stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo esteratsastuksen Suomen-mestareista
Pienet ponit

| Vuosi | Kilpailupaikka | Ratsastaja | Poni |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Ypäjä | Petteri Paajanen | Råryds Java |
| 2011 | Ypäjä | Roosa Sjöberg | Zida' Ya |
| 2010 | Kalajoki | Miisa Pulkkanen | Constantinus |
| 2009 | Riihimäki | Tiia Kanto | Mondays Malvir |

| 2008 | Kangasala | Henriikka Heiskala | Constantinus |
| 2007 | Turku | Mikael Wahlman | Neran V |
| 2006 | Seinäjoki | Emma Broända | Sir Vihtory |
| 2005 | Kalajoki | Laura Palmu | J.N. Jaromic |
| 2004 |  | Anna-Julia Kontio | Rascal |
| 2003 |  | Anna-Sofia Kivi | V.K. Felix |
2002: 
| 2001 |  | Tuuli Kivelä | Captain´s Nico |
2000: 
1999: 
| 1998 |  | Julia Autio | Harvey |
| 1997 |  | Essi-Lotta Rautiainen | Talent |
| 1996 |  | Essi-Lotta Rautiainen | Talent |
| 1995 |  | Sanna Lahdensuo | Gaelic Silver Mist |
Sergei Paradžanov

| Sergei Paradžanov> Серге́й Ио́сифович Параджа́нов |
| --- | --- |
 Sergei Paradžanov
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sergei Iosifovitš Paradžanov
Syntynyt: 9. tammikuuta 1924 Tbilisi
Kuollut: 20. heinäkuuta 1990 (66 vuotta) Jerevan
Kansalaisuus:  Neuvostoliitto
Ammatti:  elokuvaohjaaja ja taiteilija
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Sergei Iosifovitš Paradžanov (ven. Серге́й Ио́сифович Параджа́нов, arm. Սարգիս Հովսեփի Փարաջանյան, Sargis Hovsepi Paradžanjan; 9. tammikuuta 1924 Tbilisi – 20. heinäkuuta 1990 Jerevan) oli armenialaissyntyinen neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja taiteilija. Paradžanovia on pidetty yhtenä elokuvataiteen suurimmista nimistä, mutta vain hyvin suppea yleisö tuntee hänen omaperäiset teoksensa.
Elämä ja ura

Sergei Paradžanov syntyi armenialaiseen perheeseen Neuvostoliittoon kuuluneen Georgian pääkaupungissa. Hän opiskeli Tbilisin rautatie-instituutissa ja konservatoriossa. Vuonna 1945 hän pääsi Neuvostoliiton elokuvakouluun VGIK:iin, jossa hän opiskeli Igor Savtšenkon ja Oleksandr Dovženkon johdolla. Vuonna 1947 Paradžanov pidätettiin syytettynä homoseksuaalisuudesta. Vuonna 1950 hän nai tataaritytön, jonka tämän sukulaiset murhasivat.
Paradžanov valmistui VGIK:istä vuonna 1951. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli kurssityöhön perustunut Andriješ (1955). Vuonna 1956 Paradžanov meni naimisiin ukrainalaisen Svetlana Štšerbatšukin kanssa, jonka kanssa hänellä on yksi lapsi. Pariskunta erosi vuonna 1962.
Paradžanov kuvasi Ukrainassa kolme dokumenttielokuvaa, komedian Peršyi parubok (”Huippujätkä”, 1958), elokuvat Ukrajinska rapsodija (”Ukrainalainen rapsodia”, 1961) ja Kvitka na kameni (”Kukka kivellä”, 1962). Hänen läpimurtoteoksensa oli ukrainalaiseen kansanperinteen aiheisiin perustuva, hutsulimurteella kuvattu ”Menneitten sukupolvien varjot” (Tini zabutyh’ predkiv, 1964). Elokuva sai suuren kansainvälisen arvostelumenestyksen. Sosialistisen realismin kaanoneiden rikkominen johti kuitenkin ohjaajan seuraavan elokuvan Kyjivski freski (”Kiovan freskot”) kieltämiseen.
Vuonna 1966 Paradžanov muutti Armeniaan, jossa hän kuvasi keskiaikaisesta armenialaisrunoilijasta Sajat Novasta kertovan samannimisen elokuvan. Ideologisista syistä ohjaaja joutui muuttamaan elokuvaansa ja antamaan sille nimen Granaattiomenan väri. Sergei Jutkevitšin muokkaama sensuroitu versio (1969) joutui sekin pitkäksi aikaa hyllylle.
Joulukuussa 1973 Paradžanov pidätettiin Kiovassa syytettynä homoseksualismista ja seuraavana vuonna hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankilaan. Ulkomaiset kulttuurivaikuttajat kampanjoivat ohjaajan puolesta, ja ranskalainen kirjailija Louis Aragon pyysi henkilökohtaisesti Leonid Brežneviltä hänen vapauttamistaan. Paradžanov pääsi vankilasta vuoden 1977 lopussa. Ohjaaja palasi Tbilisiin, jossa hän jatkoi työtään omaperäisenä kuvataiteilijana. Vuonna 1982 Paradžanov pidätettiin uudestaan syytettynä lahjonnasta, ja hän vietti lähes vuoden paikallisessa vankilassa.
Vuonna 1984 Paradžanov ohjasi Georgiassa elokuvan ”Linnakkeen legenda” (Ambavi Suramis tsikhisa). Hänen ensimmäinen taidenäyttelynsä järjestettiin Tbilisissä vuonna 1985. Vuonna 1988 ohjaaja kuvasi Azerbaidžanissa Mihail Lermontovin teokseen perustuvan elokuvan ”Ašik-Kerib – satu rakastuneesta ašugista” (Ašiki Keribi). Vuonna 1989 Paradžanov alkoi kuvata kesken jäänyttä omaelämäkerrallista elokuvaa Khostovanank (”Tunnustus”). Ohjaaja kuoli syöpään 66 vuoden ikäisenä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sergei Paradžanov Wikimedia Commonsissa
Sergei Paradžanoville omistettu sivusto (englanniksi)
Paradžanovin museo Jerevanissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Johan Förnäs: Sergei Paradžanovin neljä elokuvaa. Yle Teema 12.1.2015.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea 2  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Internet Encyclopedia of Ukraine  SNAC  IdRef
Rádio Jovem

Rádio Jovem on Guinea-Bissaun pääkaupungissa Bissaussa toimiva kaupallinen radioasema.
Guinea-Bissaun nuorisojärjestöjen verkosto RENAJ perusti Rádio Jovemin vuonna 2005. Asemalla on tietokoneilla ja miksauspöydällä varustettu studio ja 300 watin ULA-lähetin. Henkilostö käsittää 19 työntekijää, jotka työskentelevät vapaaehtoisina ilman palkkaa.
Rádio Jovemin ohjelmat on suunnattu etupäässä nuorisolle. Niiden aiheita ovat yhteiskunta, urheilu, kulttuuri, talous, ympäristö ja terveys. Uutisia välitetään portugaliksi ja kreoliksi. Huomattavan osan lähetyksista muodostavat viihde ja keskusteluohjelmat.
Asema lähettää ohjelmaa vuorokauden ympäri seitsemänä päivänä viikossa. Se aloitti Internet-lähetykset Guinea-Bissaun ensimmäisenä radioasemana vuonna 2009. Lähetyksiä voi kuunnella myös matkapuhelimella.
Rádio Jovem voitti Guinea-Bissaun parhaan radioaseman palkinnon vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Rádio Jovem (portugaliksi)
Fiat Uno (2010)

| Fiat Uno |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia
Valmistaja:  Fiat
Konserni:  Fiat Chrysler Automobiles
Valmistusvuodet:  2010–2021
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Fiat Uno (1983)
Teknisesti samankaltaisia:  Fiat Fiorino (2013) Fiat Grand Siena Fiat Mobi Fiat Palio II
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  FCA Economy
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,0–1,4 l
Polttoaine:  E85
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti
Fiat Uno (Typ 327) on Fiatin vuosina 2010–2021 Etelä-Amerikan markkinoille valmistama pieni henkilöautomalli. Se muistuttaa ulkoisesti huomattavan paljon Euroopassa myytävää Fiat Pandaa, mutta on kooltaan tätä hieman suurempi. Vuonna 2013 esitelty pakettiautomalli Fiorino perustuu Unon tekniikkaan.
Unossa oli voimanlähteenä 1,0- (75 hv) tai 1,4-litrainen (85 hv) moottori, jotka molemmat toimivat etanolilla ja bensiinillä sekoitussuhteen ollessa vapaa.
Facelift-mallin Fiat Uno.
Syksyllä 2014 uudistettiin muun muassa Unon keulan ilmettä. 1,4-litraiseen moottoriin tuli start/stop-järjestelmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fiat Uno (2010) Wikimedia Commonsissa
Fiatin automallit
Silvennoinen

Silvennoinen on suomalainen sukunimi.
Tunnettuja Silvennoisia:
Emmi Silvennoinen (s. 1988), kosketinsoittaja
Erkki Silvennoinen, bassokitaristi
Esko Silvennoinen (1931–2020), maahockeypelaaja ja jääkiekkoilija
Heikki Silvennoinen (1954–2024), muusikko, näyttelijä
Hemmo Silvennoinen (1932–2002), mäkihyppääjä
Juha Silvennoinen (s. 1952), jääkiekkoilija
Kaija Silvennoinen (s. 1954), hiihtosuunnistaja
Kari Silvennoinen (s. 1956), asianajaja
Lauri Silvennoinen (1921–1969), arkkitehti
Lauri Silvennoinen (1916–2004), hiihtäjä
Leena Mutka, o.s. Silvennoinen (s. 1958), suunnistaja
Lukas Silvennoinen (s. 2002), jääkiekkomaalivahti
Maija Silvennoinen (s. 1961), keittiömestari, ravintoloitsija, ruokatoimittaja ja televisiokokki
Martti Silvennoinen (1924–2002), radiotoimittaja ja kirjailija
Mika Silvennoinen, näyttelijä
Mikael Silvennoinen (s. 1956), yritysjohtaja
Mikko Silvennoinen (s. 1975), televisiojuontaja, -toimittaja ja -tuottaja
Mikko Silvennoinen (s. 1984), jääkiekkoilija
Onni Silvennoinen (1890–1968), opettaja ja kirjailija
Oula Silvennoinen (s. 1970), historiantutkija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
27. syyskuuta

27. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 270. päivä (271. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 95 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Vesa
suomenruotsalainen kalenteri: Torolf
ortodoksinen kalenteri: Kaari
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Čoavvá
vanhemmissa kalentereissa: Adolph, Adolphus, Cosmus, Cyprianus, Dagmar, Damianus, Gaudentis, Judith, Kaino, Leonard, Wencelaus, Wendela
Kuolleita

1590 – Urbanus VII, Giovanni Battista Castagna, paavi (s. 1521)
1651 – Maksimilian I, Baijerin herttua ja Saksalais-roomalaisen keisarikunnan vaaliruhtinas (s. 1573)
1660 – Vincent de Paul, ranskalainen pappi ja pyhimys (s. 1581)
1700 – Innocentius XII, Antonio Pignatelli, paavi (s. 1615)
1832 – Karl Christian Friedrich Krause, saksalainen filosofi (s. 1781)
1891 – Ivan Gontšarov, venäläinen kirjailija (Oblomov) (s. 1812)
1915 – John Kipling, brittiläinen upseeri (s. 1897)
1917 – Edgar Degas, ranskalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kuvanveistäjä (s. 1834)
1917 – Edvard Rudolf Neovius, suomalainen matemaatikko, professori ja senaattori (s. 1851)
1921 – Engelbert Humperdinck, saksalainen säveltäjä (s. 1854)
1940 – Walter Benjamin, saksalainen  filosofi ja kirjallisuuskriitikko (s. 1892)
1940 – Julius Wagner-Jauregg, vuoden 1927 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut itävaltalainen hermotutkija (s. 1857)
1944 – Sergei Prokudin-Gorski, venäläinen kemisti ja valokuvaaja (s. 1863)
1956 – Mildred Didriksen (”Babe Daharias”), yhdysvaltalainen urheilija (olympiavoittaja) (s. 1911)
1960 – Sylvia Pankhurst, brittiläinen suffragetti (s. 1882)
1965 – Clara Bow, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1905)
1967 – Feliks Jusupov, venäläinen aristokraatti, Grigori Rasputinin murhaaja (s. 1887)
1981 – Robert Montgomery, yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (s. 1904)
1986 – Cliff Burton, yhdysvaltalainen muusikko ("Metallica") (s. 1962)
1994 – Carlos Lleras Restrepo, Kolumbian presidentti 1966–1970 (s. 1908)
1996 – Mohammad Najibullah, Afganistanin presidentti 1987–1992 (s. 1947)
1997 – Oscar Parland, suomalainen kirjailija ja psykiatri (s. 1912)
2007 – Marjatta Raita, suomalainen näyttelijä (s. 1944)
2009 – William Safire, yhdysvaltalainen kolumnisti (s. 1929)
2011 – David Croft, brittiläinen televisiokäsikirjoittaja (s. 1922)
2012 – Herbert Lom, tšekkiläissyntyinen brittiläinen näyttelijä (s. 1917)
2014 – Antti Lovag, unkarilainen arkkitehti (s. 1920)
2015 – John Guillermin, brittiläinen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja (s. 1925)
2015 – Pietro Ingrao, italialainen poliitikko (s. 1914)
2017 – Hugh Hefner, yhdysvaltalainen päätoimittaja ja toimitusjohtaja, Playboy-lehden perustaja (s. 1926)
2018 – Mjud Metšev, venäläinen kuvataiteilija (s. 1929)
2020 – Minni Lukander, suomalainen keramiikkataiteilija ja kuvanveistäjä (s. 1930)
2022 – Aimo Tietäväinen, suomalainen matemaatikko (s. 1937)
2023 – Michael Gambon, irlantilais-brittiläinen näyttelijä (s. 1940)
2023  – John Tembo, malawilainen poliitikko (s. 1932)
2024  – Maggie Smith, britannialainen näyttelijä (s. 1935)
Juhlapäiviä

Puun päivä Suomessa
Ortodoksinen kirkko viettää pyhimys Claudia Proculan muistopäivää.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 27. syyskuuta: |  |
:   Bud Powell 1389 – Firenzen hallitsija Cosimo de’ Medici syntyi.  1605 – Kirkholman taistelu Liivinmaalla nykyisessä Latviassa päätyy puolalaisten voittoon ja ruotsalaisten tappioon.  1822 – Jean-François Champollion ilmoitti tulkinneensa Rosettan kiven.  1905 – Albert Einstein julkaisi artikkelin massan ja energian yhteydestä.  1924 – Yhdysvaltalainen jazzpianisti Bud Powell syntyi.  1944 – Ministeri ja yritysjohtaja Iiro Viinanen syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 26. syyskuuta, 28. syyskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Sennwald

| Sennwald |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sennwald sijaitsee Itä-Sveitsissä.
 Sennwald
 Koordinaatit: 47°14′45″N, 9°30′6″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Sankt Gallen
Hallintoalue (Wahlkreis):  Werdenberg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  41,56 km²
Korkeus:  432–2 151 m
Väkiluku (joulukuu 2015):  5 256
 – Väestötiheys:  126 as./km²
 
 www.sennwald.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sennwald on kunta Itä-Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa, kolmekymmentä kilometriä Sankt Gallenin kaupungista etelään. Kunnassa on runsaat 5 000 asukasta.
Sijainti

Sennwald rajoittuu idässä Reinjokeen ja Liechtensteiniin, lännessä Appenzellin Alppeihin kuuluviin Alpsteinvuoriin ja Appenzell Innerrhodenin kantoniin. Pohjoisessa Sennwaldin naapurikunta on Altstätten, etelässä Gams ja Buchs.
Liikenne

Moottoritie A13 Saksan rajalta St. Margrethenista Bellinzonaan kulkee Reinin vartta Sennwaldin kautta. Myös SBB:n rautatie St. Margrethenista Sargansiin kulkee kunnan kautta. Sennwaldin rautatieaseman nimi on Salez-Sennwald.
Aiheesta muualla

Göldi, Wolfgang: Sennwald (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS). 23.11.2011. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sennwald Wikimedia Commonsissa
| n k Sankt Gallenin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Wahlkreis) ja kunnat (77 kpl, 1.1.2013–)
 Rheintal: Altstätten •  Au • Balgach • Berneck • Diepoldsau • Eichberg • Marbach • Oberriet • Rebstein • Rheineck • Rüthi • St. Margrethen • Widnau
 Rorschach:  Berg • Goldach • Mörschwil •  Rorschach • Rorschacherberg • Steinach • Thal • Tübach • Untereggen
 Sarganserland: Bad Ragaz • Flums •  Mels • Pfäfers • Quarten • Sargans • Vilters-Wangs • Walenstadt
 See-Gaster: Amden • Benken • Eschenbach • Gommiswald • Kaltbrunn •  Rapperswil-Jona • Schänis • Schmerikon • Uznach • Weesen
 St. Gallen: Andwil • Eggersriet • Gaiserwald • Gossau • Häggenschwil • Muolen • St. Gallen • Waldkirch • Wittenbach
 Toggenburg: Bütschwil-Ganterschwil • Ebnat-Kappel • Hemberg • Kirchberg • Lichtensteig • Lütisburg • Mosnang • Neckertal • Nesslau • Oberhelfenschwil • Wattwil • Wildhaus-Alt St. Johann
 Werdenberg:  Buchs • Gams • Grabs • Sennwald • Sevelen • Wartau
 Wil: Degersheim • Flawil • Jonschwil • Niederbüren • Niederhelfenschwil • Oberbüren • Oberuzwil • Uzwil •  Wil • Zuzwil
Sternin–Gerlachin koe

Sternin–Gerlachin koe: Hopea-atomit, jotka kulkevat epätasaisen magneettikentän halki, poikkeutuvat ylös tai alas riippuen niiden spinistä. 1. kuumennettu hopeakappale 2. atomisuihku 3. magneettikenttä 4. klassisen fysiikan ennustama tulos 5. havainnoitu tulos.
Sternin–Gerlachin koe on saksalaisen, myöhemmän fysiikan nobelistin Otto Sternin ideoima ja hänen Walther Gerlachin kanssa ensimmäisen kerran 1922 menestyksellisesti toteuttamansa koe, jossa atomin magneettisen momentin todettiin olevan kvantittunut. Koejärjestelyssä sähköisesti neutraalien hopea-atomien suihku kulki magneetin napojen välistä kohtiolle. Osumat eivät jakautuneet klassisen fysiikan ennustamalla tavalla tasaisesti, vaan magneettikentän poikkeuttamat atomit jakautuivat kentän suunnassa kahteen, toisistaan erilliseen ryhmään. Se tarkoitti, että atomeilla oli magneettinen momenttivektori, joka sai mitattaessa vain kaksi diskreettiä arvoa, eikä sen suunta ollut jakautunut atomeilla satunnaisesti.
Sternin ja Gerlachin kokeen tulos katsottiin heti vahvistukseksi Niels Bohrin atomimallille, jonka tämä oli esitellyt 1913 ja joka nojautui vasta kehittyneeseen kvanttiteoriaan. Sternin tavoite oli ollut testata Arnold Sommerfeldin ja  Peter Debyen töiden tuloksena syntynyttä oletusta, jonka mukaan Bohrin atomissa ydintä kiertävien elektronien ratatasot asettuisivat ulkoisen kentän vaikutuksesta vain tiettyihin harvoihin suuntiin. Myöhemmin ymmärrettiin koetuloksen syyn olevan atomaaristen hiukkasten ominaisuus nimeltä spin.
Wildest Dreams

Wildest Dreams tai Wildest Dream voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Musiikkikappaleet
”Wildest Dreams”, Iron Maidenin kappale
”Wildest Dreams”, Taylor Swiftin kappale
”Wildest Dreams”, Dolly Partonin kappale
”Wildest Dreams”, Brandyn kappale
”Wildest Dreams”, Asian kappale albumilta Asia
”Beyond My Wildest Dreams”, Mark Knopflerin ja Emmylou Harrisin kappale albumilta All the Roadrunning
”In Your Wildest Dreams”, Tina Turnerin kappale albumilta Wildest Dreams
”Your Wildest Dream”, The Moody Bluesin kappale
Albumit
Wildest Dreams, Tina Turnerin albumi
Wildest Dreams, Sagan albumi
Muuta
Wildest Dreams Tour, Tina Turnerin konserttikiertue
Wildest Dreams, televisiosarjan Flash jakso
Wildest Dreams, Alan Ayckbournin näytelmä
The Wildest Dream, dokumentti George Mallorysta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wildest Dreams”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Buchs (kaupunki)

| Buchs |
| --- | --- |
 Buchs Werdenbergin linnasta nähtynä, taustalla Liechtensteinia.
 vaakuna
 Buchs sijaitsee Koillis-Sveitsissä.
 Buchs
 Koordinaatit: 47°10′0″N, 9°28′43″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Sankt Gallenin kantoni
Hallintoalue (Wahlkreis):  Werdenberg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,94 km²
Korkeus:  441–2 232 m
Väkiluku (joulukuu 2014):  12 187
 – Väestötiheys:  765 as./km²
 
 www.buchs-sg.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Buchs on kaupunki Koillis-Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa. Kaupungissa on runsaat 12 000 asukasta. Buchs on Werdenbergin hallintoalueen keskuspaikka.
Sijainti

Buchs sijaitsee Reinjoen laaksossa, joen länsirannalla. Idässä kunta rajoittuu Reiniin ja Liechtensteiniin.
Liikenne

Moottoritie A13 kulkee Buchsin kautta. SBB:n rautatie Rorschachista Sargansiin kulkee Buchsin kautta. ÖBB:n rautatie Itävallan Feldkirchista ja Liechtensteinin Schaanista yhdistyy Buchsissa SBB:n rataverkkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Buchs (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
| n k Sankt Gallenin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Wahlkreis) ja kunnat (77 kpl, 1.1.2013–)
 Rheintal: Altstätten •  Au • Balgach • Berneck • Diepoldsau • Eichberg • Marbach • Oberriet • Rebstein • Rheineck • Rüthi • St. Margrethen • Widnau
 Rorschach:  Berg • Goldach • Mörschwil •  Rorschach • Rorschacherberg • Steinach • Thal • Tübach • Untereggen
 Sarganserland: Bad Ragaz • Flums •  Mels • Pfäfers • Quarten • Sargans • Vilters-Wangs • Walenstadt
 See-Gaster: Amden • Benken • Eschenbach • Gommiswald • Kaltbrunn •  Rapperswil-Jona • Schänis • Schmerikon • Uznach • Weesen
 St. Gallen: Andwil • Eggersriet • Gaiserwald • Gossau • Häggenschwil • Muolen • St. Gallen • Waldkirch • Wittenbach
 Toggenburg: Bütschwil-Ganterschwil • Ebnat-Kappel • Hemberg • Kirchberg • Lichtensteig • Lütisburg • Mosnang • Neckertal • Nesslau • Oberhelfenschwil • Wattwil • Wildhaus-Alt St. Johann
 Werdenberg:  Buchs • Gams • Grabs • Sennwald • Sevelen • Wartau
 Wil: Degersheim • Flawil • Jonschwil • Niederbüren • Niederhelfenschwil • Oberbüren • Oberuzwil • Uzwil •  Wil • Zuzwil
Puolan kieli

| Puolan kieli |
| --- | --- |

Oma nimi:  język polski
Muu nimi:  puola (polski)
Tiedot
Alue:   Puola    Ukraina    Saksa    Liettua    Valko-Venäjä
Virallinen kieli:   Puola  Euroopan unioni
Puhujia:  40 miljoonaa
Sija:  21.
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Rada Języka Polskiego
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  baltoslaavilaiset kielet (slaavialaiset)  länsislaavilaiset kielet   lehiittiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  pl
ISO 639-2:  pol
ISO 639-3:  pol
 Ohje 
Puolan kieli (język polski [jɛ̃zɨk pɔlski]) on slaavilaisiin kieliin kuuluva Puolan virallinen kieli. Sillä on puhujia noin 40 miljoonaa, joista suurin osa Puolassa (37 miljoonaa) ja noin kolme miljoonaa asuu muissa maissa kuten Saksassa, Ukrainassa, Slovakiassa, Valko-Venäjällä, Venäjällä, Liettuassa, Ruotsissa, Isossa-Britanniassa, Irlannissa,  Ranskassa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Australiassa, tai Israelissa. Pienempiä puolalaisvähemmistöjä on käytännöllisesti katsoen kaikkialla maailmassa, sillä puolalaiset ovat jo vuosisatoja olleet yksi maailman maastamuuttavaisimmista kansoista – tähän on ollut syynä niin poliittinen vaino kuin taloudellinenkin ahdinko.lähde? Puolan kielen tutkijaa nimitetään polonistiksi ja tutkimusalaa polonistiikaksi.
Puolan kieli
Puolan kielen aakkoset ja ääntäminen

Puolan kielen ääntämisessä suurin vaikeus ulkomaalaiselle lienevät erittäin voimakkaasti palatalisoituneet konsonantit, jotka kirjoitetaan konsonantin edessä ja sanan lopussa akuutilla aksentilla kirjoitettuna (ć, ń, ś, ź), mutta vokaalien edessä tämä liudennus ilmaistaan kirjoittamalla aksentittoman konsonanttimerkin ja vokaalikirjaimen väliin i-kirjain, joka on pelkkä liudennusmerkki. Jos seuraava vokaali onkin oikeasti [i], tällöin erillistä liudennus-i:tä ei tietenkään tarvita. Vaikka puhuttaisiin liudennuksesta, se ei missään tapauksessa kuulosta samalta kuin suomalaisille tutummassa venäjän kielessä.
Puolan kielen aakkoset ja ääntäminen > Paino

Paino on puolassa yleensä toiseksi viimeisellä tavulla (penultimalla), olipa tämä tavu sitten osa sanavartaloa tai osa päätettä. Tästä tärkein poikkeus ovat verbien preteriti- ja konditionaalimuodot, joiden persoonapäätteet ovat historiallisesti katsoen olla-verbin enkliittisiä muotoja ja voivat edelleenkin irrota verbistä ja siirtyä esimerkiksi sivulauseen aloittavan konjunktion perään. Siksi persoonapäätteitä ei lasketa mukaan määritettäessä sitä tavua, joka painon sijoittamisen kannalta on toiseksi viimeinen.
Eräät klassisista kielistä lainatut substantiivit (uniwersytet, matematyka, fizyka...) saavat painon kolmanneksi viimeiselle tavulle yksikön nominatiivimuodossa. Jos niihin kuitenkin aletaan lisätä sanaa pidentäviä taivutuspäätteitä, paino siirtyy välittömästi toiseksi viimeiselle tavulle. Myös nominatiivissa näillä sanoilla on voimakas pyrkimys mukautua yleissääntöön, eikä niiden painotusta toiseksi viimeiseltä tavulta voida pitää virheenä, vaikka se kuuluukin lähinnä arkikieleen.
Sanan ensimmäisellä tavulla on puolassa aika voimakas sivupaino. Itse asiassa puolassa on nykyään olemassa selvä tendenssi jättää penultimapaino sivupainoksi ja painottaa enemmän ensimmäistä tavua, tosin tämä yleensä muodolliseen ja valmisteltuun puheeseen, kaiutinkuulutuksiin ynnä muihin sellaisiin liittyvä tapa kuulostanee useimmista puolalaisista vieläkin teennäiseltä.