stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Warrantti
Käyttötarkoituksia

Warranttia käytetään sijoitusten suojaamiseen. Myyntiwarrantilla voidaan suojautua kohde-etuuden kurssin laskua vastaan. Toisaalta warrantilla voidaan saada vipua sijoituksiin – kurssin noustessa ostowarrantin arvo nousee suhteessa enemmän kuin itse kohde-etuuden. Warrantin ”oikean” hinnan määrittäminen ei ole triviaali toimenpide; henkilön, joka sijoittaa rahojaan warrantteihin ilman perustietoja, katsotaankin harrastavan lähinnä uhkapeliä. Warranttikauppa on periaatteessa nollasummapeliä, mutta kun kulut otetaan huomioon, warranteilla keskimäärin hävitään rahaa pitkällä aikavälillä. Warrantit vaativatkin sijoittajilta suurta riskinottokykyä, ja ne eivät sovellu erityisen hyvin pitkäaikaiseen sijoittamiseen.
Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen ESMA pitää warrantteja monimutkaisena sijoitustuotteena, johon liittyy erityisiä riskejä. Sijoittajan kannalta warrantteihin liittyykin volatiliteetti-, pääoma-, osapuoli-, ja valuuttariskejä. 
Warranttien tappiomahdollisuus on rajoitettu sijoitettuun pääomaan.
Vaikka warrantin liikkeellelaskija todennäköisesti tekee voittoa, ottaa liikkeellelaskija myös riskin, koska tappion mahdollisuus on olemassa. Liikkeellelaskijan voitto johtuu siitä, että liikkeellelaskettaessa warrantilla on aika-arvo, joka pienenee päättymispäivää lähestyttäessä. Lisäksi, jos liikkeellelaskija myös toimii warrantin markkinatakaajana, osto- ja myyntitarjousten erotus eli spread tuo lisätuloja.
Suomen tuloverolaissa ei ole erikseen säädetty warranteista. Niiden verotuskäytäntö on kuitenkin vakiintunut ja niiden luovutusvoittoa verotetaan, sekä niiden hankintamenot voidaan vähentää voiton hankkimisesta aiheutuneina menoina.
Muita warrantteja

Turbowarrantiksi kutsutaan warranttia, joka raukeaa jo voimassaoloaikanaan, mikäli kohde-etuus saavuttaa ehdoissa määritellyn knock-out-tason. Turbowarrantilla päästään, suuremman riskin vastapainoksi, vielä normaalia warranttiakin suurempaan vipuvaikutukseen.
Aiheesta muualla

Finanssivalvonta: Warrantit (Arkistoitu – Internet Archive)
Jääkiekko talviolympialaisissa 1928

| Jääkiekko talviolympialaisissa vuonna 1928 |
| --- | --- |
Joukkueet:  11
Isäntämaa:   Sveitsi
Kaupungit:  Sankt Moritz
Ajankohta:  11. helmikuuta –   19. helmikuuta 1928
 
Mitalistit
–  Kulta:   Kanada
–  Hopea:   Ruotsi
–  Pronssi:   Sveitsi
 
Ottelut:  16
Pisteidentekijä:   David Trottier
  ← 1924 1932 →
Jääkiekko oli toista kertaa talviolympialaisten ja kolmatta kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1928 St. Moritzin kisoissa. Ottelut pelattiin St. Moritzin Badrutts Parkin luonnonjäällä, jossa käytiin myös olympialaisten pikaluistelukilpailut.
Turnaukseen osallistui 11 joukkuetta. Edellisten kisojen voittaja Kanada päästettiin suoraan jatkolohkoon. Muut kymmenen joukkuetta jaettiin kolmeen alkulohkoon. Jokaisen alkulohkon voittaja selvisi jatkolohkoon, jonka tulosten perusteella jaettiin mitalit. Kanada voitti turnauksen ylivoimaisesti ja saavutti kolmannen perättäisen olympiakultansa. Kanadan ainoa haastaja kansainvälisessä jääkiekossa 1920-luvulla oli Yhdysvallat, joka ei osallistunut turnaukseen.
Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on antanut turnaukselle myös maailmanmestaruuskilpailujen arvon.
Alkulohkot > Lohko A

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.2.1928 | Iso-Britannia  | 7-3 |  Belgia | Sankt Moritz |  |

|  | (3-1,2-0,2-2)  | (3-1,2-0,2-2)  | (3-1,2-0,2-2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.2.1928 | Ranska  | 2-0 |  Unkari | Sankt Moritz |  |

|  | (0-0,2-0,0-0)  | (0-0,2-0,0-0)  | (0-0,2-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.2.1928 | Ranska  | 3-2 |  Iso-Britannia | Sankt Moritz |  |

|  | (0-1,3-1,0-0)  | (0-1,3-1,0-0)  | (0-1,3-1,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.2.1928 | Belgia  | 3-2 |  Unkari | Sankt Moritz |  |

|  | (0-1,3-1,0-0)  | (0-1,3-1,0-0)  | (0-1,3-1,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.2.1928 | Ranska  | 1-3 |  Belgia | Sankt Moritz |  |

|  | (0-2,0-0,1-1)  | (0-2,0-0,1-1)  | (0-2,0-0,1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.2.1928 | Iso-Britannia  | 1-0 |  Unkari | Sankt Moritz |  |

|  | (1-0,0-0,0-0)  | (1-0,0-0,0-0)  | (1-0,0-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iso-Britannia  | 3 |  2  |  0  |  1  |  10  |  6   | +4 | 4 |
|  Ranska  | 3 |  2  |  0  |  1  |   6  |  5   | +1 | 4 |
|  Belgia  | 3 |  2  |  0  |  1  |   9  |  10  | -1 | 4 |
|  Unkari  | 3 |  0  |  0  |  3  |   2  |   6  | -4 | 0 |
Alkulohkot > Lohko B

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.2.1928 | Ruotsi  | 3-0 |  Tšekkoslovakia | Sankt Moritz |  |

|  | (1-0,1-0,1-0)  | (1-0,1-0,1-0)  | (1-0,1-0,1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.2.1928 | Ruotsi  | 2-2 |  Puola | Sankt Moritz |  |

|  | (1-0,1-2,0-0)  | (1-0,1-2,0-0)  | (1-0,1-2,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.2.1928 | Tšekkoslovakia  | 3-2 |  Puola | Sankt Moritz |  |

|  | (1-1,1-1,1-0)  | (1-1,1-1,1-0)  | (1-1,1-1,1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi  | 2 |  1  |  1  |  0  |  5  |  2  | +3 | 3 |
|  Tšekkoslovakia  | 2 |  1  |  0  |  1  |  3  |  5  | -2 | 2 |
|  Puola  | 2 |  0  |  1  |  1  |  4  |  5  | -1 | 1 |
Alkulohkot > Lohko C

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.2.1928 | Sveitsi  | 4-4 |  Itävalta | Sankt Moritz |  |

|  | (2-4,1-0,1-0)  | (2-4,1-0,1-0)  | (2-4,1-0,1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.2.1928 | Itävalta  | 0-0 |  Saksa | Sankt Moritz |  |

|  | (0-0,0-0,0-0)  | (0-0,0-0,0-0)  | (0-0,0-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.2.1928 | Sveitsi  | 1-0 |  Saksa | Sankt Moritz |  |

|  | (1-0,0-0,0-0)  | (1-0,0-0,0-0)  | (1-0,0-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi  | 2 |  1  |  1  |  0  |  5  |  4  | +1 | 3 |
|  Itävalta  | 2 |  0  |  2  |  0  |  4  |  4  | 0 | 2 |
|  Saksa  | 2 |  0  |  1  |  1  |  0  |  1  | -1 | 1 |
Jatkolohko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.2.1928 | Kanada  | 11-0 |  Ruotsi | Sankt Moritz |  |

|  | (4-0,5-0,2-0)  | (4-0,5-0,2-0)  | (4-0,5-0,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.2.1928 | Sveitsi  | 4-0 |  Iso-Britannia | Sankt Moritz |  |

|  | (0-0,2-0,2-0)  | (0-0,2-0,2-0)  | (0-0,2-0,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2.1928 | Kanada  | 12-0 |  Iso-Britannia | Sankt Moritz |  |

|  | (6-0,4-0,4-0)  | (6-0,4-0,4-0)  | (6-0,4-0,4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2.1928 | Sveitsi  | 0-4 |  Ruotsi | Sankt Moritz |  |

|  | (0-1,0-0,0-3)  | (0-1,0-0,0-3)  | (0-1,0-0,0-3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2.1928 | Ruotsi  | 3-1 |  Iso-Britannia | Sankt Moritz |  |

|  | (2-1,0-0,1-0)  | (2-1,0-0,1-0)  | (2-1,0-0,1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2.1928 | Sveitsi  | 0-13 |  Kanada | Sankt Moritz |  |

|  | (0-4,0-4,0-3)  | (0-4,0-4,0-3)  | (0-4,0-4,0-3)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 3 |  3  |  0  |  0  |  38  |  0   | +38 | 6 |
|  Ruotsi  | 3 |  2  |  0  |  1  |   7  |  12   | -5 | 4 |
|  Sveitsi  | 3 |  1  |  0  |  2  |   4  |  17  | -13 | 2 |
|  Iso-Britannia  | 3 |  0  |  0  |  3  |   1  |   21  | -20 | 0 |
Lopputulokset

1.   Kanada (CAN)

2.   Ruotsi (SWE)

3.   Sveitsi (SUI)

4.   Iso-Britannia (GBR)

5.   Ranska (FRA)

5.   Itävalta (AUT)

5.   Tšekkoslovakia (TCH)

8.   Belgia (BEL)

8.   Puola (POL)

8.   Saksa (GER)

11.  Unkari (HUN)
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| --- | --- |
Kultaa::  Kanada  Charles Delahay, Frank Fisher, Louis Hudson, Norbert Mueller, Herbert Plaxton, Hugh Plaxton, Roger Plaxton, John Porter, Frank Sullivan, Joseph Sullivan, Ross Taylor, David Trottier
Hopeaa::  Ruotsi  Carl Abrahamsson, Emil Bergman, Birger Holmqvist, Gustaf Johansson, Henry Johansson, Nils Johansson, Ernst Karlberg, Erik Larsson, Bertil Linde, Sigfrid Öberg, Wilhelm Petersen, Kurt Sucksdorff
Pronssia::  Sveitsi  Giannin Adreossi, Mezzi Andreossi, Robert Breiter, Louis Dufour, Charles Fasel, Albert Geromini, Fritz Kraatz, Arnold Martignoni, Heini Meng, Anton Morosani, Luzius Rüedi, Richard Torriani

Kanadan joukkue turnauksessa.
Malmi (täsmennyssivu)

Malmi tarkoittaa seuraavia:
malmi, metallin tuotantoon käytetty mineraaliesiintymä
Malmi, kaupunginosa Helsingissä
Malmi, rautatieasema Helsingissä
Malmin hautausmaa, hautausmaa Helsingissä
Malmin sairaala, sairaala Helsingissä
Helsinki-Malmin lentoasema, lyhyesti Malmi, lentoasema Helsingissä
Malmi, kaupunginosa Paraisilla
Malmi, kylä Munapirtin saaressa Pyhtäällä
M/S Malmi, Suomen lipun alla purjehtinut, Gotska Sandön vesillä Itämerellä 1979 uponnut alus
malmi, tasainen hietikko, sotaväen harjoituskenttä
Malmi, suomalainen naisen etunimi
Suomen Malmi, suomalainen kaivostoimintayhtiö
Malmi, sukunimenä:
Akseli W. Malmi (1883–1932), suomalainen rakennusmestari
Hugo Malmi (1878–1952), suomalainen insinööri ja vuorineuvos, Imatrankosken vesivoimalan suunnittelija
Jalmari Malmi (1893–1943), suomalainen maanviljelijä, kauppias ja Maalaisliiton kansanedustaja
Joni Malmi (s. 1979), suomalainen lumilautailija
Lauri Malmi (s. 1959), suomalainen tietojenkäsittelytekniikan professori
Martti Malmi (s. 1988), suomalainen ohjelmoija
Mia Malmi (s. 1972), suomalainen seurapiiritoimittaja ja kirjailija
Pete Malmi (1960–2007), suomalainen punklaulaja
Timo Malmi (s. 1948), suomalainen tietokirjailija ja Tampereen yliopiston viestintäpäällikkö
Timo Malmi (s. 1952), suomalainen toimittaja, Sodankylän elokuvajuhlien johtaja
Viola Malmi (1932–2010), vienankarjalainen balettimestari, kansantanssin opettaja ja perinteentutkija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Malmi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Verenvuototauti

| Verenvuototauti |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  D66-D68
ICD-9:  286
OMIM:  306700
MedlinePlus:  000537
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Hemofilian hoitoon käytettävää hyytymistekijä VIII:aa itsehoitoon.
Verenvuototauti eli hemofilia on perinnöllinen sairaus, jossa veren hyytyminen on häiriintynyt jonkin hyytymistekijän puuttumisen takia. Tauti johtuu X-kromosomissa olevasta virheellisestä alleelista.  Se jakautuu neljään tunnetuimpaan sairaustyyppiin, jotka ovat verenvuototauti A, B ja C sekä von Willebrandin tauti.
Verenvuototaudin muotoa B-verenvuototauti on esiintynyt eurooppalaisissa hallitsijasuvuissa, ja se on todennäköisesti saanut alkunsa Britannian kuningatar Viktoriassa tapahtuneesta mutaatiosta. Se siirtyi muun muassa Venäjän keisari Nikolai II:n poikaan kruununprinssi Alekseihin. Hemofiliapotilaille on tyypillistä kivulias verenvuoto niveliin, mikä on yleisesti ottaen suurempi ongelma kuin vuoto kuiviin pienistä haavoista. Verenvuototaudin vakavuus vaihtelee, ja vaikkei sitä voida parantaa, sitä pystytään usein hoitamaan antamalla tarvittavaa hyytymistekijää suonensisäisesti.
DIC eli disseminoitunut intravaskulaarinen koagulopatia, jota esiintyy vakavien tilojen, kuten laajojen palovammojen, yhteydessä, aiheuttaa sen, että veri hyytyy tavallista helpommin eri puolilla elimistöä, hyytymistekijöitä kuluu ja potilas altistuukin lopulta verenvuodolle. Se ei ole varsinainen verenvuototauti, kuten eivät myöskään gynekologiset vuotohäiriöt.
Periytyviä verenvuototauteja potee Suomessa noin 2 000 ihmistä. Von Willebrandin tauti on sairauden muodoista yleisin, sillä siitä kärsii noin 1 700 suomalaista. Suurimmalla osalla muista verenvuototautisista on A-tyypin hemofilia. Uusia tapauksia tulee paitsi periytymisen kautta myös uusien mutaatioiden kautta.
Verenvuototauti A

Hemofilia A (klassinen verenvuototauti) on vakavasta lievään vaihteleva, X-kromosomin kautta resessiivisesti periytyvä verenvuototauti. Verenvuototauti A esiintyy vakavimmassa muodossaan ainoastaan miehillä. Naisilla tauti on erittäin harvinainen ja esiintyy vain lievemmässä muodossaan. Verenvuototauti A johtuu hyytymistekijä VIII:n vajauksesta tai puutoksesta. Hyytymistekijä VIII on globuliinityyppinen proteiini, jota käytetään suonensisäisenä infuusiona vuotopotilaalle.
A-tyypin verenvuototauti on Suomessa toiseksi yleisin perinnöllinen verenvuototauti von Willebrandin taudin jälkeen. Potilaista 60 prosentilla tauti on todettavissa vaikea-asteiseksi. Tapauksia on Suomessa noin 250.
Verenvuototauti B

Hemofilia B on X-kromosomin kautta periytyvä, lievästä vakavaan vaihteleva verenvuototauti, jota esiintyy harvoin naisilla. Se on seurausta hyytymistekijä IX:n vajauksesta tai puutoksesta. Hyytymistekijää voidaan antaa potilaalle suoneen ja nuoremmilla lapsilla pakkiin. Tapauksia on Suomessa noin 70.
Koska B-muoto periytyy X-kromosomin kautta, tätä muotoa esiintyy todennäköisemmin miehillä, sillä heillä on vain yksi X-kromosomi. Naisilla ehjä vastingeeni korvaa tällöin vioittuneen. Naiset sen sijaan ovat useimmiten taudin kantajia. Ainoastaan tilanteessa, jossa hemofilia B:tä sairastava mies ja tautia kantava tai sairastava nainen saisivat tyttären, jolla olisi viallinen geeni molemmissa X-kromosomeissaan, tyttären olisi mahdollista sairastua tautiin.
Venäjän viimeinen kruununperillinen Aleksei Nikolajevitš Romanov sairasti hemofilia B:tä. Hänen nuorin sisarensa suuriruhtinatar Anastasia Nikolajevna Romanova oli taudin oireeton kantaja. Heidän enonsa, kuningatar Viktorian tyttären Hessenin suurherttuatar Alicen poika Hessenin prinssi Friedrich (1870–1873) sekä heidän serkkunsa Preussin prinssi Valdemar ja Preussin prinssi Henrik sairastivat hemofilia B:tä.
Myös kuningatar Viktorian poika prinssi Leopold sairasti hemofilia B:tä. Viktorian tyttären, prinsessa Beatricen poika prinssi Leopold (1889–1922) ja poika prinssi Maurice (1891–1914) sekä tyttären, prinsessa Victoria Eugénien pojat Espanjan kruununprinssi Alfonso sekä nuorin poika infante Gonzalo (1914–1934) olivat saman sukulinjan sairastuneita.
Verenvuototauti C

Hemofilia C (tunnetaan myös nimellä Rosenthalin oireyhtymä) on suhteellisen lievä ja johtuu autosomaalisen ja resessiivisen hyytymistekijä XI:n puutoksesta. Sitä esiintyy erityisesti aškenasijuutalaisten keskuudessa. Verenvuototauti C on harvinaisempi sairaus kuin A- ja B-hemofiliat sekä von Willebrandin tauti.
Von Willebrandin tauti

Von Willebrandin tauti on useimmiten lievä, autosomaalisesti dominantisti periytyvä verenvuototauti, mutta taudin keskivaikea ja vaikea muoto periytyvät yleensä resessiivisesti. Sitä esiintyy yhtä paljon molemmilla sukupuolilla. Se aiheutuu mutaatiosta, jonka aiheuttama vika on hyytymistekijä VIII:ssa, kuten verenvuototauti A:ssakin. Potilailla on yleensä oireena nenäverenvuodot sekä mustelmataipumus. Naisilla lisäksi erittäin runsaat kuukautiset ja synnytyksessä ilmenee normaalia enemmän verenvuotoa. Pahimmillaan tila voi naiselle olla hengenvaarallinen. Von Willebrandin tautia sairastaa noin 1 700 suomalaista. Taudin kuvasi ensimmäisenä suomalainen lääkäri Erik von Willebrand ahvenanmaalaisella tytöllä vuonna 1924.
Muita verenvuototauteja

Lisäksi tunnetaan pari erittäin harvinaista autosomaalisesti resessiivisesti periytyvää hemofiliaa, joissa puutos on hyytymistekijä V:ssä ja X:ssä.
Verenvuototauti ei tarkoita samaa kuin hemofiilisyys, joka on eräiden bakteerien – ja tarinoiden vampyyrien – ominaisuus.
Hoito

Verenvuototautia pystytään usein hoitamaan antamalla suonensisäisesti tarvittavaa hyytymistekijää, joka on maksassa syntyvä proteiini.
Hoito > Geeniterapia

Taudin hoitoon on kehitetty geeniterapiaa, ja kokeissa se on osoittautunut lupaavaksi. Kokeessa koehenkilöt sairastivat B-hemofiliaa. Yhdellä suonensisäisellä annoksella tervettä geeniä oireet vähenivät potilaalta puoleksi vuodeksi ja jopa 15 kuukaudeksi, ja osa saattoi lopettaa hyytymistekijän käytön.
Geeni kuljetetaan elimistöön viruksen mukana, ja siihen piti kehittää sopiva virus, joka osaa mennä maksan soluihin mutta ei sekoitu kohdesolun perimässä eikä lisäänny elimistössä. Sitä ei saa käyttää myöskään sukusoluihin, eli perimään ei kosketa.
Hoito > Riskit

Hemofilian hoidossa käytettävät plasmasta valmistettavat lääkkeet ovat aiemmin olleet C-hepatiittiviruksen saastuttamia, ja noin puolet suomalaisista hemofiliaa sairastavista on saanut viruksen. C-hepatiitin saaneita on hoidettu hyvin tuloksin interferonilla. Nykyisin virus ei tartu, sillä valmisteiden turvallisuuteen kiinnitetään huomiota. Lasten hoitoon käytetään geeniteknisesti valmistettuja rekombinanttilääkkeitä, joissa ei ole ihmisperäisiä ainesosia. Britanniassa käytetään yksinomaan rekombinanttilääkkeitä. Virustartunnan seurauksena voi vuosikymmenien jälkeen tulla maksasyöpä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verenvuototauti Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden tauti - hemofilia, Seura, 08.12.1937, nro 49, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Natalia Grossman

| Natalia Grossman |
| --- | --- |
 Grossman vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. kesäkuuta 2001 (ikä 23) Santa Cruz, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Uran tiedot
Pituus:  162 cm
Laji:  Kalliokiipeily
Natalia Grossman (s. 22. kesäkuuta 2001) on yhdysvaltalainen ammattikiipeilijä, joka on erikoistunut kilpailukiipeilyyn. Hän edustaa Yhdysvaltoja IFSC Climbing World Cup -kilpailuissa boulderoinnissa ja lead-kiipeilyssä. Hän voitti kultaa ja hopeaa vuoden 2021 IFSC-kiipeilyn maailmanmestaruuskilpailuissa, ja hänellä on 19 palkintokorokesijoitusta maailmancupkilpailuissa, mukaan lukien yhdeksän kultaa. Lokakuussa 2023 Grossman sai paikan vuoden 2024 olympialaisiin Pariisissa voittamalla boulder & lead -yhdistelmäkilpailun vuoden 2023 Pan American Gamesissa.
Varhainen elämä

Grossman varttui Santa Cruzissa Kaliforniassa, ja aloitti kiipeilyn kuusivuotiaana Pacific Edgen kiipeilysalilla, jossa myös Chris Sharma kiipesi nuoruudessaan. Hän liittyi Zero Gravity -tiimiin, joka harjoitteli Berkeley Ironworksissa, kuntosalilla, joka oli tunnin ja 45 minuutin päässä Kalifornian Berkeleyssä.
Zero Gravityn hajottua vuonna 2014 hänen perheensä muutti Boulderiin Coloradoon vuonna 2015, jotta hän voisi harjoitella Robyn Erbesfield-Raboutoun Team ABC:n kanssa.
Kiipeilyura > Kiipeily kilpailut

Grossman sijoittui toiseksi boulderoinnissa ja yhdistetyssä kiipeilykilpailussa vuoden 2019 IFSC-kiipeilyn nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Arcossa, Italiassa. Samoissa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui myös neljänneksi nopeudeskiipeilyssä ja kuudenneksi lead-kiipeilyssä.
Vuonna 2019 Grossman voitti boulderoinnin National Cup Series -kilpailun ja USA Climbing 2020 Bouldering Open National Championship -kilpailun. Vuonna 2019 ollessaan 17-vuotias Grossman eteni Boulder World Cupin välieriin Vailissa, Coloradossa, sijoittuen lopulta seitsemänneksi yhden sijan päähän finaalipaikasta.
USA Climbing National Team Trials -kilpailussa maaliskuussa 2021 Grossman sijoittui ensimmäiseksi boulderissa ja toiseksi leadissä päästen Yhdysvaltojen maajoukkueeseen molemmissa lajeissa. Huhtikuussa 2021 Grossman eteni finaaliin ja sijoittui kolmanneksi vuoden 2021 ensimmäisessä IFSC:n bouldermaailmancupissa Meiringenissä. Toukokuussa 2021 kahdessa Salt Lake Cityssä pidetyssä IFSC bouldermaailmancupissa Grossman voitti kaksi ensimmäistä maailmancup-kultamitaliaan.Ensimmäisen kisan finaalissa hän kiipesi kaikki reitit  ja toisessa finaalissa hän kiipesi kaikki reitit ensimmäisellä yrityksellä voittaen myös kaikki reitit kiivenneen Janja Garnbretin. Grossman oli ensimmäinen Garnbretin  bouldermaailmancupissa voittanut nainen sitten vuoden 2018. Leadissa Grossman sijoittui palkintokorokkeelle neljässä viidestä tapahtumasta voittaen kaksi hopeaa ja kaksi pronssia ja sijoittuen kauden kokonaistuloksissa toiseksi.
Kiipeilyura > Ulkokiipeily

Kun vuoden 2020 kilpailut peruttiin COVID-19-pandemian vuoksi, Grossman keskittyi ensimmäistä kertaa urallaan ulkokiipeilyyn ja kiipesi neljä 8B (V13) vaikeusasteista boulderreittiä Rocky Mountainin kansallispuistossa ja 8c (5.14b) vaikeusasteisen urheilukiipeilyreitin, Positive Vibrations.
MM-palkintokorokesijoitukset > Lead

| Kausi | 1>  | 2>  | 3>  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 2022 | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yht. | 0 | 2 | 4 | 6 |
Lähde:
MM-palkintokorokesijoitukset > Boulderointi

| Kausi | 1>  | 2>  | 3>  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 2022 | 5 | 1 | 0 | 6 |
| 2023 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| Yht. | 9 | 3 | 1 | 13 |
Lähde:
Henkilökohtainen elämä

Grossman valmistui Colorado Boulderin yliopistosta vuonna 2022. Tammikuussa 2021 hän muutti Salt Lake Cityyn harjoittelemaan USA Climbingin maajoukkueen tukikohtaan samalla kun hän jatkoi opiskelua verkossa.
Aiheesta muualla

Instagram
Grossman vuonna 2019.
Ruusuvuori

Ruusuvuori on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Aarno Ruusuvuori (1925–1992), arkkitehti, Armas Ruusuvuoren poika
Antti Ruusuvuori (s. 1973), elokuvaaja
Armas Ruusuvuori (1895–1966), everstiluutnantti, Sotilaspojat-järjestön komentaja
Emil Ruusuvuori (s. 1999), tennispelaaja
Johanna Ruusuvuori (s. 1964), sosiaalipsykologian professori
Juha Ruusuvuori (s. 1957), kirjailija
Leena Ruusuvuori (s. 1949), tasa-arvotyön tekijä ja järjestöjohtaja
Minna Ruusuvuori (s. 1977), myynti- ja markkinointijohtaja
Sami Ruusuvuori (s. 1976), kapellimestari ja puhallinmuusikko
Tinja Ruusuvuori (s. 1988), toimittaja ja käsikirjoittaja
Vesa Ruusuvuori (s. 1970), näyttelijä.
Muita

Ruusuvuoren koulu, koulu Vantaan Korsossa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Albert Ferdinand Leikola

| Albert Ferdinand Leikola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. helmikuuta 1853 Kurikka
Kuollut: 6. kesäkuuta 1933 Keuruu
    
Albert Ferdinand Leikola (aik. Leidenius; 22. helmikuuta 1853 Kurikka – 6. kesäkuuta 1933 Keuruu) oli suomalainen pappi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Vasa Gymnasiumista 22.6.1872, suoritti teologisen erotukinnon 1875 ja pastoraalitutkinnon 23.2.1883. Leikola toimi vuodesta 1876 lähtien Kurikan seurakunnan kappalaisena, vuodesta 1886 Perhon seurakunnan, vuodesta 1890 Artjärven, 1900–1907 Alahärmän ja viimeksi 1906–1933 Keuruun kirkkoherrana. Hän sai rovastin arvon 23.3.1910 ja hänet nimitettiin lääninrovastiksi 12.3.1914. Perhe otti uudelleen käyttöön hänen isoisänsä isän sukunimen Leikola vuonna 1906.
Leikolan 18 lapsesta tunnettuja ovat Laimi Leidenius, Aare Leikola ja Erkki Leikola.