stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Simone Boye Sørensen

Simone Boye Sørensen heinäkuussa 2017.
| Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten jalkapallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten jalkapallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tanska.Naisten jalkapallo.EM-kilpailut  | Maa:   Tanska> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Hollanti 2017 | Jalkapallo |  |
Simone Boye Sørensen (s. 3. maaliskuuta 1992) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Tanskan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 72 maaottelua ja tehnyt viisi maalia. Hän pelasi EM-kilpailuissa 2017 kuusi ottelua ja saavutti hopeaa. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi joulukuussa 2011 Chileä vastaan.
Sørensen on edustanut seuratasolla BSF:ää vuoteen 2013, Brøndby IF:ää vuosina 2013–2017, ruotsalaista FC Rosengårdia vuosina 2017–2018, saksalaista Bayern Müncheniä vuosina 2019–2021 ja englantilaista Arsenalia vuodesta 2021.
Sørensen valittiin Tanskan parhaaksi naispelaajaksi vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Simone Boye Sørensen Wikimedia Commonsissa
Tanskan joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2017
1 Petersen |
2 Røddik |
3 Arnth |
4 Kildemoes |
5 S. Sørensen |
6 Christiansen |
7 Troelsgaard |
8 Nielsen |
9 Nadim |
10 Harder |
11 Veje |
12 Larsen |
13 Sofie Pedersen |
14 N. Sørensen |
15 Thøgersen |
16 Christensen |
17 Jensen |
18 Jans |
19 Sandvej |
20 Stine Pedersen |
21 Hansen |
22 Johansen |
23 Gewitz |
Valmentaja Nielsen
Tanskan joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2022
1 Christensen |
2 Thrige |
3 Ballisager |
4 Sevecke |
5 Sørensen |
6 K. Holmgaard |
7 Troelsgaard |
8 S. Holmgaard |
9 Nadim |
10 Harder |
11 Veje |
12 Larsen |
13 Pedersen |
14 Bredgaard |
15 Kühl |
16 Svane |
17 Madsen |
18 Gevitz |
19 Thomsen |
20 Bruun |
21 Gejl |
22 Worsøe |
23 Svava |
Valmentaja Søndergaard
Tanskan joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Christensen |
2 Hasbo |
3 Ballisager |
4 Sevecke |
5 Sørensen |
6 Holmgaard |
7 Troelsgaard |
8 Snerle |
9 Vangsgaard |
10 Harder |
11 Veje |
12 Kühl |
13 Pedersen |
14 Sørensen |
15 Thøgersen |
16 Larsen |
17 Madsen |
18 Gevitz |
19 Thomsen |
20 Bruun |
21 Gejl |
22 Østergaard |
23 Svava |
Valmentaja Søndergaard
My Girl (televisiosarja)

| My Girl> 마이걸 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Lee Dong-wook  Lee Da-hae  Lee Joon-gi 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   SBS
Esitetty:  14. joulukuuta 2005 – 2. helmikuuta 2006
Jaksoja:  16
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
My Girl (kansainvälinen nimi, suom. Tyttöni, alun perin kor. 마이걸) on televisioyhtiö SBS:n esittämä eteläkorealainen televisiosarja. Sen päärooleissa ovat Lee Dong-wook, Lee Da-hae ja Lee Joon-gi.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Simone (elokuva)

| Simone> S1m0ne |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Andrew Niccol
Käsikirjoittaja:  Andrew Niccol
Tuottaja:   Andrew Niccol  Daniel Lupi 
Säveltäjä:  Carter Burwell
Kuvaaja:  Edward Lachman
Leikkaaja:  Paul Rubell
Tuotantosuunnittelija:  Jan Roelfs
Pääosat:   Al Pacino  Catherine Keener  Rachel Roberts  Winona Ryder  Rebecca Romijn 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Ensi-ilta:  23. elokuuta 2002
Kesto:  117 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  10 miljoonaa dollaria
Tuotto:  19 576 023 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Simone (engl. S1m0ne) on Andrew Niccolin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama elokuva, joka sai ensi-iltansa 23. elokuuta 2002. Sen pääosissa esiintyvät Al Pacino, Catherine Keener, Evan Rachel Wood, Rachel Roberts, Winona Ryder ja Rebecca Romijn.
Elokuva sai kriitikoilta laimean vastaanoton, ja Rotten Tomatoesissa 51 % kriitikoista antoi sille hyväksyvän arvostelun.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Al Pacino  | … |  Viktor Taransky   |
|  Catherine Keener  | … |  Elaine Christian   |
|  Evan Rachel Wood  | … |  Lainey Christian   |
|  Rachel Roberts  | … |  Simone   |
|  Winona Ryder  | … |  Nicola Anders   |
|  Jay Mohr  | … |  Hal Sinclair   |
|  Pruitt Taylor Vince  | … |  Max Sayer   |
|  Jason Schwartzman  | … |  Milton   |
Aiheesta muualla

Simone Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Simone Elonet.
Mih’ail Sivakou

Mih’ail Sivakou.
Mih’ail Sjarhejevitš Sivakou (valkoven. Міхаі́л Сярге́евіч Сівако́ў, ven. Михаи́л Серге́евич Сивако́в, Mihail Sergejevitš Sivakov; s. 16. tammikuuta 1988 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Azerbaidžanin valioliigassa pelaavaa Qəbələa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mih’ail Sivakou Wikimedia Commonsissa
Mika Joki

Mika Joki (s. 1967) on Pöytyän kunnanjohtaja. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri. Vuosina 2011–2021 hän toimi Auran kunnanjohtajana.
Joki valittiin Auran kunnanjohtajaksi vuonna 2011. Sitä ennen hän toimi Pöytyän kehitysjohtajana. Toukokuussa 2021 Joki valittiin yksimielisesti Pöytyän kunnanjohtajaksi.
Auran kunnanvaltuusto suunnitteli kuntaliitoshanketta 2010-luvun alkupuolella. Joki näki hyvänä vaihtoehtona Auran ja Pöytyän yhdistymistä Auranmaa-nimiseksi uudeksi kunnaksi, ja häntä kaavailtiin Auranmaan johtajaksi.
Musaka

| Musaka |
| --- | --- |
 Musaka.
Alkuperä
Alkuperämaa:  Kreikka, Turkki, Lähi-itä
Tiedot
Ruokalaji:  pääruoka
Tyyppi:  paistos
Pääainesosat:  munakoiso, lampaanliha, sipuli, peruna, valkokastike
Musaka tai moussaka (kreik. μουσακάς, mousakás) on itäisen Välimeren alueen keittiöille tyypillinen munakoisopaistos. Se muistuttaa joissain määrin lasagnea, jossa pastalevyt on korvattu munakoisoviipaleilla.
Makedonialainen perunapohjainen musaka.
Musaka yhdistetään ruokana etenkin kreikkalaiseen keittiöön, vaikka se on suosittu perinneruoka Kreikan lisäksi myös koko Balkanin alueella sekä Turkissa ja Lähi-idässä. Ruokalajin nimi tulee osmaniturkin sanasta musaqqa‘ah (مسقعة), joka on edelleen lainattu arabian kielestä. Lähi-idässä musaka tunnetaan ennen kaikkea kasvisversiona, jossa on munakoisoa, tomaatteja, papuja ja sipulia. Kreikassa tällaista musakaa kutsutaan pseudo-musakaksi (pseftomousakás).
Kreikkalaiseen musakaan tulee munakoison lisäksi kerroksittain muun muassa lampaanlihaa, sipulia, tomaattikastiketta, valkokastiketta ja juustoraastetta. Munakoisot viipaloidaan ja paistetaan oliiviöljyssä, ja asetellaan kerroksittain vuokaan muiden ainesten kanssa. Alle laitetaan joskus kerros perunaviipaleita. Päälle kaadetaan valkokastiketta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Musaka Wikimedia Commonsissa
Motor Sitš
Sotilas- ja siviili-ilmailun moottorit

Yhtiö valmistaa, korjaa ja ylläpitää 55 eri tyyppiä tai mallia olevaa moottoria, mitä käytetään 61 erityyppisessä lentokoneessa tai helikopterissa, mitä käytetään 109 eri maassa. Yhtiö on yhteistyössä moskovalaisen koneenrakennusyritys Saljutin, Permin moottoritehtaan ja tieteellis-teknisen instituutti Saturnin kanssa. Yhtiön valmistamia potkuriturbiinimoottorityyppejä ovat muun muassa AI-20, AI-24 ja TVZ-117VMA-SBM1.
Tunnettuja lentokonetyyppejä, missä käytetään Motor Sitšin moottoreita ovat:[lähde? ]
L-39, K-8J (AI-25TL)
Mil, Kamov (TV-3-117)
Mil Mi-26, Mil Mi-26T (D-136)
Antonov An-8 (AI-20)
Antonov An-12 (AI-20)
Antonov An-24 (AI-24)
Antonov An-26 (AI-24)
Antonov An-30 (AI-24)
Antonov An-32 (AI-20)
Antonov An-32V-200 (AI-20)
Antonov An-72(D-436)
Antonov An-74(D-436)
Antonov An-124 Ruslan (D-18T)
Antonov An-225 Mrija (D-18T)
Antonov An-140 (ТV3-117-VМА-SBМ1)
Berijev Be-12 (AI-20)
Berijev Be-200 (D-436)
Iljušin Il-18 (AI-20)
Iljušin Il-38 (AI-20)
Jakovlev Jak-42M  (D-436)
Jakovlev Jak-130 (AI-222-25)
Kamov Ka-226, Mil Mi-2, Ansat (AI-450)
Mil Mi-17, Mil Mi-28, Mil Mi-35M, Kamov Ka-50, Kamov Ka-52(VK-2500)
Tupolev Tu-134M (D-436)
Hongdu JL-10 (AI-322)
Yhtiöllä on teollista yhteistyötä FGUP Zavod imeni Klimova:n kanssa Antonov An-3:ssa, Antonov An-38:ssa ja Beriev Be-132:ssa käytettävän VK-1500-moottoriin ja sen helikopteriversioihin ja uusiin VK-800, VK-2500 ja VK-3500 liittyen.
Mil Mi-17:ssä käytetyn uuden (TV-3-117) pystyttiin Intian armeijan ja kašmirilaisten välisessä taistelussa 1999 Mi-17:ää käyttämään tulitukena kahden kilometrin korkeuteen saakka ja Himalajalla tehdyissä kokeissa uuden (VK-2500)-moottorin avulla saavutettiin Mil Mi-17:llä 7 500 metrin lakikorkeus.[lähde? ] Vuonna 2014 yhtiö raportoi uudesta helikoptereiden korkeusennätyksestä (9 150 m) Mil Mi-8MSB kopterin modernisoidulla versiolla.
Motor Sitšin valmistaa D-436- ja AI-222-25-moottoreita yhteistyössä moskovalaisen Saljutin ja Ufan moottoritehtaan kanssa. D-436:a käytetään prototyyppivaiheen Tupolev Tu-334 ja Berijev Be-200 koneissa.  Kahdessa prototyyppivaiheen Tu-334-matkustajakoneessa käytettiin D-436T1-moottoreita. Ensimmäisissä, Venäjälle toimitetuissa Berijev Be-200 -koneissa on kaksi Motor Sitšin calmistamaa ZMKB Progress D-436TP-moottoria. Kone voi ottaa sammutustehtävää varten kyytiinsä 310 000 litraa vettä. Länsimarkkinoita varten vaihtoehtoiseksi moottoriksi suunniteltiin Rolls-Royce BR715:ta.
Motor Sitš osallistuu myös Antonov An-70:n jatkokehittämiseen. Siinä käytetään moottoria D-27.
Tammikuussa 2021 yhtiö teki Kiinan Kansanvapautusarmeijan kanssa 800 miljoonan US-dollarin sopimuksen 400 moottorin toimittamisesta Hongdu JL-10 -suihkuharjoituskoneisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Motor Sitš Wikimedia Commonsissa
Konserniin kuuluva lentoyhtiö (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (flymotorsich.com)
Motor-Sich (englanniksi) (globalsecurity.org)
Ukraine factories equip Russian military despite support for rebels (8/2014) (englanniksi) (washingtonpost.com)
A. McLees, E. Rumer: Saving Ukraine’s Defense Industry (7/2014) (englanniksi) (carnegieendowment.org)
Break the business relationship between Ukrainian factory "Motor-Sich" and Russia will lead to serious problems (7/2014) (englanniksi) (businessaviation.com)
Motor Sich may stop supplying helicopter engines to Russia (6/2014)[vanhentunut linkki] (englanniksi) (inukraebusiness.com.ua)
Evan Ostryzniuk/ Kyiv Post: Motor Sich poking around Poland (6/2014) (englanniksi) (kyivpost.com)
M. Roman: Arming the Enemy (5/2014) (englanniksi) (ukrainianweek.com)
Jan Cienski/ FT: Russia’s reliance on Ukraine for military hardware raises fears (4/2014) (englanniksi) (ft.com)
Russian Helicopters signs $1.2 bln engine deal with Ukraine's Motor Sich (englanniksi) (ria.ru)
Vysokoe nebo OAO Motor Sitš (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
AI-20 (Arkistoitu – Internet Archive), AI-24 (Arkistoitu – Internet Archive), tv3-117 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Helikopteriin tarkoitettu MS-500V -moottori myyntinäyttelyssä (2011).
Mygale

| Mygale |
| --- | --- |
Perustettu:  1989
Perustaja:  Bertrand Decoster
Kotipaikka:  Magny-Cours, Ranska
Kotisivu:  www.mygale-cars.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mygale Racing Car Constructor (Mygale SARL) on ranskalainen kilpa-autovalmistaja, joka valmistaa eri luokkien formuloita. Yrityksen perusti Bertrand Decoster vuonna 1989.
Käännös suomeksi
Movits!

| Movits! |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2007–
Tyylilaji:  hip hop, swing, jazz
Kotipaikka:   Hertsön, Luulaja, Ruotsi
Laulukieli:  ruotsi
Jäsenet:  Johan Rensfeldt   Anders Rensfeldt   Jocke Nilsson  
Levy-yhtiö:  Comedy Central Records  
Aiheesta muualla
www.movits.se
Infobox OKNimi-testi OK: 
Movits! on ruotsalainen hip hop -yhtye Luulajan Hertsönistä. Yhtye aloitti vuonna 2007 kolmen hengen kokoonpanolla, johon kuuluvat veljekset Johan Jivin (oik. Johan Rensfeldt) ja Mördar-Anders (oik. Anders Rensfeldt) sekä saksofonisti One-Take (oik. Jocke Nilsson). Yhtyeen musiikki on swing-vaikutteista hip hop -jazzia. Yhtyeen esikoisalbumi Äppelknyckarjazz julkaistiin heinäkuussa 2008. Yhtye on julkaissut myös kaksi singleä: ”Swing för Hyresgästföreningen” ja ”Äppelknyckarjazz”.
Diskografia > Albumit

Äppelknyckarjazz (2008)
Ut ur min skalle (2011)
Diskografia > Singlet

”Swing för Hyresgästföreningen” (2007)
”Äppelknyckarjazz” (2008)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
Movits! Myspacessa (englanniksi)
Myoomageeli

Myoomageeli on ihmiskasvaimesta peräisin oleva soluväliaineen kaltainen aine, jota käytetään pääosin in vitro - syöpätutkimukseen. Toisin kuin yleisesti tutkimuksissa käytetty Matrigel, joka on peräisin hiiren sarkoomakasvaimesta, myoomageeli on ihmisperäinen ja tuotettu leiomyoomasta. Myoomageelin kehitti professori Tuula Salon tutkimusryhmä Oulun Yliopistossa.
Myostatiini

| --- | --- |
Myostatiini

Tunnisteet
Tietokannat
Entrez: 2660
OMIM: 601788
UniProt: O14793
Myostatiini (tunnettu myös nimellä GDF-8) on proteiini, joka säätelee lihasten kasvua. Se kuuluu transformoiva kasvutekijä beeta -geeniperheeseen, ja ihmisellä sitä koodaa MSTN-geeni.
Myostatiini säätelee lihasten kasvua, ja sen toimimattomuus aiheuttaa lihasten liikakasvua. Sen vaikutusta aikuisessa ihmisessä ei ole varmaa tietoa, mutta heti syntymän jälkeen aiheutunut myostatiinigeenin epäaktivoituminen aiheuttaa hypertrofiaa. Myostatiinigeenin toiminta on häiriintynyt esimerkiksi belgialaisella lihakarjarodulla belgiansininen.
Mustanmeren alanko

Mustanmeren alangon Ukrainaan kuuluva osa väritettynä.
Mustanmeren alanko (ukr. Причорномо́рська низовина, Pritšornomorska nyzovina) on Ukrainan eteläosissa ja Moldovassa sijaitseva laaja alankoalue, joka kuuluu Itä-Euroopan tasankoon. Mustanmeren alanko on tasaista, loivasti etelään viettävää tasankomaata, joka rajoittuu Mustanmeren ja Asovanmeren rannikoihin. Alanko ulottuu Tonavan suistosta lännessä Kalmius-joelle idässä. Alangon pohjoisrajaa ei ole täsmällisesti määritelty.
Mustanmeren alanko sijaitsee osaltaan Odessan, Mykolajivin, Hersonin, Zaporižžjan ja Donetskin alueilla ja ulottuu myös Venäjän vuodesta 2014 miehittämään Krimin autonomiseen tasavaltaan sekä Moldovaan.
Maaston keskikorkeus on 90-150 metriä, mutta laskee paikoin lähelle meren pinnan tasoa. Suuret joet, kuten Dnepr, Etelä-Bug ja Dnestr ovat uurtaneet tasankomaahan leveät, reunoiltaan terassimaiset jokilaaksot. Rannikkovyöhyke on jyrkkä, sortumien luonnehtima. Rannikosta työntyy sisämaahan suuria, usein laguunimaisia, estuaareja ja merelle päin pitkiä hiekkakyntäitä. Alankoalueen leveys vaihtelee, keskiosassa se suurimmillaan on 180 km, idässä ja lännessä noin 50 km.
Alangon maaperä muodostuu paleogeenisistä ja neogeenistä merenpohjan kerrostumista (kalkkikiveä, hiekkaa ja savea), joiden päällä on lössiä ja lössimäistä hiekansekaista savimaata. Alue on alun perin ollut enimmäkseen mustanmullan ja kastanjanruskean aromaannoksen luonnehtimaa aroa, joka nyttemmin on otettu viljelykäyttöön.
Aiheesta muualla

National atlas of Ukraine: Relief. Text (prototype version, web) (englanniksi) (wdc.org.ua)
Myra Hess

Myra Hess
Myra Hess (25. helmikuuta 1890 – 25. marraskuuta 1956) oli brittiläinen pianisti.
Hess syntyi Lontoossa. Hän opiskeli Guildhall School of Musicissa sekä Tobias Matthayn johdolla Royal Academy of Musicissa. Hän debytoi vuonna 1907 soittamalla Beethovenin 4. pianokonserton Thomas Beechamin johtamana. Hän teki Yhdysvaltain-debyyttinsä New Yorkissa 1922.
Toisen maailmansodan aikana Hess järjesti useita konsertteja Lontoon National Galleryssä ja esiintyi monissa itsekin. Hänen ohjelmistoonsa kuului mm. Mozartia, Beethovenia, Schumannia, Domenico Scarlattia sekä nykymusiikkia. Hän lisäksi ensiesitti Howard Fergusonin teoksia, soitti kamarimusiikkia ja esiintyi duona Irene Scharrerin kanssa.
Hess sovitti pianolle koraalin "Jesu, bleibet meine Freude" J. S. Bachin kantaatista.
Myhren oireyhtymä

Myhren oireyhtymä on sidekudossairaus, joka vaikuttaa moniin eri elinjärjestelmiin. Sidekudoksen rakenne on poikkeava sydämen ja verisuonten alueilla, ruoansulatuselimissä, hengitysteissä ja ihossa. Oirekuva on hyvin laaja ja siinä on huomattava yksilöllinen vaihtelu.
Myhren oireyhtymään liittyy lyhytkasvuisuus, joka voidaan todeta jo sikiöaikaisen kasvun hidastumisena. Kasvonpiirteisiin voivat kuulua muiden muassa silmäluomirakojen lyhyys, yläleuan vajaakehittyneisyys, suun kapeus, ylähuulen ohuus ja korvien pienuus. Ulkonäköön kuuluvat myös lyhytsormisuus ja -varpaisuus. Myhren oireyhtymään kuuluu ihon paksuuntumista, joka alkaa lapsuudessa kämmenissä, jalkapohjissa, polvissa ja kyynärpäissä. Lopulta ihon paksuuntuminen leviää kaikkialle kehoon, myös kasvojen ihoon. Eri elimissä on taipumus arpikudoksen muodostumiseen. Lihakset näyttävät usein epätavallisen suurilta, vaikka todellista lihasten liikakasvua ei esiinny. Huuli-suulakihalkio todetaan osalla potilaista. Suulaen ja nielun yhteistoiminnassa voi esiintyä vajaus, joka ilmenee äänen honottavuutena. Nivelten jäykkyys ja rajoittunut liikkuvuus voivat myös kuulua taudinkuvaan samoin kuin monenlaiset luustomuutokset. Myhren oireyhtymästä kärsivien lasten kielellisten ja motoristen taitojen kehittyminen on viivästynyttä. Jos kehitysvamma todetaan, se on usein lievä tai keskivaikea.
Noin 70 %:lla Myhren oireyhtymää sairastavista esiintyy rakennepoikkeavuuksia sydämessä tai verisuonissa. Osaan tapauksista liittyvät vaikea ummetus ja mahalaukun alaosan ahtautuminen. Myhren oireyhtymässä voi ilmetä jo pienenä lapsena etenevä kuulonalenema, joka yleensä johtaa kuurouteen. Silmissä esiintyviä poikkeavuuksia voivat olla taittovirheet, karsastus ja varhain kehittyvä kaihi. Pojilla voi Myhren oireyhtymässä esiintyä piilokiveksisyyttä ja tytöillä erilaisia kuukautisten häiriöitä, kuten niiden puuttuminen tai kierron epäsäännöllisyys. Myhren oireyhtymään on yhdistetty erityinen infektiotaipumus, ja joissain tapauksissa voi esiintyä lisäksi alttius erilaisiin kasvaimiin. Myhren oireyhtymästä kärsivien käytöspiirteissä voi olla autismin kirjolle tyypillisiä ominaisuuksia. Itsepäisyyttä, stereotyyppisiä toimintoja ja ylivilkkautta on todettu.
Myhren oireyhtymän kuvasi ensimmäisenä Selma A. Myhre vuonna 1981. Vuonna 2011 oireyhtymään yhdistettiin SMAD4-geeni, jonka mutaatio kromosomissa 18 aiheuttaa sitä. Periytyminen on autosomissa vallitsevaa, mutta suurin osa tapauksista johtuu satunnaisista de novo -mutaatioista. Vuonna 1998 kuvattu LAPS-oireyhtymä vahvistui myöhemmin samaksi häiriöksi kuin Myhren oireyhtymä, joten sen pitämisestä omana erillisenä oireyhtymänään luovuttiin. Myhren oireyhtymän arvioitu esiintyvyys on vähäisempi kuin yksi miljoonaa vastasyntynyttä kohden. Oireyhtymää on tavattu tasapuolisesti sukupuolten ja etnisyyksien välillä. Hoito on oireenmukaista. Myhren oireyhtymä voi johtaa hengenvaarallisiin sydän- ja hengitystiekomplikaatioihin. Ennusteeseen vaikuttaakin hengitystiesairauden, perikardiitin ja kurkunpään ahtauman aiheuttama kuolleisuus. Vuonna 2019 perustettiin Myhre Syndrome Foundation.
Mys Šmidta

| Mys Šmidta (Мыс Шмидта) |
| --- | --- |
 Mys Šmidtan taajaman kyltti ja ilmeisesti Otto Schmidtin (Otto Šmidtin) patsas.
 Tšukotkan sijainti Venäjän itäosissa, alla kaupungin sijainti alueella
 Mys Šmidta
 Koordinaatit: 68°52′06″N, 179°22′24″W 
Valtio:  
Aikavyöhyke:  UTC+12 (MSK+9)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mys Šmidta (ven. Мыс Шми́дта, Schmidtinniemi) on kaupunkityyppinen taajama Tšukotkan autonomisessa piirikunnassa Venäjän Kaukoidässä Tšuktšimeren rannikolla. Vuonna 2010 väkiluku oli 492, kun se vielä vuonna 2002 oli 705.
Asuinpaikka perustettiin 1931, ja se kuului Neuvostoliiton ilmapuolustuksen kehittämishankkeeseen. Puolustusjärjestelmien kehittyessä myöhempinä vuosikymmeninä sen merkitys väheni, mutta se on säilynyt alueen merkittävänä satamana. Taajama on nimetty neuvostoliitolaisen geofyysikon Otto Schmidtin (Otto Šmidtin) mukaan.
Alkujaan sotilaslentokentäksi 1954 rakennettu Mys Šmidtan lentoasema palvelee ilmakuljetuksia. Mys Šmidtassa sijaitsee Wrangelinsaaren suojelualueen toimisto, joka palvelee matkailijoita.
Iljušin Il-18 nousussa Mys Šmidtan lentoasemalta (2009).
Käännös suomeksi
Myräjärvi

| Myräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Lappeenranta (Nuijamaa)
Koordinaatit:  60°57′38″N, 28°38′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Revorianoja
Järvinumero:  86.001.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  33,5 m
Rantaviiva:  3,8 km
Pinta-ala:  0,2402 km²
 fiMyräjärvi 
Myräjärvi on järvi Nuijamaan Myrän kylässä Lappeenrannassa. Järven pinta-ala on 24,02 hehtaaria,  rantaviivan pituus 3,8 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 33,5 metriä. Järvi sijaitsee lähellä Venäjän rajaa välittömästi rajavyöhykkeen ulkopuolella. Sen lasku-uoma Revorianoja laskee Venäjän puolella olevaan Pankajärveen.
Järvi kuuluu Suomen valuma-aluejaossa Venäjän raja-alueen valuma-alueeseen 86.001 ja on tämän valuma-alueen Suomen puoleisen osan suurin järvi. Suomen ympäristökeskuksen tiedoissa valuma-alueen nimenä on virheellisesti Rokkalanjoen valuma-alue. Tieto on virheellinen, koska valuma-alueen laskujokena on Kilpeenjoki (ven. Петровка, Petrovka). Rokkalanjoki (ven. Гороховка, Gorohovka) sijaitsee etelämpänä Karjalankannaksella eikä sen valuma-alue ulotu Suomen nykyiselle alueelle.
Shih tzu

| Shih tzu |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Tiibet
Määrä:  Suomessa rekisteröity 4 453
Alkuperäinen käyttö:  temppelivahti
Nykyinen käyttö:  seurakoira
Elinikä:  10–18 vuotta
Muita nimityksiä:  sipsu
FCI-luokitus:  ryhmä 9 Seura- ja kääpiökoirat alaryhmä 5 Tiibetiläiset rodut #208
Ulkonäkö
Paino:  4,5–8,1 kg
Säkäkorkeus:  korkeintaan 26,7 cm
Väritys:  kaikki värit sallittuja
Shih tzu [ʃiːtsuː] (kiin.: 西施犬; pinyin: Xīshī quǎn) on erittäin vanha, pienikokoinen ja pitkäturkkinen tiibetiläistä alkuperää oleva seurakoirarotu.
Ulkonäkö

Shih tzu on pieni, vahva, ryhdikäs ja runsasturkkinen koira. Se on matalaraajainen ja korkeuttaan pidempi. Karvapeite on pitkä ja tiheä ja harjaamattomana saattaa takkuuntua tyvestä. Tyypillinen ylälinja muodostuu pään ja hännän korkeuden tasapainosta, matalasta olemuksesta ja leveistä kasvoista.
Luonne ja käyttäytyminen

Shih tzu on ystävällinen, itsenäinen, älykäs, aktiivinen ja valpas koirarotu, mutta hieman vaikea kouluttaa. Se on suosittu näyttelykoira, ja värivaihtoehtoja on useita. Yleinen myytti on, että shih tzu on melko vaikea opettaa sisäsiistiksi. Useiden kasvattajien käytännön kokemusten mukaan tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Koira on viisas ja oppivainen, mutta kouluttamiseen vaaditaan aikaa ja kärsivällisyyttä. Shih tzun omistajan tulee olla määrätietoinen, tiukka ja perehtynyt rotuun. Pilalle hemmoteltu shih tzu on omistajansa painajainen.kenen mukaan?
Alkuperä

Shih tzu on peräisin keisarillisen ajan Kiinasta. Rodun esi-isät olivat todennäköisesti Tiibetin buddhalaisluostareista Kiinan keisarille lahjoittettuja ”pyhiä leijonakoiria”. Niitä risteytettiin Kiinassa lhasa apson ja kiinanpalatsikoiran kanssa. Muutama yksilö vietiin Kiinan vallankumouksen jälkeen länteen, jossa rotua kehitettiin edelleen. 1930-luvun alkupuolella ensimmäiset shih tzut tuotiin Eurooppaan. Shih tzun jalostuksessaselvennä on käytetty pekingeesiä.[lähde? ]
Alkuperä > Etymologia

Shih tzu merkitsee kiinaksi leijonaa.
Hoito

Shih tzua on hyvä pestä ja harjata säännöllisesti, sillä sen turkki on paksu ja pitkä. Mikäli koiraa pidetään ainoastaan kodin lemmikkinä, shih tzun turkin voi leikata lyhyeksi, jolloin se on erittäin helppohoitoinen. Silloin sitä on helpompaa harjata ja pestä. Mikäli koiraa on tarkoitus pitää rotumääritelmänsä mukaisessa näyttelykunnossa, sen hoitaminen vaatii säännöllisen pesun ja päivittäistä harjaamista. Turkin näyttelykuntoon laittaminen voi kestää jopa neljä tuntia. Kodinhoidon kannalta shih tzu on eräs ihanteellisimpia koirarotuja, koska sen karvanlähtö on lähes olematonta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kennelliiton rotumääritelmä (pdf)
Shih Tzu ry