stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Metafysiikan esitys
Kirjallisuutta

Leibniz, Gottfried Wilhelm: Filosofisia tutkielmia.  (Toimittaneet Tuomo Aho ja Markku Roinila)  Suomentanut Tuomo Aho ym.. Helsinki:  Gaudeamus, 2010.  ISBN 978-952-495-121-0
Aiheesta muualla

Leibniz, Gottfried Wilhelm: Discourse on Metaphysics (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Cerebras

| Cerebras Systems |
| --- | --- |

 Cerebras Systemsin pääkonttori Kalifornian Sunnyvalessa.
Yritysmuoto:  yksityinen yritys
Perustettu:  2015 tai 2016
Perustaja:  Andrew Feldman, Michael James, Sean Lie, Jean-Philippe Fricker & Gary Lauterbach
Toimitusjohtaja:  Andrew Feldman
Kotipaikka:  Sunnyvale, Kalifornia, Yhdysvallat (1237 E. Arques Ave, Sunnyvale, CA 94085)
Toimiala:  tietotekniikka
Tuotteet:  WSE-tekoälyprosessorit, CS-tietokoneet, supertietokoneet, tekoälyn pilvipalvelut ja asiakaskohtaiset ratkaisut
Henkilöstö:  400 (2014)
Kotisivu:  https://cerebras.ai/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cerebras Systems on yhdysvaltalainen, vuonna 2016 (tai 2015) perustettu teknologiayritys, joka valmistaa tekoälylaskentaa varten optimoituja, poikkeuksellisen suurikokoisia mikropiirejä. Forbesin tekoäly-yritysten AI50-listalla (2024) olevan yrityksen kotipaikka on Sunnyvale, Kalifornia, Yhdysvallat.
Kevääseen 2024 mennessä kasvuyhtiö oli kerännennyt usealla rahoituskierroksella noin 720 miljoonaa dollaria kehitystyölleen. Cerebras on kehittänyt tekoälylaskentaan optimoituja, piiriarkkitehtuuriltaan innovatiivisia, erittäin suurikokoisia (piikiekkolevyn tai ruokalautasen kokoluokkaa olevia) huipputehokkaita tekoälyprosessoreita, näihin pohjautuvia pienikokoisia tietokonejärjestelmiä ja edelleen useamman järjestelmän sisältäviä, lineaarisesti skaalautuvia supertietokoneita, joilla tekoälymallien kouluttamista voidaan suuresti nopeuttaa. Yhtiön prosessoreista (WSE-3) ja tietokonejärjestelmistä (CS-3) oli vuonna 2024 valmistunut kolmas sukupolvi. Time-lehti nimesi kaikkien aikojen suurimman 'prosessorisirun' (Wafer-Scale Engine 3, WSE-3) yhdeksi vuoden 2024 parhaista keksinnöistä. Koska yrityksen tekoälyprosessoreilla voidaan yhtiön ilmoituksen mukaan saavuttaa kymmeniä tai satojen kilpailevien grafiikkapiirien laskentakyky fyysisesti paljon pienemmällä järjestelmällä, myös tekoälylaskennan sähkökulutus ja laskentakeskuksen tilantarve oleellisesti supistuu.
Yhteistyössä asiakkaidensa kanssa tekemillään tapaustutkimuksilla Cerebras on osoittanut järjestelmänsä ketteryyden esimerkiksi käännettäessä tekoälyyn pohjautuvaa bottia toiselle kielelle (GPT-3 -dekooderiin pohjautuva arabiankielinen Jais-keskustelubotti), kääntäessään yksikielistä laajaa kielimallia toiselle kielelle (Llama 2 arabiaksi), ja edelleen kolmannelle (hindiksi) sekä päivitettäessä mallin uudempaan versioon (Llama 3 arabiaksi).
Syyskuussa 2024 yhtiö ilmoitti aikeistaan listautua pörssiin lisärahoituksen keräämiseksi. Yhtön toiminta oli yhä tappiollista, esimerkiksi 2024 ensimmäisen puoliskon aikana tappiota kertyi noin puolet liikevaihdosta (67 milj./136 milj. USD). Yhdysvaltain viranomaiset ottivat listautumisaikeiden vuoksi yhtiön rahoitusrakenteen ja mittavat ulkomaankaupat Arabiemiraatteissa toimivan G42-teknologiakonsernin kanssa tarkemman selvittelyn kohteeksi, josta syystä yhtiö lykkäsi pörssilistautumistaan.
Tammikuun lopulla 2025 yhtiö viesti ryhtyneensä monien asiakaspyyntöjen vuoksi ajamaan yhdysvaltalaisessa palvelinpilvessään kiinalaisen Deepseek R1 -tekoälymallin Llama-70B -versiota. Groq ja Microsoft olivat tehneet vastaavan ilmoituksen samalla viikolla.
Antero Järvinen

Yrjö Antero Järvinen (s. 1952) on Helsingin yliopiston Kilpisjärven biologisen tutkimusaseman pitkäaikainen johtaja vuodesta 1991 lähtien. Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori ja toimii eläintieteen dosenttina. Järviselle myönnettiin oikeus professorin arvonimeen vuonna 2005 siksi ajaksi kun hän toimii Kilpisjärven biologisen aseman johtajana. Järvinen on kirjoittanut useita luontoaiheisia kirjoja.
Teoksia

Järvinen, Antero: Linnut liitävi sanoja: romanttinen tietokirja suomalaisesta lintuperinteestä.  Helsinki:  Otava, 1991.  ISBN 951-1-11703-3
Järvinen, Antero: Ornitologin menetelmiä.  Yliopistopaino (Helsingin yliopisto), 1992.
Järvinen, Antero: Maakuntalinnut.  Helsinki:  Otava, 1995.  ISBN 951-1-13393-4
Järvinen, Antero: Käärme - jumalattaresta paholaiseksi: käärmeen ja ihmisen tarina.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1997.  ISBN 951-26-4264-6
Järvinen, Antero: Ihmiset ja eläimet: Humanistin eläinkirja.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-25233-6
Järvinen, Antero & Lahti, Seppo: Suurtuntureiden luonto: Kilpisjärven biologisen aseman 40-vuotisjuhlakirja.  Palmenia, 2004.  ISBN 952-10-1142-4
Järvinen, Antero; Heikkilä, Tuomas & Lahti, Seppo (toim.): Tieteen ja taiteen tunturit.  Gaudeamus, 2014.  ISBN 978-952-495-336-8
Lomnice (joki)

| Lomnice |
| --- | --- |
 Lomnice lähellä Mírečin kylää.
Alkulähde:  Rožmitál pod Třemšínem, Brdy  49°34′29.4″N, 13°46′20.17″E
Laskupaikka:  Otava
Maat:   Tšekki
Pituus:  56,6 km
Alkulähteen korkeus:  733 m
Lomnice on joki Tšekissä. Se virtaa Brdyn ylämaalta etelään kohti Blatnáa, jonka jälkeen se laskee Otavaan. Lomnicen pituus on 56,6 kilometriä.
Nimi

Lomnice mainitaan ensimmäistä kertaa vuodelta 1785 peräisin olleessa asiakirjassa. Tätä ennen joki oli tunnettu nimellä Smolivecký potok.
Vesistö

Lomnice saa alkunsa Třemšínin vuoren juurelta 733 metrin korkeudesta. Se virtaa nopeasti Brdyn ylämaalta kohti Blatnán tasankoja, jossa se kulkee alueen lampijärjestelmien ja Miroticen kaupungin kautta kohti Blatnáa. Lomnice laskee Otava-jokeen.
Vesistö > Sivujoet

Lomnicen vasemmanpuoleiset sivujoet ovat Metelský potok, Hajanský potok, Závišínský potok, Kostratecký potok sekä Skalice. Oikeanpuoleiset sivujoet ovat Hradištský potok, Pálenecký potok ja Mračovský potok.
Talouskäyttö

Joen vettä käytetään muun muassa maanviljelyn, kalankasvatuksen sekä kuntien vesihuollon tarpesiin. Kalanviljelyn tuottaman orgaanisen aineen takia Tšekin hydrometeorologinen instituutti luokitteli joen erittäin saastuneeksi vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lomnice (joki) Wikimedia Commonsissa
Lomnicen virtaustietoja Tšekin hydrometeorologisen instituutin sivuilla
Lomnicen ja Otavan yhtymäkohtaus.
Harmaahome

| Harmaahome |
| --- | --- |
 Harmaahometta puutarhamansikassa
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Leotiomycetes
Alaluokka::  Leotiomycetidae
Lahko::  Levysienet Helotiales
Heimo::  Sclerotiniaceae
Suku::  Botrytis
Laji::  cinerea
Kaksiosainen nimi
 Botrytis cinerea  Pers. 
Katso myös
   Harmaahome Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaahome (Botrytis cinerea, syn. Botryotinia fuckeliana) on yleinen kasveihin tarttuva sienitauti. Laji on sama kuin viininviljelyssä käytettävä jalohome.
Harmaahome luetaan kotelosieniin. Tarkemmin laji on luokiteltu levysieniin. Suvullinen muoto tunnettiin aiemmin nimellä Botrytis fuckeliana, mutta nykyään lajista käytetään suvuttoman muodon nimeä Botrytis cinerea. Harmaahome säilyy kosteissa oloissa erityisinä inaktiivisina rihmastopahkoina samoin kuin sukulaisensa homepahkasieni (Sclerotinia sclerotiorum).
Harmaahome on  tyypillinen haavaloinen, eli se tarttuu erityisesti kasvin vioittuneisiin kohtiin. Se ilmenee aluksi valkoisina homepisteinä, jotka muuttuvat pian harmaiksi. Pinta on nukkamainen. Tartunta lähtee usein liikkeelle vahingoittuneesta kasvikudoksesta, mutta se voi saastuttaa myös tervettä solukkoa. Tauti aiheuttaa hedelmän tai marjan pehmenemisen ja lopulta mätänemisen. Harmaahome pitää kosteudesta ja varjoisasta paikasta. Erittäin suosiollista harmaahomeen leviämiselle ovat yli 10 asteen yölämpötilat.
Harmaahome on yleinen varsinkin puutarhamansikalla. Esimerkiksi mansikasta on kehitetty homeenkestäviä lajikkeita. Harmaahome saastuttaa myös varsin muunalaisia kasveja, kuten rypsiä ja porkkanaa, sekä jopa puuvartisia kasveja, kuten herukoita.
Marjojen ummehtunut homeenmaku ei johdu toksiineista, sillä harmaahome ei tuota niitä lainkaan. Näin ollen marjat eivät ole ihmiselle syötynä vaarallisia, joskin ne ovat pahanmakuisia.
Harmaahometta torjutaan kemiallisesti hyvää viljelyhygieniaa noudattaen, ja myös biologisia torjuntamenetelmiä on kokeiltu menestyksekkäästi esimerkiksi Gliocladium catenulatum -sienen rihmastoa ja itiöitä hyödyntäen. Vioittuneet hedelmät olisi syytä poistaa erottelemalla, sillä harmaahome leviää nopeasti saastuneista hedelmistä terveisiin. Kemiallinen torjunta suoritetaan heti ensimmäisten oireiden ilmenemisen jälkeen. Kemiallisen torjunnan ongelmana on se, että epäspesifit rikki- tai kuparipitoiset ympäristömyrkyt ovat yleensä vaarallisia koko ympäristölle, myös ihmiselle. Biologiset kasvinsuojeluaineet ovat taudinaiheuttajassa loisivia mikrobeja. Sienten torjunta-aineista käytetään nimitystä fungisidi.
Elinkierto

Harmaahome talvehtii suvullisena muotona, talvi-itiöinä (engl. sclerotia). Keväällä infektiokierto alkaa, kun lämpötila ja kosteus ovat sienelle suotuisat. Talvi-itiöt itävät rihmastoksi, johon muodostuu kuromaitiöitä.
Kuromaitiöt ovat sienen infektiokykyinen muoto. Päästessään isäntäkasvin pinnalle ne tuottavat entsyymejä, jotka heikentävät kasvin kutikulaa. Kuromaitiö kasvattaa rihman, joka tunkeutuu kasvin kutikulan läpi kohti soluseinää ja puhkaisee sen.  Päästyään kosketuksiin kasvisolun ravintoainevarantoihin sieni hyödyntää niitä omaan kasvuunsa ja tuottaa lisää infektiokykyisiä kuromaitiöitä, jotka näkyvät kasvin pinnalla harmaahomeelle tunnusomaisena ​harmaana, samettimaisena kerroksena. Tämän suvuttoman lisääntymiskierron kautta Botrytis cinerea voi tartuttaa isäntäkasvin solukoita useita kertoja kasvukauden aikana.
Kasvukauden loppupuolella ja sään kylmetessä Botrytis cinerea tuottaa talvi-itiöitä, jotka säilyvät ​maaperässä ja pudonneissa kasvinosissa seuraavaan kevääseen, jolloin ne aloittavat jälleen uuden infektiokierron.
Harmaahomeen suvuttomia kuromaitiöitä
Ragnhild Kåta

Ragnhild Kåta ja hänen opettajansa Elias Hofgaard.
Ragnhild Tollefsen Kåta (23. toukokuuta 1873 – 12. helmikuuta 1947) oli tunnettu norjalainen kuurosokea tyttö. Hän oli ensimmäinen norjalainen kuurosokea, joka sai kaksoisaistivammastaan huolimatta kunnollisen koulutuksen. Kuurosokeudestaan huolimatta hän oppi puhumaan ja inspiroi Helen Kelleriä tekemään saman.
Elämä > Lapsuus

Kåta syntyi Kåtaeietissä, Vestre Slidressä, Opplandin läänissä ja hän oli syntyessään täysin terve lapsi. Kåta menetti näkö-, kuulo-, haju- ja makuaistinsa kolmen ja puolen vuoden iässä mahdollisesti tulirokon seurauksena.
Elämä > Koulutus

Halvard Bergh tapasi Kåtan vuonna 1887 ja kirjoitti hänestä sanomalehteen. Kuuro Lars A. Havstad luki jutun, ja Kåta pääsi opiskelemaan Havstadin langon Elias Hofgaardin johtamaan kuurojen-instituuttiin. Kun Hofgaard suostui ottamaan Kåtan koulunsa oppilaaksi, valtio maksoi kulut. Koulussa Kåta oppi puhumaan, kirjoittamaan ja lukemaan Braillea eli pistekirjoitusta.
Kun Hofgaard alkoi opettaa Kåtaa puhumaan, hän järkeili, että kuurosokea lapsi hyötyisi kaikkein eniten puhekyvystä, verrattuna pelkkiin viittomakielen sormiaakkosten opetteluun. Hofgaard opetti Kåtan ensin ääntämään kirjaimia, seuraavaksi yksittäisiä tavuja ja lopulta monitavuisia sanoja, ennen kuin opetti tälle niiden todellisen merkityksen. Siksi harjoitusten kohdalla toimittiin aluksi kuin kyseessä olisi ollut uusi, monimutkainen peli. Ensimmäiset opetetut ja käytetyt sanat olivat ur (kello TAI katsoa), fot (jalka) ja bord (pöytä). Kesällä 1889 Kåta kykeni sanomaan jo yksinkertaisia lauseita.
Myöhemmin tunnettu kuurosokea Helen Keller sai tietää, kuinka Kåta oli oppinut puhumaan, ja yritti opetella itse puhumaan samalla tavalla.
Elämä > Aikuisuus

Kåta sai konfirmaation kesäkuussa vuonna 1897. Hänet kuvattiin huumorintajuiseksi, iloluontoiseksi, puheliaaksi ja vahvasti uskovaiseksi ihmiseksi. Kåta kuoli vuonna 1947 saatuaan keuhkoputkentulehduksen.
Luettelo Aerosmithin singleistä

Yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Aerosmithin julkaisemat singlet.
1970

Dream On (1973)
Same Old Song and Dance (1974)
Train Kept A Rollin (1974)
S.O.S. (Too Bad) (1975)
Sweet Emotion (1975)
Walk This Way (1975)
You See Me Crying (1975)
Dream On (uudelleenjulkaisu) (1975)
Last Child (1976)
Home Tonight (1976)
Walk This Way (uudelleenjulkaisu (1976)
Draw the Line (1977)
Kings and Queens (1978)
Get It Up (1978)
Come Together (1978)
Chip Away the Stone (1978)
Remember (Walking in the Sand) (1979)
1980

Lightning Strikes (1982)
Bitch's Brew (1982)
Let the Music Do the Talking (1985)
Shela (1985)
Darkness (1986)
My Fist Your Face (1986)
Dude (Looks Like a Lady) (1987)
Hangman Jury (1987)
Angel (1988)
Rag Doll (1988)
Magic Touch (1988)
Rocking Pneumonia and the Boogie Woogie Flu (1988)
Chip Away the Stone (uudelleenjulkaisu) (1989)
Love in an Elevator (1989)
F.I.N.E. (1989)
Janie's Got a Gun (1989)
1990

What it Takes (1990)
The Other Side (1990)
Monkey on My Back (1990)
Dude (Looks Like a Lady) (uudelleenjulkaisu) (1990)
Love Me Two Times (1990)
Sweet Emotion (uudelleenjulkaisu) (1991)
Helter Skelter (1991)
Livin' on the Edge (1993)
Eat the Rich (1993)
Fever (1993)
Cryin (1993)
Amazing (1993)
Shut Up and Dance (1994)
Deuces Are Wild (1994)
Crazy (1994)
Blind Man (1994)
Walk on Water (1995)
Nine Lives (1997)
Falling in Love (Is Hard on the Knees) (1997)
Hole in My Soul (1997)
Pink (1997)
Taste of India (1998)
Full Circle (1998)
I Don't Want to Miss a Thing (1998)
What Kind of Love Are You On (1998)
Pink (uudelleenjulkaisu) (1999)
2000

Angel's Eye (2000)
Jaded (2001)
Fly Away from Here (2001)
Sunshine (2001)
Just Push Play (2001)
Girls of Summer (2002)
Baby, Please Don't Go (2004)
Devil's Got a New Disguise (2006)
2010

Legendary Child (2012)
Lover Alot (2012)
What Could Have Ben Love (2012)
Can't Stop Lovin' You (feat. Carrie Underwood) (2013)
| n k Aerosmith |
| --- | --- |
 Steven Tyler  Joe Perry  Tom Hamilton  Brad Whitford  Joey Kramer   Ray Tabano  Jimmy Crespo  Rick Dufay 
Studioalbumit:  Aerosmith  Get Your Wings  Toys in the Attic  Rocks  Draw the Line  Night in the Ruts  Rock in a Hard Place  Done with Mirrors  Permanent Vacation  Pump  Get a Grip  Nine Lives  Just Push Play  Honkin' on Bobo  Music From Another Dimension! 
Livealbumit:  Live! Bootleg  Classics Live I & II  A Little South of Sanity  Rockin' the Joint  Live In Berlin 
Kokoelmat:  Greatest Hits  Gems  Pandora's Box  Big Ones  Box of Fire  Pandora's Toys  Young Lust: The Aerosmith Anthology  O, Yeah! Ultimate Aerosmith Hits  Greatest Hits 1973-1988  Devil's Got a New Disguise - The Very Best of Aerosmith  Tough Love: Best of the Ballads  The Essential Aerosmith 
Videot ja DVD:t:  Video Scrapbook  Permanent Vacation 3x5  Live Texxas Jam '78  Things That Go Pump in the Night  The Making of Pump  Big Ones You Can Look At  You Gotta Move 
Muuta:  Aerosmithin diskografia  Luettelo Aerosmithin singleistä  Guitar Hero: Aerosmith
Jasmiina

| Jasmiina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Jasmina, Jasmine
Nimen alkuperä:  Jasmin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jasmiina ja Jasmina ovat naisen etunimiä, Jasmin-nimen muunnelmia. Vuodesta 2020 lähtien Jasmiinan nimipäivä on Suomessa 9. heinäkuuta, joka jo ennestään on ollut Jasminin nimipäivä.
Suomessa nimi Jasmiina on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 1538 ja Jasmina 778 henkilölle. Sekä Jasmiinoista että Jasminoista yli puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Ennen vuotta 1960 nimeä Jasmiina ei ollut Suomessa annettu kenellekään, nimi Jasmina vain viidelle henkilölle.
Tunnettuja Jasmiinoja ja Jasminoja

Jasmina Janković (s. 1986), alankomaalainen käsipallomaalivahti
Jasmina Jasharaj (1991–1997), Ruotsissa 6-vuotiaana kadonnut tyttö
Jasmiina Juntunen (s. 2000), suomalainen  pesäpalloilija
Jasmiina Järvinen (s. 2001), suomalainen salibandyn pelaaja
Jasmiina Pöntinen, suomalainen ravitsemusterapeutti
Jasmina Suter (s. 1995), sveitsiläinen alppihiihtäjä
Jasmiina Yildiz (s. 1997), suomalainen tositelevisioesiintyjä ja podcast-juontaja
Alastaron Mäenpää

Alastaron Mäenpää on kylä entisen Loimaan kunnan alueella Loimaalla, Varsinais-Suomessa.
Alastaron Mäenpää sijaitsee Haitulan ja Kuttilan kylien välissä. Kylässä oli kolme kantatilaa. Sen nimessä oleva etuliite on erotuksena toisesta Loimaalla sijaitsevasta samannimisestä kylästä. Vaikka Alastaron Mäenpää sijaitseekin lähellä entisen Alastaron kunnan rajaa Loimaan kunnan pohjoisosassa, se ei ole koskaan kuulunut Alastaron kappeliin tai kuntaan.
Otso Ylitalo

| Otso Ylitalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. tammikuuta 2005 (ikä 20) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Ässät
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Otso Ylitalo (s. 4. tammikuuta 2005 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Porin Ässiä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Ylitalo osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Ylitalo on Oulun Kärppien kasvatti. Hän oli kaudella 2021–2022 tehoilla 15+33=48 seuran U18-joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Elias Janssonin jälkeen. Ylitalo valittiin U18 SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kauden 2022–2023 hän pelasi suurimmaksi osaksi Kärppien U20-joukkueessa, mutta Ylitalo pelasi osan kaudestaan myös U18-joukkueessa, jossa hän voitti Suomen-mestaruuden.
Huhtikuussa 2023 Ylitalo teki 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen Porin Ässien kanssa. Hän pelasi kauden 2023–2024 kokonaan seuran U20-joukkueessa. Ylitalo oli tehoilla 19+19=38 Ässien paras maalintekijä Manu Mäkelän kanssa ja hän sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Ylitalo voitti kauden päätteeksi U20 Suomen-mestaruuden. Myös kauden 2024–2025 hän aloitti U20-joukkueessa. Ylitalo teki liigadebyyttinsä 16. lokakuuta 2024 Kiekko-Espoota vastaan. Hänet merkittiin Ässien kakkosketjun vasempaan laitaan Peter Tiivolan ja Dylan Fabren viereen. Ylitalo sai ottelussa jääaikaa 9.46 minuuttia ja hänelle merkittiin teholukema –2. Liigauransa avausmaalin Ylitalo teki yhdeksännessä ottelussaan 7. joulukuuta 2024 Jukureita vastaan. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Peter Tiivolan tekemään ylivoimamaaliin. Niko Palonen valitsi Ylitalon ottelun ykköstähdeksi. Hän vakiinnutti paikkansa Ässissä marraskuun lopulla ja sai myös vastuuta yli- ja alivoimalla. Tammikuun 20. päivään mennessä Ylitalo oli tehnyt 22 otteluun neljä maalia ja seitsemän tehopistettä, kun Ässät tiedotti käyttäneensä hänen sopimuksensa option seuraavasta kaudesta. Kaksi viikkoa myöhemmin Ylitalon sopimusta jatkettiin kevääseen 2027 asti.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Hlinka Gretzky Cup  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Red Deer 2022 | jääkiekko |  |
Ylitalo pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Yhteensä Ylitalo on pelannut 17 nuorten ja 12 poikien maaottelua.
Ylitalo valittiin Pohjola-leirin parhaaksi pelaajaksi ja tähdistökentälliseen vuonna 2020.
Sarnath

| Sarnath (सारनाथ, Sārnāth) |
| --- | --- |
 Sarnath
 Koordinaatit: 25.379°N, 83.023°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Uttar Pradesh
Piiri:  Varanasi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sarnath (hindiksi सारनाथ,  Sārnāth, tunnettu aiemmin myös nimillä Mrigadava, Migadaya, Rishipattana ja Isipatana) on taajama, pyhiinvaelluskohde ja paikka, jossa Buddha Gautama piti ensimmäiset dharma-opetuksensa.
Se sijaitsee Uttar Pradeshin osavaltiossa Intiassa 13 kilometrin päässä Varanasista. Sarnathissa perustettiin myös ensimmäinen buddhalainen Sangha.
Historia

Buddha matkusti Sarnathiin saavutettuaan Bodh Gayassa valaistumisen. Tämän jälkeen hän etsi viisi vanhaa ystäväänsä, jotka olivat askeetteja. Löydettyään heidät Sarnathista Buddha piti heille opetuksia, ja myös he saavuttivat myöhemmin valaistumisen. Näin kehittyi ensimmäinen Sangha, eli buddhalainen hengellinen yhteisö. Sanghan jäsenmäärä kasvoi 60:n, jolloin Buddha lähetti heidät kaikki eri suuntiin opettamaan dharmaa eli buddhalaista oppia.
Ruhtinas Ašoka vieraili kaupungissa noin vuonna 234 eaa. ja pystytti sinne yhden kuuluisimmista Ašokan pylväistä.  Alkuperäinen pilari on sittemmin rikkoutunut, mutta pilarin yläpäässä seisonut, neljää intianleijonaa esittänyt veistos valittiin sittemmin Intian vaakunan (1950) aiheeksi. Kaupungissa on lukuisia vanhoja stupia ja useita pyhäkköjä. Nykyään Sarnathia pidetään yhtenä neljästä tärkeimästä buddhalaisuuden pyhiinvaelluspaikasta Intiassa.
Arkeologinen, buddhalaisen luostarin jäämistö puistosta Sarnathissa; tässä puistossa Gautama Buddha opetti dharmaa ensimmäisen kerran. Suuri pyöreä rakennus takavasemmalla on Dhamek stupa, takaoikealla jainalaisten temppeli.
Buddhalainen  Mulagandhakuti Vihara -temppeli.
Aiemmin Sarnathissa seiseen ruhtinas Ašokan pylvään intianleijonat (1911).
Intian vaakuna (1950-), joka pohjautuu Sarnathin Ashokan pylvään leijoniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sarnath Wikimedia Commonsissa
Sähköalojen ammattiliitto

| Sähköalojen ammattiliitto |
| --- | --- |

Perustettu:  1955
Toimiala:  sähköalan ammattijärjestö
Kotipaikka:  Tampere
Jäsenmäärä:  34 000
Puheenjohtaja:  Jari Korpela
Jäsenlehti:  Vasama
Aiheesta muualla
sahkoliitto.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sähköalojen ammattiliiton toimitilat Tampereella
Sähköalojen ammattiliitto eli Sähköliitto on suomalainen sähköalan työntekijöiden etujärjestö. Keskusjärjestö SAK:hon kuuluvalla ammattiliitolla on noin 34 000 jäsentä ja 99 ammattiosastoa.
Historia

Järjestö perustettiin 30. lokakuuta 1955 nimellä Suomen Sähköalantyöntekijäin Liitto (SSTL). Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1996. Ennen SSTL:ää sähköalan työläiset olivat järjestäytyneet Metallityöväen Liittoon. Päätös erkanemisesta jakoi sähkötyöläisiä. Metalliliitto piti Sähköliittoa hajotusjärjestönä eikä uutta liittoa päästetty Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon. Liitto on julkaissut jäsenlehteä Vasama vuodesta 1957 alkaen.lähde?
1960-luvulla Sähköliitto oli sosialidemokraattien muodostaman Suomen ammattijärjestön jäsen. Liitto on kuulunut nykyiseen SAK:hon keskusjärjestön perustamisesta (1969) lähtien. 2000-vuosikymmenen jälkipuolella Sähköliitto neuvotteli yhdistymisestä Teollisuusalojen ammattiliittoon, mutta se jäi lopulta TEAMin ulkopuolelle.lähde?
Edustajisto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | a | a | b | b | c | c | äänestys- aktiivisuus |  |
| 1980 | 75 % |  | 25 % |  |  |  |  |  |
| 1996 |  | 57 | 37,2 % | 29 |  |  | 50,5 % |  |
| 2000 | 60,9 % | 52 | 39,0 % | 31 |  |  | 49,7 % |  |
| 2004 |  | 54 |  | 30 |  |  | 49,4 % |  |
| 2012 | 73,3 % | 55 | 25,3 % | 19 | 1,3 % | 1 | 36,4 % |  |
| 2016 |  | 32 |  | 22 |  | 16 | 37,6 % |  |
| 2020 | 32,9 % | 21 |  |  | 67,1 % | 49 | 28,6 % |  |
a Sähköliiton Edunvalvonnantekijät b Sähköistenalojen ammattilaiset (2012–2016), Yhteistyöryhmä 2000 c Sähköliiton asentajat (2012), Jäsenten Sähköliitto (2016), Sähköliiton yhteislista (2020)
Korkeinta päätäntävaltaa kaikissa Sähköliittoa koskevissa asioissa käyttää edustajisto, joka on valittu vuodesta 1996 alkaen. Edustajiston edeltäjä oli liittokokous. Edustajat edustajistoon valitaan vaaleilla joka neljäs vuosi.
Kaudella 2024–2028 edustajiston kuuluu 62 jäsentä.
Edustajiston puheenjohtajat aikajärjestyksessä:
Antti Nieminen 1996‒2004
Eero Wilkman 2004‒2012
Seppo Fahlström 2012‒2016
Jari Räsänen 2016‒2018
Niilo Ojala 2018‒2020
Juha Alatalo 2020‒2024
Petri Samiola 2024‒
Puheenjohtajat

Erkki Pohjolainen 1955–1976
Vilho Pekkonen 1976–?
Seppo Salisma 1986–1997
Lauri Lyly 1997–2004
Martti Alakoski 2004–2016
Tero Heiniluoma 2016
Sauli Väntti 2016–2024
Jari Korpela 2024‒