stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sitruuna (hedelmä)

Puolitettu ja kokonainen sitruuna.
Luomusitruunoita.
Sitruuna on sitruunan (Citrus limon) hedelmä. Kasvitieteessä se määritellään marjaksi, koska se on pehmeäkuorinen, mehevä hedelmä. Muiden sitrushedelmien tavoin sitruuna on jakautunut useampaan lohkoon.
Käyttö

Sitruunasta käytetään tavallisimmin siitä puristettu mehu, mutta myös hedelmälihaa ja kuoria käytetään mm. ruoanlaitossa ja juomasekoituksissa. Sitruunaa syödään harvoin sellaisenaan, sillä sen kirpeä maku ei miellytä kovin monia. Sitruunamehusta on noin 5 % sitruunahappoa, joka antaa sille kirpeän maun.
Suolan käyttöä ruoassa voi vähentää korvaamalla sen sitruunalla.
Säilytys

Sitruuna säilyy hyvin huoneenlämmössäkin, mutta parhaiten viileässä +10–+14 asteessa. Pitkään huoneenlämmössä säilytetyn sitruunan kuori voi kuivua. Sitruuna on herkkä etyleenille. Kaupasta ostettu sitruuna kannattaa pestä ennen käyttöä.
Ravintoarvot ja terveysvaikutukset

Ravintoarvot sataa grammaa kohden:
energiaa 150 kJ
hiilihydraattia 2,2 g
rasvaa 1,1 g
proteiinia 0,6 g
Sitruunoissa on paljon C-vitamiinia, antioksidantteja, fytokemikaaleja, kaliumia ja kohtalaisesti myös folaattia ja kalsiumia. Sitruunat ovat myös jonkin verran diureettisia eli niiden nauttiminen poistaa nesteitä kehosta minkä vuoksi sitruunamehua käytetään elimistön puhdistamiseen. Sitruunoilla on myös antibakteerisia ominaisuuksia eli ne tuhoavat vapaita radikaaleja. Sitruunassa oleva sitruunahappo vähentää kalsiumin tuotantoa ja ehkäisee siksi munuaiskiviä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sitruuna (hedelmä) Wikimedia Commonsissa
Kanadan parlamenttivaalit 1965

Kanadan pääministeri Lester B. Pearson ilmoitti syyskuun 7. päivänä 1965, että hän oli pyytänyt kenraalikuvernööri Vanieria hajottamaan parlamentin ja määräämään uudet parlamenttivaalit marraskuun 8. päiväksi. Pääministeri Pearson, joka oli liberaalipuolueen puheenjohtaja, oli ilmoittanut vaaleista päätettäessä toivovansa, että tulos merkitsisi vähemmistöhallituskauden päättymistä. Äänestysprosentti vaaleissa oli 74,3.
Graafinen esitys vaalituloksesta
Pearsonin toivoma liberaalinen enemmistö jäi vain neljän edustajapaikan päähän. Liberaalit saivat 131 paikkaa, konservatiivit 97 paikkaa, uudet demokraatit 21 paikkaa, Ralliement des Créditistes 9 paikkaa, Social Credit -puolue 5 paikkaa ja muut 2 paikkaa. Merkittävimmät muutokset kaksi vuotta aiemmin pidettyihin vaaleihin olivat, että Social Credit menetti 19 paikkaa, että Ralliement des Créditistes nousi parlamenttiin ja sai 9 edustajapaikkaa ja että uudet demokraatit saivat neljä edustajapaikkaa lisää.
Sinfonia nro 3 (Saint-Saëns)

Sinfonia nro 3 c-molli op. 78 on Camille Saint-Saënsin sinfonia, joka valmistui vuonna 1886. Teos kuuluu Saint-Saënsin arvostetuimpiin. Sinfonia tunnetaan myös nimellä Urkusinfonia. Noin 35 minuuttia kestävä teos on kaksiosainen, mutta sen kaksi osaa jakautuvat yhä kahteen erilliseen osaan, joten se näyttäytyy lopulta varsin perinteisenä neliosaisena sinfoniana, jossa toinen osa on hitain.
Teoksen soittimiin kuuluu normaalin sinfoniaorkesterin lisäksi tavanomaista selvästi raskaampi puhallinsektio, urut, sekä piano, jota soittaa kaksi pianistia. Jos teos jaetaan neljään osaan, urut ovat mukana toisessa sekä neljännessä osassa. Hitaassa osassa urut antavat vain pitkiä taustaääniä. Finaalissa urut antavat voimakkaita sointuja ja jonkin verran muita ääniä. Mitään juoksutuksia tai teemaa urut eivät koko teoksessa soita. Pianoa kuullaan lähinnä kolmannessa osassa, myös jonkin verran neljännessä. Pianon rooli teoksessa on varsin pieni. Teoksen kaksi ensimmäistä osaa ovat tyyliltään varsin tavanomaista romanttista sinfoniaa. Kaksi viimeistä osaa ovat rakenteeltaan hieman tavanomaista monimutkaisempia. Lukuun ottamatta kauniin jousimelodian leimaamaa hidasta osaa, teos on sävyltään erittäin mahtipontinen. Sinfonia jäi Saint-Saënsin viimeiseksi, koska hän sanoi, ettei voinut enää sen jälkeen ylittää itseään.
Osat

1. Adagio - Allegro moderato - Poco adagio
2. Allegro moderato - Presto - Maestoso
Neliosaisena teoksen osat ovat:
1. Adagio - Allegro moderato
2. Poco adagio
3. Allegro moderato - Presto
4. Maestoso
Viittaukset populaarikulttuurissa

Vuonna 1995 valmistuneen australialaisen lastenelokuvan Babe – urhea possu tunnusmusiikki perustuu Maestoso-osassa kuultavaan melodiaan.
Aiheesta muualla

Camille Saint-Saëns: Urkusinfonia, Organ-Symphony, "avec orgue". Espanjan Radio ja Televisio Symphony Orchestra. Jun Märkl, kapellimestari.
Julius Taskinen

| Julius Taskinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. elokuuta 1999 (ikä 25)
Kansalaisuus:  Suomi
Pyöräilijä
Laji:  maantie, maasto
Rooli:  ajaja
Amatöörijoukkue(et)
–2012 2013 2014–2016 2016–2017 2017–2021:  Taipalsaaren Veikot Lappeenrannan Pyöräilijät Imatran Urheilijat Fincycling TWD-Länken
Julius Nico Nestori Taskinen (s. 20. elokuuta 1999 Eisenstadt, Itävalta) on suomalainen kestävyysurheilija. Taskisen edustama urheiluseura on Lappeenrannan Urheilu-Miehet.
Ura

Julius Taskinen aloitti pyöräilyuransa maastopyöräilyn parista kesällä 2012. Aikaisemmin Taskisen oli harrastanut aktiivisesti kilpahiihtoa ja alppihiihtoa. Vuonna 2016 Taskinen siirtyi maantiepyöräilyn pariin tultuaan valituksi alle 19-vuotiaiden Fincycling-joukkueeseen. Syksyllä 2017 hän edusti Suomea Bergenissä järjestetyissä maantiepyöräilyn MM-kilpailuissa. Kauden 2017 hyvien tulosten ja otteiden johdosta Taskinen siirtyi syksyllä 2017 edustamaan TWD-Länkeniä. Kesällä 2021 Taskinen teki lajivaihdoksen pyöräilystä juoksuun.
Yksityiselämä

Taskinen on syntynyt Itävallan Eisenstadtissa. Hän kävi lukion Lappeenrannan Kimpisen lukiossa. Taskinen suoritti varusmiespalveluksensa Puolustusvoimien Urheilukoulussa Kaartin jääkärirykmentissä Santahaminassa 2018–2019. Taskinen aloitti vuonna 2020 opiskelemaan Jyväskylän ammattikorkeakoulun Sport Business -opinto-ohjelmassa.
Juho Kytömäki

Juho (Johannes) Kytömäki, vuoteen 1906 Malkamäki (26. joulukuuta 1884 Lapua – 16. marraskuuta 1959 Ylivieska) oli suomalainen rovasti ja kouluneuvos.
Henkilöhistoria

Juho Kytömäen vanhemmat olivat pienviljelijä Antti Malkamäki ja Maria Björklund ja puoliso vuodesta 1910 Iida Matilda Saarinen. Kytömäki tuli ylioppilaaksi 1907 ja vihittiin papiksi 1910. Hän toimi pappina Kiimingissä, Ylikiimingissä ja Ylivieskassa, Karvian kirkkoherrana 1916–1922, Raudaskylän kristillisen kansanopiston johtajana 1922–1956 ja kansankorkeakoulun johtajana 1947–1956. Kytömäki oli myös Raudaskylän keskikoulun ja lukion opettaja ja johtaja useaan otteeseen ja presidentin valitsijamiehenä kolmesti. Kytömäellä oli myös useita luottamustehtäviä. Hän sai rovastin arvonimen vuonna 1939 ja kouluneuvoksen arvonimen vuonna 1953.
Julkaisuja

Piirteitä Arvi Juhana Logrénin elämästä sekä hänen aikansa herännäisyydestä Pohjanmaalla, 1911
Kalajokilaakson kristillinen kansanopisto: kymmenvuotistaipaleelta, 1921–1930, 1930
Lakeuksien pastori: muistoja Niilo Kustaa Malmbergista hänen satavuotismuistonsa johdosta, 1933
Isä, kanna, en jaksa enää!, 1938
Kansanopistonjohtajasta piispaksi, 1944
Raudaskylän kristillinen kansanopisto 25-vuotias, 1945
Evankeliumia köyhille: Kokoelma rovasti Erkki Pesosen saarnoja, 1949, pikakirjoituksella taltioinut Juho Kytömäki
Pidän sen suurena armona, 1956, julkaisussa Kotipolku 1956, ss. 58–69
Kysy menneiltä ajoilta: Kalajokilaakson herännäisyyden muistoja, 1957
Jumalan Kansan Raamattu

Jumalan Kansan Pyhä Raamattu on Uuras Saarnivaaran johdolla Kansanlähetyksessä tehty suomenkielinen raamatunkäännös, joka valmistui vuonna 1992. Käännös pohjautuu Vanhaan kirkkoraamattuun, ja siinä on korjattu sen virheitä sekä lisätty selityksiä.
Aiheesta muualla

Käännösnäyte
Sinfonia nro 3 (Beethoven)

Eroica-sinfonian käsikirjoituksen kansilehti.
Napoleon Bonaparte, jolle Beethoven aluksi omisti Eroica-sinfoniansa.
Musiikkinäytteet
All files courtesy of Musopen
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Ludwig van Beethovenin sinfonia nro 3 Es-duuri (op. 55), lisänimeltään Eroica, edustaa tyylillisesti klassismin ja romantiikan ajan siirtymävaihetta.
Beethovenin kolmannen sinfonialle vakiintunut kutsumanimi Eroica suomennetaan usein "herooinen" eli sankarillinen. Säveltäjä omisti teoksen alun perin Napoleon Bonapartelle, mutta poisti omistuksen Napoleonin kruunautettua itsensä keisariksi ja omisti lopulta sinfonian ruhtinas von Lobkowitzille.
Eroica sävellettiin suurimmilta osin loppuvuodesta 1803. Teos on viimeistelty 1804 ja sen yksityinen kantaesitys oli tämän vuoden kesällä. Ensimmäinen julkinen esitys oli Wienissä 7. huhtikuuta 1805 säveltäjän itsensä johtamana.
Teos merkitsi irtiottoa aiemmasta sinfoniaperinteestä, ja se oli merkittävä askel kohti romantiikkaa. Kestoltaan se on edeltäviä sinfonioita huomattavasti pitempi. Teoksessa mahtavimpana pidetään sen ensimmäistä osaa, joka kestää noin 14–18 minuuttia ja noudattaa sonaattimuotoa. Toinen osa on lähes samanpituinen hautajaismarssi, jota esitetään välillä erilaisissa muistotilaisuuksissa irrallisena kappaleena. Se oli hautajaiskappale esimerkiksi säveltäjä Felix Mendelssohnin ja Yhdysvaltain presidentti John. F. Kennedyn hautajaismuodollisuuksissa. Kolmas osa on metsästyshenkinen scherzo. Kymmenminuuttinen finaali on osin muunnelmamuotoinen. Eroican orkestraation erikoisuus on kolmen käyrätorven käyttö tavanomaisten kahden sijasta: näillä on näyttävää soitettavaa varsinkin scherzon triossa. Eroica luetaan sinfoniakirjallisuuden suurimpiin klassikoihin, sekä klassisen musiikin tärkeimpiin sävellyksiin.
Osat

Allegro con brio
Marcia funebre: Adagio assai
Scherzo: Allegro vivace
Finale: Allegro molto – Poco andante – Presto.
Kokoonpano

kaksi huilua
kaksi oboetta
kaksi klarinettia
kaksi fagottia
kolme käyrätorvea
kaksi trumpettia
patarummut
viulut
alttoviulut
sellot
kontrabassot.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Symphony No.3, Op.55 (Beethoven, Ludwig van) IMSLP / Petrucci Music Library
Kanadan parlamenttivaalit 2015

Kanadan 42. parlamenttivaalit, virallisesti engl. 42nd Canadian General Election ja ransk. 42e élection fédérale canadienne järjestettiin maanantaina 19. lokakuuta 2015. Niissä valittiin Kanadan 42. parlamentin edustajainhuoneen jäsenet.
Vaaleissa Justin Trudeaun johtama Kanadan liberaalipuolue voitti 184 paikkaa ja sai siten enemmistön 338-paikkaisessa edustajainhuoneessa.
Järventie

Järventie on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Emil Järventie (s. 2006), jääkiekkoilija
Martti Järventie (s. 1976), jääkiekkoilija
Pentti Järventie (1928–2006), näyttelijä
Roby Järventie (s. 2002), jääkiekkoilija, Martti Järventien poika.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Joutsijärvi (Ylöjärvi)

| Joutsijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°43′34″N, 23°40′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.311.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127 m  
Rantaviiva:  1,421 km  
Pinta-ala:  8,653 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJoutsijärvi 
Joutsijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 50 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127 metriä mpy.
Kaakkolampi (Äänekoski, Kolunpohja)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°35′20″N, 25°38′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue|Saarijärven alue (14.61)
Laskuoja:  oja Naarajärveen 
Järvinumero:  14.611.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,5 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,494 km  
Pinta-ala:  0,829 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Kolunpohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Naarajärven alueeseen (14.611) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä mpy.
Kanadan parlamenttivaalit 2019

Kanadan 43. parlamenttivaalit (virallisesti engl. 43rd Canadian General Election ja ransk. 43e élection fédérale canadienne) järjestettiin maanantaina 21. lokakuuta 2019. Niissä valittiin Kanadan 43. parlamentin edustajainhuoneen jäsenet. Ennakkoäänestys alkoi perjantaina 11. lokakuuta ja päättyi maanantaina lokakuun 14. päivä. Vaaleissa yksikään puolue ei voittanut 170 paikan enemmistöä. Eniten edustajia 157 paikalla saanut Kanadan liberaalipuolue muodostaa vähemmistöhallituksen. Pääministerinä jatkaa liberaalipuolueen Justin Trudeau.
Järventaus (sukunimi)

Järventaus on suomenkielinen sukunimi. Järventaus-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:
Arvi Järventaus (vuoteen 1908 Ockenström, 1883–1939), kirjailija ja pappi
Esko Järventaus (1921–1991), arkkitehtuurin professori
Jorma Järventaus (1911–2005), kenraaliluutnantti, Arvi Järventauksen poika
Jussi Järventaus (s. 1951), poliitikko ja yrittäjä
K. A. Järventaus (vuoteen 1905 Ockenström, 1896–1974), pappi, upseeri ja kirjailija
Martti Järventaus (s. 1960), uimari
Mervi Järventaus (myöh. Sirén, 1919–2006), näyttelijä ja lausuntataiteilija, Arvi Järventauksen tytär
Petter Järventaus (ent. Balk, Saksassa Laukkanen, 1888–1946), jääkäri
Terhi Airas-Järventaus (o.s. Airas, s. 1961), koripalloilija, Martti Järventauksen puoliso.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kalle Mäkinen

Kalle Mäkinen (s. 1. helmikuuta 1989 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka on pelannut Veikkausliigaa kasvattajaseuransa FC TPS:n riveissä. Mäkisen pelipaikka on puolustaja ja hän pystyy pelaamaan sekä topparina että laitapuolustajana. Mäkinen debytoi Veikkausliigassa 26. lokakuuta 2008 ottelussa VPS:ää vastaan. Kaudella 2013 Mäkinen edustaa Kakkosessa pelaavaa Maskun Palloseuraa.
Aiheesta muualla

Kalle Mäkinen FC TPS:n kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalle Ekvall

Kalle Edvin Ekvall
Kalle Edvin Ekvall (22. tammikuuta 1890 Tyrvää – 28. maaliskuuta 1918 Messukylä) oli suomalainen jääkärivaravääpeli. Hän oli käynyt kansakoulun ja työskenteli Tyrväällä työmiehenä ennen jääkäriksi Saksaan lähtöään. Hänen äitinsä oli Karoliina Fredrika Ekvall.
Ekvall kirjautui Saksaan jääkäripataljoona 27:ään Lockstedtin leirille pioneerikomppaniaan 9. maaliskuuta 1916. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan Saksan itärintamalla Misse-joen, Aa-joen ja Riianlahden taisteluissa. Riianlahden taisteluissa hän haavoittui 25. marraskuuta 1916. Hänen ylennettiin Hilfsgruppenführeriksi 31. toukokuuta 1917 ja jääkärivaravääpeliksi 11. helmikuuta 1918. Suomeen hän saapui jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918, Vaasaan.
Suomen sisällissodassa hän palveli joukkueenjohtajana 6. jääkäripataljoonan 2. komppaniassa, jonka riveissä hän kaatui Kalevankankaalla Tampereen valtauksen yhteydessä. Kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Tyrväällä. Hänet on haudattu Tyrvään vanhalle hautausmaalle valkoisten sankarihautaan.
Kunniamerkit

Vapaudenristi IV miekkojen kera
Vapaussodan muistomitali soljen kera
Jääkärimerkki
Jääkärimerkki
Kaakkolampi (Ähtäri, pohjoinen Mäkikylä)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°39′21″N, 24°24′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskuoja:  oja Tyystänjärveen 
Järvinumero:  35.475.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,7 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,587 km  
Pinta-ala:  1,836 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi. Toisella puolella Ähtäriä sijaitsee etelämpänä toinenkin Mäkikylä, jonka lähellä on myös Kaakkolampi.
Maantietoa

Kaakkolammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on noin 200 metriä pitkä ja 120 metriä leveä. Siinä ei ole saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on noin 600 metriä ja rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Kaakkolammen itärannan ohittaa noin 100 metrin etäisyydeltä yhdystie 17253.
Vesistösuhteet

Kaakkolampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Tyystänjoen valuma-alueeseen (35.475) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 183,7 metriä mpy. Sen luoteisosasta lähtevä laskuoja johtaa Tyystänjärveen.
Kanelitanko

Kanelitankoja
Kanelitanko tarkoittaa tankomaiseksi rullaksi käpristynyttä kanelipuun (Cinnamomum) kuivattua sisäkaarnaa. Sitä voidaan käyttää mausteena hedelmä- ja raparperijälkiruoissa, vihannes- ja hedelmäsäilykkeissä ja juomissa sekä afrikkalaisessa ja aasialaisessa keittiössä myös eturuoissa.
Mausteeksi käytettäessä kanelitanko lisätään ruokaan valmistuksen alkuvaiheessa, poistetaan valmiista ruoasta ja pestään käytön jälkeen. Sitä voi käyttää uudelleen niin monta kertaa kuin siitä irtoaa makua.
Sharja (emiraatti)

| Sharja |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 25°21′N, 55°23′E 
Valtio:  Yhdistyneet arabiemiirikunnat
Hallinto:  
 – Emiiri:  Sultan bin Muhammad al-Qasimi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 590 km²
Väkiluku (2015):  1 405 843
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sharja (vanhentunut muoto Šardža, arab. الشارقة‎, Aš-Šāriqa) on yksi seitsemästä emiraatista, jotka muodostavat Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Sharja on emiraateista kolmanneksi suurin. Sen asukasluku oli vuonna 2015 1 405 843 ja suurin osa heistä on ulkomaalaisia. Emiraattia hallitsee Al Qasimien hallitsijasuku ja nykyinen emiiri on šeikki Sultan bin Muhammad al-Qasimi.
Maantiede

Sharja sijaitsee Yhdistyneissä arabiemiraateissa. Pinta-alaltaan se on arabiemiraateista kolmanneksi suurin. Pinta-alaa sillä on 2 590 km². Se on maan emiraateista ainoa, jonka alue käsittää rannikkoa Persianlahdella sekä Omaninlahdella. Persianlahdella rantaviivaa on noin 20 kilometriä ja Omaninlahdella noin 80 kilometriä. Emiraattiin kuuluva alue on hyvin hajanainen, eikä rajan kulkua ole kaikkialla edes määritelty kovin tarkasti. Sharjan ydinalue ulottuu noin 100 kilometriä Persianlahdelta luoteesta Musandamin niemimaalle kaakossa. Omaninlahden puolella emiraattiin kuuluu myös kolme pientä enklaavia, Dibba, Khor Fakkan ja Kalba. Dibba on jaettu Fujairan ja Omanin kanssa. Sharjalla on yhteistä rajaa kaikkien muiden kuuden arabiemiraatin kanssa sekä kansainvälinen raja Omanin kanssa. Suuri osa Sharjasta on aavikkoa. Se sisältää kuitenkin myös joitakin maatalousalueita, soita ja akaasiametsikköjä. Emiraattiin kuuluvia saaria ovat esimerkiksi Sir Bu Nuair. Abu Musa on kuulunut emiraattiin ja maa vaatii sitä yhä, mutta Iran on miehittänyt saarta vuodesta 1992.
Emiraatin pääkaupunki ja samalla suurin kaupunki on Sharjan kaupunki Persianlahdella. Muita suuria kaupunkeja on viisi. Khorfakkan on itärannikon suurin kaupunki. Al Dhaid on kolmannesi suurin. Al Badayer sijaitsee aavikolla. Kaksi muuta ovat Kalba ja oikeastaan kolmesta kylästä koostuva Dibba.
Historia

Sharjaa voidaan nykyisin kuvailla Yhdistyneiden arabiemiirikuntien kolmanneksi tärkeimmäksi emiraatiksi Dubain ja Abu Dhabin jälkeen. Se on kuitenkin historiallisesti ollut vielä voimakkaampi. Ensimmäiset historialliset maininnat Sharjan kaupungista ovat 1400-luvulta. 1700-luvulta lähtien aluetta alkoivat hallita Al Qasimien suku. Heistä tuli Sharjasta käsin yksi Persianlahden johtavista merivoimista. Tuolloin he hallitsivat myös suurempaa aluetta, joka ajoittain käsitti ylivallan esimerkiksi nykyisiin Ras al-Khaiman, Ajmanin ja Umm al-Qaiwainin emiraattien suhteen. Voimasuhteet ovat kuitenkin vaihdelleet ja muut hallitsijat ovat ajoittain olleet myös itsenäisiä. Keskusvalta ei myöskään koskaan ollut erityisen keskitetty.
Sharjan toiminta merellä ajoi heidät välikohtauksiin brittien kanssa. Britit pakottivat sen muiden emiraattien ohella allekirjoittamaan sarjan sopimuksia, joista ensimmäinen tehtiin vuonna 1820. Viimeinen vuonna 1892 johti niin sanottujen Sopimusvaltioiden muodostamiseen. Britit tunnustivat myös useiden aikaisemmin Sharjaan kuuluneiden emiraattien oman aseman. Ras al-Khaima tunnustettiin vuonna 1921. Kalba tunnustettiin vuonna 1936, mutta se jälleenliitettiin Sharjaan vuonna 1952. Samana vuonna myös Fujairasta tuli itsenäinen. Britit saivat aikaan myös hyvin monimutkaisen rajanvedon emiraattien välillä. Rajat ovat perua brittiviranomaisten selvityksistä vuodelta 1960-luvulta, jolloin rajoja vedettiin paikallisten hallitsijoiden toiveiden mukaan. Sharjan suhteet muihin emiraatteihin ovatkin rajanvetojen takia olleet ajoittain ongelmalliset. Brittivallan aikana Sharja alkoi myös jäädä jälkeen Dubaista ja Abu Dhabista. Sharjan oman sataman liettyessä korostui Dubain sataman merkitys.
Brittivalta alueella päättyi vuonna 1971. Samalla itsenäistyivät nykyiset Yhdistyneet arabiemiraatit. Seruraavana vuonna Sharjan hallitsijaksi nousi šeikki Sultan bin Muhammad al-Qasimi. Hänen edeltäjänsä ja veljensä Khalid bin Muhammad al-Qasimi oli saanut surmansa Saqr bin Sultan al-Qasimin vallankaappausyrityksessä. Saqr oli puolestaan itse syrjäytetty brittivallan aikana vuonna 1965, koska britit olivat pitäneet häntä liian myötämielisenä Egyptille ja arabinationalismille. Aikaisemmin Sharjan ja Iranin yhteishallinnassa ollut Abu Musan saari menetettiin iranilaisille näiden miehittäessä koko saaren vuonna 1992.
Hallinto

Sharjan hallitsijat kuuluvat Al Qasimien hallitsijasukuun. Nykyinen hallitsija on šeikki Sultan bin Muhammad al-Qasimi. Osana Yhdistyneitä arabiemiraatteja Sharjalla on edelleen omia itsenäisiä toimintojaan. Osa toiminnoista on kuitenkin siirretty yhteiseen hallintaan. Näin tehtiin esimerkiksi asevoimille vuonna 1976. Sharjan erikoisuutena muihin emiraatteihin nähden alkoholin myynti on ollut kiellettyä vuodesta 1985 lähtien.
Talous

Nykyisin Sharjan talous on keskittynyt etenkin liikenteeseen ja teollisuuteen. Emiraatissa toimii esimerkiksi tuhansia pieniä tai keskikokoisia yrityksiä. Niiden toiminta-aloja ovat esimerkiksi tuotanto, kiinteistöt, maakaasu, matkailu, koulutus, terveydenhoito ja yrityspalvelut. Sen 19 teollisuusaluetta vastaavat lähes puolta koko Yhdistyneiden arabiemiraattien teollisesta tuotannosta. Emiraatilla on myös pienet öljy- ja maakaasuvarannot. Sharjan bruttokansantuote oli vuonna 2014 113,89 miljardia dirhamia.
Taloudellinen kehitys on keskittynyt pitkälti Sharjan kaupunkiin, jossa on toteutettu esimerkiksi uusia rakennushankkeita. Khor Fakkan on puolestaan tullut tunnetuksi kullan salakuljetuksen keskuksena. Vielä 1970-luvun alkuun saakka emiraatti sai huomattavan osan tuloistaan painattamalla postimerkkejä, jotka myytiin pääasiassa keräilijöille. Taloudellinen kehitys lähti myöhemmin liikkeelle paljolti Abu Dhabista ja Kuwaitista saadun taloudellisen tuen ansiosta.
Väestö

Vuonna 2015 Sharjan asukasluku oli 1 405 843. Vuonna 2012 vastaava lukema oli arviolta 1 171 097. Vuonna 2010 Yhdistyneiden arabiemiraattien kansalaisia asukkaista oli 153 365. Suurin osa emiraatin asukkaista on ulkomaalaisia.