stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Safari-ralli 1982

|  Safari-ralli 1982 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1982. 
Ajankohta:  8. – 12. huhtikuuta 1982


Palkintokoroke
Voittaja:   Shekhar Mehta    Mike Doughty
Toinen:   Walter Röhrl    Christian Geistdörfer
Kolmas:   Mike Kirkland    Anton Levitan
Safari-ralli 1982 (viralliselta nimeltään 30. Marlboro Safari Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1982. Kilpailu järjestettiin 8. – 12. huhtikuuta 1982 Nairobissa. Kilpailu ajettiin avoimilla teillä, joilla oli 83 aikatarkastuspistettä. Kilpailu oli kauden neljäs ja sen kokonaispituus oli 5 016,93 kilometriä.
Shekhar Mehta voitti kilpailun viidennen kerran. Neljä voitoista on ollut peräjälkeen Mike Doughtyn kanssa. Edeltävän vuoden tapahtumien jälkeen Mehta ja Rauno Aaltonen eivät olleet samassa tallissa ja Aaltonen ajoi Opelilla.
Kilpailu voitettiin neljännen kerran peräkkäin Nissanilla (Datsun).
Safari-rallin erikoispiirteisiin kuuluu, että kilpailijoiden edellä ajavat nelivetoiset "muta-autot" ja perässä tulevat autot, jotka ovat harjoittelua varten rakennettuja jäljennöksiä ralliautoista. Muta-autot ilmoittavat kilpailijoille edessä olevista mutapaikoista ja tarvittaessa jäävät odottamaan ja hinaavat kilpailijat mudasta jos nämä jäävät jumiin. Perässä tulevat autot kuljettavat varaosia, työkaluja ja mekaanikkoja. Tarvittaessa perässä tulevasta autosta otetaan osia jos varaosaa ei ole matkassa.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Shekhar Mehta |  Mike Doughty | Nissan Violet GT | 4:26.00 | 0.0 |  |
| 2. |  Walter Röhrl |  Christian Geistdörfer | Opel Ascona 400 | 5:07.00 | +41.00 |  |
| 3. |  Mike Kirkland |  Anton Levitan | Nissan Violet GTS | 6:16.00 | +1:50.00 |  |
| 4. |  Tony Pond |  Terry Harryman | Nissan Violet GTS | 7:00.00 | +2:34.00 |  |
| 5. |  Jayant Shah |  Aslam Khan | Nissan 160J | 8:15.00 | +3:49.00 |  |
| 6. |  Rob Collinge |  Mike Fraser | Range Rover | 8:54.00 | +4:28.00 |  |
| 7. |  Yoshinobu Takahashi |  Mahendra Gohil | Subaru Leone 4WD | 12:20.00 | +7:54.00 |  |
| 8. |  Frank Tundo |  Quentin Thomson | Mitsubishi Colt Lancer | 12:53.00 | +8:27.00 |  |
| 9. |  Javaid Alam |  Arshad Khan | Subaru Leone 4WD | 13:51.00 | +9:25.00 |  |
| 10. |  Ramesh Khoda |  Jasvinder Matharu | Subaru Leone 4WD | 15:35.00 | +11:09.00 |  |
Lähde:
Sara Hildén -akatemia

| Sara Hildén -akatemia |
| --- | --- |
Sijainti:  Koivistontie 31, 33820 Tampere
Tyyppi:  Vapaa-ajan oppilaitos
Perustettu:  1982
Rehtori:  Maija-Liisa Grohn
Verkkosivut
Sara Hildén -akatemia on Tampereella sijaitseva vapaa-ajan oppilaitos, joka antaa kuvataiteen perusopetusta lapsille ja nuorille sekä laajan oppimäärän mukaista opetusta aikuisille. Akatemian toiminta perustuu Lakiin taiteen perusopetuksesta (633/1998) ja sen opetussuunnitelma on hyväksytty Tampereen kaupungin kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnassa. Tampereen kaupunki ylläpitää akatemiaa, ja se kuuluu itsenäisenä yksikkönä Tampereen seudun työväenopistoon. Alun perin Tampereen kaupungin lasten ja nuorten kuvataidekoulu -nimellä toiminut koulu aloitti toimintansa vuonna 1982. Koulun tarjoama maksullinen opetus toteutetaan kuvataideopettajien, kuvataiteilijoiden ja visuaalisen alan ammattilaisten toimesta.
Koulun rehtorina toimii Maija-Liisa Gröhn.
Sara Hørte

Sara Iren Lindbak Hørte (s. 24. marraskuuta 2000) on norjalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Norjan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2023 loppuun mennessä neljä maaottelua, joista ensimmäisen syyskuussa 2022. Hän on pelannut myös Norjan alle 19- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa.
Hørte on edustanut kotimaassaan KFUM:ia, Øvrevoll Hoslea,  Kolbotnia ja elokuusta 2022 alkaen Rosenborgia.
Samuli Porsanger

Samuli (Samuel) Porsanger (pohjoissaameksi Birit-Lásse-Sámmol,  1. lokakuuta 1925 Utsjoki – 3. helmikuuta 2010 Turku) toimi Raision palveluksessa yli kolmekymmentä vuotta, ensin kunnansihteerinä ja sitten kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtajana.
Henkilöhistoria

Samuli Porsangerin vanhemmat olivat talollinen Lars Anderson Porsanger ja Briitta Sabina Aikio ja puoliso vuodesta 1954 Taina Maria Marketta Toivanen. Porsanger suoritti Yhteiskunnallisen korkeakoulun kuntatutkinnon 1952. Hän oli Siikajoen kunnansihteeri  1951–1953 ja Kontiolahden 1953–1956. Raision kunnansihteerinä Porsanger toimi 1956–1960, kunnanjohtajana 1960–1965, kauppalanjohtajana 1966–1973 ja kaupunginjohtajana vuodesta 1974 eläkkeelle jäämiseensä saakka vuonna 1988.
Julkaisuja

Maalaiskunnan terveydenhoitolautakunnasta ja sen toiminnasta, 1951
Kotiseututyö – elinympäristömme perusta, 1977
Kaupungintalon rakennushankkeen toteuttamisesta, 1980
Ruotsin saaret

Ruotsin saaret sijaitsevat pääasiassa sisävesistöissä (62 %), kun merenrannoikoilla on vain 38 % saarista. Ruotsissa on laskettu olevan 267 570, kun mukaan otetaan yli 9 neliömetrin saaret. Niiden yhteispinta-ala on 12 112 neliökilometriä, joka on 3 % Ruotsin maapinta-alasta. Saarten yhteenlaskettu rantaviivan pituus on 67 251 kilometriä.
Saarten koko

Ruotsin tilastokeskuksen (SCB) mukaan useimmat saaret ovat Ruotsissa pieniä, sillä alle hehtaarin kokoisia saaria on otettu tilastoon 247 010 saarta (92%), 1–10 hehtaarin saaria on 16 769, 10–100 hehtaaria 3 173, 100–1 000 hehtaarin 530 ja yli 1 000 hehtaarin eli 10 neliökilometrin saaria 88.
|     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)>  |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 10–100 m² |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 1–10 a |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 10–100 a |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 1–10 ha |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 10–100 ha |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 1–10 km² |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> 10– km² |     Saarien lukumäärät Ruotsissa lääneittäin ja kokoluokittain (vuoden 2013 selvitys)> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tukholman lääni | 13 274 | 11 216 | 5 373 | 2 394 | 574 | 97 | 24 | 32 952 |
| Uppsalan lääni | 5 819 | 5 605 | 2 115 | 633 | 131 | 25 | 2 | 14 330 |
| Södermanlandin lääni | 2 774 | 3 824 | 1 775 | 588 | 131 | 19 | 2 | 9 113 |
| Itä-Götanmaan lääni | 3 998 | 5 515 | 2 930 | 1 169 | 200 | 26 | 3 | 13 841 |
| Jönköpingin lääni | 836 | 1 923 | 821 | 193 | 29 | 0 | 1 | 3 803 |
| Kronobergin lääni | 1 386 | 3 292 | 1 584 | 324 | 40 | 4 | 2 | 6 632 |
| Kalmarin lääni | 4 463 | 7 680 | 3 574 | 1 165 | 204 | 31 | 4 | 17 121 |
| Gotlannin lääni | 280 | 627 | 149 | 27 | 16 | 6 | 3 | 1 108 |
| Blekingen lääni | 1 292 | 1 719 | 719 | 253 | 81 | 17 | 1 | 4 082 |
| Skånen lääni | 1 678 | 2 628 | 609 | 118 | 19 | 4 | 3 | 5 059 |
| Hallandin lääni | 865 | 1 778 | 624 | 200 | 26 | 3 | 0 | 3 496 |
| Länsi-Götanmaan lääni | 10 706 | 12 858 | 5 386 | 1 750 | 396 | 68 | 8 | 31 172 |
| Värmlannin lääni | 3 737 | 4 921 | 2 271 | 659 | 118 | 16 | 2 | 11 724 |
| Örebron lääni | 1 567 | 2 631 | 1 046 | 240 | 31 | 10 | 0 | 5 525 |
| Västmanlandin lääni | 619 | 1 121 | 505 | 157 | 36 | 11 | 1 | 2 450 |
| Taalainmaan lääni | 4 119 | 6 214 | 2 804 | 643 | 87 | 7 | 1 | 13 875 |
| Gävleborgin lääni | 2 477 | 5 246 | 2 779 | 821 | 139 | 27 | 2 | 11 491 |
| Västernorrlandin lääni | 1 592 | 2 590 | 1 375 | 468 | 109 | 22 | 7 | 6 163 |
| Jämtlandin lääni | 2 749 | 7 768 | 4 330 | 968 | 110 | 17 | 3 | 15 945 |
| Västerbottenin lääni | 4 853 | 11 282 | 5 561 | 1 457 | 206 | 21 | 4 | 23 384 |
| Norrbottenin lääni | 5 313 | 16 600 | 9 519 | 2563 | 499 | 98 | 15 | 34 607 |
| Yhteensä |     74 271 |     116 932 |     55 807 |     16 769 | 3 173 | 530 | 88 | 267 570 |
Noin kolmasosa saarista sijaitsee Norrbottenin, Tukholman- ja Länsi-Götanmaan läänissä. Gotlannin saari on Ruotsin suurin saari ja se muodostaa noin neljäsosan Ruotsin saarten yhteispinta-alasta. Luettelon Ruotsin suurimmista saarista löytyy artikkelein loppuosasta.
Saarten asutus

Ruotsin tilastokeskuksen (SCB) mukaan noin puolet ruotsalaisista asuu korkeintaan parin kilometrin päässä merenrannikosta. Siksi on helppo ymmärtää, että 16 % ruotsalaisista eli 1,6 miljoonaa ihmistä asuu saaristossa. Ruotsin tilastokeksuksen vuoden 2013 tilastojen mukaan 8 093 saarella oli rakennuskantaa, joka muodostui 905268 rakennuksesta ja josta 414 277 olivat huoneistoja. Rakennetuista saarista noin 6 921 oli asuinhuoneistoja. Yhteensä 984 saarella oli kiinteää asutusta, mutta niistä 574 saarella ei ole kiinteää tieyhteyttä mantereelle. Asuttuja saaria on vain 0,4 % kaikista saarista. Eniten asukkaita on Gotlannin, Bohuslänin, Länsi-Götanmaan, Tukholman ja Roslagenin alueiden saarilla. Saarilla asuminen on vähentynyt tasaisesti. Asutettujen määrä on erään selvityksen mukaan laskenut 6 % vuodesta 2005 vuoteen 2012.
Samuli Poutanen

Samuli Poutanen (s. 1981) on suomalainen balettitanssija. Hän on Suomen Kansallisbaletin tähtitanssija.
Poutasen isä soitti viulua Suomen Kansallisoopperan orkesterissa ja hän suostutteli Samulin Suomen Kansallisoopperan balettioppilaitokseen, jossa tämä opiskeli vuosina 1989-2000.  Hänet kiinnitettiin Suomen Kansallisbalettiin syksyllä 2001. Puotanen on tanssinut lukuisten klassikkobalettien pääosat sekä lukuisissa nykytanssiteoksissa.
Poutanen palkittiin Suomen Kulttuurirahaston Edvard Fazer -palkinnolla huhtikuussa 2014. Palkintolautakunnan perustelujen mukaan Poutanen on vuosien aikana luonut pitkän uran työhönsä huolellisesti ja vakavasti paneutuvana tanssijana. Poutasen vahvuuksia ovat hänen monipuolisuutensa ja huomattava muuntautumiskykynsä niin klassisissa baleteissa kuin nykytanssiteoksissa, joissa hän on hurmannut niin yleisön kuin kriitikotkin. Poutanen on työntekijänä erittäin vastuuntuntoinen ja joustava sekä työtoverina aina valmis tukemaan kollegoitaan.
Roolit > Suomen Kansallisbaletissa: Corps de ballet- ja solistitehtävissä

Bajadeeri (Natalia Makarova/Marius Petipa)
Le Corsaire - Merirosvo: Conrad (Ivan Liška / Petipa)
Don Quijote (Patrice Bart/Petipa)
Giselle: Maalais-pas de deux (Sylvie Guillem/Coralli–Perrot–Petipa)
Joutsenlampi (Vladimir Bourmeister/Petipa–Ivanov)
Joutsenlampi: Alexander (Rudi van Dantzig/Petipa–Ivanov)
Joutsenlampi: Benno, von Rothbart (Kenneth Greve)
Kuinka äkäpussi kesytetään: Petruchio (John Cranko)
Lokki: Medvedenko (John Neumeier)
Lumikuningatar: Kai (Kenneth Greve)
Manon: Des Grieux (Sir Kenneth MacMillan)
Napoli: Pas de six/1. soolo (August Bournonville)
Prinsessa Ruusunen (Rudolf Nurejev/Ivanov)
Prinsessa Ruusunen: Prinssi Désiré, Carabosse, Lännen prinssi (Javier Torres/Petipa)
Pähkinänsärkijä (Rudolf Nurejev/Ivanov)
Pähkinänsärkijä ja Hiirikuningas: Prinssi
Pähkinänsärkijä, Kukkaisvalssi/1. solistipari (Wayne Eagling ja Toer van Schayk)
Onegin (John Cranko), Raymonda (Anna-Marie Holmes/Petipa)
Romeo ja Julia: Tybalt (John Cranko)
Seitsemän veljestä: Juhani (Marjo Kuusela)
Tšaikovski (Patrice Bart), Tuhkimo (Ben Stevenson)
Tuhkimo - traaginen kertomus: Prinssi (Terence Kohler)
Veren häät: Leonardo (Cathy Marston).
Kesäyön unelma (Heinz Spoerli)
Earth Apples (Itzik Galili)
Unikot (Javier Torres)
Kolmetoista (Tommi Kitti, kantaesitys)
Dominium (Tim Rushton)
Georgia (Tero Saarinen)
Kirkastunut yö (Tero Saarinen)
Kevätuhri (Vaslav Nijinsky)
Carmen (Marilena Fontoura)
Viime heinäkuu (Marilena Fontoura)
Petite Mort (Jiří Kylián)
Svadebka (Jiří Kylián)
Forgotten Land (Jiří Kylián)
Stepping Stones (Jiří Kylián)
Sechs Tänze (Jiří Kylián)
Bella Figura (Jiří Kylián)
In the Middle, Somewhat Elevated (William Forsythe)
OFFCORE (Jorma Elo)
Twisted Shadow (Jorma Elo)
Suite Murder (Jorma Elo)
Double Evil (Jorma Elo)
Jäinen kukinta (Odd Johan Fritzøe)
Etudes (Harald Lander)
Ballet Pathétique (Jorma Uotinen)
Walking Mad (Johan Inger)
Hohto/Shine (Kenneth Kvarnström)
The Sofa (Itzik Galili)
Cornered (Nicolo Fonte)
Minus 7 (Ohad Naharin)
Lyrical (Petr Zuska)
Before After (Annabelle Lopez Ochoa)
X-it (Johanna Nuutinen)
Seguidilla

Francisco Goyan seguidilla-tanssia esittävä maalaus, 1777.
Seguidilla on espanjalainen tanssi ja kansanlaulu. Kansanlaulu koostuu neljästä, vuoroin seitsen- ja vuoroin viisitavuisesta säkeestä. Tanssi on boleron tapainen nopea tanssi, jota säestetään kastanjeteilla, laululla tai kitaransoitolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seguidilla Wikimedia Commonsissa
Robert Lebel

Robert Lebel (8. marraskuuta 1924 Trois-Pistoles – 25. toukokuuta 2015) oli kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 18. kesäkuuta 1950 ja nimitettiin Saint-Jean-de-Québecin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Alindan titulaaripiispaksi 11. maaliskuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gérard-Marie Coderre, jota avustivat Paul Grégoire ja Louis Lévesque.
Lebel sai 26. maaliskuuta 1976 nimityksen Valleyfieldin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 2. toukokuuta. Hän jäi eläkkeelle 30. kesäkuuta 2000.
Ryūzō Shimizu

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Ryūzō Shimizu
Syntymäaika: 30. syyskuuta 1902
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Tokyo Shukyu-Dan |  |
Maajoukkue
| 1923 | Japani | 2 (1) |
Ryūzō Shimizu (jap. 清水 隆三, Shimizu Ryūzō; 30. syyskuuta 1902 – ?) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Shimizu debytoi Japanin A-maajoukkueessa toukokuussa 1923. Hän on pelannut kaksi maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Saksan valtiopäivävaalit 1932 (heinäkuu)

Saksan valtiopäivävaalit 1932 (heinäkuu) pidettiin edellisten valtiopäivien ennenaikaisen hajottamisen jälkeen. Kansallissosialistinen puolue nousi ensimmäistä kertaa Saksan suurimmaksi, mutta he eivät saaneet enemmistöä. Myös kommunistit lisäsivät kannatustaan, joten Weimarin tasavaltaa vastustavilla puolueilla oli silloisen sanontatavan mukaan ”negatiivinen enemmistö”, koska he eivät voineet muodostaa missään tapauksessa yhteistä hallitusta.
Vaaleissa mikään tietty puolue ei varsinaisesti ”vuotanut” kannatustaan natsien eduksi kovinkaan paljoa, vaan siirtymät tulivat useista eri puolueista, lähinnä pienistä ja keskisuurista. Suurin yksittäinen menettäjä oli ”Keskiluokan valtakunnanpuolue” (Reichspartei des deutschen Mittelstandes), joka kokoonsa nähden toki menetti paljon (3,5 prosenttiyksikköä) ja katosi puoluekartalta lähes kokonaan. Saksalaiskansallinen puolue oli romahtanut jo edellisissä vaaleissa, joten sen menetykset jäivät tällä kertaa aiempaa pienemmiksi.
| Puolue | Ääniosuus (muutos) | Ääniosuus (muutos) | Paikat (muutos) | Paikat (muutos) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue (NSDAP) | 37,8 % | +19 % | 230 | +123 |
| Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD) | 21,9 % | -2,9 % | 133 | -10 |
| Saksan kommunistinen puolue (KPD) | 14,6% | +1,2% | 89 | +12 |
| Keskustapuolue (Z) | 12,3 % | +0,6 % | 75 | +7 |
| Saksalaiskansallinen kansanpuolue (DNVP) | 6,1% | -1,1% | 37 | -4 |
Tausta

Suuri lama oli koetellut Saksaa vuodesta 1929 lähtien: työttömyys oli noussut 8,5 %:sta 30 %:iin, ja teollisuustuotanto oli laskenut 42 %.
Vuonna 1930 SPD:n, Keskustan ja kahden liberaalipuolueen hallitus oli hajonnut. Sen jälkeen Keskustapuolueen Heinrich Brüningin johtama vähemmistöhallitus hallitsi presidentin myöntämillä poikkeusvaltuuksilla. Brüningin politiikka epäonnistui talouskriisin hoitamisessa ja heikensi parlamentaarista järjestelmää.
Maaliskuun 1932 presidentinvaalit voitti istuva presidentti Paul von Hindenburg, jota tasavallan kannattajat olivat tukeneet Adolf Hitleriä vastaan. Presidentti kuitenkin muutti linjaansa vaalivoiton jälkeen oikeistolaisemmaksi, erotti Brüningin kanslerin paikalta ja nimitti virkaan Franz von Papenin. Uudella hallituksella ei ollut minkäänlaista luottamusta valtiopäivillä, joten presidentti hajotti parlamentin ja määräsi uudet vaalit pidettäväksi 31. heinäkuuta.
Vaalikampanjointia leimasi väkivaltainen tunnelma, kun Papen kumosi SA-järjestön kiellon, jonka Brüning oli asettanut virkakautensa viimeisinä päivinä.
Natsit saivat vaaleissa suurvoiton ja nousivat 230 edustajallaan ensimmäistä kertaa Saksan suurimmaksi puolueeksi. Heillä ei kuitenkaan ollut enemmistöä, ja muut puolueet kieltäytyivät yhteistyöstä. Papenin vähemmistöhallitus jatkoi seuraaviin vaaleihin (marraskuussa samana vuonna) asti.
Ryūya Yamanaka

| Ryūya Yamanaka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  山中竜也
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1995 (ikä 29) Sakai, Osaka, Japani
Kansalaisuus:   Japani
Nyrkkeilijä
Pituus:  161,5  cm
Painoluokka:   Korsisarja
Kätisyys:  Oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  19
Voitot:  16
– tyrmäysvoitot:  5
Tappiot:  3
Ratkaisemattomat:  0
Aiheesta muualla
www.shinsei-gym.com/boxer/yamanaka_ryuya.html
Ryūya Yamanaka (jap. 山中竜也, Yamanaka Ryūya, s. 11. huhtikuuta 1995) on japanilainen korsisarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBO-liiton maailmanmestari painoluokassaan.
Ammattinyrkkeilyura

Yamanaka aloitti ammattinyrkkeilyuran vuonna 2012. Ensimmäisen tappionsa hän kärsi vuonna 2012 tyrmäyksellä Kenta Shimizulle. Toisen tappionsa Yamanaka kärsi vuonna 2014 Roque Laurolle tuomariäänin. Vuonna 2017 Yamanaka kohosi korsisarjan WBO liiton mestariksi voittamalla Tatsuya Fukuharan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi.
Aiheesta muualla

boxrec.com
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tatsuya Fukuhara | WBO liiton korsisarjan maailmanmestari 28. elokuuta 2017 – 13. heinäkuuta 2018 | Seuraaja: Vic Saludar |
Seppo Välinen

| Seppo Välinen |
| --- | --- |
 Kuva: Linus Lindholm
Henkilötiedot
Syntynyt: 1978 Jyväskylä
Ammatti:  Teatterinjohtaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  1998-
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Seppo Välinen (s. 4. huhtikuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja, koreografi ja näyttelijä. Hän on toiminut myös opettajana teatterialan oppilaitoksissa.
Välinen on opiskellut Teatterikorkeakoulussa (2008–2012) sekä Turun taideakatemiassa (1998–2002). Välinen on esiintynyt mm. Turun kaupunginteatterissa, Q-teatterissa, Kouvolan Teatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa. Hänen ohjauksiaan ja koreografioitaan on nähty mm. Rovaniemen Teatterissa, Kouvolan Teatterissa, Joensuun kaupunginteatterissa ja Vaasan kaupunginteatterissa sekä vapaissa ryhmissä.
Seppo Välinen aloitti Vaasan kaupunginteatterin johtajana 1.11.2019.
Sabbath Bloody Sabbath (kappale)

| ”Sabbath Bloody Sabbath” Black Sabbath |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sabbath Bloody Sabbath
 Julkaistu: 1973
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.31 (singleversio)
 Levy-yhtiö: WWA Records (UK) Vertigo Records (EU)
Black Sabbathin muut singlet
| ”Tomorrow's Dream” 1972 | ”Sabbath Bloody Sabbath” 1973 | ”Am I Going Insane (Radio)” 1975 |
Sabbath Bloody Sabbath on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Black Sabbathin kappale samannimiseltä studioalbumilta. Kappale on hyvin tunnettu, etenkin sen riffi, joka on hyvin raskas. Sitä onkin kutsuttu "riffiksi, joka pelasti Black Sabbathin", koska yhtye ja musiikillinen johtohahmo, kitaristi Tony Iommi, kärsivät inspiraation puutteesta albumin sävellystyön alkaessa. Laulaja Ozzy Osbournen mukaan riffi syntyi, kun yhtye kuunteli Golden Earring-yhtyeen Moontan-albumia. Kappale julkaistiin editoituna singlenä Britanniassa, Euroopassa ja Aasiassakin. Se ei saanut listamenestystä, mikä ei kuitenkaan ollut yllättävää, sillä Black Sabbathia ei tunnettu ns. "single-yhtyeenä" ja pääpaino oli varsinaisissa albumi-kokonaisuuksissa. Kappaleesta tehtiin myös promovideo mainostamista varten.
Kappale on yhtyeen tyyliin moniosainen, sisältäen kevyempiä ja raskaampia osioita. Kappaleen ensimmäiset säkeistöt ja soolo menevät varsinaisen riffin myötä, sisältäen pari kevyempää välisoittoa. Soolon jälkeisen välisoiton jälkeen kappaleen kaksi viimeistä säkeistöä menevät erilaisen, hyvin raskaan riffin ja rumpali Bill Wardin perkussioita hyödyntävän kompin myötä. Kappaleen lopussa riffi ja rytmi muuttuvat jälleen ja kappale "feidautuu" Iommin sooloilun myötä. Basisti ja pääsanoittaja Geezer Butlerin mukaan kappaleen sanat kertovat "Sabbath-kokemuksista ja musiikki-bisneksen nurjasta puolesta yleisesti".
Huolimatta kappaleen klassikko-statuksesta, on sitä harvoin esitetty konserteissa. Kappaleen studio-versio on laulettu hyvin korkealta, ja näin ollen sen esittäminen livenä on haastavaa laulajalle. Yhtye on soittanut kappaleesta joillain kiertueilla lyhennetyn instrumentaali-version linkitettynä johonkin toiseen kappaleeseen. Kokonaisuudessaan kappale on kuultu 1990-luvulla Tony Martinin toimiessa yhtyeen vokalistina ja myös 1990-luvun lopun vuosina, jolloin alkuperäinen kokoonpano palasi yhteen. Ozzy Osbourne on versioinut kappaleen vuoden 1982 live-albumilleen Speak of the Devil.
Bruce Dickinson esitti kappaleen Godspeedin kanssa Nativity in Black -tribuuttialbumille sekä soitti sitä livenä Iron Maidenin kanssa. Anthrax versioi kappaleen EP:lleen I'm the Man, ja ruotsalainen The Cardigans levylleen Emmerdale. Myös suomalainen Tarot-yhtye on tehnyt kappaleesta oman versionsa.
Kappaleet singlellä

A-puoli
Sabbath Bloody Sabbath (edit) – 3.31
B-puoli
Changes – 4.41 (albumilta Vol. 4)
Lähde:
Kokoonpano

Ozzy Osbourne – laulu
Tony Iommi – kitara
Geezer Butler – bassokitara
Bill Ward – rummut
Julkaisuhistoria

1973: WWA Records (WWS 002), 7", UK
1973: Vertigo Records (6165 001), 7", EU
Aiheesta muualla

Black Sabbath - Sabbath Bloody Sabbath YouTubessa
Sarah Mitton

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sarah Mitton vuonna 2024. |  Sarah Mitton vuonna 2024. |  Sarah Mitton vuonna 2024. |  |
Maa:  Kanada
Naisten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Budapest 2023 | kuulantyöntö |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2024 | kuulantyöntö |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Santiago 2023 | kuulantyöntö |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Birmingham 2022 | kuulantyöntö |  |
Sarah Mitton (s. 20. kesäkuuta 1996) on kanadalainen kuulantyöntäjä.
Mitton voitti universiadeissa kuulantyönnön kultaa Napolissa 2019 tuloksella 18,31. Kaksi vuotta aiemmin Taipein universiadeissa hän sijoittui kymmenenneksi. Vuonna 2019 hän sijoittui Pan-Amerikan kisoissa kuudenneksi. Dohan MM-kilpailuissa 2019 ja Tokion olympialaisissa 2021 hän jäi karsintaan. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 19,77. Sisäratojen MM-kilpailuissa 2022 Mitton sijoittui seitsemänneksi tuloksella 19,02. Saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa hän voitti kultaa tuloksella 19,03. Hän saavutti MM-hopeaa Budapestissa 2023 tuloksella 20,08. Myöhemmin samana vuonna hän voitti kultaa Santiagon Pan-Amerikan kisoissa tuloksella 19,19. Hän voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Glasgow'ssa 2024 Pohjois-Amerikan halliennätyksellä 20,22.
Vuoden 2021 lopulla Mittonin ennätys oli 18,89. Helmikuussa 2022 hän paransi halliennätyksekseen 19,16. Ulkoradoilla hän ylitti 19 metrin rajan toukokuussa 2022. Kesäkuussa 2022 Langleyssa hän voitti uransa toisen Kanadan-mestaruuden ennätystuloksellaan 20,33. Hän työnsi sisäratojen Kanadan ennätyksen 19,80 Windsorissa tammikuussa 2023.