stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun sarjakuvakeskus

Oulun sarjakuvakeskus on Oulun sarjakuvaseuran vuonna 2014 perustama Pohjois-Suomen sarjakuvamaailman monitoimikeskus. Keskuksen tarkoituksena on lisätä sarjakuvatietoutta, tuoda sarjakuvaa ja sen tekijöitä esille. Keskus järjestää kurssitoimintaa ja auttaa sarjakuvaan liittyvissä kysymyksissä ja ohjaa eteenpäin sarjakuvan maailmaan. Keskukselle kerätään sarjakuva-arkistoa ja myytävänä on paikallisia pienlehtiä ja sarjakuvajärjestöjen julkaisuja. Oulun Sarjakuvakeskuksen tiloissa toimii Turun Sarjakuvakaupan Oulun toimipiste. Keskuksen yhteydessä on myös kirjasto, jonka valikoimaan kuuluu sarjakuvakirjoja ja -lehtiä, kurssi- ja koulutusmateriaalia, ulkomaalaisia lehtiä ja tutkimuksia, jotka käsittelevät sarjakuvaa.
Sarjakuvakeskuksen yhteydessä on Sarjakuvagalleria!, näyttelytila, jossa järjestetään kuukausittain vaihtuvia sarjakuvanäyttelyitä. Ensimmäisessä näyttelyssä tammikuussa 2014 esiteltiin Oulun seudun Ilta-Sanomien kuukauden kotimaisten sarjakuvien tekijöitä.
Oulun sarjakuvakeskuksen toimitilat ovat Oulussa Kulttuuritalo Valveella.
Aiheesta muualla

Oulun sarjakuvakeskuksen kotisivut
Kulttuuritalo Valve: Oulun sarjakuvakeskus
Oskari Sippola

Oskar Vilhelm (Oskari Vilho) Sippola (12. huhtikuuta 1874 Vihti − 1920 Polatsk) oli suomalainen punaupseeri. Sisällissodan aikana muun muassa Helsingin punakaartin sihteerinä toiminut Sippola pakeni sodan jälkeen Neuvosto-Venäjälle ja osallistui myöhemmin puna-armeijan upseerina Venäjän sisällissodan sekä Puolan sodan taisteluihin.
Elämä

Vihdin Otalammella syntyneen Oskar Sippolan vanhemmat olivat Kauhavan Sippolasta kotoisin ollut Jaakko Sippola (1838−1922) ja Maria Vilhelmiina Lauttamus (1848−1915). Sippola lähti kotoaan 15-vuotiaana suutarin oppiin Vihdin kirkonkylään, josta hän muutti 1891 suutariksi Helsinkiin. Vuosina 1903−1909 Sippola työskenteli kirvesmiehenä, jonka jälkeen hän oli neljän vuoden ajan P. Sidorowin edustajana. Sippola liittyi Sörnäisten työväenyhdistykseen vuonna 1901 ja toimi myöhemmin sen sihteerinä. Hän oli innokas harrastajanäyttelijä. Vuosina 1905−1906 Sippola oli mukana Meri Roinin teatterikiertueella ja johti perustamaansa Suomen maaseutunäyttämö -nimistä kiertueteatteria. 1910-luvun vaihteessa hän toimi puolentoista vuoden ajan Sörnäisten Työväen Näyttämön johtajana. Vuonna 1914 Sippola sai 7 kuukauden vankeustuomion kavalluksesta ja väärennöksestä. Tuomionsa jälkeen Sippola työskentelli vuoden Kiuruvedellä suutarina ja paikallisen työväenyhdistyksen näyttämönjohtajana, kunnes palasi Helsinkiin joulukuussa 1915.
Marraskuun 1917 yleislakon aikana Sippola toimi Helsingin työväen järjestyskaartin sihteerinä. Sisällissodan aikana hän kuului sihteerin tehtäviensä ohella Helsingin punakaartin esikuntaan sekä Uudenmaan punakaartien piiriesikuntaan. Sippola oli myös jäsenenä kansanvaltuuskunnan sisäasianosaston muodostamassa erikoisjaostossa, jonka tehtävänä oli selvittää punakaartilaisten tekemiä ryöstöjä ja väkivaltaisuuksia. Helsingin taistelun jälkeen Sippola siirtyi Riihimäelle, josta hän kaupungin valtauksen jälkeen pakeni Hämeenlinnan kautta Lahden seudulle ja jäi valkoisten vangiksi Vesalassa 1. toukokuuta. Sippola onnistui kesäkuun alussa pakenemaan Hennalan vankileiriltä ja matkusti Pohjois-Karjalaan. Lieksassa hän hakeutui kansanedustaja Albin Koposen puolison luokse, mutta antautui Pielisjärven nimismiehelle kuun lopussa. Sippola siirrettiin Helsingin kautta Hämeenlinnan lääninvankilaan ja elokuussa hän sai elinkautisen kuritushuonetuomion valtiopetoksesta.
Sippola onnistui pakenemaan toistamiseen ja loikkasi Neuvosto-Venäjälle, jossa hän suoritti Pietarin kansainvälisen sotakoulun punaupseerikurssin vuonna 1919. Sippola toimi aluksi Arkangelin rintamalla 480. suomalaisen jalkaväkirykmentin pataljoonan komentajana. Vuonna 1920 rykmentti siirrettiin Puolan vastaiselle rintamalle, jossa Arkangelissa haavoittunut Sippola toimi valistusupseerina. Sippola kuoli lavantautiin tai pilkkukuumeeseen nykyisen Valko-Venäjän alueella Polotskin sairaalassa kesäkuun lopussa 1920.
Perhe

Sippolan puoliso oli Kiuruvedellä syntynyt Stiina Huttunen (s. 1883). Pariskunnalla oli neljä lasta. Stina Sippola kuului Helsingin punakaartin ensiapuosastoon ja sai sodan jälkeen kolmen vuoden kuritushuonetuomion. Oskari Sippolalla oli 12 sisarusta. Hänen veljistään Jaakko (s. 1869), Frans (1878−1956), Anton (1881−1949) ja Nestor (s. 1886) osallistuivat sisällissotaan punaisten puolella. Nestor toimi Kauniaisten ja Anton Otalammen rautatieaseman asemapäällikkönä. Frans sai elinkautisen kuritushuonetuomion, mutta Nestor ja Jaakko teloitettiin, kuten myös Jaakon 17-vuotias poika Urho. Oskari Sippolan muita veljenpoikia olivat punaupseeri Aarne Kivekäs ja poliitikko Veikko Sippola.
Oulun sarjakuvafestivaali

Oulun sarjakuvafestivaali on vuodesta 2012 lähtien järjestetty oululainen sarjakuvaa ja sen tekijöitä esille tuova vuosittainen tapahtuma. Festivaalin järjestävät Oulun sarjakuvaseura ja Oulun sarjakuvakeskus. Tapahtuman ajankohdaksi on vakiintunut marraskuu.
Festivaalin runkona ovat sarjakuvanäyttelyt, joiden teemoista järjestetään paneelikeskusteluja, esitelmiä ja haastatteluja. Festivaalien ohjelmaan kuuluu myös erilaisia klubitilaisuuksia. Festivaali on pohjoismainen ja sen yhteydessä on vuodesta 2014 järjestetty Arctic Comics Seminar -tapahtuma.
Oulun Sarjakuvafestivaalien yhteydessä järjestetään vuosittain myös Oulun Pohjoismainen Sarjakuvakilpailu. Kilpailu järjestetään vuonna 2016 kolmatta kertaa.
Oulun sarjakuvafestivaali on järjestetty Kulttuuritalo Valveella ja muissa lähialueen kohteissa. Viidennet festivaalit järjestettiin 3.–6.11.2016.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Oulun sarjakuvafestivaalin kotisivut.
Okratikkanen

| Okratikkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Tikkaset Picumnus
Laji::  limae
Kaksiosainen nimi
 Picumnus limae  (Snethlage, 1924) 

Katso myös
   Okratikkanen Wikispeciesissä   Okratikkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Okratikkanen (Picumnus limae) eli aiemmalta nimeltään valkovatsatikkanen on Brasilian kotoperäinen tikka. Se elää vain Cearán keskiosissa. Maria Emilie Snethlage kuvaili lajin holotyypin Serra de Maranguapesta vuonna 1924.
Nyingchi

| Nyingchi (tiibetiksi ཉིང་ཁྲི་གྲོང་ཁྱེར།, Nyingchi Chongkyêr kiin>  林芝市, Línzhī Shì) |
| --- | --- |
 Nyingchin sijainti (oranssilla) Tiibetin autonomisella alueella (vaaleaoranssilla).
 Koordinaatit: 29°39′18″N, 94°21′29″E 
Valtio:  Kiina
Autonominen alue:  Tiibetin autonominen alue
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  116 175 km²
Väkiluku (2010):  195 109
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  860000
Suuntanumero(t):  0894
Rekisterikilpi:  藏G
 
 www.linzhi.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nyingchi (tiibetiksi ཉིང་ཁྲི་གྲོང་ཁྱེར།, Nyingchi Chongkyêr; kiin. 林芝市, Línzhī Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Tiibetin autonomisella alueella. Kaupungin pinta-ala on 116 175 neliökilometriä ja väkiluku 195 109 (vuonna 2010). Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 310 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Lhasasta itään.
Hallinnollinen jako

Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu yhteen kaupunkipiiriin ja kuuteen piirikuntaan.
| Nyingchin hallinnollinen jako piirikuntatasolla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| # | Nimi | Tiibetin kieli | Tiibetin pinyin | Kiinan merkit | Pinyin |
Kaupunkipiiri
| 1 | Bayi | tiibetiksi བྲག་ཡིབ་ཆུས། | Chagyib Qü | 巴宜区 | Bāyí Qū |
Piirikunnat
| 2 | Gongbo’gyamda | tiibetiksi ཀོང་པོ་རྒྱ་མདའ་རྫོང་། | Gongbo'gyamda Zong | 工布江达县 | Gōngbùjiāngdá Xiàn |
| 3 | Mainling | tiibetiksi སྨན་གླིང་རྫོང་། | Mainling Zong | 米林县 | Mǐlín Xiàn |
| 4 | Mêdog | tiibetiksi མེ་ཏོག་རྫོང་། | Mêdog Zong | 墨脱县 | Mòtuō Xiàn |
| 5 | Bomê | tiibetiksi སྤོ་མེས་རྫོང་། | Bomê Zong | 波密县 | Bōmì Xiàn |
| 6 | Zayü | tiibetiksi རྫ་ཡུལ་རྫོང་། | Zayü Zong | 察隅县 | Cháyú Xiàn |
| 7 | Nang | tiibetiksi སྣང་རྫོང་། | Nang Zong | 朗县 | Lǎng Xiàn |
Kiinan vaatimat, Etelä-Tiibetiksi kutsutut alueet Zayün ja Mêdogin piirikunnissa ovat de facto -osia Intian Arunachal Pradeshin osavaltiosta.
Galleria

Nyingchin kaupunkia vuonna 2007.
Nyingchi Mainlingin lentoasema.
Nyangjokea Gongbo’gyamdan piirikunnassa.
Luonnonsuojelualue Bomên piirikunnassa.
Metsää Nyingchissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nyingchi Wikimedia Commonsissa
Nyingchi (Linzhi) Travel Guide (englanniksi) (travelchinaguide.com)
Oulun radio- ja televisioasema

Kiimingin radio -ja tv-masto
Oulun radio- ja televisioasema (tunnetaan sijaintinsa perusteella myös nimellä Kiimingin radio- ja tv-masto) on Digitan hallinnoima päälähetinasema (vrt. täytelähetinasema) entisessä Kiimingin kunnassa. Aseman masto on 326 metriä.
Masto sijaitsee Isohalmeen mäellä, noin 12 kilometrin päässä Kiimingin kirkonkylältä etelään osoitteessa Radiotie 150. Se rakennettiin korvaamaan Kiimingin kirkonkylällä sijainnutta vanhaa radiomastoa, joka kaadettiin 22. syyskuuta 1994 nykyisen maston valmistuttua. Vanhan radiomaston korkeus oli 323 metriä.
Masto sijaitsee Oulun lentoaseman lähestymisalueen sisällä. Maston lentovaroitusvaloina on neljä strobovaloa.
Aiheesta muualla

Oulun radio- ja tv-mastoa korjataan korkeuksissa - video Yle Oulu 21.7.2014
Muuta Ouluun liittyvää
Oltre Mare

| Oltre Mare |
| --- | --- |

Pelaajia:  2-5
Ikäsuositus:  12+
Pelin kesto:  60 min
Monimutkaisuus:  matala
Strategisuus:  keskitasoa
Satunnaisuus:  keskitasoa
 BoardGameGeek 
Oltre Mare on Emanuele Ornellan suunnittelema kaupankäyntiin perustuva lautapeli. Mind the Move julkaisi pelin vuonna 2004, ja se oli saman vuoden Essenin messujen ehdottomia suosikkeja. Pieni alkuperäisversio myytiin nopeasti loppuun, ja seuraavana vuonna Rio Grande Games ja Amigo julkaisivat pelistä uuden, näyttävämmän version. Vuonna 2006 suomalainen Lautapelit.fi julkaisi pelistä pohjoismaisen version.
Oltre Mare sijoittuu renessanssin aikaiselle Välimerelle, jossa kauppiaat käyvät kovaa kilpailua keskenään parhaista kauppatavaroista ja satamista. Pelivälineisiin kuuluu suuri määrä kortteja, jotka kuvaavat kauppatavaroita, pelilauta, jossa on kartta Välimerestä ja satamakaupungeista ja kutakin pelaajaa symboloiva laiva.
Tarinan kannalta pelin pääkaupunkina voidaan pitää Venetsiaa. Venetsian suojeluspyhimys evankelista Markus esiintyy pelin kuvituksessa siivekkään leijonan muodossa.
Pelin kulku

Pelaajat saavat alussa 11 dukaattia rahaa. Pelin voittaa pelaaja, joka kauppatavarakorttien loppuessa pystyy keräämään eniten dukaatteja. Pelaajat käyvät vuorollaan kauppaa hallussaan olevilla korteilla. Kauppatavaroita voi ostaa pankilta ja merirosvoilta, ja niistä voi käydä kauppaa myös muiden pelaajien kanssa. Vuoron päätyttyä pelaaja asettaa myydyt tuotteensa rahtipinoon. Pinon perusteella pelaaja saa pisteitä eli rahaa pelin päätyttyä.
Kaupankäynnin ohella pelaaja voi siirtää laivaansa satamasta toiseen. Eri satamista saadut etukolikot antavat pelaajalle hyötyä tietyissä kaupankäynnin tilanteissa.
Pelin voittamiseksi pelaajan on osattava hallita kauppatavaroitaan oikein ja arvioida seuraavaa vuoroaan tarkasti. Lähes välttämätön kaupankäynti muiden pelaajien kanssa tuo peliin sosiaalista ulottuvuutta.
Aiheesta muualla

Lautapelit.fi: Oltre Mare
Oltre Mare BoardGameGeek-sivustolla
On Air – Live at the BBC Volume 2

| On Air – Live at the BBC Volume 2 The Beatles |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1963–1965
 Studio : BBC-studiot, Lontoo
 Julkaistu: 11. marraskuuta 2013
 Formaatti: CD-levy, LP-levy
 Tuottaja(t): Jeff Jones, Mike Heatley, Kevin Howlett
 Tyylilaji: pop rock, rock, pop, rock and roll
 Kesto: 130.34
 Levy-yhtiö: Capitol, Apple, Universal Music
Listasijoitukset
 7.  12.  16.  28. 
The Beatles muut julkaisut
| Tomorrow Never Knows 2012 | On Air – Live at the BBC Volume 2 2013 | The Beatles 1963 Bootleg Recordings 2013 |
On Air – Live at the BBC Volume 2 on rockyhtye The Beatlesin 11. marraskuuta 2013 julkaistu kokoelma- ja livealbumi. Sen sisältö koostuu The Beatlesin 1960-luvulla BBC studioilla pidetyistä live-esiintymisistä ja levytys-sessioista. Albumi on tupla-albumi, ja se sisältää kaksi CD-levyä. Yhteensä albumi sisältää 63 raitaa, joista osa on yhtyeen jäsenten välistä keskustelua tai haastatteluja, osa The Beatlesin sessioissa levyttämiä ennen julkaisemattomia kappaleita ja osa The Beatlesin kappaleita, jotka on jo aiemmin julkaistu yhtyeen albumeilla.
Arvostelut

Metacritic: 82/100
AllMusic:
Rolling Stone:
Overseas Press Club

Klubitalo.
Overseas Press Club of America on 1939 perustettu yhdysvaltalainen ulkomaankirjeenvaihtajien järjestö. Perustajajäseniä oli uutistoimistossa työskennellyt Carol Weld. Se "ylläpitää Yhdysvalloissa ja ulkomailla työskentelevien toimittajien yhteyksiä, kannustaa ammatillisesti korkean tason ylläpitämistä uutistyössä, edistää uuden toimittajasukupolven koulutusta ja tukee lehdistönvapautta ja toimittajien ja lehdistön riippumattomuutta kaikkialla maailmassa sekä pyrkii edistämään ihmisten välisen kommunikaation ja keskinäisen ymmärryksen parantamista". Jäseneksi valittavan on työskenneltävä journalismin alalla päätoimisesti.
Järjestö myöntää vuosittain huhtikuussa järjestettävässä tilaisuudessa palkintoja erinomaisesta toiminnasta journalismin parissa. Yksi palkinnoista on Robert Capa Gold Medal Award, jonka myöntämisperusteena on ulkomailta julkaistu valokuvareportaasi, joka vaatii poikkeuksellista rohkeutta ja yritteliäisyyttä.
Nån gång måste man landa...

| Nån gång måste man landa> .. Löpande bandet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : lokakuu 1974, MNW Studio, Tukholma
 Julkaistu: 1975
 Tyylilaji: blues
 Kesto: 43.31
 Levy-yhtiö: MNW (MNW 50 P)
Nån gång måste man landa... on ruotsalaisen blues-yhtyeen Löpande bandetin ensimmäinen ja ainoa albumi, joka julkaistiin vuonna 1975 levymerkillä MNW.
Kappaleet > A-puoli

Socionomens mardröm – 3.14
Den ständiga kampen – 4.30
En kvinna bland alla andra – 4.03
Vägen ingenstans – 7.59
Kappaleet > B-puoli

Den evige läraren – 6.06
Nattskiftsrock – 3.14
Drömmar om sagoslott – 4.58
De e dags nu – 3.45
Den sista paradoxen – 5.42
Kokoonpano

Pelle Höglund – conga
Ludde Lindström – rummut
Lotta Sandberg – laulu
Rolf Wikström – kitara
Jan Zetterqvist – basso
Aiheesta muualla

Nån gång måste man landa... discogs.com -sivustolla
Oryx (verkkosivusto)

| Oryx |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://www.oryxspioenkop.com/
Kotipaikka:  Alankomaat
Tyyppi:  yksityishenkilöiden ylläpitämä avoimiin lähteisiin pohjautuva puolustusanalyysisivusto
Kielet:  (englanniksi), (afrikaansiksi), (japaniksi), (turkiksi)
Luonut:  perustajat Stijn Mitzer ja Joost Oliemans
Avattu:  2013
Oryx tai Oryxspioenkop on hollantilainen avoimen lähdekoodin tiedustelupalvelun (OSINT) puolustusanalyysisivusto  ja sodankäynnin tutkimusryhmä. Sitä johtavat Stijn Mitzer ja Joost Oliemans. Molemmat ovat työskennelleet aiemmin hollantilaisessa Bellingcatissa. Oliemans työskenteli myös Janes Information Servicesissä, brittiläisessä avoimen lähdekoodin sotilastiedusteluyrityksessä.
Oryx aloitettiin vuonna 2013, ja se keskittyi alun perin Syyrian sisällissotaan. Mitzer ja Oliemans ovat myös kirjoittaneet kaksi kirjaa Korean kansanarmeijasta. Oryxin mukaan termi spionkop ( afrikaansiksi "vakoojamäki") "tarkoittaa paikkaa, josta voi seurata tapahtumia ympäri maailmaa".
Blogi saavutti kansainvälistä näkyvyyttä työllään Venäjän vuonna 2022 aloittaman hyökkäyksen aikana Ukrainaan, ja se laskee ja seurasi aineellisia menetyksiä visuaalisten todisteiden ja sosiaalisen median avoimen lähdekoodin tiedustelutietojen perusteella. Sitä on siteerattu säännöllisesti suurimmissa tiedotusvälineissä, mukaan lukien Reuters, BBC News, The Guardian, The Economist, Newsweek, CNN, ja CBS News. Forbes on kutsunut Oryxia "toistaiseksi luotettavimmaksi lähteeksi konfliktissa" ja kutsunut sen palveluita "erinomaisiksi". Koska Oryx raportoi vain visuaalisesti vahvistetut häviöt, laitehäviöiden luvut ovat muodostaneet absoluuttiset vähimmäisperusviivat vahinkoarvioille.
On How Life Is

| On How Life Is Macy Gray |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. heinäkuuta 1999
 Tuottaja(t): Andrew Slater
 Tyylilaji: R&B, soul, neo soul, pop
 Kesto: 44.55
 Levy-yhtiö: Epic Records
Macy Grayn muut julkaisut
|   | On How Life Is 1999 | The Id 2001 |
On How Life Is on Macy Grayn vuonna 1999 julkaisema pop-albumi. Se oli hänen ensimmäinen albuminsa. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet Do Something, I Try, Still sekä Why Didn't You Call Me. Niistä parhaiten menestyi I Try, joka pääsi brittilistan kuudenneksi.
Kappaleet

Why Didn't You Call Me – 3.14
Do Something – 4.57
Caligula – 4.38
I Try – 3.59
Sex-O-Matic Venus Freak – 3.57
I Can't Wait to Meetchu – 5.18
Still – 4.15
I've Committed Murder – 4.59
A Moment to Myself – 4.00
The Letter – 5.38
Aiheesta muualla

On How Life Is discogs.com -sivustolla
Orange

Orange voi tarkoittaa seuraavia:
Orange, kaupunki Uudessa Etelä-Walesissa, Australiassa
Orange, kunta Vauclusessa, Ranskassa
Orange, kunta Connecticutin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kaupunki Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kunta Massachusettsin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kunta New Hampshiren osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kaupunki New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kunta New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kylä Ohion osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange, kunta Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa
Orange Park, kunta Floridan osavaltiossa Yhdysvalloissa
Oranjen vapaavaltio (engl. Orange Free State), Afrikan eteläkärjessä 1800-luvulla sijainnut valtio
Oranjejoen siirtomaa (Orange River Colony), Oranjen vapaavaltion alueesta 1900-luvun alussa muodostettu brittiläinen siirtokunta
Oranjen vapaavaltion provinssi (Orange Free State Province), entinen Etelä-Afrikan provinssi
Oranje, joki Etelä-Afrikassa
Orangen piirikunta, useita samannimisiä piirikuntia
Jason Orange (s. 1970), brittiläinen pop-muusikko
Orange, ranskalainen telekommunikaatioalan yhtiö
Orange Tunisie, tunisialainen teleoperaattori
Orange, polkupyörävalmistaja
Orange Music Electronic Company, vahvistimia ja PA-laitteita valmistava yritys
Orange, suomalainen demoskeneryhmä
Orange, intialainen elokuva vuodelta 2010
Orange-palkinto, brittiläinen kirjallisuuspalkinto
Orange, maikeinen Fazerin Parhain makeissekoituksessa
Orange Pi,  Shenzhen Xunlong Softwaren Raspberry tietokonesarja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Orange”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oranen

Oranen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aapo Oranen (s. 1986), suomalainen näyttelijä ja muusikko
Esko Oranen (1868–1951), suomalainen aliupseeri, maanviljelijä, talonomistaja, poliitikko ja kansanedustaja (Maalaisliitto)
Kalle Oranen (1946–2023), alankomaalainen jalkapalloilija
Raija Oranen (s. 1948), suomalainen kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Oksjärvi (Nastola)

| Oksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Nastola
Koordinaatit:  61°03′23″N, 25°54′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Oksjoki Luhtaanjokeen 
Taajamat:  Pärnämäki
Järvinumero:  14.165.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,5 m  
Rantaviiva:  11,311 km  
Pinta-ala:  2,49964 km²  
Tilavuus:  0,0142311 km³  
Keskisyvyys:  5,69 m  
Suurin syvyys:  14,06 m  
Valuma-alue:  22,44 km²  
Saaria:  3 
 fiOksjärvi 
Oksjärvi  on Päijät-Hämeessä Lahden Nastolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 250 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sillä on suuri järvenselkä, joka on 1,6 kilometriä pitkä. Selvin maamerkki on järven etelärannassa, mista työntyy järvelle 350 metriä pitkä niemi ja sen takana kohoaa Pitkänpohjanmäki lähes 40 metrin korkeuteen. Niemen länsipuolelle jää Pitkäpohjan lahti.
Järvessä on kolme saarta, jotka sijaitsevat kaikki järven eteläpuolella. Suurin saari on Isosaari, jonka läntinen osa on nimeltään Vähäsaari. Saaren osia yhdistää matala kannas ja sen eteläosassa sijaitsee pieni luonnonsuojelualue. Saari on 400 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Saaren kaakkoispuolella sijaitsee Paskosaari, jonka läpimitta on 40 metriä. Kolmas saari sijaitsee Pitkäpohjan matalikolla rannan tuntumassa. Kaikki saaret ovat autiot.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0142 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä Majaniemen ja Kaijankiven puolivälissä. Järven yli kymmenmetrinen syvänne kattaa lähes puolet järven pinta-alasta, se sijaitsee Isosaaren länsipuolella.
Järven rantaviivan pituus on 11,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 1,3 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, sillä pohjoispuolella Pärnämäen pellot eivät ylety rantaan asti. Järven rantojen haja-asutus muodostuu seitsemästä taloudesta, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu yli 130 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14085 (kulkee valtatien 4 suuntaisesti) haarautuvalta yhdystieltä 14103 ja 14089.
Luontoarvoja

Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin 1980-luvulta asti. Tulosten perusteella järven tilaa pidetään lievästi rehevöityneenä. Veden näkösyvyys on heikentynyt vuoden 1984 arvosta 3,1 metriä arvoon 1,55 metriä vuonna 2004. Veden sameutuminen liittyy maatalouteen ja muun hajakuormituksen lisääntymiseen. Veden ravinnepitoisuudet vaihtelevat kokonaisfosforin osalta alusvedessä 10–35 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Päällysvedessä pitoisuuksien arvot ovat olleet vakaampia ja matalampia. Kokoaistypen pitoisuudet ovat vaihdelleet välillä 400–700 µg/l. Veden lämpötilakerrostuessa alkavat ravinteiden vaikutukset näkyä veden happipitoisuuden alenemisena. Alusvedessä ovat happipitoisuudet toisinaan laskeneet lähelle nollaa, jolloin järven sisäinen kuormitus on käynnistynyt. Tämä selittäisi ravinteiden pitoisuuksien heilahtelut.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy.
Järvi muodostaa Seestanjoen valuma-alueella oman pienemmän lähialueen, josta se saa vetensä. Siihen on johdettu joitakin pelto ja metsäojia, josta huomattava on länsirantaan laskeva Korvenoja. Se tuo soiden kuivatusvesiä Vierumäeltä, Härkälästä ja Pyhänsyrjänharjun takaa asti. Huomattava oja on myös Kihloja, joka on kokonaan ojitetun Kurensuon laskuoja.
Järven laskujoki Oksjoki lähtee kaakkoisrannasta ja se yhtyy 900 metrin päässä Seestaanjokeen eli Luhtaanjokeen sen puolivälissä. Joelle tulee pudotusta 1,9 metriä. Joki laskee Salajärveen, josta vesireitti jatkuu Ruuhijärven, Sylvöjärven kautta Arrajärveen ja Kymijokeen.
Oksjärvi (Kuhmoinen, Pukarankulma)

| Oksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Päijät-Häme
Kunnat:  Jämsä, Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°39′02″N, 24°50′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Nuottijärveen 
Järvinumero:  35.763.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,3 m  
Rantaviiva:  4,739 km  
Pinta-ala:  34,605 ha  
Saaria:  6 
 fiOksjärvi 
Oksjärvi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa ja Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi.