stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chellsie Memmel

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Memmel Yhdysvaltain mestaruuskisoissa vuonna 2008. |  Memmel Yhdysvaltain mestaruuskisoissa vuonna 2008. |  Memmel Yhdysvaltain mestaruuskisoissa vuonna 2008. |  |
Maa:  Yhdysvallat
Naisten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Anaheim 2003 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Anaheim 2003 | eritasonojapuut |  |
|  Kultaa | Melbourne 2005 | neliottelu |  |
|  Hopeaa | Melbourne 2005 | eritasonojapuut |  |
|  Hopeaa | Melbourne 2005 | puomi |  |
|  Hopeaa | Aarhus 2006 | joukkuekilpailu |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Santo Domingo 2003 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Santo Domingo 2003 | neliottelu |  |
|  Kultaa | Santo Domingo 2003 | eritasonojapuut |  |
|  Pronssia | Santo Domingo 2003 | puomi |  |
Chellsie Memmel (s. 23. kesäkuuta 1988) on yhdysvaltalainen telinevoimistelija. Hän on olympiamitalisti, maailmanmestari ja Pan-Amerikan kisojen kultamitalisti.
Memmelin ensimmäiset arvokisat olivat vuoden 2003 Pan-Amerikan kisat Santo Domingossa, joissa hän voitti kultaa joukkuekilpailussa, neliottelussa ja eritasonojapuilla sekä sai pronssimitalin puomilta. Vuonna 2005 hän voitti Melbournessa maailmanmestaruuden neliottelussa ja sai hopeaa eritasonojapuilta ja puomilta. Vuoden 2006 maailmanmestaruuskilpailuissa Aarhusissa hän saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Memmel osallistui Pekingin olympialaisiin vuonna 2008 saavuttaen hopeaa joukkuekilpailussa.
Memmel lopetti uransa vuonna 2012 kärsittyään leikkauksia vaatineista nilkka- ja olkapäävammoista ja jäätyään karsinnoissa pois Lontoon olympiajoukkueesta. Hän meni naimisiin Kory Maierin kanssa ja sai kaksi lasta. Hän pysyi kuitenkin telinevoimistelun parissa toimimalla esimerkiksi tuomarina kilpailuissa.
Memmel ilmoitti vuonna 2020 palaavansa voimistelu-uralle tavoitteenaan Tokion olympialaiset. Memmeliä valmentaa hänen isänsä. Kisoihin päästessään 32-vuotias Memmel olisi vanhin Yhdysvaltain maajoukkueen telinevoimistelija 60 vuoteen. Memmel toivoo esimerkillään herättävänsä keskustelua iästä telinevoimistelussa.
Aiheesta muualla

Chellsie Memmelin YouTube-kanava
Civil War (elokuva)

| Civil War |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alex Garland
Käsikirjoittaja:  Alex Garland
Tuottaja:   Andrew Macdonald  Allon Reich  Gregory Goodman 
Säveltäjä:   Ben Salisbury  Geoff Barrow 
Kuvaaja:  Rob Hardy
Leikkaaja:  Jake Roberts
Pääosat:   Kirsten Dunst  Cailee Spaeny  Wagner Moura  Stephen McKinley Henderson  Nick Offerman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   DNA Films  IPR.VC 
Levittäjä:  A24
Ensi-ilta:   2024-3-1414. maaliskuuta 2024 (SXSW)  2024-4-1919. huhtikuuta 2024 (Suomi)  
Kesto:  109 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  50 miljoonaa dollaria
Tuotto:  108,1 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Civil War on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen dystoopinen toimintatrilleri, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Alex Garland. Sen pääosia esittävät Kirsten Dunst, Wagner Moura, Cailee Spaeny, Stephen McKinley Henderson ja Nick Offerman. Elokuva seuraa joukkoa journalisteja, jotka matkaavat Yhdysvaltojen halki maan toisen sisällissodan aikana.
Elokuvan tuotti A24. Elokuvan kokonaisbudjetti oli 50 miljoonaa dollaria, mikä tekee siitä A24:n tähän mennessä kalleimman elokuvan. Yksi sen rahoittajista oli Timo Argillanderin ja Tanu-Matti Tuomisen perustama suomalainen sijoitusyhtiö IPR.VC.
Civil War sai maailmanensi-iltansa South by Southwest -tapahtumassa 14. maaliskuuta 2024. Suomen-ensi-iltansa se saa 19. huhtikuuta 2024. Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta, jotka kehuivat eritysesti Kirsten Dunstin roolisuoritusta sekä Garlandin ohjauksellisia valintoja, kuten käsivarakuvausta. Elokuva sai myös sekä ylistystä, että kritiikkiä sen poliittisista teemoista, kuten demokratian jakautuminen ja kasvava poliittinen polarisoituminen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kirsten Dunst  | … |  Lee Smith   |
|  Wagner Moura  | … |  Joel   |
|  Cailee Spaeny  | … |  Jessie Cullen   |
|  Stephen McKinley Henderson  | … |  Sammy   |
|  Nick Offerman  | … |  Yhdysvaltain presidentti   |
|  Sonoya Mizuno  | … |  Anya   |
|  Jefferson White  | … |  Dave   |
|  Nelson Lee  | … |  Tony   |
|  Evan Lai  | … |  Bohai   |
|  Jesse Plemons  | … |  ultranationalistinen sotilas (kreditoimaton rooli)   |
|  Karl Glusman  | … |  varmistaja   |
|  Jin Ha  | … |  tarkka-ampuja   |
|  Juani Feliz  | … |  Joy Butler   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Civil War Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Chilenkultatikka

| Chilenkultatikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Kultatikat Colaptes
Laji::  pitius
Kaksiosainen nimi
 Colaptes pitius  (Molina, 1782) 

Alalajit
 Colaptes pitius pitius  Colaptes pitius cachinnans 
Katso myös
   Chilenkultatikka Wikispeciesissä   Chilenkultatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Chilenkultatikka (Colaptes pitius) on Etelä-Amerikassa elävä tikkalintu, joka kuuluu kultatikkojen (Colaptes) sukuun. Chilenkultatikkaa tavataan lähes yksinomaan Chilessä, jossa se on maan yleisin tikkalaji.
Koko ja ulkonäkö

Chilenkultatikan pituus on 32–34 senttiä. Selkäpuoli on tummanruskea ja sitä kirjovat vaaleanruskeat ja kellertävänruskeat hapsut, jotka ovat kullakin yksilöllä hieman erilaiset. Hapsut luovat höyhenykseen epäsäännöllisen aaltomaisen ristikkokuvion. Vatsa, kaula ja rinta ovat vaaleanharmaat tai ruskeankeltaiset, ja niitä kirjovat vastaavanlaiset ristikkokuviot. Lisäksi päässä on kellanruskea alue, joka ulottuu nokan tyvestä poskiin. Takapuoli on valkoinen ja siipien alapinnat ovat keltaiset. Silmät ovat kirkkaankeltaiset muilla paitsi poikasilla.
Chilenkultatikasta tunnistetaan kaksi alalajia: C. p. pitius ja C. p. cachinnans. C. p. cachinnans -alalajin rinnan ristikkokuviot ovat paksumpia ja se on kooltaan hieman toista alalajia suurempi. Lisäksi sen pyrstö on kokoon suhteutettuna pienempi. Chilenkultatikka muistuttaa jonkin verran kuubankultatikkaa. Molempien lajien koirailta puuttuu muille kultatikkojen suvun koiraille tyypillinen punainen alue höyhenyksestä. Kuubankultatikasta poiketen chilenkultatikalla on kuitenkin tumma päälaki ja tiheämpi kuvionti rinnassa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Chilenkultatikkaa tavataan lähes yksinomaan Chilessä, mutta joitakin lintuja on löydetty myös Argentiinasta. Se on Chilen yleisin tikkalaji. Chilessä laji elää maan etelä- ja keskiosissa ja Argentiinassa aivan maan länsirajalla. C. p. pitius -alalajin levinneisyys ulottuu keskisessä Chilessä sijaitsevasta Coquimbosta etelään Ayséniin, kun taas C. p. cachinnans elää etelämpänä. Sen levinneisyys ulottuu Chiloén saarelta ja Llanquihuin alueelta Magallanesin alueelle maan eteläosiin.
Chilenkultatikkaa tavataan rannikkoalueilta aina Andien esivuoristoon jopa 2 000 korkeuteen saakka. Lajin elinympäristöä ovat avoimilla tasangoilla sijaitsevat pensaikot, kuivat ja kiviset kukkula-alueet ja etelänpyökkejä (Nothofagus) kasvavat avoimet metsät sekä metsänreunat. Laji liikkuu myös maatalousalueilla, mutta välttää liikkumista syvällä laajoissa metsissä.
Elintavat

Chilenkultatikkoja näkee yleensä pareittain, mutta pesintäajan lopussa myös perheryhminä. Lajin ravinto koostuu hyönteisistä ja niiden toukista, etenkin muurahaisista. Se etsii ravintonsa maasta pensaiden ja mullan seasta. Se nakuttelee myös puita ja poimii sieltä löytyneet hyönteiset kielellään. Silloin kun lintu ei ruokaile, se yleensä istuu puussa. Chilenkultatikkoja jää usein petolintujen kuten patagonianhiirihaukan ja amerikantuulihaukan saaliiksi.
Chilenkultatikka kaivaa pesäkolonsa yleensä jyrkälle rinteelle, törmälle tai kalliolle. Puunrunkoon se kovertaa pesän vain harvoin. Naaras munii pesäkoloon 5–6 munaa.
Comptiq

| Comptiq> コンプティーク |
| --- | --- |
Julkaisija:  Kadokawa Shoten
Levikki:  74 417 (2009)
Perustettu:  1983
Kotimaa:  Japani
Ilmestymistiheys:  kuukausittain
Kieli:  japani
Aiheesta muualla
OCLC
Comptiq (jap. コンプティーク, Konputīku) on japanilainen Kadokawa Shotenin julkaisema aikakauslehti. Lehden sisältönä ovat tietokonepelit, visual novelit ja manga-sarjat. Lehteä on julkaistu vuodesta 1983 lähtien kuukausittain ja sisältö on siirtynyt tietokonelaitteista peleihin ja muuhun mediaan. Useista muista vastaavista poiketen lehti ei julkaise peliarvosteluja.
Lehti oli yksi varhaisista videopeleihin keskittyneistä lehdistä Japanissa.
Käännös suomeksi
Collections (Gimmel)

| Collections Gimmel |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2002–2004
 Julkaistu: 24. syyskuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 41.13
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Gimmelin muut julkaisut
| Pisaroita ja kyyneleitä 2004 | Collections 2007 |   |
Collections on 24. syyskuuta 2007 julkaistu Gimmelin kokoelmalevy. Kokoelma sisältää kaikki Gimmelin hittisinglet ensimmäisestä ”Etsit muijaa seuraavaa” viimeisimpään ”Rakkauden hurrikaani” sekä keikkasuosikit. Levyllä ei ole yhtään Gimmelin uutta kappaletta.
Kappaleet

Roviolla – 2.59
Etsit muijaa seuraavaa – 3.32
Harmaata lunta – 3.52
Sydän pliis särkekää – 3.35
Pisaroita ja kyyneleitä – 3.06
Jokotai – 3.12
Lasirakkaus – 3.32
Rakkauden hurrikaani – 4.10
Lentoon – 3.12
Blaah Blaah Blaah – 3.25
Kaipaan sua niin – 3.40
Seis – 2.52
Balanced scorecard

Balanced scorecard eli BSC  on tavoitejohtamisen periaatteille kehitetty toiminnanohjauksen suorituskykymittaristo, joka esiteltiin vuonna 1992. Samaa tarkoitusta palvelevia mittaristoja ovat tulosmatriisi (1984), suorituskykypyramidi (1991) ja suorituskykyprisma (2002).
Kyky kuvata suunnitelma tavoitemitoin sekä kannustusominaisuudet ovat suorituskykymittariston tärkeitä ominaisuuksia. Mittariston avulla on tarkoitus saada suunnitellut asiat tehdyksi. Kaikille mittaristoille on yhteistä, että niitä käytetään tavoitejohtamisen yleisissä puitteissa. Erot koskevat mittariston rakentamista, eli sitä miten tavoitteet luodaan ja esitetään.
Historia

BSC syntyi Yhdysvalloissa suuryritysten yhteisprojektissa, jonka tavoitteena oli kehittää yritysten suorituskyvyn mittausta. Näissä yrityksissä mittaaminen perustui lähinnä taloudellisiin tekijöihin, joita arvosteltiin lyhyen aikavälin tulostekijöiksi. Taloudelliset mittarit koettiin riittämättömiksi kuvaamaan erityisesti aineettoman pääoman aikaansaannoksia.
Kehitystyön tavoitteena oli mittaristo, joka kertoisi yrityksen suorituskyvyn kehityksestä näiden aineettomien pääomatekijöiden suhteen. Myöhemmin korostettiin mittariston käyttöä strategisen johtamisen välineenä. Tämä koettiin tärkeäksi, koska eräiden tutkimusten mukaan vain noin viisi prosenttia organisaatioiden jäsenistä ymmärtää, mitä organisaation strategia sisältää. BSC-mittariston avulla visio ja strategia on tarkoitus muuttaa tavoitteiksi, mittareiksi ja toimintasuunnitelmiksi. Strateginen mittaristo on määrä kehittää käyttämällä niin sanottuja ei-taloudellisia mittareita taloudellisten mittareiden rinnalla. Ei-taloudellisia mittareita pyritään näin täydentämään lisäämällä niihin ennakoiva ja strateginen ominaisuus.
Tavoitteiden näkökulmat

Liiketoiminnan ohjausmallit eroavat yleensä eniten siinä, minkälaisia menettelyjä ja luokitteluja ne suosittelevat menestystekijöiden tunnistamiseksi ja tavoitteiden määrittämiseksi. Valtaosa BSC:n ohjeistuksesta koskee näitä teemoja. Tavoitejohtamisen viitekehyksen muodostivat yhdeksän avainaluetta, joilla tavoitteita on määrä asettaa. BSC:ssa näitä alueita kutsutaan näkökulmiksi (perspectives) ja niitä on neljä.
Taloudellinen näkökulma
Asiakasnäkökulma
Sisäisten prosessien näkökulma
Oppimis- ja kasvunäkökulma
Tavoitteet luodaan siten, että kullekin näkökulmalle tulee 5-10 tavoitetta. Lähtökohtana ovat taloudelliset tavoitteet, joiden saavuttamisen keinot pohditaan ensiksi asiakasnäkökulmassa ja muotoillaan sitten tavoitteiksi. Tavoite-keinomäärittelyä jatketaan samalla tavoin muillekin näkökulmille. BSC:ssa painotetaan, että näin muotoutuu strateginen mittaristo, koska se kuvaa sekä tuloksia, joihin halutaan että keinoja, joilla niihin aiotaan päästä. Kun näin syntynyttä tavoite-keinohierarkiaa luetaan toiseen suuntaan, syntyy syy-seurauskartta, jota kutsutaan myös strategiakartaksi. Strategiakartan idea on, että sen perusteella voidaan luoda mittaristo, joka kuvaa strategian ja vision toteutumista.
Kun tavoite-keinohierarkia (tavoite → keino) luetaan keino-tavoitesuuntaan (keino → tavoite) ja kuvataan se aika-akselilla, saadaan kuvan mukainen syy-seurauskartta. Syy-seuraussuhteen suunta on alhaalta ylös. Se tarkoittaa, että alemman tason menestys on syy ja ylemmän tason menestys on seuraus. Tavoite-keinohierarkialla luotu mittaristo sisältää luonnostaan tulosmittareita (lag indicators) ja ennakoivia mittareita (lead indicators), koska keinojen toteuttamisen tulosvaikutukset ilmenevät viiveellä.
Tavoitteiden tasapaino

BSC-mallissa korostetaan mittariston tasapainoa niin, että asia mainitaan mallin nimessä (balanced). Tasapainoa pitää pohtia seuraavien mittariparien suhteen:
Rahamääräiset ja ei-rahamääräiset mittarit
Ennakoivat ja seurannaismittarit
Lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet
Ulkoiset mittarit (omistajat ja asiakkaat) ja sisäiset mittarit
Kokonaistilanne ja muutos
Erityistä huomiota kiinnitetään ei-taloudellisten mittareiden käyttöön toteamalla, että niiden osuus tyypillisesti BSC:ssa on noin 80 %. Tavoitteet asetetaan henkilökohtaisesti mukauttaen organisaation tavoitteisiin. Seuraava lainaus kuvaa sen, miten näistä henkilökohtaisista tavoitteista tulee strategisia ja pitkäaikaisia:
»Jotta strategialla olisi merkitystä työntekijöille, henkilökohtaiset tavoitteet on mukautettava organisaation tavoitteisiin. Henkilökohtaisten tavoitteiden asettaminen ei ole uusi asia, tavoitejohtamista on sovellettu yrityksissä jo vuosikymmenien ajan. Tavoitejohtaminen poikkeaa kuitenkin selkeästi BSC-mittariston avulla tapahtuvasta strategisesta mukauttamisesta. Ensinnäkin tavoitejohtamisessa tavoitteet asetetaan työntekijän organisatorisen yksikön puitteissa, jossa korostetaan kapea-alaista, toiminnallista ajattelua. Toiseksi tavoitteet asetetaan osaston tavoitteiden mukaan, jotka ovat ilman strategista BSC-johtamisjärjestelmää, lyhytaikaisia, taktisia ja taloudellisia. Itse asiassa tavoitejohtaminen edustaa perinteistä lähestymistapaa työhön, keinoa saada ihmiset tekemään työnsä paremmin….BSC-mittariston puitteissa laadittujen henkilökohtaisten tavoitteiden tulisi koskea useita yrityksen toimintoja ja niiden tulisi olla pitkäaikaisia ja strategisia.»
Sitaatti kertoo kirjoittajien pyrkimyksestä saada BSC erottumaan tavoitejohtamisesta.
Kannustusominaisuudet

BSC-mallissa suurin huomio kiinnitetään tavoitteiden määrittelyyn. Tapa, jolla tavoitteet esitetään, määrää myös sitä, miten varsinainen ohjaus ja kannustus voidaan toteuttaa. Tavoitteiden asettamisen tapa BSC-mallissa noudattaa seuraavaa kaavaa.
| Tunnusluku | Tavoite | Toteutunut |
| --- | --- | --- |
| Liikevaihto / M € | 26,0 | 24,7 |
| Läpimenoaika / pv | 20 | 22 |
| Kustannustehokkuus / € / yksikkö | 45 | 50 |
Tavoitteiden esittämisen tapa on sama kuin tavoitejohtamisessa. Tavoitejohtamisen kokemuksesta tiedetään, että sen ohjausongelmat johtuvat tavoitteiden asettamisen tekniikasta. Tässä kohdin on kaksi konkreettista ongelmaa ratkaistavana. Ensimmäinen on se, miten suositusten mukaiset 20–40 tavoitetta yhdistellään tulosmittauksessa niin, että vastuualueen tulos voitaisiin määritellä. Toisena puuttuu tavoitteissa onnistumisen asteikko, joka on välttämätön, jos halutaan kannustaa tavoitteiden saavuttamista tulospalkkioin.
Johtopäätöksiä ja kritiikkiä

BSC-malli voidaan tunnistaa tavoitejohtamisen malliksi. Se eroaa esimerkiksi suomalaisesta tavoitejohtamisen mallista lähinnä siinä, että BSC-mallissa suositellaan tavoitteiden asettamista neljässä kategoriassa; oppiminen ja kasvu, sisäiset prosessit, asiakkaat ja talous. Seuraava suomalaisarvio tiivistää asian:
»Kuten huomataan, tavoitejohtaminen on palannut. Ajan henkeen sopivana, uusituilla termeillä, nojaten nykyajan tietojärjestelmiin ja ympäröivän maailman uusiin valtapiirteisiin. Ja se puree, kuin kuuma veitsi voihin. Fraasi on kulunut, mutta osuva. BSC:hen törmää tänään kaikkialla Suomessa.»
BSC tarjoaa näkökulmillaan tavoitteenasetteluun valmiin mallin. Tavoitejohtamisen alkuaikojen kokemus oli, että systemaattista suunnittelua aloittelevalle organisaatiolle valmiit tavoitealueluettelot ovat hyödyllisiä, mutta kokenut organisaatio ei niistä hyödy. Niistä voi olla jopa haittaa. Valmiissa malleissa on harvoin sellaista yleistä viisautta, joka ylittäisi organisaation itsensä suunnitteluprosessissa luoman näkemyksen ja käsityksen.
BSC-mittariston ominaisuudeksi mainitaan, että sen avulla on mahdollista kuvata pitkäaikaisia ja strategisia tavoitteita. Kuitenkaan mitään uusia ratkaisuja ei esitellä, vaan turvaudutaan niin sanottuihin ei-taloudellisiin mittareihin uskoen niiden strategisiin kuvausominaisuuksiin. Ei-taloudelliset mittarit ovat suomalaisessa tavoitejohtamisessa reaaliprosessin fyysisiä mittareita, missä niillä on ollut jo pitkään tärkeä rooli. Reaaliprosessin fyysiset suureet ovat lähempänä tekemistä ja tekemisen tuloksia kuin taloudelliset mittarit, mistä syystä niillä on keskeinen rooli operatiivisessa johtamisessa. Taloudellisilla mittareilla voidaan taas kuvata strategisia muutoksia, kuten esimerkiksi rakennemuutoksia helposti ja riittävän tarkasti. Eräs nopeimmin kasvavia tasapainotetun tuloskortin sovelluksia on ECR, joka hyödytää tehokkaasti BSC -ajattelun periaatteita.
Aiheesta muualla

The Balanced Scorecard Institute (englanniksi)
BSC:n syy-seurauskuvaus
Borovjonka

| Borovjonka Боровёнка |
| --- | --- |
 Borovjonka
 Koordinaatit: 58°29′22″N, 33°3′48″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Okulovkan piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  938,98 km²
Väkiluku (2010):  3 100
 
 Kunnan sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Borovjonkan rautatieasema.
Borovjonka (ven. Боровёнка) on maalaiskunta ja sen keskustaajama Novgorodin alueen Okulovkan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Moskovan ja Pietarin välisen pääradan varrella 15 kilometriä Okulovkasta luoteeseen. Taajamassa on 1 500 ja kunnassa 3 100 asukasta (vuonna 2010).
Borovjonkan kunnan pinta-ala on 938,98 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kresttsyn, pohjoisessa Malaja Višeran ja koillisessa Ljubytinon piireihin sekä idässä Okulovkan piirin Kotovon, kaakossa Kulotinon ja lounaassa Berjozovikin kuntiin. Pinta-alasta 86,5 % on metsää ja 6,7 % maatalousmaata.
Kuntaan kuuluu 76 kylää ja asutusta: Bolotnitsa, Bolšije Gusiny, Bolšije Kontsy, Bolšoi Zapolek, Bolšoje Babje, Bolšoje Borotno, Bor, Borovjonka, Boževodovo, Bujantsevo, Danilovo, Dernjaki, Devuštšino, Gljadki, Gluhovo, Gorbovo, Gorki, Horino, Jarusovo, Jermolino, Kajovo, Kapterevo, Korpovo, Koržava, Koržava Dernjakoskaja, Kozlovka, Krutets, Lešino, Maloje Babje, Maloje Borotno, Malyje Gusiny, Melnitsa, Mihnovitši, Naronovo, Navolok, Nezdrino, Nizovka, Novaja Davydovštšina, Olenino, Olgino, Olhovka, Otrada, Pamozovo, Pepelevo, Pestovo, Pestšanka, Plavištši, Poddubje, Podžarje, Poležalovo, Privolje, Proletarski, Ramenje, Rašutino, Šarovo, Seltso-Nikolskoje, Šeška, Sosnovyi, Suhovo, Sutoki, Sutoki Visleneostrovskije, Taltsevo, Terebunovo, Torbino, Torbinon rautatieasema, Tšernetsko, Uzi, Vatagino, Verhovik, Vislenev Ostrov, Vjalka, Vjaloje Veretje, Vydrino, Vysoki Ostrov, Zaretšnaja ja Zarutševje. Toiseksi suurin asutuskeskus on reilun 450 asukkaan Torbinon asema. Yli sadan hengen kyliä ovat Dernjaki ja Vislenev Ostrov. Yhdessätoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.
Borovjonkan asemataajama on syntynyt Pietarin ja Moskovan välisen rautatien rakentamisen yhteydessä 1800-luvun puolivälissä. Nimensä se on saanut lähistön havumetsistä. Neuvostoaikana taajamasta muodostui maatalousalueen keskus, jossa oli myös pienimuotoista teollisuutta.
Työvoimasta 58 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat liikenne sekä maa- ja metsätalous. Kunnassa toimii joukko puunhankintayrityksiä, kaksi karjatilaa sekä sähköjohtoja ja kaapeleita valmistava yritys.
Borovjonkassa ja Torbinossa on rautatieasemat. Kylistä on linja-autoyhteydet Borovjonkaan, Okulovkaan ja Ljubytinoon. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, apteekki, säästökassa ja posti. Kylissä on kaksi alakoulua, kolme kulttuuritaloa, neljä kirjastoa ja viisi lääkintäasemaa.
Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä uhrikiviä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Borovjonkan asemarakennus ja tsasouna, Vislenev Ostrovin ja Vysoki Ostrovin kirkot sekä Dernjakin, Kajovon, Kozlovkan, Naronovon, Olginon, Torbinon aseman ja Zarutševjen kartanoalueet.
Aiheesta muualla

Borovjonkan kunnan sivusto (venäjäksi)
Call of Duty: Modern Warfare II

| Call of Duty: Modern Warfare II |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Infinity Ward
Julkaisija:  Activision
Jakelija:  Battle.net, Steam, PlayStation Store ja Microsoft Store
Pelisarja:  Call of Duty
Pelimoottori:  IW Engine
Julkaistu:  28. lokakuuta 2022
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli ja moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta  USK 18, USK 18, USK 18, USK 18 ja USK 18 
Alusta:  PlayStation 4, PlayStation 5, Microsoft Windows, Xbox One ja Xbox Series X ja Series S
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Optinen levy, digitaalinen jakelu ja Blu-ray-levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Call of Duty: Modern Warfare II on lokakuussa 2022 julkaistu ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli on jatko-osa vuonna 2019 julkaistulle Call Of Duty: Modern Warfarelle.
Pelissä on pelimuotoina yksinpelikampanja, moninpeli, DMZ, ja Battle Royale (Warzone 2.0).
Vastaanotto

Peli sai GameSpotin arvostelussa 7/10. Kehuja tuli muun muassa hyvistä kartoista, kritiikkiä taas bugeista.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Compton (täsmennyssivu)

Compton on:
Compton, kaupunki Kaliforniassa
Compton Gamma Ray Observatory, satelliitti
Compton, Dr. Dren studioalbumi vuodelta 2015
Seuraavien henkilöiden sukunimi:
Arthur H. Compton (1892–1962), yhdysvaltalainen fyysikko, Comptonin ilmiön löytäjä, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Ann Compton (s. 1947), yhdysvaltalainen toimittaja
Caitlin Gregg, o.s. Compton (s. 1980), yhdysvaltalainen maastohiihtäjä
Edward Montague Compton, Compton Mackenzie (1883–1972), brittiläinen kirjailija
Ivy Compton-Burnett (1892–1968), brittiläinen kirjailija
John Compton (1925–2007), Saint Lucian pääministeri
Karl Taylor Compton (1887–1954), yhdysvaltalainen fyysikko ja MIT:n rehtori
Scout Taylor-Compton, oik. Desariee Starr Compton (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä.
Spencer Compton (1673–1743), Britannian pääministeri.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Compton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.