stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ampumahiihdon maailmancup 2019–2020
Pisteiden määräytyminen

Maailmancupin kilpailut maailmanmestaruuskilpailut mukaan lukien pisteytetään oheisten kaavioiden perusteella. Kauden lopussa henkilökohtaisista kokonaiskilpailuista vähennetään jokaiselta urheilijalta kahden huonoimman kilpailun pisteet.
| Pistejärjestelmä> Pikakilpailut, takaa-ajot, normaalimatkat ja viestikilpailut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | ... | 40 |
| Pisteitä | 60 | 54 | 48 | 43 | 40 | 38 | 36 | 34 | 32 | 31 | 30 | 29 | 28 | 27 | 26 | 25 | 24 | 23 | 22 | 21 | 20 | 19 | 18 | 17 | 16 | 15 | 14 | 13 | ... | 1 |
Yhteislähdöt
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| Pisteitä | 60 | 54 | 48 | 43 | 40 | 38 | 36 | 34 | 32 | 31 | 30 | 29 | 28 | 27 | 26 | 25 | 24 | 23 | 22 | 21 | 20 | 18 | 16 | 14 | 12 | 10 | 8 | 6 | 4 | 2 |
Maacupin pisteytys normaali- ja pikamatkoilta
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | ... | 80 | 81 | 82 | 83 | ... | 108 | 109 | 110 | 111 | ... |
| Pisteitä | 160 | 154 | 148 | 143 | 140 | 138 | 136 | 134 | 132 | 131 | 130 | 129 | 128 | 127 | 126 | 125 | 124 | 123 | 122 | ... | 61 | 59 | 57 | 55 | ... | 5 | 3 | 1 | 1 | ... |
Maacupin pisteytys viesteistä
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| Pisteitä | 420 | 390 | 360 | 330 | 310 | 290 | 270 | 250 | 230 | 220 | 210 | 200 | 190 | 180 | 170 | 160 | 150 | 140 | 130 | 120 | 110 | 100 | 90 | 80 | 70 | 60 | 50 | 40 | 30 | 20 |
Palkintorahat

Palkintorahoja jaettiin jokaisesta maailmancupin kilpailusta sekä korotetusti MM-kilpailuista oheisen taulukon mukaisesti.
Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuita. Viestien palkintosummat jaetaan jokaiselle joukkueen jäsenelle, kun taas maacupin ja viestien lajicupien palkintorahat jaettiin kansallisille lajiliitoille.
| Sijoitus | MM-HK | MM-viesti | MC-HK | MC-viesti | Kokonaiscup | Maacup |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 25 000€ | 7 000€ | 15 000€ | 6 000€ | 28 000€ | 50 000€ |
| 2. | 19 000€ | 5 500€ | 12 000€ | 4 500€ | 23 000€ | 45 000€ |
| 3. | 14 000€ | 4 500€ | 9 000€ | 3 500€ | 18 000€ | 39 000€ |
| 4. | 10 000€ | 3 500€ | 7 000€ | 2 500€ | 15 000€ | 34 000€ |
| 5. | 8 000€ | 3 000€ | 6 000€ | 2 000€ | 13 000€ | 29 000€ |
| 6. | 6 000€ | 2 500€ | 5 000€ | 1 500€ | 10 000€ | 24 000€ |
| 7. | 5 000€ |  | 4 000€ |  | 9 000€ | 19 000€ |
| 8. | 4 000€ |  | 3 500€ |  | 8 000€ | 17 000€ |
| 9. | 3 500€ |  | 3 000€ |  | 7 000€ | 14 000€ |
| 10. | 3 000€ |  | 2 500€ |  | 6 000€ | 11 000€ |
| 11. | 2 500€ |  | 2 000€ |  |  |  |
| 12. | 2 250€ |  | 1 750€ |  |  |  |
| 13. | 2 000€ |  | 1 500€ |  |  |  |
| 14. | 1 750€ |  | 1 250€ |  |  |  |
| 15. | 1 500€ |  | 1 000€ |  |  |  |
| 16. | 1 250€ |  | 900€ |  |  |  |
| 17. | 1 100€ |  | 800€ |  |  |  |
| 18. | 950€ |  | 700€ |  |  |  |
| 19. | 800€ |  | 600€ |  |  |  |
| 20. | 650€ |  | 500€ |  |  |  |
| Yht. | 112 250€ | 104 000€ 52 000€ (pariviesti) | 78 000€ | 80 000€ 40 000€ (pariviesti) | 137 000€ | 282 000€ |
Näiden lisäksi jokaisen henkilökohtaisen lajicupin voittaja tienasi 10 000€:n palkinnon. Viesticupien voittava lajiliitto tienasi 20 000€. Keltaisessa maailmancupin johtajan liivissä kilpailemisesta sai 1 000€ per kilpailu ja punaisesta lajicupin johtajan liivistä sai vastaavasti 850€ per kilpailu.
Yhteensä Kansainvälinen ampumahiihtoliitto oli budjetoinut palkintorahoja maailmancup-kaudelle 2019–2020 MM-kilpailut mukaan lukien 6 628 800€.
Palkintorahat > Palkintorahojen korotus

11. kesäkuuta 2019 Frankfurtissa, Saksassa järjestetyssä kokouksessa IBU:n päättävä elin korotti henkilökohtaisista kilpailuista saatavia palkintorahoja. Niitä saa kaudesta 2019–2020 lähtien 20 parasta aiemman 15 parhaan sijaan. Kaiken kaikkiaan palkintosummat kohoavat yhteensä jokaisessa henkilökohtaisessa kilpailussa yli 400 000 eurolla, eli noin kymmenellä prosentilla.
BG 74 Göttingen

| BG 74 Göttingen |
| --- | --- |
Liiga:  Basketball-Bundesliga
Perustettu:  1974
Areena:  Lokhalle Göttingen kapasiteetti 3 474
Kotipaikka:  Göttingen, Saksa
Värit:           
Päävalmentaja:   John Patrick
Mestaruudet:  EuroChallenge: 2010
Kotisivu:  www.bg74.net
BG 74 Göttingen on saksalainen koripalloseura Göttingenistä.
Historia

Seura perustettiin vuonna 1974 Göttingenissä. Seuran edustusjoukkue voitti 2. Basketball-Bundesligan kaudella 2006–2007 ja nousi Bundesliigaan. Kaudella 2008–2009 joukkue ylsi historiansa parhaaseen saavutukseen oltuaan runkosarjan toinen. Pudotuspelit Göttingen kuitenkin hävisi ensimmäisellä kierroksella Brose Basketsille. Ensimmäistä kertaa joukkue oli mukana eurocupeissa kaudella 2009–2010, jolloin se osallistui EuroChallengeen. Kauden päätteeksi seura voitti sarjan loppuottelussa BC Krasnye Krylya Samaran, ja voitti näin seurahistorian ensimmäisen mestaruuden.
Seuran naisten edustusjoukkueella oli kauden 2007–2008 jälkeen talousvaikeuksia, joiden takia joukkueen paikka naisten Bundesliigassa oli epävarma. Seura onnistui kuitenkin hankkimaan tarvittavat varat ennen kauden alkua.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (saksaksi)
Axel Hägerström

Axel Hägerström
Axel Anders Theodor Hägerström (6. syyskuuta 1868 – 7. heinäkuuta 1939) oli ruotsalainen filosofi ja oikeusoppinut. Hägerström oli kirkkoherra Karl Fredrik Theodor Hägerströmin ja Augusta Maria Skarin poika. Isoisä Carl Peter Hägerström oli pappi ja pastori Östra Tollstadissa. Äidinisä Johan Skarin oli kruununvouti ja äidinäiti Charlotte Björn oli syntyjään Suomesta. Hägerström tuli tunnetuksi arvonihilistinä Skandinaavisen realistisen koulukunnan perustajana sekä oikeuspositivistina. Hägerströmin katsotaan perustaneen Uppsalan koulukunnan ja kehittäneen pohjoismaista hyvinvointivaltioajattelua.
Filosofia

Hägerström esitti, että arvot, viitaten kunkin ihmisen kannattamiin toimintavalmiuksiin, tulisi täsmällisesti ja avoimesti tuoda esiin subjektiivisina valintoina. Arvoja ei tulisi käsittää objektiivisina tai luonnollisesti annettuina toimintaohjeina, ikään kuin Jumalan sanoina. Kyseinen ajattelutapa oli erittäin radikaali, koska se haastoi aikansa yhteiskuntajärjestyksen.
Vaikutus

Axel Hägerströmin vaikutusta ruotsalaisessa kulttuurissa ja erityisesti oikeuskulttuurissa, mutta myös pohjoismaisen hyvinvointivaltiollisen ajattelun vakiintumisessa, ei voida tulkita suoraviivaisesti. Kyse on Hägerström-efektistä, joka on ollut monitahoinen ja kestänyt pitkään. Hägerströmin mainetta ovat kasvattaneet sekä hänen vastustajansa että hänen kannattajansa. Axel Hägerströmin erityisenä ansiona voidaan pitää sitä, että hän ajattelunsa ja tutkimustensa kautta loi uudenlaisen järkeilytyylin, jolla on ollut vallankumouksellinen vaikutus pohjoismaisessa yhteiskunnallisessa ajattelussa ja toiminnassa. Hägerströmin järkeilytyylin omaksuminen läpäisi monia tieteenaloja lainopista taloustieteeseen, filosofiasta sosiologiaan, politiikan tieteestä teologiaan, eikä se rajoittunut vain akateemiseen maailmaan. Uppsalan koulukunnan filosofialla oli paljon yhteyksiä myöhempään loogiseen empirismiin, muun muassa kielteisessä suhtautumisessa metafysiikkaa kohtaan, vaikka suuntauksilla oli myös merkittäviä eroja. Radikaalia Uppsalan koulukuntaa pidetäänkin Pohjoismaissa ja erityisesti Ruotsissa maltillisemman loogisen empirismin edeltäjänä, johon Uppsalan koulukunta vähitellen sulautui.
Seuraajat ja oppilaat

Anders Vilhelm Lundstedt
Alf Ross
Ingmar Hedenius
Karl Olivecrona
Teoksia

Aristoteles etiska grundtankar och deras teoretiska förutsättningar (gradualavhandling, 1893),
Undersökning av den empiristiska etikens möjlighet med särskild hänsyn till dess moderna huvudformer (1895),
Om den moraliska känslan och driften såsom förnuftiga (s.å.),
Om "den empiristiska etiken" och "den moraliska känslan", Svar på kritik (1897),
Om filosofiens betydelse för människan (i serien "Vår tids lifsfrågor", 6, 1898),
Kants Ethik, im Verhältnis zu seinen erkenntnistheoretischen Grundgedanken systematisch dargestellt (1902),
Stat och rätt, en rättsfilosofisk undersökning, I (1904), Das prinzip der wissenschaft, I (i Humanistiska vetenskapssamfundets skrifter, 1908)
I moralpsykologiska frågor (i tidskr. "Psyke", 1908).
Der römische Obligationsbegriff im Lichte der allgemeinen römischen Rechtsanschauung. 1 (1927)
Der römische Obligationsbegriff im Lichte der allgemeinen römischen Rechtsanschauung. 2, Über die Verbalobligation (1941) (Skrifter utgivna av K. Humanistiska vetenskapssamfundet i Uppsala 35)
Andrei Pavel

| Andrei Pavel |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. tammikuuta 1974  Constanța 
Kansalaisuus:   Romania
Tennispelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  86 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1995–2009
Palkintorahat:  5 225 028 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  13. (25.10.2004)
Turnausvoittoja:  3
Voitot/tappiot:  277–266
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  4. kierros (1999, 2004)
Ranskan avoimet:  puolivälierät (2002)
Wimbledon:  3. kierros (2000, 2002)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2000, 2004)
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  142–136
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Andrei Pavel (s. 27. tammikuuta 1974 Constanța) on romanialainen entinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän oli kaksinpelissä ATP-listan sijalla kolmetoista lokakuussa 2004 ja nelinpelissä sijalla 18 huhtikuussa 2007. Urallaan hän voitti kolme ATP-turnausta kaksinpelissä ja kuusi turnausta nelinpelissä. Junioriurallaan hän voitti Ranskan avoimet.
Grand Slam -turnauksissa Pavel pääsi parhaimmillaan puolivälieriin Ranskan avoimissa 2002. Neljännellä kierroksella hän voitti maailmanlistan kolmosen, Tommy Haasin, mutta hävisi puolivälierässä Àlex Corretjalle.
Pavel voitti urallaan kolme ATP-turnausta kaksinpelissä. Näistä ensimmäinen tuli Tokiossa vuonna 1998, toinen St. Pöltenissä 2000 ja kolmas Montrealissa 2001. Pavel oli loppuottelun häviävänä osapuolena kuusi kertaa. Nelinpelissä hän saavutti kuusi turnausvoittoa.
Pavel kilpaili neljissä olympialaisissa. Barcelonassa 1992 hän hävisi kaksinpelin ensimmäisellä kierroksella Carl-Uwe Steebille, Atlantassa 1996 Sergi Brugueralle, Sydneyssä 2000 Magnus Normanille ja Ateenassa 2004 Ivo Karlovićille. Nelinpelissä hän kilpaili Atlantassa, Sydneyssä ja Ateenassa jääden joka kerta avauskierrokselle.
Pavel ilmoitti uransa lopettamisesta 35 vuoden ikäisenä syyskuussa 2009. Hänen viimeiseksi turnauksekseen jäi samalla viikolla pelattu BCR Open Romania. Joulukuussa 2010 hän aloitti naistennispelaaja Jelena Jankovićin valmentajana.
Turnausvoitot kaksinpelissä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Päivä | Turnaus | Kenttä | Loppuotteluvastustaja | Tulos |
| 1. | 13. huhtikuuta 1998 | Tokio, Japani | Kova |  Byron Black | 6–3, 6–4 |
| 2. | 22. toukokuuta 2000 | St. Pölten, Itävalta | Massa |  Andrew Ilie | 7–5, 3–6, 6–2 |
| 3. | 30. heinäkuuta 2001 | Montreal, Kanada | Kova |  Patrick Rafter | 7–6, 2–6, 6–3 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Andrei Pavel Wikimedia Commonsissa
Andrei Pavel ATP:n sivuilla
Bice Vanzetta

| Mitalit> Maa:   Italia.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Albertville 1992 | 4×5 km viesti |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | 4×5 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 1991 | 4×5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Falun 1993 | 4×5 km viesti |  |
Bice Vanzetta (s. 7. maaliskuuta 1961) on italialainen entinen hiihtäjä.
Vanzetta voitti lukuisia arvokisamitaleita Italian viestijoukkueessa. Talviolympialaisista hän saavutti viestipronssia 1992 Albertvillestä ja 1994 Lillehammerista. MM-kisoissa Vanzetta saavutti Italian viestijoukkueessa hopeaa 1991 Val di Fiemmestä ja 1993 Falunista.
Henkilökohtaisilla matkoilla Vanzettan parhaaksi arvokisasijoitukseksi jäi 12. sija viiden kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailusta 1991 MM-kisoissa. Maailmancupin osakilpailuissa hänen paras sijoituksensa on kahdeksas sija tammikuussa 1993 Cognessa käydystä kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailusta. Vanzetta lopetti uransa vuoden 1994 keväällä.
Vanzettan veli Giorgio on myös entinen huipputason hiihtäjä.
Androgeeni-insensitiivisyyssyndrooma

| Androgeeni-insensitiivisyyssyndrooma |
| --- | --- |
 Androgeenireseptori, joka on syndroomassa usein toimimaton tai vain osin toimiva eikä reagoi siksi normaalisti kehon mieshormoneihin.
Luokitus
ICD-10:  E34.51 (CAIS), E34.52 (PAIS) ja E34.50 (MAIS)
ICD-9:  259.51 (CAIS), 259.52 (PAIS) ja 259.50 (MAIS)
OMIM:  300068
Tautitietokanta:  12975
MedlinePlus:  001180
MeSH:  D013734
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Androgeeni-insensitiivisyyssyndrooma (AIS) eli mieshormonialiherkkyysoireyhtymä on harvinainen X-kromosomaalisesti väistyvästi periytyvä ja esiintymistavaltaan monikirjoinen oireyhtymä, jossa perimältään miehen eli XY-sukupuolikromosomit omaavan henkilön solut reagoivat oman kehon tuottamiin mieshormoneihin (testosteroni ja potentimpi dihydrotestosteroni) vain osittain tai ei ollenkaan. Tämä häiritsee tai estää kokonaan sikiövaiheesta alkaen miesmäisten piirteiden ja miesten sukupuolielinten kehittymistä AIS:ia potevalle henkilölle ja aiheuttaa intersukupuolisuutta.
Lähes kaikissa AI-syndroomissa androgeenireseptorissa on mutaatio, joka heikentää tai kokonaan estää sen kykyä reagoida mieshormoneihin. Myös muut tekijät voivat aiheuttaa syndroomaa, vaikka ovat harvinaisia.
XY-kromosomit omaavan henkilön AIS:in oireiden voimakkuus vaihtelee, mutta oireet eivät tiettävästi vaikuta henkilön elinikään. Joillain XY-kromosomit omaavilla ihmisillä on miesmäiset piirteet mutta häiriöitä siemennesteen laadussa. Toiset taas näyttävät ulkoisesti täysin naisilta mutta eivät voi tulla raskaaksi. Osa on piirteiltään miehen ja naisen väliltä. AI-syndrooman erilaisten muotojen vuoksi se luokitellaan kolmeen luokkaan: CAIS, PAIS ja MAIS. CAI-syndroomaiset henkilöt näyttävät naisilta, PAI-syndroomaiset ovat miehen ja naisen väliltä ja MAI-syndroomaiset näyttävät miehiltä.
AIS periytyy X-kromosomaalisesti ja väistyvästi, eli vain toiselta vanhemmaltaan AIS:ia aiheuttavan geenin perineet eli heterotsygoottiset naiset kehittyvät normaalisti. Kun tällainen nainen tulee raskaaksi, hän siirtää 50 %:n todennäköisyydellä sairautta aiheuttavan geenin poikalapselleen, joka geenin saadessaan sairastuu AIS:iin. Myös hänen tyttölapsensa perii geenin 50 %:n todennäköisyydellä, mutta hänestä tulee sairautta aiheuttavan geenin saadessaan oireeton sairauden kantaja. Tyttö ei siis saa AIS:ia, mutta hän voi siirtää taudin eteenpäin poikalapsilleen 50 %:n todennäköisyydellä ja hänen tyttäristään voi tulla kantajia 50 %:n todennäköisyydellä.
Erilaisten AI-syndrooman muotojen aiheuttamia oireita kyetään helpottamaan, mutta syynä useimmiten olevaa androgeenireseptorin vajavaista toimintaa ei voida korjata. Hoitoja ovat sukupuolenkorjausprosessi, sukuelinten korjausleikkaus, kivesten poisto syöpäriskin vähentämiseksi, hormoniterapia ja psyykkinen terapia.
Historia

Kuvauksia AI-syndroomasta on satojen vuosien ajalta, mutta AIS:n syntytapaa alettiin ymmärtää vasta 1950-luvulla. Ensimmäiset yleiset intersukupuolisuuden luokittelut kehitti vuonna 1549 italialainen lääkäri ja fyysikko Fortuné Affaitati. Ensimmäisiin lukeutuvat lääketieteelliset kuvaukset AI-syndroomasta teki vuonna 1839 skotlantilainen synnytysopin asiantuntija James Young Simpson.
AI-syndrooman löytämiseen johtaneet 1900-luvun virstanpylväät:
1950 – Lawson Wilkins antoi päivittäisenä lääkekuurina mieshormonina toimivaa metyylitestosteronia 46,XY-naiselle (geneettiselle miehelle). Nainen ei kuitenkaan reagoinut hoitoihin. Tämän jälkeen Wilkins kuvasi ensimmäisenä aliherkkyyden mieshormoneille syyksi AIS:aan.
1970 – Mary Frances Lyon ja Susan Hawkes havaitsivat X-kromosomissa olevan geenin aiheuttavan hiirillä aliherkkyyden mieshormoneille.
1981 – Barbara Migeon kollegoineen ilmoitti löytäneensä androgeenireseptorin tai sitä ohjaava geenin sijainnin ihmisillä. He rajasivat sen X-kromosomin alueelle Xq11–Xq13.
1988 – Useat tutkijat kloonasivat ja analysoivat androgeenireseptorin. Terry Brown kollegoineen kertoi ensimmäisenä löytäneensä AIS:ia aiheuttavia mutaatioita.
1989 – Terry Brown kollegoineen tarkensi androgeenireseptorin alueeksi Xq11–Xq12. Dennis Lubahn kollegoineen julkaisi alueen intronien ja eksonien rajat.
1994 – Androgeenireseptorin mutaatioiden tietokanta (linkki tietokantaan) tehtiin listaamaan kaikki reseptoriin kohdistuvat tunnetut mutaatiot.
Historia > AI-syndrooman nimet

Koska AI-syndroomalla on toisistaan poikkeavia muotoja eikä sen aiheuttajaa tunnettu pitkään aikaan, sillä on ollut monta nimeä. Gynekologi John M. Morris kuvasi AI-syndrooman 1953 ja nimesi sen kivesten naisellistumiseksi (eng. testicular feminization). Muita nimiä ovat olleet Reifensteinin syndrooma (1947), Goldberg–Maxwell-syndrooma (1948), Morrisin syndrooma (1953), Gilbert-Dreyfusin syndrooma (1957), Lubin syndrooma (1959), epätäydellinen kivesten naisellistuminen (1963, eng. incomplete testicular feminization), Rosewaterin syndrooma (1965) ja Aimanin syndrooma (1979).
Luokittelu

AIS jaetaan kolmeen luokkaan henkilön ulkomuodon ja ominaisuuksien eli fenotyypin mukaan: CAIS, PAIS ja MAIS. AIS voidaan myös luokitella hienojakoisemmin kuuteen luokkaan fenotyypeittäin käyttäen niin sanottua Quigleyn asteikkoa.
Luokittelu > Täysi AIS (CAIS)

CAIS:ia (eng. complete AIS) eli täyttä AI-syndroomaa potevat näyttävät naisilta, mutta munasarjojen tilalla heillä on normaalisti testosteronia tuottavat piilokivekset ja muutenkin normaali mieshormonien tuotto. He eivät voi saada lapsia. Murrosikä voi tulla heille hieman myöhässä, ja tavallisesti CAIS havaitaan vasta tällöin, sillä CAIS:ia poteville ei tule kuukautisia. Lisäksi häpykarvoitus voi jäädä tavallista vähäisemmäksi. Kolmasosalle ei tule kainalokarvoja. Ulkoisesti sukupuolielimet voivat olla hieman alikehittyneet. Emätin on pussimainen ja päättyy ”tyhjään”. Sen syvyys voi olla lyhyt ja äärimmäisissä tapauksissa emättimen aukko lyhyen kuoppamainen. Kohdunkaula ja kohtu puuttuvat kokonaan johtuen kivesten Sertolin solujen tuottamista anti-Müller-hormoneista, jotka estävät Müllerin systeemin (munanjohtimet, kohtu ja emättimen ylempi osa) kehitystä. Kolmasosassa tapauksista anti-Müller-hormonit eivät kuitenkaan estä naissukuelinten kehittymistä, jolloin näiden alkeellisia jäänteitä voi jäädä kehoon. Harvinaisissa tapauksissa henkilöllä on täysin kehittyneet Müllerin systeemin elimet. Eräässä poikkeuksellisessa tapauksessa 22-vuotiaalla CAIS:ia potevalla nämä olivat täysin kehittyneet. Toisessa tapauksessa 22-vuotiaalla oli täysin kehittynyt kohtu.
Henkilön kivekset voivat olla alavatsan sisällä tai pullahtaa jossain vaiheessa elämää tyrämäisesti ja vaarallisesti isoihin häpyhuuliin. Kivesten tuottamat siittiöt eivät kehity alkuvaiheita pidemmälle, sillä kehitykseen vaaditaan mieshormoneita. Lisäkivekset, siemenjohdin ja rakkularauhanen puuttuvat valtaosalta, mutta 30 prosentilla nämä voivat olla kehittyneet osittain. Eturauhanen jää alikehittyneeksi.
Muita erityisiä muutoksia suhteessa terveisiin naisiin ovat pidemmät käsivarret, suuremmat kädet, jalkaterät, suuremmat hampaat, aknen puutos ja silmän Meibomin rauhasen häiriöt, jotka voivat aiheuttaa silmien kuivuutta ja valonarkuutta.
CAIS:ia potevat ovat raportoineet eräässä 14 henkilöä kattaneessa tutkimuksessa 100 % seksuaalisen kiinnostuneisuuden miessukupuolta kohtaan nuoruudessa ja 93 % kiinnostuneisuuden aikuisuudessa. Siitä huolimatta, että CAIS:ia poteva ei reagoi lainkaan testosteroniin, libido on normaali.
Luokittelu > Täysi AIS (CAIS) > Yhtäaikaissairaudet

CAIS:ia potevat elävät tiettävästi normaalin pituisen elämän. Heillä on kuitenkin kohonnut riski saada aikuisena sukupuolisolukasvain (seminooma): todennäköisyyden keskiarvo kautta koko aikuisiän on noin 2 % ja myöhemmällä iällä ehkä huomattavampi, minkä vuoksi kivekset usein poistetaan leikkauksella pian diagnoosin jälkeen. CAI-syndroomaisilla on myös kohonnut rintasyöpäriski ja keskimääräistä harvemmat luut (osteoporoosin riskitekijä). Tiettävästi kivesten poisto ennen tai jälkeen murrosiän ja tätä seuraava estrogeenihoito eivät vaikuta syndrooman luiden harventumiseen. Alikehittyneen emättimen vuoksi yhdyntä voi olla kivuliasta.
Luokittelu > Osittainen AIS (PAIS)

PAIS (eng. partial AIS) eli osittainen AIS ilmenee, kun mieshormonien vaikutus välittyy osittain androgeenireseptorien kautta mutta ei kokonaan. Suhteessa CAI-syndroomaisiin on PAI-syndroomaisten henkilöiden välillä suurempia eroja. PAI-syndroomaisten sukuelimet ovat ulkomuodoltaan miehen ja naisen sukuelinten väliltä. PAIS:in äärimuodossa henkilöllä on ylikasvanut klitoris ja lievemmässä muodossa siitin, jossa on hypospadia. PAI-syndroomaisilla on usein ulkoiset kivekset, jotka ovat alikehittyneet eivätkä välttämättä laskeudu murrosiässä. PAIS:ia potevilla voi olla mm. rintojen kehittymistä (gynekomastiaa), korkea ääni, vähentynyt häpykarvoitus, pienentynyt eturauhanen ja piilokiveksisyyttä. PAIS:in lievintä muotoa potevat eli piirteiltään miesmäisimmät voivat harvinaisissa tapauksissa saada lapsia.
Luokittelu > Lievä AIS (MAIS)

MAIS:ia (eng. mild/minimal AIS) eli lievää AI-syndroomaa potevat henkilöt näyttävät miehiltä. Heillä voi olla lieviä oireita, kuten gynekomastiaa varhaisnuorina ja/tai lievää hypospadiaa, joka voidaan korjata leikkauksin. MAIS:ia potevista monet voivat saada lapsia, mutta osa on hedelmättömiä. PAIS:in muita haittoja voivat olla impotenssi, kyvyttömyys saada siemensyöksy, kohonnut rintasyövän ja eturauhasen syövän riski.
Genetiikka > Androgeenireseptori (AR)

Androgeenireseptori (AR) on proteiini, jonka mutaatiot ovat yleensä AI-syndrooman aiheuttajia. Sitä koodaava geeni on X-kromosomissa kohdassa Xq11–Xq12. Alueen pituus on noin 2 758 emäsparia (eli 919 kodonia), ja alueella on kahdeksan varsinaista proteiinia koodaavia aluetta eli eksonia, jotka on numeroitu 1–8. Ei-koodaavien alueiden eli intronien pituus on 0,7–27 tuhatta emäsparia (kb).
Genetiikka > AR-mutaatiot ja periytyminen

Vuonna 2008 tunnettiin yli 400 erilaista AR-mutaatiota.
Mutaatiot periytyvät väistyvästi eli resessiivisesti. Koska AR-geeni on X-kromosomissa, AI-syndroomaa potevan miehen täytyy saada geeni äidiltään. Siksi AIS periytyy äitilinjaa pitkin eli äidin äidin äidin jne. äidiltä. Kuitenkin noin 30 prosentissa tapauksista AIS:in aiheuttava AR-mutaatio on muodostunut lapselle sattumalta eli spontaanisti, eikä se ole periytynyt.