stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2000
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Zhores Alferov, Herbert Kroemer ja Jack St. Clair Kilby
Nobelin kemianpalkinto: Alan J. Heeger, Alan MacDiarmid ja Hideki Shirakawa
Nobelin lääketieteen palkinto: Arvid Carlsson, Paul Greengard ja Eric Kandel
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Gao Xingjian
Nobelin rauhanpalkinto: Kim Dae Jung
Tapahtumia aiheittain > Vuosi 2000 fiktiossa

Elokuvan Kalmanralli 2000 (1975) tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen.
Romaanin Kallokaiini (1940) tapahtumat sijoittuvat tähän vuoteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2000 Wikimedia Commonsissa
Kuusamosta tuli kaupunki.
Jääkiekkolegenda Wayne Gretzkyn pelinumero 99 jäädytettiin koko NHL:ssä.
Tarja Halonen astui Suomen presidentin virkaan. Hän on Suomen ensimmäinen naispuolinen valtionpäämies.
Alankomaiden Enschedessä tapahtui tuhoisa ilotulitevaraston räjähdys.
Ruotsin ja Tanskan yhdistävä Juutinrauman silta avattiin.
Venäläinen ydinsukellusvene Kursk upposi aiheuttaen 118 merimiehen kuoleman.
Kesäolympialaisten avajaiset Sydneyssä.
Serbian presidentti Milošević syrjäytettiin.
Kaprunin funikulaaripalo Itävallassa vaati yli 150 kuolonuhria.
Bill Clinton vieraili Vietnamissa marraskuussa viimeisenä täytenä toimivuotenaan.
County Durham

County Durham
| --- | --- |
Sijainti:  Koillis-Englanti Englanti Yhdistynyt kuningaskunta
Pääkaupunki:  Durham 
Pinta-ala:  2 680 km2  (2016) 
Hallinnolliset osat:  County Durham (d) (käännä suomeksi) Darlington (d) (käännä suomeksi) Hartlepool (d) (käännä suomeksi) Stockton-on-Tees (d) (käännä suomeksi) 
Väkiluku:  872 000  as.  (2020) 
Asukastiheys:  326  as./km2  (2020)
NUTS:  UKC14 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
County Durham (Durhamin kreivikunta) on muodollinen ja historiallinen kreivikunta Koillis-Englannissa, Durhamin kaupungin ympäristössä. Se menetti hallinnollisen asemansa vuonna 2009, jolloin se jaettiin neljään itsenäiseen yhtenäishallintopiiriin – Durhamiin, Darlingtoniin, Hartlepooliin ja Stockton-on-Teesiin, joka kuuluu osittain myös North Yorkshiren muodolliseen kreivikuntaan. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin 872 000 ihmistä.
County Durhamin nimi poikkeaa muiden kreivikuntien nimeämiskäytännöstä eikä ole ”Durhamshire”. Se liittyy siihen, että Durhamin ruhtinaspiispojen valta on ulottunut laajemmalle kuin varsinaisen läänityksen alueelle. Nimityyppi on yleinen Irlannin puolella.
Maantiede

Durhamin kreivikunnan leveys on noin 76 kilometriä, korkeus 51 kilometriä ja pinta-ala 2 675 neliökilometriä. Sitä ympäröivät Northumberland sekä Tyne ja Wearin metropolikreivikunta pohjoisessa, Pohjanmeri idässä, North Yorkshire etelässä ja Cumbria lännessä. Kreivikunnan etelärajana virtaa Tees- ja pohjoisrajana Derwentjoki.
Durhamin kreivikuntaan kuuluu kaksi ylänköaluetta. Lännessä kohoavat Penniinien kalkkikivikukkulat, joiden korkein huippu kreivikunnan alueella on Burnhope Seat (747 m). Penniinit viettävät loivasti kohti itää, ja niitä halkovat Wear- ja Teesjokien laaksot. Basalttinen kallioperä on näkyvissä High Forcen putouksella ja lähellä Stanhopea. Idässä sijaitsee loivasti kumpuileva Itä-Durhamin ylätasanko, jokoa kohoaa 213 metrin korkeuteen lounaisreunallaan. Ylänköalueiden välissä levittäytyy moreenin peittämä Wearin jokilaakso. Teesin jokilaakso sijaitsee kreivikunnan eteläosassa.
Historia

Durhamin kreivikunnan alueelta on löydetty arkeologisia todisteita esihistoriallisista viljelijöistä. Alue on ollut strategisesti merkittävä useille Britanniaa asuttaneille kansoille roomalaisten ajoista lähtien, jolloin Hadrianuksen valli rakennettiin puolustukseksi vallin pohjoispuolisia kansoja vastaan. Roomalaiset vetäytyivät Britanniasta 400-luvulta, ja Durhamin alueesta tuli osa anglosaksien hallitsemaa Bernician kuningaskuntaa 500-luvun lopulla. Bernicia sulautui 600-luvulla Northumbrian kuningaskuntaan, jonka daanit alistivat valtaansa 800-luvulla.
Northumbria oli Englannin ensimmäisiä kristinuskon keskuspaikkoja, ja varhaisesta kristillisyydestä on muistona Durhamin katedraali vuodelta 1093. Kreivikunnan syrjäinen sijainti Skotlannin ja Englannin rajaseudulla tekivät siitä alttiin maahanhyökkäyksille ja kapinoinnille keskiajalla. Hyvityksenä Pohjois-Englannin puolustamisesta Durhamin ruhtinaspiispat saivat monia erioikeuksia, joiden ansiosta kreivikunta oli täysin heidän vallassaan. 1500-luvulla Durham osallistui uskonpuhdistuksen vastaisiin aseellisiin kapinoihin, joista näkyvin oli Pilgrimage of Grace (1536).
1700- ja 1800-luvulla rauta ja hiili veivät County Durhamin teollisen vallankumouksen eturintamaan. Maailman ensimmäinen matkustajahöyryjuna kulki Stocktonista Darlingtoniin vuonna 1825. Darlington keskittyi veturien ja ratatekniikan tuotantoon, kun taas historiallisen Durhamin kreivikunnan muihin kaupunkeihin – Gatesheadiin, Hartlepooliin, Jarrow’iin, South Shieldsiin ja Sunderlandiin – syntyi raskasta metalliteollisuutta ja telakkateollisuutta.
Hallinto

Durhamin kreivikunnalla ei ole ollut hallinnollista asemaa vuodesta 2009 lähtien, jolloin kreivikunnanvaltuusto lakkautettiin ja kreivikunta jaettiin neljään itsenäiseen yhtenäishallintopiiriin. Lordiluutnantti Susan Snowdon on edustanut Ison-Britannian kuningatarta kreivikunnassa maaliskuusta 2013 lähtien.
Hallinto > Osa-alueet

Durhamin muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:
Durhamin aluehallinto
1. taso: Hallintopiirit
2. taso: Kunnat
| Hallinnon taso | Väkiluku (2020) | Lähde | Kartalla |
| --- | --- | --- | --- |
| County Durham * | 533 000 |  | 1 |
| Hartlepoolin kaupunkipiiri * | 94 000 |  | 2 |
| Darlingtonin kaupunkipiiri * | 107 000 |  | 3 |
| Stockton-on-Teesin kaupunkipiiri * |  137 000 |  | 4 |
* Yhtenäishallintopiiri
Yhtenäishallintopiirit jakaantuvat edelleen 154 kuntaan (civil parish), joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Talous

Durhamin kreivikunnassa harjoitetaan monimuotoista maataloutta. Läntisten ylänköalueiden laiha maaperä ja märät turvekentät soveltuvat lähinnä lampaiden laiduntamiseen, mutta laaksoissa kasvatetaan myös karjaa. Itäosien alavammilla mailla harjoitetaan maanviljelystä ja karjataloutta, erityisesti maidontuotantoa.
Perinteiset teollisuudenalat alkoivat taantua Durhamissa maailmansotien jälkeen, ja kreivikunnasta tuli vuonna 1945 osa Englannin koillista kehitysaluetta. Sen alueelle perustettiin kaksi uutta kaupunkia, Newton Aycliffe ja Peterlee, joihin ohjattiin väestöä hiipuvilta kaivosalueilta. 1900-luvun loppuun mennessä viimeinenkin kreivikunnan hiilikaivoksista oli lopettanut toimintansa. Rahallisten tukien ja uusien teollisuus- ja yrityspuistojen ansiosta seudulle on syntynyt kevyempää teollisuutta, kuten elektroniikan valmistusta. Durhamin kaupunki toimii kreivikunnan koulutuskeskuksena, ja sen yliopisto on yksi Britannian arvostetuimmista.
Liikenne > Tiestö

Durhamin kreivikunnassa kulkee kolme suurta tietä:
Lontoosta Edinburghiin johtava valtatie A1 kulkee Durhamin itäosien läpi ja ohittaa Darlingtonin, Newton Aycliffen, Durhamin ja Chester-le-Streetin kaupungit;
Doncasterista Tyne and Weariin johtava valtatie A19 kulkee Durhamin itäosien läpi ja ohittaa Stockton-on-Teesin, Hartlepoolin, Peterleen ja Seahamin kaupungit;
Middlesbroughista Workingtoniin johtava valtatie A66 kulkee Durhamin eteläosien läpi ja ohittaa Stockton-on-Teesin, Darlingtonin ja Barnard Castlen kaupungit.
Liikenne > Rautatiet

Lontoon King’s Crossin rautatieasemalta saapuva päärata kulkee Darlingtonin ja Durhamin kautta ja päättyy Edinburghiin. Newcastle upon Tynen ja Middlesbroughin välillä toimiva Durham Coast Line kulkee Durhamin Pohjanmeren-rannikolla.
Liikenne > Lentoliikenne

Durhamin kreivikuntaa palvelee kaksi kansainvälistä lentokenttää: Durham Tees Valley Airport Darlingtonin itäpuolella ja Newcastlen lentoasema Newcastlen luoteispuolella.
Väestö

Vuonna 2020 Durhamin muodollisessa kreivikunnassa oli noin 872 000 asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
| Asutuskeskus | Hallinnollinen alue | Väkiluku (2020) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Darlington | Darlington | 93 000 |  |
| Hartlepool | Hartlepool | 90 000 |  |
| Stockton-on-Tees | Stockton-on-Tees |  84 000 |  |
| Durham | County Durham | 57 000 |  |
| Chester-le-Street | County Durham | 38 000 |  |
| Billingham | Stockton-on-Tees |  34 000 |  |
| Peterlee | County Durham | 27 000 |  |
| Consett | County Durham | 26 000 |  |
| Newton Aycliffe | County Durham | 26 000 |  |
| Bishop Auckland | County Durham | 26 000 |  |
| Seaham | County Durham | 23 000 |  |
| Stanley | County Durham | 22 000 |  |
| Yarm | Stockton-on-Tees |  20 000 |  |
| Spennymoor | County Durham | 20 000 |  |
| Annfield Plain | County Durham | 11 000 |  |
| Brandon | County Durham | 10 000 |  |
| Shildon | County Durham | 10 000 |  |
Tunnukset > Lippu

County Durhamin lipussa on siniseen ja keltaiseen katkoisella pohjalla Pyhän Cuthbertin risti. Sininen ja keltainen ovat olleet kreivikunnan tunnuksia jo ammoisista ajoista lähtien. Cuthbert Lindisfarnelainen oli keskiajalla Englannin tärkeimpiä pyhimyksiä, jonka palvonnan keskuspaikkana toimi Durhamin katedraali. Lippu valittiin kreivikunnanvaltuuston yhteistyössä seikkailija Andy Strangewayn kanssa järjestämässä suunnittelukilpailussa, ja sen suunnitteli chiltonilainen James Moffat kaksostyttäriensä Katien ja Hollyn kanssa. Lippu otettiin viralliseen käyttöön 21. marraskuuta 2013.
Tunnukset > Pyhän Cuthbertin päivä

Durhamin kreivikuntapäivää vietetään maaliskuun 20. päivänä Pyhän Cuthbertin syntymän muistoksi.
Tunnukset > Nimikkokukka

Vuonna 2004 Durhamin kreivikunnan nimikkokukaksi valittiin kevätkatkero Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä. Syvänsinistä kukkaa esiintyy Yhdistyneessä kuningaskunnassa vain Teesjoen laaksossa.
Tunnukset > Perinneruoat

Durhamin kreivikunnan perinneruokia ovat muun muassa:
Durham pot pie – lihalla (yleensä kaniinilla) ja vihanneksilla täytetty murotaikinapiirakka;
Durham cutlets – naudanjauhelihasta ja korppujauhoista muotoiltuja ’kotletteja’, joiden sisään piilotetaan makaroni ’luuksi’;
Durham fluffin – mausteilla ja brandylla höystetty ohravelli;
Stanhope firelighters – makeita kaurapatukoita;
Durham pikelets – piimäpohjaisia pannukakkuja, jotka tarjoillaan voin ja hillon kera.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta County Durham Wikimedia Commonsissa
Durham County Council (yhtenäishallintopiiri)
This is Durham (matkailusivusto)
Teesjokeen kuuluvan High Forcen putouskorkeus on 22 metriä.
Vuonna 1093 rakennettu Durhamin katedraali on Unescon maailmanperintökohde.
Rautatie ohittaa Chester-le-Streetin kaupungin viaduktia pitkin.
Durham Miners’ Gala on vuosittain Durhamin kaupungissa järjestettävä tapahtuma, joka juhlistaa kreivikunnan hiilikaivosperinteitä.
Pyhän Cuthbertin hauta Durhamin katedraalissa.
Itä-Tsavon kansallispuisto

Tyypillinen punainen maa värjää maisemaa.
| --- | --- |
Sijainti:  Kenia
Lähin kaupunki:  Mombasa
Pinta-ala:  13 747 km2
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Tsavo East National Park
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1948
Luokitus:  Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) (12. helmikuuta 2010) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Itä-Tsavon kansallispuisto on luonnonsuojelualue Keniassa, muutaman tunnin ajomatkan päässä maan toiseksi suurimman kaupungin Mombasan lentoasemalta.Itä- ja Länsi-Tsavon kansallispuistot olivat aikaisemmin yhtenäinen alue, mutta ne on hallinnollisesti erotettu toisiaan Nairobin ja Mombasan välistä maantietä ja rautatietä pitkin.
Itä-Tsavon kansallispuiston tyypillinen maisema on tasaista ruohosavannia, jossa kohoaa siellä täällä jättimäisiä baobab-puita. Avoimien maisemien takia villieläimet on helppo nähdä jo kaukaa.
Puistossa tavataan useimpia suuria savannin nisäkkäitä: suuria norsulaumoja, sarvikuonoja, puhveleita, leijonia, leopardeja, virtahepoja, krokotiilejä ja monia eri antilooppeja. Siellä on havaittu yli 500 lintulajia.
Itä-Tyynenmeren keskiselänne

Itä-Tyynenmeren keskiselänne on kahden toisistaan loittonevan manner­laatan välissä sijaitseva keskiselänne Tyynen­meren pohjassa. Selänne nousee 1800–2700 m ympäröivää merenpohjaa ylemmäs. Se on osa maapallon ympäri kulkevaa keskiselänteiden ketjua, jossa syntyy uutta maankuorta. Keskiselänne kulkee Etelä-Amerikan rannikon länsipuolella yli 3000 km rannikosta. Kalifornianlahden suulla se yhtyy Tyynenmeren laatan ja Pohjois-Amerikan laatan väliseen rajaan.
Värmlannin lääni

| Värmlannin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Värmlanti, Dalsland ja Taalainmaa
Maakäräjäkunta:  Värmlandin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Karlstad
Perustamisvuosi:  1779
Hallinto:  
 – Maaherra:  Eva Eriksson
Pinta-ala:  
 – Maa:  17 517,15 km²
Väkiluku:  272 736
 – Väestötiheys:  15,6 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  S
 – Läänikoodi:  17
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Värmlandin läänin nykyiset kunnat.
Maakäräjäkuntavaaleissa käytettävä vaalipiirijako.
Värmlannin lääni sijaitsee läntisessä Keski-Ruotsissa. Se rajoittuu pohjoisessa Taalainmaan ja idässä Örebron lääniin, etelässä Länsi-Götanmaan lääniin ja lännessä Norjaan. Lääni sijaitsee Vänernin pohjoisrannikolla. Lääni vastaa lähes täysin Värmlannin maakuntaa, ja sen pääkaupunki on Karlstad. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Värmlannin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 1 096,58 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,2 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Närken ja Värmlannin lääni oli olemassa vuosina 1625–1639 ja jälleen 1654–1779. Ensimmäisellä kerralla myös Dalsland ja Västmanlandiin nykyisin kuuluva Örebron läänin osa lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa kuuluivat alueeseen. Toisella kertaa mukana olivat Närke, Värmlanti ja Västmanlandiin kuuluat Örebron läänin osat. Vuonna 1779 Närken ja Värmlannin lääni jaettiin ja perustettiin nykyinen Värmlandin lääni. Joskus sitä on kutsuttu myös Karlstadin lääniksi pääkaupunkinsa mukaan.
Värmlandin läänin vastaa pääasiassa Värmlannin maakuntaa. Karlskogan kunta ja suurin osa Degerforsin kunnasta kuuluvat myös maakuntaan, mutta ovat osa Örebron lääniä. Gullspångin kunnan pohjoisosassa sijaitseva Södra Rådan pitäjä kuuluu myös maakuntaan, mutta on osa Länsi-Götanmaan lääniä. Osa Sillerudin ja Svanskogin seurakunnista (Dalboreddenin alue) kuuluu Värmlannin lääniin, mutta sijaitsee Dalslandin maakunnassa. Samoin osa Rämmenin seurakuntaa kuuluu lääniin, vaikka se sijaitsee Taalainmaan maakunnassa.
Närken ja Värmlannin lääni vuosina 1654–1779 on merkitty sinisellä. Punaisella on Tiveden, joka liitettiin Örebron lääniin vuonna 1967.
Värmlannin kihlakunnat ja pitäjät. Osa pitäjistä idässä ja kaakossa ei enää kuulu lääniin.
Värmlannin kunnat vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen ennen 1970-lukua.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Hopeisessa kilvessä sininen kotka, jonka varukset punaiset. (Ruotsiksi I fält av silver en blå örn med röd beväring.)
Koska maakunta ja lääni vastaavat toisiaan, niin maakuntavaakuna vahvistettiin myös lääninvaakunaksi vuonna 1936.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Värmlannin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Karlstad | &&&&&&&&&&061685.&&&&0061 685 |
| 2 | Kristinehamn | &&&&&&&&&&017839.&&&&0017 839 |
| 3 | Arvika | &&&&&&&&&&014244.&&&&0014 244 |
| 4 | Skoghall | &&&&&&&&&&013265.&&&&0013 265 |
| 5 | Säffle | &&&&&&&&&&&08991.&&&&008 991 |
| 6 | Kil | &&&&&&&&&&&07842.&&&&007 842 |
| 7 | Forshaga | &&&&&&&&&&&06229.&&&&006 229 |
| 8 | Filipstad | &&&&&&&&&&&06022.&&&&006 022 |
| 9 | Skåre | &&&&&&&&&&&05402.&&&&005 402 |
| 10 | Hagfors | &&&&&&&&&&&05146.&&&&005 146 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,9 | 2,8 |
|   | jalostus | 24,6 | 24,4 |
|   | palvelut | 71,0 | 71,3 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 117 264 | 120 572 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 97,3 |  |
Valtiopäivävaalit

Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 25,72 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 7,55 | 1 |
|   | Liberaalit | 6,01 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 4,69 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 38,66 | 5 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,77 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,64 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,80 | 0 |
|   | Muut | 1,15 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 12 |
Maakäräjäkunta

Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Värmlannin lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Centrala valkretsen (32 kiinteää paikkaa)
Östra valkretsen (10 kiinteää paikkaa)
Norra valkretsen (11 kiinteää paikkaa)
Västra valkretsen (12 kiinteää paikkaa)
Sydvästra valkretsen (7 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 20,90 | 16 |
|   | Keskustapuolue | 8,53 | 8 |
|   | Liberaalit | 5,98 | 5 |
|   | Kristillisdemokraatit | 3,66 | 3 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 41,10 | 33 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,40 | 4 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 4,46 | 4 |
|   | Ruotsidemokraatit | 3,41 | 3 |
|   | Muut | 6,57 | 5 |
|   | Yhteensä |  | 81 |
Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet i Värmland sai 6,44 %, mikä oikeutti 5 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 0,13 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.
Läänin kunnat

Värmlannin läänissä on nykyään 16 kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1715 |  Kilin kunta | Kil | &&&&&&&&&&011682.&&&&0011 682 |
| 1730 |  Edan kunta | Charlottenberg | &&&&&&&&&&&08460.&&&&008 460 |
| 1737 |  Torsbyn kunta | Torsby | &&&&&&&&&&012312.&&&&0012 312 |
| 1760 |  Storforsin kunta | Storfors | &&&&&&&&&&&04218.&&&&004 218 |
| 1761 |  Hammarön kunta | Skoghall | &&&&&&&&&&014943.&&&&0014 943 |
| 1762 |  Munkforsin kunta | Munkfors | &&&&&&&&&&&03702.&&&&003 702 |
| 1763 |  Forshagan kunta | Forshaga | &&&&&&&&&&011229.&&&&0011 229 |
| 1764 |  Grumsin kunta | Grums | &&&&&&&&&&&09017.&&&&009 017 |
| 1765 |  Årjängin kunta | Årjäng | &&&&&&&&&&&09827.&&&&009 827 |
| 1766 |  Sunnen kunta | Sunne | &&&&&&&&&&013142.&&&&0013 142 |
| 1780 |  Karlstadin kunta | Karlstad | &&&&&&&&&&086409.&&&&0086 409 |
| 1781 |  Kristinehamnin kunta | Kristinehamn | &&&&&&&&&&023698.&&&&0023 698 |
| 1782 |  Filipstadin kunta | Filipstad | &&&&&&&&&&010514.&&&&0010 514 |
| 1783 |  Hagforsin kunta | Hagfors | &&&&&&&&&&012282.&&&&0012 282 |
| 1784 |  Arvikan kunta | Arvika | &&&&&&&&&&025907.&&&&0025 907 |
| 1785 |  Säfflen kunta | Säffle | &&&&&&&&&&015394.&&&&0015 394 |
Väestönkehitys

| Värmlannin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 134 808 | 134 808 |
| 1820 | 1820 |    | 148 260 | 148 260 |
| 1830 | 1830 |    | 172 858 | 172 858 |
| 1840 | 1840 |    | 195 546 | 195 546 |
| 1850 | 1850 |    | 221 885 | 221 885 |
| 1860 | 1860 |    | 247 171 | 247 171 |
| 1870 | 1870 |    | 260 392 | 260 392 |
| 1880 | 1880 |    | 268 417 | 268 417 |
| 1890 | 1890 |    | 253 326 | 253 326 |
| 1900 | 1900 |    | 254 284 | 254 284 |
| 1910 | 1910 |    | 260 135 | 260 135 |
| 1920 | 1920 |    | 268 681 | 268 681 |
| 1930 | 1930 |    | 269 998 | 269 998 |
| 1940 | 1940 |    | 267 731 | 267 731 |
| 1950 | 1950 |    | 281 396 | 281 396 |
| 1960 | 1960 |    | 291 074 | 291 074 |
| 1970 | 1970 |    | 284 688 | 284 688 |
| 1980 | 1980 |    | 284 070 | 284 070 |
| 1990 | 1990 |    | 283 110 | 283 110 |
| 2000 | 2000 |    | 275 003 | 275 003 |
| 2010 | 2010 |    | 273 265 | 273 265 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 11,8 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 2 475 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 3 200 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 176 084 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,5 %
18–64-vuotiaat: 59,3 %
65 vuotta täyttäneet: 22,2 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Värmlannin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 736 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Värmlanti | 272 581 | 99,9 |
| Dalsland | 155 | 0,1 |
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.