stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanajan kartano
Nykyhetki

Nykyisin Vanajanlinna Oy:n omistajia ovat Mika Walkamo, Tommi Vekka, Teemu Lehto, Mattias Therman, Marko Majamäki, Juha Salminen ja Pasi Viitanen.
Vanajanlinna Oy harjoittaa alueella hotelli- ja ravintolatoimintaa. Monia valtakunnallisesti merkittäviä tapahtumia on järjestetty linnan sisätiloissa. Lisäksi alueelle on rakennettu kansainväliset mitat täyttävä golfkenttä ja uusi Klubirakennus otettiin käyttöön toukokuussa 2007. Samassa yhteydessä alueelle valmistui 18 uutta huoneistoa. Rakentamisessa hyödynnettiin alueen vanhaa rakennuskantaa, esimerkiksi klubirakennus valmistui vanhaan navettaan.
Maaliskuussa vuonna 2024 Vanajanlinnassa avattiin kartanon rakennuttajan, pääjohtaja Carl Wilhelm Rosenlewin nimeä kantava nimikkoravintola.
Vanajanlinnassa on kuvattu Luokkakokous 2 -elokuva ja Petolliset-televisiosarjan molemmat kaudet.
Galleria

Lähikuva päärakennuksesta.
Vanajanlinnan sisäänkäynti.
Vanajanlinna englantilaisen puiston puolelta.
Vanajanlinna englantilaisen puiston päädystä.
Vanajanlinna englantilaisen puiston puolelta.
Ilmakuva Vanajanlinnasta.
Aiheesta muualla

Vanajanlinna Häme-Wikissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Vanajanlinnan historia
Fis-molliasteikko

Fis-mollin etumerkintä, 3 ylennystä
Harmoninen fis-molli.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Fis-molliasteikko, lyhyemmin "fis-molli" on fisistä alkava molliasteikko, jossa on sävelet fis, gis, a, h, cis, d ja e tai eis sekä fis. Fis-mollin rinnakkaissävellaji on A-duuri ja muunnossävellaji on Fis-duuri.
Fis-mollin etumerkinnässä on A-duurin tavoin kolme ylennystä: fis, cis ja gis. Nämä sävelet muodostavat jäljelle jäävien juurisävelten (d, a, e ja h) kanssa luonnollisen fis-mollin. Kuitenkin e-sävel usein niin ikään ylennetään, jolloin saadaan eis-sävel harmonisen mollin mukaiseksi johtosäveleksi. Eisiä ei koskaan merkitä neljänneksi ylennykseksi, vaikka kyseessä olisi fis-molli, vaan se kirjoitetaan aina tilapäisillä etumerkeillä.
Fis-mollin peruskolmisointu, eli toonikasointu on fis-mollisointu, jossa on sävelet fis, a ja cis. Fis-mollin subdominanttisointu on h-mollisointu ja dominanttisointu on Cis-duurisointu, jossa on johtosävel eis.
Fis-mollia käytetään toisinaan kuvaamaan Ges-duurin muunnosmollia, kuten esimerkiksi Alkanin opuksen 35 teoksen 10 lopussa. Kyseisen teoksen sävellaji on Ges-duuri. Tämä johtuu siitä, että fis-molli, jonka etumerkintänä on kolme ylennystä, on lähes aina käytännöllisempi kuin Ges-duurin enharmonisesti oikea muunnosmolli, ges-molli. Ges-mollissa olisi "yhdeksän alennusta" eli käytännössä kaikki sävelet alennettu ja lisäksi kaksi ensimmäistä alennusta toisen kerran alennettu, jolloin etumerkinnässä olisivat sävelet as, des, ges, ces, fes, bes, eses, joista kaksi viimeksi mainittua ovat kaksoisalennettuja säveliä. Enharmonisessa variantissa, fis-mollissa etumerkinnässä ovat vain fis, cis, gis, kun taas loput sävelet (d, a, e, h) ovat juurisäveliä.
Fis-mollin säveliä käyttäviä sointuja eri  sointuasteilla

| i | ii° | III | iv | v | VI | VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F♯m | G♯° | A A+ | Bm | C♯m C♯ | D | E E♯° |
| i | ii° | III+ | iv | V7 | VI | vii°7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F♯m(maj7) | G♯m7♭5 | Amaj7♯5 | Bm7 | C♯7 | Dmaj7 | E♯°7 |
Fis-mollin etumerkintä eri nuottiavaimilla > Neljällä yleisimmällä avaimella

Neljällä yleisimmällä nuottiavaimella (diskantti-, altto-, tenori- ja bassoavain) on vakiintuneet standardit, miten niille kirjoitetaan etumerkit. Fis-mollin etumerkit kirjoitetaan niille ylläolevin tavoin.
Tunnettuja taidemusiikin sävellyksiä fis-mollissa

Johann Sebastian Bach : Das wohltemperierte Klavier, Preludi ja fuuga nro. 14, fis-molli, molemmista kirjoista
Wolfgang Amadeus Mozart : 23:nnen pianokonserton, A-duuri, toinen osa on fis-mollissa
Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema

Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema (IATA: ISL, ICAO: LTBA) on Istanbulin entinen päälentoasema. Sen matkustajaliikenne siirtyi uudelle Istanbulin lentoasemalle 6. huhtikuuta 2019. Ennen tätä tasavallan perustajan Kemal Atatürkin mukaan nimetty lentoasema oli yksi maan tärkeimmistä kansainvälisistä lentoasemista. Turkish Airlines käytti lentoasemaa solmukohtana. Myös rahtiliikenne siirtyi uudelle lentoasemalle 5. helmikuuta 2022.
Lentoasema sijaitsee Yeşilköyn kaupunginosassa, 24 kilometriä lounaaseen Istanbulin keskustasta. jonne lentoasemalta on suora metroyhteys (M1-linjan lounainen pääteasema: Atatürk Havalimani (airport).
Istanbulin kaupunkia palvelee myös toinen kansainvälinen lentoasema, Sabiha Gökçenin kansainvälinen lentoasema.
Terrori-isku

Atatürkin lentoasemalle tehtiin 28. kesäkuuta 2016 terrori-isku, jossa kolme terroristia hyökkäsi odotushalleihin tulittaen satunnaisesti ihmisiä käsituliasein lähtevien lentojen terminaalissa ja lopuksi räjäyttämällä itsensä saapuvien lentojen terminaalissa kerrosta alempana. Iskussa on kuollut (29. kesäkuuta mennessä) 42 ja haavoittunut 239 henkilöä. Toistaiseksi ei kukaan ole ottanut vastuuta iskusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Istanbul-Atatürkin kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Istanbulin raideliikenteen karttoja (12/2012) (englanniksi) (istanbul-ulasim.com.tr)
Motacilla alba yarrellii

| Motacilla alba yarrellii |
| --- | --- |
 Englanninvästäräkki (Motacilla alba yarrellii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Västäräkit Motacilla
Laji::  alba
Alalaji::  yarrellii
Kolmiosainen nimi
 Motacilla alba yarrellii  Gould, 1837 
 Motacilla alba yarrellii vaaleansinisellä ja vaaleanpunaisella. Lisäksi sitä esiintyy Pyreneiden niemimaalla.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Motacilla alba yarrellii eli englanninvästäräkki on västäräkkien heimoon kuuluvan pitkäpyrstöisen västäräkin alalaji. Euroopan vanhin västäräkki oli 12 vuoden 3 kuukauden ikäinen M. a. yarrellii.
Ulkonäkö

Pituus: 18 cm.
Siipiväli: 25–30 cm.
Vanhan koiraan selkäpuoli on tavella hiilenmusta.
Levinneisyys ja elinympäristö

Alalaji pesii pääasiassa Britteinsaarilla, Suomessa lähes vuosittainen harhailija. Se pesii hyvin vaihtelevissa avomaastoissa maaseudulla, taajamissa ja rannoilla.
Käyttäytyminen

Juoksee nopeasti ja keikuttaa pyrstöään.
Äänet

Laulu kutsuäänistä koostuvaa kiihkeää visertelyä.
Kutsuääni iloinen ”tsilit”.
Raahen satama

Raahen sataman sijainti
Raahen satama (LOCODE: FI RAA) sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa.  Se on yksi Suomen vilkkaimmin liikennöidyimmistä satamista. Raahen satamassa käy vuosittain noin 600 laivaa. Ympärivuotinen liikenne on jatkunut yli 40 vuoden ajan. Sataman kautta kuljetetaan erilaisia raaka-aineita ja irtolasteja, terästä, sahatavaraa, kontteja sekä projektiluontoisia laivauksia. Sataman etuina ovat säännölliset reitit Britanniaan, Välimerelle ja Baltian alueelle sekä hyvät maayhteydetselvennä.lähde?
Sataman osat

Raahen satama jakaantuu kahteen osaan, SSAB:n sekä Lapaluodon satamanosiin.
Sataman osat > SSAB satama

SSAB satamanosassa on kuusi laivapaikkaa. Kulkusyvyys on 8,0 ja 7,8 metriä.lähde?
Sataman osat > Syväsatama

Syväsatamassa on kaksi laivapaikkaa ja vuonna 2018 valmistunut Roro-ramppi, kulkusyvyys on 10,0 metriä. Syvennetty väylä otettiin käyttöön vuonna 2010 ja syvälaituri vuonna 2011. Laajentuva syvälaiturialue 30 hehtaarin satamakenttineen on tarkoitettu pääasiassa vienti- tai tuontiteollisuuden käyttöön.
Sataman osat > Lapaluodon satama

Lapaluodon satamanosassa on 3 laivapaikkaa, kulkusyvyys on 8,0 metriä. Lapaluodon satamanosassa on syyskuussa 2012 käyttöön otettu kontitusterminaali, jonka pinta-ala on noin 6 000 m2. Terminaali on Perämeren alueen ensimmäinen automatisoitu ja modernisti varusteltu kontitusterminaali. Kontitusterminaalissa on kontituslaite, siltanosturi ja kosteudenhallintajärjestelmä. Lisäksi terminaalissa on runsaasti varastotilaa ja useita automaattiovia, joiden ansiosta tuotteiden siirtely ja varastointi sujuu jouhevasti. Kontituslaitteella voidaan lastata sahatavaraa, terästä, suursäkkejä ja muuta kontitettavaksi soveltuvaa tavaraa. Terminaalin pituus on 132 m, leveys 45 m ja pinta-ala 5 940 m2. Lapaluodon satamassa on katettua varastotilaa lähes 19 000 m² ja varastokenttiä yhteensä lähes 20 hehtaaria.
Rahtimäärä

SSAB:n terästehtaan vaikutus näkyy vahvasti Raahen satamatilastoissa. Lapaluodon puolelta kuljetetaan teräksen lisäksi bulk-tuotteita, romua, projektilasteja muun muassa tuulimyllyjä sekä sahatavaraa ja kuitupuuta.
Raahen sataman vuosittainen rahtimäärä:
| Vuosi | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2015 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä milj. tonnia | 5,4 | 4,9 | 5,4 | 5,6 | 5,1 | 4,9 | 5,5 |
Aiheesta muualla

Raahen sataman kotisivut (raahensatama.fi)
Steel-puskija Raahen satamassa, taustalla SSAB Europe Oy:n Raahen tehdas.
SyrsoN

| syrsoN |
| --- | --- |
Rische vuonna 2020. Rische vuonna 2020.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Florian Rische
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1996 (ikä 28)
Kansalaisuus:   Saksa
Ammatti:  ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  syrsoN
Aktiivisena:  2012–
Nyk. joukkue:  BIG
Rooli:  tarkkuuskivääripelaaja
Peli:  Counter-Strike 2
Florian ”syrsoN” Rische (s. 19. huhtikuuta 1996) on saksalainen Counter-Strike 2 -ammattilainen. Hän edustaa nykyään BIG-joukkuetta ja pelaa useimmiten AWP-tarkkuskivääriä.
Ura

SyrsoN on pelannut vuosiensa varrella lukuisissa eri joukkueissa, kuten Planetkey, Sprout, 00 Nation ja mTw. Hän on saavuttanut lähes kaikki tärkeät voittonsa BIG:n riveissä turnauksista DreamHack Open Leipzig 2020, DreamHack Masters Spring 2020: Europe, cs_summit 6 Online: Europe, DreamHack Open Summer 2020: Europe, Funspark ULTI 2020 ja Roobet Cup 2022.
Saavutukset

Sija 10. HLTV TOP 20 Players of 2020 -arvioinnissa.
MVP / DreamHack Masters Spring 2020: Europe.
MVP / Roobet Cup.
Hän on ensimmäinen ja tällä hetkellä ainoa saksalainen pelaaja, joka on päässyt HLTV TOP 20 -arviointiin.
6. marraskuuta

6. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 310. päivä (311. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 55 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Mimosa
suomenruotsalainen kalenteri: Svea
ortodoksinen kalenteri: Paavali, Paavo, Pauli
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gustu Ádolfe
vanhemmissa kalentereissa: Adolphus, Amantius, Engelbrecht, Gustaf, Gustaf Adolf, Gustaf Adolph, Kustaa Aadolf, Leonhard, Leonhardus, Äijö
Vuodesta 2010 lähtien nimi Kustaa Aadolf ei enää esiinny almanakassa perusmuodossaan nimipäivien tavoin merkittynä, vaan päivän kohdalla on merkintä Kustaa Aadolfin päivä.
Kuolleita

1003 – Johannes XVII, paavi
1406 – Innocentius VII, paavi (s. 1336)
1632 – Kustaa II Aadolf, Ruotsin kuningas (s. 1594)
1656 – Juhana IV, Portugalin kuningas (s. 1603)
1672 – Heinrich Schütz, saksalainen säveltäjä (s. 1585)
1793 – Philippe Égalité, alk. Louis Philippe Joseph, ranskalainen aatelinen ja poliitikko, Ludvig XVI:n serkku (s. 1747)
1822 – Claude Louis Berthollet, ranskalainen kemisti (s. 1748)
1836 – Kaarle X, Ranskan kuningas (s. 1757)
1893 – Pjotr Tšaikovski, venäläinen säveltäjä (Pähkinänsärkijä) (s. 1840) (itsemurha)
1940 – Ivar Andresen, norjalainen oopperalaulaja (s. 1896)
1941 – Kalervo Huuri, suomalainen orientalisti (s. 1908)
1941 – Maurice Leblanc, ranskalainen kirjailija (s. 1864)
1962 – Kaarlo Heiskanen, suomalainen jääkärikenraali ja Mannerheim-ristin ritari, Puolustusvoimien komentaja 1953–1959 (s. 1894)
1964 – Hans von Euler-Chelpin, vuoden 1929 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalais-ruotsalainen biokemisti (s. 1873)
1965 – Edgard Victor Achille Charles Varèse (”Edgar Varèse”), ranskalais-yhdysvaltalainen säveltäjä (Poème électronique) (s. 1883)
1982 – Urho Valdemar Lehtinen, suomalainen taidemaalari (s. 1887)
1983 – Ville Pessi, suomalainen kommunistipoliitikko (s. 1902)
1984 – Heikki Grönqvist, suomalainen valokuvaaja ja yrittäjä (s. 1943)
1993 – Axel Grandell, suomalainen liiketaloustieteilijä (s. 1899)
1994 – Nikolai Lehto, suomalainen kuvataiteilija (s. 1905)
1997 – Isaiah Berlin, latvialais-brittiläinen filosofi ja historioitsija (s. 1909)
2000 – Lyon Sprague de Camp, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (s. 1907)
2005 – Minako Honda, japanilainen laulaja (s. 1967)
2007 – Hank Thompson, yhdysvaltalainen countrylaulaja (s. 1925)
2010 – Michael Seifert, ukrainalainen sotarikollinen (s. 1924)
2011 – Charles Walton, yhdysvaltalainen keksijä (s. 1921)
2012 – Clive Dunn, englantilainen näyttelijä ja laulaja (s. 1920)
2012 – Maksim, Bulgarian patriarkaatin johtaja (s. 1914)
2014 – Mara Kakko, suomalainen elokuvaaja (s. 1940)
2015 – Markku Halme, suomalainen musiikki- ja elokuvatoimittaja (s. 1962)
2016 – Zoltán Kocsis, unkarilainen pianisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1952)
2016 – Marcel Neels (”Marc Sleen”), belgialainen sarjakuvantekijä (s. 1922)
2017 – Kätherose Derr (”Karin Dor”), saksalainen näyttelijä (s. 1938)
2018 – Marjatta Moulin, suomalainen miekkailija (s. 1926)
2019 – Jan Stráský, tšekkiläinen poliitikko, Tšekkoslovakian presidentti ja pääministeri 1992 (s. 1940)
2020 – Ilpo Forssén, suomalainen arkkitehti (s. 1952)
2020 – Fernando Solanas, argentiinalainen elokuvaohjaaja ja poliitikko (s. 1936)
2021 – Veikko M. Hämäläinen, suomalainen lakimies, hovioikeuden presidentti ja oikeusneuvos (s. 1926)
2022 – Ali Birra, etiopialainen laulaja (s. 1950)
2022 – Edward C. Prescott, vuoden 2004 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (s. 1940)
Juhlapäiviä

Dominikaaninen tasavalta: Perustuslain päivä ("Constitution Day"). Itsenäistyi Haitista 1844.
Marokko: Vihreän marssin vuosipäivä.
Ruotsi: Kuningas Kustaa II Aadolfin kuolinpäivä. Virallinen liputuspäivä Ruotsissa.
Suomi: Ruotsalaisuuden päivä alkaen 1908 Ruotsalaisen kansanpuolueen aloitteesta. Myöhemmin liputuspäivä Suomessa. Myös hakkapeliittain päivä.
Suomi ja Ruotsi: Pyhäinpäivä päivän osuessa lauantaille.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 6. marraskuuta: |  |
:   Kustaa II Aadolf Suomessa vietetään ruotsalaisuuden päivää. 1494 – Osmanisulttaani Suleiman Suuri syntyi.  1632 – Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf kaatui 30-vuotisessa sodassa Lützenin taistelussa.  1882 – Kiinalainen sotaherra Feng Yuxiang syntyi.  1905 – Venäjän keisarikunnan ja siihen kuuluvan Suomen suuriruhtinaskunnan vallankumouksellinen suurlakko päättyi.  1910 – Näyttelijä Lea Joutseno syntyi.  1962 – YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman, joka tuomitsi Etelä-Afrikan rasistisen apartheid-politiikan ja kehotti kaikkia YK:n jäsenmaita lakkauttamaan sotilas- ja taloussuhteet Etelä-Afrikan kanssa.  
Katso myös: kalenteri ~ 5. marraskuuta, 7. marraskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
Kustaa II Aadolf
C-molliasteikko

C-molliasteikon etumerkinnät diskanttiavaimella
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
C-molliasteikko on c-sävelestä alkava sävelasteikko, johon kuuluvat sävelet c, d, es, f, g, as, b ja c. Sen rinnakkaissävellaji on Es-duuri ja muunnossävellaji C-duuri.
Muunnelmia

Harmoninen molli: c, d, es, f, g, as, h, c
Melodinen molli: c, d, es, f, g, a, h, c
C-mollin etumerkintä eri nuottiavaimilla > Neljällä yleisimmällä avaimella

Neljällä yleisimmällä nuottiavaimella (diskantti-, altto-, tenori- ja bassoavain) on vakiintuneet standardit, miten niille kirjoitetaan etumerkit. C-mollin etumerkit kirjoitetaan niille ylläolevin tavoin.
Asteikkoon säveliä käyttäviä sointuja eri  sointuasteilla

| i | ii° | III | iv | v | VI | VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cm | D° | E♭ E♭+ | Fm | Gm G | A♭ | B♭ B° |
| i | ii° | III+ | iv | V7 | VI | vii°7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cm(maj7) | Dm7♭5 | E♭maj7♯5 | Fm7 | G7 | A♭maj7 | B°7 |
Tunnettuja teoksia C-mollissa

Pink Floyd – High Hopes
Bon Jovi – You Give Love A Bad Name
Survivor – Eye of the Tiger
DragonForce – Through the Fire and Flames
Ludvig van Beethoven – Kohtalonsinfonia
Sergei Rahmaninov – Pianokonsertto nro. 2
Johannes Brahms – Sinfonia nro. 1
Benedictus Appenzeller

Benedictus Appenzeller (1480-luku – 1558 tai myöhemmin) oli flaamilainen säveltäjä.
Appenzellerin varhaisin tunnettu sävellys on noin vuodelta 1506 peräisin olevassa käsikirjoituksessa säilynyt kolmeääninen chanson Buvons ma comere. Appenzellerista on säilynyt asiakirjamainintoja vuodelta 1518 laulajana ja vuodelta 1519 kuoromestarina Bruggen Pyhän Jaakobin kirkossa. Appenzellerin vaiheita vuosina 1519–1536 on käsitelty Pierre Attaingnantin ja Jacques Modernen aikalaisjulkaisuissa. Helmikuussa 1536 Appenzeller aloitti työn Maria Itävaltalaisen kuoron laulajana Brysselissä. Lokakuussa 1537 hän seurasi Jehan Gossinsia poikakuoron johtajana. Appenzeller sävelsi tässä asemassa toimiessaan lukuisia teoksia Maria Itävaltalaisen kapellin käyttöön. Viimeinen maininta Appenzellerin työstä Maria Itävaltalaisen palveluksessa on joulukuulta 1551. Tuolloin hän osallistui Marian matkaan Augsburgiin ja Müncheniin.
28. joulukuuta 1555 Appenzeller sai nimityksen kuoromestariksi Pyhän Gudulan katedraaliin Brysseliin. Hän toimi tässä tehtävässä joulukuuhun 1558 saakka. Appenzellerin chansoneita julkaistiin vuonna 1542 Antwerpenissä kokoelmassa Des chansons a quattre parties. Useissa Appenzellerin sävellysten lähteissä säveltäjään on viitattu vain Benedictuksena, mikä on synnyttänyt sekaannusta Appenzellerin, Benedictus Duciksen ja Benedictus de Opitiin teosten välillä.
François Englert

| François Englert |
| --- | --- |
 Francois Englert vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. marraskuuta 1932 (ikä 91) Etterbeek, Belgia
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Brysselin vapaa yliopisto
Instituutti:  Brysselin vapaa yliopisto
Tutkimusalue:  teoreettinen fysiikka
Palkinnot:  Wolfin palkinto (2004),   Asturian ruhtinaan palkinto (2013),    Nobelin fysiikanpalkinto (2013)
François Englert (6. marraskuuta 1932 Etterbeek, Belgia) on belgialainen teoreettinen fyysikko, joka vuonna 1964 esitti Robert Broutin kanssa julkaisemassaan paperissa, samana vuonna samanlaisen teorian tehneen Peter Higgsin mukaan nimetyn Higgsin mekanismin. Englert jakoi Higgsin kanssa vuoden 2013 Nobelin fysiikanpalkinnon.
Elämäkerta

Englert syntyi vuonna 1932 ja opiskeli Brysselin vapaassa yliopistosta, josta valmistui tohtoriksi vuonna 1958. Hän toimi tämän jälkeen assistenttina vapaassa yliopistossa ja jatkoi sieltä Cornellin yliopistoon, jossa hän toimi tutkimusassistenttina 1959–1960 ja apulaisprofessorina 1960–1961.
Englert palasi vuonna 1961 Brysselin vapaaseen yliopistoon ja sai sieltä professorin paikan 1964. Samana vuonna hän julkaisi Robert Broutin kanssa artikkelin ”Broken Symmetry and the Mass of Gauge Vector Mesons”, jossa he esittivät teorian, joka ennusti niin sanotun Higgsin bosonin olemassaolon. Hieman myöhemmin samana vuonna Peter Higgs julkaisi heistä riippumattoman artikkelin, jossa hän esitteli samantapaisen teorian. Englert johti vuosina 1980–1998 Broutin kanssa Brysselin vapaan yliopiston teoreettisen fysiikan tutkimusryhmää. Englert jäi eläkkeelle 1998 ja on toiminut sen jälkeen emeritusprofessorina.
Englert on palkittu työstään useasti. Vuonna 2004 hän jakoi Broutin ja Higgsin kanssa Wolfin palkinnon ja vuonna 2013 Higgsin ja CERN-tutkimuskeskuksen kanssa Asturian ruhtinaan palkinnon. CERN oli vuoden 2012 lopulla tehnyt löydöksen, joka oli vahvistanut Higgsin bosonin olemassaolon. Higgs ja Englert saivat vuoden 2013 aikana vielä Nobelin fysiikanpalkinnon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta François Englert Wikimedia Commonsissa
Egnlertin ja Broutin artikkeli ”Broken Symmetry and the Mass of Gauge Vector Mesons” (englanniksi)
Vuoden 2013 fysiikan Nobel-palkinnon lehdistötiedote (englanniksi)
Tapani Kansalainen

| Tapani Kansalainen> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Taiteilijanimi:  Tapani Kansalainen Tapsa K. Cityzen John
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Poliisi Tapsa K & Huutava Vääryys Ionics
Levy-yhtiöt:  Joku Roti Records Monsp Records 3rd Rail Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vesa Tamminen, taiteilijanimeltään Tapani Kansalainen, on Savosta kotoisin oleva, nykyään Helsingissä asuva rap-artisti ja -tuottaja. Hän räppäsi aluksi englanniksi Ionics -yhtyeessä nimellä ”Cityzen John”. Ionics on julkaissut kaksi omakustannealbumia. Kansalainen on myös soittanut koskettimia Hannibalin ja Edorfin live-yhtyeissä. Tapani Kansalaisen ensimmäinen studioalbumi Eilisen keisari, narri loppuelämän julkaistiin 29. syyskuuta 2010 Joku Roti Recordsin kautta. Toinen pitkäsoitto Kaatoja ja rännejä julkaistiin Monsp Recordsin julkaisemana 24. tammikuuta 2014. Se nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle kahdeksan.
Diskografia > Soolo

Eilisen keisari, narri loppuelämän (2010)
Kaatoja ja rännejä (2014)
52 kammioo (2018)
Diskografia > Tapsa K. & Huutava Vääryys

Clupea Harengus EP (2012)
Diskografia > Ionics

Ionics (2000)
Blurred (2000)
Space program: hip-trop (2002)
Diskografia > Musiikkivideot

Eläkettä venaillessa (2010 – ohjaus Juuso Aalto)
Myllyt sallittu (mukana Huutava Vääryys, 2010 – ohjaus Juuso Aalto)
Suojatyöpaikka (Tapsa K. & Huutava Vääryys, 2012 – ohjaus Juuso Aalto)
Harjottelen näyttään kovanaamalta (2013 – ohjaus Juuso Aalto)
Kyttäjuttu (mukana Edorf & Huutava Vääryys, 2014 – ohjaus Juuso Aalto)
33210 pt2 (mukana Huutava Vääryys, 2014 – ohjaus Juuso Aalto)
Murphyn laki (2014 – ohjaus Juuso Aalto)
Lyijymoodi (2016 – ohjaus Juuso Aalto)
Roskiin (mukana Are & DJ Massimo, 2017 – ohjaus Juuso Aalto)
Kasuaalisti (2017)
Kammioon (2017 – ohjaus Juuso Aalto)
Se on nami (mukana DJ Massimo, 2018)
Keyser Soze (mukana Huutava Vääryys & Rekami, 2018)
Ois pitäny (mukana OG Ikonen & Leo Luxxxus, 2019))
Anna lisää (mukana Are, 2019 – ohjaus Juuso Aalto)
Ei sikarii (Äänet Käskee mukana Tapani Kansalainen & Leo Luxxxus, 2020 – ohjaus Juuso Aalto)
8 x 8 (mukana Hannibal, Tapsa K, Paleface, OG Ikonen, Jodarok, Are, Solonen & Gettomasa, 2021)
Houdini (mukana Sairas T, 2021 – ohjaus Aapo Valerian Kosonen)
ALP (mukana Kalle Kinos, Kosola & DJ Massimo, 2021 – ohjaus Tapani Kansalainen)