stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat
Historia

Kanadan ilmavoimat (engl. Canadian Air Force, CAF) perustettiin vuonna 1920 ensimmäisessä maailmansodassa Euroopassa toimineiden ilmavoimien lyhytaikaisten kahden laivueen seuraajaksi. Uudet ilmavoimat oli pitkälti keskittynyt siviilioperaatioihin, kuten metsätalous, maanmittaus ja salakuljetuksen vastainen partiotoiminta. Vuonna 1923 ilmavoimat yhdistettiin Maanpuolustuskorkeakoulun kanssa, ja vuotta myöhemmin ilmavoimille myönnettiin nimi Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat (RCAF). 1920-luvun lopulla ilmavoimista kehittyi enemmän sotilaallinen järjestö. Ilmavoimat kärsi määrärahojen puutteesta 1930-luvun alussa, mutta kehittyi vuosikymmenen jälkipuolella. Kuitenkin 1930-luvun lopulla RCAF:ta ei pidetty merkittävänä. Toisen maailmansodan aikana RCAF oli huomattavasti laajentunut neljänneksi suurimmaksi liittoutuneiden ilmavoimiksi. Sodan aikana ilmavoimat oli mukana taistelutoiminnassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Luoteis-Euroopassa, Pohjois-Atlantilla, Egyptissä, Italiassa, Sisiliassa, Maltalla, Ceylonilla, Intiassa, Burmassa ja kotimaan puolustuksessa.
Sodan jälkeen ilmavoimat vähensi vahvuuttaan. Koska Neuvostoliiton nousu uhkasi Euroopan turvallisuutta, Kanada liittyi Natoon vuonna 1949, ja ilmavoimat perusti laivueita Ranskaan ja Länsi-Saksaan. Vuonna 1950 ilmavoimat tuli mukaan Korean sotaan joukkojen ja tarvikkeiden kuljetuksen tueksi. Samaan aikaan rakennettiin pääasiassa RCAF:n ylläpitämiä tutka-asemia Kanadaan Neuvostoliiton ydinaseiden kasvavaa uhkaa vastaan. Vuonna 1957 Kanadassa ja Yhdysvalloissa luotiin yhteinen North American Aerospace Defense Command (NORAD). Rannikon puolustus ja rauhanturvaaminen tulivat tehtäviksi vuonna 1950.
Vuonna 1968 ilmavoimat yhdistyi Kanadan kuninkaallisen laivaston ja Kanadan maavoimien kanssa muodostaen Kanadan puolustusvoimat. Ilmayksiköt jaettiin useaan erityisyksikköön.
Vuonna 1975 kaikki lentoliikenteen yksiköt fuusioitiin ja perustettiin uusi lennostoyksikkö AIRCOM. Lennosto sai nimekseen ”Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat” elokuussa 2011.
Arvomerkit

Komentaja
| Kanada | Ilmavoimien komentaja |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arvomerkki: 
| Arvo | Komentaja |  |  |  |  |  |  |
| Lyhenne | C-in-C |  |  |  |  |  |  |


Upseeriston arvomerkit
| NATO koodi | Student Officer | OF-1 | OF-1 | OF-2 | OF-3 | OF-4 | OF-5 | OF-6 | OF-7 | OF-8 | OF-9 | OF-10 |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arvomerkki |  |  |  |  |  |  |  |     |     |     |     | Ei vastinetta |  |
| Arvo | Upseerikokelas | Vänrikki | Luutnantti | Kapteeni | Majuri | Everstiluutnantti | Eversti | Prikaatikenraali | Kenraalimajuri | Kenraaliluutnantti | Kenraali |  |  |
| Lyhenne | OCdt | 2Lt | Lt | Capt | Maj | LCol | Col | BGen | MGen | LGen | Gen |  |  |


Aliupseeriston arvomerkit
| NATO-koodi | OR-1 | OR-2 | OR-3 | OR-4 | OR-5 | OR-6 | OR-7 | OR-8 | OR-9 |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arvomerkki: 
| Arvo | lentosotamies  (alokas) | lentosotamies  (päättänyt peruskoulutuksen) | lentosotamies  (oppinut) | Korpraali | Alikersantti | Kersantti | Warrant Officer (vääpeli) | Master Warrant Officer (ylivääpeli) | Chief Warrant Officer (sotilasmestari) |  |
| Lyhenne | Avr(R) | Avr(B) | Avr(T) | Cpl | MCpl | Sgt | WO | MWO | CWO |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Royal Canadian Air Force
CF-18 Havaijilla
CC-177 Globemaster III
Käännös suomeksi
Kari Rosimo

Kari Rosimo ohjastamassa Mi Victoria Porin raviradalla elokuussa 2011.
Kari Rosimo (s. 17. elokuuta 1953) on suomalainen raviohjastaja. Hänellä on ammattilisenssi. Nummelassa asuva Rosimo on ajanut yli 27 000 ravilähtöä ja voittanut yli 2 600.
Karilampi (Multia)

| Karilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°33′41″N, 25°05′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.624.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  215,8 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,614 km  
Pinta-ala:  2,786 ha  
Tilavuus:  0.000062 km³ 
Keskisyvyys:  2,22 m  
Suurin syvyys:  3,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarilampi 
Karilampi  on Keski-Suomessa Multialla  Nikaranperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 61 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 215,8 metriä mpy.
Karpov

Karpov on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:
Anatoli Karpov (s. 1951), venäläinen shakin maailmanmestari
Arvi Karpov (s. 1924), suomalainen ortodoksinen pappi ja kirjailija
Dmitri Karpov (s. 1981), kazakstanilainen moniottelija
Irina Karpova (s. 1980), kazakstanilainen moniottelija
Maksim Karpov (s. 1991), venäläinen jääkiekkoilija
Nikolai Karpov (1929–2013), neuvostoliittolainen jääkiekkoilija ja valmentaja
Valeri Karpov (1971–2014), venäläinen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kanadan naisten jalkapallomaajoukkue

| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 2012 |  |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 |  |  |
| CONCACAF Women's Gold Cup  | CONCACAF Women's Gold Cup  | CONCACAF Women's Gold Cup  |  |
|  Kultaa | Kanada 1998 |  |  |
|  Kultaa | Meksiko 2010 |  |  |
|  Hopeaa | Haiti 1991 |  |  |
|  Hopeaa | Kanada 1994 |  |  |
|  Hopeaa | USA & Kanada 2002 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2006 |  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2018 |  |  |
Kanadan naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Kanadaa naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa. Se on saavuttanut olympialaisissa kahdesti pronssia ja voittanut kahdesti maanosaliittonsa (CONCACAF) mestaruuden.
Eniten maaotteluita ja maaottelumaaleja kanadalaispelaajista on Christine Sinclairilla, joka on 286 maaottelussaan tehnyt 182 maalia.
Olympialaiset

Pekingin 2008 olympialaisissa Kanada karsiutui puolivälierissä. Alkulohkossaan se voitti Argentiinan 2–1, pelasi Kiinan kanssa tasan 1–1 ja hävisi Ruotsille 1–2. Se pääsi jatkoon oltuaan omissa lohkoissaan kolmanneksi sijoittuneista toiseksi paras mutta hävisi puolivälierissä Yhdysvalloille 1–2.
Lontoon olympialaisissa 2012  Kanada voitti pronssia. Alkulohkon se aloitti tappiolla Japania vastaan maalein 1–2 mutta voitettuaan Etelä-Afrikan 3–0 ja pelattuaan Ruotsin kanssa tasan 2–2, Kanada selvisi puolivälieriin parhaana lohkokolmosena. Puolivälierässä kaatui Iso-Britannia 2–0. Välierässä Yhdysvaltoja vastaan Kanada oli kolmesti johdossa mutta hävisi jatkoajalle venyneen ottelun 3–4. Pronssiottelussa see voitti Ranskan 1–0 Diane Mathesonin maalilla. Joukkueen kapteeni Christine Sinclair oli turnauksen paras maalintekijä kuudella maalillaan.
Rio de Janeiron olympialaisissa 2016  Kanada saavutti toistamiseen pronssia. Alkulohkossaan se voitti Australian, Zimbabwen ja Saksan. Puolivälierissä Kanada voitti Ranskan 1–0 mutta välierissä vastaan tuli jälleen Saksa, joka tällä kertaa voitti maalein 0–2. Pronssiottelussa Kanada voitti Brasilian 2–1 Deanne Rosen ja Christine Sinclairin maaleilla.
Tokion olympialaisissa 2020 Kanada voitti kultaa.
Maailmanmestaruuskilpailut

Kanadan naismaajoukkue on osallistunut MM-kisoihin seitsemän kertaa ja sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi. Ruotsin MM-kisoissa 1995 se hävisi alkulohkossaan Englannille 2–3 ja  Norjalle 0–7 ja pelasi tappiopeliensä välissä Nigerian kanssa tasan 3–3. Vuonna 1999 Yhdysvaltain järjestämässä MM-lopputurnauksessa Kanada pelasi Japanin kanssa tasapelin 1–1 mutta hävisi sitten Norjalle 1–7 ja Venäjälle 1–4.
Vuoden 2003 MM-kisoissa, jotka pelattiin jälleen Yhdysvalloissa, Kanada hävisi alkulohkossa Saksalle 1–4 mutta voitti sen jälkeen Argentiinan 3–0 ja Japanin 3–1 ja sijoittui lohkossaan toiseksi. Puolivälierissä Kanada voitti Kiinan 1–0 kapteeninsa Charmaine Hooperin tekemällä maalilla. Välierissä se hävisi Ruotsille 1–2 vaikka johtikin ottelua Kara Langin 64. minuutilla tekemällä maalilla. Pronssiottelussa Kanada hävisi Yhdysvalloille 1–3 ja sijoittui turnauksessa neljänneksi. Kanadan ainoan maalin pronssiottelussa viimeisteli Christine Sinclair.
Vuoden 2007 MM-kisoissa Kiinassa Kanada hävisi alkulohkossaan ensin Norjalle 1–2, voitti sitten Ghanan 4–0 ja pelasi lopuksi Australian kanssa tasan 2–2. Se sijoittui lohkossa kolmanneksi eikä selviytynyt puolivälieriin. Norjalaisen Even Pellerudin valmentaman joukkueen maalintekijät olivat kapteeni Christine Sinclair (3 maalia), Candace-Marie Chapman (1), Martina Franko (1), Sophie Schmidt (1) ja Melissa Tancredi (1).
Vuoden 2011 MM-kisoissa Saksassa Kanada hävisi emäntämaalle 1–2, Ranskalle 0–4 sekä Nigerialle 0–1 eikä selviytynyt alkulohkosta jatkoon. Joukkueen ainoa maalintekijä oli Christine Sinclair.
Vuonna 2015 Kanada toimi MM-kisojen järjestäjämaana. Alkulohkossaan se voitti Kiinan 1–0 sekä pelasi tasapelin Uuden-Seelannin kanssa maalein 0–0 ja Alankomaiden kanssa maalein 1–1. Alkulohkonsa ykkösenä Kanada eteni neljännesvälieriin, joissa se voitti Sveitsin 1–0. Puolivälierissä Kanada hävisi Englannille 1–2. Kanadan maalintekijät kisoissa olivat Christine Sinclair (2 maalia), Ashley Lawrence ja Josée Bélanger. Joukkuetta valmensi englantilainen John Herdman.
Vuoden 2019 MM-kisoissa Ranskassa Kanada voitti alkulohkossaan Kamerunin 1–0 ja Uuden-Seelannin 2–0 sekä hävisi Alankomaille 1–2. Kanada pääsi lohkonsa kakkosena neljännesvälieriin, joissa se hävisi Ruotsille 0–1. Joukkueen maalintekijät olivat Kadeisha Buchanan, Jessie Fleming, Nichelle Prince ja Christine Sinclair. Joukkueen valmentaja oli tanskalainen Kenneth Heiner-Møller.
Muut turnaukset

CONCACAF-liiton mestaruuden Kanada on voittanut vuosina 1998 ja 2010. Vuonna 1998 Yhdysvallat ei ollut mukana, mutta vuoden 2010 voitto tuli, kun kaikki maanosan parhaat olivat mukana. Finaalissa Kanada kaatoi isäntämaa Meksikon 1-0.
Kappa (taruolento)

Hokusain grafiikka Kappa-olennosta.
Kappa.
Kappa (jap. 河童) on japanilaisessa perinteessä kilpikonnamainen olento, joka elää järvissä. Se muistuttaa suuresti eurooppalaista taruolentoa näkkiä, joka elelee myös vedenalaisessa kaupungissa. Kappa on kuitenkin peikkomainen ja vihreä, kun taas näkki muistuttaa lähinnä ihmistä. Kapan kasvot kuvataan yleensä joko kilpikonnan kasvoiksi tai inhimillisemmiksi, ihmiskasvoja hiukan muistuttaviksi apinan kasvoiksi. Useimmiten kapoilla on nokka, mutta osalle on kuvattu ihmismäisempi suu. Olennolle on yleensä kuvattu myös sammakon raajat ja kilpikonnan kilpi.
Kappa söi ravinnokseen ihmislihaa. Siltä saattoi pelastua kumartamalla sille, jolloin kappa japanilaiseen tapaan kumarsi takaisin. Silloin sen päälaella ollut taikavoimia antanut neste valui maahan. Toinen vaihtoehto oli antaa kapalle kurkku tai meloni, jota se piti vielä suurempana herkkuna, kuin ihmislihaa. Henkiolentoina kapat on kuvattu arvaamattomiksi, mutta kapat eivät silti olleet pahoja henkiä. Usein kapat onkin kuvattu oikeudentuntoisiksi ja hirviömäisyydestään huolimatta kunniallisiksi.
Populaarikultturissa

J. K. Rowling lainasi kappa-olentoa kirjassa Harry Potter ja Azkabanin vanki.
Kappa-hirviö esiintyy myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Kiirehdi, Nuuskamuikkunen.
Myös eräässä Aku Ankan taskukirjan tarinassa, Taskarissa 264 Käteinen kiertoon, tarinassa Kappa, kappa, hei! esiintyy kappa-yhdyskunta, ja eräs kappa paremminkin.
Elokuvassa Teinimutanttininjakilpikonnat III 1600-luvun japanilaiset uskovat Turtlesien olevan kappoja.
Kathrin Schmidt

Kathrin Schmidt vuonna 2009.
Kathrin Schmidt (s. 12. maaliskuuta 1958 Gotha Thüringen, Saksa) on saksalainen kirjailija ja runoilija. Häneltä on suomennettu teos Et sinä kuole, joka voitti Saksan suurimman Deutscher Buchpreis -kirjapalkinnon.
Valitut teokset

Du stirbst nicht, Kiepenheuer & Witsch, Köln 2009
Et sinä kuole, WSOY, Helsinki 2011
Palkinnot

1988 Anna Seghers-Preis
1993 Leonce-und-Lena-Preis
2009 Saksan kirjapalkinto
2017 Thüringer Literaturpreis
Kalliojärvi

Kalliojärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöt

Hannu Kalliojärvi (s. 1963), suomalainen lentopallovalmentaja
Niko Kalliojärvi (s. 1984), suomalainen laulaja
Kylät ja kulmakunnat

Kalliojärvi, kylä Valtimolla
Kalliojärvi, kylä Vetelissä
Kasvukausi

Kasvukausi on se aika vuodesta, jolloin kasvit kasvavat. Tarkempi nimitys kasvukaudelle on terminen kasvukausi. Kasvukauden pituus vaihtelee vuosittain ja se käynnistyy ja päättyy eri ajankohtina eri vuosina, mutta tilastollisesti havainnoista voidaan muodostaa keskiarvoja ja vaihteluvälejä.
Suomessa kasvukausi määritellään alkaneeksi silloin, kun lumipeite on kadonnut aukeilta paikoilta, vuorokauden keskilämpötila on vähintään viitenä päivänä peräkkäin yli +5 °C ja paikallinen tehoisa lämpösumma ylittää 20 vuorokausiastetta sitä seuraavien viiden päivän aikana.
Vastaavasti kasvukausi määritellään päättyneeksi, kun vuorokauden keskilämpötila on alle +5 °C viidestä kymmeneen päivää peräkkäin. Myös syksyn kovat yöpakkaset (jolloin lämpötila on ollut alle −10 °C monta yötä peräkkäin) tai lumipeite saattavat katkaista kasvukauden. Näin tapahtuu toisinaan eri puolilla Suomea.
Etelä-Suomessa kasvukausi on hieman pidempi kuin Pohjois-Suomessa. Keskimäärin terminen kasvukausi on ollut vuosina 1981–2010 etelä- ja lounaisrannikolla yli 185 vuorokautta, eteläisessä Suomessa sekä länsirannikolla 175–185 vuorokautta ja muualla Suomessa 105–175 vuorokautta. Vuonna 2001 kasvukausi oli Helsingissä 181 päivää, mutta Lapissa Utsjoella vain 121 päivää. Suomessa pisin kasvukausi on Ahvenanmaalla ja toiseksi pisin Lounais-Suomessa. Kasvukausi käynnistyy sisämaassa keväällä nopeasti, mutta vastaavasti päättyy aikaisemmin syksyllä.
Mitä lähemmäksi päiväntasaajaa siirrytään, sitä pidempi kasvukausi on. Päiväntasaajan läheisyydessä se kestää koko vuoden. Tropiikissa kasvukautta ei ole mielekästä laskea.
Aiheesta muualla

Terminen kasvukausi Ilmatieteen laitos.
Kasvukeskus

Jyväskylä on yksi Suomen kasvukeskuksista.
Kasvukeskus määritellään usein kaupungiksi tai muuksi keskukseksi, jossa
väkiluku ja työpaikkojen määrä kasvavat.
Suomessa merkittävimpiä kasvukeskuksia ovat Helsingin, Tampereen ja Turun seudut, joille asutuksen ennustetaan keskittyvän entistä voimakkaammin. Helsingin keskustajaamassa asuu 1,250 miljoonaa asukasta, eli lähes neljäsosa koko Suomen väestöstä. Entiset kasvukeskukset Seinäjoki, Vaasa, Lahti ja Joensuu menettävät asukkaita vuoden 2019 väestöennusteiden mukaan. Helsingin, Turun ja Tampereen ennustetaan olevan ainoat kasvukeskukset tulevaisuudessa.
Aiheesta muualla

Suomen väestö pakkautuu kasvukeskuksiin Tekniikka & Talous 30.12.2011.
Tutkija arvostelee poliitikkoja: "Koko Suomea ei voida pitää asuttuna" Yle 25.9.2014.
Kappa1 Ceti

| ?1 Ceti |
| --- | --- |
 Kappa1 Ceti merkittynä kohdassa Κ.
Bayerin designaatio:  Kappa1 Ceti, κ1 Cet,κ1 Ceti), Kap1 Cet
Flamsteedin designaatio:  96 Ceti, 96 Cet
HR-designaatio:  HR 996
HD-designaatio:  HD 20630
Muut designaatiot:  GJ 137, BD +02°518, LTT 11094, GCTP 691.00, SAO 111120, FK5 1095, NSV 1100, IRAS 03167+0311, HIP 15457.
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  4,84 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  5,03 Mv
Valovoima:  0,85 aurinkoa
Spektriluokka:  G5 V
Väri-indeksi:  B-V 0,67  U-B 0,19
Lämpötila:  5 690 K
Massa:  0,9 M☉
Säde:  ,96 R☉
Muuttujatyyppi:  Luultavasti
Pyörimisnopeus:  8,9-10,5 päivää (4,64 km/s,)
Metallipitoisuus:  110% Aur
Ikä:  6,5-7,5 00 miljoonaa v
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Valaskala (Cetus)
Rektaskensio (J2000):  03h 19m 21.7s
Deklinaatio (J2000):  +03° 22′ 13″
Etäisyys:  29,92±0,01 valovuotta eli  9,17±0,01 parsekia
Parallaksi:  109,18 ±0,78 mas
Säteisnopeus:  +19,9 km/s
Ominaisliike:  RA:268,87  dekl:93,53 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 87° S välillä. 
Kappa1 Ceti (κ1 Cet,κ1 Ceti) on Aurinkoa vain hieman punaisempi, viileämpi, pienempi ja himmeämpi tähti Valaskalan (Cetus) tähtikuviossa. Tämä nuori tähti pyörii nopeasti,
mikä aiheuttaa tähteen suuren magneettisen aktiivisuuden. Siinä tapahtuu sen takia "superflareja", energialtaan 108-109 kertaa Auringon tavallisia flareja voimakkaampia. Kappa2 Ceti on näennäisesti Kappa1 Cetiä lähellä, mutta kymmenen kertaa kauempana.
Aiheesta muualla

Kappa Ceti at SolStation.
Kappa-1 Ceti (Arkistoitu – Internet Archive) by Professor Jim Kaler.
ARICNS entry (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Tähdet:  β Cet, α Cet, Mira, η Cet, γ Cet, τ Cet, ι Cet, θ Cet, ζ Cet, υ Cet, δ Cet, π Cet, μ Cet, ξ2 Cet, ξ1 Cet, 7 Cet, 2 Cet, χ Cet A, λ Cet, σ Cet, φ1 Cet, 20 Cet, ε Cet, κ1 Cet, ν Cet, ρ Cet, 6 Cet, 46 Cet, 56 Cet, 3 Cet, 94 Cet, 48 Cet, AD Cet, 37 Cet, φ2 Cet, 13 Cet, 69 Cet, φ3 Cet, 75 Cet, 25 Cet, 50 Cet, 39 Cet, 60 Cet, 70 Cet, 57 Cet, 47 Cet, 67 Cet, 80 Cet, EL Cet, 28 Cet, T Cet, φ4 Cet, 49 Cet, 93 Cet, 95 Cet, 64 Cet, 66 Cet, 81 Cet, 38 Cet, 97 Cet, 30 Cet, 12 Cet, 84 Cet, 77 Cet, 42 Cet, 34 Cet, 14 Cet, 63 Cet, 61 Cet, 33 Cet, 26 Cet, 27 Cet, 18 Cet, 21 Cet, 10 Cet, 44 Cet, 1 Cet, 71 Cet, 9 Cet, 32 Cet, HD 11964, 29 Cet, 25 Ari, 43 Cet, 40 Cet, 58 Cet, 35 Cet, 15 Cet, χ Cet B, 79 Cet, HD 11506, HD 12039, HD 224693, 58 Cet, HD 2638, YZ Cet, UV Cet, BL Cet
Eksoplaneetat:  94 Cet b, HD 11964 b, 79 Cet b, HD 11506 b, HD 224693 b, HD 2638 b, LHS 1140b
Kanavan laidalla

| Kanavan laidalla |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ilmari Unho
Käsikirjoittaja:  Elsa Soini Ilmari Unho
Perustuu:  naisten pilkkalauluun ”Palpan Killi”
Tuottaja:  Risto Orko
Säveltäjä:  Ahti Sonninen
Kuvaaja:  Uno Pihlström
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Lavastaja:  Ville Hänninen
Pääosat:  Leena Häkinen Martti Katajisto Heikki Savolainen Mai-Brit Heljo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1949
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanavan laidalla on Ilmari Unhon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1949. Se perustuu naisten pilkkalauluun ”Palpan Killi”. Romanttinen tarina kertoo kanavanlaidan tumman kaunottaren ja tukkihinaajalle töihin tulleen ylioppilaan rakkaudesta.
Monien aikakauden elokuvien tapaan aiheena on yksittäinen laulu. ”Palpan Killin” rivot sanat julkaistiin aikanaan kokonaan vasta vuonna 1970 Isojen poikien laulukirjassa. Tarinaa pehmennettiin elokuvan käsikirjoituksessa siten, että tytöllä on myös hyvätapainen ihailija. Elokuvan käsikirjoitus oli laulun sanoituksista poiketen kultivoitu ja romanttinen. Laulu viittasi Laitilan kanavaan, mutta elokuva kuvattiin Kalkkisissa.
Juoni

Nuori ylioppilas viihtyy morsiamensa vastustuksesta huolimatta tukkityöläisenä ja tutustuu kanavalla kaunottareen. Isoäiti paljastaa tytön vanhempien surullisen rakkaustarinan, joka vaikuttaa nykyisyyteenkin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leena Häkinen  | … |  Palapan Kirsti   |
|  Martti Katajisto  | … |  Eerikki Lind, ylioppilas   |
|  Heikki Savolainen  | … |  Ville, tukkilainen   |
|  Mai-Brit Heljo  | … |  Hjördis   |
|  Hannes Häyrinen  | … |  Topi, tukkilainen   |
|  Reino Valkama  | … |  Keppo, kippari    |
|  Tauno Palo  | … |  Musta-Mikko   |
|  Kirsti Hurme  | … |  Palapan Kille   |
|  Tyyne Haarla  | … |  Palapan mummo, Kirstin isoäiti   |
|  Henny Waljus  | … |  Emilia Johansson, postineiti   |
|  Irja Rannikko  | … |  Siiri   |
|  Veikko Linna  | … |  Heikki Anttila   |
|  Kaarlo Halttunen  | … |  Kaapro, pelimanni   |
|  Reino Häkälä  | … |  Niilo, Killen sulhanen   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Iivari   |
|  Leo Riuttu  | … |  Kustaa   |
|  Kalle Viherpuu  | … |  Heikura   |
|  Wilho Ilmari  | … |  Honkalahden patruuna   |
|  Matti Ranin  | … |  Aapeli   |
|  Kari Unho  | … |  Toivo, pikkupoika   |
|  Ahti Haljala  | … |  Aukusti   |
|  Maija-Liisa Ilmari  | … |     |
|  Tiina Rinne  | … |     |
|  Jussi Jurkka  | … |     |
|  Leo Jokela  | … |     |
Arviot

Aikalaisarvioissa suhtautuminen elokuvaan oli kohtalaisen myönteistä. Lähtökohta, rekilaulut, nähtiin pääosin hyödyntämättömänä kulttuuriaarteena. Raoul af Hällström kiittää myös aiempiin elokuviin verrattuna aiheen kultivoitunutta käsittelytapaa. Tosin käsikirjoituksen käänteitä hämmästeltiin: käsikirjoittaja on ”- - eksynyt helppohintaiseen ja väkinäisen sovinnaiseen ratkaisuun, josta kukaan ei usko rahtuakaan” (Olavi Veistäjä).
Elokuvan kauniit maisemat saavat tv-esityksen yhteydessä kriitikolta kiitosta.
Kintasletto

Kintasletto
| --- | --- |
Sijainti:  65°8′48″N, 025°3′28″E, Oulu Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kintasletto on saari Perämerellä Oulun (entisen Haukiputaan) edustalla noin kymmenen kilometrin päässä mantereesta. Lähimmät saaret ovat Kattilankalla ja Väliletto.
Kintasletto on melko korkea kivikko- ja hietikkosaari. Saaren lakiosa on puuton ja hietikkoinen, muualla kasvaa pihlajia ja mäntyjä. Yleisimpänä kasveina esiintyvät suola-arho sekä rannoilla kasvava järviruoko.
Saari on merkittävä uhanalaisten lintujen ja lintuyhdyskuntien pesimäpaikka sekä Perämeren merkittävimpiä linnustokohteita. Linnusto on runsas, ja lintulajeihin kuuluvat harmaalokki, selkälokki ja merihanhi sekä harvinaisena lajina alli.
Kaleidoscope

| Kaleidoscope Tiësto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. lokakuuta 2009
 Tyylilaji: trance, electro, house
 Kesto: 74.02
 Levy-yhtiö: Musical Freedom
Listasijoitukset
  59.
Tiëston muut julkaisut
| Elements of Life 2007 | Kaleidoscope 2009 | A Town Called Paradise 2014 |
Singlet albumilta Superpallo
 ”I Will Be Here” Julkaistu: 28. heinäkuuta 2009  ”Escape Me” Julkaistu: 23. marraskuuta 2009  ”Who Wants to Be Alone” Julkaistu: 5. maaliskuuta 2010
Kaleidoscope on hollantilaisen trance-artisti Tiëston neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2009. Kaleidoscope oli esimerkiksi Alankomaiden albumilistan sijalla kaksi ja myi kultaa Kanadassa.[lähde? ] Yhdysvalloissa se nousi Billboard 200 -listan sijalle 59.
Kappaleet

Kaleidoscope (feat. Jónsi) – 7.36
Escape Me (feat. C.C. Sheffield) – 4.18
You Are My Diamond (feat. Kianna) – 4.11
I Will Be Here (feat. Sneaky Sound System) – 3.26
I Am Strong (feat. Priscilla Ahn) – 5.39
Here on Earth (feat. Cary Brothers) – 4.56
Always Near – 1.34
It's Not the Things You Say (feat. Kele Okereke) – 3.15
Fresh Fruit – 5.24
Century (feat. Calvin Harris) – 4.42
Feel It in My Bones (feat. Tegan & Sara) – 4.52
Who Wants to Be Alone (feat. Nelly Furtado) – 4.36
LA Ride – 4.13
Bend It Like You Don't Care – 3.24
Knock You Out (feat. Emily Haines) – 5.07
Louder Than Boom – 4.10
Surrounded By Light – 2.40
Arvostelut

Allmusic:
Pitchfork Media: 3.8/10
Aiheesta muualla

Tiëston viralliset sivut
Who Wants to Be Alone -musiikkivideo
I Will Be Here -musiikkivideo
Feel It in My Bones -musiikkivideo
Escape Me -musiikkivideo