stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkjärvi (Pertunmaa)

| Valkjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°26′28″N, 26°32′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Peruveteen 
Järvinumero:  14.916.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,9 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,641 km  
Pinta-ala:  2,245 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkjärvi 
Valkjärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Koirakiven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Volanjoen alueeseen (14.916) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.
André Lysenstøen

André Lysenstøen
André Lysenstøen (s. 27. lokakuuta 1988 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkomaalivahti, joka edusti kaudella 2009–2010 Suomen Mestiksen Heinolan Kiekkoa.
Kotimaassaan Lysenstøen on edustanut pääsarjatasolla Lillehammeria ja Stavangeria. Hän kuului Norjan maajoukkueen kokoonpanoon maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2008 ja 2009. Hänet valittiin myös Norjan olympiajoukkueeseen vuoden 2010 kisoihin Vancouveriin.
Nykyään hän on Norjan naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja.
Aiheesta muualla

André Lysenstøenin esittely Heinolan Kiekon sivustolla[vanhentunut linkki]
EQ

| eQ Oyj |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: EQV1V
Perustettu:  1998
Toimitusjohtaja:  Tero Estovirta
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  sijoituspalvelu, rahastotoiminta, varainhoito, corporate finance
Henkilöstö:  96 (2021)
Kotisivu:  www.eq.fi
Huomioitavaa:  hallinnoitavat varat 11,6 mrd € (2021)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
eQ-konserni on suomalainen varainhoito- ja sijoitusalan konserni. Konsernin emoyhtiön eQ Oyj:n osake on listattuna Nasdaq Helsingissä. Konserni tarjoaa sijoitus- ja pääomarahastoihin liittyviä palveluita, varainhoitoa, strukturoituja sijoitustuotteita, sijoitusvakuutuksia sekä kansainvälisten yhteistyökumppaneiden sijoitusrahastoja.
eQ:n varainhoidon asiakkaat ovat institutionaalisia sijoittajia ja yksityishenkilöitä. Konsernin hallinnoitavat varat olivat vuoden 2014 lopussa yhteensä 7,5 miljardia euroa. eQ:lla on Suomeen rekisteröityjä sijoitusrahastoja 26 ja niissä on hallinnoitavana noin 1,4 miljardia euroa asiakkaiden varoja. Kansainvälisten yhteistyökumppaneiden rahastoissa on asiakasvaroja noin 1,9 miljardia euroa ja Private Equity -varainhoidossa noin 3,3 miljardia euroa. Konserniin kuuluva Advium Corporate Finance tarjoaa yritys- ja kiinteistöjärjestelyihin sekä pääomajärjestelyihin liittyviä palveluja. Konsernissa työskentelee yhteensä yli 90 henkilöä.
Historia

eQ aloitti toimintansa vuonna 1998 nimellä eQ-online. Peter Seligson on sijoitusyhtiö eQ Onlinen perustajahahmo. eQ Online oli Suomen ensimmäinen osakkeiden online-välityspalvelua yksityishenkilöille tarjoava osakevälittäjä. Aluksi osakkeita välitettiin vain Helsingin pörssissä, mutta myöhemmin toiminta  laajentui useisiin Euroopan ja Yhdysvaltain pörsseihin. eQ Pankin omistaja oli kesästä 2007 lähtien islantilainen Straumur-Burdaras Investment Bank hf, joka ajautui heikentyneen maksuvalmiutensa takia Islannin viranomaisten haltuun maaliskuussa 2009.
eQ Varainhoidon edeltäjä eQ Pankki siirtyi toukokuussa 2009 ruotsalaisen Nordnetin omistukseen. eQ Varainhoidon toimiva johto ja Fennogens Investments S.A. ostivat joulukuussa 2009 eQ Varainhoito -liiketoiminnan eQ Pankilta.
Amanda Capital Oyj, eQ Varainhoito -konserni ja Advium Corporate Finance Oy yhdistyivät joulukuussa 2010. Yhdistymisen myötä Amanda-konsernin hallinnoitavat varat kasvoivat 2,6 miljardista eurosta 3,6 miljardiin euroon. Fuusion jälkeen konsernin emoyhtiön nimi oli aluksi Amanda Capital Oyj, mutta syyskuussa 2011 sen nimi muutettiin eQ Oyj:ksi.
Marraskuussa 2012 eQ osti Icecapitalin varainhoitoliiketoiminnan. Yhdistyminen toteutettiin liiketoimintasiirroilla joissa Icecapital-yhtiöiden liiketoiminta siirrettiin vastaaville eQ-yhtiöille.
eQ Varainhoito Oy osti syyskuussa 2013 toteutetulla osakekaupalla koko Finnreit Rahastoyhtiö Oy:n osakekannan. Konsernin hallinnoitavat varat olivat vuoden 2020 lopussa yhteensä 9,0 miljardia euroa.
Konsernirakenne

eQ Oyj
eQ Varainhoito Oy
eQ Rahastoyhtiö Oy, rahastoyhtiö
eQ Life Oy
Advium Corporate Finance Oy
Merkkipaaluja

1998 yhtiö aloiltti toimintansa nimellä eQ-online
2000 eQ-online listattiin Helsingin pörssiin
2002 eQ-pankki sai pankkitoimiluvan ja aloitti pankkitoiminnan
2002 eQ-pankki osti WIP-rahastoyhtiö Oy:n ja aloitti sijoitusrahastotoiminnan
2004 eQ osti pankkiiriliike Conventumin liiketoiminnan laajentuen yritysasiakasalueelle ja varainhoitoon.
Toukokuussa 2007 islantilainen Straumus-Burdaras osti enemmistön eQ:sta ja teki ostotarjouksen lopuista osakkeista
Joulukuussa 2007 eQ Oyj:n pörssilistaus päättyi
Helmikuussa 2009 eQ Oyj myi hosting-liiketoimintansa muodostavan Xenetic Oy:n koko osakekannan Elisa Oyj:lle.
9.3.2009 emoyhtiö Straumur-Burdaras otettiin Islannin viranomaisten haltuun sen vakavien likviditeettiongelmien vuoksi. eQ-pankin ja Finanssivalvonnan mukaan tämä ei vaikuta eQ-pankin liiketoimintaan Suomessa. eQ:lle alettiin hakea uutta omistajaa.
15.5.2009 ilmoitettiin, että Straumur Burdaras myy eQ:n kaikki osakkeet ruotsalaiselle Nordnetille. Kauppahinta oli noin 400 miljoonaa kruunua (37 milj. €), eli alle 15 % hinnasta jonka Straumur maksoi eQ:sta 2 vuotta aiemmin.
Joulukuussa 2009 eQ myi varainhoitoliiketoimintansa sen toimivalle johdolle ja Fennogens Investments S.A. -nimiselle sijoitusyhtiölle, jonka omistavat Carl-Gustaf Ehrnrooth, Henrik Ehrnrooth ja Georg Ehrnrooth.
Amanda Capital Oyj, eQ Varainhoito -konserni ja Advium Corporate Finance Oy yhdistyivät joulukuussa 2010. Yhdistyneen konsernin emoyhtiön Amanda Capital Oyj:n nimeksi vaihdettiin eQ Oyj syyskuussa 2011.
eQ osti marraskuussa 2012 Icecapitalin varainhoitoliiketoiminnan.
eQ Varainhoito Oy osti syyskuussa 2013 toteutetulla osakekaupalla koko Finnreit Rahastoyhtiö Oy:n osakekannan.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut
eQ Oyj:n osake- ja pörssihistoriaa (porssitieto.fi)
Ebba

| Ebba |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  13. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Eber, metsäkarju tai Esbern, Asbern, aasan karhu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ebba on naisen etunimi, jonka miespuolinen vastine on Ebbe. Molemmat nimet ovat syntyneet joko lyhentyminä germaanisesta nimestä Eberhard, "pelkäämätön kuin villikarju tai muista Eber -alkuisista nimistä, tai toisen selityksen mukaan ne ovat muunnoksia tanskalaisesta nimestä Esbern tai Asbern, jonka alkuosa viittaa aasa-jumaliin ja loppuosa tarkoittaa karhua.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Ebba on Suomessa vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 2 428 nais­puoliselle henkilölle.  Ebban ja myös Ebben nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 13. lokakuuta.
Tunnettuja Ebboja

Ebba Andersson (s. 1997), ruotsalainen maastohiihtäjä
Ebba Bielke (1570–1618), ruotsalainen valtiopetoksesta teloitettu aatelisnainen
Ebba Björkbom-Bäckman (1904–1982), suomenruotsalainen runoilija
Ebba Bohlin (s. 1976), ruotsalainen nykytaiteilija
Ebba Brahe (1596–1674), ruotsalainen hovineiti, Jakob De la Gardien puoliso
Ebba Busch, aik. Ebba Busch-Thor (s. 1987), ruotsalainen kristillisdemokraattinen poliitikko
Ebba Haslund (1917–2009), norjalainen kirjailija ja kriitikko
Ebba Hed (s. 1999), ruotsalainen jalkapalloilija
Ebba Hermansson (s. 1996), ruotsalainen poliitikko
Ebba Holgersson (1885–1966), ruotsalainen opettaja ja naisasianainen
Ebba Hultkvist (s. 1983), ruotsalainen näyttelijä
Ebba Jacobson-Lilius (1888–1970), suomalainen puhetekniikan ja lausunnan opettaja ja radiokuuluttaja
Ebba Jungmark (s. 1987), ruotsalainen korkeushyppääjä
Ebba Masalin (1873–1942), suomalainen taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja
Ebba Munck (1858–1946), Ruotsin prinssi Oscar Bernadotten puoliso
Ebba Månsdotter Lilliehöök (1529–1603), Raaseporin kreivitär, ruotsalainen ruukinpatruuna ja käskynhaltija
Ebba-Stina Schalin-Hult (1913–1999), suomalais-ruotsalainen arkkitehti
Ebba zu Solms-Braunfels (1850–1927), suomalainen nainen, jonka elämään perustuu Päivi Honkakosken satu Prinsessa Ebba
Ebba Sommardahl (1867–1902), suomenruotsalainen runoilija
Ebba Stenbock (k. 1614), ruotsalainen valtarouva, Klaus Flemingin puoliso
Ebba Svahn, o.s. From (1915–2006), suomalainen pikajuoksija
Ebba von Sydow (s. 1981), ruotsalainen toimittaja ja muotibloginpitäjä
Ebba Thomsen (1887–1973), tanskalainen näyttelijä
Ebba Wieder (s. 1998), ruotsalainen jalkapalloilija
Ebba Witt-Brattström (s. 1953), ruotsalainen kirjallisuudentutkija
Ebba Östenson (1894–1988), suomalainen RKP:n kansanedustaja
Nimen muita merkityksiä

EBBA-palkinto, European Border Breakers Awards, muusikoille myönnettävä palkinto
Ebba Grön, ruotsalainen punk-yhtye
Runar

| Runar |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  15. syyskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Rune
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen run, salainen viisaus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Runar on pohjoismainen miehen etunimi, joka on peräisin ’salaista viisautta’ merkitsevästä muinaisskandinaavisesta sanasta run. Samasta sanasta on muodostettu myös miehennimi Rune sekä naisennimi Runa.  Nimi yleistyi Ruotsissa sen jälkeen, kun James Macphersonin teos Ossianin laulut 1840-luvulla käännettiin ruotsiksi, jolloin alkuteoksen Runfhear sai käännöksessä nimen Runar.
Suomessa nimi Runar on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 2 684 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Runarin nimipäivä on 15. syyskuuta.
Tunnettuja Runar-nimisiä

Runar Ahlstedt (1896–1974), suomalainen jääkärivääpeli
Runar Appelberg (1889–1917), suomalainen jääkäri
Runar Björklöf (1911–1998), suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija
Runar Björkman (1911–1941), suomalainen keihäänheittäjä
Runar Bäckström (1902–1991), suomalainen toimitusjohtaja, diplomi-insinööri ja insinöörieversti
Runar Collander (1894–1973), suomalainen kasvitieteilijä
Runar Eklund (1882–1933), suomalainen arkkitehti
Runar Engblom (1908–1965), suomalainen muotoilija ja sisustusarkkitehti
Runar Finnilä (1891–1956), suomalainen arkkitehti
Runar Forsius (1884–1935), suomalainen aluelääkäri ja hyönteistieteilijä
Runar Granholm (1889–1937), suomalainen kamreeri ja tenniksenpelaaja
Runar Gåsström (1914–1998), suomalainen Neuvostoliitossa asunut ydinfyysikko ja professori
Runar Hernberg (1908–1990), suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja
Runar Holmberg (1923–1993), suomalainen pikajuoksija
Runar Holmström (1923–1961), suomalainen murhaepäilty
Runar Idefelt (1892–1951), suomalainen näyttelijä
Runar Karlsson (s. 1953), ahvenanmaalainen poliitikko
Rúnar Kristinsson (s. 1969), islantilainen jalkapalloilija
Runar Lilius (1892–1975), suomalainen jääkärieversti
Runar Lillandt (s. 1944), suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja ja maanviljelysneuvos
Runar Långbacka (1905–1970), suomalainen kirjailija ja rauhanaktivisti
Rúnar Alex Rúnarsson (s. 1995), islantilainen jalkapallomaalivahti
Runar Salminen (1912–1989), ahvenanmaalainen runoilija
Runar Sandelin (1905–1995), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Runar Schauman (1908–1977), suomalainen näyttelijä
Runar Schildt (1888–1925), suomalainen kirjailija
Runar C. Öhman (1884–1966), suomalainen lääkäri, professori ja poliitikko
Juri Šargin

Juri Šargin
Juri Georgijevitš Šargin (ven. Юрий Георгиевич Шаргин, s. 20. maaliskuuta 1960 Engels, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kosmonautti. Hän valmistui Leningradissa sijainneesta sotilasakatemiasta. Hän on Venäjän avaruusjoukkojen everstiluutnantti. Šargin valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1996. Hän on toiminut lentoinsinöörinä Sojuz TMA-5 -lennolla ISS-avaruusasemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juri Šargin Wikimedia Commonsissa
Spacefacts: Juri Šargin
Eric O. W. Ehrström

| Eric O>  W. Ehrström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 5. helmikuuta 1881 Helsinki
Kuollut: 11. lokakuuta 1934 (53 vuotta) Helsinki
Eric Otto Woldemar Ehrström (5. helmikuuta 1881 Helsinki – 11. lokakuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen taidetakoja ja koristetaiteilija, joka tunnettiin erityisesti metallinpakotus- ja emalitöistään. Hän suunnitteli myös koruja, lasiesineitä sekä teki käyttö- ja taidegrafiikkaa.
Elämä ja ura

Ehrströn jätti 1898 oppikoulun kesken ja lähti opiskelemaan Suomen taideyhdistyksen piirustuskouluun vuonna 1899. Hän oli taiteilija Akseli Gallen-Kallelan oppilaana Ruoveden Kalelassa vuosina 1899-1900 ja opiskeli sitten taontaa ja metallipakotusta hienotaeseppä Legrandin työpajassa Pariisissa 1901–1902 ja 1908. Hän teki opintomatkoja myös 1905-1906 Italiaan ja 1914 Wieniin. Pariisissa hän tutustui vaimoonsa  Olga Gummerukseen. Hänellä oli myös oma näyttely näyttely Salon d'automnessa Pariisissa. Ehrström suunnitteli ja valmisti erilaisia pieniä metalliesineitä kuten tuhkakuppeja, lippaita, maljoja, vaaseja ja erilaisia rasioita käyttäen materiaalina kuparia, messinkiä, pronssia tai tinaa. Hän valmisti metallitaontatöitä useisiin rakennuksiin, kuten Hvitträskin taiteilijahuvilaan ja Suur-Merijoen kartanoon Karjalan Kannakselle. Ehrström suunnitteli myös koruja, ja vuonna 1918 hän suunnitteli Suomen kuninkaan kruunun sekä Suomen normaalivaakunan ynnä viranomaisten sinettejä. Kuninkaan kruunun toteutti kultaseppämestari Teuvo Ypyä vuonna 1998. Ehrström työskenteli lisäksi lasimaalauksen alalla valmistaen Kansallismuseon porrasikkunat, Forssan kirkon kuori-ikkunat ja koristuksen sekä Kymintehtaan juhlasalin ikkunat ja koko sisustuksen. Ehrström teki myös taidegrafiikkaa valmistaen muun muassa värillisiä puu- ja linoleumipiirroksia. Hän teki kunnia-adressien pergamenttikoristuksia sekä norsunluuveistoksia, tekstiilipiirustuksia ja huoneensisustuksia.
Ehrström oli Taideteollisen keskuskoulun metallinpakotuksen ja siselöinnin opettajana vuosina 1904–1905 sekä 1912–1919. Vuonna 1919 Ehrström perusti kuvanveistäjä Emil Wikströmin, tehtailija Gösta Serlachiuksen ja takoja Paavo Tynellin kanssa Taidetakomo Taito -nimisen yrityksen (myöhemmin Oy Taito Ab), jonka taideteollisuusosaston johtajana hän toimi. Vuonna 1924 Ehrström kirjoitti taideteollisen alan käsikirjan Konsthantverk: Teknisk rådgivare (julkaistu suomeksi nimellä Taideteollisuus: Teknillinen opas) oppikirjaksi käsityökoulujen oppilaille ja alan harrastajille. Vuonna 1927 Ehrström menetti onnettomuudessa oikean kätensä, minkä jälkeen hänen vaimonsa Olga Gummerus-Ehrström, joka itsekin oli monipuolinen ja lahjakas taiteilija, auttoi miestään tämän töissä. Suomen Taideyhdistyksen palveluksessa Ehrström oli 1917–1918 Ateneumin taidegallerian v.t. intendenttinä ja vuodesta 1914 alkaen gallerian konservaattorina. Valtion rakennustaidelautakunnan jäsenenä hän oli 1927–1931.
Tuotantoa

Pohjoismaiden Osakepankin Helsingin konttorin pronssiovet (1904)
Tampereen tuomiokirkon ehtoolliskalusto (1906)
Suomen Kansallismuseon kupariovet (1909)
Vakuutusyhtiö Suomen ovet (1910)
Arabian tehtaan astiasto malli XI  (1912)
Helsingin Kallion kirkon ehtoollishopeat (1912)
Vakuutusyhtiö Kalevan talon kupariovet (1913)
Porin ja Vaasan kaupunkien sekä Petsamon läänin vaakunat
Tasavallan presidentin sinetti ja useiden valtion keskusvirastojen sinetit.
Forssan kirkon kuorin lasimaalaukset (1923)
Kansallismuseon pääportaikon lasimaalaukset (1925)
Kymi-yhtiön juhlatilojen lämpiön freskot ja lasimaalaukset  (1933)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eric O. W. Ehrström Wikimedia Commonsissa
Ehrström, Eric hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Ehrströmin suunnittelema Vapaudenpatsas, 1933, Kouvolan Kuusankoskella.
Matias Marttinen

| Matias Marttinen |
| --- | --- |
 Marttinen vuonna 2023.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Satakunnan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1990 (ikä 34) Rauma
Asuinpaikka:  Rauma
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  Valtiotieteiden maisteri
Sotilaspalvelus
Palvelusvuodet:  2011-2012
Sotilasarvo:   luutnantti
Joukkoyksikkö:  Viestirykmentti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Matias Oskari Marttinen (s. 25. kesäkuuta 1990) on suomalainen kokoomuksen kansanedustaja ja kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja. Marttinen aloittaa Orpon hallituksen työministerinä hallituskauden puolivälissä. Aiemmin Marttinen on toiminut muun muassa valtiovarainministerin talouspoliittisena erityisavustajana.
Poliittinen toiminta

Marttinen toimi vuosina 2013−2015 kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteerinä. Vuosina 2015−2017 Marttinen työskenteli opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasosen erityisavustajana. Kesällä 2017 valtiovarainministeri Petteri Orpo kutsui Marttisen talouspoliittiseksi erityisavustajakseen.
Poliittinen toiminta > Kunnallispolitiikka

Marttinen on vaikuttanut Rauman kunnallispolitiikassa vuodesta 2009 lähtien. Vuosina 2009−2012 Marttinen oli kaupunginvaltuuston varavaltuutettu ja tarkastuslautakunnan jäsen. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Marttinen sai 169 ääntä ja nousi kaupunginvaltuustoon. Marttinen toimi vuosina 2013−2017 Rauman kasvatus- ja opetuslautakunnan puheenjohtajana. Marttinen on ollut Satakuntaliiton maakuntahallituksen jäsen vuodesta 2013.
Vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Marttinen valittiin uudelleen kaupunginvaltuustoon 388 äänellä. Hän toimii kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajana.
Marttinen on toiminut aikaisemmin Rauman seurakunnan kirkkoneuvoston ja kirkkovaltuuston jäsenenä, Osuuskauppa Keulan edustajiston jäsenenä sekä Länsi-Suomen Osuuspankin edustajiston jäsenenä.
Poliittinen toiminta > Eduskunta

Marttinen oli kokoomuksen ehdokas vuosien 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa Satakunnan vaalipiiristä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Marttinen sai 512 ääntä. Vuoden 2015 vaaleissa Marttinen sai 2 252 ääntä. Vuoden 2019 vaaleissa hänet valittiin eduskuntaan kokoomuksen ainoana edustajana Satakunnasta 4 925 äänellä.
Marttinen työskentelee valtiovarainvaliokunnassa ja valtiovarainvaliokunnan verojaostossa, liikenne- ja viestintävaliokunnassa sekä varajäsenenä suuressa valiokunnassa. Marttinen on tehnyt lakialoitteet muun muassa paikallisen sopimisen lisäämisestä sekä osakesäästötilin kehittämisestä.
Vaalimenestys

| Kuntavaalit> Vuosi (kunta) | Kuntavaalit> Äänimäärä | Kuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2008 (Rauma) | 69 | Varalla. |
| 2012 (Rauma) | 169 | Valittiin. |
| 2017 (Rauma) | 388 | Valittiin. |
| 2021 (Rauma) | 894 | Valittiin. |
| Eduskuntavaalit> Vuosi (vaalipiiri) | Eduskuntavaalit> Äänimäärä | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2011 (Satakunta) | 512 | Ei valittu. |
| 2015 (Satakunta) | 2 252 | Ei valittu. |
| 2019 (Satakunta) | 4 925 | Valittiin. |
| 2023 (Satakunta) | 7 618 | Valittiin. |
Muuta

Marttinen on sotilasarvoltaan reservin luutnantti ja toimi reserviupseerikurssi 240 Timantin oppilaskunnan puheenjohtajana. Marttinen on diabeetikko ja hän on kritisoinut voimakkaasti puolustusvoimien päätöstä sulkea 1-tyypin diabeetikot asepalveluksen ulkopuolelle.
Marttinen on kirjoittanut teoksen 10 teesiä modernille oikeistolle yhdessä oikeustieteen maisteri Juho Mäki-Lohiluoman kanssa.
Aiheesta muualla

.aspx Matias Marttinen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (37):  Autto  Eestilä  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen (2019–2021)1  Jokinen  Kaleva (2021–2023)2  Kanerva (2019–2022)3  Kauma  Kaunisto  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnunen (2021–2023)1  Kiuru  Koulumies  Kopra  Laiho  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Pelkonen  Risikko  Rydman (2019–2022)4  Sankelo  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Sjöblom  Talvitie  Tolvanen  Valkonen (2022–2023)3  Valtonen  Vartiainen (2019–2021)2  Vestman  Vikman  Virolainen  Wallinheimo  Zyskowicz 
 1 Anna-Kaisa Ikonen siirtyi Tampereen pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jari Kinnunen.  2 Juhana Vartiainen siirtyi Helsingin pormestariksi elokuussa 2021, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Atte Kaleva.  3 Ilkka Kanerva kuoli 14. huhtikuuta 2022, hänen tilalleen eduskuntaan nousi Ville Valkonen.  4 Wille Rydman erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä 22. kesäkuuta 2022 ahdistelukohun myötä. 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (48):  Aalto-Setälä  Autto  Castrén (2024–)  Eestilä  Fagerström  Grahn-Laasonen  Häkkänen  Hänninen  Heinonen  Heikkinen  Ikonen  Jukkola  Jäntti  Kaleva  Kauma  Kaunisto  Kaunistola  Keto-Huovinen  Kilpi  Kinnari  Kiuru  Kopra  Koulumies  Lahdenperä  Laiho  Limnéll  Lindberg  Marttinen  Multala  Mykkänen  Orpo  Paasi (2024–)  Partanen  Päivärinta  Risikko  Salla (2023–2024)  Sammallahti  Sarkomaa  Satonen  Sirén  Talvitie  Toveri (2023–2024)  Valkonen  Valtola  Valtonen  Vestman  Vikman  Väyrynen  Wallinheimo  Zyskowicz 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Vähä-Hurmusti

| Vähä-Hurmusti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°28′45″N, 26°21′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Iso-Hurmustiin 
Järvinumero:  14.176.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,2 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,857 km  
Pinta-ala:  3,657 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä-Hurmusti 
Vähä-Hurmusti  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Mansikkamäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Pitkäjärven–Virman valuma-alueeseen (14.176) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy.
Acid3

| Acid3 |
| --- | --- |
 Google Chrome Acid3-testissä vuonna 2011.
Verkkosivusto:  http://acid3.acidtests.org/
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  verkkoselainten renderöintitesti
Rekisteröinti:  ei
Kielet:  englanti
Omistaja:  The Web Standards Project (WaSP)
Avattu:  2008-3-33. maaliskuuta 2008
Nykyinen tila:  aktiivinen
Acid3 on verkkoselainten renderöintitesti, jonka on suunnitellut ja toteuttanut WaSP (lyhenne sanoista The Web Standards Project). Se julkaistiin 3. maaliskuuta 2008. Testi testaa tämänhetkisiä sekä tulevaisuuden WWW-standardeja sisältäen muun muassa DOM- sekä SVG-tuen testin. Muita testejä on tutut HTML- ja XHTML-testit, CSS2, CSS2.1 ja CSS3 -testit sekä HTTP-protokollan testaus.
Odotetusti testin julkaisun aikaan yksikään nykyselaimista ei läpäissyt testiä, vaan jäi 40–60 pisteen kohdalle.
Ensimmäisinä täysiin pisteisiin yltäneet olivat Operan julkaisematon betaversio, sekä Safari ja sen Webkit-moottorin uusin kehitysversio. Safari oli ensimmäinen julkisesti saatavilla ollut selain, joka läpäisi testin.
Testi

Testillä testataan selaimen yhteensopivuutta seuraavilla osa-alueilla:
DOM2: Core, Events, HTML, Range, Style, Traversal ja Views
ECMA-komentosarjakieli
HTML4
HTTP
Mediakyselyt
CSS-valitsimet
XHTML 1.0
CSS2, CSS2.1 ja CSS3
URI-testit
SVG