stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Omarskan keskitysleiri
Omarskan kuolemanleiri

Serbit kaappasivat Prijedorin kaupungin hallinnon valvontaansa huhtikuun lopussa 1992 heidän poliitikkojensa, poliisinsa ja sotilaidensa voimin. Noin 23. toukokuuta serbit alkoivat tulittaa bosniakkien ja kroaattien asuinalueita, joiden asukkaat pakenivat pian kodeistaan. Serbien väkivaltaviranomaiset kokosivat antautuneet pakolaiset Omarskan vanhaan kaivokseen. Näin Omarskan leiri alkoi toimia noin 25. toukokuuta 1992.
Serbit kokosivat mm muslimien ja kroaattien johtohenkilöitä ja aseikäisiä miehiä Omaraskan leiriin. Virallisesti turvallisuuspoliisin ylläpitämä leiri oli pidätyskeskus, jossa oli määrä tutkia, onko vanki osallistunut serbien vastaiseen puolisotilaalliseen toimintaan.
Omarskan vankileiri oli vanhassa rautakaivoksessa ja malminkäsittelyalueella. Ihmisiä näännytettiin leirillä nälkään, heitä hakattiin ja kidutettiin muilla tavoin. 4.–5. elokuuta 1992 maailmalle levisivät ITN-televisioyhtiön kuvat nälkiintyneistä piikkilanka-aidan sisällä olevista keskitysleirivangeista, jotka toivat mieleen kuvat juutalaista keskitysleirivangeista toisessa maailmansodassa.
Eräs Omarskan vankien säilytyspaikka oli valtava malminlastausvaunu, jossa oli neljä päällekkäistä häkkiä, joiden keskellä vangit joutuivat olemaan ilman riittävää ruokaa, vettä ja vessaa, joten ulosteet valuivat kaltereiden välistä. Vankeja pidettiin myös avolouhoksessa, hallintorakennuksessa ja malminerotuslaitoksessa.
Omarskaan vangittiin muun muassa Prijedorin kaupungin poliittinen ja kulttuurieliitti.
Vartijat tappoivat joka päivä 10–15 vankia leirin ulkopuolella ja lisäksi muutamia kuoli hakkaamisen seurauksena.
Serbivartijat tappoivat vankeja kostoksi siitä, että sodassa muslimeja ja kroaatteja vastaan tapettiin serbisotilaita.
Tuomiot

Vuonna 2006 YK:n turvallisuusneuvoston Jugoslavia-tuomioistuin siirsi leirin johtajan Željko Meakićin ja leirillä vartijana toimineen Momčilo Grubanin Haagista tuomittaviksi Bosnia-Hertsegovinassa. Heitä syytettiin vankien epäinhimillisestä kohtelusta, murhista, lyömisestä, seksuaalisesta ahdistelusta, nöyryyttämisestä ja psykologisesta pahoinpitelystä. Meakić tuomittiin 30. toukokuuta 2008 21 vuodeksi vankeuteen rikoksista ihmisyyttä vastaan (murha, epäinhimilliset teot sekä poliittisista, rodullisista tai uskonnollisista syistä johtuva vaino) ja sotarikoksista (murha ja julma kohtelu).
Muita Bosnian sodan keskitysleirejä

Keraterm, toinen epäiltyjen puolisotilaallisten joukkojen jäsenten kuulusteluleiri
Trnopolje, siviilileiri
Manjača, sotavankileiri
Kirjallisuutta

Marita Vihervuori: Tervetuloa helvettiin: välähdyksiä Jugoslavian perintösodasta, Otava 1999, ISBN 951-1-16390-6
Roy Gutman: Kansanmurhan todistaja - raportti etnisistä puhdistuksista Bosniassa, Like 1993, ISBN 951-578-160-4
Slavenka Draculic,Eivät tekisi pahaa kärpäsellekään - sotarikolliset tuomiolla, Like 2005, ISBN 952-471-612-7
Terttu Lensu, Marijan hiljainen sota, WSOY 2000 ISBN 951-0-24361-2
Tutkain

Kuva keskiaikaisesta käsikirjoituksesta. Oikeanpuoleisella kyntäjällä on tutkain kädessään.
Tutkain-sana merkitsee terävää kärkeä, piikkiä tai pistintä, kudontaterminä (monikossa: tutkaimet) loimilankojen loppupäitä. Sana esiintyy tunnetussa sanonnassa On turha potkia tutkainta vastaan. Sanonta on peräisin  Raamatun vanhemmista suomennoksista. Vanhassa kirkkoraamatussa, kohdassa Apostolien teot 26:14 sanonta on muodossa "Työläs on sinun potkia tutkainta vastaan". (Uudessa kirkkoraamatussa tutkain on korvattu sanalla "pistin".) Tässä raamatunkohdassa tutkain-sanan yleensä selitetään tarkoittavan maataloustyökalua, teräväpäistä keppiä, jota käytetään esimerkiksi vetohärkien ohjaamiseen.
Samasta sanavartalosta kuin "tutkain" (ja verbi "tutkia") on johdettu myös uudissana tutka, kun Suomeen sodan aikana 1943 hankittiin ensimmäiset tutkalaitteet.
Tutkataajuusalueet

Tutkataajuusalueet ovat sähkömagneettisen säteilyn aaltoalueita, jotka on standardissa määritelty tutkien käytettäviksi. IEEE:n Std-521-1976:n mukaisia tutkataajuusalueita ovat:
| Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan> aaltoalue | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan> taajuuskaista | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan> alin taajuus (GHz) | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan> ylin taajuus (GHz) | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan> Suomessa (lvv:n taajuusjakotaulukko | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan> tutkatyyppi | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan>  | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan>  | Tutkataajuusalueet IEEE:n Std-521-1976:n mukaan>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VHF |  | 0,03 | 0,3 |  |  |  |  |  |
| UHF |  | 0,03 | 1 |  |  |  |  |  |
| UHF | L-alue | 1 | 2 |  |  |  |  |  |
| UHF / SHF | S-alue | 2 | 4 |  |  |  |  |  |
| SHF | C-alue | 4 | 8 |  |  |  |  |  |
| SHF | X-alue | 8 | 12 |  |  |  |  |  |
| SHF | X-alue / pienalukset | 9,320 | 9,500  |  |  |  |  |  |
| SHF | X-alue / pienalukset / Raymarine | 9,380 | 9,430 |  | Raymarine  |  |  |  |
| SHF | Ku-alue | 12 | 18 |  |  |  |  |  |
| SHF | K-alue | 18 | 27 |  |  |  |  |  |
| SHF / | Ka-alue | 27 | 40 |  |  |  |  |  |
|  | millimetriaaltoalueella | 40 | 300 |  |  |  |  |  |
Mainittujen lisäksi kaikki radiotaajuudet ovat teknisesti kelvollisia tutkan käyttöön.  Vain tutkan käyttötarkoitus ja ominaisuudet ovat käytetyn taajuuden mukaisia.  Yli horisontin mittaava tutka (OTH-tutka) käyttää lyhyitä aaltoja (3 MHz – 30 MHz), keskipitkiä aaltoja (300 kHz – 3 MHz) tai jopa pitkiä aaltoja (30 kHz – 300 kHz).
Jamie Oliver

Jamie Oliver vuonna 2014.
James Trevor Oliver (s. 27. toukokuuta 1975 Clavering, Essex) on brittiläinen ruokaohjelmistaan laajalti tunnettu kokki, tv-persoona ja ravintoloitsija.
Oliver tuli alun perin tunnetuksi omien ohjelmasarjojen tekijänä, mm. tv-dokumentista Christmas at the River Café 1997, jossa hän esiintyi töissä lontoolaisessa River Caféssa.
Ura

Vuosina 2000–2011 Jamie Oliver toimi Sainsbury’s-päivittäistavarakauppaketjun mainoskasvona arviolta vähintään miljoonan euron vuosipalkkioita vastaan.
Jamie Oliver kertoo yritystensä työllistäneen 13 vuoden aikana yli 20 000 ihmistä liikevaihdon oltua samana aikana yli miljardi puntaa. Oliver lanseerasi Jamie's Italian -ravintolaketjun vuonna 2008.  Vuonna 2017 ketju kuitenkin ajautui vaikeuksiin. Syyksi on mainittu muun muassa koventunut kilpailu ravintola-alalla, raaka-aineiden hintojen nousu ja Brexit.  2018 Oliverin yhtiö sulki 11 Jamie's Italian -ravintolaa Britanniassa ja sanoi irti 600 työntekijää osana ravintolaryppään pelastustoimia. Vuonna 2019 ketjun velat kasvoivat 80 miljoonan euroon. 21. toukokuuta 2019 ketju ajautui konkurssiin ja 22 kahdestakymmenestäviidestä Jamie Oliver -ravintolasta Britanniassa suljettiin. Konkurssiin haetut ravintolat olivat Britannian Jamie's Italian ravintoloita sekä Lontoon Barbecoa-pihviravintola ja cocktail-baari Fifteen. Yli 1000 työntekijää menetti työpaikkansa. Velkasaneeraus ei koskenut Jamie Oliver's Diner -ravintolaa Gatwickin lentokentällä eikä Britannian ulkopuolella toimivaa seitsemääkymmentä Jamie Oliverin franchise-ravintolaa. Yksi niistä sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
Marraskuussa 2019 uutisoitiin, että Jamie Oliver -ketju aikoo perustaa 21 uutta franchise-ravintolaa Britannian ulkopuolella, 2 vuoden 2019 lopussa ja 19 vuoden 2020 aikana.
Ohjelmasarjoja

Alaston kokki -sarjat, BBC 1999 – 2001
Pukka Tukka, 2001
Lavalla Jamie Oliver (Jamie Oliver Happy Days) 2001
Oliver's Twist, 2002
Jamien keittiössä (Jamie's Kitchen) 2002
Return to the Jamie's Kitchen, 2003
Jamie Oliverin kouluruokaa (Jamie's School Dinners) 2005
Jamie Italiassa (Jamie's Great Italian Escape) 2005
Jamie Oliverin Australian päiväkirja (Jamie's Australian Diary) 2006
Jamien kokkikoulu Australiassa (Jamie's Kitchen Australia) 2006
Jamien puutarha (Jamie's garden) 2006
Jamie Oliverin paluu kouluruokalaan (Jamie's Return to School Dinners) 2007
Jamie Oliver: mestarikokki (Jamie's Chef) 2007
Jamien kotona (Jamie at Home) 2007
Jamie Oliverin jouluherkut (Jamie at Home - Christmas Special) 2007
Jamie Oliver: kaikki kanasta (Jamie's Fowl Dinners) 2008
Jamien ruokaremontti (Jamie's Ministry of Food) 2008
Jamie Oliverin Amerikan herkut (Jamie's American Road Trip) 2009
Jamie Oliverin possukoulu (Jamie Saves Our Bacon) 2009
Jamie Oliverin perhejoulu (Jamie's Family Christmas) 2009
Jamie Oliverin 30 minuutin ateriat (Jamie's 30 Minute Meals) 2010
Jamie Oliverin ruokapaljastukset (Jamie Eats to Save Your Life) 2010
Jamie Oliverin ruokavallankumous (Jamie Oliver's Food Revolution) 2010
Jamie Oliverin etniset herkut (Jamie's Food Escapes) 2010
Jamie's Christmas Lock-In, 2010
Jamie Oliverin parhaat jouluruoat (Jamie Oliver's Best Ever Christmas) 2010
Jamie Oliver kokkaa kalaa (Jamie's Fish Supper) 2011
Kesäruokaa Jamie Oliverin tapaan (Jamie Cooks Summer) 2011
Jamie Oliverin herkullinen Iso-Britannia (Jamie's Great Britain) 2011
Jamie Oliverin koululaishaaste (Jamie's Dream School) 2011
Jamie's Christmas with bells on, 2011
Jamie and Jimmy's Food Fight Club, 2012
Jamie Oliverin säästöateriat, 2013
Jamien lohturuokaa, 2014
Jamien superruokaa, 2016
Jamie Oliverin jouluherkut, 2016
Jamie Oliverin helpot herkut, 2017
Jamie Oliverin parhaat jouluruoat, 2017
Jamie Oliver Italiassa 2018
Yksityiselämä

Oliverin puoliso on Juliette Norton. Heillä on kolme tytärtä ja kaksi poikaa.
Kirjoja

Alaston kokki, ISBN 951-0-26543-8 (alkuteos: The Naked Chef, ISBN 0-7868-6617-9) (1999, suom. 2002)
Alastoman kokin paluu, ISBN 951-0-27656-1 (alkuteos: The Return of the Naked Chef, ISBN 0-7181-4439-2) (2000, suom. 2003)
Alastoman kokin onnenpäivät, ISBN 951-0-28704-0 (alkuteos: Happy Days with the Naked Chef, ISBN 0-7868-6852-X) (2001, suom. 2004)
The Naked Chef Takes Off, ISBN 0-7868-6755-8, 2001
Jamien keittiössä, ISBN 951-0-29961-8 (alkuteos: Jamie's Kitchen, ISBN 1-4013-0022-7) (2002, suom. 2005)
Jamie's Italy, ISBN 1-4013-0194-0, 2005
Jamie's Dinners, ISBN 0-7181-4770-7, 2005
Jamie Italiassa, ISBN 9789510318898, suom. 2006
Jamien kotona: kokkaa itsellesi hyvä elämä - Jamie Oliver, ISBN 978-951-0-33994-7, suom. 2008
Jamien 30 minuutin ateriat, ISBN 9789522204356, suom. 2011
Jamien ruokavallankumous, ISBN 9789522204660, suom. 2012
Jamien 15 minuutin ateriat, ISBN 9789522205612, suom. 2012
Jamie - Kätevä kokki, ISBN 9789522207593, suom. 2013
Jamien fiilisruokaa, ISBN 9789522209146, suom. 2014
Arjen superruokaa, ISBN 9789523210943, suom. 2015
BBQ-grillauskirja, ISBN 9789522209672, suom. 2015
Kakkukirja, Jamie Oliver ja Jemma Wilson, ISBN 9789522209566, suom. 2015
Kotiruokakirja, ISBN 9789522209641, suom. 2015
Arjen superruokaa perheille,ISBN 9789523212534, suom. 2016
Jamie Oliver - 5 aineksen ateriat, ISBN 9789523215146, suom. 2017
Jamie Oliver - Juhlaruoka - Keittokirja, ISBN 9789523214552, suom. 2017
Jamien italialainen keittiö, ISBN 9789523216624, suom. 2018
Jamie Oliver - Vege, ISBN 9789523218680, suom. 2019
Aiheesta muualla

Jamie Oliverin kotisivu
Esittely BBC:n sivuilla
Esittely ja reseptejä FST:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Jamie Oliver Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Turun synagoga

| Turun synagoga Turun synagoga ja Åbo synagoga |
| --- | --- |

Sijainti:  Turku, Suomi
Koordinaatit:  60°27′21″N 22°16′00″E﻿ / ﻿60.45575°N 22.26654°E﻿ / 60.45575; 22.26654
Rakennustyyppi:  Synagoga
Tyylisuunta:  Art nouveau -arkkitehtuuri (d)
Suunnittelija:  August Krook ja Johan Eskil Hindersson
Valmistumisvuosi:  1912
 fiTurun synagoga 
  
Turun synagoga on Turun juutalaisen seurakunnan synagoga. Se on toinen Suomen kahdesta synagogasta, toinen on Helsingin synagoga Helsingissä.
Turun synagoga on valmistunut vuonna 1912, ja rakennettiin tuolloin lainarahoilla. Sen suunnittelusta vastasivat arkkitehdit August Krook ja J. Eskil Hindersson. Synagogan julkisivu on tehty tiilestä ja se on rapattu. Rakennus on kaksikerroksinen ja sen keskustilassa on kupoli. Turun synagoga on listattu Museoviraston Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt -luetteloon.
Kirjallisuutta

Turun synagoga, toim. Juhani Kostet ja Marita Söderström. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2012 ISBN 978-952-222-358-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turun synagoga Wikimedia Commonsissa
Turun uskonnolliset rakennukset
| --- | --- |
Evankelis-luterilainen kirkko: Henrikinkirkko • Hirvensalon kirkko • Kakskerran kirkko • Lutherin kirkko • Maarian kirkko • Martinkirkko • Mikaelinkirkko • Paattisten kirkko • Pallivahan kirkko • Pyhän Katariinan kirkko • Pyhän Ristin kappeli • Turun linnan kirkko • Turun tuomiokirkko • Varissuon kirkko • Ylösnousemuskappeli
Muut kristilliset: Betel-kirkko • Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko • Pyhän Hengen kappeli • Pyhän Henrikin ekumeeninen taidekappeli • Turun helluntaiseurakunnan rukoushuone • Turun ortodoksinen kirkko
Muut uskonnolliset rakennukset: Turun buddhalainen temppeli • Turun moskeija • Turun synagoga  • Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon seurakuntakeskus
Tuhoutuneet: Beetlehem-kirkko • Betanian kirkko • Immanuel-kappeli •  Rouvasväen raamattuseuran rukoushuone
| n k Perustiedot Wikidatassa: Turun synagoga (Q2601015)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: synagoga
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Turku
katuosoite: Brahenkatu 17, 20110 Turku
koordinaatit: 60°27′21″N 22°16′00″E﻿ / ﻿60.45575°N 22.26654°E﻿ / 60.45575; 22.26654
Olvassuon luonnonpuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Pudasjärvi, Puolanka, Utajärvi Suomi
Pinta-ala:  59,583 km2 (luonnonpuisto) 270,73 km2 (Natura 2000 -alue)
| --- | --- |
Tyyppi:  Luonnonpuisto 
Perustettu:  1981 
Luokitus:  Ramsar-alue 
Hallinto:  Metsähallitus 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Olvassuon luontopolun opasteet.
Olvassuon luonnonpuisto tai Olvassuon soidensuojelualue on Suomen Natura 2000 -alueisiin kuuluva suoalue Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa Pudasjärven, Puolangan ja Utajärven alueella Kiiminkijoen pohjoispuolella.
Natura 2000 -alueeseen kuuluu Olvassuon luonnonpuisto, Oravisuon-Näätäsuon-Sammakkosuon sdensuojelualue ja Leväsuon-Kärppäsuon soidensuojelualue sekä joitakin muita suojeluohjelma-alueita. Natura 2000 -alueen pinta-ala on 270,73 neliökilometriä, josta Olvassuon luonnonpuiston osuus on 59,58 neliökilometriä.
Pohjois-Pohjanmaan liitto teki aloitteen luonnonpuiston muuttamisesta kansallispuistoksi. Ympäristöministeri Ville Niinistö vei aloitteen jatkovalmisteluun vuoden 2012 lopulla. Kansallispuistoa ei ole kuitenkaan toistaiseksi perustettu.
Suojelualue

Olvassuon luonnonpuisto (5 958,3 ha) ja Oravisuon-Näätäsuon-Sammakkosuon soidensuojelualue (6 456,3 ha) perustettiin vuonna 1982. Leväsuon–Kärppäsuon soidensuojelualue (2 251,2 ha) perustettiin 1988. Näiden lisäksi Natura 2000 -alueeseen kuuluu vuonna 1984 perustettu Kälväsvaaran–Iso Palovaaran harjujensuojeluohjelma-alue (1 251,2 ha) ja joitakin muita soidensuojeluohjelma-alueita. Natura 2000 -alueen kokonaispinta-ala on noin 27 037 hehtaaria. Alue kuuluu myös maailmanlaajuiseen kosteikkoluontoa suojelevaan Ramsarin sopimukseen.
Olvassuon pohjois- ja itälaidalla virtaa pohjoiskoilliseen Piltuanjoki, eteläpuolella taas ovat Juorkunan Marttisjärven kylä sekä Iso Olvasjärvi ja Pikku Olvasjärvi.
Alueen kuvaus

Olvassuo on laaja ja luonnontilainen aapasuo, jota halkovat lukuisat joet ja purot, kuten merkittävimmät Nuorittajoki ja sen sivuhaara Piltuanjoki. Alueella sijaitsee myös useita pieniä järviä ja lampia. Suon erityispiirteenä ovat laajat pohjavesivaikutteiset suot, joilla kasvaa arvokkaita lettoja. Lisäksi alueella on runsaasti metsiä. Alueen monimuotoisuutta rikastuttavat Kälväsvaara ja Iso Palovaaran alue, jotka edustavat harjuluontoa.
Rakennelmat

Luonnonpuistoon on Olvassuon etelälaidalle rakennettu lintutorni, jonne johtaa pitkospuista rakennettu polku Kirkaslammen laavupaikalta. Polun varrella on nähtävissä ennallistettua suota, jossa suuret valtaojat on palautettu luonnontilaan. Suojelualueen pohjoisosassa Sammakkosuolla on toinen lintutorni, jolle johtaa myös polku. Saunakankaalla Piltuanjoen törmällä on Metsähallituksen ylläpitämä autiotupa. Luonnonpuiston alueella liikkuminen on kielletty merkittyjen reittien ulkopuolella.
Kuvia Olvassuon luonnonpuistosta

Luontopolun alkupiste
Suon etelälaitaa itään päin
Suo itäkoilliseen päin
Kolmitasanteinen lintutorni
Suomaisemaa pohjoiseen
Suon eteläisintä reunaa
Ennallistettu valtaoja
Kirkaslammen laavut
Oksentaminen

Vuonna 1681 maalattu kuva oksentavasta ihmisestä
Oksentamisella (lat. vomitus) ja (kreik. emesis) tarkoitetaan mahalaukun sisällön voimallista poistumista suun kautta. On epäilty, että oksennuskyky on alun perin kehittynyt myrkynvastustamiseen jossain evoluution vaiheessa, mutta oksennuksen voivat aiheuttaa monet eri asiat, jotka eivät liity mitenkään myrkytykseen. Esimerkiksi syömiseen tai pahoinvointiin liittyvät ongelmat aiheuttavat usein oksentamista. Itse aiheutettua oksentamista ilmenee yleensä syömishäiriöissä, kuten bulimiassa.
Oksentamisen sairaalloista pelkoa kutsutaan emetofobiaksi. Emetofiili saa oksennuksesta seksuaalista mielihyvää. Emetologia on tieteenala, joka tutkii oksentamista sekä oksentamista aiheuttavia ja torjuvia lääkeaineita. Emetiini-niminen alkaloidi (C29H40N2O4) toimii pääasiallisena vaikuttavana aineena oksentamista aiheuttavassa oksetusjuuriuutteessa vaikuttaen suoraan oksennuskeskukseen ja epäsuorasti mahan limakalvoihin.
Oksentamisen syitä

Mahalaukkuun joutunut pilaantunut ruoka tai juoma
Myrkytys, kuten alkoholimyrkytys tai krapula
Huumeiden käyttöön liittyvä sivuvaikutus
Lääkkeen sivuvaikutus tai yliannostus
Ruoansulatuselimistön sairaudet ja muut häiriöt (Oksennustauti)
Raskauspahoinvointi
Sisäkorvan liikereseptorien ärsytys, esimerkiksi matkapahoinvointi, huvipuistolaitteet (nopeat) ja sellaisissa jatkuva käyminen
Aivoperäiset syyt, esimerkiksi migreeni tai aivovaurio
Voimakkaat kivut, esimerkiksi päänsärky tai sydänkohtaus
Voimakkaat tunteet, esimerkiksi järkytys, nauraminen, hermostuminen tai voimakas stressi
Epämiellyttävät hajut, maut, ajatukset tai jonkun epämiellyttävän, kuten vainajan tai oksentavan ihmisen näkeminen
Suuri annos ionisoivaa säteilyä
Liian täysi mahalaukku
Itse aiheutettu oksentaminen
Suuri määrä makeita ruokia, esimerkiksi hattaraa tai suklaata
Mekaaninen ärsytys keuhkoissa tai mahalaukussa (esimerkiksi pöly), Voimakas yskiminen
Ylensyöneenä liika liikkuminen
Oksennusrefleksin toimintaperiaate

Oksentaminen on refleksisarja, jota säätelevä oksennuskeskus sijaitsee ydinjatkeessa ja aivosillassa.
Oksentaminen perustuu vatsaontelon paineen kasvuun vatsalihasten ja pallean supistuessa sekä rintaontelon paineen pienenemiseen kurkunkannen sulkeutuessa ja rintaontelon laajetessa. Oksennettaessa mahan porttiosa supistuu, mutta mahan runko sekä mahan pohja veltostuvat. Myös ruokatorven alempi sulkijalihas veltostuu. Oksentamista edeltää usein pahoinvointi, runsas syljen eritys, hikoilu ja kalpeus.   Sylki suojaa suun limakalvoja happamalta mahanesteeltä. Oksentaminen kuuluu tyhjennysheijasteisiin.
Jos oksennusrefleksi jatkuu pitkään ilman huomattavaa oksentamista, tilanne voi olla erittäin kivulias ja aiheuttaa voimattomuutta.
Oksennuksen koostumus

Viimeksi nautitun ruoan ja juoman lisäksi oksennus sisältää suuren määrän mahahapon oksonium-ioneja ja on siksi vahvasti hapanta. Jos syömisen ja oksentamisen välillä kuluu lyhyt aika, oksennus sisältää osittain sulaneita ruoankappaleita.
Poikkeuksellinen oksennuksen koostumus saattaa vaatia käyntiä sairaalassa. Tuore tai kuivunut veri oksennuksen joukossa saattaa johtua sisäelimissä olevista vaurioista. Kuivunut veri näyttää murennetuilta kahvipavuilta, koska veressä oleva rauta on hapettunutta. Ihminen saattaa oksentaa sappinestettä varsinkin toistuvan oksentelun seurauksena. Ulosteen oksentaminen johtuu usein suolitukoksesta, ja vaatii siksi aina sairaalahoitoa.
Oksentamisen haittavaikutuksia

Useimmiten oksentaminen on vaaratonta. Syömishäiriöistä kärsivillä päivittäin toistuva, pitkään jatkunut oksentelu saattaa vaurioittaa hampaita, nielua ja ruokatorvea.
Oksentamisen haittavaikutuksia > Hapenpuute

Oksentaminen voi olla erittäin vaarallista, jos mahalaukun sisältöä pääsee henkitorveen. Normaalisti yökkäysrefleksi ja yskiminen estävät tämän, mutta nämä suojaavat refleksit eivät välttämättä toimi, jos ihminen on elimistön toimintoja lamaavien aineiden, kuten alkoholin tai anestesialääkkeiden vaikutuksen alainen. Ihminen voi tällöin tukehtua tai saada elimistöönsä hapenpuutteesta johtuvia vaurioita.
Oksentamisen haittavaikutuksia > Kuivuminen ja elektrolyyttien epätasapaino

Pitkään jatkunut tai runsas oksentaminen voi estää veden imeytymistä elimistöön, mikä voi johtaa elimistön liialliseen kuivumiseen tai munuaisten happojen menetyksestä johtuvaan elektrolyyttitasapainon horjumiseen. Happojen menettäminen voi johtaa veren pH-arvon kasvamiseen. Jos ihminen ei saa riittävästi ruokaa, hän saattaa kuihtua hengiltä.
Eläinten oksentaminen > Lintujen oksentaminen

Monet linnut poistavat oksennuspalloina sen osan syömästään saaliista, jota eivät voi käyttää hyväkseen. Näitä saaliin osia ovat esimerkiksi karvat, höyhenet, eräät hyönteisten osat, simpukankuoret, luut ja sellaiset kasvinosat, joita lintujen ruoansulatus ei kykene sulattamaan. Pöllöjen oksennuspallot ovat tunnettuja, mutta myös monet haukat, varislinnut, lokit ja haikarat oksentavat osan nielemästään materiaalista ulos. Näiden lintujen maha on kaksiosainen; sen osat ovat rauhasmaha ja lihasmaha. Oksennuspallot syntyvät linnun lihasmahan puolella, jossa lihakset puristavat sinne tulevan materiaalin palloiksi. Linnut oksentavat näitä palloja noin kaksi kertaa vuorokaudessa pesien luona tai lepopaikoilla, mutta harvemmin ruokailupaikoilla.
Useiden lintulajien aikuiset yksilöt ruokkivat kumppaniaan ja poikasiaan osittain sulaneella ruokamassalla, jonka ne oksentavat toisen nokkaan.
Eläinten oksentaminen > Muiden eläinten oksentaminen

Useat nisäkkäät, kuten koirat ja kissat, pystyvät oksentamaan. Ruohojen syöminen liitetään kissan oksennustarpeeseen. Rotat eivät pysty oksentamaan. Hevosen mahalaukun mahansuun lihaskerros sekä ruokatorven alempi sulkijalihas on voimakkaasti paksuuntunut ja lisäksi ruokatorvi liittyy mahalaukkuun hankalassa kulmassa. Näitä hevoselle ominaisia anatomisia rakenteita pidetään syynä siihen, että hevonen pystyy vain harvoin oksentamaan. Useimmiten hevosen mahalaukku halkeaa sinne kertyneen liian ruoan tai kaasun vuoksi, mutta mikäli mahalaukun halkeaminen estyy, hevonen saattaa oksentaa. Oksentaminen saattaa jopa pelastaa hevosen hengen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pulauttelu ja oksentelu, Terveyskirjasto.fi
P.Bang, P.Dahlstrom, Mikä tästä meni ?, suomentaneet K.Heikura ja M.Tolvanen, WSOY, 2005, ISBN 951-0-30521-9.
Rottien oksentamattomuus
Hevosten oksentamattomuus