stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Golf
Välineet ja varusteet > Mailat

Pelaaja saa kantaa kierroksella mukanaan enintään 14 mailaa. Mailan lyöntipinnan kaltevuuskulma määrittää sen, missä kulmassa pallo nousee: suuri kaltevuuskulma antaa lyönnille korkeutta ja matala kaltevuuskulma pituutta.
Mailat ovat tyypiltään puumailoja, rautamailoja, hybridejä ja puttereita. Puumailat valmistetaan nimestään huolimatta nykyisin teräksestä ja titaanista. Mailan osia ovat kuminen tai nahkainen kädensija eli grippi, josta pelaaja pitää kiinni, punos, sekä mailan pää, jossa on kärki, pohjalevy, lyöntipinta ja siinä upotus.
Pisimpiin lyönteihin käytetään puumailoja, joita on ainakin viittä lajia. Draiveri eli puuykkönen on tarkoitettu lähinnä aloituslyöntiin, mutta aloituslyönnin voi suorittaa myös siihen tarkoitetuilla rautamailoilla (numerot 1 ja 2). Rautamailoilla tehdään lyhyempiä lähestymislyöntejä, ja niitä on ainakin 12 erilaista. Rautamailoihin kuuluu erikoismailoja, kuten hiekkamaila sand wedge ja karheikkomaila pitching wedge. Hybridimailat ovat puu- ja rautamailan välimuotoja. Putterimailaa käytetään viheriöllä puttaamisessa. Siinä on suuri lyöntipinta mutta ei kallistuskulmaa.
Keskitason golfaajalla on valikoimassaan usein puuykkönen, -kolmonen ja -vitonen, rautamailat 2–9, pitching wedge, hiekkamaila ja putteri.
Välineet ja varusteet > Pallo

Golfpalloja on rakenteeltaan, materiaaliltaan ja pintakuvioinniltaan erilaisia, ja niillä on sen mukaan erilaiset kierre- ja lento-ominaisuudet. Jos esimerkiksi pallon koostumus on tiheä, se lentää pitkälle, mutta kierrettä syntyy vähän.
Golfpallot ovat muuttuneet useasti historiansa aikana. Aina 1600-luvulle asti käytettiin puupalloja ja 1700-luvulla höyhenpalloja. Pallojen materiaalina alettiin 1850-luvulla käyttää guttaperkkaa. Pelaajat huomasivat nopeasti, että pinnaltaan rosoisemmat guttaperkkapallot lensivät pidemmälle kuin sileät, joten palloista alettiin tehdä rosoisia. Nykyaikaisella kolotulla pallolla on vain noin puolet sileän pallon ilmanvastuksesta, mikä saa sen lentämään paljon pidemmälle. Kolot synnyttävät ohuen turbulenssikerroksen, joka pitää ilman kiinni pallossa. Sen seurauksena peräaallon leveys pienenee ja paine-erot ympäri palloa tasoittuvat. Lisäksi kolot voimistavat alakierteisen pallon synnyttämää nostetta.
Pallossa voi olla nesteydin tai kiinteä ydin. Kiinteä ydin on kumia tai muovia, ja päällyskerrokset voivat olla balataa, uretaania tai elastomeeria.
Välineet ja varusteet > Vaatteet ja varusteet

Golfaajalla voi olla hanska, joka antaa hänelle hyvän otteen mailasta. Oikeakätinen pelaaja pitää hanskaa vasemmassa kädessään ja vasenkätinen oikeassaan. Kengissä on oltava pitoa, mutta ne eivät saa vaurioittaa rataa. Kengissä voi olla piikit. Pelaajat pukeutuvat siististi pikee- tai poolopaitaan ja suoriin housuihin. Säännöissä ei pukeutumiseen varsinaisesti puututa, mutta eri golfklubeilla voi olla omat pukeutumisetikettinsä.
Mailoja kuljetetaan mailalaukussa eli bägissä, jota voi kantaa olalla tai kuljettaa golfkärryillä. Puumailojen päissä käytetään usein suojuksia. Tii on väline, jonka päälle pallon voi asettaa avauslyönnissä. Tiit valmistetaan yleensä muovista tai puusta. Griinihaarukalla paikataan griinille eli viheriölle tulleita pallon alastulojälkiä. Merkkausnastoilla merkitään viheriöllä oman pallon paikka, jos se täytyy siirtää syrjään vastustajan lyöntireitiltä.
Pelaajalla on kierroksella mukana usein myös eväitä, sadevarusteet ja muuta tarpeellista. Tavaroita kannetaan kantobägissä tai kärrybägissä, ja niitä voi kantaa mailapoika tai golfkärry.
Golflyönti

Golflyöntejä ovat pisimmästä lyhimpään: täysi svingi, lyhennetty svingi eli pitchi, chippi ja puttaus. Täysi svingi tehdään yli 80 metrin etäisyyksiltä, ja pitch-lyöntejä sitä lähempää. Aivan viheriön läheltä lyödään chippejä: ne voivat olla hyvin matalia lyöntejä, jotka rullaavat reiälle, tai hyvin korkeita lyöntejä eli lobeja, jotka pysähtyvät nopeasti. Viheriöllä lyödään puttauslyöntejä, joissa pelaaja ottaa tarkasti huomioon viheriön pinnanmuodot.
Hiekkaesteestä pallo lyödään pois normaalilla svingillä, jossa maila osuu ensin hiekkaan noin viiden senttimetrin päässä pallosta, jolloin hiekka sinkoaa pallon ylös.
Oikeaoppinen svingi suoritetaan hartioiden levyisessä haara-asennossa, polvet hiukan koukussa ja pallo suunnilleen jalkojen puolivälissä. Mailaotteita on useita: pikkusormi voi esimerkiksi olla yläkäden päällä tai kiedottuna toisen käden etusormen ympärille. Svingin alkuosa on yhtenäinen liike, jossa maila nostetaan selän ylös taakse. Kun maila on kohonnut 45 astetta, pelaaja alkaa kääntää ranteitaan ja kiertää ylävartaloaan sivuttain lantioon nähden. Alasviennissä maila viedään alas ja hartiat ja ylävartalo kiertyvät auki.
Pallon suunta ja kierre riippuvat siitä, missä kulmassa maila osuu palloon ja siitä, missä asennossa mailan lapa on lyöntihetkellä. Jos svingin suunta ja mailan lapa ovat suoraan kohti maalia ja pallo osuu mailan lavan keskiosaan, pallo lähtee suoraan kohti maalia ja ilman sivuttaiskierrettä. Joissain tilanteissa pelaaja voi tarkoituksella haluta ottaa palloon kierrettä. Alakierre saadaan aikaan lyömällä osittain pallon alle.
Säännöt ja etiketti

Golfilla on ollut muodolliset säännöt vuodesta 1774. Golfin ylin sääntöelin on vuodesta 1890 alkaen ollut St. Andrews Royal and Ancient Golf Club, jonka sääntötoimikunta yhdessä United States Golf Associationin kanssa pitää huolta maailmanlaajuisten standardien noudattamisesta.
Golfin säännöt ovat monimutkaiset. Niissä määritellään esimerkiksi rangaistuslyönnit ja pelaajan mahdollisuudet toimia tilanteissa joissa pallo on joutunut vaikeisiin paikkoihin.
Etiketillä on golfkentällä suuri merkitys, ja etiketti kuvataan jo golfin sääntökirjan ensimmäisessä osassa. Etiketin noudattamisessa on kyse niin perinteestä kuin turvallisuudestakin. Siinä ohjeistetaan pelaajia esimerkiksi ottamaan huomioon muut pelaajat, varomaan lyöntejä, pelaamaan ripeästi, ja siivoamaan omat jälkensä kentällä.
Kilpailuja > Kiertueet eli Tourit

Ammattilaiskiertue on kauden aikana pelattavien ammattilaisgolfturnausten sarja. Kiertue- eli Tour-järjestelmä on tapa yhdistää erilliset golf-turnaukset yhtenäiseksi kokonaisuudeksi ja organisoida turnaukset säännöllisen aikataulun mukaan pitkin kalenterivuotta ja välttää päällekkäisyyksiä. Merkittävin kiertue on PGA Tour, joka sisältää muun muassa kaikki golfin major-turnaukset.
Toureja on eritasoisia, joilta voi menestyksen mukaan päästä pelaamaan paremmille toureille. Esimerkiksi PGA Tourille voi saada pelioikeuden menestymällä European Tourilla tai Web.com Tourilla. European Tourille saa pelioikeuden menestymällä Challenge Tourilla.
Kilpailuja > Kiertueet eli Tourit > Avoimia kiertueita

PGA Tour
PGA European Tour
LIV Golf
Asian Tour
Web.com Tour – PGA Tourin alemman tason kiertue
Challenge Tour – Euroopan alemman tason kiertue
Asian Development Tour – Asian Tourin alemman tason kiertue
Kilpailuja > Kiertueet eli Tourit > Naisten kiertueita

LPGA Tour
LPGA of Japan Tour
Ladies European Tour
LPGA of Korea Tour
Kilpailuja > Major-turnaukset

Golfin major-turnauksia ovat miesten, naisten, senioreiden ja amatöörien kiertueiden tärkeimmät turnaukset:
Kilpailuja > Major-turnaukset > Miesten major-turnaukset

The Masters Tournament
Yhdysvaltain avoin golfturnaus
Britannian avoin golfturnaus
PGA Championship
Kilpailuja > Major-turnaukset > Naisten major-turnaukset

Kraft Nabisco Championship
LPGA Championship
U.S. Women’s Open Championship
Women’s British Open
The Evian Championship
Kilpailuja > Major-turnaukset > Senioreiden major-turnaukset

The Tradition
Senior PGA Championship
U.S. Senior Open
Senior Players Championship
The Senior Open Championship (Senior British Open)
Kilpailuja > Muita merkittäviä kilpailuja

Ryder Cup, joukkuekilpailu Eurooppa vastaan Yhdysvallat
Presidents Cup joukkuekilpailu muu maailma (pois lukien Eurooppa) vastaan Yhdysvallat
Solheim Cup, naisten joukkuekilpailu Eurooppa vastaan Yhdysvallat
U.S. Amateur Championship
The Amateur Championship
The Players Championship
Olympiaturnaus
Historia

Golfin alkujuuret ovat nykykäsityksen mukaan 1400- ja 1500-lukujen vaihteen Alankomaissa, missä kolven-niminen peli oli suosittu vapaa-ajan harrastus 1500-luvulla. Alankomaista peli saapui Skotlantiin ja kehittyi siellä nykymuotoonsa. Maailman vanhin golfkenttä on mahdollisesti skotlantilainen Musselburg Links, jossa on pelattu 1670-luvulta lähtien. Vanhin golfseura on vuonna 1744 perustettu edinburghilainen Gentlemen Golfers of Leith. Englantiin ja muihin maihin peli levisi Skotlannin St Andrewsin yliopistosta kotimaihinsa palanneiden opiskelijoiden mukana. Yhdysvalloissa golf alkoi saada suosiota 1870–1880-luvuilla, ja maan ammattilaispelaajat ottivat lajin valtikan briteiltä 1920-luvulla.
Golfin vanhin major-turnaus, The Open Championship, pelattiin Englannissa ensimmäisen kerran vuonna 1860. US Open aloitettiin 1895, PGA Championship 1916, ja Masters 1934. Ryder Cup perustettiin 1927, ja vuonna 1934 Grand Slam oli muuttunut kokonaan ammattilaisten kilpailuksi.
Naisten golfliitto perustettiin Britanniassa 1893, ja naisten ensimmäinen ammattilaisjärjestö Yhdysvalloissa 1944.
Golf oli mukana kesäolympialaisissa 1900 ja 1904, mutta poistui ohjelmistosta pitkäksi aikaa, kunnes kesäolympialaisissa 2016 ja 2020 sitä pelattiin jälleen.
Pelivälineet ovat muuttuneet useasti golfin historian aikana. Aluksi pelattiin puisilla mailoilla ja palloilla, mutta 1980-luvulta alkaen kaikki mailat on valmistettu metallista. Kumista valmistetut pallot otettiin käyttöön 1900-luvun alussa.
Golfista tuli 6. helmikuuta 1971 ensimmäinen urheilulaji, jota on harjoitettu Kuussa. Astronautti Alan Shepard löi rautakutosella kaksi svingiä, joista jälkimmäisellä pallo lensi parisataa metriä.
Historia > Menestyneimpiä pelaajia

Golfin historian suurimpia pelaajia ovat esimerkiksi Arnold Palmer, Jack Nicklaus ja Tiger Woods. Eniten major-turnausvoittoja on Jack Nicklausilla, 18 kappaletta. Eniten PGA Tourin voittoja on Sam Sneadilla, 82.
Golfin virallinen rankinglista Official World Golf Ranking perustettiin huhtikuussa 1986. Kevääseen 2018 mennessä listan ykkösenä on ollut kauimmin Tiger Woods, yhteensä 683 viikkoa. Rankingykkösiä ovat olleet aikajärjestyksessä Bernhard Langer, Severiano Ballesteros, Greg Norman, Nick Faldo, Ian Woosnam, Fred Couples, Nick Price, Tom Lehman, Ernie Els, David Duval, Vijay Singh, Tiger Woods, Lee Westwood, Martin Kaymer, Luke Donald, Rory McIlroy, Adam Scott, Jordan Spieth, Jason Day, Dustin Johnson ja Justin Thomas.
Eniten naisten major-voittoja on yhdysvaltalaisella Patty Bergillä, 15 kappaletta vuosilta 1937–1958. Viime vuosikymmenien menestynein pelaaja on ruotsalainen Annika Sörenstam, 10 voittoa vuosilta 1995–2006. Naisten nykymuotoinen rankinglista perustettiin vuonna 2006. Listan kärjessä on vuoteen 2016 mennessä ollut kauimmin meksikolainen Lorena Ochoa, 158 viikkoa vuosina 2007–2010.
Historia > Suomessa

Suomen ensimmäinen golfseura Helsingin Golfklubi perustettiin 1932. Suomen Golfliitto perustettiin 1957. Suomen ensimmäinen 18-reikäinen golfkenttä on Talin kenttä Helsingissä, joka laajennettiin täysimittaiseksi olympiavieraita varten 1952. Toinen täysimittainen kenttä Suomessa avattiin Espooseen 1982. Golfin suosio kasvoi Suomessa nopeasti 1980-luvun lopulla, ja maahan rakennettiin muutamassa vuodessa kymmeniä golfkenttiä.
Vuonna 2021 Suomen Golfliitossa on 132 jäsenseuraa, ja niillä on yli 180 golfkenttää, joista pohjoisin Kittilässä. Suomessa on vuonna 2021 rekisteröityneitä golfin harrastajia lähes 160 000, ja Suomen Golfammattilaisten järjestöön Suomen PGA ry:hyn (Professional Golfers’ Association) kuuluu noin 240 jäsentä. Suomalaisia pelaa vuoden 2022 European Tourilla neljä miestä ja naisten Tourilla kahdeksan naista. Myös LPGA:lla Amerikassa on suomalaisedustuksena Matilda Castren ja Sanna Nuutinen.
Golfin ympäristövaikutukset

Golfkentät vievät paljon tilaa ja vaativat runsaasti kasteluvettä, mikä voi johtaa veden puutteeseen etenkin kuivilla alueilla ja pohjaveden suolapitoisuuden nousuun. Golfkentillä käytetään kuumilla seuduilla joskus paljon lannoitekemikaaleja ja torjunta-aineita.
Luontoon päätyneet golfpallot sisältävät myrkyllistä sinkkiä, jonka hajoaminen luonnossa kestää 100 – 1 000 vuotta, ja hajoamisen yhteydessä sinkki vapautuu palloista ympäristöön. Vesistöissä pallojen sinkin on todettu sitoutuvan pohjan sedimenttiin, josta myrkky leviää vähitellen kasveihin ja eläimiin. Esimerkiksi Skotlannin Loch Ness -järvellä on paljastunut golfpallojen aiheuttama ympäristöskandaali, kun sukellusvenettä käyttänyt tutkijaryhmä havaitsi, että järven pohjaa peittivät sadattuhannet golfpallot.
Harrastuksena

Lasten harrastuksena golf ei ole muita urheiluharrastuksia merkittävästi kalliimpi tai halvempi. Lasten harrastetasolla golfin pelaaminen maksaa vuodessa keskimäärin 1 185 euroa (vaihdellen välillä 1 090 – 1 280 euroa) ja lasten kilpatasolla keskimäärin 2 205 euroa vuodessa (vaihteluvälillä 1 670 – 2 740 euroa).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Golfliitto.
Golfpiste.com.
Golf. Suomen Kuvalehti 20.12.1927, nro. 51–52, s. 58, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.
Golfradan reikä. Ylhäällä tiiauspaikka, alhaalla viheriö. Ruskealla näkyvät hiekkaesteet ja sinisellä vesiesteet.
Puumaila, putteri ja rautamaila.
Golfpallo reiän vieressä. Pinnan kolot saavat pallon lentämään pidemmälle kuin sileä pallo.
Golfsvingi.
Golfaaja Lorena Ochoa vuonna 2007.
Tiger Woods on menestyksekkäimpiä golfaajia.
Miesten golfmuotia vuodelta 1901. Sartorial Arts Journal, New York.
Femonationalismi

Femonationalismi tarkoittaa feminististen teemojen käyttöä muslimi- tai maahanmuuttovastaisessa argumentoinnissa, jota harjoittavat useimmiten oikeistolaiset nationalistit, sukupuolten tasa-arvon edistäjät ja tietyt feministiset toimijat. Feministejä ja kansallismielisiä puolueita yhdistää Sara Farrisin mukaan islamin ja tasa-arvon näkeminen toistensa vastakohtina. Farris puhuu länsimaisen ylivallan käsitteestä, jolla tarkoitetaan perustavanlaatuista käsitystä siitä, että sukupuolten väliset suhteet länsimaissa ovat erityisen edistyneitä.
Syyt ja tausta

Syitä kansallismielisten toimijoiden feministisen retoriikan käytölle on nähty olevan kansallismielisten puolueiden tavoite nykyaikaistaa ohjelmiansa. Lisäksi kansallismieliset puolueet saattavat tavoitella suurempaa kannattajajoukkoa naisten keskuudessa. Veronika Honkasalo ja Titus Hjelm näkevät Suomessa femonationalismin nousun taustalla pidempään jatkuneen hyvinvointivaltion uusliberalisoitumisen. Universaalit palvelut ovat vähentyneet ja tilalle on tullut tarveharkintainen sosiaaliturva. Tämä on vähentänyt tasa-arvoa ja vaikeuttanut eriarvoisuuden tasaamista yhteiskunnassa. Myös talouskriisi ja populismi ovat vaikuttaneet poliittiseen liikehdintään.
Hilja Kilpi

| Hilja Kilpi> Hilja Vanhakartano |
| --- | --- |
 Hilja ja Volter Kilven hääkuva vuodelta 1907.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hilja Kilpi
Syntynyt: 14. marraskuuta 1884 Porin maalaiskunta
Kuollut: 20. huhtikuuta 1927 (42 vuotta) Turku
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kirjailija
Puoliso:  Volter Kilpi
Käsikirjoittaja
Merkittävät teokset:  Sil­lan­kor­van emän­tä (1915)
Aiheesta muualla
IMDb 
Hilja Kilpi (o.s. Vanhakartano; 14. marraskuuta 1884 Porin maalaiskunta – 20. huhtikuuta 1927 Turku) oli suomalainen kirjailija, Volter Kilven puoliso. Hänen tunnetuin näytelmänsä Sillankorvan emäntä julkaistiin vuonna 1915, ja vuonna 1953 Ilmari Unho ohjasi näytelmästä samannimisen elokuvan.
Elämäkerta

Porin Pietniemen Vanhakartanosta kotoisin olleen Hilja Vanhakartanon vanhemmat olivat tilanomistaja Simon Nikolai Vanhakartano ja Tekla Fredrika Yyteri. Päästyään 1904 ylioppilaaksi Porin ruotsalaisesta yhteiskoulusta (Björneborgs samskola) hän aloitti lääketieteen opintojaan Helsingissä tavatessaan kirjailija Volter Kilven vuonna 1904. He menivät naimisiin pitkän kirjeenvaihdon jälkeen Turussa kesäkuussa 1907 ilman morsiamen vanhempien suostumusta. Kilvet asuivat ensin Helsingissä ja sitten vuodesta 1919 Turussa. Volter ja Hilja Kilvellä oli kolme lasta, Riitta (1910–1982), Jaakkima (1914–1988) ja Lassi (1920–2007).
Hilja Kilven näytelmä Sillankorvan emäntä julkaisitiin vuonna 1915 ja esitettiin ensimmäisen kerran Tampereen Teatterissa 13. marraskuuta 1915. Ilmari Unho ohjasi näytelmästä samannimisen elokuvan vuonna 1953.
Teoksia

Sillankorvan emäntä: Nelinäytöksinen näytelmä – Tapaus länsisuomalaisessa talonpoikaissuvussa 1860–1870-luvulla. Porvoo: WSOY 1915.
Aiheesta muualla

Sillankorvan emäntä by Hilja Kilpi Project Gutenberg. Viitattu 26.10.2020.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Tampereen kasino

| Casino Tampere |
| --- | --- |
 Tampereen kasinon sisäänkäynti
Osoite:  Sorinkatu 3, 33100 Tampere
Sijainti:  Tampereen Kansi, Tampere, Suomi
Koordinaatit:  61°29′40″N, 23°46′27″E
Rakennustyyppi:  Kasino
Valmistumisvuosi:  2021
Urakoitsija:  SRV
Omistaja:  Veikkaus
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Casino Tampere oli Tampereen keskustassa sijaitseva kasino. Kasinon omisti Veikkaus. Se avattiin joulukuussa 2021 ja suljettiin joulukuussa 2023.
Tampereen kasinon lisäksi Suomessa on Helsingin kasino, joka on myös Veikkauksen omistuksessa. Tampereen kasino oli sijoitettu Tampereen ytimeen Nokia Arenan aulaan. Tampereen kasinoa mainostettiin nykyaikaiseksi ja moderniksi täysi-ikäisten viihtymispaikaksi.
Veikkaus tiedotti marraskuussa 2023, että kasino suljetaan 9. joulukuuta. Yhtiön tavoitteena oli saada kasinon ensimmäisenä toimintavuotena noin 200 000 kävijää, mutta kävijämäärä oli vain 60 000 – 70 000. Kasino on jäänyt tämänkin jälkeen tavoitteistaan.
Fenolipunainen

| Fenolipunainen |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:     4-[3-(4-hydroksifenyyli)-1,1-dioksobentso[c]ooksatiol-3-yyli]fenoli
CAS-numero:  143-74-8
PubChem CID:  4766
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C(OS2(=O)=O)(C3=CC=C(C=C3)O)C4=CC=C(C=C4)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C19H14O5S
Moolimassa:  354,372 g/mol
Sulamispiste:  > 300 °C
Liukoisuus veteen:  770 mg/l (100 °C)
Fenolipunainen ( C19H14O5S) on heikko happo, jota käytetään pH-indikaattorina  ja solutukimuksissa. Fenolipunainen muuttaa väriään keltaisesta punaiseksi pH:n ollessa alueella 6,6–8,0.
Fenolipunaista valmistetaan fenolin ja o-sulfobentsoehappoanhydridin reaktiolla.
Fenolipunaista käytetään lääketieteessä tutkittaessa munuaisten toimintaa kalorimetrisesti, koska se siirtyy lähes täydellisesti virtsaan . Fenolipunainen on lääketieteellisesti kiinnostava yhdiste myös siksi, että se muistuttaa rakenteeltaan niin paljon estrogeenia, että elimistön estrogeenireseptorit reagoivat siihen eli fenolipunainen toimii estrogeenin matkijana .
Aiheesta muualla

Fenolipunaisen käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich (Merck), viitattu 30.5.2018.
Kuusankosken lukio

| Kuusankosken lukio> Kuusaan lukio / Voikkaan lukio 1975 - 2007, Kuusankosken Yhteiskoulu 1920-1961 / yhteislyseo 1961-1975 |
| --- | --- |
Sijainti:  Valtakatu 46, 45700 Kuusankoski
Koordinaatit:  60.9055°N, 26.6180°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Perustettu:  1920 / 1975
Rehtori:  Riitta Mutru
Verkkosivut
Kuusankosken lukio on toinen Kouvolan päivälukioista. Se sijaitsee Kuusaalla, Kuusankosken suuralueella. Lukiossa opiskelee noin 300 opiskelijaa.
Lukion tarjonnassa on valtakunnallisen opetussuunnitelman lisäksi logistiikkaa, digitaitoja, yrittäjyys- ja työelämäopintoja sekä eri oppiaineiden opintomatkoja ulkomaille. Lukio kuuluu UNESCO ASPNet -verkostoon, jossa sen yhteistyökumppani on maailmanperintökohde Verlan puuhiomo ja pahvitehdas. Kuusankosken lukion opiskelijat ovat tehneet lukuvuosittain Kuuluset-lehteä, jonka ensimmäinen lehti kertoi kouluvuodesta 1976-77.
Historia

Kuusankosken lukio syntyi 1.8.2007, kun Kuusaan ja Voikkaan lukiot yhdistettiin. Lukion juuret ovat vuonna 1920 aloittaneessa Kuusankosken Yhteiskoulussa, joka sai yo-tutkinto-oikeuden 1939 ja ensimmäiset ylioppilaat lakitettiin keväällä 1946. Koulusta tuli ensin 1961 Kuusankosken yhteislyseo ja vuodesta 1975 Kuusaan lukio.
Toisaalta lukion juuret ovat vuodessa 1957, jolloin Voikan Yhteiskoulun toiminta alkoi. Vuonna 1961 nimeksi tuli Voikkaan yhteiskoulu ja se sai ylioppilastutkinto-oikeuden 1965. Vuonna 1975 toimintaa jatkoi Voikkaan lukio.
Lukion vaaleanpunainen rakennus Kuusankosken keskustassa valmistui 1957. Se peruskorjattiin 2006 - 2007.
Kuusankosken lukio, Kouvolan yhteislyseo sekä Kouvolan iltalukio yhdistetään hallinnollisesti 1. elokuuta 2025 alkaen. Yhdistymisen myötä kaikki lukiot toimivat nykyisen Kouvolan yhteislyseon rehtorin alaisuudessa, jonka avuksi tulee 2–3 virka-apulaisrehtoria. Yhdistyminen voi myös aiheuttaa muutoksia siihen, missä tiloissa opetusta järjestetään. Lukioiden yhdistäminen ennakoi Kouvolan toiseen asteen opiskelijoiden määrän vähenemistä.
Kirjallisuutta

Jani Alatalo (toim.): 50 vuotta tiedon ja taidon tietä Voikkaalla : Voikan yhteiskoulu 1957-1961, Voikkaan yhteiskoulu 1961-1975, Hirvelän yläaste 1975-1998, Voikkaan lukio 1975-2007, Hirvelän koulu 1998-
Aksel Kilkki: Kuusankosken yhteislyseo 1920-1970, 50-vuotishistoriikki, Kouvola 1970.
Juha Forsberg (toim.): Läpi harmaan ja pinkin kiven : Kuusankosken lukio 100 vuotta
Juha Forsberg: Kuusankosken yhteiskoulu - Kuusankosken yhteislyseo - Kuusaan lukio 1920-2000
Polaris Media

| Polaris Media |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  ASA (julkinen osakeyhtiö)
Perustettu:  2008
Toimitusjohtaja:  Per Axel Koch
Kotipaikka:  Trondheim
Toiminta-alue:   Norja
Toimiala:  joukkoviestintä
Liikevaihto:  3 600 000 000 NOK (2022)
Omistaja:  Schibsted (29 %) NWT Media (26,4 %)
Kotisivu:  www.polarismedia.no
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Polaris Media on Norjan kolmanneksi suurin mediakonserni. Se omistaa 72 mediataloa Norjassa ja Ruotsissa. Yhtiö perustettiin vuonna 2008 ja sen pääkonttori on Trondheimissa. Konsernin suurimmat omistajat ovat Schibsted (29 prosenttia) ja NWT Media (26,4 prosenttia).
Tytäryhtiöt

Polaris Media Sør
Polaris Midt Norge
Polaris Media Nord-Norge
Polaris Media Vest
Polaris Media Nordvestlandet
Stampen Media
Aiheesta muualla

Polaris Media (norjaksi)
| n k Polaris Media |
| --- | --- |
Sanomalehdet:  Adresseavisen  Agderposten  Alingsås Tidning  Alingsåskuriren  Altaposten  Andøyposten  Bladet  Bohusläningen  Brønnøysunds Avis  Bygdanytt  Bømlo-nytt  Driva  Fjordabladet  Fjordenes Tidende  Fjordingen  Fjuken  Folkebladet  Fosna-Folket  Framtid i Nord  Fædrelandsvennen  Gauldalsposten  Grimstad Adressetidende  Göteborgs-Posten  Hallands Nyheter  Harstad Tidende  Hitra-Frøya  Innherred  Kungsbacka-Posten  Kungälvs-Posten  Lillesands-Posten  Lindesnes  Lister  Marsteinen  Mölndals-Posten  Møre-Nytt  Nyss  Romsdals Budstikke  Ruijan Kaiku  Stjørdals-Nytt  ST-tidningen  Strilen  Strömstads Tidning  Sunnhordland  Sunnmørsposten  Sør-Trøndelag  Trønderbladet  TTELA  Varbergsposten  Varden  Vennesla Tidende  Vesteraalens Avis  Vestlandsnytt  Vigga  Vikebladet Vestposten  Våganavisa  Åndalsnes Avis 
Verkkolehdet:  iTromsø  Vesterålen Online 
Ilmaisjakelulehdet:  Lerums Tidning  Nytt i Uka 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Szilágyi

suvun vaakuna
Szilágyi‎ (de Horogszeg) oli keskiaikainen unkarilainen aatelissuku. Sen jäseniä olivat muun muassa:
Mihály Szilágyi (n. 1400–1460), Besztercen kreivi, Macsón baani, kenraali, valtionhoitaja, kuningas Matias Corvinuksen eno.
Erzsébet Szilágyi (n. 1410–1483), edellisen sisar, János Hunyadin puoliso, kuningas Matias Corvinuksen äiti.
Orsolya Szilágyi, edellisen sisar, Transilvanian voivodi János Rozgonyin puoliso.
Zsófia Szilágyi, edellisen sisar, Transilvanian varavoivodi János Geréb de Vingártin puoliso.
Jusztina Szilágyi, Vlad III Draculan toinen puoliso.
Käännös suomeksi
Lahden uusnatsiterroristit

Lahden uusnatsiterroristit ovat neljä suomalaista äärioikeistolaista miestä, jotka tuomittiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista vuonna 2023.
Tämä oli ensimmäinen kerta Suomen rikoshistoriassa, kun äärioikeistolaisia henkilöitä tuomittiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista.