stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosmos (albumi)
Kappaleet

Hello Hello
Mies Ei-Minkään-Maan (Nowhere Man)
Hassut pienet asiat (Funny Little Things)
Yksi lippu mihin vain (One Way Ticket to Anywhere)
Vieläkin vieläkin vain (Over and Over)
Palaan laivarantaan mielessäin (Carolina in My Mind)
Valokuva (Photograph)
Dynamiitti (Dynamite)
Viisi varmaa (Easy Living)
Tiet joita nään
Kaiken muistan (Flashback)
Näin onneni saan (A Good Feelin' to Know)
Kokoonpano

Vesa Enne – laulu, perkussiot
Kaj Grönholm – kitara, taustalaulu
Arto "Poku" Tarkkonen – urut, piano, sähköpiano, taustalaulu
Aimo Jaara – basso, laulu
Aarne Vesterinen – rummut, taustalaulu
Aiheesta muualla

Kosmos - Kosmos (1974) albumi tekijätietoineen (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen äänitearkiston tietokannassa vuosilta 1901 - 1999
Kosmos - Kosmos (1974) albumi tekijätietoineen ja eri julkaisuineen verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)
Kosmos - Kosmos (1974) albumi kuunneltavissa suoratoistona verkkosivustolla Play.Spotify.com
Kuppi kummaa

| Kuppi kummaa |
| --- | --- |

Nimi:  Kuppi kummaa
Tekijä:  Antti Immonen
Valmistumisvuosi:  2019
Julkistettu:  30. lokakuuta 2019
Taiteenlaji:  Julkinen taide
Teostyyppi:  Veistos
Materiaali:  Säänkestävä teräs, ruostumaton teräs ja pronssi
Korkeus:  3,6  m
Leveys:  3,4  m
Kokoelma:  HAM Helsingin taidemuseo
Sijainti:  Vuosaari, Suomi
Koordinaatit:  60°12′18″N 25°08′51″E﻿ / ﻿60.20508°N 25.147589°E﻿ / 60.20508; 25.147589
Kuppi kummaa on kuvanveistäjä Antti Immosen veistos Helsingin Vuosaaren Kahvipavunkujan ja Kahvikadun risteyksessä olevalla aukiolla. Teoksen pituus on 12,6, leveys 3,4 ja korkeus 3,6 metriä. Se koostuu neljästä osasta. Materiaaleina ovat ruostumaton ja corten-teräs, sekä pronssi.
Vuosaari on eräs esikaupunkialue, jossa Helsingin kaupunginkanslia, kaupunkiympäristön toimiala ja Helsingin taidemuseo HAM ovat tehneet yhteistyötä. Kuppi kummaa on suurimmaksi osaksi kustannettu HAM:in julkisen taiteen määrärahalla. Teos paljastettiin 30.10.2019.
Taideteos kuvastaa alueen historiaa. Se sijaitsee Vuosaaren Kahvikorttelissa, joka koostuu kuudesta kerrostalosta. Tavoitteena on, että sen myötä Vuosaaren ilme muuttuu lähemmäksi kaupunkimaista yleiskuvaa ja tunnelmaa. Vuosaaren Aurinkolahdessa toimi vuodesta 1967 alkaen Pauligin kahvipaahtimo ja yrityksen vuonna 2009 valmistunut uusi kahvipaahtimo sijaitsee Vuosaaren sataman lähellä.
Antti Immosen mukaan Kuppi kummaa -teoksen lähtöajatuksena on ollut keskustelu ihmisten kohdatessa kahvipöydässä. Keskustelun sisällöt voivat olla mitä vain, vaikka tilanne on jo muodostunut lähes seremonialliseksi. Teos kuvastaa yhtä aikaa välitöntä hetkeä ja sitä edeltänyttä monivaiheista prosessia.
Yksi teoksen osista, suuri paahtomalja on peräisin Paulig Oy:n paahtimosta. Näin Kuppi kummaa kertoo myös kahvin synnystä. Antti Immosen mukaan ”Teoksen voi nähdä kuvana biologisesta ja teollisesta tapahtumasarjasta, joka johtaa kahviviljelmällä olevasta puusta monien vaiheiden kautta tilanteeseen, jossa kahvihetki toimii näyttämönä ihmisten kohtaamiselle ja keskustelutilanteelle. Kahvittelusta ei ehkä voi sanoa muodostuneen ’länsimaista kahviseremoniaa’, mutta jonkinlaista kaavamaisuutta ja rakenteita siitä on löydettävissä.”
"Toivon teoksen välittävän jotain tästä yhtäaikaisesta rakenteellisuudesta ja kuplivaan keskusteluun sisältyvästä vapaudesta, leikillisyydestä ja rentoudesta”, sanoo Antti Immonen.
Antti Immonen suosii taiteessaan leikkimielistä kokeilua ja variointia ja antaa tilaa sattumalle. Valmis veistos on usein pysäytyskuva jatkuvasta kokeilevasta purkamis- ja kokoamisleikistä. Immonen on tehnyt julkisia taideteoksia esimerkiksi Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystykseen ja Kuopion lentoaseman kiertoliittymään, sekä Helsingin Vanhankaupungin Metropolia-rakennukseen.
Yksityiskohtia teoksesta

Teoksen spiraalin muotoinen osa.
Osa teoksesta.
Teoksen keskellä on pronssiin valettu ja teräsrakenteinen osa.
Teoksen osa, joka on Pauligin kahvipaahtimosta peräisin oleva paahtomalja.
Yleiskuva teoksesta ja ympäristöstä luoteesta kuvattuna.
Kosmás

| Kosmás Κοσμάς |
| --- | --- |
 Kosmáksen kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kosmás
 Koordinaatit: 37°5′34″N, 22°44′23″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Nótia Kynouría
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  400502
Väkiluku (2011):  362
 – Kylä:  356
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  TP
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kosmás (kreik. Κοσμάς) on Kreikan kylä sekä samanniminen Nótia Kynourían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κοσμά, Dimotikí Enótita Kosmá) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 362 ja varsinaisen Kosmáksen kylän väkiluku 356 (vuonna 2011).
Kosmáksen kylä sijaitsee Párnonas-vuoren etelärinteessä linnuntietä noin 28 kilometriä itään Spártista. Kosmáksen kunnallisyksikkö käsittää Nótia Kynourían kunnan lounaisosan. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Elónan luostari. Antiikin aikana Kosmáksen kylän paikalla sijaitsi mahdollisesti kylä nimeltä Selinus (m.kreik. Σελινοῦς). Seudulta on löydetty antiikin aikaisia hautoja.
Kosmás oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nótia Kynourían kunnaksi yhdessä Leonídion ja Tyróksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Kosmáksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Kosmás: 356
Elónan luostari (Moní Elónis): 4
Pigádi: 2
Yhteensä: 362
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosmás Wikimedia Commonsissa
Kosmoskynä

| Kosmoskynä |
| --- | --- |
Aihealue:  kirjallisuus, kirjoittaminen
Kustantaja:  Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry
ISSN:  ISSN 0785-2517
Levikki:  300–450
Perustettu:  1984
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  A4
Ilmestymistiheys:  kolme kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kosmoskynä on Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajat ry:n kolme kertaa vuodessa ilmestyvä jäsenlehti, joka keskittyy tieteis- ja fantasiakulttuuriin nimenomaan kirjoittajien näkökulmasta. Kosmoskynä on ilmestynyt vuodesta 1984 alkaen, numeroon 2/1985 asti nimellä Suomen tieteiskirjoittajat – jäsentiedote.
Päätoimittajat

Kosmoskynän päätoimittajana on vuosien varrella toiminut useita suomalaisen scifikulttuurin ja -fandomin avainhenkilöitä:
Veikko Rekunen 1984
Juhani Hinkkanen 1985–1986, 1992
Juha Salminen 1986–1988
Jyrki J.J. Kasvi 1989–1991
Johanna Sinisalo 1992
Ari Veintie 1992
Leena Peltonen 1992
Jukka Halme 1993
Eeva Jaeger 1993
Jukka Laajarinne 1993
Marko Kivelä 1994–1995
Mervi Hujanen 1996
Anne Jääskeläinen 1997
Pekka Sirkiä 1997–2000
Anne Leinonen 2000–2002, 2003
Shimo Suntila 2003
Pasi Karppanen 2004–2010
Christine Thorel 2011–2012
Sami Hakkarainen 2013
Juri Timonen 2013–2015
Miia Outinen 2016–2017
Toni Saarinen 2018–2020
Liisa Näsi 2021
Reetta Vuokko-Syrjänen 2022
Lily Laine, Nita Mäenpää, Toni Saarinen ja Reetta Vuokko-Syrjänen yhteistyössä 2023
Lily Laine ja Nita Mäenpää yhteistyössä 2024
Aiheesta muualla

Kosmoskynän verkkosivut
Kortteinen (Ähtäri)

| Kortteinen |
| --- | --- |
 Kortteinen elokuussa 2022.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°37′21″N, 24°20′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Tulouoma:  Kortteisensalmi Kivijärvestä
Laskujoki:  Kortteisenjoki Pemuun 
Järvinumero:  35.473.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,5 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  1 km
Rantaviiva:  5,17 km  
Pinta-ala:  1,06627 km²  
Tilavuus:  0,00049083 km³  
Keskisyvyys:  0,46 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  8 
 fiKortteinen 
Kortteinen on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärin Lepikonperän ja Kortteisperän välissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvenselkä on laaja ja avoin, mutta se on matalana paikoin kivinen. Järvessä on kartan mukaan kahdeksan saarta, jotka vaikuttavat olevan ruoppauskasoja rantojen puhdistuksen jäljiltä. Ruoppauspenkereiltä vaikuttavat myös kaksi kapeaa ja suoraa niemeä, joista pisin on 80 metriä pitkä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 0,49 miljoonaa kuutiometriä. Järven keskisyvyys on 0,46 metriä ja suurin syvyys 1 metri. Vaikka järvi on tasapohjainen, on syvin kohta löytynyt järven itärannan puolelta.
Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja järven rannat ja lähiympäristö on alavaa ja soistunutta metsämaata. Suomaasto on tiheästi ojitettua. Vain Lepikonperällä ulottuu rantaan asti peltomaita. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista yksi on maatila. Niistä muodostuu länsirannalla Lepikonperä. Kortteisperä sijaitsee kauempana järven rannasta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 17253 ja siitä haarautuvalta Lepikonperän kautta kulkevalta tieltä.
Järvenlasku

Vaikka järvelle ei ole tehty varsinaista järvenlaskua, on sen lasku-uomia perattu tukinuiton helpottamiseksi. Sekä Ylistä- että Alista Kortteisenkoskea on perattu poistamalla siitä kiviä nostamalla ja ampumalla. Samalla oikaistiin hiemaan joen uomaa. Toimenpiteet ilmeisesti laskivat järven vedenpintaa, sillä sen rajaviivan tuntumassa on vesijättömaalle edelleen olemassa oma raja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Kortteisen–Kivijärven alueeseen (35.473) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,5 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Kortteisensalmesta, joka on Kivijärven lasku-uoma. Järveen on johdettu lukuisia suo-ojia ympäröiviltä soilta, joita ovat Kortteisensuo, Juoleikonsuo ja Lylylamminsuo. Kortteisen lähialueella on kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Suolampi (6 ha), jonka laskuojaksi on muodostunut kaivettu johto-oja Ankkurilahteen, ja Lehtilampi (2 ha), joka laskee järveen Kortteisenlahteen kauempaa Kortteisenperän takaa.
Järven laskujoki Kortteisenjoki lähtee järven lounaisrannasta ja se laskee 1,8 kilometrin päähän Pemuun. Joella on pudotusta 5,3 metriä, mikä tekee kaltevuutena 2,89 metriä kilometrille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kortteinen Wikimedia Commonsissa
Ähtärin järvet
Ähtärinjärvi
• Niemisvesi-Pemu
• Hankavesi-Välivesi
• Peränne
• Liesjärvi
Kivijärvi
• Ouluvesi
• Jauhojärvi
• Iso Haapajärvi
• Valkeinen
• Vähä Haapajärvi
• Iso Vehkajärvi
• Kortteinen
• Hautojärvi
Voilampi
• Hirvijärvi
• Pusaanjärvi
• Alainen-Tuhkio
• Huikurinlampi
• Renkainen
• Saarinen
• Arpainen
• Kolunjärvi
• Niemijärvi
• Soukanjärvi
• Vehunjärvi
Vähä Liesjärvi
• Iso-Manalainen
• Pyhikki
• Iso Koirajärvi
• Yläinen-Sappio
• Karvalampi
• Alainen-Sappio
• Lylylampi
• Keskinen
• Saarijärvi
• Iso Niemolampi
• Aitojärvi
• Keskinen-Tuhkio
• Yläinen-Tuhkio
• Savilampi
• Haapolampi
• Likolampi
• Hiironen
• Keskinen-Sappio
• Vihtalampi
• Iso-Nuoramo
• Mantilanjärvi
• Pöyhösenlampi
• Kalliolampi
• Tyystänjärvi
• Palolampi
Kuorelampi
• Polvilampi
• Matolampi
• Särkijärvi
• Ahvenlampi
• Kapealampi
• Saarilampi
• Heikinlampi
• Lintulampi
• Rajalampi
• Heinä-Arpainen
• Yläinen Heikinlampi
• Pitkäjärvi
• Ohenlampi
• Heinälammi
• Riutto
• Suoverlampi
• Mustalampi
• Paloharjunlampi
• Suolampi
• Kaamatti
• Onkilampi
• Sysilampi
• Kuolemainen
• Kalliolampi
• Mekkolampi
• Hämeenlampi
Niinilampi
• Likolampi
• Iso Itälampi
• Suolampi
• Perilampi
• Pieni Koirajärvi
• Hirvilampi
• Hirvilampi
• Mustalampi
• Iso Perimmäinen
• Levä
• Haukilampi
• Ohralampi
• Kumpulampi
• Heinälampi
• Pieni-Manalainen
• Ahvenlampi
• Pieni Lintulampi
• Hangonlampi
• Rautolampi
• Rautionlampi
• Korteslampi
• Iso Säynäslammi
• Sirkuslampi
• Suolampi
• Kapealampi
• Niittylampi
• Kylkiäinen
• Ahvenlampi
• Sammakkolampi
• Valkealampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
• Kalliolampi
• Pökkölänlampi
• Iso Hoikkalampi
• Keskimmäinen-Nuoramo
• Kotalampi
• Pieni Itälampi
• Pieni Palolampi
• Paskolampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Hanhilampi
• Kaakkolampi
• Kissalampi
• Koivulampi
Suolilampi
• Huippalampi
• Jutulampi
• Peuralampi
• Lepikkolampi
• Kaakkolampi
• Pöntislampi
• Pumppulampi
• Likolampi
• Valkealampi
• Lehtilampi
• Iso Helvelampi
• Vasamanlampi
• Sepänlampi
• Saralammi
• Luodeslampi
• Rumpulampi
• Torakkalampi
• Onkilampi
• Saralammi
• Pieni-Perimmäinen
• Paskolampi
• Likolampi
• Pahkalampi
• Rasinlampi
• Rajalampi
• Iso Haapalampi
• Pylkäslampi
• Heinälampi
• Niinilampi
• Pihtisulku
• Murtolampi
• Perunalampi
• Kuolemainen
• Heinälammi
• Suolikot
• Pieni-Särkijärvi
• Pykälikönlampi
• Kilpilampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
(35.4)
Koloradonkonna

| Koloradonkonna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Konnat Bufonidae
Suku::  Incilius
Laji::  alvarius
Kaksiosainen nimi
 Incilius alvarius  (Girard, 1859) 
Synonyymit
 Bufo alvarius  Phrynoidis alvarius  Cranopsis alvaria  Ollotis alvaria 
Katso myös
   Koloradonkonna Wikispeciesissä   Koloradonkonna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Koloradonkonna eli Coloradojoenkonna (Incilius alvarius) on Yhdysvalloissa ja Meksikossa elävä rupikonnalaji.
Ulkonäkö ja koko

Koloradonkonna on aikuisena 11–19 cm pitkä. Oliivinvihreässä nahkamaisessa ihossa on pyöreitä näppylöitä. Silmien yläpuolella on voimakkaat kulmakaaret.
Levinneisyys ja elinympäristö

Koloradonkonnaa tavataan Meksikossa ja Yhdysvaltojen eteläosissa Kalifornian, Arizonan ja New Mexicon eteläosissa. Se on hävinnyt Kaliforniasta lähes kokonaan. Koloradonkonnat elävät aavikolla, ruohikolla ja tammimetsiköissä. Ne kutevat tilapäisiin lammikoihin, mutta tarvitsevat aikuiselämässään myös ympärivuotisen vesilähteen.
Konnan suhde ihmiseen

Koloradonkonnan rauhaset erittävät myrkkyjä (esimerkiksi 5-metoksidimetyylitryptamiini, bufoteniini), jotka vaikuttavat päihdyttävästi ihmisiin. Konnien keräileminen ja mahdollisesti hyönteismyrkyt ovat ajaneet paikallisia populaatioita sukupuuttoon.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Incilius alvarius
ITIS: Incilius alvarius (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Incilius alvarius (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Incilius alvarius (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Bufo alvarius, the Colorado river toad (englanniksi)
Bufo alvarius (englanniksi)
Konnat (Bufo sp.) (Arkistoitu – Internet Archive) Faunatar (suomenkielisen nimen viite) (pdf)
Kosmos-rakettiperhe

Piirros Kosmos-3M -kantoraketista.
Kosmos (ven. Космос) on neuvostoliittolaisten ja venäläisten kantorakettien perhe, johon kuuluvat Kosmos-1, Kosmos-3, Kosmos-3M ja Kosmos-3MU -raketit. Ne perustuvat neuvostoliittolaiseen keskimatkan ohjukseen, jonka nk. GRAU-tunnus on 8K65. Sen kehitti Mihail Jangel.
Kehityshistoria

Ukrainan neuvostotasavallassa toiminut KB Južnoje-suunnittelutoimisto kehitti tämän kantoraketin 1960-luvun alussa. Kaksivaiheisen 65S3-kantoraketin esisuunnittelu oli valmis huhtikuussa 1961.
Ensimmäinen vaihe oli R-14-ohjuksen rakettimoottori, toinen vaihe S3 suunniteltiin erikseen Kosmos-kantorakettia varten.
Kantoraketti otettiin käyttöön vuonna 1961 Meteor-, Strela- ja Ptšela-satelliittien laukaisua varten. OKB-586 suunnitelutoimisto valitsi vuonna 1962 raketin valmistajaksi OKB-10-tehtaan, joka toimi Krasnojarskin aluepiirissä Itä-Siperiassa. Paikka tunnetaan nykyisin Železnogorskina.
18. elokuuta 1964 ensimmäinen 65S3-testiraketti vei Baikonurin kosmodromilta kolme koesatelliittia avaruuteen. Vuoteen 1968 mennessä oli Baikonurista tehty 14 Kosmos-raketin laukaisua. 15. toukokuuta 1967 alkoivat Kosmos-3M-rakettien koelaukaisut Plesetskin kosmodromilta. Hyötykuormana oli Kosmos-158-tietoliikennesatelliitti. Kantoraketti pystyi viemään avaruuteen jopa kahdeksan pientä satelliittia. Vuonna 1970 Kosmos-3M-kantoraketin tuotanto siirtyi PO Poljot-yhtiölle, joka toimii Siperian Omskissa. 26. tammikuuta 1973 tehtiin ensimmäinen Kosmos-3M-laukaisu Kapustin Jarista.
Käyttö

Raketeilla kuljettiin avaruuteen  Tselina-O- (elektroninen tiedustelu), Strela 1M, 2M  (sotilaallinen tietoliikenne) ja Tsiklon-satelliitteja (sotilaallisia paikannus- ja tietoliikennesatelliitteja), Taifun-1 ja 2-satelliitteja (joita käytettiin puolustuksen tutkien kalibrointiin ja maaleiksi avaruusaseille) ja Tsikada-navigaatiosatelliitteja.
26. heinäkuuta 1973 tankattu Kosmos-3M räjähti Plesetskin kosmodromin laukaisualustalla 133 tappaen yhdeksän ihmistä.
1. tammikuuta 1996 mennessä oli laukaistu yhteensä 389 Kosmos 3-rakettia, Näistä 366 oli onnistunutta laukaisua. Sittemmin laukaisujen määrä on noussut yli 400:aan.
Vuonna 2010 Venäjän avaruusvoimat ilmoitti luopuvansa Kosmos-3M-kantorakettien tuotannosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kosmos-kantorakettien sivusto
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::   Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::   Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::   Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok
Orisjärvi

| Orisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°13′05″N, 23°36′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaskuunjärven valuma-alue (35.44)
Laskuoja:  oja Koronjokeen 
Järvinumero:  35.441.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,6 m  
Rantaviiva:  0,54 km  
Pinta-ala:  1,569 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOrisjärvi 
Orisjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Koronkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vaskuunjärven valuma-alueella (35.44), jonka Koronjoen alueeseen (35.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,6 metriä mpy.
Korppikotka (sarjakuvahahmo)

| Korppikotka |
| --- | --- |
 Korppikotka, taivaiden armoton varas.
Luoja(t):  Stan Lee ja Steve Ditko
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Amazing Spider-Man #2
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Adrian Toomes
Status:  Aktiivinen
Pituus:  163 cm
Paino:  55 kg
Ryhmäsidokset:  Kahdentoista Kopla
Edelliset ryhmäsidokset:  Kuuden Kopla
Voimat:  Erittäin älykäs. Siivet, joiden avulla voi lentää. Pukunsa ansiosta hän kykenee nostamaan noin 300kg.
Suhteet
Sukulaiset:  Cheary Toomes (vaimo), Valeria Toomes (tytär), lapsenlapsi
Korppikotka  (engl. Vulture, oik. Adrian Toomes) on fiktiivinen rikollinen Marvel Comicsin sarjakuvissa ja Hämähäkkimiehen vihollinen. Hänen ensiesiintymisensä oli Amazing Spider-Man #2 lehdessä ja hänet loivat Stan Lee ja Steve Ditko.
Historia

Adrian Toomes, keksijä ja elektroniikkainsinööri, osaksi perusti pienen firman Bestman & Toomes Electronicsin. Hänen liikekumppaninsa Gregory Bestman piti firmaa yllä. Toomes omisti aikansa omalle projektilleen: sähkömagneettisille valjaille jotka antaisivat käyttäjänsä lentää kuin lintu. Tämä yksityiskohdista välittämättömyys kuitenkin kostautui kuin paljastui, että Bestman oli varastanut Toomesin rahaosuuksista.
Kohdaten Bestmanin fyysisesti Toomes sai tietää, että hänen altistumisensa valjaisen sähkömagneettiselle säteilylle antoi hänelle supervoimat. Hän ei kuitenkaan pystynyt voittamaan vastustajaansa ja Bestman sai koko firman itselleen. Toomes huomasi olevansa laillisesti umpikujassa: hänen täytyi allekirjoittaa sopimus firman luovuttamisesta kokonaan kumppanilleen. Vanhana miehenä Toomes vetäytyi farmille Staten Islandilla säästöjensä turvin. Siellä hän kehitti edelleen lentovaljaitaan. Tajuten keksintönsä potentiaaliin kostossa Toomes loi Korppikotkan naamioidun henkilöllisyyden. Hän tuhosi Bestmanin toimiston toivoen löytävänsä rikollisuuteen viittaavia todisteita, ja vandalisoi ja ryösti tehtaan kun hänen etsintänsä oli turhaa. Helppojen palkkioiden ja varkauden viehätyksen vuoksi Korppikotka jatkoi uraansa rikollisena. Vain viisastelevan supersankarin Hämähäkkimiehen jatkuva väliintulo esti häntä saavuttamasta kohteitaan.
Alhainen lentäjä vajosi aina vain alemmas, kun hänen sellikaverinsa Blackie Drago kiinnostui hänen teoistaan Korppikotkana. Drago ystävystyi Toomesin kanssa ja sai tämän luottamuksen, ja järjesti sitten "onnettomuuden" vankilan konepajassa. Toomes loukkaantui kuolettavasti. Kuolinvuoteellaan epäilemätön keksijä paljasti Dragolle salaisuuden toisesta Korppikotka -puvusta, valtuuttaen tämän kostamaan Hämähäkkimiehelle.
Drago karkasi vankilasta ja otti Korppikotkan muodon, mutta hänellä ei ollut taitoa ja kokemusta käyttääkseen valjaita täydellä potentiaalilla. Kun Toomes kuuli Dragon epäonnistumisesta Hämähäkkimiehen käsissä, hänen paranemisensa kiihtyi. Hän karkasi vankeudesta ja palasi farmilleen kehittääkseen paremman puvun. Toomes voitti myöhemmin Dragon kamppailussa varmistaen itselleen Korppikotkan manttelin.
Pystymättä voittamaan seinäkiipijää yksin Korppikotka turvautui usein tovereihinsa. Toivoen tuhoavansa Hämähäkkimiehen hän yhdisti voimansa Tohtori Mustekalan, Hiekkamiehen, Mysterion, Elektron ja Kraven Saalistajan kanssa. Tämän Kuuden Koplan yhdistetty mahtikaan ei pystynyt voittamaan vihollista, jota he eivät voittaneet yksinkään.
Voimat ja varusteet

Korppikotkan siivekäs puku antaa hänelle lentokyvyn ja tavallista suuremmat voimat. Lisäksi Korppikotka on uransa aikana käyttänyt lukuisia eri aseita pommeista sädepistooliin ja sädepistoolista nuoruutta imevään laitteeseen.
Muissa medioissa > Televisio

Korppikotka esiintyi Hämähäkkimies-animaatiosarjassa muutamia kertoja. Hänen ääninäyttelijänsä olivat Eddie Albert (vanhana) ja Alan Johnson (nuorena).
Jaksot, jossa Korppikotka esiintyi:
25 "Ajan hammas" (Adrian Toomesina),
26 "Korppikotkan liito",
27 "Viimeinen painajainen",
46 "Partners" (jossa hänestä tulee pysyvästi nuori) ja
54–58 Kuusi unohdettua soturia -tarinassa.
Korppikotka esiintyi myös sarjan Hämmästyttävä Hämähäkkimies jaksoissa "Survival of the Fittest" ja "Group Therapy".