stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ugandanripsimonni

| Ugandanripsimonni> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Ripsimonnit Mochokidae
Suku::  Synodontis
Laji::  macrops
Kaksiosainen nimi
 Synodontis macrops  Greenwood, 1963 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ugandanripsimonni (Synodontis macrops) on ripsimonnien lahkoon kuuluva kalalaji. Humphry Greenwood kuvasi lajin ensimmäisen kerran vuonna 1963.
Levinneisyys ja elinympäristö

Laji on peräisin Achwa-joelta Ugandasta. Ugandanripsimonnin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan puutteellisesti tunnettu.
Uimaharjun rautatieasema

Uimaharjun rautatieasema (lyh. Uim) on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla Joensuu–Kontiomäki. Se sijaitsee Uimaharjun taajamassa, Joensuun kaupungissa entisen Enon kunnan alueella.
Uimaharju avattiin liikenteelle 10. syyskuuta 1910. Uimaharjun rautatieaseman jugendtyylisen asemarakennuksen suunnitteli Thure Hellström. Se rakennettiin Kontiolahden rautatieaseman piirustusten mukaan, mutta peilikuvana ja hieman pienempänä. Aseman seutu ja sitä ympäröivä puisto ovat Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rautatieasema-alueiden luettelossa ja asema on myös yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Aseman alue on hyvin säilynyt ja yhtenäinen. Siellä on muun muassa Suomen ainoa asema-alueella säilynyt puinen vesitorni. Lipunmyynti asemalla lopetettiin kesällä 2005. Asemarakennus ja ulkorakennukset ovat nykyään yksityisomistuksessa ja asemarakennus on asuinkäytössä.
Junaliikenne

VR:n taajamajunat pysähtyvät Uimaharjun asemalla. Radalla liikennöi joka päivä kaksi vuoroa Nurmekseen ja kaksi Joensuuhun. Uimaharju on yksi Nurmeksen radan vilkkaimmista liikennepaikoista tavaraliikenteen ansiosta.
Tänavjärv

| Tänavjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Lääne-Harjun kunta
Koordinaatit:  59°10′53″N, 23°48′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Veskijõen vesistö
Järvinumero:  vee2028300
Mittaustietoja
Rantaviiva:  5,788 km
Pinta-ala:  1,384 km2 
Keskisyvyys:  1,8 m
Suurin syvyys:  2,5 m
Valuma-alue:  4,7 km²
 fiTänavjärv 
Tänavjärv  on Virossa Harjumaalla Lääne-Harjun kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 138 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Vesisoon ja Tänajärve raban välisellä suoalueella. Siihen on kaivettu kaksi ojaa, jotka johtavat lännessä sijaitsevan Veskijärven laskuojiin. Järven valuma-alueen laajuus on 4,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai soistuvaa metsää. Läänemaan Suursoon turpeikot antavat rannoille suojärvimäisen ilmeen, vaikka osa rannoista ovatkin hiekkarantoja. Järvellä on hiekkapohja. Vaikka järvi onkin autio, johtaa sinne pohjoisesta Vihterpalusta tie.
Järvestä on kaivettu kaksi suoraa ojaa kohti viereistä Veskijärveä, jonne niiden koontioja laskee. Veskijärvi on Veskijõen läpivirtausjärvi.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. pehme- ja heledaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (vir. semidüstroofne tai poolhuumustoiteline, SD).
Järvi on kirkasvetinen ja matala ja kaukanakin rannasta kasvaa järviruokoa, nuottaruohoa ja tummalahnanruohoa. Järven päälajiston muodostaa ahven.
Historiaa

Järvi on kuroutunut irti Itämeren Suomenlahdesta noin 4500 vuotta sitten eli neoliittisella kivikaudella.
Näkymä kohti järven koillispäätä
Järven etelärantaa lokakuussa 2010
Kesäkuussa 2013
PowerDVD

| CyberLink PowerDVD |
| --- | --- |
Kehittäjä:  CyberLink
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  mediasoitin
Alusta:  Windows, Linux
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
CyberLink PowerDVD on CyberLinkin tuottama DVD:lle ja Blu-raylle tallennettua mediaa toistava mediasoitin. PowerDVD on tavallaan CyberLink PowerCineman Movies-osa. PowerDVD:tä ladattaessa tulee ilmoitus MoovieLivestä. MoovieLiven ansiosta tuote tarjoaa elokuva-infoa soitettavasta levystä. PowerDVD on ensimmäinen Blu-ray 3D mediasoitin. Ohjelmasta on myynnissä eri editiointeja, "Ultra", "Deluxe" ja "Standard".
Aiheesta muualla

CyberLink PowerDVD (Arkistoitu – Internet Archive)
Pro bono

Pro bono (pidempi muoto Pro bono publico) on latinankielinen lauseke, joka on käännettynä ”yleisen hyvän vuoksi” tai ”hyväntekeväisyydestä”. Erityisesti Pohjois-Amerikassa fraasia käytetään oikeudellisesta avusta, jota annetaan maksutta yleensä varattomille asiakkaille.
Uimahyppyjen Euroopan-mestaruuskilpailut 2009

Uimahyppyjen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2009 ensimmäisen kerran itsenäisinä kilpailuina. Kilpailut käytiin Italian Torinossa 1.–5. huhtikuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 1 m ponnahduslauta |  Illja Kvaša | 420,90 |  Christopher Sacchin | 418,55 |  Pavlo Rozenberg | 405,20 |
| 3 m ponnahduslauta |  Aleksandr Dobroskok | 482,75 |  Illja Kvaša | 475,90 |  Michele Benedetti | 447,75 |
| 10 m kerroshypyt |  Aleksei Kravtšenko | 521,75 |  Dmitri Dobroskok | 493,30 |  Patrick Hausding | 466,00 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Ukraina Illja Kvaša Oleksi Pryhorov | 422,31 |  Venäjä Gleb Galperin Ilja Zaharov | 418,47 |  Italia Nicola Marconi Tommaso Marconi | 407,19 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Saksa Patrick Hausding Sascha Klein | 474,06 |  Venäjä Aleksei Kravtšenko Oleg Vikulov | 440,52 |  Ukraina Oleksandr Bondar Oleksandr Horškovozov | 406,23 |
Naiset
| 1 m ponnahduslauta |  Tania Cagnotto | 290,90 |  Maria Marconi | 280,20 |  Katja Dieckow | 267,65 |
| 3 m ponnahduslauta |  Tania Cagnotto | 345,85 |  Olena Fedorova | 334,25 |  Katja Dieckow | 317,20 |
| 10 m kerroshypyt |  Julija Koltunova | 331,35 |  Nora Subschinski | 318,50 |  Brooke Graddon | 317,70 |
| 3 m ponnahduslaudan parikilpailu |  Italia Tania Cagnotto Francesca Dallapè | 317,40 |  Saksa Katja Dieckow Nora Subschinski | 312,60 |  Ukraina Olena Fedorova Alevtina Koroljova | 301,38 |
| 10 m kerroshyppyjen parikilpailu |  Venäjä Natalja Gontšarova Julija Koltunova | 315,78 |  Saksa Josephine Möller Nora Subschinski | 296,28 |  Iso-Britannia Carol Galashan Helen Galashan | 291,96 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 4 | 3 | 0 | 7 |
| 2 |  Italia | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 3 |  Ukraina | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 4 |  Saksa | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 5 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 10 | 10 | 10 | 30 |
Please Love Me Forever

| Please Love Me Forever Bobby Vinton |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1967
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Billy Sherrill
 Tyylilaji: Pop
 Levy-yhtiö: Epic
Bobby Vinton muut julkaisut
| Bobby Vinton Sings the Newest Hits 1967 | Please Love Me Forever 1967 | Take Good Care of My Baby 1968 |
Please Love Me Forever on Bobby Vintonin kuudestoista studio albumi, joka julkaistiin 1967.
Albumista julkaistiin kaksi singleä "Please Love Me Forever" ja "Just as Much as Ever".
Albumilla on seuraavat cover versiot "Young Love", "It's All in the Game", "P.S. I Love You", "Who's Sorry Now" ja "After Loving You".
Kappaleet > Puoli 1

Please Love Me Forever - (John Malone, Ollie Blanchard) - 2:35
Just as Much as Ever - (Charlie Singleton, Larry Coleman) - 2:20
Love Me With All Your Heart - (Maurice John Vaughn, Mario Rigual, Carlos Rigual) - 2:00
Young Love - (Carole Joyner, Rick Cartey) - 2:25
It's All in the Game - (Carl Sigman, Charles Dawes) - 2:15
Kappaleet > Puoli 2

P.S. I Love You - (Johnny Mercer, Gordon Jenkins) - 2:20
It's the Talk of the Town - (Marty Symes, Al J. Neiburg, Jerry Livingston) - 2:27
Bouquet of Roses - (Steve Edward Nelson, Bob Hilliard) - 2:49
Who's Sorry Now - (Bert Kalmar, Harry Ruby, Ted Snyder) - 2:23
After Loving You - (Eddie Miller, Janet Lantz, Bill McElhiney) - 2:35
My Song of Love - (Billy Sherrill, Glenn Sutton) - 2:26
Albumin tekijät

Tuottaja: Billy Sherrill
Listat

Albumit - Billboard (North America)
| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 1968 | The Billboard 200 | 41 |

Singlet - Billboard (North America)
| Vuosi | Single | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1967 | "Please Love Me Forever" | The Billboard Hot 100 | 6 |
| 1968 | "Just as Much as Ever" | The Billboard Hot 100 | 24 |
Tämänkin laulun jälkeen

| Tämänkin laulun jälkeen St>  Petersaari |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuu 1981, RM-studio, Kokkola
 Julkaistu: 1982
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Timo Peltoniemi
 Tyylilaji: folk rock progressiivinen rock
 Kesto: 37.05
 Levy-yhtiö: Kompass Records  (KOLP 41)
St. Petersaaren muut julkaisut
| Miehen tie 1980 | Tämänkin laulun jälkeen 1982 | Kello käy 2013 |
Tämänkin laulun jälkeen  on rockyhtye St. Petersaaren toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1982 levymerkillä Kompass Records.
Kappaleet > A-puoli

Mä pyydän sua – 3.24 (säv. Kari Ilmonen, san. Ilmonen)
Uusi alku – 2.34 (säv. Ilmonen, san. Heimo Riihimäki)
Pelkoni kuolee pois – 4.20 (säv. Ilmonen, san. Ilmonen)
Uudeksi maailma – 2.53 (säv. Ilmonen, san. Ilmonen)
Salvador! – 4.56 (säv. Ilmonen, Markus Fagerudd, san. Ilmonen)
Kappaleet > B-puoli

Kärsivällisyytesi on ihmeellinen – 5.05 (säv. Ilmonen, san. Ilmonen)
Herra Pii – 4.59 (säv. Ilmonen, san. Ilmonen)
Yes–mies – 2.25 (säv. Riihimäki, san. Riihimäki)
St. Petersaareen – 2.05 (säv. Ilmonen, san. Riihimäki)
Tämänkin laulun jälkeen... – 4.10 (säv. Ilmonen, san. Ilmonen)
Kokoonpano

Ari–Matti Lepistö – basso
Jan Stenhäll – rummut, lyömäsoittimet
Timo Hautamäki – sähkökitara
Markus Fagerudd – kosketinsoittimet, taustalaulu
Heimo Riihimäki – mandoliini, huilu, klarinetti, tinapilli, taustalaulu, quena
Kari Ilmonen – laulu, akustinen kitara, huuliharppu, lyömäsoittimet, taustalaulu
Aiheesta muualla

discogs.com -sivustolla
Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Tupolev TB-3

| Tupolev TB-3 |
| --- | --- |

Tyyppi:  pommikone
Valmistaja:  Tupolev
Suunnittelija:  Andrei Tupolev
Ensilento:  22. joulukuuta 1930
Pääkäyttäjät:  Neuvostoliiton ilmavoimat Aeroflot
Valmistusmäärä:  819 
Valmistusvuodet:  1932–1937
TB-3 neuvostoliittolaisessa postimerkissä.
Tupolev TB-3 (ANT-6) oli neuvostoliittolainen, 1930-luvulla valmistettu raskas strateginen pommikone. Andrei Tupolevin suunnitteleman nelimoottorisen koneen ensilento tapahtui 22. joulukuuta 1930. Sitä valmistettiin 819 kappaletta 1930-luvun jälkipuoliskolle saakka. Tyyppiä käytettiin pommittajana vuoteen 1943 saakka, jonka jälkeen kuljetuskoneena. Tyypillä ANT-6A lennettiin pohjoisnavan yli. Kone oli myös Aeroflotin käytössä.[lähde? ]
Rintamapalveluksessa pommittajana kone oli muun muassa Neuvostoliiton ja Japanin välisessä konfliktissa 1930-luvun jälkipuoliskolla Mongoliassa, talvisodassa 1939–1940 ja toisen maailmansodan aikana 1941–1943. Kone osallistui lähes kaikkiin suuriin taisteluihin vuoteen 1943 asti, mukaan lukien Smolenskin, Moskovan, Stalingradin ja Kurskin taisteluihin, sekä Leningradin piiritykseen. Sitä käytettiin myös laskuvarjojoukkojen ja panssarivaunujen kuljetuksiin. Kone toimi myös nk. parasiittikoneiden emäaluksena (hävittäjä laukaistiin lentävästä koneesta).
1930-luvun loppupuolella koneita luovutettiin Kiinan ilmavoimille taisteluun japanilaisia vastaan.[lähde? ]
Tekniset tiedot > Yleiset ominaisuudet

Miehistö: 4
Pituus: 24,40 m
Kärkiväli: 41,80 m
Korkeus: 8,50 m
Siipipinta-ala: 234,5 m²
Tyhjäpaino: 11 200 kg
Lentopaino: 17 200 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: 19 300 kg
Voimalaite: neljä Mikulin AM-34 -moottoria, teho 705 hv/moottori.
Tekniset tiedot > Suoritusarvot

Huippunopeus: 196 km/h
Lentomatka: 2 000 km
Lakikorkeus: 4 800 m
Nousunopeus: 1,25 m/s
Siipikuormitus: 73 kg/m²
Teho/paino -suhde: 0,15 kW/kg.
Tekniset tiedot > Aseistus

Pommit: 2 000 kg
Konekiväärit: 5–8 7,62 mm konekivääriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tupolev TB-3 Wikimedia Commonsissa
ANT-6 (venäjäksi)
Pradelles (Haute-Loire)

Conques, Pradelles.
Pradelles on kunta Ranskan Auvergnen alueella Haute-Loiren departementissa. Sen asukasluku vuonna 2014 oli 580.
Pradelles sijaitsee 31 kilometrin päässä departementin pääkaupungista Le Puy-en-Velaystä. Se on ollut suosittu pysähdyspaikka niin kauppiaille kuin Santiago de Compostelaan matkaaville pyhiinvaeltajille. Kylässä on työhevosille omistettu museo.
Lavaudieu on valittu kauneimpien ranskalaiskylien Les Plus Beaux Villages de France -järjestön jäseneksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pradelles (Haute-Loire) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Pradelles
Käännös suomeksi
Prado del Rey

| Prado del Rey |
| --- | --- |
 Plaza de la Constitución
 lippu:  vaakuna
 Prado del Rey
 Koordinaatit: 36°47′0″N, 5°34′0″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Cádiz
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  48,58 km²
Väkiluku (2015):  5 819
 
 http://www.pradodelrey.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prado del Rey on kunta Cádizin maakunnassa Espanjassa. Prado del Reyn väkiluku on noin 5800 (vuonna 2015).
Prado del Rey on yksi niistä 19 kylästä, jotka muodostavat Valkoisten kylien reitin, espanjaksi Ruta de los pueblos blancos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prado del Rey Wikimedia Commonsissa
Punaruusupeippo

| Punaruusupeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Ruusupeipot Lagonosticta
Laji::  rhodopareia
Kaksiosainen nimi
 Lagonosticta rhodopareia  (Heuglin, 1868) 
Katso myös
   Punaruusupeippo Wikispeciesissä   Punaruusupeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punaruusupeippo (Lagonosticta rhodopareia) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punaruusupeippoa tavataan Angolassa, Botswanassa, Kamerunissa, Tšadissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Etiopiassa, Keniassa, Malawissa, Mosambikissa, Namibiassa, Etelä-Afrikassa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa, Swazimaassa, Tansaniassa, Ugandassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Sen on kuvattu olevan yleinen tai paikallisesti yleinen. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ulvoja

| Ulvoja |
| --- | --- |
 Ulvoja, Sean Cassidy
Luoja(t):  Roy Thomas Werner Roth
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Uncanny X-Men #28 (1967)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Sean Cassidy
Status:  aktiivinen
Ryhmäsidokset:  Ryhmä-X
Edelliset ryhmäsidokset:  Interpol, NYPD, Generation X X-joukot
Voimat:  - Yliäänihuuto - Yliluonnollisen hyvä kuulo - Kyky lentää
Ulvoja eli Sean Cassidy on Marvel Comicsin sarjakuvahahmo ja Ryhmä-X:n entinen jäsen. Hän on mutantti, jonka kyky on yliäänihuuto, joka voi murskata esimerkiksi panssaria. Lisäksi hän kykenee lentämään. Hänet nähtiin ensimmäisen kerran X-Men -lehden numerossa 28 (1967). Hän oli myös Generation X:n johtaja.
Ulvoja joutui eroamaan Ryhmä-X:stä saamiensa vammojen takia
Ulkonäkö

Ulvojalla oli alussa vaaleat, myöhemmin punertavat hiukset. Lisäksi hänen silmänsä ovat sinivihreät.
Torsåsin kunta

| Torsåsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Torsås
Kuntakoodi:  0834
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  468,35 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  7 113
 – Väestötiheys:  15,2 as./km²
 
 www.torsas.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Torsåsin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Torsåsin kunta (ruots. Torsås kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Torsås.
Kunnan maapinta-ala on 468,35 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 113 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 58,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Uusien kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 alueelle perustettiin Torsåsin ja Söderåkran maalaiskunnat samannimisiin pitäjiin. Söderåkrassa sijaitsi Bergkvaran alakauppapaikka (ruots. lydköping), joka ei halunnut erota omaksi kauppalakseen, vaan oli epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping) vuoteen 1890 asti. Torsåsin kunnasta erotettiin vuonna 1870 Gullabo omaksi kunnakseen.
Vuonna 1916 Torsåsiin perustettiin Torsåsin taajaväkinen yhdyskunta, ja Söderåkraan kuulunut Bergkvara muutettiin vuonna 1921 taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Kun nykyaikainen taajamakäsite otettiin käyttöön vuonna 1950, niin Torsås oli Torsåsin kunnan ainoa taajama 1 088:lla asukkaallaan, Gullabon kunnassa ei ollut taajamia ja Söderåkrassa sijaitsivat Bergkvaran, Söderåkran ja Gökalundin taajamat, joissa kussakin oli noin 500 asukasta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Gullabon maalaiskunta liitettiin takaisin Torsåsin maalaiskuntaan. Söderåkran rajoja ei uudistuksessa muutettu. Bergkvaran taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1955 ja Torsås vuonna 1956. Gullabo laskettiin taajamaksi vuonna 1965, jolloin siellä oli 232 asukasta.
Vuonna 1971 Söderåkra liitettiin Torsåsin kuntaan, jonka keskustaajama oli Torsås. Torsåsin taajamassa oli vuonna 1970 1 289 asukasta, kun taas Bergkvarassa (mukaan lukien sen kanssa vuonna 1960 kasvanut Gökalund) oli 904 ja Söderåkran taajamassa 592 asukasta.
Väestönkehitys

| Torsåsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 050 | 10 050 |
| 1955 | 1955 |    | 9 601 | 9 601 |
| 1960 | 1960 |    | 8 749 | 8 749 |
| 1965 | 1965 |    | 8 133 | 8 133 |
| 1970 | 1970 |    | 7 574 | 7 574 |
| 1975 | 1975 |    | 7 670 | 7 670 |
| 1980 | 1980 |    | 7 923 | 7 923 |
| 1985 | 1985 |    | 7 870 | 7 870 |
| 1990 | 1990 |    | 7 873 | 7 873 |
| 1995 | 1995 |    | 7 852 | 7 852 |
| 2000 | 2000 |    | 7 468 | 7 468 |
| 2005 | 2005 |    | 7 240 | 7 240 |
| 2010 | 2010 |    | 6 962 | 6 962 |
| 2015 | 2015 |    | 6 943 | 6 943 |
| 2020 | 2020 |    | 7 149 | 7 149 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 686 | 9,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 81 | 1,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 303 | 4,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 5 873 | 84,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 35 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 170 975 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 97 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,2 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 25,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 8,6 | 7,7 |
|   | jalostus | 40,1 | 31,4 |
|   | palvelut | 48,7 | 58,7 |
|   | tuntematon | 2,6 | 2,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 578 | 3 045 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 84,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 53,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 262 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Torsås | 1 848 |
| 2 | Bergkvara | 940 |
| 3 | Söderåkra | 912 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Gullabo
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bidalite
Brömsebro (norra delen)
Djursvik
Enebacken
Gullabo
Kvilla
Sloalycke norra
Trankvill + Davidsmåla
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Påboda (norra delen)