stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1893

Kirjallisuusvuosi 1893 käsittelee vuoden 1893 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Maurice Maeterlinckin symbolistinen näytelmä Pelléas and Mélisande esitettiin ensimmäisen kerran 17. toukokuuta. Jean Sibelius sävelsi siihen näyttämömusiikin (opus 46 vuonna 1905). Claude Debussy taas teki vuosina 1893–1902 samannimisen oopperan.
Julkaisuja

Juhani Aho – Papin rouva
Minna Canth – Hän on Sysmästä
Minna Canth – Sylvi
George Tomkyns Chesney – The Lesters; Or, a Capitalist's Labour
Arvid Järnefelt – Isänmaa
Robert Louis Stevenson – Falesán seikkailu
H. G. Wells – Textbook of Biology
H. G. Wells – Honours Physiography
Oscar Wilde – Salomé (näytelmä)
Kirjallisuusvuosi 1892

Kirjallisuusvuosi 1892 käsittelee vuoden 1892 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Kirjailija Maksim Gorki (oikealta nimeltään Aleksei Maksimovitš Peškov) otti taiteilijanimensä “kitkerä” julkaistessaan kirjansa Esseitä ja tarinoita (Очерки и рассказы).
Julkaisuja

Minna Canth – Agnes
Arthur Conan Doyle – Sherlock Holmesin seikkailut (novellikokoelma)
Gerhart Hauptmann – Kankurit
Tekla Hultin – Suomalaisuuden herätys
Pjotr Kropotkin – Taistelu leivästä
August Schauman – Från sex årtionden i Finland: upptecknade lefnadsminnen (alkuosa, suomennettu vuosina 1901, 1927 ja 1967)
Jules Verne – Karpaattien linna
Émile Zola – La Débâcle
Kisamos (Aptera)

| Kisamos> Κίσαμος.Sijainti |
| --- | --- |
 Kisamos
Koordinaatit:  35°28′16″N, 24°08′54″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Kalámi, Áptera, Soúda, Chaniá, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kreeta
Kaupunki:  Aptera
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kisamos (m.kreik. Κίσαμος, myös Kissamos, Κίσσαμος, lat. Cisamus) oli antiikin aikainen kaupunki Kreetan saarella Kreikassa. Se toimi Apteran poliksen satamana, ja sijoitetaan nykyiseen Kalámiin nykyisen Ápteran kylän lähelle.
Kisamos sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla välittömästi Apteran kaupunkikeskuksen alapuolella, lähellä nykyistä Izzeddinin linnoitusta. Se esiintyy Tabula Peutingerianassa, jossa se on sijoitettu kahdeksan roomalaista mailia eli noin 12,8 kilometriä itään Kydoniasta. Strabon mainitsee Kisamoksen Apteran satamana. Se oli aina Apteran alaisuudessa, eikä sillä ole siitä erotettavissa olevaa historiaa. Apteran Kisamosta ei tule sekoittaa toiseen Kisamokseen, joka sijaitsi lännempänä ja oli Polyrrhenian poliksen satama.
Kaupungin paikalta on löydetty rakennusten perustuksia, satamarakennelmien jäänteitä sekä keramiikan osia klassiselta roomalaiselle kaudelle.
Korvamerkki

EU:n säädösten mukaiset kiinnitettävät korvamerkit vasikalla.
Loveamalla tehty korvamerkki porsaalla.
Korvamerkki on tuotantoeläimen korvaan tai korviin laitettava merkki, joka yksilöi eläimen ja toimii sen tunnuksena. EU:n säännösten mukaan tuotantoeläimiä ei saa pitää ilman korvamerkkiä.
Korvamerkillä tarkoitetaan myös poron korviin puukolla tehtäviä poromerkkejä. Aiemmin myös karjalle korvamerkit tehtiin loveamalla käyttäen merkintään erityisiä pihtejä.
Korvamerkityksi rahaksi kutsutaan sellaista budjetoitua rahaa, joka on päätetty jonkin tietyn menoerän kuluihin, eikä sitä sen vuoksi voi käyttää muihin menoihin.
Australiassa käytettäviä lampaiden korvamerkintäpihtejä
Aiheesta muualla

Maa- ja metsätalousministeriön asetus nautaeläinten merkitsemisestä ja rekisteröinnistä Finlex 1391/2006
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korvamerkki Wikimedia Commonsissa
Kobolttivälskäri

| Kobolttivälskäri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygi
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Välskärikalamaiset Acanthuroidei
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Prionurus
Laji::  microlepidotus
Kaksiosainen nimi
 Prionurus microlepidotus  Lacepède, 1804 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kobolttivälskäri  (Prionurus microlepidotus) on välskärikalojen heimoon kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Kobolttivälskäri voi kasvaa jopa 70 cm pitkäksi. Se on pohjaväriltään harmaanruskea, pyrstöstä eteenpäin kulkee 5-7 mustan, pyöreän läikän rivi.
Levinneisyys

Kobolttivälskäri on kotoperäinen laji Australian kaakkoisosan rannikolla. Se elää kalliorannoilla ja syö kalliossa kasvavaa levää.
Kolmårdenin eläinpuisto

| Kolmårdenin eläinpuisto |
| --- | --- |

Sijainti:  Norrköping, Ruotsi
Perustettu:  1965
Eläinlajeja:  100
Eläimiä:  750
Organisaatio
Virallinen nimi:  Kolmårdens djurpark
Jäsenyydet:  EAZA, WAZA
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Kolmårdenin eläinpuisto Ruotsissa Norrköpingin lähellä on Euroopan suurimpia eläinpuistoja, pinta-alaltaan 2,7 km². Siellä on mm. Ruotsin ainoa delfinaario ja norsut, jotka Ruotsin kuningas sai Thaimaan kuninkaalta lahjaksi.
Kolmårdenissa on tällä hetkellä noin sadan eri lajin 750 yksilöä, ja poikasia niille syntyy vuosittain noin 400.
Puisto

Puisto on perustettu 27. toukokuuta 1965. Sen erityispiirteenä oli, että vierailijat saivat ajaa omissa autoissaan vapaana kulkevien eläinten keskellä. Vuonna 2011 rakennettiin maailman ensimmäinen köysirata villieläinten keskelle, joka korvasi ajoneuvosafarit. Vierailijoita puistossa käy vuosittain yli puoli miljoonaa.
Eläimet

Vuoden 2012 uutuutena olivat kultapandat Pandora ja Maiko. Eläintarhalla on ollut ongelmia susien kanssa, sillä ne ovat hyökänneet henkilökunnan kimppuun useita kertoja. Vuonna 2012 sudet surmasivat työntekijän, joka oli yksin aitauksessa.
Köysirata karhuaitauksessa
Kisapuisto

Kisapuisto voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita;
Lahden kisapuisto, urheilualue ja jalkapallostadion
Lappeenrannan kisapuisto, urheilukeskus
Lappeenrannan kisapuiston jäähalli, jäähalli
Lappeenrannan kisapuiston tekojäärata, tekojäärata
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kisapuisto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Korvapuusti

Korvapuusti
Korvapuusti (ruotsinsuomeksi myös kanelipulla) on kanelilla, sokerilla ja voilla täytetty pulla. Ylimääräinen rasva täytteessä lisää sen säilyvyyttä tavalliseen vehnäpullaan verrattuna.
Korvapuusteja leivotaan löysähköstä, usein kardemummalla maustetusta leivinhiivalla kohotetusta vehnätaikinasta. Taikina kaulitaan levyksi ja voidellaan voilla, jonka päälle sirotellaan kanelia ja sokeria. Levy rullataan kääretortun tapaan ja tämän jälkeen leikellään vinoon viipaleiksi. Viipaleet nostellaan pellille vino leikkauspinta ylöspäin, minkä jälkeen painetaan sormilla pullan keskelle. Tämä aiheuttaa korvapuustin leviämisen, ja sen myötä korvapuustin korvamainen rakenne pääsee esille. Tämän jälkeen korvapuustit kohotetaan, voidellaan kananmunalla, ripotellaan raesokeria päälle ja paistetaan uunissa.
Kardemumman voi hyvin jättää pois taikinasta.
Korvapuusteja suoraan uunista.
Suomessa vietetään kansallista korvapuustipäivää vuosittain 4. lokakuuta. Tapa on lainattu Ruotsista, jossa on vietetty Kanelbullens dag -päivää vuodesta 1999 lähtien.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kanelbullensdag – sivusto (ruotsiksi)
Ohjeita:
Suomen Hiiva (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotikokki.net
Myllyn Paras (Arkistoitu – Internet Archive)
Korvasammalet (heimo)

| Korvasammalet |
| --- | --- |
 Kantokorvasammal Jungermannia leiantha
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Maksasammalet Marchantiophyta
Luokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniopsida
Alaluokka::  Aitomaksasammalet Jungermanniidae
Lahko::  Aitomaksasammalet Jungermanniales
Alalahko::  Jungermanniineae
Heimo::  Jungermanniaceae  Rchb.
Katso myös
   Korvasammalet (heimo) Wikispeciesissä   Korvasammalet (heimo) Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korvasammalten heimo (Jungermanniaceae) kuuluu aitomaksasammalten lahkoon. Siihen kuuluu viisi sukua, joista kolmen lajeja esiintyy Suomessa.
Korvasammalten heimoon kuuluvat suvut

Eremonotus - pärskesammalet
Eremonotus myriocarpus - pärskesammal
Hattoriella
Jungermannia - korvasammalet
Leiocolea - hammassammalet
Mesoptychia
Knabstrupinhevonen

Knabstrupinhevonen
Knabstrupinhevonen on tanskalainen hevosrotu. Knabstrupinhevonen on peräisin 1800-luvulta. Väriltään hevonen on tiikerinkirjava, tyypillisesti erikokoisia ruskeita tai mustia täpliä yleensä valkoisella pohjalla. Kavioissa on myös usein tummia pystyjuovia. Knabstrupinhevosen säkäkorkeus on hevosilla vähintään 148, useimmiten 150-165 cm ja poneilla alle 148 senttimetriä. Knabstrupinhevosen erikoinen väritys sekä sen ystävällinen ja älykäs ilme tekevät siitä myös hyvin suositun sirkushevosen.
Aikoinaan hyvin kuuluisa tanskalainen knabstrupinhevonen polveutuu espanjalaisista hevosista. Rodun synty sijoittui Napoleonin sotaretkien aikoihin, jolloin Flaebe-niminen teurastaja osti täplikkään tamman. Nopeudestaan ja kestävyydestään kuulua tammaa kutsuttiin Flaebehoppeniksi. Flaebehopperin seuraava omistaja Judge Lunn astutti tammansa Frederiksborgoninoreilla. Näin sai alkunsa täplikkäiden hevosten linja, joka nimettiin Lunnin Knabstrup-tilan mukaan. Frederiksborginhevosen ja knabstrupinhevosten runsas risteyttäminen laski puhdasrotuisten knabstrupien määrää.
Ne ovat älykkäitä ja niillä on suuret silmät, leveä rintakehä, vahva ja lihaksikas, melko korkealle kaartuva kaula ja massiivinen pää. Knabstrupinhevoset ovat kevytrakenteisia.
Knabstrupinhevonen soveltuu ratsastukseen, näyttelyihin ja sirkushevoseksi.
Kn

Kn tarkoittaa seuraavia:
kannada, ISO 639-1 -koodi kn, kieli
Keila-Naiset, KN, suomalainen urheiluseura
Keskustanaiset, KN, Suomen Keskustan naisjärjestö
kilonewton, tunnus kN, voiman yksikkö
Saint Kitts ja Nevis, ISO 3166-1 -koodi KN, valtio tai muu maantieteellinen alue
solmu, tunnus kn, nopeuden yksikkö.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kn”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Knaapi

Knaapi voi tarkoittaa seuraavia:
Knaappi (myös Knaapi), etuoikeuksin varustettua sotilasta tarkoittava saksalaisperäinen nimitys Ruotsin ja Suomen historiassa
Suomenkielinen sukunimi (aiemmin myös lisänimi). Tunnettuja suomalaisia nimen kantajia ovat:
Anne  Knaapi-Lamminen (o.s. Hakonen, e. Knaapi, s. 1960), entinen kansanedustaja
Johan Knaapi (1892–1926), jääkärimajuri
Hintsa Knaapi (k. 1415), turkulainen porvari 1300–1400-luvuilla
Risto Knaapi (1921–2018), maanviljelijä, opettaja ja päätoimittaja, maanviljelysneuvos.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Knaapi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Korvamnondopuu

| Korvamnondopuu> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Detarioideae
Tribus::  Amherstieae
Suku::  Mnondopuut Julbernardia
Laji::  magnistipulata
Kaksiosainen nimi
 Julbernardia magnistipulata  (Harms) Troupin 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Korvamnondopuu (Julbernardia magnistipulata) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon ja mnondopuiden (Julbernardia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta puuvartinen kasvi, joka kasvaa tavallisesti 10–25 metriä korkeaksi puuksi, mutta jää joskus vain noin 2,5 metriä korkeaksi pensaaksi.
Korvamnondopuu kasvaa sademetsissä, jokivarsien metsissä sekä rannikon ainavihannissa metsissä ja leimupuumetsissä merenpinnan tasosta aina 1150 metrin korkeuteen saakka. Korvamnondopuu kasvaa luonnossa Itä-Afrikan trooppisissa osissa Kenian eteläosista Tansanian pohjoisosiin. Pienen luontaisen levinneisyysalueensa vuoksi laji on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) lajiksi.
Korvamnondopuuta on kerätty paikallisesti luonnosta siitä saatavan kuidun sekä puuaineksen vuoksi. Puun kuituisesta kaarnasta voi valmistaa kuitua köysiä varten. Puuainesta on käytetty erilaisten tarve-esineiden valmistamiseen sekä polttopuuna ja puuhiilen valmistuksessa. Joskus korvamnondopuuta on myös istutettu varjoa tuovaksi koristepuuksi.
Aiheesta muualla

JSTOR Global Plants: Julbernardia magnistipulata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Julbernardia magnistipulata (englanniksi)
Kimpassa

| Kimpassa> Tillsammans |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lukas Moodysson
Käsikirjoittaja:  Lukas Moodysson
Tuottaja:  Lars Jönsson
Säveltäjä:  Abba
Kuvaaja:  Ulf Brantås
Leikkaaja:  Fredrik Alneng
Pääosat:   Lisa Lindgren  Michael Nyqvist  Emma Samuelsson  Sam Kessel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ruotsi  Tanska  Italia 
Tuotantoyhtiö:  Sonet Film
Levittäjä:  Sonet Film
Ensi-ilta:   25. elokuuta 2000  19. tammikuuta 2001
Kesto:  106 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Seuraaja:  Kimpassa 99
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kimpassa (ruots. Tillsammans) on Lukas Moodyssonin toisena kokopitkänä elokuvanaan ohjaama ja käsikirjoittama ruotsalainen elokuva vuodelta 2000. Elokuva sijoittuu tukholmalaiseen Tillsammans-nimiseen kommuuniin vuonna 1975.
Tuotanto

Elokuvaa kuvattiin syksyllä 1999 Trollhättanissa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Lisa Lindgren   | … |   Elisabeth   |
|   Michael Nyqvist   | … |   Rolf   |
|   Emma Samuelsson   | … |   Eva   |
|   Sam Kessel   | … |   Stefan   |
Aiheesta muualla

Svensk Filmdatabas: Tillsammans (ruotsiksi)
Koisamittari

| Koisamittari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Alsophilinae
Suku::  Alsophila
Laji::  aescularia
Kaksiosainen nimi
 Alsophila aescularia  (Denis & Schiffermüller, 1775) 
Katso myös
   Koisamittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koisamittari (Alsophila aescularia) on hopeanhohtoinen, vaaleanharmaa perhonen. Tämä mittarilaji on tavattu ensimmäistä kertaa Suomesta vasta vuonna 2004 Suonenjoella. Lajia tavataan lähes koko Euroopassa Islantia ja Färsaaria lukuun ottamatta.
Koko ja ulkonäkö

Pieni ja hyvin epätyypillisen näköinen mittariperhonen, jonka koiraan siipien kärkiväli 30–34 mm. Naaraan siivet ovat surkastuneet ja se on siten lentokyvytön. Etusiivet ovat vaaleanharmaat ja suhteellisen pitkänomaiset. Sisempi ja ulompi poikkiviiru erottuvat suhteellisen leveinä, valkeakoina ja sumearajaisina raitoina, joista ulompi poikkiviiru on terävästi mutkitteleva. Sisemmän poikkiviirun ulkopuolella ja ulomman poikkiviirun sisäpuolella on siiven etureunassa musta varjostuma. Poikkiviirujen väliin jäävä osa siivestä on sävyltään hieman siiven sisä- ja ulko-osaa ruskehtavampi. Keskitäplä erottuu selvästi mustana. Aivan siiven kärjessä on tummanruskea tyvijuomu ja ulkosyrjässä rivi mustia pisteitä. Takasiivet ovat vaaleanharmaat. Niissä on himmeä kaarijuova ja tumma keskitäplä.
Koiraan lepoasento on heimolle varsin poikkeuksellinen, sillä se pitää siipiään koisaperhosten tapaan kattolaskuisesti ruumiin sivuilla siipien mennessä osittain päällekkäin.
Levinneisyys ja lentoaika

Eurooppalainen perhoslaji, jonka levinneisyys ulottuu Portugalista Skandinavian eteläosiin ja Baltiaan. Idässä perhosta tavataan Iraniin ja Uralille saakka. Suomesta koisamittari on tavattu vain yhden kerrani. Ainoa yksilö lensi valopyydykseen Suonenjoella huhti-toukokuun vaihteessa 2004. Havainnon aikaiset sääolot viittaavat yksilön olleen Suomen eteläpuolelta eksynyt harhailija.
Esiintymisalueellaan koisamittari on kevään varhaisimpia lentäjiä. Etelämpänä Euroopassa se lentää helmikuusta huhtikuulle ja Norjassa maaliskuun keskivaiheilta huhtikuun loppupuoliskolle.
Elinympäristö ja elintavat

Koisamittari elää lehti- ja sekametsissä sekä puistoissa ja puutarhoissa. Etelä-Euroopassa se on vuoristolaji. Koiraat lentävät yöllä etsien puiden oksilla oleskelevia naaraita. Naaras munii oksille ja peittää munastot peräpäänsä tupsusta irtoavilla karvoilla. Toukat ovat aktiivisia touko-kesäkuussa. Kotelovaiheen koisamittari viettää maassa ja talvehtii.
Ravintokasvi

Toukka elää erilaisten lehtipuiden ja pensaiden lehdillä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Koisamittari (Alsophila aescularia)
iNaturalist: Koisamittari (Alsophila aescularia)
UniProt: Taxonomy - Alsophila aescularia (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Alsophila aescularia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Alsophila aescularia (englanniksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Vlindernet (hollanniksi)
Koisamittarin toukka.
Komendantti

Komendantti (ransk. commandant < lat. commendare, ’uskoa tehtävä’) on sotilaallista järjestystä valvova upseeri.
Alkuaan komendantti oli kaupungin, linnan tai sotalaivan komentaja tai päällikkö. Sittemmin viran haltijoista tuli  upseereita, joiden tehtävänä oli ylläpitää ja valvoa sotilaallista kuria ja järjestystä varuskuntapaikkakunnalla. Eräissä maissa nimitys tarkoittaa yhä komentajaa, päällikköä tai johtajaa. Esimerkiksi Ranskassa komendantti tarkoittaa komentajaa, kuten pataljoonan komentajaa, ja majuria.
Ylimmissä esikunnissa komendantin tehtävänä on esikunnan sijoittamisen, majoituksen, huollon ja puolustamisen järjestäminen etenkin sodan aikana. Tehtävää hoitava upseeri toimii usein myös esikuntakomppanian päällikkönä.
Kotkamerkki

Kotkamerkit olivat Suomen suuriruhtinaskunnassa käytettyjä, Venäjän kotkavaakunalla varustettuja postimerkkejä, jotka korvasivat Suomen omat, leijonavaakunalla varustetut merkit.
Vuoden 1890 postimanifesti alisti Suomen postilaitoksen Venäjän postilaitoksen alaiseksi. Suomalaisten postimerkkien käyttö Suomen ja Venäjän välisessä postiliikenteessä kiellettiin 1891. Tällöin otettiin käyttöön niinkutsutut rengasmerkit; ne perustuivat venäläisiin postimerkkeihin, mutta niihin lisättiin rengaskuviot (joko nurkkiin tai vaakunan ympärille), jotka osoittivat niiden olevan Suomea varten painettuja.
Rengasmerkeistä ei tullut suosittuja, ja suomalaisia merkkejä käytettiin edelleen kotimaan postiliikenteessä sekä muualle kuin Venäjälle menevässä ulkomaanpostissa. Heinäkuussa 1900 suomalaiset postimerkit kiellettiin kokonaan ulkomaanliikenteessä, ja tammikuussa 1901 myös kotimaanliikenteessä. Niiden tilalle tuli uusi kotkamerkkien sarja, joka perustui venäläisiin postimerkkeihin, mutta joihin oli painettu suomalaiset arvomerkinnät, markoissa ja penneissä.
Kotkamerkkejä käytettiin aina Suomen itsenäistymiseen asti, jolloin ne korvattiin Eliel Saarisen suunnittelemilla uusilla leijonamerkeillä.
Kuvia

10 pennin suomalainen postimerkki vuodelta 1890. Venäläinen teksti tuli pakolliseksi merkkeihin 1889.
20 kopeekan ns. rengasmerkki vuodelta 1891.
10 pennin kotkamerkki vuodelta 1901. Merkin malli on venäläinen mutta arvomerkintä suomalainen.
Kotkan Energia

Kotkan Energian toimistorakennus Hovinsaarella.
Kotkan Energia Oy on Kotkan kaupungin kokonaan omistama energiayhtiö. Liiketoiminta jakautuu energian tuotantoon ja kaukolämpöpalveluihin. Päätuotteita ovat kaukolämpö, sähkö ja teollisuushöyry. Lisäksi yhtiö myy maakaasua teollisuudelle.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Komentaja

Komentaja on perusyksikköä, esimerkiksi komppaniaa, patteria tai viirikköä, suurempaa yksikköä, johtavan (komentavan) upseerin nimitys. Pataljoonaa, patteristoa tai rykmenttiä johtava upseeri on komentaja, samoin myös näitä suurempia yksiköitä; prikaateja, divisioonia, armeijakuntia tai armeijoita johtavat.
Suomen puolustusvoimissa myös puolustushaaran johdossa olevaa upseeria kutsutaan komentajaksi (meri-, ilma- ja maavoimien komentajat). Näistä maavoimien komentaja on tehtävänä suhteellisen uusi.
Komentaja on myös suomalainen sotilasarvo merivoimissa, joka vastaa everstiluutnantin arvoa maa- ja ilmavoimissa.
Komendantski prospektin metroasema

| Komendantski prospekt> Комендантский проспект |
| --- | --- |

 Pietarin metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Frunzen–Primorjen linja
Sijainti:  60.009978°N, 30.256975°E
Paikkakunta:  Pietari, Venäjä
Avattu:  2. huhtikuuta 2005
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Komendantski prospekt (ven. Комендантский проспект) on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 2. huhtikuuta 2005.
Klas Dahlbeck

| Klas Dahlbeck |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1991 (ikä 33) Katrineholm, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  HC Davos
Sarja:  National League A
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Linköpings HC (Elitserien) Rockford IceHogs (AHL) Chicago Blackhawks (NHL) Portland Pirates (AHL) Arizona Coyotes (NHL) Carolina Hurricanes (NHL) Charlotte Checkers (AHL) TsSKA Moskova (KHL)
NHL-varaus:  79. varaus, 2011 Chicago Blackhawks
Klas Dahlbeck (s. 6. heinäkuuta 1991 Katrineholm, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Sveitsin pääsarja NLA-joukkue HC Davosissa. Hän on suhteellisen isokokoinen puolustava puolustaja, jonka vahvuudet ovat peliäly ja sijoittuminen. Chicago Blackhawks varasi Dahlbeckin kolmannella kierroksella 79. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2011.
Ura > Seuraura

Dahlbeck on Katrineholm Hockeyn kasvatti. Hän edusti juniorina sittemmin Växjö Lakersia, jonka J18-joukkuetta Dahlbeck oli nostamassa I-divisioonasta J18 Elitiin keväällä 2008. Kaudella 2008–2009 hän debytoi miesten peleissä esiintyessään lainalla viidessä Ruotsin I-divisioonaottelussa Gislaveds SK:n riveissä.
Kaudeksi 2009–2010 Dahlbeck siirtyi Linköpings HC:n SuperElit-joukkueeseen. Hän kävi marraskuussa 2009 kahden ottelun mittaisella lainalla I-divisioonajoukkue Mjölby HC:ssa ja teki kauden aikana debyyttinsä myös Linköpingin Elitserien-joukkueessa, jossa Dahlbeck pelasi kuusi runkosarja- ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Toukokuussa 2010 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.
Kausi 2010–2011 oli Dahlbeckin tulokaskausi Elitserienissä. Hän teki 47 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa kahdeksan syöttöpistettä. NHL-seura Chicago Blackhawks varasi Dahlbeckin kolmannella kierroksella 79. pelaajana kesällä 2011.
Ura > Maajoukkueura

Dahlbeck pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Hän debytoi Ruotsin A-maajoukkuessa kaudella 2010–2011 ja on pelannut yhteensä kymmenen A-maaottelua tehden kaksi syöttöpistettä.