Margaret (Connaughtin prinsessa)
Kruununprinsessa

Prinsessa Margaretista tuli avioliiton kautta Ruotsin kruununprinsessa ja Skånen herttuatar Margareta vuonna 1907, mutta koska hän kuoli appensa kuningas Kustaa V:n vielä hallitessa, hänestä ei tullut koskaan Ruotsin kuningatarta.
Uuteen kotimaahansa saapumisen jälkeen Margaret joutui opiskelemaan ruotsin kieltä, Ruotsin historiaa ja yhteiskuntapolitiikkaa, jälkimmäisiä aineita omasta pyynnöstään. Hän yllätti pystymällä kahden vuoden opiskelun jälkeen puhumaan kieltä sujuvasti. Aluksi Margaret käyttäytyi erittäin vakavasti ja hänet pidettiin jäykänä ja pidättyvänä, mutta hänen julkista kuvaansa muutti kiinnostus urheiluun, missä hän näytti rennompaa ja luonnollisempaa asennetta. Margaret oli kiinnostunut urheilusta ja pelasi muun muassa jääkiekkoa, joka nykyään tunnetaan nimellä bandy eli jääpallo, luisteli ja hiihti sekä ratsasti, pelasi tennistä ja golfia. Hän perusti vuonna 1908 naisten jääpallo-seura The Crown Princess Hockey Clubin (Kronprinsessans HK), joka pelasi Tukholman stadionilla. Hän kävi myös paljon kirjeenvaihtoa sukulaistensa kanssa.
Margaretia kuvataan taiteelliseksi sieluksi, joka nautti valokuvaamisesta ja maalaamisesta. Useat hänen maalauksistaan ​​koristavat kuningatar Silvian työhuonetta Tukholman kuninkaanlinnassa.
Margaret oli myös erittäin kiinnostunut puutarhanhoidosta, ja kun kruununprinssipariskunta sai Gustafin isoisä Oskar II:lta vuonna 1905 häälahjaksi rappeutuneen Sofieron linnan puutarhaineen, hän ja puoliso Gustaf Adolf käyttivät paljon aikaa ja vaivaa saadakseen puutarhan kukkimimaan. Perhe vietti kesät Sofierossa. Puutarhatila luotiin englantilaisten mallien mukaan, ja myös lapset olivat mukana töissä. Vuonna 1914 hän oli toisena maisema-arkkitehtina Ferdinand Bobergin kanssa suunnittelemassa Balttilaista näyttelyä Malmöhön.
Margareta julkaisi vuonna 1915 omilla piirustuksillaan ja valokuvillaan kuvitetut kirjat "Vår trädgård på Sofiero" ja muutama vuosi myöhemmin "Från blomsterträdgården", joita myytiin kotiäideille tarkoitettujen talouskoulujen, joissa oli järjestetty lastenhoito, toiminnan hyväksi. Hän kasvatti kukkia myös Tukholman kuninkaanlinnan biljardihuoneessa ja Rosendalin linnassa.
Aviopuolisonsa kanssa urheilua ja kuninkaallisen tradition mukaista hyväntekeväisyyttä harrastanut kruununprinsessa edusti ensimmäisen maailmansodan aikaisessa Ruotsissa hovin anglofiilistä siipeä, kuningas Kustaa V:n puolison anoppi, kuningatar Viktorian edustaessa saksalaismielisiä voimia.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Margareta osallistui avustusjärjestöjen, kuten Kronprinsessans Centralförråd för landstormsmäns beklädnad ompelutoiminnan perustamiseen, joka työskenteli Punaisen Ristin alaisuudessa valmistaakseen ruotsalaisille sotilaille alusvaatteita. Itse hän järjesti arpajaisia ​​ja basaareja ja oli saavuttanut tavoitteensa vuoteen 1917 mennessä. Kun parafiinivarastot loppuivat, hän järjesti kynttiläkeräyksen, ja marraskuussa 1917 hän aloitti suunnitelman tyttöjen kouluttamiseksi työskentelemään maalla. Hän toimi myös sodan erottamien sukulaisten välittäjänä. Hänen avullaan välitettiin yksityisiä kirjeitä ja pyyntöjä löytää kadonneita miehiä vankileireiltä.
Hän järjesti myös lahjapaketteja sotavangeille Euroopassa, erityisesti brittiläisille. Margaretan pyrkimykset sodan aikana olivat ristiriidassa hänen anoppinsa kanssa brittimielisessä suunnassa.
Vuonna 1917 hän järjesti myös "Margaretainsamlingen för de fattiga" keräyksen köyhille, jonka aikana hän piti ainoan puheensa Ruotsissa ollessaan. Sodan lopussa Margaretin uudistusmielisten näkemysten vaikutuksella aviomieheensä, toisin kuin hänen anoppinsa preussilaisten uudistusvastaisten näkemysten vaikutuksella kuninkaan, on täytynyt olla tietty poliittinen rooli, kun demokratia teki läpimurtonsa ja monarkian lakkauttamisesta pidättäydyttiin.