stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tagajõgi

| Tagajõgi |
| --- | --- |
Maat:  Viro
Maakunnat:  Itä-Virumaa, Länsi-Virumaa
Kunnat:  Alutagusen kunta, Vinnin kunta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Rannapungerja jõen valuma-alue
Pinta-ala:  256,6 km²  
Pääuoman osuudet:  Liivoja, Mustasoo, Tudulinna jõgi
Yhtyy:  Rannapungerja jõgi (12,7 km joensuusta)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Tudu järv
 :  59.1644°N, 26.7750°E
Laskupaikka:  Rannapungerja jõgi, Tudulinna
 :  59.0214°N, 27.1042°E
Sivu-uomat:  Kaukvere jõgi, Kruusoja
Taajamat:  Oonurme, Tagajõe, Tudulinna
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  81,2 m  mpy. 
Laskukorkeus:  30,5 m  mpy. 
Korkeusero:  50,7 m  
Pituus:  43,8 km  
Keskileveys:  4 m  
Kaltevuus:  1,16 m/km
Keskiylivirtaama:  45 – 50 m³/s  
Keskivirtaama:  1,8 – 2,3 m³/s  
Keskialivirtaama:  0,02 – 0,03 m³/s  
Muuta
Tagajõgi on Virossa Länsi-Virumaalla Vinnissä ja Itä-Virumaalla Alutagusessa virtaava 44 kilometriä pitkä Rannapungerja jõen pisin sivujoki . Se virtaa koko matkallansa Alutagasen alangolla .
Nimitys

Joen yläjuoksulla sitä kutsutaan Liivojaksi, keskijuoksulla Mustasooksi ja alajuoksulla Tudulinna jõeksi.
Joen kulku

Joen yläjuoksu on harvaan asuttua metsäaluetta ja sen alajuoksu on tiheästi asuttua viljelyaluetta. Joki saa alkunsa ojasta, joka on kaivettu alkamaan Tudu järvestä. Järvi kuuluu Järvsoohon, joka on osa Tudusoon soidensuojelualuetta. Liivaojan osuus on monin paikoin suoraksi kaivettua ojaa, vaikka se lopuksi saa virrata luontaisessa uomassaan Oonurme ojan yhtymäkohtaan saakka. Alempana siihen yhtyy Muraka raban (suo) lähellä Kaukvere jõgi. Tagajõen laakso on vanha ja leveä. Sen pohjalla olevassa hiekassa ja lietteessä joki tekee meanderimaisia mutkia. Tämä ilmiö jatkuu täältä joensuuhun asti.
Tudulinnasta Pungerjajõgeen asti on joen uoma kaivautunut syvälle hiekkamaahan. Samalla on jokilaakso levittäytynyt puoli kilometriä leveäksi. Tulvatasanko on paikoin kymmenen metriä syvä. Tagajõgi yhtyy pääuomaansa Rannapungerja jõegeen 12,7 kilometriä ennen sen laskua Peipsijärveen.
Luontoarvoja

Alueen lähteiden vähyydestä ja metsämaiden ojittamisesta on ollut kesäisin seurauksena ylä- ja keskijuoksun vedenvähyys. Näin kävi vuoden 1997 kuumana kesänä, jolloin keskijuoksun joenpohja kuivui ja yläjuoksulla joki kutistui joenpohjalle erillisiksi lammikoiksi. Näillä osuuksilla on joki menettänyt luontaisen kalastonsa ja esimerkiksi harjus ei viihdy enää joessa. Kesäisin voi virtaama olla 0,02–0,03 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Huhtikuusta kesäkuun puoliväliin, jolloin lumet sulavat ja niiden vesi virtaa metsäojia pitkin nopeasti jokeen, voi veden virtaama olla 45–50 m³/s.
Vesi sisältää runsaasti humusta, joka värjää sen tummanruskeaksi. Sivujoen pääsaastuttajat ovat olleet Tudulinnan kauppala ja joen molemmilla puolilla toimineet metsäyritykset sekä myös eläintuotantoyritykset. Viimeksi mainitut yritykset ovat pienentäneet päästöjään ja joen nykytilaa kuvataan hyväksi. Eliökartoituksissa on havaittu lajitasolla seuraavaa: putkilokasveja esiintyy 17 lajia, joen pohjaeliöistä on yläjuoksulla 20 taksonia ja keskijuoksulla 38 taksonia. Vesikasveja tavataan eniten ylä- ja keskijuoksulla, ja alajuoksulla niitä on vähän. Niitä ovat esimerkiksi sarjarimpi, viiltosara, järvikorte, järvikaisla, isovesitähti, sorsimo (Glyceria plicata), sorsanputki ja sarjarimpi. Joessa viihtyy hyvin yleisenä ulpukka. Pieneliöistä yleisin on purokatka, jota syö erityisesti purotaimen mielellään. Joessa elää myös vuollejokisimpukka, joka myös lisääntyy joessa. Jokirapua ei enää esiinny. Sen vahva, 1800-luvun lopussa elänyt, kanta on menehtynyt muutaman kerran. Viimeksi se katosi rapuruton takia 1960-luvulla, eikä sitä ole enää löytynyt Tagajõesta. Kalalajien kartoitukset tuottivat vuonna 1988 ja 1997 seuraavia kalalajeja: hauki, särki, turpa, säyne, mutu, kivennuoliainen, rantanuoliainen, made, ahven, turpa, kiiski, kivisimppu, seipi, kymmenpiikki ja pikkunahkiainen. Ympäristön metsissä elää metso, teeri, kurki, sääksi, pikkukiljukotka ja mustahaikara, sekä saukko, majava, piisami, lento-orava, susi ja karhu.
Alajuoksun jokilaakso Tudulinnasta alaspäin muodostaa mielenkiintoisen alueen. Joki on uurtanut itsensä yli kymmenen metrin syvyyteen ja hiekan joukossa on paljon orgaanista ainesta kuten ruohoa, puiden lehtiä ja oksia. Hiekasta pilkistää näkyviin puun runkoja ja kaivuutöiden lomassa on tehty havaintoja puunrungoista jopa hiekka- ja savimaakerrosten rajalla. Siellä on puurunkojen joukossa on paljon tammipuun runkoja.
Historiaa

Tagajõella on toiminut keskiajalla ja uudella ajalla useita vesimyllyjä. Esikerkiksi L. A. Mellinin kartalla vuodelta 1796 toimi Tudulinnassa vesimylly. Vielä viime vuosisadan keskivaiheella joki oli hyvä tukkipuiden uittamiseen Peipsijärven rantaan. Maailmansotien välisinä vuosina sijaitsi Rannapungerja jõen suulla satama, josta liikennöitiin Peipsijärven muihin satamiin.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alue

Tagajõen valuma-alueen pinta-ala on 256,6 neliökilometriä, joka muodostaa 43 % Rannapungerja jõen valuma-alueesta. Tagajõen sivujoista Kruusojan valuma-alueen osaksi tulee 32 % ja Kaukavere jõen 22 %. Tagajõgi on eteläisin Rannapungerjan sivuhaaroista ja sen eteläpuolella sijaitsee Avijõen sekä joidenkin pienien ojien valuma-alueet. Lännessä virtaavat Kunda jõgi ja sen sivuhaarat, joiden yhteinen vedenjakaja vastaa Tagajõen valuma-alueeseen. Vastaavasti pohjoisessa sijaitsee Purtse jõen valuma-alue. Vedenjakaja-alueelle voidaan myös sijoittaa suuri Muraka raba, jonka itäpuolelle virtaa jo Rannapungerjaan yhtyvä Härjaoja.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Sivu-uomia

Tagajõen suurimpia sivu-uomia on lueteltu seuraavassa taulukossa.
| yhtyy Tagajõgeen (km suusta) | Nimi | Pituus (km) | Valuma-alue (km²) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | Kruusoja | 26 | 81 |  |
| 23 | Kaukvere jõgi | 21 | 57 |  |
| 28 | Oonurme oja | 7 | 10 |  |
| 29 | Mustasoo oja | 6 | 8 |  |
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Järviä

Lähdejärven Tudu järven lisäksi valima-alueella sijaitsee lukuisasti suolampareita ja muutama nimetön tekolampi tai -järvi.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu tai mitattu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen annettuja koordinaatteja.
The Unquestionable Truth Part 1

| The Unquestionable Truth (Part 1) Limp Bizkit |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2. toukokuuta, 2005
 Tuottaja(t): Ross Robinson
 Tyylilaji: alternative metal, nu metal, rap metal
 Kesto: 29.43
 Levy-yhtiö: Flip Records, Geffen Records
Limp Bizkitin muut julkaisut
| Results May Vary 2003 | The Unquestionable Truth (Part 1) 2005 | Greatest Hitz 2005 |
The Unquestionable Truth (Part 1) on nu metal -yhtye Limp Bizkitin EP, joka julkaistiin 2. toukokuuta 2005.
Kappalelista

The Propaganda – 5.16
The Truth – 5.28
The Priest – 4.59
The Key – 1.24
The Channel – 4.41
The Story – 3.56
The Surrender – 3.59
Kokoonpano

Fred Durst – laulu, rytmi kitara kappaleessa "The Surrender"
Sam Rivers – basso
DJ Lethal – kosketinsoitin, samplet, ohjelmointi,
Wes Borland – kitara, huuliharppu kappaleessa “The Surrender”
Sammy Siegler – rummut, lyömäsoitin
John Otto – rummut, lyömäsoitin kappaleessa "The Channel"
Limp Bizkit
| --- | --- |
Studioalbumit:   Three Dollar Bill, Y’All$ (1997)  Significant Other (1999)  Chocolate Starfish and the Hot Dog Flavored Water (2000)  New Old Songs (remix-albumi, 2001)  Results May Vary (2003)  The Unquestionable Truth Part 1 (2005)  Greatest Hitz (kokoelma-albumi, 2005)  Gold Cobra (2011)  Limp Bizkit Still Sucks (2021) 
Livealbumit:   Rock Im Park 2001 (2008) 
Kokoelmat:   Greatest Hitz (2005)  Collected (2008)  Icon (2011) 
Videografia:   Limp Bizkit Kick Some @ss (1999)  Greatest Videoz (2005)  Rock Im Park 2001 (2008) 
EP:t:   The Unquestionable Truth (Part 1) (2005) 
Singlet:   Counterfeit (1997)  Faith (1998)  Nookie (1999)  N 2gether Now (1999)  Re-Arranged (2000)  Break Stuff (2000)  Take a Look Around (2000)  My Generation (2000)  Rollin' (2000)  My Way (2001)  Boiler (2001)  Eat You Alive (2003)  Behind Blue Eyes (2003)  Home Sweet Home/Bittersweet Symphony (2005)  Shotgun (2011)  Ready to Go (2013)  Endless Slaughter (feat. Lil Wayne) (2014)  Dad Vibes (2021) 
Promosinglet:   Nobody Loves Me (1997)  Sour (1998)  Faith (1998)  Crushed (1999)  It's Like. That Y'all (2000)  Getcha Groove On (feat. Xzibit) (2000)  Crack Addict (2003)  Phenomenon (2003)  Build a Bridge (2004)  The Truth (2005)  Why Try (2010)  Walking Away (2010)  Gold Cobra (2011)  Thieves (2013)
Tikkurilan Jää-Veikot

Tikkurilan Jää-Veikot (TJV) oli suomalainen jääkiekkoseura. Seura perustettiin vuonna 1958 ja sen edustusjoukkue pelasi kaudella 1985–1986 I-divisioonassa. TJV:n toiminta lakkasi 1989, kun se yhdistyi Etelä-Vantaan Urheilijoiden ja Länsimäen Kiekon kanssa Vantaan Hockey Teamiksi, joka puolestaan perusti Vantaan Kiekon kanssa Kiekko-Vantaan vuonna 1994.
Jamaikan maantiede

| Jamaikan maantiede |
| --- | --- |
 Jamaika satelliittikuvassa
Maanosa:  Pohjois-Amerikka
Tilastot
Pinta-ala:  10 991 km²
 – Sisävesi:  160 km² (1,46 %)
Rantaviiva:  1 022 km
Ennätykset
Korkein kohta:  Blue Mountain Peak, 2 256 m
Matalin kohta:  Karibianmeri, 0 m
Pisin joki:  Rio Minho, 92,8 km
Ilmasto
Ilmasto:  trooppinen
Jamaikan maantiede käsittelee Jamaikan saaren ja saarivaltion maantiedettä.
Sijainti

Jamaika sijaitsee päiväntasaajan ja Kravun kääntöpiirin välissä. Saari sijaitsee 18 astetta päiväntasaajalta pohjoiseen ja 5 astetta Kravun kääntöpiiriltä etelään. Tarkalleen ottaen Jamaikan saari sijaitsee leveyspiirien N17”42 ja N18”31 ja pituuspiirien W78”22 ja W76”11 välissä.
Jamaikan levein kohta kulkee itä-länsisuunnassa ja on 233 kilometriä ja pohjois-eteläsuunnassa 80 kilometriä. Jamaikan pinta-ala on 10 991 neliökilometriä. Etäisyys Jamaikan pääkaupungista, Kingstonista, Helsinkiin on noin 8910 kilometriä.
Sijainti > Suhteellinen sijainti

Jamaika on Karibianmeren kolmanneksi suurin saari, jonka muodon sanotaan muistuttavan uivaa kilpikonnaa.  Saari on yhtenäinen, tosin rannikon läheisyydessä sijaitsee muutamia yksittäisiä pikkusaaria. Sen etäisyys Kuubaan on 145 kilometriä ja matkaa Haitiin on 161 kilometriä. Floridaan matkaa kertyy noin 800 kilometriä
Sijainti > Säteilyvyöhykkeet

Jamaika kuuluu trooppiseen lämpövyöhykkeeseen. Tropiikki on alue päiväntasaajan molemmin puolin, kravun ja kauriin kääntöpiirien välissä.  Tällä alueella kaikkien kuukausien keskilämpötila on vähintään 18 °C.
Jamaika kuuluu trooppiseen valaistusvyöhykkeeseen. Koska Jamaika sijaitsee lähellä päiväntasaajaa, aurinko lämmittää ja valaisee melko tasaisesti ympäri vuoden, joten alueella ei ole suuria vuodenaikojen välisiä vaihteluja. Aurinko paistaa lähes kohtisuoraa maanpintaan nähden. Läheisyys päiväntasaajaan aiheuttaa myös sen, että päivä ja yö, eli valoisan ja pimeän ajan pituus päivässä, ovat alueella molemmat 12 tuntia. Yö ja päivä vaihtuvat nopeasti ja niiden välinen hämäräaika jää lyhyeksi. Jamaikan aikavyöhyke on UTC−5. Jamaikalla ei ole käytössä kesäaikaa. Eroa Suomen aikaan on miinus seitsemän tuntia ja kesäaikaa noudattaessa miinus kahdeksan tuntia. Jamaikan aika on koko vuoden sama kuin Yhdysvaltojen itärannikon aika.
Maanpinnan muodot

Saaren läpi kulkee vuorijono aina saaren länsipäästä itäpäähän, jossa sijaitsee saaren korkein kohta Blue Mountain (2 256 m), joka sijaitsee vain 16 kilometrin päästä rannikkoalangosta. Saaren pinta-alasta yli puolet sijaitsee vähintään 300 metrin korkeudella merenpinnasta. Korkeimmat kohdat sijaitsevat saaren keskiosassa, hieman enemmän saaren pohjoispuolella. Pohjoispuoli on kukkulaista ja ylänkömaata. Eteläpuolella on rannikkoalankoja.
Maanpinnan muodot > Endogeeniset tapahtumat

Jamaika sijaitsee Karibian litosfäärilaatalla ja alueella esiintyy matalia maanjäristyksiä. Vuonna 1907 Jamaikalla tapahtuneessa maanjäristyksessä kuoli tosin 1 400 ihmistä. Miljoonia vuosia sitten Jamaikan saari on noussut merestä vulkaanisen toiminnan johdosta, mutta ajan kuluessa se on siirtynyt Karibian laatan reunasta keskelle päin.  Saarella ei sijaitse tulivuoria. Suurin osa saaren maaperän kiviaineksesta on sedimentti- eli kerroskivilajeja, kuten kalkkikiveä, joita syntyy, kun maanpintaan kohdistuvan kulutuksen irrottamat hienojakoiset aineet kulkeutuvat mereen ja vajoavat sen pohjalle muodostaen kerrostumia.
Jamaikan maaperässä on runsaasti bauksiittia, jota käytetään alumiinin raaka-aineena. Jamaikalla on teollisesti louhittu bauksiittia 1950-luvulta lähtien. Louhinta on vaikuttanut saaren maisemaan ja varsinkin saaren pohjoisrannikon ja etenkin Ochos Riosin alueen rannat ovat värjäytyneet bauksiittitomusta punaiseksi.
Maanpinnan muodot > Eksogeeniset tapahtumat

Eksogeeniset tapahtumat kuvaavat alueen maaperään kohdistuvaa kulutusta, kuten rapautumista ja eroosiota. Jamaikan maaperän kalkkikivi on helposti rapautuvaa.
Saaren hiekkarantojen hiekka on hienoksi jauhautunutta korallia, josta myös rannikoita läheisyydessä olevat särkät ja pienet saaret ovat muodostuneet. Saarella on myös mustaa, vulkaanista alkuperää olevaa hiekkaa. Saaren pehmeään kalkkikivikallioperään on rapautunut maanalaisia jokia, jotka ovat muuttuneet tippukiviluoliksi. Näistä luolista ja onkaloista käytetään nimitystä cockpit (suom. ohjaushytti) joista alue on saanut nimensä Cockpit Country. Alueella esiintyvät runsaat sateet kuljettavat maa-ainesta mereen. Vuorilta alas virtaava vesi aiheuttaa maanpinnan kulumista eli eroosiota.  Varsinkin talvisateiden aikana joet virtaavat vuolaasti ja kuljettavat paljon irtomaata mukanaan.
Jamaikalla puhaltaa lähes poikkeuksetta leuto tuuli ja myös se aiheuttaa eroosiota. Mutta koska alueella ei sijaitse aavikoita, ei tuulen vaikutus ole järin suuri.
Tuulten synnyttävät aallot sen sijaan muovaavat tehokkaasti saaren rantoja. Aaltoihin latautunut energiamäärä purkautuu aallon törmätessä rannikkoon ja kuluttaa rantaa.
Maanpinnan muodot > Vesistöt ja merialueet

Jamaikan saari sijaitsee Karibianmerellä. Jamaikan saarella virtaa yli 120 jokea, jotka kulkevat vuorilta rannikkoja kohden muuttuen koskiksi, varsinkin rankkasateiden jälkeen.  Tärkeimpiä jokia ovat Minho, Cobre ja Yallahs.
Ilmasto

Jamaikan ilmasto on trooppinen, mutta kylmää ilmaa tuovat koillispasaati- ja merituulet vähentävät lämpötilaa ja kosteutta (katso kartta, liite 3). Alueella on matalapaine, jolle virtaa ilmaa ympäröiviltä korkeapaineen alueilta.  Alueella esiintyy myös monsuunin kaltaisia tuulia. Merituulia syntyy, kun päivällä maanpinta lämpenee nopeasti muodostaen heikon matalapaineen ja mereltä alkaa tuulla kohti rantaa. Yöllä lämpötila- ja paine-erot ovat päinvastaiset ja maalta tulee merelle päin. Alueella esiintyy myös hurrikaaneja. Hurrikaanien yleisimpiä esiintymiskuukausia ovat kesäkuusta joulukuuhun.
Jamaikan alueella vaikuttaa Päiväntasaajavirta sekä Golfvirta, jotka tuovat lämpöä. Saaren lämpötila vaihtelee vuoden aikana välillä 19 °C–32 °C. Viileimmät kuukaudet ovat joulukuu ja maaliskuu. Kuivin aikakausi on helmi- maaliskuussa. Kosteinta on keväisin touko- ja kesäkuussa sekä syksyisin syys- ja lokakuussa, jolloin sateet tulevat trooppisina iltapäiväkuuroina. Vuoristoalueilla sataa vuosittain 5 100 mm.
Hurrikaani Gilbert aiheutti tuhoja Jamaikalla vuonna 1988.
Luonto > Kasvillisuus

Sademäärien vaihtelu saaren eri osissa vaikuttaa paljon saaren maisemaan. Pohjoisrannikolla on kukkuloita ja ylänkömaata, jotka ovat runsaan kasvillisuuden, niin sanotun sumumetsän, peittämiä. Saaren itäosan Blue Mountain -vuori ja sen ympäristö ovat sademetsän peitossa. Eteläosan laajat rannikkoalangot ovat kuivia ja muistuttavat Afrikan savanneja ja välimeren seudun pensaikkomaita. Kaikkialla Jamaikassa on metsiä ja pensaikkomaita, mutta myös laitumia ja viljelysmaita, joiden puut eurooppalaiset olivat raivanneet pois vuosia sitten. Vuosisatoja sitten Jamaikalle saapuneet eurooppalaiset toivat saarelle mukanaan useita uusia kasveja, kuten sokerin, sitruskasveja, banaanin ja kookospähkinän.
Jamaikan saarella kasvaa yli 3 800 erilaista kukkivaa kasvia, kuten 200 erilaista orkidea-lajia. Monia Jamaikalla kasvavista kasveista ei löydy mistään muualta maailmassa. Tunnetuimpia saarella kasvavia puulajeja ovat mahonki ja sininen mahonki (Hibiscus elatus), joka on myös Jamaikan kansallispuu.
Maustepippuri esiintyy luonnonvaraisena Jamaikalla, missä sitä myös viljellään runsaasti vientiin. Jamaikan lähisaarillakin maustetta esiintyy jonkin verran, mutta ei lainkaan yhtä runsaasti. Tiettävästi Jamaika on ainoa paikka, jossa kasvin viljely on onnistunut niin, että sitä riittää vientiin asti. Jamaika tuottaa vuosittain noin 10 000 tonnia maustepippuria.
Blue Mountain-vuoren rinteillä yli 2 000 metrin korkeudessa kasvatetaan myös Jamaica Blue Mountain-kahvia, jota pidetään yleisesti maailman parhaana kahvina.
Luonto > Eläimistö

Jamaikalla on enemmän eläimistöä, kuin monilla muilla Karibian saarilla, mutta eläimet ovat enimmäkseen pienikokoisia.	
Jamaikalla elää yli 252 erilaista lintulajia. Kaikkiaan lintulajeja on tavattu 326. Näistä 28 tavataan vain Jamaikalla,  joista yksi on Jamaikan kansallislintu, kolibrilaji jamaikanpyrstökolibri (Trochilus polytmus).  Se on yksi maailman pienimmistä linnuista. Jamaikalla asustaa myös useita eri sammakkolajeja, harvinainen keltainen käärme, useita etanalajeja, lepakoita ja liskoja. Saarella ei tavata suuria nisäkkäitä, mutta siellä elää  marsun sukulaislaji jamaikanhutia Geocapromys brownii.
Saarella on runsaasti hyönteisiä. Vaikuttavin saarella esiintyvä hyönteinen on varmasti tulikärpänen, joita voi nähdä öisin. Jamaikalla elää myös 100 erilaista perhoslajia, joista ritariperhosen sukulainen (Papilio homerus) elää ainoastaan Jamaikalla. Sen uskotaan olevan läntisen pallonpuoliskon suurin perhoslaji ja toiseksi suurin koko maailmassa. Karibianmeressä elää kilpikonnia, rauskuja ja paljon erilaisia värikkäitä kaloja.
Luonto > Luonnonsuojelu

Jamaikan luontoa on suojeltu vuodesta 1993 lähtien. Luontoa suojellaan lähinnä Jamaikan koulujen varoilla, joiden suurin lahjoittaja on Yhdysvaltojen hallitus. Saaren luonnonsuojelualueita ovat Blue- ja John Cow -vuoret, Cockpit Country ja Pedro Bank. Blue- ja John Cow -vuoret ovat maantieteellisesti lähellä toisiaan, mutta niiden maaperä ja kasvillisuus ovat varsin erilaisia. Blue-vuoret ovat vulkaanista ja metamorfista kiveä, kun taas John Crow ja suurin osa muusta saaresta on sedimenttikiveä.
Cockpit Country on maan keskiosan kalkkikivikukkuloiden muodostamaa tiheän metsän peittämää aluetta.  Siellä tavataan 27 Jamaikan 28 endeemisestä lintulajista. Alue tunnetaan myös luolastoistaan.
Pedro Bank on suunnilleen Jamaikan saaren kokoinen matalikko, joka  sijaitsee noin 80 kilometriä etelään Jamaikan saaresta. Sen eteläreunassa on  kolme pientä luotoa, jotka kohoavat merenpinnan yläpuolelle. Niiden lähellä on laajoja koralliriuttoja, joissa kasvaa Acropora-korallia. Matalikolla on myös hiekkasärkkiä ja meriruohoniittyjä. Pedro Bankin alueelta pyydystetään Lobatus gigas-kotiloita.
Jamaikan pinnanmuodot ja kaupungit
Doctors Cave Beach, Montego Bay, Jamaika.
Papilio homerus
Cockpit Country.
Teräsrautelan koulu

Teräsrautelan koulu Korkkisvuorenkadun päässä.
Suikkilan koulu Talinkorventien varrella.
Teräsrautelan koulu on turkulainen peruskoulun alakoulu, joka toimii kahdessa paikassa, Teräsrautelassa (Korkkisvuorenkatu 14) ja Suikkilassa (Talinkorventie 16). Molemmissa yksiköissä annetaan vuosiluokkien 1–6 opetusta, yhteensä lähes 300 oppilaalle.
Koulun rehtori Johanna Erkkilä äänestettiin keväällä 2018 Turun Seutusanomien lukijaäänestyksessä Länsi-Turun positiivisimmaksi henkilöksi.
Suikkilan yksikkö purettiin vuonna 2022 ja sen oppilaat siirrettiin Teräsrautelaan.
Historiaa

Teräsrautelan koulun Teräsrautelan yksikkö toimii vuonna 1956 valmistuneessa koulurakennuksessa, jonka on suunnitellut Heikki Sarainmaa Turun kaupungin rakennusosastolla. Alun perin Teräsrautelan kansakouluksi rakennetussa kiinteistössä on toiminut myös kirjasto, ja siinä on aiemmin ollut talonmiehen asunto.
Teräsrautelan kansakoulun ensimmäisiä opettajia oli myöhemmin Akavan puheenjohtajana toiminut Voitto Ranne.
Suikkilan ala-aste, nykyisin Teräsrautelan koulun Suikkilan yksikkö, on perustettu vuonna 1972 ja laajennettu lisärakennuksella 1990-luvulla. Alun perin sen suunnitteli koko Suikkilan lähiön arkkitehtina toiminut Pekka Pitkänen.
Tervajärvi (Kuhmoinen, Karklampi)

| Tervajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′45″N, 25°06′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Kangastakuseen 
Järvinumero:  14.224.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,1 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,786 km  
Pinta-ala:  2,792 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTervajärvi 
Tervajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Karklammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven rannat ovat metsämaata ja eteläranta on jyrkkä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan kiinteistöä, joille johtaa tiet järven itäpuolelta kulkevalta yhdystieltä 3284.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, joista toinen tulee Kissalammista ja toinen Riihijärvestä. Laskuoja lähtee lammen itäpäästä ja laskee Kangastakuseen.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa järvellä oli yksi talo ja järven pohjoispuolella oli peltoja. Vuoteen 1986 mennessä pellot olivat metsittyneet ja järvelle oli rakennettu kaksi taloa lisää.
Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu

Tikkurilan teatteri- ja sirkuskoulu on Tikkurilan teatteri ry:n ylläpitämä yksityinen esitystaiteen koulu, joka antaa taiteen perusopetuslain mukaista opetusta teatteri- ja sirkustaiteessa. Opetus tapahtuu Vantaan kaupungin omistamissa tiloissa eri puolilla kaupunkia.
Teatteri- ja sirkustaiteen opetuksessa on käytössä  taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän mukainen opetussuunnitelma. Teatteritaiteen opetukseen koululla on Opetusministeriön antama opetuksen järjestämislupa. Sirkusopetuksen puolella opetus tapahtuu Vantaan kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa.
Teatteriopetus kuuluu valtion opetustuntiperusteisen osuuden piiriin. Lisäksi koulun toiminta rahoitetaan Vantaan kaupungin toiminta- ja kohdeavustuksin, lukukausimaksuin, valtion kurssiavustuksin sekä pääsylipputuloin. Opetuspaikkoina ovat muun muassa kulttuuritehdas Vernissa ja Lasten taidetalo Pessi Tikkurilassa, Dickursby skola Jokiniemessä sekä monitoimitalo Lumon Lumo-sali Korsossa.
Oppilaita on teatteritaiteen viikoittaisessa perusopetuksessa 220. Sirkustaidetta opiskelee yhteensä 120 oppilasta. Vuosittain erillisille lyhytkursseille osallistuu noin 100 lasta ja nuorta.
Tikkurilan teatterilla on omia tiloja ja teatteriopetusta annetaan Vernissassa.
Sirkustaiteen opetetusta annetaan Dickursby skolan tiloissa.
Sekä teatteri- että sirkustaiteen opetusta annetaan Lumon monitoimitalon Lumo-salissa Korsossa.
Teräsparatiisimonarkki

| Teräsparatiisimonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Töyhtöparatiisimonarkit Trochocercus
Laji::  nitens
Kaksiosainen nimi
 Trochocercus nitens  Cassin, 1859 
Katso myös
   Teräsparatiisimonarkki Wikispeciesissä   Teräsparatiisimonarkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Teräsparatiisimonarkki (Trochocercus nitens) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.