stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bruno Granit-Ilmoniemi
Julkaisuja

Nimellä Bruno Granit:
Muutamia tietoja Savon oloista vv. 1710-1714 ; ko'onnut Bruno Granit. Historiallisia tutkimus-kokeita 6. Kuopio 1877
Muistelmia Kuopion kaupungin satavuotisen olemassa-olon ajalta ; kirjoittanut B. G:t. Kuopio 1882, uuden näköispainoksen julkaisi vuonna 1981 J. V. Snellmanin syntymän 175- ja kuoleman 100-vuotismuiston johdosta Kuopion kaupunginhallitus.
Muistelmia Joh. Vilh. Snellmanin elämästä Kuopiossa ;  ko'onnut Bruno Granit. Aarni : Kuopion isänmaallisen seuran toimituksia 1. Kuopio 1886, näköispainos Kuopion isänmaallinen seura, Kuopio 2005
Elävien kielten opetus muutamissa Saksan ja Ranskanmaan sekä Sweitsin kouluissa : kasvatusopillisella tutkimusmatkalla tehtyjä havaintoja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1891
Kirjanpitojärjestelmä kunnallistilejä varten. O. W. Backman, Kuopio 1892
Kuopion lukion perustaminen. Kuopio 1894
Nimellä Bruno Granit-Ilmoniemi:
Kotitalous oppiaineeksi tyttökouluihin teoksessa Kuopion suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1910-1911. Kuopio 1911
Kotitalousopetuksen kanta kotimaassa ja ulkomailla : selonteko. Senaatti, Helsinki 1911
Kuopion osuusmeijerin 10-vuotinen toiminta ynnä johdantona katsaus aikaisempiin kauppaoloihin Savossa. Kuopio 1912
Kansalliskauppa-osakeyhtiö Kuopiossa viisikolmatta vuotias : 1890-1915 ; kertomuksen liikkeen toiminnasta laatinut Bruno G.-Ilmoniemi. Kuopio 1915
Kuopion kirkko 1815-1915 ; muistiinpanot kokosi ja järjesti Bruno G.-Ilmoniemi. Kuopio 1915
T:ri Matth. Ingmanin elämäntyö. Kuopio 1917
Nimellä Bruno Ilmoniemi:
Kuopion osuusmeijeri i.l. 30-vuotistoiminta ; kirj. Bruno Ilmoniemi ja H. A. Ekman. Kuopion osuusmeijeri, Kuopio 1932
Kuopion raittiusseuran viisikymmenvuotinen toiminta 1883-1933. Kuopion raittiusseura, Kuopio 1933
Tutkimuksia Kuopion läänin loisoloista v. 1930-1933. Kuopion läänin kunnallispäivätoimikunnan julkaisuja n:o 3. Kuopio 1933
Kuopion karjanmyyntiosuuskunnan r.l. vaiheet 1903-1933 : johtokunnan kertomus vuodelta 1933. Kuopio 1934
Toimitustöitä

Kuopion läänin kunnalliskalenteri 1892 ; toimittaneet Bruno Granit ja Lauri Ekberg. Kuopio 1892
Osuuskaupat : käsikirja niiden perustamisesta ja hoidosta ; toim. Bruno Granit. Pellervon kirjasto n:o 12. Pelervo, Kuopio 1903
Suomennoksia

Frances Ridley Havergal : Pieniä päänaluksia eli iltamietteitä pienokaisille ; suom. U. W. Telén ja Bruno Granit ; värssyt Kustaa Killinen. Telén, Kuopio 1886
Avanza

Avanzan pääkonttori
Avanza on ruotsalainen säästöihin ja sijoituksiin erikoistunut verkkopankki, joka on perustettu vuonna 1999. Sitä ylläpitävä Avanza Bank Holding AB on listattu Tukholman pörssiin. Avanzan perusti Sven Hagströmer.
Avanza nousi vuonna 2022 julkistetussa T-Median Luottamus&Maine-tutkimuksessa Ikean ohi Ruotsin maineikkaimmaksi yritykseksi. Ruotsin laatuindeksissä Avanza palkittiin vuonna 2023 jo neljännentoista perättäisen kerran Ruotsin tyytyväisimmistä säästöasiakkaista. Avanzalla oli tuolloin yli 1,8 miljoonaa asiakasta, joilla oli yhteensä lähes 700 miljardin Ruotsin kruunun säästöpääoma. Tämä vastasi lähes seitsemää prosenttia Ruotsin säästömarkkinoista. Avanzalla oli myös Ruotsin pankeista suurin transaktioiden määrä Tukholman pörssin osakevälityksessä.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (ruotsiksi)
Kiristys

Kiristys tarkoittaa tekoa, jossa uhkaamalla pakotetaan jokin taho luopumaan taloudellisesta edusta, johon kiristäjällä ei ole laillista oikeutta.tarvitaan parempi lähdeNykyinen pykälä on vuodelta 1990 ja sitä edeltävä vuodelta 1946.
Kiristys Suomen laissa

Kiristys määritellään Suomen rikoslaissa teoksi, jossa henkilö muulla tavoin kuin väkivallalla uhkaamalla pakottaa toisen luopumaan taloudellisesta edusta, johon rikoksentekijällä tai sillä, jonka puolesta hän toimii, ei ole laillista oikeutta. Uhkaus voi olla myös sinänsä laillinen, kuten rikosilmoituksen tekeminen. Myös kiristyksen yritys on rangaistava. Laissa on määritelty erikseen törkeä kiristys, joka on vakavampi teko.Törkeässä kiristyksessä otetaan huomioon esimerkiksi uhrin asema ja taloudellisen edun suuruus. Myöskin uhkauksen vakavuus vaikuttaa.
Aiheesta muualla

https://www.kpflaki.com/post/rikoslain-31-luku-ry%C3%B6st%C3%B6st%C3%A4-ja-kiristyksest%C3%A4
Luettelo vuonna 1791 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1791 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

11. tammikuuta − William Williams, walesilainen kirjailija, saarnaaja ja virsirunoilija (s. 1717)
24. tammikuuta − Étienne Maurice Falconet, ranskalainen kuvanveistäjä (s. 1716)
25. tammikuuta − Besiki (oik. Besarion Gabašvili), georgialainen runoilija, poliitikko ja diplomaatti (s. 1750)
25. tammikuuta − Jakov Knjažnin, venäläinen näytelmäkirjailija (s. 1740 tai 1742)
Maaliskuu

2. maaliskuuta − John Wesley, brittiläinen pappi, teologi ja metodismin perustaja (s. 1703)
Huhtikuu

2. huhtikuuta − Honoré Gabriel Riqueti de Mirabeau, ranskalainen markiisi, poliitikko ja kirjailija (s. 1749)
17. huhtikuuta − Henrik Wegelius, suomalainen pappi, kirjailija, valtiopäivämies, rovasti ja professori (s. 1735)
22. huhtikuuta − Anders Kraftman, suomalainen opettaja ja valtiopäivämies (s. 1711)
Toukokuu

20. toukokuuta − Eerik Juvelius, suomalainen rehtori, kirkkoherra ja kirjailija (s. 1718)
Kesäkuu

27. kesäkuuta − Johann Heinrich Merck, saksalainen kirjailija ja kriitikko (s. 1741)
28. kesäkuuta − Carl Sparre, ruotsalainen vapaaherra, valtaneuvos, Tukholman ylikäskynhaltija ja Turun akatemian kansleri (s. 1723)
Heinäkuu

2. heinäkuuta – Søren Abildgaard, norjalais-tanskalainen piirtäjä ja geologi (s. 1718)
Elokuu

19. elokuuta − Johan Kraftman, suomalainen talous- ja maataloustieteilijä, matemaatikko, rehtori ja professori (s. 1713)
Syyskuu

17. syyskuuta − Tomás de Iriarte, espanjalainen runoilija (s. 1750)
23. syyskuuta − Karl von Gontard, saksalainen arkkitehti (s. 1731)
Lokakuu

3. lokakuuta − Elisabet Wittfooth, suomalainen yrittäjä, laivanvarustaja ja kauppahuoneen johtaja (s. 1716)
10. lokakuuta − Christian Friedrich Daniel Schubart, saksalainen runoilija, urkuri ja säveltäjä (s. 1739)
16. lokakuuta − Grigori Potjomkin, venäläinen sotamarsalkka (s. 1739)
30. lokakuuta − Johan David Cneiff, suomalainen lääninlampuri ja taloustirehtööri (s. 1722)
Joulukuu

2. joulukuuta − Henry Flood, irlantilainen poliitikko (s. 1732)
5. joulukuuta − Wolfgang Amadeus Mozart, itävaltalainen säveltäjä (s. 1756)
Tuntematon päivämäärä

James Cleveland, Sierra Leonen Banana Islandsin kuningas (s. 1754?)
Jakob Frank, juutalainen šabbetailainen rabbiini (s. 1720)
Daniel Houghton, brittiläinen tutkimusmatkailija (n. 1740)
Kuopion lentoasema

Kuopion lentoaseman uusi lennonjohtotorni.
Kuopion lentoasema (IATA: KUO, ICAO: EFKU) sijaitsee Siilinjärven kunnan eteläosissa, Rissalassa, noin 14 kilometriä Kuopion keskustasta koilliseen. Vuonna 2024 sen kautta kulki reilut 132 000 matkustajaa. Suurimmillaan matkustajamäärä oli vuonna 2006, jolloin lentoaseman kautta kulki yli 332 000 matkustajaa.
Kuopioon liikennöi säännöllisesti Helsingistä Finnair. Aikaisemmin Kuopioon lensi myös Riiasta airBaltic, mutta lennot lopetettiin vuonna 2011. Myös SAS on lentänyt aiemmin Kuopioon. Lisäksi Kuopion lentoasemalta lennetään tilauslentoja etelän lomakohteisiin. Kuopion lentoasema on profiloitunut liikematkustajiin. Heidän osuutensa matkustajista on 60 prosenttia. Kuopion lentoasemalla toimii myös Karjalan Lennosto eli lentokenttä on niin sanottu yhteistoimintakenttä.
Kuopion lentoasema oli yksi vain viidestä vuonna 2006 voittoa tuottaneista suomalaisesta lentoasemasta. Muut voitolliset lentoasemat olivat Helsinki-Vantaa, Oulu, Rovaniemi ja Turku. Kannattavuuteen pääsemiseksi auttaa kentän käyttäminen sekä siviili- että sotilaslentotoimintaan.  Sotilaskäytön osuus ammattiliikenteestä on 60 prosenttia. Poikkeuksellista Rissalassa verrattuna muihin on se, että sotilaslennonjohto hoidetaan samasta paikasta kuin siviililentoliikenne.
Keväällä 2008 airBalticin Kuopio–Riika-reitin myötä lentoasema sai ensimmäisen suoran ulkomaan reittilentoyhteytensä. Lentoyhtiö on lentänyt reittiä myös poiketen Tampere-Pirkkalan lentoasemalla.
Vuonna 2004 silloinen Ilmailulaitos valitsi Kuopion lentoaseman vuoden lentoasemaksi.
Lentoyhtiöt ja reitit

| Lentoyhtiö | Kohteetlähde? |
| --- | --- |
Aegean Airlines: Tilauslento: Rodos
Corendon Airlines: Tilauslento: Hania, Antalya,
Croatia Airlines: Tilauslento: Split
Finnair: Helsinki
Freebird: Tilauslento: Antalya
GETJET Airlines: Tilauslento: Pula, Mytilini, Malaga, Hania, Samos, Faro, Calabria, Rodos
Thomas Cook Airlines: Tilauslento: Gran Canaria
Lentoyhtiöt ja reitit > Asemalta aiemmin lentäneitä yhtiöitä

Stearling
Karair / Karhumäki Airways
airBaltic
Liikenneyhteydet lentoasemalle

Vuodesta 2014 alkaen lentokentälle pääsee kaupungista bussilla 40 kerran tunnissa kello 6–18.
Tämän mahdollistaa Rissalan yritysalueelle, lentoaseman tuntumaan rakennettava Savon Voiman pääkonttori ja sen työmatkaliikennetarve. Alueelle on sijoittunut 300 uutta työpaikkaa, entisten (lentoaseman ja Puolustusvoimien työntekijät) hieman yli 500:n lisäksi.
Yhteysbussia lentoasemalta Siilinjärven ja Lapinlahden kautta Iisalmeen ajaa M.Niskanen Oy.
Kiitotie

Kuopion lentoaseman kiitotie 15/33 on 2 800 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Kiitotie on varustettu suurtehovaloin ja kiitotie 33 myös ILS-tarkkuuslähestymisjärjestelmällä.
Aiemmin lentoasemalla oli myös nykyisen kiitotien kanssa poikittainen sivukiitotie 06/24, joka oli 1 500 metriä pitkä ja 45 metriä leveä. Sivukiitotie oli pitkään suljettuna, ja se poistettiin pysyvästi käytöstä 20. marraskuuta 2008. Nykyisin Karjalan Lennosto käyttää kiitotietä tarvittaessa koneiden seisontapaikkana.
Jatkosodan aikaan Rissalassa sijaitsi ainutlaatuinen puinen kiitotie. Sen toimittajana oli Saastamoisen Faneri Oy.
Historiaa

Alun perin sotilaskentäksi rakennettu Rissala liitettiin Aero Oy:n reittiverkostoon 1. heinäkuuta 1946. Lentoyhteys Helsingistä Kuopioon lennettiin Junkers Ju-52 ja Douglas DC-2 -koneilla. Aluksi lennot tapahtuivat Hyvinkäältä. Malmilta lennot Kuopioon alkoivat 8. toukokuuta 1947.
Ensimmäinen lentoasemarakennus Rissalaan valmistui vuonna 1947. Hirsirakennuksessa oli matkustajaterminaali, lennonjohto, sääasema sekä haliinnolliset tilat. Lentoasemarakennus oli käytössä vuosina 1947–1971. Myöhemmin tiloissa toimi Finnairin ilmailuopisto vuosina 1976–1985, ennen muuttoaan Poriin. Nykysin rakennus on purettu.
Uusi lentoterminaali ja lennonjohtotorni valmistuivat 1971. Terminaali on edelleen käytössä, joskin sitä on laajennettu pariin otteeseen.
Lentoaseman historian toistaiseksi vilkkain vuosi on 2006, jolloin Kuopion kautta lensi 332 000 matkustajaa. Finnairin lisäksi asemalla operoivat tuolloin Blue One Helsinkiin ja Air Baltic Riikaan.
Yhteistoimintakenttänä Kuopion lentoasema on operaatiomäärillä mitattuna aina ollut vilkas. Esimerkiksi vuonna 1989 laskeutumisia oli yhteensä noin 18 000, joista sotilasilmailun osuus 8 000, yleisilmailun 7 000 ja liikenneilmailun 3 000. . Vuonna 2021 tilastoitiin 8 749 laskeutumista, joista sotilasilmailun osuus oli 5 677.
Lentoasemien viestiyhteyksiä hoidettiin aluksi sähköttämällä. Rissalan tunnus oli OJC.  Ilmailun kaukokirjoitinverkkoon (AFTN) Rissalan lentoasema liittyi 1957. Ensimmäinen radiomajakka "K" otettiin käyttöön 1952.
Kuopion lentoaseman päällikkönä ovat toimineet Auvo Tuppurainen, Kalervo Heiskanen, Mikko Lallukka (1968–1993), Matti Koskivaara (1993–1999), Heikki Jouppila (1999–2005), Markku Linna (2005–2008) ja vuodesta 2008 alkaen Raija Niskanen.
Uusi lennonjohtotorni ja järviterminaali

Lentokenttä oli suljettuna koko heinäkuun 2007, jolloin sen kiitotiet päällystettiin uudelleen ja samalla suoritettiin muita aseman kunnostukseen liittyviä huolto- ja rakennustöitä. Uuden lennonjohtotornin rakentaminen alkoi vuodenvaihteessa 2007, ja se oli käyttövalmiina vuoden lopulla. Vanha torni on purettu osittain ja muutettu toimistoksi.
Uuden tornin lähestymislennonjohto uusittiin kokonaan kesäkuussa 2009. Käyttöön otettiin muun muassa uusi tutka.
Lentoasemalle valmistui myös keväällä 2008 järviterminaali, joka mahdollistaa syöttöliikenteen vesitse.
Karjalan lennosto Rissalassa

Lentokentän rakentaminen alkoi marraskuussa 1939 ja lentotoiminta toukokuussa 1940. Lentokenttä palveli toisen maailmansodan aikana myös saksalaisten tukikohtana vuosina 1942–1943. Säännöllinen matkustajalentoliikenne lentoasemalle alkoi vuonna 1946.
Jatkosodan jälkeen Ilmavoimien Lentorykmentti 2 sijoitettiin Rissalaan, missä se toimi lakkauttamiseensa vuoteen 1952 saakka. Tämän jälkeen siitä syntynyt Kolmas lennosto siirtyi Uttiin. Lennosto muuttui Karjalan Lennostoksi vuonna 1961, jolloin se siirtyi takaisin Rissalaan. Toiminta alkoi Fouga Magister -harjoitushävittäjillä. MiG-21F tuli pian Karjalan lennoston torjuntahävittäjäksi ja MiG-21 -koneet olivat käytössä vuoteen 1998. Sen jälkeen kalustoksi tuli Boeing F/A-18 Hornet -hävittäjä.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa sovittiin, että Rissalassa sijaitseva Karjalan lennoston lentotukikohta annetaan tarvittaessa Yhdysvaltojen käyttöön.
Hätälaskupaikka

Kuopion lentoasema toimii hätälaskupaikkana sen yli kulkevan Kaukoidän lentoreitin lennoille, koska se on harvoja sisämaan kenttiä, joka kestää tarvittaessa jopa Boeing 747:n painon (tilanne, jossa Boeing 747 haluaisi laskeutua aiheuttaisi kuitenkin erikoisjärjestelyjä sen pitkän siipien kärkivälin takia) ja koska Kuopion yliopistollinen sairaala on maailman huipputasoa akuuttipotilaiden hoitokyvyssä.lähde? Vuonna 2006 Japaniin matkalla ollut lento laskeutui matkustajan sydänkohtauksen vuoksi. Savon Sanomat kertoi kyseisen kaltaisia tapahtumia olevan Euroopassa vuosittain vain yksittäisiä.lähde tarkemmin? Muita kentän puolesta Boeing 747:n kestäviä varalaskeutumispaikkoja ovat etelästä ja lännestä saapuessa ainakin Turku, Tampere-Pirkkala ja Oulu, sekä pohjoisessa Rovaniemi.
Rissalan lentoturma

Rissalan lentoturmassa 3. lokakuuta 1978 Suomen ilmavoimien Douglas DC-3 putosi lentoonlähdön jälkeen Juurusveteen. Turmassa kuolivat kaikki koneessa olleet 15 henkilöä. Uhrien joukossa oli merkittäviä politiikan ja talouselämän vaikuttajia.
Matkustajatilastot

| Vuosi | Kotimaa | Kansainvälinen | Yhteensä | Muutos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 274 954 | 32 785 | 307 739 | +6,5 %  |  |
| 2006 | 289 231 | 42 971 | 332 202 | +7,9 %  |  |
| 2007 | 270 430 | 33 774 | 304 204 | −8,4 %  |  |
| 2008 | 252 616 | 37 601 | 290 247 | −4,6 %  |  |
| 2009 | 220 018 | 30 546 | 250 564 | −13,7 %  |  |
| 2010 | 207 067 | 46 545 | 253 612 | +1,2 %  |  |
| 2011 | 244 472 | 39 933 | 284 405 | +1,2 %  |  |
| 2012 | 255 988 | 26 912 | 282 900 | −0,6 %  |  |
| 2013 | 227 116 | 34 035 | 261 151 | −7,7 %  |  |
| 2014 | 221 722 | 38 642 | 260 364 | −0,3 %  |  |
| 2015 | 202 041 | 30 226 | 232 267 | −10,8 %  |  |
| 2016 | 200 569 | 26 625 | 227 194 | −2,2 %  |  |
| 2017 | 207 276 | 28 135 | 235 411 | +3,6 %  |  |
| 2018 | 213 856 | 31 286 | 245 682 | +4,4 %  |  |
| 2019 | 204 597 | 38 932 | 243 529 | −0,9 %  |  |
| 2020 | 52 734 | 4 865 | 57 599 | −76,3 %  |  |
| 2021 | 31 611 | 4 796 | 36 407 | −36,8 %  |  |
| 2022 | 111 031 | 15 052 | 126 083 | +246,3 %  |  |
| 2023 | 125 323 | 21 524 | 146 847 | +16,5 %  |  |
| 2024 | 109 996 | 22 268 | 132 264 | −9,9 %  |  |
Kuvia

Järviterminaalin urakan infotaulu
Järviterminaali
Järviterminaalin sisätilat
Koiravaljakko lähdössä järviterminaalin edestä
Päätuloväylän varressa oleva MiG-21F-13
Vanha lennonjohtotorni
Finnairin Airbus A319-112 lähdössä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Finavia – Kuopion lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Kuopion lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive)
Airliners kuvia Kuopion lentoasemalta
Kuopion lentoasema Google Maps -palvelussa
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat: Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat: Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat: Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat: Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Lentoaseman lähtöselvitystiskit vuonna 2008.
Kuopion lentoaseman juuri valmistunut terminaali ja Finnairin Super Caravelle (1971). Taustalla Juurusvesi.
Ilmari Koppinen

Ilmari Koppinen vuonna 2013
Yrjö Ilmari Koppinen (s. 8. tammikuuta 1918 Rauma) on suomalainen apulaisprofessori, sotaveteraani ja veteraaniurheilija.
Henkilökohtainen elämä

Koppinen syntyi Raumalla ja jäi orvoksi 12-vuotiaana. Hän oli 6-vuotias vuonna 1924, kun hänen äitinsä kuoli keuhkokuumeeseen ja 12, kun isä menehtyi vain hieman yli 40-vuotiaana syöpään. Ilmari jäi isoveljensä Raimon kanssa kahden, ja he varttuivat kolmessa eri sijaiskodissa. Asuttuaan usealla eri paikkakunnalla lapsuudessaan hän asettui uudelleen Raumalle, jossa aloitti partiotoiminnan. Koppinen oli aktiivinen partiolainen, ja hän on kutsunut partiojärjestöä toiseksi kodikseen. Hän valmistui ylioppilaaksi Rauman lyseosta vuonna 1938.
Välirauhan aikana Koppinen ehti opiskella hetken Turun yliopistossa. Jatkosodan jälkeen hän aloitti opinnot Teknillisen korkeakoulun maanmittausosastolla, mistä hän valmistui vuonna 1948. Hän työskenteli sittemmin erilaisissa maanmittausalan tehtävissä pääasiassa Lahdessa ja Salossa. Lisäksi hän on työskennellyt Teknillisen korkeakoulun maanmittausosaston apulaisprofessorina
Koppinen tapasi vaimonsa Esterin jatkosodan aikana Oulussa ollessaan. He menivät naimisiin vuonna 1943, kun Koppinen sai yhden päivän häälomaa.
Vuonna 1987 Koppinen aloitti veteraaniurheilutoiminnan. Hän osallistui myöhemmin 70-vuotiaiden sarjassa 80 metrin aitajuoksun Euroopan-mestaruuskisoihin Italian Veronassa, missä hän saavutti hopeaa. Sittemmin Koppinen on voittanut yhteensä yli 1 600 veteraaniurheilun mitalia, joista 12 on maailmanmestaruuksia. Hänellä on hallussaan myös 300 metrin aitajuoksun maailmanennätys 90-vuotiaiden miesten sarjassa. SM-, PM-, EM- ja MM-mitaleita Koppisella on yhteensä 381.
Tammikuussa 2024 106 vuotta täyttänyt Koppinen osallistui saman kuun aikana Salossa kuulantyöntökisaan ja sai parhaaksi tuloksekseen 2 metriä ja 66 senttiä kaksikiloisella kuulalla. Tulos jäi 21 senttiä 105-vuotiaiden sarjan Suomen ennätyksestä, jonka Koppinen työnsi vuonna 2023. Merkittävän suorituksesta teki, että Suomen Aikuisurheiluliiton (Saul) mukaan Koppisen tulos oli vanhimman suomalaisen urheilussa tekemä kilpailutulos kautta aikojen.
Koppinen on aktiivinen veteraanikuorolaulaja. Hän oli mukana laulamassa paljon julkisuutta saaneessa, vuoden 2015 itsenäisyyspäivän vastaanoton spontaanissa lauluesityksessä presidenttiparille.
Koppinen asuu Salossa. Sotilasarvoltaan hän on yliluutnantti. Koppisella on kuusi lastenlasta ja kuusi lastenlastenlasta.
Sotilasura

Vuonna 1939 Koppinen aloitti varusmiespalveluksensa Niikkalan linnakkeessa Valamon saaristossa. Hän palveli sittemmin matruusina panssarilaiva Ilmarisella. Kesken hänen aliupseerikurssinsa hänet komennettiin Suomenlinnaan kouluttamaan alokkaita, missä hän oli myös sodan syttyessä. Sittemmin hänet komennettiin reserviupseerikurssille Merisotakouluun.
Välirauhan aikana Koppinen opiskeli Turun yliopistossa ja harrasti aitajuoksua. Jatkosodan syttyessa Koppinen siirtyi Rysäkarille keskiöupseeriksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Lieksaan joukkueenjohtajaksi Rajajääkäripataljoona 6:teen. Joukkueenjohtajana Koppinen toimi etenkin Sorokan (nyk. Belomorski) ympäristössä eri tehtävissä, muun muassa kaukopartiomiehenä.
Keväällä 1943 Koppinen sai erikoiskoulutuksen, joka sisälsi sotilaspoliisi- ja autokoulutusta. Hänen tehtäviinsä kuuluivat muun muassa liikenteen seuraaminen ja arkistojen tutkiminen kenraali A. F. Airon suorilla valtakirjoilla. Myöhemmin Koppinen siirrettiin Karjalankannakselle, missä hän toimi autojakoelimen päällikkönä. Hän siirtyi reserviin marraskuussa 1944.
Aiheesta muualla

Raitanen, Pekka: Ilmari Koppinen –  Itsenäisyytemme ikäinen mies. Maankäyttö, 2010, nro 2.  Artikkelin verkkoversio.
Lehtiniemi, Keimo: Satavuotias kaukopartiomies muistelee: “Välihousut unohtuivat 40 asteen pakkasessa” MTV Uutiset. 24.1.2016.
Annikki Arni

Annikki Arni 1940-luvun puolivälissä.
Aino Annikki Arni, o.s. Forsström, käytti kirjailijanimimerkkinä nimeä Marja-Leena (23. syyskuuta 1898 Ristiina – 10. joulukuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä, mutta myös toimittaja ja suomentaja. Hän esitti operettisävelmiä ja iskelmiä ja esiintyi 1930-luvulla kabareessa. Hänen iskelmistään tunnetuin lienee hänen Dallapé-orkesterin solistina levyttämänsä Vanha kaappikello (1938). Hän oli myös toimittaja ja pääsi haastattelemaan musiikkimaailman suuria tähtiä.
Arni oli yksi alkuperäisiä Elokuvajournalistit-yhdistyksen perustajajäseniä vuonna 1944. Yhdistyksen näkyvin tehtävä oli jakaa elokuva-alan Jussi-palkintoa. Arni sai vuonna 1978 betoni-Jussin kunnianosoituksena elämäntyöstään.
Teokset

Marja-Leena: Filmitähtien maailmasta, 1950
Marja-Leena: Muistat sie viel? 1953
Muistat sie viel?, 2. uudistettu painos 1979
Kultaa ja hopeaa (muistelmia), 1971