stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lievestuore
Lievestuoreen Kisa

Lievestuoretta edustaa urheiluseura nimeltään Lievestuoreen Kisa. Vuodesta 1927 toimineen urheiluseura Kisan toimintaa pyörittävät viisi lajijaostoa: hiihto- ja suunnistus-, pesäpallo-, jääurheilu-, lentopallo- ja yleisurheilujaostot. Pesäpallolla on pitkä historia seurassa. Tällä hetkellä Kisan lippulaivana toimii miesten pesäpallojoukkue, joka pelaa Miesten Ykköspesistä. Seuran kuuluisin jäsen on ollut olympiavoittaja ja kansanedustaja Sylvi Saimo, joka asui Hohon kylässä.lähde?
Nokkakiven huvipuisto

Lievestuoreella toimii kesäisin myös Nokkakiven huvipuisto, joka avattiin vuonna 2007. Nokkakivessä on laitteita ja tekemistä kaikenikäisille. Puistoon on ilmainen pääsy, ja sen laitteisiin pääsee ostamalla rannekkeen.lähde?
Moottoriurheilu

Lievestuore on tunnettu myös moottoriurheilusta. Kylän pohjoispuolella sijaitsee suuri moottoriurheilulle kaavoitettu alue, jolla toimii esimerkiksi Ruuhimäki Circuit -kartingrata sekä Keski-Suomen Moottorikerhon ylläpitämät motocross- ja enduro-radat. Alue toimii myös Suomen MM-rallin Ruuhimäen erikoiskokeen maalialueena.lähde?
Kuvia

Lievestuoreen kirkko
Lievestuoreen ensimmäinen koulu, rakennusvuosi 1915.
Taloja Liepeentiellä
Vuoristorata Nokkakiven huvipuistossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lievestuore Wikimedia Commonsissa
Lievestuoreen verkkosivut
Lievestuoreen Kisa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lievestuoreen entinen juna-asema
olympiavoittaja ja kansanedustaja Sylvi Saimo.
Mordechai Vanunu

| Mordechai Vanunu |
| --- | --- |
 Vanunu vuonna 2009.
Henkilötiedot
Muut nimet:  John Crossman
Syntynyt: 14. lokakuuta 1954 (ikä 70) Marrakech, Marokko
Kansalaisuus:   Israel
Aiheesta muualla
Kotisivu
Mordechai Vanunu (tunnetaan myös nimellä John Crossman) ( kuuntele ääntämys (ohje)) (hepr. ‏מרדכי ואנונו‎; s. 13. lokakuuta 1954) on israelilainen ydinteknikko ja rauhanaktivisti, joka paljasti Israelin ydinaseohjelman brittilehdistölle vuonna 1986. Israelin tiedustelupalvelu Mossadin agentit kaappasivat hänet Roomasta ja kuljettivat Israeliin, jossa hänet tuomittiin maanpetoksesta vankeuteen. Hän vapautui keväällä 2004 kahdeksantoista vuoden vankeuden jälkeen, mutta hän ei saa poistua Israelista.
Elämänvaiheet > Varhainen elämä

Vanunu syntyi Marrakechissä Marokossa ortodoksijuutalaiseen perheeseen: hänen isänsä oli rabbi. Perhe muutti Israeliin vuonna 1963. Vanunu palveli kolme vuotta Israelin armeijassa, sotilasarvoltaan hän on kersantti. Armeijan jälkeen Vanunu opiskeli filosofiaa Ben-Gurionin yliopistossa.
Yliopistoaikanaan Vanunu arvosteli Israelin hallitusta ja perusti yliopistossa muiden juutalaisten opiskelijoiden ja viiden palestiinalaisen opiskelijan kanssa niin sanotun Campus-ryhmän, jonka päämääränä oli rauhan luominen Palestiinaan.
Elämänvaiheet > Töissä Dimonassa

Vanunu työskenteli teknikkona Dimonan ydinreaktorilla vuosina 1976–1985. Hän oli huippusalaisella kakkoslaitoksella operaattorina ja oli yksi vain 150:stä työntekijästä, jotka pääsivät laitoksen sisään. Eräänä päivänä Vanunu salakuljetti laitokseen kameran ja alkoi kierrellä kuvaamassa laitoksen laitteita ja tiloja niinä aikoina kun paikalla ei ollut ketään. Valokuvat paljastivat laitoksen tarkoituksena olevan valmistaa ydinaseita.
Elämänvaiheet > Muutto Australiaan ja kuvien kaupittelu

Vuoden 1985 lopulla Vanunu erotettiin Dimonasta säästösyistä useiden muiden työntekijöiden ohella. Vanunu myi omaisuutensa ja lähti pitkälle matkalle Kaukoitään. Hän vietti aikaa muun muassa Kathmandussa, Nepalissa ja päätyi lopulta Australiaan. Hän tutustui Sydneyssä anglikaanikirkkoon ja kääntyi kristityksi kesällä 1986. Hän otti kasteen ja alkoi käyttää nimeä John Crossman.
Vanunu kertoi Sydneyssä ystävilleen työstään Israelissa. Kolumbialainen toimittaja Oscar Guerrero ymmärsi tarinan arvon ja rohkaisi Vanunua julkistamaan ydinreaktorilla ottamansa kuvat. Miehet alkoivat kaupitella kuvia lehtiin, mutta eivät aluksi onnistuneet, sillä heitä pidettiin huijareina. Englantiin matkustaneen Guerreron onnistui lopulta vakuuttaa englantilaisen Sunday Timesin toimittajat aiheen merkityksestä ja kuvien aitoudesta. Lehti lähetti toimittajansa Australiaan tapaamaan Vanunua ja sen jälkeen lennätti tämän Lontooseen. Siellä Vanunu kertoi lehdelle kaiken mitä tiesi Dimonasta. Sunday Times tarjosi hänelle lopulta 100 000 dollaria tarinasta ja valokuvista sekä osuuksia lehtien ja kirjojen julkaisuoikeuksista.
Elämänvaiheet > Sieppaus ja tuomio

Sillä aikaa kun Vanunu oli kaupitellut tarinaansa Australiassa, Israelin tiedustelupalvelu Mossad oli saanut hänestä vihiä ja lähetti lopulta partion Lontooseen sieppaamaan hänet. Mossad ei halunnut siepata Vanunua Britanniassa, joten he houkuttelivat hänet Roomaan yhdysvaltalaiseksi turistiksi tekeytyneen ja Vanunun hurmanneen naisagentin Cheryl Bentovin avulla. Vanunu ja Bentov saapuivat Roomaan 30. syyskuuta 1986, ja Vanunu houkuteltiin taloon, missä hänet tainnutettiin. Hänet ajettiin rannikolle, mistä israelilainen rahtilaiva kuljetti hänet Israeliin.
Sunday Times alkoi julkaista Vanunun paljastuksiin liittyvää artikkelisarjaa valokuvineen ja piirustuksineen samaan aikaan kun Vanunua kuulusteltiin Israelissa. Artikkeli osoitti, että Israelilla oli ilmeisesti vähintään 150–200 nykyaikaista ydinpommia, eli paljon enemmän kuin aiemmin oli arveltu. Vanunun tilanne selvisi muulle maailmalle 40 päivää pidätyksen jälkeen. Hänet pantiin syytteeseen marraskuussa 1986, ja hänet tuomittiin vakoilusta ja maanpetturuudesta 18 vuodeksi vankeuteen. Israelin ulkopuolella perustettiin Vanunun vapauttamista vaativia liikkeitä.
Vankilassa hän sanoi kokeneensa barbaarimaisen julmaa kohtelua. Vankilavuosia kertyi täydet 18, joista 11 ensimmäistä kului eristyssellissä. YK:ssa 17.12.2015 hyväksytyn päätöslauselman mukaan yli 15 päivää kestävä eristyssellivankeus on kidutusta.
Elämänvaiheet > Vapautumisen jälkeen

Vanunu vapautui vuonna 2004. Israelin valtio piti Vanunua yhä uhkana maan turvallisuudelle, eikä hän saanut poistua maasta tai tavata ulkomaalaisia tai olla yhteydessä ulkomaisiin toimittajiin. Samana vuonna Ruotsi hylkäsi hänen turvapaikkahakemuksensa, samoin teki Norja vuonna 2005. Hylkäämisen syy molemmilla oli se, että hakemus oli jätetty väärässä maassa. Vanunu tuomittiin uudelleen heinäkuussa 2007 puolen vuoden vankeuteen ulkomaalaisille toimittajille puhumisesta.
Vuonna 2007 Vanunu ilmoitti haluavansa lähteä Israelista, joka hänen mukaansa rikkoo ihmisoikeuksia.
Mordechai Vanunulle myönnettiin vuonna 2010 Carl von Ossietzky -palkinto työstä aseriisunnan hyväksi, mutta Israel ei antanut hänen matkustaa Berliiniin saamaan sitä, joten palkintotilaisuus jouduttiin perumaan.
Keväällä 2015 Israelin viranomaiset hylkäsivät Vanunun hakemuksen lähteä Osloon vaimonsa (teologian professori Kristin Joachimsen) luo. Israelin korkein oikeus pidensi hänen maastapoistumiskieltoaan vuodella. Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt tuomitsivat päätöksen.
Syyskuussa 2015 Vanunu sai viikon kotiarestia, koska oli antanut haastattelun Israelin TV2:lle, kertoi Amnesty International ja muistutti, että vuonna 2010 hän oli saanut 3 kuukautta vankeutta, kun oli rikkonut vapautusehtoja puhumalla ulkomaalaisille ja yrittänyt päästä joulumessuun Beetlehemiin.
Keväällä 2022 Mordechai Vanunu sanoi tv-dokumentissa, että hänen suurin toiveensa on päästä vapauteen ulkomaille. Ohjelmassa paljastettiin myös, miten Israel käytti honey trap -agenttia ja väkivaltaa kidnappauksessa Roomassa. Haastatellut israelilaiset kannattivat kovia toimia "maanpetturia" vastaan. Vanunu myönsi toimittajalle ottaneensa riskin joutua haastattelun takia vankilaan, mutta hänestä "tämä rajoitus on alusta pitäen ollut väärä, kohtuuton, mahdoton toteuttaa".
Energia Espanjassa

Energia Espanjassa kuvaa Espanjan energian tuotantoa, kulutusta ja siirtoa.
Energian kulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 106  miljoonaa BTU:ta, maailmassa 48:nneksi suurinta.
Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurimmat ryhmät olivat  liikenne (40 %) ja teollisuus (22 %). Kotitalouksien energiankäytön osuus oli 17 %.
Vuonna 2024 ensirekisteröidyistä henkilöautoista yleisimmin käyttövoimana oli joko bensiinimoottori  37 %:ssa  tai ei-ladattava hybridi 38 %:ssa autoista. Dieselmoottori oli 9,5 %:ssa uusista autoista, täyssähköautoja ja lataushybrideitä oli kumpiakin vajaat 6 %.
Energian tuotanto

Espanjan energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
öljy: 43 %
maakaasu: 22 %
ydinvoima: 13 %
maalämpö, aurinko ja tuuli: 9,7
biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 6 %
kivihiili: 2,4 %
Espanjan sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
fossiiliset polttoaineet: 37,8 %  kokonaiskapasiteetista
tuulivoima: 22 %
ydinvoima: 20,1 %
aurinkoenergia: 11,8 %
vesivoima: 5,6 %
biopolttoaineet ja jätteenpoltto: 2,8 %
Espanjassa on seitsemän toimivaa ja kolme suljettua ydinreaktoria.
Espanjalla on ollut merkittäviä hiilikaivoksia Cantabrianvuorilla, Iberianvuorten itäosassa ja Sierra Morenan alueella, mutta sillä ei ole lainkaan öljyä ja maakaasuvarat ovat vähäiset. Vesivoimaa saadaan maan pohjoisosan joista. 2000-luvulla maa on panostanut tuuli- ja aurinkovoimaan.
Lasse Norman Leth

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lasse Norman Leth (2020) |  Lasse Norman Leth (2020) |  Lasse Norman Leth (2020) |  |
Maa:  Tanska
Miesten ratapyöräily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | omnium |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | pariajo |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 | omnium |  |
| Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Ratapyöräilyn MM-kilpailut  | Ratapyöräilyn MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 2020 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Kultaa | Berliini 2020 | pariajo |  |
|  Kultaa | Roubaix 2021 | pariajo |  |
|  Kultaa | Glasgow 2023 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Minsk 2013 | omnium |  |
|  Hopeaa | Cali 2014 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Pruszków 2019 | pariajo |  |
|  Pronssia | Melbourne 2012 | omnium |  |
|  Pronssia | Minsk 2013 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Lontoo 2016 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Pruszków 2019 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Saint-Quentin-en-Yvelines 2022 | joukkuetakaa-ajo |  |
| Ratapyöräilyn EM-kilpailut  | Ratapyöräilyn EM-kilpailut  | Ratapyöräilyn EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Apeldoorn 2019 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Kultaa | Apeldoorn 2019 | pariajo |  |
|  Kultaa | Heusden-Zolder 2025 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2011 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Grenchen 2015 | omnium |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2019 | omnium |  |
|  Pronssia | Grenchen 2015 | joukkuetakaa-ajo |  |
Lasse Norman Leth (aiemmin  Lasse Norman Hansen, s. 11. helmikuuta 1992 Fåborg) on tanskalainen rata- ja maantiepyöräilijä. Hän on ratapyöräilyn kaksinkertainen olympiavoittaja, nelinkertainen maailmanmestari ja kaksinkertainen Euroopan-mestari. Hän avioitui ratapyöräilyn olympiamitalisti Julie Lethin kanssa vuonna 2022 ja he ottivat käyttöön yhteisen sukunimen Norman Leth.
Ratapyöräily

Norman Leth voitti Lontoon olympialaisissa 2012 kultaa omniumista, Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia joukkuetakaa-ajosta sekä omniumista ja Tokion olympialaisissa 2020 kultaa pariajosta sekä hopeaa joukkuetakaa-ajosta. Hän on myös saavuttanut kaksitoista MM-mitalia, joista neljä on kultaista, kolme hopeista ja viisi pronssista. Pariajosta hänellä on kaksi kultaa ja hopea, joukkuetakaa-ajosta kaksi kultaa, yksi hopea ja neljä pronssia sekä omniumista yksi MM-hopea ja yksi pronssi. EM-kilpailuista hänellä on kolme kultaa, kolme hopeaa ja yksi pronssi. Hän voitti junioreiden takaa-ajon maailmanmestaruuden 2010.
Maantiepyöräily

Maantiepyöräilyssä Norman Leth kilpaili 2011 Team Concordia Forsinkring - Himmerland -joukkueessa. Vuosina 2012–2013 hän edusti Blue Water Cycling -tallia, 2014–2015 Garmin-Sharpia / Cannondale-Garminia, vuonna 2016 Stölting Service Groupia, vuosina 2017−2018 Aqua Blue Sportia, 2019–2020 Corendon-Circus / Alpecin–Fenix -joukkuetta, 2021 Team Qhubeka Assosia ja vuodesta 2022 Uno-X Pro Cycling Teamia.
Norman Leth saavutti junioreiden aika-ajon MM-pronssia 2009. Hän voitti seitsemännen etapin Rás Tailteann -kilpailussa 2012. Seuraavana vuonna hän voitti GP Herning -ajon, alle 23-vuotiaiden Eschborn-Frankfurt City Loop -kilpailun sekä Tour de Berlinin toisena etappina käydyn aika-ajon. Hän saavutti lisäksi MM-pronssia alle 23-vuotiaiden aika-ajossa. Vuonna 2015 hän voitti viidennen etapin Tour of Albertassa. Hän voitti 2017 Sveitsin ympäriajon mäkikirikilpailun. Seuraavana vuonna hän voitti Herald Sun Tourin ensimmäisen etapin. Saman vuoden Tanskan ympäriajossa hän voitti avausetapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa kolmanneksi. Vuoden 2019 Tanskan ympäriajossa hän voitti kolmannen etapin.
Käännös suomeksi
Niklas Larsen

| Niklas Larsen |
| --- | --- |
 Niklas Larsen EM-kilpailuissa 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Niklas Larsen
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:   Tanska
Pyöräilijä
Pituus:  180 cm
Paino:  75 kg
Joukkue:  Uno-X Mobility
Laji:  rata- ja maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2016 2017 2018 2019 2020–:  Virtu Pro Veloconcept Team Virtu Cycling Team Waoo ColoQuick Uno-X Pro Cycling Team / Uno-X Mobility
 Tiedot päivitetty: 11. tammikuuta 2024 
| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten ratapyöräily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten ratapyöräily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten ratapyöräily. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten ratapyöräily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Rio 2016 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Pariisi 2024 | pariajo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2023 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Kultaa | Ballerup 2024 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2018 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Ballerup 2024 | pisteajo |  |
|  Pronssia | Lontoo 2016 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Pruszków 2019 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Pronssia | Ballerup 2024 | pariajo |  |
| Euroopan-mestaruuskilpailut  | Euroopan-mestaruuskilpailut  | Euroopan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Yvelines 2016 | pisteajo |  |
|  Kultaa | Apeldoorn 2024 | pisteajo |  |
|  Kultaa | Heusden-Zolder 2025 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Berliini 2017 | pariajo |  |
|  Hopeaa | Berliini 2017 | pisteajo |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2024 | omnium |  |
|  Hopeaa | Apeldoorn 2024 | joukkuetakaa-ajo |  |
|  Hopeaa | Heusden-Zolder 2025 | omnium |  |
Niklas Larsen (s. 22. maaliskuuta 1997 Slagelse) on tanskalainen ratapyöräilyn olympiamitalisti sekä maailman- ja Euroopan-mestari. Hän kilpailee myös maantiepyöräilyssä. Hän on pituudeltaan 180 cm.
Ratapyöräily

Larsen kuului Tanskan joukkueeseen, joka saavutti olympialaisten joukkuetakaa-ajossa hopeaa Tokion 2020 kisoissa ja pronssia Rio de Janeirossa 2016. Tokiossa hän sijoittui lisäksi viidenneksi omniumissa, ratapyöräilyn "moniottelussa". Pariisin olympialaisissa 2024 hän saavutti pariajossa eli madisonissa pronssia sekä oli joukkuetaka-ajossa neljäs ja omniumissa kymmenes. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut joukkuetakaa-ajossa kultaa 2023 ja 2024, hopeaa 2018 sekä pronssia 2016 ja 2019. Pisteajossa hän sai hopeaa 2024 ja sijoittui neljänneksi 2017. Pariajossa hän on saavuttanut pronssia 2024 sekä sijoittunut neljänneksi 2017 ja kuudenneksi 2018. Omniumissa hän on sijoittunut neljänneksi 2022 ja 2023 ja kahdeksanneksi 2018 ja 2019. EM-kilpailuissa hän on saavuttanut pisteajossa kultaa 2016 ja 2024 sekä hopeaa 2017. Joukkuetakaa-ajossa hän on saavuttanut kultaa 2025 ja hopeaa 2024. Lisäksi hän on saavuttanut hopeaa pariajossa 2017 sekä omniumissa 2024 ja 2025. Nuorten EM-kilpailuissa hän sai joukkuetakaa-ajossa hopeaa 2015. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 hän saavutti pisteajossa kultaa sekä linja-ajossa ja omniumissa hopeaa.
Larsen voitti vuonna 2017 maailmancupin osakilpailun joukkuetakaa-ajossa Calissa, pariajossa Calissa ja Manchesterissa, omniumissa Pruszkówissa ja Miltonissa sekä pisteajossa Miltonissa. Hän on voittanut Tanskan-mestaruuden linja-ajossa, takaa-ajossa ja kilometrin aika-ajossa 2017 sekä pariajossa 2020.
Saavutuksia maantiepyöräilyssä

Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats, The-Sports.org
Laura Meriluoto

| Laura Meriluoto> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 5.4.2023–  
Ryhmä/puolue:  Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Savo-Karjala
Henkilötiedot
Syntynyt: 1985 (ikä 39–40) Kuusankoski
Asuinpaikka:  Kuopio
Ammatti:  järjestöasiantuntija
Aiheesta muualla
www.laurameriluoto.fi
Laura Jemina Meriluoto (s. 5. huhtikuuta 1985 Kuusankoski) on suomalainen poliitikko, joka toimii Vasemmistoliiton kansanedustajana. Hänet valittiin eduskuntaan vuonna 2023.
Elämä ja ura

Kuusankoskella lapsuutensa ja nuoruutensa viettänyt Meriluoto on opiskellut sosiologiaa Kuopion yliopistossa ja valmistunut yhteiskuntatieteiden maisteriksi. Hän on työskennellyt asunnottomuus- ja päihdetyön parissa.
Meriluoto on ollut Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2017 lähtien ja hän on myös Pohjois-Savon hyvinvointialueen aluevaltuutettu.
Meriluoto asettui Vasemmistoliiton puheenjohtajaehdokkaaksi elokuussa 2024.
Meriluoto kritisoi voimakkaasti sote-alan leikkauksia, joita Orpon hallitus toteuttaa.
Aiheesta muualla

ETUSIVU Laura Meriluoto.
.aspx Laura Meriluoto Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| n k Vasemmistoliiton kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (11):  Andersson (2023–2024)  Furuholm  Honkasalo  Jokelainen (2024–)   Kivelä  Kontula  Koskela  Kyllönen (2023–2024)  Lohikoski (2024–)  Meriluoto  Pekonen  Saramo (2023–2024)  Sarkkinen  Yrttiaho (2024–) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Länsi-Götanmaa

| Länsi-Götanmaan maakunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Pääalue:  Götanmaa
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni, Jönköpingin lääni, Hallandin lääni ja Örebron lääni
Pinta-ala:  
 – Maa:  16 672,0 km²
Väkiluku:  1 257 284
 – Väestötiheys:  75,4 as./km²
Symbolit:  
 – Maakuntakukka:  Kanerva
 – Maakuntaeläin:  Kurki
 Väkiluvun ja maapinta-alan lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan vuosi 1982. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kanerva on Länsi-Götanmaan maakuntakukka.
Kurki on Länsi-Götanmaan maakuntaeläin.
Länsi-Götanmaa on yksi (ruots. Västergötland, lat. Westrogothia) Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Länsi-Götanmaan pinta-ala on 16 672,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 257 284 asukasta, joten väestötiheys oli 75,4 asukasta neliökilometriä kohti.
Länsi-Götanmaa sijaitsee Vänern- ja Vättern-järvien sekä Kattegatin välisellä alueella. Sen naapurimaakuntia ovat Bohuslän, Dalsland, Värmlanti, Närke, Itä-Götanmaa, Småland ja Halland.
Länsi-Götanmaan suurin kaupunki on koko maan toiseksi suurin kaupunki, Göteborg. Korkein kohta on Galtåsen, joka kohoaa 361,5 metrin korkeuteen. Suurin järvi on taasen puolestaan Vänern, Ruotsin suurin järvi.
Kruununprinsessa Victorialla on symbolinen arvonimi "Länsi-Götanmaan herttuatar" ja hänen puolisollaan prinssi Danielilla "Länsi-Götanmaan herttua".
Seudulla puhutaan Länsi-Götanmaan murretta västgötskaa. Murteen pelastajana pidetään Sixten Bengtssonia.
Väestönkehitys

| Länsi-Götanmaan maakunnan väestönkehitys 1910–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 673 081 | 673 081 |
| 1920 | 1920 |    | 728 761 | 728 761 |
| 1930 | 1930 |    | 779 319 | 779 319 |
| 1940 | 1940 |    | 830 585 | 830 585 |
| 1950 | 1950 |    | 938 971 | 938 971 |
| 1960 | 1960 |    | 1 019 266 | 1 019 266 |
| 1970 | 1970 |    | 1 112 612 | 1 112 612 |
| 1980 | 1980 |    | 1 106 569 | 1 106 569 |
| 1990 | 1990 |    | 1 143 526 | 1 143 526 |
| 2000 | 2000 |    | 1 183 556 | 1 183 556 |
| 2010 | 2010 |    | 1 248 018 | 1 248 018 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Lähdeviitteet ovat vuosiluvun perässä.
Väestönkehitys > Väestö lääneittäin

Länsi-Götanmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 257 284 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
| Lääni | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Länsi-Götanmaan lääni | 1 235 839 | 98,3 |
| Jönköpingin lääni | 17 862 | 1,4 |
| Hallandin lääni | 2 057 | 0,2 |
| Örebron lääni | 1 526 | 0,1 |
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Kaupungit

Länsi-Götanmaan maakunnassa on yksitoista kaupunkia. Ruotsissa ei enää virallisesti ole kaupunkeja, mutta seuraavat paikkakunnat olivat kaupunkeja vuoden 1971 kuntauudistukseen asti. Göteborgin kaupunkitaajama kuuluu pohjoisosistaan myös Bohuslänin maakuntaan.
Alingsås
Borås
Falköping
Göteborg
Hjo
Lidköping
Mariestad
Mölndal
Skara
Skövde
Tidaholm
Trollhättan
Ulricehamn
Vänersborg
Kunnat

Länsi-Götanmaan maakunta kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta pieniltä osin myös muihin lääneihin. Toisaalta Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kokonaan myös Bohuslänin ja Dalslandin maakunnat. Seuraavassa on ilmoitettu lääneittäin, mihin kuntiin maakunta nykyään jakautuu.
Kunnat > Länsi-Götanmaan lääni

Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kunnat on seuraavassa ryhmitelty vielä vanhan läänijaon mukaisesti.
Kunnat > Länsi-Götanmaan lääni > Entinen Göteborgin ja Bohusin lääni

Göteborgin kunta (osa Hisingenistä kuuluu Bohusläniin)
Härrydan kunta
Mölndalin kunta (osittain)
Partillen kunta
Kunnat > Länsi-Götanmaan lääni > Entinen Älvsborgin lääni

Alen kunta
Alingsåsin kunta
Bollebygdin kunta
Boråsin kunta
Herrljungan kunta
Lerumin kunta
Lilla Edetin kunta (vain kunnan itäosa)
Markin kunta
Svenljungan kunta
Tranemon kunta
Trollhättanin kunta
Ulricehamnin kunta
Vårgårdan kunta
Vänersborgin kunta (vain kunnan eteläosa)
Kunnat > Länsi-Götanmaan lääni > Entinen Skaraborgin lääni

Essungan kunta
Falköpingin kunta
Grästorpin kunta
Gullspångin kunta (pääosin)
Götenen kunta
Hjon kunta
Karlsborgin kunta
Lidköpingin kunta
Mariestadin kunta
Skaran kunta
Skövden kunta
Tibron kunta
Tidaholmin kunta
Törebodan kunta
Varan kunta
Kunnat > Hallandin lääni

Falkenbergin kunta (pieniltä osin)
Varbergin kunta (pieniltä osin)
Kunnat > Jönköpingin lääni

Habon kunta
Mullsjön kunta
Kunnat > Örebron lääni

Laxån kunta (vain kunnan länsiosa kuuluu Länsi-Götanmaahan)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
VisitSweden - Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto – Länsi-Göötanmaa (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Ruotsin maakunnat |
| --- | --- | --- |
| Götanmaa |  Blekinge  Bohuslän  Dalsland  Gotlanti  Halland  Itä-Götanmaa  Länsi-Götanmaa  Skåne  Småland  Öölanti  |  |
| Sveanmaa |  Närke  Södermanland  Taalainmaa  Uplanti  Värmlanti  Västmanland  |  |
| Norlanti |  Gästrikland  Hälsingland  Härjedalen  Jämtland  Lappi  Medelpad  Norrbotten  Västerbotten  Ångermanland  |  |
Kartta Länsi-Götanmaan kihlakunnista ja pitäjistä vuonna 1932.
Sampo Marjomaa

Sampo Marjomaa (s. 1976 Oulu) on suomalainen televisiokasvo ja viihteentekijä. Hän oli yksi ensimmäisistä Nelosen kanavaäänistä eli kuuluttajista.
Marjomaa oli Nelonen-kanavan Hauskat kotivideot -ohjelman juontaja ja käsikirjoittaja vuosina 2005–2020 ja jatkaa saman konseptin ohjelmalla Sampo ja kotivideot helmikuussa 2025 Star Channel -kanavalla. Myös uusi ohjelma perustuu America's Funniest Home Videos-formaattiin. Hän on toiminut juontajana myös Nelosen Tosi-TV-ohjelmassa sekä näytellyt joissakin findie-elokuvaryhmä Acid Cineman elokuvissa. Hän on koulutukseltaan elokuvaohjaaja ja hän myös käsikirjoittaa tv-ohjelmia.
Marjomaa on vieraillut taiteilijanimellä Genius Albert Frankenstein laulajana useilla veljensä yhtyeen, Aarnin, albumeilla. Hän on mukana myös Dark Country -yhtyeessä. Marjomaa on toiminut myös suunnittelijana Wulf&Supply-vaatemerkille.