stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pankalampi (Pertunmaa)
Aiheesta muualla

Volanen, Aki: Pertunmaan Pienivesi – Vuoden 2019 kuormitusselvitys (PDF) (opinnäytetyö, Ympäristöteknologian koulutusohjelma) 2020. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu. Viitattu 27.9.2022.
Kirkonkylä, pertunmaa.fi
(14.9)
The Last Time (Taylor Swiftin kappale)

| ”The Last Time” Taylor Swift ft>  Gary Lightbody of Snow Patrol |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Red
 Äänitetty : 2012
 Studio : The Garage (Topanga, Kalifornia)   The Village (Los Angeles, Kalifornia)   Mastermix (Nashville, Tennessee)
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2012 (julkaisu albumilla)   4. marraskuuta 2013 (singlejulkaisu)
 Tekijä(t): Taylor Swift   Gary Lightbody   Jacknife Lee
 Tuottaja(t): Jacknife Lee
 Tyylilaji: alternative
 Kesto: 04.59
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  25.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Everything Has Changed” 2013 | ”The Last Time” 2013 | ”Shake It Off” 2014 |
The Last Time on yhdysvaltalaisen laulaja Taylor Swiftin kappale, jolla vierailee Snow Patrol -yhtyeestä tuttu pohjoisirlantilainen laulaja Gary Lightbody. Kappale julkaistiin albumilla Red 22. lokakuuta 2012. Sen ovat säveltäneet Swift, Lightbody ja kappaleen tuottaja Jacknife Lee.
”The Last Time” julkaistiin singlenä Isossa-Britanniassa 4. marraskuuta 2013. Se oli albumin seitsemäs ja viimeinen single. Kappale menestyi kaupallisesti albumin aiempia singlejä heikommin. Se nousi Britannian singlelistan sijalle 25. Kappaleelle julkaistiin myös musiikkivideo, joka sisältää otoksia live-esityksestä The Red Tour -kiertueelta.
Kappaleen uusi versio ”The Last Time (Taylor’s Version)” julkaistiin albumilla Red (Taylor’s Version) vuonna 2021. Swift on levyttänyt vanhaa tuotantoaan uudelleen levy-yhtiökiistojen takia. Lightbody vierailee myös uudella versiolla. Jacknife Lee on tuottanut molemmat levytykset. ”The Last Time (Taylor’s Version)” nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 29.
Tyyli ja sanoitukset

”The Last Time” on tyyliltään alternative rockia. Kappale kertoo vaikeuksissa olevasta suhteesta ja anteeksiannosta molempien osapuolten näkökulmasta. Pariskunnan mies on jättänyt naisen useampaan kertaan, mutta palaa aina hänen luokseen.
Kaupallinen menestys

”The Last Time” menestyi kaupallisesti heikommin kuin albumin aiemmat singlet. Kappale nousi Britannian singlelistan sijalle 25. Irlannissa se oli sijalla 15 ja Kanadassa sijalla 73. Yhdysvalloissa kappale ei noussut Billboard Hot 100 -listalle, mutta oli Bubbling Under Hot 100 -listan sijalla 3. Bubbling Under Hot 100 listaa parhaiten menestyneet kappaleet, jotka eivät ole nousseet Billboard Hot 100 -listalle.
Vuonna 2021 julkaistu uusi levytys ”The Last Time (Taylor’s Version)” nousi listoille useissa maissa. Se oli Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalla 29.
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Irlanti (IRMA): 15
 Iso-Britannia (Britannian singlelista): 25
 Kanada (Canadian Hot 100): 73
 Skotlanti (OCC): 40
 Yhdysvallat (Bubbling Under Hot 100): 3

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Iso-Britannia (suoratoisto): 91
 Kanada (Canadian Hot 100): 53
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 29
Global 200 (Billboard): 24
Aiheesta muualla

The Last Time -musiikkivideo
Acid

Acid (yleissanana suomeksi "happo") voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
LSD, lysergihapon dietyyliamidi -huumausaineen lyhenne
ACID-säännöt (Atomicity, Consistency, Isolation, Durability), tietokantoihin liittyvä termi
Rolandin TB-303-bassosynteettisaattoria tai vastaavaa soundia vahvasti käyttävät elektroniset musiikkityylit:
Acid house (erityisesti)
Acid techno
Acid trance
Muut musiikkityylit:
Acid jazz
Acid punk
Acid rap
Acid rock
Acid, tietokonevirus
Acid1, testi selaimen esitysvirheiden tunnistamiseen
Acid2, Acid-testin toinen versio
Acid3, Acid-testin kolmas versio
ACiD Productions, digitaalista taidetta tekevä ryhmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Acid”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kameralismi

Kameralismi (saks. Kameralismus) tarkoittaa merkantilismin saksalaista versiota, joka kiinnitti erityshuomiota valtion rahatalouteen. Se kehittyi riippumatta englantilais-ranskalaisesta merkantilismista. Tunnetuimpia kameralisteja olivat professorit Johann Joachim Becher (1635–1682) sekä Joseph von Sonnenfels 1733–1817 ja Johann von Justi (1717–1771).
Kameralismi oli ainoa merkantalismin muoto, josta kehittyi yliopistollinen oppiaine, kameraalitieteet. Kameralismi vaikutti voimakkaimmin saksankielisissä maissa ja maissa, joiden taloudellisella eliitillä oli kiinteät suhteet saksankielisiin maihin, kuten Ruotsissa, Tanskassa ja Venäjällä. Myöhäisen kameralismin voidaan katsoa olevan saksalainen muoto valistuksesta, joka pyrki luonnontieteiden hyödyntämiseen ruoantuotannossa samaan tapaan kuin fysiokraatit. Erityisesti Joseph von Sonnenfels ja Johann von Justi edustivat vapaamielisiä ajatussuuntia. Justin ansiona pidetään kameraalitieteiden ja hallintotieteiden (Polizeiwissenschaft) erottamista.  Kameralismi edisti myös tilastotieteen kehitystä.
Barium

Barium on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ba (lat. barium), järjestysluku 56 ja CAS-numero 7440-39-3. Se on maa-alkalimetalleihin kuuluva, pehmeä hopeanhohtoinen metalli, joka sulaa varsin korkeassa lämpötilassa. Kemiallisesti barium muistuttaa kalsiumia, ulkonäöltään lähinnä lyijyä. Sir Humphry Davy eristi bariumin v. 1808.
Bariumia
Bariumin elektronegatiivisuus on 0,89 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 502 kJ/mol. Barium on pehmeämpää kuin muut ryhmän 2 aineet, mutta hieman lyijyä kovempaa. Se hapettuu ilmassa ja vapauttaa vedessä ja alkoholissa vetyä. Koska barium hapettuu sangen helposti, sitä on säilytettävä petrolissa tai muussa hapettomassa nesteessä. Barium on voimakkaimpia pelkistimiä, ja erityisen voimakas taipumus sillä on hapettua peroksidiksi.
Bariumia esiintyy luonnossa ainoastaan yhdisteinä, raskassälpänä eli baryyttina (bariumsulfaatti, BaSO4) tai viteriittinä (bariumkarbonaatti, BaCO3). Baryytti on raskas mineraali (tiheys 4,5 g/cm3), jota on Suomessa muun muassa Vihannin kaivoksessa.
Bariumyhdisteitä käytetään posliini-, savi- ja lasiteollisuudessa, ilotulituksissa väriaineena sekä rotanmyrkkynä. Bariumkloridia (BaCl2) voidaan käyttää analytiikassa sulfaattien osoittamiseen.
Isotoopit

Luonnossa esiintyvä barium on seos kuudesta pysyvästä isotoopista: 138Ba (71,7 %), 137Ba (11,2 %), 136Ba (7,8 %), 135Ba (6,6 %), 134Ba (2,4 %), ja 132Ba (0,10 %). 130Ba (0,11 %) esiintyy myös luonnossa, mutta se hajoaa kaksois-elektronisieppauksella erittäin pitkällä puoliintumisajalla (yli 4 × 1021 vuotta). Bariumille tunnetaan yli 30 radioaktiivista isotooppia; niiden massaluvut ovat välillä 114–153. Radioaktiivisella isotoopilla, jolla on pisin puoliintumisaika (133Ba, 10,5 vuotta), on käyttöä gammasäteilyn vertailulähteenä.
Yhdisteet ja niiden käyttö

Bariumperoksidista (BaO2) saadaan laimealla rikkihapolla käsittelemällä vetyperoksidia ja bariumsulfaattia. Koska bariumsulfaatti on käytännössä liukenematon veteen, happoihin ja emäksiin, on sulfaatti-ioni näin tunnistettavissa liuosanalyysissa. Kaikki bariumin liukoiset suolat ovat myrkyllisiä. Bariumin yhdisteistä tunnetuin on bariumsulfaatti eli baryytti, jota käytetään varjoaineen lisäksi valkoisena maalipigmenttinä, kumin kulutuksen kestoa lisäävänä aineena ja säteilysuojauslaitteissa. Bariumkarbonaattia ja -kloridia on käytetty rotanmyrkkynä sekä bariumnitraattia (Ba(NO3)2) ja -kloraattia (Ba(ClO3)2) ilotulitteissa vihreän valon aikaansaamiseksi. Bariumia ja sen yhdisteitä käytetään myös joissain metalliseoksissa; perustutkimuksessa on löydetty mm. bariumtitanaatin (BaTiO3) ja tinan komposiitti, joka tietyin ehdoin (Arkistoitu – Internet Archive) on timanttia jäykempi.
Yhdisteet ja niiden käyttö > Käyttöturvallisuus ja myrkyllisyys

Bariumsuolat ovat hyvin myrkyllisiä, mutta bariumsulfaatti (BaSO4) on niin liukenematon veteen, että sitä voidaan turvallisesti syöttää potilaille röntgenkuvauksen varjoaineena. Bariumvarjoaine poistuu kuitenkin hitaasti vapaasta vatsaontelosta, ja ärsyttää kudoksia sinne joutuessaan. Sen takia bariumvarjoaineita ei saisi käyttää jos potilaalla epäillään perforaatiota, eli reikää ruoansulatuskanavassa.
Bariummyrkytyksen oireita ovat muuan muassa ylävatsan kipu, uneliaisuus, oksentelu, ripuli, vilunväristykset, krampit, kouristukset, hypertensio ja sydämen rytmihäiriöt. Myrkytyspotilaalle tulisi antaa välittömästi natriumsulfaattia tai magnesiumsulfaattia bariumin poistamiseksi turvallisemman bariumsulfaatin muodossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bariumn kansainvälinen kemikaalikortti
Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Barium ja sen yhdisteitä (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin Sanomat: Barium imee kaasun rippeet
Periodictable: Technical data for Barium (englanniksi)
PhysOrg.com: New composites are stiffer than diamond (englanniksi)
Webmineral: Mineral Species containing Barium (Ba) (englanniksi)
Mindat: The Mineralogy of Barium (englanniksi)
Luettelo bariumin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Barium (englanniksi)
PeriodicTable: Barium (Ba) (englanniksi)
PubChem: Barium (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Barium (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Barium (englanniksi)
DrugBank: Barium (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Barium (englanniksi)
Bariumilla täytetyssä suolessa näkyy röntgenkuvassa ameban aiheuttama tulehdus.
Porin seitsemän ilmapalloa

Porin seitsemän ilmapalloa on suomalainen ufotapaus vuodelta 1969. Tapauksessa havaitun seitsemän pallon muotoisen esineen mysteeri on yhä selvittämättä.
Porin lentokentän yllä havaittiin 12. päivä huhtikuuta 1969 seitsemän keltaista, pallon muotoista esinettä. Ilmavoimissa palvellut Jouko Kuronen oli lähdössä Porin lentokentältä suorittamaan lentäjätoverinsa kanssa Kuopioon aiottua suunnistuslentoa. Ollessaan rullaamassa koneellaan lennonjohdon antamien ohjeiden mukaisesti kiitotielle lentoon noustakseen hän kuuli radiosta, että täysharjoituksia suorittavien Fouga Magister -koneiden valvoja kehotti taistelulentäjä Tarmo Tukevaa keskeyttämään syöksynsä ja käyvän katsomassa, mitä lentokentän yläpuolella havaitut ”ilmapallot” olivat. Ne olivat paikallaan arviolta 1 500 – 3 000 metrin korkeudessa. Kuronen halusi nähdä myös itse, mitä pallot olivat, ja käänsi koneensa niin, että näki seitsemän pallon tai levyn muotoista esinettä leijuvan lentokentän yläpuolella. Hän näki myös Fouga Magisterin, joka lähestyi esineitä. Myös Kurosen koneen oma tutka sekä lennonjohto havaitsivat kohteet. Saatuaan kohteet näköetäisyydelle Kuronen totesi ne yleismuodoltaan pyöreiksi, mutta etäisyyttä hän ei voinut arvioida kiintopisteiden puuttuessa. Sitten kohteet asettuivat muodostelmaan ja kiihdyttivät kohti pohjoista, eikä kovalla vastatuulella ollut mitään vaikutusta niiden valtavaan kiihtyvyyteen. Valvoja ilmoitti Tukevalle, ettei hän voi saada kohteita enää kiinni, ja niitä 700 kilometrin tuntinopeudella lähestynyt kone vaikutti ikään kuin jäävän paikoilleen, kun kohteet hävisivät kohti pohjoista. Kohteiden valtavasta nopeudesta kertoi sekin, että ne havaittiin saman minuutin aikana vajaa 200 kilometrin päässä Vaasassa.
Myöhemmin muun muassa Lappeenrannan lentoaseman päällikkönä toiminut Jouko Kuronen vahvisti tarinan todenperäisyyden Ylelle.
Porin tapaus on ainoa ufo-tapaus, jonka todenperäisyyden Suomen ilmavoimat on myöntänyt. Siinä yhteistä ulkomaalaisiin vastaaviin tapauksiin ovat käynnissä ollut sotilasharjoitus ja vesistön läheisyys.
Teplitsumabi

Teplitsumabi (C6462H9938N1738O2022S46) on CD3-ohjattu monoklonaalinen vasta-aine, joka viivyttää 3.vaiheen tyypin 1 diabeteksen puhkeamista potilailla, joilla on jo 2.vaiheen tyypin 1 diabetes. Yhdysvalloissa marraskuussa 2022 FDA hyväksyi teplitsumabin ensimmäiseksi lääkkeeksi, joka voi hidastaa tyypin 1 diabeteksen puhkeamista. Lääke annostellaan suonensisäisesti ja sen valmistaja on Provention Bio. Lääke estää haiman hyökkäyksen insuliinia tuottaviin beetasoluihin ohjelmoimalla immuunijärjestelmää uudelleen. Hoito voi hidastaa tyypin 1 diabeteksen kehittymistä riskiryhmissä keskimäärin kolmella vuodella. Yhdysvalloissa 14 päivän teplitsumabihoito maksaa 193 900 dollaria.
Elisa (yritys)

| Elisa Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Digitalisaatiolla kestävä tulevaisuus
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: ELISA
Markkina-arvo:   7 006 milj. euroa (31.12.2023)
ISIN:  FI0009007884
Perustettu:  1882
Toimitusjohtaja:  Topi Manner
Puheenjohtaja:  Anssi Vanjoki
Avainhenkilöt:   Kim Ignatius  Katariina Kravi  Pia Kåll  Chebbo Maher  Eva-Lotta Sjöstedt  Antti Vasara 
Kotipaikka:  Ratavartijankatu 5 Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi ja Viro
Toimiala:  tietoliikenne
Liikevaihto:   2 180 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:   487 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:   5 721 (keskimäärin 2023)
Kotisivu:  elisa.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elisa Oyj (vuoteen 2003 Elisa Communications Oyj, aiemmin HPY ja Helsingin Puhelin Oyj) on suomalainen tietoliikenne-, ICT- ja online-palveluyritys, joka toimii pääasiassa Suomessa ja Virossa. Vuonna 2024 Elisalla oli yli 6,3 miljoonaa kuluttajien, yritysten ja julkishallinnon organisaatioiden liittymää. Suomessa sen markkinaosuus oli 36 prosenttia ja se on maan johtava mobiiliverkko-operaattori ja kiinteän verkon operaattori. Virossa se on markkinakakkonen. Digitaalisia palveluita tarjotaan myös kansainvälisille markkinoille. Elisan yhteistyökumppaneihin kuuluu muun muassa Vodafone. Yhtiön palveluvalikoimaan kuuluvat kiinteät ja mobiilit puhelinliittymät ja laajakaistaliittymät, joita myydään sekä Elisa- että Elisa Saunalahti -brändeillä sekä kaapelitelevisioliittymät, liittymien oheispalvelut ja digitaaliset palvelut kuten esimerkiksi Elisa Viihde ja Elisa Kirja.
Elisa on julkisesti noteerattu Nasdaq Helsinki Suuret Yhtiöt -listalla, osakkeenomistajia on noin 180 000. Yhtiön liikevaihto vuonna 2023 oli noin 2,2 miljardia euroa ja sen henkilöstömäärä yli 5 700. Vuonna 2022 se oli liikevaihdolla mitattuna Suomen kolmanneksi suurin it-yritys ja Suomen 40. suurin yritys.
Historiaa > Helsingin puhelinlaitoksen ensimmäiset vuodet (1882–1891)

Lennätinmekaanikko Daniel Wadén sai senaatilta luvan perustaa Helsinkiin puhelinlaitoksen 31. tammikuuta 1882. Ensimmäinen puhelinlinja oli Kaivopuiston ravintolasta Oopperakellariin. Vaikka toimilupa olikin Wadénin nimissä, alussa puhelinlaitos oli käytännössä ulkomaisen Bell-yhtiön omistama liikeyritys: Bell omisti laitteistot ja puhelinkojeet. Puhelinlaitos organisoitiin vuonna 1883 osakeyhtiöksi nimeltä Helsingfors Telefon Aktiebolag (Helsingin Puhelinosakeyhtiö). Uusi yhtiö osti laitteistot Belliltä.
Helsingissä toimi 1880-luvulla kaksi kilpailevaa puhelinyhtiötä: Helsingin Puhelinosakeyhtiö ja Allmänna Telefonaktiebolaget i Helsingfors (Helsingin Yleinen Puhelinosakeyhtiö). Jälkimmäinen yhtiö menestyi kilpailussa heikommin ja sai vähemmän tilaajia. Kahden kilpailevan puhelinverkon ylläpito aiheutti hankaluuksia ja tuli asiakkaille kalliiksi. Yhtiöt sopivat fuusiosta vuonna 1889. Sopimuksen mukaan Yleinen Puhelinosakeyhtiö luovutti puhelinverkkonsa ja muun omaisuutensa Helsingin Puhelinosakeyhtiölle ja lopetti toimintansa. Lopetetun yhtiön osakkaista tuli uuden puhelinyhdistyksen jäseniä. Uusi yhdistys oli nimeltään Helsingin Puhelinyhdistys (HPY).
Historiaa > Puhelinyhdistyksestä pörssiyhtiö Elisa (1997–2000)

Helsingin puhelinyhdistyksen liiketoiminta yhtiöitettiin Helsingin Puhelin Oy:ksi vuonna 1994. Osakeyhtiön omistajana pysyi Helsingin puhelinyhdistys.
Julkiseksi osakeyhtiöksi muuttunut Helsingin Puhelin Oyj listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1997. Puhelinyhdistys itse muuttui vuonna 1998 osuuskunnaksi nimellä Puhelinosuuskunta HPY. Sen osuustodistus listattiin Helsingin pörssiin samana vuonna. Vuonna 1999 osuuskunta muutettiin osakeyhtiöksi nimeltä HPY Holding Oyj. Tällöin osuustodistukset muuttuivat A-osakkeiksi, jotka puolestaan nekin listattiin Helsingin pörssiin. Pörssiyhtiöitä oli nyt kaksi: emoyhtiö HPY Holding Oyj (A-osake) ja tytäryhtiö Helsingin Puhelin Oyj (E-osake).
HPY Holding ja Helsingin Puhelin sulautuivat vuonna 2000. Yhtiön nimeksi tuli Elisa Communications Oyj.
Vuonna 1998 Helsingin Puhelin Oyj hankki enemmistön vuonna 1988 perustetusta GSM-operaattori Radiolinjasta. Samana vuonna yhtiö hankki osuudet Tampereen Puhelimesta (TPO), Keski-Suomen Puhelimesta (KSP) ja Joensuun Puhelimesta.
Historiaa > Elisa Communications Oyj (2000–2003)

14. tammikuuta 2000 Helsingin Puhelin Oyj ja konserniyhtiöt ottivat tunnuksekseen nimen Elisa Communications, ja 1. heinäkuuta 2000 yhtiö sulautui emoyhtiönsä HPY Holding Oyj:n kanssa Elisa Communications Oyj:ksi. Elisa on paitsi kansainvälinen naisen etunimi myös HPY:n käytöstä poistetun sähköpostijärjestelmän nimi. HPY oli ottanut vuonna 1985 käyttöön yhtiön sisäisen X.400-sähköpostin, jonka nimi oli Elisa (Elektroninen Integroitu Sanomanvälitysjärjestelmä). Elisa-nimellä haettiin myös mielleyhtymiä internetin e-alkuisiin käsitteisiin kuten e-bisnes. Nimen ottaminen koko yhtiön nimeksi kohtasi yhtiön hallituksessa vastustusta, sillä erään jäsenenselvennä mukaan ”liiketoimintaa harjoittavalle yhtiölle ei sovi naisen nimi”.
Vuoden 2001 alussa Elisa erosi Finnet-liitosta ja Kaukoverkko Ysin toiminnasta ja otti mukaansa älyverkkoliiketoiminnan. Elisa perusti liiketoimintaa varten EP Star -yhtiön Jaakko Pöyry Groupin kanssa. Elisa osti muut osakkaat pois Datatieltä ja Radiolinjasta, vaihtokaupassa Elisa luopui Finnet Oy:n nimestä.lähde?
Vuonna 2001 kilpailuvirasto tuomitsi Elisan määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Yrityksen katsottiin käyttäneen muun muassa kaksoishinnoittelua, kohtuutonta hinnoittelua, syrjivää hinnoittelua sekä vaikeuttaneen markkinoille pääsyä. Elisa tuomittiin maksamaan noin 4,2 miljoonan euron suuruinen seuraamusmaksu.
Kolumbus oli Finnet-yhtiöiden Internet-liittymien tavaramerkki. Vuonna 2001 Kolumbus-liiketoiminta yhtiöitettiin Elisa-konsernin tytäryhtiöksi nimellä Kolumbus Oy. Seuraavana vuonna Kolumbuksen nimeksi tuli Elisa Internet.
Historiaa > Elisa Oyj (2003–2010)

Vuonna 2003 emoyhtiö Elisa Communications Oyj:n nimi lyhennettiin muotoon Elisa Oyj ja hallitus allekirjoitti suunnitelmat, että Elisa Oyj:hin sulautuisivat sen kokonaan omistamat tytäryhtiöt (muun muassa Oy Radiolinja Ab, ElisaCom Oy, Riihimäen Puhelin alayhtiöineen, Elisa Networks Oy ja Soon Net Oy). Elisa työllisti kaikkiaan noin 7 500 työntekijää. Yrityksen toimitusjohtajana aloitti Veli-Matti Mattila, jonka ensimmäisiin toimenpiteisiin kuului johtoryhmän vaihtaminen, pääkonttorin siirto pois Helsingin Korkeavuorenkadulla sijaitsevasta Lars Sonckin suunnittelemasta vanhasta Helsingin Puhelinyhdistyksen talosta ja suuret yt-neuvottelut. ”Elisa oli pahemmassa tilanteessa kuin ulospäin näytti, ja silloin oli kiire. Yrityksen itsenäinen tulevaisuus oli vaakalaudalla”, hän kertoi silloisesta tilanteesta myöhemmin. Useiden yt-kierrosten jälkeen Elisa työllisti pienimmillään alle 3 000 henkilöä.
Vuonna 2004 Radiolinjan nimeksi muutettiin Elisa.
Lokakuussa 2005 Elisa osti Saunalahti Groupin ja loppuvuonna Radiolinja sulautui Elisa-konserniin. Elisa alkoi myydä datakortteja.
Saunalahti vedettiin pois Helsingin pörssistä maaliskuussa 2006. Kaupan myötä Saunalahden osakkeita hankkineesta islantilaisesta sijoitusyhtiö Novatorista tuli myös Elisan merkittävä omistaja. 2006 Tikka Communications Oy ja Jyväsviestintä Oy sulautuivat Elisaan.
Vuonna 2007 Lounet Oy, First Orange Contact Oy ja Elisa Ventures Oy sulautettiin Elisaan. Novator kasvatti omistusosuudensa kymmeneen prosenttiin ja alkoi vaatia muhkeita osinkoja. Se halusi myös myydä yhtiön parhaiten tarjoavalle. Alhaisen pörssikurssin vuoksi Elisa oli vaarassa tulla ostetuksi liian halvalla hinnalla. Syksyyn 2007 mennessä Novatorista oli tullut Elisan suurin yksittäinen osakkeenomistaja ja se vaati ylimääräisen yhtiökokouksen koollekutsumista käsittelemään Elisan yhtiörakenteen muuttamista ja uuden hallituksen valitsemista. Ennen kokousta se luopui yhtiöjärjestyksen muutosvaatimuksesta ja ehdotti hallitukseen kahta omaa ehdokastaan. Ylimääräisessä yhtiökokouksessa se ei saanut ehdotukselleen riittävää kannatusta. Elisan myynti saatiin estettyä, kun suomalaiset liittoutuivat keskenään. Omistajaohjauksesta vastanneen puolustusministeri Jyri Häkämiehen johdolla hyllyssä odotellut Solidium-yhtiö otettiin käyttöön. Valtion bulvaanina toimineen Varman islantilaisilta ostamat osakkeet siirtyivät ensin valtiolle.
Vuonna 2008 Elisa osti 51 prosenttia Kuntokompassi Oy:stä (Excenta Oy), Electur Oy:n, sekä contact center -palveluita tuottaneet Dialmedia Oy:n ja Doneto Oy:n. Telenor Sverige AB:ltä se osti Telenor Oy:n.
Vuonna 2009 Elisasta tuli suomalaisten mobiililiittymien markkinajohtaja. Kesäkuussa Suomen valtio kertoi luovuttaneensa omistamansa 16 006 000 Elisa Oyj:n osaketta Solidiumille apporttina. Suomen valtion omistus oli noin 9,62 prosenttia Elisan osakepääomasta ja äänimäärästä.
Vuonna 2010 Elisa osti videoneuvottelutoimija Videran ja IT-ulkoistuspalveluja tuottaneen Appelsiinin. Elisa Kirja -äänikirjapalvelu avattiin.
Saunalahti sulautettiin emoyhtiöönsä Elisaan vuoden 2011 lopussa.
Historiaa > Elisa Oyj (2011–2019)

Vuonna 2013 Elisa osti PPO Yhtiöt Oy:n, Kymen Puhelin Oy:n ja Telekarelia Oy:n.
Syksyllä 2014 Elisa uudisti brändistrategiansa, koska sen liiketoiminnat olivat aiempaa laajemmat. Samalla uusittiin myös yritysilme ja markkinointiviestinnän tyyli. Tytäryhtiöistä Saunalahden, Appelsiinin ja Videran logot hävisivät ja niistä tuli osa Elisa-brändiä. Elisan alabrändeistä kuusi oli suunnattu kuluttajille ja kaksi yritysasiakkaille. Sulake ja Habbo säilyivät itsenäisinä brändeinä. Ensimmäinen Elisa Viihteen alkuperäissarja julkaistiin. Anvian ankkuriomistajat tarjoutuivat myymään osakkeensa Elisalle, minkä jälkeen Elisa yritti ostaa myös pienosakkaiden osakkeet. Lähes kahden vuoden prosessin aikana Elisaa syytettiin vihamielisestä yritysvaltauksesta. Kauppa saatiin päätökseen vuonna 2016, jolloin Elisa osti pohjalaisen ict-yhtiö Anvian teleliiketoiminnan, it- ja hostingpalvelut ja osan Anvian tv-liiketoiminnoista.
Vuonna 2017 Elisa osti virolaisen ES Starmanin ja Santa Monica Networks Oy:n liiketoiminnan Suomessa ja Virossa. Vuosina 2012–2017 Elisa teki yrityskauppoja noin 500 miljoonalla eurolla.
Maaliskuussa 2018 viestintävirasto puuttui Elisan harjoittamaan lainvastaiseen puhelinmarkkinointiin. Elisan puhelinmyyjät olivat lähestyneet erityisesti Moi Mobiilin asiakkaita näennäisesti muiden palveluiden tiimoilta, mutta puhelun aikana alkaneet myydä Elisan puhelinliittymiä jopa 90 prosentin alennuksella listahinnoista. Tietoyhteiskuntakaari kieltää matkaviestinverkon puhelinliittymien markkinoinnin kuluttajalle puhelimitse muuten kuin kuluttajan nimenomaisesta pyynnöstä.lähde? Vuonna 2018 Elisa osti Fenix Solutionsin ja streaming- ja videotuotantopalveluihin erikoistuneen Kepit Systemsin.
Kesäkuussa 2019 Elisa kertoi ostavansa ruotsalaisen Polystar OSIX AB:n ja sen tytäryhtiöt, jotka tarjosivat kansainvälisesti verkon valvonta- ja analytiikkaohjelmistoratkaisuja teleoperaattoreille. Elisa oli aiemmin perustanut Elisa Automate -startupin, joka keskittyi verkonvalvontakeskusten automatisointiin tekoälyn avulla. Polystar yhdistettiin siihen, jolloin syntyi Elisa Polystar.