stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juoksuhautajalka
Merkit ja oireet

Juoksuhautajalka alkaa usein kihelmöintinä ja kutinana haavoittuneissa jaloissa ja muuttuu myöhemmin tunnottomuudeksi tai kivuksi. Jalat voivat muuttua punaisiksi tai sinisiksi huonon verenkierron seurauksena.  Myöhemmin, kun tila pahenee, jalat voivat alkaa turvota ja haista mädälle, kun lihakset ja kudokset maseroituvat. Jalat tuntuvat usein lämpimiltä kosketettaessa.
Pahentuneeseen juoksuhautajalkaan liittyy usein rakkuloita ja avoimia haavaumia, jotka johtavat sieni-infektioihin. Tätä kutsutaan joskus trooppiseksi haavaumaksi. Sille on ominaista voimakas lyhytaikainen kipu, kun tunto palaa.
Syyt

Toisin kuin paleltumat, juoksuhautajalka ei vaadi jäätymislämpötiloja; sitä voi esiintyä jopa 16 asteen lämpötilassa ja vain 13 tunnissa. Näille ympäristöolosuhteille altistuminen aiheuttaa hiussuonten heikkenemistä ja tuhoutumista ja johtaa ympäröivän kudoksen vaurioitumiseen.  Liiallista hikoilua (liikahikoilu) on pitkään pidetty myötävaikuttavana syynä. Epäterveelliset, kylmät ja märät olosuhteet voivat myös aiheuttaa juoksuhautajalan.
Diagnoosi

Juoksuhautajalan diagnoosi ei yleensä vaadi tutkimuksia. Jos epäillään luun infektoitumista, tehdään röntgenkuvaus. Täydellinen verenkuva saattaa näyttää korkeaa valkosolujen määrää, jos vaivaan liittyy infektio. Tulehdusmerkit, kuten punasolujen sedimentaatio tai C-reaktiivinen proteiini (CRP), voivat kertoa vaivan vakavuudesta.
Ehkäisy

Juoksuhautajalka voidaan estää pitämällä jalat puhtaina, lämpiminä ja kuivina.
Hoito

Jalkojen pitäminen kuivina on ensisijainen hoito. Alkuperäinen tavoite on suojata vahingoittumatonta jalkakudosta ja estää jalkojen jatkuva tuhoutuminen. Kosteusvoiteen käyttö auttaa.
Kuten kuolion kohdalla, keskeistä hoidossa on kirurginen puhdistus, ja usein amputaatio on tarpeen.
Itsehoito koostuu sukkien vaihtamisesta kaksi tai kolme kertaa päivässä ja runsaasta talkin käytöstä. Aina kun mahdollista, kengät ja sukat tulee ottaa pois, jalkoja kylvetetään viisi minuuttia ja taputetaan kuiviksi, levitetään talkkia ja jalat nostetaan, jotta ilma pääsee niihin.
Historia

Ranskan armeijan kirurgi Dominique Jean Larrey ilmoitti juoksuhautajalasta ensimmäisen kerran vuonna 1812, kun Napoleonin armeija vetäytyi Venäjältä. 
Se oli myös asemasotaa käyvien sotilaiden ongelma talvisin ensimmäisen maailmansodan aikaan, mistä nimitys "juoksuhautajalka" tulee. Ensimmäisessä maailmansodassa havaittiin myös, että keskeinen ennalta ehkäisevä toimenpide oli säännöllinen jalkatarkastus. Sotilaat jaettiin pareiksi ja kukin oli vastuussa parinsa jaloista. Yleensä he ehkäisivät vaivaa valasöljyllä. Sotilaat saattoivat laiminlyödä saappaittensa ja sukkiensa ottamisen jalasta, mutta tällöin vastuupari saattoi pitää siitä huolen.
Juoksuhautajalka on dokumentoitu myös haaksirikoista ja lentokoneiden putoamisista henkiinjääneillä. Juoksuhautajalka ilmestyi uudelleen Britannian armeijaan Falklandin sodan aikana vuonna 1982. Vaivasta raportoitiin vuosina 1998 ja 2007 Glastonburyn festivaaleilla.
Juoksuhautajalka
Sotatietotoimisto - WW2
Käännös suomeksi
Temne

| Temne |
| --- | --- |
Muu nimi:  themne, timne
Tiedot
Alue:   Sierra Leone
Puhujia:  1,2 miljoonaa (2006)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet mel-kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  tem
ISO 639-3:  tem
 Ohje 
Temne on Sierra Leonessa puhuttu atlantinkongolainen kieli, jota puhuu äidinkielenään 1,2 miljoonaa ihmistä. Se on Sierra Leonen keskiosan temnejen valtakieli ja äidinkielisten puhujien lisäksi 240,000 ihmistä osaa sitä toisena kielenä. Myös Guineassa asuu temnen puhujia.
Svegin rautatieasema

Svegin rautatieasema (lyh. S, ruots. Svegs järnvägsstation) on rautatieasema Svegin taajamassa Härjedalenin kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Inlandsbanan-rautatiehen kuuluvan rataosan Mora–Brunflo lähes puolivälissä, Ljusnanjoen pohjoisrannalla.
Rautatien Orsasta Svegiin rakensi yksityinen rautatieyhtiö, Orsa-Herjeådalens Järnväg (OHJ), ja Svegin liikennepaikka avattiin yleiselle liikenteelle 9. helmikuuta 1909, kun viimeinen kahden kilometrin mittainen Ljusnanjoen ylittävä osuus Bäckedalista valmistui. Rautatie Orsasta Svegiin liikennepaikkoineen siirtyi Ruotsin valtionrautateiden, Statens Järnvägarin omistukseen 1. tammikuuta 1919.
Vuosina 1924–1970 Sveg oli risteysasema, jossa Hedeen johtava 72 kilometrin mittainen sivurataosuus, Hedebanan, haarautui Inlandsbanasta.
Suden arvoitus

| Suden arvoitus |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Raimo O. Niemi
Käsikirjoittaja:  Heikki Vuento
Tuottaja:  Leila Lyytikäinen Claes Olsson Risto Salomaa
Säveltäjä:  Sarah Class
Kuvaaja:  Kari Sohlberg
Pääosat:  Tiia Talvisara Janne Saksela Miia Nuutila Kari-Pekka Toivonen Vuokko Hovatta Peter Franzén
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinoproduction
Ensi-ilta:  2006
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 900 000 euroa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suden arvoitus on  Raimo O. Niemen ohjaama suomalainen seikkailuelokuva vuodelta 2006. Sen tapahtumat sijoittuvat Pohjois-Suomeen pieneen kylään luonnon keskelle.
Elokuvan pääosissa näyttelevät nuoret Tiia Talvisara ja Janne Saksela. Muina esiintyjinä ovat muun muassa Miia Nuutila, Kari-Pekka Toivonen, Vuokko Hovatta ja Peter Franzén.
Suden arvoitus -elokuvan ohjaaja Raimo O. Niemi tunnetaan erityisestikenen mukaan? menestyselokuvan Poika ja ilves ohjaajana. Kuvaaja on moninkertainen Jussi-palkittu Kari Sohlberg. Elokuva on kuvattu Kuusamossa ja sen ympäristössä loppukesällä 2005 ja kevättalvella 2006. Elokuvan ensi-ilta oli 15. joulukuuta 2006.
Elokuvassa nähtävät sudet ovat koiran ja suden risteytyksiä eli koirasusia.
Juoni

12-vuotias Salla asuu lappilaisessa kylässä. Hänen isänsä on poliisi ja äitinsä kotiäiti. Eräänä kauniina talvipäivänä hän näkee tunturilla kylän lähistöllä susia. Hänen löytönsä kantautuu kyläläisten korviin, ja pian susien jäljille lähtee Venesmaa koiransa Simon ja kahden kaverinsa kanssa. Venesmaa ampuu urossuden ja ajaa naarassuden pois, vaikka ennen sitä naarassusi tappaa Simon. Salla aikoo pelastaa orvot sudenpennut Venesmaalta ja saa siihen tehtävään avukseen naapurin pojan Matiaksen. Yhdessä he pelastavat sudenpennut Venesmaan käsistä. Samalla Sallalla on vaikea päätös, kun hänen oikea äitinsä onkin palannut.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tiia Talvisara  | … |  Salla Köngäs   |
|  Janne Saksela  | … |  Matias Laiti   |
|  Vuokko Hovatta  | … |  Laila Morgam   |
|  Miia Nuutila  | … |  Kirsti Köngäs   |
|  Kari-Pekka Toivonen  | … |  Antti Köngäs   |
|  Peter Franzén  | … |  Antero Venesmaa   |
|  Juha Kukkonen  | … |  Värrö   |
|  Eero Milonoff  | … |  Lompolo   |
|  Petri Hanttu  | … |  Ropinpalo   |
|  Ville Haapasalo  | … |  Paulus Morgam   |
|  Taisto Reimaluoto  | … |  Nils Laiti   |
|  Pekka Huotari  | … |  Törmänen   |
|  Topi Marin  | … |  Vellu   |
|  Anna-Leena Härkönen  | … |  Vellun äiti   |
|  Kristiina Elstelä  | … |  rehtori   |
|  Jaana Kahra  | … |  luokanopettaja   |
|  Jukka Kärkkäinen  | … |  Lokka   |
|  Ahti Kuoppala  | … |  Kessi   |
|  Leena Suomu  | … |  paimiolaisrouva   |
|  Virve Aikio  | … |  baariapulainen   |
|  Antti Korva  | … |  Jari Muotka   |
|  Venla Väänänen  | … |  Salla pienenä   |
|  Jonne Luukkonen  | … |  Pikku-Pietu   |
TV-esitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 25.12.2009 | YLE TV2 |  |
| 1.1.2012 | YLE TV2 | 258 000 |
| 24.12.2014 | Yle TV2 |  |
| 6.1.2016 | Yle TV2 |  |
| 25.12.2016 | Yle TV2 |  |
| 5.1.2017 | Yle TV2 |  |
| 1.4.2018 | Yle TV2 | 119 000 |
Aiheesta muualla

Suden arvoitus Elonet.
Elokuvan koirasusien omistajan Reijo Jääskeläisen haastattelu. Turun sanomat 5.11.2006 (Arkistoitu sivu Archive.is)
Kantaja (matematiikka)

Mittateoriassa ja funktionaalianalyysissä tarvitaan usein kantajan käsitettä. Kantaja voidaan määritellä sekä funktiolle että mitalle.
Funktion kantaja

Topologisessa avaruudessa  X\, määritellyn reaali- tai kompleksiarvoisen funktion  f\, kantaja  \operatorname {supp} \,(f) on joukon  \{x\in X|f(x)\neq 0\} sulkeuma eli kaikkien kyseisen joukon sisältävien suljettujen joukkojen leikkausjoukko.  Intuitiivisesti kantajaa voisi siis ajatella joukkona, jossa funktio "elää".
Funktion kantajaa merkitään myös symbolilla  \operatorname {spt} \,(f).
Funktion kantaja on yleensä laajempi joukko kuin niiden pisteiden joukko, joissa funktio saa nollasta poikkeavia arvoja. Esimerkiksi indikaattorifunktion  \chi _{]0,1[} kantaja on suljettu väli [0,1], mutta indikaattorifunktio saa nollasta poikkeavia arvoja täsmälleen avoimella välillä ]0,1[.
Kantajaa voi soveltaa integraaliteoriaan. Esimerkiksi määritettäessä funktion integraalia ei tarvitse integroida koko perusjoukon X yli vaan riittää integroida pelkästään funktion kantajan yli, sillä niissä pisteissä, joissa funktio saa arvon nolla ei integraaliin kerry lisää (tai vähene) massaa. Mittateoriassa käytetään määritelmää, jossa funktion kantaja ei ole joukon sulkeuma, mikä on hyvä ottaa huomioon integroidessa.
Funktionaalianalyysissä usein eteen tulee ns. kompaktikantajaisia funktioita. Nämä ovat funktioita, joiden kantaja sattuu olemaan lisäksi kompakti joukko. Heinen–Borelin lauseen nojalla  \mathbb {R} ^{n}:ssä määritelty funktio on kompaktikantajainen jos sen kantaja on äärellinen. Jatkuvat kompaktikantajaiset funktiot ovat siten  \mathbb {R} ^{n}:ssä aina integroituvia.   Tämä nähdään arvioimalla ensin funktion itseisarvoa tasaisesti ylhäältä jollain positiivisella vakiolla (kompaktissa joukossa jatkuva reaalifunktio on rajoitettu). Toisaalta vakion integraali yli kompaktin joukon (eli funktion kantajan) on äärellinen kun mittana on Lebesguen mitta. Tällöin koska integraali säilyttää epäyhtälön, niin myös vastaavan itseisarvon integraali (yli kantajan) on äärellinen. Nyt koska integraali yli kantajan on aina sama kuin koko perusjoukon yli integroiminen, on funktio siis määritelmän nojalla integroituva. Näiden funktioiden joukkoa merkitään  usein  C_{0}(X)=\{f:X\rightarrow \mathbb {R} \ {\text{ jatkuva ja }}\operatorname {supp} \,(f)\subset X\ {\text{ kompakti }}\}.
Sileitä (eli jatkuvasti derivoituvia) kompaktikantajaisia funktioita kutsutaan usein testifunktioiksi ja niitä käytetään usein lauseiden todistamiseen ja operaatioiden määrittelyyn (esimerkiksi heikko derivaatta), sillä sileytensä ja kantajan äärellisyyden vuoksi ne derivoituvat ja integroituvat ilman ongelmia.  k-kertaa derivoituvien kompaktikantajaisten funktioiden joukkoa merkitään usein  C_{0}^{k}(X) ja äärettömän monta kertaa derivoituvien, eli testifunktioiden joukkoa  C_{0}^{\infty }(X).
Mitan kantaja

Vastaavasti kuten funktion tapauksessa mitan kantajaa voidaan ajatella joukkona, jonne mitta on keskittynyt. Täsmällisemmin topologisen mitta-avaruuden  (X,{\mathcal {A}},\mu ) mitan  \mu  kantaja on joukko
Mitan kantaja saadaan siis leikkaamalla keskenään kaikki ne avaruuden X suljetut joukot, joiden komplementit ovat nollamittaisia. Kantaja on siis eräässä mielessä pienin mahdollinen suljettu joukko, jonka komplementti on vielä nollamittainen.
Esimerkiksi Lebesguen mitan kantaja on koko avaruus  \mathbb {R} ^{n} ja pisteessä  a\in \mathbb {R} ^{n} määritellyn Diracin mitan  \delta _{a} kantaja on pelkkä yksiö  \{a\}.
Mitan kantaja soveltuu integraaliteoriaan vastaavalla tavalla kuin funktion kantaja. Esimerkiksi laskettaessa  \mu -mittaintegraalia reaalifunktiosta f riittää vain integroida f:ää  \mu :n kantajan yli, sillä määritelmän mukaan kantajan komplementti on  \mu -nollamittainen, so. siellä ei kerry integraaliin massaa.
Mitan kantajaa käytetään erityisesti mittojen geometrisissa sovelluksissa. Katso esimerkiksi massadistribuutio.
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Royden, Halsey L.; Fitzpatrick, Patrick M.: Real Analysis, Fourth Edition.  Prentice Hall, 2010.  ISBN 978-0-13-143747-0.  (englanniksi)
Taatelisiirappi

Taatelisiirappia astiassa.
Taatelisiirappi on taateleista tehtyä tummaa siirappia ja hunajan ohella yksi vanhimmista makeutusaineista. Se sisältää hiilihydraatteja noin 73 prosenttia. Taatelisiirappia valmistetaan puristamalla, mutta koska taatelit sisältävät vähän vettä, niin ennen puristusta niihin lisätään vettä ja keitetään, minkä jälkeen niistä saadaan puristettua siirappia.
Taatelisiirappia käytetään esimerkiksi myslien, jugurtin ja jälkiruokien makeutukseen sekä ruuanlaittossa mausteena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taatelisiirappi Wikimedia Commonsissa
Dates processing Bertuzzi. Viitattu 28.8.2021. (englanniksi)
Tamara Press (kirjankustantamo)

Tamara Press on vuonna 1989 perustettu kustannusyhtiö. Yhtiön toimitusjohtaja on Anssi Sinnemäki.
Yritys on julkaissut muun muassa Henry Parlandin teoksen Rikki sekä Anssi Sinnemäen omia teoksia.
Julkaisut

Anssi Sinnemäki, Kapina rippituolissa ja muita kirjallisuusesseitä 1989
Päämäärä vie meitä ympyrää, uuden venäläisen avantgarderunouden antologia, toim, ja suom, Jukka Mallinen, 1989
Jussi Sinnemäki, Tuhlaajapoika, tekstejä Jussi Sinnemäen (1895-1958) syntymän 100-vuotismuistoksi, valikoinnut ja toimittanut Anssi Sinnemäki, 1995
Henry Parland, Rikki, (velox-paperille vedostamisesta), suomennos ja jälkisanat Hannu Nieminen, Parland, Henry, 1996
Tähdenlento, Rikun tarina, Merja Huttunen, 1996
Anatoli Mariengof, Kyynikot, suomennos ja jälkisanat: Tomi Huttunen, 1998
Anatoli Mariengof, Romaani vailla valhetta, suomennos ja jälkisanat: Olli Kuukasjärvi, Mariengof, Anatoli, 2002
Anssi Sinnemäki, Pyhät paikat ja muita kirjoituksia 2007
Aarne Karjalainen, Elämäni matkakirjeet, 2009 (1. p, Kirjayhtymä 1996)
Trifonovin syndrooma ja muita kirjallisuusesseitä, Anssi Sinnemäki, 2017
Svein

| Svein |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  -
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Sveinn
Vastineita eri kielissä:  Sven, Svend
Nimen alkuperä:  skandinaavinen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Svein on pohjoismainen erityisesti Norjassa käytössä oleva miehen etunimi, joka tulee "nuorta miestä" tai "oppipoikaa" merkitsevästä sanasta sveinn. Nimen vastine Ruotsissa on Sven ja Tanskassa Svend. Svein-nimen sai Norjassa noin 31 900 henkilöä vuosina 1900–2017 ja sen nimipäivää vietetään maassa 3. joulukuuta.
Tunnettuja Svein- tai Sveinn-nimisiä

Sveinn Björnsson (1881–1952), Islannin ensimmäinen presidentti
Svein Erik Brodal (s. 1939), norjalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja
Svein Byhring (1932–2007), norjalainen näyttelijä
Svein Ellingsen (1929–2020), norjalainen kuvataiteilija
Svein Godwininpoika (n. 1023 – n. 1051), englantilainen jaarli
Svein Haftorn (1925–2003), norjalainen lintutieteilijä
Svein Ludvigsen (s. 1946), norjalainen poliitikko
Svein Oddvar Moen (s. 1979), norjalainen jalkapalloerotuomari
Svein Munkejord (s. 1948), norjalainen poliitikko
Svein Rosseland (1894–1985), norjalainen astrofyysikko
Svein-Erik Stiansen (s. 1942), norjalainen pikaluistelija
Svein Stølen (s. 1960), norjalainen kemian professori ja Oslon yliopiston rehtori
Svein Sundsbø (s. 1943), norjalainen poliitikko
Svein Sæter (s. 1960), norjalainen kirjailija
Svein-Erik Stiansen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Svein-Erik Stiansen 1968. |  Svein-Erik Stiansen 1968. |  Svein-Erik Stiansen 1968. |  |
Maa:   Norja
Miesten Pikaluistelu
Svein-Erik Stiansen (s. 6. toukokuuta 1942) on norjalainen pikaluistelija. Stiansen oli maailman kärkiluistelijoita 1960-luvun lopulla. Hänen paras matkansa oli 1 500 metriä, mutta myös muilla matkoilla hänellä oli kansainvälistä menestystä.
Stiansen nousi ensimmäisen kerran kansainväliseen tietoisuuteen osallistuessaan vuoden 1962 MM-kisoihin, joissa hän ei vielä päässyt kuitenkaan luistelemaan viimeistä matkaa kokonaissijoituksen ollessa 18. Vuoden 1964 EM-kisoissa hän sijoittui 16:nneksi.
Stiansen osallistui kaikkiaan kymmenen kertaa MM- ja EM-kisoihin. Menestysvuodet olivat vuosina 1966–1969. Vuoden 1966 EM-kisoissa sijoitus oli 7. ja MM-kisoissa 5. Seuraavasta kaudesta eli talvesta 1967 tuli hänen uransa huippuvuosi, kun hän sijoittui niin MM- kuin EM-kisoissa viidenneksi. Olympiavuosi 1968 ei tuonut kuitenkaan mitalimenestystä. EM-kisoissa sijoitus oli 9. ja MM-kisoissa 12. Grenoblen talviolympialaisissa Stianssen luisteli 1 500 metrillä parhaan olympialaissijoituksensa eli oli seitsemäs. 5 000 metrillä sijoitus oli 11. Seuraavana vuonna 1969 Stianssen kilpaili ja sijoittui EM-kisoissa yhdeksänneksi ja MM-kisoissa 10:nneksi. Stiansen yritti ja pääsi vielä Norjan olympiajoukkueeseen Sapporon vuoden 1972 kisoihin, joissa hän sijoittui 1 500 metrillä 11:nneksi.
Svein-Erik Stiansen luisteli 13.–14. tammikuuta 1968 Italian Madonna di Campigliossa yhteispisteiden maailmanennätyksen 176,982 sarjalla 41,8 – 7.27,6 – 2.07,7 – 15.57,1 eli alle Alankomaiden Kees Verkerkin ennätyksen. Stianssenin ennätys ei säilynyt kuitenkaan kauan ME:nä, sillä Länsi-Saksan Günter Traub rikkoi sen Inzellissä.
Uransa jälkeen Stiansen oli johtajana perustettaessa 1970-luvun alussa pikaluistelijoiden omaa ammattilaissarjaa. Myöhemmin hän toimi 1990-luvulla Norjan hiihtoliiton johtotehtävissä. Hänen poikansa on tunnettu 1990-luvulla kansainvälistä menestystä saavuttanut alppihiihtäjä Tom Stiansen.
Kovat kilpakumppanit Svein-Erik Stiansen (vas.) ja Per Ivar Moe vuonna 1966.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 metriä: 40,5
1 000 metriä: 1.20,7
1 500 metriä: 2.05,2
3 000 metriä: 4.21,8
5 000 metriä: 7.27,6
10 000 metriä: 15.41,6
Tamara Natalie Madden

Tamara Natalie Madde: The Black Queen, maalattu vuonna 2010.
Tamara Natalie Madden (16. elokuuta 1975 – 4. marraskuuta 2017) oli jamaikalaistaustainen, Yhdysvalloissa uransa luonut taidemaalari. Madden eteni urallaan Atlantassa sijaitsevan Spelman Collegen taiteen ja visuaalisen kulttuurin professoriksi. Madden menehtyi nopeasti edenneeseen syöpään.
Taiteeseensa Madden sai vaikutteita Gustav Klimtiltä ja ne käsittelivät yleensä afrikkalaisten diasporaa.
Lisää aiheesta

http://archive.triblive.com/news/art-review-gianna-paniagua-and-tamara-natalie-madden-at-penn-galleries/#axzz3dI7qMWDw
Sä olet kaunis

| ”Sä olet kaunis” Juice Leskinen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Vaiti, aivan hiljaa”
 Tyylilaji: suomirock
Sä olet kaunis on Juice Leskisen säveltämä ja sanoittama kappale, joka ilmestyi singlenä vuonna 2003. Sen B-puolella oli ”Vaiti, aivan hiljaa”, joka oli julkaistu jo samannimisellä albumilla edellisenä vuonna. Se jäi Leskisen viimeiseksi soolosingleksi, sillä sen jälkeen häneltä ilmestyi vain joitakin Mikko Alatalon kanssa tehtyjä levyjä. ”Sä olet kaunis” on rakkauslaulu, jonka ajatus on, että tavallinen arkiaamukin voi olla kaunis, kun sen jakaa oman rakkaan kanssa. Juice Leskisen tuotannossa onnelliset perhe-elämän kuvaukset ovat melko harvinaisia, vaikka loppupään tuotannossa niitä onkin muutamia.
Kappaleen esittävät levyllä Juice Leskinen (laulu), Jani Kemppinen (urut), Seppo Alajoki (sähkökitara), Nipa Niilola (akustinen kitara ja sähkökitara), Juuso Nordlund (basso) ja Arto Rautajoki (rummut).
Swami Satchidananda

Sri Swami Satchidananda puhumassa Amsterdamissa vuonna 1970.
Sri Swami Satchidananda (1914–2002) oli intialainen hengellinen opettaja. Hän perusti joogainstituutteja Intiaan ja Itä-Aasiaan, ja vuonna 1966 hän muutti Yhdysvaltoihin. Satchidanandan seuraajat ovat perustaneet neljä Yogaville-nimistä ashramia, jotka jatkavat hänen työtään maailmanrauhan ja henkilökohtaisen rauhan saavuttamiseksi.
Aiheesta muualla

http://www.yogaville.org/
Sä huudat

| ”Sä huudat” Cheek |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Alpha Omega
 Julkaistu: 19. elokuuta 2015
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Cheek, Juha-Matti Penttinen, Ossi Riita, Antti Riihimäki
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 03.10
 Levy-yhtiö: Liiga Music / Warner Music Finland
Listasijoitukset
 Suomen virallinen singlelista: 1. Suomen virallinen latauslista: 1. Suomen radiosoittolista: 5.
Cheekin muut singlet
| ”Flexaa” 2014 | ”Sä huudat” 2015 | ”Sillat” 2015 |
"Sä huudat" on ensimmäinen single suomalaisen rap-artisti Cheekin lokakuussa 2015 julkaistulta yhdeksänneltä studioalbumilta Alpha Omega. Single julkaistiin 19. elokuuta 2015.
"Sä huudat" oli ensimmäinen kappale, jonka Cheek julkaisi vuoden kestäneen keikka- ja julkaisutaukonsa jälkeen. Hän on kuvaillut kappaletta "voimakkaimmaksi koskaan tekemäkseen biisiksi", ja kertonut sen kuvaavan tauon aikana syntyneitä ajatuksia.
Kappaletta kuunneltiin Spotifyssa ensimmäisen vuorokauden aikana 254 900 kertaa. Se rikkoi näin Suomen Spotifyn vuorokauden kuunteluennätyksen, jonka JVG:n "Tarkenee" kuukautta aiemmin vei Cheekin "Timantit on ikuisia" -kappaleelta 110 000 toistolla.
"Sä huudat" sijoittui Suomen virallisella listalla ensimmäiseksi sekä single- että latauslistoilla. Se nousi suoraan molempien listojen kärkeen viikolla 35/2015. Kappale pysyi singlelistan ykkösenä myös seuraavan viikon. Radiosoittolistalla "Sä huudat" oli parhaimmillaan viides viikoilla 37/2015 ja 39/2015. Yhteensä listaviikkoja kertyi sekä single-, lataus- että radiosoittolistoilla 11.
Hannu Aukian ohjaama musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin YouTubessa 28. elokuuta. Sitä on katsottu 4,5 miljoonaa kertaa.
Sä olit oikees

| ”Sä olit oikees” Mikael Gabriel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Pohjosen poika
 Julkaistu: 1. marraskuuta 2010
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): OP Beats
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 04.00
 Levy-yhtiö: Universal
Mikael Gabrielin muut singlet
| ”Show jatkuu” 2010 | ”Sä olit oikees” 2010 | ”Rakastu räppäriin” 2011 |
"Sä olit oikees" on suomalaisen rap-artisti Mikael Gabrielin toinen single hänen toiselta studioalbumiltaan Pohjosen poika. Single julkaistiin 1. marraskuuta 2010 ja sen tuotannosta vastaa OP Beats. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo.
Suomi 100 (satelliitti)

| Suomi 100 –satelliitti |
| --- | --- |
 Hahmotelma Suomi 100 -satelliitista avaruudessa.
Organisaatio:  Aalto-yliopisto
Laukaisu:  3. joulukuuta 2018 Vandenberg AFB
Laukaisualus:  Falcon 9
Massa:  ~1 kg
Kiertorata
Kiertorata:  Polaarirata
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Suomi 100 on nanosatelliitti, joka laukaistiin 3. joulukuuta 2018. Suomi 100 -satelliitti on jatkumoa Aalto-yliopiston nanosatelliittiohjelmalle ja yksi osa Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuoden 2017 ohjelmaa.
Satelliitti oli valmis lähtöön jo vuoden 2017 lopussa, mutta alun perin laukaisussa käytettäväksi suunnitellun intialaisen PSLV -kantoraketin ongelmien vuoksi laukaisu viivästyi useaan otteeseen. Kesällä 2018 laukaisu päätettiin siirtää SpaceX -yhtiön Falcon 9 -kantoraketilla tehtäväksi syksyllä 2018. Kyseessä on Spaceflight -yhtiön SSO-A -lento (Arkistoitu – Internet Archive), jolla lähetetään avaruuteen 73 muuta nano- ja mikrosatelliittia.
Suomi 100 -satelliitti Aalto-yliopiston puhdastilassa.
Laukaisu Yhdysvalloista oli tarkoitus tehdä jo 19. marraskuuta 2018 klo 20.32 Suomen aikaa.
Satelliitin päähyötykuormana on VHF/UHF -kaistoilla toimiva radiovastaanotin ja näkyvän valon alueella toimiva kameralaitteisto. Radiota käytetään maapallon lähiavaruuden sähkömagneettisten ilmiöiden (ns. avaruussään) tutkimiseen. Kameralaitteisto tukee avaruussäähavaintoja, mutta pystyy myös kuvaamaan maisemia satelliitin ympärillä sekä maapallon pintaa. [lähde? ]
Suomi 100 -satelliitti juuri ennen integrointia laukaisusovittimeen Alankomaissa, Delftissä.
Suomi 100 -satelliitti laukaistaan napa-alueiden kautta kulkevalle polaariradalle. Satelliitti on noin yhden kilon painoinen nanosatelliitti, jonka tekninen toteutus perustuu CubeSat-standardiin. Satelliitin koko on 10 × 10 × 10 cm.
Satelliitin likimääräinen kaksoiskappale rakennettiin syys-lokakuussa 2017 Suomea kiertäneessä Avaruusrekassa; jokaisessa pysähdyspaikassa tehtiin satelliittia yksi askel eteenpäin ja kiertueen lopuksi satelliitti oli valmis. Se lähetettiin kaasupallolla matkalle stratosfääriin näyttelykeskus WeeGeen pihalta Espoosta marraskuussa 2017.