stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kroatian evankelis-luterilainen kirkko

| Evangelicka Crkva u Republici Hrvatskoj Kroatian evankelis-luterilainen kirkko |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilainen
Johtaja:  Piispa Branko Beric
Yhteistyötahoja:  Luterilainen maailmanliitto
Toiminta-alue:  Kroatia
Jäseniä:  3 329
Kotisivu:  https://ecrh.hr/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroatian evankelis-luterilainen kirkko on luterilainen kirkkokunta Kroatiassa. Sillä on 3 329 jäsentä. Se on Luterilaisen maailmanliiton jäsen.
Aiheesta muualla

Kirkon kotisivut
Kiveen kirjoitettu

| Kiveen kirjoitettu> La Cérémonie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Claude Chabrol
Käsikirjoittaja:   Claude Chabrol  Caroline Eliacheff 
Perustuu:  Ruth Rendellin romaaniin Kova kuin kivi (A Judgement in Stone, 1977)
Tuottaja:  Marin Karmitz
Säveltäjä:  Matthieu Chabrol
Kuvaaja:  Bernard Zitzermann
Leikkaaja:  Monique Fardoulis
Tuotantosuunnittelija:  Daniel Mercier
Pukusuunnittelija:  Corinne Jorry
Lavastaja:  Daniel Mercier
Pääosat:   Isabelle Huppert  Sandrine Bonnaire 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Saksa 
Tuotantoyhtiö:   MK2 Productions  France 3 Cinéma  Olga Film GmbH  Prokino Filmproduktion  ZDF 
Levittäjä:  PFA Films
Ensi-ilta:   1995-8-3030. elokuuta 1995 (Ranska)  1995-11-22. marraskuuta 1995 (Saksa)  1996-4-55. huhtikuuta 1996 (Suomi)  
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Budjetti:  5 820 000 euroa
Tuotto:  10 882 920 dollaria
Katsojat:   1 000 271 (Ranska)  6 261 (Suomi) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiveen kirjoitettu (ransk. La Cérémonie; saks. Biester tai Blutiger Engel) on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Claude Chabrolin ohjaama ranskalais-saksalainen jännitys- ja rikosdraamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja Sandrine Bonnaire.
Kiveen kirjoitettu perustuu Ruth Rendellin romaaniin Kova kuin kivi (A Judgement in Stone, 1977), jonka pohjalta Claude Chabrol ja Caroline Eliacheff sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Kova kuin kivi -romaanin ensimmäinen filmatisointi, kanadalais-brittiläinen kauhuelokuva Mustat muistot (A Judgment in Stone, 1986), oli Ousama Rawin ohjaama. Kiveen kirjoitetun tuottajana oli Marin Karmitz.
Kiveen kirjoitettu kilpaili vuoden 1995 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Claude Chabrol oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Isabelle Huppert ja Sandrine Bonnaire palkittiin roolisuorituksistaan Venetsian elokuvajuhlien jaetulla parhaan naisnäyttelijän Coppa Volpi -palkinnolla. Elokuva voitti yhden César-palkinnon seitsemästä ehdokkuudestaan; Huppert palkittiin roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Césarilla. Elokuva oli ehdokkaana muun muassa parhaan elokuvan Césarin saajaksi.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Kiveen kirjoitetun vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Juoni

Lukutaidoton, hiljainen ja ujo Sophie Bonhomme (Sandrine Bonnaire) saa työpaikan varakkaan Lelièvren perheen kodinhoitajana. Hän ystävystyy katkeran Jeanne Marchal -nimisen (Isabelle Huppert) postivirkailijan kanssa, joka alkaa usuttaa häntä perhettä vastaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isabelle Huppert  | … |  Jeanne Marchal   |
|  Sandrine Bonnaire  | … |  Sophie Bonhomme   |
|  Jacqueline Bisset  | … |  Catherine Lelièvre   |
|  Jean-Pierre Cassel  | … |  Georges Lelièvre   |
|  Virginie Ledoyen  | … |  Melinda Lelièvre   |
|  Valentin Merlet  | … |  Gilles Lelièvre   |
|  Julien Rochefort  | … |  Jérémie   |
|  Dominique Frot  | … |  rouva Lantier   |
|  Jean-François Perrier  | … |  pappi   |
Tuotanto

Kiveen kirjoitettu -elokuvan kuvaukset alkoivat 12. tammikuuta 1995 ja päättyivät 4. maaliskuuta 1995. Elokuva kuvattiin Saint-Malon ja Saint-Coulombin kunnissa Ille-et-Vilainessa Ranskassa 5 820 000 euron budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset MK2 Productions ja France 3 Cinéma sekä saksalaiset Olga Film GmbH, Prokino Filmproduktion ja ZDF.
Julkaisu ja vastaanotto

Kiveen kirjoitettu sai ensi-iltansa Ranskassa 30. elokuuta 1995, Saksassa 2. marraskuuta 1995 ja Suomessa 5. huhtikuuta 1996. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa MKL Distribution, Saksassa Filmwelt Verleihagentur GmbH ja Suomessa Kamras Film Group. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 1 000 271 katsojaa ja oli Suomessa 100. katsotuin elokuva 6 261 hengen katsojamäärällään vuonna 1996. Kiveen kirjoitettu tuotti maailmanlaajuisesti 10 882 920 dollarin lipputulot.
Kiveen kirjoitettu on saanut elokuvakriitikoilta erittäin myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 93% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7,7/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 28 arviointiin. 3 069 käyttäjästä 88% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,9/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 7 164 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,6/10. Roger Ebert antoi elokuvalle neljä tähteä neljästä ja lisäsi sen erinomaisten elokuvien luetteloonsa 17. huhtikuuta 2012. The Guardian sijoitti elokuvan sijalle 16. listauksessaan kaikkien aikojen 25 parasta rikoselokuvaa.
Kiveen kirjoitettu julkaistiin DVD:lle Ranskassa 20. helmikuuta 2001 ja Saksassa 28. huhtikuuta 2005.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas / ehdokkaat | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| César | Paras naispääosa | Isabelle Huppert | Voitto |
| César | Paras elokuva | Claude Chabrol | Ehdokkuus |
| César | Paras ohjaus | Claude Chabrol | Ehdokkuus |
| César | Paras alkuperäinen tai sovitettu käsikirjoitus | Claude Chabrol Caroline Eliacheff | Ehdokkuus |
| César | Paras naispääosa | Sandrine Bonnaire | Ehdokkuus |
| César | Paras miessivuosa | Jean-Pierre Cassel | Ehdokkuus |
| César | Paras naissivuosa | Jacqueline Bisset | Ehdokkuus |
| Lumières | Paras naispääosa | Isabelle Huppert | Voitto |
| Critics’ Choice | Paras vieraskielinen elokuva | Kiveen kirjoitettu | Ehdokkuus |
| Satellite | Paras vieraskielinen elokuva | Claude Chabrol | Ehdokkuus |
| Chicago Film Critics Association | Paras vieraskielinen elokuva | Kiveen kirjoitettu | Ehdokkuus |
| Los Angeles Film Critics Association | Paras vieraskielinen elokuva | Claude Chabrol | Voitto |
| National Board of Review | Vuoden 5 parasta ulkomaalaista elokuvaa | Kiveen kirjoitettu | Voitto |
| National Society of Film Critics | Paras vieraskielinen elokuva | Kiveen kirjoitettu | Voitto |
| New York Film Critics Circle | Paras vieraskielinen elokuva | Kiveen kirjoitettu | Voitto |
| Venetsian elokuvajuhlien Kultainen leijona | Paras elokuva | Claude Chabrol | Ehdokkuus |
| Venetsian elokuvajuhlien Coppa Volpi | Paras naisnäyttelijä | Isabelle Huppert Sandrine Bonnaire | Voitto |
| Venetsian elokuvajuhlien Pasinetti | Paras naisnäyttelijä | Isabelle Huppert Sandrine Bonnaire | Voitto |
| Toronton elokuvajuhlien Metro Media | Toronton elokuvajuhlien Metro Media | Claude Chabrol | Voitto |
Aiheesta muualla

Kiveen kirjoitettu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kiveen kirjoitettu Elonet.
Kiveen kirjoitettu AllMoviessa. (englanniksi)
Kiveen kirjoitettu AlloCinéssä (ranskaksi)
Kiveen kirjoitettu UniFrancessa (ranskaksi)
Kiveen kirjoitettu Rotten Tomatoes -sivustolla (englanniksi)
Keltavuokko

| Keltavuokko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Vuokot Anemone
Laji::  ranunculoides
Kaksiosainen nimi
 Anemone ranunculoides  L. 
Katso myös
   Keltavuokko Wikispeciesissä   Keltavuokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltavuokko (Anemone ranunculoides, syn. Anemonoides ranunculoides) on Euroopassa kasvava monivuotinen leinikkikasvi. Se kuuluu Suomen alkuperäiseen kasvilajistoon. Keltavuokko kukkii valkovuokon tavoin aikaisin keväällä. Keltavuokko on myrkyllinen.
Ulkonäkö ja koko

Keltavuokon pysty varsi kasvaa noin 7–30 senttimetriä korkeaksi. Pystyn ja haarattoman varren alaosa on kalju. Juurakko on pitkä, suikerteleva ja ruskea. Pitkäruotiset aluslehdet nousevat juurakosta yksittäin. Aluslehden lapa on jopa 10 cm leveä ja 3–5-sorminen. Lyhytruotiset varsilehdet ovat varressa tavallisesti kolmen lehden kiehkurana. Lehden lapa on kolmisorminen, lehdykät kapeahkoja ja halkoisia tai isohampaisia. Kukkia voi olla yksi tai kaksi, joskus harvoin enemmänkin. Kukkaperä on 2–4 cm pitkä. 1,5–3 cm leveässä keltaisessa kukassa on viisi alapuolelta karvaista kehälehteä. Keltavuokko kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Hedelmistö on pysty, pähkylät karvaisia ja lyhytotaisia.
Keltavuokko ja valkovuokko (A. nemorosa) voivat risteytyä keskenään ternivuokoksi (A. nemorosa × ranunculoides) lajien yhteisillä kasvupaikoilla.
Levinneisyys

Keltavuokkoa tavataan Ranskasta halki Keski-Euroopan ja Venäjän lähes Uralille saakka. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Italiaan, Balkanille ja Pohjois-Kreikkaan, pohjoisessa Baltiaan ja eteläiseen Fennoskandiaan, Norjan rannikolla tosin paikoitellen hyvinkin pitkälle pohjoiseen. Lajia tavataan myös Kaukasuksella. Suomessa keltavuokko on suhteellisen harvinainen. Se on yleinen Ahvenanmaalla, ja sitä esiintyy myös Etelä-Suomessa paikoitellen runsaasti. Yhtenäinen levinneisyysalue ulottuu sisämaassa Tampereen korkeudelle saakka. Yksittäisiä kasvupaikkoja tunnetaan Vaasan seudulta, Etelä-Savosta ja Pohjois-Karjalasta. Jo Virossa keltavuokko on enää hieman harvalukuisempi kuin valkovuokko, jota Virossa ja Etelä-Suomessa kasvaa jokaisessa vähänkin lehtomaisessa metsässä.
Elinympäristö

Keltavuokko suosii reheviä, savipohjaisia rantalehtoja, lehtoniittyjä ja puistoja. Se kasvaa usein laikkukasvustona muiden lehtokasvien, kuten valkovuokon, seassa. Keltavuokko on yksi tavallisista kevätaspektin lajeista.
Käyttö

Keltavuokkoa käytetään myös puutarhakasvina. Monin paikoin luonnonvaraisia yksilöitä on siirretty puutarhoihin, joista ne puolestaan ovat levittäytyneet takaisin luontoon. Lajista on myös jalostettuja lajikkeita.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Keltavuokko (Anemone ranunculoides) levinneisyys Suomessa
Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Keltavuokko (Anemone ranunculoides)
Luontoportti: Keltavuokko (Anemone ranunculoides)
Luopioisten kasvisto: Keltavuokko (Anemone ranunculoides)
Pohjolan kasvien pauloissa: Anemone ranunculoides – keltavuokko
UPM-Kymmene: Metsiemme lehtokasveja (Arkistoitu – Internet Archive) s. 11 (pdf)
United States Department of Agriculture (USDA): Anemone ranunculoides (englanniksi)
Kukka
Ternivuokko eli keltavuokon ja valkovuokon risteymä.
Kotakoski

Kotakoski on koski Kuhmoisissa Isonjärven laskujoessa. Sen putouskorkeus on 19,6 metriä. Putouksen pituus on 330 metriä. Kosken yli kulkee Jämsän ja Kuhmoisten välinen vanha maantie.
Kotakankaan kaivos

Kotakankaan kaivos oli Vimpelissä vuosina 1934–1962 toiminut kalkkikivikaivos. Kaivoksesta louhittiin 1,4 miljoonaa tonnia karbonaattikivimalmia jota jauhettiin maanparannusaineeksi.
Kotakankaan kaivoksen koillispuolella sijaitsevat edelleen toiminnassa olevat Ryytimaan kaivos (avattu 1962) ja Vesterbackan kaivos (avattu 1992) joiden päätuote on maanparannuskalkki. Vimpelin alueen kalkkiesiintymät löysi jo 1800-luvun puolivälissä Kalkki-Jaakkona tunnettu Lappajärven seurakunnan rovasti Jakob Fellman joka käynnisti alueelle kalkkikiven louhinnan ja polton sekä aloitti kalkkiuunien rakennuttamisen. Vimpelin talonpojat harjoittivat sitten kalkkikiven polttoa ja alueelta on löydetty yli 40 kalkkikiviuunin jäänteet. Teollinen kalkkikiven louhinta ja jauhatus alkoi Vimpelissä vuonna 1949. Nordkalkilla on Vimpelissä nykyisin kaksi kalkkikivikaivosta ja kalkkikiven jauhtatuslaitos.
Kaarinan nuorisovaltuusto

| Kaarinan nuorisovaltuusto |
| --- | --- |
Perustettu:  2017
Toimiala:  Kaupungin vaikuttamistoimielin
Kotipaikka:  Kaarina, Suomi
Jäsenmäärä:  15
Puheenjohtaja:  Eino Koskinen
Varapuheenjohtaja:  Eliel Lintula
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaarinan nuorisovaltuusto on Kaarinan nuoria edustava vaikuttamistoimielin. Valtuustossa on 15 jäsentä toimintasäännön mukaisesti. Nuorisovaltuustossa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja sihteeri. Valtuusto osallistuu nuorten hyvinvointiin vaikuttavien asioiden suunnitteluun, valmisteluun ja seurantaan. Nuorisovaltuusto ottaa kantaa asioihin, jotka koskevat nuorten ja lasten hyvinvointia. Näitä asioita ovat kaikenpuolisen hyvinvoinnin lisäksi nuorten opiskelu, elinympäristö, asuminen ja liikkuminen. Nuorisovaltuuston merkittävimpiä tekoja toistaiseksi on mopotallista tehty valtuustoaloite kummivaltuutettujen kanssa (v.2021), hankeraha (v. 2019) ja puheoikeuden saaminen kaupunginvaltuustoon (v. 2020). Nuorisovaltuustosta tehtiin Kaarinan virallinen toimielin vuonna 2017, vaikkakin valtuustolla oli ollut jo toimintaa jo vuodesta 2015.
Nuorisovaltuuston kokoonpano (9/2023)

| Valtuutetun nimi | Missä tehtävissä toimii |
| --- | --- |
Eino Koskinen: puheenjohtaja, alueellisen nuorisovaltuuston edustaja
Eliel Lintula: varapuheenjohtaja, mediavastaava
Onni Laitinen: sihteeri, mediavastaava
Riina Föhr: lautakuntaedustaja
Otto Tammi: lautakuntaedustaja
Elle Helin: jäsen
Katrina Puranen: lautakuntaedustaja, mediavastaava
Alex Lahervuori: lautakuntaedustaja
Olivia Tähtinen: jäsen
Jaakko Nurmi: jäsen
Laura Nurmi: jäsen
Kiira Luoto: jäsen
Erika Sirkiä: lautakuntaedustaja
Emilia Söderblom: jäsen
Aku Tähkäpää: jäsen
Nuorisovaltuuston toiminta

Valtuuston tehtävänä on ajaa nuoria koskevia asioita ja edustaa nuoria Kaarinan kaupungin päätöksenteossa. Valtuustolla on toimintasääntö, jossa kerrotaan toimintaperiaatteista ja tehtävistä. Toimintasäännössä kerrotaan myös eri roolien tehtävät ja niiden valintatavat.
Nuorisovaltuustolla on kummivaltuutettuja, jotka nuoret ovat valinneet itse. Nykyisin kummivaltuutettuina toimivat Hanna Sirkiä, Timo Virkkula ja Åsa Gustafsson. Kummivaltuutettujen tehtävä on tarvittaessa tukea ja neuvoa nuorisovaltuustoa.
Nuorisovaltuustolla on läsnäolo- ja puheoikeus seuraavissa lautakunnissa: Sosiaali- ja terveyslautakunta, Sivistyslautakunta, kaupunkikehityslautakunta, vapaa-ajanlautakunta, ympäristölautakunta ja henkilöstölautakunta. Näistä lautakunnista henkilöstölautakunta tullaan lakkauttamaan kokonaisuudessaan vuoteen 2022 mennessä.
Kaarinan nuorisovaltuuston historia > 1. Kausi 2017-2019

KaNuva:n ensimmäiselle kaudelle ei valittu vaaleissa edustajia vaan halukkaita kerättiin eri kouluista ja muista Kaarinassa asuvista nuorista. Nuorten tuli olla 12-19-vuoden ikäisiä. Nuorisovaltuuston ensimmäinen kokous pidettiin Kotimäen koululla Kaarinassa. Tällä kaudella nuorisovaltuusto järjesti esimerkiksi kuntavaalipaneelin, itsenäisyysgaalan ja ensimmäiset nuorisovaltuustovaalit. Nuorisovaltuustovaaleissa ehdokkaita oli 21 ja heistä valittiin 15 nuorisovaltuustoon.
Kaarinan nuorisovaltuuston historia > 2. Kausi 2019-2021

Toisella kaudellaan Kaarinan nuorisovaltuuston toiminta vakiintui enemmän. Näiden kahden vuoden aikana nuorisovaltuusto esimerkiksi jakoi hankerahaa, sai puhe- ja läsnäolo-oikeuden kaupunginvaltuustosta ja teki kummivaltuutetun avustuksella aloitteen kaupunginvaltuustolle mopotallin perustamisesta Kaarinaan.
Kaarinan nuorisovaltuuston historia > 3. Kausi 2021-2023

Nuorisovaltuuston kolmas kausi alkoi kesäkuussa 2021. Vaalit olisi ollut tarkoitus järjestää toukokuussa, mutta ne peruttiin ehdolle asettautuneiden määrän takia. Ehdolle oli määräaikaan mennessä asettunut 16 nuorta, valtuuston tarkoitettu koko oli 15 jäsentä. Kaupunginhallitus päätti nimetä kaikki 16 hakijaa valtuuston jäseniksi. Nuorisovaltuuston kolmatta kautta on leimannut maailmanlaajuinen koronapandemia ja nuorisovaltuuston näkyvin toiminta kuntalaisille onkin ollut kolumnit Kaarina-lehdessä. Nuorisovaltuuston ajama mopotalli aloitti toimintansa kesällä 2022 ja sai lisärahoitusta myös seuraavalle vuodelle. Maaliskuussa 2023 nuorisovaltuustolle myönnettiin aloiteoikeus kaupunginvaltuustoon ja huhtikuussa järjestettäviin vaaleihin asettautui 24 ehdokasta. Kauden aikan nuorisovaltuusto järjesti esimerkiksi eduskuntavaalipaneelin Piikkiön yhtenäiskoululla sekä Littoisten lavalla hyväntekeväisyyskonsertin, jossa esiintyivät muun muassa Benjamin Peltonen sekä Jambo.
Kaarinan nuorisovaltuuston historia > 4. kausi 2023-2025

Nuorisovaltuuston neljäs kausi alkoi kesäkuussa 2023, jolloin järjestäytymiskokouksessa valittiin uusi puheenjohtajisto sekä hyväksyttiiin valtuuston uudet jäsenet. Valtuuston kooksi palautui 15 jäsentä poikkeuksellisen suuren 16-henkisen valtuustokauden jälkeen. Puheenjohtajajaksi valittu Rasmus Hakala erosi elokuussa puheenjohtajan tehtävistä, jolloin uudeksi puheenjohtajaksi valittiin syyskuussa littoislainen Eino Koskinen.
Kaarinan nuorisovaltuuston historia > Entiset puheenjohtajistot

Nuorisovaltuuston toimintasääntö määrittelee puheenjohtajistoon kuuluviksi puheenjohtajan, varapuheenjohtajat ja sihteerin.
Puheenjohtajat
Eino Koskinen 2023-
Rasmus Hakala 2020-2023
Anni Toivonen 2019-2020
Julia Henriksson 2017-2019
Varapuheenjohtajat
Eliel Lintula 2023-
Maia Majabacka 2022-2023
Kaarlo Noponen 2021-2022
Tua Halen 2017-2021
Sihteerit
Onni Laitinen 2023-
Eino Koskinen 2022-2023
Veeti Lisinen 2021-2022
Kaarlo Noponen 2020-2021
Iina Toikka 2019-2020
Heini Hautalampi 2017-2019
Kaarinan nuorisovaltuusto mediassa

Nuorisovaltuustolla on sosiaalisen median tilit Instagramissa ja Facebookissa
Instagram @kaarinannuva
Facebook Kaarinan nuorisovaltuusto
Nuorisovaltuuston nuorisovaltuutetut on ottanut paikallisessa lehdessä (Kaarina-lehti) kantaa muun muassa oppivelvollisuuden laajentamiseen, mopotallin tarpeeseen ja äänestysvelvollisuuteen.
Klubiotteella (DVD)

| Eppu Normaali Klubiotteella Eppu Normaali |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 2005–2009
 Julkaistu: 27. toukokuuta 2009
 Ohjaaja: Petri Kyttälä
 Tyylilaji: suomirock, punk
 Kesto: 05.00.00
muut julkaisut
|   | Eppu Normaali Klubiotteella  |   |
Klubiotteella on Eppu Normaalin DVD, joka sisältää Klubiotteella-kiertueen pohjoisen keikoilla kuvattua materiaalia, takahuonepohdintoja, kommenttiraidan, vuonna 2005 taltioidut akustiset "Kahdeksas ihme"- ja "Vesilinjalla"-keikat, Tahdon sut -videon ja dokumentin sen tekemisestä, sekä muita keikkataltiointeja.
DVD julkaistiin 27.5.2009.
Sisältö > DVD 1

Klubiotteella 2009:
Vanha kellarissa valittaa
Akun Tehdas
Suomi-ilmiö
Urheiluhullu
Kamat lujilla
Kaljanlanttauslaulu
Teen sinusta muusia
Myrkkyä
Onnellinen hetki elämässä
Jäähyväiset rock 'n' rollille
Delirium Tremens
Ripa rapa
Murheellisten laulujen maa
Baarikärpänen
Kun valot tulevat vastaan
Kiistän kaiken
Tie vie
Nyt reppu jupiset riimisi rupiset
Tahroja paperilla
Kitara taivas ja tähdet
Suolaista sadetta
Encore 1:
Pimeyden tango
Njet njet
Encore 2:
Viinaa tsat tsat tsaa
Lainelautaileva lehmän maha rock 'n' roll
Kaikki häipyy on vain nyt
Bonus:
Minun aurinkolasit
Takahuoneessa tapahtuu 1
Takahuoneessa tapahtuu 2
Mukana on 26 kappaleen ajan yhtyeen oma kommenttiraita.
Sisältö > DVD 2

Kahdeksas ihme -juhlakiertue, Tampereen Yo-talo 28.11.2005:
Tien päällä taas
Voi kuinka me sinua kaivataan
Vuonna '85
Elämän tarkoitus
Kitara taivas ja tähdet
Tihkumme seksiä
Vihreän joen rannalla
Yöjuttu
Läpivalaistu
Kahdeksas ihme-juhlakiertue, sähkösetti, Tampereen Yo-talo 28.11.2005:
Hunninkolla
Hipit rautaa
John Fogerty
Mies soittaa rokkia
Bob Dylan
Taivaassa perseet tervataan
Vesilinjalla, M/S Tammerkoski 17.7.2005:
Pääton mies
Ruba
Näinhän täällä käy
Poltan loppuun tupakin
Ei sankariainesta
Elviksen kuolema
Nuori poika
Esko veti ison geen
Telakka-studiot, Helsinki 1.12.2007:
Nyt reppu jupiset riimisi rupiset
Pop pop pop
Poliisi pamputtaa
Pallit heiluu taas 3'47
Haistakoon veen 3'22
Cry Baby 3'32
Suomi-ilmiö 2008, Ratinan Stadion 9.8.2008:
Hiljaa huomiseen
Ei sankariainesta
Linnunradan laidalla
Ei säästä perheen koiraakaan
20 vuotta sikana (vierailijana Pate Mustajärvi)
"Tahdon sut" -musiikkivideo. (Mukana aiemmin julkaisematon 5.1 miksaus.)
"Näin tehtiin Tahdon sut" -dokumentti.
Mikko Saarelan 50-vuotispäivät, Tavastia-klubi 16.1.2008:
Pispalaan
Rantsille omalle
Aku Ankka -twist
Maitokuski-twist
James Dean (taas)
Korkeakoulututkinto

Korkeakoulututkinto on korkeakoulussa suoritettava tutkinto. Se on määräalan opintojen, opinnäytteiden, kuulustelujen yms. kokonaisuus, jonka suorittaminen usein tuottaa jonkin oppiarvon, oikeuden tai kelpoisuuden.
Suomen korkeakoulujärjestelmässä yliopistot myöntävät tiede- ja taidekorkeakoulututkintoja ja ammattikorkeakoulut ammattikorkeakoulututkintoja.
Yliopistolliset tutkinnot

Yliopistoissa suoritettavat tutkinnot jakautuvat tavallisesti seuraaviin tutkintoihin:
alemmat korkeakoulututkinnot
ylemmät korkeakoulututkinnot
ammatilliset jatkotutkinnot
tieteelliset ja taiteelliset jatkotutkinnot
lisensiaatin tutkinnot
tohtorin tutkinnot
Yliopistolliset tutkinnot > Suomessa

Yliopistotutkinnot muodostavat järjestelmän, jossa on neljä osaa:
alemmat korkeakoulututkinnot (nimike yleensä kandidaatti, poikkeus esimerkiksi farmaseutti)
ylemmät korkeakoulututkinnot (nimike yleensä maisteri, lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen alalla lisensiaatti, muita poikkeuksia esimerkiksi diplomi-insinööri ja arkkitehti)
ammatilliset jatkotutkinnot (erikoislääkäri, erikoishammaslääkäri, erikoiseläinlääkäri)
tieteelliset ja taiteelliset jatkotutkinnot
lisensiaatin tutkinnot
tohtorin tutkinnot
Ammattikorkeakoulututkinnot > Suomessa

Ammattikorkeakoulujen puolella järjestelmässä on kaksi osaa: ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi ammattikorkeakoulututkinto.
Korkeakoulututkintojen järjestelmästä annetun asetuksen mukaan ammattikorkeakoulututkinto ja alempi korkeakoulututkinto sekä ylempi ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi korkeakoulututkinto rinnastetaan toisiinsa. Toisaalta ne muodostavat saman asetuksen mukaan kuitenkin kaksi erillistä kategoriaa. Tämä tarkoittaa sitä, että kun julkisen viran tai tehtävän pätevyysvaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, myös ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet ovat tutkintonsa puolesta yhtä kelpoisia tehtävään.  Ammattikorkeakoulututkinnot ovat korkeakoulututkintoja.
Jos julkiseen virkaan tai tehtävään vaaditaan yliopistossa suoritettuja tietyn alan opintoja tai jonkin yliopistollisen oppiaineen arvosana, ei tätä vaatimusta voi täyttää ammattikorkeakoulussa suoritetuilla opinnoilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korkeakoulututkinto Wikimedia Commonsissa
Högskoleexamina hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kovat piipussa (televisiosarja)

| Kovat piipussa> Sons of Guns |
| --- | --- |
Pääosissa:  Will Hayden Stephanie Ford Kris Ford Joe Meaux Charlie Watson Glenn Fleming Vince Buckles
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Discovery  Kutonen
Esitetty:  26. tammikuuta 2011 – 16. toukokuuta 2014
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  66
Tuotanto
Tuottaja(t):  Dane Walker Chase
Vastaava(t) tuottaja(t):  Stephen Land
Tuotantoyhtiö(t):  Jupiter Entertainment
Aiheesta muualla
IMDb 
Kovat piipussa (engl. Sons of Guns) on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jossa seurataan Haydenin ja hänen apulaisensa kun kunnostavat, testaavat ja mukauttavat erilaisia aseita. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella Discovery-kanavalla 26. tammikuuta 2011. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Kutonen-kanavalla 18. elokuuta 2014.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Sons of Guns