stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tonnikalat
Tonnikalalajit

| --- | --- |
 Allothunnus fallai – soukkatonnikala  Auxis rochei – kuulamakrilli  Auxis thazard – fregattimakrilli eli auksidi  Euthynnus affinis – kiilaboniitti  Euthynnus alletteratus – pikkuboniitti eli tunniina  Euthynnus lineatus – mustaboniitti  Gymnosarda unicolor – naskalitonnikala  Katsuwonus pelamis – boniitti :  Suku Thunnus (aitotonnikalat): Thunnus alalunga – valkotonnikala  Thunnus albacares – keltaevätonnikala  Thunnus atlanticus – mustaevätonnikala  Thunnus maccoyii – sinievätonnikala  Thunnus obesus – isosilmätonnikala  Thunnus orientalis – idäntonnikala  Thunnus thynnus – (varsinainen) tonnikala  Thunnus tonggol – pitkäpyrstötonnikala
Aiheesta muualla

Fineli (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuna Diet (englanniksi)
Monterey Bay Aquarium's Seafood Watch program (englanniksi)
Bluefin tuna nutrition information (englanniksi)
Table of relative mercury levels in fish and shellfish (FDA) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
GotMercury.Org, a mercury-in-fish calculator based FDA data with the EPA's formula for safe exposure. (englanniksi)
Tuna facts from Greenpeace (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Isosilmätonnikala (Thunnus obesus)
Tonnikala (Thunnus thynnus)
Tobias

| Tobias |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  2. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Topi, Topias
Vastineita eri kielissä:  Tobie
Nimen alkuperä:  Toobii, Toobijjaa, heprea
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tobias on heprealaisperäinen miehen etunimi. Nimi on johdettu hepreankielisestä nimestä Tobia, joka merkitsee "Jumala on hyvä."  Nimen on tehnyt tunnetuksi Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluvan Tobiaan kirjan päähenkilö Tobias. Tobias on Skandinaviassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa yleinen nimi.
Tobias-nimen suomalaisia vastineita ovat Topi ja Topias.  Suomenruotsalaisessa kalenterissa Tobiaksen nimipäivä on 2. marraskuuta, joka suomenkielisessä kalenterissa on Topin ja Topiaksen nimipäivä.
Suomessa nimi Tobias on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 2942 henkilölle.
Kuvitteellisia Tobiaksia

Tobias "Topi" Nylund, televisiosarjassa Salatut elämät
Nimen muita merkityksiä

Tobias, bassokitaroiden valmistaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tobias Wikimedia Commonsissa
Tonninlampi

| Tonninlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°48′32″N, 26°55′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.923.1.104
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,6 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,807 km  
Pinta-ala:  2,106 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTonninlampi 
Tonninlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Vanhamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy.
Trevor White

Trevor White vuonna 2008.
Trevor White (s. 27. huhtikuuta 1984 Calgary) on kanadalainen alppihiihtäjä.
Whiten ensimmäinen kilpailu alppihiihdon maailmancupissa oli Kitzbühelin pujottelussa 20. tammikuuta 2008. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti Wengenin pujottelussa tammikuussa 2009 oltuaan lopputuloksissa 23:s. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on kahdeksas sija, jonka hän saavutti Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2009.
Vancouverin olympialaisissa 2010 White oli pujottelussa 31:s.
Aiheesta muualla

Trevor Whiten kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
TurkmenÄlem52E/MonacoSat

TurkmenÄlem52E/MonacoSAT (aiemmin myös TurkmenSat 1) on ensimmäinen turkmenistanilainen satelliitti. Geostationaarinen viestintäsatelliitti on Thales Alenia Spacen Spacebus 4000 C2 -rungolle valmistama ja laukaistiin 27. huhtikuuta 2015 Falcon 9 -raketilla. Satelliitti on Turkmenistanin avaruusjärjestön (Turkmenistan National Space Agency).
Tryptamiini-4,5-dioni

| Tryptamiini-4,5-dioni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3-(2-aminoetyyli)-1H-indoli-4,5-dioni
CAS-numero:  108560-71-0
SMILES:  C1=CC(=O)C(=O)C2=C1NC=C2CCN
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H10N2O2
Moolimassa:  190,199 g/mol
Tryptamiini 4,5-dioni on tryptamiiniluokkaan kuuluva yhdiste, jota valmistetaan kemiallisesti tryptamiinista ja DMT:stä.
Tryptamiini-4,5-dionin kemiallinen kaava on C10H10N2O2, moolimassa 190,199 g/mol ja CAS-numero 108560-71-0.
Aiheesta muualla

PubChem: Tryptamine-4,5-dione (englanniksi)
Turkoosi

| Turkoosi |
| --- | --- |
 Rumpuhiottu turkoosi
Luokka:  fosfaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  CuAl6(PO4)4(OH)8 · 5 H2O
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  taivaansininen tai turkoosi
Asu:  massamainen
Kidejärjestelmä:  trikliininen
Kovuus Mohsin asteikolla:  5–6
Ominaispaino:  2,50–2,85 g/cm3
Aiheesta muualla
  Turkoosi Commonsissa 
Turkoosi (ranskan sanasta turquoise ’turkkilainen’) eli kalaiitti on muun muassa kuparia, alumiinia ja vettä sisältävä fosfaattimineraali, jonka kemiallinen kaava on CuAl6(PO4)4(OH)8 · 5 H2O. Se on läpinäkymätön ja väriltään tasaisen taivaansininen tai turkoosi. Sen kovuus Mohsin asteikolla on 5–6 ja ominaispaino 2,50–2,85. Turkoosi on suosittu korukivi. Hiotun turkoosin pinta on vahakiiltoinen tai matta.
Turkoosi esiintyy lähes aina tiiviinä massoina alumiinipitoisten kivilajien raoissa ja onkaloissa. Pieniä trikliinisiä turkoosikiteitä on tavattu harvoin. Joskus turkoosia lävistävät lukuisat tummien mineraalien juovat, ja tällaista kiveä kutsutaan turkoosimatriksiksi.
Turkoosi on yksi jäljitellyimmistä ja manipuloiduimmista kivistä. Haljennutta ja huokoista turkoosia voidaan lujittaa keinotekoisella hartsilla, haaleanväriset tai liian vihertävät kivet voidaan värjätä ja jopa pienistä turkoosinpalasista tai jauheesta valmistetaan massiivista kiveä hartsin avulla (niin sanottu rekonstruoitu turkoosi). Rakenteeltaan turkoosin kaltainen magnesiitti voidaan värjäämällä saada muistuttamaan suuresti turkoosia, ja tällaisen jäljitelmän lohkaiseminen paljastaa kiven valkeat sisäosat. Turkoosin manipulointi on erityisen suosittua Yhdysvalloissa, jossa mineraalia esiintyy runsaasti. Se on osaltaan vähentänyt kiven arvostusta, mutta myös lisännyt aitojen, kauniinväristen kivien kysyntää.
Turkoosi (väri)

Turkoosi eli turkoosinsininen on sinivihreä väri. Sen nimi on peräisin samannimisestä korukivestä, ja nimi on johdettu ranskan kielen sanaparista pierre turquoise, "turkkilainen kivi", sillä turkoosia tuotiin aikoinaan Turkista.[lähde? ]
Painotyössä käytettävää turkoosinsinistä kutsutaan nimellä syaani. Turkoosi kuvaa myös joidenkin alueiden merensinistä väriä.
Tomi Rumpunen

Tomi Rumpunen (s. 11. huhtikuuta 1987) on suomalainen toisen polven maajoukkuelentopalloilija. Rumpunen on pelannut lentopalloliigassa niin kasvattajaseuransa Loimun riveissä kuin myös edustanut lukuisia muita eri seuroja, kuten Kokkolan Tiikereitä, jonka riveissä hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 2013. Rumpunen on pelannut ulkomailla vakituisesti vuodesta 2015 alkaen. Ensiksi Romanian pääsarjassa, sitten Saksan Bundesliigassa ja seuraavaksi kaudelal 2016-2017 Ranskan Pro B -liigassa. Saksan Bundesliigaa sarjaporrasta alemmalla tasolla hän pelasi kauden 2011-2012.
Rumpunen valittiin miesten lentopallomaajoukkueeseen ensimmäisen kerran kauden 2014-15 päätteeksi. Hän pelasi uransa ensimmäisen A-maaottelun 14.5.2015 Irania vastaan. Rumpunen voitti SM-kultaa Kokkolan Tiikereissä kaudella 2012-13 ja toimi joukkueen kapteenina. Kaudella 2011-12 hän oli nostamassa saksalaisseura Wuppertal Titansia Saksan II Bundesliigasta maan pääsarjaan. Kaudella 2016-2017 Rumpunen voitti Durenin riveissä Saksan Bundesliigan pronssia.
Tomi Rumpunen on toisen polven lentopalloilija. Hänen Kai-isänsä pelasi aikoinaan menestyksekkään uran Raision Loimun riveissä ja keräsi tukun A-maaotteluita alleen. Rumpunen teki liigadebyyttinsä 17-vuotiaana Loimun paidassa kaudella 2003-04. Sittemmin Rumpunen on pelannut Loimun lisäksi Salon Piivolleyn, Hurrikaani Loimaan ja Kokkolan Tiikereiden riveissä lentopalloliigassa. Kaudella 2014-15 hän pelasi jälleen Loimun riveissä. Väliin mahtuu yksi kausi Saksan II Bundesliigassa Wuppertal Titansin riveissä. Rumpunen on toiminut useissa pelaamissaan joukkueissa kapteenina. Esimerkiksi Tiikereiden kapteeni hän oli kaudet 2012-2014.
Rumpunen palasi ulkomaan kentille kaudella 2015-16 esiintyen Romanian pääsarjassa C.S. Tricolorul LMV Ploeistin joukkueessa.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2013
Suomen cupin voitto 2004
Suomen cupin hopeaa 2005
Raision Vuoden urheilija 2015
Tuoppi

Tuoppi voi tarkoittaa:
olutlasi, puhekielessä tuoppi
tuoppi, vanha suomalainen tilavuusmitta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tuoppi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Turuhan

Turuhan (ven. Турухан) on Jenisein vasen sivujoki Krasnojarskin aluepiirissä Siperiassa. Joen pituus on 639 kilometriä, ja se on purjehduskelpoinen 270 kilometrin matkan. Turuhan jäätyy lokakuussa ja pysyy jäässä toukokuuhun loppuun tai kesäkuun alkuun asti.
Turkmenistanin vaakuna

Turkmenistanin vaakuna
Turkmenistanin vaakuna on Turkmenistanin kansallistunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön maan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta vuonna 1991. Kahdeksan vihreää kolmiota muodostavat Rub el Hizbin tähden ۞ , joka on islamin uskon symboli. Kuunsirppi vaakunan yläreunassa on tyypillinen turkkilainen symboli, joka edustaa myös tulevaisuudentoivoa. Viisi valkoista tähteä edustavat Turkmenistanin viittä maakuntaa.
Vaakunan keskellä on punainen kiekko, jota reunustavat vehnäntähkät. Kiekossa on viisi mattokuviota ja pienempi sininen kiekko, johon on kuvattu hevonen. Kuviot edustavat Turkmenistanin viittä suurta heimoa, hevonen taas on turkmenistanilainen Ahaltekhevonen. Suuri osa vaakunan elementeistä on kuvattu myös Turkmenistanin lippuun.
Aasian vaakunat
Afganistan
Arabiemiirikunnat
Armenia
Azerbaidžan
Bahrain
Bangladesh
Bhutan
Brunei
Etelä-Korea
Filippiinit
Georgia
Indonesia
Intia
Irak
Iran
Israel
Itä-Timor
Japani
Jemen
Jordania
Kambodža
Kazakstan
Kiina
Hongkong
Kirgisia
Kuwait
Kypros
Laos
Libanon
Macao
Malediivit
Malesia
Mongolia
Myanmar
Nepal
Oman
Pakistan
Pohjois-Korea
Qatar
Saudi-Arabia
Singapore
Sri Lanka
Syyria
Tadžikistan
Taiwan
Thaimaa
Turkki
Turkmenistan
Uzbekistan
Venäjä
Vietnam
Tunturien hiekkapaljastuma

Tunturien hiekkapaljastuma on tunturialueiden luontotyyppi, jossa on tuulieroosion paljastamia hiekkapintoja. Ne ovat syntyneet harjumuodostumiin, dyyneihin tai muihin hiekkakerrostumiin. Ne vaihtelevat kooltaan pienistä kasvittomista aukoista laajoihin deflaatioaltaisiin.. Hiekkapaljastumia on esimerkiksi Enontekiön Pöyrisjärven pohjoispuolelle, Munnikurkkilassa, Hietatievoilla, Melajärvellä ja Leppäjärvellä, ja Inarissa Kaamasen lähellä, Iijärvellä ja Kielajoella.. Näitä on Suomen lapissa yhteensä muutama neliökilometri-10 km2.
Kasvipeite

Hiekkapaljastumia ympäröivä kasvillisuustyyppi on monesti tunturikoivikko tai tunturikangas, mutta tunturipaljakalla hiekkapaljastumia ei yleensä esiinny.
Hiekkapaljastumat ovat joko kasvittomia tai kasvipeite on laikkuinen. Kasvipeite riippuu tuulen kulutuksen voimasta. Hiekkapaljastumien kasvit kestävät hyvin kuivuutta, ja niissä kasvaa muun muassa kataja ja erilaiset varvut. Joskus on vaivaiskoivua ja kurjenkanervaa. Heinistä yleisin on lampaannata. Jäkälistä kasvaa muun muassa poronjäkälää ja sammalista kulosammalta ja hietikkotierasammalta. Enontekiön Hietatievojen deflaatioaltaassa kasvaa matalaa pöytämäistä katajaa ja yleisten tunturivarpujen lisäksi muun muassa juolukkaa (Vaccinium uliginosum). Muita tälle alueelle tyypillisiä kasveja ovat pikkutervakko (Lychnis alpina), rantavehnä (Leymus arenarius), tunturivihvilä (Juncus trifidus) ja kultapiisku (Solidago virgaurea).
Deflaatiolataat, dyynit

Suomen Lapin hiekkapaljastumien hiekka on muodostunut jääkauden aikana, jolloin oli laajoja alueilla kylmää ja kuivaa. Monet nykyisistä hiekkapaljastumista laajenivat pienen jääkauden 1500–1700-luvuilla. Hiekkapaljastumien hiekka kasautuu koko ajan uudelleen paljastumien reunoilla. Enontekiön Munnikurkkion 14 hehtaarin deflaatioalueella on myös yksi niin sanottu vaeltava dyyni, ja joitain aktiivisia dyynejä on myös Kaamajoen laaksoissa.
Deflaatioallas kuluu pari senttiä vuodessa siihen asti, kun tuuli on kaivanut altaan pohjaveden pintaan kosteaan maahan tai sorakerrokseen asti. Deflaatioallas voi myös kulua niin syväksi, että syvyys jarruttaa tuulta niin paljon, ettei se pysty viemään altaasta hiekkaa.
Tiina Vainikainen

Tiina Vainikainen on suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja muusikko.
Ura

Vainikaisen läpimurtokappale Evelinan Sireenit julkaistiin 31. maaliskuuta 2016. Kappale nousi lähes suoraan Suomen Spotifyn Top50-listan ykköseksi, Vuoden 2016 aikana Vainikainen sai Sireenien lisäksi kappaleillaan vielä neljä muuta Spotifyn ykkössijaa.
Suomessa Vainikainen on säveltänyt ja sanoittanut kappaleita muun muassa Evelinalle, Nikke Ankaralle, Laura Närhelle, Samuli Edelmannille, Kaija Koolle ja Juha Tapiolle. Laulunkirjoittamisen lisäksi hän on myös laulanut useilla julkaisuilla sekä kotimaassa että ulkomailla, muun muassa yhdysvaltalaisen DJ:n KSHMR:n kappale Do Bad Well, Arttu Lindemanin Läikkyy sekä Nikke Ankaran Mona Lisa. Vainikainen on ollut ehdolla Suomen Musiikkikustantajien vuoden kevyen musiikin tekijäksi vuosina 2017, 2018, 2019, 2020 sekä 2021. Vainikainen palkittiin Teoston Vuoden Musiikintekijä- palkinnolla vuonna 2022.
Tiina Torkkeli

Tiina Torkkeli (s. 1969 Hyvinkää) on suomalainen kuvanveistäjä ja kuvataiteilija. Hän asuu Hyvinkäällä.
Ura

Tiina Torkkeli opiskeli vuosina 1989–1992 Uudessakaarlepyyssä Svenska konstskolan i Nykarlebyssä ja Hyvinkään lasten ja nuorten kuvataidekoulussa 1980–1986. Torkkeli on ollut lasinsulatusopissa Lapinlahdella, kuvanveistäjä Laila Pullisella harjoittelijana 1998–2000 ja avustajana 2001 ja kuvanveistäjä Taru Mäntysellä harjoittelijana 1992. Pronssivalua hän on opiskellut keväällä 1993 ja ollut harjoittelijana Taidevalimo Kärkkäisellä 1998.
Torkkeli on osallistunut näyttelyihin vuodesta 1993 lähtien.
Ura > Julkisia veistoksia

Hyvinkäällä on Torkkelin suunnittelema runoilija Elina Vaaran muistolaatta, joka on paljastettu vuonna 2003. Torkkelin metalliveistos Sota ja rakkaus, jolle etsittiin kauan sijoituspaikka, paljastettiin Hämeenlinnassa kesäkuussa 2019 Kirjastonpuistossa Pikkutorinkujan varrella. Lokakuussa 2022 paljatettiin Pietarsaressa Torkkelin veistos Tupakkaenkeli.
Ura > Valokuvia julkisista veistoksista

Elina Vaaran muistolaatta, 2003, Hyvinkää.
Punainen lanka, 2013 (2005), Kokkola.
Sota ja rakkaus, 2019, Hämeenlinna.
Tupakkaenkeli, 2022, Pietarsaari.
Tyttö ja helmikorvakoru

Tyttö ja helmikorvakoru voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Tyttö ja helmikorvakoru eli Turbaanipäinen tyttö, Johannes Vermeerin maalaus 1600-luvulta
Tyttö ja helmikorvakoru (engl. Girl with a Pearl Earring), Tracy Chevalierin romaani vuodelta 1999
Tyttö ja helmikorvakoru (engl. Girl with a Pearl Earring), Chevalierin romaaniin perustuva elokuva vuodelta 2003.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tyttö ja helmikorvakoru”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tomi Rautio

| Tomi Rautio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1996 (ikä 28) Kouvola, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Rane
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Hokki
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  74
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  KooKoo (SML) Hermes (Mestis) Pyry (S-S)
Tomi Rautio (s. 18. maaliskuuta 1996 Kouvola) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Mestis-joukkue Kajaanin Hokissa.
Ura

Rautio on KooKoon kasvatti. Hän vietti kauden 2012–2013 Tampereen Ilveksen B2- ja B-nuroissa, mutta palasi taas KooKoohon kaudeksi 2013–2014. Kaudella 2014–2015 Rautio debytoi miesten peleissä pelattuaan yhden ottelun II-divisioonajoukkue KooKoo-65:ssä. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin KooKoon A-nuorissa. Joukkue nousi kauden jälkeen A-nuorten Mestiksestä SM-liigaan, kun seuran miesten joukkue nostettiin Mestiksestä SM-liigaan.
Kaudella 2015–2016 Rautio nousi KooKoon SM-liigajoukkueeseen. Hän nousi joukkueen kokoonpanoon tammikuussa 2016, kun Juha Järvenpää loukkaantui. Rautio teki liigadebyyttinsä 9. tammikuuta 2016 Saimaan Palloa vastaan, kun hänet vaihdettiin KooKoon maalille Frédéric Cloutierin tilalle ajassa 29.15. Rautio torjui ottelussa yhdeksän kertaa ja päästi kolme maalia. Joukkue hävisi ottelun SaiPalle lopulta murskalukemin 1-8. Helmikuussa 2016 KooKoo lainasi hänet loppukaudeksi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, kun Joonas Kuuselan kausi päättyi loukkaantumiseen. Rautio toimi selkeänä kakkosmaalivahtina Denis Godlalle ja pelasi kaksi runkosarja- ja yhden playoff-ottelun.
Toukokuussa 2016 Rautio solmi KooKoon kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2016–2017 taas seuran A-nuorissa. Rautio puki kauden aikana neljään SM-liigaotteluun, mutta hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa, vaikka KooKoon maalivahtiosasto koki kauden aikana loukkaantumisia. Runkosarjan lopulla, maaliskuussa 2017 seura lainasi hänet loppukaudeksi Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin, kun Sami Väliharju siirtyi vahvistamaan Oulun Kärppien A-nuoria. Rautio jäi selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Tuukka Smuralla ja esiintyi yhteensä vain 28 minuutin verran kahdessa Mestiksen karsintasarjan ottelussa.
Huhtikuussa 2017 Rautio teki Hokin kanssa uuden, vuoden mittaisen sopimuksen kaudeksi 2017–2018. Joukkue jäi kuitenkin ilman Mestis-lisenssiä, ajautui konkurssiin ja näin ollen Raution sopimus purettiin. Kesäkuussa 2017 hän teki vuoden mittaisen sopimuksen Suomi-sarjajoukkue Nokian Pyryn kanssa. Rautio jakoi varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Mikael Saaren kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi pronssia. Rautio valittiin Suomi-sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Tammikuussa 2018 Pyry vuokrasi hänet KooKoon SM-liigajoukkueeseen, kun Juha Järvenpää oli sivussa. Rautio puki kolmeen otteluun, mutta hän jäi kuitenkin ilman peliaikaa.
Kaudeksi 2018–2019 Rautio pelasi 1+1-vuotisella sopimuksella Kajaanin Hokkiin pelaamaan Suomi-sarjaa. Hän puki kauden aikana myös Iisalmen Peli-Karhujen paidan lainalle kolmeen Mestis-otteluun marraskuussa 2018, mutta Rautio ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Hän voitti Hokissa Lari Kukkohovin aisaparina kauden päätteeksi Suomi-sarjan mestaruuden. Joukkue nostettiin kauden jälkeen takaisin Mestikseen, kun Lempäälän Kisa jäi ilman sarjalisenssiä. Rautio jäi kaudella 2019–2020 Hokin selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Teemu Seppäselle ja hän pelasi vain kymmenessä ottelussa.
Trypocopris

| Trypocopris |
| --- | --- |
 Kevätsittiäinen (Trypocopris vernalis)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Turilasmaiset Scarabaeoidea
Heimo::  Sittiäiset Geotrupidae
Alaheimo::  Sittiäiset Geotrupinae
Tribus::  Geotrupini
Suku::  Trypocopris  Motschulsky, 1858
Katso myös
   Trypocopris Wikispeciesissä   Trypocopris Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Trypocopris on kovakuoriaisiin (Coleoptera) Geotrupidae-heimoon kuuluva lantakuoriaissuku.
Lajeja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Trypocopris alpinus  Trypocopris amedei  Trypocopris apenninicus  Trypocopris balcanicola |  Trypocopris bartolii  Trypocopris caspius  Trypocopris cyanicolor  Trypocopris fausti |  Trypocopris fauveli  Trypocopris fulgidus  Trypocopris inermis  Trypocopris marianii |  Trypocopris pyrenaeus  Trypocopris splendens  Kevätsittiäinen Trypocopris vernalis  Trypocopris zaitzevi |
Tríkomo

| Tríkomo Τρίκωμο İskele |
| --- | --- |
 Tríkomon kylää.
 Tríkomo
 Koordinaatit: 35°17′28″N, 33°53′34″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Famagusta
Hallintovallan käyttäjä (de facto):   Pohjois-Kypros
Alue:  İskele
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2011):  7 906
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tríkomo (kreik. Τρίκωμο, turk. İskele) on kylä Kyproksen saarella. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa İskelen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Turkkilainen İskele muodostaa İskelen kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama, ja toimii İskelen alueen keskuksena. Koko kunnan väkiluku on 7 906 ja varsinaisen Tríkomon kylän väkiluku 3 058 (2011).
Tríkomon Neitsyt Maria Jumalansynnyttäjän (Panagía Theotókos) kirkko.
Tríkomon kylä sijaitsee Kyproksen koillisosassa Karpasían niemimaan juuressa, noin 22 kilometriä pohjoiseen Famagustan kaupungista ja noin 50 kilometriä itäkoilliseen Nikosiasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tríkomo Wikimedia Commonsissa
İskele Belediyesi. İskelen turkkilaisen kunnan verkkosivut. (turkiksi)
Famagustan alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Yhdyskunnat (koinótita):  Acherítou · Áchna · Afáneia · Agía Triáda · Ágios Andrónikos Gialoúsas · Ágios Andrónikos Trikómou · Ágios Charíton · Ágios Efstáthios · Ágios Geórgios Spatharikoú · Ágios Iákovos · Ágios Ilías · Ágios Nikólaos Lefkonoíkou · Ágios Sérgios · Ágios Symeón · Ágios Theódoros Karpasías · Agkastína · Alóa · Árdana · Arnadí · Ártemi · Ássia · Avgolída · Avgórou · Bogázi · Davlós · Eftakómi · Égkomi · Flamoúdi · Frénaros · Gaïdourás · Galáteia · Galinóporni · Gastriá · Génagra · Geráni · Gialoúsa · Goúfes · Gýpsou · Kalopsída · Knódara · Koilánemos · Kóma tou Gialoú · Kómi Kepír · Kontéa · Kornókipos · Koróvia · Koúklia · Krídia · Lápathos · Leivádia Trikómou · Leonárisso · Limniá · Liopétri · Lythrágkomi · Makrásyka · Mántres Trikómou · Marátha · Marathóvounos · Melánarka · Meloúnta · Miliá · Monarká · Mousoulíta · Néta · Óvgoros · Patríki · Peristeróna · Perivólia tou Trikómou · Pigí · Platáni · Platanissós · Prasteió Mesaorías · Psyllátos · Pyrgá · Rizokárpaso · Santaláris · Sínta · Spatharikó · Strongylós · Stýlloi · Sýgkrasi · Távrou · Tziáos · Tríkomo · Trypiméni · Vasíli · Vathýlakas · Vatylí · Vitsáda · Voukolída
Tuomas Kuokkanen

Tuomas Timo Kuokkanen (s. 1. syyskuuta 1960 Helsinki) on suomalainen korkeimman hallinto-oikeuden oikeusneuvos. Hän on aiemmin toiminut Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen ympäristöoikeuden professorina.
Elämä ja ura

Kuokkanen valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1987, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1990 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 2001. Hän suoritti tuomioistuinharjoittelun Hyvinkään tuomiokunnassa ja sai varatuomarin arvon vuonna 1990.
Kuokkanen on aiemmin työskennellyt viransijaisena nimismiehenä 1980-luvulla, Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden virkaa tekevänä assistenttina vuosina 1987–1989, oikeudellisena avustajana Iran-United States Claims Tribunalissa vuosina 1990–1993 ja ympäristöministeriössä ylitarkastajana vuosina 1993–2001. 2000-luvun alussa hän toimi sekä ympäristöministeriön neuvottelevana virkamiehenä että Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden viransijaisena professorina. Vuosina 2004–2016 hän toimi Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen ympäristöoikeuden professorina.
Kuokkanen nimitettiin korkeimman hallinto-oikeuden määräaikaiseksi jäseneksi vuonna 2016 ja seuraavana vuonna vakinaiseksi jäseneksi.
Kuokkanen on Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen ympäristöoikeuden dosentti ja Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden dosentti.