stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soklin rata

| Soklin rata (suunniteltu rautatieyhteys) |
| --- | --- |
 Suunnitellut linjausvaihtoehdot merkitty sinisin katkoviivoin
Perustiedot
Reitti:  Kemijärvi–Kelloselkä–Sokli tai
 :  Hanhikoski–Savukoski–Sokli
Rakennettu:  suunnitteilla 2008 alkaen
Liikenne
Tavarajunia / vrk:  ennusteiden mukaan 4–8
Tekniset tiedot
Pituus:  linjausvaihtoehdosta riippuen 103–166 km
Raiteiden lkm:  1
Raideleveys:  1 524 mm
Sähköistys:  ei
Sallittu nopeus:  
 • tavaraliikenteessä:  80 km/h
Liikenteenohjaus
Radio-ohjaus:  kyllä
Ohjauskeskus:  Oulu
Suojastus:  ei
Kulunvalvonta:  JKV
Soklin rata on suunniteltu rautatieyhteys Rovaniemen–Kemijärven–Kelloselän radalta Savukosken kuntaan pitkään suunnitellulle Soklin kaivokselle. Kaivostoiminnan aikainen arvioitu tuotanto vaatii rautatiekuljetuksia, sillä kaivoksen tuottaman malmin kuljetus vaatii 2–4 päivittäistä tavarajunaparia. Rautatietä Sokliin on suunniteltu 1970–1980-luvuilla, ja siitä on valmistunut yleissuunnitelma 1987.
Mahdollisesti rakennettavalle rautatielle on määritelty neljä toisistaan poikkeavaa linjausvaihtoehtoa. Näiden suunnitelmien mukaan rakennettavan rautatien pituus olisi vaihtoehdosta riippuen 103–166 kilometriä. Kolme suunnitelmista edellyttää noin 80 kilometrin pituisen Kemijärven ja Kelloselän välisen huonokuntoisen rataosan perusparantamista osaksi uutta rataa. Yksi linjausvaihtoehdoista käsittelee kokonaan uuden 166 kilometrin pituisen ratayhteyden rakentamista Kemijärven länsipuolelta Sokliin.
Vaihtoehtona suunniteltiin myös malmin kuljettamista jalostettavaksi Kouteron kaivoskaupungissa Venäjälle, noin 50 kilometrin päähän Soklista.
Helmikuun 2011 alussa Yara ilmoitti projektin jatkuvan tämän vaihtoehdon pohjalta. Kovdorissa on jo rikastamo, jonka omistaa lannoitevalmistaja EuroChem.
Radan rakentamisen kustannuksien on arvioitu olevan noin 400 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2014 valtio ilmoitti olevansa valmis rahoittamaan rautatien rakentamista edellyttäen, ettei valtion osuus ylittäisi 200 miljoonaa euroa.
Liikenne

Rautatiestä on tarkoitus rakentaa yksiraiteinen ja sähköistämätön tavaraliikenteen rata. Liikenteenohjausjärjestelmäksi on suunniteltu radio-ohjausta. Mitoittavaksi junapituudeksi on asetettu 825 metriä ja junapainoksi 5 600 tonnia. Suunniteltu suurin sallittu akselipaino olisi 25 tonnia.
Tuotantoennusteiden mukaan kaivoksen tuotanto olisi noin kaksi miljoonaa tonnia malmirikastetta vuodessa. Kuljetustarve on 2–4 päivittäistä tavarajunaparia, eli 4–8 päivittäistä tavarajunaa.
Linjausvaihtoehdot > Vaihtoehto 1: Kelloselkä–Sokli

Linjausvaihtoehto 1 edellyttää 84 kilometrin pituisen rataosuuden Kemijärvi–Kelloselkä kunnostamista sekä 104 kilometrin pituisen uuden rautatien rakentamista Kelloselästä Sokliin. Linjauksen mukainen uusi rautatie alkaisi Kelloselästä, myötäilisi Sallan–Savukosken kunnanrajaa ja johtaisi Saijan kylän koillispuolitse Ahmatunturin länsipuolelle ja siitä Tulppiojokilaaksoa myötäillen Sokliin. Rautatien pituus Kemijärveltä laskien olisi noin 188 kilometriä.
Linjausvaihtoehdot > Vaihtoehto 2: Kemijärvi–Pelkosenniemi–Savukoski–Sokli

Linjausvaihtoehto 2 edellyttäisi kokonaan uuden 166 kilometrin pituisen rautatien rakentamista. Rautatie erkanisi Rovaniemen–Kemijärven radalta Hanhikosken rautatieaseman lähellä, noin 12 kilometriä Kemijärveltä länteen, johtaisi pohjoiseen Pelkosenniemen pohjoispuolelle, jossa se ylittäisi Kitisen. Savukoskelta linjaus jatkuisi koilliseen yli Kemijoen ja edelleen Tulppiojoen laaksoon, yhtyen linjausvaihtoehtoon 1 Pienen Saijanvaaran luona.
Linjausvaihtoehdot > Vaihtoehto 3: Kelloselkä–Naruskajärvi–Sokli

Linjausvaihtoehto 3 edellyttää 84 kilometrin pituisen rataosuuden Kemijärvi–Kelloselkä kunnostamista sekä 103 kilometrin pituisen uuden rautatien rakentamista Kelloselästä Sokliin. Rautatie erkanisi nykyisestä radasta Kelloselän pohjoispuolella ja myötäilisi Naruskajokea Naruskajärvelle saakka. Naruskajärveltä rautatie kääntyisi kohti luodetta, yhtyen vaihtoehdon 1 mukaiseen linjaan Ahmatunturin eteläpuolella.
Linjausvaihtoehdot > Vaihtoehto 4: Kelloselkä–Savukoski–Sokli

Linjausvaihtoehto 4 edellyttää 84 kilometrin pituisen rataosuuden Kemijärvi–Kelloselkä kunnostamista, sekä 135 kilometrin mittaisen uuden rautatien rakentamista. Linjauksen eteläpää olisi Saijaan saakka sama kuin vaihtoehdossa 1. Saijasta linjaus seurailisi Tenniönjokea kohti luodetta, ohittaen Nousun ja Kuoskun kylät pohjoispuolelta, ja yhtyisi vaihtoehtoon 2 Lauttarovien pohjoispuolella. Rautatien pituus Kemijärveltä laskien olisi noin 218 kilometriä.
Liikenneministeriö hyväksyi 30. maaliskuuta 2010 Itä-Lapin maakuntakaavaan näistä vaihtoehdoista ensimmäisen.
Aiheesta muualla

Lapin ympäristökeskus: Soklin rautatien ympäristövaikutusten arviointiohjelma
Sven Johan Enander

| Sven Johan Enander |
| --- | --- |
 Sven Johan Enander.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. joulukuuta 1847 Torsås
Kuollut: 16. joulukuuta 1928 (80 vuotta)
Kansalaisuus:  Ruotsi
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  kasvitiede
Sven Johan Enander (syntyjään Andersson) (29. joulukuuta 1847–16. joulukuuta 1928) oli ruotsalainen kasvitieteilijä, valtiopäivämies ja pappi. Hän valmistui papiksi 1883 ja sai filosofian kunniatohtorin arvon 1918. Erityisesti hän oli pajulajien tuntija ja tällä alalla etevimpiä koko maailmassa. Hän julkaisi muun muassa teoksen Salices Scandinavicae exsiccatae kolmena niteenä vuosina 1905–1910.
Suomen Sairaanhoitajat

Suomen Sairaanhoitajien toimisto sijaitsee Helsingin Itä-Pasilassa.
Suomen Sairaanhoitajat ry (ruots. Finlands Sjukskötare rf) (ent. Suomen sairaanhoitajaliitto ry) on 25. tammikuuta 1925 perustettu järjestö, joka levittää hoitotyön asiantuntemusta ja järjestää alan täydennyskoulutusta. Järjestön puheenjohtaja on Heljä Lundgrén-Laine ja varapuheenjohtaja Terhi Reunama.
Suomen Sairaanhoitajat on jäsenenä useissa kansainvälisissä organisaatioissa kuten Kansainvälisessä sairaanhoitajaliitossa, ICN:ssä.
Sairaanhoitajapäivät on Suomen suurin sairaanhoitajien täydennyskoulutustapahtuma ja se järjestetään Suomen Sairaanhoitajien toimeksiannosta vuosittain Helsingin Messukeskuksessa.
Sairaanhoitaja-lehti on Suomen Sairaanhoitajien jäsenlehti, jota voi myös tilata. Sairaanhoitaja-lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa.
Ennen Suomen Sairaanhoitajia Suomessa aloitti toiminnan Sjuksköterskeföreningen i Finland vuonna 1898.
Suomen Sairaanhoitajat on Tehyn suurin yhteistyöjäsenjärjestö.
Suomen Sairanhoitajilla on yhteensä 15 alueyhdistystä eri puolilla Suomea: Etelä-Hämeen Sairaanhoitajat ry, Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitajat ry, Kainuun sairaanhoitajat ry, Keski-Suomen sairaanhoitajat ry, Kymenlaakson sairaanhoitajat ry, Lapin sairaanhoitajat ry, Pohjois-Hämeen sairaanhoitajat ry, Pohjois-Karjalan sairaanhoitajat ry, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitajat ry, Päijät-Hämeen sairaanhoitajat ry, Saimaan sairaanhoitajat ry, Satakunnan sairaanhoitajat ry, Savon sairaanhoitajat ry, Uudenmaan sairaanhoitajat ry sekä Varsinais-Suomen sairaanhoitajat ry.
Sairaanhoitajaliiton alla toimi aiemmin koulutus- ja kustannusyhtiö Fioca Oy. Fioca asetettiin Helsingin käräjäoikeuden päätöksellä konkurssiin 17. syyskuuta 2020.
Suomen Sairaanhoitajien jäsenmerkki

Suomen Sairaanhoitajien jäsenellä on tutkinnon suoritettuaan oikeus käyttää Suomen Sairaanhoitajien jäsenmerkkiä ja se on jäsenelle maksuton ensimmäisellä kerralla. Jos merkki katoaa tai rikkoutuu, voi jäsen ostaa itselleen uuden. Valmistuttuaan uusi sairaanhoitaja saa ensimmäisen jäsenmerkin automaattisesti maksettuaan ensimmäisen jäsenmaksunsa.  Sairaanhoitajien jäsenmerkki on rekisteröity tavaramerkiksi.
Sairaanhoitajan tutkintomerkillä kerrotaan, että on suorittanut sairaanhoitajan (nykyisin AMK) tutkinnon. Kalevala Korun valmistama merkki on hopeinen, nelikulmainen pyramidi. Tutkintomerkin suunnitelija taiteilija Bengt Eriksson. Se on suunniteltu vuonna 1966. Keskiportaastaan kullattu hopeinen merkki osoitti aiemmin erikoissairaanhoitajan tutkinnon ja kokonaan kullattu merkki osoitti, että merkin kantaja oli suorittanut sairaanhoitajaopettajan ja -johtajan tutkinnon. Tällä hetkellä voimassa olevan Sairaanhoitajien suosituksen mukaan keskiportaan kultainen merkki osoittaa sairaanhoitajan ja terveydenhuollon, terveystieteiden kandidaatin tutkinnon tai erikoissairaanhoitajan tutkinnon. Kokonaan kullatun tutkintomerkki osoittaa terveydenhuollon tai terveystieteiden maisteritutkinnon, sairaanhoitaja ylempi (AMK) tutkinnon, sairaanhoitajaopettajan tai sairaanhoitajajohtajan tutkinnon.
Aiheesta muualla

Suomen Sairaanhoitajien verkkosivut
Suomen Sairaanhoitajat ry:n jäsenmerkki
Sairaanhoitajan hopeinen tutkintomerkki
Tanssijan tie

| Tanssijan tie Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Levy-yhtiö: Tatsia
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Sydänten parantaja 2002 | Tanssijan tie 2002 | Sydämet kohtaavat 2004 |
Tanssijan tie on suomalaisen Esko Rahkosen kokoelma-albumi vuodelta 2002.
Kappaleet

Salattu rakkaus
Tanssijan tie
Tuokioksi lämpösi jaa
Vuodet kanssas
Maria teresa
Tuo tie mua vie
Mitä tuulet eteen kantaa
Don Juan
Revontulten leikkiä
Tango Linetta
Minne kuljet merimies
Kuinka kylmä onkaan
Eikö kukaan
Elokuun tyttö
Orvon kyynel
Äänisen aallot
Teemu Rinne

Teemu Rinne (s. 9. heinäkuuta 1953) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.
Tuotanto: Keskiyön Blues 1989. Komisario Palmu, Murharyhmä 2002, Diiva Hannele Laurin elämäkerta 2014. Koiran elämää 2018. Runokokoelma, käsikirjoituksia.
Rinne tekee myös TV -ja radiotöitä.
Sven Kjellström

Sven Kjellström
Sven Kjellström (30. maaliskuuta 1875 Luulaja – 5. joulukuuta 1950 Tukholma) oli ruotsalainen viulisti.
Kjellström sai varhaista musiikkikasvatusta Pelle Schenelliltä. Vuosina 1889–1892 hän opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa viulunsoiton opettajanaan Karl Lindberg. Vuosina 1897–1900 Kjellström täydensi opintojaan Pariisissa Guillaume Rémyn johdolla. Hän työskenteli sen jälkeen Pariisissa muusikkona ja opettajana vuoteen 1908 saakka. Hän soitti Paul Viardot'n kvartetissa toisena viulistina ja työskenteli Ruotsissa Stockholms konsertföreningin konserttimestarina. Vuonna 1902 hän meni naimisiin Karin Sofia Selanderin kanssa.
Kjellström perusti oman jousikvartettinsa (Kjellströmkvartetten), jonka vaihtuvaan kokoonpanoon kuuluivat eri aikoina myös Axel Runnqvist, Gösta Björk, Ernst Törnqvist, Fritz Johansson, Einar Grönwall, Carl Lindhe, Carl Christiansen ja Gunnar Norrby. Kvartetti esiintyi aktiivisesti Ruotsissa ja teki lisäksi esiintymisiä Norjassa, Tanskassa ja Saksassa. Kvartetti hajosi vuonna 1928, mutta Kjellström jatkoi konserttien pitämistä eri kokoonpanoin sen jälkeenkin. Pianisteista hänen säännöllisiä yhteistyökumppaneitaan olivat Alfred Roth, Ingrid Kjellström (tytär), Eric Westberg, Ingrid Hökerberg ja Anna Selander. Kjellström esiintyi myös konserttosolistina Tukholmassa ja Ruotsin eri paikallisorkestereiden kanssa. Hän työskenteli lisäksi kansanmusiikin parissa.
Kjellström pääsi Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun johtajaksi vuonna 1929 ja toimi sen professorina. Hän oli vuodesta 1912 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen. Hänelle myönnettiin vuonna 1915 Litteris et Artibus -mitali.
Taajuussekoitin

Taajuusmikserin piirrosmerkki.
Taajuussekoitin (myös taajuusmikseri) on keskinäismodulaatioon perustuva epälineaarinen radiotekniikan komponentti, joka muodostaa kahdesta tai useammasta signaalista uuden signaalin, jonka spektri sisältää alkuperäisten signaalien ja niiden harmonisten summa- ja erotustaajuuksia.
Ideaalinen taajuussekoitin voidaan kuvata kertojapiirillä, jossa kaksi signaalia moduloi toisiaan niin, että piiristä saadaan alkuperäisten signaalien tulo. Kahden sinimuotoisen signaalin tapauksessa saadaan:
\cos \omega _{2}t\times \cos \omega _{1}t={\frac {1}{2}}\cos(\omega _{2}-\omega _{1})t+{\frac {1}{2}}\cos(\omega _{2}+\omega _{1})t.
Koska sekoitustuloksena saadaan sekä summa- että erotustaajuudet sekoittimen jälkeen kytketään usein sopiva suodatin, jolla valitaan haluttu taajuuskomponentti.
Taajuussekoitinta käytetään yleisesti siirtämään signaaleja taajuusalueelta toiselle radiolähettimissä ja -vastaanottimissa. Tällöin käytetään hyväksi sopivaa paikallisoskillaattoria, jonka taajuus on sellainen, että sekoitustulos osuu halutulle taajuudelle. Siirtämällä radiotaajuinen signaali sopivalle välitaajuudelle signaalia on helpompi käsitellä ja suodattaa kuin alkuperäisellä taajuudella.
Käytännön taajuussekoittimet

Periaatteessa mitä tahansa epälineaarista komponenttia voidaan käyttää sekoitusasteena. Monesti kuitenkin käytetään tarkoitukseen erityisesti suunniteltuja komponentteja – kuten kaksoistasapainotettua sekoitinpiiriä.  Piiri toimii kertojan tapaan: siitä ei tule mitään ulos, jos jompikumpi sisään tulevista signaaleista on nolla.
Kaksoistasapainotetun passiivisen diodisekoittimen piirikaavio.
Tarpeenmukainen hoito

Tarpeenmukainen hoito TaHo ry on vuonna 2016 perustettu valtakunnallinen mielenterveystyön vapaaehtois- ja kansalaisjärjestö. Yhdistyksen tarkoituksena on parantaa hoidon laatua sekä laajentaa yhteiskunnallista keskustelua mielenterveyteen liittyvistä asioita.
Yhdistys suhtautuu kriittisesti mielenterveystyön biolääketieteelliseen lähestymistapaan, psykiatriseen diagnoosijärjestelmään ja hoidon lääkekeskeisyyteen. Taustalla vaikuttaa avoimen dialogin hoitomalli sekä yhdistyksen jäsenten kokemukset psykiatrisesta hoidosta.
Yhdistyksen mukaan psyykkiset ongelmat eivät ole biologisia häiriöitä tai aivosairauksia, vaan usein elämäntilanteeseen liittyviä reaktioita. Psykiatristen diagnoosien validiteetti nähdään heikkona. Yhdistys pyrkii vahvistamaan ihmisten itsemääräämisoikeutta psykiatrisen hoidon piirissä. Potilaalla tulisi olla mahdollisuus valita tehokas, näyttöön perustuva lääkkeetön hoitotapa.
Yhdistys ylläpitää Mad in Finland-verkkosivustoa, joka on osa kansainvälistä Mad in the World-yhteisöä, jonne jäsenet koostavat sekä ajankohtaista tieteellistä tietoa että omakohtaisia kokemuksia psykiatrisiin teemoihin liittyen.
Yhdistyksellä on tapaamisia pääkaupunkiseudulla ja etäyhteyksin toteutettuina. Se on järjestänyt myös avoimia yleisöluentoja.
Piraattikirje

Piraattikirje on tekijänoikeuden loukkauksesta lähetettävä huomautus, joka saattaa sisältää maksuvaateen. Tekijänoikeuksien haltijoita edustavat asianajotoimisto käyttävät Suomessa piraattikirjeistä nimeä tekijänoikeuskirje.
Piraattikirjeet Suomessa

Vertaisverkkojen dataliikennettä seuraavat valvontayritykset keräävät elokuvia luvattomasti lataavien sekä jakavien henkilöiden IP-osoitteita. Valvontayrityksen kanssa yhteistyössä toimiva lakitoimisto lähettää kerätyn datan perusteella markkinaoikeuteen tietopyynnön, jossa vaaditaan operaattoria luovuttamaan IP-osoitteiden haltijoiden yhteystiedot. IP-osoitteiden hankkimisen markkinaoikeudelta mahdollistava tietopyyntö perustuu vuonna 2006 tehtyyn lakimuutokseen, jonka taustalla on EU-direktiivi. Suomessa toimiva lakitoimisto lähettää tekijänoikeuksia loukanneen IP-osoitteen omistajalle niin kutsutun piraattikirjeen, jossa vaaditaan sopimaan asiat tekijänoikeuksien haltijoiden kanssa maksamalla jaettujen tiedostojen määrästä riippuen 600–3000 euron hyvitys- ja korvausmaksu. Lakitoimistolla ei ole oikeutta sakottaa suomalaisia tekijänoikeuksien loukkauksesta, joten piraattikirjeet sisältävät yleensä uhkauksen oikeudenkäynnistä, jos sovittelutarjoukseen ei suostuta eräpäivään mennessä. Suomessa piraattikirjeitä lähetti pitkään vain Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus, mutta vuonna 2014 myös lakitoimisto Hedman Partners alkoi lähettää piraattikirjeitä. Sittemmin piraattikirjeitä ovat alkaneet lähettäneet Tekijänoikeusturva TOT, Adultia ja tanskalainen Njord. Näistä Adultia on erikoistunut pornoon, mutta myös Hedman Partners lähetti alkuun piraattikirjeitä pornoa vertaisverkossa jakaneille." Piraattikirjeitä saaneita on erikoistunut edustamaan Turre Legal.
Piraattikirjeet Suomessa > IP-osoitteeseen liittyviä ongelmia

Markkinaoikeudelta saatetaan pyytää kerralla jopa tuhansien IP-osoitteiden tiedot, joten niiden luovuttamisessa saattaa käydä virheitä. Tietopyyntöjen suuren määrän vuoksi markkinaoikeuden voi olla hankala määrittää, täyttyykö tekijänoikeuslaissa (60 a § – Yhteystietojen luovuttaminen) tarkoitettu merkittävä jakaminen jokaisen pyydetyn IP-osoitteen kohdalla. Piraattikirjeet lähetetään toisinaan pyyntöhetken IP-osoitteen perusteella, jotka eivät aina vastaa epäillyn tekijänoikeuden loukkauksen omistajan IP-osoitetta. Piraattikirjeen saaneen voi olla hankala saada tietoa sen todenperäisyydestä, sillä operaattorit eivät välttämättä luovuta tietoa siitä, kuuluuko piraattikirjeessä todisteena mainittu IP-osoite todella väitetylle henkilölle. Euroopan unionin tuomioistuimen syyskuussa 2016 tekemän ratkaisun mukaan IP-osoitteen omistaminen ei yksinään riitä osoittamaan syyllisyyttä rikokseen.
Piraattikirjeet Suomessa > Oikeustapauksia

Ensimmäisestä Suomessa oikeuteen menneestä tapauksesta tuli tuomio 2016, jolloin tekijänoikeuksia loukannut tuomittiin maksamaan 600 euroa korvauksia ja 32 362 euroa oikeudenkäyntikuluja Black Sails -sarjan kymmenen jakson ja Tanssi haudoilla -elokuvan levittämisestä. Elokuvayhtiöt Scanbox ja Starz vaativat teosten levittämisestä aluksi 8 500 euroa korvauksia, mutta markkinaoikeus kohtuullisti summaa. Se piti kohtuullisena hyvityssummana elokuvateoksen osalta 100 euroa ja televisiosarjan yhden jakson osalta 50 euroa. Markkinaoikeuden päätös perustui vain syytetyn todennäköiseen syyllisyyteen, sillä piraattikirjeen tapaisessa riita-asiassa ei vaadita täysin aukottomia todisteita.
Helmikuun 2017 alussa markkinaoikeus antoi vapauttavan päätöksen oikeuteen edenneestä piraattikirjetapauksesta ja tuomitsi Hedman Partnersin edustaman elokuvayhtiön maksamaan 28 000 euroa vastapuolen oikeudenkäyntikuluja. Kantaja ei onnistunut esittämään riittävän vahvaa näyttöä, että syytetty IP-osoitteen omistaja olisi henkilökohtaisesti ladannut väitetyt jaksot ja käyttänyt väitettyä Transmission-ohjelmaa. Syytetty käytti tekohetkellä avointa WLAN-verkkoa, johon kuka tahansa saattoi liittyä jopa 300 metrin etäisyydeltä. Kantaja oli vaatinut tapauksessa korvauksia 750 euroa televisiosarjan jaksoa kohti ja 1 000 euroa yhdestä elokuvasta. Myöhemmin helmikuussa 2017 elokuvayhtiö Scanbox A/S luopui kanteestaan lähes identtisessä tapauksessa ja suostui maksamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut. Tuolloin väitetysti vuosina 2014–2016 tekijänoikeuden suojaamaa materiaalia internetissä jakanut 50-vuotias mies oli oleskellut valtaosan väitetyn rikoksen tapahtuma-ajasta pois kotoaan, jossa oli ollut avoin WLAN-verkko.
Valtaosa markkinaoikeuteen vireille laitetuista hyvityskanteista on sovittu oikeuden ulkopuolella.
Piraattikirjeet Suomessa > Kritiikki

Piraattikirjeitä on kutsuttu myös kiristyskirjeiksi, sillä niissä uhataan oikeuskanteen nostamisella, jos vaadittua maksua ei makseta. Piraattipuolueen aktiivi Janne Paalijärven mukaan piraattikirjebisnes perustuu siihen, että ”harva kehtaa myöntää katsovansa pornoa ja maksaa mieluummin satojen eurojen suojelurahat.” Piraattikirjeoikeudenkäynneissä liikkuu paljon rahaa, joten oikeudenkäynneissä eri puolilla olevilla asianajotoimistoilla on internetissä epäilty olevan sopimus voittojen jakamisesta. Electronic Frontier Finlandin puheenjohtaja Timo Karjalaisen mukaan piraattikirjeet kohtelevat kaikkia vertaisverkossa toimiva suurina levittäjinä, vaikka suurin osa niiden käyttäjistä lähinnä lataa tiedostoja itselleen ja tulee samalla vertaisverkon rakenteen takia levittäneeksi niitä eteenpäin. Hänen mukaansa tekijänoikeuksien haltijat liioittelevat säännöllisesti piraattien tekemiä rikkomuksia markkinaoikeudelle saadakseen liittymänhaltijoiden tiedot markkinaoikeudelta.
Vuoden 2017 alussa opetus- ja kulttuuriministeriö julkaisi verkkosivuilleen piraattikirjeistä kertovan lyhyen UKK-osion ja perusti asiaa tutkivan työryhmän, sillä sen mukaan kuluttajien oikeusturva ei toteutunut. Piraattikirjeissä annettiin OKM:n mukaan usein käsitys, että epäillyn syyllisyys oli jo todistettu.
Piraattikirjeet ulkomailla

Suomen lisäksi piraattikirjeitä on lähetetty muun Tanskassa, Ruotsissa, Norjassa, Saksassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Scanboxin toimitusjohtaja Torben Thorup Jørgensenin mukaan piraattikirjeiden lähettäminen aloitettiin Saksassa 2011–2012. Hedman Partnersin lakimies Joni Hatanmaan mukaan Saksassa vertaisverkkojen kautta tapahtuvan piratismin määrä on vähentynyt 2000-luvun huippuvuosista piraattikirjeiden ja niiden pelotteena toimivien oikeudenkäyntien takia. Ruotsissa piraattikirjeitä lähettäneet Scanboxin yhteiskumppani Gothia joutui lopettamaan toimintansa 2016 julkisen painostuksen ja lakimiestensä saamien tappouhkausten takia.
Piraattikirjeet ulkomailla > Varoituskirjeet

Ranskassa HADOPI-virasto on lähettänyt vuodesta 2010 alkaen tekijänoikeuksia loukanneille varoituskirjeitä. Kolmannen varoituskirjeen jälkeen voidaan harkita teknisiä rajoituksia, joista ankarin on verkkoyhteyden katkaiseminen. Vuoden 2011 aikana vertaisverkkopiratismi väheni Ranskassa tutkimuksesta riippuen 43–66 prosenttia. Ranskassa tehdyn tutkimuksen mukaan 95 prosenttia ensimmäisen varoituskirjeen saajista lopettaa laittoman lataamisen ja jakamisen.
Yhdysvalloissa monet suuret internet-palveluntarjoajat alkoivat vuonna 2013 lähettää varoituskirjeitä tekijänoikeuksia loukanneille. Kuuden varoituskirjeen jälkeen tekijänoikeuksia loukanneille saattoi tulla konkreettisia seurauksia, kuten verkkoyhteyden väliaikainen katkaiseminen. Center for Copyright Information lopetti varoituskirjeiden lähettämisen vuoden 2017 alussa.
Britanniassa otettiin vuoden 2017 alussa käyttöön operaattorien lähettämät piraattikirjeet, joiden avulla tekijänoikeuksia loukanneita valistetaan tekojensa seurauksista. Mikäli tekijänoikeuksien loukkaaminen jatkuu, uusi kirje lähetetään 20 päivän kuluttua. Näihin kirjeisiin ei kuitenkaan sisälly uhkaa rangaistuksesta, jos kirjeen saanut ei lopeta tekijänoikeuksien loukkaamista.
Aiheesta muualla

MOT-dokumentti piraattikirjeistä Yle Areena
Steglitz-Zehlendorf

Steglitz-Zehlendorf Berliinin kartalla korostettuna
Steglitz-Zehlendorfiin kuuluvat kaupunginosat
Steglitz-Zehlendorf on yksi Berliinin 12 hallintoalueesta (saks. Bezirk), joilla on oma, paikallisvaaleissa valittu hallintonsa ja rajoitettu itsemääräämisoikeus. Se luotiin vuonna 2001 liittämällä yhteen silloiset hallintoalueet Steglitz ja Zehlendorf. Alueen asukasluku vuoden 2017 joulukuun lopussa oli 302 535. Sen pinta-ala on 103 neliökilometriä ja asukastiheys 2 952 as./km².
Steglitz-Zehlendorfiin kuuluvat kaupunginosat (Ortsteile)

Dahlem
Nikolassee
Lankwitz
Lichterfelde
Steglitz
Wannsee
Zehlendorf
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Berliinin hallintoalueet
Charlottenburg-Wilmersdorf
Friedrichshain-Kreuzberg
Lichtenberg
Marzahn-Hellersdorf
Mitte
Neukölln
Pankow
Reinickendorf
Spandau
Steglitz-Zehlendorf
Tempelhof-Schöneberg
Treptow-Köpenick
Stephan Steding

Stephan Steding MM-kisoissa 2007.
Stephan Steding (s. 29. tammikuuta 1982 Rinteln, Länsi-Saksa) on saksalainen entinen keihäänheittäjä. Stedingin ennätys on vuonna 2008 Zeulenrodassa heitetty 83.50. Steding kilpaili Pekingin olympialaisissa 2008 ja Osakan MM-kilpailuissa, mutta molemmissa hän jäi karsintaan. Hannover 96:tta urallaan edustaneen Stedingin mitat ovat 202 cm pituutta ja 104 kg painoa.
Suomen Saha-, Kuljetus- ja Sekatyöväen Liitto

| Suomen Saha-, Kuljetus- ja Sekatyöväen Liitto |
| --- | --- |
Perustettu:  1921
Lakkautettu:  1924
Perustaja:  SKL, SSL ja STSL
Tyyppi:  ammattiliitto
Toimiala:  saha-, kuljetus- ja sekatyöntekijöiden edunvalvonta
Toiminta-alue:  Suomi
Kattojärjestö:  Suomen Ammattijärjestö
Jäsenlehti:  S. Saha-, Kuljetus- ja Sekatyöväen Liiton Tiedonantolehti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Saha-, Kuljetus- ja Sekatyöväen Liitto oli vuosina 1921–1924 toiminut ammattiliitto, joka kuului Suomen Ammattijärjestöön. Kolme alaa yhdistänyttä järjestöä kutsuttiin usein nimellä ”kolmiliitto”.