stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chinese Democracy
Kappaleet

Kaikki sanat Axl Rose.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Chinese Democracy | Rose, Josh Freese | 4.43 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Shackler's Revenge | Rose, Buckethead, Caram Costanzo, Bryan Mantia, Pete Scaturro | 3.37 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Better | Rose, Robin Finck | 4.58 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Street of Dreams | Rose, Tommy Stinson, Dizzy Reed | 4.46 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | If the World | Rose, Chris Pitman | 4.54 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | There Was a Time | Rose, Paul Tobias, Reed | 6.41 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Catcher in the Rye | Rose, Tobias | 5.53 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Scraped | Rose, Buckethead, Costanzo | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Riad N' the Bedouins | Rose, Stinson | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sorry | Rose, Buckethead, Mantia, Scaturro | 6.14 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | I.R.S. | Rose, Tobias, Reed | 4.28 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Madagascar | Rose, Pitman | 5.38 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | This I Love | Rose | 5.34 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Prostitute | Rose, Tobias | 6.15 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 71.18 |  |  |  |  |  |  |
Soittajat

W. Axl Rose – laulu, taustalaulu, piano, kosketinsoittimet, kitara
Dizzy Reed – kosketinsoittimet, piano, taustalaulu
Chris Pitman – kosketinsoittimet, erikoisefektit, ohjelmointi, 12-kielinen kitara, basso, mellotron, taustalaulu
Robin Finck – kitara, kosketinsoittimet, akustinen kitara
Paul Tobias – rytmikitara, piano
Richard Fortus – rytmikitara
Tommy Stinson – basso, taustalaulu
Buckethead – kitara, akustinen kitara
Bumblefoot – kitara
Bryan ”Brain” Mantia – rummut, lyömäsoittimet
Frank Ferrer – rummut, lyömäsoittimet
Josh Freese – rumpusovitukset kappaleissa 4, 6, 9, 14
Sebastian Bach - taustalaulu kappaleessa ”Sorry”
Arvosteluja

The Boston Herald (A-)
Chart Attack
Desibeli.net:
Entertainment Weekly (B-)
Imperiumi: 9/10
Rolling Stone
Soundi:
Spin (7/10)
Time (B+)
V2.fi
Myynti

| Maa | Myynti |
| --- | --- |
Amerikka: 1 500 000
Kanada: 100 000
Saksa: 90 000
Suomi: 90 000
Britannia: 500 000
Ruotsi: 40 000
Norja: 70 000
Australia: 100 000
Muualla: noin 500 000
Listasijoitukset > Albumi

| Vuosi | Lista | Sija | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Euroopan Top 100 | 1 |  |
| 2008 | Argentina Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | Canadian Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | Finnish Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | New Zealand Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | Polish Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | Slovene Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | Swiss Albums Chart | 1 |  |
| 2008 | UK Albums Chart | 2 |  |
| 2008 | German Albums Chart | 2 |  |
| 2008 | Norwegian Albums Chart | 2 |  |
| 2008 | U.S. Billboard 200 | 3 |  |
| 2008 | Australian Albums Chart | 3 |  |
| 2008 | Austrian Albums Chart | 3 |  |
| 2008 | Irish Albums Chart | 3 |  |
| 2008 | Israeli Albums Chart | 3 |  |
| 2008 | Italian Albums Chart | 3 |  |
| 2008 | Japanese Oricon Albums Chart | 3 |  |
| 2008 | Belgian Albums Chart | 4 |  |
| 2008 | Dutch Albums Chart | 4 |  |
| 2008 | Hungarian Albums Chart | 4 |  |
| 2008 | Mexican Albums Chart | 4 |  |
| 2008 | Russian Albums Chart | 4 |  |
| 2008 | Swedish Albums Chart | 4 |  |
| 2008 | Danish Albums Chart | 7 |  |
| 2008 | Portuguese Albums Chart | 9 |  |
| 2008 | French Albums Chart | 10 |  |
| 2008 | Greek Albums Chart | 10 |  |
Listasijoitukset > Singlet

| Vuosi | Kappale | Lista | Korkein sijoitus | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Billboard Hot 100 | 34 |  |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Hot Mainstream Rock Tracks | 5 | − |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Hot Modern Rock Tracks | 24 |  |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Canadian Hot 100 | 10 |  |
| 2008 | "Chinese Democracy" | UK Singles Chart | 27 |  |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Australian ARIA Singles Chart | 54 |  |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Norwegian Top 20 | 1 |  |
| 2008 | "Chinese Democracy" | Swedish Singles Chart | 3 |  |
| 2008 | "Better" | Hot Mainstream Rock Tracks | 16 |  |
| 2009 | "Street of Dreams" | Canadian Song Charts | 44 | − |
Aiheesta muualla

New York Timesin artikkeli — albumin tuotantokustannukset 13 miljoonaa dollaria (englanniksi)
Mercuriadiksen vastaus New York Timesille (englanniksi)
| n k Guns N’ Roses |
| --- | --- |
 Axl Rose  Slash  Duff McKagan  Dizzy Reed  Richard Fortus  Frank Ferrer  Melissa Reese   Entiset jäsenet: Tracii Guns  Izzy Stradlin  Ole Beich  Rob Gardner  Steven Adler  Gilby Clarke  Matt Sorum  Paul Huge  Robin Finck  Tommy Stinson  Josh Freese  Chris Pitman  Bryan Mantia  Buckethead  Ron Thal  DJ Ashba 
Studioalbumit:  Appetite for Destruction  GN’R Lies  Use Your Illusion I  Use Your Illusion II  The Spaghetti Incident?  Chinese Democracy 
Livealbumit:  Live Era ’87–’93  Appetite for Democracy 
Kokoelmat:  Use Your Illusion  Greatest Hits 
EP:t:  Live ?!*@ Like a Suicide  Live from the Jungle  The "Civil War" EP  Hard Skool 
Singlet:  ”It's So Easy”  ”Welcome to the Jungle”  ”Sweet Child O' Mine”  ”Welcome to the Jungle” (uudelleenjulkaisu)  ”Paradise City”  ”Sweet Child O' Mine” (re-mix)  ”Patience”  ”Nightrain” (uudelleenjulkaisu)  ”Civil War”  ”You Could Be Mine”  ”Don't Cry”  ”Live and Let Die”  ”November Rain”  ”Pretty Tied Up”  ”Knockin' on Heaven's Door”  ”Yesterdays”  ”Ain't It Fun”  ”Hair of the Dog”  ”Estranged”  ”Since I Don't Have You”  ”Sympathy for the Devil”  ”Oh My God”  ”Chinese Democracy”  ”Better”  ”Street Of Dreams”  ”Shadow of Your Love”  ”Absurd”  ”Hard Skool”  ”Perhaps”  ”The General” 
Videot:  Use Your Illusion World Tour 1992 in Tokyo I  Use Your Illusion World Tour 1992 in Tokyo II  Makin’ F@*!king Videos  Welcome to the Videos 
Konserttikiertueet:  Appetite for Destruction Tour  Use Your Illusion Tour  Chinese Democracy World Tour  Up Close and Personal Tour  Appetite for Democracy Tour
Reino Heinonen (jääkäri)

Reino Veli Heinonen
Reino Veli Heinonen (19. heinäkuuta 1898 Virrat – 30. syyskuuta 1944) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti.
Perhe ja opinnot

Heinosen vanhemmat olivat vakuutustarkastaja August Heinonen ja Johanna Yrjölä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Oili Maria Himmasen kanssa. Heinonen kävi kuusi luokkaa Rauman yhteislyseota ja erosi seitsemänneltä luokalta, jonka suoritti loppuun yksityisesti samassa koulussa vuonna 1924. Hän suoritti sotilaspedagogiset kurssit Viipurissa vuonna 1925 ja Sotilashallinnollisten kurssien 1. jakson vuonna 1927 ja 2.  jakson vuonna 1930.
Jääkärikausi

Heinonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 9. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet siirrettiin hänen sairautensa takia 3. helmikuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin.
Suomen sisällissota

Heinonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan  3. komppaniaan, jonka mukana osallistui taisteluihin Tampereella, Aittolahdessa, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Heinonen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja edelleen Uudenmaan rykmentti. Hänet määrättiin 27. heinäkuuta 1918 alkaen rykmentin tiedonantoupseeriksi ja 11. helmikuuta 1919 alkaen rykmentin adjutantiksi. Hänet siirrettiin 2. Divisioonan adjutantiksi 21. helmikuuta 1920, josta hänet siirrettiin edelleen Karjalankannaksen rajakomendantinvirastoon toimistopäälliköksi 23. heinäkuuta 1920. II Polkupyöräpataljoonan 3. komppaniaan nuoremmaksi upseeriksi hänet siirrettiin 5. elokuuta 1921 ja 2. komppanian päälliköksi hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1922 ja edelleen pataljoonan talouspäälliköksi 11. tammikuuta 1926. Raskaan tykistörykmentin talouspäälliköksi hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1928 ja Polkupyöräpataljoona 1:n (myöhemmin Jääkäripataljoona 1) talouspäälliköksi 21. heinäkuuta 1933.
Talvi- ja jatkosota

Heinonen osallistui talvisotaan Jääkäripataljoona l:n intendenttinä osallistuen taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan ja jatkosodan aikana hän toimi intendenttinä 5. ja 3. Armeijakunnassa osallistuen taisteluihin Uhtuan suunnalla. Vuonna 1942 hänet siirrettiin 4. Divisioonan huoltopäälliköksi ja osallistui sotatoimiin Karjalankannaksella. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaan sankarihautaan.
Luottamustoimet

Heinonen toimi Polkupyöräpataljoona l:n kunnianeuvoston varapuheenjohtajana vuonna 1924 ja puheenjohtaja vuosina 1926–1928 ja 1934 sekä 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1926 ja varajäsenenä 1927–1929 sekä 1935–1936. Raskaan tykistörykmentin kunnianeuvoston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1929–1930 ja Ratsuväkiprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1937–1938.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Aliupseeri 11. helmikuuta 1918  Varavääpeli 4. toukokuuta 1918  Vääpeli 7. elokuuta 1918  Vänrikki 7. lokakuuta 1918  Luutnantti 16. toukokuuta 1920  Kapteeni 16. toukokuuta 1923  Majuri 15. kesäkuuta 1928  Everstiluutnantti 1940 |      |  Vapaudenristi 3. lk. (2 kpl.)  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera (1918 ja 1940)  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. lk. ritarimerkki  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan Kotkan ritarikunnan 1. lk. kunniamerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Jääkäripataljoonan 2. komppania.
Robinson

Robinson voi tarkoittaa seuraavia:
Robinson Crusoe, Daniel Defoen romaani ja sen päähenkilö, autiolle saarelle joutunut merimies
Robinson College, college Cambridgen yliopistossa
Robinson-koulu, Jules Vernen romaani
Mrs. Robinson, Paul Simonin kirjoittama, Simon & Garfunkelin esittämä laulu
Robinson R44, koulutushelikopteri
Suomen Robinson, Nelosella 2004–2005 esitetty tv-ohjelma
Robinson Technologies, Seth Robinsonin perustama peliyhtiö
Robinson, Pariisista lähtevän RER-junareitin B pysäkki Châtenay-Malabryssä
Expedition Robinson (Selviytyjät), Ruotsin televisiossa lähetetty tositelevisio-ohjelma
Taiteilijanimenä

Edward G. Robinson, oik. Emanuel Goldenberg (1893–1973), romanialais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Sugar Ray Robinson, oik. Walker Smith Jr. (1921–1989), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Sylvia Robinson, oik. Sylvia Vanderpool (s. 1936), yhdysvaltalainen laulaja, muusikko, äänilevytuottaja ja levy-yhtiön johtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Robinson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
JavaFX

JavaFX on Java-kielen ohjelmistoalusta, jolla voi luoda ja toimittaa työpöytäsovelluksia sekä rikkaita verkkosovelluksia, jotka toimivat monenlaisilla laitteilla. JavaFX tukee työpöytätietokoneita ja verkkoselaimia Microsoft Windowsissa, Linuxissa ja MacOS:ssa sekä mobiililaitteita, joissa on iOS ja Android 12 tai sitä uudempi Android. JavaFX on rakennettu Java-kielen päälle ja se on tarkoitettu korvaamaan Swing GUI-kirjastona Java SE:lle. JavaFX on osa OpenJDK:ta OpenJFX-projektin alla ja sitä voi käyttää ilmaiseksi avoimen lähdekoodin lisenssillä.
JavaFX:n ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 2008.
JavaFX on alun perin Sun Microsystemin kehittämä ja se tarjoaa Java-koodin kehittämistä varten graafisen käyttöliittymän (GUI) kehyskokoelman sekä käyttöliittymäohjelmointirajapinnan (API) . JavaFX:n avulla voidaan luoda monipuolisia verkkosovelluksia sekä työpöytäsovelluksia ja se on rakennettu Java SE:n päälle, mikä mahdollistaa yhteensopivuuden useiden eri alustojen, kuten Linuxin, Windowsin ja macOSin kanssa.
Windowsin käyttöliittymistä se tukee ainakin tukee Windows Vista-, Windows 7-, Windows 8-, Windows 10 -käyttöjärjestelmiä. JavaFX 1.2:sta alkaen Oracle on julkaissut beta-versioita OpenSolaris-käyttöjärjestelmälle. Mobiililaitteissa JavaFX Mobile 1.x pystyy toimimaan useissa mobiilikäyttöjärjestelmissä, kuten Symbian OS:ssä ja Windows Mobile -käyttöjärjestelmässä. Lisäksi JavaFX tukee muita mobiilikäyttöliittymiä, kuten iOS sekä Android -käyttöliittymiä.
JavaFX on kokoelma Java-paketteja, joita hyödyntämällä voidaan lisätä Java-sovelluksiin graafisia käyttöliittymiä ja se sisältää useita valmiita komponentteja, kuten esimerkiksi tekstikenttiä, taulukoita ja painikkeita käyttöliittymän rakentamisen helpottamiseksi. Näiden lisäksi se sisältää esimerkiksi erilaisia visuaalisia efektejä sekä animaatioita. JavaFX:n ominaisuudet mahdollistavat esimerkiksi sen, että sitä voidaan käyttää esimerkiksi multimediasovellusten luomiseen ja se sopii erinomaisesti suorituskykyisten sovelluksien rakentamiseen, jotka vaativat paljon visuaalisia tehosteita . Ennen JavaFX:ää pääasiallinen tapa luoda graafisia käyttöliittymiä oli tehdä se Swing API:n kautta.
Deklaratiiviseen käyttöliittymään perustuvan JavaFX:n oli tarkoitus korvata perinteiseen imperatiiviseen käyttöliittymän luomiseen perustuva Swing. Tästä on luovuttu. Swing kuuluu Java SE -standardiin ja toimitetaan sen mukana, toisin kuin JavaFX.
Ominaisuudet

JavaFX 1.1 perustuu "yhteisen profiilin", joka on tarkoitettu toimimaan kaikissa JavaFX:n tukemissa laitteissa. Tämä lähestymistapa mahdollistaa kehittäjille yhteisen ohjelmointimallin rakentaessa sovellusta ja jakamaan paljon koodia, graafisia elementtejä sekä sisältöä työpöytä- ja mobiiliversioiden välillä. JavaFX 1.1 -alustassa on myös työpöytä- tai mobiilikohtaisia ohjelmointirajapintoja, jotta voidaan vastata tarpeeseen hienosäätää sovelluksia tiettyä laitekokoa varten. Esimerkiksi JavaFX-työpöytäprofiili sisältää Swingin ja edistyneitä visuaalisia efektejä.
Käyttäjälle "Raahaa ja asenna" -ominaisuus mahdollistaa JavaFX-widgetin, joka on verkkosivustossa oleva, työpöydälle raahattava sovellus joka ei menetä tilaansa tai kontekstiaan, vaikka selain suljetaan. Sovellus voidaan myös käynnistää uudelleen napsauttamalla automaattisesti luotua pikakuvaketta käyttäjän työpöydällä. Tämä toiminto on mahdollistettu Java-aplett mekanismin avulla
JavaFX 1.x sisälsi sarjan lisäosia Adobe Photoshopille ja Illustratorille, jotka mahdollistavat edistyneiden grafiikoiden integroimisen suoraan JavaFX-sovelluksiin. Lisäosat tuottavat JavaFX Script -koodia, joka säilyttää grafiikan kerrokset ja rakenteen. Kehittäjät voivat siten lisätä animaatiota tai efektejä tuotuihin staattisiin grafiikoihin. JavaFX x.1 sisältää myös SVG-grafiikan muunnostyökalun (tunnetaan myös nimellä Media Factory), joka mahdollistaa grafiikan tuonnin ja toimintojen esikatselun muunnoksen jälkeen JavaFX-muodossa.
Ennen JavaFX:n 2.0 versiota kehittäjät käyttivät sovellusten rakentaimseen staattisesti kirjoitettua, deklaratiivista kieltä jota kutsuttiin JavaFX Scriptiksi. Koska JavaFX Script käännettiin Java-bytecodeksi, ohjelmoijat saattoivat käyttää sen sijaan myös Java-koodia. JavaFX-sovellukset saattoivat toimia missä tahansa pöytätietokoneessa, joka pystyi käyttämään Java SE:tä.
JavaFX 2.0 ja sitä uudemmat versiot on implementoitu "alkuperäisenä" Java-kirjastona, ja JavaFX:ää käyttävät sovellukset kirjoitetaan "alkuperäisellä" Java-koodilla. Oracle on hylännyt JavaFX Scriptin, mutta kehitys jatkuu Visage-projektissa. JavaFX 2.x ei tue Solaris-käyttöjärjestelmää tai matkapuhelimia; kuitenkin Oracle aikoo integroida JavaFX:n Java SE Embedded 8:aan. JavaFX ARM-prosessoreille on kehittäjien esikatseluvaiheessa.
Sun Microsystems on lisensoinut mukautetun kirjaintyypin nimeltä Amble JavaFX-laitteita varten. Fonttiperhe suunnitelun toteutti mobiilkäyttöliittymän suunnittelun erikoisosaaja Punchcut, ja se on saatavilla osana JavaFX SDK 1.3 julkaisua.
Aavejuna (aavekulkuneuvo)

Aavejuna Prahan metrossa. Ralf Roletschekin kuva.
Aavejuna on kummitus, joka ilmentyy junan muodossa. Tyypillinen aavejuna käsittää pelkästään veturin tai sen osan, kuten valonheittimen valon, vaikkakin kummitus- ja kaupunkitarinoissa mainitaan myös kokonaisia aavejunia.
Useimmat aavejunahavainnot ja -ilmiöt on kirjattu Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa, joiden rautatieverkostot olivat laajimmillaan 1900-luvun puolivälissä. Joidenkin tarinoiden aavejunat ilmestyvät kummittelemaan, koska ne ovat tuhoutuneet vakavissa onnettomuuksissa. Jotkin ilmiöt liittyvät historiallisiin tapahtumiin.
Aavejunahavaintoja

Harmaa juna havaittiin ensimmäisen kerran entisellä Highland Railwayn ratalinjalla Glasgow'n lähellä Skotlannissa vuonna 1921. Havainnoitsijan mukaan junassa oli veturin lisäksi neljä himmeästi valaistua vaunua. Ilmiö havaittiin uudelleen vuonna 1929, ja tuolloin junan ilmoitettiin leijuneen. Junasta ei ole tehty havaintoja sen jälkeen, ja rataosuus purettiin 1930-luvulla.
British Railin omistama Deltic-sarjan dieselveturi Nimbus havaittiin pääradalla Crewen lähistöllä yhdeksän kuukautta sen jälkeen kun se oli romutettu.
Republicin aavejunana tunnettu ilmiö on toistuva kummittelutapaus. Ilmiö on havaittu useaan otteeseen Republicissa, Ohiossa. Tarinan mukaan veturin ajovaloa muistuttava valoilmiö liittyy vuonna 1887 tapahtuneeseen onnettomuuteen, kun Chicago Limited Express -pikajuna törmäsi pysähtyneeseen tavarajunaan. Turmassa menehtyi 16 henkeä, jotka paloivat kuoliaaksi.
St. Louisin aavejuna on lähellä St. Louisin pikkukaupunkia Saskatchewanissa Kanadassa tavattava toistuva valoilmiö.
Presidentti Abraham Lincolnin hautajaisjunan sanotaan yhä kummittelevan alkuperäisellä reitillään.
Silverpilen on metrojuna, jonka sanotaan kummittelevan Tukholman metrossa.
Taalainmaa

| Taalainmaan maakunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Pääalue:  Sveanmaa
Lääni:  Taalainmaan lääni, Gävleborgin lääni, Jämtlandin lääni ja Värmlannin lääni
Pinta-ala:  
 – Maa:  29 236,7 km²
Väkiluku:  276 605
 – Väestötiheys:  9,5 as./km²
Symbolit:  
 – Maakuntakukka:  Kissankello
 – Maakuntaeläin:  Sarvipöllö
 Väkiluvun ja maapinta-alan lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan vuosi 1982. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kissankello on Taalainmaan maakuntakukka.
Sarvipöllö on Taalainmaan maakuntaeläin.
Taalainmaa (ruots. Dalarna) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Taalainmaan pinta-ala on 29 236,7 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 276 605 asukasta, joten väestötiheys oli 9,5 asukasta neliökilometriä kohti.
Taalainmaa kuuluu pääosin Taalainmaan lääniin ja pieniltä osin Gävleborgin lääniin.
Taalainmaan suurimmat kaupungit ovat Borlänge ja Falun. Alueella on vahvat kansanperinteet mm. murteissa, taiteessa, kansanpuvuissa ja kirkkojen rakentamisessa. Maakunnassa on aikaisemmin ollut myös laajaa kaivostoimintaa sekä rauta- ja terästeollisuutta, mutta nykyisin maa- ja metsätalous sekä puunjalostusteollisuus työllistävät eniten.
Kansallisromantiikan kaudella ruotsalaiset taiteilijat hakivat Taalainmaalta "alkuperäistä" ruotsalaisuutta hieman samaan tapaan kuin suomalaiset etsivät suomalaisuuden juuria Karjalasta.
Taalainmaa kuuluu vanhoihin metsäsuomalaisten asuma-alueisiin ja siellä mm. sijaitsee osittain Rättvikin suomalaismetsä.
Kunnat

Avestan kunta
Borlängen kunta
Falunin kunta
Filipstadin kunta (pieni osa)
Gagnefin kunta
Hedemoran kunta
Leksandin kunta
Ljusdalin kunta (pieni osa)
Ludvikan kunta
Malung-Sälenin kunta
Moran kunta
Orsan kunta
Rättvikin kunta
Smedjebackenin kunta
Säterin kunta
Vansbron kunta
Älvdalenin kunta
Väestönkehitys

| Taalainmaan maakunnan väestönkehitys 1910–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 235 062 | 235 062 |
| 1920 | 1920 |    | 252 719 | 252 719 |
| 1930 | 1930 |    | 250 529 | 250 529 |
| 1940 | 1940 |    | 248 797 | 248 797 |
| 1950 | 1950 |    | 265 808 | 265 808 |
| 1960 | 1960 |    | 287 767 | 287 767 |
| 1970 | 1970 |    | 280 236 | 280 236 |
| 1980 | 1980 |    | 287 624 | 287 624 |
| 1990 | 1990 |    | 289 592 | 289 592 |
| 2000 | 2000 |    | 278 660 | 278 660 |
| 2010 | 2010 |    | 277 091 | 277 091 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Lähdeviitteet ovat vuosiluvun perässä.
Väestönkehitys > Väestö lääneittäin

Taalainmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 605 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
| Lääni | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Taalainmaan lääni | 276 250 | 99,9 |
| Gävleborgin lääni | 288 | 0,1 |
| Västmanlandin lääni | 67 | 0,0 |
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Kuvia

Rättvikin kirkko.
Maisema karhupuistosta.
Malungin keskustaa.
Taalainmaanhevosia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lääninhallituksen sivut
VisitSweden - Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto – Taalainmaa (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Ruotsin maakunnat |
| --- | --- | --- |
| Götanmaa |  Blekinge  Bohuslän  Dalsland  Gotlanti  Halland  Itä-Götanmaa  Länsi-Götanmaa  Skåne  Småland  Öölanti  |  |
| Sveanmaa |  Närke  Södermanland  Taalainmaa  Uplanti  Värmlanti  Västmanland  |  |
| Norlanti |  Gästrikland  Hälsingland  Härjedalen  Jämtland  Lappi  Medelpad  Norrbotten  Västerbotten  Ångermanland  |  |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Dalarna – Kuntaluettelo on käännöstä.
Käännös suomeksi
Ymär Abdrahim

| Ymär Abdrahim> Умяр Абдрахим عمر عبد الرحيم Ümer Abdurrahîm |
| --- | --- |
 Ymär Abdrahim huvilansa pihassa Haagassa (1927).
Henkilötiedot
Muut nimet:  Ymär Abdrahimoff
Syntynyt: Умяр Абдрахимов  عمر عبد الرحيم  24. maaliskuuta, 1882 Aktuk, Sergatšin kihlakunta, Nižni Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 26. maaliskuuta 1975 (93 vuotta) Helsinki, Suomi
Ammatti:  kauppias, yrittäjä
Sukulaiset:  Hasan Abdrahim (poika)
Ymär Abdrahim (ent. Abdrahimoff, Умяр Абдрахимов; 24. maaliskuuta 1882 – 26. maaliskuuta 1975) oli Venäjän Nižni Novgorodin alueella syntynyt ja Suomeen muuttanut tataarikauppias, joka piti menestyksekästä kangas- ja lyhyttavarakauppaa Helsingissä.
Abdrahim toimistossaan Isolla Roobertinkadulla vuonna 1920.
Abdrahimin kangas- ja lyhyttavarakauppa sijaitsi Helsingissä Isolla Roobertinkadulla. Jo sitä ennen Abdrahimin sedällä oli ollut kauppatoimintaa Narinkkatorilla. Siellä nuori Abdrahim oppi ammattinsa. Oman liikkeensä hän avasi vuonna 1911.
Abdrahim oli vuonna 1915 yksi "Helsingin musulmaanien hyväntekeväisyysseuran" sääntöjen allekirjoittajista. Kyseinen yhdistys oli Suomen ensimmäinen islamilainen yhdistys. Hän oli myös mukana perustamassa sen seuraajaa, Suomen Islam-seurakuntaa.
Hieman myöhemmällä iällä, Abdrahimin mentyä naimisiin ja saatuaan Suomen kansalaisuuden, hän toi perheensä maahan. Osa hänen lapsistaan olivat syntyneet Venäjällä, osa syntyi Suomessa. Yksi heistä oli Osman Abdrahim, joka taisteli talvi- ja jatkosodassa. Toinen poika Hasan Abdrahim oli tunnettu urheilija 1930-luvun lopulla erityisesti luistelijana ja pyöräilijänä. Hasan kaatui Talvisodan lopulla 5. maaliskuuta 1940.
Ymär Abdrahim on haudattu Helsingin Islamilaiselle hautausmaalle.
Nimi

Ymär Abdrahim (Abdul-Rahim, Abdurrahim) on tataarin kirjakielellä Гомәр Габдрәхим; Ğömər Ğəbdrəxim (Ğəbderrəxim), arabialaisella kirjaimistolla  عمر عبد الرحيم.
Nimi aikaisemmin Ymär Abdrahimoff; ven. Умяр Абдрахимов, Umjar Abdrahimov; misäärimurteella "Ymär" (Ümer).
Aiheesta muualla

Ymär Abdrahim - Digitaaliset aineistot- Kansalliskirjasto
Ymär Abdrahim - Wikipedia Commons (kuvia)