stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tasavallan Presidentti (yhtye)
Historia > Läpimurtoalbumi Lambertland (1972)

Yhtyeen kolmas studioalbumi Lambertland oli Love Recordsin ja ruotsalaisen Sonetin yhteistuotanto. Levyn taustojen äänitykset alkoivat huhtikuussa 1972 Helsingin Finnvox-studiossa, ja lauluosuudet nauhoitettiin myöhemmin Europafilm-studiossa Tukholmassa. Jukka Tolonen sävelsi kaikki albumin kappaleet lukuun ottamatta Pekka Pöyryn instrumentaalisävellystä ”Celebration of the Saved Nine”, ja sanoitukset teki Wigwamin alkuperäinen basisti Mats Huldén, joka vastasi myös kansitaiteesta. Levyn tuotti Sonetin Samuel Charters, joka oli tuottanut aiemmin muun muassa Country Joe and the Fishin ensimmäiset levyt. Äänityksissä oli ongelmia, koska jo pitkälle harjoiteltuja kappaleita ei nopeasta laulajanvaihdosta johtuen enää haluttu sovittaa uudelle solistille. Sävellajit eivät olleet Raittiselle sopivia, mikä rajoitti hänen laulamistaan. Raittisen mukaan äänitysten sujuvuudesta vastannut Charters ei tilanteesta välittänyt, ja Vesa Aaltosen mielestä yhtyeen jäseniin hieman nuivasti suhtautunut Charters oli täysin väärä valinta tuottajaksi. Syksyllä 1972 ilmestyneestä Lambertlandista tuli kuitenkin yhtyeen läpimurto. Se menestyi Suomessa kaupallisesti ja nousi Mitä Suomi soittaa -listan kahdeksanneksi. Britanniassa albumi ilmestyi vuoden lopulla ja sai siellä kriitikoilta ylistävää palautetta.
Tasavallan Presidentti levytti lokakuussa 1972 uransa ainoan suomenkielisen julkaisunsa, singlen ”Sisältäni portin löysin” / ”Selvä näkijä”. Ensin mainittu oli uusi versio Pekka Strengin kirjoittamasta ja yhdessä Tasavallan Presidentin kanssa levyttämästä kappaleesta albumilta Magneettimiehen kuolema. Levytys muodostui hyvin suosituksi. Rumpali Vesa Aaltonen uskoo, että se on radiossa soitetuin Tasavallan Presidentin kappale.
Historia > Toiminnan päättymisen jälkeen

Jukka Tolonen tuomittiin toukokuussa 2008 vankeuteen törkeästä pahoinpitelystä ja huumausainerikoksesta. Hän tuli vankilassa uskoon ja vapautui marraskuussa 2009. Hän ei pystynyt enää kunnolla soittamaan kitaraa nivelrikon vuoksi ja vaihtoi soittimikseen basson ja pianon.
Svart Records julkaisi vuonna 2016 livealbumin Pop-Liisa 1: Tasavallan Presidentti 1973, jolla on kappaleet ”Lennosta kii” ja ”Dance”. Yhtye nousi Suomessa listoille ensimmäisen kerran sitten vuoden 1974, kun albumi ylsi virallisen albumilistan sijalle 48.
Tasavallan Presidentin perustamisesta tuli vuonna 2019 kuluneeksi 50 vuotta. Sen kunniaksi järjestettiin joulukuussa 2019 kaksi 50-vuotisjuhlakonserttia, ensin Helsingin Tavastialla ja sitten Tampereen Klubilla. Mukana olivat yhtyeen jäsenistä Vesa Aaltonen, Jukka Tolonen, Juhani Aaltonen, Eero Raittinen, Heikki Virtanen ja Esa Kotilainen. Erikoisvieraana oli Jukka Gustavson ja taustayhtyeenä Vesa Aaltonen Proge Band. Lisäksi Svart Records julkaisi marraskuussa livealbumin Live in Lambertland. Kyseinen kesällä 1972 äänitetty albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 36.
Vesa Aaltonen kertoi maaliskuussa 2020, että Tasavallan Presidentti esiintyisi seuraavana kesänä Viapori Jazz -festivaalilla. Tapahtuma kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Sen sijaan Tasavallan Presidentti esiintyi 21. elokuuta suoratoistona Helsingin Sanomien digitilaajille. Kokoonpanossa olivat mukana Vesa Aaltonen, Juhani Aaltonen, Esa Kotilainen ja bassoa soittanut Jukka Tolonen sekä Jukka Gustavson, Jere Haakana, Jari Heino, Juha Kuoppala ja Ilmari Rönkä. Konsertin järjesti Viapori Jazz yhteistyössä Helsingin juhlaviikonlopun kanssa.
Svart Records on julkaissut 2020-luvulla lisää yhtyeen arkistomateriaalia. Suomessa ja Ruotsissa vuosina 1970–1971 äänitetty arkistolivealbumi Changing Times and Movements ilmestyi 9. huhtikuuta 2021. Samana päivänä julkaistiin myös yhtyeen esikoisalbumi ja Milky Way Moses uusina vinyyli- ja CD-painoksina. Joulukuussa 2022 julkaistiin Ruotsin Yleisradion arkistoista löydetystä materiaalista koostettu State Visit – Live in Sweden 1973, ja seuraavan vuoden tammikuussa ilmestyi The Lost 1971 Studio Session, joka on studiolive syyskuulta 1971. Tasavallan Presidentin esiintyminen vuoden 1971 Ruisrockissa julkaistiin maaliskuussa 2024 albumilla Live at Ruisrock 1971.
Vesa Aaltonen Prog Band on jatkanut esiintymisiä ja Tasavallan Presidentin musiikin soittamista. Vuonna 2022 siltä ilmestyi Studio Live -niminen albumi, jonka sisällöstä osa on uusia versioita Tasavallan Presidentin kappaleista. Niistä kolmessa soittaa bassoa Jukka Tolonen.
Merkitys

Tasavallan Presidentti on Wigwamin ohella merkittävin suomalainen progressiivisen rockin yhtye. Sen vuosien 1969–1974 albumit olivat Suomessa progressiiviselle rockille suuntaa antaneita merkkiteoksia. Musiikkitoimittaja Pekka Laine on kutsunut Tasavallan Presidenttiä suomalaisen jazzrockin tärkeimmäksi yhtyeeksi. Kriitikko Markku Tuulen mukaan Tasavallan Presidentti kuului ”maailman rockyhtyeiden ehdottomaan valioluokkaan”. Tuuli on kirjoittanut, että yhtyeen voima oli yksilöissä ja näiden ihanteellisessa yhdistymisessä levytystilanteessa. Vuonna 1983 ilmestyneessä Suomalaisen rockin tietosanakirja 2 -teoksessa lainataan Tuulen kirjoitusta, jonka mukaan albumit Lambertland ja Milky Way Moses lienevät parhaita suomalaisia popjazz-levyjä. Tuulen mukaan Jukka Tolosen kitaransoitto oli ilmiömäistä ja Pekka Pöyryn piano- ja puhallinideat ”lomittuivat nätisti rikastamaan kokonaisuutta”. Basistit Måns Groundstroem ja Heikki Virtanen sekä rumpali Vesa Aaltonen muodostivat varman tukiryhmän, ja Eero Raittisen laulu sopi musiikkiin ”kuin tumppu tassuun”.
Osittain Tasavallan Presidentin levyjen ansiosta rockmusiikki alkoi saada enemmän näkyvyyttä suomalaisessa lehdistössä. Jazziin kallellaan olleet kriitikot alkoivat arvostaa myös rockia, ja aihetta käsittelevät artikkelit siirtyivät nuortensivujen alanurkasta kulttuurisivuille.
Tasavallan Presidentti oli 1970-luvun alussa yhdessä Wigwamin kanssa Suomen merkittävin yhtye. Ne hallitsivat suomalaisten musiikkilehtien listoja ennen Hurriganesin nousua maan suosituimmaksi yhtyeeksi. Tasavallan Presidentin ja Wigwamin välinen kilpailu kuitenkin luotiin kuuntelijoiden puolelta, sillä yhtyeiden jäsenet olivat hyviä ystäviä keskenään. Taru Oksanen vertaa tätä vastakkainasettelua Englannissa Beatlesin ja Rolling Stonesin ihailijoiden välillä vallinneeseen kilpailuun, jossa fanin oli tärkeää ilmoittaa, kumman yhtyeen ihailijoihin hän kuuluu.
Tasavallan Presidentti oli ensimmäinen kansainvälisesti tunnettu suomalainen progressiivisen rockin yhtye ja ylipäätään ensimmäisiä pohjoismaisia kyseisen genren edustajia. Yhtyeellä oli faneja esimerkiksi Britanniassa, missä se nautti erityisesti muusikoiden suosiota. Pyrkimys kansainvälisyyteen näkyi myös siinä, että albumeihin panostettiin enemmän aiempiin suomalaisiin rocklevyihin. Otto Donner on sanonut, että yhtyeen levyjä ei kuitenkaan osattu markkinoida niin kuin olisi pitänyt, vaan oletettiin, että hyviä äänitteitä myytäisiin automaattisesti paljon.
Esikoisalbumi Tasavallan Presidentti on mukana kirjan 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään suomenkielisessä painoksessa. Siinä Pekka Laine kirjoittaa, että se on Wigwamin Hard N’ Hornyn ohella vuoden 1969 toinen merkittävä suomalainen debyyttialbumi. Musiikillisesti Tasavallan Presidentin esikoisalbumi on Wigwamin debyyttilevyä monimutkaisempi, minkä vuoksi Otto Donner katsoo varsinaisen suomalaisen progekauden alkaneen vasta Tasavallan Presidentistä.
Jäsenet > Kokoonpanot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1969–1970 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu 1970–1972 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Pekka Pöyry – saksofonit, huilu, kosketinsoittimet 1972 Eero Raittinen – laulu  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Pekka Pöyry – saksofonit, huilu, kosketinsoittimet 1973–1974 Eero Raittinen – laulu  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Heikki Virtanen – bassokitara  Pekka Pöyry – saksofonit, huilu, kosketinsoittimet  |  1974 Eero Raittinen – laulu  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Heikki Virtanen – bassokitara  Esa Kotilainen – kosketinsoittimet 1983 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu 1990 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu  Esa Kotilainen – kosketinsoittimet  |  1995 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Eero Raittinen – laulu  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Heikki Virtanen – bassokitara  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu  Esa Kotilainen – kosketinsoittimet 1999–2002 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Måns Groundstroem – bassokitara  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu Eero Raittinen – laulu (Popfinlandia 2000) 2002–2006 Frank Robson – laulu, kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – kitara  Vesa Aaltonen – rummut  Heikki Virtanen – bassokitara  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu 2020 Vesa Aaltonen – rummut  Juhani Aaltonen – saksofonit, huilu  Esa Kotilainen – kosketinsoittimet  Jukka Tolonen – bassokitara  |
Diskografia > Studioalbumit

Tasavallan Presidentti (1969)
Magneettimiehen kuolema (Pekka Streng & Tasavallan Presidentti, 1970)
Tasavallan Presidentti (1971)
Lambertland (1972)
Milky Way Moses (1974)
Six Complete (2006)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tasavallan Presidentti (yhtye) Wikimedia Commonsissa
Epäviralliset kotisivut
Ylen Elävä arkisto:
Tasavallan Presidentti – ”Struggling for Freedom” (live 1970, televisiotallenne).
Tasavallan Presidentti Readingissa 1973 (haastatteluvideo).
Tasavallan Presidentti – ”Lennosta kii” (live 1973, äänitallenne).
Tasavallan Presidentti – ”Oi armahda herra sotilas valasta” (live 1974, televisiotallenne).
Allmusic (englanniksi)
Tasavallan Presidentti
| --- | --- |
Studioalbumit:   Tasavallan Presidentti  Magneettimiehen kuolema  Tasavallan Presidentti  Lambertland  Milky Way Moses  Six Complete 
Livealbumit:   Still Struggling for Freedom  Pop-Liisa 1: Tasavallan Presidentti 1973  Live in Lambertland  Changing Times and Movements  State Visit  The Lost 1971 Studio Session  Live at Ruisrock 1971 
Kokoelmat:  Classics
EP:t:  Six
Singlet:   ”Time Alone with You”  ”Solitary”  ”Sisältäni portin löysin”  ”Drinking” 
DVD:t:  Six + Live!
Katso myös:  Diskografia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Englantilaissyntyinen Frank Robson oli yhtyeen ensimmäinen solisti.
Kirka ja Frank Robson vuonna 1972.
Tasavallan Presidentti Ruisrockissa 1971.
Tasavallan Presidentti helmikuussa 1973. Vasemmalta Jukka Tolonen, Pekka Pöyry, Heikki Virtanen, Eero Raittinen ja Vesa Aaltonen.
Tasavallan Presidentti esiintymässä kesällä 1983 Helsingin Kaivopuistossa.
Basisti Måns Groundstroemilla oli iso vaikutus yhtyeen alkuvaiheen musiikkiin.
Haugesund

| Haugesund |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Haugesund
 Koordinaatit: 59°26′N, 5°18′E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  73 km²
 – Maa:  68 km²
Väkiluku (1.1.2023):  37 855
 – Väestötiheys:  556,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 Verkkosivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haugesundin taajama vuonna 2020 (keltaisella).
Haugesundin väestökehitys vuosina 1951–2010. Skåren kunta liitettiin Haugesundiin vuonna 1958. Vuonna 1965 kunta sai nykyiset rajansa, kun aiemmin Torvastadin kuntaan kuulunut Vibrandsøyn saari (tuolloin 70 asukasta) liitettiin siihen.
Haugesund on kunta ja kaupunki Rogalandin läänissä Norjassa. Se perustettiin vuonna 1854, mutta alueella oli asutusta jo aiemmin. Kalasatamana paikkakunta tunnettiin jo 1700-luvulla. Haugesundin maapinta-ala on 68 neliökilometriä ja väkiluku vuoden 2023 alussa oli 37 855. Haugesund oli asukasluvulla mitattuna Norjan 28. suurin kunta vuonna 2021.
Haugesundin taajama ulottuu Haugesundin kunnan ohella etelään Karmøyn kunnan puolelle. Norjan tilastokeskuksen mukaan taajaman  asukasluku oli vuoden 2021 alussa yhteensä 45 436.
Kulttuuri

Haugesundissa pidetään vuosittain Norjan kansainvälinen elokuvafestivaali. Sildajazz-festivaalilla esiintyy noin 70 yhtyettä noin 180 konsertissa.
Liikenne

Haugesundin satama on seudun kuuden kunnan yhteisesti omistaman Karmsund Havn IKS -satamayhtiön ylläpitämä satama. Satama on kuulunut rahtimäältään Norjan suurimpiin. Haugesundin kaupungin länsirannalle sijaitsevaalle Killingøyn saarelle ja sen lähistölle on rakennettu satamayhtiön ylläpitämä useiden offshore-alusten huoltotukikohta ja kotisatama.
Haugesundin lentoasema sijaitsee naapurikunta Karmøyn puolella.
Hallinto

Kaupungin nykyinen pormestari on Nils Konrad Bua, joka valittiin tehtäväänsä syksyllä 2023.
Koulutus

Haugesundissa on Vestlandetin korkeakoulun kampus.
Media

Sanomalehti Haugesunds Avis ilmestyy kuudesti viikossa.
Tunnettuja henkilöitä

Turid Birkeland (1962–2015), poliitikko
Kjølv Egeland (1918–1999), poliitikko
Jon Fosse (s. 1959), kirjailija
Kolbein Falkeid (s. 1933), runoilija
Christian Grindheim (s. 1983), jalkapalloilija
Anne Margrethe Hausken Nordberg (s. 1976), suunnistaja
Gunnar Hellesen (1912–2005), poliitikko
Hanne Krogh (s. 1956), Bobbysocks-duon jäsen
Sivert Langholm (1927–2022), historioitsija
Sigve Lie (1906–1958), kilpapurjehtija
Lars O. Meling (1876–1951), poliitikko
Anne Grete Preus (1957–2019), muusikko
Moritz Rabinowitz (1887–1942), liikemies
Einar Steensnæs (s. 1942), poliitikko
Susanne Sundfør (s. 1986), muusikko
Susanne Wigene (s. 1978), juoksija
Einherjer, yhtye
Vamp, yhtye
Kuvia

Smedasundetin salmi
Haugesundin raatihuone
Haugesundin kirjasto
Risøybrua-silta
Haraldshaugenin kansallismuistomerkki
Ystäväkaupungit > Nykyiset

Emden (Saksa)
Ystäväkaupungit > Entiset

Søllerød (Tanska)
Tammisaari (Suomi)
Ystad (Ruotsi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haugesund Wikimedia Commonsissa
Kunnan verkkosivut (norjaksi)
Rogalandin läänin kunnat
Bjerkreim
Bokn
Eigersund
Finnøy
Forsand
Gjesdal
Haugesund
Hjelmeland
Hå
Karmøy
Klepp
Kvitsøy
Lund
Randaberg
Rennesøy
Sandnes
Sauda
Sokndal
Sola
Stavanger
Strand
Suldal
Time
Tysvær
Utsira
Vindafjord
Norjan läänit | Norja
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2010

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2010 olivat 74. miesten jääkiekkoilun maailmanmestaruuskilpailut. Turnaus pelattiin Saksassa 7.–23. toukokuuta 2010. Kisakaupunkeina toimivat Köln ja Mannheim. Lisäksi kisojen avausottelu pelattiin Gelsenkirchenissä, jalkapallojoukkue Schalke 04:n kotistadionilla, Veltins-Arenalla. Mestaruuden voitti Tšekki, joka kukisti loppuottelussa kaksi edellistä mestaruutta voittaneen Venäjän. Pronssia sai Ruotsi. Suomi hävisi puolivälierissä mestaruuden voittaneelle Tšekille rangaistuslaukauskilpailun jälkeen.
Pelijärjestelmä oli sama kuin yhdeksänä aiempana vuonna; ensin pelattiin neljässä alkulohkossa, joiden kolme parasta jatkoivat jatkolohkoihin E ja F, lohkojen huonoimmat joutuivat putoamislohkoon G. Molempien jatkolohkojen neljä parasta pelasivat puolivälierät, joiden voittajat jatkoivat välieriin. Välierien häviäjät pelasivat pronssiottelun ja voittajat loppuottelun.
Saksan ja Yhdysvaltojen välisessä avausottelussa syntyi uusi maailmanennätys, kun paikalla oli 77 803 katsojaa.
Lohkot MM-kisoissa 2010

Lohkot määräytyivät vuoden 2009 maailmanrankingin mukaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-lohko, Köln  Venäjä 1.   Valko-Venäjä 8.   Slovakia 9.   Kazakstan 18.  |  B-lohko, Mannheim  Kanada 2.   Sveitsi 7.   Latvia 10.   Italia 15.  |  C-lohko, Mannheim  Ruotsi 3.   Tšekki 6.   Norja 11.   Ranska 14.  |  D-lohko, Köln/Gelsenkirchen  Suomi 4.   Yhdysvallat 5.   Saksa 12.   Tanska 13.  |
Kisojen TV-lähetysoikeudet osallistujamaissa

| Maa | Kanava |
| --- | --- |
 Itävalta: ORF
 Valko-Venäjä: BTRC
 Kanada: TSN
 Kanada: TSN2
 Kanada: RDS
 Tšekki: ČT
 Tanska: TV2 Sport
 Suomi: YLE
 Suomi: URHOtv
 Ranska: Sport+
 Saksa: SPORT1
 Latvia: Viasat
 Venäjä: VGTRK
 Slovakia: STV
 Ruotsi: TV6
 Sveitsi: SRG SSR idée suisse
 Yhdysvallat: Universal Sports
Alkusarja

Joukkueet pelasivat yksinkertaisen alkusarjan, jolloin kullekin joukkueelle kertyi kolme ottelua. Lohkojen kolme parasta jatkoivat välisarjaan. Tilanteissa, joissa pisteet menivät tasan, joukkueiden välisen paremmuuden määrää joukkueiden keskinäisen ottelun tulos.
| --- | --- |
    : Joukkue jatkoi välisarjaan
    : Joukkue joutui putoamissarjaan
Välisarja

Välisarjaan eteni kustakin alkulohkosta kolme parasta joukkuetta. Välisarjassa joukkueet jaettiin kahteen lohkoon. Lohkossa E pelasivat A- ja D-lohkojen kolme parasta, lohkossa F olivat B- ja C-lohkojen kolme parasta. Alkusarjassa toisiaan vastaan pelanneet joukkueet eivät kohdanneet enää välisarjassa. Niiden alkusarjassa pelaamat keskinäiset ottelut laskettiin kuitenkin mukaan. Näin kullekin maalle tuli välisarjassa pelattavaksi kolme ottelua. Alkulohkossaan viimeiseksi jääneet joukkueet joutuivat pelaamaan keskenään lohkoon G paikastaan seuraavan vuoden kisoissa.
Putoamissarja > G-lohko

| --- | --- |
    : Joukkue, joka pääsee seuraaviin kisoihin.
    : Joukkue, joka putoaa 1. divisioonaan.
Sarjataulukko
| Joukkue | Ottelut | Voitot | JA-voitot | JA-tappiot | Tappiot | Tehdyt | Päästetyt | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 16 | 2 | 14 | 8 |
|  Ranska | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 7 | 8 | -1 | 6 |
|  Italia | 3 | 1 | 0 | 1 | 1 | 5 | 5 | 0 | 4 |
|  Kazakstan | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 17 | -13 | 0 |
Ottelut
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+2)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.5. | Yhdysvallat  | 10−0 |  Kazakstan | Lanxess Arena, Köln |  |
16.15: 
| 16.15 | 4–0, 5–0, 1–0  | 4–0, 5–0, 1–0  | 4–0, 5–0, 1–0  |  |  |
| 16.15 |  |  |      |  |  |
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.5. | Italia  | 1−2 |  Ranska | SAP Arena, Mannheim |  |
16.15: 
| 16.15 | 0–1, 0–0, 1–1  | 0–1, 0–0, 1–1  | 0–1, 0–0, 1–1  |  |  |
| 16.15 |  |  |      |  |  |
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.5. | Ranska  | 0−4 |  Yhdysvallat | Lanxess Arena, Köln |  |
12.15: 
| 12.15 | 0–0, 0–2, 0–2  | 0–0, 0–2, 0–2  | 0–0, 0–2, 0–2  |  |  |
| 12.15 |  |  |      |  |  |
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.5. | Italia  | 2−1 |  Kazakstan | SAP Arena, Mannheim |  |
12.15: 
| 12.15 | 0–0, 0–0, 2–1  | 0–0, 0–0, 2–1  | 0–0, 0–0, 2–1  |  |  |
| 12.15 |  |  |      |  |  |
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.5. | Yhdysvallat  | 3−2 rl. |  Italia | Lanxess Arena, Köln |  |
12.15: 
| 12.15 | 1-0, 0-1, 1-1, 0-0  | 1-0, 0-1, 1-1, 0-0  | 1-0, 0-1, 1-1, 0-0  |  |  |
| 12.15 |  |  |      |  |  |
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.5. | Kazakstan  | 3−5 |  Ranska | SAP Arena, Mannheim |  |
12.15: 
| 12.15 | 2-3, 0-1, 1-1  | 2-3, 0-1, 1-1  | 2-3, 0-1, 1-1  |  |  |
| 12.15 |  |  |      |  |  |
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15: 
12.15:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Venäjä | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Venäjä | 5 |  |  | 22.5. | 22.5. |  |  |  |  |
|   |  Kanada | 2  |  |  | 22.5. | 22.5. |  |  |  |  |
|   |  Kanada | 2  |  |  |  Venäjä | 2 |  |  |  |  |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  Venäjä | 2 |  |  |  |  |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  Saksa | 1  |  |  |  |  |
|   |  Sveitsi | 0 |  |  |  Saksa | 1  |  |  |  |  |
|   |  Sveitsi | 0 |  |  |  |  |  |  | 23.5. | 23.5. |
|   |  Saksa | 1  |  |  |  |  |  |  | 23.5. | 23.5. |
|   |  Saksa | 1  |  |  |  |  |  |  |  Venäjä | 1 |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  |  |  |  |  Venäjä | 1 |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 2  |
|   |  Ruotsi | 4 |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 2  |
|   |  Ruotsi | 4 |  |  | 22.5. | 22.5. |  |  |  |  |
|   |  Tanska | 2  |  |  | 22.5. | 22.5. |  |  |  |  |
|   |  Tanska | 2  |  |  |  Ruotsi | 2 |  |  |  |  |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  Ruotsi | 2 |  |  |  |  |
|   | 20.5. | 20.5. |  |  |  Tšekki (rl.) | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Suomi | 1 |  |  |  Tšekki (rl.) | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Suomi | 1 |  |  |  |  |  |  | 23.5. | 23.5. |
|   |  Tšekki (rl.) | 2  |  |  |  |  |  |  | 23.5. | 23.5. |
|   |  Tšekki (rl.) | 2  |  |  |  |  |  |  |  Saksa | 1 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Saksa | 1 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 3  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 3  |
Ottelut
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+2)
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.5. | Suomi  | 1−2 rl. |  Tšekki | Lanxess Arena, Köln |  |
16.15: 
| 16.15 | 1−0, 0−0, 0−1, 0−0, 0−1  | 1−0, 0−0, 0−1, 0−0, 0−1  | 1−0, 0−0, 0−1, 0−0, 0−1  |  |  |
| 16.15 |  |  |      |  |  |
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.5. | Ruotsi  | 4−2 |  Tanska | SAP Arena, Mannheim |  |
16.15: 
| 16.15 | 1−0, 2−1, 1−1  | 1−0, 2−1, 1−1  | 1−0, 2−1, 1−1  |  |  |
| 16.15 |  |  |      |  |  |
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 
16.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.5. | Venäjä  | 5−2 |  Kanada | Lanxess Arena, Köln |  |
20.15: 
| 20.15 | 1−0, 2−0, 2−2  | 1−0, 2−0, 2−2  | 1−0, 2−0, 2−2  |  |  |
| 20.15 |  |  |      |  |  |
20.15: 
20.15: 
20.15: 
20.15: 
20.15: 
20.15: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.5. | Sveitsi  | 0−1 |  Saksa | SAP Arena, Mannheim |  |
20.15: 
| 20.15 | 0−0, 0−1, 0−0  | 0−0, 0−1, 0−0  | 0−0, 0−1, 0−0  |  |  |
| 20.15 |  |  |      |  |  |
20.15: 
20.15: 
20.15: 
20.15: 
20.15: 
20.15:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. | Ruotsi  | 2−3 rl. |  Tšekki | Lanxess Arena, Köln |  |
14.00: 
| 14.00 | 1−1, 0−0, 1−1, 0−0  | 1−1, 0−0, 1−1, 0−0  | 1−1, 0−0, 1−1, 0−0  |  |  |
| 14.00 |  |  |      |  |  |
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. | Venäjä  | 2−1 |  Saksa | Lanxess Arena, Köln |  |
18.00: 
| 18.00 | 0−1, 1−0, 1−0  | 0−1, 1−0, 1−0  | 0−1, 1−0, 1−0  |  |  |
| 18.00 |  |  |      |  |  |
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: