stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lippulaulu

Lippulaulu on V. A. Koskenniemen sanoittama ja Yrjö Kilpisen säveltämä juhlallinen lippulaulu Suomen lipulle. Se alkaa sanoin ”Siniristilippumme, sulle käsin vannomme, sydämin”. Lippulaulu lauletaan yleensä lipunnoston yhteydessä erityisesti juhannuksena ja itsenäisyyspäivänä.
Koskenniemi sanoitti laulun toukokuun 1918 lippumuutoksen jälkeen. Hän oli tehnyt jo vuonna 1917 runon ”Leijonalippu”, koska Suomen lippuna käytettiin vielä silloin Suomen vaakunaan perustunutta ”leijonalippua”. Tämä varhaisempi runo alkaa sanoilla ”Sua, Suomen Leijona, tervehdän: miten säilässäs aurinko palaa!”  Nykyinen ”Lippulaulu” julkaistiin runona sanomalehti Uudessa Suomessa Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1925 ja runokokoelmassa Kurkiaura vuonna 1930. Molempien runojen sanoma on sotaisa ja ”Lippulaulu” kehottaa uhrautumaan lipun puolesta (”Sinun puolestas elää ja kuolla / on halumme korkehin”).
Sotilaskapellimestari Artturi Rope on säveltänyt kappaleeseen alkufanfaarin, jota käytetään puolustusvoimien lipunnosto- ja -laskuseremonioissa.
Aiheesta muualla

Haku Suomen Äänitearkistosta[vanhentunut linkki].
Liza van der Most

Liza van der Most (vas.)
Liza van der Most (s. 8. lokakuuta 1993) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa kesäkuun 2020 loppuun mennessä 15 maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Brasiliaa vastaan 20. elokuuta 2014. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017. Hän saavutti MM-hopeaa 2019 mutta ei päässyt lopputurnauksessa pelaamaan lainkaan.
Seuratasolla van der Most edustaa Ajaxia.
Lauri Merikivi

| Lauri Merikivi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. marraskuuta 1982 Pudasjärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Maila:  vasen
Seura
Seura:  Ilves
Sarja:  SM-liiga
Tehtävä:  apuvalmentaja
Lauri Merikivi (s. 23. marraskuuta 1982 Pudasjärvi) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Kaudella 2018–2019 hän valmensi SM-liigassa pelaavaa Jyväskylän JYPiä. Merikivi on valmentanut aikaisemmin myös JYPin A-nuoria sekä Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta.
Seuraura

Merikivi aloitti valmentajauransa vuonna 2005. Hän valmensi ensin Oulun Kärppien naisten joukkuetta, kunnes siirtyi Kärppien U18-joukkueen päävalmentajaksi. Sen jälkeen Merikivi valmensi Mestis-joukkue Heinolan Peliittoja vuosina 2013–2016. Kahden JYPin A-nuorten valmennuskauden jälkeen hän siirtyi SM-liigan JYPin päävalmentajaksi.
Maajoukkueura

Merikivi on toiminut apuvalmentajana Suomen U18-, U17- ja U16-vuotiaiden maajoukkueissa.
Lippueamiraali

Upseerit
amiraali
vara-amiraali
kontra-amiraali
lippueamiraali
kommodori
komentaja
komentajakapteeni
kapteeniluutnantti
yliluutnantti
luutnantti
aliluutnantti
Aliupseerit
sotilasmestari
ylipursimies
pursimies
ylikersantti
kersantti
alikersantti
Miehistö
ylimatruusi
matruusi
Lippueamiraali (lyhenne lpamir) on joidenkin maiden merivoimissa käytössä oleva sotilasarvo. Se on sotilasarvo kommodorin ja kontra-amiraalin välissä. Yhdysvalloissa lippueamiraali on Rear Admiral, Lower Half (lyhenne RDML), Britanniassa Commodore (lyhenne Cdre) ja Saksassa Flotillen admiral.
Suomen merivoimissa

Suomen merivoimissa lippueamiraali on alin amiraalinarvo ja sijoittuu kontra-amiraalin ja kommodorin väliin. Arvo otettiin käyttöön 1990-luvulla maa- ja ilmavoimien prikaatikenraalin arvon perustamisen yhteydessä sitä vastaavana merivoimien arvona. Lippueamiraalia puhutellaan amiraalina, ilman etuliitettä.
Lippueamiraalin arvossa palvelleita upseereita ovat muun muassa arvoon 2003 ylennetty Bo Österlund (Turun ja Porin sotilasläänin silloinen komentaja), 2006 arvoon ylennetty entinen Puolustusvoimien tiedustelupäällikkö Georgij Alafuzoff sekä Rajavartiolaitoksen esikunnan henkilöstöosaston päällikkö Erkki Uitti, joka ylennettiin arvoon 2007.
Lippueamiraalin arvomerkki Suomen merivoimissa.
Lizabeth Scott

| Lizabeth Scott |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. syyskuuta 1922 Scranton, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 31. tammikuuta 2015 (92 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Lizabeth Scott elokuvassa Paholaisnainen vuonna 1946.
Lizabeth Scott (29. syyskuuta 1922 Scranton, Pennsylvania, Yhdysvallat – 31. tammikuuta 2015 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän menestyi varsinkin film noir -tyylilajin elokuvissa.
Tuleva tähti syntyi Scrantonissa, Pennsylvaniassa; hänen vanhempansa olivat katolilaisia siirtolaisia Slovakiasta. Hänen ristimänimensä oli Emma Matzo, mutta taiteilijanimi Lizabeth Scottista tehtiin virallinen Los Angelesissa 20. lokakuuta 1949.
Scottin varhaisia elokuvia olivat Paholaisnainen (1946) ja Kuumat paikat (1947). Useiden menestyksekkäiden rooliensa päätteeksi hän vetäytyi suuremmista rooleista vuonna 1957 tehtyään sitä ennen viimeisen esiintymisensä Elviksen elokuvassa Kiihkeitä rytmejä. Scottilla on tähti Hollywood Walk of Famella.
Scott esiintyi myös teatterinäyttämöllä ja televisiossa. Hän oli naimaton ja lapseton.
Lenz

Lenz tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Sukunimi

Bethany Joy Lenz (s. 1981), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
Heinrich Lenz (1804–1865), vironsaksalainen fyysikko
Hermann Lenz (1913–1998), saksalainen kirjailija
Jakob Michael Reinhold Lenz (1751–1792), saksalainen runoilija
Marlene Lenz (s. 1932), saksalainen kristillisdemokraattinen poliitikko
Oskar Lenz (1848–1925), saksalais-itävaltalainen maantieteilijä, geologi ja kansatieteilijä
Peter Lenz (1997–2010), yhdysvaltalainen ratamoottoripyöräilijä
Siegfried Lenz (1926–2014), saksalainen kirjailija
WestBam, (oik. Maximilian Lenz) (s. 1965), saksalainen DJ ja elektronisen tanssimusiikin tuottaja
Wilhelm Lenz (1888–1957), saksalainen fyysikko, joka keksi Ising-mallin
Muuta

Lenzin laki, sähködynamiikan laki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lenz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lovisa Rosenlund

Lovisa Antintytär Rosenlund (14. huhtikuuta 1792 Jomala – 28. syyskuuta 1900 Jomala) oli pitkäikäinen suomalainen. Hän oli itsellisen leski. Hän syntyi Jomalassa ja kuoli siellä 108 vuoden ja 167 päivän ikäisenä.
Nähtävästi Rosenlund oli kuitenkin syntynyt 5.9.1801, eli "vain" 99-vuotiaaksi eikä päässyt Suomen vanhimmaksi. Selitys on Jomalan kirkonkirjoissa todennäköisesti tapahtunut sekaannus. Rippikirjassa 1821–28 on samaan taloon Svibyssä kirjattu Lovisa Andersdotter -nimisiä naisia peräti neljään otteeseen. Yksi heistä, 14.4.1792 syntynyt puosun tytär (Maija) Lovisa Andersdotter kuoli 1826. Hänen syntymäpäivänsä ei kuitenkaan poistunut kirkonkirjoista, vaan se merkittiinkin 5.9.1801 syntyneen lampuotin tyttären Lovisa Andersdotterin kohdalle. Väärä syntymäpäivä näyttää seuranneen tätä Lovisaa niin, että häntä luultiin 9 vuotta todellista vanhemmaksi.
Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

| Lauri Mikkola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1981 (ikä 43) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Late
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  99 kg
Seura
Seura:  Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Tehtävä:  päävalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  (–)
Seurat:  Hokki (Mestis)
Valmennusura
Vuodet:  2005–
Seurat:   Kärpät U16  Kärpät U20  Kärpät  Suomi U20 
Lauri Mikkola (s. 1. helmikuuta 1981 Oulu) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana. Hän pelasi omalla pelaajaurallaan miesten pelejä vain yhden kauden Mestiksessä.
Ura

Mikkola aloitti jääkiekkoilun Kiimingin Riennossa. Hän siirtyi jo varhain juniorina Oulun Kärppiin. Kauden 2000–2001 Mikkola pelasi Rauman Lukon A-nuorissa, mutta hän palasi kaudeksi 2001–2002 Kärppiin. Kaudeksi 2002–2003 Mikkola siirtyi Mestiksen nousijajoukkue Kajaanin Hokkiin, Hän pelasi ainoaksi jääneellä miesten sarjoissa viettämällään kaudella 16 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Kaudella 2005–2006 Mikkola aloitti Kärppien C-nuorten SM-sarjajoukkueen apuvalmentajana ja kaudella 2007–2008 hän toimi joukkueen päävalmentajana johdattaen Kärpät kauden päätteeksi SM-hopeaan. Kaudeksi 2009–2010 Mikkola siirtyi seuran A-nuorten SM-liigajoukkueen apuvalmentajaksi Jari Laukkasen johtamaan valmennustiimiin. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudeksi 2011–2012 Mikkola nimettiin A-Kärppien päävalmentajaksi. Kaudella 2013–2014 hän johdatti joukkueen A-nuorten SM-hopeaan. Kauden 2015–2016 päätteeksi Mikkola palkittiin A-nuorten SM-liigan vuoden valmentajana Hannu Aravirta -palkinnolla.
Myös kuudennella A-nuorten päävalmentajakaudellaan 2016–2017 Mikkola johdatti Kärpät välieriin, mutta joukkue jäi lopulta neljänneksi hävittyään pronssiottelun Rauman Lukolle jatkoajalla lukemin 1–2. Hän oli kauden aikana myös helmikuussa 2017 viikon ajan Kärppien SM-liigajoukkueen valmennuksen mukana Kai Suikkasen apuvalmentajana, kun joukkueen vakituinen apuvalmentaja Mikko Manner oli Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen ja maalivahtivalmentaja Ari Hilli Suomen A-maajoukkueen mukana. Kärpissä pelasi samaan aikaan Mikkolan isoveli Ilkka.
SM-liigakauden 2016–2017 jälkeen, maaliskuussa 2017 Mikkola nimettiin Kärppien liigajoukkueen apuvalmentajaksi Mikko Mannerin johtamaan valmennustiimiin. Valmentajakuvion taustalla oli päättyneellä kaudella Kärppien päävalmentajana toimineen Kai Suikkasen potkut. Saman vuoden joulukuussa Mikkola teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.. Kaudella 2021-22 Mikkola aloitti Kärppien päävalmentajana Mannerin siirryttyä Ruotsalaisen Brynäs IF:n päävalmentajaksi, mutta sai potkut jo ensimmäisellä kaudellaan kun Lauri Marjamäki korvasi hänet helmikuussa 2022.
Muuta

Mikkolan isoveli Ilkka on kaikkien aikojen eniten Suomenmestaruuksia (8) voittanut jääkiekkoilija ja Kärppien entinen kapteeni. Painin EM-mestari 1993 ja Suomen Painiliiton ex-päävalmentaja Mikael Lindgren sekä ex-painija Åke Lindgren ovat veljesten serkkuja.
Nybron kunta

| Nybron kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Nybro
Kuntakoodi:  0881
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 171,72 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  20 284
 – Väestötiheys:  17,3 as./km²
 
 www.nybro.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nybron kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Nybron kunta (ruots. Nybro kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Nybro.
Kunnan maapinta-ala on 1 171,72 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 284 henkeä (31.12.2021).
Nybro on osa Glasriket-nimistä lasiteollisuudesta tunnettua seutua Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin välisellä raja-alueella.
Vuonna 2007 kunnassa oli 48,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nybro oli alun perin Madesjön maalaiskunnassa sijainnut epäitsenäinen kauppala (ruots. municipalköping). Vuonna 1879 se erotettiin Nybron kauppalaksi. Vuonna 1897 Madesjöstä erotettiin vielä Örsjön maalaiskunta. Nybron kauppala muutettiin Nybron kaupungiksi vuonna 1932.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Alsterbro (Bäckebo ja Kråksmåla)
Hälleberga (ei muutosta)
Ljungbyholm (Ljungby ja Sankt Sigfrid)
Mortorp (Karlslunda, Mortorp ja Oskar)
Madesjö (Kristvalla, Madesjö ja Örsjö).
Näistä Hälleberga kuului tuolloin Kronobergin lääniin. Nybron kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Kuntaliitos Nybron kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1969, jolloin Alsterbro, Hälleberga ja Madesjö sekä Oskarin seurakunta Mortorpin kunnasta ja Sankt Sigfridin seurakunta Ljungbyholmin kunnasta yhdistettiin Nybron kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin Nybron kunnaksi, kun Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Nybron kaupungin vaakuna. Myös Madesjön maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Madesjön maalaiskunta
Väestönkehitys

| Nybron kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 20 956 | 20 956 |
| 1955 | 1955 |    | 20 759 | 20 759 |
| 1960 | 1960 |    | 20 666 | 20 666 |
| 1965 | 1965 |    | 21 768 | 21 768 |
| 1970 | 1970 |    | 22 241 | 22 241 |
| 1975 | 1975 |    | 21 569 | 21 569 |
| 1980 | 1980 |    | 21 636 | 21 636 |
| 1985 | 1985 |    | 20 867 | 20 867 |
| 1990 | 1990 |    | 20 978 | 20 978 |
| 1995 | 1995 |    | 20 809 | 20 809 |
| 2000 | 2000 |    | 19 785 | 19 785 |
| 2005 | 2005 |    | 19 775 | 19 775 |
| 2010 | 2010 |    | 19 651 | 19 651 |
| 2015 | 2015 |    | 19 754 | 19 754 |
| 2020 | 2020 |    | 20 273 | 20 273 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 841 | 14,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 538 | 2,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 973 | 4,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 15 402 | 78,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 179 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 186 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 168 966 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 79 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,2 %
18–64-vuotiaat: 57,6 %
65 vuotta täyttäneet: 24,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,2 | 4,4 |
|   | jalostus | 37,1 | 33,6 |
|   | palvelut | 56,3 | 60,0 |
|   | tuntematon | 2,4 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 8 001 | 8 774 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 77,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 429 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Nybro | 12 810 |
| 2 | Orrefors | 719 |
| 3 | Alsterbro | 422 |
| 4 | Örsjö | 369 |
| 5 | Kristvallabrunn | 246 |
| 6 | Flygsfors | 226 |
| 7 | Bäckebo | 219 |
| 8 | Målerås | 211 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Flerohopp
Gullaskruv
Madesjö
Luettelossa mainituista taajamista Madesjö on sittemmin kasvanut yhteen Nybron taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Alsjöholm
Flerohopp
Gullaskruv
Sandslätt och Hinsaryd
Sankt Sigfrid
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Alsjöholm
Gadderås
Kråksmåla
Ruggstorp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nybron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 6 | 7 | 8 | 6 | 8 | 6 | 7 | 5 | 7 | 9 | 5 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 15 | 13 | 13 | 11 | 11 | 12 | 11 | 9 | 11 | 10 | 8 | 14 | 13 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 3 | 1 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 23 | 22 | 24 | 23 | 22 | 21 | 24 | 22 | 21 | 21 | 21 | 14 | 15 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 5 | 4 | 3 | 3 | 5 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bäckebon piiri
Hällebergan piiri
Kristvallan piiri
Kråksmålan piiri
Madesjön piiri
Nybron piiri
Oskarin piiri
Sankt Sigfridin piiri
Örsjön piiri (Småland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Nybro-S:t Sigfrid
Kråksmåla
Bäckebo
Kristvalla
Madesjö
Örsjö
Oskar
Hälleberga
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bäckebo
Hälleberga
Kristvalla
Kråksmåla
Madesjö
Madesjö kbfd*
Nybro
Nybro kbfd*
Oskar (Mortorps kapell)
Sankt Sigfrid (Kumlamad, Ljungby kapell)
Örsjö
Seurakunnat > Kirkot

Bäckebon kirkko
Flemmingelandin kappeli
Hällebergan kirkko
Kristvallan kirkko
Kråksmålan kirkko
Madesjön kirkko
Nybron kirkko
Oskarin kirkko
Sankt Sigfridin kirkko
Örsjön kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nybron kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Nybro kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kalmarin läänin kunnat
Kartta Nybron kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Lohenpyrstö (Oulu)

| Lohenpyrstö (Oulu) |
| --- | --- |
 Lohenpyrstön puistoa joulukuussa 2011
Sijainti:  Pokkinen, Oulu
Perustettu:  2002
Suunnittelija:  VSU Arkkitehtuuri- ja vihersuunnittelu Oy
Lohenpyrstö on puisto Oulun kaupungin Pokkisen kaupunginosan Meritullin alueella. Se suunniteltiin neljän korttelin kokoisen lähes tuhannelle asukkaalle tarkoitetun alueen keskuskorttelipuistoksi.
Lohenpyrstö-puiston nimi tulee sen muodosta. Puiston läpi kulkee kaksi kevyen liikenteen väylää. Sen nupukivillä kivettyyn keskustaan on istutettu säännölliseen ruudukkoon yhteensä kuusitoista jalavaa, sekä kynä- että vuorijalavia, puiston reunoilla on taas puisto- ja isolehtilehmuksia. Kulkureittien kiveys on tehty keskialueen nupukiviä vaaleammaksi ja muodostaa siksi oman kuvionsa puistoon. Puistossa on penkkien ohella pieni vesiallas ja kivikorimuuri pensasryhmineen rajana kevyen liikenteen väylälle. Kivikorimuurille on istutettu alppikärhöä, muurin viereiset pensasistutukset ovat hietikkopajua, villapajua, hopeapensasta, pensassembraa ja vuorimäntyä.
Aiheesta muualla

Suistopuisto ja kaupunkiaukio. Kaleva 15.6.2002(Viitattu 1.4.2016)
Larry Fitzgerald

| Larry Fitzgerald |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. elokuuta 1983 Minneapolis, Minnesota
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  99 kg
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Pelinumero:  11
Pelaajaura
Seurat:  Arizona Cardinals
NFL-varaus:  3. varaus, 2004 Arizona Cardinals
Pääsarjaura:  2004–2020
Aiheesta muualla
www.larryfitzgerald.com
Larry Darnell Fitzgerald, Jr. (s. 31. elokuuta 1983 Minneapolis, Minnesota) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edusti koko ammattilaisuransa  NFL-liigan Arizona Cardinalsia. Fitzgeraldia pidetään yhtenä historian parhaimmista laitahyökkääjistä.
Fitzgerald on nimetty yhdentoista kertaa NFL:n tähdistöotteluun Pro Bowliin ja kolme kertaa liigan tähdistöön eli All-Pro -joukkueeseen. Hänellä on NFL:n historian toiseksi eniten syötön vastaanottoja ja edettyjä jaardeja syötön vastaanotosta sekä kuudenneksi eniten kiinniotettuja touchdowneja.
Vuonna 2020 hänestä tuli vähemmistöosakas NBA-seura Phoenix Sunsissa.
NFL-ura

Arizona Cardinals varasi Pittsburghin yliopistossa pelanneen Fitzgeraldin vuoden 2004 NFL:n varaustilaisuudessa ensimmäisen kierroksen kolmantena pelaajana. Kaudella 2008 Fitzgerald pääsi pelaamaan Cardinalsin riveissä NFL:n mestaruusottelussa, Super Bowlissa. Cardinals kuitenkin hävisi ottelun 27-23, Fitzgeraldin kahdesta maalista huolimatta.
Fitzgerald solmi elokuussa 2011 Cardinalsin kanssa kahdeksan vuoden sopimuksen, arvoltaan 120 miljoonaa dollaria. Sopimus teki hänestä NFL:n viidenneksi parhaiten palkatun pelaajan.
Fitzgerald ei ole virallisesti lopettanut uraansa, vaikkei ole pelannut kauden 2020 jälkeen. Vuonna 2022 hän sanoi, ettei aio enää palata NFL-liigaan.
Mediassa

Fitzgerald esiintyi  EA Sportsin videopelin NCAA Football 2005 kannessa, sekö yhdessä Troy Polamalun kanssa Madden NFL 10 -pelin kannessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Larry Fitzgerald Wikimedia Commonsissa
Madden NFL -pelisarja
| --- | --- |
Pääsarja:  John Madden Football (1988) • John Madden Football (1990) • John Madden Football II • John Madden Football '92 • John Madden Football '93 • 94 • 95 • 96 • 97 • 98 • 99 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 06 • 07 • 08 • 09 • 10 • 11 • 12 • 13 • 25 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24
Muut pelit:  Madden Football 64 • NFL Head Coach • NFL Head Coach '09 • Madden NFL Arcade • Madden NFL Football
Kansikuvapelaajat:  Williams / Wilson ('95) • Hearst ('99) • Sanders ('00) • George ('01) • Culpepper ('02) • Faulk ('03) • Vick ('04) • Lewis ('05) • McNabb ('06) • Alexander ('07) • Young ('08) • Favre ('09) • Fitzgerald / Polamalu ('10) • Brees ('11) • Hillis ('12) • Johnson ('13) • Peterson / Sanders (25) • Sherman ('15) • Beckham ('16)  • Gronkowski ('17) • Brady ('18) • Brown ('19) • Mahomes ('20) • Jackson ('21) • Brady / Mahomes ('22) • Madden ('23) • Allen ('24)