stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Havanepeippo

| Havanepeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Ciridops
Laji::  anna
Kaksiosainen nimi
 Ciridops anna  (Dole, 1879) 
Katso myös
   Havanepeippo Wikispeciesissä   Havanepeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Havanepeippo (Ciridops anna) oli peippojen heimoon kuulunut varpuslintu. Tieteellisen nimen linnulle antoi havaijilainen ornitologi ja lyhytaikaisen Havaijin tasavallan presidentti Sanford Ballard Dole. Linnun havaijinkielinen nimi on ‘ula-‘ai-hāwane (suom. "punainen, joka syö hāwanea").
Havanepeippoa tavattiin Havaijin saarella. Laji tunnetaan vain viidestä näytteestä, joista viimeinen kerättiin vuonna 1892. Sen häviämisen syitä olivat todennäköisesti metsien hakkuu ja lintumalaria.
Kotirauha

Kotirauha on Suomessa jokaiselle perustuslain 10 §:ssä taattu oikeus olla toisten häiritsemättä siinä piirissä, joka voidaan katsoa hänen kodikseen. Kotirauhan suojaamia paikkoja ovat asunnot, loma-asunnot ja muut asumiseen tarkoitetut tilat, kuten hotellihuoneet, teltat, asuntovaunut ja asuttavat alukset, sekä asuintalojen porraskäytävät ja asukkaiden yksityisaluetta olevat pihat niihin välittömästi liittyvine rakennuksineen.
Kotirauhan rikkominen voi tekomuotona tapahtua monella eri tavalla. Esimerkiksi tunkeutuminen kotirauhan suojaamaan paikkaan, meluaminen tai esineiden heittäminen voivat olla kotirauhan rikkomista.Lisäksi tärinä ja hajuhaittojen aiheuttaminen voi täyttää kotirauhan rikkomisen tunnusmerkistön.
Kotirauhan rikkominen on melko yleinen rikos. Viime vuosina niitä tulee ilmi noin 3 000 kappaletta ja niitä selvitetään noin 1 000-1 500 kappaletta. Törkeitä kotirauhan rikkomisia tulee ilmi noin 300-400 kappaletta vuosittain.
Kotirauhan rikkoja on tuomittava kotirauhan rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Jos tapaus on kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä kotirauhan rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Perustuslain 10 §:n 3 momentin mukaan tavallisella lailla voidaan säätää perusoikeuksien turvaamiseksi tai rikosten selvittämiseksi välttämättömistä kotirauhan piiriin ulottuvista toimenpiteistä. Tämän nojalla esitutkintaviranomaisilla on tietyin edellytyksin oikeus suorittaa kotietsintöjä.
Kotirauha mainitaan Birger-jaarlin Edsöre-lainsäädännössä.
Sara Grady

Sara Grady (ent. Nurmi) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa Friida Kettusen roolissa draamasarjassa Rantabaari. Hän on opiskellut William Esper Studio -teatterikoulussa New Yorkissa ja näytellyt koomikko Sacha Baron Cohenin kanssa.
Hän on näytellyt myös Lohjan Teatterin West Side Story -musikaalissa vuonna 2005. Hän on opiskellut laulamista Pop & Jazz Konservatoriossa ja on sen ohessa soittanut myös pianoa ja viulua.
Nurmi on osallistunut Suomen Idolsin ensimmäiselle tuotantokaudelle vuonna 2003 sekä ollut mukana myös tositelevisiosarjassa Suomi-tytöt New Yorkissa.
Teatterityöt

Saturnus Teatteri: Wizard of Oz  – Dorothy
Lohjan Teatteri: West Side Story – Maria
Whitmore-Lindley Theater, LA:
The Stronger – Amelie
Cat on a hot tin roof – Maggie
Helsinki West Theatre Ensemble: I Gelosi – Vittoria
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / TV-elokuva / Lyhytelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Savannah |  |
| 2015 | The Last Apartment | Maggie |
| 2019 | Casting Couch | Polly |
| 2021 | Omerta 6/12 | Russian News Anchor |
| 2024 | Gladstone | Ellena |
| 2024 | The Maker | Alina |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2017 | Waiting Room | Busy Model / Actress / Instagram |
| 2022 | Jukka Lindströmin Sivuhistoria |  |
| 2022 | Rantabaari | Friida Kettunen |
Yksityiselämä

Nurmi syntyi Suomessa. Hänen äitinsä on azerbaidžanilainen ja isä suomalainen.lähde? Hän asuu nykyisin Lontoossa sekä Genevessä aviomiehensä kanssa. Pari meni naimisiin toukokuussa 2023.
Vaasan jäähalli

| Vaasan jäähalli> Kuparisaari |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Rinnakkaistie 1, 65350 Vaasa
Koordinaatit:  63°04′47″N, 21°38′30″E
Avattu:  1971
Laajennettu:  1999, 2020
Omistaja:  Vaasanseudun Areenat
Kenttä:  jää
Aiemmat nimet:  Vaasa Areena
Käyttäjät
 Vaasan Sport (Liiga)   Waasa Red Ducks (Suomi-sarja)   KoMu HT (II-divisioonaa)   Mighty Cocks (FCAA Hockey) 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 5200 
Kentän mitat
 28 m x 58 m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vaasan jäähalli (sponsorinimeltään Vaasan Sähkö Areena; Kuparisaaren jäähalli, Vaasa Areena) on jäähalli Vaasassa. Jäähallia hallinnoi Vaasan kaupungin ja Mustasaaren kunnan omistama Vaasanseudun Areenat kuntayhtymä. Vaasan kaupungin omistus hallista on 84 % ja Mustasaaren 16 %. Halli on valmistunut vuonna 1971 ja sitä on laajennettu useaan otteeseen. Kaukalon koko on 28 metriä x 58 metriä. Lisäksi samassa rakennuksessa on kolme harjoituskaukaloa, joissa on myös tilat yleisölle. Osassa harjoitusjäitä on myös mahdollisuus pelata curlingia. Vuodeksi 2018 halliin on suunnitteilla merkittävä peruskorjaus ja laajennus.
Kaudella 2020–2021 liigakiekkoa pelattiin uudessa ja laajennetussa Vaasan jäähallissa. Areena laajenee noin 5000 kerrosneliöllä verrattuna nykyiseen areenaan. Uuteen areenaan tulee 800 uutta istumapaikkaa ja yleisökapasiteetti nousee noin 5 200 henkilöön liigaotteluissa.
Jääkiekkojoukkueista Vaasan jäähallia käyttävät kotihallinaan Liigassa pelaava Vaasan Sport ja II-divisioonassa mustasaarelainen KoMu HT. Vaasan Sportin Juniorit pelaavat kotiottelunsa pääsääntöisesti harjoitusjäillä. Lisäksi taitoluisteluseura VLK ja muodostelmaluisteluseura Wasa Team Skaters käyttävät hallin tiloja. Hallissa on erilaisia kokous- ja ryhmätyötiloja, ravintoloita, kahviloita, kioski, kuntosali, ryhmäliikuntatila sekä toimistoja.
Vaasan jäähallissa järjestetään jääurheilun lisäksi myös konsertteja, yleisötapahtumia, päättäjäisiä, tanssiaisia ja yritystilaisuuksia. Jääurheilun lisäksi hallissa järjestetään myös muiden urheilulajien, kuten erilaisten pallopelien otteluita ja harjoituksia.
Kesällä 2012 kilpahallissa tehdyssä remontissa uusittiin jäähdytysputkisto kokonaisuudessaan. Tätä ennen hallin putkisto oli edelleen alkuperäinen vuodelta 1971. Samalla halliin pystytettiin SM-Liigan ja Mestiksen lisenssivaatimusten mukainen turvakaukalo, toisena Suomessa. Kaudella 2014–2015 kapasiteetti oli 4 512 katsojaa, mutta kaudelle 2015–2016 se pieneni 4 163 katsojaan. Kesällä 2016 Vaasan jäähalli kunnostettiin harjoitushallin jäät 1 ja 2 sekä uusittiin vaihtoaitioita. Samalla hallissa käynnistettiin merkittävät uudistukset IT-verkoissa.
Vuoden 2017 joulukuussa Vaasan jäähallissa loukkaantui lievästi seitsemän henkilöä, kun ilmastointiputki ja valaisinkisko putosivat jäähallin katosta konserttiyleisön päälle.
Yleisöennätys

Vaasan jäähallin yleisöennätys on syntynyt 17. helmikuuta 2024 pelatussa Liigan runkosarjaottelussa. Tuolloin Sportin ja Ilveksen välistä ottelua seurasi yhteensä 5200 katsojaa. Kyseessä oli ensimmäinen kerta kun halli oli loppuunmyyty viimeisimmän laajennuksen jälkeen. Ottelu päättyi varsinaisella peliajalla 2-5.
Konserttikäytössä epävirallinen ennätys on Polar Sound Festival -tapahtumalla 6. helmikuuta 2016. Loppuunmyydyssä konsertissa oli 4 500 katsojaa. Tapahtuman pääesiintyjä oli saksalainen Scooter.
Galleria

Vaasa Arena sisältä
Valley Forgen yliopisto

| Valley Forgen yliopisto> University of Valley Forge |
| --- | --- |
Perustettu:  1939
Sijainti:  Phoenixville, Pennsylvania  Yhdysvallat
Sivusto:  https://valleyforge.edu/
Valley Forgen yliopisto (engl. University of Valley Forge, lyh. UVF) on Yhdysvaltain Pennsylvaniassa sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1939, ja se sijaitsee Phoenixvillen kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Ronaldo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Ronaldo Luis Nazário de Lima
Syntymäaika: 22. syyskuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Rio de Janeiro, Brasilia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 cm
Lempinimi: El Fenomeno (suom. ilmiö), R9
Junioriseurat
1986–1989: Tennis Club Valqueire
1989–1990: Social Ramos Club
1990–1993: São Cristóvão
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993–1994 | Cruzeiro | 14 | (12) |
| 1994–1996 | PSV | 46 | (42) |
| 1996–1997 | Barcelona | 37 | (34) |
| 1997–2002 | Internazionale | 68 | (49) |
| 2002–2007 | Real Madrid | 127 | (83) |
| 2007–2008 | Milan | 20 | (9) |
| 2009–2011 | Corinthians | 31 | (18) |
| Yhteensä | Yhteensä | 343 | (247) |
Maajoukkue
| 1994–2011 | Brasilia | 98 | (62) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Brasilia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | Jalkapallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 1994 | Jalkapallo |  |
|  Kultaa | Etelä-Korea/Japani 2002 | Jalkapallo |  |
|  Hopeaa | Ranska 1998 | Jalkapallo |  |
Ronaldo Luis Nazário de Lima (s. 22. syyskuuta 1976 Rio de Janeiro) on brasilialainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Hänellä on myös Espanjan kansalaisuus. Ronaldo edusti seurajoukkueurallaan muun muassa Barcelonan, Real Madridin, Internazionalen ja Milanin joukkueita.
Ronaldoa pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista jalkapalloilijoista. Hänet valittiin kolmesti Fifan vuoden pelaajaksi ja kahdesti Kultaisen pallon voittajaksi. Ronaldo pelasi hyökkääjänä ja tuli tunnetuksi maalintekotaidoistaan, harhautuksistaan ja nopeudestaan. Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Ronaldo voitti kaksi maailmanmestaruutta. Hän on MM-historian toiseksi paras maalintekijä 15 maalillaan. Syyskuussa 2011 Ronaldo ilmoitti lopettavansa uransa sairauden ja jatkuvien kiputilojen vuoksi.
Seurajoukkueura

Ronaldon viimeinen junioriseura oli São Cristóvão. Ammattilaisuransa hän aloitti edustamalla kotimaassaan Cruzeiroa vuosina 1993–1994. Vuosina 1994–1996 Ronaldo edusti Alankomaiden Eredivisien PSV:tä. Hän voitti Eredivisien maalikuninkuuden vuonna 1995 tehtyään 30 maalia.
Vuosina 1996–1997 Ronaldo edusti Espanjan Primera Divisiónin Barcelonaa. Hän voitti Barcelonan riveissä Cup-voittajien cupin vuonna 1997. Ronaldo voitti Primera Divisiónin maalikuninkuuden vuonna 1997 tehtyään 34 maalia. Hän voitti tuolloin myös Euroopan Kultaisen kengän. Vuosina 1997–2002 Ronaldo edusti Italian Serie A:n Interiä. Hän voitti Interin riveissä UEFA Cupin vuonna 1998.
Vuosina 2002–2007 Ronaldo edusti Espanjan Primera Divisiónin Real Madridia. Hän voitti Real Madridin riveissä Intercontinental Cupin vuonna 2002 ja Espanjan-mestaruuden vuonna 2003. Ronaldo voitti Primera Divisiónin maalikuninkuuden vuonna 2004 tehtyään 24 maalia. Vuosina 2007–2008 hän edusti Italian Serie A:n Milania.
Ronaldon siirto Barcelonasta Interiin noin 24 miljoonaa nykyistä euroa vastaavalla summalla oli aikanaan siirtosummien maailmanennätys. Real Madridissa hän oli yksi seuran Galáctico-hankinnoista yhdessä muun muassa Luís Figon, Zinédine Zidanen ja David Beckhamin kanssa.
Vuonna 2007 toukokuun 31. päivä Ronaldosta tuli ostotarjous Italian  Serie A:ssa pelaavalta AC Milanilta.Sopimus kattoi 2 kautta Serie A:ssa.
Kaudella 2006–2007 Ronaldosta tuli yksi AC Milanin avainpelaajista. Hän pelasi yhteensä 14 liigaottelua ja teki niissä 7 maalia.
Seuraavalla kaudella Ronaldo kärsi loukkaantumisista ja paino-ongelmista. Hän pelasi vain kuudessa ottelussa ja teki niissä 2 maalia.
Ronaldon sopimus loppui vuoteen 2008 eikä sitä uusittu.
Ronaldo teki 2. maaliskuuta 2009 sopimuksen Brasilian pääsarjassa pelaavan Corinthiansin kanssa. Sopimus ulottui syyskuuhun saakka.
Ronaldo pelasi Corinthiansin riveissä 40 ottelua ja teki niissä 15 maalia.
Sopimus päättyi syyskuun 20. päivä
Ronaldo ilmoitti syyskuun 29. päivänä lopettavansa sekä seura- että maajoukkuepeliuransa.
Maajoukkueura

Ronaldo on pelannut Brasilian maajoukkueessa 97 ottelua vuosina 1994–2006 ja tehnyt niissä 62 maalia. Hän on Brasilian toiseksi paras maalintekijä Pelén jälkeen. Ronaldo on voittanut Brasilian riveissä maailmanmestaruuksien lisäksi Copa Américan vuosina 1997 ja 1999 sekä Maanosaliittojen cupin vuonna 1997. Hän oli myös saavuttamassa Brasilian riveissä pronssia 1996 olympiaturnauksessa.
Ronaldo voitti Brasilian riveissä mestaruuden vuoden 1994 MM-kilpailuissa. Hän ei kuitenkaan pelannut turnauksessa minuuttiakaan. Vuoden 1998 MM-kilpailuissa Ronaldo johdatti Brasilian hopealle. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Ronaldo teki turnauksessa neljä maalia. Hän ei kuitenkaan ollut parhaimmillaan turnauksen loppuottelussa saatuaan seitsemän tuntia ennen ottelua mystisen sairauskohtauksen.
Vuoden 2002 MM-kilpailuissa Ronaldo johdatti Brasilian mestaruuteen. Hänet valittiin turnauksen toiseksi parhaaksi pelaajaksi. Ronaldo voitti turnauksen maalikuninkuuden kahdeksalla maalillaan. Hän teki muun muassa molemmat maalit lukemiin 2–0 päättyneessä loppuottelussa Saksaa vastaan.
Vuoden 2006 MM-kilpailuissa Ronaldo teki kolme maalia. Brasilia jäi turnauksessa puolivälieriin hävittyään Ranskalle. Kaksi maalia alkulohkon ottelussa Japania vastaan nostivat Ronaldon MM-kisojen kaikkien aikojen maalintekijätilastossa Saksan Gerd Müllerin rinnalle 14 MM-maaliin ja maali neljännesvälierässä Ghanaa vastaan nosti hänet tilaston kärkeen yksin.
Ronaldo kertoi tavoitteekseen vuoden 2010 MM-kilpailut, mutta Valmentaja Dunga ei kelpuuttanut häntä Brasilian miehistöön.
Terveys

Ronaldo on kärsinyt urallaan kolme vakavaa polvivammaa. Ensimmäisen hän sai pelatessaan Interissä vuonna 1999 ja toisen heti palattuaan kentille vuonna 2000 sekä kolmannen pelatessaan Milanissa vuonna 2008.
Ronaldoa on syytetty myös ylipainosta. Tästä hän sai kritiikkiä erityisesti Real Madridissa pelatessaan. Ronaldo kärsi varsinkin uransa loppupuolella hypotyreoosista .
Terveys > Joukkuesaavutukset

Brasilia
Maailmanmestaruus 1994, 2002
Maailmanmestaruushopea 1998
Olympiapronssi 1996
Copa América 1997, 1999
Maanosaliittojen cup 1997
Cruzeiro
Copa do Brasil 1993
PSV Eindhoven
Alankomaiden cup 1996
FC Barcelona
Cup-voittajien cup 1997
Espanjan cup 1997
FC Internazionale Milano
UEFA Cup 1998
Real Madrid
Intercontinental Cup 2002
Espanjan-mestaruus 2003
Corinthians
Copa do Brasil 2009
Terveys > Henkilökohtaiset saavutukset

Palkinnot
Fifan vuoden pelaaja 1996, 1997, 2002
Kultainen pallo 1997, 2002
World Soccerin vuoden pelaaja 1996, 1997, 2002
Onze d'Or 1997, 2002
Bravo-palkinto 1997, 1998
Uefan seurajoukkueiden vuoden jalkapalloilija 1998
Uefan seurajoukkueiden vuoden hyökkääjä 1998
MM-kilpailujen paras pelaaja 1998
MM-kilpailujen toiseksi paras pelaaja 2002
Maalinkuninkuudet
MM-kilpailujen paras maalintekijä 2002
Eredivisien paras maalintekijä 1995
Primera Divisiónin paras maalintekijä 1997, 2004
Euroopan Kultainen kenkä 1997
Tilastot

| Seura | Kausi | Liiga> Ottelut | Liiga> Maalit | Cup> Ottelut | Cup> Maalit | Kv>  cupit1.Ottelut | Kv>  cupit1.Maalit | Yhteensä> Ottelut | Yhteensä> Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cruzeiro | 1993 | 14 | 12 | 5 | 1 | 12 | 10 | 31 | 23 |
| Cruzeiro | Yhteensä | 14 | 12 | 5 | 1 | 12 | 10 | 31 | 23 |
| PSV | 1994–1995 | 33 | 30 | 1 | 2 | 2 | 3 | 36 | 35 |
| PSV | 1995–1996 | 13 | 12 | 3 | 1 | 5 | 6 | 21 | 19 |
| PSV | Yhteensä | 46 | 42 | 4 | 4 | 7 | 8 | 57 | 54 |
| Barcelona | 1996–1997 | 37 | 34 | 5 | 8 | 7 | 5 | 49 | 47 |
| Barcelona | Yhteensä | 37 | 34 | 5 | 8 | 7 | 5 | 49 | 47 |
| Inter Milano | 1997–1998 | 32 | 25 | 4 | 3 | 11 | 6 | 47 | 34 |
| Inter Milano | 1998–1999 | 19 | 14 | 3 | 0 | 6 | 1 | 28 | 15 |
| Inter Milano | 1999–2000 | 7 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 8 | 3 |
| Inter Milano | 2000–2001 | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Inter Milano | 2001–2002 | 10 | 7 | 1 | 0 | 5 | 0 | 16 | 7 |
| Inter Milano | Yhteensä | 68 | 49 | 9 | 3 | 22 | 7 | 99 | 59 |
| Real Madrid | 2002–2003 | 31 | 23 | 1 | 0 | 11 | 6 | 44 | 29 |
| Real Madrid | 2003–2004 | 32 | 23 | 7 | 3 | 9 | 4 | 48 | 30 |
| Real Madrid | 2004–2005 | 34 | 21 | 1 | 0 | 10 | 3 | 45 | 24 |
| Real Madrid | 2005–2006 | 23 | 14 | 2 | 1 | 2 | 0 | 27 | 15 |
| Real Madrid | 2006–2007 | 7 | 1 | 2 | 1 | 4 | 2 | 13 | 4 |
| Real Madrid | Yhteensä | 127 | 83 | 13 | 5 | 37 | 16 | 177 | 104 |
| AC Milan | 2007 | 14 | 7 | 0 | 0 | - | - | 14 | 7 |
| AC Milan | 2007–2008 | 6 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 2 |
| AC Milan | Yhteensä | 20 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 |
| Corinthians | 2009 | 20 | 12 | 8 | 3 | - | - | 28 | 9 |
| Corinthians | 2010 | 11 | 6 | - | - | 7 | 3 | 18 | 9 |
| Corinthians | 2011 | - | - | - | - | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Corinthians | Yhteensä | 31 | 18 | 8 | 3 | 9 | 3 | 48 | 24 |
| Uralla yhteensä | Uralla yhteensä | 343 | 247 | 39 | 22 | 94 | 50 | 475 | 318 |

1 Kansainväliset seurajoukkuecupit Euroopassa ja Etelä-Amerikassa
Maalit MM-kilpailuissa

| # | Kilpailut | Kierros | Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Aika | Tilanne | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska 1998 | Alkulohko | 16. kesäkuuta 1998 | Stade de la Beaujoire, Nantes |  Marokko | 9. | 1–0 | 3–0 |
| 2 | Ranska 1998 | Neljännesvälierä | 27. kesäkuuta 1998 | Parc des Princes, Pariisi |  Chile | 45+1. (rp.) | 3–0 | 4–1 |
| 3 | Ranska 1998 | Neljännesvälierä | 27. kesäkuuta 1998 | Parc des Princes, Pariisi |  Chile | 70. | 4–1 | 4–1 |
| 4 | Ranska 1998 | Välierä | 7. heinäkuuta 1998 | Stade Vélodrome, Marseille |  Alankomaat | 46. | 1–0 | 1–1 (4–2 rpk.) |
| 5 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Alkulohko | 3. kesäkuuta 2002 | Munsu Cup Stadium, Ulsan |  Turkki | 50. | 1–1 | 2–1 |
| 6 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Alkulohko | 8. kesäkuuta 2002 | Jeju World Cup Stadium, Seogwipo |  Kiina | 55. | 4–0 | 4–0 |
| 7 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Alkulohko | 13. kesäkuuta 2002 | Suwon World Cup Stadium, Suwon |  Costa Rica | 10. | 1–0 | 5–2 |
| 8 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Alkulohko | 13. kesäkuuta 2002 | Suwon World Cup Stadium, Suwon |  Costa Rica | 13. | 2–0 | 5–2 |
| 9 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Neljännesvälierä | 17. kesäkuuta 2002 | Kobe Wing Stadium, Kōbe |  Belgia | 87. | 2–0 | 2–0 |
| 10 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Välierä | 26. kesäkuuta 2002 | Saitama Stadium, Saitama |  Turkki | 49. | 1–0 | 1–0 |
| 11 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Loppuottelu | 30. kesäkuuta 2002 | International Stadium, Jokohama |  Saksa | 67. | 1–0 | 2–0 |
| 12 | Etelä-Korea ja Japani 2002 | Loppuottelu | 30. kesäkuuta 2002 | International Stadium, Jokohama |  Saksa | 79. | 2–0 | 2–0 |
| 13 | Saksa 2006 | Alkulohko | 22. kesäkuuta 2006 | FIFA World Cup Stadium, Dortmund |  Japani | 45+1. | 1–1 | 4–1 |
| 14 | Saksa 2006 | Alkulohko | 22. kesäkuuta 2006 | FIFA World Cup Stadium, Dortmund |  Japani | 81. | 4–1 | 4–1 |
| 15 | Saksa 2006 | Neljännesvälierä | 27. kesäkuuta 2006 | FIFA World Cup Stadium, Dortmund |  Ghana | 5. | 1–0 | 3–0 |
John Larsen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  John Larsen |  John Larsen |  John Larsen |  |
Maa:   Norja
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | Hirvi |  |
John Harry Larsen, Sr (27. elokuuta 1913, Oslo – 5. elokuuta 1989) oli Norjaa edustanut kilpa-ampuja ja olympiavoittaja.
Helsingin 1952 olympialaisissa Larsen voitti kultaa hirviammunnassa kerta- ja kaksoislaukausten yhteiskilpailussa. Hänen yhteistuloksensa oli 413, joka koostui kertalaukausten pisteistä 215, ja parilaukausten 198 pisteestä. Hopealle sijoittunut Ruotsin Per Olof Sköldberg hävisi hänelle 4 pistettä.
Melbournen 1956 olympialaisissa Larsen sijoittui samassa lajissa kahdeksanneksi tuloksella 390.
Larsenin poika, John Hugo Larsen (s. 1943), osallistui myös olympiakisoihin ampujana. Hän sijoittui 12. Münchenin olympialaisten Villikarjuammunnassa.
Maailmanmestaruuskisat

1949 Buenos Aires: Kultaa hirviammunnan kertalaukauksissa, kerta- ja parilaukausten yhdistetyssä kilpailussa ja viimemainitun joukkuekilpailussa.
1952 Oslo: Kultaa hirviammunnan kertalaukauksissa sekä parilaukauksissa sekä molempien lajien joukkuekilpailussa.
1954 Caracas: Hopeaa hirviammunnan kertalaukausten joukkuekilpailussa. Pronssia parilaukausten joukkuekilpailussa.
Rääkkylän kirkko

| Rääkkylän kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko maaliskuussa 2015
Sijainti:  Kirkkotie 5, Rääkkylä
Koordinaatit:  62°18′59″N, 029°37′12″E
Seurakunta:  Keski-Karjalan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1849–1851
Suunnittelija:  Ernst Lohrmann, rakentanut Theodor Johannes Tolpo
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  1200
Tyylisuunta:  myöhäinen empire
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rääkkylän kirkon sankarihaudat kesällä 2012
Rääkkylän kirkko on Rääkkylässä  sijaitseva Theodor Johannes Tolpon vuosina 1849–1851 rakentama  tasavartinen ristikirkko, jonka piirustukset laati Intendentinkonttorissa Ernst Lohrmann. Nykyään Rääkkylän kirkko on yksi Keski-Karjalan seurakunnan kirkoista.
Kirkkossa on istumapaikkoja 1200 hengelle. Kirkko on järjestyksessä Rääkkylän viides, aiemmat ovat tuhoutuneet tulipaloissa. Tyyliltään kirkko edustaa myöhäistä empireä ja sitä muistuttaa huomattavasti kolme vuotta myöhemmin valmistunut Ruokolahden kirkko. Ristikeskustasta kohoaa sisäviisteiden varassa isokokoinen kahdeksankulmainen kupoli. Kirkkoon liittyy kiinteästi kaksikerroksinen huippuun päättyvä torni, alttaripäädystä ulkonee matalampi sakasti. Kirkon kaksi kelloa ovat vuodelta 1851. Kirkossa on korkeat ikkunat, tornin toisessa kerroksessa ja päädyissä ne ovat kaaripäätteiset ja muualla tasapäätteiset. Sakaroissa on ulkokatteena satulakatot, sisäkatteena puuholvit ja keskustassa kupolikatto.
Kirkon 21-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1975, mutta niiden julkisivun on tehnyt Albanus Jurva 1899. Alttaritaulun Ylösnousemus on maalannut Eino J. Härkönen 1929. Kirkkosalin keskikupolia kannattavien pylväiden varaan on rakennettu lehterikerros. Uurrettujen eli kanneloitujen pylväiden ja seinäpilasterien puusta veistetyt kapiteelit ovat kirkon sisustukselle ominaisia yksityiskohtia.
Kirkon peruskorjaus tehtiin 1984, 1997 sekä 2021 uusittiin ulkomaalaus. Aiemmin kirkkoa on korjattu 1915 ja 1966. Ensin mainitussa kirkkosali sai nykymuotonsa, seinä- ja holvilaudoitus tehtiin arkkitehti Ilmari Launiksen johdolla. Kirkon hirret ovat Pyssysalosta, ikkunalasit alun perin Sortavalasta ja kattopellit Pietarista. Kuparikatto kirkkoon asennettiin 1984. Kirkon katolla oleva kukko on ainutlaatuinen Itä-Suomen kirkoissa.
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu vuonna 1961 ja sen on suunnitellut kuvanveistäjä Teuvo Kotilainen. Kirkonmäellä sijaitsi puurakenteinen, 1970-1980-luvuilla valmistunut seurakuntatalo, mutta se purettiin heikkokuntoisena vuonna 2023. Toiminta seurakuntatalosta oli siirtynyt muualle jo vuosia aiemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rääkkylän kirkko Wikimedia Commonsissa