stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Monroe
Paikkoja

Monroe, paikkakunta Georgiassa, Yhdysvalloissa
Monroe, paikkakunta Louisianassa, Yhdysvalloissa
Monroe, paikkakunta Michiganissa, Yhdysvalloissa
Monroen piirikunta, piirikunta Floridassa, Yhdysvalloissa
Monroen piirikunta, piirikunta Michiganissa, Yhdysvalloissa
Monroen piirikunta, piirikunta New Yorkin osavaltiossa, Yhdysvalloissa
Monroen piirikunta, piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa
Muuta

Monroe, iskunvaimenninmerkki
Monroe, tamperelainen elokuvakerho ja sen jäsenlehti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Miike Snow

| Miike Snow |
| --- | --- |
 Miike Snow
Tiedot
Toiminnassa:  2007–
Tyylilaji:  indie rock, indie pop, synthpop, indietronica, alternative dance
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Jäsenet:  Christian Karlsson Pontus Winnberg Andrew Wyatt
Levy-yhtiö:  Downtown, MapleMusic, Columbia, RCRD LBL
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miike Snow on ruotsalainen indie pop -yhtye, joka perustettiin vuonna 2007. Se koostuu Bloodshy & Avantin tuottajaryhmästä sekä yhdysvaltalaisesta laulajasta Andrew Wyattista. Yhtyettä edustaa usein siluettikuva jackalopesta. Miike Snow on julkaissut kolme studioalbumia: Miike Snow  vuonna 2009, Happy to You vuonna 2012 sekä iii vuonna 2016.
Diskografia

Miike Snow (2009)
Happy to You (2012)
iii (2016)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miike Snow Wikimedia Commonsissa
Salonkylä

Salonkylä voi tarkoittaa seuraavia:
Salonkylä, entisen Saloisten kunnan kirkonkylä
Salonkylä, kylä Alavudella
Salonkylä, kylä Kaustisella
Salonkylä, kylä Suojärvellä
Salonkylä, kylä Lopella, viralliselta nimeltään Salo
Salonkylä, kylä entisessä Rymättylän kunnassa, nykyisessä Naantalin kaupungissa
Salon kylä, kylä Salossa
Salonkylä, kylä Suojärvellä Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Salo (myös: Salonkylä), kylä Laitilassa
Mäeküla

| Mäeküla |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Haabersti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,45 km²
Väkiluku (1.1.2018):  2
 – Väestötiheys:  1,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mäeküla on asuinalue (vir. asum) Haaberstin kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 145 hehtaaria ja väkiluku 2 henkeä (1.1.2018).
Viron sääpalvelun Harkun säätutka. Vanhempi, alempana sijainnut tutkakupu on nyttemmin purettu. Tutkatornin yläpäässä olevan kuvun alla on uudempi, suomalaisvalmisteinen säätutka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mäeküla Wikimedia Commonsissa
Mitta

Intuitiivisesti mitta on kuvaus, joka liittää jokaiseen mitattavaan joukkoon ei-negatiivisen reaaliluvun, missä osajoukot kuvautuvat pienemmille luvuille.
Mitta on mittateorian peruskäsite, jolla tarkoitetaan funktiota, jonka halutaan liittävän erilaisiin tutkittaviin joukkoihin esimerkiksi lukumäärä, pituus, pinta-ala, tilavuus tai todennäköisyys. Mitan käsitteeseen pohjautuvat todennäköisyysteoria ja integraalilaskennan yleinen teoria.
Lebesguen mitta  m reaalilukujen joukossa  \mathbb {R}  ja sen osajoukoissa mittaa välin pituutta:  m([3,8])=5. Usean pistevieraan välin yhdisteen mitta on näiden osavälien mittojen summa. Joukon  \mathbb {R} ^{2} Lebesguen mitta mittaa joukkojen pinta-alaa, jne. Ihan kaikille joukon  \mathbb {R}  osajoukoille Lebesguen mittaa ei pysty määrittelemään. Niistä, joille pystyy, käytetään termiä mitallinen joukko.
Lukumäärämitta puolestaan kertoo joukon alkioiden lukumäärän paitsi että äärettömillä joukoilla se saa arvon  \infty . Sen pystyy määrittelemään kaikille joukoille. Muitakin mittoja on loputtomasti.
Tässä artikkelissa "mitta" tarkoittaa positiivista mittaa eli sellaista, jonka arvot ovat joukossa  [0,\infty ].
Kompleksinen mitta määritellään muuten samoin, mutta sen arvojen pitää olla kompleksilukuja (siis  \infty  on kielletty).
Merkkinen mitta määritellään muuten samoin, mutta sen arvojen pitää kuulua joukkoon  \mathbb {R}  tai  \mathbb {R} \cup \{\pm \infty \} riippuen siitä, minkä oppikirjan määritelmää käytetään. Välin  [0,1] osajoukkoihin rajoitettu Lebesguen mitta on näitä kaikkia, mutta koko joukon  \mathbb {R}  Lebesguen mitta ei tietenkään ole kompleksinen mitta.
Määritelmä

Merkitään  [0,\infty ]:=[0,\infty [\,\cup \,\{+\infty \} (laajennetun lukusuoran ei-negatiivinen osa).
Oletetaan, että  X on joukko ja  {\mathcal {A}} on jokin joukon  X sigma-algebra. Sanomme, että funktio  \mu :{\mathcal {A}}\rightarrow [0,\infty ] on mitta, jos seuraavat kaksi ehtoa pätevät:
Tyhjän joukon mitta on nolla, eli  \mu (\emptyset )=0
Jos joukot  A_{i}\in {\mathcal {A}},  i\in \mathbb {N} , ovat erillisiä, niin  \mu \left(\bigcup _{i\in \mathbb {N} }A_{i}\right)=\sum _{i\in \mathbb {N} }\mu (A_{i}).
Ehtoa (2) kutsutaan usein täysadditiivisuudeksi tai  \sigma -additiivisuudeksi.
Jos  \mu :{\mathcal {A}}\rightarrow [0,\infty ] on mitta joukossa  X, niin kutsumme kolmikkoa  (X,{\mathcal {A}},\mu ) mitta-avaruudeksi. Joukkoa  X kutsutaan tällöin perusjoukoksi ja sigma-algebran  {\mathcal {A}} alkioita mitallisiksi joukoiksi.
Ominaisuuksia

Mitan määritelmän avulla voidaan osoittaa esimerkiksi seuraavat ominaisuudet jokaisessa mitta-avaruudessa  (X,{\mathcal {A}},\mu ):
Monotonisuus: jos  A,B\in {\mathcal {A}} ja  A\subset B, niin  \mu (A)\leq \mu (B).
Subadditiivisuus: jos  A_{i}\in {\mathcal {A}},  i\in \mathbb {N}  (eivät välttämättä erillisiä), niin  \mu \left(\bigcup _{i\in \mathbb {N} }A_{i}\right)\leq \sum _{i\in \mathbb {N} }\mu (A_{i}).
Konvergenssilauseet:
Jos  B_{i}\in {\mathcal {A}},  i\in \mathbb {N} , ja  B_{1}\subset B_{2}\subset ..., niin  \mu \left(\bigcup _{i=1}^{\infty }B_{i}\right)=\lim _{i\rightarrow \infty }\mu (B_{i}).
Jos  C_{i}\in {\mathcal {A}},  i\in \mathbb {N} ,  C_{1}\supset C_{2}\supset ... ja  \mu (C_{1})<\infty , niin  \mu \left(\bigcap _{i=1}^{\infty }C_{i}\right)=\lim _{i\rightarrow \infty }\mu (C_{i}).
Ulkomitan määräämä mitta

Usein mittateoriassa mitta pyritään määrittelemään ns. ulkomitan avulla. Ulkomitta ei itsessään ole (yleensä) mitta, mutta siitä saadaan Carathéodoryn lauseen avulla mitta. Näin saatuja mittoja ovat mm. Hausdorffin mitat ja Lebesguen mitta.
Nimityksiä

Joukkoa  N\subset X kutsutaan μ-nollamittaiseksi jos ja vain jos  \mu (N)=0.
Ominaisuuden  P sanotaan pätevän μ-melkein kaikkialla joukossa X jos ja vain jos suurin X:n osajoukko N, jossa ominaisuus P ei päde, on μ-nollamittainen.
Mitta-avaruus on äärellinen, jos perusjoukon mitta on äärellinen. Mitta-avaruutta sanotaan σ-äärelliseksi, jos perusjoukko on numeroituva yhdiste äärellismittaisista joukoista. Voidaan osoittaa, että σ-äärellisten joukkojen numeroituva yhdiste on σ-äärellinen.
Esimerkiksi reaalilukujen joukko  \mathbb {R}  varustettuna Lebesguen mitalla  m on σ-äärellinen mutta ei äärellinen. Se ei ole äärellinen, koska  m(\mathbb {R} )=\infty . Tarkastellaan suljettuja välejä  [k,k+1] kaikilla kokonaisluvuilla  k. Näitä on numeroituvan monta, kaikkien mitta on  1, ja niiden yhdiste on koko reaaliakseli. Tarkastellaan reaalilukujen joukkoa varustettuna lukumäärämitalla  \mu , joka antaa äärellisen joukon alkioiden lukumäärän mutta äärettömille joukoille arvon  \infty . Tämä mitta  \mu  ei ole σ-äärellinen, sillä jokainen äärellismittainen joukko sisältää vain äärellisen monta pistettä, joten reaaliakselia ei saada numeroituvana yhdisteenä äärellismittaisista joukoista (äärellisten joukkojen numeroituva yhdiste kun on numeroituva toisin kuin  \mathbb {R} ).
Erityisiä mittoja

Mitta on täydellinen, jos jokaisen nollamittaisen joukon osajoukko mitallinen. Voidaan osoittaa, että jokainen mitta voidaan täydellistää täydelliseksi mitaksi laajentamalla sigma-algebraa.
Mitta on Borel, jos jokainen Borel-joukko on mitallinen.
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Moreau

Moreau on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Christophe Moreau (s. 1971), ranskalainen kilpapyöräilijä
Ernest Moreau de Melen (1879–1968), belgialainen jalkapalloilija
Ethan Moreau (s. 1975), kanadalainen jääkiekkoilija
Gustave Moreau (1826–1898), ranskalainen taidemaalari
Jacques-Joseph Moreau de Tours (1804–1884), ranskalainen psykiatri
Janet Moreau (1927–2021), yhdysvaltalainen pika- ja viestijuoksija
Jean Victor Marie Moreau (1763–1813), ranskalainen kenraali
Jeanne Moreau (1928–2017), ranskalainen näyttelijä, ohjaaja ja laulaja
Madeleine Moreau (1928–1995), ranskalainen uimahyppääjä, olympiamitalisti ja Euroopan mestari
Pierre Louis Moreau de Maupertuis (1698–1759), ranskalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä
Reginald Ernest Moreau (1897–1970), englantilainen lintutieteilijä
Kuvitteellisia henkilöitä

tohtori Moreau, hahmo H. G. Wellsin tieteisromaanissa Tohtori Moreaun saari
Andre-Louis Moreau, päähenkilö Rafael Sabatinin romaanissa Scaramouche
Muita

2277 Moreau, asteroidi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
San Marinon parlamenttivaalit 1998

San Marinon parlamenttivaalit 1998 toimitettiin 31. toukokuuta 1998 San Marinossa. Vaaleissa valittiin 60 edustajaa San Marinon suur- ja yleisneuvostoon. Valittujen joukossa oli myös kahdeksan naista. Maan äänioikeutetuista yli kolme neljännestä äänesti.
Tulokset

Paikkajako vaalien 1998 jälkeen:
Kristillisdemokraatit: 25
Sosialistit: 14
Progressiiviset demokraatit-IM-CD: 11
Demokraattinen kansanpuolue: 6
Reformistisosialistit: 2
Kommunistit: 2.
Miltiades vanhempi

| Miltiades> Μιλτιάδης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: n. 590 eaa. Ateena
Kuollut: n. 524 eaa.
Miltiades vanhempi (m.kreik. Μιλτιάδης, Miltiadēs; n. 590–524 eaa.) oli antiikin kreikkalainen, joka oli kotoisin Ateenasta ja toimi Traakian Khersonesoksen tyrannina.
Elämä

Miltiades oli Kypseloksen poika ja vanhin Kimonin sukuun kuuluneesta kolmesta Miltiades-nimisestä miehestä. Suku oli kotoisin Aiginalta ja juonsi alkuperänsä Aiakokseen. Miltiadeen isä Kypselos oli huomattava henkilö tyranni Peisistratoksen ajan Ateenassa. Miltiades voitti nelivaljakkoajot vuoden 560 eaa. Olympian kisoissa.
Kun Traakian Khersonesosta asuttaneet traakialaiset dolonkialaiset olivat sodassa absinthialaisten kanssa, he pyysivät neuvoa Delfoin oraakkelilta. Oraakkeli kehotti heitä sallimaan, että ensimmäinen mies, joka kestitsisi heitä heidän lähdettyään temppelistä, perustaisi heidän maahansa siirtokunnan. Kyseinen henkilö oli Miltiades, joka oli halukas pääsemään Peisistratoksen vallan alta ja otti siirtokunnan perustamisen mielellään tehtäväkseen. Näin Miltiadeesta tuli Khersonesoksen tyranni. Hän linnoitti niemimaan rakennuttamalla sen kannaksen poikki muurin. Miltiades jäi vangiksi sodassa lampsakoslaisia vastaan, mutta hänet vapautettiin Kroisoksen vaatimuksesta.
Miltiades kuoli jättämättä jälkeensä omia lapsia. Hänen kuolemansa jälkeen Khersonesoksen tyrannia siirtyi Stesagoras II:lle, joka oli Miltiadeen velipuolen Kimon Koalemoksen poika, ja tämän jälkeen Kimonin toiselle pojalle Miltiades nuoremmalle. Miltiadeen kunniaksi järjestettiin uhrijuhlat ja kisat, joihin kukaan lampsakoslainen ei saanut osallistua.
Sekä Cornelius Nepos että Pausanias sekoittavat Miltiades vanhemman Miltiades nuorempaan.
Royal Radio

| Royal Radio Royal Family |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. kesäkuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Monopolimies, Coach Beats, Roitzu, Tiedemies, Lost Turntablos, Da Riffs
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 47.10
 Levy-yhtiö: Kingsize
Royal Familyn muut julkaisut
| Pyöreän pöydän ritarit 2004 | Royal Radio 2005 |   |
Royal Radio on suomalaisen hip hop -kokoonpano Royal Familyn toinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka julkaistiin 1. kesäkuuta 2005.
Kappaleet

Intro – 1.59
So Fast – 3.50  (YOR123, 2 Språk)
Hey Kids – 3.51  (YOR123, Apollo)
Oh - No – 2.41  (Pikku G)
Tsekkaa Ittes – 3.34  (Skandaali, Iki-W)
Skit – 0.24
Mihin mennä – 4.07  (Koo-S)
Ne toiset – 3.31  (Klassikko)
Ei mistään hinnast – 3.44  (Cheek, Skandaali, Spesialisti)
Rock da Planet – 3.09  (Freestyle)
With Style – 4.45  (YOR123, Apollo, Ideaali, Karimbo)
Living Legends – 3.45  (Skandaali, YOR123, Mopreme Shakur)
Ready for Anything – 3.43  (YOR123, Skandaali)
Skit – 0.21
Alku ja loppu – 3.39  (2 Språk)
Sauramo

Sauramo voi tarkoittaa seuraavia:
sauramot, kasvisuku
Sauramo, suomenkielinen etunimi. Nimeä ovat käyttäneet:
Sauramo Oksanen (1888–1945), suomalainen Kasvatusopillisen korkeakoulun piirustuksen ja naisten käsityön lehtori ja oppikirjojen tekijä
Sauramo, suomenkielinen sukunimi. Nimeä ovat käyttäneet:
Hannes Sauramo (1914–2004), suomalainen lääkäri ja Helsingin yliopiston synnytys- ja naistentautiopin dosentti
Lauri Öhman (ent. Sauramo, 1902–1969), suomalainen eversti ja yleisesikuntaupseeri
Lauri Sauramo, kirjailija Lauri Soinisen (1875–1919), käyttämä nimimerkki
Marit Sauramo (s. 1954), suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi
Matti Sauramo (1889–1958), suomalainen kvartäärigeologi
Pekka Sauramo, suomalainen taloustieteilijä
Pentti Sauramo (1912–1995), suomalainen varatuomari ja Panimoteollisuusyhdistyksen sekä Virvoitusjuomateollisuuden yhdistyksen toimitusjohtaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sauramo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
San Marinon parlamenttivaalit 2008

San Marinon parlamenttivaalit 2008 toimitettiin 9. marraskuuta 2008 San Marinossa. Vaaleissa valittiin 60 edustajaa San Marinon suur- ja yleisneuvostoon. Valittujen joukossa oli yhdeksän naista. Äänestysprosentti oli n. 68,5. San Marinon puolesta -blokki sai 35 edustajaa, Reformeja ja Vapautta -blokki puolestaan 25
Tulokset

Paikkajako vaalien 2008 jälkeen:
Kristillisdemokraatit - Eurokansanpuolue - Arengo ja vapaus: 22
Sosialistien ja demokraattien puolue: 18
Kansanpuolue: 7
Yhdistynyt vasemmisto: 5
Vapauslista: 4
Maltillinen Sammerine: 2
Keskustalaisdemokraatit: 2.
Myyttiset alkuasuttajat

Myyttiset alkuasuttajat ovat useissa mytologioissa esiintyviä kuvitteellisia kansoja tai olentoja, jotka ovat asuttaneet jotain maata tai aluetta ennen sen nykyistä väestöä, mutta joutuneet sittemmin väistymään. Tällaisten alkuasuttajien toiminnalla on selitetty muun muassa poikkeuksellisia maastonmuotoja.
Usein myyttiset alkuasuttajat olivat jumalia tai jumalaisia, mutta toiset saattoivat olla pahoja ja arvaamattomia. Pohjoismaissa ja Baltiassa on laajalti uskottu alueella muinoin asuneisiin jättiläisiin, ja joskus myös kääpiöihin. Myös lappalaiset on uskottu alkuasuttajiksi monin paikoin fennoskandiassa. Australian alkuasukkaat uskoivat jumalten tehneen maanmuotoja uniajaksi kutsuttuna alkuaikana.
Suomen myyttiset alkuasuttajat

Suomessa muun muassa maanpinnan ja kallioiden muotoa, kasvillisuutta, saaria, vesistöjä, soita, isoja kiviä, aarteita, virvatulia ja kivirakennelmia on selitetty muinaisilla olennoilla. Maanpinnan ja vedenpohjan muodot syntyivät erään käsityksen mukaan jo maailman alussa, kun jokin jättikokoinen olento tai ihminen, esimerkiksi Väinämöinen, liikutteli ruumistaan. Väinämöinen tai joku muu saattoi myöhemminkin iskeä tai raaputtaa viivoja ja merkkejä kallioon. Jättiläiset ja hiidet ovat heitelleet ja vieritelleet isoja kiviä, ja asetelleet niitä korkeille paikoille siirtolohkareina sittemmin tunnettuihin muodostelmiin. Lappalaiset ja hiidet ovat koonneet kiviröykkiöitä, jotka tunnettiin esimerkiksi hiidenkiukaina.
Moni aarretta koskeva tarina kertoo hiitten, peikkojen tai lappalaisten asuneen joskus alueella, ja jättäneen lähtiessään aarteen piilopaikkaansa.
Joskus on jopa kerrottu useammasta asutusaallosta. Esimerkiksi Pohjanlahden rannoilla kerrotaan asuneen ensin isokokoisen jatulien kansan, sitten pienikokoisten lappalaisten, ja lopuksi suomalaisten.
Suomen myyttiset alkuasuttajat > Joitakin alkuasuttajia

lappalaiset
pakanat
jättiläiset
kalevanpojat
jatulit
metelit
soinit
hiidet
peikot
munkkilaiset
päiviläiset
Suomen myyttiset alkuasuttajat > Muita maastoa luoneita olentoja

Sampsa Pellervoinen kylvi varvut, pensaat ja puut
Väinämöinen loi joidenkin käsitysten mukaan maanpintaa, ja iski kallioonkin merkkinsä. Hän myös poistui vesitse uuden uskon tieltä, kuten Kalevanpojat
Vennon härkä Uljamoinen kynti erään savolaisen uskomuksen mukaan metsät ja suot, kuten pellot kynnetään
Suomen myyttiset alkuasuttajat > Uudisasuttajia

Muun muassa seuraavat ryhmät tarujen mukaan syrjäyttivät myyttisiä alkuasuttajia
ihmiset
suomalaiset
kristityt, kastetut, kirkkokansa
untamoiset
savolaiset
monolaiset
talonpojat
kaskeajat, uudisraivaajat
Saalis (elokuva)

| Saalis |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Taru Mäkelä
Käsikirjoittaja:  Taru Mäkelä
Tuottaja:  Lasse Saarinen Misha Jaari Ulla Simonen Cilla Werning
Säveltäjä:  Jukka Siikavire
Kuvaaja:  Jouko Seppälä
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar Kinosto
Ensi-ilta:  6. huhtikuuta 2007
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saalis (myös Saalis – Tarua ja totta Mäkelän suvusta) on Taru Mäkelän ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2007.
Elokuva on henkilö- ja haastatteludokumentti ohjaaja Mäkelän suvusta, joka on ollut merkittävässä asemassa suomalaisessa elokuvahistoriassa. Suvun jäseniä ovat muun muassa Väinö Mäkelä, Mauno Mäkelä, Jukka Mäkelä ja Jussi Mäkelä. Elokuva pyrkii kertomaan henkilökohtaisen aiheen kautta yleisesti porvariston elämästä ja arvomaailmasta.
San Marinon parlamenttivaalit 2001

San Marinon parlamenttivaalit 2001 toimitettiin San Marinossa 10. kesäkuuta 2001. Vaaleissa valittiin 60 edustajaa San Marinon suur- ja yleisneuvostoon. Mukana oli kymmenen naista. Vaalit olivat maan ensimmäiset ennenaikaisesti pidetyt. Vaalit pidettiin hallituskriisin vuoksi. Äänestysprosentti oli 74, hiukan vuoden 1998 vaalien tasoa pienempi.
Tulokset

Paikkajako:
Kristillisdemokraatit: 25
Sosialistit: 15
Demokraatit: 12
Demokraattinen kansanpuolue: 5
Kommunistit: 2
Kansallisliitto: 1.
Saura

Saura voi tarkoittaa seuraavia:
Saura, Jarkko Even albumi vuodelta 1987
Elias Saura, suomalainen kauppaneuvos
Carlos Saura, espanjalainen elokuvaohjaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saura”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Monreale

| Monreale |
| --- | --- |
 Monrealen sijainti Palermon metropolikaupungissa
 Koordinaatit: 38°04′54″N, 13°17′20″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Sisilia
Metropolikaupunki:  Palermo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  530,18 km²
Väkiluku (2017):  39 032
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monreale ([monreˈaːle], sisiliaksi Murriali) on kaupunki ja kunta Palermon metropolikaupungissa Sisiliassa, Etelä-Italiassa. Se sijaitsee Monte Caputon rinteessä, jolta avautuvat näkymät erittäin hedelmälliseen La Conca d’oron (Kultainen kuori) laaksoon. Se on appelsiini-, oliivi- ja mantelipuiden tuotantoalue, jonka tuotteita viedään suuria määriä vientiin. Kaupungissa on noin 39 000 asukasta ja se sijaitsee noin 7 kilometriä sisämaassa, etelään Palermosta.
Monreale muodostaa oman arkkihiippakuntansa. Siellä on Monrealen historiallinen normannilais-bysanttilainen katedraali, joka kuuluu yhdeksän rakennuksen Unescon maailmanperintökohteeseen Arabi-normannilainen Palermo sekä Cefalùn ja Monrealen katedraalikirkot.
Historia

Arabien miehitettyä Palermon (Sisilian emiraatti) Palermon piispa joutui siirtämään istuimensa pääkaupungin ulkopuolelle. Katedraalin rooli määrättiin vaatimattomalle pienelle kirkolle, Aghia Kiriakille läheisessä kylässä, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Monreale. Normannien valloituksen jälkeen vuonna 1072 kristityt ottivat takaisin entisen Palermon katedraalin. Todennäköisesti kylän rooli väliaikaisena kirkollisena keskuksena vaikutti kuningas Vilhelm II:n päätökseen rakentaa katedraali sinne.
Monreale oli pitkään pieni kylä. Alueelle tuli lisää ihmisiä ja kauppaa, kun Sisilian normannikuninkaat valitsivat alueen metsästysmaikseen ja kun kuninkaalliset rakensivat palatsin (joka on luultavasti tunnistettavissa nykyaikaisesta kaupungintalosta).
Kuningas Vilhelm II:n aikana perustettiin Cava de’ Tirrenistä tulleiden benediktiiniläismunkkien luostari kirkkoineen, ja sille annettiin hallittavaksi suuria omaisuuksia. Uudella rakennuksella oli myös tärkeä puolustustehtävä. Monreale oli Sisilian metropoliittaisen arkkipiispan kotipaikka, jolla oli siitä lähtien merkittävä vaikutus Sisiliaan.
1800-luvulla alaikäisten avioliitot tai avioliitot, jotka solmittiin ilman morsiamen vanhempien siunausta, tunnettiin ”Monrealen avioliittoina” Eliza Lynn Lintonin mukaan. Nämä viittasivat syrjäisissä paikoissa solmittuihin avioliittoihin, joissa lakia ei noudatettu.
Tärkeimmät nähtävyydet > Katedraali

Monrealen katedraali on yksi suurimmista säilyneistä esimerkeistä normanniarkkitehtuurista. Vilhelm II käynnisti sen rakennustyöt vuonna 1174 ja se valmistui neljä vuotta myöhemmin. Vuonna 1182 Neitsyt Marian syntymän kunniaksi omistettu kirkko nostettiin paavi Lucius III:n bullaan metropoliittakatedraaliksi .
Kirkko on Italian kansallinen muistomerkki ja yksi Sisilian tärkeimmistä nähtävyyksistä. Se on 102 metriä pitkä ja 40 metriä leveä. Julkisivua hallitsevat kaksi suurta tornia, joista toinen tuhoutui osittain salaman vaikutuksesta vuonna 1807, ja portaali romaanisilla pronssiovilla, jotka on koristellut Bonanno Pisano. Sisustuksen pohjana on ogivaalisilla arkadeilla jaettu latinalainen risti, ja sitä koristaa freskosarjat, jotka toteutettiin William II:n ja Sisilian Tancredin hallituskauden aikana (n. 1194). Luostarissa on 228 pientä pylvästä, joista jokainen on koristeltu erilaisilla provencelaisesta, burgundilaisesta, arabialaisesta ja Salernon keskiaikaisesta taiteesta saaduilla vaikutteilla.
Tärkeimmät nähtävyydet > Muita nähtävyyksiä

Castellaccio (”Paha linna”) on esimerkki linnoitetusta luostarista Monte Caputolla. Kuningas Vilhelm II rakennutti 764 metriä merenpinnan yläpuolella olevan linnan 1100-luvulla yhdessä katedraalin ja siihen liitetyn luostarin kanssa. Se on pohjaltaan epäsäännöllinen, kooltaan noin 80 m x 30 m, ja siinä on neljä tornia länsipuolella, keskitorni ja sisääntulotorni itäpuolella.
San Martino delle Scalen luostarikirkko, joka perustettiin 600-luvulla jKr. Sen pohjana on latinalainen risti, ja siinä on kupoli, kuori, jossa on Paolo De Matteisin (1727) maalauksia, kaksi pientä sivuapsista, kappelit poikkilaivassa ja kymmenen kappelia kussakin käytävässä. Sisustus on koristeltu vuonna 1602 stukoilla. Sakastin lähellä oleva kasteallas on vuodelta 1396.
Collegiatan kirkko (1500-1800-luvuilta)
Santa Ciriacan kirkko
San Silvestron kirkko
Kansainväliset suhteet

Monrealen ystävyyskaupunkeja ovat:
Bielsko-Biała, Puola
Merkittäviä ihmisiä

Rocky Segretta (1899–1953), yhdysvaltalainen jalkapalloilija.
Aiheesta muualla

Monrealen turistiopas
Monreale Cathedral web.archive.org.  18.8.2007. Arkistoitu 18.8.2007. Viitattu 12.6.2022.
Benediktiiniläisluostari
Vilhelm II pyhittää Monrealen katedraalin Neitsyt Marialle.
Monrealen luostari.
Samuel Vriezen

Samuel Vriezen (s. 1973 Groningen) on alankomaalainen säveltäjä ja pianisti. Hän aloitti yksityiset pianonsoiton opintonsa 8-vuotiaana Haarlemissa. Hän opiskeli vuosina 1994–2000 sävellystä Haagin kuninkaallisessa konservatoriossa Louis Andriessenin, Clarence Albertson Barlowin, Martijn Paddingin ja Diderik Wagenaarin johdolla. Vriezen oli mukana järjestämässä Concerten Tot en Met -nykymusiikkitapahtumaa Amsterdamissa vuosina 1997–2004. Hän on toiminut myös mikrotonaaliselle musiikille omistetun Huygens–Fokker-säätiön johdossa.
Vriezenin sävellystuotanto koostuu enimmäkseen kamari-, vokaali- ja pianomusiikista. Pianistina hän on erikoistunut nykymusiikkiin; hänen ohjelmistoonsa kuuluu muun muassa Tom Johnsonin teoksia. Hän on lisäksi julkaissut runoja.