stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kruunuvuorenranta
Liikenneyhteydet > Joukkoliikenne

Joukkoliikenteen järjestämiseksi on vertailtu liityntäliikennettä Herttoniemen metroasemalle, suoraa raitiovaunuyhteyttä keskustaan ja suoraa metroyhteyttä. Metron rakentamiselle ei kuitenkaan alueella todettu olevan riittävää väestöpohjaa ennen Santahaminan siirtymistä asumiskäyttöön. Myös siltayhteys Katajanokalle tyrmättiin maisemaa vahingoittavana. Marraskuussa 2008 kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman raitiovaunuille ja kevyelle liikenteelle tarkoitettujen Kruunusiltojen rakentamisesta Kruunuvuorenrannasta Korkeasaareen ja sieltä Sompasaareen, mistä raitiolinja olisi jatkunut Tervasaaren kautta keskustaan. Myös köysirataa esitettiin Kruunuvuorenrannan ja kantakaupungin välille. Kaupunginvaltuusto päätti äänin 63–6 kolmen sillan kokonaisuuden (Kruunuvuorenranta–Korkeasaari, Korkeasaari–Kalasatama ja Nihti–Merihaka) rakentamisesta lopullisesti 30. elokuuta 2016. Hankkeen kokonaiskustannusarvio on 350 miljoonaa euroa, ja liikenteen Hakaniemeen on suunniteltu alkavan alkuvuodesta 2027 ja keskustaan asti vasta myöhemmin. Matka-ajan keskustaan on arvioitu olevan Kruunuvuorenrannasta noin 17 minuuttia, kun taas liityntäliikennematka Herttoniemeen ja metromatka sieltä keskustaan kestävät yhteensä miltei 30 minuuttia.
Toukokuussa 2023 käynnistyi Kruunuvuorenrannan lautan ympärivuotinen liikenne Kruununhaan Meritullintorille. Matka kestää noin 20 minuuttia, ja lautat liikennöivät 50 minuutin välein. Liikenne jatkuu Kruunusillat-raitiotien avautumiseen asti vuoteen 2027.
Liikenneyhteydet > Henkilöautoliikenne

Autoliikenne ohjataan Koirasaarentietä Laajasalontielle ja tätä kautta Herttoniemeen.
Säiliöt

Entisen öljysataman alueelle on jätetty muutamia öljysäiliöitä. Säiliö 468 on muutettu led-valoin koristelluksi valotaideteokseksi, jota hallinnoi Helsingin Rakennusvirasto. Se hohtaa iltaisin ja öisin punaisen ja valkoisen väreissä. Valotaideteos avattiin 10. lokakuuta 2012. Teos ja sen suunnittelija Tapio Rosenius (LDC Lighting Design Collective Madrid) on palkittu useilla valaistustaidepalkinnoilla. Lähellä rantaa sijaitseva 16 metriä korkea ja halkaisijaltaan 35 metriä oleva teräksinen öljysäiliö on muutettu katetuksi ulkotilaksi, jota vuokrataan myös tapahtumakäyttöön.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hankkeen sivut kaupungin verkkosivuilla
Tonttikohtainen rakentamisaikataulu kartalla (PDF) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotona merellisessä Kruunuvuorenrannassa (Arkistoitu – Internet Archive) (Helsingin Asuntotuotantotoimisto)
Kuvia ja tietoa Kruunuvuoren huviloista (Urbanex)
Keväällä 2021 tulipalossa tuhoutunut Villa Hällebo oli yksi Kruunuvuoren 1800-luvulla rakennetuista huviloista.
Laajasalon öljysatama poistui käytöstä vuonna 2010.
Uuden kerrostaloalueen myötä Kruunuvuorenrannan väestö nousee yli 11 000:een.
Ränsistynyt Villa Lindberg vuonna 2015.
Kruunuvuoren keskellä sijaitsee pieni Kruunuvuorenlampi.
Stansvikinkalliota
Varisluodonlahdelle rakennetaan julkinen uimaranta.
Kruunuvuorenrannan ja Kruununhaan välinen lautta alkoi liikennöidä vapunpäivänä 2023. Kuvassa Amiraali-lautta Kruunuvuorenrannan laiturissa.
Näkymä Kruunuvuorenrannasta Helsingin keskustaan päin kesällä 2017. Etualan laiturin kohdalta Korkeasaareen rakennetaan Kruunuvuorensilta.
Öljysäiliö 468
Käytöstä poistettu tolueenisäiliö korkealla rantakalliolla.
Jukka Leinonen

Jukka Leinonen (s. 1962) on Telenor-konsernin Nordic Clusterin johtaja. Sitä ennen hän toimi DNA:n toimitusjohtajana. Koulutukseltaan Leinonen on diplomi-insinööri.
Ura

Leinonen on työskennellyt ICT-alalla eri asemissa yli 25 vuotta. DNA:n toimitusjohtajana hän toimi elokuusta 2013 syksyyn 2021. Leinonen tuli DNA:n palvelukseen vuonna 2010, jolloin hän aloitti DNA:n yritysliiketoiminnan johtajana. Ennen DNA:ta Leinonen työskenteli tietoliikennealalla useissa yritysliiketoiminnan myynti-, markkinointi- ja tuotehallintatehtävissä vuodesta 1995 lähtien.[lähde? ]
Leinonen on toiminut muun muassa Soneralla Yritysverkot Oy/Sonera Solutions Oy:n toimitusjohtajana ja TeliaSoneralla yrityspalveluiden myynnin ja tuotehallinnan johtotehtävissä.
Syksyllä 2021 Leinonen siirtyi Telenor-konsernin Nordic Clusterin johtajaksi.
Luottamustehtävät

Leinonen on hallituksen jäsen Palvelualojen Työnantajien PALTAssa ja Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliiton FiCom ry:ssä.
Vapaa-aika ja perhe

Leinonen harrastaa korjausrakentamista ja kalastusta. Hän asuu vaimonsa kanssa Kajaanissa ja heillä on kolme lasta, kaksi poikaa ja tytär.[lähde? ]
Joonas Piippola

Joonas Piippola on suomalainen kilpatanssija, tanssinopettaja, koreografi ja monialayrittäjä. Hän on voittanut yhdeksän kertaa latinalaistanssien Suomen mestaruuden, nuorisosarjassa vuosina 2003 ja 2004 sekä yleisessä champion-luokassa vuosina 2007, 2008, 2009, 2011, 2012,2013 ja 2014. Piippola on myös ainoa suomalainen kilpatanssija, joka on voittanut Pohjois-Euroopan mestaruuden.
Viidellä ensimmäisellä mestaruuskerralla hänen tanssiparinaan oli Katri Mäkinen, 2011–2012 Laura Wimmer, 2013 moldovalainen Ecaterina Jeleznii ja 2014 Tiina Koskenvalta. Piippolan ja Jelezniin ensimmäinen yhteinen kilpailu oli joulukuussa 2012, jossa he tekivät historiaa voittamalla Suomelle ensimmäisen Pohjois-Euroopan mestaruuden. 2013 kesällä hän alkoi tanssia Tiina Koskenvallan kanssa, joka on Suomen mestari vuodelta 2010, jolloin Piippola ei kilpaillut.
Piippola lopetti kilpauransa 2015, minkä jälkeen hän siirtyi täysipäiväisesti yrityksiensä pariin. Hän edusti Tanssiurheiluseura Vuelta Oulua.
Joonas Piippolalla on Oulussa oma tanssikoulu; vuonna 2013 perustettu Tanssikoulu Vamos, jossa hän toimii toimitusjohtajana ja opettajana. Lisäksi hän toimii johtotehtävissä omistamissaan yrityksissä;  KohdeLKV - kiinteistönvälitystoimisto, Mainostoimisto Bläkki, Paint&Wine sekä media-alalla operoivan Uleåmedia Oy:n hallituksessa. Piippola omistaa kaksi suosittua juhla-ja tapahtumatilaa Oulussa; v.1881 rakennetun Kasarmiklubin (entinen aliupseerikerho) Oulun Intiön vanhalla kasarmialueella sekä keskustassa olevan Tapahtumakellari Pohojan.
Kaato

Kaato tarkoittaa muun muassa seuraavia:
kaato, lattian, putken tms. kaltevuus
kaato, keilailussa kaikkien keilojen kaataminen ensimmäisellä heitolla
kaato, kuvitteellisessa pallopelissä huispauksessa käytettävä nahkapallo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaato”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jussi S. Sipilä

Jussi Sakari Sipilä (21. huhtikuuta 1935 Sortavala – 5. huhtikuuta 2009 Espoo) oli suomalainen valtiotieteen maisteri, pakinoitsija ja toimittaja.
Sipilä pääsi ylioppilaaksi 1953 Porvoon yhteislyseosta ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1957 Helsingin yliopistosta.
Sipilä oli 1950-luvun lopulla United Press Internationalin palveluksessa ja 1960-luvun alussa Yhdysvaltain suurlähetystön palveluksessa ja sitten vuosina 1963–1966 BBC:n palveluksessa Lontoossa. Tämän jälkeen Sipilä työskenteli Finnfacts-instituutissa, useissa kustannusalan yrityksissä sekä 1980-luvun lopulla Suomen ulkomaankauppaliitossa.
Sipilä laati satoja lehtiartikkeleita ja radioesitelmiä, pakinoita radiolle sekä ulkomaankauppaan liittyviä kirjoituksia ja tv-ohjelmia.
Kirjallista tuotantoa

Porvoon poikia vuosisadan puolivälissä : kouluvuosien nostalgiaa. Atena, Jyväskylä 1998
Purkka takamuksissa ja muita tarinoita lapsenmielisille. Atena, Jyväskylä 1999
Eevan puvussa ja ilmankin : pakinoita. Sanasato, Tampere 2001
Patti otsassa : lastenkirja aikuisille. Sanasato, Tampere 2002
Puffs and gasps : peepholes into Finnish humour. Sanasato, Tampere 2002
Oma sauna, autuas aina : pakinaa saunasta ja sen nurkalta. Fenix-kustannus, Espoo 2003
Jonathan Isaac

| Jonathan Isaac |
| --- | --- |
 Isaac vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jonathan Judah Isaac
Syntynyt: 3. lokakuuta 1997 (ikä 27) Bronx, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  208 cm
Paino:  104 kg
NBA-varaus:  6. varaus 2017 (Orlando Magic)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2016–2017:  Floridan osavaltionyliopisto
Seurajoukkueet
2017– 2018:  Orlando Magic → Lakeland Magic
Jonathan Judah Isaac (s. 3. lokakuuta 1997 Bronx, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä.
Elämä ja ura

Isaac pelasi yliopistokoripalloa Floridan osavaltionyliopiston joukkueessa kauden 2016–2017. Orlando Magic varasi hänet NBA:n kuudennella vuorolla vuoden 2017 varaustilaisuudessa. Joulukuussa 2020 Isaac ja Magic tekivät nelivuotisen, yhteensä 80 miljoonan dollarin suuruisen, jatkosopimuksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jonathan Isaac Wikimedia Commonsissa
Oops!… I Did It Again

| Oops!… I Did It Again Britney Spears |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1999
 Julkaistu: 15. toukokuuta 2000
 Tuottaja(t): Timmy Allen, Larry ”Rock” Campbell Barry Eastmond Jake Robert Jazayeri Darkchild Robert Lange David Krueger Kristian Lundin Steve Lunt Per Magnusson Max Martin Rami Yacoub
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 44.36
 Levy-yhtiö: Jive
Britney Spears muut julkaisut
| …Baby One More Time 1999 | Oops!… I Did It Again 2000 | Britney 2001 |
Singlet albumilta Oops!… I Did It Again
 ”Oops!… I Did It Again” Julkaistu: 27. maaliskuuta 2000  ”Lucky” Julkaistu: 7. heinäkuuta 2000  ”Stronger” Julkaistu: 13. marraskuuta 2000  ”Don’t Let Me Be the Last to Know” Julkaistu: 17. tammikuuta 2001
Oops!… I Did It Again on yhdysvaltalaisen pop-laulaja Britney Spearsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 15. toukokuuta 2000. Oops!… I Did It Again on Suomessa julkaistuista Spearsin albumeista toistaiseksi myydyin. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan Yhdysvalloissa 1 319 193 kappaletta, mikä on suurin myyntimäärä naisartistin albumille. Levy on myynyt Yhdysvalloissa yli 10 miljoonaa ja maailmanlaajuisesti 20 miljoonaa kappaletta.
Kappaleet

| # | Nimi | Kirjoittaja(t) | Kesto |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | ”Oops!… I Did It Again” | Max Martin, Rami | 3.31 |
| 2 | ”Stronger” | Max Martin, Rami | 3.21 |
| 3 | ”Don’t Go Knockin’ on My Door” | Max Martin, Jake, Alexander Kronlund, Rami | 3.43 |
| 4 | ”(I Can’t Get No) Satisfaction” | Mick Jagger, Keith Richards | 4.27 |
| 5 | ”Don’t Let Me Be the Last to Know” | Robert Lange, Shania Twain, Keith Scott | 3.50 |
| 6 | ”What U See (Is What U Get)” | Per Magnusson, David Kreuger, Jörgen Elofsson, Rami | 3.36 |
| 7 | ”Lucky” | Max Martin, Rami, Alexander Kronlund | 3.26 |
| 8 | ”One Kiss from You” | S. Lunt | 3.29 |
| 9 | ”Where Are You Now” | Max Martin, Andreas Carlsson | 4.39 |
| 10 | ”Can’t Make You Love Me” | Max Martin, Kristian Lundin, Andreas Carlsson | 3.18 |
| 11 | ”When Your Eyes Say It” | Diane Warren | 4.06 |
| 12 | ”Girl in the Mirror” | Jorgen Elofsson | 3.36 |
| 13 | ”You Got It All” (Euroopan ja Latinalaisen Amerikan bonus kappale) | Rupert Holmes (Elizabeth Wolfgramm/The Jets-cover) | 4.09 |
| 14 | ”Heart”  (Euroopan ja Latinalaisen Amerikan bonus kappale) | George Teren, Eugene Wilde | 3.01 |
| 15 | ”Dear Diary” | B. Spears, Jason Blume, Eugene Wilde | 2.46 |
| 16 | ”Walk on By” (Australian ja Uuden-Seelannin bonus kappale) | Jorgen Elofsson, David Kreuger | 3.33 |
Listasijoituksia

| Lista (2000) | Paras Sijoitus |
| --- | --- |
Australian ARIA Albums Chart: 2
Austrian Albums Chart: 1
Belgian Flemish Albums Chart: 1
Belgian Walloon Albums Chart: 1
Canadian Albums Chart[lähde? ]: 1
Dutch Albums Chart: 1
European Top 100 Albums Chart[lähde? ]: 1
French SNEP Albums Chart: 1
Finnish Albums Chart: 2
German Albums Chart: 1
Hungarian Albums Chart: 1
Japanese Oricon Albums Chart: 4
New Zealand RIANZ Albums Chart: 2
Norwegian Albums Chart: 1
Swedish Albums Chart: 1
Swiss Albums Chart: 1
UK Albums Chart[lähde? ]: 2
U.S. Billboard 200[lähde? ]: 1
Jämjö

| Jämjö |
| --- | --- |
 Jämjön vesitorni.
 Jämjö
 Koordinaatit: 56°11′N, 15°51′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Karlskronan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,52 km²
Väkiluku:  2 578
 – Väestötiheys:  1 023,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jämjö on taajama ja entinen kunta, joka sijaitsee Blekingen läänissä Ruotsin etelärannikolla. Jämjön taajama sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Karlskronasta itään E20-tien varrella. Jämjön taajama ja entisen Jämjön kunnan alue kuuluvat nykyään Karlskronan kuntaan. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 2 578 asukasta.
Alkuperäistä Jämjön kuntaa laajennettiin yhdistämällä siihen Kristianopel ja Torhamn vuonna 1952. Ramdala ja Sturkö liitettiin Jämjöhön vuonna 1963. Karlskronan kuntaan näin syntynyt laajempi Jämjö liitettiin vuonna 1974.
Jämjön vaakuna.
Väestönkehitys

| Jämjön taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 919 | 919 |
| 1965 | 1965 |    | 1 377 | 1 377 |
| 1970 | 1970 |    | 2 002 | 2 002 |
| 1975 | 1975 |    | 2 430 | 2 430 |
| 1980 | 1980 |    | 2 818 | 2 818 |
| 1990 | 1990 |    | 2 812 | 2 812 |
| 1995 | 1995 |    | 2 745 | 2 745 |
| 2000 | 2000 |    | 2 653 | 2 653 |
| 2005 | 2005 |    | 2 596 | 2 596 |
| 2010 | 2010 |    | 2 578 | 2 578 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Jämjö Webkameror
Kylän kotisivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Jämjö Träindustri -firma (ruotsiksi)
Jämjö Golv -firma (ruotsiksi)
Jalkapalloseura (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Veneklubi (ruotsiksi)
Jämjön kirkkoherrakunta (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Panu Kalmi

Panu Kalmi (s. 6. maaliskuuta 1971 Hyvinkää) on taloustieteen professori Vaasan yliopistossa. Hän on toiminut tässä tehtävässä elokuusta 2011 lähtien. Lisäksi hän toiminut dekaanin ja varadekaanin tehtävissä. Aiemmin Kalmi on työskennellyt muun muassa Helsingin kauppakorkeakoulun vs. professorina ja akatemiatutkijana Aalto-yliopistossa.
Kalmi valmistui ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulusta vuonna 1990. Valtiotieteiden maisteriksi hän valmistui Helsingin yliopistosta joulukuussa 1996. Hän väitteli tohtoriksi Kööpenhaminan kauppakorkeakoulusta vuonna 2002.
Panu Kalmi toimi Taloustieteellisen Yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2012–2013. Hän sai vuonna 2013 Vaasan yliopiston vuoden tutkimusteko -palkinnon  ja vuonna 2015 Warren Samuels -palkinnon Allied Social Sciences Associationin (ASSA) konferenssissa San Franciscossa. Palkinto myönnetään vuosittain parhaalle ASSA-konferenssissa esitettävälle sosiaalisen taloustieteen alaan kuuluvalle tutkimukselle.
Kalmi on tehnyt tutkimusta muun muassa osuustoiminnasta, pankeista ja taloudellisesta lukutaidosta. Hänen tämänhetkinen tutkimustoimintansa keskittyy erityisesti nuorten ja lasten taloudellisen osaamisen ja tietämyksen parantamiseen. Kalmilla on ollut aiheesta 2010-luvulla kaksi Suomen Akatemian tutkimushanketta, joista jälkimmäinen liittyi pelien ja pelillisyyden hyödyntämiseen talousopetuksessa.
Kalmi on naimisissa Riikka Kalmin (o.s. Hakala) kanssa ja heillä on yksi lapsi (s. 2008).
Valikoituja julkaisuja

On the (In)stability of Employee Ownership: Estonian Evidence and Lessons for Transition Economies Panu Kalmi. Copenhagen Business School, Ph.D. series 10.02. (väitöskirja) 2002.
The Disappearance of Co-operatives from Economics Textbooks, Panu Kalmi. 2007. Cambridge Journal of Economics, 31(4): 625-647. https://academic.oup.com/cje/article-abstract/31/4/625/1686499
The Effects of General and Firm-specific Training on Wages and Performance: Evidence from Banking, Jones, D.C.; Kalmi P., Kauhanen. 2012. A. Oxford Economic Papers, 64(1): 151-75. https://doi.org/10.1093/oep/gpr013
Suomalaiset pärjäävät taloudellisessa tietämyksessä ja käyttäytymisessä kansainvälisessä vertailussa. Tuloksia edustavasta otoksesta suomalaisia (Finns Do Well in Financial Knowledge and Behavior in an International Comparison. Results from a Representative Sample of Finns. Kalmi, P.; Ruuskanen, O-P. 2016. Kansantaloudellinen aikakauskirja 112(1), 6-21. https://www.taloustieteellinenyhdistys.fi/wp-content/uploads/2016/03/kalmi_ruuskanen.pdf
Financial Literacy and Retirement Planning in Finland Kalmi, P.; Ruuskanen, O.-P. (2018). Journal of Pension Economics and Finance, 17(3): 335-362. https://doi.org/10.1017/S1474747217000270
Aiheesta muualla

https://yle.fi/uutiset/3-9225164 Yle/Tuomo Rintamaa 12.10.2016: Taloustieteen professori suomalaisten talouslukutaidosta: "Täällä vältetään ylenpalttista velkaantumista ja ollaan konservatiivisia raha-asioissa
https://www.hs.fi/elama/art-2000005629807.html HS/Pauliina Jokinen 5.4.2018: Tietokonepelejä pelaamalla voi oppia talousguruksi – Näin Minecraft, Football Manager ja muut suosikkipelit näyttävät, miten kannattaa käsitellä rahaa
Professori Panu Kalmin blogi Taloudesta ilman kyyneliä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kahvihappo

| Kahvihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (E)-3-(3,4-Dihydroksifenyyli-2-propeenihappo
CAS-numero:  331-39-5
PubChem CID:  689043
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H8O4
Moolimassa:  180,16 g/mol
Sulamispiste:  223–225 °C
Tiheys:  1,478 g/cm3
Kahvihappo on luonnossa esiintyvä fenolinen karboksyylihappo. Se on keltainen kiteinen happo, joka liukenee kuumaan veteen ja alkoholeihin. Sitä on useissa hedelmissä ja kasveissa, kuten kahvissa. Kahvihappo on kanelihapon johdos, jossa on lisäksi kaksi fenolista hydroksyyliryhmää.
Kahvihappo toimii antioksidanttina in vitro ja myös in vivo. Sitä on pidetty rottakokeiden perusteella karsinogeenina, mutta samoissa tutkimuksissa sen on todettu vähentävän paksusuolen syöpää. Ihmisellä sen karsinogeenisuutta ei ole todettu.
Kahvihappo voi muodostaa esterin kiinihapon kanssa, jolloin muodostuu klorogeenihappoa. Sekä kahvihappoa että klorogeenihappoa esiintyy kahvipavuissa.
Kahvihappoa käytetään matriisina MALDI-massaspektroskopiassa.
Aiheesta muualla

Liber Herbarum II: Kahvihappoa sisältäviä kasveja
PubChem: Caffeic acid (englanniksi)
DrugBank: 3,4-Dihydroxycinnamic Acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Caffeic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Caffeic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): trans-Caffeic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): cis-Caffeic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Caffeic acid (englanniksi)
ChemBlink: Caffeic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Caffeic acid
Kahvikantaatti

Kahvikantaatti.
Kahvikantaatti (saks. Kaffeekantate) on kutsumanimi Johann Sebastian Bachin kantaatille BWV 211, ”Schweigt stille, plaudert nicht”. J. S. Bach kirjoitti kantaatin noin vuonna 1734 vastauksena Leipzigin ja koko Euroopan yli pyyhkäisseelle kahvihysterialle.
Kantaatti on edelleen erittäin suosittu kepeytensä ja hauskuutensa vuoksi – sekä tietysti sen koskiessa kahvia.
Libreton tähän kolmen äänialan ilotteluun on kirjoittanut vuonna 1732 Christian Friedrich Henrici, alias Picander, jonka käsialaa on myös Matteus-passion käsikirjoitus.
Kantaatin juoni etenee seuraavasti:
Tottelevainen ja kiltti tytär Lieschen saa maistaakseen kahvia, eikä voi enää millään luopua tämän ihanan virvokkeen maistelusta. Lieschenin isä, Schlendrian, on suutuksissaan ja uhkaa tätä kaikenlaisilla konsteilla – ensin kotiarestilla, sitten jopa puuskahtaa ”Wohlan! So musst du dich bequemen, auch niemals einen Mann zu nehmen.”. (”Hyvä on, ymmärrä siis että aviomiestä et tule saamaan!”)
Lieschen, joka on päättäväisesti hyväksynyt kaikki muut rankaisukeinot saadakseen pitää kahviharrastuksensa, kauhistuu ja peruu sanansa.
Schlendian lähtee tyttärensä kehotuksesta etsimään tälle sulhoa, ja kun isä on mennyt, tytär jupisee salassa menevänsä naimisiin vain, jos sulhanen lupaa antaa morsiamensa juoda kahvia.
Kantaatti päättyy kuitenkin kepeästi kun isä, tytär ja kertoja laulavat tarmokkaasti:
”Die Katze lässt das Mausen nicht,
Die Jungfern bleiben Coffeeschwestern.
Die Mutter liebt den Coffeebrauch,
Die Großmama trank solchen auch,
Wer will nun auf die Töchter lästern!”
(Niin kuin ei kissa voi olla jahtaamatta hiirtä / niin ovat nuoret naiset sisaruksia kahvin merkeissä / Äitikin rakastaa kahvitaukoaan, Isoäiti juo sitä myös / Kuka voisi siis nuhdella tyttäriä?)
Aiheesta muualla

IMSLP: Schweigt stille, plaudert nicht, BWV 211 (englanniksi)
Jordania kesäolympialaisissa 2016

Jordania osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti kahdeksan urheilijaa kuudessa lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi nyrkkeilijä Hussein Ishaish.
Joukkue > Judo

Ibrahim Khalaf – miesten alle 90 kg
Joukkue > Nyrkkeily

Obada Al-Kasbeh – miesten kevyt välisarja
Hussein Ishaish – miesten superraskassarja
Joukkue > Taekwondo

Ahmad Abu-Ghaush – miesten alle 68 kg
Joukkue > Triathlon

Lawrence Fanous – miehet
Joukkue > Uinti

Khader Baqlah – miesten 200 m vapaauinti
Talita Baqlah – naisten 50 m vapaauinti
Joukkue > Yleisurheilu

Methkal Abu Drais – miesten maraton
Juurimusiikki

Juurimusiikki (engl. roots music) on hieman epämääräinen käsite, joka viittaa populaarimusiikin alkuperään. Juurimusiikiksi kutsutaan varsinkin sellaisia pohjoisamerikkalaisen kansanmusiikin ja varhaisen populaarimusiikin tyylejä, jotka ovat vaikuttaneet rockmusiikin syntyyn ja kehitykseen. Tällaisia ovat varsinkin blues, kantri, bluegrass ja folkmusiikki eri muodoissaan. Joskus käsite laventuu tarkoittamaan myös näistä vaikutteita saaneita rockin varhaisia tyylisuuntauksia 1950-1970-luvuilla.
Aiheesta muualla

Bluesnews.fi/instropedia/: suomalaisen juuri-instrumentaalimusiikintietokanta
Juusela

Juusela on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aki Juusela (s. 1991), jääkiekkoilija
Arto Juusela (s. 1939), kitara- ja luuttutaiteilija, silmätautien erikoislääkäri
Janne Juusela (s. 1970), asianajaja ja veroasiantuntija
Jukka Juusela (1941–2017), matkailualan virkamies, keskustapuolueen taustavaikuttaja ja kunnallisneuvos
Jyrki Juusela (s. 1943), vuorineuvos
Kaisu Juusela (s. 1943), kielitieteilijä
Lasse Juusela (s. 1972), pikajuoksija
Martti Emanuel Juusela (1908–1979), päätoimittaja ja maakuntaneuvos
Niki Juusela (s. 1978), urheilutoimittaja ja -selostaja
Väinö Juusela (ent. Juslén , 1878–1922), koulunjohtaja, köyhäinhoidon ylitarkastaja ja oppikirjojen tekijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Johnny Chan

| Johnny Chan |
| --- | --- |
 Johnny Chan WSOP-turnauksessa vuonna 2006.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  10
WSOP-rahasijat:  42
WPT-voitot:  0
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  8 232 651
Päivitetty:  21. joulukuuta 2009
Johnny "Orient(al) Express" Chan (s. 1957 Kanton, Kiina) on kiinalaissyntyinen yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Chan on voittanut kaksi World Series of Pokerin pääturnausta ja hänellä on kaikkiaan kymmenen WSOP-voittoranneketta.
Chan muutti perheensä kanssa Kantonista Hongkongiin vuonna 1962, jonka jälkeen hän muutti Arizonan osavaltion Phoenixiin vuonna 1968. Myöhemmin vuonna 1973, hän muutti Houstoniin, johon hänen perheensä perusti ravintolan. Chanin oli tarkoitus jatkaa perheensä liiketoimia, mutta kun hän oli 16-vuotias hän meni kasinon halpamatkalle Las Vegasiin. Kun Chan oli 21-vuotias, hän jättäytyi pois Houstonin yliopistosta, jossa hänen pääaineenaan oli hotelli- ja ravintola-alan johtaminen, ja muutti Las Vegasiin tullakseen ammattilaispeluriksi.