stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bisentrinen nelikulmio
Erityispiirteitä

Bisentrinen nelikulmio perii syklisen nelikulmion ja tangentiaalisen nelikulmion kaikki ominaisuudet. Sen lisäksi sen ominaisuuksia ovat:
vastakkaisia tangenttien sivuamispisteitä yhdistävät jänteet eli tangentiaaliset jänteet u ja v ovat kohtisuoria ja ne leikkaavat pisteessä Z (katso viereistä kuviota).
nelikulmion lävistäjät p ja q leikkaavat toisensa myös pisteessä Z.
piste Z, sisäympyrän keskipiste I ja ulkoympyrän keksipiste O ovat kollineaarisia.
vierekkäisiä tangenttien sivuamispisteitä yhdistävät jänteet muodostavat nelikulmion, jonka sivujen keskipisteet muodostavat suorakulmion.
suora, joka kulkee sisäympyrän keskipisteen I kautta, puolittaa sekä nelikulmion alan että piirin.
jos on olemassa yksikin bisentrinen monikulmio (myös nelikulmio) kahden tietyn sisäkkäisen ympyrän välissä, on niitä vielä ääretön määrä lisää.
Ominaisuuksia

Sisäympyrän säde r on
Ulkoympyrän säde R on
Ulkoympyrän keskipisteen O ja sisäympyrän keskipisteen I välimatka w toteuttaa yhtälön
Pinta-ala voidaan johtaa syklisen nelikulmion pinta-alan kaavasta (Brahmagupta)
huomioimalla ehto  a+c=b+d=s,
jolloin saadaan
tai kun käytetään lävistäjiä edelliseen tapaan
Vaikka nelikulmion muodon vaihdellessa sen alan suuruuskin muuttuu, voidaan alan arvo rajata epäyhtälöllä
Historia

Ensimmäinen, joka tutki bisentrisiä nelikulmioita, oli saksalainen matemaatikko Nikolaus Fuss (1755−1825). Hän löysi ensimmäisenä ehdon sisä- ja ulkoympyrän keskipisteiden väliselle etäisyydelle w. Tätä pidettiin aikanaa yhtenä 100:sta vaikeimmasta matemaattisesta ongelmasta. Myös ranskalainen matemaatikko Jean-Victor Poncelet (1788−1867) keksi mielenkiintoisen yleistyksen. Jos on olemassa yksikin monikulmio, joka on annetuille sisäkkäisille ympyröille bisentrinen, on näille samoille ympyröille niitä vielä ääretön määrä lisää.
Aiheesta muualla

Konstruktio: Miten piirretään bisentrinen nelikulmio ympyröiden väliin? (Arkistoitu – Internet Archive), s. 162
Cut-The-Knot:Area of a Bicentric Quadrilateral
Cut-The-Knot:Easy Construction of Bicentric Quadrilateral: What Is This About? A Mathematical Droodle
GoGeometry: Geometry Problem 908
Peter de Hemmer Gudme
Teokset

Fra Nebukadnesar til Hitler: et rids af zionismens historie.  Gyldendal, 1934.
Jødeproblemet i Danmark.  Gyldendal, 1936.
Nordens Østvold.  Gyldendal, 1939.
Danmarks Skæbne under Europas Nyordning. De smaa Staters Betydning.  Gyldendal, 1940.
Finlands Folk i Kamp.  Gyldendal, 1941.
Finlands Grænser.  Folkung, 1944.
Finland og freden.  Nordens friheds forlag, 1944.
Pablo Correa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Pablo Alejandro Correa
Syntymäaika: 14. maaliskuuta 1967 (ikä 57)
Syntymäpaikka: Montevideo, Uruguay
Pituus: 170 cm
Seura
Seura:  AS Nancy-Lorraine
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982–1986 1986–1988 1988–1990 1990–1991 1991–1993 1993–1994 1994–1995 1995–2000 |  Nacional  CA Rentistas  CA Peñarol  CA Rentistas  Defensor Sporting  CA San Lorenzo  Montevideo Wanderers  AS Nancy-Lorraine |   |
Valmennusura
2002–2011 2012 2013–2017 2017–2019 2021–2022 2023–:  AS Nancy-Lorraine  Évian TG FC  AS Nancy-Lorraine  AJ Auxerre  RE Virton  AS Nancy-Lorraine
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Pablo Correa (s. 14. maaliskuuta 1967) on uruguaylainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Marraskuusta 2023 lähtien hän on toiminut AS Nancy-Lorrainen päävalmentajana.
Ura pelaajana

Correa aloitti jalkapalloilijan uransa montevideolaisessa Nacionalissa 1980-luvulla. Hän edusti Nacionalin lisäksi uruguaylaisseuroista CA Rentistasia, CA Peñarolia, Defensor Sportingia sekä Montevideo Wanderersia. Kaudella 1993–1004 hän pelasi kolme ottelua argentiinalaisseura CA San Lorenzossa.
Vuonna 1995 28-vuotias Correa siirtyi Ranskaan ja AS Nancy-Lorrainen paitaan. Toulloin Divison 2:ssa pelannut seura nousi Correan debyyttikaudella pääsarjatasolle ja Correa oli avainroolissa yhdessä kärkiparinsa Tony Cascarinon kanssa. Kaksikko nousi nopeasti fanien suosikiksi. Correa edusti Nancya uransa loppuun, kauteen 1999–2000 saakka. Päätöskaudella seura sijoittui liigassa sijalle 16 ja putosi sarjasta.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Coupe de la Ligue: 2006
Ligue 2 (2): 2005, 2016
France Footballin Vuoden valmentaja 2006 ja 2007
Siippoo (Tuusula)

Siippoo on Tuusulan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Helsingistä.
Historia

Siippoo käsitti vuonna 1540 ainoastaan Tapanin talon. Vuonna 1600 kylässä oli 2 viljeltyä taloa, Tapani ja Mattila, sekä 2 autiotaloa, Torppi ja Heikkilä. Kylä oli alkujaan osa Nurmijärven kuntaa, kunnes se liitettiin vuonna 1931 Tuusulan kuntaan.
Aiheesta muualla

Rusutjärvi–Siippoo kotiseutupolku linnun silmin, video 16 min 30 s, Tuusulan Museo, YouTube.
Tuusulan kylät
| --- | --- |
Taajamat:  Hyrylä  Jokela  Kellokoski 
Kylät:  Huikko  Jäniksenlinna  Kirkonkylä  Lahela  Myllykylä  Nahkela  Paijala  Riihikallio  Ruotsinkylä  Ruskela  Rusutjärvi  Savikulma  Siippoo  Vanhakylä
Buddy Carter

Buddy Carterin virallinen muotokuva vuodelta 2014.
Buddy Carter (s. 6. syyskuuta 1957 Port Wentworth) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko.
Carter sai Young Harris Collegesta Associate of Arts -oppiarvon vuonna 1977 ja Georgian yliopistosta Bachelor of Science -oppiarvon vuonna 1980. Politiikan ulkopuolella hän on työskennellyt apteekkarina ja yrittäjänä. Carter istui Poolerin kaupunginvaltuustossa vuosina 1994–1995 ja oli sen pormestari vuosina 1996–2004. Hän oli Georgian osavaltion edustajainhuoneen jäsen vuosina 2005–2009 ja istui sitten Georgian osavaltion senaatissa vuoteen 2014 saakka. Carter aloitti toiminnan Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä vuonna 2015.
Carter teki vuonna 2025 aloitteen, jolla Grönlanti nimettäisiin uudelleen Red, White, and Bluelandiksi siinä tapauksessa, että presidentti Donald Trump onnistuisi neuvottelemaan Grönlannin hankinnasta Yhdysvaltain alaisuuteen.
Wycliffe

| Wycliffe |
| --- | --- |
Tyyli:  rikossarja
Kestoaika:  60 minuuttia
Luoja(t):  Mark Thomas (1993) Nigel Hess (1994–98)
Pääosissa:  Jack Shepherd Jimmy Yuill Helen Masters
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Esitetty:  1993 – 1998
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  38
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  ITV
Aiheesta muualla
IMDb 
Wycliffe oli brittiläinen televisiosarja, joka perustuu William John Burleyn samannimiseen romaanisarjaan. Televisiosarja esitettiin vuosina 1993–1998 Britanniassa, ja sitä on esitetty myös muun muassa Ranskassa ja Suomessa.
Sarjan päähenkilöä, rikosylitarkastaja Charles Wycliffeä, esitti Jack Shepherd ja hänen keskeisiä työtovereitaan Doug Kerseytä ja Lucy Lanea Jimmy Yuill ja Helen Masters. Yuillin sairastuttua aivokalvontulehdukseen hänet erotettiin sarjastaselvennä ja itse sarjakin päättyi. Sarjalla oli parhaimmillaan 11 miljoonaa katsojaa.
Sarja on kuvattu pääosin Cornwallissa ja sen pääkaupungissa Trurossa. Se keskittyy paljolti huumeiden salakuljetukseen.
Stadion

Maracanãn stadion Brasiliassa.
Stadion on rakennus tai rakennelma, jossa järjestetään pääosin ulkoilmatapahtumia kuten urheilukilpailuja tai konsertteja. Stadion muodostuu yleensä kentästä tai lavasta ja sitä ympäröivästä rakenteesta, jossa yleisö voi seurata tapahtumaa joko seisten tai istuen. Yleisimpiä ovat niin sanonut monikäyttöstadionit, jotka käsittävät tiettyjä palloilulajeja varten tarkoitetun ruohokentän sekä sitä kiertävät juoksuradat. Stadioneita voi myös olla rakennettu eri pääkäyttötarkoitusten mukaan, kuten baseball-stadion, jalkapallostadion, uimastadion tai Suomessa pesäpallostadion.
Stadion-nimen etymologia johtaa antiikin Kreikkaan, jossa oli käytössä stadion-pituusmitta. Myös stadionarkkitehtuuri sai alkunsa kreikkalaisista stadioneista.
Maailman suurimpia ja tunnetuimpia stadioneita

| Stadion | Kaupunki | Käyttö | Kapasiteetti | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Strahov |  Praha | jalkapallo, joukkoliikunta | 240 000 | tiettävästi maailman kaikkien aikojen suurin stadion |
| Rŭngrado |  Pjongjang | jalkapallo, yleisurheilu, joukkoliikunta | 150 000 | nykyisin käytössä olevista stadioneista suurin |
| Yuva Bharati Krirangan |  Kalkutta | jalkapallo, yleisurheilu | 120 000 |  |
| Michigan Stadium |  Ann Arbor | amerikkalainen jalkapallo | 109 901 | Yhdysvaltain suurin stadion |
| Azteca |  México | jalkapallo | 105 000 | maailman suurin jalkapallostadion |
| Melbourne Cricket Ground |  Melbourne | kriketti, australialainen jalkapallo, rugby, jalkapallo | 100 024 | Australian suurin stadion |
| Camp Nou |  Barcelona | jalkapallo | 98 787 | Euroopan suurin stadion, jonne parhaimmillaan mahtui 120 000 katsojaa |
| Soccer City |  Johannesburg | jalkapallo | 94 713 | Afrikan suurin stadion |
| Wembley |  Lontoo | jalkapallo, rugby, amerikkalainen jalkapallo | 90 000 | vuonna 2003 puretulle vanhalle Wembleylle mahtui parhaimmillaan 127 000 katsojaa |
| Maracanã |  Rio de Janeiro | jalkapallo | 74 738 | oli aikoinaan maailman suurin stadion, jonne mahtui noin 200 000 katsojaa |
| Panathinaïkó-stadion |  Ateena | yleisurheilu | 60 000 | yksi maailman vanhimmista stadioneista, ensimmäisten nykyaikaisten olympialaisten stadion |
| Olympian stadion |  Olympia | yleisurheilu | - | yksi maailman ensimmäisistä stadioneista, antiikin Olympian kisojen stadion |
Suomen suurimmat stadionit

Luettelo sisältää Suomen yli 5 000 katsojapaikan stadionit.
| Stadion | Kaupunki | Käyttö | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
| Olympiastadion | Helsinki | yleisurheilu, jalkapallo | 36 200 |
| Ratinan stadion | Tampere | yleisurheilu, jalkapallo | 16 800 |
| Paavo Nurmen stadion | Turku | yleisurheilu, jalkapallo | 13 000 |
| Porin stadion | Pori | yleisurheilu, jalkapallo | 12 300 |
| Bolt Arena | Helsinki | jalkapallo | 10 770 |
| Veritas Stadion | Turku | jalkapallo | 8 072 |
| Kouvolan keskusurheilukenttä | Kouvola | yleisurheilu, jalkapallo | 8 000 |
| Tammelan stadion | Tampere | jalkapallo | 8 000 |
| Lahden stadion | Lahti | yleisurheilu, jalkapallo, hiihto | 7 465 |
| Helsingin Velodromi | Helsinki | pyöräily, amerikkalainen jalkapallo | 7 000 |
| Mikkelin urheilupuisto | Mikkeli | yleisurheilu, jalkapallo | 7 000 |
| Elisa Stadion | Vaasa | jalkapallo | 6 009 |
| OmaSp Stadion | Seinäjoki | jalkapallo | 5 817 |
| Kaarlen kenttä | Vaasa | yleisurheilu, jalkapallo | 5 500 |
| Valio Areena | Lapinlahti | yleisurheilu, jalkapallo | 5 500 |
| Kiteen Rantakenttä | Kitee | pesäpallo | 5 000 |
| KSS Energia Areena | Kouvola | pesäpallo | 5 000 |
| Sankariniemen stadion | Iisalmi | yleisurheilu, jalkapallo | 5 000 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta stadionit Wikimedia Commonsissa
Kyynärjärvi (Sastamala)

| Kyynärjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°24′58″N, 22°48′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Tulojoki:  Metsäjoki Miekkajärvestä
Laskuoja:  oja Vaunujokeen 
Järvinumero:  35.133.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,3 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  550 m  
Rantaviiva:  3,563 km  
Pinta-ala:  23,448 ha  
Saaria:  1
 fiKyynärjärvi 
Kyynärjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.
Maantiede

Kyynärjärven pinta-ala on 23,4 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 400 metriä. Se on muodostunut Salamakallion  ja Tomperinkallion sekä pohjoispuolen mäkien väliseen painaumaan. Järvi on kaksiosainen ja suurta itäosaa ja pienempää länsiosaa yhdistää yli 10 metriä leveä salmi. Järven rantaviiva on 3,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Ranta-alueet ovat pääosin alavaa ja tasaista suomaata. Rannoille on rakennettu yksitoista vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä. Järven itäosassa on luotomainen saari.
Vesistösuhteita

Kyynärjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen samaan kohtaan, mihin Valkeajärven laskuoja yhtyy. Järven vedenpinnan korkeus on 90,3 metriä ja peltoalueella 75,0 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 15,3 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kynerjärvi". Järven lähiympäristö on sekä vuoden 1930 Tyrvään taloudellisessa kartassa että vuoden 1961 peruskartassa hyvin muuttumaton. Peruskartassa erottaa vielä eteläisellä suoalueella kuusi latoa ja pohjoisella kaksi latoa. Niihin korjattiin aikoinaan heinät talteen talven ruokintakautta odottamaan.
Humalisjärvi

| Humalisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°24′27″N, 22°49′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Laskuoja:  oja Vaunujokeen 
Järvinumero:  35.133.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,6 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,783 km  
Pinta-ala:  3,434 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiHumalisjärvi 
Humalisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Myllymaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Humalisjärven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 320 metriä ja leveys 180 metriä. Järven ympäristö on alavaa metsämaata, vaikka sen eteläpuolella kohoavat Riihikalliot 112 metrin korkeuteen. Järvessä ei ole saaria. Sen rantaviiva on 0,78 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on neljä loma-asuntoa, joihin johtaa metsätiet Myllymaalta.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 2,5 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen Myllymaalla. Järven vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä ja Liekoveden 57,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 32,1 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Humalijärvi". Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven rannoille merkitty suomaata ja lato. Se voisi tarkoittaa, että järven rannat olisivat olleet maatalon heinäniittyjä.
Xavier Becerra

| Xavier Becerra |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 25. terveysministeri
 19. maaliskuuta 2021 – 13. helmikuuta 2025  
Presidentti:  Joe Biden
Edeltäjä:  Alex Azar
Seuraaja:  Robert F. Kennedy Jr
Kalifornian 33. oikeusministeri
 24. tammikuuta 2017 – 18. maaliskuuta 2021  
Kuvernööri:  Jerry Brown Gavin Newsom
Edeltäjä:  Kamala Harris
Seuraaja:  Matthew Rodriquez (vt.)
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Kalifornian 34. vaalipiiristä 30. vaalipiiristä 1993–2003 31. vaalipiiristä 2003–2013
 3. tammikuuta 1993 – 3. tammikuuta 2017  
Edeltäjä:  Edward R. Roybal
Seuraaja:  Jimmy Gomez
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. tammikuuta 1958 (ikä 67) Sacramento, Kalifornia, Yhdysvallat
Puoliso:  Carolina Reyes
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Stanfordin yliopisto
Aiheesta muualla
oag.ca.gov/about
Xavier Becerra (s. 26. tammikuuta 1958 Sacramento, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattisen puolueen poliitikko, jonka Joe Biden nimitti Yhdysvaltain terveysministeriksi virkakautensa alussa 2021. Hän on toiminut Kalifornian oikeusministerinä tammikuusta 2017 lähtien. Hän edusti Los Angelesin keskustaa Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 1993–2017.
Becerra tukee vapaata aborttia, kuolemanrangaistusta ja rajoitettua aseenkanto-oikeutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xavier Becerra Wikimedia Commonsissa
Kalifornian oikeusministerin viralliset kotisivut
| n k  Yhdysvaltain terveysministerit |
| --- | --- | --- |
|  Culp  Williams (vt.)  Folsom  Flemming  Ribicoff  Williams (vt.)  Celebrezze  Gardner  Cohen  Finch  Richardson  Keen  Weinberger  Mathews  Califano  Harris  Mckiee (vt.)  Schweiker  Long (vt.)  Heckler  Bowen  Sullivan  Shalala  Thompson  Leavitt  Johnson (vt.)  Sebelius  Burwell  Cochran (vt.)  Price  Wright (vt.)  Hargan (vt.)  Azar  Cochran (vt.)  Becerra  |  Culp  Williams (vt.)  Folsom  Flemming  Ribicoff  Williams (vt.)  Celebrezze  Gardner  Cohen  Finch  Richardson  Keen  Weinberger  Mathews  Califano  Harris  Mckiee (vt.)  Schweiker  Long (vt.)  Heckler  Bowen  Sullivan  Shalala  Thompson  Leavitt  Johnson (vt.)  Sebelius  Burwell  Cochran (vt.)  Price  Wright (vt.)  Hargan (vt.)  Azar  Cochran (vt.)  Becerra  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  US Congress 
Muut:  SNAC
Puppy (kappale)

| ”Puppy” One Morning Left |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 15. tammikuuta 2025
 Kesto: 02.40
 Levy-yhtiö: Arising Empire
Puppy on suomalaisen metalcore-yhtye One Morning Leftin esittämä musiikkikappale, jolla yhtyeen oli määrä osallistua vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Yhtye kuitenkin vetäytyi kilpailusta ja lopetti toimintansa 22. tammikuuta 2025 laulaja Mika Lahteen kohdistuneiden syytösten vuoksi.
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava)
Hitaammin hautaan

| ”Hitaammin hautaan” Nelli Matula |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 10. tammikuuta 2025
 Kesto: 02.58
 Levy-yhtiö: Universal Music Finland
Hitaammin hautaan on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Nelli Matulan esittämä musiikkikappale, jolla hän osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappaleen tuottivat Iiro Paakkari ja Arttu Istala, jotka tuottivat myös Matulan edeltävän albumin Kiltti tyttö. Kappale sai 8. helmikuuta pidetyssä finaalissa saman verran yhteispisteitä Viivin esittämän Ainan kanssa. Viivi sijoittui lopulta Matulan yläpuolelle saatuaan enemmän ratkaisevia yleisöääniä, ja Matula jäi kokonaistuloksissa neljänneksi.
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava)
Kotajärvi (Sastamala)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°27′49″N, 22°47′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Tulo-oja:  oja Koukkujärvestä
Laskuoja:  Koiranoja Vaunujokeen 
Järvinumero:  35.133.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,2 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,172 km  
Pinta-ala:  4,278 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiKotajärvi 
Kotajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Kotajärvenmaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Kotajärven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, sen pituus on 510 metriä ja leveys 160 metriä. Se sijaitsee ylänköalueella, jossa se on muodostunut mäkimaiseman painanteisiin. Ylänköalue on soistunutta, mutta järven korkeat rannat ovat pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisrannat ovat suomaata. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä. Sillä ei ole saaria ja sen itärantaan on rakennettu yksinäinen mökki. Mökille tulee tie läheisen maatalon luota.
Vesistösuhteita

Kotajärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järveen lyhyt tulo-oja Koukkujärvestä ja sen oma laskuoja on Koiranojaan, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Vaunujoeksi ennen laskemistaan Liekoveteen. Kotajärven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä ja Liekoveden 57,5 metriä mpy., joten pudotusta kertyy Vaunujoelle 48,7 metriä.
Historiaa

Vuosina 1955−1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa sijaitsee järvi asumattomalla seudulla. Järven ympäristöstä ei ole kukaan raivannut suota heinäniityksikää, vaikka sitä on harjoitettu muualla ylänköalueella. Kartassa erottuu Koukkujärvi varsin suuren kokoisena. Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään taloudellisessa kartassa ei Koukkujärveä enää erotu. Myös asutus on levinnyt lähinnä järven länsipuolelle. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on on Koukkujärvi piirretty varsin pieneksi lammeksi. Järvien välisellä suoalueella on pieni rakennus, joka viittaisi niittymaiden heinäntekoon. Koukkujärven olemassaoloon viittaisi myös korkeuskäyrien muoto, joka on koukkumainen. Kun vertaa avosuoiden sijaintia, voi havaita niittymaiden raivaamisen jälkiä, ja varsinkin jos Koukkujärvi tosiaan on aikoinaan laskettu. Siitä asiasta pitääkuitenkin saada varmuus muista lähteistä.
Olli Mäki

| Olli Mäki |
| --- | --- |
 Olli Mäki voitettuaan Aissa Hashasin 1964
Henkilötiedot
Koko nimi:  Olli Mäki
Syntynyt: 22. joulukuuta 1936 Kokkola
Kuollut: 6. huhtikuuta 2019 (82 vuotta) Kirkkonummi
Kansalaisuus:  Suomi
Nyrkkeilijä
Ammattilaistilastot
Ottelut:  50
Voitot:  28
– tyrmäysvoitot:  5
Tappiot:  14
Ratkaisemattomat:  8
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Luzern 1959 | 60 kg |  |
|  Hopeaa | Praha 1957 | 60 kg |  |
Olli Johan Oskari Mäki (22. joulukuuta 1936 Kokkola – 6. huhtikuuta 2019 Kirkkonummi) oli suomalainen nyrkkeilijä. Hän on toistaiseksi ainoa suomalainen nyrkkeilijä, joka on voittanut Euroopan mestaruuden sekä amatöörinä että ammattilaisena.
Amatööriura nyrkkeilyssä

Olli Mäki aloitti uransa aikuisten kilpailuissa vuonna 1953. Mäen amatööriuran huipentuma oli vuoden 1959 EM-kisoissa Luzernissa, jossa hän voitti kevyen sarjan eli alle 60-kiloisten Euroopan mestaruuden. Loppuotteluvastustaja oli Bulgarian Demitar Velinov. Mäki oli toinen suomalainen nyrkkeilyn Euroopan mestari sitten Gunnar Bärlundin mestaruuden. Euroopan mestaruuttaan ennen Mäki oli jo saavuttanut edellisissä vuoden 1957 EM-kisoissa Prahassa hopeaa hävittyään finaalissa Puolan Kazimierz Paździorille.
Mäkeä pidettiin ennakkoon vahvana mitalisuosikkina Rooman olympialaisiin, mutta poliittisista syistä johtuen TUL:oon kuulunutta Kokkolan Jymy -seuraa edustanutta Mäkeä ei valittu olympialaisiin. Suomen Nyrkkeilyliitto oli kyllä nimennyt 22. toukokuuta 1960 Mäen olympiaehdokkaaksi, mutta edustuspaikka olisi vaatinut eroamista TUL:sta. Vaikka Kokkolan Jymy hyväksyikin ehdot, piti Mäki päätöksensä ja erosi mieluummin kasvattajaseurastaan ja perusti eräiden muiden kanssa Kokkolan Työväen Urheilijat. "Se oli periaatepäätös", totesi Mäki. Kultamitalin Rooman Olympialaisista sai Kazimierz Paździor, jonka Mäki oli voittanut Luzernin EM-kisoissa 1959. Kaikkiaan Mäki otteli amatööriurallaan lähes 300 ottelua, joissa tuli alle 20 häviötä.