stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuntoutusselonteko
Vuoden 1994 selonteko

Ensimmäinen kuntoutusselonteko perustui pääosin vuoden 1992 toimintatietoihin ja kun uudet kuntoutuslait ja lakimuutokset tulivat voimaan 1.10.1991, seuranta-aika järjestelmämuutoksille oli liian lyhyt kovin pitkälle menevien johtopäätösten tekemiseen. Lisäksi, kuten selonteossa todetaan, uudistuksen voimaantulon aikana tapahtuneet rajut muutokset talous- ja työllisyystilanteessa muuttivat niitä olosuhteita, joiden varaan uudistusta suunniteltiin. Uudistusta valmisteltaessa 1980-luvun lopulla vallitsi korkeasuhdanne, joka päättyi oloissamme ainutlaatuisen syvään lamaan. Esimerkiksi työttömyys kasvoi parissa vuodessa kymmenkertaiseksi. 
Kuntoutuslainsäädännön uudistuksella pyrittiin vähentämään työssä olevien siirtymistä työkyvyttömyyseläkkeelle tai muun sosiaaliturvanvaraan. Näin haluttiin turvata työvoiman tarjonta tulevina vuosina. Kuntoutusselonteon mukaan kuntoutusjärjestelmää pyrittiin muuttamaan näiden tavoitteiden suunnassa:
Kuntoutusta järjestävien tahojen työnjaon selkeyttäminen
Kuntoutusta järjestävien tahojen yhteistyön parantaminen
Kuntoutusasiakkaan aseman ja vaikutusmahdollisuuksien parantaminen
Kuntoutuksen riittävän varhainen aloittaminen ja varmistus siitä, että kuntoutukseen aina tarvittaessa ryhdytään
Kuntoutuksen ajan toimeentuloturvan parantaminen
Yleisarvionaan seuranta-ajan tapahtumista selonteko toteaa, että kahden vuoden seuranta ja kokemukset osoittavat, että lainsäädännön muutoksilla on pystytty vaikuttamaan kuntoutusjärjestelmän kehittymiseen haluttuun suuntaan. Muutokset eivät kuitenkaan ole lyhyen seuranta-ajan kuluessa olleet merkittäviä. Kuntoutuslainsäädännön vaikutuksiin ovat lisäksi sekoittuneet maan taloudellisessa tilanteessa ja työllisyydessä tapahtuneet rajut muutokset. 
Selonteko esitti kuntoutuslainsäädännön välittömiksi muutostarpeiksi seuraavat asiakokonaisuudet:
Työelämässä olevien kuntoutuksen tehostaminen
Kuntoutusajan toimeentuloturvan kehittäminen
Vaikeavammaisten kuntoutuksen varmistaminen
Kuntoutujan vaikutus- ja osallistumismahdollisuuksien lisääminen
Koko kuntoutusjärjestelmän näkökulmasta asiaa tarkastelleen selonteossa todetaan, että tulevaisuudessa on otettava huomioon muita kuin vain työllistämiseen liittyviä tavoitteita. Kasvava vanhusväestö ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat myös kuntoutuksen kannalta tärkeitä kysymyksiä. Lähiajan kehittämistavoitteiksi selonteko määrittelee seuraavat asiat:
Kuntoutujan vaikutusmahdollisuuksia ja sitoutumista kuntoutukseen on lisättävä
Kuntoutusjärjestelmää on kehitettävä siten, että se nykyistä paremmin kohdistuu kaikkiin kuntoutuksen tarpeessa oleviin
Kuntoutuksen menetelmiä on kehitettävä vastaamaan kuntoutuksen tarvetta ja tavoitteita
Kuntoutusta on järjestettävä tuloksellisesti, taloudellisesti ja tehokkaasti
Kuntoutusjärjestelmän toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta on jatkuvasti seurattava
Kuntoutusta koskevaa koulutusta on tehostettava ja lisättävä kaikille kuntoutusjärjestelmässä toimiville
Vuoden 1998 selonteko

Vuoden 1998 selontekoa varten olivat käytettävissä vuosien 1992–1997 tiedot. Edellisen selonteon aikaan työttömyysprosentti oli 18, vuoden 1998 elokuussa se oli 10. Talouskasvun ennustettiin jatkuvan lähivuosina. Selonteossa todettiin, että hallituksen linjana on sosiaali- ja terveyspolitiikassa ollut tasapainottaa yhtäältä riittävä turva ja toisaalta työhön motivoivat kannustimet. Kuntoutusjärjestelmän tulisi omalta osaltaan ylläpitää väestön toiminta- ja työkykyisyyttä ja elämänhallintaa ja estää yksilöiden syrjäytymisprosessien syntymistä ja etenemistä.
Merkittävimmät lainsäädäntöuudistukset vuosina 1992–1997 olivat osa laajempia sosiaaliturvaa koskevia uudistuksia. Tällaisina kuntoutukseen välittömästi ja välillisesti vaikuttavina muutoksina selonteko nostaa esiin seuraavat:
perusoikeusuudistus (elokuun alusta 1995)
sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuusjärjestelmän muutos (vuoden 1993 alusta)
Kelan kuntoutuksen ja kuntoutusrahan vähäiset muutokset (esimerkiksi sairauspäivärahalain ja kuntoutusrahalain muutokset (vuoden 1996 alusta)
työeläkeuudistus, jossa määräaikaiseläke muutettiin kuntoutustueksi (vuoden 1996 alusta)
Kuntoutuksen vaikutuksista ja kuntoutusjärjestelmän toimivuudesta selonteko nostaa esiin kolme yleistä periaatetta:
kuntoutuksen menetelmät ovat vaikuttavia ja tehokkaita
kuntoutus on kuntoutujan elämäntilanteen ja tulevaisuuden näkökulmasta kannattavaa
kuntoutukseen ryhdytään riittävän varhaisessa vaiheessa
Selonteon mukaan kuntoutuksen määrälliseen ja laadulliseen kehittämiseen on 1990-luvulla käytetty voimavaroja aikaisempaa enemmän. Haasteita edelleen ovat seuraavat tavoitteet:
työikäisten työkyvyn ylläpitäminen ja kuntoutus
vajaakuntoisten ja vammaisten työllistymismahdollisuuksien parantaminen
vammaisten, pitkäaikaissairaiden ja psykososiaalista tukea tarvitsevien toimintamahdollisuuksien lisääminen
vanhusväestön toimintakyvyn ylläpitäminen
Erityisiksi kehittämiskohteiksi selonteko esittää seuraavia seitsemään asiaa:
kuntoutujan vaikutusmahdollisuuksien ja vastuun lisääminen
asiakasyhteistyön kehittäminen
kuntoutuksen kannustavuuden lisääminen
kuntoutusta järjestävien organisaatioiden vastuunjaon selkeyttäminen ja tarkistaminen
kuntoutuspalvelujen kattavuuden ja saatavuuden varmistaminen
kuntoutusmenetelmien kehittäminen ja kuntoutuksen tuloksellisuuden parantaminen
kuntoutuksen kehittäminen koulutuksen avulla
Vuoden 2002 selonteko

Vuoden 2002 selonteossa todetaan, että vuonna 2000 kuntoutukseen käytettiin yhteensä 1,2 miljardia euroa, missä oli reaalikasvua 9 prosenttia vuodesta 1997. Neljäsosa kuntoutuksesta rahoitetaan sosiaalihuollosta ja viidesosa terveydenhuollosta. Kelan osuus kuntoutuksesta on viidesosa. Loput, noin yhden kolmasosan rahoittavat koulutoimi, valtio sotainvalidi- ja veteraanikuntoutuksena, työeläkelaitokset, vakuutuslaitokset, Raha-automaattiyhdistys ja eräät pienemmät osajärjestelmät. 
Selonteon mukaan 1990-luvun lopun kuntoutuksen kehittämistoimenpiteet kohdistuivat syrjäytymisvaarassa oleviin lapsiin ja nuoriin, pitkäaikaistyöttömiin, työssä oleviin ikääntyviin työntekijöihin sekä vaikeavammaisten ja vajaakuntoisten työllistymiseen. Mielenterveysongelmaisten osuus kuntoutujista kasvoi. 
Selonteon kattamien vuosien aikana toteutettiin muun muassa seuraavat lakimuutokset, kehittämishankkeet tai palveluprojektit:
yhteispalvelukokeilu työhallinnon, kuntien sosiaalitoimen ja Kelan kesken, josta kehittyi sittemmin työvoiman palvelukeskusten verkosto (hanke aloitettiin vuonna 2002)
Kannattaako kuntoutus? –selvitys Stakesin ja Kuntoutusasiain neuvottelukunnan yhteistyönä
Kuntoutus- ja työkyvyn arviointiverkosto –hanke (KUTVE), joka vakiintui Vakuutuskuntoutus VKK:n ylläpitämäksi verkostoksi
Ikääntyneiden pitkäaikaistyöttömien (IP)-hanke
laki kuntouttavasta työtoiminnasta (voimaan 1.9.2001)
pitkäaikaistyöttömien eläke-edellytysten selvittämishanke (ns. Taipaleen malli), jonka seurauksena säädettiin laki eräiden pitkäaikaisesti työttöminä olleiden henkilöiden eläketuesta (39/2005)
lasten ja nuorten psykiatrisen kuntoutuksen kokeiluhanke Kelan ja kuntien terveydenhuollon erityismäärärahoilla (vuodesta 2000 alkaen)
Kelan Geriatrisen kuntoutuksen kehittämis- ja kokeiluhanke vuosina 2000–2001
Lähivuosien kehittämislinjauksiksi selonteko määrittelee seuraavat kahdeksan kohtaa:
asiakkaan aseman parantaminen ja asiakasyhteistyön kehittäminen
kuntoutuksen vaikuttavuuden lisääminen
terveydenhuollon kuntoutustehtävän tehostaminen
työssä olevien työkyvyn ylläpitäminen
vammaisten, vajaakuntoisten ja pitkäaikaistyöttömien työllistyminen
päihdekuntoutus
mielenterveyskuntoutus
vanhusväestön kuntoutus
Kolmatta selontekoa käsitellessään eduskunta ei enää edellyttänyt uuden selonteon antamista vuonna 2006.
Korinna

| Korinna> Κόριννα |
| --- | --- |
 Korinna. William Brodien veistos.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa. Tanagra
Kuollut: 400-luku eaa.
Ammatti:  runoilija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  arkaainen kausi
Kirjallinen suuntaus: lyyrinen runous
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Korinna (m.kreik. Κόριννα, lat. Corinna; 500–400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilijatar, joka oli kotoisin Boiotian Tanagrasta. Hänet muistetaan Pindaroksen opettajana.
Elämä

Korinna vaikutti ainakin arkaaisen kauden lopulla 490-luvulla eaa. Eräiden tietojen mukaan hänen isänsä olisi ollut Akhelodoros ja äiti Prokratia. Korinnan lisänimeksi mainitaan Myia (”Kärpänen”). Koska Korinna toimi pitkään Thebassa, häntä kutsutaan joskus thebalaiseksi. Samoin arvellaan, että Sudan mainitsema runoilijatar Korinna tai Myia Thespiailainen olisi sama henkilö.
Korinna oli Pindaroksen aikalainen, ja hänen kerrotaan toimineen tämän kuuluisan runoilijan opettajana. Korinnan kerrotaan voittaneen Pindaroksen julkisissa runokilpailuissa Thebassa. Aelianuksen mukaan hän voitti Pindaroksen viisi kertaa. Pausanias puolestaan mainitsee vain yhden voiton, ja sanoo nähneensä Tanagrassa Korinnan kuvan, jossa tämä oli kuvattu sitomassa hiuksiaan. Pausaniaan mukaan voitto oli paitsi Korinnan runoilijanlahjojen myös hänen kauneutensa ja hänen käyttämänsä aiolialaisen murteen ansiota. Myöhempinä aikoina, kun Pindaroksen maine oli jo vakiintunut, Korinna syytti Myrtistä siitä, että tämä oli osallistunut samanlaiseen kilpailuun Pindarosta vastaan.
Myöhemmin Korinnalle pystyttiin patsaita useisiin kaupunkeihin eri puolilla Kreikkaa, ja hänet luettiin merkittävimmäksi yhdeksästä ”lyyrisestä muusasta” eli naispuolisesta runoilijasta.
Runous

Korinnan tuotanto oli pääasiassa lyyristä runoutta, ja koostui kuorolyriikasta, lyyrisistä noomeista (nomos), parthenion-hymneistä, epigrammeista sekä rakkausaiheisista ja herooisista runoista. Viimeksi mainittujen joukkoon lukeutuivat muun muassa runot Iolaos ja Seitsemän Thebaa vastaan. Myöhemmin Korinnan runot oli koottu viideksi kirjaksi. Nykyaikaan hänen teoksistaan on säilynyt ainoastaan katkelmia.
Korinnan käyttämässä aiolialaisessa murteessa oli monia boiotialaisia erityispiirteitä, samalla kun hänen runoissaan oli paljon viittauksia paikallisiin asioihin. Näin hänen arvellaan tarkoittaneen runonsa ennen kaikkea boiotialaisille kuulijoille.
Kirjallisuutta

Bacchylides, Corinna: Greek Lyric, Volume IV: Bacchylides, Corinna, and Others. Edited and translated by David A. Campbell. Loeb Classical Library 461.  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 1992.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korinna Wikimedia Commonsissa
Korinna-fragmentteja Oxyrhynchus Online. The Imaging Papyri Project, University of Oxford. (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
The Freddie Mercury Album

| The Freddie Mercury Album Freddie Mercury |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1983–1988
 Julkaistu: 16. marraskuuta 1992
 Tuottaja(t): useita
 Tyylilaji: rock, pop
 Kesto: 44.16
 Levy-yhtiö: Parlophone Records
Freddie Mercuryn muut julkaisut
| Barcelona 1988 | The Freddie Mercury Album 1992 | The Solo Collection 2000 |
The Freddie Mercury Album on vuonna 1992 julkaistu Freddie Mercuryn kokoelmalevy. Suurin osa kokoelmalevyn kappaleista on uudelleenmiksauksia aiemmin julkaistuista kappaleista.
Albumia on myyty Suomessa kultalevyyn oikeuttava määrä, yhteensä 26 638 kappaleen verran.
Kappaleet

The Great Pretender – 3.28
Foolin' Around – 3.36
Time – 3.50
Your Kind of Lover – 4.00
Exercises in Free Love – 3.58
In My Defence – 3.53
Mr. Bad Guy – 3.56
Let's Turn It On – 3.46
Living On My Own – 3.39
Love Kills – 4.30
Barcelona – 5.38
Aiheesta muualla

The Freddie Mercury Album discogs.com -sivustolla
Tomoko Suzuki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Tomoko Suzuki
Syntymäaika: 26. tammikuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Kanagawa, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 165 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000–2007 2008–2009 | Tasaki Perule FC INAC Kobe Leonessa | 117 (49)  |
Maajoukkue
| 2003–2005 | Japani | 3 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tomoko Suzuki (jap. 鈴木 智子, Suzuki Tomoko; s. 26. tammikuuta 1982 Kanagawa) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Suzuki debytoi Japanin maajoukkueessa tammikuussa 2003. Hän on pelannut kolme maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Tiia Huuhka

| Tiia Huuhka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tiia Huuhka
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1986 (ikä 38)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Laituri
Pituus:  175 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2005–2006 2006–2009 2009–2010 2010–2011:   Tampereen Pyrintö  BC Nokia  NokiaRahola  Tampereen Pyrintö
Tiia Huuhka (s. 20. maaliskuuta 1986) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Kaaron Roiman kasvatti Huuhka pelasi urallaan naisten SM-sarjaa Tampereen Pyrinnön ja BC Nokian joukkueissa yhteensä neljän kauden ajan. Huuhka oli hyvä heittäjä, sillä hänen kahden pisteen heittonsa onnistuivat SM-runkosarjassa keskimäärin 50,2-, kolmen pisteen heitot 42,1- ja vapaaheitot 89,7-prosenttisesti. Kaudella 2006–2007 Huuhka oli SM-runkosarjan tarkin kolmen pisteen heittäjä 48,5:n onnistumisprosentilla.
Huuhka valittiin kauden 2005–2006 päätteeksi naisten SM-sarjan vuoden tulokkaaksi.
Kultainen kompassi (elokuva)

| Kultainen kompassi> His Dark Materials: Northern Lights (UK) The Golden Compass (USA) |
| --- | --- |
 Teatteriversion juliste.
Ohjaaja:  Chris Weitz
Käsikirjoittaja:  Philip Pullman (romaani) Chris Weitz
Tuottaja:  Deborah Forte Bill Carraro
Säveltäjä:  Alexandre Desplat
Kuvaaja:  Henry Braham
Leikkaaja:  Anne V. Coates
Pukusuunnittelija:  Ruth Myers
Pääosat:  Dakota Blue Richards Nicole Kidman Daniel Craig Ian McKellen Sam Elliott Eva Green Freddie Highmore
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:  5. joulukuuta 2007
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  180 milj. USD
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultainen kompassi (engl. The Golden Compass) on Chris Weitzin ohjaama, joulukuussa 2007 ensi-iltansa saanut fantasiaelokuva, joka perustuu Philip Pullmanin Universumien tomu -kirjasarjan ensimmäiseen osaan. Elokuvahanke julkistettiin vuonna 2002 ja kuvaukset alkoivat syyskuussa 2006. 180 miljoonan dollarin budjetillaan elokuva oli tuotantoyhtiö New Line Cineman suurin hanke sitten Taru sormusten herrasta -trilogian. Elokuvan pääosissa olivat Daniel Craig, Nicole Kidman, Eva Green ja Dakota Blue Richards. Elokuva sai parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkinnon.
Roolijako

Kesäkuussa 2006 New Line Cinema ilmoitti 12-vuotiaan Dakota Blue Richardsin tulleen valituksi Lyra Belacquan rooliin. Elokuvarooli oli hänen ensimmäisensä. Muissa pääosissa esiintyvät Nicole Kidman rouva Coulterina, James Bondin roolissa hiukan aiemmin kunnostautunut Daniel Craig lordi Asrielina sekä Eva Green Serafina Pekkalana.  Lyran Pantalaimon-daimonin ääninäyttelijäksi valittiin alun perin Adam Godley, mutta hänet vaihdettiin sittemmin Freddie Highmoreen, koska nuoremman näyttelijän katsottiin tuovan Lyran ja Pantalaimonin suhteeseen enemmän läheisyyttä. Lyran jääkarhutoveri Iorekin ääninäyttelijä vaihdettiin viime hetkellä tuntemattomasta Nonso Anoziesta Taru sormusten herrasta -trilogiassa Gandalfia esittäneeseen Ian McKelleniin. Ohjaaja Weitz oli vaihdosta vastaan, mutta päätöksen takana seisoivat studiojohtajat.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dakota Blue Richards  | … |  Lyra Belacqua   |
|  Freddie Highmore  | … |  Pantalaimon (ääni)   |
|  Nicole Kidman  | … |  rouva Coulter   |
|  Daniel Craig  | … |  Lordi Asriel   |
|  Sam Elliott  | … |  Lee Scoresby   |
|  Ian McKellen  | … |  Iorek Byrnison (ääni)   |
|  Eva Green  | … |  Serafina Pekkala   |
|  Ian McShane  | … |  Ragnar Sturlusson (ääni)   |
|  Kathy Bates  | … |  Hester (ääni)   |
|  Kristin Scott Thomas  | … |  Stelmaria (ääni)   |
|  Ben Walker  | … |  Roger Parslow   |
|  Jim Carter  | … |  lordi John Faa   |
|  Tom Courtenay  | … |  Farder Coram   |
|  Christopher Lee  | … |  Magisteriumin johtoporraston ylin jäsen   |
|  Edward de Souza  | … |  Magisteriumin johtoporraston jäsen   |
|  Simon McBurney  | … |  Fra Pavel   |
|  Jack Shepherd  | … |  Jordan Collegen rehtori   |
|  Magda Szubanski  | … |  rouva Longsdale   |
|  Derek Jacobi  | … |  Magisteriumin lähettiläs   |
|  Clare Higgins  | … |  Ma Costa   |
|  Charlie Rowe  | … |  Billy Costa   |
Vastaanotto

Kultainen kompassi menestyi Yhdysvaltain markkinoilla odotuksia heikommin ja sen tappiollisuutta on pidetty ”viimeisenä kortena”, joka ajoi emoyhtiö Time Warnerin lakkauttamaan New Linen ja sulauttamaan toiminnan Warner Brothersiin helmikuussa 2008. Elokuvan hyvä menestys ulkomailla ei auttanut, sillä New Line oli myynyt sen ulkomaiset levitysoikeudet etukäteen tuotantobudjetin katteeksi. Jälkeenpäin Weitz on syyttänyt studiota ja sen tekemiä leikkauspäätöksiä elokuvan epäonnistumisesta. Weitzin kokemuksen mukaan studio ei myöskään tukenut hänen pyrkimystään tehdä elokuvasovituksesta alkuperäisteokselle uskollinen.
Kultainen kompassi voitti vuoden 2008 Oscar-gaalassa Oscarin parhaista erikoistehosteista, vastaehdokkainaan Transformers ja Pirates of the Caribbean: Maailman laidalla. Erikoistehosteiden lisäksi elokuva oli ehdokkaana myös parhaan lavastuksen kategoriassa.
Tuottamatta jääneet jatko-osat

Johtuen Kultaisen kompassin heikosta menestyksestä Yhdysvaltain markkinoilla ja maailmantalouden yleisestä laskusuhdanteesta suunnitelmat Pullmanin romaanin jatko-osien Salaperäinen veitsi ja Maaginen kaukoputki sovittamisesta elokuviksi hyllytettiin.
Tammikuussa 2007 New Line palkkasi Hossein Aminin kirjoittamaan Salaperäisen veitsen käsikirjoitusta, mutta jo tuolloin New Linen pääjohtaja Toby Emmerich korosti, että lopullinen päätös jatko-osista tehtäisiin vasta kuin olisi nähty, miten Kultainen kompassi menestyy lippuluukuilla. Vielä maaliskuussa 2008 tuottaja Deborah Forte vakuutti aikovansa saattaa myös toisen ja kolmannen osan valkokankaalle.
Aiheesta muualla

Elokuvan virallinen sivu (myös suomeksi)
Kultainen kompassi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ilja Rautsi: Kultainen kompassi  5.12.2007. Tähtivaeltaja. Arkistoitu 18.12.2007. Viitattu 9.12.2007.
Janne Kauppila: Kultainen kompassi vinksallaan  10.12.2007. YLE Uutiset.
Universumien tomu
| --- | --- |
Universumien tomu:   Kultainen kompassi  Salaperäinen veitsi  Maaginen kaukoputki 
Lyran kirjat:   Vedenpaisumus  Ruusunmetsästäjät 
Novellit:   Lyran Oxford  Once Upon a Time in the North 
Elokuvat ja televisiosarjat:   Kultainen kompassi  His Dark Materials 
Hahmot:   Lyra Belacqua  Will Parry  Lordi Asriel  Marisa Coulter 
Muuta:   daimoni 
Kirjailija:   Philip Pullman 
Chris Weitzin ohjaamat elokuvat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1990-luku: American Pie (1999)
2000-luku: Taivaaseen ja takaisin (2001) · Poika (2002) · Kultainen kompassi (2007) · Twilight – Uusikuu (2009)
2010-luku: Parempi elämä (2011)
Tomomi Fujimura

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Tomomi Fujimura
Syntymäaika: 30. toukokuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Hyogo, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997–2005 2006–2009 | Iga FC Kunoichi INAC Kobe Leonessa |  |
Maajoukkue
| 1997–2002 | Japani | 20 (1) |
Tomomi Fujimura (jap. 藤村 智美, Fujimura Tomomi; s. 30. toukokuuta 1978 Hyogo) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Fujimura debytoi Japanin maajoukkueessa kesäkuussa 1997. Hän on pelannut 20 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Tiia Hirvonen

Tiia Hirvonen (s. 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Hän pelasi Helsingin Jalkapalloklubin junioreissa ja pääsi Liigassa ensimmäisen kerran kentälle heinäkuussa 2017 ottelussa kuopiolaisseura Pallokissoja vastaan. Kauden 2018 hän aloitti Liigassa Åland Unitedin joukkueessa, josta hän elokuussa siirtyi loppukaudeksi Pallokissoihin. Kaudet 2019–2020 hän edusti Liigassa Turun Palloseuraa. Kaudeksi 2021 hän siirtyi Jyväskylän Pallokerhoon. Hirvonen on ennen kauden 2021 alkua pelannut Liigassa 43 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia, syyskuussa 2019 Oulu Nice Socceria ja IK Myrania vastaan.
Tilikausi

Tilikausi on yrityksen tai muun kirjanpitovelvollisen kirjanpidossa ajanjakso, jonka aikaisesta kirjanpitomateriaalista tehdään tilinpäätös. Suomen kirjanpitolain mukaan yrityksen tilikausi on 12 kuukautta . Tästä voidaan kuitenkin erityisistä syistä poiketa, mikäli yritys tai elinkeinonharjoittaja hakee poikkeavaa tilikauttaselvennä. Kirjanpitolain mukaan esimerkiksi toimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa taikka tilinpäätöksen ajankohtaa muutettaessa tilikausi saa olla lyhyempi tai pitempi, kuitenkin enintään 18 kuukautta.
Usein tilikautena pidetään normaalia kalenterivuotta mutta se ei ole pakollista kahdenkertaista kirjanpitoa pitäville. Yhdenkertaista kirjanpitoa pitävän yrityksen tilikausi on aina kalenterivuosi.
Totaalitilikausi tarkoittaa yrityksen kaikkien tilikausien (perustamisesta lopettamiseen) yhteenlaskettua kokonaisuutta. Vain totaalitilikauden perusteella voidaan tarkasti määritellä, onko yritys ollut kannattava, koska mahdollisuutta esimerkiksi saatavien ja sijoitusten arvon eri tulkintoihin ei ole.
Kirjanpitovelvollisen kaikilla liikkeillä, siis kaikilla samaan konserniin kuuluvilla yrityksillä, on oltava sama tilikausi . Muussa tapauksessa konsernitilinpäätöksen tekeminen olisi käytännössä mahdotonta.
Tomomi Seo

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Tomomi Seo
Syntymäaika: 
Syntymäpaikka: Japani
Kansalaisuus:  Japani
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Tasaki-Shinju Kobe |  |
Maajoukkue
| 1986 | Japani | 1 (0) |
Tomomi Seo (jap. 瀬尾 智美, Seo Tomomi) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Seo debytoi Japanin maajoukkueessa tammikuussa 1986.
Tilintarkastusyhteisö

Tilintarkastusyhteisö on yhtiö, joka harjoittaa tilintarkastustoimintaa.
Suomen tilintarkastuslain mukaan tilintarkastusyhteisöksi hyväksytään laissa määritellyt edellytykset täyttävä osakeyhtiö, osuuskunta, kommandiittiyhtiö tai avoin yhtiö. Yhtiön on oltava riippumaton ja sen hallintoelimiin ja omistajiin tulee kuulua laissa määritelty määrä hyväksyttyjä tilintarkastajia tai muita tilintarkastusyhteisöjä. Hallintoelimiin ei saa kuulua laissa määritellyllä tavalla vastuuvelvolliseksi sopimattomia henkilöitä.
Suomessa toimi vuoden 2017 lopussa 70 tilintarkastusyhteisöä.
Kultatikka

| Kultatikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Kultatikat Colaptes
Laji::  auratus
Kaksiosainen nimi
 Colaptes auratus  (Linnaeus, 1758) 
 Kultatikan levinneisyys
Alalajit
 Colaptes auratus auratus  Colaptes auratus cafer  Colaptes auratus chrysocaulosus  Colaptes auratus collaris  Colaptes auratus gundlachi  Colaptes auratus luteus  Colaptes auratus mexicanoides  Colaptes auratus mexicanus  Colaptes auratus nanus 
Katso myös
   Kultatikka Wikispeciesissä   Kultatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultatikka (Colaptes auratus) on pohjoisamerikkalainen tikkalintu.
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on 30–35 cm ja paino noin 170 grammaa. Sen höyhenpuku on selkäpuolelta vaaleanruskea tummin poikkijuovin ja vatsapuolelta mustatäpläinen. Rinnassa on leveä, puolikuun muotoinen musta kuvio. Koiraalla on punainen tai musta viiksijuova. Pyrstön alapeitinhöyhenet ovat oranssit.
Nuorilla linnuilla on sulkasato kesä-lokakuussa, jonka jälkeen niiden höyhenpuku on aikuisen linnun kaltainen.
Vanhin kultatikka on elänyt yhdeksän vuotta ja kaksi kuukautta vanhaksi.
Esiintyminen

Kultatikka elää Pohjois-Amerikassa. Alaskassa ja Kanadassa se pesii puunrajalle asti ja etelässä Meksikonlahdelle ja Isoille Antilleille saakka. Pohjoiset populaatiot ovat muuttolintuja. Lajin esiintymisalueen laajuus on noin 15 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaation kooksi on arvioitu 16 miljoonaa yksilöä.