1939
Tapahtumia > lokakuu

1. lokakuuta – Latvian ulkoministeri kutsuttiin Moskovaan.
3. lokakuuta – Liettuan ulkoministeri kutsuttiin Moskovaan.
5. lokakuuta – Neuvostoliitto ja Latvia solmivat keskinäisen avunantosopimuksen. Suomalainen valtuuskunta kutsuttiin Moskovaan neuvottelemaan ”konkreettisista poliittisista kysymyksistä”.
6. lokakuuta –  Puolan vastarinnan lakattua Saksan ja Neuvostoliiton miehittämien alueiden rajaksi tuli suunnilleen Curzonin linja, jota jo vuonna 1919 oli ehdotettu Puolan itärajaksi.
7. lokakuuta – Presidentti Kyösti Kallio vahvisti tasavallan suojelulain, joka antoi hallitukselle erittäin laajat valtuudet.
8. lokakuuta – Saksa ilmoitti liittäneensä Länsi-Puolan itseensä. Puolan antauduttua Hitler ehdotti liittoutuneille rauhaa, jossa nämä hyväksyisivät Itä-Euroopan uuden järjestyksen. Liittoutuneet torjuivat ehdotuksen pikaisesti.
9. lokakuuta – Suomen hallitus määräsi osittaisen liikekannallepanon toteutettavaksi ylimääräisinä harjoituksina.
9. lokakuuta – Saksa torjui Suomen pyynnön tuen saamiseksi Neuvostoliiton painostusta vastaan ja ilmoitti, ettei se aikonut puuttua Suomen ja Neuvostoliiton välisiin neuvotteluihin millään tavoin.
9. lokakuuta – Valtioneuvos J. K. Paasikivi, varatuomari Johan Nykopp ja eversti Aladár Paasonen matkustivat Moskovaan ensimmäisiin neuvotteluihin. Lähtijöitä saattoi Helsingin rautatieasemalla sankka virsiä ja isänmaallisia lauluja laulanut väkijoukko.
9. lokakuuta – Suomessa alkoi sokerin säännöstely. Sokeria saatiin ainoastaan kortilla yksi kilo henkeä kohden kuukaudessa.
10. lokakuuta – Wäinö Aaltosen veistämä Aleksis Kiven patsas paljastettiin Helsingin Rautatientorilla.
10. lokakuuta – Helsingissä järjestettiin ensimmäinen pimennys- ja ilmahälytysharjoitus.
11. lokakuuta – Neuvostoliitto ja Liettua solmivat keskinäisen avunantosopimuksen. Sen mukaan Neuvostoliitto luovutti Puolalta valtaamansa Vilnan Liettualle, mutta sai samalla oikeuden pitää maa- ja ilmasotajoukkoja Liettuan alueella.
11. lokakuuta – Neuvostoliitto esitti Kremlissä Suomelle kovia vaatimuksia.
11. lokakuuta – Suomessa aloitettiin vapaaehtoinen asutuskeskusten evakuointi. Helsingistä siirtyi maaseudulle noin 100 000 ihmistä.
11. lokakuuta – Valtioneuvoston tiedoituskeskus perustettiin huolehtimaan tiedotus- ja sensuuritoiminnasta mahdollisen sodan aikana.
12. lokakuuta Suomen ja Neuvostoliiton neuvotteluiden ensimmäinen kolmesta jaksosta alkoi.
13. lokakuuta – Suomessa julistettiin 16–60-vuotiaita koskenut yleinen työvelvollisuus.
14. lokakuuta – Suomen valtuuskunta esitti vastaehdotuksensa, jonka Moskova hylkäsi.
14. lokakuuta – Suomen hallitus määräsi täydellisen liikekannallepanon.
14. lokakuuta – Saksalainen sukellusvene U-47 kapteeninaan Günther Prien tunkeutui brittien tukikohtaan Scapa Flow'hun ja torpedoi taistelulaiva HMS Royal Oakin.
16. lokakuuta – Vilna siirtyi 11. lokakuuta tehdyn sopimuksen mukaisesti Liettuan hallintaan.
17. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi lain maassa olevien hevosten ja ajoneuvojen ottamisesta puolustusvoimien käyttöön.
17. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi puolustusvoimien ylimmästä johdosta annetun asetuksen muutoksen, jonka mukaan tasavallan presidentti voi erityisistä syistä luovuttaa puolustusvoimien ylipäällikkyyden puolustusvoimain komentajalle.
20. lokakuuta –  Helsingin Sanomissa ja Uudessa Suomessa julkaistiin kirjoitus, jossa ehdotettiin että suomalaiset kävisivät vaihtamassa kultaiset sormuksensa rautasormuksiin, jotta Suomi saisi hankittua sotavarusteita.
21. lokakuuta – J. K. Paasikivi ja valtiovarainministeri Väinö Tanner lähtivät toiselle neuvottelumatkalle Moskovaan. He palasivat Helsinkiin 26. lokakuuta.
23. lokakuuta – Suomessa tuli voimaan matkustus- ja oleskelurajoituksia Itä- ja Pohjois-Suomen rajaseuduilla ja Etelä-Suomessa rannikko- ja saaristoalueilla.
28. lokakuuta – Kahvi säännösteltiin Suomessa. Kahviannos supistui neljänneskiloon henkilöä kohden neljän viikon aikana.
28. lokakuuta – Suomen Kuvalehti julkaisi kirjailija F. E. Sillanpään kirjoittaman Marssilaulun sanat.
31. lokakuuta – J. K. Paasikivi ja Väinö Tanner lähtivät kolmannelle neuvottelumatkalle Moskovaan.
31. lokakuuta – Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov julkisti puheessaan Neuvostoliiton aluevaihtoehdotukset Suomelle. Ehdotuksiin kuului maarajan siirtäminen Karjalan kannaksella muutamia kymmeniä kilometrejä pohjoiseen Leningradista sekä eräiden Suomenlahden saarien ja Kalastajasaarennon ja Pummangin niemimaitten osien luovutus. Vastineeksi Suomi olisi saanut samankokoisen alueen Neuvosto-Karjalasta. Lisäksi Neuvostoliitto ehdotti Suomelle pienen alueen vuokraamista määräajaksi Suomenlahden suulta laivastotukikohtaa varten. Neuvostoliitto ei enää vaatinut Suomelta samanlaista keskinäistä avunantosopimusta, jollaiset se oli solminut aiemmin syksyllä Baltian maiden kanssa.