stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Artjomovski
Aiheesta muualla

Artjomovskin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Hallinnollinen keskus: Jekaterinburg

Alapajevsk | Aramil | Artjomovski | Asbest | Berjozovski | Bogdanovitš | Degtjarsk | Irbit | Ivdel  | Kamensk-Uralski | Kamyšlov | Karpinsk | Katškanar | Kirovgrad | Krasnoturinsk | Krasnouralsk | Krasnoufimsk | Kušva | Lesnoi | Mihailovsk | Nevjansk | Nižnije Sergi | Nižni Tagil | Nižnjaja Salda | Nižnjaja Tura | Novaja Ljalja | Novouralsk | Pervouralsk | Polevskoi | Revda | Rež | Severouralsk | Serov | Sredneuralsk | Suhoi Log | Sysert | Tavda | Talitsa | Turinsk | Verhni Tagil | Verhnjaja Pyšma | Verhnjaja Salda | Verhnjaja Tura | Verhoturje | Veltšansk | Zaretšnyi
Sverdlovskin alue
Argumentointivirhe

Argumentointivirheet tai päättelyvirheet ovat  tapoja, joilla päättely voi mennä harhaan. Virheellinen päättely voi näyttää pätevältä, mutta niissä on esimerkiksi looginen virhe, ne kohdistuvat johonkin muuhun kuin itse asiaan tai vetoavat vain auktoriteettiin asiaperusteen sijaan. Suuri osa argumentointivirheistä tunnettiin jo keskiajalla. Moni argumentointivirhe on saanut oman, usein latinankielisen nimen.
Henkilöön kohdistuvat argumentointivirheet

Argumentum ad auctoritatem (auktoriteettiin vetoaminen)
Argumentum ad verecundiam (arvovaltaan vetoaminen)
Ipse dixit (hän sanoi niin)
Argumentum ad populum (suosituimmuuteen vetoaminen)
Reductio ad Hitlerum (kompromettointi)
Suutari pysyköön lestissään (omahyväisyys)
Argumentum ad hominem (henkilökohtaisuuksiin meneminen)
ad hominem abusivis (loukkaus)
ad hominem circumstantiae (argumentaation asianhaaroihin vetoaminen)
ad hominem tu quoque (itse olet)
kaivon myrkyttäminen
ad hominem motivum (motiiviin vetoaminen, oma lehmä ojassa)
Argumentum ad crumenam (varallisuuteen vetoaminen)
Argumentum ad lazarum (köyhyyteen vetoaminen)
Itseen yleistäminen
Itsestä yleistäminen
O sancta simplicitas (vedotaan vastaväitteen tai vastaväittäjän tyhmyyteen)
Emotionaalinen argumentointi

Argumentum ad baculum (uhkailu)
Argumentum ad consequentiam (seurauksiin vetoaminen)
Argumentum ad metum (pelottelu)
Argumentum ad misericordiam (sääliin vetoaminen)
Argumentum ad novitatem (uutuuteen vetoaminen)
Argumentum ad odium (katkeruuteen vetoaminen)
Argumentum ad traditionem (perinteisiin vetoaminen)
Asenteellinen kielenkäyttö
Argumentum ad ridiculum (naurettavuuteen vetoaminen)
Imartelu
Sanakikkailu
Kaltevan pinnan argumentti
Kaksi vääryyttä tuottaa yhden oikeuden
Olkinukke
Syyllistäminen assosiaatiolla
Geneettinen virhepäätelmä
Toiveajattelu
Feministit tunnistavat vastakkaisen argumentointivirheen, jonka mukaan kehotetaan pysymään asiallisena ja jättämään tunteet sivuun:
Tone Policing
Argumentointi asian vierestä

Ignoratio elenchi (yhdentekevä johtopäätös)
Virheellinen analogia (omenoita ja appelsiineja)
Sanahelinä (argumentum ad eloquium)
Harhaanjohtava vihje (Red herring, savusilli)
Muoto sisällön yli (muodon merkityksen korostaminen sisältö sivuuttaen)
Ensimmäisen maailman ongelma
Semanttiset virheet

Amfibolia (virkkeen monitulkintaisuus, muu kuin ekvivokaatio)
Bifurkaatio (vain kaksi vaihtoehtoa)
Ekvivokaatio (synonymisaatio: sekoitetaan kaksi samankuuloista sanaa toisiinsa)
Kehäpäätelmä (petitio principii)
Metaforaan vetoaminen
Reifikaatio (abstraktion kohteleminen reaalisena)
Yksikään todellinen skotti (käänteinen kehäpäätelmä)
Jos-viski-on (kaksoismerkitys)
Virheellinen todistelu
Loogiset argumentointivirheet

Argumentum ad ignorantiam (käänteinen todistustaakka/tietämättömyyteen vetoaminen)
Argumentum ad logicam (premissivirhepäätelmä)
Argumentum ex silentio (vaikenemiseen vetoaminen)
Argumentum ad nauseam (toisto ilman uutta asiaa)
Humen giljotiini (naturalistinen virhepäätelmä) (väitetään asiaa hyväksi siksi, että se on luonnollista tai muuten päätellään tosiasioista arvoja)
Moralistinen virhepäätelmä (käänteinen Humen giljotiini) (väitetään asiaa todeksi siksi, että se on toivottava)
Antipartaveitset (argumentoinnin tarpeeton kompleksointi)
Nirvana-virhepäätelmä (”täydellisen ratkaisun virhepäätelmä”) (torjutaan vaihtoehto siksi, että se ei ole täydellinen)
Epätäydellinen vertailu
Epäkonsistentti vertailu
Erikoiskriteeri
Kontekstomia
Korrelaatiopohjaiset argumentointivirheet

Hätäinen päätelmä
Kompleksikysymys
Kompleksinen korrelaatio
Väärä vastakkainasettelu
Kytkykauppavirhe
Virheellinen premissi
Syyn ja seurauksen sekoittaminen
Virheellinen kompromissi
Post hoc ergo propter hoc
Cum hoc ergo propter hoc eli "jäätelökorrelaatio"
Non sequitur
Premissin pitäminen argumenttina
Kausaalinen yliyksinkertaistaminen
Kausaalinen liittoefekti
Regressiovirhepäätelmä
Retrospektiivinen determinismi (se tapahtui, koska niin pitikin tapahtua)
Occamin partaveitsen virheellinen käyttö (yksinkertaisin selitys on ainoa oikea selitys)
Syllogismivirheet

Dicto simpliciter
Virheellinen poikkeuksen kielto (dicto simpliciter ad dictum secundum quid)
Virheellinen yleistys (dicto secundum quid ad dictum simpliciter)
Virheellinen konjunktio
Virheellinen disjunktio
Kaksoisnegatiivisen premissin virhe
Eksistentiaalinen virhe
Eksklusiiviset premissit
Nelitermivirhe
Keskitermivirhe
Tautologia
Jatkumovirhe
Illicit major
Illicit minor
Jakaumavirheet

Väärä kompositio
Väärä divisio
Ekologinen virhepäätelmä
Sokeat miehet ja elefantti
Tilastovirheet

Vinoutunut otos
Hätäinen yleistys
Vinoutunut poikkeus
Tilaston virhetulkinta
Pelurin virhepäätelmä
Vinoutunut lähdeaineisto
Syyttäjän virhepäätelmä
Seulomisvirhepäätelmä
Täydellisen ratkaisun virhepäätelmä
Aiheesta muualla

Esimerkkejä argumentaatiovirheistä Skepsiksen sivuilla
Kehnojen Argumenttien Kuvakirja
Dowden, Bradley: Fallacies The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Rosenthal, Michele, Katsaus argumentaatiovirheisiin -juliste ladattavissa netn.fi-sivustolta (suomeksi)
Arsenal de Cherbourg

Arsenal de Cherbourg eli Cherbourgin laivastotukikohta on Ranskan merivoimien tukikohta Ranskassa Cherbourgissa. Kaupungin satamaa on käytetty laivastotukikohtana 1700-luvun lopulta alkaen.
Historia

Ludvig XIV:n vasta valittu laivastoministeri Antoine de Sartine järjesti 1776 laivaston satamat ja telakat (ransk. arsénaux) uudelleen. Ranskalla oli kolme telakoin varustettua päätukikohtaa (ransk. grands ports): Brest, Toulon ja Rochefort.
Vuonna 1776 Cherbourg valittiin laivaston Kanaalin rannikon tukikohdan paikaksi ja alueella alkoivat rakennustyöt 1784. Cherbourg oli vuoteen 1795 vahvistanut asemansa laivaston toiseksi merkittävimpänä tukikohtana ja vuoteen 1815 mennessä satama oli korvannut Dunkerquen ja Le Havren. Aallonmurtajien ja telakka-altaiden rakentaminen jatkui vuoteen 1858. Laivanrakennus aloitettiin vanhalla telakalla 1794 ja uudella 1810.
Pohjoisen laivueen lähdettyä tukikohta menetti merkitystään. Kanaalin laivue valvoo kuitenkin edelleen Kanaalin ja Pohjanmeren aluetta.
Nykykäyttö

Tukikohta on yksi kolmesta Ranskassa sijaitsevasta laivastotukikohdasta muiden ollessa Brest ja Toulon. Sen alue on noin 120 hehtaaria ja sinne on sijoitettu 13 alusta, jotka ovat:
3 Flamant-luokan ulkovartiolaivaa: Flamant, Pluvier ja Le Cormoran
radiotiedustelualus Coralline
RPC12 hinaajat Fréhel ja Saire
miinantorjunta/sukeltajien emäalus Vulcain
sukeltajien emäalukset Acanthe ja Magnolia
Maritime Gendarmerien partioalukset Glaive ja Géranium
emälaiva Élan
S'y trouvent aussi:
vuokrattu pelastushinaaja Abeille Liberté
partioalus Thémis
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Cherbourg Naval Base
Käännös suomeksi
Artšin kieli

| Artši |
| --- | --- |
Oma nimi:  аршаттен чIат, aršatten č’at
Muu nimi:  Artshi
Tiedot
Alue:  Dagestan
Virallinen kieli:  -
Puhujia:  1 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  dagestanilaiset kielet
Kieliryhmä:  lezgiläiskielet
ISO 639-3:  aqc
 Ohje 
Artšin kieli (artšiksi аршаттен чIат, aršatten č’at) on artšien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tšarodan piirin Artšin kylässä Venäjällä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 1 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 524 artšin puhujaa ja 89 artšia. Väestönlaskennan tulosten perusteella suurin osa puhujista pitää itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 970 artšin puhujaa.
Artšin katsotaan yleensä kuuluvan dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään. Sillä on kuitenkin myös paljon omia piirteitä, ja eräät piirteet yhdistävät sitä muihin ryhmiin. Kielellä ei ole murrejakoa ja sitä käytetään vain kotikielenä. Kirjakielinään artšit käyttävät avaaria ja venäjää. Koulussa opetus tapahtuu alaluokilla avaariksi ja ylemmillä luokilla venäjäksi (avaaria opiskellaan aineena). Osa artšeista osaa myös lakia. Avaari ja lak ovat vaikuttaneet huomattavasti kielen sanastoon ja osittain myös kielioppiin.
Artšin kielen puhuma-alue (punertavalla) Keski-Dagestanissa.
Aiheesta muualla

Artšin sanakirja (englanniksi), (venäjäksi)
Dagestanilaiset kielet
aguli
ahvahi
andi
artši
avaari
bagval
bežta
botlih
buduhi
dargva
dido
godoberi
hinalug
hinuhi
hunzibi
hvarši
karata
krytsi
laki
lezgi
rutuli
tabasarani
tindi
tšahuri
tšamalali
udi
Arzanene

Arzanene vihreällä.
Arzanene (Aghdznik, Altzniq) oli maakunta Armenian kuningaskunnassa, Vanjärven lounaispuolella. Armenian kuningaskunnan vallan murentuessa Arzanenen ruhtinas hakeutui Persian kuninkaan vasalliksi. Rooman–Persian sodissa roomalaiset valloittivat, ryöstivät ja piirittivät Arzanenea useaan otteeseen.
Melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen kirkko

Melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen kirkko on bysanttilaista liturgiaa noudattava idän katolinen kirkko, joka on yhteydessä Rooman kanssa. Kirkkoon kuului vuonna 2010 noin 1,6 miljoonaa jäsentä ja sillä on 30 piispaa.
Kirkon hiippakunnat eli eparkiat:
Kuwaitin patriarkaalinen eparkia
Baalbekin arkkieparkia, Libanon
Tripolin arkkieparkia, Libanon
Damaskoksen patriarkaalinen arkkieparkia, Syyria
Aleppon arkkieparkia, Syyria
Bosran arkkieparkia, Syyria
Homsin arkkieparkia, Syyria
Latakian arkkieparkia, Syyria
Newtonin eparkia, Yhdysvallat
Argentiinan melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen apostolinen eksarkaatti
Venezuelan melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen apostolinen eksarkaatti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Melkiittiläis-kreikkalaiskatolinen kirkko Wikimedia Commonsissa
Arzew

| Arzew أرزيو |
| --- | --- |

 Arzew
 Koordinaatit: 35°51′21″N, 0°18′52″W 
Valtio:  Algeria
Maakunta:  Oran
Piirikunta:  Arzew
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  78,41 km²
Väkiluku (2020):  108 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arzew (arab. أرزيو‎) on satamakaupunki ja piirikunnan keskus Oranin maakunnassa Algeriassa. Se sijaitsee Välimeren Arzewinlahden länsirannalla 40 kilometriä Oranista koilliseen. Arzewin kunnassa oli arviolta 108 300 asukasta vuonna 2020.
Arzewin kunnan pinta-ala on 78,41 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Aïn El Bian ja Hassi Mefsoukhin ja lännessä Gdyelin kuntiin sekä pohjoisessa ja idässä Välimereen. Kaupunki sijaitsee kapealla rantavyöhykkeellä, jonka länsi- ja pohjoispuolella kohoavat Arzewin vuoret. Arzewin suolajärvi sijaitsee kauempana etelässä.
Kaupungin edeltäjä oli roomalainen Portus Magnus, joka sijaitsi idempänä nykyisen Bethiouan paikalla ja jäi sittemmin autioksi. Uudelle paikalle siirtynyt Arzew oli 1100-luvulta lähtien pieni kalastus- ja kauppasatama, jonka kautta vietiin lähistöllä tuotettua suolaa, vehnää, espartoheinää, lampaita ja viiniä. Ranskalaiset valtasivat sen vuonna 1833. Hyvästä luonnonsatamastaan huolimatta kaupunki jäi lähellä sijaitsevien Oranin ja Mostaganemin varjoon, ja sen kehitystä haittasi myös juomaveden puute.
Algerian itsenäistyttyä Arzewista muodostui Hassi R’Melistä tulevien putkijohtojen ansiosta Algerian tärkein öljyn ja maakaasun vientisatama. Sen teollisuus- ja satama-alue käsittää myös Aïn El Bian, Bethiouan ja Mers El Hadjadjin kunnat.
Alueella toimii kaasun nesteytyslaitos, öljynjalostamo, lannoitetehdas ja muuta kemian teollisuutta. Siellä työskentelevistä suurin osa asuu Oranissa. Arzew on jäänyt sosiokulttuurisesti Oranin varjoon, ja kaupunki kärsii myös ympäristöongelmista.
Arth-Goldaun rautatieasema

| Arth-Goldau |
| --- | --- |
 Arth-Goldaun asemarakennus.
Perustiedot
Sijainti:  47°02′57.1″N, 008°32′56.4″E
Kunta:  Arth, Schwyzin kantoni
Valtio:  Sveitsi
Avattu:  1882
Liikenne
Käyttäjiä:  SBB, SOB, Rigi Bahnen
Kaukoliikenne:  Zürich/Basel/Luzern–Chiasso–Milano
Tavaraliikenne:  Gotthardin tunnelin tavarajunat
Ratapiha
Raiteisto:  6
Muut raiteet:  Rigi Bahnenin Hochperron
Arth-Goldaun rautatieasema on Sveitsin rautatieliikenteen solmukohtia. Asema sijaitsee Arthin kunnan Goldaun kylässä, Schwyzin kantonissa. Sieltä on rautatie viiteen suuntaan:
SBB:n Gotthardin rautatie Luzernista Chiassoon kulkee Arth-Goldaun aseman kautta.
SBB:n yhteys Zugin kautta Zürichiin haarautuu Gotthardin rautatiestä asemalla.
Schweizerische Südostbahnin (SOB) rautatieyhteys Sankt Galleniin alkaa Goldausta.
Rigi Bahnenin rautatie Rigivuorelle lähtee asemalta.
Arth-Goldaun rautatieasema on avattu vuonna 1882.
Palvelut

Rautatieasemalla on kuusi raidetta. Sieltä lähtee päivittäin noin 220 junavuoroa. Aseman kautta kulkee kaikki Gotthardin tunnelin kautta kulkeva liikenne, muun muassa kansainvälisiä matkustajajunia Sveitsin ja Italian välillä, Zürichistä, Baselista ja Luzernista Milanoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arth-Goldaun rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Asema-alueen kartta
Arura

Arura (m.kreik. ἄρουρα, arūra tai aroura) oli antiikin kreikkalainen käsite, joka tarkoitti peltomaata. Se tunnetaan jo lineaari-B-lähteistä muodossa a-ro-u-ra sekä Homerokselta. Arura (egypt. 𓍬, sṯꜣt) oli myös kreikkalainen nimitys egyptiläistä alkuperää olleelle pinta-alamitalle, joka tarkoitti auranalaa. Yksi arura vastasi 100 × 100 egyptiläistä kyynärää eli 10 000 neliökyynärää, nykymitoissa noin 0,276 hehtaaria.
Muuntotaulukko

| Mittayksikkö (y) | Muuntokerroin (x)> 1 arūra = x × y | Muuntokerroin (x)> 1y = x × arūra |
| --- | --- | --- |
Egyptiläiset
| – neliökyynärä (mḥ) | 10 000 neliökyynärää | 1⁄10000 aruraa |
| – kyynärala tai kyynärsarka (mḥ-ṯꜣ) | 100 kyynäralaa | 1⁄100 aruraa  |
| –  puoli-arura (rmn) | 2 puoli-aruraa | 1⁄2 aruraa |
| – kymmen-arura (ḫꜣ, ḫꜣ-tꜣ) | 1⁄10 kymmen-aruraa | 10 aruraa |
Kansainväliset (SI)
| – neliömetri | 2 756,25 m² | 0,00036 aruraa |
| – hehtaari | 0,276 ha | 3,63 aruraa |
Brittiläiset
| – neliöjalka | 29 668,03 sq ft | 0,000034 aruraa |
| – neliöjaardi | 3 296,45 sq yd | 0,0003 aruraa |
| – eekkeri | 0,681 ac | 1,47 aruraa |
Arraukilpikonna

| Arraukilpikonna |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines
Heimo::  Arraukilpikonnat Podocnemididae
Suku::  Podocnemis
Laji::  expansa
Kaksiosainen nimi
 Podocnemis expansa  (Schweigger, 1812) 
Katso myös
   Arraukilpikonna Wikispeciesissä   Arraukilpikonna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Arraukilpikonna (Podocnemis expansa) on Etelä-Amerikassa elävä kilpikonnalaji. Se on maailman suurin makeanveden kilpikonna.
Koko ja ulkonäkö

Arraukilpikonnan selkäkilpi voi kasvaa jopa metrin pituiseksi ja eläin voi painaa 50 kiloa. Keskimäärin ne ovat noin 30-kiloisia ja kilven pituus tuolloin 70 senttiä. Naaraat ovat koiraita kookkaampia. Kilven takaosa on hyvin leveä, ja koko selkäkilpi kilpi näyttää lähes pyöreältä. Jokaisessa jalassa on räpylä ja pää ja häntä ovat melko lyhyet. Leuan kärki ei ole koukkumainen, kuten monilla muilla kilpikonnilla. Päälaki on aika litteä, ja kallossa on silmäkuoppien välissä syvä uurre. Leuan alla on kaksi ihopaksunnon muodostamaa liuskaa. 
Selkäpanssarin väri on nuorena vihreänruskeita, mutta se tummuu iän myötä harmaaksi. Nuorilla on myös kilvessään enemmän keltaisia täpliä.
Levinneisyys

Arraukilpikonna elää lähinnä Amazonin ja Orinocon jokialueilla, Brasiliassa, Perussa, Kolumbiassa, Venezuelassa, Guyanassa ja Boliviassa. Välillä niitä tavataan myös Trinidadissa.
Elintavat

Arraukilpikonnat elävät jokialueilla, jotka tulvivat säännöllisesti. Kilpikonnien ravinto koostuu kasveista. Ne hankkivat vararavintoa sadekaudella ja esimerkiksi Orinocossa ne siirtyvät tulviville alueille syömään tulvan alle jääneitä kasveja. Ne syövät etenkin kukkia, hedelmiä ja juuria. Ravintonsa arraukilpikonna etsii tulva-alueiden lisäksi itse joesta ja lähistön lammista.
Vararavinnon arraukilpikonnat käyttävät lisääntymiskauden rasituksiin, sillä ne saattavat vaeltaa jopa 150 kilometriä sopivalle lisääntymisrannalle. Se on yleensä kuivana aikana paljastunut hiekkasärkkä, jonne kilpikonnia kokoontuu joukoittain. Kilpikonnat lepäävät matkan jälkeen toipuakseen rankasta matkasta ja löhöävät hiekalla tai vedessä. Ne siirtyvät kaikki yhtä aikaa veteen tai maalle. Muninnan ajan tullessa naaras kostuttaa kaivamansa kuopan hiekkaseinämät viemärisuolensa eritteillä, jottei pesä sortuisi ja jotta munilla olisi tarpeeksi kosteutta. Pesään se munii 50–100 munaa. Muninnan jälkeen naaras peittää kuopan huolellisesti ja kaivaa valekuoppia pesärosvojen kuten mustakondorien ja haikaroiden harhauttamiseksi. Muninta tapahtuu Amazonin yläjuoksulla kesä-heinäkuussa, mutta alajuoksulla vasta loka-marraskuussa. Munia on yhdessä paikassa jopa miljoonia, mutta usein kaikki munat tuhoutuvat aikaisen tulvan vuoksi. Pesärosvot ovat myös uhka munille ja poikasille. Isommatkin kilpikonnat voivat jäädä kaimaanien ja jaguaarien saaliiksi.
Uhat ja suojelu

Arraukilpikonna on harvinaistunut ihmisen toiminnan takia. Erityisesti kilpikonnan munia arvostetaan ja paikalliset keräävät niitä omiin tarpeihinsa, koska ne ovat hyvää ruokaa ja niistä saa erinomaista polttoöljyä. Munia kerätäänkin vuosittain suuria määriä. Paikallisten keräily ei ole uhannut kantaa, mutta kaupallinen keräily on huventanut niiden määrää. Nykyään kilpikonnien monet lisääntymisrannat on suojeltu. Kilpikonnia on myös tarhattu, jonka jälkeen niitä on vapautettu luontoon. Laji on IUCN:n punaisessa kirjassa luokiteltu uhanalaiseksi.
Arvauksia ja kumoamisia

Arvauksia ja kumoamisia (engl. Conjectures and Refutations: The Growth of Scientific Knowledge) on filosofi Karl Popperin vuonna 1963 ilmestynyt kirja.
Aiheesta muualla

Pihlström, Sami: Tieteenfilosofian jättiläiset vastakkain (Arkistoitu – Internet Archive). Niin & näin 3/1996
As Time Goes By

”As Time Goes By” on Herman Hupfeldin säveltämä ja sanoittama musiikkikappale vuodelta 1931. Kappale kuului Broadway-musikaaliin Everybody’s Welcome, jossa sen lauloi Frances Williams. Rudy Vallée ja Jacques Renard nostivat molemmat kappaleen listalle vuonna 1931.
”As Time Goes By” oli tärkeässä osassa vuoden 1942 elokuvassa Casablanca, jossa sen lauloi Dooley Wilson. Wilson esitti elokuvassa pianistia, mutta tosiasiassa piano-osuus oli Elliot Carpenterin dubbaama. Elokuva perustui esittämättä jääneeseen näytelmään nimeltä Everybody Comes to Rick’s, jonka käsikirjoituksessa naispääosan esittäjä pyytää mustaa pianistia soittamaan ”As Time Goes Byn” saapuessaan päähenkilö Rickin baariin. Kohtaus jäi myös elokuvaan, vaikka elokuvan musiikkiraidasta vastannut Max Steiner olisikin halunnut korvata laulun omalla sävellyksellään.
Rudy Valléen vuoden 1931 levytys kappaleesta julkaistiin uudelleen Casablancan saaman menestyksen vuoksi. Levytys nousi Your Hit Parade -listaohjelmassa ykkössijalle ja pysyi listalla yhteensä 16 viikkoa. Jacques Renardin versio samalta vuodelta nousi listan kolmannelle sijalle. Vuonna 1952 Tommy Mercer ja Ray Anthonyn yhtye julkaisivat oman versionsa kappaleesta.
Kappale on käännetty suomeksi nimille ”Kun aika rientää” (san. M. A. Numminen), ”Laulu rakkauden” (san. Aki Sirkesalo) ja ”Kun rakastuu” (san. Pekka Sipilä).
Maserun alue

| Maserun alue |
| --- | --- |
 Maserun kaupunkia, taustalla jo maaseutua.
 Sijainti
Valtio:   Lesotho
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Maseru
Pinta-ala:  4 279 km²
Väkiluku (2021)  (arvio):  566 377 (1.)
HDI (2022):  0,557
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  LS-A
Maserun alue on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Maserun alue sijaitsee Leshoton länsiosassa. Aluetta ympäröivät pohjoisessa Berean, idässä Thaba-Tsekan, etelässä Mohale’s Hoekin ja lounaassa Mafeteng alueet. Lännessä naapurina on Etelä-Afrikan Vapaavaltion provinssi.
Maserun alueen pinta-ala on 4 279 neliökilometriä ja maan tilastokeskuksen arvioima väkiluku 566 377 (2021). Tämä vastasi 27,3 prosenttia koko kuningaskunnan väestöstä.
Aiemmissa väestönlaskennossa alueen väkiluku oli kehittynyt seuraavasti: 393 154 (VL1996),  431 998 (VL2006) ja 519 186 (VL2016).
Alueen suurin kaupunki ja pääkaupunki on Maseru (343 541 as., VL2016), joka on samalla myös koko Lesothon pääkaupunki.
Pääkaupunki Maserua.
Kylä kuivaan vuodenaikaan, muutama kilometri pääkaupungista.
Maseru South West (Masowe III, vuonna 2010).
Alueen ylänkömaisemaan sisältyy myös vuoria.
Ramabantan laaksoa.
Monet viljelmät on pengerretty.
Lampaita laitumella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maserun alue Wikimedia Commonsissa
Lesothon alueet
Berea
Butha-Buthe
Leribe
Mafeteng
Maseru
Mohale’s Hoek
Mokhotlong
Qacha’s Nek
Quthing
Thaba-Tseka
Arvosteleva kirjaluettelo

Arvosteleva kirjaluettelo, koko nimeltään Arvosteleva luettelo suomenkielisestä kirjallisuudesta, oli vuosina 1908-1988 ilmestynyt julkaisu. Kuukausittain ilmestynyt luettelo sisälsi lyhyitä kirja-arvosteluja, ja sitä julkaistiin Kirjastolehden välissä. Luettelo vaikutti suuresti kirjastojen hankintapäätöksiin. Arvostelevan kirjaluettelon kaikki arviot vuosilta 1960-1988 ovat digitoituina luettavissa Internetissä.
Luettelon ensimmäinen päätoimittaja oli professori Viljo Tarkiainen.
Aiheesta muualla

Arvostelevan Kirjaluettelon sisällöt Kirjasampo.fi:ssä
Arvostelevan kirjaluettelon arviot vuosilta 1960-1988 digitoituina Kirjasammossa
Modiri Marumo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Modiri Marumo
Syntymäaika: 6. heinäkuuta 1976
Syntymäpaikka: Botswana
Pelipaikka: Maalivahti
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996–2008   2008–2010   2010–2012   2012–2015 | BDF XI   Haras El Hodood   Bay United   Polokwane City |  |
Maajoukkue
| 1997–2015 | Botswana | 88 (0) |
Modiri Marumo (s. 6. heinäkuuta 1976 Gaborone) on botswanalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi kotimaassaan Botswana Defence Force XI -joukkueessa, Egyptissä Haras El Hodoodin joukkueessa sekä Etelä-Afrikassa Bay Unitedissa, myöhemmältä nimeltään Polokwane City. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2015.
Marumo pelasi Botswanan maajoukkueessa 88 maaottelua, joista ensimmäisen heinäkuussa 1997 ja viimeisen toukokuussa 2015. Hän oli joukkueensa ykkösmaalivahti Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2012.
Aromurmeli

| Aromurmeli |
| --- | --- |
 Aromurmeli Ukrainassa.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Varsinaiset oravat Sciurinae
Suku::  Murmelit Marmota
Laji::  bobak
Kaksiosainen nimi
 Marmota bobak  (Müller, 1776) 
 Levinneisyyskartta.
Katso myös
   Aromurmeli Wikispeciesissä   Aromurmeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aromurmeli eli bobakki (Marmota bobak) on alppimurmelia kooltaan ja väritykseltään muistuttava jyrsijälaji. Sitä tavataan arolla Ukrainassa, Venäjällä ja Kazakstanissa. Historiallisesti sen kannat taantuivat voimakkaasti aina 1900-luvun puolivälille saakka, mutta nykyisin kantoja pidetään vakaana. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt aromurmelin elinvoimaiseksi lajiksi.