stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gravis
Käyttö muissa kielissä > Eri sanojen erottamiseksi toisistaan

Joissakin kielissä gravista käytetään kirjoituksessa erottamaan toisistaan eräitä sanoja, jotka lausutaan ja jotka ilman sitä kirjoitettaisiinkin samoin:
Bulgariassa ja makedoniassa se erottaa toisistaan konjunktion i ("ja") ja lyhyen feminiinisen possessiiviprominin ì.
Katalaanissa se erottaa toisistaan muun muassa sanat ma ("minun") ja mà ("käsi").
Ranskan kielessä gravis a:n ja u:n päällä ei vaikuta ääntämykseen, mutta sitä käytetään erottamaan toistaan homonyymejä, jotka muutoin kirjoitettaisiin samoin. Sellaisia ovat prepositio à, ("-ssa", "-lla", "-lle", "kohti") ja verbimuoto a ([hänellä/sillä] on; verbistä avoir) sekä là ("siellä") ja feminiininen määräinen artikkeli la. Lisäksi sitä käytetään sanoissa déjà ("jo") ja deçà (jota edeltää prepositio en tai au ja joka merkitsee "lähempänä" tai "alempana kuin") sekä sanonnoissa çà et là ja ''deçà, delà ("sinne tänne"). U:n päällä gravis esiintyy vain sanassa où ("missä") erotukseksi sanasta ou ("tai", "vai"). Myös e:n päällä gravis toisinaan erottaa eri sanojakin toisistaan, esimerkiksi dès ("[jostakin hetkestä] lähtien") ja des (artikkeli, vastaa usein suomen monikon partitiivia), ès (harvinainen prepositio, vastaa lähinnä suomen monikon inessiiviä) ja es ("[sinä] olet") sekä lès ("lähellä") ja les (monikon määräinen artikkeli).
Italassa gravis erottaa toisistaan muun muassa konjunktion e ("ja") ja verbimuodon è ("on") sekä feminiinisen artikkelin la ja adverbin là ("siellä").
Norjassa (sekä kirjanorjassa että uusnorjassa) gravis erottaa toisistaan eräitä sanoja, jotka muutoin kirjoitettaisiin samoin: og ("ja") ja òg ("myös"). Koska tarkkeet ovat norjassa harvinaisia, gravista näkee usein myös käytettävän akuutin sijasta.
Retoromaanissa se erottaa toisistaan sanat e ("ja") ja è ("on") sekä en (prepositio, "-ssa") ja èn ("[he/ne] ovat"). Sillä erotetaan myös eri tavoin painotettuja sanoja kuten gia ("jo") ja gìa ("viulu") tai sanoja, joissa on erilainen vokaali, esimerkiksi letg ("vuode") ja lètg ("avioliitto").
Käyttö muissa kielissä > Vokaalin pituus

Kymrin kielessä gravis merkitsee lyhyttä vokaalia tapauksissa, joissa vokaali muutoin lausuttaisiin pitkänä: mẁg mʊɡ ("muki"), mutta mwg muːɡ ("smoke").
Skotlannin gaelin kielessä se merkitsee pitkää vokaalia. Aikaisemmin pitkät avoimet vokaalit merkittiin akuutilla, suppeat sen sijaan graviksella, mutta nykyisten ohjeiden mukaan tulisi kaikissa tapauksissa käyttää gravista.
Käyttö muissa kielissä > Sävelkulun merkkinä

Vietnamilaisessa quốc ngữ -kirjaimistossa gravis merkitsee laskevaa toonia. Samalla tavalla akuuttia käytetään mandariinikiinan Pinyin -romanisaatiossa. jossa sen sijasta voidaan kuitenkin vaihtoehtoisesti käyttää numeroa 4 tavun jäljessä: pà = pa4. Kantoninkiinan Yale-romanisaatiossa akuutti merkitsee yleensä toista toonia, paitsi jos vokaalin jäljessä on h.
Monissa afrikkalaisissa kielissä gravis merkitsee matalaa toonia, esimerkiksi nobiinin kielen sanassa jàkkàr ("ongenkoukku"), joruban sanassa àgbọ̀n ("leuka") ja hausan sanassa  màcè ("nainen").  Myös mohawkin kielessä gravis merkitsee matalaa toonia.
Käyttö muissa kielissä > Muita merkityksiä

Romagnolin kielissä gravis kirjaimissa è ja ò osoittaa sekä vokaalin pituutta että laatua. Romagnolissa ne lausutaan lyhyinä vokaaleina [ɛ, ɔ], mutta lähisukuisessa emilian kielessä pitkinä: [ɛː, ɔː].
Portugalin kielessä gravis osoittaa eräissä tapauksissa, että kaksi peräkkäistä sanaa on yhdistetty. Esimerkiksi sanat a aquela hora ("sillä hetkellä") voidaan lyhentää muotoon àquela hora.
Havaijin kielessä gravista ei sijoiteta kirjaimen päälle, mutta toisinaan sitä käytetään typografisesti helpompana merkkiä ʻokinan sijasta: esimerkiksi voidaan kirjoittaa Hawai`i, vaikka oikeastaan tulisi kirjoittaa Hawaiʻi.
Käyttö muissa kielissä > Käyttö englannin kielessä

Englannin kielessä gravis on harvinainen, mutta se esiintyy toisinaan runoissa ja laulujen sanoissa osoittamassa, että tavallisesti ääntymätön vokaali poikkeuksellisesti äännetään, jotta sanat sopisivat käytettyyn runomittaan. Tavallisimmin se esiintyy sanoissa, jotka loppuvat -ed. Esimerkiksi sana looked ("katsoi") lausutaan tavallisesti yksitavuisena: ˈ, jolloin e ei äänny, mutta jos se kirjoitetaan lookèd, e on äännettävä: ˈ look-ed). Muutoinkin sillä joskus erotetaan samaan tapaan sanoja, jotka kirjoitetaan muuten samoin, esimerkiksi verbin learn preteritimuoto learned ˈ ja adjektiivi learnèd ˈ, "oppinut".
Englannissa gravis on käytössä myös joissakin sitaattilainoina esiintyvissä sanoissa ja sanonnoissa, jotka usein oli lisäksi tapana kursivoida, esimerkiksi  vis-à-vis, pièce de résistance ja crème brûlée.
Gravis tietotekniikassa > Tietokonepeleissä

Monissa tietokonepeleissä ` -näppäimellä avataan pelimoottorin komentokonsoli, jolloin käyttäjä antaa pelimoottorin tukemia komentoja sen omassa komentoliittymässä. Käytetystä näppäimistökonfiguraatiosta riippuen tarkoitetukseen käytetty näppäin voi olla aaltoviiva ~ (yhdysvaltalainen näppäimistö).
Komentokonsoli on muun muassa useissa Quake- tai Source-pelimoottoriin perustuvissa peleissä.
Roguelike-peleissä gravis merkitsee toisinaan vettä tai käärmeitä.
Gravis tietotekniikassa > Käyttö ohjelmoinnissa

Useissa ohjelmointikielissä gravista käytetään moniin tarkoituksiin erillisenä merkkinä, jolloin sitä siis ei ole yhdistetty mihinkään kirjaimeen. Tässä merkityksessä se tunnetaan myös nimellä takahipsu (backtick) tai takaheittomerkki (backquote).
Kun TeX:iä käytetään tekstin muokkaamiseen, backtick-merkki vastaa kaarevaa alkulainausmerkkiä niissä kielissä, joissa sellaista käytetään. Esimerkiksi ` tulostuu yksinkertaisena avaavana lainausmerkkiä (‘) ja `` kaksinkertaisena avaavana lainausmerkkinä (“). Se myös palauttaa haluttaessa kunkin ASCII-merkin ASCII-lukuarvon.
Unix-käyttöjärjestelmissä joissain komentulkeissa Perl-, PHP- ja Ruby-ohjelmointikielissä backtickilla ajetaan komento, jonka tuloste lisätään kyseiseen kohtaan. Esimerkiksi komentorivi:
echo Nyt on `date`
tuottaa komennon:
echo Nyt on ma helmikuu 24 12:58:53 GMT 2025
joka taas ajettaessa antaa vastauksen:
Nyt on ma helmikuu 24 12:58:53 GMT 2025
Ohjelmaan sijoitetussa kommentissa backtickit toisinaan merkitsevät, että niiden välissä oleva teksti voisi myös olla ohjelmointikielen käsky, esimerkiksi:
/* Käytä `printf()` -funktiota. */
Tällä tavalla koodi ilmaistaan myös Markdown-merkitäkielessä. Joissakin Markdownin muunnelmissa sallitaan myös "aidatut koodiblokit", jotka sisältävät useita koodirivejä ja jotka alkavat ja päättyvät kolmella peräkkäisellä backtickillä (```).
Backquote-merkkiä käytetään monissa ohjelmointi- ja skriptikielissä eri tavoin:
Gravis tietotekniikassa > Näppäimistö

Koska tietokoneen näppäimistössä on vain rajallinen määrä näppäimiä, siinä ei ole eri näppäintä jokaiselle aksentilla varustetulle kirjaimelle. Sen sijaan näppäimistössä on yleensä yläoikealla tarkenäppäin, jolla saadaan akuutti tai, jos samanaikaisesti painetaan vaihtonäppäintä, gravis. Tämä näppäin on sikäli poikkeuksellinen, että sitä painettaessa merkki ei tule näyttöruudulla heti näkyviin, mutta jos sen jälkeen painetaan jonkin vokaalin näppäintä, saadaan kyseinen vokaali, jonka päällä on akuutti tai graavis. (Tarkenteellista vokaalia vastaava ASCII- tai Unicode -arvo on kuitenkin aivan toinen kuin tarkkeettoman, eli tietokoneen kannalta kyseessä on aivan eri merkki.) Jos sen sijaan akuuttinäppäimen jälkeen painetaan muuta kuin vokaalinäppäintä, akuutti tulee näkyviin omana merkkinään.
Myös kirjoituskoneissa on vanhastaan vastaavassa kohdassa näppäin, jolla saadaan akuutti tai gravis. Tämä näppäin eroaa muista siinä, että sen painamisen jälkeen tela, jonka ympärillä kirjoituspaperi on, ei siirry, minkä vuoksi sen jälkeen näppäiltävä kirjain tulee näkyviin akuuttimerkin alle.
Macintoshissa merkit kuten à saadaan painamalla ensin Option·` ja sitten kyseisen vokaalin näppäintä. Esimerkiksi make à saadaan painamalla ensin Option·` ja sitten  a, ja vastaavasti À painamalla ensin Option·` ja sitten ⇧ Shift·a. Sen sijaan iOS:ssä, jota käytetään iPhonessa, iPadissa ja iPodissa, graviksella varustetut merkit saadaan pitämällä sormea vokaalinäppäimen päällä, jolloin avautuvasta valikosta voidaan valita haluttu aksenttimerkki. Esimerkiksi à saadaan painamalla a-näppäintä ja jättämällä se alas ja valitsemalla sen jälkeen valikosta à. OS X Mountain Lionin Macintosh-versiossa 10.8 ja sitä uudemmissa versioissa on samantapainen toiminto kuin iOS:ssä; pitämällä vokaalinäppäintä alhaalla saadaan näkyviin valikko, josta voidaan hiirellä klikkaamalla valita oikea tarke.
X Window Systemin kanssa joissakin näppäimistöissä olevalla Compose-näppäimellä saadaan merkit kuten à painamalla ensin Compose, sitten ` ja lopuksi vokaalinäppäintä. Toisilla näppäimistöillä voidaan käyttää ⇧ Shift ja AltGr Compose-näppäimen sijaan.
Aiheesta muualla

ASCII and Unicode quotation marks – "Please do not use the ASCII grave accent as a left quotation mark" cl.cam.ac.uk.
Keyboard Help – Typing International Accent Marks and Diacritics starr.net.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Grave accent
Gravis alfan päällä.
Merkin sijainti yhdysvaltalaisessa näppäimistössä.
Käännös suomeksi
Hämypensasyökkönen

| Hämypensasyökkönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Pensasyökköset Amphipyrinae
Suku::  Amphipyra
Laji::  berbera
Kaksiosainen nimi
 Amphipyra berbera  Rungs, 1949 
Katso myös
   Hämypensasyökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hämypensasyökkönen (Amphipyra berbera) on yleisehkö loppukesän yöperhoslaji.
Koko ja ulkonäkö

Hämypensasyökkönen on suhteellisen kookas, tummanruskea yöperhonen, jonka siipien pinta on melko kiiltävä. Etusiivet ovat pohjaväriltään tummanruskeat. Rengastäplä ja ulompi poikkiviiru ovat vaaleat ja erottuvat selvästi. Sisempi poikkiviiru on sävyltään ruskeampi, ja mutkittelustaan huolimatta se on siiven etureunassa lähes suora. Poikkiviirut eivät ole yhdensuuntaiset, vaan niiden väliin jäävä alue on siiven takareunassa huomattavasti kapeampi kuin siiven etureunassa, eikä siiven keskivaiheilla näkyvä tumma varjostuma kosketa ulompaa poikkiviirua. Takasiivet ovat etureunastaan ruskeat, mutta muuten kuparinruskeat. Etureunan väri sulautuu siipeen ilman selvää rajaa, ja siipisuonet näkyvät takasiivissä yleensä muuta siipeä tummempina. Imukärsän sivuilla sijaitsevat huulirihmat ovat tummat ja niissä on vaalea kärki. Siipiväli on 47–52 mm.
Hämypensasyökkönen muistuttaa huomattavan paljon yleisempää hohtopensasyökköstä (Amphipyra pyramidea), josta se tunnistettiin omaksi lajikseen vasta vuonna 1968. Joskus lajin varmistamiseksi perhosen genitaalien tutkiminen voi olla tarpeen.
Levinneisyys ja lentoaika

Lajin levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja eteläiseen Skandinaviaan. Suomessa hämypensasyökkönen on etelärannikon ja Lounais-Suomen laji, josta ei ole juurikaan havaintoja Pori–Kouvola-linjan pohjoispuolelta. Perhosia voi tavata heinäkuun lopulta syyskuun lopulle.
Elinympäristö ja elintavat

Laji on kosteapohjaisten, erityisesti tammea kasvavien lehto- ja sekametsien asukki. Sitä tavataan yleensä yksitellen, mutta voi olla sopivalla paikalla runsaskin. Perhoset lentävät hämärässä ja tulevat valolle, mutta huomattavasti helpommin syötille. Täysikasvuinen toukka koteloituu kotelokopan sisään maahan. Muna talvehtii.
Ravintokasvi

Toukka elää erityisesti tammilla (Quercus), mutta kelpuuttaa ravinnokseen myös muita lehtipuita.
Aiheesta muualla

lepiforum.de (saksaksi)
ohjeita lajien A. pyramidea ja A. berbera erottamiseen (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q780414  ADW: Amphipyra_berbera  BioLib: 53635  BOLD: 196773  CoL: 92SV2  EoL: 480003  Fauna Europaea: 449278  Fauna Europaea (new): c9d3b723-bc82-4c58-8850-35ac46037166  GBIF: 1766128  iNaturalist: 325248  IRMNG: 10310148  LepIndex: 262117  LoB: 5388  MaBENA: AmphiBerbe  NBN: NHMSYS0000517008  NCBI: 987877  Laji.fi: MX.62626
Cay Idström

Cay Idström (oik.) haastattelee laulaja Aulikki Rautawaaraa.
Carin Naimi Linnéa (Cay) Idström (o.s. Boström; 19. syyskuuta 1917 Helsinki – 21. tammikuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen radiotoimittaja, joka teki Yleisradiossa viihdemusiikkiohjelmia sotavuosista aina eläkkeelle jäämiseensä 1978 saakka.
Idström aloitti Yleisradiossa äänitarkkailijana, teki sitten radio-ohjelmia ensin ruotsiksi ja vähitellen yhä enemmän suomeksi. Hänet muistetaan ohjelmista ”Valkokangas soi”, ”Äänilevyn vuosisata” ja ”Lauantain toivotut levyt”, jota hän kokosi vuodet 1954–1965. Hän esitteli suomalaisille saksalaista schlageria, amerikkalaista swingiä ja 1960-luvulle tultaessa myös The Beatlesia ja nousevaa poliittista laululiikettä.
Eläkkeellä ollessaan Idström teki Yle FST:lle moneen kertaan uusintoina nähdyn sarjan Parempia aikoja odotellessa.
Cay Idström oli kirjailija Annika Idströmin ja elokuvakäsikirjoittaja Tove Idströmin äiti.
I Am the Walrus

| ”I Am The Walrus” The Beatles |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Magical Mystery Tour
 A-puoli: ”Hello, Goodbye”
 Äänitetty : Abbey Road Studios, Lontoo  2., 19.–20. ja 25. lokakuuta sekä 1.–2. marraskuuta 1967
 Julkaistu:  24. marraskuuta 1967    27. marraskuuta 1967
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): George Martin
 Tyylilaji: psykedeelinen rock
 Kesto: 04.33
 Levy-yhtiö:  Parlophone    Capitol Records
Listasijoitukset
  -.    56.    1.  
The Beatlesin muut singlet
| ”All You Need Is Love” 1967 | ”Hello, Goodbye” 1967 | ”Lady Madonna” 1968 |
I Am the Walrus on The Beatlesin kappale vuodelta 1967. Se oli mukana albumilla Magical Mystery Tour, ja julkaistiin singlen ”Hello, Goodbye” B-puolena. Kappaleen genre on psykedeelinen rock, mikä oli juuri tyypillistä The Beatlesille vuoden 1967 albumeilla "Sgt. Peppers Lonely Hearts Club Band" sekä "Magical Mystery Tour".
Kappale

Kappale on suurimmaksi osaksi John Lennonin sanoittamaa sanaleikkiä. Se on tunnelmaltaan vauhdikas, unenomainen ja surrealistinen. Laulu  edustaa oman aikakautensa sovinnaisia rajoja rikkonutta lyriikkaa. BBC kielsi kappaleen soiton radiossa vuonna 1967, koska siinä  esiintyvät ilmaisut "pornographic priestess" ja "let your knickers down" katsottiin pahennusta herättäviksi.
"I Am the Walrus" koostuu kolmesta laulusta, jotka Lennon on kirjoittanut eri aikoina. Se oli eräs ensimmäisiä rock-kappaleita, jonka sovituksessa käytettiin orkesteria (viulu, sello, puhallinsoittimet).  Säveltäjä itse on kertonut laulunsa perustuneen Lewis Carrollin runoon "The Walrus and The Carpenter", jonka sisällön hän oli ymmärtänyt väärin. Jos hän olisi käsittänyt lukemansa tekstin oikein, olisi kappaleen nimeksi tullut "I Am the Carpenter".
Lennon on sanonut, että kun hän kuuli entisen opettajansa käyttävän Beatlesin kappaleita harjoitustehtävinä oppilailla, jotka joutuivat analysoimaan tekstejä, hän lisäsi tähän kappaleeseen käsittämättömiä sanayhdistelmiä kuten "elementary penguins" tai kummallisia sanoja kuten "crabalocker". Itse kappaleen nimi tarkoittaa "Minä olen se mursu".  Myöhemmässä sävellyksessään "Glass Onion" Lennon mainitsi mursun olleen Paul McCartney, koska tunsi mielihyvää ihmisten yrittäessä tulkita hänen lyriikkaansa ja miettiä kuka mursu oli ollut. "I Am the Walrus" lisäsi ilmestyessään myös jo aiemmin liikkuneita huhuja McCartneyn kuolemasta. Varsinkin teoreetikot löysivät laulun sanoista selviä vihjeitä yhden yhtyeen jäsenen ennenaikaisesta poismenosta. Taustalta kuuluva "bury my body" (hautaa minut) ruokki näitä huhuja. Lennon käytti kappaleessa myös toistuvaa goo goo g'joob-ilmaisua, joka ei tarkoittanut  mitään.
The Animals-yhtyeen ex-laulusolisti Eric Burdon on elämäkerrassaan  kertonut olevansa esikuva laulun sanoissa mainitulle "Eggmanille" (munamiehelle). Lennonin erikoista huumorintajua kuvastaa kappaleen viimeisessä säkeistössä mainittu Semolina Pilchard, joka todellisuudessa oli kersantti Norman Pilcher, Scotland Yardin huumejaoston päällikkö. Pilcher oli aiemmin pidättänyt Lennonin huumeiden hallussapidosta.
1970-luvulla kuuluisuuteen nousseen Electric Light Orchestran perustajajäsen Jeff Lynne on eräässä haastattelussaan todennut, että "I Am the Walrus" oli hänen yhtyeensä musiikillisen linjan suurin vaikuttaja.
Anilda Ibrahimi

| Anilda Ibrahimi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1973 Vlora
Kansalaisuus:  Albania
Kirjailija
Äidinkieli: albania
Tuotannon kieli: italia
Tyylilajit:  romaani
Aiheet:  Albanian historia ja nykyisyys
Palkinnot
 Premio Rapallo (2017) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Anilda Ibrahimi (s. 30. huhtikuuta 1973 Vlora) on albanialainen kirjailija. Hän asuu Roomassa ja julkaisee teoksiaan italiaksi.  Hän on saanut lupaavan kirjailijan Premio Rapallo -palkinnon vuonna 2017.
Teokset

Cristallo di tristezza, (Eurorilindja, 1996)
Rosso come una sposa, (Einaudi, 2008) ISBN 9788806199722
L'amore e gli stracci del tempo, (Einaudi, 2009) ISBN 9788806199722
Non c'è dolcezza, (Einaudi, 2012) ISBN 9788806209117
Il tuo nome è una promessa, (Einaudi, 2017) ISBN 9788806225032
Teos Rosso come una sposa on suomennettu vuonna 2010 nimellä Punainen morsian. Se on ilmestynyt Keltainen kirjasto -sarjassa numerolla 412. Romaanissaan Ibrahimi kertoo yhden perheen kautta Albanian historiaa kautta vuosisatojen.
Härkösläisyys

Härkösläisyys oli toisen maailmansodan jälkeen Kainuussa vaikuttanut uskonnollinen lahko, joka sai nimensä Adam Härkösestä, vuonna 1884 syntyneestä torpparin pojasta. Liikkeessä vaikuttaneet tahtoivat nimetä sen nimellä Kainuun hengellinen herätys,  mutta ulkopuolelta annettu nimi jäi eloon. Liike ennusti maailmanlopun nopeaa saapumista 1940-luvun loppupuolella.
Adam Härkösen vaikutus kartanolaisuuteen

Härkönen oli saanut voimakkaan herätyksen kapinakeväänä 1918 Savitaipaleella ja alkoi toimia horrossaarnaajana. Härkönen tutustui 1920-luvulla Kangasniemellä Alma Kartanoon, jonka mukaan nimetty lahko kartanolaisuus vaikutti aina 1950-luvulle asti varsinkin Satakunnassa. Härkösen esiintymisestä vaikuttunut Kartano kutsui tämän puhujaksi Huittisiin. Härkösen rohkaisun myötä Alma Kartano jätti kiertokoulunopettajan toimen ja alkoi horrossaarnaajaksi. Härkösen ja Kartanon tiet kuitenkin erosivat. Härkösen opit saivat 1930-luvulta alkaen jalansijaa Kainuussa, jolloin tämä ensin vieraili Hyrynsalmella ja muun muassa Jumaliskylässä. Hänen saarnaretkensä ulottuivat Kainuuseen vielä 1950-luvulla. Kainuussa kävi saarnaamassa myös kerimäkeläinen Veikko Ikäheimo.
Onni Poutanen ja poutas-härkösläisyys Kainuussa

Härkösen opit saivat Kainuussa vastakaikua kovia kokeneesta korpikansasta ja etenkin vuosina 1946–1948 Kainuussa syntyi yhtäkkisesti voimakasta herätystä. Sotien jälkeen keskeinen saarnamies oli 1904 Parikkalassa syntynyt Onni Poutanen, joka toimi Rantasalmella maanviljelijänä. Oiva Turpeinen nimittääkin Hyrynsalmen historia -teoksessa vuosien 1946–1948 liikettä poutas-härkösläisyydeksi. Lahkon ydinaluetta oli Kuhmon, Suomussalmen ja Hyrynsalmen pitäjien nurkkaus: Iivantiira, Ala-Vuokki ja Moisiovaara. Suomussalmella liike vaikutti ainakin Kiannalla, Alajärvellä, Ala-Näljängässä ja Ruhtinansalmella. Onni Poutasen suggestiivinen esiintyminen veti mukaansa nuoria saarnamiehiä. Suomussalmella liikkeen saarnaajina esiintyivät Uuno Heikkinen, Jaakko Moilanen, Eino Keränen, Martti Väisänen, Antti Timonen ja Jooseppi Heikkinen, joista Mieslahden opiston käynyt Heikkinen oli tunnetuin. Louhela mainitsee nuorina saarnapoikina myös Kasperi ja Bruno Kovalaisen sekä Tauno Härkösen. Seuroja pidettiin taloissa, sillä vain Hyrynsalmen rovasti Toivo Liimatta antoi aikanaan kirkon lahkon käyttöön. Suomussalmella ainakin Kiannan koulua pidettiin saarnapaikkana.
Maailmanlopun odotusta ja vilkasta toimintaa

Kuten 1930-luvun tornionlaaksolainen korpelalaisuus, myös härkösläinen liike sai eskatologisia piirteitä. Liikkeen saarnaajat puhuivat kiihkeästi kadotuksesta, uudesta sodasta ja maailmanlopusta. Härkönen ennusti lopun koittavan jo 1945, mutta sittemmin sen arveltiin vähitellen toteutuvan vuoden 1948 aikana. Siinä missä Pajalan korpelalaiset kokoontuivat odottamaan kristalliarkin saapumista Tornionjoelle ja matkaa Jerusalemiin, odottivat härkösläiset 1948 Kiannankylällä ilmalaivan saapumista Kiantajärvelle ja kuljetusta Kuhmoon, jossa Kristus vastaanotettaisiin. Syksyllä 1947 osallistui Suomussalmen Alajärven Alalehdossa pidetyille raamattukursseille 600–700 osallistujaa. Liike piti myös avioelämään valmentavia sukupuolikursseja, minkä takia monet pitivät Poutasta lääkärinä. Ripittäytyminen oli oleellista. Saarnoissa käytettiin horroksen lisäksi Berghin ja Segerswärdin postilloja, lehtori K. K. Sarlinin kirjaa Eräs meidän ajan profeetta sekä vuoden 1886 virsikirjaa. Kolehti kerättiin seurojen jälkeen, ja Kiannalla väitetään kasaantuneen yhdessä tilaisuudessa 50 000 markkaa.
Liikkeen on sanottu vaikuttaneen aikoinaan merkittävästi Urho Kekkosen valintaan presidentiksi. Liikkeen saarnaajat näkivät presidentinvaalien alla hänet ainoana toivona estää maailmanlopun tuleminen.
Hiipuminen

Kainuun vahva herännäinen pohjavire, papiston ote sekä ennustusten kariutuminen pitivät liikkeen aisoissa. Kuusamon rajalla vanhoillislestadiolaisuus esti liikkeen etenemisen. Vaikka liike alkoi hajota 1948, sen vaikutus jatkui ainakin asennetasolla. Elämän yksinkertaisuuden vaatimus ei sallinut politiikkaa, koulua, maamiesseuroja, urheilua, elokuvia tai taidetta yleensäkään. Myös ihmisen ulkoiseen olemukseen kajoamista karsastettiin ja muun muassa papiljottien käyttö todettiin synniksi. Jumaliskylässä sai opettaja 1952 moitetta kirjaston perustamisesta. Alkoholin kulutuksen kasvua härkösläisyys rajoitti kovalla alkoholikielteisyydellään.
Horrossaarnaaja Adam Härkönen.
Kurt Högnäs

Kurt Högnäs Kristiinankaupungissa vuonna 1968.
Kurt Carl Alexander Högnäs (2. helmikuuta 1931 Munsala – 13. joulukuuta 2021 Kristiinankaupunki) oli suomenruotsalainen kirjailija.
Högnäs oli koulutukseltaan filosofian lisensiaatti. Hän asui Kristiinankaupungissa, jossa hän työskenteli kieltenopettajana. Högnäsin esikoisteos, runokokoelma Början till liv, ilmestyi vuonna 1955. Sen jälkeen häneltä on ilmestynyt useita runokokoelmia. Högnäs on pitäytynyt perinteisessä lyriikassa ja proosarunossa ja tehnyt käännöksiä italiasta. Hänelle on myönnetty Längmanska kulturfondenin palkinto. Myös Svenska litteratursällskapet i Finland ja Ruotsin akatemia ovat palkinneet hänet. Hänen teoksiaan ei ole suomennettu.
Högnäsiä pidetään suomenruotsalaisessa kirjallisuudessa proosarunon ylittämättömänä taitajana, ja hänet on yhdistetty antiikin klassikoihin. Luonnonkuvat yhdistävät hänet kuitenkin myöhempään perinteeseen. Pohjalainen maisema on ollut hänelle tärkeä mutta myös Välimeren alue. Hän käänsi ja teki muuten tunnetuksi sisilialaista runoilijaa ja mafianvastustajaa Danilo Dolcia. Hänen teoksensa De bronsblà solarna (2011) ja Refug (2015) ovat olleet Runeberg-palkintoehdokkaina.
Högnäs kirjoitti Kristiinankaupungin 350-vuotisjuhlarunon 8. elokuuta 1999.
Runokokoelmia

Början till liv, 1955.
Vindvart, 1959.
Glashus, 1972.
Italiensk svit, 1979.
En handfull ljus, 1981.
Överskridningar, 1983.
Nattens lökar, 1985.
Tunnelbana, 1987.
Med sorgens mod, 1989.
Månvass, 1992.
Röster från en gräns, 1995.
Som en sten i rymdens brunn, 1998.
Kontrabas till valarna, 2001.
Tills djupet tar mig, 2004.
Och havet lyste, 2008.
De bronsblå solarna, Söderströms, 2011.
Refug, 2015.
Aiheesta muualla

Högnäs, Kurt hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Muut:  IdRef