stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uudenmaan maakunta
Talous > Bruttokansantuote ja työllisyys

Vuonna 2022 Uudenmaan maakunnan bruttokansantuote oli noin 104,1 miljardia euroa (38,7 % Suomen bruttokansantuotteesta). Bruttokansantuote asukasta kohden oli noin 60 400 euroa eli 126,1 % Suomen keskiarvosta. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä suhdeluku oli korkeimmillaan 138 %, seuraavalla vuosikymmenellä suhdeluku pysytteli 130 prosentin tienoilla. Toimialarakenteen lisäksi Uudenmaan muuta Suomea korkeampaan bruttokansantuotteeseen vaikuttavat yritysten liiketoiminnalliset ja kirjanpidolliset järjestelyt. Yksityisen sektorin työtunneista joka kolmas tehtiin Uudellamaalla.
Uusimaa jaetaan taloustilastoissa neljään alueeseen: Helsinki, Loviisa, Porvoo ja Raasepori. Helsingin alueen osuus Uudenmaan bruttokansantuotteesta on yli 90 %. Asukasta kohden laskettu bruttokansantuote on Raaseporin alueella matalampi kuin muilla alueilla.
Uudenmaan osuus Suomen työvoimasta on noin kolmannes ja maakunnan työpaikkaomavaraisuus on yli sata prosenttia. Työmatkaliikenne suuntautuu ensisijaisesti pääkaupunkiseudulle kehyskunnista ja Itä-Uudeltamaalta. Työllisyysaste on Uudellamaalla perinteisesti ollut Suomen keskiarvoa korkeampi ja työttömyysaste puolestaan Suomen keskiarvoa alempi, joskaan maakunnassa ei ole eletty täystyöllisyydessä 1990-luvun vaihteen jälkeen. 2020-luvun alussa Uudenmaan työttömyysaste oli suunnilleen sama kuin Suomessa keskimäärin. Vuosina 2011–2022 Uudenmaan työttömyysaste vaihteli Tilastokeskuksen laskentatavan mukaan kuuden ja kahdeksan prosentin välillä. Työllisyysaste puolestaan oli korkeampi kuin Suomessa keskimäärin.
Julkisen sektorin osuus työpaikoista on Uudellamaalla Suomen keskiarvoa matalampi. Valtion vahvasta läsnäolosta huolimatta julkisyhteisöjen osuus bruttoarvonlisäyksestä on Uudellamaalla pienempi kuin Suomessa keskimäärin. Vuonna 2018 se oli alle 16 %, kun koko maan keskiarvo oli yli 18 %.
Talous > Elinkeinorakenne > Palvelut

Uudenmaan elinkeinorakenne on vahvasti palveluvaltainen. Uudellamaalla tuotettiin vuonna 2018 yli 40 % Suomen palveluista. Erityisesti yksityisen palvelusektorin osuus on huomattava: se työllistää yli puolet Uudenmaan työllisestä työvoimasta. Kaupan osuus yksityisestä palvelusektorista on merkittävä. Yhteiskunnalliset palvelut, kuten julkinen hallinto ja koulutus, työllistävät niin ikään merkittävän osan Uudenmaan työvoimasta, mutta niiden osuus arvonlisäyksestä jää huomattavasti työllisyyden osuutta vähäisemmäksi. Kaikkiaan palvelualojen osuus Uudenmaan työpaikoista on runsaat neljä viidesosaa.
Suomalainen peliteollisuus ja muu viihdeteollisuus ovat keskittyneet Uudellemaalle.
Talous > Elinkeinorakenne > Jalostus

Uudenmaan osuus Suomen jalostuksesta oli vuonna 2018 noin kolmannes. Metalliteollisuudella on maakunnassa pitkät perinteet, erityisesti korostuu sähkö- ja elektroniikkateollisuus, jonka arvonlisästä suurin osa tuotetaan Uudellamaalla. Myös kemianteollisuus ja elintarviketeollisuus ovat merkittäviä. Teollisuus on keskittynyt Kehä III:n ja pääradan varrelle sekä Lohjan seudulle ja rannikolle. Maakunnan itäiset ja läntiset osat ovat teollistuneempia kuin Suomi keskimäärin, Helsingissä teollisuuden osuus työpaikoista on sen sijaan verrattain alhainen. Vuonna 2011 teollisuuden ja rakentamisen päätoimialoilla työskenteli noin kuudesosa Uudenmaan työllisistä.
Talous > Elinkeinorakenne > Alkutuotanto

Suhteellisen eteläisen sijainnin ja hedelmällisen maaperän ansiosta maatalouden edellytykset Uudellamaalla ovat suomalaisittain hyvät. Verraten tiheän asutuksen johdosta kuluttajat ovat lähellä tuottajia, toisaalta lisääntyvä väestö kasvattaa peltomaan kysyntää ja hintaa sekä aiheuttaa vaatimuksia maankäytön kohdentamisesta kasvavien taajamien virkistysalueiksi.
Alkutuotannossa työskentelee alle sadasosa työllisistä. Eräissä pienissä itäisen Uudenmaan kunnissa alkutuotannon osuus työllisistä kohoaa kuitenkin yli 15 prosentin (2011). Uudenmaan maatilojen tuotanto painottuu vahvasti kasvinviljelyyn. Maatilojen lukumäärä on laskussa ja keskimääräinen tilakoko kasvussa, kuten kaikkialla Suomessa.
Talous > Uusimaa ja muut maakunnat

Uudenmaan osuus Suomen bruttokansantuotteesta nousi vuosina 1980–2020 noin 40 prosenttia. Samana ajanjaksona osuuttaan bruttokansantuotteesta kasvattivat Uudenmaan ohella ainoastaan Pirkanmaa ja Pohjois-Pohjanmaa. Varsinais-Suomen osuus laski hivenen. Taulukossa on mainittu Suomen maakuntien osuudet bruttokansantuotteesta alkaen vuodesta 1980. Luvut vuodesta 2000 alkaen on ilmoitettu kansantalouden tilinpidossa käytetyn TOL2008-toimialaluokituksen mukaisesti eivätkä ne ole täysin vertailukelpoisia vanhempiin lukuihin nähden.
|  | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2020 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uusimaa | 28,0 % | 31,9 % | 36,9 % | 38,8 % | 39,6 % | 38,7 % |
| Pirkanmaa | 8,2 % | 7,8 % | 8,2 % | 8,7 % | 8,8 % | 8,7 % |
| Varsinais-Suomi | 8,2 % | 8,5 % | 8,5 % | 7,8 % | 8,1 % | 8,0 % |
| Pohjois-Pohjanmaa | 5,7 % | 6,0 % | 6,4 % | 6,4 % | 6,4 % | 6,4 % |
| Keski-Suomi | 4,6 % | 4,6 % | 4,3 % | 4,0 % | 4,1 % | 4,1 % |
| Pohjois-Savo | 4,6 % | 4,4 % | 3,7 % | 3,7 % | 3,8 % | 3,9 % |
| Satakunta | 5,2 % | 4,5 % | 4,0 % | 3,8 % | 3,4 % | 3,4 % |
| Lappi | 3,9 % | 3,5 % | 3,1 % | 2,8 % | 2,9 % | 3,1 % |
| Pohjanmaa | 3,9 % | 3,3 % | 3,1 % | 3,5 % | 3,0 % | 3,0 % |
| Päijät-Häme | 4,0 % | 3,6 % | 3,0 % | 3,0 % | 2,9 % | 2,9 % |
| Etelä-Pohjanmaa | 3,2 % | 3,1 % | 2,6 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Kymenlaakso | 4,2 % | 4,1 % | 3,7 % | 2,8 % | 2,9 % | 2,6 % |
| Kanta-Häme | 3,3 % | 3,1 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,6 % | 2,4 % |
| Pohjois-Karjala | 3,1 % | 2,8 % | 2,4 % | 2,2 % | 2,3 % | 2,3 % |
| Etelä-Karjala | 3,1 % | 2,7 % | 2,6 % | 2,2 % | 2,0 % | 2,0 % |
| Etelä-Savo | 3,0 % | 2,7 % | 2,1 % | 2,1 % | 1,9 % | 1,8 % |
| Kainuu | 1,8 % | 1,5 % | 1,1 % | 1,1 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Keski-Pohjanmaa | 1,3 % | 1,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 1,1 % | 1,0 % |
| Ahvenanmaa | 0,5 % | 0,6 % | 0,6 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,6 % |
Joukkotiedonvälitys

Uudenmaan ja koko Suomen tiedonvälitys ja mediateollisuus ovat kasautuneet pääkaupunkiseudulle. Uudenmaan suurilevikkisin seitsenpäiväinen sanomalehti on Helsingin Sanomat. Lehden levikkialueena on koko Suomi, kuten myös Helsingissä julkaistavan Maaseudun Tulevaisuuden. Molemmat suomalaiset iltapäivälehdet, Iltalehti ja Ilta-Sanomat, pitävät päätoimitustaan Uudellamaalla. Useimmat suomalaiset puoluepoliittisesti sitoutuneet lehdet, kuten Nykypäivä ja Demokraatti, julkaistaan Helsingissä. Lahtelaisen Etelä-Suomen Sanomien levikkialue ulottuu Uudenmaan koillisiin kuntiin. Muita uusmaalaisia sanomalehtiä ovat muun muassa:
Aamuposti (Hyvinkää)
Helsinki Times (Helsinki)
Sisarlehti SixDegrees
Hufvudstadsbladet (Helsinki)
Keski-Uusimaa (Tuusula)
Loviisan Sanomat (Loviisa)
Länsi-Uusimaa (Lohja)
Mäntsälä-Lehti (Mäntsälä)
Uusimaa (Porvoo)
Västra Nyland (Tammisaari, Raasepori).
Östnyland (Porvoo)
Uudellamaalla julkaistavia yleissanomalehtityyppisiä ilmaisjakelulehtiä ovat muun muassa Helsingin Uutiset, Länsiväylä, Vantaan Sanomat ja Itäväylä. Helsingissä ilmestyy useita aihepiiriltään spesifioituneita ilmaisjulkaisuja. Pääkaupunkiseudun kaupunginosalehdet ovat niin ikään ilmaisjakelussa.
Yle Uutiset tuottaa maakunnallisen Uudenmaan uutiset -televisiolähetyksen. Yleisradion ylläpitämiä maakunnallisia radiokanavia olivat Radio Itä-Uusimaa ja Ylen läntinen. Uudellamaalla toimii useita kaupallisia radiokanavia, kuten Metro Helsinki ja Radio Helsinki.
Liikenne

Uudenmaan liikennejärjestelmä on osa kolmea kansainvälistä liikennekäytävää: Pohjolan kolmio, Itämeren moottoritie ja Baltian reitti. Ensin mainittu yhdistää Pohjolan pääkaupungit toisiinsa sekä Keski-Euroopan ja Venäjän liikenneverkkoihin. Itämeren moottoritien tarkoitus on parantaa meriliikenteen kilpailukykyä merikuljetusten logistiikkaa kehittämällä. Yhteydet Helsingistä Keski-Euroopan satamiin ovat osa Itämeren moottoritietä.
Liikenne > Raideliikenne

Helsingin keskustasta on rautatieyhteys Turkuun, Tampereelle ja Pietariin. Helsinki–Turku-yhteys eli rantarata kulkee Karjaan kautta. Se sähköistettiin vasta 1990-luvulla, vaikkakin yhteyden itäinen osuus Helsinki–Kirkkonummi on Suomen ensimmäinen sähköistetty rataosuus. Pääradaksi kutsuttu Helsinki–Tampere-yhteys kulkee Keravan, Järvenpään ja Hyvinkään kautta Kanta-Hämeen puolelle Riihimäelle ja Hämeenlinnaan. Pirkanmaan Toijalassa Tampereen eteläpuolella päärata yhdistyy Turku–Jyväskylä-rataan. Rata on koko matkaltaan sähköistetty ja vähintään kaksiratainen. Pääradan Helsinki–Hämeenlinna-osuus avattiin 1862 Suomen ensimmäisenä henkilöliikenteelle tarkoitettuna rautatienä.
Niin kutsuttu oikorata Keravalta Mäntsälän kautta Lahteen avattiin 2006. Ratayhteys on kaksiratainen ja sähköistetty, sen suurin sallittu nopeus on 220 km/h. Oikorata lyhensi Helsinki–Pietari-junayhteyttä. 2010-luvun alussa käyttöönotettu suurnopeusjuna lyhensi matka-ajan Helsingistä Pietariin noin kolmeen ja puoleen tuntiin. Helsinki–Viipuri-yhteys lyheni samassa yhteydessä kahteen ja puoleen tuntiin. Uudenmaan halki kulkee 1873 avattu 149 km pitkä sähköistämätön Hanko–Hyvinkää-rata, jolla on lähinnä tavaraliikennettä. Taajamajunia kulkee osuudella Hanko–Karjaa; Karjaan asemalla Hanko–Hyvinkää-rata risteää Turku–Helsinki-radan kanssa. Helsingistä Keravan kautta Porvooseen kulkeva rata puolestaan on museokäytössä. Helsingin paikallisliikenne ulottuu Siuntioon, Tampereelle ja Lahteen. Pääkaupunkiseudulla on lisäksi niin kutsuttu Kehärata, joka yhdistää Vantaankosken radan päärataan. Kesällä 2015 käyttöönotettu raideyhteys liittää Helsinki-Vantaan lentoaseman Suomen rataverkkoon.
Helsingissä on ollut raitioliikennettä 1890-luvulta alkaen ja se oli 1970-luvun alusta 2020-luvun alkuun Suomen ainoa kaupunki, jossa on raitioliikennettä. Tuolloin pirkanmaalaisesta Tampereesta tuli historian neljäs suomalainen kaupunki, jossa on raitioverkko. Helsingin raitiolinjasto kattaa lähinnä kantakaupungin. Rakenteilla oleva Raide-Jokeri-pikaraitiotie yhdistää Helsingin Itäkeskuksen Espoon Keilaniemeen valmistuessaan lokakuussa 2023. Myös Vantaalle on suunnitteilla raitiotie. 1980-luvulla toimintansa aloittanut Helsingin metro puolestaan ulottuu itäisen Helsingin Mellunmäestä ja Vuosaaresta läntisen Espoon Kivenlahteen. Metroasemia on 30 ja metroradan pituus on 43 kilometriä.
Liikenne > Maantieliikenne

Uudenmaan tieverkko on Suomen tihein ja liikennemäärät ovat suomalaisittain isot. Vuonna 2015 maanteitä oli 9 694 kilometriä, josta moottoriteitä oli 462 kilometriä. Maakuntaa halkovat Helsingistä Turkuun (valtatie 1/E18), Tampereelle (valtatie 3/E12) ja Lahteen (valtatie 4/E75) johtavat moottoritiet. Pietarin suuntaan vievä valtatie 7/E18 kulkee moottoritienä Itä-Uudenmaan halki Helsingistä Loviisan kautta Haminaan. Valtatie 1:stä erkanee Vihdissä Nummelan ja Karkkilan kautta Poriin johtava yksiajoratainen valtatie 2. Helsingistä lähteviä valtaväyliä yhdistää Hangosta Lohjan, Hyvinkään ja Mäntsälän kautta Porvooseen kulkeva valtatie 25/kantatie 55.
Uudenmaan valtatiet:
Helsinki – Palojärvi – Lohja – Salo – Turku
Palojärvi – Nummela – Karkkila – Forssa – Huittinen – Pori – Mäntyluoto
Helsinki – Hyvinkää – Riihimäki – Hämeenlinna – Tampere – Parkano – Jalasjärvi – Kurikka – Laihia – Vaasa
Helsinki – Mäntsälä – Lahti – Heinola – Jyväskylä – Oulu – Kemi – Keminmaa – Rovaniemi – Sodankylä – Ivalo – Inari – Utsjoki
Koskenkylä – Kouvola – Luumäki – Lappeenranta – Imatra – Parikkala – Joensuu – Kajaani
Helsinki – Porvoo – Kotka – Hamina – Vaalimaa
Hanko – Lohja – Hyvinkää – Mäntsälä
Kantatie 51 on lounaisen Uudenmaan keskeinen valtaväylä, se on rakennettu moottoritieksi Helsingistä Kirkkonummen keskustaan (Länsiväylä/Jorvaksentie). Tie yhtyy valtatiehen 25 Karjaan keskustan tuntumassa. Keskisen Uudenmaan maakunnallisen liikenteen valtasuoni on kantatie 45, joka on moottoritietä Helsingistä Tuusulaan.
Uudenmaan kantatiet:
Helsinki – Tuusula – Hyvinkää
Länsisalmi – Ala-Tikkurila – Vantaankoski – Espoon keskus –  Jorvas (Kehä III)
Helsinki – Karjaa
Tammisaari – Salo – Jokioinen
Porvoo – Askola – Mäntsälä
Liikenne > Meriliikenne

Uudenmaan satamien kautta kulkee suuri osa Suomen viennistä ja tuonnista. Tärkeimmät satamat idästä länteen lueteltuina ovat Loviisan satama (väyläsyvyys 8,5 metriä), Tolkkisten satama (7,0 m), Kilpilahden satama (15,3 m), Helsingin Satama (11,0 m), Kantvikin satama (10,0 m), Inkoon satama (13,0 m), Pohjankurun satama (4,9 m),  Lappohjan satama (9,4 m), Koverharin satama (12,0 m) ja Hangon satama (13,0 m). Henkilöliikenne on keskittynyt Helsingin satamaan, josta on autolauttayhteydet Tallinnaan, Maarianhaminan kautta Tukholmaan sekä suora yhteys Rostockiin. Tallinnaan on myös pika-alusyhteyksiä.
Helsingin ja Porvoon välillä on kesäaikaan päivittäistä reittiliikennettä vuonna 1912 valmistuneella M/S J. L. Runeberg -pienoisristeilijällä. Muutoin Uudenmaan rannikkoristeilyt ovat lähinnä tilausliikennepohjaisia; liikenteessä on moottorialusten ohella purjelaivoja.
Liikenne > Ilmailu

Uudenmaan päälentoasema on Helsinki-Vantaan lentoasema, jolla on kolme kiitotietä ja yksi terminaali. Suoria lentokohteita Helsinki-Vantaalta eri puolille maailmaa on 130. Lentoasema otettiin käyttöön lokakuussa 1952. Noin 23 miljoonan henkilön vuotuisella matkustajamäärällään (2019) se on Suomen vilkkain lentoasema. Maakunnan pieniin lentoasemiin kuuluvat Helsinki-Malmin, Hangon, Hyvinkään ja Nummelan lentokentät. Mäntsälässä on nurmipintainen Mäntsälän yksityinen lentokenttä ultrakevyille lentokoneille. Helsingissä sijaitsee Helikopterikeskus Oy:n ylläpitämä Hernesaaren helikopterikenttä.
Liikenne > Kevyt liikenne

Uudenmaan kevyen liikenteen verkosto käsittää Väyläviraston ylläpitämät yleisten teiden varsilla sijaitsevat väylät sekä kuntien hallinnoimat lähinnä taajamien katuverkolla sijaitsevat kevyen liikenteen väylät. Ne täydentävät kunnallisia kevyen liikenteen verkostoja. Tyypillistä verkostolle on katkonaisuus. Maakunnalliset taajamia yhdistävät kevyen liikenteen väylät ovat vähäisiä.
Liikenne > Kehittämishankkeita

Valtatie 25:n varrella sijaitsevat kunnat ovat käynnistäneet Kehä V -nimisen yhteistyöhankkeen, jonka tavoitteisiin kuuluu valtatie 25:n parantaminen ja Hanko–Hyvinkää-radan sähköistäminen. Helsinkiä kiertävä Kehä III on jatkuvien parannushankkeiden kohteena.
Koulutustaso ja kirjastot

Uudenmaan väestön koulutustaso on varsin korkea. Runsaalla kahdella kolmasosalla yli 15-vuotiaista on tutkinto. Erityisesti korkeakoulututkintojen osuus on maan keskiarvoa korkeampi. Maakunnan korkeakoulutus on keskittynyt pääkaupunkiseudulle. Laurea-ammattikorkeakoululla on toimipaikkoja pääkaupunkiseudun lisäksi Hyvinkäällä, Järvenpäässä, Keravalla ja Lohjalla. Tammisaaressa toimii ruotsinkielinen ammattikorkeakoulu Yrkeshögskolan Sydväst. Lukioita Uudellamaalla (ml. Itä-Uusimaa) on yli sata, niistä ruotsinkielisiä on kuusitoista.
Uudellamaalla on noin sata kunnallista kirjastotoimipistettä. Kirjastot ovat verkottuneet yhtä kunnankirjastoa lukuun ottamatta viiteen kirjastokimppaan: Helle, Helmet, Kirkes, Lukki, ja Ratamo. Porvoon ja Raaseporin seudut yhdistävään Helle-järjestelmään kuuluu Pornaisten kirjasto ja Itä-Uudenmaan puolelta Askolan, Porvoon sekä Sipoon kirjastot; myös Raaseporin alueelta eli Tammisaaren, Hangon, Inkoon, Karjaan ja Siuntion kirjastotoimipisteet ja kirjastoautot kuuluvat Helle-kirjastokimppaan. Suurin on pääkaupunkiseudun kirjastot yhdistävä Helmet, johon kuuluu noin 60 kirjastoa, sekä potilaskirjastoja, kirjastoautoja ja erikoiskirjastoja. Keski-Uudellamaalla toimii Kirkes, johon kuuluu Järvenpään, Keravan, Mäntsälän ja Tuusulan kirjastot. Lukki-järjestelmä käsittää Karjalohjan, Karkkilan, Lohjan, Nummi-Pusulan, Sammatin ja Vihdin yksitoista toimipistettä sekä kirjastoautot.  Ratamo-järjestelmään kuuluu Hyvinkään ja Nurmijärven kuusi toimipistettä sekä kirjastoautot. Hämeen maakunnan puolelta Ratamoon kuuluu Hausjärven ja Riihimäen kirjastot. Kirjastokimppojen ulkopuolisella Kirkkonummen kunnankirjastolla on kolme kiinteää toimipistettä sekä kirjastoauto.
Uskonto > Protestantismi > Luterilaisuus

Uudenmaan väestö on maallistuneempaa kuin muualla Suomessa. Evankelisluterilaisen kirkon osalta maakunta jakautuu Helsingin hiippakuntaan, Porvoon hiippakuntaan ja vuonna 2004 perustettuun Espoon hiippakuntaan. Kirkkoon kuuluvien osuus väestöstä alittaa maan keskiarvon.
Uudellamaalla luterilaisen kirkon herätysliikkeillä on kannatusta Helsingin lisäksi sieltä pohjoiseen lähtevän radan varrella. Sekä Länsi- että Itä-Uudellamaalla evankelinen herätysliike on saanut jonkin verran jalansijaa. Pääkaupunkiseudulla voimakkaimmin vaikuttaa evankelioiva herätyskristillisyys.
Helsinki on rukoilevaisuutta lukuun ottamatta kaikkien herätysliikkeiden kannalta keskeinen. Herätysliikkeiden kannattajajoukot ovat Helsingissä määrällisesti suuret ja toiminta aktiivista, mutta niiden suhteellinen osuus koko väestöstä on muuta maata pienempi. Tämän vuoksi herätysliikkeiden vaikutus seurakuntaelämään ei ole erityisen tuntuva. Herätysliikkeiden elinvoimaisuus näkyy Helsingissä erityisesti muualta maasta muuttaneiden piirissä.
Uskonto > Protestantismi > Vapaakirkollisuus

Uudellamaalla toimii monia vapaakirkollisia liikkeitä. 1860-luvulta lähtien Helsinki muodostui baptismin keskukseksi ja ruotsinkielisestä seurakunnasta tuli Vaasan jälkeen maan suurin ruotsinkielinen baptistiyhteisö. Niin ikään metodismi on ollut suosittua Uudellamaalla erityisesti ruotsinkielisen kieliryhmän piirissä. Uudenmaan etelärannikon metodistiyhteisöt ovat keskittyneet pääosin kaupunkeihin. Vapaakirkollisen liikkeen piirssä herätys on ollut tasavahvaa suomen- ja ruotsinkielisten keskuudessa. Helsingin lisäksi keskeisiä vapaakirkkoyhteisöjä on ollut Sipoossa, Porvoossa ja Hangossa. Adventistien keskuudessa Uudellamaalla on sijainnut maan tihein adventistinen paikallisorganisaatio ja monet adventisteista kuuluvat myös ruotsinkieliseen väestöön. 1900-luvun alun helluntaiherätyksellä oli varhaiset sillanpääasemat Helsingin lisäksi myös Uudellamaalla. Helluntailiike kasvoi erityisesti Uudenmaan rannikkoseurakunnissa. Uudenmaan rannikkovyöhyke on Etelä-Suomen yhtenäisin helluntailiikkeen kannatusalue, minkä lisäksi vyöhyke on ulottunut myös Kymenlaakson puolelle.
Uskonto > Ortodoksisuus

Ortodokseja on noin prosentti väestöstä. Ortodoksit jakautuvat karjalaisten Konstantinopolin ja venäläisten Moskovan patriarkaattiin.lähde?
Uskonto > Katolisuus

Helsingissä on katolinen piispanistuin ja seurakunnat Meilahdessa sekä Kaivopuistossa.lähde?
Suojeluala > Pelastuslaitokset

Helsingin pelastuslaitos
Itä-Uudenmaan pelastuslaitos
Keski-Uudenmaan pelastuslaitos
Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos
Suojeluala > Poliisitoimi

Helsingin poliisilaitos
Itä-Uudenmaan poliisilaitos
Länsi-Uudenmaan poliisilaitos
Suojeluala > Maanpuolustus

Puolustusvoimien joukko-osastoista Kaartin jääkärirykmentti sijaitsee Santahaminassa Helsingissä. Se kouluttaa asutuskeskustaisteluun erikoistuneita joukkoja pääkaupunkiseudun puolustukseksi. Suomenlahden meripuolustusalue Upinniemellä vastaa merivalvonnasta ja Suomenlahden alueellisesta koskemattomuudesta. Siviilien virkistysalueena ja historiallisena turistikohteena tunnetun Suomenlinnan vuosisataisia sotilaallisia perinteitä jatkaa Merisotakoulu. Uudenmaan prikaati eli Nylands brigad Tammisaaren Dragsvikissa on Suomen ainoa ruotsinkielinen joukko-osasto. Espoossa toimii Merivoimien teknisestä ja luonnontieteellisestä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta vastaava Merivoimien tutkimuslaitos. Pääesikunta toimii Helsingissä.
Suojeluala > Rajavartiolaitos

Suomenlahden merivartiosto
Vartiolentolaivue
Terveydenhuolto

Uudenmaan kunnat kuuluvat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin HUSiin lukuun ottamatta Myrskylää ja Pukkilaa. Se on jaettu viiteen sairaanhoitoalueeseen:
HYKS-sairaanhoitoalue (pääkaupunkiseutu)
Hyvinkään sairaanhoitoalue
Lohjan sairaanhoitoalue
Länsi-Uudenmaan sairaanhoitoalue
Porvoon sairaanhoitoalue
HYKSin alueella toimii seitsemäntoista yliopistollista sairaalaa, muun muassa Meilahden, Jorvin ja Peijaksen sairaalat sekä useita erikoissairaaloita. Hyvinkään sairaanhoitoalueeseen kuuluu Hyvinkää, Järvenpää, Mäntsälä, Nurmijärvi ja Tuusula. Alueella on kaksi sairaalaa: Hyvinkään sairaala ja psykiatrinen Kellokosken sairaala. Lohjan alueeseen kuuluu Karjalohja, Karkkila, Lohja, Nummi-Pusula, Sammatti, Siuntio ja Vihti. Alueella on kaksi sairaalaa: Lohjan sairaala ja sen psykiatrisena yksikkönä toimiva Paloniemen sairaala. Länsi-Uudenmaan sairaanhoitoalueeseen kuuluu Hanko, Inkoo, Karjaa, Pohja ja Tammisaari. Alueella on niin ikään kaksi sairaalaa: somaattista hoitoa antava Länsi-Uudenmaan sairaala ja psykiatriseen hoitoon erikoistunut Tammiharjun sairaala. Porvoon sairaanhoitoalueeseen Itä-Uudellamaalla kuuluu Pornainen sekä Askola, Lapinjärvi, Loviisa, Porvoo ja Sipoo. Porvoon sairaala tarjoaa erikoissairaanhoitoa ja on vastuussa alueen erikoissairaanhoidon päivystyksestä.
Helsingissä on myös lukuisia yksityisiä sairaaloita, kuten Eiran sairaala, Helsingin Diakonissalaitoksen Hoiva Oy ja Sairaala Mehiläinen.
Terveydenhuolto > Hyvinvointialueet

Maakunta- ja soteuudistuksen myötä Uudenmaan maakuntaan perustettiin neljä hyvinvointialuetta, joiden vastuulle tuli lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestäminen 1. tammikuuta 2023 alkaen. Hyvinvointialueiden ulkopuolelle jäänyt Helsinki vastaa palveluiden järjestämisestä alueellaan myös jatkossa. Lisäksi hyvinvointialueet ja Helsingin kattava HUS-yhtymä vastaa erikoissairaanhoidon järjestämisestä koko maakunnan alueella.
Uudenmaan hyvinvointialueet ovat:
Itä-Uudenmaan hyvinvointialue
Keski-Uudenmaan hyvinvointialue
Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue
Vantaan ja Keravan hyvinvointialue
Helsinkiin perustettiin uusi Helsingin kaupungin sosiaali-, terveys- ja pelastustoimiala.
Politiikka

Uudenmaan maakunta on jaettu Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireihin. Helsingin vaalipiiri perustettiin vuonna 1952. Sen osuus eduskuntapaikoista oli vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 23 paikkaa 200:sta. Vuosina 1954–2023 määrä on vaihdellut 19–24 välillä. Uudenmaan vaalipiirin osuus eduskuntapaikoista oli vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 38 paikkaa. Maakunnan väestöosuuden kasvaessa määrä on kohonnut vähintään yhdellä edustajapaikalla jokaisissa vaaleissa 1950-luvulta lähtien lukuun ottamatta vuoden 2015 vaaleja. Yhteensä Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireistä valituilla edustajilla oli 62 kansanedustajapaikkaa vuoden 2023 vaaleissa.
Merkittävä ero Suomen keskiarvoon puoluekannatuksessa on Suomen Keskustan alhainen kannatus. Kokoomuksen kannatus puolestaan on korkeampaa kuin Suomessa keskimäärin. Sosiaalidemokraattien kannatus on suunnilleen sama kuin valtakunnan keskiarvo.
Uudenmaan liitolla on maakuntavaltuusto, jonka jäsenistö koostuu Uudenmaan kunnanvaltuustojen edustajista. Valtuuston puolueiden paikkajakauma heijastaa siten kunnallisvaalien, ei eduskuntavaalien tulosta.
Ruokakulttuuri

Uudellamaalla on läheiset yhteydet naapurimaakuntiin ja sinne muutetaan jatkuvasti. Onkin vaikea nimetä Uudenmaan omia perinneruokia. Inkoonpuuro on perunapuuro, joka levisi Inkoosta muuallekin Uudellemaalle ja sitä voidaan pitää Uudenmaan maakuntaruokana.
Ruokakulttuuri levisi Uudellamaalla kartanoiden välityksellä. Rannikolla on syöty paljon kalaa. Se säilöttiin kuivaamalla tai suolaamalla vahvasti. Kala maustettiin ruohosipulilla, jota kasvoi rantakallioilla villinä. Uusmaalaista juhlaruokaa ovat perinteisesti olleet aladobi, juustot, kala, laatikot, etenkin perunalaatikko, lihapullat, rullasyltty ja sillisalaatti. Perinteisiä jälkiruokia ovat kräämi (kiisselin ja keiton välimuoto), luumukiisseli, riisipuuro ja rusinasoppa sekä sekahedelmäsoppa eli väskynäsoppa. Perinteisiä uusmaalaisia syysruokia ovat liharuoat, kuten peruna-, ryyni- ja verimakkara sekä hernepöperö ja hällkryyniliemi. Helsinki on ollut maakunnan ja koko Suomen kahvila- ja ravintolakulttuurin merkittävä keskus.