stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Navigator of the Seas

| M/S Navigator of the Seas |
| --- | --- |
 M/S Navigator of the Seas Barcelonassa, Espanjassa.
Tyyppi:  risteilyalus
Lippuvaltio:   Bahama
Kotipaikka:  Nassau
IMO-numero:  9227508
MMSI-numero:  311478000
Tunnuskirjaimet:  C6FU4
Omistaja:  Navigator of the Seas Inc. Royal Caribbean Cruises Ltd.
Rakennustelakka:  Kvaerner Masa Yards, Turun Uusi Telakka
Tilattu:  24.  toukokuuta 2000
Kölinlasku:  27. syyskuuta 2000
Vesillelasku:  25. tammikuuta 2002
Luovutettu:  18. marraskuuta 2002
Tekniset tiedot
Pituus:  311,10 m
Leveys:  38,60 m
Syväys:  8,60 m
Bruttovetoisuus (GT):  138 279
Koneisto:  6 × Wärtsilä 12V46C -dieselmoottoria
Koneteho:  75 600 kW
Nopeus:  41 km/h
Nopeus:  22,0 kn
Hyttipaikkoja:  3 138
Matkustajia:  3 138
Miehistö:  1 213
Sisaralukset:  M/S Voyager of the Seas, M/S Explorer of the Seas, M/S Adventure of the Seas ja M/S Mariner of the Seas
Lähteet:  
M/S Navigator of the Seas on Royal Caribbean International -varustamon Turussa 2002 valmistunut risteilyalus. Alukseen mahtuu 3 114 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Tällä hetkellä laiva viettää talvet Floridassa, Yhdysvalloissa ja kesät Civitavecchiassa, Italiassa.
Rakentaminen

Alus tilattiin Kvaerner Masa Yardsin Turun telakalta. Sen köli laskettiin 27. syyskuuta 2000 telakkanumerolla 1347 ja alus laskettiin vesille 25. tammikuuta 2002. Alus luovutettiin 18. marraskuuta 2002 Nassaulle Bahamaan rekisteröidylle yhtiölle Navigator Of The Seas Inc:lle, joka luovutti aluksen hallinnoinnin Royal Caribbean Cruise Limitedille.
Käyttöhistoria

Alus asetettiin 14. joulukuuta 2002 risteilemään Miamista Karibianmerelle.
Aluksen varustelu

Luistinrata
Kiipeilyseinä
Royal Promenade
Johnny Rockets® '50-luvun -tyylinen ravintola
Vuosikertojen viinibaari
Golfsimulaattoreita
9-reikäinen miniatyyrigolfrata
Täysimittainen koripallokenttä
Kuntoilukeskus ja kylpylä
Teatteri
Aiheesta muualla

Navigator Of The Seas
DNV Exchange Vessel Info (Arkistoitu – Internet Archive)
Royal Caribbean International -varustamon laivasto
| Käytössä olevat risteilyalukset |
| --- | --- |
Sovereign-luokka:  Majesty of the Seas
Vision-luokka:  Legend of the Seas · Splendour of the Seas · Grandeur of the Seas · Rhapsody of the Seas · Enchantment of the Seas · Vision of the Seas
Voyager-luokka:  Voyager of the Seas · Explorer of the Seas · Adventure of the Seas · Navigator of the Seas · Mariner of the Seas
Radiance-luokka:  Radiance of the Seas · Brilliance of the Seas · Serenade of the Seas · Jewel of the Seas
Freedom-luokka:  Freedom of the Seas · Liberty of the Seas · Independence of the Seas
Oasis-luokka:  Oasis of the Seas · Allure of the Seas · Harmony of the Seas · Symphony of the Seas · Wonder of the Seas
Quantum-luokka:  Quantum of the Seas · Anthem of the Seas
| Entiset laivat |
| --- | --- |
Moottorialukset:  Song of Norway (nyk. Ocean Pearl) · Nordic Prince (nyk. Aquamarine) · Sun Viking (nyk. Long Jie) · Song of America · Viking Serenade (nyk. Island Escape) · Empress of the Seas (nyk. Empress)
Sovereign-luokka:  Sovereign of the Seas · Monarch of the Seas
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Manteli

| Tarhamanteli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset (eudicots)
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Rosidit (rosids)
Kladi::  Fabidit (rosid I, fabids)
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuomet Prunus
Laji::  dulcis
luokitusjärjestelmä::  APG III
Kaksiosainen nimi
 Prunus dulcis  (Mill.) D.A.Webb, 1967 
Synonyymit
 Amygdalus dulcis Mill., 1768  Amygdalus communis L.  Prunus amygdalus Batsch 
Katso myös
   Manteli Wikispeciesissä   Manteli Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tarhamanteli eli manteli eli mantelipuu (Prunus dulcis, aiempi luokittelu Prunus amygdalus tai Amygdalus communis) on pienikokoinen puu. Sen hedelmä on luumarja, jonka sisässä oleva siemen muistuttaa pähkinää. Mantelilla tarkoitetaan myös tätä siementä.
Lajin useimpien villimuotojen siemenet ovat karvasmanteleita ja sisältävät myrkyllistä amygdaliinia, joka tuottaa hydrolyysissa sinihappoa. Viljelyyn on otettu lajikkeita, joiden siemenissä ei amygdaliinia ole, jolloin ne ovat syötäviä.
Kuvaus

Manteli on pienehkö kesävihanta puu. Se kasvaa tavallisesti kolmesta kahdeksaan metriä korkeaksi. Latvus on avoin ja leveähkö. Runko on usein monihaarainen ja oksat siirottavia. Rungon kuori on yleensä harmahtavan ruskea. Manteli ei muodosta vesoja eikä piikkejä.
Lehdet ovat ruodillisia, ja lehtiasento on vuorottainen. Lehdet voivat olla muodoltaan suikeita tai soikean suikeita, tyveltään kiilamaisia tai pyöristyneitä ja kärjeltään teräviä tai lyhyen otapäisiä. Lehtilapa on tavallisesti kolmesta yhdeksään senttimetriä pitkä ja 1–2,5 senttimetriä leveä. Ruoti on yleensä 10–25 millimetriä pitkä.
Kukat kehittyvät yksittäin oksien sivuttaisiin lyhytversoihin tai kärkiversojen sivuttaisiin hankasilmuihin. Säteittäisesti symmetriset kukat ovat viisilukuisia ja rakenteeltaan maljakehäisiä, mikä tarkoittaa kukan kehälehtien ja heteiden tyvien sekä kukkaperän pään muodostavan maljamaisen kukkapohjuksen. Kukat ovat kahdesta viiteen senttimetriä leveitä. Varsinainen kukkaperä on vain kolmesta neljään millimetriä pitkä. Maljamainen kukkapohjus eli hypantio on lieriömäinen ja ulkopinnaltaan karvaton. Verholehdet ovat pitkänpyöreitä tai suikeita, tylppäkärkisiä ja laidoiltaan karvaisia. Terälehdet ovat valkoisia tai hieman vaaleanpunaisia. Niiden muoto muuntelee pitkänpyöreästä vastapuikeaan. Terälehden tyvi on kapea ja kärki tylppä- tai lanttopäinen. Kukassa on useita keskenään eripituisia heteitä. Heteiden keskellä olevan emin vartalo on heteitä pidempi. Emin sikiäin on karvainen. Kukat kehittyvät keväällä ennen lehtien puhkeamista, ja puu kukkii lehdettömänä.
Hedelmä on luumarja. Se on yleensä munan- tai luumunmuotoinen, kolmesta kuuteen senttimetriä pitkä ja kahdesta neljään leveä. Usein itsessään manteliksi kutsuttua siementä ympäröi kova endokarppi eli hedelmän ”kivi”. Endokarppia ympäröi sitkeä mesokarppi, jota peittää karvainen kuori. Mesokarppi halkeaa hedelmän kypsyttyä paljastaen endokarpin. Endokarppi on tavallisesti litistyneen soikeahko, usein epäsymmetrinen ja 2,5–4 senttimetriä pitkä. Sen muutoin sileässä pinnassa on pieniä kuoppia. Endokarpin sisältämä siemen eli ”manteli” on litistyneen munanmuotoinen. Siemenen kuori on ruskea ja sisempi endospermi vaalea.
Nuoren puun ohutta kuorta.
Vanhan puun uurteista kuorta.
Lehden alapinta on yläpintaa vaaleampi.
Kukassa on viisi terälehteä, useita heteitä ja yksi emin vartalo.
Hedelmät ovat pinnaltaan karvaisia.
Kasvuolosuhteet

Manteli kasvaa parhaiten välimerenilmastossa, jossa on lämpimät ja kuivat kesät sekä lauhkeat ja sateiset talvet. Mantelin ihannelämpötila on kasvuaikana 15 ja 30 asteen välillä. Puu vaatii vuodessa 300–600 tunnin ajan alle 7,2 asteen lämpötilan. Mantelipuu on paras istuttaa syvään ja vettä läpäisevään savimaahan, mutta se kestää myös kuivuutta ja köyhää maata. Aikaisin keväällä kukkivana manteli on hallanarka.
Ravintosisältö per 100 g

Energiaa 2 423 kJ/579 kcal
Rasvaa 50 g
josta tyydyttynyttä 3,8 g
kertatyydyttymättömät rasvat 32 g
monityydyttymättömät rasvat 12 g
Hiilihydraattia 9,1 g
josta sokereita 4,4 g
Ravintokuitu 13 g
Proteiinia 21 g.
Manteli on gluteeniton, mutta sisältää runsaasti oksaalihappoa.
Siementen käyttö

Manteli sopii syötäväksi sellaisenaan. Manteleiden muoto, maku ja koostumus riippuu lajikkeesta. Espanjalaiset marcona-mantelit ovat pyöreämpiä, makeampia ja pehmeämpiä ja kermaisempia kuin Yhdysvalloissa viljelty lajike.
Mantelilastuja voidaan käyttää kalaruokien mausteena, mantelirouhetta laitetaan leivonnaisiin, kokonaisia kuorittuja manteleita käytetään glögissä ja joulupuurossa. Jauhetusta mantelista ja tomusokerista valmistetaan marsipaania.
Siementen käyttö > Manteliöljy

Manteliöljyä voidaan valmistaa sekä syötävistä manteleista että karvasmanteleista. Se on glyseryylioleaatti ja tuoksuu miedosti ja maistuu pähkinältä. Se ei juuri liukene alkoholiin mutta liukenee helposti kloroformiin ja eetteriin. Sitä voidaan käyttää ruokaöljynä.
Makeaa manteliöljyä saadaan kasvin kuivatuista siemenistä. Öljyä on perinteisesti käytetty hierontaöljynä, sillä sen katsotaan pehmentävän ihoa tehokkaasti.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tarhamanteli eli manteli (Prunus dulcis)
Suomen Lajitietokeskus: Tarhamanteli – Prunus dulcis
Fineli: Mantelin ravintosisältö
ITIS: Prunus dulcis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Prunus dulcis (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Almond (Prunus dulcis) (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Prunus dulcis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Prunus dulcis (almond) (englanniksi)
Manteliksi kutsuttua siementä (alarivi) suojaa kova endokarppi eli ”kivi” (ylärivi).
Marcona-manteleita viljellään Espanjassa.
Marianne Rokne

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | käsipallo |  |
Marianne Rokne (s. 9. maaliskuuta 1978 Bergen) on norjalainen käsipalloilija. Hän on saavuttanut olympiapronssia ja voittanut maailmanmestaruuden. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa 101 maaottelua heinäkuusta 1998 elokuuhun 2007 ja tehnyt niissä 294 maalia.
Rokne saavutti olympiapronssia Sydneyn olympialaisissa 2000. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1999, jolloin Norja voitti loppuottelussa Ranskan jatkoajalla maalein 25–24.
Marsalkka

Marsalkka on sotilasarvo tai arvonimi, joka tarkoittaa seuraavia asioita:
aatelismarsalkka, Venäjän aateliskokousten puheenjohtaja
maamarsalkka, aatelissäädyn puhemies säätyvaltiopäivillä
sotamarsalkka, joissain maissa kenraalia korkeampi sotilasarvo tai arvonimi
Puolan marsalkka
Ranskan marsalkka
Suomen marsalkka
valtamarsalkka eli valtakunnanmarsalkka, eräissä maissa käytetty sotilasarvo ja nykyinen Ruotsin hovin virka
Marx-Engels-Forum

Marxin ja Engelsin patsas keskellä Marx-Engels-Forumia vuonna 2005. Taustalla sittemmin purettu Tasavallan palatsi sekä Berliinin tuomiokirkko, jotka molemmat ovat Spreejoen toisella puolella.
Marx-Engels-Forum on puistomainen aukio Berliinin historiallisessa keskustassa, Spreejoen itärannalla. Se sijaitsee Spreen sekä Karl-Liebknecht-Strasse-, Spandauer Strasse- ja Rathausstrasse-katujen rajaamalla alueella.
Toiseen maailmansotaan asti paikalla ei ollut aukiota, vaan se oli osa tiheästi rakennettua Berliinin vanhaakaupunkia. Alueen rakennukset kuitenkin tuhoutuivat sodassa ja hävitettiin lopullisesti sodan jälkeen. Syntynyt aukio sijaitsi Itä-Berliinin keskustassa, mutta oli pitkään tyhjillään ilman mitään suunnitelmaa. 1980-luvulla paikalle luotiin nykyinen puistomainen aukio Ludwig Engelhardtin suunnitelman mukaisesti. Sitä hallitsee Karl Marxin ja Friedrich Engelsin patsas, joka paljastettiin 4. huhtikuuta 1986. Sen taakse rakennettiin muistomuuri, jonka pronssiset reliefit esittävät yhteiskunnan kehityksen ja Saksan työväenliikkeen historiallisia vaiheita.
Saksojen yhdistymisen jälkeen aukion ilme ja nimi on päätetty säilyttää. Sitä reunustaneista rakennuksista Palast der Republik on kuitenkin purettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marx-Engels-Forum Wikimedia Commonsissa
Marianne Riddervold Kahrs

| Marianne Riddervold Kahrs |
| --- | --- |
 Riddervold maailmancupin osakilpailussa Oslossa vuonna 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 1980 Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Uran tiedot
Laji:  Suunnistus
Seura:  Fredrikstad SK
| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Naisten suunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Aichi 2005 | viesti |  |
Marianne Riddervold Kahrs (s. 1980 Oslo) on norjalainen suunnistaja.
MM-kilpailuissa Riddervold Kahrs on parhaimmillaan saavuttanut hopeaa Norjan viestijoukkueessa Aichin MM-kilpailuissa 2005. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on pitkän matkan 11:s sija Olomoucin MM-kilpailuissa 2008. EM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa henkilökohtaisilla matkoilla on pitkän matkan kahdeksas sija Otepään EM-kilpailuista vuodelta 2006. Suunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailussa hänen paras sijoituksensa on 16:s sija vuodelta 2008. Yksittäisessä maailmancupin osakilpailussa hän on parhaimmillaan sijoittunut kuudenneksi Oslon pitkällä matkalla samana vuonna. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa pitkällä matkalla Nove Mestossa vuonna 2000. Riddervold Kahrs voitti Venlojen viestin Fredrikstad SK:n joukkueessa vuonna 2019.
Marsalkan hopeatorvet

Sotamarsalkan hopeatorvet (tunnettu yleisesti nimellä Marsalkan hopeatorvet) on suomalainen sotilasmarssi.
Kappaleen on säveltänyt sotilaskapellimestari Artturi Rope silloisen Suomen Valkoisen Kaartin vuosijuhlaan vuonna 1932. Rope toimi tuohon aikaan soittajana Suomen Valkoisen Kaartin soittokunnassa eli nykyisessä Kaartin soittokunnassa. Sotamarsalkan hopeatorvet tuli koko Suomen kansalle tutuksi sotavuosina, jolloin se soi elokuvateattereissa puolustusvoimien katsausten tunnusmusiikkina sekä radioitujen asemiesiltojen alkukappaleena. Kappale alkaa tunnetulla fanfaarimelodialla. Kappaleen alku soitetaan nykyään joka vuosi Turun joulurauhan julistamisen yhteydessä.
Marssin nimi viittaa siihen, että kenraali Gustaf Mannerheim oli tammikuussa 1928 juhlistanut Suomen sisällissodan alkamisen 10-vuotisjuhlaa lahjoittamalla Suomen Valkoisen Kaartin soittokunnalle kahdeksan uushopeasta valmistettua fanfaaritorvea. Kappaleen alkuperäinen nimi oli Fanfaarimarssi, mutta Rope vaihtoi sen Sotamarsalkan hopeatorviksi, kun Mannerheim vuonna 1933 ylennettiin sotamarsalkaksi. Myöhemmin Mannerheim sai uuden sotilasarvon Suomen marsalkka, ja kappale tunnetaan nykyään yleisesti pelkkänä Marsalkan hopeatorvina.
Mannerheimin lahjoittamat kahdeksan fanfaaritorvea olivat 1990-luvulle saakka Kaartin soittokunnan käytössä, minkä jälkeen ne museoitiin. Neljä niistä on nykyään Sotamuseossa ja neljä muuta Kaartin jääkärirykmentin perinnetalossa Santahaminassa. Torvien kylkiin on kaiverrettu Suomen kaartin ja Suomen Valkoisen Kaartin tunnettujen taistelupaikkojen nimet: Wasewo, Varsova, Gornyi Dubnjak, Pravetz, Vaasa, Lapua, Oulu, Vilppula, Länkipohja ja Tampere. Torviin oli alun perin kiinnitetty Suomen Valkoisen Kaartin tunnuksella ja Mannerheimin monogrammilla kuvitetut standaarit.
MIME

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
MIME (lyhenne sanoista Multipurpose Internet Mail Extensions) määrittelee tavan, jolla sähköpostiviestejä pystytään välittämään erilaisia merkistöjä käyttäen, ja jolla viesteihin voidaan sisällyttää liitetiedostoina kuvia tai muita dokumentteja. MIME määrittelee myös kattavan joukon sisältötyyppejä eli MIME-tyyppejä, joita käytetään yleisemminkin mm. HTTP:ssä ilmaisemaan välitetyn datan muotoa.
Ennen MIMEä ei ollut yhtenäistä tapaa kertoa mitä merkistöä sähköpostiviestissä käytettiin ja myös liitteiden koodauksessa oli ongelmia. Yleisimmin käytetty koodaustapa uuencode ei ollut täysin standardoitu ja se käytti myös joitakin merkkejä, jotka saattoivat rikkoontua matkalla.
MIME-viestin koodaus

MIME-viestin koodaus ilmoitetaan erikseen datan tyypistä Content-Transfer-Encoding -tiedossa:
7bit: viestissä on vain sallittuja ASCII-merkkejä ja rivien pituus on sallituissa rajoissa; merkit saatetaan tulkita muuksi kuin ASCII:ksi Content-Type -tiedon mukaisesti
8bit: myös kahdeksanbittisiä merkkejä on mukana, muuten viesti täyttää 7bit-kriteerit
binary: viesti saattaa sisältää mitä tahansa, mutta viestiä välittävillä palvelimilla on sopimus siitä, mitä saa lähettää ja miten viesti käsitellään
quoted printable: viesti on muutettu 7-bittiseksi esittämällä muut kuin sallitut merkit "="merkin ja kaksimerkkisen heksadesimaalikoodin yhdistelmällä
base64: viestissä jokaisen kolmen merkin ryhmä on koodattu neljään sähköpostissa luotettavasti siirtyvään merkkiin
MIME-tyyppi

Viestin sisältö tulkitaan Content-Type -tiedon eli MIME-tyypin mukaan. Tällä kuvataan onko kyseessä tekstiä, kuvaa tms. sekä mikä tiedostomuoto on kyseessä. Viesti voi koostua useammasta erityyppisestä osasta. MIME-tyyppi voidaan kuvailla tarkemmin parametrien avulla, esimerkiksi tavallisesta tekstistä kerrotaan käytetty merkistökoodaus: text/plain; charset=iso-8859-1
MIME-tyypit on standardoitu, joten sähköpostiohjelma tai www-selain voi niiden perusteella päätellä, millä apuohjelmalla MIME-koodatun sisällön voi näyttää. Unixeissa tähän on perinteisesti käytetty tiedostoa /etc/mailcap, Unixien työpöytäympäristöillä on omat vastaavat tiedostonsa.
Erikoisia MIME-tyyppejä ovat application/octet-stream, joka tarkoittaa että kyseessä on erittelemätöntä binääridataa (tieto datan tyypistä tai koodauksesta on ollut virheellistä tai tietoa ei koskaan lisätty), ja application/vnd.firma.tiedostomuoto, jossa "firma" huolehtii tiedostomuodon standardoinnista, eikä tiedosta välttämättä ole hyötyä kuin sen koordinoimien ohjelmien kesken.
Tietoturva

MIME-tyypillä pystytään kuvailemaan myös sellaisia tiedostomuotoja, joiden käyttämiseen sisältyy tietoturvaan liittyviä ongelmia. Jokainen MIME-liitteen käsittelemiseen määrätty ohjelma pitäisi olla tietoturvan kannalta ajan tasalla ja sitä ajatellen kirjoitettu. Joissakin järjestelmissä ei voida erikseen määritellä, miten tietyntyyppiset paikalliset tiedostot ja samantyyppiset epäluotettavasta lähteestä tulevat tiedostot käsitellään, mikä lisää ongelmaa entisestään.
Varsinkaan tietokoneohjelmia tai ajettavaa ohjelmakoodia mahdollisesti sisältäviä tiedostoja ("makrot" tms.) ei pitäisi ajaa (muuta kuin nk. "hiekkalaatikossa"), ellei niiden alkuperästä ole varmaa tietoa.
Aiheesta muualla

RFC 2045
RFC 2046
RFC 2047
RFC 6838
RFC 4289
RFC 2049
Mahmud Iskandar Ismail

| Mahmud Iskandar Ismail |
| --- | --- |
 
Yang di-Pertuan Agong
Valtakausi:  26. huhtikuuta 1989 – 25. huhtikuuta 1989
Kruunajaiset:  14. marraskuuta 1984
Edeltäjä:  Ahmad Shah
Seuraaja:  Azlan Shah
Johorin sulttaani
Valtakausi:  11. toukokuuta 1981 – 22. tammikuuta 2010
Edeltäjä:  Ismail
Seuraaja:  Ibrahim Ismail

Syntynyt:  8. huhtikuuta 1932 Johor Bahru, Johor
Kuollut:  23. tammikuuta 2010 (77 vuotta) Johor Bahru, Johor
Puoliso:  Khalsom binti Abdullah Tunku Puan Zanariah
Lapset:  Tunku Kamariah Aminah Maimunah Iskandariah   Tunku Zabedah Aminah Maimunah Iskandariah   Tunku Ibrahim Ismail   Tunku Azizah Aminah Maimunah Iskandariah  Tunku Mariam Zaharah   Tunku Norani Fatimah   Tunku Maimunah Ismailiah   Tunku Abdul Majid  Tunku Muna Najiah   Tunku Aminah Kalsum Masera Marian Zahira Iskandariah
Koko nimi:  Tunku Mahmood Iskandar ibni Tunku Ismail
Suku:  Temenggong
Isä:  Ismail
Äiti:  Sultanah Ungku Tun Aminah Binti Ungku Ahmad
Uskonto:  sunnalaisuus
Iskandar ibni Ismail Al-Khalidi oli Malesian kuningas vuosina 1984-1989 ja Johorin osavaltion sulttaani vuosina 1981-2010.
Iskandarista tuli Johorin sulttaani isänsä sulttaani Ismailin kuoltua vuonna 1981. Iskandar johti Johorin osavaltiota 30 vuotta, kuolemaansa asti, vuoteen 2010. Sulttaani Iskandarin jälkeen valtaan nousi hänen vanhin poikansa Ibrahim. Iskandar oli ensimmäinen Johorin sulttaani, joka oli myös maan kuningas.
Sulttaani Iskandar oli kantava voima, kun Johorin osavaltioon perustettiin uusi erityistalousalue, joka on nimetty hänen mukaansa Iskandariksi.
Skandaalit

Iskandarilla on hyvin kiistanalainen historia, ja hän on ollut osallisena useissa skandaaleissa. Vuonna 1961 ollessaan vielä Johorin prinssi hän pahoinpiteli kuutta ihmistä. Vuonna 1977 hän ampui miehen, jota hän sanoi luulleensa salakuljettajaksi. Iskandar tuomittiin vankeuteen, ja hän istui vankilassa puoli vuotta, kunnes hänen isänsä sulttaani armahti hänet.
Vuonna 1987 Iskandar hyökkäsi golfkentällä mailapojan kimppuun ja poika kuoli. Mailapoika oli nauranut Iskandarin missattua putin.
Vuonna 1993 sattuneiden kahden pahoinpitelytapauksen jälkeen Malesian perustuslakia muutettiin ja sulttaanien koskemattomuus lain edessä poistettiin. Tapahtumat saivat alkunsa, kun Iskandarin poika Tunku Abdul Majid Idris pelasi Johorin maahockeyjoukkueessa ja hävittyään ottelun Perakia vastaan rangaistuslaukauskilpailun jälkeen menetti malttinsa ja hyökkäsi Perakin maalivahdin kimppuun. Perakin joukkueen maalivahti teki asiasta rikosilmoituksen, ja Majid sai vuoden vankeustuomion pahoinpitelystä ja Malesian maahockeyliitto antoi hänelle viiden vuoden kilpailukiellon. Hän kuitenkin vapautui takuita vastaan, jotka myös kumottiin, sillä kuninkaalliset nauttivat oikeudellista koskemattomuutta.
Sulttaani Iskandar vastasi maan liiton antamaan kilpailukieltoon määräämällä Johorin joukkueet vetäytymään kaikista kansallisista kilpailuista. Erään joukkueen valmentajana toiminut Douglas Gomez arvosteli Iskandarin päätöstä. Iskandar kutsui valmentajan palatsiinsa, jossa Iskadar pahoinpiteli hänet henkivartijoiden seuratessa vieressä.
Johorin kuningasperheen toilailut johtivat lopulta siihen, että Malesian pääministeri Mahathir Mohamad johti kampanjaa, jolla maan perustuslaista poistettiin sulttaanien syytesuoja.
M/S Najaden

| M/S Najaden |
| --- | --- |
Tyyppi:  Konttialus / kuivalastialus
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Helsinki
IMO-numero:  8806137
MMSI-numero:  230161000
Tunnuskirjaimet:  OIZB
Aiemmat nimet:  1989– Najaden
Omistaja:  Bore
Aiemmat omistajat:  1989–2006: Rederi Ab Engship 2006– Bore
Rakennustelakka:  Schiffswerft J.J. Sietas GmbH Co, Hampuri, Saksa
Rakennusnumero:  1036
Luovutettu:  24. helmikuuta 1989
Tekniset tiedot
Pituus:  104,81 m
Leveys:  16 m
Syväys:  5,78 m
Bruttovetoisuus (GT):  3 826
Koneisto:  1 × Wärtsilä 8R32 diesel
Koneteho:  2 960 kW
Nopeus:  25,93 km/h
Nopeus:  14 kn
Lastikapasiteetti:  6 561 m³
Lastikapasiteetti:  326 TEU
Lähteet:  
M/S Najaden (IMO 8806137) on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva konttialus/kuivalastialus. Alus on rakennettu vuonna 1989 J.J. Sietaksen telakalla Hampurissa, Saksassa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 326. Kuollutta painoa Najadenilla on 4 402 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Suomen lipun alle ja sen kotisatama on Helsinki.
Käyttöhistoria

24. helmikuuta 1989 suomalainen Rederi Ab Engship hankki aluksen omistukseensa ja rekisteröi sen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Turku. Marraskuussa 1993 aluksen kotisatamaksi vaihdettiin Nauvo.