stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theodor Mommsen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Theodor Mommsen Wikimedia Commonsissa
| n k Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajat |
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Prudhomme  1902: Mommsen  1903: Bjørnson  1904: F. Mistral / Echegaray  1905: Sienkiewicz  1906: Carducci  1907: Kipling  1908: Eucken  1909: Lagerlöf  1910: Heyse  1911: Maeterlinck  1912: Hauptmann  1913: Tagore  1914: Ei jaettu  1915: Rolland  1916: Heidenstam  1917: Gjellerup / Pontoppidan  1918: Ei jaettu  1919: Spitteler  1920: Hamsun  1921: France  1922: Benavente  1923: Yeats  1924: Reymont  1925: Shaw 
1926–1950:  1926: Deledda  1927: Bergson  1928: Undset  1929: Mann  1930: Lewis  1931: Karlfeldt  1932: Galsworthy  1933: Bunin  1934: Pirandello  1935: Ei jaettu  1936: O’Neill  1937: Martin du Gard  1938: Buck  1939: Sillanpää  1940–1943: Ei jaettu  1944: Jensen  1945: G. Mistral  1946: Hesse  1947: Gide  1948: Eliot  1949: Faulkner  1950: Russell 
1951–1975:  1951: Lagerkvist  1952: Mauriac  1953: Churchill  1954: Hemingway  1955: Laxness  1956: Jiménez  1957: Camus  1958: Pasternak  1959: Quasimodo  1960: Perse  1961: Andrić  1962: Steinbeck  1963: Seferis  1964: Sartre  1965: Šolohov  1966: Agnon / Sachs  1967: Asturias  1968: Kawabata  1969: Beckett  1970: Solženitsyn  1971: Neruda  1972: Böll  1973: White  1974: Johnson / Martinson  1975: Montale 
1976–2000:  1976: Bellow  1977: Aleixandre  1978: Singer  1979: Elytis  1980: Miłosz  1981: Canetti  1982: García Márquez  1983: Golding  1984: Seifert  1985: Simon  1986: Soyinka  1987: Brodsky  1988: Mahfouz  1989: Cela  1990: Paz  1991: Gordimer  1992: Walcott  1993: Morrison  1994: Ōe  1995: Heaney  1996: Szymborska  1997: Fo  1998: Saramago  1999: Grass  2000: Gao 
2001–:  2001: Naipaul  2002: Kertész  2003: Coetzee  2004: Jelinek  2005: Pinter  2006: Pamuk  2007: Lessing  2008: Le Clézio  2009: Müller  2010: Vargas  2011: Tranströmer  2012: Mo Yan  2013: Munro  2014: Modiano  2015: Aleksijevitš  2016: Dylan  2017: Ishiguro  2018: Tokarczuk  2019: Handke  2020: Glück  2021: Gurnah  2022: Ernaux  2023: Fosse  2024: Kang 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  RISM  SNAC  IdRef 
Saksan Liittotasavallassa vuonna 1957 Mommsenin muistoksi painettu postimerkki.
Etelä-Suomen Pankki

Etelä-Suomen Pankki Osakeyhtiö oli suomalainen vuosina 1917–1927 toiminut liikepankki, joka fuusioitiin vuoden 1928 alussa Liittopankkiin.
Etelä-Suomen Pankki perustettiin muuttamalla Pankkiiriliike Hugo Hertzberg liikepankiksi vuonna 1917. Pankin taustavoimat olivat pääasiassa ruotsinkielisiä liike- ja vakuutusmiehiä.
Pankin perustaja ja toimitusjohtaja oli Hugo Hertzberg (1864–1947). Hän omisti Hertzberg & Co pankkiiriliikkeen. Etelä-Suomen Pankki jatkoi Hertzbergin liikkeen toimintaa ja erikoistui valuuttakauppaan. Koska pankki ei kuulunut Pankkiyhdistykseen, se saattoi maksaa myös korkeampaa talletuskorkoa. Vuonna 1926 Hertzberg joutui eroamaan toimitusjohtajan paikalta ja hän myi samalla 130 000 pankin osaketta eli yli 80 % osakepääomasta Liittopankille.
Etelä-Suomen Pankkia rasittivat Hella Wuolijoen johtamalle Aunuksen Puuliike Oy:lle myönnetyt lainat ja pankkia syytettiin myös koronkiskonnasta. Tämä johti lopulta siihen, että Etelä-Suomen Pankki fuusioitiin Liittopankkiin.
Pehr G. Gyllenhammar

Pehr G. Gyllenhammar
Pehr Gustaf Gyllenhammar (28. huhtikuuta 1935 Göteborg – 21. marraskuuta 2024) oli ruotsalainen yritysjohtaja. Hän toimi AB Volvon toimitusjohtajana 1971–1983, Volvo-konsernin johtajana 1971–1990 ja hallituksen puheenjohtajana 1983–1993.
Gyllenhammar opiskeli oikeustiedettä ja aloitti uransa vakuutusalalla ennen kuin seurasi isäänsä Skandian toimitusjohtajana vuonna 1970.
Gyllenhammar oli European Round Table of Industrialists -eturyhmän (lyh. ERT, suom. Euroopan teollisuusjohdon pyöreä pöytä) pääperustajia ja toimi sen puheenjohtajana 1983–1988.
Vuodesta 2003 Gyllenhammar oli Rothschild Europen (N M Rothschild & Sons Limited) varapuheenjohtaja.
Gyllenhammarista tehtiin Ordre National du Mériten komentaja Ranskassa 1980 ja Legion of Honourin komentaja Ranskassa 1987. Gyllenhammarista tuli kunniamestari Honorary Master of the Bench of the Inner Temple Lontoossa 2001.
Yksityiselämä

Gyllenhammer oli naimisissa kolme kertaa. Kolmas vaimo oli kanadalaissyntyinen Lee Welton Crollin ja heille syntyi tytär tammikuussa 2016. Aikaisemmat vaimot olivat Christina Engellau, vuodesta 1959 vaimon kuolemaan 2008 saakka ja urheilutoimittaja Christel Behrman (2010–2012). Yhteensä Gyllenhammerilla on viisi lasta.
Aiheesta muualla

Thurnberg, Karin: ”Jag ljög om mitt efternamn” Svenska Dabbladet. 3.4.2004. (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Muut:  IdRef
Turunmaan Pankki

Turunmaan Pankki (Aktiebolaget Åbolands Bank-Osakeyhtiö Turunmaan Pankki) oli vuosina 1924–1933 toiminut liikepankki. Sillä oli konttorit Helsingissä, Kemiössä, Maarianhaminassa, Paraisilla, Salossa, Tammisaaressa ja Uudessakaupungissa.
Turunmaan Pankki syntyi, kun turkulainen Liikepankki Oy ja hypoteekkilaitos Suomen Vakuus Oy fuusioituivat vuonna 1924. Fuusioon johti se, että Liikepankki oli kärsinyt luottotappioita.
Vuoteen 1932 tultaessa oli pankki oli menettänyt kaikki omat pääomansa. Sen oli pakko lopettaa toimintansa kesällä 1933. Tappioiden syy olivat kiinteistösijoitukset. Pohjoismaiden Yhdyspankki ja Helsingin Osakepankki kuitenkin takasivat asiakkaiden talletukset.
Pankin purku kesti pitkään. Lopputilitys pankin omaisuuden myynnistä maksettiin osakkaille vasta 1946. Tappiot olivat kuitenkin suuret.
Turunmaan Pankki oli listattuna Helsingin pörssiin vuosina 1925–1933.
Pohjolan Osake-Pankki

Pohjolan Osake-Pankki (vuodesta 1949 lähtien Pohjos Oy) oli 1916 perustettu liikepankki, jolla oli yli 30 sivukonttoria Pohjois-Suomessa.
Perustamiseen tarvittavasta osakepääomasta puolet kerättiin Oulusta ja sen ympäristöstä. Oululaisten lisäksi perustajissa oli Kemin, Tornion ja Rovaniemen liikemiehiä ja apteekkareita. Toimintansa pankki aloitti 21.4.1917.
Pohjolan Osake-Pankki oli mukana yhdessä Tampereen Osake-Pankin ja Länsi-Suomen Osake-Pankin kanssa perustamassa Maakuntain Keskus-Pankki Oy:tä 1918. Se kuitenkin myi Keskus-Pankin osakkeet 1929 eikä mennyt mukaan pankkifuusioon, jossa syntyi Maakuntain Pankki Oy.
Pankin toiminta-alue tuhoutui pahoin Lapin sodassa. Pankille aiheutui niin suuret menetykset, että se joutui hakemaan vapaaehtoista purkulupaa. Pankki muutti nimekseen Pohjos Oy. Se myi kaiken liiketoimintansa Kansallis-Osake-Pankille vuosina 1948–1949. Pohjos Oy:n tehtäväksi jäi pankin jäljelle jääneen omaisuuden realisointi. Pohjos Oy:n toiminta päättyi 1971.
Pohjolan Osake-Pankin osakkeet noteerattiin Helsingin pörssissä vuosina 1922–1948.
Akaa

| Akaa Ackas |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Akaan kirkko Toijalassa.
Sijainti:  61°10′00″N, 023°52′05″E
Maakunta:  Pirkanmaan maakunta
Seutukunta:  Etelä-Pirkanmaan seutukunta
Kuntanumero:  020
Hallinnollinen keskus:  Toijalan keskustaajama
Perustettu:  2007
Kuntaliitokset:  Toijala (2007) Viiala (2007) Kylmäkoski (2011)
Kokonaispinta-ala:  314,38 km² 256:nneksi suurin 2022 
– maa:  293,26 km²
– sisävesi:  21,12 km²
Väkiluku:  16 398 68:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  55,92 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  16,5 %
– 15–64-v.:  59,3 %
– yli 64-v.:  24,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,8 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  3,0 %
Kunnallisvero:  9,9 % 28:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Antti Peltola
Kaupunginvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kok.   • PS   • Kesk.   • Vihr.   • Vas.   • KD:   10 10 6 4 2 2 1
www.akaa.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Akaa (ruots. Ackas) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu noin 16 400 ihmistä, ja asukasluku on kasvusuunnassa. Akaan pinta-ala on 314,38 km2, josta 21,12 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 55,9 asukasta/km2. Akaan naapurikunnat ovat Hämeenlinna, Lempäälä, Urjala, Valkeakoski ja Vesilahti.
Akaan kaupunki syntyi, kun Toijalan kaupunki ja Viialan kunta yhdistyivät 1. tammikuuta 2007, ja vuoden 2011 alusta Akaaseen liittyi myös Kylmäkoski. Tätä ennen Akaa-niminen kunta oli ollut olemassa vuoteen 1946 asti, jolloin sen kirkonkylästä lähialueineen muodostettiin itsenäinen Toijalan kauppala ja muu osa kunnasta liitettiin Kylmäkoskeen, Viialaan ja Sääksmäkeen.
Kaupungin hallinnollinen keskus ja kaupungintalo ovat Toijalan keskustaajamassa. Rautatieasemia on kaksi: Toijalan rautatieasema ja Viialan rautatieasema. Toijalan ja Viialan välimatka on noin kahdeksan kilometriä. Akaan pääliikenne sijoittuu Hämeentielle, joka johtaa Toijalan keskustasta Viialan Matomäkeen.
Akaassa on hyvät liikenneyhteydet ja myös teollisuutta. Toijalassa yhtyvät Riihimäen ja Tampereen sekä Turun ja Toijalan väliset rautatiet, ja rautatieasema on myös Viialassa. Valtatien 3 nykyinen linjaus kulkee Akaan kautta, ja sen rakentamisen jälkeen tien varteen on perustettu muun muassa ostoskeskus.
Akaassa on suuri mämmitehdas ja kaupungissa on järjestetty vuosina 2005 ja 2007 mämminsyönnin maailmanmestaruuskilpailut. Kaupungissa on evankelisluterilainen Akaan seurakunta, jonka lisäksi siellä toimii kaksi helluntaiseurakuntaa, Toijalan Saalem -helluntaiseurakunta ja Viialan helluntaiseurakunta, Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Toijalan adventtiseurakunta sekä Viialan ja Toijalan Jehovan todistajien seurakunnat.
Aakkosissa Akaa sijoittuu Suomen kunnista ensimmäiseksi. Akaan nimi, toisin kuin monet muut pitkään vokaaliin päättyvät Suomen kuntien nimet, taipuu paikallisuutta ilmaistaessa sisäpaikallissijoissa niin, että jokin on Akaassa ja tulee Akaasta.
Historia

Entinen Akaan kunta (ruots. Ackas) käsitti aikoinaan pääosan nykyisen Akaan kaupungin alueesta. Kuntana se sai alkunsa vuoden 1870 Akaan pitäjänkokouksesta. Kirkkopitäjänä Akaa itsenäistyi Sääksmäestä vuonna 1843, ja siitä erotettiin myöhemmin Urjala vuonna 1859 ja Kylmäkoski vuonna 1895. Vuonna 1932 osia Akaasta liitettiin uuteen Viialan kuntaan, johon samalla tuli kuulumaan myös osia Lempäälästä ja Vesilahdesta.
Akaan kunta lakkautettiin vuonna 1946, jolloin sen kirkonkylästä muodostettiin itsenäinen Toijalan kauppala. Muu osa kunnasta liitettiin Kylmäkoskeen, Viialaan ja Sääksmäkeen.
Viiala oli vanha teollisuuspitäjä. Viiala Osakeyhtiö perusti 1956 Viialaan Suomen ensimmäisen lastulevytehtaan. Tehtaan tuotanto päättyi 1978, jolloin sen omistajana oli Oy Wilh. Schauman Ab. Viialassa toimi aina 1990-luvun lamaan asti kolme suurta tehdastyönantajaa: viilatehdas, vaneritehdas ja nahkatehdas. Näistä Viialan viilatehdas siirsi toimintonsa 1996 yrityskauppojen myötä ulkomaille. Nahkatehdas kaatui konkurssiin 1995, ja vuoden 2004 lopussa UPM-Kymmene sulki Viialan vaneritehtaan.
Vuoden 2007 alussa Toijala ja Viiala yhdistyivät uudeksi Akaan kaupungiksi. Myös Kylmäkoski oli jo tuolloin kuntaliitosneuvotteluissa mukana, mutta sen liittyminen toteutui vasta vuoden 2011 alussa. Akaan vaakunan suunnitteli heraldikko Kari J. Tähtinen vuonna 2006.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Akaan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 15 767 | 15 767 |
| 1985 | 1985 |    | 15 651 | 15 651 |
| 1990 | 1990 |    | 16 048 | 16 048 |
| 1995 | 1995 |    | 15 986 | 15 986 |
| 2000 | 2000 |    | 15 945 | 15 945 |
| 2005 | 2005 |    | 16 422 | 16 422 |
| 2010 | 2010 |    | 17 012 | 17 012 |
| 2015 | 2015 |    | 17 043 | 17 043 |
| 2020 | 2020 |    | 16 476 | 16 476 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Akaassa oli 16 769 asukasta, joista 14 529 asui taajamissa, 2 092 haja-asutusalueilla ja 148:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Akaan taajama-aste on 87,4 %. Akaan taajamaväestö jakaantuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Toijalan keskustaajama | 8 379 |
| 2 | Viialan kirkonkylä | 5 272 |
| 3 | Kylmäkosken kirkonseutu | 662 |
| 4 | Sotkia | 216 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Tipuri lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Akaassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Akaan seurakunta
Kylmäkosken kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Akaan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Akaassa toimii Akaan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Akaassa toimii Viialan helluntaiseurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Akaan kaupungin nykyisellä alueella.
Kylmäkosken seurakunta (liitetty Akaan seurakuntaan 2007)
Viialan seurakunta (liitetty Akaan seurakuntaan 2007)
Vuosina 1946–2006 Akaan seurakunnan alueena oli Toijalan kaupunki sekä kunnallisesti Kylmäkoskeen kuulunut ns. ”jäännös-Akaa”.
Politiikka > Kaupunginvaltuusto

Akaassa suurimmat puolueet ovat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Kansallinen Kokoomus.
Paikkajako kaudella 2021–2025:
SDP 10
Kokoomus 10
Perussuomalaiset 6
Keskusta 4
Vihreät 2
Vasemmistoliitto 2
Kristillisdemokraatit 1
Yhteensä 35 paikkaa. Vuoden 2021 kuntavaaleissa Akaan suurin puolue oli SDP. Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja on SDP:n Saila Kallioinen ja varapuheenjohtaja Kokoomuksen Jaakko Leinonen.
Politiikka > Kaupunginhallitus

Kaupunginhallitusta johtaa Sami Rajala (Kokoomus), ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Heli Einola–Virtanen (Perussuomalaiset) ja toisena varapuheenjohtajana Mervi Pulkkinen (Keskusta). Kaupunginhallituksen muut jäsenet ovat Hanni Joronen (Vihreät), Hannu Järvinen (SDP), Arttu Käpylä (Perussuomalaiset), Inka Loppi (SDP), Janita Puomila (Kokoomus), Harri Rämö (SDP), Maija Toivonen (Kokoomus) ja Jouni Vaittinen (Keskusta).
Politiikka > Kaupunginjohtaja

Akaan nykyinen kaupunginjohtaja on Antti Peltola. Peltola valittiin tehtävään lähes yksimielisesti tammikuussa 2019, ja hän aloitti tehtävässään huhtikuun 2019 alussa.
Politiikka > Eduskuntavaalit 2019

Eduskuntavaaleissa 2019 eniten ääniä Akaassa saivat SDP (28,5 %), perussuomalaiset (20,0 %) ja kokoomus (16,7 %). Vihreät saivat 7,9 %, keskusta 7,6 %, vasemmistoliitto 7,5 % ja kristillisdemokraatit 4,6 % äänistä.
Sosiaalidemokraattien kannatus oli Akaassa Pirkanmaan vaalipiirin kunnista kolmanneksi vahvinta Valkeakosken ja Mänttä-Vilppulan jälkeen, joissa molemmissa sosiaalidemokraatit saivat 30,4 % äänistä.
Tutustumiskohteita

Akaan kirkko, rakennettu 1816–1817
Akaan sakaristo, Toijala (1400-luku)
Viialan kirkko
Viialan teatteri
Toijalan Kellariteatteri
Toijalan tapettimuseo (valittu Conan O'Brienin ohjelmassa maailman 20 kamalimman kesäkohteen listan sijalle 17 13)
Veturimuseo
Viialan kotiseutumuseo
Haihunkoski, Viiala
Tutustumiskohteita > Muuta

Hopealinjan laivaliikenne
Toijalan risteysasema, yhteydet:
Riihimäelle
Tampereelle
Turkuun
Valkeakoskelle (vakituisesti vain tavaraliikennettä, mutta esimerkiksi Haapamäen museoveturiyhdistys järjestää rataosuudella yleisökuljetuksia museojunilla)
Taajamat ja kaupunginosat > Toijala

Toijalan keskustaajama on Akaan kaupunkitaajamista suurin ja tiheimmin asuttu. Toijalan ohi kulkee Valtatie 3 ja siellä sijaitsee rautateiden risteysasema, lisäksi Valkeakoskelle on ratayhteys. Toijalasta on Tampereelle noin 41 kilometriä. Toijalassa sijaitsee myös pieni sisävesisatama. Toijalan teollisuudesta mainittakoon Fläkt Woods Oy sekä mämmitehdas Kymppi-Maukkaat Oy, joka sijaitsee Kurvolan kaupunginosassa. Toijalassa asutus on Viialaa väljempää ja alueeltaan isompi. Toijala on alueena luonnonläheinen ja vehreä kuten Viialakin, Nahkialanlampi puistoineen on suosittu virkistysalue. Toijalan pääkatu on Valtatie. Toijalan itäpuolella ennen keskustaa, osana Seututietä 303, on pitkä suora, jota kutsutaan T-linjaksi. Lisäksi Toijalan keskustassa on rautatien ylittävä Miljoonasilta. Toijala on nimennyt katuja myös tunnettujen asukkaidensa kunniaksi, Holkerintie ja Ylpöntie. Toijalan keskustan liikennejärjestelyjä on uusittu 2000-luvulla, viimeiseksi torin seutu.
Taajamat ja kaupunginosat > Toijala > Kaupunginosat

Lentilä, Ketunpesät, Junkkari, Pätsiniemi, Savikko, Rautala, Torkko, Nahkiala, Kilsa, Palkinpää, Kurvola, Kirkkokangas, Kurkela, Heinäkangas, Luhtaniitty, Siniänmäki, Pappila
Taajamat ja kaupunginosat > Viiala

Viialan kirkonkylä on toinen Akaan kaupunkitaajamista, ja se on rakentunut Tarpianjoen varteen. Se sijaitsee Akaan pohjoisosassa, Valtatie 9:n pohjoispuolella. Viialassa sijaitsee rautatien seisake. Sen historiaa sävyttää alueen teollinen kehittyminen 1900-luvulla, jolloin huomattava osa väestöstä oli työläisiä. Viiala onkin vahvasti vasemmistolainen paikkakuntalähde?. Siitä on viime aikoina tullut muuttovoittoinen alue. Haihunkoski, joka sijaitsee keskustassa, on Viialan huomattavin luonnonnähtävyys. Pääkatu on Keskuskatu. Viialan kirkko on valmistunut vuonna 1950 ja edustaa tyylillisesti aikansa selkeää funktionalismia. Vielä itsenäisen Viialan aikana tehty uusin julkinen rakennus on vuonna 2006 valmistunut kirjasto, joka sijaitsee kirkon vieressä toisella puolella Keskuskatua.
Taajamat ja kaupunginosat > Viiala > Kaupunginosat

Varrasniemi, Oopakka, Sallinkulma, Lallinmäki, Koivisto, Hukari, Haihunkoski, Tillihaka, Vakkinen, Matomäki, Alkkula, Riitiälä, Kolikkoinmäki, Heinäsuo, Mortti, Lyhteenkulma, Hirvialho
Taajamat ja kaupunginosat > Kylmäkoski

Kun Kylmäkosken kunta liittyi vuoden 2011 alusta Akaaseen, Akaan kaupunkikuva täydentyi myös maaseudulla ja pienillä kylillä. Kylmäkosken alue käsittää Akaan lounaisosan Toijalan ja Viialan taajamien eteläpuolella. Kylmäkosken seutu on vanhastaan maatalousaluetta ja melko väljästi asutettua seutua. Kylmäkosken kirkonkylä sijaitsee Valtatien 9 varrella. Kylmäkoski ei ole erityisen teollistunutta seutua, ja elinkeinoina on pääasiassa maatalous sekä kauppa. Kylmäkosken suurin teollisuus- ja yritysalue on Tipuri, jossa sijaitsee myös vankila.
Taajamat ja kaupunginosat > Kylmäkoski > Kylät

Akkala, Alpila, Haanoja, Hautaa, Jokihaavisto, Järvihaavisto, Järviö, Kaulo, Kuhavuori, Kurisjärvi, Kuusjoki, Kylmäkosken kirkonkylä, Kylmäkosken asema, Käyrälä, Lontila, Maunula, Mellola, Mustue, Nauli, Onnia, Pappila, Poutala, Raidisto, Riisikkala, Savikoski, Saviniemi, Sontula, Sotkia, Taipale, Vuoltee.
Kuvia

Akaan kirkko eli Toijalan kirkko
Akaan sakaristo Toijalan keskustassa
Toijalan risteysasema
Toijalan vesitorni Pätsiniemessä
Toijalan rautatieaseman vesitorni
Valtatie 3
Hämeentie Toijalan Savikossa
Vanha veturi Toijalassa ABC-liikenneasemalla
Viialan seisake
Kylmäkosken tiilikirkko
Toijalan yhteiskoulu ja Akaan lukio peruskorjauksen jälkeen.
Kirkko ja tori Toijalassa
Kerrostaloja Rauhannummen puistossa
Toijalan keskustan alue ilmakuvana
Toijalan keskusta ja rautatie
Toijalan ABC liikenneasema, Sataman alue taustalla
Etäisyydet ja välimatkat

Akaa on lähellä maakuntakeskuksia, Hämeenlinnaa ja Tamperetta. Rautatieliikenteen ansiosta kumpaankin kaupunkiin pääsee tavallisesti junalla parissakymmenessä minuutissa.
Etäisyydet ja välimatkat > Liikenneyhteydet

Alla matka-aikoja ja etäisyyksiä Akaan keskustasta joihinkin kaupunkeihin.
| Nimi | Etäisyys | Juna | Bussi | Henkilöauto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tampere | 45 km | 20 min | 29 min | 38 min |
| Helsinki | 140 km | 1 h 28 min | 1 h 55 min | 1 h 40 min |
| Hämeenlinna | 40 km | 19 min | 35 min | 32 min |
| Lahti | 120 km | 1 h 30 min |  | 1 h 37 min |
| Turku | 131 km | 1 h 15 min | 1 h 41 min | 1 h 44 min |
Etäisyydet ja välimatkat > Sisäiset välimatkat

Toijalasta  Viialaan 8 km
Toijalasta  Kylmäkoskelle 10 km
Viialasta  Kylmäkoskelle 6 km
Etäisyydet ja välimatkat > Muut etäisyydet

Etäisyydet on mitattu keskustaajamasta, Toijalan keskustasta.
Etäisyydet ja välimatkat > Muut etäisyydet > Kasvukeskukset ja lähikaupungit

Tampereelle 42 km
Hämeenlinnaan 42 km
Riihimäelle 76 km
Hyvinkäälle 89 km
Helsinkiin 142 km
Turkuun 130 km
Valkeakoskelle 22 km
Forssaan 55 km
Huittisiin 77 km
Poriin 141 km
Raumalle 146 km
Lahteen 115 km
Etäisyydet ja välimatkat > Muut etäisyydet > Lähipaikkakunnat

Sääksmäelle 11 km
Iittalaan 17 km
Lempäälään 18 km
Kulttuuri > Murre

Akaan alueella puhutun kielen perustana on perihämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Perihämäläinen murrealue on hämäläismurteiden keskeisin alue. Perihämäläisellä murteella on 19 tyypillistä hämäläistä murrepiirrettä.
Urheilu

Akaan Kylmäkoskella toimii urheiluseura Kylmäkosken Veikot. Futsalissa seuran edustusjoukkue pelaa miesten pääsarjatasolla Futsal-Liigassa nimellä Akaa Futsal. Akaan Viialassa toimii lentopalloseura Akaa-Volley. Seuran edustusjoukkue nousi keväällä 2017 mestaruusliigaan. Akaalainen jääkiekkojoukkue Akaan Kiekko pelaa kaudella 2023–24 miesten IV-divisioonassa.
Tunnettuja akaalaisia

| --- | --- |
 Jarkko Ahola, muusikko (Toijala)  Aki Ajo, Ajo Motorsportin perustaja ja johtaja (Toijala)  Tuomo Halonen, Elecster Oyj perustaja (Toijala)  Juho Hellberg, tehtailija (Toijala)  Harri Holkeri, pääministeri (Toijala)  Jaakko Holkeri, juristi ja toimitusjohtaja (Toijala)  Sasu Hovi, jääkiekkomaalivahti (Toijala)  Henri Johansson, salibandyn MM-kultamitalisti (Toijala)  Esa Kalervo, kuvataiteilija (Akaa)  Jouni Keronen, vuoden 1998 tangokuningas (Toijala)  Eeles Landström, seiväshyppääjä, olympiapronssia Rooma 1960 (Viiala)  Veikko Lapinleimu, diplomi-insinööri, kirjailija ja tehtailija (Toijala)  Ville Lehtinen, jalkapalloilija (Toijala)  Pentti Lumikangas, taidegraafikko (Kylmäkoski)  Juhani Merimaa, rock-klubi Tavastian toimitusjohtaja (Toijala)  Joni Mikkonen, lentopalloilija (Viiala)  Emma Millard, aitajuoksija (Toijala) :  Mimi ja Kuku, lastenmusiikkiduo (Viiala)  Johanna Nordling, urheilutoimittaja (Toijala)  Arto Nyberg, toimittaja (Viiala)  Timo Peltomaa, jääkiekkoilija (Toijala)  Kimmo Pohjonen, muusikko (Viiala)  Raul Reiman, sanoittaja/säveltäjä  Tenho Saurén, näyttelijä (Viiala)  Petter Setälä, jalkapalloilija (Toijala)  Aki Sirkesalo, laulaja, lauluntekijä (Toijala)  Harri Säteri, jääkiekkomaalivahti (Toijala)  Lauri Tihinen, lentopalloilija (Viiala)  Tuomas Tihinen, lentopalloilija (Viiala)  Noora Toivo, pikajuoksija (Toijala)  Alpo Tuomisto, taiteilija (Viiala)  Satu Tuomisto, Miss Suomi 2008 (Viiala)  Keijo Virtamo, ensyklopedisti (Akaa)  Arvo Ylppö, arkkiatri (Akaa)
Ystävyyskunnat

Sande, Norja
Bolintin-Vale, Romania
Hallsberg ja Klippan, Ruotsi
Sakskøbing, Tanska
Tapa, Viro