stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimmo Sasi
Poliittinen ura

Sasi toimi kokoomuksen kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuosina 1983–2015. Hän oli ehdolla myös vuoden 2015 vaaleissa, muttei tullut valituksi. Ylen vaalikonevastauksista tehdyn analyysin mukaan Sasi oli oikeistolaisin ehdokas eduskuntavaaleissa 2015.
Sasi toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuosina 1991–1993, mutta joutui eroamaan tehtävästä kokoomuksen toisen vahvan miehen, Ahon hallituksen valtiovarainministerin Iiro Viinasen vaatimuksesta. 1990-luvun laman aikana Sasi vastusti voimakkaasti Viinasen ajamaa asuntovelkojen korkovähennysten leikkaamista korkojen ollessa korkeimmillaan, ja eduskunta muuttikin hallituksen esitystä asuntovelallisille edullisemmaksi. Toinen Viinasen ja Sasin suuri näkemysero koski pankkitukea, jossa Sasi katsoi olevansa veronmaksajien puolella, ja eduskunta tiukensi huomattavasti pankkituen ehtoja.
Sasin ja Viinasen riidan seurauksena heidän puhevälinsä katkesivat lopullisesti. Sasin näkemyksen mukaan kysymys oli kokoomuksen sisäisestä valtataistelusta sekä hänen ja Viinasen keskinäisistä sovittamattomista näkemyseroista. Kokoomuksen sisäiseen tilaan vaikuttivat Sasin mielestä Berliinin muurin murtuminen ja kylmän sodan päättyminen, mikä vahvisti länsimielisiä voimia eri puolueissa. Tämän vuoksi Sasi ja Viinanen ajautuivat puolueen sisällä eri leireihin.
Sasi oli Lipposen I hallituksen liikenneministeri kolmen kuukauden ajan vuonna 1999 sekä Lipposen II hallituksen ulkomaankauppaministeri 1999–2002 ja liikenne- ja viestintäministeri 2002–2003. Liikenne- ja viestintäministerinä toimitusministeristövaiheessa hän vaihtoi VR:n hallituksen. Seuraava liikenne- ja viestintäministeri Leena Luhtanen palautti VR:n hallituksen aikaisempaa hallituspohjaa vastaavaksi.lähde?
Vuosina 2003–2011 Sasi toimi perustuslakivaliokunnan ja vuodesta 2011 valtiovarainvaliokunnan puheenjohtajana. Huhtikuussa 2007 hänet valittiin Suomenruotsalaisten kansankäräjien toiseksi varapuheenjohtajaksi.
Sasi valittiin kokoomuksen ehdokaslistalle vuoden 2019 europarlamenttivaaleihin, mutta hänen äänimääränsä ei vaaleissa riittänyt valituksi pääsemiseen.
Poliittisia näkemyksiä

Sasi on kannattanut tasavallan presidentin valtaoikeuksien karsimista ja valtion omistuksen purkamista pörssiyhtiöistä. Hän on vastustanut ministereiden tueksi suunniteltuja poliittisia valtiosihteereitä. Keväällä 2009 hän myös ehdotti kansanedustajien määrän vähentämistä 200:sta 150:een.
Eduskunnan perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana Sasi esitti, että yhteiskunta voisi Britannian tavoin tukea uskonnollisen šariaa sovittelijan käyttöä riitatilanteissa, jossa molemmat osapuolet henkilöt haluavat sitä ja se ei ole Suomen lain kanssa ristiriidassa. Sasi kritisoi Helsingin Sanomia tavasta, jolla se esitti hänen tukevan šaria-lakia.
Keskustan ympäristöministeri Paula Lehtomäen perheen kaivosomistuksien tultua julkisuuteen Sasi vaati ministereitä julkistamaan puolisoiden omistukset.
Sasi kannattaa pakollista ruotsin kielen opetusta. Hänen mielestään ruotsin kieltä on osattava, jotta voi ymmärtää Suomen historiaa ja jotta ei joudu "huonompiin ammatteihin". Lisäksi hän pitää ruotsia kaupallisesti englannin jälkeen toiseksi tärkeimpänä vieraana kielenä.
Muuta

Kimmo Sasin vanhemmat ovat Tampereen Yhteiskoulun rehtori (1970-75) Immeri Elias Sasi ja hammaslääkäri Hilkka-Liisa Ranta. Sasilla on entisen vaimonsa (1997–2014) Viveca Anita Sasin kanssa yksi tytär. Kimmo Sasin veljenpoika on tamperelainen kunnallispoliitikko Ilkka Sasi.
Muuta > Rikostuomio 2007

5. maaliskuuta 2007 Sasi joutui auto-onnettomuuteen Kolmostiellä Ylöjärvellä hänen autonsa ajauduttua vastaantulevien kaistalle. Sasilta murtui solisluu sekä nilkka, nokkakolarin toisista osapuolista yksi kuoli ja toinen loukkaantui. Sasi itse ei muistanut kolarista mitään mutta epäili verenpaineen äkillisestä laskusta johtuvaa väsymyskohtausta. Hän oli juuri saanut uudenlaista verenpainelääkettä. Sasi tuomittiin silloisessa Tampereen käräjäoikeudessa kuolemantuottamuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta 70 päiväsakkoon, ja hän joutui lisäksi korvaamaan 1 200 euroa todistelu- ja ruumiinavauskustannuksia.
Sasi on ollut kesästä 2017 valtiosääntöoikeuden tohtoriopiskelija Helsingin yliopistossa.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015

| Porin Ässät kaudella 2014–2015 |
| --- | --- |
Runkosarjassa:  9.
Lopullinen sijoitus:  9.
Kausi:  23 – 6 – 9 – 22 (90 p)
Koti:  12 – 2 – 6 – 10 (46 p)
Vieras:  11 – 4 – 3 – 12 (44 p)
Tehdyt maalit:  151
Päästetyt maalit:  143
Joukkue
Toimitusjohtaja:   Jukka Hirsimäki
Urheilutoimenjohtaja:   Mika Toivola
Päävalmentaja:   Pekka Rautakallio
Kapteeni:   Ville Uusitalo
Varakapteenit:   Juha Kiilholma  Tapio Sammalkangas
Kotiareena:  Isomäki Areena
Yleisökeskiarvo:  3 988
Tilastojen kärjessä
Maalit:   Eero Elo (26)
Syötöt:   Mika Niemi (38)
Pisteet:   Mika Niemi (46)
Jäähyt:   Garrett Stafford (75 min)
Plus/miinus:   Sami Lähteenmäki (+11)
Voitot:   Juuso Riksman (15)
Päästettyjen maalien keskiarvo:   Juuso Riksman (2,13)
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 39. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 47. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Ässien edellinen kausi oli päättynyt runkosarjassa sijalle 12. Edellisen kerran Ässien loppusijoitus oli ollut niin huono kauden 2009–2010 päätyttyä.
Lähtökohdat kauteen > Edellinen kausi ja ennusteet

Edellinen kausi oli päättynyt Ässien osalta runkosarjan kahdenteentoista sijaan. Ässät keräsi runkosarjassa saaden 67 pistettä, mikä on huonoin pistepotti sitten kauden 2007–2008.
Jääkiekkolehden toimittamassa ”Toimittajien liigaveikkauksessa” kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Yksikään toimittaja ei ennakoinut Ässille mitalia. Paras runkosarjasijoitus oli kahdeksas sija, johon Ässien ennakoi sijoittuvan Jääkiekkolehden, Ilta-Sanomien sekä Urheilulehden toimittajat. Kaksi toimittajaa arvioi Jyri Marttisen voittavan liigan jäähypörssin.
Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Ässien parhaaksi arvioitiin puolustaja Ville Uusitalo, joka oli listalla sijalla 48. Muita Ässien pelaajia ei listalle mahtunut.
Lähtökohdat kauteen > Pelaajavaihdokset

Ässät menetti maalintekovoimastaan viime kauteen verrattuna 48,8 pronsettia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 63 maalia. Viime kauteen verrattuna seitsemän seuraa menetti Ässiä enemmän maalitekovoimaansa. Lähteneistä pelaajista eniten maaleja oli tehnyt Niklas Hagman.
Ennen kauden alkua Ässistä lähti kahdeksan pelaajaa, joista kaksi oli puolustajia ja kuusi hyökkääjiä. KHL:ään siirtyi kaksi ja muihin liigaseuroihin kaksi. Ässiin siirtyi ennen kauden alkua kaksi puolustajaa ja kuusi hyökkääjää. Saapuneista pelaajista kolme tuli muista SM-liigaseuroista.
Talous

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

|  | 2014–15 | Edellinenkausi | Liigan keskiarvo |
TULOT
| Pääsyliput | 1 637 000  | 1 675 000 | 1 731 142 |
| Markkinointi | 2 285 000  | 2 187 000 | 3 082 000 |
| Muut | 1 576 000  | 1 797 000 | 1 666 285 |
| Tulobudjetti yhteensä | 5 498 000  | 5 659 000 | 6 479 429 |
KULUT
| Pelaajien palkat | 2 050 000  | 2 150 000 | 2 276 500 |
| Kulubudjetti yhteensä | 5 495 000  | 5 520 000 | 6 357 143 |
MUUT
| Tulostavoite | +3 000  | +139 000 | +105 571 |
| Yleisötavoite | 5 200  | 4 500 | 4 615 |
Kauteen lähdettäessä Ässien pelaajabudjetti oli 2,05 miljoonaa euroa. Ässien pelaajabudjetti oli liigan viidenneksi pienin: sarjanousija Vaasan Sport, Hämeenlinnan Pallokerho, Saimaan Pallo ja Tampereen Ilves operoivat pienemmällä pelajaabudjetilla.. Pelaajien palkat mukaan luettuna Ässien kulubudjetti oli 5 495 000 euroa, mikä oli liigan kuudenneksi pienin. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 89 000 000 euroa.
Ässien tulobudjetti oli noin 5,5 miljoonaa euroa. Tämä oli myös liigan viidenneksi pienin budjetti. Markkinointitulot toivat Ässille 2,285 miljoonaa euroa, pääsylipputulot 1,637 miljoonaa ja muut tulot 1,576 miljoonaa euroa. Markkinointitulot olivat toiseksi pienemmät koko liigassa, lipputulovat olivat kestasoa ja muut tulot viidenneksi pienimmät.
Ässien tulostavoite oli 50 000 euroa. Heikompaan tulokseen pyrkivät ainoastaan nollatulokseen pyrkivät HIFK, JYP, Rauman Lukko ja Turun Palloseura. Liigaseurojen tulostavoite oli yhteensä lähes 1,5 miljoonaa euroa.
Ässillä ei ollut kauden alkaessa pitkäaikaista velkaa. Edellinen tilikausi oli päätynyt 37 338 euroa voitolle.
Tilastot ja luettelot > Runkosarjan sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät  | 60 |  31  |  9  |  4  |  16  |  167  |  126  | +41 | 115 |
| 2 | Tappara  | 60 |  28  |  7  |  8  |  17  |  155  |  123  | +32 | 106 |
| 3 | Lukko  | 60 |  24  |  7  |  17 |  12  |  163  |  147  | +16 | 103 |
| 4 | JYP  | 60 |  28  |  5  |  8  |  19  |  174  |  151  | +23 | 102 |
| 5 | Blues  | 60 |  25  |  11 |  3  |  21  |  166  |  149  | +17 | 100 |
| 6 | KalPa  | 60 |  25  |  8  |  6  |  21  |  134  |  115  | +19 | 97 |
| 7 | HIFK  | 60 |  24  |  9  |  6  |  21  |  177  |  150  | +27 | 96 |
| 8 | SaiPa  | 60 |  23  |  9  |  7  |  21  |  151  |  146  | +5 | 94 |
| 9 | Ässät  | 60 |  23  |  6  |  9  |  22  |  151  |  143  | +8 | 90 |
| 10 | Ilves  | 60 |  24  |  5  |  6  |  25  |  150  |  161  | -11 | 88 |
| 11 | HPK  | 60 |  15  |  12 |  7  |  26  |  143  |  165  | -22 | 76 |
| 12 | Pelicans  | 60 |  16  |  6  |  8  |  30  |  125  |  166  | -41 | 68 |
| 13 | TPS  | 60 |  17  |  3  |  8  |  32  |  122  |  172  | -50 | 65 |
| 14 | Sport  | 60 |  15  |  5  |  5  |  35  |  121  |  185  | -64 | 60 |
Runkosarjan pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

Lähde: QuantHockey
| # | Pelaaja | Pelipaikka | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- | Rangaistusminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Mika Niemi | hyökkääjä | 60 | 8 | 38 | 46 | -1 | 38 |
| 2. |  Eero Elo | hyökkääjä | 54 | 26 | 12 | 38 | +2 | 30 |
| 3. |  Esa Lindell | puolustaja | 57 | 14 | 21 | 35 | 0 | 28 |
| 4. |  Sami Lähteenmäki | hyökkääjä | 42 | 10 | 19 | 29 | +11 | 14 |
| 5. |  Juha Kiilholma | hyökkääjä | 60 | 11 | 17 | 28 | -4 | 44 |
| 6. |  Jarno Kärki | hyökkääjä | 57 | 13 | 7 | 20 | +5 | 8 |
| 7. |  Mike Hedden | hyökkääjä | 39 | 10 | 9 | 19 | -5 | 51 |
| 8. |  Henri Heino | hyökkääjä | 60 | 8 | 10 | 18 | +5 | 10 |
| 9. |  Antti Kerälä | hyökkääjä | 52 | 4 | 12 | 16 | 0 | 4 |
| 10. |  Tuomas Huhtanen | hyökkääjä | 44 | 8 | 6 | 14 | +4 | 28 |
| 11. |  Niko Ojamäki | hyökkääjä | 54 | 8 | 6 | 14 | -4 | 4 |
| 12. |  Ville Uusitalo | puolustaja | 60 | 0 | 13 | 13 | +6 | 44 |
| 13. |  Aleksi Saarela | hyökkääjä | 51 | 6 | 6 | 12 | -7 | 18 |
| 14. |  Jake Hansen | hyökkääjä | 42 | 4 | 8 | 12 | -10 | 28 |
| 15. |  Garrett Stafford | puolustaja | 36 | 2 | 10 | 12 | 0 | 75 |
| 16. |  Valtteri Viljanen | puolustaja | 60 | 1 | 10 | 11 | -1 | 16 |
| 17. |  Patrik Parkkonen | puolustaja | 51 | 3 | 5 | 8 | +5 | 4 |
| 18. |  Ville Ahlgren | hyökkääjä | 46 | 2 | 5 | 7 | +1 | 6 |
| 19. |  Jyri Marttinen | puolustaja | 58 | 2 | 5 | 7 | -9 | 34 |
| 20. |  Mikael Saha | hyökkääjä | 23 | 1 | 4 | 5 | -2 | 6 |
| 21. |  Michael Ryan | hyökkääjä | 7 | 2 | 2 | 4 | -2 | 8 |
| 22. |  Teemu Vuorisalo | puolustaja | 22 | 1 | 3 | 4 | -6 | 6 |
| 23. |  Joonas Huovinen | hyökkääjä | 27 | 1 | 3 | 4 | +3 | 4 |
| 24. |  Austin Smith | hyökkääjä | 10 | 2 | 1 | 3 | +6 | 8 |
| 25. |  Oskari Lehtinen | hyökkääjä | 5 | 1 | 2 | 3 | +1 | 0 |
| 26. |  Tapio Sammalkangas | puolustaja | 38 | 1 | 2 | 3 | +1 | 63 |
| 27. |  Sebastian Aho | hyökkääjä | 3 | 0 | 2 | 2 | +2 | 0 |
| 28. |  Rasmus Rinne | maalivahti | 28 | 0 | 2 | 2 | – | 2 |
| 29. |  Anssi Virkki | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 30. |  Valtteri Parikka | puolustaja | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 31. |  Juuso Riksman | maalivahti | 36 | 0 | 0 | 0 | – | 10 |
Runkosarjan pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | Ottelut | Voitot | Häviöt | Nollapelit | Maalit/ottelu | Torjuntaprosentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Juuso Riksman | 36 | 15 | 11 | 2 | 2,13 | 92,9% |
|  Rasmus Rinne | 28 | 8 | 11 | 1 | 2,35 | 91,8% |
Pudotuspelien pelaajatilastot > Kenttäpelaajat

Lähde: QuantHockey
| # | Pelaaja | Pelipaikka | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | +/- | Rangaistusminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Valtteri Viljanen | puolustaja | 2 | 1 | 0 | 1 | -1 | 0 |
| 2. |  Henri Heino | hyökkääjä | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| 3. |  Aleksi Saarela | hyökkääjä | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| 4. |  Rasmus Rinne | maalivahti | 1 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 5. |  Jyri Marttinen | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 6. |  Juha Kiilholma | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -3 | 0 |
| 7. |  Tuomas Huhtanen | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 8. |  Ville Uusitalo | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -2 | 2 |
| 9. |  Juuso Riksman | maalivahti | 2 | 0 | 0 | 0 | – | 0 |
| 10. |  Tapio Sammalkangas | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -3 | 2 |
| 11. |  Antti Kerälä | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 12. |  Sami Lähteenmäki | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 2 |
| 13. |  Eero Elo | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 14. |  Mika Niemi | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 4 |
| 15. |  Esa Lindell | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |
| 16. |  Patrik Parkkonen | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | -2 | 0 |
| 17. |  Jake Hansen | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -1 | 6 |
| 18. |  Mike Hedden | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -4 | 4 |
| 19. |  Niko Ojamäki | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | -3 | 2 |
| 20. |  Teemu Vuorisalo | puolustaja | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 21. |  Jarno Kärki | hyökkääjä | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Pudotuspelien pelaajatilastot > Maalivahdit

| Pelaaja | Ottelut | Voitot | Häviöt | Nollapelit | Maalit/ottelu | Torjuntaprosentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Juuso Riksman | 2 | 0 | 2 | 0 | 3,60 | 90,7% |
|  Rasmus Rinne | 1 | 0 | 0 | 0 | 7,86 | 0,0% |
Mikael Gabrielin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Mikael Gabriel YleXPop-tapahtumassa kesäkuussa 2017
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 7 |  |
| ↙EP:t | 3 |  |
| ↙Singlet | 41 |  |
Mikael Gabriel on suomalainen muusikko.
Agostinho Neton yliopisto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agostinho Neton yliopisto Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Agostinho Neto University
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Käännös suomeksi
Vektori

Vektori  \mathbf {\vec {a}}  osoittaa A:sta B:hen
Vektori on matematiikassa, fysiikassa ja tekniikassa geometrinen malli, jota käytetään kuvaamaan suureita, joilla on sekä suuruus että suunta. Vektoria kuvataan janalla, jonka toisessa päässä, vektorin kärjessä, on suunnan osoittava nuoli.
Tarkemman matemaattisen määritelmän mukaan vektori on matematiikassa vektoriavaruuden alkio.  Tyypillisesti vektori on n:n muun alkion (usein reaali- tai kompleksilukujen) järjestetty joukko. Alkioiden lukumäärä n ilmaisee myös vektorin ulottuvuuden. Tällainen vektori on matriisin erikoistapaus eli matriisi, jonka leveys on yksi.
Laajemmassa merkityksessä vektorin ei kuitenkaan tarvitse olla järjestetty lukujoukko eikä muukaan järjestetty joukko, vaan vektoreita voivat olla mitkä tahansa oliot, joiden välillä summa ja skalaarilla kertominen on määritelty. Tämä vektorien yleiskäyttöisyys on tehnyt lineaarialgebrasta tehokkaan matemaattisen työkalun.
Vektorit voidaan merkitä lihavoiduilla kirjaimilla, esimerkiksi  \mathbf {a}  tai merkitsemällä vektorisuureen tunnuksen yläpuolelle oikealle osoittava nuoli, esimerkiksi  {\vec {a}}.
Vektorit geometriassa ja fysiikassa

Geometriassa ja fysiikassa vektoreita käytetään kuvaamaan suureita, joihin suuruuden lisäksi liittyy määrätty suunta.  Tasogeometriassa käytetyt vektorit voidaan esittää kahden, kolmiulotteisessa avaruusgeometriassa ja useimmissa fysikaalisissa sovelluksissa käytetyt vektorit kolmen, reaaliluvun järjestettyinä joukkoina, joiden alkiot ovat reaalilukuja. Geometrisesti vektoreita voidaan kuvata janoilla, joiden toiseen päähän on tapana merkitä nuolenkärki. Tällöin kuitenkin kaikki suunnatut janat, jotka ovat yhtä pitkiä ja samansuuntaisia, katsotaan ekvivalenteiksi, toisin sanoen ne esittävät samaa vektoria. Lukujonona tällaisissa vektoreissa on vain kolme tai tasogeometriassa kaksi lukua, joista ensimmäinen vastaa tämän janan projektiota  x-akselin suunnassa, toinen y-akselin suunnassa ja kolmas z-akselin suunnassa. Erikoistapauksena on nollavektori, jossa kaikki nämä luvut ovat nollia. Sen suunta on määräämätön (mielivaltainen) ja pituus 0.
Geometriassa vektorilla voidaan kuvata annetun pisteen sijaintia suhteessa toiseen pisteeseen. Pisteen paikkavektori kuvaa sen sijainnin suhteessa koordinaatiston origoon, ja sen alkioina ovat pisteen koordinaattien arvot. Fysiikassa esimerkiksi nopeus on vektorisuure, ja sen itseisarvo, vauhti, on skalaari. Fysiikan eri aloilla tärkeitä vektorisuureita ovat myös kiihtyvyys ja voima sekä sähkö- ja magneettikenttien voimakkuudet.
Tyypillinen vektori l. pystyvektori

Mikäli vektori on järjestetty joukko, se voidaan esittää muodossa:
jossa kaikki alkiot  a_{i},~i=1,..,n kuuluvat johonkin joukkoon. Joskus tilan säästämiseksi vektorit kirjoitetaan vaakavektoreina muodossa  a={\Big (}a_{1},a_{2},...,a_{n}{\Big )} tai tulkitaan matriisin transpoosiksi  a=[a_{1},a_{2},...,a_{n}]^{\mathbf {T} }.
Tyypillinen vektori l. pystyvektori > Yleisiä laskutoimituksia

Yleisiä vektoriavaruudelle määriteltyjä laskutoimituksia ovat vektoreiden  \mathbf {x} ,\mathbf {y} \in \mathbb {V}  summa:
sekä kerroinkunnan alkiolla kertominen  c\in \mathbb {A} :
Näiden lisäksi usein vektoriavaruuksissa määritellään normi, joka on vektorin pituuden yleistys
Tällöin vektoreiden sanotaan muodostavan normiavaruuden.
Vektoreille voidaan myös määritellä pistetulo, joka ilmaisee vektoreiden samansuuntaisten komponenttien tulon. Pistetulo merkitään muodossa
missä  \theta  on vektoreiden välinen kulma.
Pistetuloa voidaan merkitä symbolilla
sillä pistetulo on erikoistapaus sisätulosta ja pistetulolla täydennettyä vektoriavaruutta kutsutaankin sisätuloavaruudeksi.
Perusavaruuksien vektorit

Jos kaikki n-ulotteisen vektorin
alkiot  a_{i} ovat reaalilukuja ts.  \forall \left\{1,2,...,n\right\}:a_{i}\in \mathbb {R} , niin a on reaaliarvoinen vektori, merkitään  \mathbf {a} \in \mathbb {R} ^{n}.
Vastaavasti jos kaikki alkiot ovat kompleksilukuja, on vektori kompleksiarvoinen vektori, eli  \mathbf {a} \in \mathbb {C} ^{n}
Jos vektori kuuluu avaruuteen  \mathbb {R} ^{2} voidaan se piirtää myös koordinaatistoon. Jos vektori piirretään alkamaan origosta (paikkavektori), sen kärkipiste osoittaa komponenttien lukuarvojen mukaista koordinaatiston pistettä. Eli esim. vektorin
kärki on pisteessä (7, -5). Vastaava suhde löytyy myös avaruuden  \mathbb {R} ^{3} vektoreilla kolmiulotteiseen koordinaatistoon. Usein nämä vektorit rinnastetaankin koordinaatiston pisteisiin. Kyseessä on kuitenkin tarkkaan ottaen eri asia.
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia

Reaaliavaruudessa  \mathbb {R} ^{n} laskutoimituksille on käytössä seuraavat määritelmät.
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Yhteen- ja vähennyslasku

Kaksi reaaliavaruuden vektoria lasketaan yhteen laskemalla niiden vastaavat alkiot yhteen:
Vastaavasti vektorista vähennetään toinen vektori vähentämällä ensimmäisen vektorin kustakin alkiosta jälkimmäisen vektorin vastaava alkio:
Samoin kuin reaalilukujen, myös vektorien yhteenlasku noudataa vaihdanta- ja liitäntälakia, toisin sanoen vektoreillekin pätee:
ja
Tason tai kolmiulotteisen avaruuden vektorien yhteenlaskulla on yksinkertainen geometrinen tulkinta. Piirretään samasta pisteestä alkamaan vektoreita a ja b vastaavat suuntajanat sekä suunnikas, jonka kahtena sivuna ne ovat. Tällöin vektorien summa vastaa samasta pisteestä lähtevää suunnikkaan lävistäjää.
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Vektorin kertominen luvulla

Vektori kerrotaan reaaliluvulla eli skalaarilla kertomalla sen jokainen alkio kyseisellä skalaarilla.
Jos kerroin a on positiivinen, tuloksena saatavaa vektoria esittävä jana on samansuuntainen alkuperäisen kanssa, mutta sen pituus on alkuperäiseen verrattuna a-kertainen. Jos a on negatiivinen, saatu vektori on alkuperäiseen nähden vastakkaissuuntainen, ja vastaavan janan pituus on -a-kertainen.
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Pituus eli normi

Vektorin x pituus  \scriptstyle \left|\left|\mathbf {x} \right|\right| eli normi määritellään vektorin alkioiden ( \scriptstyle x_{1},x_{2},x_{3}) neliöiden summan neliöjuurena lausekkeella
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Yksikkövektorit

Jos vektorin pituus on 1, sitä sanotaan yksikkövektoriksi.
Erityisen tärkeitä ovat koordinaattiakselien suuntaiset yksikkövektorit.  Tavallisesti käytetään tasossa  \mathbb {R} ^{2} ja kolmiulotteisessa avaruudessa  \mathbb {R} ^{3} x-akselin suuntaiselle yksikkövektorille merkintää   {\vec {\imath }} ja y-akselin suuntaiselle merkintää  {\vec {\jmath }}, kolmiulotteisessa avaruudessa lisäksi z-akselin suuntaiselle merkintää  {\vec {k}}.  Tällöin tason vektori
voidaan kirjoittaa myös muotoon  a_{1}{\vec {\imath }}+a_{2}{\vec {\jmath }}
ja vastaavasti kolmiulotteisen avaruuden vektori
muotoon  a_{1}{\vec {\imath }}+a_{2}{\vec {\jmath }}+a_{3}{\vec {k}}
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Skalaaritulo eli pistetulo

Pistetulo on kahden vektorin välinen erikoistapaus sisätulosta. Se yleistyy suoraan  n-ulotteisen avaruuden vektoreille.
Vektoreille x = ai + bj + ck  ja y = di + ej + fk  pistetulo voidaan laskea myös kaavalla "vektoreiden x ja y pistetulo" = ad + be + cf.
Pistetulo noudattaa vaihdanta- ja osittelulakia, toisin sanoen jos a, b ja c ovat vektoreita, pätee:
ja
Liitäntälaki sen sijaan ei ole mielekäs, koska pistetulo on skalaari eikä sen ja vektorin välinen pistetulo ole määritelty.
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Skalaaritulo eli pistetulo > Pistetulon sovellutuksia

Jos voima vaikuttaa liikkeen suuntaan, työ (W) voidaan laskea pelkkänä voiman (F) ja matkan (s) tulona:
Jos voima on eri suuntainen kuin liike, työ pitää laskea voimavektorin ja liikevektorin pistetulona:
Perusavaruuksien vektorit > Reaaliavaruuden laskutoimituksia > Vektoritulo eli ristitulo

Ristitulo on esimerkki ulkoisesta tulosta. Se on määritelty ainoastaan  \mathbb {R} ^{3}:n ja  \mathbb {R} ^{7}:n vektoreille
missä e on vektoreita x ja y (siis näiden määrittelemää tasoa) vastaan kohtisuora yksikkövektori (eli vektori, jonka normi  \left|e\right|=1) ja vektorit x, y ja e muodostavat oikeakätisen koordinaatiston, toisin sanoen ristitulovektorin suunta määräytyy oikean käden säännön mukaisesti.
Määritelmästä seuraa, että ristitulo ei noudata vaihdantalakia, vaan sen etumerkki vaihtuu, jos sen tekijät vaihdetaan keskenään:
Karteesisessa koordinaatistossa x,y ja z akselien suuntaisilla yksikkövektoreilla  \mathbf {i} ,\mathbf {j} ,\mathbf {k}  määriteltyjen vektoreiden  \mathbf {x}  ja  \mathbf {y}  ristitulo voidaan laskea determinantin avulla:
Erityisesti koordinaattiakselien suuntaisten yksikkövektorien ristitulot ovat:
Mikäli vektorit ovat yhdensuuntaiset, on niiden ristitulo nolla.
Perusfysiikassa ristitulo esiintyy esim. voiman momentin kaavassa.
Perusavaruuksien vektorit > Skalaarikolmitulo

Kolmelle vektorille  a = (a1, a2, a3), b = (b1, b2, b3) ja c = (c1, c2, c3) määritellään skalaarikolmitulo eli lyhemmin kolmitulo V seuraavasti:
Skalaarikolmitulon itseisarvo on sama kuin vektorien a, b ja c muodostaman suuntaissärmiön tilavuus, ja se voidaan laskea myös seuraavasti: