stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjois-Karjalan hyvinvointialue

| Pohjois-Karjalan hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  162 907
Alue:  Pohjois-Karjalan maakunta
Keskuspaikka:  Joensuu
Kunnat:  13
Yhteistyöalue:  Itä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Kirsi Leivonen
Pelastuslaitos:  Pohjois-Karjalan pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  59
Puheenjohtaja:  Merja Mäkisalo-Ropponen
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  20
SDP:  14
Kokoomus:  8
Perussuomalaiset:  6
Vasemmistoliitto:  5
Vihreät:  3
Kristillisdemokraatit:  2
Liike Nyt:  1
Pohjois-Karjalan hyvinvointialue (Siun sote) on Pohjois-Karjalan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta. Se oli tosin olemassa kuntayhtymänä jo ennen hyvinvointialueuudistusta vuodesta 2017.
Hyvinvointialueen vuosibudjetti (2023) on noin 820 miljoonaa euroa.
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu 13 kuntaa, joista viisi on kaupunkeja.
| --- | --- |
  Heinäveden kunta   Ilomantsin kunta   Joensuun kaupunki   Juuan kunta   Kiteen kaupunki   Kontiolahden kunta   Lieksan kaupunki:   Liperin kunta   Nurmeksen kaupunki   Outokummun kaupunki   Polvijärven kunta   Rääkkylän kunta   Tohmajärven kunta 
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 162 907 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa. Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä ISLAB.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen toimialueeseen.
Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.
Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen keskusairaalana toimii Pohjois-Karjalan keskussairaala Joensuussa.
Aluevaltuuston kokoonpano vuonna 2022.

     Keskusta (20)

     SDP (14)

     Kokoomus (8)

     Perussuomalaiset (6)

     Vasemmistoliitto (5)

     Vihreät (3)

     Kristillisdemokraatit (2)

     Liike Nyt (1)
Kauhukeittiö

| Kauhukeittiö> Hell's Kitchen |
| --- | --- |
Tyyli:  tositelevisio
Kestoaika:  42 min
Luoja(t):  Gordon Ramsay
Pääosissa:  Gordon Ramsay
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  FOX
Esitetty:  30. toukokuuta 2005 – jatkuu edelleen
Jaksoja:  357
Aiheesta muualla
IMDb 
Kauhukeittiö (engl. Hell's Kitchen) on yhdysvaltalainen ruoanlaittoon keskittyvä tositelevisio-ohjelma, jonka pääosassa on Gordon Ramsay. Sarja perustuu alkuperäiseen brittiversioon.
Ohjelman ensimmäinen esitys nähtiin 30. toukokuuta 2005. Sarjan seitsemäs kausi nähtiin Yhdysvalloissa tiistai-iltaisin 1. kesäkuuta – 10. elokuuta 2010. Sarjan kahdeksas kausi alkoi 22. syyskuuta 2010. Kolmannentoista kauden jälkeen Fox-kanava ilmoitti uusivansa sarjan ulkoasun kausille 15 ja 16. Sarjan 15. kausi alkoi 15. tammikuuta 2016. Vuoden 2022 kesällä sarjaa on ilmestynyt jo 20. kautta.
Kauhukeittiö on toiseksi korkeimmalle arvostelluin kilpailutv-ohjelma Yhdysvalloissa, ja sen edelle yltää vain Selviytyjät. Nielsen-arvostelujen mukaan joka kausi on saanut aina tarpeeksi katsojia, jotta Fox on uusinut sarjan sopimuksen.
Formaatti

Formaatti on samanlainen kuin ohjelman brittiversiossa: kilpailijat jaetaan siniseksi ja punaiseksi joukkueeksi, jotka kilpailevat toisiaan vastaan ruoanlaittokilpailuissa. Kun kilpailijoiden määrä on karsittu viiteen (tai kuuteen kausilla 4–7) joukkueet yhdistyvät yhdeksi mustaksi joukkueeksi, ja alkaa yksilökilpailu.
Joka jakso alkaa joukkue- tai yksilöhaasteella. Voittanut joukkue tai kokki saa usein palkinnon, kun hävinnyt joukkue saa rangaistuksen, joka on usein siivoamista, ruokien tekoa tai koristelua.
Illalliskattauksessa kokit huolehtivat sellaisen ruoan valmistuksesta, jonka Gordon Ramsayn vaativa maku kelpuuttaa. Toisinaan Ramsay saattaa heittää jopa lautasellisen ruokaa roskiin yhden ainesosan puutteesta, jolloin joukkue joutuu valmistamaan ruoan uudelleen. Myös, jos Ramsay näkee keittiössä ongelmia, hän käskee toisinaan jonkun pelaajan auttaa toista. Jos koko keittiöllä on vaikeuksia, hän saattaa sulkea keittiön huutamalla: "Shut it down!" tai "Switch it off!".
Illalliskattauksen jälkeen Ramsay valitsee voittajajoukkueen ja parhaan kokin hävinneestä joukkueesta. Tämän kokin täytyy usein tehdä päätös siitä, ketkä kaksi kokkitoveriaan nimetään pudotukseen. Toisinaan, jos kattaus on ollut erittäin hyvä tai huono, Ramsay ei valitse voittajaa ollenkaan. Joskus Ramsay myös muuttaa nimettyjä ja valitsee pudotusuhan alle jonkun muun. Jokaisella nimetyllä kokilla on mahdollisuus kertoa Ramsaylle, miksi heidän pitäisi jäädä, mutta lopullinen päätös on hänen oman mielipiteensä mukainen. Pudotuksen jälkeen kokki antaa Ramsaylle takkinsa, Ramsay iskee sen koukkuun rei'ittäen takin ja koukun yläpuolella oleva kilpailijan kuva palaa symboloimaan pudotusta.
Kun jäljellä on enää kaksi kokkia, Ramsay jakaa Kauhukeittiön kahteen ruokailualueeseen. Kaksi viimeistä pelaajaa suunnittelevat ja sisustavat alueensa sekä muodostavat ruokalistansa. Kuusi viimeksi pudotettua kokkia palaavat auttamaan finalisteja valmistamaan ruoat.
Kauhukeittiö eroaa pudotustyyppisistä tositelevisio-ohjelmista sillä tavalla, että tuomarointi ja pudotus lankeaa aina lopulta yhden henkilön, Ramsayn, niskoille. Lisäksi Ramsaylla on voima muuttaa ohjelman kulkua, kuten jättämällä hävinneen joukkueen nimetyt huomiotta, pudottamalla voittajajoukkueen jäseniä, pudottamalla kokkeja kesken kattauksen sekä siirtämällä kokkeja toisiin joukkueisiin.
Henkilökunta

Ohjelmaa juontaa ja tuomaroi Gordon Ramsay, ja sitä kertoo Jason Thompson. Ravintolan hovimestari oli kausilla 1-7 ja 11-12 Jean-Philippe Susilovic, joka otettiin ohjelmaan Petrusista, yhdestä Ramsayn Lontoon ravintoloista. Jean-Philippe isännöi myös brittiversion ensimmäisellä kaudella. Kausilla 8-10 hovimestarina toimi James Lukanik ja kaudesta 13 lähtien tehtävää on hoitanut Marino Monferrato.
Joka joukkueella on myös joka kattauksessa toinen apukokeista. Scott Leibfried esiintyi kausilla 1-10 ja hänen tilalleen siirtyi James Avery kaudesta 11 lähtien. Kaudella 15 Averyn korvasi Aaron Mitrano. MaryAnn Salcedo esiintyi kausilla 1-3, Gloria Felix kausilla 4–5, Heather West (2.kauden voittaja) kaudella 6 sekä Andi Van Willigan kaudesta 7 eteenpäin (pois lukien 15.kausi, jolloin hänen tilallaan toimi 10.kauden voittaja Christina Wilson Andin mennessä naimisiin ja viettäessä hääjuhliaan kauhukeittiössä).
Tuotanto > Lähetys

Sarjan tunnuslaulu on Ohio Players -yhtyeen kappale "Fire".
Läpi koko sarjan sekä kokkien, Ramsayn että jopa joidenkin asiakkaiden suista kuullaan kirosanoja. Yhdysvalloissa näiden sanojen kohdalla käytetään sensuuria ja pikselöintiä.
Belgiassa, Australiassa, Unkarissa, Tanskassa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, Koreassa, Alankomaissa, Irlannissa, Sloveniassa, Israelissa, Meksikossa tai Brasiliassa, jota ohjelmaa esitetään, kirosanat jätetään sensuroimatta. Kuitenkin Unkarissa sarja dubataan unkarilaisilla äänillä, joten alkuperäisiä ei kuulla kunnolla.
| Maa | Kanava |
| --- | --- |
Suomi: MTV3, Jim (nimellä Hell’s Kitchen)
Puola: TVN Style, Polsat, kuchnia.tv
Yhdysvallat: ITV2
Australia: Nine Network, Channel Nine, Lifestyle Food, GO!
Uusi-Seelanti: TV2
Kanada: CityTV, Food Network
Malesia: ntv7
Ruotsi: TV3
Norja: TV3
Bulgaria: Nova+, Nova Television
Brasilia: GNT, Casa Club TV
Unkari: Viasat3
Arabimaat: MBC 4
Slovenia: Kanal A, TV Pika
Israel: yesStars Drama, yesStars Next
Ranska: TMC
Belgia: VT4
Italia: Sky Italia
Tuotanto > Sijainti

Sarjan ensimmäisillä kahdella kaudella Kauhukeittiö-ravintola sijaitsi Los Angelesin televisioasema KCOPin entisissä tiloissa 915 North La Brea Avenuella Hollywoodissa, Kaliforniassa.
Aiheesta muualla

Ohjelman virallinen sivusto
Sarjan suomenkieliset kotisivut
Boulogne-sur-Mer

| Boulogne-sur-Mer |
| --- | --- |
 Oikeuspalatsi.
 lippu:  vaakuna
 Boulogne-sur-Mer
 Koordinaatit: 50°43′35″N, 1°36′53″E 
Valtio:  Ranska
departementti:  Pas-de-Calais
arrondissementti:  Arrondissement de Boulogne-sur-Mer
kantoni:  kolmen kantonin keskuspaikka  Boulogne-sur-Mer-Nord-Est  Boulogne-sur-Mer-Sud  Boulogne-sur-Mer-Nord-Ouest + Canton du Portel
Hallinto:  
 – kaupunginjohtaja:  Frédéric Cuvillier
Väkiluku (2014):  42 476
 
 Kaupungin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Boulogne-sur-Mer [bu.lɔɲ.syʁ.mɛʁ] on kaupunki tai kunta Pohjois-Ranskassa Englannin kanaalin rannikolla. Se on Pas-de-Calais’n departementissa oleva sous-préfecture eli arrondissementin pääkaupunki. Vuoden 2014 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 42 476. Vallankumouksen aikaan sen nimi oli Port-de-l'Union.
Argentiinalainen itsenäisyystaistelija José de San Martín kuoli Boulogne-sur-Merissa 1850. Argentiinassa on hänen muistokseen ranskalaiskaupungin mukaan nimensä saanut kaupunki Boulogne Sur Mer.
Historia

Kaupungin alkuperäinen nimi on Gesoriaum, mutta 300-luvulla roomalaiset antoivat kaupungille nimen Bononia. Boulogne oli Rooman valtakunnan merkittävimpiä satamakaupunkeja ja yhdisti Britteinsaaret muuhun valtakuntaan. Claudius käytti satamaa lähtöpaikkana Britteinsaarten valtaukselle. Keskiajalla Boulognen oli Boullonaisin kreivikunnan keskus.
Napoleon kokosi vuonna 1801 kaupunkiin 180 000 miehen vahvuiset joukot Grande Arméen hyökätäkseen Britanniaan. Tapahtuman muistoksi kaupunkiin on pystytetty pylväs, jonka päässä on Napoleonin patsas. Horatio Nelson yritti hyökätä kaupunkiin, mutta kärsi tappion.
1905 Kaupungissa pidettiin ensimmäinen esperanton kielen kokous.
Maantiede

Kaupungin läpi virtaa Lianejoki.
Matkailu

Vuonna 1991 kaupungissa avattiin merikeskus Nausicaa. Se on tiedekeskus, joka on omistautunut meren ja ihmisen väliselle suhteelle.
Boulognen linnamuseossa on esillä taidetta ja antiikin esineistöä.
Talouselämä

Kaupungin talouselämä perustuu sen kalasatamaan, laivatelakkaan ja terästehtaaseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boulogne-sur-Mer Wikimedia Commonsissa
Läänin (Communauté d'Agglomération) virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaupungin virallinen sivusto
Napoleonin pylväs eli Grande Arméen pylväs.
Boulogne-sur-Merin sijaintikartta.
Ranya Paasonen

Ranya Paasonen (o.s. ElRamly, s. 9. tammikuuta 1974 Madras, Intia) on suomalainen kirjailija. Hän vietti lapsuutensa isänsä kotimaassa Egyptissä sekä Intiassa, Tšadissa, Saudi-Arabiassa ja Libyassa. Vuodesta 1987 lähtien hän on asunut Helsingissä.
Paasonen valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1995 pääaineenaan seemiläiset kielet. Hän on opiskellut myös poliittista historiaa. Paasonen on myös opettanut luovaa kirjoittamista Helsingin yliopiston täydennyskoulutuskeskus Palmeniassa ja Kriittisessä Korkeakoulussa.
Vuonna 2002 ilmestyi Paasosen esikoisteos, tyttönimellä ElRamly julkaistu romaani Auringon asema. Teos kertoo egyptiläisen Ismaelin ja suomalaisen Anun suhteesta ja yhteisestä elämästä. Kertoja on toinen heidän kahdesta tyttärestään: kahden kulttuurin välissä kasvanut tytär kertoo isänsä ja äitinsä rakkaustarinan ja kuvailee perheen elämää Egyptissä, Libyassa ja Suomessa sekä omaa itsenäistymistään. Nimellä puhutaan kirjassa vain kahdesta henkilöstä, Ismaelista ja Anusta. Tyttöjen ja intialaisen naapurin nimet jäävät mainitsematta. Kertomus liikkuu saumattomasti maasta sekä ajasta toiseen. Siinä ei tapahdu paljoa, ainoastaan tunteista kerrotaan. Paasoselle myönnettiin teoksesta Kalevi Jäntin palkinto, Runeberg-palkinto ja Kiitos kirjasta -mitali. Kirja on ilmestynyt saksaksi, latviaksi, puolaksi, ruotsiksi, tanskaksi ja unkariksi. Romaanin oikeudet on myyty myös Norjaan.
Palkinnot ja tunnustukset

Kiitos kirjasta -mitali
Runeberg-palkinto
Kalevi Jäntin palkinto
Aiheesta muualla

Ranya Paasonen Kirjasampo.fi:ssä
Auringon aseman esittely Kirjastokaista.fi-sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki
Masahiko Inoha

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 28. elokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Miyazaki, Japani
Pelipaikka: puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006–2007 2008–2011 2011–2012 2012 2013–2015 2016–2018 2019–2021 2022 | FC Tokyo Kashima Antlers Hajduk Split Vissel Kobe Júbilo Iwata Vissel Kobe Yokohama FC Nankatsu SC |  |
Maajoukkue
| 2011–2014 | Japani | 21 (1) |
Masahiko Inoha (jap. 伊野波雅彦, Inoha Masahiko; s. 28. elokuuta 1985 Miyazaki) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän pelasi seuraurallaan Japanissa ja puolisen vuotta Kroatiassa.
Inoha voitti Kashima Antlersin joukkueessa Japanin liigamestaruuden vuosina 2008 ja 2009 sekä Japanin cupin vuonna 2010. Hänen muut seuransa Japanin pääsarjassa tai kakkostasolla olivat FC Tokyo kausina 2006–2007, Vissel Kobe kausina 2012 ja 2016–2018, Júbilo Iwata kausina 2013–2015 sekä Yokohama FC kausina 2019–2021. Inoha edusti kaudella 2011–2012 kroatialaisseura Hajduk Splitiä ja pelasi Kroatian liigassa 15 ottelua, joissa hän teki yhden maalin.
Inoha pelasi Japanin A-maajoukkueessa 21 maaottelua vuosina 2011–2014. Hän oli vaihtopelaajana mukana jo Aasian-mestaruuskilpailuissa 2007 mutta pääsi maajoukkueessa ensi kerran kentälle vasta Aasian-mestaruuskilpailuissa 2011, joissa Japani voitti mestaruuden. Inoha pelasi tuossa vuoden 2011 turnauksessa neljä ottelua ja teki puolivälierässä Qataria vastaan 3–2-voittomaalin, joka jäi hänen maajoukkueuransa ainoaksi maaliksi. Maanosaliittojen cupissa 2013 ja MM-kilpailuissa 2014 hän jäi vaihtopelaajaksi. Hän pelasi viimeisen maaottelunsa toukokuussa 2014.
Maaottelutilastot

| Japanin jalkapallomaajoukkue> Vuodet | Japanin jalkapallomaajoukkue> ottelut | Japanin jalkapallomaajoukkue> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 9 | 1 |
| 2012 | 7 | 0 |
| 2013 | 4 | 0 |
| 2014 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 21 | 1 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2007
1 Kawaguchi |
2 Konno |
3 Komano |
5 Tsuboi |
6 Abe |
7 Endō |
8 Hanyū |
9 Yamagishi |
10 S. Nakamura |
11 Satō |
12 Maki |
13 Suzuki |
14 K. Nakamura |
15 Mizuno |
18 Narazaki |
19 Takahara |
20 Yano |
21 Kaji |
22 Nakazawa |
23 Kawashima |
24 Hashimoto |
28 Ōta |
29 Inoha |
Valmentaja Osim
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2011
1 Kawashima |
2 Inoha |
3 Iwamasa |
4 Konno |
5 Nagatomo |
6 Uchida |
7 Endo |
8 Matsui |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Maeda |
12 Moriwaki |
13 Hosogai |
14 Fujimoto |
15 T. Honda |
16 Kashiwagi |
17 Hasebe |
18 K. Honda |
19 Lee |
20 Nagata |
21 Nishikawa |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
Japanin joukkue – Maanosaliittojen cup 2013
1 Kawashima |
2 Inoha |
3 G. Sakai |
4 Honda |
5 Nagatomo |
6 Uchida |
7 Endō |
8 Kiyotake |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Havenaar |
12 Nishikawa |
13 Hosogai |
14 Nakamura |
15 Konno |
16 Kurihara |
17 Hasebe |
18 Maeda |
19 Inui |
20 Takahashi |
21 H. Sakai |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
Japanin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Kawashima |
2 Uchida |
3 G. Sakai |
4 Honda |
5 Nagatomo |
6 Morishige |
7 Endō |
8 Kiyotake |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Kakitani |
12 Nishikawa |
13 Ōkubo |
14 Aoyama |
15 Konno |
16 Yamaguchi |
17 Hasebe |
18 Ōsako |
19 Inoha |
20 Saitō |
21 H. Sakai |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
Etelä-Savon hyvinvointialue

| Etelä-Savon hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  131 310
Alue:  Etelä-Savon maakunta
Keskuspaikka:  Mikkeli
Kunnat:  11
Yhteistyöalue:  Itä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Santeri Seppälä
Pelastuslaitos:  Etelä-Savon pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  59
Puheenjohtaja:  Anna-Kristiina Mikkonen
Puolueet ja valtuustopaikat
Keskusta:  20
SDP:  12
Kokoomus:  11
Perussuomalaiset:  5
Liike Nyt:  5
Vihreät:  3
Kristillisdemokraatit:  2
Vasemmistoliitto:  1
Etelä-Savon hyvinvointialue eli Eloisa on Etelä-Savon maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu 11 kuntaa, joista kolme on kaupunkeja:
Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 131 310 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Sosiaalihuolto

Savon erityishuoltopiirin muodostanut Vaalijalan kuntayhtymä siirtyi 1.1.2023 osaksi Etelä-Savon ja Pohjois-Savon hyvinvointialueita. Vaalijalan osaamis- ja tukikeskus jatkaa toimintaansa Etelä-Savon hyvinvointialueella omana alabrändinään, avopalvelut puolestaan siirtyivät kokonaisuudessaan sekä Etelä-Savon että Pohjois-Savon hyvinvointialueille.
Palvelut > Terveydenhuolto

Alueella toimii kaksi keskussairaalaa, joista yksi toimii Mikkelissä ja toinen Savonlinnassa.
Laboratoriopalvelut tuottaa hyvinvointiyhtymä Islab.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Savon pelastuslaitoksen toimialueeseen.
Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä-Savon hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.
Etelä-Savon hyinvointialueen toinen keskussairaala Mikkelissä.
Ulkosorkka

Kuva 1: Ulkosorkka.
Ulkosorkka eli kaksi puolipolvea on solmu, joka muodostetaan tekemällä kaksi polvea eli siansorkka köyden itsensä ympäri. Se on erittäin kestävä ja hyvä solmu, kun köysi solmitaan kiinni johonkin esineeseen, kuten kiinnityslenkkiin, ja halutaan sen myös pysyvän kiinni. Ulkosorkka pitää, vaikka köyden kiintopäässä ei olisi tasaista tai ei ollenkaan vetoa. Se on myös helppo avata.
Solmun teko aloitetaan viemällä köyden irtopää kiinnityslenkistä läpi tai kiertämällä se jonkin muun kiinnikkeen, kuten puun tai kiven ympäri. Köyden irtopäähän pitää jättää tarpeeksi pituutta. Seuraavaksi köyteen tehdään puolipolvi viemällä köyden irtopää kiintopään yli ja ympäri ja pujottamalla se läpi näin muodostuneesta silmukasta. Toinen eli lukitseva puolipolvi tehdään samaan suuntaan kuin ensimmäinen ja se tulee ensimmäisen ulkopuolelle. Solmu kiristetään vetämällä myös köyden kiintopäästä niin, että solmu asettuu kiinteään kosketukseen kiinnikkeeseensä.
Toisin kuin esimerkiksi paalusolmu, ulkosorkan silmukka kiristyy kuormitettaessa. Tästä ominaisuudesta on hyötyä, kun halutaan että silmukka ei liiku kiinnityskohteen suhteen, vaikkapa ripustettaessa riippumattoa puuhun.
Varmistettu ulkosorkka

Kuvan 1 ulkosorkassa köysi on kierretty kiinnikkeen ympäri vain kertaalleen. Käytännössä on kuitenkin parempi tehdä kiinnikkeen ympäri toinenkin kierros. Köysi kuluu silloin vähemmän ja solmu on myös helpompi avata. Näin tehtyä solmua voidaan kutsua nimellä varmistettu ulkosorkka. Se on erinomainen solmu veneen kiinnittämiseen.
Pujota köyden irtopää kiinnityslenkistä kahdesti.
Tee puolipolvi.
Tee toinen puolipolvi ja kiristä.
Periaatepiirros varmistetusta ulkosorkasta.
HMS Conqueror (S48)

| HMS Conqueror |
| --- | --- |
 HMS Warspite (vas.), HMS Conqueror (keskellä) ja HMS Valiant (takana).

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cammell Laird, Birkenhead
Kölinlasku:  5. joulukuuta 1967
Laskettu vesille:  18. elokuuta 1969
Palveluskäyttöön:  2. elokuuta 1971
Poistui palveluskäytöstä:  1990
Tekniset tiedot
Uppouma:  4 900 t (sukelluksissa)
Pituus:  86,9 m
Leveys:  10,1 m
Syväys:  8,2 m
Koneteho:  1 x PWR -painevesireaktori 11 MW
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  103
Aseistus
Aseistus:  6 × 21" (533 mm) torpedoputkea
HMS Conqueror (viirinumero S48) on Britannian kuninkaallisen laivaston vuosina 1971-1990 palveluksessa ollut Churchill-luokan ydinsukellusvene. Se on maailman ainoa ydinsukellusvene, joka on upottanut vihollisaluksen torpedoimalla.
Valmistus

Alus tilattiin Cammell Lairdilta Birkenheadistä, missä köli laskettiin 5. joulukuuta 1967. Alus laskettiin vesille 28. elokuuta 1969 ja valmistui 9. marraskuuta 1971.
Palvelus

Alus lähti 4. huhtikuuta kohti Etelä-Atlanttia mukanaan SBS:n 6. laivue. Se saapui 18. huhtikuuta South Georgian rannikolle, missä SBS joukot siirrettiin HMS Antrimille. Aluksen tehtävänä oli varjostaa Argentiinan laivaston kahden hävittäjän saattaman risteilijää ARA General Belgranoa, jonka seurannan se aloitti 1. toukokuuta. Risteilijä oli kuitenkin hieman sotatoimialueen ulkopuolella. Sukellusveneen päällikkö Wreford-Brown sai hallitukselta luvan upottaa risteilijän, minkä jälkeen se laukaisi 1 200 jaardin etäisyydeltä kolmen Mk.8 torpedon sarjan. Torpedoista kaksi osui risteilijään tuhoisin seurauksin ja kolmas saattajaan jääden suutariksi. Risteilijä upposi vieden mukanaan 323 merimiestä.
Sodan päätyttyä sukellusvene palasi Faslaneen. Alus poistettiin palveluksest 1990 Devonportissa.
Passiivi

Passiivi (lat. passivum) on yksi verbin pääluokista, muita ovat aktiivi ja medium. Indoeurooppalaisissa kielissä passiivi on verbin muoto, jossa transitiiviverbin tekeminen kohdistuu lauseen subjektiin. Suomen kielessä passiivi taas kuvaa verbimuotoja, joissa tekijä jää taka-alalle. Eräissä kielissä passiivilla voidaan ilmaista myös, että toiminta, johon lause viittaa, on epämiellyttävää tai ei-toivottua. Tätä mm. japanissa esiintyvää käyttötapaa kutsutaan adversatiiviseksi passiiviksi.
Passiivi indoeurooppalaisissa kielissä

Alun perin latinan termi passivum kehitettiin kuvaamaan latinan kielioppia, ja sitä kautta termi on levinnyt kuvaamaan myös muiden kielten vastaavia rakenteita. Latinassa passiivi muodostettiin taivuttamalla sanaa persoonamuodoissa, esimerkiksi amo ’rakastan’ → amor 'minua rakastetaan' ja amas ’rakastat’ → amaris ’sinua rakastetaan’. Monissa nykyisissä indoerooppalaisissa kielissä passiivi muodostetaan perifrastisesti. Esimerkiksi englannissa ja ranskassa se saadaan verbien be ja être persoonassa taivutettuilla muodoilla ja partisiipin perfektillä:
The house is sold. (Talo myydään.) Pitää kuitenkin huomata, että lauseella on kaksoismerkitys. Sekaannusten välttämiseksi pitäisi lauseeseen futuurisessa merkityksessä lisätä sana will. Esimerkiksi The house will be sold. (Talo tullaan myymään.)
La maison est vendue.
Ruotsissa passiivi muodostetaan -s-päätteellä, joka kielihistoriallisesti on pronominin sig lyhentymä, mutta vastaavassa merkityksessä voidaan käyttää myös liittomuotoa, jonka muodostavat apuverbi vara tai bli sekä pääverbin partisiippi:
Huset säljs.
Huset blir såld.
Passiivi indoeurooppalaisissa kielissä > Epämääräisen persoonan passiivi

Ruotsissa, saksassa, ranskassa ja esperantossa on myös neutraali pronomini, joka käyttäytyy yksikön kolmannen persoonan tavoin, mutta vastaa merkitykseltään suomen passiivia:
Man säger, att…
Man sagt, dass…
On dit qu…
Oni diras, ke...