stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kamehameha
Henkilöt

Kamehameha, Havaijin hallitsijasuku, johon kuuluivat:
Kamehameha I, Kamehamema Suuri (1736–1819), Havaijin ensimmäinen kuningas 1782–1819
Kamehameha II (1797–1824), Havaijin kuningas 1819–1824
Kamehameha III (1813–1854), Havaijin kuningas 1825–1854
Kamehameha IV (1834–1863), Havaijin kuningas 1855–1863
Kamehameha V (1830–1872), Havaijin kuningas 1863–1872
Muut

Kamehameha-päivä, Havaijilla 11. kesäkuuta Kamehamema I:n muistoksi vietettävä juhlapäivä
Kamehameha-koulut, yksityinen havaijilainen koulujärjestelmä
kamehameha, Dragon Ball Z -animessa ja -mangassa esiintyvä hyökkäystekniikka.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kamehameha”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Järviruoko

| Järviruoko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Ruo’ot Phragmites
Laji::  australis
Kaksiosainen nimi
 Phragmites australis  (Cav.) Trin. ex Steud. 
Katso myös
   Järviruoko Wikispeciesissä   Järviruoko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Järviruoko eli ryti (Phragmites australis) on rannoilla kasvava monivuotinen ruohovartinen kasvi, jota voidaan käyttää monella tavoin hyödyksi. Se on ainoa Suomessa kasvava ruokolaji. Järviruo’on varsi on pysty ja tavallisesti 1–3 metriä korkea, hyvin ravinteisissa paikoissa jopa nelimetrinen. Lämpimillä seuduilla se voi kasvaa 7 metriä korkeaksi. Lehdet ovat pitkiä ja 1–2 cm leveitä, vihreitä ja terävälaitaisia. Röyhy on tuuhea, miehen kämmenen kokoinen. Juurakko on haarova ja pitkä. Järviruoko lisääntyy sekä siemenistä että kasvullisesti juurakosta.
Tehokkaan lisääntymistapansa avulla laji on levittäytynyt lähes koko maapallolle. Suomessa sitä esiintyy koko maassa, pohjoisimmassa Lapissa harvakseltaan. Vesistöjen rehevöityminen on parantanut lajin elinmahdollisuuksia, ja se onkin paikoin täysin vallannut meren- ja järvenrannat. Laiduntamisen loppuminen on auttanut leviämistä, sillä karja syö mielellään sen lehtiä ja nuoria, meheviä varsia. Luonnon monimuotoisuuden kannalta järviruo’on hallitseva asema on ongelmallinen.
Ruovikossa elää monipuolinen lintulajisto. Suomessa kaulushaikara, rastas- ja rytikerttunen ja viiksitimali ovat täysin riippuvaisia ruovikoista. Myös muun muassa luhtakana, niittysuohaukka, pajusirkku, ruokokerttunen ja ruskosuohaukka ovat suuresti riippuvaisia ruovikoista. Muuttoaikoina suurin osa selkärangattomia ravinnokseen käyttävistä linnuista ruokailee ruovikoissa, missä hyönteisten määrä on valtava. Muun muassa kirvat muodostavat erittäin suuren energiavaraston lintujen tankatessa syysmuuttoa varten.
Nisäkkäistä hirvi, minkki, piisami ja supikoira viihtyvät ruovikossa.
Järviruokoa väli-isäntänään käyttää ruostesieni hierakanjärviruokoruoste (Puccinia phragmitis).
Järviruokoa kutsutaan arkikielessä usein virheellisesti kaislaksi ja järviruokokasvustoa kaislikoksi, mutta kaislat ovat eri heimoon kuuluvia kasveja. Niinpä järviruokokasvustoa tulisikin kutsua ruovikoksi ja järvikaislan tai muiden kaislojen muodostamaa kasvustoa kaislikoksi.
Hyötykäyttö

Järviruo’on käyttö on ikivanhaa ja hyvin monipuolista. Tärkeimpiä käyttömuotoja ovat olleet:
rakentaminen
eriste
soittimet
maanparannusaine
matot, himmelit ynnä muut kotitalous- ja askartelutarvikkeet
tyynyjen ja patjojen täyte
lankojen värjäys
paperinvalmistus
karjan ruoka ja talvirehu
karjan kuivike
energia
Kirjallisuutta

Sooster, Siim 2006: Ruoko- ja olkikattojen valmistusopas. Cursor Oy. Kotka.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Järviruoko (Phragmites australis)
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Järviruoko (Phragmites australis)
ITIS: Phragmites australis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Phragmites australis (englanniksi)
Flora of China: Phragmites australis (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Phragmites australis (common reed) (englanniksi)
Kairon kapina 1798

Kairon kapina puhkesi Egyptin miehittäneitä ranskalaisia vastaan 21.–22. lokakuuta 1798. Ranskalaisiin vihamielisesti suhtautuneet al-Azharin yliopiston šeikit julistivat jihadin ranskalaisia vastaan ja paikalliset Kairolaiset vastasivat alkamalla iskeä ranskalaisia sotilaita ja eurooppalaisia kauppiaita vastaan. Napoleonin ranskalaisjoukkojen onnistui kuitenkin tukahduttaa kapina seuraavan päivän aikana kapinallisten antautuessa. Yhteenotoissa oli kuollut noin 300 ranskalaista ja 2 000 paikallista.
Verinen kapina vahvisti paikallisten mielikuvaa ranskalaisista vihamielisinä maan miehittäjinä.
Tausta

Napoleon oli ranskalaisjoukkoineen valloittanut Egyptin sitä tuolloin hallinneilta muodollisesti Osmanien alaisilta mamelukki-beiltä Ibrahimilta ja Muradilta vuonna 1798 voitettuaan näiden joukot ratkaisevassa Pyramidien taistelussa. Ranskalaiset olivat toivoneet egyptiläisten ottavan heidät vastaan vapauttajina. He julistivat kunnioittavansa Profeettaa ja Koraania ja toivat mukanaan taloudellisia ja hallinnollisia uudistuksia. Todellisuudessa ranskalaisvalta ulottui kuitenkin vain Niilin suiston kaupunkeihin ja Kairoon. Muu maa oli kaaoksessa ja ranskalaiset käårsivät merkittävän tappion Abu Qirin taistelun, jossa britit upottivat heidän laivastonsa..
Napoleon pyrki luomaan suhteita armeijansa ja paikallisen väestön välillä. Hän tapasi maan ulaman eli uskonoppineiden kanssa, joille hän esittäytyi muslimina tehdäkseen eroa historiallisiin ristiretkeläisiin. Napoleon puhui esimerkiksi taisteluistaan Pyhää istuinta ja Maltan ritarikuntaa vastaan. Hän nimitti neljätoista henkisen neuvoston (divan) al-Azharin yliopiston/moskeijan šeikeistä ja sai nämä kirjoittamaan fatwan, jonka mukaan Koraani olisi ennustanut hänen saapumisensa. Tietyt uudistukset herättivät kuitenkin vastustusta. Ranskalaiset sotilaat viettivät aikaa paikallisten naisten kanssa, joiden katsottiin omaksuvan näiltä eurooppalaisia tapoja, kuten hunnuttomuuden. Uskonnollisiin asioihin pyrittiin sekoittamaan ranskalaisia ajatuksia, kuten ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen liittäminen Koraaniin. Samalla verotusta nostettiin. Kaikki tämä sai osan al-Azharin yliopiston šeikeistä julistamaan jihadin ranskalaisia vastaan.
Kapina

Kun aamurukousta julistettiin minareeteista Kairossa aamulla 21. lokakuuta 1798 kansaa kehoitettiin nousemaan aseisiin ranskalaisia vastaan. Ranskalaisten kanssa yhteistyötä tehneistä, ranskalaisista sotilaista ja eurooppalaisista kauppiaista tuli paikallisten hyökkäysten kohteita. Mellakoitsijat valtasivat kenraali Caffarellin talon kairossa ja tuhosivat sinne säilöttyjä sotatarvikkeita. Kaksi Caffarellin avustajaa surmattiin. Kairon ranskalaista varuskuntaa komentunut kenraali Dominique Martin Dupuy surmattiin tämän yrittäessä hakea apua. Kun tieto Dupuyn kuolemasta levisi, ranskalaisten komennon otti kenraali Louis André Bon. Bon määräsi ranskalaiset tykit kaduille ja pidätteli kapinoitisijoita samalla, kun Napoleon palasi paikalle tarkastuskierrokselta. Kaduilla käytiin kiivaita taisteluja ranskalaisten ja kapinallisten välillä. Yön aikana ranskalaiset etenivät kohti al-Azharin moskeijaa.
Seuraavana päivänä ranskalaiset alkoivat iskeä kapinallisten pystyttämiä barrikadeja vastaan. Kiivaissa taisteluissa kuoli Napoleonin henkivartioita ja Napoleonin adjutantti Joseph Sulkowski. Napoleon määräsi kenraali Elzéar Auguste Cousin de Dommartinin tykistön avaamaan tulen Kairon linnoitukselta aö-Azharin moskeijaa vastaan. Tykkitulen alkaessa moskeijalta saapui lähetystö. Kapinalliset pyysivät Napoleonilta armahdusta, jonka antamisesta Napoleon kieltäytyi. Tykkituli moskeijaa ja ympäröiviä rakennuksia vastaan jatkui kaksi tuntia. Lopulta noin kello 10 illalla kapinalliset antautuivat. Napoleon määräsi tulitauon ja ranskalaiset joukot ottivat moskeijan haltuunsa.
Seuraukset

Kapinan aikana oli kaatunut noin 300 ranskalaista ja noin 2 000 paikallista. Monia paikallisia pidätettiin ja kuulusteltiin. Osa heistä teloitettiin ampumalla tai mestaamalla. Ruumiit heitettiin Niiliin.
Kapina oli kukistettu, mutta ranskalaiset nähtiin nyt vielä selvemmin vihamielisinä valloittajina.
Napoleon armahtaa kapinalliset, Guérin 1808.
Just Be Free

| Just Be Free Christina Aguilera |
| --- | --- | --- |

Demon tiedot
 Äänitetty : 1994-95
 Julkaistu: 21. elokuuta 2001
 Tyylilaji: dancepop
 Kesto: 45.59
 Levy-yhtiö: Warlock Records
Christina Aguileran muut julkaisut
| My Kind of Christmas 2000 | Just Be Free 2001 | Stripped 2002 |
Just Be Free on yhdysvaltalaisen artistin Christina Aguileran levyttämä demoalbumi, jonka Warlock Records julkaisi vuonna 2001.
Aguilera levytti albumin 1990-luvun puolivälissä 14- ja 15-vuotiaana voidakseen lähestyä levy-yhtiöitä levytyssopimuksen toivossa, eikä albumia ollut hänen mukaansa koskaan valmisteltu tai tarkoitettu julkaistavaksi. Hän julkaisi maailmanlaajuisesti menestyneen debyyttialbuminsa Christina Aguilera vuonna 1999 RCA-levy-yhtiön kautta. Toukokuussa 2001 Aguilera haastoi yhtiöt Warlock Records, Platinum Recordings ja JFB Music oikeuteen estääkseen Just Be Freen julkaisemisen,  mutta osapuolet sopivat asian, ja albumi julkaistiin 21. elokuuta 2001. Sopimuksen ehtoja ei julkaistu. Aguilera sai lisätä albumin mukaan viestin, jossa hän selitti, ettei olisi halunnut levyä julkaistavan.
AllMusicin Stephen Thomas Erlewine kuvaili albumin musiikkia ”geneeriseksi 90-luvun alun dancepopiksi runsailla housevaikutteilla”.
Just Be Free nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -albumilistan sijalle 71, ja vuoteen 2014 mennessä sitä oli myyty maassa noin 128 000 kappaletta.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Just Be Free | 3.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | By Your Side | 4.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Move It | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Our Day Will Come | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Believe Me | 4.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Make Me Happy | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Dream a Dream | 4.51 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | The Way You Talk to Me | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Running out of Time | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Move It (Dance Mix) | 3.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Believe Me (Dance Remix) | 4.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Se Libre (Just Be Free Spanish Version) | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
Kyyrölä

Kyyrölä on:
Kyyrölä, entinen Suomen kunta (1890–1934) Viipurin läänissä Karjalankannaksella
Kyyrölä eli Krasnoselskoje, nykyinen Venäjän maalaiskunta Viipurin piirissä Karjalankannaksella
Kyyrölä, Kyyrölän entisen ja nykyisen kunnan keskuskylä Karjalankannaksella
Kyyrölän seurakunta, entinen Suomen ortodoksinen seurakunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetulla alueella.
Karin Parrow

| Karin Parrow |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. maaliskuuta 1900
Kuollut: 4. tammikuuta 1984 (83 vuotta)
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  Taiteilija
Karin Parrow (4. maaliskuuta 1900 – 4. tammikuuta 1984) oli ruotsalainen taiteilija. Hän kuului Göteborgin naisten taiteilijapiiriin.
Parrow tunnettiin laajalti ja hän sai laadukasta huomiota sekä arviointeja. Hänet muistetaan naisten aseman parantamisesta taidemaailmassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karin Parrow Wikimedia Commonsissa
Kari Ovaska

Tapio Kari Kustaa Ovaska (5. maaliskuuta 1945 Isojoki – 15. kesäkuuta 1995) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Kari Ovaska kävi Taideakatemian koulun vuosina 1969–1973 ja debytoi kuvataiteilijana 1969.
Suomessa pidettyjen lukuisten näyttelyjen ohella Ovaskan töitä on ollut esillä Kanadassa 1971, Neuvostoliitossa ja Norjassa 1976, Italiassa 1985 sekä Ruotsissa 1977 ja 1985–1986.
Vuodesta 1976 Ovaska opetti Helsingin suomenkielisessä työväenopistossa.
Ovaska oli 1980-luvulla aktiivisesti mukana taidealan järjestöissä. Hän toimi Suomen Kuvanveistäjäliiton hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana, Suomen Taideakatemian edustajistossa ja hallituksessa sekä Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton ja Suomen Taiteilijaseuran hallituksessa. Ovaska oli myös Kuvasto ry:n hallituksen sekä Valtion kuvataidetoimikunnan jäsen ja varapuheenjohtaja.
Teoksia

Kunnallisneuvos Väinö Jaakola 1979, Ähtärin kunnantalo
Ruukin Ruusa 1984, Päiviönsaaren tori, Varkaus
Ahti Pekkalan rintakuva 1984, Haapaveden kunnantalo
Rannalla 1988, Alahärmän kunnantalo
Pesäpalloilijapatsas 1989, Vimpeli
Ruukin Ruusa, Varkaus, 1984.
Pesäpalloilija, 1989, Vimpeli.
Aiheesta muualla

Ovaskan esittely Varkauden kaupungin sivulla[vanhentunut linkki]
Kameli

| Kameli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Kamelit Camelidae
Suku::  Kamelit Camelus
Laji::  bactrianus
Kaksiosainen nimi
 Camelus bactrianus  Linnaeus, 1758 
 Kamelin levinneisyysalue
Katso myös
   Kameli Wikispeciesissä   Kameli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kameli eli kaksikyttyräinen kameli (Camelus bactrianus) on kamelien sukuun kuuluva kesytetty sorkkaeläin. Sitä käytetään kantojuhtana.
Laji on suosittu kotieläin Aasiassa Vähästä-Aasiasta Kiinaan. Kaksikyttyräinen kameli voi kantaa jopa 250 kilogramman kuorman ja olla pari viikkoa juomatta. Kameleista saadaan lihaa, maitoa, nahkaa ja karvoja. Päällysvaatteiden materiaalina käytettävä kamelinkarva on eläimen hienoa ja pehmeää, hieman kiharaista ja vaaleanruskeaa aluskarvaa. Kamelin lantaa käytetään polttoaineena. Kaksikyttyräinen kameli on luonteeltaan dromedaaria säyseämpi.
Toisin kuin dromedaari, kaksikyttyräinen kameli ei siedä kovinkaan hyvin aavikoitten kuivuutta. Se viihtyykin parhaiten kylmillä aroilla. Kamelit syövät pääasiassa ruohoa, kasveja ja silmuja.
Kaksikyttyräistä kamelia kutsutaan kaksikyttyräiseksi erotuksena samaan sukuun kuuluvasta yksikyttyräisestä dromedaarista. Lajit voivat lisääntyä keskenään. F1-polven jälkeläinen iso ja voimakas yksikyttyräinen.selvennä Sen voi risteyttää takaisin F2-polvessa.
Aiheesta muualla

BBC News 2001: 'New' camel lives on salty water (englanniksi)
Karamellitokko

| Karamellitokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Gobioidei
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Koumansetta
Laji::  rainfordi
Kaksiosainen nimi
 Koumansetta rainfordi  Whitley, 1940 
Synonyymit
 Amblygobius rainfordi (Whitley, 1940) 
Katso myös
   Karamellitokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karamellitokko (Koumansetta rainfordi, monissa lähteissä vielä Amblygobius rainfordi) on tokkoihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö

Karamellitokko kasvaa noin 7 cm pitkäksi. Sen puikkomainen vartalo on  pohjaväriltään vihertävänruskea, ja sitä kirjovat ohuet oranssit vaakajuovat. Evissä on viisi valkeaa pistettä, ja selkäevän keskellä musta silmäkuvio.
Alkuperä

Karamellitokko elää luonnossa Tyynenmeren länsiosissa. Sitä tavataan yleensä 3–20 m:n syvyydestä, hiekka- tai  mutapohjaisilta alueilta läheltä rannikoiden koralliriuttoja. Se pysyttelee tyypillisesti alle puolen metrin etäisyydellä pohjasta.
Käyttäytyminen

Karamellitokot elävät luonnossa yksikseen, eivät pareina. Akvaariossa se on harvoin aggressiivinen muita kaloja kuin lähisukulaisiaan kohtaan.
Vesiolot ja ravinto

Karamellitokot syövät levää, etenkin akvaarioharrastajien vihaamaa kuitumaista Bryopsis-levää. Luonnossa ne saavat levän joukossa eläinplanktonia, akvaariossa voi onnistua opettamaan ne syömään myös pakasteruokaa, mutta elävä levä on useimmille lähes elinehto.
Karin Nordenswan

Karin Nordenswan (18. marraskuuta 1868 Hämeenlinna – 6. toukokuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Karin Nordenswanin vanhemmat olivat vesirakennusten yli-insinööri Hugo Kasimir Nordenswan (1834–1904) ja Zelée Christina Agricola (1838–1925). Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1886–1888 ja 1899–1900 sekä Helsingin yliopiston piirustussalissa ja Pariisissa Académie Colarossissa 1901. Nordenswan osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1901 ja 1928. Hän suoritti piirustuksenopettajatutkinnon Helsingin yliopistossa ja toimi piirustuksenopettajana Helsingin suomalaisessa yhteiskoulussa 1901–1904 ja sen jälkeen Helsingin uudessa yhteiskoulussa vuoteen 1916 saakka ja Kallion yhteiskoulussa vuoteen 1935 saakka..
Karin Nordenswanin sisar oli kuvanveistäjä, taidemaalari ja kuvittaja Martha Nordenswan-Lindgren.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Karin Nordenswan
Judo kesäolympialaisissa 1992

Barcelonan olympialaisissa 1992 kilpailtiin judossa seitsemässä miesten ja naisten painoluokassa. Kilpailut käytiin 27. heinäkuuta–2. elokuuta 1992. Naisten judo oli ensimmäistä kertaa virallisena olympialajina. Edellisissä kesäolympialaisissa Soulissa 1988 naisten judo oli ollut näytöslajina.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 60 kg | Nazim Guseinov  Yhdistynyt joukkue | Yoon Kyung-Hyung  Etelä-Korea | Tadanori Koshino  Japani Richard Trautmann  Saksa |
| 65 kg | Rogério Sampaio  Brasilia | Jozsef Csak  Unkari | Israel Hernández  Kuuba Udo Quellmalz  Saksa |
| 71 kg | Toshihiko Koga  Japani | Bertalan Hajtos  Unkari | Chung Hoon-Yong  Etelä-Korea Oren Smadja  Israel |
| 78 kg | Hidehiko Yoshida  Japani | Jason Morris  Yhdysvallat | Bertrand Damaisin  Ranska Kim Byung-Joo  Etelä-Korea |
| 86 kg | Waldemar Legień  Puola | Pascal Tayot  Ranska | Nicolas Gill  Kanada Hirotaka Okada  Japani |
| 95 kg | Antal Kovács  Unkari | Raymond Stevens  Yhdistynyt kuningaskunta | Theo Meijer  Alankomaat Dmitri Sergejev  Yhdistynyt joukkue |
| Yli 95 kg | David Kakaleišvili  Yhdistynyt joukkue | Naoya Ogawa  Japani | Imre Csösz  Unkari David Douillet  Ranska |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 48 kg | Cécile Nowak  Ranska | Ryoko Tamura  Japani | Amarilis Savón  Kuuba Hülya Şenyurt  Turkki |
| 52 kg | Almudena Muñoz  Espanja | Noriko Mizoguchi  Japani | Li Zhongyun  Kiina Sharon Rendle  Yhdistynyt kuningaskunta |
| 56 kg | Miriam Blasco  Espanja | Nicola Fairbrother  Yhdistynyt kuningaskunta | Driulis González  Kuuba Chiyori Tateno  Japani |
| 61 kg | Cathérine Fleury  Ranska | Yael Arad  Israel | Jelena Petrova  Yhdistynyt joukkue Zhang Di  Kiina |
| 66 kg | Odalis Revé  Kuuba | Emanuela Pierantozzi  Italia | Kate Howey  Yhdistynyt kuningaskunta Heidi Rakels  Belgia |
| 72 kg | Kim Mi-Jung  Etelä-Korea | Yoko Tanabe  Japani | Irene de Kok  Alankomaat Laetitia Meignan  Ranska |
| Yli 72 kg | Zhuang Xiaoyan  Kiina | Estela Rodríguez  Kuuba | Natalia Lupino  Ranska Yoko Sakaue  Japani |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Japani | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 2 |  Ranska | 2 | 1 | 4 | 7 |
| 3 |  Yhdistynyt joukkue | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 4 |  Espanja | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 5 |  Unkari | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 6 |  Kuuba | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 7 |  Etelä-Korea | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 8 |  Kiina | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 9 |  Brasilia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Puola | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 12 |  Israel | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 |  Italia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13 |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 |  Alankomaat | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 15 |  Saksa | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Turkki | 0 | 0 | 1 | 1 |
Kyyhkynherneet

| Kyyhkynherneet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit
Suku::  Kyyhkynherneet Cajanus  Adans.
Katso myös
   Kyyhkynherneet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyyhkynherneet (Cajanus) on hernekasveihin kuuluva suku. Suvussa on 34 lajia ruohoja tai pensaita. Niistä yli 30 esiintyy Kaakkois-Aasiassa ja Pohjois-Australiassa. Lisäksi kaksi lajia on levinnyt laajemmin vanhan maailman trooppisilla alueilla: Cajanus scarabaeoides ja suvun tunnetuin laji, myös ihmisravinnoksi viljelty kirjokyyhkynherne eli kyyhkynherne (Cajanus cajan).
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Cajanus
Suomen Lajitietokeskus: Kyyhkynherneet – Cajanus
Korimalli

Ford Focuksen sedan-, farmari- ja hatchback-korimallit.
Korimalli on auton korin mallityyppi. Korimalleja on monia erilaisia ja ne määräävät esimerkiksi jalkatilan, mahdollisuuden lemmikkien kuljettamiseen, auton tavaratilan koon, polttoaineen kulutusmäärän ja rengasmelun.
Henkilöautojen korimalleja > Avoauto

Auton korimalli, jossa on taittuva tai kokoonvetäytyvä katto. Tämä tehdään yleensä joustavasta kankaasta tai vinyylistä, mistä nimitys rättikatto. Cabrioletit, eli avoautot, ovat joitain poikkeuksia lukuun ottamatta kaksiovisia. Amerikanenglannissa avoautosta käytetään nimitystä convertible. Jos autossa on kangaskatto mutta kiinteät sivuseinät, kuten Citroën 2CV:ssä, termi on cabrio coach.
Henkilöautojen korimalleja > Coupé

Kaksiovinen matalakattoinen auton korimalli. Hardtop coupéssa ei ole B-pilareja.
Henkilöautojen korimalleja > Hatchback / liftback

Korimalli, jossa tavaratilan luukku ulottuu yleensä katon reunasta alas puskuriin ja takaikkuna on osa luukkua. Suomessa siitä on epävirallisesti auton muodosta riippuen käytetty nimiä viistoperä ja pystyperä. Liftback-termiä yleensä käytetään isommista autoista, jotka ovat periaatteessa korityypiltään hatchbackejä (viisiovisia), mutta kuitenkin muotoiluiltaan muistuttavat enemmän sedania. Saabin termi viisioviselle hatchbackille on combi coupé.
Henkilöautojen korimalleja > Sedan / porrasperä

Porrasperässä auton takaikkunan alaosan ja tavaratilan luukun välissä on ”porras” eikä luukkua ole saranoitu takaikkunan kanssa yhteen. Sedanit ovat kaksi- tai neliovisia, kun taas hatchbackit ovat kolmi- tai viisiovisia.
Henkilöautojen korimalleja > Farmari

Auton kattoa on jatkettu perään saakka tavaratilan kasvattamiseksi. Korimallissa on monikäyttöiset sisätilat ja tavaratila saadaan vielä suuremmaksi takapenkin selkänojaa kääntämällä. Lähes poikkeuksetta viisiovisia.
Henkilöautojen korimalleja > Tila-auto

Tavallista henkilöautoa tilavampi auto, joka on suunniteltu henkilöiden kuljettamiseen takaosassa. Tavara- ja henkilökuljetustilaa ei ole yleensä eroteltu.
Henkilöautojen korimalleja > Crossover / katumaasturi / SUV

Ajoneuvoja, jotka ovat varusteltu perinteisesti maastoautoista tutuilla ominaisuuksilla, mutta ovat kuitenkin suunniteltu käytettäväksi pääosin kaupungeissa ja tavallisilla autoteillä.
Henkilöautojen korimalleja > Pakettiauto

Isompi yleensä umpinainen auto, jonka takaosa on suunniteltu ensisijaisesti tavaroiden kuljettamiseen. Tavaratila on usein erotettu hytistä, jossa on tilaa korkeintaan kolmelle hengelle. Pakettiauton takaosa voi olla myös henkilöiden kuljetusta varten, eikä tällöin ensimmäisen penkkirivin takana välttämättä ole väliseinää.
Henkilöautojen korimalleja > Minibussi

Pakettiauton kaltainen umpiauto, joka on tarkoitetu henkilöiden kuljettamiseen. Tavaratila yleensä on erotettu matkustamosta. Penkkirivejä matkustamossa voi olla 2-5. Nimi tulee Volkswagen T1 Kleinbusista.
Henkilöautojen korimalleja > Lava-auto / avolava

Tavarankuljetukseen tarkoitettu yleensä erillisrunkoinen ajoneuvo, jossa ohjaamon takana on avonainen kuormatila.