stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaija Saariaho
Teosluettelo > Kamarimusiikkiteoksia > Kahdelle soittajalle

Im Traume sellolle ja pianolle (1980)
Oi kuu bassoklarinetille ja sellolle (1990)
Mirrors huilulle ja sellolle (1997)
Ciel étoilé kontrabassolle ja lyömäsoittimille (1999)
Calices viululle ja pianolle (2009)
Tocar viululle ja pianolle (2010)
Aure viululle ja alttoviululle tai sellolle (2011)
Teosluettelo > Soolosoitinteoksia

tähdellä * merkityissä mukana elektroniikka
Teosluettelo > Soolosoitinteoksia > Huilulle

Laconisme de l'aile * (1982)
NoaNoa * (1992)
Couleurs du vent alttohuilulle (1998)
Dolce tormento piccololle (2004)
Teosluettelo > Soolosoitinteoksia > Viululle

...de la Terre * (1991)
Nocturne (1994)
Frises * (2011)
Teosluettelo > Soolosoitinteoksia > Sellolle

Petals * (1998)
Près * (1992)
Spins and Spells (1997)
Sept Papillons (2000)
Dreaming Chaconne (2010)
Lullaby (2020)
Teosluettelo > Soolosoitinteoksia > Muille

Jardin Secret II cembalolle * (1986)
Fall harpulle * (1991)
Six Japanese Gardens lyömäsoittimille * (1994)
Folia kontrabassolle * (1995)
Ballade pianolle (2005)
Vent nocturne alttoviululle * (2006)
Prelude pianolle (2007)
Duft klarinetille (2012)
Teosluettelo > Vokaaliteoksia

Lumen valosta,  vokaaliyhtyeelle, Eeva-Liisa Mannerin runoon SSAATTBarB (2003)
Teosluettelo > Vokaaliteoksia > Orkesterisäesteisiä

Château de l'âme sopraanolle, naiskuorolle ja orkesterille (1996)
Oltra mar sekakuorolle ja orkesterille (1999)
Cinq reflets de L'amour de loin sopraanolle, baritonille ja orkesterille (2001)
Quatre instants sopraanolle ja orkesterille (2002]], myös versio pianon säestyksellä)
Adriana Songs mezzosopraanolle ja orkesterille (2006)
Mirage sopraanolle, sellolle ja orkesterille (2007)
Leinolaulut sopraanolle ja orkesterille (2007)
Émilie Suite sopraanolle ja kamariorkesterille (2011)
True Fire baritonille ja orkesterille (2014)
Teosluettelo > Vokaaliteoksia > Muita

Il pleut sopraanolle ja harpulle (1986)
Grammaire des rêves sopraanolle, altolle, kahdelle huilulle, harpulle, alttoviululle ja sellolle (1988)
From the Grammar of Dreams kahdelle sopraanolle (1988)
Die Aussicht sopraanolle, huilulle, kitaralle, viululle ja sellolle (1996)
Lonh sopraanolle ja elektroniikalle (1996)
Quatre messages kahdelle sopraanolle, huilulle ja harpulle (1999)
Message pour Gérard mezzosopraanolle ja kamariyhtyeelle (2000)
Tag des Jahrs sekakuorolle ja elektroniikalle (2001)
Überzeugung kolmelle naisäänelle, viululle, sellolle ja crotalille (2001)
Changing Light sopraanolle ja viululle (2002)
Tempest Songbook sopraanolle, baritonille ja kamariyhtyeelle (2004); Ariel's Hall, Caliban's Dream, Miranda's Lament, Prospero's Vision, Ferdinand's Comfort)
Echo 8 laulajalle ja elektroniikalle (2007), libretto Aleksi Barrière
Horloge, Tais-Tois! lapsikuorolle ja pianolle (2007), libretto Aleksi Barrière
Sombre lauluäänelle, bassohuilulle, lyömäsoittimille, harpulle ja kontrabassolle (2012)
Luonnon kasvot lauluäänelle ja pianolle (2013)
The Bosun's Cheer resitoijalle, huilulle, sellolle ja kontrabassolle (2014)
Teosluettelo > Elektronisia teoksia

Jardin Secret I (1985)
Stilleben (1988)
Palkintoja ja tunnustuksia

Vuonna 2008 Saariaho palkittiin Michael Ludwig Nemmers -palkinnolla, jonka myöntäjä on chicagolainen Northwestern University School of Music. Palkinnon suuruus on 100 000 Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2003 Saariaho sai maailman suurimman sävellyspalkinnon, Grawemeyer-palkinnon, oopperallaan Kaukainen rakkaus.Hän on saanut myös vuonna 2000 Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon. Keväällä 1997 hän sai Ranskassa Chevalier de l’Ordre des Arts et Lettres -kunniamerkin (Commandeur vuonna 2013). Saariaho toimi taiteilijaprofessorina vuosina 2005–2010.
Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinto 1991
Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinto 2000
Grawemeyer-palkinto 2003
Pro Finlandia 2005
Michael Ludwig Nemmers -palkinto 2007
Sibelius-palkinto 2009
Léonie Sonningin musiikkipalkinto 2011
Polar-palkinto 2013
Frontiers of Knowledge –palkinto 2017
Deutsches Symphonie-Orchester Berlinin levytys Saariahon oopperasta L’amour de loin palkittiin Grammyllä vuonna 2011.
Säveltäjän 60-vuotispäivän kunniaksi järjestettiin Helsingissä lokakuussa 2012 pienimuotoinen Saariaho-festivaali, johon liittyi Saariaho-tutkijasymposio. Vuonna 2019 Saariaho oli BBC Music Magazinen säveltäjillä teettämän kyselyn mukaan paras nykysäveltäjä.
Saariaholle myönnettiin vuonna 2021 Venetsian biennaalin Kultainen leijona -elämäntyöpalkinto. Maaliskuussa 2023 presidentti Sauli Niinistö nimitti hänet taiteen akateemikoksi.
Saariahon ooppera Adriana Mater sai parhaan oopperalevytyksen Grammy-palkinnon vuonna 2025. Deutsche Gramophonen julkaisemalla levytyksellä soittaa San Francisco Symphony johtajanaan kapellimestari Esa-Pekka Salonen.
Kirjallisuutta

Hako, Pekka (toim.): Aistit, uni, rakkaus. Kaksitoista katsetta Kaija Saariahoon.  Helsinki:  Lurra Editions, 2012.  ISBN 978-952-5850-30-7
Hako, Pekka: Kristallista savuksi. Kaija Saariahon maailma.  Helsinki:  Otava, 2022.  ISBN 978-951-1-38708-4
Howell, Tim: After Sibelius. Studies in Finnish music.  Aldershot:  Ashgate, 2006.  ISBN 978-0-7546-5177-2  (englanniksi)
Moisala, Pirkko: Kaija Saariaho.  Champaign:  University of Illinois Press, 2009.  ISBN 978-0-252-03277-6  (englanniksi)
Riikonen, Taina: Jälkiä itsessä. Narratiivisia huilisti-identiteettejä Kaija Saariahon säveltämässä musiikissa.  (Väitöskirja)  Turku:  Turun yliopisto, 2005.  ISBN 951-29-2910-4
Sivuoja-Gunaratnam, Anne (toim.): Elektronisia unelmia. Kirjoituksia Kaija Saariahon musiikista.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2005.  ISBN 951-570-600-9
Dokumenttielokuva

Rask, Riitta: Universumin kaiut. Teatro Productions, 2023.
Aiheesta muualla

Saariahon sivusto.
Kaija Saariaho. IRCAM. (ranskaksi)
Kaija Saariahon teokset.
Kaija Saariaho – outolintu joka lensi Pariisiin. Ylen Elävä arkisto.
Kaija Saariahon Laterna Magica soi taianomaisesti. Ylen Elävä arkisto.
Gavin Thomas introduces the work of Kaija Saariaho (1954–). (englanniksi)
Lanas Cavada, Silja: Hän: Kaija Saariaho. Suomen Kuvalehti 39/2004.
Moisala, Pirkko 2009. Kaija Saariaho. Urbana and Chicago: University of Illinois Press.
Saariaho, Kaija hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Sivuoja-Gunaratnam, Anne & ja Moisala, Pirkko: / Saariaho, Kaija (1952–2023) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. 9.10.2006 (päivitetty 5.6.2023). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  BRAHMS  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove  Ritva  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Italian maantiede

Italian maantiede kertoo Italian maantieteeseen liittyvistä asioista. Italia sijaitsee Apenniinien niemimaalla. Pohjois-Italiassa vallitsee Alppien ilmasto, kun taas etelämpänä vallitsee yleensä Välimeren ilmasto. Välimeren ilmaston alueella kesät ovat kuumia ja vähäsateisia ja talvet leutoja ja sateisia. Alppien läheisyydessä ja vuoristoalueilla ilmasto on sateisempaa. Alpit estävät kylmien tuulien pääsyn Pohjois-Italiaan.
Maastonmuodot

Jurakaudella Euraasian laatan ja Afrikan laatan väliin syntyi syvä meri. Liitukaudella Afrikan mannerlaatta liikkui Eurooppaa kohti. Nämä tapahtumat ovat vaikuttaneet Italian geologiaan. Italian vuoret ovat syntyneet näiden tapahtumien vaikutuksesta. Jotakuinkin neljäs osa Alppien vuoristosta on Italian alueella. Italian ja Sveitsin rajalla on vedenjakaja-alue, jonka mukainen on Adrianmeren valuma-alue. Italian puolella sijaitsevien Alppien pohjois- ja länsiosassa on vuoristomassiiveja, jotka koostuvat sedimenttikivilajeista ja kiteisistä kivilajeista. Ranskan ja Italian rajamaastossa sijaitsee Mont Blanc (toiselta nimeltä Monte Bianco), joka on korkein vuoren huippu Italiassa ja on yli 4000 metriä korkea. Italiassa on myös Dolomiittien vuoristo, missä sijaitsee yli 3000 metriä korkea Marmolada. Apenniinit on poimuvuoristo, joka on suhteellisen nuori. Sen kohoaminen on ollut hidasta kallioperän vajoamien ja murtumalinjojen vuoksi. Tämän vuoriston pohjoisosassa vuoriston kivilajit ovat enimmäkseen huokoisia ja vyörymiselle alttiita. Vuoriston eteläosan yleisin kivilaji on kalkkikivi. Vuoriston keskiosan alueella tapahtuu usein maankuoren liikkumista, mistä seuraa maaperän jännitteitä, joista seuraa maanjäristyksiä.
Dolomiittien vuoristossa on Marmolada-vuoren lisäksi Marmoladan massiivi, joka on ryhmä vuoria. Se sijaitsee Dolomiittien keskiosassa. Italian ja Sveitsin rajaseudun Alppien länsiosassa on Valais′n Alpit, jotka tunnetaan myös nimillä Wallisin Alpit ja Penniiniset Alpit ja joka sisältää vuoriryhmän nimeltä Monte Rosa.
Noin 42 prosenttia Italian alueesta on kumpuilevaa ja noin 35 prosenttia on vuoristoa. Tasankoa on noin 23 prosenttia. Pohjois-Italiassa on yhtäältä runsaasti vuoristoa ja toisaalta laajalti tasankoa. Keski-Italiasta lähes kaksi kolmasosaa on kumpumaata ja vain noin kymmenesosa tasankoa. Etelä-Italian maastonmuodot ovat lähellä valtakunnan keskiarvoja. Hallinnollisten alueiden maastonmuodot poikkeavat osin huomattavasti mainituista luvuista. Esimerkiksi Luoteis-Italian Liguriassa ei ole lainkaan tasangoksi luokiteltua maastoa, Kaakkois-Italian Apuliasta noin puolet on tasankoa ja puolet kumpumaata.
Vesistöt

Italian suurin järvi on Italian pohjoisosassa sijaitseva Gardajärvi. Sitä lähellä olevia kaupunkeja ovat Riva del Garda, Sirmione, Desenzano, Bardolino, Garda ja Malcesine. Muita järviä ovat Italian pohjoisosassa Lombardian maakunnassa sijaitseva Comojärvi ja Italian ja Sveitsin rajaseudulla sijaitseva Luganojärvi. Toiseksi pisin joki Italiassa on Po-joen ohella Tiber, joka on 405 kilometriä pitkä. Se virtaa läpi useista rotkoista ja laaksoista ja läpi Roomasta ja laskee Tyrrhenanmereen.
Alppien ja Apenniinien välimaastossa virtaa joki nimeltä Po. Pojoen laakso, joka tunnetaan myös nimillä Val Padana ja Padania, on koostunut vuorilta veden virtauksen myötä kulkeutuneista sedimenteistä. Joen uomaan kasautuu edelleen sedimenttejä ja tämä seikka aiheuttaa tulvavaaran, jota torjutaan rakentamalla patoja.
Luonto ja luonnonsuojelu

Vuonna 2007 Italian maapinta-alasta noin 35 prosenttia oli metsien peitossa. Kaksi kolmasosaa metsistä on lehtimetsää, pääasiallisina lajeina pyökki, tammet, poppelit ja kastanja. Havupuista tärkeimmät ovat männyt, metsäkuusi ja euroopanlehtikuusi. 60 prosenttia metsistä on talousmetsää, loput on joko suojeltu tai niiden hyödyntäminen on taloudellisesti kannattamatonta. Aarniometsän osuus on hyvin pieni, suurin osa on puoliksi luonnontilaista metsää, jossa mukana on tulokaslajeja, kuten poppeleita. Viljellyissä metsissä kasvaa myös douglaskuusta, montereynmäntyä ja eukalyptusta.
Italiassa on 25 kansallispuistoa.
Campanian ja Basilicatan alueella on Cilenton ja Vallo di Dianon kansallispuisto. Sen alue alkaa Tyrrhenanmeren rannikolta ja jatkuu Apenniinien vuoriston lähelle. Puiston kasvilajisto ja myöskin eläinlajisto on hyvin monipuolinen. Abzurron, lazion ja Marchen alueella on Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuisto. Korkealla vuoristossa, lähellä vuoristojäätikköä on kotoperäisiä kasvilajeja, joiden suojelu on tärkeää.
Teuva

| Teuva Östermark |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°29′10″N, 021°44′50″E
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Suupohjan seutukunta
Kuntanumero:  846
Hallinnollinen keskus:  Teuvan kirkonkylä
Perustettu:  1868
Kokonaispinta-ala:  556,05 km² 204:nneksi suurin 2022 
– maa:  554,73 km²
– sisävesi:  1,32 km²
Väkiluku:  4 662 173:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  8,40 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,1 %
– 15–64-v.:  51,6 %
– yli 64-v.:  34,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,9 %
– muut:  2,4 %
Kunnallisvero:  9,6 % 53:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  Työttömyysaste vuonna 2011 7,7 %
Kunnanjohtaja:  Veli Nummela
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • Vas.   • SDP   • KD:   11 6 4 3 2 1
www.teuva.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teuva (ruots. Östermark) on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunta on perustettu vuonna 1868, ja se kuuluu Suupohjan seutukuntaan. Teuvalla asuu 4 662 ihmistä ja sen pinta-ala on 556,05 km², josta 1,32 km² on vesistöjä. Peltoa on 10 574 ja metsää 33 610 hehtaaria. Väestötiheys on 8,4 asukasta/km². Teuvan naapurikunnat ovat Kurikka pohjoisessa, Kauhajoki kaakossa, Karijoki etelässä, Kristiinankaupunki lounaassa ja Närpiö lännessä. Entisiä naapurikuntia ovat Kurikkaan liitetty Jurva, Kristiinankaupunkiin liitetty Tiukka sekä Närpiöön liitetyt Pirttikylä ja Ylimarkku.
Vuonna 2017 Teuva joutui huonon taloustilanteensa takia kriisikuntamenettelyyn. Vuonna 2021 tilanne alkoi näyttää paremmalta siinä määrin, että Teuvalla ei enää olisi kriisikunta-statusta.
Historia

Teuvan asutuksen uskotaan alkaneen jo esikeraamiseen aikaan, eli noin 7 000–4 200 eaa. Kivikaudelta peräisin olevia asuinpaikkoja on löydetty kampakeraamiselta ajalta, arviolta 4 200–2 000 eaa. Kivikauden asuinpaikkoja on tutkittu kaivausten avulla Petterinmäellä, Komsinkankaalla ja Pappilankankaalla. Pohjois-Euroopan vanhin tunnettu asuinpaikka Susiluola sijaitsee naapurikunnassa Karijoella.
Teuvan nykyinen asutus on saanut alkunsa arviolta 1560-luvulla, kun Teuvalle saapui uusia asukkaita eri suunnista. Teuva kuului Närpiön suurpitäjään.
Vuonna 1694 Teuvasta tuli Närpiöön kuulunut kappeliseurakunta ja vuonna 1795 itsenäinen seurakunta. Oman papin Teuvan seurakunta sai vuonna 1694. Närpiön kunnallishallinto ja seurakunta erotettiin Teuvasta vuonna 1868, jolloin syntyi Teuvan kunta. Samana vuonna syntyi myös tunnetuin teuvalainen, pääministeri Lauri Ingman.
Vuonna 1953 valmistuneen Teuvan kirkon on suunnitellut arkkitehti Elsi Borg, jonka käsialaa on myös kirkon saarnatuoli. Teuvan kirkon alttaritaulun Jeesuksen vertauksesta ”Kymmenen neitsyttä” on maalannut taiteilija Tove Jansson. Teuvan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1701. Edellinen, vuonna 1863 rakennettu kirkko tuhoutui tulipalossa tammikuussa 1950. Tuhoutuneen kirkon kuoriosa ja sakaristo on kunnostettu kaikkien entisten kirkkojen muistomerkiksi.
Maantiede > Vesistöt

Teuvan kunnan alueella on vain viisi järveä: Suksenjärvi, Isolammi, Lintulampi ja kaksi nimetöntä vesialuetta, joiden pinta-alat ovat 1,59 ja 1,03 hehtaaria.
Maantiede > Luonto

Teuvan Natura-kohteita ovat Pässinrämäkkä, Kurpanneva, Varisneva, Lutakkoneva ja Harjaisneva-Pilkoonneva.
Maantiede > Kylät

Horonkylä
Kauppila
Kirkonkylä
Korvenkylä
Komsi
Luovankylä (Parra)
Norinkylä
Perälä
Riippi
Salonpää
Äystö
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Teuvalla oli 5 269 asukasta, joista 3 456 asui taajamissa, 1 793 haja-asutusalueilla ja 20:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Teuvan taajama-aste on 65,8 %. Teuvan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Teuvan kirkonkylä | 2 778 |
| 2 | Perälä | 383 |
| 3 | Äystö | 295 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Teuvan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 7 576 | 7 576 |
| 1985 | 1985 |    | 7 600 | 7 600 |
| 1990 | 1990 |    | 7 348 | 7 348 |
| 1995 | 1995 |    | 7 087 | 7 087 |
| 2000 | 2000 |    | 6 620 | 6 620 |
| 2005 | 2005 |    | 6 220 | 6 220 |
| 2010 | 2010 |    | 5 923 | 5 923 |
| 2016 | 2016 |    | 5 363 | 5 363 |
| 2020 | 2020 |    | 5 069 | 5 069 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Teuvan väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 96,7 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,9 prosenttia ja vieraskielisiä 2,4 prosenttia. Teuvalla asui vuoden 2023 lopussa 108 ulkomaan kansalaista, mikä on 2,3 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Teuvalla 23 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (21).
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Teuvalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Teuvan seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Teuvalla toimii Teuvan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Teuvan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Talous

Teuvan työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (17.6%)
Jalostus (28.5%)
Palvelusektori (52.7%)
Muut sektorit (1.2%)
Talousalueena Teuva kuuluu Suupohjan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 37 027 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 40. suurin.
Teuvalla oli vuonna 2022 yhteensä 1 531 työpaikkaa ja kunnassa asui 1 755 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 62,3 prosenttia. Teuvan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 52,7 prosenttia, jalostuksen 28,5 prosenttia ja alkutuotannon 17,6 prosenttia.
Teuvan työpaikkaomavaraisuus on 87,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 74,8 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,9 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Teuvalla on 177,0 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Vuonna 2018 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat betonielementtejä valmistava Betoniluoma Oy, Suomen Lämpöpuu Oy ja Matti Tamsi Oy.
Koulutus

Teuvalla pitää päätoimipaikkaansa Teuvan aikuiskoulutuskeskus TEAK, joka on perustettu vuonna 1959. TEAK järjestää koulutusta eri puolilla Suomea. Pääkoulutusalat ovat puu, pintakäsittely, verhoilu, sisustus, vaatetus sekä teknologia (CNC, CAD, CAM, robotiikka). Lisäksi koulutusta järjestetään muun muassa sosiaali- ja terveysalalla, taloushallinnossa, myynnissä ja yrittäjyydessä. Yritysten tarpeisiin TEAK järjestää koulutusta kaikilla toimialoilla.
Teuvalla on kolme alakoulua: Perälän kyläkoulu, Äystön kyläkoulu ja Teuvan Yhtenäiskoulu. Yhtenäiskoulussa toimii myös luokat 7−9. Kunnassa on myös alle sadan opiskelijan lukio. Teuvan kunnanvaltuusto on päättänyt että Teuvan ja Kauhajoen kansalaisopistot yhdistyvät.
Kulttuuri

Teuvalla sijaitsee vapaa-ajan- ja laskettelukeskus Parra Oy, joka sijaitsee Luovankylässä vajaat kymmenen kilometriä Teuvan keskustasta.
Kunnankirjastolla on noin 80 000 kappaleen kirjavalikoima, ja se kuuluu Eepos-kirjastojen kirjastokimppaan. Kirjasto tarjoaa myös maksutta tietokoneita internetkäyttöön, laajan lehtivalikoiman sekä musiikki- ja videoalan kustanteita.
Paikkakunnalla on myös uimahalli, Teuvan Kulttuuritalo Orrela, pyörämuseo, Pauli Nevalan syntymäpäivän kunniaksi pystytetty maailman suurin keihäs sekä lukuisia vapaa-ajanpalveluita aina elokuvateatterista kesäteattereihin.
Teuvan kotiseutumuseossa esitellään kesäsunnuntaisin paikallista kulttuuria.
Teuvan keitintehtaan museo on avoinna sopimuksesta.
Teuvan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.
Kulttuuri > Harrastukset

Nuorisoseuroja Teuvalla on lähes jokaisella kylällä omansa. Liikuntaseuroja Teuvalla on useita. Urheiluseura Teuvan Rivakka, jolla on kaksi olympiamitalia, perustettiin vuonna 1902. Nykyään seurassa on hiihto-, suunnistus-, yleisurheilu-, sulkapallo-, kuntourheilu-, pyöräily-, lentopallo-, salibandy- ja painijaostot. Seura ylläpitää Kaarihovi-nimistä tanssipaikkaa. Teuvan Pallo perustettiin vuonna 1978 aktiivisen kyläsarjatoiminnan innoittamana. Teuvan Jousiampujien luotsaama jousiammuntaharrastus alkoi Teuvalla vuonna 1997. Tanssiurheiluseura Tempon tanssijat ovat saaneet monenlaista menestystä kansainvälisiä tanssilattioita myöten. Teuvan Tuiskun veteraaniurheilijat ovat menestyneet hyvin maailmalla.lähde? Teuvalla toimii partiolippukunta Parran Haltiat. Tyttöjen ja poikien lippukunnat ovat yhdistyneet sekalippukunnaksi vuonna 1977.
Kulttuuri > Tapahtumat

Teuvalla järjestetään vuosittain suosittu yleisötapahtuma Elolystit sekä lähes vuosittain saunojia ja saunomisen ystäviä kiehtova Siirrettävien saunojen kokoontumisajot. Ars Nova Botnica esittelee uutta pohjalaista kuvataidetta Teuvan kunnan kulttuuritalo Orrelassa joka vuosi heinäkuun ajan. Myös muutamana vuonna on järjestetty TeuvaFest niminen festivaalitapahtuma, jonka isäntänä toimii Teuvan musiikkiviikot ry.
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Teuvan kunnanjohtaja vuodesta 2005 on Veli Nummela.
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa. Kaudella 2021–2025 keskustalla on 11 paikkaa, kokoomuksella kuusi paikkaa, perussuomalaisilla neljä paikkaa, vasemmistoliitolla kolme paikkaa, SDP:llä kaksi paikkaa ja kristillisdemokraateilla yksi paikka.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kesk. | Kesk. | Kok. | Kok. | PS | PS | Vas. | Vas. | SDP | SDP | KD | KD |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % |
| 2017 | 1212 | 40,9 | 786 | 26,5 | 263 | 8,9 | 416 | 14,1 | 213 | 7,2 | 75 | 2,5 |
| 2021 | 953 | 39,2 | 524 | 21,5 | 410 | 16,9 | 252 | 10,4 | 167 | 6,9 | 127 | 5,2 |
Vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomus ja kristillisdemokraatit tekivät vaaliliiton.
Tunnettuja Teuvalla syntyneitä tai asuneita henkilöitä

Jussi Annala, kirkkoherra ja kansanedustaja
Lauri Ingman, pääministeri, professori ja arkkipiispa
Oiva Ketonen, akateemikko
Simo Korpela, rovasti ja virsirunoilija
Veli-Matti Mattila, yritysjohtaja
Jorma Mattinen, professori, Åbo Akademin rehtori
Pauli Nevala, keihäänheiton olympiamitalisti
Nicole-yhtye
Juho Perälä, kansanedustaja (SSTP), maanviljelijä
Mauri Perälä, talous- ja kauppaneuvos
Antti Rajamäki, pikajuoksija
Hannu Rantala, vapaapainija
Aulis Ranta-Muotio, kansanedustaja
Jukka Rauhala, painin olympiamitalisti
Aleksi Rinne, kansanedustaja
Helge Saarikoski, kansanedustaja
Severi Savonen, professori
Mauri Seppä, agronomi ja kansanedustaja
Pauli Siljamäki, metsänhoitaja ja metsätalouden asiantuntija, metsäneuvos
Otto Syreeni, Pariisin maailmannäyttelyn voittaja
Mirjam Tuokkola, jousiampuja
Lauri Tähkä, laulaja
Toni Viljanmaa, toimittaja ja historiantutkija.
Tunnettuja Teuvalla syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Sukujuuret Teuvalla

Bonita Pietila, amerikansuomalainen tuottaja.
Tunnettuja Teuvalla syntyneitä tai asuneita henkilöitä > Fiktiivisiä teuvalaisia

Teuvan Tiltu
Tsiisus Nieminen, Krista Kososen hahmo Kingi-laulukilpailusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teuva Wikimedia Commonsissa
Teuvan kunnan kotisivu
Tilastokeskus – Teuvan avainluvut
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
Teuvan rauniokirkko.
Teuvan nuorisoseuran yhteydessä toimii myös elokuvateatteri.
Anneberg

| Anneberg |
| --- | --- |
 Anneberg
 Koordinaatit: 57°43′27″N, 14°48′11″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Nässjö
Väkiluku (31.12.2023):  863
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Anneberg on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 863 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anneberg Wikimedia Commonsissa
Solberga (Nässjö)

| Solberga |
| --- | --- |
 Solberga
 Koordinaatit: 57°43′59″N, 14°44′48″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Nässjö
Väkiluku (31.12.2023):  376
Solberga on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 376 asukasta vuoden 2023 lopussa.