stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hippokoon

Hippokoon (m.kreik. Ἱπποκόων) oli kreikkalaisessa mytologiassa Spartan kuninkaan Oibaloksen ja najadi Batian poika. Hänen isänsä kuoltua hänen veljestään Tyndareuksesta tuli kuningas. Hippokoon kaappasi poikiensa avustamana vallan – näitä oli joko kaksitoista tai kaksikymmentä – ja ajoi Tyndareuksen ja Ikarioksen maasta.
Herakles kuitenkin hyökkäsi Spartaan, tappoi Hippokoonin ja kymmenen tämän pojista ja nosti Tyndareuksen takaisin kuninkaaksi.
On esitetty erilaisia käsityksiä siitä, miksi Herakles vihasi Hippokoonin sukua. Pausanias kertoo vihanpidon saaneen alkunsa siitä, että kun Herakles oli hulluudenpuuskassa surmannut Ifitoksen ja saapui Spartaan puhdistautumaan synneistään, Hippokoon kieltäytyi tätä tekemästä. Apollodoros puolestaan kertoo syyksi sen, että Hippokoon taisteli Neleuksen puolella — Gaius Iulius Hyginus ilmeisen erheellisesti väittää Neleuksen olleen Hippokoonin poika. Hyginus myös toistaa Pausaniaan esittämät tapahtumat mutta mainitsee ne Neleuksen teoiksi. Molemmat ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että tilanne kärjistyi, kun Hippokoonin pojat olivat nuijineet Oionoksen hengiltä, koska tämä oli heittänyt kivellä heidän koiraansa.
Huonin niemimaa

Huonin niemimaa Uuden-Guinean kartalla
Huonin niemimaa satelliittikuvassa
Huonin niemimaa on pienehkö, itään päin suuntautuva niemimaa Papua-Uudessa-Guineassa.
Huonin niemimaa sijaitsee Uuden-Guinean saaren koillisosassa ja se on noin 89 km leveä. Niemimaan pohjoispuolella sijaitsee Vitiazinsalmi, itäpuolella Salomonmeri ja eteläpuolella Huoninlahti. Lännessä niemimaa rajautuu Markham-jokeen.
Huonin niemimaan alue kohoaa korkeimmillaan yli 4000 metriä merenpinnan yläpuolelle ja pääosa niemimaan alueesta on tiheää metsää. Alueen vuotuinen sadanta on 4600–4800 mm.
Huonin niemimaalta läheltä Bobongaraa on löydetty merkkejä kivityökaluista ja asutuksesta noin 40000 vuoden takaa, ja ne ovat eräitä vanhimmista asutuksen merkeistä Oseaniassa. Nykyisin niemimaan etelärannikolla sijaitsee Laen kaupunki ja idässä niemimaan kärjessä sijaitsee Finschhafenin kaupunki.
Toisessa maailmansodassa Japanin joukot valloittivat alueen 1942, mutta liittoutuneiden joukot valtasivat niemimaan takaisin vuonna 1943.
Hiroyuki Usui

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hiroyuki Usui
Syntymäaika: 4. elokuuta 1953 (ikä 71)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1976–1988 | Hitachi |  |
Maajoukkue
| 1974–1984 | Japani | 38 (15) |
Hiroyuki Usui (jap. 碓井 博行, Usui Hiroyuki; s. 4. elokuuta 1953 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Usui debytoi Japanin maajoukkueessa helmikuussa 1974. Hän on pelannut 38 maaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia.
Aiheesta muualla

National Football Teams
High Tension Wire

| High Tension Wire Hassisen Kone |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Tyylilaji: suomirock, progressiivinen rock
 Kesto: 37.19
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Hassisen Koneen muut julkaisut
| Harsoinen teräs 1982 | High Tension Wire 1982 | Historia 1980–82 1982 |
High Tension Wire on vuonna 1982 julkaistu Hassisen koneen englanninkielinen albumi. Albumi julkaistiin promokäyttöön ulkomaiden markkinoille. Suomessa se julkaistiin Historia 1980–82 -kokoelmalevyn yhteydessä. High Tension Wire jäi Hassisen koneen viimeiseksi albumiksi yhtyeen hajottua samana vuonna. Albumi sisältää pääosin englanninkielisiä versioita  albumin Harsoinen teräs kappaleista. Harsoisen teräksen kappaleista puuttuvat "Eksyneet lampaat", "Kuollut eläköön" ja "Olen toki, vain sen tiedän", ja albumin ulkopuolelta mukana ovat kappaleet "Muoviruusuja omenapuissa" ja "Hiljaa virtaa veri", jotka suomenkielisinä versioina ovat yhtyeen viimeisellä singlellä. Mats Hulden ja Ismo Alanko ovat tehneet sanoitukset.
Kappaleet

High Tension Wire – 4.51 (Harsoinen teräs)
Gold Bricks – 4.00 (Muoviruusuja omenapuissa)
Bubbles in the Stream – 3.42 (Kupla kimaltaa)
Truth – 5.33 (Totuus)
Blood Runs Slow – 5.19 (Hiljaa virtaa veri)
Walking Fever – 3.05 (Levottomat jalat)
Beast in the Window – 3.52 (Julkinen eläin)
Panic – 6.57 (Pelko)
Hà um mar que nos separa

| Hà um mar que nos separa |
| --- | --- |
 Leonor Andrade esittämässä kappalettaan Eurovision laulukilpailussa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Leonor Andrade
Säveltäjä(t):  Miguel Gameiro
Sanoittaja(t):  Miguel Gameiro
Euroviisutiedot
Vuosi:  2015
Maa:  Portugali
Kieli:  portugali
Sijoitus semifinaalissa:  14.
Pisteet semifinaalissa:  19
Sanat:  sanoitus
Hà um mar que nos separa (suom. On meri, joka erottaa meidät) on Leonor Andraden esittämä kappale, jolla hän edusti Portugalia vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Itävallan Wienissä.
Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Andrade loi neljä kappalen versioita: espanjankielinen ("La mar que nos separa"), englanninkielinen ("My Own Beat (If There Are Oceans In Between Us)"), akustinen ja karaoke.
Hiroyuki Taniguchi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Hiroyuki Taniguchi
Syntymäaika: 27. kesäkuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Yokosuka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2010 2011–2012 2013 2014– | Kawasaki Frontale Yokohama F. Marinos Kashiwa Reysol Sagan Tosu | 190 (40) 58 (5) 8 (0) 104 (8) |
Maajoukkue
| 2008 | Japani U-23 | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hiroyuki Taniguchi (jap. 谷口 博之, Taniguchi Hiroyuki; s. 27. kesäkuuta 1985 Yokosuka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Taniguchi kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2008, joissa Japani putosi ensimmäisellä kierroksella.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Kesäolympialaiset 2008
1 Nishikawa |
2 Hosogai |
3 Yoshida |
4 Mizumoto |
5 Nagatomo |
6 Morishige |
7 Uchida |
8 K. Honda |
9 Toyoda |
10 Kajiyama |
11 Okazaki |
12 Taniguchi |
13 Yasuda |
14 Kagawa |
15 Morimoto |
16 T. Honda |
17 Lee |
18 Yamamoto |
Valmentaja Sorimachi
Hertzböle

| Hertzböle |
| --- | --- |
Tyyli:  dokumentti yhteiskunta
Kestoaika:  24-29 minuuttia
Luoja(t):  Eero Wallén
Pääosissa:  Magnus Holmström Petra Holmström Ronny Holmström René Holmström Robin Holmström
Alkuperämaa:   Suomi
Esitetty:  2011
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Käsikirjoittaja(t):  Eero Wallén
Leikkaaja(t):  Minna Nuotio
Kuvaaja(t):  Eero Wallén
Tuotantoyhtiö(t):  YLE Fakta och Fiktion / FST
Hertzböle on  suomalainen dokumenttisarja, jonka on luonut Eero Wallén. Hertzböle esitettiin Yle Fem -kanavalla ensimmäisen kerran touko-kesäkuussa 2011 ja uusintana ajalla joulukuu 2012 – tammikuu 2013.
Sarja kertoo Kemiönsaarella asuvan Holmströmin yrittäjäperheen kiireisestä arjesta. Eero Wallén on seurannut perheen elämää vuodesta 2005 lähtien. Sarjan ensimmäisessä jaksossa eletään tammikuuta 2010.
Perheen isä Magnus on koneyrittäjä, joka muun muassa tekee kaivutöitä ja talvisin auraa lunta. Perheen äiti Petra on töissä Taalintehtaan päiväkodissa. Perheeseen kuuluu kolme lasta, esikoinen Ronny, René ja kuopus Robin, jotka vuonna 2010 ovat noin 10–20-vuotiaita. René on juuri saanut traktoriajokortin ja auttaa isäänsä lumen aurauksessa.
Sarja on saanut nimensä Hertzbölen tilasta, jolla Holmströmien perhe on asunut 13 vuoden ajan.
Hertzbölen asukkaiden lisäksi sarjassa esiintyvät muun muassa viiden kilometrin päässä Hertzbölestä asuvat Magnuksen vanhemmat Lasse ja Maj-Lis Holmström sekä Petran veli Pedro Karlsson. Poikansa tavoin Lasse tekee talvisin lumitöitä vaikka onkin jo eläkeläinen. Pedro puolestaan on voimailija, joka voitti Suomen vahvin mies -tittelin vuonna 2010.
Sarjassa on kuusi jaksoa:
Hertzböle: pitkät päivät – kesto 28 min
Hertzböle: pääkallonpaikka – kesto 24 min
Hertzböle: jääräpää – kesto 28 min
Hertzböle: peliautomaatti – kesto 28 min
Hertzböle: aamukankeutta – kesto 29 min
Hertzböle: kaikki yhdessä – kesto 28 min
Aiheesta muualla

Svenska Yle Arkivet: Hertzböle (Arkistoitu – Internet Archive)
Hz

Hz tarkoittaa seuraavia:
elinkelpoinen vyöhyke, HZ, englannin ilmauksesta habitable zone, tähden ympärillä oleva elämän esiintymiselle suotuisa vyöhyke
herero, ISO 639-1 -koodi hz, kieli
hertsi, tunnus Hz, taajuuden yksikkö
SAT Airlines, IATA-koodi HZ, lentoyhtiö
Saudi-Arabia, siviililentokoneiden kansallisuustunnus HZ, valtio tai muu maantieteellinen alue.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hàm Nghi

| Hàm Nghi |
| --- | --- |
 
Vietnamin keisari
Valtakausi:  2. elokuuta 1884 – 19. syyskuuta 1885
Edeltäjä:  Kiến Phúc
Seuraaja:  Đồng Khánh

Syntynyt:  3. elokuuta 1872 Huế, Vietnam
Kuollut:  4. tammikuuta 1943 (70 vuotta) Alger, Ranskan Algeria
Puoliso:  Marcelle Laloë
Lapset:  Nguyễn Phúc Như Mai Nguyễn Phúc Như Lý Nguyễn Phúc Minh Đức
Suku:  Nguyễn
Isä:  Nguyễn Phúc Hồng Cai
Äiti:  Phan Thị Nhàn
Uskonto:  kungfutselaisuus
Hàm Nghi oli Vietnamin Nguyễn-dynastian kahdeksas keisari. Hän toimi keisarina yhden vuoden ajan, vuosina 1884–1885. Hàm Nghi oli edellisen keisarin Kiến Phúcin nuorempi veli. Kiến Phúcin kuoltua vuonna 1884, ranskalaiset päättivät että tuolloin 14-vuotias Hàm Nghi, olisi nuorena keisarina helpommin hallittavissa kuin aikuisen keisarin. Tästä syystä Vietnamia hallinneet ranskalaiset valitsivat keisariksi Hàm Nghin.
Hàm Nghi ei ollut koskaan saanut aatelista koulutusta, mutta oli kuitenkin ajattelevainen hallitsija. Hän ymmärsi että Vietnamin suojelijana esiintynyt Ranskan siirtomaavalta todellisuudessa käytti suurinta valtaa. Maan palatsi oli pian aseistettu ranskalaisten tykistöä vastaan ja jännitteet kasvoivat kun ranskalaisten sotilaiden partiointi lisääntyi. Heinäkuussa 1885 kaksi keisarin mandariinia Nguyễn Văn Tường ja Tôn Thất Thuyết käynnistivät Cần Vương -liikkeenä tunnetun kapinan ranskalaisia vastaan. Keisari Hàm Nghi vetäytyi Laosiin palkatakseen sissisotilaita ranskalaisia vastaan. Ranskalaiset kukistivat kapinan ja pyysivät keisaria palaamaan Vietnamiin. Koska Hàm Nghi ei palannut, ranskalaiset syrjäyttivät hänet ja nostivat keisariksi hänen veljensä Đồng Khánhin.
Pian myös Hàm Nghin resurssit alkoivat loppua ja hänen tukijoukkonsa harvenivat. Lopulta hänen oma henkivartijansa petti hänet ja pidätti hänet ja luovutti ranskalaisille vuonna 1888. Huolimatta siitä että Hàm Nghi oli pakotettu kapinaan mukaan, ranskalaiset karkottivat hänet Algerian vuonna 1889 ja pitivät hänet elossa jos hän osoittautuisi myöhemmin hyödylliseksi. Hän kuoli Algeriassa vuonna 1943.
Hertz

Hertz voi tarkoittaa:
hertsi, taajuuden yksikkö, lyhenne Hz
Hertz, autovuokraamo
Sukunimi

Aarno Tertti, ent. Hertz (1925–2011), suomalainen tiedottaja, sukututkija ja päätoimittaja, Martti Tertin (Hertz) poika
Arne Hertz (s. 1939), ruotsalainen kartanlukija
Gustav Ludwig Hertz (1887–1975), saksalainen fyysikko, toinen Franckin ja Hertzin kokeen keksijöistä, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Heinrich Rudolf Hertz (1857–1894), saksalainen fyysikko, radioaaltojen löytäjä
Henrik Hertz (1797 tai 1798–1870), tanskalainen kirjailija
Martti Hertz, Martti Tertti (1898–1940), suomalainen metsätieteilijä ja metsänhoitaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hertz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Huuhkajanvaara

Huuhkajanvaara, joissain yhteyksissä myös Huuhkajavaara, on pientalovaltainen asuinalue Kajaanissa Kajaani golfin ja Vimpelinlammen välisellä alueella.
Huuhkajavaarassa toimi ennen koulu, ja tällä hetkellä päiväkoti.
Huuhkajavaaran kadunnimet liittyvät retkeilyyn.
Ensimmäiset asunnot alueelle valmistuivat 1980- ja 1990-lukujen taitteessa.
Hertz (yritys)

| Hertz Global Holdings, Inc |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NYSE: HTZ
ISIN:  US428040CN71
Perustettu:  1918
Toimitusjohtaja:  Mark Frissora
Kotipaikka:  Park Ridge, New Jersey
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  auto- ja konevuokraus
Liikevaihto:  8,1 miljardia USD
Liikevoitto:  3,5 miljardia USD
Nettotulos:  116 miljoonaa USD
Henkilöstö:  36 000 (2017)
Kotisivu:  hertz.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hertz Global Holdings, Inc (NYSE: HTZ) on yhdysvaltalainen yritys, jonka pääliiketoiminta-alueet ovat autonvuokraus ja raskaan koneiston vuokraus. Yrityksen autovuokraamoketju, Hertz Rent A Car, on maailman toiseksi suurin autovuokraamo ja maailman suurin yleisautovuokraamo. Hertzin autovuokraamoketjulla on noin 7 600 toimipistettä kaikkiaan 145 maassa. Yrityksen raskaan koneiston vuokrausketjulla, Hertz Equipment Rental Corporationilla, on 360 toimipistettä Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ranskassa ja Espanjassa. Vuoden 2006 lopussa päättyneellä tilikaudella yrityksen liikevaihto oli 8,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Vuoden 2006 lopussa yrityksen taseen loppusumma oli 18,7 miljardia dollaria ja sillä oli kaikkiaan 31 500 työntekijää.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hertzin verkkosivut (englanniksi)
Hirmuvalta

Hirmuvalta eli terrori on valtaa, joka perustuu väkivaltaisiin keinoihin ja herättää kauhua.
Alkuaan terroriksi (ransk. terreur) kutsuttua toimintaa harjoittivat Ranskan suuren vallankumouksen myötä valtaan nousseet radikaalit jakobiinit, jotka teloittivat todellisia ja luuloteltuja poliittisia vastustajiaan giljotiinilla. Ranskalaiset itse viittaavat tuohon ajanjaksoon terrorin aikana. Jakobiinijohtaja Maximilien Robespierre näki sanassa myönteisen merkityksen ja hänen mukaansa terrori edusti oikeutta ja hyvettä.
Terrorin psykologiset vaikutukset vastustajan kannattajiin edistävät sen käyttäjän omia poliittisia, sotilaallisia tai uskonnollisia tavoitteita. Sodankäynnin kiinalainen teoreetikko Sun Tzu määritteli 400-luvulla ennen ajanlaskun alkua terrorin ytimen seuraavasti: Tapa yksi, pelota tuhansia.
Hohtomiljoonakala

| Hohtomiljoonakala |
| --- | --- |
 Kaksi hohtomiljoonakalakoirasta
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Heimo::  Hammaskarpit Poeciliidae
Alaheimo::  Poeciliinae
Suku::  Poecilia
Laji::  wingei
Kaksiosainen nimi
 Poecilia wingei  Poeser, Kempkes & Isbrücker, 2005 
Katso myös
   Hohtomiljoonakala Wikispeciesissä   Hohtomiljoonakala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hohtomiljoonakala (Poecilia wingei) on hammaskarppeihin kuuluva kala, miljoonakalan lähisukulainen. Lajit risteytyvät, ja monet akvaariokauppojen hohtomiljoonakalojen nimellä myymistä yksilöistä ovatkin risteymiä.
Koko ja ulkonäkö

Hohtomiljoonakalanaaras on hopeanharmaa, 4–5 cm pitkä ja sopusuhtainen. Koiras on 3 cm pitkä, naarasta huomattavasti värikkäämpi ja isokokoisten väriläikkien peittämä. Väriläiskät vaihtelevat yksilöstä toiseen ja voivat olla mustia, oransseja, vihreitä tai sinisiä.
Alkuperä

Hohtomiljoonakalat ovat kotoisin Etelä-Amerikasta Venezuelasta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Hohtomiljoonakala on parvikala, joka vaatii ympärilleen vähintään kuuden kalan parven. Lisääntyminen on samanlaista kuin miljoonakalalla.
Vesiolot ja ravinto

Luonnossa hohtomiljoonakalat elävät laguuneissa murtovedessä 2 cm:n – 3 metrin syvyydessä. Niiden kotivesissä lämpötila on 27–30 °C. Akvaarioissa niitä voi pitää viileämmässäkin vedessä, 24–28 °C:ssa, mutta kuitenkin yleensä lämpimämmässä kuin miljoonakaloja. Veden happamuuden tulee olla 6,5–8 pH ja kovuuden alle 20 °dH.
Hohtomiljoonakalat ovat kaikkiruokaisia.
Hohtomiljoonakalanaaras
Hiroaki Hidaka

Hiroaki Hidaka (jap. 日高 広明; 1962 – 25. joulukuuta 2006) oli japanilainen rikollinen. Hän murhasi neljä naispuolista henkilöä huhti–syyskuussa 1996. Yksi uhreista oli vasta 16-vuotias. Murhaaja pidätettiin syyskuussa 1996, tuomittiin kuolemaan 9. helmikuuta 2000 ja teloitettiin hirttämällä vuonna 2006.
Hidaka työskenteli taksikuskina Hiroshimassa.
Holger Böök

Holger Böök (10. heinäkuuta 1923 Tampere – 19. marraskuuta 2003 Tampere) oli suomalainen rakennusmestari, rakennusneuvos ja Rakennusliike H. Böök Oy:n perustaja.
Böök valmistui rakennusmestariksi vuonna 1947 Tampereen teknillisestä oppilaitoksesta. Hän toimi aluksi eri rakennusliikkeiden palveluksessa työmaa- ja vastaavana mestarina kunnes hän perusti vuonna 1955 oman rakennusliikkeen joka toimi Tampereella ja lähiseuduilla. Rakennusliike H. Böök Oy rakensi Tampereelle muun muassa Sara Hildenin taidemuseon. Rakennusliike H. Böök Oy siirtyi 1980-luvulla Rakennuskunta Hakan omistukseen ja vuonna 1986 se yhdistettiin Hakan edellisenä vuonna ostamaan MNK-Rakennus oy:hyn (entinen Rakennustoimisto Mattinen & Niemelä).
Böök oli Tampereen rakennusmestariyhdistyksen hallituksen jäsen ja hän oli 1970-luvulla Suomen rakennusteollisuusliiton johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana.
Helsingin maapäivät

Helsingin maapäivät oli tammikuussa 1616 Helsingissä järjestetty Suomen säätyjen kokous. Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf oli kutsunut Suomen säätyjen edustajat koolle Helsinkiin 13. tammikuuta 1616, ja hän itse avasi maapäivät, jotka oli kutsuttu koolle neuvottelemaan Suomen alueen varustelutoimenpiteistä.
Vuoden 1616 maapäivät olivat ainoa Ruotsin vallan aikainen kerta, kun Suomen alueen säädyt kokoontuivat yksin ja siis ilman Ruotsin edustajia.[lähde? ] Säädyt suostuivat ylimääräiseen sotaveroon, joka oli seurausta Venäjän ja Puolan hyökkäysuhasta. Tämän lisäksi kokouksessa hyväksyttiin uusi kyyditsemisasetus eli määriteltiin niin sanottu hollikyyti.
Suomen maapäivät kokoontuivat myös Turussa, muun muassa vuonna 1676. Silloin säädyt kutsui koolle Axel Julius De la Gardie ja talonpoikaissäätyä johti Heikki Heikinpoika Vaanila.
Kutsutut

Kuningas Kustaa II Aadolf oli kutsunut Helsinkiin kaikki täysi-ikäiset aatelismiehet, piispan ja kaksi tuomiokapitulin edustajaa, yhden papin jokaisesta Suomen alueen kihlakunnasta, ratsumestarit ja jälkiväen päälliköt sekä miehistön edustajat, kustakin maan kaupungista yhden pormestarin, raatimiehen sekä tavallisen porvarin sekä tämän lisäksi vielä kaksi talonpoikaa jokaisesta maan kihlakunnasta. Poikkeuksen perinteisiin säätypäiviin muodostaa se, että myös sotilaat oman ryhmänään oli kutsuttu kokoukseen. Yleensä he kuuluivat aatelistoon ja olivat näin sen säädyn edustajina läsnä.
Kuninkaan kutsu oli kuultu ja säilyneiden lähteiden mukaan kokoukseen oli saapunut ainakin 25 aatelismiestä, pappeja oli 21, porvariston edustajia kymmenestä kaupungista. Mukana oli todennäköisesti talonpojat jokaisesta kihlakunnasta sekä 10 sotaväen edustajaa.
Osallistujien joukosta erottuivat erityisesti valtakunnan kansleri, Kemiön vapaaherra Axel Oxenstierna, joka kuului Kemiön vapaaherrakunnan ansiosta Suomenkin aatelistoon. Läsnä olivat myös laamanni ja valtaneuvos Yrjö Boije af Gennäs, Aksel Kurki, joka oli Klaus Eerikinpoika Flemingin entinen sotapäällikkö, Olavinlinnan päällikkö Gödik Fincke, Venäjän sodassa erityisesti kunnostautunut Klaus Slang, Kankaisten herra Henrik Kaarlenpoika Horn sekä Louhisaaren herra Klaus Laurinpoika Fleming. Useat paikalle tulleet olivat taistelleet kuningas Sigismundin puolesta Kustaa II Aadolfin isää Kaarle IX:tä vastaan sisällissodan aikana. Paikalle oli tullut myös Turun iäkäs piispa Eerik Eerikinpoika Sorolainen, Turun kirkkoherra Jaakkima Stutaeus ja Viipurin kirkkoherra Nicolaus Magni Carelius, josta myöhemmin tuli piispa.
Maapäivien avaus

Kuningas henkilökohtaisesti avasi maapäivät 22. tammikuuta 1616 ja piti avajaispuheen. Puheensa päätyttyä kuningas luetutti ja kokoontuneille herroille jakoi kirjallisina ne esitykset, joista kuningas halusi kokouksen esittävän vastauksensa kuninkaalle.  Kuninkaan esittämiä kysymyksiä oli kolme:
miten valtakunta voitaisiin suojella Sigismundin jatkuvilta vehkeilyiltä ja miten voitaisiin järjestää valtakunnan puolustus venäläisten hyökkäyksiä vastaan?
että suostuttaisiin maksamaan sellaista maaretkiveroa, joka oli kannettu myös vuonna 1613,
Suomessakin hyväksyttäisiin se kyyditsemisasetus (hollikyyti), joka oli hyväksytty voimaantulevaksi Ruotsin osassa valtakuntaa vuonna 1615.
Maapäivät ja vastaukset

Itse kokouksen kulusta meille ei ole säilynyt lähteitä, mutta kymmenen päivän kuluttua kuitenkin maapäivät saattoivat allekirjoittaa vastaukset:
ensiksi: vastattiin, että koska Sigismund oli halunnut aina hävittää heidän kristillisen uskonsa ja palauttaa heille paavillisen epäjumalanpalvonnan. Tämä oli johtanut ulkomaisen sotajoukon valtakuntaa vastaan ja koetellut vietellä kansaa luopumaan uskollisuudesta oikeaa esivaltaa, Hänen Kuninkaallista Majesteettiaan ja isänmaata kohtaan. Jos Sigismund ei ole halukas suostumaan kohtuullisen rauhaan, niin tahtovat maan asukkaat yhtenä miehenä nousta Sigismundia ja puolalaisia vastaan ja uskaltaa vaarantaa elämänsä, henkensä menestyksensä ja kykynsä H.K.M:nsa ja isänmaan puolesta.
toiseksi: kokoontuneet alamaiset toivoivat, että Englannin ja Hollannin johtamat rauhanneuvottelut johtaisivat tulokseen. Mutta jos venäläiset olivat vihollisuudessaan niin paatuneita, etteivät he kohtuulliseen rauhaan olisi suostuvaisia, niin luvataan tehdä heille kaikki mahdollinen vastarinta ja olla säästämättä verta, rahaa ja omaisuutta H.K.M:n ja isänmaan puolesta.
kolmanneksi: Maapäivät kiitivät kuningasta kyyditsemisasetuksesta, se oli heidän mielestään hyvä ja hyödyllinen. Samalla vastattiin, että kuningas valvoisi asetuksen noudattamista ja velvoittaisi käskynhaltijansa pitämään alamaiset laissa ja oikeudessa sekä nauttimaan kotirauhaa.
neljänneksi: kokous suostui valtakunnan hätätilan takia maksamaan kuluvan talven aikana eritysveron jota kutsuttiin ”maaretkiveroksi”.
Tuona samana päivänä, jona sinetöity vastaus annettiin, lähettivät Helsingin maapäivät pitkän kirjelmän muille Ruotsin maapäiville. Siinä muistutettiin Ruotsissa asuville alamaisille, että suomalaiset rajan pinnassa asuneina olivat aina kokeneet niin linnaleirirasitukset kuin muutkin rasitukset ja olivat siitä huolimatta suostuneet verojen maksamiseen. Kirjeessä todettiin, että ei ole syytä epäillä Ruotsin maapäivien samanmoista kannanottoa, niin tämä tulisi suureksi avuksi heille, jotka elivät epävarman rajan läheisyydessä ja että he, olivat aina uskollisesti auttaneet muiden maakuntien asukkaita. Tästä kirjelmästä lähetettiin kappale kunkin maakunnan maapäiville, mutta vain Smoolannin vastauskirje tunnetaan sanamuodoltaan. Se on päivätty 14. maaliskuuta 1616.
Maapäivien päätyttyä Kustaa Aadolf lähti 10. helmikuuta Turkuun, jossa hän viipyi kolme kuukautta. Siellä oli tarkoitus järjestää kuninkaan käräjät, konungsräfst, mutta pian suunnitelma muuttui.
Muistomerkki

Helsingin Maapäivien muistoksi pystytettiin Helsingin kaupunginarkkitehti Birger Brunilan toteuttama muistomerkki Vanhankaupungin korkeimmalle kohdalle ruotsalaisuuden päivänä 1932, jolloin tuli kuluneeksi tasan 300 vuotta Kustaa II Aadolfin kuolemasta. Harmaata graniittia olevan obeliskin tilasivat historialliset yhdistykset. Pylvään kyljessä lukee: ”Täällä vanhassa Helsingissä Kustaa II Aadolf piti kokousta Suomen säätyjen kanssa turvattuaan uuden itärajamme.”
Aiheesta muualla

Maapäivät Helsingissä 1616 (Web Archive-linkki)
Kun Suomessa määrättiin sotavero koko Ruotsin valtakunnalle. Helsingin merkilliset valtiopäivät v. 1616, Hakkapeliitta, 19.06.1934, nro 25-26, s. 27, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kustaa II Aadolf
Birger Brunilan toteuttama Helsingin maapäivien muistokivi Vanhassakaupungissa.