stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pieni-Lumperoinen
Maantietoa

Pieni-Lumperoinen on 3,8 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 307 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on muodostunut Saarijärvestä erottavan kannaksen taakse. Kannas on muodostunut harjujaksosta, jota esiintyy jo kirkonkylässä, seuraa kannasta, ja jatkaa etelässä esimerkiksi Summasen Summasaaressa. Kannas on suhteellisen tiheään rakennettu ja noin 200 metriä leveä. Järven luoteisosassa sijaitsee Autiolahti, jonka rannat kohoavat korkeiksi Heramäeksi ja Mustikkakorvenmäeksi. Itärannat kuuluvat kannakselle, joka erottaa järven Iso-Lumperoisesta. Kannaksen pohjoisosassa virtaa noin puolikilometrinen Mustjoki Pieni-Lumperoiseen. Pohjois- ja kaakkoisrannat ovat matalampaa rannikkoa. Keskellä järveä on yksi saari, Savolansaari. Nykykartoissa saareen liitetään toinenkin nimi, Mattilansaari. Kartoista ei selviä, kumpi nimistä on yleisessä käytössä. Saari on kahdeksan metriä korkea ja sen pohjoispuolella sijaitsee Niemelänsalmi ja kaakkoispuolella Savolansalmi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 15 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,9 metriä. Siinä on kolme syvännettä. Luoteisosassa on laaja syvänne, jossa on 14,5 metriä vettä, saaren edustalla lounaassa sijaitse pieni 14 metrin syvänne ja kaakkoisosassa sijaitsee järven syvin kohta, jossa on 20,6 metriä syvää. Saaren koillispuolella on tasainen järvenpohja, jonka syväys yltää vaivoin neljään metriin.
Järven rantaviivan pituus on 13,9 kilometriä. Saarijärven taajama-aluetta ovat lounaisrannat kannaksella ja Autiolahden rannat. Pohjoisessa sijaitsevat Husuahon, Hämeenniemen, Mäntylän, Härkälähteen ja Heramäen asuinalueet. Kannas alkaa kirkonkylän taajamasta, ja päättyy Sara-ahon ja Kukonhiekan asuinalueisiin. Järven kaakkoisrannassa on Rahkolankylä ja Mustjoen ympäristössä Heikkilänmutkan kulmakunta. Kirkonkylän kautta kulkee valtatie 13 ja Jyväskylä–Haapajärvi-rata, jonka ratapiha sijaitsee harjulla. Tie ylittää Palvasalmen kahdella sillalla. Autiolahden ohi kulkee kirkonkylältä alkava seututie 648, josta haarautuu yhdystie 6510 Heikkilänmutkalle. Heikkilänmutkalta haarautuu yhdystie 16845 sillan kautta Rahkolankylälle ja sieltä takaisin järven eteläpään harjulle. Erityisiä rantakohteita ovat Kukonhiekan tanssilava, Hiekkaniemen kesäteatteri, Saarijärven kirkko ja hautausmaa sekä Autiolahden uimaranta.
Säännöstely

Saarijärven laskujoessa Leuhunjoessa toimii nykyään Leuhunkosken vesivoimalaitos, joka valmistui vuonna 1961. Sen toiminta nostaa Saarijärven, Pieni-Lumperoisen ja Iso-Lumperoisen vedenpintoja samalle korkeudelle 117,5 metriä mpy. Vedenpinnan säännöstelyrajat on määrätty 115,76 metrin ja 118,36 metrin välille. Säännöstelyn vuoksi Mustjoki on tulvinut tasaiseksi virtaavaksi joeksi ja Pyhäkoski keskijuoksulle asti muodostaen uomaan jokisaaren. Säännöstelyn lupaehtoja on muutettu niin, että kevättulvien aikana vedenpintaa voidaan pitää 10 senttimetriä ylempänä kuin muuten.
Historiaa

Vuosina 1766–1805 julkaistuissa rekognosointikartoissa järven nimi on kirjoitettu ”Pieni Lumberoinen”, sen laskujoki ”MustaIoki” ja kirkko on nimetty ”SARIÄWI Ka”. Autiolahden nimi kirjoitettiin ”Autiolax”. Järvi oli metsäjärvi, jonka eteläosissa ja Mustajoen suulla näkyy niittyjä merkitsevää väritystä. Saarijärven kannaksella, etelärannassa Rahkolassa ja saaren kaakkoispuolella on maatiloja. Saaren nimi kirjoitetaan ”Savolsansari”. Saari on tuolloin autio. Saarijärvelle tulee karttaan merkittynä harjua myöten tie, joka käy myös Rahkolassa. Harjulla näkyvät Kehälampi, Paskolampi, Peltolampi ja Pajulampi hieman erimuotoisina.
Vuoden 1966 peruskartassa silmämääräisesti noin puolet rannoista ovat peltomaata. Myös Savolansaaresta on puolet peltomaata. Rautatiestä haarautuu raide Lumperoisen rantaan, johon on merkitty varastointialue. Vuoden 1984 kartassa on tapahtunut maankäytössä muutoksia. Harjulla on enää yksi peltopalsta jäljellä. Luoteisrantojen peltopalstat on muuttuneet asuinalueiksi. Savolansaaren peltoala on kutistunut kahdeksi pikkupalstaksi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alue|Saarijärven alueella (14.61), jonka Saarijärven–Lumperoisten alueeseen (14.614) järvi kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta muutama metsäoja, josta yksikään ei ala lammesta. Rahokolankylässä sijaitseva Kaakonlampi laskee kaakkoisrantaan lyhyttä ojaa myöten. Mustjoki laskee Iso-Lumperoisesta järven koillisrantaan. Pieni-Lumperosien oma lasku-uoma Palvansalmi on aikoinaan puhkaissut harjujakson Saarijärveen. Järvien vedenpinnat ovat samalla tasolla.
Pieni-Lumperoinen on yhdeksänneksi laajin Saarijärven 241:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraava Iso-Löytänä on vesitilavuudeltaan suurempi.
Marion Barron

Marion Barron (s. 28. maaliskuuta 1958) on brittiläinen näyttelijä. Hän syntyi Brittiläisessä Nigeriassa ja kasvoi lapsuutensa Dumfriesissa Skotlannissa. Hänellä on televisiorooleja 1990-luvulta sarjoissa The Bill ja Screen Two sekä Pokka pitää, jossa hän esitti pastorin vaimoa. Marion Barronilla on mies Simon ja kaksi lasta.
Kaljaasi Olga

Kaljaasi Olga Uudessakaupungissa
Kaljaasi Olga on Ruotsinpyhtäällä vuonna 1885 rakennettu 20-metrinen puurakenteinen purjealus. Se purjehti alkuaikoinaan Porvoon ja Kotkan satamista muihin Suomen satamiin kuljettaen lastinaan kalkkikiveä, puutavaraa ja sokerijuurikkaita. Vuonna 1944 alus määrättiin pakko-ottoon Neuvostoliitolle. Tämän välttämiseksi alus jouduttiin upottamaan tarkoituksella meren pohjaan. Myöhemmin kaljaasi oli Kemiössä omistuksessa huvialuksena 1960-luvulla ja päätyi nykyiseen kotisatamaansa Uuteenkaupunkiin vuonna 1999. Tällöin alus myös kunnostettiin merikelpoiseksi.
Kaljaasin omistaa nykyään Hot Hot Holidays, ja se toimii yrityksen charter-aluksena. Alus oli myös vuonna lavastuksena 2004 MTV3:n tosi-tv-ohjelmassa Suuri Seikkailu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaljaasi Olga Wikimedia Commonsissa
Kaarina-talo

Kaarina-talo toukokuussa 2018.
Kaarina-talo on Kaarinan kaupungin keskustaan vuoden 2018 alussa valmistunut julkinen rakennus, jonka tärkeimpiä käyttäjiä ovat Kaarinan kaupunginkirjasto ja Kaarinan kaupunginvaltuusto. Talon valtuustosali eli Kaarina-sali on muutettavissa noin 220-paikkaiseksi konserttisaliksi.
Kaarina-talon ovat suunnitelleet arkkitehtitoimisto Ark’Aboasta kaarinalaiset arkkitehdit Pia Helin ja Esa Virtanen. Kolmikerroksinen rakennus. Kaarinan uuden torin ja rakennuksen pääsisäänkäynnin puolelta rakennus on lasia ja vaaleaa rappauspintaa, kun taas tien 110 suunnasta näkyvin elementti on perforoidusta alumiinista tehty kaksoisjulkisivu.
Kirjastotilojen ja Kaarina-salin lisäksi rakennuksessa on kaupungin yhteispalvelupiste Fiskari, kaupungin hallinnon toimistotiloja, varattavia kokoustiloja sekä taidenäyttelytiloja ja kahvila-ravintola.
Yksi Kaarina-talon julkisia taideteoksista on turkulaisen taiteilijaryhmä IC-98:n digitaalinen, jatkuvasti muuttuva teksti- ja valoteos  Genius Loci, joka heijastetaan kirjastosalin seinään.
Viereinen rakennus, jossa Kaarinan kirjasto toimi ”tilapäisesti” vuodesta 1979 on purettu ja sen tilalle rakennetaan aukio, pieni puisto ja asuinkerrostalo.
Aiheesta muualla

Kerrosten 1–3 pohjakuvat (Arkistoitu – Internet Archive)
Marielle de Sarnez

Sarnez vuonna 2014
Marielle de Sarnez (27. maaliskuuta 1951 Pariisi, Ranska – 13. tammikuuta 2021 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen poliitikko. Hän oli Édouard Philippen Philippen ensimmäisen hallituksen Eurooppa-ministeri kuukauden verran, kunnes erosi 19. kesäkuuta 2017 MoDem-puolueen rahoitusepäselvyyksien vuoksi.
De Sarnez istui Euroopan parlamentissa vuodet 1999–2017. Ja vuodesta 2017 lähtien hän oli Ranskan kansalliskokouksen jäsen. Kansalliskokouksessa De Sarnez johti ulkoasiainvaliokuntaa. Hän kuoli leukemiaan kesken virkakautensa.
Kaljazinin piiri

Kaljazinin piiri Tverin alueen kartalla.
Kaljazinin piiri (ven. Каля́зинский райо́н, Kaljazinski raion) on paikallinen itsehallintoalue Tverin alueen kaakkoisosassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1 671 neliökilometriä. Asukkaita on 21 800 henkeä (vuonna 2009).
Piirin hallinnollinen keskus on Kaljazinin kaupunki. Lisäksi siihen kuuluu 4 maalaiskuntaa:
Alferovo (ven. Алферово)
Nerl (ven. Нерль)
Semendjajevo (ven. Семендяево)
Starobislovo (ven. Старобислово)
Piirin kautta kulkee Moskovan, Sonkovon ja Pietarin välinen rautatie. Tärkein joki on Volga. Seudulla on koneenrakennus-, tekstiili- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan sekä pellavan tuotantoon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaljazinin piirin sivusto (venäjäksi)
Kaljazinin piiri Tverin alue -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Andreapol • Bežetsk • Belyi • Bologoje • Firovo • Kalinin • Kaljazin • Kašin • Kesova Gora • Kimry • Kimry • Konakovo • Krasnyi Holm • Kuvšinovo • Lesnoje • Lihoslavl • Maksatiha • Molokovo • Nelidovo • Olenino • Seližarovo • Ostaškov • Peno • Rameški • Ržev • Ržev • Sandovo • Sonkovo • Spirovo • Staritsa • Toropets • Udomlja • Toržok • Toržok • Tver • Vesjegonsk • Vyšni Volotšok • Vyšni Volotšok  • Zapadnaja Dvina • Žarkovski • Zubtsov
Voksenåsen

Näkymä Voksenåsenilta.
Voksenåsen on Oslon keskustan luoteispuolella sijaitseva noin 500 metrin korkeuteen kohoava mäki. Siellä on samanniminen hotelli- ja konferenssikeskus, jonka Norjan valtio lahjoitti Ruotsille kiitokseksi avusta toisen maailmansodan aikana. Voksenåsenin vieressä sijaitsee Holmenkollen.
Aiheesta muualla

Voksenåsen.no (norjaksi)
Marion (täsmennyssivu)

Marion voi tarkoittaa seuraavia:
Marion, etunimi
Marion, Marion Rung (s. 1945), suomalainen iskelmälaulaja
Marion, sukunimenä:
Alain Marion (1938–1998), ranskalainen huilisti
Frances Marion (1888–1973), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja
Francis Marion (1732–1795), yhdysvaltalainen kenraali
Kitty Marion (1871–1944), saksalaissyntyinen näyttelijä, aktivisti ja suffragetti
Marty Marion (1917–2011), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Shawn Marion (s. 1978), yhdysvaltalainen koripalloilija
Marion, saari Prinssi Edwardin saarilla Intian valtamerellä
Marion, antiikin aikainen kaupunkivaltio Kyproksessa
Marion, kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa
Marionin piirikunta, useita piirikuntia Yhdysvalloissa
Marion Power Shovel, maanrakennuskoneita valmistanut yritys.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pitfall!

| Pitfall! |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Activision
Julkaisija:  Activision
Jakelija:  Google Play ja App Store
Suunnittelija:  David Crane
Pelisarja:  Pitfall
Julkaistu:  1982
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Atari 2600, Atari 5200, Atari 8-bit, ColecoVision, Commodore 64, Intellivision, MSX
Jakelumuoto:  Pelimoduuli ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Pitfall! on Activisionin vuonna 1982 julkaisema tasohyppelypeli.
Peli on yksi parhaiten myyneistä peleistä Atari 2600:lle ja se myi yli neljä miljoonaa kappaletta.
Pelaaminen

Pelissä väistetään vieriviä tukkeja, käärmeitä ja skorpioneja sekä heilutaan liaaneissa.
Aiheesta muualla

Pitfall! MobyGamesissa (englanniksi)
Pitfall! Arcade History -sivustolla (englanniksi)
Jüri Ehlvest

| Jüri Ehlvest |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1967 Tallinna, Viro
Kuollut: 11. lokakuuta 2006 (39 vuotta) New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  virolainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: viro
Tuotannon kieli: viro
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jüri Ehlvest, kirjailijanimet Jüri von Ehlvest, Ürgar Helves (15. maaliskuuta 1967 Tallinna, Viro – 11. lokakuuta 2006 New York, Yhdysvallat) oli virolainen kirjailija.
Monipuolisesti opiskelleen Ehlvestin tuotanto sisältää eettisiä pohdintoja, uskomuksia ja niiden romuttamista. Hänen ensimmäinen julkaistu kaunokirjallinen teoksensa oli novelli "Järelejõudmine", joka ilmestyi Vikerkaarissa 1988. Sen jälkeen hän ehti ennen kuolemaansa julkaista romaaneja ja novelleja, joita on käännetty useille kielille, myös suomeksi.
Ehlvestin veli on shakinpelaaja Jaan Ehlvest.
Teokset

Ikka veel Bagdadis, 1996
Krutsiaania, 1996
Päkapikk kirjutab, 1997
Elli lend, 1999
Elumask, 1999
Taevatrepp, 2001
Hobune eikusagilt, 2002
Rahuldus, 2004, tekijänimellä Jüri von Ehlvest
Palverännak, 2005
Suomennetut novellit

Jüri von Ehlvest: Penivere, suom. Hannu Oittinen
"Se soi" ja "Hevonen ei-mistään", suom. Raija Hämäläinen, antologiassa Tallinnasta pois' (Absurdia, Helsinki 2003).
"Helveestä"", Illimarissa julkaistaan lisäksi Raijan käännöksinä novellit
"Narkomaani," suom. Raija Hämäläinen, kokoelmasta Elumask
"Ja taas koittaa aamu," suom. Raija Hämäläinenalkujaan nimellä: Yrjänä Helve (alias Ürgar Helves)
"Ortopedia," suom. Hannu Oittinen
katkelma pienoisromaanista Elli lend sai jaetun toisen palkinnon Tuglas-seuran ja Suomen Viron-Instituutin järjestämässä käännöskilpailussa 1999
Aiheesta muualla

Jaak Urmet: nekroloog Eesti Päevaleht 19.10.2006 (viroksi)
Vokzalnan metroasema (Kiova)

| Vokzalna (Вокзальна) |
| --- | --- |

 Kiovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Svjatošynsko-Brovarska-linja
Sijainti:  50°26′30″N, 30°29′17″E
Paikkakunta:  Kiova, Ukraina
Avattu:  6. marraskuuta 1960
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Vokzalna (ukr. Вокзальна) on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 6. marraskuuta 1960.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vokzalnan metroasema (Kiova) Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Politeh’nitšnyi instytut ▷ Akademmistetško |  |  Svjatošynsko-Brovarska-linja |  | Universytet ▷ Lisova |
muokkaa wikidataa
Marie Corridon

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 4 × 100 metrin vapaauintiviesti |  |
Marie Louise Corridon (5. helmikuuta 1930 Norwalk, Connecticut – 26. toukokuuta 2010) oli yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja. Hän voitti olympiakultaa naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestistä Lontoon kesäolympialaisissa 1948. Samassa joukkueessa hänen kanssaan uivat Ann Curtis, Thelma Kalama ja Brenda Helser.
Corridon edusti uintiurallaan Women's Swimming Associationia.
Peter Vesterbacka

| Peter Vesterbacka |
| --- | --- |
 Peter Vesterbacka kesäkuussa 2012
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. maaliskuuta 1968 (ikä 56) Pori
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  markkinointijohtaja
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Teija Vesterbacka
Muut tiedot
Lempinimet:  Mighty Eagle
Peter Vesterbacka (s. 12. maaliskuuta 1968 Pori) on suomalainen mobiilipelien kehittäjä ja opetuspeliyhtiö Lightneerin brändijohtaja. Hänet tunnetaan työstään Angry Birds -pelien, startup-tapahtuma Slushin ja Helsinki–Tallinna-rautatietunnelin parissa.
Elämä

Vesterbacka vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Porissa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Björneborgs svenska samskolasta, jonka jälkeen aloitti markkinoinnin opinnot Åbo Akademissa. Opinnot kuitenkin keskeytyivät Vesterbackan siirtyessä töihin Hewlett-Packardille. Vesterbacka nimitettiin Åbo Akademin kauppatieteiden kunniatohtoriksi vuonna 2018.
Vesterbacka vastasi peliyhtiö Rovio Entertainmentin liiketoiminnan kehittämisestä ja oli mukana tekemässä suosittua Angry Birds -mobiilipeliä.
Vesterbacka on järjestänyt vuodesta 2008 kansainväliseksi tapahtumaksi muodostunutta startup-tapahtuma Slushia. Yhdysvaltalainen Time-aikakauslehti valitsi Vesterbackan vuoden 2011 maailman sadan vaikutusvaltaisimman ihmisen listalleen.
Kesäkuussa 2016 Vesterbacka jätti Rovion. Saman vuoden syyskuussa hän aloitti työt opetuspeliyhtiö Lightneerissa. Vesterbacka myös ääninäytteli yhtiön ensimmäisessä pelissä Big Bang Legendsissa.
Vesterbacka on Fun Academyn perustajajäsen sekä toimii osakkaana Finest Future -yrityksessä, joka pyrkii myymään aasialaisille nuorille kielikursseja ja välittämään heitä opiskelijoiksi ammattikouluihin tai lukioihin. Opiskelun maksaisi Suomen valtio. Tavoiteltu 15 000 opiskelijan vuotuinen tuonti aiheuttaisi yhteiskunnalle 340 miljoonan euron kustannukset heidän kouluttamisekseen ylioppilaiksi, mistä syystä hanke on kohdannut vastustusta. Vesterbacka on syyttänyt opetus- ja kulttuuriministeriön ylijohtajan olevan Venäjän palkkalistoilla ja Venäjän soluttautuneen Suomen ytimeen. Vesterbacka on opiskellut kiinan kieltä sekä osallistunut Kiinan jääkiekkoilun kehittämiseen. Hän on ollut kehittämässä EU:n ja ETA-alueen ulkopuolisten opiskelijoiden pääsykoejärjestelmää Suomen korkeakouluihin.
Vuodesta 2018 lähtien Vesterbacka on kuulunut SSBL Salibandy Oy:n hallitukseen ja on mukana Miesten Salibandyliigan brändityöryhmässä, jonka tarkoitus on tuoda suomalaista Salibandyliigaa maailmanlaajuisesti näkyvämmäksi.
Vesterbackan yhtiö suunnittelee lisäksi Rovaniemeltä Kirkkoniemeen vievää rautatietä.
Aiheesta muualla

Peter Vesterbacka Twitterissä
Tyresön kunta

| Tyresön kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Keskustaajama:  Bollmora
Kuntakoodi:  0138
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  69,23 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  49 062
 – Väestötiheys:  708,7 as./km²
 
 www.tyreso.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tyresö Centrum -ostoskeskus Tyresön keskustassa eli Bollmorassa.
Tyresön kunta (ruots. Tyresö kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Bollmora.
Kunnan maapinta-ala on 69,23 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 49 062 henkeä (31.12.2021).
Tyresön naapurikuntia ovat Värmdö, Haninge, Huddinge, Tukholma ja Nacka.
Tyresö sijaitsee Suur-Tukholman alueella Itämeren rannalla Tukholmasta kaakkoon. Kunta on pinta-alaltaan Ruotsin kahdenkymmenen pienimmän joukossa, mutta väestötiheydeltään kahdenkymmenen tiheimmin asutun joukossa. Suurin osa Tyresön asuinalueista kuuluu Tukholman taajamaan.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,10 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Pitäjänä Tyresö oli suhteellisen nuori, sillä se oli erotettu Österhaningesta vuonna 1636. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa siitä muodostettiin maalaiskunta. 1900-luvun suurilla kuntauudistuksilla ei ollut vaikutusta Tyresöhön.
Väestönkehitys

| Tyresön kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 3 169 | 3 169 |
| 1955 | 1955 |    | 3 761 | 3 761 |
| 1960 | 1960 |    | 6 012 | 6 012 |
| 1965 | 1965 |    | 16 491 | 16 491 |
| 1970 | 1970 |    | 27 112 | 27 112 |
| 1975 | 1975 |    | 29 366 | 29 366 |
| 1980 | 1980 |    | 31 061 | 31 061 |
| 1985 | 1985 |    | 32 161 | 32 161 |
| 1990 | 1990 |    | 33 973 | 33 973 |
| 1995 | 1995 |    | 36 627 | 36 627 |
| 2000 | 2000 |    | 39 071 | 39 071 |
| 2005 | 2005 |    | 41 134 | 41 134 |
| 2010 | 2010 |    | 42 947 | 42 947 |
| 2015 | 2015 |    | 46 177 | 46 177 |
| 2020 | 2020 |    | 48 678 | 48 678 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 7 171 | 15,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 405 | 5,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 4 822 | 10,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 31 779 | 68,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 323 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 058 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 224 480 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 89 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 25,2 %
18–64-vuotiaat: 58,9 %
65 vuotta täyttäneet: 15,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,7 | 0,2 |
|   | jalostus | 22,1 | 17,0 |
|   | palvelut | 76,2 | 82,2 |
|   | tuntematon | 1,0 | 0,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 413 | 20 857 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 49,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 402 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tukholma* | 39 427 |
| 2 | Brevikshalvön | 2 018 |
| 3 | Raksta | 746 |
| 4 | Gimmersta | 354 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan ja Tukholman kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bollmora/Tyresö
Lindalen
Tyresö
Luettelossa mainituista taajamista Tyresö ja Lindalen kasvoivat ensin yhteen Bollmora-nimiseksi taajamaksi. Tyresön taajama kuitenkin erosi jossain vaiheessa Bollmorasta taas omaksi taajamakseen. Sittemmin sekä Bollmora että Tyresö ovat kasvaneet yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bergholm
Dyviksudd
Ällmora
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Gimmersta