stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Memmy Posse

| Memmy Posse> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1996-–
Tyylilaji:  hip hop, rap
Kotipaikka:  Mellunmäki, Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Aave   Lerha   Säkki   Pressa   Asbesti  
Levy-yhtiö:  Hyvät Levyt, 2001   Monsp Records, 2002-  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Memmy Posse on itähelsinkiläinen suomenkielistä rap-musiikkia esittävä yhtye. Possen jäsenet ovat Aave (myös nimellä Vaeltava Aave, oikea nimi Juha Madetoja), Lerha, Säkki (myös nimellä HC Kives), Pressa (myös nimellä Prez B) ja Asbesti. Yhtye on julkaissut albumin, EP:n ja singlen Monsp-levy-yhtiön kautta.
Memmy Posse tarkoittaa vapaasti suomennettuna "Mellunmäki-Myllypuro jengi".
Memmy Possen levyillä ovat esiintyneet vierailevina artisteina mm. Notkea Rotta, Petos, Setä Koponen, Kone, Tuomio, Vapaapudotus, Didier, Raimo ja Ässä.
Konvehdinmussuttajat

Konvehdinmussuttajat on mellunmäkeläisten Memmy Possesta tuttujen Aaveen ja Säkin muodostama rap-duo.
Diskografia > Albumit

Vaikutuksen alaisena (CD 2000)
Huolestuttavia merkkejä (CD/2X12"/MC 2004)
Diskografia > EP:t

Kahva kahvasta (CDr-EP 1999)
Memmy Posse (CD-EP/12"ep 2001)
Aina vanteilla (CD-EP/12"ep 2002)
Diskografia > Singlet

Pohjat / Saatana saapuu Helsinkiin (CDS/12"S 2004)
Harsta & Kake / Adios! / Just Cruisin' Pt. II (CDS/12"S 2001)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Petri Nygård | "Petrin possebiisi" | Petri presidentixi | Stöö, Kontrasti & Rääväsuu Läskiäpärä | 2001 |
| Petos | "Yleistä pahennusta osa 666" | Rappiotaide | Kone, Matka-Aapeli, Notkea Rotta, Raimo, Rautaperse, Seyed Ali, T-Murha, TKK, Tuomio & Ässä | 2003 |
| DJPP | "Tuskan takana" | Tuottajalevy |  | 2006 |
| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leijona | "Läpi Suomen" | Herra MC | Herra Soppa & TKK | 2002 |
| Kuningas Pähkinä & Setä Tamu | "Likast viimeseen sanaan" | Kylpyammeellinen hittejä |  | 2004 |
| Kallio Underground | "Paska asenne" | Pimeä puoli | Lerha, Steen1 & Rohtori Laine | 2004 |
| Steen1 | "Verkon samalla puolella" | Salaliittoteoria | Lerha | 2004 |
| Ville Kalliosta | "Massit takasin" | 100 x 200 mg | Jontti, Petos, Lempi-Joe, Lerha & Syöpä | 2006 |
| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kallio Underground | "Paska asenne" | Pimeä puoli | Aave, Rohtori Laine & Steen1 | 2004 |
| Steen1 | "Verkon samalla puolella" | Salaliittoteoria | Aave | 2004 |
| Tuomio & Kone | "Firaabelihommia" | Hyvät kannet hukkaan |  | 2020 |
| Ville Kalliosta | "Massit takasin" | 100 x 200 mg | Jontti, Petos, Lempi-Joe, Aave & Syöpä | 2006 |
Aiheesta muualla

Memmy Posse päästelee edelleen vanteilla (Arkistoitu – Internet Archive) (mesta.net 2004)
Kaarina Kellomäki

| Kaarina Kellomäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1943 (ikä 81) Vieremä
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  Tekstiilitaiteilija
Taiteilija
Ala:  tekstiilitaide, ympäristötaide
Taidesuuntaus:  nykytaide
Palkinnot
 Vuoden tekstiilitaiteilija 2005 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Kaarina Kellomäki (o.s. Heikkilä; s. 14. maaliskuuta 1943 Vieremä) on suomalainen tekstiili- ja ympäristötaiteilija. Hän syntyi Vieremällä ja vietti lapsuutensa ja kouluaikansa Alavudella.
Kellomäki valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1984. Hän on työskennellyt painokangaskuosien suunnittelijana (Marimekko Oy 1965–1966, freelancer-yrittäjänä 1967–1987), painokangassuunnittelun opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa 1973–2005 (vuodesta 1988 lehtori, 1993–1995 virkavapaalla tekstiilitaiteen vt. apulaisprofessori ja 1996–1998 muoti- ja tekstiilitaiteen osaston johtaja).
Kellomäki on osallistunut useisiin kansainvälisiin näyttelyihin. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta valitsi Kellomäen Vuoden opettajaksi 1988 ja Tekstiilitaiteilijat TEXO ry Vuoden tekstiilitaiteilijaksi 2005.
Kaarina Koivistoinen

Aune Kaarina Koivistoinen (ent. Pajo, o.s. Korpinen, s. 12. syyskuuta 1943 Seinäjoki) on suomalainen liberaali poliitikko. Koivistoinen toimi Liberaalisen kansanpuolueen puheenjohtajana vuosina 1990–1992. Hän on koulutukseltaan filosofian lisensiaatti.
Koivistoinen liittyi LKP:hen vuonna 1972. Hänet valittiin Vantaan kaupunginvaltuustoon vaaleissa 1976. Hän toimi pitkään Liberaalisen kansanpuolueen Naiset -yhdistyksen puheenjohtajana sekä naisjärjestöjen kansallisissa ja kansainvälisissä tehtävissä. Koivistoinen toimi myös puolueensa edustajana muun muassa Liberal Internationalissa, Suomen ETYK-toimikunnassa ja YK:n valtuuskunnassa.
Koivistoinen tutki sisäilman laatua ensimmäisten joukossa Helsingin yliopistossa, ja hän julkaisi tutkimuksen Vantaan koulujen sisäilman laadusta 1986. Hän kirjoitti myös kolumneja ajankohtaisista asioista muun muassa Vantaan Sanomiin ja osallistui Vantaan kunnallispolitiikkaan.
Kalvträskin piiri

| Kalvträskin piiri |
| --- | --- |
 Kalvträskin kirkko
 fiKalvträskin piiri 
 64°40′23″N, 19°47′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Västerbotten
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Skellefteån kunta
Piirikoodi:  323019
Väestö
Väkiluku (2022):  90 
Kalvträskin piiri (ruots. Kalvträsks distrikt) sijaitsee Skellefteån kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 90  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Skellefteån kunnan piirit
Kappale (teksti)

Kappale on lukemista helpottava tekstin jakso, jonka pituus on suositellusti kolmesta kahdeksaan lauseeseen. Kappaleet käsittelevät yhtä aihetta: jos tekijä, tapahtumapaikka tai aihe vaihtuu, vaihtuu myös kappale.
Kappaleita pienempi tekstin osa on virke. Kappaleita isompi tekstin osa on luku.
Kappaleet voidaan erottaa toisistaan kahdella tavalla: laittamalla tyhjän rivin kappaleiden väliin tai aloittamalla uuden kappaleen sisennyksellä.
Kappaleiden tarkoitus on rytmittää tekstiä ja helpottaa tekstin ymmärtämistä. Jos tekstissä ei ole ollenkaan kappaleita, se on vaikealukuista ja raskasta.
Kalamazoon piirikunta

Kalamazoon piirikunta (engl. Kalamazoo County) on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 261 670 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Kalamazoon kaupunki, joka on myös Kalamazoon piirikunnan suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1830.
Väestö

Vuonna 2020 Kalamazoon piirikunnan 261 670 asukkaasta valkoisia oli 81,2 %, mustia 11,8 %, aasialaisia 2,8 % ja alkuperäisasukkaita 0,5 %. Vuonna 2019 7,3 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,2 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalamazoon piirikunta Wikimedia Commonsissa
Kappale

Kappale voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Matematiikassa geometrinen kappale on yhden tai useamman pinnan rajoittama avaruuden osa, esimerkiksi kartio, pallo tai monitahokas.
Fysiikassa
Kappale on kiinteässä olomuodossa olevaa ainetta.
Musta kappale on ideaalinen objekti, joka absorboi (imee) kaiken siihen kohdistuvan säteilyn eikä heijasta mitään.
Musiikissa kappale tarkoittaa sävellettyä ja soitettavaa kokonaisuutta. Puhekielessä kappaletta voidaan sanoa myös biisiksi.
Kappale, tekstin osa, joka koostuu vähintään yhdestä virkkeestä ja muodostaa oman kokonaisuutensa
Etenkin kielten oppikirjoissa kappale voi tarkoittaa kirjan jaksoa, jonka asiasisältö on tarkoitus käydä läpi yhden tai enintään muutaman oppitunnin aikana.
Kappalemitan yksikkö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kappale”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kappalaisen kivi

Kappalaisen kivi, tunnettu myös nimellä Maisterin kivi on Muhoksella lähellä Soson pysäkkiä Tyrnävälle vievän tien varressa sijaitseva iso luonnonkivi, johon on hakattu isokokoisin kirjaimin latinankielinen teksti:
»SEDENS FUITINORA LAPIDIS INSCULPTIET ADLATUSHOCSAEP E IZCAJANERSACELLAN.JSIN MUHOS 1829—1873»
suomennettuna:
»Tämän hakatulla kirjoituksella varustetun kiven reunalla ja sen tällä sivulla istui usein J Z Cajaner, joka oli Muhoksen kappalaisena 1829–1873»
Johan Zachris Cajaner (1797–1873) oli varapastori ja Muhoksen kappalainen. Tekstin on todennäköisesti hakannut kiveen hänen poikansa Johan Zakarias Cajaner (1824–1914), joka oli Kaskisten ala-alkeiskoulun opettajana vuosina 1846–1874 ja asui viimeiset vuotensa mielisairaana sukulaistensa luona Muhoksella. Kappalainen Cajanerin kerrotaan käyneen usein kivellä linnunlaulua kuuntelemassa.
Luettelo kemisteistä

Kemisti on kemian tutkija tai tuntija. Suomessa kemistiksi voi pätevöityä suorittamalla yliopistossa filosofian maisterin tutkinnon pääaineena kemia, taikka diplomi-insinöörin tutkinnon pääaineena kemiantekniikka. Biologisten materiaalien kemiaan suuntautunutta kemistiä sanotaan biokemistiksi.
Tällä sivulla luetellaan merkittäviä kemistejä. Aakkostuksessa ei oteta huomioon sukunimien etuliitteitä van, van't ja von.
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U
V W X Y Z Å Ä Ö
A

Svante Arrhenius
Amedeo Avogadro
B

Johann Joachim Becher
Claude Louis Berthollet
Jöns Jacob Berzelius
Joseph Black
Pehr Adolf von Bonsdorff
Carl Bosch
Robert Boyle
C

Wallace Carothers
Henry Cavendish
Henri Louis Le Chatelier
Marie Curie
Pierre Curie
D

John Dalton
Humphry Davy
Peter Debye
F

Michael Faraday
Emil Hermann Fischer
G

Johan Gadolin
Joseph Gay-Lussac
H

Albert Hofmann
Fritz Haber
Jan Baptist van Helmont
Jacobus Henricus van ’t Hoff
K

Friedrich August Kekulé
Jüri Kukk
L

Antoine Lavoisier
Henri Louis Le Chatelier
Gilbert Newton Lewis
Justus von Liebig
M

Dmitri Mendelejev
Lothar Meyer
Henry Gwyn Jeffreys Moseley
O

Wilhelm Ostwald
P

Paracelsus
Louis Pasteur
Linus Pauling
Joseph Priestley
R

William Ramsay
Ernest Rutherford
S

Carl Wilhelm Scheele
Georg Ernst Stahl
Hermann Staudinger
Svein Stølen
V

A. I. Virtanen
W

Johannes Diderik van der Waals
Jussi Halme (jääkiekkoilija)

| Jussi Halme |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1980 (ikä 44) Nokia
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–2014
Seurat:  Södertälje SK (Allsvenskan)  Sport (Mestis)  Blues (SM-Liiga)  KooKoo (Mestis)  University of Denver (NCAA)  Tappara  (SM-liiga) LeKi (Mestis) SaiPa (SM-liiga) JYP (SM-liiga)
Jussi Halme (s. 24. elokuuta 1980 Nokia) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän on pelasi viimeksi kaudella 2013–2014 Mestiksessä Lempäälän Kisassa, kahdeksan ottelua SaiPassa ja 23 ottelua JYPissä SM-liigassa. Aiemmin hän pelasi pääasiassa Tapparassa.
Ura

Halmeen junioriura huipentui Tapparan A-nuorten Suomen-mestaruuteen vuonna 2001. Seuraavana kesänä hän pelasi hyviä harjoituspelejä liigaringissä ja olisi saanut sopimuksen, mutta päätti lähteä Yhdysvaltoihin yliopistoon pelaamaan ja opiskelemaan.
Halme palasi Tapparaan kesällä 2005 kaksinkertaisena yliopistomestarina Denverin yliopiston joukkueesta. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 15. syyskuuta 2005 ottelussa Tappara–Ilves. Liigakaudella 2005–2006 Halme kuitenkin sai niukasti peliaikaa pelaten keskellä kautta ensin Mestiksen KooKoo:ssa ja tammikuussa 2006 Tappara vaihtoi Halmeen Espoon Bluesin joukkueeseen, jossa hän pelasi hyvän loppukauden. Halme teki ensimmäisen syöttöpisteensä SM-liigassa 7. helmikuuta 2006 ottelussa HPK–Blues.
Halme pelasi alkukauden 2006–2007 Ruotsissa Södertäljessä siirtyen loppukaudeksi Mestiksen Sportiin ja palasi kaudella 2007–2008 Tapparaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Tapparassa 29. tammikuuta 2008 vierasottelussa Lukkoa vastaan.
Maajoukkueessa Halme pelasi kaksi alle 19-vuotiaiden maaottelua kaudella 1998–1999.
Aiheesta muualla

Jussi Halme Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Kalalampi (Saarijärvi, Syrjäharju)

| Kalalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°47′09″N, 25°35′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskuoja:  oja Pohjoislampeen 
Järvinumero:  14.687.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,6 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,973 km  
Pinta-ala:  4,016 ha  
Tilavuus:  0.000014 km³ 
Keskisyvyys:  0,35 m  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalalampi 
Kalalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Hirvaanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 13 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Iso Suojärven valuma-alueeseen (14.687) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,6 metriä mpy.
Kalamazoo

| Kalamazoo |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 42°17′24″N, 85°35′24″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Kalamazoo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  65,2 km²
 – Josta vettä:  1,3 km² 
Korkeus:  239 m
Väkiluku (2000):  77 145
 – Väestötiheys:  1 206,9 as./km²
 – Metropolialue:  319 348
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-4)
Lempinimi::  The Mall City, K-zoo, The Zoo
 
 http://www.ci.kalamazoo.mi.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalamazoo on Yhdysvaltain kaupunki Michiganin lounaisosassa. Se on Kalamazoon piirikunnan hallintokeskus.
Kalamazoo sai nimensä Kalamazoo-joesta, mutta sen alkuperää ei tunneta tarkemmin. Eurooppalaisten saavuttua alueelle sitä asuttivat potawatomi-intiaanit. Kalamazoo perustettiin vuonna 1831 nimellä Bronson, mutta nykyinen nimi otettiin käyttöön 1836. Siitä tuli virallisesti kylä vuonna 1838 ja kaupunki 1883. Kalamazoon keskustassa 13. toukokuuta 1980 sattunut tornado vaati viisi kuolonuhria ja vahingoitti 79:ää.
United States Census Bureaun mukaan Kalamazoon pinta-ala on 65,2 km², josta vettä on 1,3 km² eli 1,99 prosenttia. Kaupunki sijaitsee noin puolivälissä matkalla Detroitista Chicagoon. Vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan siellä oli 77 145 asukasta, 29 413 taloutta ja 14 353 perhettä. Asukastiheys oli 1 206,9/km². Asukkaista valkoihoisia oli 70,77 prosenttia, afroamerikkalaisia 20,64 %, aasialaisia 2,39 prosenttia, Tyynenmeren saarelaisia 0,06 prosenttia ja espanjalaisia tai latinalaisamerikkalaisia 4,28 prosenttia. Kaupungissa sijaitsee Länsi-Michiganin yliopisto ja Kalamazoo College. Lisäksi siellä toimii Kalamazoon sinfoniaorkesteri.
Kalamazoon epätavallisen nimen vuoksi siitä on syntynyt sananlasku ”from Timbuktu to Kalamazoo” (Timbuktusta Kalamazoohon). Nykyisin Kalamazoossa on myytävillä myös t-paitoja, joihin sisältyy lause ”Yes, there really is a Kalamazoo”. Kalamazoohon viitataan muun muassa lauluissa ”Down on the Corner” (Creedence Clearwater Revival), ”I’ve Been Everywhere” (Johnny Cash), ”I’ve Got a Gal in Kalamazoo” (Glenn Miller), ”Kalamazoo” (Ben Folds), ”Kalamazoo” (Primus) ja ”Kalamazoo” (Luna) kuten myös Philip Glassin oopperassa Einstein on the Beach.
Ystävyyskaupungit

Kingston (Jamaika)
Numazu (Japani)
Puškin (Venäjä)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kallithéan metroasema

| Kallithéa> Καλλιθέα |
| --- | --- |
 Kallithéan metroasemaa.
 Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 1
Sijainti:  37°57′37″N, 23°41′49″E
Paikkakunta:  Kallithéa, Etelä-Ateena, Attika, Kreikka
Avattu:  1.7.1928
Kallithéa (kreik. Καλλιθέα eli Σταθμός Καλλιθέα, Stathmós Kallithéa) on Ateenan metron asema Linjalla 1 (vihreä). Se sijaitsee Kallithéan kaupungissa Suur-Ateenan eteläosassa.
Kallithéan metroasemaa.
Metroasema avattiin 1. heinäkuuta 1928. Asema on suurimman osan vanhan Linjan 1 asemista tavoin maanpäällinen ja muistuttaakin enemmän paikallisjuna- kuin metroasemaa. Seuraava asema lounaaseen on Moscháto ja koilliseen Távros - Elefthérios Venizélos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallithéan metroasema Wikimedia Commonsissa
Ateenan metro
| --- | --- |
Linja 1:   Pireus  Fáliro  Moscháto  Kallithéa  Távros - Elefthérios Venizélos  Petrálona  Thiseío  Monastiráki  Omónoia  Viktória  Attikí  Ágios Nikólaos  Káto Patísia  Ágios Elefthérios  Áno Patísia  Perissós  Pefkákia  Néa Ionía  Irákleio  Eiríni  Neratziótissa  Maroúsi  KAT  Kifisiá 
Linja 2:   Anthoúpoli  Peristéri  Ágios Antónios  Sepólia  Attikí  Stathmós Larísis  Metaxourgeío  Omónoia  Panepistímio  Sýntagma  Akrópoli  Syngroú-Fix  Néos Kósmos  Ágios Ioánnis  Dáfni  Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis  Ilioúpoli - Grigóris Lamprákis  Álimos  Argyroúpoli  Ellinikó 
Linja 3:   Dimotikó Théatro  Pireus  Maniátika  Níkaia  Korydallós  Agía Varvára  Agía Marína  Aigáleo  Elaiónas  Kerameikós  Monastiráki  Sýntagma  Evangelismós  Mégaro Mousikís  Ampelókipoi  Panórmou  Katecháki  Ethnikí Ámyna  Cholargós  Nomismatokopeío  Agía Paraskeví  Chalándri  Doukíssis Plakentías  Pallíni  Paianía-Kántza  Koropí  Aerodrómio 
Linja 4:   Álsos Veḯkou  Galátsi  Elikónos  Kypséli  Dikastíria  Alexándras  Exárcheia  Akadimía  Kolonáki  Evangelismós  Kaisarianí  Panepistimioúpoli  Ilísia  Zográfou  Goudí
Kaarina Koivisto

Armi Kaarina Koivisto (o.s. Jalas; 13. maaliskuuta 1918 Helsinki – 25. marraskuuta 1997 Kuopio) oli suomalainen aforismikirjailija.
Teoksia

Protoneja. Kirjayhtymä, Helsinki 1971
Kanadanhevonen

| Kanadanhevonen |
| --- | --- |

Alkuperä ja nimet
Alkuperämaa::   Kanada
Rodun syntyaika::  1700-luku
Korkeus::  150−180 cm
Kanadanhevonen (engl. Canadian Horse, ransk. Cheval Canadien) on kanadalainen hevosrotu, jonka säkäkorkeus on 150−180 cm. Niillä on suora selkä ja lyhyet sääret. Ulkonäöltään kanadanhevonen muistuttaa morganinhevosta.
Kandanhevonen polveutuu Ranskasta tuoduista hevosista. Hevosten tuonti alkoi vuonna 1665 12 hevosella, jotka Ludvig XIV lähetti Kanadan ranskalaisille. Ensimmäisten jälkeen niitä tuli lisää säännöllisin väliajoin niin, että niitä oli vuonna 1793 jo 14 000. Rotua ovat jalostaneet pääasiassa maanviljelijät. 1800-luvulla tuhansia kanadanhevosia vietiin Yhdysvaltoihin.
Kanadanhevonen on ollut historiansa aikana useasti häviämisuhan alla: alimmillaan niitä oli vuonna 1970 vain 400. Nykyään niiden määrä on noin 6 000 ja uusia rekisteröintejä tapahtuu vuodessa 450−500.
Kanadanhevonen on yksi Kanadan kansallissymboleista kanadanmajavan ja ratsupoliisin ohella.
Kalalampi (Kouvola, Hevosoja)

| Kalalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°05′20″N, 26°52′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Tihvetjärveen 
Järvinumero:  14.981.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,1 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  0,968 km  
Pinta-ala:  7,062 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalalampi 
Kalalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Hevosojan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy.
Kaksi valtakuntaa

| Kaksi valtakuntaa |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Aarre Pohjola
Käsikirjoittaja:  Aarre Pohjola
Tuottaja:  Aarre Pohjola / Ohjelmapalvelu Vivahde ja A&A Consulting Oy
Säveltäjä:  Jyrki Taipale, Antti Leivo
Leikkaaja:  Tuomo Aaltonen
Pääosat:  Elina Siltala Aino-Maria Leivo Antti Leivo Juha Ihonen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  91 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaksi valtakuntaa on hengellinen fantasiaelokuva, joka kertoo kahden valtakunnan välisestä taistelusta: Vaaleinmaasta ja Harmaan valtakunnasta. Vaaleinmaa kuvastaa uskovien yhteisöä ja Harmaan valtakunta ihmisiä, jotka eivät usko Jumalaan.
Juoni

Vaaleinmaan sotilas, Nilon (Juha Ihonen), joutuu Harmaan valtakuntaan vangiksi. Hänen kaksi ystäväänsä, Amelron (Antti Leivo) ja Unna (Aino-Maria Leivo), joutuvat vaikean valinnan eteen. Heidän on päätettävä onko rakkaus veljeä kohtaan tärkeämpi kuin uskollisuus Vaaleinmaata kohtaan. Lopulta he päättävät lähteä Harmaan valtakuntaan pelastamaan Nilonia. He kohtaavat matkallaan erilaisia ihmisiä, jotka tarvitsevat apua. Osa ihmisistä on ilkeitä ja pahin vihollinen löytyy lopulta omien joukosta.

Elokuvassa seurataan myös Harmaan valtakunnan sotilaan, Miilian (Elina Siltala), elämää. Hän on ollut urhea sotilas, mutta viime aikoina hän on alkanut miettiä elämän tarkoitusta. Taisteleminen itsessään ei enää kiinnosta, vaan siihen on löydyttävä joku merkitys. Hän on saanut käsiinsä Ison kirjan (Raamatun) ja lukee sitä salaa ystäviltään. 

Amelron ja Unna saavat lopulta Nilonin pelastettua ja samalla Vaaleinmaahan saadaan uusi asukas: Miilia.
Taustaa

Elokuva on tehty täysin harrastelijapohjalta. Tekijöinä oli n. 70, pääasiassa nuoria 20-25-vuotiaita uskovaisia. Elokuvaa esitettiin elokuvateattereissa muutamilla isoimmilla paikkakunnilla Suomessa kymmenen esityksen voimin. Sittemmin elokuvaa on voinut katsoa DVD:ltä.
Poimintoja mediasta

Vahvuus löytyy raikkaasta asenteesta. Loppuarvosanaksi tuli: "Katsotaan tämä elokuva monta kertaa." / Vantaan Lauri
Filmi pystyy välittämään sen innon ja antaumuksen, joka on kantanut vapaaehtoisia kuvausjakson ajan. Projektin läpiviemiseen ja suuren joukon mukaan saamiseen on tarvittu vahva kipinä. / Kotimaa 11.2.2005
Se, mikä aluksi näyttää teatterin tekemisen taitojen puutteelta, alkaa myöhemmin tuntua katsojaan vetoavalta nuorelta aitoudelta.  / Esse 24.2.2005
Pahin vihollinen löytyy omista ystävistä, ja ystävä vihollisen leiristä. Söpön symppiksen roolin saanut käännynnäinen Miilia on ollut armoton taistelija, mutta hän on alkanut miettiä elämän tarkoitusta lukiessaan Raamattua salaa. Puolitoistatuntinen sisältää hengellisiä opetuksia. / Kirkko ja Kaupunki 9.2.2005
Kristilliselle kentälle Kahta valtakuntaa on vaikea asemoida. Kristillismoralistinen maailmallisuuden ja hyveellisen elämän jyrkkä erottelu viittaa evankeliseen suuntaan, palkinnot hyvästä elämästä vapaisiin suuntiin ja puhe epäjumalista viidesläisyyteen, mutta toisaalta elokuvan sanomana on tarjota armoa jokaiselle. / Vantaan Lauri
http://www.kristitty.net/arvostelut/61-kaksi-valtakuntaa%5Bvanhentunut+linkki%5D
Kandeeraus

Kandeeraus (kandeerata < ransk. candir < arab. qanda‎ < pers. ‏qand‎, sokeri, sokeriruoko < sanskritiksi khanda, sokeri) tarkoittaa hedelmien palojen, syötävien kukkien, marjojen tai pähkinöiden kyllästämistä ja kuorruttamista upottamalla ne kuumaan ja vahvaan sokeriliemeen. Sokeri imeytyy näin meneteltäessä hiljalleen esimerkiksi hedelmäviipaleisiin, joiden vesi korvautuu sokerilla. Viipaleet saavat kiiltoa, kun ne vielä lopuksi kastetaan kuumaan sokeriliemeen, minkä jälkeen ne valutetaan ja kuivataan.
Sokeroitaviksi soveltuvat esimerkiksi appelsiinit, aprikoosit, kastanjat, kirsikat, mandariinit, melonit ja päärynät. Kandeerattuja sitrushedelmien, kuten appelsiinin ja sukaattisitruunan, paloiteltuja kuoria kutsutaan sukaateiksi. Niitä nautitaan makeisten tavoin tai käytetään leivonnaisten maustamiseen ja koristamiseen.