stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aga Khan III

| Aga Khan III |
| --- | --- |
 Aga Khan vuonna 1936
nizari- ismailiittien 48. imaami.
 1885–1957 
Edeltäjä:  Aga Khan II
Seuraaja:  Aga Khan IV
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sultan Muhammed Shah
Syntynyt: 2. marraskuuta 1877  Karachi, Brittiläinen Intia
Kuollut: 11. heinäkuuta 1957 (79 vuotta)  Versoix, Sveitsi
Titteli:  Aga Khan
Muut tiedot
Uskonto:  ismailiitit
Sir Sultan Mahomed Shah (arab. سلطان محمد شاه‎, Sulṭān Muḥammad Shāh; (2. marraskuuta 1877 Karachi, Brittiläinen Intia – 11. heinäkuuta 1957 Versoix, Sveitsi), tunnetaan nimellä Aga Khan III (pers. ‏آقا خان سوم‎, Āqā Khān Suwwūm), oli ismailiittišiiamuslimien nizari-lahkon 48. hengellinen johtaja (Aga Khan) eli imaami vuodesta 1885 kuolemaansa asti.
Aga Khan oli yksi Brittiläisessä Intiassa toimineen All India Muslim League -puolueen perustajista ja Kansainliiton presidenttinä vuosina 1937–1938.
Lahkon tapa oli, että vuosittain Aga Khan punnittiin julkisesti kultapunnuksin paitsi riemuvuosina timantein; näin saadut rahat käytettiin hyväntekeväisyyteen.
Testamentissaan Aga Khan III määräsi seuraajakseen pojanpoikansa Karim Al Husseini, josta tuli Aga Khan IV.
Kunnianosoituksia

Intian keisarikunnan ritarikunnan komentaja (Yhdistynyt kuningaskunta, 1898)
Intian tähden ritarikunnan suurkomentaja (Yhdistynyt kuningaskunta, 1911)
Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön ritarikunnan suurristi (Yhdistynyt kuningaskunta, 1955)
Kuninkaallinen viktorialaisritarikunnan suurristi (Yhdistynyt kuningaskunta, 1923)
Kruunun ritarikunnan 1. luokka (Preussi)
Belomorkanal

Belomorkanal on entisen Neuvostoliiton alueella valmistettava paperossi eli filtteritön savuke. Se on eräs maailman vahvimmista tupakkamerkeistä. Yksi paperossi sisältää 1,5–1,8 milligrammaa nikotiinia ja 30–35 milligrammaa tervaa. Nimensä se on saanut Vienanmeren–Itämeren kanavan mukaan.
Johanna Aatsalo

Johanna Aatsalo (ent. Aatsalo-Sallinen, s. 1967) on suomalainen toimittaja, joka tuli tunnetuksi STT:n dopingpaljastuksesta vuonna 1998. Hän paljasti maastohiihdon dopingtapauksen kolme vuotta ennen Lahden MM-kisojen dopingskandaalia.
Doping-uutisoinnin seurauksena Aatsalo-Sallinen ja STT:n silloinen päätoimittaja Kari Väisänen tuomittiin käräjäoikeudessa julkisesta herjauksesta vuonna 1999. Aatsalo-Sallinen sai sakkorangaistuksen sekä 30 päivän ehdollisen vankeusrangaistuksen. Lisäksi tuomitut ja STT velvoitettiin maksamaan 19 henkilölle korvauksia yhdessä yhteensä 1,5 miljoonaa markkaa. Hovioikeudessa rangaistus muuttui sakoiksi vuonna 2000. Myöhemmin, vuonna 2012, Helsingin hovioikeus tuomitsi hiihtäjä Jari Räsäsen ja valmentaja Pekka Vähäsöyringin ehdolliseen vankeuteen törkeästä petoksesta.
Aatsalo siirtyi viestintäkonsultiksi vuonna 2000. Hän on työskennellyt toimittajana rakennus- ja kiinteistöalan lehdissä ja vuodesta 2024 Tehy-lehden päätoimittajana.  Aatsalo on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri.
Hän on julkaissut kokemuksistaan kirjan Paljastus – tarina dopinguutisesta ja toimittajasta, joka haluttiin vaientaa vuonna 2024.
Kuntarahoitus

| Kuntarahoitus |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  2001
Toimitusjohtaja:  Esa Kallio
Puheenjohtaja:  Kari Laukkanen
Avainhenkilöt:   Maaria Eriksson  Markku Koponen  Tuomo Mäkinen  Minna Smedsten  Denis Strandell  Leena Vainiomäki  Arto Vuojolainen 
Kotipaikka:  Jaakonkatu 3 A Helsinki, Suomi
Toimiala:  Rahoitusala
Henkilöstö:  180
Omistaja:   Keva (32,0 %)  Suomen valtio (16,0 %) 
Kotisivu:  www.kuntarahoitus.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuntarahoitus (engl. Municipality Finance) on Suomen kuntasektorin, Kevan ja Suomen valtion omistama luottolaitos, jonka liikeideana on turvata asiakaskuntansa rahoituksen saatavuus kaikissa markkinatilanteissa kilpailukykyisesti. Kuntarahoitus-konsernin emoyhtiö on Kuntarahoitus Oyj.
Yhtiön asiakkaita ovat Suomen kunnat, kuntayhtymät, kuntien määräysvallassa olevat yhtiöt, hyvinvointialueet sekä valtion tukemaan sosiaalista asuntotuotantoa harjoittavat ja Aran hyväksymät yleishyödylliset asuntoyhtiöt. Yhtiöllä on 284 osakasta.
Kuntarahoitus hankkii kuntasektorille lainaamansa varat pääosin kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta eri puolilta maailmaa. Yhtiön antolainauksen edullinen hintataso perustuu sen pitkäaikaiselle varainhankinnalle myönnetyille luottoluokituksille, jotka ovat samat kuin Suomen valtiolla eli Moody'sin Aa1 (vakaat näkymätselvennä) ja Standard & Poor'sin AA+ (vakaat näkymätselvennä).
Yhtiön asiakkaat käyttävät Kuntarahoituksen rahoitusta erilaisiin sosiaalisiin ja yleishyödyllisiin kohteisiin, kuten terveyskeskusten, sairaaloiden, koulujen, päiväkotien, hoiva- ja vanhainkotien sekä kunnallisen infrastruktuurin rakentamiseen. Yhtiön myöntämä asuntorahoitus kohdentuu valtion tukemaan, yleishyödylliseen ja kohtuuhintaiseen vuokra-asuntotuotantoon sekä erityisryhmille rakennettaviin asuntoihin. Erityisryhmiä ovat muun muassa opiskelijat, vammaiset ihmiset ja tuettua asumista tarvitsevat ryhmät.
Yhtiön varainhankinta toteutetaan Kuntien takauskeskuksen takauksella. Nykyinen Kuntarahoitus Oyj aloitti toimintansa vuonna 2001, kun sen edeltäjät ns. vanha Kuntarahoitus Oy ja Kuntien Asuntoluotto Oyj yhdistettiin uudeksi yhtiöksi. Vanha Kuntarahoitus Oy aloitti varsinaisen toimintansa vuonna 1990. Yhtiö toimii Helsingin Kampissa Graniittitalossa osoitteessa Jaakonkatu 3 A, 00100 Helsinki.
Aiheesta muualla

Kuntarahoitus
https://kuntientakauskeskus.fi/tietoa/kuntien-yhteisen-varainhankinnan-historiaa/
| n k  Suomen valtio-omisteiset yhtiöt |
| --- | --- |
Erityistehtävät:  A-Kruunu  Alko  Business Finland  Cinia (77,5 %)  CSC – Tieteen tietotekniikan keskus (70,0 %)  DigiFinland (33,46 %)  FinnHEMS  Finnpilot Pilotage  Finnvera  FVR – Suomen rokotetutkimus (51,0 %)  Gasonia  Governia  Hansel (65,0 %)  HAUS kehittämiskeskus  Hevosopisto (25,0 %)  Ilmastorahasto  Itärata (51,0 %)  Kuntarahoitus (16,0 %)  Liikenteenohjausyhtiö Fintraffic  Länsirata (51,0 %)  Maakuntien tilakeskus  Oppiva Invest  Solidium  STUK International  Suomen Erillisverkot  Suomen Ilmailuopisto (98 %)  Suomen Malmijalostus  Suomen Teollisuussijoitus  Suomi-rata (51,0 %)  Teknologian tutkimuskeskus VTT  Teollisen yhteistyön rahasto (96,04 %)  Työkanava  Veikkaus  Yleisradio 
Strateginen intressi:  Arctia  Boreal Kasvinjalostus (65,0 %)  Finavia  Fingrid (36,9 %)  Gasgrid Finland  Gasum  Leijona Catering  Motiva  Neova (50,1 %)  Patria (50,1 %)  Posti Group  Suomen Lauttaliikenne  Suomen Siemenperunakeskus (22,0 %)  Suomen Viljava  Tapio  VR-Yhtymä 
Sijoitusintressi:  Edita Group  Finnair (55,8 %)  Fortum (51,26 %)  Kemijoki (50,1 %)  Neste (44,22 %)  SSAB (6,3 %)  Suomen Rahapaja 
Solidium:  Anora Group (19,4 %)  Elisa (10,0 %)  Konecranes (11,1 %)  Metso (14,9 %)  Nokia (5,8 %)  Nokian Renkaat (10,10 %)  Outokumpu (15,5 %)  Sampo (6,6 %)  Stora Enso (10,7 %)  Tieto-Evry (10,9 %)  Valmet (10,1 %) 
Päivitetty: 29. tammikuuta 2024
Rahanpesu

Rahanpesu on toimintaa, jossa rikollisesti hankitun omaisuuden alkuperä pyritään piilottamaan, jotta omaisuus näyttäisi laillisesti hankitulta. Rahanpesun tavoitteena on välttää laittoman omaisuuden takavarikointi. Yhdistyneiden kansakuntien huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan viraston mukaan maailmassa pestään rahaa vuosittain 800–2 000 miljardin euron edestä, joka on 2–5 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta. Rahanpesu on järjestäytyneen rikollisuuden keskeisimpiä toimintatapoja.
Rahanpesu edellyttää aina alkurikosta eli rikosta, jolla laiton omaisuus on saatu. Mikäli rahanpesun tekijä on myös rikoksen tekijä, häntä syytetään rahanpesun sijasta alkurikoksesta. Alkurikos eli rikos voi rahanpesussa olla mikä tahansa rikos.
Toiminnan päämäärä

Rahanpesussa on tavoitteena saada rikollisesti hankitut varat osaksi laillista rahoitusjärjestelmää, esimerkiksi pankkitilille, jolloin niitä voidaan hyödyntää kuten laillisesti hankittua omaisuutta.
Toiminnan päämäärä > Järjestäytynyt rikollisuus

Esimerkiksi huumekauppiaille ja järjestäytyneelle rikollisuudelle saattaa kerääntyä laittomasta toiminnasta suuria määriä rahaa, jota he eivät voi käyttää ilman kiinnijäämisen riskiä, ellei ensin tehdä rahanpesua omaisuudelle. Kun rikollinen tausta on häivytetty, voi rahaa käyttää missä tahansa kuten sen olisi saanut laillisesti.
Toiminnan päämäärä > Julkisten varojen kavaltaminen eli korruptio

Myös korruptiossa poliitikko tai julkinen vallankäyttäjä (kuten virkailija) on saattanut kavaltaa itselleen verovaroja, jotka hän pyrkii siirtämään pois jotta voisi käyttää kavaltamiaan rahoja. Varsinkin korkean profiilin tapauksiin saattaa liittyä monimutkaisia kuvioita ja valtion organisaatioiden hyväksikäyttöä rahanpesussa.
Toiminnan päämäärä > Tiedustelupalvelut

Myös valtioiden vakoilu- ja tiedustelupalvelut, kuten Venäjän FSB, käyttävät rahanpesua siirtääkseen laillisia valtion verorahoja ulkomaille.
Menetelmät

Rahaa voidaan pestä monella tavoin. Rahanpesua voidaan harjoittaa esimerkiksi käteisellä maksamalla, monimutkaisilla yrityskaupoilla tai siirtämällä rahoja tilien välillä monimutkaisilla tilisiirtokuvioilla. Rahaa voidaan myös pestä kuljettamalla fyysisiä seteleitä valtioiden rajojen yli. Järjestelmällinen rahanpesu käyttää hyväkseen myös postilaatikkoyrityksiä, valelainoja, lahjottuja tuomareita ja bulvaaneja. Rahanpesua voidaan myös tehdä ostamalla ja myymällä osakkeita.
Menetelmät > Mirror trading –osakekauppa

Mirror trading -osakekauppa (suom. peilikaupankäynti) ei ole aina laitonta. Mirror trading tarkoittaa, että kauppaa käyvä antaa osakemarkkinoilla samanaikaisesti sekä osto- että myyntikäskyn tietyille osakkeille. Kaupankäyjä ostaa osakkeita ensimmäisellä tilillään tai yrityksellään ja luovuttaa ne samanaikaisesti toiselle omistamalleen tilille tai yritykselleen. Tämä osakkeet vastaanottanut taho myy  saamansa osakkeet heti rahaksi toiseen valuuttaan.
Menetelmää on käytetty erityisesti rahan saamiseksi ulos Venäjältä. Monet tällä tavoin rahaa pesseet ovat saamillaan rahoilla sen jälkeen ostaneet kalliita kiinteistöjä ja näin  häivyttäneet rahan alkuperää yhä enemmän. Peilikaupankäyntiä voidaan myös tehdä valuutoilla.
Menetelmät > Muulit eli rahanvälittäjät

Alun perin huumerikollisuudessa huumeiden salakuljettajasta käytettyä muuli-nimitystä on alettu käyttää myös rahanpesun auttajista. Muulin tehtävänä on vastaanottaa rikoksella hankittua rahaa ja lähettää se eteenpäin. Teko on rikosoikeudellisesti rangaistava, vaikka tekijä ei tietäisi olevansa osallinen rahanpesusta.
Muuleja värvätään muun muassa roskapostiviesteillä ja internetin keskustelusivustoilla. Viesteissä tarjotaan hyvä palkkio helposti kotona työskentelemisestä. Muuliksi ryhtyville saatetaan jopa toimittaa aidon oloinen työsopimus. Monesti työtä markkinoidaan talousalan yrityksen, vaikka taustalla on järjestäytynyt rikollisuus. Väärennetty työnimike saattaa olla esimerkiksi palkanmaksaja, vaikka kyseessä ei ole oikeasti palkkamaksut.
Muulien tehtävänä on vastaanottaa raha tililleen ja sitten nostaa se tililtä pois käteisenä mahdollisimman pian. Tämän jälkeen muuli saa viestin, minne maahan ja kenelle käteinen raha lähetetään. Joskus muulien tehtävänä on lähettää rahoja tililtä toiselle. Mikäli huijaus paljastuu, joutuu muuli oikeudelliseen vastuuseen rahanpesusta, kun kuvitteellinen työnantaja katoaa.
Toinen huijaus, johon ihmisiä värvätään on nettikaupan petos. Tällöin henkilö saa tilillensä rahaa nettikaupassa tehdystä huijauksesta, ja hänen tehtävänään on välittää rahat eteenpäin toiselle tilille. Henkilöä voidaan myös pyytää vastaanottamaan rikollisilla varoilla hankittuja tuotteita ja toimittamaan ne eteenpäin.
Menetelmät > Pöytälaatikkoyhtiö tai niiden monimutkainen verkosto

Pöytälaatikkoyhtiö on yhtiö, joka on olemassa vain paperilla, eikä sillä ole mitään oikeaa liiketoimintaa. Pöytälaatikkoyhtiöitä tai niiden monimutkaisia verkostoja käytetään rahanpesuun siirtämällä rahaa yhtiöiden välillä, jotta rahan alkuperä hämärtyy.lähde?
Menetelmät > Pöytälaatikkoyhtiö tai niiden monimutkainen verkosto > Nesita Manceau

Nesita Manceau on filippiiniläinen kotirouva, jonka nimiin on perustettu yrityksiä, jonka oikea omistaja halutaan salata. Virallisissa papereissa hän omistaa tai johtaa yritystä. On todennäköistä, että Manceau ei itse tiedä yrityksistä yhtään mitään. Nimi on talousrikostutkijoille hyvin tunnettu ja paperilla hän johtaa satoja yrityksiä Uudessa-Seelannissa, Yhdysvalloissa ja useissa veroparatiiseissa. Manceau asuu todennäköisesti Vanuatulla, sillä rekisteröinneissä käytetty passi on Vanuatun passi.
Manceaun nimissä on myös tehty asekauppaa Pohjois-Koreasta Iraniin hänen "omistamien" pöytälaatikkoyhtiöiden kautta. Samanlaisia varastettuja- tai valeidentiteettejä on useita muitakin.
Historia

Sanan rahanpesu (engl. money laundering) arvellaan syntyneen Yhdysvalloissa kieltolain aikaan, kun alkoholin laittomasta myynnistä koituvat tulot oli naamioitava; yksi menetelmä olisi ollut pesuloiden käyttäminen rahan alkuperän häivyttämisessä.
Rahanpesu Suomessa

Suomessa tuomitaan lähinnä rahanpesun pikkurikollisia, sillä Suomen poliisi ei onnistu keräämään merkittävistä rahanpesun rikoksista kunnollista todistusaineistoa oikeutta varten. Yleisin rahanpesusta tuomion saaneen rahamäärä on noin tuhat euroa. Tuomittu henkilö on usein rikoksen tekijän sukulainen tai ystävä.
Valtionsyyttäjän mukaan Suomessa isommat rahanpesutapaukset jäävät syyttämättä ja tuomitsematta. Suurin rahanpesutapaus oli 135 miljoonaa euroa. Siinä rakennusyhtiö sai rahan "teiden suunnittelusta" Venäjällä.
Vuoden 2015 kansallisessa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen riskiarviossa nähtiin, että suurimmat riskit rahanpesuun Suomessa liittyvät kiinteistöalaan, käteisrahan kuljettamiseen, peiteyhtiöihin, verkkoasiointiin, asiakkaiden varatileihin ja verkossa tapahtuvaan varjomarkkinointiin.
Rahanpesu Suomessa > Historia

Rahanpesua ei ollut kriminalisoitu Suomessa vielä 1990-luvulla. Silloin julkisuudessa keskusteltiin, kuinka Suomen pankkeihin tarjottiin määräaikaistalletuksina rikollisin keinoin hankittua rahaa.
Rahanpesu Suomessa > Danske Bank (Sampo-pankki)

Suomalaisen Sampo-pankin (nyk. Danske Bank) Viron toiminnoissa oli kyseenalaisia toimintatapoja jo ennen sen yhdistymistä Danske Bankiin. Neljännes Danske Bankin rahanpesuskandaalin tileistä oli perustettu Sampo-pankkiin, eli noin puolitoista tuhatta tiliä. Danske Bankin kautta 2010-luvun alussa suomalaisiin yrityksiin ja pankkeihin päätyi ainakin 19 miljoonaa euroa Venäjän tiedustelupalvelun ja Putinin lähipiirin rahoja.
Rahanpesu Suomessa > Nordea

2000-luvulla Nordean tileillä on harjoitettu rahanpesua jopa 150 miljoonan euron edestä. Epämääräistä rahaa päätyi noin sadan suomalaisyrityksen ja muutaman yksityishenkilön tilille.
Vuonna 2020 Rahapesula–tietovuodossa selvisi, että Nordean tileille on siirretty 700 miljoonaa euroa epämääräistä rahaa, joista yli 200 miljoonaa euroa oli siirretty Suomen tileille. Nordean tilit liittyvät venäläiseen pöytälaatikkoyhtiöiden epämääräiseen verkostoon, jonka kautta on siirretty satoja miljardeja euroja Eurooppaan.
Nordean asiakkaana on ollut ainakin 300 pöytälaatikkoyhtiöitä, joiden toimintaan on liittynyt hämäryyksiä. Nordea ei ole kuitenkaan selvittänyt asiaa tai lopettanut yhteistyötä. Kyseisiin yrityksiin liittyi suoranaisia talousrikoksia, asekauppaa sekä osa niistä oli tunnettuja bulvaaneja eli valenimiä. Aineistosta paljastui, että Nordea ei ole noudattanut rahanpesusäädöksiä ja lain vaatimuksia asianmukaisesti.
Nordea Suomen ja Viron pankeissa on ollut myös rahanpesua harjoittavan Somitekno Ltd yrityksen tili. Yhtiöllä oli yli miljardin euron edestä tilisiirtoja, mutta Nordea ei tiennyt, kuka heidän pankissaan olevan tilin omistaa. Asia paljastui, kun Deutsche Bank on tehnyt asiasta tiedustelun, johon Nordea oli vastannut ettei tiedä, kenen tili on. Myöhemmin pankki kieltäytyi paljastamasta omistussuhteita rahanpaljastusepäilyistä huolimatta. Nordean kieltäytyminen tietojen paljastamisesta vaikeutti viranomaisten toimintaa asian selvittämisessä. Somiteknon omistajaksi paljastui kazakstanilainen liikemies Igor Bidilo, jolla on kytköksiä Venäjään. Bidilo on muun muassa tehnyt sopimuksia venäläisten öljy-yhtiöiden kanssa.
Yhtiön asiakkaana on ollut myös serbialaismies, joka on tekaissut kymmenien miljoonien edestä väärennettyjä sopimuksia. Nordea ei ole kuitenkaan puuttunut asiaan, vaikka sopimusten osapuolena oli yritys, joka on jo lopettanut toimintansa. Nordean asiakkaana on ollut myös 26 yritystä, jotka liittyvät Magnitskin tapaukseen, 230 miljoonan euron petokseen. Petoksesta saadut rahat pestiin ulkomaille.
Rahanpesu Suomessa > Muita tapauksia

Nokia teki useita kymmenien miljoonien eurojen matkapuhelinkauppoja Nasita Manceaun nimiin rekisteröityjen pöytälaatikkoyhtiöiden kanssa. Puhelimet tilasi vuonna 2007 uusiseelantilainen Impala Trans Limited -yhtiö, puhelimet toimitettiin Ukrainaan ja rahat maksettiin liettualaisesta pankista, joka on nykyään suljettu rahanpesun vuoksi. Ei ole julkisesti selvillä, kuka puhelimet osti tai maksoi.
Valtion kaivosyhtiöstä Terrafamesta kolmanneksen omistava Trafigura on epäiltynä kymmenien miljardien epämääräisistä rahansiirroista. Trafiguralla on satoja pöytälaatikkoyhtiöitä. Yhtiö on siirtänyt satoja miljoonia euroja veroparatiiseihin pöytälaatikkoyhtiöille, joilla ei ole todellista liiketoimintaa. Yhtiö on sotkeutunut rikos- ja korruptiotapauksiin eri puolilla maailmaa.
Vuonna 2016 vuodetuista Panaman papereista löytyi satoja suomalaisnimiä, joilla oli kytköksiä veroparatiiseihin. SwissLeaks-tietovuodossa paljastui suomen kansalaisuuden omaavan venäläisen oligarkki Gennadi Timtšenko
Al-Shabaabin 2010-luvulla Nairobissa tekemää terrorismi-iskua rahoitettiin osittain myös Suomesta pienillä summilla tehdyillä rahanpesulla.
Rahanpesu maailmalla

Rahanpesua tapahtuu kaikkialla maailmassa. Tähän on koottu joitain tapauksia.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Viro

Vuonna 2018 Danske Bankin pääjohtaja Thomas Borgen erosi Dansken Viron pankissa olleen jopa 200 miljardin euron rahanpesuskandaalin vuoksi. Selvityksessä tutkittiin epäilyttävää rahaliikennettä vuosien 2007 ja 2015 välillä. Vilkkaimpana vuonna 2013 pankissa oli rahanpesua 26 miljardin euron arvosta. Pankki ei esimerkiksi puuttunut erään pienyrityksen tiliin, jonka kautta siirrettiin päivittäin jopa kymmeniä miljoonia euroja rahaa. Selvitys tehtiin tilintarkastajan ilmiannosta, joka kuoli epäilyttävissä olosuhteissa tämän jälkeen.
Dansken virolainen tytäryhtiö oli pessyt muun muassa Vladimir Putinin lähipiirin ja Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n rahoja. Rahaa oli siirretty myös Suomesta. Danske Bank vetosi, ettei sen johto ole tehnyt mitään juridisesti väärin. Osa pankin työntekijöistä oli auttanut rahanpesussa ja tilisiirtoja oli tekemässä 42 pankin työntekijää.
Viron Finantsinspektsioon alkoi tutkia tapausta 2018. Varoja oli siirretty muun muassa Lantana Trade LLP -yhtiön kautta, jonka yhteyksistä Putiniin Danske Bank ei ollut ilmoittanut viranomaisille. Kun pankki teki sisäisiä selvityksiä siirrosta, alkoivat työntekijät saada uhkailuja. Myös Dansken Liettuan ja Latvian konttoreita on epäilty venäläisten rahanpesusta. Rahoja käytettiin muun muassa yritysmaailman korruptioon ja poliitikkojen lahjontaan.
Myös Virossa toimiva ukrainalaisomisteinen Versobank jäädytettiin rahanpesun vuoksi. 67% pankin asiakkaista oli ulkomaalaisia ja sillä oli vain noin 250 miljoonan euron edestä talletuksia. Myös ruotsalainen Swedbank on sotkeutunut rahanpesuun.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Liettua

Ūkio Bankas ja Snoras–pankkeja käytettiin venäläiseen rahanpesuun. Viranomaiset ovat sittemmin sulkeneet kummankin pankin.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Latvia

Latvian kolmanneksi suurin pankki ABLV on Yhdysvaltojen viranomaisten mukaan tehnyt rahanpesua Venäjälle ja Pohjois-Korealle. Euroopan keskuspankki jäädytti pankin varannot tutkinnan seurauksena. Euroopan keskuspankissa ja ABLV:ssä toiminut Latvian keskuspankin johtaja Ilmars Rimšēvičs pidätettiin epäiltynä kiristyksestä. Pankkia epäiltiin 20 miljardin euron arvoisesta rahanpesusta. Pankin kautta rikollista rahaa on päätynyt myös Suomeen. ABLV lakkautettiin vuonna 2018 rahanpesun vuoksi, samalla kun sen kaupankäynti dollarilla estettiin.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Saksa

Saksalainen Deutsche Bank oli mukana Venäjältä lähtöisin olleessa 20 miljardin dollarin arvoisessa rahanpesussa. Venäjän johto ja FSB siirsivät eurooppaan operaatiossa kaikkiaan 80 miljardia euroa vuosien 2010 ja 2014 välillä. Isossa-Britanniassa toimivat peiteyhtiöt lainasivat toisillensa rahaa. Yhtiöt sitten menivät konkurssiin kuvitteellisen velan kanssa. Lahjotut tuomarit Moldovassa hyväksyivät kuvitteellisen velan ja varojen siirron. Laittomat varat siirrettiin Deutsche Bankin pankkiverkoston kautta Euroopan tileille. Pankki laati sisäisen tarkistuksen rahanpesun paljastuttua ja salasi tulokset.
Poliisi teki vuonna 2018 yllätysiskun Deutsche Bankin päämajaan Panaman papereiden vuodon takia tutkiakseen yhtiön kautta tapahtuvaa rahanpesua veroparatiiseissa. Samassa paljastui että kaksi Deutsche Bankin työntekijää oli ollut auttamassa rahanpesua veroparatiiseihin. Yhtiö maksoi 2011 ja 2018 välillä 14,5 miljardia euroa sakkoja venäläiseen rahanpesuun liittyen. Pankki oli sotkeutunut rahanpesuun sen Moskovan konttorin kautta: Pankin työntekijät auttoivat rahanpesussa ostamalla osakkeita Venäjällä jumissa olevilla ruplilla ja myivät niitä toiselle saman omistajan yritykselle. Nämä osakkeet sitten välittömästi myytiin vieraassa valuutassa, mm. euroissa tai dollareissa ja saadut tulot talletettiin veroparatiisiin ulkomaisessa valuutassa. Tällä ns. mirror trading -operaatiolla siirrettiin kymmenen miljardia dollaria Venäjältä ulos.
Deutsche Bankin epäillään harjoittaneen rahanpesua myös Malesiassa.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Venäjä

Venäjältä on siirretty rahanpesun avulla satoja miljardeja dollareita ulos 2000-luvulla. Rahan siirto on ollut hyvin kansainvälistä ja siinä on ollut mukana merkittäviä pankkeja Euroopasta.
Venäjän suurin rakennusyhtiö S.G.M. sai Venäjällä miljardien dollarien arvoisia rakennusurakoita ilman kilpailutusta, ja yhtiön omistajat pesivät saamansa varat veroparatiisiin Deutsche Bankin avustuksella. Monet rikkaat venäläiset siirtävät omaisuutensa veroparatiiseihin rahanpesun avulla. Pestyllä rahalla monesti hankitaan hyvin kalliita kiinteistöjä esimerkiksi New Yorkista. Varojen siirto osakekaupoilla eli mirror tradingilla on yleinen tapa pestä rahat ulkomaille.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Sveitsi

Englantilaisen pankin HSBC Sveitsin konttori on pessyt rahaa ja kiertänyt veroja 180 miljardin dollarin edestä. Pankki on myös avustanut Al-Qaidaa ja Hizbollahia terroristijärjestöjen varainsiirrossa.
Rahanpesu maailmalla > Eurooppa > Iso-Britannia

Englantilainen pankki HSBC on ollut mukana aktiivisesti veronkierrossa ja rahanpesussa, ja se on auttanut huumekartelleja rahanpesussa. Vuonna 2012 paljastui kuinka pankin valvontajärjestelmät ovat olleet puutteellisia. Yhtiö on hoitanut epämääräisiä liiketoimiaan muun muassa sekkien ja kätkettyjen yritysten kautta. Yhtiö oli lunastanut 290 miljoonan dollarin edestä venäläisten rahanpesussa käyttämiä sekkejä.
Isossa-Britanniassa toimi venäläisten omia rahanpesuyrityksiä, kuten Westminister Capital Management, joiden ainut tehtävä oli auttaa rikkaita venäläisiä rahanpesussa. Varoja siirrettiin mirror trading -osakekaupoilla.
Standard Chartered -pankki sai 1,1 miljardin dollarin sakot 2019, kun se kieltäytyi luomasta rahanpesua estäviä järjestelmiä ja syyllistyi itse rahanpesuun. Yhdysvaltain valtiovarainministeriö uhkasi peruuttaa pankilta sen dollarikauppaluvan.
Rahanpesu maailmalla > Amerikat

Argentiinan veroviranomaiset epäilevät Euroopan suurinta pankkia HSBC:tä 60 miljoonan dollarin rahanpesusta.
Costa Ricassa toimivaa digitaalista valuutanvaihtajaa Liberty Reserveä epäillään Yhdysvalloissa 5 miljardin euron rahanpesusta.
Rahanpesu maailmalla > Amerikat > Panama

Vuodetut Panaman paperit sisältävät yksityiskohtaisia tietoja yli 214 000 offshore-yrityksestä ja niiden veroparatiiseihin sijoittamista varoista.