stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuula
Sukunimenä

Aarne Kuula (1892–1966), jääkärimajuri
Alma Kuula, o.s. Silventoinen (1884–1941), laulaja, Toivo Kuulan toinen vaimo
Heikki Kuula (s. 1983), rap-artisti, -tuottaja ja graafikko
J. V. Kuula (1888–1947), Keskinäinen Vakuutusyhtiö Varman toimitusjohtaja
Kari Kuula (s. 1963), tietokirjailija
Kimmo Kuula (s. 1970), jalkapalloilija
Maritta Kuula, laulaja ja laulunkirjoittaja
Matti Kuula (1854–1921), sotilas ja herätyssaarnaaja
Pentti Kuula (s. 1936), kirkkomuusikko
Petri Kuula (s. 1967), jalkapalloilija
Seppo Kuula (s. 1967), yritysjohtaja ja IT-alan vaikuttaja
Sinikka Kuula (1917–1981), pianotaiteilija
Sirkka Kuula-Niskanen, viulisti
Tapio Kuula (1957–2017), Fortumin toimitusjohtaja
Toivo Kuula (1883–1918), säveltäjä
Ylermi Kuula (1928–2020), urkuri, kuoronjohtaja, musiikinopettaja ja kanttori
Kuvitteellisia henkilöitä

Sergei Kuula ja Helena Kuula, tv-sarjassa Salatut elämät
Muut

Marmiksen Kuula, urheiluseura
Raision Kuula, urheiluseura
Ylivieskan Kuula, urheiluseura
Kyosho

Kyosho Corporation
Kyosho Corporation on japanilainen, vuonna 1963 perustettu, pienoismallien ja radio-ohjattavien pienoismallien valmistaja. Kyosho valmistaa pienoismalleja ja radio-ohjattavia pienoismalleja muun muassa autoista, helikoptereista, junista, lentokoneista, laivoista ja veneistä.
Aiheesta muualla

Kyoshon verkkosivut (englanniksi), (japaniksi)
Kuhmon kihlakunta

Kuhmon kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuului Kuhmon kaupunki. Kihlakunta sijaitsi Oulun läänissä.
Lahden Työväen Palloilijat

Lahden Työväen Palloilijat (lyh. LTP ja vuodesta 1999 alkaen TP-Lahti) on lahtelainen urheiluseura. Se on rekisteröity yhdistykseksi vuonna 1980.
LTP:n miesten jalkapallojoukkue pelasi Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa 11 kautta vuosina 1992–1997 ja 1999–2003. Kaudella 2004 se pelasi vielä Uudenmaan piirin Kolmosessa, josta se suljettiin kesken kauden.
Kuhmon lentokenttä

Kuhmon lentokenttä (ICAO: EFKH) on Kuhmossa noin viiden kilometrin päässä Kuhmon keskustasta sijaitseva lentopaikka.
Kuhmon lentokentän kivituhka- ja sorapäällysteinen kiitotie on 850 metriä pitkä ja 15 metriä leveä (kivituhkapäällysteen leveys on tästä 12 metriä). Seisonta-alue ja koekäyttöpaikka on asvaltoitu. Kenttä rakennettiin 1960-luvulla. Kentällä on vuonna 2011 valmistunut peltihalli, jossa on sähköt sekä 2021 rakennettu klubirakennus, jossa on juokseva vesi, wifi-verkko ja yöpymismahdollisuus. Kentällä on myös erillinen puucee. Polttoainepistettä ei ole.
Kentällä toimii vuonna 1959 perustettu Kuhmon Ilmailukerho, joka on harjoittanut kentällä moottori- ja purjelentotoimintaa. Kentällä on ollut 2010-luvulta lähtien aktiivista käyttöä ja siellä majailee vakinaisesti useita lentokoneita.
Kämnerinoikeus

Kämnerinoikeus (ruots. kämnärsrätt < saks. kämmerer < lat. camerarius) oli Ruotsissa ja Suomessa tuomioistuin, joka toimi kaupungeissa raastuvanoikeuden alaisuudessa. Suomessa kämnerinoikeudet lakkautettiin vuonna 1868, jolloin niiden käsittelemät asiat siirtyivät raastuvanoikeuden ratkaistavaksi. Kämnerinoikeudessa käsiteltiin muut riita-asiat paitsi vekseli- ja merioikeusasiat ja eräät muut raastuvanoikeudelle kuuluneet asiat. Kämnerinoikeus ratkaisi myös vähäisempiä rikosasioita. Ensimmäinen muutoksenhakuaste oli raastuvanoikeus.
Kämnerinoikeuksien lakkauttamisvuonna 1868 oli Suomessa seitsemän kämnerinoikeutta: Turun hovioikeuspiirissä Helsingin, Turun ja Porin kämnerinoikeudet, Vaasan hovioikeuspiirissä Vaasan ja Oulun kämnerinoikeudet sekä Viipurin hovioikeuspiirissä Viipurin ja Haminan kämnerinoikeudet.
Luettelo Isèren kunnista

Isèren sijainti
Tämä on luettelo Isèren departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 533 kuntaa.
(CUB) Communauté d'agglomération Grenoble Alpes Métropole, luotu vuonna 2000.
(CAVI) Communauté d'agglomération du Pays Viennois, luotu vuonna 2002, osin myös Rhônen departementin alueella.
(CAVO) Communauté d'agglomération Pays Voironnais, luotu vuonna 2000.
(SANI) Syndicat d'agglomération nouvelle de l'Isle-d'Abeau, luotu vuonna 1984.

| 38475 | 38290 | Satolas-et-Bonce |
| 38476 | 38440 | Savas-Mépin |
| 38478 | 38220 | Séchilienne |
| 38479 | 38260 | Semons |
| 38480 | 38780 | Septème (CAVI) |
| 38481 | 38300 | Sérézin-de-la-Tour |
| 38483 | 38510 | Sermérieu |
| 38484 | 38200 | Serpaize (CAVI) |
| 38275 | 38470 | Serre-Nerpol |
| 38485 | 38170 | Seyssinet-Pariset (CAG) |
| 38486 | 38180 | Seyssins (CAG) |
| 38487 | 38200 | Seyssuel (CAVI) |
| 38488 | 38460 | Siccieu-Saint-Julien-et-Carisieu |
| 38489 | 38350 | Siévoz |
| 38490 | 38590 | Sillans |
| 38492 | 38650 | Sinard |
| 38494 | 38460 | Soleymieu |
| 38495 | 38840 | La Sône |
| 38496 | 38150 | Sonnay |
| 38497 | 38350 | Sousville |
| 38498 | 38300 | Succieu |
| 38499 | 38350 | Susville |
| 38500 | 38470 | Têche |
| 38501 | 38570 | Tencin |
| 38503 | 38660 | La Terrasse |
| 38504 | 38570 | Theys |
| 38505 | 38260 | Thodure |
| 38507 | 38230 | Tignieu-Jameyzieu |
| 38508 | 38690 | Torchefelon |
| 38509 | 38110 | La Tour-du-Pin |
| 38511 | 38660 | Le Touvet |
| 38512 | 38300 | Tramolé |
| 38513 | 38650 | Treffort |
| 38514 | 38710 | Tréminis |
| 38515 | 38460 | Trept |
| 38516 | 38700 | La Tronche (CAG) |
| 38517 | 38210 | Tullins (CAVO) |
| 38518 | 38740 | Valbonnais |
| 38519 | 38540 | Valencin |
| 38520 | 38730 | Valencogne |
| 38521 | 38350 | La Valette |
| 38522 | 38740 | Valjouffrey |
| 38523 | 38470 | Varacieux |
| 38524 | 38760 | Varces-Allières-et-Risset (CAG) |
| 38525 | 38890 | Vasselin |
| 38526 | 38470 | Vatilieu |
| 38527 | 38114 | Vaujany |
| 38528 | 38410 | Vaulnaveys-le-Bas |
| 38529 | 38410 | Vaulnaveys-le-Haut |
| 38530 | 38090 | Vaulx-Milieu (SANI) |
| 38531 | 38620 | Velanne (CAVO) |
| 38532 | 38460 | Vénérieu |
| 38533 | 38610 | Venon |
| 38534 | 38520 | Vénosc |
| 38535 | 38460 | Vernas |
| 38536 | 38150 | Vernioz |
| 38537 | 38290 | La Verpillière |
| 38538 | 38420 | Le Versoud |
| 38539 | 38390 | Vertrieu |
| 38540 | 38113 | Veurey-Voroize (CAG) |
| 38541 | 38630 | Veyrins-Thuellin |
| 38542 | 38460 | Veyssilieu |
| 38543 | 38510 | Vézeronce-Curtin |
| 38544 | 38200 | Vienne (CAVI) |
| 38545 | 38450 | Vif (CAG) |
| 38546 | 38890 | Vignieu |
| 38547 | 38190 | Villard-Bonnot |
| 38548 | 38250 | Villard-de-Lans |
| 38549 | 38520 | Villard-Notre-Dame |
| 38550 | 38114 | Villard-Reculas |
| 38551 | 38520 | Villard-Reymond |
| 38552 | 38119 | Villard-Saint-Christophe |
| 38553 | 38090 | Villefontaine (SANI) |
| 38554 | 38460 | Villemoirieu |
| 38555 | 38440 | Villeneuve-de-Marc |
| 38556 | 38150 | Ville-sous-Anjou |
| 38557 | 38280 | Villette-d'Anthon |
| 38558 | 38200 | Villette-de-Vienne (CAVI) |
| 38559 | 38470 | Vinay |
| 38560 | 38730 | Virieu |
| 38561 | 38980 | Viriville |
| 38562 | 38220 | Vizille |
| 38563 | 38500 | Voiron (CAVO) |
| 38564 | 38620 | Voissant (CAVO) |
| 38565 | 38340 | Voreppe (CAVO) |
| 38566 | 38210 | Vourey (CAVO) |
Lámpin, Sývritoksen ja Sfakián hiippakunta

| Lámpin, Sývritoksen ja Sfakián hiippakunta Ιερά Μητρόπολη Λάμπης, Συβρίτου και Σφακίων |
| --- | --- |
 Hiippakunnan katedraali Pyhän Paavalin katedraali Spílissä.
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Osa kirkkoa:  Kreetan kirkko
Seurakuntia:  78
Luostareita:  6
Tuomiokirkko:  Pyhän Paavalin katedraali
Lámpin, Sývritoksen ja Sfakián hiippakunta (kreik. Ιερά Μητρόπολη Λάμπης, Συβρίτου και Σφακίων, Ierá Mitrópoli Lámpis, Syvrítou kai Sfakíon) on ortodoksinen hiippakunta Kreikassa. Se kuuluu Kreetan kirkkoon.
Hiippakunta käsittää Réthymnon alueyksikön lounaisosan sekä Chanián alueyksikön Sfakián, ja sen alueella asuu noin 12 000 henkeä. Siihen kuuluu 3 rovastikuntaa (archieratikí periféreia) ja 78 seurakuntaa (enoría). Hiippakunnan katedraali eli piispanistuin on Spílissä sijaitseva Pyhän Paavalin katedraali.
Historia

Hiippakunnan nimen ”Lámpi” palautuu varhaiskristilliseen, myöhäisantiikin aikaiseen Lappan hiippakuntaan ja Sývritos saman ajan Sybritan eli Sybritoksen hiippakuntaan. Nykyisen Sfakián seudun käsitti alun perin puolestaan Foiniksin (Foinikan) ja Aradenin hiippakunta. Osa nykyisen hiippakunnan länsiosasta kuului Kalamonaksen hiippakuntaan. Lámpin ja Sfakián hiippakunta muodostettiin 1800-luvulla. Se sai metropoliittakunnan arvon vuonna 1962. Myöhemmin hiippakunnan nimeen on lisätty myös Sývritoksen nimi.
Luostarit

Hiippakunnan alueella on kuusi toiminnassa olevaa luostaria:
Munkkiluostarit
Prévelin luostari eli Pyhän Johannes Teologin luostari (Moní Agíou Ioánnou toú Theológou), Préveli, Ágios Vasíleios
Pyhän Antonioksen luostari (Moní Agíou Antoníou Katevatís), Ágios Vasíleios
Pyhän Hengen luostari (Moní Agíou Pnévmatos Kissoú), Kissós Agíou Vasileíou
Pyhän Rafaelin luostari eli Pyhien uusmarttyyrien Rafaelin, Nikolaoksen ja Irenen luostari (Moní Agíon Neofanón Martýron Rafaíl, Nikoláou kai Eirínis), Ágios Vasíleios
Thymianín luostari eli Neitsyt Marian luostari (Moní Panagías Thymianís), Komitádes
Nunnaluostarit
Pyhien ruumiittomien luostari (Moní Asomáton), Amári
Mélampesin Pyhän Paraskevan kirkko (Naós Agías Paraskevís).
Fourfouráksen Pyhän Nektarioksen kirkko (Naós Agíou Nektaríou).
Agía Roumélin Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Naós Agías Triádos).
Prévelin luostari.
Pyhien ruumiittomien luostari (Moní Asomáton).
Kuopion kansalaisopisto

Kuopion kansalaisopisto on yksi Suomen vanhimmista kansalaisopistoista (ensimmäinen kansalaisopisto -nimellä toiminut). Työväenopistoista, millä nimellä Kuopion kansalaisopistokin aloitti, ensimmäinen perustettiin Tampereelle jo vuonna 1899. Vuonna 1916 perustettu Kuopion kansalaisopisto on vuosittaisella 12 000 opiskelijallaan (noin 12 prosenttia kaupunkilaisista) myös yksi Suomen suurimmista kansalaisopistoista.
Kansalaisopiston opiskelijat ovat järjestäytyneet Kuopion kansalaisopiston Opiskelijat ry:ksi (perustettu 1916 nimellä Toverikunta). Yhdistyksellä oli jäseniä vuonna 2003 yli 2000 (ei jäsenmaksua), nykyisin jäsenmaksu on 8 euroa ja nykyisestä jäsenmäärästä ei ole tietoa. Toverikuntana toimiessaan yhdistys julkaisi omaa Yritys -lehteään vuosina 1917-1953.
Kansalaisopiston kurssivalikoima- sekä opiskelijoiden ikähaitari on erittäin laaja. Viime vuosina oppilaitoksessa on ollut erityisen laaja kielten opetustarjonta.
Toimipaikat

Juankoski
Karttula
Kuopio (pääosa toiminnasta)
Riistavesi
Vehmersalmi
Organisaatio

Kuopion kaupungin hyvinvoinnin edistämisen lautakunnan alainen organisaatio
Henkilökuntaa yli 400
Rehtori Kirsti Turunen
Kirjallisuutta

Vihonen, Raimo: "Toveruutta ja talkoohenkeä", Kuopion kansalaisopiston toverikunnan historiikki.
Aiheesta muualla

Kuopion kansalaisopiston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kansalaisopiston 90 vuotta - juhlavuoden luentojen taltioinnit (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kansalaisopiston Opiskelijat ry:n kotisivut
Kyrsänlampi (Suonenjoki)

| Kyrsänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°32′56″N, 27°01′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  suo-oja Siilinlampeen 
Järvinumero:  14.791.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,387 km  
Pinta-ala:  1,061 ha  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKyrsänlampi 
Kyrsänlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Kutumäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Leväjärven–Kutujoen alueeseen (14.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy.
Lahden Suunnistajat -37

Seuran logo
Lahden Suunnistajat -37 ry. (LS-37) on 11.11.1937 perustettu suunnistuksen erikoisseura. Se on Suomen toiseksi vanhin suunnistuksen erikoisseura IK Örnenin jälkeen.
Lahden Suunnistajat -37 voitti naisten SM-viestin vuonna 1951.
Aiheesta muualla

Lahden Suunnistajat –37
Kökarin kirkko

| Kökarin kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kökar, Ahvenanmaa
Koordinaatit:  59°56′52″N, 020°52′40″E
Hiippakunta:  Porvoon hiippakunta
Seurakunta:  Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta
Rakentamisvuosi:  1784
Materiaali:  harmaakivi
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kökarin kirkko
Fransiskaanimunkin hauta kirkon seinustalla
Kökarin Pyhän Annan kirkko on pääosin harmaakivestä tehty torniton pitkäkirkko Kökarissa Ahvenanmaan saaristossa. Nykyinen kirkko on tiettävästi Kökarin kolmas. Se rakennettiin vanhan luostarikirkon raunioille hyödyntäen jo olemassa olleita peruskiviä. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1769 Antti Piimäsen johdolla. Kirkko kuitenkin valmistui vasta kymmenisen vuotta Piimäsen kuoleman jälkeen vuonna 1784. Alkuperäisestä suunnitelmasta poikettiin työn kuluessa, ja vanhan luostarikirkon raunioiden kiviä hyödynnettiin mahdollisuuksien mukaan.
Kirkon pohjoisella sivustalla oli alun perin puusta rakennettu sakaristo, joka kuitenkin korvattiin kivirakenteisella vuonna 1876. Erikoinen piirre kirkossa on sen epäsymmetrisyys: länsipääty on perinteinen suorakulmainen, itäinen kuoripääty puolestaan kolmitaitteinen. Kattorakenne on jyrkkälappeinen satulakatto, jonka itäinen pää on aumattu. Kirkon sisäkattona on lautarakenteinen tasalakinen holvi.
Kirkossa on istumapaikkoja 250 hengelle. Pneumaattiset kuusiäänikertaiset ja kaksisormioiset urut on rakentanut Jens Zachariassen vuonna 1911. Kirkon alttaritauluna on G. Sveidelin maalaama Ehtoollisen asettaminen vuodelta 1804. Kirkon pihapiirissä on vuodelta 1846 oleva puinen kellotapuli, joka korjattiin ja rakennettiin osin uudelleen 1878–1879.
Kirkon edeltävät vaiheet

Alueella oli ehkä kolmekin peräkkäistä puukirkkoa 1300-luvun jälkipuoliskolta lähtien. Arviolta vuosien 1510 ja 1520 välillä Kökariin rakennettiin harmaakivestä luultavasti kaksilaivainen kirkko fransiskaaniluostarin käyttöön. Vanha luostarikirkko säilyi käytössä ainakin vuoteen 1544, jolloin Kökar liitettiin kappeliseurakuntana Föglöhön. Kirkon tiedetään olleen 1600-luvun puolivälissä raunioitunut, sillä 1640-luvulla annettiin määräys uuden kirkon rakentamisesta. Suorakaiteen muotoinen puukirkko palveli seurakuntaa 1646–1785.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kökarin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kökarin kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Lány

| Lány |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Lány
 Koordinaatit: 50°7′23″N, 13°57′2″E 
Valtio:  Tšekki
Hallinnollinen alue:  Keski-Böömin lääni
Piirikunta:  Kladnon piirikunta
Ensimmäinen maininta:  1392
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33.97 km²
Korkeus:  421 m
Väkiluku (2021):  2 229
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.obec-lany.cz/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lány on kylä Tšekissä noin 40 kilometriä Prahasta länteen. Kylässä asui vuonna 2021 noin 2 200 asukasta. Tšekin presidentin virka-asunto Lányn linna sijaitsee Lányssä.
Sijainti

Lány sijaitsee laajan Křivoklátskon metsäsuojelualueen pohjoisreunalla. Sen lähin keskuskaupunki on Kladno, joka sijaitsee kylästä noin 14 kilometriä itään.
Historia

Ensimmäinen maininta Lánystä on vuodelta 1392. Lányn linna rakennettiin vuosina 1592–1593. Linna, sekä sitä ympäröineet metsästysalueet alueet vaihtoivat moneen kertaan omistajaa eri aatelissukujen välillä kunnes Tšekkoslovakian tasavalta osti ne vuonna 1921 presidenttinsä virka-asunnoksi. Maan ensimmäinen presidentti Tomáš Masaryk asui siellä aina kuolemaansa 1937 saakka ja on haudattu kylän hautausmaalle.
Nähtävyydet

Kylän tärkein nähtävyys on Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Rudolf II:sen rakennuttama Lányn linna. Se on tyyliltään myöhäisrenessanssinen, mutta vuosisatojen saatossa sitä on uudistettu ja laajennettu useaan kertaan. Vuodesta 1921 linna on toiminut ensin Tšekkoslovakian ja myöhemmin Tšekin presidentin virka-asuntona.
Lányn hautausmaalle on haudattu muun muassa Tšekkoslovakian ensimmäinen presidentti Tomáš Masaryk, hänen vaimonsa Charlotte Garrigue sekä heidän lapsensa Jan ja Alice.
Kylässä sijaitsee myös Tomáš Masarykin museo sekä Alice Masarykovalle omistettu muistosali.
Kuuluisia asukkaita

Tomáš Garrigue Masaryk, Tšekkoslovakian ensimmäinen presidentti
Charlotte Garrigue, Tomáš Masarykin vaimo, Tšekkoslovakian ensimmäinen nainen
Zdeněk Nedvěd, tšekkiläinen jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lány Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (tšekiksi) ja (englanniksi)
Lányn linna ja kirkko
Kuhmon yhteislukio

| Kuhmon yhteislukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Piilolantie 40, 88900 Kuhmo
Koordinaatit:  64.12276°N, 29.51421°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Eila Vilén
Oppilaita:  108 (2018)
Verkkosivut
Kuhmon yhteislukio on Kuhmon keskustaajamassa toimiva lukio. Lukiolainen voi valita yleislinjan vaihtoehtona vähintään 12 kurssia musiikkia sisältävän musiikkilinjan. Vuonna 2018 lukiota kävi 108 oppilasta.
Lukiolla on ollut oma blogi 2010-luvun alkupuolelta lähtien.
Aiheesta muualla

Kuhmon yhteislukion blogi (Huom. Toteutusalustasta johtuen: Googlen käyttäjätiedonkeruu) (blogspot.com)
Krista Berg

| Krista Berg |
| --- | --- |
 Krista Berg helmikuussa 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: Oulu
Uran tiedot
Laji:  ampumahiihto
Seura:  Kontiolahden Urheilijat
Saavutukset
Voitot:  Pohjoismaiden mestaruuspronssi 2011
Krista Berg on suomalainen ampumahiihtäjä, joka edustaa Kontiolahden Urheilijoita. Aikaisemmin hän edusti Oulun Hiihtoseuraa.[lähde? ]
Ura ampumahiihtäjänä

Krista Berg on edustanut Suomea useissa kansainvälisissä kilpailuissa vuosina 2009–2012. Hän kilpaili nuorten MM-kilpailuissa Torsbyssä 2010, Nové Městossa 2011 ja Kontiolahdella 2012 sekä nuorten EM-kilpailuissa Otepäässä 2010 ja Ridnaun-Val Ridannassa 2011. Hän sijoittui nuorten arvokisojen henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan 33:nneksi Torsbyn MM-kilpailujen normaalimatkalla 2010 ja viestissä neljänneksi Otepään EM-kilpailuissa 2010.
Krista Berg voitti Pohjoismaiden mestaruuspronssia Hämeenlinnassa vuonna 2011.[lähde? ]
Kotimaan kilpailuissa Berg on saavuttanut useita nuorten Suomen-mestaruusmitaleita ampumahiihdossa ja ampumajuoksussa[lähde? ]. Vuonna 2012 hän voitti sarjassaan N21 Suomen-mestaruuden normaalikilpailussa, yhteislähdössä, pikakilpailussa ja takaa-ajossa[lähde? ]. Vuonna 2013 Berg oli ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailuissa pikakilpailussa neljäs Kaisa Mäkäräisen voittaessa.
Krista Berg kuului Joensuun urheiluakatemian kärkiurheilijoihin vuosina 2012–2014.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Joensuun urheiluakatemian ampumahiihtäjä Krista Berg
Krista Berg tähtää ampumahiihdon kärkeen Yle Uutiset. 18.2.2012.
http://www.biathlon-kontiolahti.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
M05-maastokuvio

M05-maastokuvio on Suomen puolustusvoimien univormuissa ja varusteissa käyttämä maastokuvio. Puolustusvoimat on lisensoinut kuvion eikä sitä ole ollut myynnissä ennen vuotta 2016, jolloin puolustusvoimat päätti vapauttaa kuvion myös siviilikäyttöön. Ensimmäiset M05-varusteet otettiin käyttöön vuoden 2007 aikana, ja kuviolla alettiin korvata vanhempaa M91-kuviota.
Metsäkuvio

Uuden kuvion suunnittelun aluksi Metsäntutkimuslaitos otti kuvia useista eri suomalaisista metsätyypeistä. Valtion teknillisessä tutkimuskeskuksessa kuvista tehtiin yksi yhtenäinen neljästä väristä muodostuva kuviointi. Tumma hiilenharmaa lisättiin kuvioon, jotta saatiin luotua vaikutelma puiden muodostamista varjoista.
Kuviota testattiin useita kertoja, jolloin siihen tehtiin pieniä muutoksia. Uusi kuviointi todettiin huomattavasti vanhoja M62- ja M91-maastokuvioita paremmaksi.
Metsäkuviota käytetään ainakin seuraavissa taisteluvarusteissa:
Maastopuku, M05
Helleasu, M05
Sotilaspoliisihaalari, M05
Kenttälakki, M05
Lierihattu, M05
Kypäränsuojus, M05 (käännettävä, toisella puolella lumikuvio)
Sadeasu, M05
Sadeasu, erikoisjääkärin (Gore-Tex, ns. "kuoripuku")
Partiohaalari, laskuvarjojääkärin, M05
Henkilökohtainen naamioverkko
Rinkan suoja-/naamiokangas
Lumikuvio

Lumikuvio on kaksiväriversio metsäkuviosta. Kuvio hajottaa taistelijaprofiilin ja hävittää näkyvistä muutaman kymmenen metrin etäisyydellä kevyessä lumisateessa.
Lumikuvioita käytetään seuraavissa taisteluvarusteissa:
Lumipuku, M05
Kypäränsuojus, M05 (käännettävä, toisella puolella metsäkuvio)
Pakkaskuvio

Pakkaspuvussa metsäkuviossa kirkkaanvihreä on vaihdettu harmaaseen, joka on tavallisempi väri syksyllä ja talvella.
Pakkaskuviota käytetään seuraavissa taisteluvarusteissa:
Pakkastakki, M05
Pakkashousut, M05
Karvalakki, M05
Kaupunkimaastokuvio

Puolustusvoimat kehitti myös harmaanruskean maastokuvion kaupunkiympäristöön, mutta sitä ei ole vielä käytetty vaatetuksessa tai varusteissa.
Aavikkokuvio

Aavikkokuvio otettiin käyttöön ennen muita M05-kuvioituja varusteita ja sitä on kutsuttu M04-kuvioksi[lähde? ], vaikka sen kuviot ovat vastaavat kuin M05-varusteissa. Suomen kansainväliset kriisinhallintajoukot ottivat M04-varusteet testikäyttöön vuoden 2003 aikana YK:n kriisinhallintaoperaatiossa Eritreassa (UNMEE) K2004-nimellä. K2004-kuvioidut varusteet olivat raskaampia kuin uudemmat M04-varusteet. Nykyisin kuviota käyttävät kriisinhallintajoukot Afganistanissa (ISAF) ja sitä on käytetty kriisinhallintaoperaatiossa Tšadissa sekä Keski-Afrikan tasavallassa (MINURCAT) ja Libanonissa (UNIFIL II). Myös kuumanilmanalan operaatiossa palvelevat suomalaiset YK:n sotilastarkkailijat käyttävät M04 varusteita. Vuonna 2023 M04-kuvioisia varusteita otettiin käyttöön myös varusmiesten koulutuksessa osassa joukko-osastoista.
Aavikkokuviota käytetään ainakin seuraavissa taisteluvarusteissa:
Helleasu, M04
Shortsit, M04
Lierihattu, M04
Kenttälakki, M04
Kypäräsuojus, M04 (käännettävä; metsä- ja aavikkokuvio)
Varsikengät, M04
Venäläinen näköiskuvio

tarkistettava
Yksityisesti kehitetty venäläinen 'Jagel'-maastokuvio tuli julkiseen tietoisuuteen vuoden 2008 Etelä-Ossetian sodan aikana. 'Jagel' on nelivärimaastokuvio, joka muodostuu satunnaisista mustista, tummanvihreistä ja kirkkaanvihreistä kuvioista puunruskealla pohjalla. Kuvio on erittäin samankaltainen kuin suomalainen M05-metsämaastokuvio.
'Jagel' ja M05-maastokuvion samankaltaisuus herätti useita syytöksiä siitä, että venäläiset olivat kopioineet suomalaisia. Syytökset esitettiin Helsingin Sanomien artikkelissa ja Taloussanomien artikkeleissa. Myös yhdysvaltalainen uutislehti New York Times teki tarinan syytöksistä joulukuun 20. vuonna 2008.
Sotilasmaastokuvioiden- ja univormujenkeräilijöiden sivuston kamouflage.net mukaan camotest.de-sivuston  perusteella näiden maastokuvioiden yhteneväisyys on kiistämätön, vaikka niissä on myös merkittäviä eroavaisuuksia. Sivu on eritellyt näitä eroavaisuuksia:
Venäläisessä kuviossa on paljon enemmän kirkkaanvihreää kuin M05-maastokuviossa.
Venäläisessä kuviossa vihreää on enemmän ja kuviointi näyttää kaiken kaikkiaan tiheämmin kuvioidulta kuin M05:ssä.
Venäläisessä kuviossa muodot ovat satunnaisempia kuin M05:ssä
Sivun mukaan ei voida sanoa, että venäläisten 'Jagel' olisi suora kopio M05:stä, niin kuin kiinalaisten 03-tasankomaastokuvio on suora kopio saksalaisten Flecktarnista. Sivu päätyi toteamaan, että venäläinen Jagel-kuvio on ennemminkin vain M05:n näköinen.
Luxemburgin kopio

Noin vuodessa 2010–2011 Luxemburg esitteli armeijalleen kaksi uutta naamiointikuviota, kesän ilmaston kuvio, joka muistuttaa jonkin verran suomalaista M05-naamiokuosia pakkaskuvio versio.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
M05-varustuksen esittely Pääesikunnan sivulla[vanhentunut linkki]
Fiński kamuflaż M/05 oraz Jeger/Yeger/Егерь (Arkistoitu – Internet Archive) (puolaksi)
M05-metsäkuvio
M05-lumikuvio
M05-pakkaskuvio
M04-aavikkokuvio