stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ponzi-huijaus
Henkilökohtainen luottamus idean markkinoijaan ja usko rahan saamiseen

Sijoituskohteen markkinoija on taitava psykologinen manipuloija ja uskottava esiintymisessään. Hän herättää luottamusta ja ihailua kuulijoissaan ollen heille esikuva yrittäjyydestä ja rohkeudesta. Ehdokkaat uskovat hänen lupauksiinsa suurista tuloista, jos nämä vain rohkenevat sijoittaa tähän "uuteen toimintaan". Sijoituskohde on yleensä aina jotakin uutta ja mullistavaa, ennen näkemätöntä laajuudessaan, suuruudessaan, tehossaan, tuotto-odotuksissaan, kasvuvauhdissaan ja loistossaan. Se on jotakin, mitä ihmiset haluavat uskoa voidakseen olla osallisia uskomattomasta onnenpotkusta, kun juuri heidät on valittu saamaan vaurautta löydön avulla.
Ponzi-huijauksen aloittaja maksaa alussa saamistaan sijoituksista korkoa tai sijoitusten palautusta osalle osallistujista. Nämä innostuvat tästä nopeasta voittojen kotiuttamisesta niin paljon, että suosittelevat ideaa äveriäille tai rahaa muuten vain haluaville tuttavilleen. Voittoja kotiuttaneet osallistujat sijoittavat usein saamansa voitot takaisin järjestelmään, jolloin huijauksen käynnistäjän ei tarvitse maksaa kaikkia sijoituksia kovin monelle takaisin – tuskin yhdellekään.
Pelin ideana on se, että myöhemmin mukaan lähtenyt maksaa aiemmin verkostoon liittyneelle palkkion värvätyksi tulemisestaan. Värvätyksi tullut ja hänet värvännyt henkilö eivät tiedä sitä, että uusi osallistuja maksaa itse palkkion omaan "ylälinjaansa". He luulevat, että palkkiot ovat peräisin tuottavasta sijoituskohteesta eikä uusilta osallistujilta.
Niin kuin huijauksissa yleensä, myös ponzi-huijaus tarvitsee hyväuskoisia uhreja, joiden rahalla ja vaivalla päätekijät rikastuvat. Ilman uskoa ei mikään pyramidijärjestelmä voisi toimia. Usko onkin keskeinen tekijä kaikissa pyramidijärjestelmissä: verkostomarkkinointi, ponzi-huijaukset ja ketjukirjeet. Osallistujien usko järjestelmän tuottavuuteen ja päätekijöiden rehellisyyteen jatkuu usein vielä sen jälkeen, kun yrityksen toiminta on joutunut median arvostelun kohteeksi ja poliisitutkinnan alle. Osa uskoo järjestelmään ja sen johtajiin vielä tuomioiden jälkeen. Pääosa tunnustaa kuitenkin joutuneensa petoksen uhriksi, kun tajuaa menettäneensä rahansa, mutta osa pitää tappiotaan muiden kuin järjestelmän ja päätekijöiden syynä. Uskosta luopuminen vaikuttaisi koko maailmankatsomuksen muutokseen, mistä syystä siihen ei olla valmiita etenkään verkostomarkkinoinnin tavoin toteutetuissa huijauksissa.
Ponzi-huijausten vaikutus ihmissuhteisiin ja yhteiskuntaan

Ponzi-huijaukset vaikuttavat tuhoisasti ihmissuhteisiin ja yhteiskuntaan. Ideaa levitetään tuttujen, ystävien ja sukulaisten välityksellä, missä mukaan lähteminen perustuu henkilökohtaiseen luottamukseen ja suostuttelutaitoon. Kun järjestelmä paljastuu petokseksi ja rikokseksi, niin suosittelijat eli sponsorit joutuvat hankalaan asemaan läheistensä edessä. Ystävyyssuhteet voivat katketa ja viha saattaa johtaa väkivaltaisiin purkauksiin. Mukaan lähteneet kokevat lisäksi syyllisyyttä ja häpeää, mikä yhdessä pelon kanssa voi aiheuttaa vakavia psyykkisiä ja sosiaalisia ongelmia.
Ponzi-huijausten vaikutus yhteiskuntaan on tuhoisa myös psykososiaalisin perustein eikä pelkästään sen aiheuttamien taloudellisten tappioiden ja verotulojen pienenemisen vuoksi. Rahansa menettäneet käyttävät tappioita vähennyksinä veroilmoituksissa, mikä pienentää verotuloja, jos vähennykset hyväksytään. Lisäksi toiminnasta voittoa saavat eivät yleensä maksa veroja voitoistaan. Osa sijoittaakin toimintaan pimeitä varoja ja pelaa uhkapeliä tietäen toiminnan luonteen. Suurin osa jää toiminnassa häviölle, mutta ensimmäisenä mukaan lähteneet voivat voittaa sievoisia summia. Ponzi-huijauksia on käytetty Suomessa myös rahanpesussa, niin että rikollisesti hankittu raha on saatu näyttämään lailliselta sijoitusvoitolta järjestelmän kautta. (WinCapita eli WinClub ja aiempi GiiClub 2003–7.3.2008 )
Suuret Ponzi-huijaukset ja verkostomarkkinointiyritykset ovat aiheuttaneet valtavaa tuhoa kokonaiselle kansalle ja valtiolle. Albania joutui huijausten uhriksi vuonna 1997, jolloin suuri osa väestöstä menetti huijauksiin säästönsä ja kansantalous romahti varojen päätyessä ulkomaisten rikollisten käsiin. Venäjän suurin Ponzi-huijaus MMM vei arviolta 1,5 miljardia Yhdysvaltain dollaria liki kahdelta miljoonalta sijoittajalta 1990-luvulla. Myös muita suuria huijauksia on jäänyt viranomaisten haaviin useissa eri maissa jättäen jälkeensä rahansa menettäneitä ihmisiä ja kurjuutta. Syynä järjestelmien onnistumiseen ei voida pitää pelkästään ihmisten hyväuskoisuutta, sillä taustalla ovat vaikuttaneet osaltaan nerokkaimmat talousrikolliset mielet ja taitavimmat psykologiset vaikuttajat huijausten saralla.
Ponzi-huijausten jatkuvuus

Toisin kuin yleisesti uskotaan, Ponzi-huijaus voi jatkua loputtomiin. Toiminta loppuu vain siinä tapauksessa, että viranomaiset pysäyttävät sen tai päätekijät jänistävät ja livistävät kassa mukanaan. Pyramidi voi kaatua myös liian suureen kokoon ja julkisuuteen. Silloin järjestelmän huono maine pitää huolen siitä, ettei uusia sijoittajia tule tarpeeksi nopeasti lisää ja idea menettää hohtonsa sijoittajien silmissä. Mitä suurempi osallistujamäärä järjestelmässä on, sitä useampi menettää sijoituksensa saamatta mitään takaisin ja näin järjestelmä kaatuu omaan mahdottomuuteensa. Jos sijoituksia virtaa kuitenkin tasaisena virtana systeemiin ja verkosto leviää uusille maantieteellisille alueille, niin toimintaa on periaatteessa mahdollista jatkaa vaikka loputtomiin.
Ponzi-huijauksia voidaan pitkittää siten, että saadaan osallistujat tekemään pitkäaikaisia sijoituksia, mitä ei voi nostaa ulos järjestelmästä vasta kuin määräajan kuluttua. Osallistujien tai oikeammin pelaajien voitot näkyvät sitten pitkin matkaa virtuaalisina tuottoina. Kun sitten lopulta maksun aika tulee, niin läheskään kaikki osallistujat eivät saa sijoituksiaan ja tuottojaan ulos järjestelmästä. Rahat ovat kadonneet tai järjestelmä alkaakin tuottaa yllättäen suuria tappioita juuri ennen kotiutusta, jolloin mitään nostettavaa ei jää jäljelle. Sen pitäisi tietysti herättää epäilyksiä, mutta silti jotkin järjestelmät voivat jatkaa vuosia ennen kuin viestimet tai poliisi paljastavat ne huijaukseksi.
Monet sijoittajat eivät ota järjestelmästä ulos pääomaansa, kun tuottojen kotiuttamisen aika tulee. He saattavat nostaa pelkästään voitto-osuuden ja sijoittaa pääoman systeemiin uudelleen. Jotkut sijoittavat voitot ja alkuperäisen pääoman takaisin systeemiin suurempien voittojen toivossa. Tämä hidastaa järjestelmän paljastumista huijaukseksi, koska kestää kauan aikaa ennen kuin suuri määrä sijoittajia huomaa menettäneensä rahansa, kun eivät saakaan sijoituksiaan ja voittojaan takaisin.
Varovaisimmat pelaajat ja varhain liittyneet saattavat saada sijoituksensa suurelta osin tai jopa enimmäkseen takaisin, kun alkavat epäillä systeemiä ja yrittävät irrottautua siitä vähin äänin. Päätekijät maksavat osalle sijoittajia voitot ja sijoitukset asianmukaisesti, jotta saavat pidettyä mielenkiintoa yllä ja lisättyä järjestelmän uskottavuutta.
Jos pelistä irtaantujia alkaa olla kuitenkin liikaa, päätekijät voivat itse lopettaa järjestelmän ylläpidon, kerätä pääomat ja kadota jäljettömiin. Näin käy, kun järjestelmä käy liian suureksi ja maa alkaa polttaa jalkojen alla sijoittajien vaatiessa sijoituksiaan ja voittoja yhä suuremmassa määrin ulos järjestelmästä. Viranomaisten ja poliisin mahdolliset tulevat tutkinnat saavat rikolliset myös luopumaan järjestelmästä, vaikka muuten he voisivat ehkä jatkaa sen pyörittämistä loputtomiin.
Tunnettuja Ponzi-huijauksia

Yhdysvallat 1968–2008: Bernard Madoffin jättimäinen sijoitushuijaus
Venäjä 1994:  MMM-huijaus, jossa ainakin kaksi miljoonaa venäläistä menetti rahansa ja 1,5 mrd USD huijattiin, toinen lähde puhuu jopa 10 miljoonasta huijatusta.
Albania 1997:  Albania joutui kuohuksiin, kun Ponzi-huijauksilla riistettiin kansan rahat ja valtion johto oli mukana huijauksessa. Valta vaihtui, mutta kansa ei saanut rahojaan takaisin.
Suomi 2005–2008: WinClub eli WinCapita
Maailma 2014–: Onecoin, Bulgariasta lähtöisin oleva kryptovaluutan maineella ratsastava yritys. Toimintaa ympäri maailmaa, paljon myös Suomessa.
Kirjallisuutta

Nars, Kari: Miten miljoonia huijataan: Suurpetkuttajien värikäs historia.  Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-5049-5
Charles Ponzi, 1920
The Razors Edge

| The Razors Edge AC/DC |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Little Mountain Sound -studioilla Vancouverissa, Kanadassa
 Julkaistu: 21. syyskuuta 1990 (AUS) / lokakuussa 1990 (muu maailma)
 Tuottaja(t): Bruce Fairbairn
 Tyylilaji: hard rock Heavy Metal
 Kesto: 46.32
 Levy-yhtiö: Atlantic
Listasijoitukset
  1. (2 viikkoa, lokakuu 1990)   2. (1990)   2. (30. syyskuuta 1990)   2. (lokakuu 1990)   4. (lokakuu 1990)   4. (1990)   5. (14. maaliskuuta 2003)   5. (10. lokakuuta 1990)   11. (14. lokakuuta 1990)
AC/DC:n muut julkaisut
| Blow Up Your Video 1988 | The Razors Edge 1990 | Live 1992 |
Singlet albumilta The Razors Edge
 ”Thunderstuck” Julkaistu: 10. syyskuuta 1990  ”Moneytalks” Julkaistu: 8. joulukuuta 1990  ”Are You Ready” Julkaistu: 28. maaliskuuta 1991
The Razors Edge on hard rock -yhtye AC/DC:n kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1990. Se oli yhtyeelle menestys, hittisinglejä albumilta olivat muun muassa "Thunderstruck" ja "Moneytalks" - molemmat kappaleita, joista on sittemmin muodostunut vakionumeroita yhtyeen liveshow'ssa.
Albumi nousi toiseksi Billboardin Top 200 -listalla ja se on myynyt Yhdysvalloissa viisi miljoonaa kappaletta.
Uutena jäsenenä yhtyeessä soitti levyllä rumpali Chris Slade. Kaikki kappaleet levyllä ovat Youngin veljesten käsialaa. Koska Johnson oli hiljattain joutunut läpikäymään vaikean avioeron, ensimmäistä kertaa AC/DC:n historiassa Youngin veljekset Angus ja Malcolm myös kahdestaan kirjoittivat kaikki sanoitukset. The Razor's Edge julkaistiin remasteroituna vuonna 2003 osana AC/DC remasters -sarjaa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Angus Young ja Malcolm Young.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Thunderstruck | 4.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Fire Your Guns | 2.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Moneytalks | 3.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Razors Edge | 4.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Mistress for Christmas | 3.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Rock Your Heart Out | 4.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Are You Ready | 4.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Got You by the Balls | 4.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Shot of Love | 3.56 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Let's Make It | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Goodbye and Good Riddance to Bad Luck | 3.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | If You Dare | 3.08 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Brian Johnson – laulu
Angus Young – soolokitara
Malcolm Young – rytmikitara, taustalaulu
Cliff Williams – basso, taustalaulu
Chris Slade – rummut, perkussiot
Tuotanto

Tuottaja: Bruce Fairbairn
Miksaus: Mike Fraser
Remasterointi (2003): George Marino (Sterling Sound)
Arvostelut

All Music Guide -sivuston arvostelu:
Rolling Stone -lehden arvostelu:
Aiheesta muualla

The Razors Edge Discogsissa. (englanniksi)
| n k AC/DC |
| --- | --- |
 Angus Young  Brian Johnson  Phil Rudd  Cliff Williams  Stevie Young Malcolm Young  Dave Evans  Rob Bailey  Peter Clark  Bon Scott  Mark Evans  Simon Wright  Chris Slade  Axl Rose 
Studioalbumit:  High Voltage kansainvälinen  T.N.T.  Dirty Deeds Done Dirt Cheap  Let There Be Rock  Powerage  Highway to Hell  Back in Black  For Those About to Rock We Salute You  Flick of the Switch  Fly on the Wall  Blow Up Your Video  The Razors Edge  Ballbreaker  Stiff Upper Lip  Black Ice  Rock or Bust  Power Up 
Kokoelmat:  Volts  Bonfire  Backtracks 
EP:t:  ’74 Jailbreak 
Livealbumit:  If You Want Blood You’ve Got It  Live  Live from the Atlantic Studios  Let There Be Rock: The Movie – Live in Paris  Live at River Plate 
Soundtrackit:  Who Made Who  Iron Man 2 
Muuta:  diskografia  kappaleet
Sigurd Hoel

Sigurd Hoel 1950.
Sigurd Hoel (14. joulukuuta 1890 Nord-Odal – 14. lokakuuta 1960 Oslo) oli norjalainen kirjailija, kustannusalan vaikuttaja, yhteiskunnallinen keskustelija, kulttuuripersoona ja kirjallisuuskriitikko. Hänen esikoisteoksena oli novellikokoelma Veien vi gaar 1922.
Hoel opiskeli luonnontieteitä ja työskenteli opettajana ja toimittajana. Hän teki läpimurtonsa 1927 teoksella Syndare i sommarsol, jonka pohjalta on tehty elokuva vuosina 1934 ja 2001. Hänen pääteoksensa on Veien til verdens ende (1933), joka on maalaisympäristöön sijoittuva lapsuudenkuvaus, Møte ved Milepelen (1947) jolla hän ottaa etäisyyttä natsismiin ja problematisoi toisen maailmansodan aikaisia tapahtumia, sekä viimeinen romaani Trollringen (1958).
Hoel oli yhtenä aloitteentekijänä, kun Norjan akatemia (Det Norske Akademi for Språk og Litteratur) perustettiin 1953.
Hoel oli Gyldendalin Gule serienin toimittaja.
Teokset

Veien vi gaar, runoja, 1922
Syvstjernen, romaani, 1924
Syndere i sommersol, romaani, 1927
Ingenting, romaani, 1929
Mot muren, näytelmä, 1930
Don Juan, näytelmä Helge Krogin kanssa, 1930
En dag i oktober, romaani, 1931
Veien til verdens ende, romaani, 1933
Fjorten dager før frostnettene, romaani, 1935
Sesam Sesam, romaani, 1938
Prinsessen på glassberget, novelleja, 1939
50 gule, artikkeleita, 1939
Arvestålet, romaani, 1941
Tanker i mørketid, esseitä, 1945
Møte ved milepælen, romaani, 1947
Tanker fra mange tider, esseitä, 1948
Jeg er blitt glad i en annen, romaani, 1951
Tanker mellom barken og veden, esseitä, 1952
Stevnemøte med glemte år, romaani, 1954
Tanker om norsk diktning, esseitä, 1955
Ved foten av Babels tårn, romaani, 1956
Trollringen, romaani, 1958 1959
De siste 51 gule, artikkeleita,
Kapitler om kjærlighet, valikoima tekstejä, 1960
Suomennetut teokset

Lokakuun päivä, suom. Matti Salonen. Jyväskylä, 1937.
Syntisiä kesäauringossa (Syndere i sommersol) Helsinki: Kansankirja, 1945.
Filmografia

Hoelin teoksien pohjalta on tehty elokuvia, ja hän on myös käsikirjoittanut niitä.
Syndare i sommarsol (romaanista "Syndere i sommersol") 2001
Før frostnettene 1966
Stevnemøte med glemte år 1957
Rakkauden umpikuja (romaanista "En dag i oktober")  (käsikirjoittaja) 1956
Vi flyger på Rio (käsikirjoittaja) 1949
Trollfossen (käsikirjoittaja) 1948
Syndere i sommersol 1934
Palkinnot ja tunnustukset

Gyldendals legat 1940
Bokhandlerprisen 1948
Aiheesta muualla

NRK: Lydfiler med Sigurd Hoel
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Malakiittimedestäjä

| Malakiittimedestäjä |
| --- | --- |
 Malakiittimedestäjäkoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Medestäjät Nectarinia
Laji::  famosa
Kaksiosainen nimi
 Nectarinia famosa  (Linnaeus, 1766) 
Katso myös
   Malakiittimedestäjä Wikispeciesissä   Malakiittimedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Malakiittimedestäjä (Nectarinia famosa) on eteläisessä Afrikassa tavattava medestäjiin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan malakiittimedestäjäkoiras on naarasta suurempi. Koiras on noin 25 cm ja naaras noin 15 cm pitkä. Koiras on väriltään kirkkaan metallinhohtoisen vihreä.Mustien siipien kupeessa on keltaiset laikut, jotka eivät yleensä ole näkyvissä. Koiraan kaksi keskimmäistä pyrstösulkaa ovat muita pitemmät. Naaras ja nuori malakiittimedestäjäkoiras ovat väriltään selästään harmaita ja vatsastaan kellertäviä. Malakiittimedestäjän nokka on hyvin pitkä ja alaspäin kaartuva.
Levinneisyys ja elinympäristö

Malakiittimedestäjää tavataan laajalla alueella, joka ulottuu Sudanin ja Eritrean eteläosista Afrikan eteläkärkeen ja lisäksi Lesothosta, Swazimaasta ja Zimbabwesta. Lajin elinympäristöä ovat eteläiselle Afrikalle tyypilliset pensaikkoiset kasvillisuusvyöhykkeet kuten fynbos ja karoo. Laji elää rannikolta vuoristoon aina 2 800 metrin korkeuteen.
Elintavat

Malakiittimedestäjät elävät yleensä yksin, mutta saattavat kerääntyä jopa 1000 yksilön parviin ruokaillessaan. Laji on erityisen tarkka reviiristän ja varsinkin koiraat voivat olla hyvinkin aggressiivisia muita lintuja kohtaan. Ovaalimaisen pesänsä laji rakentaa pensaiden suojaan. Naaras munii kahdesta kolmeen vihreää, tummapilkullista munaa, joita vain se hautoo kaksi viikkoa. Koirasmalakiittimedestäjä osallistuu poikasten ruokintaan.
Ravintonaan malakiittimedestäjät käyttävät kasvien mettä. Erityisesti laji ruokailee proteoilla ja lobelioilla. Lisäksi laji pyydystää hyönteisiä erityisesti poikasten ruuaksi.
Malakiittimedestäjänaaras.
Suuri pohjoismainen jengisota

Suuri pohjoismainen jengisota oli moottoripyöräkerhojen Bandidoksen, Helvetin enkeleiden ja näiden tukikerhojen välillä Pohjoismaissa vuosina 1994–1997 käyty jengisota. Huumekauppaan liittyvistä erimielisyyksistä alkaneen jengisodan katsotaan alkaneen 26. tammikuuta 1994, ja sotaa käytiin etenkin Kööpenhaminassa, Helsingissä, Oslossa, Helsingborgissa ja Malmössä. Jengisodassa sai surmansa 11 henkilöä ja 96 henkilöä loukkaantui. Sota päättyi 25. syyskuuta 1997, kun Bandidoksen ja Helvetin enkeleiden Euroopan-aluekerhojen presidentit kättelivät tanskalaisten uutiskameroiden edessä.
Käännös suomeksi
Hydrastiini

| Hydrastiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (3S)-6,7-dimetoksi-3-[(5R)-6-metyyli-7,8-dihydro-5H-[1,3]dioksolo[4,5-g]isokinolin-5-yyli]-3H-2-bentsofuran-1-oni
CAS-numero:  118-08-1
PubChem CID:  197835
SMILES:  CN1CCC2=CC3=C(C=C2C1C4C5=C(C(=C(C=C5) OC)OC)C(=O)O4)OCO3
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C21H21NO6
Moolimassa:  383,388 g/mol
Sulamispiste:  132 °C
Liukoisuus veteen:  0,03 g/l (20 °C)
Hydrastiini (C21H21NO6) on isokinoliinialkaloideihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on tutkittu lääketieteessä.
Ominaisuudet

Hydrastiini on kiraalinen yhdiste ja sillä on kaksi enantiomeeria, joista (+)-hydrastiinia esiintyy kiurunkannuksiin kuuluvassa Corydalis stricta-lajissa ja (-)-hydrastiinia esiintyy hurmejuuressa ja happomarjoihin kuuluvassa Berberis laurina-lajissa. Huoneenlämpötilassa hydrastiini on väritöntä kiteistä ainetta. Se ei juurikaan liukene veteen, mutta liukenee esimerkiksi etanoliin, asetoniin, bentseeniin ja kloroformiin. Hydrastiini on optisesti aktiivista ja (-)-hydrastiinin kiertokyky etanoliliuoksessa on -50.
Hydrastiinin (-)-enantiomeeri rentouttaa lihaksia ja hidastaa sydämen lyöntitiheyttä ja sillä on myös tulehdusta hilvitseviä ja antibakteerisia ominaisuuksia. Suurina pitoisuuksina se on myrkyllistä. Hydrastiinin (+)-enantiomeeri on GABAA-reseptorien antagonisti.
Hohtominiahven

| Hohtominiahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Miniahvenet Elassomatidae
Suku::  Elassoma
Laji::  evergladei
Kaksiosainen nimi
 Elassoma evergladei  Jordan, 1884 
Katso myös
   Hohtominiahven Wikispeciesissä   Hohtominiahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hohtominiahven (Elassoma evergladei) on miniahveniin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Yhdysvalloista. Toisinaan sitä pidetään myös akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Hohtominiahven kasvaa useimmiten noin 2–3 cm pitkäksi. Hohtominiahvenkoiras on väriltään vihreä, ruskea tai musta ja ruumiissa on tummia pilkkuja. Väritys muuttuu kutuaikana mustaksi, ja tällöin kyljissä ja päässä on sinisenä hohtavia raitoja. Lajin naaras on punaruskea.
Levinneisyys ja elintavat

Hohtominiahvenen levinneisyysalue ulottuu Alabamasta Floridaan ja Pohjois-Carolinaan. Lajin elinympäristöä ovat hitaasti virtaavat makeat vedet kuten suot, hitaasti virtaavat joet ja lammet. Elinympäristössä on usein mutapohja ja runsaasti kasvillisuutta. Hohtominiahvenen ravintoa ovat madot ja pienet äyriäiset. Naaras kutee vesikasvillisuuden joukkoon ja koiras vartioi munia.
Patria AMV

| Patria AMV 8×8 |
| --- | --- |
 Patria AMV XA-360
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Suomi
Tekniset tiedot
Tyyppi:  Pyöräpanssariajoneuvo
Pituus:  
– pelkkä runko:  7,50 m
Leveys:  3,20 m
Korkeus:  3,15 m
Taistelupaino:  26 000 kg
Akselisto:  8×8
Maksiminopeus:  
– tiellä:  115 km/h
Toimintasäde:  900 km
Pääase:  12,7 mm:n Browning M2
Moottori:  Scania Dl 12 40 A 1 E, välijäähdytetty 4-tahti turbodieselmoottori
– kilowattia:  450 kW
Miehistö:  3 (johtaja, ajaja, ampuja) + 10 kuljetettavaa
Patria AMV (Armoured Modular Vehicle; panssaroitu modulaarinen ajoneuvo) on Suomessa vuodesta 2004 lähtien valmistettu panssariajoneuvo, jota valmistaa Patria Land & Armament Oy. AMV 8×8 -ajoneuvosta on tehty useita eri käyttöön tarkoitettuja versioita, kuten esimerkiksi taistelupanssariajoneuvo (IFV), miehistönkuljetusajoneuvo (APC), komentoajoneuvo (CP), ambulanssi (AMB) ja kranaatinheitinajoneuvo.
AMV-sarjan uusin malli on AMV XP 8x8, josta on saatavilla versioita pidennetyllä akselivälillä ja korkeammalla kattolinjalla. Ajoneuvossa on suojaus tienvarsipommeilta, ballistinen suojaus K5+ tasoon ja miinasuojaus ylittää STANAG-tason 4a/4b. Ajoneuvoon saa myös ABC-suojauksen.
AMV-sarja on seuraaja vuodesta 1983 lähtien valmistetulle Pasi-sarjalle (XA-180, XA-185, XA-203).
Historia

Ensimmäisen prototyypit AMV:stä rakennettiin vuonna 2001. Suomen puolustusvoimat tilasivat 86 AMV:tä eri konfiguraatioissa vuonna 2003. Sarjatuotanto alkoi vuonna 2004 ja vaunua on viety Kroatiaan, Puolaan sekä Sloveniaan. Puolassa vaunusta valmistetaan lisenssillä Rosomak-versiota.
Vuonna 2013 uuden mallin konseptia esiteltiin messuilla. Vuonna 2014 Patria esitteli uuden AMV XP -version.
Tekniikka

Ajoneuvo on Paseihin verrattuna kokonaan uudelleen suunniteltu. Siinä on Paseja parempi kantavuus, liikkuvuus ja suojaus. AMV:n ulkonäkö poikkeaa myös selvästi Paseista.
AMV on suunniteltu modulaariseksi ja vaunu on muokattavissa asiakkaan toivomusten mukaan. Toisin kuin aiemmissa Paseissa vaunussa on irrotettavissa oleva apurunko, johon vetopyörästö ja pyöräntuenta kiinnittyvät.