stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2093 (albumi)
Taustat

Albumin mainostamiseksi Yeat julkaisi elokuussa 2023 kappaleen "Bigger Then Everything". Hän kertoi, että kun hän raitistui vuoden 2023 lopulla, hän muutti tyyliään kokeellisemmaksi. Hän kertoi albumin teeman kuvailevan tulevaisuuden dystopista yhteiskuntaa. Albumi sisältää sanoituksissaan ja animaatioissaan futuristisia viitteitä sekä se Yeatin sanojen mukaan pohjautuu kertomukseen korporatiivisesta poliisivaltiosta, joka inspiroituu George Orwellin teoksesta Vuonna 1984. 15. helmikuuta Yeat julkaisi Instagram-tilillään albumin julkasupäivän, nimen, kansikuvan sekä kappaleluettelon.
Kappaleet

Psycho CEO – 3.45
Power Trip – 4.24
Breathe – 2.50
More – 2.45
Bought the Earth – 2.58
Nothing Change – 3.57
U Should Know – 3.06
Lyfestyle – 3.56 (mukana Lil Wayne)
ILUV – 3.03
Tell Me – 4.03
Shade – 4.02
Keep Pushin – 2.46
Riot & Set It Off – 2.38
Team CEO – 3.17
2093 – 2.24
Stand on It – 3.00 (mukana Future)
Familia – 2.34
Mr. Inbetweenit – 3.18
Psychocaine – 2.46
Run They Mouth – 3.26
If We Being Real – 2.52
1093 – 2.36
Aartelan talo

Aartelan talo Hämeenlinnassa
Aartelan talo on vuonna 1924 valmistunut funkkistyyliä edustava kivitalo Hämeenlinnassa Punaportin alueella. Rakennus on saanut nimensä sen rakennuttaneen kauppapuutarhuri Evert Aartelan mukaan. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Toivo Tuovinen, ja se on rakennettu paikallisista materiaaleista. Talon ympärillä oli Aartelan kauppapuutarha, joka koostui parhaimmillaan 17 kasvihuoneesta ja jonka ruusutarhat olivat pohjoismaiden suurimmat.
1960-luvun lopussa talo myytiin ja siitä tuli vuonna 1968 toteutettujen muutostöiden jälkeen Hämeenlinnan musiikkiopiston toimipiste. Musiikkiopisto toimi talossa vuoteen 2008 asti, jolloin se siirtyi Verkatehtaalle. Nykyisin talo toimii ammattiopisto Tavastian hallintorakennuksena. Talo suojeltiin vuonna 2017 hyväksytyssä asemakaavan muutoksessa.
25I-NB34MD

| 25I-NB34MD |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N-(1,3-Bentsodioksol-5-yylimetyyli)-2-(4-jodi-2,5-dimetoksifenyyli)etanamiini
CAS-numero:  1391497-81-6
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C18H20INO4
Moolimassa:  441,259 g/mol
25I-NB34MD (NB34MD-2C-I) on 2C-I:n johdannainen. 25I-NB34MD on psykedeelinen fenetyyliamiini joka toimii voimakkaana 5-HT2A -reseptorin osittaisagonistina, ja sillä on oletettavasti samankaltainen psykedeelinen vaikutus kuin 2C-I:llä.
25I-NB34MD on vaikutuksiltaan paljon heikompi kuin sen rakenneisomeeri 25I-NBMD, ja se on yhtä voimakas kuin 25I-NBF.
25I-NB34MD on luokiteltu Suomessa kuluttajamarkkinoilta kielletyksi psykoaktiiviseksi aineeksi. Aine on myös luokiteltu laittomaksi huumausaineeksi ainakin Japanissa, Unkarissa ja Ruotsissa.
Aiheesta muualla

isomerdesign.com (englanniksi)
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit:  3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit:  Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit:  4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut:  2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:25I-NB34MD
Käännös suomeksi
Aartela

Aartela on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Evert Aartela (1880–1963), kauppapuutarhuri
Saija ”Sani” Aartela (s. 1971), Aikakone-yhtyeen päälaulaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Aarskogin oireyhtymä

Aarskogin oireyhtymä eli fasiogenitaalinen dysplasia on X-kromosomin geenivirheen aiheuttama periytyvä oireyhtymä.
Aarskogin oireyhtymän piirteitä ovat mm. lyhytkasvuisuus, toisistaan etäällä olevat silmät, poikkeava nenä ja laskeutumattomat kivekset.
Oireisto on nimetty norjalaisen genetisti ja pediatri Dagfinn Aarskogin mukaan, joka kuvasi sen ensimmäisenä vuonna 1970. Vuonna 2004 tunnettuja Aarskog-tapauksia oli maailmalla toistasataa. Vammautuneet edustavat kumpaakin sukupuolta, ja miehillä oireet ovat yleensä vakavampia kuin naisilla. Miespotilaista noin 30 % kärsii asteeltaan lievästä tai keskitasoisesta kehitysvammaisuudesta.
Oireyhtymästä käytetään myös nimeä Aarskog-Scottin oireyhtymä. Nimen jälkimmäinen osa tulee yhdysvaltalaiselta Charles I. Scottilta.
Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja

| Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja |
| --- | --- |
Kirjailija:  Eino Railo, toimittaja
Kieli:  suomi
Genre:  historia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1933
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  1 019
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja, selkänimeke Englannin kirjallisuuden kultainen kirja, on vuonna 1933 ilmestynyt englanninkielisen kirjallisuuden antologia. Se kuuluu eri kielistä kirjallisuutta esittelevään sarjaan Maailmankirjallisuuden kultainen kirja. Teoksen on toimittanut ja kirjailijaesittelyt kirjoittanut Eino Railo. Kirjan on vuonna 1933 kustantanut WSOY.
Teoksen alussa on Railon johdanto "Piirteitä englanninkielisen kirjallisuuden kehityksestä". Teos kattaa englantilaisen kirjallisuuden lisäksi Yhdysvallat, Kanadan, Australian ja Uuden-Seelannin. Kunkin kirjailijan tekstinäytteiden ohessa on elämäkertatietoja. Johdannossa Railo toteaa:
»Ottaen huomioon kysymyksessä olevan kirjallisuuden laajuuden tuloksen täytyy jäädä vaillinaiseksi, mutta sellaisenakin teos silti kyennee raoittamaan sitä ovea, jonka takana englanninkielisen kirjallisuuden runotar hallitsee.»
Kirjailijat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joseph Addison  Alfred  Sherwood Anderson  Matthew Arnold  Jane Austen  Francis Bacon  Baeda  J. M. Barrie  William Blake  George Henry Borrow  Charlotte Bronte  Emily Bronte  Elizabeth Barrett Browning  Robert Browning  William Cullen Bryant  John Bunyan  Edmund Burke  Robert Burns  Samuel Butler 1612–1680  Samuel Butler 1835–1902  Byron  William Carleton  Thomas Carlyle  Thomas Chatterton  Geoffrey Chaucer  Samuel Taylor Coleridge  William Collins  Joseph Conrad  James Fenimore Cooper  Abraham Cowley  William Cowper  George Crabbe  Charles Robert Darwin  Daniel Defoe  Charles Dickens  Benjamin Disraeli  Michael Drayton  Theodore Dreiser  John Dryden  Maria Edgeworth  George Eliot  Ralph Waldo Emerson  Susan Ferrier  Henry Fielding  Benjamin Franklin  John Galsworthy  John Galt  Elizabeth Gaskell  |  Edward Gibbon  George Gissing  Oliver Goldsmith  Thomas Gray  Thomas Hardy  Francis Bret Harte  Nathaniel Hawthorne  Robert Herrick  James Hogg  Oliver Wendell Holmes  Henry Howard  David Hume  Washington Irving  Samuel Johnson  Ben Jonson  Junius  Kaedmon  John Keats  John Keble  Charles Kingsley  Rudyard Kipling  Kynewulf  Charles Lamb  William Langland  Layamon  Sinclair Lewis  John Locke  Jack London  Henry Wadsworth Longfellow  James Russell Lowell  John Lyly  Edward Bulwer-Lytton  Thomas Babington Macaulay  James Macpherson  Thomas Malory  Christopher Marlowe  John Masefield  Edgar Lee Masters  Herman Melville  Henry Louis Mencken  George Meredith  John Milton  Mary Mitford  Thomas Moore  Thomas More  William Morris  John Henry Newman  |  Ossian  Oxfordilainen liike  Thomas Percy  Edgar Allan Poe  Alexander Pope  Charles Reade  Samuel Richardson  Dante Gabriel Rossetti  Christina Rossetti  John Ruskin  Walter Scott  William Shakespeare  George Bernard Shaw  Percy Bysshe Shelley  William Shenstone  Richard Brinsley Sheridan  Philip Sidney  Adam Smith  Tobias Smollet  Robert Southey  Herbert Spencer  Edmund Spenser  Philip Stanhope, Chesterfieldin 4. kreivi  Richard Steele  Laurence Sterne  Robert Louis Stevenson  Harriet Beecher-Stowe  Algernon Charles Swinburne  Jonathan Swift  John Millington Synge  Alfred Tennyson  William Makepeace Thackeray  Anthony Trollope  James Thomson  Henry David Thoreau  Mark Twain  Edmund Waller  Horace Walpole  H. G. Wells  John Wesley  Walt Whitman  John Greenleaf Whittier  Oscar Wilde  William Wordsworth  Thomas Wyatt  William Butler Yeats  Edward Young  |
Aiheesta muualla

Englantilaisen kirjallisuuden kultainen kirja, digitoituna Projekti Lönnrotissa (zip)
Aarva

Aarva on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Heikki Aarva (1936–2020), iskelmälaulaja ja televisioalan vaikuttaja, Sami Aarvan isä
Pauliina Aarva (s. 1948), terveystutkija ja tietokirjailija
Sami Aarva, Samuel Ananta, Samuel Angelicus, näyttelijä ja muusikko, Heikki Aarvan poika.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Aarne Hartelin

Aarne Hartelin
Aarne Ilmari Hartelin (s. 8. kesäkuuta 1962 Tampere) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Finlanders-yhtyeen basistina ja nyttemmin myös pääasiallisena laulusolistina. Hän on Finlanders-yhtyeen alkuperäisjäsen ja säveltänyt sen levytystuotantoon lukuisan määrän lauluja.
Hartelin on toiminut sähköbassonsoitonopettajana Turun konservatoriossa.
Säveltäjänä Hartelin osallistui Seinäjoen Tangomarkkinoiden tangosävellyskilpailuun vuonna 2008 tangolla ”En kasvojas muista” (san. Jorma Toiviainen), joka voitti kilpailun. Tangosta on sittemmin tullut artistien vakio-ohjelmistoa.
Hartelinin tunnetuimpia sävellyksiä ovat "Hiljaiset sillat", "En kasvojas muista", "Enemmän kuin milloinkaan", "Amor", "Rannalle sannalle", "Ihana ilta" ja "Seikkailija".
Teoston elävän musiikin rekisterin mukaan ’’Hiljaiset sillat’’ on ollut viime vuosina Suomen esitetyimpiä sävellyksiä.
AMX-10P

| AMX-10P |
| --- | --- |

Valmistushistoria
Valmistajat:  GIAT
Valmistusmaa:   Ranska
Tekniset tiedot
Tyyppi:  rynnäkköpanssarivaunu
Pituus:  
– pelkkä runko:  5,9 m
Leveys:  2,83 m
Korkeus:  1,95 m
Taistelupaino:  15 000 kg
Maksiminopeus:  
– tiellä:  65 km/h
– maastossa:  7 km/h (vesi)
Toimintasäde:  500 km
Pääase:  20 mm automaattikanuuna
Muu aseistus:   7,62 mm konekivääri  2 kpl kahden savunheittimen patteria 
Miehistö:  3+8
AMX-10P on ranskalainen GIAT:n valmistama rynnäkköpanssarivaunu Ranskan armeijan käyttöön. Ensimmäinen prototyyppi valmistui 1968 ja ensimmäiset tuotantomallit 1973.
Käyttäjät

Arabiemiirikunnat
Bosnia ja Hertsegovina
Indonesia
Kreikka
Marokko
Meksiko
Qatar
Ranska
Saudi-Arabia
Singapore
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tank Encyclopedia (englanniksi)
Aarne Gripenberg

Aarne (Arne) Gripenberg (17. huhtikuuta 1879 Hamina – 26. tammikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja, insinööri, yritysjohtaja ja valtiopäivämies.
Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori Lennart Gripenberg ja Anna Elisabet Nyberg ja puoliso vuodesta 1908 voimistelunopettaja Anna Margaretha Silén. Gripenberg tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1897 ja valmistui metsänhoitajaksi 1901 ja insinööriksi 1906. Hän oli metsähallituksen palveluksessa 1900–1903, opintomatkoilla muun muassa Panaman kanavalla 1903–1908, Kymin uittoyhdistyksen apulaisuittopäällikkö 1908–1916 ja Läskelän tehtaan toimitusjohtaja vuodesta 1916.
Gripenberg oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.
Aapo Lyytinen

Abraham (Aapo) Lyytinen (14. marraskuuta 1852 Liminka – 26. maaliskuuta 1893 Helsinki) oli suomalainen runoilija. Hän julkaisi runojaan nimimerkillä Sampoinen.
Lyytinen toimi opettajana Kärsämäen kansakoulussa 1884–1886.
Teokset

Kirsikukkaisia: osa 1, kirjoittanut Sampoinen.  Wennonen, Oulu 1881
Nimetön, Sampoiselta.  J. W. Hissa, Lapua 1888
Englantilaiset

| Englantilaiset English people |
| --- | --- |
 Rivi 1: Hadrianus IV • Geoffrey Chaucer • Henrik VIII • Elisabeth I • William Shakespeare • Oliver Cromwell  Rivi 2: John Locke • Isaac Newton • Daniel Defoe • Edward Jenner • Jane Austen • Charles Darwin  Rivi 3: Charles Dickens • Edward Elgar • Robert Falcon Scott • Virginia Woolf • Margaret Thatcher • Jane Goodall  Rivi 4: Bobby Charlton • John Lennon • Andrew Lloyd Webber • Kate Winslet • David Beckham • Adele
Väkiluku:  ~90 000 000
Asuinalueet:   Yhdistynyt kuningaskunta 45 260 000 (arvio)   Yhdysvallat 28 410 295   Kanada 6 570 015   Australia 6 358 880   Uusi-Seelanti 281 895
Kielet:  englanti
Uskonnot:  anglikaanisuus, katolilaisuus
Englantilaiset ovat pääasiassa Englannissa ja muissa Yhdistyneen kuningaskunnan osissa asuva kansa, joka puhuu äidinkielenään englantia. Englantilainen identiteetti periytyy varhaiselta keskiajalta, jolloin he käyttivät itsestään nimitystä Anglecynn. Suurin englantilaisten keskittymä asuu Englannissa. Amerikanenglantilaisia on arviolta noin 30 miljoonaa. Englantilaiset ovat muodostuneet monien Britanniaa asuttaneiden heimojen sekoittuessa, heihin on sekoittunut ainakin kelttejä, angleja, sakseja, juutteja, viikinkejä ja normanneja.
Historia

Termiä "englantilaiset" ei käytetty Englannin varhaisimmista asukkaista. Ensimmäiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä, jotka saapuivat Britteinsaarille paleoliittisella kaudella. Myöhemmin saarelle tuli kelttejä (brittejä) ja roomalaisia. Ensimmäiset englantilaisiksi kutsutut olivat anglosaksit, jotka käsittivät kaksi germaani-heimoa, anglit ja saksit. Tiettävästi he saapuivat Englantiin Saksan pohjois- ja Tanskan eteläosista, kun roomalaiset olivat lähteneet Britanniasta 400-luvulla. Anglosaksit syrjäyttivät kulttuurillisesti roomalaisten aikana englannissa asuneet keltit ja roomalais-brittiläiset, jotka olivat pääsääntöisesti roomalaistuneita kelttejä, poikkeuksena Cornwall, joka ei tuona aikana merkittävissä määrin englantilaistunut. Anglosaksit jakoivat Englannin useisiin pieniin kuningaskuntiin, joiden nimet näkyvät edelleen Englannin maakunnissa.
Tanskalaiset viikingit alkoivat ryöstellä Englannin rannikkoa 800-luvulla ja heitä seurasivat suuri joukko tanskalaisia siirtolaisia. Aluksi viikingit elivät englantilaisista erillään. Alfred Suuri otti käyttöön Danelagenin, joka jakoi Englannin Tanskan ja anglosaksien kesken. Alfredin seuraajat voittivat useita taisteluita tanskalaisia vastaan jolloin suuri osa Tanskalaisten alueista Englannissa saatiin takaisin. Tanskalaiset sulautuivat englantilaisiin, mutta jättivät jälkensä englannin kieleen. Sanoilla dream, take, they ja them on muinaisnorjalainen alkuperä.
Englanti ei yhdistynyt yhden vallan alle ennen 1000-lukua. Aluksi monet anglosaksien kuningaskunnat yhdistyivät seitsemäksi suuremmaksi kuningaskunnaksi joista vahvimmat olivat Mercia ja Wessex. Nämä anglosaksiset kuningaskunnat alkoivat yhdentyä kun ne yhdistivät voimansa puolustautuakseen viikinkejä vastaan. Englannin valtio syntyi vuonna 937 Wessexin kuninkaan Athelstanin valtakaudella. 1066 tapahtui normannivalloitus ja normannit korvasivat anglosaksien yläluokan. Normannien valtakausi kesti vuoteen 1154 jonka jälkeen normannit sulautuivat englannin väestöön. Normannivalloituksen jälkeen ei Englantia ole tähän mennessä valloitettu.
Levinneisyys

Koska englantilaiset muuttivat suurin joukoin Englannin entisiin siirtomaihin, he ovat levinneet maantieteellisesti laajalle alueelle. Monet ovat myös muuttaneet Yhdistyneen kuningaskunnan muille alueille kuten Skotlantiin ja Walesiin. Brittiläisissä väestönlaskennoissa ei ole kysytty etnisten englantilaisten määrää, mutta 8,08 % Skotlannin, 20 % Walesin ja 3,66 % Pohjois-Irlannin väestöstä on syntynyt Englannissa. Irlanti ei kysy väestönlaskennoissaan asukkaidensa etnisyyttä, mutta maassa asuu noin 200 000 Englannissa tai Walesissa syntynyttä. Suuria siirtolaisväestöjä asuu entisistä siirtomaista Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa sekä Etelä-Afrikassa. Yhdysvaltojen vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan maassa asui 24 509 692 englantilaistaustaista ja 1 035 133 ilmoitti etniseksi taustakseen ”britti”. Vielä vuoden 1980 väestönlaskennassa englantilaisiksi ilmoittautui 50 miljoonaa henkilöä. Australiassa englantilaisia oli vuonna 2006 6 298 945 henkilöä ja Uudessa-Seelannissa 1 425 559. Afrikassa asuu arvioiden mukaan noin kaksi miljoonaa englantilaistaustaista.
Kulttuuri

Englantilainen kulttuuri erottuu selvästi muista Britannian kulttuureista. Englantilainen mytologia kertoo paljolti anglosaksien ajoista, tunnettuja näistä ovat esimerkiksi Robin Hood ja kuningas Arthur, joista jälkimmäinen on tosin kelttiläistä perua. Vappu on tärkeä juhla ja etenkin maaseudulla ihmiset kokoontuvat tuolloin juhlimaan  kesän alkua. Englantilaiseen kulttuuriin kuuluu erottamattomana osana urheilu, etenkin jalkapallo, kriketti ja rugby. Englantilaisten symbolina pidetään Englannin lippua (Pyhän Yrjön risti) joka tuli käyttöön ristiretkien jälkeen. Englannin vaakunan kolme leijonaa periytyvät normannien valtakauden ajalta. Muita englantilaisten symboleja ovat tammi ja Tudor-ruusu. Suosittuja englantilaisia lauluja ovat Rule, Britannia!, Land of Hope and Glory ja God Save the Queen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Englantilaiset Wikimedia Commonsissa
Englannin ja englantilaisten lippu.
Tyypillinen englantilainen aamiainen.
AV-kääntäminen

Av-kääntäminen eli audiovisuaalinen kääntäminen on kaikkea sellaista kielenkääntämistä, jossa sanallisen viestin rinnalla on mukana kuva ja ääni eli visuaalinen ja auditiivinen elementti. Av-kääntäjiä ovat mm. televisio- ja elokuvakääntäjät, oopperoiden ja teatteritekstitysten kääntäjät, dubbauskääntäjät sekä tietokone- ja konsolipelien kääntäjät. Av-kääntämiseen on läheisesti kytköksissä myös ohjelmatekstitys eli esim. suomenkielisten ohjelmien tekstittäminen suomeksi.
Av-kääntäjä on vieraan kielen ja kulttuurin sekä erityisesti äidinkielensä ammattilainen. Hänen tehtävänsä on saada puhe käännetyksi niin, että katsoja sisäistää viestin kerralla. Av-kääntäjä muokkaa dialogin ruututekstiksi (yksi- tai kaksirivisiksi repliikeiksi) joko käsikirjoituksen avulla tai poimimalla eli ilman käsikirjoitusta kuvan, äänen, tilan ja ajan antamat rajat huomioiden. Jotta katsoja ehtisi lukea tekstin, ymmärtää viestin ja lisäksi seurata kuvaa ja ääntä, tekstiä pitää yleensä tiivistää. Tekstityksen tulee olla luontevaa yleiskieltä, joka välittää sen, mitä tarkoitetaan – ei välttämättä sitä, mitä sanotaan. Paras käännös on sellainen, ettei katsoja aina edes huomaa seuraavansa tekstitystä. Sekä av-käännöksiä että ohjelmatekstityksiä varten on laadittu laatusuositukset, jotka toimivat hyvänä ohjenuorana laadukkaan tekstityksen kriteereille.
Tekstityksen sijaan esimerkiksi lastenohjelmissa ja dokumenteissa voidaan käyttää päällepuhumista, jossa alkuperäinen puhe kuuluu vaimeana käännetyn selostuksen alla. Dubbauksessa eli jälkiäänityksessä taas alkuperäinen ääni häivytetään taustalta kokonaan ja korvataan kohdekielisellä puheella.
Varsinaisen käännöstyön lisäksi av-kääntäjät tekevät tekstityksen ajastamista tarkoitukseen kehitettyjen työkalujen avulla. Ajastuksessa tulee ottaa huomioon katselukokemus ja annettava katsojalle aikaa sisäistää luettu teksti. Hyvin toteutetun tekstityksen avulla sellaisetkin katsojat, jotka eivät ymmärrä ohjelmassa käytettyä kieltä lainkaan, pysyvät ohjelman juonessa mukana.
Av-kääntäminen Suomessa

Audiovisuaalista kääntämistä on Suomessa tehty 1950-luvulta lähtien. Suomessa päädyttiin lastenohjelmia lukuun ottamatta ohjelmien tekstitykseen dubbauksen sijaan sen vuoksi, että tekstitys oli edullisempaa ja teknisesti helpompaa toteuttaa.
Av-kääntäjiä työllistävät Suomessa muun muassa Yleisradio ja eri käännöstoimistot. Vain harva av-kääntäjä on työsuhteessa toimeksiantajaansa, useimmat toimivat freelancereina tai yrittäjinä. Työ tehdään pääosin etätyönä eli se ei ole paikkaan sidottua, ja suoratoistopalveluiden lisääntymisen myötä kansainvälisten toimeksiantajien määrä on kasvanut. Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiva av-kääntäjä huolehtii itse työhön liittyvistä sivukuluistaan, joita ovat muun muassa eläkevakuutusmaksut ja mahdolliset ammattiliiton jäsenmaksut. Ammattiliitoista av-kääntäjä voi kuulua joko Kieliasiantuntijoihin, joka on Akavan Erityisalojen alainen liitto monikielisen viestinnän, kielten, kääntämisen ja tulkkauksen parissa työskenteleville, tai Journalistiliittoon, johon Ylen kääntäjät ovat perinteisesti kuuluneet. Ammattiliiton lisäksi av-kääntäjä voi liittyä Suomen kääntäjien ja tulkkien liittoon (SKTL), joka ei ole ammattiliitto vaan yhdistys joka valvoo kääntäjien etuja monin muin tavoin.
Av-käännösalalla ei ole yleissitovaa työehtosopimusta, ja eri toimeksiantajat tarjoavatkin varsin erilaisia työehtoja. Alalla on hyvin tavallista, että ammatinharjoittajana toimiva av-kääntäjä ei voi itse määritellä esim. omaa palkkiotasoaan, vaan toimeksiantaja sanelee toimeksiannon ehdot, jolloin voidaan puhua ns. näennäisyrittäjyydestä. Suomessa av-kääntäjiä edustavat ammattiliitot saivat kuitenkin keväällä 2023 neuvoteltua muutaman suomalaisen käännöstoimiston kanssa historiallisen työehtosopimuksen, jossa on sovittu paitsi työsuhteisten av-kääntäjien myös yksinyrittäjien vähimmäispalkkioista. Yleisradio Oy:n työsuhteisten freelancerkääntäjien työehdoista puolestaan on sovittu Yhtyneet-sopimuksella.
Koulutus

Useimmilla ammattitaitoisilla av-kääntäjillä on korkeakoulutus. Työssä vaaditaan kielen ja kulttuurin tuntemuksen lisäksi muun muassa luovuutta, tiedonhakutaitoja ja laajaa yleistietoa. Vaikka ammattiin voi harjaantua myös tekemisen kautta, antavat yliopisto-opinnot työhön hyvän pohjan. Suomalaisissa yliopistoissa ei ole tarjolla pelkästään av-kääntämiseen suunnattua koulutusohjelmaa, mutta sitä voi opiskella osana käännöstieteen opintoja Helsingin, Itä-Suomen, Tampereen ja Turun yliopistossa.
Aarne Halla

Aarne Vilhelm Halla (27. tammikuuta 1895 Kymi – 5. joulukuuta 1953 Ylivieska) oli suomalainen päätoimittaja, toimitusjohtaja ja talousneuvos. Hän perusti Kalajokilaakso-lehden Ylivieskaan vuonna 1927.
Hallan vanhemmat olivat työmies Matti Hykkyrä ja Maria Turkkila. Hän valmistui Helsingin kauppiaitten kauppakoulusta vuonna 1914 ja oli kaupallisella alalla ja armeijan palveluksessa ennen siirtymistään lehtialalle. Halla oli oululaisen Kaiku-lehden uutistoimittajana ja lehdem talouspuolella 1924–1925 ja 1926–1927 sekä Kaleva-lehden toimittajana 1925–1926.
Halla perusti Kalajokilaakso-lehden Ylivieskaan vuonna 1927 ja toimi lehden päätoimittajana. Hän oli myös lehteä painaneen Kala- ja Pyhäjokilaaksojen Kirjapaino Oy:n johtajana. Halla kuului Ylivieskan kunnanvaltuustoon ja oli mukana muun muassa Kalajokilaakson taloudellisessa aluejärjestössä, Keski-Pohjanmaan kauppakamarin hallituksessa ja Keski-Pohjanmaan maakuntaliiton hallituksessa. Halla sai talousneuvoksen arvon vuonna 1950.
Agis

Agis voi tarkoittaa
Agis I, Spartan kuningas noin 930 eaa. – noin 900 eaa.
Agis II, Spartan kuningas 427 eaa. – 401 eaa./400 eaa.
Agis III, Spartan kuningas 338 eaa. – 331 eaa.
Agis IV, Spartan kuningas noin 245 eaa. – 241 eaa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Agis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.