stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirveslampi (Savitaipale)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy.
Kirveslampi (Heinola)

| Kirveslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°15′44″N, 26°16′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  uoma Imjärveen 
Järvinumero:  14.179.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,8 m  
Rantaviiva:  1,534 km  
Pinta-ala:  8,963 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKirveslampi 
Kirveslampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Hirvisalon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 9,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,8 metriä mpy.
Toppilansaari

| Toppilansaari |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Toppilansaari korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Tuiran suuralue
Kaupunginosa nro:  56
Väkiluku:  1 909  31.12.2023
Työpaikkoja:  148 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Toppilansaari
Postinumero(t):  90510
Toppilansaari on kaupunginosa Oulussa Tuiran suuralueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1 700. Toppilansaari on osittain vanhaa Toppilan satama-aluetta, osittain vanhaa Hietasaaren ja Mustasaaren huvila-aluetta, jossa Oulun porvaristo vietti kesänsä. Huviloista on jäljellä neljä, näistä Villa Hannala on kunnostettu vuosina 2004–2007.
Toppilansaaressa järjestettiin vuoden 2005 asuntomessut. Asuntomessualueen kohdalta valmistui vuonna 2012 uusi Möljän silta Toppilansalmen yli eli Toppilansaaren ja Toppilan kaupunginosien välille.
Kuvia

Toppilansaarta
Asuntomessualue Toppilansaaren länsiosassa
Finnsementin entinen sementtiasema (2008)
Toppilansalmea, Toppilansaari vasemmalla
Möljänsilta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toppilansaari Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupungin Tekninen keskus: Toppilansaari (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Kino Konepaja

| Kino Konepaja |
| --- | --- |
Osoite:  Konepajanpasaasi, 00510 Helsinki
Kaupunginosa:  Vallila
Rakennus:  Pasilan konepaja
Perustettu:  9. syyskuuta 2024
Omistaja:  Whitepoint Digital Oy
Elokuvasalit:  1
Istumapaikat:  55
Aiheesta muualla
Elokuvateatterin kotisivut
Kino Konepaja on vuonna 2024 perustettu elokuvateatteri Vallilan kaupunginosassa Helsingissä. Se on rakennettu entiseen junahalliin Pasilan konepajalle. Teatterissa on yksi 55-paikkainen sali.
Kino Konepajan sisustukseen on haettu tunnelmaa New Yorkin pienistä kortteli­teattereista, ja teatteria onkin kutsuttu yhdeksi Helsingin ”korttelikinoista”. Teatterin yhteydessä toimii myös baari. Ohjelmisto keskittyy nykyelokuviin.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Toleranssi

Toleranssi voi tarkoittaa:
Toleranssi (lääkeaineoppi), lääkeaineen jatkuvasta käytöstä seuraava sietokyky
Toleranssi (suvaitsevaisuus), sosiaalista hyväksyttävyyttä
Toleranssi (valmistustekniikka), tekniselle tuotteelle asetettuja vaatimuksia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Toleranssi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tionyylikloridi

| Tionyylikoridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7719-09-7
PubChem CID:  24386
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  SOCl2
Moolimassa:  118,97 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön neste
Sulamispiste:  –104,5 °C 
Kiehumispiste:  76 °C
Tiheys:  1,64 g/ml
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
   
25 ml tionyylikloridia
Tionyylikloridi (SOCl2) on rikin, hapen ja kloorin muodostama hyvin reaktiivinen molekyyliyhdiste. Joutuessaan veden kanssa kosketuksiin, se reagoi kiivaasti ja hajoaa suolahapoksi ja rikkidioksidiksi  Tionyylikloridista käytetään myös nimityksiä tionyylidikloridi, rikkioksikloridi, sulfinyylikloridi ja rikkikloridioksidi
Valmistus

Yleensä tionyylikloridia valmistetaan rikkitrioksidin ja rikkidikloridin reaktiolla
Muita tapoja valmistaa ainetta ovat muun muassa
Käyttö

Tionyylikloridia voidaan käyttää useiden yhdisteiden kuten lääkkeiden, hyönteisten torjunta-aineiden ja erilaisten materiaalien valmistamiseen. Sillä on myös käyttöä litiumparistoissa elektrolyyttinä.
Myös orgaanisessa kemiassa tionyylikloridilla on useita sovellutuksia. Yhdistettä käytetään usein muiden yhdisteiden klooraukseen. Karboksyylihapoista saadaan asyylikloridiyhdisteitä, kun happo reagoi tionyylikloridin kanssa.
Alkoholien reaktiossa syntyy alkyyliklorideja sisäisellä nukleofiilisella liittymisreaktiolla
Turvallisuus

Tionyylikloridi on hengitysteitä ärsyttävää. Pitkäaikaisesta altistumisesta voi seurata keuhkopöhö. Iholle tai silmiin joutuessaan aine voi aiheuttaa vakaviakin syöpymisvammoja. Tionyylikloridin vaikutuksista ympäristön tilaan ei ole paljoa tutkittu. Sen hydrolyysituotteet ovat happamia ja voivat näin aiheuttaa esim. veden pH-arvon alentumista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PubChem
Koirala

Koirala voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimi

Koirala, kylä Muolaassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella
Sukunimi

Koirala, nepalilainen poliitikkosuku. Suvun jäseniä ovat mm. seuraavat:
Bishweshwar Prasad Koirala (1914–1982), Nepalin pääministeri 1959–1960
Girija Prasad Koirala (1925–2010), Nepalin pääministeri useita kertoja 1990-luvulla, valtionhoitaja 2007–2008
Matrika Prasad Koirala  (1912–1997), Nepalin pääministeri 1951–1952 ja 1953–1955
Sushil Koirala (1939–2016), Nepalin pääministeri 2014–2015
Manisha Koirala (s. 1970), nepalilainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koirala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tom Steyer

Tom Steyer vuonna 2016
Thomas Fahr Steyer (s. 27. kesäkuuta 1957 New York City, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen miljardööri ja poliittinen vaikuttaja. Hän loi omaisuutensa omistamallaan Farallon Capital Management -hedgerahastolla, jonka johdosta hän astui syrjään vuonna 2012.
Miljardiomaisuutensa turvin Steyer on perustanut vaalirahoitusta jakavan järjestön NextGen American, joka on rahoittanut huomattavilla summilla yhdysvaltalaisia poliitikkoja ja erilaisia poliittisia hankkeita Yhdysvalloissa. Steyer käytti pelkästään vuonna 2016 yli 91 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria poliittisten kampanjoiden ja ehdokkaiden tukemiseen. Steyer tunnetaan erityisesti demokraattisen puolueen ehdokkaiden ja hankkeiden tukijana. Demokraattien lisäksi Steyer on avustanut muun muassa presidentti Donald Trumpin virkasyytettä ajavaa hanketta noin 20 miljoonalla dollarilla.
The Times of Israel -lehden mukaan populistiseksi mainittu republikaaninen Minnesotan kongressiedustaja Tom Emmer yhdistää Steyerin tunnettuihin miljardööreihin George Sorosiin ja Michael Bloombergiin ja väittänyt tämän "vasemmistoradikaalin" kolmikon ostaneen kontrollin kongressissa itselleen.
Toei-metro

| Toei-metro |
| --- | --- |

 Toei-metron linjakartta
Tyyppi:  metro
Sijainti:  Tokio, Japani
Avattu:  4. joulukuuta 1960
Pituus:  109 km
Asemia:  106
Linjoja:  4
Liikennöitsijä(t):  Tokion metropolin liikennelaitos
Matkoja vuodessa:  950 158 000 (2015)
Toein Asakusa-linjan junia
Toei-metro (jap. 都営地下鉄, Toei chikatetsu, ”[Tokion] metropolinhallinnon liikennöimä metro”) on Japanin pääkaupunkia Tokiota palveleva metrojärjestelmä. Sitä hallinnoi Tokion metropolin liikennelaitos (jap. 東京都交通局, Tōkyō-to kōtsūkyoku). Yhdessä yksityisen Tōkyō metron operoiman metroverkon kanssa se muodostaa Tokion metron. Toei-metroon kuuluu neljä linjaa, joiden yhteispituus on 109,0 kilometriä ja joilla on 106 asemaa. Vuonna 2015 Toei-metro kuljetti noin 950 miljoonaa matkustajaa; päivittäin matkustajia oli keskimäärin 2,6 miljoonaa.
Historia

Tokion metron historia ulottuu 1920-luvulle, ja ennen Toei-metron rakentamista kaupungissa toimi jo osin valtion rahoittama metroliikenteen laitos Eidan eli englanninkieliseltä lyhenteeltään TRTA, vuoden 2004 yksityistämisen jälkeen Tōkyō metro. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin kasvaessa ja autoistuessa sen kadut ja niiden myötä kaupungille tärkeä raitioliikenne ruuhkautuivat pahoin. Metroverkon laajentamista kiirehdittiin ja oman, metropolin liikennelaitoksen operoiman metroverkon rakentamisesta päätettiin metropolin valtuustossa jo vuonna 1954. Lupa nykyisen Asakusa-linjan rakentamiseen siirrettiin Eidanilta Tokion metropolin liikennelaitokselle vuonna 1958.
Asakusa-linjan ensimmäinen 3,1 kilometriä pitkä osuus avattiin jo joulukuussa 1960, ja samalla aloitettiin vastavuoroinen liikennöinti Keisei-rautateiden kanssa. Mita-linja avattiin vuonna 1968, Shinjuku-linja aloitti vuorostaan liikennöinnin 1978 ja sitä laajennettiin vähitellen 1980-luvun kuluessa. Ōedo-linjan ensimmäinen osuus Nerimasta Hikarigaokaan avattiin 1991, mutta lopullisesti kaupungin keskustan kiertävä ympyrälinja valmistui vasta vuonna 2000. Molemmissa metroissa kelpaava matkakortti otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1996, yhteinen Passnet-matkakorttijärjestelmä vuonna 2000 ja ladattava Pasmo-sirukortti vuonna 2007.
Linjat

Toei-metroon kuuluu neljä linjaa. Asakusa-linja ja Mita-linja ovat pohjois–eteläsuuntaisia linjoja, Shinjuku-linja itä–länsisuuntainen. Ōedo-linja on pitkä, Tokion keskusta-alueet kiertävä suurin piirtein numeron 6 muotoinen ympyrälinja, jonka haarat kohtaavat toisensa Shinjukussa.
Toei-metron linjoilta harjoitetaan Ōedo-linjaa lukuun ottamatta vastavuoroista läpiajoliikennöintiä muiden rautatieyhtiöiden linjoille: Asakusa-linjalta eteläpäässä Keikyū-rautateiden linjoille (mukaan lukien Hanedan lentoasemalle) ja pohjoispäässä Keisei- ja Hokusō-rautateiden verkostoon (mukaan lukien Naritan lentoasemalle), Mita-linjalta Tōkyū-rautateiden Meguro-linjalle sekä Shinjuku-linjalta Keiō-rautateiden Keiō-linjalle.
| Väri | Merkki | Numero | Linja | Japaniksi | Reitti | Pituus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ruusunpunainen |  | 1 | Asakusa-linja | 浅草線 | Nishi-Magome–Oshiage | 18,3 km |
| sininen |  | 6 | Mita-linja | 三田線 | Meguro–Nishi-Takashimadaira | 26,5 km |
| lehdenvihreä |  | 10 | Shinjuku-linja | 新宿線 | Shinjuku–Motoyawata | 23,5 km |
| magenta |  | 12 | Ōedo-linja | 大江戸線 | Tochōmae–Hikarigaoka | 40,7 km |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toei-metro Wikimedia Commonsissa
Toei-metro Tokion metropolin liikennelaitoksen sivuilla (japaniksi)
Koirakivi

Koirakiven liittymä Valtatie 5:llä.
Koirakivi on kylä Etelä-Savon maakunnassa Mäntyharjun ja Pertunmaan kuntien rajalla. Valtatie 5 sivuaa Koirakiveä, ja siltä on viitoitus kylään.
Koirakivessä toimii yli 90-vuotias nuorisoseura ja kesäteatteri. Siellä on myös urheilukenttä, joka on kokonaan hiekkapohjainen. Urheilukentällä on pituus- ja korkeushyppypaikka sekä jalkapallomaalit. Kesäisin siellä järjestetään yleisurheilukilpailut.
Koirakivi-nimi muualla Suomessa

Koirakivi löytyy Nimiarkiston mukaan yhteensä 48 paikannimenä Suomesta. Monet näistä kohteista ovat kivien, talojen, tilojen tai saarien nimellä eri puolella Suomea.
Aiheesta muualla

Koirakiven Nuorisoseura (koirakivi.net)
Historia (koirakivi.net)
Kognitiivinen kartta

Mielessämme olevan kognitiivisen kartan avulla tiedämme missä mikin tavara on huoneessa. Van Goghin maalaus Huone
Kognitiivinen kartta on ihmisen tietoisuutta ja ajattelua tutkivassa kognitiivisessa psykologiassa ihmisen tai eläimen omien kokemuksien ja havaintojen perusteella muodostama sisäinen malli eli skeema fyysisestä ympäristöstä. Kognitiivinen kartta on luomamme syvämuistiimme tallentunut käsitys fyysisestä tilasta ja asioiden sijainnista toisiinsa nähden, esimerkiksi tavaroiden paikoista huoneessa tai talojen sijainnista kaupungissa.
Rotta osaa suunnistaa kaduilla kognitiivisen kartan ansiosta
Käsitettä käytti ensimmäisenä yhdysvaltalainen psykologi Edward Tolman, joka havaitsi kuuluissa rottakokeissaan 1940-luvulla rottien muodostavan labyrintissa siitä käsityksen, jonka avulla ne osasivat suunnistaa oikeaan suuntaan.
Kognitiivisen kartan avulla osaamme esimerkiksi suunnistaa jääkapille pimeässä kodissamme tai tiedämme tarkalleen, missä kohdassa kirjahyllyä jokin kirjamme löytyy. Osaamme myös suunnistaa helposti kotikaupungissamme katsomatta karttaa ja neuvoa muille jonkin tietyn paikan tarkan sijainnin.
Kirveslampi (Mäntyharju)

| Kirveslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′49″N, 26°40′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Sarvilampeen 
Järvinumero:  14.913.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,1 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,462 km  
Pinta-ala:  12,068 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKirveslampi 
Kirveslampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Vanhakorven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 440 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,1 metriä mpy.
Toledon roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

Toledon katedraali
Toledon roomalaiskatolinen arkkihiippakunta (lat. Archidioecesis Toletana) on katolisen kirkon arkkihiippakunta Espanjassa. Siihen kuului 634 669 jäsentä vuonna 2014, mikä on 86,3 % alueen väestöstä.
Arkkipiispat

Diego de Astorga y Céspedes
Enrique Reig y Casanova
Pedro Segura y Sáenz
Isidro Goma y Tomas
Enrique Pla y Deniel
Vicente Enrique y Tarancón
Marcelo González Martín
Francisco Álvarez Martínez
Antonio Cañizares Llovera
Braulio Rodríguez Plaza (2009– )
Taipei Songshanin lentoasema

Taipei Songshanin lentoasema (kiin.: 臺北松山機場; pinyin: Táiběi Sōngshān Jīchǎng) on Taipeissa, Taiwanissa sijaitseva julkinen lentoasema, joka valmistui vuonna 1936.
Vuonna 2022 lentoaseman kautta kulki noin 2,8 miljoonaa matkustajaa ja noin 31,5 tuhatta tonnia rahtia. Vuonna 2019 matkustajia oli 6,4 miljoonaa ja rahtia 47,8 tuhatta tonnia.
Historia

Lentoasema rakennettiin vuonna 1936, Japanin käyttäessä tätä Taihokun lentotukikohtana. Kiinan ilmavoimat otti lentoaseman haltuunsa toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946. Kiinan sisällissodan jälkeen lentoasema muutettiin siviililentoasemaksi 16. huhtikuuta 1950. Ensimmäiset kansainväliset lentoyhtiöt jotka käyttivät lentoasemaa, olivat Northwest Airlines, Pan Am, ja Hong Kong Airways.
Kiitotie

Lentoasemalla on yksi ainoa kiitotie, 10/28, joka on 2 600 metriä pitkä ja 60 metriä leveä.
Onnettomuudet

Vuonna 2015 TransAsia Airwaysin lento 235 putosi jokeen parin kilometrin päässä Taipei Songshanin lentoasemasta. Kone oli lähtenyt kyseiseltä lentoasemalta. Onnettomuudessa kuoli 43 ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taipei Songshanin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Lentoaseman verkkosivut
Kojo (laulaja)

Timo Tapio Kojo (s. 9. toukokuuta 1953 Helsinki) on suomalainen rock-, soul- ja funk-laulaja. Pelkkää sukunimeä taiteilijanimenään käyttävä Kojo teki ensimmäiset levytyksensä Madame George -yhtyeen solistina ja toisena kitaristina sekä toimi myös yhtyeen puhemiehenä. Ennen Madame Georgea hän oli ollut yhtyeissä Orient Express ja Hukkaviiva (yhtye teki vain kaksi keikkaa), duona Dave Lindholmin kanssa (lauloi ja soitti bassorumpua sekä lautasta) ja Rauli Badding Somerjoen säestysyhtyeessä.
Madame George -yhtye ei menestynyt, ja Kojo aloitti soolouransa vuonna 1978. Pari ensimmäistä singleä soivat radiossa, mutta kummempaa ei kuulunut. Vuonna 1979 ilmestynyt albumi So Mean oli menestys, ja se pääsi jopa diskojen suosikiksi. Useimmat kappaleet oli tehnyt Jim Pembroke. Levy myi 25 132 kappaletta, joka oikeutti kultalevyyn. Menestyksen vanavedessä myös seuraaja Lucky Street (1980) teki kauppansa kultalevyn verran vuonna 1980, vaikka itse levyä ei ole pidetty esikoisalbumin veroisena.
Kolmas levy Go All the Way vuonna 1981 ei myynyt, joten oli keksittävä jotain uutta. Kojolta ilmestyi alkuvuonna 1982 Hitparade (1982) -albumi sisältäen cover-versioita vanhoista soul-klassikoista. Kassu Halosen studio-orkesteri ja saksalaistyyliset kannet eivät kuitenkaan taanneet levyn menestystä. Tässä vaiheessa oli jo tiedossa Euroviisuihin osallistuminen. Jim Pembroken sävellys ja Juice Leskisen sanoitus "Nuku pommiin" voitti Suomen viisukarsinnan. Aluksi lehdistö ja kriitikot olivat innostuneita rockista Euroviisuissa, mutta kelkka kääntyi ja Kojo ei saanut ainuttakaan pistettä viisuissa. Siitä hän sai lisänimen Nolla-Kojo.
Kojon laulajaura kääntyi jyrkkään laskuun ja vuoden 1983 albumi Time Won't Wait ei menestynyt. Seuraava liike oli laulukielen vaihto suomeksi. Vuonna 1985 Kojo julkaisi Jim Pembroken kanssa levyn Bee tai pop ja seuraavana vuonna 1986 albumin nimeltä Rommia sateessa, mutta levyt eivät menestyneet suomen kielelläkään. Kojon vuonna 1990 julkaisema levy Pyöri maa, pyöri kuu valittiin kuitenkin musiikkitoimittajien kuukauden levyksi huhtikuussa 1990.
Tämän jälkeen Kojo on ollut mukana useissa projekteissa, mm. vuonna 1993 julkaistiin levy Kojo and the Great Boogie Band ja 1990-luvun lopulla Murrit-yhtyeen kanssa pari lastenlevyä. Murrit oli takapihan kissoja esittävä yhtye, joka oli alun perin luotu TV 1:n Puoli kuusi -lastenohjelmien torstaipäivän osuuksiin (Toivomustorstai). Kojo julkaisi Irinan kanssa vuonna 2003 duettosinglen ja keväällä 2006 hän kävi heittämässä keikan Andy McCoyn kanssa Pekingin Hard Rock Cafessa.
Vuonna 2002 Kojo julkaisi Lentävä pyörätuoli -albumin joka sisältää joitakin Murrit-yhtyeen klassikoita kuten "Pörssihai" sekä uusia kappaleita. Vuonna 2014 Kojolta ilmestyi single "Pistä poika pullo pöytään vaan".
Kojosta ilmestyi vuonna 2019 Docendon kustantama, Petteri Ahomaan kirjoittama 198-sivuinen elämäkertakirja Kojo – Tasasta ku Sveitsissä.
Kojo on avoliitossa Irma-etunimisen naisen kanssa ja heillä on kolme aikuista poikaa.
Diskografia

Madame George: What’s Happening?!! (1977)
So Mean (1979)
Lucky Street (1980)
Go All the Way (1981)
Hitparade (1982)
Nuku pommiin or Bomb Out (kokoelma, 1982)
Time Won't Wait (1983)
Kojo & Jim Pembroke: Bee tai Pop (1985)
Rommia sateessa (1986)
Kaksi alkuperäistä: So Mean / Lucky Street (1990) (+)
Pyöri maa pyöri kuu (1990)
Kojo and the Great Boogie Band (1993)
Suloinen Maria (1997)
20 suosikkia – So Mean (1998)
Lentävä pyörätuoli (2002)
(+) CD:ltä on jätetty pois Lucky Street -albumin kappaleet "Snake Eyes Up" ja "Night Cab".
Aiheesta muualla

Kojon esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Timo Kojo lauluntekijänä - Fono.fi
Toledon yliopisto

| Toledon yliopisto> University of Toledo |
| --- | --- |
  

Motto:  Coadyuvando El Presente, Formando El Porvenir
Perustettu:  1872
Tyyppi:  julkinen
Säätiön varat:  184 miljoonaa dollaria
Henkilökunta:  2 200
Opiskelijoita:  22 300
Jatko-opiskelijoita:  2 900
Sijainti:  Toledo (Ohio),  Yhdysvallat
Osoite:  http://www.utoledo.edu/
Toledon yliopiston opiskelija-asuntola
Toledon yliopisto on julkinen yliopisto Toledossa, Ohiossa, Yhdysvalloissa. Sen tiedekuntia ovat farmasian, kauppatieteiden, lääketieteellinen, oikeustieteellinen, terveystieteiden ja teknillinen tiedekunta.
Medical University of Ohio yhdistettiin Toledon yliopistoon vuonna 2006 säästösyistä. Yhdistymisen jälkeen opiskelijamäärät kasvoivat yhdeksänä perättäisenä lukukautena.
Urheilu

Yliopistolla on urheilujoukkueita keilauksessa, miekkailussa, haavipallossa, purjehduksessa, tenniksessä, jalkapallossa, painissa, vesipoolossa ja naisilla lisäksi lentopallossa sekä koripallossa.
Kino Olympia

| Kino Olympia |
| --- | --- |

Osoite:  Vuorikatu 11, 10900 Hanko
Koordinaatit:  59°49′29.55″N, 22°58′3.42″E
Perustettu:  1946
Omistaja:  Eeva Alanen, Keijo Alanen
Elokuvasalit:  1
Istumapaikat:  150
Aiheesta muualla
Elokuvateatterin kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kino Olympia on Hangossa sijaitseva elokuvateatteri, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1946 lähtien. Funktionalistisessa rakennuksessa Vuorikadulla toimiva teatteri on Suomen eteläisin elokuvateatteri. Olympiassa on järjestetty muun muassa Hangon elokuvajuhlat.
Aiheesta muualla

Verkkosivut
Esittelyvideo