stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työn verotus
Vaikutuksia > Kouluttautumisen taloudelliset kannusteet

Kireä työn verotus ja progressio heikentävät kouluttautumisen ja suurten ansiotulojen tavoittelun taloudellisia kannustimia, sillä suuri osa vaivannäön seurauksena saatavasta korkeammasta palkasta kuluu veroihin, eikä korkeammasta palkasta siten jää juurikaan enempää hyödyttämään vaivaa nähnyttä. Jos pitkälle kouluttautumisen ajatellaan korreloivan suurten ansiotulojen kanssa, kireä työn verotus ja työn verotuksen progressio haittaa suhteellisesti enemmän pitkälle kouluttautuneita kuin vähemmän kouluttautuneita, joilla olisi tyypillisesti pienemmät ansiotulot. Progressiivisen verotuksen ansiosta käteen jäävät elinaikaiset tulot jäävät kuitenkin pienemmiksi, eli koulutusinvestointien tuotto jää negatiiviseksi. Kouluttautumisen kannustimet ovat kuitenkin erilaisia olosuhteissa, joissa koulutus on ilmaista ja olosuhteissa, joissa koulutus on maksullista.
Pitkälle kouluttautuminen ei välttämättä perustu taloudellisiin kannustimiin, vaan muihin motivaattoreihin, kuten esimerkiksi kiinnostuneisuuteen, itsensä toteuttamiseen tai siihen, että haluaa tehdä juuri tietyn alan töitä. Esimerkiksi monet hyvin varakkaat henkilöt kouluttautuvat pitkälle siitä huolimatta, että heille kouluttautumisen taloudellisilla kannustimilla ei olisi käytännössä merkitystä. Kaikki norjalaiset ovat valtiollisen öljyrahaston vuoksi käytännössä miljonäärejä, mutta norjalaisilla on silti kannustimia kouluttautua pitkälle, vaikka Norjassa on kireä työn verotus, jossa on progressiota. Kouluttautumisen taloudellisia kannusteita on lisätty monessa maassa verohelpotuksilla, joita opiskelleelle annetaan koulutuksen suoritettua. Suomessa verohelpotukset ovat sidoksissa opintolainaan.
Vaikutuksia > Maastamuutto kevyemmän verotuksen maihin

Pirttilän vuonna 2004 tekemän tutkimuksen mukaan kohdemaan matala työn verotus ei lisää suomalaisten muuttovirtaa maahan. Egger & Radulescu vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan suuri ero maiden veroprogression jyrkkyydessä lisää korkeasti koulutettujen muuttovirtaa. Grogger & Hanson vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien suhteellinen osuus riippuu positiivisesti erosta korkeasti koulutettujen ja matalasti koulutettujen nettopalkkojen 
välillä. Johanssonin vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan korkeasti koulutettujen maastamuuttoalttius on laskenut 2000-luvulla.
Työvoiman vähäinen liikkuvuus maiden välillä mahdollistaa maiden väliset erot työn verotuksessa (erityisesti progressiossa). Työntekijöiden vähäinen liikkuvuus ei ole pakottanut valtioita verokilpailuun ansiotulojen verotuksessa samalla tavalla kuin yhteisö- ja pääomatuloverotuksessa.
Verotusta tarkasteltaessa voi olla keskeistä kiinnittää huomio huippuosaajien maastamuuttoon. Korkeasti koulutettujen menettämistä ulkomaille kutsutaan aivovuodoksi.
Talouspoliittisia näkemyksiä > Työn verotuksen keventäminen

Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) ylijohtaja Juhana Vartiainen suosittelee veronalennusten suuntaamista työn verotukseen, jotta ihmiset lisäisivät työpanostaan. Vuonna 2010 Martti Hetemäen johtama asiantuntijaryhmä ”verotuksen kehittämistyöryhmä” esitti ansiotuloverotuksen rajaveroasteiden alentamista kautta linjan ja 50 prosentin kattoa ylimmälle rajaveroasteelle. Vuonna 2014 Keskuskauppakamarin verolinjauksissa vaalikaudelle 2015–2019 vaaditaan työn verotuksen keventämistä.
Talouspoliittisia näkemyksiä > Tuloerojen tasaaminen

Työn verotuksella voidaan tasata tuloeroja, jotka syntyvät ansiotuloista. Työn verotuksella ei kuitenkaan voida tasata tuloeroja, jotka syntyvät pääomatuloista tai lähtökohtaisesta varallisuuden epätasaisesta jakautumisesta. Tyypillisesti suurituloisimmat saavat tulonsa pääomatuloista, eivät ansiotuloista. Yrityksistä voidaan nostaa verovapaita osinkoja. Korkeimpia ansiotuloja saavat suuryritysten toimitusjohtajat tai muut korkeaan johtoon kuuluvat, kuten talousjohtajat. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tutkimuksen mukaan laajamittainenkaan tuloerojen tasaaminen ei ole vahingollista talouskasvulle.
Aiheesta muualla

Veronmaksajien keskusliitto: Kansainvälinen palkkaverovertailu 2013 (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF)
Pasi Holm: Verokirja (Kunnallisalan kehittämissäätiö KAKS) (PDF)
Voronka (Vienanmeri)

| Voronka |
| --- | --- |
 Vienanmeren kartta
Koordinaatit:  67°55′N, 42°36′E
Sijainti:  Murmanskin alue, Arkangelin alue
Valtio:  Venäjä
Merialue:  Vienanmeri
Pituus:  yli 200 km
Leveys:  100–170 km
Suurin syvyys:  80 m
Keskisyvyys:  34 m
Voronka (ven. Воронка tai Воронка Белого моря, Voronka Belogo Morja) on Venäjän luoteisosassa sijaitsevan Vienanmeren pohjoisin osa eli lahdensuu, joka aukeaa pohjoiseen Barentsinmerelle.
Maantieto > Vorongan määrittely

Vienanmeren lahdensuun alue, jota kutsutaan Vuorongaksi, on salmi, joka avautuu nopeasti leventyen Barentsinmerelle. Se jää idässä sijaitsevan Kaninin niemimaan ja lännessä Kuolan niemimaan väliin. Se muodostaa Vienanmeren ja Barentsinmeren välisen vaiheuttumisalueen, jolle ei löydy luonnollista rajakohtaa. Se kuitenkin määritellään esimerkiksi vuoden 1953 julkaisussa kansainvälisessä sopimuksessa Limits of Oceans and Seas. Vienanmeren ja Barentsinmeren rajaksi on sovittu Kaninin niemimaan kärjen ja Kuolan niemimaan Svjatoi Nos -niemen välinen linja (oheisessa kartassa suunnilleen Barentsinmeri-sanan kohdalla, Kuolan niemimaan pohjoisrannikolla pituuspiirillä 39°47'E). Vorongan eteläpuolella sijaitsee Vienankurkku, jonka takana aukeaa Vienanmeren ulappa. Vorongan kaakkoisosassa sijaitsee Mezeninlahti, joka on Voronkaa matalampi merialue. Voronka on yli 200 kilometriä pitkä ja 100–170 kilometriä leveä. Merialue jää lähes kokonaan pohjoisen napapiirin pohjoispuolelle.
Maantieto > Hallintoalueet, asukkaat ja talous

Kuolan niemimaan rannikot kuuluvat Murmanskin alueella Lovozeron piiriin. Itäiset rannat sijaitsevat Kaninin niemimaalla, jonka lounaisrannikkoa kutsutaan Ušinskin rannikoksi (Ушинский берег, Ushinski bereg) ja luoteisrannikkoa Kaninskin rannikoksi (Канинский берег, Kaninski bereg). Se sijaitsee Arkangelin alueella Nenetsien autonomisessa piirikunnassa. Seudulla on harvakseltaan kyliä, mutta suurin kaupunki Mezen sijaitsee Mezeninlahteen laskevan Mezenjoen suistossa. Kuolan rannikolla ei ole asuttuja kyliä. Kaninin rannikolla sijaitsevat vain Kija (Кия) ja Šoina (Шойна), jossa on lentokenttä. Asukkaiden elinkeinot liittyvät kalastukseen ja hylkeenpyyntiin.
Maantieto > Vorongan piirteitä

Voronkan keskisyvyys on 34 metriä ja suurin syvyys noin 80 metriä. Eteläisessä Vienankurkun syvyysjakauma jatkuu Vorongassa samalla tavalla eli syvännejakso seuraa salmen länsirannikkoa. Vallitsevat tuulet ja coriolis-ilmiö vaikuttavat merivirtoihin yhdessä niin, että virrat kiertävät Vienanmerta vastapäivään. Merivirta tulee Vienankurkkuun seuraten Kuolan niemimaan rannikkoa ja poistuu seuraamalla Kaninin niemimaan rannikkoa. Merivirrat ovat Vorongassa hitaita verrattuna vuoroveden aiheuttamiin virtauksiin. Vuorovesi aiheuttaa kahdesti vuorokaudessa virtauksen Vienanmerelle tai sieltä pois. Vedenpinta kohoaa useita metrejä ja sen vaikutus on suurin Kaninin rannikolla ja Mezeninlahdella (jopa 10 metriä). Salmen mataluus vaikeuttaa vuoroveden vaihtumista. Sen aiheuttamat virtaukset ovat voimakkaita. Esimerkiksi Vienankurkussa virtaukset saavuttavat 2,5 metriä sekunnissa. Virtaukset ovat liikutelleet ja kasanneet merenpohjaan hiekkaharjanteita ja vedenalaisia mäkiä.
Vienanmereen laskevien jokien vuotuinen virtaama on noin 215 kuutiokilometriä ja se poistuu Vorongan kautta Atlantille. Vuorovesi aiheuttaa kuitenkin lisävirtaamia kahdesti vuorokaudessa. Vuoroveden aiheuttama sisäänvirtaus on vuodessa 2 000 kuutiokilometriä ja ulosvirtaama on 2 200 kuutiokilometriä. Ulosvirtaama sisältää jokien vuotuisen virtaaman. Jatkuva vedenvaihto Barentsinmeren kanssa ylläpitää veden korkeaa suolaisuutta. Suolainen vesi jäätyy makeaa vettä alemmassa lämpötilassa. Lisäksi jatkuva vuorovesi kuljettaa jäätä ulos Vienanmerestä. Jääkantta ei talvelle ehdi koskaan muodostua paitsi aivan rannikolla rannan tuntumaan.
Maantieto > Saaria

Kuolan rannikko on lähes saareton ja sen saaret ovat pieniä. Aivan sen rannikon tuntumassa sijaitsevat esimerkiksi Gorjainov (Горяинов), Vešnjak (Вешняк) ja samannimisellä lahdella Lumbovski (Лумбовский). Itärannikolla Mezeninlahden suulla sijaitsee Moržovets, jossa on kymmenisen asukasta. Itäisellä rannikolla etenkin Mezeninlahdella voi vuoroveden matalanveden aikana paljastua matalia lietesaaria.
Jokia

Länsirannikolle laskee enimmäkseen pieniä jokia Kuolan niemimaalta. Suuri joki on 480 kilometriä pitkä Ponoi, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15 500 neliökilometriä ja keskivirtaama 170 kuutiometriä sekunnissa. Ponoin pohjoispuolelta löytyy esimerkiksi Orlovka (Орловка), Katškovka (Качковка), Vilovataja (Виловатая), Kumžiha (Кумжиха), Pestšanka (Песчанка), Lumbovka (Лумбовка), Tšernaja (Черная), Zapadnaja (Западная) ja Kaškarakka (Кашкаракка). Itärannikon joista jätetään tässä luettelematta Mezeninlahden joet, jotka esitellään kyseisessä artikkelissa. Lahdensuulta alkaen ja kohti pohjoista löytyy edellisten lisäksi esimerkiksi Bolšaja Kija (Большая Кия), Malaja Kija (Малая Кия), Žukovka (Жуковка), Lukovka (Луковка), Šoina (Шойна), Mesna (Месна), Torna (Торна) ja Lybnabei (Лыбнабэй).
Hydrologiaa

Talven aikana vedenlämpötila laskee jäätymispisteeseen, joka suolaisuuden ollessa 29,0–30,0 promillea (‰) on −1,4 °C. Kesällä vesi lämpenee, mutta sekoittuminen Barentsinmeren veden kanssa pitää veden 7–8 °C lämpötilassa.
Huomioita

↑  Hallinnolliset alueet on merkitty Murmanskin ja Arkangelin alueiden sekä Nenetsian artikkelista (8.5.2023).
1 2 3  Jokien, saarien ja asutuspaikkojen nimet on katsottu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Yandex Maps tai Google Maps. Osa kohteiden tiedoista on poimittu näiden artikkeleista (8.5.2023).
Vuoripuolue

| La Montagne |
| --- | --- |
Perustettu:  6. syyskuuta 1792
Lopetti:  21. toukokuuta 1795
Johto:   Georges Danton  Maximilien Robespierre  Paul de Barras  Bertrand Barère de Vieuzac 
Ideologia:  Radikalismi Dirigisme Jakobinismi
Poliittinen kirjo:  vasemmisto
Toimisto:  Tuileries’n palatsi, Pariisi, Ranska
Äänenkannattaja:  L'Ami du peuple Le Vieux Cordelier Le père Duchesne
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vuoripuolue (ransk. la Montagne) oli vaikutusvaltainen, vasenta äärilaitaa edustanut Ranskan suuren vallankumouksen (1789–1799) ajan puolue. Puolueen nimi tuli siitä, että sen jäsenten paikat olivat kansalliskonventin istuntosalin ylimmillä penkeillä. Vuoripuolue muodostui lähinnä radikaaleista jakobiiniedustajista. Vuoripuolue oli jakobiinien tuella hallitsevassa asemassa 1792–1794 Ludvig XVI:n mestauksesta lähtien aina Robespierren tuhoon saakka.
Vallankumouksen alussa 1789–1791 liberaalit, muun muassa girondistit, olivat pääroolissa ja kansalliskonventin suurimpana ryhmänä, mutta vuoripuolue nousi vuoden 1792 loppupuolella girondistien oppositioksi. Vuoripuolue koostui lähinnä Pariisin ja muiden kaupunkien edustajista, ja he olivat riippuvaisia alemman porvariston ja pääosin köyhälistöstä koostuvien sanskulottien tuesta.  Vuoripuolue nousi valtaan katumellakoiden, kiihotuksensa ja veritöiden kautta. Vuonna 1792 se teloitutti kuninkaan, vuonna 1793 vastustajansa. Vuonna 1794 Robespierre teloitutti kilpailijansa puolueen sisällä, mutta kukistui lopulta itse 28. heinäkuuta 1794 ja vallankumous valui sekalaisiin käsiin ja lopulta Napoleonille.
Termiä jakobiinit käytetään joskus synonyyminä vuoripuolueelle, joskin vuoteen 1792 jakobiiniklubi oli liberaalien johtama (kuten vallankumouskin) ja vuoripuolue oli sielläkin vähemmistönä.
Kolme pääsiipeä

Koko puolue oli hajanainen (kuten myös pahin kilpailijansa, liberaalit girondistit), mutta sen merkittävimpinä siipinä voidaan pitää seuraavia:
Danton johti maltillisinta siipeä.
Robespierre johti keskisiipeä (Saint-Just, Georges Couthon ym.), joka kannatti rousseaulaista sosialistis-totalitaarista ideologiaa ja oikeutti sillä toimintansa.[lähde? ] Robespierren ja Saint-Justin toimet omistusoikeutta vastaan eivät kuitenkaan johtaneet tuloksiin, ja vallankumous oli julistanut omistusoikeuden pyhäksi ja koskemattomaksi.
Jacques Hébertin kannattajista käytettiin nimeä hébertistit, ja he olivat vuoripuolueen jyrkin siipi ("äärivasemmistosiipi", sekin rousseaulaisen sosialistinen). Osin samaa väkeä oli Jacques Rouxin "Enragés", "raivoisat".
Osa historioitsijoista ei laske vuoripuoluelaisiksi kuin osan Hébertin ryhmästä (eikä Hébertiä itseäänkään) ja "raivoisista" ja näin katsoo vuoripuolueen jakautuvan lähinnä Dantonin maltillisempiin ja Robespierren radikaalisiipeen.
Puolue

Puolueesta mainitaan useimmiten Danton, Marat ja Robespierre, mutta girondisti Charlotte Corday puukotti tappolistaa kirjoittaneen Marat'n kylpyyn jo 13.7.1793. Puolueella ei ollut yhtenäistä ideologiaa, vaan se oli kokoelma sekalaisia, toisiaan lähellä olleita ja tukeneita joukkioita ja yksilöitä. Alussa sekä Vuoripuolue että muut pääosin kannattivat perustuslaillista monarkiaa, mutta vuonna 1792 girondisti Brissot'n aloitteesta puolueet kääntyivät kuningasta vastaan.
Tapahtumat > Nousu valtaan

Alkuvuodesta 1789 kesään 1792 asti vallankumous oli enimmäkseen liberaalien johdossa. Vuosina 1792–1793 äärivasemmistolaisen Vuoripuolueen Danton, Marat ja Robespierre pääsivät vähitellen valtaan ja vallankumouksesta tuli erityisen verinen (muun muassa "syyskuun murhat" 2.–6.9.1792, jotka olivat vähintäänkin kolmikon innoittamia)
Jo 26. syyskuuta 1792 liberaalit girondistit syyttivät välillä Robespierreä diktatuurin tavoittelusta, välillä Robespierreä, Dantonia ja Marat'ta triumviraatin tavoittelusta. Joulukuussa 1792 Robespierre liittolaisineen vei girondisteilta kansan suosion vaatien populistisesti kuninkaan tuomioksi kuolemaa, ja tämän jälkeen Vuoripuolue alkoi olla niskan päällä liberaaleihin nähden. Vuonna 1793 vuoripuolue pääsi lähes yksinvaltaan ja teloitutti muun muassa liberaalit vastustajansa, joskin osa pakeni tai piiloutui maan alle kuten Condorcet.
Tapahtumat > Robespierre tuhoaa kilpailijansa

Hébertin äärisiiven Robespierre kukisti Dantonin kanssa (hébertiläiset teloitettiin 24.3.1794), sitten hieman maltillisemman Dantonin siiven (Danton kumppaneineen teloitettiin 5.4.1794; Marat'n oli girondisti Charlotte Corday puukottanut kylpyyn jo 13.7.1793), minkä jälkeen Robespierre oli pitkälti diktaattori.[lähde? ] Puhutaan myös Rousseauhun uskovien Robespierren, Saint-Justin ja Couthonin "(terrorin) triumviraatista".
10. kesäkuuta 1794 säädetty Prairialkuun 22. päivän laki lopetti todistajien käytön oikeudenkäynneissä: annettiin vain tuomiot. Niinpä 12.6.–28.7. teloitettiin 1 285 ihmistä.
Tapahtumat > Robespierren tuho

Saint-Justin puhuessa 27. heinäkuuta 1794 Robespierren aloitteen puolesta puhdistuksia pelänneelle kansalliskokukselle edustajat alkoivat huutaa: "Alas tyranni!", osa teloitusta peläten, osa vihoissaan Dantonin kohtalosta. Lopulta vain Robespierren nuorempi veli Augustin sekä Lebas tukivat "terrorikolmikkoa", ja nämä viisi pidätettiin iltapäivällä ja teloitettiin 28.7.1794. Thermidorin vallankaappauksen jälkeen useimmat vuoripuolueen jäsenet joko teloitettiin tai erotettiin konventista, jossa heistä tuli vähemmistöryhmä, jota kutsuttiin nimellä crête ("vaakuna"), ja heidän vaikutusvaltaansa hiipui. Vaikka henkiinjääneet girondistitkin pääsivät myöhemmin mukaan kansalliskokoukseen, vallankumous jäi maltillisemmille mutta vähemmän ideologisille, osin opportunistisillekin linjoille ja päätyi lopulta Napoleonille.
Wunderboy

| Wunderboy Justimusfilms |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Jiffel Studios, Espoo
 Julkaistu: 30. toukokuuta 2014
 Tuottaja(t): Jukka "Juka" Hynynen
 Tyylilaji: huumorimusiikki, rap
 Kesto: 60.04
 Levy-yhtiö: Jiffel
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Wunderboy on YouTubesta tunnetun huumoriryhmä Justimuksen ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 30. toukokuuta 2014. Se nousi ensimmäisellä viikollaan Suomen albumilistan ykköseksi. Albumin nimikkokappale on myös voittanut YleX jälki-istunnon vuoden rytmibarometrin 2014.
Albumilla on seitsemän bonuskappaletta, jotka ovat esiintyneet Justimus -televisiosarjassa. Albumilta julkaistiin kuusi singleä Juhlitaan (feat. Tiahu), Wunderboy, On Erection, Intro, Kaljavauva ja Hyvä fiilis. Bonuskappaleista singleinä julkaistiin kappaleet Lanit, Rantaleijonat, Aurinkorannoille, Heiluvat kassit, Haapavesi ja Gangstat Haapavedeltä.
Kappaleet

Intro – 2.05
Wunderboy – 4.12
Kaljavauva – 4.04
On Erection – 3.57
Hyvä fiilis – 3.40
Jortsaa – 3.30
Päästä mut pois – 4.09
Paha maailma – 3.06
Juhlitaan – 3.04 (feat. Tiahu)
Laulu Salatuille elämille – 5.53
Kappaleet > Bonuskappaleet

Heiluvat Kassit – 2.42
Lanit – 1.55
Gangstat Haapavedeltä – 2.55
Rantaleijonat – 4.11
Aurinkorannoille – 4.10
Miks ei – 2.56
Haapavesi – 3.35
Kokoonpano

Sami Harmaala – laulu, rap, kitara, musiikkiohjelmointi
Joose Kääriäinen – rap
Juho Nummela – rap
Kokoonpano > Vierailijat

Tiahu – rap (kappale 9)
Katja Stefanovic – laulu (kappale 7)
Kokoonpano > Tuotanto

Jukka "Juka" Hynynen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja, musiikkiohjelmointi, A&R
Sami Harmaala – tuottaja, äänittäjä, miksaaja (kappaleet 11–17)
Svante Forsbäck – masteroija
Hannes Honkanen – valokuvat, kansikuva
Aiheesta muualla

Wunderboy discogs.com -sivustolla
Wisława Szymborska

| Wisława Szymborska |
| --- | --- |
 Wisława Szymborska Krakovassa 23. lokakuuta 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. heinäkuuta 1923 Bnin, Puola
Kuollut: 1. helmikuuta 2012 (88 vuotta) Krakova, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Äidinkieli: puola
Tuotannon kieli: puola
 Nimikirjoitus
Palkinnot
 Goethe-palkinto (1991) Herder-palkinto (1995) Nobelin kirjallisuuspalkinto (1996) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Wisława Szymborska, Maria Wisława Anna Szymborska (2. heinäkuuta 1923 Bnin – 1. helmikuuta 2012 Krakova) oli puolalainen runoilija, esseisti, kriitikko ja ranskalaisen kirjallisuuden kääntäjä.
Szymborskalle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1996. Hän sai myös useita muita kansainvälisiä palkintoja, kuten Goethe-palkinnon 1991.
Elämä ja ura

Szymborska syntyi Bninissä (nykyisin osa Kórnikia) lähellä Poznańia Länsi-Puolassa. Hän muutti Krakovaan vuonna 1931 ja opiskeli puolalaista kirjallisuutta ja sosiologiaa Jagellon yliopistossa 1945–1948. Szymborska julkaisi ensimmäisen runonsa sanomalehdessä vuonna 1945. Nuorena Szymborska uskoi jonkin aikaa kommunismiin, mitä hän luonnehti myöhemmin "hairahdukseksi". Hän erosi Puolan kommunistisesta puolueesta (PZPR) vuonna 1966, mutta oli jo sitä ennen solminut suhteita moniin toisinajattelijoihin.
Szymborska julkaisi ensimmäisen runokokoelmansa Dlatego żyjemy (”Siksi elämme”) vuonna 1952. Hänen uransa runoilijana sai alkusysäyksen sosialistisesta realismista ja stalinismin poliittisista dogmeista. Szymborska työskenteli toimittajana kirjallisuuslehti Życie Literackie vuosina 1953–1981. Kommunistiaikana hän julkaisi runojaan salanimellä ja kuului Puolan intellektuaalien muodostamaan oppositioon.
1960-luvulla julkaistut runokokoelmat vakiinnuttivat Szymborskan aseman ja häntä alettiin pitää yhtenä sukupolvensa keskeisimmistä runoilijoista Zbigniew Herbertin ja Tadeusz Różewiczin rinnalla. Runojen lisäksi Szymborska kirjoitti myös esseitä ja arvosteluja. Puolassa Szymborskan kirjat myivät yhtä lailla kuin merkittävien prosaistienkin teokset,[lähde? ] vaikka hän totesikin runossaan Niektórzy lubią poezję (”Jotkut pitävät runoista”), että taiteesta piittaa vain kaksi tuhannesta.
Szymborskan maine perustuu melko suppeaan tuotantoon, sillä hän julkaisi elinaikanaan alle 300 runoa. Monien Szymborskan runojen aiheina ovat sota ja terrorismi ja hän käytti runoissaan usein ironiaa ja paradokseja. Niiden lisäksi hän käytti ristiriitaisuuksia ja vähättelyä kuvatakseen filosofisia teemoja ja päähänpinttymiä. Szymborskan tiiviit, kiteytyneet runot – eräänlaiset runomuotoiset pienoistutkielmat – muodostavat usein laajoja eksistentialistisia palapelejä, koskettelevät eettisesti tärkeitä kysymyksiä ja heijastelevat ihmiselämää niin yksilöinä kuin yhteiskunnan jäseninäkin. Szymborskan tyyli on ytimekäs, ja sille on luonteenomaista tutkiva äly.[lähde? ]
Vuonna 1996 Szymborskalle Nobelin kirjallisuuspalkinto "runoudesta, joka ironisen tarkasti sallii historiallisen ja biologisen kontekstin tulla ilmi inhimillisen todellisuuden sirpaleissa". Hänen teoksiaan on käännetty paitsi useille eurooppalaisille kielille myös arabiaksi, hepreaksi, japaniksi ja kiinaksi.
Yksityishenkilönä Szymborskaa on usein luonnehdittu vaatimattomaksi, jopa ujoksi. Puolalaiset aikalaiskirjailijat ovat arvostaneet häntä, muun muassa Czesław Miłosz; hänen runojaan on säveltänyt Zbigniew Preisner.[lähde? ]
Szymborska kuoli 88-vuotiaana keuhkosyöpään kotonaan Krakovassa.
Teokset > Puolaksi

Dlatego żyjemy (1952)
Pytania zadawane sobie (1954)
Wołanie do Yeti (1957)
Sól (1962)
101 wierszy (1966)
Sto pociech (1967)
Poezje wybrane (1967)
Wszelki wypadek (1972)
Wielka liczba (1976)
Ludzie na moście (1986)
Poezje: Poems (kaksikielinen, puola-englanti) (1989)
Lektury nadobowiązkowe (1992)
Koniec i początek (1993)
Widok z ziarnkiem piasku (1996)
Sto wierszy — sto pociech (1997)
Chwila (2002)
Rymowanki dla dużych dzieci(2003)
Dwukropek (2005)
Tutaj (2009)
Teokset > Suomennoksia

Polttila, Brita: Yksinäisyys kirkas lyhty: runoja.  (Sisältää kaksi Szymborskan runoa: Loppu ja alku ja Tutkimusmatkalta Himalajalle)  Suomentanut Martti Puukko. Helsinki:  Tammi, 1998.  ISBN 978-951-0-31413-5.
Ihmisiä sillalla: runoja vuosilta 1957–1996.  Suomentanut Jussi Rosti (myös toim.). Helsinki:  WSOY, 1998.  ISBN 951-0-22873-7.
Saman tähden alla.  Suomentanut Liisa Helistö. Helsinki:  L. Helistö, 1999.  ISBN 952-471-562-7.
Sata Szymborskaa.  Suomentanut Martti Puukko & Jarkko Laine. Helsinki:  Like, 2003.  ISBN 952-471-562-7.
Hetki.  Suomentanut Martti Puukko (myös toim.). Helsinki:  Like, 2004.  ISBN 952-471-364-0.
Täällä.  Suomentanut Martti Puukko. Turku:  Savukeidas, 2012.  ISBN 978-952-268-021-1.
Ihmisiä sillalla: runoja vuosilta 1957–2003.  (Laajennettu laitos: 25 uutta suomennettua runoa aiempaan kokoelmaan)  Suomentanut Jussi Rosti (myös toim.). Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 978-951-0-31413-5.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rosti, Jukka: Wisława Szymborskan suomennettuja runoja Käännöstoimisto Aakkosto Unplugged -blogi.