Aikajana orjuuden lakkauttamisesta
Aikajana > 1500–1700 (varhainen uusi aika)

| Päivämäärä | Tietoa | Hallinnollinen alue |
| --- | --- | --- |
| 1500-luvun alussa | Eurooppa, Amerikka | Varsinainen orjuus, joskaan ei maaorjuus, oli hävinnyt lähes kaikista Euroopan maista. Samoihin aikoihin kuitenkin eurooppalaisten perustamissa siirtomaissa pantiin alulle uusi laajat mittasuhteet saanut orjuuden ja samalla orjakaupan muoto. Seuraavien vuosisatojen aikana useita miljoonia afrikkalaisia kuljetettiin orjiksi Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Karibianmeren saarille. |
| 1503 | Kastilian kruunu | Amerikan alkuperäiskansojen sallittiin matkustaa Espanjaan vain omasta tahdostaan. |
| 1512–1513 | Kastilian kruunu | Espanjan kruunu sääti Burgosin lait, joiden tarkoitus oli  kieltää intiaanien pitäminen orjuudessa. Voimassa pysyneen Encomienda-järjestelmästä tuli kuitenkin käytännössä uusi orjuuden muoto. |
| 1518 | Espanja | Keisari Kaarle V myönsi Laurent de Gouvenot'lle yksinoikeuden kuljettaa afrikkalaisia orjia Amerikkaan, minkä tarkoituksena oli myös lopettaa intiaanien orjuus. |
| 1528 | Espanja | Kaarle V kielsi intiaanien kuljettamisen Eurooppaan, jopa heidän omasta tahdostaan, yrittääkseen rajoittaa heidän orjuuttamisensa. |
| 1537 | Uusi maailma | Paavi Paavali III:n bulla Bulla sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra kielsi intiaanien käytön orjina Amerikan mantereella. |
| 1542 | Espanja | Lain muutokset kielsivät orjakaupungit Amerikassa. Intiaanien orjuudesta luovuttiin, mutta se korvattiin muilla pakkotyön muodoilla. Afrikkalaisten orjuus jatkui. Encomienda-järjestelmään tehtiin muutoksia. |
| 1550–1551 | Espanja | Valladolidin polemikeassa väiteltiin Amerikan alkuperäiskansojen luontaisista oikeuksista. |
| 1552lähde? | Espanja | Bartolomé de las Casas, joka oli kerran puolustanut afrikkalaisten orjien tuontia tapana suojata alkuperäiskansoja, tuomitsi myös afrikkalaisten orjuuden. |
| 1570 | Portugalin kuningaskunta | Kuningas Sebastian I kielsi alkuperäiskansojen orjuuttamisen Brasiliassa  sallien vain vihollisten orjuuttamisen. Jesuiitat, joiden lähetyssaarnaajat olivat suoraan yhteydessä brasilialaisiin heimoihin,  vaikuttivat tähän lakiin suuresti.lähde? Samaan aikaan maahan alettiin kuitenkin tuoda runsaasti afrikkalaisia orjia. |
| 1574 | Englannin kuningaskunta | Viimeiset jäljellä olevat maaorjat vapautettiin  kuningatar Elisabet I:n käskystä. |
| 1574 | Filippiinit | Orjuus kiellettiin Espanjan kuninkaan antamalla asetuksella. |
| 1588 | Liettuan suuriruhtinaskunta | Kolmas Liettuan statuutti kielsi orjuuden, sotavankeja lukuun ottamatta. |
| 1590 | Japani | Toyotomi Hideyoshi kielsi orjuuden. |
| 1595 | Portugalin kuningaskunta | Kiinalaisten orjien kauppa kiellettiin. |
| 1624 | Portugalin kuningaskunta | Kiinalaisten orjuuttaminen kiellettiin. |
| 1648 | Osmanien valtakunta | Devshirme eli kristittyjen lasten pakko-ottaminen ja houkutteleminen armeijaan lopetettiin. |
| 1649 | Moskovan Venäjä | Venäläisten orjien myyminen muslimeille kiellettiin. |
| 1679 | Moskovan Venäjä | Tsaari Fjodor III muutti kaikki pelto-orjat maaorjiksi. |
| 1683 | Espanjan Chile | Espanjan kruunu lopetti mapuchien orjuuden. |
| 1687 | Espanjan Florida | Brittiläisistä siirtokunnista Etelä-Carolinasta ja Georgiasta Floridaan paenneet orjia alettiin vapauttaa siilä ehdolla, että heistä tuli lojaaleja Espanjan alamaisia ja että he kääntyivät katolilaisuuteen. |