stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juoksujalkaiset

| Juoksujalkaiset |
| --- | --- |
 Ruskojuoksiainen (Lithobius forficatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Tuhatjalkaiset Myriapoda
Luokka::  Juoksujalkaiset Chilopoda  Latreille, 1817
Lahkot
 Siimajuoksiaiset Geophilomorpha  Kivijuoksiaiset Lithobiomorpha  Jättijuoksiaiset Scolopendromorpha  Hämähäkkijuoksiaiset Scutigeromorpha  Craterostigmomorpha 
Katso myös
   Juoksujalkaiset Wikispeciesissä   Juoksujalkaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juoksujalkaiset (Chilopoda) on niveljalkaisten luokka. Ne sekoitetaan usein kaksoisjalkaisiin (Diplopoda), jotka kuitenkin ovat kasvinsyöjiä. Yhdessä ne kuuluvat tuhatjalkaisten (Myriapoda) alajaksoon. Juoksujalkaisiin kuuluu 24 heimoa, joista tunnetaan yhteensä yli 3 100 lajia, mukaan lukien 6 fossiilista lajia. Kokonaislajimääräksi on arvioitu noin 7 000.
Tuntomerkkejä

Juoksujalkaiset ovat litteitä, useista jaokkeista muodostuvia eläimiä, joiden vartalon kussakin jaokkeessa on yksi pari raajoja. Ryhmän erityisenä piirteenä ensimmäinen raajapari on muuntunut pään sivuille osoittaviksi, paksuiksi ja koukkumaisiksi leukaraajoiksi (forcipulae), joiden kärjessä olevaan kynteen tulee tiehyt myrkkyrauhasesta. Vaikka leukaraajat eivät sijaitse päässä, ne toimivat kiinteästi yhdessä eläimen suuosien kanssa. Leukaraajojen väliin eläimen vatsapuolelle jää leukaraajojen tyvilevy, jonka kärkiosan muoto on usein tärkeä lajinmääritystuntomerkki. Täysikasvuisen juoksujalkaisen raajaparien lukumäärä vaihtelee lajista riippuen 15:stä 181:een määrän ollessa aina pariton. Nuorilla yksilöillä raajoja voi olla vähemmän.
Silmät muodostuvat erillisistä pistesilmistä, joita on lajista riippuen nollasta kuuteensataan kappaletta, tavallisesti joitakin kymmeniä. Pistesilmät voivat olla keskenään erikokoisia. Pään etuosassa on pitkät tuntosarvet ja suuosat muodostuvat yhdestä parista voimakkaita yläleukoja sekä kahdesta parista alaleukoja. Eläimen iho läpäisee hyvin kosteutta ja juoksujalkaiset ovat alttiita kuivumiselle. Ilmeisesti osa hapenotosta tapahtuu suoraan ihon läpi, vaikka lähes kaikissa jaokkeissa onkin hengitysputkien aukot. Verenkierto on avoin ja ruumiinnesteen pitää liikkeessä selkäpuolen pitkä, putkimainen sydän.
Elintavat

Juoksujalkaiset ovat petoja. Ne saalistavat tavallisesti pieniä selkärangattomia, mutta suurimmat lajit jopa pieniä nisäkkäitä, liskoja, sammakkoeläimiä sekä muita selkärankaisia. Lajit ovat aktiivisia pääasiassa yöllä tai hämärän aikaan, jolloin ilmankosteus on korkea. Juoksujalkaiset liikkuvat maastossa etsien saalista ja hyökkäävät sen kimppuun nopealla syöksyllä. Saatuaan saaliin kiinni, eläin upottaa terävät leukaraajansa siihen ja ruiskuttaa myrkkyä. Omia saalistajiaan vastaan juoksujalkaiset puolustautuvat pakenemalla hyvin nopeasti, mutta osalla lajeista on lisäksi esimerkiksi myrkkyrauhasia, limaa tuottavia rauhasia tai ne pelottavat uhkaajaansa tuottamalla ääntä.
Juoksujalkaiset viihtyvät maaperässä, lahoavassa kasviaineksessa tai kuorten raoissa, joissa ilmankosteus pysyy korkeana. Osa lajeista on hyvin erikoistuneita elinympäristönsä suhteen.
Lisääntyminen tapahtuu yleensä suvullisesti, mutta joukossa on myös neitseellisesti lisääntyviä lajeja. Parittelun yhteydessä koiras joko siirtää spermapaketin suoraan naaraan sukuaukkoon tai laskee sen maahan ja ohjaa naaraan poimimaan sen. Munien lukumäärä vaihtelee ja joillakin lajeilla naaras hoitaa munia. Toukat ovat aluksi raajattomia, mutta kaikkien raajojen aiheet ovat olemassa jo tuolloin. Kehitys täysikasvuiseksi kestää 2–4 kuukautta ja sukukypsäksi 4–12 kuukautta. Pohjoismaisilla lajeilla kokonaiselinaika lienee useimmiten 2–3 vuotta.
Levinneisyys

Juoksujalkaisia tavataan napaseutuja ja Saharan sisäosia lukuun ottamatta kaikkialla maailmassa. Lajisto on runsain lämpimillä alueilla.
Suomessa tunnetaan 21 lajia, joista muutamat elävät ainoastaan kasvihuoneissa. Lajeista isojuoksiainen (Geophilus electricus) ja tammijuoksiainen (Brachygeophilus truncorum) on vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu vaarantuneiksi (VU). Lisäksi viherjuoksiaisen (Geophilus carpophagus) ainoa tunnettu esiintymispaikka on tuhoutunut ja laji on luokiteltu Suomesta hävinneeksi (RE).
Uskomuksia

Juoksujalkaisista on monia kansanuskomuksia. Vanhan pohjoisamerikkalaisen sanonnan mukaan kun ihmisen hampaat näkyvät, juoksujalkainen laskee ne, minkä jälkeen hampaat putoavat yksitellen.
Aiheesta muualla

ITIS: Chilopoda (englanniksi)
Chilobase: a web resource for Chilopoda taxonomy. (englanniksi)
Tree of Life Web Project (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q43447  Wikispecies: Chilopoda  ADW: Chilopoda  AFD: Chilopoda  BOLD: 75  BugGuide: 20  CoL: 93  EoL: 576  EPPO: 1CHILC  Fauna Europaea: 11598  Fauna Europaea (new): cfb2a34c-02db-456e-9df7-e54ae2db0e9c  GBIF: 360  iNaturalist: 49556  IRMNG: 1272  ITIS: 154400  MilliBase: 1304  NCBI: 7540  NZOR: bfeb0fc2-3644-4262-aed2-81ed7d35351c  Open Tree of Life: 551565  Paleobiology Database: 290412  Plazi: 09C4D4DA-57F1-9FFD-C699-D3B9CD7D1E67  WoRMS: 1304
Suomalaiset opiskelijatapahtumat

Suomalaiset opiskelijatapahtumat ovat osa opiskelijakulttuuria. Tapahtumat on luetteloitu aakkosjärjestyksessä.
Akateeminen Aurajokilaivuritutkinto

Akateeminen Aurajokilaivuritutkinto, lyhyemmin AATU on vuosittain Turussa, toukokuussa järjestettävä opiskelijatapahtuma, jossa osanottajat kiertävät Aurajoessa sijaitsevia ravintolalaivoja sekä muita ennalta nimettyjä Aurajoen lähiympäristön anniskeluravintoloita. Kustakin suorituspaikassa ostetusta tuotteesta saa leiman tutkintokarttaan. Aurajokilaivuritutkintoa on järjestetty vuosittain vuodesta 1995 alkaen, esikuvanaan muissa yliopistokaupungeissa järjestetyt vastaavanlaiset ravintolakierrokset. Tutkintoon osallistuu nykyisellään yli 3 500 yliopisto- ja ammattikorkeakouluopiskelijaa ympäri Suomen.
Akateemisessa Aurajokilaivuritutkinnossa on mahdollisuus suorittaa yhdeksän eri tutkintoastetta. Tutkintojen suoritusjärjestystä ei ole rajoitettu. Kommodoria ja sitä korkeampia tutkintoja suoritettaessa vaadittavien aikaisempien merkkien on oltava ommeltuna haalareihin. Tutkinnon suorittamiseen vaadittavat määrät leimoja ovat:
| Tutkinto | Suoritusraja |
| --- | --- |
Matruusi: 6
I Perämies: 9
Kapteeni: 12
Kommodori: Rajat samat kuin Kapteenilla. Lisäksi oltava vähintään yksi aikaisempi Kapteeni suoritettuna.
Amiraali: Rajat samat kuin Kapteenilla. Oltava Kommodori suoritettuna.
Akateeminen Aurajokikarhu: Rajat kuin Kapteenilla. Oltava Amiraali suoritettuna.
Poiju: Rajat kuin Kapteenilla. Oltava Amiraali suoritettuna.
Hinaaja: Rajat kuin Kapteenilla. Oltava Poiju ja Jokikarhu suoritettuna.
Ahtaaja: Rajat kuin Kapteenilla. Oltava Hinaaja suoritettuna.
Tutkinnon suorittamisen voi aloittaa tutkintopäivänä kello 14 ja tutkintoaika päättyy kello 21. Kaikkien tutkintojen suorittamiseen on siis sama 7 tuntia aikaa.
Akateemisen kyykän MM-kilpailut

Akateemisen kyykän MM-kilpailut on jokavuotinen opiskelijatapahtuma Tampereen Hervannassa.
Akateemisia kyykän MM-kilpailuja on pelattu jo vuodesta 1966 lähtien vuosittain ja tauotta. Kisojen historia juontaa juurensa Turun yliopiston Savo-Karjalaisen Osakunnan (SKO) ja Helsingin karjalaisten osakuntien välisiin kyykkäturnauksiin, joista ensimmäisen vuonna 1966 voitti Karjalainen Osakunta ja kolme seuraavaa Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta. Alusta alkaen perinteeksi vakiintui tapa, että edellisen vuoden voittajajoukkue järjestää kisat seuraavana vuonna. Vuonna 1969 kisat olivat jo laajentuneet myös Turun ja Helsingin ulkopuolelle, kun kisoihin osallistui yhteensä seitsemän joukkuetta Helsingistä, Turusta ja Tampereelta. Akateemisen kyykän MM-kilpailujen paremmin taltioitu historia alkaa vuodesta 1991, jolloin Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta järjesti kisat Turussa Kupittaan kentällä. SKOn joukkue Kohma-team voitti mestaruuden ja toiseksi sijoittui Blues Tampereen teknillisestä korkeakoulusta. Perinteisestä tavasta poiketen voittaja ei seuraavana vuonna järjestänyt kisoja vaan vuoden 1992 kisajärjestäjänä toimi Blebeiji-kerho ja turnaus pelattiin Tampereen Hervannassa. Vuonna 1993 kisat järjestettiin Lappeenrannan Skinnarilassa. Vuodesta 1994 eteenpäin kisat on järjestänyt Tampereen Hervannassa TEA-club. Helmikuun toisena viikonloppuna pidettäviin kisoihin osallistuu vuosittain yli 4000 akateemista kyykkääjää ympäri Suomen. Kisoissa on neljä sarjaa: yleinen sarja (sekasarja), naisten sarja, prosarja ja kansainvälinen I Speak English, eli ISE-sarja. Kisojen säännöt noudattelevat perinteisiä kyykkäpelin sääntöjä.
Akateeminen Wartti

Akateeminen Wartti on Suomen perinteisin yliopisto-opiskelijoiden rento ja vauhdikas viestijuoksu, jossa 15 minuutin aikana joukkueet pyrkivät etenemään mahdollisimman pitkälle. Osuuksia viestissä on seitsemän. Ellei vartti vielä seitsemän juoksijan jälkeen ole kulunut, ankkuri jatkaa juoksua niin kauan, kunnes loppulaukaus päättää juoksun.
Aleksanterinkadun appro

Aleksanterinkadun appro on Lahdessa maaliskuussa järjestettävä yksipäiväinen opiskelijatapahtuma. Kolme matkailun laitoksen opiskelijaa laittoivat tapahtuman pystyyn isompien kaupunkien approjen innoittamana vuonna 2009. Tapahtuma järjestetään yhteistyössä KOEn kanssa. Tapahtuman teemassa seikkailee mukana vompatti, joka esiintyy myös asiaankuuluvissa haalarimerkeissä.
Amazing Race Jyväskylä

Vapun aikaan Jyväskylän opiskelijat osallistuvat joukkueina leikkimieliseen kaupunkisuunnittelukilpailuun, missä kiertelevät rasteja ympäri Jyväskylää ja keräävät pisteitä. Voittajajoukkue lakittaa Jyväskylän Kirkkopuistossa olevan Minna Canthin patsaan ylioppilaslakkia muistuttavalla päähineellä.
Eerikinkadun appro

Turun Eerikinkadun appro on kaikille korkeakouluopiskelijoille suunnattu tapahtuma. Tapahtuma järjestetään aina huhtikuun ensimmäinen tai toinen torstai. Tapahtuman järjestää aina Bisnes Akatemian opiskelijat. Tapahtuman ensimmäisen kerran on järjestänyt osuuskunta Visioona vuonna 2014. Baarikierroksen jälkeen on jatkot 1-3 jatkopaikassa ja siellä esiintyy joku tunnettu suomalainen artisti. (Vuonna 2018 tapahtumassa esiintyi JVG ja vuonna 2019 SANNI)
Merkkejä voi suorittaa vain yhden/tapahtuma ja ensikertalainen voi korkeintaan suorittaa Tohtori-merkin.
| Arvo | Suoritusraja |
| --- | --- |
Approbatur: 6
Laudatur: 9
Tohtori: 12
Emeritus: 12+Tohtori
Mörkö (2020 lisätty): 12+Emeritus
Fastlaskiainen

Fastlaskiainen on Turun yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteinen laskiaistapahtuma, jonka järjestävät TYY, ÅAS, TUO ja Novium. Tapahtuma pidetään Turun Vartiovuorenmäellä laskiaistiistaisin, jolloin opiskelijat kokoontuvat laskemaan mäkeä ja viettämään aikaa yhdessä. Tapahtumaan kuuluu myös perinteinen kilpailu ylioppilas- ja opiskelijakuntien sekä järjestöjen välillä. Tyylikkäimmin mäkeä laskeneet palkitaan.
Fuksiseikkailu

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan järjestämä fuksiseikkailu on Suomen suurin fuksitapahtuma. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran syyskuussa 2014 ja sen jälkeen se on järjestetty joka syksy. Fuksiseikkailussa Helsingin yliopiston fuksit eli ensimmäisen vuoden opiskelijat kiertelevät joukkueittain eri puolille Helsinkiä sijoitettuja rasteja. Rasteilla tutustutaan ylioppilaskunnan toimintaan, kuten osakuntiin sekä aine- ja harrastejärjestöihin, ja rasteilla suoritetaan tehtäviä. Joukkueen on mahdollista voittaa jokin palkinto: vuonna 2015 palkinnot jaettiin eniten pisteitä saaneelle joukkueelle, parhaiten pukeutuneelle joukkueelle ja pisimmän matkan seikkailleelle joukkueelle. Fuksiseikkailuun osallistuminen on ilmaista. Seikkailun jälkeen on mahdollista osallistua jatkoille, jotka pidettiin vuonna 2014 ravintola Amarillossa ja vuonna 2015 yökerho Circuksessa.
Fuksiseikkailu on järjestetty muun muassa siksi, että monet opiskelijatapahtumat ovat varsin alkoholipainotteisia, mutta toisaalta moni opiskelija on toivonut päihteettömiäkin tapahtumia. Fuksiseikkailun rasteilla fukseja ei painosteta juomaan alkoholia.
GooM

GooM (eräänä vuonna Gaistapäisen Onnellisten Opiskelijoiden Meriodysseia, mutta akronyymin merkitys vaihtuu vuosittain) on opiskelijoiden järjestämä risteilytapahtuma.
Ensimmäinen GooM-risteily oli vuonna 1993 (Giganttisen Orgastiset Opiskelijoiden Megabileet) ja sen ideoi & järjesti viisi jyväskyläläistä kauppatieteen opiskelijaa. Ensimmäiselle GooM-risteilylle osallistui heti yli 1 800 opiskelijaa.. GooM 12 järjestetään Silja Europa-laivalla 5.-7. helmikuuta ja sen jälkeen GooM-chartereita on ollut jo 65 ja niillä on matkustanut yli 150 000 opiskelijaa. Risteilylle osallistuvien keski-ikä on noin 23 vuotta.
Laivana oli vuosina 1993−1994 Vikingin M/S Isabella, vuoteen 2003 Vikingin M/S Cinderella, 2005 Tallinkin M/S Romantika, 2006 M/S Silja Festival ja 2007-2010 M/S Silja Europa ja 2011 Baltic Princess. Vuonna 2004 GOOM risteilyä ei järjestetty, vaan GOOM-väki suuntasi Playa del Inglésiin.
Risteilyllä ovat esiintynyt lähes kaikki 1990-luvun ja 2000-luvun kotimaiset huippuyhtyeet ja -artistit, muun muassa Don Huonot, Apulanta, HIM, Nightwish, The Rasmus, Eläkeläiset peräti viitenä vuonna ja Maija Vilkkumaa, Neljä Ruusua, Yö, YUP Zen Cafe jne.
Helsinginkadun Appro

Helsinginkadun appro on Helsingin Kallioon sijoittuva opiskelijoiden baarikierros, joka järjestettiin ensimmäistä kertaa keväällä 2005. Pitkäaikaisena tavoitteena on muodostaa pääkaupunkiseudulle kaikkia Suomen opiskelijoita kiinnostava perinteinen ja jatkuva baarikierrostapahtuma, jollainen jo muissa Suomen suurimmissa opiskelijakaupungeissa on. Aikaisempina vuosina osallistujia on ollut pääkaupunkiseudun lisäksi ainakin Turusta, Tampereelta, Riihimäeltä, Seinäjoelta, Porvoosta, Järvenpäästä, Lahdesta, Kuopiosta ja Lappeenrannasta. Appron järjestävänä tahona toimii poikkitieteellinen opiskelijayhdistys Bileinsinöörit ry.
Helsinginkadun approssa on mahdollisuus suorittaa neljä eri tutkintoastetta. Yhdellä osallistumiskerralla voi suorittaa vain yhden tutkinnon ja ylempää tutkintoa suoritettaessa aikaisemmin suoritettujen tutkintojen haalarimerkit on oltava ommeltuna haalareihin. Tutkinnon hyväksyttävään suorittamiseen vaaditaan vaihteleva määrä juomia:
| Arvo | Suoritusrajat |
| --- | --- |
Approbatur: 10
Cum Laude: 12
Laudatur: 14
Tohtori: 16
Seniori: 18
Hervannan Humala Hyppely

Hervannan Humala Hyppely on Tampereen Hervannassa järjestettävä perinteinen tapahtuma, joka kerää vuositasolla lähes 1 500 opiskelijaa Hervantaan. Osallistujalla on mahdollisuus kahteen erilaiseen suoritustapaan: joko helpompaan NormaaliMäyrä-tuotelinjaan tai sitten vaativampaan Erikoismäyrä-tuotelinjaan. Osallistujat keräävät passiin leimoja juomista (myös alkoholittomat) ja ruoista.
Tapahtuma järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2013. Tapahtuman järjestäjänä toimii Tampereen Tradenomiopiskelijat ry. Tapahtumapassilla saa onnistuneesta suorituksesta itselleen haalarimerkin, joka toimii samalla lippuna jatkobileisiin Ravintola Bricksissä.
Hervannan Humala Hyppely > Suoritusmäärät

Normaalimäyrät: 1. Normaalimäyrä (9 annosta) 2. Sikarimäyrä (12 annosta) 3. Kyklooppimäyrä (15 annosta)
Erikoismäyrät: 1. Kuningasmäyrä (9 ann.+ 4 erikoisannosta ) 2. Keisarimäyrä (12 ann.+ 4 erikoisannosta) 3. Johtajamäyrä (15 annostaann.+ 4 erikoisannosta)
HerkkuWiiniFestarit

HerkkuWiiniFestarit ovat Tampereella Hervannan kampuksella järjestettävä tapahtuma, johon opiskelijat valmistavat itse tehtyä viiniä kilpailumielessä. Tapahtuman järjestää puhtaita luonnontieteitä opiskelevien ainejärjestö Hiukkanen.
Hurmos

Hurmos on Suomen suurin lukuvuoden avajaistapahtuma. Se on järjestetty Oulussa vuodesta 2021 lähtien. Tapahtuman järjestävät OSAKO, OYY ja O'Diako, ja se on suunnattu kaikille Oulun korkeakouluopiskelijoille. Vuonna 2023 tapahtuma järjestetettiin 7.-8.9., ja sinne myytiin noin 8000 lippua. Tapahtuman aloittavat järjestö- ja yritysmessut Linnanmaan kampuksella, ja se huipentuu festivaaliin Kuusisaaren tapahtumapuistossa. Kaksipäiväiseen tapahtumaan osallistuu yli 12 000 opiskelijaa vuosittain, minkä takia Hurmos on päiväkävijämäärältään Oulun toiseksi suurin festivaali Qstockin jälkeen.
Vuosi 2021 pääartistit: Erika Vikman ja Gasellit
Vuosi 2022 pääartistit: Sanni ja Cledos
Vuosi 2023 pääartistit: Benjamin ja Maija Vilkkumaa.
Hämeenkadun Appro

Tampereella järjestettävä Hämeenkadun Appro on Suomen ensimmäinen approtapahtuma – se on järjestetty vuodesta 1982 lähtien. Se on heti Pikkulaskiaisen jälkeen Suomen toiseksi suurin opiskelijatapahtuma, joka keräsi vuonna 2023 Tampereelle yli 13 000 opiskelijaa ympäri Suomen. Tavoitteena on kiertää Tampereen Hämeenkadun varrella ja lähiympäristössä sijaitsevia ennalta sovittuja anniskeluravintoloita nauttien niissä määrättyä juotavaa tai ruoka-annos. Jokaista ostettua juomaa tai ruokaa vastaan osallistuja saa suoritusleiman tarkoitusta varten painettuun ”suorituskarttaan”, jonka perusteella hänelle myönnetään osallistumisesta haalarimerkki. Tapahtuma pidetään vuosittain lokakuun puolivälissä ja sen järjestää Tampereen yliopiston kauppatieteiden opiskelijoiden etu- ja palvelujärjestö Boomi.
Varsinaisen kaupunkikierroksen jälkeen osallistujat suuntaavat jatkoille, joissa esiintyy eturivin artisteja. Vuonna 2022 jatkot juhlittiin Tampereen Messukeskuksessa, sekä keskustan yökerhoissa:
Messukeskus: JVG ja Martin Jensen
Ilona: Karri Koira
Ranta&Poro: Pihlaja
Hämeenkadun Approssa on mahdollisuus suorittaa viisi eri tutkintoastetta. Vuonna 2007 tutkintoon lisättiin Emeritus-merkki, joka luovutetaan vain kahden tohtorin arvosanan suorittaneille yksilöille. Yhdellä osallistumiskerralla voi suorittaa vain yhden tutkinnon ja ylempää tutkintoa suoritettaessa aikaisemmin suoritettujen tutkintojen haalarimerkit on oltava ommeltuna haalareihin. Tutkinnon hyväksyttävään suorittamiseen vaaditaan vaihteleva määrä juomia tai ruokia:
| Arvo | Leimamäärä |
| --- | --- |
Approbatur: 7
Cum Laude: 9
Laudatur: 12
Tohtori: 15
Emeritus: 15
Tutkinnon suorittamiseen on aikaa neljä tuntia paitsi tohtori- ja emerituskokelailla, joilla aikaa on viisi tuntia. Samasta suorituspaikasta hyväksytään vain yksi leima, paitsi tohtori- ja emerituskokelaille kaksi. Onnistuneesta suorituksesta palkitaan virallisella suoritustasolle yksilöllisellä Hämeenkadun Appro -haalarimerkillä.
Itsenäisyyspäivän tapahtumat

Itsenäisyyspäivänä ylioppilaat käyvät soihtukulkueena sankarihaudoilla. Helsingissä kulkue marssii sen jälkeen Senaatintorille laulaman ja kuuntelemaan puheita, Tampereella ylioppilaat marssivat Keskustorille.
Joensuun Vappusoudut

Joensuun Vappusoudut ovat Joensuun Metsäylioppilaiden vuodesta 2017 järjestämä soututapahtuma, jossa pääasiassa Itä-Suomen yliopiston ja Karelia-ammattikorkeakoulun eri ainejärjestöjen kasaamat joukkueet kisaavat toisiaan vastaan kirkkovenesoudussa. Soutuvesistönä toimii Pielisjoki, ja tapahtuma-alueena on ollut Jokiasema, Joensuun Hasanniemessä. Kilpailusuoritus alkaa lentävällä lähdöllä ylävirtaan päin, ja kääntöpoiju on noin 500 metrin päässä, joten kokonaismatkaksi tulee noin kilometri. Tyypillisesti tämä tarkoittaa, että voittoaika on hieman alle viisi minuuttia. Tapahtumaan osallistuu vuosittain satoja soutajia.
Jokikadun Appro

Jokikadun Appro on Porvoossa järjestettävä tapahtuma, jossa osallistujat kiertävät baareja Porvoonjoen varrella ja sen läheisyydessä kartan kera leimoja keräten. Tapahtuman järjestää vuosittain toukokuun toisella viikolla opiskelijayhdistys HePo Ry. Tapahtuma järjestettiin ensimmäistä kertaa toukokuussa 2011.
Jyväsmetro

Jyväsmetro on Jyväskylässä vapun aikaan järjestettävä tapahtuma, jossa opiskelijat kiertävät busseilla Jyväskylän lähialueen anniskeluravintoloita. Matkan aikana jokaisella linjalla on oma matkanjohtaja huolehtimassa matkan viihtyvyydestä ja varsinaisen tapahtuman jälkeen on tarjolla jatkot Jyväskylän yöelämässä. Keväällä 2019 Jyväsmetro järjestetään 13. kerran ja siihen osallistuu joka vuosi useita satoja opiskelijoita.lähde?
Kauppakadun Appro

Kauppakadun Appro on Jyväskylässä vuosittain lokakuussa järjestettävä tapahtuma, josta on kasvanut Suomen suurimpia yksipäiväisiä opiskelijarientoja. Tapahtumassa osanottajat kiertävät kaupungin keskustassa sijaitsevia anniskeluravintoloita. Kustakin ostetusta juomasta saa leiman erityiseen suorituspassiin. Tutkinnon voi suorittaa myös alkoholittomasti. Kauppakadun Approbaturin omistajataho on AIESEC Jyväskylä ry. Vuonna 2015 tapahtumassa tehtiin historiaa, kun yli 7 500 approilijaa ympäri Suomen osallistui tapahtumaan. Loppubileet järjestettiin ensimmäistä kertaa Jyväskylän messu- ja kongressikeskus Paviljongilla. Tapahtumassa esiintyivät DJ:t KIRO ja Larren G, sekä pääesiintyjänä kokoonpano nimeltä Lihamyrsky, johon kuuluvat Ruudolf, Musta Barbaari, Särre ja Prinssi Jusuf.
Kauppakadun Approssa on mahdollisuus suorittaa viisi eri tutkintoastetta. Yhdellä osallistumiskerralla voi suorittaa vain yhden tutkinnon ja ylempää tutkintoa suoritettaessa alempien tutkintojen merkkien on oltava suoritettuna. Tutkintoon vaadittavat määrät juomia ovat:
| Arvo | Suoritusaika (tunnissa) max>  | Juomien määrä/ ravintola paikka | Merkkiin oikeuttava juomamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Approbatur | 5 | 1 | 8 |
| Cum Laude | 5 | 2 | 11 |
| Laudatur | 5 | 2 | 14 |
| Tohtori | 6 | 3 | 17 |
| Übertohtori | 6 | 3 | 19 |
Kauppakadun Appro > Historia

Kauppakadun Approbatur alkoi sisäpiirinselvennä juttuna jo 1970-luvun alkupuolella. Tuolloin approilijat kiersivät Kauppakadun ja keskustan baareja sekä ravintoloita. Alussa Kauppakadun Approon osallistui noin 70 juhlijaa. Ajan myötä tapahtuman maine levisi laajemmalle ja 1980-luvun alussa tapahtumaa alettiin organisoida ja markkinoida myös muille opiskelijoille.
1980-luvulla mukaan kuvioon tulivat myös loppubileet, joihin approilijat kokoontuivat baarikierroksen jälkeen jatkoille juhlistamaan suoritettuja tutkintoja. Ensimmäiset loppubileet järjestettiin Ilokivessä. Tämän jälkeen loppubileet järjestettiin muutamia kertoja Messukeskuksessa ja vuosina 1997–2000 Hipposhallilla. Viime vuosina on juhlittu kaupungin keskustassa ja tänä syksynä loppubileet ottavat paikkansa Paviljongilla, Lutakossa.
Myös lähtöpaikka on muuttanut sijaintiaan vuosien saatossa. Aluksi lähtö oli Kolmikulmalta. Sen jälkeen lähtö siirrettiin Kompassille, jossa se sijaitsi useamman vuoden. Viimeisimpinä vuosina Approjen lähtöpaikkaa pidettiin Yliopiston päärakennuksen läheisellä urheilukentällä. Vuonna 2019 lähtöpaikka muutti Lutakon satamanaukiolle.
Idea baarien kiertämisestä on säilynyt läpi Kauppakadun Appron historian. Suoritukset kerätään leimoina diplomiin.