stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mecynorhina
Taksonomia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Mecynorhina ugandensis: Mecynorhina ugandensis -muunnos
Aikaisemmin Mecynorhina-sukuun luettiin kuuluvan kolme lajia:
Mecynorhina oberthuri (Fairmaire, 1903)
Mecynorhina torquata (Drury, 1782)
Mecynorhina ugandensis (Moser, 1907)
Eräät auktorit nimesivät M. ugandensis -lajin M. torquata -lajin alalajiksi Mecynorhina torquata ugandensis. M. ugandensis tunnetaan suvun eniten varioivana edustajana, jossa kaksi saman lajin yksilöä ovat harvoin täysin samannäköisiä keskenään. Vincent Allard on kuvannut monia erilaisia lajimuunnelmia.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Mecynorhina ugandensis -muunnos
Suvun harvinaisimpana edustajana pidettiin pitkän aikaa Mecynorhina oberthuri -lajia, kunnes Jean-Pierre Lequeux teki havaintoja siitä eräissä Tansanian metsissä, missä huomasi lajin kuitenkin olevan erittäin yleinen. Nykyisin laji on yleinen myös monien harrastajakasvattajien keskuudessa.
M. De Palman ja S. Frantzin mukaan suku jaetaan nykyisin viiteen alasukuun:
Mecynorhina Hope, 1837
Mecynorrhinella Marais & Holm, 1992
Chelorhinella De Palma & Frantz, 2010
Megalorhina Westwood, 1847
Amaurodes Westwood, 1844
Aiheesta muualla

Mecynorrhina, Hier krabbelts (saksaksi)
Kirjallisuutta

M. De Palma & S. Frantz: Taxonomic revision of Megalorhina Westwood and Subgeneric Classification of Mecynorhina Hope (Coleoptera: Scarabaeidae: Cetoniinae), 2010
Merisoulo

| Merisoulo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Soulot Catapodium
Laji::  marinum
Kaksiosainen nimi
 Catapodium marinum  (L.) C.E.Hubb. 
Katso myös
   Merisoulo Wikispeciesissä   Merisoulo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merisoulo (Catapodium marinum) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, soulojen (Catapodium) sukuun kuuluva kasvilaji. Merisoulo on yksivuotinen sekä matalakasvuinen laji, joka kasvaa keskimäärin noin 25 cm korkeaksi.
Merisoulo kasvaa meren äärellä olevilla alavilla ja kuivilla kasvupaikoilla, kuten kallioilla, maavalleilla ja hiekkadyyneillä. Lajia on tavattu myös kauempana rannikosta suolattujen teiden varsilta. Lajia tavataan luonnonvaraisena Länsi-Euroopassa Atlantin valtameren rannikoilla sekä kaikkialla Välimeren rannikoilla.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Catapodium marinum (englanniksi)
Merisorsimo

| Merisorsimo |
| --- | --- |
 Kuva: Kristian Peters
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Suolasorsimot Puccinellia
Laji::  maritima
Kaksiosainen nimi
 Puccinellia maritima  (Huds.) Parl. 
Katso myös
   Merisorsimo Wikispeciesissä   Merisorsimo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merisorsimo (Puccinellia maritima) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, suolasorsimoiden (Puccinellia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja tavallisesti matalakasvuinen heinälaji, joka voi risteytyä kujasorsimon (Puccinellia distans) tai luotosorsimon (Puccinellia capillaris) kanssa.
Merisorsimo kasvaa yleensä 20–30 cm korkeaksi, mutta sen varret voivat olla jopa metrinpituisiakin, sillä ne ovat kasvutavaltaan usein enemmän tai vähemmän maanmyötäisiä. Lehdet ovat möyheitä ja suonet ovat hieman koholla lehden alapinnalla. Lehtitupet ovat punertavia. Merisorsimon kukinto on 10–20 cm pitkä ja lähes yksipuoleinen röyhy, jonka haarat ovat melko karkeita. Kukinnan jälkeen röyhyn haarat ovat ylöspäin suuntautuneita. Tähkylät ovat melko pitkiä, ja niissä on viidestä kymmeneen kukkaa. Tähkylöiden kaleet ja ulkohelpeet ovat teräväkärkisiä. Heteiden ponsien pituus vaihtelee yhden ja kahden millimetrin väliltä. Merisorsimo kukkii kesä–heinäkuussa.
Merisorsimo kasvaa merenrannoilla ja muodostaa usein suuria kasvustoja lähelle vesirajaa.
Merisorsimoa ei ole tavattu Suomessa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Merisorsimo (Puccinellia maritima)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Puccinellia maritima (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Puccinellia maritima (englanniksi)
Flora of North America: Puccinellia maritima (englanniksi)
Magnus Bargum

Magnus Eric Bargum (s. 17. toukokuuta 1947 Helsinki) on suomalainen yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Bargum syntyi kauppaneuvos Eric Bargumin ja Viveca Hollmeruksen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1970 on kauppatieteiden maisteri Henrica Lavonius. Kirjailija Johan Bargum on puolestaan Magnus Bargumin veli. Bargum tuli ylioppilaaksi Nya svenska läroverketistä 1965 ja valmistui Svenska handelshögskolanista diplomiekonomiksi 1969 ja kauppatieteiden kandidaatiksi ja maisteriksi 1971. Hän oli Svenska handelshögskolanin assistentti 1970–1972, Dow Banking -yhtiön palveluksessa Zürichissä 1973, Suomen Yhdyspankin yritystutkija ja suunnittelija 1973–1976 ja sitten Oy Algol Ab:n, vuodesta 1998 Algol Oy, varatoimitusjohtaja 1976–1985, toimitusjohtaja 1985–2012 ja hallituksen jäsen 1976–2019, minkä jälkeen hän on toiminut myös yrityksen hallintoneuvoston puheenjohtajana. Bargumilla on ollut lisäksi useita liike-elämän ja muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1998 ja Svenska Handelshögskolanin kunniatohtoriksi hänen nimitettiin 2009.
Pääomatuloverotus Suomessa

Pääomatuloverotus tarkoittaa Suomen henkilöverotuksessa pääomatulojen verottamista. Pääomatulona verotetaan tuloja, joita varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Suomessa pääomatuloista peritään pääomatulovero.
Pääomatuloista tunnetuimpia ovat luovutusvoitot ja vuokratulot. Myös korkotulo voi olla pääomatuloa; Suomessa tosin osa korkotulosta katsotaan verotuksessa lähdeveron alaiseksi, ei pääomatuloksi. Osingot verotetaan Suomessa osittain pääomatulona, osittain ansiotulona.
Veron määräytyminen

Suomen tuloverolain mukaan pääomatuloa ovat omaisuuden tuotto, omaisuuden luovutuksesta saatu voitto ja muu sellainen tulo, jota varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Pääomatuloa ovat esimerkiksi vuokratulo, voitto-osuus, henkivakuutuksen tuotto, metsätalouden pääomatulo-osuus, maa-aineksesta saadut tulot ja luovutusvoitto.
Korkotulo voi olla pääomatuloa. Kuitenkaan talletuksista tai erikseen lähdeverotettavaksi luetuista joukkolainoista maksettu korko ei ole pääomatuloa, vaan siitä peritään lähdevero.
Veron määräytyminen > Veroprosentit

Pääomatulon verotus on Suomessa progressiivista. Vuosina 2016 - 2018 pääomatulosta peritään 30 % aina 30 000 euroon asti. Tämän ylittävältä osalta peritään 34 %.
Pääomatulon veroprosenttia on nostettu siitä, kun veroa ensi kertaa perittiin 1990-luvulla. Veroprosentti oli 25 % vuosina 1993–1995. Myöhemmin sitä on muutettu seuraavasti: 28 % (1996–1999), 29 % (2000–2004), 28 % (2005–2011), 30/32 % (2012–2014) ja 30/33 % (2015). Raja korkeammalle veroprosentille on ollut 50 000 euroa (2012-2013) ja 40 000 (2014).
Veron määräytyminen > Pääomatulojen määrä

Pääomatulojen määrä on Suomessa ansiotuloja alhaisempi. Pääomatulojen yhteismäärä oli 10,6 miljardia euroa vuonna 2011. Samaan aikaan ansiotuloja kertyi yhteensä 113 miljardia. Pääomatuloa sai 2,6 miljoonaa henkilöä, kun taas ansiotuloa kertyi 4,5 miljoonalle. Keskimääräinen pääomatulo oli 4 113 ja ansiotulo 25 074 euroa vuodessa. Pääomatuloista suurin osa oli osinkotuloja, luovutusvoittoja ja vuokratuloja. Osinkotuloja sai 2,2 miljoonaa ja vuokratuloja 272 000 henkeä. Luovutusvoittoja tuli 337 000 henkilölle, kun taas luovutustappioita oli 218 000 henkilöllä. Luovutusvoitoista yli puolet kertyi kiinteistöjen luovutuksista, mutta luovutustappiot kertyivät enimmäkseen arvopapereista.
Pääomatuloveron tuotto vuonna 2012 oli 1,8 miljardia euroa. Vaikka veroprosenttia oli nostettu vuodesta 2011, veron tuotto kuitenkin samalla laski 165 miljoonaa euroa. Erityisesti luovutusvoittojen määrä romahti.
Veron määräytyminen > Luovutusvoittojen ja -tappioiden verotus

Omaisuuden luovutuksesta saatu voitto on yleensä veronalaista pääomatuloa. Luovutuksella tarkoitetaan mm. myyntiä ja vaihtoa.
Luovutusvoitto lasketaan vähentämällä luovutushinnasta todellinen hankintameno ja luovutusvoiton hankkimisesta syntyneet menot. Tietyin edellytyksin voidaan vaihtoehtoisesti vähentää laskennallinen hankintameno-olettama, jos se tulee verovelvolliselle edullisemmaksi.
Jos luovutusvoitto on negatiivinen, syntyy luovutustappio. Luovutustappion voi tietyin edellytyksin vähentää luovutusvoitoista tai muista pääomatuloista.
Veron määräytyminen > Osinkojen verotus

Osinkotulojen verotus riippuu siitä, kuka on osingon maksaja ja kuka sen saaja. Luonnollisten henkilöiden ja yritysten saamat osingot verotetaan eri säännöillä. Veron määrä riippuu lisäksi siitä, onko osinko peräisin listatulta vai listaamattomalta yhtiöltä.
Veron määräytyminen > Osinkojen verotus > Luonnollisten henkilöiden saamat osingot

Luonnollisen henkilön tai kotimaisen kuolinpesän julkisesti noteeratulta yhtiöltä (pörssiyhtiö) saamasta osingosta 85 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 15 prosenttia verovapaata tuloa (tuloverolaki 33 a § 1 momentti).
Luonnollisen henkilön tai kotimaisen kuolinpesän muulta kuin julkisesti noteeratulta yhtiöltä saamasta osingosta 25 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 75 prosenttia verovapaata tuloa siltä osin kuin osingon määrä vastaa enintään osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettua 8 prosentin vuotuista tuottoa. Jos osingonsaajan verovuonna saamien tällaisten osinkojen yhteismäärä ylittää 150 000 euroa, ylimenevästä osasta on veronalaista pääomatuloa 85 prosenttia ja verovapaata tuloa 15 prosenttia (tuloverolaki 33 b § 1 momentti). Jos osinko on yli 8 prosenttia osakkeen matemaattisesta arvosta, ylimenevästä osasta 75 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 25 prosenttia verovapaata tuloa (tuloverolaki 33 b § 2 momentti).
Osinkojen verotus muuttui vuoden 2014 alusta, jolloin poistui mahdollisuus saada pienimmät osingot yksityisistä osakeyhtiöistä nostettua verovapaina.
Veron määräytyminen > Osinkojen verotus > Yhteisöjen saamat osingot

Yhteisöjen (kuten osakeyhtiöiden) saamat osingot ovat yleensä verovapaita. Verovapauden avulla poistetaan ns. ketjuverotus, jossa osinkoveroa maksettaisiin uudelleen, kun saadut osingot jaetaan yhtiöstä eteenpäin.
Listaamattoman yhteisön listatusta yhteisöstä saama osinko on kuitenkin veronalaista. Siten pörssiosingot ovat muille kuin pörssiyhtiöille yleensä veronalaisia.
Näistä pääsäännöistä on useita poikkeuksia.
Veron määräytyminen > Osinkojen verotus > Osuuspääoman koron verotus

Osinkojen tavoin verotetaan myös osuuskunnan maksama osuuspääoman korko. Vuodesta 2015 lähtien koroista 25% on veronalaista pääomatuloa 5000 euroon asti useimmissa tilanteissa.
Veron määräytyminen > Osinkojen verotus > Verovapautta nauttivat osingonsaajat

Sijoitusrahastot, julkisyhteisöt, eläkevakuuttajat, ay-järjestöt, yleishyödylliset säätiöt ja vakuutuskuoret eivät maksa veroa pörssiyhtiöiltä saamistaan osingoista.
Vertailu muihin maihin

Oikeustieteen tohtori Janne Juuselan mukaan Suomessa pääomatuloverotus on kansainvälisesti ankaraa, koska meillä ei ole "erityisiä huojennuksia", ja sitä pitäisi keventää. Juuselan mukaan esimerkiksi luovutusvoittojen verotus on EU:n toiseksi ankarinta ja korkotulojen verotus EU:n kolmanneksi ankarinta.
Aiheesta muualla

Pörssisäätiö - Sijoittajan vero-opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Magnus Alopaeus (professori)

Magnus Alopaeus (17. syyskuuta 1775 Porvoo – 4. toukokuuta 1843 Askola) oli suomalainen opettaja ja pappi, joka sai professorin arvon.
Alopaeuksen vanhemmat olivat Porvoon piispa Magnus Jacob Alopaeus ja Ulrika Jusléen. Hän tuli ylioppilaaksi 1791 ja julkaisi opinnäytteenään tutkimuksen Porvoon kaupungin historiasta. Maisteriksi hänet vihittiin 1795. Vuonna 1797 hänestä tuli matematiikan dosentti, 1802 hän siirtyi Porvoon lukioon apuopettajaksi ja 1804 matematiikan lehtoriksi. Papiksi Alopaeus vihittiin 1811 ja hänestä tuli veljensä Pehr Alopaeuksen jälkeen Porvoon tuomiorovasti, kun tämä siirtyi isä Magnus Jacob Alopaeuksen jälkeen Porvoon piispaksi. Alopaeus oli itse kolmesti ehdolla piispan virkaan, mutta ei tullut valituksi. Hän erosi tuomiorovastin virastaan 1839 ja ryhtyi maanviljelijäksi Askolassa. Alopaeus, joka toimi Porvoon valtiopäivillä pappissäädyn sihteerinä, sai tehtävästä tunnustukseksi professorin arvonimen. Vuonna 1817 hänestä tuli myös teologian kunniatohtori. Alopaeus oli aktiivinen historian tutkija, joka keräsi erityisesti Porvoon hiippakuntaa ja sen oppilaitoksia koskevaa aineistoa. Osa tutkimustuloksista julkaistiin Adolf Neoviuksen teoksessa Ur Finlands historia. Publikationer ur de alopaeiska papperen(1889–1895).
Maybell

| Maybell |
| --- | --- |
 Sekatavarakauppa Maybellissa.

 Koordinaatit: 40°31′08″N, 108°05′20″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Colorado
Piirikunta:  Moffat
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,34 km²
 – Josta vettä:  0,00 km² (0 %)
Korkeus:  1 805 m
Väkiluku (2010):  72
 – Väestötiheys:  54 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-7 (kesäaika UTC-6)
 
 maybellcolorado.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maybell on kunnallishallinnoton alue ja väestönlaskennallinen asuinpaikka (CDP) Moffatin piirikunnassa Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 72. Paikkakunta perustettiin 1880-luvulla. Maybellissa on mitattu Coloradon historian kovin pakkanen −52 °C 1. helmikuuta 1985.
Väestö

Kunnan asukkaista 87,80 prosenttia on valkoisia. 12,20 prosenttia asukkaista kuuluvat muihin etnisiin ryhmiin. 0,00 prosenttia asukkaista ei ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kunnan väestön keski-ikä on 71,3 vuotta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maybell Wikimedia Commonsissa
Paikkakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Luettelo Alanis Morissetten kappaleista

Tämä on luettelo kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten kappaleista aakkosjärjestyksessä. Suluissa kerrotaan albumi, jolta kyseinen kappale on.
#

20/20 (Flavors of Entanglement)
21 Things I Want in a Lover (Under Rug Swept)
A

A Man (Under Rug Swept)
All I Really Want (Jagged Little Pill)
Are You Still Mad ? (Supposed Former Infatuation Junkie)
B

Baba (Supposed Former Infatuation Junkie)
Bent for You (Feast on Scraps)
Break (Flavors of Entanglement)
C

Can't Not (Supposed Former Infatuation Junkie)
Celebrity (Havoc and Bright Lights)
Citizen of The Planet (Flavors of Entanglement)
Crazy (Alanis Morissette: The Collection)
D

Doth I Protest Too Much (So-Called Chaos)
E

Edge of Evolution (Havoc and Bright Lights)
Eight Easy Steps (So-Called Chaos)
Empathy (Havoc and Bright Lights)
Everything (So-Called Chaos)
Excuses (So-Called Chaos)
F

Fear of Bliss (Feast on Scraps)
Flinch (Under Rug Swept)
Forgiven (Jagged Little Pill)
Front Row (Supposed Former Infatuation Junkie)
G

Giggling Again For No Reason (Flavors of Entanglement)
Guardian (Havoc and Bright Lights)
H

Hand in My Pocket (Jagged Little Pill)
Hands Clean (Under Rug Swept)
Havoc (Havoc and Bright Lights)
Head over Feet (Jagged Little Pill)
Heart of The House (Supposed Former Infatuation Junkie)
I

I Remain (Havoc and Bright Lights)
I Was Hoping (Supposed Former Infatuation Junkie)
In Praise of the Vulnerable Man (Flavors of Entanglement)
Incomplete (Flavors of Entanglement)
Ironic (Jagged Little Pill)
It's A Bitch To Grow Up (Flavors of Entanglement)
J

Jekyll and Hyde (Havoc and Bright Lights)
Joining You (Supposed Former Infatuation Junkie)
K

King Of Pain (Alanis Unplugged)
Knees of My Bees (So-Called Chaos)
L

Lens (Havoc and Bright Lights)
M

Magical Child (Havoc and Bright Lights)
Mary Jane (Jagged Little Pill)
Mercy (Alanis Morissette: The Collection)
Moratorium (Flavors of Entanglement)
Narcissus (Under Rug Swept)
N

No Pressure Over Cappuccino (Alanis Unplugged)
Not All Me (So-Called Chaos)
Not as We (Flavors of Entanglement)
Not The Doctor (Jagged Little Pill)
Numb (Havoc and Bright Lights)
O

Offer (Feast on Scraps)
One (Supposed Former Infatuation Junkie)
Out Is Through (So-Called Chaos)
P

Perfect (Jagged Little Pill)
Pollyanna Flower (kappaleen ”Thank U” singlejulkaisun B-puolella)
Precious Illusions (Under Rug Swept)
Princess Familiar (Alanis Unplugged)
Purgatorying (Feast on Scraps)
Purgatorying 1 (Feast on Scraps)
Purgatorying 2 (Feast on Scraps)
Purgarorying 3 (Feast on Scraps)
R

Receive (Havoc and Bright Lights)
Right Through You (Jagged Little Pill)
S

Simple Together (Feast on Scraps)
Sister Blister (Feast on Scraps)
So-Called Chaos (So-Called Chaos)
So Pure (Supposed Former Infatuation Junkie)
So Unsexy (Under Rug Swept)
Sorry to Myself (Feast on Scraps)
Spineless (So-Called Chaos)
Spiral (Havoc and Bright Lights)
Still (Alanis Morissette: The Collection)
Straitjacket (Flavors of Entanglement)
Surrendering (Under Rug Swept)
Sympathetic Character (Supposed Former Infatuation Junkie)
T

Tapes (Flavors of Entanglement)
Thank U (Supposed Former Infatuation Junkie)
That I Would Be Good (Supposed Former Infatuation Junkie)
That Particular Time (Under Rug Swept)
The Couch (Supposed Former Infatuation Junkie)
The Morning (elokuvasta "A Small Section of the World")
These R The Thoughts (Alanis Unplugged)
This Grudge (So-Called Chaos)
’Til You (Havoc and Bright Lights)
Torch (Flavors of Entanglement)
U

Underneath (Flavors of Entanglement)
Uninvited (City of Angels: Music from the Motion Picture)
Unprodigal Daughter (Feast on Scraps)
Unsent (Supposed Former Infatuation Junkie)
UR (Supposed Former Infatuation Junkie)
Utopia (Under Rug Swept)
V

Versions of Violence (Flavors of Entanglement)
W

Wake Up (Jagged Little Pill)
Will You Be My Girlfriend? (Havoc and Bright Lights)
Win and Win (Havoc and Bright Lights)
Woman Down (Havoc and Bright Lights)
Would Not Come (Supposed Former Infatuation Junkie)
Y

You Learn (Jagged Little Pill)
You Oughta Know (Jagged Little Pill)
You Owe Me Nothing in Return (Under Rug Swept)
Your Congratulations (Supposed Former Infatuation Junkie)
Your House (Jagged Little Pill)
Matsuen linna

| Matsuen linna> 松江城 |
| --- | --- |

Sijainti:   Shimanen prefektuuri, Japani
Rakennustyyppi:  Japanilainen linna
Valmistumisvuosi:  1611
Rakennuttaja:  Horio Yoshiharu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ote-mon-portin rauniot.
Matsuen linna (jap. 松江城, Matsue-jō) on Japanissa Shimanen prefektuurissa sijaitseva feodaalinen linna. Linnaa kutsutaan myös nimellä "musta linna" ja "kurmitsalinna", ja se on yksi harvoista Japanissa säilyneistä shōgunaatin ajan linnoista.
Linnan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1607, ja se valmistui vuonna 1611. Rakennustyöt suoritettiin Horio Yoshiharun johdolla. Vuonna 1638 linna ja sitä ympäröivä läänitys siirtyivät maata hallinneen Tokugawa-klaanin haaran Matsudaira-klaanin haltuun.
Useimmat japanilaiset linnat ovat tuhoutuneet sotien, maanjäristysten, tulipalojen tai muiden syiden seurauksena. Matsuen linna kuitenkin rakennettiin vasta viimeiseksi jääneen feodaalisodan päätyttyä, joten se ei ole joutunut taistelupaikaksi. Alkuperäistä siitä on kuitenkin jäljellä vain osa muuria ja torni.
Matsuen linna on kahdestatoista Japanissa jäljellä olevasta linnasta ainoa Saninin alueella sijaitseva. Se on myös toiseksi suurin, kolmanneksi korkein (30 metriä) ja kuudenneksi vanhin. Linnan alueen rakennukset tuhoutuivat vuonna 1875 tornia lukuun ottamatta. Se kunnostettiin täysin vuosina 1950–1955.
Linna on rakenteeltaan hyvin monimutkainen. Se on tyyliltään vartiotorni, ja ulkoapäin se näyttää viisikerrokseselta, mutta sisällä on kuusi tasoa. Seinät on maalattu pääosin mustiksi. Se on rakenteeltaan hyvin vahva ja suunniteltu kestämään sodankäyntiä, mutta momoyama-tyyliä muistuttavana se on samalla hyvin juhlallinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matsuen linna Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Matsue Castle
Käännös suomeksi
Matti Laakso

Matti Samuel Laakso (23. maaliskuuta 1939 Ilmajoki – 3. marraskuuta 2020 Ilmajoki) oli suomalainen painija, joka ylsi kahdesti kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruusmitaleille 1960-luvulla. Olympiakisoihin hän osallistui kolmasti sijoittuen parhaimmillaan kuudenneksi. Laakso edusti Koskenkorvan Urheilijoita, Vaasan Voima-Veikkoja, Oulun Poliisiurheilijoita ja Oulun Pyrintöä.
Laakson nuorempi veli Martti Laakso saavutti myös painin arvokisamitaleja.
Saavutuksia

Olympiakisoissa kuudes sija 1960 (sarja 73 kg), seitsemäs sija 1964 (sarja 78 kg) ja yhdeksäs sija 1972 (sarja 82 kg).
EM-hopeaa 1966 (sarja 78 kg) ja EM-pronssia 1969 (sarja 82 kg).
Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa 1957–1958, 1960–1961, 1963–1967 ja 1969–1972
Suomen mestari vapaapainissa 1963, 1965–1967 ja 1970–1971
Matti Lahdenmäki

Matias (Matti) William Lahdenmäki (3. helmikuuta 1900 Ylistaro – 22. marraskuuta 1968) oli suomalainen kirjailija.
Teoksia

Sesonkityöläisen päiväkirja.    Tekijä, Mikkeli 1937
Armoton elämä : kertomus, kansikuva Tapio Tapiovaara.    Kirjailijain kustannusliike, Helsinki 1939
Pojalla ei ollut kotia : romaani.    Kansankulttuuri, Helsinki 1946
Ei ainoastaan leivästä.    Tammi 1956
Melite

Melite (m.kreik. Μελίτη, Melitē) voi viitata seuraaviin:
Melite, useita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa
Melite, antiikin aikainen kaupunki Maltalla ja saaren antiikin aikainen nimi
Melite, antiikin Ateenan kaupunginosa ja Kekropis-fyleen kuulunut Attikan demos
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Melite”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.