stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Afrikkalainen sosialismi
Somalia

Kenraali Siad Barre kaappasi vallan vuonna 1969, nimesi valtion demokraattiseksi ja lakkautti parlamentin ja korkeimman oikeuden. Vallan otti ”korkein vallankumousneuvosto” (SRC). Teollisuus ja maa kansallistettiin ja lukutaitokampanja onnistui. Yksityisiä investointeja sallittiin rajoitetusti mutta pääosin hallinto oli kommunistista.
Vuonna 1974 maa liittyi Arabiliittoon. Vuonna 1976 SRC lakkautti itsensä ja tilalle perustettiin Somalian vallankumouksellinen sosialistipuolue (SRSP). Siad Barre pysyi vallassa kunnes vastarintaliikkeet voittivat viimein vuonna 1991.
Siad Barren hallitus siirtyi vuonna 1969 virallisesti marxilais-leninismiin ja oli aluksi Neuvostoliiton liittolainen. 1970-luvun lopulla kuitenkin Neuvostoliitto ja Kuuba tukivat Etiopiaa sotilaallisesti tämän sodassa Somaliaa vastaan.
Tansania

Eräs Afrikan sosialismin aluista oli perheeseen viittaava Ujamaa-käsite, jolla Julius Nyerere kuvasi johtamansa Tansanian talouspolitiikkaa sen itsenäistyttyä vuonna 1961. Vuonna 1967 Nyerere julkaisi Arushan julistuksen, jossa hän luonnosteli afrikkalaisen sosialismin perusteet.
Nyereren sosialistiset Ujamaa-kollektiivit osoittautuivat tuhoisiksi Tansanian taloudelle. Mosambikissa ja Etiopiassa tämän väitettiin johtuneen siitä, että Tansanian TANU/ASP-puolue ei ollut tarpeeksi marxilais-leniniläinen.
Karolus Kaarlehto

| Karolus Kaarlehto |
| --- | --- |
 Karolus Kaarlehto vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1997 (ikä 27) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Karppa
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  78 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  TUTO Hockey (Mestis) Ketterä (Mestis) SaiPa (SML) Esbjerg Energy (Tanska) HK 32 Liptovský Mikuláš (SloEL) HK Dukla Michalovce (SloEL) Jukurit (SML) Anglet Hormadi (Ranska) Kärpät (SML) Timrå IK (SHL) Ässät (SML) HC Asiago (ICEHL)
Karolus Aaponpoika Kaarlehto (s. 1. syyskuuta 1997 Turku) on suomalainen jääkiekkomaalivahti.
Ura > Maajoukkueura

Kaarlehto pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän toimi lähes koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Veini Vehviläiselle. Kaarlehto pelasi ainoastaan noin kahden erän ajan alkulohkon ottelussa Tanskaa vastaan, kun hänet vaihdettiin Vehviläisen tilalle Suomen maalinsuulle toiseen erään Tanskan johtaessa 2–0. Kaarlehto torjui ottelussa kuusi kertaa, mutta Suomi hävisi ottelun lopulta lukemin 3–2. Yhteensä hän on pelannut kahdeksan nuorten ja kaksi poikien maaottelua.
Muuta

Kaarlehto valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2017.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | JMM | 1 | 0 | 0 | 39 | 1 | 0 | 1.53 | 85,7 |
Kaarina

| Kaarina S:t Karins |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kaarinan keskustaa
Sijainti:  60°24′25″N, 022°22′20″E
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Turun seutukunta
Kuntanumero:  202
Hallinnollinen keskus:  Kaarinan keskusta
Perustettu:  1869
– kaupungiksi:  1993
Kuntaliitokset:  Kuusisto (1946)  Piikkiö (2009)
Pinta-ala ilman merialueita:  151,62 km² 274:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  179,59 km² 291:nneksi suurin 2022 
– maa:  150,57 km²
– sisävesi:  1,05 km²
– meri:  27,97 km²
Väkiluku:  36 563 31:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  242,8 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  18,5 %
– 15–64-v.:  60,3 %
– yli 64-v.:  21,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  88,7 %
– ruotsinkielisiä:  4,9 %
– muut:  6,3 %
Kunnallisvero:  7,6 % 277:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  10,2 % (2016) 
Kaupunginjohtaja:  Harri Virta
Kaupunginvaltuusto:  51 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • SDP   • PS   • Vihr.   • Vas.   • KD   • Kesk.   • RKP:   17 11 7 7 3 3 2 1
kaarina.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ilmakuva Kaarinan keskustasta, toukokuu 2011
Kaarina (ruots. S:t Karins) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kaupungissa asuu 36 563 ihmistä ja sen pinta-ala on 179,59 km², josta 1,05 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 242,83 asukasta/km².
Kaarinan rajanaapurit ovat Lieto, Parainen, Paimio, Sauvo ja Turku.
Historia > Esi- ja varhaishistoria

Kaarinan Ravattulassa Muikunvuorella on esihistoriallinen kivi- ja rautakautinen asuinpaikka, jossa on polttokenttäkalmisto, kaksi uhrikiveä sekä rautakautinen röykkiöhauta. Keetterinmäellä on kaksi pronssikautista hautaröykkiötä, josta toisesta on löydetty kolmen vainajan poltetut luut. Kaarinasta tunnetaan kaksi muinaislinnaa, Huttalan linnavuori sekä Pussilan linnavuori. Huttalan linnavuori on ollut käytössä mahdollisesti jo pronssikaudella.
Kaarina-niminen alue Turun vieressä mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1309. Tuolloin Kaarina oli vielä pitäjä. Sen nimi johtuu pitäjän entisellä alueella sijaitsevasta Pyhän Katariinan kirkosta. Kirkko kuuluu nykyisin Turkuun, mutta Kaarinan vanha vaakuna esitti edelleen Pyhää Katariina Aleksandrialaista ja teilipyörää (eli katariinanpyörää).
Pitäjää kutsuttiin aluksi myös Nummeksi sen silloisen keskuskylän mukaisesti. Vaikka kirkon nimeen perustuva Kaarina vakiintui pitäjän nimeksi, Nummi säilyi vielä pitkään sen rinnalla. Vielä vuodelta 1916 on tieto, jonka mukaan kunnan kansanomainen nimi olisi Nummi.
Historia > Keskiaikainen kirkko

Kaarinan Ravattulasta on löydetty noin 1100-luvulta peräisin olevan keskiaikaisen kirkon jäännökset. Löytö julkistettiin syyskuussa 2013. Ravattulan kirkko oli kapeakuorinen rakennus, jonka pituus oli noin kymmenen ja leveys kuusi metriä. Se sijaitsee aiemmin löydetyn laajan hautausmaan keskellä. Osa hautausmaasta on lähes tuhat vuotta vanha. Kyseessä on vanhin Suomesta löytynyt kirkko.
Historia > Kuusiston linna ja kartano

Kuusiston saarella sijaitsee 1300-luvulta peräisin olevan piispanlinnan rauniot, joista on vielä mahdollista tunnistaa, minkälaisessa linnoituksessa Suomen katolisen kirkon piispat olivat turvassa uskonpuhdistukseen asti. Linna purettiin Kustaa Vaasan käskystä vuonna 1528.
Kuusiston linnanraunioiden lähistöllä sijaitsee vuonna 1738 rakennettu Kuusiston kartano, joka toimi Turun jalkaväkirykmentin everstin virkatalona. Ennen kartanoa keskiajalla siinä oli Kuusiston latokartano, joka huolehti piispanlinnan maanviljelystä ja karjanhoidosta. Kartanossa on kesästä 2013 lähtien toiminut sydänkesäisin Taidekartanon nimellä esiintyvä taiteen moniaistillinen näyttelypaikka, kahvila ja taiteilijaresidenssi.
Historia > Historiallisia tapahtumia

Suomen sota alkoi 21. helmikuuta 1808, kun Venäjä ylitti Suomen rajan saadakseen Ruotsin liittymään kauppasaartoon Britanniaa vastaan Ranskan aseman vahvistamiseksi. Ruotsalaisjoukot nousivat maihin 19. kesäkuuta Kaarinan Lemunniemessä, venäläisten selustaan. 200 vuotta sitten käydyn Lemun taistelun kunniaksi julkistettiin kesäkuussa 2008 taiteilija Heidi Limnellin tekemä muistomerkki.
Kaarina julistettiin 6. helmikuuta 1869 itsenäiseksi kunnaksi. Tätä vuotta pidetään Kaarinan virallisena perustamisvuotena. Alkujaan Kaarina käsitti nykyisten alueidensa lisäksi pääosan nykyisin Turkuun kuuluvista, kantakaupungin ulkopuolisista Aurajoen etelä- tai itäpuolisista alueista.
Kaarinan puolella Littoisten kylässä sijaitsevan vanhan rautatieasemarakennuksen seinässä on pitkään pidetty muistolaattaa sen kunniaksi, että V. I. Lenin pakeni Venäjältä ja jäi junasta pois Littoisissa vuonna 1907. Nykyisin muistolaatta on kiinnitetty suureen muistokiveen asemarakennuksen viereen.
Historia > Nyky-Kaarina

Vuonna 1939 Pyhän Katariinan kirkkoa ympäröinyt Nummi liitettiin Turkuun. Tämä tapahtui Kaarinan omasta aloitteesta, koska Turun rajalla sijainneen työläiskaupunginosan ylläpito tuli kunnalle kalliiksi. Kaarina sai kuitenkin tälle käytännössä hyvitystä, kun Kaarinaan liitettiin vuonna 1946 Kuusiston kunta. Nummen lisäksi Kaarinasta Turkuun vuonna 1939 liitettiin Kuralan, Kohmon, Pääskyvuoren, Varissuon, Vaalan, Lausteen, Huhkolan, Koivulan, Haritun, Katariinan, Ilpoisten, Ispoisten, Uittamon, Puistomäen, Pihlajaniemen, Vähäheikkilän ja Korppolaismäen alueet. Liitosalue oli yhteensä  22,55 km² suuruinen.
Littoinen oli vielä vuoden 1960 tienoilla Kaarinan suurin taajama, mutta sijaintinsa vuoksi se ei soveltunut uudeksi keskustaajamaksi. Niinpä Ylikylään rakennettiin kaupunkimainen keskusta. Tämän myötä kunnan painopiste siirtyi enemmän Paraisille vievän Saaristotien risteyksen läheisyyteen.
Kaarinan kunnan asuntotuotannon, liike-elämän ja ammattikoulutuksen kehitykseen vaikutti merkittävästi teollisuusneuvos Toivo Arisuo, jonka perustama Arisuo Oy oli 1960–1970-luvuilla Kaarinan tärkein teollisuuden työnantaja.
Vuonna 1988 Kaarinasta liitettiin Turkuun Aurajoen pohjoispuolelta nk. Pähkinämäen alue Halisiin sekä Haaga, joka muodostaa nykyisin oman kaupunginosansa.
Vuonna 1993 Kaarina katsoi täyttävänsä kaupungilta vaadittavat edellytykset ja julisti itsensä kaupungiksi.
Kaarinan ja Piikkiön kunnanvaltuustot pääsivät 17. joulukuuta 2007 sopimukseen, jonka mukaan Piikkiö liitetään Kaarinaan. Liitos astui voimaan 1. tammikuuta 2009. Laajenevan kaupungin nimi pysyi Kaarinana, mutta vaakunaksi otettiin Piikkiön vaakuna.
Vuonna 2020 Turun ja Kaarinan välistä rajaa muutettiin Topinojan jätekeskuksen laajentamissuunnitelmien takia Ravattulan, Haagan ja Metsämäen alueilla. Molempien kaupunkien pinta-alat pysyivät samoina, eikä yksikään asukas joutunut vaihtamaan kotikuntaa. Muutos rajaan tehtiin Turun kaupungin aloitteesta, jota Kaarinan kaupunginhallitus puolsi.
Kaupunginosat

Kaarina on jaettu 14 kaupunginosaan:
| --- | --- |
 001 Auranlaakso  002 Littoinen  003 Piispanristi  004 Nummenniitty  005 Keskusta  006 Voivala  007 Kuusisto :  21 Nunna  22 Hepojoki  23 Piikkiön kirkonkylä  24 Makarla  25 Piikkiönlahti  26 Heernummi  27 Harvaluoto 
Nämä kaupunginosat kattavat koko Kaarinan. Kaupunginosat 21–27 sijaitsevat entisen Piikkiön kunnan alueella ja Kuusiston kaupunginosa vastaa entistä Kuusiston kuntaa.
Talous

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 %-osuus alueella asuvasta työllisestä työvoimasta
* ennakkotieto
|  | Alkutuotanto | Teollisuus | Rakentaminen | Kaupallinen ala | Kuljetusala | Liike-elämänpalvelut | Muut palvelut | Elinkeino tuntem. |
| Kaarina | 0,8 % | 20,9 % | 6,1 % | 15,7 % | 7,4 % | 15,2 % | 33,0 % | 0,9 % |
| Turun seutuk. | 1,6 % | 20,3 % | 6,4 % | 15,3 % | 8,1 % | 14,6 % | 32,5 % | 1,2 % |
Lähde: Tilastokeskus
Väestö

| Vuosi | Asukasluku |
| --- | --- |
1950: 6 054
1960: 8 895
1970: 10 064
1980: 13 860
1990: 18 213
2000: 20 179
2005: 21 943
2008: 22 526
2009: 30 403
2010: 30 903
2011: 31 080
2012: 31 361
2013: 31 800
2014: 32 152
2015: 32 575
2016: 32 725
2017: 33 099
2018: 33 458
2019: 33 937
2020: 34 667
2021: 35 497
Lähteinä Kaarinan Strategia 2004-2008, Kaarinan väestö, Kaarinan Talousarvio 2008, Väestörekisterikeskus ja Tilastokeskus 
Vuonna 2021 Kaarinan kotimainen ja ulkomainen nettomuutto oli 660 henkeä, mikä oli Varsinais-Suomen toiseksi suurin luku.
Piikkiön kunta yhdistyi 1. tammikuuta 2009 Kaarinaan kasvattaen asukkaiden määrän noin 22 000:sta 30 000:een asukkaaseen.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kaarinan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 19 351 | 19 351 |
| 1985 | 1985 |    | 21 981 | 21 981 |
| 1990 | 1990 |    | 24 390 | 24 390 |
| 1995 | 1995 |    | 25 457 | 25 457 |
| 2000 | 2000 |    | 26 746 | 26 746 |
| 2005 | 2005 |    | 28 967 | 28 967 |
| 2010 | 2010 |    | 30 911 | 30 911 |
| 2015 | 2015 |    | 32 590 | 32 590 |
| 2020 | 2020 |    | 33 979 | 33 979 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kaarinassa oli 33 099 asukasta, joista 31 193 asui taajamissa, 1 514 haja-asutusalueilla ja 392:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kaarinan taajama-aste on 95,4 %. Kaarinan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Turun keskustaajama* | 31 083 |
| 2 | Tammisilta* | 110 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kaarinan keskusta, Littoinen, Piispanristi ja Piikkiön kirkonkylä eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Turun keskustaajamaa, joka ulottuu Kaarinan lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle. Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä. Tammisillan taajama ulottuu puoliksi Kaarinan ja puoliksi Paimion kaupungin alueelle.
Väestö > Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaarinassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kaarinan seurakunta
Piikkiön seurakunta
Åbo svenska församling
Nämä seurakunnat kuuluvat Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään (ruots. Åbo och S:t Karins kyrkliga samfällighet). Åbo svenska församling toimii myös Turun kaupungin alueella. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.
Muita kirkkokuntia edustavat Suomen Adventtikirkon Piikkiön adventtiseurakunta ja Toivonlinnan adventtiseurakunta sekä helluntaiherätykseen kuuluva Kaarinan Kotikirkko. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kaarinan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Urheilu

Kaarinassa on monia urheiluseuroja, muun muassa Kaarinan Pojat (KaaPo), Kaarinan Palloseura (KaaPS), Piikkiön Palloseura (PiPS), Kaarinan Nappulat (KaaNa), Kaarinan Ura, Piikkiön Karhu ja Piikkiön Kehitys.
Urheilu > Palloilulajit

Kaarinassa on kaksi vuonna 1958 perustettua jalkapalloseuraa, Kaarinan keskustasta lähtöisin oleva Kaarinan Pojat ja kauselalainen Kaarinan Reipas. Kaarinan Pojat on pelannut pitkään jalkapallon toisessa divisioonassa. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa ykkösdivisioonassa. Lisäksi Kaarinassa toimii vuonna 1976 perustettu juniorijalkapalloseura Kaarinan Nappulat.
Kaarinan Palloseura on perustettu vuonna 2007. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa jalkapalloa vitosessa ja futsalia kolmosessa. Naisten joukkue KaaPS Ladies pelaa harrastesarjassa. Lisäksi seuralla on nuorista miehistä koostuva junioriakatemia. Seuran mottoina ovat ”Taistelee!” sekä ”To the top!”. Seuran lempinimi jäsenten ja kannattajien keskuudessa on Fasaanit.
Yleisseura Kaarinan URAssa (perustettiin 1932) pelattiin koripalloa vuodesta 1957 asti. Seuran koripallon edustusjoukkue yhdistyi Turun NMKY:n kanssa vuonna 2004 muodostaen nyttemmin toimintansa jo lopettaneen Aura Basketin.
Vuonna 2005 Kaarinan Uran koripallojaosto erosi omaksi erikoisseurakseen Ura Basket ry:ksi. Ura Basket ry on koripalloilun erikoisseura ja sen miesten edustusjoukkue pelaa pääsarjatasolla Korisliigassa. Ura Basket on suurin kaarinalaisista urheiluseuroista, harrastajamäärän ollessa yli 800 henkilöä.
Kaarinan salibandyseurana toimii West Coast Sheriffs, jolla on pelaajia aina ala-asteikäisistä naisten salibandyliigassa pelaavaan joukkueeseen asti. Miehet pelaavat II-divisioonassa.
Littoisissa, Kaarinan ja Liedon kuntien rajalla toimii puolestaan jo vuonna 1932 perustettu Littoisten Työväen Urheilijat. Vahvan jalkapallotoiminnan lisäksi seuralla on lentopallojoukkue ja hiihtojaosto.
Jääkiekkoa Kaarinassa pelaa KaKiPo eli Kaarinan Kiekko-Pojat, jonka edustusjoukkue HCIK (HC Indians Kaarina) pelaa miesten Suomi-sarjassa.
Urheilu > Yleisurheilu

Kaarinan Urheilijoissa harrastetaan ammuntaa, hiihtoa, erilaisia itämaisia taistelulajeja, kuntoilua, lentopalloa, salibandyä sekä soutamista.
Kulttuuri > Murre

Kaarinan alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Kaarinan murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään.
Kulttuuri > Oma nimikkokasvi ja -eläin

Kaarinan kaupunginvaltuusto nimesi 26. toukokuuta 1997 Kaarina-seuran esityksestä nimikkokasviksi Kuusiston kartanon pihalla ja Kappelinmäen rinteessä esiintyvän keltavuokon (Anemone ranunculoides) ja nimikkoeläimeksi Kuusiston linnanraunioilla viihtyvän tiklin (Carduelis carduelis).
Kulttuuri > Kaarinan laulu

Urho Sipponen on säveltänyt ja Emil Vihanto sanoittanut oman laulun Kaarinan kunnalle, jonka Turun Kaupunginorkesteri ja Varsinais-Suomen musiikkioppilaitoksen nuorisokuoro ovat molemmat erikseen äänittäneet vuonna 1980.
Kulttuuri > Valtakunnallinen Runo-Kaarina -kilpailu

Vuodesta 1994 on Kaarinassa järjestetty vuosittain valtakunnallinen Runo-Kaarina runokilpailu, joka on avoin kaikille esikoisrunoilijoille. Voittaja julkistetaan Turun Kansainvälisillä Kirjamessuilla ja Kaarinan kaupunki palkitsee voittajan kustantamalla hänen teoksensa ja suorittaa siitä tekijälle normaalin tekijänpalkkion.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kaarinan kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Kuusiston kirkko, kartanomuseo ja Kuusiston linnan rauniot, Pukkilan kartanomuseo sekä Tuorlan planetaario. Lisäksi Kaarinan alueelta löytyy monta majoitus- ja ravitsemuspalveluita tarjoavaa kartano- tai maaseutumatkailukohdetta. Historiallisista teistä Kaarinan kautta kulkevat sekä Uudellemaalle Suomenlahden rannikon läheisyydessä johtava Kuninkaantie että Aurajokea alkuosaltaan seuraileva, Hämeeseen vievä Hämeen Härkätie.
Kaarinan historiallisista kohteista Museoviraston määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat varsinaisen Kaarinan alueella Suuri rantatie, Littoisten verkatehdas ja Kotimäen asuinalue; Kuusistossa Bryggmanin huvilat, Kuusiston kirkkomaisema, Kuusiston piispanlinnan rauniot ja Kuusiston kartano; sekä Piikkiössä Piikkiön kirkko ja pappila, Tuorlan maatalousoppilaitos ja Pukkilan kartano.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kaarinan pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla perunasoseesta ja ohrajauhosta keitetty pastanttipuuro sekä kirnupiimä.
Kulttuuri > Elokuvakulttuuri

Kaarinan Piispanristillä sijaitsee Varsinais-Suomen suurin itsenäinen elokuvateatteari, 286-paikkainen Kino Piispanristi.
Kulttuuri > Ystävyyskunnat

Kaarinan ystävyyskuntia ovat:
Enköpingin kunta, Ruotsi
Szentes, Unkari
Sovetski, Venäjä
Jõgeva, Viro
Ansião, Portugali
Suhteet Sovetskin kanssa on jäädytetty Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Etäisyyksiä Kaarinasta

Turku 9 km
Helsinki 161 km
Salo 51 km
Uusikaupunki 88 km
Pori 150 km
Rauma 101 km
Utsjoki, Nuorgam 1 343 km
Tunnettuja asukkaita

Verner Halén (1894–1940), kansanedustaja (SPTV)
Antti Kaarne (1875–1934), kansanedustaja (KrTL ja SSTP), maallikkosaarnaaja
Touko Laaksonen, taiteilijanimeltään Tom of Finland (1920–1991), kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä
Heikki Mäkinen (1888–1960), kansanedustaja (SSTP)
Ismo Seivästö (s. 1954), kansanedustaja (kd.)
Irma Toivanen (1922–2010), kansanedustaja (LKP)
Taisto Tähkämaa (s. 1924), kansanedustaja (kesk.), maanviljelysneuvos
Elviira Vihersalo (1871–1919), kansanedustaja (SDP)
Sofia Virta (s. 1990), kansanedustaja (vihr.), Vihreän liiton puheenjohtaja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaarinan kaupunki
Tilastokeskus – Kaarinan avainluvut
Kaarinan kaupungin matkailusivut
Kaarina-lehti
Piikkiön-Kaarinan kansalaisopisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaarina-teatteri
Kuusiston kartano
Runo-Kaarina (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kaarinan vaakuna vuoden 2008 loppuun
Pyhän Katariinan kirkko sijaitsee nykyään Turussa.
Kerrostaloja Kaarinan keskustasta
Kaarinan kirkon torni
Hovirinta, Kaarinan uimahalli
Kaarinan nimikkokasvi keltavuokko
Kaarinan nimikkoeläin tikli
Kaarinan Kuusistonlahti on merkittävä lintujen pesimäalue ja Natura 2000 -kohde.
Your Highness

| Your Highness Bloodred Hourglass |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2021
 Levy-yhtiö: Out Of Line Music
Listasijoitukset
  3. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Bloodred Hourglassin muut julkaisut
| Godsend 2019 | Your Highness 2021 | How's the Heart? 2023 |
Your Highness on Bloodred Hourglassin viides studioalbumi, joka julkaistiin 22. lokakuuta 2021. Albumin teemana on elämän sekä rakkauden menetetyt mahdollisuudet. Albumin on äänittänyt Juho Räihä, sekä miksannut ja masteroinut Henrik Udd.
Kappaleet

Leaves – 4.59
Drag Me the Rain – 4.00
Nightmares Are Dreams Too – 3.14
Leave Out All The Rest – 4.21
Veritas – 3.09
Tell Me About Yesterday Tomorrow – 4.45
Change of Heart – 4.51
Gone For Now – 5.10
Kings & Queens – 3.02
My Prime of Kneel – 4.14
Until We Meet Again – 6.55
Kappaleet > Bonus CD

Rogues – 4.18
Remembrance – 4.08
Calm In My Storm – 4.03
Kokoonpano

Jarkko Koukonen – laulu
Jarkko Hyvönen – rummut
Jose Moilanen – basso
Lauri Silvonen – kitara
Joni Lahdenkauppi – kitara
Eero Silvonen – kitara
Arvostelut

Imperiumi: 8/10
Inferno:
Kaaoszine: 10-/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Your Highness Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Your Highness Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Bloodred Hourglass
|  Jarkko Hyvönen  Jaredi Koukonen  Joni Lahdenkauppi  Jose Moilanen  Lauri Silvonen  Eero Silvonen >  Ilkka Jähi  Antti Nenonen  Jarkko Tiilikainen  |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Lifebound  Where the Oceans Burn  Heal  Godsend  Your Highness  How’s the Heart?
Johann Ruchrat von Wesel

Johann Ruchrat von Wesel (k. 1481) oli saksalainen teologi ja yksi Saksan humanistiliikkeen johtajista. Hänellä oli yhteyksiä Tšekin hussilaisiin.
Johann Ruchat von Wesel oli yksi protestantismin edeltäjistä. Hän oli Erfurtin yliopiston professori. Filosofisen suuntautumisensa mukaan hän kuului todennäköisesti nominalisteihin.
Opit

Wesel uskoi, että Jumala valitsee tietyt ihmiset pelastukseen (predestinaatio) ja eritteli näkyvän ja näkymättömän kirkon. Wesel vastusti aneita, pappien pakollista selibaattia ja pyhiinvaellusmatkoja. Wesel uskoi, että vain Raamattu on luotettava uskon lähde, eikä paavia tai kirkolliskokousta tarvitse totella, jos se on ristiriidassa Raamatun opin kanssa.
Juan Antonio Muro

Juan Antonio Muro Ger (18. kesäkuuta 1945 Sabadell, Espanja – 10. tammikuuta 2025 Helsinki) oli espanjalaissyntyinen Suomessa asunut klassinen kitaristi, kitarapedagogi, taidemusiikin säveltäjä ja taidemaalari. Muro toimi kitaransoiton lehtorina Helsingin konservatoriossa vuodesta 1972. Hän oli Suomalaisen kitaratrion jäsen yhdessä Kari Äikäksen ja Ilmari Hytösen kanssa.
Muro opiskeli 1963–1972 Barcelonan musiikkiakatemiassa Jose Luis Lopáteguin johdolla ja myöhemmin myös Narciso Yepesin oppilaana. Suomessa hän opiskeli säveltämistä Sibelius-Akatemiassa Einojuhani Rautavaaran johdolla 1972–1973.
Säveltäjänä Juan Antonio Muro keskittyi soolo- ja kamarimusiikkiteoksiin kitaralle ja kitarayhtyeelle. Hänet tunnettiin erityisesti kitaran harjoituskappaleistaan, joiden kokoelma Basic Pieces for Beginners on käytössä monessa maassa. Hän myös levytti sävellyksiään.
Muro opiskeli kuvataidetta Helsingin Vapaassa taidekoulussa 1989–1992. Hän piti 1990-luvun taitteesta saakka parikymmentä yksityisnäyttelyä enimmäkseen Helsingissä mutta myös Espoossa ja Barcelonassa, sekä osallistui noin 30 ryhmänäyttelyyn. Hänen teoksiaan on noin kymmenessä kokoelmassa Suomessa ja Ruotsissa.