stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän Grand Prix 2016
Rengasseokset

Formula 1 -sarjassa kaudella 2016 oli seitsemän erilaista rengasta, viidet renkaista oli tarkoitettu kuivalle kelille ja näiden lisäksi väli- ja märänkelinrenkaat märälle radalle. Pirelli valitsi kauden 2016 neljänteen osakilpailuun kuivankelin rengasseoksista, punaraitaiset superpehmeät renkaat, keltaraitaiset pehmeät renkaat sekä valkoraitaiset keskikovat renkaat.
| Rengasseokset | Väri | Renkaat |
| --- | --- | --- |
| Superpehmeä | Punainen |  |
| Pehmeä | Keltainen |  |
| Keskikova | Valkoinen |  |
| Välikeli | Vihreä |  |
| Sadekeli | Sininen |  |
Vapaat harjoitukset

Toisessa harjoitusosiossa Ferrarin Sebastian Vettelin auto hyytyi radan varteen hydrauliikkaongelmien takia. Vettel sai viiden lähtöruudun rangaistuksen vaihdelaatikon vaihtamisesta.
Aika-ajot

Lewis Hamilton kärsi edellisen aika-ajon tapaan voimayksikön ongelmista. Hamilton selviytyi Q3-osioon, mutta ei saanut enää aikaa, jääden ruutuun 10:n Nico Rosbergin ajaessa paalupaikalle. Sebastian Vettel ajoi toiseksi, mutta tippui ruutuun seitsemän lähtöruuturangaistuksensa seurauksena. Näin ollen toiseksi nousi Williamsin Valtteri Bottas, kolmanneksi Ferrarin Kimi Räikkönen, neljänneksi Felipe Massa, viidenneksi Red Bullin Daniel Ricciardo ja kuudenneksi Force Indian Sergio Pérez.
Aika-ajot > Aika-ajojen tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.36,119 | 1.35,337 | 1.35,417 | 1 |
| 2 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.36,555 | 1.36,623 | 1.36,123 | 7 |
| 3 | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 1.37,746 | 1.37,140 | 1.36,536 | 2 |
| 4 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.36,976 | 1.36,741 | 1.36,663 | 3 |
| 5 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.37,753 | 1.37,230 | 1.37,016 | 4 |
| 6 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.38,091 | 1.37,569 | 1.37,125 | 5 |
| 7 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.38,006 | 1.37,282 | 1.37,212 | 6 |
| 8 | 26 |  Daniil Kvjat | Red Bull Racing-TAG Heuer | 1.38,265 | 1.37,606 | 1.37,459 | 8 |
| 9 | 33 |  Max Verstappen | Toro Rosso-Ferrari | 1.38,123 | 1.37,510 | 1.37,583 | 9 |
| 10 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.36,006 | 1.35,820 | Ei aikaa | 10 |
| 11 | 55 |  Carlos Sainz Jr. | Toro Rosso-Ferrari | 1.37,784 | 1.37,652 |  | 11 |
| 12 | 22 |  Jenson Button | McLaren-Honda | 1.38,332 | 1.37,701 |  | 12 |
| 13 | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.38,562 | 1.37,771 |  | 13 |
| 14 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 1.37,971 | 1.37,807 |  | 14 |
| 15 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.38,383 | 1.38,055 |  | 15 |
| 16 | 21 |  Esteban Gutiérrez | Haas-Ferrari | 1.38,678 | 1.38,115 |  | 16 |
| 17 | 20 |  Kevin Magnussen | Renault | 1.38,914 |  |  | 17 |
| 18 | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 1.39,009 |  |  | 18 |
| 19 | 12 |  Felipe Nasr | Sauber-Ferrari | 1.39,018 |  |  | 19 |
| 20 | 94 |  Pascal Wehrlein | Manor-Mercedes | 1.39,399 |  |  | 20 |
| 21 | 88 |  Rio Haryanto | Manor-Mercedes | 1.39,463 |  |  | 21 |
| 22 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.39,519 |  |  | 22 |
107 % aika: 1.42,726
Lähde:
Kilpailu

Kimi Räikkönen onnistui ohittamaan Valtteri Bottaksen toisen mutkan jarrutukseen. Taaempana Red Bullin Daniil Kvjat törmäsi Sebastian Vettelin autoon, jonka johdosta Vettel osui Daniel Ricciardoon ja kärsi rengasrikon. Ricciardo puolestaan osui Péreziin, jolta puhkesi oikea takarengas. Seuraavassa mutkassa Kvjat törmäsi toistamiseen Vettelin autoon, kiilaten saksalaisen ulos kilpailusta. Kvjat sai kolaroinnista 10 sekunnin stop and go -rangaistuksen ja kolme rangaistuspistettä. Radan toisessa mutkassa rytisi enemmänkin kun Haasin Esteban Gutiérrez osui Force Indian Nico Hülkenbergiin, joka vei myös Rio Haryanton mukanaan keskeyttäneiden listalle. Gutiérrez sai kolareista varikon läpiajorangaistuksen ja rangaistuspisteitä. Turva-auto tuli radalle autoista irronneiden romujen siivoamisen ajaksi.
Turva-auton poistuttua Valtteri Bottas onnistui uusintalähdössä ohittamaan Kimi Räikkösen ja näin ollen hankkimaan kakkospaikan takaisin itselleen. Kymmenennestä ruudusta lähtenyt Hamilton nousi ensimmäisellä kierroksella viidenneksi, ja ohitti uusintalähdössä Felipe Massan. Kierroksella 7 Hamilton ohitti Räikkösen ja nousi kolmanneksi. Varikkopysähdysten jälkeen Bottas ajoi vielä toisena, kunnes Hamilton onnistui ohittamaan Bottaksen. Räikkönen palasi varikolta Bottaksen edelle kolmanneksi. Max Verstappen keskeytti kilpailun kuudennelta sijalta kierroksella 34 moottorin hajottua. Verstappen oli valitellut moottoriongelmia jo ennen kilpailun alkua.
Kilpailun voittoon ajoi Nico Rosberg, jolle voitto oli seitsemäs peräkkäinen. Hän nousi toiselle sijalle tasoihin Alberto Ascarin, Michael Schumacherin ja Sebastian Vettelin kanssa peräkkäisissä voitoissa. Toiseksi nousi Rosbergin tallikaveri Lewis Hamilton. Kolmanneksi sijoittui Kimi Räikkönen ja neljänneksi Valtteri Bottas. Räikkösen palkintokorokesija oli Ferrari-tallin historian 700.
Mercedeksen voitettua, valmistajan palkinnon otti vastaan palkintokorokkeella Kevin Taylor. Kuljettajien haastattelut suoritti palkintokorokkeella Martin Brundle.
Formula 1.comin virallisessa äänestyksessä päivän kuljettajaksi valittiin Renault’n Kevin Magnussen.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 53 | 1:32.41,997 | 1 | 25 |
| 2. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 53 | +25,022 | 10 | 18 |
| 3. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 53 | +31,998 | 3 | 15 |
| 4. | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 53 | +50.217 | 2 | 12 |
| 5. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 53 | +1.14,427 | 4 | 10 |
| 6. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 52 | +1 Kierros | 14 | 8 |
| 7. | 20 |  Kevin Magnussen | Renault | 52 | +1 Kierros | 17 | 6 |
| 8. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 52 | +1 Kierros | 15 | 4 |
| 9. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 52 | +1 Kierros | 6 | 2 |
| 10. | 22 |  Jenson Button | McLaren-Honda | 52 | +1 Kierros | 12 | 1 |
| 11. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 52 | +1 Kierros | 5 |  |
| 12. | 55 |  Carlos Sainz Jr. | Toro Rosso-Ferrari | 52 | +1 Kierros | 11 |  |
| 13. | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 52 | +1 Kierros | 18 |  |
| 14. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 52 | +1 Kierros | 22 |  |
| 15. | 26 |  Daniil Kvjat | Red Bull Racing-TAG Heuer | 52 | +1 Kierros | 8 |  |
| 16. | 12 |  Felipe Nasr | Sauber-Ferrari | 52 | +1 Kierros | 19 |  |
| 17. | 21 |  Esteban Gutiérrez | Haas-Ferrari | 52 | +1 Kierros | 16 |  |
| 18. | 94 |  Pascal Wehrlein | Manor-Mercedes | 51 | +2 Kierrosta | 20 |  |
| Kesk. | 33 |  Max Verstappen | Toro Rosso-Ferrari | 33 | Moottori | 9 |  |
| Kesk. | 88 |  Rio Haryanto | Manor-Mercedes | 0 | Kolari (Hülkenberg) | 21 |  |
| Kesk. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 0 | Kolari (Kvjat) | 7 |  |
| Kesk. | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 0 | Kolari (Gutiérrez, Haryanto) | 13 |  |
Lähde:
Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1–53 |
Muuta

Nico Rosbergin uran ensimmäinen grand slam.
Sergio Pérezin uran 100:s Grand Prix.
Daniil Kvjatin viimeinen kilpailu Red Bullilla.
Max Verstappenin viimeinen kilpailu Toro Rossolla.
Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Aiheesta muualla

Venäjän GP 2016 - F1-ruutu (Arkistoitu – Internet Archive)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2016
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Bahrain |  Kiina |  Venäjä |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Eurooppa |  Itävalta |  Britannia |  Unkari |
|  Saksa |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Malesia |  Japani |  Yhdysvallat |  Meksiko |  Brasilia |  Abu Dhabi |  |
Formula 1 -luokan Venäjän Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 |
Radat: Sotši Autodrom (2014–2021)
Ruokala Lokki

| Ruokala Lokki> Kamome shokudō |
| --- | --- |
 Helsingin Punavuoressa sijaitseva ravintola Suomi, joka elokuvassa toimi Ruokala Lokkina
Ohjaaja:  Naoko Ogigami
Käsikirjoittaja:  Yōko Mure,   Naoko Ogigami
Tuottaja:  Mayumi Amano
Säveltäjä:  Tatsuro Kondo
Kuvaaja:  Tuomo Virtanen
Leikkaaja:  Shinichi Fushima
Pääosat:  Satomi Kobayashi,   Hairi Katagiri,   Masako Motai,   Markku Peltola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Tuotantoyhtiö:  Nippon Television Network Corporation
Ensi-ilta:  2006
Kesto:  1 h 42 min
Alkuperäiskieli:  japani ja suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruokala Lokki (jap. かもめ食堂, Kamome shokudō) on Naoko Ogigamin ohjaama elokuva, joka kertoo Helsingin Punavuoressa kuppilaa pitävästä japanilaisnaisesta. Elokuva perustuu Yōko Muren samannimiseen romaaniin. Suomalaisista näyttelijöistä elokuvassa esiintyvät muun muassa Jarkko Niemi, Markku Peltola ja Tarja Markus.
Japanilaiset turistit kahvilan ulkopuolella.
Kahvila Lokki on tyylikkään yksinkertainen, mutta japanilaisnaisen pitämä ruokala on kummajainen eikä asiakkaita sinne uskaltaudu. Ensimmäinen ja pitkään ainoa asiakas on japania harrastava Tommi. Vasta korvapuustien lisääminen valikoimaan onnistuu houkuttelemaan sinne muita paikallisia. Kuppilasta kehkeytyy myös kohtauspaikka kahdelle muulle japanilaiselle naiselle. Elokuvaa kantavat eteenpäin toisilleen eksoottisina näyttäytyvät suomalaiset ja japanilaiset tavat ja kulttuuri.
Elokuvassa Helsinki näyttää lempeät kesäiset kasvonsa. Matkailun edistämiskeskus oli mukana rahoittamassa elokuvaa, ja siinä vilahtelee Helsingin nähtävyyksiä ja suomalaisia tuotemerkkejä (kotisivulla on Iittalan, Marimekon ja Artekin logot). Elokuva on esimerkki tuotesijoittelusta.
Ruokala Lokki oli ensimmäinen Suomessa kuvattu japanilainen elokuva.
Aiheesta muualla

Elokuvan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Arvostelu
Theon Antiokialainen

Theon Antiokialainen (m.kreik. Θέων, Theōn; ensimmäinen vuosisata) oli antiikin kreikkalainen stoalainen filosofi. Hän oli kotoisin Kilikian Antiokiasta.
Theonista tiedetään vain vähän. Hänet mainitaan Sudassa stoalaisena, joka kirjoitti Sokrateen puolustuspuheen, vaikka hänen oli täytynyt elää merkittävästi Sokrateen ja Platonin jälkeen.
Light My Fire

Light My Fire on rock-yhtye The Doorsin kappale. Se julkaistiin yhtyeen ensimmäisellä albumilla The Doors vuoden 1967 alussa ja albumin toisena singlenä saman vuoden huhtikuussa. Kappale nousi julkaisuaikanaan suureksi hitiksi ja kuuluu yhtyeen tunnetuimpiin ja soitetuimpiin kappaleisiin.
”Light My Firen” sävelsi Doorsin kitaristi Robby Krieger. Hän kirjoitti myös suurimman osan sanoista, ja laulusolisti Jim Morrison kirjoitti loput. Yhtye sovitti kappaleen yhdessä.
”Light My Firen” albumiversio oli seitsemän minuuttia pitkä. Singleversiosta tehtiin kolmeminuuttinen leikkaamalla pois Kriegerin kitarasoolot ja Ray Manzarekin kosketinsoolot.
Kappale nousi Yhdysvaltojen singlelistojen ykkössijalle 29. heinäkuuta 1967, ja se teki Doorsista tunnetun. Rolling Stone -lehti valitsi vuonna 2011 ”Light My Firen” kaikkien aikojen 35. parhaaksi lauluksi.
Rouva Presidentti (elokuva)

| Rouva Presidentti |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aleksi Bardy
Käsikirjoittaja:  Aleksi Bardy Osku Pajamäki
Tuottaja:  Miia Haavisto Osku Pajamäki
Säveltäjä:  Kerkko Koskinen
Kuvaaja:  Tuukka Temonen Timo Teräväinen
Leikkaaja:  Katja Pällijeff
Pääosat:  Tarja Halonen Pentti Arajärvi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Funny Films Oy Helsinki-filmi Oy
Ensi-ilta:  30. maaliskuuta 2012
Kesto:  86
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rouva Presidentti on presidentti Tarja Halosen arjesta kertova dokumenttielokuva, jonka ensi-ilta oli 30. maaliskuuta 2012. Elokuvassa seurataan Halosen elämää lähes puolentoista vuoden ajan. Rouva Presidentti -dokumenttielokuvan tuottivat Helsinki-filmi ja Funny-Films.
Elokuva seuraa Halosen toimintaa ja työtä esimerkiksi YK:ssa, valtiopäivien avajaisissa, kesällä Naantalin Kultarannassa, valtiovierailuilla Venäjällä sekä Etelä-Afrikassa ja Namibiassa kuten myös maakuntamatkoilla vaikkapa Forssassa.
Arvioita

Elokuva sai sekä Helsingin Sanomien että Hufvudstadsbladetin arviossa neljä tähteä.
Nähtyään dokumentin kutsuvierasensi-illassa ensi kertaa kokonaan presidentti Halonen itse kommentoi elokuvaa: "Hauska elokuva. Valitettavasti tunnistin itseni siitä."
Elokuvassa esiintyvät henkilöt

Esko Aho
Jörn Donner
Krista Kiuru
Mari Kiviniemi
Dmitri Medvedev
Hannu Mäkelä
Sauli Niinistö
Bruce J. Oreck
Vladimir Putin
Alexander Stubb
Jutta Urpilainen
Paavo Väyrynen
Jacob Zuma
Nickey Iyambo
Tarja Halonen
Pentti Arajärvi
Eila Nevalainen
Heli Sariola
Päivi Kairamo-Hella
Ann-Mari Nyroos
Sanna Viitanen
Jukka Jokinen
Marko Kivelä
Kaarle Vikström
Jukka Lindstedt
Arvostelut

Pirkko Vekkeli: Rouva presidentti  2.4.2012. Iiris. Arkistoitu 6.4.2012. Viitattu 10.4.2012.
Lumi Tirronen: Rouva Presidentti  29.3.2012. Episodi.
Esko Rautakorpi: Rouva presidentti virkansa kahleissa  30.3.2012. YLE TV1 Tähtihetki.
Tuomas Riskala: Vallan kulisseissa  30.3.2012. Iltalehti.
Rane Aunimo: Halonen - filmitähti ja äitihahmo, Rouva Presidentti  30.3.2012. Demokraatti. Arkistoitu 21.5.2012.
Jari Sedergren: Rouva Presidentti valkokankailla  4.4.2012. Uusi Suomi. Arkistoitu 5.4.2012. Viitattu 10.4.2012.
Kini: Rouva Presidentti  3.4.2012. Kulttuurikissa.
Aleksi Salonen: Bressonin presidentti  28.3.2012. Filmgoer.fi. Arkistoitu 18.6.2012. Viitattu 28.3.2012.
Aiheesta muualla

Rouva Presidentin FB-sivu
SpaceX Starship integrated flight test 5

SpaceX Starship integrated flight test 5 eli IFT-5 oli Starshipin ja Super Heavyn viides yhteinen koelento. Se suoritettiin 13. lokakuuta 2024. Edellisen lennon onnistumisen myötä SpaceX tavoitteli ensimmäisen kerran kantoraketin laskeutumista takaisin lähtöalustalle. Tavoite saavutettiin, kun Super Heavy saatiin onnistuneesti kiinni laukaisualustan tornin robottivarsilla. Avaruusalus laskeutui Intian valtamereen.
Lennon lentoprofiilissa Super Heavyn oletuslaskeutumispaikka on Meksikonlahteen. Lennonjohtajan tulee antaa manuaalinen käsky viimeistään ensimmäisen jarrutuspolton (boostback burn) loppuvaiheeseen mennessä, jotta kantoraketti yrittää laskeutumista laukaisualustalle. Toinen varalaskeutumispaikka on tornin viereen maahan. Vasta aivan lennon loppuvaiheessa vaihe ohjaa itsensä torniin.
Starship laskeutui oiotusti Intian valtamereen edellisten lentojen kaltaisella lentoradalla. Alus lähettiin radalle, josta se palaisi ilmakehään automaattisesti ilman jarrutuspolttoa (deorbit burn). Suurimmat muutokset aluksessa ovat sen lämpökilvessä. Lämpökilven laatat ovat uutta mallia, kilvessä on ablatiivinen tukikerros ja siivekkeiden suojausta lisättiin.
30 minuutin laukaisuikkuna alkoi kello 12.00 UTC 13. lokakuuta 2024.
Lennon vaiheet

| Aika | Tapahtuma | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 01:15:00 | Lennonjohtaja antaa luvan tankkaukselle. |  |
| 00:49:50 | Aluksen nestemetaanin tankkaus alkaa. |  |
| 00:48:40 | Aluksen nestehapen tankkaus alkaa. |  |
| 00:40:40 | Raketin nestemetaanin tankkaus alkaa. |  |
| 00:34:03 | Raketin nestehapen tankkaus  alkaa. |  |
| 00:19:40 | Raptor-moottorien jäähdytys alkaa aluksessa ja raketissa. |  |
| 00:03:20 | Aluksen tankkaus valmis. |  |
| 00:02:50 | Raketin tankkaus valmis. |  |
| 00:00:30 | Lennonjohtaja antaa lähtökäskyn (GO). |  |
| 00:00:10 | Laukaisualustan suojausvesisuihku käynnistetään. |  |
| 00:00:03 | Raptor-moottorien käynnistys alkaa. |  |
| 00:00:00 | 00:00. |  |
| Aika | Tapahtuma | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 00:00:02 | Lähtö. |  |
| 00:01:02 | Max Q. |  |
| 00:02:33 | Super Heavy MECO (most engines cut off, enimpien moottorien sammutus). |  |
| 00:02:41 | Lentävä vaiheistus. Starshipin Raptor-moottorit käynnistyvät ja se irtoaa raketista. |  |
| 00:02:48 | Super Heavyn ensimmäinen jarrutuspoltto (boostback burn) alkaa. |  |
| 00:03:41 | Super Heavyn  boostback burn päättyy. |  |
| 00:03:43 | Välivaihe pudotetaan kyydistä (Hot-stage jettison). |  |
| 00:06:08 | Super Heavy on supersooninen. |  |
| 00:06:33 | Super Heavyn laskutumispoltto alkaa. |  |
| 00:06:50 | Vaihtoehtoisesti Super Heavyn mereen laskeutuminen (splashdown), jos laskeutumista alustalle ei yritetä |  |
| 00:06:56 | Super Heavyn laskeutumispoltto päättyy ja raketti laskeutuu laukaisulaustan käsivarsille. |  |
| 00:08:27 | Starshipin moottorit sammutetaan. |  |
| 00:48:03 | Starshipin ilmakehään paluu. |  |
| 01:02:34 | Starship on transooninen. |  |
| 01:03:43 | Starship is subsooninen. |  |
| 01:05:15 | Laskeutumiskäännös. |  |
| 01:05:20 | Laskeutumispoltto. |  |
| 01:05:34 | Laskeutuminen mereen. |  |
Aiheesta muualla

Starship's Fifth Flight Test - SpaceX
Starship/Super Heavy Flight #5 Prelaunch Preview - Everyday Astronaut
Meistotekniikka

Meistotekniikalla tarkoitetaan tuotteiden valmistamista levystä tai nauhasta joko leikkaamalla tai muovaamalla. Meistotekniikkaa käyttämällä valmistetaan suuria kappalemääria. Meistotekniikan tärkeimmät työkalutyypit ovat leikkain (lävistin), meisti ja vedin.
Lounais-Häme

Lounais-Hämeen vaakunan piirsi ja sommitteli 1955 Gustaf von Numers.
Lounais-Häme tummanpunaisella, Hämeen historiallinen maakunta korostettu vaaleanpunaisella
Lounais-Häme on historiallisen Hämeen lounaisin osa nykyisten Kanta-Hämeen, Varsinais-Suomen ja Pirkanmaan maakuntien alueella. Lounais-Hämeellä ei ole koskaan ollut hallinnollista asemaa vaan se on muodostunut alueelliseksi käsitteeksi ja hahmottunut rajoiltaan 1900-luvun alkupuolella aatteellisen yhteistoiminnan tuloksena.
Lounais-Hämeen alue

Lounais-Hämeen alueeseen kuuluvat Suomen nykymaakuntien mukaan jaoteltuna  Kanta-Hämeestä Forssan seutukunnan kunnat Forssa, Tammela, Jokioinen, Humppila ja Ypäjä sekä Varsinais-Suomesta Somero ja Pirkanmaalta Urjala.
Lounais-Hämeen asukasluku on noin 50 000 henkeä.
Lounais-Hämeessä on tehty kaksi kuntaliitosta. Vuonna 1969 Koijärven pääosa liitettiin Forssaan ja pieni osa Urjalaan. Vuonna 1977 Somerniemi liitettiin Someroon. Alueen kunnista kaupunkeja ovat Forssa ja Somero.
Julkaisuja ja yhdistytystoimintaa

Forssassa ilmestyvä Forssan Lehti toimii Lounais-Hämeen alueen äänenkannattajana. Alueella toimivat myös vuonna 1923 perustettu Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys sekä vuonna 1951 perustettu Lounais-Hämeen luonnonsuojeluyhdistys. Näiden julkaisuja ovat Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistyksen vuosikirja sekä aikakauslehti Lounais-Hämeen Luonto.
Alueen muodostuminen

Lounais-Hämeen alue osuu karkeasti päällekkäin keskiaikaisen Loimon eli Portaan hallintopitäjän kanssa lukuun ottamatta Urjalaa, joka kuului Kalvolan ja Saarioisten hallintopitäjiin. Tammelan pohjoisosien kyliä ja kylänosia on lisäksi kuulunut Lehijärven hallintopitäjän Teuron ja Merven neljänneskuntiin. Lounais-Häme vastasi likimain myös Tammelan kihlakuntaa 1900-luvun alkupuoliskolla, mutta tähänkin kuului myös muita kuntia.
Varsinaisena perustana Lounais-Hämeen muodostumisessa olikin 1900-luvun alkupuoliskolla virinnyt aatteellinen yhteistyö.
Lounaishämäläisiä vaikuttajia

Eräs keskeinen vaikuttaja Lounais-Hämeen muodostumiseen johtaneessa aatteellisessa yhteistyössä oli Forssan Lehden ja Forssan kirjapainon perustaja, päätoimittaja, kustantaja ja myöhemmin Turun yliopiston sosiologian professori Esko Aaltonen, joka vaikutti merkittävästi sekä lounaishämäläisessä että koko Suomen kotiseututyössä.
Esko Aaltosen työtä Lounaishämäläisessä kotiseututyössä ja Forssan kirjapainon johdossa jatkoi hänen poikansa teollisuusneuvos Matti Aaltonen. Muihin lounaishämäläisessä kotiseututyössä mukana olleisiin kuuluu muun muassa Forssan Lehden toimitussihteeri ja pakinoitsija Esko Viljanen.
Lounaishämäläisen luonnonsuojelutyön keskeinen alullepanija ja vaikuttaja oli lääketieteen ja kirurgian tohtori Torild Brander, joka toimi pitkään Lounais-Hämeen luonnonsuojeluyhdistyksen puheenjohtajana ja Lounais-Hämeen Luonto -lehden päätoimittajana ja perusti Forssan luonnonhistoriallisen museon.
Tunnukset ja symbolit

Epävirallisen Lounais-Hämeen vaakunan piirsi ja sommitteli vuonna 1955 heraldikko Gustaf von Numers.
Muutoin Lounais-Hämeen tärkeimpiin maamerkkeihin ja nähtävyyksiin kuluu Tammelassa lähellä Forssaa sijaitseva Saaren kansanpuisto, jonka alueelle Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys rakensi kotiseututalo Lounais-Hämeen pirtin, ja johon liittyvälle Kaukolanharjulle niin ikään kotiseutuyhdistys rakensi Kaukolanharjun näkötornin ja pystytti muistokiven paikalle, jolla taiteilija Albert Edelfelt oli maalannut tunnetun teoksensa Kaukolanharju auringonlaskun aikaan. Lounais-Hämeen luonnonsuojeluyhdistys määritteli  1960-luvulla joukon kauniita maisemia myös muualta Lounais-Hämeestä.
Kunnat

Forssa
Tammela
Jokioinen
Humppila
Ypäjä
Somero
Urjala
Kunnat > Entiset kunnat

Somerniemi (Liitetty Someroon 1977)
Koijärvi (Liitetty Forssaan ja Urjalaan 1969)
Väestönkehitys

Vuonna 1953 Lounais-Hämen väkiluku oli 59 096.
Vuonna 1960 Lounais-Hämeen väkiluku oli 58 770 henkeä.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Lounais-Hämeen väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Lounais-Häme ei ole virallinen hallinnollinen yksikkö, joten tiedot on laskettu summaamalla Tilastokeskuksen väestötilastossa Forssan, Humppilan, Jokioisten, Someron, Tammelan, Urjalan ja Ypäjän väkiluvut.
| Lounais-Hämeen väestönkehitys 1980–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 52 394 | 52 394 |
| 1985 | 1985 |    | 52 945 | 52 945 |
| 1990 | 1990 |    | 52 784 | 52 784 |
| 1995 | 1995 |    | 52 589 | 52 589 |
| 2000 | 2000 |    | 51 358 | 51 358 |
| 2005 | 2005 |    | 50 626 | 50 626 |
| 2010 | 2010 |    | 49 951 | 49 951 |
Tiedot laskettu Tilastokeskuksen ilmoittamien kuntien väkilukujen perusteella.
Kirjallisuutta

Pohjakallio, Lauri: Lounais-Hämeen esihistoria. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistyksen vuosikirja, 1994, nro 63.  Forssa:  Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys. ISSN 0359-1832
Aaltonen, Esko: Lounais-Hämeen käsite, alueen muodostuminen ja sen merkitys. Lounais-Hämeen luonto, 1955, nro 1, s. 5–10.  Forssa:  Lounais-Hämeen luonnonsuojeluyhdistys. Artikkelin verkkoversio. (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive)
Niilekselä, Kai: Lounais-Häme maantieteellisesti. Lounais-Hämeen luonto, 1961, nro 11, s. 10–21.  Forssa:  Lounais-Hämeen luonnonsuojeluyhdistys. Artikkelin verkkoversio. (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotiseutulukemisto Lounais-Häme.  Forssa:  Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, 1955.
Niinimäki, Anneli et al. (toim.): Lounais-Hämeen lukemisto.  Forssa:  Forssan kaupunki, 1988.
Isotalo, Merja: Lounais-Hämeen bibliografia. luettelo Lounais-Hämettä koskevasta kirjallisuudesta.  Forssa:  Forssan kaupunki, 1985.  ISBN 951-99624-6-8
Isotalo, Merja: Lounais-Hämeen bibliografia II. luettelo Lounais-Hämettä koskevasta kirjallisuudesta. 2.  Forssa:  Forssan kaupunki, 1990.  ISBN 952-90-1711-1