stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heraldiikka
Sääntöjä > Vaakunan suunnittelu

Vaakunaa suunniteltaessa tavoitteena on selkeys ja näkyvyys. Nyrkkisäännön mukaan vaakunan on oltava sellainen, että se on tunnistettavissa nuolenkantaman eli noin 200 metrin päästä. Heraldiikan säännöt ovat syntyneet taistelukentän vaatimuksista, ja ne on opittu nopeasti elävän historian toiminnan kautta uudelleen − umpinaista, kasvot peittävää patakypärää käytettäessä on tärkeää kyetä erottamaan oma ja vastustaja yhdellä ainoalla vilkaisulla. Tärkein sääntö on tinktuurisääntö: ei väriä värin eikä metallia metallin viereen. Tämä siksi, että kaksi väriä muodostaa tumman ja yhtenäisen pinnan, ja tinktuureja on vaikeaa erottaa toisistaan; samoin kaksi metallia yhdessä muodostavat voimakkaasti heijastavan pinnan - tästä syystä liikennemerkeissä ei käytetä valkoista ja keltaista yhtäaikaisesti. Samoin voimakkaasti naturalistinen ja realistinen kuvaus on huonoa heraldiikkaa - naturalistisesti suunniteltua vaakunaa on mahdotonta hahmottaa yhdellä vilkaisulla, mikä voi taistelukentällä koitua kohtalokkaaksi.
Vaakunassa tulee olla ainakin yksi
kilven jako (kilven osittaminen eritinktuurisiin kenttiin joko suoralla leikkausviivalla tai koroa käyttäen) tai
airutkuvio (yksinkertainen kilven reunasta reunaan ulottuva kuvio, kuten paalu, palkki, hirsi, risti, vinoristi, lakio, tyviö tai muu sellainen) tai
varsinainen kuvio (jonkun elottoman tai elollisen, joko reaalisen tai fantasiaolennon tai -esineen kuva tai symboli)
tai mikä tahansa näiden yhdistelmä. On kuitenkin pyrittävä välttämään liian täyteen ahdettua vaakunaa: pelkistäminen merkitsee selkeyttä. Kuvioiden tulee olla sellaisia, että ne erottuvat kaksiulotteisina pintakuvioina. Kolmiulotteisuus ei kuulu heraldiikkaan, ja myös käyttögrafiikassa ja semiotiikassa kolmiulotteisuutta pidetään ei-toivottavana.
Sääntöjä > Vaakunaselitys

Vaakunaselitys eli blasonointi tarkoittaa vaakunan kuvaamista sanallisessa muodossa. Vakiintuneen suomalaisen käytännön mukaan ensimmäisenä kuvataan kilven tinktuuri ja mahdolliset kilven jaot, tämän jälkeen kuviot ja niiden tinktuurit ja viimeisenä saatekuviot sekä varukset ja niiden tinktuurit. Tarkoituksena on aikaansaada yksiselitteinen kuvaus vaakunasta niin, että kuvauksen pohjalta on mahdollista piirtää vaakuna tinktuureineen ilman lisätietoja tai näkemättä itse vaakunaa.
Pääkaupunkiseudun kunnanvaakunoiden vaakunaselitykset ovat seuraavat:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Espoo: Sinisessä kentässä hevosenkenkä, sen yläpuolella kruunu, kaikki kultaa. | Helsinki: Sinisessä kentässä kultainen vene uimassa hopeisella, aaltokoroisella tyviöllä, veneen yläpuolella saatteena kultakruunu. | Kauniainen: Sinisessä kilvessä istuva, etukäpälissään mustaa kuusenkäpyä pitelevä kultainen, punavaruksinen orava, sen yläpuolella saatteena kolme kultaista ruusua vieretysten. | Vantaa: Sinisessä kentässä alainen, aaltokoroinen hopeahirsi, josta nousee oikealle kaartuva kultainen kalanpyrstö. |

Heraldisten värisääntöjen mukaisesti kuviot, joiden tinktuurina on metalli, sijaitsevat oletusarvoisesti värikentässä, ja kuviot, joiden tinktuurina on väri, sijaitsevat metallikentässä.
Sääntöjä > Heraldisen tunnuksen suunnittelijan kymmenen käskyä

Käytetään vain heraldisia värejä (tinktuureja), jotka ovat kulta ja hopea eli metallit sekä punainen, sininen, musta ja vihreä. Vaakunapiirroksissa kullan sijasta voidaan käyttää keltaista ja hopean sijasta valkoista. Lipuissa ja viireissä näitä käytetään nykyisin lähes aina. Heraldiset värit ovat kirkkaat ja puhtaat, sävyltään tummuusasteikon keskivaiheilla.
Pyritään käyttämään vain kahta väriä, joista toisen on oltava metalli. Kolmas väri edellyttää hyvin perusteltua syytä, mutta neljäs on jo huonoa heraldiikkaa.
Värisäännön mukaan väriä ei saa sijoittaa värin päälle eikä viereen eikä metallia metallin päälle eikä viereen, ellei yhteinen raja ole aivan lyhyt.
Kirjaimet, numerot tai tekstit eivät kuulu heraldiseen tunnukseen.
Kuvioiden on oltava mahdollisimman suuria ja täytettävä niille varattu alue mahdollisimman tarkkaan.
Kuvioiden on periaatteessa oltava kaksiulotteisia − ainakin niin, että ne on voitava esittää tunnistettavasti pelkkinä väripintoinakin, ilman varjostusta tai erillisiä rajaviivoja.
Kuvioissa ei luonnonmukaisuus ole tärkeää, mutta luonteenomaisuus on.
Heraldisen tunnuksen on oltava helposti mieleen jäävä, siihen ei saa ahtaa liikaa symboleja, vain ehdottomasti olennaisin - ihanne on yksi ainoa kuvio.
Heraldiikassa ei saa inttää: yhtä asiaa ei saa symboloida kahdella tai useammalla kuviolla. Jos taas yksi kuvio riittää symboloimaan kahta tai useampaa asiaa, niin se vain vahvistaa kuvion symboliikkaa ja siten koko tunnusta.
Kuvioiden on oltava sellaisia − niin kuin koko tunnuksenkin − että ne voidaan selityksensä (vaakuna- tai lippuselitys) mukaan mallia näkemättä uudelleen piirtää. Tämä vie myös siihen, että kuvion on oltava lajinsa yleispätevä edustaja: Se ei saa olla esimerkiksi jokin tietty linna, vaan ainoastaan heraldisesti tyylitelty linna, jonka voi sitten vaakunan tai lipun aiheen perusteluissa sanoa viittaavan vaikkapa Käkisalmen linnaan. Voimme sanoa, että kuvion täytyy olla sellainen, jolla ei ole erisnimeä.
Nämä niin sanotut käskyt on laatinut Jukka Suvisaari ja korjannut ja muutoksin varustanut Suomen Heraldisen Seuran johtokunnan asettama työryhmä, johon kuuluivat Kimmo Kara, Juhani Vepsäläinen ja Jukka Suvisaari, huhtikuussa 1990.
Sääntöjä > Vaakunoiden käyttö

Vaakunan menosuunta tulee tarkistaa, kun se pannaan esimerkiksi autoon. Vaakunoissa esimerkiksi eläinten tulee olla ajoneuvojen oikeassa kyljessä niin, että ne katsovat oikealle, jotta ei synny vaikutelmaa, että vaakunaeläin tai itse vaakuna peruuttaa, kun ajoneuvo liikkuu eteenpäin. Toisin sanoen, leijona katsoo aina menosuuntaan.
Tunnettuja heraldikkoja > Suomalaisia

Robert de Caluwé
Olof Eriksson
Ahti Hammar
B. Harald Hellström
Reijo Helläkoski
Tuomas Hyrsky
Kimmo Kara
Kari K. Laurla
Gustaf von Numers
Harri Rantanen
Jukka Suvisaari
Tapani Talari
Kari J. Tähtinen
Harri Uimonen
Tapio Vallioja
Juhani Vepsäläinen
Tunnettuja heraldikkoja > Ulkomaisia

Sven Tito Achen (Tanska)
John Ferguson (Iso-Britannia)
Arthur Charles Fox-Davies (Iso-Britannia)
Stephen Friar (Iso-Britannia)
Priit Herodes (Viro)
Ottfried Neubecker (Saksa)
Jan Raneke (Ruotsi)
Carl Alexander von Volborth (Yhdysvallat)
Heraldiikkaa koskeva lainsäädäntö Suomessa:
Laki Suomen vaakunasta 381/78
Laki Suomen lipusta 380/78
Laki Suomen lipusta annetuin lain muuttamisesta 588/1995
Asetus liputuksesta Suomen lipulla 383/78
VNP Suomen lipun väreistä 827/93
Asetus huvialustusten lipuista 292/1983
VNP virastojen sineteistä 185/1985
1990-luvulla tehdyt muutokset
Laki evankelis-luterilaisen kirkon vaakunoista 785/1986
SM päätös läänihallitusten virastotunnuksista 562/1997
VNP päätös Suomen historiallisten maakuntien vaakunoista 70/1963
Kuntalaki 365/1995 (6 §)
Tavaramerkkilaki 7/1964 (14§)
Asetus arkistolaitoksesta 832/1994 (16§)
Kirjallisuutta

Eriksson, Olof: Heraldiikka ja symbolit: Opas heraldisten tunnusten muotoilun perusteisiin.  Helsinki:  Suomen heraldinen seura, 1982.  ISBN 951-99419-4-0
Kara, Kimmo: Vaakunaselitys.  Helsinki:  Suomen heraldinen seura, 2010.  ISBN 978-951-98088-2-6
Railo, Topi & Stürmer, Heinz & Talari, Tapani (toim.): Suomalaisia vaakunoita: Henkilöitä, sukuja, yhteisöjä.  (Kirjoittajat: Maunu Harmo, Kimmo Kara. Vaakunapiirrokset: Reijo Helläkoski. Julkaisusarja no 25)  Helsinki:  Suomen heraldinen seura, 2006.  ISBN 951-98088-1-7
Suomen kunnallisvaakunat.  Helsinki:  Suomen kunnallisliitto, 1982.  ISBN 951-773-085-3
Suomen kuntavaakunat, maakuntavaakunat ja -tunnukset.  (Koonnut Marjatta Ruohomaa)  Helsinki:  Suomen kuntaliitto, 2005.  ISBN 952-213-001-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Heraldinen Seura
La Vida Home page/The World of Knights and Shields (myös suomeksi)
Suomen ritarihuone, aatelisvaakunat
Kansallisarkiston heraldinen lautakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Turun yliopiston Savo-Karjalaisen Osakunnan vaakunakokoelman kunnallisvaakunat (Arkistoitu – Internet Archive)
Europeana Heraldica, Kansallisarkiston heraldinen tietokanta.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Latvia  Tšekki 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  NARA 
Itävalta-Unkarin valtionvaakuna on malliesimerkki 1800-luvun rönsyilevästä heraldiikasta.
kulta, hopea, punainen, sininen, vihreä, purppura ja musta
kärpännahka, vaihtovärinen kärpännahka, oravannahka, kaksoisoravannahka ja juovikas oravannahka
Jerusalemin kuningaskunnan vaakuna on kuuluisa esimerkki heraldisesta virheestä: ”Kultainen risti hopeisella pohjalla, ympärillä neljä pienempää ristiä”
Kilven jakoja: katkoinen, halkoinen, lohkoinen, vastalohkoinen, nelijakoinen ja viirijakoinen
Rajavartiolaitoksen tunnuksin merkitty ajoneuvo. Vaakunaeläin on merkitty ajoneuvoon oikein peilikuvana eli katse ajoneuvon menosuuntaan.
Tullilaitoksen ja Merivartioston käytössä ollut Sääski II LK-1 -lentokone, jonka peräsimessä on Suomen valtiolippu vaakunoineen ja leijonineen katse menosuuntaan.
Hotelli Voodoo

| Hotelli Voodoo |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Janne Kuusi
Käsikirjoittaja:   Tuomari Nurmio  Jari Aalto-Setälä 
Säveltäjä:  Tuomari Nurmio
Lavastaja:  Malla Miettinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio / TV 1
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  47 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hotelli Voodoo on  ja Janne Kuusen ohjaama tv-musiikkielokuva, joka pohjautuu Tuomari Nurmion kappaleisiin. Elokuva esitettiin ensi kerran 7. joulukuuta 1997 TV 1:llä.
Juoni

Elokuvan tapahtumat rakentuvat siinä nähtyävien Tuomari nurmion musiikkikasppaleiden ympärille: tapahtumapaikkana on Hotelli Voodoo, ja henkilöinä muun muassa Ramona ja Rasva Rainer.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hannu Nurmio  | … |  pummi    |
|  Martti Suosalo  | … |  Marcello Masturbanni, yhtyeen laulusolisti   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Rasva-Rainer, gangsteri   |
|  Niina Nurminen  | … |  Ramona, Rasva-Rainerin heila    |
|  Puntti Valtonen  | … |  Toropainen, teekkari   |
|  Petri Manninen  | … |  murhaaja   |
|  Heikki Kahila  | … |  peluri   |
|  Anneli Rosenlöf  | … |  hieno rouva   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  seremoniamestari   |
Musiikki

Elokuvassa kuultavat kappaleet:
DVD

YLE Export on julkaissut elokuvan DVD:nä 17. marraskuuta 2010.
Aiheesta muualla

Hotelli Voodoo Elonet.
| n k Tuomari Nurmio |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Kohdusta hautaan  Maailmanpyörä palaa  Lasten mehuhetki  Punainen planeetta  Meet the Meatballs  Käytettyä rakkautta  Kuu  Tuomari Nurmio & Hugry Tribal Marching Band  Hullu puutarhuri  Hillbilly Spacecraft  Karaokekuningas  Tanssipalatsi  Luuta ja nahkaa  1999  Tuomari Nurmio & Korkein Oikeus  Kinaporin kalifaatti  Tangomanifesti  Big Bear’s Gate  Paratiisin puutarha  Dumari ja Spuget  Dumari ja Spuget bailaa!  Tales of Judge Bone  Ihmemaassa  Dumarillumarei  Usvaa putkeen  Maailman onnellisin kansa  Believe It Or Not  Rajaseudun laki 
Kokoelmat:  Valitut Palat  Valitut  Lasten mehuhetki + Kohdusta hautaan  Extra  24 karaattia  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Lemmenloruja  Suomi huiput – 20 hittiä  Tuhannen kapakan lauluja  Dumari – raskauttavaa todistusaineistoa 1979–2009 
Mukana levyillä:  Eri esittäjiä – Metropolis  Pedro's Heavy Gentlemen  Hasse Walli  Eri esittäjiä – Paljaat uneksijat  Eri esittäjiä – Sunnuntaina sataa aina  Eri Esittäjiä – 1990  Pedro's Heavy Gentlemen – Reggae  Olli Haavisto – Pysäkkimusiikkia  Eri esittäjiä – Cash Only A Tribute To Johnny Cash  Eri esittäjiä – Takorautaa  Eri esittäjiä – Mielenrauhaa – Aki Sirkesalon musiikkia  Eri esittäjiä – Synkkien laulujen maa  Breadmachine – Under the Greenwood Tree  Eri esittäjiä – Miehen työ – Soundtrack  Eri esittäjiä – Sanat Jukka Virtanen  Ajattara – Joululevy  Eri esittäjiä – Ipanapa Talvilaulut  Korpiklaani – Ukon Wacka  Stadin kadonneet – On rookis kalsa hima  Knucklebone Oscar – Judge Meets the King 
DVD:t:  Heinola Sinfonietta – Rock 2005  Vastavirta-klubi  Dumari – Elää, potkii ja puree!  Stadilaista tangoa etsimässä  Hotelli Voodoo  Toivon tuolla puolen 
Muuta:  Luettelo Tuomari Nurmion kappaleista
Hopkins

Hopkins on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anthony Hopkins (s. 1937), walesilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Bernard Hopkins (s. 1965), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Bo Hopkins (1938–2022), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bryan Hopkins (s. 1983), yhdysvaltalainen koripalloilija
Budd Hopkins (1931–2011), yhdysvaltalainen ufotutkija ja taiteilija
Cathy Hopkins (s. 1953), brittiläinen nuortenkirjailija
DeAndre Hopkins (s. 1992), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Frances Anne Hopkins (1838–1919), brittiläinen taidemaalari
Frank Hopkins (1865–1951), yhdysvaltalainen cowboy ja kilparatsastaja
Frederick Hopkins (1861–1945), brittiläinen biokemisti, vitamiinien löytäjä, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
Garcia Hopkins (s. 1958), yhdysvaltalais-suomalainen koripalloilija
Gaynor Hopkins, Bonnie Tyler (s. 1951), walesilainen laulaja
Gerard Manley Hopkins (1844–1899), brittiläinen katolinen pappi, kreikan kirjallisuuden professori ja runoilija
Harry Hopkins (1890–1946), yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri
John Hopkins (s. 1974), englantilainen näyttelijä
John Hopkins, yhdysvaltalainen valokuvaaja, media- ja äänitaiteilija
Johns Hopkins (1795–1873), yhdysvaltalainen liikemies ja filantrooppi, jonka lahjoitusvaroilla  perustettiin Johns Hopkinsin yliopisto
Jonathan Julian Hopkins, Jon Hopkins (s. 1979), englantilainen elektronisen musiikin artisti
Josh Hopkins (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Linda Hopkins (1924–2017), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Matthew Hopkins (k. 1647), englantilainen noitavainojen toimeenpanija
Michael Hopkins (1935–2023), englantilainen arkkitehti
Michael J. Hopkins (s. 1958), yhdysvaltalainen matemaatikko
Michael S. Hopkins (s. 1968), yhdysvaltalainen astronautti
Mike Hopkins (1872–1952), skotlantilais-yhdysvaltalainen baseballin pelaaja
Mike Hopkins (s. 1970), yhdysvaltalainen koripalloilija
Mike Hopkins (äänileikkaaja) (1959–2012), uusiseelantilainen äänileikkaaja
Miriam Hopkins (1902–1972), yhdysvaltalainen näyttelijä
Neil Hopkins (s. 1977), yhdysvaltalainen näyttelijä
Nick Hopkins, brittiläinen tutkiva journalisti
Nicky Hopkins (1944–1994), englantilainen kosketinsoittaja
Rob Hopkins (s. 1968), englantilainen tietokirjailija, opettaja ja ympäristöaktivisti
Ryan Nugent-Hopkins (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija
Sam Hopkins, Lightnin' Hopkins (1912–1982), yhdysvaltalainen blues-kitaristi ja laulaja
Shawn Hopkins (s. 1995), suomalainen koripalloilija
Shirley Knight Hopkins (1936–2020), yhdysvaltalainen näyttelijä
Stephen Hopkins (1707–1785), Rhode Islandin kuvernööri, yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen laatijoista
Thelma Hopkins (1936–2025), brittiläinen korkeushyppääjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Antony (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Antony Matheus dos Santos
Syntymäaika: 24. helmikuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Osasco, Brasilia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 172 cm
Seura
Seura: Betis
Pelinumero: 21
Junioriseurat
2010–2018: São Paulo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2018–2020 | São Paulo | 48 | (6) |
| 2020–2022 | Ajax | 57 | (18) |
| 2022– | Manchester United | 54 | (5) |
| 2025– | → Betis | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2019–2021 | Brasilia U23 | 18 | (5) |
| 2021– | Brasilia | 16 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 30. toukokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 30. toukokuuta 2024.
| Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:  Brasilia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 2020 |  |  |
Antony Matheus dos Santos, joka tunnetaan paremmin nimellä Antony, (s. 24. helmikuuta 2000 Osasco, São Paulon osavaltio) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa LaLigassa pelaavaa Real Betisia, lainalla Manchester Unitedista. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura

Osascosta kotoisin oleva Antony liittyi São Paulon junioriakatemiaan vuonna 2010. Hän teki ensiesiintymisensä São Paulon edustusjoukkueessa 15. marraskuuta 2018 Brasilian pääsarjan ottelussa Grêmiota vastaan. Hän pelasi seurassa kaikkiaan 32 Série A:n ottelua, joissa teki neljä ja syötti kuusi maalia. Copa Libertadoresissa hän pelasi kolme ottelua.
Antony siirtyi kaudeksi 2020–2021 alankomaalaiseen AFC Ajaxiin viisivuotisella sopimuksella. Ensimmäisellä kaudellaan hän voitti Ajaxissa sekä Eredivisien mestaruuden että KNVB-cupin. Hän myös debytoi Mestarien liigassa 27. lokakuuta 2020 ottelussa Atalantaa vastaan. Hän voitti Alankomaiden-mestaruuden myös kaudella 2021–2022. Hän pelasi Ajaxissa kaikkiaan 57 Eredivisien ottelua, joissa hän teki 18 ja syötti 14 maalia. Mestarien liigan 11 ottelussa hän viimeisteli kolme maalia ja antoi neljä maalisyöttöä.
30. elokuuta 2022 Antony siirtyi Englannin Valioliigassa pelaavaan Manchester Unitediin 95 miljoonan euron siirtosummalla. Hän debytoi seurassa 4. syyskuuta 2022 Valioliigan ottelussa Arsenalia vastaan ja teki ottelussa myös ensimmäisen maalinsa Manchester Unitedin pelaajana. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana 25 valioliigaottelua, joista 23 avauskokoonpanossa, ja teki neljä sekä syötti kaksi maalia. Eurooppa-liigan yhdeksässä ottelussa hän viimeisteli kaksi maalia. Unitedin voittamassa Englannin liigacupissa hän teki viidessä ottelussa yhden maalin. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 29 valioliigaottelua, joista 15:ssä hän oli avauskokoonpanossa. Hän sekä teki että syötti yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua ilman tehomerkintöjä. Unitedin voittamassa FA Cupissa hän teki kaksi maalia pelaamissaan neljässä ottelussa. Hänen peliesityksiään on kritisoitu voimakkaasti. Tammikuussa 2025 ilmoitettiin Antonyn siirtyvän puolen vuoden lainalle Primera Divisiónissa pelaavaan Real Betisiin..
Maajoukkueura

Antony pelasi vuonna 2021 pidetyissä Tokion olympialaisissa kultaa voittaneessa Brasilian olympiajoukkueessa kaikki kuusi ottelua.
Brasilian miesten maajoukkueessa Antony debytoi 7. lokakuuta 2021 MM-karsintaottelussa Venezuelaa vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen maajoukkuemaalinsa. MM-kilpailuissa 2022 hän oli Brasilian avauskokoonpanossa Kamerun-ottelussa ja tuli vaihdosta kentälle Serbiaa, Sveitsiä ja Kroatiaa vastaan.
Saavutukset

AFC Ajax
Eredivisie (2): 2020–2021, 2021–2022
KNVB-cup: 2020–2021
Manchester United
Englannin liigacup (1): 2022–2023
FA Cup (1): 2023–2024
Brasilia
Kultaa: Kesäolympialaiset 2020
Hindutva

Hindutva (hindiksi हिन्दुत्व, "hindumaisuus") on hindunationalismin yksi muoto. Ideologian ytimessä on hindulaisuus ja konservatismi. Toisinaan siihen määritellään kuuluvan myös militantti nationalismi. Hindutva pyrkii myös populismin tavoin haastamaan perinteisiä liberaalisen demokratian poliittisia instituutioita. Hindutvan suhde hindulaisuuteen on verrattavissa kristinuskon ja kristillisen fundamentalismin tai islamin ja islamilaisen fundamentalismin suhteeseen.
Historia

Hindutva syntyi 1900-luvun alussa Intian vielä ollessa Ison-Britannian siirtomaa. Ideologia haki inspiraatiota vastaavista eurooppalaisista ideologioista kuten fasismista.
Ideologian isäksi mainitaan Vinayak Damodar Savarkar. Savakar pidätettiin vuonna 1910 syytettynä salaliitosta brittihallintoa vastaan ja hänet tuomittiin elinkautiseen vankeuteen Andamaaneille, josta hän palasi Intiaan vuonna 1921. Vankeutensa aikana Savakar kirjoitti kirjan Hinditva: Who Is a Hindu? (1923), jossa hän käytti termiä hindutva ensimmäistä kertaa ja määritteli sen tarkoittavan intialaista kulttuuria, joka määrittyy hindulaisuuden kautta..
Ideologia ja pyrkimykset

Hindutva katsoo Intian perustuslain turvaaman sekularismin olevan toissijainen suhteessa siihen tosiasiaan, että intialaisista 79,8% on hindulaisia. Yksi keskeinen tavoite on ns. Hindu Rashtra, eli hindulainen valtio, jossa hindulaisuus uskontona ja intialaisuus kansalaisuutena ovat yksi ja sama asia. Tämä työntäisi maan noin 200 miljoonaa muslimia ja 30 miljoonaa kristittyä toisen luokan kansalaisiksi..
Ideologian kannattajat ovat koko 2000-luvun ajan pyrkineet vaikuttamaan koulujen opetussuunnitelmiin, joissa pitäisi hindutvan kannattajien mielestä tuoda enemmän esille perinteisiä arvoja. Varsinkin Gujaratin ja Uttar Pradeshin osavaltioissa käytettävissä oppikirjoissa vähätellään natsismia ja fasismia: vuonna 2005 julkaistussa oppikirjassa führer käännettiin "pelastajana" ja Hitler kuvataan lähinnä positiivisessa valossa, ja natsien hallinto tehokkaana..
Hindutvaa kannattavia järjestöjä

Ideologian näkyvin kannattaja on Intian kansanpuolue (BJP), joka on Intian valtapuolue vuodesta 2014 alkaen. BJP sai alkunsa vuonna 1951 perustetusta Bharatiya Jana Sangh -puolueesta, joka yhdistyi Janataan vuonna 1977. Intian kansanpuolue perustettiin vuonna 1980, ja aluksi se oli perustamiskirjansa mukaan sekulaari puolue. Kuitenkin vuoden 1984 surkean vaalituloksen jälkeen, jossa BJP sai vain 2 paikkaa Lok Sabhassa ja puheenjohtaja Atal Bihari Vajpayee hävisi omassa vaalipiirissään vastaehdokkaalleen yli 200 000 äänellä, puolue alkoi hakea kannatusta hyödyntämällä muslimivastaisia tunteita hindujen keskuudessa. Nykyisin puolue kannattaa hindutvaa ja katsoo, että Intian kulttuuri pitää määritellä nimenomaan hindulaisuuden kautta.. BJP:n puheenjohtaja Narendra Modi on hindutvan kannattaja.
Toinen merkittävä hindutvaa kannattava järjestö on Rashtriya Swayamsevak Sangh (RSS), jolla on suhteita Intian kansanpuolueeseen. RSS on puolisotilaallinen järjestö ja sen jäsenet ovat olleet mukana lukuisissa eri vähemmistöihin kohdistuvissa väkivaltaisuuksissa..
Muita hindutvaa kannattavia järjestöjä ovat mm. Abhinav Bharat, Vishva Hindu Parishad, Bharatiya Gau Raksha Dal ja Bajrang Dal.
Ruokolammi (Padasjoki)

| Ruokolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°22′30″N, 25°12′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  joki Yläjärveen 
Järvinumero:  14.251.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,3 m  
Pituus:  540 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,352 km  
Pinta-ala:  9,164 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuokolammi 
Ruokolammi  tai Ruokojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Arrakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,2 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Padasjoen alueeseen (14.251) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,3 metriä mpy.
Titaanikeltainen

| Titaanikeltainen |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Dinatrium-6-metyyli-2-[4-[2-[4-(6-metyyli-7-sulfonaatto-1,3-bentsotiatsol-2-yyli)fenyyli]iminohydratsinyyli]fenyyli]-1,3-bentsotiatsoli-7-sulfonaatti
CAS-numero:  1829-00-1
PubChem CID:  73217 ja 59771525
SMILES:  CC1=C(C2=C(C=C1)N=C(S2)C3=CC=C(C=C3)NN=NC4=CC=C(C=C4) C5=NC6=C(S5)C(=C(C=C6)C)S(=O)(=O)[O-])S(=O)(=O)[O-].[Na+].[Na+]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C28H19S4N5O6Na2
Moolimassa:  695,742 g/mol
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Titaanikeltainen (C28H19S4N5O6Na2) on bentsotiatsolirakenteinen heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena.