stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Change (Taylor Swiftin kappale)

| ”Change” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: AT&T Team USA Soundtrack   Fearless
 Julkaistu: 7. elokuuta 2008 (albumi)   8. elokuuta 2008 (single)
 Formaatti: lataus, cd (albumi), vinyyli (albumi)
 Tekijä(t): Taylor Swift
 Tuottaja(t): Nathan Chapman, Swift
 Tyylilaji: power pop, pop rock
 Kesto: 04.43
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  10.
Change on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale ja promosingle vuodelta 2008. Kappale julkaistiin alun perin vuoden 2008 olympialaisia varten. Kappale on mukana Yhdysvaltain olympiajoukkuetta tukevalla kokoelma-albumilla AT&T Team USA Soundtrack, joka julkaistiin 7. elokuuta 2008.
Kappale julkaistiin promosinglenä iTunesissa 8. elokuuta 2008. Sille kuvattiin musiikkivideo. 
Kappale lisättiin myöhemmin Swiftin toiselle studioalbumille Fearless.
Swift sävelsi ja tuotti kappaleen yhdessä Nathan Chapmanin kanssa. Change on tyyliltään power pop -musiikkia. Kappale kertoo vaikeuksien voittamisesta. Swift on sanonut sanoitusten liittyvän hänen kokemuksiinsa ja haasteisiinsa pienessä levy-yhtiössä uran alkuaikoina. Swift kirjoitti kappaleen loppuun voitettuaan Horizon Award -palkinnon vuoden 2007 Country Music Association Awards -gaalassa.
”Change” nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 10. Siitä tuli Swiftin ensimmäinen top 10 -single. Single on myynyt Yhdysvalloissa kultalevyn verran.
Swift levytti kappaleen uudelleen nimellä ”Change (Taylor’s Version)” vuonna 2021. Se julkaistiin Fearless-albumin uudella versiolla Fearless (Taylor’s Version).
Aiheesta muualla

Change-kappaleen musiikkivideo
Taylor Swift - Change (Taylor's Version) -kappaleen lyriikkavideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Rock-Star (EP)

| Rock-Star Stray Kids |
| --- | --- | --- |

Digitaalisen julkaisun kansikuva
EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 10. marraskuuta 2023
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): 3Racha, Versachoi, Cubeatz, Willie Weeks, Millionboy, Nickko Young. Jun2
 Kesto: 25.27
 Levy-yhtiö: JYP Entertainment, Republic Records
Listasijoitukset
  15. (albumilista)    4. (fyysinen albumilista)
Stray Kidsin muut julkaisut
| Social Path / Super Bowl 2023 | Rock-Star 2023 | Ate 2024 |
Rock-Star (tyyliteltynä 樂-STAR) on eteläkorealaisen Stray Kidsin kahdeksas koreankielinen EP. EP julkaistiin JYP Entertainmentin ja Republic Recordsin kautta 10. marraskuuta 2023. Se koostuu kahdeksasta kappaleesta, sisältäen singlet ”Lalalala” ja ”Social Path”.
Tausta

Alkuvuodesta 2023 yhtye latasi videon Step Out 2023 videopalvelu YouTubeen, jossa ilmoitettiin yhtyen julkaisevan kaksi albumia vuonna 2023. Yhtye julkaisi kolmannen studioalbuminsa 5-Star kesäkuussa 2023. Albumi menestyi kaupallisesti hyvin, se nousi Koreassa, Yhdysvalloissa ja Rankassa listojen kärkeen. Albumi myi yli 5 miljoonaa kappaletta, myyden näin Koreassa platinaa. Yhtye piti 5-Star Dome Tour -kiertueen elo-lokakuussa Koreassa ja Japanissa. Kiertueen aikana Stray Kids julkaisi japaninkielisen EP:n Social Path / Super Bowl.
Syyskuussa uutisalusta Joynews24 uutisoi, että Stray Kids julkaisisi uuden albumin marraskuussa 2023. Lokakuussa yhtye ilmoitti julkaisevansa Rock-Star EP:n 10. marraskuuta julkaisemalla prologivideon siihen liittyen.
Tuottaminen

Rock-Star on kestoltaan 25 minuuttia ja 27 sekuntia, ja se koostuu kahdeksasta kappaleesta. EP:n sanoittamisesta ja tuottamisesta vastasi pääsääntöisesti yhtyeen tuottajaryhmä 3Racha (Bang Chan, Changbin ja Han). Hyunjin sanoitti viidennen kappaleen ”Cover Me” yhdessä Bang Chanin kanssa. Heidän lisäkseen tuottajat Versachoi, Cubeatz, Luis Bacque, Willie Weeks, Millionboy, Nickko Young ja Jun2 osallistuivat EP:n tuottamiseen. Japanilainen laulaja-lauluntekijä Lisa vierailee ”Social Path” singlellä, jonka koreankielinen versio julkaistaan EP:llä. Single julkaistiin alun perin japaniksi Social Path / Super Bowl EP:llä.
Julkaisu

EP:n prologivideo julkaistiin 6. lokakuuta 2023, jonka myötä sen julkaisu vahvistui. EP:n ennakkotilaukset alkoivat samana päivänä. EP:stä julkaistaan viisi eri versiota, rajoitettu painos Star ja perusversiot Rock, Roll, Postcard ja Headliner. Kappalelista julkaistiin 9. lokakuuta, jossa selvisi myös nimikkosingle ”Lalalala”.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | Megaverse | 3Racha | 3Racha, Versachoi | Versachoi, Bang Chan | 3.06 |  |  |  |  |
| 2. | Lalalala (락 (樂)) | 3Racha | 3Racha, Versachoi, Cubeatz | Versachoi, Bang Chan, Cubeatz | 3.02 |  |  |  |  |
| 3. | Blind Spot (사각지대) | 3Racha | 3Racha, Willie Weeks | Weeks, Bang Chan | 3.21 |  |  |  |  |
| 4. | Comflex | 3Racha | 3Racha, Milionboy | Millionboy | 2.52 |  |  |  |  |
| 5. | Cover Me (가려줘) | Hyunjin, Bang Chan | Hyunjin, Bang Chan, Nickko Young | Bang Chan, Young | 3.11 |  |  |  |  |
| 6. | Leave | Bang Chan, Changbin | Bang Chan, Changbin, Jun2 | Jun2, Bang Chan | 3.39 |  |  |  |  |
| 7. | Social Path (feat. Lisa)  | 3Racha | 3Racha, Versachoi | Versachoi | 3.17 |  |  |  |  |
| 8. | Lalalala (rock version) | 3Racha | 3Racha, Versachoi, Cubeatz | Versachoi, Bang Chan, Cubeatz | 3.08 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 25.27 |  |  |  |  |
Pierre-Louis Lions

Pierre-Louis Lions vuonna 2005.
Pierre-Louis Lions (s. 1956) on ranskalainen matemaatikko. Hän on tutkinut epälineaarisia differentiaaliyhtälöitä ja saanut tutkimuksistaan Fieldsin mitalin vuonna 1994. Tuolloin hän työskenteli Paris-Dauphinen yliopistossa. Hän onnistui ensimmäisenä ratkaisemaan ja todistamaan Boltzmannin yhtälön.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 1995.
Saham al-Jawlan

| Saham al-Jawlan |
| --- | --- |
 Saham al-Jawlan
 Koordinaatit: 32°46′52″N, 35°56′5″E 
Valtio:  Syyria
Maakunta:  Daraa
Piirikunta:  Daraa
Väkiluku (2004):  6 572
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saham al-Jawlan (arab. سحم الجولان‎, Saḥam al-Jawlān) on kylä Etelä-Syyrian Daraan maakunnassa. Kylä on yhdistetty joskus raamatulliseen Golanin kaupunkiin. Sen asukasluku oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 6 572.
Maantiede

Saham al-Jawlan sijaitsee Etelä-Syyrian Daraan maakunnassa Daraan piirikunnassa Golanin kukkuloiden itäpuolella.
Historia

Gottlieb Schumacher liitti Saham al-Jawlanin raamatulliseen Golanin kaupunkiin. Yhteys on kuitenkin joskus kyseenalaistettu, esimerkiksi koska paikalta ei ole tehty huomattavampia pronssi- tai rautakautisia kaupunkiin viittaavia arkeologisia löydöksiä. Vuonna 1886 kylästä kirjoittanut Schumacher kuvaili kylän jakautuvan kolmeen osaan, josita vanhin oli pohjoisin. Schumacher kuvaili paikalla olleen ristiretkeläiskirkon jäänteet, jota paikallinen šeikki käytti tuolloin asuintalonaan.
Syyrian sisällissodan alettua vuonna 2011 kylää hallitsivat Syyrian kapinalliset. Isis valtasi sen helmikuussa 2017 ja heinäkuussa 2018 sen valasi Syyrian armeija.
Väestö

Saham al-Jawlanin asukasluku oli Syyrian vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan 6 572.
Richard Jameson Morgan

| Richard Jameson Morgan> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1852
Kuollut: 1906 (ikä noin 54 vuotta)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  toimittaja, kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  1800-luku, 1900-luku
Tyylilajit:  tieteiskirjallisuus
Muuta tietoa
 Kehitti painokoneen ”New Century”. 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Richard Jameson Morgan (1852–1906) toimi useiden vuosien ajan kolumnistina sanomalehdissä Sub-Peninsula Sun ja St. Petersburg Times (myöhemmin tunnettu nimellä  Tampa Bay Times). Hän piti myös suosittuja luentoja tieteellisistä, kirjallisista ja taloudellisista aiheista.
Morgan kiinnostui myös mekaniikasta ja kehitti painokoneen nimeltä New Century, jota myöhemmin valmisti Mugge-Morgan-yritys.
Vuonna 1902 Florida Magazine julkaisi kuukausittaisina jaksoina hänen tieteisromaaninsa The Iron Republic. Se julkaistiin uudelleen vuonna 2018 ja vuonna 2023.
Teoksia

Richard Jameson Morgan: The Iron Republic.  (Julkaistu alun perin 1902.)  Sacred Word Publishing, 2018.  ISBN 978-0-359-02473-5  Finna:vaari.2769504  Teoksen verkkoversio (viitattu 22.12.2024). (englanniksi)
M/S Moby Orli

| M/S Moby Orli |
| --- | --- |
 M/S Moby Orli Livornossa syyskuussa 2023.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Lippuvaltio:   Italia
IMO-numero:  8414582
MMSI-numero:  247385600
Tunnuskirjaimet:  IBRS
Aiemmat nimet:  M/S Olympia (1986–1993) M/S Pride of Bilbao (1993–2010) M/S Bilbao (2011) (M/S SPL Princess Anastasia (2011–2023)
Omistaja:  Moby Lines S.p.A.
Aiemmat omistajat:  Viking Line P&O Ferries Princess Maria Ltd
Rakennustelakka:  Oy Wärtsilä Ab, Pernon telakka, Turku, Suomi
Rakennusnumero:  1290
Vesillelasku:  31. elokuuta 1985
Luovutettu:  26. huhtikuuta 1986
Tekniset tiedot
Pituus:  177,1 m
Leveys:  28,4 m
Syväys:  6,51 m
Bruttovetoisuus (GT):  37 799
Koneisto:  4 × Wärtsilä-Pielstick-dieselmoottoria
Koneteho:  23 000 kW
Nopeus:  22,0 kn
Sisaralukset:  M/S Mega Regina
Lähteet:  
M/S Moby Orli on vuonna 1986 valmistunut matkustaja-autolautta. Aluksen tilasi Rederi AB Slite, ja se liikennöi Viking Linen väreissä vuoteen 1993 saakka nimellä M/S Olympia. Laivan sisaralus on M/S Mariella -nimisenä vuonna 1985 valmistunut M/S Mega Regina.
Käyttöhistoria

M/S Olympia rakennettiin Wärtsilän Pernon telakalla Turussa Rederi AB Slitelle, joka oli osa Viking Linea. Alus laskettiin vesille 26. huhtikuuta 1986. Se aloitti liikennöinnin Helsingin ja Tukholman välisellä reitillä.
Rederi AB Slite joutui vuonna 1993 taloudellisiin vaikeuksiin ja sen seurauksena konkurssiin. Tämän seurauksena M/S Olympia myytiin Irish Continental -varustamolle, joka vuokrasi sen P&O Ferries -yhtiölle. Uusi omistaja nimesi laivan M/S Pride of Bilbaoksi. P&O Ferriesin aikana laiva liikennöi välillä Portsmouth–Bilbao sekä Portsmouth–Cherbourg. Varustamo ilmoitti tammikuussa 2010 lopettavansa syyskuussa aluksen liikennöinnin Portsmouthin ja Bilbaon välillä huonon kannattavuuden vuoksi.
Venäläinen varustamo St. Peter Line teki sopimuksen laivan vuokraamisesta P&O Ferriesin kanssa. Sopimuksen mukaan laiva myydään muutaman vuoden kuluessa kokonaan uuden varustamon omistukseen. Laiva siirtyi telakalle Liettuan Klaipėdaan, ja se koki uudistuksia. Laiva aloitti huhtikuussa 2011 liikennöinnin Pietarin ja Tukholman välillä käyden paluumatkalla Pietariin Tallinnassa.
Nykyisin alus liikennöi loppuviikkoisin reitillä Helsinki-Pietari ja alkuviikkoisin reiteillä Pietari-Tallinna-Tukholma-Helsinki ja Helsinki-Tallinna-Tukholma muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta Mobyn omistamalle St. Peter Linelle.
6. marraskuuta 2019 alus ajoi karille Tukholman edustalla, kun se menetti ohjattavuutensa sähkökatkon seurauksena.
27.04.2020 Pietariin risteillyt Princess Anastasia-laiva lähetettiin Gdanskista Muurmanskiin karanteenilaivaksi, jossa yli tuhat rakennustyöläistä on sairastunut COVID-19 tautiin Belokamenkan kylässä. lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Moby Orli Wikimedia Commonsissa
Marinetraffic.com – SPL Princess Anastasia
Viking Line
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Gabriella  Cinderella  Viking Glory  Viking Grace  Viking XPRS 
Entiset alukset:  Amorella  Apollo (1970)  Apollo III  Athena  Aurella  Boge  Diana  Diana II  Drotten  Isabella  Kalypso  Kapella  Linden  Marella  Mariella  Olympia  Rosella  Slite  Thor Viking  Turella  Viking  Viking 1  Viking 2  Viking 3  Viking 4  Viking 5  Viking 6  Viking Saga  Viking Sally  Viking Song  M/S Ålandsfärjan  S/S Ålandsfärjan 
Tilatut alukset, joita ei koskaan toimitettu:  Viking ADCC  Europa  Hansa Express 
Entiset osakasvarustamot:  Vikinglinjen  Slite  SF Line  Sally  Ålandsfärjan 
Muuta: Ville Viking
M/S Olympia Tukholmassa vuonna 1988.
M/S Pride of Bilbao vuonna 2003.
M/S SPL Princess Anastasian kansikartta.
Jokihelmisimpukka

| Jokihelmisimpukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Lahko::  Unionida
Heimo::  Jokihelmisimpukat Margaritiferidae
Suku::  Margaritifera
Laji::  margaritifera
Kaksiosainen nimi
 Margaritifera margaritifera  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Jokihelmisimpukka Wikispeciesissä   Jokihelmisimpukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jokihelmisimpukka eli raakku (Margaritifera margaritifera) on kirkkaiden, virtaavien vesien pohjalla elävä suurikokoinen nilviäislaji, jonka alkuperäinen levinneisyys kattaa laajoja alueita pohjoisesta pallonpuoliskosta. Raakku on sekä Suomessa että maailmanlaajuisesti erittäin uhanalainen laji. Suomessa se rauhoitettiin ensimmäisenä selkärangattomana vuonna 1955.
Raakun elinkierto riippuu lohikalojen esiintymisestä, sillä sen toukkavaihe elää kalojen kiduksissa. Raakku voi elää yli 120 vuoden ikäiseksi. Raakku kasvaa yleisesti 10–12 cm mittaan, mutta voi kasvaa jopa yli 15-senttiseksi.
Kuvaus

Jokihelmisimpukan kuori on munuaismaisen muotoinen ja väriltään kullan- tai tummanruskea. Kuoren väritys ja paksuus vaihtelee yksilön iän mukaan. Nuorten jokihelmisimpukoiden kuori on ohut ja kellertevän ruskea, kun taas aikuisilla yksilöillä kuori on paksumpi ja tummempi. Kuori on iästä huolimatta munuaisenmuotoinen. Umbo eli kuoren kyhmy ei nouse kuoren yläpuolelle ja on usein hyvin kulunut.
Kuoren sisäpuoli helmenvalkoinen ja usein kimalteleva.
Jokihelmisimpukan jalka on iso ja valkoinen, ja se voi pullistuessaan kasvaa kuoren kokoiseksi. Kuoresta tulee ulos kaksi sifonia. Toisella imetään vettä sisään ja toisella poistetaan kidusten suodattama vesi. Sukupuolia ei pysty erottamaan toisistaan.
Jokihelmisimpukat kasvavat yleensä 10–13 senttimetrin mittaisiksi. Suuret yksilöt voivat olla jopa 17 senttimetriä pitkiä. Populaatiossa voi olla normaalistikin varsin suurta hajontaa koossa. Suurin mitattu raakku, mahdollisesti jopa maailman suurin, on Puolangalta löydetty 18,3 senttimetriä pitkä raakku.
Jokihelmisimpukan voi sekoittaa Unio-suvun jokisimpukoihin tai joihinkin järvisimpukoihin, joita tavataan myös virtaavissa vesissä. Jokihelmisimpukan voi erottaa muista simpukoista kuoren sisäpuolelta, sillä sillä on kolme kardinaalihammasta. Sen hengitysaukkojen reuna on myös liuskamainen, kun muilla suursimpukoilla se on ripsimäinen.
Levinneisyys > Maailmanlaajuisesti

Jokihelmisimpukkaa tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikan itärannikon joissa. Euroopassa sen keskeisin levinneisyysalue on Pohjois-Atlanttiin, Barentsinmereen ja Vienanmereen laskevissa joissa. Etelässä levinneisyysalue rajautuu Alppeihin, Pyreneiden niemimaalla sitä tavataan vaan alueen luoteisosassa. Koillisessa jokihelmisimpukkaa esiintyy vielä Arkangelin alueella ja idässä Venäjän Karjalassa ja Baltiassa.
Euroopassa jokihelmisimpukkaa tiedetään elävän Itävallassa, Belgiassa, Tšekissä, Virossa, Suomessa, Ranskassa, Irlannissa, Latviassa, Norjassa, Portugalissa, Venäjällä, Espanjassa, Ruotsissa ja Britanniassa. Tanskasta on tehty havaintoja ympäristö-DNA:sta, joten laji saattaa elää vielä sielläkin. Luxemburgista laji on kadonnut luonnosta ja Liettusta kokonaan. Vielä vuonna 2010 tehdyssä arviossa Liettuassa lajia oli, mutta sittemmin se on hävinnyt sieltä.
Pohjois-Amerikassa lajia tavataan Kanadasta Newfoundland ja Labradorin provinssista Yhdysvaltoihin Pennsylvanian ja Delawaren osavaltioihin. Lännessä sitä rajoittaa Appalakit.
Levinneisyys > Suomessa

Vuoden 2023 tietojen mukaan jokihelmisimpukkaa esiintyy Suomessa noin 150 joessa. Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa on noin 90 prosenttia raakkukannoista, ja Oulun eteläpuolella lajia tavataan alle kymmenessä joessa. Etelä-Suomen ainoat lisääntymiskykyiset raakkukannat ovat Pirkanmaalla. Toinen Turkimusojassa Hämeenkyrössä ja toinen Ruonanjoessa Ylöjärven ja Hämeenkyrön alueella.
Raakkujokia ei Suomessa tunneta ollenkaan Järvi- eikä Itä-Suomesta. Niitä esiintyy kuitenkin Venäjän puolella Itä-Karjalassa ja Karjalan kannaksella.
Elinympäristö

Jokihelmisimpukka vaatii lähes luonnontilaisen ja puhtaan joen. Norjassa lajia on kuitenkin tavattu myös virtaavissa järvissä. Laji viettää suurimman osan ajastaan osittain kaivautuneena joenpohjaan, ja se tarvitsee vakaan kivi- ja sora-alustan, jossa ei saa olla liikaa hernettä pienempää soraa. Irtohiekka peittää helposti vanhan pohjan ja vaikeuttaa raakun ravinnonsaantia. Alueilla, joissa tavataan nuoruusvaiheen simpukoita, virtaus on usein hieman heikompi. Soraa ja karkeaa hiekkaa on myös enemmän, ja sedimentin huokosveden tule vaihtua ja hapettua tehokkaasti.
Suotuisimpia jokihabitaatteja ovat vuolteet, virrat, suvannot ja kosket. Suotuisissa jokiympäristöissä jokihelmisimpukoita on tavattu myös epätavallisissa ympäristöissä, kuten suvantojen pehmeillä sedimenttipohjilla ja vesikasvillisuuden juuristossa.
Jokihelmisimpukka elää sekä matalissa että varsin syvissä jokivesissä. Elinympäristöinä on ollut alle 10 senttimetrin syvyisiä virtoja, mutta lajia on tavattu jopa yli viiden metrin syvyydestä. Jokihelmisimpukka suosii alle metrin syvyisiä jokia, mihin osaltaan vaikuttaa muut tekijät, sillä kosket ja nivat ovat usein matalia. Lisäksi lajin monet jäljellä olevat elinympäristöt sijaitsevat matalissa latvavesissä.
Jokiveden happamuus tulisi olla pH-arvovälillä 6–7. Jos veden rautapitoisuus on yli 1 500 milligrammaa litrassa, vedestä tulee myrkyllistä simpukan toukille. Kun toukat vapautuvat emostaan, veden lämpötilan pitää olla alle 18 °C.
Elinkierto ja kasvu > Lisääntyminen ja elinkierto

Jokihelmisimpukat lisääntyvät kesällä, ja lisääntyminen alkaa, kun koirassimpukat vapauttavat siittiönsä veteen. Virran mukana ajelehtivat siittiöt päätyvät naaraiden kiduslehtien väliin, missä tapahtuu munasolujen hedelmöitys. Yhdessä naaraassa voi olla jopa 3–5 miljoonaa munasolua. Hedelmöittyneistä munasoluista kehittyy naaraassa glokidiotoukkia. Toukkia voi olla valtavia määriä, mutta niistä vain yksi sadasta miljoonasta kehittyy simpukaksi.
Naaras puhaltaa loppukesästä tai syksyllä 0,05–0,07 millimetrin mittaiset glokidiot veteen, missä toukkien pitää löytää sopiva isäntäeläin ja tarttua sen kiduksiin. Isäntäkaloiksi kelpaavat Manner-Euroopassa vain taimen ja lohi, minkä takia toukkien kehittymisessä ensiarvoisen tärkeää on hyvä taimen- tai lohipopulaatio. Skotlannissa ja Walesissa isännäksi kelpaa myös nieriä ja Pohjois-Amerikassa puronieriä.
Glokidiot selviävät hengissä ilman isäntäeläintä enemmillään kuusi päivää. Hyvissä kalavesissäkin vain yksi kymmenestä tuhannesta glokidiosta pääsee isäntäkalansa kiduksiin. Glokidiot loisivat kalan kiduksissa ja kasvavat muodonmuutosten kautta noin 0,2–0,4 millimetrin pituisiksi pieniksi simpukoiksi. Glokidiovaiheen kesto isäntäeläimessä vaihtelee parista kuukaudesta lähes vuoteen. Kehitysaikaan vaikuttaa veden lämpötila, ja kylmissä joissa kasvu on hitaampaa kuin lämpimissä vesissä.
Pienet simpukat irrottautuvat keväällä tai kesällä ja putoavat pohjaan. Ne voivat päätyä näin isäntäkalansa mukana uudelle alueella ja kolonisoida sen. Jokihelmisimpukoiden nuoruusvaiheesta tiedetään melko vähän, mutta yleisen käsityksen mukaan ne kaivautuvat pohjamateriaaliin ja viettävät eri arvioiden mukaan 1–7 vuotta kaivautuneena. Raakun elinkierron toinen pullonkaula osuu tähän vaiheeseen, ja niistä kuolee iso osa.
Vajaan sentin mittaiset simpukat nousevat pinnalle, mutta pienempiäkin yksilöitä on nähty aikuisten seassa. Sukukypsäksi raakku tulee 10–20-vuotiaana, ja laji säilyttää lisääntymiskykynsä koko ikänsä. Aikuisten jokihelmisimpukoiden kuolleisuus on varsin pientä.
Jokihelmisimpukka käyttää ravinnokseen muun muassa planktonia, pii- ja viherleviä sekä kasvien siitepölyä. Ravintonsa se saa suodattamalla jokivettä ruumiinontelonsa läpi.
Elinkierto ja kasvu > Kasvunopeus sekä ikä ja sen määrittäminen

Raakun iän laskemiseen on kehitetty useita menetelmiä, minkä takia eliniän arviot heittävät hieman, koska menetelmät antavat hieman erilaisia lopputuloksia. Pohjoisissa joissa raakun on arvioitu elävän enimmillään 130–250 vuotta. Ruotsista tiedetään 280-vuotias raakku. Suomen vanhin yksilö on ollut 208-vuotias. Etelä- ja Keski-Euroopan jokihelmisimpukat saavuttavat yleensä enintään 100 vuoden iän.
Nuorten, alle 40-vuotiaiden jokihelmisimpukoiden iän määrittämiselle sopii kuoren vuosirenkaiden laskeminen. Vanhempien raakkujen kasvu hidastuu, minkä takia vuosirenkaiden erottaminen vaikeutuu eikä iänmääritys ole enää luotettavaa. Kuoren vanhin osa saranan ympäristössä voi olla vanhemmilla myös varsin rapautunut. Vanhempien yksilöiden ikä on pystytty melko luotettavasti määrittelemään vuosilustojen tutkimuksella. Sitä varten kuori leikataan saranakohdasta pitkittäissuuntaisesti ja mikroskoopilla tutkitaan poikkileikkauksen lustot.
Jokihelmisimpuoiden kasvunopeus vaihtelee selvästi maantieteellisesti. Pääosin kasvu on hitaampaa pohjoisen kylmissä joissa, mutta esimerkiksi Ruotsissa tehdyn tutkimuksen mukaan kasvunopeudessa ei ollut merkittävää eroa pohjoisen ja etelän välillä. Sen sijaan samalla alueella olevien yksilöiden kasvu riippui selvästi siitä, oliko yksilö pohjoisen vai etelän populaatiosta. Tutkimuksessa raakut jaettiin nopeasti, normaalisti ja hitaasti kasvaviin populaatioihin. Kasvunopeuden onkin arvellut riippuvan lämpötilan sijasta veden pH:sta ja puskurikyvystä sekä ravinnon määrän.