stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yas Marina Circuit
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yas Marina Circuit Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Formula 1 -radat
| --- | --- |
Kaudella 2024:   Sakhir   Jedda   Melbourne   Suzuka   Shanghai   Miami   Imola   Monaco   Montréal   Barcelona   Spielberg   Silverstone   Budapest   Spa   Zandvoort   Monza   Baku   Singapore   Austin   México   Interlagos   Las Vegas   Lusail   Abu Dhabi 
Aikaisemmilla kausilla:   Adelaide   Ain-Diab   Aintree   Anderstorp   AVUS   Brands Hatch   Bremgarten   Buddh   Buenos Aires   Caesars Palace   Clermont-Ferrand   Dallas   Detroit   Dijon   Donington Park   East London   Estoril   Fuji   Hockenheim   Indianapolis   Istanbul   Jacarepaguá   Jarama   Jerez   Kyalami   Le Mans   Long Beach   Magny-Cours   Monsanto   Mont-Tremblant   Montjuïc   Mosport Park   Mugello   Nivelles-Baulers   Nürburgring   Paul Ricard   Pedralbes   Pescara   Phoenix   Portimão   Porto   Reims   Riverside   Rouen   Sebring   Sepang   Sotši   TI   Valencia   Watkins Glen   Yeongam   Zeltweg   Zolder 
Formula 1 -luokan Abu Dhabin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Yas Marina Circuit (2009–)
138 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 138 ← 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 → 
Kardinaaliluku:  satakolmekymmentä­kahdeksan
Järjestysluku:  sadaskolmaskymmenes­kahdeksas
Tekijät:  1, 2, 3, 6, 23, 46, 69, 138
Alkutekijät:   2\cdot 3\cdot 23
Roomalainen numero:  CXXXVIII
Binääriluku:  10001010
Oktaaliluku:  212
Duodesimaaliluku:  B6
Heksadesimaaliluku:  8A
Vigesimaaliluku:  6I
138 (satakolmekymmentäkahdeksan) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 137 ja seuraa luku 139.
Matematiikassa

138 on yhdistetty luku.
138 on runsas luku.
138 on puolitäydellinen luku.
138 on palindromi oktaalijärjestelmässä.
138 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä.
138 on Harshad-luku nelijärjestelmässä (20224)..
138 on Harshad-luku viisijärjestelmässä (10235).
138 kuuluu Zumkellerin lukuihin, koska sen tekijät voidaan jakaa kahdeksi joukoksi, joiden summat ovat samat.
138 kuuluu Ulamin lukuihin.
138 on alkulukuparin (137, 139) keskiarvo.
138 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana:  67+71.
138 voidaan muodostaa neljän peräkkäisen alkuluvun summana:  29+31+37+41.
138 on toiseksi pienin luku, joka voidaan muodostaa neljän positiivisen neliöluvun summana (vähintään) kahdeksalla tavalla.
138 on pienin positiivinen kokonaisluku, jonka kuutiossa on tasan kolme kakkosta:  138^{3}=2\ 628\ 072.
Luonnontieteissä

Barium-138 on bariumin vakaa isotooppi.
Cerium-138 on ceriumin vakaa isotooppi.
138 Tolosa on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

Seututie 138 kulkee Vantaalla.
Blohm & Voss BV 138 oli saksalainen lentokone.
Martinairin lennolla 138 kuoli 191 ihmistä.
Kurtén

Kurtén tai Kurten on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Bertel Kurtén, Ranskan muukalaislegioonassa 1920-luvulla palvellut sotilas ja muistelmakirjailija
Björn Kurtén (1924–1988), paleontologi ja kirjailija, professori
Fredrik Wilhelm Kurtén (1834–1913), juristi, Naantalin postinhoitaja ja pormestari
Joachim Kurtén (1836–1899), pankinjohtaja, kauppaneuvos, valtiopäivämies
Karl Kurtén (1867–1940), liikemies ja varakonsuli, Joachim Kurténin poika
Martin Kurtén (1935–2013), näyttelijä, kääntäjä ja teatterinjohtaja
Torsten Kurtén (1871–1966), evesrsti ja toimitusjohtaja
Uno Kurtén (1845–1927), valtiopäivämies, kollegiasessori, vakuutusyhtiöjohtaja.
Sanna Koivisto

Sanna Maarit Koivisto (s. 21. marraskuuta 1955 Oulu) on suomalainen kuvanveistäjä. Koivisto on opiskellut muun muassa Limingan ja Lahden taidekouluissa sekä toiminut opettajana eri kansalaisopistoissa muun muassa Iissä, jossa hän asuu. Ensimmäisen näyttelynsä Koivisto piti vuonna 1975 Oulussa. Hänen näyttelyitään on järjestetty Suomessa monella paikkakunnalla.
Sanna Koivistolle myönnettiin Suomen Kulttuurirahaston Pohjois-Pohjanmaan rahaston tunnustuspalkinto 20.5.2022.
Sanna Koiviston retrospektiivinen näyttely on esillä Kemin taidemuseossa 31.3.–27.5.2023.
Sanna Koiviston teoksia on useiden taidemuseoiden, kuntien, yritysten ja yksityisten omistamissa kokoelmissa.
Julkisia teoksia

Yksi Koiviston viimeisimpiä töitä on Utajärven kunnan 150-vuotisjuhliin vuonna 2015 tilattu teräskonstruktio Joen laulu. Teos on corten-terästä, joka on ruostutettu merivedellä. Teoksessa on neljä osaa, jotka kuvaavat utajärveläistä maisemaa ja kunnan elinkeinohistoriaa. Teoksen juurella on utajärveläisistä peruskivistä tehty sommitelma. Kannel ja tervavene ovat muhoslaisen entisen sonniaseman sokkelikivien varassa.
Julkisia teoksia > Teoksia

Luotolan 30-vuotisjuhlareliefi, 1980, Kemi, Veitsiluodon kansalaisopisto, pronssi
Elämän välitunti, 1984, Kemi, Karihaaran koulu, pronssireliefi
Hilda Herralan muistoreliefi, 1984, Kemi
Musta joutsen, Timo K. Mukka – muistomerkki, 1985 Pellon kirjasto, pronssi
Elämänkaari, 1987, Keminmaan kunnantalo, pronssi/kivi
Kuka tietää, 1990 Kemi, Hepolan koulu, lasimaalaus
Iin Säästöpankin 100-vuotisreliefi 1990 Ii, nyk. Iin Valtarin koulun tiloissa, pronssi
Pieni auttaja, 1990 Oulu, OYS, pronssi
Runonlaulaja Marina Takalon muistoreliefi, 1991 Kemin kaupunginkirjasto, pronssi
Eemil Halosen muistolaatta, 1995, Helsinki, pronssi
Iin koululaitos 120-vuotisreliefi, 1995 Ii, Iin ala-aste, pronssi
Pieni ikuisuus, Sotalapsiveistos, 1996 Kemi, pronssi/betoni
Kemin lyseo 100 vuotta muistomerkki, 1997, Kemin lyseon lukiopronssi
Väinö Raappana – reliefi, 1999, Sanomalehti Kalevan kokoelmat, pronssi
Lehtori Alli Heikkinen – reliefi, 1999 Kemin lyseon lukio, pronssi
Tarinanpaikka, ympäristötaideteos, 1998-2001, Oulunsalo, puu/kivi/pronssi/kasvit
Taituli arpeeti, 2001, Haukipudas, kirkonkylän ala-aste, betoni
Iijoen uittomuistomerkki, 2003, Ii, kunnantalo, pronssi
Ajan kulku, Oulu 400 vuotta juhlateos 2005 Oulu, Maria Silfvanin puisto, pronssi/jalusta punagraniittia
Luonnon ihmeet, 2006, Karjala, Sosnovyn koulu, yhteisötaideteos tekstiili/keramiikka
Virran voima, Merikosken voimalaitos 60 vuotta, 2008 Oulu, Tuira, pronssi/graniitti
Haluna tajuta, 2014, Haukipudas, OSAO, teräsreliefi
Huomaa minut, 2014, Iin ympäristötaidepuisto
Tiernapojat, 2014 Oulu, Rotuaari, pronssi
Joen laulu, 2015 Utajärvi, keskusta, teräskonstruktio
Elämää varten, 2018, Hiili/akryyli, Ii, Haminan koulu
Kurkistus, 2019, Iin Ilmastoareena Iijoki
Mud Woman, 2020, Iin Lähdepuisto
Sahatyön muistomerkki, 2023, Martinniemi, Oulun kaupunki, pronssi
Julkisia teoksia > Valokuvia julkisista teoksista

Hilda Herralan muistolaatta, 1984, Kemi.
Eemil Halosen ateljeen muistoreliefi, 1995, Helsinki.
Kemin Lyseo 100 vuotta muistomerkki, 1997, Kemi.
Huomaa minut, 2014, Ii. Kuva teoksen länsipuolelta.
Huomaa minut, 2014, Ii. Kuva teoksen itäpuolelta.
Joen laulu, 2015, Utajärvi.
Michel

Michel on ranskan­kielinen miehen etunimi. Michel nimen suomalainen vastine on Mikael.
Michel tai Míchel taiteilijanimenä

Míchel, José Miguel González Martín del Campo (s. 1963), espanjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Míchel, Miguel Marcos Madera (s. 1985), espanjalainen jalkapalloilija
Michel Bosquet, oik. André Gorz (1923–2007), itävaltalais-ranskalainen yhteiskuntafilosofi ja toimittaja
Michel sukunimenä

Aimé Michel (1919–1992), ranskalainen ufologi
Alain Michel (s. 1948), ranskalainen jalkapallomaalivahti
Anneliese Michel (1952–1976), länsisaksalainen riivaajahenkien vainoamaksi uskottu nainen
Bruno Michel, ranskalainen moottoriurheiluvaikuttaja
Charles Michel (s. 1975), belgialainen poliitikko, Eurooppa-neuvoston pääsihteeri ja Belgian ent. pääministeri
David Michel (s. 1975), ranskalainen televisioanimaatioiden tuottaja ja käsikirjoittaja
Detlef Michel (s. 1955), saksalainen keihäänheittäjä
Hartmut Michel (s. 1948), saksalainen biokemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Henri Michel (1947–2018), ranskalainen jalkapalloilija
James Michel (s. 1947), Seychellien presidentti
Jaydy Michel (s. 1975), meksikolais-espanjalainen näyttelijä
Louis Michel (s. 1947), belgialainen poliitikko ja EU:n komissaari
Louise Michel (1830–1905), ranskalainen opettaja ja anarkisti
Ľuboš Micheľ (s. 1968), slovakialainen jalkapalloerotuomari
Luis Ernesto Michel (s. 1979), meksikolainen jalkapallomaalivahti
Robert H. Michel (1923–2017), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Sven Michel (s. 1990), saksalainen jalkapalloilija
Kuvitteellisia henkilöitä

Michel Vaillant, formula-ajaja, Jean Gratonin sarjakuvan päähenkilö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Michel”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Oripään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Oripään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Oripään kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karjalaan jääneiden muistomerkki | Oripään kirkko, hautausmaa, Yläneentie 21 | Keskusta | 60.8598°N, 22.6868°E |  |  |  |  |
| Oripään vanhan kirkon muistomerkki | Yläneentien varrella, vastapäätä kivimakasiinia | Keskusta | 60.8564°N, 22.6961°E |  |  |  |  |
| Oripää-patsas | Mahdollisuuksien aukio, Turuntie 1 |  | 60.8558°N, 22.6965°E | Iitti, KyöstiKyösti Iitti | 2023 |  |  |
| Ristilähteen muistokivi | Ristilähteentien alussa nurmikolla, tien eteläpuolella | Keskusta | 60.8525°N, 22.6954°E |  | 2017 |   |  |
| Sankarihaudan muistomerkki | Oripään kirkko, hautausmaa, Yläneentie 21 | Keskusta | 60.8595°N, 22.6866°E | Syrjämä, ViljoViljo Syrjämä | 1952 |  |  |
| Usko Kempin synnyinmökin muistolaatta | Turuntie 210 luona | Tanskila | 60.8378°N, 22.6911°E |  |  |  |  |
| Vakaumuksensa puolesta kuolleiden muistomerkki | Oripään kirkko, hautausmaa, Yläneentie 21 | Keskusta | 60.8601°N, 22.6866°E |  | 1990 |  |  |
| Vapautemme puolesta | Hirvikoskentie, lentokentän lähellä | Myllykylä | 60.8687°N, 22.7479°E | Rautalin, Väinö RikhardVäinö Rikhard Rautalin | 1932 |  |  |
| Veteraanikivi | Koulutie 2 | Keskusta | 60.8474°N, 22.6898°E |  | 1992 |  |  |
Bicycle Race

| ”Bicycle Race” / ”Fat Bottomed Girls” Queen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Jazz
 Julkaistu: 13. lokakuuta 1978
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Queen, Roy Thomas Baker
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 03.01
 Levy-yhtiö:  EMI    Elektra Records
Listasijoitukset
  5. (11. marraskuuta 1978)    7. (viikko 47/1978)    10. (26. lokakuuta 1978)    11. (28. lokakuuta 1978)    20. (10. joulukuuta 1978)    21. (15. tammikuuta 1979)    24. (1978)    27. (1978)
Queenin muut singlet
| ”It’s Late” 1978 | ”Bicycle Race” / ”Fat Bottomed Girls” 1978 | ”Don’t Stop Me Now” 1979 |
Musiikkinäyte
Alle 10%:n ääninäyte kappaleesta.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Bicycle Race on brittiläisen Queen-yhtyeen vuonna 1978 julkaisema kappale. Se ilmestyi albumilla Jazz sekä kahden A-puolen singlenä kappaleen ”Fat Bottomed Girls” kanssa. Kappaleen kirjoitti yhtyeen solisti Freddie Mercury. Hän sai siihen inspiraation Tour de France -pyöräilykilpailusta, joka kulki läpi Nizzan kaupungin, missä Queen oli äänittämässä albumiaan. Kappale on Jazz-albumin monimutkaisin ja sitä on kuvattu kaikkien aikojen progressiivisimmaksi kolmen minuutin hitiksi. Kappale ylsi Britanniassa sijalle 11 ja Yhdysvalloissa sijalle 24, tosin sijoituksiin laskettiin mukaan myös ”Fat Bottomed Girls” -kappale.
Kohu

Singleä mainostaakseen Queen järjesti Wimbledonin tennisstadionilla Lontoossa polkupyöräkilpailun, johon osallistui 50 mallina työskentelevää naista alasti. Tapahtuma päätyi myös ”Bicycle Racen” promovideolle. Lisäksi singlen kannessa käytettiin alastoman naisen kuvaa, mikä nostatti erityisesti Pohjois-Amerikassa yhtyettä kohtaan syytöksiä seksismistä. Negatiivisen suhtautumisen vuoksi kuvan naiselle lisättiin pian pikkuhousut. Lisäksi Jazz-albumin mukana tuli juliste kyseisestä tapahtumasta, jossa kyseiset naiset pyöräilivät ympäri Wimbledonin stadionia. Yhdysvaltain-painoksesta se kuitenkin puuttui ja tilalla oli kuponki, millä julisteen saattoi halutessaan tilata.
Kappaleet singlellä

A-puoli
Bicycle Race – 3.01 (säv. Freddie Mercury)
B-puoli
Fat Bottomed Girls – 3.22 (säv. Brian May)
Suomen kielen kirosanat

Suomen kielen kirosanat ovat ei-kirjaimellisesti käytettyjä suomenkielisiä sanoja, jotka rikkovat jotain kulttuurista tabua. Tällaiset tabut liittyvät esimerkiksi uskontoon, eritteisiin tai seksuaalisuuteen. Useat suomen kielessä nykyään kirosanana käytetyt sanat eivät alun perin olleet kirosanoja, vaan ovat muuttuneet sellaisiksi vähitellen.
Paitsi parahduksiin ja noitumiseen, suomen kielen kirosanoja käytetään muun muassa vahvistussanoina (helvetin hyvä), sävypartikkeleina tai ylimääräisinä lisäyksinä (No kerro jo jumalauta). Kirosanoja voidaan käyttää myös kieltosanattomissa mutta merkitykseltään kielteisissä ilmauksissa, joita Lari Kotilainen nimittää aggressiiviksi (Vittu tästä jutusta kukaan tykkää).
Käsitykset siitä, mitkä sanat ovat kirosanoja, vaihtelevat. Solvaussanoja (mulkku), miedompia päivittelysanoja (jestas), kiertoilmaisuja (voi perjantai) ja muuta karkeaa kielenkäyttöä ei aina pidetä kirosanoina. Suomen kielessä uskonnollisperäiset kirosanat ovat vuosisatojen kuluessa menettäneet voimaansa, kun taas seksuaalisperäiset ovat voimistuneet.
Kirosanat eivät välttämättä ole aina halventavia, vaan ne voivat ilmaista myös ryhmään kuulumista ja läheisyyttä.
Luettelo kirosanoista

Kielitoimiston sanakirjassa mainittuja karkeita tai lieviä kirosanoja tai kirouksia, tai sanoja, joita voidaan käyttää kirosanana yksinään tai esimerkiksi voi-huudahdussanan kanssa, ovat: helkatti, helkkari, helkutti, helskutti, helvetti, hemmetti, hiisi, hiivatti, hitsi, hitto, jeesus, jeeveli, jessus, jukolauta, jukoliste, jukra, jukranpujut, juku, jumalauta, juukeli, juutas, jösses, kehno, kehveli, kirottu, lempo, pahus, pakana, pannahinen, paska, peeveli, peijakas, pentele, perhana, perkele, perkule, permanto, perse, pirskatti, piru, pirulauta, raato, riivattu, ryökäle, räkä, saakeli, saakuri, saamari, saasta, saatana, samperi, syötävä, turkanen, täytinen, vitjat, vitsi ja vittu.
Yleisimpiä kirosanoja > Helvetti

Helvetti tarkoittaa paikkaa, johon ihminen mo­nien uskontojen mukaan saattaa kuolemansa jälkeen joutua syntiensä vuoksi. Suomessa ja monissa muissakin kielissä helvettiä merkitsevää sanaa käytetään myös kirosanana ilman uskonnollista merkitystä. Helvetti on alun perin vanha germaanisten kielten sana manalalle, ja sana saapui suomen kieleen vasta Raamatun käännöksen matkassa. Sanasta on myös lievennettyjä muunnelmia, kuten hemmetti, helkkari ja helkutti.
Yleisimpiä kirosanoja > Jumalauta

Jumalauta on lyhenne ilmauksesta Jumala + auta.
Yleisimpiä kirosanoja > Kyrpä

Kyrpä on siitintä tarkoittava alatyylinen nimitys, jota käytetään harvemmin myös karkeana kirosanana sekä vastenmielisestä tai huonokäytöksisestä miehestä herjauksena. City-lehden lukijat valitsivat vuonna 2003 kyrvän kaikkein törkeimmäksi suomen kielen kirosanaksi. Sanan kuvailtiin olevan “pornoversio miehen sukuelimestä, likainen, armottoman kova ja itsekäs, härski ja perverssi.”
Sana kyrpä on esiintynyt ensimmäisen kerran Christfrid Gananderin kirjoituksissa vuonna 1786 sekä sanakirjassa ensimmäisen kerran vuonna 1848. Viron kielessä esiintyy sana "kürb", joka myös tarkoittaa siitintä. Kyrpä on mahdollisesti aiemmin tarkoittanut törröttäviä puita, kuten yksinäistä korkeaa mäntyä, mutta edellä mainittujen havaintojen valossa se vaikuttaa epätodennäköiseltä.
Yleisimpiä kirosanoja > Paska

Paska on ulosteen yleinen arkikielinen nimitys, jolla yleisesti tarkoitetaan myös ylipäätään kaikkea huonoa. Lisäksi sanaa käytetään yleisesti kirosanana sekä haistattelusanana. Paska on vanha suomalais-ugrilainen sana, jonka vastineita on useissa suomen sukulaiskielissä. Suomen kirjakielessä paska on esiintynyt Agricolan ajalta, 1500-luvulta alkaen.
Yleisimpiä kirosanoja > Perkele

Perkele on erittäin vanha kirosana, joka tarkoittaa paholaista. Sana on lainaa balttilaisesta ukkosenjumalan nimestä, joka liettuassa on Perkūnas ja latviassa Perkons. Suomeen sana on lainattu pelkästään kirosanakäyttöön jo 3 000 vuotta sitten. Sana on suosittu etenkin vanhemman kansanosan keskuudessa. Sanasta on myös lievennettyjä muunnelmia, kuten perhana.
Yleisimpiä kirosanoja > Perse

Perse on takapuolesta käytetty alatyylinen ilmaus, jota käytetään kirosanana "voi"-huudahdussanan kanssa. Sanaa käytetään alatyylissä myös muissa yhteyksissä, kuten perseestä (huono, ala-arvoinen) ja perse auki (rahaton).
Yleisimpiä kirosanoja > Saatana

Saatana tarkoittaa Jumalan vastustajaa, joka houkuttelee ihmisiä syntiin. Sana tuli suomessa käyttöön Raamatun käännöksen mukana 1600-luvulla. Sanasta on myös lievennettyjä versioita, kuten saakeli, saamari ja samperi.
Yleisimpiä kirosanoja > Vittu

Vittu on lähes tuhat vuotta vanha lainasana ruotsin kielestä, ja se on alun perin tarkoittanut synnyttäneen tai vaihdevuosiin ehtineen naisen ulkoisia sukupuolielimiä. Nykyään vittu on erittäin yleinen sana varsinkin nuorten suomalaisten kielenkäytössä, ja sitä käytetään lähes yksinomaan kirosanana. Nykyisin sanaa pidetään yhtenä rumimmista ja hävyttömimmistä suomen kielen kirosanoista. City-lehden lukijat kuvailivat vuonna 2003 sanaa "loppuun kulutettuna, mutta kuitenkin alentavana, rumana ja inhottavana.”
Kirjallisuutta

Tammi, Jari: Suuri kirosanakirja WSOY (2007)
Aiheesta muualla

City-lehden artikkeli
Iiro Haimi

| Iiro Haimi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1988 (ikä 36) Kouvola,  Suomi
Pesäpalloilija
Lempinimi:  Haamu, Haima, Iippo
Ulkopelipaikka:  lukkari, kolmospolttaja, kolmosvahti
Seura:  
Tehtävä:  etenijä/vaihtaja
Pelaajaura
Junioriseurat
-2001 2002-2003 2004:  Kouvolan Pallonlyöjät Kuusankosken Puhti Hyvinkään Tahko
Ammattilaisjoukkueet
2005 2006-2007 2008 2009-2011, 2012 2012 2012-2013 2014 2015:  Järvenpään Pesis Hyvinkään Tahko Imatran Pallo-Veikot Hyvinkään Tahko Puna-Mustat Kouvolan Pallonlyöjät Oulun Lippo Imatran Pallo-Veikot
Valmennusura
2016-2017 2018-2019 2020-2023 2024-:  Hyvinkään Tahko (naiset) Hyvinkään Tahko (miehet) Kouvolan Pallonlyöjät (miehet) Sotkamon Jymy
Iiro Haimi (s. 14. helmikuuta 1988 Kouvola) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelasi kaudella 2013 Kouvolan Pallonlyöjissä. Haimi teki uuden sopimuksen KPL:n kanssa kausista 2015 ja 2016, mutta joutui lopettamaan uransa selkävamman johdosta. Vuonna 2018 hän siirtyi Hyvinkään Tahkon miesten edustusjoukkueen pelinjohtajaksi ja toimi pelinjohtajana kauden 2019 loppuun asti. Kaudeksi 2020 Haimi siirtyi Kouvolan Pallonlyöjien pelinjohtajaksi. Kouvolassa vierähti peräti neljä vuotta, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2024 Sotkamon Jymyn pelinjohtajaksi 2+2 vuotisella sopimuksella.
Haimi voitti Suomen mestaruuden kaudella 2007 Hyvinkään Tahkossa. Haimi on toiminut myös opettajana ja yrittäjänä. Hänellä on poika.
Ura

Haimi on Kouvolan Pallonlyöjien kasvatti ja aloitti pesäpallon noin viiden vuoden iässä. Ensikosketuksensa aikuisten sarjoihin hän sai Kuusankosken Puhdissa 2002. Haimi pelasi silloin Suomensarjaa. Kaudella 2003 hän pelasi Suomensarjan lisäksi Poikien superpesiksessä Kouvolan riveissä. Kauden 2003 jälkeen Haimi siirtyi Hyvinkään Tahkoon, jossa hän pelasi B-poikien SM-sarjassa. Yhden kauden jälkeen Tahko siirsi Haimin Järvenpään Pesikseen Ykköspesikseen. Haimi valittiin 2005 B-poikien Itä–Länsi-ottelussa kentän parhaaksi.
Järvenpäässä vietetyn kauden jälkeen Haimi pääsi 2006 mukaan Tahkon Superpesis-joukkueeseen. Hän pelasi avauskaudellaan 24 ottelua ja avasi sekä lyötyjen että tuotujen juoksujen tilinsä. Hän erikoistui vaihtajaksi. Debyyttikauden jälkeen Haimi pelasi kaudella 2007 sekä Ykköspesiksessä Riihi-Pesiksessä että Superpesiksessä Tahkossa. Haimin kausi päättyi kultajuhliin Tahkon voittaessa Suomen mestaruuden. Mestaruusvuoden jälkeen Haimi siirtyi Imatran Pallo-Veikkoihin Ykköspesikseen pelaamaan lukkarina. Imatran-visiitti kesti vain kauden ajan. Haimi palasi takaisin Tahkoon kaudeksi 2009. Hän pelasi Tahkossa Superpesistä sekä juniorisarjoja kolmen kauden ajan.
Kaudelle 2011 Haimille oli luvassa lukkarin rooli. Hän pelasi lukkarina kaudella 2008 Imatrassa sekä juniorivuosinaan, mutta Superpesiksessä pelipaikka oli hänelle uusi. Haimi pelasi Tahkon lukkarina yhdeksän ottelua, mutta hän loukkaantui saatuaan heiton kiveksiinsä. Hän kuitenkin palasi kauden lopussa takaisin Tahkon kokoonpanoon, joskaan ei enää pelannut ykköslukkarina.
Kaudeksi 2012 Haimi siirtyi Puna-Mustiin Helsinkiin Ykköspesikseen. Haimi pelasi PuMussa kahdeksan ottelua, joissa hän löi kaksi juoksua, toi kymmenen ja teki 37 kärkilyöntiä. Haimi pelasi kauden aikana Tahkossa, joka kärsi Hyvinkään joukkoampumisesta: joukkueen pelaaja Topi Koistinen kuoli ja Miikka Matikka sekä Teemu Nikkanen loukkaantuivat. Haimin siirto Tahkoon mahdollistui Pesäpalloliiton myöntämän poikkeusluvan johdosta. Haimi pelasi Tahkossa kaksi ottelua. Sen jälkeen hän siirtyi Kouvolan Pallonlyöjiin. Hänestä tuli myös seuran junioripäällikkö, joskin Haimi lopetti tehtävässä vuonna 2013. Haimin selkään tuli murtuma syksyllä 2012. Rasitusmurtuman jälkeen Haimi yritti pelata Superpesiksessä, mutta lopetti kautensa kahden ottelun jälkeen. Haimi pelasi kauden aikana vain kaksi ottelua, joissa hän sai yhden tehopisteen ja kahdeksan kärkilyöntiä. Haimi toimi kesän aikana Kuusankosken Puhdin naisten pelinjohtajana ja juniorivalmentajana. Haimi ja Kouvolan Pallonlyöjät purkivat kauden päätteeksi sopimuksensa, jotta Haimi voisi keskittyä selkänsä kuntouttamiseen. Hän kuitenkin pelasi vielä Ykköspesistä kaudella 2014 Oulun Lipossa ja seuraavana vuonna ottelukohtaisella sopimuksella Imatran Pallo-Veikoissa. Lisäksi hän pelasi kaudella 2015 yhden halli-SM-ottelun Kouvolan Pallonlyöjissä.