M270 MLRS
Käyttö Suomessa

Asejärjestelmän hankinnasta päätettiin tammikuussa 2006. Kauppa edellytti Yhdysvaltain kongressin lupaa, joka oikeutti Alankomaat myymään järjestelmään kuuluvia heittimiä ja johtamisjärjestelmän osia Suomelle. Hankinnan arvo oli 30 miljoonaa euroa. Tällä rahalla saatiin heittimien lisäksi ampumatarvikkeita, johtamislaitteita, ajoneuvoja, työkaluja, varaosia ja muuta materiaalia. Hankintaan varattu budjetti oli 57,6 miljoonaa euroa. Ylijäänyt osa käytetään järjestelmän kehittämiseen.
Hankintapäätös perustui eduskunnassa käsiteltyyn valtioneuvoston vuoden 2004 turvallisuus- ja puolustuspoliittiseen selontekoon, minkä mukaan maavoimien iskukykyä kehitetään hankkimalla raskaita raketinheittimiä asevaikutuksen ulottamiseksi vastustajan operatiiviseen syvyyteen. Hankinta osui ajankohtaan, jolloin järjestelmän nykyiset käyttäjät olivat luopumassa siksi kylmän sodan jälkeisestä turvallisuuspoliittisen tilanteen muuttumisesta. Länsieurooppalaiset käyttäjät olivat muuttaneet kalustoaan enemmän kriisinhallintatehtäviin soveltuvaksi ja tarve raskaille tukiaseille oli vähentynyt.
Suomen puolustusvoimat vastaanotti helmikuussa 2007 Alankomaista käytettynä ostamansa raskaat raketinheittimet. Niistä muodostettiin 8 heitintä käsittäviä tulipattereita Tykistöprikaatiin Niinisaloon. Kalustosta käytetään Suomessa nimeä 298 RSRAKH 06. Yhteensä heittimiä hankittiin 22 kappaletta ja noin 100 muuta ajoneuvoa. Ampuminen täysikokoisilla raketeilla on mahdollista vain Rovajärvellä, sillä niiden vaara-alue on liian suuri Niinisalon Pohjankankaalle. Varusmiesten koulutus M270 MLRS -kalustolla alkoi vuonna 2008. Vuonna 2013 Tanskasta hankittiin 12 kappaletta M270A1-heittimiä ajoharjoitusta varten.
Suomessa harkittiin rypälepommien käyttämistä heittimen ammuksina. Tämä herätti huomiota ulkomailla, sillä useat maat olivat käyneet keskusteluja rypälepommeista luopumisesta ja käyttökiellosta. Suomessa korostettiin hankittavan ammuksia, jotka tuhoavat itsensä niin etteivät ammukset jää ansoiksi maastoon vuosikausiksi. Rypälepommikielto poisti kuorma-ammukset markkinoilta, jolloin asiaan ei tarvinnut palata. Vuonna 2011 raskaat raketinheittimet päivitettiin 45 miljoonan dollarin sopimuksella itseohjautuvien asejärjestelmien kuten ATACMS ja GMLRS käyttöä varten. Hankinta ATACMS-tykistöohjuksen ilman tytärammuksia olevasta versiosta oli pitkällä kunnes se peruttiin vuonna 2014 kustannussyistä. Lokakuussa 2015 puolustusvoimien komentaja Jarmo Lindberg kertoi, että Yhdysvalloista odotetaan myyntilupaa GMLRS-järjestelmän hankinnalle. Sellainen saatiin marraskuussa 2015.
Vuonna 2016 Suomi hankki 150 miljoonalla dollarilla yhteensä 240 GMLRS- tai GMLRS AW -ohjusta.
Vuonna 2020 Puolustusvoimat testasivat Rovajärvellä raskaalle raketinheittimelle hankituja GMLRS ja GMLRS AW -raketteja. Rakettien pisimmän kantaman on ilmoitettu olevan yli 80 kilometriä. GMLRS on tarkoitettu pistemäisten maalien tuhoamiseen ja GMLRS AW aiheuttaa kohteen yläpuolella räjähtäessään laajaa aluetuhoa. Rakettien valmistaja on yhdysvaltalainen Lockheed Martin.
Suomi tilasi vuonna 2021 Yhdysvaltain ensimmäisenä vientiasiakkaana 150 kilometrin kantaman ER GMLRS-ohjuksia (ER=Extended-Range). Hankinta maksoi 91,2 miljoonaa euroa ja ne toimitettaisiin vuodesta 2024 lähtien.
Marraskuussa 2022 uutisoitiin Yhdysvaltojen vientilupaviranomaisen maansa kongressille tekemästä esityksestä vientiluvan myöntämiseksi suurelle erälle Puolustusvoimien käytössä oleville tykistöraketinheittimille hankittavia GMLRS- ja GMLRS AW -ohjuksia. Hankinnalla Suomi tavoittelee RsRakH 06 -tyyppimerkinnällä tunnetun raketinheitinkaluston (М270 MLRS) ampumatarvikkeiden lisäämistä nopealla aikataululla. Enimmillään 2 400 täsmäohjusta hankittaisiin Lockheed Martinilta. Kussakin ohjuksessa on 91 kg:n räjähdysainelataus ja niiden kantama on 15–92 kilometriä. Kaupan toteutuessa Suomesta tulisi Yhdysvaltain jälkeen merkittävin valtio käytössä olevien GMLRS-täsmäohjusten määrällä mitattuna. Puolet tilauksesta on tarkoitus toimittaa nopeutetusti Yhdysvaltain asevoimien varastosta.