stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elrondin neuvosto
Tärkeitä osannottajia neuvonpidossa olivat

Elrond Puolhaltia – puheenjohtaja
Gandalf – juuri paennut Sarumanin kynsistä Rautapihasta
Aragorn – avusti Frodoa ja tämän kumppaneita Briin kylästä eteenpäin
Frodo Reppuli – hobitti, Sormuksen viejä
Bilbo Reppuli – Frodon eno, Sormuksen löytäjä, asunut pitkään Rivendellissä
Gondorin Boromir – etsi vastausta uneen, vasta saapunut
Glóin, Kääpiö – saapunut etsimään neuvoja kun sai viestin Mordorista
Gimli, Glóinin poika, isänsä seuralainen
Legolas, Thranduilin poika, haltia Synkmetsästä – saapunut tuomaan viestiä että Klonkku on karannut
Glorfindel, voimakas haltiaylimys, yksi esikoisista, Rivendellistä
Samvais Gamgi – Frodon kumppani; ei kutsuttu, salakuunteli neuvonpitoa kunnes paljasti itsensä
Satamien Galdor, Círdanin viestinviejä
Neuvonpidossa Bilbo ja Gandalf kertoivat Sormuksen koko tarinan. Boromir halusi ottaa Sormuksen ja käyttää sitä Minas Tirithin puolustukseen, mutta Elrond ja Gandalf kertoivat että Sormus, jonka takoi Sauron itse, tuhoaisi jokaisen joka sitä yritti käyttää. Gandalf tunsi pakolliseksi kertoa Sormuksen kuvaus mustalla kielellä, ja sai Elrondin vihat päälleen.
Lopulta päätettiin että ainoa tapa päästä Sauronista ja Sormuksesta eroon oli heittää se Tuomiorotkoon, joka sijaitsi Tuomiovuorella.
Sitten täytyi päättää kuka ottaisi Sormuksen taakakseen. Bilbo tarjoutui lopettamaan sen minkä oli aloittanut, mutta Gandalf sanoi ettei Bilbolle enää voinut antaa Sormusta. Lopulta Frodo yllätti kaikki, mukaan lukien itsensä, viemään Sormuksen. Hetken ajateltuaan Elrond hyväksyi tämän. Tässä kohtaa Sam tuli pois piilostaan, liittyäkseen Frodon seuraan, ja koska heitä oli vaikea erottaa toisistaa Elrond hyväksyi tämänkin.
Se seikka että ketkä lähtisivät Frodon mukaan (myöhemmin tunnettu nimellä Sormuksen Saattue) päätettiin myöhemmin, vaikkakin elokuvassa Saattue muodostettiin jo Neuvonpidon lopussa, ja Merri ja Pippinkin olivat salakuunnelleet ja vaativat päästä Frodon mukaan.
Els Segadors

Els Segadors (katalaania, elonkorjaajat) on Katalonian kansallislaulu. Laulu periytyy 1600-luvulta, mutta nykyiset sanat teki Emili Guanyavents 1899 ja sävelen sovitti Francesc Alió 1892. Laulu on ollut vuodesta 1993 virallisesti Katalonian autonomisen maakunnan kansallislaulu.
Laulu kertoo kolmikymmenvuotiseen sotaan liittyvän Elonkorjaajien sodan tapahtumista 1600-luvun puolivälissä.
Sanat

esittäjänä Orfeó Català, n. 1900
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
| --- | --- |
 Els Segadors (katalaaniksi) Catalunya triomfant, tornarà a ser rica i plena. Endarrera aquesta gent tan ufana i tan superba. Tornada: Bon cop de falç! Bon cop de falç, defensors de la terra! Bon cop de falç! Ara és hora, segadors. Ara és hora d'estar alerta. Per quan vingui un altre juny, esmolem ben bé les eines. Tornada Que tremoli l'enemic, en veient la nostra ensenya. Com fem caure espigues d'or, quan convé seguem cadenes. Tornada:  Elonkorjaajat (suomennos) Voittoisa Katalonia saa taas olla rikas ja kokonainen. Ajetaan pois nämä ihmiset, jotka ovat niin omahyväisiä ja ylimielisiä. Kerto: Iske sirpillä! Iske sirpillä, maasi puolustaja! Iske sirpillä! Nyt on aika, elonkorjaajat. nyt on aika olla varuillaan. Sillä uusi kesäkuu tulee, terottakaamme sirppimme teräviksi. Kerto Vaviskoon vastustaja, kun näkee viirimme. Niin kuin leikkaamme kultaista vehnää, niin ajan tullen leikkaamme kahleemme. Kerto
1227

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku
Vuosikymmenet: 1190-luku · 1200-luku · 1210-luku · 1220-luku · 1230-luku · 1240-luku 1250-luku · 1260-luku · 1270-luku · 1280-luku · 1290-luku · 1300-luku
Vuodet: 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209 1210 · 1211 · 1212 · 1213 · 1214 · 1215 · 1216 · 1217 · 1218 · 1219 1220 · 1221 · 1222 · 1223 · 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 1230 · 1231 · 1232 · 1233 · 1234 · 1235 · 1236 · 1237 · 1238 · 1239 1240 · 1241 · 1242 · 1243 · 1244 · 1245 · 1246 · 1247 · 1248 · 1249 1250 · 1251 · 1252 · 1253 · 1254 · 1255 · 1256 · 1257 · 1258 · 1259 1260 · 1261 · 1262 · 1263 · 1264 · 1265 · 1266 · 1267 · 1268 · 1269 1270 · 1271 · 1272 · 1273 · 1274 · 1275 · 1276 · 1277 · 1278 · 1279 1280 · 1281 · 1282 · 1283 · 1284 · 1285 · 1286 · 1287 · 1288 · 1289 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309
Tapahtumia

Mongolivaltakunta jaettiin useampaan hallintoalueeseen
Kuolleita

Tshingis-kaani
1222

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku
Vuosikymmenet: 1190-luku · 1200-luku · 1210-luku · 1220-luku · 1230-luku · 1240-luku 1250-luku · 1260-luku · 1270-luku · 1280-luku · 1290-luku · 1300-luku
Vuodet: 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209 1210 · 1211 · 1212 · 1213 · 1214 · 1215 · 1216 · 1217 · 1218 · 1219 1220 · 1221 · 1222 · 1223 · 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 1230 · 1231 · 1232 · 1233 · 1234 · 1235 · 1236 · 1237 · 1238 · 1239 1240 · 1241 · 1242 · 1243 · 1244 · 1245 · 1246 · 1247 · 1248 · 1249 1250 · 1251 · 1252 · 1253 · 1254 · 1255 · 1256 · 1257 · 1258 · 1259 1260 · 1261 · 1262 · 1263 · 1264 · 1265 · 1266 · 1267 · 1268 · 1269 1270 · 1271 · 1272 · 1273 · 1274 · 1275 · 1276 · 1277 · 1278 · 1279 1280 · 1281 · 1282 · 1283 · 1284 · 1285 · 1286 · 1287 · 1288 · 1289 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309
Tapahtumia

syyskuu - Halleyn komeetta ohitti Maan
Alaikäisestä Eerik Eerikinpojasta tuli Ruotsin kuningas.
Johannes III Dukaksesta tuli maanpaossa oleva Bysantin keisari, joka hallitsi Nikaian keisarikuntaa.
23. syyskuuta – solmittiin Wormsin konkordaatti eli paavi Calixtus II:n ja keisari Henrik V:n välinen sopimus.
Syntyneitä

Nichiren, buddhalainen opettaja
Kuolleita

Juhana Sverkerinpoika, Ruotsin kuningas.
.vu

.vu on Vanuatun Internet-maatunnus, jota ylläpitää Telecom Vanuatu Limited. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Tunnus otettiin käyttöön 1995. Jotkut tahot jakavat tunnusta ilmaiseksi.
Aiheesta muualla

IANA .vu whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
725 Amanda

| 725 Amanda |
| --- | --- |
 1911ND, A911 UQ 
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Amandasta.
Löytäminen
Löytäjät:  J. Palisa
Löytöaika:  21. lokakuuta 1911
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,57 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,00 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,14 AU
Eksentrisyys:  0,2223
Kiertoaika Auringon ympäri:  1507,34 päivää 4,13 vuotta
Inklinaatio:  3,79°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  23,69 km
Pyörähdysaika:  3,75 h
Albedo:  0,068
Asteroidiluokka:  CSU
725 Amanda on asteroidi, jonka löysi Wienissä Johann Palisa 21. lokakuuta 1911. Sen läpimitta on arviolta 23,687 kilometriä ja eksentrisyys 0,22. Inklinaatio on 3,79°. 725 Amanda kiertää aurinkoa asteroidivyöhykkeellä. Sen kiertoaika on reilut neljä vuotta. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1911 ND.
Ekta Kapoor

| Ekta Kapoor |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. kesäkuuta 1975 (ikä 49)
Kansalaisuus:  Intia
Ammatti:  televisiotuottaja elokuvatuottaja
Vanhemmat:  Jeetendra Shobha Kapoor
Lapset:  1
Sukulaiset:  Tusshar Kapoor
Muut tiedot
Aktiivisena:  1995–
Ekta Kapoor (s. 7. kesäkuuta 1975) on intialainen televisio- ja elokuvatuottaja sekä vuonna 1994 perustetun Balaji Telefilms Limitedin toimitusjohtaja ja luova päällikkö. Vuonna 2001 Balaji Motion Pictures perustettiin Balaji Telefilms Limitedin tytäryhtiönä, joka on elokuvien tuotanto- ja jakeluyhtiö. Hän perusti ALT Balajin huhtikuussa 2017.
Kapoor palkittiin Padma Shri -siviilipalkinnolla vuonna 2020 hänen työstään taiteen alalla.
Perhe

Kapoor on näyttelijä Jeetendran ja tuottaja Shobha Kapoorin tytär. Hänen veljensä on näyttelijä Tusshar Kapoor. Kapoor sai sijaissynnyttäjän avulla pojan tammikuussa 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ekta Kapoor Wikimedia Commonsissa
Ekta Kapoor Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ekta Kapoor Allmoviessa (englanniksi)
Elina Europaeus

Elina Europaeus (s. 1940) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä, joka edusti Simpeleen Urheilijoita. Yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailuista hän voitti kiekonheiton pronssia vuonna 1958. Ennätyksekseen Europaeus heitti tuloksen 37,55 metriä vuonna 1958.
Elina Björklund

| Elina Björklund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1970
Muut tiedot
Yritys:  Reima Oy
Asema:  toimitusjohtaja
Hallitusjäsenyydet:  Marimekko 
Järjestöjäsenyydet:  EVA:n valtuuskunta
Tutkinnot:  kauppatieteiden maisteri
Elina Björklund (s. 1970) on suomalainen talousvaikuttaja. Hän toimii Reima Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 2012. Vuonna 2017 Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 37. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi.
Koulutukseltaan Björklund on kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut analyytikkona Kansallis-Osake-Pankissa ja Meritassa, sekä kehitysjohtajana Iittalassa ja Fiskarsissa. Vuonna 2016 Björklundista tuli Marimekon hallituksen varapuheenjohtaja ja EVA:n valtuuskunnan jäsen. Ennen nimeämistään Reima Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 2012, Björklund asui perheineen Kiinassa. Björklundilla on kolme lasta.
1827 – Infernal Musical

| 1827 - Infernal Musical |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Mike Pohjola
Kirjoitettu:  2011
Alkuperäiskieli:  suomi
Tyylilaji:  musikaali
Aihe:  Turun palo
Tapahtumapaikka ja -aika:  1827, Turku
Kantaesitys:  21. tammikuuta 2011
Kantaesityspaikka:  Logomo, Turku
Henkilöt
Henkilöt:  Elias Hellman, Maria Vass, Väinö Ilmarinpoika, Arkkipiispa ja arkkipiispatar Tengström
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
1827 – Infernal Musical on hevimusikaali, jonka ensiesitys oli Turussa 21. tammikuuta 2011. Musikaali kertoo vuonna 1827 tapahtuneesta Turun palosta, ja sisältää runsaasti heavy metal -kappaleita, muun muassa Black Sabbathilta, Metallicalta, Iron Maidenilta, Helloweenilta, Manowarilta sekä kotimaisilta yhtyeiltä, kuten Lordilta ja HIMiltä.
Näytelmän ohjasi Juha-Pekka Mikkola ja käsikirjoitti Mike Pohjola. Käsiohjelman mukaan tarinan alkuperäisidea pohjautui Pohjolan novelliin ja Mikkola keksi toteuttaa sen hevimusikaalina. Esityksen tuotti Turun Nuori Teatteri osana Turun vuotta Euroopan kulttuuripääkaupunkina 2011. Musikaali toteutettiin lähes kokonaan turkulaisvoimin. Koreografina toimi Mikko Kaikkonen ja kapellimestarina Joona Lukala. Puvustuksesta vastasi Tytti Mulo, valosuunnittelusta Antti Niitemaa ja tuliefekteistä Pyroman oy.
Näytelmässä esiintyy monta historiallista henkilöä, kuten Turun polttamisesta syytetty piika Maria Vass, arkkipiispa Jakob Tengström, Fredrika Runeberg, Paavo Ruotsalainen ja Suomen kenraalikuvernööri Arseni Zakrevski. Näytelmän keskeinen aihe on miehuus ja erilaiset miesten mallit.
Aiheesta muualla

Helsingin Sanomien arvostelu[vanhentunut linkki].
.vi

.vi on Yhdysvaltain Neitsytsaarten Internet-maatunnus, jota ylläpitää Virgin Islands Public Telecommunication System. Toisen tason rekisteröinti edellyttää läsnäoloa. Lisäksi niissä on oltava vähintään kaksi merkkiä. Kolmannen tason rekisteröinnit ovat löyhemmin rajoitettuja. Tunnus otettiin käyttöön 1995.
Aiheesta muualla

IANA .vi whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Šiauliain kunnallispiiri

| Šiauliain kunnallispiiri (Šiaulių rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Šiauliain lääni
Hallinnollinen keskus:  Šiauliai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1807 km²
Väkiluku (2008):  50 211
 – Väestötiheys:  28,6 as./km²
 
 www.siauliai-r.sav.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Šiauliain kunnallispiiri (liett. Šiaulių rajono savivaldybė) on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Šiauliain läänissä maan lounaisosassa. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 50 211 asukasta.
Kunnallispiiri ympäröi Šiauliain kaupunkia. Nimestään huolimatta Šiauliai on oma kuntansa, eikä se ole osa samannimistä kunnallispiiriä. Se toimii kuitenkin kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Šiauliai (hallinnollinen keskus)
Asutuskeskukset > Kauppalat

Gruzdžiai
Kužiai
Meškuičiai
Kairiai
Asutuskeskukset > Kaupunkia pienemmät

Ginkūnai
Aukštelkė
Vijoliai
Drąsučiai
Bubiai
Šilėnai
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnallispiirin virallinen sivusto (liettuaksi) (englanniksi)
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Elmer Snowden

Elmer Snowden (9. lokakuuta 1900 – 14. toukokuuta 1973) oli yhdysvaltalainen jazz-muusikko. Hän soitti banjoa, kitaraa ja saksofonia. Hän toimi muun muassa yhtyeessä Washingtonians. Uransa myöhemmillä vaiheilla Snowden opetti musiikkia Philadelphiassa ja Kaliforniassa. Snowden kuoli Philadelphiassa vuonna 1973.
1718

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

20.–22. heinäkuuta – Osmanien ja Venetsian laivastojen välillä käytiin Elafónisoksen taistelu.
21. heinäkuuta – Osmanien valtakunta, Habsburgien Itävalta ja Venetsian tasavalta allekirjoittivat Passarowitzin rauhansopimuksen.
30. marraskuuta – Ruotsin kuningas Kaarle XII kuoli Norjan sotaretkellään kuulan lävistettyä hänen päänsä. Kuningas oli joukkoineen piirittämässä Fredikshaldin kaupungin vieressä sijainnutta Fredrikstenin rajalinnaa Norjassa. Jälkeenpäin on kiistelty siitä, tuliko kuula norjalaisten vai omien puolelta.
Ranskalaiset siirtolaiset perustivat New Orleansin.
Pietari Suuri määräsi, että Tallinnan edustan matalikolle on rakennettava majakka.
Syntyneitä

18. helmikuuta – Søren Abildgaard, norjalais-tanskalainen piirtäjä ja geologi (k. 1791)
28. helmikuuta – Johan Ernst Gunnerus, norjalainen luonnontieteilijä ja piispa (k. 1773)
4. toukokuuta – Philippe Loys de Chéseaux, sveitsiläinen tähtitieteilijä (k. 1751)
16. toukokuuta – Maria Gaetana Agnesi, italialainen kielitieteilijä, matemaatikko ja filosofi (k. 1799)
31. toukokuuta – Jacob Christian Schäffer, saksalainen biologi (k. 1790)
1. kesäkuuta – Anders Odhelius, ruotsalainen teollisuusmies, kirjailija, taiteilija ja virsirunoilija (k. 1773)
5. kesäkuuta – Thomas Chippendale, englantilainen puuseppä ja kalustesuunnittelija (k. 1779)
26. kesäkuuta – Thomas Frankland, brittiläinen amiraali, parlamentin jäsen ja orjakauppias (k. 1784)
12. heinäkuuta – Erik Edner, suomalainen kirkkoherra, Tampereen kaupungin perustamisen aloitteentekijä (k. 1779)
15. heinäkuuta – Alexander Roslin, ruotsalainen muotokuvamaalari (k. 1793)
17. heinäkuuta – Wilhelm Ross, suomalainen kappalainen, itämaisten kielten tutkija ja tutkimusmatkailija (k. 1766)
18. heinäkuuta – Saverio Bettinelli, italialainen jesuiitta ja runoilija (k. 1808)
16. elokuuta – Jakob Emanuel Handmann, sveitsiläinen muotokuvamaalari (k. 1781)
22. syyskuuta – Eerik Juvelius, suomalainen rehtori, kirkkoherra ja kirjailija (k. 1791)
29. syyskuuta – Nikita Panin, venäläinen kreivi, diplomaatti ja ulkoministeri (k. 1783)
19. lokakuuta – Victor-François de Broglie, ranskalainen herttua ja Ranskan marsalkka (k. 1804)
21. marraskuuta – Friedrich Wilhelm Marpurg, saksalainen säveltäjä, musiikkitieteilijä, -kriitikko ja -kirjailija
23. marraskuuta – Antoine Darquier de Pellepoix, ranskalainen tähtitieteilijä (k. 1802)
28. marraskuuta – Hedvig Charlotta Nordenflycht, ruotsalainen kirjailija (k. 1763)
8. joulukuuta – Anders Hellander, Utsjoen seurakunnan ensimmäinen kirkkoherra (k. 1757)
18. joulukuuta – Anna Leopoldovna, Venäjän sijaishallitsija 1740–1741 (k. 1746)
Henrik Achtman, suomalainen kappalainen ja uskonnollisen kirjallisuuden suomentaja (k. 1765)
Otto Ernst Boije, suomalainen sotaneuvos ja maaherra (k. 1781)
Pedro Pablo Abarca de Bolea Aranda, espanjalainen kreivi ja valtiomies (k. 1799)
John Roebuck, brittiläinen lääkäri, keksijä ja teollisuusmies (k. 1794)
Henrik Österman, suomalainen oltermanni ja lahjoittaja (k. 1786)
Kuolleita

3. maaliskuuta – Jean d’Estrées, ranskalainen kirkonmies ja poliitikko (s. 1666)
17. maaliskuuta – Aleksandr Kikin, venäläinen sotilaskomentaja, laivanrakentaja ja amiraliteettineuvos (s. 1673)
10. huhtikuuta – Johannes Gezelius nuorempi Turun piispa (s. 1647)
21. huhtikuuta – Philippe de La Hire, ranskalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä (s. 1640)
25. huhtikuuta – Lars Gathenhielm, ruotsalainen kaapparikapteeni (s. 1689)
3. toukokuuta – Arvid Karlsteen, ruotsalainen mitalitaiteilija (s. 1647)
4. kesäkuuta – Georg Lybecker, ruotsalainen kenraaliluutnantti ja vapaaherra
7. heinäkuuta – Aleksei Petrovitš, Venäjän kruununperillinen, Pietari Suuren poika (s. 1690)
20. heinäkuuta – Étienne Baluze, ranskalainen historioitsija (s. 1630)
30. heinäkuuta – William Penn, englantilainen kveekari, rauhanaatteen edustaja ja Pennsylvanian siirtokunnan perustaja (s. 1644)
25. syyskuuta – Åke Rålamb, ruotsalainen tietokirjailija (s. 1651)
9. lokakuuta – Richard Cumberland, englantilainen piispa ja filosofi (s. 1631)
22. marraskuuta – Mustaparta, Edward Teach, englantilainen merirosvo (s. 1680?)
24. marraskuuta – Pietari Långström, suomalainen isonvihan aikainen sissipäällikkö ja kapteeni
30. marraskuuta – Kaarle XII, Ruotsin kuningas (s. 1682)
10. joulukuuta – Stede Bonnet, englantilainen merirosvo (s. 1688)
Elisabet II:n timanttiriemujuhla

Kuninkaalinen perhe Buckinghamin Palatsin parvekeella riemujuhlan aikaan
Elisabet II:n timanttiriemujuhla (Diamond Jubilee) on tilaisuuksien sarja, jolla juhlistettiin vuonna 2012 Elisabet II:n 60 vuotta kestänyttä hallintokautta. Elisabet II nousi valtaan 6. helmikuuta 1952. Timanttivuotta juhlittiin pitkin kevättä ja kesää. Pääjuhlat olivat 2.–5. kesäkuuta, jolloin britit saivat kaksi vapaata arkipäivää.
Thamesjoella purjehti 3. kesäkuuta sunnuntaina iltapäivällä noin tuhannen veneen laivue, jota 60 vuotta vallassa ollut kuningatar itse johti. Tapahtumaan osallistui koko kuninkaallinen perhe. Ympäri maata järjestettiin kuningattaren kunniaksi myös perinteisiä katujuhlia ja kylätapahtumia.
Tapahtuman yhteydessä järjestettiin myös konsertti, joka televisioitiin suorana useaan maahan. Konserttialueella oli noin 10 000 katsojaa, jotka olivat valikoituneet arvonnan kautta.
Aiheesta muualla

Virallinen juhlaohjelma (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elisabet II:n timanttiriemujuhla Wikimedia Commonsissa
Kuningattaren juhla tuo briteille nelipäiväisen viikonlopun  30.5.2012. Helsingin Sanomat. Viitattu 2.6.2012.[vanhentunut linkki]
Wallius, Anniina: Britit hullaantuivat Elisabetin timanttijuhlista  2.6.2012. YLE Uutiset. Viitattu 2.6.2012.