stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyytelösammaleläin

| Hyytelösammaleläin |
| --- | --- |
 Hyytelösammaleläin  vedestä nostettuna
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sammaleläimet Bryozoa
Luokka::  Järvisammaleläimet Phylactolaemata
Lahko::  Plumatellida
Heimo::  Lophopodidae
Suku::  Pectinatella
Laji::  magnifica
Kaksiosainen nimi
 Pectinatella magnifica  (Leidy, 1851) 
Katso myös
   Hyytelösammaleläin Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hyytelösammaleläin (Pectinatella magnifica) on järvisammaleläimiin kuuluva sammaleläinlaji. Se on eliöiden muodostama yhdyskunta, jollainen voi kasvaa joskus jopa puolen metrin kokoiseksi halkaisijaltaan.
Ne muodostavat läpikuultavan massan, jonka ulkopinnalla on tähtimäisiä kukkia. Eliön tiheys on samanlainen kuin gelatiinin, ja sen voi hajottaa helposti pienempiin osiin. Sammaleläin elää kasviplanktonilla, jota se siivilöi vedestä. Eläimet lisääntyvät silmikoimalla, ja yhdyskunnan kasvaessa suureksi se voi jakaantua.
Hyytelösammaleläintä tavataan enimmäkseen Pohjois-Amerikassa ja jonkin verran Euroopassa. Se kiinnittyy usein johonkin alustaan, mutta voi myös ajelehtia irrallaan.
Talveksi se jättää jälkeensä statoplasteiksi kutsuttuja talvehtimisvaiheita, joista se taas keväällä aloittaa kasvamisen. Keväällä statoplastista kehittyy toukka. Aikuistuessaan toukat kiinnittyvät johonkin alustaan, kuten vesikasviin tai risuun, ja muodostavat yhdyskunnan. Yhdestä yksilöstä voi muodostua useita statoplasteja, ja jokaisesta statoplastista voi syntyä uusi yhdyskunta.
Hyytelösammaleläimen statoplasti
Suomessa

Suomi on hyytelösammaleläimen pohjoisimpia esiintymisalueita. Suomessa hyytelösammaleläintä on tavattu 2000-luvun alusta alkaen, ensin Saimaan kanavasta ja sitten Vuoksen vesistön varrelta Iisalmesta ja Joensuusta saakka. Kesällä 2017 sitä tavattiin ensimmäisen kerran Vuoksen vesistön ulkopuolella, Lempäälässä Lempoisten uimarannalta. Vuosina 2018 ja 2019 sitä löytyi myös Pirkanmaan Pyhäjärven eteläosista.
Suomeen se on kulkeutunut todennäköisesti laivojen painolastiveden mukana Keski-Euroopasta. Se voi levitä myös vesilintujen ja kalojen välityksellä.
Vaikka hyytelösammaleläin on Suomessa vieraslaji, ei siitä toistaiseksi tiedetä olevan haittaa muille eliöille tai vesistöille. Hyytelösammaleläin saattaa kuitenkin olla vahingoksi viljellyille ja villinä eläville lohikalojen kannoille levittämällä munuaissairautta aiheuttavaa loiseläintä Tetracapsuloides bryosalmonae.
Pirkanmaan ELY-keskus neuvoo estämään hyytelösammaleläinten lisääntymistä keräämällä sammaleläinten yhdyskunnat pois vedestä ennen kuin ne alkavat tuottaa lisääntymissoluja. Havaitut eläimet tulisi nostaa kuivalle maalle ja kompostoida tai haudata maahan. Sammaleläinten esiintymistä voi yrittää vähentää myös poistamalla rannasta mahdollisia kiinnittymispintoja, kuten vesikasveja ja oksia. Lisäksi kalastusvälineiden puhdistukseen toivotaan huolellisuutta.
Hyytelösammaleläin vaatii elääkseen vähintään 15-asteista vettä. Ilmaston lämpeneminen on nostanut Suomen järvien keskilämpötilaa useilla asteilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyytelösammaleläin Wikimedia Commonsissa
Laji.fi: Hyytelösammaleläin (Pectinatella magnifica)
ITIS: Pectinatella magnifica (englanniksi)
Havaintoja hyytelösammaleläimestä Vieraslajit.fi:n kartalla
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pectinatella magnifica
Käännös suomeksi
I-kieli

I-kieli tarkoittaa seuraavia asioita:
I-kieli, kielitieteen termi
I-kieli, sanaleikki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”I-kieli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Histamiini-intoleranssi

Histamiini-intoleranssi on tila, jossa mahasuolikanavassa ei synny riittävästi histamiinia pilkkovaa diamiinioksidaasi-nimistä entsyymiä (DAO). Histamiini-intoleranssin oireet ilmenevät tiettyjen ruoka-aineiden nauttimisen yhteydessä. Pienikin määrä esimerkiksi histamiinipitoista punaviiniä tai juustoa saattaa aiheuttaa päänsärkyä, kasvojen punoitusta tai nenän tukkoisuutta.
HIT:n todentamiseksi ei ole olemassa objektiivista tutkimusta, joten diagnoosi perustuu oireisiin.
Esiintyvyys

Erään arvion mukaan viidenneksellä atoopikoista esiintyisi normaalia vähemmän diamiinioksidaasia.
Oireet

Histamiini-intolerantti saa oireita runsaasti histamiinia sisältävien ruokien ja/tai juomien nauttimisesta. Vaikka oireet ovat usein samankaltaisia kuin allergiassa, kyse ei ole IgE-välitteisestä reaktiosta.
Histamiini aiheuttaa samoja oireita kuin allergiat. Yleisimpiä oireita ovat ihoreaktiot, kuten punoitus ja kutina tai päänsärky, vatsavaivat ja pahoinvointi. Vaikeimpia oireita ovat hengenahdistus, sydämentykytys tai madaltunut verenpaine. Histamiini-intoleranssin oireet alkavat muutaman minuutin tai jopa tuntien kuluttua histamiinipitoisen ravinnon nauttimisen jälkeen. Oireiden vakavuus riippuu nautitun histamiinin kokonaismäärästä.
Veriplasman histamiinipitoisuuden pienikin suurentuminen lisää vatsahapon eritystä ja sydämen syketaajuutta. Jos pitoisuus kasvaa tasolle 3 - 5 µg/l, siitä voi aiheutua nokkosihottumaa, kutinaa, ihon punoitusta, päänsärkyä ja sydämen nopearytmisyyttä. Taso 6 - 12 µg/l laskee verenpainetta ja supistaa keuhkoputkia. Liian suuri määrä histamiinimäärä voi johtaa kuolettavaan fataaliin rytmihäiriöön.
Histamiini ruoka-aineissa

Histamiinia esiintyy vaihtelevia määriä eri ruoka-aineissa. Histamiinia esiintyy hyvin monissa tavallisissa ruuissa ja juomissa. Histamiinin määrä lisääntyy ruoan kypsyttämisen ja prosessoinnin tuloksena.
Histamiiniherkälle ongelmallisia ruoka-aineita:
kaikki alkoholituotteet, erityisesti punaviini
kala ja äyriäiset
monet voimakkaat kypsytetyt juustot
sianliha ja kestomakkarat
suklaa ja kaakao
tomaatti, pinaatti, papu, munakoiso
sitrushedelmät, ananas ja banaani
mansikka ja vadelma
Histamiini-intoleranssin hoito

Histamiini-intoleranssia voidaan hoitaa histamiinirajoitteisella ruokavaliolla. Rajoituksen aikana vältetään runsaasti histamiinia sisältäviä ruoka-aineita sekä histamiinia elimistöstä vapauttavia ruoka-aineita. Apuna voidaan hyödyntää myös diamiinioksidaasi-entsyymiä. Diamiinioksidaasia saa apteekeista ja luontaistuotekaupoista kapseleina, joita voi ottaa yhtä aikaa histamiinipitoisen ruuan kanssa.
Kritiikki

Kaikki tutkijat eivät usko histamiini-intoleranssin olevan mahdollista. Ilmiön olemassaoloa on epäilty esimerkiksi sen vuoksi, että histamiini on elimistön itsensä tuottama välittäjäaine.
Aiheesta muualla

Matti Hannuksela, Tari Haahtela, Histamiini-intoleranssi ja pseudoallergia - onko niitä?, Katsaus, Duodecim-lehti 9/2012
Histamine and histamine intolerance. Laura Maintz and Natalija Novak. American Journal of Clinical Nutrition, Vol. 85, No. 5, 1185–1196, May 2007. (englanniksi)
Häävälän linnamäki

| Häävälän linnamäki> Sijainti |
| --- | --- |
 Häävälän linnamäki
Koordinaatit:  60.44327038°N, 23.01496498°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Salo
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Häävälän linnamäki on Varsinais-Suomessa Salossa sijaitseva mahdollinen muinaislinna. On vielä epävarmaa, onko löydetty kivivalli ihmisen tekemä. Alueella ei ole suoritettu tutkimuksia.
Linnamäki

Linnavuori sijaitsee Halikon kirkosta kuusi kilometriä pohjoiskoilliseen ja sijaitsee noin 400 metriä Halikonjoesta itään. Kallioinen huippu kohoaa jopa 35 metriä ympäristöään ylemmäksi. Kallioalueen itäpuolella sijaitsee jyrkänteitä, jotka olisivat luontainen suoja vihollisia vastaan. Muut rinteet ovat jyrkkiä paitsi eteläinen suunta, jossa maasto on loivaa. Sieltä löydettiin 1800-luvulla 12 metriä pitkä vallimaisia rakenteita. Niitä ei ole vielä tutkittu, ja ne saattavat olla myös jääkauden jälkeinen rantakivikko.
Huurrepaju

| Huurrepaju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Pajut Salix
Laji::  daphnoides
Alalaji::  acutifolia  (Willd.) Ahlfv.
Synonyymit
 Salix acutifolia Willd. 
Katso myös
   Huurrepaju Wikispeciesissä   Huurrepaju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huurrepaju eli idänhärmäpaju (Salix daphnoides subsp. acutifolia) on pajuihin kuuluva puu tai pensas. Suomalaiset kasvitieteilijät pitävät sitä härmäpajun (Salix daphnoides) alalajina. Muualla huurrepaju luokitellaan usein omaksi lajikseen (Salix acutifolia).
Ulkonäkö

Huurrepaju kasvaa puuksi tai pensaaksi, ilmeisesti useammin puuksi. Sen korkeudeksi ilmoitetaan eri lähteissä 1–3, 2–5, 6 tai 5–8 metriä. Kuori on punainen tai sinihärmeinen. Saman vuoden vuosikasvu versossa on tavallisesti karvaton. Verson haarat ovat härmäpajuun nähden paljon ohuemmat. Lehtien lapa on kalju ja 6–12 senttimetriä pitkä, pituus on moninkertainen leveyteen nähden. Lehden kärkipuoli on pitkäsuippuinen.
Levinneisyys

Huurrepajua esiintyy luonnonvaraisesti Venäjällä Euroopan puoleisessa osassa. Lännestä itään sen levinneisyys yltää Karjalan tasavallasta Uralvuoristoon, etelään Mustallemerelle ja Kaspianmerelle asti. Levinneisyyden kasvillisuusvyöhyke on temperaattiselta keskiboreaaliselle vyöhykkeelle. Huurrepaju kasvaa luonnossa hietikoilla ja hiekkasärkillä.
Suomea lähimpänä alkuperäistä luonnonvaraista huurrepajua esiintyy Laatokan Karjalassa ja Karjalankannaksella. 1900-luvun alkupuolella suomalaiset keräsivät lajista kokoelmanäytteitä runsaasti muun muassa Käkisalmelta, Kurkijoelta ja Terijoen hietikoilta.
Levinneisyys > Käyttö

Huurrepajua viljellään Suomessa melko vähän koristekasvina, yleensä hedekasveja. Myös kaarevahaaraista ja riippuvalehtistä lajiketta ’Pendulifolia’ eli riippahuurrepajua viljellään. Huurrepaju on muutamia kertoja havaittu luonnossa viljelyjäänteenä tai viljelykarkulaisena. Myös muissa Pohjoismaissa kasvia löytyy villiintyneenä.
Huutokaupan metsästäjät

| Huutokaupan metsästäjät> Storage Wars |
| --- | --- |
Tyyli:  Tosi-tv
Kestoaika:  21-22 minuuttia
Pääosissa:   Thom Beers (kertoja)  Dave Hester  Darrell Sheets  Brandon Sheets  Jarrod Schulz  Brandi Passante  Barry Weiss  Dan Dotson (meklari)  Laura Dotson  Ivy Calvin  Rene Nezhoda  Casey Lloyd  Mary Padian  Kenny Crossley  Emily Wears  Shana Dahan  Edwina Registre  Justin Bryant 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  A&E (alkuperäinen) SuomiTV ja FOX
Tuotantokausia:  15
Jaksoja:  339
Tunnuskappale:  "Money Owns This Town"
Tuotanto
Säveltäjä(t):  Andy Kubiszewski
Tuotantoyhtiö(t):  Original Productions
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Huutokaupan metsästäjät (Storage Wars) on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka aloitti A&E Networkilla vuonna 2010.
Sarja seuraa useita ammattilaiskauppiaita, jotka kilpailevat keskenään varastohuutokaupoissa. Kun varaston omistaja ei ole maksanut varaston vuokraa kolmeen kuukauteen, sen sisältö myydään eniten huutaneelle. Suomessa varastoja kutsutaan yleisimmin pienvarastoiksi. Kauppiaat yrittävät saada ostamistaan varastoeristä parhaan mahdollisen tuoton.
Sarjan ensimmäinen tuotantokausi sai myönteisiä arvioita, ja sitä päätettiin jatkaa. Sarjan toinen tuotantokausi saavutti 5,1 miljoonaa katsojaa, mikä teki siitä A&E:n historian katsotuimman televisiosarjan. Huutokaupan metsästäjistä on tehty myös spin-off Huutokaupan metsästäjät: Texas, jota alettiin esittää 6. joulukuuta 2011. Myös New Yorkiin sijoittuvaa spin-offia kuvataan parhaillaan. Keväällä 2018 alkoi myös suomalainen versio.
Huutokaupan metsästäjät on menestynyt myös kansainvälisesti, ja sitä on esitetty useilla kanavilla Kanadassa, Australiassa, Britanniassa, Alankomaissa, Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa.
Pääesiintyjät

Aviopari Dan ja Laura Dotson ovat useimmissa jaksoissa huutokaupan meklareina. Pariskunnalla on huutokauppayritys American Auctioneers.
Dave Hester tunnetaan YUUUP!-huudostaan. Hester omisti aikoinaan huonekalukaupan ja vuodesta 2005 käytetyn tavaran kaupan, joka työllisti 15 henkilöä. Vuonna 2011 hän perusti oman huutokauppaliikkeensä Dave Hester Auctions. Joulukuussa 2012 Hester sai potkut sarjasta ja hän haastoi sarjan oikeuteen ohjelman huutokauppojen lavastamisesta. Tämän seurauksena Hester ei ollut mukana sarjan neljännellä tuotantokaudella, mutta palasi mukaan kausille 5–12.
Darrell Sheets etsii isoja voittoja, ja hän usein myy vaatimattomat hankintansa suoraan eteenpäin. Hän kerskailee kerran löytämillään Picassoilla ja maailman arvokkaimmalla sarjakuvakokoelmalla. Hän sanoo lopettaneensa tavaran keräilyn itse jo kauan sitten, ja kiittelee 32-vuotista huutokauppauraansa seikkailun ja oppimisen elämyksistä. Sheetsin poika Brandon on isänsä mukana huutokaupoissa tuotantokausilla 1–9.
Jarrod Schulz ja Brandi Passante ovat alalla uusia tekijöitä eivätkä yhtä rahakkaita kuin kilpailijansa. Entinen kiinteistönvälittäjä Schulz on riskinottaja ja Passante usein kyseenalaistaa Jarrodin liikkeet. Pariskunta omisti Now and Then -nimisen käytetyn tavaran kaupan. A&E lähetti 24. huhtikuuta 2014 erikoisjakson Brandi & Jarrod: Married to the Job, jota seurasi samanniminen Huutokaupan metsästäjät -spin off. Vaikka joissakin jaksoissa kerrotaan pariskunnan olevan "aviomies ja vaimo" ja heillä on kaksi lasta (Cameron ja Payton) niin he eivät ole olleet naimisissa. Vuonna 2021 uutisoitiin, että Schulz ja Passanten avoliitto on päättynyt jo vuonna 2018.
Barry Weiss on ollut antiikinkeräilijä 15-vuotiaasta asti, ja hänellä on laaja-alainen tietämys kaikenlaisen vanhan tavaran arvosta. Hän keräilee muun muassa autoja, ja hän etsii aina jotain millaista ei ennen ole nähnyt. Hän piristää huutokauppoja usein joillain tempuilla kuten tuomalla mukanaan erikoisia ystäviään. Weiss oli mukana tuotantokausilla 1–4.
Ivy Calvin on esiintynyt sarjassa kolmannesta kaudesta alkaen, ensin epäsäännöllisesti ja viidennestä kaudesta lähtien säännöllisesti. Calvin on entinen MMA- ja jalkapallopelaaja.
Rene Nezhoda ja Casey Lloyd ovat aviopari-huutajat, jotka tulivat sarjaan neljännen kauden aikana. Alkujaan saksalainen Rene omistaa Bargain Hunters -kaupan Powayssa, Kaliforniassa. Yhdeksännen kauden aikana pääasiassa Rene on toiminut pääasiallisena huutajana Caseyn jäädessä taka-alalle.
Mary Padian nähtiin Huutokaupan metsästäjät: Texas -spin-off-sarjassa, jonka jälkeen hän siirtyi viidennen kauden aikana pääsarjaan. Mary omistaa Mary's Finds -kaupan, joka toimii antiikki- ja kunnostusalalla.
Huijaussyytökset

Sarjasta erotettu Dave Hester on nostanut ohjelman tekijöitä vastaan vuonna 2012 oikeusjutun ja väittää sarjan olevan suureksi osaksi lavastettu. Hänen mukaansa tuottajat muun muassa lisäilevät itse varastoihin todella arvokkaita esineitä. Hesterin mukaan myös sarjan esiintyjille tarjotaan ilmaisia kauneusleikkauksia.
Aiheesta muualla

Ohjelman lyhyt esittely FOXin sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Huutokaupan metsästäjät Suomi (Arkistoitu – Internet Archive)
Laura Rowley: 'Storage Wars': Dave Hester On His Biggest Regret (Dave Hesterin haastattelu)  2.3.2012. Huffington Post. Viitattu 21.7.2012. (englanniksi)
Is Storage Wars Fake, Staged or For Real? (Pohdintaa sarjan todenmukaisuudesta)  20.12.2011. Storage Auction Kings. Arkistoitu 26.6.2012. Viitattu 21.7.2012. (englanniksi)
Haastattelija haastattelee Jarrodia ja Brandia.
Hänen majesteettinsa tahdosta

Hänen majesteettinsa tahdosta (engl. At His Majesty’s pleasure) on lainopillinen sanonta, joka viittaa joidenkin nimitettyjen virkamiesten viran määrittämättömään pituuteen. Se perustuu käsitteeseen, jonka mukaan kaikki hallitukselle tuleva laillinen käskyvalta tulee kruunulta. Sanonta on saanut alkunsa Yhdistyneestä kuningaskunnasta, mutta sitä käytetään nykyään kaikissa Commonwealth realm -valtioissa.
Britanniassa ilmausta käytetään myös rikosoikeuden piirissä: Englannissa ja Walesissa alaikäinen tuomitaan murhasta vangittavaksi hänen majesteettinsa tahdosta.
Maissa, joiden valtionpäämies Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija edelleen on, hallitsijan valtaa käyttää kenraalikuvernööri, jonka kauden pituus on usein virallisesti hänen majesteettinsa tahdosta. Näin on esimerkiksi Uudessa-Seelannissa, jossa kenraalikuvernöörin virkakauden pituutta ei ole erikseen määritelty, mutta käytännöksi on muodostunut viisi vuotta. Myös Kanadassa kenraalikuvernöörin virkakauden pituus on virallisesti hänen majesteettinsa tahdosta, mutta käytännössä viisi vuotta.
Tasavalloissa

Ilmausta ja sen suomia valtaoikeuksia voidaan käyttää myös sellaisissa maissa, jotka ovat aiemmin olleet Britannian siirtokuntia, mutta ovat sittemmin muuttuneet tasavalloiksi (esim. Intia, Singapore ja Etelä-Afrikka). Tällöin majestetti tosin korvataan valtionpäämiehen tittelillä.
Yhdysvaltain perustuslain 2. artikla antaa presidentille valtuudet nimetä joitakin julkisia viranhaltijoita senaatin suostumuksella. Tämä koskee kaikkia Yhdysvaltain hallituksen jäseniä paitsi varapresidenttiä, joka valitaan vaaleilla presidentin kanssa. Näin ollen presidentti voi erottaa ministereitä milloin tahtoo ja mistä tahansa syystä. Yhdysvalloissa lainopillinen ilmaus on "presidentin tahdosta" (engl. at the Pleasure of the President).
Hinesville

| Hinesville |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 Hinesville ja Libertyn piirikunta Georgian kartalla
 Hinesville
 Koordinaatit: 31°50′48″N, 81°35′47″W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Georgia
Piirikunta:  Liberty
Väkiluku (2010):  33 437
 
 www.cityofhinesville.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hinesville on kaupunki Yhdysvaltojen Georgian osavaltiossa Libertyn piirikunnassa Savannahin lounaispuolella. Kaupunki on rakentunut paljolti vieresien asevoimien tukikohta Fort Stewartin varaan. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 33 437.
Maantiede

Hinesville sijaitsee Georgian osavaltion Libertyn piirikunnassa noin 60 kilometriä Savannahista lounaaseen.
Historia

Libertyn piirikunta perustettiin 1777 ja myöhemmin sen hallinnollinen keskus haluttiin siirtää Riceborota uudelle paikalle. Paikalliset äänestivät muutoksen puolesta vuonna 1836 ja senaattori Charlton Hines ehdotti nykyistä Hinesvilleä, joka sai nimensä hänen mukaansa vuonna 1837. Ennen kaupungin perustamista paikalla oli asevoimien paraatialue. Yhdysvaltain sisällissodan aikana alueella käytiin useita yhteenottoja. Hävitys Libertyn piirikunnassa oli huomattavaa. Pohjoisvaltioiden kenraali William T. Shermanin johtamat joukot valtasivat sen talvella 1864.
Sodan jälkeen Samuel Dowse Bradwellillä oli huomattava vaikutus kaupungin jälleenrakennuksessa. Hänen perustamansa Hinesville Academy eli myöhempi Bradwell Institute tuli tunnetuksi koko osavaltion alueella. Kaupunki oli kuitenkin piirteiltään unelias kylä aina 1900-luvun alkupuoliskolle saakka. Huomattava muutos oliasevoimien tukikohta Camp Stewartin eli sittemmän Fort Stewartin perustaminen vuonna 1944. Tukikohta nimettiin Libertyn piirikunnassa asuneen presidentti Franklin D. Rooseveltin vaimo Eleanor Rooseveltin isoisoisän Daniel Stewartin mukaan ja jonkin aikaa ennen Normandian maihinnousua tukikohdassa oli 55 000 sotilasta. Tukikohdan sotilaiden perässä paikkakunnalle muutti suuri joukko eri palveluja tarjoavia yrittäjiä.
Camp Stewart lakkautettiin toisen maailmansodan jälkeen, mutta maailmantilanteen jälleen kiristyessä myöhemmin sotilastoiminta sillä aloitettiin uudelleen. Tukikohdasta tehtiin linnoitus (Fort) vuonna 1956.
Talous

Hinesvillen talous on rakentunut pitkälti viereisen Fort Stewartin varaan. Samaan tapaan vastaavasti tukikohdan sotilaat tarvitsevat kaupungin palveluja. Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Hinesvillessä aikavälillä 2014–2018 olivat 46 177 USD ja henkilöä kohden 21 305 USD. 16,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 33 437 ja vuoden 2019 arvion mukaan 33 273. Kaupungin asukkaista 40 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 32,3 %), 46,7 % afroamerikkalaisia, 14,4 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,9 % aasialaisia. 15,8 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 7,1 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hinesville Wikimedia Commonsissa
Libertyn piirikunnan oikeustalo Hinesvillessä.
I-kieli (sanaleikki)

I-kieli on sanaleikki, jossa sanan jokainen vokaali muutetaan [i]-äänteeksi.
Esimerkiksi lause ”Osaatko puhua i-kieltä?” muuttuu muotoon ”Isiitki pihii i-kiilti?”
Leikkiä voi kokeilla melkein mihin tahansa kieleen, mutta parhaiten se toimii vokaalipainotteisissa kielissä, kuten suomen kielessä. Leikki tunnetaan myös Ruotsissa.
Hyvinkään kirkko

| Hyvinkään kirkko |
| --- | --- |
 Hyvinkään kirkko
Sijainti:  Hyvinkää
Koordinaatit:  60°38′02″N, 024°51′45″E
Seurakunta:  Hyvinkään seurakunta
Rakentamisvuosi:  1961
Suunnittelija:  Aarno Ruusuvuori
Materiaali:  betoni, Oregon-mänty
Istumapaikkoja:  630
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hyvinkään kirkko on professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelema, vuonna 1961 valmistunut moderni kirkko. Kirkko on Hyvinkään seurakunnan pääkirkko ja yksi Hyvinkään tunnetuimmista nähtävyyksiä. Se sijaitsee keskeisellä paikalla kaupungin pääkadun Hämeenkadun varrella. Kirkko näkyy kauas, ja se on helppo tunnistaa pyramidimaisesta muodostaan. Pyhän Kolminaisuuden kunniaksi suuri osa rakennuksen muodoista on kolmioita.
Kirkkosalin valaistus on toteutettu siten, että päähuomio keskittyy alttarille. Alttaritauluna on ikkuna, josta avautuu näkymä kirkkopuistoon. Alttarilla on matala risti. Salissa on istumapaikat 630 ihmiselle, jonka lisäksi urkuparvelle ja yläsaliin mahtuu yhteensä 250 henkeä. Urut on rakentanut vuonna 1977 Urkurakentamo Hans Heinrich. Ne ovat 35-äänikertaiset.
Hyvinkään kirkon sakraalihopeat on valmistanut akateemikko, hopeaseppä Bertel Gardberg.
Museovirasto on määritellyt Hyvinkään kirkon ja siihen liittyvän seurakuntakeskuksen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Hyvinkään evankelis-luterilaisen seurakunnan muut kirkot ovat Hyvinkään vanha kirkko ja Kytäjän kirkko.
Galleria

Sisäkuva kirkosta
Kirkko pohjoisesta nähtynä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyvinkään kirkko Wikimedia Commonsissa
Hyvinkään kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Hyvinkään seurakunnan www-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Capella (Siuntio) –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karkkila –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kerava –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Merikappeli (Upinniemi) –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Söderkulla –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti
Hänen kuninkaallinen korkeutensa

| Hänen kuninkaallinen korkeutensa> H.R.H. |
| --- | --- |
 Kirjan kansi.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Danielle Steel
Kieli:  englanti
Julkaistu:  2006
Suomennos
Suomentaja:  Hilkka Pekkanen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2009
Sivumäärä:  332
ISBN:  978-951-0-35001-0

Edeltävä:  Talo
Seuraava:  Siskokset
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hänen kuninkaallinen korkeutensa (engl. H.R.H) on Danielle Steelin 2006 julkaistu romaani. Teos on ilmestys suomeksi Hilkka Pekkasen suomentamana, WSOYn kustantamana 2009.