stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bordon (Suntarin piiri)

| Bordon Bordoon |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus (piiri):  Suntarin ulus
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  Nasleg
 – Kylähallinnon johtaja:  Nikolai Jegorovitš Jegorov
Väkiluku (2001):  1 102
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bordon (ven. Бордон, jak. Бордоон) on maalaiskunta (nasleg) Suntarin piirin eteläosassa Sahan tasavallassa Venäjällä. Bordonin keskuskylä Sardanga, joka sijaitsee Viljuin varrella, 40 kilometriä piirikeskuksesta Suntarista lounaaseen.
Sardangan kylässä on kulttuuritalo, yhtenäiskoulu, terveyskeskus ja kauppa. Bordonissa harjoitetaan nautakarjan ja hevosten kasvatusta. Sardangan kylässä oli 1200 asukasta vuonna  1989  ja 1102 asukasta vuonna  2001.
Nepalin lippu

Nepalin lippu. Mittasuhteet 4:3.
Nepalin lippu on Nepalin valtion kansallinen tunnus. Se on maailman ainoa valtion lippu, joka ei ole nelikulmainen. Nepalin lippu on muodostettu yhdistämällä Rana-dynastian eri sukuhaarojen hallitsijoiden viirit, ja se otettiin käyttöön 16. joulukuuta 1962.
Kahdesta päällekkäisestä punaisesta, sinireunaisesta kolmiosta muodostuvan lipun ylemmässä kentässä on kuvattuna tyylitelty kuunsirppi, ja alemmassa tyylitelty 12-sakarainen aurinko. Aurinko ja kuu ovat eri dynastioiden symboleita ja kuvastavat myös toivetta siitä, että valtio on yhtä pitkäikäinen kuin taivaankappaleet. Lipun alempi kenttä on ylempää suurempi.
Syöminen

Intialaisia miehiä ruokailemassa.
Syöminen on kiinteän ruoan tai ravinnon nauttimista.
Ihmisellä

Ihmiset syövät useimmiten käsin. Monissa kulttuureissa syödään myös erityisellä ruokailuvälineellä kuten lusikalla, haarukalla ja veitsellä tai syömäpuikoilla.  Syöminen on ihmisille usein sosiaalinen tapahtuma: perheet saattavat kokoontua aterioille yhdessä, ja ateria on tärkeässä osassa myös monissa yhteisissä juhlissa.
Ihminen maistaa suuhun panemansa ruoan maun kielellään ja haistaa sen nenällään. Neljä perusmakua ovat makea, hapan, suolainen ja kitkerä. Kieli maistaa kunkin maun eri osassaan. Suun sylkirauhasten erittämä sylki sulattaa osan suuhun laitetusta ruoasta ja tekee kielen makunystyille mahdolliseksi tuntea ruoan maku.
Kun hampaat ovat jauhaneet ruoan suussa ja sylki on sulattanut sitä, ruoka kulkeutuu ruokatorven kautta mahalaukkuun. Siellä se jauhautuu ja sulaa edelleen, kunnes se noin neljän tunnin kuluttua siirtyy ohutsuoleen. Sieltä sen ravinteet siirtyvät verenkiertoon ruoansulatuksessa. Sulamattomat osat tulevat ulos suolen päästä.
Säätely

Nälän tunne on aivojen tapa ilmaista kehon energian ja ravinteiden tarve. Nälkä saa ihmisen haluamaan syödä.
Kylläisyyden tunne on aivojen tapa ilmaista, että syöminen pitää lopettaa. Kylläisyys syntyy toisaalta mahalaukun venymisestä ja toisaalta ravintoaineiden vapautumisen aikaansaamasta kylläisyyshormonien erittymisestä vereen.
Sairaudet

Merkittäviä, arkipäivän toimintoja haittaavia syömiseen liittyviä psyykkisiä ongelmia kutsutaan syömishäiriöiksi. Niistä tunnetuimpia ovat anoreksia ja bulimia. Syömishäiriöt ovat leimallisesti nuorten tyttöjen ja naisten ongelmia, vaikka niistä kärsivät toisinaan myös miespuoliset henkilöt.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syöminen Wikimedia Commonsissa
Käsin syömistä yhteisestä astiasta leivän avulla.
Papukaija syömässä.
Vuokko Piironen

Vuokko Piironen Salonsaaren soututapahtumassa 1990-luvulla.
Vuokko Anita Piironen-Harjukari (5. marraskuuta 1945 – 4. huhtikuuta 2003) 
oli suomalainen iskelmälaulaja, säveltäjä, sanoittaja ja imitaattori jonka ensimmäinen single oli vuonna 1965 levytetty El porompompero / Jokkeni. Hän levytti kolme Toivo Kärjen originaalikappaletta, joista tunnetuin oli Tuula Valkaman sanoittama "Ihailemani iskelmätähdet" . Kaikkiaan levytyksiä syntyi noin kaksikymmentä vuosina 1965–1981 .
Diskografia

Porompon-peroporom (1984)
Aiheesta muualla

Vuokko Piirosen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Vuokko Piirosen sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Vuokko Piirosen sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz
Märet Jonsdotter

Märet Jonsdotter (1644–1672) oli yksi tunnetuimmista noitavainojen uhreista Ruotsissa. Häntä kutsuttiin "Iso-Märetiksi", koska hänen nuoremmalla sisarellaan oli sama nimi, jota puolestaan kutsuttiin "Pikku-Märetiksi".
Älvdalenissa, Taalainmaassa muuan pieni poika nimeltä Mats Nilsson väitti nähneensä syksyllä 1667 tytön vuohineen itäisen Dalvälvenin päällä kulkemassa veden päällä Åsenin Hemmansängin vieressä. Tämä poika oli paimentanut lampaita tytön kanssa ja oli saanut häneltä selkäsaunan niiden ruvettua määkimään. Tyttö, kaksitoistavuotias Gertrud Svensdotter oli joutunut papin kuulusteltavaksi ja hänet suostuteltiin sanomaan Paholaisen sotkeutuneen asiaan. Hän sanoi asuneensa vanhempiensa luona Härjedalenin Lillhärdalissa naapurista tulleen piian johdatellessa hänet Saatanan luokse. Piika oli Märet.
Taustaa

Vuonna 1663, Gertrudin ollessa kahdeksanvuotias Märet oli ottanut hänet ensin mukaansa hiekkakuopalle, sitten kolmen tien risteykseen ja huutanut "Tule esiin, senkin pirulainen", minkä jälkeen Saatanan väitettiin ilmaantuneen paikalle papin veneessä. He olivat syöneet, ja yöllä sen jälkeen Märet oli tullut Gertrudin luokse, voidellut hänet ja yhden isänsä lehmistä punaisella voiteella ja sitten mennyt savupiipun läpi Saatanan luokse. Hänen väitettiin tämän jälkeen vierailleen usein Brocken-vuorella, myyttisellä noitien kohtauspaikalla, varastanut maitoa naapurien lehmiltä noitakonstejaan varten, voidellut jalkansa voidakseen kävellä veden päällä ja ottanut mukaansa lapsia, jotka kirjattiin ylös mustalehtiseen kirjaan. Syy hänen tunnustukseensa oli se, että hän oli nähnyt valkopukuisen miehen, enkelin Brocken-vuorella, joka oli kehottanut häntä toimimaan siten, jottei nälänhätä tulisi maahan. Gertrudin tarina oli syy näille ruotsalaisille noitaoikeudenkäynnin aloittamiseen, ja Märet Jonsdotter oli sen ensimmäinen uhri. Hän osoitti oikeudessa myös seitsemää muuta ihmistä, ja noitaoikeudenkäynti alkoi syyskuussa 1668. Tämä oli lähtöpiste todelliselle noitavainolle Ruotsissa.
Noitaoikeudenkäynti

Märet kutsuttiin oikeuden eteen ja kehotettiin tunnustamaan ja kertomaan muille. Hän kiisti kaiken. Gertrudin isä Sven Hwass todisti Märetin ja Gertrudin käyttäneen häntä ratsastushevosena matkallaan Brocken-vuorelle ja hän väitti sairastuneensa siitä. Sven oli ajatellut vapauttaa Märetin, mutta oli pelästynyt ollessaan hänen kanssaan matkalla Taalainmaahan, jolloin hän oli joutunut kilpailijansa, vänrikin pojan pahoinpitelemäksi. Tämän jälkeen Gertrud oli lähetetty pois isoisänsä sisarensa luokse asumaan.
Märetillä oli vasemman käden pikkusormessaan merkki, joka tulkittiin Paholaisen merkiksi. Lopulta hän tunnusti, että hänellä oli ollut tapana "lukea suolasta" (antanut eläimille suolaa, jota oli pyöritelty kädessä vastapäivään) lääkkeeksi niiden noidannuoliin ja luki rukouksen "Herramme Jeesus, hän nostattaa tunturit ja nousuvedet, parantaa vaivat ja noidannuolet, sellaiset nuolet jotka ammutaan maasta tai vedestä tai taivaan ja maan väliltä. Jumalan nimeen ja aamen." Hän kiisti kuitenkin kaiken muun. Gertrudin ohella eräs toinen tyttö, Anna Olofsdotter otettiin mukaan todistajankuulusteluun. Siellä Anna väitti Märetiä syylliseksi.
Tytöt sanoivat tunnustaneensa ymmärtäneensä syntinsä, mutta Märet kieltäytyi edelleen tunnustamasta ja ihmetteli, että miksi hän itse ei tiennyt olleensa Brocken-vuorella, miksi sellainen olisi salattu häneltä. Lopulta hän pyysi Gertrudia lähtemään, koska hän ei enää halunnut nähdä häntä.
Tuomio

Märet ja Karin Änka tuomittiin 1. huhtikuuta 1669. Teloittaminen ilman tuomiota ei ollut laillista, joten pappeja kehotettiin tuomitsemaan heidät. Papit sanoivat, että he tulisivat kuolemaan tunnustivatpa he tai eivät, mutta jos he tunnustaisivat, he saisivat viimeisen ehtoollisen. Vallitsevan mielipiteen mukaan heidät vietäisiin teloituspaikalle; mikäli he tunnustaisivat siellä, heidät teloitettaisiin; mikäli he vielä epäröisivät, heidät vietäisiin takaisin vankeuteen.
Heidät vietiin teloituspaikalle, he kiistivät siellä tekonsa ja heidät vietiin takaisin vankeuteen, missä suostuttelua jatkettiin. Gertrud ja Märetin sisarukset ruoskittiin ja muut vapautettiin.
Teloitus

Lillhärdalin noitaoikeudenkäynti laajeni, ja vuonna 1671 kaikkiaan viisikymmentäkuusi ihmistä valitti noituudesta. Kolme heistä tuomittiin ja teloitettiin. Muiden kohtaloista ei ole tietoa, sillä pöytäkirjaa ei tuohon aikaan ollut.
Vuonna 1672 Ruotsin hovioikeus langetti Märetille tuomion noituudesta, vaikka hän kiisti perusteellisesti kaikki todistajanlausunnot ja merkin pikkusormessaan välttääkseen mestauksen ja roviolla polttamisen. Myös hänen nuorempi sisarensa Pikku-Märet, Kerstin Halvarsdotter, Pålin Märet ja Gertrud Olofsdotter tuomittiin kuolemaan samanaikaisesti. Heistä ainoastaan Märetiä ja Pål Märetiä ei ollut tuomittu. Kaikki teloitettiin samanaikaisesti raskaana olevaa Kerstiniä lukuun ottamatta, joka teloitettiin vasta hänen synnytettyään lapsensa.
Kirjallisuutta

Guillou, Jan: Noitien asianajaja.  (Suomentanut Tapio Koivukari)  Johnny Kniga Kustannus, 2004.  ISBN 951-0-27747-9
Paracasin kulttuuri

Paracasin kulttuurin alue.
Paracasin kulttuurin viitta.
Paracasin kulttuuri oli muinainen intiaanikulttuuri Paracasin niemimaalla ja Ican- ja Pisconlahtien seuduilla eteläisen Perun rannikolla. Se vallitsi noin 800 eaa.–200 jaa. Sen löydöksiä on tehty laajoista nekropoleista, ja kulttuuri on erityisen tunnettu laadukkaista tekstiileistä. Sen keramiikassa näkyi selviä vaikutteita Chavínin kulttuurista.
Vaiheet

Paracasin kulttuurin alkua ei tunneta, mutta sen keramiikan piirteissä näkyy viitteitä Chavínin kulttuurin uskonnollisesta symboliikasta. Icajoen laaksosta löytyneen keramiikan perusteella Paracasin kulttuuri jaettiin aluksi kymmeneen vaiheeseen. Nykyään tutkijat ovat sitä mieltä, että kahta ensimmäistä vaihetta ei ollut olemassa. Paracasin kulttuurin ensimmäinen vaihe alkoi nykytietämyksen mukaan noin vuosien 800–700 eaa. tienoilla. Chavínin kulttuurin vaikutus oli suurimmillaan vaiheiden 3–7 aikana. Kahdeksannen vaiheen aikana paikalliset aiheet olivat lähes täysin syrjäyttäneet Chavínin kulttuurista tulleet vaikutteet. Yhdeksännessä vaiheessa, noin 300 eaa., Paracasin kulttuuri koki laajoja yhteiskunnallisia muutoksia. Paracasin kulttuuri päättyi noin 200 jaa.
Hautausmaat ja taidelöydökset

Paracasin kulttuuri tunnetaan laajoista maanalaisista nekropoleistaan, joihin haudatut muumiot oli puettu näyttäviin kankaisiin ja viittoihin.
Paracasin kulttuurin tekstiilejä pidetään laadukkaina, ja niissä käytettiin vikunjan villaa tai puuvillaa. Tekstiileihin saatettiin käyttää jopa kymmeniä metriä kangasta. Suurimpien tekstiilien tekemiseen saattoi mennä jopa kymmeniätuhansia työtunteja, sillä niitä koristeltiin lähes poikkeuksetta kirjonnalla. Viivakirjatuissa tekstiileissä käytettiin vain neljää väriä, ja niissä käytettiin koristeina suoria viivoja. Motiiveina oli muun muassa kissaeläimiä, lintuja, käärmeitä ja niin kutsuttu isosilmäinen jumalhahmo. Lineaarisessa tyylissä aiheet olivat usein kopioituja, mutta toisentyylisissä tekstiileissä oli uniikkeja koristeaiheita ja monipuolista värien käyttöä.
Paracasin kulttuurin keramiikkaa ei pidetä yhtä kehittyneenä kuin sen tekstiilejä. Chavínin kulttuurista vaikutteita saanut keramiikka koristeltiin useilla väreillä, ja niiden piirrokset muistuttavat Nazcan kulttuurin vastaavia. Keramiikka tehtiin ilman muotteja, ja esineet kuumennettiin suljetuissa uuneissa.
Hawker Siddeley Nimrod R1

| Hawker Siddeley Nimrod R1 |
| --- | --- |

Tyyppi:  viestitiedustelu
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Valmistaja:  Hawker Siddeley
Ensilento:  22. maaliskuuta 1971
Esitelty:  heinäkuu 1971
Tila:  poistettu käytöstä 2011
Pääkäyttäjät:  51. laivue
Valmistusmäärä:  4 
Kehitetty mallista:  Hawker Siddeley Nimrod
Hawker Siddeley Nimrod R1 oli brittiläinen Hawker Siddeleyn suunnittelema ja valmistama viestitiedustelulentokone, joka perustui saman yhtiön Nimrod MR1 -merivalvontakoneeseen. Koneessa oli elektroniset- ja asejärjestelmät korvattu viestiliikenteen  ja elektronisten järjestelmien seuraamiseen tarvittavilla laitteilla.
Tausta

Kuninkaallisten ilmavoimien 192. laivue vastaanotti 1958 kaksi Comet R2 -viestitiedustelukonetta, joilla korvattiin aiemmat Avro Lincolnit ja Boeing Washingtonit. Saman aikaisesti laivue numeroitiin uudelleen 51. laivueeksi.
Suunnittelu

Suunniteltua kolmea Hawker Siddeley HS.801R konetta varten siirrettiin tehtaalle Nimrodin runkoa, joihin sijoitettiin runsaasti elektronisia tiedustelujärjestelmiä. Ilmavoimat nimesi konetyypin Nimrod R1:ksi, joista ensimmäinen XW664 lensi 22. maaliskuuta 1971 Woodfordissa. Koneet otettiin palvelukseen Wytonissa 51. laivueessa heinäkuussa.
Ulkoisina eroina Nimrod MR1 koneeseen verrattuna koneen perässä olleen MAD-puomin korvaaminen pienellä tutkakuvulla ja siivissä olleiden polttoainesäiliöiden muotoilu uudelleen, kun niihin sijoitettiin tutkavastaanottimet. Koneen sisätiloihin sijoitettiin runsaasti elektronisia järjestelmiä ja samalla miehistönmäärä lisääntyi. Valmistuneet Nimrod R1 koneet XW664, XV665 ja XV666 olivat laivueessa Comet C2R koneiden kanssa, kunnes jälkimmäiset poistettiin palveluksesta marraskuussa 1974.
Nimrod R1 XW666 tuhoutui 16. toukokuuta 1995, kun se lähti huollon jälkeiselle koelennolle Kinlossissa. Muutama minuutti nousun jälkeen havaittiin moottoripalo, minkä seurauksena kone joutui tekemään pakkolaskun mereen. Miehistö pelastettiin merestä, mutta kone katkesi kahtia ja upposi. Kone nostettiin, mutta ei palautettu palvelukseen. Tuhoutunutta konetta korvaamaan BAe valmisti Woolfordin tehtaallaan uuden koneen XV249 Kinlossiin varastoidusta Nimrod MR1 koneesta. Uusi kone teki ensilennon 19. joulukuuta 1996 ja luovutettiin ilmavoimille alkuvuodesta 1997.
Suunnittelu > = Tekniset tiedot

Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 29
Pituus: &&&&&&&&&&&&&035.097000035,97 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&035.&&&&0035,00 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&09.0700009,07 m
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&04.&&&&004 × Rolls-Royce RB168-20 Spey 250 ohivirtausmoottori; &&&&&&&&&&&&&054.010000054,1 kN  per moottori
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0930.&&&&00930 km/h
Lentomatka: &&&&&&&&&&&0-927.010000008 336−9 262 km
Avioniikka

EKCO E.290 -tutka
Delco AN/ASN-119 Carousel INS
SRIM 6113 Starwindow SIGINT
Sini Mäkelä

Sini Mäkelä (s. 4. huhtikuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija. Mäkelä edustaa Superpesiksessä pelaavaa Hyvinkään Tahkoa. Hän on edustanut urallaan Superpesiksessä Manse PP:tä, Mynämäen Vesaa ja kasvattajaseuraansa Porin Pesäkarhuja. Mäkelä on saavuttanut urallaan SM-hopean kaudella 2020 ja SM-pronssin kaudella 2018. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana ja ulkopelissä etukentällä. Mäkelä on pelannut urallaan 53 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt neljä kunnaria ja 20 tavallista juoksua, tuonut 23 juoksua ja kerännyt 132 kärkilyöntiä.
Luettelo Suomen varhaisista Säästöpankeista

Tämä luettelo kattaa Suomessa vuosina 1822–1922 perustetut säästöpankit. Pankit on lueteltu ikäjärjestyksessä toiminnan alkamispäivän mukaan. Pankki on saatettu perustaa jo hiukan ennen toiminnan aloittamista.
Pankeista useat ovat vaihtaneet nimeä, lopettaneet toimintansa tai yhdistyneet toisen pankin kanssa. Näitä muutoksia on seurattu vuoteen 1963 asti. Tähtimerkki (*) nimessä tarkoittaa, että kyseinen sana on myöhemmin poistettu pankin nimestä. Esimerkiksi Oulun Kaupungin* Säästöpankki on myöhemmin toiminut nimellä Oulun Säästöpankki.
Pankin paikkakunta on erikseen mainittu vain, jos se ei muuten selviä pankin nimestä. Milloin pankilla on ollut sekä suomen- että ruotsinkielinen nimi, luetteloon on valittu vain suomenkielinen nimi.
28. marraskuuta

28. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 332. päivä (333. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 33 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Heini, Kaisla
suomenruotsalainen kalenteri: Sten, Malte
ortodoksinen kalenteri: Teppo, Teppana, Tapani
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Suoinná
vanhemmissa kalentereissa: Arnold, Eratosthenes, Guntherus, Malte, Rufus, Sorjo, Sosthenes, Steen
Tapahtumia

1095 – Clermontin kirkolliskokouksen viimeisenä päivänä paavi Autuas Urbanus II nimitti piispa Adhemarin ja Toulousen kreivin Raimund IV:n johtamaan ensimmäistä ristiretkeä Jerusalemiin.
1520 – Portugalilainen tutkimusmatkailija Fernão de Magalhães purjehti ensimmäisenä eurooppalaisena Atlantin valtamereltä Tyynelle valtamerelle Etelä-Amerikan eteläkärjessä olevan Magalhãesinsalmen kautta.
1905 – Irlantilainen nationalisti Arthur Griffith perusti Sinn Féinin poliittiseksi puolueeksi, jonka tavoitteena oli koko Irlannin itsenäistyminen.
1912 – Albania julistautui itsenäiseksi ottomaanien valtakunnasta.
1925 – Maailman pitkäikäisimmän radio-ohjelman Grand Ole Opryn ensimmäinen lähetys.
1943 – Toinen maailmansota: Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt, Britannian pääministeri Winston Churchill ja neuvostojohtaja Josif Stalin kokoontuivat Teheranissa keskustelemaan sodan kulusta.
1958 – Kongon tasavalta itsenäistyi Ranskasta.
1960 – Mauritania itsenäistyi Ranskasta.
1964 – Avaruustutkimus: Mariner-ohjelma. Nasa laukaisi Mariner 4 -avaruusluotaimen Mars-planeettaa kohti.
1968 – Matkustajalaivat Ilmatar ja Botnia törmäsivät sakeassa sumussa Långnäsin sataman edustalla Ahvenanmaalla. Kuusi ihmistä sai surmansa.
1975 – Itä-Timor ilmoitti itsenäistyvänsä Portugalista.
1979 – Ilmailu: Air New Zealandin lento 901:n DC-10 syöksyi maahan Antarktiksella Mount Erebusiin näköalakiertueella. Koneen 257 matkustajaa saivat surmansa.
1980 – Mauno Koiviston hallitus sai eduskunnassa luottamuslauseen äänestettäessä Kokoomuksen tekemästä, kuvaputkitehdas Valcoa koskeneesta välikysymyksestä.
1987 – Ilmailu: South African Airwaysin lento 295:n Boeing 747 syöksyi Intian valtamereen. Koneen 159 matkustajaa saivat surmansa.
1989 – Kylmä sota: Samettivallankumous. Tšekkoslovakian kommunistinen puolue ilmoitti vastalauseiden johdosta luopuvansa poliittisen vallan monopolistaan.
1994 – Norjalaiset äänestivät Euroopan unioniin liittymistä vastaan.
2007 – Nokian vesikriisi alkoi, kun puhdistettu jätevesi eli tekninen vesi pääsi sekoittumaan puhtaan juomaveden kanssa Nokialla. Kriisi kesti lähes kolme kuukautta ja vaati kolmen ihmisen hengen.
2008 – Vuosaaren satamarata ja Suomen pisin rautatietunneli, Savion rautatietunneli avattiin.
2010 – Wikileaks julkaisi salaisia yhdysvaltalaisia diplomaattisia asiakirjoja.
2014 – Samaa sukupuolta olevien avioliitto hyväksyttiin eduskunnassa äänin 102–95
2016 – Associação Chapecoense de Futebol -jalkapallojoukkuetta kuljettanut LaMian lento 2933 syöksyi maahan Kolumbiassa.
Kuolleita

741 – Gregorius III, paavi
1530 – Thomas Wolsey, englantilainen room.kat.kirkon kardinaali sekä valtiomies (s. 1475)
1627 – Arend Dickmann, Puolan laivaston komentaja (s. 1572)
1680 – Gian Lorenzo Bernini, italialainen kuvanveistäjä, arkkitehti ja taidemaalari (s. 1598)
1694 – Matsuo Bashō, japanilainen runoilija (s. 1644)
1784 – Antoine Grimaldi, Monacon tosiasiallinen hallitsija (s. 1697)
1794 – Friedrich Wilhelm von Steuben, preussilainen kenraali (s. 1730)
1815 – Johann Peter Salomon, saksalaissyntyinen viulisti, säveltäjä ja impressaario (s. 1745)
1921 – `Abdu'l-Bahá, bahá'í-uskon johtaja (s. 1844)
1939 – James Naismith, kanadalainen urheiluvaikuttaja, koripallon sääntöjen laatija (s. 1861)
1954 – Enrico Fermi, vuoden 1938 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut italialais-yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1901)
1958 – Mauri Ryömä, suomalainen poliitikko (s. 1911)
1962 – Vilhelmiina, Alankomaiden kuningatar 1890–1948 (s. 1880)
1972 – Claude Buffet, ranskalainen rikollinen (s. 1933)
1992 – Esko Härkönen, suomalainen Keskustan kansanedustaja (s. 1930)
1992 – Ville Salminen, suomalainen näyttelijä, lavastaja, ohjaaja ja teatteripäällikkö (s. 1908)
1994 – Jeffrey Dahmer, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (s. 1960)
2004 – Ove Rehn, suomalainen diplomiekonomi (Elisabeth Rehnin puoliso) (s. 1933)
2007 – Jeanne Bates, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1918)
2007 – Gudrun Wagner, saksalainen Richard Wagner Festivaalien johtaja ja Wolfgang Wagnerin vaimo (s. 1944)
2010 – Vladimir Maslatšenko, neuvostoliittolainen jalkapallomaalivahti ja televisiokommentaattori (s. 1936)
2010 – Leslie Nielsen, kanadalainen elokuvanäyttelijä (s. 1926)
2011 – Ante Marković, kroatialainen poliitikko, Jugoslavian viimeinen pääministeri (s. 1924)
2011 – Artemio Lomboy Rillera, filippiiniläinen katolinen piispa (s. 1942)
Juhlapäiviä

Albania – itsenäisyyspäivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 28. marraskuuta: |  |
:   Gloria Grahame 1592 – Mantšujen Qing-dynastian keisari Hong Taiji syntyi.  1829 – Venäläinen säveltäjä ja pianisti Anton Rubinštein syntyi.  1918 – Viron vapaussota Neuvosto-Venäjää ja myöhemmin saksalaismielisiä baltteja vastaan alkoi.  1923 – Yhdysvaltalainen näyttelijä Gloria Grahame syntyi.  1943 – Neuvostoliiton, Britannian ja Yhdysvaltain järjestämä Teheranin konferenssi alkoi.  1958 – Kongon tasavalta itsenäistyi Ranskasta.  
Katso myös: kalenteri ~ 27. marraskuuta, 29. marraskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Strong Girl Nam-soon

Strong Girl Nam-soon on eteläkorealainen draamasarja, joka sai ensi-iltansa vuonna 2023. Sarjan pääosissa ovat Lee You-mi, Byeon Woo-seok, Ong Seong-wu, Kim Jung-eun, Kim Hae-sook ja Choi Hee-jin. Sarjassa vierailevat myös Strong Woman Bong-soon -sarjasta tutut Park Bo-young ja Park Hyung-sik. Minisarja sisältää 16 episodia.
Sarja kertoo kaksikymppisestä Nam-soonista, joka lähtee etsimään biologisia vanhempiaan Mongoliasta Etelä-Koreaan, mutta alkaakin selvittää massiivista rikosta biologisen äitinsä Hwang Geum-jun kanssa.