stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Italian Grand Prix 1953
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 50 |  Juan Manuel Fangio | Maserati | 80 | 2:49'45.9 | 2 | 9 |
| 2 | 6 |  Giuseppe Farina | Ferrari | 80 | + 1.4 | 3 | 6 |
| 3 | 2 |  Luigi Villoresi | Ferrari | 79 | + 1 krs. | 5 | 4 |
| 4 | 8 |  Mike Hawthorn | Ferrari | 79 | + 1 krs. | 6 | 3 |
| 5 | 36 |  Maurice Trintignant | Gordini | 79 | + 1 krs. | 8 | 2 |
| 6 | 40 |  Roberto Mieres | Gordini | 77 | + 3 krs. | 16 |   |
| 7 | 56 |  Sergio Mantovani | Maserati | 76 | + 4 krs. | 12 |   |
| Jaettu | 56 |  Luigi Musso | Maserati |   |   |   |   |
| 8 | 10 |  Umberto Maglioli | Ferrari | 75 | + 5 krs. | 11 |   |
| 9 | 38 |  Harry Schell | Gordini | 75 | + 5 krs. | 15 |   |
| 10 | 32 |  Louis Chiron | Osca | 72 | + 8 krs. | 25 |   |
| 11 | 44 |  Prinssi Bira | Maserati | 72 | + 8 krs. | 23 |   |
| 12 | 46 |  Alan Brown | Cooper-Bristol | 70 | + 10 krs. | 24 |   |
| 13 | 28 |  Stirling Moss | Cooper-Alta | 70 | + 10 krs. | 10 |   |
| 14 | 48 |  Hans von Stuck | AFM-Bristol | 67 | + 13 krs. | 29 |   |
| 15 | 16 |  Yves Giraud Cabantous | HWM-Alta | 67 | + 13 krs. | 28 |   |
| 16 | 64 |  Louis Rosier | Ferrari | 65 | + 15 krs. | 17 |   |
| Kesk. | 4 |  Alberto Ascari | Ferrari | 79 | Onnettomuus | 1 |   |
| Kesk. | 52 |  Felice Bonetto | Maserati | 77 | Polttoaine loppu | 7 |   |
| Kesk. | 54 |  Onofre Marimón | Maserati | 75 | Onnettomuus | 4 |   |
| Kesk. | 58 |  Toulo de Graffenried | Maserati | 70 | Moottori | 9 |   |
| NC | 20 |  Jack Fairman | Connaught-Francis | 61 | Ei sijoitusta | 22 |   |
| NC | 30 |  Ken Wharton | Cooper-Bristol | 57 | Ei sijoitusta | 19 |   |
| NC | 24 |  Kenneth McAlpine | Connaught-Francis | 56 | Ei sijoitusta | 18 |   |
| Kesk. | 12 |  Piero Carini | Ferrari | 40 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 22 |  Roy Salvadori | Connaught-Francis | 33 | Kaasu | 14 |   |
| Kesk. | 2 |  Chico Landi | Maserati | 18 | Moottori | 21 |   |
| Kesk. | 34 |  Élie Bayol | Osca | 17 | Moottori | 13 |   |
| Kesk. | 18 |  John Fitch | HWM-Alta | 14 | Moottori | 26 |   |
| Kesk. | 26 |  Johnny Claes | Connaught-Francis | 7 | Polttoaineen syöttö | 30 |   |
| Kesk. | 14 |  Lance Macklin | HWM-Alta | 6 | Moottori | 27 |   |
Muuta

Paalupaikka: Alberto Ascari - 2.02,7
Nopein kierros: Juan Manuel Fangio 2.04,5
K. V. Vaulo

| K>  V. Vaulo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1871 Helsinki
Kuollut: 21. huhtikuuta 1918 (46 vuotta) Tyrväntö
Ammatti:  opettaja, kansakouluntarkastaja
Kaarle Vihtori Vaulo (vuoteen 1902 Eriksson, 31. toukokuuta 1871 Helsinki – 21. huhtikuuta 1918 Tyrväntö) oli suomalainen opettaja ja kansakouluntarkastaja. Hän oli yksi lyhytikäiseksi jääneen Sosialidemokraattisen opettajaliiton perustajista. Sisällissodan aikana Vaulo teki yhteistyötä punaisten kanssa, mutta joutui lopulta heidän surmaamakseen ja päätyi sodan jälkeen valkoisten vapaussankarien joukkoon.
Elämä > Opinnot ja työura

K. V. Vaulo syntyi entisen Suomen kaartin sotilaan ja Helsingin kaupungin metsänvartijan Karl Gustaf Erikssonin perheeseen. Vaulo kirjoitti ylioppilaaksi Porin lyseosta 1893, jonka jälkeen hän suoritti Helsingin yliopistossa opettajakandidaattitutkinnon 1898 ja valmistui filosofian maisteriksi 1907. Opiskeluaikoinaan Vaulo vaikutti raittiusliikkeessä avustaen muun muassa Raittiuden Ystävien julkaisemaa Aamunairut-lehteä. Vuosina 1898–1900 hän toimi Keski-Suomen kansanopiston johtajana. Pari vuotta kestäneiden viransijaisuuksien jälkeen Vaulo työskenteli kansakouluntarkastajana Alavuden kansakoulupiirissä 1906–1915 ja Hämeenlinnan piirissä 1915–1918.
Vuola opiskeli myös psykologiaa Pietarissa. Opintomatkoillaan hän tutustui Ison-Britannian ja Keski-Euroopan koululaitoksiin sekä Norjan ja Tanskan kansanopistoihin. Kansakouluntarkastajana työskennellessän Vaulo kirjoitti aktiivisesti Opettajain Lehteen ja kuului Työkoulu-lehden toimituskuntaan. Vaulo kritisoi koulujen uskonnonopetusta sekä ajoi kirkon ja valtion eroa. Lisäksi hän vaati kansakoululaitoksen uudistamista muun muassa alakoulun ja jatkoluokkien perustamisella. Vuonna 1914 Vaulo julkaisi opettajille suunnatun humaanin kasvatusoppaan Uusi henki koulukurissa, jossa hän vastusti ruumiillista kuritusta ja esitti nykyaikaisia kasvatuskeskusteluja. Vaulon näkemysten mukaan pääperiaatteena tuli olla opettajan ja oppilaiden molemminpuolinen kunnioitus ja arvostus, eikä opettaja ollut erehtymätön auktoriteetti. Vaulo suomensi sveitsiläisen pedagogin Johann Heinrich Pestalozzin tuotantoa sekä tanskalaisen N. F. S. Grundtvigin elämäkerran Yrjö Veijolan kanssa.
Elämä > Sisällissota

Vaulo oli aluksi perustuslaillinen, mutta liittyi sosialidemokraatteihin tutustuttuaan opintomatkoillaan sosialismia kannattaneisiin opettajiin. Syksyllä 1917 hän oli perustamassa Sosialidemokraattista opettajaliittoa. Vaulo hyväksyi periaatteessa vallankumouksen, mutta sisällissodan käynnistyttyä hän kavahti syntyneitä väkivaltaisuuksia. Vaulo vietti sodan kotonaan Tyrvännön Retulansaaren Ylikartanossa, jossa lehtitietojen mukaan majaili myös punakaartilaisia. Helmikuun alussa kansanvaltuuskunta pyysi Vauloa Koulutoimen ylihallituksen korvaajaksi perustamansa kouluneuvoston jäseneksi, mutta hän kieltäytyi vedoten sydänvaivoihinsa sekä haluttomuuteensa muuttaa Helsinkiin. Kansanedustaja Hulda Salmelle lähettämässään kirjeessä Vaulo kuitenkin paljastaa todelliseksi syyksi pettymyksensä punaisten hallintoon. Hieman myöhemmin kouluneuvosto antoi hänen tehtäväkseen laatia julkaisematta jääneen kirjasen Yhteiskunta, koulu ja opettajat. Maaliskuun puolivälissä Vauloa pyydettiin jäseneksi koululaitoksen uudistamista suunnittelevaan komiteaan, josta hän niinikään kieltäytyi. Sodan aikana Vaulon kirjoituksia julkaistiin työväenlehdissä eri nimimerkeillä. Hänen viimeinen ”Koulumies”-nimimerkillä kirjoittamansa artikkeli julkaistiin Työmiehessä päivää ennen Helsingin valtausta.
Vallan vaihduttua Vaulo hakeutui Helsinkiin ja liittyi suojeluskuntaan. Kouluhallituksen ylijohtajan apulainen K. A. Franssila piti Vauloa opportunistina, joka ansaitsi rangaistuksen yhteistyöstään punaisten kanssa ja teki ilmiannon, jonka seurauksena hänet erotettiin välittömästi Helsingin suojeluskunnasta. Vaulo palasi rintamalinjan yli kotiinsa Tyrväntöön, joka oli edelleen punaisten hallussa. Huhtikuun jälkipuoliskolla punaisten esikunta määräsi Vaulon kuulusteluihin Hämeenlinnaan, mutta hän kieltäytyi lähtemästä. Kolmatta kertaa käskyn toistamassa käyneet punakaartilaiset ampuivat lopulta yhteistyökyvyttömän Vaulon kotonaan sunnuntaiaamuna 21. huhtikuuta. Toukokuussa hänet haudattiin juhlallisissa seremonioissa Tyrvännön hautausmaalle yhdessä viiden pitäjässä surmatun valkoisen kanssa. Sodan jälkeen Vaulo pääsi myös H. J. Boströmin toimittamaan kirjaan Sankarien muisto, joka sisältää ”Suomen itsenäisyyden ja vapauden puolesta henkensä antaneiden” elämäkertoja.
Perhe

Vaulon puoliso oli Ylikartanon omistajasukuun kuulunut opettaja Aliina Maria ”Maija” Rantanen (1872–1971), jonka isoisä oli valtiopäivämies Matti Retula. Pariskunnalla oli kolme lasta.
Teoksia

Pestalozzi, Johann Heinrich: Erakon iltahetki.  Suomentanut Kaarle Vaulo. Sortavala:  Karjalan kirjakauppa ja kustannusliike, 1902.
Schröder, Ludvig: N. F. S. Grundtvig : kansanopiston isä.  Suomentanut Kaarle Vaulo ; Yrjö Veijola. Porvoo:  WSOY, 1902.
Uusi henki koulukurissa. Kansakoulun työmaalta : muistoja, kokemuksia, toiveita 1.  Helsinki:  Sana, 1914.
Sundbyberg

| Sundbybergin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Sundbyberg
Kuntakoodi:  0183
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  8,69 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  53 564
 – Väestötiheys:  6 163,9 as./km²
 
 www.sundbyberg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pistetaloja Storskogenissa.
Vuodelta 1911 oleva talo Sundbybergin keskustassa.
Hallonbergenin kerrostaloja.
Sundbybergin kunta (ruots. Sundbybergs kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Sundbyberg.
Kunnan maapinta-ala on 8,69 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 53 564 henkeä (31.12.2021).
Sundbybergin naapurikuntia ovat Solna, Tukholma ja Sollentuna.
Pinta-alaltaan Sundbyberg on Ruotsin pienin kunta, mutta sen väestötiheys on Ruotsin toiseksi korkein. Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.
Kuntajaon kehitys

Sundbyberg erotettiin omaksi kauppalaksi Bromman maalaiskunnasta vuonna 1888. Vuonna 1927 kauppalasta tuli kaupunki. Vuonna 1949 siihen liitettiin Lilla Albyn entinen taajaväkinen yhdyskunta Solnan kaupungista ja Duvbon entinen taajaväkinen yhdyskunta Spångan maalaiskunnasta. Kuntauudistuksen valmisteluna Solnasta ja Sundbybergistä muodostettiin 1960-luvun puolivälissä Solnan–Sundbybergin kuntablokki, mutta kuntaliitosta ei koskaan tehty. Sundbybergin kaupungista tuli Sundbybergin kunta vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Vaakuna

Kuntavaakuna on otettu Sundbybergin kaupungilta. Myös Duvbon taajaväkisellä yhdyskunnalla oli oma vaakuna.
Duvbon taajaväkinen yhdyskunta (1943–1948).
Väestönkehitys

| Sundbybergin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 24 488 | 24 488 |
| 1955 | 1955 |    | 26 082 | 26 082 |
| 1960 | 1960 |    | 27 068 | 27 068 |
| 1965 | 1965 |    | 28 293 | 28 293 |
| 1970 | 1970 |    | 28 085 | 28 085 |
| 1975 | 1975 |    | 26 995 | 26 995 |
| 1980 | 1980 |    | 25 717 | 25 717 |
| 1985 | 1985 |    | 28 516 | 28 516 |
| 1990 | 1990 |    | 31 308 | 31 308 |
| 1995 | 1995 |    | 31 803 | 31 803 |
| 2000 | 2000 |    | 33 868 | 33 868 |
| 2005 | 2005 |    | 34 016 | 34 016 |
| 2010 | 2010 |    | 38 633 | 38 633 |
| 2015 | 2015 |    | 46 110 | 46 110 |
| 2020 | 2020 |    | 52 801 | 52 801 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 13 316 | 28,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 4 629 | 10,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 4 496 | 9,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 669 | 51,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 088 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 14,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 597 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 207 648 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 18 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,7 %
18–64-vuotiaat: 68,0 %
65 vuotta täyttäneet: 13,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,1 | 0,1 |
|   | jalostus | 17,1 | 13,1 |
|   | palvelut | 82,3 | 86,1 |
|   | tuntematon | 0,5 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 20 037 | 20 254 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 100,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 0 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuuluu Tukholman taajamaan, josta tässä kunnassa asui 38 633 asukasta.
Koko Tukholman taajamassa on  1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Sundbybergin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Södra Sundbyberg (25 valtuutettua)
Norra Sundbyberg (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sundbybergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 7 | 8 | 9 | 9 | 11 | 13 | 13 | 16 | 14 | 17 | 16 | 14 | 15 |  |
|   | Keskustapuolue | 7 | 5 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 5 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 5 | 5 | 2 | 6 | 8 | 6 | 6 | 4 | 8 | 5 | 4 | 4 | 5 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 4 | 6 | 6 | 4 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 20 | 21 | 22 | 19 | 23 | 20 | 24 | 19 | 19 | 17 | 15 | 18 | 16 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 | 7 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 6 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 55 | 61 |  |
Kaupunginosat

Centrala Sundbyberg
Duvbo
Hästhagen
Tulemarken
Hallonbergen
Lilla Alby
Rissne
Storskogen
Ursvik
Ör
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Sundbybergin piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Sundbyberg
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Sundbyberg
Seurakunnat > Kirkot

Albyn kirkko
Duvbon kirkko
Lötsjökapellet
Sundbybergin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sundbybergin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Sundbybergs kommun – Kuntajaon kehitys ja kaupunginosat käännöstä.
Tukholman läänin kuntien keskustaajamat
Tukholman läänin kunnat
Kuvanveistäjä Carl Fagerbergin taideteos Familjelycka Sundbybergin toriaukion suihkulähteessä.
Kartta Sundbybergin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Italian Grand Prix 1999

Italian Grand Prix 1999 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin Monzassa 12. syyskuuta 1999. Kilpailun voitti Jordan-tallin Heinz-Harald Frentzen. Voitto oli tallin ainoa, joka saavutettiin kuivalla kelillä.
Mika Häkkinen johti kilpailua melko turvallisella erolla muihin, mutta pyörähti radan ensimmäisessä shikaanissa ja keskeytti ja purskahti itkuun läheisessä metsässä. MM-pisteissä Eddie Irvine nousi kilpailun jälkeen Häkkisen kanssa tasoihin. Suomalaisten huomion keräsi myös kolmanneksi ajanut Mika Salo. Nopeimman kierroksen kilpailussa ajoi Ralf Schumacher ajalla 1,25.579.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 |  Heinz-Harald Frentzen | Jordan-Mugen-Honda | 53 | 1'17:02.923 | 2 | 10 |
| 2 | 6 |  Ralf Schumacher | Williams-Supertec | 53 | 3.272 | 5 | 6 |
| 3 | 3 |  Mika Salo | Ferrari | 53 | 11.932 | 6 | 4 |
| 4 | 16 |  Rubens Barrichello | Stewart-Ford | 53 | 17.63 | 7 | 3 |
| 5 | 2 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 53 | 18.142 | 3 | 2 |
| 6 | 4 |  Eddie Irvine | Ferrari | 53 | 27.402 | 8 | 1 |
| 7 | 5 |  Alessandro Zanardi | Williams-Supertec | 53 | 28.047 | 4 |   |
| 8 | 22 |  Jacques Villeneuve | BAR-Supertec | 53 | 41.797 | 11 |   |
| 9 | 11 |  Jean Alesi | Sauber-Petronas | 53 | 42.198 | 13 |   |
| 10 | 7 |  Damon Hill | Jordan-Mugen-Honda | 53 | 56.259 | 9 |   |
| 11 | 18 |  Olivier Panis | Prost-Peugeot | 52 | Moottori | 10 |   |
| Kesk. | 17 |  Johnny Herbert | Stewart-Ford | 40 | Kytkin | 15 |   |
| Kesk. | 15 |  Toranosuke Takagi | Arrows | 35 | Ulosajo | 22 |   |
| Kesk. | 14 |  Pedro de la Rosa | Arrows | 35 | Ripustukset | 21 |   |
| Kesk. | 1 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 29 | Ulosajo | 1 |   |
| Kesk. | 19 |  Jarno Trulli | Prost-Peugeot | 29 | Vaihteet | 12 |   |
| Kesk. | 23 |  Ricardo Zonta | BAR-Supertec | 25 | Renkaankiinnitys | 18 |   |
| Kesk. | 20 |  Luca Badoer | Minardi-Ford | 23 | Kolari | 19 |   |
| Kesk. | 10 |  Alexander Wurz | Benetton-Playlife | 11 | Sähköt | 14 |   |
| Kesk. | 12 |  Pedro Diniz | Sauber-Petronas | 1 | Ulosajo | 16 |   |
| Kesk. | 9 |  Giancarlo Fisichella | Benetton-Playlife | 1 | Ulosajo | 17 |   |
| Kesk. | 21 |  Marc Gené | Minardi-Ford | 0 | Kolari | 20 |   |
Italian Grand Prix 1969

Italian Grand Prix 1969 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 7. syyskuuta 1969 Monzan radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli jo kauden kuudes. Ensimmäisen ja neljännen auton ero oli vain 0,19 sekuntia. Ero on pienin 1-2-3-4 välinen ero F1-historiassa.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 20 |  Jackie Stewart | Matra-Ford | 68 | 1'39:11.26 | 3 | 9 |
| 2 | 4 |  Jochen Rindt | Lotus-Ford | 68 | +0.08 | 1 | 6 |
| 3 | 22 |  Jean-Pierre Beltoise | Matra-Ford | 68 | +0.17 | 6 | 4 |
| 4 | 18 |  Bruce McLaren | McLaren-Ford | 68 | +0.19 | 5 | 3 |
| 5 | 32 |  Piers Courage | Brabham-Ford | 68 | +33.44 | 4 | 2 |
| 6 | 10 |  Pedro Rodríguez | Ferrari | 66 | + 2 krs. | 12 | 1 |
| 7 | 16 |  Denny Hulme | McLaren-Ford | 66 | + 2 krs. | 2 |   |
| 8 | 30 |  Jo Siffert | Lotus-Ford | 64 | Moottori | 8 |   |
| 9 | 2 |  Graham Hill | Lotus-Ford | 63 | Vetoakseli | 9 |   |
| 10 | 26 |  Jacky Ickx | Brabham-Ford | 61 | Polttoaine loppu | 15 |   |
| NC | 14 |  John Surtees | BRM | 60 | Ei sijoitusta | 10 |   |
| Kesk. | 12 |  Jackie Oliver | BRM | 48 | Öljynpaine | 11 |   |
| Kesk. | 36 |  Silvio Moser | Brabham-Ford | 9 | Polttoainevuoto | 13 |   |
| Kesk. | 28 |  Jack Brabham | Brabham-Ford | 6 | Öljyvuoto | 7 |   |
| Kesk. | 6 |  John Miles | Lotus-Ford | 3 | Moottori | 14 |   |
Muuta

Nopein kierros: Jean-Pierre Beltoise 1'25.200
Aleksi Valavuori

| Aleksi Valavuori |
| --- | --- |
 Aleksi Valavuori (vaaleanpunaisessa paidassa) pelaamassa rantafutista Unibetin joukkueessa Yyteri BeachFutis -tapahtumassa 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1978 (ikä 46) Teuva
Ammatti:  juontaja, liikemies
Aiheesta muualla
IMDb
Aleksi Valavuori (s. 7. marraskuuta 1978 Teuva) on suomalainen julkisuuden henkilö ja liikemies. Hän on toiminut aiemmin myös tv-juontajana sekä urheilumanagerina. Manageroinnin ja televisiotyön lisäksi Valavuori on työskennellyt yrityksille sisällöntuottajana ja mainoskasvona. Vuonna 2011 Valavuori aloitti Kultaranta Resort Oy:n luovana johtajana ja lopetti sen palveluksessa vuonna 2012.
Mediassa

Valavuori esiintyi ensimmäistä kertaa televisiossa 22-vuotiaana Ylen Videotreffit-ohjelmassa, jossa hän pääsi valitsemaan itselleen yhden treffikumppanin kolmesta sinkkunaisesta. Valavuori toimi juontajana vuonna 2008 Nelosella esitetyssä Suomen Pelkokerroin -ohjelmassa. Ohjelma pohjautui kansainväliseen Pelkokerroin-formaattiin. Ohjelman tuotti Solar Television. Valavuori palkittiin vuoden parhaan tv-esiintyjän Venla-palkinnolla vuonna 2008.
Vuonna 2010 Valavuori konseptoi tv-formaatin Ihan Finaalissa. Sarjassa seurattiin Suomen jääkiekkomaajoukkueen elämää muun muassa Vancouverin olympialaisissa ja muissa arvokisoissa. Syyskuussa 2012 Valavuori isännöi MTV3:lla Voittajajoukkue-ohjelmaa. Valavuori aloitti jääkiekon SM-liigan studioisäntänä Nelonen Pro -kanavalla 2013. TV-sopimusta ei kuitenkaan jatkettu keväällä 2014. Keväällä 2021 Valavuori osallistui Big Brother Vip -ohjelmaan, jossa oli mukana yhteensä 14 julkisuudesta tuttua henkilöä. Hänet häädettiin talosta kymmenentenä henkilönä, vain kaksi päivää ennen finaalia.
Valavuorella on 158 300 seuraajaa X-palvelussa (syyskuu 2023).
Valavuori on vetänyt Twitch-palvelussa omaa puheohjelmaa. Valavuori aloitti NHL-videopelien striimaamisen Twitchissä COVID-19-epidemian aikaan. Ohjelma muuttui puheohjelmaksi, jonka ensimmäiseksi vieraaksi tuli Tiina Jylhä ja toiseksi Teemu Selänne. Elokuussa 2021 Valavuori oli Sanna Ukkolan kirjoittaman kolumnin mukaan suosituin suomenkielistä lähetystä lähettävä Twitch-striimaaja, jonka livelähetyksiä seurasi 40 000 katsojaa.
Urheilu

Valavuori toimi Korisliigassa pelaavan Espoon Hongan joukkueenjohtajana ja markkinointipäällikkönä vuosina 2002–2004. Vuonna 2004 hän siirtyi toisen Korisliiga-joukkueen, Torpan Poikien manageriksi. Helsinkiläinen Torpan Pojat nousi Valavuoren johdolla takaisin parrasvaloihinselvennä ja lisäksi hän toi Suomen kansan nähtävilleselvennä kaksi entistä NBA-tähteä, Dennis Rodmanin (2005) ja Scottie Pippenin (2008).lähde?
Vuonna 2011 Valavuori toimi Loimaa Bisonsin urheilujohtajana ja managerina. Urheilujohtajan pesti päättyi lokakuussa 2011. Hänestä käytettiin joukkueen ja median uutisoinneissa usein myös termiä monitoimimies.
Vuonna 2016 Valavuori toimi Espoo Unitedin koripallojoukkueen general managerina, mutta hänet irtisanottiin saman vuoden lokakuussa. Valavuori oli kirjoittanut Twitteriin homoseksuaaleja loukkaavan tviitin. Kun Valavuorelta kysyttiin, edustavatko hänen näkemyksensä seuran näkemyksiä, Valavuori vastasi, ettei Espoo United palkkaa homoja. Pian seura ilmoitti, etteivät Valavuoren kirjoitukset ”edusta Espoo Unitedin, sen kasvattajaseurojen, sidosryhmien tai sponsorien arvomaailmaa millään tavalla.” Myöhemmin Suomen Koripalloliitto asetti Valavuoren väliaikaiseen toimintakieltoon, koska homokommenttien epäiltiin rikkovan liiton kurinpitosääntöjä. Lopulta Valavuori sai liitolta kahden kuukauden toimintakiellon.
Rikostuomiot

Helmikuussa 2019 uutisoitiin, että Aleksi Valavuorta epäillään törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta. Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet 2014–2016. Vuonna 2015 Valavuorella ei ole ollut verotettavia tuloja, vaikka hän on samaan aikaan on toiminut aktiivisesti sosiaalisessa mediassa ja ylläpitämillään verkkosivuilla markkinoiden ulkomaisia vedonlyöntiyhtiöitä.
Tammikuussa 2021 Varsinais-Suomen käräjäoikeus langetti Valavuorelle kahden vuoden ehdollisen vankeustuomion törkeästä veropetoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta. Lisäksi hänelle määrättiin 60 tuntia yhdyskuntapalvelua ja liiketoimintakielto. Tuomion mukaan Valavuori antoi verottajalle väärää tietoa tuloistaan. Vältettyjen verojen määrä oli syyttäjän mukaan lähes 403 000 euroa. Valavuori tunnusti epäillyt rikokset. Valavuoren mukaan verottaja perii häneltä yli puolta miljoonaa euroa, jonka päälle tulevat vuosittaiset korot. Seiska uutisoi keväällä 2020, että Valavuori pyrkii järjestämällään hiihtotapahtumalla maksattamaan verovelkaansa.