stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Xiaomi
Sähköautot

Xiaomi ilmoitti ilmoitti kiinnostuneensa sähköautomarkkinoista vuonna 2021 ja uutisoi sijoittavansa 10 miljardia dollaria niiden kehitykseen seuraavan vuosikymmenen aikana. Yhtiön oma sähköautomalli Xiaomi SU7 saapui markkinoille maaliskuussa 2024.
Tietoturvaongelmat

Liettuan viranomaisten mukaan Xiaomilla on ollut "tarkoituksellisia tietoturvaongelmia" puhelimissa. Käyttäjän tietojen kerääminen on poikkeuksellisen suurta. Joissakin maissa puhelimen hakuominaisuuksia on manipuloitu poliittisiin tarkoituksiin.
Tuotteita > Älypuhelimet > Redmi-sarja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Xiaomi Redmi 1S  Xiaomi Redmi 2  Xiaomi Redmi 2 Prime  Xiaomi Redmi 3  Xiaomi Redmi 3 Pro  Xiaomi Redmi 3S  Xiaomi Redmi 4a  Xiaomi Redmi 4 Prime  Xiaomi Redmi 4X  Xiaomi Redmi 5  Xiaomi Redmi 6  Xiaomi Redmi 6A  Xiaomi Redmi 7  |  Xiaomi Redmi 7A  Xiaomi Redmi 8  Xiaomi Redmi 8A  Xiaomi Redmi S2  Xiaomi Redmi Y1  Xiaomi Redmi Y1 Lite  Xiaomi Redmi Y3  Xiaomi Redmi Pro  Xiaomi Redmi Go  Xiaomi Redmi Note  Xiaomi Redmi Note Prime  Xiaomi Redmi Note 2  Xiaomi Redmi Note 3  |  Xiaomi Redmi Note 4  Xiaomi Redmi Note 4 MTK  Xiaomi Redmi Note 4X  Xiaomi Redmi Note 5  Xiaomi Redmi Note 5 Pro  Xiaomi Redmi Note 6 Pro  Xiaomi Redmi Note 7  Xiaomi Redmi Note 7 Pro  Xiaomi Redmi Note 8  Xiaomi Redmi Note 8T  Xiaomi Redmi Note 8 Pro  Xiaomi Redmi Note 9T  |
Tuotteita > Älypuhelimet > Mi-sarja

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Xiaomi Mi 1  Xiaomi Mi 1S  Xiaomi Mi 2  Xiaomi Mi 2A  Xiaomi Mi 2S  Xiaomi Mi 3  Xiaomi Mi 4  Xiaomi Mi 4c  Xiaomi Mi 4i  Xiaomi Mi 4s  Xiaomi Mi 5  Xiaomi Mi 5c  |  Xiaomi Mi 5s  Xiaomi Mi 5s Plus  Xiaomi Mi 6  Xiaomi Mi 8  Xiaomi Mi 8 SE  Xiaomi Mi 8 Lite  Xiaomi Mi 9  Xiaomi Mi 9 SE  Xiaomi Mi 9T  Xiaomi Mi 10  Xiaomi Mi 10 Lite  Xiaomi Mi 10 Pro  |  Xiaomi Mi 11  Xiaomi Mi 11 i  Xiaomi Mi 11 Lite  Xiaomi Mi 11 Ultra  Xiaomi Mi A1  Xiaomi Mi A2  Xiaomi Mi A2 Lite  Xiaomi Mi A3  Xiaomi Mi Max  Xiaomi Mi Max 2  Xiaomi Mi Max 3  Xiaomi Mi Mix  |  Xiaomi Mi Mix 2  Xiaomi Mi Mix 2s  Xiaomi Mi Mix 3  Xiaomi Mi MIX Alpha  Xiaomi Mi Note  Xiaomi Mi Note Pro  Xiaomi Mi Note 2  Xiaomi Mi Note 3  Xiaomi Mi Note 10  |
Tuotteita > Älypuhelimet > Muita

Xiaomi Black Shark
Xiaomi Black Shark 2
Xiaomi Pocophone F1
Tuotteita > Taulutietokoneet

Xiaomi MiPad
Xiaomi Mi Pad 2
Tuotteita > Sähköautot

Xiaomi SU7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xiaomi Wikimedia Commonsissa
Kansainväliset kotisivut (englanniksi)
Kiinankieliset kotisivut (kiinaksi)
Lac-Méganticin öljyjunaturma

Lac-Méganticin onnettomuus.
Juna jäi ilman kuljettajaa Nantesissa, josta se vyöryi itsekiseen Lac-Meganticiin.
Lac-Méganticin sijainti Quebecissä.
Lac-Méganticin öljyjunaturma tapahtui Kanadan Quebecissä 6. heinäkuuta 2013. Onnettomuus johtui siitä, että öljyjuna lähti kiihtyvällä vauhdilla vyörymään kiskoja pitkin ilman kuljettajaa, kunnes se kovan vauhdin takia putosi raiteilta ja aiheutti Lac-Méganticissa valtavan tulipalon. Onnettomuus vaati 42 ihmisen hengen, ja viisi ihmistä katosi.
Kuljettaja oli pysäköinyt 74-vaunuisen junan 12 kilometrin päähän Lac-Meganticista. Hän odotti, että seuraavaksi työvuorossa oleva ottaisi hänen paikkansa junan kuljettajana muutaman tunnin kuluttua. Hän oli pikkukaupungin hotellissa samaan aikaan, kun juna lähti itsekseen liikkeelle. Kuljettaja oli lukinnut jarrut ja varmistanut, että vaunut olivat kiinni toisissaan. Tästä huolimatta juna lähti liikkeelle. Veturi irtosi vaunuista kaupungin ulkopuolella, mutta lukuisat öljylastissa olleet vaunut jatkoivat kohti kaupungin keskustaa ja syöksyivät siellä ulos radalta ja syttyivät palamaan. Todennäköinen syy junan lähtemiselle liikkeelle oli se että veturin paineilmakompressorin vaurioituminen sai junan ilmajarrut irtautumaan paineilman loppuessa ja käsijarrut eivät riittäneet pitämään junaa paikoillaan alamäessä.
Lac Allard

Lac Allard on järvi Kanadassa Quebecin provinssissa, lähellä Havre-Saint-Pierren kaupunkia. Sen suurin pituus on 19 km. Siellä sijaitsee yksi maailman suurimmista ilmeniittiesiintymistä.
Leeat

| Leeat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Vitales
Heimo::  Viiniköynnöskasvit
Suku::  Leeat Leea  D.Royen
Katso myös
   Leeat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leeat (Leea) on trooppinen viiniköynnöskasvisuku, johon kuuluu 39 lajia. Aiemmin leeat ovat muodostaneet leeakasvien heimon, joka yhdistetään viiniköynnöskasveihin alaheimoksi. Ne vaihtelevat kasvumuodoltaan ruohoista puihin. Suvun lajeja esiintyy trooppisessa Länsi- ja Keski-Afrikassa, Madagaskarissa, Intian valtameren pienillä saarilla, Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, Australian pohjoisrannikolla ja Oseaniassa. Joitain lajeja viljellään huonekasveina.
Lajeja

afrikanleea eli länsi-intianleea (Leea guineensis)
punaleea (Leea indica)
tulileea (Leea philippinensis)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Leea
Suomen Lajitietokeskus: Leeat – Leea
Lina Andersson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lina Andersson Otepäässä tammikuussa 2006.  |  Lina Andersson Otepäässä tammikuussa 2006.  |  Lina Andersson Otepäässä tammikuussa 2006.  |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten maastohiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | parisprintti (p) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 2005 | sprintti (p) |  |
|  Hopeaa | Liberec 2009 | parisprintti (p) |  |
|  Pronssia | Liberec 2009 | 4×5 km viesti |  |
Lina Andersson (s. 18. maaliskuuta 1981 Jällivaarassa) on ruotsalainen maastohiihtäjä.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti maailmanmestaruuden perinteisen tyylin viiden kilometrin matkalla vuosina 1999 ja 2001 sekä sijoittui toiseksi 15 kilometrin vapaan tyylin yhteislähtökilpailussa 2001. MM-kilpailuihin hän osallistui viidesti vuosina 2001–2009 ja talviolympialaisiin Salt Lake Cityssä 2002 ja Torinossa 2006. 2005 Oberstdordin MM-kisoissa hän saavutti henkilökohtaisessa sprinttikilpailussa hopeaa. Vuotta myöhemmin Torinon olympialaisissa hän voitti Anna Dahlbergin kanssa sprinttihiihdon parikilpailussa olympiakultaa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 he saivat samassa lajissa hopeaa. Viestissä Andersson hiihti avausosuuden Ruotsin pronssijoukkueessa.
Maailmancupissa Andersson osallistui 102 henkilökohtaiseen osakilpailuun, joista hän voitti kaksi osakilpailua ja sijoittui palkintokorokkeelle kahdeksan kertaa. Voitot hän saavutti perinteisen tyylin sprinteistä Lahdessa maaliskuussa 2005 ja Otepäässä tammikuussa 2006. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmesti 15:nneksi ja sprintticupissa kahdesti neljänneksi.
Andersson lopetti kilpauransa kauden 2010–2011 jälkeen.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Linnunaivot

| Linnunaivot |
| --- | --- |

Kirjailija:  Johanna Sinisalo
Kansitaiteilija:  Hannu Mänttäri
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  Teos
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  331
ISBN:  978-951-851-177-2

Edeltävä:  Lasisilmä
Seuraava:  Enkelten verta
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Linnunaivot on Johanna Sinisalon romaani vuodelta 2008. Kirjan päähenkilöinä ovat extreme-kokemuksista kiinnostunut Jyrki ja hänen tyttöystävänsä Heidi, jotka lähtevät vaeltamaan Uuteen-Seelantiin ja Australiaan. Romaanin teemat tutkivat länsimaista elämäntapaa.
Linnunaivot julkaistiin 2010 Englannissa ja Yhdysvalloissa ja 2011 Ranskassa. The Guardian valitsi romaanin yhdeksi vuoden 2010 parhaimmista, ja myös Publishers Weekly suositteli sitä. Se oli ehdolla Prix Escapades 2012 -palkinnon saajaksi.
Aiheesta muualla

Sirpa Sutinen: Rajojen rikkojat[vanhentunut linkki]. Karjalainen 18.9.2008.
Reija Palttala: Linnunaivot[vanhentunut linkki]. Keskisuomalainen 18.9.2008.
Ina Ruokolainen: Matkalla ekokatastrofin alkulähteille. Etelä-Suomen sanomat 28.9.2008.
Jussi Ahlroth: Luonto ja ihminen extreme-solmussa (Arkistoitu – Internet Archive). Helsingin Sanomat 30.9.2008.
Marjatta Ripsaluoma: Dinosaurusten sukua. Keskipohjanmaa 2008.
Salla Seuri: Linnunaivot (Arkistoitu – Internet Archive). Uusi Suomi 2008.
Jari O. Hiltunen: Kertojat palaavat luontoon[vanhentunut linkki] Opettaja 28.11.2008.
Markku Soikkeli: Ihminen on ihmiselle papukaija. Satakunnan kansa 2008.
Kvantiteetti (kielitiede)

Kvantiteetti eli pituus on kielen fonologinen piirre. Se toteutuu äänteiden suhteellisina kestoeroina, jotka erottavat sanojen merkityksiä. Maailman kielissä vokaalien kvantiteetti on ilmiönä konsonanttien kvantiteettia yleisempi, mutta kumpaakin esiintyy sekä yksin että yhdessä.
Suomessa sekä konsonanteilla että vokaaleilla on kaksi kvantiteettia: lyhyt ja pitkä. Saman äänteen eri kvantiteetti erottaa sanojen merkityksiä, esim. tulen–tuulen, tulen–tullen. Äänteiden absoluuttisiin kestoihin vaikuttaa mm. puhenopeus (tempo), joten kummallekaan kvantiteetille ei ole mahdollista antaa yksiselitteistä kestoarvoa vaan ne riippuvat ympäristöstä.
Kvantiteetin fonologinen tulkinta voi vaihdella. Vaikka ominaisuus itsessään on prosodinen, suomessa kuvataan (ja sen oikeinkirjoituksessa kirjoitetaan) sekä konsonanttien että vokaalien pitkä kvantiteetti ns. identiteettiryhmätulkintana, jossa pitkä äänne on fonologisesti kaksi peräkkäistä samaa äännettä: aa [aː], tt [tː]. Pitkää konsonanttia kutsutaan myös geminaataksi.
Foneettinen korrelaatti

Kvantiteetin ilmeinen foneettinen korrelaatti eli toteutumistapa on äänteen akustinen kesto: kvantiteetiltaan pidempi äänne on kestoltaan pidempi, mikä on esimerkiksi suomen kielestä lukuisissa tutkimuksissa osoitettu. Havainnossa ei kuitenkaan ole kestolle absoluuttista mittaria, joten jonkin äänteen pituuden tulkinta riippuu sen keston suhteesta äänneympäristön muiden äänteiden kestoon, mihin vaikuttavat monet tekijät kuten puhunnoksen tavumäärä, painollisuus, puhenopeus eli tempo sekä äänteiden inherenttinen kesto.
Näistä tempon vaikutus ilmenee siten, että nopeassa puheessa kaikkien äänteiden kesto lyhenee ja vastaavasti hitaassa puheessa pitenee; tämä koskee etenkin vokaaleja. Näin ollen pitkää äännettä voisi kutsua myös ”hitaaksi äänteeksi” ja lyhyttä äännettä ”nopeaksi äänteeksi”.
Inherenttisellä eli luontaisella kestolla puolestaan tarkoitetaan sitä, että äänteiden kesto vaihtelee niiden tyypin mukaan: esimerkiksi suppeat vokaalit kuten i ja y ovat yleensä kestoltaan lyhyempiä kuin väljät vokaalit kuten a ja ä.
Kontrastiivisen kvantiteetin ehdot

Jotta puheäänteiden kestoero voi ylipäänsä toteutua kontrastiivisesti eli erottaa merkityksiä, sen on ylitettävä havaintokynnys, joksi on arvioitu 10–40 ms. Tätä arvoa pienemmät kestoerot eivät ole (luotettavasti) ihmiskorvan havaittavissa.
Tämän yleisen ehdon lisäksi kvantiteetille on yleensä kielikohtaisia ehtoja. Esimerkiksi suomessa pitkä kvantiteetti ei konsonantille voi toteutua sanan alussa eikä lopussa: sanapareissa talo – *ttalo [tː]- tai omat – *omatt -[tː] kumpikin jälkimmäinen sana on suomen fonotaksin kannalta mahdoton, vaikka sitä ei voi  yleisesti pitää mahdottomana. Muissa kielissä on muita rajoituksia. Usein kvantiteetiltaan pitkä vokaali ei voi esiintyä kuin tietyssä, esimerkiksi sanapainollisessa tavussa.
Myös eri kvantiteettien yhdistelymahdollisuudet voivat erota. Kolmen kvantiteetin (lyhyt–keskipitkä–ylipitkä) kielessä virossa on itse asiassa yhdistelmärajoitusten vuoksi vähemmän mahdollisia kaksitavuisia sanahahmoja kuin kahden kvantiteetin suomessa. Suomen prosodisten mahdollisuuksien järjestelmä on hyvin yksinkertainen, ja sen voi kuvata kaavalla  P_{n}=2^{2n+1}, missä  n = tavujen määrä ja  P_{n} sen prosodisten mahdollisuuksien määrä; tosin kun  n=1, kaavaa on – ainakin yleiskielen osalta – korjattava muotoon  P_{n}=2^{2n+1}-1, koska pelkästä pitkästä vokaalista koostuvia sanoja (*aa, *ee…) ei ole. Virossa sen sijaan eri vokaalien kvantiteetti on kontrastiivinen vain painollisessa tavussa ja kvantiteetit rajoittavat toistensa esiintymismahdollisuuksia samassa sanahahmossa niin vahvasti, että tilanne on mutkikkaampi ja eroaa sen mukaan, onko sanassa parillinen vai pariton määrä tavuja. Kunkin tavun prosodisia mahdollisuuksia rajoittaa sitä edeltävä tavu. Kun  n\geq 3 ja  n on pariton, kaava on  P_{n}=2\times 17\times 7^{\frac {n-2}{2}}\times 3, kun taas  n>3 ja  n parillinen,  P_{n}=2\times 17\times 7^{\frac {n-4}{2}}\times 3\times 3.
Edelleen on huomattava, että kielissä, joissa katsotaan vain konsonanteilla tai vain vokaaleilla olevan kontrastiivinen kvantiteetti, foneettisesti usein kummatkin eroavat mutta komplementaarisesti. Esimerkiksi italiassa saatetaan kuvata vain konsonanttien olevan oppositiossa (esim. fato ’kohtalo’ – fatto ’teki’), mutta jos konsonantti on lyhyt, sitä edeltävä vokaali on kestoltaan pidempi, ja jos taas konsonantti on pitkä, edeltävä vokaali on kestoltaan lyhyempi. Samanlainen järjestelmä on ruotsissa.
Lockheed Martin C-130J Super Hercules

Lockheed Martin C-130J Super Hercules
Lockheed Martin C-130J Super Hercules on sotilaskuljetuskone, jossa on neljä potkuriturbiinimoottoria. C-130J on Lockheed C-130 Herculesin viimeisin versio uusilla moottoreilla, ohjaamolla ja muilla järjestelmillä. C-130J on C-130 Herculesin ainoa tuotannossa oleva malli.
Kärsön

Kärsön
Näkymä Kärsöltä lahdelle
| --- | --- |
Sijainti:  Ekerö Tukholman läänissä Ruotsi
Vesialue:  Mälaren 
Korkein kohta:  42 m mpy. 
| --- | --- |
Asukasluku:  alle 10
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Näkymä rantaluhdalle
Majavan kaatama haapa
Kallioranta
Kärsön on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa Tukholman läänissä. Saari sijaitsee Lovönin saaren ja Solnan välissä.
Saari

Kärsön sijaitsee Mälarenin itäosassa aivan Tukholman keskustasta tulevan Mälarenin lahden suulla. Siitä alkaa luoteeseen päin jatkuva Lambarfjärdeniin johtava salmi ja lounaaseen päin Fiskarfjärdeniin johtava toinen salmi. Salmien väliin ja Lovönin eteen jää pieni saaristo, jonka muita saaria ovat esimerkiksi Fågelön, Kungshatt, Björnholmen, Tallholmen, Granholmen, Krankholmen ja Skräddarholmen. Kärsön on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen peittää lähes kokonaan metsä, mutta pohjoisosissa on asutuksen yhteyteen syntynyt nurmikkoalueita ja muita aukkoja sekä luoteispäässä on yksi peltopalsta.
Asutus, toiminta ja liikenneyhteydet

Saaren ylittää länsväg 261, joka ylittää kaksi salmea matkallaan Lovöhön, Ekeröniin ja Färingsöniin. Solnan puoleinen silta on nimeltään Nockebybron ja Lovönin puoleinen Drottningholmsbron. Heti tien vieressä sijaitsee yleisölle avoin Brostugan, joka liittyy Drottningholmin linnan historiaan . Saaren pohjoisrantaa hallinnoi Kärsögården, joka on NMKYn toimintakeskus. Saarella voi Ängsholmissa olla joitakin vakituisia asukkaita.
Luontoarvoja

Saari liitettiin vuonna 2014 Lovön luonnonsuojelualueeseen (Lovö naturreservat, 3 228 hehtaaria, josta maa-alaa 2 090 hehtaaria, Natura 2000 -hankkeessa Lovö Kärsö (SE0110186)). Siihen kuuluvat Lovön (lukuun ottamatta Lindön niemeä) ja itäpuoliset saaret, pois lukien Kunghatt, kuten esimerkiksi Kärsön, Fågelön, Skräddarholmen, Krankholmen, Granholmen, Tallholmen, Björnholmen ja Fläsket. Suojelualueeseen ei kuulu Lovönin asukkaiden asuintontit, Drottningholmin asuinalue ja linna-alue, puolustusvoimien alue ja vesilaitos. Kärsönillä siihen kuuluu kaikki muu, paitsi Ängsholmin asuinalue. Saarella risteilee metsässä polkuja, joiden varteen on rakennettu palvelupisteitä. Niihin kuuluu kaksi levähdyspaikkaa laavulla ja toinen käymälän kera, yksi nuotiopaikka ja uimaranta. Saaren kallioilta on näkymät eri suuntiin, metsä on seka- ja lehtimetsää, ja erityisesti tammilehdot ovat vanhoine puineen vaikuttavia.
Nockebybronin kansi voidaan kääntää poikittain korkeiden purjeveneiden ohituksen ajaksi.
Brostugan
Matkailijalaivat Fågelön suunnalla
Drottningholmsbron Drottningholmilta nähtynä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kärsön Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kärsön
Käännös suomeksi
Lena Lymareva-Flink

| Lena Lymareva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Lena Lymareva-Flink
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1992 (ikä 32)
Kansalaisuus:   Ukraina
Lentopalloilija
Pituus:  182 cm
Nyk. joukkue:   LP Viesti
Sarja:  Mestaruusliiga
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
2006–2009 2009–2014 2014–16 2016–2017 2017 2017–2018 2018 2018–2019 2019 2019–2020 2020–2021 2021–2022 2022-2023 2023 2023-2023 :   Sjevjerodontšanka   Regina  LP Viesti  Kazan BS  Volley Soverato   Yesilyurt   Petro Gazz Angels  LP Viesti   PacificTown-Army   Fatum-Nyiregyhaza   Terville Florange OC  Saint-Raphaël Var Volley-Ball  Vandoeuvre-Nancy  ITA Stal Mielec  Lugano Volley 
Lena Lymareva (s. 3. kesäkuuta 1992) on ukrainalainen lentopalloilija, joka edustaa Sveitsin liigassa pelaavaa Lugano Volleyta joukkuetta ja hänen nykyinen kotipaikkansa on Salo. Lymareva-Flinkin kasvattajaseura on ukrainalainen Sjevjerodontšanka.
Lymareva pelasi kasvattajaseurassaan aina vuoteen 2009 asti ja voitti kerran Ukrainan mestaruuden. Sjevjerodontšankasta hän siirtyi 2009 Reginan pääsarjajoukkueeseen, jossa hän voitti Ukrainan mestaruuden 2012 ja muilla kausilla kaksi hopeaa.
Lymareva debytoi Suomen Mestaruusliigassa LP Viestissä kaudella 2014–2015, jolloin hän pelasi myös Mestarien liigaa. Hän voitti joukkueessa Suomen Cupin 2014 ja Suomen mestaruuden 2015. Hänet valittiin avauskaudellaan Mestaruusliigassa 2014–2015 kolme kertaa kuukauden tähdistöön ja kerran kuukauden pelaajaksi (tammikuu).
Toisella kaudellaan 2015–2016 Lymareva voitti Suomen Cupin ja SM-hopeaa. Hänet valittiin kaksi kertaa kuukauden tähdistöön (helmi- ja maaliskuu).
Kaudet 2016–2018 Lymareva pelasi Turkin 1. divisioonassa Kahmarankazanissa ja Yesilyurtissa. Lisäksi kauden 2016–2017 lopuksi hän pelasi Italia A2-liigassa Soverato Volleyssa lopun runkosarjasta sekä pudotuspelit.
Kesän 2018 hän edusti Filippinien PVL-liigassa pelaavaa Petro Gazz Angels -joukkuetta.
Kaudella 2018–2019 hän palasi joulukuussa LP Viestiin ja oli voittamassa toista Suomen mestaruuttaan kauden lopuksi. Kesäksi hän siirtyi jälleen Filippiineille PVL-liigaan, nyt PacificTown-Army Lady Troopersin joukkueeseen.
Kaudelle 2019–2020 Lymareva-Flink liittyi Unkarin pääsarjassa pelaavan Fatum-Nyiregyhazan riveihin saavuttaen cup-hopeaa ja liigassa kakkospaikan sarjan tultua keskeytetyksi korona pandemian takia.
Kaudella 2020–2021 hän edusti Ranskan PRO F -liigassa pelaavaa Terville Florange OC:a. 
Lymareva on pelipaikaltaan yleispelaaja, mutta on pelannut myös hakkurina.
Mestaruusliigan runkosarjassa ja pudotuspeleissä

| Kausi | Seura | Ottelut | Pisteet | Ässät | Torjunnat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014-15 | LP Viesti | 22 | 286 | 35 | 13 |
| 2015-16 | LP Viesti | 25 | 309 | 42 | 27 |
| 2018-19 | LP Viesti | 9 | 104 | 17 | 5 |

| Kausi | Seura | Ottelut | Pisteet | Ässät | Torjunnat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014-15 | LP Viesti | 11 | 163 | 16 | 15 |
| 2015-16 | LP Viesti | 11 | 152 | 29 | 5 |
| 2018-19 | LP Viesti | 10 | 147 | 17 | 13 |
Wicked Game

| ”Wicked Game” Chris Isaak |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Heart Shaped World
 B-puoli: ”Wicked Game (Instrumental)”
 Äänitetty : 1988
 Julkaistu: 8. marraskuuta 1990
 Formaatti: CDS, maxi-single, 7" single, 12" maxi-single
 Tekijä(t): Chris Isaak
 Tuottaja(t): Erik Jacobsen
 Tyylilaji: soft rock, rockabilly
 Levy-yhtiö: Reprise
Chris Isaakin muut singlet
| ”Don’t Make Me Dream About You” 1989 | ”Wicked Game” 1990 | ”Blue Hotel (uusintajulkaisu)” 1991 |
Wicked Game on Chris Isaakin kappale vuodelta 1989. Kappale tuli kuuluisaksi David Lynchin elokuvasta Villi sydän. Kappaleesta on tehty monta coveria, josta tunnetuin on HIM-yhtyeen versio, joka julkaistiin Greatest Lovesongs Vol. 666 -albumilla ja Razorblade Romancella uudelleenäänitettynä. Myös Slipknotin ja Stone Sourin laulaja Corey Taylor on tehnyt kappaleesta akustisen coverin.
Kappaleet

Wicked Game (Edit) – 4.06
Wicked Game (Instrumental) – 4.48
Aiheesta muualla

Discogs
HIMin versio

| ”Wicked Game” HIM |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Greatest Lovesongs Vol. 666
 Julkaistu: 28. syyskuuta 1998
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Chris Isaak
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.54
 Levy-yhtiö: Supersonic, BMG
HIM:in muut singlet
| ”When Love and Death Embrace” 1997 | ”Wicked Game” 1998 | ”Your Sweet Six Six Six” 1998 |
Suomalainen rockyhtye HIM julkaisi kappaleesta cover-singlen 28. syyskuuta 1998. Kappale oli aiemmin esiintynyt myös yhtyeen demolla This Is Only the Beginning, EP:llä 666 Ways to Love: Prologue sekä esikoisalbumilla Greatest Lovesongs Vol. 666.
HIMin versio > Kappaleet > Suomen painos

Wicked Game – 3.54
For You – 4.00
HIMin versio > Kappaleet > Saksan painos

Wicked Game – 3.54
For You – 4.00
Our Diabolical Rapture – 5.20
Wicked Game (666 Remix) – 3.58
HIMin versio > Kappaleet > Vuoden 2000 UK-painos

Wicked Game – 3.36
When Love and Death Embrace (Amnt mix) – 3.34
The Heartless (Serdlidlim Mix) – 3.11
HIMin versio > Kappaleet > Vuoden 2000 Ruotsin painos

Wicked Game 2000
When Love and Death Embrace (Amnt mix) – 3.34
HIMin versio > Aiheesta muualla

Discogs
Lockheed P-2 Neptune

Lockheed P-2 Neptune.
Lockheed P-2 Neptune on yhdysvaltalainen merivalvontakone, joka kykeni myös suto-koneena eli sukellusveneiden torjuntaan (ASW). Kone kykeni käyttämään Mk.101 Lulu-ydinlatausta. Ensilento tapahtui toukokuussa 1945, tuotantoyksilöiden toimitus vuodesta 1946 sekä konetyypin esittely vuonna 1947. Kaksimoottorinen konetyyppi palveli sotilaspalveluksessa vuoteen 1984 sekä siviilikäytössä tätä huomattavasti myöhempään (2011). Westinghouse W34-suihkumoottorit saattoivat kuulua myös voimantuottoon apuvoimanlähteenä. Konetyypin uudelleen nimeäminen (P2V:sta P2:ksi) tapahtui vuonna 1962. Yhdysvaltain ohella useat sen liittolaismaat käyttivät tätä konetyyppiä.  Konetyypin yksilöitä valmistui 1 177 kappaletta. Normaali miehistön määrä oli 9-11, enintään 13 henkeä. Puolustusaseistuksena saattoi esiintyä joko tykkejä taikka konekiväärejä. Konetyypin seuraaja on Lockheed P-3 Orion. Vastaavasti edeltäjä oli Lockheed Ventura.
Käännös suomeksi
Kustaa Mikko Evä

| K>  M. Evä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1878 Sysmä
Kuollut: 12. huhtikuuta 1927 (49 vuotta) Leningrad
Ammatti:  toimittaja, asemamies
Muut tiedot
Järjestö:  SDP, SKP
Kustaa Mikko Evä (1878 Sysmä – 12. huhtikuuta 1927 Leningrad) oli suomalainen toimittaja, osuustoimintamies ja työväenliikkeen aktiivi, joka oli yksi Tampereen kunnalliselämän näkyvimmistä hahmoista sisällissotaa edeltävinä vuosina. Sodan aikana hän kuului punaisten Hämeen rintaman esikuntaan ja pakeni ennen sen päättymistä Neuvosto-Venäjälle, jossa Evä oli mukana perustamassa Suomen Kommunistista Puoluetta. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli asemamies.
Elämä > Varhaiset vuodet

Nuoruudessaan Evä palveli Lappeenrantaan sijoitetussa Suomen Rakuunarykmentissä, josta hänet kotiutettiin vääpelinä. Työväenliikkeen toimintaan Evä tuli mukaan vuoden 1905 suurlakon jälkeen. Hän työskenteli toimittajana Tampereella ilmestyneessä Kansan lehdessä sekä muun muassa toimitsijana Suomen Rautatieläisten Liitossa. Evä oli Tampereen sosialidemokraattisen kunnallistoimikunnan jäsen ja myöhemmin 1910-luvulla hänellä oli lukuisia luottamustehtäviä työväenliikkeessä sekä kunnalliselämässä. Evä kuului muun muassa Hämeen Työväen Säästöpankin isännistöön ja Suomen Maanvuokraajain Liiton toimikuntaan, lisäksi Evä toimi Työväen keskinäisen vakuutusyhtiön johtajana ja Tampereen Työväen Osuuskauppayhdistyksen puheenjohtajana. Vuosina 1916–1917 hänellä oli merkittävä rooli tamperelaisen kuluttajaosuustoiminnan yhdistymisessä Osuusliike Voimaksi. Lisäksi Evä oli perustamassa sekä Kulutusosuuskuntien Keskusliittoa sekä Suomen Osuustukkukauppaa.