stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon SM-liigakausi 2005–2006
Palkinnot

| Joukkuepalkinnot> Palkinto | Joukkuepalkinnot> Peruste | Joukkuepalkinnot> Saaja | Joukkuepalkinnot> Lähde | Joukkuepalkinnot> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanada-malja | SM-liigan mestari | HPK |  |  |
| Harry Lindbladin muistopalkinto | runkosarjan voittaja | Kärpät |  |  |
| Aaro Kivilinnan muistopalkinto | paras seura | Kärpät |  |  |
Pelaajapalkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Lasse Oksanen -palkinto | runkosarjan paras pelaaja |  Tony Salmelainen | HIFK |  |
| Jari Kurri -palkinto | pudotuspelien arvokkain pelaaja |  Miika Wiikman | HPK |  |
| Kultainen kypärä | pelaajien valitsema paras pelaaja |  Tony Salmelainen | HIFK |  |
| Veli-Pekka Ketola -palkinto | runkosarjan pistepörssin voitto |  Tony Salmelainen | HIFK |  |
| Aarne Honkavaara -palkinto | runkosarjan paras maalintekijä |  Tony Salmelainen | HIFK |  |
| Urpo Ylönen -palkinto | paras maalivahti |  Juuso Riksman | Ässät |  |
| Pekka Rautakallio -palkinto | paras puolustaja |  Lasse Kukkonen | Kärpät |  |
| Jarmo Wasaman muistopalkinto | paras tulokas |  Perttu Lindgren | Ilves |  |
| Raimo Kilpiö -palkinto | herrasmiespelaaja |  Esa Pirnes | Blues |  |
| Matti Keinonen -palkinto | paras tehotilasto |  Lasse Kukkonen | Kärpät |  |
Muut palkinnot
| Palkinto | Peruste | Saaja | Joukkue | Lähde |
| Unto Wiitala -palkinto | paras erotuomari |  Markku Kruus |  |  |
| Pentti Isotalo -palkinto | paras linjatuomari |  Mikko Kekäläinen |  |  |
| Kultainen pilli | pelaajien äänestämä paras erotuomari |  Jari Levonen |  |  |
| Kalevi Numminen -palkinto | paras valmentaja |  Jukka Jalonen | HPK |  |
| Mestarijoukkueen valmentajapalkinto | mestarijoukkueen päävalmentaja |  Jukka Jalonen | HPK |  |
Aiheesta muualla

sm-liiga.fi, pudotuspelien ottelukohtaiset tilastot
Jääkiekon SM-liigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970-luku |  |  |  |  |  | 1975–76 | 1976–77 | 1977–78 | 1978–79 | 1979–80 |
| 1980-luku | 1980–81 | 1981–82 | 1982–83 | 1983–84 | 1984–85 | 1985–86 | 1986–87 | 1987–88 | 1988–89 | 1989–90 |
| 1990-luku | 1990–91 | 1991–92 | 1992–93 | 1993–94 | 1994–95 | 1995–96 | 1996–97 | 1997–98 | 1998–99 | 1999–00 |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 |  |  |  |  |  |  |
Esa Pirnes ja Michal Bros kyyristyvät aloitukseen kuudennen puolivälierän kolmannessa erässä.
HPK lyö painetta Ilveksen maalille Ville Leinon (#89) ja Jukka Voutilaisen (#39) voimin. Kuva sarjan kolmannesta pelistä.
1593

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Uppsalan kokous. Kokouksessa hyväksyttiin Augsburgin tunnustus.
Laukaa perustettiin.
Syntyneitä

14. maaliskuuta – Georges de La Tour, ranskalainen taidemaalari (k. 1652)
27. huhtikuuta – Mumtaz Mahal, yksi suurmogulihallitsija Shah Jahanin puolisoista (k. 1631)
8. heinäkuuta – Artemisia Gentileschi, italialainen taidemaalari (k. 1651 tai 1653)
29. elokuuta – Toyotomi Hideyori, japanilainen samurai (k. 1615)
1. syyskuuta – Torsten Stålhandske, suomalainen Ruotsin armeijan kenraali (k. 1644)
20. syyskuuta – Gottfried Scheidt, saksalainen säveltäjä ja urkuri (k. 1661)
22. syyskuuta – Matthäus Merian, sveitsiläinen kaivertaja (k. 1650)
20. lokakuuta – Melchior von Hatzfeldt, Saksan keisarillisen armeijan marsalkka (k. 1658)
Ippolito Franconi, italialainen katolinen piispa (k. 1653)
Christopher Larsson Grubbe, ruotsalainen kirjailija ja virkamies (k. 1681)
Aeschillus Petraeus, suomalainen piispa, professori, Turun akatemian rehtori ja valtiopäivämies (k. 1657)
Izaak Walton, englantilainen kirjailija (k. 1683)
Kuolleita

6. helmikuuta – Ōgimachi, Japanin keisari (s. 1517)
30. toukokuuta – Christopher Marlowe, englantilainen näytelmäkirjailija, runoilija ja kääntäjä (s. 1564)
6. heinäkuuta – Jacques Amyot, ranskalainen katolinen piispa, antiikin tutkija ja kääntäjä (s. 1513)
11. heinäkuuta – Giuseppe Arcimboldo, italialainen taidemaalari (s. 1527)
Kalevan kisat 2020

Kalevan kisat 2020 eli yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin 13.–16. elokuuta 2020 Turussa.
Mitalistit > Miehet > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  14.8. |  | Arttu Mattila Äänekosken Urheilijat | 217 |  |  |  |
| Korkeushyppy  14.8. |  | Daniel Kosonen Tampereen Pyrintö | 217 |  |  |  |
| Korkeushyppy  14.8. |  | Samuli Eriksson Salon Vilpas | 207 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  16.8. |  | Mikko Paavola Alajärven Ankkurit | 531 |  |  |  |
| Seiväshyppy  16.8. |  | Johan-Antti Kivilahti Haapajärven Kiilat | 531 PB |  |  |  |
| Seiväshyppy  16.8. |  | Tomas Wecksten Karhulan Urheilijat | 521 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  16.8. |  | Kristian Pulli Viipurin Urheilijat | 783 |  |  |  |
| Pituushyppy  16.8. |  | Kristian Bäck Vasa IS | 777 SB |  |  |  |
| Pituushyppy  16.8. |  | Roni Ollikainen Helsingin Kisa-Veikot | 753 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  15.8. |  | Simo Lipsanen Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 16,30 |  |  |  |
| Kolmiloikka  15.8. |  | Tuomas Kaukolahti Kenttäurheilijat-58 | 16,12 SB |  |  |  |
| Kolmiloikka  15.8. |  | Topias Koukkula Kangasalan Urheilijat -68 | 15,88 SB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  14.8. |  | Eero Ahola Porin Yleisurheilu | 18,30 PB |  |  |  |
| Kuulantyöntö  14.8. |  | Arttu Kangas Kankaanpään seudun Leisku | 18,21 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  14.8. |  | Arttu Korkeasalo Lielahden Kipinä | 17,93 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  14.8. |  | Frantz Kruger Vasa IS | 58,38 SB |  |  |  |
| Kiekonheitto  14.8. |  | Oskari Perälampi Espoon Tapiot | 56,43 |  |  |  |
| Kiekonheitto  14.8. |  | Ville Kivioja Nokian Urheilijat | 55,11 SB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  15.8. |  | Aaron Kangas Kankaanpään seudun Leisku | 76,94 |  |  |  |
| Moukarinheitto  15.8. |  | Aleksi Jaakkola Vehmaisten Urheilijat | 72,77 |  |  |  |
| Moukarinheitto  15.8. |  | Henri Liipola Someron Esa | 72,19 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  16.8. |  | Lassi Etelätalo Joensuun Kataja | 82,20 SB | Antti Ruuskanen heittää loppukilpailussa. |  |  |
| Keihäänheitto  16.8. |  | Antti Ruuskanen Viipurin Urheilijat | 79,22 SB | Antti Ruuskanen heittää loppukilpailussa. |  |  |
| Keihäänheitto  16.8. |  | Toni Kuusela Kuortaneen Kunto | 77,22 | Antti Ruuskanen heittää loppukilpailussa. |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kymmenottelu  14.–15.8. |  | Juuso Hassi Oriveden Ponnistus | 7379 SB |  |  |  |
| Kymmenottelu  14.–15.8. |  | Leo Uusimäki Kenttäurheilijat-58 | 7288 |  |  |  |
| Kymmenottelu  14.–15.8. |  | Ville Toivonen Ähtärin Urheilijat | 7152 PB |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Keltamo

| Keltamo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Unikkokasvit Papaveraceae
Suku::  Keltamot Chelidonium
Laji::  majus
Kaksiosainen nimi
 Chelidonium majus  L. 
 Keltamon levinneisyys maailmanlaajuisesti: tummanvihreällä nimialalajin (ssp. majus) ja sinivihreällä alalajin ssp. asiaticum levinneisyys
Katso myös
   Keltamo Wikispeciesissä   Keltamo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltamo (Chelidonium majus) on unikkokasveihin kuuluva monivuotinen keltakukkainen ruohokasvi, jonka varresta erittyy oranssia maitiaisnestettä. Keltamoa tavataan varsinkin Euroopassa, mutta melko laajasti myös muissa maanosissa pohjoisella pallonpuoliskolla. Myrkyllisyydestään huolimatta lajia on käytetty muinoin rohtokasvina.
Keltamoa pidetään usein keltamoiden (Chelidonium) suvun ainoana lajina. Siitä tunnetaan kahta alalajia, ssp. majus ja ssp. asiaticum, joista jälkimmäinen erotetaan joissain lähteissä omaksi lajikseen Chelidonium asiaticum.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen keltamo kasvaa 40–85 cm korkeaksi. Onton varren tyviosa ja lehtiruodit ovat harvaan pitkäkarvaisia, mutta muuten kasvi on lähes kalju. Unikkokasveille tyypilliseen tapaan kasvin varteen syntyneestä vauriokohdasta vuotaa paksua maitiaisnestettä, joka keltamolla on punakeltaista tai oranssia. Isokokoiset lehdet ovat parilehdykkäisiä, lehdykät ovat pyöreähköjä ja väriltään päältä kellanvihreitä, alta siniharmaita ja harvaan siirottavasti karvaisia.
Keltamo kukkii Suomessa kesä-elokuussa. 3–6-kukkaiset kukintosarjat sijaitsevat lehtihangoissa. Kirkkaankeltaisissa kukissa on neljä terälehteä. Verhiö on kaksilehtinen ja verholehdet varisevat varhain. Heteitä on runsaasti. Hedelmä on 3–5 senttimetrin pituinen hoikka kota, joka avautuu tyvestä alkaen. Siemeniä levittävät muurahaiset, joita houkuttavat siementen mehevät, öljymäiset lisäkkeet.
Keltamon kromosomiluku on 2n = 12.
Levinneisyys

Keltamoa tavataan koko Euroopassa lukuun ottamatta Islantia, Fennoskandian pohjoisosia, Pohjois-Venäjää ja Etelä-Kreikkaa. Aasian puolella lajia kasvaa paikoitellen Turkissa, Iranissa, Keski-Aasiassa sekä Etelä-Siperiassa, Kiinassa, Korean niemimaalla ja Japanissa. Muutamin paikoin lajia kasvaa myös Pohjois-Afrikassa. Lisäksi kasvi on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä tavataan mantereen itä- ja keskiosissa. Alalajeista ssp. major on vallitseva, ssp. asiaticum -alalajia tavataan vain Itä-Aasiassa. Suomessa keltamoa tavataan yleisesti Etelä-Suomessa Ahvenanmaalta Satakuntaan, Hämeeseen ja Kymenlaaksoon saakka. Pohjoisempana laji on satunnaisempi, mutta sitä voi tavata aina Etelä-Lappia myöten.
Elinympäristö

Keltamo on Suomen eteläosissa muinaistulokas, jonka arvellaan tulleen maahan viimeistään keskiajalla munkkien mukana. Laji mainitaan jo Kustaa Vaasan kirjeessä Viipurin varuskunnalle vuodelta 1556. Keltamo kasvaakin lähes aina vanhoilla kulttuurivaikutteisilla paikoilla kuten asutuksen raunioilla, pihoilla, kivimuureilla, kivikoissa, hautausmailla ja puistoissa. Laji viihtyy myös erilaisilla joutomailla asutuksen liepeillä. Kasvupaikat ovat usein varjoisia.
Käyttö

Keltamo on hyvin vanha lääkekasvi, jota on tämän takia aikaisemmin myös viljelty yleisesti. Kasvia on käytetty keitettynä, voiteena, puristemehuna tai jauheena muun muassa syylien ja känsien poistoon, silmäsairauksiin, virtsaamisvaivoihin, maksatauteihin, hammassärkyyn ja hinkuyskään. Sitä on käytetty myös pisamien poistamiseen.
Keltamon kaikki osat ovat myrkyllisiä, ja sen maitiaisneste voi aiheuttaa kosketusihottumaa. Se sisältää alkaloideja, esimerkiksi kelidoniiniä ja kelerytriiniä, joista jälkimmäinen vaikuttaa muun muassa lamauttavasti keskushermostoon ja sitä kautta myös verenkiertoon ja hengitykseen. Keltamon tiedetään aiheuttaneen lapsilla myrkytyksiä, jotka ovat johtaneet kuolemaan.
Keltamoa on käytetty myös värikasvina.
Kansanperinne

Monin paikoin Euroopassa tunnetaan tarina, jossa sokeita poikasia saaneet pääskyset katkaisevat keltamon varren ja puristavat siitä maitiaisnestettä poikasten silmiin, jolloin nämä saavat näkönsä takaisin. Tähän myyttiin viittaa esimerkiksi lajin tieteellinen nimi Chelidonium majus eli "isompi pääskyn kasvi", tai lajin vanha ruotsinkielinen nimi, svalört. Vanhaan ruotsinkieliseen nimeen perustunee myös lajin vanha suomenkielinen nimi, päskyisen ruoho, jolla keltamoa kutsuttiin Turun tienoon kasviluettelossa vuodelta 1683.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Keltamo (Chelidonium majus)
Kasviatlas 2018: Keltamon (Chelidonium majus) levinneisyys Suomessa
Luontoportti: Keltamo (Chelidonium majus)
Pohjolan kasvien pauloissa: Chelidonium majus - keltamo
ITIS: Chelidonium majus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Chelidonium majus (englanniksi)
Flora of China: Chelidonium majus (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Chelidonium majus[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Keltamon kukkia.
Keltamon hedelmä on pitkä kota.
Katkaistusta keltamon varresta vuotavaa oranssia maitiaisnestettä.
1592

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Sigismund tuli Ruotsin kuninkaaksi oltuaan jo ennestään Puolan kuningas. Täten Ruotsin ja Puolan välille muodostui lyhytaikaiseksi jäänyt personaaliunioni.
Rautalammin ensimmäinen kapina
Syntyneitä

5. tammikuuta – Shah Jahan, Intian suurmogulihallitsija, Taj Mahalin rakennuttaja (k. 1666)
22. tammikuuta – Pierre Gassendi, ranskalainen filosofi, tiedemies, matemaatikko ja libertiini (k. 1655)
28. tammikuuta – Emanuele Tesauro, italialainen näytelmäkirjailija, runoilija ja esseisti (k. 1675)
28. maaliskuuta – Johan Amos Comenius, tšekkiläinen kasvatusajattelija, teologi, opettaja, filosofi, kasvattaja ja kirjailija (k. 1670)
22. huhtikuuta – Wilhelm Schickard, saksalainen professori ja ensimmäisen mekaanisen laskukoneen keksijä (k. 1635)
8. toukokuuta – Francis Quarles, englantilainen runoilija (k. 1644)
20. heinäkuuta – Johan Printz, ruotsalainen everstiluutnantti ja Uuden-Ruotsin siirtokunnan kuvernööri (k. 1663)
21. elokuuta – Erik Soop, ruotsalainen ratsuväen eversti (k. 1632)
28. elokuuta – George Villiers, Buckinghamin ensimmäinen herttua (k. 1628)
22. lokakuuta – Kustaa Horn suomalainen marsalkka, valtiomies, vapaaherra ja valtaneuvos (k. 1657)
28. marraskuuta – Hong Taiji, mantšuhallitsija (k. 1643)
Erhard Büttner, saksalainen säveltäjä, urkuri ja kuoronjohtaja (k. 1625)
Jacques Callot, ranskalainen graafikko, etsaaja ja vaskenpiirtäjä (k. 1635)
Klas Larsson Fleming, suomalainen amiraali ja maaherra (k. 1644)
John Jenkins, englantilainen säveltäjä, luutun ja viola da gamban soittaja (k. 1678)
Paulus Lempelius, suomalainen Virossa vaikuttanut pappi (k. 1665)
Kemankeş Kara Mustafa pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri ja suuramiraali (k. 1644)
Kuolleita

22. tammikuuta – Elisabet Itävaltalainen, 1570–1574, kuningas Kaarle IX:n puoliso (s. 1554)
13. helmikuuta – Jacopo Bassano, italialainen taidemaalari (s. n. 1510)
13. huhtikuuta – Bartolomeo Ammannati, italialainen arkkitehti ja kuvanveistäjä (s. 1511)
24. toukokuuta – Nikolaus Selnecker, saksalainen luterilainen teologi, muusikko ja virsirunoilija (s. 1530)
3. syyskuuta – Robert Greene, englantilainen näytelmäkirjailija ja runoilija (s. 1558)
13. syyskuuta – Michel de Montaigne, ranskalainen kirjailija ja filosofi (s. 1533)
17. marraskuuta – Juhana III, Ruotsin kuningas, ent. Suomen herttua (s. 1537)
3. joulukuuta – Alessandro Farnese, Parman herttua ja Espanjan Alankomaiden kuvernööri (s. 1545)
Askia Ishaq II, Songhai-valtakunnan hallitsija
Willem Boy, ruotsalainen kuvanveistäjä ja arkkitehti (s. 1520)
Thomas Cavendish, "The Navigator", brittiläinen tutkimusmatkailija ja kaapparikapteeni (s. 1560)
1597

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

5. helmikuuta – Japanin Nagasakissa 26 kristittyä koki marttyyrikuoleman Japanin kiellettyä edellisenä vuonna kristinuskon harjoittamisen.
24. helmikuuta – Nuijasota päättyi Santavuoren taisteluun. Aateliston voitto ja noin 1 000 kapinallista menetti henkensä.
Ensimmäinen ooppera, Jacopo Perin Dafne sai kantaesityksensä paastoa edeltäneellä karnevaalikaudella.
Syntyneitä

24. helmikuuta – Vincent Voiture, ranskalainen runoilija (k. 1648)
13. huhtikuuta – Giovanni Batista Hodierna, italialainen tähtitieteilijä (k. 1660)
syyskuussa – Willem Kieft, alankomaalainen Uusien Alankomaiden kuvernööri (k. 1647)
1. joulukuuta – Melker von Falkenberg, ruotsalainen virkamies ja maaherra (k. 1651)
24. joulukuuta – Honoré I, Monacon herra, ensimmäinen Monacon ruhtinas (k. 1662)
Juan Ribalta, espanjalainen taidemaalari
Kuolleita

27. tammikuuta – Jaakko Ilkka, suomalainen nuijamiesten päällikkö (s. 1545)
29. tammikuuta – Elias Nikolaus Ammerbach, saksalainen urkuri (s. 1530
5. helmikuuta – Japanissa teloitetut kristityt marttyyrit:
Juan Soan de Goto, japanilainen katekeetta, jesuiitta, marttyyri ja pyhimys
Diego Kisai, japanilainen jesuiitta, kristitty marttyyri ja pyhimys (s. 1533)
Miguel Kozaki, japanilainen katekeetta, sairaanhoitaja, sekulaarifransiskaani ja kristitty marttyyri (s. 1551)
Matías Miyakolainen, japanilainen fransiskaanitertiaari ja pyhimys
Francisco Nagasakilainen, japanilainen lääkäri, fransiskaanitertiaari ja pyhimys (s. 1548)
Joaquim Sakakibara, japanilainen lääkäri, fransiskaanitertiaari ja pyhimys
Pedro Sukejiro, japanilainen fransiskaanitertiaari, katekeetta, talopalvelija ja suntio
6. helmikuuta – Francesco Patrizi da Cherso, italialainen filosofi ja luonnontieteilijä (s. 1529)
13. huhtikuuta – Klaus Fleming, Suomen ja Viron käskynhaltija (s. 1535)
9. kesäkuuta – Anchietan Joosef, espanjalainen lähetyssaarnaaja ja pyhimys (s. 1534)
20. kesäkuuta – Willem Barents, alankomaalainen löytöretkeilijä (s. 1550)
8. heinäkuuta – Luís Fróis, portugalilainen lähetyssaarnaaja (s. 1532)
19. heinäkuuta – Gunilla Bielke, Ruotsin kuningatar, kuningas Juhana III:n puoliso
19. marraskuuta – Elisabet Vaasa, Ruotsin prinsessa (s. 1549)
21. joulukuuta – Petrus Canisius, alankomaalainen jesuiitta, katolinen pappi, pyhimys ja kirkonopettaja (s. 1521)
Fernando de Herrera (”el divino”), espanjalainen runoilija (s. 1534)
Yrjö Kontsas, suomalainen talonpoika, neljännesmies ja nuijamiesten johtaja
Francisco Fernández Palero, espanjalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1520)
Alessandro Papatodoro, italialainen katolinen piispa (s. 1560)
Pentti Piri, suomalainen nuijasodan kapinapäällikkö
Pentti Pouttu, suomalainen nuijasodan kapinapäällikkö
Vincent Voiture
Kara (kaupunki)

| Kara |
| --- | --- |
 Katu Karassa
 Kara
 Koordinaatit: 9°32′56″N, 1°11′26″E 
Valtio:  Togo
Alue:  Kara
Väkiluku (2010):  94 878
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kara on kaupunki Togon pohjoisosissa. Kara on samannimisen alueen pääkaupunki, ja sen väkiluku on sadan tuhannen paikkeilla.[lähde? ] Kaupunki sijaitsee 413 km pääkaupunki Lomésta pohjoiseen.
Kaupungissa on vilkas tori sekä loistohotelleja. Togon entinen presidentti Gnassingbé Eyadéma syntyi Karan lähistöllä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kara (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Karan tori
Kalevan kisat 2021

Kalevan kisat 2021 eli yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin 26.–29. elokuuta 2021 Tampereella.