stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nepalin maanjäristys 2015
Suomalaisia kehitysyhteistyöjärjestöjä Nepalissa ja niiden keräyksiä

Nepal on ollut Suomen kehitysyhteistyön kohdemaa jo vuodesta 1983 lähtien. Suomen Kathmandun suurlähetystön mukaan vuonna 2013 useat kansalaisjärjestöt toteuttivat kehistysapuhankkeita Nepalissa. Näillä maassa jo toimivilla järjestöillä on hyvät mahdollisuudet yhteistyöverkostonsa ja usein myös omien työntekijöittensä välityksellä toimittaa maanjäristyksen jälkeistä hätä- ja jälleenrakennusapua Nepaliin tehokkaasti. Muun muassa seuraavilla Nepalissa toimineilla järjestöillä oli toukokuussa 2015 meneillään keräys maanjäristyksen uhrien auttamiseksi (aakkosjärjestyksessä):
Fida,
Kirkon Ulkomaanapu,
Plan,
Pelastakaa lapset,
SOS-Lapsikylä,
Suomen Lähetysseura,
Suomen Punainen Risti, ja
Suomen UNICEF.
Kuvia

Maanjäristyksen tärinäkartta  Oranssi väri: tuhoisa tärinäalue (MMI=VIII), jolla USGS arvioi asuvan 5,299 milj. ihmistä.
Sortuneiden rakennusten alle jäi ihmisiä.
Romahtanut hotellirakennus.
Tuhoutunut maaseutukylä Kathmandun pohjoispuolella.
Yksi Kathmandun pahoin tuhoutuneista Durbar-aukioista (osa maailmanperintökohdetta), ennen järistystä.
Dharahara-näköalatorni, joka tuhoutui järistyksessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nepalin maanjäristys 2015 Wikimedia Commonsissa
Nepalin jälleenrakennus ontuu (4.9.2015) (maailma.net)
Interactive Nepal Earthquake Web Map (dataa päivitetään, linkkaamishetkellä 31.5.2015) (englanniksi) (ngiip.gov.np)
Tears of joy (13.5.2015) (englanniksi) (nepalitimes.com)
Nepal: Earthquake 2015 - Humanitarian Snapshot (as of 04 May 2015, UN OCHA) (englanniksi) (reliefweb.int)
Nepal’s Fast Urbanization and Lax Enforcement Add to Quake’s Toll (1.5.2015) (englanniksi) (nytimes.com)
Extent of the Damage From the Nepal Earthquake (Karttoja ja havainnollistuksia maanjäristykseen 2015 liittyen, 1.5.2015) (englanniksi) (nytimes.com)
Dharahara Tower Then and Now: A History of Earthquakes in Nepal (25.4.2015) (englanniksi) (wsj.com)
Nepalin maanjäristyksen uhriluvun pelätään kasvavan – Myös Suomi lähettää pelastusmiehistöä  26.4.2015. hs.fi. (suomeksi)
YK:n OCHA, 2013: Nepal: Preparing for an earthquake in the Kathmandu Valley (englanniksi) (unocha.org)
Nepal - 2015-04-25 06:11:27.4 UTC (pääjäristyksen luokitus saksalaisen DFZ-keskuksen mukaan) (englanniksi) (gfz-potsdam.de)
Dolakha landslide (video maanjäristyksen seurauksena romahtavasta vuorenrinteestä Dolakhan piirikunnassa) (englanniksi) (youtu.be)
BBC field report - Langtang village destroyed (video maan/lumivyöryjen tuhoista) (englanniksi) (youtu.be)
Nousukausi

Nousukausi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
nousukausi, kasvun kausi talouden suhdannevaihtelussa
Nousukausi, Johanna Vuoksenmaan ohjaama elokuva vuodelta 2003.
Nousukausi, suomalainen iskelmämusiikkia soittava yhtye
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nousukausi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Noutaja

Noutajan tehtävä on hakea metsästäjän ampuma saalis.
Noutajat ovat koirarotuja, jotka ovat erikoistuneet pienriistan talteenottoon sekä maalla että vedessä. Niillä on synnynnäinen vietti ottaa kiinni ja kuljettaa esineitä, ja koulutuksen avulla tämä vietti voidaan ohjata tarkoituksenmukaiseen toimintaan metsästäjän apuna. FCI tunnustamat kuusi noutajarotua ovat kultainennoutaja, labradorinnoutaja, sileäkarvainennoutaja, novascotiannoutaja, chesapeakelahdennoutaja ja kiharakarvainennoutaja.
Noutaja työskentelee vasta laukauksen jälkeen. Sen tehtävä on etsiä ja tuoda ammuttu saalis ohjaajalleen sitä vaurioittamatta. Muut lintukoirat avustavat metsästäjää noutamisen lisäksi eri tavoin esimerkiksi ilmaisemalla saaliin tai ajamalla sen esiin. Poikkeuksen tekee novascotiannoutaja, joka noutamisen lisäksi houkuttelee liikehdinnällään vesilintuja lähemmäs itseään ja kiinnittää niiden huomion tarjoten ohjaajalle laukaustilaisuuden, mutta joka silti luetaan noutajaksi.
Noutajia käytetään nykyään enemmän seura- kuin metsästyskoirina, ja maailmanlaajuisesti suosituimmat seurakoirat ovat kultainennoutaja ja labradorinnoutaja. Niistä on lisäksi tullut suosittuja opaskoirarotuja. Suuren suosionsa vuoksi kultaisennoutajan ja labradorinnoutajan populaatiot ovat jakautuneet alatyypeiksi: raskaampiin, kauneus- ja seurakoiraominaisuuksien perusteella jalostettaviin näyttelylinjaisiin, ja solakampiin työskentelyominaisuuksien perusteella jalostettaviin metsästyslinjaisiin. Maasta ja rodusta riippuen tyyppien eriytymistä pyritään estämään vaatimalla koiralta hyväksytty metsästyskoesuoritus ennen kuin sille myönnetään näyttelyvalion arvo. Novascotiannoutaja ja sileäkarvainennoutaja ovat viime vuosien aikana myös yleistyneet, mutta ne ovat yleensä metsästys- ja harrastuskoiria. Chesapeakelahdennoutaja ja kiharakarvainennoutaja ovat suhteellisen harvinaisia, mihin saattaa osasyynä vaikuttaa niiden kovuus ja itsepäisyys.
Noutajarodun koira on tyypillisesti vakaahko, seurallinen, oppivainen, ihmisistä kiinnostunut ja urheilullinen, minkä ansiosta noutajat soveltuvat metsästyksen lisäksi monenlaisiin harrastuksiin. Noutajien rodunomaisia koemuotoja ovat taipumuskokeet (NOU) ja noutajien metsästyskokeet (NOME). Noutajat ovat hyvin monipuolisia koiria, joten niille sopivat hyvin myös muut lajit, kuten TOKO, agility, MEJÄ, VEPE, PK ja niin edelleen.
Philips

| Koninklijke Philips N> V. |
| --- | --- |

Tunnuslause:  innovation and you
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  Euronext: PHIA NYSE: PHG
ISIN:  NL0000009538
Perustettu:  1891
Perustaja:  Frederik Philips Gerard Philips
Toimitusjohtaja:  Roy Jakobs
Kotipaikka:   Amsterdam, Alankomaat
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  terveysteknologia
Liikevaihto:   17,8 mrd. € (2022)
Nettotulos:   −1,6 mrd. € (2022)
Henkilöstö:   77 233 (31.12.2022)
Kotisivu:  www.philips.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Philipsin pääkonttori Amsterdamissa.
Koninklijke Philips N.V., lyhyemmin Philips, on terveysteknologiaan keskittynyt alankomaalainen suuryritys. Vuonna 2022 yritys saavutti 17,8 miljardin euron liikevaihdon ja sen palveluksessa oli yli 77 000 henkilöä noin 75 maassa. Philipsin keskushallinto sijaitsee Amsterdamissa, mutta monet yrityksen toiminnot keskittyvät edelleen Eindhoveniin, jossa yritys perustettiin.
Philips on tunnettu kulutuselektroniikasta, kodinkoneista ja valaistuksesta, mutta yrityksen nykyinen päätoimiala on terveysteknologia. Philipsin toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2022 Roy Jakobs.
Philipsillä on 56 000 voimassa olevaa patenttia.
Historia

Philipsin perustivat vuonna 1891 Alankomaiden Eindhovenissa Frederik ja Gerard Philips. Yrityksen alkuperäisenä toimialana oli valmistaa hehkulamppuja ”ja muita sähköteknillisiä laitteita”. Aluksi toiminta painottui hiililankalamppujen tuotantoon. 1900-luvun alkaessa Philips kuului jo Euroopan suurimpiin lamppujen valmistajiin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yritys alkoi laajentaa toimialaansa. Philips alkoi valmistaa röntgenputkia lääketieteellisiin tarkoituksiin sekä kinotekniikkaa (elokuvaprojektoreita ja niiden oheislaitteita) vuonna 1918, aloitti radioiden tuotannon vuonna 1927 ja esitteli ensimmäisen Philishave-sähköparranajokoneensa vuonna 1939.
Saksan hyökätessä Alankomaihin vuonna 1940 Philipsin johtajat siirtyivät Yhdysvaltoihin, josta he johtivat yrityksen toimintaa sodan ajan.
Philipsin kehittämästä C-kasetista (1963) tuli menestystuote, samoin kuin Philipsin yhteistyössä Sonyn kanssa kehittämästä CD-levystä (1983). Pioneerin kanssa yhteistyössä kehittämän Laserdiscin (1972) suosio jäi kuitenkin rajoitetummaksi. Philipsin ja Grundigin videonauhuristandardiksi esittämä Video 2000 hävisi kilpailun VHS:lle. Philipsin Sonyn MiniDiscin kilpailijaksi tarjoama digitaalinen äänikasettiformaatti Digital Compact Cassette (1992) jäi flopiksi, sillä markkinat olivat valmiit siirtymään uuteen tallennusmuotoon odotettua paremmin.
Elokuussa 2006 Philips ilmoitti sopineensa puolijohdeliiketoimintojensa myynnistä pidättäen itsellään vain vähemmistöosuuden muodostettavaan yhtiöön. Puolijohteet-yksikön (Philips Semiconductors) myyntihinta vuonna 2005 oli 4,6 miljardia euroa, ja sillä oli noin 37 000 työntekijää. Kauppa oli osa Philipsin pyrkimystä irrottautua toimialoilta, joilla esiintyy voimakasta kausivaihtelua, ja profiloitua terveydenhuollon ja elämäntyylin ratkaisujen toimittajaksi. Uusi puolijohdeyhtiö irrotettiin Philipsistä 29. syyskuuta 2006, ja se sai nimekseen NXP Semiconductors.
Vuoden 2008 alussa Philips muodosti aikaisemmasta neljästä tuotedivisioonasta kolme sektoria: Philips Healthcare (aikaisempi Philips Medical Systems), Philips Lighting ja Philips Consumer Lifestyle (aikaisemmat Philips Consumer Electronics ja Philips Domestic Appliances and Personal Care).
Tammikuussa 2013 Philips ilmoitti sopineensa audio- ja videolaitetuotantonsa myynnistä japanilaiselle Funaille. Yritys oli jo aiemmin siirtänyt televisiotuotantonsa hongkongilaisen TPV:n kanssa muodostettuun yhteisyritykseen.
Toukokuussa 2013 Philipsin yhtiökokous hyväksyi Electronics-sanan poistamisen yrityksen aiemmasta virallisesta nimestä Koninklijke Philips Electronics N.V.
Syyskuussa 2014 Philips ilmoitti yhdistävänsä terveydenhoito- ja kuluttajatuotesektorinsa ja muodostavansa valaistusliiketoiminnasta erillisen yrityksen. Uusi yritys Philips Lighting listattiin pörssiin toukokuussa 2016. Se vaihtoi myöhemmin nimensä Signifyksi, ja vuonna 2019 Philips luopui kokonaan yrityksen omistuksesta.
PSV Eindhoven

Philipsin työntekijät perustivat vuonna 1913 yrityksen tukeman urheiluseuran Philips Sport Vereniging. PSV Eindhoven tunnetaan erityisesti kansainvälisestikin menestyksekkäänä jalkapallojoukkueena (moninkertainen Hollannin liiga- ja cupvoittaja, UEFA-cupin voittaja vuonna 1978, Euroopan cupin (Mestarien liigan edeltäjän) voittaja vuonna 1988). PSV:tä ovat edustaneet myös uinnin olympiavoittajat Pieter van den Hoogenband ja Inge de Bruijn.
Philips Suomessa

Philipsillä on ollut tytäryhtiö Suomessa vuodesta 1924. Philips Oy:n pääkonttori sijaitsee Espoossa. Nykyisin Philipsillä on Suomessa myynti-, markkinointi- ja asiakastukiorganisaatio. Aiemmin Philips on valmistanut Suomessakin mm. radioita ja televisioita sekä kehittänyt lääketieteellisiä laitteita ja ohjelmistoja.
Tammikuun 22. päivä 1924 pidettiin Philipsin Suomen osakeyhtiön perustamiskokous, johon saapui delegaatio Hollannista. Pääkonttori sijaitsi Pohjois-Esplanadilla Helsingin keskustassa, ja henkilökuntaa oli aluksi 12 henkeä. Myyntiohjelmassa oli aluksi pääasiassa lamppuja.
1920-luvun lopulla Philips alkoi tuoda maahan radioita ja radiotarvikkeita.
Vuonna 1931 Philips toi Suomeen siirrettävän röntgenlaitteen, mistä alkoivat Philipsin terveydenhuoltotoimialan juuret.
Sotavuosina polttoainepulan vuoksi Philips Oy osti hevosen, ja ehkä tämän innoittamana vuonna 1942 Philipsin henkilökunta osallistui mm. perunannostotalkoisiin.
1950-luvun alussa kansainvälinen Philips aloitti äänilevytuotannon, ja myynti alkoi myös Suomessa; maahan tuotiin ensimmäiset Philips-nauhurit, joiden paino oli 27 kg.
Vuonna 1954 oli Suomen radiotuotannossa jo kokonainen mallisto. Philishave-partakoneiden kokoaminen aloitettiin Suomessa.
1960-luvulla Musiikki-Fazer aloitti Suomessa äänilevyjen julkaisun Philips-levymerkillä.
Vuonna 1966 Philips-Polygram ja Musiikki-Fazer perustivat Finnlevyn. Yhtiön osti Fazer vuonna 1974.
Väritelevisioiden maahantuonti alkoi vuonna 1967, ja samana vuonna kolmiteräinen Philishave-partakone tuli myyntiin Suomessa.
Vuonna 1972 Philipsin henkilökuntaa oli yli 1 000. Tehtaalla valmistui tuolloin miljoonas radio.
Vuonna 1973 miljoonas Philishave myytiin Suomessa.
Vuonna 1981 Philipsin teollinen toiminta loppui Suomessa reiluksi 10 vuodeksi, kun Philipsin tehdas lopetti toiminnan Suomessa. Suunnitelmat uuden tehtaan perustamiseksi olivat pitkällä, mutta ne kariutuivat loppumetreillä.
Vuonna 2001 Suomessa philipsiläisiä oli kolmessa eri yhtiössä (Oy Philips Ab, valaisinyksikkö Idman Mäntsälässä ja alun perin Instrumentariumin osana toiminut magneettikuvauslaiteyksikkö Philips Medical Systems MR Technologies Finland Oy Vantaalla) yhteensä reilut 500 työntekijää.
Vuonna 2005 Philips aloitti magneettikuvausohjattuun kohdennettuun ultraääneen perustuvan Sonalleve MR-HIFU -hoitolaitteen kehittämisen Vantaalla.
Vuonna 2007 kolmesta yhtiöstä muodostettiin yksi yhtiö Philips Oy.
Vuonna 2011 Philips Oy:n palveluksessa oli n. 200 työntekijää kolmella eri sektorilla: Consumer Lifestylella, Lightingilla ja Healthcarella.
Vuonna 2021 Philips ilmoitti siirtävänsä tuotekehityksen Vantaalta Alankomaihin ja Intiaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Philips Wikimedia Commonsissa
Philipsin kotisivut
Philipsin valmistama radio 930A vuodelta 1931.
Philips 7300 -sarjan parranajokone.
Sonalleve MR-HIFU -hoitolaite.
Play (elokuva)

| Play |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ruben Östlund
Käsikirjoittaja:  Ruben Östlund
Tuottaja:  Erik Hemmendorff
Kuvaaja:  Marius Dybwad Brandrud
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Plattform Produktion AB
Levittäjä:  SF Studios
Ensi-ilta:  2012
Kesto:  118 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Play on Ruben Östlundin käsikirjoittama ja ohjaama ruotsalainen draamaelokuva vuodelta 2011. Östlund laati käsikirjoituksen tarkoin todellisen oikeustapauksen pohjalta.
Juoni

Elokuva kuvaa dokumen­taariseen tyyliin ja sivusta­katsojan tavoin maahanmuuttaja­taustaisten varhaisnuorten psykologista peliä, jolla he nöyryyttävät itseään hieman nuorempia ruotsalais­poikia ja varastavat heiltä kännyköitä ja muuta omaisuutta.
Elokuva koostuu pitkistä yksittäisistä kohtauksista yhden iltapäivän aikana. Kolmen vaalean noin kymmenvuotiaan ruotsalaispojan joukko kohtaa mustaihoiset, vähän itseään vanhemmat jengiläiset ostoskeskuksessa. Jengiläiset alkavat väittää, että yhden ruotsalais­pojan puhelin on varastettu hänen veljeltään. Mustat pojat vaativat nuorempia poikia lähtemään mukaansa tapaamaan veljeä lähiöön raitiovaunu­matkan päähän. Jälki­näytöksessä ruotsalaispoikien isät ottavat oikeuden omiin käsiinsä kadulla ja ottavat jengiläis­pojalta pakolla puhelimen takaisin. Miehet joutuvat sanaharkkaan ohikulkevien ruotsalais­naisten kanssa, joiden mielestä miehet käyttäytyvät rasistisesti ja oman käden oikeudella.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anas Abdirahman  | … |  Anas   |
|  Sebastian Blyckert  | … |  Sebastian   |
|  Yannick Diakite  | … |  Yannick   |
|  Sebastian Hegmar  | … |  Alex   |
|  Abdiaziz Hilowle  | … |  Abdi   |
|  Nana Manu  | … |  Nana   |
|  John Ortiz  | … |  John   |
|  Kevin Vaz  | … |  Kevin   |
|  Jacob Ottander  | … |  poika ostoskeskuksessa   |
|  Herman Troeng  | … |  poika ostoskeskuksessa   |
|  Tobias Åkesson  | … |  lipuntarkastaja   |
|  Peggy Johansson  | … |  lipuntarkastaja   |
Vastaanotto

Play herätti paljon keskustelua ruotsalaismediassa poliittisesti epäkorrektin asetelmansa vuoksi. Sitä syytettiin maahanmuuttajavastaisuudesta ja rasistisuudesta. Kriitikot ottivat elokuvan kuitenkin hyvin vastaan, ja Play sai vuonna 2012 Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon. Se voitti myös Ruotsin elokuvakriitikkoyhdistyksen palkinnon sekä Guldbagge-palkinnot parhaasta ohjauksesta ja kuvauksesta. Kevin Vaz oli Guldbagge-ehdokkaana parhaasta miespääosasta.
Käännös suomeksi
Nicola Danti

| Nicola Danti> Euroopan parlamentin jäsen |
| --- | --- |
 1.7.2014–  
Ryhmä:  Uudistuva Eurooppa -ryhmä (2020–) S&D-ryhmä (2014–2020)
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. syyskuuta 1966 (ikä 58) Pelago, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Italia Viva
Muut puolueet:  Demokraattinen puolue (2014–2020)
Aiheesta muualla
www.nicoladanti.it
Nicola Danti (s. 6. syyskuuta 1966 Pelago, Italia) on italialainen poliitikko. Danti edustaa Italia Viva-puoluetta. Aikaisemmin Danti on edustanut demokraattista puoluetta. Danti on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa nykyisin Uudistuva Eurooppa -ryhmää.
Aiheesta muualla

Nicola Danti Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Naisten koulu

| Naisten koulu> L’école des femmes |
| --- | --- |
 Vuoden 1719 painoksen kansilehti.
Kirjoittaja:  Molière
Alkuperäiskieli:  ranska
Tyylilaji:  komedia
Kantaesitys:  26. joulukuuta 1662
Kantaesityspaikka:  Palais Royal theatre, Palais-Royal
Naisten koulu (ransk. L’école des femmes) on ranskalaisen Molièren komedianäytelmä vuodelta 1662. Näytelmä kertoo 42-vuotiaasta Arnolphesta, joka itse käyttää itsestään hienompaa aatelisnimeä Monsieur de la Souche, joka pelkää tulevan vaimonsa aviorikosta niin paljon, että hän on päättänyt kasvattaa holhoamastaan Agnès-nimisestä tytöstä itselleen vaimon. Aviorikoksen estämiseksi Arnolphe on yrittänyt eristää Agnèsin täysin muusta maailmasta, jotta tämä ei edes keksisi tehdä aviorikosta.
Näytelmän ensiesitys oli Théâtre du Palais-Royalissa. Näytelmä on myöhemmin julkaistu suomeksi ainakin Otto Mannisen suomentamana.
näytelmiä
Sievistelevät hupsut – Naisten koulu – Tartuffe – Don Juan – Ihmisvihaaja – Lääkäri vastoin tahtoansa – Saituri – Porvari aatelismiehenä – Oppineita naisia – Luulosairas
Po pojas v nebe (DVD)

| Po pojas v nebe Nikolai Noskov |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Misterija Records
Nikolai Noskov’n muut julkaisut
|   | Po pojas v nebe 2007 | Dyšu tišinoi 2008 |
Po pojas v nebe (ven. По пояс в небе) on venäläisen rock-muusikko Nikolai Noskov’n DVD, joka julkaistiin vuonna 2007.
Kappaleet

Začem
Ja ne veru
Po pojas v nebe
Spasibo
Fenečka
Pobud' so mnoj
Zinmaja noč'
Romans
Sneg
Ja nemodnij
Gribnoj dožd'
Eto zdorovo
A na men'šeje ja ne soglasen
Pyhä perhe (elokuva)

| Pyhä perhe |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Anssi Mänttäri
Käsikirjoittaja:  Anssi Mänttäri
Perustuu:  Claes Anderssonin näytelmään Familjen (1974)
Tuottaja:  Jörn Donner
Säveltäjä:  Asko Mänttäri
Kuvaaja:  Heikki Katajisto
Leikkaaja:  Juho Gartz
Pääosat:  Lasse Pöysti Birgitta Ulfsson Rita Polster Martti-Mikael Järvinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Jörn Donner Productions Oy
Ensi-ilta:  29. lokakuuta 1976
Kesto:  101 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhä perhe on Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1976 ja hänen esikoisohjauksensa. Se perustuu Claes Anderssonin näytelmään Familjen (1974), jota oli esitetty Lilla Teaternissa ja Tampereen Työväenteatterissa.
Arviot

Alkoholistiperheen elämää käsittelevän elokuva otettiin aikalaisarvioissa vastaan ristiriitaisesti. Sen teatterimaista ilmaisua toisaalta karsastettiin, toisaalta sitä ei pidetty pahana. Selkeä ja koruton kerronta sai kiitosta. Vaikka henkilöohjaus yleisellä tasolla sai moitteita, Lasse Pöystin roolisuoritusta isänä kiitettiin kuitenkin yksimielisesti, se "muodostaa koko elokuvan lujan selkärangan", kuten Paula Talaskivi sanoo arviossaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lasse Pöysti  | … |  Paavo Mäkinen   |
|  Birgitta Ulfsson  | … |  Terttu Mäkinen   |
|  Rita Polster  | … |  Marja Mäkinen   |
|  Martti-Mikael Järvinen  | … |  Tapio Mäkinen, "Tapsa"   |
|  Sanna Fransman  | … |  Susanna Mäkinen, "Sanna"   |
|  Mikko Majanlahti  | … |  lääkäri   |
|  Marja-Sisko Aimonen  | … |  neiti Vuorio   |
|  Kerttu Hätönen  | … |  tarjoilija   |
|  Pentti Auer  | … |  mies olutbaarissa   |
|  Alexandrine Mattlar  | … |  hoitaja parantolassa   |
|  Yrjö Käki  | … |  saksofoninsoittaja / tuomari Miettinen   |
|  Kari Kekkonen  | … |  Lönnqvist   |
|  Aini Front  | … |  asiakas lihakaupassa   |
|  Anita Heikkinen  | … |  asiakas lihakaupassa   |
|  Tuija Söderman  | … |  asiakas lihakaupassa   |
|  Teo Jurvela  | … |  kauppias   |
|  Pekka Lehto  | … |  toinen myyjä   |
|  Heikki Takkinen  | … |  kertojan ääni kuvaruudussa   |
|  Jouko Lumme  | … |  farkkuasuinen mies kadulla   |
|  Helga Viljanen  | … |  autoliikkeen kirjanpitäjä   |
|  Velperi Hailuoto  | … |  asiakas Alkossa   |
Aiheesta muualla

Pyhä perhe (elokuva) Elonet.
Pneumonoultra­mikroskopiko­silikovulkanokonioosi

Pneumonoultra­mikroskopiko­silikovulkanokonioosi on sanasepite, jonka kehitti vuonna 1935 National Puzzlers’ Leaguen johtaja Everett M. Smith. Hän jäljitteli sanalla pitkiä lääketieteen termejä, ja se tarkoittaa keuhkosairautta, joka on syntynyt hienon tuhkan tai hiekkapölyn hengittämisestä. Täsmällisesti suomennettuna se tarkoittaa: ”pölykeuhko, joka on aiheutunut tavalliselle mikroskoopille näkymättömän tulivuorentuhkan hengittämisestä”.
Sana on englanniksi pneumonoultramicroscopicsilicovolcanoconiosis ja 45-kirjaimisena se on pisin sana, joka on otettu merkittäviin sanakirjoihin. Sitä pidetään kuitenkin käytännössä turhana sanana, ja se on kehitetty lähinnä ennätykselliseksi sanaksi. Nimi on kuitenkin pisin käytössä oleva lääketieteellisen latinan termi. Se voidaan purkaa seitsemään osaan, joista neljä on johdettu kreikasta ja kolme latinasta:
Aiheesta muualla

Lääketieteen sanakirja latina-suomi-latina (WSOY 2009)
Radio On

Radio On oli Pohjanmaalla kuuluva radioasema. Asema soitti pääasiallisesti teknoa ja diskoa. Radio On:in taajuus oli 105,4. Radio lopetti toimintansa 2006 vuodenvaihteessa.
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Nokia 600

| Nokia 600 |
| --- | --- |
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  elokuu 2011
Käyttöverkot:  GSM 850/900/1800/1900, WCDMA 850/900/1700/1900/2100
Mitat:  111 × 53 × 13
Paino:  100
Näyttö:  3,2" kapasitiivinen TFT
Näytön kuvatarkkuus:  360 × 640
Värien lukumäärä:  16 miljoonaa
Suoritin:  1 GHz
Muisti:  2 gigatavua, MicroSD-muistikorttipaikka (maks. 32 gigatavua)
Kamera:  5 Mpix (2 592 × 1 944) LED-salamalla, kasvojentunnistuksella, kiinteällä tarkennuksella, 2× zoomilla, kuvanmuokkausohjelmalla ja 720p-videokuvauksella (2× zoom, 30 kuvaa sekunnissa)
Radio:  on
Musiikkisoitin:  MP3/WAV/AAC/eAAC/eAAC+/WMA/AMR-WB/AMR-NB/EAC3/AC3 (video MPEG2/MPEG4/H.263/H.264/VC1)
Valmiusaika:  WCDMA 600 tuntia, GSM 540
Puheaika:  WCDMA 6 tuntia 30 minuuttia, GSM 15
Käyttöjärjestelmä:  Symbian Belle
Tiedonsiirto:  GPRS/EDGE luokka B (multislot-luokka 33), UMTS, HSDPA Cat10 (maks. 14,4 Mbps), HSUPA Cat6 (maks. 5,76 Mbps), WLAN 802.11 b/g/n, Bluetooth 3.0 A2DP, NFC
Liitännät:  3,5 mm audioliitäntä, MicroUSB 2.0-liitäntä (tiedonsiirto ja lataus), 2 mm latausliitäntä
Muuta:  106 fonin kaiutin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 600 on elokuussa 2011 julkistettu matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama kosketusnäytöllinen älypuhelin. Puhelimen julkaisu peruutettiin.
Paikannus

Nokia Kartat
Integroitu GPS- ja A-GPS-paikannus
Kompassi