stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jyrki Juurmaa
Julkaisuja

On the ability structure of the deaf, Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun väitöskirja. Jyväskylä 1963
Orientoitumiskyvystä näköaistin puuttuessa. Työterveyslaitoksen tutkimuksia 7. Helsinki 1964
Näkökohtia neuropsykologian problematiikkaan. Tampereen yliopiston psykologian laitoksen oppimateriaaleja, Tampere 1982
Toimitustöitä

Entä nyt, vasemmisto?: keskustelu sosialismista, vasemmiston yhteistyöstä ja kulttuuripolitiikasta; toim. Jyrki Juurmaa, Kalevi Suomela. Tammi 1966
Aiheesta muualla

Urho Kekkosen kirje Jyrki Juurmaalle 27.3.1963
Klarjoki

| Klarjoki Klarälven, Trysilelva |
| --- | --- |
 Klarjoki virtaa Karlstadin läpi taustalla näkyvään Vänerniin.
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi ja Norja
Läänit:  Värmlannin lääni ja Hedmarkin lääni
Kunnat:  Karlstad, Sunne, Torsby ja Trysil, Engerdal
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Götajoen vesistö
Valuma-alue:  Klarjoen valuma-alue
Pinta-ala:  11 847,6 km²  
Pääuoman osuudet:  Götajoki ←Klarjoki ←Trysilelva ←Femundselva ←Gløta ←Røa 
Yhtyy:  Vänern
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Galtsjøen, Engerdal 
 :  61°52′48″N, 11°43′40″E
Laskupaikka:  Karlstad ja Skoghall 
 :  59°21′55″N, 13°31′6″E
Läpivirtausjärvet:  Krakerudsdammen, Höljessjön, Sennsjøen
Esteet:  Forshaga, Deje, Munkfors, Skymnäsforsen, Forshult, Krakerud, Skoga, Edsforsen, Hölje, Lutufallet, Sagnfossen
Sivu-uomat:  Skiljen, Uvån, Halgån, Tossan, Varån, Elta, Engera, Sølna
Taajamat:  Skåre, Forshaga, Deje, Munkfors, Innbygda
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  644 m  mpy.
Laskukorkeus:  44,33 m  mpy. 
Korkeusero:  599,7 m
Pituus:  460 km  
Kaltevuus:  1,3 m/km
Keskiylivirtaama:  560 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  161,5 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  noin 58 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Klarjoki (ruots. Klarälven, norj. Trysilelva, Klara, Femundselva ) on Ruotsissa Värmlannin läänissä ja Norjassa Hedmarkin läänissä virtaava noin 460 kilometriä  pitkä joki, joka muodostaa Götajoen vesistön pääuoman ylimmän osuuden, lukuun ottamatta aivan pääuoman latvavesistöjä. Klarjoki laskee Karlstadissa Ruotsin suurimpaan järveen Vänerniin . Vänern puolestaan laskee Götajokea myöten Kattegatiin Göteborgissa.
Joen kulku

Tässä artikkelissa Klarjokeen luetaan jokiosuudet Vänernistä ylöspäin sekä Ruotsin puolella sijaitseva Klarälvenin osuus, joka on noin 300 kilometriä pitkä, että Norjan puolella olevat Trysilelvan ja Femundselvan nimiset osuudet, joiden yhteinen pituus on noin 160 kilometriä. Se, että joella on eri osuuksilla eri nimiä, ei ole harvinaista. Tässä tapauksessa joen nimi vaihtuu valtionrajan ja pitkän järven kohdilla. Femundselva alkaa Engerdalin kunnassa Galtsjøenistä, vaihtaa Trysilin kunnassa Sennsjøen jälkeen nimeään Trysilelvaniksi eli Klaraksi, joka laskee Ruotsin puolella Höljesjönin patojärveen Torsbyssä.  Joki kulkee Sunnessa ja Karlstadissa matkallaan Vänerniin. Vaikka jokeen on rakennettu useita jokivoimalaitoksia, ei niiden yläpuoliset patoaltaat ole kovin tilavia.
Joen yläjuoksu kulkee Etelä-Skandien vuorilla noin 500–750 metrin korkeudessa. Femundenin seudulla se virtaa soiden, padottujen järvien ja lampien välillä. Trysilin seudulla pääuoma ei harhaile enää pienten järvien välillä vaan se on pudonnut laaksoon, josta se ei enää pääse pois. Engerenin kohdalla se alittaa 500 metrin korkeuden. Hieman ennen saapumistaan Sysslebäckiin alkaa joki palmikoida enteenä sille, että joen pudotus jää seuraavalle noin 100 kilometrin matkalla muutamaan metriin. Täällä joki meanderoi niin voimakkaasti kuin se kapeassa V-laaksossa voi tehdä. Tällainen rinteisiin rajoittunut meanderointi on harvinainen ilmiö. Meanderointi loppuu Edebäckissä, jonka jälkeen joki putoaa nopeasti alemmaksi. Sen vakuudeksi on joessa viisi vesivoimalaitosta. Ennen Munkforsia tekee joki muutaman meanderimutkan ennen Munkforsin voimalaa. Joen loppuosuus on luonteeltaan tavanomaista ja jokimaisema muodostuu maalaismaisemasta, jota rikkoo alas mentäessä suurenevat taajamat.
Karlstadin taajama-alueella sijaitsee joen monihaarainen suisto. Joki jakautuu ensin itäiseen ja läntiseen haaraan. Läntinen haara kääntyy etelään ja jakautuu siellä kosteikkoalueella läntiseen Dingelsundådraniin ja eteläiseen Skoghallsådraniin, jotka laskevat Kattfjordeniin, ja koilliseen päin johtavaan haaraan, joka päätyy Hammarösjöniin. Itäinen haara jakautuu kahtia eteläiseen ja itäiseen haaraan, jotka laskevat Hammarösjöniin. Itäisestä haarasta on vielä etelään johtava ja suluilla rauhoitettu kanava. Suistoalue on luonteeltaan joko kaupunkimainen tai umpeen kasvava, riippuen alueesta. Suistoalueella sijaitsee Karlstadin satama-alue.
Jokimaisemaa Karlstadissa, Bonnierin julkaisu vuodelta 1865
Suiston ensimmäinen haarautumiskohta.
Ilmakuva ensimmäisestä haarautumasta
Itäisen haaran kivisilta
Norjan suurin laskettelukeskus Innbygdassa
Koskiosuus Trysilelvalla
Nybergsundin silta Trysilelvalla
Rafting
Klarjoen valuma-alue > Yleistä

Koska Klarjoen valuma-alueen pinta-alaksi ilmoitetaan 11 848 neliökilometriä ja sen pääuoman pituus on 460 kilometriä, tulee sen keskileveydeksi vain 25,8 kilometriä. Joki virtaakin suurimman osan matkastaan kapeassa laaksossa. Kapea valuma-alue johtaa myös siihen, että pääuoman sivujokien valuma-alueet ovat pieniä.
Vesistön pääuoma alkaa Ruotsin puolelta Rogenista, jonka ympäristö kuuluu Jämtlandin Härjedaleniin ja Taalainmaan Älvdaleniin. Rogenin lasku-uoma laskee Etelä-Trøndelagin ja Innlandetin lääninrajaa seuraten Femundeniin. Järven valuma-alue sijaitsee Rørosin, Engerdalin, Osiin ja Tolgan kunnissa ja alempana pääuoman valuma-alue kuuluu lisäksi Rendaleniin. Ennen Ruotsin rajaa se virtaa vielä Trysilin läpi. Heti Ruotsin puolella joen valuma-alueen lounaisraja pysyttelee aluksi Torsbyn ja Hagforsin kuntien alueella, mutta koillisessa se ylittää Malungin rajan Taalainmaalla. Pääuoma laskee lopuksi Karlstadin kunnan alueelle, mutta joen sivuhaarojen valuma-alueet kuuluvat myös Filipstadin, Sunnen, Forshagan ja Kilin kuntien alueille.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (55 %), turve (16 %), kalliomaa (16 %), hiekka ja sora (0,7 %), multamaa (3 %), savimaa (0,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (1 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (62 %), soita ja kosteikkoja (13 %), kalliomaita (11 %), viljelymaita (2 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,7 %) sekä joutomaita (5 %). Näiden lisäksi on 7,2 % vesistöjä.
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 226 patoa, joista viidenneksellä säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 1 237 miljoonaa kuutiometriä.
Klarjoen valuma-alue > Vesistösuhteita

Klarjoki kuuluu Götajoen vesistöön (vesistöaluetunnus 108), jonka valuma-alueen pinta-ala on 50 229 neliökilometriä (km²) ja jonka pääuomaan kuuluvat alajuoksulla Götajoki ja Vänern. Sitten pääuomaksi on Vänernin yläjuoksulta valittu virtaamaltaan ja pituudeltaan suurin Klarjoki. Götajoki laskee Kattegatiin, joka luetaan kuuluvaksi Itämeren piiriin. Kattegat avautuu Skagerrakiin ja Pohjanmereen, joka on osa Atlanttia. Klarjoen valuma-alueen pinta-ala on 11 848 km²  eli 24 % koko vesistön pinta-alasta. Joki laskee Vänerniin Karlstadissa, jossa sen monihaarainen suistoalue aukeaa lännessä Kattfjorediin ja idässä Sättersholmsfjordeniin. Suiston edessä sijaitsee Hammarönin saari.
Klarjoen valuma-alue > Pääoman kulku

| Klarjoen pääuoman osuudet> nimi | Klarjoen pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
jokisuisto: 4
Klarjoki: 21
Forhagan voimala: 
Klarjoki: 14
Dejeforsenin voimala: 
Klarjoki: 37
Munkforsenin voimala: 
Klarjoki: 19
Skymnäsforsenin voimala: 
Klarjoki: 2
Forshultin voimala: 
Klarjoki: 4
Krakerudin voimala: 
Klarjoki: 9
Skogaforsenin voimala: 
Klarjoki: 4
Edsforsenin voimala: 
Klarjoki: 145
Höljen voimala: 
Höljessjön: 13
Ruotsin ja Norjan raja: 
Trysilelva: 3
Lutufalletin voimala: 
Trysilelva: 15
Sagnfossenin voimala: 
Trysilelva: 57
Håen: 1
Trysilelva: 1
Sennsjøen: 3
Femundselva: 43
Galtsjøen: 5
Isteren: 4
Gløta: 3
Femunden: 50
Røa: 6
Nedre ja Øvre Roasten: 4
(lyhyt vesistöreitti): 8
Rogen: 
Lähteet: 1 = 
Koko vesitöalueen pääoman pituudeksi tulee 731 kilometriä. Alin osuus kuulu Götajoelle, joka on 90 kilometriä pitkä. Sitten alkaa Vänarnin 140 kilometriä pitkä järviosuus. Sitten tulee Klarjoen valuma-alueen osuus, jonka valuma-alueen pääuoma on noin 460 kilometriä pitkä. Valuma-alueen nimi johtuu siitä, että joella on Klarjoen nimi sen laskiessa Vänerniin. Klarajoen eri osuuksilla on kuitenkin kolme nimeä edellä esitetyllä tavalla. Pääuomaan kuuluvat niiden lisäksi vielä Galtsjøen, Gløta-joki, Femunden, Røa-joen vesireitti (useita järviä) ja lopuksi Rogen. Viimeinen järvi sijaitsee valtioiden rajalla, mutta silläkin on lyhyitä tulopuroja, joita ei tässä esitellä. Oheisessa avattavassa luettelossa on eritelty pääuoman osuuksia Vänernistä ylöspäin.
Klarjoen valuma-alue > Sivu-uomia

Klarajoen pääuomalla on useitakin jokia, mutta suuri osa sivu-uomista ovat puroja. Valuma-alueen kapeuden vuoksi niillä on pieni valuma-alue, mutta niiden virtaamat ovat alueen sateisuuden vuoksi alankojen joia suuremmat. Seuraavassa taulukossa on vain valuma-alueen suurimmat sivu-uomat. Tietojen lähteet on lueteltu oikeanpuoleisessa sarakkeessa ja niiden merkitys on esitetty taulukon alla.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Klarjokeen (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gravån | 14 | Klarjoki |  | 0,5 | 49 | 1,1,1,–,2,2 |
| Kvarntorpsån | 28 | Klarjoki |  | 2 | 226 | 1,1,1,–,2,2 |
| Tångån | 31 | Klarjoki |  | 0,6 | 57 | 1,1,1,–,2,2 |
| Skiljen | 36 | Klarjoki |  | 4 | 293 | 1,1,1,–,2,2 |
| Rannån | 65 | Klarjoki |  | 1 | 89 | 1,1,1,–,2,2 |
| Enån | 81 | Klarjoki |  | 0,7 | 54 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lovisebergsälven | 95 | Klarjoki |  | 1 | 106 | 1,1,1,–,2,2 |
| Uvån/Årosälven | 103 | Klarjoki | 90 | 23 | 1 670 | 1,1,1,4,2,2 |
| Noret | 111 | Klarjoki |  | 3 | 229 | 1,1,1,–,2,2 |
| Halgån | 147 | Klarjoki |  | 6 | 327 | 1,1,1,–,2,2 |
| Värån | 176 | Klarjoki |  | 2 | 139 | 1,1,1,–,2,2 |
| Fämtan | 201 | Klarjoki |  | 5 | 287 | 1,1,1,–,2,2 |
| Likan | 217 | Klarjoki |  | 2 | 112 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lettan | 244 | Klarjoki |  | 0,3 |  | 1,1,1,–,2,– |
| Tossan | 250 | Klarjoki |  | 7 | 470 | 1,1,1,–,2,2 |
| Höljan | 272 | Klarjoki |  | 4 | 282 | 1,1,1,–,2,2 |
| Varån | 279 | Höljessön |  | 6 | 409 | 1,1,1,–,2,2 |
| Havsvallen | 282 | Höljessön |  | 0,7 | 52 | 1,1,1,–,2,2 |
| Lutua/Lötån | 291 | Trysilelva |  | 2 | 153 | 1,1,1,–,2,2 |
| Grøna | 397 | Trysilelva |  |  | 627 | 3,3,3,–,–,5 |
| Kålåa | 310 | Trysilelva |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
| Hundselbekken | 378 | Trysilelva |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
| Flena | 382 | Trysilelva | 36 |  | 193 | 3,3,3,5,–,5 |
| Elta | 389 | Trysilelva |  |  | 195 | 3,3,3,–,–,5 |
| Engera | 403 | Trysilelva | 49 | 17 | 401 | 3,3,3,5,5,5 |
| Sølna | 458 | Femundselva |  |  | 395 | 3,3,3,–,–,5 |
| Sømåa | 469 | Isteren |  |  | 492 | 3,3,3,–,–,5 |
| Tufsinga | 502 | Femunden |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |
| Mugga | 526 | Femunden |  |  |  | 3,3,3,–,–,– |

Lähteet: 1 = , 2 = , 3 = , 4 = Uvån, 5 = norjankieleisestä wikipediasta
Klarjoen valuma-alue > Järviä

Valuma-alueen pääuomassa sijaitsevia järviä ovat: Höljessjön, Sennsjøen, Galtsjøen, Isteren, Femunden ja Rogen. Sivujokien suuria järviä ovat esimerkiksi seuraavat:
Gravånin Södra Hyn
Kvarntorpsånin Smårissjön ja Visten
Tångånin Blysjön
Skiljenin Lusten, Västra Örten, Östra Örten, Gräsmången ja Skärgen
Rannånin Rannsjön
Lettanin Letten
Tossanin Fageråssjön, Eggsjön, Tossjön, Örsjön ja Tisjön
Engeran Engeren, Litlhyllsjøen, Hyllsjøen, Hundsjøen ja Litle Engeren
Sølnan Sølensjøen
Sømåan Langsjøen
Muggan Midtre Muggsjøen
Vesivoimaa

Klarjoen valuma-alueella on Ruotsin puolella 17 suurempaa vesivoimalaitosta, joiden yhteenlaskettu teho on 351,2 megawattia ja vuosittainen tuotto 1 281 gigawattituntia, ja Norjan puolella kolme vesivoimalaitosta. Klarjoen pääuomassa sijaitsevat voimalat ovat alhaalta ylöspäin lueteltuna: Forshaga, Deje, Munkfors, Skymnäsforsen, Forshult, Krakerud, Skoga, Edsforsen, Höljes, Lutufallet ja Sagnfossen.
Kvarntorpsån valuma-alueella sijaitsee Domleälvenin alajuoksulla sijaitsee Dömle, Skiljenin valuma-alueella on Lusteniin laskevassa koskessa Mölnbacka, Lovisebergsälvenin alajuoksulla Forshults Kvarn, Halgån jyrkässä osassa Brattfall, Näckånin vettä hyödyntää pieni voimala Näckån, Tossanin joessa on Tåsan ja Tossanin yläjuoksulla toimii padottujen järvien varassa Äggsjön (Eggsjön). Lettanjoessa toimii lisäksi Lettenin pumppuvoimalaitos, jonka toimii säätövoimana pääuoman muille voimalaitoksille. Norjan puolella toimii vielä Hyllan, joka toimii Lillhyllsjøen ja Engeren välissä 324 metrin pudotuksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klarjoki Wikimedia Commonsissa
Rogen järvi tunturilta nähtynä.
Ohijuoksutus Höljesin padolla
Kaikella kunnioituksella

| Kaikella kunnioituksella Westman |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Julkaistu: 13. elokuuta 2008
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 36.09
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Kaikella kunnioituksella (POKOCD 357) on suomalaisen, Brightboy-yhtyeestä tutun laulajan Westmanin esikoisalbumi ja toistaiseksi ainoa albumi sooloartistina. Se julkaistiin 13. elokuuta 2008. Albumi sisältää tunnettuja suomirock-hittejä uusina tulkintoina.
Kappaleet

Poliisi pamputtaa taas
Helppo elämä
Rakkauden ammattilainen
Vuosisadan rakkaustarina
Kuuma kesä
Onnellinen perhe
Juodaan viinaa
Kesäpano
Särkynyt enkeli
Älä unohda minua
Arvostelut

Soundi:
KV14

| KV14 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  186,83 m
Mitat
Korkein kohta:  6,01 m
Kapein kohta:  0,89 m
Levein kohta:  13,31 m
Kokonaispituus:  158,41 m
Pinta-ala yhteensä:  628,55 m2
Tilavuus yhteensä:  2 128,83 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  ramppi
Akseli:  suora
Koristelu:  maalaukset upotettu reliefi
KV14:n käytävä
KV14 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Siihen on haudattu Uuden valtakunnan 19. dynastian Tausret ja 20. dynastian Setnakht.
Haudasta on löydetty pääosin vain hautakalusteita. Haudan maalaukset ja reliefit ovat suurimmalta osalta kunnossa lukuun ottamatta lievää vesivahinkoa hautakammion katossa. Värit ovat säilyneet kirkkaina.
Tutkimuksen historia

Richard Pococke (1737–1738): kartoitus
Napoleonin retkikunta (1799): hautatekstien tutkinta
James Burton (1825): kartoitus
Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): hautatekstien tutkinta
Carl Richard Lepsius (1844–1845): hautatekstien tutkinta
Service des Antiquités (1893–1895): kaivaukset
Hartwig Altenmüller (1983–1987): kaivaukset
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV14 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kaiken maailman kehtolauluja

| Kaiken maailman kehtolauluja Ismo Alanko & Oulu Sinfonia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. syyskuuta 2021
 Levy-yhtiö: Fullsteam Records
Listasijoitukset
  6. (albumilista)    4. (fyysinen albumilista)
Ismo Alanko & Oulu Sinfonia muut julkaisut
|   | Kaiken maailman kehtolauluja 2021 |   |
Kaiken maailman kehtolauluja on Ismo Alangon & Oulu Sinfonian yhteisalbumi. Se julkaistiin 10. syyskuuta 2021. Albumi sisältää aiemmin julkaisemattomia kappaleita sekä poimintoja Alangon uran varrelta. Albumin julkaisukonsertti järjestettiin 16. syyskuuta 2021 Musiikkikeskuksen Madetojan salissa.
Kappaleet

Ajassa – 6.01
Päivän uutinen – 4.53
Miksi varastin pyörätuolin? – 6.20
Rauhallista – 7.26
Kaiken maailman kehtolaulu – 5.05
Anteeksiantaja – 4.38
Hullun paperit – 4.30
Kun Suomi putos puusta – 6.02
Maailmanlopun sushibaari – 5.53
Mestariteos – 4.02
Taiteilijaelämää – 5.22
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Kaiken jälkeen

| Kaiken jälkeen Katujen Äänet |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. marraskuuta 2021
 Kesto: 37.07
 Levy-yhtiö: Stupido
Katujen Äänet-yhtyeen muut julkaisut
| Sulle, joka yksin aina oot 2015 | Kaiken jälkeen 2021 |   |
Kaiken jälkeen on Katujen Äänet-yhtyeen toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 12. marraskuuta 2021.
Kappaleet

Joen toisella puolella – 3.29
Mitä jäljelle jää? – 2.22
Matkalla taas – 2.46
Ikkuna – 4.15
2020 – 3.30
Syksy saapuu – 3.34
Yksin ja hiljaa – 3.15
Nuori, viaton ja sekaisin kaikesta – 3.51
Eikä meistäkään tullut mitään – 3.39
Pitkät jäähyväiset – 6.22
Arvostelut

Desibeli.net:
Kaaoszine:
Skrutt Magazine:
Soundi:
Julkisyhteisö

Julkisyhteisö (julkisoikeudellinen yhteisö, julkisoikeudellinen laitos) on luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden muodostama yhteisö, joka on perustettu lainsäädäntötoimin. Julkisyhteisön tarkoituksesta, toiminnasta ja järjestelystä säädetään lailla tai asetuksella.
Julkisyhteisöt ovat julkishallinnon organisaatioita, eli ne ovat osa Suomen julkishallintoa. Julkisyhteisöt hoitavat julkisia hallinto- tai palvelutehtäviä tai käyttävät julkista valtaa. Julkisyhteisöt eivät voi vapaasti määrätä tarkoitustaan eivätkä yleensä vapaasti valita jäseniään.
Julkinen palvelutehtävä voi olla esimerkiksi hyvinvointipalvelujen ylläpitäminen tai asiantuntijapalveluiden tuottaminen (esimerkkinä metsänhoitoyhdistykset tai Liikenneturva). Julkinen hallintotehtävä voi olla esimerkiksi lupapäätöksiä, rahoituspäätöksiä, tarkastusta tai valvontaa (esimerkkinä riistanhoitopiirit, joilla on valtuudet myöntää pyyntilupia).
Julkisyhteisöä ei pidä sekoittaa viranomaiseen, vaikka viranomainen on myös julkisyhteisö, sillä Suomen perustuslain mukaan merkittävää julkisen vallan käyttöä sisältäviä tehtäviä voidaan antaa vain viranomaiselle. Julkisyhteisöä ei pidä myöskään sekoittaa sellaiseen yksityisoikeudelliseen yhteisöön, joka käyttää julkista valtaa 
(esimerkkinä auton katsastuksia suorittavat osakeyhtiöt) tai jonka toimintaa säätelee laki
(esimerkiksi yhdistysten toimintaa säätelee yhdistyslaki). Julkisyhteisöä ei voi perustaa yksityishenkilö, toisin kuin yksityisoikeudellisen yhteisön.
Euroopan unionin direktiivi määrittelee julkisoikeudelliseksi laitokseksi laitoksen, joka täyttää seuraavat kriteerit: 1. On perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia tarpeita eikä harjoita teollista tai kaupallista toimintaa. 2. On oikeushenkilö. 3. Rahoituksesta suurin osa on peräisin valtiolta, alueellisilta tai paikallisilta viranomaisilta taikka muilta julkisoikeudellisilta laitoksilta tai jonka johto on näiden laitosten valvonnan alainen taikka jonka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos nimittää enemmän kuin puolet.
Jaottelu

Suomalaisia julkisyhteisöjä:
valtio
Julkinen yhdyskunta eli itsehallintoyhdyskunta
kunta
kuntayhtymä
kunnallinen liikelaitos
hyvinvointialue (1.7.2021 lähtien)
Ahvenanmaan maakunta
uskonnollinen yhdyskunta
evankelis-luterilainen kirkko
ortodoksinen kirkkokunta
rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta
paikallisyhteisö (seurakunta)
seurakuntayhtymä
Julkisoikeudellinen yhdistys. Tällaisella lakisääteisellä yhdistyksellä voi olla julkisoikeudellisia hallintotehtäviä, kuten lupa-asioiden hoitoa, kurinpitovaltaa tai valvontavaltaa.
kalatalousalue
kauppakamari
keskuskauppakamari
Kriminaalihuoltoyhdistys [Lakkautettiin 1.8.2001 ja sen tehtävät siirtyivät oikeusministeriön alaisen rikosseuraamusviraston kriminaalihuoltolaitokselle.]
Liikenneturva
Maanpuolustuskoulutusyhdistys
metsänhoitoyhdistys
Metsästäjäin keskusjärjestö [Lakkautettiin 1.3.2011, jolloin se 15 riistanhoitopiirin kanssa yhdistettiin Suomen riistakeskukseksi.]
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio [Muutettiin lailla valtion omistamaksi osakeyhtiöksi 1.1.2015.]
opiskelijakunta
osakunta
paliskunta
Raha-automaattiyhdistys [Lakkautettiin 1.1.2017, jolloin se yhdistettiin Veikkauksen ja Fintoton kanssa uudeksi rahapeliyritykseksi nimeltään Veikkaus Oy. Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustustoiminta siirrettiin uuteen Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukseen.]
riistanhoitopiiri [Riistanhoitopiirit ja Metsästäjäin Keskusjärjestö yhdistettiin 1.3.2011 Suomen riistakeskukseksi, jolla on 15 aluetoimistoa.]
riistanhoitoyhdistys
Suomen aateli
Suomen Asianajajaliitto
Suomen Punainen Risti
tilusrauhoitusyhdistys [Laki kumottu vanhentuneena 1.7.2017]
ylioppilaskunta
Itsenäinen julkisoikeudellinen laitos
Eläketurvakeskus
Kansaneläkelaitos
Keva
Kunnallinen työmarkkinalaitos
Kuntien takauskeskus
Suomen metsäkeskus
Suomen Pankki
Työterveyslaitos
Yliopistot (paitsi säätiömuotoiset yliopistot)
Aiheesta muualla

Suomi.fi: Välillinen julkishallinto
Tieteen termipankki: Julkisyhteisö
KV15

| KV15 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  192,62 m
Mitat
Korkein kohta:  3,5 m
Kapein kohta:  2,17 m
Levein kohta:  8,06 m
Kokonaispituus:  88,65 m
Pinta-ala yhteensä:  298,11 m2
Tilavuus yhteensä:  816,53 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  ramppi
Akseli:  suora
Koristelu:  maalaukset korotettu reliefi upotettu reliefi
KV15 on Seti II:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Haudasta on löydetty muumioita ja hautakalusteita. Suurin osa haudan koristeluista on kunnossa. Reliefeistä vain F-kammion reliefi on maalattu.
Tutkimuksen historia

Richard Pococke (1737–1738): kartoitus
Napoleonin retkikunta (1799): kartoitus
James Burton (1825): kartoitus
Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): kartoitus
Carl Richard Lepsius (1844–1845): kartoitus
Howard Carter (1903–1904): kartoitus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV15 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kankare (Halikko)

Kankarelaismaisema Kuninkaantien varresta.
Kankare, myös Kankari, on kylä Halikossa. Se sijaitsee Kuninkaantien pohjoispuolella Piintilän ja Ammakon välissä. Kylän alueen pohjoisosassa kulkee E18-moottoritie, jonka toiselle puolelle jää kylässä sijaitseva Halikon ainoa järvi, Kankareenjärvi. Myös rantarata kulkee kylän eteläosien halki.
Kylän maisema vaihtelee etelän peltomaisemasta pohjoisen metsäisiin ja kallioisiin mäkiin, sekä edelleen Kankareenjärveen ja sen pohjoispuolella olevaan rämeikköön, joista Purilanjoki saa alkunsa.
Kankare on halikkolaisittain varsin nuori kylä. Se on perustettu ruotsalaisen uudisasutuksen aikaan 1300-luvun jälkeen. Kankareen kyläalue on edelleen samalla mäennyppylällä ja säilyttänyt isojakoa edeltäneen tiheän kaavan. Kankareen talot kuuluivat hallinnollisesti Paimioon ennen Halikon kunnan perustamista vuonna 1865.
Myöhemmin kylän asutus on kasvanut ja etenkin Kuninkaantien varrelle on rakennettu lukuisia asuntoja. Vanha 1900-luvulta peräisin oleva ratavahdin asunto sijaitsee myös tien varrella. Kankareenjärven ympäristössä on lukuisia kesämökkejä.
Kahden venheessä

| Kahden venheessä Georg Malmstén |
| --- | --- | --- |

Kahden venheessä
Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2012
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 79.19
 Levy-yhtiö: Salix
Georg Malmsténin muut julkaisut
| Stadin kundi − Georg Malmsténin 100-vuotisjuhlakokoelma 2002 | Kahden venheessä 2012 |   |
Kahden venheessä on suomalaisen Georg Malmsténin kokoelma-albumi vuodelta 2012. Alkuperäiset savikiekot ovat vuosilta 1930–1942.