stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Get Born
Kappaleet > B-puolet

"Hold On" - Spider-Man 2 -elokuvan soundtrackilla
"Hey Kids" - B-puoli "Are You Gonna Be My Girl" -singlellä, myös bonusraitana Shine On -levyllä.
"You Were Right" - B-puoli "Are You Gonna Be My Girl" -singlellä
"Everlovin Man" - B-puoli "Cold Hard Bitch" -singlellä
"Aint That A Lotta Love" - B-puoli "Cold Hard Bitch" -singlellä
"You Don't Look The Same" - B-puoli "Cold Hard Bitch" -singlellä
"Bruises" - B-puoli "Look What You've Done" -singlellä
"Cigarettes And Cola" - B-puoli "Look What You've Done" -singlellä
"Backdoor Santa" - B-puoli "Rollover DJ" -singlellä
"Sgt. Major" – Bonusraita levyn erikoispainoksella
"That's All Right Mama" - Bonusraita levyn erikoispainoksella
Arvostelut

Allmusic:
Rolling Stone:
Aiheesta muualla

Get Born discogs.com -sivustolla
Käännös suomeksi
Turun Seudun Osuuspankki

Turun Seudun Osuuspankki (TOP) on turkulainen OP-finanssiryhmään kuuluva osuuspankki. Konttoreita on 6, ja pankki toimii Turun, Kaarinan, Liedon, Naantalin, Paraisten, Raision, Ruskon ja Vehmaan kuntien alueilla.
Historiaa

Turun Seudun Osuuspankki sai alkunsa maaliskuussa 1922, jolloin joukko kaarinalaisia oli koolla Kaarinan Metsäpirtissä päättämässä osuuskassan perustamisesta paikkakunnalle. Toiminta käynnistyi niin lupaavasti, että pian alettiin harkita muuttoa Rauvolan koululta naapurikaupunkiin Turkuun, koska Kaarinan tuolloin pirstaleinen alue ulottui molemmin puolin Turkua. Muuton yhteydessä 1928 myös Maarian Osuuskassa yhdistyi Kaarinan Osuuskassaan ja nimeksi tuli Turun Seudun Osuuskassa. Pankki toimi aluksi Aninkaistenkatu 4:ssä ja sitten parikymmentä vuotta Maariankatu 5:ssä. Vuonna 1938 mukaan liittyi myös Kuusiston Osuuskassa, vuonna 1953 Raision Osuuskassa ja vuonna 1968 Karjalasta Kaarinaan muuttanut Karhulan osuuskassa. 1950-luvun alkupuolen mittaan päästiin muuttamaan Turun Puutorin laidalle uuteen toimitaloon (Maariankatu 4), jossa pankki yhä sijaitsee. Ensimmäinen sivukonttori avattiin Littoisiin 1950, ja vuoden 1972 paikkeilla konttoreita oli parikymmentä.
1950-luvun puolessavälissä Turun Seurun Osuuskassasta oli tullut Suomen suurin, ja sitä se oli ainakin 1970-luvun alkupuolelle asti. Vuonna 1970 nimi muuttui muiden osuuskassojen tavoin osuuspankiksi, nimelle Turun Seudun Osuuspankki. Vuoden 1982 paikkeilla TOP oli Suomen toiseksi suurin osuuspankki.
Vuonna 1986 TOP asetti esille pari vuosikymmentä keräämänsä rahakokoelman, jonka takana olivat numismatiikkaa harrastanut pankinjohtaja Jukka Suotmaa ja Turun Numismaattisen Seuran toiminnanjohtaja Leo Ääri.
Vuoden 2019 toukokuun alusta Merimaskun Osuuspankki ja Turun Seudun Osuuspankki yhdistyivät.
Toimitusjohtajia

Olavi Kaisti 1951–1970
Pauli Komi 1971–1985
Risto Korpela 1990–2012
Olli-Pekka Saario 2012–2021
Petteri Rinne 2021–
Muuta

Turun Seudun Osuuspankin pääkonttorin julkisivussa Puutorin laidalla on valotaideteos Elämän puu vuodelta 1960.
TOP on Turun Palloseuran pääyhteistyökumppani.
Aiheesta muualla

Turun Seudun Osuuspankki
Tvättlina – Pyykkinaru

Tvättlina – Pyykkinaru -taideteos Pohjoisesplanadin varrella
Tvättlina – Pyykkinaru, tunnettu suomeksi myös nimillä Pyykkinaru (pohjoissaameksi Bivttasbáddi), Pyykkinaru sateenkaaren väreissä (ruots. Tvättlina i regnbågens färger, engl. Washing Lines in the Colors of the Rainbow) ja Pyykkinaru sateenkaaren väreissä – ystävällinen ele (ruots. Tvättlina i regnbågens färger – en vänlig gest) on normikriittinen yhteisötaideprojekti, jonka loivat artistit Heidi Lunabba ja Ilar Gunilla Perssen vuonna 2014 Jeppis Priden yhteydessä. Taideprojektin tarkoituksena on viestittää käsityön keinoin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille, että yhteiskunnassa on paljon ihmisiä, jotka tukevat heitä, vaikka tämä ei ole aina ilmiselvää.
Tausta

Vuonna 2014 järjestettiin Pietarsaaren ensimmäinen ja Suomen ensimmäinen ruotsinkielinen pridefestivaali Jeppis Pride. Pieni joukko pietarsaarelaisia protestoivat äänekkäästi mm. tapahtuman uutisointia paikallisissa lehdissä ja suunniteltua sateenkaarilippujen käyttöä raatihuoneen ja kaupungintalon edessä. Ensimmäistä Julkisen sanan neuvosto tuomitsi, koska pridetapahtuman vastustajat yrittivät rajoittaa Österbottens Tidningin toimituksen sananvapautta ja painostaa sitä lopettamaan uutisoinnin uhkaamalla lehteä tilausboikotilla siitä huolimatta, että toimitus oli uutisoinnissaan noudattanut sekä hyvä lehtimiestapaa että journalistin ohjeita. Toiseen reagoivat Lunabba ja Perssen ja he loivat kaikille yhteisen osallistavan taideprojektin Tvättlina – Pyykkinaru, jossa otetaan kaapeista yksi- tai monivärisiä vaatteita tai muita tekstiilejä sateenkaaren värein ja ripustetaan niitä pyykkinarulle esimerkiksi omalla pihalla, julkisessa paikassa tai kaupan ikkunassa.
Kaapista ulos

Lunabba ja Perssen kuvailevat projektin olevan kaapista ulos tulemista sekä kirjaimellisesti että kuvaannollisesti. Kirjaimellisesti kun valitaan vaatekaapista vaatteita pyykkinarua varten. Kuvaannollisesti koska ripustamalla näitä vaatteita pyykkinarulle projektiin osallistuja tulee ikään kuin ulos kaapista naapureille ja yhteiskunnalle ihmisenä, joka tukee seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeutta olla oma itseään ja joka tahtoo suvaitsevampaa yhteiskuntaa. Tällä tavalla voi myös sanattomasti, mutta julkisesti ja näkyvästi viestittää joka paikkakunnan pienelle äänekkäälle homofoobiselle joukolle, että tällaista ei suvaita samalla kun viestittää HBLTQ+-ihmisille, että paikkakunnassa on paljon hyväntahtoisia ja suvaitsevia ihmisiä ja yrityksiä. Projektissa myös kehotetaan ihmisiä ottamaan valokuvia paikallisista sateenkaaripyykkinaruista lataamaan kuvat internettiin erikielisillä hashtageilla. Näin kaapista ulos tuleminen myös laajenee nettiin ja kuka tahansa ympäri maailman voi osallistua projektiin.
Sijainnit

Tvättlina – Pyykkinaru -projekti on vuosien aikana nähty pohjoismaiden eri pridetapahtumien yhteydessä, eri näyttelyissä ja eri tapahtumissa. Ensimmäisenä Pietarsaaren jälkeen taideprojekti siirtyi Kaarasjoelle, jossa 29.–31.5.2015 järjestettiin maailman toinen Sápmi Pride. Kaarasjoella pyykkinaruja oli sekä Pridetalon että Pridelaavun ulkopuolella ja sisällä sekä runsaasti ympäri kylää. Sen lisäksi pridekulkueen osallistujat kantoivat mukanaan yhtä pyykkinarua läpi kylän.
Pietarsaaren raatihuone vuonna 2018
Tvättlina – Pyykkinaru Unioninkadun yli Helsingissä
Tvättlina – Pyykkinaru vuoden 2015 Helsinki Pride
Veršiai

Veršiai on kylä Lounais-Liettuassa, Marijampolėn läänissä, Šakiain kunnallispiirissä lähellä Venäjän (Kaliningradin alue) rajaa. Vuonna 2001 kylässä asui 589 asukasta.
Kylän sijainti kartalla
Venceslaus Ulricus Hammershaimb

V. U. Hammershaimb.
Venceslaus Ulricus (V. U.) Hammershaimb (25. maaliskuuta 1819 Sandavágur – 8. huhtikuuta 1909) oli färsaarelainen kielitieteilijä ja muinaistutkija. Häntä kutsuttiin myös nimellä Venzel Hammershaimb.
Vuonna 1853 Hammershaimbista tuli kirkkoherra Färsaarilla; rovastina hän toimi vuosina 1867–1878. Tämän jälkeen hän toimi vuosina 1878–1897 kirkkoherrana Sjællandissa. Hammershaimbia kiinnosti fäärin kielen oikeinkirjoitus. Hän myös laati fäärin proosakirjoituksen. Hän vaikutti merkittävästi Färsaarten koululaitoksen kehittämiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta V. U. Hammershaimb Wikimedia Commonsissa
Venceslau Brás

Virallinen muotokuva (1914).
Venceslau Brás Pereira Gomes (26. helmikuuta 1868 – 15. toukokuuta 1966) oli brasilialainen Partido Republicano Mineiro -puolueen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1914–1918.
Brás syntyi São Caetano da Vargem Grandessa (nyk. Brásopolis) Minas Geraisissa. Hän opiskeli juristiksi São Paulossa ja toimi sitten asianajajana Jacuíssa ja Monte Santossa, missä hän oli myös pormestarina 1890–1891. Hän toimi Minas Geraisin osavaltion politiikassa vuodesta 1892 alkaen ja vuonna 1909 hänet nimettiin kuvernööriksi, ja jo seuraavana vuonna hänestä tuli Brasilian varapresidentti.
Vuonna 1914 Brás valittiin nelivuotiskaudelle presidentiksi ja hän astui virkaansa 15. marraskuuta. Brásin presidenttikaudelle osui ensimmäinen maailmansota, jonka vaikutukset Brasiliaan olivat paljolti välilliset. Saksalaisten upotettua brasilialaisen laivan nimeltä Macau Brás allekirjoitti kuitenkin lokakuussa 1917 sodanjulistuksen Saksalle.
Presidenttikautensa jälkeen Brás jatkoi politiikan ja yritystoiminnan parissa. Hän kuoli Itajubássa 98-vuotiaana vuonna 1966.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venceslau Brás Wikimedia Commonsissa
Vaalikelpoisuus

Vaalikelpoisuus tarkoittaa ehtoja, jotka henkilön tulee täyttää, jotta hän voi asettua ehdolle vaaleissa. Vaalikelpoisuuden ehdot eivät välttämättä ole samat kuin pelkän äänioikeuden, vaan ne saattavat olla tiukemmat.
Suomessa oli aikaisemmin voimassa määräys, jonka mukaan henkilö, joka oli tuomittu menettämään kansalaisluottamuksensa, ei ollut muun ohella myöskään vaalikelpoinen. Kansalaisluottamuksen menettämisseuraamus poistettiin Suomen lainsäädännöstä vuonna 1969.
Vaalikelpoisuus Suomessa > Kuntavaalit

Kuntavaaleissa vaalikelpoinen eli ehdokkaaksi kelpaava on henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot:
Hänen kotikuntansa täytyy olla sama, jossa hän aikoo asettua ehdolle
Hänellä täytyy olla äänioikeus kuntavaaleissa jossain kunnassa
Hän ei saa olla vajaavaltainen eli holhouksen alainen
Vaalikelpoisuus määräytyy lähtökohtaisesti sen mukaan missä kunnassa äänestäjä on väestötietojärjestelmässä 51. päivänä ennen vaalipäivää, mutta henkilön muuttaessa vaalikelpoisuus seuraa mukana. Keskusvaalilautakunta tarkastaa kotikunnan 34. päivänä ja ehdokasluetteloon voidaan tehdä korjauksia vielä 32. päivänä ennen vaalipäivää, joten sama henkilö voi olla ehdolla eri kunnassa kuin minkä alueella hän äänestää samoissa vaaleissa.
Vaalikelpoinen kuntavaaleissa ei kuitenkaan ole, ellei palvelussuhde pääty ennen valtuutettujen toimikauden alkua,
valtion virkamies, joka hoitaa välittömästi kunnallishallintoa koskevia valvontatehtäviä;
kunnan palveluksessa oleva henkilö, joka toimii kunnanhallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä;
kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun kunnan palveluksessa olevaan henkilöön;
kuntayhtymän jäsenkunnan valtuuston osalta kuntayhtymän palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun kunnan palveluksessa olevaan henkilöön.
Vaalikelpoisuus Suomessa > Aluevaalit

Aluevaaleissa vaalikelpoinen eli ehdokkaaksi kelpaava on henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot:
Hänen kotikuntansa täytyy kuulua siihen hyvinvointialueeseen, jossa hän on ehdolla
Hänellä täytyy olla äänioikeus kuntavaaleissa jollain hyvinvointialueella
Hän ei saa olla vajaavaltainen eli holhouksen alainen
Vaalikelpoisuus määräytyy lähtökohtaisesti sen mukaan missä kunnassa äänestäjä on väestötietojärjestelmässä 51. päivänä ennen vaalipäivää, mutta henkilön muuttaessa vaalikelpoisuus seuraa mukana. Aluevaalilautakunta tarkastaa kotikunnan 34. päivänä ja ehdokasluetteloon voidaan tehdä korjauksia vielä 32. päivänä ennen vaalipäivää, joten sama henkilö voi olla ehdolla eri kunnassa kuin minkä alueella hän äänestää samoissa vaaleissa.
Vaalikelpoinen aluevaaleissa ei kuitenkaan ole, ellei palvelussuhde pääty ennen valtuutettujen toimikauden alkua,
valtion virkamies, joka hoitaa välittömästi hyvinvointialuetta koskevia valvontatehtäviä;
hyvinvointialueen palveluksessa oleva henkilö, joka toimii aluehallituksen tai lautakunnan tehtäväalueen tai hyvinvointialueen liikelaitoksen johtavassa tehtävässä tai sellaiseen rinnastettavassa vastuullisessa tehtävässä;
hyvinvointialueen määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun hyvinvointialueen palveluksessa olevaan henkilöön;
hyvinvointiyhtymän jäsenenä olevan hyvinvointialueen aluevaltuuston osalta hyvinvointiyhtymän palveluksessa oleva henkilö, joka asemaltaan voidaan rinnastaa 2 kohdassa tarkoitettuun hyvinvointialueen palveluksessa olevaan henkilöön.
Vaalikelpoisuus Suomessa > Eduskuntavaalit

Eduskuntavaaleissa vaalikelpoisia ovat kaikki äänioikeutetut, jotka eivät ole vajaavaltaisia eli holhouksen alaisia. Kansanedustajiksi ei kuitenkaan voida valita ammattisotilaita eikä virassa olevia korkeita valtiollisia virkamiehiä, kuten valtioneuvoston oikeuskansleria, eduskunnan oikeusasiamiestä, korkeimman oikeuden jäsentä, korkeimman hallinto-oikeuden jäsentä ja valtakunnansyyttäjää. Eduskuntavaalien osalta vaalipiirilautakunnat tutkivat ehdolle asettuvien vaalikelpoisuuden ja vahvistavat ehdokasluettelot 31. päivänä ennen varsinaista vaalipäivää.
Aiheesta muualla

Vaalikelpoisuus kunnallisvaaleissa vaalit.fi-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaalikelpoisuus eduskuntavaaleissa vaalit.fi-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Valgerd Svarstad Haugland

| Valgerd Svarstad Haugland |
| --- | --- |
 Haugland vuonna 2004.
Oslon ja Vikenin maaherra
 1. tammikuuta 2019–  
Edeltäjä:  virka perustettu
Oslon ja Akershusin maaherra
 1. joulukuuta 2011 – 31. joulukuuta 2018  
Edeltäjä:  Hans J. Røsjorde
Seuraaja:  virka lakkautettu
Norjan kulttuuri- ja kirkkoministeri
 Bondevikin II hallitus 19. lokakuuta 2001 – 17. lokakuuta 2005  
Edeltäjä:  Ellen Horn
Seuraaja:  Trond Giske
Norjan lapsi- ja perheministeri
 Bondevikin I hallitus 17. lokakuuta 1997 – 17. maaliskuuta 2000  
Edeltäjä:  Sylvia Brustad
Seuraaja:  Karita Bekkemellem
Kristillisen kansanpuolueen puheenjohtaja
 1995–2004  
Edeltäjä:  Kjell Magne Bondevik
Seuraaja:  Dagfinn Høybråten
Suurkäräjäedustaja
 Akershusin vaalipiiri 1993–2005  
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1956 (ikä 68) Kvam, Norja
Tiedot
Puolue:  kristillinen kansanpuolue
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (2003)
Valgerd Svarstad Haugland (s. 23. elokuuta 1956 Kvam) on norjalainen kristillisen kansanpuolueen poliitikko ja puolueensa entinen puheenjohtaja (1995–2004). Hän istui suurkäräjillä vuosina 1993–2005 ja oli Norjan lapsi- ja perheministeri vuosina 1997–2000 sekä kulttuuri- ja kirkkoministeri vuosina 2001–2005. Vuodesta 2011 hän on toiminut maaherrana ensin Oslossa ja Akerhusissa (2011–2018) ja lääniuudistuksen jälkeen Oslossa ja Vikenissä (2019–).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valgerd Svarstad Haugland Wikimedia Commonsissa
Valgerd Svarstad Haugland Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Kjell Magne Bondevik | Kristillisen kansanpuolueen puheenjohtaja 1995–2004 | Seuraaja: Dagfinn Høybråten |
Ultu Ulla

| Ultu Ulla Rings of Saturn |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio 344, Kirkbride Recordings, Mann Studio
 Julkaistu: 28. heinäkuuta 2017
 Tuottaja(t): Brette Ciamarra
 Tyylilaji: aliencore, deathcore
 Kesto: 42.02
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Rings of Saturnin muut julkaisut
| Lugal Ki En 2014 | Ultu Ulla 2017 | Gidim 2019 |
Singlet albumilta Ultu Ulla
 ”Margidda” Julkaistu: 6. huhtikuuta 2017  ”Inadequate” Julkaistu: 1. kesäkuuta 2017
Ultu Ulla on Rings of Saturnin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 28. heinäkuuta 2017. Albumi on yhtyeen ensimmäinen Nuclear Blastin julkaisema levy.
Kappaleista ”Margidda” ja ”Inadequate” kuvattiin musiikkivideot.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kaaoszine  | 6.5/10 |  |

Kaaoszinen Samuel Järvinen piti albumia hyvin kitarapainotteisena sekä yhtyeen teknisimpänä taidonnäytteenä. Hän kuvaili äänimaailmaa suppeaksi, mutta sanoi levyn olevan yhtyeen helposti lähestyttävin ja hauskin.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Servant of this Sentience | 4.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Parallel Shift | 3.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Unhallowed | 1.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Immemorial Essence | 4.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Relic | 4.47 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Margidda | 5.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Harvest | 4.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | The Macrocosm | 6.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Prognosis Confirmed | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Inadequate | 3.47 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 42.02 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Ian Bearer – laulu
Miles Baker – kitara
Lucas Mann – kitara
Aaron Stechauner – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 9½/10
Aiheesta muualla

Ultu Ulla Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Ultu Ulla Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Ultšan kieli

| Ultša |
| --- | --- |
Muu nimi:  ultš, oltša, tša
Tiedot
Alue:  Habarovskin aluepiiri
Virallinen kieli:  ei virallisen kielen asemaa
Puhujia:  500–1000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  tunguusikielet
Kieliryhmä:  etelätunguusikielet kaakkoistunguusikielet naanaikielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  ulc
 Ohje 
Ultša on Siperian itäosissa puhuttava tunguusikieli. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat naanai ja orokki. Vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan ultšia on 3 200, joista noin 500–1 000 puhuu ultšaa äidinkielenään (1995, M. Krauss).
Nykytilanne

Ultšaa puhutaan Venäjällä Habarovskin aluepiirissä Amurin ja sen sivujokien varsilla sekä Sahalinin vastaisella rannikolla. Tärkeimpiä asutuskeskittymiä ovat Bogorodskove, Bulava, Dudi, Kalinovka, Mariinskoje, Nižnaja Gavan, Savinskoje, Mongol, Solontsy, Koltšom, Sofijskoje, Tur ja Uhta. Kieltä uhkaa puhujamäärän väheneminen. Vanha ikäpolvi puhuu kieltä hyvin, mutta jo keski-ikäisten kielitaidossa on puutteita. Lapset eivät enää puhu kieltä ja nuoret aikuiset osaavat sitä vain passiivisesti. Ultšaa opetetaan koulussa ja puhujia varten on julkaistu sanakirja.
Ultšalla on ollut kielikontakteja erityisesti tunguusikieliin kuuluvien naanain ja negidaalin kanssa sekä vailla tunnettuja sukulaiskieliä olevan nivhin kanssa. Myöhemmin ultša on joutunut kosketuksiin myös venäjän ja ukrainan kanssa, kun slaavilaista väestöä on siirtynyt alueelle.
Kielioppi

Ultšassa on 26 äännettä, joista konsonantteja on 18 ja vokaaleja 8. Äänteistön ominaispiirteitä ovat dorsaaliset konsonantit, vokaalisointu ja äänteiden kaksi kestoastetta – lyhyt ja pitkä. Konsonanttiyhtymiä ei esiinny sanan alussa eikä lopussa, ja diftongit ovat harvinaisia.
Kielentutkimus

Ultšan kielen tutkimus alkoi 1900-luvun alkupuolella. Ensimmäisiä tutkijoita oli P. P. Schmidt, joka keräsi vuonna 1908 aineistoa ultšan kielestä ja julkaisi tutkimustuloksensa vuonna 1923 Ultša–englanti-sanakirjana, jonka liitteenä oli tekstinäytteitä. Schmidt luokitteli kielen vielä silloin naanain murteeksi. 1900-luvun alkupuolella myös B. O. Pilsudsky keräsi aineistoa Amurin alueen ultšilta ja Sahalinilla asuvilta orokeilta ja julkaisi noin 1500 sanaa sisältävät sanakirjan, jossa oli aineistoa sekä ultšan että orokin kielestä, koska hän piti näitä kahta sukukieltä samana kielenä. Ultšankielistä aineistoa on kerännyt myös K. D. Loginovski, joka teki tutkimusmatkan Amurin alueelle 1906–1907.
Ensimmäinen tieteellinen tutkimus ultšan kielestä ilmestyi vuonna 1936, jolloin T. I. Petrova julkaisi teoksen "Naanain kielen ultšan murre". Se käsitteli ultšan kielioppia ja sisälsi lisäksi tekstinäytteitä käännöksineen sekä noin 3500 sanaa käsittävän sanakirjan. Vuonna 1939 A. M. Zolotarjov julkaisi ultšien kansanperinnettä käsittelevän kirjansa "Ultšien heimojärjestelmä ja uskonto". Vuonna 1968 ilmestyi O. P. Sunikin artikkeli "Ultšan kieli" (Ульчский язык), jossa ultšaa ei pidetty enää minkään toisen tunguusikielen murteena vaan omana kielenään. V. A. Avrorinin vuonna 1948 keräämiä kansanperinnettä käsitteleviä artikkeleja julkaistiin vuonna 1981, ja vuonna 1985 ilmestyi O. P. Sunikin tutkielma "Ultšan kieli", joka sisälsi kielioppiosion, tekstejä ja sanakirjan.
Kielitieteellinen kirjallisuus

T. I. Petrova: Naanain kielen ultšan murre (Ульчский диалект нанайского языка). Pietari, 1941.
Orest Petrovitš Sunik: Ultša–venäjä- ja venäjä–ultša-sanakirja. Oppikirja alakoulujen oppilaille (Ульчско-русский и русско-ульчский словарь. Пособие для учащихся начальных школ). Pietari, 1987.
Wilhelm Grube: Naanai–saksa-sanakirja ja vertailuja muihin tunguusimurteisiin (Goldisch-deutsches Wőrterverzeichnis, mit vergleichender Berűcksichtigung der űbrigen tungusischen Dialekte). Julkaistu Leopold von Schrenckin teoksessa Matkoja ja tutkimuksia Amurinmaalla (Reisen und Forschungen im Amur Lande). Pietari, 1900.
K. D. Loginovski: Tutkimusretkestä (Об экспедиции). Vladivostok, 1908.
A. V. Smoljak: Ultšat. Elinkeinot, kulttuuri ja elämäntapa ennen ja nykyään (Ульчи. Хозяйство, культура и быт в прошлом и настоящем). Moskova, 1966.
A. M. Zolotarjov: Ultšien heimojärjestelmä ja uskonto (Родовой строй и религия ульчей). Habarovsk, 1939.
Orest Petrovitš Sunik: Ultšan kieli (Ульчский язык). Julkaistu teoksessa Neuvostoliiton kansojen kielet (Языки народов СССР). Pietari, 1968.
Orest Petrovitš Sunik: Ultšan kieli. Tutkimuksia ja aineistoa (Ульчский язык. Исследования и материалы). Nauka, Pietari, 1985.
I. V. Kormušin: Ultšan kieli (Ульчский язык). Julkaistu teoksessa Venäjän kansojen kielet (Языки народов России). Moskova, 2002.
K. F. Detšuli, L. I. Sem: Aapinen ultšalaisen koulun ensimmäiselle luokalle (Букварь для 1 класса ульчской школы). Pietari, 1992, 1997.
Valentin Aleksandrovitš Avrorin: Ultšalaisia folkloristisia tekstejä (Ульчские фольклорные тексты). Julkaistu teoksessa Siperian kielten nominien morfologia (Морфология имени в сибирских языках). Novosibirsk, 1981.
Uunijäätelö

Banaaninmakuinen uunijäätelö
Uunijäätelö
Uunijäätelö on jälkiruoka, jossa kakkupohjan päälle laitetaan jäätelöä ja mahdollisesti hilloa, marjoja tai hedelmiä, ja nämä päällystetään kiinteäksi vispatulla valkuaisvaahdolla. Jälkiruoka paistetaan nopeasti kuumassa uunissa tai paahdetaan kaasupolttimella ("tohotin"), jolloin valkuaisvaahto ruskistuu pinnalta, mutta jäätelö ei vielä ehdi sulaa. Marenki ja kakkupohja eristävät lämpöä hyvin, sillä niissä on paljon pieniä ilmakuplia.
Nimen Baked Alaska keksi vuonna 1876 ravintola Delmonicon omistaja Charles Ranhofer. Sillä juhlistettiin niihin aikoihin tapahtunutta Alaskan liittymistä Yhdysvaltoihin.
Ruokalaji tunnetaan englanniksi myös nimillä Baked Alaska, glace au four, omelette norvégienne, Norwegian omelett ja omelette surprise.
Yhdysvaltojen entinen presidentti Richard Nixon kertoo muistelmissaan, miten amerikkalaiset tarjosivat kerran Neuvostoliiton johtajalle Leonid Brežneville päivällisellä uunijäätelöä, jonka marenkikuorrute oli ruskistettu kevyesti uunissa. ”Katsos vain”, Brežnev oli huudahtanut, ”Amerikkalaiset tekevät todella ihmeitä. He ovat keksineet miten jäätelö sytytetään tuleen!”
Ulpasjärvi

| Ulpasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Savitaipale, Luumäki
Koordinaatit:  61°01′46″N, 27°29′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskujoki:  su-oja Myllyjokeen 
Järvinumero:  14.194.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,1 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  2,654 km  
Pinta-ala:  27,731 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUlpasjärvi 
Ulpasjärvi  eli Ulpaslammi eli Ulpas on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella ja Luumäellä Kaulion kylän lähellä sijaitseva järvi. Ulpasjärvi on luumäkeläisten käyttämä nimi, Ulpaslammi savitaipalelaisten.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvessä ei enää soistumisen vuoksi ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järven pohjois-, itä- ja koillisranta ovat suota, kaakkoisranta on kovaa maata.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.