stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hannu Huuska
Kiinnitykset > Opetustyö

Huuska on opettanut vuodesta 1978 Helsingin suomenkielisessä työväenopistossa, vuodesta 1999 Sibelius-Akatemiassa ja Turun taideakatemiassa sekä vuodesta 1989 Suomen lausujain liiton kesäkursseilla. Lisäksi hän on pitänyt viikonloppukursseja teattereille ja lausuntakerhoille.
Kiinnitykset > Luottamustehtäviä

Huuska toimi Suomen lausujain liiton hallituksen puheenjohtajana 1990–2000 ja nimitettiin sen kunniapuheenjohtajaksi 2013.
Hän on toiminut myös Uudenmaan läänin taidetoimikunnassa, He!singin kirjasto- ja kulttuurilautakunnassa, Helsingin suomenkielisen työväenopiston johtokunnassa sekä Veikko Sinisalo -kilpailun ja Nuorten taidetapahtuman tuomaristoissa.
Aiheesta muualla

Hannu Huuska Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hannu Huuska Elonetissä.
Helsinki School of Business

| Helsinki School of Business |
| --- | --- |
  
Perustettu:  2012
Sijainti:  Helsinki,  Suomi
Osoite:  Strömberginkuja 3, 00380 Helsinki
Sivusto:  https://www.helbus.fi/
Helsinki School of Business (HELBUS) on syksyllä 2012 Helsingissä aloittanut yksityinen kauppakorkeakoulu. HELBUSissa voi suorittaa Bachelor of Arts (Hons) in Business and Management -tutkinnon sekä MBA-tutkinnon, jotka myöntää koulun yhteistyökumppani Northamptonin yliopisto. Kursseja voi käydä joko kokopäiväisessä luokkaopetuksessa tai etäohjelmassa. Kolmantena vuonna kurssien käyminen tapahtuu pääasiassa luokkaopetuksena ja opiskelijat ovat virallisesti Northamptonin yliopiston opiskelijoita. HELBUSissa kaikki kurssit tarjotaan englanniksi vierailevien professoreiden johdolla. Opiskelijat saavat myös Englannissa tunnustetun Higher National Diploma -tutkinnon kahden ensimmäisen vuoden jälkeen. HELBUSin akateemisena dekaanina (engl. academic dean) toimii Helsingin kauppakorkeakoulun entinen rehtori Veikko Jääskeläinen, joka on myös suunnitellut sen opetusohjelman.
HELBUS sai kesällä 2013 oikeuden myöntää Englannin tutkintojärjestelmän mukaisia HND in Business -tutkintoja (Higher National Diploma) kahden vuoden opinnot suorittaneille asiakkailleen. Vuoden 2016 lopussa Northamptonin yliopisto hyväksyi HELBUSin yhteistyökumppanikseen ja opiskelijat aloittivat kolmannen vuoden opinnot ensimmäistä kertaa HELBUSissa Northamptonin yliopiston opiskelijoina tammikuussa 2017.
Helsingin seudun kauppakamari osti koulun heinäkuussa 2022.
Volkswagen Group MQB -pohjalevy

MQB-perusrakenne esillä Hannoverin autonäyttelyssä 2012.
Volkswagen Group MQB -pohjalevy (saks. Modularer Querbaukasten) on Volkswagen Groupin kehittämä modulaarinen pohjalevy autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain. Se tuli ensimmäisenä käyttöön vuonna 2012 esitellyssä kolmannen sukupolven Audi A3:ssa. MQB:n etuja aiempiin pohjalevyratkaisuihin verrattuna ovat rakenteiden keveys, monikäyttöisyys ja alhaisemmat valmistuskustannukset.
MQB

Pohjalevyn ensimmäinen versio esiteltiin vuonna 2012 Audi A3:n yhteydessä.
Audi A3 (Typ 8V) (2012–2020)
Audi Q2 (2016–)
Audi RS3 (Typ 8VA) (2015–2020)
Audi S3 (Typ 8V) (2012–2020)
Audi TT (Typ FV) (2014–)
SEAT León (Typ 5F) (2012–2020)
Škoda Octavia (Typ 5E) (2012–2019)
Škoda Superb (Typ 3V) (2015–)
Volkswagen Arteon (2017–)
Volkswagen Atlas / Teramont (2016–)
Volkswagen Atlas Cross Sport / Teramont X (2019–)
Volkswagen Bora (2018–, vain Kiinan markkinoilla)
Volkswagen Golf VII (2012–2020)
Volkswagen Golf Sportsvan (2014–2020)
Volkswagen Jetta VII (2018–)
Volkswagen Lamando (2014–)
Volkswagen Lavida II (2018–)
Volkswagen Passat (B8) (2014–)
Volkswagen Passat (2018–, vain Kiinan markkinoilla)
Volkswagen Touran II (2015–)
MQB A0

MQB A0 on suunniteltu B-segmentin autoja ja pieniä crossovereita varten. Ensimmäisenä se tuli käyttöön vuonna 2017 SEAT Ibizassa.
Audi A1 (Typ GB) (2018–)
SEAT Arona (2017–)
SEAT Ibiza (Typ 6F) (2017–)
Škoda Fabia IV (2021–)
Škoda Kamiq (2019–)
Škoda Scala (2018–)
Volkswagen Polo VI (2017–)
Volkswagen T-Cross (2019–)
Volkswagen Taigo / Nivus (2020–)
Volkswagen Virtus (2017–)
MQB A0 > MQB A0 IN

MQB A0 IN on Intian markkinoilla myytäviä malleja varten kehitetty versio MQB A0 -pohjalevystä.
Škoda Kushaq (2021–)
Škoda Slavia (2021–)
Volkswagen Taigun (2021–)
MQB A1

MQB A1 on suunniteltu keskikokoisia crossover-malleja varten. Ensimmäinen sille perustuva malli oli SEAT Ateca.
Jetta VS5 (2019–)
SEAT Ateca (2016–)
Škoda Karoq (2017–)
Volkswagen T-Roc (2017–)
Volkswagen Tharu (2018–)
MQB A2

MQB A2 on suunniteltu käytettäväksi suuremmissa crossover-malleissa. Se tuli ensimmäisenä käyttöön vuonna 2015 Volkswagen Tiguanissa.
Audi Q3 (Typ F3) (2018–)
Jetta VS7 (2019–)
SEAT Tarraco (2018–)
Škoda Kodiaq (2016–)
Volkswagen Tayron (2018–)
Volkswagen Tiguan II (2015–)
Volkswagen Viloran (2019–)
MQB Evo

Pohjalevyn uudistettu versio esiteltiin vuonna 2019 Golfin kahdeksannen sukupolven yhteydessä.
Audi A3 (Typ 8Y) (2020–)
Audi RS3 (Typ 8YA) (2021–)
Audi S3 (Typ 8Y) (2020–)
Cupra Formentor (2020–)
Ford Tourneo Connect III (2021–)
SEAT León (Typ KL) (2020–)
Škoda Octavia (Typ NX) (2019–)
Volkswagen Caddy (Typ SB) (2020–)
Volkswagen Golf VIII (2019–)
Volkswagen Talagon (2021–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Group MQB -pohjalevy Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Group A0 -pohjalevy

Volkswagen Group A0 -pohjalevy on Volkswagen Groupin kehittämä pohjalevy pienille autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain. A0-pohjalevyn ensimmäinen versio esiteltiin vuonna 1974 Audi 50:n yhteydessä. Uudemmissa malleissa on siirrytty käyttämään modulaarista MQB-pohjalevyä.
A01

Audi 50 (1974–1978)
Volkswagen Derby I (1977–1981)
Volkswagen Polo I (1975–1981)
A02

Volkswagen Derby II (1981–1985)
Volkswagen Polo II (1981–1994)
A03

A03-pohjalevy on lyhennetty versio A3-pohjalevystä (mm. Volkswagen Golf III). Edelleen lyhennetty A00-pohjalevy (SEAT Arosa, Volkswagen Lupo) perustuu A03:een.
SEAT Córdoba (Typ 6K) (1993–2002)
SEAT Ibiza (Typ 6K) (1993–2002)
SEAT Inca (1996–2003)
Volkswagen Caddy (Typ 9K) (1995–2004)
Volkswagen Polo III (1994–2001)
Volkswagen Polo Playa (1996–2002)
A04 (PQ24)

Audi A2 (1998–2005)
SEAT Córdoba (Typ 6L) (2002–2009)
SEAT Ibiza (Typ 6L) (2002–2008)
Škoda Fabia (Typ 6Y) (1999–2007)
Škoda Fabia (Typ 5J) (2007–2014)
Škoda Praktik (2007–2015, perustuu osittain myös A4-pohjalevyyn)
Škoda Roomster (2006–2015, perustuu osittain myös A4-pohjalevyyn)
Volkswagen Fox (2003–2021)
Volkswagen Gol III / Voyage (2008–)
Volkswagen Polo IV (2001–2009)
Volkswagen Saveiro III (2009–)
Volkswagen SpaceFox (2006–2019)
A05 (PQ25)

A05-pohjalevy mahdollistaa nelivedon käyttämisen sille perustuvissa malleissa.
Audi A1 (Typ 8X) (2010–2018)
SEAT Ibiza (Typ 6J) (2008–2017)
Škoda Rapid (2011–2021, vain Intian markkinoilla)
Volkswagen Ameo (2016–2020)
Volkswagen Polo V (2009–2017)
A05 (PQ25) > A05+

SEAT Toledo (Typ NH) (2012–2019)
Škoda Kamiq (2018–, vain Kiinan markkinoilla)
Škoda Rapid (2012–)
Volkswagen Jetta / Jetta VA3 (2013–, vain Kiinan markkinoilla)
Volkswagen Santana (2012–2021, vain Kiinan markkinoilla)
A06 (PQ26)

A06 on uudistettu versio A05-pohjalevystä. Se sisältää myös osia modulaarisesta MQB-pohjalevystä.
Škoda Fabia (Typ NJ) (2014–2021)
Wow

Wow voi tarkoittaa seuraavia:
”Wow”, Kylie Minoguen kappale vuoden 2007 albumilta X
Wow/Grape Jam, Moby Grapen studioalbumi
World of Warcraft (WoW), Warcraft-pelisarjaan perustuva verkkoroolipeli
WoW, suomalainen aikakauslehti
Wow!-signaali, SETI-projektin vuonna 1977 löytämä voimakas radiosignaali, jonka alkuperä on tuntematon
Wow!, englannin kielen opiskeluun tarkoitettu kirjasarja
WoW, Windows on Windows, Microsoft Windows -käyttöjärjestelmien ohjelmistokomponentti, jonka avulla voidaan suorittaa 16- tai 32-bittisiä sovelluksia 32- tai 64-bittisessä käyttöjärjestelmässä
Bow Wow, oik. Shad Gregory Moss (s. 1987), yhdysvaltalainen rap-artisti ja näyttelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wow”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vuojoen kartano

| Vuojoen kartano |
| --- | --- |
 Vuojoen kartano
Koordinaatit:  61°13′04″N, 021°40′23″E
Rakennustyyppi:  kartanorakennus
Rakennustyöt aloitettu:  noin 1836
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vuojoen kartano sijaitsee Eurajoen kunnassa Eurajoen rannalla. Kartano oli aikoinaan Satakunnan suurimpia maatiloja. Se perustettiin vuonna 1626 ja sen ensimmäinen isäntä oli Gottfrid von Falkenberg, joka myöhemmin sai Laitilasta Palttilan kartanon. Myöhempiä omistajia olivat sotamarsalkka Åke Tott ja tämän leski, kreivitär Kristina Brahe; Wachtmeisterin, von Fersenin, Klinckowströmin ja vuoteen 1911 saakka Björkenheimin suvut. Tämän jälkeen kartanon maista muodostettiin yli 200 maatilaa.
Vuojoki Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Empiretyylinen päärakennus on Suomen kartanoarkkitehtuurin upeimpia luomuksia. Sen on piirtänyt Carl Ludvig Engel vuonna 1836. Kapteeni Lars Magnus Björkenheim rakennutti kartanolinnan asunnokseen. Vuonna 1908 kartano yhtiöitettiin nimellä Vuojoki Gods Ab. Eurajoen kunnalle kartano siirtyi 1933, josta alkaen se toimi kunnallisena vanhainkotina vuosina 1936–2003.
Vuonna 2005 päärakennus kaksine sivurakennuksineen entistettiin perusteellisesti, ja siinä on kokous-, koulutus- ja kulttuurikeskus ja ravintola. Osa tiloista vuokrattiin Posiva Oy:n toimitiloiksi. Kunnostuksen mahdollisti Eurajoen kunnan ja Posiva Oy:n välinen sopimus, ja hankkeeseen saatiin rahoitusta myös EU:n aluekehitysrahastolta, Suomen valtiolta ja Länsi-Suomen lääninhallitukselta. Museovirasto määritteli vuonna 2009 kartanon ympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Kartano vuokrattiin viideksi vuodeksi Olkiluodon ydinvoimalan laitostoimittajalle Arevalle toimistokäyttöön maaliskuussa 2024 valtuuston päätöksellä. Paikalliset oppaat esittivät, että kartano muilta osin eli historiallisesti kalustettu toinen kerros olisi avoinna opastetuille kierroksille, mutta sopimukseen ei liitetty lisäehtoja.
Vuojoen metsärata oli kartanon mailla vuosina 1912–1918 toiminut 23 kilometriä pitkä kapearaiteinen rautatie.[lähde? ]
Kirjallisuutta

Ylönen, Marja: Vuojoen kartano.  Eurajoki:  Eurajoen kunta, 2004.  ISBN 951-97309-6-6.
Freese, Simo & Nurminen, Johanna (toim.): Vuojoki. kartanon restaurointi.  Helsinki:  Suomen rakennustaiteen seura, 2006.  ISBN 951-98331-1-0.
Rosvall, Johanna: ”Vuojoen kartanon puisto – vuorineuvos Lars Magnus Björkenheimin luomus”, Vihreä perintö, Satakunnan historialliset puistot ja puutarhat, s. 29–35.  (Luontotalo Arkin julkaisuja 1, toim. Maunu Häyrynen, ym.)  Pori:  Satakunnan museo, 2009.  ISBN 978-952-67018-2-0.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuojoen kartano Wikimedia Commonsissa
Tervetuloa Vuojoen kartanoon Vuojoen kartano.
Aatelislinnasta kunnalliskodiksi, Helsingin Sanomat 6.10.1935, nro 269, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Warchalking

Katuun piirretty warchalking-symboli, joka ilmoittaa verkon olevan julkinen.
Warchalking tarkoittaa avoimesta WLAN-tukiasemasta ilmoittavien symbolien piirtämistä liidulla julkisiin paikkoihin.
Warchalking-symbolit suunnitteli ryhmä kaveruksia kesäkuussa 2002, ja ne julkaisi Matt Jones. Symbolien esikuvana olivat kiertävien työläisten Yhdysvalloissa toisilleen jättämät piirrossymbolit. Sana warchalking on ilmeisesti viite vuonna 1983 julkaistuun elokuvaan Sotaleikit (War Games). Elokuvassa oli krakkereita, jotka käyttivät ohjelmaa soittaakseen sattumanvaraisiin numeroihin ja toivoivat löytävänsä modeemin. Tämä tekniikka tuli tunnetuksi nimellä wargames dialing (joskus väärinkirjoitettu wardialing), josta warchalking myöhemmin johdettiin.
Wi-Fi-verkon löydettyään "sotaliiduttaja" piirtää erikoismerkinnän läheiseen julkiseen paikkaan, kuten seinään, jalkakäytävälle, tai valopylvääseen. 
Kaikki asiaan tutustuneet tunnistavat sen tarkoituksen ja tulevat nettiin.
Käsite on teoreettinen, käytännössä "sotaliidutusta" harrastetaan hyvin harvoin jos koskaan. Sen sijaan symboleita on käytetty kaupalliseen tarkoitukseen ja WWW:ssä hakemistosymboleina. Esimerkiksi panOULU-verkon kylteissä on avoimen verkon warchalking-symboli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Warchalking Wikimedia Commonsissa
http://webword.com/moving/warchalking.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Vähä Arajärvi (Akaa)

| Vähä Arajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Akaa (Viiala)
Koordinaatit:  61°11′43″N, 23°38′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Koskenjoen valuma-alue (35.29)
Laskujoki:  oja Isoon Arajärveen 
Järvinumero:  35.290.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4 m 
Rantaviiva:  5,168 km 
Pinta-ala:  0,49505 km² 
Suurin syvyys:  18,2 m 
 fiVähä Arajärvi 
Vähä Arajärvi  eli Vähä-Arajärvi  on Pirkanmaalla Akaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen.
Maantietoa

Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 50 hehtaaria. Se sijaitsee Akaan pohjoisrajalla Kylmäkosken pohjoispuolella. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista yksi on Kirveslammin laskuoja. Laskuoja sijaitsee järven luoteispäässä. Oja putoaa seitsemän metriä 230 metrin matkalla ennen laskemistaan Iso Arajärveen. Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja rannat ovat moreenimaata. Etelärannalla sijaitsee muutama veteen putoava jyrkänne, joista yksi sijaitsee alle 30-metrisen Laonnutvuoren kivisellä rinteellä. Rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Puolivälissä järveä sen pohjoisrannalla sijaitsee leirikeskus.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu kesinä 1994 ja 1996. Järven pintavesi on ollut kirkasta (keskimäärin 0,5 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 4,0 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 20–30 mg(Pt)/l, keskiarvolla 27 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 4,1 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,12 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on kesällä pH 6,0. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,7 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 94%. Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Siellä on happipitoisuus ollut kesäisin 4,5 mg/l (kylläisyys 36%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 6,0 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 267 µg/l (vaihteluvälillä 250–280 µg/l). Näiden tietojen perusteella järvi voidaan luokitella karuksi järveksi.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa järven pohjoispuolelle suunniteltu tie oli jo merkitty karttaan. Järvi oli tuolloin autio. Vuoden 1976 kartta näyttää, kuinka mökkiasutus tuli tien mukana mahdolliseksi ja samassa yhteydessä on rakennettu myös leirikeskus.
Warcraft: Auringon kaivo

| Warcraft: Auringon kaivo |
| --- | --- |
Genre: fantasia 
Manga
Tekijä: Richard Knaak (tarina) Kim Jae-hwan (taide)
Julkaisija:  Tokyopop  Egmont Kustannus
Sarjajulkaisulehti: –
Ensimmäinen painatus: 2005 – 2007
Kirjojen lukumäärä: 3 
Warcraft: Auringon kaivo on kolmiosainen Tokyopopin englanniksi alun perin julkaisema OEL-mangasarja, jonka on kirjoittanut Richard Knaak ja piirtänyt Kim Jae-hwan. Sarja sijoittuu Blizzard Entertainmentin Warcraft-universumiin ja seuraa ihmiseksi naamioitunutta sinistä lohikäärmettä nimeltä Kalec sekä tyttöä nimeltä Anveena, jolla on mystinen salaisuus. Tarina koostuu kolmesta albumista: Lohikäärmeen jäljillä, Jäiset varjot ja Aavemaat.
Tarina > Lohikäärmeen jäljillä

Nuori sininen lohikäärme Kalecgos (kutsumanimeltään Kalec) lentelee Lordaeronin eteläosissa. Häntä jahtaa kääpiömetsästäjä Harkyn Grymstone, jonka perheen lohikäärmeet tappoivat. Harkyn kätyreineen ampuvat Kalecia ja pyydystävät hänet. Kalec muuttaa itsensä ihmismuotoon ja hänet löytää tyttö nimeltä Anveena Teague, joka vie hänet vanhempiensa maatilalle. Harkyn onnistuu jäljitystaidoillaan sekä maagisilla esineillä jäljittämään Kalecin olinpaikan. Kalec ja Anveena pakenevat maanalaisen tunnelin kautta, mutta Harkynin kätyrit löytävät heidät ja ampuvat Kalecia uudelleen. Yrittäessään viedä Kalecin takaisin perheensä luokse, Anveena näkee savua ja saa pian huomata maatilan olevan poltettu.
Paikalle hyökkää Kalmoruton haltiamaagi nimeltä Dar’Khan ja joukko epäkuolleita. Dar’Khan laittaa Anveenalle ja Kalecille kaulapannat, jotka estävät heitä käyttämästä magiaa missään muodossa. Hän kertoi Auringon kaivosta, joka oli Quel’Thalasin korkeahaltioiden magian lähde. Hän itse ei ollut tyytyväinen osaansa siitä mitä oli tehnyt sillä muiden haltioiden kanssa Quel’Thalasin hyväksi. Niinpä Dar’Khan oli suostunut yhteistyöhön Arthas Menethilin (nykyään Lich-kuninkaan) kanssa, joka lupasi hänelle Auringon kaivon voiman. Dar’Khanin yritys varastaa kaivon voima oli estetty viime hetkellä ja se pakeni tuntemattomaan paikkaan. Ennen kuin hän ehti vaatia Anveenaa ja Kalecia kertomaan missä voima oli, Kalecia tulevaksi puolisokseen kutsuva toinen sininen lohikäärme Tyrygosa (kutsumanimeltään Tyri) pelastaa heidät.
Anveena löytää munan, josta kuoriutuu tuntemattoman lohikäärmerodun poikanen, jolle Anveena antaa nimen Raac. Kaulapantojen poistamiseksi Tyri suostuu vastentahtoisesti viemään Kalecin ja Anveenan Tarren Milliin. Tyri naamioituu haltiaksi ja paikan päällä he etsivät Borelia, Anveenan vanhempien ystävää. Kukaan ei kuitenkaan ole koskaan kuullut Borelista ja he etsivät hotellin, jossa levätä. Herättyään Kalec huomaa olevansa Harkynin tähtäimessä. Tyri vangitaan maagisella verkolla ja Anveena pakenee metsään, jossa hän tapaa ihmispaladiini Jorad Macen. Jorad neuvoo Anveenaa olemaan palaamatta Tarren Milliin, koska Harkyn ei ole ainut, joka heitä jahtaa.
Kalmoruton epäkuolleet hyökkäävät Tarren Milliin ja Harkynin palkkaajaksi paljastunut Dar’Khan kertoi Lich-kuninkaan halunneen Harkynin vain surmaavan lohikäärmeet pitääkseen ne loitolla Auringon kaivon voimasta. Anveena saapuu paikalle vastoin Joradin tahtoa ja Dar’Khan aistii Auringon kaivon ytimen olevan Raacissa, luvaten vapauttaa Kalecin ja Tyrin, jos saa Raacin käsiinsä. Jorad hyökkää epäkuolleiden kimppuun ja Harkyn kääntyy Dar’Khania vastaan. Kun Tyri oli vapautettu ja epäkuolleet olivat surmattu, Jorad suostuu viemään Anveenan, Kalecin ja Tyrin Aerien huipulle, jossa Borelin pitäisi majailla. Harkyn kertoo serkkunsa Loggin asuvan myös siellä ja osaavan poistaa Anveenan ja Kalecin kaulapannat.
Holyoke

Holyoke voi tarkoittaa seuraavia:
Holyoke, kaupunki Coloradossa, Yhdysvalloissa
Holyoke, kaupunki Massachusettsissa, Yhdysvalloissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Holyoke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vuohipaimen

| Vuohipaimen Horna |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 A-puoli: Aldebaranin susi
 B-puoli: Oi kallis kotimaa
 Äänitetty : kevät 2004
 Julkaistu: 27. lokakuuta 2004
 Formaatti: 7"
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 09.10
 Levy-yhtiö: Obscure Abhorrence Productions
Hornan muut julkaisut
| Talismaani (EP) 2004 | Vuohipaimen 2004 | Envaatnags Eflos Solf Esgantaavne 2005 |
Vuohipaimen on black metal -yhtyeen Hornan 7" vinyyli-ep, joka on julkaistu vuonna 2004. Levy julkaistiin 1000 kappaleen käsin numeroituna painoksena.
Kappaleet

Aldebaranin susi – 4.53
Oi kallis kotimaa – 4.17 (Trad.)
Kokoonpano

Corvus – laulu
Infection – kitarat, basso
Shatraug – kitarat
Saturnus – kitarat
+
Lord Sargofagian – rummut
Aiheesta muualla

Albumi Vuohipaimen Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Vuohipaimen discogs.com -sivustolla
Vähä Kortejärvi

| Vähä Kortejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°03′58″N, 26°32′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Iso-Ruhmakseen 
Järvinumero:  14.944.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,7 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  2,47 km  
Pinta-ala:  22,504 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Kortejärvi 
Vähä Kortejärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Jaalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Johdasjärven valuma-alueeseen (14.944) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,7 metriä mpy.
Aiheesta muualla

Vesijättömaa-asioita, Korkein hallinto-oikeus, 2016
(14.9)
Hochfilzenin ampumahiihtokeskus

| Hochfilzenin ampumahiihtokeskus |
| --- | --- |

Stadionin tiedot
Sijainti:   Hochfilzen, Itävalta
Koordinaatit:  47°28′32″N, 12°38′16″E
Korkeus merenpinnasta:  1 010 m
Rakennustyöt aloitettu:  1965
Avattu:  1967
Remontoitu:  2004, 2016
Lumitykkien kapasiteetti:  20 000–30 000 m3
Ampumapaikkoja:  30 (HoRa)
Katsojakapasiteetti
Katsomo:  10 500
Maasto:  10 000
Ladut
Korkein kohta:  1 035 m
Matalin kohta:  997 m
Kilpailuja
Maailmancup:  1986, 1987, 1991, 1996, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017
MM-kilpailut:  1978, 1998, 2005, 2017
Hochfilzenin ampumahiihtokeskus (saks. Langlauf- und Biathlonzentrum Hochfilzen) on Hochfilzenissä Pillerseetalin laaksossa Itävallassa sijaitseva ampumahiihtostadion.
Stadionilla kilpaillaan vuosittain ampumahiihdon maailmancupissa. Hochfilzen on myös järjestänyt ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut kokonaisuudessaan kolmesti; vuosina 1978, 2005 ja 2017.
Stadion on valmistunut vuonna 1967 ja sitä on remontoitu ja laajennettu vuosina 2004 ja 2016 seuraavan vuoden maailmanmestaruuskilpailuja varten.
Hetesirppisammalet

| Hetesirppisammalet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Bryidae
Lahko::  Palmikkosammalten lahko Hypnales
Heimo::  Calliergonaceae
Suku::  Hetesirppisammalet Sarmentypnum  Tuom. & T.J.Kop.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hetesirppisammalet (Sarmentypnum) on palmikkosammalten lahkoon kuuluva lehtisammalsuku. Aiemmin nimi hetesirppisammalet on kuulunut Warnstorfia-suvulle, jonka nykyinen nimi on nevasirppisammalet.
Hetesirppisammallajeja

Suomessa esiintyy viisi suvun lajia:
hetesirppisammal (Sarmentypnum exannulatum, syn. Warnstorfia exannulata)
aapasirppisammal (Sarmentypnum procerum, syn. Warnstorfia procera)
punasirppisammal (Sarmentypnum sarmentosum, syn. Warnstorfia sarmentosa)
lampisirppisammal (Sarmentypnum trichophyllum, syn. Warnstorfia trichophylla)
pohjansirppisammal (Sarmentypnum tundrae, syn. Warnstorfia tundrae)