stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rossija-turnaus 1986
Sarjataulukko ja ottelutulokset

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 4 | 3 | 0 | 1 | 22–6 | 6 |  | 1–2 | 7–0 | – | 9–2 |
|  Ruotsi | 4 | 3 | 0 | 1 | 8–3 | 6 | – |  | – | – | 5–1 |
|  Suomi | 4 | 3 | 0 | 1 | 18–16 | 6 | – | 1–0 |  | – | – |
|  Venäjän SFNT | 4 | 1 | 0 | 3 | 12–14 | 2 | 2–5 | 0–1 | 5–7 |  | 5–1 |
|  Norja | 4 | 0 | 0 | 4 | 8–29 | 0 | – | – | 4–10 | – |  |
Rotanmyrkkyoppi

Rotanmyrkkyoppi on oikeustieteessä käytetty termi, jolla kuvataan laajalti tunnettua tavaramerkkiä muistuttavan tuotemerkin käyttämistä sellaisen tavaran yhteydessä, että alkuperäisen tuotemerkin mainosarvo vähenee. Esimerkiksi jos joku käyttää rotanmyrkyn tai wc-puhdistusaineen tunnuksena vanhempaa tunnettua suklaamerkkiä muistuttavaa tunnusta, vähenee suklaamerkin mainosarvo. Vaikka suklaan tavaramerkin suoja ulottuu sinänsä vain samankaltaisiin tuotteisiin, ulotetaan tavaramerkkioikeudellinen suoja tällaisissa tapauksissa pääsääntöä laajemmalle, koska merkinhaltijalle voi aiheutua merkittävää vahinkoa. Saadakseen rotanmyrkkyopin mukaisen suojan täytyy tavaran tai palvelun olla maassa yleisesti tunnettu. Tunnettuisuuden tulee olla verrattavissa Kodak-opin mukaiseen suojaan.
Nimitys on peräisin Ruotsin tavaramerkkilakia koskevasta komiteamietinnöstä, jossa asiaa havainnollistettiin esimerkillä elintarvikkeen tavaramerkin käyttämisestä rotanmyrkyn tuotemerkkinä.
Suomessa

Suomen tavaramerkkilaki (7/1964) säätää asiasta 6. pykälän 2. momentissa. Sen mukaan sekoitettavuuteen voidaan vedota, jos samankaltaisen tunnusmerkin käyttäminen merkitsisi vanhemman merkin erottamiskyvyn ja maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä tai olisi haitaksi erottamiskyvylle tai maineelle.
Aiempaakin oikeuskäytäntöä voi käyttää voimassa olevan normiston tulkitsemiseen.
Suojavälineitä varten haetun Marabo-kuviomerkin rekisteröimistä ei estänyt Marabou-tavaramerkki, joka oli rekisteröity suklaa- ja makeistuotteita varten.
Tavaraluokkaan vaatteet, jalkineet, päähineet haettiin rekisteröitäväksi merkkiä Roll's. Sitä pidettiin kuitenkin olennaisesti samankaltaisena kuin tunnusmerkkiä Rolls-Royce, josta käytettiin myös lyhennettä Rolls.
Nykyisen lain soveltamista koskee KHO:n ratkaisu vuodelta 2002. Siinä tavaramerkkiä Tefli haettiin rekisteröitäväksi luokassa 24 (kankaat, tekstiilitavarat) ja luokassa 25 (vaatteet). Sen ei katsottu olevan sekoitettavissa aiemmin rekisteröityyn tavaramerkkiin Teflon, joka oli rekisteröity luokkiin 22 (esimerkiksi köydet, säkit ja pussit) ja 23 (langat tekstiilikäyttöön).
Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunta ratkaisi 2002, ettei merkin Partec käyttö ole merkin Partek epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä.
Rotanmyrkkyoppia sovelletaan myös toiminimioikeudessa. Korkein oikeus on ratkaissut, että yrityksen toiminimi Someron Paljeovi, om. A. Tammisto on sekoitettavissa nimeen Someron Paljeovi ja Rakennusosa Oy, mutta nimi Kehätien Autotalo Oy ei ole sekoitettavissa nimeen Kehätien Auto-valinta Oy. Korkein hallinto-oikeus on ratkaissut, että nimi Turun Tavarapörssi on sekoitettavissa nimeen Helsingin Tavarapörssi Mikko Hietala.
Zug

| Zug |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Zug on Zugin kantonin keskus.
 Zug
 Koordinaatit: 47°09′58″N, 08°30′56″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Zug
Perustettu:  1242
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Karl Kobelt
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  (ilman järveä) 21,6 km²
Korkeus:  413–1 308 m
Väkiluku (2015):  29 256
 – Väestötiheys:  1 354 as./km²
 
 www.stadtzug.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zug on Sveitsissä sijaitseva kaupunki ja samannimisen kantonin pääkaupunki. Kaupungissa on vajaat 30 000 asukasta, joista pääosa on saksankielisiä. Ulkomaalaisten osuus vakituista asukkaista on 33 % (31.12.2015).
Maantiede

Zug sijaitsee Zuginjärven rannalla. Lorze laskee järveen kaupungin läpi.
Historia

Zug on maalauksellinen kaupunki järven rannalla. Ensimmäiset maininnat siitä ovat vuodelta 1240. Se kuului Habsburgeille ennen liittymistään Sveitsin valaliittoon vuonna 1352. Zugin vanhassakaupungissa on rakennuksia 1400-luvulta, muun muassa Pyhän Osvaldin kirkko. Vanhasta kaupunginmuurista on jäljellä neljä tornia ja osa muuria.
Liikenne

Zugista on rautatie neljään suuntaan. Rata Zuginjärven itärannalla Arth-Goldauhun yhdistää Zugin Gotthardin rautatiehen. Rautatie länteen Luzerniin kulkee Rotkreuzin kautta. Zürichiin on kaksi yhteyttä; toinen kulkee Affoltern am Albisin kautta, toinen Thalwilin kautta. Kaikki yhteydet on rakennettu 1800-luvun loppupuolella.
Kaukojunat (Intercity- ja Eurocity-junat) Zürichistä Gotthardin pohjatunnelin kautta Luganoon, Chiassoon ja Milanoon kulkevat Zugin kautta. Zugista on puolen tunnin välein taajamajunayhteys (IR, RE) Luzerniin, Zürichiin, Zürichin lentoasemalle ja Baariin sekä kahden tunnin välein Erstfeldiin. Kaksi Zürichin seudun lähiliikennereittiä (S-Bahn Zürich: S5 ja S24) ulottuvat Zugiin: S5 kulkee Affoltern am Albisin kautta Zürichiin ja edelleen Pfäffikoniin, S24 kulkee Thalwilin kautta Zürichiin sekä edelleen Winterthuriin ja Schaffhauseniin. Keski-Sveitsin lähiliikenneverkoston (S-Bahn Zentralschweiz) reitit S1 ja S2 kulkevat Zugin kautta: S1 kulkee reittiä Baar–Zug–Luzern(–Sursee) 15 minuutin välein, S2 kulkee 1–2 kertaa tunnissa reitillä Baar–Zug–Arth-Goldau. Zugin rautatieaseman kautta kulkee päivittäin runsaat 500 matkustajajunaa.
Moottoritie A4a yhdistää Zugin moottoritiehen A4. Matka lähimmälle lentokentälle Zürich-Klotenille on noin 45 kilometriä.
Zuginjärvellä on reittilaivaliikennettä huhtikuun ja lokakuun välisenä aikana. Kolme laivaa kuljettaa vuosittain noin 100 000 matkustajaa.
Zugin Schöneggistä on funikulaarirata kaupungin itäpuoliselle vuorelle, Zugerbergille. Schöneggiin on Zugin rautatieasemalta bussiyhteys. Funikulaarin matka-aika on 8 minuuttia. Reitin pituus on 1 261 metriä ja korkeusero 366 metriä. Funikulaarin yläasema on 926 metrin korkeudessa ja sen vuosittainen matkustajamäärä on reilut 300 000.
Talous

Zugin kantoni on tunnettu Sveitsin veroparatiisina maan alhaisimman verokannan ansiosta. Alhainen verokanta on tuonut Zugin kaupunkiin lukuisia monikansallisten yritysten päätoimistoja. Etenkin monella raaka-aineilla kauppaa tekevällä firmalla on päätoimisto ja tytäryhtiö Zugissa. Zugin kantonin 330 raaka-aiheen kaupankäyntiin liittyvästä yrityksestä 250 on Zugin kaupungissa. Esimerkkeinä suurista raaka-ainekaupan firmoista Stemcor on yksi maailman suurimmista teräskauppaa tekevistä firmoista, Rusal johtavista alumiinin tuottajista ja Gazprom, Essar ja Statoil ovat maailmanlaajuisestikin katsottuna öljy- ja maakaasun kaupankäynnin jättiläisiä. Tämän kaltaisten jättiyritysten lisäksi Zugissa kukoistaa postilaatikkofirmoja ylläpitävä välikäsibisnes (saksaksi Trauhand) ja holdingyritykset. Alhaisen verotuksen vastapainona on korkeat hinnat kaikessa elämiseen tarvittavassa. Vuokrataso on maan korkeimpia. Kaupungin reilulle 23 000 asukkaalle on tarjolla noin 24 000 työpaikkaa ja noin 12 000 rekisteröityä yritystä. Siemens Building Technologies tarjoaa 1 900 työpaikkaa ja on siten Zugin suurin työnantaja. Muita merkittävän suuria työnantajia Zugin kaupungissa on Metall Zug Gruppe, Zugin kantoni ja Zugin kaupunki, Johnson & Johnson, Zuger Kantonalbank, ruokamarketti Coop ja Unilevel.
Väestö

| Asukasluvun kehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | 1850 | 1880 | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1941 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2015 |
| Asukkaita | 3 302 | 4 805 | 6 508 | 2 586 | 8 096 | 9 499 | 11 113 | 12 372 | 14 488 | 19 792 | 22 972 | 21 609 | 22 973 | 25 726 | 29 251 |
Zugin suomalaisyhteisö

Työ ja muu elämä on kuljettanut Zugiin monia suomalaisia ja siellä on mm aktiivisesti toimiva Suomi-koulu, joka tarjoaa opetusta lapsille taaperoiästä alkaen aina 12-vuotiaaksi asti. Zugin jääkiekkojoukkueessa EV Zugissa pelasi kaudella 2015/2016 Jarkko Immonen ja Santeri Alatalo.
Zug luoteesta nähtynä, taustalla Zugerberg.
Katunäkymä Unterstadtissa.
Raatihuone.
Näkymä vanhankaupungin yli lounaaseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zug Wikimedia Commonsissa
| n k Zugin kantonin kunnat |
| --- | --- |
 Zugin kantonin kunnat (11 kpl, 1798–)
Zugin kantoni: Baar • Cham • Hünenberg • Menzingen • Neuheim • Oberägeri • Risch • Steinhausen • Unterägeri • Walchwil • Zug
Esa Rossi

Esa Rossi vuonna 1936
Esaias ”Esa” Rossi (27. kesäkuuta 1895 Suonenjoki – 17. toukokuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen liikemies, urheiluvaikuttaja ja mesenaatti.
Nuoruus

Esa Rossi syntyi Suonenjoen Salmisilla kesäkuussa 1895. Hänen isänsä oli rautatieläisiä ja he asuivat Salmisen aseman läheisellä vahtituvalla. 1910 perhe muutti Kuopion seudulle (Kuopion maaseurakunta). Esa Rossi toimi nuorempana itsekin veturinkuljettajana ja lämmittäjänä. Hän kilpaili muun muassa yleisurheilussa ja saavutti 25 000 metrin juoksussa SM-pronssia vuosina 1923 ja 1924.
Voidetehtailija ja hiihtovaikuttaja

Rossi aloitti voidetehtailijana Helsingin Vanhassakaupungissa 1930-luvun alussa. Hänen kuuluisan suksivoiteensa tuotenimi oli Kiva. Erityisesti 1930-luvun lopulla suomalaishiihtäjät saavuttivat sitä käyttämällä paljon menestystä, mutta sotien jälkeenkin muun muassa Heikki Hasu ja Lydia Wideman jakoivat Rossin voiteelle kiitosta voitoistaan. Voidetta vietiin paljon ulkomaillekin ja voidetehdas menestyi taloudellisesti hyvin. Rossi piti myös hiihtäjille valmennusleirejä omalla kotiseudullaan ja toimi näiden taloudellisena tukijana. Hän oli Suomen hiihtopiireissä vaikutusvaltaisimmillaan 1930-luvun lopulla ja hieman huonoissa väleissä päävalmentaja Veli Saarisen kanssa. Rossi sai kuitenkin 1950-luvulla opetusministeriöltä Suomen urheilun hopeisen ansiomitalin kullatuin ristein ja Hiihtoliitolta kultaisen ansiomerkin sekä 60-vuotispäivänään kultaisen plaketin.
Rossin tallissa hiihtivät tai hänen tuotteitaan näkyvästi käyttivät ainakin Kalle Jalkanen, joka pääsi mukaan vuoden 1936 talviolympialaisiin täysin Rossin tuen avulla, Matti Lähde, Klaus Karppinen, Jussi Kurikkala, Pauli Pitkänen, Pekka Vanninen, Eino Olkinuora, Erkki Jalkanen, Pekka Niemi, Olli Remes, Olavi Alakulppi, Lauri Pitkänen, Valter Forssell, Frans Heikkinen, Erkki Penttilä, Manne Vuorinen, Aarne Valkama, Eelis Uosikkinen, Nestori Huupponen, Mikko Husu, Asser Autio ja Erkki Tamila.
Rossi oli mukana vuoden 1936 talviolympialaisten Suomen joukkueessa voitelumestarina.
Rossi valmisti myös autovahoja, tuotenimenä Esa.
Aiheesta muualla

Kiveen hakatut: Esa Rossi – urheilijan polulla 1930-luvulla Yle Areena Audio
KIVA-suksivoiteita ja Esa-autovaha.
Ystävyys

Ystävyyteen liittyy usein läheisyys ja samankaltaiset mielenkiinnon kohteet.
Ystävyys on kahden ihmisen välinen ihmissuhde, joka on tuttavuutta läheisempi mutta seurustelusuhdetta etäisempi. Ystävyys on vapaaehtoinen ja tasa-arvoinen suhde, jonka osapuolet viettävät usein vapaa-aikaansa yhdessä ja keskustelevat henkilökohtaisista asioistaan.
Etymologia

Yhden selityksen mukaan ystävä olisi partisiippimuoto oletetusta verbistä ystää tai yskätä, joka juontuu germaanisperäisestä lainavartalosta wunskja- 'haluta, toivoa'. Selitys ei ole saanut yksiselittäistä kannatusta tieteen piirissä.
Piirteet

Ystävyyssuhteen määrittäviä piirteitä ovat:
kahdenkeskisyys eli kahden toisilleen tutun yksilön välinen vuorovaikutus
ystävyyssuhteen molemminpuolinen tunnustaminen ja vastavuoroisen kiintymyksen muodostama side
molemminpuolinen vapaaehtoisuus ja ystävyyssuhteen aloittamisen vapaus
tasa-arvoisuus, osapuolten yhtäläinen valta ja auktoriteetti
kumppanuus ja yhteiset aktiviteetit
Ystävyyssuhteen synty

Kahden ihmisen välisen ystävyyden syntyminen on tutkijoiden mukaan monimutkainen tapahtumasarja, jossa useiden ehtojen täytyy toteutua samanaikaisesti.
Ystävystyäkseen osapuolten täytyy ensinnäkin voida kohdata toisensa. Ystävyyssuhteita syntyy sen vuoksi useimmin sellaisten ihmisten välille, jotka asuvat lähekkäin naapureina tai samassa opiskelijakylässä, tai jotka työskentelevät samassa paikassa tai käyvät koulussa samaa luokkaa. Nykyaikana ystävyyssuhteeseen johtavia kohtaamisia tapahtuu myös internetissä. Sosiologit Liz Spencer ja Ray Pahl ovat määritelleet ystävyyden määritelmän asteikon, jossa ovat portaat muun muassa työtoveruudelle ja monipuoliselle sielunkumppanuudelle.
Osapuolilla täytyy kohdatessaan olla mahdollisuus kanssakäymiseen. Mitä useammin he tapaavat toisensa ja olettavat tapaavansa toisensa myös tulevaisuudessa, sitä todennäköisemmin heistä tulee ystäviä.
Kummallakin osapuolella täytyy olla elämässään tilaa uudelle ystävälle, sillä ystävä vie aikaa, energiaa ja joskus rahaakin.
Miellyttäväksi koetut ihmiset saavat helposti ystäviä. Tutkimusten mukaan kauneus, hyvät sosiaaliset taidot ja reagoivuus tekevät ihmisestä suositun. Ystävyksillä täytyy myös olla keskinäistä ”kemiaa”, eli heidän täytyy pitää toisistaan, ja heillä on hyvä olla paljon yhteistä. Tutkimusten mukaan niin aikuisia kuin nuoriakin ystävyksiä yhdistää usein etenkin samankaltainen ikä, terveys, koulutus, uskonto, sukutausta, asuinalue, sosiaalinen asema ja ulkonäkö. Myös samanlaiset asenteet, arvot ja mielipiteet lähentävät ystävyksiä toisiinsa. Toisaalta persoonallisuuksien samankaltaisuus ei tutkimusten mukaan näyttäisi olevan ystävyyden edellytys. On myös havaittu, että aggressiiviset lapset ystävystyvät helposti toisten aggressiivisten lasten kanssa, ja nuoret ystävystyvät samalla tavalla päihteitä käyttävien ja koulusta lintsaavien kanssa.
Samankaltaisten ihmisten kanssa ystävystymistä selitetään useimmin sillä, että samalla tavalla ajatteleva ystävä antaa toisen osapuolen ajatuksille vahvistuksen.
Ihmiset ystävystyvät myös paremmin sellaisten ihmisten kanssa, jotka paljastavat heille omia asioitaan ja ajatuksiaan, sillä se kertoo tykkäämisestä ja halusta olla ystäviä. Yksityisasioiden paljastelun täytyy ystävyyssuhteen alkuvaiheissa olla molemminpuolista, jotta ystävysten välille syntyy luottamussuhde.
Ystävyyssuhteen ylläpito

Ystävykset ylläpitävät ystävyyssuhdettaan esimerkiksi jakamalla kiinnostuksensa kohteet, viettämällä vapaa-aikansa yhdessä sekä antamalla toisilleen tukea ja neuvoja. He käyvät usein henkilökohtaisia keskusteluja yksityisasioistaan, toisista ihmissuhteistaan ja elämänsä tapahtumista.
Ystävysten välille kehittyy läheinen tunneside. Konfliktit ovat suhteen alkuvaiheessa harvinaisia mutta voivat yleistyä myöhemmin. Konfliktien ratkaiseminen on tärkeää suhteen ylläpitämiseksi.
Jotkin ystävyyssuhteet ovat pysyviä, mutta toiset loppuvat aikanaan. Eron syitä voivat olla toisen osapuolen muuttaminen pois, ylitsepääsemätön riita, tai vaiheittainen etääntyminen. Lähellä toisiaan asuvien ihmisten on helpompi pitää yllä ystävyyttään kuin etäällä asuvien.
Historiassa muuttuva ymmärrys ystävyydestä

Kahden naisen välistä ystävyyttä on arvioitu eri tavoin eri aikoina. 1800-luvun Suomessa naisten väliseen ystävyyteen liittyi tavanomaisesti fyysistä läheisyyttä, kuten syleilyä ja suutelua. Keskenään läheisiä ystäviä voitiin kutsua myös sydänystäviksi.
Suhtautuminen ystävien keskinäiseen fyysiseen läheisyyteen alkoi muuttua, kun seksologien luoma homoseksuaalisuuden kategoria alkoi tulla yleisesti tunnetuksi. Suomessa naisten välisiä läheisiä ystävyyssuhteita alettiin nimetä 1930-luvulla "lesbolaisiksi suhteiksi". Koska naisten väliset homoseksuaaliset teot olivat Suomessa rikollisia vuosina 1894–1971, ystävät alkoivat välttää keskinäisessä kanssakäymisessään aiemmin tavanomaisia fyysisen läheisyyden ilmaisuja.
Eri elämänvaiheissa > Lapsuudessa

Pikkulapsi osoittaa jo kaksivuotiaana suosivansa tiettyjä leikkikavereitaan ja käyttäytyy heidän seurassaan eri tavoin kuin muiden lasten seurassa. Selkeitä ystävyyssuhteita on muodostunut jo esikouluikään mennessä. Aluksi lapsi kuvaa niitä sanomalla, ”leikimme yhdessä”, ja suhteen tarkoitus on kumppanuus. Esikouluikäisillä mukaan tulee enemmän keskinäistä juttelua, tunnetta, läheisyyttä, joskus konfliktiakin. Ystävysten eroa voi seurata suru. Epätasa-arvoiset ystävyyssuhteet ovat pienillä lapsilla paljon yleisempiä kuin varttuneemmilla.
Kouluiässä ystävyyssuhteita muodostetaan etenkin itsen kanssa samankaltaisten lasten kanssa. Ystävyyssuhteet syvenevät, monimutkaistuvat ja muuttuvat vakaammiksi, ja ne ovat vähemmän riippuvaisia lasten vanhempien vaikutuksesta kuin aiemmin. Ystävykset alkavat jakaa salaisuuksia keskenään, ja tärkeäksi nousevat uskollisuus, arvot, yhteiset säännöt, empatia ja keskinäinen ymmärrys. Itsekkyys on kuitenkin yhä tavallista ystävyyssuhteessa.
Eri elämänvaiheissa > Nuoruudessa

Nuorten ystävyyssuhteissa on enemmän kiintymystä ja läheisyyttä kuin lasten suhteissa. Nuoret alkavat tukeutua ystäviinsä entistä enemmän ja viettävät näiden kanssa enemmän aikaa kuin lapsena. Ystävyyssuhteista voi tulla erikoistuneita, eli esimerkiksi eri harrastuspiireissä on eri ystävät. Useimmat ystävät ovat yhä samaa sukupuolta. Joskus ystävyys voi johtaa seurustelusuhteeseen, tai seksiin ilman seurustelua.
Eri elämänvaiheissa > Aikuisiällä

Opiskelijoilla on usein paljon ystäviä, sillä he viettävät aikaansa kaltaistensa seurassa opiskelijapiireissä. Seurustelusuhteessa olevilla opiskelijoilla on usein vähemmän ystäviä kuin sinkuilla. Opiskeluajan jälkeen avioituminen ja vanhemmuus voivat vähentää ystävien määrää. Vanheneminen ja siihen liittyvät elämänmuutokset voivat yhtäältä tuoda uusia ystäviä tai toisaalta vähentää ystävien määrää.
Sukupuolierot

Miehet korostavat ystävyyssuhteissaan usein asioiden yhdessä tekemisen tärkeyttä. Naiset kertovat useasti ystävyydessä olevan tärkeää läheisyys ja tunneside. Nämä sukupuolierot syntyvät jo lapsuudessa ja saattavat voimistua iän myötä.
Ystävyys ihmisen ja eläimen välillä

Ihmiset kokevat usein ystävyyttä myös lemmikkieläimiään kohtaan. Koiraa on kutsuttu ihmisen parhaaksi ystäväksi jo vuosisatojen ajan. Monet eläinlajit kykenevät kiintymään ihmiseen ja viihtymään ihmisen seurassa, mutta varsinaisesta ystävyydestä ei voida puhua siinä mielessä kuin miten ihmisten välinen ystävyys määritellään – ainakaan ihmisen ja eläimen suhde ei voi olla yhtä tasavertainen kuin kahden ihmisen välinen ystävyyssuhde. Monilla eläinlajeilla on havaittu ystävyyttä muistuttavaa käyttäytymistä, jossa yksilöt ilman pariutumisaikeita hakeutuvat toistensa läheiseen seuraan ja luottavat toisiinsa keskimääräistä enemmän.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ystävyys Wikimedia Commonsissa
Richard Ansdellin maalaus Hyvät ystävät.
Nikolai Konstantinovitš Romanov

Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Suuriruhtinas Nikolai Konstantinovitš Romanov (1850-1918), noin vuonna 1870
Suuriruhtinas Nikolai Konstantinovitš Romanov (ven. Николай Константинович) (2. helmikuuta [J: 14. helmikuuta] 1850 Pietari, Venäjän keisarikunta – 14. tammikuuta [J: 27. tammikuuta] 1918 Taškent, Venäjän Turkestan (nyk. Uzbekistan), oli venäläinen aatelinen, tutkimusmatkailija, liikemies ja kastelujärjestelmien kehittäjä.
Nikolai Konstantinovitš oli lahjakas upseeri ja parantumaton naistenmies. Hänellä oli suhde huonomaineisen amerikkalaisen tanssijattaren Fanny Learin kanssa. Vuonna 1874 suuriruhtinas Nikolai Konstantinovitš Romanov aiheutti skandaalin: hänet julistettiin mielenvikaiseksi ja karkotettiin pysyvästi Pietarista perheikonista varastettujen timanttien vuoksi ensin Vladimirin kuvernementtiin, Umaniin, Tyvroviin lähellä Vinnitsaa, Orenburgiin ja sen jälkeen Aleksanteri III:n aikana vielä kauemmaksi Keski-Aasiaan Samaraan, Turkestaniin ja vuonna 1881 Taškentiin. Hän kieltäytyi vannomasta uskollisuudenvalaa uudelle keisarille, mikä aiheutti uuden skandaalin. Hän kävi Pietarissa lapsenlapsensa kastajaisissa vasta helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917, kun keisarillinen valvontakoneisto oli lakannut toimimasta.
Yksityiselämä

Suuriruhtinas Nikolai Konstantinovitš Romanov avioitui useita kertoja ja hänellä oli lapsia useista eri naissuhteista.
Avioton suhde noin vuosina 1874-1877 Aleksandra Aleksandrovna Demidovan (s. Abaza) (1853-1894) kanssa, josta syntyivät: Nikolai (1875-1913) ja Olga (1877-1910), joille myönnettiin aatelisnimi Volinski/Wolonsky. Olga Volinskaja avioitui kreivi Ludwig Adolf von Burgundin (1865-1908) kanssa, joka oli Keisarillisen laivaston upseeri.
1. Avioliitto vuonna 1878 Orenburgin poliisipäällikön tyttären Nadežda von Dreyerin, 1899 ruhtinatar Iskander (1861-1929) kanssa. Pyhän synodin peruuttama ja keisarin palauttama morganaattinen avioliitto, josta syntyi kaksi poikaa: ruhtinas Artemi Iskander (1883–1919) ja ruhtinas Aleksandr Iskander (1887–1957), jotka hyväksyttiin opiskelemaan Aleksandrin lyseon  eliittikouluun Pietarissa. Hän yritti rahapulassaan saada vaimonsa ryhtymään rikkaan kauppiaan seuralaiseksi.
2. Avioliitto/suhde vuonna 1895 kasakkataustaisen Darja Jelisejevna Tšasovitinan (1880-1953/1956) kanssa, josta syntyivät: Stanislav (k. 1919, teloitettiin), Nikolai (k. 1919/1920), Darja (1896-1966) ja Tatjana (k. ?)
3. Avioliitto vuonna 1901, köyhän aatelisperheen 16-vuotiaan tytön Valeria Hmelnitskajan kanssa. Avioliitto peruutettiin, koska Nikolai Konstantinovitšilla oli edelleen elävä aviovaimo. Tyttö perheineen karkotettiin Kaukasukselle ja Nikolai Konstantinovitš julistettiin uudelleen mielenvikaiseksi ja karkotettiin Tveriin, Balakvalaan ja Stavropoliin. Vuonna 1906 Nikolai Konstantinovitš sai luvan palata Taškentiin, johon palasi vuonna 1917 myös ensimmäinen aviovaimo Nadežda Aleksandrovna von Dreyer, ruhtinatar Iskander.