stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tarvas

Tarvas on yleisestä käytöstä kadonnut suomen kielen sana, jonka merkityksestä on erilaisia tietoja ja käsityksiä. Tarvaista on tietoja kerätyssä kansanperinteessä. Kansanperinteessä tarvas on tarkoittanut yleensä jotakin sarvekasta eläintä, kuten hirveä, peuraa, nautaa tai näistä jonkin urosta. Ei kuitenkaan tiedetä, mikä näistä merkityksistä, jos mikään, on alkuperäisin, joskin sanan etymologia viittaa nautaeläimeen. Jo 1800-luvulla sana on askarruttanut tutkijoita. Joskus tarvas-sanaa käyttäneillä ihmisillä ei itselläänkään ollut selvää käsitystä siitä, mikä tarvas on.
Tarvaasta on johdettu Tarvo, joka on vanha sonnin nimitys, nykyisin myös miehen etunimi. Juomasarvea on 1700-luvulta peräisin olevan tiedon mukaan sanottu tarvoin sarveksi. Tarvasarvi taas on ollut (nautaeläimen) sarven muotoinen arkun hela.
Sana tarvas on lainaa indoeurooppalaisista balttilaiskielistä. Esimerkiksi liettuassa taūras merkitsee alkuhärkää, joita eli Euroopassa 1600-luvulle asti. Sana on sukua myös härkää ja sonnia tarkoittaville latinan sanalle taurus ja kreikan sanalle taũros. Suomen kielessä sana tarvas on saattanut alun perin tarkoittaa jotain nautaeläintä, mutta merkitys on myöhemmin voinut hajaantua. Virossa tarvas merkitsee alkuhärkää ja on joskus myös merkinnyt saksanhirveä.
Nykyinen sana teuras (ks. teurastus) on samaa kantaa kuin tarvas ja tarkoittanut alun perin sonnia. Nuoret sonnit nimittäin usein teurastettiin siinä, missä lehmät jätettiin tuottamaan maitoa ja vasikoita. Myös sana torvi (jonka alkuperäinen merkitys on sarvi) on samaa kantaa.
Renwallin sanakirjassa ja Castrénin Kalevalan käännöksessä ruotsiksi (1800-luvulla) tarvas käsitettiin elefantiksi.
Tarvasjoen vaakunassa tarvas on kuvattu metsäkauriiksi
Kalevalassa tarvaat vain mainitaan ohimennen:
Pohjola porolla kynti, 

etelä emähevolla,

takalappi tarvahalla.
Joissakin kansanrunoissa tarvaat samaistetaan hirviin:
Hirvoit, tarvoit tappeloot,

Tarvakset murentelloo,

Sinisorkat siertelöö,

Rautakapiot kaatelesse... 
(SKVR:2028, Tyrö, 1881)
Edellinen runo jatkuu siten, että neito saa tappelupaikalle pudonneet sarvet, ja seppo takoo niistä kanteleen.
Tarvas on joskus samaistettu jopa käärmeeseen, kuten näissä käärmeen pistosanoissa:
Tarvas taivahan näköinen 

Läpi mättäiden menevi, 

Puun juurien pujotteleikse... 
(SKVR:3810, Kerimäki, 1904)
Eräissä runoissa kerrotaan, että Pohjolassa ovat hirvet hirtettyinä ja tarvaat tapettuina. Siellä on paljon lihaa ja verta syötäväksi vaikka kuinka nälkäiselle. Samaan tapaan myös isoa härkää koskevissa runoissa saadaan paljon lihaa ja verta.
Aiheesta muualla

Huomaa, että nämä 1800-luvun lehtiartikkelit sisältävät käsityksiä, joita nykytutkimus ei välttämättä hyväksy.
Nimestä "tarvas" Suomettaressa nro 41/1847
Nimestä "tarvas" Suomettaressa nro 26/1848
Tasa-arvoinen Työmies

Lehden ensimmäisen numeron etusivu.
Tasa-arvoinen Työmies oli Jyväskylässä vuonna 1891 ilmestynyt aikakauslehti.
F. F. Brummerin ja Johan Pellikan toimittama kuukausilehti Tasa-arvoinen Työmies kertoi tavoitteekseen työväestön yhteiskunnallisen tasa-arvoisuuden, lupasi kiinnittää huomiota valtiollisiin ja taloudellisiin kysymyksiin sekä kannatti raittiusasiaa. Se ilmoitti olevansa jyrkästi suomenmielinen, kansanvaltainen ja uskonnollisesti vapaamielinen. Käytännössä lehti ei juurikaan pohtinut yhteiskunnallisia epäkohtia.
Lehdestä ehti ilmestyä vain seitsemän numeroa, kun Brummer luopui sen vastaavan toimittajan tehtävästä. Painoasiain ylihallitus hylkäsi metsäyrittäjänä kruununmetsistä käräjöineen Pellikan julkaisulupa-anomuksen ja myöhemmin uuden anomuksen hylkäsi myös kenraalikuvernööri. Tapaus herätti lehdistössä huomiota vuoden 1891 uuteen painoasetukseen liittyen, joka siirsi julkaisulupien myöntämisen kenraalikuvernöörille.
Aiheesta muualla

Tasa-arvoinen Työmies digitoituna kansalliskirjastossa
Tarvasjoki (joki)

| Tarvasjoki |
| --- | --- |
 Tarvasjokea Liedossa lähellä Tarvasjoen keskustaa Hämeen härkätieltä nähtynä
Alkulähde:  Mustajärvi
Laskupaikka:  Paimionjoki
Maat:  Suomi
Alkulähteen korkeus:  87,2 m
Valuma-alue:  139 km²
Tarvasjoki on Saaristomereen Varsinais-Suomessa laskevan Paimionjoen suurin sivujoki.
Joki saa alkunsa Mustajärvestä entisen Mellilän kunnan alueella Loimaalla, virtaa Rahkion, Kyrön ja Karinaisten kirkonkylän kautta entisen Karinaisten kunnan alueella Pöytyällä ja yhtyy Paimionjokeen entisen Tarvasjoen kunnan keskustassa Liedossa. Joen pituus on noin 14 km ja valuma-alueen pinta-ala 139 km².
Joen varren kyliä ovat Karinaisissa Kyrö, Kiukainen, Karinaisten kirkonkylä, Suutarla, Närppi, Mäenpää ja Tilkanen. Tarvasjoen kylistä joen varteen jäävät Seppälä, Suurila, Horinen, Kallela, Tarvasjoen kirkonkylä ja Eura.
Merkittävistä teistä Hämeen Härkätiehen kuuluva yhdystien 2250 osuus ylittää joen lähellä Tarvasjoen kirkkoa ja yhdystie 2250 uudelleen kahdesti Karinaisten kirkonkylän etelä- ja pohjoispuolella. Tarvasjoen Horisissa joen ylittää seututie 224, ja joen latvoilla Rahkiossa sen poikki kulkee yhdystie 2253.
Aiheesta muualla

Vuorinen, Esko; Nyqvist, Petra; Anttila, Soile; Juuti, Heljä: Maa- ja metsätalousalueiden monimuotoisuus ja kosteikot : Tarvasjoen valuma-alue.  Turku:  Varsinais-Suomen ELY-keskus, 2012.  ISBN 978-952-257-490-9  Julkaisun verkkoversio (viitattu 9.3.2014).
Tasapainoelin

Tasapainoelimen kolme kaarikäytävää kuvassa vasemmalla.
Tasapainoelin on elin, joka välittää tietoa asennosta painovoiman suhteen.
Tasapainoelin sijaitsee sisäkorvassa. Se koostuu kolmesta luisesta kaarikäytävästä, jotka ovat järjestäytyneet kolmella tasolla suorassa kulmassa toisiaan vasten. Käytävien sisällä on aistinsoluja ja sisänestettä. Kun pää liikkuu, nesteeseen muodostuu aaltoja. Aistinsolut reagoivat näihin aaltoihin ja välittävät impulssit hermoston kautta aivoihin. Aistinsolujen karvojen signaalit aiheuttavat tiedostetun aistimuksen kiertävästä liikkeestä ja käsityksen huipusta ja pohjasta.
Tasapainoelimen voimakas ärsytys esimerkiksi lentokoneessa tai laivassa voi aiheuttaa pahoinvointia, huimausta, oksentelua tai pääkipua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tasapainoelin Wikimedia Commonsissa
Arnold Vosloo

Arnold Vosloo vuonna 2009.
Arnold Vosloo (s. 16. kesäkuuta 1962 Pretoria, Etelä-Afrikka) on afrikkalaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi ylipappi Imhotepin roolistaan elokuvissa Muumio ja Muumion paluu sekä Habib Marwanin roolista televisiosarjassa 24.
Aiheesta muualla

Arnold Vosloo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet
Tarhahämähäkit

| Tarhahämähäkit |
| --- | --- |
 Ampiaishämähäkki (A. bruennichi)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Araneoidea
Heimo::  Ristihämähäkit Araneidae
Suku::  Tarhahämähäkit Argiope  Audouin, 1826
Katso myös
   Tarhahämähäkit Wikispeciesissä   Tarhahämähäkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhahämähäkit (Argiope) on ristihämähäkkien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluu suurikokoisia lajeja, joilla on usein värikäs takaruumis. Niitä tavataan eri puolilla maailmaa, varsinkin lämpimissä ilmastoissa.
Stabilimentum

Tarhahämäkit tekevät pyyntiverkkoonsa paksuja seittivahvikkeita, joista käytetään nimitystä stabilimentum. Näiden varsinaista tarkoitusta ei tiedetä. Kenties ne naamioivat verkossa roikkuvan hämähäkin tai hämäävät saalistajia. On myös esitetty, että kuviot varoittavat lintuja lentämästä verkkon läpi, jolloin hämähäkki joutuisi rakentamaan sen uudestaan. Viimeaikaiset tutkimukset ovat viitanneet myös mahdollisuuteen, että stabilimentumien heijastama UV-säteily saattaa myös houkutella hyönteisiä.
Lajeja

Sukuun kuuluu 76 lajia, mm. seuraavat:
Argiope argentata (Keski- ja Etelä-Amerikka)
Argiope aurantia (Keski- ja Pohjois-Amerikka)
Argiope bruennichi, ampiaishämähäkki (Eurooppa, pohjois-Afrikka, Aasia)
Argiope keyserlingi (Australia)
Argiope lobata (Afrikka, Etelä-Eurooppa, Aasia)
Argiope savignyi (Keski- ja Etelä-Amerikka)
Argiope trifasciata, tarharistihämähäkki (ympäri maailmaa, ei Euroopassa)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Argiope
ITIS: Argiope (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Argiope (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q862644  Wikispecies: Argiope  ADW: Argiope  AFD: Argiope  BioLib: 1486  BugGuide: 2007  CoL: 32N6  EoL: 89196  EPPO: 1ARGOG  Fauna Europaea: 348441  Fauna Europaea (new): 15002811-48be-4527-adc6-06e2d1a9a5a4  GBIF: 2158616  iNaturalist: 47552  IRMNG: 1062486  ITIS: 82738  NBN: NHMSYS0020706349  NCBI: 94028  NZOR: a0b71bb3-97fc-4ed8-8ac0-cfa41d906345  Open Tree of Life: 1043549  Paleobiology Database: 130155  uBio: 4078451  WSC: urn:lsid:nmbe.ch:spidergen:01443
Tampereen Ilves kausina 1940–1950

Ilves–HJK 29.12.1949
Tampereen Ilveksen jääkiekkojoukkue oli 1940-luvulla mukana SM-sarjassa joka vuosi, kun sarja onnistuttiin pelaamaan. Ilves voitti tänä aikana 4 kultaa, 2 hopeaa ja 2 pronssia.
Kausi 1940–1941

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1940–1941
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| KIF | 7 | 6 | 1 | 0 | 35 | 13 |  |
| HJK | 7 | 6 | 0 | 1 | 32 | 6 | 12 |
| Ilves | 7 | 3 | 2 | 2 | 16 | 14 | 8 |
| Tarmo | 7 | 4 | 0 | 3 | 18 | 21 | 8 |
| HSK | 7 | 3 | 1 | 3 | 10 | 15 | 7 |
| ÅIFK | 7 | 1 | 2 | 4 | 14 | 21 | 4 |
| Riento | 7 | 2 | 0 | 5 | 8 | 27 | 4 |
| TPS | 7 | 0 | 0 | 7 | 5 | 23 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1940–1941
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Teuvo Castren | mv | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Henry Kvist | p | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kalevi Sutinen | p | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 7 | 7 | 0 | 7 | 0 |
| Heikki Lahdelma | h | 7 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Matti Majanen | h | 7 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Naim Nasib | h | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Matti Rintakoski | h | 7 | 3 | 1 | 4 | 0 |
| Risto Tiitola | h | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Matti Wasama | h | 7 | 4 | 2 | 6 | 0 |
Seppo Jaakkola Erkki Rintala: Pelasivat mahdollisesti myös.
Kahden maalin tekijää ja syöttäjää ei tiedetä.
Talvisodan aiheuttaman vuoden tauon jälkeen SM-sarja saatiin taas käyntiin vuodenvaihteesa 1940–41. Vuoden 1939 joukkueet jatkoivat sarjassa ja uutena joukkoon liittyi Turun Palloseura. Kahdeksan joukkueen voimin pelattiin yksinkertainen sarja:
1.1. Ilves–KIF 1–4
5.1. Ilves–HJK 1–5
8.1. Ilves–Tarmo 6–0
12.1. Ilves–TPS 3–2
19.1. Riento–Ilves 1–3
26.1. ÅIFK–Ilves 2–2
2.2. HSK–Ilves 0–0
Kärkinelikko oli sama kuin edelliselläkin kaudella: Ilves sijoittui pronssille Osmo Huhdin ollessa paras pistemies 7 maalillaan. Joukkuetta valmensi Risto Lindroos, ja Risto Tiitola tuli sodassa kaatuneen veljensä Jussin tilalle kapteeniksi.
Tammikuussa 1941 valmistui Eteläpuistoon kaupungin jääkiekkokenttä, jonne Ilveskin siirtyi sotavuosiksi. Kentän ympärille mahtui n. 1200 katsojaa, minkä pian huomattiin olevan liian vähän.
Kausi 1941–1942

Jatkosota esti pelaamasta SM-sarjaa kaudella 1941–42. Ilves pelasi joitakin ystävyysotteluita. Kauden 1938–39 Ilveksen pistepörssiykkönen ja maajoukkuehyökkääjä Erkki Rintala kaatui joulukuussa. Teuvo Castren haavoittui ja sokeutui loppuiäkseen.
Kausi 1942–1943

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1942–1943
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| KIF | 7 | 6 | 1 | 0 | 27 | 13 |  |
| TPS | 7 | 5 | 1 | 1 | 23 | 9 | 11 |
| Ilves | 7 | 4 | 2 | 2 | 27 | 6 | 10 |
| HSK | 7 | 3 | 1 | 3 | 20 | 17 | 7 |
| HJK | 7 | 3 | 0 | 4 | 11 | 14 | 6 |
| TBK | 7 | 1 | 1 | 5 | 6 | 21 | 3 |
| K-Kissat | 7 | 1 | 1 | 5 | 3 | 21 | 3 |
| Tarmo | 7 | 1 | 1 | 5 | 10 | 29 | 3 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1942–1943
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Juhani Linkosuo | mv | 7 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Matti Tikkanen | mv | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pentti Isotalo | p | 7 | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Henry Kvist | p | 6 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 7 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Kalle Havulinna | h | 7 | 6 | 2 | 8 | 0 |
| Heikki Lahdelma | h | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Olli Lahtinen | h | 7 | 5 | 0 | 5 | 0 |
| Matti Rintakoski | h | 7 | 3 | 3 | 6 | 0 |
| Matti Wasama | h | 6 | 2 | 0 | 2 | 0 |
Kolmen maalin tekijää ja syöttäjää ei tiedetä.
Sodassa alkanut asemasotavaihe mahdollisti SM-sarjan läpiviemisen. Joukkueita oli edelleen kahdeksan; turkulaisista ÅIFK ja Riento poistuivat kuvasta ja tilalle nousivat Karhu-Kissat ja TBK. Näin Tampereella voitiin ensimmäistä kertaa SM-sarjan historiassa pelata paikallisotteluita.
17.1. Ilves–Tarmo 11–1
22.1. Ilves–KIF 1–1
7.2. Ilves–TPS 3–3
13.2. HSK–Ilves 1–3
14.2. HJK–Ilves 1–0
21.2. Ilves–TBK 6–0
28.2. Ilves–K-Kissat 2–0
Kauden päättyessä Risto Lindroosin valmentama Ilves oli jälleen pronssilla. Kapteenina toimi ensimmäistä kautta Matti Wasama. Pisteissä Ilveksen paras oli 18-vuotias Kalle Havulinna 6+2=8 pisteellä 7 ottelussa.
Ilveksessä debytoinut Olli Lahtinen kaatui toukokuussa 1943 .
Kausi 1943–1944

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1943–1944
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| TPS | 7 | 5 | 1 | 1 | 29 | 8 | 11 |
| Tarmo | 7 | 4 | 1 | 2 | 22 | 18 | 9 |
| Ilves | 4 | 3 | 1 | 0 | 27 | 3 | 7 |
| HJK | 4 | 1 | 2 | 1 | 6 | 11 | 4 |
| KIF | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 3 |  |
| HSK | 4 | 1 | 0 | 3 | 4 | 21 | 2 |
| K-Kissat | 3 | 0 | 0 | 3 | 6 | 22 | 0 |
| TBK | 4 | 0 | 0 | 4 | 1 | 11 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1943–1944
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Juhani Linkosuo | mv | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 1? | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pentti Isotalo | p | 4 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Seppo Jaakkola | p | 3 | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Henry Kvist | p | 4? | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 4 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Kalle Havulinna | h | 2 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Aarne Honkavaara | h | 4 | 7 | 2 | 9 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 3 | 5 | 2 | 7 | 0 |
| Lotfi Nasib | h | 1? | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Matti Rintakoski | h | 4 | 7 | 1 | 8 | 0 |
| Matti Wasama | h | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Tilastoissa paljon epäselvyyksiä.
Seuraavalle sotakaudelle jatkoivat entiset joukkueet.
15.1. Ilves–HSK 14–0
22.1. Ilves–TBK 3–0
6.2. TPS–Ilves 1–1
26.2. Ilves–Tarmo 8–1
27.2. Ilves–KIF (jäi pelaamatta)
Sarja jäi kesken, kun Helsingin Kaisaniemen kenttä tuhoutui suurpommituksissa helmikuussa 1944. Tässä vaiheessa sovittiin, että mestaruuden ratkaisemiseksi pelataan vielä kaksi ottelua: Ilves–Tarmo ja Ilves–KIF, ja jos Ilves voittaisi molemmat, se olisi mestari. Ilves voittikin Tarmon, mutta pommitus Kiffen-ottelua edeltäneenä yönä katkaisi liikenneyhteydet Tampereelle, eikä ottelua voitu pelata. Näin mestaruutta ei 1944 jaettu.
Ilvestä valmensi edelleen Risto Lindroos ja kapteenina toimi edelliskauden tapaan Matti Wasama. Pisteissä paras oli jälleen teini-ikäinen tulokas, nyt Aarne Honkavaara. Ilveksen kotiotteluiden yleisökeskiarvo oli 367 katsojaa.
Kolme edellistä kautta Ilveksessä pelannut Heikki Lahdelma kaatui kesäkuussa 1944.
Kausi 1944–1945

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1944–1945
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Ilves | 8 | 6 | 2 | 0 | 28 | 10 | 14 |
| Tarmo | 8 | 6 | 1 | 1 | 28 | 11 | 13 |
| KIF | 8 | 6 | 0 | 2 | 38 | 19 | 12 |
| TPS | 8 | 5 | 1 | 2 | 27 | 17 | 11 |
| HSK | 8 | 2 | 3 | 3 | 18 | 22 | 7 |
| HJK | 8 | 2 | 2 | 4 | 19 | 23 | 6 |
| ÅIFK | 8 | 2 | 1 | 5 | 14 | 38 | 5 |
| TBK | 8 | 1 | 0 | 7 | 16 | 27 | 2 |
| K-Kissat | 8 | 1 | 0 | 7 | 10 | 31 | 2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1944–1945
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Juhani Linkosuo | mv | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Stig Alander | p | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 8 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Pentti Isotalo | p | 7 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Henry Kvist | p | 7 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Jukka Wuolio | p | 6 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Feyzi Ahsen Böre | h | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kalle Havulinna | h | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Aarne Honkavaara | h | 3 | 7 | 0 | 7 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 7 | 8 | 0 | 8 | 0 |
| Tero Jaakkola | h | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Veikko Kuula | h | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lotfi Nasib | h | 7 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Matti Rintakoski | h | 7 | 5 | 3 | 8 | 0 |
| Eero Saari | h | 8 | 1 | 0 | 1 | 0 |
Kaudelle 1944–1945 Åbo IFK palasi sarjaan ja sarja laajeni näin siihen asti suurimmilleen, yhdeksään joukkueeseen. Näin otteluitakin pelattiin ennätysmäärä, kahdeksan:
7.1. TBK–Ilves 0–2
13.1. Ilves–TPS 3–1
28.1. Ilves–HSK 1–1
21.1. Tarmo–Ilves 1–3
27.1. HJK–Ilves 2–2
17.2. Ilves–K-Kissat 3–1
25.2. Ilves–ÅIFK 7–2
3.3. Ilves–KIF 7–2
Ilves ja Tarmo kävivät tasaisen kamppailun ykkössijasta, mutta lopulta Ilves oli pisteen verran parempi ja voitti neljännen mestaruutensa. Joukkueen pisteykkönen oli kahdeksan maalia laukonut Osmo Huhti. Risto Lindroos valmensi yhä ja kapteeniksi valittiin uransa lopettaneen Matti Wasaman tilalle Henry Kvist. Kotiotteluissa kävi yleisöä keskimäärin 800 henkeä.
Vuonna 1945 pelattiin ensimmäisen kerran A-nuorten Suomen-mestaruudesta. Ilves voitti loppuottelussa Karhu-Kissat.
Kausi 1945–1946

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1945–1946
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Ilves | 8 | 8 | 0 | 0 | 98 | 22 | 16 |
| Tarmo | 8 | 7 | 0 | 1 | 83 | 24 | 14 |
| TBK | 8 | 5 | 0 | 3 | 62 | 44 | 10 |
| HJK | 8 | 5 | 0 | 3 | 43 | 40 | 10 |
| HSK | 8 | 3 | 2 | 3 | 31 | 40 | 8 |
| TPS | 8 | 3 | 1 | 4 | 30 | 48 | 7 |
| KIF | 8 | 2 | 1 | 5 | 29 | 59 | 5 |
| ÅIFK | 8 | 0 | 1 | 7 | 23 | 65 | 1 |
| TaPa | 8 | 0 | 1 | 7 | 11 | 68 | 1 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1945–1946
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Juhani Linkosuo | mv | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 8 | 10 | 0 | 10 | 0 |
| Pentti Isotalo | p | 8 | 8 | 0 | 8 | 0 |
| Henry Kvist | p | 7 | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Kalle Havulinna | h | 8 | 10 | 0 | 10 | 0 |
| Aarne Honkavaara | h | 8 | 25 | 0 | 25 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 7 | 9 | 0 | 9 | 0 |
| Lotfi Nasib | h | 8 | 10 | 1 | 11 | 0 |
| Matti Rintakoski | h | 8 | 19 | 1 | 20 | 0 |
| Eero Saari | h | 8 | 3 | 0 | 3 | 0 |
Joulukuussa 1945 valmistui uusittu Koulukadun kenttä, jonne rakennettiin 4500 katsojan rinnekatsomo. Kentälle saatiin myös ensimmäistä kertaa Tampereella täyskorkea kaukalo.
Karhu-Kissat putosi sarjasta ja tilalle nousi Tampereen Palloilijat, vuoden 1931 mestari, joka pelasi näin ensimmäisen kautensa SM-sarjassa. Ilves sen sijaan voitti mestaruuden puhtaalla pelillä:
5.1. ÅIFK–Ilves 2–20
6.1. TPS–Ilves 3–12
17.1. Ilves–TaPa 12–2
30.1. Ilves–TBK 19–4
3.2. Ilves–HJK 6–1
10.2. KIF–Ilves 4–14
13.2. Ilves–Tarmo 7–5
16.2. Ilves–HSK 8–1
Aarne Honkavaara teki lopullisen läpimurtonsa Suomen kiekkoilun huipulle laukomalla 8 ottelussa 25 maalia. Risto Lindroos valmensi Ilvestä tällä erää viimeistä kauttaan, ja viimeinen kausi oli myös kapteenina Henry Kvistille. Yleisökeskiarvo nousi uuden peliareenan ansiosta 1525 katsojaan.
Ilves voitti 1946 myös A-nuorten mestaruuden jättäen Åbo IFK:n hopealle.
Kausi 1946–1947

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1946–1947
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Ilves | 8 | 7 | 0 | 1 | 105 | 33 | 14 |
| Tarmo | 8 | 7 | 0 | 1 | 102 | 33 | 14 |
| TBK | 8 | 7 | 0 | 1 | 67 | 34 | 14 |
| HSK | 8 | 4 | 1 | 3 | 44 | 34 | 9 |
| TPK | 8 | 3 | 0 | 5 | 27 | 50 | 6 |
| TPS | 8 | 3 | 0 | 5 | 42 | 76 | 6 |
| K-Kissat | 8 | 2 | 1 | 5 | 33 | 67 | 5 |
| HJK | 8 | 0 | 2 | 6 | 36 | 60 | 2 |
| KIF | 8 | 1 | 0 | 7 | 20 | 79 | 2 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1946–1947
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Juhani Linkosuo | mv | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 8 | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Pentti Isotalo | p | 8 | 3 | 1 | 4 | 0 |
| Henry Kvist | p | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Jukka Wuolio | p | 8 | 3 | 0 | 3 | 0 |
| Kalle Havulinna | h | 7 | 9 | 4 | 13 | 0 |
| Harry Honkanen | h | 1 | 0 | 3 | 3 | 0 |
| Aarne Honkavaara | h | 8 | 25 | 9 | 34 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 8 | 17 | 3 | 20 | 0 |
| Lotfi Nasib | h | 8 | 6 | 4 | 10 | 0 |
| Eero Saari | h | 8 | 2 | 0 | 2 | 0 |
36 maalin tekijää ja syöttäjää ei tiedetä.
TaPan ensimmäinen SM-sarjakausi jäi seuran ainoaksi. Palloilijoiden tavoin sarjasta putosi ÅIFK, mutta turkulaisedustus sarjassa säilyi kahden joukkueen vahvuisena, sillä Turun Pallokerho nousi sarjaan. Toinen nousija oli Karhu-Kissat.
12.1. TPS–Ilves 4–14
19.1. Ilves–TPK 19–4
26.1. K-Kissat–Ilves 4–10
28.1. Ilves–TBK 13–2
2.2. Ilves–KIF 25–1
16.2. Ilves–HSK 8-–2
19.2. Tarmo–Ilves 9–4
23.2. HJK–Ilves 7–12
26.2. Ilves–Tarmo 10–2 (uusintaottelu mestaruudesta)
Tarmo aiheutti helmikuussa Ilvekselle ensimmäisen tappion sitten vuoden 1943. Runkosarjan jälkeen koko kärkikolmikko oli tasapisteissä. Mestaruus ratkaistiin uusintaottelulla Ilveksen ja Tarmon kesken, Ilveksen eduksi.
Henry Kvist ryhtyi valmentajaksi, vaikka pelasikin kahdessa ottelussa, ja häntä seurasi kapteenina Teuvo Hellén. Pistepörssin voitti toistamiseen Aarne Honkavaara tehoin 25+9=34 8 ottelussa.
Edustusjoukkueen tapaan myös A-nuoret ylsivät 1947 kolmanteen perättäiseen mestaruuteen. Finaalivastustajana oli HJK.
Kausi 1947–1948

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
SM-sarja 1947–1948
| Seura | O | V | T | H | TM | PM | P |
| Tarmo | 6 | 6 | 0 | 0 | 52 | 12 | 12 |
| Ilves | 6 | 4 | 0 | 2 | 77 | 19 | 8 |
| TBK | 6 | 4 | 0 | 2 | 41 | 24 | 8 |
| HSK | 6 | 4 | 0 | 2 | 34 | 24 | 8 |
| TPK | 6 | 2 | 0 | 4 | 21 | 52 | 4 |
| ÅIFK | 6 | 1 | 0 | 5 | 25 | 57 | 2 |
| TPS | 6 | 0 | 0 | 6 | 12 | 74 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ilveksen joukkue 1947–1948
| Pelaaja | PP | O | M | S | P | RM |
| Juhani Linkosuo | mv | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Teuvo Hellén | p | 6 | 4 | 0 | 4 | 0 |
| Pentti Isotalo | p | 6 | 5 | 0 | 5 | 0 |
| Jukka Wuolio | p | 6 | 1 | 1 | 2 | 0 |
| Kalle Havulinna | h | 6 | 16 | 3 | 19 | 0 |
| Aarne Honkavaara | h | 6 | 20 | 3 | 23 | 0 |
| Osmo Huhti | h | 6 | 11 | 4 | 15 | 0 |
| Erkki Liljeroos | p | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kauko Mäkinen | h | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lotfi Nasib | h | 6 | 6 | 3 | 9 | 0 |
| Eero Saari | h | 6 | 6 | 0 | 6 | 0 |
8 maalin tekijää ja syöttäjää ei tiedetä.
Pudonneiden HJK:n, Karhu-Kissojen ja Kiffenin tilalle nousi vain ÅIFK, joten sarja supistui seitsemään seuraan.
4.1. Ilves–TPS 31–0
14.1. Ilves–TBK 10–1
18.1. Ilves–ÅIFK 21–5
8.2. HSK–Ilves 4–3
13.2. Ilves–Tarmo 1–8
22.2. TPK–Ilves 1–11
Ilveksen 31–0 voitto TPS:stä on SM-sarjan ja -liigan yhden joukkueen maaliennätys yhdessä ottelussa.
Henry Kvistin valmentama Ilves sijoittui sarjassa hopealle tasapistein TBK:n ja HSK:n kanssa. Joukkueen paras pistemies oli kolmannen perättäisen kerran Aarne Honkavaara, joka tällä kertaa teki 6 ottelussa 20 maalia ja antoi 3 syöttöä. Kapteenina toimi Teuvo Hellén. Otteluita seurasi keskimäärin 1733 katsojaa.
A-nuoret voittivat neljännen perättäisen SM-kultansa. Hopeaa sai Tarmo ja pronssia HJK.