stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapaluodon ratapiha

Lapaluodon ratapiha (lyh. Lal) on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkolla Raahen kaupungin Lapaluodossa. Se palvelee pääasiassa Lapaluodon sataman tavaraliikennettä. Matkustajaliikennettä ei ole. Liikennepaikka avattiin liikenteelle 1. tammikuuta 1968, ja se sijaitsee Raahen rautatieasemalta alkavan noin kuuden kilometrin pituisen sivuraiteen päässä.
Kroměříž

| Kroměříž |
| --- | --- |
 Kroměřížin keskusaukio.
 lippu:  vaakuna
 Kroměříž
 Koordinaatit: 49°17′56″N, 17°23′35″E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Zlín
Piirikunta:  Kroměříž
Perustettu:  1260
Hallinto:  
 – Pormestari:  Miloš Malý
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  51,0 km²
Korkeus:  201 m
Väkiluku (2020)  (arvio):  28 620
 – Väestötiheys:  561,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.mesto-kromeriz.cz/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kroměříž (saks. Kremsier) on kaupunki Zlínin läänissä Tšekissä. Se sijaitsee Määrin itäosassa Moravan varrella. Kroměřížin pinta-ala on 51,0 neliökilometriä ja vuoden 2020 arvion mukaan siellä asui 28 620 asukasta. Sen kuuluisin maamerkki on linna ja sen puisto, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Vuonna 1260 perustettu Kroměříž valittiin vuonna 1997 Tšekin kauneimmaksi historialliseksi kaupungiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroměříž Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto (englanniksi) (tšekiksi)
Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

| Kaukjärvi |
| --- | --- |
 Tammelan Kaukjärveä Mustialan Toivonsillan luona elokuussa 2020
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Koordinaatit:  60°49′11″N, 23°42′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Mustialanlammiin 
Järvinumero:  35.935.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,2 m 
Rantaviiva:  13,6611 km 
Pinta-ala:  2,02686 km² 
Tilavuus:  0,00827012 km³ 
Keskisyvyys:  4,08 m 
Suurin syvyys:  19,8 m 
Valuma-alue:  16 km² 
Keskivirtaama:  0,16 m³/s (MQ) 
 fiKaukjärvi 
Kaukjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Forssassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi laskee Mustialanlammiin ja siitä Alhonojan ja Myllyjoen kautta Kuivajärveen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 203 hehtaaria ja sen pituus on 6 kilometriä ja leveys yli 500 metriä. Siihen laskevat Kaakkolamminoja, joka tuo Kaakkolammin vedet, Sipilänoja ja Kurjenoja. Järven luusua sijaitsee järven itäpäässä, josta saa alkunsa 50 metriä pitkä oja Mustialanlammiin. Forssan kaupungin ja Tammelan välinen raja halkaisee järven sen länsipäässä. Rannoilla sijaitsevat Kuuston kaupunginosa, Kaukjärven ja Mustialan kylät sekä Tammelan kirkonkylän taajama Syrjänharjun takana. Harjun takana noin kilometrin päässä sijaitsee Pyhäjärvi.
Järven rantaviiva on 13,7 kilometriä pitkä ja sen ranta on puoliksi Syrjänharjun kangasmetsää ja puoliksi peltomaata. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja ja muita asuntoja. Pohjoispuolella rantoihin rajautuvat pellot, joiden tilat sijaitsevat rannan vaikutuspiirissä. Etelärannalla on leirikeskus ja pohjoisrannalla uimaranta.
Järvellä ei ole saaria. Järvi on luodattu ja syvyyskartan mukaan järvessä on neljä selvää syvännettä. Länsipäässä on 6 metrin syvänne, Kotkannokan ja Hakalannokan tienoilla on 16, 18 ja 20 metrin (Kotkannokan syvänne ) syvänteet. Koska järvi sivuaa pohjoispuolelta Kaukolan ja Forssan yhdistävää harjujaksoa, ovat syvänteet vedenalaisia suppia, mitkä syntyivät harjujen lähistölle jääkauden jälkeen.
Luonnontila

Vuonna 2001 Kaukjärvi oli eutrofinen eli runsasravinteinen järvi, jonka käyttökelpoisuusluokitus ja kalavesiluokitus olivat tyydyttävät. Vesi oli savesta samea ja näkösyvyys on 0,6 metriä. Järvellä oli suuri ulkoinen ja sisäinen ravinnekuormitus, jota syvänteiden hapettomat jaksot pahensivat. Vuonna 2009 hapettomuutta esiintyi yleisesti syvänteissä ja siitä johtuu järven alusveden korkeahkot fosforipitoisuudet. Järven virtaus on 0,16 m³/s, joten veden viipymä järvessä on 622 vuorokautta.
Vuonna 2012 käynnistyi projekti, jossa pyrittiin kohentamaan Mustialanlammin ja Kaukjärven tilaa. Järviin tuleviin ojiin aiottiin rakentaa kosteikot tai ravinnesaostajat, jotka vähentävät ojasta purkautuvien ravinteiden määrää. Sellaiset on rakennettu Sipilänojaan, Järvenpäänojaan, Lammasojaan, Tarrinojaan, Kuustonojaan ja Kaakkolamminojaan. Järven hapettamista on pohdittu.
Vuonna 2007 tehtiin järvellä kala- ja sääskitutkimus. Verkkokalastuksessa saatuja kalalajeja olivat särki, lahna, ahven ja kuha. Ahventa ja kuhaa oli yksilöinä eniten, mutta kalabiomassana vähän, joten kalasto on poikasvoittoinen. Kuoreen ja muikun puuttuminen on korvautunut surviaissääsken toukilla, joita on järvessä paljon.
Etymologia

Kaukajärvien nimissä on niiden alkuosalle kauka ehdotettu selitykseksi pitkä. Järvien nimet voivat olla hyvinkin vanhoja, jolloin nimen alkuperäinen merkitys on voinut unohtua. Ante Aikio ehdottaakin, että Kaukajärvi tarkoittaisikin Pitkäjärveä. Koska ajatus on uusi ja sen idea sisältää epävarmuustekijöitä, tulisi lukijan suhtautua tähän varauksella.
Aiheesta muualla

Kaukjärvi Järviwiki. Viitattu 31.3.2013.
Nyholm & al.: Valuma-alueen ja vesistön välisen vuorovaikutuksen arviointi
(35.9)
Lapinjärvi (Sangisjoki, Haaparanta)

| Lapinjärvi Lappträsket |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Norrbotten
Kunnat:  Haaparanta
Koordinaatit:  66°00′27″N, 23°28′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Sangisjoen vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Järveen tulevat joet:  Kukasjoki
Laskujoki:  Sangisjoki
Järvinumero:  SE734312-184737
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  27 m  mpy. 
Pituus:  2,554 km  
Leveys:  0,891 km  
Rantaviiva:  6,158 km  
Pinta-ala:  1,221 km²  
Valuma-alue:  714,11 km²  
Keskivirtaama:  7,45 m³/s  
Saaria:  14
 fiLapinjärvi 
Lapinjärvi (ruots. Lappträsket) on Ruotsissa Norrbottenissa Haaparannan kunnassa Lappträskin kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Sangisjoen vesistöön. Alue on kaksikielinen ja tässä artikkelissa käytetään meänkielen nimityksiä, mikäli se on järkevää.
Maantietoa

Lapinjärvi on 2,6 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,22 neliökilometriä (km²). Se sijaitsee Lappträskissä varsin hajanaisesti asutun kylän keskellä. Järven ympäristö on alavaa seutua, vaikka sen länsipuolella sijaitsee moreeniharjanne. Sen korkein kohta on Ojaberget, jonka huippu kohoaa lähes 40 metriä järven yläpuolelle. Järven eteläpäässä on kaksi Vasikkaniemen erottamaa lahtea, joista läntisestä lahdesta alkaa Sangisjoki. Sangisjoen luusuan länsipuolella on kuivilleen jäänyt joenuoma, jonka väliin on jäänyt Pöllösaari. Pöllösaari on yleensä niemi eikä saari. Pohjoispäässä sijaitsee Kukasjoen joensuu. Joki on tuonut järveen paljon kiintoainetta niin, että joensuu on kurkottanut järvelle 400 metrin päähän järven rannasta. Järven pohjoispää on muutenkin eteläpäätä matalampi. Se näkyy ilmavalokuvista, joissa pohjoispäässä kasvaa runsaasti vesikasvillisuutta. Järvessä on 14 saarta, joista suurimmat seuraavat järven länsirantaa. Saarilla ei ole karttanimiä, mutta suurimmat niistä ovat 170 ja 140 metriä pitkiä. Kylän kautta ja järven itäpuolelta kulkee Sankin (ruots. Sangis) ja Hietaniemen (ruots. Hedenäset) välinen pohjois-etelä-suuntainen maantie 398. Sen pohjoispuolella kulkee itä-länsi-suuntainen Morjärven ja Karungin välinen pienempi tie. Sitä seuraa pohjoisempana Karungin kautta Haaparannalle johtava rautatie. Länsipuolen asutusta palvelee vielä lyhyt tie, joka yhdistää kaksi aiemmin mainitut tiet toisiinsa.
Luontoarvoja

Järven lähialueella, jonka pinta-ala on 12,3 km², on metsämaata (73,2 %), kosteikkoa (16,3 %), joutomaata (1,5 %), viljelymaata (0,4 %), asutusta ja tiestöä (0,1 %) ja vesistöä (8,5 %). Alueen maaperässä on esimerkiksi moreenia (52,6 %), turvetta (27,3 %), jäätikköjokimuodostumia (0,4 %), silttiä, hiekkaa ja soraa (3,0 %), savea (0,3 %), multaa (0,4 %) ja kalliota (7,5 %).
Vesistösuhteet

Lapinjärvi kuuluu Sangisjoen vesistössä (päävesistötunnus 3) Sangisjoki pääuomaan ollen jokireitin läpivirtausjärvi , jonka valuma-alueen pinta-ala on 714 km². Siihen tulee Kukasjoen lisäksi sivujoen Linkanjoen vedet, joka yhtyy Kukasjokeen kilometri ennen järveä. Järven omaa lähialuetta on vain 12,3 km². Siihen sisältyy viereisen Sorttijärven pohjoispäähän laskeva laskuoja, kaakkoispäähän laskeva Myllyoja ja muutama lyhyt metsäoja. Luusuassa järven keskivirtaaman arvioidaan olevan 7,5 m³/s . Luusuasta alkava Sangisjoki laskee 21 kilometrin päässä Perämereen Sankissa (ruots. Sangis) Kainuussa.
Käännös suomeksi
Lapinjärvi (Viitasaari)

| Lapinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°10′41″N, 25°23′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskujoki:  Lapinjoki Myllylampeen 
Järvinumero:  14.437.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,399 km  
Pinta-ala:  13,887 ha  
Tilavuus:  0,0001818 km³ 
Keskisyvyys:  1,31 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLapinjärvi 
Lapinjärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Valkeisjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 181 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Komujoen valuma-alueeseen (14.437) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy.
Kuuban kansalliskirjasto

| Kuuban kansalliskirjasto> Biblioteca Nacional de Cuba José Martí National Library (of Cuba) José Martí |
| --- | --- |

Osoite:  Ave. Independencia y 20 de Mayo, Plaza de la Revolución, Apartado Postal 6670, Havanna, Kuuba
Sijainti:  Havanna, Kuuba
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuuban kansalliskirjasto (esp. Biblioteca Nacional de Cuba José Martí, lyh. BNCJM, engl. National Library (of Cuba) José Martí) on Kuuban pääkaupungissa Havannassa toimiva maansa kansalliskirjasto. Kirjasto on omistettu kirjailija, kansallissankari José Martílle.
Kansalliskirjasto perustettiin 18. lokakuuta 1901.
Aiheesta muualla

Biblioteca Nacional de Cuba José Martí (espanjaksi) (ecured.cu)
Blog de la Biblioteca Nacional de Cuba José Martí (espanjaksi) (blogspot.com)
Biblioteca Nacional de Cuba José Martí (espanjaksi) (facebook.com)
Biblioteca Nacional José Martí (espanjaksi) (josemarti.cu)
Kääpälän koulu

Kääpälän koulu on peruskoulun ala-aste Kouvolan Kääpälässä, Valkealan suuralueella. Koulussa on noin 70 oppilasta luokilla 1-6. Koulu sijaitsee Vekaranjärven kaupunginosassa, Kääpälän kylässä Vekaranjärven varuskunnan lähellä. Luokkatasot on jaettu yhteen ryhmään (A). Vuonna 2016 koulussa oli 48 oppilasta.
Kouvolan kaupungin uuden kouluverkkosuunnitelman mukaan Pohjois-Valkealaan rakennetaan uusi koulurakennus, joten nykyinen rakennus tullaan purkamaan. Uuden koulun paikka ei ole vielä tiedossa.päivitettävä
Entisen Valkealan kunnassa on lakkautettu 2010-luvulla paljon kouluja, kuten Tuohikotin koulu ja Selänpään koulu. Niiden oppilaita on siirtynyt Kääpälään.
Kuuban kommunistinen puolue

| Kuuban kommunistinen puolue> Partido Comunista de Cuba |
| --- | --- |
Perustettu:  3. lokakuuta 1965
Johto:   Miguel Díaz-Canel 
Ideologia:  kommunismi, marxismi-leninismi
Poliittinen kirjo:  äärivasemmisto
Toimisto:  Havanna
Äänenkannattaja:  Granma
Jäsenmäärä:  800 000
Kansalliskokous:  612 / 612
Nuorisojärjestö:  Unión de Jóvenes Comunistas
Kotisivu:  pcc.cu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuuban kommunistinen puolue (esp. Partido Comunista de Cuba, lyh. PCC) on Kuubaa hallitseva puolue. Se perustettiin virallisesti 3. lokakuuta 1965. Puolue on ideologialtaan martilainen ja marxilais-leniniläinen. Sen pääsihteeri on vuodesta 2021 ollut Miguel Díaz-Canel. Puolue julkaisee lehteä Granma.
Puolue perustettiin heinäkuussa 1961, kaksi vuotta sen jälkeen kun Fidel Castro oli valittu maan pääministeriksi. Se perustettiin nimellä Organizaciones Revolucionarias Integradas (ORI) yhdistämällä Castron johtama Movimiento Revolucionario 26 de Julio, Partido Socialista Popular (PSP) ja Directorio Revolucionario 13 de Marzo.
Maaliskuussa 1962 se sai nimen Kuuban sosialistisen vallankumouksen yhdistynyt puolue (esp. Partido Unido de la Revolución Socialista de Cuba), lyh. PURSC. Lokakuussa 1965 nimeksi tuli Kuuban kommunistinen puolue, jolloin myös keskuskomitea muodostettiin.
Puolueen ensimmäinen varsinainen kokous järjestettiin Havannassa joulukuussa 1975 ja sen johtava asema kirjattiin helmikuussa 1976 hyväksyttyyn uuteen perustuslakiin. Seuraavat puoluekokoukset on järjestetty 1980, 1986, 1991 ja 1997. Puoluekokous valitsee keskuskomitean, jossa on viidennen kokouksen jälkeen 150 jäsentä. Puolueen pysyvät johtoelimet ovat politbyroo ja sihteeristö. Vuonna 1991 sihteeristöstä luovuttiin ja laajennettuun politbyrooseen nimitettiin parikymmentä jäsentä. Sihteeristö perustettiin kuitenkin uudelleen 2006.
Puolueella on nuorisojärjestö Nuorten kommunistien liitto (esp. Unión de Jóvenes Comunistas).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuuban kommunistinen puolue Wikimedia Commonsissa
Kuuban kommunistinen puolue (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Kuuban koripallomaajoukkue

Kuuban koripallomaajoukkue edustaa Kuubaa koripallon miesten maajoukkuekilpailuissa.
Historia

Kuuba on päässyt olympialaisiin kuusi kertaa historiansa aikana. Paras sijoitus on Münchenin olympialaisista 1972, jolloin maa sijoittui kolmanneksi. Pronssipelissä Kuuba voitti Italian niukasti pisteellä luvuin 66–65.
Koripallon maailmanmestaruuskilpailuissa maa on esiintynyt neljä kertaa. Maan paras saavutus on vuoden 1974 kisoista, joissa maa sijoittui neljänneksi. Viimeksi maa on esiintynyt MM-kilpailuissa vuonna 1994, jolloin Kuuban sijoitus oli viidestoista. Amerikan-mestaruuskilpailuissa maan viimeisin esiintyminen on vuodelta 1999. Centrobasketissa Kuuba on ollut usein mitaleilla.
Leanne Bautista

Leanne Amber Bautista (s. 14. lokakuuta 2010) on filippiiniläinen lapsinäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Kat Katin roolista filippiiniläisestä televisiosarjasta Juan Happy Love Story vuodelta 2016.
Learkhos

Learkhos oli kreikkalaisessa mytologiassa Athamaksen ja Inon poika. Hänen oma isänsä, luullen metsästävänsä hirveä, tappoi hänet hulluudenpuuskassaan, jonka häneen oli langettanut Hera rangaistukseksi siitä, että Ino kasvatti Dionysosta, Zeuksen ja Semelen poikaa.
Dante kirjoittaa myöhemmin, että Athamas hulluudessaan, nähdessään vaimonsa palaavan lastensa kanssa, virittää verkon luullen pyydystävänsä leijonia, ja tappaa sieppaamansa Learkhoksen iskemällä tämän kalliota vasten.
Leanid Kovel

Leanid Kovel.
Leanid Leanidavitš Kovel (valkoven. Леані́д Леані́давіч Ко́вель, ven. Леони́д Леони́дович Ко́вель, Leonid Leonidovitš Kovel; s. 29. heinäkuuta 1986 Smorgon, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Valko-Venäjän korkein liigassa pelaavaa Minsk ja on pelipaikaltaan hyökkääjäpelaaja.
Lars Björne

Lars Björne (s. 16. joulukuuta 1944 Turku) on suomalainen professori. Hän on oikeustieteen tohtori ja Turun yliopiston roomalaisen oikeuden ja oikeushistorian emeritusprofessori.
Björne oli 1970–1976 assistenttina Åbo Akademissa. Hänet nimettiin 1979 roomalaisen oikeuden ja oikeushistorian professoriksi Turun yliopistoon. Hän on työssään käsitellyt erityisesti yksityisoikeuden ja oikeustieteen systematiikan historiaa sekä uuden ajan eurooppalaista oikeushistoriaa. Hänen väitöskirjansa aiheena olivat Turun hovioikeuden poliittiset oikeudenkäynnit maailmansotien välisenä aikana. Muita hänen töitään ovat Deutsche Rechtssysteme im 18. und 19. Jahrhundert (1984) ja Den nordiska rättsvetenskapens historia I–II (1995–1998).
Björne sai Suomen Tiedeseuran palkinnon vuonna 2001, Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen Allan Serlachius-Särkilahti -palkinnon vuonna 2003 ja Lundin yliopiston kunniatohtorin arvon samana vuonna.
Lars Bystøl

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:  Norja
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | normaalimäki |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | suurmäki |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | joukkuemäki |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Val di Fiemme 2003 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 2005 | suurmäen  joukkuekilpailu |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kulm 2006 | joukkuekilpailu |  |
Lars Bystøl (s. 4. joulukuuta 1978 Voss, Norja) on norjalainen entinen mäkihyppääjä, olympiavoittaja ja MM-mitalisti.
Bystøl hyppäsi ensimmäiset maailmancupin kisansa kaudella 2001–2002. Hänen paras maailmancupin kokonaiskilpailun sijoituksensa on kymmenes, kaudelta 2004–2005. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa hän saavutti 4. tammikuuta 2006 Keski-Euroopan mäkiviikon Innsbruckin kilpailusta. Urallaan hän on ollut neljä kertaa palkintokorokkeella.
Bystølillä on kaksi MM-pronssia joukkuemäen kilpailuista 2003 Val di Fiemmestä ja 2005 Oberstdorfista. Vuonna 2006 Bystøl voitti lentomäen maailmanmestaruuskilpailujen joukkuekultaa Kulmissa. 2006 talviolympialaisissa hän voitti normaalimäessä olympiakultaa ja suurmäessä pronssia.
Marraskuussa 2008 Bystølin dopingnäytteessä oli merkkejä kannabiksen käytöstä. Hän sai neljän kuukauden kilpailukiellon. Vuonna 2007 hän jäi kiinni rattijuopumuksesta, ja sai potkut Norjan mäkihyppymaajoukkueesta. Myöhemmin hän kuitenkin palasi maajoukkueeseen, kunnes ilmoitti syyskuussa 2009 lopettavansa uransa.
Bystøl asuu Oslossa. Hänen seuransa on Eldar IL.
Leanne Wood

Leanne Wood
Leanne Wood (s. 1971) on walesilainen poliitikko ja vuodesta 2012 alkaen Plaid Cymru -puolueen puheenjohtaja. Hän on edustanut puoluetta vuodesta 2003 alkaen Walesin kansalliskokouksessa. Vuonna 2004 Wood heitettiin ulos istunnosta, jossa hän oli kutsunut kuningatar Elisabet II:ta tämän siviilinimellä ”Rouva Windsoriksi” eikä suostunut käyttämään tästä nimitystä ”kuningatar” kansalliskokouksen puheenjohtajan Dafydd Elis-Thomasin vaatimuksesta huolimatta. Woodista tuli samalla ensimmäinen Walesin kansalliskokouksen edustaja, joka on määrätty poistumaan kesken istunnon.
Lauri Tuomilehto

| Lauri Tuomilehto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. tammikuuta 1999 (ikä 25)
Yleisurheilija
Pituus:  185 cm
Laji:  pikajuoksu
Seura:  Porvoon Akilles
Valmentaja:  Lars Fagerholm
Ennätykset:  100 m: 10,60 (Tbilisi 2015) 200 m: 21,75 (Alaveteli 2015) 
 Tietolaatikko päivitetty 21. elokuuta 2015 
Lauri Joonatan Tuomilehto (s. 11. tammikuuta 1999 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääosin 100 metrin juoksussa. Hän edustaa Porvoon Akillesta ja häntä valmentaa Lars Fagerholm.
Tammikuussa 2015 Tuomilehto juoksi 60 metrillä ennätyksekseen 6,83. Aika oli 16-vuotiaiden Suomen ennätys. Jämsänkosken pikajuoksukarnevaaleilla kesäkuussa 2015 Tuomilehto juoksi 17-vuotiaiden kilpailussa matkalla tuulituloksen 10,54.
Heinäkuussa 2015 Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Tbilisissä Tuomilehto juoksi 100 metrin alkuerässä ennätyksensä 10,60, joka oli myös 16-vuotiaiden Suomen ennätys. Loppukilpailussa hän sijoittui toiseksi ajalla 10,82.
SM-viesteissä Tuomilehto on saanut kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuosina 2016 ja 2017 Borgå Akilleksen joukkueessa.
Tuomilehto on järjestyksessä kymmenes HS-urheilun Vuoden lupaus (2014).
Aiheesta muualla

Lauri Tuomilehto Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Leanne Crichton

Leanne Crichton
Leanne Crichton (s. 6. elokuuta 1987) on skotlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Skotlannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 65 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. MM-kilpailuissa hän pelasi yhden ottelun.
Crichton edustaa Glasgow Cityä, jonne hän palasi vuonna 2017 pelattuaan pari vuotta englantilaisseura Notts Countyssa.
Könkköjoki

Könkköjoki laskee pohjoisesta Karikkoselkään.
Könkköjoen alajuoksu vähän veden aikana.
Könkköjoki sijaitsee Petäjäveden kunnassa. Se on suosittu kalastuspaikka. Kintausjärvien vedet laskevat Huhtiajärven kautta Könkköjokeen ja edelleen Karikkoselkään. Könkköjoki on vuolas, sillä pudotusta on 1,5 kilometrin matkalla 16 m. Joessa on viisi koskea: Könkön-, Pitkä-, Karikko-, Mylly- ja Sahakoski, joista kaksi alimmaista muodostavat yhtenäisen koskijakson. Kosket ovat kuohuvia varsinkin kevätaikaan.
Joki on muodostunut voimakkaasti mutkittelevaksi. Rannat ovat metsäiset, mutta rantapoluilla on helppo liikkua molemmin puolin uomaa. Vedenlaatu on hyvä. Metsistä ja soilta tuleva humus värjää veden lievästi ruskeaksi. Uomassa virtaa vettä keskimäärin 1,4 m³/s. Keväällä tai syystulvien aikaan vettä voi kulkea 4-7 m³/s, mutta toisaalta kuivina kesinä virtaama putoaa tasolle 0,2-0,4 m³/s.
Joen taimenkanta on luonnonvaraista. Lisäksi jokeen istutettiin Taivalkosken Ohtaojan kantaa olevia kaksivuotiaita taimenia vuonna 1961 ja myöhemmin 1960-luvulla emotaimenia. Muutaman kerran istutettiin pieniä määriä myös Rautalammin reitin kantaa olevia kaksivuotiaita taimenia. Nykyinen kanta lienee siten sekoitus keskisuomalaista ja Iijoen vesistön kantaa.
Jämsän reitin Kintauden haara, suluissa korkeus metreinä merenpinnan yläpuolella:
Ylä-Kintaus (154,5) → Ala-Kintaus (154,4) → Kipponen (151,3) → Rautajalka (128,1) → Huhtia-Pyhäjärvi (127,8) → Könkköjoki → Könkönkoski → Pitkäkoski → Karikkokoski → Myllykoski → Sahakoski → Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1).
Lentieran rata

Lentieran (Lenderin) rata on Venäjän rataverkkoon kuuluva rataosuus, kulkee Jyskyjärven radalta Brusnitšnajasta 61 kilometriä länteen. Rata on huonokuntoinen ja vähäliikenteinen, vähäistä henkilöliikennettä ja tavaraliikennettä, lähinnä puutavaraa.
Lauri Holopainen

Lauri Holopainen (18. heinäkuuta 1909 Liperi – 1. syyskuuta 1968 Nastola) oli suomalainen kirjailija.
Holopainen kävi kansakoulun ja suoritti myöhemmin juustomestarikoulun. Hän toimi metsätyömiehenä ja työnjohtajana, juustomestarina ja ylimeijeristinä sekä viljeli omistamaansa maatilaa Nastolassa.
Teoksia

Miesten mies Kasurisen kommellukset.   Suomen kirja, Helsinki 1944
Jussi Muhosen inspiraatio ja Riihivalkaman ukot.   Matkakirja, Helsinki 1946
Pojat ja Immonen, leikillinen romaani.   Aura, Turku 1947
Väärtin Mikon perintö : kolmiosainen huvinäytelmä.   Karisto 1948
Liian viisas piika : kaksiosainen huvinäytelmä.   Karisto 1950
Puhemiehen rukiit.   WSOY 1951
Kuvakirja Konnunsuolta 1918-1968, toimittaneet Lauri Holopainen ja Matti J. Kuronen.   Konnunsuo-seura 1968