stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Primera Air

| Primera Air |
| --- | --- |

Toimitusjohtaja:  Jón Karl Olafsson
Kotipaikka:  Reykjavik, Islanti
Toiminta-alue:  Skandinavia ja Suomi
Toimiala:  lentoliikenne
Tuotteet:  charter-lennot
Emoyhtiö:  Primera Travel Group
Kotisivu:  www.primeraair.is
Huomioitavaa:  Konkurssi lokakuussa 2018
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Primera Air oli Primera Travel Groupin oma tilauslentoyhtiö, joka lensi Etelä-Eurooppaan Primera Travel Groupin matkatoimistojen matkakohteisiin. Primera Air oli aiemmin nimeltään JetX Airlines. Se lensi lomalentoja Suomessa esimerkiksi Lappeenrannasta, Helsingistä, Turusta, Joensuusta, Kuopiosta, Porista ja Jyväskylästä.
Primera Air hakeutui konkurssiin ja ilmoitti lopettavansa toimintansa 1. lokakuuta 2018. Konkurssiin johtivat vuonna 2017 yhden koneen kärsimät korroosiovauriot, joiden vuoksi kone oli hylättävä, sekä Airbus A321neo -koneiden toimitusongelmat, jotka aiheuttivat lentojen peruutuksia, tulojen menetyksiä ja korvaavien koneiden vuokrakuluja. Kaikkiaan yhtiön kärsimät tappiot nousivat yli 30 miljoonan euron, mitä yhtiön talous ei lopulta kestänyt.
Historia

Lentoyhtiö perustettiin Islannissa vuonna 2003 nimellä “JetX” toimien islantilaisen lentoluvan alla. Vuonna 2008 Primera Travel Group hankki yhtiön, nimesi sen Primera Air ja nimesi Jón Karl Ólafssonin Primera Air Scandinavian toimitusjohtajaksi. Yrityksen päätoimipiste sijaitsee Kööpenhaminassa, Tanskassa. Yritys jatkoi kasvuaan hankkien kaksi uutta Boeing 737-800 -lentokonetta vuonna 2009. Heinäkuussa 2014 Primera Airilla lensi 155 000 matkustajaa 1 006 lennolla istuinkapasiteetin ollessa 91%.
Elokuussa 2014 Primera Air julkisti uuden lentoyhtiön perustamisen: Primera Air Nordic toimisi Latviassa rinnakkain Primera Air Scandinavian kanssa. Yhtiö perusti samaan aikaan myös operatiivisen Network Control Center -johtokeskuksen Riikaan hallinnoimaan yhtiön päivittäistä toimintaa keskittyen aiempien vuosien mukaisen jatkuvan kehityksen varmistamiseen ja toiminnan laajentamiseen Skandinavian ulkopuolelle. Syitä johtokeskuksen siirtoon olivat muun muassa positiivinen liiketoimintaympäristö, osaava työvoima ja korkeat laatustandardit. Siirtoa vahvistettiin nimeämällä Hrafn Thorgeirsson sekä Primera Air Scandianvian että Primera Air Nordicin toimitusjohtajaksi.
Uudelleenjärjestelyllä ja toiminnan keskittämisellä oli positiivinen vaikutus yhtiön talouteen. Vuonna 2015 Primera Air saavutti kahdeksan lentokoneen laivastollaan 250 USD:n liikevaihdon yli 5,2 miljoonan euron tuloksella (ennen veroja). Vuoden 2016 ensimmäisten kahdeksan kuukauden tulos oli neljä miljoonaa euroa, ja vuoden kokonaistulosarvio oli noin 7,6 miljoonaa euroa. Primera Air oli viimeisinä aikoinaan käytännössä tanskalais-latvialainen lentoyhtiö islantilaisessa omistuksessa.
Liiketoimintamalli

Alun perin skandinavialaisille matkanjärjestäjille tilauslentoja järjestänyt Primera Air ryhtyi vaiheittain myymään ylimääräisiä paikkoja standby-lippuina tietyille tilauslennoille vuonna 2013. Jatkuvan menestyksen siivillä Primera Air pystyi lisäämään sekä reittejä että lentojen määrää, jonka tuloksena liiketoimintamalliksi syntyi reitti- ja tilauslentoyhtiön yhdistelmä. Toiminnan loppuvuosina Primera Airin lennoista oli säännöllisiä reittilentoja. Yhtiö tarjosi kuitenkin edelleen tilaus- ja reittilentojen yhdistelmiä ja erillisiä reittilentoja.
Kohteet

Primera Air tarjosi kahdensuuntaisia lentoja Skandinavian solmukohdistaan Välimeren rannikon suosittuihin kohteisiin, Kanariansaarille, Azoreille, Madeiralle, Bulgariaan ja Turkkiin, sekä tilauslentoja käytännössä mihin tahansa kohteeseen. Lentoyhtiö tarjosi myös kausiluontoisia reittilentoja kesällä ja talvella.
Reittilentokohteiden valikoimaa laajennettiin vaiheittain vuodesta 2013 lähtien. Vuonna 2014 Primera Air julkisti 10 uutta suoraa talvi- ja kesälentokohdetta Islannista: Las Palmas, Teneriffa, Alicante, Salzburg, Malaga, Mallorca, Barcelona, Bologna, Kreetta ja Bodrum. 
26.10.2014 Primera Air julkisti viikoittaiset lennot Göteborgista ja Malmöstä Dubaihin (Al Maktoumin kansainvälinen lentoasema) ja Teneriffalle, sekä Helsingistä Fuerteventuraan ja Las Palmasiin. Marraskuun 16. yhtiö julkisti uuden reitin Keflavikin kansainväliseltä lentoasemalta New Yorkiin (John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema) hankittuaan reittioikeudet Yhdysvaltoihin. Loppuvuodesta yhtiö julkisti myös neljä uutta viikoittaista reittiä: Aalborg-Las Palmas, Kööpenhamina-Billund-Lanzarote, Aarhus-Teneriffa ja Aalborg-Fuerteventura.
Vuonna 2015 Primera Air allekirjoitti sopimuksia yli 30 miljoonan euron arvosta useiden johtavien ranskalaisten matkatoimistojen kanssa julkaisten useita reittejä kahdella koneella Charles de Gaullen lentoasemalta suosittuihin kohteisiin kesälomakaudella.Helmikuussa 2016 reittitarjontaan lisättiin Kroatian Dubrovnik ja Pula.
Toukokuun 2016 alussa lentoyhtiö julkisti säännölliset reittilennot Billundista Nizzaan ja Venetsiaan. Hieman tämän jälkeen julkistettiin reitti Antalyaan. Myöhemmin samana vuonna Primera Air julkisti lentomäärien lisäykset olemassa oleviin kohteisiin, sekä uusia kohteita (Milano ja Rooma) Tukholmasta kesäkaudelta 2017 lähtien. Yhtiön tavoitteena oli vahvistaa toimintaa ja läsnäoloa Ruotsissa laivaston ja kohteiden laajennussuunnitelmien mukaisesti. Kesän 2017 suunniteltuihin uusiin kohteisiin kuuluivat Kalamata, Ponta Delgada ja Madeira.
Laivasto

Primera Air Scandianvian laivasto koostui seuraavista koneista (1.1.2017):
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| Lentokone | Laivastossa | Tilattuna | Matkustajia | Huomautukset |
| Boeing 737-700 | 2 | 0 | 148 |  |
| Boeing 737-800 | 7 | 1 | 189 |  |
| Yhteensä | 9 | 1 |  |  |
Onnettomuudet

10.7.2009 Primera Airin kone Boeing 737-700 TF-JXG lennolla PF-362 Zakinthoksesta (Kreikka) Dubliniin (Irlanti), matkassaan 153 matkustajaa ja 6 miehistöä, saatettiin Italian puolustusvoimien hävittäjillä Rooman Fiumicinon lentoasemalle (Italia) miehistön pyydettyä lupaa suorittaa hätälaskeutuminen teknisestä viasta johtuen. Primera Airin mukaan miehistö sai tietoonsa, etteivät etureunasolakot olleet asianmukaisessa asennossa. Kapteenin tavoitteena oli löytää riittävän pitkä kiitotie laskeutumiseen solakot pystyssä, ja lähin vaihtoehto oli Fiumicinon lentoasema. Napoli suljettiin pois vaihtoehdoista lentoaseman alueen maastosta ja kiitotien pituudesta johtuen. Lentokone laskeutui turvallisesti kiitotielle 16L, ja hätätila peruutettiin 19 minuuttia laskeutumisen jälkeen.
28.2.2016 Primera Air Boeing 737-800 joutui suorittamaan hätälaskeutumisen Ranskan Nantesiin matkallaan Teneriffalta Tukholmaan moottoriongelmien takia. Kapteenin raportin mukaan yhdestä moottorista kuului epätavallisia ääniä, jonka jälkeen moottori syttyi palamaan. Yhden matkustajan mukaan moottorissa oli myös havaittavissa liekkejä. Lentokone ja 169 matkustajaa laskeutuivat turvallisesti lähimpänä olleelle Nantesin lentoasemalle ja matkustajat sekä miehistö vietiin hotellimajoitukseen. Primera Airin edustajan mukaan “tekniset asiantuntijat selvittävät parhaillaan teknisen vian syytä yhdessä moottorivalmistaja CFM:n kanssa. [...] Haluamme kiittää lentohenkilökuntaamme ammattimaisesta toiminnasta ja hyvien standardien noudattamisesta.”
Aiheesta muualla

Primera Travel Groupin sivut
Primera Airin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Primera Air Boeing 737-800 Gran Canarian lentoasemalla
Boeing 737-800
Boeing 737-700
Public Library of Science

| Public Library of Science |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  www.plos.org
Tyyppi:  tiede
Rekisteröinti:  2001
Omistaja:  Public Library of Science
Kehittäjä:  Public Library of Science
Public Library of Science (PLOS, aiemmin PLoS) on voittoa tavoittelematon tiedejulkaisujen open access -julkaisija. Ensimmäinen varsinainen PLOS-julkaisu, PLOS Biology, julkaistiin lokakuussa 2003. Yhteensä PLOS julkaisee seitsemää lehteä.
Kaikki PLOS-julkaisut ovat open access -julkaisuja. Ne julkaistaan Creative Commons nimeä-lisenssillä.
Historia

PLOS perustettiin vuonna 2000. Joulukuussa 2002 PLOS sai 9 miljoonan ja toukokuussa 2006 1 miljoonan dollarin lahjoituksen Gordon ja Betty Mooren -säätiöltä.
Varsinaisena julkaisijana PLOS aloitti 13. lokakuuta 2003, jolloin julkaistiin PLOS Biology.
PLOS rahoittaa toimintaansa laskuttamalla artikkelien tekijöitä, näiden työntantajaa tai rahoittajaa. PLOS aloitti toimintansa lahjoitusten varassa mutta heinäkuussa 2011 PLOS ilmoitti pystyvänsä kattamaan toimintamenonsa omilla tuloillaan.
Julkaisut

PLOS Biology, ISSN 1544-9173; ensijulkaisu 2003
PLOS Medicine, ISSN 1549-1676; lokakuu 2004
PLOS Computational Biology, ISSN 1553-7374; kesäkuu 2005
PLOS Genetics, ISSN 1553-7404; heinä2005
PLOS Pathogens, ISSN 1549-1676; syyskuu 2005
PLOS Clinical Trials ISSN 1555-5887; toukokuu 2006, sulautettiin myöhemmin PLoS ONE -julkaisuun
PLOS ONE, ISSN 1817-101X; joulukuu 2006
PLOS Neglected Tropical Diseases, ISSN 1935-2735; lokakuu 2007
PLOS Hub for Clinical Trials, 2007
PLOS Currents, ISSN 2157-3999; elokuu 2009
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
QuickTime

| QuickTime |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Apple
Kehityshistoria
Vakaa versio:  7.7 / 3.8.2011
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  mediasoitin
Alusta:  macOS, Windows
Lisenssi:  freeware
Aiheesta muualla
www.apple.com/quicktime
QuickTime on Applen kehittämä Windows- ja macOS-käyttöjärjestelmissä toimiva multimedian toistamiseen tarkoitettu tiedostoformaatti ja tietokoneohjelma.
QuickTime pystyy toistamaan kuvia, liikkuvaa kuvaa, ääntä sekä suoratoistomediaa.
Historia

QuickTimen ensimmäinen versio julkistettiin vuonna 1991 Macintosh-tietokoneille. Myöhemmin ohjelmasta julkaistiin Windows-versio. Myöhemmin varsinkin web-käytössä QuickTime-video on yleistynyt runsaasti.
Vuonna 2005 Apple julkaisi version 7.0, joka tuki ensi kertaa H.264-koodekkia, jota Applekin oli kehittämässä. Versio 7.0 tuki myös ensi kertaa HD-tarkkuuksia.
Tiedostomuoto

QuickTime File Format (QTFF) on levylle tallennettavien elokuvien muoto, joka koostuu lohkoista (QuickTimen termistössä atomit). Lohkot merkitään 32-bittisellä kokonaisluvulla, joka voidaan tulkita neljänä ASCII-merkkinä ("OSType", "FourCC").
QuickTime X

Apple julkaisi syksyllä 2009 Snow Leopardin julkaisun yhteydessä Quicktime X:n, joka laajentaa Quicktimen tukemia koodekkeja sekä tuo mukaan mahdollisuudet käsitellä videota ja ääntä (muun muassa leikkaus ja rajaus) sekä nauhoittaa niitä eri lähteistä. Quicktime X on saatavilla vain Mac OS X 10.6:lle ja uudemmille.
QuickTime Pro

QuickTime Player on rajoitettu vain perustoimintoihin. Kaikki toiminnot saa ostamalla lisenssin pro-toimintoihin. Apple kauppaa lisenssiä hintaan 29,95 Yhdysvaltain dollaria.
Aiheesta muualla

Apple – QuickTime
Puuliitos

Liitoksia vanhassa saksalaistalossa.
Puuliitos tarkoittaa puuntyöstössä kahden puukappaleen kiinnittämistä yhteen laajemman puurakenteen, kuten taulunkehyksen, huonekalun tai puurakennuksen rungon kokoamiseksi. Useimpien puuliitosten apuna käytetään jotakin kiinnitysmenetelmää kuten liimaa, nauloja, ruuveja tai poratappeja, mutta jotkin perinteiset liitostavat kiinnittyvät ilmankin.
Eri puuliitostapoja käytetään eri kohteissa, eri materiaaleille ja eri työmenetelmissä. Esimerkiksi käsityönä yksittäiskappaleena tehtävässä puuhuonekalussa voidaan käyttää erilaisia liitostapoja kuin teollisesti sarjatuotetussa, kuluttajan itse koottavassa huonekalussa. Puutalon piiloon jäävässä rungossa voidaan käyttää karkeampia, rakenteen lujuutta varmistavia liitostapoja kuin näkyviin jäävässä puusisustuksessa tai ulkoverhouksessa. Hirsirakentamisessa hirsien nurkkaliitoksia kutsutaan salvoksiksi.
Puuliitoksen pitävyyteen vaikuttavat käytettävän puun tai puulevyn lujuus- ja kosteusominaisuudet, liitokseen kohdistuvan rasitussuunnan tunnistaminen, oikein valittu liitostyyppi, liitoksen mittasuhteet ja muoto, työstettyjen pintojen yhteensopivuus, liiman ja liimauspintojen laatu sekä liitoksen tiukkuus.
Perinteisiä puuliitoksia

| Liitos | Kuva | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Puskuliitos |  | Kappaleen pääty liitetään suoraan vastakappaleen pintaan ja kiinnitetään naulaamalla ja mahdollisella naulauslevyllä. Tämä on alkeellisin ja heikoin liitos. |
| Poratappiliitos |  | Puskuliitos, joka on vahvistettu poratapein. Poratappiliitos on nopea valmistaa ja sopii myös massiivipuuta hauraammille puulevytuotteille kuten lastulevylle; siksi poratappiliitokset ovat yleisiä tehdasvalmisteisissa puukalusteissa. Mitä pidemmät tapit, sitä lujempi liitos. Poratappiliitoksen muunnelma on Lamello-liitos, jossa poratappien asemesta käytetään soikeita, levymäisiä liitospaloja eli ”keksejä”. |
| Jiiriliitos |  | Puskuliitos, jossa liitospinnat ovat 45 asteen kulmassa. Sidoksena voidaan käyttää poratappeja, sidelistaa tai Lamello-liitoskappaleita. Käytetään eniten kehysten kulmissa. |
| Sormi- eli kampaliitos |  | Suuri liimapinta-ala antaa kestävyyttä. Käytetään etenkin vetolaatikoissa ja rasioissa. |
| Sinkka-, loma- eli lohenpyrstöliitos |  | Sormiliitoksen parannettu, itselukittuva muoto. Kappaleen päähän tehdyt tapit kiinnittyvät vastakappaleen päähän tehtyihin viistoihin loviin. Kauneutensa ja vaikeutensa vuoksi puusepän taidonnäyte mm. arkuissa. Muunnelmia: avosinkka, puolipeittosinkka, peittosinkka ja vinosinkka. |
| Uurreliitos |  | Melko heikko liitos, mutta käyttökelpoinen esimerkiksi hyllystöissä. Muunnelmia ovat peittouurreliitos, lujempi pyrstöuurreliitos ja levypintojen jatkamiseen käytettävä reunaliitos eli pontti. |
| Lovi- ja tappiliitos |  | Kappaleen tappi sopii vastakappaleen loveen. Lujin tapa kohtisuorien kappaleiden liittämiseen, tarjoaa paljon liimapintaa. Muunnelmia: läpitappiliitos, peittoloviliitos, kaideliitos, olkatappiliitos, vinotappiliitos, kiilatappiliitos ja monitappiliitos. |
| Haka- eli lapaliitos |  | Hakaliitosta ja sen muunnelmia (urahakaliitos, kulmahakaliitos, vinohakaliitos, pyrstöhakaliitos ja nurkkahakaliitos) käytetään etenkin erilaisissa kehysrakenteissa. |
| Peitetty ruuviliitos |  | Kappaleen reunaan porataan reikä 15 asteen kulmassa. Sen läpi ruuvataan puuruuvi vastakappaleeseen. Reiän voi peittää soikealla tulpalla. |
Puuliitokset rakennustyössä

Puurakennusten runkorakenteissa puuliitoksilla on keskeinen merkitys rakenteiden kantavuuden ja kestävyyden kannalta. Siksi rakenteisiin kaavailluista epätavallisemmista liitoksista vaaditaan erikoisselvitys ja osa liitostyypeistä on luvanvaraisia.
Rakennusliitokset jaotellaan liimaliitoksiin ja mekaanisiin liitoksiin. Perinteiset rakennusliitokset ovat kosketusliitoksia, joissa puristusvoima siirtyy puukappaleesta toiseen kosketuksen kautta, ja liittimen tehtävä on vain pitää osat paikoillaan. Kevyissä puurakenteissa yleisin liitostapa on naulaliitos tai ruuviliitos. Raskaammissa rakenteissa liittiminä käytetään pultteja, vaarnoja, naula- ja piikkilevyjä sekä metallisia muotokiinnikkeitä ja palkkikenkiä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lisää puuliitosten piirroskuvia ja nimiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Käännös suomeksi
Pietarsaaren arkkitehtuuri

Malmin sairaala Pietarsaaressa.
Pietarsaaren ydinkeskusta sai nykyisen korttelijakonsa ja katujen suuntauksensa todennäköisesti ensimmäisessä asemakaavassaan vuonna 1653. Suomen suurin yhtenäinen puutalokaupunginosa Skata on suojeltu vuodesta 1981 lähtien. 2000-luvulla Pietarsaaressa on säilynyt kunkin historiallisen tyylikauden kaavojen piirteitä.
1520–1731

Pietarsaaren ydinkeskusta sai nykyisen korttelijakonsa ja katujen suuntauksensa todennäköisesti ensimmäisessä asemakaavassaan vuonna 1653. Asemakaavan laatijana pidetään maanmittari Erik Niurénia.
Kaupungin ainoa säilynyt gotiikan edustaja on Pietarsaaren pitäjänkirkko, joka sisältää gotiikkaa vain runkohuoneen ja tornin kivirakenteissa. Useiden muutostöiden vuoksi kirkko edustaa useiden eri tyylien rinnakkaista ja päällekäistä esiintymistä. Nykytietämyksen mukaan kirkon vanhimmat osat on rakennettu 1520-luvulla.  Pietarsaareen rakennettiin vuonna 1691 ristikirkko, joka sai nimekseen ”Carolus” kuninkaan mukaan. Venäläiset polttivat kirkon vuonna 1714. Kirkkorakentaja Simon Knubb rakensi vuosina 1728–1731 tilalle uuden ristikirkon. Kirkolla oli aluksi käytössään väliaikainen tapuli, kunnes sellaisen rakensi Heikki Katila. Kirkko on pienestä koostaan ja myöhemmistä muutoksista huolimatta tyylipuhdas ja edustaa aikansa kirkkorakennusvirtauksia.
Skatan puutaloalue

Pohjoisnummen eli Skatan puutaloalue kuuluu Suomen merkittävimpiin yhtenäisiin puukaupunginosiin. Pääosin yksikerroksiset, puiset päärakennukset on sijoitettu katulinjaan ja piharakennukset tonttien takaosaan. Kadut ovat verrattain kapeat. Kadunvarsirakennukset sekä aidatut pihat aikaansaavat suljetun katunäkymän.
Pohjoisnummen kaupunginosassa on ollut asutusta tiettävästi 1730-luvulta lähtien. Alueen länsilaidalla olevat pieni Satamakadun ja Loveretin alue esiintyvät asemakaavassa ensimmäisen kerran 1735. Näille kaduille keskittyivät pienet merimiestuvat 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. Norrmalm, Pohjoisnummi, esiintyi ensimmäisen kerran paikannimenä Gutzénin piirtämässä kartassa vuonna 1754. Työläiset asuttivat alueen pohjoisosan epäsäännölliset korttelit tupakkatehtaan perustamisen aikoihin vuonna 1762. Forsenin vuonna 1783 mittaamassa kartassa Skatan alueelle merkittiin kaksi suorakaiteen muotoista korttelia, joista toisessa oli viisi ja toisessa kuusi tonttia.
Strengbergin tupakkatehdas sijaitsee Pohjoisnummen etelärajalla. Tehdaskompleksi muodostuu Strengberginkadun suuntaisesti rakennetusta punatiilisestä, arkkitehtitoimisto Grahn-Hedman-Wasastjernan 1898 suunnittelemasta rakennuksesta sekä ruotsalaisarkkitehti Torben Grutin piirtämästä, jugend-sävyisestä rakennuksesta. Jälkimmäisen rakennuksen pallomainen kellotorni on alueen maamerkki.  Kyseinen kello on läpimitaltaan pohjoismaiden suurikokoisin kello. Tupakkatehtaan länsipuolella on Torben Grutin piirtämä ja 1912 valmistunut paloasema.
Uusklassismi

Uusklassismia edustavat Pietarsaaren maaseurakunnan pappila (1755–1776), Pietarsaaren pitäjänkirkon uudisrakennukset, Vaasantien varteen rakennettu käräjätalo (1787) ja Lindskogin talo (1797) sekä Isonkadun varrella olleet Castrenin talo (1822) ja koulurakennus (1820) isonkadun varrella, joka toimi toimi ruotsinkielisenä reaalioppilaitoksena vuoteen 1904 asti. Rakennus oli myös suomalaisen kansakoulun, kirjaston, sekä kaupunginmuseon käytössä. Koulurakennus purettiin vuonna 1927 ja Castrenin talo vuonna 1956. Jälkimmäisen purku johti kotiseutuhistoriaan ja ympäristön suojeluun keskittyneen Ebba Brahe-samfundetin perustamiseen.
Empire

Vuoden 1835 tulipalon jälkeen Etelänummelle jälleenrakennettiin empirerakennuksia. Ensimmäinen tyyliä edustanut rakennus oli vuosina 1836–1838 rakennettu Malmin talo, joka toimii nykyään museona. Myöhäisempiren aikakaudella rakennettiin Pietarsaaren raatihuone (1854–1875), Marian kansakoulu (1873, nyk. Marjalan tarha) ja tupakkatehtaan vanhin osa (1898). Vuonna 1890 aloitetuissa muutostöissä raatihuone sai uusrenessanssia noudattavan julkisivun.
Jugend

Pietarsaaren ensimmäinen jugend-rakennus on vuonna 1900 rakennettu sähkölaitoksen rakennus. Vuonna 1905 sähkölaitos sai pohjoispuolelleen jatkeekseen kaupunginsaunan rakennuksen. Jugendia edustaa myös Koulupuiston yhteyteen rakennettu Ruotsinkielinen lukio. Koulu vihittiin käyttöön Syksyllä 1904. Vuonna 1952 valmistui siipirakennus, joka edustaa oman aikakautensa muotokieltä. Lukion rakennusta laajennettiin uudelleen vuoden 2007 peruskorjauksen yhteydessä. Muita tuohon aikaan rakennettuja jugend-rakennuksia ovat esimerkiksi Malmin sairaala, köyhäintalo, olutpanimon talousrakennus, mekaanisen konepajan konttorirakennus, Olutpanimon ja konepajan asuinrakennukset, tullipakkahuone, Kaupunginhotelli, synnytyssairaala, tupakkatehtaan uudempi osa, palokunnantalo, Lagmanin koulu, sekä useat huvilat.
1920-luvun klassismi

Vuonna 1926 Ragnar Eklund suunnitteli sähkölaitoksen ja kaupunginsaunan rakennuksen laajennuksen. Rakennuksen huonejako on jugendin aikakaudelta. Rakennus on merkittävimpiä tyylikauden julkisia rakennuksia Pietarsaaressa.
Albert Nybergin suunnittelema Ristikarin koulu valmistui 1926. Ruusulehdon koulu valmistui 1927. Rakennuksen suunnitteli Lars Sonck. Samana vuonna valmistunut Heimbackan koulu Pedersören kunnassa on rakennettu samojen  piirustusten pohjalta.
Pietarsaaren vesitorni valmistui 1929, ja sen suunnitteli Lars Sonck. Tornin yläosassa on näköalatasanne. Tornissa on vartiohuone, joka toimi toisen maailmansodan aikaan ilmanvartiointikeskuksena.
Funktionalismi

Pietarsaaressa funktionalismi henkilöityi Ragnar Eklundiin. Tyylipuhtain esimerkki on Isonkadun ja Perämiehenkadun kulmaan 1939 valmistunut huoltoasemarakennus. Rakennus on asemakaavalla suojeltu, mutta uudelleenrakennettuna alkuperäinen funktionalismin muotokieli on hävinnyt, muun muassa rakentamalla tyylille vieraat ikkunat. Muita funktionalismin edustajia ovat muun muassa Ragnar Wessmannin 1938 suunnittelema Östanlidin tuberkuloosiparantola ja Erkki Huttusen suunnittelema Pedersöre Handelslagin rakennus. Rakennus sai 1960-luvulla tyyliin sopimattoman yksikerroksisen jatkeen, ja 1990-luvulla rakennus maalattiin funktionalismille vieraalla ruskealla sävyllä.
1940- ja 1950-lukujen romantiikka

1940- ja 1950-lukujen romantiikkaa edustavat Karl Johan Ahlskogin suunnittelemat Armiro-talo (1940), Pohjoisnummen seurakuntatalo, City-talo (1956) ja Narsin talo (1956). Ahlskogin tytär Greta Pitkänen suunnitteli Armiro-talon länsi- ja eteläseiniin kohokuvat.
1940- ja 1950-lukujen romantiikka korosti funktionalismia voimakkaammiin materiaalia. Seinien rappaus ei ollut tasaista, vaan joko tiiliseinän paljastavaa lieterappausta tai karkeapintaista roiskerappausta. Värinä oli joko pastelli tai usein ruskea värisävy.
Kerrostalotuotanto 1960- ja 1970-luvuilla

Pietarsaaressa rakennettiin vuosina 1959–1961 runsaasti uusia asuinrakennuksia. Tuohon aikaan kaupunkiin rakennettiin sulfaattiselluloosatehdasta ja kaupunkiin muuttaneelle työväelle tarvittiin asuntoja. Luutavuorenkadun ja Ristikarin koulun väliselle alueelle rakennettiin nimen ”Jakolosa” saanut rakennuskompleksi. Jakolosan kolme kerrostaloa muodostivat kasarmimaisen umpipihan. Jakolosaa vastapäätä rakennettiin arkkitehti Kaj Englundin suunnittelema kolmikerroksinen elementtitalo ”masken”, jonka esikuvana on mahdollisesti ollut Olympiavuonna 1952 valmistunut käärmetalo Helsingin Käpylässä. Jakolosan A-talo purettiin vuonna 2015, ja C-talo purettiin 2017. Masken purettiin keväällä 2019.
Sulfaattiselluloosatehtaan rakentamisen aikana rakennettiin myös omakotitaloja Pohjois-Kråkholmaan. Arkkitehti Egil Nordin suunnitteli rakennukset kortteleihin 28–38, sekä asemakaavamuutoksen kortteleihin 7 ja 15. Alueella oli mäntypuusto, sekä tiluksia ympäröivät kivimuurit 1700-luvulta. Katuverkoston muotoilu sai vaikutteita Kreikasta.
Kaj Englund laati vuonna 1974 Kaskiniemeen asemakaavan rakennuksineen kortteleihin 6–13. Alueelle sijoitettiin lähikauppa ja päiväkoti. Vuosina 1974–1976 alueelle rakennettiin lisää kerrostaloja: viisi seitsemänkerroksista taloa ja muutama kolmikerroksinen talo.