stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka
Kylmän sodan jälkeinen kehitys > Naapuruussuhteet ja rajakiistat

Kiinalle muodostui 1960-luvulla aluekiistoja Intian kanssa Aksai Chinissä, jonka Kiinan kansantasavalta otti haltuunsa Intialta 1962. Kuolonuhreja vaatineeksi rajavälikohtaukseksi puhkesi kiista neljästä pienestä saaresta Neuvostoliiton kanssa Amurin lähellä Ussuri-joella 1960-luvun lopulla, mikä johti Kiinan kansantasavallan ja Neuvostoliiton suhteet lähes ydinsodan partaalle 1970-luvun alkuun mennessä. Vuonna 1978 Kiina kävi lyhyen ja tuloksettoman rajasodan Vietnamin kanssa sen pohjoisrajalla. Neuvostoliitto tuki Vietnamia Kamputsean kysymykseen liittyen, kun taas Kiina tuki punaisia khmerejä. 1980-luvulla Kiina tuki Neuvostoliiton Afganistanin sodan aikana (1979–1989) Pakistanin, Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian kanssa neuvostoliittolaisia vastaan taistelevia muslimisissejä. Irakin–Iranin sodan aikana Kiina oli Pohjois-Korean kanssa Iranin pääasiallinen asetoimittaja, kun länsimaat ja Neuvostoliitto tukivat Saddam Husseinia.[lähde? ]
Venäjä sopi 1991 Kiinan kanssa rajakysymysten selvittämisestä ja solmi Kiinan kanssa 2001 kaksikymmenvuotisen naapuruus- ja ystävyyssopimuksen, jonka jälkeen vuodelta 1996 peräisin oleva "Shanghain viitoset" -ryhmä uudistettiin Keski-Aasian maiden kanssa Shanghain yhteistyöjärjestöksi. Kiinan ja Venäjän naapuruussopimus sisältää myös viittauksen sotilasyhteistyöhön jommankumman tullessa uhatuksi. Rajakiistojen selvittämisen yhteydessä Venäjä palautti Kiinalle noin 174 km² alueita saarilta Ussuri- ja Amurjokien yhtymäkohdassa. Vuosien 2006 ja 2007 aikana Kiinan ja Venäjän suhteiden sanottiin kehittyneen "parhaimmalle tasolle kautta aikojen."
Kiinalla on diplomaattista vaikutusvaltaa Aasiassa muun muassa Korean demokraattiseen kansantasavaltaan, johon sillä on perinteisesti ollut läheiset suhteet jo Korean sodan ajoilta. Kiinan ulkopoliittisen linjan kehittymisen myötä sen suhde Pohjois-Koreaan on saanut uusia painotuksia. Kiinalla on Japanin kanssa kiistoja, jotka periytyvät aina toisesta maailmansodasta ja Japanin miehityksestä, mutta talousyhteyksiä on vahvistettu.[lähde? ]
Kesäkuussa 2019 Venäjän presidentti Valdimir Putin totesi tavattuaan Moskovassa Kiinan presidentti Xi Jinpingin, että Kiinan ja Venäjän välit ovat ennennäkemättömän hyvät. Molempien maiden välit Yhdysvaltoihin olivat puolestaan heikentyneet selkeästi.
Kylmän sodan jälkeinen kehitys > Suhteet Afrikkaan

Kiina on pyrkinyt turvaamaan kasvuaan hankkimalla raaka-aineita, ruokaa, energiaa ja markkinoita Afrikasta. Arviolta noin miljoona kiinalaista on matkustanut tai siirtynyt Afrikkaan hyödyntämään luonnonvaroja tai tekemään liiketoimia. Kiinalaiset ovat myös perustaneet Afrikkaan 500–2000 maanviljelijän Baoding-kyliä 18 maahan tuottamaan maataloustuotteita.
Kiinan suurimmat öljyntoimittajat Afrikasta 2006 olivat Angola, Kongon tasavalta, Päiväntasaajan Guinea ja Sudan. Erityistä kritiikkiä on herättänyt Kiinan Sudanin hallituksen tuki sekä asekaupat Zimbabween. Kiinan virallinen politiikka ulkomaansuhteissa on puuttumattomuus sisäisiin asioihin. Kiinan mukaan ihmisoikeudet ovat suhteellisia ja jokaisen maan itsensä määrittelemiä ja ulkomainen painostus rikkoo maan suvereniteettia.
Kylmän sodan jälkeinen kehitys > Suhteet Yhdysvaltoihin

Yhdysvallat ja Kiina sopivat normaaleista diplomaattisuhteista vuonna 1979.
Pitkällisten kiistojen taustalla on ollut erityisesti Taiwanin tilanne ja Yhdysvaltain sotilastuki sille. 
Tianmenin aukion tapahtumien jälkeen 1989 Yhdysvallat osallistui Kiinan vastaisiin pakotteisiin. Yhdysvaltain suhteita heikensivät  myös Naton koneiden Kiinan lähetystön pommitus Belgradissa 1999 ja  vuoden 2001 vakoilukoneskandaali.
Presidentti Bush tapasi Kiinan ylintä johtoa 2002 ja 2003. Obaman kaudella Kiinan ja Yhdysvaltojen presidentit ovat tavanneet vuosina 2009 ja 2010 kaksi kertaa vuodessa.
Yhdysvallat ja Kiina kävivät keskenään Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin valtakaudella vuodesta 2018 lähtien "kauppasotaa". Ensimmäisen vaiheen sopu ,"välirauha", kauppasodassa saavutettiin tammikuussa 2020, jolloin Kiina sitoutui 200 miljardin dollarin lisäostoihin Yhdysvalloista seuraavan kahden vuoden aikana. Vastatoimena Kiinan myönnytyksille Yhdysvallat luopui tullikorotuksista, joita se oli suunnitellut muun muassa kulutuselektroniikkatuotteille. Suurin osa tulleista jäi kuitenkin voimaan
Taiwan

Kiinan ja Taiwanin johtajat tapasivat ensimmäisen kerran kymmeneen vuoteen kesäkuussa 2008. He päättivät avata suorat lentoyhteydet heinäkuussa 2008. Taiwanilla vallitsee kaksi päämielipidettä. Kuomintang kannattaa pysymistä yhden Kiinan teoriassa, kun taas oppositio kannattaa maan itsenäisyyttä. Kuomintangin noustua valtaan tuomittiin Kiinan tasavallan entinen Taiwanin itsenäisyyttä kannattanut presidentti Chen Shui-bian elinkautiseen vankeuteen korruptiosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka Wikimedia Commonsissa
Shanghain yhteistyöjärjestö
Kukkulan koulu

| Kukkulan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Kukkumäentie 29 Jyväskylä
Rehtori:  Maija Juoperi
Luokat:  1-9
Verkkosivut
Kukkulan koulu on Jyväskylän kaupungin ylläpitämä sairaalakoulu, joka tarjoaa palveluita Keski-Suomen hyvinvointialueella. Koulu sijaitsee Kukkumäessä Keski-Suomen Sairaala Novan naapurissa. Lähistöllä sijaitsee myös Valteri-koulu Onerva.
Koulun ovat suunnitelleet arkkitehdit Jorma Peltonen ja Martta Kyllönen sekä Jyväskylän Tilapalvelun suunnittelupäällikkö Ulla Rannanheimo. Koulun tilat valmistuivat maaliskuussa 2012. Tilojen valmistuttua yhdistyi kaksi eri yksikköä, Kukkumäen ja Haukkalan yksiköt. Tilat vihittiin käyttöön 1. lokakuuta 2012. Juhlapuheen avajaisissa piti hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkunen.
Sairaalan sijaintikunta on velvollinen järjestämään opetusta sairaalassa olevalle koululaiselle siinä määrin mitä koululaisen terveydentila ja muut olosuhteet mahdollistavat. Opetus on erityisopetusta. Opetuksessa otetaan huomioon koululaisen ikätaso ja omat oppimisedellytykset. Tarkoitus on edistää kasvua ja kehitystä.
Koulu tarjoaa Keski-Suomen hyvinvointialueen kouluille ohjausta ja konsultaatioita pääasiassa niistä lapsista ja nuorista, jotka ovat erikoissairaanhoidon avopalveluiden piirissä (lastenneurologia, lastenpsykiatria, nuorisopsykiatria) tai perheneuvolan palveluissa. Konsultaatio on Jyväskylän kaupungin ulkopuolisille kouluille maksullinen palvelu. Konsultaatioon tarvitaan aina huoltajan suostumus. Se voidaan tehdä myös nimettömänä, jolloin lupaa ei vältämättä huoltajalta tarvita.
Kultafarmari

Kultafarmareiksi (engl. gold farmer) kutsutaan erästä Internet-moninpeleissä toimivaa pelialan ammattikuntaa.
Kultafarmarit pelaavat pelejä ammatikseen kerätäkseen itselleen pelissä pelin sisäistä virtuaalivaluuttaa (fantasiapeleissä usein ”kultarahoja”) ja peleissä esiintyviä harvinaisia arvokkaita aseita, varusteita ja muita esineitä. Kerättyään näitä he myyvät ne muille pelaajille todellista rahaa vastaan. Ostajien motivaationa on usein se, että kullan ja varusteiden hankkiminen peleissä normaalein keinoin on hyvin hidasta ja työlästä, joten maksamalla näiden hankkimisesta kultafarmareille he säästävät aikaa ja vaivaa, ja voivat saada etulyöntiaseman muihin pelaajiin nähden.
Kultafarmarit tulevat yleensä köyhemmistä maista. Kiina on toiminnan johtava maa ja siitä on kehittynyt siellä oma teollisuudenalansa. Kultafarmareita toimii myös muissa maissa, kuten Filippiineillä, Meksikossa ja Itä-Euroopassa. Kiinassa toimivan Kalifornian yliopistossa työskentelevän tutkija Ge Jin arvion mukaan kymmeniä tuhansia keinokullan ja muiden tavaroiden hankkimiseen erikoistuneita yrityksiä. Suurimmissa ”tehtaissa” työskentelee yli sata pelaajaa ja myös erilaisia virtuaalivarallisuuden välitykseen erikoistuneita yrityksiä on syntynyt.
Kultafarmareita ja virtuaalitavaran ostajia on arvosteltu moraalisyistä. Monet verkkopeliyhtiöt ovat kieltäneet virtuaalivarallisuuden kauppaamisen oikeasta rahasta. Kaupankäynnin valvominen on osoittautunut hankalaksi.
Alan asiantuntijoiden arvioiden mukaan virtuaaliesineitä ja keinokultaa saatetaan ostaa vuodessa jopa 200 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Ostajat ja kauppaavat voivat kohdata itse pelissä tai verkkohuutokaupoissa.
Kivijärvi (Ylitornio, Mellakoski)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio, Tornio
Koordinaatit:  66°17′10″N, 24°27′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kivijoki 
Järvinumero:  67.998.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,6 m  
Rantaviiva:  14,1868 km  
Pinta-ala:  2,87654 km²   
Tilavuus:  0,00567847267 km³ 
Keskisyvyys:  1,94 m  
Suurin syvyys:  7,7 m  
Saaria:  11 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Lapissa Ylitorniolla ja Torniossa Mellakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 288 hehtaaria eli 2,9 neliökilometriä, se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 11 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0057 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 7,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 14,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (67.998) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy.
Kuumavesipullo

Kivunhoitoon käytettävä kuumavesipullo
Kuumavesipullo on kuumalla vedellä täytetty ja tulpalla suljettu pullo, jota käytetään tyypillisesti sängyn lämmittämisessä, mutta myös lämmittämään tiettyä kehon osaa.
Sängyn lämmittimet olivat käytössä jo 1500-luvulla. Varhaisimmat versiot sisälsivät kuumaa hiiltä, mutta pian otettiin käyttöön myös kuumaa vettä käyttäviä säiliöitä, joiden etu oli se että ne eivät aiheuttaneet tulipalovaaraa. Nykyään suurin osa kuumavesipulloista valmistetaan kumista, mutta ennen riittävää lämpöä kestävän kumin keksimistä kuumavesipullot valmistettiin useista eri materiaaleista, kuten sinkistä, kuparista, messingistä, lasista,  keramiikasta tai puusta.
Käännös suomeksi
Kuumavesipuku

Kuumavesipuku (englanniksi hot water suit) on työsukelluksessa käytettävä erikoissukelluspuku.
JIM-puku
Kylmyys on eräs sukeltajan pahimpia vihollisia; ongelmaa on ratkottu monin tavoin. Asia menee monimutkaisemmaksi, jos hengityskaasuna on voimakkaasti lämpöä johtava helium: tavallisessa kuivapuvussa sukeltajat kohmettuisivat nopeasti hengiltä.
Yksi ratkaisu on käyttää puvun täytekaasuna tiheää ja siis lämpöä eristävää argonkaasua; ratkaisu on vain hankala kypäräpuvun kanssa, koska argon ei sovi hengitettäväksi.
Siksi jo varsin varhain kehitettiin kuumavesipuku; se on kuivapuvun sovellus, johon on kaasuliittimen sijasta asennettu kuumavesiventtiili. Puvun sisäpinnalla on erityisen pehmusteen sisälle asennettu reiällinen putkisto, josta kuuma vesi leviää tasaisesti koko keholle. Käytetty vesi poistuu puvun ranteissa ja nilkoissa olevien poistoventtiilien kautta. Puku pitää sukeltajan tasalämpöisenä suurissakin syvyyksissä, joskin ulkopuolinen vuoto saattaa aiheuttaa ongelmia; varsinkin alkuaikana palovammat olivat tavallisia.
Puku vaatii erillisen letkuyhteyden pintaan tai sukelluskelloon, mutta koska saturaatiosukellus tehdään liki poikkeuksetta umbilikaalia eli kaapeli-letku-yhdistelmää käyttäen, ei tämä ole ongelma.
Nykyään kuumavesipuku on lähes ainoa saturaatiosukelluksessa käytettävä pukutyyppi.
Niin sanotut kovat puvut, tunnetuimpana JIM, eivät kuulu saturaatioon: ne ovat oikeastaan raajoilla varustettuja yhden miehen sukellusveneitä, joista muutamissa on jopa itsenäinen potkurein tai vesisuihkupropulsiolla toimiva liikutteluyksikkö. Näitä pukuja käytetään kuten tavallisia kypäräpukuja - tosin syvyyksissä joihin ei tavallisilla välineillä ole mitään asiaa. Hengityskaasuna käytetään saturaatiosta poiketen tavallista ilmaa.
Kristinusko Angolassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Angolassa. Angolan suurin kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko, johon kuuluu 41,1 prosenttia väestöstä. Toinen merkittävä kirkkokunta on protestanttiset kirkot johon kuuluu 38,1 prosenttia väestöstä. Angolan kaksi suurinta protestanttista kirkkoa ovat yhdistynyt metodistikirkko sekä anglikaaninen hiippakunta. Evankelisiin sekä helluntailais-karismaattisiin kirkkoihin kuuluu noin 10 prosenttia kristityistä.
Historia

Angola on historiallisesti kahden bantu-valtakunnan maa. Alueesta tuli Portugalin siirtomaa 1400-luvun lopulla, jonka aikaa leimasivat sodat, orjakauppa ja afrikkalaisväestön sortaminen. Angola itsenäistyi vuonna 1975 pitkän sisällissodan jälkeen. Kristilliset kirkot ovat olleet mukana rauhan ja sovinnon tekemisessä yli kirkkokunnallisten rajojen.
Kuopion metodistiseurakunta

| Kuopion metodistiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  metodismi
Kirkkokunta:  Suomen Metodistikirkko
Perustettu:  1910
Pastori:  Elisa Brander
Pääkirkko:  Puusepänkatu 7 70100 Kuopio
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuopion metodistiseurakunta on Kuopiossa toimiva metodistiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1910. Seurakunnan pastori on Elisa Brander. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Kuopion keskustassa Puusepänkadulla. Seurakunta kuuluu Suomen Metodistikirkko -kirkkokuntaan.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat ehtoollishetket, iltakirkot, Olkkari-hetket, rukous- ja laulutoiminta sekä teemaillat. Lisäksi seurakunta osallistuu yhteiskristilliseen Savon torilähetykseen.
Historia

Kuopion metodistiseurakunta on perustettu vuonna 1910 ja se on ainoa Savon alueella toimiva metodistiseurakunta. Seurakunnan kirkko toimi vuosina 1915–1981 osoitteessa Haapaniemenkatu 40. Seurakunnan nykyinen kirkko Puusepänkadulla vihittiin käyttöön huhtikuussa 1986.
Kukkula 70

Kanadalaisia sotilaita asemissa Kukkula 70:llä.
Kukkula 70 Lensin kaupungin lähellä Belgiassa oli ensimmäisessä maailmansodassa länsirintamalla taistelupaikka 15.–25. elokuuta 1917. Kukkula 70 oli viiden metrin korkuinen maastokohouma Lensistä pohjoiseen.
Kanadalaiset valtasivat kukkulan aamulla ja aamupäivällä muun muassa suojaavan sulkutulen turvin. Kanadalaiset valtasivat lisää alueita kukkulan lähellä seuraavan päivän loppuun mennessä. Tykistö kohdisti juuri hyökkäävien joukkojen eteen siirtyvän tulitusvyöhykkeen, joka esti saksalaisia tekemästä vastahyökkäystä jalkaväen turvin. Saksalaiset hyökkäsivät vastaan monta kertaa käyttäen muun muassa liekinheittimiä ja sinappikaasua, mutta kanadalaiset pitivät valtaamansa alueet. Kanadalaisia kuoli ja haavoittui 9 200.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kukkula 70 Wikimedia Commonsissa
Hand-to-hand on Hill 70 (Arkistoitu – Internet Archive) (Article by Arthur Bishop in Legion Magazine)
Korkeakoski (Huittinen)

| Korkeakoski |
| --- | --- |
Kaupunki:  Huittinen
Postinumero(t):  32700
Korkeakoski (aiemmin Korkiakoski) on kylä Huittisissa Satakunnan maakunnassa. Se sijaitsee Loimijoen varrella ja Valtatie 2:n eteläpuolella. Korkeakoski rajautuu Vanhankosken lehtojen suojelualueeseen. Kylä on saanut nimensä sen alueella sijaitsevista koskista. Korkeakosken naapurikylät ovat Huittistenkylä, Kaharila, Loima, Mauriala, Pappila ja Palojoki.
Historia

Korkeakoski on aiemmin tunnettu nimellä Korkiakoski. Ilmeisesti kieliopilliset seikat ovat vaikuttaneet nimen muuttumiseen nykyiseen muotoon.
Korkeakoskelta on 1940-luvulla Kauppilan talon mailta löydetty kivikautinen, varhaiskampakeraamisen kulttuurin asuinpaikka.
Asutus levisi noin 400-luvulla Korkeakoskelle nykyisen Loiman kylän seudulta.
Korkeakoski on Huittisten vanhimpia kyliä, se kuuluu Suur-Huittisten ennen 1300-lukua syntyneisiin kyliin, maantieteellisesti sijoittuen Vampulan neljänneksen alueelle.
Korkeakoskella sijaitsi vuoden 1540 maakirjan mukaan kuusi taloa. Nämä talot, Hurri, Ala-Praadi, Ylä-Praadi, Äyhö, Knihti ja Leski, olivat sijoittuneet Loimijoen rantaan viettävän loivan rinteen ympärille. Kylän keskus on sijainnut Praadin mäellä, nykyisessä Korkeakoskentien ja Hannunniityntie risteyksessä. Myöhemmin Ala- ja Ylä-Praadi yhdistettiin yhdeksi tilaksi ja vuoden 1646 Jonas Strengin karttaan nämä ovatkin merkittynä yhtenä tilana.
1700-luvulla Korkeakoskella pidettiin markkinoita. Kylän keskellä, teiden risteyksessä, sijainneen markkinapaikan muodosti markkinakuja, jonka molemmin puolin oli kolme kymmenistä rakennuksista koostuvaa puotirivistöä.
Vuonna 1921 Suomessa tuli voimaan oppivelvollisuuslaki ja kiertokoulut lakkautettiin. Aluksi korkeakoskelaiset kävivät koulua Loiman kylässä. Vuonna 1924 Huittisten kunnanvaltuusto päätti Korkeakosken piiriin perustettavan kansakoulun, joka aloitti toimintansa jo syyslukukaudella 1924, toimien aluksi Praadin isännältä vuokratuissa tiloissa. Vuonna 1928 valmistui Praadin tilan isännän lahjoittamalle tontille Korkeakosken kansakoulu, koulun ensimmäiseksi opettajaksi valittiin Hilma Hakanen, joka toimi koulun opettajana 30 vuotta. Korkeakosken koulu lakkautettiin 1980-luvun alkupuolella.
Loimijokea ennallistettiin Korkeakoskella vuonna 2021.
Luonto

Akunsaaressa koskimaisemissa sijaitsee vuonna 2021 valmistunut Korkeakosken laavu. Laavulla on myös tulentekopaikka.
Kuopion ravirata

| Kuopion ravirata> Sorsasalo |
| --- | --- |

Rataluokitus:  Maakuntarata
Sijainti:  Puikkarintie 41, 70420 Kuopio
Koordinaatit:  62.96767°N, 027.682929°E
Avattu:  1980
Omistaja:  Kuopion Ravirata Oy
Kilpailupäiviä:  27
Kotisivu
Rataennätykset
 Lämminveriset: Womanizer S 10,2a (2013)   Suomenhevoset: Lissun Eerikki 20,4a (2021) 
Kuopion ravirata sijaitsee Sorsasalon kaupunginosassa ja siitä käytetään myös nimitystä Sorsasalon ravirata. Vuonna 2013 radalla on yhteensä 27 kilpailupäivää, joista valtakunnallisia Toto75-päiviä on kolme.
Rata valmistui vuonna 1980 ja se korvasi vuonna 1906 rakennetun Kuopion vanhan raviradan, joka sijaitsi nykyisen Keskuskentän paikalla. Sorsasalon raviradan suunnittelu aloitettiin 1970-luvun alussa, kun raviurheilussa vallinneen noususuhdanteen vuoksi vanha rata alkoi käymään ahtaaksi suurille ravitapahtumille. Uuden radan avajaisravit järjestettiin 13. heinäkuuta 1980. Kuopion raviradan katsomorakennuksessa on istumakatsomon lisäksi 350-paikkainen ravintolakatsomo sekä muun muassa 80 paikkainen olutravintola.
Radan tärkeimmät vuosittaiset suurkilpailut ovat 4-vuotiaille lämminverisille tarkoitettu Kuopio Stakes sekä suomenhevosten Savo-ajo. Kuninkuusravit Sorsasalon raviradalla on järjestetty vuosina 1982, 1998 ja 2013.
Sorsasalon rataennätykset ovat lämminveristen Womanizerin 10,2a vuodelta 2013 ja kylmäverisissä Lissun Eerikin 20,4a vuodelta 2021.
Aiheesta muualla

Kuopion raviradan kotisivut
Tietoja Kuopion Ravirata Oy:stä yhtiönä
Kovakalvonalainen verenvuoto

Subduraalihematooma, joka työntää aivokammioita ja keskiviivaa vasemmalle
Kovakalvonalainen verenvuoto eli subduraalihematooma on kallonsisäinen verenvuoto, jossa aivojen kovakalvon eli duran alle pääsee vuotamaan verta joko aivokudoksen tai aivojen verisuoniston vaurion seurauksena. Vuoto on yleensä peräisin laskimoista, ja se syntyy useimmiten muttei aina fyysisen päävamman eli intrakraniaalisen vaurion seurauksena. Subduraalihematooma diagnosoidaan pään kuvantamistutkimuksella, kuten tietokonetomografialla. Hoito on tavallisesti kirurginen, mutta pienet verenvuodot saattavat parantua itsestäänkin.
Akuutti subduraalihematooma on yleensä aivovamman seurausta, kun taas krooninen subduraalihematooma voi tulla vanhuksille ja muille riskiryhmille pienenkin päävamman jälkeen. Vuodon oireita voivat olla päänsärky, tajunnantason vaihtelut, huimaus, sekavuus, pahoinvointi, tasapaino- ja kävelyvaikeus, dysfasia ja toispuolinen halvaantuminen.
Oireet

Subduraalihematooman oireet ilmenevät hitaammin kuin epiduraalihematoman, koska verenvuoto tapahtuu laskimoista eikä valtimoista. Laskimoiden verenpaine on siis alempi kuin valtimoiden. Subduraalihematooman oireet voivat ilmentyä minuuteissa tai jopa heti, mutta voivat käydä ilmi vasta esimerkiksi kahden viikon jälkeen. Kroonisen subduraalihematooman oireiden ilmaantuminen on usein viivästynyt yli kolme viikkoa tapaturman jälkeen.
Mikäli verenvuoto on riittävän suuri aiheuttaakseen painetta aivoihin, niin potilas ilmentää viitteitä intrakranialisesta paineesta tai aivovammasta. Muita subduraalihematooman oireita voivat olla seuraavat:
tajuttomuus tai tajunnan vaihtelehtiminen
ärtyneisyys
epilepsiakohtaus
kipu
tunnottomuus
päänsärky (joko tasainen tai muuttuva)
huimaus
hämmennys
muistiongelmat
heikkous tai letargia
oksentelu
ruokahalun puute
persoonallisuusmuutokset
kyvyttömyys puhua tai sammallus
ataksia
vaikeuksia kävelyssä
lihaskontrollin menetys
epätyypillinen hengitystaajuus
tinnitus tai kuulonmenetys
epäselvä näkö
poikkeava katse tai epätyypilliset silmänliikkeet
Kuopion oikeus- ja poliisitalo

| Kuopion oikeus- ja poliisitalo |
| --- | --- |
 Kuopion oikeus- ja poliisitalo tammikuussa 2021.
Osoite:  Suokatu 44, 70110 Kuopio
Sijainti:  Hatsala, Kuopio
Koordinaatit:  62.89376°N, 27.66560°E
Valmistumisvuosi:  1992
Suunnittelija:  Sinikka Kouvo ja Erkki Partanen
Omistaja:  Senaatti-kiinteistöt
Käyttäjä:  Pohjois-Savon käräjäoikeus, Itä-Suomen poliisilaitos
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuopion oikeus- ja poliisitalo on Kuopion Hatsalan kaupunginosassa sijaitseva, Suomen oikeus- ja poliisiviranomaisten käyttämä, vuonna 1992 valmistunut julkinen rakennus. Rakennuksen omistaja on Senaatti-kiinteistöt. Rakennusta kritisoitiin heti tuoreeltaan, koska alkujaan 300 viranhaltijan käyttöön valmistuneen rakennuksen ruokalaan mahtui vain 50 henkeä ja autohalliin vain osa poliisin autokalustosta.
Uudet toimitilat 2020-luvulla

Alkuvuodesta 2020 uutisoitiin, että Pohjois-Savon käräjäoikeus ja Senaatti-kiinteistöt etsivät käräjäoikeudelle uuden oikeustalon paikkaa. Keväällä 2021 uutisoitiin, että Itä-Suomen poliisilaitoskin olisi muuttamassa pois Kuopion oikeus- ja poliisitalosta, jossa sen  pääpoliisiasema on sijainnut. Poliisilaitos suunnittelee yhdessä Senaatti-kiinteistöjen kanssa  uutta ajanmukaiset tarpeet täyttävää pääpoliisiasemaa Kuopioon; muutto tapahtuisi sinne aikaisintaan vuonna 2027.
Loppuvuodesta 2021 uutisoitiin, että Pohjois-Savon käräjäoikeutta varten muokataan Palokärjen talona tunnetusta, Puistokadun ja Tulliportinkadun kulmassa sijaitsevasta rakennuksesta uusi oikeustalo. Alustavan arvion mukaan talo olisi remontoitu ja tarvittava laajennusosa rakennettu vuoden 2023 aikana.
Kouteron piiri

| Kouteron piiri Ковдорский район |
| --- | --- |

 Lippu
 Sijainti Murmanskin alueella.
Valtio:  Venäjä
Liittovaltiosubjekti:  Luoteinen
Alue:  Murmansk
Pinta-ala:  4066 km²
Väkiluku   (2006):  23 200
 
Verkkosivu
Avolouhos Kouteron kaupungissa
Kouteron piiri (ven. Городско́й о́круг Ковдо́рский райо́н, Gorodskoi okrug Kovdorski raion) on kunnallinen itsehallintoalue, kaupunkipiirikunta, Murmanskin alueella Venäjällä. Kouteron piiri sijaitsee Murmanskin alueen lounaisosassa 300 km Murmanskista lounaaseen ja ulottuu läntisimmässä pisteessään Suomen rajaan, Korvatunturiin. Kouteron piiri perustettiin vuonna 1979 ja sen status muutettiin piiristä (raion) kaupunkipiirikunnaksi (gorodskoi okrug) vuonna 2005.
Alueen pinta-ala on 4066 km², joka on 2,8% Murmanskin alueesta. Asukkaita vuonna 2006 oli 23 200, joista 19 900 kaupunkilaisia. Väestötiheys oli 5,7 as/km². Väkiluku on viime vuosina vähentynyt noin 500 asukkaalla vuodessa.
Alueen hallintokeskus on Kouteron kaupunki. Alueella on raskasta vuoriteollisuutta ja metsäteollisuutta.
Asutuskeskukset

Koutero (Ковдор, Kovdor) 20 600 asukasta vuonna 2002
Jonski, Juonni (Ёнский) 2026 asukasta
Rikolatva, Riekkolatva (Риколатва) 456 asukasta
Jona (Ёна) 418 asukasta
Leipi (Лейпи) 420 asukasta
Kuropta (Куропта) 211 asukasta
(Sljuda (Слюда) 6 asukasta 2002, 2007 asumaton)
Aiheesta muualla

Городской округ Ковдорский район (Arkistoitu – Internet Archive). Kouteron piiri Murmanskin aluehallinnon sivulla (mm. kartta).
Piirin viralliset sivut (venäjäksi)
Kouteron epäviralliset sivut (venäjäksi)