stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kónitsa

| Kónitsa Kónitsan kunta Κόνιτσα Δήμος Κόνιτσας |
| --- | --- |
 Kónitsan kaupunki, taustalla Týmfi-vuori.
 Kunnan sijainti
 Kónitsa
 Koordinaatit: 40°3′N, 20°45′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Ioánnina
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  1806
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  949,9 km²
Väkiluku (2011):  6 362
 – Kunnallis­yksikkö:  4 632
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  2 942
 – Kaupunki:  2 942
 – Väestötiheys:  6,70 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  441 00
Suuntanumero(t):  26550
Rekisterikilpi:  ΙΝ
 
 www.konitsa.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kónitsa (kreik. Κόνιτσα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κόνιτσας, Dímos Kónitsas), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 949,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 362. Varsinaisen Kónitsan kaupungin väkiluku on 2 942 (vuonna 2011).
Kónitsa sijaitsee Epeiroksen pohjoiskulmassa Albanian rajan pinnassa. Nykyinen Kónitsan kunta muodostui, kun Kónitsa, Aetomilítsa, Dístrato, Foúrka ja Mastorochória yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Kónitsan kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aetomilítsa | Aetomilítsa | Aetomilítsa | 432 |
Aetomilítsa: Yhteensä: 432
| Dístrato | Dístrato | Dístrato | 278 |
Dístrato: Yhteensä: 278
| Foúrka | Foúrka | Foúrka | 90 |
Foúrka: Yhteensä: 90
| Kónitsa | Aetopétra | Aetopétra | 124 |
| Kónitsa | Agía Paraskeví | Agía Paraskeví | 220 |
| Kónitsa | Agía Varvára | Agía Varvára | 17 |
| Kónitsa | Agía Varvára | Pyxariá | 12 |
| Kónitsa | Aidonochóri | Aidonochóri | 45 |
| Kónitsa | Amárantos | Amárantos | 44 |
| Kónitsa | Amárantos | Loutrá | 0 |
| Kónitsa | Ármata | Ármata | 30 |
| Kónitsa | Eléfthero | Eléfthero | 75 |
| Kónitsa | Exochí | Exochí | 29 |
| Kónitsa | Exochí | Trápeza | 12 |
| Kónitsa | Ganadió | Ganadió | 32 |
| Kónitsa | Iliorráchi | Iliorráchi | 112 |
| Kónitsa | Kallithéa | Kallithéa | 154 |
| Kónitsa | Kavásila | Kavásila | 37 |
| Kónitsa | Kleidoniá | Kalývia | 125 |
| Kónitsa | Kleidoniá | Kleidoniá | 11 |
| Kónitsa | Kónitsa | Kónitsa | 2 942 |
| Kónitsa | Mázi | Mázi | 187 |
| Kónitsa | Melissópetra | Kalóvrysi | 10 |
| Kónitsa | Melissópetra | Melissópetra | 31 |
| Kónitsa | Mólista | Mólista | 23 |
| Kónitsa | Molyvdosképastos | Molyvdosképastos | 43 |
| Kónitsa | Monastíri | Monastíri | 17 |
| Kónitsa | Nikánor | Nikánor | 38 |
| Kónitsa | Pádes | Pádes | 31 |
| Kónitsa | Palaiosélli | Palaiosélli | 45 |
| Kónitsa | Pigí | Pigí | 101 |
| Kónitsa | Pourniá | Pourniá | 35 |
| Kónitsa | Pýrgos | Pýrgos | 50 |
Kónitsa: Yhteensä: 4 632
| Mastorochória | Asimochóri | Asimochóri | 42 |
| Mastorochória | Chionádes | Chionádes | 42 |
| Mastorochória | Drosopigí | Drosopigí | 103 |
| Mastorochória | Gorgopótamos | Gorgopótamos | 29 |
| Mastorochória | Kastanéa | Kastanéa | 79 |
| Mastorochória | Kefalochóri | Kefalochóri | 153 |
| Mastorochória | Lagkáda | Lagkáda | 124 |
| Mastorochória | Oxyá | Oxyá | 18 |
| Mastorochória | Oxyá | Theotókos | 33 |
| Mastorochória | Plagiá | Plagiá | 50 |
| Mastorochória | Plikáti | Plikáti | 70 |
| Mastorochória | Pyrsógianni | Pyrsógianni | 119 |
| Mastorochória | Voúrbiani | Voúrbiani | 68 |
Mastorochória: Yhteensä: 930
Yhteensä: 6 362
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Δήμος Κόνιτσας. Kónitsan kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Epeiroksen alue
| --- | --- |
Ártan alueyksikkö:   Árta  Geórgios Karaïskákis  Kentriká Tzoumérka  Nikólaos Skoufás 
Ioánninan alueyksikkö:   Dodóni  Ioánnina  Kónitsa  Métsovo  Pogóni  Vóreia Tzoumérka  Zagóri  Zítsa 
Prévezan alueyksikkö:   Párga  Préveza  Zirós 
Thesprotian alueyksikkö:   Filiátes  Igoumenítsa  Soúli
Köydenveto kesäolympialaisissa 1920

Vuoden 1920 kesäolympialaisten köydenveto järjestettiin  17. – 18. elokuuta 1920 Antwerpenissä Antwerpenin olympiastadionilla. Tämä oli viides ja toistaiseksi viimeinen kerta kun köydenveto oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Laji oli ainoastaan miehille. Lajiin osallistui 40 osanottajaa viidestä eri maasta.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  Iso-BritanniaGeorge Canning Frederick Humphreys Frederick Holmes Edwin Mills John Sewell John James Shepherd Harry Stiff Ernest Thorn |  AlankomaatWilhelmus Bekkers Johannes Hengeveld Sijtse Jansma Henk Janssen Antonius van Loon Willem van Loon Marinus van Rekum Willem van Rekum |  BelgiaÉdouard Bourguignon Alphonse Ducatillon Rémy Maertens Christin Piek Charles Van den Broeck François Van Hoorenbeek Gustave Wuyts |
Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Iso-Britannia
:  Alankomaat
:  Belgia
4.:  Yhdysvallat
5.:  Italia
Antellin neitien koulu

Antellin neitien koulu (Antellska Privata Svenska Fruntimmerskolan) oli Mikkelissä vuosina 1854–1914 toiminut yksityinen ruotsinkielinen 7-luokkainen oppikoulu. Oppilaat olivat pääosin tyttöjä mutta poikia oli valmistavilla luokilla oppilaina. Pojat siirtyivät sittemmin vuonna 1872 avattuun Mikkelin lyseoon. Koulurakennus oli Maaherrankadulla nykyisen Kauppakeskus Akselin sisäänkäynnin kohdalla. Samassa rakennuksessa toimi myös lastentarha ja pientenlastenkoulu. Koulun oppilasmäärä oli enimmillään 1900-luvun alussa yli 120.
Koulun perustivat viipurilaisen salaneuvos Samuel Henrik Antellin sisaret Alexandra Antell (1833–1891) ja Alma Antell (1836–1925) veljensä avustuksella. Koulu sai vuodesta 1859 vuotuista avustusta keisarin käsikassasta ja vuodesta 1873 Suomen valtion avustusta muiden koulujen tapaan. Antellin sisarukset hoitivat opetuksen yksin vuoteen 1861 saakka mutta sen jälkeen palkattiin lisää opettajia. Suurin osa opettajista oli tilapäisiä tuntiopettajajia ja opettajien vaihtuvuus oli suuri. Koulun kamppaili koko olemassaolonsa ajan taloudellisissa vaikeuksissa ja valtionavun turvaamiseksi koulun otettiin myös suomenkielisistä kodeista oppilaita. Koulun toiminta päättyi keväällä 1914 oppilaiden vähyyden ja koulua johtaneen Alma Antellin korkean iän vuoksi. Alma Antell muutti Mikkelistä Helsingin lähelle Oulunkylään jossa hän vietti viimeiset vuotensa.
Koulun oppilaina olivat muun muassa kirjailija Karl August Tavaststjerna ja näyttelijä Sirpa Tolonen.
Kōsuke Nakamura

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kōsuke Nakamura
Syntymäaika: 27. helmikuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: Kashiwa Reysol
Pelinumero: 23
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2013– 2015 | Kashiwa Reysol →Avispa Fukuoka | 79 (0) 20 (0) |
Maajoukkue
| 2017– | Japani | 4 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kōsuke Nakamura (jap. 中村 航輔, Nakamura Kōsuke; s. 27. helmikuuta 1995 Tokio) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Nakamura kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2016, joissa Japani putosi ensimmäisellä kierroksella. Hän debytoi Japanin A-maajoukkueessa joulukuussa 2017. Hän kuului Japanin joukkueeseen myös vuoden 2018 MM-kilpailuissa. Hän on pelannut neljä maaottelua.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2016
1 Kushibiki |
2 Muroya |
3 Endō |
4 Fujiharu |
5 Ueda |
6 Shiotani |
7 Harakawa |
8 Ōshima |
9 Yajima |
10 Nakajima |
11 Suzuki |
12 Nakamura |
13 Kōroki |
14 Ideguchi |
15 Kamekawa |
16 Asano |
17 Iwanami |
18 Minamino |
Valmentaja Teguramori
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Kawashima |
2 Ueda |
3 Shōji |
4 Honda |
5 Nagatomo |
6 Endō |
7 Shibasaki |
8 Haraguchi |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Usami |
12 Higashiguchi |
13 Mutō |
14 Inui |
15 Ōsako |
16 Yamaguchi |
17 Hasebe |
18 Ōshima |
19 H. Sakai |
20 Makino |
21 G. Sakai |
22 Yoshida |
23 Nakamura |
Valmentaja Nishino
Kōsuke Matsūra

Kōsuke Matsūra 2010
Kōsuke Matsūra (jap. 松浦 孝亮, Matsūra Kōsuke, s. 4. syyskuuta 1979 Aichi, Japani) on japanilainen kilpa-autoilija, joka kilpailee tällä hetkellä Super GT-sarjassa.
Ura

Matsūra aloitti autourheilu-uransa kartingissa vuonna 1997. Vuosina 1999 ja 2000 hän kilpaili uudessa japanilaisessa Formula Dream -sarjassa, voittaen jälkimmäisellä kaudella sarjan mestaruuden. Seuraavat kaksi vuotta Matsūra vietti Saksan F3-sarjassa. Ensimmäisellä kaudella Matsūra oli pisteissä kahdeksas, toisella kaudella irtosi jo sarjan kakkostila.
Hyvien saavutuksiensa myötä F3-autolla Matsūra sai tilaisuuden kokeilla BAR-tallin F1-autoa. Tallin moottorit toimitti Honda, jonka kuljettajaohjelmaan Matsūra kuului. Espanjassa Jerezin radalla järjestetyissä testeissä Matsūra jäi yli kaksi sekuntia BAR-tallin testikuskista Anthony Davidsonista.
Seuraavaksi kaudeksi Matsūra siirtyi jälleen uuteen sarjaan, tällä kertaa vuorossa oli Formula Renault V6 Eurocup. Loppusijoituksissa Matsūra oli sarjan kolmas.
Kaudeksi 2004 Matsūra suuntasi Atlantin taakse kilpailemaan IndyCar-sarjaan. Hän kilpaili Fernández Racing -tallissa saavuttaen sarjan 14. sijan ja vuoden tulokkaan palkinnon. Legendaarisessa Indianapolis 500-kisassa Matsūra oli hienosti 11. ja sai kilpailun vuoden tulokkaan palkinnon. Kauden paras sijoitus oli neljäs sija Kentuckystä.
Matsūra jatkoi sarjassa myös seuraavina kolmena vuotena. Kausina 2005 ja 2006 hän jatkoi Fernández Racing -tallissa. 2005 Matsūran sijoitus sarjassa oli jälleen 14. Seuraavana vuonna hän pystyi parantamaan hieman sijoitustaan ja oli 13.
Kaudeksi 2006 Matsūraa huhuttiin uuden F1-tallin Super Agurin kuljettajaksi. Talli halusi kaksi japanilaista kuljettajaa, ja Matsūraa pidettiin varteenotettavana vaihtoehtona. Paikat veivät kuitenkin japanilaiset Takuma Satō ja Yūji Ide.
Kaudelle 2007 Matsūra vaihtoi tallia ja siirtyi Panther Racing -talliin. Sijoitus sarjassa oli 16.
Firestone Indy 400-kilpailussa Matsūra sivusi uransa parasta sijoitusta ja oli neljäs.
Kaudeksi 2008 Matsūra suuntasi takaisin Japaniin kilpailemaan Formula Nippon- ja Super GT-sarjoihin. Kausi oli kuitenkin pettymys, sillä hän onnistui saalistamaan vain 3,5 pistettä ja oli vasta sarjan 18. Tulokaskuskeistakin Matsūra keräsi vähiten pisteitä.
Kaudesta 2009 lähtien Matsūra on kilpaillut vain Super GT:ssä. Kaudet 2008-2009 hän kilpaili GT500-luokassa ja vuodesta 2010 lähtien hän on kilpaillut GT300-luokassa.
Vuonna 2009 Matsūra teki kilpailun mittaisen paluun IndyCar-sarjaan, kun hän kilpaili Conquest Racing -tallin väreissä Indy Japan 300-kilpailussa Motegin radalla kotimaassaan Japanissa.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matsūra Indy 500-kilpailussa 2005
Matsūra Super GT-kilpailussa kaudella 2010
Köydenveto olympialaisissa

Köydenvetoa kesäolympialaisissa 1904.
Köydenveto on järjestetty olympialaisissa viisi kertaa, viimeisen kerran kesäolympialaisissa 1920. Köydenveto tunnettiin jo antiikin Kreikassa, vaikkakaan ei ollut tuolloin osana Olympian kisojen ohjelmaa. Olympialajiksi se tuli toisissa nykyaikaisissa olympialaisissa vuonna 1900.
Ensimmäisen kerran köydenvedossa kilpailtiin toisissa olympialaisissa, vuonna 1900. Ensimmäisissä nykyaikaisissa olympialaisissa laji ei vielä ollut mukana. Köydenveto järjestettiin ainoastaan miehille. Köydenvetokilpailu koostui kahdesta kahdeksanmiehisestä joukkueesta, jotka pyrkivät vetämään vastapuolen joukkuetta kuusi jalkaa. Ottelu kesti viisi minuuttia, ja mikäli tähän mennessä kumpikaan joukkue ei ollut onnistunut tässä, pidemmälle vetänyt joukkue julistettiin voittajaksi.
Parhaiten menestynyt maa on Iso-Britannia kahdella kullallaan ja hopeallaan ja yhdellä pronssillaan.
Mitalistit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1900 Pariisi tulokset |   Sekajoukkue |   Ranska |  ei jaettu  |  |
| 1904 Saint Louis tulokset |   Yhdysvallat |   Yhdysvallat |   Yhdysvallat  |  |
| 1908 Lontoo tulokset |   Iso-Britannia |   Iso-Britannia |   Iso-Britannia  |  |
| 1912 Tukholma tulokset |   Ruotsi |   Iso-Britannia |  ei jaettu  |  |
| 1920 Antwerpen tulokset |   Iso-Britannia |   Alankomaat |   Belgia  |  |
  Lähde: Tug-of-War at the Olympics topendsports.com. Viitattu 7.7.2016. (englanniksi)
Mitalitaulukko

| Köydenvedon olympiamitalit> Sija | Köydenvedon olympiamitalit> Maa | Köydenvedon olympiamitalit> Kultaa | Köydenvedon olympiamitalit> Hopeaa | Köydenvedon olympiamitalit> Pronssia | Köydenvedon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 2 |  Yhdysvallat | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 |  Ruotsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 |  Sekajoukkue | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 |  Alankomaat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 5 | 5 | 3 | 13 |
Lähde: Tug-Of-War Sports Reference. Viitattu 15.12.2016. (englanniksi)
Laidunnus

Suomenlampaat laiduntavat kesäisin Telkkämäen kaskiperinnetilalla Pohjois-Savossa.
Viljelyslaidun Ruotsissa, jossa eläimet ovat muokanneet myös metsämaisemaa.
Laidunnus on ekologiassa tapahtuma, jossa saalistaja ei kuluta ravintokohdettaan loppuun, vaan syö vain osan siitä. Esimerkiksi verta imevä hyttynen ja ruohoa syövä lehmä ovat laiduntajia. Kaikki laiduntajat ovat kuluttajia.
Karjataloudessa ja perinnebiotooppien hoidossa, samoin kuin suomen yleiskielessä laiduntaminen tarkoittaa erityisesti karjan laiduntamista joko laitumeksi aidatulla pellolla tai luonnonlaitumilla, joita ovat esimerkiksi hakamaat ja metsälaitumet tai niiton ohella usein myös ainakin osan vuotta laidunnukseen käytetyt erilaiset niityt.
Karjan laiduntaminen metsässä on ikivanha käytäntö Suomessa. Metsälaitumet olivat aitaamattomia, jossa paimenet vahtivat karjaa. Hyvistä metsälaitumista muodostui valoisia hakamaita, joissa puuston sijasta kasvoi pensaita ja leveälehtisiä kasveja. Metsien puuston rahallisen arvon noustessa metsäammattilaiset todistivat sitovasti laiduntamisen aiheuttaneen suunnattomia vahinkoja puustolle. Erityistä tuhoa karja aiheuttaa kuusen ja männyn taimille, koivuntaimet eläimet syövät kokonaan. Metsälaitumella puustosta vaurioituu noin 68,5 %. Metsien yksityisomistuksen ja puuston vaurioitumisen vuoksi laitumia ryhdyttiin aitaamaan, joka puolestaan aiheutti suuria kustannuksia karjankasvattajille. Vuonna 1939 Suomessa oli 700 000 km aitaa, jonka kustannusarvo oli 3 miljardia markkaa.
Metsälaitumien jälkeen alettiin perustaa erityisiä viljelylaitumia. Laidun perustettiin navetan läheisyyteen pellolle, toisarvoiselle joutomaalle tai rantaniitylle. Maa muokattiin ja lannoitettiin erityisesti laiduntamista varten. Viljelylaitumilla karjan ravinnonsaanti on paremmin turvattu kuin luonnonlaitumilla. Viljelylaitumilla tarvittiin maata vain 0,25–0,30 ha lehmää kohden, kun metsälaitumilla tarvittiin metsänlaadusta riippuen 3–40 ha lehmää kohden.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laidunnus Wikimedia Commonsissa
Annankulma

Annankulma on asuinalue Järvenpään kaupungissa Pietilän kaupunginosassa. Alueella ei ole julkisia palveluita, vaan se on selvästi omakotitaloaluetta. Annankulmassa on leikkipuisto, ja sieltä on lyhyt matka Haarajoen rautatieasemalle, lähikauppa Alepaan ja Mankalan kouluun.[lähde? ]
Köyhä laulaja

| Köyhä laulaja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ville Salminen
Käsikirjoittaja:  Lauri Yrjänä
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Ville Salminen
Pääosat:  Henry Theel Aku Korhonen Siiri Angerkoski Sirkka Sipilä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus SF Oy
Ensi-ilta:  1950
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Köyhä laulaja on Ville Salmisen ohjaama elokuva vuodelta 1950.
Nimimerkin Lauri Yrjänä takana oli käsikirjoittaja Toivo Kauppinen. Tämä oli häneltä ainoa tällä nimimerkillä tehty käsikirjoitus. Theelin aiemman menestyksen Serenaadiluutnantti siivellä syntynyt Köyhä laulaja ei ollut suuri yleisömenestys. Elokuvan musiikista vastannut Toivo Kärki kuului pääroolissa näyttelevän ja laulavan Henry Theelin taustavoimiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Henry Theel  | … |  Harju   |
|  Aku Korhonen  | … |  Keitele   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Alma Lehtimaa   |
|  Sirkka Sipilä  | … |  Aili Ranta   |
|  Sirkka Hirvonen  | … |  Airi Ranta   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  isännöitsijä   |
|  Esko Saha  | … |  Jyrki   |
|  Rolf Labbart  | … |  Yrjö Siintola   |
|  Senni Nieminen  | … |  Mari   |
|  Kauko Vuorensola  | … |  osakuntalainen   |
|  Martti Romppanen  | … |  osakuntalainen   |
|  Martta Kinnunen  | … |  kassa   |
|  Seppo Wallin  | … |     |
|  Mikko Niskanen  | … |     |
|  Leo Jokela  | … |  osakuntalainen   |
|  Kalle Rouni  | … |  tohtori Siintola   |
|  Esteri Kasurinen  | … |     |
|  Rafael Pihlaja  | … |  konttoripäällikkö   |
|  Sylva Rossi  | … |  rouva Vahvaniska   |
|  Osmo Saarnio  | … |     |
|  Marjo Penttala  | … |     |
|  Aarne Laine  | … |  soittaja junassa   |
|  Rauni Ranta  | … |     |
|  Kaarlo Saarnio  | … |  mies kahvila ”Iltatähdessä”   |
|  Mauri Jaakkola  | … |  mies kahvila ”Iltatähdessä”   |
|  Enok Sikiö  | … |  matkustaja junassa   |
|  Seija Niemi  | … |     |
|  Mauno Kuusla  | … |  mies kahvila ”Iltatähdessä”   |
Arviot

Aikalaisarviossaan Raoul af Hällström (Uusi Suomi) ilmaisi näkemyksenään, ettei elokuvaa pidä arvioida elokuvallisia tai taiteellisia mittapuita käyttäen. Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) puolestaan uskoi, että elokuvassa on kaikki aiemminkin menestyksen taanneet ainekset. Moni kriitikko löysi näyttelijäsuorituksista ansioita, ja Talaskivi huomautti erityisesti, että ”turkulaisittain puhuva sisäkkö on oikea löytö”..
Myöhemmissä kritiikeissä on todettu muun muassa, että musiikkipohjaisessa komediassa ei ole juuri juonta, mutta Henry Theel laulaa komeasti.
Annikki Linnoila

| Annikki Linnoila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. syyskuuta 1910 Nurmes
Kuollut: 1. joulukuuta 2006 (96 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Ansa Annikki Linnoila (3. syyskuuta 1910 Nurmes – 1. joulukuuta 2006) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli muun muassa Kristinan roolin komediassa Gabriel, tule takaisin. Elokuvissa ja televisiossa Linnoilalla oli lähinnä avustajatason rooleja juhlavieraina, vanhoinapiikoina ja palvelijoina.
Ura

Linnoilan vanhemmat olivat metsänhoitaja Bror Veikko Linnoila ja Alli Inkeri Kurikka. Hän opiskeli Suomen Näyttämöopistossa 1932–1934. Linnoilalla oli useita näyttelijänkiinnityksiä: Lahden teatteri 1935–1936, Karhumäen Teatteri jatkosodan vuosina, Kotkan Maakuntateatteri 1944–1945, Mikkelin teatteri 1945–1947 ja Helsingin Ympäristöteatteri alkaen 1949.
Linnoilan rooleja olivat muun muassa rouva Manningham (Ilmiantaja), Kaisa (Pohjalaisia), Manta (Olenko tullut haaremiin) ja Kristina (Gabriel, tule takaisin). Linnoila ohjasi näytelmiä nuorisoseuroissa ja antoi lausuntaesityksiä.
Linnoila näytteli useissa kymmenissä teatterielokuvissa vuosina 1952–1962. Hänellä oli ollut jo 1930-luvulla kreditoimattomat roolit elokuvissa Ne 45000 ja VMV 6. Linnoilan roolitehtävät olivat 1950-luvulla edelleen avustajatasoisia. 1960-luvun alussa Linnoila näytteli Eemelin äitiä Marjaanaa elokuvissa Oho, sanoi Eemeli ja Molskis, sanoi Eemeli, molskis!.
Linnoila teki sivurooleja useissa televisiotuotannoissa vuosina 1962–1971. Hän näytteli muun muassa minisarjassa Mummoni ja Mannerheim.
Kotikenttäetu

Kotikenttäetu tarkoittaa omalla kotikentällään pelaavan urheilujoukkueen (joskus myös yksilöurheilijan) saamaa etua vierasjoukkueeseen nähden. Sanaa käytetään myös vertauskuvallisesti edulle, joka saavutetaan sen ansiosta että kamppailu käydään itselle tutussa ympäristössä.
Suuruus

Kotijoukkueiden voittoprosentit eri lajeissa ja sarjoissa ovat (vuonna 2011 laskettuina): NBA-koripallo: 63 %, jalkapallo: 62 %, NHL-jääkiekko: 59 %, amerikkalainen jalkapallo: 58 %, baseball 54 %.
Syyt > Säännöt

Joissain urheilulajeissa on sääntöjä, jotka suosivat kotijoukkuetta. Esimerkiksi jääkiekossa kotijoukkue saa tehdä kentällistensä vaihdon vierasjoukkueen jälkeen.
Syyt > Olosuhteet

Joidenkin joukkueiden kotikentän olosuhteet eroavat huomattavasti sellaisista, joihin vierasjoukkueen pelaajat ovat tottuneet. Esimerkiksi Bolivian jalkapallomaajoukkue pelasi aikaisemmin kotiottelunsa La Pazin korkeassa ilmanalassa. Vuonna 2007 FIFA kielsi karsintaottelut La Pazissa liialliseen kotikenttäetuun vedoten.
Syyt > Yleisön vaikutus tuomariin

Sports Illustrated kirjoitti vuonna 2011 tutkimuksesta, jonka mukaan kotikenttäetu johtuu etupäässä erotuomarien puolueellisuudesta, eikä esimerkiksi kotiyleisön kannustuksen vaikutuksesta pelaajiin tai kentän ominaisuuksista, kuten yleisesti uskotaan. Tutkimuksen mukaan tuomarit suosivat tuomioissaan kotijoukkuetta kotiyleisön vaikutuksen johdosta. Yleisön kannustuksen suoran vaikutuksen tutkijat kiistivät sen perusteella, että koripallon vapaaheittojen tai jääkiekon rangaistuslaukausten onnistumisissa ei koti- ja vierasjoukkueiden välillä ollut eroja. Vierasjoukkueen matkaväsymys selittää tutkijoiden mukaan viidenneksen kotikenttäedusta. Jalkapallossa kotikenttäetu syntyy tutkimuksen mukaan siitä, että tuomarit antavat kotijoukkueen ollessa niukasti häviöllä lisäaikaa keskimäärin kaksi minuuttia enemmän kuin päinvastaisessa tilanteessa. Jääkiekossa kotijoukkueille annetaan viidennes vähemmän jäähyjä kuin vierasjoukkueille.
Keväällä 2021 julkaistussa Kölnin saksalaisen urheiluyliopiston tutkimuksessa havaittiin, että koronapandemian aikana pelatuissa yli tuhannessa Euroopan sarjojen jalkapallo-ottelussa, joissa katsomot olivat tyhjät, kotikenttäetu ei kokonaan kadonnut, vaikka vierasjoukkueiden voittoprosentti paranikin seitsemällä prosenttiyksiköllä.
Syyt > Kenttä

Tilburgin yliopiston Niels van de Ven (2011) esitti tutkimuksessaan, että kotikenttäetu ei edellytä yleisön läsnäoloa. Kotijoukkueen etu säilyy ilman yleisöäkin pelatuissa otteluissa, mutta katoaa paikallisotteluissa silloin kun pelataan kummankin joukkueen kotistadionilla. Van de Venin mukaan kotijoukkueen etulyöntiaseman selittää kentän tuttuus.
Aiheesta muualla

Myllyaho, Manu: Yleisön katoaminen katsomoista vaikutti tuomareihin ja pelaajiin, mutta ei poistanut kotikenttäetua – näistä syistä jalkapallojoukkueet hyötyvät kotikentällä pelaamisesta yle.fi.  11.9.2020.
Amelia Heinle

Amelia Heinle
Amelia Heinle (s. 17. maaliskuuta 1973) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Heinlellä on ollut lukuisia televisiorooleja mm. sarjoissa Loving, The City ja All My Children.[lähde? ] Hän on esiintynyt useaan otteeseen vuosina 1995–2024 Victoria Newmanin roolissa sarjassa Tunteita ja tuoksuja.
Heinle on ollut kahdesti naimisissa. Ensimmäinen avioliitto Michael Weatherlyn kanssa 1990-luvulla jäi lyhytikäiseksi. Heinlella ja Weatherlyllä on vuonna 1996 syntynyt poika. Vuonna 2007 Heinle meni uusiin naimisiin Thad Luckinbillin kanssa, jonka kanssa hän sai marraskuussa 2007 poikalapsen.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Amelia Heinle Internet Movie Databasessa. (englanniksi)