stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Jomalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Jomalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Jomalan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maarianhaminan lentoturman muistomerkki | Lentokentän koillispuolella, Norra Svibyvägen 140 |  | 60.1391°N, 19.9172°E |  | 1967 |  |  |
| Muualle haudattujen muistomerkki | Kirkon ovien edessä | Jomalan kirkonkylä | 60.1552°N, 19.9483°E |  |  |  |  |
| Mereen siunattujen muistomerkki | Kirkon länsipuolella |  | 60.1549°N, 19.9481°E |  |  |  |  |
| Plussan muistomerkki | Hertronklubben |  | 60.0456°N, 19.8985°E |  |  |  |  |
Lylysjärvi

| Lylysjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°17′50″N, 27°20′25″E
Järvinumero:  04.142.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,1 m 
Rantaviiva:  12,62 km 
Pinta-ala:  2,6 km² 
Tilavuus:  0,0129 km³ 
Keskisyvyys:  5 m 
Suurin syvyys:  15 m 
 fiLylysjärvi 
Lylysjärvi on järvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 42 kilometriä etelään.
Maantiede

Lylysjärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Pääaltaan pituus on 3,4 kilometriä, järveen kuuluu myös pääaltaan eteläpuolinen Pauni, jonka pinta-ala on noin 15 hehtaaria. Lylysjärven selkäveden eteläpuolella niemimaat jakavat allasta lahdiksi (Kotalahti, Kenkälahti). Järven pohjoisimman osan muodostaa Pohjoispäänlahti. Pääaltaan eteläosassa sijaitsee Sommonlahti. Lylysjärven keskellä on 10–15 metriä syvä vyöhyke, joka käsittää noin kymmenesosan järven pinta-alasta. Järven eteläosan Sommonlahti ja Pauni ovat matalia.
Lylysjärven saariluku on kuusi. Saaret ovat pinta-alaltaan pieniä. Lylysjärven rannat ovat metsäisiä, pientaloja on jonkin verran.
Lylysjärveen virtaa laskuoja lännestä Kuivajärveltä (87,2 metriä mpy) Suolammen ja Harviolammen kautta. Luoteesta laskee Pahalampi (87,3 metriä mpy). Lylysjärvi laskee Paunin kaakkoiskolkasta Pahaojaa kaakkoon Lahnaveteen (78,4 metriä mpy).
Lylysjärven vesitilavuus on 12 862 000 kuutiometriä.
Lylysjärvi (04.142.1.003) kuuluu Kiesilänjoen-Mustionjoen alueeseen (04.142), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Lylysjärvi on toiseksi laajin Kiesilänjoen-Mustionjoen alueen 28:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Kukasjärvi ja seuraa Kuivajärvi.
Kimitsu

| Kimitsu (君津市) |
| --- | --- |
 Kameiwan luola
 lippu:  symboli
 Kimitsun sijainti Chiban prefektuurissa
 Kimitsu
 Koordinaatit: 35°19′50″N, 139°54′09″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Chiban prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  318,81 km²
Väkiluku (06/2020):  83 453
 – Väestötiheys:  261,8 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninmarjakuusi
 – Kukka:  Rhododendron dilatatum
 
 https://www.city.kimitsu.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kimitsu (jap. 君津市, Kimitsu-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin lounaisosassa Bōsōn niemimaalla Tokionlahden rannikolla. Kaupunki on rakentunut Koitojoen suulle. Sisämaassa se käsittää laajoja alueita Obitsujoen keski- ja yläjuoksulta. Kimitsussa on 83 453 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 318,81 neliökilometriä.
Kimitsu oli riisin viljelystä ja nori-merilevän vesiviljelystä elänyt kylä, kunnes sen rannikolle perustettiin vuonna 1965 suuri Yahata seitetsun eli nykyisen Nippon seitetsun (Nippon Steel) terästehdas. Kylän rannikko jäi täyttömaan alle, ja se muuttui nopeasti teollisuuskaupungiksi. Kimitsu laajeni huomattavasti vuonna 1970, kun Kimitsun maaseutukaupunkiin liitettiin neljä muuta kuntaa. Tähän alueeseen kuului sisämaassa sijaitseva Kururi, joka kehittyi Edo-kaudella Kururin daimiokunnan linnanaluskaupunkina. Kaupunkioikeudet Kimitsulle myönnettiin vuonna 1971. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla harjoitetaan riisin viljelyä, puutarhaviljelyä ja kanojen kasvatusta.
Kimitsun rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu muun muassa Kanōvuorelle perustettu Jin’ya-jin buddhalainen temppeli. Luonnonnähtävyyksiä ovat patojärvet Koito- ja Obitsujokien yläjuoksuilla sekä Kujūkun laakso.  Kaupungissa toimii Kameyama-onsenin kuuma lähde. Osa kaupungin alueesta kuuluu Minami-Bōsōn puolikansallispuistoon. Kimitsua palvelevat JR Higashi-Nihonin Uchibō-linja ja Kururi-linja.
Kuvia

Kimitsun terästehdas
Kameyaman patojärvi
Kururin linna
Kimitsun rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kimitsu Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kaufmann

Kaufmann-, von Kaufmann-, Kaufman-, Kauffmann-, Kauffman- ja Kofman-nimisiä henkilöitä:
Kaufmann

Alexander Kaufmann (1817–1893), saksalainen runoilija
Anna Maria Kaufmann (s. 1964), kanadalais-saksalainen sopraano
Carl Kaufmann (1936–2008), saksalainen yleisurheilija
Ezekiel Kaufmann (1889–1963), israelilainen rabbi
Felix Kaufmann (1895–1949), itävaltalais-yhdysvaltalainen filosofi
Fritz Kaufmann (s. 1905), sveitsiläinen mäkihyppääjä
Heinz Kaufmann (1913–1950), saksalainen soutaja.
Hermann Kaufmann (s. 1955), itävaltalainen arkkitehti
Hetta Gräfin Treuberg eli Henriette von Kaufmann-Asser (1886–1941), saksalainen pasifisti
Jean-Claude Kaufmann (s. 1948), ranskalainen sosiologi
Jonas Kaufmann (s. 1969), saksalainen oopperalaulaja
Lucas Kaufmann (s. 1991), brasilialainen jalkapalloilija
Marianne Kaufmann-Abderhalden (s. 1986), sveitsiläinen alppihiihtäjä
Mathilde Kaufmann, Amara George (1835–1901), saksalainen kirjailija
Oskar Kaufmann/Oscar Kaufmann (1873–1956), unkarilainen arkkitehti
Rainer Kaufmann (s. 1959), saksalainen elokuvaohjaaja
Stefan Kaufmann (s. 1960), saksalainen muusikko, rumpali (Accept)
Sylvia-Yvonne Kaufmann (s. 1955), saksalainen poliitikko
Walter Kaufmann (1871–1947), saksalainen fyysikko
Walter Kaufmann (1907–1984), itävaltalais-yhdysvaltalainen säveltäjä
Walter Arnold Kaufmann (1921–1980), saksalainen filosofi
von Kaufmann

Konstantin von Kaufmann (1818–1882), venäläinen kenraali, Turkestanin kuvernööri 1867–1882
Kaufman

Alan S. Kaufman (s. 1944), yhdysvaltalainen psykologi, älykkyystestien kehittäjä
Alexis Kaufman, Lexi Kaufman, Alexa Bliss (s. 1991), yhdysvaltalainen showpainija
Andy Kaufman (1949–1984), yhdysvaltalainen koomikko
Bel Kaufman (1911–2014), saksalais-venäläis-yhdysvaltalainen kirjailija
Bob Kaufman (1925–1986), yhdysvaltalainen runoilija
Boris Kaufman (1897–1980), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Charlie Kaufman (s. 1958), yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, elokuvatuottaja
David Kaufman (s. 1961), yhdysvaltalainen näyttelijä
David Kaufman, David Samoilov (1920–1990), venäläinen runoilija
Donald Kaufman, Charlie Kaufmanin kuvitteellinen kirjoittaja-kaksoisveli
George S. Kaufman (1889–1961), yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija, teatteriohjaaja ja journalisti
Mihail Kaufman (1897–1980), neuvostoliittolainen elokuvaaja
Mindy Kaufman (s. 1956 tai 1957), yhdysvaltalainen huilisti ja piccolonsoittaja
Murray Kaufman, Murray the K, (1922–1982) yhdysvaltalainen DJ
Philip Kaufman (s. 1936), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Sarah Kaufman (s. 1985), kanadalainen vapaaottelija
Seymour Kaufman (Cy Coleman, 1929–2004), yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti
Ted Kaufman (s. 1939), yhdysvaltalainen poliitikko ja senaattori
William E. Kaufman (s. 1932), amerikanjuutalainen rabbi ja filosofi
Kauffmann

Angelica Kauffmann, Angelica Kauffman (1741–1807), saksalainen maalari
Georg Friedrich Kauffmann (1679–1735), saksalainen säveltäjä
Götz Kauffmann (s. 1949), itävaltalainen näyttelijä
Hans Kauffmann (1896–1983), saksalainen taidehistorioitsija
Hermann Kauffmann (1808–1889), ruotsalainen taidemaalari
Hugo Kauffmann, (1844–1915), saksalainen maalari
Johann M. Kauffmann/Johann Kauffmann (1911–1965), itävaltalainen urkujenrakentaja
Nikolaus Kauffmann, Nicholas Mercator (1620–1687), saksalainen matemaatikko
Kauffman

Bob Kauffman (1946–2015), yhdysvaltalainen koripalloilija ja valmentaja
Hermann Kauffman (1840–1908), suomalainen insinööri ja yritysjohtaja
Louis Kauffman (s. 1945), yhdysvaltalainen matemaatikko
Marta Kauffman (s. 1956), yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja
Stuart Kauffman (s. 1939), yhdysvaltalainen biologi
Kofman

Sarah Kofman (1934–1994), ranskalainen filosofi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Konrad I (Zähringen)

| Konrad I |
| --- | --- |
 Konrad I myöntää Freiburgin kaupunkioikeudet, Fritz Geigesin lasimaalaus vuodelta 1899.
Zähringenin herttua
 1122 – 1152  
Edeltäjä:  Berthold III
Seuraaja:  Berthold IV
Henkilötiedot
Vanhemmat:  Berthold II Zähringen ja Agnes von Rheinfelden
Puoliso:  Clementia of Luxembourg-Namur (n.1110–1158)
Lapset:  Berthold IV Zähringen, Adalbert I, Herzog von Teck, Bishop Rudolf of Lüttich ja Hugo of Ulmburg
Konrad I Zähringen (n.1090 – 8. tammikuuta 1152 Konstanz) oli Švaabian herttua 1122–1152 ja Burgundin rehtori vuodesta 1127. Vuonna 1120 hän ja hänen veljensä Berthold III (Zähringen) palkittiin Freiburg im Breisgau markkinalaista.
Historia

Konrad syntyi Berthold II:n ja hänen vaimonsa Agnes von Rheinfeldenin pojaksi. Hän seurasi veljeään Berthold III:ta vuonna 1122. Zähringenin herttuana. Suurimman osan elämästään hän vastusti Hohenstaufenien vallan laajentamista ja liittoutui toisinaan guelfien kanssa.
Vuonna 1127 hän joutui konfliktiin Rainaldin Burgundialaisen kanssa, koska molemmat vaativat Conradin murhatun veljenpojan William Burgundialaisen burgundialaista omaisuutta. Täällä Zähringer hyötyi tilanteesta, johon Saksan kuningas joutui. Koska kuningas Lothar III. Hän tarvitsi kipeästi tukea kilpailijoitaan, Hohenstaufeneja vastaan, ja puolusti Konradin vaatimuksia. Hän hylkäsi toisen osapuolen pyynnön sillä kiistanalaisella perusteella, että Rainald ei ollut täyttänyt velvollisuuttaan olla läsnä oikeudessa. Samalla hän antoi Conradille Burgundin rehtorin arvonimen, joka vastasi suurin piirtein kuninkaallista sijaista.
Kuningas Konrad III:n vallankaappauksen myötä Vuonna 1138 suhteet Staufereihin löystyivät uudelleen, niin että Zähringerit olivat heidän uskollisimpia puolueen jäseniään 1150-luvun lopulle asti. Konrad kuoli vuonna 1152 ja hänet haudattiin Zähringenin Pyhän Pietarin luostariin.
Luettelo Suomen joukkueen lipunkantajista kesäolympiakisojen avajaisissa

Tämä on luettelo Suomen kesäolympialaisten joukkueen lipunkantajista kilpailujen avajaisissa.
Useimmiten Suomen lippua kesäolympialaisten avajaisissa on kantanut yleisurheilija, 11 kertaa. Edellisten olympiakisojen olympiavoittajana lippua ovat kantaneet Elmer Niklander, Eugen Ekman, Pentti Linnosvuo, Lasse Virén, Esko Rechardt, Jouko Salomäki, Mikko Kolehmainen ja Thomas Johanson. Lipunkantajista mitalin samoissa olympiakisoissa kun lippua kantoivat ovat voittaneet Eino Saastamoinen (hopea), Akilles Järvinen (hopeaa 1928 ja 1932), Eeles Landström (pronssia) ja Lasse Virén (kaksi kultaa).
Lipunkantajat

Vuoden 1908 ja 1912 kisoissa kantaja kantoi Suomi-kylttiä ja vuoden 1920 kisoista lähtien Suomen lippua.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 1908 Lontoo | Bruno Zilliacus | yleisurheilu |
| 1912 Tukholma | Eino Saastamoinen | voimistelu |
| 1920 Antwerpen | Emil Hagelberg | nykyaikainen 5-ottelu |
| 1924 Pariisi | Elmer Niklander | yleisurheilu |
| 1928 Amsterdam | Akilles Järvinen | yleisurheilu |
| 1932 Los Angeles | Akilles Järvinen | yleisurheilu |
| 1936 Berliini | Akilles Järvinen | yleisurheilu |
| 1948 Lontoo | Hannes Sonck | yleisurheilu |
| 1952 Helsinki | Väinö Suvivuo | yleisurheilu |
| 1956 Melbourne | Eeles Landström | yleisurheilu |
| 1960 Rooma | Eeles Landström | yleisurheilu |
| 1964 Tokio | Eugen Ekman | voimistelu |
| 1968 Mexico City | Pentti Linnosvuo | ammunta |
| 1972 München | Ilkka Nummisto | melonta |
| 1976 Montreal | Lasse Viren | yleisurheilu |
| 1980 Moskova | Peter Tallberg | purjehdus |
| 1984 Los Angeles | Esko Rechardt | purjehdus |
| 1988 Soul | Jouko Salomäki | paini |
| 1992 Barcelona | Harri Koskela | paini |
| 1996 Atlanta | Mikko Kolehmainen | melonta |
| 2000 Sydney | Olli-Pekka Karjalainen | yleisurheilu |
| 2004 Ateena | Thomas Johanson | purjehdus |
| 2008 Peking | Juha Hirvi | ammunta |
| 2012 Lontoo | Hanna-Maria Seppälä | uinti |
| 2016 Rio de Janeiro | Tuuli Petäjä-Sirén | purjehdus |
| 2020 Tokio | Ari-Pekka Liukkonen | uinti |
| 2020 Tokio | Satu Mäkelä-Nummela | ammunta |
| 2024 Pariisi | Eetu Kallioinen | ammunta |
| 2024 Pariisi | Sinem Kurtbay | purjehdus |
Koppi ja kova luu

Sakari Peltola,  Koppi ja kova luu, 2003.
Koppi ja kova luu on kuvanveistäjä Sakari Peltolan humoristinen taideteos, joka sijaitsee Turun ylioppilaskylän kupeessa suositun kuntoilureitin varrella. Nimensä mukaisesti veistos koostuu koirankopista ja luusta. Koppi ja kova luu on valmistunut jo vuonna 2003, mutta se on etsinyt paikkaansa Turkua ennen Loimaalta, Karkkilasta ja Helsingistä Alppilan puistosta.
Kivistä teosta saa koskettaa, sen päälle voi kiivetä ja sitä vasten voi tehdä vaikka lihaskuntoliikkeitä. Tämän takia sitä on nimitety käyttötaideteokseksi.
Koppi ja kova luu oli osa Turun kulttuuripääkaupunkivuoden Kulttuurikuntoilun keskuspuisto -hanketta. Teos paljastettiin vuonna 2011. Hankkeen ajatuksena oli käyttää taidetta liikunnan innoittajana, yhdistää käytettävyys ja luova työ. Hankkeeseen liittyen julkistettiin aiemmin kuvataiteilija Oona Tikkaojan Piiloleikki -teos ja Eero Merimaan Joitakin teknokukkasia.
Kirjotöyhtöhaukka

| Kirjotöyhtöhaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat (Accipitridae)
Alaheimo::  Perninae
Suku::  Aviceda Töyhtöhaukat
Laji::  leuphotes
Kaksiosainen nimi
 Aviceda leuphotes   
Alalajit
 Aviceda leuphotes andamanica Abdulali & Grubh, 1970  Aviceda leuphotes leuphotes (Dumont, 1820)  Aviceda leuphotes syama (Hodgson, 1837)  Aviceda leuphotes wolfei Deignan, 1948 
Katso myös
   Kirjotöyhtöhaukka Wikispeciesissä   Kirjotöyhtöhaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjotöyhtöhaukka (Aviceda leuphotes) on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintu. Sen esiintymisaluetta ovat Bangladesh, Bhutan, Kambodža, Kiina, Intia, Indonesia, Laos, Malesia, Myanmar, Nepal, Singapore, Sri Lanka, Thaimaa ja Vietnam.
Siipien alapuolen kuviointi.
Tunnusomainen ylänokan "hammas".
Kannan suuruudeksi on arvioitu alle 10 000 yksilöä. Kanta on pienemässä elinalueiden tuhoutumisen vuoksi, mutta lajia pidetään silti yhä elinvoimaisena. Suurin uhkä on metsien hävittäminen.
Se pesii metsissä jopa 1 500 metrin korkeuteen saakka, lisäksi sitä esiintyy viljelmillä ja puutarhoissa.
Kirjotöyhtöhaukka on pieni ja värikäs petolintu. Sen pituus on 30–35 cm, siipienväli 66–80 cm, ja se painaa 168–224 grammaa. Alhaalta katsoen sen tunnistamisessa ei juuri voi erehtyä ylärinnan ja kuvioinnin ansiosta. .
Kloostri jõgi

| Kloostri jõgi |
| --- | --- |

Maat:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Saue, Lääne-Harju
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kloostri jõen vesistö
Pinta-ala:  91,7 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Sauen kunta, Lepasten kylä
 :  59°5′9″N, 23°40′21″E
Laskupaikka:  Lääne-Harjun kunta, Paldiski laht, Suomenlahti
 :  59°14′9″N, 23°40′21″E
Läpivirtausjärvet:  Suurtiik
Taajamat:  Kasepere, Padise
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  43 m mpy.
Laskukorkeus:  0 m mpy.
Korkeusero:  43 m
Pituus:  32,6 km  
Kaltevuus:  1,32 m/km
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kloostri jõgi  (myös Padise jõgi )  on joki Sauen kunnassa ja Lääne-Harjun kunnassa Harjumaalla Viron pohjoisosissa, joka laskee Paldiskin lahteen Suomenlahdella.
Joen kulku

Joki saa alkunsa Nissin kunnan eteläosassa Lepasten kylässä, joka sijaitsee Ellamaan lähellä Turbassa. Se virtaa koko ajan kohti pohjoista, vaikka aivan alajuoksulla se kääntyy luoteeseen päin. Yläjuoksulla se on perattu suoraksi ojaksi, joka alkaa meanderoida vasta Kobrun kulmakunassa ennen Kaseperea. Ensimmäinen suuri kanava, joka siihen yhtyy, on oikealta siihen yhtyvä Pulu peakraavi. Siimikan jälkeen joki siirtyy Padisen puolelle. Kobrun metsäosuudella joen menderit muodostavat sokkeloisia osuuksia, jossa joella on vaihtoehtoisia reittejä virrattavanaan. Eräs osuus on kokonaan ohitettu suoralla kanavalla. Kaseperen kylässä joki putoaa aiempaa nopeammin alemmaksi ja siellä siihen yhtyy Seljamäe oja oikealta ja Vesisoo peakraav vasemmalta puolelta. Näiden jälkeen joki virtaa Padisen läpi ja alajuoksulla joelle on kaivettu rinnakkaisia uomia, kuten esimerkiksi Piskjõgi, eräs nimetön rinnakkaiskanava, eräitä ohituskanavia ja Karilepa oja. Joki laskee Paldiskin lahden eteläosaan Laheotsaan.
Luontoarvoja

Joki on lohen, purotaimenen, taimenen ja harjuksen luontaisen lisääntymisalue.
Historiaa

Padisen luostarin vallihautaan on keskiajalla otettu vettä Kloostri jõesta.
Koppelokääpä

| Koppelokääpä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Grifolaceae
Suku::  Koppelokäävät Grifola
Laji::  frondosa
Kaksiosainen nimi
 Grifola frondosa  (Dicks.) Gray 
Katso myös
   Koppelokääpä Wikispeciesissä   Koppelokääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koppelokääpä (Grifola frondosa) on kääpäsieni, jonka itiöemä on yksivuotinen ja muodostuu kymmenistä jalallisista lusikkamaisista lakeista. Itiöemä on kokonaisuudessan enintään puolimetrinen. Koppelokääpä kasvaa loisena suurten tammien tyvellä. Se on hyvä ruokasieni, jota viljellään Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Japanissa siitakesienen tavoin sahanpurussa. Viljeltyä koppelokääpää on myyty Suomessakin japanilaisella nimellä maitake[lähde? ].
Koppelokääpää muistuttaa harvinainen viuhkokääpä (Polyporus umbellatus), joka ei kuitenkaan ole riippuvainen tammesta.
Kukiz'15

| Kukiz'15 |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  Toukokuu 2015
Johto:   Paweł Kukiz (pj.) 
Ideologia:   populismi  konservatiiviliberalismi  suora demokratia  kristillisdemokratia  euroskeptismi 
Poliittinen kirjo:  Nykyinen: keskusta-oikeisto Historiallinen: oikeisto
Sejm:  4 / 460
Senaatti:  0 / 100
Euroopan parlamentti:  0 / 52
Kotisivu:  kukiz15.org
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kukiz'15 on puolalainen poliittinen puolue, jonka puheenjohtaja on punk rock -musiikista tunnettu Paweł Kukiz. Puolue perustettiin vuonna 2015.
Luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Muut kunniat

| Muut kunniat> Vuosi | Muut kunniat> Palkinto | Muut kunniat> Kategoria | Muut kunniat> Tulos | Muut kunniat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | ShoWest Convention -palkinto | Huomisen miestähti | Voitto |  |
| 1999 | César-kunniapalkinto |  | Voitto |  |
| 1999 | Tähti Hollywood Walk of Famelle | Elokuvaura (tähtilaatan osoitteena 7020 Hollywood Boulevard) | Voitto |  |
| 2003 | Hollywood-elokuvapalkinto | Vuoden miesnäyttelijä | Voitto |  |
| 2004 | The Actors’ Fund of America: Lee Strasberg –palkinto | Taiteellinen saavutus | Voitto |  |
| 2005 | Käden- ja jalanjälkien ikuistaminen Grauman’s Chinese Theatren edustalle |  | Voitto |  |
| 2005 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2006 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2007 | People’s Choice -palkinto | Suosituin miespuolinen toimintatähti | Voitto |  |
| 2007 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2008 | People’s Choice -palkinto | Suosituin miespuolinen toimintatähti | Ehdokkuus |  |
| 2008 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2009 | Bahaman elokuvajuhlat: Elämäntyöpalkinto |  | Voitto |  |
| 2010 | People’s Choice -palkinto | Vuosikymmenen suosituin mieselokuvanäyttelijä | Voitto |  |
| 2010 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2011 | National Movie Award | Valkokankaan ikoni | Voitto |  |
| 2011 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2012 | MTV Movie Award: Generation Award |  | Voitto |  |
| 2012 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
| 2014 | Hollywood Makeup Artist and Hair Stylist Guild -kunniapalkinto |  | Voitto |  |
| 2014 | People’s Choice -palkinto | Suosituin mieselokuvatähti | Voitto |  |
Kimm Carrière

| Kimm Carrière> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1992
Kansalaisuus:   Kanada
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2001–
Paino:  57 kg
Painoluokka:  kevytsarja
Kätisyys:  oikea
Seura(t):  West Island Karate
Vyöarvo:  2. dan
| Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten kyokushin.Dagékin mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten kyokushin.Dagékin mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Naisten kyokushin.Dagékin mestaruuskilpailut  | Maa:   Kanada> Naisten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Montreal 2012 | kevytsarja |  |
|  Kultaa | Montreal 2015 | kevytsarja |  |
|  Kultaa | Montreal 2016 | kevytsarja |  |
| Diamond cup  | Diamond cup  | Diamond cup  |  |
|  Pronssia | Antwerp 2016 | -65 kg |  |
|  Pronssia | Antwerp 2018 | -65 kg |  |
| Quebecin mestaruuskilpailut  | Quebecin mestaruuskilpailut  | Quebecin mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Quebec City 2016 | kevytsarja |  |
| Gold cup  | Gold cup  | Gold cup  |  |
|  Kultaa | Brossard 2015 | kevytsarja |  |
| Fighting Spirit  | Fighting Spirit  | Fighting Spirit  |  |
|  Hopeaa | 2015 | kevytsarja |  |
Kimberly Carrière (s. 1992) on kanadalainen karateka. Hän on saavuttanut menestystä enimmäkseen kotimaassaan ja on muun muassa kolminkertainen Dagéki turnauksen kevytsarjan mestari. Carrière on osallistunut kolmesti WKO-liiton maailmanmestaruuskisoihin.
Alkuvuodet

Carrière aloitti Kyokushinin harjoittelemisen 7-vuotiaana ja kilpailemisen 8-9-vuotiaana. Hän asui tuolloin vain kahden minuutin päässä Kyokushin salilta. Aluksi hän piti sitä vain harrastuksena, kunnes epäonnistui ylenemään ensimmäistä kertaa vihreälle vyölle, Carrière otti harrastuksen totisemmin. Hän harrasti 16-vuotiaana samaan aikaan myös jalkapalloa ja rugbya.