stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iso-Valkeinen (Toivakka)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 31 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 871 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Jalmari Talste

Jalmari (Hjalmar) Theodor Rafael Talste, sukunimi aik. Dahlström (4. helmikuuta 1879 Ilomantsi – 23. marraskuuta 1951 Lappeenranta) oli suomalainen juristi ja Lappeenrannan pormestari.
Talsteen vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Johan Theodor Dahlström ja Ulrika Maria Åkerman. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1898 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon vuonna 1905. Talste sai varatuomarin arvon 1908.
Talste toimi aluksi asianajajana Viipurissa, jossa hänellä oli oma asianajotoimisto. Hän oli Lappeenrannan pormestarina 1916–1949. Vuosina 1917–1918 Talste hoiti Viipurin hovioikeudessa kanslistin, viskaalin ja notaarin virkoja.
Talste kuului opiskeluaikanaan ylioppilaskuoroihin ja hän osallistui Suomen Laulun konserttimatkaan Unkariin vuonna 1906. Hän harrasti myös musiikkia ja teki muutamia omia sävellyksiä.
Jalmari Talste oli naimisissa vuodesta 1912 Anna Adele Ikävalkon kanssa.
Jalava (kirjankustantamo)

Kustannus Oy Jalava on vuonna 1982 perustettu kustannusyhtiö, joka on nykyisin Art House -kustantamon aputoiminimi Kustannus Jalava. Jalava aloitti kustannustoimintansa sarjakuvilla ja laajensi sitten toiminta-alaansa kauhu- ja tieteiskirjallisuuteen sekä vuodesta 1989 yhä vahvemmin fantasiakirjallisuuteen (mm. Dragonlance-kirjat). Kustannus Jalavan kustannusjohtajana toimi sen perustaja Markku Jalava eläkkeelle jäämiseensä, 1.11.2012, saakka. Jalava kustantaa edelleen suomennettua fantasiaa, scifiä, kauhua ja sarjakuvaa.
Aiheesta muualla

Jalavan kirjat Art Housen verkkosivuilla
Janne Immonen

Janne Immonen (s. 29. toukokuuta 1968 Sotkamo) on entinen suomalainen maastohiihtäjä. Hän on yksi Lahden vuoden 2001 hiihdon MM-kisoissa dopingista kärähtäneistä hiihtäjistä. Hän kärähti toisena Jari Isometsän jälkeen, ja tässä vaiheessa loput neljä dopinghiihtäjää Mika Myllylä, Harri Kirvesniemi, Virpi Kuitunen ja Milla Jauho olivat vielä paljastumatta. Immonen yritti välttyä dopingtestiltä katkaisemalla takaa-ajokisassa tahallaan sauvansa ja keskeyttämällä hiihdon.
Ennen Lahden tapahtumia Immonen voitti tammikuussa 2001 10+10 kilometrin (p+v) takaa-ajon Suomen-mestaruuden. Kyseessä oli hänen ensimmäinen ja ainoa henkilökohtainen kultamitalinsa yleisten sarjojen SM-hiihdoista. Hän voitti samana vuonna myös 15 ja 30 kilometrin matkojen SM-pronssia. Rajavartijaksi kouluttautunut Immonen on menestynyt myös sotilaiden hiihtokilpailuissa. Puolustusvoimat palkitsi hänet vuoden 2001 alussa vuoden 2000 parhaana sotilasurheilijana Suomessa.
Marraskuussa 2013 Rajavartiolaitos irtisanoi Immosen rajavartijan tehtävästä hänen saatuaan tuomion perättömästä lausumasta oikeudessa. Immonen valitti irtisanomisesta hallinto-oikeuteen, joka palautti päätöksen Kainuun rajavartioston uudelleen harkittavaksi. Lokakuussa 2016 Immonen kertoi, että asian käsittely on edelleen kesken korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
EPO:n käyttö

Immonen oli syytettynä Helsingin käräjäoikeudessa kesäkuussa 2013 liittyen Lahden niin kutsuttuun doping-oikeudenkäyntiin perättömästä lausumasta. Immonen myönsi käyttäneensä EPO- ja kasvuhormonia hiihtourallaan. Immonen myönsi menetelleensä osittain totuuden vastaisesti todistaessaan vuonna 2011 oikeudessa liittyen dopinghankintoihin. Lisäksi Immonen myönsi salanneensa dopingiin liittyviä seikkoja ja saaneensa EPO-hormonia Kari-Pekka Kyröltä. Immonen sai käräjäoikeudessa puolen vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen perättömästä lausumasta.
Jalavapuiston koulu

| Jalavapuiston koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Espoon keskus
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1988
Rehtori:  Paula Kotilainen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  noin 340
Verkkosivut
Jalavapuiston koulu on vuonna 1998 valmistunut Espoon keskuksen alueella sijaitseva perusasteen alakoulu, jossa on noin 340 oppilasta. Koulu tarjoaa suomenkielisen opetuksen lisäksi kaksikielistä (suomi-englanti) opetusta vuosiluokille 1–6.Koulussa on myös mahdollista opiskella TAO-opetuksessa 1–9 vuosiluokilla. Koulun rehtorina on toiminut ennen Paula Kotilainen, mutta nykyään Nina Viitanen on koulun rehtori.
Kerhot ja valinnaiset

Koulussa on toiminut robottikerho, joka voitti alkukarsinnat vuonna 2023 järjestetyssä valtakunnallisessa Innokas-kilpailussa joukkueellaan Japu Masers 1.Koulussa on mahdollista valita 4-luokasta asti valinnaisiksi mm. Minecraft-, liikunta-tai dokumenttiVaVan.
Mustalampi (Keuruu, Karhunkylä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°16′54″N, 24°09′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Kangasjärveen 
Järvinumero:  35.482.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,7 m  
Rantaviiva:  0,53 km  
Pinta-ala:  1,312 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Karhunkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Kitusjärven alueeseen (35.482) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,7 metriä mpy.
Jean-Baptiste Tavernier

Jean-Baptiste Tavernier.
Jean-Baptiste Tavernier (1605 – heinäkuu 1689) oli ranskalainen jalokivikauppias, joka toi Intiasta Eurooppaan muun muassa Koh-i-Noor- ja Hope-timantit.
Tavernier teki vuosina 1631–1668 kuusi matkaa Intiaan. On epäilty, että hän olisi hankkinut Hope-timantin laittomin keinoin. Erään teorian mukaan sinisen väristä Hope-timanttia olisi pidetty Intiassa kirottuna, koska sininen on tuhon ja kuoleman jumalan Yaman väri. Tavernier kertoi eurooppalaisille myös intialaisten tavasta polttaa leskiä roviolla. Ranskan kuningas Ludvig XIV osti Hope-timantin Tavernierilta vuonna 1668. Ludvig antoi maksuksi Tavernierille 893 731 liiraa ja paronin arvonimen.
NLL-kausi 2013

| NLL-kausi 2013 |
| --- | --- |
Laji:  lacrosse
Järjestyksessä oleva kausi:  27.
Maa:   Kanada  Yhdysvallat
Joukkueiden määrä:  9
Sarja alkoi:  5. tammikuuta 2013
Sarja päättyi:  11. toukokuuta 2013
Runkosarjan voittaja:   Toronto Rock
Mestari:   Rochester Knighthawks
Toinen sija:   Washington Stealth
Pistepörssin voittaja:   Shawn Evans (Calgary)
Runkosarjan arvokkain pelaaja:   Shawn Evans (Calgary)
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:   Rhys Duch (Washington)
Pudotuspelien arvokkain pelaaja:   Cody Jamieson (Rochester)
  ← 2012 :  2014 → 
NLL-kausi 2013 oli National Lacrosse Leaguen historian 27. kausi. Kauteen osallistui yhdeksän joukkuetta, jotka pelasivat 16:n ottelun mittaisen runkosarjan. Runkosarjan jälkeen kahdeksan joukkuetta jatkoi pudotuspeleihin, jotka pelattiin paras yhdestä menetelmällä.
Mestariksi kruunattiin toista kertaa peräkkäin Rochester Knighthawks, joka loppuottelussa voitti Washington Stealthin. Kausi jäi Washington viimeiseksi, sillä kaudella 2014 joukkue toimii nimellä Vancouver Stealth.
Runkosarja

Runkosarjan voitti tilastoin 10–6 (10 voittoa, kuusi tappiota) Itäisen divisioonan Toronto Rock. Läntisen divisioonan voittajaksi kruunattiin lopulta tilastoin 9–7 pelannut Calgary Roughnecks. Läntisen divisioonan joukkueista samoihin tilastoihin ylsivät myös Washington Stealth sekä Edmonton Rush. Itäisen divisioonan Buffalo Bandits oli ainoa joukkue, joka ei selvinnyt pudostuspeleihin.
Runkosarjan arvokkaimmaksi valittiin Calgaryn Shawn Evans.
Runkosarja > Sarjataulukot

| Itäinen divisioona> Sij. | Itäinen divisioona> Joukkue | Itäinen divisioona> Ott | Itäinen divisioona> Vo | Itäinen divisioona> Hä | Itäinen divisioona> Tm | Itäinen divisioona> Pm | Itäinen divisioona> Me |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Toronto Rock | 16 | 10 | 6 | 194 | 176 | +18 |
| 2. | Rochester Knighthawks | 16 | 8 | 8 | 179 | 165 | +14 |
| 3. | Philadelphia Wings | 16 | 7 | 9 | 170 | 207 | –37 |
| 4. | Buffalo Bandits | 16 | 6 | 10 | 171 | 211 | –40 |
| Läntinen divisioona> Sij. | Läntinen divisioona> Joukkue | Läntinen divisioona> Ott | Läntinen divisioona> Vo | Läntinen divisioona> Hä | Läntinen divisioona> Tm | Läntinen divisioona> Pm | Läntinen divisioona> Me |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Calgary Roughnecks | 16 | 9 | 7 | 222 | 211 | +11 |
| 2. | Washington Stealth | 16 | 9 | 7 | 193 | 192 | +1 |
| 3. | Edmonton Rush | 16 | 9 | 7 | 203 | 170 | +33 |
| 4. | Colorado Mammoth | 16 | 7 | 9 | 185 | 202 | –17 |
| 5. | Minnesota Swarm | 16 | 7 | 9 | 219 | 202 | +2 |
Pudotuspelit

Pudotuspelien avauskierroksella runkosarjan voittanut Toronto hävisi Läntisen divisioonan viimeiselle, Minnesota Swarmille. Avauskierroksella jatkoon selvisivät Idän toinen, Rochester Knighthawks, sekä Lännen kaksi parasta, Calgary ja Washington.
Toisella kierroksella Rochester onnistui niukasti voittamaan Minnesota, edeten loppuotteluun. Toiseksi joukkueeksi finaaliin eteni Washington, voitettuaan Calgaryn ainoastaan maalin erolla.
Loppuottelussa Rochester voitti Washington maalein 11–10, ja uusi näin edellisen kauden mestaruutensa. Rochesterista tuli NLL:n ensimmäinen tuplamestari sitten Toronto kausien 2002–2003 mestaruuksien.
Pudotuspelit > Kaavio

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Toronto Rock |  11 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Toronto Rock |  11 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Minnesota Swarm |  20 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Minnesota Swarm |  20 |   |   |  Minnesota Swarm |  10 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Minnesota Swarm |  10 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Rochester Knighthawks |  12 |   |   |  |  |
|  |  Rochester Knighthawks |  10 |   |   |  Rochester Knighthawks |  12 |   |   |  |  |
|  |  Rochester Knighthawks |  10 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Philadelphia Wings |  8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Philadelphia Wings |  8 |   |   |  |  |   |   |  Washington Stealth |  10 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Washington Stealth |  10 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Rochester Knighthawks |  11 |
|  |  Calgary Roughnecks |  15 |   |   |  |  |   |   |  Rochester Knighthawks |  11 |
|  |  Calgary Roughnecks |  15 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Colorado Mammoth |  10 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Colorado Mammoth |  10 |   |   |  Calgary Roughnecks |  13 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Calgary Roughnecks |  13 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Washington Stealth |  14 |   |   |  |  |
|  |  Washington Stealth |  12 |   |   |  Washington Stealth |  14 |   |   |  |  |
|  |  Washington Stealth |  12 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Edmonton Rush |  118 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Edmonton Rush |  118 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Palkinnot

| Award | Winner | Team |
| --- | --- | --- |
| Arvokkain pelaaja | Shawn Evans | Calgary Roughnecks |
| Paras maalivahti | Matt Vinc | Rochester Knighthawks |
| Paras puolustava pelaaja | Kyle Rubisch | Edmonton Rush |
| Paras transition pelaaja | Jordan MacIntosh | Minnesota Swarm |
| Paras tulokas | Mark Matthews | Edmonton Rush |
| Herrasmiespelaaja | Garrett Billings | Toronto Rock |
| Toimitusjohtaja | Doug Locker | Washington Stealth |
| Les Bartley Award | Troy Cordingley | Toronto Rock |
| Kauden vaikuttaja | Jamie Dawick | Toronto Rock |
| Tom Borrelli Award | Stephen Stamp | ILIndoor.com |
Japanin prefektuurit

Japanin prefektuurit ovat Japanin 47 valtionalaista hallintoaluetta. Prefektuurit ovat yksi maan aluejaon yksiköistä, ja niitä on neljää eri tyyppiä: yksi ”metropoli” (都 to) eli Tokio, yksi ”tie” (道 dō) eli Hokkaidō, kaksi urbaania prefektuuria (府 fu) eli Osakan ja Kioton prefektuurit sekä 43 varsinaista prefektuuria (県 ken). Edellä mainittuun perustuen prefektuureja kutsutaankin usein yhteisnimellä todōfuken (都道府県). Jokaista prefektuuria johtaa vaaleilla valittu kuvernööri ja parlamentti.
Prefektuurit jaetaan edelleen kaupunkeihin (市 shi) ja piirikuntiin (郡 gun) tai joissakin tapauksissa alaprefektuureihin (支庁 shichō). Jokainen piirikunta jaetaan kauppaloihin (町 chō tai machi) ja kyliin (村 son tai mura). Lisäksi maan suurimmat kaupungit, joissa on yli 500 000 asukasta ja joille on myönnetty virallisen suurkaupungin (政令指定都市 seirei shitei toshi) asema, jaetaan suuralueisiin (区 ku). Kaikilla näillä paikallishallinnon yksiköillä on pormestari tai johtaja ja vaaleilla valittu valtuusto. Tokion metropoli on erikoistapaus, sillä se jakautuu 23 erillisalueeseen (特別区 tokubetsu-ku), joita hallitaan itsenäisten kaupunkien tavoin, eikä Tokiota kaupunkina olekaan ollut olemassa vuoden 1943 jälkeen.
Nykyisen järjestelmän perusti Meiji-hallinto heinäkuussa 1871. Aikaisemmin käytössä ollut han-järjestelmä lakkautettiin, ja sen tilalle luotiin prefektuurit (廃藩置県, haihan-chiken). Alun perin prefektuureja, joista monet olivat vanhoja han-alueita, oli yli 300. Vuoden 1871 loppuun mennessä luku oli kuitenkin vähentynyt 72:een ja 1888 saavutettiin nykyinen prefektuuriluku 47. Vuonna 1947 voimaan tullut paikallinen itsehallintolaki (地方自治法, Chihō-jichi-hō) asetti jokaiselle prefektuurille oman kuvernöörin ja parlamentin ja antoi niille enemmän valtaa päättää omista asioistaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japanin prefektuurit Wikimedia Commonsissa
Mustvee jõgi

| Mustvee jõgi |
| --- | --- |
 Joensuu Mustveessä venesataman vieressä
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Viro
Maakunta:  Jõgevamaa, Tartumaa
Kunnat:  Mustvee, Jõgeva
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Mustvee jõen valuma-alue
Pinta-ala:  179,5 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  metsäoja
 :  58.9409°N, 26.715139°E
Laskupaikka:  Peipsijärvi, Mustvee
 :  58.846789°N, 26.952700°E
Sivu-uomat:  Kullamäe oja, Rausi oja
Taajamat:  Võtikvere, Mustvee
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  63 m  mpy. 
Laskukorkeus:  30 m  mpy. 
Korkeusero:  33 m
Pituus:  39,1 km  
Kaltevuus:  0,84 m/km
Muuta
Satama tammikuussa 2017.
Mustveen satama ennen vuotta 1937.
Mustvee jõgi on 39 kilometriä pitkä joki Virossa Jõgevamaalla Jõgevan kunnassa ja Mustveen kunnassa, joka laskee Peipsijärven pohjoisosan luoteisrantaan.
Joen kulku

Joki alkaa pienestä metsän kuivatusojasta, joka on joen luonnollisen uoman jatke kohti pohjoista. Ojan alkupää sijaitsee Pandiveren ylängön itärinteessä. Se laskee sieltä alas ja virtaa koko loppumatkan Alutagusen alangolla suuntanaan ensin etelä ja sitten kaakko. Joki saa nopeasti luonnollisen meanderoivan luonteensa, joka jatkuu loppuun asti. Joki toimii myös noin neljäsosan verran pituudestaan Jõgevan ja Mustveen kuntien välisenä rajajokena, mutta se käy aluksi Mustaveen puolella vain muutaman kerran lyhyesti. Joen yläjuoksu on metsätaivalta ja vasta Lilastveren ja Kõrvemetsan kohdalla se ohittaa esnimmäisen kerran peltomaita. Täällä siihen yhtyvät oikealta lännestä tulevat Kullamäe oja ja Rausi oja. Alempana siihen yhtyy pohjoisesta tuleva Ulvi oja, jonka valuma-alue sijaitsee kokonaan Mustaveen kunnan puolella. Sitten joki jättää kuntarajan ja virtaa ensin Võtikveren kautta kaakkoon, missä aukeaa peltovaltainen alue. Sitten se kääntyy länteen ja virtaa lopuksi Mustveen läpi Peipsijärveen. Taajamien välissä sen ympäristö on rauhoitettu Tellisen luonnonsuojelualueeksi . Joensuussa on Mustveen taajamassa jokialue rakennettu suojaiseksi venesatamaksi .
Luontoarvoja

Vaikka Tellisen luonnonsuojelualue on pinta-alaltaan vain 238 hehtaaria , elää metsäisessä jokiympäristössä saukko ja joen pohjalla vuollejokisimpukka. Jokea ympäröivissä metsissä kasvaa täällä erityisenä pidetyt lajit kiiltoängelmä, lehtoneidonvaippa, valkolehdokki, kalkkimaariankämmekkä, näsiä ja kynäjalava.
Historiaa

Joki oli aiemmalta nimeltään myös Must­jõgi (vuonna 1638 Mustajacki).
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alue

Joen valuma-alueen pinta-ala on 179,5 neliökilometriä. Joen eteläpuolella Peipsijärveen laskee Kullavere jõgi, jonka valuma-alue sivujokineen sivuaa Mustvee jõen valuma-aluetta etelässä ja lounaassa. Joen pohjoispuolella Peipsijärveen laskee Piilsi jõgi, jonka valuma-alue ylettyy koillisessa Ulvi ojan korkeudelle saakka. Pohjoispuolelle levittäytyy Avijõen valuma-alue. Joen länsipuolella sijaitsee laaja Luusika soo, joka on vedenjakaja-aluetta Pedja jõen suuntaan lännessä. Pedja jõgi, joka alkaa Pandiveren ylängöltä, on eteläisen Emajoen sivuhaara.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Sivu-uomia

Mustvee jõen suurimpia sivuhaaroja on lueteltu seuraavassa taulukossa.
| yhtyy Mustvee jõgeen (km suusta) | Nimi | Pituus (km) | Valuma-alue (km²) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Raja kraav | 2 | 2 |  |
| 3 | Kivimurru kraav | 6 | 10 |  |
| 12 | Uusküla kraav | 4 | 4 |  |
| 18 | Ulvi oja | 13 | 19 |  |
| 26 | Rausi oja | 9 | 33 |  |
| 28 | Kullamäe oja | 12 | 46 |  |
| 33 | Rajametsa kraav | 4 | 14 |  |
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Järviä

Joen valuma-alueella ei esiinny karttojen mukaan suuria järviä.
Hallintoalue

Mustvee jõgi kuuluu Peipsijärven alavesistöalueeseen, joka on osa Itä-Viron vesistöaluetta. Joen vesistörekisterin tunnus on VEE1055100.
Huomautuksia

1 2 3  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu tai mitattu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen annettuja koordinaatteja.
Nassaun piirikunta (New York)
Kuvagalleria

Bayville
Tie I-495
Puisto Manhassetissa
Stepping Stone -majakka
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nassaun piirikunta (New York) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: en:Nassau County, New York & de:Nassau County (New York)
Käännös suomeksi
Iso-Vehmainen

| Iso-Vehmainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°01′59″N, 26°03′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  Mansikkaoja Raatojokeen 
Järvinumero:  14.319.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,4 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  440 m  
Rantaviiva:  3,17 km  
Pinta-ala:  31,324 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Vehmainen 
Iso-Vehmainen  on Keski-Suomessa Toivakassa Rutalahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 31 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Raatojoen valuma-alueeseen (14.319) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,4 metriä mpy.
Iso-Valkeinen (Viitasaari)

| Iso-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′31″N, 26°00′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskuoja:  oja Iso-Säynäinen 
Järvinumero:  14.471.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,6 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,96 km  
Pinta-ala:  3,273 ha  
Tilavuus:  0.000060 km³ 
Keskisyvyys:  1,82 m  
Suurin syvyys:  3,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Valkeinen 
Iso-Valkeinen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Valkeiskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 400 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 59 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Kymöjärven–Kärnänjärven alueeseen (14.471) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy.
Jab Tak Hai Jaan

| Jab Tak Hai Jaan |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Yash Chopra
Käsikirjoittaja:  Aditya Chopra Devika Bhagat
Tuottaja:  Aditya Chopra
Säveltäjä:  A. R. Rahman
Kuvaaja:  Anil Mehta
Leikkaaja:  Namrata Rao
Pääosat:  Shah Rukh Khan Katrina Kaif Anushka Sharma
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Yash Raj Films
Levittäjä:  Yash Raj Films Netflix
Ensi-ilta:  13. marraskuuta 2012
Kesto:  175 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Budjetti:  INR 500 milj.
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jab Tak Hai Jaan (suomeksi ”Ellei elämä”) on vuonna 2012 ilmestynyt intialainen romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Yash Chopra ja tuottanut hänen poikansa Aditya Chopra. Päärooleja näyttelevät Shah Rukh Khan, Katrina Kaif ja Anushka Sharma. Tämä on neljäs Chopran ohjaama elokuva, jonka miespääosaa näyttelee Shahrukh Khan, ja ensimmäinen ohjaus kahdeksaan vuoteen Veer-Zaaran jälkeen. Jab Tak Hai Jaan jäi Yash Chopran viimeiseksi ohjaukseksi ennen hänen kuolemaansa 21. lokakuuta 2012, vain kolme viikkoa ennen elokuvan julkaisua. Elokuva julkaistiin diwalina 2012.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shah Rukh Khan  | … |  Majuri Samar Anand   |
|  Katrina Kaif  | … |  Meera Thapar   |
|  Anushka Sharma  | … |  Akira Rai   |
|  Anupam Kher  | … |  Meeran isä   |
|  Neetu Singh  | … |  Pooja   |
|  Rishi Kapoor  | … |  Imraan   |
|  Sarika Thakur  | … |  Tohtori Zoya Ali Khan   |
|  Andrew Bicknell  | … |  Frank   |
|  Sharib Hashmi  | … |  Zain   |
|  Jasmine Jardot  | … |  Maria   |
|  Gireesh Sahedev  | … |  Kapteeni Jagdeep Deewan   |
|  Amarinder Sodhi  | … |  Kapteeni Kamal Singh   |
|  Varun Thakur  | … |  Luutnantti Hari Krishnan   |
|  Jay Conroy  | … |  Roger   |
Musiikki

Elokuvan musiikin on säveltänyt A. R. Rahman, joka teki ensimmäistä kertaa yhteistyötä Yash Chopran kanssa. Sanoitukset on kirjoittanut Gulzar ja nimikkorunon kirjoitti Aditya Chopra.
Musiikki > Soundtrack

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Challa” | Rabbi Shergill | 05.23 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Saans” | Mohit Chauhan, Shreya Ghoshal | 05.28 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Ishq Shava” | Raghav Mathur, Shilpa Rao | 04.32 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Heer” | Harshdeep Kaur | 05.16 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Jiya Re” | Neeti Mohan, Sofia Ashraf | 05.21 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Jab Tak Hai Jaan” | Javed Ali, Shakthisree Gopalan | 03.53 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Saans” (Reprise)  | Shreya Ghoshal | 02.06 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Ishq Dance” | Instrumentaali | 03.31 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Jab Tak Hai Jaan” (Poem)  | Shah Rukh Khan | 02.15 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
Jab Tak Hai Jaan Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jab Tak Hai Jaan AllMoviessa. (englanniksi)