stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gaza (antiikin kaupunki)
Historia > Klassinen ja hellenistinen kausi

Myöhemmin Gaza esiintyy sekä maallisessa että uskonnollisessa historiankirjoituksessa. Herodotos mainitsee kaupungin nimellä Kadytis. Arrianos kertoo Aleksanteri Suuren sotaretken aikaisesta Gazasta teoksessaan Anabasis, ja kuvaa sen suureksi ja vahvasti linnoitetuksi kaupungiksi. Siellä oli arabialaisten palkkasotilaiden varuskunta, jota johti eunukki nimeltä Batis. Josephuksen mukaan johtajan nimi oli Babameses. Aleksanteri piiritti Gazaa vuonna 332 eaa. Sen suuret muurit kuitenkin aiheuttivat ongelmia hänen sotilasinsinööreilleen, jotka sanoivat, etteivät kyenneet kehittämään tarpeeksi voimakkaita piirityskoneita niitä vastaan. Kaupungin eteläpuolelle, joka oli alttein hyökkäykselle, kasattiin maata kukkuloiksi, ja sotakoneet sijoitettiin niille. Piiritetyt ampuivat niitä ja tekivät rynnäkön, joka johti piirittäjien suureen tappioon, jossa Aleksanteri itsekin loukkaantui olkapäähän vakavasti.
Aleksanterin toipuessa paikalle kutsuttiin Tyroksen piirityksessä käytetyt koneet, ja kukkulaa korotettiin niin, että se oli lopulta 250 jalkaa (noin 75 metriä) korkea ja satoja metrejä pitkä. Vasta kolmas hyökkäysyritys onnistui, ja kun joukot pääsivät kaupunkiin, puolustajat jatkoivat taistelua epätoivoisella raivolla, kunnes heidät kaikki oli surmattu. Naiset ja lapset otettiin orjiksi. Yhteensä piiritys kesti viisi kuukautta. Aleksanteri asutti Gazan uudella väestöllä lähiseudun kaupungeista, ja siitä tuli makedonialaisten linnoitus. Kaupungin asukkaasta käytettiin kreikaksi etnonyymiä Gazaios (Γαζαῖος).
Strabonin mukaan Aleksanteri olisi tuhonnut koko kaupungin ja se olisi tämän jälkeen ollut autiona, mutta Arrianoksen todistuksen ja muiden seikkojen perusteella tämä vaikuttaa olevan liioittelua, jos se otettaisiin kirjaimellisesti. Gazan kuvataan olleen merkittävä jo 20 vuotta myöhemmin, kun sen lähellä käytiin suuri taistelu Ptolemaioksen ja Demetrioksen joukkojen välillä. Siinä Demetrioksen joukot kärsivät tappion, menettäen 5 000 miestä kaatuneina ja 8 000 vangeiksi, ja Gaza tuli Ptolemaioksen valtaan. Tämän jälkeen Gaza oli ptolemaiosten hallitsijasuvun vallassa noin sadan vuoden ajan. Myöhemmin vuonna 217 eaa. Ptolemaios IV käytti Gazaa tukikohtanaan sodassa Antiokhos III Suurta vastaan. Antiokhos tuhosi kaupungin lopulta vuonna 198 eaa. valloittaessaan alueen seleukideille.
Gaza vaikuttaa olleen huomattava linnoituspaikka Israelin toisen kuningaskunnan eli makkabealaisten aikana, sillä se kykeni vastustamaan Jonatan Makkabin (hallitsi 152–142 eaa.) piiritystä. Simon Makkabi (hallitsi 142–134 eaa.) sai kaupungin lopulta vallattua, karkotti sen asukkaat ja asutti sen uudelleen juutalaisilla. Hänen kerrotaan vahvistaneen kaupunkia edelleen ja rakennuttaneen sinne asuntonsa. Hieman myöhemmin Aleksanteri Jannaios piiritti Gazaa turhaan vuoden ajan, kunnes se lopulta petettiin hänen käsiinsä vuonna 96 eaa. Kaupungin koosta tuohon aikaan kertoo se, että sillä oli 500-miehinen neuvosto. Nämä kaikki surmattiin ja kaupunki tuhottiin kokonaan.
Historia > Roomalainen kausi

Gaza ei ollut raunioina kovin pitkään, sillä se sai itsehallinnon Pompeius Suuren valloitettua alueen Roomalle vuonna 64 eaa., ja se oli yksi monista kaupungeista, jotka Aulus Gabinius rakennutti uudelleen. Keisari Augustus antoi Gazan Herodes Suuren valtaan. Se erotettiin Juudeasta ja asetettiin Edomia hallinneen Kostobaroksen valtaan. Myöhemmin Gaza ei kuulunut Herodeen pojan Herodes Arkhelaoksen alueisiin, koska se luettiin kreikkalaiseksi kaupungiksi, vaan tuli provinssihallinnon alaiseksi osana Judaean provinssia.
Gaza kukoisti roomalaisella kaudella, ja keisarit rakennuttivat sinne temppeleitä ja muita julkisia rakennuksia. Gazassa lyötiin rahaa jo ennen Rooman keisariaikaa ja erityisesti keisari Hadrianuksen ajasta lähtien. Rahojen kuvitus osoittaa kaupungin olleen pakanallinen ja kreikkalainen kaupunki ja kreikkalainen siirtokunta. Kaupunkia itseään edustaa rahoissa naisen pää. Rahoissa esiintyvät kreikkalaiset jumalat Zeus, Artemis, Apollon ja Herakles. Kuvituksesta puuttuu paikallinen Astarte-jumalatar, joka on muutoin yleinen seudun rannikkokaupunkien lyömissä rahoissa. Rahoissa esiintyvän kirjoituksen ΙΕΡ. ΑΣΥ., Hier. asy., perusteella sillä on ollut pyhän kaupungin ja turvapaikan asema. Nimi ΜΕΙΝΩ, Meinō, jota käytetään aseistautuneesta sotilaasta valtikka kädessään, saattaisi yhdistää kaupungin kreetalaiseen heeros Minokseen, mikä tukisi sitä teoriaa, että filistealaiset tulivat Kreetalta. Tätä vaikuttaisi tukevan myös toinen kirjoitus, kaupungin pääjumalan nimi MAPNA, Marna, jonka on tulkittu olleen nimitys kreetalaiselle Zeukselle. Nimi ΕΙΩ, Eiō, yhdistää kaupungin Ioon.
Monet roomalaisten Hadrianuksen aikana ottamat juutalaiset vangit myytiin Gazassa järjestetyillä orjamarkkinoilla. Niitä kutsuttiin Hadrianuksen markkinoiksi useita vuosisatoja myöhemminkin.
Historia > Myöhempi historia

Myöhemmin Gaza esiintyy toistuvasti varhaisissa kristillisissä ja islamilaisissa annaaleissa. Kaupungista tuli varhain piispanistuin, ja sen piispojen nimiä esiintyy useiden kirkolliskokousten asiakirjoissa. Gazalaisten, samoin kuin maiumalaisten, kerrotaan pysyttäytyneen pitkään pakanauskonnossaan. Satamakaupunki Maiuma käännytettiin kristinuskoon Konstantinus Suuren aikana, ja sai tästä häneltä paljon huomionosoituksia. Kaupunki muun muassa korotettiin itsehallinnolliseksi ja sai uuden nimen Konstantia. Näin se vapautettiin Gazan alaisuudesta, gazalaisten pysyttäydyttyä edelleen pakanauskonnossaan. Gazalaiset saivat Maiuman takaisin valtaansa Julianuksen aikana, ja keisari luovutti sen heidän alaisuuteensa. Samalla nimi Konstantia jäi historiaan.
Piispa Porfyrios käännytti Gazan kristinuskoon 300- ja 400-lukujen taitteessa, ja sen pakanalliset temppelit tuhottiin tai muutettiin kirkoiksi. 400-luvulla kaupungissa toimi retoriikan koulu, jonka oppilaisiin lukeutuu muun muassa historioitsija Prokopios. Bysanttilaisella ajalla kaupungissa asui paljon juutalaisia.
Gaza tuli muslimivallan alle vuonna 636. Kaupunki säilyi olemassa läpi keskiajan. 1800-luvulla siellä oli noin 10 000 asukasta. Gazassa ei ole tehty järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia eivätkä ne ole mahdollisia laajassa mittakaavassa, koska nykyinen kaupunki on samalla paikalla.
Rakennukset ja löydökset

Gazan kaupunki oli Arrianoksen ja muiden antiikin todistusten perusteella varustettu vahvoilla muureilla. Kaupungin huomattavin temppeli oli omistettu sen pääjumalalle Marnalle, ja tunnettiin siksi nimellä Marneion. Sen kuvataan olleen muodoltaan pyöreä ja ympäröity kahdella pylväshallilla. 400-luvulla temppelin paikalle rakennettiin kirkko. Temppelin paikkaa on arveltu samaksi, jossa nykyisin sijaitsee Gazan suurmoskeija. 500-luvulla tehdyssä Madaban kartassa Gazassa on pylväiköin reunustetut kadut ja suuri basilikakirkko. Kaupungin kukkulalla on ollut antiikin aikaisia raunioita vielä ainakin 1800-luvulla. Nykyisin raunioita ei ole enää jäljellä.
Gazan lyömiä rahoja on löydetty paljon eri paikoista. Tunnetuimpiin esinelöydöksiin lukeutuu Gazasta peräisin oleva ja Tel-'Ajjulista kaupungista etelään vuonna 1879 tai 1880 löydetty Zeuksen patsas 100-luvulta. Se on nykyisin Istanbulin arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gaza Wikimedia Commonsissa
Gazassa Arsinoe II:n nimellä lyöty kultaraha. Kuvituksessa kaksi runsaudensarvea.
Gazasta peräisin oleva ja Tel-'Ajjulista löydetty Zeuksen patsas 100-luvulta. Istanbulin arkeologinen museo.
Gazassa keisari Caracallan aikana 215–217 lyöty tetradrakhma, joka on löydetty Dura-Europoksesta.
Gazassa keisari Macrinuksen aikana 217–218 lyöty raha.
Kinnula

| Kinnula |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°22′N, 024°58′E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta
Kuntanumero:  256
Hallinnollinen keskus:  Kinnulan kirkonkylä
Perustettu:  1914
Kokonaispinta-ala:  495,73 km² 223:nneksi suurin 2022 
– maa:  460,20 km²
– sisävesi:  35,53 km²
Väkiluku:  1 505 278:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  3,27 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  17,4 %
– 15–64-v.:  49,2 %
– yli 64-v.:  33,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– saamenkielisiä:  0,1 %
– muut:  1,0 %
Kunnallisvero:  9,50 % 53:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Marja Lehtonen
Kunnanvaltuusto:  15 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • Kok.   • PS:   10 3 1 1
www.kinnula.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinnula on Suomen kunta Keski-Suomen maakunnan pohjoisosassa kantatien 58 varrella Suomenselän vedenjakaja-alueella. Kunnassa on noin 1 500 asukasta. Kinnulan naapurikunnat ovat Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas, Reisjärvi ja Viitasaari.
Kinnulan luonto ja vesistöt ovat houkutelleet paikkakunnalle paljon kesämökkiläisiä.  Vuonna 2023 kunnan alueella oli 444 kesämökkiä.
Maantiede

Kinnula sijaitsee pohjoisessa Keski-Suomessa Suomenselän vedenjakaja-alueella. Lähin kaupunki Viitasaari on 65 km:n päässä, matkaa Jyväskylään on 162 km.
Kinnulan naapurikunnat ovat Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas, Reisjärvi ja Viitasaari.
Kinnulassa on kaikkiaan 66 järveä, joista suurimmat ovat Kivijärvi, Ylä-Jäppä – Ala-Jäppä ja Iso Koirajärvi.
Salamajärven kansallispuisto ulottuu Kinnulaan Perhon suunnalta. Muita suojeltuja Natura-alueita ovat Aholan laitumet, Kivijärvi ja Seläntauksen suot.
Maantiede > Kylät

Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirkonkylä, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä ja Urpila.
Historia

Kinnulan alue on kuulunut Rautalammin vanhaan emäpitäjään. Rautalammin pitäjään kuuluneen Kinnulan historia alkaa vuodesta 1561, jolloin Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa antoi määräyksen Rautalammin hallintopitäjän muodostamisesta. Savolaiset olivat sitä ennen aloittaneet aiemmin hämäläisille kuuluneiden  laajojen erämaiden asuttamisen ja kaskiviljelyn.
Keisarillinen Suomen senaatti oli päättänyt Kinnulan seurakunnan itsenäistymisestä vuonna 1904 mutta se toteutui käytännössä vasta Kivijärven ja Kinnulan yhteisen kirkkoherran Frans Peter Krankin kuoltua vuonna 1910.
Kinnulan ensimmäinen kunnanjohtaja oli Vilho Kinnunen (1927–1992). Vilho Kinnusella oli kymmeniä luottamustehtäviä. Kinnunen oli Säästöpankin pankinjohtaja, josta virasta hän siirtyi kunnanjohtajaksi vuonna 1976. Vilho Kinnunen kuoli Kinnulassa 64-vuotiaana vuonna 1992.
Vilho Kinnusta seurannut kunnanjohtaja HTM Kauko-Pekka Moilanen (s. 1947) toimi Kinnulan kunnanjohtajana vuodesta 1990 eli 14 vuotta. Ennen Kinnulaan siirtymistä hän oli Multian kunnanjohtajana vuosina 1988–1989.
Moilasen seuraaja PD, insinööri (ylempi AMK) Juha Urpilainen (s. 1959) toimi Kinnulan kunnanjohtajana 2004–2014. Hänet yritettiin erottaa yleiseen luottamuspulaan vedoten lokakuussa 2013. Urpilainen valitti asiasta Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen, mutta peruutti myöhemmin valituksensa kunnan kanssa tekemänsä sovintosopimuksen mukaisesti. Hallinto-oikeus kumosi syksyllä 2014 Urpilaisen erottamisen erään kuntalaisen tekemän valituksen pohjalta. Hetken aikaa Kinnulassa näytti olevan kaksi kunnanjohtajaa. Lopulta Urpilainen erosi itse noin 120 000 euron korvausta vastaan.
Vuoden 2014 heinäkuusta vuoden 2019 maaliskuuhun Kinnulan kunnanjohtajana toimi kasvatustieteen tohtori Pekka Kanervio (s. 1957).  Kanervion aikana Kinnulan kunnan talous kriisiytyi ja väkiluku laski jyrkästi. Kanervio joutui eroamaan luottamuspulan vuoksi 1.4.2019 alkaen. Hänen jälkeensä Kinnulan kunnanjohtajana on toiminut HTM Erkki Nikkilä, joka on Kinnulan ensimmäisen kunnanjohtajan Vilho Kinnusen poika. Hän on kuitenkin irtisanoutunut tehtävästään marraskuussa 2021 siirtyäkseen Keski-Suomen hyvinvointialueen väliaikaishallinnon palvelukseen joulukuussa 2021. Määräaikaista viiden vuoden kunnanjohtajan pestiä olisi ollut vielä kolme vuotta jäljellä. Kunnanhallitukselle Nikkilän irtisanoutuminen tuli yllätyksenä.
Johto

Myös nykyinen kunnanjohtaja Kirsi Kellokangas on eroamassa luottamuspulan johdosta keväällä 2023.
Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 459 työpaikkaa. Niistä 22 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 63 % palveluissa ja 12 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa keskimäärin (3 %).
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sijoitus- ja konsultointiyritys Matril Oy, soraa ja sepeliä myyvä KS-Mursketeam Oy ja Sammalpeuhojen Perhekoti.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kinnulan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 2 248 | 2 248 |
| 1985 | 1985 |    | 2 309 | 2 309 |
| 1990 | 1990 |    | 2 307 | 2 307 |
| 1995 | 1995 |    | 2 272 | 2 272 |
| 2000 | 2000 |    | 2 117 | 2 117 |
| 2005 | 2005 |    | 1 933 | 1 933 |
| 2010 | 2010 |    | 1 821 | 1 821 |
| 2015 | 2015 |    | 1 745 | 1 745 |
| 2020 | 2020 |    | 1 620 | 1 620 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kinnulassa oli 1 656 asukasta, joista 827 asui taajamassa, 824 haja-asutusalueilla ja 5:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kinnulan taajama-aste on 50,1 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kinnulan kirkonkylä.
Koulutus

Perusopetusta annetaan Nurmelan koulussa (luokka-asteet 0-6) ja Kinnulan keskuskoulussa (luokka-asteet 7-9). Kinnulan lukio tarjoaa yleissivistävää toisen asteen opetusta.
Kinnulan ja Leistijärven asukkaita palveleva Suomenselän kansalaisopisto tarjoaa elinikäiseen oppimiseen, itsensä kehittämiseen ja toimintakyvyn ylläpitämiseen soveltuvia kursseja ja tapahtumia.
Kulttuuria

Vuonna 1945 perustettu Kinnulan kirjasto palvelee kirkonkylässä. Kirjasto on osa Keski-kirjastojen kirjastokimppaa, mikä tuo koko maakunnan kunnankirjastojen aineistoja laajemmin lainattavaksi  myös Kinnulasta. 2023 kirjaston yhteyteen avattiin yhteispalvelupiste.
Kinnulan kirkonkylässä, Apajarannan lähettyvillä sijaitsee maallikkosaarnaaja, kuvataiteilija Vihtori Storckin perinneateljee. Kunnassa on keskeisenä urheilulajina pesäpallo. Kinnulasta löytyy kuntosali ja uimahalli. Uimahalli sijaitsee seurakuntatalon alakerrassa.
Kinnulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mutti ja rommakaksi kutsuttu lammaskeitto.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kinnulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kinnulan seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kinnulassa toimii Kinnulan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kinnulan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Tunnettuja kinnulalaisia

Markku Kauppinen (1949–2019), kansanedustaja, toimitusjohtaja
Pirjo Lahdenperä (s. 1949), professori
Leena Laulajainen (1939–2017), kirjailija
Jukka Pekkarinen (s. 1947), valtiotieteen tohtori
Mauri Pekkarinen (s. 1947), kansanedustaja
Vihtori Storck (1911–1993), saarnaaja, taiteilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kinnula Wikimedia Commonsissa
Kinnulan kunnan kotisivu
Tilastokeskus – Kinnulan avainluvut
Matintupa, Minna & Savela, Sanna: Kinnulan kunnanjohtaja: "Oikeus on puolellani" Yle Uutiset.  21.10.2013. Helsinki:  Yleisradio Oy. Viitattu 25.8.2021.
Kauko-Pekka Moilanen hakee Pieksämäelle Keskipohjanmaa.  16.5.2002. Arkistoitu 25.8.2021. Viitattu 25.8.2021.
| n k Kinnula |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta 
| Kylät |  Hiilinki  Kangaskylä  Kirkonkylä  Niemenkylä  Matkusjoki  Muhola  Myllykylä  Saarenkylä  Silkkiperä  |  |
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
Kinnulan kirkko
TP-Link

| TP-Link |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Kotipaikka:  Shenzhen, Kiina
Toimiala:  elektroniikkateollisuus
Kotisivu:  www.tp-link.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanha logo, joka oli käytössä vuoteen 2016 saakka.
TP-Link (kiin.: 联洲国际技术有限公司; pinyin: Liánzhōu guójì jìshù yǒuxiàn gōngsī) on verkkolaitteistoja valmistava yritys, joka on perustettu vuonna 1996. Yrityksen päämaja on Shenzhenissä Kiinassa.
Yhdysvalloissa yritystä tutkitaan johtuen merkittävästä asemasta kotien reitittimissä ja niihin liittyvistä turvallisuushuolista. Koteihin sijoitettuja reitittimiä voi käyttää kyberhyökkäykseen toisiin tahoihin jos niiden turvallisuus on riittämätön. Myös Intian hallitus on antanut varoituksen liittyen yrityksen valmistamien langattomien reittimien turvallisuuspuutteisin.
Aiheesta muualla

Verkkosivut (englanniksi)
Aarhusin tuomiokirkko

| Aarhusin tuomiokirkko Pyhän Klemensin kirkko |
| --- | --- |
 Aarhusin tuomiokirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Aarhus, Tanska
Kirkkokunta:  Tanskan kansankirkko
Hiippakunta:  Aarhusin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1190–1500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aarhusin tuomiokirkko on Aarhusin hiippakunnan tuomiokirkko, joka sijaitsee näkyvällä paikalla Aarhusin keskustassa. Kirkko on omistettu merenkulkupyhimys Pyhälle Klemensille, ja siksi kirkkoa kutsutaankin Pyhän Klemensin kirkoksi. Kirkko on rakennettu sadan vuoden ajan 1100-luvun lopulta lähtien. 1400-luvulla kirkon länsiosaan rakennettiin nykyinen 92 metriä korkea torni. Tornin nykyinen ulkoasu on peräisin vuodelta 1931. 1400-luvulla kirkkoon lisättiin freskokoristelu sekä uusi alttaritaulu, Bernt Notken teos vuodelta 1479. Kirkko on 93 metrin pituudellaan Tanskan pisin.
Aarhusin tuomiokirkko korvasi valmistuessaan aikaisemman tuomiokirkon, jonka jäännökset ovat edelleen nykyisen Vor Frue Kirken alla.
Aiheesta muualla

Kirkon kotisivut
Voidwards

| Voidwards Dolorian |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005–2006
 Studio : Tico Tico Studio & Hypnox Laboratory
 Julkaistu: 30. huhtikuuta 2006
 Tyylilaji: black metal, doom metal
 Kesto: 65.51
 Levy-yhtiö: Wounded Love Records
Dolorianin muut julkaisut
| Dolorian 2001 | Voidwards 2006 |   |
Voidwards on suomalaisen metalliyhtyeen Dolorianin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Wounded Love Records.
Kappaleet

Dual – Void – Trident – 5.10
In the Locus of Bone – 6.26
Co-il-lusion – 1.24 (instrumentaali)
Ivory Artery – 8.53
The Flow of Seething Visions – 9.40 (instrumentaali)
The One Whose Name Has No End – 10.31
The Absolute Halo Is Awakening – 3.38 (instrumentaali)
Epoch of Cyclosure – 8.40
The Fire Which Burns Not – 1.03 (instrumentaali)
Raja Naga – Rising – 10.26
Kokoonpano

Anti Ittna Haapapuro – laulu, kitara
Ari Kukkohovi – rummut, kitara, bassokitara
Jussi Ontero – kosketinsoitin
Janne Aihos - akustinen kitara (5. kappale; The Flow of Seething Visions)
Arvostelut

Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Voidwards Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Voidwards Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Jumalan 99 kaunista nimeä

Allahin nimeen vetoava dhikr Istanbulin Hagia Sofiassa.
Jumalan 99 kaunista nimeä (arab. أَسْمَاءُ ٱللَّٰهِ ٱلْحُسْنَىٰ‎, asmāʾu llāhi l-ḥusnā; "Allahin kauniit nimet") ovat nimiä, joita muslimit käyttävät Jumalasta. Jokainen nimi heijastaa tiettyä Allahin ominaisuutta ja niillä on täten merkittävä hengellinen ja teologinen merkitys, koska ne palvelevat muslimeille keinona luoda yhteys Jumalaan. Suurin osa nimistä löytyy Koraanista, mutta niistä on olemassa eri tulkintoja. Nimistä on myös muodostettu teoforisia henkilönimiä, kuten Abdullah (عبد الله, ʻAbd Allāh; "Jumalan palvelija"), Abdurrahim (عبد الرحيم, ʻAbd al-Raḥīm; "armeliaan palvelija").
Islamilaisen perimätiedon mukaan Jumalalla on 99 nimeä. Luettelot Jumalan nimistä vaihtelevat suuntauksen ja uskonoppineen mukaan. Islamissa Jumalaa kuvataan harvoin "rakastavaksi" kuten kristinuskossa, eikä tätä nimeä luettelossa esiinnykään. Lähimpänä sitä on al-wadud, joka joskus virheellisesti käännetään "rakastavaksi". Sen sijaan islamissa korostetaan Jumalan armeliaisuutta (lat. misericordia).
Jumalan lukuisat nimet eivät tarkoita Jumalan olemuksen moneutta. Islamiin sisältyy ehdoton periaate Jumalan ykseydestä (tawhid). On vain yksi Jumala, ja Jumalassa itsessään ei ole moneutta. Listaa Jumalan nimistä käytetään mietiskelyssä, jossa rukousnauhan avulla pidetään kirjaa lausutuista nimistä. Suufilaisille mystikoille tämä on yksi hartauden harjoittamisen muoto.
Sahih al-Bukharin hadithin mukaan Abu Huraira sanoi:
"Jumalan Lähettiläs sanoi: Jumalalla on 99 nimeä, yksi vähemmän kuin sata; ja se, joka muistaa ne kaikki pääsee Paratiisiin."
Ikivanhan arabialaisen kaskun mukaan kameli hymyilee siksi, että vain se tietää Jumalan sadannen nimen.
Persialaisen uskonoppineen al-Ghazalin kirjoittama Jumalan 99 kaunista nimeä (Al-maqsad al-asnā fī šarh asmā’Allāh al-husna) on käännetty myös suomeksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jumalan 99 kaunista nimeä Wikimedia Commonsissa
Nat Newborn Big Time

Nat Newborn Big Time on suomalainen jazzmusiikkia soittava yhtye. Yhtye julkaisi huhtikuussa 2007 ensimmäisen levynsä On the Rocksin, joka sisältää cover-versioita suomalaisista hiteistä.
Jäsenet

Nat Newborn (Visa Luttinen), laulu
Ernio Arriconen (Erno Tiittanen), trumpetti
Teemu Mattsson, trumpetti
Mikko Pettinen, trumpetti
Antti Rissanen, pasuuna
Heikki Tuhkanen, pasuuna
Markus Larjomaa, bassopasuuna
Ari Jokelainen, alttosaksofoni
Robert Löflund, tenorisaksofoni
Jukka Uljas, tenorisaksofoni
Veli-Pekka Haanmäki, baritonisaksofoni
Jari Kanninen, piano
Arto Nurmi, basso
Teemu Eronen, rummut
Diskografia

On the Rocks (2007)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Meteli.net
Suomijazz (Arkistoitu – Internet Archive)
Albanian demokraattinen puolue

| Albanian demokraattinen puolue> Partia Demokratike e Shqipërisë |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  12. joulukuuta 1990
Johto:   Sali Berisha 
Ideologia:  konservatismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Äänenkannattaja:  Rilindja Demokratike
Albanian parlamentti:  59 / 140
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan kansanpuolue – Centrist Democrat International – International Democrat Union
Kotisivu:  www.pd.al
Infobox OKNimi-testi OK: 
Albanian demokraattinen puolue (alb. Partia Demokratike e Shqipërisë) on vuonna 1990 perustettu keskusta-oikeistolainen konservatiivinen tai liberaalikonservatiivinen poliittinen puolue Albaniassa. Demokraattinen puolue on International Democrat Unionin, Centrist Democrat Internationalin ja Euroopan kansanpuolueen täysjäsen.