stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tylsyys

Matkamuistojen myyjä, joka näyttää vaipuneen tylsyyteen.
Tylsyydeksi kutsutaan tunnetta, jossa henkilöllä, ihmisellä tai eläimellä ei ole joko mitään mielekästä tekemistä tarmonpuuskan aikana tai sitten hänellä ei ole ollenkaan tekemistä. Tylsyyden tunteen tullessa henkilö saattaa tuntea, että hänellä ei ole motivaatiota mihinkään joko rajallisten resurssien (kuten aika) vuoksi tai sitten hänellä ei ole aloitekykyä/motivaatiota ryhtyä toimenpiteisiin tunnetilansa korjaamiseksi, jolloin tylsyyden tunne syvenee. Joskus tylsyyden syvennyttyä ihmistä voi alkaa masentaa.
Tylsyys on Suomessa tunnesanojen kognitiivisen tärkeyden indeksillä mitattuna 25 tärkeimmän tunnesanan joukossa. Tylsyyden kanssa samansukuisia tunnetiloja ovat pitkästyminen, välinpitämättömyys, apatia ja kyllästyminen. Tylsyydelle ja välinpitämättömyydelle ominaista yhteistä komponenttia voidaan kuvata ilmaisulla "en halua mitään", ja tylsyydelle ja kyllästymiselle ominaista yhteistä komponenttia puolestaan ilmaisulla "en halua tätä lisää". Toisin kuin kyllästymiseen, tylsyyteen ei kuitenkaan sisälly välitöntä aktivoitumisen mahdollisuutta. Tylsyyden tila on henkistä turtumusta, passivoitunutta suhtautumista ilman motivaatiota ja pyrkimystä tilasta pois.
Tylsyys työpaikoilla

Yleensä tylsyys mielletään osaksi yksitoikkoista toistotyötä, kuten liukuhihnatyötä, mutta tylsistymistä esiintyy organisaatioiden ylätasoilla asti. Paljon riippuu myös luonteenlaadusta: jotkut ovat alttiimpia tylsistymiselle kuin toiset. Tylsistynyt on taipuvaisempi tekemään töitä tahallaan huonosti, tuhoamaan työpaikan omaisuutta, varastamaan töistä ja tuhlaamaan töissä aikaa mm. pelien pelailuun. Tylsistyneet ovat myös enemmän töistä poissa. Tylsistymistä voi torjua esim. antamalla työntekijälle vastuuta työn lopputuloksesta. Vastuu motivoi ja vähentää tylsistymistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tylsyys Wikimedia Commonsissa
Tyler Nubin

Tyler Nubin (s. 14. kesäkuuta 2001) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on takapuolustaja. Nubin edustaa NFL-joukkue New York Giantsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Minnesotan yliopiston joukkueessa. Giants varasi hänet toisella kierroksella 47. varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Toukokuussa 2024 Nubin teki Giantsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä noin 8,176 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Nubin on pelannut 13 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on yhteensä 98 taklausta, yksi aiheutettu rähmäys, yksi rähmäyksen palautus ja yksi puolustettu heitto. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Nora Vilva

Nora Vilva (s. 19. tammikuuta 1974 Porvoo) on suomalainen ammattimalli, juontaja ja näyttelijä.
Vilva aloitti mallintyöt 19-vuotiaana mallitoimisto Paparazzissa ja on työskennellyt Suomen lisäksi muun muassa Italiassa, Ranskassa, Englannissa, Saksassa ja Kreikassa.
Vilva on juontanut tositelevisiosarjan Mallikoulu ensimmäisen tuotantokauden MTV3-kanavalla 2005 sekä Suomen Muodin huipulle -tositelevisiosarjan toisen tuotantokauden samalla kanavalla 2011. Hän on lisäksi näytellyt muun muassa elokuvassa Joulutarina sekä tv-sarjassa Käenpesä.
Aiheesta muualla

Muodin huipulle -kotisivu
Let Her Go

| ”Let Her Go” Passenger |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: All the Little Lights
 Äänitetty : maaliskuu 2011, Linear Recording, Sydney
 Julkaistu: 24. heinäkuuta 2012
 Tekijä(t): Mike Rosenberg
 Tuottaja(t): Mike Rosenberg, Chris Vallejo
 Tyylilaji: folk rock, indie pop
 Kesto: 04.13 (albumiversio) 3:37 (Radio Edit)
 Levy-yhtiö: Embassy of Music, Black Crow
Passengerin muut singlet
| ”The Wrong Direction” 2012 | ”Let Her Go” 2012 | ”Holes” 2013 |
Let Her Go on brittiläisen laulajan Passengerin säveltämä ja sanoittama kappale. Se julkaistiin heinäkuussa 2012. Kappale on Passengerin toinen single ja se on hänen kolmannelta studioalbumiltaan All the Little Lights.
Kappale oli sijalla yksi 21 eri singlelistalla, mukaan lukien Suomen virallisella listalla. lähde?
Käännös suomeksi
Markus Lindahl

| Markus Lindahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Markus Johan Erik Lindahl
Syntynyt: 23. tammikuuta 1975 (ikä 50)
Uran tiedot
Pituus:  178 cm
Laji:  pikajuoksu
Seura:  HIFK-Friidrott
Valmentaja:  Helge Lindström (1990-1991) Petteri Jouste 1992-
 Tietolaatikko päivitetty 18. elokuuta 2024 
Markus Johan Erik Lindahl (s. 23. tammikuuta 1975) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen pikajuoksija. Hän edusti koko uransa ajan HIFK-Friidrottia ja hänen valmentajanaan toimi vuodesta 1992 lähtien Petteri Jouste. Lindahl saavutti SM-pronssia 100 metrillä vuonna 1996 sekä pronssia 200 metrillä vuonna 1994. Hän edusti Suomea Helsingin vuoden 1994 EM-kisoissa juosten 200 metriä, mutta putosi alkuerässä. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1997 jälkeen.
Henkilökohtaiset ennätykset

60 metriä: 7,02 (1992)
100 metriä: 10,55 (1996)
200 metriä: 21,12 (1996)
Yksityiselämä

Urheilu-uran jälkeen Markus Lindahl avioitui ruotsalaisen Frida Hedströmin kanssa. Heidän tyttärensä Nora on myös yleisurheilija lajeinaan pikamatkat.
Markus Lindahl on asunut Suomessa, Ruotsissa ja Luxemburgissa, joissa hän on työskennellyt pankkialalla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Vöyrin yhteislukiossa. Sen jälkeen hän opiskeli Yhdysvalloissa Texasin yliopiston Arlingtonin yksikössä liiketaloutta sekä sen jälkeen Hanken Svenska handelshögskolanissa Helsingissä ja Göteborgin yliopistossa rahoitusta. Työelämässä hän on ollut Nordean ja Swedbankin palveluksessa. Näiden jälkeen hän on työskennellyt Frontier Solutions-rahoitusyhtiössä Luxemburgissa.
Tähtiin kirjoitettu virhe

| Tähtiin kirjoitettu virhe> The Fault in Our Stars |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  John Green
Kansitaiteilija:  Rodrigo Corral
Kustantaja:  Dutton Books
Julkaistu:  2012
Sivumäärä:  313
ISBN:  0-525-47506-0
Suomennos
Suomentaja:  Helene Bützow
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2013
Sivumäärä:  338
ISBN:  978-951-0-39499-1

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tähtiin kirjoitettu virhe (engl. The Fault In Our Stars) on John Greenin suosittu romanttinen draamaromaani, joka ilmestyi vuonna 2012. Kirjan pohjalta on tehty Josh Boonen ohjaama elokuva, joka sai ensi-iltansa 6. kesäkuuta 2014.
Tähtiin kirjoitettu virhe nousi heti julkaisuviikollaan The New York Timesin myydyimpien lastenkirjojen listalla ensimmäiseksi ja pysyi listan kärjessä seitsemän peräkkäistä viikkoa. Aikakauslehti Time valitsi sen vuoden 2012 parhaaksi kertomakirjaksi.
Juoni

Kirja kertoo Indianapolissa asuvasta 16-vuotiaasta Hazel Grace Lancasterista. Luonteeltaan Hazel on sulkeutunut, pohdiskeleva, filosofinen ja sarkastinen. Hazel olisi melko huomaamattoman näköinen ilman aina mukana kulkevaa happisäiliötä, joka auttaa hänen keuhkojaan toimimaan. Happisäiliöön kuuluvat happiviikset, joita hän pitää jatkuvasti. Hazelin ehdoton suosikkikirja on hollantilaisen Peter van Houtenin esikoisteos Viistoa valoa joka kertoo syöpää sairastavasta teinitytöstä Annasta, johon Hazel samaistuu syvästi.
Kirjan alussa Hazelin äiti pakottaa hänet menemään tukiryhmään, sillä äidin mielestä Hazel on masentunut. Hazel suostuu lopulta menemään sinne vanhempiensa vuoksi. Tukiryhmässä Hazel saa ystävän nimeltä Isaac, joka sairastaa silmäsyöpää ja joka näkee vain toisella silmällään (hän menettää lopuksi näkönsä kokonaan). Eräällä kerralla Isaac tuo tukiryhmään mukanaan ystävänsä Augustus Watersin, johon Hazel tuntee heti vetoa. 17-vuotias Augustus on sairastanut luusyöpää, jonka seurauksena hänen toisen jalkansa polvesta alaspäin korvaa jalkaproteesi. Augustusta kuvaillaan sarkastiseksi, hyvännäköiseksi, välittömäksi ja pohdiskelevaiseksi. Tukiryhmän loputtua Augustus pyytää Hazelia katsomaan kanssaan elokuvaa, johon Hazel suostuu.
Hazel suosittelee Augustukselle lempikirjaansa Viistoa valoa, jonka Augustus lukee ja huomaa pitävänsä kirjasta. Augustus lähettää Van Houtenin assistentille sähköpostiviestin, jossa kertoo ihailustaan hänen kirjaansa kohtaan ja saa vastauksen, jossa Van Houten kehottaa heitä poikkeamaan Amsterdamiin, jos he haluavat saada selville lisää kirjasta. Augustus saa matkan Amsterdamiin järjestymään syöpälasten avustusjärjestön avulla.
Ennen matkaa Hazel joutuu sairaalaan, koska hänen keuhkonsa täyttyvät nesteellä. Lääkärien ja Hazelin vanhempien mielestä Hazelin terveys ei kestäisi Amsterdamin matkaa. Kun Hazel saa toisen kirjeen Van Houtenilta, hän on varma päätöksestään lähteä Amsterdamiin.
Amsterdamissa Hazel ja Augustus tapaavat Van Houtenin, joka paljastuukin pahansisuiseksi juopoksi, jolla ei ole aikomustakaan vastata heidän kysymyksiinsä. Pettyneenä Hazel ja Augustus menevät Van Houtenin assistentin Lidewijen kanssa Anne Frankin museoon, jossa he suutelevat ensimmäisen kerran. Myöhemmin illalla he rakastelevat. Seuraavana päivänä Augustus paljastaa, että hänen syöpänsä on uusiutunut ja levinnyt odotettua laajemmalle.
Augustuksen tila huononee nopeasti. Viimeisinä päivinään Augustus järjestää omat hautajaisensa, jossa haluaa Hazelin ja Isaacin pitävän muistopuheet. Kahdeksan päivää myöhemmin Augustus kuolee. Hautajaisissa Hazel on järkyttynyt nähdessään Van Houtenin, joka kertoo Augustuksen kirjoittaneen hänelle ennen kuolemaansa ja Van Houten haluaakin hyvittää huonon käytöksensä Amsterdamissa. Hazel on niin surullinen, että häntä ei kiinnosta.
Myöhemmin, hautajaisten jälkeen, Isaac kertoo, että Augustus on kirjoittanut jotain myös Hazelille. Hazel lukee Augustuksen jättämän kirjeen, jossa tämä kertoo kuinka tärkeä Hazel oli hänelle.
Räyrinki

| Räyrinki |
| --- | --- |
 Räyrinki
 Koordinaatit: 63°22.7′N, 023°49.3′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Pohjanmaa
Kunta:  Veteli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  69820
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Räyrinki on noin 850 asukkaan kyläkunta Vetelin kunnassa Keski-Pohjanmaalla, seututeiden 750 ja 751 risteysalueella noin 12 kilometriä Vetelin kuntakeskuksesta etelään. Räyringin postinumero on 69820.
Räyringin asutus koostuu kolmesta isommasta kyläryhmästä: Finnilästä (keskustaajama), Isokylästä ja Kalliojärvestä. Räyringin talouskylään luetaan myös asumakylät Aho, Alaspää, Forsbacka, Haapala, Salmela ja Rytiniemi. Siponkosken kylä kuuluu maantieteellisesti Vetelin keskustaan, Kainuuseen, ja kinkeripiirinä Heikkilän kylään. Kylä kuitenkin kuuluu kulturaalisesti ja sen suurin osa palveluista saadaan tai haetaan Räyringistä, joten se mielletään olevan osa sitä.
Kyläkunnan maisemalle tyypillisiä ovat tasaiset pelto-, metsä- ja suoalueet sekä vesistöt. Kyläkunnan alueella sijaitsevat Keski-Pohjanmaan mittakaavassa isohkot järvet Räyringinjärvi ja Haapajärvi, ja alueella on myös pienempiä järviä ja lampia. Lisäksi kolme jokea virtaa kyläkunnan alueella: Perhonjoki, Halsuanjoki ja Porasenjoki. Räyringin pääelinkeinona on maatalous. Lisäksi yritystoiminta työllistää kylällä.
Räyringin keskustaajamassa Finnilässä on Vetelin kunnan yläosan palvelut: luistelukaukalo (kesäisin tenniskenttä), kauppa, pankki, asiamiesposti, kirjasto, lääkekaappi, monitoimitalo ja vanhusten palvelukeskus rivitaloasuntoineen. Kylällä on mm. parturi-kampaamo, leipomo, useita taksiyrittäjiä, silkkipaino ja matkatoimisto. Valtion palveluista mm. poliisi, työvoimatoimisto ja verotoimisto ovat Kaustisella noin 20 kilometrin päässä.
Räyringissä on myös tanssilava, joka oli erityisen aktiivisessa käytössä 1960–1980-luvuilla. Tanssilavakulttuurin hiivuttua myös Räyringin tanssilavan toiminta loppui. Talvella 2009 esitetyssä Kylä ilman naisia -sarjassa tanssilava rakennettiin uuteen kuntoon. Räyringin nuorisoseura on alkanut järjestää lavalla tapahtumia. Vuosina 2010–2012 esitetyn kesäteatterin näyttelijäkokoonpano koostui paikallisista harrastajista ja ensikertalaisista. Kesäteattereissa on käynyt noin 1 000 katsojaa vuosittain.
Räyringissä toimivista yhdistyksistä mainittakoon martat, maatalousnaiset, nuorisoseura, SLEY:n osasto, metsästys- ja kalastusseurat, sekä Räyrinki-seura.
1800-luvun lopulla Räyringin Kallioperä tunnettiin fransujen solmimisesta, jolla ansaittiin rahaa monessa talossa. Etenkin pojat olivat taitavia fransunsolmijoita.
Räyringissä kuvattiin  Kylä ilman naisia -televisiosarja talvella 2009
Talvella 2009 Räyringissä kuvattiin Kylä ilman naisia -tositelevisiosarjaa, jossa 18 perheen naiset lähtivät viikoksi pois kotoa jättäen miehensä ja perheensä omilleen. Sarja esitettiin Yle TV1:ssä syksyllä 2009 ja uusintana keväällä 2011.
Etäisyydet

Vetelin kuntakeskukseen on matkaa noin 12 kilometriä.
Naapurikuntiin Kaustiselle, Halsualle ja Evijärvelle matkaa on noin 20 kilometriä.
Maakuntakeskukseen Kokkolaan matkaa on noin 65 kilometriä.
Lähimmät rautatieasemat ovat Kokkolassa ja Kauhavalla, molempiin matkaa on noin 65 kilometriä.
Kokkola-Pietarsaaren lentoasemalle matkaa on noin 60 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Räyrinki Wikimedia Commonsissa
Kuntoutussäätiö

Kuntoutussäätiö on Suomessa toimiva voittoa tavoittelematon, valtakunnallinen ja riippumaton kuntoutuksen ja sen lähialojen asiantuntija sekä kehittäjä. Sen visio on olla vetovoimaisin kuntoutuksen kehittämisympäristö. Kuntoutussäätiön osaamisalueita ovat työkyky, toimintakyky ja sosiaalinen osallisuus. Toiminnassa yhdistetään asiakaskokemus monitieteiseen tutkimukseen, uudistetaan kuntoutusmalleja ja kuntoutusjärjestelmää sekä innostetaan kehittämiseen mukaan asiantuntijoita, päättäjiä, yrityksiä, järjestöjä ja asiakkaita.
Kuntoutussäätiön toiminta tähtää työikäisten työ- ja toimintakyvyn edistämiseen sekä osatyökykyisten ja muutoin heikommassa asemassa olevien ihmisten sosiaalisen osallisuuden parantamiseen. Ensimmäinen säädekirja on vuodelta 1945, jolloin säätiö oli osa Ammattilääketieteen tutkimussäätiötä. Säätiön nykyiset toimitilat sijaitsevat Helsingin Malminkartanossa, jonne se muutti Pitäjänmäeltä 1981. Kuntoutussäätiö on yleishyödyllinen organisaatio, joka saa toimintaansa mm. STEA-avustusta.
Sen kumppaneina ja asiakkaina on suuri joukko erilaisia toimijoita. Kuntoutussäätiö on SOSTEn, Arvoliiton ja RIFI ry:n jäsenjärjestö. Säätiö on mukana International Council on Social Welfare (ICSW) -järjestön Suomen toimikunnassa.
Kuntoutussäätiön tavoitteena on
kehittää toimintakyvyn, työkyvyn ja sosiaalisen osallisuuden kuntoutuksen uusia toimintamalleja eri väestöryhmien tarpeisiin
tutkia ja arvioida nykyisten käytäntöjen toimintamallien vaikuttavuutta
tutkia ja arvioida kuntoutusjärjestelmän toimivuutta
välittää ajankohtaista kuntoutusalan ja sen lähialojen tietoa sekä asiantuntijoille että suurelle yleisölle
järjestää kuntoutuksen ja sen lähialueiden täydennyskoulutuksia
tuottaa ja kehittää kuntoutuspalveluja, jotka tukevat kuntoutujia toimimaan itsenäisinä ja tasa-arvoisina yhteiskunnan jäseninä
parantaa ja lisätä työ- ja toimintakykyä.
Säätiön järjestämät Kuntoutuspäivät kerää vuosittain yhteen kuntoutusalan asiantuntijat ja päättäjät. Kuntoutuspäiviä on järjestetty vuodesta 1973.
Kuntoutussäätiön toimitusjohtajana on vuodesta 2023 toiminut Riikka Shemeikka.
Kuntoutussäätiö pyrkii toimimaan avoimesti ja perustaa työnsä tutkittuun tietoon. Säätiö edistää päättäjien, palvelutuottajien, kehittäjien ja asiakkaiden vuorovaikutusta.
Toiminta

Kuntoutussäätiön tutkimuksen ja palvelujen avulla tuetaan kuntoutuksen kokonaisvaltaista uudistumista, vaikutetaan päätöksentekoon, autetaan ammattilaisia muutoksessa ja kasvatetaan kuntoutusosaamista. Kuntoutussäätiöllä on jatkuvasti käynnissä erilaajuisia hankkeita. Rahoittajina toimivat mm. Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminta (VN-TEAS), ministeriöt ja Kansaneläkelaitos. Hanketyössä tehdään tiivistä yhteistyötä muiden organisaatioiden kanssa.
Toiminta > Tutkimus ja kokeilut

Kuntoutussäätiön kokoamaa tutkittua tietoa voivat hyödyntää muun muassa toimintakyvyn ja kuntoutusalan tutkijat ja kehittäjät, päättäjät, järjestöt ja opiskelijat. Tutkimuksen ja kokeilujen painopistealueita ovat osallisuus, toimintakykykuntoutus, työelämä, arviointi, sosiaaliset innovaatiot sekä oppimisvaikeudet.
Kuntoutussäätiö ylläpitää Oppimisvaikeus.fi-verkkopalvelua.
Toiminta > Kuntoutuspalvelut

Kuntoutussäätiö tuottaa kuntoutuspalveluyksikössään kuntouttavan työtoiminnan palveluita työ- ja toimintakykyään parantaville asiakkaille sekä julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin sidosryhmille.
Toiminta > Koulutukset ja asiantuntijapalvelut

Kuntoutussäätiö tuottaa toimintakykyyn, työkykyyn, sosiaaliseen osallisuuteen ja järjestöarviointiin liittyviä asiantuntijapalveluja, koulutuksia ja tapahtumia. Kuntoutussäätiön tutkimus- ja palvelupuoli toimivat rinnakkain samoissa tiloissa ja se mahdollistaa moninäkökulmaisten koulutuskokonaisuuksien toteuttamisen. Koulutuksia järjestetään avoimen ilmoittautumisen kokonaisuuksina sekä tilauskoulutuksina.
Kuntoutussäätiöltä voi tilata asiantuntijaluentoja, työpajoja, esityksiä, selvityksiä ja arviointeja. Kuntoutussäätiöllä toimii Arvioinnin osaamiskeskus sekä Oppimisen tuen keskus.
Julkaisusarjat

Kuntoutussäätiö julkaisee tutkimus-, kehittämis- ja arviointihankkeiden tuloksia neljässä eri julkaisusarjassa. Julkaisutoiminta on osa säätiön yleishyödyllistä voittoa tavoittelematonta toimintaa.
Perustamisvuodestaan 1978 alkaen säätiö on julkaissut tieteellis-ammatillista Kuntoutus-lehteä. Lehteä julkaistaan yhteistyössä Kuntoutuksen tutkimus- ja kehittämisyhdistys Kutke ry:n kanssa. Kuntoutus-lehden päätoimittajina 2020-luvulla toimivat Erja Poutiainen ja Mika Pekkonen.
Kuntoutussäätiön tutkimuksia on monitieteinen kuntoutuksen ja sen lähialojen tutkimustuloksia esittelevä sarja, johon tarkoitetut käsikirjoitukset käyvät läpi referee-menettelyn.
Työselosteita-sarjassa julkaistaan mm. tutkimusten väliraportteja ja hankeraportteja. Työselosteita-sarjassa ei ole referee-menettelyä, mutta sekin noudattaa tieteellisen kirjoittamisen standardeja.
Tutkittua tietoa -tiivistelmiä on julkaistu vuodesta 2018 alkaen. Tutkittua tietoa on tiivistelmäjulkaisusarja, joka on tarkoitettu yhteiskunnallisen päätöksenteon tueksi ja ammattilaisten ja suuren yleisön käyttöön.
Historiaa

Kuntoutussäätiön alkuna pidetään vuonna 1945 perustettuja Helsingin yleisen sairaalan ammattitautiosastoa sekä Ammattilääketieteen tutkimussäätiötä, joka eriytyi myöhemmin Ammattilääketieteen säätiöksi ja Työterveyssäätiöksi. Vuonna 1953 aloitti Työterveyslaitoksella toimintansa invalidien tutkimusjaosto. Vuonna 1978 Työterveyssäätiön nimi muutettiin Kuntoutussäätiöksi. Säätiön alkuajan historia on yhteydessä myös  työvoimahallinnon ja sosiaalihuollon vaiheisiin sekä alan lainsäädännön kehitykseen.
Vuonna 2010 säätiön kuntoutuspalvelut siirrettiin Terveysrahasto Oy:n ja Kuntoutussäätiön yhdessä omistamaan Avire-Kuntoutus-osakeyhtiöön, jolloin Kuntoutussäätiö keskittyi vahvistamaan rooliaan kuntoutuksen riippumattomana asiantuntijana. Vuonna 2019 Kuntoutussäätiö myi Kela-kuntoutuksensa Vervelle.
Australian kovimmat keräilijät

| Australian kovimmat keräilijät |
| --- | --- |

Pääosissa:  Lucas Callaghan ja Adam McDonald
Alkuperämaa:   Australia
Verkko:  AUS A&E FIN Jim
Esitetty:  9. toukokuuta 2013 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Australian kovimmat keräilijät (Aussie Pickers) on australialainen tositelevisiosarja, jonka ensimmäinen jakso näytettiin A&E-kanavalla 9. toukokuuta 2013. Suomessa sarjan ensimmäisen tuotantokauden ensimmäinen jakso näytetään 30. kesäkuuta 2014. Se on australialainen versio yhdysvaltalaisesta sarjasta Amerikan kovimmat keräilijät. Sarjassa seurataan Lucas Callaghanin ja Adam McDonaldia kun he matkustavat ympäri Australiaa ostamassa antiikki- ja keräilyesineitä. He käyvät läpi ullakoita, takapihoja sekä suojia etsiäkseen unohdettuja arvoesineitä.
Käännös suomeksi
Tuomas Sallinen

Tuomas Sallinen (s. 1958) on suomalainen elokuvaohjaaja ja muusikko. Hän opiskeli ensin ammattimuusikoksi Sibelius-Akatemiassa pääaineenaan sello. Hän on toiminut ammattimuusikkona vuosina 1978–1983 soittaen muun muassa Helsingin, Kuopion ja Kotkan kaupunginorkestereissa.
Sallisen ehkä tunnetuin työ on hänen ainoa valkokangaselokuvansa Routasydän (1993), joka on tulevaisuuteen sijoittuva tarina EU-Suomesta. Televisiolle hän on ohjannut muun muassa sarjat Walker (1989) ja Mikset sä soita? (1994). Sallinen on ohjannut lukuisia dokumenttielokuvia (osan Ranskassa) ja televisiodraamaa sekä toiminut myös tuottajana. Tuottajana hänen ohjelmistonsa on laaja aina tositelevisiosarjoista kansainvälisiin yhteistuotantoihin. Tositelevisiosarjoista hän on tuottanut muun muassa Suurta Seikkailua ja Unelmakämppää.
Sallinen valittiin 1990-luvun alussa niin sanottuun "sparrausrinkiin", jonka rahoittamana hän ohjasi elokuvan Kuvia kuolemasta. Sallisen menestynein ohjaustyö on fiktio Yön lapsi (1991), jota on myyty yli kahteenkymmeneen maahan.
Sallinen on säveltäjä Aulis Sallisen poika. Hän on tehnyt isästään elokuvan Kohtaamisia isäni Aulis Sallisen kanssa (2006).
| n k Tuomas Sallinen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Routasydän (1993) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Walker (1989)  Hiljaiset laulut (1994)  Mikset sä soita? (1994)  Le miracle (1997)  Outo tehtävä (1997)  Ugrilampaat (1999)  Epäilyksen varjo (2001)  V.I.P. seikkailu (2004) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Oikea oopperatalo (1993)  Kehitys kehittyy (1996)  Mafia ja minä (1997)  Ensikonsertin jälkeen, Muusikon muotokuva: Jan-Erik Gustafsson (2003)  Ensikonsertin jälkeen, Muusikon muotokuva: Timo Koskinen (2003)  Ensikonsertin jälkeen, Muusikon muotokuva: Jan Söderblom (2003)  Ensikonsertin jälkeen, Muusikon muotokuva: Petri Alanko (2003)  Ensikonsertin jälkeen, Muusikon muotokuva: Esa Tapani (2003)  Ensikonsertin jälkeen, Muusikon muotokuva: Kari Jämbäck (2003)  Menetys (2006)  Kohtaamisia isäni Aulis Sallisen kanssa (2007)  Rikottu rakkauden nimessä (2008) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Nollapisteen kautta (1983)  Vankilakirje (1984)  Yön lapsi (1991)  Kuvia kuolemasta (1992) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2013

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
| Maakoodi: | Maakoodi: |  FIN |  FIN |  FIN |
| IAAF:n jäsenliitto: | IAAF:n jäsenliitto: | Suomen Urheiluliitto / EAA | Suomen Urheiluliitto / EAA | Suomen Urheiluliitto / EAA |
Moskova 2013
Sijoitus mitalitaulukossa: '
|   |   | Yhteensä | miehet | naiset |
| Urheilijoita | Urheilijoita | 11 | 8 | 3 |
|  kultaa |  kultaa | - | - | - |
|  hopeaa |  hopeaa | 1 | 1 | - |
|  pronssia |  pronssia | - | - | - |
| pistesijat 4.–8. | pistesijat 4.–8. | 1 | 1 | - |
Osallistumisvuodet
1983 • 1987 • 1991 • 1993 • 1995 • 1997 • 1999 • 2001 • 2003 • 2005 • 2007 • 2009 • 2011 • 2013 • 2015 • 2017 • 2019 • 2022
Suomi on ollut alusta asti jokaisissa yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa mukana ja osallistui kisoihin 14. kerran.
Valinnat

Suomen joukkueeseen valittiin 11 urheilijaa. Ensimmäisinä kisoihin valittiin kilpakävelijät Jarkko Kinnunen ja Anne Halkivaha toukokuussa 2013. Kinnunen valittiin 50 km kävelyyn ja Halkivaha 20 km kävelyyn. Heinäkuun lopussa valittiin muut urheilijat. Kolmas valittu kilpakävelijä oli Aku Partanen, joka osallistuu 50 km kävelyyn. Muut juoksulajeihin osallistuvat urheilijat ovat 100 ja 200 metrillä juokseva Hanna-Maari Latvala, 100 metrin aitajuoksuun osallistuva Nooralotta Neziri sekä 3000 metrin estejuoksuun osallistuva Sandra Eriksson. Oona Kettunen valittiin Erikssonin varaedustajaksi. Miesten seiväshyppyyn valittiin Jere Bergius, pituushyppyyn Eero Haapala ja keihäänheittoon Tero Pitkämäki, Antti Ruuskanen ja Teemu Wirkkala. Ari Mannio valittiin keihäänheiton varaedustajaksi.
Eero Haapala loukkaantui ennen MM-kilpailuja eikä näin voi osallistua kilpailuihin.