stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Falcon Heavy
Lennot > Ensilento

Syyskuun 2016 alussa sattuneen Falcon 9 -raketin räjähdyksen ja vuoden 2017 kireän lentoaikataulun vuoksi SpaceX teki ensimmäisen koelaukaisun 6. helmikuuta 2018 Cape Canaveralista Floridasta. Elon Musk arveli hieman ennen laukaisua ensimmäisen koelaukaisun olevan haastava ja epäonnistumisen todennäköisyys on maininnanarvoinen. Syynä tähän hän kertoo aiempien testien mahdottomuuden maanpinnalta käsin.
Ensimmäisen Falcon Heavy -raketin lasti ei ollut erityisen arvokas, avaruuteen lähetettiin Muskin oma käytetty keskiyönpunainen Tesla Roadster -sähköauto. Sen kyydissä oli nukke, jonka päälle oli puettu SpaceX:n suunnittelema avaruuspukukonsepti. Yhtiön mahdollisesti tulevilla miehitetyillä avaruuslennoilla tullaan käyttämään samaa pukua. Laukaisu onnistui, ja Tesla lähti ellipsin muotoiselle radalle kiertämään Aurinkoa. Rata vie sen myös lähelle Marsia.
Raketin kaksi sivuilla ollutta lisärakettia laskeutuivat onnistuneesti samanaikaisesti takaisin Cape Canaveraliin. Keskiraketin piti laskeutua autonomiselle lautalle Floridan rannikolle, mutta kaksi kolmesta moottorista ei käynnistynyt lainkaan. Tämän seurauksena raketti laskeutui sadan metrin päähän lautasta, osuen mereen 480 kilometrin tuntivauhdilla ja tuhoutui täysin. Onnettomuuden syyksi SpaceX kertoo rakettimoottorien uudelleensytytykseen käytetyn sytytysaineen TEA-TEB (trietyylialumiini-trietyyliboraani) -yhdistelmän loppuneen kesken.
Lennot > Myöhemmät lennot

Falcon Heavy valittiin Nasan vuonna 2024 laukaistuun Europa Clipper -tehtävään. Falcon Heavy valittiin koska Space Launch System ei olisi valmis laukaisuhetkeen mennessä ja koska se tarvitsisi lisärahoitusta havaittujen ongelmien ratkaisemiseen. Falcon Heavy pystyisi suorittamaan tehtävän ilman painovoima-apua Venuksesta, jolloin Clipper-alukseen ei tarvitse lisätä lämpösuojausta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Falcon Heavy – SpaceX (Arkistoitu – Internet Archive)
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
Sivuraketit laskeutuvat takaisin Cape Canaveralin tukikohtaan.
Falcon Heavyn laukaisu Kennedyn avaruuskeskuksen laukaisukompleksi 39A:lta 6. helmikuuta 2018, kyydissään Elon Muskin käytetty Tesla Roadster.
Kuningatarkutrio

| Kuningatarkutrio |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Rantakukkakasvit
Suku::  Kutriot Lagerstroemia
Laji::  speciosa
Kaksiosainen nimi
 Lagerstroemia speciosa  (L.) Pers. 
Katso myös
   Kuningatarkutrio Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuningatarkutrio (Lagerstroemia speciosa) on rantakukkakasveihin kuuluva, tropiikin koristekasvina tunnettu näyttävästi kukkiva puu. Se voi kasvaa yli 20 metrin korkuiseksi. Puun kukinnot ovat ylöspäin kaartuvissa kukintorangoissa kasvavia röyhyjä, joissa on runsaasti violetteja kukkia. Yksittäinen kukka on 6–8 senttimetriä leveä. Terälehdet ovat pyöreitä, laidalta poimuisia ja niiden keskellä kasvaa runsaasti kellertäviä heteitä. Kuningatarkutrion puuainesta voidaan käyttää sahatavarana. Kuningatarkutrio esiintyy alkuperäisenä trooppisessa Aasiassa Intiasta Uuteen-Guineaan.
Päivi Laajala

| Päivi Laajala> Oulun kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
 2017–2023  
Edeltäjä:  Matti Pennanen
Seuraaja:  Seppo Määttä
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1961 (ikä 63) Haapajärvi
Tiedot
Koulutus:  hallintotieteiden maisteri ja sosionomi
Päivi Laajala (s. 21. toukokuuta 1961 Haapajärvi) on suomalainen virkamies. Hän oli Oulun kaupunginjohtaja 1. huhtikuuta 2017 – 31. maaliskuuta 2023. Sitä ennen Laajala oli valtiovarainministeriön kunta- ja aluehallinto-osaston ylijohtaja.
Laajala on aiemmin ollut Oulun kaupungin apulaiskaupunginjohtaja ja sitä ennen eri kunnissa kaupungin- ja kunnanjohtajana, 2005–2008 Laajala toimi Oulun kaupungin apulaiskaupunginjohtajana. Tätä ennen hän on työskennellyt muun muassa Kannuksen kaupunginjohtajana, Pielaveden kunnanjohtajana ja Kauhajoen sosiaali- ja terveysjohtajana. Hän on ollut valtiovarainministeriössä vuodesta 2008 kuntaosaston, sittemmin kunta- ja aluehallinto-osaston osastopäällikkö, ja sinä aikana hän on ollut mukana sosiaali- ja terveydenhuollon uudistukseen liittyvissä tehtävissä.
8. toukokuuta 2023 Laajala aloitti konsulttitalo Milttonin vaikuttajaviestinnän johtavana asiantuntijana.
Lokakuussa 2024 Laajalaa vastaan nostettiin syytteet virka-aseman väärinkäytöstä liittyen Oulun kaupungin yhdyskuntajohtaja Matinheikin syytteisiin törkeään virka-aseman väärinkäyttöön sekä törkeään petokseen. Syyttäjän mukaan Laajala on tiennyt epäillyistä rikoksista, mutta ei ole tehnyt rikosilmoitusta.
Laajala on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri ja sosionomi.
Davante Adams

| Davante Adams |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1992 Redwood City, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  98 kg
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Seura
Pelinumero:  17
Seura:  New York Jets
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  Green Bay Packers (NFL)   Las Vegas Raiders (NFL)
NFL-varaus:  53. varaus, 2014 Green Bay Packers
Pääsarjaura:  2014–
Davante Lavell Adams (s. 24. joulukuuta 1992 Redwood City, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa NFL-seura New York Jetsiä.
Ura

Adams pelasi ennen ammattilaisuraansa kaksi kautta Kalifornian osavaltionyliopiston Fresnon kampuksen joukkueessa Fresno State Bulldogsissa. Hän pelasi joukkueessa 26 ottelua, joukkueensa kaikissa otteluissa kummallakin kaudella, ja teki yhteensä 38 touchdownia, 12 kaudella 2012 ja 24 kaudella 2013. Jälkimmäisen yliopistokautensa päätteeksi Adams sai Paul Warfield Awardin, jonka Touchdown Club of Columbus jakaa vuosittain mielestään parhaalle laitahyökkääjälle yliopistojalkapallossa.
Green Bay Packers varasi Adamsin numerolla 53 NFL:n varaustilaisuuden 2014 toisella kierroksella. Hän pelasi tulokaskaudellaan, kaudella 2014, täydet 16 runkosarjaottelua, joista 11 aloituskokoonpanossa, ja teki kolme touchdownia. Hän pelasi tuolla kaudella myös kaksi pudotuspeliottelua ja teki niissä yhden touchdownin. Kaudesta 2015 odotettiin Adamsin läpimurtokautta, Packersin tuolloin kokeneimman laitahyökkääjän Jordy Nelsonin jouduttua jättämään kausi väliin polvivamman vuoksi. Hän teki runkosarjassa kuitenkin vain yhden touchdownin. Kiinniottoja kertyi 50, 12 enemmän kuin tulokaskaudella, ja kiinniottojaardeja 483, 37 enemmän kuin tulokaskaudella. Hän oli kauden aikana sivussa kolmesta ottelusta nilkkavamman vuoksi. Adams pelasi myös tuolla kaudella pudotuspeleissä, yhden ottelun, jossa teki yhden touchdownin.
20. lokakuuta 2016, runkosarjaottelussa Chicago Bearsia vastaan, Adams otti kiinni 13 syöttöä jääden vain yhden kiinnioton päähän Don Hutsonin vuonna 1942 tekemästä Packersin yhden ottelun seuraennätyksestä. Hänelle kertyi tuossa ottelussa 132 kiinniottojaardia ja hän teki kaksi touchdownia.
Lokakuussa 2024 Las Vegas Raiders kauppasi Adamsin New York Jetsiin vaihdossa kolmannen kierroksen varausvuoroon.
Lubuntu

| Lubuntu |
| --- | --- |
 Lubuntu 20.04 LTS
Kehittäjä:  Canonical ltd.
Tuoteperhe:  GNU/Linux
Toiminnallinen tila:  toiminnassa
Viimeisin vakaa versio:  24.04 LTS (25. huhtikuuta 2024)
Ytimen tyyppi:  monoliittinen
Ydin:  Linux
Työpöytäohjelmisto:  LXQt
Lähdekoodimalli:  avoin lähdekoodi
Lisenssi:  GPL
Aiheesta muualla
lubuntu.me
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lubuntu on Ubuntun johdannainen, jonka tarkoituksena on olla hyvin kevyt Linux-jakelu. Siinä oli alkujaan LXDE-työpöytä, mutta versiosta 18.10 alkaen Lubuntu siirtyi LXQt-työpöytäympäristöön. Pyrkimyksenä ovat hyvin alhaiset järjestelmävaatimukset toimivuuden takaamiseksi vanhemmilla henkilökohtaisilla tietokoneilla, minikannettavilla ja mobiililaitteilla. Tämä tarkoittaa kilpailua Xubuntun kanssa. Aikaiset arvostelut osoittavat, että Lubuntu käyttää muistia puolet vähemmän verrattuna Xubuntuun.
Termistö

Nimi Lubuntu tulee alkujaan LXDE:n ja Ubuntun yhdistelmästä.
Historia

Ubuntun versiosta 8.10 alkaen LXDE on ollut saatavilla valinnaisena pakettina. Se voidaan asentaa myös aiempiin Ubuntun versioihin. Helmikuussa 2009 Mark Shuttleworth kutsui LXDE-projektin tulemaan ylläpidettäväksi projektiksi Ubuntu-yhteisössä.
Maaliskuussa Mario Behling aloitti Lubuntu-projektin Launchpadissa, tuolloin myös varhainen projektin logo oli mukana. Elokuussa 2009 julkaistiin live-CD, joka oli ensimmäinen testaukseen tarkoitettu ISO-levykuva, mutta asennusmahdollisuutta ei vielä ollut. Joulukuussa 2009 julkaistiin ensimmäinen Alpha 1 ISO-testausta varten, joka oli esikatseluversio Lubuntu 10.04 Lucid Lynxistä. Lubuntu hyväksyttiin virallisesti Ubuntu-perheeseen vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Otto Salmensuu

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 9. helmikuuta 2004 (ikä 20)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 173 cm
Seura
Seura: AC Oulu
Junioriseurat
: PK-35
: Reipas
: FC Lahti
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022-2023 | SalPa | 11 | (0) |
| 2023 | →Pallo-Iirot (laina) | 13 | (5) |
| 2024- | AC Oulu | 11 | (0) |
| 2024- | →OLS | 11 | (3) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 15. lokakuuta 2024.
Otto Salmensuu (s. 9. helmikuuta 2004) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Veikkausliigan AC Oulussa. Salmensuu debytoi Veikkausliigassa kaudella 2024.
Otto Salmensuun pelaajaura helsinkiläisen PK-35:n ja lahtelaisten Reippaan ja FC Lahden junioriorganisaation kautta käynyt aikuisten tasolle kahden kauden ajan 2022-2023 Salon Palloilijoissa ja lainassa Rauman Pallo-Iiroissa  Sen jälkeen Salmensuu siirtyi Ouluun Veikkausliigaseura AC Oulun organisaatioon, jossa hän debytoi Veikkausliigassa ottelussa SJK:ta vastaan 6. huhtikuuta 2024.
Raisa Räisäsen katoamistapaus

Raisa Maria Räisänen (s. 10. maaliskuuta 1983 Tampere) oli 16-vuotias Tampereen NMKY:n koripalloilija, joka katosi Tampereen keskustassa lauantaina 16. lokakuuta 1999. Vuosia jatkuneesta kadonneen henkilön etsinnästä sekä henkirikostutkinnasta huolimatta katoamistapaus ei ole selvinnyt. Räisänen julistettiin kuolleeksi 15. lokakuuta 2007,  ja hänen kuolinpäiväkseen merkittiin 16. lokakuuta 2004, jolloin katoamisesta oli kulunut päivälleen viisi vuotta.
Poliisi on pystynyt selvittämään Räisäsen liikkeet katoamisyönä tarkasti kello 22.50 asti. Sen jälkeen tiedot ovat silminnäkijöiden havaintojen varassa. Räisänen oli viettänyt iltaa samanikäisen naispuolisen ystävänsä kanssa Hämeenkatu 18:ssa sijaitsevassa ravintola Casablancassa noin kello 21.30–22.00. Hieman ennen kello 23.00 Räisäsen ystävä lähti Hämeenkadulta autokyydillä Huittisten Seurahuoneelle, mutta Räisänen ei mahtunut mukaan. Ystävä näki Räisäsen kävelevän Hämeenkadun yli takaisin Casablancan puolelle, mikä on viimeinen varma havainto hänestä. Sen jälkeen Räisäsestä ei ole yhtään luotettavaa silminnäkijähavaintoa.
Poliisi tutki tapausta ensin katoamisena, mutta muutti nimikkeen tapoksi viisi päivää myöhemmin. Syyskuussa 2019 henkirikostutkinnan nimike muutettiin murhaksi. Tapon syyteoikeus olisi vanhentunut 20 vuodessa.
Taustaa

Raisa Räisänen opiskeli katoamisensa aikaan ensimmäistä vuotta urheilulukiossa. Hän harrasti koripalloa ja kuului Tampereen NMKY:n eli Namikan valmennettaviin. Katoamisen aikaan Räisäsen vanhemmat olivat eronneet, ja hänellä on pikkusisko sekä vanhempi velipuoli. Eron jälkeen siskokset asuivat äitinsä luona, mutta kävivät vain neljän kilometrin päässä asuvalla isällään usein.
Vuosi ennen katoamistaan, syyskuussa 1998 Räisänen järjesti siskonsa kanssa kotijuhlat isänsä luona. Kutsuttuja henkilöitä oli ollut 20, mutta tieto juhlista levisi ja lopulta poliisi saapui hajottamaan omakotitalon pihalla tungeksineen nuorisojoukon. Tapaus päätyi pikku-uutiseksi Ilta-Sanomiin.
Tutkintalinjoja ja vihjeitä

Poliisilla on ollut katoamistapauksesta vuosien aikana lukuisia tutkintalinjoja, joista monia ei ole voitu varmuudella sulkea pois. Tutkinta siirtyi syksyllä 2005 keskusrikospoliisin hoidettavaksi. Se oli ainoa KRP:n tutkinnassa ollut katoamistapaus Tampereella.
Tutkintalinjoja ja vihjeitä > Museoauto

Poliisin vahvin tutkintalinja liittyi vuosina 2006–2008 niin sanottuun museoautoteoriaan. Sen mukaan Räisänen olisi pakotettu Hämeenkadulla noin kello 23.05 vanhan Cadillacin tai Tšaikan kyytiin. Auto oli tullut Keskustorin suunnasta ja pysähtynyt Hämeenkatu 18:n tai Hämeenkatu 20:n kohdalle. Hieman vastahakoista naista kyytiin ohjannut mies oli ollut noin 30-vuotias ja pohjoismaalaisen näköinen. Nainen nousi takapenkille, ja auto jatkoi matkaansa kohti Hämeenpuistoa. Autoa tai sen kuljettajaa ei ollut vuoteen 2019 mennessä tavoitettu. Museoautoon liittyvä tutkintalinja oli vuonna 2019 yhä auki, vaikkakaan ei enää niistä tärkein.
Apulanta-yhtyeen rumpali Sipe Santapukki otti vuonna 2006 poliisiin yhteyttä, koska hän omisti vuosimallin 1963–64 Cadillacin. Auto oli kuitenkin eri vuosikymmeneltä, eikä Santapukki liittynyt tapaukseen mitenkään vaan hänet suljettiin pian pois tutkinnasta. Keskusrikospoliisi on tutkinut vastaavia museoautoja ympäri Suomen, mutta yhteyksiä katoamistapaukseen ei ole löydetty. Haettuja Cadillaceja oli Suomessa vuonna 2006 vain noin 15.
Poliisi julkaisi vuonna 2019 valvontakameran kuvia kahdesta muusta amerikkalaisvalmisteisesta autosta katoamisillalta. Toinen auto on todennäköisesti Buick Electra ja toinen Dodge Aspen. Autojen omistajia on pyritty jäljittämään. Tarkoituksena on poissulkea mahdollisuus, että Räisänen olisi noussut jompaankumpaan autoon.
Tutkintalinjoja ja vihjeitä > Lääkärin salakuuntelu ja televalvonta

Tammikuussa 2017 poliisin ilmoitettiin salakuunnelleen Tampereen yliopistollisessa sairaalassa työskennelleen lääkärin puheluita vuonna 2006. Noin 30-vuotias lääkäri oli alkanut seurustella lokakuussa 2000 erään tamperelaisnaisen kanssa, ja huhtikuussa 2001 nainen huolestui lääkärin puheista, joissa tämä kerskaili tietävänsä mitä Raisa Räisäselle tapahtui ja ettei tätä koskaan löydettäisi. Tekoon oli miehen mukaan osallistunut henkilöitä, joiden ei ikinä uskottaisi sekaantuneen siihen.
Nainen uskoi miehen surmanneen Räisäsen ja ilmoitti epäilystään poliisille. Mies oli naisen mukaan myös viehtynyt väkivaltaan sekä ”maanisen seksuaalinen”. Naisen tarinaa tuki se, että mies asui Armonkalliolla, jonka läpi Räisänen mahdollisesti kulki. Lisäksi luottokorttitietojen mukaan lääkäri vieraili katoamispäivänä armonkalliolaisessa baarissa. Poliisin teoria oli, että Räisänen oli tavannut lääkärin ja mennyt tämän asunnolle.
Poliisi haki Tampereen käräjäoikeudelta televalvontalupaa ja myöhemmin telekuuntelulupaa miehen puhelinliittymiin. Salakuuntelua tehtiin noin kuukausi, kunnes luvat umpeutuivat. Teletietoja valvottiin tammikuusta marraskuuhun 2006. Kuulusteluja ei koskaan tehty. Salaisessa tiedonhankinnassaan poliisi päätyi kuitenkin käsitykseen, etteivät lääkärin liikkeet sovi Räisäsen katoamiseen kovin hyvin, eikä häntä enää epäillä. Pankkitietojen perusteella lääkäri oli Räisäsen katoamisyönä Helsingissä. Lääkäri vaihtoi sittemmin työpaikkaa, muutti pois Tampereelta ja myöhemmin kuoli. Poliisi oli paljastanut hänelle salakuuntelun marraskuussa 2011.
Tutkintalinjoja ja vihjeitä > Muut epäillyt

Keskusrikospoliisi on vuosina 2008–2013 seurannut telekuuntelulla ja televalvonnalla lääkärin lisäksi ainakin kuutta muutakin henkilöä Räisäsen katoamiseen liittyen. He ovat 1960–1980-luvuilla syntyneitä kantasuomalaisia miehiä. Tutkinnanjohtajan Paavo Tuomisen tuomioistuimelle toimittamien pakkokeinovaatimusten mukaan heitä oli vaatimusten esittämisen aikaan syytä epäillä Räisäsen taposta. Tuominen perusteli vaatimuksissa, että vuosia sitten tapahtuneesta rikoksesta oli epätodennäköistä saada näyttöä muuten kuin telekuuntelulla. Miehiä vastaan ei nostettu syytteitä, eikä heitä enää epäillä.
Vuosina 2015–2021 poliisi telekuunteli useita ulkomaalaistaustaisia epäiltyjä. Valtaosa epäillyistä kytkeytyy tutkintalinjaan, jossa taksinkuljettaja oli ottanut kyytiin Räisästä muistuttavan tytön ja ulkomaalaistaustaisen miehen Metson kirjastotalon läheiseltä taksitolpalta. Epäiltyinä ja televalvonnan alla oli 1990-luvulla Multisillassa asuneita ulkomaalaisia miehiä. Epäillyistä yksi oli vuonna 1964 syntynyt ”Honda-mies”, jonka omistama auto sopi taksinkuljettajan antamiin tuntomerkkeihin taksin taakse jätetystä autosta. Mies työskenteli Räisäsen katoamisen aikaan pizzeriassa Hämeenkadulla lähellä taksitolppaa. Hänet oli 1990-luvulla pidätetty useita kertoja vaimonsa pahoinpitelystä.
Räisäsen murhasta on epäilty myös Multiojankadulla asuneita teini-ikäisiä kosovolaisveljeksiä, joista nuorempi oli Räisäsen katoamisen aikaan vasta 13-vuotias. Aikuisiksi varttuneiden veljesten liittymiä kuunneltiin loppukesästä 2015. Poliisin epäilys heräsi, kun eräässä puhelussa nuoremman veljen työkaveri oli kutsunut häntä ”Raisa-mieheksi”.
Räisäsen murhasta epäiltyinä ovat olleet myös muun muassa ulkomaalaistaustainen 16-vuotias kebabravintolan työntekijä sekä toinen pizzeriatyöntekijä, väkivaltaisena tunnettu kurdimies. Jälkimmäisestä vihjeen antoi miehen tuttava. Hänen mukaansa mies oli vuoden 2006 aikoihin puhunut useasti tytöstä, joka ”ei uskonut” ja ”itse halusi sitä”, kun mies suuttui. Miestä kuulusteltiin, ja hän väitti asuneensa Räisäsen kadotessa jo toisella paikkakunnalla. Miehen avopuolison mukaan pariskunta saattoi kuitenkin majailla Tampereella vielä 16. lokakuuta. Miehen kuvaa näytettiin taksinkuljettajalle, joka piti mahdollisena, että kyseinen henkilö oli ollut hänen kyydissään katoamisiltana. Poliisi epäili miestä taposta ja seurasi hänen liittymäänsä loppuvuodesta 2019. Mies oli Räisäsen katoamisen aikaan 33-vuotias.
Tutkintalinjoja ja vihjeitä > Ampuminen Pälkäneellä

Maaliskuussa 2017 uutisoitiin KRP:n tutkimasta vihjeestä, jonka mukaan tamperelainen mies olisi vuonna 2013 tunnustanut surmanneensa Räisäsen ampumalla ja haudanneensa tämän ruumiin omille mailleen Pälkäneelle. Asiasta kerrottiin MTV3:n Rikospaikka-ohjelmassa. Vihjeen mukaan tamperelaismies olisi tunnustanut teon juuri ennen kuolemaansa Tampereen keskustassa sijainneen pubin omistajalle. Tämä taas kertoi asiasta kolmannelle osapuolelle syksyllä 2013. Pubin omistaja kuoli 2014. Kolmas osapuoli kertoi asiasta poliisille.
Tunnustuksesta pubin omistajalta kuullut mies ilmoitti asiasta poliisille vuonna 2015, ja häntä kuultiin esitutkinnassa. Poliisi kertoi suhtautuvansa vihjeeseen vakavasti, mutta piti tarinan todenperäisyyttä silti epävarmana, koska asia tuli poliisin tietoon kahden vuoden viiveellä. Sekä tunnustuksen tehnyt mies että sen kuullut pubin omistaja ovat kuolleet. Poliisi puhutti miehen omaisia, joiden mielestä tunnustus ei pitänyt paikkaansa.
Poliisi aikoi kevään 2017 aikana ruumiskoirien avulla etsiä mahdollisia hautapaikkoja Pälkäneen seudulla, jossa Räisäsen surman tunnustanut mies omisti maita ja kiinteistöjä. Poliisi tutki alueen lopulta syksyllä. Mitään ei kuitenkaan löytynyt, ja samalla Pälkäneen ampumiseen liittyvä tutkintalinja lopetettiin. Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtaja ja rikoskomisario Paavo Tuominen kertoi jo ennen etsintöjä, että tunnustusta pidetään epätodennäköisenä, mutta vihjeet tarkistetaan silti.
Tutkintalinjoja ja vihjeitä > Hervantajärven auto

Kesällä 2020 järjestettiin vapaaehtoisetsinnät Tampereen Hervantajärvellä, noin kymmenen kilometrin päässä Räisäsen katoamispaikasta. Etsintöjen taustalla oli marraskuussa 2019 tullut vihje, jonka mukaan paikallinen koiraharrastaja oli kuullut Räisäsen katoamispäivän jälkeisenä aamuna kovaa moottorin ääntä. Mies oli ulkoiluttanut koiriaan Hervannassa sijaitsevalla Salmenkalliontiellä, kun häntä vastaan oli tullut oudosti ajava amerikkalaistyyppinen auto. Ensin auto oli pysähtynyt miehen havaitessaan kokonaan, sitten kiihdyttänyt nopeasti ja ajanut ohi. Kuljettaja oli ollut vaaleahiuksinen ja ”riskin oloinen”. Rannassa silminnäkijän koirat olivat alkaneet haukkua, mutta hän ei havainnut haukkumiselle syytä ja jatkoi matkaansa. Koiraharrastaja ei vielä tuolloin tiennyt Räisäsen katoamisesta.
Hervantajärven etsijöiden toiveena oli löytää Räisäsen jäljiltä esimerkiksi kello tai koru. Etsinnät olivat kuitenkin kohdistuneet eri alueelle kuin missä havainto oli tehty. Suomenlahden merivartiosto tutki kesällä 2021 järveä tuloksetta. Lisäksi keskusrikospoliisi analysoi järvestä otettuja valokuvia, joista ei kuitenkaan löytynyt mitään. Poliisi sulki tutkintalinjan samana kesänä.
Teorioita

Marraskuussa 2017 poliisi tutki tapausta tappona. Olosuhteet eivät kuitenkaan poissulje tapaturman mahdollisuutta. Tapahtuman mystisyyttä on sanottu kuvaavan se, että poliisi ei ole edes varma, onko kyseessä rikos. Henkirikostutkinnan nimike muutettiin syyskuussa 2019 murhaksi, vain hieman ennen kuin tapon syyteoikeus olisi vanhentunut, ja murhan syyteoikeus ei vanhene koskaan.
Paavo Tuomisen mukaan henkirikostutkinta liittyy lähinnä katoamisen poikkeuksellisiin olosuhteisiin. Raisa Räisäsen taustassa ei ole mitään sellaista, mikä selittäisi katoamisen. Olosuhteet ovat poikkeukselliset, kun Räisäsen kaltainen nuori katoaa kaupungin keskustasta jälkiä jättämättä.
Raisa Räisäsen isoisä, varatuomari Pentti Räisänen, toivoi syksyllä 2016, että poliisi lopettaisi hänen pojantyttärensä katoamisen tutkinnan. Hänen mukaansa julkisuus tuntuu raskaalta ja ikävän tapauksen vatvominen vuosien saatossa on turhaa.
Räisäsen pikkusisko kertoi vuonna 2020 julkaistussa Ei jälkeäkään -kirjassa uskovansa, että Raisa joutui seksuaalirikoksen uhriksi. Sisko oli Räisäsen kadotessa 14-vuotias.
Kirjallisuutta

Saari, Tiina & Majamaa, Maiju: Ei jälkeäkään – 11 suomalaista kadonnutta ja kaivattua.  Helsinki:  Into Kustannus, 2020.
Aiheesta muualla

Rimpiläinen, Tuomas: Motiivi murhaan – Kadonnut: Raisa Räisänen  26.5.2020. Storytel. Arkistoitu 3.7.2020. Viitattu 1.7.2020.
Kadonneet: Koripallotyttö katoaa Yle Areena.  14.6.2011.
Niemi, Marko: Tapaus Raisa Räisänen – podcastin tekijä kertoo, miksei vuosikymmeniä vanha katoaminen jätä häntä rauhaan vieläkään Yle.  13.10.2020.
Missä Raisa Räisänen on? Ylen artikkeli 27.10.2024
Oskari Huttu

Oskari Huttu (s. 1981, Joensuu) on suomalainen elokuvatuottaja.