stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kromatografia

Kromatografiamenetelmien luokittelua
Kromatografia on kemian ja biokemian menetelmä kemiallisten yhdisteiden eristämiseksi, puhdistamiseksi ja määrittämiseksi.[lähde? ] Sen keksijänä pidetään venäläistä M. S. Tsvetiä, joka erotteli kasvien väriaineiden komponentteja toisistaan kuljettamalla väriaineseoksia liuottimien mukana adsorbenssipylväiden läpi vuonna 1903 . Kromatografia perustuu siihen, että aineilla on erilainen koko, sähkövarauksien määrä, erilaiset kemialliset ominaisuudet, ja eri liukoisuudet liuottimiin.[lähde? ]
Kromatografiassa on kaksi faasia: liikkuva faasi ja kiinteä faasi. Kiinteä faasi on tavallisesti geeli, ja tutkittavat molekyylit on liuotettu liikkuvaan faasiin. Kun liikkuva faasi virtaa kiinteän faasin läpi, siinä olevat tutkittavat molekyylit reagoivat kiinteän faasin kanssa molekyylistä riippuen eri tavoin. Faasit voivat erota toisistaan myös siten, että toinen faasi on hydrofiilinen ja toinen hydrofobinen. Tällöin näyte saadaan erottumaan siten, että aine on jakautunut joko hydrofiiliseen tai hydrofobiseen faasiin.
Kromatografisia menetelmiä on olemassa monia. Kromatografia voidaan jakaa liikkuvan faasin perusteella neste-, kaasu- ja kiinteäkromatografiaan. Se voidaan lisäksi lajitella kiinteän faasin perusteella paperi-, ohutkerros-, ioni-, pylväs-, korkeapaine- ja affiniteettikromatografiaan sekä geelisuodatukseen. Nestekromatografiassa liikkuva faasi on useimmiten liuotinseos. Kaasukromatografiassa liikkuva faasi on usein helium tai typpi.[lähde? ] Paperikromatografiassa tutkittava näyte kiinnitetään paperin reunaan, jonka jälkeen liikkuvan faasin annetaan nousta tai laskea paperia pitkin kapillaarivoimien ansiosta. Liikkuva faasi voi olla esimerkiksi vesi tai jokin liuotinseos. Ohutkerroskromatografia muistuttaa paperikromatografiaa, mutta kiinteä faasi on paperin asemesta esimerkiksi lasilevyn pintaan levitetty sopiva jauhe tai geeli. Korkean erotuskyvyn nestekromatografiassa liuotin ajetaan korkean paineen avulla hienojakoisen kiinteän faasin läpi. Affiniteettikromatografia perustuu aineiden biologiseen aktiivisuuteen.
Menetelmät

Erilaisia kromatografisia menetelmiä:
Pylväskromatografia (column chromatography)
Nestekromatografia (liquid chromatography, LC)
Ohutkerroskromatografia (thin-layer chromatography, TLC)
Paperikromatografia (paper chromatography)
Kaasukromatografia (gas-liquid chromatography, GLC)
Korkean erotuskyvyn nestekromatografia (high performance liquid chromatography, HPLC, aikoinaan myös high pressure liquid chromatography (= suurpainenestekromatografia))
Ylikriittinen kromatografia (supercritical fluid chromatography)
Ioninvaihtokromatografia (ion exchange chromatography)
Affiniteettikromatografia (affinity chromatography)
Geelisuodatuskromatografia eli kokoerottelukromatografia (size-exclusion chromatography, SEC)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kromatografia Wikimedia Commonsissa
Kuinka on opittu lentämään

| Kuinka on opittu lentämään |
| --- | --- |
Kirjailija:  Venny Soldan-Brofeldt
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1910
Aiheesta muualla
Fennica
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuinka on opittu lentämään on Venny Soldan-Brofeldtin kirjoittama ilmailun historia, jonka WSOY julkaisi vuonna 1910 80-sivuisena kirjana.
Sisältö

Sen sisältö kattaa tarkkaan ilmailun historian pääkohdat julkaisuvuoteen asti:
vanhat ilmailun tarut, kokeilijat ja uudempi kirjallisuus
Daidalos ja Ikaros
Abdul Karim Ablas ben Firnas
Leonardo da Vinci
Tom Sawyer ilmailija-kirjan ilmapallolento Amerikasta Afrikkaan
Montgolfier-veljesten ilmapallot
Zeppelinin ilmalaivat
Lilienthalin liitolennot
Wright-veljesten lento vuonna 1903 taustoineen sekä Wrightien myöhempi toiminta
Blériot’n lento
Aiheesta muualla

Uusintapainos vuonna 2010
EZ Aquarii

| EZ Aquarii |
| --- | --- |

Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  12,87 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  14,68 Mv
Valovoima:  0,0000484 aurinkoa
Spektriluokka:  M5 V
Lämpötila:  2 000–3 500 K
Massa:  0,11 M☉
Säde:  0,5 R☉
Muuttujatyyppi:  Flare-muuttuja
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Vesimies
Rektaskensio (J2000):  22h 38m 33,4s
Deklinaatio (J2000):  -15° 18' 07"
Etäisyys:  11,3 ± 0,2 valovuotta (3,45 ± 0,05 parsekia)
Parallaksi:  289,50 ± 4,40 mas
Säteisnopeus:  -59,9 km/s
Ominaisliike:  RA: 2364 Dec.: 2236 mas/v
EZ Aquarii on kolmoistähti Vesimiehen tähdistössä 11 valovuoden päässä Maasta. Järjestelmän kaikki komponentit ovat punaisia kääpiöitä, ja sen lähin naapuritähti on Lacaille 9352 1,29 parsekin päässä.
Kokonaissynteesi

Kokonaissynteesi (tai totaalisynteesi) viittaa monimutkaisten orgaanisten aineiden kemialliseen synteesiin. Tavoitteena on syntetisoida aine helposti saatavista ja edullisista (yleensä maaöljyperäisistä) lähtöaineista. Kokonaissynteesin tavoitteeksi otetaan esimerkiksi monimutkainen luonnonaine.
Nykyään kemia ja erityisesti spektroskopia on kehittynyt niin pitkälle, ettei ole enää suurikaan saavutus syntetisoida jotain ainetta niin paljon, että se pystytään havaitsemaan. Ongelmana on tehokkaiden menetelmien myrkyllisyys, monimutkainen synteesireitti ja usein huono saanto. Uusi tavoite on uusien, parempien synteesimenetelmien kehittäminen, jotta menetelmä voitaisiin teollistaa. Kokonaissynteesiä harrastetaan myös opetus-, ja yleisessä tutkimustarkoituksessa.
Ensimmäisiä kokonaissynteesiä olivat urean ja glukoosin synteesit. Ensimmäisen kerran kokonaissynteesin kaupallisti suomalainen kemisti Gustaf Komppa, joka valmisti kamferia männynpihkasta saatavasta raaka-aineesta.
Kokonaisluvun radikaali

Positiivisen kokonaisluvun n radikaali määritellään matematiikassa luvun n jakavien alkulukujen eli n:n alkutekijöiden tulona:
Esimerkiksi
Radikaalifunktio on multiplikatiivinen funktio.
Radikaalifunktiota sovelletaan abc-konjektuurissa.
Diego Alves

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Diego Alves Carreira
Syntymäaika: 24. kesäkuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Rio de Janeiro, Brasilia
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 188 senttimetriä
Paino: 85 kilogrammaa
Seura
Seura: Flamengo
Pelinumero: 1
Junioriseurat
2001–2003: Botafogo-SP
2004: Atlético Mineiro
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002–2006 | Atlético Mineiro | 38 | (0) |
| 2007–2011 | Almería | 123 | (0) |
| 2011–2017 | Valencia | 147 | (0) |
| 2017– | Flamengo | 19 | (0) |
Maajoukkue
| 2005 | Brasilia U20 | 3 | (0) |
| 2008 | Brasilia U23 | 2 | (0) |
| 2011– | Brasilia | 10 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 18. maaliskuuta 2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 18. maaliskuuta 2018.
| Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Brasilia.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Brasilia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2008 | jalkapallo |  |
Diego Alves Carreira (s. 24. kesäkuuta 1985 Rio de Janeiro, Rio de Janeiron osavaltio,  Brasilia) on brasilialainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa brasilialaista Flamengoa.
Ura

Alves aloitti ammattilaisuransa Clube Atlético Mineirosta, josta hän siirtyi 24. heinäkuuta 2007 Espanjan pääsarjaan nousseen Almerían riveihin.
Toimittuaan alkukauden joukkueen kakkosmaalivahtina, David Cobeñon oltua ykkösmaalivahti, Alves nousi joukkueen kiistattomaksi ykkösmaalivahdiksi ja jatkoi vakuuttavia otteitaan Almerían maalinsuulla. Kauden 2007–2008 päätyttyä Almería sijoittui sarjassa kahdeksanneksi.
Cobeñon lähdettyä joukkueesta elokuussa 2008 Alves jatkoi joukkueen ykkösmaalivahtina kaudella 2008–2009.
Ura > Maajoukkue

Alves oli mukana Brasilian maajoukkueen mukana voittamassa olympiapronssia vuoden 2008 Kesäolympialaisissa.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (portugaliksi)
Profiili ja tilastot zerozero.com (englanniksi)
Brasilian joukkue – Kesäolympialaiset 2008
1 Alves |
2 Rafinha |
3 A. Silva |
4 T. Silva |
5 Hernanes |
6 Marcelo |
7 Anderson |
8 Lucas |
9 Pato |
10 Ronaldinho |
11 Ramires |
12 Renan |
13 Ilsinho |
14 Breno |
15 Diego |
16 Neves |
17 Sóbis |
18 Jô |
Valmentaja Dunga
Brasilian joukkue – Copa América Centenario
1 Alisson |
2 Dani Alves |
3 Miranda |
4 Gil |
5 Casemiro |
6 Filipe Luís |
7 Ganso |
8 Elias |
9 Jonas |
10 Lima |
11 Gabriel |
12 Diego Alves |
13 Marquinhos |
14 Rodrigo Caio |
15 Fabinho |
16 Santos |
17 Walace |
18 Augusto |
19 Willian |
20 Lucas |
21 Hulk |
22 Coutinho |
23 Grohe |
Valmentaja Dunga
Koukkulammi (Keuruu)

| Koukkulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°23′02″N, 24°29′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskupuro:  Kapuskapuro Kuolemaiseen 
Järvinumero:  35.483.1.044
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,7 m  
Rantaviiva:  1,149 km  
Pinta-ala:  2,298 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulammi 
Koukkulammi  on Keski-Suomessa Keuruulla Koivumäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 175,7 metriä mpy.
Kubo

Kubo on muun muassa seuraavien japanilaisten henkilöiden sukunimi:
Emiko Kubo (s. 1966), jalkapalloilija
Takefusa Kubo (s. 2001), jalkapalloilija
Tatsuhiko Kubo (s. 1976), jalkapalloilija
Tite Kubo (s. 1977), mangaka
Yūya Kubo (s. 1993), jalkapalloilija
Kuvitteelliset henkilöt

Kubo, päähenkilö elokuvassa Kubo ja samuraiseikkailu
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Dimitri Simes

Dimitri Simes
Dimitri Simes (ven. Дмитрий Саймс, Dmitri Saims, synt. Dmitri Konstantinovitš Simis, ven. Дмитрий Константинович Симис; s. 29. lokakuuta 1947 Moskova) on neuvostoliittolaissyntyinen, vuodesta 1973 Yhdysvalloissa asunut poliittinen kommentaattori ja vaikuttaja.
Simes työskenteli Richard Nixonin epävirallisena neuvonantajana ja oli mukana tämän matkoilla Nixonin ajan sosialistidiktatuureihin. Vuonna 1994 Nixon nimitti Simesin ajatushautomo Center for the National Interestin johtajaksi. Tuolloin ajatushautomon nimi oli vielä Nixon Center for Peace and Freedom. Simes jatkoi ajatushautomon johtamista, kunnes vetäytyi tehtävästään vuonna 2022. Hän on juontanut ajankohtaisasioiden ohjelmaa Venäjän Pervyi kanalilla. Simes työskenteli neuvonantajana Donald Trumpin vuoden 2016 presidentinvaalikampanjassa. Vuonna 2016 hän järjesti ulkopoliittisen puheen, jossa Trump hahmotteli näkemyksen laajemmasta yhteistyöstä Venäjän kanssa. Simesin nimi mainittiin yli sata kertaa Muellerin raportissa (2019), jossa tarkasteltiin Venäjän vaikuttamista Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalien taustalla.
Simes moderoi Vladimir Putinin kysely- ja vastaustilaisuutta Pietarin kansainvälisessä talousfoorumissa vuonna 2023. Elokuussa 2023 FBI ratsasi Simesin asunnon Virginiassa. Hieman aiemmin oli uutisoitu myös FBI:n toteuttamasta Scott Ritterin New Yorkin -asunnon ratsauksesta.
Dragan Mrđa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Dragan Mrđa
Syntymäaika: 23. tammikuuta 1984 (ikä 40) 
Syntymäpaikka: Vršac, Jugoslavia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 187 senttimetriä
Seura
Seura: Sion
Pelinumero: 19
Junioriseurat
2000–2001: Crvena Zvezda
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2001–2005 2003–2005 2005–2007 2006–2007 2007–2008 2008–2010 2010– | Crvena Zvezda → Jedinstvo Ub Lierse → Zulte Waregem Himki Vojvodina Sion | 39 (7) 16 (8) 30 (2) 6 (0) 9 (2) 56 (35) 12 (4) |
Maajoukkue
| 2008– | Serbia | 9 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8. joulukuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8. joulukuuta 2010.
Dragan Mrđa (serb. Драган Мрђа; s. 23. tammikuuta 1984 Vršac, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija. Hän edustaa sveitsiläistä Sionia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ura

Mrđa pelasi vuodet 2001–2005 kasvattajaseurassaan Crvena Zvezdassa, joista kaudet 2003–2004 ja 2004–2005 lainalla Jedinstvo Ubissa. Vuonna 2005 hän siirtyi belgialaisseura Lierseen. Tammikuussa 2006 Mrđa siirtyi loppukauden kestävällä lainasopimuksella Zulte Waregemiin.
Vuonna 2008 hän teki sopimuksen Vojvodinan kanssa, johon hän siirtyi venäläisestä Himkistä. Heti tulostaan lähtien hän kuului avauskokoonpanoon ja nousi hieman myöhemmin myös joukkueen kapteeniksi.
Ura > Maajoukkue

Mrđa sai ensimmäiset kutsunsa Serbian maajoukkueeseen vuonna 2008 ystävyysotteluihin Bulgariaa ja Itävaltaa vastaan. Mrđa teki ensimmäiset kaksi maaliaan maajoukkueessa 7. huhtikuuta 2010 pelatussa ystävyysottelussa Japania vastaan.
Aiheesta muualla

Esittely Reprezentacija.rs-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Serbian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Stojković |
2 Rukavina |
3 Kolarov |
4 Kačar |
5 Vidić |
6 Ivanović |
7 Tošić |
8 Lazović |
9 Pantelić |
10 Stanković |
11 Milijaš |
12 Isailović |
13 Luković |
14 Jovanović |
15 Žigić |
16 Obradović |
17 Krasić |
18 Ninković |
19 Petrović |
20 Subotić |
21 Mrđa |
22 Kuzmanović |
23 Đuričić |
Valmentaja Antić
Kirjava (hevosväri)

Mustankirjava hevonen, jolla on todennäköisesti sekä suurimerkkinen tobiano- että suurimerkkinen sabinokuvio.
Kirjavuus (myös valkokirjavuus) tarkoittaa sellaisia hevosen värityksiä, joissa eläimellä on pohjavärin lisäksi valkoisia alueita muualla kuin jaloissa ja päässä eli niin kutsutun rungon alueella. Valkoista saattaa olla hevosessa niinkin runsaasti, että sillä näyttää olevan pikemminkin tummia läiskiä valkoisella pohjalla. Kirjavuudella tarkoitetaan yleensä nimenomaan isoläiskäistä "lehmänkirjavuutta"; pilkullista tiikerinkirjavuutta, johon liittyy monia erityisominaisuuksia, pidetään yleensä omana värityyppinään. Erottelulla on myös geneettiset perusteet, koska tiikerinkirjavuuden aiheuttaa erillinen Lp-geeni. Valkokirjavan hevosen pohjavärinä, joka näkyy värillisistä alueista, voi olla mikä tahansa hevosväri. Kirjavat hevoset ovat joissakin roduissa ja ratsastuksen lajeissa (erityisesti lännenratsastus) hyvinkin suosittuja ja haluttuja, mutta Euroopan ratsu- ja työhevoskasvatuksessa kirjavuutta tavallisesti kaihdetaan, eikä kirjavia hevosia perinteisesti katsota hyvällä esimerkiksi kouluratsastuksessa. Historiallisina aikoina kirjavuus on kuitenkin ollut muotia myös Euroopassa.
Läiskikästä valkokirjavuutta aiheuttavat hevosilla useat geenit; näiden tuottamat kuviot jaotellaan neljään eri ryhmään sabino, tobiano, splashed white ja frame. Hevosyksilö voi kantaa näitä kirjavuusgeenejä erilaisina yhdistelminä. Kullakin kirjavuusgeeneistä on taipumus jättää tiettyjä alueita hevosesta ilman pigmenttiä eli valkoisiksi, ja usean kirjavuusgeenin yhdistelmä voi jättää hevosen lähes kauttaaltaan valkoiseksi. Tällaiset suurimerkkiset kirjavat hevoset erottuvat valkoisista kimoista siten, että ne ovat valkoisia heti syntyessään ja niiden nahka on valkoisen karvan alueelta vaaleanpunainen, ei tumma. Valkovoikoista ne erottuvat siten, että kirjava hevonen on todella puhtaan valkoinen ja sillä on ainakin jossakin kohdassa värillistä karvaa. Lähes valkoiset "valkoiset tiikerinkirjavat" (fewspot) hevoset erottuvat laajamerkkisistä lehmänkirjavista tiikerinkirjavien hevosten erityistuntomerkkien kuten täplikkään ihon perusteella.
Tietyt kirjavuustyypit, lähinnä sabino ja splashed white, voivat joissain tapauksissa tuottaa vain pienehköjä valkoisia alueita päähän ja jalkoihin, jolloin kuviointia on vaikeaa ellei mahdotonta tunnistaa kirjavuudeksi. Toistaiseksi on epäselvää, ovatko hevosten pään ja jalan pienimmätkin valkoiset merkit aina jonkin kirjavuusgeenin aiheuttamia, vai ohjaako pienten valkoisten pään ja jalkojen merkkien syntyä joukko erillisiä geenejä.
Kirjavuusgeenit > Sabino

Sabino on hyvin yleinen kirjavuustyyppi, jota esiintyykin lähes kaikissa roduissa, myös suomenhevosessa (joskin esimerkiksi shetlanninponilta ja islanninhevoselta sekä sellaisista roduista, joissa ei hyväksytä lainkaan merkkejä, se ilmeisesti puuttuu). Sabinous ilmenee tyypillisimmin korkeina sukkina, jotka yleensä "kurkottavat" jostakin kohti ylöspäin, ja laajoina pään merkkeinä, esimerkiksi läsinä tai valkopäänä. Monessa sellaisessakin rodussa, jossa kirjavuutta ei sallita (esimerkiksi welsh-ponit), ei tällaista pään ja jalan merkkeihin rajoittuvaa sabinoutta vielä pidetä kirjavuutena. Sabinolla voi kuitenkin olla myös esimerkiksi valkoinen läiskä mahan alla tai runsaasti valkoista sekakarvaa rungossa, mitä suvaitaan jo paljon huonommin. Korostuneimmat sabinot ovat lähes kauttaaltaan valkoisia, joskin väriä yleensä jää ainakin korvankärkiin.
Sabinotyyppistä kirjavuutta aiheuttavat ilmeisesti useat eri geenit, joista toistaiseksi on löydetty hevosen genomista vain yksi, Sabino1-geeni eli SB1. Ainakin joidenkin sabinogeenien epäillään aiheuttavan samaperintäisenä voimakkaampaa valkokirjavuutta kuin eriperintäisenä; kokovalkoisen sabinon vanhemmat saattavat hyvin molemmat olla aivan tavallisia laukkipäisiä sukkajalkoja.
Kirjavuusgeenit > Tobiano

Tobiano on varsin yleinen kirjavuusgeeni, joka tavallisesti onkin perinteisellä tavalla kirjavina pidettyjen hevosten ja -ponien värin takana. Tobianokirjavuutta esiintyy esimerkiksi shetlanninponeilla, islanninhevosilla ja amerikkalaisissa roduissa mutta myös monissa eurooppalaisissa ratsuhevosroduissa. Klassisella tobianolla on laajoja, reunoiltaan selkeitä pystysuoria valkeita alueita, jotka yleensä ylittävät selän, ja tasareunaiset korkeat sukat tavallisesti kaikissa jaloissa; päässä ei yleensä ole lainkaan valkoista. Laikun raja voi osin olla myös epäselvä, kuitenkin ennemmin sekakarvainen kuin repaleisen näköinen.
Tobianolla saattaa myös olla vain hyvin vähän valkeaa rungossa, esimerkiksi pieni pilkku kyljellä tai kapea juova kaulan tai selän yli. Joskus geenin ilmeneminen voi rajoittua sukkien lisäksi vain pilkkuun jalan yläosassa. Tällöin puhutaan pienimerkkisestä tobianosta.
Kirjavuusgeenit > Splashed white

Splashed white on melko harvinainen kirjavuusgeeni, joka tunnetaan vain harvoissa roduissa. Geeni ilmenee tyypillisesti yhtenäisenä, teräväreunaisena valkoisena alueena, joka kattaa hevosen jalkojen lisäksi takamuksen, mahan ja kaulan alapuolen sekä lähes koko pään.
Splashed white -geeniä pidetään epätäydellisesti vallitsevana: se näyttää saavan klassisen splashed white -kuvion aikaan ainoastaan homotsygoottina. Heterotsygoottina se aiheuttaa pienemmät kuviot, tyypillisesti sukat takajalkoihin ja kuonopilkun eli valkoisen täplän turvalla.
Kirjavuusgeenit > Frame

Frame on samoin melko harvinainen kirjavuusgeeni, joka tunnetaan vain Pohjois-Amerikan kirjavissa karjahevosissa (paint-rotu) sekä näiden risteytyksistä polveutuvissa hevosissa ja poneissa (lähinnä pinto-rekisterin hevoset). Geeni aiheuttaa laajojen pään merkkien lisäksi rosoreunaisia valkeita alueita hevosen rungon ja kaulan sivuille siten, että valkoiset läiskät jäävät ikään kuin tummien raamien (frame) sisään. Läiskät voivat muodostaa laajan yhtenäisen alueen tai toisaalta jäädä pieniksi epämääräisiksi kylkilaikuiksi. Jalat tämä geeni jättää värillisiksi.
Frame -geenisyys koetetaan ainakin jalostuseläimissä tunnistaa, koska geenin tiedetään olevan samaperintäisenä letaali; tällaisen väriltään yleensä täysin valkean varsan sisäelimet kehittyvät epätäydellisesti, ja se menehtyy auttamatta muutaman päivän ikäisenä (ns. lethal white -oireyhtymä). Niinpä kahta frame-kirjavaa ei kannata parittaa.
Kirjavuusgeenit > Muita jaotteluja > Overo, tobiano ja tovero

Pohjois-Amerikassa kirjavina pidetyt hevoset on perinteisesti jaettu kuvioiltaan kahteen tyyppiin: overo ja tobiano. Tobianolla tarkoitetaan selkeälinjaista, selän ylittävää kirjavuutta, joka sittemmin on yhdistetty omaan geeniinsä; overo-nimitys kattaa kaikki muut kirjavuustyypit. Overo-nimitys tulee espanjan kielen munaa tarkoittavasta sanasta, ja se viittaa tobianosta poikkeavien kirjavuuskuvioiden kiemuraisiin reunoihin. Tovero viittaa kuvioon, jossa on sekä tobiano- että overotyypin piirteitä.
Kirjavuusgeenit > Muita jaotteluja > Medicine hat

Medicine hat on joidenkin Pohjois-Amerikan intiaanien erityisesti suosima kirjavuuskuvio, jossa lähes täysin valkoisella hevosella on väriä vain "hattuna" päässä korvien ympäristössä sekä mahdollisesti myös "kilveksi" (shield) kutsuttuna laikkuna rinnassa. Kuvion voi saada aikaan esimerkiksi tobianokirjavuuteen yhdistyvä splashed white- tai sabinokuvio.
Kirjavuusgeenit > Kirjavuustyypin tunnistaminen

Kirjavan hevosen kirjavuustyypin tunnistamista hankaloittavat sekä kunkin kirjavuusgeenin monenlaiset ilmenemismuodot että niiden esiintyminen yhtäaikaisesti. Erityisesti sabinokuvioita esiintyy yleisesti yhdessä muiden kirjavuusgeenien kanssa, jolloin vaikkapa tobianolla voi olla laukki tai frame-kirjavalla sukat. Epämääräisimmät kuviot voivat selittyä lähes millä tahansa kirjavuusgeenillä. Joissakin tapauksissa ei auta kuin tutustua hevosyksilön vanhempien, sisarusten ja omien jälkeläisten väreihin. Jo pelkästään hevosen rotu tai alkuperä sulkevat yleensä pois joitakin mahdollisuuksia.
Mitkään tietyt nyrkkisäännöt (esimerkiksi "onko hännässä valkeaa" tai "ylittääkö valkea alue selän") eivät ole täysin luotettavia. Huomio pitäisikin ennemmin kiinnittää yleisvaikutelmaan:
Sabino- ja frame-kuviot ovat yleensä rosoisia, tobiano- ja splashed white -kuviot puolestaan selvärajaisia ja yhtenäisiä.
Sabino on usein tavallinen sukkajalkainen läsipää, jolla valkea läsi voi ulottua alahuuleen ja sukat leviävät jalkoja ylöspäin. Mahassa oleva valkoinen laikku viittaa sabinokuvioon. Muihin kuvioihin liittyessään sabino voi aiheuttaa kirjavuuskuvioiden rajoille rosoisuutta tai sekakarvaisuutta.
Tobianokuvio näyttää siltä kuin hevosen päälle olisi kaadettu valkeaa maalia päältäpäin, splashed white on ikään kuin kahlannut maalissa mahaansa myöten ja frame-kirjavan kyljille on räiskitty maalia.
Tobiano aiheuttaa harvoin pään merkkejä; ruununrajassa sukan alueella olevat värilliset täplät voivat viitata tobianoon.
Splashed white -kirjavuus voi aiheuttaa herasilmät (vaaleansiniset silmät), vaikka silmien lähellä ei olisikaan pigmentittömiä ihoalueita; pienikuvioiseen splashed white -kuvioon liittyy usein myös "alapainoinen", turvan alueelle painottuva päänmerkki.
Aiheesta muualla

Valkokirjavuus hevosilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lumoavat laikut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sabino shirehevonen
Tobianokirjava hevonen
Splashed white -kirjavat tamma ja varsa
Frame -kirjava paint-hevonen.
Kärpäskimonkirjava tobiano: päässä ja ryntäillä "kärpäspilkkujen" kirjomaa tummaihoista pohjaväriä, kaulalla puhtaanvalkokarvainen kirjavuuslaikku.
Dimitri Troitski

Dimitri (Demetrius) Troitski (16. maaliskuuta 1866 – 25. heinäkuuta 1933 Helsinki) oli teologian kandidaatti, rovasti ja Helsingin ortodoksisen seurakunnan kirkkoherra.
Troitski kävi Pietarin Hengellisen akatemian ja toimi aluksi uskonnon opettajana. Hänet määrättiin sitten Suomen kenraalikuvernöörin seurakunnan kirkkoherraksi ja hän toimi samalla Aleksanterin ja Marian kimnaasien uskonnonopettajana. Helsingin ortodoksisen seurakunnan kirkkoherraksi Troitski valittiin vuonna 1926.
Troitski käänsi useita oppikirjoja venäjän kielestä ruotsin kielelle ja kirjoitti uskonnollisaiheisia teoksia.
Dimitri Troitski vihki 1914 Veran, Nadezhdan, Ljubovin ja heidän äitinsä Sofian muistoksi pyhitetyn kirkon Hämeentien varrelle Sörnäisiin vuonna 1913 rakennetun Venäläisen hyväntekeväisyysyhdistyksen Suomessa omistaman lastenkodin, koulun ja vanhainkodin (nykyinen Helena hoiva- ja palvelukoti) kolmanteen kerrokseen. Troitski oli yhdistyksen puheenjohtajana vuodrsta 1930 alkaen ja kuului Helsingin ortodoksisen seurakunnan kuratoriumin hallitukseen. Hänelle myönnettiin helmikuussa 1933 Valkoisen Ruusun ritarimerkki.