stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1944
Tapahtumia > Maaliskuu

4. maaliskuuta – Murder, Inc.:in pomo Louis "Lepke" Buchalter teloitettiin Sing Singin vankilassa.
6. maaliskuuta – Ruotsin kuningas Kustaa V vetosi presidentti Risto Rytiin ja marsalkka Mannerheimiin, ettei Neuvostoliiton kanssa syntyneen neuvotteluyhteyden annettaisi katketa.
18. maaliskuuta – Operaatio Margareetta: Saksalaiset miehittivät Unkarin. Maahan asetettiin saksalaismielinen Döme Sztójayn hallitus.
18. maaliskuuta – Vesuvius purkautui.
19. maaliskuuta – Neuvostoliitto ilmoitti olevansa valmis ottamaan vastaan suomalaiset rauhanneuvottelijat.
19. maaliskuuta – Operaatio Margarethe, saksalaiset miehittivät Unkarin ilman vastarintaa.
27. maaliskuuta – Suomen rauhanneuvottelijat J. K. Paasikivi ja Carl Enckell matkustivat Moskovaan, jossa he tapasivat Neuvostoliiton ulkoministerin Vjatšeslav Molotovin.
Tapahtumia > Huhtikuu

3. huhtikuuta – Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop määräsi elintarvikkeiden viennin Saksasta Suomeen lopetettavaksi Suomen aloitettua Neuvostoliiton kanssa neuvottelut erillisrauhasta.
11. huhtikuuta – Ensimmäiset panssarinyrkit ja panssarikauhut saapuivat Saksasta Suomeen.
15. huhtikuuta – Suomi hylkäsi Neuvostoliiton asettamat rauhanehdot.
17. huhtikuuta – Kahdeksan suomalaista tiedemiestä esitti Uudessa Suomessa julkaistussa kirjelmässään jyrkän paheksuntansa siitä, että huomattava osa Tarton yliopiston kokoelmista aiottiin siirtää Saksaan.
18. huhtikuuta – Adolf Hitler kielsi aseiden toimittamisen Suomeen.
27. huhtikuuta – Suomen yleisesikunnan päällikkö, jalkaväenkenraali Erik Heinrichs vieraili Hitlerin päämajassa Kotkanpesässä. Kenraalieversti Alfred Jodl vaati Suomelta takeita siitä, etteivät Suomeen toimitetut aseet koskaan joudu neuvostoliittolaisten käsiin.
Tapahtumia > Toukokuu

10. toukokuuta – Marsalkka Mannerheim moitti Suomen sodanjohtoa tehottomista puolustusvalmisteluista.
14. toukokuuta – Ruotsi myönsi maahantuloluvan yli sadalle Suomessa Nansen-passin turvin oleskelleelle juutalaispakolaiselle. Lopullisena tavoitteena oli saada pakolaiset turvaan Yhdysvaltoihin.
15. toukokuuta – Yli 281 000 siirtoväkeen kuuluneen henkilön ilmoitettiin palanneen kotiseuduilleen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovutetuille ja takaisinvallatuille alueille.
18. toukokuuta – Saksalaiset vetäytyivät Monte Cassinosta ja liittoutuneet valtasivat sen 20 000 henkeä vaatineiden taistelujen jälkeen.
19. toukokuuta – Neuvostoliittolainen kenraali Leonid Govorov vahvisti suomalaisia joukkoja vastaan Karjalankannaksella tehtävää hyökkäystä koskeneen suunnitelman.
21. toukokuuta – SAK:n puheenjohtaja Eero Wuori varoitti järjestön kokouksessa pitämässään puheessa neuvostojoukkojen odotettavissa olevasta suurhyökkäyksestä Suomeen.
22. toukokuuta – Neuvostoliitto alkoi ryhmittää kolmen armeijakunnan joukkoja Karjalankannakselle suomalaisia vastaan tehtävää suurhyökkäystä varten.
23. toukokuuta – Sotaylioikeus vahvisti Kerttu Nuortevalle ja Hella Wuolijoelle marraskuussa 1943 langetetut vakoilu- ja maanpetostuomiot. Kerttu Nuortevan saama kuolemantuomio pysyi voimassa, mutta sitä ei koskaan pantu täytäntöön.
28. toukokuuta – Ruotsalaisen Kansanpuolueen puoluekokous antoi julkilausuman, jossa arvosteltiin Suomessa harjoitettua sensuuritoimintaa. Julkilausumassa vaadittiin sanan- ja painovapauden kunnioittamista sekä sensuurin puolueettomuutta ja johdonmukaisuutta.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Puolustusministeri, kenraali Rudolf Walden sai sairauden vuoksi pyytämänsä eron hallituksesta ja hänen tilalleen tuli merivoimien komentaja, kenraali Väinö Valve.
2. joulukuuta – Neuvostoliiton uutistoimisto TASS ilmoitti, että yli 46 000 Suomessa oleskellutta inkeriläistä oli anonut valvontakomissiolta lupaa saada palata kotiin Neuvostoliittoon.
3. joulukuuta – Vapautetussa Kreikassa alkoi sisällissota kommunistien ja rojalistien välillä.
5. joulukuuta – Jatkosodan aikana Suomeen siirtyneiden inkeriläisten palautukset Neuvostoliittoon alkoivat. Pääosa inkeriläisistä siirtyi Neuvostoliittoon rautateitse Vainikkalan kautta.
5. joulukuuta – Kenttäarmeijan kotiuttaminen saatiin Suomessa päätökseen.
12. joulukuuta – Fagerön miinaonnettomuus : kaksi saksalaista Narvik-luokan hävittäjäalusta Z35 ja Z36 ajoi miinoihin Inkoon saaristossa Fagerön saaren edustalla. Onnettomuudessa kuoli yli 500 saksalaista merisotilasta.
16. joulukuuta – Saksa aloitti Ardennien hyökkäyksen länsirintamalla.
16. joulukuuta – Benito Mussolini piti viimeisen suuren julkisen puheensa Milanon Lyyrisessä teatterissa (Teatro Lirico)
17. joulukuuta – Malmédyn verilöyly Belgiassa.
17. joulukuuta – Suomen ja Neuvostoliiton välinen sotakorvaussopimus allekirjoitettiin valtioneuvoston juhlahuoneistossa Helsingissä. Neuvostoliitto määräsi sotakorvausten kokonaissummaksi 300 miljoonaa dollaria vuoden 1938 rahanarvon mukaan. Sotakorvaukset oli suoritettava kuuden vuoden kuluessa. Neuvostoliiton puolesta sopimuksen allekirjoitti valvontakomission puheenjohtaja Andrei Ždanov ja Suomen puolesta pääministeri J. K. Paasikivi. Myöhemmin sotakorvaussummaa pienennettiin ja maksuaikaa pidennettiin.
19. joulukuuta – Le Monden ensimmäinen numero ilmestyy.
19. joulukuuta – Suomen eduskunta hyväksyi taloudellisen valtalain, johon sisältyi mm. lakkokielto.
25. joulukuuta – Orvo Saarikiven ohjaama ja nimimerkin Tuttu Paristo (Seere Salminen ja Elsa Soini) käsikirjoittama elokuva Suomisen Olli rakastuu sai ensi-iltansa Helsingissä. Pääroolissa oli 17-vuotias Lasse Pöysti.
26. joulukuuta – Budapestin piiritys alkaa kaupungin jäätyä puna-armeijan saartorenkaaseen.
26. joulukuuta – Tennessee Williamsin näytelmän Lasinen eläintarha ensiesitys oli Chicagon Civic Theatressa.
29. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi ja presidentti Mannerheim vahvisti asetuksen, jonka mukaan Suomessa oli järjestettävä eduskuntavaalit maaliskuussa 1945.
30. joulukuuta – Kreikan kuningas Yrjö II luovutti vallan sijaishallitukselle ja jätti valtaistuimen tyhjäksi.
31. joulukuuta – Unkari julisti sodan Saksalle.
31. joulukuuta – Valtion tiedoituslaitos lakkautettiin.
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

7. huhtikuuta – Makoto Kobayashi, vuoden 2008 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut japanilainen fyysikko
7. huhtikuuta – Gerhard Schröder, Saksan liittokansleri 1998–2005
11. huhtikuuta – Alberto Demiddi, argentiinalainen soutaja ja olympiamitalisti (k. 2000)
11. huhtikuuta – John Milius, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja (Likainen Harry)
19. huhtikuuta – James Heckman, vuoden 2000 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteen professori
27. huhtikuuta – Aarno Raninen, suomalainen viihdesäveltäjä, -sovittaja ja -laulaja (k. 2014)
27. huhtikuuta – Heikki Westerinen, suomalainen šakinpelaaja
29. huhtikuuta – Benedikte, Tanskan prinsessa, kuningas Fredrik IX:n tytär
29. huhtikuuta – Michael Angelis, brittiläinen näyttelijä (k. 2020)
30. huhtikuuta – Jill Clayburgh, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
1. toukokuuta  – Matti Pulkkinen, suomalainen kirjailija (k. 2011)
4. toukokuuta – Russi Taylor, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä (k. 2019)
5. toukokuuta – John Rhys-Davies, walesilainen näyttelijä
9. toukokuuta – Bente Juncker, tanskalainen poliitikko
9. toukokuuta  – Petra Roth, saksalainen poliitikko
10. toukokuuta – Ulf Dageby, ruotsalainen muusikko (k. 2024)
10. toukokuuta – Antti Ilveskoski, suomalainen arkkitehti (k. 2008)
14. toukokuuta – George Lucas, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
16. toukokuuta – Leena Kirstinä, suomalainen kirjallisuudentutkija ja suomentaja
20. toukokuuta – Hannes Markkula, suomalainen rikostoimittaja ja -kirjailija
20. toukokuuta – Pekka Siitoin, suomalainen okkultisti (k. 2003)
21. toukokuuta – Mary Robinson, Irlannin presidentti
25. toukokuuta – Frank Oz, englantilaissyntyinen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja nukke-esittäjä
31. toukokuuta – Hannu Rautkallio, suomalainen poliittisen historian tutkija
4. kesäkuuta – Eddie Skoller, tanskalainen viihdetaiteilija (k. 2023)
5. kesäkuuta – Gillian Hills, brittiläinen näyttelijä ja laulaja
6. kesäkuuta – Edgar Froese, saksalainen muusikko ("Tangerine Dream") (k. 2015)
6. kesäkuuta – Phillip Allen Sharp, vuoden 1993 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti ja molekyylibiologi
10. kesäkuuta – Elli Castrén, suomalainen näyttelijä
13. kesäkuuta – Ban Ki-moon, eteläkorealainen YK:n pääsihteeri
20. kesäkuuta – Suzanne Osten, ruotsalainen ohjaaja ja käsikirjoittaja (k. 2024)
20. kesäkuuta – Jarmo Rantanen, Tampereen kaupunginjohtaja 1985–2007
21. kesäkuuta – Ray Davies, englantilainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi ("The Kinks")
22. kesäkuuta – Gérard Mourou, vuoden 2018 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko
26. kesäkuuta – Paavo Piskonen, suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja (k. 2010)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

3. heinäkuuta – Michel Polnareff, ranskalainen laulaja-lauluntekijä
8. heinäkuuta – Juhani Palmu, suomalainen taidemaalari (k. 2024)
17. heinäkuuta – Carlos Alberto, brasilialainen jalkapalloilija (k. 2016)
19. heinäkuuta – Aulikki Oksanen, suomalainen kirjailija
21. heinäkuuta – Claes Borgström, ruotsalainen asianajaja ja tasa-arvovaltuutettu (k. 2020)
27. heinäkuuta – Raimo Einari Anttila, suomalainen juristi ja tuomari (k. 2008)
27. heinäkuuta – Johan C. Løken, norjalainen poliitikko (k. 2017)
28. heinäkuuta – Markku Envall, suomalainen kirjallisuudentutkija
31. heinäkuuta – Robert Merton, vuoden 1997 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
1. elokuuta – Hans Mosesson, ruotsalainen näyttelijä (k. 2023)
2. elokuuta – Karin Värmefjord, ruotsalainen poliisimestari (k. 1989)
9. elokuuta – Patrick Depailler, ranskalainen F1-kuljettaja (k. 1980)
11. elokuuta – Ian McDiarmid, skotlantilainen näyttelijä, tunnetaan Keisari Palpatinen roolista
19. elokuuta – Seppo Ahti, Bisquit, suomalainen pakinoitsija, kirjailija ja käsikirjoittaja
20. elokuuta – Rajiv Gandhi, Intian pääministeri (k. 1991)
21. elokuuta – Kari S. Tikka, suomalainen lakimies ja professori (k. 2006)
25. elokuuta – Ebbe Lundgaard, tanskalainen poliitikko
5. syyskuuta – Esko Roine, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja
7. syyskuuta – Bertel Haarder, tanskalainen poliitikko
10. syyskuuta – Mikko Kuoppa, suomalainen poliitikko
11. syyskuuta – Serge Haroche, vuoden 2012 Nobelin rauhanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko
11. syyskuuta – Everaldo Marques da Silva, brasilialainen jalkapalloilija (k. 1974)
12. syyskuuta – Ilmari Saarelainen, suomalainen näyttelijä
13. syyskuuta – Sirkka Lekman, suomalainen opettaja, siluettitaiteilija ja kokoomuslainen poliitikko
13. syyskuuta – Christopher Wegelius, suomalainen asianajaja ja esteratsastaja
21. syyskuuta – Pekka Aikio, suomensaamelainen poliitikko, Saamelaiskäräjien ensimmäinen puheenjohtaja
21. syyskuuta – Caleb Deschanel, yhdysvaltalainen elokuvaaja
21. syyskuuta – Barry White, yhdysvaltalainen muusikko (k. 2003)
24. syyskuuta – Bernd Bransch, saksalainen jalkapalloilija (k. 2022)
25. syyskuuta – Michael Douglas, yhdysvaltalainen näyttelijä
25. syyskuuta – Seija Simola, suomalainen laulaja (k. 2017)
27. syyskuuta – Iiro Viinanen, suomalainen poliitikko, ministeri ja vakuutusyhtiö Pohjolan ent. pääjohtaja
30. syyskuuta – Jimmy Johnstone, skotlantilainen jalkapalloilija (k. 2006)
30. syyskuuta – Bernd Meinunger, saksalainen kevyen musiikin sanoittaja
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Yngvar Numme, norjalainen laulaja ja revyyohjaaja (k. 2023)
1. lokakuuta – Antti Tuuri, suomalainen kirjailija
2. lokakuuta – Vernor Vinge, yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä ja tieteiskirjailija (k. 2024)
3. lokakuuta – Arja Havakka, suomalainen muusikko
6. lokakuuta – Eero Raittinen, suomalainen muusikko
15. lokakuuta – Haim Saban, israelilais-yhdysvaltalainen liikemies ja televisioalan vaikuttaja
15. lokakuuta – David Trimble, vuoden 1998 Nobelin rauhanpalkinnon saanut pohjoisirlantilainen poliitikko (k. 2022)
20. lokakuuta – Clive Hornby, brittiläinen näyttelijä (k. 2008)
21. lokakuuta – Jean-Pierre Sauvage, vuoden 2016 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen kemisti
25. lokakuuta – Jon Anderson, englantilainen muusikko
27. lokakuuta – Eero Huovinen, suomalainen piispa
28. lokakuuta – Coluche, ranskalainen näyttelijä ja koomikko (k. 1986)
29. lokakuuta – Ata Hautamäki, suomalainen rikoskirjailija (k. 2024)
31. lokakuuta – Richard Friedman ("Kinky Friedman"), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä, kirjailija ja poliitikko (k. 2024)
3. marraskuuta – Esa Kari Simonen, Robin, suomalainen iskelmälaulaja (k. 2024)
5. marraskuuta – Jarl-Thure Eriksson, suomalainen fyysikko, professori ja Tampereen teknillisen yliopiston rehtori
7. marraskuuta – Pekka Vennamo, suomalainen ministeri, poliitikko ja toimitusjohtaja
9. marraskuuta – Else Bugge Fougner, norjalainen poliitikko
10. marraskuuta – Tim Rice, englantilainen sanoittaja
19. marraskuuta – Ted Ström, ruotsalainen taiteilija
20. marraskuuta – Erkki ”Hyeena” Hämäläinen, suomalainen kirjailija (k. 1999)
20. marraskuuta – David Christopher McGough, brittiläinen katolinen piispa (k. 2023)
1. joulukuuta – John Densmore, yhdysvaltalainen rumpali ("The Doors"), lauluntekijä  ja näyttelijä
1. joulukuuta – Pia Perkiö, suomalainen kirjailija ja toimittaja
1. joulukuuta – Arja Saijonmaa, suomalainen laulaja ja näyttelijä
10. joulukuuta – Oddgeir Bruaset, norjalainen toimittaja, juontaja ja kirjailija
14. joulukuuta – Maija-Liisa Márton, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja
17. joulukuuta – Timo K. Mukka, suomalainen kirjailija, runoilija ja taidemaalari (k. 1973)
21. joulukuuta – Maikki Harjanne, suomalainen kirjailija (k. 2024)
23. joulukuuta – Jukka Kemppinen, suomalainen lakimies ja runoilija
26. joulukuuta – Jane Lapotaire, englantilainen näyttelijä
28. joulukuuta – Kary Mullis, vuoden 1993 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2019)
30. joulukuuta – Jean Fergusson, englantilainen näyttelijä (k. 2019)
31. joulukuuta – Kristin Hille Valla, norjalainen poliitikko
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

12. tammikuuta – Uno Ullberg, suomalainen arkkitehti (s. 1879)
23. tammikuuta – Edvard Munch, norjalainen taidemaalari (s. 1863)
1. helmikuuta – Piet Mondrian, alankomaalainen taidemaalari (s. 1872)
6. helmikuuta – Samuli Paulaharju suomalainen opettaja ja kansanperinteen kerääjä (s. 1875)
10. helmikuuta – Kustaa Pihlajamäki, suomalainen painija (s. 1902)
13. helmikuuta – Antero Suonio, suomalainen oopperalaulaja ja näyttelijä (s. 1897)
16. helmikuuta – Carl August Ehrensvärd, ruotsalainen kreivi, amiraali ja poliitikko (s. 1858)
23. helmikuuta – Hugo Suolahti, suomalainen poliitikko, filologi ja Helsingin yliopiston rehtori (s. 1874)
26. helmikuuta – Karl Emil Malmelin, suomalainen tontinomistaja ja murhaaja (s. 1872)
29. helmikuuta – Pehr Evind Svinhufvud, Suomen kolmas presidentti (s. 1861)
6. maaliskuuta – Anders Nummedal, norjalainen arkeologi (s. 1867)
11. maaliskuuta – Viktor Ahokallio, suomalainen tukkukauppias (s. 1869)
22. maaliskuuta – Karl Koller, itävaltalais-amerikkalainen silmälääkäri, paikallispuudutuksen keksijä (s. 1857)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

20. huhtikuuta – Elmer Gedeon, yhdysvaltalainen baseballpelaaja (s. 1917)
15. toukokuuta – Sergei, Ivan Nikolajevitš Stragorodski, Venäjän ortodoksisen kirkon johtaja (s. 1867)
28. toukokuuta – Katri Vala, suomalainen runoilija (s. 1901)
15. kesäkuuta – Håkon Five, norjalainen poliitikko (s. 1880)
17. kesäkuuta – Carl-Birger Kvikant, suomalainen kapteeni ja Mannerheim-ristin ritari (s. 1912)
21. kesäkuuta – Unto Turpeinen, suomalainen pesäpalloilija (s. 1909)
23. kesäkuuta – Eduard Dietl, saksalainen kenraali (s. 1890)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

26. heinäkuuta – Reza Pahlavi, syrjäytetty Iranin šaahi (s. 1878)
1. heinäkuuta – Tanja Savitševa, neuvostoliittolainen Leningradin piirityksen aikana päiväkirjaa pitänyt tyttö (s. 1930)
7. heinäkuuta – Jouko Norén, suomalainen kolmiloikkaaja (s. 1914)
16. heinäkuuta – Heimo Salonen, suomalainen kirjailija (s. 1911)
19. heinäkuuta – Shigeo Arai, japanilainen uimari ja olympiavoittaja (s. 1916)
21. heinäkuuta – Claus von Stauffenberg, saksalainen Wehrmachtin upseeri ja heinäkuun 20. päivän salaliiton johtaja (s. 1907)
25. heinäkuuta – Jakob von Uexküll, baltiansaksalainen biologi ja filosofi (s. 1864)
31. heinäkuuta – Knut Hugo Pipping, suomalainen kielitieteilijä (s. 1864)
31. heinäkuuta   – Antoine de Saint-Exupéry, ranskalainen lentäjä ja kirjailija (s. 1900)
1. elokuuta – Manuel L. Quezon, Filippiinien ensimmäinen presidentti (s. 1878)
3. elokuuta – Lauri Koskela, suomalainen painija (s. 1907)
5. elokuuta – Einar Vihma, suomalainen jääkärikenraali ja Mannerheim-ristin ritari (s. 1893)
8. elokuuta – Aino Ackté, suomalainen oopperalaulaja (s. 1876)
9. elokuuta – Alberts Kviesis, Latvian presidentti 1930–1936 (s. 1881)
23. elokuuta – Abdul Mejid II, syrjäytetty osmanien kalifi (s. 1868)
25. syyskuuta – Fredrik Liljeberg, suomalainen kalastaja, pikaluistelija ja hiihtäjä (s. 1857)
27. syyskuuta – Sergei Prokudin-Gorski, venäläinen kemisti ja valokuvaaja (s. 1863)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

6. lokakuuta – Rolf Palmgren, suomalainen lintutieteilijä, Korkeasaaren eläintarhan intendentti ja valtion luonnonsuojeluvalvoja (s. 1880)
11. lokakuuta – Rolf Witting, suomalainen poliitikko ja professori (s. 1879)
14. lokakuuta – Erwin Rommel, saksalainen sotamarsalkka (s. 1891)
17. lokakuuta – August Landmesser, saksalainen rangaistuspataljoonassa taistellut sotilas (s. 1910)
18. lokakuuta – Viktor Ullmann, saksalainen säveltäjä (s. 1898)
23. lokakuuta – Charles Glover Barkla, vuoden 1917 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut brittiläinen fyysikko (s. 1877)
24. lokakuuta – Lauri Haarla, suomalainen kirjailija (s. 1890)
26. lokakuuta – Beatrice, brittiläinen prinsessa, kuningatar Viktorian tytär (s. 1857)
29. lokakuuta – Henry Bucher, norjalainen arkkitehti (s. 1864)
5. marraskuuta – Alexis Carrel, vuoden 1912 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalais-yhdysvaltalainen kirurgi (s. 1873)
9. marraskuuta − Klaus Holma, suomalainen kirjailija ja taidehistorioitsija (s. 1914)
16. marraskuuta – Wilho Sjöström, suomalainen taidemaalari (s. 1873)
21. marraskuuta – Aarne Jaatinen, suomalainen teatterinjohtaja ja näyttelijä (s. 1895) (katoamispäivä; löydettiin kuolleena kesällä 1945)
22. marraskuuta – Arthur Eddington, brittiläinen astrofyysikko ja tieteenfilosofi (s. 1882)
26. marraskuuta – Edward Johnston, englantilainen kirjasinmuotoilija (s. 1872)
29. marraskuuta – Laura Henderson, englantilainen leskirouva ja Windmill Theatren perustaja (s. 1864)
6. joulukuuta – Jarl Hemmer, suomalainen kirjailija (s. 1893)
9. joulukuuta – Erkki Kaila, Suomen arkkipiispa (s. 1867)
13. joulukuuta – Wassily Kandinsky, venäläis-ranskalainen taidemaalari, -graafikko ja -teoreetikko (s. 1866)
20. joulukuuta – Abbas II, Egyptin viimeinen kediivi 1892–1914 (s. 1874)
30. joulukuuta – Romain Rolland, vuoden 1915 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (s. 1866)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Isidor Rabi
Nobelin kemianpalkinto: Otto Hahn
Nobelin lääketieteen palkinto: Joseph Erlanger ja Herbert Gasser
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Johannes Vilhelm Jensen
Nobelin rauhanpalkinto: Kansainvälinen Punainen Risti
Muuta

Elokuvavuosi 1944
Kirjallisuusvuosi 1944
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1944 Wikimedia Commonsissa
Ehud Olmert

| Ehud Olmert> אהוד אולמרט |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2006.
Israelin 12. pääministeri
 4. tammikuuta 2006 – 30. maaliskuuta 2009  
Presidentti:  Moshe Katsav Shimon Peres
Varapääministeri:  Tzipi Livni
Edeltäjä:  Ariel Sharon
Seuraaja:  Benjamin Netanjahu
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. syyskuuta 1945 Binyamina, Palestiinan brittiläinen mandaatti
Ammatti:  lakimies
Puoliso:  Aliza Olmert
Tiedot
Puolue:  Kadima
Uskonto:  juutalaisuus
Ehud Olmert (hepr. ‏אהוד אולמרט‎, s. 30. syyskuuta 1945 Palestiina) on israelilainen poliitikko, joka toimi Israelin pääministerinä vuosina 2006–2009. Hän nousi virkaatekeväksi pääministeriksi, kun tammikuussa 2006 pääministeri Ariel Sharon sairastui vakavasti, ja varsinaiseksi vaaleilla valittuna pääministerinä hän toimi huhtikuusta lähtien. Alun perin Olmert kuului oikeistolaiseen Likud-puolueeseen, mutta siirtyi Sharonin ja Likudin maltillisen siiven perustamaan keskustalaiseen Kadima-puolueeseen, jonka puheenjohtajana oli Sharonin jälkeen.
Olmert jätti eronanomuksensa Israelin pääministerin virasta 21. syyskuuta 2008. Hän jätti virkansa häneen kohdistuvien korruptioepäilyjen takia. Seuraavana päivänä Israelin presidentti Shimon Peres valitsi uuden hallituksen muodostajaksi ulkoministeri Tzipi Livnin. Livni epäonnistui uuden hallituksen muodostamisessa ja ennenaikaiset vaalit voitti Likud-puolue ja uudeksi pääministeriksi tuli Benjamin Netanjahu.
Toukokuussa 2014 Olmert sai kuuden vuoden vankeustuomion lahjusten ottamisesta vuosina 1999–2003 ollessaan Jerusalemin pormestari.
Elämä

Olmert syntyi venäjänjuutalaiseen perheeseen brittien Palestiinan mandaatissa ja opiskeli Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa. Hänellä on arvosanat psykologiassa, filosofiassa ja oikeustieteessä. Hänellä on oma lakitoimisto. Asepalvelusaikanaan hän toimi Israelin armeijassa tiedottajana. Perinteisesti monet Israelin pääministerit ovat entisiä puolustusministereitä, esikuntapäälliköitä ja rintamakomentajia.
Poliittinen ura

Olmert valittiin knessetiin 28-vuotiaana vuonna 1973, ja hänet valittiin uudelleen seitsemän kertaa. Sitä ennen hän palveli Israelin puolustusvoimissa Golanin prikaatissa ja armeijan julkaisutoimistossa. Vuodet 1981–1988 hän oli ulkopolitiikan ja turvallisuuden valiokunnassa ja on toiminut myös talous-, koulutus-, ja puolustusbudjettivaliokunnissa. Hän toimi salkuttomana ministerinä vastuualueenaan vähemmistöasiat 1988–1990 ja terveysministerinä 1990–1992. Vuodet 1993–2003 Olmert oli kaksi kautta Jerusalemin pormestarina, ensimmäisenä Likud-puolueen jäsenenä.
Olmert valittiin kuudenteentoista knessetiin tammikuussa 2003. Hän oli puolueensa kampanjapäällikkönä ja siten hallitusratkaisun pääneuvottelijana. Vaalien jälkeen hänestä tuli varapääministeri ja teollisuuden, kaupan ja työvoiman ministeri. 2003–2004 hän oli myös viestintäministeri.
7. elokuuta 2005 Olmert otti vastuulleen valtiovarainministerin tehtävät Benjamin Netanjahun erottua Gazan kaistalta vetäytymistä koskevien vastalauseiden jälkeen. Olmert oli äänestänyt kuuden päivän sodassa miehitetyiltä alueilta vetäytymistä ja Camp Davidin rauhaa vastaan 1978, mutta tuki nyt vetäytymistä.
Pääministeri Ariel Sharonin toisen kauden aikana Olmert oli varapääministeri, ja häntä pidettiin Sharonin oikeana kätenä. Kun Sharon lähti Likud-puolueesta ja perusti Kadiman, Olmert oli yksi ensimmäisistä hänen seuraajistaan. Sharonin lisäksi toinen Kadiman kantava voima on Israelin työväenpuolueesta tullut Shimon Peres.
4. tammikuuta 2006 Olmert nimitettiin vastaavaksi pääministeriksi. Sharon sai jatkoa pääministerin tehtävilleen Kadiman voitettua parlamenttivaalit 2006.
16. tammikuuta Olmert valittiin uuden Kadima-puolueen vastaavaksi puhemieheksi. Olmert on ilmoittanut tukevansa palestiinalaisvaltion luomista ja kannattanut luopumista osasta Länsirantaa, jotta Israel säilyisi juutalaisenemmistöisenä valtiona. Olmertin tavoitteena on sopia Israelin rajat neljän vuoden kuluessa käyttäen perustana Länsirannan turvamuuria.
Kannatuksen heikkenemisen vuoksi Olmert otti lokakuussa 2006 hallitukseensa äärisionistisen Yisrael Beitenu -puolueen, jolloin puolestaan työväenpuolueen tiede- ja teknologiaministeri Ophir Pines-Pazin erosi. Hänen tilalleen työväenpuolue nimitti alkuvuodesta 2007 Israelin ensimmäisen muslimiministerin, Raleb Majadelen.
11. joulukuuta 2006 Olmert myönsi saksalaisen televisiokanavan haastattelussa epäsuorasti Israelin hallussa olevan ydinaseita, kun häneltä kysyttiin Israelin oletetun ydinaseen vaikutuksesta länsimaiden mahdollisuuksiin puuttua Iranin ydinohjelmaan. Myöhemmin Olmert väitti muistaneensa väärin ja sanoi Israelin vain yrittävän estää ydinaseiden leviämisen.
»Iran uhkaa avoimesti pyyhkiä Israelin maailmankartalta. Se haluaa ydinasevaltioksi, kuten Yhdysvallat, Ranska, Israel ja Venäjä.» 
(Ehud Olmert)