stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Särkynyt enkeli

| ”Särkynyt enkeli” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Varietee
 Äänitetty : MSL-studio, Lempäälä, lokakuu 1983
 Julkaistu: 10. lokakuuta 1983
 Formaatti: 7"
 Tuottaja(t): Yö ja Mika Sundqvist
 Tyylilaji: suomirock, uusi aalto
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Yön muut singlet
| ”Likaiset legendat I” 1983 | ”Särkynyt enkeli” 1983 | ”Laulu meille kahdelle” 1984 |
Särkynyt Enkeli on vuonna 1983 ilmestynyt Yön toinen single, jonka B-puolella on Jussi Hakulisen laulama versio Tapio Rautavaaran tunnetuksi tekemästä kappaleesta Päivänsäde ja menninkäinen. Molemmat ovat mukana yhtyeen saman vuoden marraskuussa julkaistulla debyyttialbumilla Varietee. Single nousi listoille heti ilmestyttyään lokakuussa 1983 ja oli korkeimmillaan Seura-lehden kokoamalla singlelistalla sijalla 7 ja Suosikin listalla sijalla 12.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu (A1)
Jani Viitanen – kitara, taustalaulu
Juha Rauäng – basso
Veikko Lehtiranta – rummut, taustalaulu
Jussi Hakulinen – kosketinsoittimet, taustalaulu, laulu (B1)
Kappaleet

Särkynyt enkeli – 2.46 (säv. ja san. Jussi Hakulinen)
Päivänsäde ja menninkäinen – 2.27 (säv. ja san. Reino Helismaa)
Spider-Man: Edge of Time

| Spider-Man: Edge of Time |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Beenox
Julkaisija:  Activision
Jakelija:  Nintendo eShop
Käsikirjoittaja:  Peter David
Säveltäjä:  Gerard Marino
Julkaistu:  NA 4. lokakuuta 2011EU 14. lokakuuta 2011
Lajityyppi:  toimintaseikkailu, tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 12 
Alusta:  Nintendo 3DS, Nintendo DS, PlayStation 3, Wii, Xbox 360
Jakelumuoto:  Optinen levy ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Spider-Man: Edge of Time on Beenoxin kehittämä ja Activisionin julkaisema toimintaseikkailu- ja tasohyppelypeli. Peli on julkaistu lokakuussa 2011.
Peli perustuu Hämähäkkimieheen.
Pelissä esiintyy tuttuja henkilöitä, kuten Mary Jane Watson ja Musta kissa. Yksi pelin vastustajista on Anti-Venom.
Pelaaminen

Pelaaminen on samankaltaista kuin Spider-Man: Shattered Dimensionsissa. Pelissä ohjataan The Amazing Spider-Mania ja Hämähäkkimies 2099:ää. The Amazing Spider-Manilla voi pelata 2099-universumissa ja Hämähäkkimies 2099:llä The Amazing -universumissa. The Amazing -universumin hämis voi vaikuttaa tulevaisuuteen: esimerkiksi jos Hämähäkkimies tuhoaa robotin omassa ajassaan, sitä ei tulla näkemään 2099-universumissa.
Juoni

Hämähäkkimies on kuolemaisillaan. Hämähäkkimiehen ja Hämähäkkimies 2099:n on estettävä Peter Parkerin ennenaikainen kuolema. Heidän täytyy etsiä tulevaisuudesta henkilö, nimeltä Walker Sloan.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Josh Keaton  | … |  Hämähäkkimies/Peter Parker   |
|  Christopher Daniel Barnes  | … |  Hämähäkkimies 2099/Miguel O'Hara   |
|  Val Kilmer  | … |  Tri. Walker Sloan   |
|  Katee Sackhoff  | … |  Musta Kissa   |
|  Laura Vandervoort  | … |  Mary Jane Watson   |
Aiheesta muualla

Spider-Man: Edge of Time MobyGamesissa (englanniksi)
Spider-Man: Edge of Time MobyGamesissa (englanniksi)
Suojärvi (Äänekoski, Suolahti)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°33′19″N, 25°52′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskujoki:  uoma Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.419.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,2 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  510 m  
Rantaviiva:  5,60684 km  
Pinta-ala:  58,8129 ha  
Tilavuus:  0,00247912 km³ 
Keskisyvyys:  4,22 m  
Suurin syvyys:  12,87 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuojärvi 
Suojärvi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Suolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,48 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00248 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 12,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy.
Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

| Suomen Ammattivalmentajat SAVAL ry |
| --- | --- |
Perustettu:  2002
Toimiala:  palvelu- ja edunvalvonta ammattivalmentajille ja muille valmennustehtävissä toimiville henkilöille
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  1 300
Toiminnanjohtaja:  Raino Nieminen
Puheenjohtaja:  Erkka Westerlund
Jäsenlehti:  ASIA-lehti
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Ammattivalmentajat SAVAL on vuonna 2002 perustettu akavalainen palvelu- ja edunvalvontajärjestö (ammattiliitto) urheiluvalmentajille ja muille valmennustehtävissä toimiville henkilöille. Jäseneksi voi liittyä myös opiskelija tai yrittäjä. SAVALin toiminta keskittyy valmentajien ammatilliseen edunvalvontaan, jäsenpalveluihin, valmentajien ammatillisen koulutuksen kehittämiseen sekä valmentajien yhteiskunnallisen aseman parantamiseen.
SAVAL on Yksityisalojen Esimiehet ja Asiantuntijat YTYn jäsenyhdistys sekä Akavan ja neuvottelujärjestö Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n jäsen ja toimii läheisessä yhteistyössä Suomen Valmentajat ry:n kanssa. Vuoden 2023 alussa SAVALissa oli noin 1 300 jäsentä.
Historia

2002: Valmentaminen ammattina Suomessa 2002 -selvitys (Suomen Valmentajat ja Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU). SAVAL perustettiin 24.9.2002. SAVALin ensimmäinen pj. Erkka Westerlund ja ensimmäinen asiamies Suomen Valmentajat ry:n toiminnanjohtaja Antero Kujala. Toimisto YTYn tiloissa Helsingin Itä-Pasilassa.
2004: Suomen Valmentajat palkkaa kaksi toimihenkilöä, joiden tehtävänkuvissa myös SAVALin asioita. Valmentaja- ja ohjaajakoulutuksen (VOK) selvitys
2005: SAVAL allekirjoittaa liityntäpöytäkirjan Urheilujärjestöjä koskevaan työehtosopimukseen. SAVALille valtakunnallinen luottamusmies
2006: Liikunnanohjaajat mukaan jäseniksi. Valmentajan ammattitutkinto tutkintorakenteeseen. Valmentajan ammatti- ja erikoisammattitutkintojen perusteet kirjoitetaan
2007: SAVALin puheenjohtajaksi Anuliisa Uotila. Valmentajien palkkasuositukset
2008: Toimisto SLU-talolle Helsingin Länsi-Pasilaan. Antero Kujala osa-aikaiseksi toiminnanjohtajaksi
2009: Valmentajien TES yleissitovaksi. Eero Saarinen osa-aikaiseksi toiminnanjohtajaksi
2011: SAVAL Yksityisalojen Esimiehet ja Asiantuntijat YTYn jäsenyhdistykseksi. Toimisto YTYn tiloihin Helsingin Itä-Pasilaan, operatiivinen toiminta YTYn henkilöstöllä. Pekka Potinkara SAVALin toiminnanjohtajaksi
2012: SAVALin 10-vuotisjuhla Urheilumuseolla 29.11.2012
2012: Toinen Valmentaminen ammattina Suomessa –selvitys (SAVAL, Suomen Valmentajat ja KIHU). SAVAL mukana yhteiseurooppalaisessa CoachNet-hankkeessa
2013: Valmentajien eettiset ohjeet –työ käynnistyy
2014: Valmentajan ammatti- ja erikoisammatutkintojen uudet perusteet kirjoitetaan
2015: SAVALin puheenjohtajaksi uudelleen Erkka Westerlund
2016: Kolmas Valmentaminen ammattina Suomessa -selvitys (SAVAL, Suomen Valmentajat, KIHU)
2017: SAVALin 15. toimintavuosi. Valmentajien Kunniagalleria (Hall of Coaching Excellence) julkistetaan netissä. Kunniagalleria on kunnianosoitus ansiokkaasti suomalaiseen valmennukseen vaikuttaneille henkilöille.
2019: Raino Nieminen SAVALin toiminnanjohtajaksi
2020: 1 000. jäsen liittyy SAVALiin
2022: Meidän Urheilu -kehitysprosessi, jonka tavoitteena on kehittää suomalaisen liikunnan ja urheilun valmennuksen laatua.
2022: SAVAL täyttää 20 vuotta
Aiheesta muualla

saval.fi
Tarja Smura

| Tarja Smura> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1970 (ikä 54) Nurmes
Kansalaisuus:   Suomi
Tarja Smura (s. 19. kesäkuuta 1970 Nurmes) on vuoden 1993 Miss Suomi. Hän sijoittui Miss Universum -kilpailuissa kymmenen parhaan joukkoon. Smura herätti huomiota lehdistössä seurusteltuaan lyhyen aikaa elokuvaohjaaja Renny Harlinin kanssa.
Smura oli vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Naisten puolueen ehdokkaana. Pian vaalien jälkeen hän vetäytyi julkisuudesta. Vuoden 2008 kuntavaaleissa hänet valittiin poliittisesti sitoumattoman Meidän Lohja -kansalaisliikkeen edustajana Lohjan kaupunginvaltuustoon. Tarja Smura oli Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaana eduskuntavaaleissa 2019 Pirkanmaan vaalipiirissä.
Hän oli 1996–2012 naimisissa virolaisen Raul Gescheimerin kanssa ja heillä on kolme yhteistä lasta. Vuonna 2013 Smura avioitui tamperelaisen Markus Haapasalon kanssa. He hakivat avioeroa maaliskuussa 2018, mutta palasivat yhteen.
Tarja Smura työskentelee hoiva-alalla hoiva-avustajan työtehtävissä. Vuonna 2024 hän kertoi työskennelleensä nykyisen työnantajan parissa kaksi vuotta.
Aiheesta muualla

Tarja Smuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Miss Suomi 1993 Tarja Smura Ylen Elävässä arkistossa
Tatjana Kazankina

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kazankina vuonna 2019. |  Kazankina vuonna 2019. |  Kazankina vuonna 2019. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Montréal 1976 | 800 m |  |
|  Kultaa | Montréal 1976 | 1 500 m |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | 1 500 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1983 | 3 000 m |  |
| Maastojuoksun MM-kilpailut  | Maastojuoksun MM-kilpailut  | Maastojuoksun MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Cheptow 1976 | henk.koht. |  |
|  Kultaa | Cheptow 1976 | joukkuekilpailu |  |
Tatjana Vasiljevna Kazankina (ven. Татьяна Васильевна Казанкина, s. 17. joulukuuta 1951 Petrovsk, Saratovin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen keskimatkojen juoksija, joka edusti kilpaurallaan Neuvostoliittoa ja voitti kolme olympiakultaa.
Kazankina saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa 1975 sisäratojen EM-kilpailuissa Katowicessa, jossa hän juoksi toiseksi 1 500 metrin juoksussa. Todelliseen menestykseen hän nousi seuraavana vuonna Montrealin olympialaisissa voittamalla 800 ja 1 500 metrin juoksuissa olympiakultaa. Samana vuonna hän teki 28. kesäkuuta uuden maailmanennätyksen 1 500 metrillä ajalla 3.56,0 ollen ensimmäinen nainen, joka juoksi matkan alle neljässä minuutissa. Kazankina oli myös 16. elokuuta 1980 ankkurina Neuvostoliiton viestijoukkueessa, joka teki 4 x 800 metrin viestissä uuden maailmanennätyksen.
Vuosi 1980 oli Kazankinalle erityisen menestyksekäs. Hän teki 6. heinäkuuta jälleen uuden 1 500 metrin maailmanennätyksen 3.55,0 ja voitti elokuussa Moskovan olympialaisissa jälleen 1 500 metrin olympiakultaa. 13. elokuuta hän juoksi uuden maailmanennätyksen 3.52,47, joka pysyi maailmanennätyksenä yli 13 vuotta. Kazankina voitti pronssia Helsingin MM-kisoissa 1983 3 000 metrin juoksussa. Seuraavana vuonna hän teki uudet maailmanennätykset 2 000 ja 3 000 metrillä, mutta kieltäydyttyään Pariisissa doping-testistä hänet asetettiin kilpailukieltoon, mikä käytännössä lopetti hänen urheilu-uransa.
Sławomira Szpek

| Mitalit> Maa:   Puola.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Puola.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Puola.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Puola> Tyttöjen ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Milano 1994 | 25 m urheilupistooli |  |
|  Pronssia | Stavanger 1991 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Pronssia | Stavanger 1991 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
Sławomira Szpek (s. 29. maaliskuuta 1974 Gdynia) on puolalainen pistooliampuja ja maailmanmestari.
Sławomira Szpek on saavuttanut MM-kilpailuissa tyttöjen sarjassa yhden maailmanmestaruuden ja kaksi pronssia. Stavangerissa 1991 hän saavutti henkilökohtaista ja joukkuepronssia 10 m ilmapistoolissa. Szpek voitti Milanossa 1994 maailmanmestaruuden 25 m urheilupistoolissa tuloksella 573.
Styrbjörn Oskarsson

| Styrbjörn Oskarsson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. marraskuuta 1959 (ikä 64) Jomala, Suomi
| Urheilijan ura> Tuomariura |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaudet | Sarja | Ott    | Ott    |
| 1980 1981–1983 1983–1989 1990–1994 | II divisioona I divisioona SM-sarja Veikkausliiga |  |  |

Styrbjörn Oskarsson (s. 26. marraskuuta 1959 Jomala) on entinen suomalainen jalkapalloerotuomari.
Oskarsson aloitti erotuomariuransa II divisioonassa kaudella 1980. Hänet nostettiin tuomaroimaan I divisioonan otteluita jo seuraavana vuonna ja ensimmäistä kertaa SM-sarjan erotuomarina Oskarsson toimi 1983. Pääsarjaurallaan hän tuomitsi yhteensä 100 ottelua vuosina 1983–1994. Hän toimi myös Suomen Cupin finaalin erotuomarina 1993. Oskarsson on toiminut 1990-luvun alussa myös Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n kansainvälisenä erotuomarina sekä myöhemmin UEFA:n otteludelegaattina. Ainoan A-maaottelunsa hän tuomitsi huhtikuussa 1994, jolloin Tanska ja Unkari kohtasivat Kööpenhaminassa.
Ahvenanmaan jalkapalloliiton puheenjohtaja Oskarsson oli vuosina 2009–2012. Hän on yksi harvoja suomalaisia erotuomareita, jonka fyysistä koskemattomuutta on ottelun aikana loukattu, kun Oskarssonia 1980-luvulla heitettiin Lahdessa puukengällä.
Särkyneille

| Särkyneille Mieskuoro Laulu-Miehet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2003
 Levymerkki: Finlandia Records
Mieskuoro Laulu-Miesten muut julkaisut
| Keinutan kaikua 2001 | Särkyneille 2003 | Kuusisto 2009 |
Särkyneille on Laulu-Miesten vuonna 2003 julkaisema, kuoron hengellistä ohjelmistoa sisältävä tallenne. Kuoroa johtaa tallenteella sen taiteellinen johtaja, professori Matti Hyökki.
Kappaleet

Särkyneille – 4.46 (”Särkyneille on puhuttava hiljaa -”, säv. ja sov. Petri Laaksonen, san. Anna-Mari Kaskinen)
Rauhaa kaipaan – 2.24 (säv. ja san. Heikki Klemetti)
Liidellyt oon leivon lailla – 2.24 (säv. Heikki Klemetti, san. Mihael Rosing)
Jerusalem – 3.05 (versio mieskuorolle a cappella kokoelmasta Neljä laulua mieskuorolle (1953), säv. Heikki Klemetti, san. Lina Sandell-Berg, suom. Emanuel Tamminen)
Jo päivä ehtii ehtoollen – 1.42 (versio mieskuorolle a cappella kokoelmasta Neljä laulua mieskuorolle (1953), säv. Heikki Klemetti, san. Hans Christensen Sthen, suom. Heikki Klemetti)
Sua kohti, Herrani – 4.35 (Nearer, my God, to Thee, ns. Titanic-hymni, säv. Lowell Mason, san. Sarah Adams, suom. Aune Krohn, sov. Säde Rissanen)
Sä Herra meitä johtanut – 2.04 (säv. Arvo Räikkönen, san. V.A. Koskenniemi)
Nouskaa jo! – 1.29 (säv. trad., san. Philipp Nicolai, suom. tuntematon, sov. Arvo Räikkönen)
Tule, Jeesus – 1.56 (”Tule, Jeesus, sä meitä nyt vahvistamaan -”, säv. Arvo Räikkönen, san. Antti Achrenius)
Suomalaisen rukous – 2.15 (säv. Arvo Räikkönen, san. Paavo Cajander)
Tule, rauhan henki – 2.35 (säv. Petri Laaksonen, san. Anna-Mari Kaskinen)
Syvyydestä minä huudan – 6.22 (De profundis, psalmi 130, säv. Leevi Madetoja, suom. Erkki Pullinen)
Syvyydestä minä huudan sinua, Herra – 2.22 (De profundis, psalmi 130, säv. Einojuhani Rautavaara)
Aurinkolaulu – 2.35 (säv. Olavi Pesonen, san. Mika Waltari)
Nyt ylös, sieluni – 4.37 (motetti op.67 mieskuorolle a cappella, säv. Taneli Kuusisto, san. Wilhelmi Malmivaara)
Käy isänmaataan kohti ain – 2.22 (mieskuorolle a cappella, säv. trad., san. Wilhelmi Malmivaara, sov. Taneli Kuusisto)
Tule kanssani, Herra Jeesus – 1.30 (säv. Armas Maasalo, san. Hilja Haahti, sov. Matti Hyökki)
Oi Kaanaanmaa – 6.57 (säv. ja san. trad., sov. Väinö Haapalainen)
Muut muusikot

Matti Paatelma – piano (kappaleet 1 ja 11)
Petri Laaksonen – laulu (kappaleet 1 ja 11)
Sauli Tiilikainen – baritonilaulu (kappale 12)
Suomalainen Poikakuoro (kappale 18)
Storgata

Näkymä Skippergatan risteyksestä tuomiokirkolle päin.
Storgata on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu tuomiokirkolta Nybrua-sillalle. Kadulla kulkevat monet raitiotielinjat.
Kuvia

Storgata 1: Doblouggården (Julius Foseid, 1902)
Storgata 32: kauppakeskus Gunerius
Storgata 36: Prinds Christian Augusts Minde, entinen köyhien työlaitos. Laitosta ylläpitänyt säätiö perustettiin käskynhaltija Kristian Augustin muistoksi, kun tämä lähti Norjasta.
Storgata 36C: Entinen kaasulaitoksen konttori (Georg Andreas Bull, 1883)
Storgata 40: Entinen sairaala (Christian H. Grosch, 1859)
Storgata 42: Suurkäräjien puhemies ja ministeri Christian Krohgin muisto-obeliski.
Raitiovaunu Storgatalla helmikuussa 1975.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Storgata Wikimedia Commonsissa
Essiivi

Essiivi eli olento eli yleinen olosija, joka ilmaisee olotilaa, jonakin olemista: lapsena, äitinä. Havainnollisemmissa paikallissijoissa essiivin vastineita ovat sisäinen olosija eli inessiivi (sisäolento), joka ilmaisee jossakin olemista, sekä ulkoinen olosija eli adessiivi (ulko-olento), joka ilmaisee jonkin päällä tai lähellä olemista. Essiivi ilmaisee abstraktia eli käsitteellistä olemista samaan tapaan kuin yleinen tulosija eli translatiivi (tulento) ilmaisee abstraktia tulemista (muuttumista joksikin), tai kuten joissain suomen murteissa esiintyvä eksessiivi (eronto) ilmaisee jonakin olemisesta erkaantumista.
Essiivi eri kielissä

Essiivi on tyypillinen sija mm. uralilaisissa kielissä.
Essiivi eri kielissä > Suomi

Suomen kielessä essiivin pääte on -na ja muoto ilmaisee yleensä hetkellistä tai vaihtoehtoista olotilaa. Pääte liittyy yksikön vahva-asteiseen vokaalivartaloon ja monikkovartaloon. Vanhassa kielessä esiintyy myös konsonanttivartaloisia essiivejä: vuonna (vrt. vuotena), toissa (vrt. toisena), miessä ~ miesnä (nyk. miehenä), rauhatonna (nyk. rauhattomana).
Esimerkkejä:
kissa : kissana : kissoina
koira : koirana : koirina
lehmä : lehmänä : lehminä.
Olotilaa ilmaistessaan essiivi viittaa subjektiin tai objektiin. Lauseessa Isä ehti sinne ensimmäisenä essiivimuoto ensimmäisenä viittaa subjektiin isä. Lauseessa Teet sen ystävänä essiivimuoto ystävänä viittaa lauseen tekijänä olevaan yksikön 2. persoonaan (sinä teet). Lauseessa Pidän kirjaa hyvänä essiivimuoto hyvänä viittaa lauseen objektiin kirja.
Suomen kielen essiivi on kehittynyt lokatiivi-nimisestä uralilaisen kantakielen yleisestä paikallissijasta. Lokatiivilla ilmaistiin paikallissijana sijaintia jossakin paikassa nykyisten paikallissijasarjojen tuolloin vielä puuttuessa. Paikallissijasarjojen kehityttyä vanhan lokatiivirakenteen käyttö siirtyi merkitykseltään abstraktimpaan käyttöön nykyiseksi essiiviksi. Vaikka lokatiivin alkuperäinen käyttö on nykykielestä hävinnyt, osa muutamista vakiintuneista kiteytyneistä ilmauksista on säilyttänyt vanhan lokatiivitaivutuksensa ja -merkityksensä näihin päiviin asti. Tällaisia ovat mm. seuraavat ilmaukset:
koto|na (vrt. nykymallin mukaan kodo|ssa, kodo|lla sekä essiivimuoto koti|na).
huomen|na (vrt. essiivimuoto huomenena)
ulko|na
luo|na
Essiiviä/lokatiivia on käytetty myös ajan tai asiantilan ilmaisuun, esim. joulu|na, juhannukse|na, maanantai|na.
Essiivi eri kielissä > Viro

Viron kielessä essiivin pääte on -na.
Esimerkkejä:
kassina 'kissana'
koerana 'koirana'
lehmana 'lehmänä'
Essiivi eri kielissä > Ersä

Ersämordvasta essiivi puuttuu, mutta jotkut lokatiivin muodot kuten ťeľńa 'talvella', tund(n)a 'keväällä', kizna 'kesällä', śoksńa 'syksyllä', čińe 'päivällä', veńe 'yöllä' ovat säilyneet.
Essiivi eri kielissä > Unkari

Unkarin kielessä esiintyy kaksi essiivimuotoa:
1) Essiivin (essiivi-modaalin) pääte on -ul/-ül. Muoto vastaa suomessa yleensä tapaa ilmaisevaa adverbia, harvemmin suomen essiiviä.
magyarul 'unkariksi'
rosszul 'huonosti'
például 'esimerkiksi'
vendégül lát 'pitää vieraanaan'
2) Essiivi-formaalin pääte on -ként. Se ilmaisee tapaa ja voidaan useimmiten kääntää suomen essiivillä.
turistaként utazik 'matkustaa turistina'
elsőként fut be a célba 'päästä ensimmäisenä maaliin'
Aiheesta muualla

Essiivin keskeiset käytöt Iso suomen kielioppi verkossa (VISK): § 1258. Kotus, 2008.
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Spider-Man: Friend or Foe

| Spider-Man: Friend or Foe |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Next Level Games (X360, Wii, PS2) Artificial Mind and Movement (DS, PSP) Beenox Studios (Windows)
Julkaisija:  Activision
Jakelija:  Columbia Pictures ja Nintendo eShop
Säveltäjä:  James L. Venable
Julkaistu:   2. lokakuuta 2007
Lajityyppi:  toimintapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  PEGI 7 
Alusta:  Nintendo DS, PlayStation 2, PlayStation Portable, Wii, Windows, Xbox 360
Jakelumuoto:  optinen levy, digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Spider-Man: Friend or Foe on Activisionin julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu 2007 lokakuussa.
Peli perustuu Hämähäkkimiehen sarjakuviin ja elokuvasarjaan. Peli myös käsittelee Hämähäkkimiestä omalaatuisesti ja se vie taistelut läpi humoristisin käännöksin. Pelin julkaisi Activision. Pelin ensimmäinen vihollinen on Tohtori Mustekala, toinen Vihreä Menninkäinen, kolmas Lisko ja neljäs Sarvikuonon.
Juoni

Hämähäkkimies löytää itsensä piiritettynä Hämähäkkimies-elokuvien vihollisilta. Hän kuitenkin saa apua Harry Osbornilta taistellen Vihreää Menninkäistä, Tohtori Mustekalaa, Hiekkamiestä ja Venomia vastaan. Yllättäen kaikki kuusi hahmoa huomaavat olevansa kohteena tuntemattomalle viholliselle, jonka myötä kaikki Hämähäkkimiehen viholliset katoavat yksitellen. Sillä aikaa Nick Fury pelastaa Hämähäkkimiehen ja ilmoittaa hänelle, että meteoriitti, joka toi mukanaan Venomin symbiotin maaplaneetalle hajosi ilmakehässä viiteen eri osaan. Nämä osat ovat laskeutuneet eripuolelle maapalloa ja Fury lähettää Hämähäkkimiehen jäljittämään meteoriitin sirpaleet. Hämähäkkimies kuitenkin huomaa nopeasti, että viholliset jotka hyökkäsivät hänen kimppuunsa ja useat muut viholliset ovat joutuneet salaperäisen vihollisen hallitsemiksi. Hämähäkkimies taistelee vihollisiaan vastaan yksitellen, pelastaen heidät mielenhallinnalta. He puolestaan lupaavat auttaa Hämähäkkimiestä löytämään vihollisen, joka on vastuussa tästä sekasorrosta. Saadessaan uusia liittolaisia Hämähäkkimies huomaa pian kaiken takana olleen Mysterio.
Juoni > Hahmot

| Pelin alussa olevia pelattavia hahmoja | Lukittavissa olevia hahmoja | Lukittavissa olevia hahmoja | Ei-pelattavissa olevat hahmot |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hämähäkkimies  Hiipijä  Hopeasapelia |  Blade  Carnageb  Elektrob  Hiekkamies  Lisko  Musta Kissa  Tohtori Mustekala |  Rautanyrkki  Sarvikuonon  Skorpioni  Uusi Menninkäinen  Vihreä Menninkäinen  Venom |  Nick Fury  Mysterio |
a vain Xbox 360:llä, Wiillä ja Windowsilla.
b vain PSP:llä
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  James Arnold Taylor  | … |  Peter Parker / Hämähäkkimies   |
|  Joe Alaskey  | … |  Tohtori Mustekala   |
|  Kathryn Cressida  | … |  tietokone   |
|  John DiMaggio  | … |  Sarvikuono   |
|  Robin Atkin Downes  | … |  Mysterio   |
|  Quinton Flynn  | … |  Venom   |
|  Chris Gardner  | … |  Hiipijä   |
|  Marc Graue  | … |  Nick Fury   |
|  Jennifer Hale  | … |  Hopeasapeli   |
|  Roger Jackson  | … |  Vihreä Menninkäinen   |
|  David Kaye  | … |  Elektro   |
|  Josh Keaton  | … |  Harry Osborn / Uusi Menninkäinen   |
|  Khary Payton  | … |  Blade   |
|  John Rubinow  | … |  Rautanyrkki   |
|  Fred Tatasciore  | … |  Hiekkamies, Skorpioni   |
|  Audrey Wasilewski  | … |  Musta Kissa   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)