Oleg Gordijevski
Kaksoisagentti

Tanskassa ollessaan Gordijevski ei enää uskonut Neuvostoliiton politiikkaan eikä työhönsä, mihin vaikutti varsinkin Tšekkoslovakian miehitys vuonna 1968. Hänet kutsuttiin vuonna 1970 takaisin kotimaahan, mutta lähetettiin lokakuussa 1972 uudelleen Kööpenhaminaan. Kun MI6 lähestyi Gordijevskia vuoden 1973 lopulla, hän päätti ryhtyä kaksoisagentiksi. Britit viivyttelivät kontaktin luomisessa vielä lähes vuoden eivätkä sittenkään aluksi uskoneet Gordijevskin yhteistyöhalun olevan aitoa, vaan pitivät sitä KGB:n juonena, mutta myöhemmin hänen aitoudestaan vakuututtiin. Hän toimi puhtaasti aatteellisista syistä eikä halunnut palkkioksi rahaa. Yhteys katkesi, kun Gordijevskin työ Kööpenhaminassa päättyi, mutta se luotiin uudestaan, kun hänet vuonna 1982 nimitettiin Neuvostoliiton Lontoon-suurlähetystöön. Lontoossa Gordijevski pääsi käsiksi paljon tärkeämpiin tietoihin ja asiakirjoihin kuin Kööpenhaminassa. Ennen asemapaikkaansa saapumista hänen annettiin tutkia Moskovassa KGB:n kansioita sen aiemmista operaatioista Britanniassa.
Gordijevski tapasi MI6-yhteyshenkilöään kolmen vuoden ajan yksityisasunnossa Lontoon Bayswaterissa. Hänen antamansa tiedot osoittautuivat hyvin arvokkaiksi, ja raportteja niistä toimitettiin säännöllisesti pääministeri Margaret Thatcherille. Tiedot koskivat varsinkin KGB:n vastavakoilua Britanniassa, mutta myös Neuvostoliiton johdon strategioita. Gordijevski ilmiantoi useita vakoojia ja vahvisti, että John Cairncross oli ollut Cambridgen viisikkona tunnetun vakoojarenkaan viides jäsen eikä KGB:llä ollut enää muita ”myyriä” korkeissa asemissa. Gordijevskin ansiosta MI5:n virkailijan Michael Bettaneyn yritys tarjoutua KGB:n kaksoisagentiksi vuonna 1983 paljastui. Gordijevski antoi myös kallisarvoiseksi osoittautunutta tietoa Neuvostoliiton johdon käynnistämästä salaisesta RJAN-operaatiosta, jonka taustalla oli vainoharhainen varautuminen Yhdysvaltojen ja sen liittolaisten yllätyshyökkäykseen. Marraskuun 1983 Able Archer 83 -sotaharjoituksen aikana Gordijevski lähetti varoituksen, että Moskovassa harjoitusta luultiin oikean sodan valmisteluksi. Tieto auttoi brittejä ja amerikkalaisia välttämään tämän jälkeen liian vaarallisia provokaatioita. Kun politbyroon nouseva tähti Mihail Gorbatšov vuonna 1984 vieraili Lontoossa, Gordijevski valmisteli tapaamista kummallakin puolella ja antoi briteille arvionsa Gorbatšovista. Gordijevski toimitti tietoa myös Neuvostoliiton ydinasetukikohtien sijainnista, kun NATO alkoi tuoda Euro-ohjuksia Länsi-Eurooppaan.
Britit karkottivat Gordijevskin esimiehen Arkadi Gukin Bettaney-tapauksen varjolla vuonna 1985, jolloin KGB:n Lontoon-päällikön eli residentin paikka avautui. Gordijevski hoiti tehtävää tilapäisesti huhtikuusta 1985 alkaen, ja hänen nimityksensä uudeksi residentiksi piti olla jo sovittu, mikä olisi tehnyt hänestä vieläkin arvokkaamman tietolähteen. Gordijevski sai kuitenkin 16. toukokuuta yllättävän sähkeen, jossa hänet komennettiin Moskovaan ”vahvistamaan” virkanimitys. Perillä hänet vietiin Moskovan ulkopuolella sijaitsevalle datšalle, jossa häntä kuulusteltiin ja hänestä yritettiin puristaa ulos tunnustus petturuudesta, mahdollisesti hyödyntämällä jonkinlaista totuusseerumia. KGB epäili hänen vuotavan tietoja, mutta ei voinut todistaa vielä mitään. Hänen asunnostaan löytyi kiellettyä kaunokirjallisuutta, mutta hän pystyi selittämään kirjojen liittyvän työhönsä ja hankkineensa ne yhdessä Kööpenhaminan-esimiehensä Mihail Ljubimovin kanssa. Gordijevski sai jäädä vielä vapaalle jalalle, mutta takaisin Lontooseen hänellä ei ollut asiaa.
On epäilty, että Gordijevskin olisi kavaltanut CIA:n Aldrich Ames, joka tarjoutui huhtikuussa 1985 Washingtonissa KGB:n kaksoisagentiksi. Ames kertoi myöhemmin, että hän alkoi paljastaa agenttien nimiä KGB:lle vasta 13. kesäkuuta 1985, mutta on mahdollista, että hänen sitä ennen antamansa yleisluontoisemat tiedot johdattivat KGB:n epäilemään Gordijevskia. Ames paljastui vuonna 1994.