stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansainvälinen rikostuomioistuin
Historia > Rooman perussäännön sopimusvaltiot > Perussäännön jättäneet valtiot

Rooman perussäännön 127 artiklan mukaan valtiot voivat vetäytyä ICC:stä. Peruuttaminen tulee voimaan yhden vuoden kuluttua eron ilmoituksesta ja sillä ei ole vaikutusta syytetoimiin, joka on jo aloitettu. Vuodesta 2018 alkaen neljä valtiota on ilmoittanut aikomuksestaan erota perussäännöstä, vaikka kaksi kumottiin ennen sen voimaantuloa.
| Valtio | Allekirjoitettu | Ratified tai liittynyt | Otettu käyttöön | Ilmoitti erosta | Ero astui voimaan | Mitätöinyt eron |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Burundi | 13. tammikuuta 1999 | 21. syyskuuta 2004 | 1. joulukuuta 2004 | 27. lokakuuta 2016 | 27. lokakuuta 2017 |  |
|  Gambia | 4. joulukuuta 1998 | 28. kesäkuuta 2002 | 1. syyskuuta 2002 | 10. marraskuuta 2016 | 10. helmikuuta 2017 | 10. helmikuuta 2017 |
|  Filippiinit | 28. joulukuuta 2000 | 30. elokuuta 2011 | 1. marraskuuta 2011 | 17. maaliskuuta 2018 | 17. maaliskuuta 2019 |  |
|  Etelä-Afrikka | 17. heinäkuuta 1998 | 27. marraskuuta 2000 | 1. heinäkuuta 2002 | 19. lokakuuta 2016 | 7. maaliskuuta 2017 | 7. maaliskuuta 2017 |
Historia > Perussäännön ulkopuolella olevat valtiot

Azerbaidžan
Valko-Venäjä
Bhutan
Brunei
Kiina
Kuuba
Päiväntasaajan Guinea
Etiopia
Intia
Indonesia
Irak
Kazakstan
Kiribati
Pohjois-Korea
Laos
Libanon
Libya
Malesia
Mauritania
Mikronesia
Myanmar
Nepal
Nicaragua
Niue
Pakistan
Palau
Papua-Uusi-Guinea
Qatar
Ruanda
Saudi-Arabia
Singapore
Somalia
Etelä-Sudan
Sri Lanka
Swazimaa
Togo
Tonga
Turkki
Turkmenistan
Tuvalu
Vatikaanivaltio
Vietnam
Guernsey
Jersey
Tokelau
Tuomarit

Tuomarien määrä on yleensä 18 ja heidät nimitetään 3-, 6- tai 9-vuotiskaudeksi. Suomalainen Erkki Kourula toimi tuomioistuimen tuomarina vuosina 2003–2015.
Alla oleviin taulukoihin on listattu tuomioistuimen nykyiset ja entiset tuomarit.
| Nimi | Maa | Kausi alkoi | Kausi loppuu | Asema |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chile Eboe-Osuji |  Nigeria | 2012 | 2021 | Puheenjohtaja |
| Robert Fremr |  Tšekki | 2012 | 2021 | 1. varapuheenjohtaja |
| Marc Perrin de Brichambaut |  Ranska | 2015 | 2024 | 2. varapuheenjohtaja |
| Howard Morrison |  Yhdistynyt kuningaskunta | 2012 | 2021 |  |
| Olga Herrera-Carbuccia |  Dominikaaninen tasavalta | 2012 | 2021 |  |
| Geoffrey Henderson |  Trinidad ja Tobago | 2014 | 2021 |  |
| Piotr Hofmański |  Puola | 2015 | 2024 |  |
| Antoine Kesia-Mbe Mindua |  Kongon demokraattinen tasavalta | 2015 | 2024 |  |
| Bertram Schmitt |  Saksa | 2015 | 2024 |  |
| Péter Kovács |  Unkari | 2015 | 2024 |  |
| Chang-ho Chung |  Korean tasavalta | 2015 | 2024 |  |
| Raul Cano Pangalangan |  Filippiinit | 2015 | 2021 |  |
| Luz del Carmen Ibáñez Carranza |  Peru | 2018 | 2027 |  |
| Solomy Balungi Bossa |  Uganda | 2018 | 2027 |  |
| Tomoko Akane |  Japani | 2018 | 2027 |  |
| Reine Alapini-Gansou |  Benin | 2018 | 2027 |  |
| Kimberly Prost |  Kanada | 2018 | 2027 |  |
| Rosario Salvatore Aitala |  Italia | 2018 | 2027 |  |

| Nimi | Maa | Kausi alkoi | Kausi loppui | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuiloma Neroni Slade |  Samoa | 2003 | 2006 |  |
| Maureen Harding Clark |  Irlanti | 2003 | 2006 | Erosi |
| Claude Jorda |  Ranska | 2003 | 2007 | Erosi |
| Karl T. Hudson-Phillips |  Trinidad ja Tobago | 2003 | 2007 | Erosi |
| Navanethem Pillay |  Etelä-Afrikka | 2003 | 2008 | Erosi |
| Mauro Politi |  Italia | 2003 | 2009 |  |
| Georghios M. Pikis |  Kypros | 2003 | 2009 |  |
| Philippe Kirsch |  Kanada | 2003 | 2009 |  |
| Sylvia Steiner |  Brasilia | 2003 | 2012 |  |
| Elizabeth Odio Benito |  Costa Rica | 2003 | 2012 |  |
| Sir Adrian Fulford |  Yhdistynyt kuningaskunta | 2003 | 2012 |  |
| René Blattmann |  Bolivia | 2003 | 2012 |  |
| Fatoumata Dembele Diarra |  Mali | 2003 | 2014 |  |
| Hans-Peter Kaul |  Saksa | 2003 | 2014 |  |
| Erkki Kourula |  Suomi | 2003 | 2015 |  |
| Akua Kuenyehia |  Ghana | 2003 | 2015 |  |
| Sang-Hyun Song |  Korean tasavalta | 2003 | 2015 |  |
| Anita Ušacka |  Latvia | 2003 | 2015 |  |
| Ekaterina Trendafilova |  Bulgaria | 2006 | 2015 |  |
| Fumiko Saiga |  Japani | 2008 | 2009 | Menehtyi 24. huhtikuuta 2009. |
| Daniel David Ntanda Nsereko |  Uganda | 2008 | 2012 |  |
| Bruno Cotte |  Ranska | 2008 | 2014 |  |
| Joyce Aluoch |  Kenia | 2009 | 2018 |  |
| Sanji Monageng |  Botswana | 2009 | 2018 |  |
| Christine Van den Wyngaert |  Belgia | 2009 | 2018 |  |
| Cuno Tarfusser |  Italia | 2009 | 2018 |  |
| Kuniko Ozaki |  Japani | 2010 | 2018 |  |
| Silvia Fernández de Gurmendi |  Argentiina | 2010 | 2018 |  |
| Anthony Carmona |  Trinidad ja Tobago | 2012 | 2013 | Aloitti maansa presidenttinä 18. maaliskuuta 2013. |
Syyttäjänvirasto

Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjänvirasto vastaa tutkimuksista ja syytetoimista Rooman perussäännön alaisuudessa. Virastoa johtaa pääsyyttäjä. Syyttäjä voi aloittaa tutkinnan rikoksesta saatuaan tutkintapyynnön, joka voi tulla kolmella tavalla:
Rooman perussäännön sopimusvaltio tekee tutkintapyynnön syyttäjälle
YK:n turvallisuusneuvosto pyytää syyttäjää tutkimaan rikosta
Syyttäjä aloittaa itse saamiensa tietojen perusteella tutkinnan
Pääsyyttäjänä on toiminut vuodesta 2003 lähtien argentiinalainen Luis Moreno-Ocampo. Vuoden 2012 kesällä Moreno-Ocampon yhdeksänvuotinen kausi päättyy ja pääsyyttäjäksi tulee gambialainen Fatou Bensouda.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansainvälinen rikostuomioistuin Wikimedia Commonsissa
ICC:n virallinen sivusto
Rooman sääntö
Rooman perussääntö Finlexissä (SopS 56/2002)
ICC:n rakennus Haagissa.
Neon Saurus

| Neon Saurus Saurus |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. toukokuuta 2009
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Pik3
 Tyylilaji: rap, R&B
 Kesto: 51.31
 Levy-yhtiö: Karma Musiikki
Sauruksen muut julkaisut
| Son dynyy 2007 | Neon Saurus 2009 | Elossa 2011 |
Singlet albumilta Neon Saurus
 ”Uuteen maailmaan” Julkaistu: 2. maaliskuuta 2009  ”Luonnonvoima” Julkaistu: 2009
Neon Saurus on suomalaisen rap-yhtye Sauruksen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 20. toukokuuta 2009 Karma Musiikin kautta.
Kappaleet

Huuda – 3.18
Saurusoundii – 3.25
Shokkii – 3.23
Luonnonvoima – 4.10
Tältä planeetalta – 3.27
Steet sen – 3.47
Son hyvyyttä – 4.06 (mukana HZÄ)
Uuteen maailmaan – 3.45
Ranteet yhteen – 3.28 (mukana Majakka)
Aina – 4.46 (mukana Sara Sayed)
Tartu kii (Aika rientää) – 3.28 (mukana Loost Koos)
Suuri räpsota – 4.15 (mukana Pyhimys)
Mun avaruusalus – 4.26
Viimeiseen rantaan – 1.54
"Uuteen maailmaan" -kappale sisältää samplen Ryuichi Takamoton "Merry Christmas Mr. Lawrence" -kappaleesta.
Arvostelut

Rumba: positiivinen
Soundi:
Tuoreet Platat:
FC Viktoria Plzeň

FC Viktoria Plzeň on vuonna 1911 perustettu tšekkiläinen jalkapalloseura Plzeňin kaupungista. Seura pelaa Tšekin pääsarjassa, Synot ligassa.
Viktoria Plzeň voitti ensimmäisen Tšekin mestaruutensa kauden 2010–2011 päätteeksi. Mestaruuden myötä seura pääsi 2011–2012 Mestarien liigan karsintoihin, joista se eteni lohkovaiheeseen kukistamalla Pyunik Jerevanin, Rosenborgin ja FC Kööpenhaminan.
Viktoria Plzeň on voittanut Tšekin cupin 1971 ja 2010.
Saavutukset

Tšekin mestaruus (6): 2011, 2013, 2015, 2016, 2018, 2022
Tšekin cup (2): 1971, 2010
Tšekin supercup (2): 2012, 2016
Entisiä valmentajia

Michal Bílek
Petr Rada
František Straka
Pavel Vrba
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Seuran viralliset sivut
Ympäristötalo (Oulu)

| Ympäristötalo |
| --- | --- |

Osoite:  Solistinkatu 2
Sijainti:  Karjasilta, Oulu
Koordinaatit:  65°00′24.1″N, 025°28′46.9″E
Rakennustyyppi:  virastotalo
Valmistumisvuosi:  2011
Suunnittelija:  Vauhtiviiva Oy
Urakoitsija:  Lujatalo Oy
Omistaja:  Oulun kaupunki
Runkorakenne:  teräs
Julkisivumateriaali:  säänkestävä teräs
Kerrosluku:  5
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ympäristötalo on Karjasillan kaupunginosassa Oulussa sijaitseva kaupungin teknisten virastojen toimistorakennus. Rakennuksessa työskentelee noin 260 Oulun kaupungin Teknisen keskuksen, rakennusvalvontaviraston ja ympäristöviraston työntekijää.
Kesällä 2011 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Vauhtiviiva Oy, pääsuunnittelijana toimi Juha Pasanen, projektiarkkitehteina Asko Kilpeläinen ja Jyri Kotilainen. Viisikerroksisen rakennuksen julkisivumateriaalina on säänkestävä Cor-Ten teräs.
Ympäristötalon ala-aulassa on taiteilija Maija Louekarin moniosainen lasitaideteos Kasvihuone vuodelta 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ympäristötalo (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Hirvensalmi

| Hirvensalmi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°38′20″N, 026°46′50″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Mikkelin seutukunta
Kuntanumero:  097
Hallinnollinen keskus:  Hirvensalmen kirkonkylä
Perustettu:  1656
Kokonaispinta-ala:  746,59 km² 161:nneksi suurin 2022 
– maa:  465,09 km²
– sisävesi:  281,50 km²
Väkiluku:  2 058 253:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  4,42 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  10,9 %
– 15–64-v.:  52,1 %
– yli 64-v.:  37,0 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,5 %
– muut:  3,1 %
Kunnallisvero:  7,40 % 283:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Seppo Ruhanen
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • SDP   • Muut :   8 5 3 1
www.hirvensalmi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirvensalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa Mikkelin länsipuolella. Kunnassa asuu 2 058 ihmistä, ja sen pinta-alasta runsas kolmannes on vesistöjä. Hirvensalmi on hyvin suosittu kesänviettopaikka. Hirvensalmella vietetään joka kesä Tervaleppä-juhlat.
Maantiede

Hirvensalmi sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa Puulaveden rannalla 34 kilometriä Mikkelistä länteen. Hirvensalmella on 127 järveä ja 327 saarta. Usean kunnan alueelle ulottuva Puulavesi on järvistä selvästi laajin. Muita Hirvensalmen alueella kokonaan tai osittain sijaitsevia järviä ovat muun muassa Suontee, Ryökäsvesi-Liekune, Vahvajärvi, Hirvijärvi ja Saarva. Hirvensalmen naapurikuntia ovat Joutsa, Kangasniemi, Mikkeli ja Mäntyharju.
Hirvensalmelta on matkaa Helsinkiin 212 km, Jyväskylään 104 km, Kuopioon 198 km, Mikkeliin 34 km, Ouluun 442 km, Tampereelle 232 km ja Turkuun 323 km.
Hirvensalmen Natura-kohteita ovat Suonteen eteläosa, Sahinsuo, Vänkkäänsuo, Mäntyharjun reitin kosket, Vahvaselän - Vahvajärven metsät, Puulavesi ja Hirvensalmen Suurisuo.
Maantiede > Kylät

Hirvenlahti, Hirvensalmen kirkonkylä, Hurrila, Hämeenmäki, Kekkola, Kilkki, Kissakoski, Kotkatvesi, Kuitula, Lahnaniemi, Lelkola, Malvaniemi, Merrasmäki, Monikkala, Noitti, Parkkola, Puukonsaari, Pyörnilä (Björnilä), Pääskynsaari, Pöyry, Ripatti, Suonsalmi, Syväsmäki, Tuukkala, Vahvamäki, Vahvaselkä, Väisälä
Historia

Puulaveden rantamaat ovat Savon vanhimpia asutusseutuja, Hirvensalmella pysyvä asutus ajoittuu 1400-luvun lopulle. Hirvensalmi esiintyy pitkään emäseurakuntansa Mikkelin tiedoissa. Hirvensalmesta tuli oma kappeliseurakuntansa luultavasti vuonna 1656. Todennäköisesti jo ennen sitä Hirvensalmen nimellä oli pieni kirkko tai rukoushuone. Kappeliseurakunta oli osa emäseurakuntaa, mutta sillä oli oma kirkko, pappi ja hautausmaa. Seurakunta itsenäistyi 1851 Mikkelistä. Seurakunnan kirkonarkisto on tuhoutunut useaan otteeseen. Arkistoa on tuhoutunut pappilan paloissa vuosina 1822 ja 1928. Hirvensalmen kirkko paloi kokonaan 12. toukokuuta 1914. Nykyinen kirkko valmistui vuonna 1915 ja sen suunnitteli Josef Stenbäck.
Hirvensalmella on ollut merkittävää teollisuutta. Kissakosken kanava rakennettiin 1850-luvulla. Vuosina 1907–1920 Kissakoskella toimi Kissakosken paperitehdas ja puuhiomo vuosina 1907–1920 ja 1922–1939. Paperitehtaan ja puuhiomon omistanut Kissakoski Oy omisti myös Verlan pahvitehtaan, joka on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Kissakosken voimalaitos on tuottanut sähköä vuodesta 1939 ja ollut merkittävä tekijä alueen sähköistyksessä.
Piispa Maunu Tavast perusti 1442 piispanmajatalon Vahvajärvelle. Juuritaipaleen majatalo, nykyisen Lampuunlahden kohdalle.
Mikael Relander (1743-1806) määrättiin 16-vuotiaana Hirvensalmen lukkariksi. Pojanpojanpojanpoika oli presidentti Lauri Kristian Relander.
Hirvensalmi on myös Suomen ainoa paikkakunta, jonka perinteisessä murteessa yleiskielen -ää-loppuisten verbien yksikön kolmannen persoonan preesensmuodot päättyivät -öö, eli sanottiin siis esimerkiksi hän jättöö 'hän jättää'.
Hallinto

Hirvensalmen kunnanjohtaja on Seppo Ruhanen. Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kahdeksan on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Hirvensalmi on investoinut nopeisiin tietoverkkoyhteyksiin tukeakseen kunnan yrittäjiä ja saadakseen nuoret ja kunnan alueella olevien noin 3000 kesämökin asukkaat harkitsemaan pysyväksi asukkaaksi jäämistä.
Talous

Hirvensalmen elinkeinorakenteessa maa- ja metsätalouden osuus (19,6 %) on isompi kuin Etelä-Savossa keskimäärin. Jalostuksen osuus on 29,8 % ja palveluiden 47,8 %.
Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Puulan Metsäkone, metallilankatuotteita, jousia ja ketjuja valmistava RANylund ja Suomen Talotekniikka Sähkö Mikkeli.
Väestönkehitys

Hirvensalmen väkimäärän pienenemistä on hillinnyt entisten kesämökkiasukkaiden asettuminen kuntaan ympärivuotisiksi asukkaiksi.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Hirvensalmen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 165 | 3 165 |
| 1985 | 1985 |    | 2 904 | 2 904 |
| 1990 | 1990 |    | 2 835 | 2 835 |
| 1995 | 1995 |    | 2 757 | 2 757 |
| 2000 | 2000 |    | 2 666 | 2 666 |
| 2005 | 2005 |    | 2 579 | 2 579 |
| 2010 | 2010 |    | 2 439 | 2 439 |
| 2015 | 2015 |    | 2 290 | 2 290 |
| 2020 | 2020 |    | 2 128 | 2 128 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Hirvensalmella oli 2 236 asukasta, joista 788 asui taajamassa, 1 417 haja-asutusalueilla ja 31:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hirvensalmen taajama-aste on 35,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Hirvensalmen kirkonkylä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hirvensalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Hirvensalmen seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hirvensalmen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Palvelut

Hirvensalmella on kaksi koulua. Lahnaniemen koulussa opetetaan luokkia 1-6 (0-5) kahdessa tai kolmessa opetusryhmässä. Elomaan koulu on yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1-9), jossa opiskelee noin 140 oppilasta.
Hirvensalmella on oma kirjasto, ja siellä toimii Mikkelin kansalaisopiston ja musiikkiopiston alatoimipisteet. Hirvensalmen hyvinvointiaseman tarjoamat sosiaali- ja terveyspalvelut tuottaa Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Essote).
Energialaitos ja Vesi- ja viemärilaitos ovat paikallisia liikelaitoksia. Lisäksi kunnan alueella toimii kolme vesiosuuskuntaa. Ympäristöpalvelut on järjestetty Mikkelin seudulla seudullisesti.
Nähtävyyksiä ja tapahtumia

Hirvensalmen kirkko (J. D. Stenbäck, 1915)
Kissakosken tehdas- ja voimalamiljöö.
Ahti Karjalaisen synnyinkotimuseo ”Lepola”.
Pitäjäntupa-museo
Hirvensalmen kotiseutumuseo
Tervaleppäjuhlat
Herkkujen Yö
Race Hirvensalmi, ratamoottoriveneiden SM-, EM- ja MM-tason kilpailuja
Hirvensalmen Satama. Ravintola Sataman Herkku, järviterassi, polttoainejakelu myös veneille.
Kahvila Rantamakasiini.
Hirvensalmelaisessa kartanohotelli Satulinnassa on kuvattu Vain elämää -televisiosarjan tuotantokaudet 1–5, 7 ja 9–13.
Ruokakulttuuri

Hirvensalmen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalakasti ja porkkanamuhennos sekä imelletty marjapuuro.
Tunnettuja hirvensalmelaisia

Seppo Heikinheimo, musiikkikriitikko
Anni Hämäläinen, näyttelijä
Ahti Karjalainen, poliitikko
Martti Manninen, virkamies
A. F. Puukko, professori ja Vanhan testamentin tutkija
Justus Ripatti, laamanni ja valtakunnansovittelija
Kasperi Tanttu, sisällissodassa murhattu työläiskirjailija
Pauli Tanttu, Mannerheim-ristin ritari ja maanviljelijä
Esa Siitari, näyttelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hirvensalmi Wikimedia Commonsissa
Hirvensalmen kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus - Hirvensalmen avainluvut
Mikkelin seudun kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pertunmaa  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
Puulaveden Väisälänsaaren eteläpään raukkimuodostumat.
Kissakosken entinen paperitehdas.
Hirvensalmen kunnantalo.
Hirvensalmen kirkko.
Hirvensalmen kotiseutumuseo.
SK Slavia Praha

SK Slavia Praha on tšekkiläinen vuonna 1892 Prahassa perustettu jalkapalloseura. Jo perustamisestaan lähtien seura on ollut yhdessä AC Sparta Prahan kanssa Tšekin parhaimmistoa. Seurojen keskinäiset paikallisottelut ovatkin tunnetuimpia Tšekin jalkapallohistoriassa. Slavia Praha on voittanut useita Tšekin ja Tšekkoslovakian mestaruuksia ja kerran Mitropa Cupin. Slavia Praha pelaa kotiottelunsa Sinobo Stadiumilla Vršovicen kaupunginosassa.
Saavutuksia

Tšekkoslovakian liigamestaruus 1913, 1925, 1928/29, 1929/30, 1930/31, 1932/33, 1933/34, 1934/35, 1936/37, 1946/47
Tšekin liigamestaruus 1939/40, 1940/41, 1941/42, 1942/43, 1995/96, 2007/08, 2008/09, 2016/17, 2018/19, 2019/20
Böömin mestaruus 1897 kevät, 1897 syksy, 1898, 1899, 1900, 1901
Böömin ja Määrin mestaruus 1918, 1924
Böömin jalkapalloliiton mestaruus 1913, 1915
Böömin cupin voitto 1922, 1926, 1927, 1928, 1930, 1932, 1935, 1941
Tšekin cupin voitto 1941, 1942, 1945, 1974, 1997, 1999, 2002, 2019
Intercupin voitto 1970, 1972, 1977, 1978, 1986, 1992, 1993
Entisiä päävalmentajia

Jaroslav Šilhavý
Miroslav Beránek
Karel Jarolím
Alex Pastoor
Petr Rada
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joukkueen kotisivut (tšekiksi)
Vihtajärvi (järvi Rautalammilla)

| Vihtajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi, Vesanto
Koordinaatit:  62°48′58″N, 26°38′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kerkonjoen valuma−alue (14.76)
Tulo-oja:  Vääräpuro Väärälammesta
Laskujoki:  Vihtajoki Sonkariin 
Järvinumero:  14.762.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101 m  
Pituus:  880 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  2,707 km  
Pinta-ala:  9,781 ha  
Suurin syvyys:  1,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVihtajärvi 
Vihtajärvi on Pohjois-Savossa Rautalammilla ja Vesannolla Vihtajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 880 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Kerkonjoen valuma-alue

| Kerkonjoen valuma-alue  (2>  jakovaihe: 14.76) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo, Keski-Suomi
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
1. jakovaihe:  Rautalammin reitin valuma−alue (14.7)
2. jakovaihe:  Kerkonjoen valuma−alue (14.76)
Vesistöjako:  Kiesimän alue (14.761), Sonkarin alue (14.762), Vesantojärven alue (14.763), Vesantojoen valuma-alue (14.764), Asinjoen valuma-alue (14.765)
Laskujoki:  Kerkonjoki (Kiesimän kanava)
Pääreitti:  ←Kiesimä ←Sonkari ←Vesankajärvi ←Asinjoki ←Myllypuro ←Mertajärvi ←Ristijoki ←Ristijärvi ←Sarpajärvi
Laskupaikka:  Niinivesi
Koordinaatit:  62°45′32″N, 26°43′37″E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  245,73 km²  
Järvisyys:  19,36 % 
Alueen pituus:  40 km  
Alueen leveys:  10 km  
Pääuoma:  46 km  
Keskivirtaama:  1,9 m³/s (MQ) 
 fiKerkonjoen valuma-alueen laskujoen suu 
Kerkonjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.76) on Rautalammin reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue. Vesistön valuma-alueen alarajana ovat Kerkonjoessa sijaitseva Kerkonkosken kanava, jonka kautta suuri osa virtaamasta laskee Niiniveteen Virmasveden alueelle (14.72), ja Kiesimässä sijaitseva Kiesimän kanava, jonka kanavavedet lasketaan Pohjois-Konneveteen Konneveden alueelle (14.71).
Yleistä > Vesistöalueen sijainti

Vesistöalue sijaitsee Pohjois-Savossa Rautalammilla ja Vesannolla ja Keski-Suomessa Viitasaarella. Valuma-alueen pinta-ala on 245,73 neliökilometriä ja sen järvisyys on 19,36 % . Valuma-alue on noin 40 kilometriä pitkä ja 10 kilometriä leveä. Kerkonjoen valuma-alue sijaitsee Rautalammin reitin valuma-alueen sisäosassa ja siihen rajautuu etelässä ja lännessä Konneveden alueeseen (14.71), ja sitten idässä ja pohjoisessa Virmasveden alueeseen (14.72).
Yleistä > Pääuoma

Kerkonjokeen Niinivedellä loppuva pääuoma kuuluu sekä Kerkonjoen valuma-alueeseen että Virmaveden alueeseen. Joen pituus on Niiniveden järvenselälle 2,8 kilometriä pitkä tai vesistöalueen rajalle Kerkonkosken kanavan alapuolelle 1,1 kilometriä pitkä. Kerkonjoen pääuomasta ei ole kirjallisia lähteitä. Eräs tapa määrittää pääuoma on valita pääuomaan se jokihaara, jonka valuma-alue on suurempi. Siinä joenhaarassa on silloin eniten vettä ja se kuuluu tämän mukaan pääuomaan. Pääuoma on kapeassa valuma-alueessa helppo päätellä lyhyiden sivu-uomien takia, sillä niiden valuma-alueet jäävät pieniksi. Niin on myös Kerkonjoen valuma-alueella. Yläjuoksulle noustessa kohdataan matkalla Kiesimä, Sonkari ja Vesantojärvi, jotka sisältyvät pääuomaan. Vesantojärvi sijaitsee valuma-alueen yläjuoksulla ja siihen laskee kaksi jokea, Asinjoki ja Vesantojoki. Asinjoen valuma-alueen pinta-ala on 54 ja Vesantojoen 36 neliökilometriä, joten Asinjoki kuuluu pääuomaan. Asinjoki muuttuu yläjuoksulla Mertajärvestä alkavaksi Myllypuroksi. Seuraava on Ristijärvestä alkava Ristijoki. Viranomaisten tiedoissa pääuomaan kuuluu Sarpajärvi ja sen lasku-uoma, sekä Limalammesta alkava Limanjoki. Viimeinen latvaosuus on Oinaslammesta alkava Honkapuro.
Pääuoman pituus lasketaan käyttämällä vesistöviranomaisten antamia uomatietoja ja mittaamalla kartoista lyhimmät järvenselkiä ylittävät matkat. Pääuoman pituudeksi tulee siten sen minimiarvio. Pääuoman osuus järviketjua Kiesimä–Sonkari–Vesantojärvi Asinjoelle asti on noin 23,1 kilometriä. Viranomaisten julkaisemaa paikkatietoikkunan uomatietoja yhdistelemällä saadaan latvauomalle Oinaslammelle saakka pituutta 20,4 kilometriä. Pääuomaa vesistöalueen rajalta kertyy siten 43,5 kilometriä ja Niiniveden rannasta 46,3 kilometriä.
Yleistä > Vesistöalueen jako

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä :
Kiesimän alue (14.761)
Sonkarin alue (14.762)
Vesantojärven alue (14.763)
Asinjoen valuma-alue (14.765)
Vesantojoen valuma-alue (14.764)