Suomen juutalaiset
Aikajana

Aikajana juutalaisten historiasta Suomessa
1670-luku: kristinuskoon kääntynyt juutalainen Isak Zebulon asettuu Ouluun, missä hänelle myönnetään porvarioikeudet 6. tammikuuta 1672. Hänen tyttärestään Mariasta tulee runoilija Zacharias Topeliuksen isoisän äiti
1685: kuninkaallinen käskykirje kieltää juutalaisten oleskelun Ruotsin valtakunnassa elleivät he käänny kristinuskoon.
1772: hallitusmuoto määrää, että Ruotsin kaikkien kansalaisten on kuuluttava luterilaiseen kirkkoon.
1775: säädös vierasuskoisten oikeuksista Tampereella, Heinolassa ja Kuopiossa
1781: annetaan uskonnonvapausjulistus, jolla kumotaan vuoden 1685 käskykirje
1782: voimaan astuu ohjesääntö määrittelemään Ruotsin juutalaisten oikeuksia. Vain Tukholma, Göteborg ja Norrköping (ja Karlskrona) ovat juutalaisille sallittuja: siten juutalaiset eivät saa asettua Suomeen, elleivät ole kääntyneet kristinuskoon
1700-luvun loppu: käännynnäinen Fredrik Anton Meyer (alkup. Meyer Levin) hyväksytään Turun akatemiaan lääketieteen opiskelijaksi ja hän työskentelee siellä kymmenen vuoden ajan kielimestarina. Tällainen kielimestari oli myös vuonna 1724 Turkuun saapunut Kristian Petter Löve
1799: Venäjältä saapunut Jacob Weikaim asettuu perheineen Haminaan. Haminaan kasvaa vähitellen pieni juutalainen yhdyskunta. Sen jäsenet ovat peltiseppiä, liikemiehiä ja urakoitsijoita. Weikaimeista polveutuvat monet Veikkaset, Jacobssonit, Jaarot ja Kaspit
1804: Aleksanteri I vahvistaa juutalaisasetuksen, jossa on rajoituksia ja vapauksia
1813: juutalainen kauppias Abraham Cohn anoo Helsingin maistraatilta porvarioikeuksia toimiakseen huonekalu- ja korukauppiaana. Häntä seuraa Ruotsista muuttanut ylioppilaiden suosima käännynnäisjuutalainen ravintoloitsija Hårdh Nathan
1827: Nikolai I määrää kantonistijärjestelmän mukaan juutalaisten asevelvollisuusajaksi 25 vuotta
1830-luku: ensimmäinen juutalainen rukoushuone Suomenlinnaan
1831: Turussa asuu yksi juutalaisperhe, Helsingissä kuusi juutalaisperhettä ja Viipurissa kaksi juutalaisperhettä. Nämä määrätään karkotettaviksi
1837: Helsingissä syntyy ensimmäinen juutalainen, Rohel Lea Anker
1850-luku: juutalainen narinkka Helsingin Pohjoisrantaan ja tulevalle Suomen Pankin tontille
1850: Venäjällä asuu 2,4 miljoonaa juutalaista. Vuonna 1900 juutalaisia on yli viisi miljoonaa
1856: kantonistijärjestelmä lakkautetaan
1858: asetus laillistaa juutalaisten oikeuden oleskella Suomessa
1864: hautausapuyhdistys Chevra Kadisha perustetaan Helsinkiin
1867: Helsingin seurakunta palkkaa ensimmäisen rabbin Naftali Zwi Amsterdamin
1869: asetus Venäjän armeijasta vapautettujen tai reserviin siirrettyjen juutalaismiesten oikeudesta jäädä Suomeen asumaan
1870: ensimmäinen synagoga Langénin huvilaan Siltasaareen. Juutalaisia on Suomessa 460, heistä 226 Helsingissä
1872: ensimmäinen Toora-käärö kirjoitetaan Suomessa. Juutalaisten oikeudellinen asema ensimmäisen kerran esillä valtiopäivillä
1874: vapaamielinen Aleksanteri II lyhentää varusmiespalvelusajan enintään kuuteen vuoteen. Asepalvelunsa suorittaneet saavat oikeuden asettua asumaan valtakunnan eri alueille
1879: sairasapuyhdistys Bikur Cholim perustetaan Helsinkiin
1881: pogromit alkavat Venäjällä
1882: valtiopäivien pappisäädyn edustaja ehdottaa hallitsijalta lakiesitystä maassa syntyneiden tai kasvaneiden mooseksenuskoisten ottamiseksi Suomen kansalaisiksi. Kaupungeilta hankitut lausunnot ovat kuitenkin kielteisiä, eikä mietintö etene
1888: 60 juutalaista karkotetaan Suomesta
1889: Senaatin päätöksessä nimetään noin 150 juutalaisperhettä, jotka saavat luvan oleskella Suomessa, muut karkotetaan
1890: Suomessa asuu noin tuhat juutalaista, joista 70 prosenttia on syntynyt Suomessa. Asuinpaikkakunnat ovat Helsinki, Viipuri, Turku, Hämeenlinna, Tampere, Hamina, Sortavala, Suistamo, Impilahti, Kuopio ja Vaasa
1893: ensimmäinen juutalainen koulu perustetaan Helsinkiin
1905: ylioppilas Santeri Jacobsson järjestää ensimmäisen kansalaiskokouksen juutalaisen aseman parantamiseksi
1906: Helsinkiin pääsynagoga. Venäjän sionistikongressi Helsingissä
1910: Suomessa 1 200 juutalaista
1911: Suomessa syntyneistä juutalaisista ensimmäisenä suomalaiseen yliopistoon päässyt Isak Pergament saa lääketieteen lisensiaatin arvon.
1912: Turun synagoga valmistuu
1918: 12. tammikuuta laki juutalaisten kansalaisoikeuksista ("Laki mooseksenuskolaisista")
1919: Helsingin, Turun ja Viipurin juutalaiset seurakunnat virallistetaan
1931: narinkka lakkautetaan
1938: Suomeen saapuu Keski-Euroopasta 500 juutalaista pakolaista
1942: Suomi luovuttaa 6. marraskuuta Virossa kahdeksan juutalaispakolaista Gestapolle. Heistä vain yksi selviää hengissä Auschwitzin tuhoamisleiriltä
1944: itsenäisyyspäivänä tasavallan presidentti Carl Gustaf Emil Mannerheim osallistuu Helsingin synagogassa 23 kaatuneen juutalaissotilaan muistotilaisuuteen.
2000: pääministeri Paavo Lipponen pyytää 6. marraskuuta Suomen ja suomalaisten puolesta anteeksi juutalaiselta yhteisöltä kahdeksan juutalaisen pakolaisen luovuttamista sodan aikana Saksalle.