stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiina
Väestö > Suurimmat kaupungit

Vuoden 2015 huhtikuussa Kiinan kansantasavallassa oli yhteensä 657 kaupunkia: 4 maakunta-asemassa olevaa suurkaupunkia (autonomista kuntaa: Chongqing, Peking, Shanghai ja Tianjin) 2 erityishallintoaluetta (Hongkong ja Macao), 289 prefektuuritason kaupunkia (sisältäen 15 maakunnallista kaupunkia) ja 362 piirikuntatason kaupunkia (sisältäen 11 piirikunnan alaista kaupunkia ja 8 Bingtuan-kaupunkia). Bingtuan-kaupungit ovat 1954 Sinkiangiin perustetun valtiollisen, kansanarmeijan alaisen puolisotilaallisen Xinjiangin tuotanto- ja rakennuskomennuskunnan ylläpitämiä erityiskaupunkeja.
Kiinan suurimpien kaupunkien järjestys riippuu siitä, minkälaista kaupunkimääritelmää käytetään listausta laadittaessa. Mikäli luetellaan eritasoisia hallinnollisia alueita, joilla on kaupungin asema, saadaan erilainen tulos kuin Kiinan taajaan rakennettuja urbaanialueita tarkastelemalla. Kiinan suurimmat kaupungit ovat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan, kun mukaan lasketaan prefektuuritason tai sitä korkeamman aseman hallinnolliset kaupunkialueet:
Chongqing, maakuntatason kaupunki, 28,846 milj.
Shanghai, maakuntatason kaupunki, 23,019 milj.
Peking, maakuntatason kaupunki, 19,612 milj.
Chengdu, maakunnan alainen kaupunki, 14,048 milj.
Tianjin, maakuntatason kaupunki, 12,939 milj.
Kanton, maakunnan alainen kaupunki, 12,701 milj.
Baoding, prefektuuritason kaupunki, 11,194 milj.
Harbin, maakunnan alainen kaupunki, 10,636 milj.
Suzhou, prefektuuritason kaupunki, 10,460 milj.
Shenzhen, maakunnan alainen kaupunki, 10,358 milj.
Nanyang, prefektuuritason kaupunki, 10,264 milj.
Shijiazhuang, prefektuuritason kaupunki, 10,164 milj.
Linyi, prefektuuritason kaupunki, 10,039 milj.
Juhlapäivät

| Pvm | Suomalainen nimi | Paikallinen nimi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. tammikuuta | Uusivuosi | 元旦 |  |
| 4. tai 5. huhtikuuta | Qing ming jie (Kuolleiden muistopäivä / "Puhtaan kirkkauden juhla") | 清明节 | 106. päivä talvipäivänseisauksen jälkeen |
| 1. toukokuuta | Vappu | 劳动节 |  |
| 4. toukokuuta | Nuorison päivä | 青年节 | Muistopäivä toukokuun neljännen päivän liikkeelle |
| 1. heinäkuuta | Kiinan kommunistisen puolueen perustamispäivä | 建党节 | Ensimmäisen Poliittisen neuvoa-antavan konferenssin muodostaminen 1.7.1921 |
| 1. elokuuta | Armeijan päivä | 建军节 | Nanchangin kansannousu 1.8.1927 |
| 1. lokakuuta | Kansallispäivä | 国庆节 | Kiinan kansantasavallan perustaminen 1.10.1949 |
| Kuukalenterin 1. kuun 1. päivä | Kiinalainen uusivuosi (eli "Kevätjuhla") | 春节 | Kiinalaisen kalenterin mukaan |
| Kuukalenterin 1. kuun 15. päivä | Lyhtyjuhla | 元宵节 | Kiinalaisen kalenterin mukaan |
| Kuukalenterin 5. kuun 5. päivä | Lohikäärmeveneiden juhla | 端午节 | Kiinalaisen kalenterin mukaan |
| Kuukalenterin 7. kuun 15. päivä | Henkien juhla | 中元节 | Kiinalaisen kalenterin mukaan |
| Kuukalenterin 8. kuun 15. päivä | Keskisyksyn juhla | 中秋节 | Kiinalaisen kalenterin mukaan |
| Kuukalenterin 9. kuun 9. päivä | Kaksoisyhdeksännen juhla | 重阳节 | Kiinalaisen kalenterin mukaan |
Kirjallisuutta > Yhteiskunta

Jakobson, Linda: Kiinan vaikeat valinnat. Yhteiskunnallisen murroksen tiellä.  Helsinki:  Edita, 2005.  ISBN 951-37-4448-5
Jakobson, Linda: Miljoona totuutta. Vuosikymmen Kiinassa.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1997.  ISBN 951-26-4197-6
Shaughnessy, Edward L. (toim.): Kiehtova Kiina.  ((China: The land of the heavenly dragon, 2000.) Suomentanut Riitta Bergroth)  Helsinki:  Gummerus, 2006.  ISBN 951-20-7160-6
Kirjallisuutta > Kulttuuri ja historia

Huotari, Tauno-Olavi & Seppälä, Pertti: Kiinan kulttuuri.  (5. tarkistettu painos (1. painos 1990))  Helsingissä:  Otava, 2005.  ISBN 951-1-15943-7
Man, John: Terrakotta-armeija: Kiinan ensimmäinen keisari ja kansakunnan synty.  ((The terracotta army: China’s first emperor and the birth of nation, 2007.) Suomentanut Veli-Pekka Ketola)  Hämeenlinna:  Karisto, 2009.  ISBN 978-951-23-5142-8
Nieminen, Pertti: Mandariini kainalossa: Kirjoituksia vanhan Kiinan kulttuurista, eritoten runoudesta.  Helsingissä:  Otava, 1989.  ISBN 951-1-10549-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiina Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Kiina Wikimatkoissa
Maat ja alueet: Kiina,  Ulkoasiainministeriö
Suomi-Kiina-seuran kotisivut
Yle Elävä arkisto: Kiinan yhden lapsen politiikka vanhensi ja miehisti väestön
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
| n k Aasian valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Afganistan  Armenia1  Azerbaidžan1  Bahrain  Bangladesh  Bhutan  Brunei  Etelä-Korea  Filippiinit  Georgia1  Indonesia  Intia  Irak  Iran  Israel  Itä-Timor  Japani  Jemen  Jordania  Kambodža  Kazakstan1  Kiina  Kirgisia  Kuwait  Kypros1  Laos  Libanon  Malediivit  Malesia  Mongolia  Myanmar  Nepal  Oman  Pakistan  Pohjois-Korea  Qatar  Saudi-Arabia  Syyria  Singapore  Sri Lanka  Tadžikistan  Thaimaa  Turkki1  Turkmenistan  Uzbekistan  Venäjä1  Vietnam  Yhdistyneet arabiemiirikunnat  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Etelä-Ossetia1  Palestiina  Pohjois-Kypros1  Vuoristo-Karabah1  Taiwan  |  |
| Erityisalueet |  Akrotíri ja Dekéleia  Brittiläinen Intian valtameren alue  Hongkong  Joulusaari  Kookossaaret  Macao  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Eurooppaan.
| n k G8-maat |
| --- | --- |
G8-jäsenet:  Italia  Japani  Kanada  Ranska  Saksa  Venäjä (jäädytetty)  Yhdysvallat  Yhdistynyt kuningaskunta 
Edustettuna:  Euroopan unioni 
G8+5:  Brasilia  Etelä-Afrikka  Intia  Kiina  Meksiko 
Kiinan muuri.
Mao Zedong julistaa Kiinan kansantasavallan syntyneeksi vuonna 1949.
Deng Xiaoping  saavuttuaan historialliselle Yhdysvaltain vierailulleen vuonna 1979
Xi Jinping vuonna 2019
Kiinan maakuntatason aluejako.
Kiinan kartta
Keskimääräinen vuosittainen sademäärä Kiinassa.
Kiinan bruttokansantuotteen kehitys vuodesta 1952 vuoteen 2012.
Etelä-Kiinan työpajat ovat tarjonneet työpaikkoja miljoonille.
Shanghain rakennuksia. Kiinassa käytetään puolet maailman teräksestä ja kolmasosa betonista.
Yunnanin riisipeltoja. Etenevästä kaupungistumisesta huolimatta Kiina on edelleen maaseutuvaltainen maa.
Koululaisia Xinjiangissa.
Ateria Jiangsun maakunnassa. Aterioita pidetään tärkeinä sosiaalisina hetkinä perheen tai ystävien kesken.
Kiinan väestönkasvu.
Suitsukkeen polttaminen on Kiinassa yleinen esi-isiä kunnioittava rituaali taolaisuudessa ja buddhalaisuudessa.
Kiinalaisten luoma yhteinen merkistö on helpottanut kommunikointia Itä-Aasiassa vuosituhansien ajan.
Kiinassa puhutut kielet.
Pudong, Shanghai
Asuintaloja Pekingissä.
Shenyang
Guangzhou
Linda Zilliacus

| Linda Zilliacus> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Linda Elvira Zilliacus
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1977 (ikä 47) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä, teatterinjohtaja
Puoliso:  Tobias Zilliacus (vih. )
Lapset:  3
Sukulaiset:  Matilda Gyllenberg (sisar)   Helge Gyllenberg (isoisä)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1988–
Merkittävät roolit:   Pahuus   Om Sara
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Svensk Filmdatabas
Linda Elvira Zilliacus (o.s. Gyllenberg; s. 25. huhtikuuta 1977 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. ja elokuusta 2025 lähtien Wasa Teaterin teatterinjohtaja. Hänen tunnetuin näyttelijän­suorituksensa on elo­kuvassa  Pahuus (2003), jossa hän näytteli nais­pää­osan.
Yksityiselämä

Zilliacus on naimisissa näyttelijä Tobias Zilliacuksen kanssa, ja heillä on kolme lasta. Linda Zilliacuksen sisar on dramaturgi Matilda Gyllenberg, ja heidän isoisänsä oli professori Helge Gyllenberg.
Filmografia

Stam1nan kappaleen ”Puolikas Ihminen” musiikki­video (2012)
Aiheesta muualla

Zilliacus, Linda Ilona-esitys­tieto­kanta.
Zilliacus, Linda hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Elonet  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Petrítsi

| Petrítsi Πετρίτσι |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Petrítsi
 Koordinaatit: 41°16′N, 23°18′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Sérres
Kunta:  Sintikí
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  120705
Väkiluku (2011):  4 832
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ER
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Petrítsi (kreik. Πετρίτσι; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πετριτσίου, Dimotikí Enótita Petritsíou) on yksi Sintikín kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 832 (vuonna 2011).
Petrítsin kunnallisyksikkö käsittää Sintikín kunnan keskiosan Kerkíni-järven ja Bulgarian rajan välisellä alueella. Sen suurin asutus on Néo Petrítsin kylä. Petrítsi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sintikín kunnaksi yhdessä Achladochórin, Ágkistron, Kerkínin, Promachónaksen ja Sidirókastron kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Petrítsin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Akritochóri | Akritochóri | 390 |
| Akritochóri | Thrakikó | 95 |
| Gónimo | Gónimo | 455 |
| Mandráki | Mandráki | 379 |
| Megalochóri | Megalochóri | 658 |
| Néo Petrítsi | Néo Petrítsi | 1 932 |
| Vyróneia | Áno Vyróneia | 0 |
| Vyróneia | Omaló | 161 |
| Vyróneia | Vyróneia | 762 |
Yhteensä: 4 832
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petrítsi Wikimedia Commonsissa
Pahkasika (lehti)

Pahkasika 4/86.
Pahkasika oli suomalainen huumorilehti, joka ilmestyi 1975–2000. Lehden päätoimittaja oli sen koko ilmestymisen ajan Markku Paretskoi, ja sitä kustansivat pääasiassa Fanzine Oy (vuoteen 1985) ja Banana Press (1985–2000). Lehti ilmestyi aluksi satunnaisesti, sittemmin neljä kertaa ja aivan lopuksi kolmesti vuodessa.
Markku Paretskoin mukaan lehden tarkoituksena oli parodioida suomalaista suvaitsemattomuutta, ahdaskatseisuutta ja nurkkakuntaisuutta.
Pahkasiasta ilmestyi tauon jälkeen 2015 sen 79. numero vanhojen tekijöiden voimin, lehti oli samalla Pahkasika 40 vuotta -juhlanumero.
Pahkasian historia > Pahkasian tietokonepelit

Pahkasika julkaisi myös tietokonepelejä. Yksi julkaistuista peleistä oli Pahkasian avaruuspläjäys, joka julkaistiin vuonna 1985 Commodore 64:lle ja IBM PC:lle. Pelin pystyi tilaamaan lähettämällä tyhjän disketin Pahkasian toimitukseen. Kyseessä ei kuitenkaan ollut peli, vaan Pahkasian ja Jukka Junttilan tekemä jäynä.
Lopettamisen jälkeen

2015 ilmestyi joukkorahoituksen turvin rahoitettu Pahkasika 40 vuotta -juhlalehti, joka on lehden 79. numero. Juhlanumeroa olivat tekemässä suurimmalta osin lehden alkuperäiset tekijät, päätoimittajana Markku Paretskoi. Lehden kustansi Banana Press. Hankiworks Oy järjesti Mesenaatti.me-joukkorahoitusprojektin, jossa tavoitesumma oli 80 000 €, mutta toteutuakseen vähintään 15 000 €. Tästä summasta 43 040 € saatiin kokoon 2 152 rahoittajan voimin.
Pahkasian merkitys

Pahkasika oli aikanaan Suomen ainoa säännöllisesti ilmestyvä kotimainen huumorijulkaisu. 25 vuoden lehdet sisältävät yhteensä yli 6 000 sivua. Pahkasian avustajakuntaan on kuulunut monia myöhemmin merkittävään asemaan nousseita suomalaisia ammattilaisia. Tällaisia ihmisiä ovat olleet mm. juontaja Simo Frangén, toimittaja Pasi Heikura, kirjailija Juha Ruusuvuori, graafikko Teemu Suviala ja toimittaja Taina West.
Lehden käyttämä tyyli yhdisteli ylä- ja alatyyliä, mistä syntyi jossain määrin omanlaisensa lajityyppi, Pahkasika-huumori. Monet lehdessä näkyneet ilmaukset ja sanonnat ovat jääneet arkikieleen.lähde?
Pahkasika oli vuonna 1980 mukana vaatimuksessa saada "Keskiolut R-kioskeihin". Kampanja tehtiin huumorimielessä, koska silloin ajatusta keskioluen kioskimyynnistä pidettiin lähestulkoon mahdottomana.
Pahkasiassa ilmestyneitä sarjakuvia

| Nimi | Tekijä(t) | 1>  julk | Viim>  julk | Julkaisut, nykytila | Aloitti Pahkasiassa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hemmo Paskiainen | Ari ja Vesa Koskela | 1988 | 2007 | Edelleen ilmestyvä sarjakuva, useita albumeja | 4/88 |
| Jurpo | Hannu Pyykkönen |  |  |  |  |
| Kolme rumaa Teroa | Harri Pakarinen | 1986 |  |  |  |
| Koskisen perhe | Ari ja Vesa Koskela |  |  |  |  |
| Mies Suvialan parhaita | Teemu Suviala |  |  |  |  |
| Miihkali | Heikki-Pekka Miettinen |  |  |  |  |
| Pahkeinen | Heikki-Pekka Miettinen |  |  |  |  |
| Pallopäät | Ari ja Vesa Koskela |  |  |  |  |
| Pekkos Bill | Henri Ruukki, Matti Pulkkinen |  |  |  |  |
| Peräsmies | Timo Kokkila, Sami Laitala | 1983 | 2000 | Kaksi albumia ja CD-ROM, saattaa vielä ilmestyä  |  |
Pikku-Anne ja Kakka-Pupu: 
| Vanhat herrat | Markku Paretskoi, Pauli Heikkilä |  |  |  |  |
Piirtäjiä

Sampo Asikainen
Pauli Heikkilä
Pertti Jarla
Juho K. Juntunen
Jyrki Kivimäki
Ave Koskela
Tapio Lehtimäki
Heikki-Pekka Miettinen
Timo Mäkelä
Jouko Nuora
Ari Pirttisalo
Hannu Pyykkönen
Jussi ”Juba” Tuomola
Pahkasian ensimmäisten numeroiden tekemiseen käytetty käsikäyttöinen vahaskopiokone esillä Mediamuseo Rupriikissa.
Lauri Porra

| Lauri Porra |
| --- | --- |
 Lauri Porra Wacken Open Airissa 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. joulukuuta 1977 (ikä 47)
Ammatti:  basisti, säveltäjä
Muusikko
Tyylilajit:   elokuvamusiikki  jazz  klassinen musiikki  metalli  pop  rock 
Soittimet:  bassokitara
Yhtyeet:   Stratovarius  Emma Salokoski Ensemble  Crazy World  Warmen  Kotipelto  Sinergy  Ben Granfelt Band 
Levy-yhtiöt:   BIS  Ranka Kustannus  Texicalli 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lauri Porra (s. 13. joulukuuta 1977 Helsinki, Suomi) on suomalainen säveltäjä ja muusikko. Hänen orkesteriteoksiaan ovat esittäneet mm. Radion sinfoniaorkesteri, Sinfonia Lahti, Turun filharmoninen orkesteri, Trondheim Symphony Orchestra sekä New Bedford Symphony Orchestra USA:ssa. Porra on säveltänyt alkuperäismusiikin useisiin pitkiin elokuviin sekä tv-sarjoihin. Muusikkona Porra tunnetaan etenkin taitavana bassokitaristina. Basistina hän on soittanut lukuisissa erilaisia tyylilajeja edustavissa yhtyeissä, joista tunnetuin on metalliyhtye Stratovarius, jonka jäsen hän on ollut vuodesta 2005. Porra on julkaissut viisi omaa nimeään kantavaa levyä joista ensimmäisen "Lauri Porra" vuonna 2005. Neljännen polven muusikko Lauri Porra on Jean Sibeliuksen tyttärentyttären poika.
Ura muusikkona

Lauri Porra aloitti musiikin opinnot Käpylän musiikkiopistossa kuusivuotiaana. Soittimena oli aluksi sello, joka vaihtui myöhemmin bassokitaraan. Vuodesta 1994 hän opiskeli Helsingin Pop & Jazz -konservatoriossa. Porra on opiskellut basson ja sellon lisäksi myös muita instrumentteja (piano, kontrabasso, trumpetti) sekä harrastanut klassista laulua muun muassa Ylioppilaskunnan Laulajissa. Porra voitti bassosoolon SM-kilpailut vuosina 2003 ja 2004, joista jälkimmäisenä hän tuli jaetulle ensimmäiselle sijalle.  Porra on esiintynyt yli 50 eri maassa. Lauri Porra on ollut Stratovarius-yhtyeen jäsen vuodesta 2005. Muita pitkäaikaisia kokoonpanoja ovat olleet muun muassa, Emma Salokoski Ensemble, Crazy World sekä Ben Granfelt Band. Porra on esiintynyt mm. Sinfonia Lahden, Radion sinfoniaorkesterin, UMO Helsinki Jazz Orchestran sekä Trondheim Symphony Orchestran solistina, vuonna 2018 hän esiintyi Royal Albert Hallissa Proms Festivaaleilla BBC Britten symphonyn kanssa. Studiomuusikkona Porra on soittanut yli 50 äänitteellä mm. Apocalyptican, JVG:n levyillä sekä esimerkiksi Juice Leskisen, Mikko Alatalon 2004 julkaistulla Senaattori ja boheemi levyllä. Porra soittaa myös Teosto palkinnon vuonna 2005 saaneella Mikko Hassisen Elektro GT levyllä. Lauri Porra johtaa hänen omaa musiikkiaan soittavaa Lauri Porra Flyover Ensemble-yhtyettä. Porra yhdistelee konserteissaan usein erilaisia musiikkityylejä kuten mm. klassista ja rytmimusiikkia sellisti Jonathan Roozemanin kanssa tehdyissä J.S.Bach Reimagined -konserteissa sekä Sibeliuksen musiikkia ja improvisaatiota yhdistelevässä Ainolasta kohti ääretöntä -konserttiohjelmassa
Ura säveltäjänä

Vuonna 2015 Porra sävelsi Entropia-konserton sähköbassolle ja orkesterille. Sinfonia Lahti kantaesitti teoksen Laurin toimiessa itse teoksen solistina. Teosta on sittemmin esitetty useasti Suomessa mm. valtakunnallinen Suomi 100 juhlassa sekä ulkomailla Norjassa ja USA:ssa. Vuonna 2016 Radion Sinfoniaorkesteri kantaesitti Lauri Porran ja räppäri Paperi T:n uuden teoksen Kohta, Helsingin juhlaviikkojen avajaiskonsertissa. Teos oli Helsingin juhlaviikkojen tilausteos. BIS Records julkaisi vuonna 2018 levyllisen Porran orkesterimusiikkia. Levyllä kuullaan mm. teokset Kohta, Entropia-bassokonsertto sekä kantaesittämätön Domino-sarja Porran säveltämä Aineen ja ajan messu, sai kantaesityksensä Vantaan Viihdeorkesterin 70-vuotisjuhlakonsertissa 19. marraskuuta 2018 Helsingin Finlandia-talossa. Aineen ja ajan messu on sinfoniaorkesterille, kuorolle, elektroniikalle ja kahdelle solistille sävelletty moniosainen, noin 50 minuuttia pitkä teos. Teosta varten Porra tilasi Esko Valtaojalta tekstin, joka tarkastelee aineen syntyä ja matkaa maailmankaikkeudessa. Teoksen dramaturgina ja libretistinä toimi Paula Vesala. Kokijan roolin lauloli Ringa Manner, ja kertojana konserteissa toimi itse Esko Valtaoja. Vuonna 2019 Turun filharmoninen orkesteri kantaesitti Porran uusimman orkesteriteoksen "Flyover Symphony” orkesterille ja ensemblelle.  Mediasäveltäjänä Lauri Porra on säveltänyt alkuperäismusiikin kahdeksaan pitkään elokuvaan sekä useisiin televisiosarjoihin. Porra on julkaissut viisi ”soololevyä” joista viimeisimmän "Dust" Joulukuussa 2019. Vuonna 2019 Lauri Porra sävelsi Helsingin Kaupunginteatterille musiikin Lauri Maijalan ohjaukseen Anton Tšehovin näytelmästä Kirsikkatarha. Lauri Porra on myös toiminut kapellimestarina musikaaleissa Heavy X-mas ja Janis, eräs legenda. Porra oli ehdolla Harpa Nordic film composer awardin saajaksi Berliinissä 2016. Hän voitti 2016 VOITTO-gaalassa palkinnon vuoden parhaan mainosmusiikin säveltämisestä Visit Finlandin Polar Night Magic -lyhytelokuvaan. Porra on myös saanut Pro Musica mitalin ja hänet palkittiin vuoden 2007 Femmagaalassa pelimannifemmalla.
Porra sävelsi musiikin Tiina Lymin draamaelokuvaan Myrskyluodon Maija (2024) ja sen musiikin esittää Sinfonia Lahti. Porra sai elokuvasta Parhaan musiikin Jussi-ehdokkuuden.
Muu taiteellinen toiminta

Lauri Porra nimitettiin vuonna 2021 Vantaan Viihdeorkesterin taiteelliseksi johtajaksi,  Porra toimii myös taiteellisena johtajana Heinolan kaupungin kanssa yhteistyössä perustetulla Unelmien Heinola festivaalilla, joka järjestettiin ensimmäisen kerran Elokuussa 2020.  Vuosina 2015-2019 Porra toimi Helsingin Juhlaviikkojen taiteellisena neuvonantajana.
Yksityiselämä

Porran isoisä oli kapellimestari Jussi Jalas ja isoäidin isä säveltäjä Jean Sibelius. Porran puoliso on kapellimestari Dalia Stasevska.
Diskografia > Sooloalbumit

Lauri Porra (2005)
All Children Have Superpowers (2008)
Flyover (2015)
Entropia (2018)
Dust (2019)
Aineen ja ajan messu (2024)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotisivut (englanniksi)
| n k Stratovarius |
| --- | --- |
 Jens Johansson  Timo Kotipelto  Matias Kupiainen  Rolf Pilve  Lauri Porra   Entiset jäsenet: Jari Behm  Antti Ikonen  Jari Kainulainen  Tuomo Lassila  Jyrki Lentonen  Staffan Stråhlman  Timo Tolkki  John Vihervä  Jörg Michael 
Studioalbumit:  Fright Night  Twilight Time  Dreamspace  Fourth Dimension  Episode  Visions  Destiny  Infinite  Elements Pt. 1  Elements Pt. 2  Stratovarius  Polaris  Elysium  Nemesis  Eternal  Survive 
Livealbumit:  Visions of Europe  Polaris Live  Under Flaming Winter Skies 
Kokoelmat:  The Past and Now  The Chosen Ones  14 Diamonds  Intermission  Black Diamond: The Anthology  Best Of  Enigma: Intermission II 
Singlet:  Future Shock  Black Night  Break the Ice  Wings of Tomorrow  Father Time  Will the Sun Rise?  Black Diamond  The Kiss of Judas  SOS  Hunting High and Low  It’s a Mystery  A Million Light Years Away  Eagleheart  I Walk to My Own Song  Maniac Dance  Deep Unknown  Darkest Hours  Unbreakable  Shine In The Dark  Survive  World On Fire  Firefly 
DVD:t:  Infinite Visions  Under Flaming Winter Skies 
Muuta:  Diskografia  Kappaleet 
Sinergy
|  Kimberly Goss  Alexi Laiho  Roope Latvala  Lauri Porra  Janne Parviainen >  Marco Hietala  Tonmi Lillman  Jesper Strömblad  Sharlee D'Angelo  Ronny Milianowicz  |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Beware the Heavens  To Hell and Back  Suicide by My Side 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana
Haapalinna

Haapalinna on asuntoalue Tampereen Hyhkyssä. Kaupunginosassa on kerrostaloasutusta.
Tietoa

Haapalinna sijaitsee Tampere–Nokia-moottoritien, oikeammin Porintien ja Pispalan valtatien välissä. Haapalinna sai nimensä Haapalinnan Kauppapuutarhasta, joka sijaitsi paikalla ennen Haapalinnankylän rakentamista 1985. Haapainnan Kauppapuutarhaa piti Arvo ja Fanni Haapalinna omaa sukua Uitti. Heidän Poikansa Kimmo Haapalinna jatkoi tuonne 80 luvun taitteeseen kauppapuutarhan pitämistä.  Haapalinnan alueella sijaitsee nykyään muun muassa K-Market Haapalinna ja S-market Hyhky. Lännessä Haapalinna rajoittuu Epilään.
Bussilinjat

Haapalinnan kautta kulkee linja-auto numero 26. Bussi numero 26:n linja kulkee Höytämöstä Raholaan.
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue: Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue: Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue: Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue: Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue: Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue: Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita: Taraste