stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Howard Hughesin lääketieteellinen instituutti

Howard Hughesin lääketieteellinen instituutti on Yhdysvalloissa toimiva tutkimusta rahoittava taho. Sen perusti vuonna 1953 Howard Hughes. Instituutti rahoittaa lääketieteellistä tutkimusta monissa sairaaloissa ja yliopistoissa eri puolilla Yhdysvaltoja. Se on keskittynyt etenkin genetiikkaan, immunologiaa, solubiologiaan ja neurotieteisiin. Se jakaa myös apurahoja opintoihin.  Vaikka Hughesin sanotaan perustaneen instituutin aikoinaan lähinnä veroteknisistä syistä, siitä on tullut yksi maailman suurimmista lahjoittajista.
Vuonna 1985 instituutin johto päätti myydä omistamansa Hughes Aircraft Companyn, joka oli instituutin ainoa varallisuuserä. Instituutti sai kaupasta yli viisi miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä teki instituutista Yhdysvaltojen varakkaimman voittoa tavoittelemattoman organisaation.
Instituutin varallisuus on 19,3 miljardia dollaria vuoden 2017 lopussa. Vuonna 2017 instituutti jakoi 662 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria tutkimustyöhön ja 86 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria tiedekoulutukseen.
Instituutti on tukenut 28 Nobelin palkinnon saajaa.
Aiheesta muualla

http://www.hhmi.org
Harmony

Harmonyn liitoskohdat.
Harmony (myös Node 2) on Kansainvälisen avaruusaseman seitsemäs kiertoradalle viety moduuli. Se on toinen kaikkiaan kolmesta yhdysmoduulista (Node x).
Harmonyn sijainti kuvassa keskellä alhaalla (Tilanne 2021-07).
Ominaisuudet

Pituus: 6706 mm
Halkaisija: 4480 mm
Massa: 14 500 kg
Laukaisu

Harmony laukaistiin kiertoradalle avaruussukkula Discoveryn lennolla STS-120 23. lokakuuta 2007. Se kiinnitettiin väliaikaisesti Unity-moduuliin, mutta siirrettiin sukkulan lähdettyä Destiny-moduuliin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harmony Wikimedia Commonsissa
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
Harmony avaruussukkula Discoveryn lastiruumassa.
IUS:n marssi

IUS:n marssi (ven. Гимн Международного союза студентов) on työväenlaulu. IUS on kansainvälinen opiskelijajärjestö International Union of Students.
Laulun suomenkieliset sanat alkavat: "Kaukaiset mantereet laulumme toistaa.." Toisessa säkeistössä oli ongelmallinen säe "Ihmisen tehtävä uutta on luoda, luonnolta vallata antimet sen. Tietomme, taitomme tahdomme tuoda puolesta maailman onnellisen." Myös kertosäkeen "Uskomme on horjumaton" on vaikuttanut aikansa eläneeltä. Sittemmin koko laulu on menettänyt suosiotaan eikä sitä löydy suomeksi edes YouTubesta.
Laulun on säveltänyt neuvostoliittolainen säveltäjä Vano Muradeli vuonna 1949.
Aiheesta muualla

IUS:n marssi YouTubessa venäjäksi
Hervonjärvi

| Hervonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°01′52″N, 24°55′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ormajoen valuma-alue (35.79)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.793.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,7 m  
Rantaviiva:  2,155 km  
Pinta-ala:  8,186 ha  
Saaria:  1 
 fiHervonjärvi 
Hervonjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järvi koostuu kolmesta suppiin muodostuneesta altaasta ja sen suurin syvyys on 13 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.
Hirmut hallitsijat – 52 diktaattoria

| Hirmut hallitsijat – 52 diktaattoria |
| --- | --- |

Kirjailija:  Raimo Tyykiluoto
Kuvittaja:  Jyri Alanne
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Docendo
Sivumäärä:  198
ISBN:  9789522916785
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hirmut hallitsijat – 52 diktaattoria on vuonna 2020 ilmestynyt suomalainen tietokirja. Kirjaan kirjoitetut elämäntarinat kertovat siitä, kuinka ihmisen kyvyllä pahuuteen ei ole rajoja.
Kirja on sorvattu korttipakan muotoon. Kaikkien maiden numerot 2–4 kertovat maailmaa järisyttäneiden kulttijohtajien elämäntarinat. Numerot viitosesta ässään kertovat diktaattoreista, jotka olivat tai ovat aina valmiita antamaan kaikkensa saadakseen lisää. Jokereina ovat kahden legendaarisen kokaiiniparonin huimat tarinat. Tyykiluoto myös toimittaa Yleisradiolla 12 diktaattoria -podcastia, jossa Tyykiluoto käy läpi maailmahistorian diktaattoreiden raskainta sarjaa asiantuntijoiden kanssa.
Aiheesta muualla

Hirmut hallitsijat — 52 diktaattoria (Arkistoitu – Internet Archive) docendo.fi
Raimo Tyykiluodon haastattelut: https://areena.yle.fi/1-50611870 https://areena.yle.fi/audio/1-50680554
MTV: https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/kirja-arvio-yksinvaltiaita-kaikista-maanosista/7926960
Apu: https://www.apu.fi/artikkelit/isanpaivan-kirjavinkit-2020
Agricola: https://agricolaverkko.fi/review/korttipakallinen-pahiksia/
Hortenin veljekset

Hortenin veljekset Walter (13. marraskuuta 1913 – 9. joulukuuta 1998 Baden-Baden) ja Reimar (12. maaliskuuta 1915 – 14. maaliskuuta 1994 Villa General Belgrano, Argentiina) Horten olivat kaksi saksalaista lentäjää, jotka suunnittelivat lentokoneita Saksalle toisen maailmansodan aikana.
Veljekset suunnittelivat aikansa vallankumouksellisimpia lentokoneita. Heidän tunnetuin lentokoneensa oli kokeellinen Horten Ho 229, jota valmistettiin vain kolme prototyyppiä, joista kolmas jäi kesken sodan päättyessä. Kone oli ensimmäinen suihkumoottoreilla varustettu lentävä siipi.
Veljekset rakensivat puusta ja vanerista lennokkeja 1920-luvulta alkaen. 1930-luvun alussa veljekset voittivat lennokeilla kilpailuita ja rakensivat Ho II -koneen, jolla he voittivat vuonna 1938 Lilienthal-palkinnon. Palkinnon myötä he rahoittivat vuoden opinnot Berliinin teknillisessä yliopistossa.
Käännös suomeksi
Hjärtslag

| Hjärtslag Rolf Wikström |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : marraskuu 1976, Metronome Studio Tukholma, Ruotsi
 Julkaistu: marraskuu 1977
 Tuottaja(t): Janne Hansson, Rolf Wikström
 Tyylilaji: blues
 Kesto: 42.23
 Levy-yhtiö: Alternativ (ALP-8)
Rolf Wikströmin muut julkaisut
| Sjung svenska folk 1975 | Hjärtslag 1977 | Jävla måndag 1978 |
Hjärtslag on ruotsalaisen blueskitaristi-laulajan Rolf Wikströmin toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1977 levymerkillä Alternativ.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Rolf Wikström.
Kappaleet > A-puoli

Djupast in i det blå – 3.57
Lilla flicka Ellinor – 4.29
Charlie som avelsgris – 5.18
Sjunkande skepp – 6.37
Kappaleet > B-puoli

Jag vill dansa boogie-woogie – 3.39
Tretton rätt – 5.11
Om allt vatten var whiskey – 4.27
Din kärlek gör mig stark – 8.39
Kokoonpano

Ulf Adåker – trumpetti, flyygelitorvi
Christer Eklund – tenorisaksofoni
Lasse Holmberg – alttosaksofoni, vibrafoni, syntetisaattori
Olle Steinholtz – basso
Rolf Wikström – laulu, kitara, carillon
Hans-Olof Åhlén – flyygeli, sähköpiano, syntetisaattori
Peter Öberg – rummut, guiro
Aiheesta muualla

Hjärtslag  discogs.com -sivustolla
Henrik Petré

| Henrik Petré |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1979 (ikä 45) Kista, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  AaB Ishockey
Sarja:  AL-Bank Ligaen
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–
Aik. seurat:  Djurgårdens IF (Elitserien),   Huddinge IK (I-div),   Brynäs IF (Elitserien),   Mora IK (Elitserien),   Södertälje SK (Elitserien),   SaiPa (SM-liiga),   Ässät (SM-liiga),   Slovan Bratislava (Extraliga),   Tappara (SM-liiga),   Timrå IK (Elitserien),   Tampereen Ilves (SM-liiga),   Almtuna IS (Allsvenskan)   HK Jesenice (ÖEL)
NHL-varaus:  143, 1997 Washington Capitals
Henrik Petré (9. huhtikuuta 1979 Kista, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija.
Petré on Djurgårdenin kasvatti ja hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Elitserienissä kaudella 1997–1998, jolloin hän oli mukana kolmessa ottelussa. NHL-seura Washington Capitals oli varannut Petrén varaustilaisuudessa 1997. Petré edusti kaksi kautta Djurgårdenissa, mutta pelasi Elitserienissä yhteensä vain 12 ottelua, kun pääosa kausista meni Ruotsin I-divisioonan Huddinge IK:ssa.
Kaudeksi 1999–2000 Petré siirtyi Brynäs IF:ään, jossa hän pelasi heti ensimmäisellä kaudellaan 47 peliä. Lisäksi Brynäsissä hän pääsi pelaamaan European Hockey Leagueta. Brynäsiä Petré edusti kauteen 2003–2004, jolloin hän vaihtoi kesken kauden Mora IK:hon Allsvenskaniin. Mora nousi Elitserieniin kaudeksi 2004–2005, ja Petré jatkoi joukkueessa. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Södertäljeen.
SM-liigaseura SaiPa hankki Petrén kaudeksi 2005–2006. SaiPassa Petré pelasi yhden kauden ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi Ässiin, josta hän jatkoi kaudeksi 2008–2009 Slovakian Extraligan HC Slovan Bratislavaan.
Bratislavassa Petré pelasi vain alkukauden. Hän siirtyi lopulta kesken kauden takaisin SM-liigaan, kun hän teki koesopimuksen Tapparan kanssa. Petré teki kuuden viikon koeajan jälkeen Tapparan kanssa koko loppukauden kattavan sopimuksen. Kauden 2009–2010 Petré oli pitkään pelaamatta, mutta hän sai lopulta koesopimuksen marraskuussa Elitserienin Timrå IK:hon. Petré loukkaantui pahasti heti ensimmäisessä ottelussaan Timråssa. Hän joutui Teemu Laineen taklattavaksi sillä seurauksella, että hänen keuhkonsa puhkesi. Timrån lääkärin mukaan Petrén keuhkopussiin tuli reikä. Joulukuussa Timrå ilmoitti, että Petré ei jatka joukkueessa enää koesopimuksen päätyttyä. Tammikuussa 2010 hän siirtyi SM-liigan Tampereen Ilvekseen, jossa hän pelasi loppukauden. Kaudella 2010–2011 hän pelasi Allsvenskanin Almtuna IS:ssä.
Petré pelasi kaudella 2011–2012 muutaman pelin Itävallan pääsarjan slovenilaisjoukkue HK Acroni Jesenicessä, kunnes siirtyi tammikuussa Tanskan pääsarjan AaB Ishockeyyn. Petré on edustanut Ruotsia nuorten arvoturnauksissa kahdesti. Vuonna 1997 hän oli mukana 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa, joista Ruotsi sai hopeaa, ja nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän pelasi 1998.
Hortense

Hortense on naisen etunimi. Se on johdettu latinankielisestä sanasta, joka tarkoittaa puutarhuria.
Eva Hortensia Synnerberg, suomalainen oopperalaulaja
Hortense de Beauharnais (1783–1837) oli Hollannin kuningas Ludvig Bonaparten puoliso
Hortense Calisher (1911–2009) oli yhdysvaltalainen kirjailija
Home rule

Home rule oli nimitys Irlannille tavoitellulle itsehallinnolle, jota yritettiin toteuttaa useita kertoja 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Irlanti kuului tuolloin Isoon-Britanniaan. Home rulea kannatti pääosa Irlannin poliitikoista, ja moninkertaisen pääministerin William Gladstonen ansiosta myös Britannian liberaalipuolue ryhtyi tukemaan sitä. Britannian konservatiivipuolue sekä Irlannin unionistit vastustivat home rulea kiivaasti ja onnistuivat useita kertoja estämään sen toteuttamisen. Ensimmäinen home rule -lakiesitys hylättiin parlamentin alahuoneessa vuonna 1886. Toinen esitys hyväksyttiin alahuoneessa vuonna 1893 mutta hylättiin ylähuoneessa. Kolmas esitys saatiin vuonna 1914 hyväksyttyä, mutta ensimmäinen maailmansota esti sen toteutumisen ja Irlannin nationalistien mielenkiinto alkoi siirtyä täyden itsenäisyyden tavoitteluun. Lopulta itsehallinto toteutettiin vuonna 1921 Pohjois-Irlannissa, kun taas muusta Irlannista tuli kokonaan itsenäinen valtio.
Itsehallintokamppailun alku 1870-luvulla

Termin ”home rule” teki tunnetuksi protestanttinen poliitikko Isaac Butt, joka perusti vuonna 1870 Home Government Association (vuodesta 1873 Home Rule League) -nimisen järjestön. Sen tavoitteena oli saada Irlannille oma parlamentti ja itsehallinto. Vuoden 1874 vaaleista alkaen enemmistö Irlannin edustajista Britannian parlamentin alahuoneessa oli home rule -liikkeen kannattajia, mikä teki siitä poliittisesti vaikutusvaltaisen tekijän. Buttin maltillinen politiikka vaikutti kuitenkin melko tehottomalta, sillä brittiläiset puolueet eivät olleet halukkaita tukemaan Irlannin itsehallintoa. Niinpä Buttin syrjäytti nopeasti vuonna 1875 parlamenttiin valittu Charles Stewart Parnell, josta tuli home rule -liikkeen kiistaton johtaja Buttin kuoltua vuonna 1879. Parnell kannatti hyökkäävämpää politiikkaa ja jarrutuskeskustelujen käyttöä huomion saamiseksi Irlannin asioille parlamentissa. Hän lisäsi puolueensa ohjelmaan myös vaatimuksen maareformista ja muista yhteiskunnallisista uudistuksista. 1880-luvulta alkaen myös Irlannin katolinen papisto alkoi tukea Parnellin home rule -liikettä. Vuodesta 1882 Parnellin parlamentissa johtama ryhmä tunnettiin nimellä Irlantilainen puolue tai home rule -puolue.
Ensimmäinen ja toinen home rule -esitys

Vuoden 1885 parlamenttivaaleissa Parnellin puolue sai alahuoneessa vaa’ankieliaseman liberaalien ja konservatiivien välissä. Tässä tilanteessa liberaalien johtaja Gladstone päätti liittoutua irlantilaisten kanssa ja lupasi ryhtyä tukemaan home rulea. Lordi Salisburyn johtamat konservatiivit eivät hyväksyneet tätä, ja Irlannin itsehallintokysymyksestä tuli seuraavien kolmen vuosikymmenen ajaksi kaikkein voimakkaimmin Britannian pääpuolueita erottanut kiistakysymys. Gladstone kohosi helmikuussa 1886 irlantilaisedustajien tuella pääministeriksi ja antoi huhtikuussa ensimmäisen home rule -lakiesityksen, mutta se ei saanut yksimielistä tukea edes hänen omalta puolueeltaan. Esitys hylättiin alahuoneen käsittelyssä.
Seuraavana vuonna Salisbury palasi pääministeriksi ja pysyi vallassa viisi vuotta. Sinä aikana Irlantilainen puolue hajaantui sisäisesti Parnellin yksityiselämää koskeneen skandaalin seurauksena ja Gladstonen painostuksesta Parnell syrjäytettiin. Gladstone palasi pääministeriksi vuonna 1892 ja esitteli vuonna 1893 parlamentille toisen home rule -lakiesityksen. Tällä kertaa se hyväksyttiin alahuoneessa, mutta konservatiivien hallitsema ylähuone hylkäsi sen. Parnellin erosta alkanut Irlantilaisen puolueen sisäinen hajaannus jatkui vuoteen 1900, jolloin John Redmond sai puolueen yhdistettyä.
Tie Irlannin itsenäisyyteen

Maailmansodan aikana home rule -liikkeen kannatus hiipui. Liberaalit ja konservatiivit muodostivat yhteishallituksen, jolloin Irlantilainen puolue menetti vaa’ankieliasemansa. Puolueen johtaja Redmond oli sitoutunut tukemaan Ison-Britannian sotaponnistuksia, mikä alkoi sodan pitkittyessä vieraannuttaa hänen kannattajiaan ja lisätä vallankumouksellisten separatistien kannatusta. Vuoden 1916 pääsiäiskapinan ankara tukahduttaminen ja pelko kutsuntojen toimeenpanosta Irlannissa viimeistelivät tämän kehityksen. Irlantilaisen puolueen kannatus romahti joulukuun 1918 parlamenttivaaleissa ja suurin osa Irlannin edustajainpaikoista meni radikaalille tasavaltalaiselle Sinn Féin -puolueelle, jonka edustajat kieltäytyivät vastaanottamasta paikkojaan ja perustivat sen sijaan oman parlamentin Dubliniin tammikuussa 1919. Se julisti Irlannin itsenäiseksi tasavallaksi.
Vuonna 1920 David Lloyd Georgen hallitus sääti Government of Ireland Act -lain, jonka mukaan Irlanti jaettaisiin kahteen erilliseen itsehallintoalueeseen: Ulsterin kuudella kreivikunnalla olisi oma parlamentti ja muun Irlannin 26:lla kreivikunnalla omansa. Näiden oli määrä nauttia suunnilleen aiempien home rule -esitysten laajuisesta itsehallinnosta. Tämä laki tuli voimaan Pohjois-Irlannissa, ja Belfastin parlamentti aloitti toimintansa kesäkuussa 1921, mutta Sinn Féinin vastarinta esti lain toimeenpanon muussa Irlannissa. Irlannin vapaussota päättyi heinäkuussa 1921 solmittuun aselepoon ja joulukuussa allekirjoitettuun Ison-Britannian ja Irlannin sopimukseen, jolla 26:sta kreivikunnasta muodostettiin Irlannin vapaavaltio. Se merkitsi home rulea pidemmälle vietyä ratkaisua, mutta Irlanti jäi vielä dominion asemaan. Vuoden 1937 perustuslainmuutos vahvisti käytännössä Irlannin täydellisen itsenäisyyden lakkauttamalla kenraalikuvernöörin viran ja Ison-Britannian hallitsijan veto-oikeuden Irlannin asioissa. Irlanti katkaisi muodollisestikin suhteensa vanhaan emämaahan eroamalla vuonna 1949 Brittiläisestä kansainyhteisöstä.
Pääministeri William Gladstone puolustaa ensimmäistä home rule -lakiesitystä alahuoneessa 8. huhtikuuta 1886. Illustrated London News -lehdessä julkaistu piirros.
Hortan piiri

Hortan piiri (port. Distrito da Horta) oli yksi Portugalille kuuluvien Azorien saarten kolmesta piiristä vuosina 1836–1976.
Hortan piirin pääkaupunki oli Horta. Portugalin perustuslain uudistus vuonna 1976 poisti Azorien jakautumisen piireihin, eikä Hortan piiriä ole käytetty virallisissa yhteyksissä sen jälkeen.
Käsipallo kesäolympialaisissa 1972

| Käsipallo kesäolympialaisissa 1972 |
| --- | --- |
 
Joukkueet:  16
Isäntämaa:   Länsi-Saksa
Kaupungit:  München
Ajankohta:  30.8.1972-10.10.1972
 
Mitalistit
–  Kulta:   Jugoslavia
–  Hopea:   Tšekkoslovakia
–  Pronssi:   Romania
 
Ottelut:  44
  ← 1936 1976 →
Münchenin vuoden 1972 kesäolympialaisissa pelattiin käsipallossa vain miesten turnaus 16 joukkueen voimin. Laji palasi olympialaisten ohjelmaan 36 vuoden tauon jälkeen; ennen Müncheniä käsipallo oli ollut mukana virallisena lajina ainoastaan Berliinin kesäolympialaisissa 1936.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi  | 3 |  1  |  2  |  0  |  40 |  34 | +6 | 4 |
|  Neuvostoliitto  | 3 |  1  |  2  |  0  |  40 |  34 | +6 | 4 |
|  Puola  | 3 |  1  |  1  |  1  |  35 |  38 | -3 | 3 |
|  Tanska  | 3 |  0  |  1  |  2  |  30 |  39 | -9 | 1 |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Itä-Saksa  | 3 |  3  |  0  |  0  |  51 |  32 | +19 | 6 |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  1  |  1  |  1  |  56 |  40 | +16 | 3 |
|  Islanti  | 3 |  1  |  1  |  1  |  57 |  51 | +6 | 3 |
|  Tunisia  | 3 |  0  |  0  |  3  |  32 |  73 | -41 | 0 |
Alkulohkot > Lohko C

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania  | 3 |  3  |  0  |  0  |  46 |  37 | +9 | 6 |
|  Länsi-Saksa  | 3 |  1  |  1  |  1  |  39 |  38 | +1 | 3 |
|  Norja  | 3 |  1  |  1  |  1  |  48 |  50 | -2 | 3 |
|  Espanja  | 3 |  0  |  0  |  3  |  39 |  47 | -8 | 0 |
Alkulohkot > Lohko D

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jugoslavia  | 3 |  3  |  0  |  0  |  63 |  45 | +18 | 6 |
|  Unkari  | 3 |  2  |  0  |  1  |  64 |  45 | +19 | 4 |
|  Japani  | 3 |  1  |  0  |  2  |  46 |  56 | -10 | 2 |
|  Yhdysvallat  | 3 |  0  |  0  |  3  |  46 |  73 | -27 | 0 |
Jatkolohkot > Lohko 1

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  2  |  0  |  1  |  42 |  38 | +4 | 4 |
|  Itä-Saksa  | 3 |  2  |  0  |  1  |  36 |  34 | +2 | 4 |
|  Neuvostoliitto  | 3 |  1  |  0  |  2  |  34 |  34 | 0 | 2 |
|  Ruotsi  | 3 |  0  |  0  |  3  |  34 |  40 | -6 | 0 |
Jatkolohkot > Lohko 2

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Jugoslavia  | 3 |  3  |  0  |  0  |  56 |  44 | +12 | 6 |
|  Romania  | 3 |  2  |  0  |  1  |  46 |  39 | +7 | 4 |
|  Länsi-Saksa  | 3 |  1  |  0  |  2  |  43 |  51 | -8 | 2 |
|  Unkari  | 3 |  0  |  0  |  3  |  44 |  55 | -11 | 0 |
Mitalistit

| Sija | Maa | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
|  |  Jugoslavia | Abaz Arslanagić, Petar Fajfrić, Hrvoje Horvat, Milorad Karalić, Đorđe Lavrnić, Milan Lazarević, Zdravko Miljak, SloboDEN Mišković, Branislav Pokrajac, Nebojša Popović, Miroslav Pribanić, Albin Vidović, Zoran Živković, Zdenko Zorko |
|  | Tšekkoslovakia  | Ladislav Beneš, František Brůna, Vladimír Haber, Vladimír Jarý, Jiří Kavan, Arnošt Klimčík, Jaroslav Konečný, František Králík, Jindřich Krepindl, Vincent Lafko, Andrej Lukošík, Pavel Mikeš, Petr Pospíšil, Ivan Satrapa, Zdeněk Škára, Jaroslav Škarvan |
|  | Romania  | Ștefan Birtalan, Adrian Cosma, Marin DEN, Alexandru Dincă, Cristian Gațu, Gheorghe Gruia, Roland Gunesch, Gabriel Kicsid, Ghiță Licu, Cornel Penu, Valentin Samungi, Simion Schöbel, Werner Stöckl, Constantin Tudosie, Radu Voina |
Käsipallo
Humppa-Veikot (slp33)

| Humppa-Veikot Humppa-Veikot |
| --- | --- | --- |

Humppa-Veikot
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1962
 Formaatti: LP-levy
 Levy-yhtiö: Scandia
Humppa-Veikkojen muut julkaisut
| Humppa-Veikot 1960 | Humppa-Veikot 1962 | Pigalle: Tippavaaran isäntä laulaa ja kertoo 1962 |
Humppa-Veikot on suomalaisen Humppa-Veikot-yhtyeen studioalbumi vuodelta 1962.
Kappaleet

Lännen lokari – 2.40
Riippakoivun alla – 2.16
Iitin Tiltu. – 2.52
Valkohankien maa – 2.20
Keltaiset banaanit – 2.20
Yö Altailla – 2.22
Puuseppä – 2.26
Heili Karjalasta – 1.50
Pieni polku – 1.54
Ansarikukka – 2.26
Karjalan Katjuusa – 2.12
Kevätlinnut – 2.17
Ilmastonmuutos Ghanassa

Ghanalainen katu tulvii sateessa.
Ghanan ilmasto Köppenin luokituksen mukaan 1980–2016.
Ghanan ilmasto Köppenin luokituksen mukaan 2071–2100.
Ilmastonmuutos vaikuttaa Ghanassa kohottamalla lämpötiloja ja merenpintaa sekä pienentämällä sademäärää. Rannikolla ilmastonmuutos aiheuttaa eroosiota.
On odotettavissa, että ilmastonmuutoksen myötä Ghanan vuotuinen keskilämpötila nousee vuoteen 2080 mennessä 1,4–5,8 °C. Lämpötila nousisi etenkin maan pohjoisosassa. Vuotuinen sademäärä vähenee vuoteen 2040 mennessä 4 %, ja merenpinta kohoaa vuoteen 2100 mennessä 75–190 mm. Vaikka kokonaissademäärä pieneneekin, sade tulee yllättävämpinä ja rankempina kuuroina.
Vaikutukset yhteiskuntaan

Kuivuuden lisääntyinen vaikuttaisi maanviljelyä ja lyhentäisi kasvukautta. Toisaalta kuivuus vähentäisi juomakelpoisen veden määrää. Ghanassa on useita vesilähteitä, jotka ylittävät sen valtionrajat ja joita myös naapurimaat hyödyntävät. Kuivuus saattaakin lisätä Burkina Fason ja muiden naapurimaiden ja Ghanan välisiä jännitteitä.
Neljäsosa maan asukkaista asuu rannikolla. Merenpinnan nousu ja toisaalta ilmastonmuutoksen myötä lisääntynyt riski sairastua veden välityksellä leviäviin tauteihin vaikuttaisi erityisesti heihin.
Ilmastonmuutos saattaa vaikuttaa Ghanassa välillisesti maan sisäiseen muuttoliikkeeseen. Pohjois-Ghanassa ilmastonmuutos aiheuttaa kuivuutta ja sen seurauksena maatalouden satomenetyksiä. Samalla etenkin nuoret miehet mutta myös naiset muuttavat yhä yleisemmin töiden perässä Etelä-Ghanaan. Osa heistä päätyy siellä pakkotyöhön. Toisaalta osa perheistä päätyy rahaa saadakseen naittamaan tyttärensä.
Humppa-Veikot jälleen

| Humppa-Veikot jälleen Humppa-Veikot |
| --- | --- | --- |

Humppa-Veikot jälleen
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1971
 Formaatti: LP-levy
 Kesto: 31.57
 Levy-yhtiö: CBS
Humppa-Veikkojen muut julkaisut
| Teijo Joutsela ja Humppa-Veikot 1969 | Humppa-Veikot jälleen 1971 | Humppa-Veikot tänään 1971 |
Humppa-Veikot jälleen on suomalaisen Humppa-Veikot-yhtyeen studioalbumi vuodelta 1971.
Kappaleet

Espanjatar – 2.33
Kaksi kolpakkoa, neiti! – 2.20
Tiikerihai – 2.15
Vanhan myllyn taru – 2.27
Virta toi - virta vei – 2.34
Rovaniemen markkinoilla – 3.53
Saarijärven Liisa – 2.46
Leila – 2.26
Aila – 2.20
Tonavan aallot – 2.49
Rakastan sinua, elämä – 2.50
St. Pauli ja Reeperbahn – 2.40