stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mykobakteerit

| Mykobakteerit |
| --- | --- |
 TEM -elektronimikroskooppikuva tuberkuloosibakteerista
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Pääjakso::  Actinobacteria
Luokka::  Actinobacteria
Lahko::  Actinomycetales
Heimo::  Mycobacteriaceae
Suku::  Mykobakteerit Mycobacterium  (Lehmann & Neumann) 1896
Katso myös
   Mykobakteerit Wikispeciesissä   Mykobakteerit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mykobakteerit (Mycobacterium) ovat aktinobakteerien luokkaan kuuluvia bakteereja, jotka muodostavat Mycobacterium-suvun. Sukuun kuuluu monia patogeeneja, joiden tiedetään aiheuttavan ihmisessä ja muissa nisäkkäissä vakavia tauteja kuten tuberkuloosia ja lepraa.

Etuliite myko- ('vaha' tai 'sieni') tulee latinasta ja viittaa soluseinän vahamaisiin yhdisteisiin.
Mikrobiologiset ominaispiirteet

Mykobakteerit ovat aerobisia ja liikuntakyvyttömiä bakteereja (lukuun ottamatta lajia M. marinum, jonka on osoitettu pystyvän liikkumaan makrofagin sisällä) ja tyypillisesti vastustuskykyisiä happovärjäykselle. Yleensä niissä ei myöskään ole endosporeja tai solukapselia. Vaikkakaan mykobakteerit eivät käytännön näkökulmasta (värjäytyminen) näytä luokittuvan gram-positiivisiin,  ne luokitellaan haponkestäviksi gram-positiivisiksi bakteereiksi ulkokalvon puuttumisen takia. Kaikille mykobakteereille on yhteistä paksu soluseinä, joka on hydrofobinen, vahamainen ja runsaasti mykolaatteja sisältävä. Soluseinä suurelta osin tekee mykobakteereista kestäviä, sen rakenneosien biosynteesi  taas on mahdollinen kohde uusille tuberkuloosilääkkeille.
Monet mykobakteerilajit sopeutuvat helposti ravinneköyhäänkin ympäristöön – käyttävät ammoniakkia tai aminohappoja typen lähteenä ja glyserolia hiilen lähteenä – kun saatavilla vain on kivennäisaineita. Ihanteellinen kasvulämpötila vaihtelee suuresti lajista riippuen, 25:stä yli 50:een celsiusasteeseen. Osaa lajeista on vaikea viljellä ja osan lisääntyminen on erittäin hidasta. Esimerkiksi M. lepraen jakautuminen saattaa kestää kaksikymmentäkin vuorokautta. Lisäksi käytettävissä olevat geenitekniset menetelmät eivät ole näiden lajien kohdalla yhtä runsaat.

Mykobakteerit jakautuvat selvästi nopea- ja hidaskasvuisiin lajeihin ja silmälle näkyviä pesäkkeitä seitsemässä päivässä kehittävät lajit voidaan luokitella nopeiksi. Muodoltaan mykobakteerisolut ovat joko suoria, tai hieman kaarevia 1–10 mikrometrin pituisia ja 0,2–0,6 mikrometrin paksuisia sauvoja.
Jotkin lajit tuottavat karotenoidipigmenttejä ilman valoa, toiset vaativat fotoaktivaatiota pigmentin tuottamiseen. Fenotyypiltään mykobakteerit ovat lähimpänä Nocardia-, Rhodococcus- ja Corynebacterium- lajeja.
Patogeenisyys

Mykobakteerit voivat levitä isäntäänsä tämän osoittamatta merkittäviä oireita. Esimerkiksi miljardit ihmiset kantavat oireettomana tuberkuloosibasillia (M. tuberculosis). Mykobakteeri-infektiot ovat huomattavan vaikeita hoidettavia, sillä bakteerit ovat vahvan soluseinänsä ansiosta luonnostaan vastustuskykyisiä monille antibiooteille kuten penisilliinille. Samasta syystä ne sietävät huomattavan hyvin happoja, emäksiä, puhdistusaineita ja eliöitten puolustustautumismiskeinoja. Klaritromysiini ja rifamysiini tehoavat useimpiin mykobakteereihin, mutta myös antibiooteille vastustuskykyisiä kantoja tunnetaan.
Muiden patogeenisten bakteerien lailla M. tuberculosiksen erittämillä proteiineilla ja pintaproteiineilla on merkittävä osuus bakteerin virulenssiin. Ekstrasytoplasmisia proteiineja, joiden tiedetään vaikuttavan tuberkuloosibakteerin virulenssiin, löydetään koko ajan lisää.
Lääketieteellinen luokitus

Taudinmääritystä ja -hoitoa silmällä pitäen mykobakteerit luokitellaan useisiin pääryhmiin. M. tuberculosis -ryhmän bakteerit , jotka voivat aiheuttaa tuberkuloosia: M. tuberculosis, M. bovis, M. africanum, and M. microti, lepraa aiheuttava M. leprae ja NTM (engl. NonTuberculous Mycobacteria), johon kuuluvat kaikki muut mykobakteerit, jotka voivat aiheuttaa tuberkuloosia muistuttavaa keuhkotautia, lymfadeniittia, ihotauteja tai disseminoitunutta (levinnyttä) tautia.
Lajit

Aiemmin mykobakteerit luokiteltiin ulkonäön ja lisääntymisnopeuden perusteella. Nykyisin käytetään kladistiikan mukaista luokitusta.
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycobacterium tuberculosis -ryhmä

Ryhmän bakteerit aiheuttavat ihmisessä ja eläimissä tuberkuloosia. Ryhmään kuuluvia lajeja ovat:
M. tuberculosis, pääasiallinen ihmisen tuberkuloosin aiheuttaja.
Mycobacterium bovis
Bacillus Calmette-Guérin BCG
Mycobacterium africanum
Mycobacterium canetti
Mycobacterium caprae
Mycobacterium microti
Mycobacterium pinnipedii
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycobacterium avium -ryhmä

Ryhmän bakteerit tapasivat olla yleis- mutta ei keuhkoinfektioissa AIDS-potilaiden merkittävä kuolinsyy.
Mycobacterium avium avium
M. avium paratuberculosis, jonka on havaittu olevan osallisena märehtijöiden Johnen tautiin ja sillä epäillään olevan yhteyttä myös ihmisen Crohnin tautiin
Mycobacterium avium silvaticum
Mycobacterium avium hominissuis"
Mycobacterium colombiense
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycobacterium gordonae -kladi

Mycobacterium asiaticum
Mycobacterium gordonae
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycobacterium kansasii -kladi

Mycobacterium gastri
Mycobacterium kansasii
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycobacterium nonchromogenicum/terrae -kladi

Mycobacterium hiberniae
M. nonchromogenicum
M. terrae
M. triviale
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycolactone-producing mycobacteria

M. ulcerans, joka aiheuttaa ns. Buruli-haavaumaa
Mycobacterium pseudoshottsii
Mycobacterium shottsii
Lajit > Hitaasti kasvavat > Mycobacterium simiae -kladi

M. triplex
M. genavense
M. florentinum
M. lentiflavum
M. palustre
M. kubicae
M. parascrofulaceum
M. heidelbergense
M. interjectum
M. simiae
Lajit > Hitaasti kasvavat > Luokittelemattomat

M. branderi
M. cookii
M. celatum
M. bohemicum
M. haemophilum
M. malmoense
M. szulgai
M. leprae, lepran aiheuttaja
M. lepraemurium, kissalepran aiheuttaja
M. lepromatosis, toinen, vähemmän merkittävä lepran aiheuttaja, kuvattiin 2008.
Mycobacterium africanum
M. botniense
M. chimaera
M. conspicuum
M. doricum
M. farcinogenes
M. heckeshornense
M. intracellulare
M. lacus
M. marinum
M. monacense
M. montefiorense
M. murale
M. nebraskense
M. saskatchewanense
M. scrofulaceum
M. shimoidei
M. tusciae
M. xenopi
Lajit > Keskimääräinen lisääntymisnopeus

Mycobacterium intermedium
Lajit > Nopeakasvuiset > Mycobacterium chelonae -kladi

Mycobacterium abcessus
Mycobacterium chelonae
Lajit > Nopeakasvuiset > Mycobacterium fortuitum -kladi

Mycobacterium fortuitum
M. fortuitum subsp. acetamidolyticum
M. boenickei
M. peregrinum
M. porcinum
M. senegalense
M. septicum
M. neworleansense
M. houstonense
M. mucogenicum
M. mageritense
M. brisbanense
M. cosmeticum
Lajit > Nopeakasvuiset > Mycobacterium parafortuitum -kladi

Mycobacterium parafortuitum
M. austroafricanum
M. diernhoferi
M. hodleri
M. neoaurum
M. frederiksbergense
Lajit > Nopeakasvuiset > Mycobacterium vaccae -kladi

M. aurum
M. vaccae
Lajit > Nopeakasvuiset > CF

M. chitae
M. fallax
Lajit > Nopeakasvuiset > Luokittelemattomat

Mycobacterium confluentis
M. flavescens
M. madagascariense
M. phlei
M. smegmatis
M. goodii
M. wolinskyi
M. thermoresistibile
M. gadium
M. komossense
M. obuense
M. sphagni
M. agri
M. aichiense
M. alvei
M. arupense
M. brumae
M. canariasense
M. chubuense
M. conceptionense
M. duvalii
M. elephantis
M. gilvum
M. hassiacum
M. holsaticum
M. immunogenum
M. massiliense
M. moriokaense
M. psychrotolerans
M. pyrenivorans
M. vanbaalenii
M. pulveris
Lajit > Luokittelemattomat

Mycobacterium arosiense
M. aubagnense
M. bolletii
M. caprae
M. chlorophenolicum
M. fluoroanthenivorans
M. kumamotonense
M. novocastrense
M. parmense
M. phocaicum
M. poriferae
M. rhodesiae
M. seoulense
M. tokaiense
Aiheesta muualla

Laji.fi: Mycobacterium
Diagnosis and Treatment of Disease Caused by Nontuberculous Mycobacteria (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF). American Thoracic Society.  Am J Respiratory and Critical Care Medicine. Aug 1997  156(2) Part 2 Supplement
RIDOM: Ribosomal Differentiation of Medical Microorganisms
J.P. Euzéby: List of Prokaryotic Names with Standing in Nomenclature - Genus Mycobacterium (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuberculist: Genome annotation database
MTB Sysborg (Arkistoitu – Internet Archive): Genome annotation database from the Institute of Genomics and Integrative Biology
TB Structural Genomics Consortium (Arkistoitu – Internet Archive): Structures of Mycobacterium tuberculosis proteins
MycDB (Arkistoitu – Internet Archive): Mycobacterium database
TBDB: Tuberculosis database
BioHealthBase Bioinformatics Resource Center Database of mycobacterium genomic sequences and related information.
Frequently Asked Questions about NTM Lung Disease (Arkistoitu – Internet Archive)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Mycobacterium, taxonomy (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Mycobacterium
Mykobakteerin soluseinä: 1-ulommat lipidit, 2-mykolihappo, 3-polysakkarideja (arabinogalaktaani), 4-peptidoglykaani, 5-solukalvo, 6-lipoarabinomannaani (LAM), 7-fosfatidylinositoli-mannosidit (PIM), 8-soluseinän runko.
Käännös suomeksi
Olga Kurylenko

| Olga Kurylenko |
| --- | --- |
 Olga Kurylenko vuonna 2015.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Olha Kostjantynivna Kurylenko
Syntynyt: 14. marraskuuta 1979 (ikä 44) Berdjansk, Ukrainan SNT
Kansalaisuus:   Ranska
Ammatti:  näyttelijä, malli
Näyttelijä
Aktiivisena:  1995–
Merkittävät roolit:  Nika Boronina (Hitman) Camille Montes (007 Quantum of Solace)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Olga Kostjantynivna Kurylenko (ukr. Ольга Костянтинівна Куриленко, s. 14. marraskuuta 1979 Berdjansk, Ukrainan SNT) on ranskalais-ukrainalainen näyttelijä ja malli. Hänet löydettiin malliksi 13-vuotiaana ja hän muutti 16-vuotiaana Pariisiin aloittaakseen mallinuran. Kurylenkon näyttelijänura alkoi vuonna 2005. Hän sai tunnettavuutta elokuvasta Hitman vuonna 2007 ja nousi kuuluisaksi Bond-tyttönä James Bond -elokuvassa Quantum of Solace (2008). Hän näyttelee myös Antonia Dreykovia / Urakoitsijaa Marvel Cinematic Universen elokuvissa Black Widow (2021) ja Thunderbolts* (2025).
Varhaiselämä

Olga Kurylenko syntyi Berdjanskissa, Ukrainassa, joka oli tuolloin osa Neuvostoliittoa. Hänen isänsä on ukrainalainen ja äiti venäläistä syntyperää. Kurylenkon vanhemmat erosivat hänen ollessa kolmevuotias, ja hän kasvoi yksinhuoltajaäitinsä luona. Isäänsä hän tapasi harvoin, ja näki tämän seuraavan kerran vasta kahdeksanvuotiaana. Lomaillessaan Moskovassa 13-vuotias Kurylenko löydettiin malliksi, kun hän istui äitinsä kanssa metrossa.
Ura > Mallina

Kurylenko muutti Pariisiin 16-vuotiaana ja solmi mallisopimuksen pariisilaisen Madison-mallitoimiston kanssa. 18-vuotiaana hän oli jo esiintynyt Vogue- ja Elle-lehtien kannessa. Kurylenko esiintyi myös Marie Clairen kannessa ja oli Beben, Clarinsin ja Helena Rubinsteinin mainoskasvo. Hän on toiminut mallina myös Roberto Cavallin ja Kenzon mainoksissa sekä Victoria’s Secretin katalogissa.
Ura > Näyttelijänä

Kurylenkon ensimmäisiä näyttelijäntöitä oli esiintyminen artisti Sealin musiikkivideolla ”Love’s Divine” vuonna 2003. Elokuvauransa hän aloitti vuonna 2005 ranskalaisessa L'Annulaire-elokuvassa, ja vuonna 2006 hänelle myönnettiin Brooklynin elokuvajuhlilla parhaan naisnäyttelijän palkinto suorituksestaan. Samana vuonna hän esiintyi Pariisi, rakkaudella -elokuvassa sekä Kenzo Amour -hajuveden mainoksissa.
Vuonna 2007 Kurylenko näytteli Timothy Olyphantin kanssa elokuvassa Hitman. Seuraavana vuonna hän sai Bond-tyttö Camille Montesin roolin elokuvasta Quantum of Solace. Samana vuonna hänellä oli pieni sivurooli elokuvassa Max Payne. Vuonna 2012 Kurylenko näytteli Terrence Malickin elokuvassa To the Wonder ja seuraavana vuonna scifi-elokuvassa Oblivion.
Yksityiselämä

Kurylenko avioitui valokuvaaja Cedric van Molin kanssa vuonna 2000. Liitto päättyi eroon neljä vuotta myöhemmin. Sen jälkeen Kurylenko oli vuoden naimisissa yrittäjä Damian Gabriellen kanssa. Hänellä on entisen poikaystävänsä Max Benitzin kanssa vuonna 2015 syntynyt poika.
Kurylenko asuu Lontoossa. Hänelle myönnettiin Ranskan kansalaisuus vuonna 2001.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2005 | L’Annulaire | L’Annulaire | Iris |
| 2006 | Pariisi, rakkaudella | Paris, je t’aime | The Vampire (osassa ”Quartier de la Madeleine)” |
| 2006 | Käärmeen merkki | The Serpent | Sofia |
| 2007 | Hitman | Hitman | Nika Boronina |
| 2008 | Max Payne | Max Payne | Natasha Sax |
| 2008 | 007 Quantum of Solace | 007 Quantum of Solace | Camille Montes |
| 2008 | À l'est de moi | À l'est de moi | venäläinen prostituoitu |
| 2009 | Kirot | Kirot | Galia |
| 2010 | Centurion | Centurion | Etain |
| 2011 | There Be Dragons | There Be Dragons | Ildiko |
| 2011 | Land of Oblivion | La terre outragée | Anya |
| 2012 | To the Wonder | To the Wonder | Marina |
| 2012 | Seitsemän psykopaattia | Seven Psychopaths | Angela |
| 2012 | Erased | Erased | Anna Brandt |
| 2013 | Oblivion | Oblivion | Julia Rusakova Harper |
| 2014 | Vampire Academy | Vampire Academy | johtajatar Ellen Kirova |
| 2014 | The November Man | The November Man | Alice Fournier / Mira Filipova |
| 2014 | Kaivonkatsoja | The Water Diviner | Ayshe |
| 2015 | A Perfect Day | A Perfect Day | Katya |
| 2015 | Momentum | Momentum | Alex Farraday |
| 2016 | The Correspondence | The Correspondence | Amy Ryan |
| 2017 | The Death of Stalin | The Death of Stalin | Maria Yudina |
| 2017 | Gun Shy | Gun Shy | Sheila |
| 2018 | Just a Breath Away | Dans la brume | Anna |
| 2018 | The Man Who Killed Don Quixote | The Man Who Killed Don Quixote | Jacqui |
| 2018 | Mara | Mara | Kate Fuller |
| 2018 | Pariisin keisari | The Emperor of Paris | Givernyn paronitar Roxane |
| 2018 | Johnny English iskee jälleen | Johnny English Strikes Again | Ophelia Bhuletova |
| 2019 | 15 Minutes of War | L’Intervention | Jane Anderson |
| 2019 | The Room | The Room | Kate |
| 2019 | The Courier | The Courier | Kuriiri |
| 2019 | The Translators | Les Traducteurs | Katerina Anisinova |
| 2020 | The Bay of Silence | The Bay of Silence | Rosalind |
| 2021 | Black Widow | Black Widow | Antonia Dreykov / Urakoitsija |
| 2021 | Sentinelle | Sentinelle | Klara |
| 2022 | Vanishing | Vanishing | Alice |
| 2022 | White Elephant | White Elephant | Vanessa Flynn |
| 2022 | The Princess | The Princess | Kai |
| 2022 | High Heat' | High Heat' | Ana |
| 2025 | Thunderbolts* | Thunderbolts* | Antonia Dreykov / Urakoitsija |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Olga Kurylenko Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Olga Kurylenko vuonna 2013.
Bas C. van Fraassen

Baastian Cornelis van Fraassen (/væn ˈfrɑːsən/; s. 5. huhtikuuta 1941 Alankomaat) on yhdysvaltalainen tieteenfilosofiaan erikoistunut filosofi ja loogikko, joka toimii San Franciscon yliopiston filosofian laitoksella. Hän on tunnettu tieteenfilosofisesta näkemyksestä, jota kutsutaan konstruktiiviseksi empirismiksi. Tämän näkemyksen mukaan tieteelle on riittävää se, että sen teoriat ovat empiirisesti adekvaatteja. Konstruktiivinen empirismi suhtautuu kriittisesti tieteelliseen realismiin ja tieteelliseen materialismiin. Hänen kriitikkonaan on toiminut muun muassa Paul Churchland.
Van Fraassen on syntynyt Alankomaissa ja muuttanut sieltä Kanadaan vuonna 1956. Hän valmistui Albertan yliopistosta, filosofian oppiaineesta 1963 (Bachelor of Arts) ja jatko-opinnoista Pittsburghin yliopistosta, filosofian oppiaineesta vuonna 1966 (Master of Arts). Sen jälkeen hän on työskennellyt Yalen, Toronton, Etelä-Kalifornian ja Princetonin yliopistoissa.
Teokset

An introduction to the philosophy of space and time.  New York:  Random House, 1970.
Formal Semantics and Logic.  New York:  Macmillan, 1971.
The Scientific Image.  Oxford University Press, 1980.
Laws and Symmetry.  Oxford University Press, 1989.
Quantum Mechanics: An Empiricist View.  Oxford University Press, 1991.
The Empirical Stance.  Yale University Press, 2002.
Scientific Representation: Paradoxes of Perspective.  Oxford University Press, 2008.
Aiheesta muualla

Bas C. van Fraassenin kotisivu, Princetonin yliopisto (englanniksi)
Asiakastutkimus

Asiakastutkimus on tutkimus, jolla selvitetään esimerkiksi asiakastyytyväisyyttä, asiakkaiden mieltymyksiä, ostopäätöksiin vaikuttavia tekijöitä tai asiakassuhteen muutoksia. Asiakastutkimuksen tiedonkeruumetodit ovat markkinatutkimuksen kaltaisia, eli asiakastutkimuksen tiedonkeruu tyypillisimmin toteutetaan kyselynä.
Asiakastyytyväisyystutkimus on tyypillisin asiakastutkimuksen muoto ja samalla yksi yleisimmin toteutettuja tutkimuksia yrityksissä.
Asiakastyytyväisyyteen liittyy kiinteästi asiakasuskollisuus. Suomalaisten yritysten asiakasuskollisuutta on tutkittu mm. TNS gallupin Asiakkuusindeksi-tutkimuksessa.
Aiheesta muualla

SMTL (Suomen Markkinatutkimusliitto) (Arkistoitu – Internet Archive)
ESOMAR (European Society for Opinion and Marketing Research) (englanniksi)
The Market Research Society (englanniksi)
Marketing Research Association (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Asiakasohjelma

Tietokoneverkon kaavio, jossa asiakasohjelma kommunikoivat palvelinohjelman kanssa Internetin yli.
IRC-asiakasohjelma, nimeltään XChat.
Asiakasohjelma on sovellusohjelma käyttäjän tietokoneella, joka on yhteydessä palvelimella olevaan palvelinohjelmaan. 
Termi on peräisin asiakas-palvelin-arkkitehtuurista, jossa asiakas tekee pyyntöjä palvelimelle. Kyseessä on hajautettu tietojenkäsittelyn malli. Myös palvelinohjelma voi toimia asiakasohjelmana, esimerkiksi WWW-palvelin voi toimia asiakkaana tietokantapalvelimelle. Tyypillinen tapaus on sähköpostin lähettäminen, jossa asiakasohjelma pyytää palvelinohjelmaa lähettämään viestin eteenpäin tai verkkoselain pyytää verkkosivua palvelimelta. Asiakkaan ja palvelimen välinen viestintä on asynkronista.
Keskeinen osa asiakasohjelmien ja palvelinohjelmien erossa on näiden vastuualue (roolit) ja ne tekevät eri tehtäviä. Asiakas ja palvelin ovat epäsymmetrisiä rooleja. Sen sijaan vertaisverkossa jokainen osallistuja toimii samanlaisesti ja verkon jäsenet ottavat suoraan yhteyttä toisiinsa.
Tyypillisesti asiakasohjelmassa on käyttöliittymä ihmisiä varten, kun taas palvelinohjelma toimii ilman ihmisille tarkoitettua käyttöliittymää. Asiakasohjelma voi ottaa yhteyden verkon yli, mutta palvelin ja asiakasohjelma saattavat sijaita samalla koneella. Joskus voidaan tehdä asiakasohjelma, jota varsinaisen ajon aikana ei käytä ihminen, vaan toiminnot ovat ennalta suunniteltuja ja ihminen asettaa asetukset haluamallaan tavalla ennen ajoa. Tällaisia ovat esimerkiksi yrityskäytössä olevat virustentorjuntaohjelmat. Henkilökohtaisella tietokoneella suuri osa tehtävistä voi olla käyttäjän tietokoneella palvelimesta riippumatta, kun taas yrityksen lähiverkkoon suunnatut ohjelmat voivat olla lähes täysin riippuvaisia palvelinohjelman toiminnasta.
Yksi palvelin voi palvella useaa asiakasta ja yksi asiakas voi olla yhteydessä useaan eri palvelimeen samaan aikaan. Palvelimia käytetään useisiin erikoistuneisiin tehtäviin kuten tiedostopalvelimiin, tulostuspalvelimiin ja niin edelleen.
Esimerkiksi pankkiautomaatissa on asiakasohjelma, joka keskustelee pankin palvelimien kanssa ja pyytää tilitietoja.
Pääteohjelmalla tarkoitetaan pääte-emulaattoria (asiakasohjelman tyyppi), joka yleensä emuloi merkkipohjaista päätettä kuten VT100:aa. Kevyt asiakaspääte viittaa asiakaassa tehtävien asioiden minimoimiseen, jolloin palvelin on vastuussa suuremmasta osasta tehtäviä.
Asiakasohjelmalla voidaan käyttää palvelimella olevia palveluita etäkäyttönä.
Historia

Eräs varhainen esimerkki asiakas-termin käytöstä on vuoden 1979 artikkeli A Client-Based Transaction System to Maintain Data Integrity, jossa kuvattiin tiedostopalvelimeen yhteyttä ottavaa asiakasta.
Painokirjaimet

Klassista meisselikirjoitusta Tituksen riemukaaresta.
Painokirjaimilla tarkoitetaan painettuja tai niitä muistuttavia kirjaimia vastakohtana kaunokirjoitukselle. Tavallisesti painokirjaimilla viitataan antiikvamallistoihin, jotka syntyivät 1500-luvulla. Niiden mallina on ollut muun muassa meisselikirjoitus, jota käytettiin Rooman antiikissa kiveen hakatuissa teksteissä.
Ensimmäiset kirjapainossa käytetyt kirjaimet muotoiltiin 1400-luvulla Saksassa kirjurien käsin kirjoittamien goottilaisten kirjainten mukaan. Ne eivät poikenneet käsinkirjoitetusta tekstistä paljonkaan.  Eniten käytettiin fraktuuraa ja schwabachia.
Kirjainmuotojen soveltuvuus painotekniikkaan nousi 1500-luvulla tärkeäksi näkökulmaksi. Nykyistä mielikuvaa painokirjaimista vastaava antiikva alkoi helpommin luettavana saada suosiota. Vuosisadan loppuun mennessä antiikva olikin syrjäyttänyt goottilaiset kirjaimistot. 
Ranska nousi typografian johtavaksi maaksi, ja Frans I nimitti antiikvakirjainten suunnittelijan Geoffroy Toryn kuninkaalliseksi kirjanpainajaksi.
Antiikvapainokirjainten yhä tunnetuimman perusmallin loi Claude Garamond 1500-luvun alkupuolella. Renessanssiantiikva Garamond oli ensimmäinen kirjapainon ehdoilla muotoiltu kirjaimisto.
Toisen tunnetun kursiivin antiikvamallin loi venetsialainen Aldus Manutius myös 1500-luvun alkupuolella.
Luettavuuden vuoksi lomakkeissa usein pyydetään käyttämään 'painokirjaimia' kaunokirjoituksen sijaan. Puhekielessä painokirjaimilla tarkoitetaan usein tekstattuja tikkukirjaimia tai versaalia, 'isoja kirjaimia'.
Betteridgen laki

Betteridgen laki on brittiläisen journalistin Ian Betteridgen mukaan nimetty periaate, jonka mukaan ”kysymysmerkkiin päättyvään otsikkoon vastaus on poikkeuksetta ei”.
Betteridgen laki on luonteeltaan lähinnä leikillinen, eikä sitä ole tarkoitettu kirjaimellisesti otettavaksi. Ian Betteridgen mukaan journalistit käyttävät kysymysmerkkiä ennen kaikkea tyhjänpäiväisten, vailla todellista asiasisältöä olevien artikkelien otsikointiin. Laki ei luonnollisesti päde otsikoihin, joiden kysymyksiin ei voi vastata myönteisesti eikä kielteisesti, kuten "Miksi Suomeen ei investoida?"
Betteridgen laki on yksi lukuisista henkilöltä nimensä saaneista lentävistä lauseista, joista kuuluisin lienee Murphyn laki.
Aiheesta muualla

Ian Betteridgen internet-sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Techcrunchin artikkeli aiheenaan Last.fm ja RIAA
The Complete Edition of Murphy's Laws: Journalistic Principle: If a headline ends in a question mark, the answer is no.
Meatrobot.org.uk
Pappoksen lause

Pappoksen lause on geometrinen tulos, joka kuuluu seuraavasti: Olkoot l ja m suoria, A, B ja C suoralla l ja D, E ja F suoralla m. Olkoon  AE\cap BD=G,  AF\cap CD=H,  BF\cap CE=I. Tällöin G, H ja I ovat samalla suoralla. Pappuksen lause voidaan todistaa esimerkiksi projektiivisen geometrian keinoin tai Menelaoksen lauseen avulla, mikäli mitkään kaksi suorista AB, CD ja EF eivät ole samalla suoralla.
Lauseen duaalinen muoto kuuluu seuraavasti: Leikatkoon suorat A, B ja C samassa pisteessä sekä a,b,c samassa pisteessä. Tällöin suorat x,y,z, jotka kulkevat pisteiden A∩b ja a∩B, A∩c ja a∩C, B∩c ja b∩C kautta tässä järjestyksessä, leikkaavat samassa pisteessä.
Pascalin lause on Pappoksen lauseen yleistys, minkä Blaise Pascal keksi 16-vuotiaana.