stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nelikulmio
Yksinkertaiset nelikulmiot > Konkaavit eli koverat nelikulmiot

Konkaavi eli kovera nelikulmio voi syntyä vain siten, että yksi kulmista on kupera kulma. Kuperan kulman eksplementtikulma on tällöin kovera, mikä on antanut monikulmioluokalle sen nimen. Toista kuperaa kulmaa ei voi olla, sillä jo yhden kuperan kulman α takia (α > 180°) muille kolmelle kulmalle jää yhteensä 360° − α < 180°. Tämä johtuu siitä, että sisäkulmien summa on myös konkaaville nelikulmiolle sama 360°. Suurin kulma on siten vastakkainen kulma ja se on aina pienempi kuin 180° eli oikokulma.
Konkaavi nelikulmio ei voi olla syklinen tai tangentiaalinen nelikulmio, koska yksi kulmista on kupera. Se ei voi olla suunnikas eikä tasasivuinenkaan. Konkaavin nelikulmion lävistäjistä toinen kulkee sen sisäpuolella ja toinen ulkopuolella eivätkä ne silloin leikkaa toisiaan janoina. Lävistäjien jatkeet sen sijaan leikkaavat toisensa. Nelikulmio onkin yksinkertaisin konkaavi monikulmio, sillä kolmio ei voi olla konkaavi.
Erityisiä nelikulmioita > Neliö

Neliö on säännöllinen nelikulmio, jossa kaikki neljä kulmaa ovat suorina yhtä suuret eli 90° (tasakulmainen) ja sivut yhtä pitkät (tasasivuinen). Neliön lävistäjät ovat yhtä pitkät ja ne leikkaavat toisensa kohtisuoraan. Lävistäjät jakavat sen neljään kolmioon, jotka ovat kaikki tasasivuisia. Neliö on symmetrinen kahdeksan akselin suhteen, ja sen keskipiste sijaitsee lävistäjien leikkauspisteessä. Neliön ympäri ja sisään voi piirtää ympyrät, joten se on myös syklinen- ja tangentiaalinen nelikulmio (katso alempaa).
Erityisiä nelikulmioita > Suorakulmio

Suorakulmio eli suorakaide  on tasakulmainen nelikulmio, kuten neliökin, mutta sen sivut voivat olla eri pituiset. Tasakulmaisuudesta johtuu, että vastakkaiset sivut ovat saman pituiset ja yhdensuuntaiset, ja siksi suorakulmio kuuluu suunnikkaiden luokkaan. Suorakulmion lävistäjät ovat yhtä pitkät, ja ne leikkaavat samassa pisteessä kuin sen kaksi kohtisuoraa symmetria-akseliakin. Lävistäjät jakavat sen neljään kolmioon, jotka ovat pareittain yhtenevät. Suorakulmion ympäri voi piirtää ympyrä, joten myös se on syklinen. Neliö on suunnikkaan ja erityisesti neljäkkään erikoistapaus.
Erityisiä nelikulmioita > Neljäkäs

Neljäkäs eli vinoneliö  on suunnikas, jossa kaikki sivut ovat yhtä pitkät eli neljäkäs on tasasivuinen nelikulmio. Myös neljäkkään vastakkaiset kulmat ovat yhtä suuret ja vierekkäiset ovat toistensa suplementtiset parit. Jos neljäkkään kulmat ovat suorat eli 90°, se on neliö. Neljäkkään puolittavat toisensa ja leikkaavat toisensa kohtisuoraan sekä jakavat sen neljään kolmioon, jotka ovat kaikki keskenään yhtenevät.
Erityisiä nelikulmioita > Suunnikas

Suunnikas on nelikulmio, jossa vastakkaiset sivut ovat pareittain yhdensuuntaiset ja yhtä pitkät. Suunnikkaassa on siten kahden pituisia sivuja ja kahden suuruisia kulmia. Vierekkäiset kulmat ovat toistensa suplementtikulmia ja vastakkaiset sisäkulmat aina yhtä suuret. Sen lävistäjät ovat eri pituisia, mutta jakavat sisäosan neljään kolmioon, jotka ovat pareittain yhtenevät. Lävistäjät myös jakavat toisensa puoliksi. Jos kulmat ovat suorat eli 90°, saadaan suorakulmio tai neliö.
Erityisiä nelikulmioita > Puolisuunnikas

Puolisuunnikas on nelikulmio, jossa vain yhdet vastakkaiset sivut ovat yhdensuuntaiset ja muut kaksi sivua erisuuntaiset. Erisuuntaisen sivun kummatkin sisäkulmat ovat toistensa suplementtikulmia. Lävistäjät ovat eri pituiset. Epäkäs on nelikulmio, jolla ei ole yhdensuuntaisia sivuja.
Erityisiä nelikulmioita > Tasakylkinen puolisuunnikas

Tasakylkinen puolisuunnikas on puolisuunnikas, jonka erisuuntaiset sivut ovat yhtä pitkät. Se jakaa puolisuunnikkaan ominaisuudet, mutta sen kantakulmat ovat yhtä suuret, kuten ovat myös sen ”huippukulmat”. Symmetriasta johtuu, että sen lävistäjät ovat yhtä pitkät.
Erityisiä nelikulmioita > Syklinen nelikulmio

Syklisen nelikulmion eli jännenelikulmion  ympäri voidaan piirtää ympyrä siten, että kaikki kärjet ovat ympyrän kehällä. Tämä ehto aiheuttaa nelikulmiolle joukon säännönmukaisuuksia, joita voidaan käyttää ympyröiden ja suorien kohtaamisissa. Esimerkiksi vastakkaiset kulmat ovat aina suplementtikulmia. Lävistäjät toteuttavat erityisiä ehtoja, mutta ovat eri pituiset. Syklinen nelikulmio on aina konveksinen.
Erityisiä nelikulmioita > Tangentiaalinen nelikulmio

Tangentiaalisen nelikulmion sisäpuolelle voidaan piirtää ympyrä siten, että kaikki sivut sivuavat ympyrää tangentteina. Lävistäjät ovat eri pituiset ja kulmanpuolittajat näyttelevät siksi suurempaa roolia nelikulmion ominaisuuksissa. Koska nelikulmion sivut kiertävät ympyrää, on se aina konveksi nelikulmio. Pitot'n lauseen mukaan tangentiaalisen nelikulmien vastakkaisten sivujen pituuksien summa on vakio. Steiner todisti vuonna 1846, että jos nelikulmion vastakkaisten sivujen pituuksien summa on vakio, on nelikulmio tangentiaalinen.
Erityisiä nelikulmioita > Bisentrinen nelikulmio

Bisentrinen nelikulmio on samalla sekä syklinen- että tangentiaalinen nelikulmio.
Erityisiä nelikulmioita > Ortodiagonaalinen nelikulmio

Ortodiagonaalisen nelikulmion lävistäjät leikkaavat toisensa kohtisuorasti. Vaikka neliöllä ja neljäkkäällä on tämä ominaisuus, ei nelikulmion tarvitse olla tasasivuinen tai tasakulmainen. Sen ei tarvitse olla edes konveksi. Kohtisuoruudesta seuraa joitakin erityisiä ominaisuuksia.
Erityisiä nelikulmioita > Leija

Leija on symmetrinen yhden lävistäjänsä suhteen. Tällöin symmetrialävistäjä jakaa nelikulmion kahteen yhtenevään kolmioon, joiden kaikki vastinosat ovat keskenään samat. Lävistäjä myös puolittaa kärkiensä kulmat.
Ominaisuuksia > Pinta-ala

Yksinkertaisen nelikulmion, eli sekä konveksin että konkaavin, pinta-ala lasketaan kaavalla
jossa d1 ja d2 ovat sen lävistäjät,  \varphi  on lävistäjien välinen kulma, m1 ja m2 ovat bimediaaneja ja  \epsilon  on bimediaanien  välinen kulma.
Toinen tapa laskea pinta-ala on, kun  s={\tfrac {1}{2}}(a+b+c+d) on puolipiiri,
Muita kaavoja pinta-alalle ovat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nelikulmio Wikimedia Commonsissa
van Tienhoven, Chris: Encyclopedia of Quadri-Figures
de Villiers, Michael: The role and function of a hierarchical classification of quadrilaterals (Arkistoitu – Internet Archive)

Itseään leikkaava nelikulmio
Konveksi nelikulmio
Konkaavi nelikulmio
Neliö
Suorakulmio
Neljäkäs
Suunnikas
Puolisuunnikas
Tasakylkinen puolisuunnikas
Syklinen nelikulmio
Tangentiaalinen neljäkäs.
Bisentrinen nelikulmio
Ortodiagonaalinen ja lävistäjäsymmetrinen nelikulmio
Dan Coats

| Dan Coats |
| --- | --- |

Kansallisen tiedustelun johtaja
 16. maaliskuuta 2017 – 15. elokuuta 2019  
Yhdysvaltain senaattori Indianasta
 3. tammikuuta 1989 – 3. tammikuuta 1999 3. tammikuuta 2011 – 3. tammikuuta 2017  
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1943 (ikä 81) Jackson, Michigan, Yhdysvallat
Dan Coats (s. 16. toukokuuta 1943 Jackson, Michigan) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko ja entinen pitkäaikainen senaattori Indianasta. Tammikuussa 2017 Donald Trump ilmoitti, että Coats on hänen ehdokkaansa kansallisen tiedustelun johtajaksi (Director of National Intelligence, DNI). Senaatti vahvisti Coatsin valinnan 15. maaliskuuta 2017 ja hän astui virkaansa seuraavana päivänä. Coats jätti tehtävänsä 15. elokuuta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dan Coats Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Dan Coats
| n k  Kansallisen tiedustelupalvelun johtajat |
| --- | --- | --- |
|  Negroponte  McConnell  Blair  Clapper  Coats  Ratcliffe  Haines  |  Negroponte  McConnell  Blair  Clapper  Coats  Ratcliffe  Haines  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Korea 
Henkilöt:  US Congress 
Muut:  SNAC 
Käännös suomeksi
Denver

| Denver |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Denver
 Koordinaatit: 39°45′43″N, 104°52′52″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Colorado
Piirikunta:  Denver
Hallinto:  
 – Pormestari:  Michael Hancock
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  401,3 km²
 – Josta vettä:  4,1 km² (1 %)
Väkiluku (2020):  715 522 
 – Väestötiheys:  1 635 as./km²
 – Metropolialue:  2 697 476 
Lempinimi::  Mile High City
 
 denvergov.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Denver on Yhdysvaltojen Coloradon osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee osavaltion koillisosassa, laakealla Suurten tasankojen alueella noin kaksikymmentä kilometriä Kalliovuorista itään. Denverin asukasluku on noin 716 000 (2020); laajemmalla metropoli­alueella asuu yhteensä noin 2,7 miljoonaa asukasta. Kaupungissa on paljon elintarvike-, rauta- ja metalliteollisuutta. Denver on yksi Yhdysvaltojen aurinkoisimmista kaupungeista: aurinkoisia päiviä on vuodessa noin 300, mikä vertautuu hyvin esimerkiksi floridalaisiin ja kalifornialaisiin kaupunkeihin. Talvet kaupungissa ovat aurinkoisia vaikkakin kylmiä, koska mantereinen ilmasto ja kaupungin korkeus merenpinnasta aiheuttavat lämpötilojen alenemisen talviaikaan. Aspenin hiihtokeskus sijaitsee noin 160 kilometriä Denveristä länteen.lähde?
Denverin tunnetuin lempinimi The Mile-High City (mailin korkuinen kaupunki) viittaa kaupungin korkeuteen merenpinnasta, mikä on 1 609 metriä eli yksi maili. Korkeus johtuu kaupungin sijainnista tasankoalueella parinkymmenen kilometrin päässä Kalliovuorista. Eräs Denverin useista lempinimistä on The Thin City, hoikkien kaupunki. Tämän lempinimen taustalla oli silloinen pienempi ylipainoisten osuus kuin muissa yhdysvaltalaisissa kaupungeissa, mitä selitetään erinomaisilla liikuntamahdollisuuksilla (muun muassa pyöräilyreitit ja laskettelumahdollisuudet) kaupungin läheisyydessä ja fyysisellä aktiivisuudella.lähde?
Historia

Denver oli alkujaan turkismetsästäjien käyttämä kauppapaikka kahden joen yhtymäkohdassa. Vuoden 1859 kultaryntäyksessä se alkoi vähitellen kehittyä kaupungiksi. Äkkirikastunut kaupunki veti magneetin tavoin puoleensa onnenonkijoita ja lainsuojattomia, ja eräs tuon levottoman ajan kuuluisuuksia oli Buffalo Bill. Denverissä juhlitaan vuosittain helmikuussa Buffalo Billin syntymäpäivää. Villin Lännen päiviin voi tutustua Denverin historiallisessa museossa. Myös karjapaimenperinne elää kaupungissa. Tammikuussa vuodesta 1887 lähtien on Denverissä järjestetty maan mahtavin rodeo.
Maantiede

Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan kaupungin pinta-ala on 401,3 km² josta maata on 397,2 km² ja vettä 4,1 km². Veden osuus on 1,03 %. Denver sijaitsee yli puolitoista kilometriä merenpinnan yläpuolella. Denver sijaitsee Kalliovuorten lähettyvillä, mutta silti pysyy tasaisena kaupunkina. Kaupungin ympäristössä ei sijaitse lainkaan metsiä, vaan kaikki metsät ovat vuoristossa. Noin 10 kilometrin säteellä Pohjois-Denverin puolellaselvennä on pelkkää peltoa ilman asutusta. Muutaman kilometrin jälkeen löytyy harvoin asutusta peltojen takaa.lähde?
Koulutus

Kaupungissa toimii vuonna 1864 perustettu yksityinen yliopisto University of Denver. Yliopistossa oli vuonna 2007 perustutkinto-opiskelijoita 5 311 ja jatko-opiskelijoita 5 806. Muita tunnettuja yliopistoja ovat yksityinen Johnson & Wales University ja katolinen Regis University. Myös Boulderissa sijaitsee suosittu oppilaitos. Yhdysvaltain ilmavoimat on yksi merkittävistä alueen kouluttajista.lähde?
Urheilu

Denver Broncos - amerikkalainen jalkapallo
Colorado Rockies - baseball
Colorado Avalanche - jääkiekko
Denver Nuggets - koripallo
Colorado Rapids - jalkapallo
Colorado Mammoth - lacrosse
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Denver Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Denver Wikivoyagessa (englanniksi)
Kaupungin virallinen kotisivu
Denver
Denver vuonna 1898.
Johannes Kastajan skiitta (Ivíron)

| Johannes Kastajan skiitta Σκήτη Τιμίου Προδρόμου Ιβήρων |
| --- | --- |
Sijainti:  Athos,  Kreikka
Koordinaatit:  40°14′23″N, 24°16′31″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Pääluostari:  Ivíronin luostari
Tyyppi:  skiitta, munkkiluostari
Perustettu:  1730
Asukkaita:  4
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Athosvuori 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ivíronin Johannes Kastajan skiitta (kreik. Σκήτη Τιμίου Προδρόμου Ιβήρων, Skíti Timíou Prodrómou Ivíron eli Ιβηριτική, Iviritikí, myös Johannes Edelläkävijän skiitta, Ivíronin skiitta) on ortodoksinen Ivíronin luostarin alaisuuteen kuuluva skiitta eli sivuluostari Athoksen autonomisessa luostaritasavallassa Kreikassa. Se on Athoksen kreikkalainen Johannes Kastajalle omistettu skiitta, siinä missä alueen toinen Johannes Kastajan skiitta on romanialainen.
Johannes Kastajan skiitta on perustettu vuonna 1730. Skiitan kirkko (kyriakon) rakennettiin vuonna 1779 ja sen seinämaalaukset ovat vuodelta 1799. Kirkko on omistettu Johannes Kastajan mestaukselle.
Skiitassa noudatetaan idiorytmistä kilvoittelutapaa ja se koostuu kahdeksasta erillisestä asunnosta, jotka muodostavat luostariyhdyskunnan. Näistä kuitenkin vain yksi on nykyään käyttökunnossa. Vuonna 2011 skiitassa oli neljä asukasta.
Gina Haspel

| Gina Haspel |
| --- | --- |

CIA:n pääjohtaja
 21. toukokuuta 2018 – 20. tammikuuta 2021  
Presidentti:  Donald Trump
Edeltäjä:  Mike Pompeo
Seuraaja:  William Joseph Burns
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. lokakuuta 1956 (ikä 68) Ashland, Kentucky, Yhdysvallat
Puoliso:  Jeff Haspel (eronneet)
Tiedot
Tutkinnot:  Kentuckyn yliopisto Louisvillen yliopisto
Gina Cheri Haspel (o.s. Walker, s. 1. lokakuuta 1956 Ashland, Kentucky, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen virkamies, joka on tehnyt pitkän uran tiedustelupalvelu CIA:llä. Hän toimi CIA:n pääjohtajana vuosina 2018–2021. Hän oli ensimmäinen nainen, joka on toiminut virassa. Ennen pääjohtajuutta hän oli Mike Pompeon varapääjohtaja.
Hänestä tuli virkaatekevä pääjohtaja, kun Pompeo oli valittu ulkoministeriksi. Presidentti Donald Trump asetti Haspelin ehdolle CIA:n pääjohtajan virkaan. Senaatti vahvisti Haspelin nimityksen 17. toukokuuta 2018. Han astui virkaan 21. toukokuuta.
Haspel on herättänyt ristiriitaa, koska syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen hän johti CIA:n salaista tutkintavankilaa Thaimaassa. Vankeja kidutettiin niin sanottujen "tehostettujen kuulustelumenetelmien", kuten vesikidutuksen ja nukkumisen estämisen avulla. Silloisen presidentin George W. Bushin hallinto katsoi, että menetelmät olivat laillisia.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Gina Haspel Wikisitaateissa
Allen, Nick: Gina Haspel: Donald Trump's new CIA director ran torture site in Thailand The Daily Telegraph. 13. maaliskuuta 2018.
Mora, Alberto: Gina Haspel Is a Torturer. What Else Does the Senate Need to Know? Politico Magazine, 15. maaliskuuta 2018.  Artikkelin verkkoversio.
Bush on waterboarding: 'Damn right'. CNN, 5. maaraskuuta 2010.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 18. toukokuuta 2018.
| n k  Keskustiedustelupalvelun pääjohtajat |
| --- | --- | --- |
| Keskustiedustelun pääjohtajat |  Souers  Vandenberg  Hillenkoetter  Smith  Dulles  McCone  Raborn  Helms  Schlesinger  Colby  Bush  Turner  Casey  Webster  Gates  Woolsey  Deutch  Tenet  Goss  |  |
| Keskustiedustelupalvelun pääjohtajat |  Goss  Hayden  Panetta  Petraeus  Brennan  Pompeo  Haspel  Burns  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Luettelo Réunionin kunnista

Tämä on luettelo Réunionin kunnista. Réunion on Ranskan merentakainen departementti, jossa on 24 kuntaa.
(CAS) agglomeraatio CIVIS, perustettu vuonna 2003.
(CAE) agglomeraatio Est de la Réunion, perustettu vuonna 2002.
(CAN) agglomeraatio Intercommunale du Nord de la Réunion, perustettu vuonna  2001.
(CAO) agglomeraatio Territoire de la Côte Ouest, perustettu vuonna 2002.
(CCS) agglomeraatio Communauté de communes du sud, perustettu vuonna 1997.
| INSEE-koodi | Postinumero | Kunta |
| --- | --- | --- |
| 97401 | 97425 | Les Avirons (CAS) |
| 97402 | 97412 | Bras-Panon (CAE) |
| 97424 | 97413 | Cilaos (CAS) |
| 97403 | 97414 | Entre-Deux (CCS) |
| 97404 | 97427 | L'Étang-Salé (CCS) |
| 97405 | 97429 | Petite-Île (CAS) |
| 97406 | 97431 | La Plaine-des-Palmistes(CAE) |
| 97407 | 97420 | Le Port (CAO) |
| 97408 | 97419 | La Possession (CAO) |
| 97409 | 97440 | Saint-André (CAE) |
| 97410 | 97470 | Saint-Benoît (CAE) |
| 97411 | 97400 | Saint-Denis (CAN) |
| 97418 | 97438 | Sainte-Marie (CAN) |
| 97419 | 97439 | Sainte-Rose (CAE) |
| 97420 | 97441 | Sainte-Suzanne (CAN) |
| 97412 | 97480 | Saint-Joseph (CCS) |
| 97413 | 97416 | Saint-Leu (CAO) |
| 97414 | 97421 | Saint-Louis (CAS) |
| 97415 | 97428 | Saint-Paul (CAO) |
| 97417 | 97442 | Saint-Philippe |
| 97416 | 97410 | Saint-Pierre (CAS) |
| 97421 | 97433 | Salazie (CAE) |
| 97422 | 97418 | Le Tampon (CCS) |
| 97423 | 97426 | Trois-Bassins (CAO) |
Pedro Costa

Pedro Costa (s. 3. tammikuuta 1959 Lissabon) on portugalilainen elokuvaohjaaja. Hän on opiskellut elokuvaa Lissabonin yliopistossa (Escola Superior de Teatro e Cinema) ja ohjasi ensimmäisen elokuvansa vuonna 1989. Hän on tullut tunnetuksi marginaalisten ihmisten kuvaajana kehittäen dokumenttielokuvaa muistuttavan esteettisen tyylinsä Lissabonin slummin vaikeissa elin- ja kuvausolosuhteissa. Siellä hän on kuvannut tunnetuimmat elokuvansa, niin sanotun Fontainhas-trilogian (1997–2006): Ossos (”Luut”), No Quarto da Vanda (”Vandan huoneessa”) ja Juventude em Marcha (”Mahtava nuoruus”).
Ohjaaja sanoo inhoavansa elokuvabisnestä ja on pyrkinyt demokratisoimaan elokuvantekemisen. Hänen "studionaan" toimii Lissabonin Fontainhasin slummi, kaikki elokuvantekijät – kameran edessä ja takana – jakavat tasan elokuvan mahdolliset tulot, käsikirjoitukset laaditaan yhdessä näyttelijöiden kanssa ja vieraannuttavan raskas perinteinen elokuvavälineistö on vaihtunut digikameraan ja luonnonvaloon.
Costa on palkittu Ranskan kulttuuripalkinnolla (Foreign Cineaste of the Year) Cannesin elokuvajuhlilla 2002 elokuvastaan No Quarto da Vanda, vaikka monet poistuivat kesken elokuvan lehdistönäytöksen . Elokuva Juventude em Marcha kilpaili Cannesin elokuvajuhlilla  vuonna 2006 ja voitti Independent/Experimental -palkinnon (Los Angeles Film Critics Assossiation) 2008. Kaksi hänen elokuvistaan (No Quarto da Vanda, 2000, ja Juventude em Marcha, 2006) on valittu 2000-luvun 50 parhaan elokuvan joukkoon.
Filmografia

O Sangue (Veri, (1989)
Casa de lava (House of Lava) — aka "Down to Earth" (1995)
Ossos (Luut, 1997)
No Quarto da Vanda (Vandan huoneessa, 2000)
Danièle Huillet/Jean-Marie Straub: Où gît votre sourire enfoui? (Danièle Huillet, Jean-Marie Straub, Filmmakers - Where Does Your Hidden Smile Lie?, (2001)
Juventude em Marcha (Mahtava nuoruus, 2006)
Tarrafal (2007)
The Rabbit Hunters (2007)
Ne change rien (Change Nothing, 2009)
Aiheesta muualla

Letters From Fontainhas: Three Films by Pedro Costa
Pedro Costa, "A Closed Door That Leaves Us Guessing" - Transcript of three days of lectures by Costa on cinema, delivered in Tokyo in March 2004, Rouge
Tag Gallagher, "Straub Anti-Straub"(Analysis of Costa's oeuvre and its interactions with the canon of Straub and Huillet), senses of cinema.com
Kieron Corless, "Crossing the Threshold" (Interview with Costa before a London retrospective at Tate Modern), Sight & Sound (Arkistoitu – Internet Archive)
Miguel Gomes, "Serenity" (on how Costa films with the inhabitants of Fontainhas in Lisbon), Sight & Sound (Arkistoitu – Internet Archive)
Podcast with Pedro Costa (on the "Letters from Fontainhas" Criterion DVD set, 2010), GreenCine Daily (Arkistoitu – Internet Archive)
Pedro Costa Allmoviessa (englanniksi)
Kirjallisuutta

Bagh, Peter von: ”Usko pieniin asioihin”, Pedro Costan haastattelu, Filmihullu 4/2010.
Laurinen, Sampsa: ”Ajattoman arvottomuuden kuvat”, Filmihullu 4/2010.
Makkonen, Velipekka: ”Jysäys – tuntemuksia Pedro Costan Fontainhas-trilogiasta”, Filmihullu 4/2010.
Timonen, Lauri: ”Uninäytelmä portugalilaisittain”, Filmihullu 4/2010.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 2  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Museum of Modern Art 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Matthias Hoë von Hoënegg

Matthias Hoë von Hoënegg (1580-1645) oli itävaltalaissyntyinen saksilainen luterilainen teologi.
Matthias Hoë von Hoënegg oli Saksin vaaliruhtinaan ylihovisaarnaaja. Hän oli edeltäjänsä Polykarp Leyserin tavoin sillä teologisella ja kirkkopoliittisella kannalla, että kalvinilaisuus on luterilaisuudelle suurempi vaara kuin roomalaiskatolisuus.
Aiheesta muualla

Matthias Hoe von Hoenegg (1580-1645) Post-Reformation Digital Library (PRDL)
Ben Carson

| Ben Carson |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 17. asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri
 2. maaliskuuta 2017 – 20. tammikuuta 2021  
Presidentti:  Donald Trump
Edeltäjä:  Julian Castro
Seuraaja:  Marcia Fudge
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1951 (ikä 73) Detroit, Michigan, Yhdysvallat
Puoliso:  Candy Rustin
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  republikaanit (1981–1999, 2014–)
Muut puolueet:  sitoutumaton (1999–2014) demokraatit (ennen 1981)
Uskonto:  Seitsemännen Päivän Adventtikirkko
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.bencarson.com
Benjamin Solomon ”Ben” Carson, Sr. (s. 18. syyskuuta 1951 Detroit, Michigan) on Yhdysvaltain asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri ja eläkkeellä oleva neurokirurgi. Hän oli neurokirurgian uranuurtaja, kehitti uusia tekniikoita ja oli ensimmäinen lääkäri, joka onnistuneesti erotti päistään toisissaan kiinni olleet siamilaiset kaksoset. Carson oli ehdolla republikaanipuolueen ehdokkaaksi vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa, mutta luopui kisasta maaliskuussa 2016.
Lapsuus ja ura lääkärinä

Carson syntyi 18. syyskuuta 1951 Detroitissa, Michiganissa. Hänen äitinsä, Sonya Carson, oli vasta 13-vuotias mennessään naimisiin. Saatuaan tietää, että hänen miehellään oli toinenkin perhe, Sonya Carson lähti liitosta ja kasvatti kaksi poikaansa yksin. Äiti teki useita töitä elättääkseen perheensä ja rohkaisi poikiaan lukemaan – hän itse oli lähes lukutaidoton. Perhe asui Detroitissa ja Bostonissa.
Carson opiskeli psykologiaa Yalen yliopistossa, josta hän valmistui alempaan korkeakoulututkintoon vuonna 1973, ja vuonna 1977 hän valmistui lääkäriksi Michiganin yliopistosta. 33-vuotiaana hänestä tuli baltimorelaisen Johns Hopkinsin sairaalan johtava lasten neurokirurgi ja nuorin jaoston johtaja sairaalan historiassa. Hänen johtamansa 70 hengen tiimi erotti päistään kiinni olleet siamilaiset kaksoset ensimmäisenä maailmassa. Carson työskenteli Johns Hopkinsissa 30 vuotta ja myös kehitti elintärkeitä tekniikoita aivoleikkauksiin.
Vuonna 2008 presidentti George W. Bush palkitsi Carsonin Presidential Medal of Freedom -mitalilla, joka on korkein siivilikunniamerkki Yhdysvalloissa.