stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kajaanin paperitehdas
Tuotanto > Paperitehdas > Uusi paperitehdas

Uuden paperitehtaan koneiden (PK2, PK3, PK4) yhteinen kapasiteetti oli noin 640 000 tonnia vuodessa. Paperikoneiden kapasiteettia oli tarkoitus kasvattaa investoinnein ja toimintaa tehostamalla 665 000 tonniin vuodessa vuoteen 2010 mennessä, mutta suunnitelmat raukesivat tehtaan lopettamiseen. Paperikone PK4 pysäytettiin 27.2.2008 kymmeneksi kuukaudeksi, mutta tehtaan lopettamisen myötä seisokki muuttui pysyväksi. Konetta pidettiin usean kuukauden ajan muutaman päivän käynnistysvalmiudessa.
Paperikoneet:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti ja Tuotteet | Muuta |
| Paperikone PK2 | Valmet | heinäkuu 1963-17.12.2008 klo 04:37 (uusittu 1984) | Sym-Former R | 6 650 mm |  ? | 1 150 m/min | SC-paperi, noin 170 000 t/a (alkuper. 75 000 t/a), Neliömassat 51-70 g/m2 | Kone purettu ja romutettu keväällä 2009. |
| Paperikone PK3 | Valmet | 1.6.1971 klo 20:52 - 17.12.2008 (iltapäivällä) (Uusittu 1988) | Tasoviira | 7 650 mm |  ? | 1 350 m/min | MFS-paperi (Erikoissanomalehtipaperi) ja kirjapaperi, noin 245 000 t/a, Neliömassat 45-60 g/m2 | Kone purettu ja romutettu keväällä 2009. |
| Paperikone PK4 (Kuva koneesta[vanhentunut linkki]) | Valmet | 2.5.1982-27.2.2008 (aamulla noin klo 9) | Sym-Former N | 9200 mm | Sym-Press II | 1 350 m/min (Ennätys 1 501 m/min, vko 5/2008) | Sanomalehtipaperi (News) ja luettelopaperi (TD), 225 000 t/a, Neliömassat 39-49 g/m2. | PK4 valmisti viidennen miljoonannen tonninsa perjantaina 30.11.2007. Juhlarulla päätyi sanomalehti Kalevan käyttöön. Kone purettu ja pakattu merikonttehin tarkoituksena rakentaa se Intiaan mutta hankkeesta luovuttiin ja kone on romutettu. |
Tuotanto > Tuotteet lopettamisvaiheessa

Superkalanteroitu aikakauslehtipaperi (SC):
UPM Smart, 51.0 - 70.0 g/m2
UPM Cat, 39.0 - 60.0 g/m2
Erikoissanomalehtipaperi (MFS):
UPM Brite, 42.0 - 60.0 g/m2
Sanomalehtipaperi (News):
UPM News, 40.0 - 52.0 g/m2
Tuotanto > Aiemmin poistuneet tuotteet

UPM Lux (Kajalux)
Tapettipaperi
Raaka-aineet

Kajaanin paperitehtaan pääasiallinen raaka-aine oli Kainuusta saatu kuusipuu. Tuonnin osuus Venäjältä oli vähäinen. Tehdas käytti paperin-valmistukseen noin 1,4 miljoonaa kuutiometriä puuta vuodessa. Puu tuotiin tehtaalle noin 150 km:n säteeltä Pohjois-Pohjanmaalta, Kainuusta, Pohjois-Karjalasta sekä Pohjois-Savosta. Kuusirankojen lisäksi raaka-aineena käytettiin lähialueen sahoilta saatua kuusihaketta, jonka osuus koko raaka-aineesta oli noin 25 %.
Paperin valmistuksessa tarvittava raakavesi otettiin Kajaaninjoesta. Prosessista tulevat jätevedet käsiteltiin tehtaan puhdistamolla mekaanisesti ja biologisesti, minkä jälkeen puhdistettu vesi johdettiin takaisin jokeen.
Raaka-aineet > Mäntykuidun käyttökokeilu

UPM-Kymmene Oyj toteutti mäntykuidun käyttökokeilun paperinvalmistuksessa Kajaanin tehtaalla vuosina 2007-2008. Mäntyä oli jo aiemmin kokeiltu Kajaanin tehtaalla useamman vuoden ajan. UPM kehitti menetelmän, jonka avulla paperinvalmistuksessa haitallinen männyn pihka saatiin pilkottua otsonilla UPM:n ja saksalaisen ITT Wedecon kehittämässä menetelmässä. Mäntyhanke Otzo8 alkoi maaliskuussa 2008 ja tuotannon testaus aloitettiin kuusella. Männyn käyttöä lisättiin asteittain. Kajaanin tehdas oli sulkemisvaiheessa ainoa mäntypaperin valmistaja maailmassa. Investointi maksoi 11,3 miljoonaa euroa.
Koetulokset olivat myönteisiä, mutta mäntypaperilla on vieläkin haasteita voitettavana. Yksi ongelma on sen vaaleus. Myös paperiprosessin pihkanpoiston tehokkuus vaatii vielä kehittelyä. Pihkaisuus on rajoittanut männyn käyttöä paperinvalmistuksessa. Mänty on uusi vaihtoehtoinen puulaji mekaanisen massan valmistukseen ja sen oli tarkoitus olla merkittävä kilpailutekijä tehtaalle. 24.7.2008 UPM Ilmoitti jatkavansa mäntykoeajoja paperikone PK3:lla. Lopettamisilmoituksen yhteydessä 10.9.2008 UPM ilmoitti lopettavansa mäntykokeilun raaka-aineiden hinnanmuutoksista johtuen.
Tehtaan kehitysprojektit

Tehtaalla toteutettiin koko sen olemassaolon aikana useita kehitysprojekteja. Viimeisimpiä niistä olivat esimerkiksi:
OTZO8-projekti, 2008
LIITU-projekti, 2007
PAULI35-projekti, 2006
KajaMES-projekti, 2003
Vetoketju-projekti, 2002
Pituusleikkuri 41-projekti, 2001
Jätevedenpuhdistamon laajennusprojekti, 2001
Hila 2001 -projekti, 2001
Rela-projekti, 1999
PK2 Kunnonvalvontajärjestelmä (Sensodec), 1998
Kuorimo 2000 -projekti, 1997
Trukki 95 (valvomo ja kuorimo), 1995
Toimisto 95 (toimistotilat), 1995
Sisäpiha 94 (toimistotilat), 1994
Pakkalinjaprojekti, 1994
Mittausasema, 1990
Tuotannon rajoitukset ja tehtaan lopettaminen

17.12.2007 UPM ilmoitti, että Kajaanin tehtaalla suljetaan sanomalehtipaperia tuottava paperikone PK4 kymmeneksi kuukaudeksi 26.2.2008 alkaen. Sulkemisen perusteena oli konsernitasolla tehty kattava analyysi jokaisesta paperikonelinjasta. Analyysissa tarkasteltiin jokaisen paperikonelinjan tuotteita, tuotantotekniikkaa ja kustannusrakennetta.
21. heinäkuuta 2008 Kauppalehti uutisoi, että Kajaanin paperitehdas on kahdeksan uhanalaisen tehtaan joukossa Suomessa Venäjän puutullien vuoksi. Samaa olivat uutisoineet myös Tekniikka & Talous sekä Taloussanomat aiemmin vuosina 2007 ja 2008. Vuonna 2008 lakkautushuhut voimistuivat merkittävästi ja 10.9.2008 UPM ilmoitti Kajaanin paperitehtaan lopettamisesta jouluun mennessä. Tehdas suljettiin 17.12.2008.
Tehdas lopetettiin kalliista energia-, kuitupuu- ja kuljetuskustannuksista johtuen. Merkittävänä tekijänä lopettamiseen liittyen olivat myös tehtaan valmistamat halvimmat paperilajit, joista saatu tuotto oli pieni. Kyseisten papereiden kysyntä oli laskeva ja pääsääntöisesti ne valmistetaan kierrätyskuidusta. Tehdas oli myös tappiollinen.
Tuotannon rajoitukset ja tehtaan lopettaminen > Tehtaalla käytössä olleet sertifikaatit

ISO9001 (laatu), 1995-2008
ISO14001 (ympäristö), 1998-2008
SMS 1003-1 (puun alkuperäketjun hallinta) 2003-2008
OHSAS 18001 (työterveys- ja turvallisuus) 2001-2008
Lisäksi tehdas oli mukana eurooppalaisessa vapaaehtoisessa ympäristöasioiden hallintajärjestelmässä EMASissa.
Henkilöstö

Tehtaalla työskenteli loppuvaiheessa noin 535 henkilöä (2006-vuonna 720, 2007-vuonna 577) ja yhteensä UPM työllisti Kajaanissa noin 1 000 henkilöä. Naisia koko henkilöstömäärästä oli 16 %.
17.12.2007 UPM ilmoitti, että Kajaanista vähennetään noin 60 työpaikkaa. Lomautettavia on noin 110.
14.2.2008 UPM ilmoitti, että yt-neuvottelujen tuloksena toimihenkilöitä irtisanotaan 27 ja työntekijäpuolelta väkeä vähennetään 47 henkilön verran. Kajaanin paperitehtaalle ei kesällä 2008 palkattu lainkaan kesätyöntekijöitä, vaan kesälomitukset hoidettiin oman väen voimin. Kesälomajärjestelyjen ansiosta lomautukset vastasivat 30 työntekijän työpanosta. Alun perin arvio lomautettavien määrästä oli 110 henkilöä.
10.9.2008 UPM Ilmoitti sulkevansa paperitehtaan. 535 henkilöä irtisanottiin UPM:n palveluksesta tai lähti eläkeputkeen.
Henkilöstö > Henkilöstölehti

UPM:n Kajaanin yksiköiden henkilöstön tiedotuslehtenä on huhtikuusta 2008 alkaen ollut Tihinen-niminen A4-kokoinen paperijulkaisu. Tihinen korvasi aiemman Kajaanin kuulumisia-lehden (aikaisemmin Kajaani Oy:n kuulumisia), joka oli ilmestynyt yli 65 vuotta vuodesta 1942. Vuosina 1975–1989 ilmestyi lisäksi Kajaviesti, Kajaani Oy:n sisäinen tiedotusviesti.
Henkilöstö > Tehtaanjohtajat

Kari Pasanen 2002–2008 (siirtynyt Rauman paperitehtaan johtajaksi helmikuussa 2009)
Arto Lampinen 2000-2002
Pauli Hänninen 1993–2000 (myöh. UPM-Kymmene Oyj:n teknologiajohtaja)
Raimo Horneman 1989–1993
Antti Arjas 1985–1990
Eero Turunen 19xx–1985
Jori Pesonen
UPM-Kymmene Oyj:n nykyinen toimitusjohtaja Jussi Pesonen toimi SC-paperitehtaan (PK2) johtajana vuosina 1993–1998. Kari Pasanen toimi SC-paperitehtaan johtajana vuosina 1998–2002.
Tehtaan osastot lopettamisvaiheessa

SC-paperitehdas
Erikoissanomalehtipaperitehdas
Sanomalehtipaperitehdas
Tehdaspalvelu
Kehitysosasto
Ympäristöosasto
Automaatio-osasto
Konekunnossapito
Kuorimo
Rankala
TMP-kuumahiertämö (TMP 1 ja TMP 2)
SGW ja PGW hiomot
Työterveyshuolto
Hallinto-osasto
Kuitu- ja voimaosasto
Tehdaspalokunta ja paloasema
Tehtaan osastot lopettamisvaiheessa > Voimaosasto

Kajaanin paperitehdas osti tarvitsemansa höyryn Kainuun Voima Oy:n höyryvoimalaitokselta, jossa on pää- ja varakattila. Kajaanin paperitehtaan oma höyryvoimala poistui käytöstä vuonna 1999. Vesivoimalat oli myyty Kainuun Voimalle jo aiemmin 1990-luvulla. Kajaanin paperitehdas oli Suomen neljänneksi suurin sähkönkuluttaja. Sähköenergiaa tehtaalla kului vuosittain noin 1 400 GWh ja lämpöä noin 800 GWh.
Poistetut kattilat:
Vanha höyryvoimala purettiin 2000-luvun alussa. Höyryvoima-asemalta ohjattiin myös Katerman, Kallioisen, Koivukosken ja Ämmäkosken vesivoimalaitoksia.
Alkuperäisessä höyryvoimalassa oli vuonna 1910 5 kattilaa, jotka oli suunniteltu tuottamaan höyryä sellutehtaalle. Nämä kattilat poistettiin vuonna 1941. Vuonna 1922 hankittiin hilikäyttöinen kattila. Vuonna 1925-1927 rakennettiin kokonaan uusi höyryvoima-asema, johon myös nykyinen tiilinen savupiippu kuului. Vuonna 1932 hankittiin suurtehohöyrykattila, jonka tulipinta oli 397 m² Kaikki nämä kattilat poistettiin jo aiemmin. Vuonna 1978 höyryvoimalan teho oli 216 MW, josta kattila 5:n teho oli 110 MW.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kattila | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Teho | Polttoaineet |
| Kattila 1 | Babcock & Wilcox | 1935-1982 |  | Raskas polttoöljy |
| Kattila 2 | Yarrow | 1937-1999 | tulipinta 640 m² | Raskas polttoöljy |
| Kattila | ruotsalainen (Zanders & Ingeström?) | 1941-19xx |  | Sähkökattila |
| Kattila 3 | ruotsalainen (Zanders & Ingeström?) | 1952-1969 (uusittu 80-luvulla) |  | Sähkökattila |
| Kattila | Triplex | 1956-1989 |  | Raskas polttoöljy |
| Kattila 4 | Tampella | 1956-1982 |  | Raskas polttoöljy, Märät polttoaineet, Sellutehtaan jätelipeä |
| Kattila 5, pääkattila (Viitoskattila) | Tampella | 1962-1999 (Vuonna 1978 asennettiin viistoarina) | 110 MW | Raskas polttoöljy, Turve, Puuhake, Kivihiili |
| Kattila 6 | Warko | 1971-1999 |  | Raskas polttoöljy |

Poistetut turbiinit:
Vuonna 1978 käytössä olleiden turbiinien yhteisteho oli 41,9 MW, josta pääosan muodosti 25 MW pääturbiini.
Turbiini I, 1913-19xx, Valmistaja: AEG
Turbiini II, 1927-19xx, Valmistaja: Stal, Teho: 1600 kW
Turbiini III, 1927-19xx, Valmistaja: Stal, Teho: 2800 kW
Turbiini 1, 1937-1999, Valmistaja: Asea Stal-Laval, Teho:
Turbiini 2, 196x-1999, Valmistaja: Siemens, Teho:?,
Turbiini 3, 196x-1999, Valmistaja: Asea Stal-Laval, Teho: 25 MW (suuritehoisin)
Turbiineihin oli yhdistettynä generaattorit sähkön tuottamista varten.
Tehtaan osastot lopettamisvaiheessa > Tehdaspalokunta ja paloasema

Tehtaalla oli oma tehdaspalokunta, jonka virallinen nimi oli UPM-Kajaanin Tehdaspalokunta (TPK). Tehdaspalokunta toimi kaikkien UPM:n Kajaanin yksiköiden (aik. Kajaani Oy:n ja myöh. Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n Kajaanin yksiköiden) tarpeita varten ja sillä oli sopimus myös Kainuun Pelastuslaitoksen kanssa ulkopuolisista avustustehtävistä.
Palokunnalla oli käytössään ainakin seuraava ajoneuvokalusto:
K21 (uusi) Karhu-Sisu vuosimalli 1981 (rek. OJP-111) Tullut Kajaanin UPM:lle 2000-luvulla Paltamosta (P11). Nykyisin UPM-Kymmene Oyj:n Kalson viilutehtaan tehdaspalokunnan käytössälähde?
K21 (vanha)/K22 Volvo F720-sammutusauto vuosimalli 1981 (rek. OKA-457), nykyisin UPM-Kymmene Oyj:n Jämsänkosken paloasemalla Jämsänkosken VPK:n käytössä)lähde?
K22 (vanha) Fargo-sammutusauto 60-luvulta. Poistettu 2000-luvulla Karhu-Sisun saapumisen myötä. Nykyinen sijainti tuntematon.lähde?
K27 Toyota Hiace miehistöauto
Maastoautoja vartioinnin käytössä
Tehdaspalokunta toimi tehdasalueella sijaitsevan vanhan pääportin vieressä olevalla paloasemalla. Tehdaspalokunta lakkautettiin tammikuussa 2009. Siihen kuului 15 miestä, joista 2 oli päätoimisesti palokuntaan kuuluvia.
Tehtaan osastot lopettamisvaiheessa > Merkittäviä vuosilukuja

1907 Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö aloitti toimintansa, sahan tuotanto  alkoi
1910 Kajaanin sellutehdas käynnistyi
1917 Ämmäkosken voimalaitos valmistui (voimalaitosta laajennettu 1940-luvulla)
1918 Yhtiön osakkeiden noteeraus Helsingin Pörssissä alkoi
1919 Paperikone 1 (Karlstads Mekaniska Verkstad) käynnistyi
1943 Koivukosken voimalaitos valmistui
1945 Yhtiön nimi muuttui Kajaani Oy:ksi
1957 Jätelipeän polttokattila (kattila 4) valmistui
1957 Yhtiön 50-vuotisjuhlat. Esiintymässä muun muassa Kipparikvartetti
1963 Paperikone 2 (Valmet) ja höyrykattila 5 käynnistyivät
1970 Yhtiö aloitti elektroniikkatuotannon (Kajaani Oy elektroniikka, myöh Kajaani elektroniikka Oy, nyk Metso Automation Oy Kajaani)
1971 Paperikone 3 (Valmet) käynnistyi
1973 - 1985 Toppilan sellutehdas Oulussa oli osa Kajaani Oy:tä
1982 Paperikone 4 (Valmet) käynnistyi, sulfiittisellutehdas lakkautettiin, elektroniikkateollisuus myytiin
1983 Paperikone 1 pysäytettiin ja myytiin vuonna 1988 Kiinaan Qingdao Bei-Fa-yhtiölle
1989 Kajaani Oy yhdistyi osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita
1996 Repola Oy ja Kymmene Oy yhdistyivät; Kajaanin tehdas tuli osaksi UPM-konsernia
1997 Tehdas vietti 90-vuotisjuhlia. Esiintymässä muun muassa Paula Koivuniemi.
2007 Tihisenniemen tehtaalla vietettiin satavuotisjuhlia. Henkilöstölle järjestetyt juhlat olivat 1919 rakennetussa PK1:n paperikonesalissa elokuussa.
2007-2008 Mäntykuidun käyttökokeilu tehdasmittakaavassa
2008 Paperikone PK4 pysäytettiin ensin 10:ksi kuukaudeksi ja 10.9. lopullisesti ylikapasiteetin poistamiseksi
17.12.2008 Tehdas suljettiin lopullisesti
Tehtaan vanha punatiilinen osa purettiin höyryvoimalan lopetettua toimintansa 2000-luvulla oltuaan sitä ennen suurilta osin käyttämättömänä runsaat parikymmentä vuotta paperikone ykkösen ja sellutehtaan lopettamisen jälkeen. Myös alueen kokonaiskuvaa hallinnut vanha höyryvoimala (kattilat 4 ja 5) on purettu. Entinen sellupaalivarasto toimii nykyään sahan varastona ja osaa vanhoista sellukattiloista käytettiin höyryakkuina. Nyttemmin höyryakuksi on muutettu höyryvoimalan entinen raskasöljysäiliö. Säilytettyjä rakennuksia ovat vanha paperikonesali (PK1) ja konepajarakennus sekä aluetta hallitseva punatiilinen vanhan höyryvoimalan savupiippu. Myös vedenottamo toimii edelleen vanhoissa rakennuksissa.
Muuta

Kajaanin tehtaan slogan oli pitkään "Perinteet - osaaminen - laatu". Sittemmin ne olivat yhtenevät UPM-Kymmene Oyj-konsernin arvojen kanssa. (We lead - we learn).
Kirjallisuutta

Arkkitehti Eino Pitkäsen Kajaanin aika - Kalenteri vuodelle 2010, Matti Haapavara, 2009. Kajaanin Purjehtijat.
Virtanen, Sakari, Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM, Kajaani. 2007 (kirja sis. myös DVD:n).
Virtanen, Sakari, Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa. Helsinki 1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Virtanen, Sakari, Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa. Helsinki 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Tuovinen, Paavo. Kehityksen kuvat - Kajaani Oy 1907-1982, valokuvat: Kajaani Oy:n arkisto, Kainuun museo, Akke Virtanen. Kajaani. 1982.
Kajaani Oy Toimintakertomus 1978 (1979). Kajaani Oy. Kajaani.
Huovinen, Veikko. Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani. Kajaani Oy. 1977.
Kukkonen, Otso. Kajaani Oy 1907-1967. Kajaani. Kajaani Oy , 1967
Susitaival, Paavo. Kajaani Oy 1907-1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
Lehtonen, K. F., Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö 1907-1932. Kajaani, 1932 (25-vuotisjuhlajulkaisu)
Keränen, Veikko. Kajaanin sellutehdas 1909-1982. Veikko Keränen. Kajaani. 1982.
Kauppila, Raili. Yhtiö järjestää. Kainuun museon näyttelyjulkaisu. 1997. Kajaani.
Kauppila, Raili, Kainuun Museo. UPM Kajaani 100 vuotta 1907-2007. Hämeen Kirjapaino Oy. 3/2007.
Kajaviesti, Kajaani Oy:n sisäinen tiedotusviesti. Kajaani Oy 1975-1989
UPM-Kymmene Oyj:n Kajaanin tehtaiden sähköinen sidosryhmäkirje 2008-
Tihinen, UPM-Kymmene Oyj:n Kajaanin tehtaan henkilöstön tiedotuslehti 2008-
Kajaanin kuulumisia : henkilöstölehti / Yhtyneet paperitehtaat Oy 1990-2008
Kajaani Oy:n kuulumisia. Kajaani. 1942-1989
Keskisarja, Teemu. Afäärifennomaanit, Paloheimo-veljekset suurliikemiehinä ja yhteiskunnallisina vaikuttajina. Porvoo. 2006. WSOY.
Paavilainen, Marko. Eversti, Upseeri ja teollisuusmies Olli Paloheimo. Porvoo. 2006. WSOY.
Tuuri, Antti. (1999) UPM-Kymmene, Metsän jättiläisen synty. Otava. Helsinki. 493 s.
Kirjallisuutta > Elokuvia

Unohtumattoman Paperitehtaan Muisto (DVD-dokumentti). 2008. Kajaani
Paperitehtaan väkeä (DVD-elokuva), 43 min, UPM-Kajaani. 2007. Kajaani
Kajaani Oy:n toimintaa, lyhytelokuva. Veikko Aitoaho. 1950-luku. Kajaani. http://www.youtube.com/watch?v=w3g_RzDTo7s
Kajaani Oy, lyhytelokuva. 1989. Kajaani
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Kajaanin paperitehdas
Ilmakuva UPM-Kajaanin tehdasalueesta
Kainuun Pelastuslaitos harjoittelee Kajaanin paperitehtaalla
Kuva Kajaanin tehtaan vanhan osan purkutyöstä
ITT Wedeco (Arkistoitu – Internet Archive)
Melodifestivalen 1990

| Eurovision laulukilpailu 1990  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 1990 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  9. maaliskuuta 1990
Tapahtumapaikat:  Rondo, Göteborg
Juontaja(t):  Carin Hjulström
Kapellimestari:  Curt-Eric Holmquist
Valintamenetelmä:  alueraadit
Voittaja:  Edin-Ådahl ”Som en vind”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 1989  1991 ► 
Melodifestivalen 1990 oli Ruotsissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 1990 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 1223 kappaletta. Kappaleista kymmenen valittiin finaaliin. Finaali pidettiin 9. maaliskuuta Rondo-konserttilavalla Göteborgissa. Finaalissa voittajan valitsi 11 ympäri Ruotsia kokoontunutta alueraatia, joista kukin antoi kappaleille pisteitä Eurovision laulukilpailusta tutulla kaavalla 1-2-3-4-5-6-7-8-10-12. Kilpailun voitti yhtye Edin-Ådahl kappaleella "Som en vind".
Tulos

| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Pisteet | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elisabeth Andreasson | "Jag ser en stjärna falla" | Peter Stedt | 53 | 7 |
| 2 | Peter Jöback | "En sensation" | Christer Lundh, Mikael Wendt | 43 | 9 |
| 3 | Lizette Pålsson | "Sången över havet" | Hans Skoog, Martin Klaman | 56 | 6 |
| 4 | N'Gang | "Vi vill ha värme" | Mikael Erlandsson, Robert Ardin, Peter Andersson, Niklas Börjesson, Lars Sandrén | 73 | 5 |
| 5 | Lotta Engberg | "En gång till" | Christer Lundh, Mikael Wendt | 49 | 8 |
| 6 | Lisbet Jagedal | "Varje natt" | Ingela 'Pling' Forsman, Lasse Holm | 76 | 3 |
| 7 | Loa Falkman | "Symfonin" | Elisabeth Lord, Tommy Gunnarsson | 30 | 10 |
| 8 | Carola Häggkvist | "Mitt i ett äventyr" | Stephan Berg | 84 | 2 |
| 9 | Edin-Ådahl | "Som en vind" | Mikael Wendt | 99 | 1 |
| 10 | Sofia Källgren | "Handen på hjärtat" | Ingela 'Pling' Forsman, Lasse Holm | 75 | 4 |
Tulos > Pistetaulukko

| Kappale | Malmö | Luulaja | Uumaja | Sundsvall | Falun | Karlstad | Örebro | Tukholma | Norrköping | Växjö | Göteborg | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Jag ser en stjärna falla" | 6 | 1 | 3 | 8 | 1 | 7 | 2 | 8 | 2 | 3 | 12 | 53 |
| "En sensation" | 5 | 4 | 1 | 1 | 4 | 1 | 6 | 4 | 7 | 6 | 4 | 43 |
| "Sången över havet" | 3 | 5 | 6 | 6 | 5 | 8 | 7 | 5 | 1 | 8 | 2 | 56 |
| "Vi vill ha värme" | 12 | 12 | 12 | 3 | 2 | 5 | 4 | 1 | 10 | 2 | 10 | 73 |
| "En gång till" | 2 | 3 | 7 | 12 | 3 | 4 | 3 | 3 | 5 | 4 | 3 | 49 |
| "Varje natt" | 4 | 10 | 8 | 10 | 6 | 6 | 8 | 6 | 8 | 5 | 5 | 76 |
| "Symphonin" | 1 | 2 | 2 | 4 | 10 | 2 | 1 | 2 | 4 | 1 | 1 | 30 |
| "Mitt i ett äventyr" | 8 | 8 | 4 | 2 | 12 | 10 | 12 | 7 | 6 | 7 | 8 | 84 |
| "Som en vind" | 10 | 6 | 5 | 5 | 8 | 12 | 10 | 12 | 12 | 12 | 7 | 99 |
| "Handen på hjärtat" | 7 | 7 | 10 | 7 | 7 | 3 | 5 | 10 | 3 | 10 | 6 | 75 |
Kalju

Presidentti Urho Kekkonen pitämässä uudenvuodenpuhetta 1. tammikuuta 1959.
Kalju on ihmisen päälaki tai suuri päälaen osa, jossa ei ole hiuksia. Suomen yleiskielessä substantiivi tai adjektiivi kalju voi viitata sekä kaljuuntuneeseen että päänsä paljaaksi eli kaljuksi ajelleeseen henkilöön.
Miestyyppinen kaljuuntuminen alkaa yleensä ohimoilta tai päälaelta. Naistyyppisessä kaljuuntumisessa hiustenlähtöä tapahtuu usein koko pään alueelta.
Mieshormoneiden eli androgeenien ja etenkin hiusten kasvua säätelevään dihydrotestosteroniin liittyvää kaljuuntumista esiintyy yleisesti molemmilla sukupuolilla. Se aiheuttaa miehillä miestyyppistä kaljuuntumista, mutta naisilla yleensä naistyyppistä kaljuuntumista.
Syyt

Tahaton kaljuus johtuu epätavallisen runsaasta hiustenlähdöstä, jota kutsutaan alopeciaksi. Alopecia johtuu useimmiten perintötekijöistä.
Androgeenisesti kaljuuntuvien ihmisten päänahassa on tavallista enemmän testosteronista muodostuvaa dihydrotestosteronia eli DHT:ta. Tutkijat pitävät todennäköisenä, että useammat geenit altistavat androgeeniselle kaljuuntumiselle, mutta tähän mennessä on saatu näyttöä vain yhden, AR-nimisen, geenin osalta. AR-geeni ohjaa elimistön androgeenireseptoriproteiinien valmistusta. Niiden tehtävänä on ohjailla elimistön reaktioita dihydrotestosteroniin ja muihin androgeeneihin. Eräät AR-geenin variantit lisäävät hiustuppien androgeenireseptoreiden aktiivisuutta. Ohimon tai päälaen karvatupet reagoivat miehillä ja joillain naisilla DHT:hen muun alueen tuppia voimakkaammin.
Alopecia voi johtua myös elimistön kuormituksesta, jonka voi aiheuttaa esimerkiksi synnytys, lääkitys, ehkäisypillerit tai sädehoito. Hiusten irtoaminen näiden syiden vuoksi tapahtuu usein vasta muutaman kuukauden kuluttua lääkitysmuutoksesta tai elimistöä kuormittavasta tapahtumasta. Myös autoimmuunisairaudet, arpeuttava karvatuppitulehdus, kilpirauhasen vajaatoiminta, munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, raudanpuute, vähäproteiininen ruokavalio ja raju laihtuminen saattavat aiheuttaa kaljuuntumista.
Myös voimakas tulehdus voi aiheuttaa hiustenlähtöä. Hiusten kasvu ennallistuu tällöin yleensä puolen vuoden sisällä. Miestyyppiseen kaljuuntumiseen saattaa liittyä myös hiivasienten aiheuttamaa tali-ihottumaa.
Yleisyys

Noin puolet 50-vuotiaista miehistä kokee kaljuuntumista ja 80 prosenttia 80-vuotiaista. 30-vuotiaista naisista noin 12 prosenttia potee naistyyppistä kaljuuntumista ja 30–40 prosenttia 60–69-vuotiaista. Pälvikalju-nimistä autoimmuunisairautta potee noin kaksi prosenttia ihmisistä jossain elämänsä vaiheessa. Kaljuuntuminen on erityisen tyypillistä eurooppalaista syntyperää oleville miehille.
Androgeeneistä johtuva kaljuuntuminen saattaa alkaa on teini-iässä. Naisilla se on kuitenkin yleisintä menopaussin jälkeen.