stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain Kuuban vastainen kauppasaarto

Kuuban kauppasaarto on Yhdysvaltain kauppapoliittinen toimenpide, jonka tarkoituksena on vaikuttaa haitallisesti Kuuban hallintoon, ja sen kommunistiseen politiikkaan. Kuuban hallinnon mukaan kauppasaarron vaikutukset ovat erittäin laajat, ja ne tukahduttavat Kuuban taloutta ja aiheuttavat inhimillistä kärsimystä. Yhdysvaltain mukaan kauppapoliittisten rajoitteiden tarkoitus on pakottaa Kuuban hallinto sallimaan universaalit ihmisoikeudet ja yksityisomistukselliset vapaudet. OEC:n mukaan Kuuban vienti vuonna 2022 oli 1,07 miljardia dollaria, ja tuonti 3,51 miljardia dollaria, ja Yhdysvallat on yksi suurimmista Kuubaan tuovista maista.
Yhdysvaltain kauppasaarto alkoi vuonna 1960, mutta sen poistamisesta on keskusteltu toistuvasti. Kauppasaarto on laaja ja vaikuttaa kaikkiin Kuuban ja Yhdysvaltain kanssa käyvien yritysten kauppaan siten, etteivät yritykset tai niiden alihankkijat voi käyttää kuubalaista alkuperää olevia raaka-aineita tai puolivalmisteita omassa tuotannossaan.
Esimerkkinä mainittakoon japanilainen Toyota, jonka alihankkijatkaan eivät saa käyttää Toyotalle toimittamissa osissa Kuubasta peräisin olevaa nikkeliä lähde?. Kauppasaarrolla on siis hyvin laajat vaikutukset Kuuban talouteen kaikilla sen osa-alueilla lähde?.
Kuuba kieltäytyi hirmumyrskyjen jälkeen vuonna 2008 Yhdysvaltain humanitaarisesta avusta protestina kauppasaarrolle ja pyysi Yhdysvaltoja keskeyttämään saarron edes väliaikaisesti. Yhdysvallat päättikin tehdä kauppasaartoon poikkeuksen ja myydä Kuubaan elintarvikkeita ja rakennustarpeita 250 miljoonalla dollarilla.
Yhdysvaltain entinen presidentti Barack Obama ilmoitti lieventävänsä Kuuban kauppasaartoa yhdysvaltalaisten matkustusrajoituksien osalta. Hän salli myös Yhdysvalloissa asuvien kuubalaisemigranttien lähettää suurempia rahallisia avustuksia sukulaisilleen Kuubaan.
17. joulukuuta 2014 Yhdysvaltain presidentti Barack Obama ja Kuuban presidentti Raúl Castro pitivät tiedotustilaisuudet tavoitteista maiden välien normalisoimisesta ja kauppasaarron purkamisesta. Molempien maiden on määrä avata lähetystöt toistensa pääkaupunkeihin.
Yhdysvaltojen ja Kuuban välillä aloitettiin risteilyliikenne toukokuussa 2016 ja kaupalliset lennot elokuussa 2016 yli 50 vuoden tauon jälkeen.
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous

YK:ssa on äänestetty jo 16 vuodenselvennä ajan kauppasaarron purkamisesta, mutta joka kerta se on kaatunut Yhdysvaltain, Israelin ja muutaman muun valtion vastustukseen. Viimeisin äänestys pidettiin 30. lokakuuta 2007, ja jälleen kerran esitys kauppasaarron purkamisesta kaatui Israelin, Marshallinsaarten, Palaun ja Yhdysvaltain vastustuksesta Mikronesian pidättäytyessä äänestämästä.
Fidel Castro YK:n yleiskokouksessa vuonna 1960.
Keskusvirasto

Keskusvirasto oli Suomessa tiettyä valtionhallinnon haaraa hoitanut valtioneuvoston ja samalla jonkin sen ministeriön alainen koko valtakunnan alueella toiminut viranomainen.
Keskusvirastot Suomessa

Keskusviraston päällikköä kutsuttiin pääjohtajaksi. Useimmat keskusvirastot lakkautettiin 1990-luvun alkupuolella, ja valtion keskushallinto organisoitiin toisella tavalla. Monet keskusvirastoista muutettiin tuolloin valtion liikelaitoksiksi, joista osa muutettiin edelleen osakeyhtiöiksi.
Keskusvirastot Suomessa > Luettelo keskusvirastoista > Nykyiset

| Nimi | Perustettu | Aiemmat nimet |
| --- | --- | --- |
| Maanmittauslaitos | 1812 | Päämaanmittauskonttori 1812–1848 Maanmittauksen ylihallitus 1848–1850 Maanmittauksen ja metsänhoidon ylihallitus 1851–1863 Maanmittauksen ylihallitus 1863–1916 Maanmittaushallitus 1916–1994 |
| Kansallisarkisto | 1817/1869 | Senaatin arkistonhoitaja 1817–1869 Valtionarkisto 1869–1994 Arkistolaitos 1992/1994–2016 |
| Valtiontalouden tarkastusvirasto | 1824 | Yleinen revisionioikeus ja -konttori 1824–1923 Yleinen revisionilaitos 1923–1947 |
| Valtiokonttori | 1875 |  |
| Museovirasto | 1884 | Arkeologinen toimisto 1884–1908 Arkeologinen toimikunta 1908–1911 Muinaistieteellinen toimikunta 1911–1972 |
| Patentti- ja rekisterihallitus | 1941 |  |
| Opetushallitus | 1991 |  |
| Poliisihallitus | 2010 |  |
Keskusvirastot Suomessa > Muita valtion virastoja ja keskushallintoyksiköitä perustamisjärjestyksessä (vuoteen 1995)

Valtiolla on myös muita virastoja, joita ei pidetä varsinaisina keskusvirastoina.
Keskusvirastot Suomessa > Muita valtion virastoja ja keskushallintoyksiköitä perustamisjärjestyksessä (vuoteen 1995) > Nykyiset

| Nimi | Perustettu | Alkuperäinen nimi |
| --- | --- | --- |
| Suomen Pankki | 1811 | Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori |
| Virallinen lehti | 1819 |  |
| Tilastokeskus | 1865 | Väliaikainen tilastollinen päätoimisto |
| Ilmatieteen laitos | 1881 | Tiedeseuran meteorologinen päälaitos |
| Geologian tutkimuskeskus | 1885 | Geologinen komissio |
| Säteilyturvakeskus | 1958 | Säteilyfysiikan laitos |
| Kotimaisten kielten keskus (Kotus) | 1976 | Kotimaisten kielten tutkimuskeskus |
| Kuluttaja-asiamiehen toimisto | 1978 |  |
| Tasa-arvovaltuutetun toimisto | 1986 |  |
| Tietosuojavaltuutetun toimisto | 1987 |  |
| Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimisto | 1989 | Ulkomaalaisvaltuutetun toimisto |
| Valtion asuntorahasto | 1993 |  |
Keskusvirastot Suomessa > Luettelo virastoista ministeriöittäin vuonna 1987

Eri ministeriöiden alaiset virastot vuonna 1987 olivat seuraavat:
Oikeusministeriö
Oikeusministeriön vankeinhoito-osasto (ks. Rikosseuraamusvirasto)
Vankeinhoitolaitos
Sisäasiainministeriö
Suojelupoliisi
Keskusrikospoliisi
Liikkuva poliisi
Väestörekisterikeskus
Valtiovarainministeriö
Valtiokonttori
Tullihallitus
Valtiontalouden tarkastusvirasto
Verohallitus
Pankkitarkastusvirasto
Tilastokeskus
Rakennushallitus
Opetusministeriö
Kouluhallitus
Ammattikasvatushallitus
Valtionarkisto
Museovirasto
Maa- ja metsätalousministeriö
Maatilahallitus
Metsähallitus
Maanmittaushallitus
Maatalouden tutkimuskeskus
Metsäntutkimuslaitos
Geodeettinen laitos
Liikenneministeriö
Tie- ja vesirakennushallitus
Ilmailuhallitus
Autorekisterikeskus
Kauppa- ja teollisuusministeriö
Merenkulkuhallitus
Patentti- ja rekisterihallitus
Elinkeinohallitus
Sosiaali- ja terveysministeriö
Tapaturmavirasto
Säteilyturvakeskus
Työsuojeluhallitus
Työterveyslaitos
Sosiaalihallitus
Lääkintöhallitus
Kansanterveyslaitos
Ympäristöministeriö
Vesi- ja ympäristöhallitus
Asuntohallitus
Valtion liiketoiminta
Valtionrautatiet / Rautatiehallitus
Posti- ja telelaitos / Posti- ja telehallitus
Oulun kauppaseura

| Oulun Kauppaseura |
| --- | --- |
 Oulun Kauppaseuran sinetti 1800-luvulta
Perustettu:  1771
Lakkautettu:  1939
Toimiala:  Ulkomaankauppa ja satamatoiminnot
Päämaja:  Oulu
Toiminta-alue:  Oulun lääni ja ulkomaat
Jäsenet:  Oulun tukkukauppiaat
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oulun Kauppaseura perustettiin vuonna 1771 ja se lakkasi vuonna 1915. Kauppaseura edisti merenkulkua, tervan-, puutavaran-, laivojen valmistusta, sataman ylläpitoa ym. vientitoimintaa. Lisäksi Kauppaseura hallinnoi kauppiaiden eläkekassaa, Oulun tervahovin toimintaa, ruutikauppaa ja Pakkahuonetta. Kauppaseura esitti myös, kauppa- ja laivaporvarioikeuksia, rakennushankkeita, nimityksiä, ym. uudistuksia maistraatin käsiteltäväksi.
Kauppaseurat

Ruotsissa oli aiemmin 1700–luvun alussa annettu eräille kaupungeille ohjesäännöt kauppakomppanian eli kauppaseuran perustamiseksi. Näillä ohjeilla annettiin seikkaperäiset määräykset asianomaisen kaupungin kaupasta ja sen harjoittajista. Näillä kauppaseuroilla oli oikeus käyttää tuomiovaltaa kauppaa koskevissa asioissa. Ohjesäännöt vahvistettiin mm. Göteborgin kauppaseuralle v. 1738, Gävlen v. 1738 ja Yestadin v. 1740. Kauppaseuran jäsenistö koostui lähinnä tukkukauppatoimintaa harjoittavista kauppiaista, jotka halusivat edistää vientitoimintaa. Teurastajat, torikauppiaat, leipurit, jumanpanijat ym. ammatin harjoittajat muodostivat oman ryhmänsä ja heidän elinkeinoistaan oli voimassa erityiset omat säännöt.
Perustaminen

Oulun Kauppaseura perustettiin 1771. Vuonna 1774 laadittiin maistraatille ohjesääntö kauppaporvarioikeuksien edellyttämästä oppijaksosta sekä vaadittavasta opinnäytteestä. Oulun saatua tapulikaupunkioikeudet 1765, päättivät porvarit järjestäytyä parantaakseen ulkomaankaupankäyntiä. Uudessa tilanteessa voitiin ryhtyä täydessä laajuudessa suoranaisiin kauppasuhteisiin ulkomaiden kanssa ja Tukholmasta riippumatta ja järjestää tuontia sekä vientiä. Perustajajäseniä Oulussa olivat sen ajan suurimmat kauppamiehet.
Toimintakaudet

Toimintakaudet jakaantuvat puheenjohtajan mukaan. Puheenjohtajia olivat mm.
1771–1810 eri puheenjohtajia (puheenjohtajakäytäntö oli kokouskohtainen)
1811–1827 Iisak Carsrtröm
1828–1843 J. F. Lundeman
1844–1852 Anders Nylander
1853–1873 J. W. Snellman G:son
1873–1915 eri puheenjohtajia (puheenjohtajakaudet olivat lyhyitä 1-4 vuotta)
Toimintakaudet > Toimikausi 1771–1810

Oulun kauppaseuran ensimmäinen puheenjohtaja oli Efraim Wacklin. Ensimmäisenä toimintakautena mukana olevista kauppiassuvuista mainittakoon mm; Wacklinin, Engmanin, Nylanderin suvut. Vuonna 1777 päätettiin perustaa Oulun tervahovi. 1778 Perustettiin Merimieshuone. Oulun Kauppaseura toimi perustamisen jälkeen Maistraatin alaisuudessa, mutta jo vuonna 1800 se toimi maistraatin nähden täysin riippumattomana. Kauppaseuran alkutaival ei ollut helppo. Takana oli 1783 päättynyt Yhdysvaltain vapaussota, joka oli tuottanut suuria voittoja kauppiaille. Edessä olevat sodat ajoivat Suomen lamaan. Kustaa III:n sota oli Ruotsin ja Venäjän välinen sota kesäkuusta 1788 elokuuhun 1790. Sota ei koskettanut suoranaisesti Oulua, mutta tuona ajanjaksona usea kauppias ajautui konkurssiin ulkomaankaupan lakattua. Suomen sota oli Venäjän ja Ruotsin välinen sota, joka käytiin vuosina 1808–1809 . Tämä asetti Kauppaseurat aivan uuteen tilanteeseen. Aluksi Oulun Kauppaseura suhtautui uuteen miehittäjään hyvin vihamielisesti, mutta myöhemmin uusi valloittaja osoittautui uudeksi mahdollisuudeksi edistää ja uudistaa kaupankäyntiä. Vuonna 1800 perustettiin Kuusiluotoon ruutimakasiini, joka myi aluksi ruutia mm. Oulun kaupungille ja Porvarikaartille.
Toimintakaudet > Toimikausi 1811–1827

Toimintaan mukaan tulleista kauppiassuvuista mainittakoon Forsmanin, Franzénin, Höckertin, Niskan, Spolanderin suvut. 1816 päätettiin perustettiin ruoppauskassa ja -toimikunta. Ensimmäisenä johtajina toimivat C. F. Junnelius ja Johan Wickman. Vuonna 1819 keisari Aleksanteri I vieraili Oulussa. Keisarin matkareittinä oli Oulu-Kajaanin tervareittiin ja teollisuuteen tutustuminen. Kauppaseura asetti vierailua varten toimikunnan. Johtajaksi valittiin Erik Junnelius, joka hankki retkeä varten 24 miestä ja 3 purtta. Retkikunnan johtajaksi valittiin kapteeni Johan Junnelius ja varapäälliköksi perämies Christian Svanljung. Samana vuonna kauppaseura esitti ruoppauskassan toiminnan aloittamisesta anomuksen keisari Aleksanteri I:lle, joka vahvisti säännöt ja ruoppaustaksat. Vuonna 1822 kaupunkia kohtasi Oulun suurpalo. Usea kauppias kärsi suuria tuhoja, jotka jäivät korvaamatta vakuutuksien puuttuessa. Tulipalo ei vaurioittanut Toppilan sataman varastoja ja laivastoa.
Toimintakaudet > Toimikausi 1828–1843

Vuonna 1828 perustettiin Oulun läänin talousseura ja Oulun linnan raunioiden jäljelle jääneeseen osaan vuonna ruutikellari. 1839 perustettiin Oulun kauppiaiden eläkekassa, joka takasi mm. osakkaina olevien kauppiaiden eläkkeen sekä hukkuneiden jäsenien leskien eläkkeet. Kauppaseura antoi Anders Nylanderille vuonna 1836 tehtäväksi ostaa höyryalus Ouluun ja perustaa sille yhtiö. Alus saatiin vasta vuonna 1839 Ouluun. Höyrylaiva oli nimeltään S/S Uleåborg ja se oli valmistettu Ruotsissa. Sen ensimmäinen kapteeni oli Carl Ramberg, jonka jälkeen kapteenina toimi Johan Junnelius. Koska toiminta osoittautui tappiolliseksi laiva myytiin Turkuun, jossa se sai nimen S/S Union.
Toimintakaudet > Toimikausi 1844–1852

Aiemmin Kauppaseuran suunnittelemasta kauppiaiden pankista ei tullut mitään. Sen sijaan vuonna 1845 Ouluun perustettiin Säästöpankki. Siinä olivat enemmistönä Oulun Kauppaseuran jäsenet. Vuoden 1847 luettelossa oli jäljellä ainoastaan kaksi Niskaa, kolme Nylanderia ja yksi Wacklin. Näiden tilalle tuli mm. useita Höckert ja Junneliuksen suvun edustajia.
Toimintakaudet > Toimikausi 1853–1873

Tätä ajanjaksoa sanotaan yhdeksi Oulun Kauppaseuran monivaiheisimmista ajanjaksoista. Ouluun perustettiin mm. uusi suolahuone, köydenpunomo. Kesällä 1854 syttyi Krimin sota, josta käytettiin nimitystä Oolannin sota. Englantilais ranskalainen laivasto-osasto teki tuhoja myös Suomen rannikolla. Pohjoiseen irtautunut Englantilaisten laiva osaston 4 höyryfregattia; Leopard, Odin, Valarous ja Vulture, jotka saapuivat Ouluun 1. kesäkuuta. Laivaston komentaja Honway Plumridge määräsi poltettavaksi kaiken materiaalin, mitä voitiin käyttää sotatoimien hyväksi. Englantilaiset polttivat Oulun sataman rakennukset, Toppilan sataman varastot, tervahovin, jolloin tervaa paloi tuhansia tynnyreitä. Englantilaiset polttivat myös 41 laivaa Oulun kauppalaivastosta, joka oli Turun jälkeen maan toiseksi suurin. Palon aikana Petter Henrik Junnelius neuvotteli Toppilassa englantilaisten kanssa, että nämä säästäisivät asuinrakennukset. Neuvottelun tuloksena ja Junneliuksen jatkotoimien avulla palo saatiin rajattua tervahovin alueelle. Tästä Kauppaseura palkitsi Junneliuksen. Krimin sodan jälkeen Suomessa myönnettiin valtionlainoja tuhoutuneen laivaston elvyttämiseksi. Vuonna 1860 Oulun kauppalaivasto kohosikin Suomen suurimmaksi laivastoksi. Kauppaseura antoi Johan Oldenburgille suunniteltavaksi omistamansa Toppilan tilan kaavoituksen 1854, josta se vuokrasi palstoja jäsenilleen. Näin syntyi Ouluun Toppilansalmen huvila-alue. Alueelle perustettiin useita tehtaita kuten mm. Toppilan Mallasjuomatehdas 1862, Toppilan höyrysaha jne. Kyseisellä aikajaksolla perustettiin myös Ouluun Kauppa- ja 1875 Oulun merikoulu. Oulun Kauppaseura teki useita ehdotuksia, silloista, salakuljetuksen ehkäisemisestä, avustuskohteista. Myös höyrylaivayhteydet avattiin Ouluun. Toppilan Kauppaseuran omistaman tilan vuokratontit yhdistettiin Oulun kaupunkiin.
Toimintakaudet > Toimikausi 1873–1915

Vuonna 1875 tuli voimaan laki kunnallishallinnosta kaupungeissa. Kauppaseuran hallinnassa ollut Oulun satama siirtyi Oulun kaupungin viranomaisten hallintaan. Vuonna 1880 tuli voimaan myös uusi elinkeinolainsäädäntö, joka poisti vanhan porvarioikeus-käsitteen. Täten myös elinkeinolupien myöntäminen siirtyi valtion hallinnon alaisuuteen kaupunkien viranomaisille. Vuonna 1915 Oulun Kauppiaiden eläkekassa lopetti toimintansa. Suurien muutoksien myötä oli vaikeaa saada puheenjohtajia kauppaseuralle. Useiden kieltäytymisien ja vuoden mittaisten puheenjohtajakausien jälkeen Oulun Kauppaseuran toiminta lakkasi. Oulun Kauppiaiden Eläkekassan karttuneita varoja on jaettu paikalliseen hyväntekeväisyyteen näihin päiviin asti. Viimeisenä toimintakautenaan mainittakoon jäsenten suvuista mm; Hammar, Sandelin, Åström.
Nykypäivä

Samaa työtä on jatkanut Oulussa Oulun kauppakamari, jonka perustivat Ouluun kauppaseuran entiset jäsenet. Oulun kauppaseuran säätiö on edelleen olemassa ja jakaa kertyneitä varoja yliopisto- sekä kaupallisen alan oppilaitoksen opiskelijoille. Lisäksi säätiö kunnostaa vanhoja Oulun kauppiaiden hautoja, sekä on lahjoittanut Oulun kulttuurikohteisiin varoja.
Aiheesta muualla

Aikamatka Ouluun (Arkistoitu – Internet Archive)
Parhi-Riikola, Päivi: Tervakauppa toi maailman Ouluun Tiede-lehti
Tervaporvareiden aikaan (Arkistoitu – Internet Archive)
Park Bo-young

| Park Bo-young |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. helmikuuta 1990 (ikä 34) Jeungpyeong-gun, Chungcheongbuk-do, Korean tasavalta
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2006–
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.parkboyoung.kr ja bhent.co.kr/artist/park-bo-young
IMDb 
Park Bo-young (hangul: 박보영, s. 12. helmikuuta 1990 Jeungpyeong-gun, Chungcheongbuk-do, Korean tasavalta) on korealainen näyttelijä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat  Korea 
Taiteenala:  MusicBrainz
Star Trek – uusi sukupolvi

| Star Trek – uusi sukupolvi> Star Trek: The Next Generation |
| --- | --- |
 sarjan tunnus
Tyyli:  scifi
Kestoaika:  45 minuuttia
Luoja(t):  Gene Roddenberry
Pääosissa:  Patrick Stewart Jonathan Frakes Brent Spiner LeVar Burton Marina Sirtis Michael Dorn
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Kolmoskanava  PTV4  Sub  Kutonen
Esitetty:  28. syyskuuta 1987 – 23. toukokuuta 1994 (Yhdysvallat)
Tuotantokausia:  7 
Jaksoja:  178 (Luettelo jaksoista)
Aiheesta muualla
IMDb 
Star Trek – uusi sukupolvi (Star Trek: The Next Generation, ST: TNG, TNG) on alun perin vuosina 1987–1994 esitetty yhdysvaltalainen televisiosarja. Se sijoittuu Star Trekin maailmaan, kronologisesti noin sadan vuoden päähän alkuperäisen sarjan tapahtumista.
Rooleissa > Päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Patrick Stewart  | … |  kapteeni Jean-Luc Picard   |
|  Jonathan Frakes  | … |  komentaja William Riker   |
|  Brent Spiner  | … |  komentajakapteeni Data   |
|  LeVar Burton  | … |  komentajakapteeni Geordi La Forge   |
|  Michael Dorn  | … |  luutnantti Worf   |
|  Marina Sirtis  | … |  neuvonantaja Deanna Troi   |
|  Gates McFadden  | … |  lääkintäupseeri Beverly Crusher (kaudet 1, 3-7)   |
|  Wil Wheaton  | … |  aliluutnantti Wesley Crusher (kaudet 1-4, 5, 6, 7)   |
|  Denise Crosby  | … |  luutnantti Tasha Yar (kaudet 1, 3, 7)   |
Rooleissa > Muut henkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Whoopi Goldberg  | … |  Guinan (kaudet 2-6)   |
|  Colm Meaney  | … |  päällikkö Miles O'Brien (kaudet 1, 2-6, 7)   |
|  Majel Barrett  | … |  suurlähettiläs Lwaxana Troi (kaudet 1, 2, 3, 4, 5, 7)   |
|  Diana Muldaur  | … |  lääkintäupseeri Katherine Pulaski (kausi 2)   |
|  Michelle Forbes  | … |  aliluutnantti Ro Laren (kaudet 5, 6, 7)   |
|  John de Lancie  | … |  Q (kaudet 1, 2, 3, 4, 6, 7)   |
Asetelma

Sarja kertoo edelleen avaruusalus Enterprisen miehistöstä – alus on jo viides samaa nimeä kantava Liiton tähtilaiva. Sarjan keskeisiä henkilöitä ovat muun muassa kapteeni Jean-Luc Picard (Patrick Stewart), ensimmäinen upseeri ("försti") William Riker (Jonathan Frakes) sekä operaatioupseerina palveleva androidi Data (Brent Spiner).
Entiset Liiton viholliset, klingonit, ovat nyt liittolaisia (tai ainakin ystäviä) ja uudeksi viholliseksi nousevat pysäyttämättömän voimakkaat ja teknologisesti kehittyneet borgit. Eräs tärkeimmistä vierailevista hahmoista on Q (John de Lancie), kaikkivoipa, kaikkitietävä ja omahyväinen olento, joka ei ole erityisen kiinnostunut alempien olentojen asioista viihdytystarkoitusta enempää.
Vierailuja alkuperäisestä sarjasta

Sarjan jaksoissa nähdään muutamia alkuperäisen sarjan hahmojen vierailuja. Sarjan pilottijaksossa lääkintäamiraali McCoy on lyhyesti esillä pienessä sivuroolissa. Spock ja hänen isänsä Sarek nähdään viidennellä tuotantokaudella kaksiosaisessa jaksossa. Sarek nähdään lisäksi  omassa jaksossaan kolmannella tuotantokaudella. Avaruusalus USS Jenolenin siirtimen puskurimuistissa vuosikausia jumissa ollut Scotty tavataan niin ikään kuudennella tuotantokaudella neljännessä jaksossa. Lisäksi elokuvassa Star Trek – sukupolvet kapteeni Picard tapaa James T. Kirkin, joka on tempautunut tulevaisuuteen merkillisen ilmiön seurauksena.
Sarja Suomessa

Suomessa TNG:n kolme ensimmäistä kautta esitti Kolmoskanava, jolta se siirtyi PTV-kaapelikanavalle, joka esitti sarjan loppukaudet. Subtv on esittänyt sarjan kaksi ensimmäistä kautta. Vuonna 2012 syyskuussa sarjaa alkoi näyttää Kutonen.
Sarjaan liittyvät elokuvat

Star Trek – uusi sukupolvi -televisiosarjan tähdet on nähty lisäksi myös neljässä elokuvassa:
Star Trek – sukupolvet (1994, Star Trek: Generations)
Star Trek – ensimmäinen yhteys (1996, Star Trek: First Contact)
Star Trek – kapina (1998, Star Trek: Insurrection)
Star Trek: Nemesis (2002)
Patrick Stewart kapteeni Jean-Luc Picardina
Käännös suomeksi
Budapestin historia

Puuleikkaus Budasta vuodelta 1493.
Budapestin historia kertoo nykyisen Budapestin alueen historiasta roomalaisajasta nykypäivään.
Nykyisen Budapestin seutua asuttivat ensin kelttiläiset, kunnes roomalaiset perustivat alueelle ensin linnoituksen ja sitten Aquincumin kaupungin. Unkarilaiset saapuivat alueelle 800-luvun lopulla, ja yksi Unkarin kuningaskunnan ensimmäisistä kaupungeista kehittyi nykyisen Óbudan alueelle. Óbudan kehitys pysähtyi kuitenkin mongolien hyökkäykseen 1241–1242, ja mongolien vetäydyttyä Béla IV perusti Budan kaupungin nykyiselle Linnavuorelle. 1400-luvulla Buda ja Pest nousivat Unkarin tärkeimmiksi kaupungeiksi. Kuningas Matiaksen aikana Buda oli Alppien pohjoispuolisen renessanssin keskus.
Turkkilaiset valtasivat Budan vuonna 1541. Kaupunki oli turkkilaisten hallussa 140 vuotta, kunnes ristiretkeläisarmeija valtasi sen syyskuussa 1686. Unkari joutui Habsburgien valtaan. 1700-luvulla Unkarin hallinto- ja kulttuurikeskus oli Pozsony (Bratislava), kunnes tärkeimmät virastot siirrettiin Budaan vuonna 1785.
1800-luvun reformikaudella Budan ja Pestin välille rakennettiin ensimmäinen pysyvä silta, ja Pestissä käynnistettiin monia suuria julkisia rakennushankkeita. Vuoden 1872 lopussa Buda, Pest ja Óbuda yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi, joka sai nimen Budapest. Yhdistämisen jälkeen kaupunki alkoi kasvaa ja väkiluku nousi nopeasti. Kauppa ja teollisuus lähtivät nousuun ja tehtaita perustettiin. Budapestin nykyinen kaupunkikuva on peräisin tältä ”kulta-ajalta”, joka  päättyi ensimmäiseen maailmansotaan.
Toisen maailmansodan loppuvaiheessa Budapestissä käytiin ankaria taisteluita. Kolme neljäsosaa rakennuksista tuhoutui tai vaurioitui vakavasti ja 20 000 siviiliä sai surmansa. Sodan jälkeen Unkari kuului Neuvostoliiton etupiiriin. Vuonna 1950 muodostettiin ”Suur-Budapest”, kun kaupungin alueeseen liitettiin useita ympäristön kyliä ja kaupunkeja. Unkarin kansannousun aikana 1956 venäläiset panssarijoukot hyökkäsivät Budapestiin kahdesti, ja kaupungista pakeni ulkomaille 92 000 ihmistä.
Kesäkuussa 1989 noin 250 000 ihmistä osallistui Budapestissä Imre Nagyn ja muiden kansannousun uhrien muistotilaisuuksiin. Sosialistista järjestelmää vaadittiin ottamaan vastuu tapahtuneista vääryyksistä ja oikeudenloukkauksista. Keväällä 1990 järjestettiin ensimmäiset vapaat vaalit, ja viimeiset neuvostojoukot vetäytyivät Unkarista kesäkuussa 1991. Tie markkinatalouteen ei ole kuitenkaan ollut helppo, ja ajoittain väkivaltaisetkin mielenosoitukset ovat olleet yleinen näky Budapestin kaduilla. Vuoden 2006 protestien aikaan kaupungissa oli laajoja mellakoita ja mielenosoittajat valtasivat televisiotalon.
Aquincum

Pääartikkeli Aquincum
Nykyisen Budapestin seudulle saapui kelttiläisiä heimoja 200-luvulla eaa. Yksi näistä heimoista oli eraviskit, joiden linnoitus ja tärkein asumus (oppidum) sijaitsi Gellértinvuorella.. Vuoteen 89 mennessä roomalaiset perustivat alueelle Aquincumin linnoituksen, ja siitä tuli Ala-Pannonian provinssin pääkaupunki vuonna 106. Toistuvien barbaarien hyökkäysten takia roomalaiset hylkäsivät kaupungin 400-luvun alussa.