stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Surly

HMS Surly on ollut neljän Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Surly (1806), 10-tykkinen Cheerful-luokan kutteri
HMS Surly (1855), mörssärialus
HMS Surly (1856), Albacore-luokan tykkivene
HMS Surly (1894), Rocket-luokan torpedovenehävittäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Surly”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haaparinne

Haaparinne on Siilinjärven asuinlähiö, joka sijaitsee kunnan eteläosissa noin kymmenen kilometrin päässä keskustasta etelään. Haaparinteen rakennuskanta on erittäin nuorta ja pääosa asukkaista on lapsiperheitä tai nuoria perhettä perustamassa olevia ihmisiä. Aluetta alettiin rakentaa vasta 2000-luvun alussa. Haaparinteen asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja rivitaloista.
Haaparinteellä toimii vuonna 2012 avattu Haaparinteen päiväkoti, jossa on neljä lapsiryhmää. Haaparinteen läheltä kulkee lähiliikenteen linja 30, sekä läheltä kulkee 31 ja 35. Haaparinteeltä Kuopion keskustaan voi matkustaa Etelä-Siilinjärvi-lipulla.
Haaparinteen kaakkoispuolella sijaitsee Toivalan ja eteläpuolella Vuorelan asuinalueet. Matkaa Kuopioon on noin 10 kilometriä.
Gihwanghu

| Gihwanghu> 기황후 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Ha Ji-won  Joo Jin-mo  Ji Chang-wook 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   Munhwa Broadcasting Corporation
Esitetty:  28. lokakuuta 2013 – 29. huhtikuuta 2014
Jaksoja:  51
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Gihwanghu (kor. 기황후, engl. Empress Ki) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Ha Ji-won, Joo Jin-mo ja Ji Chang-wook.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Gustaf Waldén

Gustaf Waldén
Gustaf Viktor Waldén (16. elokuuta 1873 Turku – 15. joulukuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, joka toimi Alkon ensimmäisenä pääjohtajana vuosina 1932–1940.
Waldén valmistui varatuomariksi vuonna 1900. Hän oli vuonna 1920 mukana perustamassa Yhtyneet Paperitehtaat Oy:tä, ja toimi yrityksen hallituksen varajäsenenä vuosina 1920–1934. Hän toimi myös Maakuntain Keskuspankin johtajana, kunnes pankki sulautettiin ensin Maakuntain Pankkiin ja myöhemmin Kansallis-Osake-Pankkiin.
Waldénin vaikutusta Alkon johtajana on kuvailtu pieneksi, ja hän jäi monien mielestä muiden aikansa Alko-vaikuttajien Tyko Reinikan ja Paavo Talvelan varjoon.
Aiheesta muualla

Gustaf Walden, Aikalaiskirja 1934
Grovabreen

Grovabreen on lakijäätikkö Sognin ja Fjordanen läänissä, Norjassa. Pinta-alaltaan 20 km² laajuinen jäätikkö on Norjan 21. suurin (lukuun ottamatta Huippuvuorten saaristoa), ja sijaitsee kahden kunnan, Jølsterin ja Førden, alueilla.
Haaparanta (täsmennyssivu)

Haaparanta voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Haaparannan kunta, kunta Pohjois-Ruotsissa
Haaparanta, samannimisen kunnan keskustaajama Pohjois-Ruotsissa
Leila Haaparanta (o.s. Taiminen, s. 1954), filosofi ja professori
Mikko Haaparanta (s. 1996), jääkiekkoilija
Pertti Haaparanta (s. 1954), taloustieteilijä, Leila Haaparannan puoliso
Reijo Haaparanta (s. 1958), painija
Tomi Haaparanta (s. 1967), graafinen suunnittelija ja kirjasinsuunnittelija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ginnungagap

Ginnungagap ("ammottava kuilu") on skandinaavisessa mytologiassa maailman alussa ollut tyhjyys tai suunnaton kuilu, joka erotti hyytävän kylmän Niflheimin ja polttavan kuuman Muspelheimin toisistaan. Kylmyyden maailmasta Niflheimistä valui vettä Ginnungagapiin ja jäätyi siellä. Tulen maailman Muspelheimin kuumat höyryt sulattivat osan jäästä, ja sulassa vedessä syntyi elämä ja ensimmäinen elollinen olento, jääjättiläinen Ymir, jonka ruumiista maailma myöhemmin luotiin.
Grover Cleveland Alexander

Grover Cleveland Alexander
Grover Cleveland ”Old Pete” Alexander (26. helmikuuta 1887 – 4. marraskuuta 1950) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi Major League -tasolla vuosina 1911–1930 ja pääsi Baseball Hall of Fameen 1938. Ammattilaisseuroinaan hänellä olivat Philadelphia Phillies, Chicago Cubs ja St. Louis Cardinals. Hän kuuluu ns. "300:n voiton klubiin".
Grover Cleveland Alexander oli epileptikko.
Mertalan yhtenäiskoulu

Mertalan koulu on noin 700 oppilaan yhtenäiskoulu Savonlinnassa. Luokkien 1.-9. lisäksi koulussa toimii valmistava luokka maahanmuuttajaoppilaille. Mertalan koulu on ollut yhtenäiskoulu vuodesta 2003. Mertalan koulussa käytetään ensimmäisestä luokasta asti neljän jakson järjestelmää. Lukukaudeksi 2013-14 on suunniteltu Nätkin ja Nojanmaan kuutosluokkalaiset, siirrettävän Mertalaan.
Historia

Mertalan kansakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1955. Lisäsiipi valmistui vuonna 1978, jolloin Mertalan yläaste muutti kouluun Puistokadulta.
Koulua on remontoitu vuodesta 2003 asti, jolloin koululla ilmeni paha homevaurio. Lukuvuonna 2008-09 koulu toimi remontin ajan Nätkillä. Syksyllä 2009 yläasteen peruskorjaus valmistui. Remontin aikana mm. koulun kaksi sisäpihaa katettiin monitoimitiloiksi. Kyseisissä tiloissa on kuitenkin suuret kattoikkunat. Samalla myös yläpiha uudistettiin viihtyisämmäksi. Kesällä 2011 ala-asteen siipeä remontoitiin. Tästä huolimatta osa ala-asteen luokista on jouduttu siirtämään yläasteen siipeen terveyshaittojen vuoksi. Keväällä 2012 uudistettiin viimeisimmin piha-aluetta, maalamalla mm. hyppyruudukkoja ja koripallokentän asfalttiin.
Luokat ja valinnat > Luokkahuoneet

Koulussa on 58 luokkahuonetta ja muuta tilaa, ja kaikissa luokissa on ajanmukaiset av-laiteet. Koulun kielistudion remontti jäi kesken, ja tilaa käytetään nykyisin palveluohjaajan tilana. Osa koulun luokkatiloista on nykyisin ala-asteen käytössä johtuen alakoulun siiven homevaurioista. Koulurakennuksen kaikilla luokkatiloilla on nimi, joka viittaa opetettavaan aineeseen, minkä lisäksi tiloilla on myös omat värikoodinsa. Luokkahuoneet ovat sisältä värikoodinsa mukaan sisustettuja. Ala-asteen luokat ovat nimetty opettajiensa mukaan (lukuun ottamatta 4A:ta). Koululla on myös oma pieni hiekkakenttä, joka jäädytetään talvisin. Suurin osa ulkoliikunnasta järjestetään muualla, yleisimpien paikkojen ollessa Nojanmaan koulu ja Kyrönniemen kenttä.
Luokat ja valinnat > Luokkajako

Koulussa on kaksi rinnakkaisluokkaa ala-asteella ja viisi tai kuusi yläasteella. Mertalan kouluun tulee oppilaita yläasteelle koulun oman ala-asteen lisäksi Nätkin, Nojanmaan, Moinsalmen ja Juvolan kouluista.
Osa koulun luokista on musiikkiluokkia, joiden oppilaiden valinnaisaineiden määrä pienenee musiikkiin. Musiikkiluokalle pääsijät valitaan toisen luokan keväällä musiikin soveltuvuus-testillä. Pääsijät saavat itse valita haluavastko musiikkiluokalle. Musiikkiluokkia ei sekoiteta yläasteelle tultaessa, kuin muita luokkia. Musiikkiluokalta ei voi enää vaihtaa tavalliselle luokalle ja toisinpäin. Lukukaudeksi 2013-14 on suunniteltu Nätkin ja Nojanmaan kuutosluokkalaiset, siirrettävän Mertalaan.
Luokat ja valinnat > Valinnat

Kolmannelle luokalle tultaessa oppilas valitsee, haluaako jatkaa käsitöitä kahdeksannelle luokalle asti teknisessä vai tekstiilissä. Kuudennella luokalla kuitenkin suoritetaan kahdentoista tunnin vaihtotyöskentely. Samaan aikaan valitaan myös haluaako oppilas aloittaa saksan kielen opiskelun, joka jatkuu yhdeksännelle luokalle asti. Valintoja ei voi muuttaa jälkikäteen. Ensimmäiset varsinaiset valinnaisaineet tulevat viidennellä luokalla. Tällöin oppilas saa valita muutaman kurssin noin kahdeksasta vaihtoehdosta. Yläasteella listassa on noin 20 kurssia. Osa kursseista kestää yhdeksännelle asti, osa vain muutaman jakson.
Luokat ja valinnat > Taito- ja taideaineet yläasteella

Mikään aine ei lopu kokonaan seitsemännen luokan jälkeen. Lisäkursseja on mahdollista valita. Ohessa taulukko pakollisten kurssien kestoista.
| Aine | 7> luokka | 8> luokka | 9> luokka |
| --- | --- | --- | --- |
| Käsityöt | 4 jaksoa | 2 jaksoa | 0 jaksoa |
| Kotitalous | 4 jaksoa | 0 jaksoa | 2 jaksoa |
| Kuvataide | 2 jaksoa | 1 jakso | 0 jaksoa |
| Musiikki | 2 jaksoa | 1 jakso | 2 jaksoa |
Liikunta: 4 jaksoa
Ger

| Ger |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Gerin sijainti.
 Ger
 Koordinaatit: 42°24′47″N, 1°50′45″E 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Katalonia
Maakunta:  Girona
Comarca:  Baixa Cerdanya
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Alfonso Casamajó Carrera
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33.4 km²
Korkeus:  1 135 m
Väkiluku (2009):  450
 – Väestötiheys:  13.5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  17539
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ger on kunta Baixa Cerdanyan comarcassa, Gironan maakunnassa, Katalonian itsehallintoalueella, Espanjassa. Kunnan pinta-ala on 33,4 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 450 (2009). Väestötiheys on 13,5 as/km².
Gerin naapurikunnat ovat Guils de Cerdanya koillisessa, Meranges luoteessa, Bellver de Cerdanya ja Isòvol lounaassa, Das etelässä sekä Fontanals de Cerdanya ja Bolvir kaakossa.
Asutuskeskukset

Gerin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:
| Nimi | Väkiluku |
| --- | --- |
La Devesa de Saga: 11
Ger: 353
Gréixer: 28
El Molí de Ger: 5
La Pleta de Bolvir-Ger: 1
La Pleta de Saga: 36
Saga: 10
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ger Wikimedia Commonsissa
Kunnan kotisivut (katalaaniksi)
Kunta Municatin sivuilla[vanhentunut linkki] (katalaaniksi)
Kunta Idescatin sivuilla (katalaaniksi)
Baixa Cerdanyan kunnat
Alp
Bellver de Cerdanya
Bolvir
Das
Fontanals de Cerdanya
Ger
Guils de Cerdanya
Isòvol
Lles de Cerdanya
Llívia
Meranges
Montellà i Martinet
Prats i Sansor
Prullans
Puigcerdà
Riu de Cerdanya
Urús
Näkymä Geriin.
HMS Hecla (1839)

| HMS Hecla |
| --- | --- |
 HMS Hecla Bomarsundin taistelussa

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Chathamin telakka/Scott & Sinclair
Kölinlasku:  kesäkuu 1838
Laskettu vesille:  14. tammikuuta 1839
Palveluskäyttöön:  28. elokuuta 1839
Loppuvaihe:  myyty 15. kesäkuuta 1863
Tekniset tiedot
Uppouma:  817 t (tyhjä) 1 096 t (kuormattu)
Pituus:  50,29 m
Leveys:  10,01 m
Syväys:  3,68 m
Koneteho:  2-sylinterinen höyrykone 240 hv
Nopeus:  9 solmua
Miehistöä:  135
Aseistus
Aseistus:  2 × 8" (65 cwt) tykkiasemissa keulassa ja perässä 2 × 32 naulan (50 cwt) tykkiä
HMS Hecla oli Britannian kuninkaallisen laivaston 14. tammikuuta 1839 vesille laskettu Hydra-luokan höyrykäyttöinen siipiratasalus. Aluksen valmistuskustannukset olivat 31 404 puntaa, josta 10 888 puntaa käytettiin voimalaitteeseen.  Aluksen koneet vaihdettiin vuosina 1848–1849. Alus osallistui Oolannin sotaan, jolloin sen päällikkönä oli William Hutcheon Hall. Hecla oli mukana Vitsandin kahakassa toukokuussa 1854 ja kapteeni Hallin ensimmäisessä hyökkäyksessä Bomarsundia vastaan kesäkuussa 1854.
Alus myytiin 15. kesäkuuta 1863 2 550 punnalla kauppalaivaksi Williams and Companylle, joka nimesi aluksen Typhooniksi.
Aiheesta muualla

Old Portsmouth - HMS Hecla
Viktoriaaninen Kuninkaallisen laivaston alus HMS Hecla
Giihonin lähde

David Robertsin kuvitusta 1800-luvun puolivälissä ilmestyneestä kirjasta The Holy Land, Syria, Idumea, Arabia, Egypt, and Nubia.
Giihonin lähde on lähde Jerusalemissa, Kidronin laaksossa, Temppelivuoren itärinteen juurella. Sen vedet virtaavat kahta akveduktia pitkin Siiloan lampeen. [lähde? ] Giihonin äärellä Salomo voideltiin kuninkaaksi (1 Kun. 1:33, 38, 45).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Giihonin lähde Wikimedia Commonsissa
Thornton, Stuart: Water Works National Geographic.  19.9.2013. Viitattu 23.8.2020. (englanniksi)
Hasson, Nir: Planned Western Wall Train Will Threaten Historic Jerusalem Spring, Report Says Haaretz.com.  27.02.2020. Viitattu 23.8.2020. (englanniksi)
Haarikka

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Haarikka. Katso haarikka Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Félicité (saari)

Félicité
| --- | --- |
Sijainti:   Seychellit
Korkein kohta:  231,5
Pinta-ala:  2,68 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  n. 10
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Félicité on yksi Seychellien saarista. Saaren pinta-ala on 268 hehtaaria ja se on Seychellien graniittisista saarista kuudenneksi suurin. Félicitén saari on lähes asumaton ja lähin merkittävämpi asuttu saari La Digue sijaitsee 3,2 kilometrin päässä. Praslinin saari sijaitsee puolestaan 8,6 kilometrin päässä. Félicitéllä toimii pieni matkailukeskus.
Maantiede ja luonto > Pinnanmuodot, kallioperä ja maaperä

Félicitén korkein kohta on 231,5 metriä merenpinnan yläpuolella, joskin suurin osa saaresta on alle 100 metrin korkeudessa. Pinnanmuodoiltaan saari on suurelta osin kallioinen ja kivikkoinen. Saaren pohjois- ja itäosassa on pienet, alavat tasangot, jotka koostuvat kalkkisedimenteistä sekä osittain marskimaasta ja jokien kasaamasta aineksesta. Saaren kallioalueilla maa-ainesta on vain kivien väleissä ja raoissa, vaikka ainakin puolet kallioalueesta on punaiseksi lateriittimaannokseksi kerrostuneen maa-aineksen peitossa. Félicitén kallioperä on samankaltaista punaharmaata graniittia kuin Praslinin saaren kallioperä. Félicitén saarella ei ole pysyviä vesistöjä, mutta lyhytikäisiä jokia esiintyy.
Maantiede ja luonto > Kasvillisuus

Félicitén kasvillisuus koostuu pääasiassa mäkien metsistä, joissa kasvaa runsaasti luontaisia kasvilajeja. Muita kasvillisuustyyppejä ovat pensastot, jotka koostuvat pääasiassa saarelle tuodusta kultaluumusta, sekä kalliot, joilla kasvaa monia endeemisiä lajeja, joskin kultaluumut ovat vallanneet niiltä alaa monin paikoin. Saaren vanhat kookospalmu- ja hedelmäpuuviljelmät ovat nykyisin suurelta osin hylättyjä lukuun ottamatta matkailukeskuksen ympäristön kookospalmuja. Kookospalmut uusiutuvat ja leviävät nykyisin vieraslajeina saaren rannikkokaistaleilla.
Félicitéllä on raportoitu kasvavan 187 eri kasvilajia. Niistä 11 on saniaisia, 175 koppisiemenisiä ja yksi paljassiemeninen kasvi, joka tosin on viljelyperäinen. Koppisiemenisistä muualta tuotuja lajeja on 86 ja luontaisia lajeja on 73, joista 23 on endeemisiä. Endeemisten lajien varsin suuri määrä heijastelee Félicitén pinnanmuotoja sekä historiaa. 1800- ja 1900-luvuilla osia saaresta oli metsänsuojelualuetta, minkä lisäksi saaren koko ja tiettyjen alueiden vaikeapääsyisyys auttoivat endeemisiä lajeja selviämään saarella maatalouden levittäytymisestä huolimatta. Tosin Seychelleillä endeeminen seychellienpalmu on tuotu saarelle muualta, mutta se on kuitenkin pystynyt vakiintumaan saarelle. Félicitéllä kasvavista muualta tuoduista 86 lajista 13 on voimakkaasti leviäviä vieraslajeja. Niistä runsaimpia ovat kultaluumu sekä ceyloninkaneli, joka on yksi yleisimmistä ja laajimmalle levinneistä puuvartisista vieraslajeista Seychelleillä. Kasvilajeista noin 23 lajia on koristekasveja, joista suurin osa on tuotu saarelle varsin hiljattain ja kasvaa hotellirakennusten ympäristössä.
Maantiede ja luonto > Eläimistö

Selkärangattomista eläimistä Félicitéllä tavataan muun muassa muurahaisia, pihtihäntäisiä, perhosia, nilviäisiä, termiittejä, kaksisiipisiä ja pistiäisiä. Muurahaisista yleisin on Anoplolepis gracilipes, joka on levinnyt Seychelleille 1960-luvun alussa ja vuonna 1994 se oli levinnyt noin 60 % Félicitén saaresta.
Matelijoita saarella on havaittu kahdeksan lajia, joista neljä oli gekkoliskoja, kaksi skinkkejä, yksi kilpikonna ja yksi käärme. Näistä havaituista lajeista gekkoliskot sekä skinkit olivat kotoperäisiä ja kilpikonna (aldabranjättiläiskilpikonna) sekä käärme (Indotyphlops braminus -sokkokäärme) muualta tuotuja lajeja. Havaittujen matelijoiden lisäksi saarella saattaa kuitenkin elää muitakin matelijalajeja. 1700-luvun lopulla saarella esiintyi luultavasti vielä luontaisia jättiläiskilpikonnia, mutta ne ovat hävinneet saarelta ennen vuotta 1875. Saarella ei myöskään ole havaittu kumpaakaan kahdesta Seychelleillä endeemisestä käärmelajista, vaikka Félicitén koko ja luonto huomioiden saari voisi olla niille sopivaa elinympäristöä. Maalla elävien matelijoiden lisäksi ainakin yksi merikilpikonnalaji pesii saarella.
Félicitéllä on tavattu 12 Seychelleillä endeemistä lintulajia, joskin kymmenen niistä on nykyisin hävinnyt saarelta. Kahdesta saarella edelleen esiintyvästä endeemisestä lintulajista seychellienmedestäjä on hyvin yleinen ja seychelliensinikyyhky yleinen. Vuonna 2002 julkaistussa kartoituksessa saarella kuitenkin havaittiin endeemisistä lintulajeista mahdollisesti myös seychellienpöllönen ja seychellienparatiisimonarkki. Maa-alueilla elävien lintujen lisäksi Félicitéltä on havaittu kolme merilintua, joista kaksi todennäköisesti pesii saarella.
Nisäkkäitä Félicitéllä havaittiin vuonna 2002 julkaistussa kartoituksessa neljä lajia, joista yksi oli Seychelleillä endeeminen hedelmälepakkolaji (seychellienlekko) ja loput kolme ihmisten mukana tulleita eläimiä (koira, kissa ja mustarotta). Aiemmin saarella eli myös nautoja, mutta ne on hävitetty saarelta 1980-luvun lopulla tai 1990-luvun alussa.
Historia

Saaren on arveltu olevan aikoinaan varsin kuiva ja hedelmätön saari. Vuonna 1768 Marion Dufresnen johtama tutkimusretkikunta vieraili saarella. Seychellien pysyvän asuttamisen jälkeen Félicitén saaresta tuli yksityinen tila. 1800-luvulla tila kuitenkin hylättiin ja saari liitettiin Mauritiukselta johdetun siirtomaahallinnon alaisuuteen ennen vuotta 1866. Edward Newton vieraili Félicitéllä vuonna 1866 ja tuolloin saarelle oli jo levinnyt ihmisten mukana kissoja sekä rottia. Saari oli tuolloin vuokrattu pienviljelijöille, joita siirtomaahallinto valvoi. Vuonna 1895 saari vuokrattiin 30-vuotisella vuokrasopimuksella Harold Batylle, joka perusti saarelle kookospalmuviljelmän. Kolme vuotta myöhemmin Baty kirjoitti siirtomaahallinnolle saarella tuotettavan 30000 kookospähkinää kuukaudessa, minkä lisäksi hän oli alkanut viljellä saarella muitakin hyötykasveja, kuten mausteneilikkaa, parakautsupuita, madagaskarinkairapalmuja ja ryytipippuria. Kahvin viljely ei Batyn mukaan ollut kuitenkaan onnistunut.
Vuonna 1908 Félicitéllä oli jäljellä enää noin 60 hehtaaria luontaista metsää. Vuonna 1910 saaren vuokralaiset saivat kuitenkin hakata osan metsäalueesta siirtomaahallinnon pitäessä kuitenkin oikeutensa puutavaraan. Hakatulle alueelle istutettiin myöhemmin kookospalmuja. Vuosina 1921–1924 siirtomaahallinto hakkasi itse osan öljypallopuumetsästä. Vuonna 1923 osa vuokralaisten työntekijöistä hakkasi puita luvatta siirtomaahallinnon suojametsäalueelta, minkä takia osa heistä siirrettiin muille Seychellien saarille ja osa Mauritiukselle.
1930-luvulla vuokralainen Louis Bessin toi saarelle vuohia, jotka saivat elää ja laiduntaa saarella vapaasti. Vuonna 1934 maataloustoimen johtaja P. R. Dupont vieraili Félicitéllä ja huomasi, että saarelle jäljelle jääneet luontaiset metsät olivat varsin kärsineitä, ja niinpä ne kaadettiin. Vuoteen 1959 mennessä koko saarelle oli istutettu metsien tilalle kookospalmuja, joskin joitain muitakin puita oli säilynyt vielä elossa. Sittemmin myös saarelle 1930-luvulla tuotuja kotieläimiä on vähennetty ja vuonna 1984 saarella oli 33 eläintä.
Nykyisin saarella on pieni ja korkeatasoinen matkailukeskus, jonka noin kymmenen työntekijää asuvat paikalla pysyvästi. Matkailukeskus sijaitsee saaren koillisosan pienellä tasankoalueella ja monet vanhat saaren viljelyaikojen rakennukset ovat nykyisin hylättyjä. Saarella kerätään nykyisinkin vielä hieman kookospähkinöitä erityisesti matkailukeskuksen ympärillä kasvavista kookospalmuista, mutta muuten saaren vanhat viljelmät on pääasiassa hylätty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Félicité (saari) Wikimedia Commonsissa
François Hollande

| François Hollande |
| --- | --- |

Ranskan tasavallan 24. presidentti
 15. toukokuuta 2012 – 14. toukokuuta 2017  
Pääministeri:  Jean-Marc Ayrault Manuel Valls Bernard Cazeneuve
Edeltäjä:  Nicolas Sarkozy
Seuraaja:  Emmanuel Macron
Andorran ruhtinaskumppani
 15. toukokuuta 2012 − 14. toukokuuta 2017  
Pääministeri:  Antoni Martí
Edeltäjä:  Nicolas Sarkozy
Seuraaja:  Emmanuel Macron
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. elokuuta 1954 (ikä 70) Rouen, Seine-Maritime, Ranska
Ammatti:  asianajaja
Puoliso:  Ségolène Royal (avopuoliso 1973–2007) Valérie Trierweiler (avopuoliso 2007–2014) Julie Gayet (2022–)
Tiedot
Puolue:  Parti Socialiste
 Nimikirjoitus
François Gérard Georges Nicolas Hollande (s. 12. elokuuta 1954 Rouen, Seine-Maritime, Ranska) on ranskalainen vasemmistopoliitikko, joka toimi Ranskan presidenttinä vuosina 2012–2017. Hollande on aiemmin toiminut myös Sosialistisen puolueen (Parti socialiste, PS) pääsihteerinä sekä useissa poliittisissa luottamustehtävissä.
Tausta

Hollande on valmistunut École des hautes études commercialesista, Sciences Posta ja Kansallisesta hallintokoulusta.
Poliittinen ura ennen presidenttiyttä

Hollande oli PS:n pääsihteeri vuosina 1997–2008. Hollande kannatti vuonna 2004 sopimusta Euroopan perustuslaista, jota puolueen kakkosmies Laurent Fabius vastusti. Puolueen sisäisessä äänestyksessä kyllä-kanta voitti.
Hollande oli Ranskan kansalliskokouksen jäsen 1988–1993 ja 1997–2012. Heinäkuusta joulukuuhun 1999 hän oli myös Euroopan parlamentin jäsen. Lisäksi hän toimi Limousinin alueneuvoksena 1992 ja 1998–2001, Tullen pormestarina 2001–2008 sekä Corrèzen yleisneuvoston puheenjohtajana 2008–2012.
Presidenttinä > Valinta

Hollande valittiin Ranskan presidentiksi vuoden 2012 presidentinvaalissa. Hän sai ensimmäisellä kierroksella 28,6 prosenttia äänistä. UMP-puolueen ehdokas, istuva presidentti Nicolas Sarkozy sai äänistä 27,2 prosenttia. Toisella kierroksella Hollande sai 18 miljoonaa ääntä eli yli 1,1 miljoonaa ääntä enemmän kuin Sarkozy. Hollanden ääniosuus toisen kierroksen äänistä oli 51,6 prosenttia. Hän astui virkaansa Ranskan presidenttinä 15. toukokuuta 2012.
Presidenttinä > Talouspolitiikka

Presidenttikautensa alussa Hollande pyrki hallituksensa kanssa säätämään 75 prosentin tuloveron yli miljoona euroa vuodessa ansaitseville. Ranskan perustuslakineuvosto katsoi, että suunnitelma oli perustuslain vastainen, mutta Hollanden esikunta etsii mahdollisuuksia veron sisällyttämiseksi viimeistään vuoden 2014 budjettiin. Taustalla on Hollanden ajatus siitä, että rikkaiden on osallistuttava enemmän Ranskan verotalkoisiin. Kriitikoiden mukaan suunnitteilla oleva laki karkottaa varakkaat ihmiset Ranskasta. Maaliskuussa 2013 Hollande esitti ajatuksen, että 75 prosentin vero kerättäisiin yrityksiltä, jotka maksavat johtajilleen yli miljoonan euron palkkaa.
EU:n velkakriisissä Hollanden linja menoleikkauksiin on ollut maltillisempi kuin Saksan ja Britannian, jotka ajoivat mm. EU:n budjettiin voimakkaita leikkauksia.
Presidenttinä > Ulkopolitiikka

Tammikuussa 2013 Malin presidentti pyysi Ranskalta apua maan pääkaupunkia uhkaavien islamistitaistelijoiden torjunnassa. Hollande käynnisti sotatoimet Malin hallituksen tukemiseksi ja ranskalaisten avulla hallituksen joukot valloittivat mm. Timbuktun takaisin. Hollande ilmoitti, että Ranska vetää joukkonsa pois huhtikuussa 2013, kuukautta myöhemmin, kuin aluksi suunniteltiin. Joukkojen vetäydyttyä on YK:n tukemien afrikkalaisten joukkojen määrä ottaa vastuu alueesta.
Presidenttinä > Avioliittouudistus

Vuonna 2013 Hollande toteutti vaalilupauksensa ja ajoi läpi tasa-arvoisen avioliittolain lukuisten mielenosoitusten saattelemana. Laki hyväksyttiin parlamentin alahuoneessa 23. huhtikuuta 2013, ja se astui voimaan 18. toukokuuta. Tätä ennen samaa sukupuolta olevien parien oli mahdollisuus solmia Ranskassa siviililiitto, joka ei kuitenkaan sallinut muun muassa samaa sukupuolta olevien parien adoptiota tai hedelmöityshoitoja.
Presidenttinä > Presidenttiyden päätös

Hollande kertoi vuoden 2016 lopulla, että ei aio asettua ehdolle vuoden 2017 presidentinvaalissa. Hollande oli ensimmäinen istuva Ranskan presidentti, joka ei hakenut uutta kautta. Hollanden ilmoituksen aikaan arvioitiin, että hän saisi vaalissa vain seitsemän prosenttia äänistä.
Hollanden kausi Ranskan presidenttinä päättyi 14. toukokuuta 2017, kun virkaan astui Emmanuel Macron.