna-alueille. Suomessa kiiruna pysyttelee myös sydäntalven tuntureiden paljakka-alueilla tai aivan tunturikoivurajan tuntumassa.
Kiirunan kyky sietää äärimmäistä kylmyyttä perustuu sen kehoa ympäröivään paksuun rasvakudokseen. Lisäksi lintu pystyy tarvittaessa kaivamaan itselleen lumeen ns. kiepin, jossa lämpötila pysyy kovallakin pakkassäällä vain muutamassa miinusasteessa.
Lisääntyminen

Kiiruna on riekon tavoin maapesijä. Se munii kuopimaansa maakuoppapesäänsä 5–10 munaa. Poikasten hoitamiseen osallistuvat sekä naaras että koiras. Poikaset ovat itsenäisiä noin 10-12 viikon ikäisinä. Suomessa arvioidaan pesiviä kiirunapareja olevan noin 2 000.
Euroopan vanhin rengastettu kiiruna on ollut islantilainen 6 vuoden ja 1 kuukauden ikäinen lintu.