stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikrobilääke
Mikrobilääkkeitä > Bakteerilääkkeitä

Antibiootteja:
beetalaktaamit
penisilliinit
kefalosporiinit
MLS-ryhmä
makrolidit
linkosamidit
streptogramiinit
nitroimidatsolit
tetrasykliinit
trimetopriimi
aminoglykosidit
glykopeptidit
muita
Synteettisiä bakteerilääkkeitä:
kinolonit
fluorokinolonit
sulfonamidit
oksatsolidinonit
linetsolidi
Mikrobilääkkeitä > Viruslääkkeitä

Amantadiini
Asikloviiri
Atsidotymidiini
Famsikloviiri
Oseltamiviiri
Pensikloviiri
Ribaviriini
Tsanamiviiri
Valasikloviiri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mikrobilääke Wikimedia Commonsissa
Redi (kauppakeskus)

| Redi |
| --- | --- |
 Kauppakeskus Redi kuvattuna Hermannin rantatieltä.
Sijainti:  Hermannin rantatie 5, Kalasatama, Helsinki
Avattu:  20. syyskuuta 2018
Arkkitehti:  Pekka Helin
Isännöitsijä:  Jukka Parkatti
Omistaja:  SRV, Ilmarinen, Osuuspankki ja Lähi-Tapiola
Liikkeiden määrä:  175
Kerrospinta-ala:  64 000 m²
Kerrosten määrä:  5 + oleskelupuisto katolla + 4 pysäköintitasokerrosta
Kävijämäärä:  6,9 Milj. (2020)
Vuosimyynti:  104,5 Milj. € (2020)
Pysäköintipaikkoja:  1 950
Kotisivu
Redi on vuonna 2018 avattu kauppakeskus Helsingin Kalasatamassa. Se on Helsingin kantakaupungin toiseksi suurin kauppakeskus, pääkaupunkiseudun viidenneksi suurin ja koko Suomen seitsemänneksi suurin. Vuonna 2022 Redissä asioi kymmenen miljoonaa asiakasta, mikä kävijöillä mitaten teki siitä Suomen yhdeksänneksi suurimman kauppakeskuksen.
Redin on suunnitellut arkkitehti Pekka Helin. 64 000 neliömetrin kauppakeskus on osa Redi-kokonaisuutta, johon kuuluvat asuintornit Majakka, Loisto, Lumo One ja Visio, toimistotorni Horisontti sekä lopulta vielä kolme muutakin tornitaloa. Redi-kokonaisuuden on arvioitu maksavan yli miljardi euroa. Kokonaisuudesta vastaa rakennusyhtiö SRV.
Kauppakeskus jakautuu kahteen osaan, nimiltään Stadi ja Sköne. Niiden välissä kulkee maan tasolla pohjois-eteläsuunnassa Kalasatamankatu. Keskuksen kolmannen kerroksen läpi kulkee itä–länsisuunnassa metrorata. Kalasataman metroasemalta pääsee suoraan Rediin. Myös Itäväylän alkupää kulkee Redin läpi. Kauppakeskuksen länsipuolelta alkaa Hermannin rantatie, joka johtaa pohjoiseen.
Redi tarkoittaa suojaista ankkuroitumispaikkaa sataman edustalla.
Historia

Redi on rakennettu entisen Sörnäisten sataman alueelle, ja vuoteen 2008 asti nykyisen kauppakeskuksen paikalla sijaitsi huolintaliike Finnsteven varastorakennus. Itäväylän molemmin puolin sijaitsi Englantilaiskallio, jota pilkottiin vuosikymmenien kuluessa ensin satama-alueen sekä myöhemmin Itäväylän ja metron tieltä. Redin valmistuessa kallio katosi täysin. Siitä kuitenkin muistuttaa Redin kupeeseen valmistunut Kalasataman keskustan julkinen pääaukio Englantilaisaukio.
Redi avattiin syyskuussa 2018. Avajaisten jälkeen kävijämäärät hiipuivat, ja myymälät olivat laajasti vaikeuksissa vähäisen asiakasmäärän vuoksi. Redin liiketiloista oli syyskuussa 2019 vuokrattuna 88 prosenttia. Koronapandemian vuodet eivät tuoneet helpotusta, mutta vuoden 2022 aikana asiakasmäärät nousivat huomattavasti ja myynti oli 130 miljoonaa euroa.
Redin liiketoiminta on kuitenkin ollut tappiollista, ja yhtiöllä on satojen miljoonien velat. Yhtiölle on etsitty ostajaa. Syksyllä 2024 kauppakeskusyhtiö oli lähellä konkurssia, mutta pelastui OP-ryhmän ja Lähi-Tapiolan julkisuudelta piilossa antamalla lisärahoituksella.
Historia > Johtajat

Pia Svensk johti Kauppakeskus Rediä 26. marraskuuta 2018 asti, jolloin hänet irtisanottiin. Uutena johtajana aloitti Aleksi Salminen helmikuussa 2019. Kolmas johtaja Tanja Linsiö aloitti tehtävässä 12. huhtikuuta 2022 , mutta hän lopetti tehtävässä syytä ilmoittamatta joulukuussa 2023.
Historia > Muuta

Vuosina 2019 ja 2020 Redin tiloissa kuvattiin tositelevisio-ohjelma Big Brotheria.
Liikkeitä ja palveluja

Syyskuussa 2019 Redissä oli 175 liikettä yhteensä noin 200 liiketilassa. Liikkeistä suurimpia ovat K-Supermarket, S-market, Lidl, Clas Ohlson, Tokmanni, Gigantti Stadium, Suomalainen Kirjakauppa ja H&M. Redissä on hävikkiruokakauppa WeFood, kukkakauppa, Irti maasta -kiipeilykeskus, Liikku-kuntokeskus, K-Market Pikku-Redi, Pääkaupunkiseudun kierrätyskeskuksen, UFF:n ja Fidan kirpputorit, Saiturinpörssi, Carlson, Normal, Jysk, Juhlamaailma ja Kuvatehdas. Kauppakeskuksessa on yhteensä 43 ravintolaa ja kahvilaa. Maanalaisessa kerroksessa on pikaruokapaikkoja ja katutasossa muita ruokapaikkoja. Tammikuussa 2024 kauppakeskukseen avattiin Kalasataman kirjasto. Marraskuussa 2023 kauppakeskukseen avattiin Food Port -ravintolamaailma, johon kuuluu 11 ravintolaa.
Kauppakeskuksessa sijaitsee viiden salin elokuvateatteri, jossa toimi virolainen elokuvaketju Cinamon vuosina 2018–2022. Vuonna 2022 teatteritoimijaksi vaihtui Bio Rex. Lisäksi kauppakeskuksessa oli Virtual Planet -elämys- ja viihdekeskus, joka oli Suomen ensimmäinen Multi-D-elokuvateatteri. Se oli varustettu liike-, ääni- ja videotehosteilla sekä lukuisilla fyysisillä efekteillä. Virtual Planet -elämys- ja viihdekeskuksessa oli myös joitain virtuaali todellisuus pelejä. Virtual Planet -elämys- ja viihdekeskus oli Redissä vain yhden vuoden.
Kauppakeskuksen luoteiskulmassa sijaitsee vapaapudotussimulaattori Fööni, jossa on 20 metriä korkea lasiseinäinen lentotila, jonka ilma virtaa nopeudella 180–300 km/h. Kauppakeskuksen katolle ja metroradan päälle on rakennettu avoin oleskelupuisto Bryga, joka vastaa kooltaan Esplanadin puistoa.
Kävijämäärät

| Vuosi | Kävijöitä |
| --- | --- |
2019: 8 miljoonaa
2020: 6,9 miljoonaa
2021: 7,9 miljoonaa
2022: 10 miljoonaa
Julkiset liikenneyhteydet

Redin kolmannesta kerroksesta on suora yhteys Kalasataman metroasemalle ja muun muassa Itäväylää kulkeviin bussilinjoihin.
Suunnistus ja sen kritiikki

Rediä on avaamisensa jälkeen luonnehdittu sokkeloiseksi ja sekavaksi. Redin pääarkkitehdin Pekka Helinin mukaan sokkeloisuutta on kuitenkin liioiteltu. Toisaalta ongelmat olivat osittain etukäteen tiedossa. Suunnittelun lähtökohtana oli, ettei kauppakeskukseen tehdä suoria käytäviä, joissa suunnistus on helppoa.
Palvelumuotoilija Putte Huiman väitteen mukaan Redissä on tarkoituskin eksyä; kauppakeskuksen opasvihkonen mainostaa yllätyksiä ja seikkailuja.
Redin suuria opastetauluja voidaan hyödyntää evakuointitilanteissa.
Pysäköintilaitos

Redin pysäköintilaitoksessa on neljä kerrosta ja 1 950 pysäköintipaikkaa autoille.  Autojen pysäköintipaikoista 230 on sähköautojen latauspaikkoja. Koko pysäköintilaitoksen ala on varustettu sprinklerein.
Vuonna 2019 The European Parking Association valitsi Redin pysäköintilaitoksen Euroopan parhaaksi.
Kuvia

Redi rakenteilla vuonna 2017.
K1-kerros.
Pikaruokaravintoloita kauppakeskuksen K1-kerroksessa.
Näkymä kauppakeskuksen ensimmäiseen kerrokseen.
Lastenvaate- ja sisustusliikkeitä toisessa kerroksessa.
Puistoalue Bryga kauppakeskuksen katolla.
Kauppakeskus ja sen ympäristö ilmasta keväällä 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Redi (kauppakeskus) Wikimedia Commonsissa
Vuoden 2011 kuvassa näkyy vielä osa Englantilaiskalliosta, joka katosi metroaseman ja Redin rakentuessa.
Redi ja Kalasataman keskuksen tornitalot kesällä 2024. Vasemmalta oikealle Visio, Lumo One, Majakka ja Loisto. Vision ja Lumo Onen välissä rakentuu Horisontti, jonka on määrä valmistua vuonna 2025.
Luettelo vuonna 1942 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1942 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
* Kaatui toisessa maailmansodassa. ** Toisen maailmansodan siviiliuhri.
Tammikuu

6. tammikuuta – Henri de Baillet-Latour, ranskalainen kreivi, Kansainvälisen Olympiakomitean puheenjohtaja (s. 1876)
7. tammikuuta – Alppo Asikainen, suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti (s. 1888)
8. tammikuuta – Reinhold Hausen, suomalainen historioitsija ja arkistonhoitaja (s. 1850)
9. tammikuuta – Anders Allardt, suomalainen lehtori, historioitsija ja kirjailija (s. 1855)
9. tammikuuta – Ekaterina Lermontova, venäläinen paleontologi (s. 1889)
16. tammikuuta – Arthur, Connaughtin ja Strathearnin herttua, Kanadan kenraalikuvernööri 1911–1916, sotamarsalkka, kuningatar Viktorian ja prinssi Albertin poika (s. 1850)
16. tammikuuta – Alfred Hackman, suomalainen arkeologi (s. 1864)
16. tammikuuta – Carole Lombard, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1908)
17. tammikuuta – Walter von Reichenau, saksalainen sotamarsalkka (s. 1897)
19. tammikuuta – Sven Aarrestad, norjalainen poliitikko (s. 1850)
19. tammikuuta – Timur Frunze, neuvostoliittolainen taistelulentäjä (s. 1923)
20. tammikuuta – Erkki Kivijärvi, suomalainen kirjailija, lehti- ja teatterimies (s. 1882)
25. tammikuuta – Gertrud Adelborg, ruotsalainen opettaja ja feministi (s. 1853)
26. tammikuuta – Felix Hausdorff, saksalainen matemaatikko (s. 1868)
31. tammikuuta – Artturi Järviluoma, suomalainen kirjailija (s. 1879)
Helmikuu

2. helmikuuta – Ado Birk, virolainen poliitikko (s. 1883)
6. helmikuuta – Walter Nohrström, suomalainen kamarineuvos, maanmittari ja Maanmittaushallituksen ylijohtaja (s. 1859)
8. helmikuuta – Fritz Todt, saksalainen insinööri, Organisation Todtin perustaja ja ministeri (s. 1891)
9. helmikuuta – Johannes Kunila, suomalainen merimies- ja vankilapastori (s. 1887)
9. helmikuuta   – Lauri Kristian Relander, Suomen tasavallan presidentti (s. 1883)
16. helmikuuta – Ettore Arrigoni degli Oddi, italialainen kreivi ja ornitologi (s. 1867)
19. helmikuuta – Rolf Jacob von Julin, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos (s. 1881)
22. helmikuuta – Stefan Zweig, itävaltalainen kirjailija (s. 1881)
24. helmikuuta – Anton Drexler, saksalainen poliitikko, yksi Saksan työväenpuolueen perustajista (s. 1884)
Maaliskuu

2. maaliskuuta – Charlie Christian, yhdysvaltalainen jazzkitaristi (s. 1916)
7. maaliskuuta – Nina Arbore, romanialainen taidemaalari (s. 1889)
7. maaliskuuta   – Ole Monsen Mjelde, norjalainen poliitikko (s. 1865)
8. maaliskuuta – José Raúl Capablanca, kuubalainen shakin maailmanmestari (s. 1888)
10. maaliskuuta – William Henry Bragg, vuoden 1915 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko (s. 1862)
11. maaliskuuta – Anna af Forselles-Schybergson, suomalainen taidemaalari (s. 1863)
12. maaliskuuta – Robert Bosch, saksalainen teollisuusmies (s. 1861)
14. maaliskuuta – André Calmettes, ranskalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja -tuottaja (s. 1861)
15. maaliskuuta – Rachel Field, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1894)
24. maaliskuuta – John Seppänen, suomalainen toimittaja (s. 1902)
25. maaliskuuta – Antti Antero, suomalainen kemisti-insinööri, teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (s. 1870)
31. maaliskuuta – Ebba Masalin, suomalainen taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja (s. 1873)
Huhtikuu

3. huhtikuuta – Paul Gilson, belgialainen säveltäjä (s. 1865)
5. huhtikuuta – Lauri Perälä, suomalainen kirjailija ja Maalaisiiton kansanedustaja (s. 1881)
8. huhtikuuta – Janne Räsänen, suomalainen SSTP:n kansanedustaja (s. 1879)
14. huhtikuuta – Bjørn Bjørnson, norjalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1859)
15. huhtikuuta – Robert Musil, itävaltalainen kirjailija (s. 1880)
15. huhtikuuta – Ludvig Nordström, ruotsalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1882)
17. huhtikuuta – Jean Baptiste Perrin, vuoden 1926 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (s. 1870)
18. huhtikuuta – Gertrude Vanderbilt Whitney, yhdysvaltalainen kuvanveistäjä, mesenaatti ja taidekeräilijä (s. 1875)
20. huhtikuuta – Jüri Jaakson, virolainen poliitikko, riigivanem 1924–1925 (s. 1870)
24. huhtikuuta – Herbert Dill, saksalainen kilpakävelijä (s. 1908)
24. huhtikuuta – Camille du Gast, ranskalainen naisten autourheilun pioneeri, seikkailija ja naisten oikeuksien puolustaja (s. 1868)
24. huhtikuuta – L. M. Montgomery, kanadalainen kirjailija (s. 1874)
27. huhtikuuta – Kaarlo Linkola, suomalainen kasvitieteilijä ja Helsingin yliopiston rehtori (s. 1888)
28. huhtikuuta – Boris Moliis, suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos (s. 1881)
Toukokuu

3. toukokuuta – Pekka Patokoski, suomalainen vakuutustarkastaja, toimittaja ja kirjailija (s. 1879)
3. toukokuuta – Thorvald Stauning, tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1873)
7. toukokuuta – Felix Weingartner, itävaltalainen säveltäjä, kapellimestari ja pianisti (s. 1863)
8. toukokuuta – Juhani Ahtiluoto, suomalainen kansakoulunopettaja, kirjailija, orkesterinjohtaja ja Savon Sanomien päätoimittaja 1907–1908 (s. 1869)
12. toukokuuta − Hannu Hannuksela, suomalainen jääkärikenraalimajuri (s. 1893)
15. toukokuuta – Selma Anttila, suomalainen kirjailija, ekonomi, kirjastonhoitaja ja opettaja (s. 1867)
16. toukokuuta − Ahti Myrsky, suomalainen diplomi-insinööri ja sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1909)
17. toukokuuta – Signe Brander, suomalainen valokuvaaja (s. 1869)
19. toukokuuta – Joseph Larmor, irlantilainen fyysikko ja matemaatikko (s. 1857)
20. toukokuuta – Hector Guimard, ranskalainen arkkitehti, sisustussuunnittelija ja huonekalusuunnittelija (s. 1867)
27. toukokuuta - Chen Duxiu, Kiinan kommunistisen puolueen perustaja (s. 1879)
Kesäkuu

1. kesäkuuta – Ernest Pingoud, suomalainen säveltäjä (s. 1887)
2. kesäkuuta – Bunny Berigan, yhdysvaltalainen jazztrumpetisti (s. 1908)
4. kesäkuuta – Reinhard Heydrich, saksalainen natsijohtaja (salamurha) (s. 1904)
15. kesäkuuta – Leopold Steinbatz, saksalainen hävittäjälentäjä (s. 1918)
19. kesäkuuta – Alois Eliáš, tšekkoslovakialainen kenraali, Böömin-Määrin protektoraatin pääministeri (teloitettu) (s. 1890)
24. kesäkuuta – Ludwig Aschoff, saksalainen patologi, anatomi ja professori (s. 1866)
24. kesäkuuta – Johan Albert Kosk, suomalainen yritysjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1870)
26. kesäkuuta – Agda Östlund, ruotsalainen poliitikko (s. 1870)
27. kesäkuuta – Constantin Ahnger, suomalainen insinööri ja entomologi (s. 1855)
28. kesäkuuta – Ivan Daminikavitš Lutsevitš (”Janka Kupala”), valkovenäläinen kirjailija (s. 1882)
Heinäkuu

3. heinäkuuta – Hanna Hämeenniemi, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1882)
5. heinäkuuta – Antti Halonen, suomalainen piirisihteeri ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1885)
6. heinäkuuta – Alfred Norrmén, suomalainen pankinjohtaja ja kunnallispoliitikko (s. 1858)
10. heinäkuuta – Viran Rydkvist, ruotsalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1879)
19. heinäkuuta – Turo Kartto, suomalainen näyttelijä, elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja (s. 1910)
21. heinäkuuta – Nils Olaf Hovdenak, norjalainen poliitikko (s. 1854)
21. heinäkuuta – Jouko Luosto, suomalainen sotakirjailija (s. 1915)
23. heinäkuuta – Adam Czerniaków, puolalainen senaattori ja Varsovan geton johtaja (s. 1880)
26. heinäkuuta – Roberto Arlt, argentiinalainen kirjailija (s. 1900)
Elokuu

3. elokuuta – Richard Willstätter, vuoden 1915 Nonelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1872)
7. elokuuta – Janusz Korczak, puolanjuutalainen lastenlääkäri, pedagogi ja kirjailija (s. 1879)
9. elokuuta – Edith Stein, Pyhä Ristin Teresa Benedicta, juutalaissyntyinen saksalainen filosofi, yksi Euroopan suojeluspyhimyksistä (s. 1891)
13. elokuuta – John Wilhelmsson, suomalainen varastonhoitaja ja runoilija (s. 1869)
17. elokuuta – Irène Némirovsky, venäläis-ranskalainen kirjailija (s. 1903)
18. elokuuta – Erwin Schulhoff, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1894)
25. elokuuta – George, Kentin herttua, kuningas Yrjö V:n ja kuningatar Maryn poika (s. 1902)
28. elokuuta – Clara Arnheim, saksalainen taidemaalari (s. 1865)
28. elokuuta – Joosef Ferdinand, Itävalta-Unkarin arkkiherttua ja kenraali (s. 1872)
Syyskuu

1. syyskuuta – James Juvenal, yhdysvaltalainen soutaja ja olympiavoittaja (s. 1874)
4. syyskuuta – Gorazd II, Matĕj Pavlik, tšekkiläinen ortodoksinen piispa ja pyhimys (teloitettiin) (s. 1879)
8. syyskuuta – Vilém Loos, tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija (s. 1895)
8. syyskuuta – Ilo Waara, suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija (s. 1874)
12. syyskuuta – Tor Karsten, suomalainen kielitieteilijä ja professori (s. 1870)
18. syyskuuta – Otto Aarnisalo, suomalainen pappi, kirjailija ja Suomen Kirkon Sisälähetysseuran perustaja ja pitkäaikainen johtaja (s. 1864)
20. syyskuuta – Kārlis Ulmanis, Latvian presidentti 1936–1940 (s. 1877)
21. syyskuuta – Tatu Vaaskivi, suomalainen kirjailija ja arvostelija (s. 1912)
26. syyskuuta – Emil Wikström, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1864)
30. syyskuuta – Hans-Joachim Marseille (”Der Stern von Afrika”), saksalainen hävittäjälentäjä (s. 1919)
Lokakuu

1. lokakuuta – Ants Piip, virolainen poliitikko ja riigivanem (s. 1884)
1. lokakuuta   – Eemil Tanninen, suomalainen liikemies, kauppaneuvos ja lahjoittaja (s. 1870)
8. lokakuuta – Sergei Tšaplygin, neuvostoliittolainen fyysikko, matemaatikko ja insinööri (s. 1869)
18. lokakuuta – Gösta Serlachius, suomalainen tehtailija ja vuorineuvos (s. 1876)
19. lokakuuta – Ants Laikmaa, virolainen taidemaalari (s. 1866)
22. lokakuuta – Arvi Tonteri, suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija (s. 1912)
24. lokakuuta – Kaarlo Harvala, suomalainen poliitikko ja toimittaja (s. 1885)
30. lokakuuta – Heikki Arvonen, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja päätoimittaja (s. 1870)
30. lokakuuta   – Ivan Panin, venäläis-yhdysvaltalainen raamatuntutkija (s. 1855)
31. lokakuuta – Huldi Torckell, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1871)
Marraskuu

4. marraskuuta – Pranas Dovydaitis, liettualainen poliitikko, opettaja, toimittaja ja ensyklopedisti (s. 1886)
5. marraskuuta – George M. Cohan, yhdysvaltalainen säveltäjä, näyttelijä ja teatterituottaja (s. 1878)
12. marraskuuta – Elmer Niklander, suomalainen kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä (s. 1890)
15. marraskuuta – Ville Komu, suomalainen toimittaja, luennoitsija ja SDP:n kansanedustaja (s. 1895)
20. marraskuuta – Aarne Niinivirta, suomalainen taidemaalari (s. 1906)
20. marraskuuta – Jalo Perkko, suomalainen toimitusjohtaja (s. 1885)
21. marraskuuta – J. B. M. Hertzog, eteläafrikkalainen kenraali ja poliitikko, Etelä-Afrikan unionin pääministeri 1924–1939 (s. 1866)
Joulukuu

3. joulukuuta – Wilhelm Peterson-Berger, ruotsalainen säveltäjä ja musiikkikriitikko (s. 1867)
5. joulukuuta – Adolf Indrebø, norjalainen poliitikko (s. 1884)
8. joulukuuta – Albert Kahn, yhdysvaltalainen arkkitehti (s. 1869)
9. joulukuuta – Oskari Mantere, suomalainen koulumies ja poliitikko (s. 1874)
11. joulukuuta – Séraphine Louis, ranskalainen naivistitaiteilija (s. 1864)
14. joulukuuta – Max Treitel, saksalainen taidemaalari (s. 1890)**
21. joulukuuta – Franz Boas, saksalais-yhdysvaltalainen antropologi (s. 1858)
22. joulukuuta – Libertas Schulze-Boysen, saksalainen toisen maailmansodan vastarintataistelija (s. 1913)
24. joulukuuta – François Darlan, ranskalainen laivastoamiraali ja ministeri (s. 1881)
27. joulukuuta – Jure Francetic, kroatialainen eversti ja Ustaša-järjestön jäsen (s. 1912)
27. joulukuuta   – Yrjö Loimaranta, suomalainen piispa ja ministeri (s. 1874)
31. joulukuuta – Olli Remes, suomalainen maastohiihtäjä ja Mannerheim-ristin ritari (s. 1909)
OMP

OMP voi tarkoittaa seuraavia:
OMP Group, suomalainen konepajayritysten ryhmä
OMP, Russian Open mobile platform, Aurora OS, venäläinen Linux-pohjainen älypuheinkäyttöjärjestelmä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”OMP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hollanninpuoliverinen

Hollanninpuoliverinen
Hollanninpuoliverinen (myös KWPN (holl. koninklijk warmbloed paard Nederland)) on hollantilainen puoliverihevosrotu, joka on lähtöisin 1900-luvulta. Vuonna 1960 alettiin risteyttää keskenään kahta hollantilaista vaunuhevosrotua, ja rotuun risteytettiin myös englannintäysiveristä parantamaan muun muassa ratsastusominaisuuksia ja antamaan keveyttä. Näin syntyi hollanninpuoliverinen.
Hollanninpuoliveristen rekisteri ja kantakirja on jaettu kahteen osaan, ratsuhevosiin ja ajohevosiin.
Ominaisuudet

Säkäkorkeudeltaan hollanninpuoliverinen on noin 160–170 cm, väriltään yleensä yksivärinen.
Hollanninpuoliveriset ovat säyseitä, luonteeltaan miellyttäviä ja atleettisia. Niillä on pyöreät liikkeet ja lihaksikkaat lautaset. Hollanninpuoliverisen jalostuksen tavoitteena ovat uljaat, sopusuhtaiset ja voimakkaat hevoset.
Käyttö

Hollanninpuoliveristä käytetään ratsuna ja erityisesti urheiluhevosena. Monet maailman menestyksekkäimmistä koulu- ja estehevosista ovat hollantilaista syntyperää. Tunnettuja hollanninpuoliverisiä ovat muun muassa brittiläisen Charlotte Dujardin kouluratsu Valegro, brittiläisen John Whitakerin esteratsu Milton, kouluratsu ja jalostusori Totilas, jalostusori Calypso sekä kouluratsu- että jalostusori Glamourdale.
Aiheesta muualla

Hollanninpuoliverinen Hevosmaailma.netissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Horse Breeds of the World - Dutch Warmblood
Yölento (albumi)

| Yölento Juice Leskinen Grand Slam |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Abbey Road Studios, toukokuu 1986   Lempäälä, syyskuu 1986
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Teude & Himselves
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 72.10
 Levy-yhtiö: Megamania Musiikki
Listasijoitukset
  1. (2 viikkoa, marraskuu 1986) 
Juice Leskisen muut julkaisut
| Pyromaani palaa rikospaikalle 1985 | Yölento 1986 | Minä 1987 |
Yölento on Juice Leskisen seitsemästoista ja Juice Leskinen Grand Slamin kuudes albumi. Sen julkaisi vuonna 1986 Megamania Grand Slam -yhtyeen omalla GS-alamerkillä. Yölento on Juice Leskisen menestynein varsinainen albumi. Se myi kultaa heti ilmestymisvuonnaan 1986, platinaa vuonna 1987 ja lopulta timanttilevyn verran.
Levyn kappale ”Kaksoiselämää” valittiin Soundi-lehden äänestyksessä vuoden 1986 parhaaksi kappaleeksi, ja se voitti myös Iskelmä-Emman. Yölento-albumin ilmestymisvuonna Juice Leskinen valittiin Soundi-lehdessä myös muun muassa vuoden parhaaksi säveltäjäksi ja sanoittajaksi, vuoden toiseksi parhaaksi muusikoksi ja vuoden ihanimmaksi ihmiseksi. Hänet kutsuttiin myös Linnan juhliin ensimmäisenä rockmuusikkona.
Levyn teemana on Leskisen mukaan elämän sotkeentuminen: ”kun elämä on suunnattomassa tilassa, ei tiedä mikä on ylös ja mikä on alas”. Levy syntyi Leskisen rankan avioeron jälkitunnelmissa.
Pian Yölento-albumin julkaisun jälkeen Juice Leskisen terveydentila heikkeni, minkä vuoksi yhtye lopetti aktiivisen keikkailun.
Levyn kappale ”Heavydiggarin vuorisaarna” sisältää piiloviestin väärinpäin. Oikeinpäin käännettynä viesti kuuluu: ”Te epäuskoiset, te etsitte saatanan viestiä, mutta minä olen Sundqvist”. Lauseen lausuja on levyn tuottaja Mika Sundqvist.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Juice Leskinen, sovittanut Anssi Tikanmäki sekä Juice Leskinen.
A-puoli
Graniitti hikoilee – 7.14
Ikuinen rakkaus – 3.39
Ryvetetty kyyhkynen – 4.05
Molla – 3.38
B-puoli
Vaasankin veri vapisee – 3.14
Naaras – 2.50
Rakkauden ammattilainen – 3.37
Heavydiggarin vuorisaarna – 4.00
Kaksoiselämää – 5.07
C-puoli
Yölento – 7.27
Juuret – 9.54
D-puoli
Puhelinpylvään henkinen elämä – 3.53
Ilta pressiklubilla – 5.13
Paskaa – 4.31
Mikä hätänä – 3.05