stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spisula subtruncata

| Spisula subtruncata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Alaluokka::  Erilaishampaiset Heterodonta
Lahko::  Venerida
Yläheimo::  Mactroidea
Heimo::  Vinohammassimpukat Mactridae
Suku::  Spisula
Laji::  subtruncata
Kaksiosainen nimi
 Spisula subtruncata  (da Costa, 1778)  
Katso myös
   Spisula subtruncata Wikispeciesissä   Spisula subtruncata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Spisula subtruncata on vinohammassimpukoiden heimoon kuuluva vaaleakuorinen pohjaan kaivautuva simpukka, joka elää Pohjois-Atlantin itärannikolla ja Välimeressä.
Ulkonäkö ja koko

Spisula subtruncatalla on luja ja paksu kuori, joka on kolmiomainen mutta epäsymmetrisen muotoinen ja halkaisijaltaan enintään 3 cm. Se on ulkopinnalta himmeänvalkoinen tai kermanvaalea ja sisäpuolelta hohtavanvalkoinen. Kuorta peittää harmaanruskea sarveiskerros ja siinä on hienoja samankeskisiä renkaita; simpukan kasvuvaiheet erottuvat selvästi.
Simpukalla on paksu, hammaslaitainen vaippa ja kapea, kellertävä jalka. Molemmissa kuorenpuoliskoissa on keski- eli kardinaalihampaita ja reuna- eli lateraalihampaita. Lyhyet hengitysputket eli sifonit ovat kiinni toisissaan koko pituudeltaan, ja niiden suulla on keltaisia tai punaisia rihmoja.
Levinneisyys

Spisula subtruncataa esiintyy Pohjois-Atlantin itärannikolla ja Välimeressä. Levinneisyysalue ulottuu Norjaan pohjoisessa sekä Kanariansaarille etelässä. Erityisen yleinen se on Pohjanmeressä.
Elintavat

Spisula subtruncata elää matalassa rantavedessä merenpohjan liejuun tai lietteeseen kaivautuneena.
Georgetown (Guyana)

| Georgetown |
| --- | --- |


 Koordinaatit: 6°48′4″N, 58°9′19″W 
Valtio:  Guyana
Alue:  Demerara-Mahaica
Väkiluku (2010):  141 305
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Georgetown on Guyanan pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Sen arvioitu asukasluku vuonna 2010 on 141 305. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannalla Demerara-joen suulla.
Alueen ollessa hollantilaisten hallussa Georgetownia kutsuttiin nimellä Stabroek. Kun britit valtasivat siirtomaa-alueen Napoleonin sotien aikana 1812, kaupunki sai nykyisen nimensä.
Monet kaupungin taloista on tehty puusta tiilisten paalujen varaan. Vuosina 1945 ja 1950 kaupungissa riehuivat suuret tulipalot, ja sen jälkeen varsinkin liikerakennuksissa on suosittu betonia.
Georgetownissa on yliopisto, katedraali, eläintarha ja kasvitieteellinen puutarha.
Guyanan tärkein kansainvälinen lentoasema, Cheddi Jagan International Airport sijaitsee 41 kilometrin päässä Georgetownista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georgetown (Guyana) Wikimedia Commonsissa
Ginowan

| Ginowan (宜野湾市) |
| --- | --- |
 Näkymä Ginowaniin, keskellä Futenman lentotukikohta
 lippu:  Symboli
 Ginowanin sijainti Okinawan prefektuurissa
 Ginowan
 Koordinaatit: 26°16′53″N, 127°46′43″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū, Ryūkyūsaaret
Prefektuuri:  Okinawan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,80 km²
Väkiluku (09/2019):  99 321
 – Väestötiheys:  5 016,2 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Diospyros ferrea
 – Kukka:  Krysanteemi
 – Kukkiva puu:  Ixora chinensis
 
 http://www.city.ginowan.okinawa.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ginowan (jap. 宜野湾市, Ginowan-shi) on Japanin kaupunki Okinawan saarella Okinawan prefektuurissa. Se sijaitsee Itä-Kiinan meren rannikolla Okinawan saaren eteläosassa prefektuurin pääkaupungin Nahan koillispuolella. Kaupungin keskiosassa on suuri Yhdysvaltain merijalkaväen Futenman lentotukikohta; yhteensä Yhdysvaltojen sotilastukikohdat käsittävät kaupungin pinta-alasta lähes kolmasosan. Ginowanissa on 99 321 asukasta (syyskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 19,80 neliökilometriä.
Ginowan sai hallinnollisena alueena (magiri) alkunsa jo 1600-luvun loppupuolella. Meiji-kaudelta lähtien se kehittyi Okinawan saaren keskiosien poliittisena ja taloudellisena keskuksena. Paikkakunta tuhoutui toisessa maailmansodassa, Nodaken kaupunginosaa lukuun ottamatta, ja Yhdysvallat valtasi sieltä alueen sotilastukikohdakseen. Sodan jälkeen kaupunki on laajentunut reikäleivän muotoisesti tukikohdan ympärille. Kaupunkioikeudet Ginowanille myönnettiin vuonna 1962 ja se on jatkanut kasvuaan osana Nahan suurkaupunkialuetta. Kaupunkiin on sijoitettu muun muassa Okinawa Convention Center -kongressikeskus.
Ginowanin merkittävimpiin elinkeinoihin kuuluvat vähittäiskauppa ja palvelualat. Maatalous tuottaa etenkin sokeriruokoa, mutta sen käytössä oleva maa-ala on puolittunut toisen maailmansodan jälkeen. Kaupungin nähtävyyksiin lukeutuu Futenma-gūn pyhäkkö, yksi Ryūkyūn kahdeksasta pyhäköstä.
Kuvia

Futenma-gūn pyhäkön luola
Okinawa Convention Center
Ginowanin ”Tropical Beach”
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ginowan Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (japaniksi)
GrimneMUD

GrimneMUD on yksi vanhimmista edelleen pyörivistä DikuMUD-peleistä. Teemaltaan se on tyypillistä fantasiamaailmaan sijoittuvaa hack and slashia; "vakavaa" roolipelaamista pelissä ei juurikaan ole. Grimne on perustettu huhtikuussa 1991, ja fyysisesti se on käytännössä aina sijainnut Norjassa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Haarukka (täsmennyssivu)

Haarukka voi tarkoittaa seuraavia asioita:
haarukka, ruokailuväline
haarukka, purjealuksessa maston yläosasta yläviistoon perään päin ulkoneva purjeenkiinnityspuu, kahveli.
etuhaarukka, polkupyörässä etupyörän runkoon ja ohjaustankoon yhdistävä osa
haarukka, shakkitermi
muu kaksi- tai useampihaarainen esine, esimerkiksi kiinnityshaarukka
haara, haarauma, hanka
hakuammunnassa maalin vastakkaisille puolille osuneiden iskemien väli
kuvaannollisesti: ääriarvojen väli, ääriarvot.
vanhanaikaisessa analogisessa puhelinkoneessa muuntaja, joka estää oman puheen kytkeytymisen omaan kuulokkeeseen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Haarukka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Solms

| Solms |
| --- | --- |

 vaakuna
 Solms
 Koordinaatit: 50°32′N, 8°25′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Hessen
Piirikunta:  Lahn-Dill-Kreis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  34,05 km²
Korkeus:  153 m
Väkiluku (2019):  13 643
 – Väestötiheys:  401 as./km²
Postinumero:  35606
Suuntanumero(t):  06441, 06442
 
 www.solms.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solmsin sijainti Lahn-Dill-Kreisin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Hessenin osavaltiossa.
Solms on kaupunki Lahn-Dillin piirikunnassa Hessenin osavaltiossa keskisessä Saksassa. Se sijaitsee noin 50 kilometriä Frankfurt am Mainista luoteeseen.
Maantiede

Solms sijaitsee Hessenin länsiosassa Lahn-joen laaksossa. Lahn laskee Reinin kautta Pohjanmereen. Lahn-Dill-piirin pääkaupunki Wetzlar sijaitsee Solmsin itäpuolella. Solmsin kaupunginosat ovat etelästä lukien Oberndorf, Burgsolms, Albshausen, Niederbiel ja Oberbiel.
Historia

Varhaisin asiakirjamaininta Solmsista on vuodelta 788 Lorschin luostarin lahjakirjassa. Kirjoitusasuna oli tuolloin Sulmissa. Nykyisen Solmsin muodostavat kylät kuuluivat vuosisatoja Solmsin kreivikuntaan. Solms-Braunfelsin ruhtinaskunta liittyi 1806 Nassaun herttuakuntaan. Solms liitettiin Preussin kuningaskuntaan jo 1815, ja se muodosti Wetzlarin kanssa Preussin eksklaavin aina vuoteen 1866, jolloin koko Nassau liitettiin Preussiin. Solmsin talouselämä alkoi kukoistaa kaivosteollisuuden myötä 1860-luvulla. Kaupungin talous myös näivettyi kaivostoiminnan tyrehdyttyä 1920-luvulla. Nykyinen Solms muodostettiin 1970-luvun suurten kuntaliitosten yhteydessä. Kaupunkioikeudet Solms sai 1978.
Solms oli kreivillinen ja ruhtinaallinen suku, jonka kaksi päähaaraa olivat Solms-Braunfels ja Solms-Lich-Hohensolms.
Talous ja liikenne

Solmsissa harjoitetaan muun muassa koneenrakennusta ja metalliteollisuutta. Solms sijaitsee 317-kilometrisen Bundesstraße 49:n varrella. Tie alkaa Hessenin keskiosassa sijaitsevasta Alsfeldin kaupungista ja päättyy Langsurin maalaiskuntaan Luxemburgin rajalle. Lähin moottoritieyhteys on BAB 45, joka kulkee Solmsin itäpuolitse. Solms irrotettiin Saksan rautatieverkosta 1980-luvulla; aiemmin kaupungin alueella toimi kaksi rautatieliikennepaikkaa.
Lähteet ja viitteet

↑  Statistik Hessen : Tabellen Bevölkerung : Die Bevölkerung in den hessischen Gemeinden  am 31.06.2019 Statistik.hessen.de. Hessisches Statistisches Landesamt. Arkistoitu 2.4.2019. Viitattu 15.10.2019.
↑  Entfernung von Frankfurt am Main, Hessen, Deutschland nach Solms, Hessen, Deutschland Entfernungsrechnerkm.com. Viitattu 15.10.2019.
↑  Solms Runeberg.org. Viitattu 15.10.2019.
Aiheesta muualla

Solms, Hessen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Solms
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käännös suomeksi
Seymour Skinner

| Seymour Skinner |
| --- | --- |

Ensiesiintyminen:  ”Joulurauha” (1. tuotantokausi)
Ääninäyttelijät:  Harry Shearer Markus Bäckman (Suomi)
Henkilötiedot
Sukupuoli:  Mies
Hiukset:  Vaaleanruskeat
Ikä:  46
Ammatti:  Springfieldin ala-asteen rehtori
Tärkeimmät sukulaiset:  Äiti Agnes Skinner Isä Sheldon Skinner (kuollut)
Seymour Skinner on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa Simpsonit. Hän on Springfieldin ala-asteen rehtori, luonteeltaan naiivi ja hyväuskoinen tosikko, joka asuu edelleen yhdessä ylihuolehtivan äitinsä Agnesin kanssa. Skinnerin ääninäyttelijä on Harry Shearer.
Sotilastaustainen Skinner uskoo kuriin, mutta on toisaalta myös alati hermoileva ja naurettavan pehmeäluonteinen mies. Hän on täysin äitinsä komenneltavissa, jatkuvasti oppilaiden pilkan kohteena ja hännystelee epätoivoisesti esimiestään ylitarkastaja Chalmersia. Skinnerin ensiesiintyminen oli 1. tuotantokauden ensimmäisessä jaksossa ”Joulurauha”.
Simpsonien hahmoista Skinnerillä on ollut sarjan aikana seitsemänneksi eniten dialogia.
Skinner rehtorina

Seymour Skinner on Springfieldin ala-asteen rehtori. Hän on omistautunut työlleen ja uskoo naiivisti opiskelun ihanteisiin. Skinnerin harmiksi Springfieldin ala-aste on osavaltion surkeimpia ja köyhimpiä kouluja, eikä useimpia oppilaita kiinnosta oppiminen. Oppilaiden silmissä rehtori Skinner on pelkästään tylsistä asioista nauttiva huumorintajuton ja hyväuskoinen hölmö, jota on helppo jymäyttää. Varsinkin Bart Simpson pitää häntä arkkivihollisenaan ja onnistuu säännöllisesti nöyryyttämään häntä kepposillaan. Bart Simpsonin lisäksi Skinner joutuu jatkuvasti tarkkailemaan, mitä koulun muut retkut Nelson, Jimbo, Kearney ja Dolph puuhaavat.
Skinner yrittää epätoivoisesti paikata koulun budjettia. Hän järjestää usein tapahtumia, joiden tarkoituksena on nyhtää oppilaiden vanhemmilta rahaa, ja saattaa kaunistella koetulostilastoja, jotta koulun rahoitusta ei leikattaisi. Skinner on erotettu rehtorin virasta kahdesti: 5. kauden jaksossa ”Ikävä rehtoria” koululla aiheutuneen onnettomuuden vuoksi ja 17. kauden jaksossa ”Tytöt tahtoo laskea” suututettuaan vanhemmat puheellaan. Hän sai kummallakin kerralla virkansa takaisin. Hänet oltiin erottamassa myös 8. kauden jaksossa ”Bart – luottohenkilö” kun hänen suhteensa alaiseen paljastui (ks. jäljempänä), mutta ero peruttiin.
Suhde muihin hahmoihin

Skinnerin esimiehenä on ankara ylitarkastaja Chalmers, jolle hän joutuu vastaamaan kaikista koulussa tapahtuvista vastoinkäymisistä. Vaikka Skinner mielistelee Chalmersia niin paljon kuin ehtii, Chalmersilla on tapana puhutella häntä aina uhkaavasti huutamalla "SKINNER!!". Skinner yrittää selittää kaikki kiusalliset asiat aina parhain päin naurettavan epäuskottavilla hätävalheilla, jotka epäluuloiselta vaikuttava Chalmers useimmiten lopulta nielee. Esimerkiksi 7. kauden jaksossa ”22 tarinaa” Skinner salasi Chalmersin vierailun aikana talossaan syttyneen tulipalon väittämällä keittiöstä tulevan kajon aiheutuvan revontulista. Chalmers on kertonut Skinnerin käyvän hänen hermoilleen, ja on ainakin kerran antanut hänelle potkut. Toisaalta ylempien kouluviranomaisten huijaamisessa Skinner ja Chalmers ovat liittolaisia ja toisinaan heidän välillään vaikuttaa vallitsevan jonkinlainen ystävyys.
Skinnerin ja hänen äitinsä suhde on hyvin epänormaali, sillä Agnes on äärimmäisen takertuva ja haukkuu ja vähättelee jatkuvasti poikaansa, kun taas Skinner tuntuu samanaikaisesti sekä rakastavan että vihaavan äitiään lähes patologisella tavalla. Skinner viettää pääosan vapaa-ajastaan yhdessä äitinsä kanssa ja eräiden jaksojen mukaan he jopa nukkuvat samassa sängyssä.
Rehtori Skinner ja Bart Simpson ovat normaalisti toistensa luonnolliset viholliset, mutta he liittoutuivat 3. kauden jaksossa ”Kaksi uraa” ja Skinnerin jouduttua erotetuksi virastaan jaksossa ”Ikävä rehtoria” heistä tuli joksikin aikaa ystäviä. Alaisistaan Skinner kohtelee etenkin talonmies Willietä usein tylysti, joten kiivas Willie pääasiassa vihaa häntä.
Suhde muihin hahmoihin > Rakkauselämä

Skinner on tavoitellut suhdetta useiden naisten kanssa, mutta ongelmaksi on yleensä muodostunut hänen epänormaali äitisuhteensa. Pisin suhde Skinnerillä oli Bartin luokanopettajan Edna Krabappelin kanssa, alkaen jaksosta ”Bart – luottohenkilö”. Suhteesta ei lopulta tullut mitään, sillä Edna sai tarpeekseen siitä, että Seymour sotki äitinsä jokaiseen asiaan. 14. kauden jaksossa ”Se Edna” Skinner kosi Ednaa, joka vastasi myöntävästi, mutta suunnitellut häät menivät myttyyn 15. kauden jaksossa ”Pelkoa ja inhoa alttarilla” Skinnerin epäröinnin vuoksi ja lopulta Krabappel jätti Skinnerin kokonaan. Ennen Ednaa Skinner seurusteli myös Patty Bouvierin kanssa 2. kauden jaksossa ”Kunnon mies”, mutta Patty torjui hänen kosintansa. Skinner tapaili myös koulun uutta musiikinopettajaa neiti Juniperia 22. kauden jaksossa ”Miehestä mittaa” ja Bartin uutta opettajaa rouva Berreraa 27. kauden jaksossa ”Teinimutanttimaito”. Skinner oli omien sanojensa mukaan neitsyt ainakin vielä jakson ”Bart – luottohenkilö” tapahtumien aikana.
Skinnerin elämänvaiheet

Skinner vietti varhaiset vuotensa kersanttina Vietnamin sodassa ja oli monta vuotta Vietcongin sotavankina. Hänen sotavuosistaan on nähty eri jaksoissa useita lyhykäisiä takaumia. Skinnerillä on traumaattisia sotamuistoja, jotka usein liittyvät sotavankeuteen tai asetovereiden kuolemiin omituisilla tavoilla. Hän on myös edelleen katkera siitä, miten Vietnamin sodan veteraaneja kohdeltiin sodan jälkeen. Vaaratilanteissa hän kykenee toisinaan hyödyntämään armeijassa oppimiaan selviytymistaitoja. 7. kauden jakson ”Sotasaalis” mukaan Skinnerin isä Sheldon Skinner palveli toisessa maailmansodassa ja kuoli lauttaonnettomuudessa vuonna 1979. Skinner sanoo olevansa kotoisin New Orleansista 8. kauden jaksossa ”Simpsoneiden sivuraiteilla”, tosin tämän jakson tapahtumat poikkeavat sarjan normaalista juonijatkumosta.
5. kauden jakson ”Homerin kvartetti” mukaan Skinner kuului 1980-luvulla lyhytaikaisesti Homer Simpsonin, Barney Gumblen ja Apun kanssa Alaäänet (The Be Sharps) -nimiseen parturikvartettiyhtyeeseen. 21. kauden jakson ”Häirikkö nro 1” mukaan Skinner oli alkujaan rento ja vapaamielinen rehtori, mutta jouduttuaan vuosia sitten erään oppilaan erityisen häijyn pilan uhriksi hänestä tuli tiukka ja armoton sääntöjen valvomisessa. 18. kauden jakson "Marge miesten hommissa" perusteella Skinner on allerginen maapähkinälle.
Skinnerin elämänvaiheet > Armin Tamzarian

9. tuotantokauden jaksossa "Rehtorin kahdet kasvot" paljastettiin, että Skinner olisi oikeasti huijari Armin Tamzarian, joka varasti nykyisen nimensä sodassa kadonneelta kersantiltaan, jonka hän luuli olevan kuollut. Oikea Skinner ei ollutkaan kuollut, mutta jakson lopussa oikeus määrää rehtorin käyttämään nimeä Seymour Skinner. Näin ollen hänen tunnetut sukulaisensa eivät olekaan hänen oikeita sukulaisiaan. Seymour kertoi myös olleensa ennen moottoripyörähuligaani. Oikea Skinner lähetettiin junalla pois sidottuna avoimessa puunkuljetusvaunussa olleeseen tuoliin.
Tamzarian-paljastukseen ei yleensä ole viitattu myöhemmissä Simpsonien jaksoissa, paitsi joskus ironisena metahuumorina sellaisissa jaksoissa, joissa on ollut jokin vastaava sarjan jatkuvuutta rikkova paljastus tai muutos – kun Skinner huomauttaa Simpsonien kissan vaihtumiseen liittyvästä epäloogisuudesta 15. kauden jakson ”Robotti-Homer” lopussa, Lisa Simpson kutsuu häntä rehtori Tamzarianiksi. Toisaalta useissa myöhemmissä jaksoissa on ollut Tamzarian-oletuksen kanssa ristiriidassa olevia takaumia Skinnerin lapsuudesta, esimerkiksi 21. kauden jaksossa ”Kurvailua curling-kentällä” hänet näytettiin takaumassa jopa syntymättömänä vauvana Agnesin kohdussa.
Rehtori Skinnerin ääninäyttelijä Harry Shearer vuonna 2009.
Hans Martin Gulbrandsen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten melonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten melonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten melonta.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten melonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | K-1 4×500 m |  |
Hans Martin Gulbrandsen (31. tammikuuta 1914 Drammen – 4. helmikuuta 1979 Oslo) oli norjalainen meloja. Hän jäi vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa 1 000 metrin kajakkiyksikössä neljänneksi ja vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä 10 000 metrin kajakkiyksikössä viidenneksi.
Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa Gulbrandsen kuului 4 × 500 metrin kajakkiviestissä hopeaa vuonna 1948 saaneeseen joukkueeseen, jonka muut jäsenet olivat Ivar Mathisen, Ivar Iversen ja Eivind Skabo.
Skotlannin maantiede

| Skotlannin maantiede |
| --- | --- |
 Skotlannin topografinen kartta.
Maanosa:  Eurooppa
Tilastot
Pinta-ala:  78 772 km²
Ennätykset
Korkein kohta:  Ben Nevis, 1 344 m
Matalin kohta:  Atlantti, 0 m
Pisin joki:  Tay, 193 km
Suurin järvi:  Loch Lomond, 56 km²
Ilmasto
Ilmasto:  lauhkea meri-ilmasto
Maantieteellisesti Skotlanti voidaan jakaa kolmeen osaan: eteläiseen ylänköön, keskiseen alankoon ja pohjoisen Ylämaihin. Skotlanti rajoittuu Englantiin etelässä, Atlanttiin lännessä ja pohjoisessa, sekä Pohjanmereen idässä. Länsirannikko on hyvin vuonoinen ja sen edustalla on lukuisia saaria. Pohjoisessa ovat Orkney- ja Shetlandsaaret.
Skotlannissa on leuto meri-ilmasto, mutta paikalliset vaihtelut ovat huomattavia. Atlantin tuulien vuoksi länsirannikko on paljon kosteampi kuin itärannikko. Lämpötila on hieman alempi kuin Englannissa ja sen vaihtelevuus pienempi.
Alkuperäisestä metsäkasvillisuudesta on jäljellä vain pieniä metsiä Ylämailla, mutta kaikkiaan metsä peittää noin 17 prosenttia Skotlannista. Okakruunuohdake on Skotlannin kansalliskukka, mutta metsien kissankello ja nummien kanervat ovat tunnuspiirteisempiä. Eläimistö on monipuolinen. Alueella elää neljä hirvieläinlajia ja 75 prosenttia Britannian oravista. Merissä on paljon merinisäkkäitä, muun muassa 70 prosenttia Euroopan halleista. Merilintuja on runsaasti Shetlandsaarilla.
Fyysinen maantiede

Skotlanti sijaitsee Ison-Britannian saaren pohjoisosassa. Se rajoittuu etelässä Englantiin, lännessä ja pohjoisessa Atlanttiin, sekä idässä Pohjanmereen. Skotlantiin kuuluu lisäksi lukuisia saaria, kuten siitä pohjoiseen sijaitsevat Orkney- ja Shetlandsaaret. Länsirannikkoa halkovat useat vuonot ja täplittävät useat saaret pienistä luodoista suurempiin Lewisin ja Harrisin saareen, Skyeen ja Mulliin.
Maastoltaan Skotlanti voidaan jakaa kolmeen osaan. Eteläisillä ylänköalueilla (Southern Uplands) on pyöreälakisia kukkuloita ja leveitä laaksoja, joita reunustavat hedelmälliset rannikkotasangot. Maan keskiosissa on alankoalue (Central Lowlands), jonka erottaa pohjoisen Ylämaista (Highlands) suuri siirroslinja. Eteläisistä ja keskisistä alueista käytetään myös yhteisnimitystä Alamaat (Lowlands). Ylämaat jakaa kahtia Glen Morin siirroslinja, jonka useista järvistä tunnetuin on Loch Ness. Ylämaiden eteläosassa kohoavat Grampianvuoret, jonka korkein huippu Ben Nevis on koko Britannian korkein vuori.
Skotlannissa on vedenjakaja lähellä länsirannikkoa, ja siksi pääosa joista virtaa itään. Pohjanmereen laskevat muun muassa Dee, Don ja Spey. Grampianvuorilta saavat alkunsa Tay ja Forth, jotka laskevat laajoihin estuaareihin. Eteläisiltä ylängöiltä saavat alkunsa länteen Firth of Clydeen laskeva Clyde ja Pohjanmereen laskeva Tweed. Ylämailla on lukuisia järviä, joiden muoto vaihtelee moreenin patoamista altaista pitkiin ja syviin kalliolaaksoissa oleviin järviin. Alamailla ja eteläisillä ylänköalueilla on vähemmän järviä, ja ne eivät ole niin syviä.
Geologia

Geologisesti Skotlanti on muodostunut viidestä lohkosta, jotka yhdistyivät mannerlaattojen törmäyksissä 480–425 miljoonaa vuotta sitten. Pohjoisimmissa lohkoissa jotka muodostavat luoteisen meren pohjan ja Ylämaiden pohjoisosat, on Skotlannin vanhinta kallioperää. Grampianvuoristossakin on vanhaa kiviainesta, mutta se eroaa selvästi Ylämaiden pohjoisosista. Eteläisimmät lohkoista ovat keskiosien alamaat ja eteläinen ylänköalue. Lohkoja erottaa neljä siirroslinjaa, joista erityisesti Glen Mor ja Ylämaiden siirroslinja ovat merkittäviä maisemallisesti.
Törmäysten sarja tunnetaan kaledonisena orogeniana, joka muodosti vuorijonon, josta on edelleen todisteita muun muassa Norjassa ja Appalakeilla Pohjois-Amerikassa. Skotlannin osista ensin yhdistyivät pohjoiset alueet, ja noin 425 miljoonaa vuotta sitten ne liittyivät nykyisen Englantiin, jolloin muodostui myös Skotlannin eteläinen ylänköalue.
Ilmasto

Skotlannissa vallitsee leuto meri-ilmasto. Maan pienestä koosta huolimatta ilmastossa on huomattavia vaihteluita. Skotlannin vuoristoisuuden ja Atlantilta puhaltavien tuulien takia maan länsirannikko on huomattavasti kosteampi ja tuulisempi kuin itärannikko. Ylämaiden länsiosassa voi sataa jopa 3 000 millimetriä vuodessa, kun itärannikolla jäädään alle 800 millimetriin. Sadepäivät vaihtelevat 150–250 päivän välillä. Lunta sataa keskimäärin 15–20 päivänä vuodessa, mutta korkeimmilla vuorilla lunta voi tulla jopa 100 päivänä vuodessa.
Skotlannissa on keskimäärin hieman viileämpää kuin Englannissa, mutta lämpötila myös vaihtelee vähemmän. Tammi- ja helmikuu ovat yleensä viileimmät kuukaudet, jolloin keskilämpötila on 5–7 astetta. Heinä–elokuussa lämpötila on keskimäärin 19 astetta.
Luonto > Kasvillisuus

Skotlannin alamaita aina 450 metriin asti peitti metsä, mutta suurin osa siitä on raivattu. Alkuperäisestä metsästä on jäljellä vain pieniä laikkuja ympäri Ylämaita, kuten Rothiemurchusin metsä Speyjoen laaksossa. Vain noin prosentti Skotlannin alkuperäisestä metsästä on säilynyt. Istutusmetsät peittävät kuitenkin kaikkiaan noin 17 prosenttia Skotlannin pinta-alasta. Pääosa metsistä on havumetsää.
Ruoho ja kanerva peittävät ison osan Grampianvuorista ja eteläisistä ylänköalueista, jonka maaperä ei ole yhtä kosteata kuin pohjoisten ylänköjen. Turpeisella maalla kasvaa muun muissa riekonmarjoja, variksenmarjoja ja mustikoita. Alppikasvillisuus ja arktinen kasvillisuus, kuten rikot, alppiruusut ja vaivaispajut,  pärjäävät Grampianvuorten korkeimmilla huipuilla ja ylätasangoilla. Ben Lawers on tunnettu runsaasta alppikasvillisuudestaan. Vaikka okakruunuohdake onkin Skotlannin kansalliskukka, niin tunnuspiirteisempiä kasveja ovat silti kissankello, joka kukkii metsissä keväällä, ja kanervat, jotka kukkivat nummilla elokuussa.