stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koptites
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koptites Wikimedia Commonsissa
Muinaisen Egyptin nomokset
| --- | --- |
Ala-Egypti:  1. Memfites · 2. Letopolites · 3. Libya · 4. Prosopites · 5. Saites · 6. Ksoites · 7. Metelites · 8. Heroopolites · 9. Busirites · 10. Athribites · 11. Leontopolites · 12. Sebennytes · 13. Heliopolites · 14. Sethroites · 15. Hermopolites · 16. Mendesios · 17. Diospolites Kato · 18. Bubastites · 19. Tanites · 20. Arabia
Ylä-Egypti:  1. Ombites · 2. Apollonopolites · 3. Latopolites · 4. Pathyrites · 5. Koptites · 6. Tentyrites · 7. Diospolites Mikros · 8. Thinites · 9. Panopolites · 10. Antaiopolites · 11. Hypselites · 12. Hierakonpolites · 13. Lykopolites · 14. Kussites · 15. Hermopolites · 16. Antinoites · 17. Kynopolites · 18. Ankyropolites · 19. Oksyrhynkhites · 20. Herakleopolites · 21. Arsinoites · 22. Afroditopolites
Korkea portti

Topkapin pihalle johtava Hallitsijan portti  (Bâb-ı Hümâyûn.), joka 1700-luvulle saakka tunnettiin myös Korkeana porttina
1700-luvulla rakennetun virastotalon pihalle johtava Korkea portti (Bab-ı Ali)
Mielenosoitus Korkean portin virastotalon edessä vuonna 1913 Nuorturkkilaisten vallankaappauksen jälkeen
Korkea Portti (engl. Sublime Porte, osmaniksi Bâb-ı Ali‎) tai lyhyemmin Portti (engl. the Porte) oli osmanivaltakunnan keskushallinnosta käytetty nimitys.
Nimi sai alkunsa muun muassa Bysantissa noudatetusta hallitsijan tavasta julkistaa viralliset päätöksensä ja tuomionsa palatsinsa portilta. Tavan omaksuivat myös osmanisulttaanit Orhan I:stä lähtien, ja siksi sulttaanin palatsia tai sen pihalle johtavaa porttia alettiin nimittää Korkeaksi portiksi. Aluksi nimellä tarkoitettiin Brussassa sijainnutta palatsia.  Turkkilaisten vallattua Konstantinopolin (nyk. Istanbul) nimeä alettiin käyttää Topkapın palatsin uloimmalle pihalle johtaneesta portista, joka nykyisin tunnetaan nimellä Hallitsijan portti (osmaniksi Bâb-ı Hümâyûn‎) . 1700-luvulla palatsialueen länsipuolelle, Alemdar Caddesin toiselle puolelle, rakennettiin suuri italialaistyylinen rakennus, johon suurvisiirin virasto ja useat ministeriöt sijoitettiin. Tästä rakennuksesta ja sen pihalle johtaneesta juhlallisesta portista alettiin käyttää nimitystä Korkea Portti (osmaniksi Bâb-ı Ali‎); puhekielessä myös paša kapusi ("paššan portti"). Rakennus vahingoittui pahoin tulipalossa vuonna 1911. Nykyisin siinä toimivat Istanbulin maakunnan virastot.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1940

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1940 oli 2. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Ylioppilaskoripalloilijat. Kauden päätteeksi Eiran Kisa-Veikot voitti historiansa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Sarjan kaikki joukkueet olivat helsinkiläisiä.
Tulokset > Sarjataulukko

Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, P = Pisteet
| # |  | O | V | H | P/O | P/O- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eiran Kisa-Veikot | 7 | 6 | 1 | 23,3 | 10,6 | 12 |
| 2 | Suurnan Pojat | 7 | 6 | 1 | 15,0 | 12,0 | 12 |
| 3 | Kadettikoulu | 7 | 5 | 2 | 23,3 | 11,1 | 10 |
| 4 | Helsingin Unitas | 7 | 3 | 4 | 13,1 | 12,0 | 6 |
| 5 | Kiri-Veikot | 7 | 3 | 4 | 14,6 | 18,0 | 6 |
| 6 | Huoltokomppania | 7 | 3 | 4 | 12,6 | 18,6 | 6 |
| 7 | Ylioppilaskoripalloilijat | 7 | 2 | 5 | 13,0 | 16,6 | 4 |
| 8 | Helsingin NMKY | 7 | 0 | 7 | 11,6 | 27,3 | 0 |
Viralliseksi tulkitun sisähallimestaruuskilpailun lisäksi kesällä 1940 pelattiin ulkokenttämestaruudesta cup-kilpailuna. Loppuottelussa Eiran Kisa-Veikot voitti Kadettikoulun 14-13.
Koripallon I-divisioona-kausi 1985–1986

Kausi 1985–1986 oli koripallon I-divisioonan 11. kausi. Se pelattiin 10 joukkueen kesken nelinkertaisena sarjana. Kauden päätteeksi sarjan neljä parasta pelasi noususta SM-sarjaan.
Sarjataulukko

| --- | --- |
Värien selitykset
    : Nousukarsintaan
    : Suora putoaminen
| # |  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 36 | 31 | 5 | 3374 | 2693 | 62 |
| 2 | Äänekosken Huima | 36 | 29 | 7 | 3062 | 2712 | 58 |
| 3 | Forssan Koripojat | 36 | 26 | 10 | 3242 | 2950 | 52 |
| 4 | Hyvinkään Tahko | 36 | 22 | 14 | 3042 | 2861 | 44 |
| 5 | Turun NMKY-66 | 36 | 16 | 20 | 2918 | 2856 | 32 |
| 6 | Helsingin Kiri -60 | 36 | 14 | 22 | 2753 | 2831 | 28 |
| 7 | Porvoon Tarmo | 36 | 13 | 23 | 2804 | 3188 | 26 |
| 8 | Forssan Alku | 36 | 12 | 24 | 2956 | 3126 | 24 |
| 9 | Joensuun Kataja | 36 | 11 | 25 | 2816 | 3098 | 22 |
| 10 | Kouvolan Kouvot | 36 | 6 | 30 | 2529 | 3181 | 12 |
Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P+ = Tehdyt pisteet, P- = Päästetyt pisteet, P = Pisteet
Koressia

| Koressia> Κορησσία |
| --- | --- |
 Koressian akropolis ja nykyinen Korissían kylä lahden vastarannalta nähtynä.
Sijainti
 Koressia
Koordinaatit:  37°39′27″N, 24°18′29″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Korissía, Kéa, Etelä-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Keos, Kykladit
Kaupunki:  Iulis
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koressia (m.kreik. Κορησσία, Korēssia, myös Koresia; lat. Coressia), myöhemmin Arsinoe (Ἀρσινόη, Arsinoē), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Keoksen eli nykyisen Kéan saarella Kykladeilla Kreikassa. Se sijaitsi saaren luoteisrannikolla nykyisen Korissían kylän paikalla.
Maantiede

Koressian kaupunki oli rakennettu luonnonsatamalahden rannalle. Kukkulalla nykyisen kylän länsipuolella sijaitsi kaupungin akropolis eli linnavuori. Kaupunkivaltion alue on kartoitettu poikkeuksellisen hyvin arkeologisissa kenttätutkimuksissa. Kaupunginmuurien arvioidaan ympäröineen noin 18 hehtaarin kokoisen alueen, josta 6–8 hehtaaria on ollut tiheämmin asuttua. Koko kaupunkivaltion alaisuudessa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 15 neliökilometriä. Väestön kooksi on arvioitu noin 1 300 henkeä, ja väestöstä jopa 75–90 % arvioidaan asuneen kaupunginmuurien sisäpuolella, kun taas maaseudulla kaupunkivaltioon kuului vain vähän asutuksia. Väestömäärä oli huipussaan 300-luvulla eaa.
Historia

Koressian alkuperäinen nimimuoto oli Koressos (Κορησσός, Korēssos), mikä on esikreikkalaista alkuperää. Kaupunki oli varhaisella klassisella kaudella osa Keoksen tetrapolista eli neljän kaupungin liittoa, johon kuuluivat sen lisäksi myös Iulis, Karthaia ja Poieessa. Koressia oli näistä kaupunkivaltioista pienin. Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Iulis oli liittänyt Koressian itseensä, samoin kuin Karthaia Poieessan, joten kaupunkeja oli vain kaksi. Koressia toimi Iuliin satamana.
Kaupungin, samoin kuin koko saaren, asukkaat olivat joonialaisia. Persialaissodissa kaupungin asukkaat taistelivat kreikkalaisten puolella ja osallistuivat muun muassa Artemisionin ja Salamiin taisteluihin.
Koressian arkeologisia tutkimuksia ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit sekä American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu erityisesti vuosina 1983–1984.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropoliilla on jäljellä joidenkin muurien sekä temppelin jäänteitä. Kylän alueelta on löydetty muun muassa 500-luvulla eaa. veistetty kuros-patsas, joka on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa, sekä keramiikkaa.
Kaupungin lähellä sen ja Poieessan välisellä alueella sijaitsivat Apollon Smintheukselle ja Athene Nedusialle (Nedousialle) omistetut temppelit. Kreikkalaisen mytologian mukaan Athenen temppelin perusti Nestor kotimatkallaan Troijan sodasta.
Koressiasta löydetty kuros-patsas, 500-luku eaa. Kansallinen arkeologinen museo.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1941

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1941 oli 3. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Eiran Kisa-Veikot. Kauden päätteeksi Kadettikoulu voitti historiansa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Sarjan kaikki joukkueet olivat helsinkiläisiä.
Tulokset > Sarjataulukko

Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, T = Tasapelit H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, P = Pisteet
| # |  | O | V | T | H | P/O | P/O- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kadettikoulu | 7 | 6 | 0 | 1 | 17,9 | 11,3 | 12 |
| 2 | Eiran Kisa-Veikot | 7 | 5 | 0 | 2 | 16,7 | 13,1 | 10 |
| 3 | Suurnan Pojat | 7 | 4 | 1 | 2 | 13,7 | 11,3 | 9 |
| 4 | Helsingin Katajaiset | 7 | 4 | 0 | 3 | 14,7 | 13,9 | 8 |
| 5 | Huoltokomppania | 7 | 4 | 0 | 3 | 14,7 | 13,9 | 8 |
| 6 | Kiri-Veikot | 7 | 2 | 0 | 5 | 12,0 | 17,6 | 4 |
| 7 | Helsingin Palloseura | 7 | 1 | 1 | 5 | 11,0 | 16,7 | 3 |
| 8 | Helsingin Unitas | 7 | 1 | 0 | 6 | 10,7 | 20,0 | 2 |
Katajaiset sijoittui neljänneksi keskinäisen ottelun perusteella ennen Huoltokomppaniaa. Molempien korit olivat 103-97.
Alison Korn

| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Sydney 2000 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Aiguebelette 1997 | kaksikko i.p. |  |
|  Kultaa | Köln 1998 | kaksikko i.p. |  |
|  Hopeaa | Aiguebelette 1997 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | Köln 1998 | kahdeksikko |  |
|  Pronssia | St. Catharines 1999 | kahdeksikko |  |
Alison Korn (s. 22. marraskuuta 1970) on kanadalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa Atlantassa 1996 ja olympiapronssia Sydneyssä 2000. Hän voitti maailmanmestaruuden perämiehettömässä kaksikossa Emma Robinsonin parina Aiguebelettessa 1997 ja Kölnissä 1998. Kahdeksikossa hän saavutti yhteensä yhden MM-hopean ja kaksi MM-pronssia.
Korofaioi

| Korofaioi> Κοροφαῖοι(?) |
| --- | --- |
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Thessalia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Ainis, Thessalia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korofaioi (m.kreik. Κοροφαῖοι, Korofaīoi(?)) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi Ainiin alueella, mutta sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Korofaioin historiasta ei tiedetä mitään. Kaupunki tunnetaan vain yhdestä piirtokirjoituksesta vuodelta 327/326 eaa. Siinä kaupungin kansalaisesta käytetään etnonyymiä Korofaīos (Κοροφαῖος). Kaupungin nimi ei esiinny sellaisenaan antiikin lähteissä, vaan on johdettu etnonyymistä.
Kari Korhonen

| Kari Korhonen |
| --- | --- |
 Kari Korhonen Helsingin kirjamessuilla 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1973 (ikä 51) Espoo
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  sarjakuvataiteilija
Kuuluisimpia töitä:  Aku Ankka -sarjakuvat
Kari Korhonen (s. 8. lokakuuta 1973 Espoo) on suomalainen Aku Ankka -sarjakuvien piirtäjä ja käsikirjoittaja. Hän on Suomen ainoa Aku Ankan piirtäjä. Hänen ensimmäinen Aku Ankassa julkaistu tarinansa Pelle Pelottomasta sai erittäin myönteistä palautettalähde?. Ankka-sarjojen lisäksi Korhonen on tehnyt viisi yksisivuista Mikki Hiiri -sarjaalähde?. Vuonna 2015 Korhonen sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähattu-palkinnon.
Korhosen kuvituksia ja sarjakuvia on kotimaassa julkaistu ainakin MADissä, Väiski Vemmelsääressä, Nalle Puh -lehdessä ja Punaniskassa. Hän on myös kuvittanut kolme satukirjaa. Korhoselta julkaistiin syksyllä 2006 kirja Ankantekijät 6: Naurettavat naapurit, joka sisältää 14 hänen tarinaansa ja joista neljä on ennen julkaisemattomia. Lisäksi Korhosen tarinoita on julkaistu Aku Ankka -albumissa Villi Pohjola ja kirjassa Neljä mestaria, jossa hän esiintyi César Feriolin, Wanda Gattinon ja Paco Rodriguezin kanssa. Myös kirjoja, joissa on vain Korhosen tarinoita, on peräti 4: Ankan siivellä (joka julkaistiin vuonna 2013 Karin 20-vuotisen sarjakuvataiteilijajuhlavuoden kunniaksi), Ankkojen suomi (vuodelta 2014,  joka sisältää koko kyseisen sarjan), Aku Ankka ja Suomi (Suomen 100-vuotisjuhlavuoden 2017 kunniaksi julkaistu kirja, joka sisältää kaikki hänen yksisivuiset Suomitarinat) sekä Aarteenetsijäin aatelia (2018). Kari on julkaissut tarinoitaan myös Aku Ankan taskukirjoissa (406, 488) sekä piirtänyt Angry Birds -sarjakuvia Roviolle.
Korhonen on piirtänyt tarinan ”Nummisuutarin Aku”, joka on kunnianosoitus Aleksis Kiven Nummisuutarit-kirjalle. Hän on piirtänyt ankkaversiot myös Mika Waltarin Sinuhe egyptiläinen -romaanista ja Aki Kaurismäen Mies vailla menneisyyttä -elokuvasta. Korhonen on luonut ensimmäisen kokonaan Suomessa kehitetyn Disneyn sarjakuvahahmon Jaana Kapulan sarjaan Mummon mysteerit, jonka ensiosa julkaistiin Akkarissa 21/2010. Korhosen Aku Ankka -tarinoita on julkaistu 39 maassa. Korhonen on myös piirtänyt ankkatarinoita suomalaisista julkkiksista, kuten Toni Wirtanen ja Sanni, Suomessa julkaistavaksi Sanoman markkinointikampanjoita varten.
Vuonna 2019 Aku Ankassa alettiin julkaista Korhosen jatkosarjaa Klondiken-päiväkirjat. Siitä povattiin suurta maailmanlaajuista menestystä jo ennen sen julkaisua. Aku Ankan päätoimittajana toimivan Aki Hyypän mukaan Korhosen sarjaa myytiin useampaan muuhun maahan julkaistavaksi. Sarjan jatkosarja on alkanut Aku Ankan numerossa 45/2020, tarinasarjassa Ankkalinnan päiväkirjat.
Korhonen asuu Espoossa Pohjois-Tapiolassa.
Kirjallisuutta

Ankan siivellä - Kari Korhonen 20 vuotta Ankkalinnassa (2013)
Korhonen, Kari: Ankkojen Suomi.  (Sarjakuvat julkaistu aiemmin Aku Ankka -lehdessä. Walt Disney -tuotantoa)  Helsinki:  Sanoma, 2014.  ISBN 978-951-32-3847-6
Kronqvist, Dan – Portin, Cata: Kalle Ankas liv tecknas i Brunakärr. Hufvudstadsbladet, 27.2.2013, s. 14–15.  (ruotsiksi)
Aku Ankka ja Suomi (2017)
Aarteenetsijäin aatelia (2018)
Aiheesta muualla

Nina Riihimaa: Miten Kari Korhosen Aku Ankka -tarinat syntyvät? Hyvä terveys 11.9.2014.
Markku Herd: Kotomaamme koko ankkakuva. Kvaak.fi 2.1.2015.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1983–1984

Kausi 1983–1984 oli 44. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Scotch Team voitti hopeaa ja Kotkan Työväen Palloilijat pronssia. Runkosarjan voitti Helsingin NMKY.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin NMKY | 36 | 31 | 5 | 3883 | 3312 | 62 |
| Scotch Team | 36 | 24 | 12 | 3215 | 3004 | 48 |
| KTP | 36 | 22 | 14 | 3283 | 3114 | 44 |
| Tampereen Pyrintö | 36 | 18 | 18 | 3221 | 3259 | 36 |
| Turun NMKY | 36 | 17 | 19 | 3311 | 3255 | 34 |
| Pantterit | 36 | 16 | 20 | 2950 | 3072 | 32 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 36 | 15 | 21 | 3386 | 3499 | 30 |
| Torpan Pojat | 36 | 14 | 22 | 3086 | 3332 | 28 |
| Hyvinkään Tahko | 36 | 13 | 23 | 3274 | 3475 | 26 |
| Forssan Koripojat | 36 | 10 | 26 | 3254 | 3541 | 20 |
Forssan Koripojat putosi koripallon I-divisioonaan.
Korkeakosken rautatieasema

Korkeakosken rautatieasema (lyh. Kas) on rautatieliikennepaikka Tampere–Haapamäki-radalla Juupajoen Korkeakoskella.
Asema avattiin vuonna 1883 Ruovedelle kulkevan tien risteykseen. Asemarakennus rakennettiin pysäkin tyyppipiirustusten mukaan, mutta sitä laajennettiin huomattavasti vuonna 1901 Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan.
Aseman ja läheisen kosken ansiosta seudulle kehittyi taaja asutuskeskus sekä nahka-, kenkä- ja puuteollisuutta. Henkilöliikenteen pysähdykset Korkeakoskella lakkautettiin vuonna 1990, mutta liikennepaikalla on vielä sahan tavaraliikennettä. Henkilöliikennettä palvelee nykyisin vuonna 1998 puolitoista kilometriä etelämmäksi avattu Juupajoen seisake.
Koptit

Koptit ovat egyptiläinen etnis-uskonnollinen kansanryhmä. He ovat arabiankielisiä koptilaiskristittyjä.
Koptit ovat Egyptin suurin vähemmistö ja koko arabimaailman suurin kristillinen yhteisö. Heidän lukumääräkseen Egyptissä on yleensä arvioitu 4,7–7,1 miljoonaa eli 6–9 prosenttia koko maan väestöstä, mutta joissain arvioissa heidän väestöosuudekseen on arvioitu jopa 10–20 prosenttia. Lisäksi Pohjois-Sudanissa asuu vajaa puoli miljoonaa koptia. Kopteja on lähtenyt myös paljon diasporaan Lähi-itään, Pohjois-Afrikkaan, Eurooppaan ja Amerikkaan.
Koptit puhuvat nykyisin arabian murretta, jossa on hiukan piirteitä koptin kielestä, joka kuoli koptien käyttökielenä 1100-luvulla. Koptin kieli on edelleen käytössä liturgisena kielenä, ja sitä opetetaan Egyptin ulkopuolella koptien kirkoissa, kouluissa ja yliopistoissa.
Etymologia

Nimitys kopti tulee kreikan kielen sanasta aigyptios, egyptiläinen. Arabivalloituksen jälkeen 600-luvulla egyptiläiset luopuivat kopti-nimestä, jolla alettiin tarkoittaa ainoastaan kristittyjä egyptiläisiä.
Historia > Varhaishistoria

Koptit polveutuvat muinaisista egyptiläisistä. Koska koptit eivät ole sulauttaneet joukkoonsa ulkopuolisia, he ovat säilyttäneet muinaisten egyptiläisten ulkomuodon.
Kristinusko tuli Egyptiin jo ensimmäisellä vuosisadalla. Se levisi nopeasti koko maahan, ja Aleksandrian kaupungista tuli tärkeä kristinuskon keskus. Koptilainen kirkko oli yksi niistä itäisistä kirkoista, jotka torjuivat käsityksen Kristuksen kahdesta luonnosta, joka oli hyväksytty Khalkedonin kirkolliskokouksessa. Koptilainen kirkko omaksui miafysitismiksi kutsutun teologisen opin. Moni kopti erkaantui ortodoksisesta koptilaisuudesta kääntymällä roomalaiskatolisuuteen ja protestantismiin.
Arabit valloittivat Egyptin vuonna 641. Muslimeiksi kääntyneet arabihallitsijat alkoivat vainota kopteja 800-luvulta alkaen, jolloin koptien kirkkoja tuhottiin, kirjoja poltettiin ja vanhimpia vangittiin.
Koptit alkoivat käyttää arabian kieltä, ja osa sulautui arabeihin. Arabiasta tuli koptien liturginen kieli koptin kielen rinnalla 1100-luvulla, sillä moni kopteista oli jo unohtanut koptin kielen. Nykyisin vain pieni osa koptien jumalanpalveluksista on muulla kielellä kuin arabiaksi.
Historia > 1800- ja 1900-luvuilla

Islamiin kääntymisten seurauksena kopteja oli enää kymmenesosa koko maan asukkaista, kun Britannia otti Egyptin hallintaansa vuonna 1882. Koptit olivat dhimmejä, eli heidän toimintaansa säädeltiin ja rajoitettiin monin tavoin. Kopteilla oli kuitenkin uskonnonvapaus ja oikeus omistaa maata. Egyptiin syntyikin 1800-luvulla suuri koptien porvariluokka. Kopteja toimi myös paikallisjohtajina, ja brittihallinnon aikakaudella Egyptissä toimi myös kaksi koptipääministeriä.
Koptien asema heikentyi Egyptin itsenäistyttyä vuonna 1936. Nasserin valtakaudella vuoden 1952 uudistuksissa keskiluokkaiset ja alaluokkaiset koptit olivat hyötyjien puolella, mutta 75 prosenttia vaikutusvaltaisen koptieliitin omaisuudesta kansallistettiin. Koptit kärsivät 1950-luvulla häirinnästä, merkittäviä koptipuolueita lakkautettiin ja heidän omaisuuttaan takavarikoitiin. Heikkenevät olosuhteet ajoivat monet koptit muuttamaan maasta.
Sadatin aikana vuonna 1972 radikaalit islamistit tuhosivat paljon koptien kirkkoja ja muita rakennuksia. Vuosikymmenen lopulla koptit protestoivat syrjintää ja sharialain valtaa vastaan, ja maassa oli selkkauksia muslimien ja koptien välillä. Sadat karkotti koptien paavi Shenouda III:n vuonna 1980 viideksi vuodeksi, koptiaktivisteja pidätettiin, ja heidän järjestöjään ja julkaisujaan kiellettiin.
Historia > 2000-luvulla

Koptit ovat kärsineet syrjinnästä ja väkivallasta 2000-luvullakin. Kouluissa koptien kulttuuria ei opeteta, ja heidän asemansa yliopistossa ja armeijassa on epätasa-arvoinen. 2010-luvulla kopteja on surmattu useissa hyökkäyksissä. Pelkästään vuosien 2011–2012 aikana heitä surmattiin yhteensä lähes sata. Vuonna 2013 muslimit syyttivät kopteja Egyptin väkivaltaisen armeijan tukemisesta, mikä johti uusiin koptivainoihin.
Presidentti Abdel Fattah al-Sisi on ryhtynyt tukemaan ja osallistamaan koptikirkkoa. Vainot ja syrjintä ovat kuitenkin jatkuneet – esimerkiksi koptien kirkkorakentamista on rajoitettu, eivätkä viranomaiset aina suojele kopteja väkivallalta. Vuoden 2015 vaaleissa Egyptin parlamenttiin kuitenkin valittiin ennätykselliset 36 koptia eli kuusi prosenttia kaikista paikoista.
Kopteja asuu suhteellisesti eniten Ylä-Egyptissä. Useimmat koptit ovat talonpoikia ja työläisiä, mutta osa heistä kuuluu talouselämän ylempään keskiluokkaan tai kaupunkien ja maaseudun keskiluokkaan.
Egyptin presidentti Nasser tapaa koptipiispoja vuonna 1965.
Kopti Boutros Boutros-Ghali oli YK:n pääsihteeri 1990-luvulla.
Koolapuu

| Koolapuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Lahko::  Malvales
Heimo::  Malvakasvit Malvaceae
Alaheimo::  Sterculioideae
Suku::  Koolapuut Cola
Laji::  acuminata
luokitusjärjestelmä::  APG III
Kaksiosainen nimi
 Cola acuminata  (P. Beauv.) Schott & Endl., 1832 
Synonyymit
 Sterculia acuminata P. Beauv. 
Katso myös
   Koolapuu Wikispeciesissä   Koolapuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Koolapuu (Cola acuminata) on puulaji koolapuiden (Cola) suvussa malvakasvien (Malvaceae) heimossa. Se kasvaa luontaisena Afrikan länsi- ja keskiosissa. Koolapuuta pidetään joskus lähisukuisen lajin Cola nitida synonyyminä, mutta yleisesti näitä pidetään kuitenkin kahtena erillisenä lajina. Kumpaakin lajia viljellään niiden kolapähkinöiksi kutsuttujen siementen vuoksi.
Kuvaus

Koolapuu on keskikokoinen puu. Se voi kasvaa noin 30 metriä korkeaksi, mutta jää yleensä 10–20-metriseksi. Runko on usein oksainen lähes tyveen asti. Oksat ovat tavallisesti kohenevia ja tiheään haaroittuneita. Kaarna on harmahtavaa ja vanhemmiten korkkimaista.
Lehdet ovat yksinkertaisia, ehyitä ja ruodillisia. Lehtilapa on nahkeapintainen, soikea tai vastapuikea ja tyvestään pyöristynyt. Se on keskimäärin noin 16 senttimetriä pitkä ja noin 5 senttimetriä leveä. Lehdet ovat yleensä kaartuneita tai vastakkaisesti taittuneita, harvoin suoria. Lehtiä kasvaa yleensä vain lähellä oksien kärkiä.
Kukat kasvavat vaihtelevan kokoisissa kukinnoissa. Kukkien valkoinen tai kellertävä kehä on avoimen kuppimainen. Kukat jakaantuvat yksineuvoisiin hedekukkiin ja kaksineuvoisiin kukkiin, joita kasvaa tavallisesti samassa puussa.
Hedelmä on suurehko, pinnaltaan ruskehtava kota. Se muodostuu useasta perättömästä, enimmillään noin 20 senttimetriä pitkästä emin vartalosta. Koolapuulla on tavallisesti 3–4 sirkkalehteä, joskus kuusikin.
Levinneisyys

Koolapuu esiintyy luontaisena Länsi- ja Keski-Afrikassa Nigeriasta Gaboniin. Ihmiset ovat levittäneet lajia jo vuosisatoja ja nykyisin koolapuita kasvaa laajalti tropiikissa.
Elinympäristö

Koolapuu kasvaa useimpien muiden suvun lajien tavoin trooppisissa alankometsissä, joiden vuoden keskilämpötila vaihtelee 23 ja 28 celsiusasteen välillä.
Käyttö

Koolapuun kolapähkinöiksi kutsuttuja siemeniä pureskellaan sellaisenaan sekä käytetään ruokien ja juomien valmistuksessa. Lähisukuisen lajin Cola nitida siemeniä käytetään samoin, eikä lajien siementen välillä useinkaan tehdä eroa. Koolapuuta pidetäänkin joskus Cola nitidan synonyyminä.  Yleisesti nämä kuitenkin luokitellaan kahdeksi erilliseksi lajiksi.