stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kjølv Egeland

| Kjølv Egeland> Norjan kirkko- ja opetusministeri |
| --- | --- |
 Nordlin hallitus 15. tammikuuta 1976 – 8. lokakuuta 1979  
Edeltäjä:  Bjartmar Gjerde
Seuraaja:  Einar Førde
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. syyskuuta 1918 Haugesund, Norja
Kuollut: 30. joulukuuta 1999 (81 vuotta) Stavanger, Norja
Ammatti:  rehtori, kirjallisuustieteilijä, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Kunnianosoitukset:  Ordre des Arts et des Lettres (1977)
Kjølv Egeland (8. syyskuuta 1918 Haugesund – 30. joulukuuta 1999 Stavanger) oli norjalainen kirjallisuudentutkija ja työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1976–1979. Hän työskenteli rehtorina Stavangerin katedraalikoulussa ja kirjoitti useita tietokirjoja.
Aiheesta muualla

Kjølv Egeland Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Lepolampi (Asikkala)

| Lepolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°19′03″N, 25°41′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskujoki:  Hanjoki Kymijokeen 
Järvinumero:  14.141.1.046
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,609 km  
Pinta-ala:  1,292 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLepolampi 
Lepolampi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Arolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Konsta Hämäläinen

Konsta Vili Valtteri Hämäläinen (s. 8. maaliskuuta 1998 Sulkava) on suomalainen keski- ja pitkien matkojen juoksija. Hän edustaa Joensuun Katajaa
Kalevan kisoissa Hämäläinen sai 5 000 metrin juoksussa kultaa vuonna 2020 ajalla 14.28,54 ja pronssia 2024 ajalla 14.34,40 sekä 1 500 metrin juoksussa hopeaa vuosina 2020 ajalla 3.51,85 ja 2021 ajalla 3.51,36. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Hämäläinen on saanut 1 500 metrillä hopeaa vuosina 2021 ja 2022. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4 000 metrin viestissä hopeaa 2021 ja pronssia 2020. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2020.
Hämäläisen ennätys 1 500 metrillä on 17. heinäkuuta 2021 Lapinlahdella juostu 3.44,26 ja 800 metrillä 28. elokuuta 2021 Tampereella juostu 1.52,66.
Konehuone

Rahtilaivan konehuonetta.
Konehuone on laivan osasto, jossa sijaitsevat aluksen pääkoneet, apukoneet, generaattorit, polttoaineseparaattorit ja muut tekniset laitteet. Konehuone sijaitsee laivan alimmilla kansilla vesirajan alapuolella. Konehuoneessa ja muualla laivan rungossa sijaitsevat myös aluksen makeavesi-, painolasti- ja polttoainetankit sekä näihin liittyvät pumppujärjestelmät. Konehuoneessa on usein myös valvontahuone konemiehistölle ja verstas korjaustöitä varten.
Kolokol-1

Kolokol-1 (ven: Колокол, suomeksi "kello") on Venäjällä käytettävä sotilaskemikaali. Se on taistelukaasu, jonka tarkoitus on saattaa kohdehenkilöt tajuttomiksi.
Käyttö ja koostumus

Kaasua levitetään tilaan, jossa vaarattomiksi tehtävät henkilöt sijaitsevat. He menettävät tajuntansa "muutamissa" sekunneissa hengitettyään kaasua, ja pysyvät tajuttomana "muutamia" tunteja. Kaasu on hengenvaarallista, jos tainnutettua henkilöä ei saateta nopeasti raittiiseen ilmaan ja annostella naloksonia tai naltreksonia, jotka kumoavat opioidien vaikutuksen.
Kaasun tarkka koostumus on vain venäläisten viranomaisten tiedossa, mutta sen epäillään sisältävän karfentaniilia tai vastaavaa erittäin nopeavaikutteista ja voimakasta opioidia, kuten 3-metyylifentanyylia liuotettuna halotaaniin.
Kolokol-1 -kaasua käytettiin Moskovan teatterikaappauksessa vastarinnan murtamiseen.
Aiheesta muualla

Moskovan kaasun koostumus samaa kuin heroiinimyrkytyksissä Kaleva 31.10.2002.
Liikemies Liljeroosin ilmalaivat

| Liikemies Liljeroosin ilmalaivat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Arto Paasilinna
Kieli:  suomi
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2003
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Liikemies Liljeroosin ilmalaivat on Arto Paasilinnan kirjoittama romaani, joka ilmestyi vuonna 2003.
Teoksesta on julkaistu myös äänikirja, jonka lukijana toimii Esa Saario.
Juoni

Kirja alkaa Vöyrin kunnanjohtaja Hemmi Elstelän päättäessä osallistua Vöyrin kunnan kesäjuhlan 1500 metrin juoksuun, jonka hän yllättäen voittaakin, vaikka lähteekin vasta muita myöhemmin. Juoksun jälkeen hän tyhjentää lippaan ilmaan mauserista ja pitää puheen. Näistä syistä Hemmi erotetaan.
Hemmi pyytää töitä vaimonsa ystävältä Lars Liljeroosilta, joka on ostanut heliumtehtaan. He rakentavat ilmalaivan, joka nimetään Lakeuden Hengettäreksi. Yleisö saa nousta tutustumaan alukseen maksua vastaan. Black Shotton -nimisen yhtyeen pojat tekevät niin ja ollessaan yksin ilmalaivassa irrottavat sen kiinnitystornista joutuen sen mukana tuuliajolle ympäri maailmaa päätyen Venäjän ja Kiinan kautta lopulta Tiibetin vuoristoon.
Kirgisian yllä turkkilaiset ilma-akrobaatit kiipeävät lentokoneen siiveltä ilmalaivaan mukanaan ruokaa ja juomaa Black Shottonin pojille. He saavat Lakeuden Hengettären laskeutumaan Tiibetiin. Black Shottonin jäsenet ja turkkilaiset akrobaatit lähtevät lähimpään kaupunkiin, Nepalin Jumlaan hankkimaan vetyä saadakseen ilmalaivan jälleen ilmaan. Kaupungissa he tapaavat pohjoiskorealaisen pakolaisen, joka toimittaakin heille vetyä.
Alus kuitenkin karkaa heiltä ja jää leijumaan laakson ylle siirtelyyn käytetty kameli köydestä allaan roikkuen. Voimistelijat joutuvat jälleen hakemaan apua Jumlasta saadakseen aluksen alas. Kun ilmalaiva on lopulta saatu hallintaan ja kameli vapautettu saattavat Black Shotton ja ilmavoimistelijat lopulta nousta ilmaan.
Samaan aikaan Suomessa rakennetaan toinenkin ilmalaiva, jonka nimeksi tulee Muhoksen Mimmi. Muhoksen Mimmistä päätetään tehdä lentävä kenttäsairaala luonnonkatastrofeissa haavoittuneiden avuksi. Muhoksen Mimmi on tuskin koelennetty, kun Keski-Aasiassa tapahtuu maanjäristys, jonne molemmat ilmalaivat kiiruhtavat auttamaan hädässä olevia. Nähtyään maanjäristysalueen tuhot Black Shottonin pojat lupaavat olla enää koskaan laulamatta kevyeen sävyyn verestä ja kuolemasta.
Tapahtumapaikat ovat Suomi, Ruotsi, Saksa, Sveitsi, Venäjä, Kiina, Tiibet ja Kirgisia.
Päähenkilöt > Hemmi Elstelä

Hemmi on keski-ikäinen, aivan tavallinen vanttera suomalainen mies. Hemmi Elstelä oli Vöyrin kunnanjohtaja, kunnes hänet erotettiin. Kirjan loppuosan hän on töissä tiilitehtailija Lars Liljeroosilla. Hemmi on vähän hajamielinen ja potee maanis-depressiivisyyttä. Kunnanhallituksen puheenjohtaja on Hemmin appiukko, mikä ei ole aina omiaan edistämään Hemmin töitä Vöyrissä.
Päähenkilöt > Lars Liljeroos

Lars Liljeroos johtaa kattotiiliä valmistavaa yritystä. Liljeroos päättää hankkia ilmalaivan mainostaakseen tuotteitaan entistä paremmin. Lars Liljeroos on luonteeltaan lempeä.
Päähenkilöt > Ylikonstaapeli Roope Rynänen

Roope on tauluja maalaava ylikonstaapeli, jolla on ystävällinen näkökulma kaikkeen.
Päähenkilöt > Milla Santala

Milla on Larsin ja Hemmin nuori sihteeri, johon Hemmi lopulta rakastuu ja jonka kanssa menee naimisiin.
Päähenkilöt > Skutari Örvesti

Skutari on turkkilainen taitolentäjä, joka johtaa omaa akrobaattiryhmäänsä, johon kuuluu kolme turkkilaista miestä.
Skutari on keski-ikäinen vetreä akrobaatti, joka valitaan Muhoksen Mimmin lentäjäksi.
Päähenkilöt > Black Shotton

Black Shotton on suomalainen aloitteleva heviyhtye, jossa on kuusi jäsentä. Black Shotton saa valtavaa huomiota joutumalla vahingossa ilmalaiva-ajelulle. Black Shottonin jäseniä ovat mm. rumpali Taneli Ala-Raasakka sekä Kestilästä kotoisin olevat Lankisen kitaristiveljekset.
Aiheesta muualla

Kirjan esittely WSOY:n sivuilla.[vanhentunut linkki]
Kirjan arvostelu Helsingin Sanomien kotisivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kesäkuminat

| Kesäkuminat |
| --- | --- |
 Roomankumina (Cuminum cyminum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Kesäkuminat Cuminum  L.
Katso myös
   Kesäkuminat Wikispeciesissä   Kesäkuminat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäkuminat eli roomankuminat (Cuminum) on sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi neljä tai viisi lajia.
Suvun tunnetuin laji lienee roomankumina (Cuminum cyminum), josta saadaan mausteena käytettävää juustokuminaa. Suomessa luonnonvaraisenakin kasvava kumina eli maustekumina (Carum carvi) ei kuulu kesäkuminoiden sukuun, vaan yrttikuminoiden (Carum) sukuun.
Lajeja

Cuminum borszczowii
Cuminum cyminum – roomankumina
Cuminum setifolium
Cuminum sudanense
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cuminum
Suomen Lajitietokeskus: Kesäkuminat (Cuminum)
United States Department of Agriculture (USDA): Cuminum (englanniksi)
Flora of China: Cuminum (englanniksi)
Kolme pistettä

|  Välimerkit |
| --- | --- |
piste: .
pilkku: ,
kaksoispiste: :
puolipiste: ;
kysymysmerkki: ?
huutomerkki: !
heittomerkki: ’
lainausmerkit: ” ”, » », ’ ’
viivamerkit: -, –, —, −
sulkeet: ( ), [ ], { }, ⟨ ⟩
kolme pistettä: …
vinoviiva: /
kenoviiva: \
välilyönti:  
Kolme pistettä eli pistekolmikko (josta käytetään joskus myös nimitystä ellipsi) on typografinen välimerkki, jota käytetään useissa kirjoitetuissa kielissä.
Kolme pistettä suomen kielessä

Kolmea pistettä käytetään suomen kielessä seuraaviin tarkoituksiin:
Kaunokirjallisissa tai tuttavallisissa teksteissä merkitsemään puuttuvaa lauseen tai ilmauksen alkua tai loppua.
Luonnontieteellisissä ja teknisissä teksteissä erottamaan raja-arvoja toisistaan, esimerkiksi −10…+10 °C. Yleiskielessä tähän tarkoitukseen käytetään ajatusviivaa tai sen puuttuessa yhdysmerkkiä.
Toisin kuin esimerkiksi englannin kielessä, suomen kielessä ei käytetä kolmea pistettä osoittamaan, että sitaattia on lyhennetty, vaan siihen tarkoitukseen käytetään kahta ajatusviivaa. Kokonaisen virkkeen tai sitä pidemmän jakson poistoa merkitsevät ajatusviivat voi kirjoittaa hakasulkeisiin.
Kun sade lakkasi – –, hän alkoi taas hymyillä. (Englanniksi: When the rain stopped […], she started to smile again.)
Sanaa camelot käytetään usein viitattaessa Yhdysvaltain historiaan vuosina 1960–1963, ja sillä tarkoitetaan presidentti John F. Kennedyn hallintoa. [– –] Camelot-aikakausi päättyi Kennedyn salamurhaan, jota usein verrataan kuningas Arthurin kaatumiseen.
Kolme pistettä suomen kielessä > Kolme pistettä tietokoneissa

Tietokoneissa … koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille. ASCII-merkistössä käytetään erillisen merkin sijasta kolmea tavallista pistettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolme pistettä Wikimedia Commonsissa
Kroatian europarlamenttivaalit 2019

Kroatian europarlamenttivaalit 2019 järjestettiin 26. toukokuuta 2019, ja ne olivat osa vuoden 2019 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 11 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2019–2024.
Kristina Mladenovic

| Kristina Mladenovic |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1993 (ikä 31)
Kansalaisuus:   Ranska
Tennispelaaja
Pituus:  184 cm
Paino:  60 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  13 904 921 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  10. (23.10.2017)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  435–415
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  3. kierros (2016)
Ranskan avoimet:  puolivälierät (2017)
Wimbledon:  3. kierros (2015, 2018)
Yhdysvaltain avoimet:  puolivälierät (2015)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  2. (24.10.2016)
Turnausvoittoja:  19
Voitot/tappiot:  438–191
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  voitto (2018)
Ranskan avoimet:  voitto (2016)
Wimbledon:  loppuottelu (2014)
Yhdysvaltain avoimet:  loppuottelu (2016, 2018)
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Kristina Mladenovic (s. 14. toukokuuta 1993 Saint Pol sur Mer) on ranskalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-maailmanlistan sijalla 10 lokakuussa 2017 ja nelinpelissä toisena lokakuussa 2016. Hän on voittanut urallaan 19 WTA-turnausta nelinpelissä ja yhden kaksinpelissä.
Mladenovic on voittanut sekanelinpelin mestaruuden Daniel Nestorin kanssa Wimbledonissa 2013 ja Australian avoimissa 2014 sekä naisten nelinpelimestaruuden Caroline Garcian kanssa Ranskan avoimissa 2016 ja Tímea Babosin kanssa Australian avoimissa 2018.
Vuonna 2009 Mladenovic voitti Ranskan avointen tyttöjen kaksinpelin. Hän oli junioreiden maailmanlistalla ykkössijalla vuonna 2009. 5. helmikuuta 2017 Mladenovic otti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton kaksinpelissä voitettuaan Pietarin turnauksen loppuottelussa Julija Putintsevan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristina Mladenovic Wikimedia Commonsissa
Kristina Mladenovic WTA:n sivuilla (englanniksi)
Kristina Mladenovic ITF:n sivuilla (englanniksi)
Konola

Konola on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Hannu Konola (1943–2020), taidemaalari ja lasitaiteilija
Jyrki Konola (s. 1971), ammattiyhdistysjohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kristina Norman

Kristina Norman, 2019
Kristina Norman (s. 1979) on virolainen taiteilija, taustaltaan puoliksi venäläinen, puoliksi virolainen.
Norman on opiskellut Viron taideakatemiassa ja työskennellyt taideopettajana. Hän on osallistunut näyttelyihin ja festivaaleille ulkomailla vuodesta 2006. Tuolloin hän oli mukana Modern Art Oxford -galleriassa näyttelyssä Arrivals – Art from the New Europe. Seuraavana vuonna hän osallistui Tallinnan Nuorten taiteilijoiden biennaaliin kokeellisella dokumenttifilmillä Monolith sekä Berliinin biennaaliin pseudodokumentilla The Field of Genius. Vuonna 2009 Norman edusti Viroa Venetsian biennaalissa.
Venetsian biennaalissa esillä ollut teos After-War ("Kultasoturi") on herättänyt närkästystä Virossa. Teoksen pääosassa on kullattu kopio Pronssisoturi-patsaasta (tunnetaan myös nimellä Aljosha), jonka Viron hallitus siirrätti pois Tallinnan keskustasta vuonna 2007. Norman sijoitti oman patsaansa Aljoshan entiselle paikalle. Poliisi poisti Normanin teoksen, ja Norman pidätettiin kuulusteluja varten. Viron kulttuuriministeriö halusi teoksesta asiantuntijalausuntoja ennen sen lähettämistä Venetsian biennaaliin.
Virolaistaiteilija Jüri Arrak on ollut niiden taiteilijoiden joukossa, jotka ovat paheksuneet Normanin teosta ja pitäneet sitä provokaationa. Norman itse kiistää provokaatiosyytteet. Teosta ovat paheksuneet myös Taideakatemian rehtori Signe Kivi, sisäministeri Jüri Pihl, puolustusministeri Jaak Aaviksoo.
Nyt kullatusta kipsiveistoksesta sekä dokumentaarisista valokuvista ja videoista koostuva teos kuuluu Kiasman kokoelmiin. Se oli esillä Kiasmassa talvella 2010–2011.
Aiheesta muualla

Kristina Normanin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kroatian europarlamenttivaalit 2014

Kroatian europarlamenttivaalit 2014 järjestettiin 25. toukokuuta 2014, ja ne olivat osa vuoden 2014 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 11 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2014–2019.
Kelesjärvi

| Kelesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°13′16″N, 26°29′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Heisanjärveen
Järvinumero:  14.947.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,5 m  
Pituus:  1,519 km  
Leveys:  1,089 km  
Rantaviiva:  6,379 km  
Pinta-ala:  42,597 ha   
Saaria:  2 
 fiKelesjärvi 
Kelesjärvi on niemien halkoma lähdevesipohjainen metsäjärvi Heisanharjun alueella Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantietoa

Kelesjärvi on 1,5 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. 
Siinä on kaksi saarta, joiden pinta-ala on yhteensä 0,1 hehtaaria. Järven pohjoisosassa sijaitsee noin seitsemän aarin laajuinen luoto ja eteläosassa noin kolmen aarin laajuinen luoto. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 200 metriä. Metsämaan ja suoalueiden reunustaman järven niemet ja lahdet ovat vailla karttanimiä lukuun ottamatta pohjoista Pykälistönlahtea, sen länsipuolista Särenkudunniemeä ja järven keskiosaa jakavaa Pitkäniemeä. Kelesjärven eteläisimmän osan muodostaa noin puoli kilometriä pitkä ja enimmillään noin sata metriä leveä kaakkoon työntyvä lahti. Se jakaa Kelesjärven eteläpuolella sijaitsevien Heisanjärven (98,5 metriä mpy) ja Ison Luotojärven (98,7 metriä mpy) välisen, noin 150 metriä leveän kannaksen kahteen osaan. Lahden kaakkoispuolella sijaitsee kannasta jakava Vähä Luotojärvi (98,5 metriä mpy). Kelesjärven rannat ovat melko alavia.
Vesistösuhteet

Kelesjärvi (14.947.1.015) kuuluu Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen (14.947), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Kelesjärvi on Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Vääräjärvi. Vääräjärven-Kelesjärven valuma-alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Järven pohjoisrannoilla sijaitsee pieniä metsälampia (Jaakonlampi, Pykälistönlampi, Ala-Viitanen), joiden korkeustaso on noin sata metriä merenpinnan yläpuolella, ja jotka laskevat Kelesjärveen lyhyitä laskuojia pitkin.
Konodimini

| Konodimini |
| --- | --- |
 Konodimini
 Koordinaatit: 13°19′26″N, 6°25′22″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Ségoun piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  15 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konodimini on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 20 kilometriä Ségousta lounaaseen. Kunnassa on 15 900 asukasta (vuonna 2009).
Konodiminin kunta rajoittuu pohjoisessa Ségoun piirin N’Garan, Massalan, Sama Foulalan ja Farakon, idässä Sébougoun ja Soignébougoun, etelässä Barouélin piirin Sanandon sekä lännessä Barouélin ja Boidién kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnassa sijaitsee Diakan ja osa Diofrongon metsäalueesta.
Kuntaan kuuluu 21 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, fulbeja ja somonoja.
Konodiminin ohi kulkee Bamakon ja Ségoun välinen maantie RN6. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra, maapapu, fonio, maapähkinä ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Konodimini on tärkeä markkinapaikka. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.
Krzysztof Urbaniak

Krzysztof Urbaniak (s. 1984) on puolalainen urkuri.
Urbaniak opiskeli Varsovassa ja Stuttgartissa opettajinaan Józef Serafin, Ludger Lohmann, Leszek Kędracki ja Jörg Halubek. Hän sai vuonna 2012 tohtorinarvon Krakovassa. Hän on saanut useita palkintoja, kuten ensipalkinnot Pistoian Willem Hermans -urkukilpailussa (2009) ja Bremenin Arp Schnitger -urkukilpailussa (2010). Hän on konsertoinut monissa maissa ja tehnyt lukuisia levytyksiä.
Vuonna 2016 Urbaniak aloitti toiminnan Łódźin musiikkiakatemian urkujen ja hengellisen musiikin jaoksen johdossa. Hän on tehnyt opetustyötä myös Krakovan musiikkiakatemiassa ja mestarikursseilla. Hän on kuulunut urkukilpailujen, kuten Schnitger-kilpailun tuomaristoihin, ja toiminut urkufestivaalien taiteellisena johtajana Puolassa. Vuosina 2013–2016 hän toimi Puolan kulttuuri- ja kansallisperintöministeriön urkuasiantuntijana, ja vuonna 2017 hänestä tuli Łódźin Artur Rubinstein -filharmoniasalin molempien urkujen kuraattori.
Krzysztof Warzycha

Krzysztof Warzycha (s. 17. marraskuuta 1964 Katowice, Puola) on puolalais-kreikkalainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Warzycha edusti ammattilaisurallaan Ruch Chorzówia ja kreikkalaista Panathinaikosia. Hän voitti jälkimmäisen kanssa Kreikan Superliigan viisi kertaa vuosina 1990, 1991, 1995, 1996 ja 2004 sekä Kreikan cupin viisi kertaa vuosina 1991, 1993, 1994, 1995 ja 2004 sekä Kreikan supercupin kahdesti vuosina 1993 ja 1994. Hän voitti Ruch Chorzówin kanssa Puolan mestaruuden kaudella 1988–1989. Kaikkiaan hän pelasi yhteensä 509 liigaottelua ja teki niissä 291 maalia.
Warzycha pelasi Puolan maajoukkueessa yhteensä 50 ottelua ja teki niissä 9 maalia.
Kesäkrassit

| Kesäkrassit |
| --- | --- |
 Kivikesäkrassi eli kesäkrassi (Hornungia petraea)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kesäkrassit Hornungia  Rchb.
Katso myös
   Kesäkrassit Wikispeciesissä   Kesäkrassit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäkrassit (Hornungia) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi viisi lajia. Kesäkrasseihin on yhdistetty aiemmin eri sukuina pidetyt pääskynkukat (Pritzelago) ja soikkiot (Hymenolobus).
Lajeja

Hornungia alpina – pääskynkukka (aiemmin Pritzelago alpina)
Hornungia aragonensis
Hornungia pauciflora
Hornungia petraea – kivikesäkrassi eli kesäkrassi
Hornungia procumbens – lenkosoikkio (syn. Hymenolobus procumbens)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kesäkrassit – Hornungia
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hornungia
Kolme pientä porsasta (lyhytelokuva)

| Kolme pientä porsasta> Three Little Pigs |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Burt Gillett
Tuottaja:  Walt Disney
Säveltäjä:  Frank Churchill Carl W. Stalling
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Productions
Levittäjä:  United Artists
Ensi-ilta:  27. toukokuuta 1933 1. huhtikuuta 1934 (Suomi)
Kesto:  8 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolme pientä porsasta on vuonna 1933 ilmestynyt lyhyt animaatioelokuva, joka voitti Oscar-palkinnon. Sen tuotti Walt Disney Productions ja levittäjänä toimi United Artists. Elokuva kuuluu Silly Symphonies -musiikkielokuvien sarjaan. Tarina perustuu vanhaan saman­nimiseen satuun, jossa Iso paha susi yrittää napata kolme omat talonsa rakentanutta porsasta. Susi puhaltaa jokaisen talon kumoon lukuun ottamatta viimeisen porsaan rakentamaa tiilitaloa. Ainoa muutos, jonka Disney teki varsinaiseen tarinaan, oli loppu. Sadussa susi keitetään, mutta elokuvassa se vain polttaa takamuksensa kuumassa vedessä ja pakenee.
Elokuva saavutti huomattavaa suosiota ilmestymisvuonnaan, ja sen tunnussävelmästä Pahaa sutta ken pelkäisi (säv. Frank Churchill) on tullut hyvin tunnettu. Taiteilija Fred Moore, joka on osittain vastuussa "disneymäiseksi" kutsutusta söpöstä tyylistä, animoi porsaat. Elokuvaa esitettiin monissa teattereissa kuukausien ajan ja sille tehtiin useita jatko-osia, mutta ne eivät olleet yhtä suosittuja kuin alkuperäinen. Nykyään elokuvan hahmot (kolme pientä porsasta ja Iso paha susi, nimellä Sepe Susi) esiintyvät Aku Ankka -lehdessä.
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Billy Bletcher   | … |   Iso Paha Susi   |
|  Pinto Colvig   | … |   Veli Ponteva, Iso Paha Susi juutalaisena kauppiaana (myöhemmistä versioista poistettu kohtaus)   |
|  Dorothy Compton   | … |   Veli Viulu   |
|  Mary Moder   | … |   Veli Huilu    |
Ääninäyttelijät > Suomenkieliset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Markku Riikonen   | … |   Iso Paha Susi   |
Veli Huilun, Veli Viulun ja Veli Pontevan suomenkieliset ääninäyttelijät eivät ole tiedossa.