stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekko talviolympialaisissa 2014 – naisten turnaus
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.2. |  Suomi | 2 – 4 |  Ruotsi | Šaiba Arena |  |
12.00: 
| 12.00 | (0–0, 1–0, 1–4)  | (0–0, 1–0, 1–4)  | (0–0, 1–0, 1–4)  | Yleisömäärä: 2 917  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 12.00 |  V. Hovi (L. Välimäki) 33.16   E. Nuutinen (K. Rantamäki, R. Lindstedt) 45.21 | Raportti 1–0 1–1 1–2 2–2 2–3 2–4 |   40.48 yv. A. Borgqvist (E. Nordin, P. Winberg) 45.09 L. Wester (J. Asserholt, P. Winberg)  55.45 yv. E. Eliasson (M. Löwenhielm, E. Grahm) 59.19 tm. E. Nordin (P. Winberg, E. Andersson) | Yleisömäärä: 2 917  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 12.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 2 917  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 12.00 | 6 × 2 min (12 min) |  | 5 × 2 min (10 min) | Yleisömäärä: 2 917  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 12.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 2 917  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 12.00 | Noora Räty 6+13+9=28 (90,32%) |  | Valentina Wallner 12+10+7=29 (93,55%) | Yleisömäärä: 2 917  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
12.00: 
12.00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.2. |  Sveitsi | 2 – 0 |  Venäjä | Šaiba Arena |  |
16.30: 
| 16.30 | (1–0, 0–0, 1–0)  | (1–0, 0–0, 1–0)  | (1–0, 0–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 4 962  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 16.30 |  S. Marty (A. Müller, S. Thalmann) 10.46 L. Stalder (N. Bullo) tm. 59.39 | Raportti 1–0 2–0 |  | Yleisömäärä: 4 962  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 16.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 4 962  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 16.30 | 4 × 2 min (8 min) |  | 1 × 2 min (2 min) | Yleisömäärä: 4 962  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 16.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 4 962  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 16.30 | Florence Schelling 12+10+19=41 (100%) |  | Anna Prugova 7+11+7=25 (96,15%) | Yleisömäärä: 4 962  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
16.30: 
16.30:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.2. |  Yhdysvallat | 6 – 1 |  Ruotsi | Šaiba Arena |  |
16.30: 
| 16.30 | (3–0, 2–0, 1–1)  | (3–0, 2–0, 1–1)  | (3–0, 2–0, 1–1)  | Yleisömäärä: 4 542  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 16.30 |  A. Carpenter (M. Bozek, K. Stack) yv. 06.10 K. Bellamy (B. Decker, M. Bozek) 07.16 A. Kessel (B. Decker, G. Marvin) 11.19 M. Lamoureux (J. Lamoureux, K. Bellamy) yv. 25.41 M. Bozek (K. Coyne) 32.17  B. Decker (K. Coyne, A. Kessel) 56.58 | Raportti 1–0 2–0 3–0 4–0 5–0 5–1 6–1 |       53.04 A. Borgqvist (E. Eliasson, P. Winberg) | Yleisömäärä: 4 542  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 16.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 4 542  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 16.30 | 3 × 2 min (6 min) |  | 4 × 2 min (8 min) | Yleisömäärä: 4 542  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 16.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 4 542  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
| 16.30 | Jessie Vetter 1+5+2=8 (88,89%) |  | Valentina Wallner 26+16+0=42 (89,36%, pois 32.31) Kim Martin Hasson 0+4+18=22 (95,65%, sisään 32.31) | Yleisömäärä: 4 542  Tuomarit:  Melanie Bordeleau |  |
16.30: 
16.30: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.2. |  Kanada | 3 – 1 |  Sveitsi | Šaiba Arena |  |
21.00: 
| 21.00 | (3–0, 0–1, 0–0)  | (3–0, 0–1, 0–0)  | (3–0, 0–1, 0–0)  | Yleisömäärä: 3 378  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 21.00 |  N. Spooner (H. Wickenheiser) 07.29 N. Spooner (C. Ward, H. Wickenheiser) yv. 11.10 M. Daoust (J. Wakefield) 11.33 | Raportti 1–0 2–0 3–0 3–1 |     25.14 yv. J. Lutz (S. Benz, L. Benz) | Yleisömäärä: 3 378  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 21.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 3 378  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 21.00 | 6 × 2 min (12 min) |  | 5 × 2 min (10 min) | Yleisömäärä: 3 378  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 21.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 3 378  Tuomarit:  Erin Blair |  |
| 21.00 | Shannon Szabados 5+6+10=21 (95,45%) |  | Florence Schelling 13+22+10=45 (93,75%) | Yleisömäärä: 3 378  Tuomarit:  Erin Blair |  |
21.00: 
21.00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2. |  Sveitsi | 4 – 3 |  Ruotsi | Bolšoi-areena |  |
16.00: 
| 16.00 | (0–1, 0–1, 4–1)  | (0–1, 0–1, 4–1)  | (0–1, 0–1, 4–1)  | Yleisömäärä: 8 263  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 16.00 |    S. Benz (S. Forster) 41.18 P. Stänz (A. Müller) yv. 46.13 J. Lutz (L. Stalder, L. Benz) 53.43 A. Müller tm. 58.53 | Raportti 0–1 0–2 1–2 2–2 3–2 4–2 4–3 |  14.00 M. Löwenhielm (M. Lindh, C. Östberg) 38.58 E. Udén Johansson (C. Östberg, M. Lindh)     59.16 P. Winberg (J. Asserholt, E. Grahm) | Yleisömäärä: 8 263  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 16.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 8 263  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 16.00 | 5 × 2 min (10 min) |  | 2 × 2 min (4 min) | Yleisömäärä: 8 263  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 16.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 8 263  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
| 16.00 | Florence Schelling 9+9+10=28 (90,32%) |  | Valentina Wallner 1+12+9=22 (88,00%) | Yleisömäärä: 8 263  Tuomarit:  Nicole Hertrich |  |
16.00: 
16.00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2. |  Kanada | 3 – 2 ja. |  Yhdysvallat | Bolšoi-areena |  |
21.00: 
| 21.00 | (0–0, 0–1, 2–1, 1–0)  | (0–0, 0–1, 2–1, 1–0)  | (0–0, 0–1, 2–1, 1–0)  | Yleisömäärä: 10 639  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 21.00 |    B. Jenner (M. Mikkelson, J. Larocque) 56.34 M-P. Poulin (R. Johnston, H. Irwin) 59.05 M-P. Poulin (L. Fortino) yv. 68.10 | Raportti 0–1 0–2 1–2 2–2 3–2 |  31.57 M. Duggan (J. Lamoureux) 42.01 yv. A. Carpenter (H. Knight, K. Stack) | Yleisömäärä: 10 639  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 21.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 10 639  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 21.00 | 5 × 2 min (10 min) |  | 7 × 2 min (14 min) | Yleisömäärä: 10 639  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 21.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 10 639  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
| 21.00 | Shannon Szabados 11+4+7+5=27 (93,10%) |  | Jessie Vetter 9+8+8+3=28 (90,32%) | Yleisömäärä: 10 639  Tuomarit:  Joy Tottman |  |
21.00: 
21.00:
Lopputulokset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Kanada
:  Yhdysvallat
:  Sveitsi
4.:  Ruotsi
5.:  Suomi
6.:  Saksa
7.:  Japani
DSQ:  Venäjä
Viimeiseksi jäänyt Japani joutui karsimaan paikastaan vuoden 2015 maailmanmestaruuskisoihin maailmanmestaruuskisojen 1. divisioonan voittajan kanssa. Venäjän joukkue diskattiin joulukuussa 2017 dopingrikkomusten takia.
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Florence Schelling
Paras puolustaja:  Jenni Hiirikoski
Paras hyökkääjä  Michelle Karvinen
Palkinnot > Median valitsema tähtikentällinen

Maalivahti:  Florence Schelling
Puolustajat:  Megan Bozek,   Jenni Hiirikoski
Hyökkääjät:  Amanda Kessel,  Meghan Agosta-Marciano,  Hilary Knight
Arvokkain pelaaja:  Florence Schelling
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kultaa |  Hopeaa |  Pronssia |
|  Kanada Charline Labonté, Geneviève Lacasse, Shannon Szabados; Laura Fortino, Jocelyne Larocque, Meaghan Mikkelson, Lauriane Rougeau, Catherine Ward, Tara Watchorn; Meghan Agosta, Gillian Apps, Mélodie Daoust, Jayna Hefford, Haley Irwin, Brianne Jenner, Rebecca Johnston, Caroline Ouellette, Marie-Philip Poulin, Natalie Spooner, Jennifer Wakefield, Hayley Wickenheiser. Päävalmentaja: Kevin Dineen. |  Yhdysvallat Brianne McLaughlin, Molly Schaus, Jessie Vetter; Kacey Bellamy, Megan Bozek, Gigi Marvin, Michelle Picard, Josephine Pucci, Anne Schleper, Lee Stecklein; Alex Carpenter, Julie Chu, Kendall Coyne, Brianna Decker, Meghan Duggan, Lyndsey Fry, Amanda Kessel, Hilary Knight, Jocelyne Lamoureux, Monique Lamoureux, Kelli Stack. Päävalmentaja: Katey Stone. |  Sveitsi Janine Alder, Sophie Anthamatten, Florence Schelling; Livia Altmann, Laura Benz, Nicole Bullo, Sarah Forster, Angela Frautschi, Julia Marty, Lara Stalder, Sandra Thalmann; Sara Benz, Romy Eggimann, Jessica Lutz, Stefanie Marty, Alina Müller, Katrin Nabholz, Evelina Raselli, Anja Stiefel, Phoebe Stänz, Nina Waidacher. Päävalmentaja: René Kammerer.  |
Erotuomarit

Turnaukseen valittiin 6 päätuomaria ja 9 linjatuomaria.
| --- | --- |
 Päätuomarit:  Erin Blair   Melanie Bordeleau   Anna Eskola   Nicole Hertrich   Aina Hove   Joy Tottman :  Linjatuomarit:  Therese Björkman   Denise Caughey   Stephanie Gagnon   Charlotte Girard   Alicia Hanrahan   Laura Johnson   Michaela Kúdelová   Ilona Novotná   Zuzana Svobodová 
Venäjä–Japani-ottelu
Pronssiottelu Sveitsi-Ruotsi
Kanadan joukkue
Sorunda

| Sorunda |
| --- | --- |

 Sorunda
 Koordinaatit: 59°01′14″N, 17°49′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Nynäshamn
Väkiluku (31.12.2023):  1 251
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sorunda on taajama Nynäshamnin kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 251 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sorunda Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain perustuslaki

Yhdysvaltain perustuslain ensimmäinen sivu. Alkuperäinen perustuslaki on nähtävissä kansallisarkistossa Washingtonissa.
Yhdysvaltain perustuslaki on Yhdysvaltain lainsäädännön ylin osa ja siten etusijainen maan muuhun lainsäädäntöön nähden. Laki on myös vanhin yhä voimassa oleva kirjoitettu merkittävän suvereenin valtion perustuslaki. Philadelphiassa kokoontunut perustuslaillinen konventti hyväksyi sen 17. syyskuuta 1787. Se yhdisti Yhdysvaltain silloiset kolmetoista osavaltiota, jotka aikaisemmin toimivat huomattavasti löyhempänä valtioiden liittona konfederaatioartiklojen alla. Yhdysvaltain perustuslaki on ollut mallina useiden valtioiden omille perustuslaeille, ja se muistuttaa Ranskan vallankumouksen asettamaa universaliteettiperiaatetta, joka oli suosittu aikansa perustuslaeissa.
Perustuslain esipuheessa Yhdysvaltain olemassaolon tarkoitus tiivistetään kuuteen periaatteeseen, jotka ovat yhteiskunta, oikeudenmukaisuus, rauha, turvallisuus, liittovaltio ja vapaus.
Historia > Tie Philadelphiaan

Yhdysvaltojen hakiessa valtiomuotoa itsenäistymisen jälkeen maan tulevasta hallintatavasta oli kaksi merkittävää puoluetta: toisaalta vahvan keskushallinnon ja toisaalta löyhän valtioliiton kannattajat. Aluksi kaikkia osavaltioita koskevat päätökset sovittiin osavaltioiden edustajien kokouksissa valtiosopimusten tapaan.
Vuodesta 1780 lähtien voimakkaan hallituksen kannattajat ehdottivat useasti neuvotteluja pysyvämmän järjestelmän perustamiseksi. New York oli tehnyt aloitteen vuonna 1782 ja Massachusetts 1785, mutta mitään ei tapahtunut. Vuonna 1785 Maryland ja Virginia ajautuivat riitaan Potomacjoen ja Chesapeakenlahden liikenteestä, mistä George Washington oli henkilökohtaisesti kiinnostunut. Pidettiin tarpeellisena selvittää kauppasäädökset kerralla kuntoon ja Virginian lainsäädäntökunta kutsui osavaltioiden edustajat kokoukseen Annapolisiin 1786.
Annapolisin kokoukseen saapui vain viiden valtion edustajat, mutta mukana oli New York, jonka edustajien joukossa oli Washingtonin entinen adjutantti, kova keskushallintomies Alexander Hamilton. Kokouksen kulku riistäytyi pian käsistä pelkästä kauppasäädöskokouksesta yleiseksi keskusteluksi liittovaltion hallinnasta. Strateginen viisaus näytti vaativan kokouksen hajaantumista ja uuden laajemman kokouksen pikaista järjestämistä. Hamilton kirjoitti päätöslauselman, joka sisälsi myös tämän päätöksen. Pian kaikki valtiot Rhode Islandia lukuun ottamatta valmistautuivat lähettämään edustajansa Philadelphian suureen konventtiin toukokuussa 1787.
Historia > Konventti Philadelphiassa

"Ristiriitainen tai heikko ratkaisu ei vastaa tarkoitustaan eikä lopulta saa yleisön kannatusta", kirjoitti Hamilton Philadelphian konventin aikaan Washingtonille. Hän ehdotti "kuvernöörin" valitsemista Yhdysvalloille, joka puolestaan nimittäisi osavaltioiden kuvernöörit. Näillä olisi ehdoton veto-oikeus osavaltioiden lainsäädännössä. Tämä oli liikaa useimmille konventin jäsenille ja ehdotus torjuttiin. Hamiltonista, joka oli ollut elimellisen tärkeä kokouksen koolle saattamiseksi, sanottiin että "tätä newyorkilaista herrasmiestä ovat kaikki kiittäneet eikä kukaan kannattanut".
Vaikka Jefferson ja Adams olivat Euroopassa konventin ajan, ja muita huomattavia henkilöitä puuttui myös, antoi Washingtonin ja Franklinin varsin muodollinen osallistuminen tilaisuudelle arvovaltaa ja juhlallisuutta. Kaikkiaan 73 edustajaa oli nimetty, mutta 55 saapui paikalle. Näistä vain kahdeksan oli ollut itsenäisyysjulistusta allekirjoittamassa. Joukossa oli paljon nuoria edustajia. Ensimmäinen istunto pidettiin 25. toukokuuta 1787 ja puheenjohtajaksi valittiin yksimielisesti Washington.
Aluksi kokouksen tavoitteena oli vain muuttaa konfederaatioartikloita, jotka silloin hallitsivat osavaltioiden välistä hallintoa, mutta pian päädyttiin laatimaan uusia sääntöjä niiden korvaamiseksi. Lähtökohdaksi otettiin Virginian ehdotus: kaksikamarinen parlamentti, jonka kummankin kamarin jäsenet jakautuivat vapaan väestön määrän mukaisesti.
Pienet osavaltiot pelkäsivät nyt jäävänsä runsasväestöisten määräysvaltaan ja esittivät vastaehdotuksen: yksikamarinen parlamentti, jossa äänestys tapahtui valtioittain. Tällä ns. New Jerseyn suunnitelmalla ei ollut läpimenon mahdollisuuksia. Se sisälsi kuitenkin pykälän, jonka mukaan "Yhdysvaltain kongressin päätökset" ovat "valtioiden [...] ylimpänä lakina". Tästä tuli liittovaltiojärjestelmän peruspilareita.
Historia > Kolme kompromissia

Väittely suunnitelmista kävi niin kuumaksi, että pienten valtioiden edustajat uhkasivat lähteä kotiin. Franklinin johtama erikoisvaliokunta pelasti konventin laatimalla "suuren kompromissin": alempaan kamariin edustajat jaettiin väkiluvun mukaan, ylempään kamariin jokainen valtio sai yhtä monta edustajaa.
Alemman kamarin oikea paikkajako osavaltioiden kesken edellytti väestönlaskentoja, joten Yhdysvaltain perustuslakiin tulikin edelleen noudatettava pykälä niiden järjestämisestä. Pohjoiset valtiot halusivat jättää paikkajaossa huomiotta orjat, etelä oli valmis suostumaan tähän vain verotuksen osalta, joka myös jakautuisi väestön mukaan. Syntyi toinen ns. kolmen viidesosan kompromissi tilanteen ratkaisemiseksi: kolme valkoista kansalaista vastaa viittä mustaa orjaa sekä verojen että paikkajaon kannalta.
Vielä kolmaskin kompromissi oli tarpeen ennen kuin ehdotus saatiin päätökseen. Liikemiespiirit halusivat, että kauppaa koskeviin säädöksiin riitti yksinkertainen enemmistö. Etelävaltiot saatiin suostumaan tähän vasta, kun niille luvattiin vientimaksujen kieltäminen ainaiseksi sekä orjakauppaan puuttumisen kieltäminen 20 vuodeksi.
Kolme suurta kompromissia ovat ajan saatossa saaneet eniten huomiota. Näkökulmalla ei kuitenkaan oteta huomioon sitä, että useimmista asioista edustajat olivat yksimielisiä. Tuomarit nimitettiin virkoihinsa eliniäksi. Kansanedustajien toimikaudeksi tuli kaksi, senaattorien kuusi ja presidentin neljä vuotta. Senaattorien ja presidentin vaali määrättiin välilliseksi, kansaa suoraan edustamaan tarkoitettiin vain edustajainhuone. Sittemmin senaatinvaalit on muutettu suoraksi vaaliksi.
Perustuslakiin kirjattiin vallan kolmijako ensimmäisenä maailmassa, ja valtiomahtien välille niin sanottu valvonnan ja tasapainon periaate (checks and balances), jonka mukaan valtionhallinnon haarat valvovat ja tasapainottavat toistensa toimia. Presidentti johtaa hallitusta, mutta on sidottu noudattamaan lakeja. Kongressi säätää lait, mutta vain presidentin suostumuksella. Presidentti valitsee tuomarit, mutta vain senaatin hyväksynnällä. Tuomarit langettavat tuomiot, mutta presidentillä on armahdusoikeus. Myöhemmin on vielä muodostunut periaatteeksi, että korkein oikeus valvoo lainsäädäntötyötä päättämällä lakien perustuslainmukaisuudesta.
Historia > Elävä asiakirja

Perustuslaki kirjoitettiin avoimeksi dokumentiksi niin, että siihen sallittiin lisäysten tekeminen. Laki itsessään on monoliitti. Alkuperäiseen lakiin eikä sen lisäyksiin puututa. Mutta lisäyksin voidaan kumota myös alkuperäsen lain pykäliä tai siihen tehtyjä lisäyksiä. Ensimmäiset kymmenen lisäystä ovat luettelo kansalaisoikeuksista.
Perustuslakia säätävä konventti teki historiallisesti radikaalin ja käänteentekevän teon laatiessaan hallitusjärjestelmän vapaiden kansalaisten kansakunnalle aristokraattisesti ohjattujen, koko tasavallan ideaan epäileväisesti suhtautuvien monarkioiden keskelle. Vaikka perustuslaki sisälsi rajoituksia demokratialle, siinä oli vahva demokraattinen puoli, jota John Adams piti olennaisena kaikille vapaille hallitusjärjestelmille.
Jotta perustuslaki olisi hyvä, sen pitäisi olla "lyhyt ja epäselvä", sanoi Napoleon. Hyvin todennäköisesti hänellä oli mielessään Yhdysvaltain perustuslaki. Asiakirja on tarkoituksella laadittu niin yleisluontoisin sanakääntein, että keskushallitus saattoi ottaa osavaltioiden omanaan pitämät oikeudet omakseen silloin kun kriisi tai historiallinen muutos niin vaati. Tämä salli myöhemmin mm. rotuerottelun lopettamisen pakolla Etelävaltioissa.
Historia > Ratifiointi

Konventti määräsi, että osavaltioihin tulisi perustaa erityiset perustuslakikonventit, ja että perustuslaki tulisi voimaan kun se olisi ratifioitu yhdeksässä osavaltiossa. Raja saavutettiin kevään 1788 aikana, mutta perustuslailta puuttui vielä poliittisesti ja taloudellisesti merkittävien Virginian ja New Yorkin hyväksyntä. Virginia antoi hyväksyntänsä sillä ehdolla, että perustuslakiin lisättiin vielä Bill of Rights eli luettelo kansalaisvapauksista. Saatuaan siitä takeet Virginia ja New York ratifioivat perustuslain, minkä jälkeen sen katsottiin astuneen voimaan. Virginialaisten vaatima kymmenkohtainen Bill of Rights liitettiin perustuslakiin vuonna 1791.
Artiklat > Johtolause

Lain syntytapa ja tarkoitus.
Artiklat > Ensimmäinen artikla

Lainsäädäntövalta annetaan kongressille, joka jaetaan kahteen kamariin, edustajainhuoneeseen ja senaattiin. Osavaltioiden välisenä kompromissina osavaltioilla on edustajainhuoneessa edustus väkilukunsa mukaan, mutta senaatissa kaikilla osavaltioilla on yhtä monta edustajaa.
Artiklat > Toinen artikla

Toimeenpanovalta sekä presidentin ja varapresidentin toimet määritellään, sekä presidentin valinta, kelpoisuus ja toimikauden pituus.
Artiklat > Kolmas artikla

Tuomiovalta. Liittovaltion korkein oikeus määritellään ylimmäksi oikeusasteeksi. Liittovaltion tuomarit nimitetään eliniäksi.
Artiklat > Neljäs artikla

Osavaltioiden valtaoikeudet ja niiden rajat. Osavaltioille annetaan oikeus laatia omat lakinsa ja valvoa niitä. Kongressi saa säätää liittovaltion tasoisia lakeja siitä, miten osavaltioiden kuuluu kunnioittaa toistensa lakeja.
Artiklat > Viides artikla

Perustuslain lisäyksen esittämisen ja hyväksymisen prosessit senaatissa, edustajainhuoneessa ja osavaltioiden lainsäädäntöelimissä.
Artiklat > Kuudes artikla

Liittovaltion valtaoikeudet. Liittovaltion laki määritellään osavaltioiden lakeja ja paikallisia lakeja ylemmäksi. Se on voimassa, jos osavaltion laki on sen kanssa ristiriidassa.
Artiklat > Seitsemäs artikla

Perustuslain ratifiointiprosessin kuvaus.
Ratifioimattomat lisäysehdotukset > Vireillä olevat

Vireillä oleville ehdotuksille ei ole asetettu mitään takarajaa, mihin mennessä ne pitää ratifioida. Korkein oikeus päätti vuonna 1939, että kongressi voi myöhemmin asettaa näille lisäysehdotuksille takarajan.
| Ehdotus | Keskeinen sisältö | Pantu vireille | Tila |
| --- | --- | --- | --- |
| Article the First | muuttaisi edustajainhuoneen kokoonpanoa siten, että edustajien määrä olisi vakio suhteessa kansalaisiin, enintään 1 edustaja jokaista 50 000 kansalaista kohden. | 1789 | 11 osavaltiota ratifioinut |
| Titles of Nobility Amendment | poistaisi Yhdysvaltain kansalaisuuden sellaisilta henkilöiltä, jotka käyttävät ulkomaalaisia aatelistitteleitä. | 1810 | 12 osavaltiota ratifioinut |
| Corwin Amendment | kieltäisi kongressia säätämästä lakeja, joilla puututtaisiin osavaltioiden "sisäisiin institutioihin" (mm. orjuus) | 1861 | 2 osavaltiota ratifioinut |
| Child Labor Amendment | antaisi kongressille vallan säädellä tai kieltää työnteon alle 18-vuotiailta | 1924 | 28 osavaltiota ratifioinut |
Lähde:
Ratifioimattomat lisäysehdotukset > Vanhentuneet

| Ehdotus | Keskeinen sisältö | Pantu vireille | Vanhentui |
| --- | --- | --- | --- |
| Equal Rights Amendment | takaisi tasavertaisuuden lain edessä sukupuolesta riippumatta | 1923 | 1982 |
| District of Columbia Voting Rights Amendment | takaisi Washington DC:lle samanlaisen edustuksen kongressissa kuin osavaltioilla | 1978 | 1985 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain perustuslaki Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Säätäminen: Perustuslaillinen konventti (1787)
Lisäykset: 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 • 25 • 26 • 27
Muuta: Bill of Rights • Reconstruction Amendments
Ratifioimattomat lisäysehdotukset: Article the First • Titles of Nobility Amendment • Corwin Amendment • Child Labor Amendment • Equal Rights Amendment • District of Columbia Voting Rights Amendment
Alexander Hamilton, perustuslain innokkain edistäjä.
Philadelphian konventti allekirjoittaa perustuslain. Howard Chandler Christyn maalaus vuodelta 1940.
Korkeimman oikeuden talon marmoriin on kultakirjaimin kaiverrettu tuomari John Marshallin päätös, joka aloitti lakien perustuslaillisuuden valvonnan 1803: "Juuri tuomiovallalle kuuluu painokkaasti oikeus ja velvollisuus sanoa mikä laki on."
Perustuslain isänä tunnettu James Madison.
Nicole Oresme

| Nicole Oresme |
| --- | --- |
 Miniatuuri Oremen teoksesta Traité de l’espere.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1320 Allemange, Normandia, Ranska
Kuollut: 11. heinäkuuta 1382 Lisieux, Ranska
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Collège de Navarre
Oppilaat:  Heinrich von Langenstein
Tutkimusalue:  Filosofi
Tunnetut työt:  koordinaatiston käyttö, eksponenttien laskusääntö
 Käytetään myös nimeä Nicholas ja sukunimestä muotoa d'Oresme. 
Nicole Oresme (Nicolas Oresme; n. 1320 – 11. heinäkuuta 1382) oli ranskalainen skolastinen filosofi ja teologi, jonka työt koskettelivat taloustiedettä, matematiikkaa, tähtitiedettä, fysiikkaa, psykologiaa ja musiikin teoriaa, ja toimi Lisieux'n piispana ja kuningas Kaarle V:n neuvonantajana. Hänen keskeisimmät saavutukset tieteelle olivat murtopotenssien käyttö sekä eksponenttien laskusääntöjen kehittäminen. Lisäksi hän tutki kenties ensimmäisenä Euroopassa nykyistä koordinaatistoa vastaavaa esitystä ja ymmärsi sen yhteyden fysiikkaan; hän johti koordinaatiston geometrisen tarkastelun avulla tasaisesti kiihtyvään liikkeseen liittyvän kaavan  \scriptstyle s=s_{0}+v_{0}t+{\frac {1}{2}}at^{2}. Tieteellisen työn ohessa hän oli huomattava aikansa tieteen kansantajuistaja.
Oresme käänsi useita Aristoteleen teoksia kuninkaaltaansa saamien käskyjen mukaisesti. Hän laati runsaasti Aristotelesta kritisoivia kommentaareja. Teoksessa Livre du ciel et du monde Oresme esitti ajatuksia liikkeen suhteellisuudesta ja pohti kysymystä, kiertääkö taivas päivittäin Maan ympäri vai pyöriikö Maa akselinsa ympäri. Matematiikassa hän totesi myös, että päättymätön sarja voi joko hajaantua tai lähestyä jotakin äärellistä lukua. Talous­tieteessä hänet muistetaan Greshamin lain muotoilijana: ”huonommalla rahalla on taipumus syrjäyttää hyvä raha pois kierrosta.” Tämä tarkoittaa sitä, että jos kaksi eriarvoista valuuttaa on hyväksytty maksuvälineiksi, niin maksuvälineistä arvokkaampi jää säästöön ja kauppaa tehdään arvoltaan heikommalla valuutalla.