stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2013
Joukkueet

Turnauksen joukkueet oli jaettu kolmeen neljän joukkueen alkulohkoon, joista kunkin lohkon kaksi parasta sekä kaksi parasta kolmosta selviytyivät puolivälierävaiheeseen. Lohkossa kolmanneksi sijoittuneiden keskinäinen paremmuus ratkottiin pisteiden perusteella, joten Islanti oli lohkokolmosista paras. Muista lohkokolmosista Tanska ja Venäjä olivat molemmat keränneet kaksi pistettä, joten niistä jatkoonpääsijä valittiin arpomalla. Arvonnan voitti Tanska.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Lohko A  Italia   Ruotsi   Suomi   Tanska | Lohko B  Alankomaat   Islanti   Norja   Saksa | Lohko C  Englanti   Espanja   Ranska   Venäjä |
Ottelupaikat

| Kaupunki | Stadion | Kapasiteetti | Pelattavat ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | Gamla Ullevi | 19 000 | alkulohkot, välierä |
| Halmstad | Örjans vall | 15 500 | alkulohkot, puolivälierä |
| Kalmar | Kalmar Arena | 12 182 | alkulohkot, puolivälierä |
| Linköping | Arena Linköping | 07 500 | alkulohkot, puolivälierä |
| Norrköping | Nya Parken | 17 234 | alkulohkot, välierä |
| Solna | Friends Arena | 51 100 | loppuottelu |
| Växjö | Växjö Arena | 12 000 | alkulohkot, puolivälierä |
Otteluohjelma > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 2 | 1 | 0 | 9 | 2 | +7 | 7 |
|  Italia | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 4 | -1 | 4 |
|  Tanska | 3 | 0 | 2 | 1 | 3 | 4 | -1 | 2 |
|  Suomi | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 6 | -5 | 2 |
Otteluohjelma > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 3 | 2 | 1 | 0 | 3 | 1 | +2 | 7 |
|  Saksa | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 1 | +2 | 4 |
|  Islanti | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 4 | -2 | 4 |
|  Alankomaat | 3 | 0 | 1 | 2 | 0 | 2 | -2 | 1 |
Otteluohjelma > Lohko C

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ranska | 3 | 3 | 0 | 0 | 7 | 1 | +6 | 9 |
|  Espanja | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 4 | 0 | 4 |
|  Venäjä | 3 | 0 | 2 | 1 | 3 | 5 | -2 | 2 |
|  Englanti | 3 | 0 | 1 | 2 | 3 | 7 | -4 | 1 |
Otteluohjelma > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  | 21.7. Örjans vall, Halmstad | 21.7. Örjans vall, Halmstad |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  | 21.7. Örjans vall, Halmstad | 21.7. Örjans vall, Halmstad |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |    Ruotsi |   4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |    Ruotsi |   4 |   |   | 24.7. Gamla Ullevi, Göteborg | 24.7. Gamla Ullevi, Göteborg |   |   |  |  |
|  |    Islanti |   0 |   |   | 24.7. Gamla Ullevi, Göteborg | 24.7. Gamla Ullevi, Göteborg |   |   |  |  |
|  |    Islanti |   0 |   |   |    Ruotsi |   0 |   |   |  |  |
|  | 21.7. Växjö Arena, Växjö | 21.7. Växjö Arena, Växjö |   |   |    Ruotsi |   0 |   |   |  |  |
|  | 21.7. Växjö Arena, Växjö | 21.7. Växjö Arena, Växjö |   |   |    Saksa |   1 |   |   |  |  |
|  |    Italia |   0 |   |   |    Saksa |   1 |   |   |  |  |
|  |    Italia |   0 |   |   |  |  |   |   | 28.7. Friends Arena, Solna | 28.7. Friends Arena, Solna |
|  |    Saksa |   1 |   |   |  |  |   |   | 28.7. Friends Arena, Solna | 28.7. Friends Arena, Solna |
|  |    Saksa |   1 |   |   |  |  |   |   |    Saksa |   1 |
|  | 22.7. Kalmar Arena, Kalmar | 22.7. Kalmar Arena, Kalmar |   |   |  |  |   |   |    Saksa |   1 |
|  | 22.7. Kalmar Arena, Kalmar | 22.7. Kalmar Arena, Kalmar |   |   |  |  |   |   |    Norja |   0 |
|  |    Norja |   3 |   |   |  |  |   |   |    Norja |   0 |
|  |    Norja |   3 |   |   | 25.7. Nya Parken, Norrköping | 25.7. Nya Parken, Norrköping |   |   |  |  |
|  |    Espanja |   1 |   |   | 25.7. Nya Parken, Norrköping | 25.7. Nya Parken, Norrköping |   |   |  |  |
|  |    Espanja |   1 |   |   |    Norja |   1 (4) |   |   |  |  |
|  | 22.7. Arena Linköping, Linköping | 22.7. Arena Linköping, Linköping |   |   |    Norja |   1 (4) |   |   |  |  |
|  | 22.7. Arena Linköping, Linköping | 22.7. Arena Linköping, Linköping |   |   |    Tanska |   1 (2) |   |   |  |  |
|  |    Ranska |   1 (2) |   |   |    Tanska |   1 (2) |   |   |  |  |
|  |    Ranska |   1 (2) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |    Tanska |   1 (4) |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |    Tanska |   1 (4) |   |   |  |  |   |   |  |  |
Parhaat maalintekijät

Lotta Schelin
Nilla Fischer
Verónica Boquete
Jennifer Hermoso
Melania Gabbiadini
Solveig Gulbrandsen
Marie-Laure Delie
Eugénie Le Sommer
Louisa Nécib
Wendie Renard
Josefine Öqvist
Célia Okoyino da Mbabi
Mia Brogaard
Mariann Knudsen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Naisten EM-kilpailut UEFAn sivuilla
Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut
Englanti ja Ruotsi 1984
Norja 1987
Länsi-Saksa 1989
Tanska 1991
Italia 1993
Saksa 1995
Norja ja Ruotsi 1997
Saksa 2001
Englanti 2005
Suomi 2009
Ruotsi 2013
Alankomaat 2017
Englanti 2022
Sveitsi 2025
Kirsi Leivonen

Kirsi Leivonen (s. 1966) on suomalainen virkamies ja hyvinvointialuejohtaja.
Leivonen on toiminut Pohjois-Karjalan hyvinvointialuejohtajana elokuusta 2022 lukien. Leivonen työskenteli aiemmin Kuopion yliopistollisessa sairaalassa muun muassa hankejohtajan sekä hoitotyönjohtajan tehtävissä. Uransa Leivonen on aloittanut sairaanhoitajana ja kätilönä, jonka jälkeen terveystieteen maisteriopintojen myötä hän on toiminut myös ylihoitajana.[lähde? ]
Leivonen on koulutukseltaan terveystieteiden tohtori ja hän on väitellyt vuonna 2020 Itä-Suomen yliopistosta aiheenaan Lean-johtaminen terveydenhuollossa –tapaustutkimus yliopistosairaalassa .
Kirsi Marttinen

Kirsi Marttinen (s. 1979) on yhteiskuntavaikuttamisen erityisasiantuntija Suomen sosiaali ja terveys ry:ssä ja entinen Suomen Keskustanaisten pääsihteeri.
Marttinen on koulutukseltaan filosofian maisteri sekä yhteiskuntatieteiden ylioppilas. Hän on aiemmin toiminut Sibelius-Akatemian ylioppilaskunnan pääsihteerinä.
Marttinen on toiminut useissa luottamustoimissa, muun muassa Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) varapuheenjohtajana ja Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana. Hän toimii tällä hetkellä muun muassa Ylioppilaiden terveydenhuoltosäätiön (YTHS) hallituksen jäsenenä sekä Suomen yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry:n (ent. Suomen Valtiotieteilijöiden liitto SVAL) liittovaltuuston varapuheenjohtajana.
Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Marttinen oli ehdolla Helsingissä, mutta ei tullut valituksi.
29. lokakuuta 2015 hänet nimettiin Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan (TANE) varapuheenjohtaksi.
Keeway Superlight

Keeway Superlight 125
Keeway Superlight 125 on Keewayn valmistama kevytmoottoripyörä pohjoismaisille markkinoille. Samaa pyörää valmistetaan myös 150-kuutioisena muihin maihin. Suomessa Superlight-pyöriä on suhteellisen vähän, eikä sitä ole pyörän maahantuojan nettisivujen mallistossa. Pyörässä on vakiovarusteena muun muassa kaukokäynnistys.
Keeway Superlight 125 on Custom-mallinen moottoripyörä. Kaksi kromiputkea tekevät kevytmoottoripyörästä massiivisen. Muita mukaankuuluvia ominaisuuksia on muun muassa varashälytin, kaatumaraudat, astinlaudat, kaukokäynnistys, tuulenohjain.
Teknisiä tietoja

Koko 2 225 × 830 × 1 160 mm
Akseliväli 1 435 mm
Maavara 120 mm
Kuivapaino 145 kg
Moottori 1 sylinterinen, 4-tahtinen, ilmajäähdytteinen
Kuutiotilavuus n. 125 cm3
Puristussuhde 9.0:1
Teho 8,0 kW
Etujarru/Takajarru levy- ja rumpujarrut
Etupyörän koko 110/90–16
Takapyörän koko 130/90–15
Polttoainetankki 14 l
Sytytys CDI sytytteinen
Käynnistys sähkö/jalkakäynnistys
Akku 12 V 6 Ah
Värit musta (ja valkoinen 150 cc malleissa)
Aiheesta muualla

Keewaymotor.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Keski-Darfur

| Keski-Darfur ولاية وسط دارفور (arabiaksi) Wilāyat Wasaṭ Dārfūr |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Keski-Darfurin sijainti Sudanissa.
 Koordinaatit: 12°20′N, 23°25′E 
Valtio:  Sudan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Zalingay
 – kuvernööri:  Adeeb Abdul Rahman Yousif
Pinta-ala  ():  34 000 km²
Väkiluku (2018)  ():  751 400
 – väestötiheys:  22,1 as./km²
Keski-Darfur (arab. ولاية وسط دارفور‎, Wilāyat Wasaṭ Dārfūr) on yksi Sudanin 18 osavaltiosta ja osa laajempaa Darfurin historiallista aluetta. Sen hallintokeskus on Zalingay. Osavaltion pinta-ala on 34 000 neliökilometriä, ja väkiluvun arvioitiin vuonna 2018 olevan noin 751 400 henkeä. Osavaltio rajoittuu lännessä Tšadiin ja Keski-Afrikan tasavaltaan.
Vuonna 2012 perustettu Keski-Darfur oli aiemmin osa Länsi- ja Etelä-Darfurin osavaltioita. Pääosa alueen väestöstä on fureja, joiden lisäksi on useita pieniä heimoja. Maasto on monipuolista: etelässä on alankoja, kun taas pohjoisessa horisonttia hallitsee valtava Jebel Marra -vuori, jonka huippu on yli 3 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Keski-Darfurin ongelmia ovat lisääntynyt kuivuus, aavikoituminen ja kansanmurhaksikin määritelty Darfurin konflikti. Talous perustuu maanviljelyn, karjanhoitoon ja kauppaan.
Kirsi Sirén

Kirsi Sirén tai Kirsi Siren viittaa seuraaviin:
Kirsi Sirén (Kikka), suomalainen iskelmälaulaja
Kirsi Siren, suomalainen ohjaaja-dramaturgi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirsi Sirén”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirsi Rontu

Kirsi Rontu (o.s. Vainio, s. 1969 Turku) on Keravan kaupunginjohtaja.
Rontu opiskeli Aurajoen lukiossa ja valmistui sieltä vuonna 1988. Rontu opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui sieltä vuonna 1994. Rontu toimii myös Keravan Urheilijoiden jaoston tiedottajana.
Rontu aloitti työt Keravan kaupunginjohtajana, entisen kaupunginjohtajan Petri Härkösen erottua, kesällä 2016.
Ronnulla on puolisonsa kanssa kaksi tytärtä.
Kazakstan Turkvision laulukilpailussa

| Kazakstan |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  Adam Media Group
Toiminut isäntämaana:  2017
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  3
Ensiesiintyminen:  2013
Paras sijoitus:  1. (2014)
Huonoin sijoitus:  9. (2013)
Paras pistemäärä:  225 (2014)
Huonoin pistemäärä:  178  (2013)
Kazakstan on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kolme kertaa, vuonna 2013, 2014 ja 2015.
Historia > 2013

Kazakstan osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun Turkin Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin bändi nimeltä Rin'go kappaleella "Birlikpen Alğa" (Бірлікпен алға). Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Rin'go pääsi jatkoon ja sijoittui finaalissa yhdeksänneksi 178 pisteellä.
Historia > 2014

20. heinäkuuta 2014 ilmoitettiin että Kazakstan osallistuisi myös vuoden 2014 kilpailuun, joka järjestettiin Kazanissa, Tatarstanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Žanar Dugalova kappaleella "Izin Korem" (Ізін көрем). Kilpailun semifinaalissa Dugalova sai 198 pistettä, sijoittui kolmanneksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän voitti Kazakstanille ensimmäisen voiton 225 pisteellä.
Historia > 2015

Kazakstan osallistui myös vuoden 2015 kilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin Orda kappaleella "Olay Emes". Finaalissa Orda sai 185 pistettä ja sijoittui toiseksi.
Historia > 2017

Kazakstan osallistui uudelleen vuoden 2017 kilpailuun, joka olisi järjestetty maan pääkaupungissa Astanassa. Edustajaksi oli valittu Dimaš Qudajbergen.
Kilpailijat

Voitto
Toinen
Kolmas
Viimeinen
| Vuosi | Artisti(t) | Kieli | Kappale | Sija | Pisteet | Semif>  | Pisteet |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Rin'go | Kazakki | ”Birlikpen Alğa” (Бірлікпен алға) | 9 | 178 | Jatkoon | – |  |
| 2014 | Žanar Dugalova | Kazakki | ”Izin Korem” (Ізін көрем) | 1 | 176 | 3 | 198 |  |
| 2015 | Orda | Kazakki | "Olay Emes" (Олай емес) | 2 | 185 | Ei semifinaalia | Ei semifinaalia |  |
2016: Kilpailu peruttu
| 2017 | Dimaš Qudajbergen | Kilpailu peruttu | Kilpailu peruttu | Kilpailu peruttu | Kilpailu peruttu | Kilpailu peruttu | Kilpailu peruttu | Kilpailu peruttu |
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2017 pelattiin huhtikuussa 2017 Bulgarian Sofiassa. Turnaus pelattiin kahdessa lohkossa, joiden parhaat jatkoivat otteluita noususta 2. divisioonan B-lohkoon.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Bulgaria  | 3 |  3  |  0  |  0  |  0  |  18  |  3  | +15 | 9 |
|   Hongkong  | 3 |  2  |  0  |  0  |  1  |  13  |  12  | +1 | 6 |
|   Kiinan Taipei  | 3 |  1  |  0  |  0  |  2  |  7  |  8  | -1 | 3 |
|   Bosnia ja Hertsegovina  | 3 |  0  |  0  |  0  |  3  |  0  |  15  | -15 | 0 |
↑  Bosnia ja Hertzegovina jättäytyi pois turnauksesta. Kaikki sen ottelut laskettiin 0-5 -tappioiksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.4. | Bulgaria  | 3-0 |  Kiinan Taipei | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.4. | Hongkong  | 3-10 |  Bulgaria | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. | Kiinan Taipei  | 2-5 |  Hongkong | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue  |  O |  3p         |  2p         |  1p       |  0p       |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Luxemburg  | 3 |  3  |  0  |  0  |  0  |  26  |  5  | +21 | 9 |
|   Georgia  | 3 |  2  |  0  |  0  |  1  |  29  |  11  | +18 | 6 |
|   Etelä-Afrikka  | 3 |  1  |  0  |  0  |  2  |  14  |  9  | +5 | 3 |
|   Arabiemiraatit  | 3 |  0  |  0  |  0  |  3  |  0  |  44  | -44 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.4. | Luxemburg  | 17-0 |  Arabiemiraatit | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.4. | Etelä-Afrikka  | 5-6 |  Georgia | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.4. | Luxemburg  | 6-4 |  Georgia | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.4. | Arabiemiraatit  | 0-8 |  Etelä-Afrikka | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. | Georgia  | 19-0 |  Arabiemiraatit | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.4. | Etelä-Afrikka  | 1-3 |  Luxemburg | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Välierät > sijat 5-7

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.4. | Kiinan Taipei  | 4-0 |  Arabiemiraatit | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Välierät > sijat 1-4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.4. | Luxemburg  | 8-1 |  Hongkong | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.4. | Bulgaria  | 9-3 |  Georgia | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoitusottelut > sijat 5-6

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.4. | Etelä-Afrikka  | 7-3 |  Kiinan Taipei | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoitusottelut > sijat 3-4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.4. | Hongkong  | 3-14 |  Georgia | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Sijoitusottelut > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.4. | Luxemburg  | 10-4 |  Bulgaria | Sofia |  |


|  |  |  |      |  |  |
Kirjosiipiapali

| Kirjosiipiapali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Apalit Apalis
Laji::  chariessa
Kaksiosainen nimi
 Apalis chariessa  Reichenow, 1879 
Katso myös
   Kirjosiipiapali Wikispeciesissä   Kirjosiipiapali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjosiipiapali (Apalis chariessa) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kirjosiipiapalia tavataan Malawissa, Mosambikissa ja Tansaniassa. Keniasta se on mahdollisesti kuollut sukupuuttoon. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sitä tavataan vain pienellä alueella ja koska sen kanta on pieni ja vähenemässä. Sen populaatioksi arvioidaan 2 500–9 999 yksilöä.
Elinympäristö

Kirjosiipiapali suosii korkeita, kosteita ja reheviä metsiä, ja sitä tavataan yleensä alle 1 600 metrin korkeudella merenpinnasta.
Kopio Niini

Kopio Niini on vuonna 1957 Helsingissä perustettu tulostus- ja painotalo.
Kopio Niini on perheyritys, joka kuuluu Suomen suurimpiin kopio- ja painopalveluiden tuottajiin. Yrityksen liikevaihto on noin 10 milj. euroa ja henkilökuntaa noin 130.
Historia

Yrityksen toiminta alkoi 15. helmikuuta 1957 Helsingissä Valokopiolaitos V. Niini -nimellä. Yrityksen perustivat Veikko ja Eila Niini. Aluksi yrityksen tärkeintä asiakaskuntaa olivat rakennusteollisuuden alalla toimivat arkkitehdit, insinöörit, rakennuttajat ja pientalorakentajat. 1950-luvulla piirustuskopiointi tapahtui perinteisellä ammoniakkikehitteisellä kopiointimenetelmällä.
Vuonna 1998 yrityksen toimintaa laajennettiin Viroon. Kopio Niinin osakkuusyritys Koopia Niini & Rauam palvelee Tallinnassa kahdessa toimipaikassa, jotka työllistävät yhteensä yli 20 henkeä.
Karelia-ammattikorkeakoulu

| Karelia-ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Perustettu:  1992
Rehtori:  Petri Raivo
Toimipaikat:  Joensuu
Opiskelijamäärä:  4 300 
Kotisivu:  karelia.fi
Karelia-ammattikorkeakoulun Wärtsilä-kampuksen pääsisäänkäynti.
Karelia-ammattikorkeakoulu, englanniksi Karelia University of Applied Sciences, ja vuoteen 2013 saakka Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu, on suomalainen Joensuussa toimiva ammattikorkeakoulu. Karelia-ammattikorkeakoulun toiminta alkoi väliaikaisella toimiluvalla vuonna 1992, ja vakinaisen toimiluvan ammattikorkeakoulu sai vuonna 1996 ensimmäisten suomalaisten ammattikorkeakoulujen joukossa. Karelian toimitilat sijaitsevat Joensuun Niinivaaralla kahdella kampuksella. Karelia Ammattikorkeakoulu Oy on Joensuun kaupungin omistama osakeyhtiö.
Karelia tarjoaa ammattikorkeakoulututkintoon ja ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa koulutusta sekä avoimen ammattikorkeakoulun opintoja. Lisäksi Karelia tuottaa täydennyskoulutusta ja asiantuntijapalveluita sekä osallistuu maakunnan kehittämiseen erilaisten tutkimus‐ ja kehittämishankkeiden kautta.  Karelia on ollut vuodesta 2020 alkaen mukana eurooppalaisessa yliopistoverkostossa INVESTissä. Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijoiden yhteismäärä on noin 4 300 henkilöä, tutkintoja syntyy vuosittain noin 800, ja henkilökunnan määrä on noin 300 henkilötyövuotta.
Koulutustarjonta

Nämä koulutustarjontatiedot on poimittu Karelia-ammattikorkeakoulun verkkosivuston AMK-tutkinnot ja Ylemmät AMK-tutkinnot osioista kesäkuussa 2024.
Kauppa, hallinto ja oikeustieteet
International Business - Tradenomi (BBA)
Liiketalous - Tradenomi  (AMK)
Ylempien AMK-tutkintojen suuntautumisvaihtoehdot ja tutkintonimikkeet:
Johtaminen ja liiketoimintaosaaminen - Tradenomi (Ylempi AMK)
Tietojen käsittely ja tietoliikenne
Tietojen käsittely - Tradenomi (AMK)
Palveluala
Restonomi (AMK)
Taiteet ja kulttuuri
Medianomi (AMK)
Maa- ja metsätalous
Metsätalousinsinööri (AMK)
Terveys ja hyvinvointi
Geronomi (AMK)
Fysioterapeutti (AMK)
Sairaanhoitaja (AMK)
Terveydenhoitaja (AMK)
Sosionomi (AMK)
Ylempien AMK-tutkintojen suuntautumisvaihtoehdot ja tutkintonimikkeet:
Sosiaali- ja terveysalan kehittäminen ja johtaminen: fysioterapeutti (ylempi AMK), sairaanhoitaja (ylempi AMK), sosionomi (ylempi AMK), terveydenhoitaja (ylempi AMK) tai Master of Health Care / Master of Social Services
Ikäosaamisen kehittäminen ja johtaminen: fysioterapeutti (ylempi AMK), sairaanhoitaja (ylempi AMK), sosionomi (ylempi AMK), terveydenhoitaja (ylempi AMK), tai Master of Health Care / Master of Social Services
Tekniikka
Information and Communication Technology - Insinööri (AMK), Bachelor of Engineering
Industrial Management Insinööri (AMK), Bachelor of Engineering
Konetekniikka – Insinööri (AMK)
Rakennustekniikka – Insinööri (AMK)
Talotekniikka – Insinööri (AMK)
Energia- ja ympäristötekniikka – Insinööri (AMK)
Ylempien AMK-tutkintojen suuntautumisvaihtoehdot ja tutkintonimikkeet:
Teknologiaosaamisen johtaminen – Insinööri (ylempi AMK)
Älykäs tuotanto – Insinööri (ylempi AMK)
Sustainability Management, Master of Engineering
Karelia-amk:n tarjoamat avoimet ammattikorkeakouluopinnot
Avoimen ammattikorkeakoulun opintoihin voi osallistua kuka tahansa pohjakoulutuksesta riippumatta. Avoimen AMK:n koulutustarjonta palvelee käytännössä kaikkia koulutusaloja ja tarjoaa myös polun kokonaisiin tutkintoihin.
Kampukset

Ammattikorkeakoulu toimii kahdella kampuksella Niinivaaralla: Tikkarinteellä ja Wärtsilässä.
Rehtorit

Kasvatustieteen tohtori Pentti Maljojoki 1992-2006
Valtiotieteen tohtori Vesa Saarikoski 2006–2011
Filosofian tohtori Petri Raivo vuodesta 2012 alkaen
Opiskelijakunta ja -liikuntatoiminta

Opiskelijakunta POKA on Karelia-amk:n opiskelijoiden yhdistys, joka edustaa näitä ammattikorkeakoulun toimielimissä. Lisäksi POKA järjestää tuutoritoimintaa ja tarjoaa opiskelijoille vapaa-ajan ohjelmaa.
Opiskelijakunnan lisäksi opiskelijat voivat liittyä koulutusalakohtaisiin opiskelijayhdistyksiin, joita ovat esimerkiksi aiemmin nimellä ”Wärtsilän Tekniikan Opiskelijat” tunnettu JoIO (Joensuun insinööriopiskelijat) ja Joensuun Tradenomiopiskelijoiden Kilta.
Liikuntamahdollisuuksien järjestämiseen niin Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksen kuin Karelia-ammattikorkeakoulunkin opiskelijoille sekä henkilöstölle on erikoistunut Sykettä-liikuntapalvelu, jota Joensuussa koordinoi Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta. Viikko-ohjelmaan sisältyy ryhmäliikuntatunteja ja palloiluvuoroja. Toimintoihin osallistuminen edellyttää pääsääntöisesti Sykettä-liikuntatarran ostamista.
Laadunarviointi

Vuonna 2024 Karelia-ammattikorkeakoulu läpäisi hyväksytysti Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen toteuttaman auditoinnin. Karelia-ammattikorkeakoululle myönnettiin laatuleima, joka on voimassa kuusi vuotta. Karelia sai auditoinnissa kiitosta laatujärjestelmästään, jonka tuottamaa tietoa hyödynnetään monipuolisesti ammattikorkeakoulun johtamisessa. Auditointiryhmä piti Karelian vahvuuksina koulutusten suunnittelun ja TKI-toiminnan vahvaa yhteyttä ammattikorkeakoulun strategiaan ja alueelliseen kehittämiseen.
Karelia-ammattikorkeakoulu läpäisi syksyllä 2018 Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) toteuttaman auditoinnin erinomaisin arvosanoin. Ammattikorkeakoulun laadunvarmistusjärjestelmän arvioitiin olevan kokonaisuudessaan edistyneellä tasolla. Karelialle kuudeksi vuodeksi myönnetty laatuleima oli osoitus siitä, että ammattikorkeakoulun laatujärjestelmä täyttää korkeakoulujen laadunhallinnan kansalliset kriteerit ja vastaa eurooppalaisia periaatteita ja suosituksia.