stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liberaalit (Ruotsi)

| Liberaalit> Liberalerna |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1934
Puheenjohtaja:  Johan Pehrson
Puoluesihteeri:  Juno Blom
Ideologia:  liberalismi konservatiiviliberalismi  klassinen liberalismi 
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Valtiopäivät:  16 / 349 (2022)
Euroopan parlamentti:  2 / 20 (2019)
Kansainväliset jäsenyydet:  – Liberal International   – ALDE
Nuorisojärjestö:  Liberala ungdomsförbundet
Opiskelijajärjestö:  Liberala studenter
Kotisivu:  www.liberalerna.se
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liberaalit (ruots. Liberalerna, lyh. L) on ruotsalainen liberaali puolue, joka on perustettu vuonna 1934. Kansanpuolueen tunnuslause on "sosiaalista vastuuta ilman sosialismia". Vuosina 1934–1990 puolueen nimi oli Kansanpuolue (ruots. Folkpartiet) ja vuosina 1990–2015 nimenä oli Kansanpuolue liberaalit (Folkpartiet liberalerna).
Kansanpuolue perustettiin vuonna 1934 useiden vapaamielisten ja liberaalien puolueiden yhdistymisen myötä. Kansanpuolue oli Ruotsin valtiopäivien suurin porvarillinen puolue aina 1940-luvulta 1970-luvulle saakka. Vuonna 2004 liberaalit lähti mukaan Ruotsin porvarillisten puolueiden muodostamaan Allianssi-liittoumaan yhdessä Moderaattien, Keskustapuolueen ja Kristillisdemokraattien kanssa. Allianssi hajosi vuoden 2019 alussa, kun liberaalit ja keskusta päättivät tukea sosiaalidemokraattien Stefan Löfvenin valintaa pääministeriksi.
Puheenjohtajat

| Puheenjohtaja | Vuodet |
| --- | --- |
Gustaf Andersson: 1935–1944
Bertil Ohlin: 1944–1967
Sven Wedén: 1967–1969
Gunnar Helén: 1969–1975
Per Ahlmark: 1975–1978
Ola Ullsten: 1978–1983
Bengt Westerberg: 1983–1995
Maria Leissner: 1995–1997
Lars Leijonborg: 1997–2007
Jan Björklund: 2007–2019
Nyamko Sabuni: 2019–2022
Johan Pehrson: 2022–
Kannatus > Valtiopäivävaalit

| Vaalivuosi | Kannatus | Valtiopäiväpaikat |
| --- | --- | --- |
| 1908 | ei tietoa | 99/230 |
| 1911 | 40,2 % | 102/230 |
| 1914 (kevät) | 32,2 % | 71/230 |
| 1914 (syksy) | 26,9 % | 57/230 |
| 1917 | 27,6 % | 62/230 |
| 1920 | 21,8 % | 47/230 |
| 1921 | 18,7 % | 41/230 |
| 1924 | 13,0 % | 28/230 |
| 1928 | 12,9 % | 28/230 |
| 1932 | 10,0 % | 20/230 |
| 1936 | 12,9 % | 27/230 |
| 1940 | 12,0 % | 23/230 |
| 1944 | 12,9 % | 26/230 |
| 1948 | 22,7 % | 57/230 |
| 1952 | 24,4 % | 58/230 |
| 1956 | 23,8 % | 58/231 |
| 1958 | 18,2 % | 38/231 |
| 1960 | 17,5 % | 40/232 |
| 1964 | 17,1 % | 42/233 |
| 1968 | 15,0 % | 34/233 |
| 1970 | 16,2 % | 58/350 |
| 1973 | 9,4 % | 34/350 |
| 1976 | 11,1 % | 39/349 |
| 1979 | 10,6 % | 38/349 |
| 1982 | 5,9 % | 21/349 |
| 1985 | 14,2 % | 51/349 |
| 1988 | 12,2 % | 44/349 |
| 1991 | 9,1 % | 33/349 |
| 1994 | 7,2 % | 26/349 |
| 1998 | 4,7 % | 17/349 |
| 2002 | 13,4 % | 48/349 |
| 2006 | 4,5 % | 28/349 |
| 2010 | 7,06 % | 24/349 |
| 2014 | 5,42 % | 19/349 |
Kannatus > Maapäivävaalit

| Vaalivuosi | Kannatus |
| --- | --- |
1910: 42,5 %
1912: 35,7 %
1914: 33,7 %
1916: 29,3 %
1918: 27,3 %
1919: 25,4 %
1922: 17,1 %
1926: 16,1 %
1930: 13,5 %
1934: 12,5 %
1938: 12,2 %
1942: 12,4 %
1946: 15,6 %
1950: 21,7 %
1954: 21,7 %
1958: 15,6 %
1962: 17,1 %
1966: 16,7 %
1970: 15,3 %
1973: 9,5 %
1976: 10,9 %
1979: 10,4 %
1982: 5,7 %
1985: 13,2 %
1988: 12,3 %
1991: 10,8 %
1994: 7,4 %
1998: 6,1 %
2002: 12,0 %
2006: 8,1 %
2010: 7,48 %
2014: 6,28 %
Kannatus > Kuntavaalit

| Vaalivuosi | Kannatus |
| --- | --- |
1970: 16,1 %
1973: 10,4 %
1976: 11,3 %
1979: 10,5 %
1982: 6,0 %
1985: 12,4 %
1988: 11,3 %
1991: 9,6 %
1994: 6,9 %
1998: 6,0 %
2002: 11,5 %
2006: 8,1 %
2010: 7,92 %
2014: 6,55 %
Kannatus > Europarlamenttivaalit

| Vaalivuosi | Kannatus | Kansalliset europarlamenttipaikat |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 4,9 % | 1/22 |
| 1999 | 13,9 % | 3/22 |
| 2004 | 9,86 % | 2/19 |
| 2009 | 13,58 % | 3/18 |
| 2014 | 9,91 % | 2/20 |
Puolueen sivujärjestöjä

Nuorisoliitto (Liberala ungdomsförbundet (LUF))
Opiskelijaliitto (Liberala studenter)
Naisjärjestö (Liberala kvinnor)
Moninaisuusjärjestö (Liberal Mångfald)
Homo-, bi- och transliberaler (HBT-liberaler)
Vihreät liberaalit (Gröna Liberaler)
Kansainväliset liberaalit (SILC)
Liberati
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liberaalit (ruotsiksi)
Puolueen tunnus vuoteen 2015 asti
Afro-juju

Afro-juju on nigerialaisen maailmanmusiikin tyylilaji. Se kehittyi fujista ja afrobeatista. Afro-jujun tunnetuimpiin esittäjiin kuuluu muusikko Shina Peters. Afro-juju oli suosionsa huipulla 1980-luvun lopulla.
ADX

ADX voi tarkoittaa seuraavia:
ADX, äänitetiedostojen formaatti
ADX Florence, oik. The United States Penitentiary Administrative Maximum Facility Florence, yhdysvaltalainen liittovaltion vankila Coloradossa
ADX, ranskalainen speed- ja thrash metal-yhtye Pariisista,
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”ADX”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
ADSR

ADSR on elektronisessa äänen tuottamisessa eräs tapa generoida verhokäyrä eli vaippa (engl. envelope). Generoivaa laitetta kutsutaan ADSR-vaippageneraattoriksi (engl. ADSR-envelope generator). Lyhenne ADSR tulee sanoista Attack, Decay, Sustain, Release eli aloitus (tai nousu), päästö, pito ja vapautus. Näitä parametrejä käytetään yleisesti syntetisaattoreissa moduloimaan soinnin äänenvoimakkuus ajallisesti. Yleisimmin näillä luodaan jänniteohjatun vahvistimen avulla instrumentin soinnille ominaiset amplitudin (äänenvoimakkuuden) muutokset ajassa tai ohjataan vaikka VCF siten, että myös sointiäänen äänensävy muuttuu ajallisesti.
Kun mekaaninen soitin tuottaa ääntä, sen äänenvoimakkuus muuttuu ajan suhteen. Esimerkiksi perinteisillä sähköuruilla koskettimen painalluksella ääni alkaa heti täydellä voimakkuudella ja pysyy siinä
niin kauan kuin kosketin on alhaalla. Ääni vaimenee heti sen jälkeen, kun kosketin vapautetaan. Tässä tapauksessa siis attack ja decay- ajat ovat lyhimmät mahdolliset, sustain ääretön ja release lyhin mahdollinen.
Sitä vastoin kitaralla voimakkuus on heti näppäilyn jälkeen voimakkain ja häipyy ajan myötä. Attack on siis lyhyt ja decay-arvo pitkä. Sustainia ei ole, koska kitaran sointia on mahdoton jatkaa loputtomiin. Näin ollen 
syntetisaattorilla tuotetun kitaran ääni häipyy, vaikka kosketin olisi alhaalla.
Äänenvoimakkuuden nousu ja lasku ADSR-mallinnuksen eri vaiheissa
ADSR-moduuli syntetisaattorissa lähettää neliportaisen ohjausjännitesarjan, joka liipaistaan yleensä koskettimen alaspainalluksesta:
ATTACK määrittelee äänen iskunopeuden eli ajan, jossa ohjausjännite nousee maksimiinsa ja siirtyy decay-vaiheeseen. Esimerkiksi iskusoittimilla ja uruilla tämä tapahtuu nopeasti, kun taas sellolla useimmiten hitaasti.
DECAY määrittelee, kauanko jännitteen kestää laskea sustain-tasolle.
SUSTAIN jännite pysyy tällä tasolla, mikäli liipaisujännite jatkuu eli kosketin pidetään alas painettuna.
RELEASE määrittelee, kauanko ohjausjännitteen kestää pudota nollaan liipaisujännitteen pudottua esimerkiksi koskettimen vapauduttua. Kellopelissä ja pianossa tämä voi olla pitkä (pedaali alhaalla).
Vaikka useimmiten ADSR-jännitteitä käytetään amplitudin ohjaamiseen, niitä käytetään myös suodattimien ja oskillaattoreiden taajuuksien ohjaamiseen.
Abrahamsson

Abrahamsson tai Abrahamson voi tarkoittaa seuraavia:
Abrahamsson, lyhytaikainen ruotsalainen aatelissuku 1700-luvulla
Abrahamsson tai Abrahamson, sukunimenä seuraavilla henkilöillä (eivät kuulu Abrahamsson-aatelissukuun):
Carl Abrahamsson (1896–1948), ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääpalloilija
Christer Abrahamsson (s. 1947), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Dinah Abrahamson (1954–2013), yhdysvaltalainen poliitikko ja kirjailija
Emmy Abrahamson (s. 1976), ruotsalainen nuortenkirjailija
Erik Abrahamsson (1898–1965), ruotsalainen yleisurheilija, jääpalloilija ja jääkiekkoilija
Frida Abrahamsson (s. 1994), ruotsalainen jalkapalloilija
Harriet Abrahamsson (s. 1969), suomenruotsalainen dramaturgi, lasten- ja nuortenkirjailija
Lenny Abrahamson (s. 1966), irlantilainen elokuvaohjaaja
Maria Abrahamsson (s. 1963), ruotsalainen toimittaja ja Maltillisen kokoomuksen entinen kansanedustaja
Sejde Abrahamsson (s. 1998), ruotsalainen jalkapalloilija
Selma Abrahamsson, Flavia (1872–1911), suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija
Thommy Abrahamsson (s. 1947), ruotsalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
7 sillan saaristo

Hickarön silta
7 sillan saaristo (ruots. 7 broars skärgård) on nimitys Pohjanmaalla, Suomessa sijaitsevalle saaristolle, jossa on seitsemän siltaa. Saariston läpi kulkee Seututie 749.
Tien seitsemän siltaa järjestyksessä Pietarsaaresta Kokkolaan ovat:
Lammassaaren silta (ruots. Fårholmsbron)
Varassaarensilta (ruots. Tjuvörsbron)
Storströmeninsilta (ruots. Storströmsbron)
Gertrudinsilta (ruots. Gertrudsbron)
Åköströminsilta (ruots. Åköströmsbron)
Vattunginsilta (ruots. Vattungsbron)
Hickarönsilta (ruots. Hickaröbron)
Matka 2013 -messuilla 7 sillan saaristo voitti yleisöäänestyksen kiinnostavimmasta kotimaisesta kohteesta.
Aiheesta muualla

7 sillan saariston kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
1236

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku
Vuosikymmenet: 1190-luku · 1200-luku · 1210-luku · 1220-luku · 1230-luku · 1240-luku 1250-luku · 1260-luku · 1270-luku · 1280-luku · 1290-luku · 1300-luku
Vuodet: 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209 1210 · 1211 · 1212 · 1213 · 1214 · 1215 · 1216 · 1217 · 1218 · 1219 1220 · 1221 · 1222 · 1223 · 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 1230 · 1231 · 1232 · 1233 · 1234 · 1235 · 1236 · 1237 · 1238 · 1239 1240 · 1241 · 1242 · 1243 · 1244 · 1245 · 1246 · 1247 · 1248 · 1249 1250 · 1251 · 1252 · 1253 · 1254 · 1255 · 1256 · 1257 · 1258 · 1259 1260 · 1261 · 1262 · 1263 · 1264 · 1265 · 1266 · 1267 · 1268 · 1269 1270 · 1271 · 1272 · 1273 · 1274 · 1275 · 1276 · 1277 · 1278 · 1279 1280 · 1281 · 1282 · 1283 · 1284 · 1285 · 1286 · 1287 · 1288 · 1289 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309
Tapahtumia

Kristityt valloittivat Córdoban.
Liettuan neljänneksi suurin kaupunki Šiauliai perustettiin 22. syyskuuta.
Syntyneitä

Wu Tian Xiang, Song Dynastian aikaan elänyt isänmaallinen kiinalainen
Kuolleita

Roger Wendoverilainen, englantilainen benediktiinimunkki ja kronikoitsija.
7 Year Bitch

7 Year Bitch
7 Year Bitch oli yhdysvaltalainen punk-yhtye. Se perustettiin Seattlessa, Washingtonissa vuonna 1990 ja julkaisi kolme täysimittaista studioalbumia. 7 Year Bitchin tärkeimpiä musiikillisia vaikuttajia oli The Gits.
7 Year Bitch sai levytyssopimuksen C/Z Recordsilta, ja ensimmäinen albumi Sick 'Em julkaistiin vuonna 1992. Juuri ennen sen ilmestymistä kitaristi Stefanie Sargent kuoli yliannostukseen. Hänelle löydettiin kuitenkin korvaaja.
7 Year Bitch julkaisi vuonna 1994 albumin ¡Viva Zapata! Se on nimetty vuonna 1993 surmatun The Gits -laulaja Mia Zapatan mukaan. Vuonna 1995 yhtye sai levytyssopimuksen Atlantic Recordsilta. Vuonna 1996 ilmestyi viimeiseksi jäänyt albumi Gato Negro. Neljättä albumia ehdittiin suunnitella, mutta yhtye hajosi alkuvuodesta 1997.
Jäsenet

Selene Vigil - laulu
Stefanie Sargeant - kitara (1990–1992)
Elizabeth Davis - basso
Valerie Agnew - rummut
Roisin Dunne - kitara (1992–1996)
Lisa Faye Beatty - kitara (1996–1997)
Albumit

Sick 'Em (1992)
¡Viva Zapata! (1994)
Gato Negro (1996)
Live at Moe (2016)
Afonso Évora

| Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Brasilia> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1948 |  |  |
| Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut  | Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut  | Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Brasilia 1947 |  |  |
Afonso de Azevedo Évora (26. elokuuta 1918 – 2. elokuuta 2008 Petrópolis) oli brasilialainen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Évora kuului Brasilian olympiapronssia Lontoossa 1948 voittaneeseen joukkueeseen. Hän saavutti Brasilian joukkueessa myös hopeaa Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuista vuonna 1947.
Évora kuoli 89-vuotiaana 2. elokuuta 2008.
ACR

| Adaptive Combat Rifle (ACR) |
| --- | --- |

Tyyppi:  rynnäkkökivääri
Valmistaja:  Remington Arms Bushmaster
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Valmistusvuodet:  2010–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  .223
Aseen pituus:  66-90 cm
Piipun pituus:  27–46 cm
Paino (tyhjänä):  3.6–4.4 kg
Lipas:  Magpul PMAG
Kapasiteetti:  30 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  790–990 m/s
Tehokas kantama:  500 m
Teoreettinen kantama:  600 m
Tulinopeus (laukausta/min):  800 RPM
Adaptive Combat Rifle (ACR) on rynnäkkökivääri, jonka on suunnitellut Magpul Industries. Asetta valmistavat Remington Arms ja Bushmaster.
Aapo Kyrölä

| Aapo Kyrölä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1979  Suomi
Ammatti:  pelisuunnittelija
Aiheesta muualla
Kotisivu
Aapo Kyrölä (s. 1979) on toinen multimediayhtiö Sulakkeen perustajista. Kyrölä oli Hotelli Kultakalan tekninen suunnittelija. Hän myös oli Sulakkeen toimitusjohtajana vuosina 2000-2001. Kyrölän viimeisin työnimike Sulakkeessa oli Chief Creative Officer, ja hänen vastuulleen kuului koko Sulakkeen visuaalisen ja konseptisuunnittelun laadunvalvonta sekä R&D-tiimin (Research and Development) vetäminen.
Kyrölä ja Sampo Karjalainen saivat Suomi-palkinnon vuonna 2005 ja Suomalaisen insinöörityöpalkinnon 2006.
Pian sen jälkeen Kyrölä siirtyi tekemään väitöskirjaa Yhdysvaltoihin Carnegie Mellon -yliopistoon.
Lasse Riitesuo

Lasse Riitesuo (s. 24. heinäkuuta 1977) on suomalainen kaukalopallon, salibandyn ja jääkiekon pelaaja. Hän aloitti Salibandyliigauransa Jyväskylän Happeessa vuonna 2001. Riitesuo lopetti salibandyran 2014 ja on sen jälkeen pelannut jääkiekkoa D-Kiekossa ja Suolahden Urhossa Suomi-sarjassa ja 2-divisoonassa.
Ura

Riitesuo jakaa Salibandyliigan yhden ottelun piste-ennätyksen (10) Henri Johanssonin ja Sami Johanssonin kanssa sekä yhden ottelun maaliennätyksen (9) H. Johanssonin kanssa. Hän siirtyi syksyllä 2007 Sveitsin mestarijoukkue Wiler-Ersigeniin, jossa hän pelasi 14 ottelua tehden niissä tehot 11+9=20.
Riitesuo on edustanut Salibandyliigassa myös Seinäjoen Peliveljiä ja Espoon Oilersia.
Riitesuo sai "Karkkipistooli"-lempinimen kymmenen pisteen ennätysottelunsa vuoksi. "Karkkipistooli"-nimitys kuultiin ensimmäisenä Urheilukanavan salibandyselostajien suusta suorassa lähetyksessä, mutta alkujaan se on lähtöisin Riitesuon entiseltä pelikaverilta Jaakko "Kyy" Fredriksonilta.
Riitesuon Salibandyliigaura päättyi kauteen 2011-2012 jonka jälkeen hän jatkoi joukkueen managerina, (Hirviteatterin tirehtööri) mestaruuskauteen 2014 saakka jossa Happee kukisti Tampereen Classicin täpötäydellä Synergia-areenalla. Happeesta tuli Riitesuon managerivuosien aikana maailman seuratuin salibandyseura suuresti livestream lähetysten sekä aktiivisen sosiaalisen median hyödyntämisen vuoksi.
Ennen salibandyuraa Riitesuo pelasi Kaukisliigassa 4 kautta ja 105 ottelua (1997-2001) (Trio ja GB) tehopistein 93+28. Kaudella 98-99 Trio saavutti SM-pronssia kukistettuaan Oulun Bandy-84:n lukemin 8-7. Riitesuo teki ottelussa 3 maalia.
Salibandyuran jälkeen Riitesuo edusti Jyväskylän D-Kiekkoa jääkiekon II-divisioonassa 2013–2014 sekä Suomisarjassa 2015–2016. Vuodesta 2017 alkaen Riitesuo on pelannut jääkiekon II-divisioonaa Suolahden Urhossa, ja syksyllä 2024 hän on 47-vuotiaana sarjatason vanhin pelaaja.
Ura > Työura

Riitesuo työskentelee Brande Oy:ssa bisnesmuotoilijana. Aiemmin hän työskenteli JYP Jyväskylä Oy:ssa, (kehityspäällikkö) sekä Sanomalehti Keskisuomalaisen, (asiakkuuspäällikkö) palveluksessa. Riitesuo on toiminut aiemmin yrittäjäosakkaana Zeropoint Finland Oy:ssa. Koulutukseltaan Riitesuo on tradenomi, Jyväskylän ammattikorkeakoulu.
Kaudet

| Kausi | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001–2002 | Happee | 23 | 7 | 3 | 10 | 4 |
| 2002–2003 | Happee | 33 | 34 | 10 | 44 | 6 |
| 2003–2004 | Happee | 33 | 32 | 8 | 40 | 8 |
| 2004–2005 | Happee | 33 | 55 | 20 | 75 | 10 H |
| 2005–2006 | SPV/Happee | 33 | 34 | 23 | 57 | 24 |
| 2006–2007 | Happee | 26 | 21 | 12 | 33 | 12 |
| 2007–2008 | Oilers | 13 | 17 | 12 | 29 | 2 |
| 2008–2009 | Oilers | 23 | 23 | 12 | 35 | 6 |
| 2009–2010 | Happee | 26 | 28 | 21 | 49 | 22 |
| 2010–2011 | Happee | 24 | 16 | 17 | 33 | 12 |
| 2011–2012 | Happee | 26 | 14 | 10 | 24 | 6 |
| Yhteensä 11 kautta | Yhteensä 11 kautta | 293 | 281 | 148 | 429 | 112 |
Kaudet > Pudotuspelit

2003–2004 Happee 5 2 2 4 4
2004–2005 Happee 13 15 4 19 43
2008–2009 Oilers 3 0 0 0 0
2009–2010 Happee 3 1 2 3 2
2011–2012 Happee 7 5 5 10 4
Yhteensä: 31 23+13=36
Maajoukkue

Riitesuo on aiemmin pelannut kaksi maaottelua Tšekkiä vastaan keväällä 2005, tehden otteluissa yhden maalin. Riitesuo kutsuttiin takaisin maajoukkueeseen 7. helmikuuta 2009 pelattavaa Ruotsi-maaottelua varten. Maaottelut saivat jatkoa Tšekin Brnossa pelatussa neljän maan turnauksessa 6-9.11.2009. Riitesuo pelasi turnauksessa kaikki kolme ottelua tehoin 3+1=4. Pelattuja maaotteluita on tällä hetkellä siis seitsemän ja niissä on syntynyt yhteensä 5+1=6 tehopistettä.
Ada Pääkkönen

Ada Pääkkönen 1930-luvun alussa.
Ada Irene Pääkkönen-Koponen (8. toukokuuta 1905 Vesanto – 14. maaliskuuta 1981) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli pitkään Joensuun kaupunginteatterissa, muun muassa Jouko Turkan ollessa teatterinjohtajana.
Pääkköselle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1967.
Filmografia

Huijarien huvittavat huiputtajat, 1945 (nimellä Ada Pääkkönen-Koponen; emännöitsijä)
Tehtaan varjossa, 1969 (Rouva Heiskanen)
Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin, 1971 (emäntä)
Aiheesta muualla

Ada Pääkkönen Elonetissä.
10 (Harri Marstion albumi)

| 10 Harri Marstio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006 Hitsville IV, Hitsville IV, Ydin ja on-location, Helsinki
 Julkaistu: 15. maaliskuuta 2006
 Tuottaja(t): Tom Nyman
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Kesto: 44.04
 Levy-yhtiö: EMI
Harri Marstion muut julkaisut
| Suomihuiput 2003 | 10 2006 |   |
Singlet albumilta 10
 ”Vanha mies” Julkaistu: 2006  ”Tämä maa” Julkaistu: 2006
10 on suomalaisen laulajan Harri Marstion 10. ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2006.
Kappaleet

Tyttö iloinen – 3.34 (säv. & san. A. Ahlgren, K. Lehtinen, V. M. Lehtinen & E. Ravi)
Vanha mies – 4.04 (säv. Mikko Jokela, san. Asko Raivio)
Tämä maa – 4.00 (säv. Timo Kiiskinen & Tommi Viksten, san. Timo Kiiskinen)
Isä ja poika – 3.13 (alkup. Father and Son, säv. Cat Stevens, suom. san. Mauri Konttinen)
Rakkaat sukulaiset – 3.56 (alkup. Long Lost Cousin, säv. Jim Pembroke, suom. san. Juice Leskinen)
Laulajan testamentti – 3.10 (säv. Irwin Goodman, san. Emil von Retee)
Balladi elokuvasta Klaani – 3.14 (säv. Anssi Tikanmäki, san. Juice Leskinen)
Pienen pojan haaveet – 2.58 (säv. & san. Kari Kuuva)
Pimeneviin iltoihin – 3.55 (säv. & san. Tero Vaara)
Kujakissa – 4.30 (säv. säv. & san. Hector)
Kalpeaakin kalpeempaa (2006 versio) – 3.46 (alkup. A Whiter Shade of Pale, säv. Gary Brooker, suom. san. Juice Leskinen)
Katseen kosketus – 3.28 (säv. Markku Kopisto, san. Jussi Kylätasku)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Harri Marstio – laulu  Keimo Hirvonen – rummut (kappaleet 1, 2, 5, 9, 10), tamburiini (8)  Jukka Gustavson – hammond (1, 5, 9, 10)  Pekka Gröhn – sähköpiano (1, 9, 10), mellotron (2), flyygeli (3, 5, 8), syna (3, 10), urut (8)  Heikki "Häkä" Virtanen – basso (1, 3, 8, 9, 10), kontrabasso (2, 5, 6, 7)  Miikka Paatelainen – akustinen kitara (1, 5), sähkökitara (1), kitarat ja lap steel (10)  Abdissa Assefa – lyömäsoittimet (1, 5, 6, 9), congat (2), rummut (3), lyömäsoittimet (3, 10)  Mika Kuokkanen – taustalaulu (1, 2, 5, 8, 10)  Ninni Poijärvi – taustalaulu (1, 2, 5, 7, 8, 10)  Arto Piispanen – flyygeli (1, 2, 6, 12), urut (2)  Nipa Niilola – kitarasoolo (1), kitarat (4), sähkökitara ja jousisovitus (5), akustinen kitara (11)  Antero Jakoila – nylonkielinen kitara (2, 6), tres-kitara (6)  Verneri Pohjola – trumpetti (2, 7, 12), flyygelitorvi (7)  Mikko Mustonen – pasuuna (2, 7)  Henrik Perello – 1. viulu (2, 4, 5, 9)  Tuuli Talvitie – 1. viulu (2, 4, 5, 9)  Heikki Hannikainen – 2. viulu (2, 4, 5, 9)  Anne Korhonen – alttoviulu (2, 4, 5, 9)  Panu Saari – sello (2, 4, 5)  Tommi Viksten – kitarat (3, 8, 9), taustalaulut (3)  Timo Kiiskinen – taustalaulut (3)  Safka Pekkonen – flyygeli (4)  Jaan Wessman – basso ja lyömäsoittimet (4), jousisovitus (4, 9)  Sami Pöyhönen – trumpetti (6)  Jari "Heinä" Nieminen – kitarat (7)  Markku Lepistö – haitari (7)  Minna Pensola – viulu (7, 12)  Lilli Maijala – alttoviulu (7, 12)  Tomas Djupsjöbacka – sello (7, 12)  Juha Tikka – jousisovitus (7)  Juuso Nordlund – nauhaton basso (11)  Olli Haavisto – pedal steel (11)  Anna Tanskanen – 1. viulu (11)  Marjukka Pola – 2. viulu ja sooloviulu (11)  Jussi Tuhkanen – alttoviulu (11)  Marjukka Kesseli – sello (11)  Sara Lahdenranta – sello (11)  Jani Pola – jousiorkesterin johto (11)  Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet (11)  Heikki Nikula – klarinetti, bassoklarinetti (12) :  Tuotanto Nipa Niilola – tuottaja (kappale 11)  Tom Nyman – tuottaja, äänittäjä  Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox)  Janne Viksten – äänittäjä (kappaleet 7, 8 ja 12, Arabia), miksaaja (kappaleet 6, 7, 8 ja 12, Arabian studiot)  Dan Tigerstedt – miksaaja (kappaleet 1, 3, 5 ja 10) – miksaaja  Risto Hemmi – miksaaja (kappaleet 2 ja 9) (Finnvox)  Juuso Nordlund – miksaaja (kappale 4, JJ-studio  Teropekka Virtanen – äänittäjä, miksaaja (kappale 11, Inkfish)  Mikko Oinonen – äänittäjä (kappaleet 1, 2, 5, 6, 9 ja 10, Soundtrack Studios)  Juuso Nordlund – äänittäjä (kappale 4, JJ-studio)  Tommi Viksten – äänittäjä (Hitsville IV, Ydin, on-location)  Miikka Paatelainen – (Hitsville IV, Ydin, on-location)  Magnus Weckström – kuvat  Antti Heikkinen – kannet (Neo-Geo)  Laura Frey – styling
Singlet

”Vanha mies”
”Tämä maa”
Aapo Kinnunen

Aapo Kinnunen (s. 13. joulukuuta 2003, Heinola) on suomalainen pesäpalloilija. Kinnunen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Kouvolan Pallonlyöjiä. Hänen sopimuksensa Kouvolan Pallonlyöjien kanssa ulottuu kauden 2024 loppuun saakka. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana tai etenijänä ja ulkokentällä polttolinjassa. Kinnunen on pelannut 29 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin ja kahdeksan tavallista juoksua, tuonut 32 juoksua ja kerännyt 117 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty 15. elokuuta 2023.
Aapo Kiljunen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 24. tammikuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Mikkeli, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 187 cm
Seura
Seura: Ponnistus/Kermaa
Junioriseurat
: MiKi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2006 | MYPA | 1 | (0) |
| 2007 | TPV | 2 | (0) |
| 2008 | VIFK | 2 | (0) |
| 2010 | TPV | 26 | (0) |
| 2011–2012 | Viikingit | 27 | (0) |
| 2015– | Ponnistus/Kermaa | 43 | (9) |
| Yhteensä | Yhteensä | 101 | (9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 28. toukokuuta 2018.
Aapo Kiljunen (s. 24. tammikuuta 1986 Mikkeli) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti.
Kiljunen pelasi yhden Veikkausliigan ottelun Myllykosken Pallo -47:ssä kaudella 2005, jolla MYPA voitti Suomen-mestaruuden. Ykkösessä Kiljunen pelasi 57 ottelua vuosina 2007–2008 ja 2010–2012. Hän edusti Ykkösessä Tampereen Pallo-Veikkoja, Vasa IFK:ta ja Viikinkejä.