stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
9. joulukuuta
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Anna, Anne, Anni, Anu, Anneli, Annikki, Annika, Annu, Annukka
suomenruotsalainen kalenteri: Anna, Anne, Anni, Ann, Annika, Anneli, Annette
ortodoksinen kalenteri: Anna, Anni, Anja, Anneli, Anita
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ánne, Ánná
vanhemmissa kalentereissa: Georg, Gustaf, Joachim, Selma, Yrjö
Tapahtumia

536 – Bysantin sotapäällikkö Belisarius saapui Roomaan. Ostrogoottien varuskunta lähti rauhanomaisesti kaupungista luovuttaen vanhan pääkaupungin imperiumin joukoille.
1824 – Vallankumoukselliset voittivat espanjalaisjoukot Perun itsenäisyyssodan ratkaisseessa Ayacuchon taistelussa.
1868 – Ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön Lontoossa Westminsterin palatsin vieressä.
1905 – Ranskassa hyväksyttiin kirkon ja valtion erottava laki.
1918 – Monarkiaa kannattaneet Suomalaisen Puolueen enemmistö ja Nuorsuomalaisen Puolueen vähemmistö perustivat Kansallisen Kokoomuspuolueen, nykyisen Kansallisen Kokoomuksen.
1932 – TBK eli Tammerfors Bollklubb perustetaan. Kilpatoimintaa huipputasolla jatkoi vuodesta 1955 eteenpäin Tampereen Tappara.
1937 – Kiinan–Japanin sota (1937–1945): japanilaiset hyökkäsivät Nanjingiin (katso myös Nanjingin verilöyly).
1941 – Toinen maailmansota: Kiinan tasavalta, Kuuba, Guatemala, Korean maanpakolaishallitus ja Filippiinien kansainyhteisö julistivat sodan Saksalle ja Japanille.
1945 – Yhdysvaltalainen kenraali George S. Patton loukkaantui auto-onnettomuudessa miehitetyssä Saksassa. Hän kuoli 12 päivää myöhemmin.
1946 – Nürnbergin oikeudenkäynnit: ihmiskokeita suorittaneita vastaan käyty ns. lääkärioikeudenkäynti alkoi (päättyi 20. elokuuta 1947).
1960 – Coronation Street, Ison-Britannian pisimpään jatkunut saippuasarja ja maan katsotuin ohjelma, alkoi.
1961 – Tanganjika itsenäistyi oltuaan sitä ennen brittiläinen YK:n huoltohallintoalue.
1965 – Ufon väitettiin pudonneen maahan Pennsylvanian Kecksburgissa.
1987 – Palestiinalaisten ensimmäinen intifada eli kansannousu alkoi Gazassa ja Länsirannalla.
1990 – Lech Wałęsasta tuli Puolan ensimmäinen suoralla kansanvaalilla valittu presidentti.
1992 – Walesin prinsessa Diana ja Walesin prinssi Charles ilmoittivat eroavansa. Ero toteutui 1996.
2002 – Suomen pääministeri Paavo Lipponen tapasi Yhdysvaltain presidentin George W. Bushin Washingtonissa. Ulkoasiainhallinto teki tapaamisesta tavanmukaisen raportin, joka nimettiin WASB-050:ksi.
2006 – Moskovassa tapahtui tuhoisa tuhopoltoksi epäilty sairaalapalo, jossa 45 ihmistä kuoli ja kymmeniä loukkaantui.
Keltanaamasirkkunen

| Keltanaamasirkkunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkulit Passerellidae
Suku::  Rantasirkkuset Ammodramus
Laji::  aurifrons
Kaksiosainen nimi
 Ammodramus aurifrons  (von Spix, 1825) 

Alalajit
 A. a. apurensis  A. a. aurifrons  A. a. cherriei  A. a. tenebrosus 
Katso myös
   Keltanaamasirkkunen Wikispeciesissä   Keltanaamasirkkunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltanaamasirkkunen (Ammodramus aurifrons) on sirkkuleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö

Keltanaamasirkkunen voi kasvaa noin 13 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Keltanaamasirkkusen pää on harmahtavan ruskea ja päälaella on mustia raitoja. Silmäkulmajuova ja silmien ympärystä on keltainen. Lajin selkä ja siivet ovat harmahtavan ruskeat ja siipien taipeessa on keltaista. Linnun rinta ja vatsa ovat väriltään vaalean harmahtavan ruskeat.
Levinneisyys ja elinympäristö

Keltanaamasirkkusta tavataan Venezuelasta Boliviaan, mutta Guyanan ylängön alueella se ei elä. Lajin elinympäristöä ovat ruohomaat jokien, teiden ja asutusten ja maanviljelysten läheisyydessä. Se syö siemeniä ja hyönteisiä ja liikkuu usein yksin tai pareittain. Keltanaamasirkkusen pesimäkausi kestää toukokuulta lokakuulle.
Monotypia

Monotypia
Kohopaino
Puupiirros
Linoleikkaus
Syväpaino
Kuivaneula
Etsaus
Akvatinta
Mezzotinto
Carborundum
Laakapaino
Litografia
Serigrafia
Muuta
Vedosmerkinnät
Passepartout
Suomalaiset taidegraafikot
n
k
Monotypia on teknisesti yksinkertaisin taidegrafiikan muoto, jossa tasaiselle laatalle tai lasilevylle maalatusta tai telatusta kuvasta saadaan painettua ainoastaan yksi ainutkertainen vedos.
Tummapohjaisella menetelmällä saadaan aikaan kuva telaamalla väripinta suoraan laatalle, ja poistamalla siitä ylimääräinen väri esimerkiksi rättiä, sivellintä tai puutikkua avuksi käyttäen. Vaaleapohjaisella menetelmällä kuva maalataan suoraan laatalle. Molemmat menetelmät vedostetaan joko prässillä tai käsien hiertäen.
Monotypioita tehneitä kuuluisia taiteilijoita

Muun muassa William Blake,  Paul Gauguin ja Pablo Picasso tekivät monotypioita. Suomalaisista taiteilijoista monotypioita ovat tehneet Ellen Thesleff, Alvar Cawén ja  
Visa Norros.
Monotypioita

Giovanni Benedetto Castiglione, Parrakkaan itämaisen miehen pää, 1655.
William Blake, Nebukadnessar, 1795.
Edgar Degas, Uni, 1883-85.
Paul Gauguin, Reo Mā`ohi: Aha Oe Feii? (Mitä, oletko mustasukkainen?), 1894.
Paul Gauguin, Ilta (Painajainen), 1899-1900.
Paul Gauguin, Kaksi marguesalaista, 1902.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Patricia Sennott, Spontaneous Color Blends with Monotypes (Arkistoitu – Internet Archive), Daniel Smith.com. (englanniksi)
Matureivavao

Matureivavao
Atollin kartta
| --- | --- |
Sijainti:  Gambier Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Tuamotu, Groupe Actéon
Merialue:  Tyyniameri
Pinta-ala:  2,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Matureivavao on Tuamotuun kuuluvan Groupe Actéonin suurin atolli ja kooltaan 4 mailia pitkä. Ensimmäisenä eurooppalaisena Matureivavaon löysi 5. helmikuuta 1605 Pedro Fernández de Quirós. Atollin pinta-ala on 2,5 km². Vakituista ihmisasutusta siellä ei ole.lähde?
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Pinaki

Pinaki
| --- | --- |
Muut nimet:  Te Kiekie
Sijainti:  Nukutavake Ranskan Polynesia
Saariryhmä:  Tuamotu
Sijaintipaikka:  Tuamotu 
Vesialue:  Tyynimeri 
Pinta-ala:  1,3 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pinaki tai Te Kiekie on pieni atolli Tuamotusaarissa Ranskan Polynesiassa. Atolli muodustuu yhdestä noin 1,3 km² kokoisesta saaresta, jonka keskellä on 0,7 km² kokoinen laguuni.
Pinakilla ei ole vakituista asutusta, mutta Nukutavaken asukkaat käyvät välillä atollilla. Nousuveden aikaan Pinakin atollin laguuniin virtaa merivettä saaren matalimman reunan yli.
Ensimmäinen eurooppalainen, joka näki Pinakin oli englantilainen Samuel Wallis 6. kesäkuuta 1767. Hän oli matkallaan etsimästä uutta eteläistä mannerta. Wallis nimesi atollin "Whitsunday Islandiksi".
Frederick Beechey tutki saarta 1826 ja totesi sen olevan asumaton, joskin siellä oli majoja ja makean veden säilytysastioita.
Käännös suomeksi
Luettelo Formula 1 -sarjan voittoennätyksistä

Tämä on luettelo eniten Formula 1 -sarjan Grand Prix -kilpailuja voittaneista kuljettajista, kansallisuuksista, rengasmerkeistä sekä valmistajista. Yhteensä 115 kuljettajaa on voittanut vähintään yhden Grand Prix'n. Heikki Kovalaisesta tuli vuoden 2008 Unkarin GP:n jälkeen 100. osakilpailuvoittaja. Nuorin osakilpailuvoittaja on Max Verstappen, joka ajoi kaudella 2016 voittoon Espanjan osakilpailussa (hän oli 18 vuoden ja 227 päivän ikäinen). Vanhin osakilpailuvoittaja on Luigi Fagioli, joka ajoi jaetulla autolla voittoon kaudella 1951 Ranskan osakilpailussa (hän oli 53 vuoden ja 22 päivän ikäinen). Kaudella 2021 Lewis Hamilton ajoi ensimmäisenä kuljettajana uransa sadannen osakilpailuvoiton. Vihreä tausta tarkoittaa nykyään mukana olevaa kuljettajaa/tallia. Tiedot on päivitetty Abu Dhabin GP 2024 jälkeen.
Kuljettajien voitot > Pohjoisamerikkalaisten voitot

| Sija | Kuljettaja | Aktiivikaudet | Voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Mario Andretti | 1968–1972, 1974–1982 | 12 |
| 2 |  Jacques Villeneuve | 1996–2006 | 11 |
| 3 |  Gilles Villeneuve | 1977–1982 | 6 |
|  |  Sergio Pérez | 2011– | 6 |
| 5 |  Dan Gurney | 1959–1968, 1970 | 4 |
| 6 |  Phil Hill | 1958–1964, 1966 | 3 |
| 7 |  Bill Vukovich | 1951–1955 | 2 |
|  |  Pedro Rodríguez | 1963–1971 | 2 |
|  |  Peter Revson | 1964, 1971–1974 | 2 |
| 10 |  Johnnie Parsons | 1950–1958 | 1 |
|  |  Lee Wallard | 1950–1951 | 1 |
|  |  Troy Ruttman | 1950–1952, 1954, 1956–1957 | 1 |
|  |  Bob Sweikert | 1952–1956 | 1 |
|  |  Pat Flaherty | 1950, 1953, 1955–1956, 1959 | 1 |
|  |  Sam Hanks | 1950–1957 | 1 |
|  |  Jimmy Bryan | 1952–1960 | 1 |
|  |  Rodger Ward | 1951–1960 | 1 |
|  |  Jim Rathmann | 1950, 1952–1960 | 1 |
|  |  Richie Ginther | 1960–1966 | 1 |
Kuljettajien voitot > Eteläamerikkalaisten voitot

| Sija | Kuljettaja | Aktiivikaudet | Voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ayrton Senna | 1984–1994 | 41 |
| 2 |  Juan Manuel Fangio | 1950–1951, 1953–1958 | 24 |
| 3 |  Nelson Piquet | 1978–1991 | 23 |
| 4 |  Emerson Fittipaldi | 1970–1980 | 14 |
| 5 |  Carlos Reutemann | 1972–1982 | 12 |
| 6 |  Rubens Barrichello | 1993–2011 | 11 |
|  |  Felipe Massa | 2002, 2004–2017 | 11 |
| 8 |  Juan Pablo Montoya | 2001–2006 | 7 |
| 9 |  José Froilán González | 1950–1957, 1960 | 2 |
| 10 |  Carlos Pace | 1972–1977 | 1 |
|  |  Pastor Maldonado | 2011–2015 | 1 |
Kuljettajien voitot > Afrikkalaisten voitot

| Sija | Kuljettaja | Aktiivikaudet | Voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jody Scheckter | 1972–1980 | 10 |
Kuljettajien voitot > Oseanialaisten voitot

| Sija | Kuljettaja | Aktiivikaudet | Voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jack Brabham | 1955–1970 | 14 |
| 2 |  Alan Jones | 1975–1981, 1983, 1985–1986 | 12 |
| 3 |  Mark Webber | 2002–2013 | 9 |
| 4 |  Denny Hulme | 1965–1974 | 8 |
|  |  Daniel Ricciardo | 2011–2024 | 8 |
| 6 |  Bruce McLaren | 1959–1970 | 4 |

| 7 |  Oscar Piastri | 2023– | 2 |
Kuljettajien voitot > Kuljettajien peräkkäiset voitot

| Sija | Kuljettaja | Ennätyksen tekoaika | Peräkkäisiä voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Max Verstappen | 2023 | 10 |
| 2 |  Alberto Ascari | 1952–1953 | 9 |
|  |  Sebastian Vettel | 2013 | 9 |
|  |  Max Verstappen | 2023–2024 | 9 |

| 5 |  Michael Schumacher | 2004 | 7 |
|  |  Nico Rosberg | 2015–2016 | 7 |
| 7 |  Michael Schumacher | 2000–2001 | 6 |
| 8 |  Jack Brabham | 1960 | 5 |
|  |  Jim Clark | 1965 | 5 |
|  |  Nigel Mansell | 1992 | 5 |
|  |  Michael Schumacher | 2004 | 5 |
|  |  Lewis Hamilton | 2014 | 5 |
|  |  Lewis Hamilton | 2020 | 5 |

|  |  Max Verstappen | 2022 | 5 |
| 15 |  Juan Manuel Fangio | 1953–1954 | 4 |
|  |  Jim Clark | 1963 | 4 |
|  |  Jack Brabham | 1966 | 4 |
|  |  Jochen Rindt | 1970 | 4 |
|  |  Ayrton Senna | 1988 | 4 |
|  |  Ayrton Senna | 1991 | 4 |
|  |  Alain Prost | 1993 | 4 |
|  |  Michael Schumacher | 1994 | 4 |
|  |  Damon Hill | 1996 | 4 |
|  |  Michael Schumacher | 2002 | 4 |
|  |  Fernando Alonso | 2006 | 4 |
|  |  Jenson Button | 2009 | 4 |
|  |  Sebastian Vettel | 2010–2011 | 4 |
|  |  Sebastian Vettel | 2012 | 4 |
|  |  Lewis Hamilton | 2014 | 4 |
|  |  Lewis Hamilton | 2016 | 4 |

|  |  Lewis Hamilton | 2018 | 4 |

|  |  Lewis Hamilton | 2019 | 4 |
Kuljettajien voitot > Voitot yhdellä kaudella

| Sija | Kuljettaja | Kausi | Kilpailuja | Voittoja | Voitto% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Max Verstappen | 2023 | 22 | 19 | 86% |
| 2 |  Michael Schumacher | 2004 | 18 | 13 | 72% |
| 3 |  Max Verstappen | 2022 | 22 | 15 | 68% |
| 4 |  Michael Schumacher | 2002 | 17 | 11 | 65% |
|  |  Lewis Hamilton | 2020 | 17 | 11 | 65% |
| 6 |  Nigel Mansell | 1992 | 16 | 9 | 56% |
| 7 |  Michael Schumacher | 1995 | 17 | 9 | 53% |
|  |  Michael Schumacher | 2000 | 17 | 9 | 53% |
|  |  Michael Schumacher | 2001 | 17 | 9 | 53% |
|  |  Lewis Hamilton | 2015 | 19 | 10 | 53% |
| 11 |  Lewis Hamilton | 2018 | 21 | 11 | 52% |
|  |  Lewis Hamilton | 2019 | 21 | 11 | 52% |
| 13 |  Ayrton Senna | 1988 | 16 | 8 | 50% |
|  |  Michael Schumacher | 1994 | 16 | 8 | 50% |
|  |  Damon Hill | 1996 | 16 | 8 | 50% |
|  |  Mika Häkkinen | 1998 | 16 | 8 | 50% |
Kuljettajien voitot > Voitot tulokaskaudella

| Sija | Kuljettaja | Kausi | Voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jacques Villeneuve | 1996 | 4 |
|  |  Lewis Hamilton | 2007 | 4 |
| 3 |  Juan Manuel Fangio | 1950 | 3 |
|  |  Nino Farina | 1950 | 3 |
| 5 |  Johnnie Parsons | 1950 | 1 |
|  |  Bruce McLaren | 1959 | 1 |
|  |  Giancarlo Baghetti | 1961 | 1 |
|  |  Jackie Stewart | 1965 | 1 |
|  |  Emerson Fittipaldi | 1970 | 1 |
|  |  Clay Regazzoni | 1970 | 1 |
|  |  Juan Pablo Montoya | 2001 | 1 |
Kansallisuuksien voitot

| Sija | Maa | Voittoja |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 317 |
| 2 |  Saksa | 179 |
| 3 |  Brasilia | 101 |
| 4 |  Ranska | 81 |
| 5 |  Alankomaat | 63 |
| 6 |  Suomi | 57 |
| 7 |  Australia | 45 |
| 8 |  Italia | 43 |
| 9 |  Itävalta | 41 |
| 10 |  Argentiina | 38 |
| 11 |  Espanja | 36 |
| 12 |  Yhdysvallat | 33 |
| 13 |  Kanada | 17 |
| 14 |  Uusi-Seelanti | 12 |
|  |  Ruotsi | 12 |
| 16 |  Belgia | 11 |
| 17 |  Etelä-Afrikka | 10 |
| 18 |  Meksiko | 8 |
|  |  Monaco | 8 |
| 20 |  Sveitsi | 7 |
|  |  Kolumbia | 7 |

| 22 |  Puola | 1 |
|  |  Venezuela | 1 |
Rengasmerkkien voitot

| Sija | Merkki | Voittoja |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Goodyear | 368 |
| 2 |  Pirelli | 331 |
| 3 |  Bridgestone | 175 |
| 4 |  Michelin | 102 |
| 5 |  Dunlop | 84 |
| 6 |  Firestone | 48 |
| 7 |  Continental | 10 |
| 8 |  Englebert | 7 |
Valmistajien voitot

| Sija | Valmistaja | Kaudet | Voittoja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ferrari | 1950– | 248 |
| 2 |  McLaren | 1966– | 189 |
| 3 |  Mercedes | 1954–1955, 2010– | 129 |
| 4 |  Red Bull | 2005– | 122 |
| 5 |  Williams | 1978– | 114 |
| 6 |  Team Lotus | 1958–1994 | 79 |
| 7 |  Renault | 1977–1985, 2002–2011, 2016– | 36 |
| 8 |  Brabham | 1962–1987, 1989–1992 | 35 |
| 9 | / Benetton | 1986–2001 | 27 |
| 10 |  Tyrrell | 1970–1998 | 23 |
| 11 |  BRM | 1951, 1956–1977 | 17 |
| 12 |  Cooper | 1951, 1952–1969 | 16 |
| 13 |  Alfa Romeo | 1950–1951, 1979–1985 | 10 |
| 14 |  Maserati | 1950–1960 | 9 |
|  |  Vanwall | 1954–1960 | 9 |
|  |  Matra | 1967–1972 | 9 |
|  |  Ligier | 1976–1996 | 9 |
| 18 |  Brawn | 2009 | 8 |
| 19 |  Kurtis Kraft | 1950–1960 | 5 |
| 20 |  Jordan | 1991–2005 | 4 |
| 21 |  Watson | 1950–1960 | 3 |
|  |  Honda | 1964–1968, 2006–2008 | 3 |
|  |  March | 1970–1977, 1981–1982, 1987–1989, 1992 | 3 |
|  |  Wolf | 1977–1979 | 3 |
| 25 |  Salih–Epperly | 1957–1960 | 2 |
|  |  Lotus | 2012–2015 | 2 |
|  |  Toro Rosso | 2006– | 2 |
| 28 |  Kuzma | 1951–1960 | 1 |
|  |  Porsche | 1957–1964 | 1 |
|  |  Eagle | 1966–1969 | 1 |
|  |  Hesketh | 1974–1978 | 1 |
|  |  Penske | 1974–1977 | 1 |
|  |  Shadow | 1973–1980 | 1 |
|  |  Stewart | 1997–1999 | 1 |
|  |  BMW Sauber | 2006–2009 | 1 |
|  |  Racing Point | 2018–2020 | 1 |
Valmistajien voitot > Voitot samalla kaudella

| Sija | Valmistaja | Kausi | Kilpailuja | Voittoja | Voitto% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Red Bull | 2023 | 22 | 21 | 95 % |
| 2 |  McLaren | 1988 | 16 | 15 | 94 % |
| 3 |  Mercedes | 2016 | 21 | 19 | 90 % |
| 4 |  Ferrari | 1952 | 8 | 7 | 88 % |
|  |  Ferrari | 2002 | 17 | 15 | 88 % |
|  |  Alfa Romeo | 1950 | 7 | 6 | 86 % |
| 7 |  Mercedes | 2014 | 19 | 16 | 84 % |
|  |  Mercedes | 2015 | 19 | 16 | 84 % |
| 9 |  Ferrari | 2004 | 18 | 15 | 83 % |
| 10 |  Ferrari | 1953 | 9 | 7 | 78 % |
|  |  Team Lotus | 1963 | 9 | 7 | 78 % |
| 12 |  Red Bull | 2022 | 22 | 17 | 77 % |
| 13 |  Mercedes | 2020 | 17 | 13 | 76 % |
| 14 |  Williams | 1996 | 16 | 12 | 75 % |
|  |  McLaren | 1984 | 16 | 12 | 75 % |
| 16 |  Mercedes | 1955 | 7 | 5 | 71 % |
|  |  Mercedes | 2019 | 21 | 15 | 71 % |
| 18 |  Red Bull | 2013 | 19 | 13 | 68 % |
| 19 |  Benetton | 1995 | 17 | 11 | 65 % |
| 20 |  Tyrrell | 1971 | 11 | 7 | 64 % |
| 21 |  Ferrari | 1956 | 8 | 5 | 63 % |
|  |  Ferrari | 1961 | 8 | 5 | 63 % |
|  |  Williams | 1993 | 16 | 10 | 63 % |
|  |  Williams | 1992 | 16 | 10 | 63 % |
|  |  McLaren | 1989 | 16 | 10 | 63 % |
|  |  Red Bull | 2011 | 19 | 12 | 63 % |
| 27 |  Cooper | 1959 | 9 | 5 | 60 % |
|  |  Team Lotus | 1965 | 10 | 6 | 60 % |
|  |  Mercedes | 2017 | 20 | 12 | 60 % |
|  |  Ferrari | 2000 | 17 | 10 | 59 % |
| 31 |  Cooper | 1959 | 9 | 5 | 56 % |
|  |  Williams | 1986 | 16 | 9 | 56 % |
|  |  Williams | 1987 | 16 | 9 | 56 % |
|  |  McLaren | 1998 | 16 | 9 | 56 % |
| 35 |  Vanwall | 1958 | 11 | 6 | 55 % |
|  |  Matra | 1969 | 11 | 6 | 55 % |
| 37 |  Ferrari | 2001 | 17 | 9 | 53 % |
|  |  McLaren | 2005 | 19 | 10 | 53 % |
|  |  Ferrari | 2007 | 17 | 9 | 53 % |
| 40 |  Mercedes | 2018 | 21 | 11 | 52 % |
| 41 |  Red Bull | 2021 | 22 | 11 | 50 % |
Valmistajien voitot > Kansallisuuksien voitot

| Sija | Maa | Voittoja | Valmistajia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 528 | 17 |
| 2 |  Italia | 270 | 5 |
| 3 |  Saksa | 131 | 3 |
| 4 |  Itävalta | 122 | 1 |
| 5 |  Ranska | 54 | 3 |
| 6 |  Yhdysvallat | 13 | 6 |
| 7 |  Irlanti | 4 | 1 |
| 8 |  Japani | 3 | 1 |
Huomioita

↑  Renault kilpaili kausina 2021–2024 nimellä Alpine.
↑  Benetton kilpaili Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla vuosina 1986–1995 ja Italian lipun alla vuosina 1996–2001
↑  Toro Rosso kilpaili kausina 2020–2023 nimellä AlphaTauri ja kaudella 2024 Racing Bulls.
↑  Vain yksi Benetton-tallin 27 voitosta saavutettiin Italian lisenssillä
Tetiaroa

| Tetiaroa |
| --- | --- |
 Ilmakuva atollista
Merialue:  Tyynimeri
Saaria yht.:  13
Suurin saari:  Tiaruanu
Muita saaria:  Onetahi
Pinta-ala:  6 km²
Valtio
Valtio:  Ranska
Territorio:  Ranskan Polynesia
Kunta:  Arue
Väestö
Väkiluku:  1
Tetiaroa on atolli Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 72 kilometriä suoraan pohjoiseen pääsaari Tahitista. Saarella on ainoastaan yksi asukas. Bounty-laivan kapteeni William Bligh, joka saapui saarelle vuonna 1789, oli ensimmäinen saarella vieraillut eurooppalainen. Marlon Brando osti saaren yksityisomistukseen vuonna 1965. Nykyisin atollilla sijaitsee The Brando -niminen lomakylä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tetiaroa Wikimedia Commonsissa
Ranskan Polynesian saaret
| --- | --- |
Australsaaret:   Îles Maria  Marotiri  Raevavae  Rapa  Rimatara  Rurutu  Tubuai 
Gambiersaaret:   Akamaru  Angakauitai  Aukena  Kamaka  Kauku  Kouaku  Makapu  Makaroa  Mangareva  Manui  Mekiro  Papuri  Puaumu  Taravai  Temoe  Tokorua  Totegengie 
Marquesassaaret:   Eiao  Hatutu  Motu Iti  Motu Oa  Motu One  Nuku Hiva  Ua Huka  Ua Pu  Fatu Hiva  Fatu Huku  Hiva Oa  Moho Tani  Motu Nao  Tahuata  Terihi 
Seurasaaret:   Motu One  Bora Bora  Huahine  Maiao  Maupiti  Mehetia  Moorea  Mopelia  Raiatea  Scilly  Tahaa  Tahiti  Tetiaroa  Tupai 
Tuamotusaaret:   Ahe  Akiaki  Amanu  Anuanuraro  Anuanurunga  Fakarava  Fangataufa  Hao  Hereheretue  Hikueru  Makatea  Manihi  Mataiva  Matureivavao  Mururoa  Napuka  Nukutavake  Nukutepipi  Pinaki  Puka-Puka  Pukarua  Reao  Takapoto  Takaroa  Tematangi  Tenararo  Tenarunga  Tepoto Nord  Tepoto Sud  Tikehau  Tikei  Vahanga  Vahitahi  Vairaatea
Haskell

| Haskell |
| --- | --- |

Paradigma:  funktionaalinen
Tyypitys:  vahva, staattinen, päätelty
Muistinhallinta:  automaattinen
Julkaistu:  1. huhtikuuta 1990
Merkittävimmät toteutukset:  GHC, Hugs
Vaikutteet:  Miranda, ML
Vaikuttanut:  Timber
Murteet:  Helium
Käyttöjärjestelmä:  alustariippumaton
Verkkosivu:  www.haskell.org
Uutisryhmä:  comp.lang.haskell
Haskell on yleiskäyttöinen, puhtaasti funktionaalinen ohjelmointikieli, jolla on laiskan suorituksen semantiikka ja vahva staattinen tyypitys ja jota alettiin kehittää vuonna 1987. Se on nimetty loogikko Haskell Curryn mukaan. Kielen viimeisin standardiversio on Haskell 2010, joka korvasi aiemman standardin Haskell 98:n. Lähes kaikki kielen toteutukset tukevat standardien lisäksi omia laajennoksiaan. Haskellin tunnetuin toteutus on GHC (Glasgow Haskell Compiler).
Haskellin tyyppijärjestelmä on varustettu tyyppipäättelyllä. Tyyppiluokat ilmestyivät ensimmäisenä Haskell-kielessä.
Tällä hetkellä Haskell on saanut suosiota lähinnä akateemisissa piireissä, ja se on ainakin Yhdysvalloissa yksi suosituimpia tutkimuskäytössä olevia kieliä sekä kansainvälisesti yksi tärkeimmistä akateemisista ohjelmoinnin opetukseen käytettävistä kielistä. Tästä huolimatta kieltä käytetään jonkin verran myös kaupallisilla aloilla (mm. Credit Suisse ja Linspire ). Avoimen lähdekoodin projekteissa sitä käytetään hyvin vähän, joskin muutama merkittävä poikkeus löytyy, kuten Audrey Tangin Pugs (eräs Raku:n kääntäjä) sekä Darcs (hajautettu versionhallintajärjestelmä).
Historia

1980-luvun vaihteessa laiskan suorituksen funktionaaliset kielet tulivat uuden mielenkiinnon kohteeksi uusien tutkimusjulkaisujen myötä. Kiinnostus ajatukseen käyttää niitä todellisten ohjelmistojen kirjoittamiseen kasvoi. Syntyikin monia laiskoja funktionaalisia kieliä, joita pidettiin suunnilleen samanlaisina lukuun ottamatta syntaksia. Niiltä kaikilta, pois lukien Miranda, puuttui kriittinen massa käyttäjien, toteuksien ja suunnittelupyrkimysten suhteen. Vuonna 1987 FPCA-konferenssissa alettiin keskustella uuden yhteisen funktionaalisen kielen suunnittelemisesta, josta kaikkien näitten kielien yhteisöt voisivat hyötyä. Asiaa päätettiin edistää perustamalla komitea. Tämän komitean työstä syntyi Haskell.
Historia > Haskellin versiot 1.0:stä 1.4:ään

Haskellin ensimmäinen versio ('Haskell 1.0') julkaistiin vuonna 1990. Versioiden 1.1 ja 1.2 muutokset olivat vähäisiä, mutta vuoden 1996 julkaistun version 1.3 muutokset olivat merkittävämpiä. Silloin se sai mm. standardikirjaston ja monadinen I/O teki ensiesiintymisensä. (Vastoin yleistä käsitystä se ei siis ole ollut aina osa kielen käyttämää siirrännän toteutusta.) Vuonna 1997 julkaistu versio 1.4 oli muutoksiltaan vähämerkityksinen.
Historia > Haskell 98

Vuoden 1999 helmikuussa julkaistiin Haskellin 98 -versio. Sen merkitys oli siinä, että se kuvasti sitoutumista vakauteen kielessä, mikä oli tarpeen Haskellin käyttämiseksi opetuksessa ja käytännön sovelluksissa. Samana vuonna Haskell-komitea lopetti toimintansa, minkä jälkeen päätöksen tekoon pystyi vaikuttamaan yksinkertaisesti osallistumalla keskusteluihin Haskellin sähköpostilistalla.
Ominaisuuksia

Haskellin ominaisuuksiin kuuluu laiska suoritus vakiona, hahmonsovitus (engl. pattern matching), listakeräelmät (engl. list comprehension), tyyppiluokat, tyyppipolymorfismi ja tyyppipäättely. Kieli on puhtaasti funktionaalinen, mikä tarkoittaa, että funktioilla ei ole sivuvaikutuksia. Sivuvaikutusten, kuten syötteen lukemiseen ja tulostamiseen, on Haskellissa omat rakenteensa.
Kuten monet muutkin funktionaaliset kielet, Haskell tukee anonyymeja funktioita, korkeamman asteen funktioita ja funktiot voivat olla sekä funktioiden parametreja että niiden arvoja.