stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Forcit

| Oy Forcit Ab |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1893
Toimitusjohtaja:  Joakim Westerlund
Kotipaikka:  Hanko
Toimiala:  kemianteollisuus
Tuotteet:  siviili- ja sotilasräjähteet, louhinta-alan konsultointi ja koulutus
Liikevaihto:  214 milj. € (2023) lähde?
Liikevoitto:  26 617 000€ (2023) lähde?
Henkilöstö:  n. 550 (2023) lähde?
Tytäryhtiöt:  Oy Finnrock Ab, Räjäytyskonsultit Oy, BergUtbildarna AB, Bergcon AS, Forcit Sweden AB, Forcit Norway AS ja Forcit International Oy
Kotisivu:  forcit.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oy Forcit Ab on suomalainen kemian sektorilla toimiva yritys. Forcit kehittää, valmistaa ja myy räjähdysaineita pääasiassa Pohjoismaisille markkinoille. Erikoistuotteita viedään myös Pohjoismaiden ulkopuolisille markkinoille. Forcit harjoittaa myös konsultointi- ja koulutustoimintaa.
Konsernin emoyhtiö on Oy Forcit Ab. Toiminta on jaettu kolmeen liiketoiminta-alaan: Forcit Explosives, Forcit Defence ja Forcit Consulting. Forcit Explosives palvelee räjähdealan siviilipuolta ja Forcit Defence palvelee puolustusvoimia ja valmistaa puolustustuotteita. Forcit Consulting palvelee räjähteitä käyttäviä tahoja tarjoamalla heille mittaus-, valvonta-, suunnittelu- ja koulutuspalveluita. Konserniin kuuluvat tytäryhtiöt Oy Finnrock Ab, Räjäytyskonsultit Oy, BergUtbildarna AB, Bergcon AS, Forcit Sweden AB, Forcit Norway AS ja Forcit International Oy. Konserniin kuuluvat myös osakkuusyhtiöt Suomen Tärinämittaus Oy ja Vipnordic AB.
Liikevaihto vuonna 2019 oli noin 115 miljoonaa euroa. lähde?
Historia > Tehtaan perustaminen

Suomen räjähteiden käyttötarve kasvoi 1800-luvulla lopussa rajusti infrastruktuurin voimakkaan rakentamisen, räjähteiden kehittymisen, sekä luonnonvarojen hyödyntämisvolyymin kasvun myötä. 1800-luvun lopussa käytettiin yksistään louhintaan jo niin paljon räjähteitä, että suuren kysynnän vuoksi perustettiin vuonna 1893 Hankoniemelle Hankoon räjähdysainetehdas.
Forcitin tehdasalue kuuluu Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Historia > Nimihistoria

Rannikolla sijaitseva tehdas sai nimekseen aluksi Finska Forcit-Dynamit Aktiebolaget, joka johtui todennäköisesti yhteistyöstä belgialaisen Compagnie de la Forcite-Dynamite:n kanssa. Yrityksen nimi suomalaistettiin hiukan myöhemmin, jolloin siitä tuli Suomen Forsiitti-Dynamiitti Osakeyhtiö – Finska Forcit-Dynamit Aktiebolaget.
1970-luvulla yhtiö katsoi tarpeelliseksi nimen lyhentämisen ja nykyaikaistamisen. Asiakkaiden käyttämä Forsiitti-nimi, sekä yhtiön logossa vuosikymmeniä ollut Forsit-sana helpotti nimivalintaa, jonka seurauksena yhtiöstä tuli Oy Forcit Ab vuonna 1981.
Historia > Evakossa länsirannikolla

Yhtiö toimi Hangossa maaliskuuhun 1940 saakka, jolloin sen oli pakko muuttaa pois Moskovan rauhansopimuksen mukaan Neuvostoliiton sotilastukikohdaksi vuokratusta Hangosta. Dynamiittiosasto siirrettiin evakkoon Vaasaan ja varmuusräjähdysaine-, sekä tulilankaosasto Kokkolaan. 30 vuodeksi vuokrattu Hanko vapautui vuokraajalta kuitenkin jo Hangon taistelussa joulukuussa 1941. Kokkolassa evakossa olleet tehtaan osastot palasivat takaisin vuonna 1942 ja Vaasan osastot vuonna 1946.
Yhtiön tehdasrata

Oy Forcit Ab:lla oli Hangossa vuosina 1901–1937 oma 600 mm raidelevyinen kapearaiteinen rata, jolla kuljetettiin raaka-aineita ja valmiita tuotteita tehtaan alueella, sekä Valtion Rautateiden operoiman Hangon radan varteen.
Yhtiö nykyisin

Forcit on nykyisin merkittävä räjähdevalmistaja ja louhinta-alan toimija sekä Suomessa että Skandinaviassa. Sillä on tuotantolaitokset Hangossa ja Laukaan Vihtavuoressa. Kolmas tehdas on tarkoitus rakentaa Poriin. Sen on tarkoitus valmistaa TNT:tä. Tehdas olisi koko EU-alueella merkittävä TNT:n tuottaja, ja sitä myytäisiin paljon vientiin. Tehtaan rakentamispäätös julkistettiin tammikuussa 2025.
Yhtiö on ollut pitkään mukana ympäristötyössä toimimalla muun muassa vuodesta 1992 lähtien Responsible Care eli Vastuu Huomisesta -ohjelmassa. Yhtiön ympäristöjärjestelmä on auditoitu ja se on saanut ISO-14001 ympäristösertifikaatin.
Aiheesta muualla

Oy Forcit Ab:n verkkosivut
Kaisla, Seppo: Oy Forcit Ab 1893–1993. Savonlinna 1993. ISBN 952-90-4576-X
https://www.porssitieto.fi/poistuneet/sforsiitti.shtml
Eurooppa

| Eurooppa |
| --- | --- |

Pinta-ala:  10 180 000 km²
Väkiluku:  742 452 000 (2 020)
  – väestötiheys:  72,9 as./km²
Valtioita:  44
Kielet:  Katso Euroopan kielet
Aikavyöhyke:  UTC – UTC+6
Suurimmat kaupungit:  Moskova, Istanbul, Lontoo, Pietari, Berliini, Pariisi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eurooppa on maanosa pohjoisella pallonpuoliskolla Euraasian mantereen läntisessä viidenneksessä. Sitä rajaavat Atlantin valtameri lännessä, Pohjoinen jäämeri pohjoisessa, Uralvuoret ja Uraljoki idässä, Kaspianmeri, Kaukasusvuoret ja Mustameri kaakossa sekä Välimeri etelässä. Pinta-alaltaan (noin 10,3 miljoonaa neliökilometriä) Eurooppa on maailman toiseksi pienin maanosa, hieman suurempi kuin Oseania. Euroopassa asuu hieman yli 700 miljoonaa ihmistä, joten se on asukasluvultaan kolmanneksi suurin maanosa Aasian ja Afrikan jälkeen. Yhdistyneiden kansakuntien mukaan Euroopassa on 44 valtiota.
Nimi Eurooppa on mahdollisesti peräisin kreikkalaisen mytologian prinsessa Europesta, jonka härän hahmon ottanut Zeus sieppasi. Toisen teorian mukaan nimi tulee foinikialaisten auringonlaskua merkitsevästä sanasta ereb.
Euroopan määritelmä

Usein Euroopalle piirretään useita erilaisia rajoja, jotka perustuvat poliittisiin, taloudellisiin, kulttuurisiin tai käytännöllisiin näkökohtiin. Tämä on johtanut siihen, että on monta eri Eurooppaa, jotka eivät ole identtisiä keskenään. Eri maita on luettu mukaan tai jätetty pois sen mukaan, minkä piirteiden on katsottu olevan keskeisiä Euroopan määrittelyn kannalta.
Keskiajalla Don-jokea pidettiin yleisesti Euroopan itärajana. Ural-vuoristoa on pidetty maanosien rajana 1500-luvulta lähtien, jolloin se oli myös Venäjän itärajana. Käsitykset siitä, missä kohdassa Euroopan kaakkoisraja kulkee Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä, ovat myöhemminkin olleet vakiintumattomia ja vaihdelleet myös poliittisista syistä. Nykyisin rajan katsotaan tässä kohdassa tavallisimmin kulkevan Kaukasus-vuoristossa Venäjän etelärajan kohdalla tai lähellä sitä, jolloin Georgia, Armenia ja Azerbaidžan luetaan Aasiaan kuuluviksi. Kun viimeksi mainitut kuuluivat vielä Neuvostoliittoon, ne luettiin kuitenkin toisinaan Eurooppaan kuuluviksi ja maanosien rajan katsottiin kulkevan Neuvostoliiton silloista etelärajaa Kaspianmereen saakka. Toisinaan kuitenkin Kaukasiaa on kokonaisuudessaan pidetty Aasiaan kuuluvana ja maanosien rajan katsottu kulkevan Asovanmeren perukasta Volgan suulle.
Kaikki nykyisen maantieteellisen määritelmän mukaiset Euroopan maat ovat Valko-Venäjää ja Vatikaanivaltiota lukuun ottamatta jäseninä laajassa Euroopan valtioiden yhteistyöjärjestössä, Euroopan neuvostossa, johon kuuluvat myös tavallisesti Aasian puolelle luetut Georgia, Armenia ja Azerbaidžan.
Nykyään termiä ”Eurooppa” käytetään lisääntyvässä määrin tarkoitettaessa Euroopan unionin jäsenmaita. Tällä hetkellä liitossa on 27 maata (joista Kypros kuuluu maantieteellisesti Aasiaan). Lisäksi muutamat maat neuvottelevat jäsenyydestä, ja useiden muiden maiden uskotaan aloittavan neuvottelut tulevaisuudessa. Talouspoliittisena käsitteenä Euroopalla voidaan tarkoittaa myös Euroopan talousaluetta, johon kuuluvat EU-maiden lisäksi Norja, Islanti, ja Liechtenstein.
Maantiede ja luonto > Pinnanmuodot

Eurooppa on oikeastaan vain ryhmä Euraasian läntisiä niemimaita, joita ovat Itämeren erottamat Fennoskandia ja Keski-Eurooppa sekä jälkimmäisestä pohjoiseen erkanevat Bretagnen niemimaa ja Jyllannin niemimaa sekä etelään Välimereen erkanevat Iberian niemimaa, Apenniinien niemimaa ja Balkan. Venäjän suuntaan niemimaa levenee, kunnes se kohtaa Aasian rajan Uralvuorilla. Idässä Eurooppaa rajaa myös Kaspianmeri. Lännessä Eurooppaa rajaa Atlantin valtameri, etelässä Välimeri, Mustameri ja Kaukasuksen vuoristo.
Euroopan pinnanmuodot vaihtelevat paljon pienillä etäisyyksillä. Eteläosassa on useita vuoristoja, merkittävimpinä Alpit, Pyreneet ja Karpaatit sekä Aasian rajan tuntumassa sijaitseva Kaukasus. Kaukasuksen korkein huippu Elbrus (5 642 m) sijaitsee vuoriston Euroopan-puoleisessa osassa. Länsi-Euroopan korkein vuori on Alppeihin kuuluva Mont Blanc (4 808 m). Pohjoisempana on laajoja ja alavia tasankoja, ja vuoristoja on Skotlannissa sekä Skandit Skandinaviassa.
Euroopan alueella sijaitsee useita suuria saaria, kuten Atlantin valtameressä sijaitsevat Iso-Britannia, Islanti ja Irlanti sekä Välimeressä sijaitsevat Sisilia ja Sardinia. Suurin saarista on Iso-Britannia (219 000 km²).
Euroopan pisimmät joet ovat Volga (3 530 km), Tonava (2 860 km), Ural (2 428 km) ja Dnepr (2 285 km). Maanosan suurimmat luonnonmukaiset järvet ovat Laatokka (17 700 km²), Ääninen (9 800 km²), Vänern (5 595 km²) ja Saimaa (4 400 km²).
Euroopan mantereen ääripisteet ovat pohjoisessa Norjan Nordkinn (71° 8′ N), lännessä Portugalin Cabo da Roca (9° 31′ W), etelässä Espanjan Punta Marroqui (36° 0′ N) ja idässä Uralvuorten pohjoisosa Venäjällä (n. 63° E).
Geologisesti lähes koko Eurooppa kuuluu Euraasian laattaan. Islanti sijaitsee Euraasian ja Pohjois-Amerikan mannerlaattojen välisellä saumalla. Tulivuoria on etenkin Islannissa ja Etelä-Italiassa. Suurin osa Euroopasta on seismisesti melko rauhallista aluetta, mutta esimerkiksi Italiassa, Kreikassa ja Islannissa tapahtuu yleisesti maanjäristyksiä.
Maantiede ja luonto > Ilmasto

Suurin osa Euroopasta kuuluu lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen. Euroopan eteläisimmät osat kuuluvat subtrooppiseen vyöhykkeeseen, ja vain kaikkein pohjoisimmat osat kuuluvat kylmään vyöhykkeeseen. Läntisen Euroopan ilmasto on itäistä Eurooppaa mereisempi, eli toisin sanoen kesän ja talven lämpötilaerot kasvavat mitä idemmäksi mennään. Erityisesti Britteinsaarilla ja Pohjoismaissa ilmastoa lämmittää Golfvirta, jonka ansiosta Pohjoismaiden ilmasto on huomattavasti lämpimämpi kuin samoilla leveyspiireillä muualla maailmassa.
Sateet ovat pääsääntöisesti Länsi-Euroopassa runsaampia kuin Itä-Euroopassa. Runsassateisia alueita ovat etenkin Britteinsaaret, Islanti sekä Atlantin rannikko. Myös Alpeilla ja Dinaarisilla alpeilla sataa paljon. Verraten kuivia alueita on esimerkiksi Espanjassa, Unkarissa, Ukrainassa, Venäjällä sekä Suomen ja Ruotsin Lapissa. Mikään Euroopan alue ei tosin ole maailman mittakaavassa erityisen kuivaa.
Pohjoisimman Euroopan tundraseuduilla talvet ovat kylmiä, ja yhtämittaiset pakkasjaksot kestävät yleensä lokakuulta huhtikuulle. Kesät ovat lyhyitä ja helteitä saadaan pari kertaa kymmenessä vuodessa. Näillä alueilla sateet painottuvat loppukesään. Havumetsävyöhykkeellä, noin 60. ja 70. leveyspiirin välillä talvet ovat pääsääntöisesti kylmiä ja lumisia, ja kesät vaihtelevat vuodesta riippuen viileästä kuumaan. Sateiden painopiste näillä alueilla painottuu voimakkaammin kesästä syksyyn, mitä etelämpänä havumetsävyöhykettä ollaan. Tuulisinta on loppusyksystä ja alkutalvesta. Sekametsien hallitsemalla hemiboreaalisella vyöhykkeellä, joka sijoittuu noin 55. ja 60. leveyspiirin väliin, talvet voivat olla vuodesta riippuen joko hyvin kylmiä ja lumisia tai lauhoja ja sateisia. Kesät ovat alueella pääsääntöisesti lämpimiä, vain harvoin hyvin viileitä. Sateet painottuvat syyskuukausiin, mutta sadantaa tapahtuu vuoden ympäri.
Keski-Euroopan lehtimetsävyöhykkeellä, noin 45. ja 55. leveyspiirin välillä, talvia luonnehtii äärimmäinen ailahtelevuus. Keski-Euroopan talvi voi olla täysin lumeton, myrskyinen ja leuto, mutta toisinaan esiintyy pitkiäkin pakkasjaksoja keskitalvesta. Pysyvää lumipeitettä ei lehtimetsävyöhykkeellä saada. Kesät ovat yleensä miellyttävän lämpimiä, joskus tukalankin kuumia. Sateet painottuvat syksyyn ja talveen. Itäisempänä samoilla leveysasteilla sijaitsevilla, verraten kuivilla aroseuduilla ilmasto on äärevämpi.
Noin 45. leveyspiiriltä etelään siirtyessä ilmasto muuttuu vähitellen talvisateiden ilmastoksi. Aluetta luonnehtivat leudot runsassateiset, jopa myrskyiset talvet ja vähäsateisemmat kuumat kesät. Sadantaa saadaan kuitenkin vuoden ympäri ja talven kylmimpään aikaan lämpötila voi päivisin olla vain muutama lämpöaste. Välimeren rannikkoseutuja hallitsevat leudot ja sateiset talvet, ja pitkät, kuumat ja kuivat kesät.
Euroopan valtiot > Kiistanalaiset alueet

Edellä mainittujen valtioiden lisäksi on useita itsenäisiä valtioita, joilla ei kuitenkaan ole kansainvälistä tunnustusta tai ovat vain muutaman valtion tunnustama.lähde?
| Valtio | Pinta-ala (km²) | Asukas­luku | Asukas­tiheys (as> /km²) | Pääkau­punki | Emämaa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Abhasia | &&&&&&&&&&&08432.&&&&008 432 | &&&&&&&&&0216000.&&&&00216 000 | &&&&&&&&&&&&&029.&&&&0029 | Suhumi | Julistautunut Georgiasta itsenäiseksi, mutta vain viiden valtion tunnustamana. |
|  Etelä-Ossetia | &&&&&&&&&&&03900.&&&&003 900 | &&&&&&&&&&070000.&&&&0070 000 | &&&&&&&&&&&&&018.&&&&0018 | Tskhinvali | Julistautunut Georgiasta itsenäiseksi, mutta vain neljän valtion tunnustamana. |
|  Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta | &&&&&&&&&&&03355.&&&&003 355 | &&&&&&&&&0264172.&&&&00264 172 | &&&&&&&&&&&&&078.&&&&0078 | Nicosia | Pohjois-Kypros on vuonna 1983 itsenäiseksi julistautunut valtio, jonka itsenäisyyden on tunnustanut vain Turkki. Turkki ei puolestaan tunnusta Kyproksen tasavaltaa itsenäiseksi. |
|  Transnistria | &&&&&&&&&&&04163.&&&&004 163 | &&&&&&&&&0555300.&&&&00555 300 | &&&&&&&&&&&&0133.&&&&00133 | Tiraspol | Itsenäistynyt Moldovasta yksipuolisesti. Alue sijaitsee Moldovan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisäpuolella eikä mikään valtio ole tunnustanut sitä. |
|  Artsakhin tasavalta | &&&&&&&&&&011458.&&&&0011 458 | &&&&&&&&&0141400.&&&&00141 400 | &&&&&&&&&&&&&012.&&&&0012 | Stepanakert | Alue on irtautunut Azerbaidžanista yksipuolisesti vuonna 1991, mutta mikään muu maa ei ole tunnustanut sen itsenäisyyttä. |
Euroopan valtiot > Itsehallintoalueet

| Alue | Pinta-ala (km²) | Asukas­luku | Asukas­tiheys (as> /km²) | Pääkau­punki | Emämaa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ahvenanmaa | &&&&&&&&&&&01552.&&&&001 552 | &&&&&&&&&&028355.&&&&0028 355 | &&&&&&&&&&&&&016.080000016,8 | Maarianhamina |  Suomi |
|  Färsaaret | &&&&&&&&&&&01399.&&&&001 399 | &&&&&&&&&&049483.&&&&0049 483 | &&&&&&&&&&&&&032.090000032,9 | Tórshavn |  Tanska |
|  Gibraltar | &&&&&&&&&&&&&&05.09000005,9 | &&&&&&&&&&029034.&&&&0029 034 | &&&&&&&&&&&04697.03000004 697,3 | Gibraltar |  Britannia |
|  Guernsey | &&&&&&&&&&&&&078.&&&&0078 | &&&&&&&&&&065345.&&&&0065 345 | &&&&&&&&&&&&0828.&&&&00828,0 | St. Peter Port |  Britannia |
|  Huippuvuoret ja Jan Mayen | &&&&&&&&&&062049.&&&&0062 049 | &&&&&&&&&&&02932.&&&&002 932 | &&&&&&&&&&&&&&00.0460000,046 | Longyearbyen |  Norja |
|  Jersey | &&&&&&&&&&&&0116.&&&&00116 | &&&&&&&&&&094949.&&&&0094 949 | &&&&&&&&&&&&0773.0900000773,9 | Saint Helier |  Britannia |
|  Mansaari | &&&&&&&&&&&&0572.&&&&00572 | &&&&&&&&&&085421.&&&&0085 421 | &&&&&&&&&&&&0129.0100000129,1 | Douglas |  Britannia |
Euroopan osia ja alaryhmittymiä > Maantieteellinen jaottelu

Keski-Eurooppa
Itä-Eurooppa
Pohjois-Eurooppa
Etelä-Eurooppa
Länsi-Eurooppa
Euroopan osia ja alaryhmittymiä > Luonnonmaantieteellisiä alueita

Balkan
Britteinsaaret
Fennoskandia
Pyreneiden niemimaa
Skandinavia
Euroopan osia ja alaryhmittymiä > Suuren osan Eurooppaa kattavia yhteenliitymiä

Euroopan neuvosto
Euroopan talousalue
Euroopan unioni
Schengen-alue
Euroalue
Euroopan osia ja alaryhmittymiä > Kulttuurisia tai poliittisia alueita tai ryhmittymiä

Baltian maat
Benelux
Pohjoismaat
Visegrád-ryhmä
Talous

Eurooppa oli vuonna 2008 hallinnoitavien varojen perusteella maailman rikkain maanosa, sillä kaiken kaikkiaan ne olivat yli 32,7 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, kun taas vastaava luku Pohjois-Amerikassa oli 27,1 biljoonaa. Vuonna 2009 Euroopan hallinnoitavat kokonaisvarat käsittivät kolmanneksen koko maailman varoista. Finanssikriisi 2000-luvun ensikymmenen lopulla on kuitenkin heikentänyt monen maan luottoluokitusta ja ajanut euroalueen velkakriisiin. Ennen kriisiä Euroopan bruttokansantuote oli huipussaan.
Vaurauden vaihtelu eri puolilla Eurooppaa on suurta. Rikkaimmat maat sijaitsevat lähinnä Länsi- ja Pohjois-Euroopassa, kun taas sosialismin ja esimerkiksi Jugoslavian hajoamissotien vaikutus näkyy yhä monissa Itä-Euroopan ja Balkanin maissa. Maailmanpankin (2011–2018) mukaan Euroopan rikkaimmat maat ostovoimakorjatun bruttokansantuotteen mukaan ovat Luxemburg, Irlanti, Norja, Sveitsi ja Alankomaat. Köyhimmät maat asukasta kohden ovat Moldova, Ukraina, Bosnia ja Hertsegovina, Albania ja Serbia.
Kansainvälisen valuuttarahaston (2018) mukaan neljä Euroopan maata kuuluu kokonaisbruttokansantuotteeltaan maailman kymmenen suurimman kansantalouden joukkoon: Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia. Koko Euroopan bruttokansantuote henkeä kohden vuonna 2016 oli 21 767 Yhdysvaltain dollaria.
Vuonna 2002 yhteensä 12 Euroopan unionin jäsenmaata otti käyttöön yhteisvaluutta euron, Suomi mukaan lukien. Nykyään euro on käytössä 19 EU-maassa ja lisäksi neljässä EU:n ulkopuolisessa kääpiövaltiossa.
Euroopan tärkeimpiä finanssikeskuksia ovat Lontoo, Zürich, Geneve ja Frankfurt. Euroopassa on myös useita veroparatiiseja, kuten Monaco, Luxemburg, Andorra, Liechtenstein, Jersey ja Mansaari.
Vuonna 2018 liikevaihdoltaan suurin eurooppalainen yritys oli hollantilais-brittiläinen energiayhtiö Royal Dutch Shell, joka oli yli 396 miljardin Yhdysvaltain dollarin liikevaihdollaan maailman kolmanneksi suurin yritys. Muita samana vuonna maailman 20 suurimman yrityksen joukkoon kuuluneita eurooppalaisia yrityksiä olivat brittiläinen energiayhtiö BP, saksalainen autoyritys Volkswagen AG, sveitsiläinen kaivos- ja raaka-aineyritys Glencore, saksalainen autoyritys Daimler AG ja ranskalainen öljy-yhtiö Total.
Talous > Liikenne

Euroopassa on hyvin kattava maantie- ja rautatieverkko. Lukuisat eurooppatiet johtavat maasta toiseen ylittäen valtakunnan rajat. Keski-Euroopassa on tiheä moottoritieverkosto. Etenkin Keski-Euroopassa on lisäksi erinomaiset junayhteydet maasta toiseen.
Euroopan vilkkaimmat lentoasemat vuonna 2019 olivat Lontoon Heathrow’n lentoasema, Pariisin Charles de Gaullen lentoasema, Amsterdamin Schipholin lentoasema, Frankfurtin lentoasema, Istanbulin lentoasema, Madrid-Barajasin lentoasema ja Barcelonan lentoasema.
Väestö

Euroopassa asuu nykyisin noin 740 miljoonaa henkeä. Vuonna 2020 heistä yli 40 miljoonaa oli syntynyt Euroopan ulkopuolella. Eurooppa on verraten tiheään asuttu maanosa: yhtä neliökilometriä kohden Euroopassa asuu keskimäärin yli 70 ihmistä. Erityisen tiheään asuttuja maita ovat esimerkiksi Englanti, Alankomaat, Belgia ja Saksa. Sen sijaan Itä- ja Pohjois-Euroopassa asutus on monin paikoin harvaa.
Väkiluvun kasvu on Euroopassa hidasta verrattuna muihin maanosiin johtuen muun muassa alhaisesta syntyvyydestä. Sen sijaan väestön ikääntyminen on nopeaa: vuonna 2005 yli 65-vuotiaiden osuus oli 16 prosenttia väestöstä, vuoteen 2050 mennessä sen on laskettu kasvavan 28 prosenttiin.
Eurooppalaisten elinajanodote on korkea. Noin puolella Euroopan maista se on yli 80 vuotta. Pisin se on sveitsiläisillä, italialaisilla ja espanjalaisilla (yli 83 vuotta) ja lyhin moldovalaisilla, ukrainalaisilla ja venäläisillä (noin 72 vuotta).
Väestö > Kielet

Euroopassa puhutaan noin 230 kieltä, mikä on vain 3 % maailman kielten lukumäärästä. Indoeurooppalaisten kielten puhujia on yli 90 prosenttia. Suurimmat indoeurooppalaiset kieliryhmät ovat slaavilaiset, germaaniset ja romaaniset kielet. Slaavilaisia kieliä puhutaan etenkin Euroopan itäosissa, ja niitä ovat esimerkiksi venäjä, puola ja serbokroaatti. Germaanisia kieliä taas puhutaan etenkin Keski- ja Pohjois-Euroopassa, ja niihin kuuluvat muun muassa englanti, saksa ja ruotsi. Romaaniset kielet taas ovat enemmän keskittyneet Euroopan eteläosiin, ja niitä ovat muun muassa ranska, espanja ja italia. Pienempiä indoeurooppalaisia kieliryhmiä ovat esimerkiksi kelttiläiset ja balttilaiset kielet. Myös kreikan ja albanian kielet kuuluvat indoeurooppalaisiin kieliin.
Euroopassa puhuttavia ei-indoeurooppalaisia kieliä ovat esimerkiksi useat uralilaiset kielet, kuten suomi, viro ja unkari, sekä isolaattikieliin kuuluva baski ja altailaisiin kieliin kuuluva turkki.
Väestö > Uskonnot

Eurooppalaisista noin 75 % on kristittyjä ja 8 % muslimeja. Noin 17 % eurooppalaisista ei tunnusta mitään uskontoa. Juutalaisia on alle yksi prosentti.
Lounaiseurooppalaisista suurin osa on katolilaisia. Keski-Euroopassa asuu monin paikoin runsaasti niin katolilaisia kuin protestantteja. Pohjoismaissa ja Britanniassa suurin osa väestöstä on protestantteja, Itä-Euroopassa taas asuu enemmän ortodokseja. Muslimeista suurin osa asuu Venäjän ja Turkin Euroopan-puoleisissa osissa, Bosnia-Hertsegovinassa, Albaniassa ja Kosovossa.
Väestö > Kaupungit

Euroopassa on 17 yli 1,5 miljoonan asukkaan kaupunkia. Vuoteen 1950 asti maailman suurimpien kaupunkien joukossa oli eurooppalaisia pääkaupunkeja, mutta kehitysmaiden väestönkasvu ja kaupungistuminen ovat muuttaneet tilanteen.
Kun kaupunkilaisiksi lasketaan kaupungin rajojen sisällä elävät asukkaat, ja kaupungeiksi sellaiset joilla on oma paikallishallinto (mutta ei useamman kunnan alueelle jakautuvia taajamia), Euroopan suurimmat kaupungit ovat:
| Sijoitus | Nimi | Maa | Väkiluku | Huomioitavaa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Istanbul |  Turkki | 15 029 231 | kaupunki osittain Euroopan, osittain Aasian puolella |
| 2. | Moskova |  Venäjä | 13 197 596 |  |
| 3. | Lontoo |  Yhdistynyt kuningaskunta | 08 787 892 | metropolialueen väkiluku yli 14 miljoonaa (2014) |
| 4. | Pietari |  Venäjä | 05 323 300 |  |
| 5. | Berliini |  Saksa | 03 671 000 |  |
| 6. | Madrid |  Espanja | 03 165 235 |  |
| 7. | Kiova |  Ukraina | 02 932 525 |  |
| 8. | Rooma |  Italia | 02 879 038 |  |
| 9. | Pariisi |  Ranska | 02 241 346 | metropolialueen väkiluku yli 12 miljoonaa (2014) |
| 10. | Minsk |  Valko-Venäjä | 01 949 400 |  |
| 11. | Bukarest |  Romania | 01 883 144 |  |
| 12. | Wien |  Itävalta | 01 877 836 |  |
| 13. | Budapest |  Unkari | 01 759 407 |  |
| 14. | Hampuri |  Saksa | 01 758 041 |  |
| 15. | Varsova |  Puola | 01 748 916 |  |
| 16. | Barcelona |  Espanja | 01 602 386 |  |
| 17. | München |  Saksa | 01 521 678 |  |
| 18. | Harkova |  Ukraina | 01 431 565 |  |
| 19. | Milano |  Italia | 01 362 695 |  |
| 20. | Praha |  Tšekki | 01 280 208 |  |
Kulttuuri

Eurooppalaisen kulttuurin juuret ovat antiikin Kreikassa, Rooman valtakunnassa ja kristinuskossa, ja sitä ovat vuosisatojen saatossa muokanneet muun muassa renessanssi, kolonialismi, valistus ja sodat.
Euroopan yhteinen kulttuuriperintö yhdistetään alueiden alkuperäiskansojen kulttuurien ja kansanperinteiden kanssa, jotka on jaettu karkeasti slaavilaiseen, latinalaiseen ja germaaniseen, mutta näiden lisäksi on Euroopassa useita muita ryhmiä, kuten kreikkalaiset ja keltit. Kulttuurien monimuotoisuus luonnehtii suurta osaa Euroopasta, ja vaihtelut ovat suuria varsin pienillä maantieteellisillä etäisyyksillä.