stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antitrinitianismi

Unitaariuniversalistinen kirkko New Hampshiressa.
Antitrinitianismi on kristinuskon tulkinta, joka hylkää valtavirran kristinuskon opin kolminaisuudesta eli opetuksen, jonka mukaan Jumala on kolme erillistä persoonaa, jotka ovat yhdistyneet yhdessä olennossa. Tietyt reformaation piiristä polveutuvat liikkeet edustavat nykyään antitrinitianismia.
Kolminaisuus julistettiin kristilliseksi opiksi 300-luvun ekumeenisissa kirkolliskokouksissa. Näitä edustivat ensimmäinen Nikean ensimmäinen kirkolliskokous vuonna 325, joka julisti Jeesuksen jumaluuden sekä Konstantinopolin ensimmäinen kirkolliskokous vuonna 381, joka julisti Pyhän Hengen jumaluuden.
Suurimmat antitrinitianistiset liikkeet ovat mormonit, Jehovan todistajat sekä Iglesia ni Cristo. Muita pienempiä ryhmiä ovat muun muassa La Luz del Mundo, kristadelfialaiset, kristillinen tiede, Dawn Bible Students ja Tie.
Antitrinitianististen liikkeiden näkemykset Jumalan, Jeesuksen ja Pyhän Hengen luonteesta eroavat keskenään suuresti. Jotkut antitrinitianistiset teologiat, kuten adoptianismi, monarkianismi ja subordinationismi, olivat olemassa jo ennen kolminaisuusopin vahvistamista. Antitrinitianismi otettiin uudelleen käyttöön kataarien piirissä 1000-luvulta 1200-luvulle, unitaarien piirissä reformaation aikana, 1700-luvun valistuksen aikana sekä eräiden Yhdysvaltojen 1800-luvun protestanttisten liikkeiden parissa.
Analsiimi

| Analsiitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  NaAlSi2O6 · H2O
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  valkoinen, harmaa tai väritön
Aiheesta muualla
  Analsiimi Commonsissa 
Analsiimi tai analsiitti on valkoinen, harmaa tai väritön hohkasilikaattimineraali. Analsiimi koostuu kiteinä olevasta hydratoituneesta natriumalumiinisilikaatista. Sen kemiallinen kaava on NaAlSi2O6 · H2O. Mineraalissa voi esiintyä pieniä määriä kaliumia ja kalsiumia. Analsiimistä on myös olemassa synteettinen muunnelma Ag-analsiitti, joka sisältää hopeaa.lähde?
Analsiimi luokitellaan yleensä kuuluvaksin zeoliittimineraaleihin, mutta on rakenteeltaan ja kemiallisesti lähempänä foideja. Analsiimiä esiintyy päämineraalina analsiimibasaltissa ja muissa alkalimagmakivissä. Sitä esiintyy myös prehniitin, kalsiitin ja zeoliittien onkalo- ja rakkulatäytteissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Analsiimi Wikimedia Commonsissa
Mindat.org: Analcime (englanniksi)
Webmineral: Analcime Mineral Data (englanniksi)
Handbook of Mineralogy, Mineral Data Publishing: Analcime (pdf) (englanniksi)
Mongolidinen rotu

Kuva teoksesta The New Student’s Reference Work, 1914.
Mongolidinen rotu eli keltainen rotu on historiallisessa ihmisrotujen luokituksessa käytetty, nykyisin vanhentunut nimitys ihmispopulaatiolle, johon katsottiin kuuluvaksi lähinnä Keski- ja Itä-Aasian kansat, ”mongolidit”. Lisäksi mongolidiseen rotuun luettiin usein kuuluviksi intiaanit. Nykyisin käsitettä pidetään vanhentuneisiin rotuteorioihin perustuvana ja halventavana.
Mongolidiseen rotuun luetuille kansoille tyypillisiä fyysisiä ominaisuuksia sanottiin olevan kellertävän ruskea iho, suora musta tukka ja silmän yläluomen mongolipoimu eli epikantus, huomattavat poskiluut sekä vähäkarvaisuus.
1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkuun saakka myös suomalaiset luokiteltiin saksalaisen tieteen piirissä mongolidiseen rotuun kuuluviksi. Suomalaisen rotututkimuksen yhtenä tavoitteena 1900-luvun alussa oli kumota tämä väite. Saamelaiset luokiteltiin mongolideiksi, mutta suomalaisten katsottiin kuuluvan europidiseen itäbalttilaiseen rotuun.
Teppo Hirvi-Kunnas

| Teppo Hirvi-Kunnas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1919 Puumala, Etelä-Savo
Kuollut: 10. maaliskuuta 1942 (22 vuotta) Vasilitskajan saari, Ääninen
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1940–1943
Taistelut ja sodat:  Jatkosota
Sotilasarvo:  kornetti
Kunniamerkit:  Mannerheim-ristin ritari
Teppo Taneli Hirvi-Kunnas (joissain lähteissä Hirvikunnas) (4. kesäkuuta 1919 Puumala – 10. maaliskuuta 1942 Vasilitskajan saari, Ääninen) oli Mannerheim-ristin ritari numero 53. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 20. huhtikuuta 1942. Sotilasarvoltaan Hirvi-Kunnas oli kornetti. Hirvi-Kunnas oli postuumi ritari, sillä hän kaatui Vodlajoen taakse tehdyllä partioretkellä ennen nimitystään ritariksi. Ruumis jäi kentälle.
Teppo Hirvi-Kunnaksen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Jaakko Henrik Hirvi-Kunnas ja Kanerva Maria Lovisa Kunnas. Hirvi-Kunnas kävi koulunsa Töölön yhteiskoulussa ja Tehtaanpuistoin yhteiskoulussa. Hän kuului Helsingin ratsuväkisuojeluskuntaan vuosina 1938–1940.
Hämeen ratsurykmentti matkalla etulinjoille jatkosodan hyökkäysvaiheessa 24. heinäkuuta 1941. Teppo Hirvi-Kunnas neljäntenä oikealta.
Hirvi-Kunnaksen veli, luutnantti Timo Hirvi-Kunnas haavoittui Krivillä 7. joulukuuta 1943 ja menehtyi kenttäsairaalassa. Timo ja Teppo Hirvi-Kunnas on haudattu vierekkäisiin hautoihin Haagan sankarihautausmaalle Helsingissä. Molemmat veljekset olivat suuria Kalevalan ystäviä, ja voittivat ennen sotaa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran järjestämän Kalevalan kuvituskilpailun nuorille.
Netilmisiini

| --- | --- |

Netilmisiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(2R,3R,4R,5R)-2-[(1S,2S,3R,4S,6R)-4-amino-3-[[(2S,3R)-3-amino-6-(aminometyyli)-3,4-dihydro-2H-pyran-2-yyli]oksi]-6-(etyyliamino)-2-hydroksisykloheksyyli]oksi-5-metyyli-4-(metyyliamino)oksaani-3,5-dioli
Tunnisteet
CAS-numero: 56391-56-1
ATC-koodi: J01GB07
PubChem CID: 441306
DrugBank: DB00955
Kemialliset tiedot
Kaava: C21H42N5O7 
Moolimassa: 476,596
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 80–90 % (lihakseen annettuna)
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 2–3 tuntia
Ekskreetio: virtsan mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intramuskulaarinen, intravenoosi
Netilmisiini (C21H41N5O7) on puolisynteettinen aminoglykosideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina muuten vaikeasti hoidettavien bakteeri-infektioiden hoidossa.
Ominaisuudet ja käyttö

Netilmisiini on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta. Se on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky vesiliuoksessa on +164. Yhdiste on suhteellisen laajakirjoinen antibiootti ja vaikuttaa erityisesti gramnegatiivisista bakteereista enterobakteereihin ja Pseudomonas aeruginosa-bakteeriin. Grampositiivisista bakteereista lääkeaine tehoaa stafylokokkeihin, mutta streptokokit ovat sille vastustuskykyisiä. Netilmisiini tehoaa eräisiin gentamisiinille resistentteihin bakteereihin. Sen vaikutusmekanismi on sama kuin muillakin aminoglykosidiantibiooteilla eli se sitoutuu ribosomin 30S-alayksikköön ja estää bakteerien proteiinisynteesin. Netilmisiini annostellaan ruiskeena suoneen tai lihakseen. Sitä voidaan käyttää gentamisiinille vastustuskykyisten bakteerien aiheuttamien virtsatietulehdusten, keuhkokuumeen, munuaistulehduksen ja peritoniitin hoitoon.
Haittavaikutukset

Netilmisiinin aiheuttamat haittavaikutukset ovat tyypillisiä aminoglykosideille. Vakavimmat haittavaikutukset ovat kuulovauriot ja munuaistoksisuus, mutta esimerkiksi kuulovauriot ovat harvinaisempia kuin gentamisiinilla tai tobramysiinillä.
Valmistus

Netilmisiini on puolisynteettinen yhdiste ja sitä valmistetaan etyloimalla eräs sisomisiinin aminoryhmistä.
Keltinmäen koulu

Keltinmäen koulu.
Keltinmäen koulu on peruskoulun kuusi ensimmäistä luokkaa käsittävä koulu (niin sanottu alakoulu) Jyväskylän Keltinmäessä osoitteessa Keltinmäentie 11. Koulun rehtori on Päivi Pitko. Koulu on perustettu vuonna 1977. Oppilaita tulee Keltinkeskuksesta, Myllyjärveltä, Ylä-Myllyjärveltä, Mäyrämäestä, Mustalammelta sekä Taka-Keljosta.
Lukuvuonna 2018–2019 Keltinmäen koulussa on noin 360 oppilasta. Koulussa on 17 yleisopetuksen luokkaa ja neljä erityisopetuksen luokkaa.
Leena Rauhala

| Leena Rauhala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. helmikuuta 1942 Kouvola
Kuollut: 2. maaliskuuta 2024 (82 vuotta)
Ammatti:  lehtori
Poliitikko
Puolue:  Suomen Kristillisdemokraatit
Asema:  kansanedustaja (1999–2015), kaupunginvaltuutettu (1997–2021)
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Kotipaikka:  Tampere
Koulutus:  erikoissairaanhoitaja (1969) filosofian maisteri (1979)
Puoliso:  Jarmo Rauhala
Vanhemmat:  Armas Siltala Taimi Tuhkanen
Leena Maria Rauhala (o.s. Siltala, 28. helmikuuta 1942 Kouvola – 2. maaliskuuta 2024) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kristillisdemokraattien kansanedustajana vuosina 1999–2015 Pirkanmaan vaalipiiristä.
Ura > Eduskuntatyö

Rauhala oli eduskuntavuosinaan varsinaisena jäsenenä neljässä eri valiokunnassa, sivistysvaliokunnassa kausina 1999–2003 ja 2007–2011, sosiaali- ja terveysvaliokunnassa sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa kaudella 2003–2007 ja tulevaisuusvaliokunnassa kaudella 2011–2015. Lisäksi hän oli muun muassa Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen vuosina 2004–2007. Kristillisdemokraattisessa eduskuntaryhmässä Rauhala toimi ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 2007–2015 ja toisena varapuheenjohtajana vuosina 2004–2007.
Rauhala oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta jäi varasijalle saatuaan 30 ääntä vähemmän kuin valituksi tullut Sari Tanus.
Ura > Kaupunginvaltuutettuna

Rauhala oli Tampereen kaupunginvaltuutettu vuodesta 1997 lähtien. Kaupunginvaltuutettuna hän on toiminut muun muassa kaupunginhallituksen, koulutuslautakunnan, Tampere-talon hallituksen ja Tampereen ammattikorkeakoulun hallituksen jäsenenä.
Ura > Kolumnistina

Rauhala on kirjoittanut kolumneja eri lehtiin ja ottanut kirjoituksissaan kantaa poliittisiin ja eettisiin kysymyksiin.lähde?
Tunnustukset

Presidentti Sauli Niinistö myönsi Leena Rauhalalle vuonna 2013 sosiaalineuvoksen arvonimen.
Aate ja politiikka

Rauhala oli sosiaalilääketieteen asiantuntija ja siksi hänen useat lainsäädäntöaloitteensa ja kysymyksensä koskevat sosiaali- ja terveyspolitiikkaa. Rauhala oli perehtynyt tutkimaan yhteisöllistä ja yhteiskunnallista vaikutusta ihmisen kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin. Hän korosti terveyspalveluissa ihmisarvoa.
Rauhala tahtoi nostaa perheen merkitystä yhteiskunnan hyvinvoinnin pohjana. Kristillisdemokraattien mielestä päätöksiä tehtäessä ihmisarvon tulee olla aina markkina-arvoja tärkeämpi, siksi talouspolitiikassa tulee keskittyä sosiaalisten epäkohtien ratkaisemiseen. Rauhalan pääteemoja olivat ikäihmisten palvelut, lastensuojelu, peruskoulutus, lasten ja nuorten hyvinvointi, sekä perheiden hyvinvointi kristillisen maailmankatsomuksen mukaan.
Vuonna 2003 Rauhala ehdotti kirjallisessa kysymyksessään koulujen evoluutio-opetuksen siirtämistä biologian tunneilta elämänkatsomustietoon, väittäen evoluutiossa olevan kysymys ”enemmänkin uskonnosta kuin tieteestä”.
Rauhala teki vuonna 2010 hallitukselle kirjallisen kysymyksen, kuinka erään kustantamon wicca-aiheisen kirjasarjan julkaiseminen voitaisiin estää. Hän teki myös kirjasarjan sisällöstä tutkintapyynnön keskusrikospoliisille. Rauhalan mukaan sarja kuvaa nuorille sopimattomasti huumeiden ja päihteiden käyttöä ja seksiä. Stabenfelt-kustantamo päätti olla julkaisematta Cate Tiernanin Sweep-sarjaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomen luonnonuskontojen yhdistys Lehto ja Pakanaverkko paheksuivat tiedotteessaan, että Rauhala teki tutkintapyynnön siitä, että kirjasarjan henkilöhahmot harjoittavat wiccaa. Muun muassa Turun science fiction -kirjallisuusseuran Pasi Karppanen kirjoitti, että ”eduskunnan tehtävä ei ole Suomessa toimia sensuurielimenä, eikä sillä ole edes valtuuksia siihen”.﻿selvennä
Yksityiselämä > Suku

Rauhalan kaksossisko Leea Hiltunen toimi kansanedustajana kristillisten eduskuntaryhmässä vuodet 1991–1995 ja 1999–2003.
Kirjallinen tuotanto

Rauhala ja hänen kaksoissiskonsa Leea Hiltunen kirjoittivat vuonna 2002 yhdessä kirjan Eduskunnan kaksosten äidin tarina, joka kertoo heidän äidistään Taimi Siltalasta (o.s. Tuhkanen).
Nikkoliitti

| Nikkoliitti |
| --- | --- |

Luokka:  sulfidimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  NiAs
Molekyylipaino:  133,62 g/mol
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  punertavanruskea tai harmaa
Asu:  rakeinen tai massamainen
Kidejärjestelmä:  heksagoninen
Kovuus Mohsin asteikolla:  5–5,5
Ominaispaino:  7,5–7,8 g/cm3
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  metallikiilto
Viiru:  ruskeanmusta
Aiheesta muualla
  Nikkoliitti Commonsissa 
Nikkoliitti eli nikkeliini (NiAs) on kidejärjestelmältään heksagoninen mineraali. Tämä mineraali, kuten sen alkuainekin, on saanut nimensä saksankielisestä sanasta, joka tarkoittaa "paholaisen nikkeli".lähde? Kiteet ovat harvinaisia; yleensä nikkoliitti on satunnaisina rakeina tai tiiviinä massana. Nikkoliitti on väriltään kirkkaankuparinpunainen, mutta hapettuu harmaaksi. Viiru on ruskeanmusta. Kiilto on metallinkiilto. Nikkoliitin kovuus on 5,0–5,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 7,5–7,8 g/cm³.lähde?
Nikkoliitti on tärkeä nikkelimineraali. Sitä esiintyy muun muassa Kanadassa ja Saksassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikkoliitti Wikimedia Commonsissa
Mindat.org: Nickeline (englanniksi)
Webmineral.com: Nickeline Mineral Data (englanniksi)
Nickeline (pdf) (englanniksi)
Olki

Olkihattu on erinomainen hellevaruste.
Oljiksi kutsutaan viljojen suoria korsia puinnin jälkeen. Olkia saadaan käytännössä ainoastaan käsin puimalla. Nykyisin suoria olkia ei enää saada, vaan oljet murskaantuvat leikkuupuimurissa silpuksi tai pahnaksi. Nykyään suorien korsien nimitys "olki" onkin puheessa siirtymässä merkitsemään murskaantuneita korsia eli pahnaa tai pehkua.lähde?
Pahnan käyttö

Pahnaa käytettiin varsinkin aiemmin kotieläinten kuivikkeina parsissa, karsinoissa ja talleissa. Nykyisin Suomessa pahnakuivitusta pidetään lähinnä vain loukkaantuneilla eläimillä ja varsovilla tammoilla, mutta jotkin tallit käyttävät sitä edelleen kaikilla hevosillaan. Parhaiten kuivikkeeksi sopivia ovat kuivana korjatut kauranpahnat. Kuivikekäytön ohella paalattua pahnaa voidaan käyttää myös energiantuotantoon esimerkiksi lämpökattilassa ja tämän ohella myös esimerkiksi olkipaalirakentamisessa ja erilaisissa maastoesteissä esimerkiksi hevos- tai autourheilussa tai laskettelurinteissä.lähde?
Olki rakentamisessa

Olkipaalien lisäksi rakennusmateriaalina on käytetty olkilevyjä. Oljesta puristettiin Suomessakin 1940- ja 1950-luvulla paperipinnoitettuja, 5 cm paksuisia Ol-Ha- tai Ora-nimellä myytyjä rakennuslevyjä, joita valmisti Ab Aino Lindeman Oy:n omistama Olkirakenne Oy ruotsalaisen keksinnön perusteella. Toinen olkilevyjen valmistaja oli Rakennuslevy Oy, jonka levyt olivat ehkä paloturvallisempia, koska olkien lisäksi sidos- ja täyteaineena käytettiin savea ja sementtiä.
Oljesta tehtiin myös ulkorakennusten kattoja, jotka eri puolilla maata olivat eri mallisia.lähde?
Olki hätäravintona ja rehuna

Katovuosina ja sotien aikana Suomessa syötiin entisaikoina hätäravintona olkileipää, joka oli huonointa mahdollista hätäleipää. Suorat oljet syötettiin aiemmin karjalle joko sellaisinaan tai niistä hakattiin lyhyttä silppua, josta heinänjätteiden ja jauhojen kanssa valmistettiin kuuman veden avulla haudetta lypsäville lehmille.
Olkikäsityöt

Olkia käytettiin ennen patjan täytteenä. Pikkulasten patjoissa oljet säilyivät aina kertakäyttövaippojen keksimiseen astiselvennä. Tämän lisäksi oljesta kudottiin pystypuissa paksuja mattoja, joita käytettiin makuualustoina sekä tuulen- ja hallansuojina. Esimerkki pienemmästä oljesta valmistetusta punontatyöstä on olkihattu.
Oljista tehdään myös erilaisia käsitöitä. Parhaiten olkitöihin sopivat rukiin ja vehnän oljet. Puimurin tai puimakoneen pahnaksi ruhjomat oljet eivät sovellu käsitöihin, kattoihin tai patjoihin, vaan oljiksi viljankorret on leikattava sirpillä, etteivät ne rikkoonnu. Oljista tehdään himmeleitä, Daavidin tähtiä ja olkipukkeja (gävleläinen perinne).
Kirjallisuutta

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lindén, Eevi & Talvitie, Tuulikki: Olkityöt: 50 perinteistä ja uutta olkikoristetta.  (Mallit:] Eevi Lindén. Teksti ja piirrokset: Tuulikki Talvitie)  Helsinki:  Tammi, 2002.  ISBN 951-31-2354-5
Vakkurin miehet purkavat ladon olkikattoa eläinten rehuksi 1933.
Piemontiitti

| Piemontiitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Ca2(AlMnFe)3Si3O12(OH)
Aiheesta muualla
  Piemontiitti Commonsissa 
Piemontiitti eli piedmontiitti on silikaattimineraaleihin, tarkemmin sanoen sorosilikaatteihin kuuluva mineraali. Sen nimi tulee Italian Piemonten alueesta. Se kuuluu samaan mineraaliryhmään epidootin kanssa. Kemiallinen kaava on Ca2(AlMnFe)3Si3O12(OH).lähde?
Esiintyminen

Piedmontiittia esiintyy metamorfisissa ja mangaanipitoisissa kivilajeissa sekä hydrotermisissä juonissa. Sitä on löydetty Italiasta, Ranskasta, Japanista, Australiasta, Yhdysvalloista ja Marokosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piemontiitti Wikimedia Commonsissa
Mindat: Piemontite (englanniksi)
Webmineral: Piemontite Mineral Data (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Piemontite (pdf) (englanniksi)
Baressa

| Baressa (Arèssa) |
| --- | --- |

 vaakuna
 Sijainti Oristanon maakunnassa
 Baressa
 Koordinaatit: 39.713°0′0″N, 8.875°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Oristano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,51 km²
Korkeus:  165 m
Väkiluku:  651
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09090
Suuntanumero(t):    0783
Rekisterikilpi:  OR
 
 http://www.comune.baressa.or.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Baressa (sardiksi Arèssa) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 651 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 12,51 neliökilometriä. Se sijaitsee 165 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baressa Wikimedia Commonsissa
Oristanon maakunta
Abbasanta | Aidomaggiore | Albagiara | Ales | Allai | Arborea | Ardauli | Assolo | Asuni | Baradili | Baratili San Pietro | Baressa | Bauladu | Bidonì | Bonarcado | Boroneddu | Bosa | Busachi | Cabras | Cuglieri | Curcuris | Flussio | Fordongianus | Ghilarza | Gonnoscodina | Gonnosnò | Gonnostramatza | Laconi | Magomadas | Marrubiu | Masullas | Milis | Modolo | Mogorella | Mogoro | Montresta | Morgongiori | Narbolia | Neoneli | Norbello | Nughedu Santa Vittoria | Nurachi | Nureci | Ollastra | Oristano | Palmas Arborea | Pau | Paulilatino | Pompu | Riola Sardo | Ruinas | Sagama | Samugheo | San Nicolò d’Arcidano | San Vero Milis | Santa Giusta | Santu Lussurgiu | Scano di Montiferro | Sedilo | Seneghe | Senis | Sennariolo | Siamaggiore | Siamanna | Siapiccia | Simala | Simaxis | Sini | Siris | Soddì | Solarussa | Sorradile | Suni | Tadasuni | Terralba | Tinnura | Tramatza | Tresnuraghes | Ula Tirso | Uras | Usellus | Villa Sant'Antonio | Villa Verde | Villanova Truschedu | Villaurbana | Zeddiani | Zerfaliu
23. marraskuuta

23. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 327. päivä (328. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 38 päivää.
Nimipäivät

– suomalainen kalenteri: Ismo
– suomenruotsalainen kalenteri: Yngve, Yngvar
– ortodoksinen kalenteri: Riiko, Riku, Aleksanteri, Mitro
– pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ára
– vanhemmissa kalentereissa: Chrysogonus, Clemens, Klemens, Klemetti
Tapahtumia

1248 – Ferdinand III:n kristityt joukot valtasivat Sevillan maureilta osana reconquistaa.
1644 – John Milton julkaisi sensuurin tuomitsevan Areopagitica-pamfletin.
1869 – Skotlannin Dumbartonissa laskettiin vesille klipperi Cutty Sark (viimeisiä rakennettuja klippereitä ja nykyään ainoa jäljellä oleva).
1876 – Espanjassa kiinni jäänyt Tammany Hallin korruptoitunut johtaja William Magear Tweed luovutettiin viranomaisille New Yorkissa.
1890 – Alankomaiden kuningas Vilhelm III kuoli ilman miespuolista perillistä, ja hänen tyttärensä prinsessa Vilhemiina sai erityislailla kruununperillisen tittelin.
1910 – Murhaaja Alfred Ander teloitettiin Ruotsissa. Hän on viimeinen Ruotsissa teloitettu henkilö.
1921 – Warren G. Harding, Yhdysvaltain 29. presidentti, allekirjoitti Willis-Campbell Act -lain, joka kielsi lääkäreitä määräämästä olutta tai viinaa lääkinnällisiin tarkoituksiin.
1936 – "Life" -aikakauslehden ensimmäinen numero ilmestyi Yhdysvalloissa.
1939 – Toinen maailmansota: saksalaiset taistelulaivat Scharnhorst ja Gneisenau upottivat HMS Rawalpindin.
1940 – Toinen maailmansota: Romania allekirjoitti Kolmen vallan sopimuksen liittyen samalla virallisesti Akselivaltoihin.
1944 – Lotta Svärd lakkautettiin.
1955 – Kookossaaret siirtyivät Yhdistyneeltä kuningaskunnalta Australian hallintaan.
1963 – Sci-fi-tv-sarjan Doctor Who ensi-ilta BBC:ssä.
1971 – Kiinan kansantasavallalle annettiin Kiinan tasavallan paikka YK:n turvallisuusneuvostossa.
1977 – Meteosat 1 laukaistiin kiertoradalle ESA:n ensimmäisenä satelliittina.
1980 – Maanjäristykset surmasivat arviolta 4 800 ihmistä Italian eteläosassa.
1981 – Iran-Contra-skandaali: Ronald Reagan allekirjoitti huippusalaisen määräyksen (National Security Decision Directive 17 – NSDD-17), mikä antoi CIA:lle toimivallan värvätä ja tukea Contria Nicaraguassa.
1985 – Ilmailu: EgyptAirin lento 648 kaapattiin asevoimin Ateena-Kairo-reitillä. Koneen laskeuduttua Maltalle egyptiläiset kommandot valtasivat kaapatun lentokoneen, minkä yhteydessä 60 ihmistä sai surmansa).
1996 – Ilmailu: Ethiopian Airlinesin lento 961 kaapattiin ja se syöksyi polttoaineen loputtua Intian valtamereen Komorien rannikolla, 127 ihmistä sai surmansa.
2003 – Piiritetty Georgian presidentti Eduard Ševardnadze luopui vallasta viikkoja kestäneiden joukkoprotestien jälkeen.
2007 – Suomessa rakennettu risteilyalus M/S Explorer törmäsi jäävuoreen Etelämantereen lähellä ja upposi. Kaikki matkustajat ja miehistön jäsenet evakuoitiin onnistuneesti.
2018 – Ilmailu: Zimbabwen lentotapaturma : Cessna 206- pienlentokone tippui maahan, vielä tuntemattomasta syystä. Koneen mukana surmansa saivat neljä suomalaismiestä sekä koneen kuljettaja Barry Style.
Kuolleita

99 – Pyhä Klemens I, paavi
955 – Edred, Englannin kuningas (s. 923)
1585 – Thomas Tallis, englantilainen säveltäjä (s. 1505)
1883 – Redmond Barry, irlantilais-australialainen tuomari (s. 1813)
1890 – Vilhelm III, Alankomaiden kuningas (s. 1817)
1931 – Frans Jousi,  tamperelainen rakennusmestari (s. 1890)
1934 – Ernesto Vaser, italialainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (s. 1876)
1952 – Aaro Hellaakoski, suomalainen kirjailija (s. 1893)
1974 – Cornelius Ryan, irlantilais-yhdysvaltalainen journalisti ja kirjailija (s. 1920)
1976 – André Malraux, ranskalainen kirjailija, seikkailija, poliitikko ja ministeri (s. 1901)
1990 – Roald Dahl, brittikirjailija (Alahuuli, Oswald-eno, Jali ja suklaatehdas [uudempi painos nimellä Sulo ja suklaatehdas]) (s. 1916)
1991 – Klaus Kinski, saksalainen näyttelijä (s. 1926)
1995 – Louis Malle, ranskalainen elokuvaohjaaja (Atlantic City) (s. 1932)
2006 – Chris Sandy, yhdysvaltalainen koripalloilija (s. 1978)
2006 – Aleksandr Litvinenko, venäläinen FSB:n everstiluutnantti (s. 1962)
2007 – Vladimir Krjutškov, venäläinen poliitikko, kenraali ja KGB:n viimeinen johtaja (s. 1924)
2012 – Larry Hagman, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1931)
2013 – Veikko Alho, suomalainen kommunistipoliitikko (s. 1930)
2013 – Kari Lumme, suomalainen tähtitieteilijä (s. 1942)
2015 – Douglass North, vuoden 1993 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen talustieteilijä (s. 1920)
2017 – Anthony Harvey, brittiläinen elokuvaohjaaja ja -leikkaaja (s. 1931)
2017 – Dimitri Sjöberg, suomalainen tangolaulaja (s. 1980)
2018 – Pekka Ojanpää, suomalaisen yrityksen Lassila & Tikanoja toimitusjohtaja (s. 1966)
Juhlapäiviä

Japani: Kinro kansha no hi (työn päivä).
Bahailaisuus: Qawl'in (puheen) juhla. Bahaikalenterin 14. kuukauden ensimmäinen päivä.
Latsuliitti

| Latsuliitti |
| --- | --- |

Luokka:  fosfaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  MgAl2(PO4)2(OH)2
Aiheesta muualla
  Latsuliitti Commonsissa 
Latsuliitti on mineraali, jota käytetään korukivenä. Sen nimi tulee arabian- ja kreikankielisistä kiveä tarkoittavista sanoista. Kiteet ovat harvoin läpinäkyviä. Tällöin värisävy vaihtelee värittömän ja sinisen välillä. Kemiallinen kaava on MgAl2(PO4)2(OH)2.lähde?