stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
WebRTC

WebRTC (Web Real-Time Communication) on ohjelmointirajapinta reaaliaikaista tiedonsiirtoa varten. Käyttökohteita ovat äänipuhelut, videopuhelut, ja P2P-yhteydet.
WebRTC-rajapinnan avulla verkkosovellukset ja verkkosivut saavat pääsyn äänen ja videon kaappaamiseen suoratoistoa varten. Lisäksi tietoa voi siirtää verkkoselainten välillä ilman tarvetta kolmansien osapuolien laajennuksille.
Elementit

WebRTC sisältää seuraavat elementit:
getUserMedia, joka sallii selaimen pääsyn mikrofoniin, sekä web-kameraan käyttäjän luvalla
PeerConnection, joka mahdollistaa Peer-To-Peer (P2P) yhteydet kahden selaimen välille
DataChannel, mahdollistaa datan siirtämisen kahden selaimen välillä
Selaintuki

WebRTC on tuettu seuraavissa selaimissa
henkilökohtaiset tietokoneet
Google Chrome 23 alkaen
Mozilla Firefox 22 alkaen
Opera 12 alkaen
Android
Google Chrome 28 alkaen (Käytössä oletuksena versiosta 29 alkaen)
Mozilla Firefox 24 alkaen
Opera Mobile 12 alkaen
Google Chrome OS
Liittyviä standardeja

Additional WebRTC Audio Codecs for Interoperability RFC 7875
WebRTC Audio Codec and Processing Requirements RFC 7874
WebRTC Video Processing and Codec Requirements RFC 7742
Session Traversal Utilities for NAT (STUN) Usage for Consent Freshness RFC 7675
Web Real-Time Communication Use Cases and Requirements RFC 7478
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
W3C Web Real-Time Communications Working Group (englanniksi)
IETF Real-Time Communication in WEB-browsers (rtcweb) Workgroup (englanniksi)
Googlen avoimen lähdekoodin WebRTC-projekti (englanniksi)
Contact centers could benefit from WebRTC (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Luettelo Saarijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Saarijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Saarijärven kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Saarijärveen on liitetty Pylkönmäen kunta.
Saarijärven kuntakeskuksessa on 30 muistomerkkiä, mutta myös lähes jokaisella suuremmalla kylällä on muistomerkkejä tai julkisia taideteoksia. Museon piha-alueen veistospuistossa on kymmenen veistosta, joita pääsee katsomaan milloin vain.
Julkisilta paikoilta poistetut ja tuhoutuneet teokset

| Teos | Aiempi sijainti | Nykyinen sijainti | Tekijä | Paljastettu | Poistettu/ tuhoutunut | Syy | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Essu | Peltoahon palvelutalon puisto, Kolkanlahti; Kolkanrinteentie 26 | 62.7376 N, 25.1843 E | Kolu, MarjaMarja Kolu | 2010 (2005) | ? | Palvelutalon puisto on merkitty yksityisalueeksi |  |  |
| Tyhjä tila | Juholan maastoreitin päässä, Ryöppäläntie 59, Tarvaala | 62.67565 N, 25.27906 E | Tapper, KainKain Tapper ja Sanaksenaho, MattiMatti Sanaksenaho | 1993 | 2010-luku | Rapistunut kelvottomaan kuntoon |  |  |
| (nimetön seinämaalaus) | Lukion seinä, Koulutie 4 |  | Rutanen, TeijaTeija Rutanen | 1990 | 2018 | rakennus purettu |  |  |
Jayson Megna

| Jayson Megna |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1990 (ikä 34) Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  185 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  Boston Bruins
Sarja:  NHL
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Pittsburgh Penguins (NHL) Wilkes-Barre/Scranton Penguins (AHL) New York Rangers (NHL) Hartford Wolf Pack (AHL) Vancouver Canucks (NHL) Utica Comets (AHL) Hershey Bears (AHL) Colorado Avalanche (NHL) Colorado Eagles (AHL) Anaheim Ducks (NHL)
Jayson Megna (s. 1. helmikuuta 1990) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Boston Bruinsissa.
Pelaajaura

Megna liittyi Pittsburgh Penguinsin harjoitusleirille ja teki 1. elokuuta 2012 joukkueen kanssa kaksisuuntaisen tulokassopimuksen. Kaudella 2013–2014 Megna kutsuttiin 24. lokakuuta 2013 ensimmäisen kerran farmiseura Wilkes-Barre/Scranton Penguinsista. Hän teki debyyttinsä NHL:ssä seuraavana päivänä 25. lokakuuta New York Islandersia vastaan. Ensimmäisen pisteensä hän teki syöttäessään maalin 28. lokakuuta 2013 ottelussa Carolina Hurricanesia vastaan.
1. heinäkuuta 2015 Megna jätti Penguinsin organisaation siirtyessään vapaana agenttina yhden vuoden kaksisuuntaisella sopimuksella New York Rangersiin.
Perhe

Megnan pikkuveli Jaycob on Anaheim Ducksin seitsemännen kierroksen varaus vuodelta 2012.
Tilastot

Käännös suomeksi
Sløborn

| Sløborn |
| --- | --- |

Tyyli:  Dystopia, draama
Kestoaika:  47-60 min
Luoja(t):  Christian Alvart
Pääosissa:   Emily Kusche  Wotan Wilke Möhring  Alexander Scheer  Laura Tonke  Roland Møller  Annika Kuhl  Adrian Grünewald  Urs Rechn  Marc Benjamin  Tim Bülow  Linda Stockfleth  Aaron Hilmer  Lea van Acken  Arnd Klawitter  Yorck Dippe  Mads Hjulmand  Manuel Harder  Maximilian Brauer  Karla Nina Diedrich  Hannah Ehrlichmann  Petra Hartung  Anton Nürnberg  Zoran Pingel  Anna-Lena Schwing  Jens Weisser 
Alkuperämaa:   Saksa  Tanska 
Alkuperäiskieli:  saksa
Verkko:   Saksa ZDF  Tanska/Suomi HBO Nordic 
Esitetty:  23. heinäkuuta 2020 –
Tuotantokausia:  1+
Jaksoja:  8
Ikäraja:  
Tuotanto
Tuottaja(t):  Christian Alvart
Vastaava(t) tuottaja(t):   Timm Oberwelland  Siegfried Kamml 
Ohjaaja(t):   Christian Alvart  Adolfo Kolmerer 
Tuotantoyhtiö(t):   ZDF  Tobis Film  Syrreal Entertainment  Nordisk Film 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Sløborn on saksalais-tanskalainen televisio-sarja, jonka ovat tuottaneet Syrreal Entertainment, ZDF, Tobis Film ja Nordisk Film. Sarjan kirjoitti Christian Alvart, joka toimi ohjaajana, käsikirjoittajana, tuottajana ja operaattorina. Pääosissa ovat Emily Kusche ja Wotan Wilke Möhring. Sløbornin televisio-ensiesitys oli neljän jakson lähetys ZDFneossa 23. heinäkuuta 2020. Samana päivänä koko kausi julkaistiin ensimmäisen kerran ZDFmediathekissa. Sarja julkaistiin 24. heinäkuuta Blu-ray- ja DVD-levyillä Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä.
ZDF ilmoitti 27. marraskuuta 2020 lehdistötiedotteessa, että sarjaa jatketaan.
Sløborn sai ensi-iltansa Suomessa HBO Nordicilla 21. joulukuuta 2020.
Tuotanto

Sarjalla oli alun perin työnimi ”Slow Burn”, koska kirjailijan ja ohjaajan Christian Alvartin mukaan sarjan idea on kertoa katastrofi hidastettuna. Tästä syntyi lopullinen nimi Sløborn, jonka oletetaan osoittavan toimintapaikka raja-alueella Tanskalle kirjaimella ”Ø”. Sarjakonsepti on suunniteltu neljälle vuodelle.
Kuvaukset aloitettiin 28. elokuuta 2019 muun muassa Itä-Friisin Norderney-saarella ja Puolan merenrantakohteessa Sopotissa. Joitakin kohtauksia kuvattiin Luftwaffen ampumatehtaan 3/I entisellä torpedoasealueella Hexengrund Zatoka Puckalla, joka on osa Gdanskinlahtea lähellä Gdyniaa.
Jälkituotannossa joulukuusta 2019 toukokuun loppuun 2020 keskusteltiin myös joistakin viittauksista nykyiseen koronaviruspandemiaan ja sen sivuvaikutuksiin. Esimerkiksi viitteitä nykytilanteeseen ilmoitettiin, kuten: ”Pitäisikö minun juoda desinfiointiainetta nyt?” ZDF:n harkinta sarjan esittämisestä myöhemmin nykyisen pandemian vuoksi hylättiin.
Vastaanotto

Sløbornin ensimmäinen jakso saavutti 0,69 miljoonaa katsojaa, kun se esitettiin ensimmäisen kerran 23. heinäkuuta 2020 ZDFneolla. Tämä vastasi 2,4 prosentin markkinaosuutta. Muut jaksot saavuttivat 2,2, 1,6 ja 1,5 prosentin markkinaosuuden 23. heinäkuuta.
Koko Sløbornin online-tarjonnalla oli yhteensä 6,36 miljoonaa katselua marraskuuhun 2020 mennessä. Koko jaksojen tilausvideot saavuttivat 5,75 miljoonaa katselukertaa (keskimäärin 719 000 katselukertaa / keskimäärin 0,44 miljoonaa katsojaa jaksoa kohden). Tämä vastaa 90 prosenttia kokonaiskäytöstä, mikä tekee Sløbornista ZDFmediathekin menestyneimmän ZDFneo-sarjan.
Aiheesta muualla

ZDF: n virallinen verkkosivusto (saksaksi)
HBO Nordicin virallinen verkkosivusto
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Sløborn
Käännös suomeksi
Janus

Kaksikasvoinen Janus. Roomalainen veistos. Vatikaanin museo.
Janus (lat. Ianus) oli roomalaisen mytologian alkujen, loppujen ja muutoksen sekä ovien ja porttien jumala. Janusta pidettiin merenkulun ja rahanlyönnin kehittäjänä. Janusta palvottiin kylvöajan alussa, satoa korjatessa, häissä, syntymäpäivinä ja muissa tärkeissä aluissa ihmisen elämässä.
Ulkonäkö

Janus kuvattiin usein kaksikasvoisena, kasvot katsomassa eri suuntiin, toinen menneisyyteen ja toinen tulevaisuuteen. Alun perin toinen kasvo oli parraton ja toinen parrakas, mahdollisesti symboloimassa Kuuta ja Aurinkoa, mutta myöhemmissä kuvissa molemmilla kasvoilla oli parta. Januksen oikeassa kädessä oli avain.
Kaksikasvoinen Janus oli kuva-aiheena useissa roomalaisissa kolikoissa.
Tausta ja uskomukset

Janus oli erään tradition mukaan tullut Thessaliasta ja hallinnut Roomassa tarunomaisen kuningas Camesuksen kanssa. Toisessa traditiossa Janus oli Latiumin kuningas, joka vastaanotti Gianicololla Saturnuksen, kun tämä oli karkotettu Ólympokselta. Janus olisi tämän jälkeen hallinnut Saturnuksen kanssa.
Januksen puoliso Juturna oli lähdenymfi ja Volturnus-jumalan tytär. Januksen ja Juturnan poika Fons oli lähdeveden jumala. Tiberinus puolestaan oli Tiberjoen jumala.
Janus oli roomalaisten varhaisimpia ja omaperäisimpiä jumalia, eikä sillä ollut suoranaista kreikkalaista vastinetta. Sen palvonta liittyy perinteisesti jo Romuluksen aikaan, ja sitä on todennäköisesti palvottu jo ennen Rooman kaupungin perustamista.
Janus oli porttien, ovien, alkamisen ja lopettamisen jumala. Joidenkin tutkijoiden mukaan Janus oli kaikkien alkujen jumala, minkä takia päivän, kuukauden ja vuoden alut olivat pyhitetty hänelle. Roomalaisissa kodeissa päivä aloitettiin aamurukouksella Janukselle. Latinan kielessä vuoden ensimmäinen kuukausi tammikuu (Ianuarius) nimettiin Januksen mukaan, mistä se myöhemmin levisi germaanisiin kieliin (esimerkiksi englannissa January, ruotsissa Januari ja saksassa Januar).
Roomassa oli useita seremoniallisia portteja, joista tunnetuin oli Januksen pyhäkkönä toiminut Janus Geminus, joka sijaitsi Forum Romanumin pohjoislaidalla. Portin ovia pidettiin aina sota-aikana auki, jotta Janus pääsisi auttamaan joukkoja tappion uhatessa. Historiotsija Liviuksen mukaan portti oli kiinni vain kahdesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Janus Wikimedia Commonsissa
Johanna Nuutinen

| Johanna Nuutinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1983 
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  koreografi ja tuottaja
Käsikirjoittaja
Alma mater:  Suomen Kansallisoopperan Balettikoulu 1992–2002
Palkinnot
 Pro Dance -palkinto (2011) 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Johanna Nuutinen on suomalainen koreografi, ohjaaja ja tuottaja. Nuutinen on luonut teoksia näyttämöteosten ja lyhytelokuvan muotoon vuodesta 2011 lähtien. Vuonna 2017 Nuutinen perusti nimeään kantavan nykytanssiryhmän Johanna Nuutinen +Collaborators. Nuutinen luo teoksia omalle ryhmälleen sekä tilaustöitä suuremmille instituutioille Suomessa ja kansainvälisesti. Nuutinen on tehnyt tilausteoksia muun muassa tanssiryhmille Skånes Dansteater, Suomen Kansallisbaletti, Tero Saarinen Company sekä West Australian Ballet. Yhteistuotantokumppaneina teosprosesseissa ovat toimineet Zodiak - Uuden Tanssin Keskus sekä Tanssin talo.
Johanna Nuutisen teokset käsittelevät kehoa ja sen aistihavaintoja rohkeiden visuaalisten maailmojen ja virtuoosimaisen liikkeen kautta.
Ennen siirtymistä koreografiksi Nuutinen työskenteli Suomen Kansallisbaletissa vuosina 2002-2017. Uransa aikana hän tanssi useissa solistisissa rooleissa klassisissa baleteissa ja nykytanssiteoksissa.
Teokset

Ever (2024)
Skin Hunger (2023)
Zero-Zero (2022)
Surge (2022)
Hz (2022)
Opia (2022)
Anon (2018)
Iris (2017)
X-it (2011, 2019)
Me-Story of a Performance (2013)
Luonnehdintoja

Nuutinen on tunnettu mielikuvituksellisesta, omaleimaisesta ja aistirikkaasta tuotannostaan. Hän on saanut kiitosta sisällöllisesti tärkeiden teemojen käsittelystä ja hänen teoksiaan on pidetty tyylillisesti selkeinä, voimakkaina ja esteettisesti harkittuina.
Aiheesta muualla

Johanna Nuutinen +Collaborators johannanuutinen.com. Viitattu 19.12.2024.
Alku, Annikki: Tanssiarvio: Johanna Nuutisen teos vie intensiiviselle tutkimusmatkalle kosketusaistiin ja kuulokokemukseen Demokraatti.  26.10.2023. Viitattu 19.12.2024.
Rauhamaa, Raisa: Skin Hunger – immersiivinen ääni iholla Teatteri & Tanssi + Sirkus.  14.12.2023. Viitattu 19.12.2024.
Tawast, Minna: Kolmen teoksen kotimaista huumaa Teatteri & Tanssi + Sirkus.  17.5.2022. Viitattu 19.12.2024.
Tawast, Minna: HZ ja HUNT, ärsykkeiden armoilla Teatteri & Tanssi + Sirkus.  4.5.2022. Viitattu 19.12.2024.
Aromaa, Jonni: Johanna Nuutinen kuuluu taiteilijajoukkoon, jonka yleisö voi pian kymmenkertaistua – näin hän valmistautuu töihin tulevassa Tanssin talossa Yle Uutiset.  9.12.2020. Viitattu 8.3.2021.
Nuutinen, Johanna: SPARKS artist Johanna Nuutinen: How to define large? Tanssintalo.fi.  29.10.2020. Viitattu 8.3.2021. (englanniksi)
Liikkeellinen matka ulos vapauteen Demokraatti.  26.11.2018. Viitattu 8.3.2021.
Johanna Nuutinen: Opia Dance Info Finland – Tanssin tiedostuskeskus. Arkistoitu 8.3.2021. Viitattu 8.3.2021.
Kangasluoma, Sanna: Johanna Nuutisen ”X-IT” West Australian balletin ohjelmistoon Dance Info Finland – Tanssin tiedostuskeskus.  7.2.2019. Arkistoitu 8.3.2021. Viitattu 8.3.2021.
↑  http://johannanuutinen.com/wp-content/uploads/JOHANNA-NUUTINEN_CV_2015_FIN.pdf. Tieto on haettu Wikidatasta.
William Labov

William Labov (4. joulukuuta 1927 – 17. joulukuuta 2024) oli yhdysvaltalainen kielitieteilijä, joka tunnetaan varsinkin ansioistaan sosiolingvistiikan alalla.
Lapsuus ja nuoruus

Labov syntyi juutalaiseen perheeseen Rutherfordissa New Jerseyssä. Labovin ollessa 14-vuotias perhe muutti Fort Leen kuntaan New Jerseyssä. Koulussa hän joutui usein tappeluihin, koska oli muiden mielestä suurisuu. Omien sanojensa mukaan tappelut hän tavallisesti hävisi, mutta väittelyt voitti. Vielä toisen maailmansodan loppupuolella Labovilla ei ollut aavistustakaan, mitä hän haluaisi tehdä elämässään tai opiskella myöhemmin.
Tieteellinen ura

Myöhemmin hän pääsi opiskelemaan muun muassa Harvardin yliopistoon. Hän opetti vuosina 1964–1970 Columbian yliopistossa ja toimi sittemmin Pennsylvanian yliopiston professorina.lähde?
Labov kuului Yhdysvaltain Kansalliseen tiedeakatemiaan vuodesta 1993. Hänen julkaisujaan ovat esimerkiksi Language in the Inner City: Studies in Black English Vernacular (1972), Sociolinguistic Patterns (1972), Principles of Linguistic Change (1994; 2001) ja The Atlas of North American English (2006).lähde?
Tumahuokonen

Tumahuokonen on tumakotelon aukko, jonka kautta solulima ja tumalima ovat toisiinsa yhteydessä ja jonka kautta myös melko suuret molekyylit voivat säädellysti siirtyä tumasta solulimaan tai toisin päin. Tumahuokosten pinta-ala kaikkiaan on viidenneksestä kolmanteen osaan koko tumakotelon pinta-alasta. Niitä on selkärankaisilla eläimillä enemmän kuin pienimmillä yksisoluisilla eliöillä.
U3

U3 voi tarkoittaa seuraavia:
U3, Berliinin metron linja
U3, Hampurin metron linja
U3 (standardi), ohjelmisto- ja laitteistostandardi
U-3, saksalainen tyypin 201 sukellusvene
U3, Avies-lentoyhtiön IATA-tunnus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”U3”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vatsakalvo

Vatsakalvo (lat. peritoneum) on vatsaontelossa oleva sileäpintainen yksinkertaisesta levyepiteelistä ja sidekudoksesta muodostunut kalvo. Sen tehtävänä on kiinnittää vatsaontelon elimet ympäristöönsä ja vähentää vatsaontelossa olevien elimien liikkeestä aiheutuvaa kitkaa. Vatsakalvo on kahdesta lehdestä muodostunut pussi, jonka ulompi lehti (lat. peritoneum parietale) kiinnittyy vatsaontelon seinämiin ja sisempi lehti (lat. peritoneum viscerale) ympäröi osaa vatsaontelon elimistä. Peritoneumin lehtien väliin jäävää tilaa kutsutaan vatsakalvononteloksi eli peritoneumonteloksi (lat. cavum peritoneale). Miehillä vatsakalvonontelo on umpinainen, mutta naisilla siitä on yhteys munanjohdinten onteloon. Vatsakalvon lehtien välissä on pieni määrä nestettä, jonka tehtävänä on vähentää vatsakalvon lehtien välistä kitkaa.
Elinten suhde vatsakalvoon

Vatsaontelon ja pelviksen eli lantion elimet luokitellaan intraperitoneaalisiksi, extraperitoneaalisiksi ja infraperitoneaalisiksi sen mukaan miten ne sijaitsevat suhteessa vatsakalvoon.
Intraperitoneaaliset elimet sijaitsevat vatsaontelon sisällä. Ne ovat joka puolelta peritonium visceraliksen ympäröimiä, mutta yhteydessä vatsaontelon seinämiin esimerkiksi suoliliepeen tai muun rakenteen avulla. Intraperitoneaaliset elimet pääsevät liikkumaan jonkin verran vatsaontelossa. Niitä ovat:
mahalaukku
ohutsuoli
perna
maksa
sappirakko
umpisuoli ja umpilisäke
pohjukaissuolen yläosa
paksusuolen poikittainen osa sekä sigmasuoli
kohtu, munasarjat ja munanjohtimet
Retroperitoneaaliset elimet sijaitsevat vatsakalvonontelon posteriorisella eli takapuolella, vatsaontelon takaseinämässä. Ne eivät pääse juurikaan liikkumaan. Vatsakalvo peittää niiden anteriorista laitaa. Niitä ovat:
munuaiset
lisämunuaiset
kohdunkaula
haima
pohjukaissuoli lukuun ottamatta sen yläosaa
peräsuolen ylin 2/3 osa
Infraperitoneaaliset elimet sijaitsevat vatsakalvonontelon kaudaali- eli hännänpuolella, lantio-ontelossa. Peritoneum peittää niitä vatsakalvonontelon puolelta. Niitä ovat:
virtsarakko
eturauhanen ja rakkularauhaset
emätin ja kohdunkaula
peräsuolen alin 1/3 osa
Vatsapaidat

Vatsakalvo muodostaa vatsaontelon elinten väliin ison ja pienen vatsapaidan. Iso vatsapaita (lat. omentum major) riippuu suoliston edessä. Se kiinnittyy paksusuolen poikittaiseen osaan ja mahalaukun isoon kaarrokseen. Isossa vatsapaidassa on runsaasti rasvakudosta. Pieni vatsapaita (lat. omentum minus) yhdistää maksan ja mahalaukun pienen kaarroksen.
Sundqvist

Sundqvist, Sundquist tai Sundkvist on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bernice Sundkvist (s. 1956), suomalainen teologian professori
Bert Sundqvist (1921–1998), metsänhoitaja
Bjørn Sundquist (s. 1948), norjalainen näyttelijä
Björn-Erik Sundqvist (s. 1988), suomalainen jalkapalloilija
Christel Sundqvist (s. 1970), suomalainen kirjailija
Christoffer Sundqvist (s. 1978), suomalainen klarinetisti
Edvin Sundquist (1885–1962), suomalainen lehtimies ja poliitikko
Ernst Sundqvist (1893–1948), suomenruotsalainen kirjailija
Gösta Sundqvist (1957–2003), suomalainen muusikko ja radiotoimittaja
Haije Sundqvist (s. 1962), suomalainen näyttelijä ja laulaja, Gösta Sundqvistin sisar
Håkan Axlander Sundquist (s. 1965), ruotsalainen kirjailija
Jarl Sundqvist (1897–1967), suomalainen metsänhoitaja, Kemi Oy:n metsäosaston johtaja
Karl-Johan Sundqvist (s. 1949), ruotsalainen jääkiekkoilija
Kristian Sundqvist (s. 1973), konsultti ja vapaa toimittaja, Pietarsaaren Jaron entinen toiminnanjohtaja
Mika Sundqvist (1947–2021), suomalainen muusikko
Oskar Sundqvist (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija
Susann Sundkvist (s. 1957), suomalainen korkeushyppääjä
Ulf Sundqvist (1945–2023), suomalainen poliitikko, SDP:n kansanedustaja ja ministeri, STS-pankin johtaja 1982–1991.
Myös seuraavien henkilöiden alkuperäinen sukunimi oli Sundqvist:
Kati Venäläinen, o.s. Sundqvist (s. 1975), suomalainen hiihtäjä
Valdemar Salmelo, alk. Sundqvist (1892–1939), suomalainen jääkärikapteeni.
Toivo Sarkama, alk. Sundqvist (1908-1996), suomalainen keskimatkojen juoksija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – naisten karsinnat

| Jääkiekko olympialaisissa 2018   |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turnaus |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Karsinnat |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| Kokoonpanot |  | miehet |  |  |  | naiset |  |
| n k  | n k  | n k  | n k  | n k  | n k  | n k  |  |
Jääkiekon naisten olympiakarsinnat vuoden 2018 Pyeongchangin turnaukseen alkoivat lokakuussa 2016. Karsintojen lopputurnaukset pelattiin helmikuussa 2017.
Karsinnat läpäisseet joukkueet

| Kilpailu | Päivämäärä | Paikka | Kilpailupaikkoja | Kilpailupaikan lunastaneet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanranking vuonna 2016:   Maailmanmestaruuskisat vuonna 2016   Maailmanmestaruuskisat vuonna 2015   Olympiakisat vuonna 2014   Maailmanmestaruuskisat vuonna 2013 | kevät 2016 | – | 5 |  Yhdysvallat  Kanada  Suomi  Ruotsi  Venäjä |
| Olympiakarsintaturnaus | 9.–12. helmikuuta 2017 |  Sveitsi | 1 |  Sveitsi |
| Olympiakarsintaturnaus | 9.–12. helmikuuta 2017 |  Japani | 1 |  Japani |
| Isäntämaa | 19. syyskuuta 2014 | – | 1 |  Etelä-Korea |
| Yhteensä |  |  | 8 |  |
1. kierros

1. kierroksen karsintaturnaus pelattiin 7.–9. lokakuuta 2016.
1. kierros > Lohko J

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Meksiko  | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 24 |  5 | +19 | 6 |
|  Turkki  | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 13 | 13 | 0 | 3 |
|  Hongkong  | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |  2 | 21 | -19 | 0 |
2. kierros

2. kierroksen karsintaturnaus pelattiin 3.–6. marraskuuta 2016.
2. kierros > Lohko G

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kazakstan  | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 10 |  3 | +7 | 9 |
|  Puola  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 10 |  7 | +3 | 6 |
|  Iso-Britannia  | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 |  7 |  9 | -2 | 3 |
|  Meksiko  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  3 | 11 | -8 | 0 |
2. kierros > Lohko H

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia  | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 15 |  2 | +13 | 9 |
|  Alankomaat  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 17 |  6 | +11 | 6 |
|  Espanja  | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 |  5 |  5 | 0 | 3 |
|  Slovenia  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  3 | 27 | -24 | 0 |
3. kierros

3. kierroksen karsintaturnaus pelattiin 15.–18. joulukuuta 2016.
3. kierros > Lohko E

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ranska  | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 14 |  2 | +12 | 9 |
|  Italia  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 |  7 |  5 | +2 | 6 |
|  Latvia  | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 |  7 | 13 | -6 | 3 |
|  Kiina  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  2 | 10 | -8 | 0 |
3. kierros > Lohko F

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja  | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 15 |  2 | +13 | 9 |
|  Unkari  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 |  7 |  6 | +1 | 6 |
|  Slovakia  | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 |  5 |  8 | -3 | 3 |
|  Kazakstan  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  2 | 13 | -11 | 0 |
Karsinnan lopputurnaus

Karsinnan lopputurnaus pelattiin 9.–12. helmikuuta 2017.
Karsinnan lopputurnaus > Lohko C

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi  | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 14 |  3 | +11 | 9 |
|  Tšekki  | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 10 |  7 | +3 | 6 |
|  Norja  | 3 | 1 | 0 | 0 | 2 |  6 | 10 | -4 | 3 |
|  Tanska  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  5 | 15 | -10 | 0 |
Karsinnan lopputurnaus > Lohko D

|  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani  | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 13 |  3 | +10 | 9 |
|  Saksa  | 3 | 1 | 1 | 0 | 1 |  8 |  6 | +2 | 5 |
|  Ranska  | 3 | 1 | 0 | 1 | 1 |  6 |  8 | -2 | 4 |
|  Itävalta  | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |  3 | 13 | -10 | 0 |