stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaupunkitutkimusinstituutti

Kaupunkitutkimusinstituutti Urbaria on Suomen ensimmäinen kaupunkitutkimukseen keskittynyt monitieteinen toimintayksikkö ja toimii Helsingin yliopistossa. Instituutin tavoitteena on kansainvälisesti korkeatasoinen kaupunkitutkimus, kaupunkitutkimuksen opetus sekä alan asiantuntijoiden ja tutkimuksen yhteiskunnallisen vaikuttavuuden edistäminen.
Kun suurin osa maailman väestöstä asuu kaupungeissa, myös yhteiskunnalliset ilmiöt asettuvat osaksi kaupunkiympäristöä. Tämä kaupungistumiskehitys haastaa käsityksemme alueellisista rakenteista. Kaupunkitutkimusinstituutti ratkoo näitä monimutkaisia kaupunki- ja aluekehitykseen liittyviä ongelmia tutkimuksen ja koulutuksen avulla. Sen toiminnassa yhdistyvät Helsingin yliopiston akateeminen erityisosaaminen ja poikkitieteellinen yhteistyö kaupunkien ja muiden toimijoiden kanssa. Instituutin tutkimus keskittyy kolmeen toisiinsa limittyvään teemaan: paikkoihin (places), ihmisiin (people) ja politiikkaan (politics).
Instituutin tärkeimpänä tehtävänä on vastata jo vuosikymmeniä käynnissä olleeseen kaupungistumisen myötä muodostuneisiin monimutkaisiin haasteisiin.  Kaupunkitutkimusinstituutti tuokin yhteen ihmisiä, osaamista ja ideoita eri tieteenaloilta. Akatemian sisäisen yhteistyön lisäksi instituutin tarkoituksena on parantaa vuorovaikutusta muun yhteiskunnan kanssa.
Helsingin yliopistossa harjoitettava kaupunkitutkimus on organisoitu tällä hetkellä useana kokonaisuutena. Kaupunkitutkimusinstituutti Urbaria on matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan, valtiotieteellisen tiedekunnan, bio-ja ympäristötieteellisen tiedekunnan ja humanistisen tiedekunnan yhteinen verkostomaisesti toimiva kokonaisuus ja osa perustettavaa Kestävyystieteen instituuttia. Kaupunkitutkimusinstituutin lisäksi Helsingin yliopisto on osa Kaupunkiakatemiaa.
Kaupunkitutkimusinstituutti on perustettu 2018. Sen johtajana toimii professori Mari Vaattovaara.
Aiheesta muualla

Kaupunkitutkimusinstituutin verkkosivu
Keskustan suuralue

Keskustan suuralue voi tarkoittaa seuraavia suuralueita Suomessa:
Keskustan suuralue, Oulussa
Keskustan suuralue, Tampereella
Keskusta, suuralue Turussa
Keskustan suuralue, Vaasassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keskustan suuralue”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauklahden lasitehdas

Kauklahden lasitehdas vuonna 1948.
Kauklahden lasitehdas Oy oli Espoon Kauklahdessa vuosina 1923–1952 toiminut lasitehdas. Tehtaan perusti vuonna 1923 Iittalan lasitehtaan entinen johtaja Claës Norstedt. Aktiebolaget Norstedt Osakeyhtiön -nimellä kulkeneen lasitehtaan alku oli vaikea, koska lasiuuni reistaili jatkuvasti. Oikeudenkäynti uunin myynyttä Hermansen-yhtiötä vastaan söi tehtaan varoja. Norstedt hävisi oikeudenkäynnin ja joutui myymään tehtaansa osake-enemmistön Riihimäen lasille vuonna 1927.
Kauklahden lasitehdas oli itsenäinen tytäryhtiö, jossa Riihimäen lasitehdas tuotti omia tuotteitaan. Tehdas ajautui konkurssiin vuonna 1952 kannattamattomana ja lopetti toimintansa. Monien Kauklahdessa valmistettujen lasiesineiden tuotanto jatkui Riihimäellä.
Tehtaan tuotanto käsitti muun muassa puristelasia, valaisinten opaalilasisia kupuja, puhallettua talouslasia ja taidelasia. Varsinkin maalaamalla koristellut maljat ja maljakot, valaisinlasit sekä hiomalla koristellut kristalliesineet ovat tunnettuja Kauklahden tuotteita.
Taito Oy teetti valaisintensa lasiosat Kauklahdessa.
Tehtaan muotoilijoita olivat mm. Helena Tynell, Kyllikki Salmenhaara sekä aikansa kuuluisin lasinkaivertaja ja hioja  Theodor Käppi.
Nykyisin tehdasrakennuksessa toimii Kuusakoski Oy.
Kehätyttö

UFC:n kehätyttö Arianny Celeste
Kehätyttö on kutsumanimi naispuoliselle henkilölle, joka käy kehässä erien välissä kuljettaen kylttiä, jossa on seuraavan erän numero. Kehätyttö esiintyy ainakin nyrkkeilyssä ja potkunyrkkeilyssä.
Kehätyttö on usein pukeutunut uima-asuun tai bikineihin.
Kehänivel

Kehänivel tarkoittaa seuraavia asioita:
kehänivel kavio- ja sorkkaeläinten takaraajassa
kehänivel kavio- ja sorkkaeläinten eturaajassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kehänivel”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kevyt Linux-jakelu

Tiny Core Linux on erittäin kevyt Linux-jakelu.
Kevyt Linux-jakelu on Linux-pohjainen vähän muistia, tallennustillaa ja prosessoria käyttävä käyttöjärjestelmä. Tämän seurauksena ne ovat ominaisuuksiltaan hyvin minimaalisia. Ne sopivat hyvin esimerkiksi vanhemmille tietokoneille, joilla ei ole resursseja suorittaa enemmän tehoja vaativia käyttöjärjestelmiä.
Katalonian kansanäänestys itsehallintolaista 2006

Katalonian sijainti Espanjan kartalla.
18. kesäkuuta 2006 järjestettiin Espanjaan kuuluvassa Kataloniassa kansanäänestys alueen uudesta autonomialaista, joka lisää alueen itsehallintoa. Äänestäneiden osuus oli alhainen: 49 %. Lain puolesta äänesti 73,9 % ja vastaan 20,8 %. Uusi laki korvaa vanhan, vuodelta 1979 peräisin olevan lain. Äänioikeutettuja oli yli viisi miljoonaa.
Laki takaa Katalonialle muun muassa enemmän sananvaltaa siirtolaisuutta sekä satamien ja lentokenttien hallintoa koskevissa kysymyksissä ja oikeuslaitoksessaan. Myös katalaanin kielen asema vahvistui. Alun perin katalaanit tavoittelivat muun muassa laajaa veronkanto-oikeutta. Monilta muiltakin osin äänestyksen kohteena ollut versio laista on eräänlainen sopuratkaisu Espanjan hallituksen kanssa laajaa itsehallintoa tavoitelleen Katalonian alueparlamentin esityksestä.
Katalonian itsehallinto ei uudenkaan lain seurauksena ole yhtä laaja kuin Baskimaalla ja Navarralla. Tuloksen kuitenkin uskotaan rohkaisevan muita itsehallintoalueita tarkistamaan Francisco Francon valtakauden kukistumisen jälkeisiltä Espanjan demokratian alkuvuosilta peräisin olevia itsehallintolakejaan. Katalonia on voimakkaasti teollistunut ja eräs Espanjan vauraimmista alueista. Katalonian talous vastaa lähes viidennestä koko Espanjan kansantulosta.
Itsehallinnon laajentamisen puolesta kampanjoivat tällä hetkellä maassa vallassa olevat sosialistit, joita Espanjan pääministeri José Luis Rodríguez Zapatero tuki, sekä maltilliset kansallismieliset piirit. Uutta itsehallintolakia vastaan voimakkaimmin oli oppositiossa oleva konservatiivinen kansanpuolue, jonka mukaan laki merkitsee Espanjan "lopun alkua". Myös Katalonian itsenäisyyttä kannattava ERC-puolue oli lakia vastaan, koska se ei sen mielestä lisännyt itsemääräämisoikeutta riittävän paljon.
Aiheesta muualla

Laki katalaanin kielellä (Arkistoitu – Internet Archive)
Katalaanit hyväksyivät itsehallintonsa laajennuksen Helsingin Sanomat, 18. kesäkuuta 2006.
Katalaanien vaikeat vuodet Helsingin Sanomat, 18. kesäkuuta 2006.
Kaya (1919)

| Kaya / 榧 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  23. joulukuuta 1918
Laskettu vesille:  10. kesäkuuta 1919
Palveluskäyttöön:  28. maaliskuuta 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  864 t (normaali) 1 036 t (kuormattu)
Pituus:  85,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,9 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  21 500 ihp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  148
Aseistus
Aseistus:  3 × 120 mm/45 type 3 4 × 533 mm torpedoputkea
Kaya (jap. 榧) oli keisarillisen Japanin laivaston Momi-luokan hävittäjä maailmansotien välillä.
Valmistus

Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 23. joulukuuta 1918. Alus laskettiin vesille 10. kesäkuuta 1919 ja otettiin palvelukseen 28. maaliskuuta 1920.
Keskustan suuralue (Tampere)

Tampereen keskustan suuralue ilmakuvassa, etualalla Iideksen suunnittelualuetta.
Keskustan suuralue on yksi Tampereen suuralueista. Keskiseen suuralueeseen kuuluvat Keskustan, Sampon ja Iideksen suunnittelualueet.
Kevyt osasto 15 (jatkosota)

Kevyt osasto 15 koottiin jatkosodan alkaessa kesäkuun 22. päivä 1941 enolaisista reserviläisistä. Osastoon kuului 1. komppania, 2. komppania ja esikuntakomppania. Se kuului 7. divisioonaan ja osasto siirtyi heinäkuun alkuun 1941 mennessä Tohmajärvelle. Seitsemäs divisioona hyökkäsi 10.7.1941 alkaen Pälkjärvelle ja sieltä edelleen Kirkkolahden ja Rättimäen suunnalle. Kevyt osasto oli aluksi hyökkäävien joukkojen reservinä.
Kevyt osasto 15 eteni JR 9:n pataljoonien mukana 17.7.1941 mennessä Kirkkolahteen ja sieltä edelleen Hämekoskelle. Ensimmäiset varsinaiset taistelutehtävät osastolla oli Hämekoskella ja myöhemmin 23.7.1941 Rytyssä. Elokuun 23. päivänä osasto eteni Kerisyrjään ja sieltä edelleen Koirinojalle. Kolatselkään osasto saapui 29. elokuuta ja lepäsi Vieljärven Jyrinkylässä 2.9.1941 saakka. Syyskuun 3. päivänä eteneminen jatkui polkupyörillä Varloihin. Se saapui 7. syyskuuta  Saarimäen kylään. Marssi jatkui seuraavana päivänä Aunukseen ja sieltä edelleen Mäkriänjärvelle. Kevyt osasto eteni polkupyörillä 9. syyskuuta Syvärin rannalle Vaaseniin. Osasto ylitti ensimmäisenä suomalaisosastona Syvärin seuraavana päivänä. Osasto vietti Kurpovon kylässä 16.9.1941 saakka ja lähti samana päivänä Laguksen jääkärien kanssa etenemään Syvärijoen länsipuolen rantoja kohti Äänistä. Syyskuun 19. päivänä Laguksen jääkärit ja kevyt osasto 15 hyökkäsivät Tokarin asemalle ja saivat sen haltuun iltapäivällä kello 14.00.
Puna-armeijan pataljoona yritti vallata aseman takaisin 21.9.1941, mutta asema saatiin pidettyä suomalaisilla, kun apuun saatiin kapteeni Vilho Julkusen JR 51 yksi pataljoona. Seuraavat kaksi viikkoa Kevyt osasto 15 teki partiointeja Syvärin rantakyliin. Lokakuun 15. päivänä osasto saapui Äänisen rannalle Petäjäselkään ja eteni sieltä polkupyörillä Äänisen rantatietä Voznesenjaan 17.10.1941 aamupäivällä ja saapui  illalla Baranyn kylään. Lokakuun 19. päivänä osasto siirrettiin Karkan kylään, jossa se otti vastaan etulinjan varmistustehtävän. Yksi komppania teki Karkasta partiomatkoja lähialueiden kyliin. Lokakuun 26. päivä osasto siirtyi Juksovaan ja sen tilalle Karkan alueelle tuli Yrjö Keinosen komentama JR 9:n osasto. Lokakuun 29. päivänä Kevyt osasto 15 siirtyi Ostan kylän länsipuolelle Nikitinskajan ja Levinan alueelle. Osasto hyökkäsi Vuorensolan pataljoonan kanssa Simanovaan ja Kopovaan 30.–31.10.1941. Taistelujen päätyttyä Kevyt osasto jäi marras-joulukuun 1941 ajaksi JR 9:n ensimmäisen pataljoonan alueelle partiointitehtäviin. Tammikuun alusta 1942 lähtien Kevyt osasto 15 oli etulinjassa JR 9:n ensimmäisen pataljoonan alueella.
Kevyt osasto 15 lakkautettiin heinäkuussa 1942 ja sen sotilaista siirrettiin vuosina 1912–1924 syntyneet JR 9:ään ja JR 30:een, sekä vuosina 1909–1911 syntyneet JR 51:een.
Kersti Vuorjoki

Kersti Elisabet Vuorjoki (vuoteen 1929 Wegelius, 9. toukokuuta 1895 Kempele – 2. lokakuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen äitiyshuollon ja kätilötoiminnan kehittäjä. Hän toimi muun muassa maan ensimmäisenä kätilötoimen tarkastajana ja Suomen Kätilöliiton puheenjohtajana. Hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1962.
Vuorjoki työskenteli nuorena isänsä Uno Wegeliuksen johtamassa Tuusulan kirkkoherranvirastossa ja mietti uraa varhaiskasvatuksen parissa. Hänen enonsa, naistentautien ja synnytysopin professori Seth Wichmann kehotti sisarentytärtään hakeutumaan Kätilöopiston vuoden pituiselle kätilökurssille, josta tämä valmistui 1919. Kersti Vuorjoki kävi vielä Sophie Mannerheimin sairaanhoitajakurssin, joka päättyi 1923.
Vuorjoki työskenteli alkuun Kätilöopistolla ja sitten Viipurin synnytyslaitoksella 1926–1928. Ura jatkui Kätilöopiston ohjaajakätilönä ja vuodesta 1931 sairaalan ensimmäisenä ylikätilönä. Vuorjoki oli mukana Helsingin Naistenklinikan suunnittelussa, ja kun se valmistui 1934, hänet nimitettiin sen ylikätilöksi ja ylihoitajaksi. Hän palasi vuonna 1940 Kätilöopiston sairaalan ylikätilöksi, ja vuonna 1943 hänet valittiin lääkintöhallitukseen perustetun kätilötoimen tarkastajan viran ensimmäiseksi haltijaksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1961.
Vuorjoki oli aktiivisesti mukana myös Suomeen luodun neuvolaverkon rakentamisessa. Hän toimi Kätilöliiton puheenjohtajana 1941–1948 ja pariin otteeseen 1940-luvulla myös Kätilölehden päätoimittajana ja vuoteen 1963 saakka lehden toimituskunnan jäsenenä.
Kay Starr

| Kay Starr |
| --- | --- |
 Kay Starr vuonna 1999
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1922 Dougherty, Oklahoma
Kuollut: 3. marraskuuta 2016 (94 vuotta) Los Angeles, Kalifornia
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  laulaja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Katherine Laverne Starks eli Kay Starr (21. heinäkuuta 1922 Dougherty, Oklahoma – 3. marraskuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen jazz- ja poplaulaja. Hän syntyi Oklahomassa irokeesi-isälle ja irlantilais-intiaanitaustaiselle äidille.
Starr esiintyi jo 1930-luvun lopulla muiden muassa Joe Venutin, Bob Crosbyn ja Glenn Millerin kanssa. High schoolin suoritettuaan hän muutti Los Angelesiin ja pääsi Wingy Manonen yhtyeeseen. Vuosina 1943–1945 hän oli jazzsaksofonisti Charlie Barnetin yhtyeessä.
Vuonna 1947 Starr sai sooloartistina levytyssopimuksen Capitol Recordsilta. Hän oli vuodet 1955–1959 RCA Victor Recordsilla ennen paluutaan Capitolille; näiltä vuosilta on peräisin hänen listaykköseksi noussut hittinsä ”The Rock and Roll Waltz”. Starrilla on tähti Hollywood Walk of Famella. Hän oli kuudesti naimisissa, ja hän oli isoäiti.
Starr kuoli 94-vuotiaana kotonaan Los Angelesissa 3. marraskuuta 2016.
Lauluja

"Allez-Vous-En" (1953)
"Am I a Toy or a Treasure" (1954)
"Bonaparte's Retreat" (1950)
"Changing Partners" (1953)
"Come On-A My House" (1951)
"Comes A-Long A-Love" (1952)
"Fool, Fool, Fool" (1952)
"Fortune in Dreams" (1954)
"Good and Lonesome" (1955)
"Half a Photograph" (1953)
"The Headless Horseman"
"Hoop-Dee-Doo" (1950)
"If You Love Me (Really Love Me)" (1955)
"I'll Never Be Free" (1950)
"I Waited A Little Too Long" (1952)
"Kay's Lament" (1952)
"Little Things Mean A Lot"
"Mississippi" (1950)
"My Heart Reminds Me" (1957)
"Oceans of Tears" (1951)
"Oh, Babe!" (1950)
"Side by Side" (1953)
"So Tired" (1948)
"The Man Upstairs" (1954)
"The Rock and Roll Waltz" (1956)
"Wheel of Fortune" (1952)
"When My Dreamboat Comes Home" (1953)
"You Were Only Foolin' (While I Was Falling In Love)" (1948)
"Baby Me" (Kay Starrin laulama Glenn Millerin orkesterin levytys, 1939)
Kauppakeskus Minna

| Kauppakeskus Minna |
| --- | --- |
 Kauppakeskus Minna syksyllä 2015.
Sijainti:  Kuopio
Koordinaatit:  62°53′26″N, 27°40′36″E
Omistaja:  Keva
Kävijämäärä:  1,3 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  15,4 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  405
Kauppakeskus Minna on kauppakeskus Kuopion keskustassa Haapaniemenkadulla. Nimensä se on saanut Minna Canthin mukaan. Sen naapureita ovat muun muassa H-talo ja Viihdekeskus Minna.
Talon rakennutti alun perin Kuopion kauppiaat ja yrittäjät ry, ja se valmistui pitkällisten vaiheiden jälkeen vuonna 1988. Aluksi kauppiastavarataloksi rakennettu kauppakeskus käytti nimeä Savon City, mutta 1990-luvun alussa tapahtuneen konkurssin jälkeen ja omistajan vaihduttua myös nimi vaihtui nykyiseksi.
Osoitteessa Haapaniemenkatu 18 toimivan kauppakeskuksen omistaa viereisen Viihdekeskus Minnan tavoin julkisen alan eläkerahoituslaitos Keva.
Myymälät

Kampaamokauppa Hairlekiini
Underground Store
Lelukauppa Partanen
Kaiku Kids
Timanttiset
Lindex
Optisyke
Paperikuu
Suomalainen Kirjakauppa
Palveluyritykset

Burger5
Finnkino Scala
HammasMehiläinen
Kahvila Brü
Kauneushoitola Eila Mytkäniemi
Kuopion Ajokouluttajat
Parturi-kampaamo Hairlekiini
Ravintola Sanskriti
Muut palvelut

Inova
2K Insinööritoimisto
Solteq Oyj
Mainostoimisto Taiga
Aiheesta muualla

Kauppa- ja viihdekeskus Minnan virallinen kotisivu
Kerstin Behrendt

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kerstin Behrendt DDR:n mestaruuskilpailuissa 1990. |  Kerstin Behrendt DDR:n mestaruuskilpailuissa 1990. |  Kerstin Behrendt DDR:n mestaruuskilpailuissa 1990. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | 4×100 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Rooma 1987 | 4×100 metriä |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Split 1990 | 4×100 metriä |  |
|  Pronssia | Split 1990 | 100 metriä |  |
Kerstin Behrendt (s. 2. syyskuuta 1967 Leipzig, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Häm on olympia-, MM- ja EM-mitalisti. Hän kilpaili leipzigilaisessa SC DHfK -seurassa, ja on pituudeltaan 177-senttimetrinen.
Behrendt voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 100 metrin juoksussa ajalla 11,21, 200 metrillä ajalla 23,21 ja 4 × 100 metrin viestissä Cottbusissa 1985. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän juoksi 4 × 100 metrin viestissä kolmannen osuuden DDR:n hopeajoukkueessa. Soulin olympialaisissa hän juoksi toisen osuuden Itä-Saksan saavuttaessa jälleen pikaviestissä hopeaa. Hän oli seuraavana vuonna voittamassa 4 × 100 metrin viestiä sekä Euroopan cupin A-finaalissa että maailmancupissa. Hän sijoittui Glsgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 1990 60 metrillä kuudenneksi. Saman vuoden Splitin EM-kilpailuissa hän saavutti 100 metrillä pronssia ajalla 11,17 ja juoksi kolmannen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4 × 100 metrin viestissä.
Behrendt juoksi 100 metrin ennätyksensä 11,05 Potsdamissa 8. syyskuuta 1988. 200 metriä hän juoksi parhaimmillaan aikaan 22,36 Karl-Marx-Stadtissa 12. kesäkuuta 1988. SIsäradoilla hän juoksi 60 metriä aikaan 7,20 Senftenbergissä 11. helmikuuta 1989. Hän voitti DDR:n mestaruuden 100 metrillä 1990 sekä sisäradoilla 60 metrillä 1989 ja 1990 ja 100 jaardilla 1990.
Behrendt on tehnyt työuransa hoitoalalla.
Keuhkotuuletus

Keuhkotuuletus on hengitykseen liittyvä tapahtuma, jossa hengityslihasten toiminnan seurauksena happipitoinen ilma saapuu keuhkoihin ja hiilidioksidipitoinen poistuu. Keuhkotuuletuksen määrä ilmoitetaan normaalisti tilavuutena minuutissa.
Katalonialaiset maat

Katalonialaiset maat. Harmaalla merkityillä alueilla puhutaan katalaania.
Katalonialaiset maat (kat. Països Catalans) tarkoittaa maa-alueita, joilla puhutaan katalaania.
Nimitys ei ole virallinen, eivätkä alueen valtiot ole sitä hyväksyneet, vaan se perustuu näiden alueiden kulttuuriseen ja historialliseen yhteyteen, joka syntyi Aragonian kuningaskunnan aikana 1200–1500-luvuilla.[lähde? ]
Ilmaisua käytetään myös Katalonian itsenäisyysliikkeen yhteydessä tarkoittamaan poliittista projektia, joka päämääränä on yhdistää katalonialainen kulttuurialue. Projektilla on vain vähäistä tukea Katalonian ulkopuolella, jossa se tulkitaan usein katalonialaisen nationalismin laajenemishalujen ilmentymänä.
Alue

Katalonialaisten maiden pinta-ala on yhteensä 70 000 km². Vuonna 2006 alueen asukasluku oli vähän yli 13,7 miljoonaa. Äidinkielisiä katalonianpuhujia näistä on vähän yli 10 miljoonaa.[lähde? ]
| --- | --- |
Valtio: Alue
 Espanja:  Katalonia
 Espanja:  Valencia
 Espanja:  Baleaarit
 Espanja:  Aragonia
 Espanja:  Murcia
 Ranska: Pohjois-Katalonia (Pyrénées-Orientales)
 Andorra
 Italia:  Sardinia (Alghero)
Lähde:
Aiheesta muualla

The Catalan Countries (Arkistoitu – Internet Archive)
Keuhkottomat salamanterit

| Keuhkottomat salamanterit |
| --- | --- |
 Phaeognathus hubrichii
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Pyrstösammakot Caudata
Alalahko::  Salamanterimaiset Salamandroidea
Heimo::  Keuhkottomat salamanterit Plethodontidae  Gray 1850
Alaheimot
 Hemidactyliinae  Plethodontinae 
Katso myös
   Keuhkottomat salamanterit Wikispeciesissä   Keuhkottomat salamanterit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keuhkottomat salamanterit (Plethodontidae) on pyrstösammakoiden lahkoon kuuluva heimo. Siihen kuuluu yli puolet pyrstösammakkojen lahkon lajeista. Heimoon kuuluva suku on Plethodon, johon kuuluvia lajeja ovat punaposkisalamanteri (P. jordani) ja Plethodon glutinosus. Heimoon kuuluu myös suku Pseudotriton, johon kuuluva laji on punavesilisko.
Katalonia, Katalonia

| Katalonia, Katalonia> Homage to Catalonia |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  George Orwell
Kieli:  englanti
Genre:  sotareportaasi
Kustantaja:  Secker and Warburg
Julkaistu:  1938
Suomennos
Suomentaja:  Taisto Nieminen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1974
ISBN:  951-0-06531-5 (2. painos 1991)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Katalonia, Katalonia (engl. Homage to Catalonia) on englantilaisen kirjailijan George Orwellin vuonna 1938 ilmestynyt sotareportaasi, jossa hän kertoo kokemuksistaan Espanjan sisällissodasta. Se on Eläinten vallankumouksen ja Vuonna 1984:n ohella Orwellin tunnetuimpia teoksia. Katalonia, Kataloniaa pidetään myös yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä sotakuvauksista.
Yleistä

Orwell liittyi joulukuussa 1936 tasavaltalaisten puolella kenraali Francon fasisteja vastaan sotineen trotskilaisen POUM-puolueen miliisijoukkoihin. Hän palveli aluksi neljän kuukauden ajan Aragonian rintamalla ja sen jälkeen Kataloniassa. Vuonna 1937 aloitettiin toukokuun puolivälin jälkeen tasavaltalaisten liittolaisena olleen Neuvostoliiton painostuksesta Stalinin linjaa vastustaneisiin ryhmiin kohdistuneita puhdistuksia, joiden kohteeksi joutuivat trotskilaisten lisäksi muun muassa CNT-ammattiliiton ja FAI-järjestön anarkistit. Pidätetyksi määrätty Orwell onnistui pakenemaan puolisonsa kanssa 23. kesäkuuta junalla Barcelonasta Pariisiin. Katalonia, Katalonian kirjoittamisen hän aloitti palattuaan Englantiin ja se ilmestyi huhtikuussa 1938. Orwell joutui etsimään kirjalle uuden kustantajan, koska hänen vanha kustantajansa Victor Gollancz ei suostunut julkaisemaan stalinisteihin kriittisesti suhtautunutta teosta.
Sisältö

Katalonia, Katalonia sisältää muun muassa kuvauksia rintamalta, jossa Orwell vietti yhteensä 115 päivää sekä hänen ajastaan eri sairaaloissa, jonne Orwell joutui haavoituttuaan. Hän kertoo myös Barcelonassa käydystä lyhyestä tasavaltalaisten keskinäisestä valtataistelusta, niin sanotusta Barcelonan toukokuusta, jossa vastakkain olivat hallituksen poliisivoimat (Guardia de Asalto) ja CNT:n anarkistit. Erityisen tunnettu teos on ensimmäisestä luvustaan, jossa Kataloniaan saapunut Orwell kuvailee anarkistien hallussa olevaa maakuntaa ja Barcelonan kaupunkia. Kaikki liikeyritykset ja julkiset palvelut oli kollektivisoitu työläisten haltuun ja yhteiskunta toimi anarkismin periaatteiden mukaan. Orwell ihastelee anarkistisessa Barcelonassa vallinnutta tasa-arvoa ja luokkayhteiskunnan katoamista. Kirjan viimeisissä luvuissa Orwell muun muassa pohtii, miten sisällissodassa lopulta tulee käymään, sekä selvittää tasavaltalaisten riveissä taistelevien Espanjan ja Katalonian kommunististen puolueiden, POUM:n ja anarkistien välisiä ideologisia eroja.
Kirves (täsmennyssivu)

Kirves voi tarkoittaa seuraavia:
kirves, työkalu
kirves, varsinkin Itä-Suomessa pelattu korttipeli
Kirves, sukunimenä:
Heidi Kirves, näyttelijä
Juho Kirves (1868–?), kansanedustaja (SDP)
Lauri Kirves (1914–1985), Suomen Metsäteollisuuden Keskusliiton toimitusjohtaja
Outi Kirves (s. 1960), taidegraafikko
Tauno Kirves (1943–2020), Hyvinkään kaupunginjohtaja 1989–2006
Timo Kirves (1939–2021), lehti- ja mainosvalokuvaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirves”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.