stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gotlannin kunta
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Visby domkyrkoförsamling
Othem-Boge
Fårö
Bunge
Forsa
Stenkyrka
Väskinde
Gothem
Dalhem
Barlingbo
Endre
Hejdeby
Follingbo
Akebäck
Roma
Björke
Vänge
Östergarn
Stenkumla
Vall, Hogrän och Atlingbo
Eskelhem-Tofta
Sanda, Västergarn och Mästerby
Väte
Hejde
Klinte
Fröjel
Eksta
Sproge
Garde
När-Lau
Stånga-Burs
Lojsta
Linde
Alva, Hemse och Rone
Fardhem
Gerum
Levide
Havdhem
Hoburg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Akebäck
Ala
Alskog
Alva
Anga
Ardre
Atlingbo
Bara*
Barlingbo
Björke
Boge
Bro
Bunge
Burs
Buttle
Bäl
Dalhem
Eke
Ekeby
Eksta
Elinghem*
Endre
Eskelhem
Etelhem
Fardhem
Fide
Fleringe
Fole
Follingbo
Fröjel
Fårö
Gammelgarn
Gann*
Ganthem
Garde
Gerum
Gothem
Grötlingbo
Guldrupe
Hablingbo
Hall
Halla
Hamra
Hangvar
Havdhem
Hejde
Hejdeby
Hejnum
Hellvi
Hemse
Hogrän
Hörsne med Bara (Hörsne)
Klinte
Kräklingbo
Källunge
Lau
Levide
Linde
Lojsta
Lokrume
Lummelunda
Lye
Lärbro
Martebo
Mästerby
Norrlanda
När
Näs
Othem
Roma
Rone
Rute
Sanda
Sankt Clemens*
Sankt Drotten*
Sankt Hans*
Sankt Lars*
Sankt Mikael*
Sankt Olof*
Sankt Per*
Silte
Sjonhem
Sproge
Stenkumla
Stenkyrka
Stånga
Sundre
Tingstäde
Tofta
Träkumla
Vall
Vallstena
Vamlingbo
Viklau
Visby domkyrkoförsamling (Sankta Maria, Visby, Visby stadsförsamling)
Visby landsförsamling*
Visby ryska*
Vänge
Väskinde
Västergarn
Västerhejde
Väte
Öja
Östergarn (Nyagarn)
Seurakunnat > Kirkot

Akebäckin kirkko
Alan kirkko
Alskogin kirkko
Alvan kirkko
Angan kirkko
Ardren kirkko
Atlingbon kirkko
Baran autiokirkko
Barlingbon kirkko
Björken kirkko
Bogen kirkko
Bron kirkko
Bungen kirkko
Burin kirkko
Buttlen kirkko
Bälin kirkko
Dalhemin kirkko
Eken kirkko
Ekebyn kirkko
Ekstan kirkko
Elinghemin autiokirkko
Endren kirkko
Eskelhemin kirkko
Etelhemin kirkko
Fardhemin kirkko
Fiden kirkko
Fleringen kirkko
Folen kirkko
Follingbon kirkko
Fröjelin kirkko
Fårön kirkko
Gammelgarnin kirkko
Gannin autiokirkko
Garden kirkko
Gothemin kirkko
Grötlingbon kirkko
Guldrupen kirkko
Hablingbon kirkko
Hallan kirkko
Hallin kirkko
Hallshukin kalastuskappeli
Hamran kirkko
Hangvarin kirkko
Havdhemin kirkko
Hejden kirkko
Hejdebyn kirkko
Hejnumin kirkko
Hellvin kirkko
Hemsen kirkko
Hogränin kirkko
Hörsnen kirkko
Klinten kirkko
Kräklingbon kirkko
Källungen kirkko
Laun kirkko
Leviden kirkko
Linden kirkko
Lojstan kirkko
Lokrumen kirkko
Lummelundan kirkko
Lyen kirkko
Lärbron kirkko
Martebon kirkko
Mästerbyn kirkko
Norrlandan kirkko
Närin kirkko
Othemin kirkko
Roman luostarinrauniot
Roman kirkko
Ronen kirkko
Ruten kirkko
Sandan kirkko
Sjonhemin kirkko
Sliten kirkko
Sprogen kirkko
Stenkumlan kirkko
Stenkyrkan kirkko
Stångan kirkko
Sundren kirkko
Tingstäden kirkko
Toftan kirkko
Träkumlan kirkko
Vallin kirkko
Vallstenan kirkko
Vamlingbon kirkko
Viklaun kirkko
Visborgskyrkan
Visbyn tuomiokirkko
Vängen kirkko
Väskinden kirkko
Västergarnin kirkko
Västerhejden kirkko
Öjan kirkko
Östergarnin kirkko
Lisäksi Visbyssä sijaitsee muun muassa Pyhän Katariinan kirkon rauniot.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gotlannin kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gotlands kommun – Kuntajaon kehitys ja vaakuna ovat käännöstä.
Gotlannin läänin kunnat
Kartta Gotlannin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Hiustenlähtö

Hiustenlähtö tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Alopecia - hiusten ja muiden karvojen lähtöön liittyvät sairaudet.
Kalju - hiukseton pää.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hiustenlähtö”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hiustenleikkuukone

Käsikäyttöinen hiustenleikkuukone.
Sähkökäyttöinen hiustenleikkukone.
Hiustenleikkuukone on pienkone, jota käytetään hiusten ja parran leikkuuseen. Hiustenleikkuukoneita on yleensä parturi-kampaamoissa.
Ensimmäisen sähkökäyttöisen hiustenleikkukoneen kehitti Leo J. Wahl vuonna 1919. Hän alkoi valmistaa niitä pienessä tehtaassa Sterlingissä, Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
Hiustenleikkuukoneita on vanhastaan myös käsikäyttöisinä.
Hengellinen ritarikunta

Temppeliherrain ritarikunnan lippu.
Hengellinen ritarikunta on uskonnollinen ja kirkon tai uskonnollisen yhteisön hallinnoima ritarikunta. Hengelliset ritarikunnat syntyivät keskiajalla, ristiretkien aikana. Ritarikunta oli järjestö, jonka jäsenet pyrkivät yhteiseen tavoitteeseen ja noudattivat ritarikunnan sääntöjä. Sen jäsenet olivat ritarinarvoisia. Hengelliset ritarikunnat vaalivat kristityn ritarin ihannetta, jossa yhdistyi sotilaallinen urheus ja hurskaus.
Hengellisten ritarikuntien alkuperäisinä tehtävinä olivat taistelu vääräuskoisia vastaan, Pyhän maan suojelu sekä pyhiinvaeltajien ja sairaiden hoito. Niiden jäsenet antoivat munkkilupauksen ja omistautuivat sodankäynnille. Ristiretkien päätyttyä Lähi-idässä toimineet hengelliset ritarikunnat siirtyivät Eurooppaan.
Merkittävimpiä hengellisiä ritarikuntia olivat Temppeliherrain ritarikunta, Johanniittain ritarikunta ja Saksalainen ritarikunta sekä Baltian käännyttämiseksi perustettu Kalpaveljesten ritarikunta. Näiden lisäksi Lähi-idässä toimi muun muassa spitaalisten ritarien perustama Pyhän Lasaruksen ritarikunta.
Vanhat suuret ritarikunnat on lakkautettu saksalaista ritarikuntaa ja johanniittoja lukuun ottamatta. Temppeliherroja syytettiin kerettiläisyydestä ja ritarikunta tuhottiin. Kalpaveljien sulauduttua Saksalaiseen ritarikuntaan se kuihtui uuden ajan alussa poliittisesti merkityksettömäksi hyväntekeväisyysjärjestöksi, joka lakkautettiin vuonna 1809. Se perustettiin uudelleen muutamaa vuosikymmentä myöhemmin. Katolisella Johanniittain ritarikunnalla (Maltan ritarikunnalla) on lähes katkeamaton historia ja sen poliittisesta vaikutusvallasta kertoo nykyinen monen valtion tunnustama suvereeni puolivaltiollinen status.
Myös Iberian niemimaalla syntyi reconquistan (kristittyjen suorittama maan takaisinvalloitus muslimeilta) aikana lukuisia hengellisiä ritarikuntia, kuten Santiagon ja Calatravan ritarikunnat Espanjassa sekä Kristuksen ritarikunta Portugalissa.
Luettelo hengellisistä ritarikunnista (perustamisjärjestyksessä)

Temppeliherrain ritarikunta – 1120
Johanniittain ritarikunta – 1136
Pyhän Lasaruksen ritarikunta – 1142
Calatravan ritarikunta – 1158
Santiagon ritarikunta – 1170
Montjoien ritarikunta – 1173
Avizin ritarikunta – 1176
Saksalainen ritarikunta – 1193
San Jorge de Alfaman ritarikunta – 1201
Kalparitaristo – 1202
Dobrzynin ritarikunta – 1216
Tuomaksen ritarit – 1227
Siunatun Neitsyt Marian ritarikunta – 1261
Santa Maria de Espanan ritarikunta – 1275
Montesan ritarikunta – 1317
Kristuksen ritarikunta – 1319
Pyhän Haudan ritarikunta – 1342
Kultaisen kannuksen ritarikunta – 1357
Lohikäärmeen ritarikunta – 1408
Meidän Betlehemin Rouvamme ritarikunta – 1459
Pyhän Yrjön ritarikunta – 1464
Pyhän Stefanuksen ritarikunta – 1561
Pyhän Hengen ritarikunta – 1578
Pyhän Karitsan ritarikunta – 1935
Konstantinus Suuren Ritarikunta – 1953
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hengelliset ritarikunnat Wikimedia Commonsissa
Harmaakuukkeli

| Harmaakuukkeli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Kuukkelit Perisoreus
Laji::  canadensis
Kaksiosainen nimi
 Perisoreus canadensis  (Linnaeus, 1766) 
Katso myös
   Harmaakuukkeli Wikispeciesissä   Harmaakuukkeli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaakuukkeli (Perisoreus canadensis) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Tuntomerkit

Harmaakuukkeli on 29 cm pitkä, se painaa keskimäärin 70 grammaa ja sen siipiväli on 45 cm. Harmaakuukkeli on vaaleanharmaa, pitkäpyrstöinen ja lyhytnokkainen lintu. Ulkonäössä on suurta vaihtelua populaatioiden välillä. Kaikien populaatioiden aikuisilla yksilöillä on kuitenkin mustat silmät, nokka ja jalat sekä valkoinen korvalaikku ja kurkku.
Levinneisyys

Harmaakuukkelia tavataan Kanadassa ja Yhdysvalloissa.
Elinympäristö

Harmaakuukkelit elävät tavallisimmin kuusi- ja pihtametsissä. Ne ovat syrjäisten metsien lintuja, eivätkä elä vakituisen ihmisasutuksen läheisyydessä.
Ravinto

Harmaakuukkeli on kaikkiruokainen ja käyttää ravinnokseen esimerkiksi niveljalkaisia, marjoja, raatoja, linnunmunia ja -poikasia sekä sieniä.
Herra

Herra on suomen kielessä esiintyvä saksalaisperäinen lainasana, jota keskiajalla käytettiin ritareiden ja pappien arvonimenä. Sittemmin (1800-luvun lopulla) herra-sanan (lyhenne hra) merkitys on laajentunut tarkoittamaan varsinkin sivistynyttä tai yläluokkaan kuuluvaa miespuolista henkilöä, tai yksinkertaisesti aikuista miestä puhuttelunimenä. Sanalla ”Herra” tarkoitetaan myös kristinuskon Jumalaa.
Helinä Viitanen

Helinä Viitanen Metsolat TV-sarjassa vuonna 1993.
Helinä Viitanen (myös Viitanen-Haljala, 20. syyskuuta 1923 Viipuri – 29. marraskuuta 2013 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän esiintyi monissa televisiosarjoissa, joista tunnetuin lienee Annikki Metsolan rooli televisiosarjassa Metsolat. Viitanen oli naimisissa samassa sarjassa näytelleen Ahti Haljalan kanssa.
Viitanen syntyi Viipurissa. Evakkous ja karjalaisten asiat olivat hänelle tärkeitä.
Viitanen ja Ahti Haljala avioituivat jo ollessaan Teatterikoulun opiskelijoita.
1960-luvulla Helinä oli töissä radiossa. Hänen ja Ahdin eläköitymisen jälkeen heitä pyydettiin esiintymään Metsoloissa Anttina ja Annikkina. He näyttelivät myös Rintamäkeläisissä.
Aiheesta muualla

Helinä Viitanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Helinä Viitanen Elonetissä.
Haukkasalo (Padasjoki)

Haukkasalo
| --- | --- |
Sijainti:  Padasjoki Keski-Suomi Suomi
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  125 m 
Pinta-ala:  82 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Haukkasalo  on saari Päijänteessä Päijät-Hämeen Padasjoella keskellä Padasjoenselkää. Osa saaresta kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari, joka on itä-länsi-suuntainen, on 2,0 kilometriä pitkä, 840 metriä leveä ja sen pinta-ala on 82 hehtaaria . Se kuuluu Padasjoenselän pohjoispuolella sijaitsevaan pieneen saariryhmään. Ryhmän kaksi muuta isompaa saarta ovat Iso Lammassaari ja Lietsaari. Haukkasalon lähellä sen kaakkoispuolella ovat Mallaskallio, Vähä Haukkasalo, Keski-Haukkasalo, Niittusaari ja Paljaskallio. Iso Lammassaaren välissä on muutamia pieniä saaria, joista lähimpänä ovat Loirosaari, Hakohuittu ja Korkeasaari. Haukkasalon keskelle jää kapeampi kannas, johon liittyy pohjoiseen aukeava lahti. Saaren kummassakin päässä on pienet mäet. Itäinen mäki kohoaa noin 103 metrin korkeuteen ja läntinen noin 125 metrin korkeuteen mpy., eli saaren korkein huippu yltää noin 47 metrin korkeuteen Päijänteestä. Läntisessä päässä sekä mäen huippu että sen eteläranta ovat kallioista metsämaata. Etelärantaa seurailee 250 metriä pitkä jyrkänne, jossa sijaitsee Haukkasalon kalliomaalaus . Kalliomaalaus on jyrkänteessä Niittusaaren kohdalla. Saaren pohjoisrannoilla sijaitsee seitsemän vapaa-ajan asuntoa.
Luontoarvoja

Osa saaresta muodostaa suojelualueen, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä useimpien naapurisaarien kanssa. Useat eri suunnilla sijaitsevat suojelualueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003). Haukkasalon suojelualueesta on rajattu pois mökkitontit ja niiden ympäriltä laajempi metsäalue.
Heliografia

Maailman ensimmäinen säilynyt valokuva, Niépcen 1826 ottama kuva talonsa Le Grasin ikkunasta Saint-Loup-de-Varennesissa.
Heliografia (ransk. héliographie, aurinkopiirros) on ranskalaisen keksijän Joseph Nicéphore Niépcen kehittämä maailman ensimmäinen menetelmä pysyvän valokuvan luomiseksi. Niépce otti vanhimman säilyneen valokuvan, Näkymä ikkunasta Le Grasissa, vuonna 1826 käyttäen camera obscuraa ja 25,8 × 29 cm:n kokoista öljykäsiteltyä bitumilla pinnoitettua tinalevyä. Kun levy huuhdeltiin laventeliöljyllä, ainoastaan auringonvalosta kovettunut osa, itse kuva, jäi jäljelle. Ensimmäisen säilyneen kuvan valottamiseen meni kahdeksan tuntia, minkä vuoksi aurinko paistaa kuvassa molemmista suunnista, ja varjot heittyvät kahteen suuntaan.
Niépce oli askarrellut valokuvauksen parissa jo vuodesta 1816 kokeillen erilaisia valonherkkiä kemikaaleja. Näiden varhaisten kokeiluiden tulokset eivät olleet pysyviä, sillä hän ei onnistunut kuvan kiinnittämisessä, joten kuvat haalistuivat nopeasti häviten näkyvistä.
Niépcen kuoltua 1833 hänen työtään jatkoi Louis Daguerre, joka 1839 julkaisi heliografiaan ja Niépcen havaintoihin perustuvan, mutta huomattavasti kehittyneemmän dagerrotypian.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heliografia Wikimedia Commonsissa
Homo sapiens (albumi)

| Homo sapiens YUP |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elokuu 1994
 Julkaistu: marraskuu 1994
 Tuottaja(t): Mats Huldén
 Tyylilaji: rock, progressiivinen rock
 Kesto: 45.40
 Levy-yhtiö: Polygram
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 23.
YUP:n muut julkaisut
| Toppatakkeja ja Toledon terästä 1994 | Homo sapiens 1994 | Yövieraat 1996 |
Homo sapiens on YUP-yhtyeen neljäs albumi. Se äänitettiin elokuussa 1994 ja julkaistiin saman vuoden marraskuussa.
Albumin korkein listasijoitus Suomen albumilistalla oli 23.
Kappaleet

Beelsebub ei nuku koskaan – 5.25
Balthasar oli naisten mies – 4.55
Homo sapiens – 5.22
Oikeusjuttu – 3.33
Tänään kotona – 4.02
Jumala halkaisi ihmisen kahtia – 5.07
Väärinkäsityksiä merellä – 5.06
Domus perkele – 3.43
Tyly puhe – 5.27
Alkemisti – 3.00
Kokoonpano

Jarkko Martikainen
Valtteri Tynkkynen
Jussi Hyyrynen
Janne Mannonen
Petri Tiainen
+
Tero Kling, huilu
Kokoonpano > Tuotanto

Risto Närhi – äänittäjä
Juha Heininen – miksaaja
Mats Huldén – tuottaja, miksaaja
Pedro Hietanen – vastaava tuottaja
Ville Pirinen – kannet
Herätkää ja riemuitkaa!

| Herätkää ja riemuitkaa! |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Raimo O. Niemi
Käsikirjoittaja:  Clifford Odets Jukka Asikainen Pirkko Kallio
Kuvaaja:  Reijo Elo
Lavastaja:  Vesa Tapola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Oy Mainos-TV-Reklam Ab
Ensi-ilta:  30. huhtikuuta 1979
Kesto:  89 minuuttia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herätkää ja riemuitkaa! on Raimo O. Niemen ohjaama suomalainen draama- ja televisioelokuva vuodelta 1979. Se perustuu Clifford Odetsin näytelmään Awake and Sing! vuodelta 1935. Elokuva on MTV-teatterin tuottama ja se sai ensi-iltansa TV1:n Aitiopaikka-ohjelmapaikalla 30. huhtikuuta 1979.
Elokuva sijoittuu 1930-luvun lama-ajan Bronxiin, jossa Bergerin perhe pyrkii taloudellisissa vaikeuksissa kohti parempaa elämää.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Martti Kuningas  | … |  Myron Berger   |
|  Kirsti Ortola  | … |  Bessie Berger   |
|  Ville Salminen  | … |  Jacob   |
|  Liisa Paatso  | … |  Hennie Berger   |
|  Jukka-Pekka Palo  | … |  Ralph Berger   |
|  Risto Tuorila  | … |  Moe Axelrod   |
|  Esko Nikkari  | … |  Morty-eno   |
|  Matti Pellonpää  | … |  Sam Feinschreiber   |
Heräte

Heräte tai herätin (engl. trigger) on tietokannoissa tapahtumaan reagoiva toiminto, joka voi tehdä muun toiminnon kuten suorittaa proseduurin tai suorittaa jonkin lisätoiminnon.
Tapahtuma voi olla muun muassa uuden rivin lisääminen, rivin muuttaminen tai rivin poistaminen.
Tapahtuman sanotaan laukaisevan herätteen ehtojen mukaisen toiminnon yhteydessä.
Heräte voidaan suorittaa ennen varsinaisen muutoksen valmistumista (BEFORE), muutoksen jälkeen (AFTER) tai muutoksen sijaan (INSTEAD OF).
Aiheesta muualla

CREATE TRIGGER PostgreSQL:ssä (englanniksi)
Oraclen dokumentaatiossa (englanniksi)
Helle Kalda

Helle Kalda vuonna 2010.
Helle Kalda (s. 17. helmikuuta 1950 Tartto, Viro) on virolainen keskustapuolueen poliitikko. Hän opiskeli taloustiedettä synnyinkaupungissaan Tartossa ja liittyi keskustapuolueeseen vuonna 1997. Hän on istunut Tallinnan kaupunginvaltuustossa vuosina 1999–2002 ja maan parlamentissa Riigikogussa vuodesta 2003 lähtien.
Kalda on kiinnostunut teatterista ja puutarhanhoidosta.
Aiheesta muualla

Helle Kalda Riigikogun sivuilla (viroksi)
Herätetty rakastaja

| Herätetty rakastaja> Lover Awakened |
| --- | --- |
 Kirjan suomalainen kansi
Alkuperäisteos
Kirjailija:  J. R. Ward
Kieli:  Englanti
Genre:  fantasia
Kustantaja:  Penguin Group (USA)
Julkaistu:  5. syyskuuta 2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  448
Suomennos
Suomentaja:  Marke Ahonen
Kansitaiteilija:  Samppa Ranta
Kustantaja:  Basam Books
Julkaistu:  31. joulukuuta 2010
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  486
Sarja: Mustan tikarin veljeskunta
Edeltävä:  Ikuinen rakastaja
Seuraava:  Paljastettu rakastaja
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Herätetty rakastaja (engl. Lover Awakened) on Mustan tikarin veljeskunta -kirjasarjan kolmas osa, jonka on kirjoittanut J. R. Ward (toiselta kirjailijanimeltään Jessica Bird). Kirja julkaistiin englanniksi vuonna 2006 ja se suomennettiin vuonna 2010.
Juoni

Entinen veriorja Zsadist kantaa yhä raskaan menneisyytensä henkisiä arpia. Hän on omistautunut täysin vihollistensa lessereiden tuhoamiseen ja hänet tunnetaan vampyyrien keskuudessa raakalaismaisena soturina.
Kun Harvennuskunta kidnappaa kauniin ja jalosukuisen vampyyrinaaraan Bellan, Zsadist huomaa haluavansa pelastaa naaraan kaikin keinoin. Sattumien kautta veljeskunnan soturit saavat saavat selville Bellan olinpaikan ja onnistuvat pelastamaan hänet. Muiden soturien ihmetykseksi Zsadist vaatii, että saa hoitaa Bellaa omassa huoneessaan. Etenkään Zsadistin kaksoisveli Phury ei ole asiasta mielissään, koska hän on ihastunut Bellaan.
Kun Bella on toipunut kauheista kokemuksistaan, hän yrittää lähestyä Zsadistia. Uros ei tiedä miten suhtautua Bellaan, mutta ajan kuluessa he lähentyvät. Zsadistin henkiset arvet ovat kuitenkin syvät ja hän loukkaa Bella syvästi teoillaan. Bella päättää palata kotiin veljensä ja äitinsä luokse. Muutaman kuukauden päästä naaras kuitenkin palaa takaisin veljeskunnan kartanoon ja huomaa Zsadistin muuttuneen.
Herrick Hackman

Leo Herrick Hackman (20. joulukuuta 1902 Viipuri – 3. marraskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen teollisuusneuvos, joka toimi Hackman & Co -osakeyhtiön johtajana ja osakkaana vuodesta 1942 alkaen.
Elämä ja ura

Herrick Hackmanin vanhemmat olivat Hackmanin-yhtiön johtaja metsäkonduktööri, vuorineuvos Henry Hackman (1876–1950) ja Mary (o.s. Stünkel). Hackman tuli ylioppilaaksi Viipurin ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1921. Vuonna 1926 hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta kone- ja sähkötekniikan alalta diplomi-insinööriksi. Lisäksi hän oli tehnyt opintomatkoja Ruotsiin, Englantiin ja Saksaan.[lähde? ]
Hackman avioitui Elsbeth Margit Åströmin (1905–1994) kanssa 3. toukokuuta 1928 ja aloitti samana vuonna Viipurin läänissä Johanneksen uudella sulfiittiselluloosatehtaalla, jonka teknillisenä johtajana hän toimi vuosina 1939–1940. Suojeluskuntalaisena hän otti osaa talvisotaan ja sai ansioistaan 4. lk:n Vapaudenristin. Vuosina 1941–1942 hän toimi Oy Saseka Ab:n teknillisenä johtajana Vuosaaren Kallvikissa ja lopulta vuodesta 1942 alkaen suvun pääyhtiön johtajana. Vapaa-aikanaan Hackman tunnettiin purjehduksen, metsästyksen ja autourheilun harrastajana.
Herrick Hackmanin kolmesta lapsesta tytär Doris Maria Hackman avioitui elokuvaohjaaja Osmo Harkimon kanssa. Yksi Doriksen ja Osmon lapsista on liikemies Harry ”Hjallis” Harkimo. Hackmanin nimeä kantaa nykyään ruotsinkielinen Stiftelsen Leo, Mary och Mary-Ann Hackman -säätiö.
Aiheesta muualla

Hellsten, Tanja: Teollisuusneuvos Herrick Hackman (1902–1984). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). 3.9.2012. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Helle Thorning-Schmidtin II hallitus

Helle Thorning-Schmidtin II hallitus oli Tanskan hallitus, joka toimi helmikuun 2014 alusta kesäkuun 2015 loppuun. Hallitus toimi vähemmistöhallituksena ja sen muodostivat sosiaalidemokraatit ja Radikaali Venstre. Kansankäräjillä hallituksen tukipuolueina olivat vasemmistolaiset Sosialistinen kansanpuolue ja Yhtenäisyyslista.
Hallituksen kokoonpano

| Virka | Nimi | Virassa | Puolue | Puolue |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri | Helle Thorning-Schmidt | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Talous- ja sisäministeri (varapääministeri) | Margrethe Vestager | 3.2.2014–2.9.2014 |  | Radikaali Venstre |  |
| Talous- ja sisäministeri (varapääministeri) | Morten Østergaard | 2.9.2014–28.6.2015 |  | Radikaali Venstre |  |
| Valtiovarainministeri | Bjarne Corydon | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Ulkoministeri | Martin Lidegaard | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Radikaali Venstre |  |
| Veroministeri | Morten Østergaard | 3.2.2014–2.9.2014 |  | Radikaali Venstre |  |
| Veroministeri | Benny Engelbrecht | 2.9.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Työmarkkinaministeri | Mette Frederiksen | 3.2.2014–10.10.2014 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Työmarkkinaministeri | Henrik Dam Kristensen | 10.10.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Oikeusministeri | Karen Hækkerup | 3.2.2014–10.10.2014 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Oikeusministeri | Mette Frederiksen | 10.10.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Tutkimus- ja korkeakouluministeri | Sofie Carsten Nielsen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Radikaali Venstre |  |
| Kulttuuri- ja kirkkoministeri | Marianne Jelved | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Radikaali Venstre |  |
| Kaupunki-, asunto- ja maaseutuministeri (Pohjoismaisesta yhteistyöstä vastaava ministeri) | Carsten Hansen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Opetusministeri | Christine Antorini | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Terveysministeri | Nick Hækkerup | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Puolustusministeri | Nicolai Wammen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Integraatio-, lapsi- ja sosiaaliministeri | Manu Sareen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Radikaali Venstre |  |
| Elinkeino- ja kasvuministeri | Henrik Sass Larsen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Ilmasto-, energia- ja rakennusministeri | Rasmus Helveg Petersen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Radikaali Venstre |  |
| Elintarvike-, maatalous- ja kalastusministeri | Dan Jørgensen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Kauppa- ja kehitysministeri | Mogens Jensen | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Liikenneministeri | Magnus Heunicke | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
| Ympäristöministeri | Kirsten Brosbøl | 3.2.2014–28.6.2015 |  | Sosiaalidemokraatit |  |
Lähteet:
Haunting (EP)

| Haunting Domination Black |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 20. helmikuuta 2008
 Tuottaja(t): Juuso Elminen
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 19.07
 Levy-yhtiö: Violent Journey
Listasijoitukset
  Suomen virallinen singlelista: 15.
Domination Blackin muut julkaisut
| Dark Legacy 2006 | Haunting 2008 | Dimension: Death 2012 |
Haunting on suomalaisen metalliyhtyeen Domination Blackin EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2008 levymerkillä Violent Journey Records.
EP debytoi Suomen virallisen singlelistan sijalla 15.
Kappaleet

The House of 1000 Eyes – 3.38 (feat. Mr. Lordi) (julkaistu myös videona)
Shadow King – 4.28
No More Again – 5.48
A World Without Heroes – 2.58 (KISS-cover)
Evil Has Found a Home – 2.15