stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Biokaasu
Biokaasun edut > Ympäristöystävällisyys

Näiden lisäksi biokaasu on ympäristöystävällistä energiaa, koska se vähentää ja pienentää lähi- ja hiukkaspäästöjä. Kaikista tunnetuista liikennepolttoaineista biokaasu tuottaa vähiten lähipäästöjä. Jalostetussa biokaasussa ei ole rikkiä eikä raskasmetalleja, sekä siinä on erittäin vähän typen oksideja.
Biokaasun edut > Muita etuja

Biokaasu on myös turvallista, koska jalostetun biokaasun poltosta ei synny myrkyllisiä pakokaasuja. Biokaasulla toimiva moottori on huomattavasti hiljaisempi kuin dieselpolttomoottori. Biokaasun valmistusprosessi poistaa lietteiden ja lannan hajuhaittoja.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet

Biokaasua voi tuottaa kaikesta orgaanisesta aineesta. Biokaasua kerätään kaatopaikoilta, jätevedenpuhdistamoiden lietteistä ja maatalouden tuotteista, kuten lannasta, oljista, metsäjätteistä ja energiakasveista. Raaka-aineen perusteella biokaasut voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään: jätepohjainen biokaasu, peltopohjainen biokaasu ja puupohjainen biokaasu Bio-SNG.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Jäte- ja peltopohjainen biokaasu

Jäte- ja peltopohjainen biokaasu syntyvät ohjatussa mädätysprosessissa, jossa biokaasua muodostuu mikrobien hajottaessa orgaanista ainesta. Hajoaminen tapahtuu mädäntymällä hapettomassa tilassa anaerobisten bakteerien vaikutuksesta. Näin syntyvä biokaasu sisältää metaania ja hiilidioksidia, noin 40–75 % metaania ja noin 30–45 % hiilidioksidia. Lisäksi biokaasu voi sisältää pieniä määriä muita yhdisteitä. Biokaasun lämpöarvo on noin 5,0–5,5 kWh/m³n.
Kaatopaikoilta talteen kerättävän raakakaasun koostumus vaihtelee kaikista eniten, koska se on syntynyt pääasiassa lajittelemattomista jätteistä.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Puupohjainen biokaasu

Puupohjaista biokaasua prosessoidaan kaasuttamalla täysin kiinteää biomassaa. Kaasu käsitellään vastaamaan koostumukseltaan maakaasua, jolloin metaanipitoisuuden tulee olla vähintään 95 prosenttia.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Tuotannon vaiheet

Raaka-aineista riippuen materiaalia hajotetaan reaktorissa välillä sekoittaen 15–50 päivän ajan. Biokaasun talteenotto vähentää syötteelle tyypillisiä hajuhaittoja ja vähentää metaanipäästöjä ympäristöön. Järjestelmästä saa sähköä, lämpöä ja lämmintä vettä maatalouskäyttöön.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Biokaasulaitostyypit

Yleisin laitostyyppi tuotantoympäristössä on jatkuvasti toimiva märkäprosessi, mikä soveltuu hyvin jätevesilietteiden käsittelyyn ja on varma menetelmä. Käytettävän raaka-aineen mukaan laitostyypit voidaan jakaa seuraaviin tyyppeihin: 1) Maatilakokoluokan laitoksiin, jolloin syötteen perusmateriaali on yleensä lanta ja energiakasvit, 2) jäteveden puhdistamoiden biokaasulaitoksiin, jossa otetaan talteen jätevesilietteen biokaasu, 3) yhteiskäsittelylaitoksiin, missä voidaan käsitellä erilaisia raaka-aineita lannasta jätteisiin, 4) biokaasun suuret talteenottojärjestelmät kaatopaikalla.
Kansainvälinen energiajärjestön IEA:n mukaan lantakompostointi ei ollut vuonna 2005 kannattavaa ilman metaania tuottavaa lisäraaka-ainetta. Isoilla 5 000–6 000 kuutiometrin laitoksilla takaisinmaksuaika voi olla 3–10 vuotta, mutta se edellyttää hyvää suunnittelua. Tanskassa on keskitettyjä isoja maatalousbiokaasulaitoksia.
Biokaasua (90 % metaania + 10 % hiilidioksidia) muodostuu bakteerien hajottaessa orgaanisen materiaalin ilman happea eli anaerobisesti. Ravinteina käytettävän lietteen tilavuus pienenee. Maailmassa on ainakin 150 yhdyskunta- tai teollisuusjätettä käyttävää anaerobista laitosta ja 35 rakenteilla. Yli 5 miljoonaa tonnia jätettä tuottaa 600 MW. IEA:n mukaan se on taloudellisin jätteidenkäsittelytapa. Eläinten lanta on käytetyin materiaali. Saksassa, Itävallassa ja Tanskassa lanta alkaa jo olla käytössä, joten maanviljelijät etsivät vaihtoehtoisia lisämateriaaleja, kuten maissi, ohra, ruis ja ruohot. Saksassa maissista on taloudellisempaa tehdä sähköä kuin syöttää se eläinten rehuna. Vuonna 2005 Saksassa ja Itävallassa maksettiin korkeampaa syöttötariffia viljasta tehdylle sähkölle.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Biokaasun tuotantomäärät

Maaseudulla pienimuotoiset hajotusyksiköt ovat tavallisia: Kiinassa on 8 miljoonaa yksikköä, Nepalissa 50 000, Saksassa 2 000, Itävallassa 120 ja Sveitsissä 69 (julkaisuvuosi 2005).
Euroopassa Iso-Britannia ja Saksa ovat johtavia biokaasun tuottajia 2006. EU tuotti vuonna 2006 biokaasua 5,4 miljoonaa toe (öljyekvivalenttitonnia) ja 4,7 miljoonaa toe (2005) eli 62 000 GWh (2006) ja 55 000 GWh (2005).
Saksassa tuotannon kasvu oli Euroopan suurinta vuosina 2003–2006. Kasvu perustui maanviljelijöiden sähkön syöttötariffiin ja 3 500 biokaasuyksikköön (määrä vuonna 2006) sähkön ja lämmön yhteistuotannossa. Saksan biokaasuyhdistyksen tavoite on nostaa kapasiteetti 1 000 MW:sta (2006) 9 500 MW:iin ja kymmenkertaistaa sähkömäärä 76 000 GWh:iin (2020), mikä olisi 1 % Saksan sähkönkulutuksesta. Vuonna 2006 Saksassa tuotettiin sähköä tuotettiin biokaasusta 7 300 GWh. Määrästä noin puolet 3 600 GWh kerättiin kaatopaikoilta biokaasuna.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Biokaasun tuotanto Suomessa

Biokaasusta tuotettiin Suomessa sähköä vain 22 GWh vuonna 2006. Biomassajakeista saatava teknis-taloudellinen energiapotentiaali on uusimman tiedon valossa yli 9 TWh/a, josta suuri osa, noin 5,9 TWh on saatavissa peltobiomassoista. Suomen koko energiankulutuksen arvioitiin olevan vuonna 2010 noin 402 TWh vuodessa. Arvio perustuu peltoalueiden kestävään käyttöön ja vain ruokaketjun ulkopuolisiin jakeisiin. Kaasun lisäksi lopputuotteena saadaan kiinteää ja nestemäistä mädätysjäännöstä, jotka ovat arvokkaita ja ravinnepitoisia orgaanisia lannoitteita peltoviljelyyn. Biopohjaisten kaasujen yhteenlaskettu potentiaali Suomessa on ainakin 15 TWh, mikä on noin kolmannes nykyisen maakaasun käytöstä. Vuonna 2011 Gasum Oy:n tavoitteena oli saada 20 % maakaasun käytöstä biopohjaiseksi vuoteen 2020 mennessä.
Vuonna 2007 silloinen kauppa- ja teollisuusministeri Mauri Pekkarinen sääti biokaasulle syöttötariffin siten, että siitä oli tarkoitus saada sähköä kymmeniä tai satoja megawatteja viiden vuoden päästä.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Biokaasun tuotanto ulkomailla > Saksassa

Edellä esitetty vuonna 2007 asettu Suomen tavoite oli merkittävästi Saksaa vaatimattomampi. Saksa tukee biokaasun tuotantoa rinnan muiden uusiutuvien energiamuotojen kanssa. Suomen sähkönkulutus oli noin 90 000 GWh vuonna 2006.
Biokaasun tuotanto ja raaka-aineet > Biokaasun tuotanto ulkomailla > Ruotsissa

Ruotsissa biokaasu tuottaa sähköä. lämpöä, liikenteen biopolttoaineita ja korvaa maakaasua kaasuverkossa (1,8 miljoonaa kuutiometriä/a). Göteborgin jätevedenpuhdistamo tuottaa 1 600 kuutiometriä biokaasua/h yhteensä 6 MWh/a. Vuonna 2006 Ruotsissa oli 779 biokaasubussia, 4 500 biokaasuautoa ja 1 biokaasujuna. Biokaasun jakelu säädettiin pakolliseksi huoltoasemille, kuten myös biodieselin ja etanolin jako isoilla asemilla (yli 3 000 m³/a). Ruotsi päätti lokakuussa 2006 myöntää 30 prosentin veronkevennyksen biokaasuautoille.
Suomi ja biokaasun käyttö > 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä

Suomen kaatopaikoilla on käyttökelpoista kaasua 25 miljoonan öljylitran verran. Kaasua voi käyttää lämmön- ja sähköntuotantoon ja ajoneuvojen polttoaineena. Suomen kaatopaikoilta muodostuu vuosittain 200 miljoonaa kuutiometriä kaasua. Vuonna 2005 sitä kerättiin 118 miljoonaa kuutiometriä, josta hyödynnettiin 70 miljoonaa kuutiometriä. Kaatopaikkakaasua muodostuu 20–25 vuotta. Sen energiasisältö on 6 kWh/m³.
Biokaasun potentiaali on 20 % liikenteen polttoaineen tarpeesta, mikä auttaisi Suomea täyttämään biopolttoaineen lisäämissitoumuksensa. Vuoden 2007 hallitusohjelmassa luvattiin syöttötariffi Suomen biokaasulaitoksille.
Suomi ja biokaasun käyttö > 2010-luvulla

Suomen vuoden 2011 hallitusohjelmaan kirjattiin biokaasun liikennekäytön edistäminen. Neuvottelutulokseen on kirjattu muun muassa, että liikennepolitiikassa kiinnitetään huomiota Suomen päästövähennystavoitteisiin liikennesektorilla. Lisäksi liikenteen päästöjä tullaan vähentämään muun muassa tukemalla joukkoliikennettä, autokannan uudistumista ja suosimalla vähäpäästöisiä ajoneuvoteknologioita. Biokaasun liikennekäyttöä edistetään.
Suomessa maa- ja biokaasua polttoaineen käyttäviä autoja maahantuovat muun muassa Fiat, Iveco, Volkswagen, Mercedes-Benz ja Opel sekä aiemmin myös Volvo. Suomessa on tällä hetkellä lähes 56 kaasuauton tankkausasemaa.milloin?
Suomi ja biokaasun käyttö > 2020-luvulla

Vuonna 2022 Suomi tuottaa noin yhden TWh edestä biokaasua. Suomen ympäristökeskuksen Jyri Seppälän mukaan teknistaloudellisesti Suomessa olisi mahdollista tuottaa noin 10 ja aivan enimmillään 25 TWh edestä biokaasua. 2020-luvulla biokaasua tuotetaan jätevesilaitoksien ja metsäteollisuuden lietteistä, yhdyskunta- ja maatalousbiojätteistä, elintarviketeollisuuden sivuvirroista sekä kaatopaikoilta.
Biokaasua tuottavat yritykset > Saksalainen Linde AG

Saksalainen Linde AG on yksi biokaasualan suurimmista yrityksistä. Suurimmat hankkeet ovat Beijing (73 000 tonnia jätettä/vuosi) ja Lille (Ranska) 62 000 t/a. Muita biokaasuyrityksiä on ranskalainen Valorga ja espanjalainen Urbaser. Eurobarometrin mukaan Valogra osaa markkinoida Kiinaan: Shanghaihin (227 500 tonnia + 41 000 t) ja Beijingiin (105 000 t). Saksalaisen Schmack Biogas AG liikevaihto kasvoi 34 miljoonaa euroa (2005) ja 90 miljoonaa euroa (2006). Sveitsiläinen Kompogas toimii myös Saksassa neljässä kohteessa. Belgialainen Organic Waste Systems (OWS) (Otaka) ja saksalainen BTA (Komoro) ovat saaneet markkinoita Japanissa. Linde AG:n ja Valorgan kapasiteetti on yli miljoonaa t/a, OWS:n 0,75 miljoonaa t/a, Biotechnische Abfallverwertung (Saksa) 0,6 miljoonaa t/a ja Kompogasin 0,4 miljoonaa t/a.
Biokaasua tuottavat yritykset > Suomalainen Gasum Oy

Gasum Oy:llä on Suomessa seitsemän biokaasulaitosta: Huittisissa, Honkajoella, Kuopiossa, Oulussa, Riihimäellä, Turussa ja Vehmaalla. Lisäksi Gasum tuottaa biokaasua yhteistyössä Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY:n kanssa Espoossa, Kouvolan Veden kanssa Kouvolassa ja Labion kanssa Lahdessa. Ruotsissa Gasumilla on viisi biokaasulaitosta. Näiden laitosten lisäksi Gasum suunnittelee biokaasulaitoksen rakentamista Lohjalle.
Vuoden 2018 toukokuussa Gasumilla oli Suomessa 26 kaasutankkausasemaa, ja uusia asemia oli suunnitteilla Saloon, pääkaupunkiseudulle, Turkuun, Ouluun, Lahteen, Seinäjoelle ja Kuopioon sekä Ikea-myymälöiden yhteyteen Vantaalle, Raisioon, Tampereelle ja Kuopioon.
Biokaasua tuottavat yritykset > Muita toimijoita

Julkisella sektorilla toimii myös monia isoja biokaasutoimittajia, joista suurin yksittäinen toimija on Ämmässuon kaatopaikka, joka tuottaa jopa 100 GWh/a energiaa hyötykäyttöön muun muassa lähelle rakennettavan asuinalueen Histan lämmitykseen.
Muita pienempiä toimijoita ovat muun muassa Envor Biotech Oy Forssassa, Vambio Oy Vampulassa, Ab Avfallservice Stormossen Jätehuolto Oy Vaasassa, Metener Oy Leppävedellä. Lisäksi seuraavilla jätevedenpuhdistamoilla on anaerobitekniikkaa jo käytössä: Helsingin Vesi, Espoon Vesi, Tampereen Vesi, Jyväskylän Seudun Puhdistamo Oy, Forssan Vesihuoltolaitos, Hämeenlinnan Seudun Vesi Oy, Joensuun Vesi, Kuopion Vesi, LV Lahti Vesi Oy ja Mikkelin Vesilaitos. Biokaasualan konsultointiin ovat erikoistuneet muun muassa Watrec Oy Forssassa, Bionova Consulting Helsingissä ja WELtec BioPower GmbH.
Tilastoja

| Biokaasu v>  2006.Maa | Biokaasu v>  2006.MWh/1 000 as. | Biokaasu v>  2006. | Biokaasu v>  2006. | Biokaasu v>  2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| UK | 327 |  |  |  |
| Saksa | 271 |  |  |  |
| Luxemburg | 226 |  |  |  |
| Tanska | 202 |  |  |  |
| Itävalta | 166 |  |  |  |
| Suomi | 141 |  |  |  |
| Sähköä biokaasusta (GWh)> Maa | Sähköä biokaasusta (GWh)> 2006 | Sähköä biokaasusta (GWh)> 2005 | Sähköä biokaasusta (GWh)>  | Sähköä biokaasusta (GWh)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | 7 338 | 4 708 |  |  |
| UK | 4 997 | 4 690 |  |  |
| Italia | 1 234 | 1 198 |  |  |
| Espanja | 675 | 620 |  |  |
| Kreikka | 579 | 179 |  |  |
| Ranska | 501 | 483 |  |  |
| Itävalta | 410 | 70 |  |  |
| Alankomaat | 286 | 286 |  |  |
| Tanska | 285 | 275 |  |  |
| Puola | 241 | 175 |  |  |
| Belgia | 237 | 240 |  |  |
| Tšekki | 175 | 161 |  |  |
| Irlanti | 108 | 106 |  |  |
| Ruotsi | 54 | 54 |  |  |
| Portugali | 33 | 35 |  |  |
| Luxemburg | 33 | 27 |  |  |
| Slovenia | 32 | 32 |  |  |
| Unkari | 22 | 25 |  |  |
| Suomi | 22 | 22 |  |  |
| Viro | 7 | 7 |  |  |
| Slovakia | 4 | 4 |  |  |
| Malta | 0 | 0 |  |  |
| EU (GWh) | 17 272 | 13 397 |  |  |
| Biokaasu primäärienergiana v>  2006 (GWh).Maa | Biokaasu primäärienergiana v>  2006 (GWh).Yhteensä | Biokaasu primäärienergiana v>  2006 (GWh).Kaatopaikat | Biokaasu primäärienergiana v>  2006 (GWh).Liete | Biokaasu primäärienergiana v>  2006 (GWh).Muut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksa | 22 370 | 6 670 | 4 300 | 11 400 |
| UK | 19 720 | 17 620 | 2 100 | 0 |
| Italia | 4 110 | 3 610 | 10 | 490 |
| Espanja | 3 890 | 2 930 | 660 | 300 |
| Ranska | 2 640 | 1 720 | 870 | 50 |
| Alankomaat | 1 380 | 450 | 590 | 340 |
| Itävalta | 1 370 | 130 | 40 | 1 200 |
| Tanska | 1 100 | 170 | 270 | 660 |
| Puola | 1 090 | 320 | 770 | 10 |
| Belgia | 970 | 590 | 290 | 90 |
| Kreikka | 810 | 630 | 180 | 0 |
| Suomi | 740 | 590 | 150 | 0 |
| Tšekki | 700 | 300 | 360 | 40 |
| Irlanti | 400 | 290 | 60 | 50 |
| Ruotsi | 390 | 130 | 250 | 10 |
| Unkari | 120 | 0 | 90 | 40 |
| Portugali | 110 | 0 | 0 | 110 |
| Luxemburg | 100 | 0 | 0 | 100 |
| Slovenia | 100 | 80 | 10 | 10 |
| Slovakia | 60 | 0 | 50 | 10 |
| Viro | 10 | 10 | 0 | 0 |
Malta: 0
| EU (GWh) | 62 200 | 36 250 | 11 050 | 14 900 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Biokaasuyhdistys ry. (Arkistoitu – Internet Archive)**Biokaasuauto.fi
Biokaasufoorumi käsittelee tietoa biokaasusta ja alan ajankohtaisista tapahtumista ja uutisista (Arkistoitu – Internet Archive)
Bioenergia ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Finbio (Arkistoitu – Internet Archive)
Motivan tietoa biokaasusta, sen tuotannosta ja hyödyntämisestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Biokaasutuotannon hyödyt (Arkistoitu – Internet Archive)
Motiva: Biokaasun tuotanto maatilalla (pdf)
Maritta Kymäläinen, Outi Pakarinen (toim.): Biokaasuteknologia Raaka-aineet,prosessointi ja lopputuotteiden hyödyntäminen, Suomen Biokaasuyhdistys ry, 2015 (pdf)
Mirja Mutikainen, Kai Sormunen, Heli Paavola, Turo Haikonen ja Mirva Väisänen, Ramboll Finland: Biokaasusta kasvua Biokaasuliiketoiminnan ekosysteemien mahdollisuudet, Sitran selvityksiä 111, Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (Sitra), Toukokuu 2016, ISBN 978-951-563-961-5 (pdf)
Liikenne ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Biopolttoaine:  bioetanoli • E85 • biodiesel • biokaasu
Uusiutuva energia:  aurinkovoima • aurinkokenno • tuulivoima • vesivoima • biomassa
Kemiallinen:  polttokenno • vetytalous • metanolitalous
Teemasivut:  Kestävä kehitys • Ympäristönsuojelu • Energia
Energiantuotanto
Biokaasulaitos Isosuon jäteasemalla Raisiossa. Käytöstä poistuneiden ja täytettyjen penkkojen sisältä kerätään kaatopaikkakaasua talteen putkistojen avulla. Kaasu poltetaan biokaasupumppaamon soihdussa.
Biokaasutuotantolaitos Århus, Tanska, vuonna 2008.
Biokaasua käyttävä linja-auto, Volvo 7700A CNG.
Biokaasun tankkauspiste Jönköpingissä Ruotsissa.
Gasumin kaasuputkiverkostoa rakennetaan.
Gasumin kaasuputken keltainen merkintäkilpi ilmoittaa kaasuputkiverkoston linjaukset maastossa. Merkintäkilvistä ilmenee putken tarkka sijainti, omistajan nimi ja yhteystiedot.
Enterorokko

| Enterorokko |
| --- | --- |
 Enterorokkorakkuloita 11-kuukautisen lapsen suun ympärillä
Luokitus
ICD-10:  B08.4
ICD-9:  074.3
MedlinePlus:  000965
MeSH:  D006232
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Enterorokko on monien eri enterovirusten aiheuttama sairaus, joka ilmenee rakkuloina pääasiassa suussa, käsissä ja jaloissa sekä monesti alkuvaiheessa kuumeiluna, kurkkukipuna, päänsärkynä ja flunssaoireina. Myös korvakipua saattaa esiintyä kurkkukivun johdosta. Toisinaan saattaa esiintyä hengitystieoireita ja ripulia.
Enterorokko on lähinnä pikkulasten vaiva ja useimmiten vähäoireinen. Se paranee itsestään noin viikossa. Rakkuloiden sijaintien vuoksi sairautta on toisinaan leikillisesti kutsuttu "suu- ja sorkkataudiksi". Sillä ei kuitenkaan ole mitään tekemistä oikean suu- ja sorkkataudin kanssa, joka on vaarallinen karjaeläinten sairaus.
Taudin aiheuttaja

Enterorokkoa aiheuttavia enteroviruksia on useita, eikä yhden virustyypin sairastaminen anna suojaa muilta virustyypeiltä. Enterorokon tavallisimpia aiheuttajia ovat Coxsackievirus A16, Enterovirus A71 sekä Coxsackievirus A6. Näistä Enterovirus A71 on 1990-luvun loppupuoliskolta alkaen alkanut yleistyä maailmalla, etenkin Aasiassa. Sen aiheuttamaan tautiin liittyy muita viruskantoja paljon useammin viruksen leviäminen keskushermostoon, joista on seurannut pysyviä vammautumisia ja jopa kuolemantapauksia. Suomessa vuonna 2008 laajalti levinnyt enterorokkoepidemia oli Coxsackievirus A6:n aiheuttama.
Maailmalla on useita kliinisiin tutkimuksiin edenneitä rokoteaihioita, jotka on suunnattu nimenomaan Enterovirus A71:ta vastaan.
Taudinkuva

Enterorokon itämisaika on noin 2–7 vuorokautta. Väestöserologisten tutkimusten perusteella jopa 70 % tartunnoista jää kokonaan oireettomiksi ja oireinen tauti on tavallisin alle 10-vuotiailla lapsilla. Oireisessa taudissa suun rakkulat saattavat pahimmillaan olla niin aristavia tai kivuliaita, että syöminen tuottaa hankaluuksia. Myös rakkulat jaloissa ovat joskus kivuliaita. Toisin kuin vesirokko, enterorokko ei yleensä aiheuta kovaa kutinaa. Aikuisilla rakkulat voivat kuitenkin olla kovastikin kutisevia.
Etenkin aikuisilla enterorokkoon voi liittyä kynsien irtoaminen sormista ja/tai varpaista. Tämä tapahtuu yleensä 1–2 kuukautta taudin sairastamisen jälkeen. Lapsilla kynsien irtoaminen on harvinaista, muttei ennenkuulumatonta.
Tautiin ei ole rokotetta eikä lääkehoitoa, vaan se paranee itsestään noin viikossa. Jälkitautina satunnaisesti esiintyvät keuhko- ja aivokalvontulehdus sekä halvausoireet saattavat kuitenkin vaatia sairaalahoitoa.
Enterorokkorakkuloita kämmenissä
Enterorokkorakkuloita kämmenissä ja jalkapohjissa
Entororokkorakkuloita jalkapohjissa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Enterorokko Wikimedia Commonsissa
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Hand, foot and mouth disease (englanniksi)
Mayo Clinic: Hand-foot-and-mouth disease (englanniksi)
Esbo Idrottsförening

| Esbo Idrottsförening |
| --- | --- |

Perustettu:  1916
Paikkakunta:   Espoo, Suomi
Lajit:  • Keilailu  • Käsipallo  • Lentopallo  • Soutu  • Voimistelu  • Yleisurheilu
Esbo Idrottsförening (Esbo IF) on vuonna 1916 perustettu espoolainen urheiluseura. Seuran lajeina ovat keilailu, käsipallo, lentopallo, soutu, voimistelu ja yleisurheilu. Seuraa ovat edustaneet muiden muassa Tiina Lillak ja Reijo Ståhlberg. Yleisurheilussa Esbo IF on Suomen parhaita seuroja (seuraluokittelun superluokassa, 20 parhaan seuran joukossa).
Aiheesta muualla

Seuran verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Escalaplano

| Escalaplano (Scaleprànu) |
| --- | --- |

 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Escalaplano
 Koordinaatit: 39.624°0′0″N, 9.351°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  94,04 km²
Korkeus:  338 m
Väkiluku:  2 196
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  08043
Suuntanumero(t):    070
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.escalaplano.ca.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Escalaplano (sardiksi Scaleprànu) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 196 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 94,04 neliökilometriä. Se sijaitsee 338 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Escalaplano Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Esteettömyys

Esteetön opaste tokiolaisella rautatieasemalle sisältää kohokuvioinnin ja äänitiedotteet. Esteetön suunnittelu hyödyttää periaatteessa kaikkia.
Selkojulkaisun tunnistaa selkotunnuksesta, joka on s-kirjaimen muotoinen nuoli.
Esteettömyys, esteetön suunnittelu tai kaikille sopiva suunnittelu (engl. universal design, design for all) tarkoittaa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen  mukaan "tuotteiden, ympäristöjen, ohjelmien ja palvelujen suunnittelua sellaisiksi, että kaikki ihmiset voivat käyttää niitä mahdollisimman laajasti ilman mukautuksia tai erikoissuunnittelua." Esteettömyyden käsite ei kuitenkaan rajoitu vammaisuuteen, vaan esteettömyydellä tarkoitetaan kaikenlaisten ihmisten huomioon ottamista. Jokseenkin samaa voidaan tarkoittaa käsitteellä saavutettavuus, joka joskus saatetaan myös määritellä hieman eri tavalla.
Esteettömyys ja vammaisuus

Esteettömyyden käsite liittyy YK:n käyttämään vammaisuuden määritelmään, joka pohjautuu WHO:n biopsykosiaaliseen malliin. Määritelmän mukaan ”Vammaisiin henkilöihin (persons with disabilities) kuuluvat ne, joilla on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma (impairments), joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää heidän täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa (participation) yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa.”
Esteettömyys liittyy määritelmän mainitsemaan osallistumisen ulottuvuuteen. Lisäämällä ympäristön esteettömyyttä voidaan vähentää vammaisten henkilöiden muuten kohtaamia osallistumisrajoituksia. Esteettömyyden ajatukseen kuuluu se, että kyse ei ole ainoastaan vammaisille tehdyistä muutoksista vaan järjestelyistä, joista kaikki voivat hyötyä. Esimerkkejä sellaisista ovat selkokieliset kirjat ja uutiset, kynnysten ja portaiden rinnalle tehdyt luiskat ja leveät ovet, hissit, esteettömät WC:t, äänimerkein varustetut liikennevalot sekä selkeät ja vapaat kulkuväylät.
Esteettömyydestä eteenpäin

Esteettömyyden määritelmä ei sisällä vammaisten henkilöiden usein tarvitsemia erityisiä mukautuksia ja erityissuunnittelua, joihin voivat kuulua esimerkiksi henkilökohtaiset avustajat, erityisopetus tai vammaisvälineet kuten pyörätuoli. Niitä tarkoittaen sopimusteksti sisältää "kohtuullisten mukautusten" käsitteen, joka määritellään seuraavasti:
"kohtuullinen mukauttaminen" tarkoittaa tarvittaessa yksittäistapauksessa toteutettavia tarpeellisia ja asianmukaisia muutoksia ja järjestelyjä, joilla ei aiheuteta suhteetonta tai kohtuutonta rasitetta ja joilla varmistetaan vammaisten henkilöiden mahdollisuus nauttia tai käyttää kaikkia ihmisoikeuksia ja perusvapauksia yhdenvertaisesti muiden kanssa.