stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SSAB

| SSAB AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  aktiebolag
Osake:  OMXS: SSAB A OMXS: SSAB B OMXH: SSABAH OMXH: SSABBH
Markkina-arvo:   31,4 mrd. SEK (31.12.2016)
ISIN:  SE0000171100
Perustettu:  1918
Toimitusjohtaja:  Johnny Sjöström
Puheenjohtaja:  Lennart Evrell
Avainhenkilöt:   Bernard Fontana  Mikael Mäkinen  Petra Einarsson  Marie Grönborg  Maija Strandberg  Martin Lindqvist 
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  terästeollisuus
Liikevaihto:   55,35 mrd. SEK (2016)
Liikevoitto:   1,2 mrd. SEK (2016)
Tilikauden tulos:   943 milj. SEK (2016)
Henkilöstö:   14 980 (31.12.2016)
Kotisivu:  www.ssab.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SSAB AB (aikaisemmin Svenskt Stål AB) on ruotsalainen teollisuuskonserni, joka on Pohjoismaiden suurin teräksen tuottaja. SSAB toimii maailmanlaajuisesti 45 maassa, ja sen omistajat ovat pohjoismaisia ja yhdysvaltalaisia. SSAB:n tuotteita ovat pitkälle kehitetyt lujat teräkset, nuorrutusteräkset, nauha-, levy- ja putkituotteet sekä rakentamisen ratkaisut.
Tammikuussa 2014 kerrottiin, että SSAB hankkii omistukseensa suomalaisen Rautaruukin osakevaihtojärjestelyin. SSAB:n osakkeiden noteeraaminen aloitettiin kaupan seurauksena Helsingin pörssissä 1. elokuuta 2014. Laskemalla SSAB:n ja Rautaruukin liikevaihdot yhteen vuodelta 2013 summaksi saatiin alustavasti noin 6,4 miljardia euroa. SSAB:llä oli elokuussa 2014 noin 17 300 työntekijää. Yhtiö tuottaa noin 8,8 miljoonaa tonnia terästä vuodessa, ja sen suurimmat terästuotantotehtaat sijaitsevat Oxelösundissa, Borlängessä ja Luulajassa, Raahessa, Hämeenlinnassa, Montpelierissä ja Mobilessa.
Organisaatio

Elokuussa 2014 yritys koostui viidestä divisioonasta:
SSAB Special Steels -divisioonassa valmistetaan pitkälle kehitettyä lujaa terästä ja nuorrutusterästä
SSAB Europe -divisioona valmistaa nauha-, kvarttolevy- ja putkituotteita
SSAB Americas -divisioona valmistaa kvarttolevytuotteita Yhdysvalloissa
Tibnor -divisioona jakelee Pohjoismaissa terästä
Ruukki Construction -divisioona tarjoaa energiatehokkaita rakentamisen ratkaisuja
Tuotemerkkejä

SSAB:n tuotemerkkejä ovat:
Hardox
Strenx
Docol
GreenCoat
Toolox
Armox
SSAB Boron
SSAB Domex
SSAB Form
SSAB Laser
SSAB Weathering
SSAB Multisteel
Hardox In My Body
My Inner Strenx
Hardox Wearparts
Tehtaat

SSAB:n suurimmat tehtaat Ruotsissa ovat:
Oxelösund 2 200 työntekijää
Borlänge 2 100 työntekijää
Luulaja 1 100 työntekijää
Rautaruukilta SSAB:lle siirtyneet tehtaat:
Raahe 2 500 työntekijää
Hämeenlinna 900 työntekijää
Lisäksi SSAB:llä on Yhdysvalloissa tehtaat Montpelier'ssä ja Mobilessa, joissa kummassakin on 500 työntekijää.
Vetypelkistyksen käyttöönotto

SSAB aloitti vuonna 2016 selvityksen merkittävästä muutoksesta teräksen tuotantotapaan eli vetypelkistyksen käyttöönotosta. 2020 SSAB ilmoitti aloittavansa vaiheittain tehtaidensa muutoksen. Terästä on tarkoitus saada markkinoille vuonna 2026. Kokonaisuudessaan muutokset valmistuisivat noin vuonna 2040. Raahen tehdas olisi vuorossa vuonna 2029.
Kaiken tuotannon siirtyessä vetypelkistykseen sähkönkulutus lisääntyisi nykyisestä noin 6-7 kertaiseksi. Hiilidioksidipäästöjen vähennyspotentiaali olisi maksimissaan noin 10 miljoonaa tonnia; käytännössä sähköntuotannosta riippuen.
Johto

Syyskuussa 2014 SSAB sai uuden johtoryhmän Rautaruukki-kaupan seurauksena. Toimitusjohtajana jatkoi SSAB:n Martin Lindqvist, vanhoja rautaruukkilaisia uudessa johtoryhmässä oli kolme: SSAB:n Euroopan liiketoiminta-alueen johtaja Olavi Huhtala, Ruukki Construction -ryhmän johtaja Marko Somerma ja SSAB:n viestintäjohtaja Taina Kyllönen.
Vuonna 2023 yhtiön toimitusjohtana jatkaa Martin Lindqvist. Liiketoiminta-alueiden johtajat ovat Olavi Huhtala (SSAB Europe), Johnny Sjöström (SSAB Special Steels), Charles Schmitt (SSAB Americas). Leena Craelius toimii talousjohtajana (CFO). Lisäksi johtoryhmään kuuluvat Lars Sjöbring (EVP Legal and General Counsel), Christina Friborg (EVP, Head of Sustainability, Ethics & Compliance and Health & Safety), Maria Långberg (EVP, People, Culture and Communication), Martin Pei (CTO), Eva Petursson (EVP, Head of Research and Innovation) ja Viktor Strömberg (EVP, Head of Strategy and Digitalization)
SSAB:n suurin osakkeenomistaja äänivallalla mitattuna on ruotsalainen LKAB, jonka osuus äänistä on 16,0 prosenttia ja osakkeista 10,5 prosenttia. Suomen valtio omistaa yhtiön osakkeista 6.3 prosenttia ja äänivallasta kahdeksan prosenttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SSAB Wikimedia Commonsissa
SSAB Global (englanniksi)
SSAB (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
SSAB:n terästehtaat Luulajassa
Raahen terästehdas
Tōhokun maanjäristys ja tsunami

| Tōhokun maanjäristys ja tsunami 東北地方太平洋沖地震 |
| --- | --- |
 Ilmakuva tsunamin vahingoista Tōhokun alueella.
ISC:  16461282
Päivämäärä:  11.3.2011 klo 05.46.23 (UTC ) 11.3.2011 klo 14.46.23 ()
Magnitudi:  9,0 (Mw)
Syvyys:  24,4 km
Episentrumin sijainti:  38.322°N, 142.369°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Japani  Indonesia  Yhdysvallat
Henkilövahingot:  Viranomaisten tiedossa: 15 829 kuollutta   5 943 loukkaantunutta   3 724 kadonnutta  
   Tokio SendaiKartta, joka näyttää maanjäristyksen episentrumin sijainnin. 
Maanjäristykset ja jälkijäristykset 9. maaliskuuta – 15. huhtikuuta.
Alueen järistykset ja jälkijäristykset, joita oli ainakin 315 maaliskuun 11.–14. välisenä aikana.
Tsunamin aiheuttamaa vahinkoa Sendain ja Sendai Bayn välillä.
Tuhoutuneita taloja Ōfunatossa.
Jälkijäristys 7. huhtikuuta 2011
Tōhokun maanjäristys (jap. 東北地方太平洋沖地震, Tōhoku-chihō Taiheiyō-oki jishin) tapahtui perjantaina 11. maaliskuuta 2011 kello 14.46 Japanissa Tōhokun alueella Sendain kaupungin lähellä. Maanjäristyksen voimakkuus oli 9,0 momenttimagnitudia. Järistyksen keskipiste oli 32 kilometrin syvyydessä 373 kilometriä koilliseen Tokiosta ja 129 kilometriä Japanin Honshūn pääsaaren itäpuolella. Järistysalueella tapahtui satoja jälkijäristyksiä. Toisella alueella, Niigatan prefektuurissa, tapahtui lauantaina aamuyöllä 6,6 magnitudin järistys, joka aiheutti ainakin maanvyöryjä. Shizuokan prefektuurissa tapahtui 15. maaliskuuta 6,4 magnitudin järistys, jossa kuuden ilmoitettiin loukkaantuneen.
Kuolleita löydettiin 15 829, yli 450 000 ihmistä evakuoitiin ja lisäksi 80 000 ihmistä evakuoitiin kodeistaan ydinvoimaloiden ongelmien takia Koillis-Japanissa. Samalla alueella noin 4,4 miljoonaa taloutta menetti sähkönsaannin ja noin 1,5 miljoonaa taloutta menetti vedensaannin. Professori Yuji Yagi arvioi, että Japanissa tapahtuu yhtä voimakas maanjäristys vain kerran tuhannessa vuodessa. Järistys tuhosi tiet 1 353 kohteessa, romahdutti 48 siltaa, yhden padon ja 18 469 taloa kokonaan tai osittain, aiheutti 141 talossa tuhoisan tulipalon, aiheutti yli 80 000 taloon osittaisia vahinkoja ja synnytti ainakin 120 maanvyörymää. Lanka- ja matkapuhelinverkko eivät väliaikaisesti toimineet tuhoalueella.
Henkilövahingot

Japanin poliisi vahvisti, että 15 829 ihmistä kuoli, 5 943 ihmistä loukkaantui ja 3 724 ihmistä katosi. Lukemat ovat peräisin Japanin 17 eri prefektuurista.
Viranomaiset ja Kyodo News kertoivat, että Minamisanrikun kaupungista oli kadonnut 9 500 ihmistä eli puolet kaupungin väestöstä. NHK ilmoitti, että Iwaten prefektuurissa kuolleiden määrä saattaisi nousta 10 000:een.
Pelastakaa Lapset ilmoitti, että jopa 100 000 lasta joutui pois kodistaan. Jotkut lapset joutuivat eroamaan perheistään, koska maanjäristys yllätti kesken koulupäivän. Arvioiden mukaan ainakin 82 lasta jäi orvoksi maanjäristysten ja tsunamin vuoksi. Japanin hallitus aikoi palkata 400 asiantuntijaa hankkimaan orvoksi jääneille lastenkoteja tai hoitovanhempia. Orpojen tunnistus oli kuitenkin viranomaisten mukaan hankalaa tuhon laajuuden vuoksi.
14. maaliskuuta Kyodo News ilmoitti, että kahdelta Miyagin prefektuurin rannalta löytyi noin 2 000 ruumista.
Lisäksi ilmoitettiin, että kaksi matkustajajunaa ja niiden mukana tuntematon määrä matkustajia katosi rannikkoalueella tsunamin aikana. Yksi junista löydettiin raiteilta suistuneena aamulla, ja poliisihelikopteri pelasti kaikki matkustajat. Der Spiegel -lehti ilmoitti myöhemmin, että tsunamin aikana kadonneet viisi junaa löytyivät ja että niiden matkustajat olivat kunnossa. Tätä tietoa ei kuitenkaan voitu varmistaa paikallisesti.
11. maaliskuuta Google Person Finder -palvelu (käytettiin mm. Haitin maanjäristyksen aikana) aloitti tietojen keräämisen eloonjääneistä.
Vaikutuksia > Tsunami

Järistys aiheutti tsunamin, jossa aallon korkeudeksi kuvattiin ensimmäisten lähteiden mukaan jopa 10 metriä. Japanilaisten tsunamimittausasemilla havaittiin ainakin 7,3 metriä korkea tsunami (mittausasema Soma). Tsunamivaroitus annettiin kaikkiin Tyynen valtameren rannikkovaltioihin. Kesti noin 10–15 minuuttia ennen kuin tsunami ehti ensimmäisille rannoille 200 kilometrin päässä Japanin rannikolta sijainneelta järistyksen episentrumilta. Tsunami iski Miyagin ja Fukushiman prefektuureihin. Lisäksi Chibassa syttyi tuleen öljynjalostamo.
Järistys oli voimakkain Japanissa 140 vuoteen. Merelle huuhtoutui muun muassa sataa matkustajaa kuljettanut matkustaja-alus, joka löytyi myöhemmin kunnossa.
Tsunami eteni alueen jokia pitkin yli 40 km ylävirtaan. Kitakami-joessa Miyagin prefektuurissa joen pinta nousi 11 senttimetriä 49 kilometriä sisämaassa yli kolme tuntia järistyksen jälkeen. Tone-joessa vesi nousi 30 senttimetriä yli 44 kilometrin päässä jokisuulta.
Vaikutuksia > Fukushiman ydinvoimaonnettomuus

Fukushimassa 240 kilometriä Tokion pohjoispuolella sijaitsevien ydinvoimaloiden jäähdytysjärjestelmien pettämisen vuoksi ydinvoimaloiden läheisyydessä oleva alue evakuoitiin 20 kilometrin säteellä. Reaktorirakennusten seinät hajosivat niissä tapahtuneiden räjähdysten takia.. Japanin viranomaiset julistivat atomivoimahätätilan, ja ydinvoimaloiden lähelle julistettiin sen lisäksi säteilyvaaratilanne. Useissa Fukushiman reaktoreissa oli ongelmia jäähdytysjärjestelmien kanssa.
Vaikutuksia > Jälkijäristykset

Jälkijäristyksiä alueella oli yli tuhat, joista viisi oli suuruudeltaan yli 6,0 M. Alueen  suurin jälkijäristys tapahtui 7. huhtikuuta 2011; sen keskus oli 40 kilometrin syvyydessä meren alla Miyagin prefektuurin kohdalla. Suuruudeltaan järistys oli 7,1 M, ja Tokiossa rakennukset huojuivat järistyksen vuoksi minuutin verran. Pelastustyöntekijät evakuoitiin järistyksen vuoksi Fukushiman Daiichi-ydinvoimalan alueelta. Järistyksessä kolme kuoli ja 100 loukkaantui.
Vaikutuksia > Uhrit

| Lippu | Alueen nimi | Kuolleita löytynyt | Kadoksissa | Loukkaantuneita | Tsunami |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Hokkaidō | 1 | - | 3 | - |
|  | Aomorin prefektuuri | 3 | 1 | 61 | - |
|  | Iwaten prefektuuri | 4 549 | 2 601 | 186 | 4 m |
|  | Miyagin prefektuuri | 9 246 | 4 728 | 3 464 | 7,3 m |
|  | Akita | - | - | 12 | - |
|  | Yamagata | 2 | - | 29 | 18 |
|  | Fukushiman prefektuuri | 1 597 | 343 | 236 | 7,3 m |
|  | Tokio | 7 | - | 90 | - |
|  | Ibarakin prefektuuri | 24 | 1 | 694 | - |
|  | Tochigin prefektuuri | 4 | - | 136 | - |
|  | Gunman prefektuuri | 1 | - | 36 | - |
|  | Saitaman prefektuuri | - | - | 42 | - |
|  | Chiban prefektuuri | 19 | 2 | 249 | - |
|  | Kanagawan prefektuuri | 4 | - | 139 | - |
|  | Yamanashin prefektuuri | - | - | 2 | - |
|  | Niigatan prefektuuri | - | - | 3 | - |
|  | Shizuokan prefektuuri | - | - | 4 | - |
|  | Kōchin prefektuuri | - | - | 1 | - |
|  | Kalifornia, Yhdysvallat | 1 | - | - | 2,4 m |
|  | Papua, Indonesia | 1 | - | - | - |
|  | Yhteensä: | 15 829 +2 | 3 724 | 5 943 | - |
Vaikutuksia > Satamat

Kaikki Japanin satamat suljettiin maanjäristyksen jälkeen, tosin Tokiossa ja eteläisessä Japanissa satamia avattiin uudestaan. Hachinohen, Sendain, Ishinomakin ja Onahaman satamat koillisessa tuhoutuivat. Myös Chiban satama ja Japanin yhdeksänneksi suurin satama Kashimassa vahingoittuivat, tosin vähemmän. Lisäksi satamat Hitachinakassa, Hitachissa, Somassa, Shiogamassa, Kesennumassa, Ofunatossa, Kamashissa ja Miyakolla vahingoittuivat, ja ne olivat pois käytöstä useiden viikkojen ajan. Tokion satama selviytyi pienillä vahingoilla; eräästä satamarakennuksesta nousi savua ja satama-alueella esiintyi tulvimista.
Vaikutuksia > Padot

Fujinuma Dam -pato Sukagawassa rikkoutui aiheuttaen tulvia ja hävittäen taloja. Kahdeksan ihmistä katosi ja kolme ruumista löydettiin aamulla. Tietojen mukaan paikalliset olivat yrittäneet korjata padon vuotoja ennen sen lopullista tuhoutumista. 12. maaliskuuta 252 patoa tutkittiin ja saatiin selville, että patojen vallit rikkoutuivat helposti. Kaikki vahingoittuneet padot olivat toiminnassa normaalisti. Neljä järistysalueella olevaa patoa olivat tavoittamattomissa jonkin aikaa. Kun tiet saatiin puhdistettua, tutkijat pääsivät tutkimaan jäljellä olevat padot.
Vaikutuksia > Geologiset vaikutukset

CNN:n uutisten mukaan järistys siirsi Japania noin 2,4 metriä. Seismologi Matti Tarvainen ei kuitenkaan usko, että Japani olisi siirtynyt 2,4 metriä, sillä se ei hänen mukaansa ole mahdollista. Italian geofysiikan ja vulkanologian instituutti taas arvioi, että maapallon akselin kaltevuus lisääntyi noin 10 senttiä. . Myöhemmin BBC uutisoi Japanin siirtyneen 4 metriä perustuen 1 200 GPS-mittauspisteestä saatuihin tuloksiin. BBC ilmoitti myös maan akselin kaltevuuden lisääntyneen 16,5 senttimetrillä ja maan päivän lyhentyneen noin 1,8 mikrosekunnilla.
Vaikutuksia > Vedensaanti

Heti onnettomuuden jälkeen yli 1,5 miljoonaa taloutta menetti vedensaannin. 21. maaliskuuta 2011 talouksia ilman vesijohtovettä oli 1,04 miljoonaa.
Vaikutuksia > Sähkö ja kaasu

Tohoku Electricin tietojen mukaan noin 4,4 miljoonaa taloutta Koillis-Japanissa jäi ilman sähköä ja ilman kaasua jäi 3,2 miljoonaa taloutta. Useat voimalaitokset (sekä tavallisia että ydinvoima) joutuivat keskeyttämään toimintansa.
Vaikutuksia > Tietoliikenne

Matka- ja lankapuhelinverkoissa oli paljon häiriöitä vahingoittuneilla alueilla. Internet-palvelut säilyivät kohtuullisesti toiminnassa. Maanjäristys kuitenkin vahingoitti merenpohjassa kulkevia kaapeleita. Japanissa vain muutamille verkkosivuille pääsy estyi kokonaan. Jotkut langattomien yhteyksien tarjoajat tarjosivat verkkonsa käyttöön ilmaiseksi.
Vaikutuksia > Taloudellinen vahinko

Sveitsiläinen finanssikonserni Credit Suisse arvioi 14. maaliskuuta, että Japania kohdanneen luonnonkatastrofin taloudelliset vahingot nousisivat noin 140 miljardiin euroon. Japanin hallituksen mukaan järistyksen ja sitä seuranneen tsunamin seurauksena yli 46 000 rakennusta vaurioitui. Japanin hallitus arvioi, että vahingoittuneista rakennuksista noin 5 700 joko sortui maanjäristyksessä tai huuhtoutui pois tsunamin mukana. Maanjäristys vaurioitti teitä ja siltoja ainakin 600 paikassa. Teitä vaurioitui ainakin 11 prefektuurin alueella. Ainakin kuuden Tokion pohjoispuolella olevan sataman kerrottiin kärsineen vakavia vahinkoja tai tuhoutuneen tsunamissa.
Japanin osakemarkkinat romahtivat 15. maaliskuuta 10,55 prosenttia, kun sijoittajat vetivät varoja osakkeista ydinonnettomuuden vuoksi. Osakkeiden arvoa mittaava Nikkei-indeksi putosi yhtä voimakkaasti viimeksi vuoden 1987 "mustan maanantain" jälkeen, jolloin Japanin pörssi laski Hongkongin ja Yhdysvaltain pörssien vetämänä. Alimmillaan Nikkei-indeksi kävi 14. maaliskuuta 14 prosentin luisussa. Indeksi päätyi lopulta 8 605 pisteeseen eli alimmilleen kahteen vuoteen. Sijoittajien kerrottiin myyneen osakkeita paniikissa, kun maan pääministeri Naoto Kan oli varoittanut säteilyn lisääntyneen ydinonnettomuuspaikalla. Okasan Securities -sijoitusyhtiön esimies Hideyuki Ishiguro sanoi:
»Kaikki ovat huolissaan ydinonnettomuudesta. Kun kriisi näyttää pahentuvan sekä ulkomaiset sijoittajat että kotimaiset rahastot vetäytyvät osakkeista»
Reaktiot > Japanin omat toimet

Japanin pääministeri Naoto Kan määräsi sähkönkulutuksen säänneltäväksi, ja sähkön arvioitiin olevan poikki eri alueilta viisi tuntia kerrallaan mm. sairaaloiden sähkön saannin turvaamiseksi. Junat pysäytettiin alueella varotoimena. Toyota sulki Japanissa kaikki autotehtaansa 14. maaliskuuta alkaen ainakin yhdeksi päiväksi ilmoittaen, ettei se voinut taata työntekijöidensä turvallisuutta kyseisenä päivänä. Juomavettä alueella jakoi 100 säiliöautoa.
Reaktiot > Kansainvälinen apu

Lähes 50 maata tarjosi apuaan ja kymmenet etsintä- ja pelastusryhmät olivat valmiina lähtemään tuhoalueelle. Japani pyysi apua erityisesti Australialta, Uudelta-Seelannilta, Etelä-Korealta, Yhdistyneeltä kuningaskunnnalta ja Yhdysvalloilta.  Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta lähetti yli 70-henkisen pelastusjoukon Japaniin. Siihen kuului kaksi etsijäkoiraa, lääkintäjoukko ja 11 tonnin painosta pelastustarvikkeita. Kiina tarjoutui ensimmäistä kertaa tarjoamaan kriisiapua Japanille lähettäen paikalle 15 pelastustyöntekijää. Saksasta saapui Japaniin pelastusryhmä, ja Yhdysvaltain lentotukialus USS Ronald Reagan (CVN-76) osallistui myös pelastustoimiin.
Reaktiot > Matkustussuositukset

17. maaliskuuta Suomen ulkoministeriö kehotti suomalaisia poistumaan 80 kilometrin säteellä Fukushiman ydinlaitoksesta. Lisäksi ulkoministeriö suositteli, että suur-Tokion alueella ja sen pohjoispuolella oleskelevat suomalaiset siirtyisivät Nagoyan-Kansain alueelle tai sen eteläpuolelle. 30. maaliskuuta ulkoministeriö tiedotti, että se ei enää kehota suomalaisia poistumaan suur-Tokion alueelta.
Lisäksi ainakin Yhdysvaltain, Etelä-Korean, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisia kehotettiin poistumaan Japanista ja välttämään tarpeetonta matkustamista maahan.
Reaktiot > Median reaktiot

Japanilaiset televisioyhtiöt NHK ja Japan Satellite Television keskeyttivät tavalliset televisiolähetykset kokonaan, jotta tuoreimman tiedon antaminen tilanteesta olisi mahdollista. Lisäksi muut japanilaiset TV-verkot lähettivät kokoaikaista tietoa onnettomuudesta. YLE Areena aloitti NHK:n tarjoaman kuvan lähettämisen. Lisäksi YLE, MTV3, SuomiTV ja Nelonen lähettivät ylimääräisiä uutislähetyksiä perjantaina 11. maaliskuuta, lauantaina 12. maaliskuuta ja sunnuntaina 13. maaliskuuta.
Lisäksi suomalaiset sanomalehdet kirjoittivat aiheesta näkyvästi. Iltapäivälehdet laativat extrapaketteja; esimerkiksi Ilta-Sanomissa oli maanantaina 14. maaliskuuta 20 sivun pituinen liite maanjäristyksen aiheuttamiin tuhoihin liittyen.
Reaktiot > Rikollisuus

Japanin maanjäristyksen seurauksena muun muassa verkkorikolliset käyttivät tilannetta hyväkseen. Esimerkiksi Googlen hakukoneella löytyneistä linkeistä, jotka koskivat kyseistä suuronnettomuutta, saattoi käyttäjä päätyä haittasovelluksen uhriksi. Haittaohjelman pääsy käyttäjän tietokoneelle tapahtui linkin avaamisen seurauksena.
Aiheesta muualla > Yleistä

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
USGS:n raportti järistyksestä (englanniksi)
Tsunamivaroitus Japanin ilmatieteen laitoksen sivuilla (englanniksi)
Ylen päivittyvä artikkeli Japanin tilanteesta (suomeksi)
YLEn Elävä arkisto: Viikko Japanin tsunamituhon jälkeen
Aiheesta muualla > Kuvakoosteet

HS:n kuvakooste (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
YLEn kuvakooste
Ilmakuvat ennen ja jälkeen tsunamin (Arkistoitu – Internet Archive) (Ilta-Sanomat) (suomeksi)
Aiheesta muualla > Teemasivustot

YLE Uutisten teemasivusto (suomeksi)
MTV3:n teemasivusto (suomeksi)
Nelosen teemasivusto (suomeksi)
Tōhokun maanjäristys ja tsunami
| --- | --- |
Tuhoalueet:  Tōhoku Fukushiman prefektuuri  Iwaten prefektuuri  Miyagin prefektuuri  Kantō Chiban prefektuuri  Ibarakin prefektuuri  Hokkaidō Oshiman alaprefektuuri 
Vahingoittunut infrastruktuuri:  Ichiharan öljynjalostamo  Fujinuman pato  Sendain lentoasema  Ōarai-Kashima-linja  Tōhoku Shinkansen  Jōban-linja  Kesennuma-linja  Senseki-linja 
Ydinvoimalaonnettomuudet: Fukushima I -voimalan ydinonnettomuudet
Katso myös Luettelo Japanin maanjäristyksistä
Tsunami kuljetti tuhoutunutta irtaimistoa avomerelle asti.
Hajonnut vesiputki.
Tyhjiä pikanuudelihyllyjä tokiolaisessa supermarketissa tavaroiden toimitusongelmista johtuen.
Työntekijöitä evakuoitiin pilvenpiirtäjistä Tokiossa.
Pelastustyöntekijät lastaamassa avustustarvikkeita helikopteriin.
Kittilän seurakunta

| Kittilän seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Kittilän kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Oulun hiippakunta
Rovastikunta:  Lapin rovastikunta
Pääkirkko:  Kittilän kirkko
Perustettu:  1854
– Rukoushuonekunta:  1778
– Kappeliseurakunta:  1825
– Kirkkoherrakunta:  1854
Jäsenmäärä:  4 549 (heinäkuu 2024)
– Osuus asukkaista:  68,6 %
Kirkollisvero:  1,60 %
Kirkkoherra:  Päivi Helén
Verkkosivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kittilän seurakunta on Kittilän kunnassa Suomen Lapissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Lapin rovastikuntaan.
Toimintaa

Kittilän seurakunta järjestää jumalanpalveluksia sunnuntaisin Kittilän kirkossa, ja keskiviikkoisin Marian kappelissa. Erityisesti lapsiperheille suunnattuja perhemessuja järjestetään kerran kuukaudessa.
Yleisimmät seurakunnan kirkolliset toimitukset ovat kaste, avioliittoon vihkiminen ja hautaan siunaaminen. Muita toimituksia ovat esimerkiksi kodin siunaaminen, konfirmaatio, yksityinen rippi ja erilaiset rukoushetket.
Kittilän seurakunnassa on lasten ja aikuisten yhteinen perhekahvila, jonka yhteydessä on kirkkomuskari ja lounastarjoilu. Seurakunta tekee yhteistyötä partion kanssa. Lapsikuoro Herran tertut on tarkoitettu alakouluikäisille.
Seurakunta järjestää 15 vuotta täyttäville nuorille rippikouluja kolmessa ei muodossa: rippileirit, päivärippikoulut ja erityisrippikoulut. Se järjestää myös isoskoulutusta rippikoulujen isosille.
Aikuisille on tarjolla esimerkiksi kuoroharjoituksia, Torstaikerho, aikuisrippikoulu ja erilaisia vapaaehtoistyön muotoja.
Kittilän seurakunnan diakoniatyö on mukana Euroopan sosiaalirahaston hankkeessa, jonka avulla tuetaan alueen vähävaraisia.
Toimintaa > Lähetystyö

Kittilän seurakunta tukee Suomen Lähetysseuran lähetystyötä Tansaniassa ja Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen lähetystyötä maailmalla.
Kittilän seurakunta järjestää elokuussa 2025 Levillä vuotuiset hiippakunnalliset lähetysjuhlat yhteistyössä Lapin rovastikunnan ja Oulun hiippakunnan sekä paikallisten yritysten, yhdistysten ja seurakuntalaisten kanssa.
Herätysliikkeet

Eteläisemmälle Lapille tyypilinen lestadiolaisuus ei ole juurikaan saanut kannatusta Suomen pohjoisosiin lukeutuvassa Kittilässä, ei myöskään saamelaisväestön keskuudessa. Kittilän alueen väestöä voidaan pitää ns. kirkkokristillisenä.