stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antiikin Aleksandria
Rakennukset ja löydökset

Monet antiikin aikaiset kirjailijat, jotka näkivät Aleksandrian sen loiston päivinä, puhuvat kaupungista ihaillen ja kuvaavat sitä kauniiksi (ἡ καλὴ Ἀλεξάνδρεια, hē kalē Aleksandreia). Ammianus Marcellinus kutsui sitä ilmaisulla ”jaloin kaikista kaupungeista” (vertex omnium civitatum), ja Strabon puolestaan sanoo sen olleen suurin maailman kauppapaikoista (μέγιστον ἐμπορεῖον τῆς ὀικουμένης, megiston emporeion tēs oikūmenēs). Samaan tapaan kirjoittavat myös muun muassa Theokritos, Filon, Eustathios, Gregorios Nyssalainen ja monet muut. Kirjailijat kuvaavat laajalti kaupungin sijaintia ja asemakaavaa ja luettelevat sen merkittävimpiä rakennuksia. Yksi vaikuttavimpia kuvauksia kaupungista vierailijan silmin on Akhilleus Tatioksen romaanissa Leukippe ja Kleitofon.
Aleksandriasta on säilynyt vain vähän muinaisjäänteitä. Kuten kuvattua, kaupungin rakennusten rappeutuminen ja tuhoutuminen ei johtunut niinkään ajasta, vaan ihmisistä, sillä seudun kuiva ilmasto säilyttää rakennukset hyvin vuosisatoja. Suuri osa rakennuksista on kadonnut yksinkertaisesti niiden rakennusmateriaalin uudelleenkäytön vuoksi. Rakennuksia on tuhoutunut myös maanjäristyksissä ja sodissa. Vielä 1800-luvulla raunioita oli näkyvissä paljon enemmän. Mainituista syistä antiikin aikaisen kaupungin topografia tunnettiin pitkään huonosti, ja kuva siitä perustui pitkään Straboniin ja muihin antiikin lähteisiin, kuten Diodoros Sisilialaiseen ja Polybiokseen sekä Julius Caesarin nimissä kulkeviin sotahistoriateoksiin.
Nykyaikaisilla menetelmillä osa kaupungin asemakaavasta ja kaupunginmuurien reitistä on kuitenkin pystytty selvittämään jo melko hyvin. Vedenalaiset tutkimukset ovat osoittaneet ainakin osan kaupungin ranta-alueesta rakennuksineen liukuneen hitaasti mereen ajan kuluessa, ja meriarkeologian avulla on tehty löytöjä veden alle jääneeltä alueelta. Maan päällä laajin yhtenäinen arkeologinen alue on Kom el-Dikkan alue hieman pohjoiseen kaupungin rautatieasemasta.
Rakennukset ja löydökset > Asemakaava ja kaupunginmuurit

Strabon vertasi kaupungin muotoa khlamykseen eli sotilasviittaan. Sen pitkät sivut, jotka kulkivat Välimeren rannikon ja Mareotis-järven rantojen suuntaisesti, olivat Strabonin mukaan noin 30 stadioninmitan pituiset ja nykymittauksessa noin 5,1 kilometriä, kun taas lyhyiden sivujen pituus kannaksen leveyssuunnassa oli noin seitsemän tai kahdeksan stadionia, tarkemmin länsipäässä noin 1,2 kilometriä, itäpäässä noin 1,4 kilometriä ja suurimmillaan keskellä noin 1,7 kilometriä.
Kaupunkia ympäröineiden muurien pituus oli noin 15,8 kilometriä. Alkuperäiset muurit olivat peräisin hellenistiseltä kaudelta. Roomalaisella kaudella niitä laajennettiin jonkin verran itään päin. Arabikaudella 800-luvulla rakennettiin kolmas kaupunginmuuri, joka kattoi entistä selvästi pienemmän alueen. Nykyisin hellenistisen kauden muureista on säilynyt pieni osa, joka on nykyisten Shallalat-puutarhojen alueella.
Deinokrateen kaupunkisuunnitelma noudatti Hippodamoksen nimiin laitettua asemakaavaa, joka muodosti ruutukaavan. Kaupungissa oli kaksi suurempaa pääkatua, joista toinen kulki idästä länteen ja toinen pohjoisesta etelään. Itä-länsisuuntainen pääkatu sai alkunsa kaupunginmuurin itäportilta eli Auringon portilta ja päättyi länsiportille eli Kuun portille ja kulki kaupungin ja kaikkien kolmen kaupunginosan poikki. Se kulki suunnilleen samalla paikalla kuin nykyinen Sharia El-Horreya -katu. Myös eräät muut nykyiset kadut heijastelevat antiikin aikaista katuverkkoa. Yhteensä pääkatuja oli 18, seitsemän itä-länsisuunnassa ja 11 poikkikatua pohjois-eteläsuunnassa. Pääkatujen leveys oli jopa plethronin verran eli 100 jalkaa (noin 30 metriä).
Rakennukset ja löydökset > Rhakotiksessa

Rhakotiksen egyptiläiskaupunginosan tärkeimmät rakennukset olivat Serapeion, stadion ja viljavarastot. Aleksandria, jonka arabit valtasivat, vastasi suunnilleen Rhakotiksen kaupunginosaa. Se oli kärsinyt paljon sodista ja sisäisistä riidoista. Serapeion oli palanut kahdesti, kerran Marcus Aureliuksen aikana ja uudelleen Commoduksen aikana. Itse kaupunginosa säilyi kuitenkin kreikkalais- ja juutalaiskaupunginosia pidempään ja oli asuttuna vielä arabivalloituksen aikaan.
Serapeion
Serapeion eli Serapikselle omistettu temppeli sijaitsi egyptiläiskaupunginosassa kaupungin ja myös nyky-Aleksandrian keskustan lounaisosassa. Serapiksen kultti luotiin Ptolemaiosten aikana hellenistisen ja egyptiläisen kulttuurin tarkoitukselliseksi yhteensulauttamiseksi. Temppeli rakennettiin toisen tiedon mukaan Ptolemaios I:n tai II:n aikana, toisen tiedon mukaan Ptolemaios III:n aikana. Temppelin arkkitehdiksi mainitaan Parmaniskos. Serapeion tuhottiin vuonna 390 jaa. patriarkka Theofiloksen johdolla keisari Theodosiuksen pakanauskonnon kieltäneiden määräysten toteuttamiseksi.
Temppelissä ollut jumalan kulttikuva oli puinen ja päällystetty monentyyppisillä jalometalleilla ja jalokivillä. Temppelin alapuolella oli maanalaisia osia, jotka oli tarkoitettu Serapiksen mysteerikultille. Serapeionin paikka tunnistettiin kaivauksissa Diocletianuksen pylvään paikalla vuonna 1944.
Diocletianuksen pylväs eli ”Pompeiuksen pylväs”
Diocletianuksen pylväs, joka tunnetaan yleensä perinteisellä mutta virheellisellä nimellään ”Pompeiuksen pylväs”, sijaitsee lähellä Serapeionin raunioita. Se oli käytännössä kaupungin ainoa näkyvillä ollut muinaisjäänne ennen Kom el-Dikkan alueen kaivauksia. Pylväs pystytettiin siinä olevan kreikankielisen piirtokirjoituksen mukaan keisari Diocletianuksen kunniaksi vuonna 297. Pylvään korkeus jalusta ja kapiteeli mukaan lukien on noin 26,9 metriä. Pylvään huipulla oli Diocletianuksen patsas, joka ei ole säilynyt.
Rakennukset ja löydökset > Faroksella

Faroksen majakka
Faroksen majakka sijaitsi samannimisellä saarella kaupungin edustalla. Sen rakentaminen alkoi Ptolemaios I:n aikana todennäköisesti noin vuonna 297 eaa., ja se valmistui Ptolemaios II:n aikana noin vuonna 285 eaa. Myöhemmän antiikin aikana majakka luettiin maailman seitsemän ihmeen joukkoon. Majakka sortui vuoden 1303 maanjäristyksessä, joskin se oli vaurioitunut vakavasti jo ennen 1100-lukua. Vuonna 1479 sen paikalle rakennettiin Qajitbein linnoitus, johon käytettiin majakasta saatuja kiviä.
Majakka oli eri arvioiden mukaan noin 117–135 metriä korkea. Rakentaaltaan se oli kolmiosainen. Alin osa, jonka korkeus oli noin 70 metriä, oli nelikulmainen ja siinä olivat majakan pysyvän varuskunnan asuintilat, eläinsuojat ja varastot. Keskikerros oli kahdeksankulmainen ja korkeudeltaan noin 30 metriä. Ylin kerros oli sylinterinmallinen, ja sen yläosassa poltettiin tulta. Ylimmän kerroksen huipulla oli Zeus Soterin eli vaaroista pelastavan Zeuksen patsas. Majakan ulkopuolella oli Ptolemaioksen — oletettavasti Ptolemaios I:n — ja hänen puolisonsa patsaat. Majakkaan liitettyjä osia on löydetty meriarkeologisissa tutkimuksissa.
Temppelit
Faroksen saarella sijaitsi myös useita temppeleitä. Huomattavin niistä oli omistettu Hefaistokselle. Se sijaitsi Heptastadionin pohjoispäässä. Usein on tulkittu, että saarella olisi ollut myös Isiksen temppeli, jossa jumalatarta olisi palvottu merenkulun suojelijana epiteetillä Faria. Tämä on kuitenkin kyseenalaistettu, ja ajatus saattaa olla peräisin lähinnä kyseisestä jumalattaren epiteetistä. Temppeliin liitettyjä osia, kuten Isiksen patsaan jalusta, on kuitenkin löydetty meren pohjasta. Temppeli saattoi sijaita lähellä majakkaa.
Rakennukset ja löydökset > Kaupungin ulkopuolella

Nekropoliit
Kaupungin hautausmaita oli erityisesti sen itä- ja länsipuolella kaupunginmuurien ulkopuolella. Strabon mainitsee ainoastaan lännenpuoleisen. Osa haudoista on kalkkikivikallioon kaiverrettuja katakombeja. Merkittävin niistä tunnetaan nykyisin Kom el-Shugafan katakombina. Se on ajoitettu ensimmäiselle vuosisadalle ja 100-luvulle jaa., ja se on koko Egyptin merkittävin roomalaisaikainen hautapaikka. Katakombi on kolmikerroksinen ja sijaitsee lounaaseen Serapeionista. Se on koristeltu yhdistellen egyptiläistä ja roomalaista tyyliä. Osa kaupungin nekropoliiden haudoista on kallioon kaiverrettuja kammiohautoja.
Rakennukset ja löydökset > Esinelöydöt

Kaupungista tehtyjä löytöjä on erityisesti Aleksandrian Kreikkalais-roomalaisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta antiikin Aleksandria Wikimedia Commonsissa
Aleksandria ja Niilin suisto antiikin aikana.
Ennallistus Faroksen majakasta.
Aleksandrian raunioita Kom el-Dikkan (Kom El Deka) arkeologisella alueella.
Aleksanteri Suuri perustaa Aleksandrian. Placido Costanzin maalaus, 1736–1737.
Ptolemaios I:n Aleksandriassa lyöttämä tetradrakhma, n. 323–310 eaa.
Ptolemaios II puhuu juutalaisille oppineille, jotka tekivät Septuagintan eli Vanhan testamentin kreikannoksen. Jean Baptiste de Champaignen maalaus, 1672.
Octavianus ja Kleopatra. Louis Gauffierin maalaus, 1787.
Niin kutsutun Lintujen huvilan mosaiikkilattiaa Kom el-Dikkan arkeologiselta alueelta.
Aleksandrian lyömä hemidrakhma Hadrianuksen ajalta vuodelta 134/135 jaa. Kuvituksessa Antinooksen rintakuva ja teksti ANTINOOY HΡΩOC, Antinoū hērōos sekä ratsastava, Hermeenä kuvattu Antinoos.
Aleksandrian lyömä drakhma, 222–235 jaa. Kuvituksessa seppelöity keisari Alexander Severuksen pää ja teksti KAI(ΣΑΡ) MAP(ΚΟΣ) AYP(ΗΛΙΟΣ) ΣЄY(ΑΣΤΟΣ) AΛЄΞANΔPOΣ ЄYΣЄ(ΒΗΣ) sekä Asklepioksen rintakuva.
Pyhä Markus saapuu Aleksandriaan. Mosaiikki 1200-luvulta.
Aleksandrian raunioita Kom el-Dikkassa.
Lapsen muumio kullatulla naamiolla. Aleksandrian Kreikkalais-roomalainen museo.
Latinan- ja kreikankielinen piirtokirjoitus Aleksandriasta keisari Augustuksen 40. hallintovuodelta eli vuodelta 10 tai 11 jaa. Kirjoituksen mukaan keisari rakennutti Sebastos-nimisen kanavan Skhediasta merelle kulkien koko kaupungin läpi.
Kaavakuva antiikin Aleksandriasta ja sen tärkeimmistä rakennuksista.
Aleksandrian kaupunginmuurien jäänteitä.
Serapeionin raunioita.
Niin kutsuttu ”Pompeiuksen pylväs”.
Aleksandrian kirjasto kuviteltuna piirroksessa.
Roomalaisen teatterin rauniot Kom el-Dikkan arkeologisella alueella.
Ennallistuspiirros Faroksen majakasta sen eri vaiheissa, vasemmalla antiikin aikainen, keskellä ja oikealla arabikauden majakka.
Teresa

| Teresa |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  26. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  26. huhtikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Teresia, Tessa
Vastineita eri kielissä:  Terese, Theresa, Therese, Thérèse, Theresia, Tereza
Nimen alkuperä:  ?
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teresa, Theresa,  on naisen etunimi, joka esiintyy myös muunnoksena Teresia.  Nimen alkuperää ei tiedetä, mutta sen on arveltu tarkoittaneen alkujaan Theran asukasta.. Keskiajalla nimi oli käytössä vain Espanjassa, mutta sen teki suosituksi muissakin maissa Avilan Pyhä Teresa (k. 1580).
Suomessa Teresan nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisessä kalenterissa 26. huhtikuuta. Ruotsinkielisessä kalenterissa samalla päivällä ovat myös muunnokset Teresia ja Terese. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä Teresa-nimen on saanut 3 151 henkilöä, Teresia-nimen 1605 ja Terese-nimen 837 henkilöä. Muodossa Theresa nimi on annettu noin 630, Theresia 431 ja Therese 1017 henkilölle.
Tunnettuja Teresoja ja Theresoja > Pyhimyksiä

Ávilan Teresa (1515–1582), karmeliittanunna, Espanjan suojeluspyhimys
Jeesus-lapsen Teresa, Marie Françoise Thérèse Martin (1873–1897), karmeliittanunna ja kirkonopettaja
Äiti Teresa, Pyhä Teresa Kalkuttalainen, oik. Agnes Gonxha Bojaxhiu (1910–1997), makedonialaissyntyinen katolinen nunna, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Tunnettuja Teresoja ja Theresoja > Hallitsijoita ja hallitsijasukujen jäseniä

Teresa (1080–1130), Portugalin kuningatar, kuningas Alfonso VI:n puoliso
Teresa Cristina (1822–1889), sisilialainen prinsessa ja Brasilian keisarinna, keisari Pedro II:n puoliso
Tunnettuja Teresoja ja Theresoja > Muita

Teresa Abelleira (s. 2000), espanjalainen jalkapalloilija
Theresa Andrews (s. 1962), yhdysvaltalainen uimari
Teresa Bell (s. 1966), yhdysvaltalainen soutaja
Teresa Bellanova (s. 1958), italialainen poliitikko ja ministeri
Teresa Berganza (1935–2022), espanjalainen oopperalaulaja
Theresa Bernstein (1890–2002), yhdysvaltalainen taidemaalari
Teresa Borràs i Fornell (1923–2010), katalonialainen säveltäjä, musiikinopettaja ja konserttipianisti
Teresa Brambilla (1813–1895), italialainen oopperalaulaja
Teresa Brewer (1931–2007), yhdysvaltalainen pop- ja jazzlaulaja
Teresa Carreño (1853–1917), venezuelalainen pianisti ja säveltäjä
Theresa Hak Kyung Cha (1951–1982), etäläkorealais-yhdysvaltalainen kirjailija, kuvataiteilija, käsitetaitelija, videotaiteilija, elokuvaohjaaja ja tuottaja
Teresa Ciepły, o.s. Wieczorek (1938–2006), puolalainen aita- ja viestijuoksija
Teresa Cormack (1981–1987), uusiseelantilainen henkirikoksen uhri
Teresa De Rita-Cavlek (s. 1971), suomalainen fysioterapeutti, kuntosaliohjaaja ja televisiojuontaja
Teresa Dobija (s. 1982), puolalainen pituushyppääjä
Teresa Edwards (s. 1964), yhdysvaltalainen koripalloilija ja valmentaja
Theresa Eslund, o.s. Nielsen (s. 1986), tanskalainen jalkapalloilija
Teresa Graves (1948–2002), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Teresa He Tingbo (s. 1969), kiinalainen tietotekniikan kehittäjä ja yritysjohtaja
Teresa James (1914–2008), yhdysvaltalainen lentäjä
Theresa Kachindamoto (s. 1950), malawilainen poliitikko
Teresa Heinz Kerry (s. 1938), yhdysvaltalainen hyväntekeväisyyden harjoittaja, poliitikko John Kerryn puoliso
Theresa Kronthaler (s. 1979), saksalainen ooppera- ja konserttilaulaja
Theresa Luke (s. 1967), kanadalainen soutaja
Theresa May (s. 1956), brittiläinen poliitikko, Britannian pääministeri 2016–2019
Teresa Medeiros (s. 1962), yhdysvaltalainen kirjailija
Teresa Moorhouse (s. 1982), suomalainen tekstiilitaiteilija
Teresa Motos (s. 1963), espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja
Teresa Orlowski (s. 1953), puolalais-saksalainen pornotuottaja
Teresa Palmer (s. 1986), australialainen näyttelijä
Teresa Rosenius (1944–2018), suomalainen televisiokuuluttaja ja iskelmälaulaja
Theresa Russell (s. 1957), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Teresa Salgueiro (s. 1969), portugalilainen laulaja
Teresa Sampsonia (1589–1668), iranilainen ylhäisönainen, englantilaisen diplomaatti Robert Shirleyn puoliso
Teresa Saporiti (1763–1869), italialainen oopperalaulaja
Teresa Stadlober (s. 1993), itävaltalainen maastohiihtäjä
Teresa Stich-Randall (1927–2007), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Teresa Stratas (s. 1938), kanadalainen oopperalaulaja
Thérésa Tallien (1773–1835), ranskalainen aatelisnainen ja seurapiirivaikuttaja
Teresa Teng (1953–1995), kiinalainen laulaja
Teresa Wakim, yhdysvaltalainen sopraano
Theresa Weld, Theresa Blanchard (1893–1978), yhdysvaltalainen taitoluistelija
Teresa Wright (1918–2005), yhdysvaltalainen näyttelijä
Theresa Zabell (s. 1965), espanjalainen purjehtija
Teresa Żylis-Gara (1930–2021), puolalainen ooppera- ja konserttilaulaja
Tunnettuja Teresia- ja Theresia-nimisiä

Maria Teresia (1717–1780), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna 1745–1780, myös Itävallan ja Unkarin hallitsija
Theresia Kiesl (s. 1963), itävaltalainen keskimatkojen juoksija
Teresia Lönnström (1895–1986), suomalainen yritysjohtaja, teollisuusneuvos ja kulttuurivaikuttaja
Tunnettuja Terese- ja Therese-nimisiä

Therese Alshammar (s. 1977), ruotsalainen uimari
Thérèse Blondeau (1913–2013), ranskalainen uimari
Thérèse Bonney (1894–1978), yhdysvaltalainen lehtivalokuvaaja
Therese Borssén (s. 1984), ruotsalainen alppihiihtäjä
Therese Brandl (1902–1947), itävaltalainen keskitysleirinvartija ja SS-nainen
Thérèse Brisson (s. 1966), kanadalainen jääkiekkoilija
Thérèse Coffey (s. 1971), brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko ja ministeri
Therese Grankvist (s. 1977), ruotsalainen laulaja
Therèse Hahl, o. s. Decker (1842–1911), suomalainen laulajatar, Taavi Hahlin puoliso
Therese Johaug (s. 1988), norjalainen maastohiihtäjä
Therese Karlsson (s. 1972), suomalainen oopperalaulaja ja näyttelijä
Therese Merkel (s. 1970), ruotsalainen poplaulaja
Therese Neumann (1892–1962), saksalainen katolinen mystikko ja stigmaatikko
Therese Sjögran (s. 1977), ruotsalainen jalkapalloilija
Thérèse Steinmetz (s. 1933), alankomaalainen laulaja
Thérèse Tietjens (1831–1877), saksalainen ooppera- ja konserttilaulaja
Therese Åsland (s. 1995), norjalainen jalkapalloilija
Kuvitteellisia Teresa- ja Thérèse-nimisiä

Teresa Ala-Uotila, televisiosarjassa Salatut elämät
Thérèse Laroque, päähenkilö Claude Millerin ohjaamassa elokuvassa Thérèse D.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teresa Wikimedia Commonsissa
Teutates

Rosmertaa ja Teutatesta esittävä reliefi.
Teutates oli kelttien sodan, heimoyhteyden ja vaurauden jumala. Nimi lienee merkinnyt suunnilleen "heimon jumala", sillä Gallian kelttien kielessä touta tarkoitti kansaa. Teutates tunnettiin myös nimillä Albiorix ("maailman kuningas") ja Caturix ("taistelun kuningas"). Teutatekselle uhrattiin myös ihmisiä. Roomalaisen runoilija Lucanuksen mukaan Teutatesta lepyteltiin hukuttamalla ihmisiä. Gundestrupin kattilan erään kuvalevyn oletetaan esittävän Teutatesta. Siinä jumala hukuttaa uhrattavaa sammioon. Jumalan rinnalle on kuvattu ratsuväkeä ja sotureita, mikä korostaisi Teutateksen roolia sodanjumalana.
Teutatesta palvottiin erityisesti Gallian ja Britannian alueilla. Britanniassa hänet tunnettiin nimellä Toutates.
Paul-Marie Duval (1993) esitti, että jokaisella kelttiheimolla oli oma ja omannimisensä Teutates.
Cobra (elokuva)

| Cobra |
| --- | --- |
 Stallonen hahmo käyttää elokuvassa suomalaista Jatimaticia.
Ohjaaja:  George P. Cosmatos
Käsikirjoittaja:  Paula Gosling Sylvester Stallone
Tuottaja:  Menahem Golan Yoram Globus Dolly Hall
Säveltäjä:  Sylvester Levay
Kuvaaja:  Ric Waite
Leikkaaja:  James R. Symons Don Zimmerman
Pääosat:  Sylvester Stallone Brigitte Nielsen Reni Santoni Andrew Robinson Brian Thompson Art LaFleur Lee Garlington
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Cannon Films
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:   23. toukokuuta 1986    12. syyskuuta 1986
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  25 miljoonaa $
Tuotto:  160 000 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cobra (tv-esityksessä Cobra – lain vahva käsi) on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut George P. Cosmatos. Cobra perustuu Paula Goslingin romaaniin Fair Game, johon perustuu myös komedia Beverly Hills kyttä.
Elokuva kertoo Marion "Cobra" Cobrettista, joka on keinoja kaihtamaton poliisi ja valmis tekemään mitä tahansa saadakseen rikolliset kiinni. Koko kaupungin poliisit ovat voimattomia väkivaltaisen ja säälimättömän murhaajan temmeltäessä kaupungissa. Viimeinen mahdollisuus on antaa tehtävä hoidettavaksi Cobralle. Tutkiessaan juttua Cobra käsittää, ettei hänellä ole vastassa vain yhtä murhaajaa, vaan kokonainen armeija murhanhimoisia sekopäitä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sylvester Stallone  | … |  Marion ”Cobra” Cobretti   |
|  Brigitte Nielsen  | … |  Ingrid   |
|  Reni Santoni  | … |  Sergeant Gonzales   |
|  Brian Thompson  | … |  Viiltäjä   |
Taustaa

Sylvester Stallonen oli alun perin tarkoitus esiintyä vuonna 1984 valmistuneessa toimintakomediassa Beverly Hills kyttä. Rooliin valittiin kuitenkin stand up -koomikko Eddie Murphy, joten Stallonen esiintyminen siirtyi parin vuoden päähän.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvan juonen olevan ”silkkaa paperia”, mutta toimintakohtausten toimivan. Hän antaa Cobralle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. Iltalehden Olli Mannisen mielestä Cobra on yhden tähden arvoinen, yksinkertaisesti tylsä ja vaisu väkivaltaleffa, jonka voi sivuuttaa ilman tunnonvaivoja. Sitä tuskin hänestä edes noteerattaisiin, ellei Stallone olisi mukana.
Videopeli

Elokuvasta on tehty myös videopeli Cobra.
Aiheesta muualla

Cobra Internet Movie Databasessa (englanniksi)
FilmGoerin arvostelu elokuvasta
Luettelo Norjan entisistä kunnista

Tämä artikkeli on luettelo Norjan entisistä kunnista. Luettelossa olevat Norjan kunnat ovat voineet lakata olemasta, koska ne ovat yhdistyneet, liitetty johonkin toiseen kuntaan tai jaettu osiin. Luettelossa ei ole mukana kokonaisia kuntia pienempiä osakuntaliitoksia. Lähes kaikki luettelon kunnat ovat kadonneet kuntaliitoksen myötä.
Akershusin lääni

| # | Kunta |  | Vuodesta | Vuoteen | Huomautuksia | Uusi kunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0218 | Aker |  | 1838 | 1948 | Liitetty kuntaan Oslo | Oslo |
| 0224 | Aurskog |  | 1919 | 1966 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Nordre Høland, Setskog ja Søndre Høland | Aurskog-Høland |
| 0225 | Blaker |  | 1919 | 1962 | Liitetty kuntaan Sørum | Sørum |
| 0203 | Drøbak |  | 1838 | 1962 | Liitetty kuntaan Frogn | Frogn |
| 0240 | Feiring |  | 1870 | 1964 | Liitetty kuntaan Eidsvoll | Eidsvoll |
| 0221 | Høland |  | 1905 | 1924 | Jaettu kahtia | Nordre Høland Søndre Høland |
| 0204 | Hølen |  | 1847 | 1946 | Liitetty kuntaan Vestby | Vestby |
| 0212 | Kråkstad |  | 1838 | 1964 | Liitetty kuntaan Ski | Ski |
| 0238 | Lillestrøm |  | 1908 | 1962 | Liitetty kuntaan Skedsmo | Skedsmo |
| 0222 | Nordre Høland |  | 1924 | 1966 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Aurskog, Setskog ja Søndre Høland | Aurskog-Høland |
| 0223 | Setskog |  | 1905 | 1966 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Aurskog, Nordre Høland ja Søndre Høland | Aurskog-Høland |
| 0201 | Son |  | 1847 | 1964 | Liitetty kuntaan Vestby | Vestby |
| 0201 | Son/Hølen |  | 1838 | 1847 | Jaettu kahtia | Son Hølen |
| 0221 | Søndre Høland |  | 1924 | 1966 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Aurskog, Nordre Høland ja Setskog | Aurskog-Høland |
Buskerudin lääni

| # | Kunta |  | Vuodesta | Vuoteen | Huomautuksia | Uusi kunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0624 | Eiker |  | 1838 | 1885 | Jaettu kahtia | Nedre Eiker Øvre Eiker |
| 0617 | Gol og Hemsedal |  | 1838 | 1897 | Jaettu kahtia | Gol Hemsedal |
| 0601 | Hønefoss |  | 1852 | 1964 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Hole, Norderhov, Tyristrand ja Ådal | Ringerike |
| 0613 | Norderhov |  | 1838 | 1964 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Hole, Hønefoss, Tyristrand ja Ådal | Ringerike |
| 0633 | Nore |  | 1858 | 1962 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Uvdal | Nore og Uvdal |
| 0629 | Sandsvær |  | 1838 | 1908 | Jaettu kahtia | Ytre Sandsvær Øvre Sandsvær |
| 0712 | Skoger |  | 1838 | 1964 | Liitetty kuntaan Drammen | Drammen |
| 0681 | Strømsgodset |  | 1838 | 1843 | Liitetty kuntaan Skoger | Skoger |
| 0611 | Tyristrand |  | 1916 | 1964 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Hole, Hønefoss, Norderhov ja Ådal | Ringerike |
| 0634 | Uvdal |  | 1901 | 1962 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa:  Nore | Nore og Uvdal |
| 0629 | Ytre Sandsvær |  | 1908 | 1964 | Liitetty kuntaan Kongsberg | Kongsberg |
| 0630 | Øvre Sandsvær |  | 1908 | 1964 | Liitetty kuntaan Kongsberg | Kongsberg |
| 0614 | Ådal |  | 1857 | 1964 | Liitetty yhteen seuraavien kuntien kanssa: Hole, Hønefoss, Norderhov ja Tyristrand | Ringerike |
Finnmarkin lääni

| # | Kunta |  | Vuodesta | Vuoteen | Huomautuksia | Uusi kunta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Alta-Talvik |  | 1838 | 1863 | Jaettu kahtia | Alta Talvik |
| 2029 | Nord-Varanger |  | 1894 | 1964 | Liitetty kuntaan Vadsø | Vadsø |
| 2026 | Polmak |  | 1903 | 1964 | Liitetty kuntaan Tana | Tana |
| 2016 | Sørøysund |  | 1838 | 1992 | Kunnan nimenä Hammerfest landdistrikt vuodesta 1838 vuoteen 1869. Liitetty kuntaan Hammerfest | Hammerfest |
| 2013 | Talvik |  | 1863 | 1964 | Liitetty kuntaan Alta | Alta |