stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Susiluola
Neanderthalilaishypoteesia koskeva keskustelu > Keskustelu aiheesta yltyy

Kinnunen arvosteli tulkintoja Kivi-lehdessä vuonna 2003. Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen geologi Matti Saarnisto esitti aihetta Tieteen päivien Päivän painin aiheeksi. Museoviraston pääjohtajaksi edennyt Purhonen kieltäytyi vedoten siihen, että ei pitänyt itseään asiantuntijana, eikä osannut sanoa, kuka voisi tulla kyseeseen. Valtuuskunnan puheenjohtaja Jan Rydman suivaantui ja kirjoitti asiasta Tieteessä tapahtuu -lehteen. Rydmania häiritsi, että Museovirasto piti tuloksia yksiselitteisen varmoina ja että Purhonen nimesi Susiluolan suomalaisen arkeologian tieteellisesti kiinnostavimmaksi kohteeksi ja esitti sitä UNESCO:n maailmanperintökohteeksi, mutta ei katsonut itseään päteväksi keskustelemaan aiheesta.
Väittely jatkui muun muassa Fennoscandia archaeologica -lehden numerossa XXIV vuonna 2007, jossa useat tutkijat kommentoivat Susiluolan löytöjä ja niiden pohjalta esitettyjä tulkintoja kriittisesti. Arkeologi Milton Núñezin mukaan hänen mittansa täyttyi, kun lapsille suunnatussa kuvakirjassa Elämää kivikauden Suomessa Miettinen ja Purhonen esittivät neanderthalilaishypoteesin totena. Núñez piti ongelmana, että tutkijat eivät olleet osanneet halunneet konsultoida asiantuntijoita. Hänestä kaivauksia ei olisi syytä jatkaa kohteen tuhoutumisriskin takia.
Kiistanalaista asiassa on, ovatko luolasta löytyneet kivet ihmisen muotoilemia. Kivien murtumakohdat ovat pyöristyneet eri tavoin ja kulmat erilaisia, mikä ei viittaa ihmiseen. Kinnusen mukaan samanlaisia löytyy mistä tahansa sorakuopasta. Schulzin mukaan kulmat ovat samansuuntaisia ja geologia ei luonnollisimmin niitä selitä. Donnerin mukaan julkaistussa artikkelissa esitetyssä piirroksessa lohkeamisjäljet on piirretty selkeämmiksi kuin ne alkuperäisessä kivessä ovat.
Arkeologi Heikki Matiskainen ja kaivauksia alun perin johtanut Hans-Peter Schulz väittelivät aiheesta Helsingin yliopistossa järjestetyssä Tieteen päivät -tapahtumassa. Matiskainen esitti kritiikkinään, että Susiluolasta löytyneet erimuotoiset kivityökalut voivat aivan hyvin olla luonnon muokkaamia. Matiskaisen mukaan Susiluolaa tutkineiden suurin ongelma on, miten säilyttää kasvonsa ja uskottavuutensa. Hänen mukaansa tähänastiset saavutukset ovat riittämättömiä vastaamaan kysymykseen, asuiko luolassa neanderthalilaisia.
Kivien alkuperän lisäksi muita neanderthalilaishypoteesin väitteitä on arvosteltu: Suuaukon läheltä löytyi nokea. Sen alkuperää ei kuitenkaan ole voitu osoittaa. Luolasta on myös löytynyt painaumia. Ne voivat olla myös merkki eläinten oleskelusta. Susiluolan maakerrosten iän määritykselle ei ole katsottu olevan perusteita. Ei siis voida myöskään sanoa, miltä ajalta peräisin olevassa kerrostumassa kivet olivat.
Neanderthalilaishypoteesia koskeva keskustelu > Vastaukset arvosteluun

Schultzin ja Tapani Rostedtin mukaan kivien luonnollisiksi tulkitsemisen ilmeisyys on harhaanjohtavaa eikä kivien väittäminen luonnon muovaamiksi vakuuta, vaikkakin osa kivistä on luonnon muovaamia. Heidän mukaansa myöskään parempaa asiantuntemusta ei olisi ollut saatavissa, koska kohde on ainutlaatuinen. Tutkijat ovat lisäksi oppineet tutkimuksen kuluessa. Myöskään ulkomaisten asiantuntijoiden palkkaamiseen ei olisi ollut varaa. Maakerrosten sekoittumista pidettiin selvänä, mutta kerrosten ajoitukseen ei katsottu julkaisuaikana voitavan ottaa kantaa. Schultz ja Rostedt pitivät mahdollisena, että neanderthalilaisia olisi voinut olla Suomen alueella. Museovirasto esitti vielä 2017 sivullaan, että "Tutkimustulosten perusteella luolassa on asunut Neandertalin ihminen noin 75 000–125 000 vuotta sitten."
Johanna Enqvist viittaa Susiluolaan todetessaan, että kulttuuriperimäkohteen ei välttämättä tarvitse olla aito.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Susiluola Wikimedia Commonsissa
Muinaisjäännösrekisteri: Karijoen Susiluola Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. 20.1.1998, viimeisin muutos 4.5.2021. Museovirasto.
Susiluolaa koskevat julkaisut nba.fi . Viitattu 1.4.2017.
Fennoscandia archaeologica XXIV (2007) sarks.fi. Viitattu 1.4.2017.
Jaramo, Kimmo: Karijoen Susiluola, Kristiinankaupunki retkipaikka.fi. 23.3.2013. Viitattu 1.4.2017.
Kemppainen, Jouni: Ennen meitä Suomessa asui neandertalinihmisiä. Vai asuiko? Helsingin Sanomat, Kuukausiliite. 1.12.2012. Viitattu 1.4.2017.
Sisäkuva luolasta
Arthur Franck

| Arthur Franck> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1980
Ammatti:  elokuvaohjaaja elokuvakäsikirjoittaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Olliver Hawk (2019)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Arthur Franck (s. 1980) on suomalainen dokumenttielokuvien ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tunnettuja töitään ovat Olliver Hawk (2019) ja Tamminiemen pesänjakajat -kirjasta kertova Pesänlikaajat – erään kirjakohun anatomia (2021).
Arthur Franckin isä on dokumentaristi ja toimittaja Michael Franck.
Teoksia

PHUTURA (2006)
Arthur Franck & Oskar Forstén: Kiinnipitäminen – ikämieskiekkoilijat puhuvat rakkaudesta (2007)
Arthur Franck & Oskar Forstén: Ruuhka (2009)
We Are the Champions (2010)
MTV3doc: Öljystä uusiutuviin (2011)
Soramonttuprinsessat (2012)
Linnunradan käsikirja ufologeille (2013)
Meidän Safkaa (2014)
Minä olen Walker (2015)
Jante Redux: Visselblåsare (2015)
Non Local Domain (2017)
Olliver Hawk (2019)
Pesänlikaajat – erään kirjakohun anatomia (2021)
Hassan Zubierin totuus (2021). 3 osaa
The Helsinki Effect (2025).
Aiheesta muualla

Arthur Franck Elonetissä.
Arthur Franck Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Kalevan kisat 1984

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1984 Kajaanissa 6.–7. heinäkuuta. Kilpailupaikka oli Vimpelinvaaran kenttä. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Kimmo Saaristo | 10,44 | Jouko Hassi | 10,60 | Juha Pyy | 10,61 |
| 200 m | Kimmo Saaristo | 20,83 | Juha Pyy | 21,20 | Jouko Lehtinen | 21,41 |
| 400 m | Hannu Mykrä | 46,54 | Juha Pyy | 46,87 | Sakari Syväoja | 46,91 |
| 800 m | Jorma Härkönen | 1.48,38 | Jussi Riihelä | 1.49,03 | Ilpo Kuusela | 1.49,37 |
| 1 500 m | Timo Lehto | 3.42,08 | Mika Maaskola | 3.42,49 | Harri Hänninen | 3.42,58 |
| 5 000 m | Hannu Okkola | 13.51,08 | Ari Paunonen | 13.53,33 | Juhani Holopainen | 13.55,77 |
| 10 000 m | Seppo Liuttu | 28.46,77 | Vesa Kähkölä | 28.56,26 | Juhani Holopainen | 29.01,77 |
| 110 m aidat | Arto Bryggare | 13,64 | Mikael Ylöstalo | 14,02 | Tapio Kallio | 14,20 |
| 400 m aidat | Tapio Kallio | 51,75 | Reijo Kukkonen | 51,92 | Jarmo Seppälä | 51,93 |
| 3 000 m esteet | Tommy Ekblom | 8.29,43 | Kari Hänninen | 8.36,11 | Lars Sörensen | 8.42,26 |
| Maraton | Esa Liedes | 2.18.25 | Vesa Kähkölä | 2.18.29 | Jarmo Kujala | 2.18.32 |
| Korkeushyppy | Erkki Niemi | 228 | Mikko Levola | 224 | Seppo Haavisto | 222 |
| Seiväshyppy | Kimmo Pallonen | 550 | Ilkka Pekkala | 545 | Kimmo Kuusela | 535 |
| Pituushyppy | Jarmo Kärnä | 786 | Pentti Raitanen | 781 | Jukka Ylinen | 755 |
| Kolmiloikka | Esa Viitasalo | 16,53 | Markku Rokala | 16,28 | Jouko Niva | 15,90 |
| Kuulantyöntö | Aulis Akonniemi | 19,72 | Kari Töyrylä | 19,01 | Aulis Toivonen | 18,99 |
| Kiekonheitto | Juhani Tuomola | 60,40 | Risto Myyrä | 56,86 | Raimo Vento | 56,82 |
| Moukarinheitto | Juha Tiainen | 79,72 | Harri Huhtala | 77,98 | Ari Taavitsainen | 71,50 |
| Keihäänheitto | Tero Saviniemi | 86,78 | Jorma Markus | 83,84 | Kari Ihalainen | 83,84 |
| 20 km kävely | Matti Katila | 1.32.35 | Vesa Puukari | 1.34.46 | Pauli Pirjetä | 1.34.49 |
| 50 km kävely | Reima Salonen | 3.57.42 | Matti Katila | 4.13.01 | Asko Turkki | 4.43.27 |
| Kymmenottelu | Harri Sundell | 7781 | Petri Keskitalo | 7628 | Jan-Erik Romar | 7481 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Helinä Marjamaa | 11,37 | Sisko Markkanen | 11,80 | Riitta Ketonen | 11,96 |
| 200 m | Helinä Marjamaa | 23,15 | Sisko Markkanen | 23,99 | Riitta Ketonen | 24,24 |
| 400 m | Riitta Vesanen | 54,60 | Kaisa Ylimäki | 55,47 | Tiina Pakkala | 55,69 |
| 800 m | Kaisa Ylimäki | 2.06,98 | Irene Marttila | 2.07,81 | Hanna Lassila | 2.08,26 |
| 1 500 m | Irene Marttila | 4.16,88 | Marjo-Riitta Lakka | 4.17,42 | Päivi Tikkanen | 4.19,24 |
| 3 000 m | Tuija Toivonen | 9.09,86 | Marjo-Riitta Lakka | 9.12,43 | Päivi Tikkanen | 9.13,44 |
| 10 000 m | Tuija Toivonen | 32.39,25 | Sinikka Keskitalo | 33.01,27 | Sirkku Kumpulainen | 34.05,03 |
| Maraton | Sinikka Keskitalo | 2.36.45 | Sirkku Kumpulainen | 2.41.36 | Maija Vuorinen | 2.42.22 |
| 100 m aidat | Ritva Valkeinen | 14,33 | Paula Keihäskoski | 14,42 | Sari Kaistinen | 14,51 |
| 400 m aidat | Tuija Helander | 57,12 | Arja Viljanmaa | 61,13 | Tuula Putkonen | 61,29 |
| Korkeushyppy | Niina Ranta | 188 | Carina Kjellman | 183 | Lena Teckenberg | 183 |
| Pituushyppy | Anna-Maija Bryggare | 605 | Arja Jussila | 601 | Hannele Hämäläinen | 600 |
| Kuulantyöntö | Asta Hovi | 16,18 | Satu Sulkio | 14,69 | Päivi Alafrantti | 14,36 |
| Kiekonheitto | Ulla Lundholm | 63,14 | Marja-Leena Larpi | 56,66 | Satu Sulkio | 53,12 |
| Keihäänheitto | Tuula Laaksalo | 64,58 | Helena Laine | 60,24 | Helena Uusitalo | 57,72 |
| 5 000 m ratakävely | Sirkka Oikarinen | 23.38,03 | Helena Åström | 24.31,47 | Sari Essayah | 24.50,39 |
| 10 km kävely | Sirkka Oikarinen | 49.59 | Helena Åström | 50.16 | Sari Essayah | 52.08 |
| Seitsenottelu | Mirja Järvenpää | 5898 | Aija Ollila | 5395 | Ritva Valkeinen | 5375 |
Aina ja aina

| Aina ja aina Karri Koira, Biniyam |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. toukokuuta 2024
 Formaatti: LP, digitaalinen
 Tuottaja(t): Karri Koira
 Tyylilaji: R&B, pop
 Kesto: 34.18
 Levy-yhtiö: Koira Inc.
Listasijoitukset
  3. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Karri Koiran muut julkaisut
| K.o.i.r.a. 2012 | Aina ja aina 2024 |  |
Singlet albumilta Aina ja aina
 ”Suoraan sydämeen” Julkaistu: 26. toukokuuta 2023  ”Istun sun kyytiin” Julkaistu: 23. kesäkuuta 2023  ”Et voi ostaa rakkautta” Julkaistu: 27. lokakuuta 2023
 : 
Aina ja aina on Karri Koiran toinen albumi, joka julkaistiin 24. toukokuuta 2024.
Kappaleet

I Love U – 2.55
Suoraan sydämeen – 3.32
Aina ja aina – 3.23
“Söpö iltalaulu” – 0.25
Aurinko viel lämmittää – 3.30
Istun sun kyytiin – 3.06
Et voi ostaa rakkautta – 2.39 (feat. Shrty)
Lentosuudelmii – 2.48
Miten menee – 3.40
Pilvien läpi – 3.43
Intro (Raketti) – 4.32
Arvosteluja

Soundi:
Aiheesta muualla

Aina ja aina Spotify
Luettelo Suomen elokuvateattereista

Tämä on luettelo Suomen elokuvateattereista. Vuonna 2022 Suomessa oli 179 elokuvateatteria. Suurin osa niistä oli yksityisiä yrityksiä. Teattereista 16 kuuluu Finnkino-ketjuun, jonka markkinaosuus on lähes 70 prosenttia. Vanhin edelleen toiminnassa oleva teatteri on Helsingin keskustassa sijaitseva Finnkinon pyörittämä Maxim, joka on toiminut vuodesta 1909.
Vuonna 2009 teattereita oli 196 ja saleja yhteensä 306.
Espoo

| --- | --- |
 Nykyiset Finnkino Omena  Finnkino Sello  Kino Tapiola :  Poistuneet Kino Omena
Forssa

Bio-Kaari
Elävienkuvien teatteri
Helsinki

| --- | --- |
 Nykyiset Bio Rex (Amos Rex)  Bio Rex Redi (2022–)  Bio Rex Tripla (2021–)  Finnkino Itis (2018–)  Finnkino Kinopalatsi (1999–)  Finnkino Tennispalatsi (1999–)  Gilda (2024–, vuosina 2023–2024 Bio Rex Kulttuurikasarmi)  Kino Caisa (2024–)  Kino Engel (1985–)  Kino Helios  Kino K13  Kino Konepaja (2024–)  Kino Kulttuurimylly (2023–)  Kino Regina (2019–)  Korjaamo Kino (2016–)  Maxim (1974–)  Orion (1928–)  Riviera Kallio (2016–)  Riviera Punavuori (2022–)  WHS Teatteri Union (2014–) Bio-Bio toimi Uudessa ylioppilastalossa vuosina 1929–1998. Vuonna 1934 ohjelmistossa oli Tri Jekyll & Mr. Hyde. Elokuvateatterit Aloha ja Arita vuonna 1952, ohjelmistossa Katkeraa riisiä. Yliopistonkadulla sijainnut rakennus, Heimolan talo, purettiin vuonna 1969. Helsingin elokuvateattereiden lippulaivaksi kutsuttu Bio Bristol sijaitsi Aikatalossa vuosina 1961–2010. :  Poistuneet Ad-Kino (Lauttasaari 1943–1981, aiemmin nimellä Kultainen lyhty)  Adlon (Runeberginkatu 1938–1986)  Bio Adams (Erottajalla vuoteen 1987 asti, myös nimillä Lyyra, Punainen Mylly ja Royal)  Allotria (Vallila 1953–1963)  Aloha  (Heimolan talo 1956–1969)  Andorra (Eerikinkatu 1987–2019)  Apollo (Vallila 1941–1965, vuosina 1928–1941 nimellä Bio Kamera)  Astor  (Iso Roobertinkatu 1920–1970, aiemmin nimillä Astoria ja Empire)  Arina (Pengerkadulla vuoteen 1960 asti)  Arita (Heimolan talo 1926–1969)  Bio Aula (Liisankatu 1941–1985)  Bio Axa (Minna Canthinkatu 13 1938–1989.)  Bio-Bio (Uusi ylioppilastalo 1929–1998)  Bio Bristol (Aikatalossa 1961–2010)  Bio Casino (Iso Roobertinkatu)  Bio Charlie (Eerikinkatu 1979–1986, sittemmin Andorra)  Bio City (Mikonkatu 1995–2006)  Bio Cleo (Lauttasaaressa 1940-luvulla)  Bio Degerö (Yliskylä 1946–1974)  Bio Kent (Munkkiniemessä vuoteen 1983 asti)  Bio Rea (Mikonkatu 1936–1976)  Broadway (Punavuori 1938–1963, aiemmin nimellä Mars)  Capitol (nykyisen Forumin paikalla 1942–1982)  Cinamon Redi (2018–2022)  Cinamon Tripla (2019–2021)  Cinema  Corona (Taka-Töölö 1953–1986)  Edison  Elysée (Sörnäinen 1929–1986, aiemmin myös nimillä Kuvapirtti ja Pirtti)  Forum (Forumissa 1985–2006)  Gloria (Pieni Roobertinkatu 1929–1995)  Herttua (Herttoniemi 1955–1965)  Illusion (Uusi ylioppilastalo 1981–1998)  Imatra (Korkeavuorenkatu 1913–1964)  Joukola (Kapteeninkatu 1929–1984, aiemmin nimillä Atlantis ja Hollywood)  Kino Itäkeskus (kauppakeskus Itiksessä 2004–2009, vuosina 1992–2004 nimellä Kino 1 – 3)  Kino Sheryl  Kino-Palatsi  La Scala (Pohjoisesplanadi 1906–1991)  Lasten Cinema  Maailman Ympäri, Suomen ensimmäinen kiinteä elokuvateatteri  Merano  Nordia  President (Annankatu 1988–1998)  Regia (Lapinlahdenkatu 1928–1971, aiemmin nimillä Kinola ja Rio)  Ritz (Eteläinen Hesperiankatu 1938–1986)  Roberta (Iso Roobertinkatu 1922–1960, aiemmin nimellä Arkadia)  Sininen kuu (Meilahti 1941–1986)  Studio 1 – 3 (Mannerheimintie 1979–1999)  Tenho (Alppiharjussa vuoteen 1954 asti)
Hyvinkää

| --- | --- |
 Nykyiset Kinoma  Julia  Bio Rex Sveitsi :  Poistuneet Arena (lopetti toimintansa vuonna 1985)  Harjula (tuhoutui sodassa)
Jyväskylä

Finnkino Fantasia
Kino Aurora
Kampus Kino
Kotka

Kinopalatsi
Trio 123
Kouvola

| --- | --- |
 Nykyiset Kino 123  Studio123 :  Poistuneet Iltatähti (1932-1972)  Kino Tähti myöhemmin Kino Alfaromeo (purettu 1985)  Kymen Kuva  Kino Kimara (1955-1979, purettu 1995)  Kuva-Portti (1955-2014)  Kino-Kouvo (1958-2014)
Kuopio

| --- | --- |
 Nykyiset Finnkino Scala  Kino Kuvakukko :  Poistuneet Pohjantähti  Maxim
Lahti

Kino Iiris
Kuvapalatsi
Lappeenranta

Finnkino Strand
Lappeenranta > Poistuneet

Kino-Aula
Nuijamies
Mikkeli

Kinolinna
Ritz
Oulu

Finnkino Plaza
Star
Savonlinna

Killa
Kuvalinna
Poistuneet
Olavi
Seinäjoki

Bio Marilyn Seinäjoki
Seinäjoki > Poistuneet

Kaleva  (Seinäjoki)
Kino, sittemmin Bio-Rexi ja Adams
Tampere

| --- | --- |
 Nykyiset Arthouse Cinema Niagara  Cine Atlas  Plevna :  Poistuneet Cinema 180  Cinola  Imatra  Kino-Palatsi  Petit  Scala
Turku

| --- | --- |
 Nykyiset Kino Diana  Kinopalatsi  Kino Kilta (2024–) :  Poistuneet Casino  Domino  Julia  Kaleva  Kino-Palatsi  Maailman Ympäri  Pansion työväentalo  Ritz
Vantaa

Bio Grand
Finnkino Flamingo
Kino Myyri
Rekolan Kino
Muut kunnat ja kaupungit

aAlareksi  (Alajärvi)
Bio Huvimylly (Raahe)
Bio Marilyn (Lapua)
Bio Marilyn Hämeenlinna
Bio Pallas (Karjaa)
Bio Rex
Bio Rex Kajaani
Bio Rex Kokkola
Bio Rex Porvoo
Bio Rex Riihimäki
Bio Rex Sveitsi
Bio Rex Pietarsaari
Bio Rex Rovaniemi
Bio Rex Tornio
Bio Rex Vaasa
Bio Rex Verkatehdas
Bio Stara (Paimio)
Bio-Salo
Bio Vuoksi (Imatra)
Davvenásti (Utsjoki)
Ihme Kompleksi (Kankaanpää)
Iso-Hannu (Rauma)
Juvan Kino
Järvelän Kino (Kärkölä)
Kino Akseli (Nummela)
Kino Grani (Kauniainen)
Kino-Hovi (Kitee)
Kino-Huovi (Harjavalta)
Kino Juha (Nurmijärvi)
Kinokulma (Oulainen)
Kino Olympia (Hanko)
Kino Piispanristi (Kaarina)
Kinopirtti (Kemi)
Kino Saimaa (Puumala)
Kino Sampo (Riihimäki)
Kino Sampo (Valkeakoski)
Kinoset
Kinoset Huittinen
Kinoset Loimaa (Kinema)
Kinoset Sastamala
Kinoset Somero
Kino Tapio (Joensuu)
Kinotar 123 (Jämsä)
Kino Vaakuna (Lohja)
Kinotour (Varsinais-Suomi)
Kuvala (Uusikaupunki)
Kuvalipas (Iisalmi)
Lieksan kulttuurikeskus
Marita (Outokumpu)
Maxim (Varkaus)
Navettakino (Pyhälahti, Konnevesi)
Paimion Kino
Promenadikeskus (Pori)
Pyhäsalmen VPK elokuvat (Pyhäjärvi)
Ritz (Vaasa)
Toijalan Kino
Vihdin Kino
Kino Laika (Karkkila)
Muut kunnat ja kaupungit > Poistuneet

Kino Karjala (Joensuu)
Koivu ja tähti (Kannus)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen elokuvateatterit Wikimedia Commonsissa
Kuopion Pohjantähti 1910-luvulla.
Kinolinna, Mikkeli.
Finnkino Plaza, Oulu.
Kinema Loimaa
Bingo

Bingo
Bingo on onnenpeli, joka kehitettiin Italiassa 1530-luvulla, josta se levisi Ranskaan 1700-luvun lopulla ja 1900-luvulla Yhdysvaltoihin. Tuolloin bingoa pelattiin pavuilla (bean). Pelin nimi beano muuttui amerikkalaisten suussa bingoksi.
Ensimmäisenä Suomeen bingo-pelin toi Juuso Walden 1950-luvulla. Bingo-peli oli mm. Valkeakosken Hakan jalkapallojoukkueen tueksi järjestetyn Haka Show gaalan viihdykettä.
Myöhemmin  Ruotsista ylivieskalainen eläinlääkärin rouva Ebba Forsberg. Käytyään kokeilemassa bingon pelaamista Värmlannissa kesällä 1967 hänelle syntyi oivallus pelin tuomisesta Suomeen varojen keräämiseksi Ylivieskan Uimahalli- ja Nuorisotalosäätiölle. Ensimmäinen julkinen bingotapahtuma järjestettiin Ylivieskassa 2. syyskuuta 1968. Bingo oli merkittävä tulolähde uimahalli-nuorisotalon rahoittamisessa  ja pitkään se on ollut hyvinkin suosittu rahapeli koko maassa.
Pelin tarkoituksena on pelaajan saada tietynlainen pelikuvio. Pelissä arvotaan numeroita 1–75 tai 1–90 väliltä, peliversiosta riippuen. Perinteisessä bingopelissä pelaajalla on pelattavaan pelikortti, johon on merkitty tietty määrä ruudukkoja. Arvottujen numeroiden toivotaan muodostan omalla ruudukolla vaaka-, pysty- tai kulmasta kulmaan-rivejä.
Bingon perinteisiin kuuluu, että pelaaja huudahtaa ääneen sanan ”bingo!” huomatessaan ruudukkonsa täyttyneen. Tämä kertoo muille, että voittaja on löytynyt. Monissa bingosaleissa tavasta on sittemmin luovuttu.
Bingohallit, pelivoitot, internetpelit

Peliä voidaan pelata bingohalleissa, jotka ovat auki useita tunteja päivisin ja käytössä oli pelipöydät tai peli-illoissa ja muissa tilaisuuksissa, joissa käytössä ovat pelikortit. Suomessa suurimmat bingotilaisuudet, joissa palkintoina on ollut kesämökkejä tai autoja, ovat keränneet tuhansia osanottajia.
Bingo on maailmalla suosittu rahapeli, mutta Suomessa bingovoittoja ei saa lain mukaan jakaa rahana, vaan voittojen on oltava tavarapalkintoja. Suomalaisissa bingohalleissa suosituimpia palkintoja ovatkin erilaiset lahjakortit, elintarvikkeet kuten kahvi tai joulukinkku, sekä kodinelektroniikka.
2000-luvulla bingohallien määrä on vähentynyt, mutta vanhempi väki pelaa peliä edelleen aktiivisesti lähes jokaisella suuremmalla paikkakunnalla ympäri Suomen. Internetissä pelattava bingo on kuitenkin laskenut bingon pelaajien keski-ikää. Nykyään bingopelit pyörivät bingohalleissa suurimmilta osin koneistetusti, eli numeroiden arvonta ja kuulutus tapahtuu tietokoneohjelmalla ja pelaaminen automaattitauluilla, jotka ilmoittavat bingot automaattisesti.
Erityyppisiä bingoja löytyy myös seurapeliversioina, kuten lapsille tarkoitetut yksinkertaiset seurapelibingot, joissa numerot on korvattu esimerkiksi eläinhahmoilla.
Internetissä pelattava bingopeli on erittäin suosittua muun muassa Yhdysvalloissa ja Pohjoismaissa. Internetissä pelattavasta bingosta on olemassa yksin pelattavia sekä monen pelaajan versioita. Suomessa nettibingoa tarjoavat Veikkaus Oy ja paikalliset bingohallit. Pelintarjoajat järjestävät bingoissa erilaisia sivupelejä, kuten tietovisoja, joiden tarkoituksena on yhteisöllisyyden rakentaminen. Moninpeleille on ominaista vahva yhteisöllisyys, jolloin bingon parissa tutustuneet henkilöt luovat omia bingopiirejään järjestäen muun muassa yhteisiä internetbingoiltamia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bingo Wikimedia Commonsissa
Erakkoampiaiset
Aiheesta muualla

iNaturalist: Erakkoampiaiset (Eumeninae)
UniProt: Taxonomy - Eumeninae (potter wasps) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Eumeninae (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Subfamily Eumeninae - Potter and Mason Wasps (englanniksi)
Norjan ArtsDataBanken. https://www.artsdatabanken.no/Taxon/Eumeninae/119229(Norjaksi. Sisältää valokuvia ja videoita erakkoampiaisista)
Ruotsin ArtDataBanken. https://artfakta.artdatabanken.se/taxon/1008387(Ruotsiksi)
Suomen lajitietokeskus. https://laji.fi/taxon/MX.204052(Sisältää lajikuvauksia Suomen erakkoampiaislajeista Suomeksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1756486  Wikispecies: Eumeninae  AFD: Eumeninae  BugGuide: 249  Fauna Europaea: 167140  Fauna Europaea (new): 4fcc380d-a3d1-4126-983e-15e6982e83d5  iNaturalist: 119344  NBN: NHMSYS0000875935  NCBI: 50638  Open Tree of Life: 7860572  Paleobiology Database: 231120  Laji.fi: MX.204052
HuNter-

| huNter-> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Nemanja Kovač
Syntynyt: 3. tammikuuta 1996 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Bosnia ja Hertsegovina  Serbia
Ammatti:  ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  huNter-
Aktiivisena:  2015–
Nyk. joukkue:  G2 Esports
Rooli:  lurker
Peli:  Counter-Strike 2
Mestaruudet:  Champions Cup 2019 BLAST Premier: World Final 2022 Intel Extreme Masters Katowice 2023 Intel Extreme Masters Cologne 2023 Intel Extreme Masters Dallas 2024 BLAST Premier: Fall Final 2024 BLAST Premier: World Final 2024
Ammattilaisjoukkueet

 2015–2016 :  GamePub
 2016–2017 :  iNation
 2017 :  Binary Dragons
 2017–2019 :  Valiance
 2019 :  CR4ZY
 2019– :  G2 Esports
Palkinnot
 2× HLTV MVP 4× HLTV TOP 20 -sijoitusta 
Nemanja ”huNter-” Kovač (s. 3. tammikuuta 1996) on bosnialais-serbialainen Counter-Strike 2 -ammattilainen. Hän edustaa nykyään G2 Esportsia ja on niin ikään G2:ssa pelaavan Nikola ”NiKo” Kovačin serkku. HuNter- on valittu neljä kertaa maailman 20 parhaan pelaajan joukkoon.
Ura > Ennen G2 Esportsia

HuNter- aloitti uransa joukkueissa GamePub, iNation, Binary Dragons ja Valiance, kunnes siirtyi CR4ZY-joukkueeseen kesäkuussa 2019. He saivat hopeaa kahdesta turnauksesta, jotka olivat Europe Minor Championship - Berlin 2019 ja Arctic Invitational 2019.
Ura > G2 Esports > 2019

HuNter- liittyi G2 Esportsin joukkueeseen lokakuussa 2019 yhdessä niin ikään CR4ZY:n joukkueessa pelanneen Nemanja ”nexa” Isakovićin kanssa. G2 sai hopeaa cs_summit 5 -turnauksesta joulukuussa. HuNter- sai turnauksen MVP-tittelin ja hänen ratinginsa oli 1,39. He voittivat vuoden lopussa Champions Cup 2019 -turnauksen. HuNter- oli sekä semifinaalissa että finaalissa joukkueen paras pelaaja ratingeillaan 1,24 ja 1,61.
Ura > G2 Esports > 2020

G2 sai nopeasti hopeaa Intel Extreme Masters XIV - World Championship -turnauksesta helmi-maaliskuussa. Joukkue tuli kesäkuussa toiseksi niin ikään DreamHack Masters Spring 2020: Europe -turnauksesta. HuNter- oli finaalissa joukkueensa ainoa, joka sai yli yhden ratingin. HuNter- valittiin vuoden 13. parhaaksi pelaajaksi.