stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosovon turvallisuusvoimat
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosovon turvallisuusvoimat Wikimedia Commonsissa
Kosovon puolustusministeriö
Turvallisuusvoimien kotisivut
| n k Euroopan asevoimat |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Islanti  Irlanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Kiistanalaiset valtiot:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Kosovo  Pohjois-Kypros  Transnistria 
Muut toimijat:  Euroopan unioni
Veli-Matti Kärkkäinen

Veli-Matti Kärkkäinen (s. 9. kesäkuuta 1958) on suomalainen kristillinen kirjailija ja systemaattisen teologian professori Fullerin teologisessa seminaarissa Pasadenassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Hän on Helsingin yliopiston ekumenian dosentti. Hän on opettanut teologiaa myös Thaimaassa. Kirjojen lisäksi hän on kirjoittanut noin 200 artikkelia ja esseetä. Kärkkäinen on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2011 lähtien.
Teoksia

Lapsi varttuu: persoonallisuuden kehitys lapsuusvuosina (1985)
Voit kasvaa ihmissuhteissa (yhdessä Leevi Launosen kanssa, 1986)
Kristitty nuori ja itsenäistymisen haasteet (1988)
Rakkautta ja rajoja: terveen kurinpidon periaatteet ja menetelmät (1990)
Vapauteen!: Galatalaiskirjeen sanoma tänään (1991)
Lapsityöntekijän käsikirja (yhdessä Raili Väisäsen kanssa, 1993)
Kun elämä haastaa (2001)
Pyhä henki: teologisia näköaloja meillä ja muualla (Hannu Rossin kanssa, 2005)
Kolpene (Rovaniemi)

Kolpene on lähiö Rovaniemellä. Se sijaitsee osittain kivikautisten asuinsijojen päällä Rovaniemen kirkosta itäkaakkoon. Viiden kilometrin mittaiselle Kolpeneenharjulle johtava Kolpeneentie kulkee alkumatkan Keinuvuopajan ja Salmijärven välistä harjua myötäillen. Vuonna 2014 Kolpeneessa oli 344 asukasta.
Historia

Rovaniemen varhaisimman kivikauden asutuksen on arvioitu ajoittuvan vuosiin 8000–7000 eaa. Joidenkin arvioiden mukaan Salmijärven rannalla lähellä nykyistä uimapaikkaa on sijainnut menoliittisen ja neoliittisen aikakauden taitekohdan vuosien 6000–5000 eaa. kivikauden asutusta. Arvellaan, että asuinpaikat on valittu paitsi kalanpyyntimahdollisuuksien vuoksi, myös Kolpeneenharjun suojaisan etelärinteen takia, jossa läheinen Ounasvaara heikensi pohjoistuulien purevuutta. On oletettu, että Kolpeneella on asuttu talvellakin ja että asutusta on ollut useissa paikoissa.
Vaatimatonta asutusta oli Kolpeneella edelleen ennen toista maailmansotaa. Saksalaiset joukot sytyttivät Pöyliövaaran hyppyrimäen räjäyttämisen jälkeen 9. lokakuuta 1944 Kolpeneenperän Salmijärven rantamain kymmenestä talosta kuusi palamaan.
Kolpeneeseen rakennetaan omakotitaloja edelleen, ja se on paikallisbussireittien varressa. Kolpeneenharjun asumattomassa päässä sijaitsee Rovaniemen kaupungin pohjavettä käyttävä vedenottamo, joka valmistui vuonna 1959. Vuonna 1965 sinne rakennettiin vedenkäsittelylaitos. Kolpene on nykyisin osa Ounasmetsän asuinaluetta ja siellä sijaitsevat muun muassa Lapin keskussairaala ja K-lähikauppa.
Korallisaari

Korallisaari on saari, joka muodostuu pääasiassa korallieläinten kuorista syntyneestä korallihiekasta. Korallisaaria syntyy tulivuorisaaren vajotessa mereen, mikäli sen ympärille on kertynyt korallia. Tällöin syntyy atolli, jonka keskellä on laguuni. Korallisaaren kasvillisuus on karua, ja puista korallisaarella menestyvät vain kookospalmut.
Korallisaaria on vain tropiikissa päiväntasaajan molemmin puolin. Eniten niitä on Tyynellämerellä. Sellaisia ovat esimerkiksi Jarvis, Baker Island ja Howlandinsaari sekä jotkin Kiribatin saaret.
Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako

Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako tarkoittaa Viron SNT:n jakoa hallintoalueisiin vuosina 1940–1991. Vuosina 1941–1944 Viro oli natsi-Saksan miehittämä ja tällöin käytössä ollut aluejako on myös kuvattu artikkelissa.
Vuodet 1940–1941

Vuosina 1940–1941 Viron SNT:n hallinnollista jakoa ei muutettu, vaan Viron tasavallassa käytössä ollut maakuntajako säilyi ennallaan. Maakuntia olivat:
Harjumaa
Järvamaa
Läänemaa
Pärnumaa
Petserimaa
Saarenmaa
Tartumaa
Valgamaa
Viljandimaa
Virumaa
Võrumaa
Vuodet 1941–1944

Vuosina 1941–1944 Viro oli natsi-Saksan miehittämä. Se kuului Ostlandin valtakunnankomissariaattiin, jossa se muodosti Viron päähallintopiirin. Päähallintopiiri jakautui kuudeksi piirikunnaksi ja yhdeksi alapiirikunnaksi. Sen hallinnollinen keskus oli Tallinna.
Tallinnan kaupunki (vir. Tallinna-linn, saks. Reval-Stadt)
Tallinnan maaseutu (vir. Tallinna-maa, saks. Reval-Land), muodostui Harjumaasta ja Järvamaasta
Tarton piirikunta (vir. Tartu piirkond, saks. Dorpat), muodostui Tartumaasta, Valgamaasta ja Võrumaasta
Narvan piirikunta (vir. Narva piirkond, saks. Narwa), muodostui Virumaasta
Pärnun piirikunta (vir. Pärnu piirkond, saks. Pernau), muodostui Pärnumaasta ja Viljandimaasta
Kuressaaren piirikunta (vir. Kuressaare piirkond, saks. Arensburg), muodostui Saarenmaasta ja Läänemaasta
Petserin alapiirikunta (vir. Petseri allpiirkond, saks. Petschur), muodostui Petserimaasta
Vuodet 1944–1949

Syksyllä 1944 Viron SNT:ssä oli 11 maakuntaa ja 248 kuntaa. Vuodesta 1944 lähtien Viron SNT:n aluejakoon tehtiin useita muutoksia:
Vuonna 1944 Petserimaasta siirrettiin kolme neljäsosaa Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Alue tuli kuulumaan Leningradin alueeseen Petserin piirinä. Nykyään Petserin piiri on osa Pihkovan aluetta. Viron SNT:hen jäänyt osa liitettiin Võrumaahan, ja myöhemmin se tuli kuulumaan Võrun piiriin ja Põlvan piiriin.
Vuonna 1945 osa Virumaasta siirrettiin Venäjän SFNT:hen. Kyseessä olivat Narvanjoen itäpuolella sijainneet kunnat eli niin sanottu Viron Inkeri. Tämä alue tuli kuulumaan Leningradin alueen Jaaman piiriin. Liitosalueeseen kuului myös joen itäpuolella sijainnut Narvan kaupunginosa Iivananlinna.
Vuonna 1946 muodostettiin Hiidenmaan maakunta.
Vuonna 1949 muodostettiin Jõgevamaan maakunta.
Vuonna 1949 aiempi Virumaan maakunta jaettiin kahteen osaan. Itäosan kunnista muodostettiin Jõhvimaan maakunta. Länsiosan kunnista muodostettiin Virumaan maakunta, johon liitettiin Harjumaasta Loksan ja Järvamaasta Tapan ympäristöt.
Vuonna 1949 Viron SNT:n 13 maakuntaa olivat:
Harjumaa
Hiidenmaa
Järvamaa
Jõgevamaa
Jõhvimaa
Läänemaa
Pärnumaa
Saarenmaa
Tartumaa
Valgamaa
Viljandimaa
Virumaa
Võrumaa
Kyläneuvostot perustettiin vuonna 1945 ja jokaiseen kuntaan muodostettiin 2–4 kyläneuvostoa. Pakrin, Pranglin, Vormsin, Kihnun ja Ruhnun kuntiin niitä ei muodostettu. Vuonna 1949 kuntia oli 233 kappaletta.
Vuosi 1950

26. syyskuuta 1950 Viron SNT:n maakunnat ja kunnat lakkautettiin. Neuvostotasavallan alue jaettiin piireiksi ja kyläneuvostot muutettiin piirineuvostojen alaisiksi alimman tason hallinnolliksi yksiköiksi. Uudistuksen jälkeen Viron SNT:ssä oli 5 tasavallan alaista kaupunkia (vir. vabariikliku alluvusega linn) ja 39 piiriä (rajoon). Piirit muodostuivat 27 piirin alaisesta kaupungista (rajoonilise alluvusega linn), 22 kauppalasta (alev) ja 641 kyläneuvostosta (külanõukogu).
Tasavallan alaiset kaupungit (5 kappaletta):
Tallinna
Tartto
Pärnu
Kohtla-Järve
Narvan kaupunkialue (linnapiirkond)
Piirit (39 kappaletta, suluissa piirien hallinnolliset keskukset):
Abjan piiri (Abja-Paluojan kauppala)
Antslan piiri (Antslan kaupunki)
Elvan piiri (Elvan kaupunki)
Haapsalun piiri (Haapsalun kaupunki)
Harjun piiri (Tallinnan kaupunki)
Hiidenmaan piiri (Kärdlan kaupunki)
Jõgevan piiri (Jõgevan kaupunki)
Jõhvin piiri (Jõhvin kaupunki)
Kallasten piiri (Kallasten kaupunki)
Keilan piiri (Keilan kaupunki)
Kilingi-Nõmmen piiri (Kilingi-Nõmmen kaupunki)
Kiviõlin piiri (Kiviõlin kaupunki)
Kosen piiri (Kosen pienkauppala)
Kuressaaren piiri (Kuressaaren kaupunki)
Lihulan piiri (Lihulan kauppala)
Loksan piiri (Loksan kauppala)
Mustveen piiri (Mustveen kaupunki)
Märjamaan piiri (Märjamaan kauppala)
Orissaaren piiri (Orissaaren pienkauppala)
Otepään piiri (Otepään kaupunki)
Paiden piiri (Paiden kaupunki)
Põltsamaan piiri (Põltsamaan kaupunki)
Põlvan piiri (Põlvan kauppala)
Pärnu-Jaagupin piiri (Pärnu-Jaagupin kauppala)
Pärnun piiri (Pärnun kaupunki)
Rakveren piiri (Rakveren kaupunki)
Raplan piiri (Raplan kaupunki)
Räpinan piiri (Räpinan kaupunki)
Suure-Jaanin piiri (Suure-Jaanin kaupunki)
Tapan piiri (Tapan kaupunki)
Tartumaan piiri (Tarton kaupunki)
Tõrvan piiri (Tõrvan kaupunki)
Türin piiri (Türin kaupunki)
Valgan piiri (Valgan kaupunki)
Vastseliinan piiri (Vastseliinan pienkauppala)
Viljandin piiri (Viljandin kaupunki)
Võrun piiri (Võrun kaupunki)
Väike-Maarjan piiri (Väike-Maarjan pienkauppala)
Vändran piiri (Vändran kauppala)
Vuosi 1952

3. toukokuuta 1952 päätettiin perustaa Viro SNT:hen kolme aluetta (oblasti) 10. toukokuuta alkaen. Viron SNT:n 5 kaupunkia ja 39 piiriä jakautuivat alueittain seuraavasti.
Vuosi 1952 > Pärnun alue

Pärnun alueella oli 1 kaupunki ja 14 piiriä:
Abjan piiri
Haapsalun piiri
Hiidenmaan piiri
Kilingi-Nõmmen piiri
Kuressaaren piiri (nimettiin vuonna 1952 Kingissepän piiriksi)
Lihulan piiri
Märjamaan piiri
Orissaaren piiri
Pärnun kaupunki
Pärnun piiri
Pärnu-Jaagupin piiri
Suure-Jaanin piiri
Tõrvan piiri
Viljandin piiri
Vändran piiri
Vuosi 1952 > Tallinnan alue

Tallinnan alueella oli 3 kaupunkia ja 12 piiriä:
Harjun piiri
Jõhvin piiri
Keilan piiri
Kiviõlin piiri
Kohtla-Järven kaupunki
Kosen piiri
Loksan piiri
Narva kaupunki
Paiden piiri
Rakveren piiri
Raplan piiri
Tallinnan kaupunki
Tapan piiri
Türin piiri
Väike-Maarjan piiri
Vuosi 1952 > Tarton alue

Tarton alueella oli 1 kaupunki ja 13 piiriä:
Antslan piiri
Elvan piiri
Jõgevan piiri
Kallasten piiri
Mustveen piiri
Otepään piiri
Põltsamaan piiri
Põlvan piiri
Räpinan piiri
Tarton kaupunki
Tarton piiri
Valgan piiri
Vastseliinan piiri
Võrun piiri
Vuosi 1953

Viron SNT:n alueet lakkautettiin jo 27. huhtikuuta 1953. Uusi hallinnollinen jako muodostui 5 tasavallan alaisesta kaupungista ja 30 piiristä.
Tasavallan alaiset kaupungit:
Tallinna
Tartto
Pärnu
Kohtla-Järve
Narva
Piirit:selvennä
Antslan piiri
Elvan piiri
Haapsalun piiri
Harjun piiri
Hiidenmaan piiri
Jõhvin piiri
Kallasten piiri
Keilan piiri
Kilingi-Nõmmen piiri
Kingissepän piiri
Kiviõlin piiri
Kosen piiri
Lihulan piiri
Loksan piiri
Mustveen piiri
Orissaaren piiri
Otepään piiri
Põlvan piiri
Pärnu-Jaagupin piiri
Rakveren piiri
Raplan piiri
Räpinan piiri
Suure-Jaanin piiri
Tapan piiri
Türin piiri
Valgan piiri
Vastseliinan piiri
Viljandin piiri
Võrun piiri
Vändran piiri
Vuosi 1954

Vuonna 1954 kyläneuvostojen määrää vähennettiin 641 kyläneuvostosta 320 kyläneuvostoon.
Vuosi 1957

24. tammikuuta 1957 lakkautettiin Antslan, Kallasten, Kilingi-Nõmmen, Kiviõlin, Kosen, Mustveen, Orissaaren, Otepään, Pärnu-Jaagupin, Suure-Jaanin, Tõrvan, Türin ja Vastseliinan piirit. Lisäksi 12. lokakuuta 1957 lakkautettiin Loksan ja Pärnun piirit. Samalla muodostettiin kolme kaupunkialuetta:
Kiviõlin piirin ydinosat liitettiin Kohtla-Järven kaupunkialueeseen
Pärnun piiri nimettiin uudelleen Pärnun kaupunkialueeksi
Sillamäesta tuli tasavallan alainen kaupunki
Vuosi 1959

Vuoden 1959 väestönlaskennassa Viron SNT:ssä oli 27 piiriä ja 320 kyläneuvostoa.
Vuosi 1960

Vuonna 1960 Viron SNT:ssä oli 6 tasavallan alaista kaupunkia (Tallinna, Tartto, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Sillamäe) sekä 24 piiriä.
Vuosi 1962

Vuonna 1962 lakkautettiin Abjan, Elvan, Jõhvin, Keilan, Lihulan, Märjamaan, Põltsamaan, Räpinan, Tapan, Väike-Maarjan ja Vändran piirit. Lisäksi perustettiin Pärnun piiri. Tämä jälkeen Viron SNT:ssä oli 6 kaupunkia (Tallinna, Tartto, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Sillamäe) sekä 14 piiriä.
Vuosi 1964

15. joulukuuta 1964 muodostettiin Kohtla-Järven piiri. Tämän jälkeen Viron SNT:ssä oli 6 kaupunkia ja 15 piiriä.
Vuosi 1970

Vuonna 1970 Viron SNT:ssä oli 15 piiriä ja 235 kyläneuvostoa.
Vuosi 1979

Vuonna 1979 Viron SNT:ssä oli 15 piiriä ja 213 kyläneuvostoa.
Aiheesta muualla

Seuraavissa linkeissä on kuvattu Viron hallinnollista jakoa laajemmin kuin pelkkänä neuvostoaikana:
Eesti Entsüklopeedia: Eesti haldusjaotuse kujunemine (viroksi)
Saaremaa ühisgümnaasium: Eesti haldusjaotus ja võõrvõimude vaheldumine läbi aegade (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Estonica: Haldusjaotuse muutused 1916-1992 (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Statistikaamet: Ajaloolised nopped (viroksi)
Historical administrative borders of Estonia (englanniksi)
Liivi Uuet, Eesti Omavalitsusliitude Ühendus, Eesti Riigiarhiiv: Eesti haldusjaotus 20. sajandil: teatmik.  Eesti Riigiarhiiv, 2002.  ISBN 978-9949-36-373-5  Julkaisun verkkoversio (käyttörajoitettu). (viroksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: et:Eesti NSV haldusjaotus – Myös et:Eesti haldusjaotus#Eesti NSV II ja et:Eesti kindralkomissariaat.
Viron tasavallan maakunnat ja kunnat vuonna 1925.
Ostlandin valtakunnankomissariaatin hallinnollinen jako.
Viron ja Latvian rajamuutokset. Pääosa Petserimaasta ja Viron Inkeri siirrettiin Viron SNT:stä Venäjän SFNT:hen vuosina 1944 ja 1945.
Viron SNT:n, Latvian SNT:n ja Liettuan SNT:n alueet vuosina 1952–1953.
Käännös suomeksi
Joona Karevaara

| Joona Karevaara |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. elokuuta 1987 (ikä 37) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  187 cm
Paino:  89 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–2016
Seurat:  HPK (SML) Jokipojat (Mestis) KooKoo (Mestis) ESV Kaufbeuren (DEL2)
Joona Karevaara (s. 26. elokuuta 1987 Hämeenlinna) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Hämeenlinnan Pallokerhossa yhteensä 182 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua tehopistein 11+16=27 ja keräten 34 jäähyminuuttia. Karevaara voitti myös Mestiksen mestaruuden KooKoossa vuonna 2015. Uransa kaksi viimeistä kauttaan hän pelasi Saksassa. Karevaara laukoi oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Karevaara pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2004.
Itsenäisyyden palatsi (Minsk)

| Itsenäisyyden palatsi |
| --- | --- |

Osoite:  praspekt Peramožtsau, Minsk, Valko-Venäjä
Koordinaatit:  53.9273°N, 027.5246°E
Valmistumisvuosi:  24.–25. lokakuuta 2013 (käyttöönotto) 
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Itsenäisyyden palatsi  (valkoven. Палац незалежнасці, Palats nezaležnastsi, ven.  Дворец независимости,  Dvorets nezavisimosti)  on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskissä sijaitseva, 24.–25. lokakuuta 2013 käyttöön otettu kongressikeskus ja valtiollisten seremonioiden tapahtumapaikka. Rakennus sijaitsee kaupungin länsiosista keskustaan johtavan praspekt Peramožtsau (suom. Voiton valtatie) varrella.
Joissain lähteissä rakennusta on luonnehdittu myös  Valko-Venäjän presidentin uudeksi asunnoksi. Tämän presidentti Lukašenka on aiemmin julkisesti kiistänyt. Rakennuksen seinään kirjattu palatsin täydellinen nimi antaa kuitenkin ymmärtää kyseessä olevan presidentin virka-asunto (valkoven. Палац незалежнасці. Рэзідэнцыя прэзідэнта Рэспубліка Беларусь, Palats nezaležnastsi. Rezidentsyja prezidenta Respublika Belarus).
Itsenäisyyden palatsin edustalla on vuonna 1988 avattu kansallisen näyttelykeskus BelEkspon rakennus. Tämän edessä, kahden suurkadun risteyksessä sijaitsee heinäkuussa 2013 avattu, arkkitehti Hanna Aksjonava johdolla suunniteltu Valko-Venäjän lipulle omistettu aukio korkeine lipputankoineen.
Aiheesta muualla

Fotofakt: v Minske podhodit k zaveršeniju osteklenije Dvortsa nezavisimosti (8/2013) (venäjäksi) (onliner.ru)
Kak vygljadit Dvorets nezavisimosti, kuda Lukašenko pozval glav SNG (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (tut.by)
Fotofakt: interjery Dvortsa nezavisimosti (25.10.2013) (venäjäksi) (onliner.ru)
Ekanomija ne dlja usih: palatz dlja prezydenta (valkovenäjäksi) (svaboda.org)
Itsenäisyyden palatsi - inspiraatio moderni Turkmenistanin arkkitehtuuri (Arkistoitu – Internet Archive) (27.10.2013) (myland.by)
Joni Pohjonen

| Joni Pohjonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Joni Pohjonen
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1998 (ikä 26)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä / Sentteri
Pituus:  203 cm
Paino:  100 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2017–2018 2018–2019 2019 2020–:  Äänekosken Huima Pyrintö Akatemia → Tampereen Pyrintö Äänekosken Huima
Joni Pohjonen (s. 30. huhtikuuta 1998) on suomalainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä tai sentteri. Kokkolan NMKY:n kasvatti Pohjonen on pelannut miesten valtakunnallisissa divisioonissa ja Korisliigaa Tampereen Pyrinnössä.
Pelaajaura > Juniorivuodet Kokkolassa ja Äänekoskella

Pohjonen on Kokkolan NMKY:n kasvatti: hän aloitti koripallon harrastamisen kaudella 2005–2006. Pohjonen pelasi B-poikien valtakunnallista I-divisionaa kaudella 2012–2013 Äänekosken Huiman joukkueessa ja KoNMKY:ssä A-poikien I-divisioonaa kaudella 2016–2017, jolloin hän oli joukkueensa ylivoimainen kärkipelaaja 26,0 pisteen ja 17,4 levypallon ottelukeskiarvoilla, joilla hän voitti myös koko I-divisioonan piste- ja levypallotilastot. Jo syksyllä 2016 hän oli saanut yhteydenottoja miesten pääsarjajoukkueilta ja valmentajaltaan ehdotuksia yhdysvaltalaisista yliopistoista mutta keskittyi lukio-opintoihinsa Kokkolassa. Helmikuussa 2017 Pohjonen siirtyi pelaamaan miesten II-divisioonaa Huimaan, joka voitti divisioonalohkonsa kauden päätteeksi ja nousi valtakunnalliseen I-divisioona B:hen. Pohjonen jatkoi Huimassa kaudella 2017–2018 ollen joukkueen avausviisikon pelaaja ja toiseksi paras pisteidentekijä. Huima sijoittui runkosarjassa yhdeksänneksi ja putosi ensimmäisenä joukkueena pudotuspeleistä.
Pelaajaura > Tampereen Pyrintö

Kesällä 2018 Pohjonen sai opiskelupaikan Tampereelta ja siirtyi M1DA:ssa pelanneeseen Pyrintö Akatemiaan. Pohjonen oli kaudella 2018–2019 Pyrintö Akatemian parhaita pelaajia ja teki useita tupla-tuplia. Hänen korkeimmat lukemansa M1DA-debyyttikaudella olivat pisteissä 21 ja levypalloissa 19.
Hyvän M1DA-alkukauden siivittämänä Pohjonen nousi tammikuussa pelaamaan myös Pyrinnön loukkaantumisista kärsineeseen edustusjoukkueeseen. Avausottelussaan Korisliigassa 9. tammikuuta 2019 hän pelasi Korihaita vastaan kymmenisen minuuttia ja kirjautti kolme levypalloa sekä kaksi korisyöttöä. Seuraavassa ottelussa Katajaa vastaan Pohjonen teki ensimmäiset liigapisteensä.
Pelaajaura > Takaisin Huimaan

Pohjonen piti taukoa koripallosta kauden 2019–2020 ajan. Hän halusi kuitenkin vielä jatkaa koripallon pelaamista ja teki huhtikuussa 2020 yksivuotisen sopimuksen M1DB-joukkue Äänekosken Huiman kanssa.
Pelityyli ja ominaisuudet

Pohjosen on kirjoitettu pelaavan isona laitahyökkääjänä ja sentterinä. Hän itse pitää vahvuutenaan pituuttaan.
Yksityiselämä

Pohjosella on sukulaisia Äänekosken seudulla, missä hänen isänsä harrasti koripalloa Huimassa. Pohjonen kirjoitti ylioppilaaksi Kokkolassa ja opiskeli Tampereella. Hän on kertonut viettävänsä vapaa-aikaansa ”metällä”.
Joona Harjama

| Joona Harjama> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1993 (ikä 31) Hamina, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Harja, Maestro
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Vantaa
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  SaPKo (Mestis) KalPa (SML)
Joona Harjama (s. 5. heinäkuuta 1993 Hamina) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Harjama on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Harjama aloitti jääkiekkoilun 5-vuotiaana Haminan Kiekkoympyrät -80:ssä. Hän siirtyi E-juniori-ikäisenä Kotkan Titaaneihin ja sieltä edelleen 15-vuotiaana Saimaan Palloon kaudeksi 2008–2009. Harjama oli kaudella 2010–2011 seuran B-nuorten paras pistemies ja syöttäjä SM-karsinnoissa tehoilla 5+7=12.
Toukokuussa 2011 Harjama teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen Kalevan Pallon kanssa. Hän ei kuitenkaan tehnyt vielä liigadebyyttiään, vaan pelasi koko kauden A-nuorissa. Kaudella 2012–2013 Harjama teki liigadebyyttinsä. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 29. syyskuuta 2012 veiraissa Bluesia vastaan, jossa Harjama merkittiin joukkueen nelosketjun Jyri Junnilan ja Joonas Riekkisen viereen. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana SM-liigassa 13 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Harjama pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen Mestis-ottelun verran lainalla Savonlinnan Pallokerhossa marraskuussa 2012. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin KalPan A-nuorissa, joiden kapteenina Harjama toimi. Hän oli joukkueen paras pistemies tehoilla 12+24=36. Huhtikuussa 2013 Harjama teki kaksivuotisen jatkosopimuksen KalPan kanssa.
Kaudella 2013–2014 Harjama pelasi KalPan mukana lähes kaikki European Trophy -ottelut, mutta runkosarjassa hän pelasi 27 ottelua tehopistein 2+2=4 ja vietti osan kaudestaan A-nuorissa. Harjaman liigauran avausmaali syntyi 29. joulukuuta 2013 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Huhtikuussa 2015 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen KalPan kanssa.
Harjama siirtyi kaudeksi 2016–2017 suuremman ja hyökkäävämmän roolin perässä vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan riveihin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Harjama voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa. Myös kauteen 2017–2018 hän lähti Kiekko-Vantaan varakapteenina, mutta Harjama toimi käytännössä koko kauden ajan joukkueen kapteenina, kun kapteeniksi nimetty Pekka Niemimaa oli loukkaantumisen vuoksi koko kauden sivussa. Kaudella 2018–2019 hän jatkoi Kiekko-Vantaan varakapteenina.
Ura > Maajoukkueura

Harjama on pelannut yhdeksän nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua.
Muuta

Harjaman isä Ilpo on entinen pesäpalloilija. Myös Joona itse harrasti omien sanojensa mukaan 15-vuotiaaksi asti pesäpalloa Haminan Palloilijoissa.
Joni Nikko

| Joni Nikko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. toukokuuta 1994 (ikä 30) Vaasa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  95 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Lukko (SML) KalPa (SML) SaiPa (SML) Sport (SML) Boro/Vetlanda HC (Ruotsi4) Borås HC (HockeyEttan) Brödernas/Väsby (HockeyEttan)
Joni Nikko (s. 31. toukokuuta 1994 Vaasa) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.