stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rubikin kuutio
Säännöt > Yleiset säännöt

Ennen ratkaisua kuutio sekoitetaan tietokoneen arpomalla sekoituksella (peruskuutiossa 26 siirtoa). Alkutilanteessa sekoitettu kuutio tuodaan kilpailijalle pienessä laatikossa. Kuutioiden sekoitus on kaikille sama ja sekoitus tehdään niin että muut eivät näe sitä. Jotta arvotusta siirtosarjasta saadaan täysin samanlainen kaikille kierroksen kilpailijoille, sekoittaminen aloitetaan aina valkoinen puoli ylös ja vihreä puoli eteen päin (erilaisille kuutiolle on tarkemmat WCA-sääntönsä).
Kilpailijalla on 15 sekuntia aikaa katsella kuutiota. Siirtojen tekeminen on kielletty. Kun aika on kulunut umpeen, kuutio laitetaan laatikon sisään. Kun tuomari on nostanut laatikon, kello aloittaa ajan laskemisen. Jos kuutio on yhtä siirtoa vaille valmis, ratkaisu on "+2". Tällöin aikaan lisätään 2 sekuntia. Jos taas kuutio on yli kahta siirtoa vaille valmis, tulos hylätään kokonaan.
Kuutio jota ei ratkaista loppuun asti tai tulos hylätään, merkitään tulokseksi "DNF" (did not finish).
Mikäli ratkaisua ei aloiteta ollenkaan merkitään tulokseksi "DNS" (did not start).
Säännöt > Yleiset säännöt > Keskiarvon laskeminen

Kuutio ratkaistaan viisi kertaa, joista paras ja huonoin aika karsitaan pois ja sen jälkeen lasketaan keskiarvo. Keskiarvoa ei lasketa lainkaan, jos ratkaisijalla ei ole vähintään neljää hyväksyttyä aikaa.
Säännöt > Sokkona ratkaisu

Sokkona ratkaisussa kuution värit on muistettava ilman muita apuja.
Sokkoratkaisussa aika lähtee käyntiin heti kun kuutio näytetään. Näin ollen muistamiseen kuluva aika lasketaan mukaan kokonaistulokseen. Kuutiota saa katsella niin kauan kuin itse haluaa.
Kuutio ratkaistaan sokkoratkaisussa 3 kertaa.
Kuution tunnusteleminen on kielletty. Kuutio voidaan tarkastaa ennen ratkaisua (sääntöjen mukaan mikä tahansa kuutio voidaan tarkistuttaa) tämän kaltaisen huijaamisen estämiseksi
Säännöt > Yhdellä kädellä

Yhdellä kädellä ratkaisussa on lähes samat säännöt kuin normaalissa kuution ratkonnassa, nimensä mukaisesti kuutio ratkaistaan yhdellä kädellä.
Poikkeavat säännöt:
Kuutio ei saa osua maahan ratkaisun aikana.
Katseluaikana kuutiota on pidettävä yhdessä kädessä (sekä ratkaisuvaiheessa).
Säännöt > Jaloilla ratkaisu

Jaloilla ratkaisussa kuutio ratkaistaan jaloilla 3 kertaa joista lasketaan keskiarvo.
Jarrusukkien käyttö on koettu liian helpottavaksi tekijäksi ja ne ovat usein kielletty.
Kirjallisuutta

Toukomies, Veli: Rubikin kuution uusi maailma.  Tampere:  Pop-kirjat, 1982.  ISBN 951-9374-38-8
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rubikin kuutio Wikimedia Commonsissa
Viralliset WCA:n tulokset ym.
WCA:n säännöt suomeksi (epävirallinen).
Animation (Arkistoitu – Internet Archive)
Rubikin kuution online-versioita:
Rubikin kuutio (Java-sovelma): http://www.schubart.net/rc/
Kolmas versio (jossa parempi 3D-tuntuma): http://www.andkon.com/arcade/puzzle/rubikscube/
ActiveX-versio (opettele ratkaisemaan kuutio): http://www.carobit.com/rubik/rubik.html
Rubikin kuutio ja permutaatioryhmät sisältää teoriaa ja ratkaisuohjeet
Ylen Elävä arkisto: Rubikin kuutio
MikroPC verkkoversio 13.8.2010: Rubikin kuutio ratkesi Googlen joutoajalla (Arkistoitu – Internet Archive)
YouTube-video ratkaisusta
How to solve Rubix Cube (Arkistoitu – Internet Archive) - englanninkielinen sivusto Rubikin kuution ratkaisusta aloittelijoille.
Rubikin kuutio purettuna
Risti ratkaistuna valkoisen sivun mukaan.
Yksi F2L-tilanteesta. Särmä- ja kulmapala yritetään laittaa niiden oikeille paikoille.
Superflip-asento. Jokainen särmäpala on oikealla paikallaan, mutta kääntyneenä.
Virallisten sääntöjen mukaan tämä ratkaisu olisi hylättävä, koska ainakin kaksi siirtoa tarvitaan sen lopulliseen ratkaistuun muotoon.
Jaloilla ratkaisua. Kuvassa suomalainen Anssi Vanhala, entinen jaloilla ratkaisun maailmanmestari.
Klaas van den Broek

| Klaas van den Broek> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1955 (ikä 69) Tilburg, Alankomaat
Kansalaisuus:   Alankomaat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pituus:  192 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1969–1985
Nicolaas Gerardus Maria "Klaas" van den Broek (s. 7. heinäkuuta 1955 Tilburg, Alankomaat) on entinen alankomaalainen jääkiekkoilija. Hän edusti Alankomaiden maajoukkuetta Lake Placidin talviolympialaisissa 1980, joissa pelasi viisi ottelua.
Tilastot

Käännös suomeksi
Robert Garcia (kalifornialainen poliitikko)

Robert Garcia
Robert Garcia (s. 2. joulukuuta 1977 Lima, Peru) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.
Garcia syntyi konservatiiviseen katoliseen perheeseen, joka muutti Yhdysvaltoihin pojan ollessa 5-vuotias. Perhe jäi maahan viisumin umpeutumisen jälkeen ja oleskeli siellä sitten luvattomasti. Ronald Reaganin allekirjoittaman armahduslain turvin Garcia sai kansalaisuuden ja rekisteröityi republikaanien äänestäjäksi. Garcia sai California State University, Long Beachista humanististen tieteiden kandidaatin arvon vuonna 2002 ja Etelä-Kalifornian yliopistosta humanististen tieteiden maisterin arvon vuonna 2005. Hän väitteli California State University, Long Beachista kasvatustieteiden tohtoriksi vuonna 2010.
Garcia oli George W. Bushin vuoden 2000 presidentinvaalikampanjan nuorisokoordinaattori ja perusti vuonna 2005 Long Beachin republikaanien nuorisojärjestön. Hän siirtyi demokraatteihin vuonna 2007. Garcia istui Long Beachin kaupunginvaltuustossa vuosina 2009–2014 ja toimi kaupungin varapormestarina 2012–2014 sekä pormestarina 2014–2022. Vuoden 2022 välivaaleissa hänet valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Vuonna 2024 Politico sijoitti hänet häpeilemättömimmin mediahuomiota tavoittelevien kongressiedustajien listalle. Garcia kuului kansalliseen neuvonantajaryhmään, joka tuki Joe Bidenin keskeytynyttä presidentinvaalikampanjaa vuonna 2024. Garcia on avoimesti homoseksuaali.
Garcia on kritisoinut Elon Muskia eturistiriidoista ja demokratian vastaisesta toiminnasta Department of Government Efficiencyssa. Helmikuussa 2025 hän sai liittovaltion syyttäjältä varoitukseksi tarkoitetun kirjeen kommentista, jossa hän puhui demokratian aseellisen puolustuksen puolesta. Republikaaniedustaja Nancy Mace vaati edustajainhuoneelta seuraamuksia Garcialle.
Köpingin kunta

| Köpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Keskustaajama:  Köping
Kuntakoodi:  1983
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  604,27 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  26 133
 – Väestötiheys:  43,2 as./km²
 
 www.koping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Västeråsin, Hallstahammarin, Skinnskattebergin, Köpingin, Arbogan ja Kungsörin kuntien alueella sijainneet pitäjät.
Köpingin kunta (ruots. Köpings kommun) on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Köping.
Kunnan maapinta-ala on 604,27 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 26 113 henkeä (31.12.2021).
Teollistumisen myötä Köpingiin on asettunut huomattava määrä ruotsinsuomalaisia, joista osa on ottanut Ruotsin kansalaisuuden. Köpingissä on kaksi suomalaista seuraa: Köpingin Suomiseura ja Suomalainen Kulttuuriseura.
Vuonna 2007 kunnassa oli 161,66 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 26,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1919 Köpingin maalaiskunta liitettiin Köpingin kaupunkiin. Vuonna 1939 Bron ja Malman maalaiskunnat liitettiin yhteen Bro-Malman maalaiskunnaksi, joka muutti vuonna 1950 nimensä Kolsvan maalaiskunnaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Munktorp (Munktorp ja Odensvi)
Medåker (Arbogan maalaiskunta, Himmeta, Medåker ja Västra Skedvi)
Köpingin kaupunkiin ja Kolsvan maalaiskuntaan uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Köpingin kunta yhdistämällä kaupunki, Kolsvan ja Munktorpin maalaiskunnat sekä Himmeta ja Västra Skedvin seurakunnat jaetusta Medåkerin maalaiskunnasta.
Väestönkehitys

| Köpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 22 659 | 22 659 |
| 1955 | 1955 |    | 24 304 | 24 304 |
| 1960 | 1960 |    | 25 738 | 25 738 |
| 1965 | 1965 |    | 27 908 | 27 908 |
| 1970 | 1970 |    | 29 718 | 29 718 |
| 1975 | 1975 |    | 27 872 | 27 872 |
| 1980 | 1980 |    | 27 201 | 27 201 |
| 1985 | 1985 |    | 26 371 | 26 371 |
| 1990 | 1990 |    | 26 444 | 26 444 |
| 1995 | 1995 |    | 26 137 | 26 137 |
| 2000 | 2000 |    | 24 763 | 24 763 |
| 2005 | 2005 |    | 24 646 | 24 646 |
| 2010 | 2010 |    | 24 905 | 24 905 |
| 2015 | 2015 |    | 25 557 | 25 557 |
| 2020 | 2020 |    | 26 085 | 26 085 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 006 | 19,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 561 | 6,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 993 | 7,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 16 997 | 66,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 508 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 12,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 197 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 457 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,0 %
18–64-vuotiaat: 58,8 %
65 vuotta täyttäneet: 22,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,6 | 2,3 |
|   | jalostus | 34,9 | 32,3 |
|   | palvelut | 61,8 | 64,7 |
|   | tuntematon | 0,7 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 819 | 10 813 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 100,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 254 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Köping | 17 743 |
| 2 | Kolsva | 2 453 |
| 3 | Munktorp | 455 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kindbro
Kölsta
Malmön
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Sundänge
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Köpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 8 | 8 | 8 | 7 | 9 | 9 | 7 | 8 |  |
|   | Keskustapuolue | 11 | 11 | 9 | 7 | 6 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 | 5 | 4 | 4 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 1 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26 | 26 | 26 | 28 | 27 | 25 | 23 | 26 | 21 | 23 | 22 | 22 | 22 | 18 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 7 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 7 | 11 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Himmeta-Bron piiri
Kolsvan piiri
Köpingin piiri (Västmanland)
Munktorpin piiri
Odensvin piiri (Västmanland)
Västra Skedvin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Köpingsbygden
Malma
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Himmeta
Kolsva (Bro, Bro-Malma)
Kolsva norra kbfd* (Bro-Malma norra kbfd)
Kolsva södra kbfd* (Bro-Malma södra kbfd)
Köping (Köpings stadsförsamling)
Köpings landsförsamling*
Malma*
Munktorp
Odensvi
Västra Skedvi (Skedvi)
Seurakunnat > Kirkot

Bron kirkko
Himmetan kirkko
Köpingin kirkko
Malman kirkko
Munktorpin kirkko
Odensvin kirkko
Västra Skedvin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Köpingin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Köpings kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Köpingin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Arnall Bloxham

| Arnall Bloxham> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: noin 1881 Pershore, Worcestershire, Englanti
Kuollut: vuoden 1972 jälkeen
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  hypnoterapeutti
Puoliso:  Dulcie Bloxham
Arnall Bloxham (s. noin 1881 – k. vuoden 1972 jälkeen) oli brittiläinen hypnoterapeutti, joka väitti potilaidensa muistavan aiempia elämiään. Bloxham nauhoitti potilaidensa ”muistoja” yli 20 vuoden ajan ja yritti löytää todisteita niiden paikkansapitävyydestä. Potilaista tunnetuin oli ”Jane Evans”, joka kertoi aiemmasta elämästään Livonia-nimisenä roomalaisena 300-luvun Yorkissa. Muistot olivat yksityiskohtaisia ja historiallisesti tarkkoja, mutta myöhemmin paljastui, että Livonian elämä muistutti huomattavasti Louis de Wohlin romaanin Elämän puu (1947) juonta. Tietoisen vilpin sijaan kyse oli todennäköisesti kryptomnesiasta sekä siitä, että Bloxham tahattomasti ohjaili potilaitaan.
Elämäkerta

Bloxhamin syntymä- ja kuolinaika eivät ole tiedossa. Encyclopedia of Occultism and Parapsychologyn mukaan hän syntyi vuoden 1881 tienoilla ja vietti lapsuutensa pienessä Pershoren kylässä Englannissa Worcestershiressä. Hän kiinnostui jo varhaisella iällä hypnoosista ja oli sen saralla luontaisesti lahjakas.
Bloxham päätti ryhtyä lääkäriksi ja uskoi mesmerismin olevan ammatissa hyödyllinen taito. Ensimmäisessä maailmansodassa hän palveli kuninkaallisessa laivastossa. Lavantautiin sairastuminen esti kuitenkin sairaalassa työskentelyn, joten Bloxham alkoi sen sijaan harjoittaa hypnoterapiaa. Palveltuaan toisessa maailmansodassa laivaston luutnanttina hän asettui Cardiffiin ja saavutti mainetta taitavana hypnotisoijana. Bloxhamista tuli suosittu luennoitsija, joka esiintyi myös televisiossa. Vuonna 1972 hänet nimitettiin British Society of Hypnotherapists -järjestön puheenjohtajaksi.
Parapsykologia

Bloxham näki lapsuudessaan unia menneistä ihmisistä ja tapahtumista ja uskoi kokemuksiensa olevan olevan merkki edellisistä elämistä. Hän myös väitti tutkimuksien osoittaneen osan muistoistaan tosiksi.
Hypnoosin aikana monet Bloxhamin potilaat väittivät muistavansa tapahtumia edellisistä elämistään. Bloxham nauhoitti potilaidensa kertomia tarinoita yli 20 vuoden ajan. Aineisto käsittää yli 400 äänitettyä hypnoosi-istuntoa. Enimmillään potilaat muistivat jopa 6–7 aiempaa elämää. Potilaiden kuvaamat tapahtumat olivat enimmäkseen arkisia. Monista muista aiheeseen erikoistuneista parapsykologeista poiketen Bloxham yritti selvittää yksityiskohtien historiallisuutta ja väitti, että jälleensyntyminen voidaan tutkimuksen avulla osoittaa todelliseksi ilmiöksi.
Bloxhamin vaimo Dulcie osallistui aktiivisesti hypnoosi-istuntoihin ja niiden nauhoittamiseen. 1950-luvulla Dulcie ja Arnall pitivät avoimia tapaamisia, joissa uteliaat saivat kuunnella äänitteitä. Osallistujat olivat enimmäkseen esoteriasta kiinnostuneita. Vuonna 1958 Dulcie Bloxham julkaisi erästä miehensä potilasta käsitelleen kirjan Who Was Ann Ockenden? Tapaamiset loppuivat Dulcien kuoltua.
”Jane Evans”

BBC:n toimittaja Jeffrey Iverson tutki Bloxhamin nauhoja 1970-luvulla ja väitti osoittaneensa muistot aidoiksi. Hän teki aiheesta televisio-ohjelman The Bloxham Tapes ja kirjan Oletko elänyt monta elämää? (More Lives Than One?, 1976).
Iverson käsitteli ohjelmassaan ja kirjassaan erityisesti 30-vuotiasta kotirouvaa, jota kutsui salanimellä Jane Evans. Evans kertoi edellisistä elämistään voimakkaasti eläytyen, lausui helposti vaikeita nimiä ja kertoi vaivattomasti oudoista ihmisistä ja paikoista kuin ne olisivat hänelle entuudestaan tuttuja. Muistot koskivat esimerkiksi Eboracumissa 300-luvulla elänyttä roomalaisnaista Livoniaa, vuonna 1189 niinikään Yorkissa vaikuttanut juutalaisnaista Rebeccaa sekä Katariina Aragonialaisen palvelijatarta Annaa. Iversonin mukaan historiallinen todistusaineisto tuki vahvasti Evansin kertomuksia, mikä teki niistä ”ällistyttävimmän todisteen jälleensyntymästä, mitä kuunaan on muistiin kirjattu”. Tapaus on internetissä laajalle levinnyt, ja se mainitaan myös Noidan käsikirjassa.
Kriittisemmin Bloxhamin väitteisiin on suhtautunut Ian Wilson (Reincarnation?, 1982), jonka mukaan kyse on kryptomnesiasta. Hypnotisoija saattaa myös tiedostamattaan ohjailla haastateltavaa: syvään hypnoosiin vaivutettu henkilö on useimmiten valmis kertomaan sekä edellisistä että tulevista elämistään, mikäli hypnotisoija tähän kehottaa. Melvin Harrisin mukaan Evans ei tiennyt mitään sellaista, mitä hän ei olisi voinut oppia kaunokirjallisuudesta ja populaarista historiankirjoituksesta. Esimerkiksi Livonian elämänvaiheet mukailevat Louis de Wohlin vuonna 1947 julkaistua romaania Elämän puu (The Living Wood). Tarinat ovat pääpiirteissään samat, ja De Wohlin fiktiivisiä hahmoja esiintyy Evansin kertomuksissa todellisten historiallisten henkilöiden rinnalla.
Kirjallisuutta

Iverson, Jeffrey: Oletko elänyt monta elämää? (More Lives Than One?, 1976.) Suomentanut Eva Siikarla. Helsinki: Tammi, 1977. ISBN 951-30-4014-3.
Wilson, Ian: Mind Out of Time. London: Gollancz, 1981. ISBN 978-0-575-02968-2. (englanniksi)
Noema

Noema (kreik. νόημα: ”merkitys”, ”mieli”, ”tarkoitus”; ”ilmaisun mieli”; monikossa: noemata) on fenomenologiassa intentionaalisen aktin merkitysrakenne, mentaalinen vastine skeemalle. Fenomenologisessa perinteessä tulkitaan, että mieli pilkkoo ulkoisen kokemuksen siksi, mitä tiedämme ulkoisesta todellisuudesta. Noema on kognitiivinen rakenne, joka mahdollistaa tämän meille. Noema ”komentaa” mieltämme näkemään olioita, ajattelemaan rationaalisesti, jne.
Tämä tarkoittaa, että kun käännämme tietoisuutemme jotakin kohden, havaitsemme sen noemaattisesti. Noemat ovat siis ilmiöitä ymmärrettynä. Noemat ovat olioita tai sisältöä, joka ilmenee tietoisuuden noeettisissa akteissa (noesis). Jokaisella mentaalisella aktilla on aina noema, jonka avulla se suuntautuu objektiin riippumatta siitä, onko objekti olemassa vai ei. Noema voidaan nähdä yksilön kokemuksen projektiona yksilöön itseensä.
Palomustesieni

| Palomustesieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Hämymustesienet Coprinopsis
Laji::  jonesii
Kaksiosainen nimi
 Coprinopsis jonesii  (Peck) Redhead, Vilgalys & Moncalvo 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palomustesieni (Coprinopsis jonesii, aiemmin joskus Coprinus lagopides) on korkeintaan kymmenkunta senttiä korkeaksi kasvava lieriömäinen tai munanmuotoinen mustesienilaji, jonka voinee sekoitettaa vahingossa nuotiomustesieneen (Coprinellus angulatus). Lakki on läpimitaltaan tavallisesti kahdesta kuuteen senttimetriä halkaisijaltaan, väriltään harmaanmusta ja siinä tavataan varsinkin nuorena selkeitä ryynimäisiä vaaleita suojusjätteitä. Heltat ovat sienessä aluksi harmaanvalkoiset ja vanhemmiten mustat. Jalka on aluksi valkoinen ja vanhemmiten harmaa. Sieni kasvaa palaneessa heinikossa ja lastukasoissa ja jopa kosteissa kellareissa melko harvinaisena, ei kuitenkaan uhanalaisena. Lajia tavataan sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Kyseessä ei ole ruokasieni.
Palomalikka

| Palomalikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Pseudoclitocybaceae
Suku::  Bonomyces
Laji::  arnoldii
Kaksiosainen nimi
 Bonomyces arnoldii  (Boud.) P.-A. Moreau, Vizzini & P. Alvarado 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Palomalikka (Bonomyces arnoldii) on laakea tai suppiloimainen punaruskea sienilaji. Sen heltat ovat valkoiset ja jalka lakin värinen. Malto on valkoista ja tuoksuu jauholta. Palomalikka kasvaa hiekkaisilla mäntykankailla, puutarhoissa ja palopaikoilla. Se on yleinen Suomessa.
Aiemmin palomalikka tunnettiin virheellisesti nimellä Clitocybe sinopica, kun taas lähisukuista tiilimalikkaa kutsuttiin nimellä Clitocybe subsinopica. Tarkemmissa tutkimuksissa on kuitenkin ilmennyt, että molempien tieteellisten nimien lajikuvaukset vastaavat samaa lajia, tiilimalikkaa. Lisäksi on todettu, että palo- ja tiilimalikka eivät ole läheistä sukua varsinaisille malikoille (Clitocybe). Nykyään palomalikka tunnetaan nimellä Bonomyces arnoldii ja tiilimalikka nimellä Bonomyces sinopicus.
Robert Bly

| Robert Bly |
| --- | --- |
 Robert Bly
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. joulukuuta 1926 Madison, Minnesota, Yhdysvallat
Kuollut: 21. marraskuuta 2021 (94 vuotta) Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Robert Blyn sivusto
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Robert Bly (23. joulukuuta 1926 Madison, Minnesota, Yhdysvallat – 21. marraskuuta 2021 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen runoilija, kääntäjä ja kustantaja. Hänellä oli norjalaisia sukujuuria.