stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Houses of the Holy
Kappalelista

| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The Song Remains the Same | Jimmy Page, Robert Plant | 5.32 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Rain Song | Page, Plant | 7.39 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Over the Hills and Far Away | Page, Plant | 4.50 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Crunge | John Bonham, John Paul Jones, Page, Plant | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Dancing Days | Page, Plant | 3.43 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | D’yer Mak’er | Bonham, Jones, Page, Plant | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | No Quarter | Jones, Page, Plant | 7.00 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | The Ocean | Bonham, Jones, Page, Plant | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| Deluxe Edition -bonuslevy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The Song Remains the Same (Guitar Overdub Reference Mix)  | Page, Plant | 5.29 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Rain Song (Mix Minus Piano)  | Page, Plant | 7.45 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Over the Hills and Far Away (Guitar Mix Backing Track)  | Page, Plant | 4.22 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | The Crunge (Rough Mix - Keys Up)  | Bonham, Jones, Page, Plant | 3.16 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Dancing Days (Rough Mix with Vocal)  | Page, Plant | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | No Quarter (Rough Mix with JPJ Keyboard Overdubs - No Vocal)  | Jones, Page, Plant | 7.03 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Ocean (Working Mix)  | Bonham, Jones, Page, Plant | 4.26 |  |  |  |  |  |  |
Singlet

Yhtyeen kotimaassa Britanniassa ei julkaistu yhtäkään singleä.
Kokoonpano

| --- | --- |
 Muusikot Jimmy Page – kitarat (myös levyn tuottaja)  Robert Plant – laulu, taustalaulu  John Paul Jones – bassokitara, piano, syntetisaattoripiano, syntetisaattoribasso, mellotron, urut, taustalaulu  John Bonham – rummut, taustalaulu, ”The Ocean” -kappaleen puhuttu intro :  Muut Peter Grant – tuottaja  Eddie Kramer – äänittäjä, miksaaja (Electric Lady Studios)  Andy Johns – miksaaja (Olympic Studios)  Keith Harwood – miksaaja (Olympic Studios)  Hipgnosis – kansi 
Robert Plant ja Jimmy Page 1973.
Houses of the Holyn kansitaide. Etu- ja takansi muodostavat yhdessä kokonaisuuden.
Sisäkansi.
Myllyjoki (Muurame)

| Myllyjoki Saukkolanjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Muurame
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Kuusjärvi
 :  62.19970°N, 25.47455°E
Laskupaikka:  Muuratjärvi
 :  62.18698°N, 25.47931°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  100,3 m  
Laskukorkeus:  90,1 m  
Korkeusero:  10,2 m
Pituus:  1,714 km 
Muuta
Myllyjoki eli Saukkolanjoki on Muuramen ja Jyväskylän Korpilahden rajalla Saukkolan kylässä sijaitseva joki, joka laskee Kuusjärvestä Muuratjärveen. Joki on noin 1,7 kilometrin pituinen.
Joen kulku

Myllyjoki alkaa Kuusjärven kaakkoisosasta 100,3 metrin korkeudelta mpy. ja laskee Muuratjärven Saukkolanlahteen. Muuratjärven pinnankorkeus on 90,1 metriä, joten pudotusta joelle kertyy yhteensä 10,2 metriä. Kunnanraja seuraa jokea lähes täysin, mutta seututien alituksen jälkeen raja erkanee joesta sen itäpuolelle. Alajuoksulla raja seuraa jälleen jokea.
Myllyjoen ylintä osuutta kutsutaan Ylä-Saukkolankoskeksi, joka on noin 500 metriä pitkä ja 5–30 metriä leveä suvannosta ja kahdesta varsinaisesta koskesta (Saunakoski ja Keskimyllynkoski) koostuva osuus. Sen pudotuskorkeus on 6,7 metriä ja kaltevuus 1,3 %. Ylä-Saukkolankosken ympärillä on pienimuotoista asutusta, ja aiemmin sen ylitse on myös kulkenut yksityistien silta. Muuramen Riskoperälle kulkeva silta sortui vuonna 2024. Ylä-Saukkolankoskessa on pato, jota käytetään Kuusjärven pinnankorkeuden säännöstelyyn.
Ala-Saukkolankoski on 450 metriä pitkä ja 5–23 metriä leveä osuus, joka alkaa maantien sillan alta ja päättyy kunnanrajalle. Se koostuu useista pienistä koskista sekä niiden välisistä suvannoista, mutta sen pudotuskorkeus on pienempi kuin Ylä-Saukkolankoskella, 3,3 metriä. Sen kaltevuus on 0,7 %. Yhtä asuntoa lukuun ottamatta Ala-Saukkolankosken rannat ovat rakentamattomia.
Vesistösuhteet

Myllyjoki sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Muuratjärven valuma-alueen (14.28) Kuusjärven alueella (14.285). Kuusjärvi on alueen alin järvi. Sen yläpuolisista järvistä suurimmat ovat Niemijärvi (49 ha), Iso-Lampsi (42 ha) ja Pikku-Lampsi (25 ha). Kuusjärven alueen yläpuolella on vielä Vesankajärven valuma-alue (14.286), johon kuuluu muun muassa Vesankajärvi (203 ha), Vähä-Vesanka (102 ha) ja Vasarainen (51 ha).
Luontoarvoja

Myllyjoen varrella on Metso-ohjelmaan kuuluva luonnonsuojelualue. Alueella esiintyy erityisesti suojeltavaa purosuomusammalta eli kalliosuomusammalta sekä muita sammalia, jäkäliä ja hirvenkelloa. Huomattavia eläinlajeja ovat liito-orava ja virtavesimittari.
Historiaa

Myllyjoessa on ollut kolme vesimyllyä, joista huomattavin oli 1860-luvulla perustettu Ylä-Saukkolankosken Ylämylly. Itse myllyrakennus hävisi viimeistään 1980-luvulla, ja sen yhteydessä ollut pato korvattiin nykyisellä säännöstelypadolla vuonna 1989. Alempana joessa on ollut Keskisenmylly Ylä-Saukkolankosken alaosassa sekä Ala-Saukkolankosken mylly.
Myllyjoen kautta on kulkenut uittoväylä Päijänteeseen. Virallisesti vuonna 1934 vahvistettu uittoväylä alkoi Kuusjärvestä, mistä huolimatta puuta uitettiin Vesankajärvestä asti. Väylä oli käytössä vuoteen 1964 asti, ja Myllyjoen varrella olleet uittorännit purettiin vuonna 1986.
Rudolf Gesellius

Rudolf Johan Henrik Gesellius (28. tammikuuta 1875 Helsinki – 18. syyskuuta 1938 Tukholma) oli liikemies ja lahjoittaja, joka sai kauppaneuvoksen arvon.
Geselliuksen vanhemmat olivat saksalaissyntyinen liikemies Herman Otto Gesellius ja Emilie Struckmann. Hän kävi Helsingin ruotsalaista normaalilyseota ja aloitti uransa Sören Bernerin tukkuliikkeessä. Gesellius ryhtyi työskentelemään 1897 isänsä H. O. Geselliuksen siirtomaatavaroiden ja viljan tukkuliikkeessä, jonka johtajaksi hän tuli 1903 ja myöhemmin yksinomistajaksi. Kun liike muodostettiin Kommandiittiyhtiö H. O. Geselliuksen jälk. & Co-nimiseksi oli Gesellius toiminimen pääosakkaana ja toimitusjohtajana vuoteen 1910 saakka ja sen jälkeen hän oli sen yksinomistaja. Gesellius kuului useiden eri pankkien, vakuutuslaitosten ja liikeyritysten, samoin kuin taloudellisten järjestöjen johtoelimiin. Kauppaneuvoksen arvon hän sai 1929. Geselliuksen puoliso vuodesta 1913 oli Emilie Lindholm (k. 1941). Gesellius perusti puolisonsa kanssa 1928 säätiön lääketieteen, kemian ja fysiikan alan tutkimustyön tukemiseen. Säätiö, joka toimii yhä ja jonka alkupääoma oli 3,5 miljoonaa markkaa, myönsi aikoinaan huomattavan suuria apurahoja. Geselliukset tukivat taloudellisesti myös ruotsalaista vanhainkotia Helsingissä.
Gesellius harjoitti myös 1917–1918 arvopaperikauppaa Kommandiittiyhtiö R. Gesellius arvopaperiosasto-nimellä ja hän oli vuosina 1920–1923 Oy Trikoo Ab:n osakkaana. Gesellius oli Helsingin Osakepankin ja Suomen Sokeri Oy:n hallintoneuvostojen, Elinkorkolaitoksen ja ruotsalaisen kauppakorkeakoulun johtokuntien sekä Helsingin Säästöpankin isännistön, Pörssikomitean ja Suomen Tukkukauppiasliiton hallituksen jäsen. Hän oli jäsenenä Pohjoismaiden Tukkukauppiasliiton keskusneuvostossa ja Kenraali Mannerheimin Lastensuojeluliiton johtokunnassa sekä Suomen Taideyhdistyksen hallintoneuvostossa.
Gesellius oli Helsingin kaupunginvaltuustossa kaupunginvaltuutettuna (rkp) 1934–1936. Hän kuului myös Helsingin saksalaisen seurakunnan kirkkoneuvostoon.
Rudolf Geselliuksen veli oli arkkitehti Herman Gesellius ja sisar tekstiilitaiteilija Loja Saarinen.
Aiheesta muualla

Stiftelsen Emilie och Rudolf Gesellius fond Viitattu 18.1.2014
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Alvar Muhonen

Alvar "Muhis" Muhonen (s. 10. tammikuuta 2004) on suomalainen pikaluistelija, joka edustaa Helsingin Luistinkiitäjiä (HLK). Hän asui lapsuutensa Espoossa. Nykyään hän asuu ja luistelee Saksassa.lähde?
Hän on saavuttanut merkittäviä tuloksia sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.
Muhonen on osallistunut nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, kuten vuoden 2023 ISU World Junior Speed Skating Championships -kilpailuihin Inzellissä, Saksassa, jossa hän kilpaili 500, 1000, 1500 ja 5000 metrin matkoilla.
Kotimaassa Muhonen on menestynyt erityisesti pitkän matkan kilpailuissa.
Maaliskuussa 2023 Seinäjoella järjestetyissä Suomen mestaruuskilpailuissa hän sijoittui toiseksi 5000 metrin matkalla ajalla 7.52,79, jääden vain seuratoverinsa Samuli Suomalaisen taakse.
Hänen henkilökohtaisia ennätyksiään ovat muun muassa 500 metrin aika 37,29 ja 1500 metrin aika 1.51,90, molemmat saavutettu Inzellissä lokakuussa 2023.
Näiden suoritusten myötä Muhonen on vakiinnuttanut paikkansa yhtenä Suomen lupaavimmista pikaluistelijoista.
Ennätysajat

|  | 500m | 1000m | 1500m | 5000m |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2025 | 37,29 | 1.51,90 |  | 7.52,79 |
2026: 
2027:
Köyhänoja

| Köyhänoja |
| --- | --- |
 Köyhänoja Köhniöllä rautatien vieressä.
Alkulähde:  Köhniönjärvi  62.23787°N, 25.67457°E
Laskupaikka:  Jyväsjärvi  62.22628°N, 25.72806°E
Maat:  Suomi
Köyhänoja on puro, joka laskee Jyväskylän Köhniönjärvestä Jyväsjärven Korkeakoskenlahden pohjukkaan. Se kulkee Kypärämäen, Keltinmäen, Kukkumäen, Keljon, Mattilanpellon ja Ristonmaan kaupunginosien alueella.
Luonto ja ympäristö

Köyhänojan yläjuoksu on kaupungin omistamaa luonnonsuojelualuetta. Yläjuoksua ympäröivä metsä on kuusivaltaista lehtomaista kangasta sekä lehtokorpea, jossa kasvaa etenkin kotkansiipiä. Alueella on havaittu myös liito-oravia.
Yläjuoksulla Köhniöllä Köyhänojan luonnontilaa on muuttanut vain rautatien ja tien, nykyisen Mäyränpolku-nimisen kevyen liikenteen väylän rakentaminen sen yli. Alempana Köyhänojassa on Korkeakoski, joka estää alajuoksulla esiintyvien taimenten ja harjusten kulkemisen Köhniönjärveen.
Valuma-alue

Köyhänoja on Kymijoen vesistön Suur-Päijänteen alueeseen (14.2) kuuluvan Ristiselän alueen (14.23) Köhniönjärven valuma-alueen (14.232) lasku-uoma. Alimmat valuma-alueen vesistöt ovat Myllyjärvi sekä sen pohjoispuolella sijaitseva Myllylampi, joilla ei kuitenkaan ole avoimia laskuojia. Hieman ylempänä Köyhänojaan yhtyy Ylä-Myllyjärven asuinalueen lähellä olevan Mustalammen laskuoja. Seuraavana on Köyhänojan lähde, Köhniönjärvi, jonka kautta muiden valuma-alueen vesistöjen vedet päätyvät Köyhänojaan. Tällä alueella on useampi pienempi lampi: järven pohjoispuolella Killervä, Rimminlampi ja Riihilampi sekä eteläpuolella toinen Mustalampi sekä Kotalampi, Rajalampi, Soidenlampi ja Huutlampi. Mustankorkean jätteenkäsittelylaitos sijaitsee valuma-alueella, Soidenlammen ja Mustalammen välissä.
Valuma-alueen pinta-ala on noin 18 neliökilometriä, josta 56,6 % on sulkeutunutta metsää ja 8,4 % harvaa metsää. Vesistöjen osuus on 2,8 %. Valuma-alueella sijaitsee Keljon Tarhamäen ja Valkolan asuinalueet, suurin osa Kukkumäestä, Myllyjärvestä ja Kypärämäestä sekä koko Keltinmäki.
Kuvia

Köyhänoja Kukkumäessä.
Korkeakoski rautatien alituksen jälkeen.
Köyhänojan suu Ristonmaalla.
Ketarlammi

| Ketarlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hollola
Koordinaatit:  61°00′27″N, 25°24′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.246.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,605 km  
Pinta-ala:  1,888 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKetarlammi 
Ketarlammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hälvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Hammonjoen valuma-alueeseen (14.246) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy.
Särmiö

| Uniformiset särmiöt |
| --- | --- |
 (Kuvassa kuusikulmainen särmiö)
Tyyppi: Uniforminen monitahokas
Conwayn monitahokas- merkintä: Pn
Tahkoja: 2+n yhteensä: 2 {n} n Neliö|{4}
Särmiä: 3n
Kärkiä: 2n
Schläflin symboli: {n}×{} tai t{2, n}
Coxeterin diagrammi: 
Kärkikonfiguraatio: 4.4.n
Symmetriaryhmä: Dnh, [n,2], (*n22), kertaluku 4n
Rotaatioryhmä: Dn, [n,2]+, (n22), kertaluku 2n
Duaalikappale: Bipyramidit
Ominaisuuksia: kupera, semiregulaarinen, särmätransitiivinen
 n-kulmainen särmiöverkko (tässä n = 9)]]
Särmiö eli prisma on geometriassa monitahokas, jonka tahkoina on kaksi keskenään yhtenevää monikulmiota, joiden vastaavat sivut ovat yhdensuuntaiset, sekä joukko suunnikkaita, jotka yhdistävät nämä monitahokkaat toisiinsa. Näitä yhdensuuntaisia monitahokkaita sanotaan särmiön pohjiksi, niitä yhdistäviä suunnikkaan muotosia tahkoja särmiön sivutahkoiksi. Sivutahkot yhdessä muodostavat särmiön vaipan.  Särmiön kaikki leikkauspinnat pohjan kanssa yhdensuuntaisten tasojen kanssa ovat pohjien kanssa yhteneviä ja siitä yhdensuuntaissiirrolla muodostettavia. Särmiötä nimitetään sivutahkojen lukumäärän mukaan, joka on samalla pohjan sivujen lukumäärä. Esimerkiksi särmiötä, jonka pohja on viisikulmio, sanotaan viisikulmaiseksi särmiöksi. Särmiöt muodostavat osajoukon prismatoideista.
Yleiset, suorat ja uniformiset särmiöt

Suora särmiö on särmiö jonka pohjia yhdistävät särmät ja tahkot ovat kohtisuorassa pohjatahkoja vastaan. Suoran särmiön muut tahkot paitsi mahdollisesti pohjat ovat suorakulmioita. Suoraa särmiötä, jonka pohjat ovat säännöllisiä monikulmiota, sanotaan säännölliseksi särmiöksi.  Suoraa särmiötä, jonka pohjat ovat säännöllisiä p-kulmioita, voidaan merkitä Schläflin symbolilla { } × {p}.
Jos yhdistävät tahkot ja sivut eivät ole kohtisuorassa pohjiin nähden, särmiötä sanotaan vinoksi särmiöksi.
Särmiötä, jonka pohjakin on suunnikas, sanotaan suuntaissärmiöksi eli parallelepipediksi.. Suuntaissärmiö on monitahokas, jonka kaikki kuusi tahkoa ovat suunnikkaita.
Suoraa särmiötä, jonka pohja on suorakulmio, sanotaan suorakulmaiseksi särmiöksi. Sellaisen Schläflin symboli on { } × { } × { }. Jos pohja on neliö ja jos lisäksi pohjien välinen etäisyys on yhtä suuri kuin tämän neliön sivu, kyseessä on kuutio, joka kuuluu samalla myös säännöllisiin monitahokkaisiin.
Nimitystä uniforminen tai semiregulaarinen särmiö käytetään sellaisista särmiöistä, joiden sivutahkot ovat neliöitä, sillä ne kuuluvat myös uniformisten monitahokkaiden joukkoon. Uniformisen p-kulmaisen särmiön Schläflin symboli on t{2,p}.  Esimerkiksi kuutio on uniforminen 4-kulmainen särmiö. Suorat särmiöt, joilla on säännölliset pohjat ja yhtä pitkät särmät, muodostavat toisen kahdesta äärettömästä semiregulaaristen monitahokkaiden sarjasta; toisen tällaisen sarjan muodostavat antiprismat.
Suoran särmiön duaalikappale on bipyramidi.
Särmiöt voidaan käsittää myös lieriön alalajiksi, joissa pohja on monikulmio. Särmiöt, joiden pohjana on säännöllinen n-kulmio, lähestyvät muodoltaan ympyräpohjaista lieriötä, kun n kasvaa rajatta.
Katkaistu särmiö on särmiötä muistuttava monitahokas, jonka pohjat kuitenkaan eivät ole yhdensuuntaisia.
Tilavuus

Särmiön tilavuus on sen pohjan pinta-alan ja pohjien välisen etäisyyden eli särmiön korkeuden tulo. Jos särmiö ei ole suora, tässä tarkoitetaan kohtisuoraa etäisyyttä.
Särmiön tilavuus on siis
missä B on sen pohjan pinta-ala ja h sen korkeus. Jos särmiön pohjana on säännöllinen n-kulmio, jonka sivun pituus on s, särmiön tilavuus on:
Pinta-ala

Särmiön kaikkien tahkojen yhteenlaskettu pinta-ala on
missä B on sen pohjan pinta-ala, h sen korkeus ja P pohjan ympärysmitta.
Jos suoran särmiön pohjana on säännöllinen n-kulmio, jonka sivun pituus on s, ja särmiön korkeus on h, sen kaikkien tahkojen yhteenlaskettu pinta-ala on
Schlegelin diagrammit

Särmiöt, joiden pohjana on säännöllinen monikulmio, voidaan kuvata Schlegelin diagrammeina seuraavaan tapaan:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  P3 |  P4 |  P5 |  P6 |  P7 |  P8 |
Symmetria

Sellaisen suoran särmiön symmetriaryhmä, jonka pohjana on n-sivuinen säännöllinen monikulmio, on kertaluvun 4n diedriryhmä Dnh. Poikkeuksena on kuutio, jolla on laajempi symmetriaryhmä, kertaluvun 48 oktaedrinen symmetriaryhmä Oh, johon sisältyy aliryhmänä kolme versiota ryhmästä D4h. Tällaisen särmiön rotaatioryhmä on Dn kertalukua 2n, paitsi kuutiolla, jolla on laajempi kertaluvun 24 symmetriaryhmä O ja sillä aliryhminä kolme versiota ryhmästä D4.
Peilaus särmiön keskipisteen suhteen kuuluu symmetriaryhmään Dnh, jos ja vain jos n on parillinen.
Prismaattiset polytoopit

Prismaattinen polytooppi on prisman eli särmiön korkeampiulotteinen yleistys. Prismaattinen n-polytooppi on n-ulotteinen polytooppi, joka muodostetaan kahdesta n - 1)-ulotteisesta polytoopista, jotka saadaan toisistaan yhdensuuntaissiirrolla seuraavassa ulottuvuudessa.
Prismaattisen n-polytoopin elementit saadaan kaksinkertaistamalla (n - 1)-polytoopin elementit ja luomalla uudet elementit lähinnä alemmasta elementistä.
Oletetaan n-polytooppi, jossa on fi i-tahkoa
(i = 0, ..., n). Siitä voidaan muodostaa prismaattinen (n + 1)-polytooppi, jossa on 2fi + fi-1 i-tahkoelementtiä. (Kun f-1 = 0, saadaan fn = 1.)
Eri ulottuvuuksissa:
Lähtemällä monikulmiosta, jossa on n kärkeä ja n sivua, voidaan konstruoida särmiö eli prismaattinen 3-polytooppi, jossa on 3n särmää ja 2 + n tahkoa.
Lähtemällä monitahokkaasta, jossa on v kärkeä, e särmää ja f tahkoa, voidaan konstruoida prismaattinen 4-polytooppi, jossa on 2v kärkeä, 2e + v särmää, 2f + e tahkoa ja 2 + f solua.
Lähtemällä polykoorista, jossa on v kärkeä, e särmää, f tahkoa ja c solua, voidaan konstruoida prismaattinen 5-polytooppi, jossa on 2v kärkeä, 2e + v särmää, 2f + e tahkoa, 2c + f solua ja 2 + c hypersolua.
Prismaattiset polytoopit > Uniforminen prismaattinen polytooppi

Säännöllisestä n-polytoopista, jota esittää Schläflin symboli {p, q, ..., t}, voidaan muodostaa uniforminen prismaattinen (n + 1)-polytooppi, jota esittää kahden Schläflin symbolin karteesinen tulo: {p, q, ..., t}×{}.
Ulottuvuuksittain:
0-polytooppinen särmiö on jana, jota esittää tyhjä Schläflin symboli {}.
1-polytooppinen särmiö on suorakulmio, joka muodostetaan yhdensuuntaissiirrolla kahdesta janasta. Se voidaan esittää Schläflin symbolilla {}×{}. Jos se on neliö, sen symmetria voidaan esittää myös muodossa {}×{} = {4}.
Polygonaalinen särmiö on 3-ulotteinen särmiö, joka saadaan kahdesta yhdensuuntaissiirrolla toisilleen kuvattavasta monikulmiosta joita yhdistävät suorakulmiot. Säännöllisestä monikulmiosta {p } voidaan konstruoida uniforminen n -kulmainen särmiö, jota esittää tulo {p }×{}. Jos p = 4 , tuloksena saadaan kuutio: {4}×{} = {4, 3}.
Polyedraalinen särmiö on 4-ulotteinen prismaattinen polytooppi, joka saadaan kahdesta yhdensuuntaisesta särmiöstä yhdistämällä ne kolmiulotteisilla särmiösoluilla. Säännöllisestä monitahokkaasta {p , q } voidaan konstruoida uniforminen polykoorinen prisma, jonka Schläflin symboli on {p , q }×{}. Jos sekä lähtökohtana oleva monitahokas että sivuina olevat monitahokkaat ovat kuutioita, tuloksena saadaan tesserakti: {4, 3}×{} = {4, 3, 3}.
...
Korkeamman kertaluvun prismaattisia polytooppeja saadaan myös minkä tahansa kahden polytoopin karteesisina tuloina. Polytoopin ulottuvuus on sen elementtien ulottuvuuksien tulo. Ensimmäisinä esimerkkeinä näistä ovat 4-ulotteisen avaruuden duoprismat, jotka saadaan kahden monikulmion karteesisina tuloina. Säännöllisiä duoprismoja esittävät Shcläflin symbolit ovat muotoa {p}×{q}.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Monitahokas: 
Coxeter: 
Laatoitus: 
| Särmäkonfiguraatio. | 2.4.4 | 3.4.4 | 4.4.4 | 5.4.4 | 6.4.4 | 7.4.4 | 8.4.4 | 9.4.4 | 10.4.4 | 11.4.4 | 12.4.4 |
Väännetty särmiö

Väännetty särmiö (engl. Twisted prism) on ei-kupera särmiötä muistuttava monikulmio, joka voidaan konstruoida uniformisesta q-särmiöstä katkaisemalla sen sivutahkot neliön lävistäjillä ja kiertämällä ylempää pohjaa, tavallisesti  {\frac {\pi }{q}} radiaania ( {\frac {180}{q}} astetta) samaan suuntaan, niin että sivukolmioista tulee koveria.
Väännettyä särmiötä ei voi jakaa tetraedreiksi lisäämättä siihen uusia kärkiä. Pienintä tapauksta, jossa pohjat ovat kolmiota, sanotaan Schönhardtin monitahokkaaksi.
Väännetty prisma on topologisesti antiprisman kaltainen, mutta sillä on vain puolet antiprisman symmetriasta: Dn, [n,2]+, kertalukua 2n. Sitä voidaan pitää kuperana antiprismana, josta on poistettu kolmioparien väliset tetraedrit.
| 3-kulmainen | 4-kulmainen | 4-kulmainen | 12-kulmainen |
| --- | --- | --- | --- |
|  Schönhardtin monitahokas |  Väännetty neliösärmiö |  Neliön antiprisma |  Väännetty 12-kulmainen antiprisma |
Katkaistut pyramidit

Katkaistut pyramidit ovat topologisesti täysin särmiöiden kaltaisia eli niiden kanssa homeomorfisia, mutta niiden sivutahkot ovat puolisuunnikkaita ja pohjat yhdenmuotoisia mutta eri kokoisia monikulmioita.
Tähtisärmiöt

Tähtisärmiö on ei-kupera monitahokas, jonka konstruoidaan asettamalla pohjiksi kaksi keskenään yhtenevää ja yhdensuuntaista tähtimonikulmiota, jotka ovat avaruudessa tietyllä etäisyydellä toisistaan.  Uniformisen tähtimonikulmion Schläflin symboli on {p/q} × { }, kun sillä on sivutahkoina p suorakulmiota sekä kaksi tähtimonikulmion muotoista tahkoa, joiden Schläflin symboli on {p/q}. Se on topologisesti p-kulmaisen särmiön kaltainen.
| { }×{ }180×{ } | ta{3}×{ } | ta{3}×{ } | {5/2}×{ } | {7/2}×{ } | {7/3}×{ } | {8/3}×{ } |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D2h, order 8 | D3h, order 12 | D3h, order 12 | D5h, order 20 | D7h, order 28 | D7h, order 28 | D8h, order 32 |

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Prism (geometry)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Särmiö Wikimedia Commonsissa
Katkaistu kolmikulmainen prisma, jonka ylin tahko on katkaistu vinossa kulmassa.
Viisikulmainen katkaistu pyramidi
Käännös suomeksi
Moshood Bola

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 22. heinäkuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka:  Kaduna, Nigeria
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 160
Seura
Seura: Mohammedan SC
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1986 1987–1988 1988 1989 1990 1992–1994 1995 1996 1997 |  Kush FC  FC Ilves  Äänekosken Huima  Dynamo Dresden  FC Kontu  Ponnistus  Stuttgarter Kickers  Ponnistus  FC Kontu |  |
Valmennusura
1998–2004 2005–2008 2009 2010–2012 2013–: PK-35 Ponnistus IF Gnistan Atlantis FC Mohammedan SC
Moshood Bola (s. 22. heinäkuuta 1968 Nigeria) on entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Tällä hetkellä Bola toimii jalkapalloseura Atlantis FC:n päävalmentajana.