stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bagré

| Bagré |
| --- | --- |
 Bagrén tekojärvi.
 Bagré
 Koordinaatit: 11°29′27″N, 0°31′21″W 
Valtio:  Burkina Faso
Alue:  Centre-Est
Provinssi:  Boulgou
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2019):  37 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bagré on maalaiskunta ja sen keskuskylä Centre-Estin alueen Boulgoun provinssissa Burkina Fasossa. Se sijaitsee Nakambén eli Valkoisen-Voltan varrella 45 kilometriä Tenkodogosta kaakkoon. Kunnassa on 37 800 asukasta (vuonna 2019, väestönlaskenta).
Bagréssa sijaitsee 1990-luvun alussa rakennettu säännöstelypato, joka muodostaa enimmillään 255 neliökilometrin laajuisen tekojärven. Sen keskisyvyys on seitsemän metriä ja vesimäärä 1 700 miljoonaa kuutiometriä. Pato turvaa vesimäärältään voimakkaasti vaihtelevan Valkoisen-Voltan jatkuvan virtauksen alajuoksulla, mutta sen ylivirtaus on aiheuttanut myös tulvia.
Bagrén pato mahdollistaa enimmillään 30 000 hehtaarin laajuisen alueen keinokastelun, josta 9 000 hehtaaria sijaitsee tekojärven rannalla ja loput padon alapuolella. Keinokastelualuetta hallinnoi valtionyhtiö Maîtrise d’ouvrage de Bagré. Siellä viljellään riisiä, joka antaa kaksi satoa vuodessa. Tekojärvellä harjoitetaan kalastusta ja kalanviljelyä. Padossa olevan vesivoimalaitoksen kapasiteetti on 16 megawattia ja vuosituotanto 65 gigawattituntia.
Tekojärven hiekkarannoilla on joitakin matkailupalveluja.
Baarimestari

Baarimestari tarjoilemassa alkoholijuomia asiakkaille.
Baarimestari. Skyline Hotell Malmö 1992.
Baarimestari on baarityöhön erikoistunut ravintolatyöntekijä, puhekielessä käytetty ilmaus baarimikko taas viittaa keneen tahansa baarissa työkentelevään baaritarjoilijaan. Baarimestarin työhön kuuluu muun muassa erilaisten juomasekoitusten valmistaminen ja tarjoilu baarissa. Baarimestarin työpaikka voi olla esimerkiksi ravintola, disco, yökerho, laivan ravintola tai muu vastaava. Työskentely tapahtuu yleensä baaritiskillä ja on pitkälti seisomatyötä, joten siinä tarvitaan hyvää fyysistä kuntoa (selkä, jalat). Baarimestarin on ravintolahenkilökunnan tavoin tunnettava Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskuksen antamat anniskeluohjeet ja määräykset sekä noudatettava niitä. Työ on yleensä vuorotyötä, ja työrytmi vaihtelee paljon.
Koulutus

Suomessa baarimestariksi luetaan baarimestarin erikoisammattitutkinnon suorittaneet henkilöt. Baarimestari voi käydä ensin matkailu- ja ravitsemisalan ammattikorkeakoulututkinnon tai hotelli- ja ravintola-alan perustutkinnon, jonka jatkoksi suoritetaan baarimestarin jatkolinja. Jatkolinjalla voi valmentautua suorittamaan baarimestarin erikoisammattitutkinnon. Anniskelupaikassa alkoholijuomia tarjoilemassa voi toimia henkilö, joka on täyttänyt 18 vuotta.
Kirjallisuutta

Aho, Kimmo & Autti, Niko & Siitonen, Timo: Mikosta mestariksi: Baarityön käsikirja.  (Kuvitus: Elise Liikala)  Helsinki:  Restamark, 2009.  ISBN 978-951-9185-58-3
Olsson, Björn: Baarimestari: Käsikirja kaikkiin baareihin.  ((Bartender, 2002.) Suomentanut Ilona Sevelius)  Karkkila:  Kustannus-Mäkelä, 2003.  ISBN 951-882-356-1
Villberg, Kari: Baarikirja.  Helsinki:  Mixtec, 2000.  ISBN 952-91-1852-X
Vitikka, Mika & Ilanen, Henri: Suosittelemme.  Helsinki:  13 Kustannus, 2007.  ISBN 978-952-5702-05-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen baarimestarien ja kannattajien kerho ry (Arkistoitu – Internet Archive).
Majoitus- ja ravitsemisala, erikoisammattitutkinnot. Koulutusnetti.
Bafatá

| Bafatá |
| --- | --- |
 Katunäkymä Bafatásta.
 Bafatán osa-alueet.
 Bafatá
 Koordinaatit: 12°10′19″N, 14°39′27″W 
Valtio:  Guinea-Bissau
Alue:  Bafatán alue
Perustettu:  1917
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  osa-alue
Väkiluku (2009):  28 298 (kaupunki) 68 956 (osa-alue)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bafatá on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Gebajokeen laskevan Colufen suussa 140 kilometriä Bissausta itään. Kaupunki on Bafatán alueen hallinnollinen keskus. Kaupungissa on 28 298 ja osa-alueella 68 956 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Osa-alueen pinta-ala on 837,0 neliökilometriä.
Bafatá oli pieni kylä vuoteen 1907 saakka, jolloin Portugalin siirtomaavallan edustaja siirtyi sinne Gebasta. Bafatá sai kaupungin statuksen vuonna 1917.
Nykyään Bafatá on Guinea-Bissaun toiseksi suurin kaupunki. Sen asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja mandinkoja. Kaupunki on huomattava kaupan ja käsityöammattien keskus. Sen tärkein teollisuuslaitos on tiili- ja kattotiilitehdas. Bafatán kautta kulkee maantie Guineaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bafatá Wikimedia Commonsissa
Bain kieli

Bain kieli on Kiinan Yunnanin maakunnassa asuvien baiden puhuma sinotiibetiläinen kieli.
Kielen puhujia on yli miljoona henkeä. Suurin osa heistä asuu Yunnanin luoteisosassa Dali Bain autonomisessa prefektuurissa ja sen lähialueilla. Monet bait osaavat myös kiinaa, lisua, jiä tai nasia.
Bai kuuluu sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaisen haaran lolo-burmalaiseen ryhmään. Kielessä on runsaasti vanhaa kiinalaista vaikutusta, minkä takia sitä on pidetty myös siniittisenä.
Kirjakielenään bait ovat käyttäneet vanhastaan kiinaa. 1950-luvulta lähtien kehitetty latinalainen kirjoitusjärjestelmä on toistaiseksi vakiintumaton.
Sohrab Bakhtiarizadeh

Sohrab Bakhtiarizadeh vuonna 2018.
Sohrab Bakhtiarizadeh (سهراب بختیاری‌زاده; s. 11. syyskuuta 1972 Noor Abad, Iran) on iranilainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajana.
Bakhtiarizadeh edusti seuraurallaan muun muassa kotimaansa pääsarjassa pelannutta Saba Batterya. Hänet valittiin Iranin maajoukkueeseen vuoden 2006 Saksan MM-kisoihin, joissa hän pääsi vaihtopelaajana kentälle Iranin toisen alkulohko-ottelun lopulla ja pelasi kokonaan kolmannen ottelun Angolaa vastaan ja teki Iranin tasoitusmaalin.
Selda Bağcan
Aiheesta muualla

Selda Bağcanin sivusto (turkiksi), (englanniksi)
Bakteeriplankton

SYBR green -värjätty vesinäyte mikroskoopissa. Suuret kohteet ovat bakteereja, pienet viruksia
Bakteeriplankton tarkoittaa vedessä eläviä bakteereita, jotka eivät ole kiinnittyneet mihinkään. Toisin sanoen planktonisesti elävä organismi kelluu vesiympäristössä. Organismit kelluvat vedessä kaasuvesikkelien avulla.
Planktonisesti elävien bakteereiden koko on pääasiassa 0,2–2,0 mikrometriä (µm), mutta joidenkin koko voi olla jopa 5 µm. Planktonisesti eläviä bakteereita on sekä merivedessä että makeissa vesissä. Bakteerisoluja on keskimäärin 1030 solua millilitrassa merivettä lähde?, kun taas järvissä ja muissa makeissa vesistöissä soluja on noin kymmenkertainen määrä.
Bakteeriplankton voidaan jakaa yhteyttäviin syanobakteereihin ja toisenvaraisiin bakteereihin.
Suurempi eläinplankton saalistaa bakteeriplanktonia ravinnokseen. Bakteeriplanktonin määrää ja koostumusta säätelevät myös virukset eli bakteriofagit sekä ympäristön olosuhteet, kuten lämpötila, hapen määrä, happamuus ja ravinteiden saanti.
Gnostilainen Pietarin ilmestys

| Gnostilainen Pietarin ilmestys |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  kopti
Genre:  ilmestyskirjallisuus
Julkaistu:  n. 100–200
Suomennos
Suomentaja:  Antti Marjanen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2005
ISBN:  951-0-30859-5
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Gnostilainen Pietarin ilmestys on apokryfinen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi VII, kirja 3). Sitä ei tule sekoittaa jo kirkkoisien mainitsemaan Pietarin ilmestykseen. Monien muiden Nag Hammadista löydettyjen tekstien tavoin sen sisältö on hyvin gnostilainen.
Historia

Kirjoitus on kirjoitettu todennäköisesti noin vuosien 100–200 välillä. Kirjoitus on kirjoitettu alun perin kreikaksi, mutta se tunnetaan koptinkielisenä käännöksenä. Tämän vuoksi sitä kutsutaan myös Koptilaiseksi Pietarin ilmestykseksi.
Sisältö

Gnostilainen Pietarin ilmestys kertoo, kuinka Pietari kokee valaistumisen ja oivaltaa Jeesuksen ristiinnaulitsemisen todellisen salaisuuden. Kirjoitus esittää, ettei Jeesus todellisuudessa kuollut ristillä. Sama teema esiintyy myös muun muassa kirjoituksessa Suuren Setin toinen opetus. Pietarin ilmestys vie doketistisen tulkinnan äärimmilleen kuvaten todellisen elävän Jeesuksen iloitsemassa ja nauramassa ristin yläpuolella samalla, kun hänen sijastaan ristille naulitaan joku toinen:
»”Kuka muuten on tuo, joka iloitsee ja nauraa ristin yläpuolella samaan aikaan, kun he naulitsevat jotakin toista ristille jaloistaan ja käsistään?” Vapahtaja vastasi minulle: ”Se, jonka näet iloitsevan ja nauravan ristin yläpuolella, on elävä Jeesus. Tuo toinen, jonka käsiin ja jalkoihin he lyövät nauloja, on hänen lihallinen hahmonsa, hänen sijaisensa. He häpäisevät sen, joka vain muistuttaa häntä.” (s. 81)»
»Nyt he ovat täysin eksyksissä. Siksi hän nauraa heidän ymmärtämättömyydelleen, koska hän tietää, että he ovat sokeina syntyneitä. (s. 82–83.)»
Kirjallisuutta > Suomennos

Pietarin ilmestys. Johdanto, käännös ja selitykset Antti Marjanen. Teoksessa Dunderberg, Ismo & Marjanen, Antti (toim.): Nag Hammadin kätketty viisaus – gnostilaisia ja muita varhaiskristillisiä tekstejä, s. 267–278.  (2. täydennetty painos)  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30859-5
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Apocalypse of Peter. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 4. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Apocalypse of Peter. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 372–378.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

The Apocalypse of Peter. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
Coptic Apocalypse of Peter. Early Christian Writings. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Vítor Baía

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Vítor Manuel Martins Baía
Syntymäaika: 15. lokakuuta 1969 (ikä 55)
Syntymäpaikka: São Pedro da Afurada, Portugali
Pituus: 184 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1989–1996 1996–1999 1999–2007 | Porto Barcelona Porto | 246 (0) 39 (0) 160 (0) |
Maajoukkue
| 1990–2002 | Portugali | 80 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Vítor Manuel Martins Baía (s. 15. lokakuuta 1969 São Pedro da Afurada, Portugali) on portugalilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.
Baía edusti urallaan kotimaansa SuperLigan Portoa sekä Espanjan Primera Divisiónin Barcelonaa. Hän saavutti urallaan muun muassa yhdeksän Portugalin-mestaruutta ja yhden Espanjan-mestaruuden sekä Mestarien liigan, UEFA Cupin, Cup-voittajien cupin ja Intercontinental Cupin voiton.
Portugalin maajoukkueessa Baía pelasi 80 ottelua vuosina 1990–2002. Hän edusti Portugalia EM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 2000 sekä MM-kilpailuissa vuonna 2002. Vuoden 2000 kisoissa hän oli joukkueen kapteeni.
Baía ilmoitti pelaajauransa päättämisestä kesäkuussa 2007. Jatkossa hän aikoo toimia markkinointitehtävissä vanhassa seurassaan Portossa.
Gers (joki)

| Gers |
| --- | --- |
 Gers Auchissa
Alkulähde:  Lannemezan  43°05′57″N, 0°23′20″E
Laskupaikka:  Layrac, Garonne  44°08′42″N, 0°38′50″E
Maat:  Ranska
Pituus:  175,4 km
Alkulähteen korkeus:  613 m
Virtaama:  7,06 m³/s
Valuma-alue:  1227 km²
 Gers kartalla
Gers (/ʒɛʁs/ tai /ʒɛːʁ/) on Garonnen sivujoki lounais-Ranskassa Nouvelle-Aquitainen ja Occitanien alueilla, Gersin, Lot-et-Garonnen ja Hautes-Pyrénées’n departementeissa. Sen mukaan on saanut nimensä Gersin departementti.
Joen nimi

Joen nimi lausutaan tavallisimmin /ʒɛʁs/, joskus /ʒɛːʁ/. Kysymys nimen ääntämisestä on aiheuttanut kiistaa ja ärtymystäkin, jota Renaud Camus on käsitellyt teoksessaan Répertoire des délicatesses du français contemporain. Hänen mukaansa nimen loppu-s:ää ei pitäisi huolitellussa kielessä lausua, vaikka paikallisessa murteessa se tavallisimmin lausutaan. Samaa mieltä on ollut Jean-Marie Pierret.
Joen nimi > Nimen vanhoja kirjoitusasuja

Joen nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat olleet:
Ægirtius, de Egircio flumine, Gircius (500-luvulla)
in flumine Gersio (817)
ad Gerz (2000)
Ercius, Hercius, Iers, Iersius, Iercius (1100- ja 1200-luvuilla)
lo Giers (1200-luvulla)
Aegyrcius (1200)
Ercius (1200-luvulla
Flumen de Gierris (1389)
Layga deu Geers (1477).
Joen nimi > Nimen etymologia

Joen nimi on esikelttiläistä alkuperää eikä sen merkitystä varmuudella tunneta. Sitä muistuttaa sivujoen nimi Cier, joka sekin on esikelttiläinen eikä sen alkuperää tunneta tarkemmin. Vanhojen kirjoitusasujen monimuotoisuus teoksessa Venance Fortunat ja keskiajalla yleisemminkin viittaa siihen, että kyseessä on yhdyssana, jonka jälkiosa Ericus on sama sana kuin Ariège-joen sivujoen nimi Hers. Tämän nimen alkumuoto on mahdollisesti ollut *Arcium, josta se muuntui ensin muotoon Ercium ja myöhemmin nykyiseen muotoon Hers.*Arcium johtuu mahdollisesti esikelttiläisestä tai jopa esi-indoeurooppalaisesta sanasta *ardi, joka merkitsee "kärkeä", "äärtä" tai "reunaa". Samaa alkuperää on muinaisirlantilainen samaa tarkoittava aird sekä latinan rajamerkkiä tarkoittava "arcia". Hers-joen yläjuoksu olikin aikoinaan rajana Ciuitates Tolosatiumin ja ja Gallia Narbonensiksen välillä. Gers-joki sen sijaan alkaa Ciuitas Ausciorumin ja Ciuitas Convenarumin muinaiselta rajalta. Eri puolilla Ranskaa on myös joukko Gers -nimisiä kyliä, jotka yleensä sijaitsevat roomalaisaikaisten hallintoalueiden rajoilla.
Maantiede

Gers on 157,37 kilometrin pituinen.. Se virtaa suurimman osan matkastaan etelästä pohjoiseen.
Gersin lähteet ovat Lannemezanin ylängöllä Hautes-Pyrénées’n departementissa Lannemezanin kunnassa, La Lande -nimisessä paikassa613 metrin korkeudella merenpinnasta. Se laskee Garonneen Agenin eteläpuolella Layracin kunnassa Lot-et-Garonnen departementissa, 45 metriä merenpinnan yläpuolella. Noin 500 metriä ennen jokien yhtymäkohtaa Gers kulkee Toulousen ja Bordeaux’n välisen moottoritien A62 sillan ali.
Jokivarren kunnat ja departementit

Gers kulkee seuraavien kolmen departementin ja 48 kunnan kautta:
kolmen departementin, Gersin, Lot-et-Garonnen ja Hautes-Pyrénées’n ja seuraavien 48 kunnan kautta:
Hautes-Pyrénées’n departementissa:
Lannemezan
Uglas
Réjaumont
Tajan
Monlong
Lassales
Gaussan
Laran
Monléon-Magnoac
Aries-Espénan
Sariac-Magnoac,
Gersin departementissa:
Chélan
Arrouède
Panassac
Masseube
Labarthe
Pouy-Loubrin
Seissan
Ornézan
Sansan
Orbessan
Boucagnères
Lasseube-Propre
Auterive
Pavie
Auch
Preignan
Roquelaure
Roquefort
Sainte-Christie
Puységur
Montestruc-sur-Gers
Gavarret-sur-Aulouste
Lalanne
Céran,
Fleurance
Castelnau-d'Arbieu
Pauilhac
Lectoure,
Castéra-Lectourois
Saint-Martin-de-Goyne
Saint-Mézard
Sempesserre
Pergain-Taillac
Lot-et-Garonnen departementissa:
Astaffort
Fals
Layrac
Boé, jonka alueella joki laskee Garonneen.
Valuma-alue

Gersin valuma-alue on 1127 neliökilometrin laajuinen. Se jaetaan viiteentoista hydrografiseen vyöhykkeeseen:
Gers lähteestään Ciersin suulle sekä Ciers
Gers Ciersin suulta Blagnanin suulle sekä Blagnan
Gers Blagnanin suulta Cantroubat’n suulle sekä Cantrouobat
Gers Cantroubat'n suulta Soussonin suulle
Sousson
Gers Soussonin suulta Arçonin suulle sekä Arçon
Gers Arçonin suulta Aulousten suulle
Auloste
Gers Aulousten suulta Lauzen suulle
Lauze
Gers Lauzen suulta Auchien suulle sekä Auchie
Gers Auchien suulta Pradet’n suulle sekä Pradet
Gers Pradet'n suulta Garonneen
Garonne Arouen suulta Séounen suulle
Garonne Gersin suulta Masse d'Agenin suulle.
Tärkeimmät sivujoet

Gersin tärkeimmät sivujoet ovat:
Cier (oikealta), 13,7 km
Gèze (vasemmalta), 11,7 km
Cédon (vasemmalta), 18,7 km
Sousson (vasemmalta), 33,9 km
Arçon (oikealta), 18,2 km
Aulouste (oikealta), 20,6 km
Talouch (vasemmalta), 14 km
Ousse (vasemmalta), 10,6 km
Lauze (vasemmalta), 16,3 km
Auchie (vasemmalta), 15,8 km
Hydrologia

Gers on Akvitanian alangolle tyypillinen keskisuuri joki.
Hydrologia > Virtaama Layracissa

Gersin virtaamaa on seurattu 40 vuoden ajan (1967-2006) Layracissa, Lot-et-Garonnen departementissa lähellä kohtaa, jossa Gers laskee Garonneen. Havaintopaikka sijaitsee 46 metrin korkeudessa meren pinnasta, ja joen sen kautta kulkevan osuuden valuma-alue on 1190 neliökilometrin laajuinen (käsittäen 96 % Gersin koko valuma-alueesta, jonka pinta-ala on 1227 km2.)
Joen keskimääräinen virtaama on 7.06 kuutiometriä sekunnissa. Vuoden eri kuukausien keskivirtaamat ovat seuraavat:
| Gersin keskivirtaama Layracissa eri kuukausina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuukausi |  |  |  | m3/s |
| Tammikuu | Tammikuu |    | 12,2 | 12,2 |
| Helmikuu | Helmikuu |    | 15,2 | 15,2 |
| Maaliskuu | Maaliskuu |    | 10,8 | 10,8 |
| Huhtikuu | Huhtikuu |    | 9,020 | 9,020 |
| Toukokuu | Toukokuu |    | 8,130 | 8,130 |
| Kesäkuu | Kesäkuu |    | 5,340 | 5,340 |
| Heinäkuu | Heinäkuu |    | 3,550 | 3,550 |
| Elokuu | Elokuu |    | 1,880 | 1,880 |
| Syyskuu | Syyskuu |    | 1,670 | 1,670 |
| Lokakuu | Lokakuu |    | 2,960 | 2,960 |
| Marraskuu | Marraskuu |    | 4,640 | 4,640 |
| Joulukuu | Joulukuu |    | 9,750 | 9,750 |
Useimpien Etelä-Ranskan jokien tavoin myös Gersin virtaama vaihtelee varsin huomattavasti vuodenaikojen mukaan. Tavallisesti uurimmat virtaamat ovat talvisaikaan, joulukuusta maaliskuuhun, selvästi kaikkein suurimmat helmikuussa. Pienimmät virtaamat ovat loppukesällä ja alkusyksyllä, heinäkuun lopulta lokakuun puoleenväliin. Kuitenkin lyhytaikaiset poikkeamat eri kuukausien keskiarvoista ovat usein vielä suuremmat, ja samanakin vuodenaikana virtaama saattaa eri vuosina olla hyvinkin eri suuri.
Hydrologia > Pienimmät virtaamat

Keskimäärin joka viides vuosi Gersin virtaama pienenee kuivan kauden sattuessa 0,380 kuutiometriin sekunnissa.
Ympäri vuoden ja erityisesti kuivana kautena Gersiin johdetaan lisävettä läheisestä suuremmasta Neste-joesta Nesten kanavaa myöten kastelua, maataloutta ja kaupunkien kuten Auchin vedensaantia varten sekä myös vesielämän ylläpitämiseksi ja terveydellisistä syistä.
Hydrologia > Tulvat

Gers saa suuren osan vedestään suoraan sateista. Tämän vuoksi joessa esiintyy rajuilmojen sattuessa toisinaan katastrofaalisia tulvia. Keskimäärin joka toinen vuosi joen virtaama ylittää hetkellisesti 100 ja joka viides vuosi 170 kuutiometriä sekunnissa. Arvo 210 m3/s ylittyy kesimäärin joka kymmenes, 250 m3/s joka kahdeskymmenes ja 300 m3/s joka viideskymmenes vuosi.
Gersin suurin hetkellinen virtaama Layracissa mitattiin 1. heinäkuuta 1977, jolloin se oli 1040 m3/s. Suurin yhden vuorokauden keskivirtaama oli samana vuonna 7. heinäkuuta: 750 m3/s. Nämä olivatkin aivan poikkeuksellisia tulvia, jotka ylittivät joen keskivirtaaman yli satakertaisesti ja jollaisia todennäköisesti esiintyy vain kerran vuosituhannessa.
Vertailun vuoksi voidaan mainita, että Seineen Pariisin kaakkoispuolella laskeva Loing tuli 1800-luvulla kuuluisaksi tulvistaan mutta on nykyisin säännöstelty. Sen virtaama saavuttaa keskimäärin kerran kymmenessä vuodessa arvon 190 m3/s ja kerran 50 vuodessa arvon 270 m3/s. Niinpä vaikka Gersin valuma-alue on pinta-alaltaan vain kolmasosa Loingin valuma-alueesta ja keskivirtaama alle puolet Loingin keskivirtaamasta, tulva-aikoina Gersin virtaama on selvästi suurempi kuin Loingin.
Hydrologia > Sadanta ja Lame d'eau et débit spécifique

Gersin valuma-alueen keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 188 millimetriä, mikä on selvästi vähemmän kuin Ranskassa keskimäärin ja vielä selvästi vähemmän kuin enimmäkseen muualla Garonnen valuma-alueella, jossa se esimerkiksi Mas-d'Agenais'ssa on 384 millimetriä. Tämä merkitsee, että keskimäärin Gersin valuma-alueella sataa 5,9 litraa vettä sekunnissa neliökilometriä kohti.
Kuvia

Gers Lannemezanissa
Gers Lannemezanissa.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Gers (rivière)
Nimikilpi Gers-joen ylittävällä sillalla Lannemezanissa.
Gersin pato Ornézanissa.
Gersiin laskevan Nesten kanavan suu.
Gersin ylittävä vanha Pavien silta Auchissa.
Käännös suomeksi
Baker Street

Baker Street erinimisine jatkeineen 1890-luvulla ja nykyään
Baker Street on katu City of Westminsterissa Lontoon keskustassa. Se johtaa Portman Squarelta Regent's Parkin laidalle. Kadun varrella on myös Baker Streetin metroasema.
Marie Grosholtz perusti kuuluisan vahakabinetin Madame Tussauds'n vuonna 1835 Baker Streetille.
Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -kirjasarjassa mainitaan päähenkilön asuneen osoitteessa 221B Baker Street.. Todellisuudessa tällaista osoitetta ei kuitenkaan ollut olemassa siihen aikaan, kun nämä kirjat kirjoitettiin, sillä katu oli nykyistä lyhyempi. Myöhemmin, 1930-luvulla, katua kuitenkin pidennettiin liittämällä siihen sen jatkeena ollut Upper Baker Street. Nykyisin tämän jatkeen varrella sijaitsee Sherlock Holmes -museo, jonka osoitteeksi todella on vahvistettu 221B Baker Street, tosin normaalista osoitenumerointikäytännöstä poiketen, sillä museo sijaitsee osoitteiden 237 ja 241 Baker Street välissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baker Street Wikimedia Commonsissa
Bajanhongor (kaupunki)

| Bajanhongor (Баянхонгор) |
| --- | --- |
 Näkymä Bajanhongoriin
 Bajanhongor
 Koordinaatit: 46°11′30″N, 100°43′04″E 
Valtio:  Mongolia
Provinssi:  Bajanhongor
Kaupunkioikeudet:  1963
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  64,0 km²
Korkeus:  1 859 m
Väkiluku (2015):  29 611
 – Väestötiheys:  462,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bajanhongor (mong. Баянхонгор) on Mongolian Bajanhongorin provinssin sum ja provinssinsa pääkaupunki. Siellä on 29 611 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 64,0 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee provinssin koillisosassa Tüijoen varrella 1 859 metrin korkeudella merenpinnasta.
Bajanhongorille annettiin kaupunkioikeudet vuonna 1963. Kaupunkia palvelee Bajanhongorin lentoasema (BVN/ZMBH).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bajanhongor Wikimedia Commonsissa