stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rytmihäiriö (yhtye)
Historia > Sarvet, sorkat, salatieteet ja Surmantuoja (2007–2010)

Neljäs Rytmihäiriö -albumi Sarvet, sorkat, salatieteet ilmestyi 27. helmikuuta 2008, nousten julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 10. Albumilla vieraili muun muassa koko Moonsorrow-yhtyeen jäsenistö. Albumilla kuultiin aiempaa enemmän mahtipontisia kuoro- ja kosketinsoitinosuuksia sekä akustisia soittimia.
Helmikuussa 2010 yhtye aloitti työnimellä "Kontulalainen plutokratia" kulkevan viidennen studioalbuminsa äänitykset. Albumi Surmantuoja julkaistiin 12. toukokuuta 2010. Albumi on musiikillisesti aiempaa tuotantoaan väkivaltaisempaa. Albumin materiaalia säveltäessään yhtye teki myös tietoisesti sellaisia kappaleita, jotka toimivat parhaiten esiintymistilanteissa. Albumin miksasi aiemmin muun muassa Opethin kanssa työskennellyt ruotsalainen Dan Swanö.
Historia > Todellisuuden mestari (2011–2013)

Marraskuussa 2011 Rytmihäiriö ilmoitti esiintyvänsä vuoden 1990 kokoonpanolla ensimmäistä kertaa kahteenkymmeneen vuoteen. Elokuussa 2012 yhtye tiedotti työstävänsä uutta musiikkia tulevaa kuudetta studioalbumia varten, ja helmikuussa 2013 julkaisupäiväksi varmistui 3. toukokuuta 2013. Albumi nauhoitettiin Sonic Pump -studiossa, ja sen miksauksesta vastasi edellistä albumiakin työstänyt Dan Swanö. Nimellä Todellisuuden mestari julkaistua kuudetta studioalbumiaan yhtye on kuvaillut "kaiken edellisen tuotantonsa likaisemmaksi ja romuluisemmaksi serkuksi, jota kukaan ei halua kylään."
Syyskuussa 2013 Rytmihäiriö lähti joulukuuhun ulottuvalle Käest läks kontroll 2013 -kiertueelle, jonka aikana yhtye teki ensimmäisen ulkomaan keikkansa Virossa.
Historia > Otto Luotosen ero, Spurgurituaali (2014–)

Marraskuussa 2014 yhtye ilmoitti aloittaneensa uusien kappaleiden harjoittelemisen. Yhtyeessä alusta asti rumpuja soittanut Otto Luotonen ilmoitti eroavansa yhtyeestä lokakuussa 2016. Vuosi myöhemmin marraskuussa 2017 yhtye ilmoitti uuden rumpalin Jukka Krögerin liittymisestä yhtyeeseen, sekä tulevan studioalbumin ilmestymisestä vuoden 2018 aikana. Yhtye aloitti seitsemännen studioalbuminsa äänitykset 15. helmikuuta 2018. Albumin ensimmäinen single ”Spurgurituaali” sekä sen musiikkivideo julkaistiin 18. toukokuuta 2018.
Kokoonpano

Antti Kiiski – basso (1988–1992, 1998–)
Janne Perttilä – kitara (1998–)
Unto "Une" Helo – laulu (2002–)
Jukka ”Kosmo” Kröger – rummut (2017–)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Otto Luotonen – rummut (1988–1992, 1998–2016)
Tuukka Laitinen – kitara (1988–1989, 1989–1991)
Karis – kitara (1988)
Kalle Ellilä (k. 2003) – laulu (1988–1989)
Eq – kitara (1989)
Pate Vuorio – laulu (1989–1991, 1998–2002)
Samppa – kitara (1990–1992)
Nastis – kitara (1990)
Silveri – laulu (1991–1992)
Marko Karimo – laulu (1992)
Diskografia > Studioalbumit

Surman siipien havinaa (1991)
Saatana on herra (2005)
Seitsemän surman siunausliitto (2006)
Sarvet, sorkat, salatieteet (2008)
Surmantuoja (2010)
Todellisuuden mestari (2013)
Gambinapsykoosi (2018)
Surmacore (2023)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kotisivu
Rytmihäiriön nykyinen levy-yhtiö, Sakara Records
Rytmihäiriö Meteli.netissä
Rytmihäiriö (yhtye) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Rytmihäiriö
| --- | --- |
Studioalbumit:   Surman siipien havinaa  Saatana on herra  Seitsemän surman siunausliitto  Sarvet, sorkat, salatieteet  Surmantuoja  Todellisuuden mestari  Gambinapsykoosi  Surmacore 
EP:t:   Surmatyö  Ihmisiä kuolee!  Surmaa kännissä 
Kokoelmat:   Möfaa puujumalille  Surman vuodet – The Homicide Years 
Splitit:   Rytmihäiriö / Amen  Chaosbreed / Rytmihäiriö 
DVD:t:  Sakara Tour 2006
Kappaleet:  Luettelo Rytmihäiriön kappaleista
Laulaja Unto Helo
Kitaristi Janne Perttilä
Basisti Antti Kiiski
Vuonna 2016 yhtyeen jättänyt Otto Luotonen oli Rytmihäiriön perustajajäsen.
Mirja Suomela

Mirja Hanna Suomela, o. s. Hakala (4. heinäkuuta 1913 Mouhijärvi – 29. elokuuta 2001 Haukipudas) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.
Mirja Suomelan isä oli Mouhijärven kappalainen Eeli J. Hakala. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin tyttölukiosta vuonna 1932 ja hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1937. Suomela toimi äidinkielen opettajana ensin Merikarvian yhteiskoulussa ja sittemmin Jyväskylässä, Helsingissä, Kouvolassa sekä Kajaanissa. Vuonna 1948 Suomela muutti perheineen Kajaanista Haukiputaalle. Hän oli Haukiputaan kunnan omistaman yksityisen oppikoulun (Haukiputaan yhteiskoulu) rehtorina 1950–1965 ja Haukiputaan lukion äidinkielen vanhempana lehtorina 1965–1972. Suomela jäi eläkkeelle 1972.
Teoksia

Tule kanssani Tuulentaloon : kertomus. Karisto 1951
Haukiputaan Veikot 1930-1980 ; kirj. Mirja Suomela, Juhani Kaimio. Haukiputaan Veikot, Haukipudas 1980
Sadetunnelma

Ääninäyte
Näyte (10%, 0:19) kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Sadetunnelma on Ernst Lingon säveltämä pianokappale, jonka on vuonna 1970 tallentanut äänilevylle Tapani Valsta. Kappaleen kesto on 3:22.
Sappijuurekas

| Sappijuurekas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalotaceae
Suku::  Säiejuurekkaat Rhodocollybia
Laji::  fodiens
Kaksiosainen nimi
 Rhodocollybia fodiens  (Kalchbr.) Antonín & Noordel. 
Katso myös
   Sappijuurekas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sappijuurekas (Rhodocollybia fodiens) on Suomessa esiintyvä säiejuurekaslaji. Sen ensisijaiset elinympäristöt ovat kangasmetsät. Sappijuurekkasta on Suomessa 18 näytettä ja 16 havaintoa.
Sappirakkosyöpä

Sappirakkosyöpä on sappirakosta lähtevä syöpäsairaus. Ikterus, kipu, kuume, pahoinvointi ja oksentaminen voivat lukeutua sen oireisiin. Tauti on kuitenkin vaikea havaita varhaisessa vaiheessa. Sappikivet ovat sairauden tavallisin riskitekijä; suurimmalla osalla sappirakkosyöpään sairastuneista on sappikiviä, kun tauti todetaan. Sappikivien hyvin korkeasta esiintyvyydestä huolimatta sappirakon syöpä on melko harvinainen. Myös naissukupuoli kasvattaa sairastumisvaaraa.
Sappirakkosyöpä on yleisempi kuin sappitiesyöpä. Näitä yhteensä tavataan Suomessa vuosittain noin 250 uutta tapausta.
Noin 10 % kaikista sappirakon syöpään sairastuneista elää vielä yli viisi vuotta. Ennuste riippuu kuitenkin suuresti syövän toteamisvaiheesta: 0–1 vaiheissa todettua sappirakonsyöpää sairastavista on elossa viiden vuoden kuluttua noin 50–80 %, kun taas 2–4 vaiheissa todetuista 10–30 %. Tilastot eivät kuitenkaan anna tarkkaa ennustetta, vaan kunkin tapauksen kohdalla sairauden eteneminen on yksilöllistä.
Nanjingin satama

Nanjingin sataman sijainti Kiinassa
Nanjingin satama (kiin. 南京港) on suuri jokisatama Kiinan Nanjingissa Jangtsejoen alajuoksulla, noin 300 kilometrin päässä joen suulla olevasta Shanghaista.
Laivanrakennusta Nanjingin alueella
Satama on yksi Kiinan yhdeksästä vuonna 2011 yli 100 miljoonaa tonnia rahtia vuodessa käsitelleestä jokisatamasta ja tärkeä  Jiangsun maakunnan liikenteessä.
Vuonna 2010 Nanjingin satama sijoittui 93. sijalle amerikkalaisten satamaviranomaisten laatimalla konttisatamien maailmanlistalla. Sama lista kuitenkin "unohti" listata tämän maailmanluokan sataman kokonaisrahtimäärän, joka toisen lähteen mukaan oli tuolloin jo 147 miljoonaa tonnia ja vuonna 2011 jo 171 miljoonaa tonnia.
Aiheesta muualla

Satamayhtiön kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (kiinaksi) (njp.com.cn)
Nanjingin sataman tilanne AIS:n mukaan (englanniksi) (marinetraffic.com)
Nanjing Cargo Ports and Harbors (englanniksi) (jiangsu.net)
Sappikivi

Sappikiviä
Sappikivet ovat sapen kivimäisiä kiteytymiä, jotka sisältävät pääasiassa kolesterolia ja sappiväriaineita. Sappikivet ovat suuruudeltaan pippurin ja kirsikan välimailta, ja niitä esiintyy sappirakossa tavallisesti useita.[lähde? ]
Kivet aiheuttavat vaivoja, jos ne ovat hanganneet sappirakon seinämän herkkää limakalvoa (sappirakko tulehtuu) tai jos sappikivi on tukkinut sappitiehyen. Tilaa kutsutaan sappikivitaudiksi. Sappikivet diagnosoidaan ultraäänellä ja verikokeiden antamien maksa-arvojen avulla. Tautia hoidetaan yleensä poistamalla sappirakko. Poisto tehdään useimmiten tähystysleikkauksella nukutuksessa. Harvemmin hoitona on kivien ultraäänimurskaus tai liuotushoito.[lähde? ]
Sappikivet ovat jossain määrin perinnöllisiä, mutta ylipaino ja liikunnan puute kasvattavat riskiä sairastua sappikiviin. Lisäksi alkoholinkäyttö ja huono ruokavalio vaikuttavat kivien syntyyn.
Washingtonin yliopiston  runsaalla 3 000 naisella tehdyssä seurantatutkimuksessa havaittiin runsaan fruktoosin ja tärkkelyksen käytön lisäävän sappikivien muodostumisen riskiä.
Nankain yliopisto

Päärakennus
Nankain yliopisto on korkeakoulu Kiinan pohjoisosassa, Tianjinin kaupungin Nankain kaupunkipiirissä. Yliopisto on perustettu vuonna 1919. Se tarjoaa opetusta 231 maisteriohjelmassa ja 172 tohtoriohjelmassa. Yliopistolla on noin 24 500 opiskelijaa. Yliopistoa on kehitetty voimakkaasti 2000-luvulla, ja se on nykyisin yksi Kiinan 36:ta eturivin yliopistosta. Se toimii kolmella kampusalueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nankain yliopisto Wikimedia Commonsissa
Mándra

| Mándra Μάνδρα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Mándra
 Koordinaatit: 38°04′27″N, 23°29′55″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Länsi-Attika
Kunta:  Mándra-Eidyllía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  500301
Väkiluku (2011):  12 888
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  12 888
 – Kaupunki:  11 327
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  196 00
Suuntanumero(t):  210
Rekisterikilpi:  Z
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mándra (kreik. Μάνδρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Mándra-Eidyllían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μάνδρας, Dimotikí Enótita Mándras) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12 888 ja varsinaisen Mándran kaupungin väkiluku 11 327 (vuonna 2011). Mándra on Mándra-Eidyllían kunnan kuntakeskus.
Mándran kaupunki sijaitsee noin 23 kilometriä Ateenan keskustasta luoteeseen ja noin viisi kilometriä luoteeseen Elefsínasta. Mándra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mándra-Eidyllían kunnaksi yhdessä Erythrésin, Oinóin ja Vílian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Mándran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylistä, kaupungeista tai muista asutuksista:
| Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Ágios Charálampos: 6
Ágios Geórgios: 69
Ágios Sotíras: 488
Diódia: 116
Léfka: 28
Loútsa: 0
Mándra: 11 327
Pyhittäjä Meletioksen luostari (Moní Osíou Meletíou): 20
Néa Zoí: 518
Palaiochóri: 190
Pournári: 92
Théa: 34
Yhteensä: 12 888
Namdalseid

Namdalseid on entinen Norjan kunta Pohjois-Trøndelagin läänissä, Namsfjordenin vuonon lounaisrannalla ja sen samanniminen keskustaajama. Sen rajanaapureita olivat koillisessa Namsos, etelässä Steinkjer, Verran ja Åfjord ja lännessä Roan, Osen sekä Flatanger. Namdalseid liitettiin vuoden 2020 alussa Namsosiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Namdalseid Wikimedia Commonsissa
Nairobin kansallispuisto

Kirahvi Nairobin kansallispuistossa
Nairobin kansallispuisto on Keniassa sijaitseva kansallispuisto. Se on 117 km² kokoinen, mutta vain muutaman kilometrin päässä Nairobista. Alueella tavataan muun muassa leijonia, gepardeja ja sarvikuonoja. Lisäksi puistossa on havaittu yli 400 lintulajia. Se tunnetaan etenkin pensassarvikuonon suojelusta.
Alueen kasvillisuus on ensisijaisesti kuivaa savannia; avointa ruohotasankoa, jossa hajanaisesti akasiapensaita. Puistossa on myös joki, jonka varrella metsikköä.
Puisto on perustettu vuonna 1946, jolloin Nairobi oli paljon nykyistä pienempi kaupunki. Sen laidoille leviävä asutus, teollisuus ja tieverkko uhkaavat nakertaa puiston aluetta eri puolilta. varsinainen kansallispuisto on ollut vain pieni osa savannin ekosysteemiä, jossa seeprat ja gnut vaeltavat vuosittain sadekauden ja kuivan kauden laidunalueille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nairobin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Mysticum

| Mysticum |
| --- | --- |
 Mysticum esiintymässä Roadburn-festivaaleilla vuonna 2017
Tiedot
Toiminnassa:  1992–
Tyylilaji:  industrial black metal
Kotipaikka:  Asker, Norja
Laulukieli:  englanti, norja
Levy-yhtiö:  Peaceville Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mysticum on norjalainen black metal -yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 1992 nimellä Sabazios, mutta se vaihtoi nimensä vuonna 1993. Mysticum edustaa industrial black metal -alagenreä.
Diskografia > Studioalbumit

In the Streams of Inferno (1996)
Planet Satan (2014)
Diskografia > Livealbumit

Never Stop the Madness: The Roadburn Inferno (2018)
Diskografia > Demot

Medusa's Tears (1993)
Wintermass (1993)
Mysticum (1995)
Piss Off (1995)
Diskografia > Split-albumit

Ulver / Mysticum Split 7" (1994)
Mysticum / Audiopain Split 7" (2003)
Diskografia > Kokoelmat

Lost Masters of the Universe (2004)
Sam Perlozzo

Sam Perlozzo
Samuel Benedict ”Sam” Perlozzo (s. 4. maaliskuuta 1951) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja ja -valmentaja. Hän oli Major League -tason toisena pesämiehenä 1970-luvun lopulla seuroinaan Minnesota Twins ja San Diego Padres.
Perlozzo toimi Baltimore Oriolesin joukkueenjohtajana vuosina 2005–2007. Hän on sen jälkeenkin valmentanut Seattle Marinersia.
Nairobin kansallismuseo

Nairobin kansallismuseo
Nairobin kansallismuseo sijaitsee noin 10 minuutin ajomatkan päässä Kenian pääkaupungin Nairobin keskustasta.
Museon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1922 ja se valmistui 1929.
Nykyisen nimensä ja sijaintinsa museo sai vuonna 1964 Kenian itsenäistyessä. Tätä ennen se tunnettiin vuoteen 1930 asti nimellä Natural History Museum, sekä vuoteen 1964 asti nimellä Coryndon Museum.
Syyskuussa 2005 museo sulki väliaikaisesti ovensa kaksi vuotta kestäneiden kunnostustöiden johdosta.
Museo on avoinna jokaisena päivänä vuoden ympäri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nairobin kansallismuseo Wikimedia Commonsissa
Sadevesijärjestelmä

Sadevesijärjestelmän tehtävä on johtaa hulevesi pois rakennusten seinustoilta, perustuksista sekä piha-alueilta. Sadevesijärjestelmän osa-alueita ovat esimerkiksi sadevesikourut, syöksyputket, salaojat sekä tarvittavat viemärit ja kaivot. Puutteellinen sadevesijärjestelmä on yksi yleisimmistä perustusrakenteiden kosteus- ja homevaurioiden syistä.
Aiheesta muualla

Sadevesijärjestelmien sanastoa
Mårten Hagström

| Mårten Hagström |
| --- | --- |
 Hagström Melbournessa vuonna 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1971 (ikä 53)
Muusikko
Aktiivisena:  1992-
Tyylilajit:  thrash metal, progressiivinen metalli
Soittimet:  Ibanez, Nevborn
Yhtyeet:  Meshuggah
Levy-yhtiöt:  Nuclear Blast
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mårten Hans Hagström (s. 27. huhtikuuta 1971) on ruotsalainen kitaristi, parhaiten tunnettu ruotsalaisen thrash metal -yhtye Meshuggahin rytmikitaristina. Hän myös kirjoittaa ja sanoittaa noin kolmanneksen yhtyeen kappaleista ja laulaa taustoja. Hagström liittyi yhtyeeseen vuonna 1992 ensimmäisen albumin julkaisun jälkeen, kun laulaja Jens Kidman jättäytyi rytmikitaristin tehtävästä.
Hagström käyttää toisen kitaristi Fredrik Thordendalin tavoin Ibanezin ja Nevbornin 7- ja 8-kielisiä kitaroita.
Diskografia > Meshuggah

None (1994)
Selfcaged (1995)
Destroy Erase Improve (1995)
The True Human Design (1997)
Chaosphere (1998)
Rare Trax (2001)
Nothing (2002)
I (2004)
Catch Thirtythree (2005)
obZen (2008)
Diskografia > Vierailevana artistina

Clawfinger: Clawfinger (1997)
Santalahden paperitehdas

| Santalahden Paperitehdas |
| --- | --- |

Sijainti:  Tampere, Santalahti, Suomi
Koordinaatit:  61°30′11″N 23°43′16″E﻿ / ﻿61.50311°N 23.72122°E﻿ / 61.50311; 23.72122
Rakennustyyppi:  Pahvitehdas (d) ja paperitehdas
Valmistumisvuosi:  1884
Omistaja:  J. W. Enqvist
 fiSantalahden Paperitehdas 
  
Santalahden paperitehdas on paperitehdas Santalahdessa Tampereella.
Santalahden paperitehdasta on laajennettu ja se on ollut monien muutostöiden kohteena. Alkuperäinen 1800-luvun tehdasarkkitehtuuri onkin muuttunut osin tunnistamattomaksi. Alkuperäisyyteen ovat vaikuttaneet esimerkiksi monet julkisivun muutostyöt. Vanhin osa on todennäköisesti 1800-luvun lopulta. 1910-luvulla tehdas työllisti noin 50 ihmistä.
Santalahden paperitehdas kuuluu nykyään suojeltuihin rakennuksiin, joita ei saa purkaa. Paperitehtaan lisäksi myös tulitikkutehdas ja sen piippu, pahvitehdas ja puinen Enqvistin huvila ovat alueella suojeltuja. Santalahden vanhoille tehdasrakennuksille on suunniteltu hyötykäyttöä. Uusi asemakaava hyväksyttiin huhtikuussa 2017.
Aiheesta muualla

Santalahti – Enqvistin paperitehdas (Arkistoitu – Internet Archive)
Tulipalojen riivaamat tyhjät tehtaat kätkevät taideaarteita Tampereella
Myyrmäen suuralue

| Myyrmäen suuralue |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Myyrmäen suuralue korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Koordinaatit:  60.261°N, 24.853°E
Pinta-ala:  35,4 km² 
Väkiluku:  60 536   (31.12.2023)
Väestötiheys:  1 496 as./km²
Työpaikkoja:  22 497 kpl   (31.12.2013)
Kaupunginosat:  Askisto Hämeenkylä Hämevaara Kaivoksela Linnainen Martinlaakso Myyrmäki Petikko Vantaanlaakso Vapaala Varisto
Myyrmäen suuralue sijaitsee Vantaan lounaisosassa. Kuvassa suuralue on kuvattu vaaleanvioletilla värillä.
Myyrmäen suuralue on Vantaan kaupungin lounaisosan kattava suuralue. Se on Vantaan väkirikkain suuralue: vuoden 2023 lopussa suuralueella asui 60 536 henkeä. Vuoden 2013 lopussa alueella oli 22 497 työpaikkaa. Suuralueen väestöstä muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus oli vuoden 2020 lopussa 22,1 prosenttia, eli kolmanneksi eniten Vantaan suuralueista.
Myyrmäen suuralue rajoittuu etelässä Helsinkiin ja lännessä Espooseen. Pohjoisessa naapurina on Kivistön ja idässä Aviapoliksen suuralue.
Suuralueeseen ovat vuodesta 2007 kuuluneet seuraavat yksitoista kaupunginosaa:
| Alueen nro  | Nimi | Väkiluku (31> 12.2021)  | Pinta-ala (km²) | Asukas- tiheys (1> 1.2015;  as./km²) | Työpaikat (31> 12.2013)  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 | Askisto | &&&&&&&&&&&01822.&&&&001 822 | &&&&&&&&&&&&&&03.01000003,1 | &&&&&&&&&&&&0579.&&&&00579 | &&&&&&&&&&&&0204.&&&&00204 |
| 12 | Hämeenkylä | &&&&&&&&&&&08355.&&&&008 355 | &&&&&&&&&&&&&&02.09000002,9 | &&&&&&&&&&&02634.&&&&002 634 | &&&&&&&&&&&02147.&&&&002 147 |
| 11 | Hämevaara | &&&&&&&&&&&01671.&&&&001 671 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001,0 | &&&&&&&&&&&01291.&&&&001 291 | &&&&&&&&&&&&0106.&&&&00106 |
| 16 | Kaivoksela | &&&&&&&&&&&05832.&&&&005 832 | &&&&&&&&&&&&&&02.03000002,3 | &&&&&&&&&&&01853.&&&&001 853 | &&&&&&&&&&&02616.&&&&002 616 |
| 10 | Linnainen | &&&&&&&&&&&&0759.&&&&00759 | &&&&&&&&&&&&&&03.02000003,2 | &&&&&&&&&&&&0251.&&&&00251 | &&&&&&&&&&&&&056.&&&&0056 |
| 17 | Martinlaakso | &&&&&&&&&&013190.&&&&0013 190 | &&&&&&&&&&&&&&03.06000003,6 | &&&&&&&&&&&03309.&&&&003 309 | &&&&&&&&&&&05409.&&&&005 409 |
| 15 | Myyrmäki | &&&&&&&&&&017183.&&&&0017 183 | &&&&&&&&&&&&&&02.08000002,8 | &&&&&&&&&&&05734.&&&&005 734 | &&&&&&&&&&&04968.&&&&004 968 |
| 26 | Petikko | &&&&&&&&&&&&0280.&&&&00280 | &&&&&&&&&&&&&&09.06000009,6 | &&&&&&&&&&&&&030.&&&&0030 | &&&&&&&&&&&02139.&&&&002 139 |
| 18 | Vantaanlaakso | &&&&&&&&&&&02837.&&&&002 837 | &&&&&&&&&&&&&&02.08000002,8 | &&&&&&&&&&&&0978.&&&&00978 | &&&&&&&&&&&01508.&&&&001 508 |
| 13 | Vapaala | &&&&&&&&&&&04012.&&&&004 012 | &&&&&&&&&&&&&&01.07000001,7 | &&&&&&&&&&&02393.&&&&002 393 | &&&&&&&&&&&01090.&&&&001 090 |
| 14 | Varisto | &&&&&&&&&&&02271.&&&&002 271 | &&&&&&&&&&&&&&02.05000002,5 | &&&&&&&&&&&&0972.&&&&00972 | &&&&&&&&&&&02254.&&&&002 254 |
| 1 | Myyrmäen suuralue,  yhteensä | &&&&&&&&&&058212.&&&&0058 212 | &&&&&&&&&&&&&035.040000035,4 | &&&&&&&&&&&01496.&&&&001 496 | &&&&&&&&&&022497.&&&&0022 497 |
Palveluja suuralueella

Myyrmäen suuralueella sijaitsevia Vantaan kaupungin palveluja ovat esimerkiksi Myyrmäen, Pähkinärinteen ja Martinlaakson neuvolat, Myyrmäen ja Martinlaakson sosiaali- ja terveysasemat, Arkki-nuorisotila ja Pähkinärinteen nuorisotila, Vantaan taidemuseo Artsi, Myyrmäen päivätoimintakeskus. Alueella on Martinlaakson, Myyrmäen ja Pähkinärinteen kirjastot; lisäksi Vantaan kirjastoauto kulkee tarvittaessa seudulla (esimerkiksi Pähkinärinteen kirjaston korjausten aikana).
Seudun kauppakeskuksista mainittakoon muun muassa Myyrmanni, Isomyyri, Myyrinpuhos, Louhelan ostoskeskus, Martinlaakson ostari, Pähkinärinteen ostoskeskukset ja Kaivokselan ostoskeskus. Ostoskeskusten ulkopuolisista ruokakaupoista tunnettuja ovat esimerkiksi Variston Herkkupähkinä (K-supermarket Vihdintien äärellä), Hämeenkylän K-supermarket sekä Kaivokselan Lidl ja S-market.
Liikuntapaikoista keskeisimpiin lukeutuvat Myyrmäen urheilupuisto jalkapallostadioneineen, jalkapallohalleineen ja Vantaan Energia -areenoineen. Muita urheilutiloja ovat esimerkiksi Myyrmäen urheilutalo, Martinlaakson uimahalli sekä Martinlaakson urheilukenttä (pesäpallostadion).
Suuralueen liikenneväylistä vilkkaimpia ovat Hämeenlinnanväylä, Vihdintie ja Kehä III sekä Kehärata, jonka läntisen osan asemista Myyrmäki, Louhela ja  Martinlaakso sijaitsevat suuralueella. Liikenteen solmupisteistä keskeisiä ovat suurväylien ohella Myyrmäen ja Martinlaakson linja-autoasemat.
Kuvia

Tornitaloja Myyrmäessä.
Myyrmäen kirkko.
Martinlaakson ostoskeskus ja Martintorni.
Linnaisten kartano.
Metsää Petikossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Myyrmäen suuralue Wikimedia Commonsissa
Tietoja Myyrmäen suuralueelta (2015, tiedostomuoto: .pptx eli Powerpoint) (Arkistoitu – Internet Archive) (vantaa.fi)
Mirja von Knorring

Mirja von Knorring ja Jeanne-Marie von Knoring lounastamassa yrttitarhassa vuonna 1993.
Mirja von Knorring on ruokakirjailija ja kokki, jolla on vuosikymmenien kokemus yrttien viljelystä ja käytöstä. Hänen kirjansa Pensselit padassa (Otava) palkittiin vuonna 2000 vuoden parhaana keittokirjana.
Von Knorring aloitti ruokaharrastuksen, kun hänen perheellään oli iso tila, jota ympäröi vanha puutarha. Siellä hän perehtyi raaka-aineiden kasvatukseen ja yrttien viljelyyn. Hän on asunut paljon ulkomailla, muun muassa Ranskassa, Italiassa ja Englannissa, ja opiskeli kokiksi Ranskassa.
Teokset

Herkkuja kartanon yrttitarhasta (Otava, 1996)
Pensselit padassa (Otava, 2000)
Tämä on hyvää. Koko perhe keittiössä. (Tammi, 2003)
Yrttien tuoksua (Teos, 2006)
Elav gastronoomia (Ajakirjade Kirjastus, 2008)
Virtina kokaraamat (Tänapäev, 2009)
Löytöretkeltä lautaselle (Readme.fi, 2014)
Villiä ja kesyä lähiruokaa (Bazar, 2015)
Oliiviöljy (Bazar, 2017)
Aiheesta muualla

Mirja von Knorring Teoksen sivuilla