stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hollie Pearne-Webb

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hollie Pearne-Webb |  Hollie Pearne-Webb |  Hollie Pearne-Webb |  |
Naisten maahockey
Maa:   Iso-Britannia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
Maa:   Englanti
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2015 |  |  |
|  Hopeaa | Boom 2013 |  |  |
|  Pronssia | Amstelveen 2017 |  |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2014 |  |  |
|  Pronssia | Gold Coast 2018 |  |  |
Hollie Pearne-Webb (o.s. Webb, s. 19. syyskuuta 1990 Belper) on brittiläinen, maajoukkuetasolla myös Englantia edustanut maahockeypelaaja ja olympiavoittaja.
Pearne-Webb voitti Ison-Britannian maajoukkueessa olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016. Hän teki Alankomaita vastaan pelatun loppuottelun päättäneessä rangaistusvippauskilpailussa joukkueensa viidentenä vippaajana maalin, joka vei Ison-Britannian tavoittamattomaan 2–0-johtoon. Englannin maajoukkueen pelaajana Pearne-Webb on EM-kilpailuissa voittanut kultaa vuonna 2015 sekä saavuttanut hopeaa vuonna 2013 ja pronssia vuonna 2017. Kansainyhteisön kisoissa hän on saavuttanut hopeaa vuonna 2014 ja pronssia vuonna 2018.
Pearne-Webb on pelannut Englannin maajoukkueessa 93 maaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Ison-Britannian joukkueessa hän on esiintynyt 53 kertaa ja tehnyt kaksi maalia. Pelipaikaltaan hän on puolustaja.
Homokiraalisuus

Eräs itseään edistävä, autokatalyyttinen reaktio, joka kasvattaa tietyn enantiomeerin osuuden hyvin suureksi.
Homokiraalisuus on kiraalisten molekyylien eli enantiomeerien yhtäläistä kiraalisuutta. Yleensä kiraalisuus todetaan ilmoittamalla, onko molekyyli tyyppiä L vai D. Nämä ovat toistensa peilikuvia, eli ne edustavat vastakkaisia kätisyyksiä. Jos kahden molekyylin kiraalisuus on L ja L, ne ovat homokiraalisia, samoin kuin jos ne ovat tyyppiä D ja D. Jos ne ovat tyyppiä L ja D, ne eivät ole keskenään homokiraalisia.
Homokiraalisuus ja elämä

Homokiraalisuus on elämälle välttämätöntä. Esimerkiksi elävissä soluissa olevat aminohapot ovat tyyppiä L. Monesti L-yhdisteiden paikalle tulevat D-muodot ovat myrkyllisiä. Muutenkaan erilaiset muodot eivät toimi yhdessä esimerkiksi proteiineissa, jotka koostuvat aminohapoista. Homokiraalisuuden syntyä elävien olioiden aminohapoissa, emäksissä, sokereissa ym. ei täysin ymmärretä evoluutioteorian näkökulmasta tarkasteltuna.
Joidenkin autokatalyyttisten reaktioiden on havaittu vahvistavan tiettyä kiraalisuutta. Kiraalisuus pystyy joskus helpostikin siirtymään katalyytista katalysoitavaan alun perin eri kiraalisuuksia sisältävään molekyylijoukkoon. Tämä ei selitä kiraalisuuden alkuperää, sillä reaktio vaatii ainakin jossain määrin enemmän jompaakumpaa kiraalisuutta. Sen on oletettu liittyvän muun muassa ulkoa tulevaan polarisoituun säteilyyn tai beta-hiukkasiin, jotka vuorovaikuttavat eri tavoin erikiraalisten yhdisteiden kanssa.
Aiheesta muualla

On the Genesis of Homochirality. A. Maureen Rouhi. Chemical & Engineering News, 17. kesäkuuta 2004.
Observations Support Homochirality Theory. (Arkistoitu – Internet Archive) Photonics Technology World, marraskuu 1998.
Scienceweek digest. 1998.
How left-handed amino acids got ahead: A demonstration of the evolution of biological homochirality in the lab. Press release, Imperial College London. 2004.
Origins of Homochirality. (Arkistoitu – Internet Archive) Conference in Nordita, Stockholm, helmikuu 2008.
Ilmajousitus

Puoliperävaunun pneumaattinen jousi.
Ilmajousitus on eräänlainen ajoneuvon jousitus, joka toimii sähköisellä tai moottorikäyttöisellä ilmapumpulla tai kompressorilla. Tämä kompressori pumppaa ilmaa joustaviin palkeisiin, jotka on yleensä valmistettu kankaalla vahvistetusta kumista. Ilmanpaine täyttää palkeet ja nostaa alustan akselilta. Raskaassa kalustossa yleisesti käytetään ilmajousitusta, jossa ilma tai muu kaasu on säilöttynä sylinteriin, palkeeseen tai muuhun säiliöön.
Ilmajoki-Kurikka

| Ilmajoki-Kurikka |
| --- | --- |
 Ilmajoki-Kurikka
 Koordinaatit: 62°39′46″N, 022°26′13″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Seutukunta:  Seinäjoen seutukunta
Kunta:  Ilmajoki, Kurikka
Pinta-ala:  
 – Maa:  56,99 km²
Väkiluku:  13 428 Ilmajoki 6 728 Kurikka 6 700
 – Väestötiheys:  235,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2018 mukaiset.  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilmajoki-Kurikka on Ilmajoella ja Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva taajama, joka koostuu Ilmajoen kunnan kirkonkylästä, Ilmajoen kunnan Koskenkorvasta ja Kurikan kaupungin keskustaajamasta. Taajaman väkiluku on 13 428, josta 6 728 asuu Ilmajoella ja 6 700 Kurikassa. Maapinta-ala on 56,99km² ja väestötiheys 235,6 asukasta/km². Taajama syntyi vuonna 2014, kun Ilmajoen kirkonkylä ja Kurikan keskustaajama kasvoivat yhteen muodostaen uuden yhtenäisen taajaman.
Hirax

| Hirax |
| --- | --- |
 Hirax vuonna 2015
Tiedot
Toiminnassa:  1982–1989, 1997–
Tyylilaji:  thrash metal, speed metal
Kotipaikka:  Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Katon W. De Pena, laulu   Lance Harrison, kitara   Glenn Rogers, kitara   Steve Harrison, basso   Fabricio Ravelli, rummut  
Levy-yhtiö:  Black Devil Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirax on thrash metal -yhtye Kalifornian Orange Countysta. Se aloitti toimintansa vuonna 1984 yhtyeen laulajan Katon W. De Penan johdolla.
Diskografia > Studioalbumit

Raging Violence — 1985
Hate, Fear And Power — 1986
The New Age Of Terror — 2004
El Rostro de la Muerte — 2009
Immortal Legacy — 2014
Diskografia > EP:t

El Diablo Negro — 2000
Barrage Of Noise — 2001
Assassins of War — 2006
Chaos and Brutality — 2007
Diskografia > 7":t

Angelican Scrape Attic — 1985
Blasted In Bangkok — 1987
Split 7” w/ Spazz — 1997
Diskografia > Demot

Demo 1984 — 1984
Demo Rehearsal 1 — 1985
Demo Rehearsal 2 — 1985
Blasted In Bangkok — 1987
Diskografia > DVD:t

Thrash ‘Til Death – 2005
Thrash and Destroy – 2008
True Thrash Fest – 2010
Henrik Tikkanen (jääkiekkoilija)

| Henrik Tikkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. syyskuuta 2000 (ikä 24) Lohja, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tiki, Torni, Ticks, Tolppa, Pikkanen Tikkanen
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  203 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Bridgeport Islanders
Sarja:  AHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  IPK (Mestis) KalPa (SML) MoDo Hockey (Allsv.) Växjö Lakers HC (SHL)
NHL-varaus:  214. varaus, 2020 New York Islanders
Henrik Tikkanen (s. 28. syyskuuta 2000 Lohja) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa AHL-joukkue Bridgeport Islandersia. Hän on peräti 203 cm pitkä, mikä tekee Tikkasesta kauden 2021–2022 pisimmän pelaajan Allsvenskanissa.
Ura > Maajoukkueura

Tikkanen on pelannut kolme poikien maaottelua.
Muuta

Tikkasta on verrattu torjuntatyyliltään Robin Lehneriin, jota hän on myös kertonut seuranneensa paljon. Tikkanen on kertonut seuranneensa jonkin verran myös Pekka Rinnettä ja Ben Bishopia.
Tikkanen valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta keväällä 2020.
Hugo Leonard von Haartman

Hugo Leonard von Haartman (8. toukokuuta 1829 Turku – 18. helmikuuta 1902 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraalimajuri.
Von Haartmanin vanhemmat olivat professori, valtioneuvos ja ylijohtaja Carl Daniel von Haartman ja Maria Helena Rosina Franzén (1800–1840). Hänen äitinsä oli runoilija ja piispa Frans Mikael Franzénin tytär.
Hänen puolisonsa vuoteen 1869 oli Julia Desbout ja vuodesta 1894 lähtien Ilma Carolina Himmelroos. Von Haartman valmistui Henkivartioväen junkkarikoulusta Pietarista porte-épée-junkkariksi vuonna 1844, ylennettiin vänrikiksi ja määrättiin Henkivartiokaartin Izmailovon rykmenttiin vuonna 1846. Hänet ylennettiin aliluutnantiksi vuonna 1850, luutnantiksi 1852, alikapteeniksi 1854, kapteeniksi 1863 ja everstiksi vuonna 1864. Von Haartman nimitettiin Habarovskin postin päälliköksi vuonna 1868, mistä tehtävästä hän sai eron armeijan jalkaväkeen sijoitettuna vuonna 1873. Eron sotapalveluksesta hän sai kenraalimajurina maaliskuussa 1875. Von Haartman toimi vuosina 1885–1897 Valkeakosken kanavan valvojana Sääksmäellä.
Saint-Savin

Saint-Savin on seuraavien ranskalaisten paikkojen nimi:
Saint-Savin, kunta Gironden departementissä
Saint-Savin, kunta Isèren departementissä
Saint-Savin, kunta Hautes-Pyrénéesin departementissä
Saint-Savin, kunta Viennen departementissä, tunnetaan myös nimellä Saint-Savin-sur-Gartempe
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saint-Savin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hollihaka (Kokkola)

Hollywood-kylttiä jäljittelevä teksti ”Hollyhaka” Brita Marian puistossa.
Hollihaka on Kokkolan kaupunginosa, joka sijaitsee Kokkolan ydinkeskustasta katsottuna luoteeseen. Hollihaan läpi kulkee Kustaa Aadolfin katu. Hollihaassa sijaitsee myös Hollihaan koulu.
Sagene

| Sagene |
| --- | --- |
 Torshovin asuinaluetta
 Kaupungin kartta, jossa Sagene korostettuna.
Kaupunki:  Oslo
Koordinaatit:  59°56′14″N, 10°45′22″E
Pinta-ala:  3,1 km² 
Väkiluku:  42 629 (2021)
Sagene on Oslon kaupunginosa. Se sijaitsee muutaman kilometrin ydinkeskustasta pohjoiseen. Sagenin pinta-ala on 3,1 neliökilometriä ja siellä oli 45 629 asukasta vuonna 2021. Se on Oslon tiheimmin asuttu kaupunginosa.
Nimi

Sagenen nimi viittaa alueella 1500-luvulta lähtien toimineisiin sahalaitoksiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sagene Wikimedia Commonsissa
Oslon kaupunginosat
Alna
Bjerke
Frogner
Gamle Oslo
Grorud
Grünerløkka
Nordre Aker
Nordstrand
Sagene
St. Hanshaugen
Stovner
Søndre Nordstrand
Ullern
Vestre Aker
Østensjø
Hugo Lignell

August Hugo Lignell (5. huhtikuuta 1841 Saltvik, Ahvenanmaa – 3. toukokuuta 1890 Kuopio) oli suomalainen kauppias, proviisori ja alkoholijuomia valmistavan kuopiolaisen Lignell & Piispanen -yrityksen perustaja.
Lignellin vanhemmat olivat Saltvikin kruununnimismies Pehr August Lignell ja Fredrika Bomansson. Hän oli harjoittelijana apteekeissa Turussa, Salossa, Helsingissä ja Sortavalassa sekä suoritti farmaseutin tutkinnon 1861 ja proviisorin tutkinnon 1865. Vuonna 1872 Lignell osti yhdessä August Piispasen kanssa Kuopion kanta-apteekin oikeudet, ja vuonna 1875 he perustivat toiminimen Lignell & Piispanen, joka keskittyi alkuvaiheissa sekatavarakaupan harjoittamiseen. Vuonna 1882 toiminimi aloitti alkoholijuomien valmistuksen ja tuonnin, ja siitä kehittyikin pian sen päätoimiala.
Lignell alkoi 1880-luvulla kehitellä uusia alkoholijuomia, ja hän sai 1888 kehittämästään mesimarjalikööristä palkinnon Kööpenhaminassa järjestetyssä näyttelyssä. Toiminimi Lignell & Piispanen aloitti näihin aikoihin myös mesimarjaliköörin valmistuksen ja viennin. Lignell keskittyi tähän puoleen, ja vuonna 1886 hän jätti apteekkipuolen Piispasen hoitoon. Lignelillä oli Kuopiossa myös Lahdentaan oluttehdas, ja vuonna 1884 hän perusti lyhytikäiseksi jääneen voinvientiyhtiön yhdessä muiden kuopiolaisten kauppiaiden kanssa. Lignell sai kauppaneuvoksen arvon 1890.
Lignell toimi Kuopion kaupunginvaltuusmiehenä 1875–1890. Hänen aloitteestaan kaupunkiin rakennettiin katuvalaistus 1876. Lignell oli mukana perustamassa Kuopion Wapaaehtoista Pelastus- ja Sammutuskuntaa (vapaapalokunta) 1877 ja Kuopion kauppakoulua 1887. Lignell oli myös Kuopion kauppaseuran puheenjohtajana.
Lignell oli naimisissa vuodesta 1871 Johanna (Hanna) Gustava von Pfalerin kanssa.
Hollihaan koulu

Hollihaan koulu
Hollihaan koulu on Kokkolassa sijaitseva kansainvälinen alakoulu, jossa on opetusta luokilla 1–6. Koulussa on kolmesarjainen suomenkielinen koulu, jossa on noin 380 oppilasta ja 19 luokkaa. Koulun rehtorina toimii Pertti Kuosmanen. Koulu työllistää noin 50 ihmistä.
Hollihaan koulun opetuksessa painottuu kielenopetus ja se on saanut European Label -kunniamaininnan kielenopetuksesta vuonna 1998. Kielikylpytoiminta on alkanut Kokkolassa vuonna 1992. Koulu toimii alun perin kanadalaisen kielikylpyopetuksen mallin mukaisesti, jota on sovellettu suomalaiseen toimintaympäristöön. Hakeutuminen kielikylpyopetukseen tapahtuu päiväkotien (Hakalahden päiväkoti; ruotsinkieli ja The English Kindergarten of Kokkola; englanninkieli) kautta. Lapset aloittavat päiväkodissa 5-vuotiaiden ryhmissä. Kielikylpyopetus tapahtuu alkuvaiheessa suurimmaksi osaksi vieraalla kielellä. Koulussa toimivat suomen-, ruotsin- ja englanninkieliset luokat 1–6. Koulussa on myös esiopetuksen suomen- ja ruotsinkielinen luokka.
Koulu on monikulttuurinen suomalainen koulu, jossa toimi myös valmistavan opetuksen ryhmä. Koulun oppilaissa ja henkilökunnassa on noin 20 eri kansallisuutta. Koulussa on toiminut lähes 20 vuotta Kokkolan kielikylpy-yhdistyksen (KIM) ylläpitämä aamu- ja iltapäiväkerho, jolla on omat ajanmukaiset toimitilat koulukiinteistössä. Koulussa toimii vanhempainyhdistys.
Koulun peruskorjaus- ja laajennushankeessa valmistui uusia luokkatiloja sekä liikuntahalli ja ruokala. Laajennus ja peruskorjaus valmistuivat 1.1.2010 ja koulu aloitti toimintansa uudistetuissa tiloissa kevätlukukauden 2010 alussa. Koulun liikuntasalia käyttävät muun muassa lentopalloseura Kokkolan Tiikerit ja salibandyseura Nibacos. Iltaisin koulun luokkia käytetään harrastustoimintaan. Koulun tilojen iltakäyttäjiin kuuluu muun muassa Sanataidekoulu Santtu.
Koulu sijaitsee Hollihaan kaupunginosassa, Kokkolan keskusta-alueella Englanninpuistossa lähellä urheilualueita. Kävelymatkan päässä sijaitsevat kaupungin keskustan museot, jalkapallokenttä, jäähalli, uimalli, Urheilutalo ja talviurheilupaikat.
Saint-Saulge

Saint-Saulgen kunnantalo
Saint-Saulge
Saint-Saulge on kunta Nièvren departementissa Burgundin hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2007 oli 874. Saint-Saulge'n pinta-ala on 26 km².
Hollihaan puisto

| Hollihaan puisto |
| --- | --- |
 Kävelypolku Hollihaan puistossa.
Sijainti:  Hollihaka, Oulu
Pinta-ala:  n. 11 ha
Perustettu:  1960-luku
Rakennuttaja:  Oulun kaupunki
Hollihaan puisto on Oulun keskusta-alueen toiseksi suurin puisto. Puisto kattaa noin kolmasosan Hollihaan kaupunginosasta Oulussa. Puistoa rajaavat lännessä Oulujoen suistoalue, pohjoisessa Sonnisaari ja Kuusiluodon vanha puukaupunkialue, idässä Oulun urheilutalo ja Hollihaan päiväkoti sekä etelässä Puistokadun varren kerrostalot, joista näkyvimpänä Nuottalan kerrostalo.
Puiston alue toimi 1700-luvulla läheisen kestikievarin hevoslaitumena. Alue oli alavaa ja vetistä suistomaata aina 1930- ja 1940-luvuille asti, jolloin puistossa tehtiin maantäyttötöitä. Tämän jälkeen Hollihaka toimi vielä lähiasukkaiden laidunalueena, kunnes 1960-luvulla aloitettiin puiston rakentaminen. Puiston keskellä sijaitseva korkeahkon mäen arvellaan olevan entinen kaatopaikka.
Hollihaan puiston läpi Kuusiluodosta Kyösti Kallion puistoon kulkee valtakunnallinen pyöräretkeilyreitti. Urheilutalon vieressä on vuonna 1965 avattu lasten liikennepuisto, joka on auki toukokuusta elokuuhun. Liikennepuistossa lapset voivat harjoitella liikennekäyttäytymistä ohjaajien avulla joko kävellen tai puiston tarjoamilla polkuautoilla. Eteläinen osa Oulujoen suiston ranta-alueesta on varattu kaupunkilaisten venepaikoille. Hollihaassa on 86 venepaikkaa, veneilyn perustukipalvelut sekä myös talvisäilytysmahdollisuus. Hollihaan puiston eteläosassa on myös koirapuisto, joka on lähinnä koirien vapaana pitämiseen tarkoitettu aitaus. Talvisin puiston keskellä sijaitseva mäki on suosittu pulkkamäki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hollihaan puisto Wikimedia Commonsissa
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:   Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:   Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:   Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:   Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie
Saintesin taistelu

Saintesin taistelu (engl. Battle of the Saintes ja ransk. Bataille de la Dominique) oli Yhdysvaltain vapaussodassa 9.-12. huhtikuuta 1782 Îles de Saintesin lähistöllä käyty Britannian kuninkaallisen laivaston ja Ranskan laivaston välinen meritaistelu. Kuninkaallista laivastoa johti amiraali Sir George Rodney ja Ranskan laivastoa kreivi de Grasse. Brittien voittaman taistelun seurauksena ranskalais-espanjalaiset joukot joutuivat luopumaan Jamaikan maihinnoususta.
Taustaa

Lokakuussa 1782 kreivi de Grasse ja Espanjan Intian asiainhoitaja Francisco Saavedra de Sangronis sopivat suunnitelmasta Yhdysvaltain auttamiseksi vapaussodassa ja New Yorkin vapauttamiseksi kuninkaallisen laivaston uhasta. Suunnitelmaan sisältyi myös Britannian Tuulensuunnan saariston ja Jamaikan valtaaminen.
Ensimmäinen osa päättyi kenraali Cornwallisin armeijan antautumiseen Yorktownin piirityksen päätteeksi syyskuussa 1781. De Grassen johtama Ranskan laivasto oli pääosassa estäessään piiritettyjen huoltamisen meritse. Antautumisen jälkeen Ranskan laivasto siirtyi Karibianmerelle saapuen Saint Domingueen marraskuussa, jolloin hän ilmoitti suunnitelman jatkamisesta valtaamalla Jamaika.
Jamaikan valtaamiseksi tarvittavien täydennysten saapumista odotellessaan de Grasse valtasi St. Kittsin helmikuussa 1782. Rodneyn laivasto kasvoi maaliskuussa seitsemällätoista linjalaivalla, jotka saapuivat Britteinsaarilta Karibianmerelle.
De Grasse lähti 7. huhtikuuta 1782 Martiniquelta komennossaan 35 linjalaivaa sekä yli sadan kuljetusaluksen saattue. Hänen oli tarkoitus kohdata Espanjan laivasto, johon kuului kaksitoista linjalaivaa. Lisäksi maihinnousua varten oli koottu 15 000 sotilasta Saint Domingueen. Rodney sai tiedon tapahtumista ja hän lähti seuraavana päivänä St. Lucialta merelle komennossaan 36 linjalaivaa.
Taistelu

Osasto kohtasivat 9. huhtikuuta 1782. De Grasse määräsi saattueen jatkamaan matkaansa kohti Guadeloupea määräten kaksi 50-tykkistä linjalaivaa Fierin ja Experimentin suojaamaan niitä. Loppuosa laivastosta järjestettiin taisteluun suojaamaan saattueen vetäytymistä. Kuninkaallinen laivasto jaettiin kahtia ja lisäksi kahdeksan linjalaivaa aloitti kontra-amiraali Samuel Hoodin johdolla saattueen takaa-ajon. Ensi kohtaaminen aiheutti tappioita kummallekin osapuolelle, kunnes de Grasse irrottautui suojaamaan saattuetta.
Pari seuraavaa päivää laivastot seurasivat toisiaan korjaten aluksiaan. Ranskan laivasto oli hieman kauempana 12. huhtikuuta, kun havaittiin harhaileva 74-tykkinen Zélé. Neljä linjalaivaa hyökkäsivät erillään olevaa ranskalaista vastaan. De Grasse jatkoi kohti Guadeloupea saattuetta suojaten ja Rodney kokosi laivastonsa ja määräsi sen taisteluryhmitykseen.
Taistelun alettua laivastot vaihtoivat täyslaidallisia perinteisen linjataistelun mukaisesti. Taistelun jatkuessa aiemmin voimakas tuuli vaimeni ja se muuttui puuskittaiseksi. Tuulen muutos auttoi Rodneyn lippulaivan HMS Formidablen sekä muutaman muun aluksen kuten HMS Duken ja HMS Bedfordin kohti ranskalaisten linjaa, jonka ne läpäisivät. Alusten pituussuunnassa ammutut tykinlaukaukset aiheuttivat ranskalaisaluksilla suurta tuhoa.
Tuntia myöhemmin tuuli kääntyi etelään pakottaen Ranskan laivaston hajaantumaan ja pyrkimään länteen, koska ne eivät kyenneet pitämään kurssiaan vasten tuulta. Brittien alusten tykit aiheuttivat edelleen suurta tuhoa ilman tehokkaita vastatoimia.
Seuraukset

Kuninkaallinen laivasto menetti 243 miestä kaatuneina ja 816 haavoittuneina. Alusten päälliköistä kaksi sai surmansa. Ranskalaisten tappioita ei ole tallennettu muun muassa kuusi aluksen päällikköä. Jamaikan maihinnousu peruuntui. Arvio tappioista on noin 3000 kaatuneina ja haavoittuneina, joiden lisäksi yli 5000 jäi sotavangeiksi.
Hood lähetettiin 17. huhtikuuta takaa-ajoon. Hän valtasi Monansalemn taistelussa 19. huhtikuuta kaksi 64-tykkistä linjalaivaa Jasonin ja Catonin sekä kaksi pienempää alusta.
Tappion jälkeen ranskalaiset saapuivat Cap Francoisiin osastoittain. Vaudreuilin komentama pääosa saapui 25. huhtikuuta. Marseillos, Hercule, Pluton ja Éveillé saapuivat 11. toukokuuta. Toukokuussa kaikki taistelusta selvinneet 26 alusta olivat palanneet Martiniquelle, missä niihin liittyi kaksitoista Espanjan laivaston alusta. Epidemia iski joukkoihin erityisesti maavoimiin surmaten tuhansia. Laivaston ja maavoimien kärsittyä merkittäviä tappioita päätettiin luopua Jamaikan valtauksesta.
Laivastot

| Alus | tykkejä | komentaja | tappiot | Huom! |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Royal Oak | 74 | Thomas Burnett | 8 kaatunutta 30 haavoittunutta |  |
| HMS Alfred | 74 | William Bayne † | 12 kaatunutta 40 haavoittunutta |  |
| HMS Montagu | 74 | George Bowen | 14 kaatunutta 29 haavoittunutta |  |
| HMS Yarmouth | 64 | Anthony Parey | 14 kaatunutta 33 haavoittunutta |  |
| HMS Valiant | 74 | Samuel Granston Goodall | 10 kaatunutta 28 haavoittunutta |  |
| HMS Barfleur | 98 | kontra-amiraali Samuel Hood John Knight | 10 kaatunutta 37 haavoittunutta |  |
| HMS Monarch | 74 | Francis Reynolds | 16 kaatunutta 33 haavoittunutta |  |
| HMS Warrior | 74 | Sir James Wallace | 5 kaatunutta 21 haavoittunutta |  |
| HMS Belliqueux | 64 | Andrew Sutherland | 4 kaatunutta 10 haavoittunutta |  |
| HMS Centaur | 74 | John Nicholson Inglefield | ? |  |
| HMS Magnificent | 74 | Robert Linzee | 6 kaatunutta 11 haavoittunutta |  |
| HMS Prince William | 64 | George Wilkinson | 0 kaatunutta 0 haavoittunutta |  |
| HMS Formidable | 98 | amiraali Sir George Rodney Sir Charles Douglas |  | Rodneyn lippulaiva |

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Battle of the Saintes
Käännös suomeksi
Hordalandin käräjäoikeus

Bergenin käräjätalo
Hordalandin käräjäoikeus (norj. Hordaland tingrett) on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja se kuuluu Gulatingin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Bergenin ja Hardangerin käräjäoikeudet. Käräjäoikeuden toimipisteet sijaitsevat Bergenissä ja Ullensvangissa.
Tuomiopiiri

Käräjäoikeudet tuomiopiiri koostuu seuraavista kunnista:
Alver
Askøy
Austevoll
Austrheim
Bergen
Bjørnafjorden
Eidfjord
Fedje
Kvam
Masfjorden
Modalen
Osterøy
Samnanger
Ullensvang
Ulvik
Vaksdal
Voss
Øygarden
Aiheesta muualla

Käräjäoikeuden verkkosivut (norjaksi)
Hinnalla millä hyvänsä

Hinnalla millä hyvänsä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Musiikki

Hinnalla millä hyvänsä, rap-artisti Opaalin albumi vuodelta 2010
”Hinnalla millä hyvänsä”, rap-artisti Opaalin kappale hänen samannimiseltä albumiltaan
”Hinnalla millä hyvänsä”, rap-yhtye Memmy Possen kappale Huolestuttavia merkkejä -albumilta
Elokuvat

Hinnalla millä hyvänsä (No Love for Johnnie), brittiläinen Ralph Thomasin ohjaama draamaelokuva vuodelta 1961
Hinnalla millä hyvänsä (I’m Going to Be Famous), yhdysvaltalainen Paul Lederin ohjaama elokuva vuodelta 1983
Hinnalla millä hyvänsä (To Die For), yhdysvaltalainen Gus Van Santin ohjaama draamakomedia vuodelta 1995
TV-sarjat

Hinnalla millä hyvänsä, suomalainen draamasarja vuodelta 2015.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hinnalla millä hyvänsä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.