stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Astor

Astor voi tarkoittaa seuraavia:
ASTOR, Mark 45 anti-submarine torpedo, Yhdysvaltain laivaston Mark 45 -ydintorpedo
Astor, entinen elokuvateatteri Helsingissä, tiloissa nykyisin juhlahuoneisto Astoria-sali
Astor, Kino Diana, Turussa toiminut elokuvateatteri
Astor, turkulaisen Rettigin tupakkatehtaan entinen savukemerkki
Astor, miehen etunimi
Astor, yhdysvaltalainen suku
Astor, sukunimenä:
Brooke Astor (1902–2007), yhdysvaltalainen hyväntekeväisyyden harrastaja ja kirjailija
John Jacob Astor (1763–1848), amerikansaksalainen turkiskauppias ja sijoittaja
John Jacob Astor IV (1864–1912), yhdysvaltalainen liikemies ja miljonääri
Madeleine Astor (1893–1940), John Jacob Astor IV:n puoliso
Mary Astor (1906–1987), yhdysvaltalainen näyttelijä ja kirjailija
Nancy Astor (1879–1964), brittiläinen poliitikko, ensimmäinen Britannian parlamenttiin valittu nainen
William Backhouse Astor (1792–1875), yhdysvaltalainen liikemies, John Jacob Astorin poika.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Astor”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aromataasi-inhibiittorit

Aromataasi-inhibiittori anastrotsolia sisältävää lääkettä.
Aromataasi-inhibiittorit ovat lääkeaineita, joita käytetään erityisesti rinta- ja munasarjasyövän hoitoon naisilla, jotka ovat ohittaneet vaihdevuodet. Aromataasi-inhibiittorit pyrkivät estämään aromataasientsyymin toimintaa. Aromataasi muodostaa estrogeeniä, jota sekä rinta- että munasarjasyöpä tarvitsevat kasvaakseen. Aromataasi-inhibiittoreita ovat: aminoglutetimidi, formestaani, anastrotsoli, letrotsoli, vorotsoli, eksemestaani sekä testolaktoni. Aromataasi-inhibiittorit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessa eli ATC-luokituksessa luokkaan L02BG.
Vaikutus ja käyttö

Aromataasi-inhibiittorit estävät estrogeenituotannon loppuvaiheessa vaikuttavaa Sytokromi P450 -entsyymiyhdistettä ja näin sammuttavat estrogeenisynteesin. Lisämunuaisperäisen androgeenin aromatisaatio tapahtuu pääasiassa rasvakudoksessa, lihaksissa ja maksassa, jotka ovat herkkiä aromataasi-inibiittoreiden vaikutuksille. Munasarjoissa aineiden vaikutuksesta luteinisoivan hormonin eritys kasvaa, mikä puolestaan palauttaa hormonitoimintaa. Vaihdevuosia ennen estrogeenituotanto tapahtuu pääosin munasarjoissa, eivätkä aromataasi-inibiittorit pysty sitä estämään.
Aromataasi-inhibiittorit voidaan jakaa kahteen eri ryhmään, sitoutuviin ja kilpaileviin estäjiin. Sitoutuvat estäjät kiinnittyvät entsyymin aktiiviseen osaan ja näin estävät kokonaan entsyymin toiminnan. Kilpailevat estäjät puolestaan kiinnittyvät aktiiviseen osaan vain väliaikaisesti ja tyytyvät näin vain estämään entsyymireaktion toteutumista.
Sivuvaikutukset

Aromataasi-inhibiittoreiden yleisin sivuvaikutus on niveljäykkyys ja -kipu. Myös rintasyövän hoidossa käytettyyn tamoksifeeniin verrattuna aromataasi-inhibiittorit aiheuttavat vähemmän vakavia sivuvaikutuksia. Aromataasi-inhibiittorit esimerkiksi vähensivät riskiä saada laskimotulppa tai kohdun limakalvon syöpä. Toisaalta ne saattavat lisätä sydänsairauksien riskiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea): ATC-luokitus, Aromataasi-inhibiittorit[vanhentunut linkki]
Ammunta kesäparalympialaisissa 2008

Pekingin kesäparalympialaisissa 2008 kilpailtiin 7.–12. syyskuuta 2008 yhteensä 12 eri lajissa, joista miehet kolmessa, naiset kolmessa ja kuudessa yhteisessä. Kilpailut järjestettiin Pekingin ampumaradalla.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R1 10 m ilmakivääri, pysty SH1 | Jonas Jacobsson  Ruotsi | 700.5 (596+104.5) | Norbert Gau  Saksa | 693.7 (592+101.7) | Franc Pinter  Slovenia | 693.2 (590+103.2) |
| R7 50 m kivääri, 3x40 ls SH1 | Jonas Jacobsson  Ruotsi | 1264.3 (1163+101.3) | Doron Shaziri  Israel | 1259.9 (1158+101.9) | Dong Chao  Kiina | 1253.5 (1157+96.5) |
| P1 10 m ilmapistooli SH1 | Valeriy Ponomarenko  Venäjä | 672.4 (578+94.4) | Sergey Malyshev  Venäjä | 665.8 (569+96.8) | Lee Ju-Hee  Etelä-Korea | 664.6 (568+96.6) |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R2 10 m ilmakivääri, pysty SH1 | Veronika Vadovicova  Slovakia | 494.8 (392+102.8) | Manuela Schmermund  Saksa | 490.2 (388+102.2) | Nilda Gomez Lopez  Puerto Rico | 489.2 (387+102.2) |
| R8 50 m kivääri, 3x20 ls SH1 | Lee Yun-Ri  Etelä-Korea | 676.9 (579+97.9) | Kim Im-Yeon  Etelä-Korea | 671.0 (571+100.0) | Zhang Cuiping  Kiina | 668.6 (575+93.6) |
| P2 10 m ilmapistooli SH1 | Lin Haiyan  Kiina | 467.7 (374+93.7) | Moon Aee-Kyung  Etelä-Korea | 463.2 (374+89.2) | Natalia Dalekova  Venäjä | 462.6 (366+96.6) |
Mitalistit > Yhteiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R3 10 m ilmakivääri, makuu SH1 | Matt Skelhon  Yhdistynyt kuningaskunta | 704.9 (600+104.9) | Zhang Cuiping  Kiina | 704.4 (600+104.4) | Sim Jae-Yong  Etelä-Korea | 703.8 (599+104.8) |
| R4 10 m ilmakivääri, pysty SH2 | Lee Ji-Seok  Etelä-Korea | 704.3 (600+104.3) | Raphael Voltz  Ranska | 703.5 (598+105.5) | Michael Johnson  Uusi-Seelanti | 701.2 (597+104.2) |
| R5 10 m ilmakivääri, makuu SH2 | Lee Ji-Seok  Etelä-Korea | 705.3 (600+105.3) | Raphael Voltz  Ranska | 705.1 (599+106.1) | Viktoria Wedin  Ruotsi | 704.1 (600+104.1) |
| R6 50 m kivääri, makuu SH1 | Jonas Jacobsson  Ruotsi | 695.8 (592+103.8) | Zhang Cuiping  Kiina | 692.9 (590+102.9) | Dong Chao  Kiina | 689.3 (586+103.3) |
| P3 25 m urheilupistooli SH1 | Andrey Lebedinskiy  Venäjä | 774.7 (574+200.4) | Li Jianfei  Kiina | 774.3 (573+201.3) | Valeriy Ponomarenko  Venäjä | 768.9 (573+195.9) |
| P4 50 m vapaapistooli SH1 | Park Sea-Kyun  Etelä-Korea | 644.9 (552+92.9) | Lee Ju-Hee  Etelä-Korea | 630.1 (541+89.1) | Valeriy Ponomarenko  Venäjä | 627.8 (542+85.8) |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Etelä-Korea | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 2. |  Ruotsi | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 3. |  Venäjä | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 4. |  Kiina | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 5. |  Slovakia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7. |  Ranska | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 7. |  Saksa | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 9. |  Israel | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 10. |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 10. |  Uusi-Seelanti | 0 | 0 | 1 | 1 |
Ennätykset

Kisoissa syntyneet maailman- ja paralympiaennätykset.
| Laji | Ennätys | Ennätys | Kilpailija | Kilpailija | Päivä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miesten P1 10 m ilmapistooli SG1 | ME, PE | 578 | Valeriy Ponomarenko |  Venäjä | 7.9.2008 |
| Miesten P1 10 m ilmapistooli SG1 | FME, FPE | 672.4 (578+94.4) | Valeriy Ponomarenko |  Venäjä | 7.9.2008 |
| Miesten 10 m ilmakivääri, pysty SH1 | ME, PE | 596 | Jonas Jacobsson |  Ruotsi | 8.9.2008 |
| Miesten 10 m ilmakivääri, pysty SH1 | FME, FPE | 700.5 (596+104.5) | Jonas Jacobsson |  Ruotsi | 8.9.2008 |
| Naisten R8 50 m kivääri, 3x20 ls SH1 | ME, PE | 579 | Lee Yun-Ri |  Etelä-Korea | 9.9.2008 |
| Naisten R8 50 m kivääri, 3x20 ls SH1 | FME, FPE | 676.9 (579+97.9) | Lee Yun-Ri |  Etelä-Korea | 9.9.2008 |
| Yhdistetty R5 10 m ilmakivääri, makuu SH2 | ME (sivuava), PE (sivuava) | 600 | Lee Ji-Seok |  Etelä-Korea | 9.9.2008 |
| Yhdistetty R5 10 m ilmakivääri, makuu SH2 | ME (sivuava), PE (sivuava) | 600 | Viktoria Wedin |  Ruotsi | 9.9.2008 |
| Yhdistetty R5 10 m ilmakivääri, makuu SH2 | ME (sivuava), PE (sivuava) | 600 | You Ho-Gyoung |  Etelä-Korea | 9.9.2008 |
| Yhteinen P3 25 m urheilupistooli SH1 | FME, FPE | 774.7 (574+200.7) | Andrey Lebedinskiy |  Venäjä | 10.9.2008 |
| Miesten R7 50 m kivääri, 3x40 ls SH1 | ME, PE | 1163 | Jonas Jacobsson |  Ruotsi | 10.9.2008 |
| Miesten R7 50 m kivääri, 3x40 ls SH1 | FME, FPE | 1264.3 (1163+101.3) | Jonas Jacobsson |  Ruotsi | 10.9.2008 |
| Yhteinen R3 10 m ilmakivääri, makuu SH1 | ME (sivuava), PE (sivuava) | 600 | Matt Skelhon |  Yhdistynyt kuningaskunta | 11.9.2008 |
| Yhteinen R3 10 m ilmakivääri, makuu SH1 | ME (sivuava), PE (sivuava) | 600 | Zhang Cuiping |  Kiina | 11.9.2008 |
| Yhrienen R4 10 m ilmakivääri, pysty SH2 | ME (sivuava), PE (sivuava) | 600 | Lee Ji-Seok |  Etelä-Korea | 11.9.2008 |
| Yhrienen R4 10 m ilmakivääri, pysty SH2 | FPE (sivuava) | 704.3 (600+104.3) | Lee Ji-Seok |  Etelä-Korea | 11.9.2008 |
| Yhdistetty P4 50 m vapaapistooli SH1 | ME, PE | 552 | Park Sea-Kyun |  Etelä-Korea | 12.9.2008 |
| Yhdistetty P4 50 m vapaapistooli SH1 | FME, FPE | 644.9 (552+92.9) | Park Sea-Kyun |  Etelä-Korea | 12.9.2008 |
ME=Maailmanennätys, FME=Finaali maailmanennätys, PE=Paralympiaennätys, FPE=Finaali paralympiaennätys
Anita Wikman

Anita Inga-Britt Wikman (s. 22. lokakuuta 1938 Uusikaarlepyy) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija.
Wikman valmistui 1962 apuhoitajaksi ja työskenteli vanhustenhoitajana vuoteen 1980 saakka, jolloin hän ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. Wikman julkaisi ensimmäisen kirjansa, runokokoelman De blå bergen vuonna 1974. Hänen pääteoksensa on romaanitrilogia Kråkvals (1987), Kråkögat (1991) ja Vingklippt (1996), joka kertoo suutariperheessä 1930- ja 1940-luvulla Uudessakaarlepyyssä kasvavan tytön elämästä.
Teokset

De blå bergen: dikter. Författarnas andelslag, Jakobstad 1974
Därför: dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1977
Väntrum: dikter. Författarnas andelslag, Jakobstad 1979
Kära Alexander: roman. Författarnas andelslag, Jeppo 1980
Du skall icke hava lust: noveller. Författarnas andelslag, Jeppo 1981
Balladen om Siimas-Fii och Sjunga-Matt: dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1983
Sången om Taimi och Sonja: diktberättelse. Författarnas andelslag 1984
Kråkvals: roman. Författarnas andelslag, Jeppo 1987
Vindkast: visor och sånger. Författarnas andelslag, Jeppo 1988
Kråkögat: roman. Schildt, Helsingfors 1991
Ripan: dikter. Schildt, Esbo 1993
Vingklippt: roman. Schildt, Esbo 1996
Synvinklar: essäer. Författarnas andelslag, Vasa 2003
Råk: en berättelse om sorg: dikter. Anita Wikman, Munsala 2007
Allan, Sandra och vi andra: noveller. Scriptum, Vasa 2011
Toimitustöitä

Pendel: Författarnas andelslags jubileumsantologi 1973-1988; red. av Lolan Björkman, Gurli Lindén och Anita Wikman. Författarnas andelslag, Jeppo 1988
Femtiosex österbottniska författare om sig själva; redigerad av Yvonne Hoffman, Wava Stürmer, Anita Wikman. Svenska Österbottens litteraturförening, Vasa 1990
Palkinnot

Längmanska priset 1978
SLS:n palkinto 1979
Arrow-luokka

| Arrow-luokka |
| --- | --- |
 Luokkaan kuuluneet HMS Beagle ja HMS Wrangler

Tekniset tiedot
Uppouma:  586 t
Pituus:  49 m
Leveys:  7,6 m
Syväys:  3,6 m
Koneteho:  160 hv
Miehistöä:  65
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 68 naulan 95 cwt Lancaster MLR -tykkiä 4 × 32 naulan 25 cwt MLR -tykkiä
Arrow-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kuuden potkurilla varustetun kuusitykkisen yhteysaluksen muodostama alusluokka. Alukset luokiteltiin 1854 valmistuessaan yhteysaluksiksi, mutta ne luokiteltiin 1856 toisen luokan tykkiveneiksi.
Suunnittelu ja valmistus

Krimin sota edellytti Itämeren ja Mustanmeren matalissa rannikkovesissä toimintakykyisten alusten valmistamista. Luokan kuusi puurunkoista, potkurein varustettu alusta valmistettiin 1854 Amiraliteetin suunnittelutoimiston piirustusten pohjalta. Alusten valmistus toteutettiin kahdella kaupallisella Thames-joen varrella sijainneella telakalla: R. & H. Green Blackwallissa ja C. J. Mare and Company Leamouthissa.
Alusten höyrykoneina oli 160 hevosvoiman kaksisylinterinen yksivaihemoottori, jolla pyöritettiin yhdessä akselissa ollutta potkuria. Lisäksi alukset oli varustettu parkkitakilalla. Niiden aseistuksena oli kaksi 68 naulan 95 cwt Lancaster MLR -tykkiä ja neljä 32 naulan 25 cwt -tykkiä.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Arrow | C. J. Mare and Company, Leamouth | 15. huhtikuuta 1854 | 26. kesäkuuta 1854 | 17. elokuuta 1854 | runko myyty Marshallille 482 punnalla ja höyrykone varastoitu |
| HMS Beagle | Mare | 15. huhtikuuta 1854 | 20. heinäkuuta 1854 | 3. syyskuuta 1854 | myyty 1863 Japanille nimellä Kenko, romutettu 1889 |
| HMS Lynx | Mare | 15. huhtikuuta 1854 | 22. heinäkuuta 1854 | 14. syyskuuta 1854 | myyty 1862 Marshallille 482 punnalla romutettavaksi ja höyrykone varastoitu |
| HMS Snake | Mare | 9. toukokuuta 1854 | 6. syyskuuta 1854 | 4. marraskuuta 1854 | myyty romutettavaksi 1864 |
| HMS Viper | R & H Green, Blackwall | 12. huhtikuuta 1854 | 23. heinäkuuta 1854 | 25. syyskuuta 1854 | myyty romutettavaksi 1862 |
| HMS Wrangler | Green | 19. huhtikuuta 1854 | 19. kesäkuuta 1854 | 2. syyskuuta 1854 | myyty romutettavaksi 1866 |
Arado E.570

| Arado E> 570 |
| --- | --- |
 Kuvassa säilyneen luonnoksen pohjalta luotu viivapiirros E.570 c:n sivuprofiilista
Tyyppi:  maataistelukone
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Arado
Esitelty:  1943
Valmistusmäärä:  0 
Arado E.570 oli toisen maailmansodan aikainen Saksassa suunniteltu maataistelukone, joka tuotettiin vastauksena RLM:n pyynnölle kehittää lentokone, joka tulisi korvaamaan vanhenevan Junkers Ju 87:n. Koneen suunnitteli Arado, ja siitä laadittiin neljä hyvin erilaista versiota, mutta yksikään niistä ei edennyt suunnitteluastetta pidemmälle.
Suunnittelu ja kehitys

Vuoden 1943 helmikuun 18. päivänä lähetti Saksan ilmailuministeriö (Reichsluftfahrtministerium, RLM) Aradolle luettelon suoritusarvoista sekä muista kriteereistä maataistelukonetta varten pyyntönä suunnitella kaikki nämä vaatimukset täyttävä lentokone. Tarkoituksena oli onnistuneimmasta ehdokkaasta tehdä korvaaja käytössä olleille mutta nopeasti vanheneville Junkers Ju 87 syöksypommittajille.
Suunnittelu ja kehitys > Ilmailuministeriön vaatimukset

RLM:n asettamiin vaatimuksiin kuului että koneessa oli oltava noin 2 000 hv moottoritehoa ja suosituksena käyttää ilmajäähdytteistä moottoria. Siinä oli oltava vähintäänkin sama näkyvyys ohjaamosta ulos kuin Ju 87:ssa sisällyttäen lattiaikkunan tähystämistä varten. Sen panssaroinnin haluttiin suojaavan ohjaamoa 2 cm ammuksilta edestä, alta ja takaa, ja jonkinlaista suojausta haluttiin myös moottorin tärkeimmille osille.
Aseistuksen oli oltava kahdet eteenpäin ampuvat 20 mm MG 151/20 konetykit, sekä kahdet taaksepäin ampuvat 13 mm MG 131 konekiväärit. Lisäksi oli koneeseen kyettävä asentaa varustepaketein joko kahdet tai kolmet 30 mm MK 103 konetykit, kahdet 3,7 cm Flak 18 konetykit tai yksittäinen 7,5 cm Pak 40 raskas konetykki. Hyötykuormaksi vaadittiin joko yhtä 500 kg tai 1 000 kg lentopommia, tai kolmesta neljään 250 kg lentopommia, tai jotain muuta hyötykuormaa vastaavan painon verran ilman että mikään edellä mainittu vaihtoehto vaikuttaisi liikaa lentokoneen suorituskykyyn.
Suoritusarvoiltaan oli halutun lentokoneen kyettävä lentämään vähintään 500 km/h nopeuksilla ja syöksylennossa ilmajarrujen kanssa korkeintaan 550 km/h. Kantamaksi haluttiin 1 000 kilometriä ja lisäpolttoainesäiliön kanssa 1 400 kilometriä. Toiminnallisesti oli koneen kyettävä nousta ilmaan päällystämättömiltäkin kiitoradoilta, sekä toimia yölentotehtävissä.
Muita RLM:n pyyntöjä konetta varten olivat hyvät lento-ominaisuudet, hyvä pyrstön ohjattavuus syöksylennossa, pieni huollon tarve, hyvä kesto kulumista vastaan, helppo huollettavuus, mahdollisimman rajoitettu pääsy sähkö- ja hydrauliikkakomponentteihin, yksinkertainen rakenne, sekä työmäärä jokaista massatuotettua koneyksilöä varten ei saisi ylittää 3 000 työtuntia.
Suunnittelu ja kehitys > Aradon suunnittelutyöt

Saatuaan RLM:ltä edellä mainitun luettelon suoritusarvoista, ominaisuuksista sekä muista kriteereistä, lähti Arado tutkimaan muita vastaavantyyppisiä lentokoneita omaa kehitystyötään varten. Näihin tutkittuihin lentokoneisiin kuuluivat Ju 87, Hs 123, Douglas SBD ja Fw 190. Pian tutkimusten jälkeen aloitti Arado suunnittelemaan omaa lentokonettaan, joka pyrkisi täyttämään RLM:n asettamat toiveet ja vaatimukset. Lopputuloksena oli 14-sylinteristä BMW 801 C tähtimoottoria hyödyntävä lentokone, josta laadittiin kolme erikokoista versiota. Näistä suurimman siipipinta-ala olisi ollut 35 m² ja paino 4 645 kg, ja pienimmän siipipinta-ala 22.5 m² ja paino 3 648 kg. Jokainen näistä kolmesta versiosta oli aseistettu kahdella MG 151 konetykillä asennettuna siipien juuriin.
Arado jatkoi töitä projektin parissa viimeisintään vuoden 1943 huhtikuun 15. päivään saakka, jolloin Aradolta ilmoitettiin kirjeitse RLM:lle että työt projektin eteen jouduttiin lakkauttamaan resurssipulan vuoksi. Syynä tähän oli Aradon lukuisat muut projektit joiden eteen suunnittelutoimistolla työskenneltiin samanaikaisesti, jättäen huomattavasti liian vähän työvoimaa käytettäväksi E.570 projektia varten. Samassa kirjeessä Arado kuitenkin esittää vielä kolme Aradon tutkimaa teknistä ratkaisua, joiden avulla voitaisiin paremmin saavuttaa RLM:n kaipaamia ominaisuuksia uutta lentokonetta varten. Mukana olivat myös liitteenä kolmet eri viivapiirrokset lentokoneista, joista jokainen hyödyntäisi yhtä Aradon ehdottamaa ratkaisua.
Ensimmäinen näistä Aradon tutkimista ratkaisuista ”a” olisi sisällyttänyt sisäänvedettävän ohjaamon, jonka ideana oli antaa syöksylennossa hyvä näkyvyys ulos lisäten myös ilmanvastusta pienempää syöksynopeutta varten. Sisäänvedetyssä tilassa olisivat rungon poikkimitat pysyneet myös pienempinä. Toinen Aradon esittämä ratkaisu ”b” oli asentaa moottori ohjaamon taakse, jolloin ohjaamo saisi huomattavasti paremman näkyvyyden eteen ilman että koneen rungosta jouduttaisiin tekemään liian suuri. Haittapuolena oli kuitenkin että moottorin oli oltava nestejäähdytteinen ja todennäköisesti vain yksi olisi ollut mahdollista asentaa. Kolmas ja viimeinen ratkaisu ”c” olisi ollut käyttää suihkumoottoria, joka olisi asennettu koneen rungon yhteyteen jättäen paljon tilaa ohjaamon näkyvyyden parantamiseksi.
Suunnittelu ja kehitys > E.570 c

Yhdetkään E.570 projektin lentokoneita kuvaavat viivapiirrokset eivät selvinneet sodasta, mutta lukuisia projektiin liittyviä kirjeitä ja tietolomakkeita on selvinnyt. Lisäksi yhden tietolomakkeen takana on säästynyt käsin piirretty luonnos suihkumoottorikoneen sivuprofiilista, jonka uskotaan olevan Aradon kirjeessään kuvaama ”c” malli luonnoksen ja kirjeessä annetun kuvauksen yhtenäisyyksien vuoksi. Ulkonäöllisesti tämä malli näyttää hyvin samanlaiselta Aradon vain kymmenen päivää myöhemmin suunnitteleman TEW 16/43-15 suihkuhävittäjän kanssa, ja saattaakin olla kyseisen mallin edeltäjä.
Säästyneen luonnoksen mukaisesti E.570 c oli matalasiipinen ja yksipaikkainen suihkumoottorikone, jossa oli kaksiosainen pyrstö. Sen suihkumoottori sijaitsi ohjaamon takana ja sen ilmanottoaukko oli rungon päällä myös ohjaamon takana. Lisäksi sen pyrstön sivuvakainten alaosat olisivat todennäköisesti toimineet kannuksina laskeutuessa.
Ammunta kesäolympialaisissa 2020 – sekajoukkueen ilmapistooli

Sekajoukkueen ilmapistoolikilpailu Tokion olympialaisissa 2020 käydään Asakan ampumaradalla 27. heinäkuuta.
Karsinnat

Ainoa suora karsintamahdollisuus oli vuoden 2018 MM-kilpailut, joista pääsee kaksi joukkuetta. Jotta muut maat voivat saada parin joukkuekilpailuun, tulee maalla olla edustus sekä naisten että miesten ilmapistoolikilpailussa.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet maat

| Karsintatapa | Ajankohta | Paikat yhteensä | Maat |
| --- | --- | --- | --- |
| MM-kilpailut 2018 | 31. elokuuta – 15. syyskuuta 2018 | 4 |  Kiina    Venäläiset olympiaurheilijat |
Osallistuvat urheilijat

Olympialaisiin osallistuvan ampujan on pitänyt rikkoa ennalta määrätty pisteraja, jotta hän saa kilpailla olympialaisissa. Tulos pitää rikkoa 24. heinäkuuta 2018 – 31. toukokuuta 2020. Miehissä tulos on 565 pistettä ja naisissa 550 pistettä.
| Maa | Paikat | Urheilijat |
| --- | --- | --- |
|  Kiina | 1 |  |
|  Venäjä | 1 |  |
Kilpailu

Kilpailu koostuu kahdesta osasta. Karsintakierroksella kumpikin ampuja ampuu 40 laukausta. Yhden laukauksen maksimipisteet on 10. Loppukilpailuun pääsee viisi parasta joukkuetta. Loppukilpailu alkaa kuudella viiden laukauksen sarjalla, joista kumpikin joukkueenjäsen ampuu kolme sarjaa. Tämän jälkeen kumpikin joukkueenjäsen ampuu yksittäisen laukauksen. Kun kaikki on ampunut yhteensä 17 laukausta, viimeisenä oleva joukkue putoaa jatkosta. Tämän jälkeen aina kahden laukauksen jälkeen viimeisenä oleva joukkue putoaa jatkosta. Jos putoamassa on enemmän kuin yksi joukkue, ammutaan lisälaukauksia.
Kilpailu > Karsinta-ammunnat

| # | Maa | Urheilijat | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.:
Kilpailu > Loppukilpailu

| # | Maa | Urheilijat | 1> –34. | 35> –38. | 39> –42. | 43> –48. | Kokonaistulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1.: 
2.: 
| 3. |  |  |  |  |  | — |  |
| 4. |  |  |  |  | — | — |  |
| 5. |  |  |  | — | — | — |  |

Kilpailun mitalistit
Attribuuttiteoria

Attribuuttiteoria käsittelee ihmisten hahmottamaa motivaatiota ja tutkii yksilön ja ympäristön välisten ilmiöiden syy–seuraussuhteita. Attribuuttioteoria selittää myös, kuinka ihmisillä on tapana selittää onnistumiset omasta toiminnasta johtuviksi ja syyttää epäonnistumisista ympäristöä.
Arnö (Enköping)

Utöhus saaren kaakkoispäässä
| --- | --- |
Sijainti:  Enköping Uppsalan lääni Ruotsi
Vesialue:  Mälaren: Arnöfjärden, Stabyfjärden, Grönsöfjärden 
Korkein kohta:  44 m mpy. 
Pinta-ala:  8,97 km²  
| --- | --- |
Asukasluku:  20
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Arnö tai myös Bond-Arnö on Mälarenin saari Ruotsissa Enköpingin kunnassa, joka sijaitsee Uppsalan läänissä.
Maantietoa

Arnön pituus on 6,9 kilometriä ja leveys on 2,5 kilometriä. Saaren pinta-ala on 897 hehtaaria eli 9,0 neliökilometriä . Se sijaitsee Mälarenin saaristoisessa keskiosassa Selaönin pohjoispuolella. Selaönin ja Oknönin ohittavat veden pohjoiset virtaukset kiertävät saaren etelässä Arnöfjärdenin ja pohjoisessa Stabyfjärdenin kautta. Vedet yhtyvät toisiinsa Grönsöfjärdenissä, josta ne virtaavat Mälarenin itäosaan Prästfjärdeniin. Arnön suuria vierussaaria ovat etelässä Selaön, lännessä Oknön, pohjoisessa Bryggholmen ja idässä Grönsö. Bryggholmenin edessä sijaitsevat pienempiä saaria Husgarn, Flatgarn ja Lusö skär. Näiden lisäksi on Selaönin puolella Arnön rannan läheisyydessä pienet Hällsingbo skär ja Gröna vallen. Arnön rantaviiva on selkeän muotoinen eikä pitkiä niemiä tai lahtia ole. Saarelle tulee mantereelta tie, joka kulkee Tosterönin kautta Oknönin rantaan. Sieltä jatketaan ylittämällä Arnöfjärden lossilla, jonka lauttalaituri sijaitsee saaren pohjoisosan länsirannalla. Arnöledeniksi kutsuttu lossireitti on 700 metriä pitkä. Saarella asuu vakituisesti noin 20 asukasta. Saaren peltomaat ovat hajallaan mäkien väleissä ja asutuskin on haja-asutusta. Arnöfjärdenissä kulkee sekä kunta- että lääninraja. Oknönin ja Selaönin puolella sijaitsee Strängnäsin kunta.
Historiaa

Saaren lounaisrannassa sijaitsee jäännökset 800-luvun muinaislinnasta . Saaren muinainen nimi on ollut Örn (kotka), josta se on muuttunut Arnöksi. Saarella on toinenkin nimi Bond-Arnö, jota käytettiin aikaisemmin Mälarenilla sijaitsevan Biskop-Arnön rinnalla. Biskop-Arnö sijaitsee Uppsalaledenissä. Ennen liikuttiin mantereelle vain veneellä, mutta vuonna 1931 aloitettiin lauttaliikenne. 1940-luvulla oli saarella vielä kahdeksan maatilaa ja saarella toimi koulu vuoteen 1951 asti. Vanhin maatila lienee säteri Arnöbergs, josta on tietoja keskiajalta asti. Se sijaitsee aivan Arnön kirkon vieressä .
Arnön kirkko
Kirkon esineistöä
Utöhus nähtynä järveltä
Arnöleden