stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pilvi Moilanen

Pilvi Moilanen (s. 17. lokakuuta 1972) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti koko urheilu-uransa ajan Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Jussi Saarela. Kalevan kisoista Moilanen saavutti pronssia 800 metrin juoksussa vuonna 1992. Lisäksi hän oli viestijuoksun SM-kisoissa mukana voittamassa kolmea mitalia; pronssia 4 x 400 metrin viestijuoksusta vuonna 1993 sekä kahta hopeaa 4 x 800 metrin viestijuoksusta vuosina 1990 ja 1993. Sisäratojen SM-kilapialuista Moilanen voitti hopeaa 800 metrin juoksussa vuonna 1990. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1994 jälkeen.
Prolagus

| Prolagus |
| --- | --- |
 Prolagus oeningensis
 Mioseeni–Holoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jäniseläimet Lagomorpha
Heimo::  †Prolagidae  Gureev, 1960
Suku::  †Prolagus  Pomel, 1853
 Prolagus sp. fossiilien levinneisyyskartta. P. oeningensis on punainen, P. michauxi sininen, P. crusafonti vihreä, P. sorbinii pinkki, P. vasconiensis keltainen, muut Prolagus-lajit sisältäen määrittelemättömät ovat mustalla.
Lajit
 Katso teksti 
Katso myös
   Prolagus Wikispeciesissä   Prolagus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Prolagidae on sukupuuttoon kuollut jäniseläinten heimo, jota on aiemmin pidetty piiskujänisten alaheimona nimeltä Prolaginae. Heimoon luetaan vain yksi suku, Prolagus.
Prolagus ilmestyi varhaisella mioseenilla Euroopassa, missä se selvisi historiallisiin aikoihin asti. Afrikasta ja Aasiasta suku on tunnettu mioseenilta ja plioseenilta. Sen tieteellinen nimi saattaa tarkoittaa "ennen jäniksiä" tai "primitiivisiä jäniksiä" (pro- tarkoittaa "ennen" ja lagos tarkoittaa "jänistä").
Lajit

Suku Prolagus koostuu useista esihistoriallista lajeista. Vain yksi, sardinianpika (P. sardus), säilynyt historiallisiin aikoihin.
Prolagus aguilari
Prolagus apricenicus
Prolagus bilobus
Prolagus crusafonti López Martinez 1977
Prolagus fortis
Prolagus figaro
Prolagus imperialis
Prolagus italicus
Prolagus major
Prolagus michauxi
Prolagus oeningensis König 1825
Prolagus osmolskae
Prolagus praevasconiensis
Prolagus sardus – Sardinianpika (Wagner, 1832)
Prolagus schnaitheimensis
Prolagus sorbinii
Prolagus tobieni
Prolagus vasconiensis Viret 1930
Sardinianpikan rekonstruktio
Mendelejevskajan metroasema

| Mendelejevskaja (Менделеевская) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Serpuhovsko-Timirjazevskaja
Sijainti:  55.7810°N, 37.6011°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  31. joulukuuta 1988
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Mendelejevskaja (ven. Менделеевская) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 31. joulukuuta 1988.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mendelejevskajan metroasema Wikimedia Commonsissa
Punakehnäyökkönen

| Punakehnäyökkönen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Tarhayökköset Hadeninae
Suku::  Polia
Laji::  bombycina
Kaksiosainen nimi
 Polia bombycina  Hüfnagel, 1766 
Katso myös
   Punakehnäyökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punakehnäyökkönen (Polia bombycina) on erittäin yleinen ja kookas keskikesän yöperhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Punakehnäyökkönen on huomiota herättävän isokokoinen laji, ja sen siipiväli vaihtelee 37–55 mm. Etusiivet ovat pohjaväriltään vaaleanharmaat ja niissä on paikoin, etenkin siiven keskiosassa, nähtävissä punertavaa sävyä. Siiven poikkijuovat ovat tummat ja erottuvat hyvin. Samoin ns. yökköskuviot ovat hyvin nähtävissä. Munuaistäplän takareuna on yleensä paljon muuta siipeä vaaleampi. Takasiivet ovat tasaisen ruskeat ja niissä on leveä, tumma reunus. Yökkösille tyypilliseen tapaan perhosen ruumis on roteva, karvainen ja väriltään tasaisen harmaa.
Levinneisyys ja lentoaika

Yökköstä tavataan koko pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Suomessa punakehnäyökköstä tavataan ainakin Pohjois-Pohjanmaalle saakka. Aikuiset perhoset lentävät heinäkuussa.
Elinympärisö ja elintavat

Punakehnäyökkönen viihtyy lehtimetsissä ja pensaikkoisilla niityillä. Laji lentää helposti valolle ja syötille. Talvehtii keskenkasvuisena toukkana.
Ravintokasvi

Toukan elintapoja ei tunneta kovin hyvin, mutta kasvatuksessa se syö monia eri kasvilajeja.
Moderatos

Moderatos Gadeslainen (ensimmäinen vuosisata) oli antiikin kreikkalainen uuspythagoralainen filosofi. Hän oli Apollonios Tyanalaisen aikalainen. Hän kirjoitti laajan teoksen pythagoralaisten opetuksista, ja pyrki osoittamaan, etteivät Pythagoraan seuraajat olleet lisänneet mitään hänen opetuksiinsa, vaan että he olivat ainoastaan lainanneet ja muuttaneet niitä.
Jotkut ovat pitäneet Moderatosta Aleksandrialaisen koulukunnan edelläkävijänä. Eduard Zeller on kuitenkin osoittanut, ettei tälle ole perusteita. Moderatos on näin melko merkityksetön joskin mielenkiintoinen muuten jo 400-luvulla lähes kadonneen ajattelun edustaja.
Johannes Stobaios on säilyttänyt teoksessaan Eklogai katkelmia Moderatoksen kirjoituksista.
Miro Markkula

| Miro Markkula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. heinäkuuta 2001 (ikä 23) Ylöjärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  13
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Lukko (SML) Unterland Cavaliers (AlpsHL)
Miro Jimi Jesper Markkula (s. 26. heinäkuuta 2001 Ylöjärvi) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Markkula osaa pelata myös laidassa.
Ura

Markkula on Uplakersin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Tapparaan. Hän voitti kauden 2017–2018 päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2018–2019 Markkula toimi Tapparan B-nuorten varakapteenina. Hän oli tehoilla 27+29=56 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Oskari Luodon jälkeen. Markkula sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssissä viidenneksi ja jakoi pistepörssin kuudennen sijan Kärppien Samu Tuomaalan kanssa.
Kaudeksi 2019–2020 Markkula siirtyi Rauman Lukon A-nuoriin. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 12+28=40. Kauden 2020–2021 päätteeksi Markkula voitti U20 SM-sarjan mestaruuden. Hän debytoi kauden aikana myös Lukon SM-liigajoukkueessa, jossa Markkula sai tililleen kuusi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 12. marraskuuta 2020 vieraissa Kalevan Palloa vastaan, kun Lukon hyökkäyksesti oli sivussa maajoukkuekomennusten jälkeistä karanteenia viettäneet Eetu Koivistoinen ja Aleksi Saarela sekä loukkaantunut Kristián Pospíšil. Markkula merkittiin joukkueen nelossentteriksi laidoilleen Niklas Ylitalo ja Toni Koivisto. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.08 minuuttia ja Markkula keräsi teholukeman –1.
Markkula teki kaudeksi 2021–2022 Lukon kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kaudella 2021–2022 seuran miesten joukkueessa kymmenen SM-liigan runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2 ja kolme Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Markkula teki liigauransa avausmaalin 30. joulukuuta 2021 Tampereen Ilvestä vastaan. Jari Sarronlahti valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan vielä Lukon U20-joukkueessa, jossa Markkula voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden.
Kaudeksi 2022–2023 Markkula siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen Alps Hockey Leaguen italialaisjoukkue Unterland Cavaliersiin. Joukkuetta valmentaa suomalainen Olli Hällfors. Unterlandiin Markkulan kanssa siirtyi myös hänen kanssaan Lukon organisaatiossa pelannut Luka Nyman. Markkula oli tehoilla 15+24=39 joukkueen toiseksi paras pistemies maanmiehensä Santeri Haaralan jälkeen. Pudotuspeleissä hän jakoi Haaralan kanssa Unterlandin sisäisen pistepörssin voitoin tehoilla 3+3=6. Toukokuussa 2023 Markkula teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Pillumagneetti

| Pillumagneetti Petri Nygård |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hip hop, huumori-rap
 Kesto: 21.20
Petri Nygårdin muut julkaisut
|   | Pillumagneetti 2000 | Mun levy! 2000 |
Pillumagneetti on suomalaisen rap-artisti Petri Nygårdin vuonna 2000 julkaistu EP. Albumilta otettu single "Vitun suomirokki" oli vuonna 2000 pitkään Suomen listaykkösenä.
Kappaleet

Mua vituttaa – 3.51
Mitä mitä? – 3.41
Vitun suomirokki – 2.47
Setit kuntoon – 4.16
Pidetään hauskaa – 3.34
P.P.P - Petri Pölli Piitit – 3.13
Aiheesta muualla

Sataman Yössä villi ja vapaa vieras, Suoraa puhetta, Suur-Jyväskylän lehti 8.6.2011[vanhentunut linkki]
Mendele Mojkher Seforim

Mendele Mojkher Seforim
Mendele Mojkher Seforim, oik. Šalom Jakob Abramovitš, (1836greg. Kopyl – 1917 Odessa, Venäjä) oli venäjänjuutalainen kirjailija. Hän loi nykyaikaisen heprean- ja jiddišinkielisen kirjallisuuden perustan. Hän kuvasi kertomuksissaan ja romaaneissaan itäjuutalaisten elämää realistisesti. Hänelle on ominaista kypsä, satiirinsävyinen huumori.
Mendele kirjoitti alkuun hepreaksi kirjoituksia, joissa hän haskala-valistusliikkeen periaatteiden mukaisesti pyrki korjaamaan juutalaisten asemaa ja asenteita. Myöhemmin hän kirjoitti jiddišiksi, jolloin hän otti oman nimensä sijasta käyttöön Mendele-kirjailijanimen, joka kokonaisuudessaan tarkoittaa 'Kirjakauppias-Mendeleä'. Hän muutti myöhemmin Odessaan ja alkoi jälleen kirjoittaa hepreaksi.
Teokset (valikoima)

Fiške der Krumer, 1869
Šlojme Reb Hajims, 1899
Mitja Zastrow

| Mitalit> Miesten uinti.Maa:   Alankomaat. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten uinti.Maa:   Alankomaat. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten uinti.Maa:   Alankomaat. Olympialaiset  | Miesten uinti> Maa:   Alankomaat. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
Maa:   Saksa
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Pronssia | Ateena 2000 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
Maa:   Alankomaat
|  Pronssia | Manchester 2008 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
Maa:   Alankomaat
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Pronssia | Eindhoven 2008 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
Maa:   Saksa
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Lissabon 1999 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
Maa:   Alankomaat
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Trieste 2005 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Helsinki 2006 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Debrecen 2007 | 4 × 50 m sekauintiviesti |  |
Mitja Kolia Zastrow (s. 7. maaliskuuta 1977) on alankomaalainen uimari ja olympiamitalisti. Hän on alkuperältään saksalainen, ja syntyi ja kasvoi Wuppertalissa, lähellä Düsseldorfia. Hänestä tuli Alankomaiden kansalainen kesäkuussa 2003, koska hän oli riitaantunut Saksan uimaliiton DSV:n kanssa.
Zastrowilla on ollut uransa aikana lukuisia vammoja, jotka ovat vaikeuttaneet hänen uraansa. Vuonna 2001, huolimatta Saksan mestaruudesta 100 metrin vapaauinnissa, käsivamma piti hänet poissa MM-kilpailuista.
Vuonna 2003, MM-kilpailuissa, Zastrow osallistui ensimmäisen kerran kansainvälisiin arvokilpailuihin alankomaalaisena, mutta ei kyennyt osallistumaan kaikille matkoilla joille oli selviytynyt uusiutuneen käsivamman vuoksi.
Kesäolympialaisissa 2004 Zastrow voitti hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä, jossa uivat myös Pieter van den Hoogenband, Johan Kenkhuis, ja Klaas-Erik Zwering. Heidän aikansa oli 3.14,36.
Zastrowilla on kiinalainen kirjainmerkki vasemmassa olkapäässään. Merkki on "猴", ja tarkoittaa "apinaa".
Mito Umeda

Mito Umeda (jap. 梅田ミト, 27. maaliskuuta 1863 – 31. toukokuuta 1975) oli pitkäikäinen japanilainen.
Umeda tunnustettiin maailman vanhimmaksi ihmiseksi Elizabeth Watkinsin kuoltua 110-vuotiaana 31. lokakuuta 1973. Umeda eli 112 vuotta ja 65 päivää ennen kuin kuoli 31. toukokuuta 1975.
Umedaa seurasi maailman vanhimpana ihmisenä japanilainen Niwa Kawamoto, joka oli syntynyt alle puoli vuotta hänen jälkeensä, elokuussa 1863.
Mitokondrio-Eeva

Mitokondrio-Eeva on nimitys, jolla viitataan kaikkien nykyään elävien ihmisten viimeiseen yhteiseen esiäitiin katkeamattomassa äitilinjassa.
Mitokondrio sisältää DNA:ta (mtDNA), joka on noin 16 600 emäksen mittainen rengasmainen DNA-molekyyli. Mitokondriossa DNA:ta on kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin tumassa. Jälkeläinen saa hedelmöityksessä mtDNA:n vain äidiltä (uniparentaalinen periytyminen), kun taas tuman DNA:n jokainen saa molemmilta vanhemmiltaan.
MtDNA:ssa tapahtuu paljon mutaatioita, jotka eivät korjaannu korjausmekanismien tehottomuuden vuoksi, joten mutaatiot jäävät mtDNA:han. Mutaatioita käytetään apuna äitilinjojen määrittämisen. Mutaatioiden hierarkkisuus muodostaa äitilinjoja, ja samanlaiset mtDNA:n tyyppiryhmät muodostavat niin kutsuttuja haploryhmiä. Haploryhmät jakautuvat maantieteellisesti afrikkalaisiin, eurooppalaisiin sekä aasialaisiin, joista polveutuvat alkuperäisamerikkalaiset.
Koska isän perimä ei ole vaikuttanut mitokondrion DNA:han eikä näin ollen sen mutaatioihin ja mutaatioiden on katsottu tapahtuneen suhteellisen säännöllisesti, tutkijat ovat yksilöiden mitokodrioiden DNA:n avulla voineet määrittää, miten kauan sitten tämä äitilinjan kantaäiti on elänyt. Pisimmän katkeamattoman äitilinjan esiäitinä pidetään noin 200 000 vuotta sitten Afrikassa elänyttä naista, jota on kutsuttu nimellä Mitokondrio-Eeva.
Mitokondrio-Eeva ei ollut oman aikansa ainoa nainen. Ihmisten populaatio on pienimmilläänkin ollut muutamia kymmeniä tuhansia yksilöitä. Muilta tuon ajan yksilöiltä on kyllä periytynyt nykyväestöihin muita (tuman) geenejä, mutta näiden polveutumisketjut ovat kulkeneet sekä miesten että naisten kautta.
Radul

| Radul (Радуль) |
| --- | --- |
 Tšernihivin alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Radul
 Koordinaatit: 51.8322°N, 30.7179°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšernihivin alue
Piiri:  Tšernihivin piiri
Väkiluku (2021):  464
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Radul (ukr. Радуль) on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Tšernihivin alueella. Radul on osa Tšernihivin piiriä. Vuoden 2021 alussa Radulin taajamassa arvioitiin asuvan 464 henkeä.
Miro Marttila

Miro Marttila
Miro Marttila (s. 22. heinäkuuta 1987 Mynämäki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Manse PP:tä. Hänet valittiin vuonna 2011 Superpesiksen vuoden tulokkaaksi.
Ura

Marttila siirtyi Hyvinkään Tahkon joukkueeseen pelaamaan Superpesistä kaudeksi 2011. Hän solmi seuran kanssa try-out-sopimuksen talvella 2010-2011. Keväällä Tahko ja Marttila pääsivät sopimukseen kaudesta 2011. Sopimukseen sisältyi optio seuraavasta vuodesta  Ennen kautta 2011 Marttila pelasi Jokioisten Koetuksessa Ykköspesistä. Marttila on Mynämäen Vesan kasvatti. Mynämäen ja Jokioisten lisäksi hän pelasi Ulvilan Pesä-Veikoissa, Pöytyän Urheilijoissa sekä Laitilan Jyskeessä ennen Tahkoon siirtymistään.
Debyyttinsä Superpesiksessä Marttila teki kauden 2011 avausottelussa. Samassa ottelussa hän löi uran ensimmäisen juoksunsa. Hän sijoittui debyyttikaudellaan Superpesiksen runkosarjan lyöjätilaston sijalle 24 lyöden neljä kunnaria sekä 24 tavallista juoksua. Kauden päätteeksi hänet palkittiin vuoden tulokkaana. Marttila teki kauden aikana kahden vuoden jatkosopimuksen Tahkon kanssa. Marttilan ja Tahkon sopimus laitettiin kuitenkin tauolle, sillä hänen työnsä ei antanut periksi Superpesiksessä pelaamiselle. Sen sijaan Marttila pelasi kauden 2012 Puna-Mustissa Ykköspesistä. Marttila löi Ykköspesiksessä 21 ottelussaan yhteensä 26 juoksua. PuMu palkitsi Marttilan kauden päätteeksi Heikki Kujala -palkinnolla. Kauden 2013 Marttila pelasi Manse PP:ssä Suomensarjaa. Vaikka hän pelasi vain kahdeksassa ottelussa 16:sta, Marttila sijoittui lohkonsa lyöjäpörssin sijalle 7. Pudotuspelien lyöjätilaston Marttila voitti lyömällä kuudessa ottelussa 27 juoksua (kolme kunnaria, 24 tavallista) voittaen toiseksi taulukossa sijoittuneen Janne Lähteen kahdeksan juoksun erolla.
Marttilan rooliin sisällä kuuluu kotiuttaminena ja vaihtaminen. Hän pelaa lähinnä jokerina, mutta on pelannut myös ulkokentällä. Mieluisimmaksi ulkopelipaikakseen Marttila on maininnut polttolinjan. Marttila lyö vasemmalta oikealle.
Saavutukset

Superpesiksen vuoden tulokas: 2011
Prolatiivi

Prolatiivi on suomen kielessä esiintyvä sananjohdostyyppi, joka ilmaisee toiminnan väylää, reittiä, välinettä, keinoa tai tapaa. Johdin on -(i)tse, esimerkiksi maitse "maata pitkin, maareittiä".
Prolatiivijohdokset ovat adverbeja. Johdoksen kantana on tyypillisesti substantiivi tai muu nominivartalo; eräissä adpositioina toimivissa prolatiiveissa ei ole nominikantaa (esimerkiksi alitse).
Prolatiivi muistuttaa jossain määrin paikallissijaa. Varsinaisista sijamuodoista sen erottaa vähäisempi produktiivisuus: prolatiivin voi muodostaa vain eräistä määrätyyppisistä substantiiveista. Prolatiiviin ei myöskään liity kongruoivaa eli prolatiivimuotoista määritettä, esimerkiksi adjektiivia.
Esimerkkejä prolatiivista:
maitse
meritse
jäitse
ilmateitse / lentoteitse
postitse
puhelimitse
ylitse, alitse, lävitse, ohitse, editse, taitse
Oikeastaan produktiivisuus on isompi kuin kielioppiohjeissa yleensä väitetään, koska uusia, epätavallisia -itse-loppuisia sanoja voi periaatteessa muodostaa monista muistakin sanoista. Usein ne ovat kuitenkin enemmän tai vähemmän humoristisia tai vanhahtavia tai runollisia:
kännyköitse
twitteritse
kärjitse ('kärjen ohitse', esim. "soutaa saaren kärjitse")
päädyitse ('päädyn editse', esim. "tuvan päädyitse vievä polku").
tulla takaovitse (’takaoven kautta’)
kulkea tunnelitse (’tunnelin kautta’)
bussi kulkee Tampereitse (’Tampereen kautta’)
Kirjallisuutta

Suoniemi-Taipale, Inga 1994: Itämerensuomalaisten kielten prolatiivi. Helsinki: SKS.
Aiheesta muualla

http://users.jyu.fi/~pamakine/kieli/suomi/sijat/sijatadverbi.html
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Mitogaku

Mitogaku-koulukunnan perustaja Tokugawa Mitsukuni.
Mitogaku (jap. 水戸学) tarkoittaa japanilaista historian ja šintolaisuuden tutkimuksen koulukuntaa, joka syntyi Miton hanissa nykyisen Ibarakin prefektuurin alueella.  Koulukunta sai alkunsa vuonna 1657, kun Tokugawa Mitsukuni, Miton hanin toinen daimio, määräsi koottavaksi Dainihonshi -teoksen ("suuren Japanin historia"). Projektiin osallistuneisiin oppineisiin kuuluivat esimerkiksi Asaka Tanpaku, Sassa Munekiyo, Kuriyama Senpō ja Miyake Kanran. Projektin lähtökohta oli uuskungfutselainen, perustuen näkemykseen historiallisesta kehityksestä moraalisääntöjen seurauksena. Tokugawa Mitsukuni uskoi, että Japani oli pitkään keisarin yhtenäisessä hallinnossa olleena valtiona täydellinen esimerkki kiinalaiskeskeisen ajattelun mukaisesta "kansakunnasta". Dainihoshistä tuli siten erityisesti keisarin hallitseman Japanin historia, ja se painotti kunnioitusta keisarillista hovia ja šintolaisia kameja kohtaan.
Historiallisten tietojen tallentamiseksi koulukunnan historioitsijat keräsivät paikallisia historiallisia lähteitä ja usein kokosivat samalla omia historiateoksiaan. Aikainen mitogaku keskittyikin historiografiaan ja tutkimukseen.
1700-luvun lopun tienoilla mitogaku alkoi puuttua ajan sosiaalisiin ja poliittisiin kysymyksiin. Yhdeksäs Miton daimio Tokugawa Nariaki laajensi huomattavasti mitogakua perustamalla Kōdōkan-koulun. Kungfutselaisuuden ja kokugaku-ajattelun lisäksi koulussa käsiteltiin lääketiedettä, tähtitiedettä ja muita luonnontieteitä. Myöhemmän mitogakun aika kesti Bakumatsu-kaudelle Tokugawa-bakufun loppuun. Koululla oli merkittävä vaikutus sonnō jōi -liikkeeseen ja se oli yksi Meiji-restauraatiota ajavista voimista. Se ei kuitenkaan saanut uuden, restauraation jälkeisen hallinnon tukea, joten Kōdōkan hajotettiin ja sen kirjasto otettiin suureksi osaksi valtion haltuun.
Käännös suomeksi
Mitja Valenčič

Mitja Valenčič (s. 1. helmikuuta 1978 Cerklje na Gorenjskem) on slovenialainen alppihiihtäjä.
Valenčič sijoittui Bormion MM-kilpailuissa 2005 pujottelussa 15:nneksi ja Torinon olympialaisissa 2006 suurpujottelussa 12:nneksi. Åren MM-kilpailuissa 2007 hän oli suurpujottelussa yhdeksäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui pujottelussa kuudenneksi, Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 13:nneksi, Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 kymmenenneksi ja Sotšin olympialaisissa 2014 11:nneksi.
Valenčič kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Kranjska Goran suurpujottelussa tammikuussa 1997. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan 18:s Kitzbühelin pujottelussa 1998. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2003. Parhaimmillaan hän on ollut neljäs Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2010.
Valenčič voitti Euroopan cupin pujottelukilpailun Madesimossa helmikuussa 2006. Hän voitti suurpujottelun Slovenian-mestaruuden 2006.
Mikromanagerointi

Mikromanagerointi on työpaikalla ilmenevä työkulttuuri, jossa puututaan työn pienimpiinkin yksityiskohtiin. Silloin työnteosta voi kadota järki, ja siitä katoaa luovuus. Työn tehokkuus heikkenee, ja työntekijöiden mieliala kärsii. Se on suurin syy työntekijöiden vaihtuvuuteen. Toimintatapaa soveltava henkilö voi muuttaa käytöstään vain, jos hän itse ymmärtää käytöksensä aiheuttaman vahingon . Mikromanagerointi on tehokas tapa tuhota ihmisen sisäistä motivaatiota, sillä sille on ominaista johtajan tarve puuttua toisen työssä sellaisiin yksityiskohtiin, joilla ei ole kokonaisuuden kannalta merkitystä .
Mikromanagerointia on tutkittu Suomessa esimerkiksi Verohallinnossa  ja se on yleistä yliopistojen johtamismalleissa .
Poker run

Poker run on tapahtuma, jossa osallistujat kulkevat määrätyn reitin moottoripyörillä, veneillä tai autoilla tms. ja vetävät kortin reitin varrella olevissa pysähtymispaikoissa. Parhaan pokerikäden saanut osallistuja palkitaan palkinnolla.
Poker run -tapahtumaan on yleensä pääsymaksu, joka käytetään tapahtuman järjestämiseen ja yleensä johonkin hyväntekeväisyyskohteeseen.
Suomessa vuodesta 2006 alkaen järjestetty Poker Run Hanko on Suomen suurin moottorivenetapahtuma. Siinä osa korttipisteistä on maissa, osa merellä