stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkeakosken Tietotien lukio

Valkeakosken Tietotien lukio on Valkeakoskella toimiva lukio. Lukio sijaitsee Lotilan alueella Hämeen ammattikorkeakoulun vieressä ja on osa Valkeakoski Campusta. Lukion rehtorina toimii Jaana Leppä.
Lukiota varten rakennettu uusi rakennus otettiin käyttöön lukuvuodelle 2009–2010. Sen tilat on suunnitellut arkkitehtitoimisto Aarne von Boehm, ja kaikki luokat ovat nimetty latinankielisillä nimillä. Oppilaita koulussa on noin 400, lukuvuodesta riippuen.
Myös Päivölän opiston matematiikkalinjan n. 20 vuosittaista opiskelijaa suorittavat lukio-opintonsa Tietotien lukion kirjoilla. Oppitunnit järjestetään kuitenkin heillä Päivölän tiloissa Tarttilassa.
Historia

Ennen nykyisen koulurakennuksen rakentamista lukio sijaitsi Valkeakosken keskustassa. Tuolloin se toimi nimellä Valkeakosken lukio. Nimeen lisättiin määre Tietotie uuden sijainnin takia.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Yleinen tietosuoja-asetus

| Yleinen tietosuoja-asetus |
| --- | --- |
Oikea nimi:  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta
Vaikutusalue:   Euroopan unioni
Annettu:  27. huhtikuuta 2016
Voimassa:  25. toukokuuta 2018
Lainsäädäntö
Ehdottaja:  Euroopan komissio
Käsittelyt:  Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto
Yleinen tietosuoja-asetus 2016/679 (engl. General Data Protection Regulation, GDPR) on Euroopan unionin (EU) asetus, jolla pyritään yhtenäistämään tietosuojaa koskeva lainsäädäntö EU:n jäsenvaltioiden kesken. Unionin sisäisen säätelyn lisäksi se koskee myös tahoja, jotka tallentavat EU:ssa asuvien henkilöiden henkilötietoja unionin ulkopuolelle. Yleisen tietosuoja-asetuksen tarkoituksena on ensisijaisesti vahvistaa EU:ssa asuvien henkilöiden oikeuksia omiin henkilötietoihinsa sekä yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä niin, että sekä EU:n sisäinen että kansainvälinen liiketoiminta helpottuu.
EU:n yleinen tietosuoja-asetuksen ovat säätäneet Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä Euroopan komission tammikuussa 2012 antaman lainsäädäntöehdotuksen pohjalta. Asetus allekirjoitettiin 27. huhtikuuta 2016, ja sitä alettiin soveltaa kahden vuoden siirtymäajan jälkeen 25. toukokuuta 2018. Toisin kuin direktiivi, se ei edellytä jäsenvaltioiden kansallisilta hallituksilta uutta lainsäädäntöä ja on siten suoraan velvoittava ja sovellettavissa. Yleisellä tietosuoja-asetuksella kumottiin tietosuojadirektiivi 95/46/EY, joka oli annettu vuonna 1995.
Rekisteröidyn oikeudet

Tietosuoja-asetuksessa määritellään rekisteröidyn eli luonnollisen henkilön, jota henkilötieto koskee, oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä rekisteröidyllä on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä, miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi rekisteröidyllä on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Rekisteröidyllä on oikeus vastustaa henkilötietojen käsittelyä sekä pyytää henkilötietojen käsittelyn rajoittamista. Rekisteröidyllä on myös mahdollisuus siirtää tiedot toiselle organisaatiolle, lisäksi rekisteröidyllä on oikeus olla joutumatta perusteetta automaattisen päätöksenteon kohteeksi.
Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.
Organisaatioiden velvollisuudet

Organisaatio saa käsitellä henkilötietoja, jos käsittelylle on laissa määritelty peruste.
Organisaatiolla on velvollisuus poistaa rekisteröidyn tiedot, mikäli organisaatiolla ei ole laillisia perusteita käsitellä niitä. Laillinen peruste voi olla esimerkiksi rekisteröidyn suostumus, sopimus, lakisääteinen velvoite, elintärkeiden etujen suojaaminen, yleinen etu ja julkinen valta tai rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettu etu.
Organisaation on nimitettävä tietosuojavastaava, jos organisaation toimintaan liittyy arkaluonteisten tietojen laajamittaista käsittelyä, ihmisten laajamittaista, säännöllistä tai järjestelmällistä seurantaa tai organisaatio on julkishallinnon toimija.
Rekisterinpitäjällä on velvollisuus ilmoittaa mahdollisista tietoturvaloukkauksista 72 tunnin kuluessa valvontaviranomaiselle.
Valvonta

Suomessa valvontaviranomaisena toimii tietosuojavaltuutetun toimisto.
Euroopan unionin valvontaviranomaisena toimii Euroopan tietosuojavaltuutettu. Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo, että EU:n hallinto käsittelee henkilötietoja sääntöjen mukaisesti. Euroopan tietosuojavaltuutettu käsittelee myös valituksia ja suorittaa tutkimuksia.
Vaikutukset

Ehkä selvemmin käyttäjälle näkyvä asetuksen vaikutus on, että käyttäjältä on pyydettävä aktiivinen suostumus evästeisiin. Aiemmin evästeet hyväksyttiin selaimen asetusten perusteella.
Suomessa Traficom on julkaissut parikymmensivuisen ohjeistuksen evästeiden käsittelystä.
GDPR johti siihen, että eräät ulkomaiset sivustot eivät enää hyväksyneet liikennettä EU:n alueelta. Esimerkiksi New York Daily News, Chicago Tribune, LA Times, Orlando Sentinel, Baltimore Sun ja Yahoo! Japan kielsivät verkkosivujensa käytön eurooppalaisilta.
Osa sivustoista palasi myöhemmin käytettäväksi.
Asetuksen seurauksena suljettiin jotain pienempiä verkkopalveluja, esimerkiksi keskustelupalstoja, joiden ohjelmistoon ei ollut tarvittavia päivityksiä, kuten suomalainen JonneWeb.
Joulukuussa 2021 Itävallassa tuomittiin Google Analytics -ohjelmiston käyttö verkkosivuilla laittomaksi (q.w.). Huhtikuussa 2022 Italia kielsi OpenAI:n ChatGPT:n käytön. Google ei ole lainkaan julkaissut omaa Bard-tekoälyohjelmistoaan Euroopassa, vaikka se on saatavissa 180 maassa, minkä arvellaan johtuvan GDPR:sta sekä EU:n uudesta tekoälysäädöksestä.
Vaikutukset > Kustannukset taloudelle

Mario Draghin raportin mukaan GDPR-asetus maksaa keskisuurille yrityksille yli miljoona euroa vuodessa, suurille kymmenen miljoonaa, ja vähentää 15-20 prosentilla datan hyödyntämistä. EK:n Jyri Häkämiehen mukaan vähäisempi sääntely on keskeinen syy yhdysvaltalaisyritysten etumatkaan ja siellä innovaatioiden ja bisneksen annetaan ohjata kehitystä: sääntely on yleensä jälkikäteistä. Tämä vaikuttaa siihen, voiko startup-yritys keskittyä ensin innovaationsa kehittämiseen vai pitääkö sen sijaan aloittaa tietosuojajuristien palkkaamisesta.
Kritiikkiä

Turun yliopiston valtio-opin professori Matti Wiberg toteaa 2019 julkaistussa tutkimuksessaan, että liian usein luvan kysyminen henkilötietojen tallentamiseen on rituaali, jossa kumpikaan osapuoli ei tiedä, mistä on kysymys. Näin ollen asetuksen vaatimukset eivät täyty.
Aiheesta muualla

Tietosuoja EU:ssa yleisesitys EU:n tietosuojasäädöksistä, Euroopan komissio
EU:n yleinen tietosuoja-asetus Asetus (2016/679) luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta. Euroopan unionin virallinen lehti
EU:n tietosuojasääntöjen uudistus 2018 Euroopan komissio
EU:n tietosuoja-asetus tuo uusia oikeuksia omiin henkilötietoihin 25. toukokuuta alkaen Suomen tietosuojavaltuutetun toimisto
Euroopan tietosuojavaltuutettu
Singulariteetti (matematiikka)

Singulariteetti on matematiikassa, erityisesti reaali- ja kompleksianalyysissä, piste, jossa matemaattinen objekti ei ole määritelty.
`f(x) = 1/x` ei ole esimerkiksi hyvin-määritelty, kun `x = 0`. Kyseisessä pisteessä funktion arvoa ei ole määritelty.
Toisin sanottuna nollan käänteisalkiota ei ole määritelty.
Singulariteetti kompleksianalyysissä

Kompleksianalyysissä singulariteetti esiintyy neljässä eri tilanteessa. Olkoon U kompleksilukujen avoin osajoukko ja piste `a` kuuluu joukkoon U siten, että funktio f on jatkuva ja differentioituva jossakin `a`:n ympäristössä pois sulkien itse a eli joukossa  U \ {a}.
Eristetyt singulariteetit

Olkoon funktio f ei-jatkuva pisteessä a. Piste`a` on funktion `f` poistettava singulariteetti, jos on olemassa holomorfinen funktio g, joka on määritelty joukossa U siten, että f(z) = g(z) kaikilla z joukossa U\{a}. Funktio `f` korvataan jatkuvalla funktiolla `g`.
Edellistä pistettä kutsutaan navaksi, jos on olemassa holomorphinen funktio `g` joukossa U ja luonnollinen luku `n` siten, että f(z) = g(z) / (z -a) kaikilla z joukossa U \ {a}.
Derivaatta ei ole mahdollisesti olemassa kyseisessä pisteessä. Jos g(a) on erisuuri kuin nolla, niin navan astetta merkitään n:llä. Aste on polkujen lukumäärä navan ympäri.
Esimerkiksi ympyränmuotoisen polun aste pisteen `a` ympäri on yksi.
Edellistä singulariteettia kutsutaan epäoleelliseksi singulariteetiksi.
Singulariteetti on oleellinen, jos ja vain jos funktion Laurentin sarjalla pisteen ympäristössä on äärettömän monta potenssia, joiden aste on negatiivinen.
Toisin sanottuna tämä funktion piste ei ole poistettava piste eikä napa.
Sivuhaarojen pisteet

Sivuhaarojen pisteet ovat moniarvoisten funktioiden tulos, toisin kuin eristetyt singulariteetit. Esimerkiksi log(z) on määritelty joillakin rajoilla siten, että funktio voidaan tehdä vakiofunktioksi lähtöjoukossaselvennä. Kompleksianalyysissä asetetaan usein analyyttisyysraja, jotta voidaan erottaa funktion ei-jatkuvat pisteet. Funktio saa tämän rajan ympärillä eri arvoja. Analyyttisyysrajan sijainnilla ja muodolla yksikkökiekossa ei ole yleensä merkitystä.
Kalergi-salaliittoteoria

Kalergi-salaliittoteoria on joidenkin äärioikeistolaistenlähde? levittämä juutalaisvastainen salaliittoteoria. Sen mukaan itävaltalainen kreivi Richard Coudenhove-Kalergi, pasifisti ja paneurooppalaisen liikkeen isähahmo, pyrki 1900-luvun alussa edistämään niin sanottua väestönvaihtoa Euroopassa. Heidän mukaansa Kalergin kuvaukset tulevaisuuden ihmisestä monirotuisena kertoivat siitä, että Kalergin suunnitelmana oli Euroopan ja valkoisen rodun hävittäminen eli valkoisten kansanmurha. Teoriassa ajatellaan, että juutalaiset suunnittelevat maailman rotujen sekoittamista.
Salaliittoteoria

Kalergi ennusti, että tulevaisuudessa Eurooppa yhdentyisi Yhdysvaltain tavoin liittovaltioksi. Hän myös ennusti, että ihmiskunta muodostaisi tulevaisuudessa yhdestä rodusta. Kalergi kirjoitti vuonna 1925:
Kaukaisen tulevaisuuden ihminen on sekarotuinen. Nykyiset rodut ja luokat joutuvat lisääntyvässä määrin väistymään – – Euraasialais-negroidinen tulevaisuuden rotu näyttää ulkoisesti vanhalta egyptiläiseltä ja tulee syrjäyttämään kansojen ja rotujen monimuotoisuuden persoonallisuuksien monimuotoisuudella.
Politiikan tutkijoiden André Krouwelin ja Jan-Willem van Prooijenin mukaan Kalergi-salaliittoteoria on eräs versio Eurabia-teoriasta ja väestönvaihtoteoriasta. Salaliittoteorian kannattajat näkevät yhdentyneen Euroopan osana uutta maailmanjärjestystä, johon yhdistyvät usein antisemitistiset viittaukset miljonääri George Sorosiin.
Äärioikeistolaiset vetoavat mielellään siihen, että Kalergin nimissä kulkevan säätiön Eurooppa-palkinto myönnettiin muun muassa Saksan liittokansleri Angela Merkelille ja Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerille. Merkel tunnetaan ”Wir schaffen das” -politiikasta, joka avasi Saksan rajat pakolaisille vuonna 2015, ja Juncker oli samana vuonna Euroopan komission puheenjohtaja.
Petula Clark

| Petula Clark |
| --- | --- |
 Petula Clark vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1932 (ikä 91)
Ammatti:  laulaja, näyttelijä, säveltäjä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Petula Clark 
Laulukielet:  englanti, ranska
Aktiivisena:  1939–
Tyylilajit:  popmusiikki 
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  Polygram
Aiheesta muualla
www.petulaclark.net
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Petula Clark vierailulla Alankomaissa vuonna 1960.
Petula Sally Olwen Clark (s. 15. marraskuuta 1932 Epsom, Surrey) on brittiläinen laulaja, näyttelijä ja säveltäjä, joka tunnetaan parhaiten 1960-luvun kansainvälisistä hiteistään. Clarkin levyjä on myyty lähes 70 miljoonaa kappaletta ja hän on menestynein brittiläinen musiikin naistähti. Hänellä on myös kansainvälisten poplistojen ennätys pisimmästä listoilla esiintymisestä, 51 vuotta vuoden 1954 kappaleesta ”The Little Shoemaker”. Kappale pääsi brittien ”Top Twentyn” vuoden 2005 albumiin L’essentiel – 20 Succès Inoubliables, joka puolestaan pääsi listoille Belgiassa. Petula Clark on hyvin tunnettu hitistään Downtown vuodelta 1964.
Elämä

Petula Clark aloitti esiintymiset näyttämöllä seitsemänvuotiaana, ja 11-vuotiaana hänellä oli oma radio-ohjelma, jossa soitettiin isänmaallisia lauluja mielialan kohottamiseksi sota-aikana. Clark kulki viihdyttämässä brittien joukkoja sodan aikana yhdessä muiden lapsitähtien kanssa ja esiintyi elokuvassa A Medal for the General vuonna 1944. Kymmenen vuoden aikana hän esiintyi parissakymmenessä elokuvassa ja 1950-luvulla hänen levynsä nousivat myyntilistoille.
Siirtyminen lapsitähdestä aikuiseksi esiintyjäksi ei ollut helppoa. Clark meni naimisiin ja muutti Ranskaan. Vuonna 1964, kun brittimusiikki tuli muotiin Yhdysvalloissa, Clark sai osansa suosiosta kappaleellaan Downtown. Se palkittiin Grammy-palkinnolla ja nousi Yhdysvaltojen pop-listan ykköseksi. Vuonna 1965 myös kansainvälinen hitti My Love nousi Yhdysvaltojen listoilla ykköseksi. . 1960-luvun lopun ajan Clark oli suuri tähti molemmilla mantereilla ja veti omia televisio-ohjelmiaan BBC:llä ja NBC:llä. 1960-luvun aikana Clark sai kultalevyt levyistään Monsieur (1964), Chariot (1964), Romeo (1964), Downtown (1965), My Love (1966), I couldn't live without your love (1966) ja This is my song (1967).
1970-luvulta alkaen Clark teki kansainvälisiä kiertueita ja esiintyi musikaaleissa. Vuonna 2013 ilmestyi uutta materiaalia sisältävä levy Lost in you.
Clark on ollut vuodesta 1961 naimisissa ranskalaisen Claude Wolffin kanssa, mutta pari ei enää asu yhdessä. Heillä on kolme lasta.
Albumit

1957		You Are My Lucky Star
1959		Pet Clark
1964		Downtown
1965		I Know a Place
1965		In Love	Laurie
1965		Live 65
1965		Petula 65
1965		Uptown with Petula Clark
1966		I Couldn't Live Without Your Love
1966		My Love
1966		Petula 66
1966		Petula Clark Sings for Everybody
1967		Colour My World/Who Am I
1967		Just Petula
1967		These Are My Songs
1968		Finian's Rainbow
1968		Petula
1968		The Other Man's Grass Is Always Greener
1969		Just Pet
1970		Memphis
1971		Petula 71
1971		Today
1971		Warm and Tender
1972		Live at the Royal Albert Hall
1972		Now
1974		Come on Home
1974		Live in London
1975		I'm the Woman You Need
1986          Greatest Hits (kokoelma-albumi)
1996		With One Look: Songs from Sunset Blvd.
2003		The Divas Collection
2004		Live at the Paris Olympia
2012		Petula Clark [Sony]
2013		Lost in You
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petula Clark Wikimedia Commonsissa
Petula Clark Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Elintaso

Elintaso  on maan, kansan tai jonkin väestöryhmän (yhteisön) henkisten ja aineellisten tarpeiden yleinen ja keskimääräinen tyydytystaso.  Elintason osalta otetaan huomioon henkilökohtaiset tulot, koulutustaso, ruoan kulutus, terveyden suojelu, toimeentulo ja odotusten täyttymisen näkymät. Myös nykyaikaisen teknologian saatavuus ja luonnonvarojen käyttö otetaan huomioon.
Elintasoa voidaan myös verrata esimerkiksi vertaamalla kaikkien maiden tuotteiden ja palveluiden hintoja asukkaiden tuloihin, joita kutsutaan ostovoimastandardiksi.
Korkein elintaso on Sveitsissä, Norjassa ja Tanskassa.
Viron ja Suomen elintasovertailu

Vaikka Viron työikäisen väestön palkkataso oli vuonna 2017 40 % Suomen palkasta, Viron elintaso oli verrattavissa 1990-luvun puolivälin Suomen tasoon.
Vuoteen 2018 mennessä Viron elintaso oli saavuttanut 80 prosenttia Euroopan unionin keskiarvosta.
Vuonna 2017 tehdyn ennusteen mukaan Viron elintaso saavuttaisi teoriassa Suomen 30 vuodessa, jos Viron bruttokansantuotteen kasvu olisi vähintään 3 % joka vuosi. Koska talous on suhdannevaihtelua, taloudessa voi tänä aikana tapahtua hidastumista, mikä ei tue tällaista ennustetta.
Euroopan maiden vertailu

Vuodesta 2014 lähtien Sveitsi, Norja ja Tanska ovat Euroopan maiden kärjessä palkkauksen suhteen. Sveitsissä asuva henkilö ansaitsee keskimäärin 6247 euroa kuukaudessa ja Norjassa asuva henkilö keskimäärin 5091 euroa kuukaudessa. Sveitsissä on ehkä korkein keskipalkka, mutta siellä on myös suurin sukupuolten välinen palkkaero: sveitsiläiset naiset ansaitsevat lähes kolmanneksen vähemmän kuin sveitsiläiset miehet. Vain Virossa palkkaerot ovat suuremmat kuin Sveitsissä. Palkkavertailun häntäpäässä ovat Romania ja Bulgaria, joissa keskimääräinen kuukausipalkka on 323 euroa ja 327 euroa. Keskimääräinen kuukausipalkka Virossa on 849 euroa.
Käännös suomeksi
Mumindalen

| Mumindalen |
| --- | --- |
Kestoaika:  10 minuuttia
Alkuperämaa:   Ruotsi  Suomi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Verkko:   SVT2  Yle TV1
Julkaistu:  1973
Esitetty:   1. joulukuuta 1983 – 24. joulukuuta 1983
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  24
Tuotanto
Tuottaja(t):  Ulla Berglund
Käsikirjoittaja(t):  Tove Jansson Lars Jansson
Säveltäjä(t):  Erna Tauro
Tuotantoyhtiö(t):  Sveriges Radio
Aiheesta muualla
IMDb 
Mumindalen (”Muumilaakso”) on vuonna 1973 ensiesityksensä saanut ruotsalais-suomalainen Sveriges Radion tuottama television joulukalenterisarja. Tove ja Lars Jansson käsikirjoittivat sarjan ja sen ohjasi Pi Lind. Sarja perustuu Tove Janssonin muumitarinoihin. Sarja esitettiin myös Suomessa Yle TV1 -kanavalla suomenkielisellä jälkiäänityksellä vuonna 1983 ja uudelleen vuonna 1994.
Näyttelijät

Hahmoja esittävät näyttelijät muumipukujen sisällä, joten repliikit äänitettiin vasta jälkikäteen. Myös ruotsiksi kunkin hahmon ääninäyttelijä on eri kuin hahmon varsinainen näyttelijä.
| Hahmo | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Ruotsinkielinen ääninäyttelijä | Näyttelijä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kertoja | Pertti Weckström | Toivo Pawlo | - |
| Muumipeikko | Tom Pöysti | Börje Ahlstedt | Peter Radise |
| Muumimamma | Aino Lehtimäki | Gerd Hagman | Helena Fransson |
| Muumipappa | Tauno Lehtihalmes | Jan Erik Lindqvist | Arne Högsander |
| Niiskuneiti | Titta Jokinen | Lottie Ejebrant | Ingegerd Lönnroth |
| Nuuskamuikkunen | Heikki Määttänen | Håkan Serner | Lilian Dahlgren |
| Tuu-tikki | Maija-Liisa Peuhu | Sif Ruud | Mariann Nordwall |
| Pikku Myy | Leena Uotila | Christina Schollin | Ann-Christine Waldemarson |
| Hemuli | Seppo Kolehmainen | Lennart Gregor | Mihail Butnariu |
| Kampsu | Liisa Paatso | Elisaveta | Urban Wahlstedt |
| Vilijonkka |  ? | Ellika Lindén | Arne Högsander |
| Surku | Heikki Aarva | Manne Grünberger | - |
| Salome | Raili Rusto | Mariann Nordwall | - |
| Ninni | Kiti Kokkonenlähde? | Inger Granath | Paula Klein |
| Mörkö | - | - | Urban Wahlstedt |
| Jäärouva | - | - | Ingegerd Lönnroth |
| Orava | Sirpa Silventoinen | Rebecca Pawlo | - |
Jaksot

| nro | Jakson nimi | Kirja, johon jakso perustuu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Yksinäinen Muumipeikko | Taikatalvi |
| 2 | Lumottu uimahuone | Taikatalvi |
| 3 | Pikku Myy laskee liukua | Taikatalvi |
| 4 | Vaarallinen pakkanen | Taikatalvi |
| 5 | Jäärouva tulee | Taikatalvi |
| 6 | Talvinuotio | Taikatalvi |
| 7 | Muumi tapaa esi-isän | Taikatalvi |
| 8 | Hemuli tulee | Taikatalvi |
| 9 | Harmillinen Hemuli | Taikatalvi |
| 10 | Lumimyrsky | Taikatalvi |
| 11 | Yhteinen taival | Taikatalvi |
| 12 | Ensimmäinen kevät | Taikatalvi |
| 13 | Muumimamma | Taikatalvi |
| 14 | Suku kohtaa esi-isän | Taikatalvi |
| 15 | Kevätlaulu | Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia: Kevätlaulu |
| 16 | Esi-isä häipyy | Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia: Maailman viimeinen lohikäärme |
| 17 | Kesä muumilaaksossa | Taikurin hattu |
| 18 | Autiolla saarella | Taikurin hattu |
| 19 | Rajuilma | Taikurin hattu |
| 20 | Kaunis nainen kelluu maihin | Taikurin hattu |
| 21 | Näkymätön lapsi | Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia: Kertomus näkymättömästä lapsesta |
| 22 | Ninni uskaltaa suuttua | Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia: Kertomus näkymättömästä lapsesta |
| 23 | Vaara lähestyy | Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia: Kuusi |
| 24 | Jouluaatto | Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia: Kuusi |
Kakkosen kausi 2021

| Kakkosen kausi 2021 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  36
Ajankohta:  6. toukokuuta – 31. lokakuuta 2021
Ylempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2021
Alempi sarjataso:  Kolmosen kausi 2021
  ← 2020 :  2022 → 
Kakkosen kausi 2021 on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelataan kolmessa kahdentoista joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkojen voittajat nousevat Ykköseen ja kaksi viimeistä joukkuetta putoavat Kolmoseen kaudeksi 2022.
Ykkösestä pudonnut AC Kajaani luopui Kakkosen sarjapaikastaan, joka täydennysmenettelyllä annettiin Kakkosesta kaudella 2020 pudonneelle OLS:lle.
Sarjataulukot > Lohko A

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | JäPS | 22 | 18 | 1 | 3 | 69 | 28 | +41 | 55  |
| 2 | PEPO | 22 | 15 | 3 | 4 | 53 | 21 | +32 | 48  |
| 3 | Atlantis | 22 | 11 | 8 | 3 | 48 | 24 | +24 | 41  |
| 4 | Reipas | 22 | 9 | 5 | 8 | 32 | 29 | +3 | 32  |
| 5 | PeKa | 22 | 8 | 5 | 9 | 33 | 39 | −6 | 29  |
| 6 | Kiffen | 22 | 8 | 5 | 9 | 29 | 37 | −8 | 29  |
| 7 | KäPa | 22 | 9 | 1 | 12 | 37 | 36 | +1 | 28  |
| 8 | NJS | 22 | 8 | 3 | 10 | 27 | 33 | −6 | 27  |
| 9 | KuFu98 | 22 | 7 | 5 | 10 | 37 | 32 | +5 | 26  |
| 10 | PKKU | 22 | 6 | 4 | 12 | 30 | 45 | −15 | 22  |
| 11 | MYPA | 22 | 7 | 1 | 14 | 30 | 58 | −28 | 22  |
| 12 | MiPK | 22 | 4 | 3 | 14 | 23 | 66 | −43 | 15  |
Lähde: Palloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjataulukot > Lohko B

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PIF | 22 | 13 | 3 | 6 | 49 | 30 | +19 | 42  |
| 2 | Honka/Akatemia | 22 | 11 | 6 | 5 | 33 | 18 | +15 | 39  |
| 3 | Jazz | 22 | 10 | 6 | 6 | 41 | 29 | +12 | 36  |
| 4 | HJS | 22 | 9 | 8 | 5 | 38 | 36 | +2 | 35  |
| 5 | KaaPo | 22 | 9 | 6 | 7 | 36 | 25 | +11 | 33  |
| 6 | SalPa | 22 | 9 | 6 | 7 | 30 | 24 | +6 | 33  |
| 7 | GrIFK | 22 | 9 | 5 | 8 | 44 | 40 | +4 | 32  |
| 8 | VJS | 22 | 8 | 3 | 11 | 30 | 36 | −6 | 27  |
| 9 | Ilves/2 | 22 | 7 | 4 | 11 | 34 | 44 | −10 | 25  |
| 10 | Ilves-Kissat | 22 | 5 | 9 | 8 | 36 | 40 | −4 | 24  |
| 11 | EPS | 22 | 6 | 6 | 10 | 25 | 35 | −10 | 24  |
| 12 | TPV | 22 | 3 | 4 | 15 | 22 | 61 | −39 | 13  |
Lähde: Palloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjataulukot > Lohko C

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SJK Akatemia | 22 | 17 | 3 | 2 | 68 | 27 | +41 | 54  |
| 2 | JJK | 22 | 13 | 7 | 2 | 44 | 12 | +32 | 46  |
| 3 | Hercules | 22 | 13 | 4 | 5 | 51 | 23 | +28 | 43  |
| 4 | FCV | 22 | 10 | 7 | 4 | 32 | 18 | +14 | 37  |
| 5 | OTP | 22 | 10 | 5 | 7 | 43 | 30 | +13 | 35  |
| 6 | JBK | 22 | 9 | 3 | 10 | 36 | 48 | −12 | 30  |
| 7 | RoPS/2 | 22 | 8 | 4 | 10 | 33 | 38 | −5 | 28  |
| 8 | OLS | 22 | 7 | 6 | 9 | 33 | 36 | −3 | 27  |
| 9 | VIFK | 22 | 8 | 1 | 13 | 34 | 49 | −15 | 25  |
| 10 | Närpes Kraft | 22 | 7 | 2 | 13 | 33 | 48 | −15 | 23  |
| 11 | GBK | 22 | 3 | 5 | 14 | 20 | 56 | −36 | 14  |
| 12 | Kemi City | 22 | 2 | 1 | 19 | 20 | 62 | −42 | 7  |