stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Michael Fincke
Ura NASAssa > Retkikunta 9

Fincke toimi Kansainvälisen avaruusaseman tiedeupseerina ja lentoinsinöörinä Retkikunta 9:ssä 18. huhtikuuta – 23. lokakuuta 2004. Retkikunta 9 laukaistiin matkaan Baikonurin kosmodromilta, Kazakstanista Sojuz TMA-4 -lennolla telakoitumisen avaruusemaan tapahtuessa 21. huhtikuuta 2004. Fincke vietti kuusi kuukautta Kansainvälisellä avaruusasemalla. Hänen tehtäviinsä kuului Kansainvälisen avaruusaseman tiedeohjelmien jatkaminen ja avaruusaseman järjestelmien ylläpito. Lisäksi hän osallistui neljälle avaruuskävelylle. Fincke laskeutui Kazakstaniin 23. lokakuuta 2004. Fincke vietti ensimmäisellä avaruusmatkallaan 187 päivää, 21 tuntia ja 17 minuuttia avaruudessa, mistä yhteensä 15 tuntia, 45 minuuttia ja 22 sekuntia kului avaruuskävelyihin.
Fincke oli Retkikunta 13:n ja Retkikunta 16:n varamiehistöjen komentaja.
Ura NASAssa > Retkikunta 18

Fincke toimi Retkikunta 18:n komentajana. Hän saapui ISS:lle  Sojuz TMA-13 -lennolla 14. lokakuuta 2008 kosmonautti Yuri Lonchakovin kanssa ja laskeutui maahan samalla aluksella 8. huhtikuuta 2009.
Ura NASAssa > STS-134

Fincke osallistui  16. toukokuuta 2011 laukaistulle avaruussukkulalennolle STS-134 Endeavour tehtäväspesialistina.
Näyttelijänä

Fincke oli vierailevana näyttelijänä Star Trek: Enterprise -televisiosarjan viimeisessä jaksossa yhdessä astronauttikollega Terry Virtsin kanssa.
Fincke esiintyi The Wigglesin videossa Wiggle Around the Clock (2006) esitellen avaruuspukua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Spacefacts biography of Mike Fincke
International Space Station Tour (part 1 of 4)
Sukkulalentoa STS-134 edeltävä haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (24.3.2011)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Michael Fincke
Käännös suomeksi
Pitkälampi (Heinola, Ahvenisto)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°17′41″N, 26°26′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Myllyoja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.179.1.071
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,4 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,62 km  
Pinta-ala:  1,556 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Ahveniston kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.
Mikko Saarela

Mikko Antero Saarela  (16. tammikuuta 1958 Espoo – 11. tammikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen muusikko, lauluntekijä ja biologi. Hänen yhtyeitään olivat muun muassa Eppu Normaali (1976–1979), Organ (1981), Freud Marx Engels & Jung (1985–1988) ja U-Bayou. Hän toimi lauluntekijänä ja teki kappaleita useille artisteille. Tuottajana Saarela toimi muun muassa Maan hiljaisten ainoaksi jääneellä albumilla.
Ura

Saarela kasvoi Ylöjärvellä. Hän liittyi siellä Eppu Normaaliin, ja jo ennen liittymistään siihen hän keksi yhtyeen nimen. Sen hän poimi Mel Brooksin elokuvasta Frankenstein Junior, jossa Marty Feldmanin suussa sana abnormal oli muuntunut muotoon Abby Normal: se oli suomennettu Eppu Normaaliksi.
Eppu Normaalissa Saarela nousi yhdeksi suomalaisen punk-sukupolven tärkeimmistä tekijöistä, sillä Eppu Normaalin neljän ensimmäisen albumin kappaleet ovat pääosin hänen sanoittamiaan. Hänen asemansa oli poikkeuksellinen, sillä häntä arvostivat sekä nuoret että vanhemman polven mestarit, muun muassa Juha Watt Vainio ja Juice Leskinen.
Saarela muutti Tampereelta vuonna 1977 Helsinkiin opiskelemaan biologiaa. Hän jäi pois Eppu Normaalista loppuvuodesta 1979 ja valmistui biologiksi vuonna 1985. Hän kuitenkin jatkoi musiikin tekemistä myöhemminkin yhtyeissä Freud Marx Engels & Jung ja U-Bayou, joista jälkimmäinen soitti zydeco-musiikkia. Repertuaariin kuului myös synapop Organ-nimisen yhtyeen riveissä.
Soittamisen ohella Saarela teki ohjelmia Rockradioon. Freud Marx Engels & Jungista hän siirtyi kalataloustutkijaksi Evon kalanviljelylaitokseen ja sieltä 1990-luvun alussa töihin Maailman musiikin keskukseen. Tavastia-klubilla järjestettiin 16. tammikuuta 2008 Saarelan 50-vuotisjuhlakonsertti, jossa esittivät Saarelan kappaleita hän itse sekä kaikki hänen aikaisemmat yhtyeensä. 1. lokakuuta 2008 ilmestyi Saarelan niin tärkeimpiä kuin harvinaisempiakin sanoituksia sisältävä kokoelmalevy Osaa mieskin sanoittaa. 2010-luvulla hän työskenteli maantiedon ja biologian lehtorina  Helsingissä Suutarinkylän peruskoulussa.
Ura > Soolotuotanto

Toukokuussa 1980 Saarela julkaisi nimellä Mikko Saarelan Siivet Poko Rekordsin kautta soolosinglen "Lili Marleen" (B-puolella "Drinkers blues"), jolla Saarelan lisäksi soittivat Pantse ja Aku Syrjä. Seuraavana kesänä kesäkuussa 1981 ilmestyi singlenä Saarelan tunnetuin soolokappale "Kärpästen juhlat" (Poko Rekords), jolla olivat mukana myös Pekka Tolonen (Pantse ja Martti Syrjän serkku) ja opiskelukaveri Seppo Parkkinen. Vaikka single oli vain Saarelan nimissä, sen tekijä oli uusi syntikkapopyhtye Organ. Tolosen ja Parkkisen muodostamalla Argon-yhtyeellä oli levytyssopimus toisaalle, jolloin Argon/Organ-nimeä ei voitu käyttää.
Marraskuussa 1981 sama kokoonpano vahvistettuna Tapani Lahtisella julkaisi singlen nimellä Mikko Saarela & Organ. A-puolella oli kappale "Kaavakekauhu" ja B-puolella "Kundi meikkaa". Organ julkaisi helmikuussa 1982 ainoaksi jääneen albuminsa Nekrofiilis. Saarelan Eppujen jälkeistä soolo/Organ-tuotantoa on julkaistu marraskuussa 1987 Poko Rekordsin mini-LP:llä Poko klassikot.
Kuolema

Saarela kuoli 60-vuotiaana haimasyöpään Terhokodissa Helsingissä 11. tammikuuta 2019. Hänet on haudattu Östersundomin hautausmaalle.
Eppu Normaali -yhtye arvioi Facebook-sivuillaan Saarelan merkitystä:
»Mikko oli se, joka ehdotti Eppu Normaalille sen nimen, ennen kuin itse kuului yhtyeeseen. Liityttyään hän toi mukanaan loistavan biisintekotaitonsa, musiikillisen tietämyksensä ja näkemyksensä. – – – Erityisesti Mikon tekstit olivat jo tuolloin oivaltavia ja ovat kestäneet aikaa hyvin ollen relevantteja tänäänkin. Mikko oli myös se, joka innostui Ramones-yhtyeen Tekun konsertista eniten, siinä määrin, että voidaan katsoa varsinaisen Eppu Normaalin syntyneen tuosta innostuksesta. – – – On selvää, että nykyisen kaltaista Eppu Normaalia ei olisi olemassa ilman Mikon alkuaikojen panosta. Mikon vaikutus tuntuu yhtyeessä yhä, joka kerta, kun instrumentteihin tartutaan.»
Mikko Saarelan muistokonsertti järjestettiin Helsingin Tavastialla 5. maaliskuuta 2019. Esiintyjinä olivat Eppu Normaali, U-Bayou, Freud Marx Engels & Jungin monista jäsenistä koottu tribuuttiyhtye, Kolmas Nainen sekä Saarelan työpaikan Suutarinkylän peruskoulun 9D-luokan bändi. Lisäksi esitettiin minidokumentti Organista, joka ei esiintynyt ilman Saarelaa.
Mikko Saarelan muistometsä

Mikko Saarelalla oli jo lapsena syntynyt vahva luontosuhde. Ylöjärven seudun metsät kuuluivat hänen nuoruuteensa, ja hän piti paljon metsissä retkeilystä. Saarelan kuoltua ystävät halusivat muistaa häntä muistometsällä. Yhteistyössä Saarelan lesken kanssa he käynnistivät Luonnonperintösäätiön kautta keräyksen, jonka alkupääoma saatiin keväällä 2019 pidetystä muistokonsertista, jossa esiintyi muun muassa Eppu Normaali. Tammikuussa 2020 Luonnonperintösäätiö osti Ylöjärven kaupungilta 14 hehtaarin kokoisen metsäalueen Mikko Saarelan muistometsäksi. Se sijaitsee Mastosvuorella Asuntilan pohjoispuolella, muutama kilometri Ylöjärven keskustasta koilliseen.
Kirjallisuutta

Saarela, Mikko & Syrjä, Martti & Syrjä, Mikko: Minun Suomeni: Eppu Normaali -yhtyeen sanoituksia vuosilta 1975–1980.  Tampere:  Jee-jee music, 1981.  ISBN 951-99342-9-4.
Mikko Korkeakoski

Mikko Korkeakoski (19. elokuuta 1910 Haapajärvi – 4. maaliskuuta 1996 Haapajärvi) oli suomalainen maanviljelijä, sanoittaja ja kirjailija.
Korkeakosken vanhemmat olivat maanviljelijä, suutari Emmanuel (Manna) Korkeakoski ja Ida Sipilä. Hän toimi elämänsä aikana maanviljelijänä,  työnjohtajana TVH:lla ja eri puutavarayhtiöissä sekä Haapajärven asevarikolla lämmittäjänä. Eläkkeelle jäätyään Korkeakoski toimi vielä kyläsuutarina ja -räätälinä.
Korkeakoski sanoitti useita kymmeniä lauluja, joista kaksi Menneen onnen aika ja Aikuisten valssi on myös levytetty. Korkeakoski sanoitti myös muutamia Haapajärvi-aiheisia kappaleita, kuten Haapajärven humppa, Laulelma Haapajärvestä ja Haapajärven marssi. Kahden romaanin lisäksi Korkeakoski kirjoitti myös runoja ja kronikoita eri juhlatilaisuuksiin sekä teki isänsä sukua koskeneen sukuselvityksen.
Teoksia

Korven tytön rakkaus : romaani.   1970
Isäni oli kerjäläinen : omaelämäkerrallinen romaani.  1975
Manna Korkeakosken sukukirja.    1981
Talon tyttö ja saksenkauppias : romaani.
Kaarlon kesä : kesken jäänyt romaanikäsikirjoitus.   1996
Plainville (Connecticut)

| Plainville |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 41°40′29″N, 72°51′25″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Connecticut
Piirikunta:  Hartford
Hallinto:  
 – Pormestari:  Robert Lee
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,3 km²
 – Josta vettä:  0,2 km² 
Korkeus:  58 m
Väkiluku (2010):  17 716
 – Väestötiheys:  700 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5
 
 www.plainvillect.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Plainville on kunta Connecticutin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kunnalla on pinta-alaa 25,3 km², josta on vettä noin 0,2 km². Plainvillen asukasluku oli 17 716 vuonna 2010 ja asukastiheys 700 as/km². Plainville perustettiin vuonna 1869.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnan virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mo Brooks

| Mo Brooks |
| --- | --- |

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Alabaman 5. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2011 – 3. tammikuuta 2023  
Edeltäjä:  Parker Griffith
Seuraaja:  Dale Strong
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1954 (ikä 70) Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Uskonto:  kristinusko
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
brooks.house.gov
Morris Jackson ”Mo” Brooks Jr. (s. 29. huhtikuuta 1954 Charleston, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän edusti Alabaman osavaltion 5. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 2011–2023.  Brooks pyrki Yhdysvaltain senaattiin vuoden 2022 vaaleissa, mutta hävisi lopulta republikaanien esivaaleissa Katie Brittille. Brooks oli Alabaman osavaltion edustajainhuoneen jäsen vuosina 1982–1992.
Brooks vastustaa aborttia ja Yhdysvaltain terveydenhuoltouudistusta, ja kannattaa vapaata aseenkanto-oikeutta ja aselakien löyhentämistä.
Brooks on naimissa ja hänellä on neljä lasta.
Aiheesta muualla

Brooksin edustajainhuonesivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Mokokchungin piirikunta

Mokokchungin piirikunta (engl. Mokokchung district) on yksi Intian Nagalandin osavaltion 11 piirikunnasta. Se rajautuu pohjoisesta Assamiin, lännestä Wokhan piirikuntaan, etelästä Zunheboton piirikuntaan ja idästä Longlengin ja Tuensangin piirikuntiin.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 194 622 asukasta.
Pláti (Sými)

| --- | --- |
Muut nimet:  Platý (Πλατύ)
Sijainti:  36°38′49″N, 27°48′39″E, Sými Ródos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,058 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pláti (kreik. Πλάτη) eli Platý (Πλατύ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,058 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pláti kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta. Plátin koillispuolella sijaitsee Chondróksen saari ja idempänä Nímos.
Mika Kujala

| Mika Jussi Kujala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1960 Forssa
Näyttelijä
Palkinnot
 Naamio-reliefi Turun kaupungin vuoden taiteilija-palkinto 
Aiheesta muualla
IMDb
Mika Jussi Kujala (s. 22. maaliskuuta 1960 Forssa) on suomalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa 18-vuotiaana Tammelan Rauhaniemen kesäteatterissa. Hän on ollut kiinnitettynä Turun Kaupunginteatteriin vuodesta 1991, jolloin kiinnityksen sai myös vaimo Riitta Salminen. Aikaisemmin Kujala on ollut kiinnitettynä myös Tampereen Teatterissa ja Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.
Kujala on palkittu työstään näyttelijänä Naamio-reliefillä ja Turun kaupungin vuoden taidepalkinnolla vuonna 2006. Kujalalla on kolme lasta.
Rooleja > Teatterirooleja

Sven (Hääkeikka)
Pastori T.Lawrence Shannon (Liskojen yö)
Mestari Kirsikka, Kissa, Pieni mies, Signor Tenore de Cantabilis (Sirkus Pinokkio)
Aatu (Föribeat)
Wittgenstein (Einstein, Weinstein, Wittgenstein)
Kuolema (Elisabeth)
Mika (Konkurssisirkus)
Charley (Kauppamatkustajan kuolema)
Ertsi (Pyhä keikka)
Myyrä (Kaislikossa suhisee)
Balthazar/Juudas/Barabbas/Luukas (Stand up, Jesus!)
Tuhkimon prinssi, susi (Pimeä metsä)
Oscar Lindquist (Sweet Charity)
Lordi Evelyn Oakleigh (Yli Atlantin)
Peter Pan (Peter Pan)
Seremoniamestari (Cabaret)
Brick (Kissa kuumalla katolla)
Hlestakov (Reviisori)
Rooleja > Televisiorooleja

Valtapeliä elokuussa 1940 (Adjutantti Slöör)
Lämminveriset (Kristian Meriläinen)
Hovimäki (Gustaf Wilhelm Finnberg)
Ohjaukset

Emmauksen tiellä (Rauhaniemen kesäteatteri)
Onnen maa (Rauhaniemen kesäteatteri)
Pikku Pietarin Piha (Rauhaniemen kesäteatteri)
Simpauttaja (Kaarina-Teatteri)
Aiheesta muualla

Turun kaupunginteatteri (Arkistoitu – Internet Archive)
Luettelo Suomen kihlakunnista

Tämä artikkeli on luettelo Suomen kihlakunnista. Kihlakunnat on esitetty useassa eri luettelossa aluejaossa historian aikana tapahtuneiden muutosten vuoksi.
Vuoden 1996 kihlakuntauudistuksen vuoksi vanhemmat ja uudemmat kihlakunnat poikkeavat selvästi toisistaan. Uudella kihlakuntajaolla ei enää ollut yhteyttä aikaisempiin kihlakuntiin, joiden historia ulottui keskiajalle saakka.
Kihlakunnat keskiajalta uuden ajan alkuun

Ahvenanmaa
Ahvenanmaan kihlakunta
Varsinais-Suomi
Maskun kihlakunta
Halikon kihlakunta
Piikkiön kihlakunta
Vehmaan kihlakunta
Satakunta
Ala-Satakunnan kihlakunta
Ylä-Satakunnan kihlakunta
Uusimaa
Porvoon kihlakunta
Raaseporin kihlakunta
Häme
Hattulan kihlakunta
Hollolan kihlakunta
Sääksmäen kihlakunta
Karjala
Jääsken kihlakunta
Äyräpään kihlakunta
Savo
Savon kihlakunta
Pohjanmaa
Pohjanmaan kihlakunta
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun

Ruotsin valtakuntaan perustettiin uudenlainen lääninhallinto vuonna 1634. Alla luetellaan suomalaisissa lääneissä toimineet kihlakunnat Ruotsin vallan loppuun vuonna 1809 asti. Eri lääneissä saattoi toimia saman nimisiä kihlakuntia, jotka olivat silti täysin erillisiä hallintoyksiköitä. Kihlakuntien toiminta jatkui edelleen autonomisessa Suomen suuriruhtinaskunnassa.
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Turun ja Porin lääni

Ahvenanmaa
Ahvenanmaan kihlakunta 1634–1809
Varsinais-Suomi
Maskun kihlakunta 1634–1809
Mynämäen kihlakunta 1690–1809
Halikon kihlakunta 1634–1809
Piikkiön kihlakunta 1634–1809
Vehmaan kihlakunta 1634–1809
Satakunta
Ala-Satakunnan kihlakunta 1634–1809
Ylä-Satakunnan kihlakunta 1634–1640
Ylä-Satakunnan alinen kihlakunta 1641–1809
Ylä-Satakunnan ylinen kihlakunta 1641–1809
Satakunnan kihlakunta 1775–1809 (siirrettiin Uudenmaan ja Hämeen lääniin 1775)
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Uudenmaan ja Hämeen lääni

Uusimaa
Porvoon kihlakunta 1634–1809
Raaseporin kihlakunta 1634–1684
Raaseporin itäinen kihlakunta 1685–1809
Raaseporin läntinen kihlakunta 1685–1809
Häme
Hattulan kihlakunta 1634–1684
Hollolan kihlakunta 1634–1644
Hollolan alinen kihlakunta 1645–1809
Hollolan ylinen kihlakunta 1645–1809 (siirrettiin osittain Kymenkartanon ja Savon lääniin 1747)
Sääksmäen kihlakunta 1634–1639
Sääksmäen alinen kihlakunta 1640–1809
Sääksmäen ylinen kihlakunta 1640–1809
Satakunnan kihlakunta 1775–1809
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Viipurin ja Savonlinnan lääni ja Käkisalmen lääni

1721 Savonlinnan ja Kymenkartanon lääni, 1747 Kymenkartanon ja Savon lääni.

Venäjälle luovutetussa Vanhassa Suomessa kihlakunnat jatkoivat toimintaansa.

Vuonna 1775 Kymenkartanon ja Savon lääni jaettiin Kymenkartanon lääniksi ja Savon ja Karjalan lääniksi.

Savo
Suur-Savon kihlakunta 1634–1650
Pien-Savon kihlakunta 1634–1642
Pien-Savon alinen kihlakunta 1642–1650
Pien-Savon keskinen kihlakunta 1642–1650
Pien-Savon ylinen kihlakunta  1642–1650
Savon keskinen kihlakunta 1650–1775
Savon alinen kihlakunta 1650–1775
Savon ylinen kihlakunta 1650–1775
Viipurin Karjala
Jääsken kihlakunta 1634–1721 (Vanha Suomi 1721)
Lappeen kihlakunta 1634–1638
Lappeen alinen kihlakunta 1639–1650
Lappeen ylinen kihlakunta 1639–1650
Lappeen kihlakunta 1650–1743 (Vanha Suomi 1743)
Rannan kihlakunta 1634–1721 (Vanha Suomi 1721)
Äyräpään kihlakunta 1634–1721 (Vanha Suomi 1721)
Uusimaa
Kymin kihlakunta 1634–1775 (Ruotsille jäi pieni osa 1743)
Häme
Hollolan ylinen kihlakunta 1747–1775
Käkisalmen Karjala
Käkisalmen eteläinen kihlakunta 1634–1721 (Vanha Suomi 1721)
Käkisalmen pohjoinen kihlakunta 1634–1721 (Vanha Suomi 1721)
Pohjois-Karjalan kihlakunta 1721–1775 (Ruotsin Suomi 1721)
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Viipurin ja Savonlinnan lääni ja Käkisalmen lääni > Kymenkartanon lääni

Savon alinen kihlakunta 1775–1809
Savon ylinen kihlakunta 1775–1809
Hollolan ylinen kihlakunta 1775–1809
Kymin kihlakunta 1775–1809
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Viipurin ja Savonlinnan lääni ja Käkisalmen lääni > Savon ja Karjalan lääni

Savon alinen kihlakunta 1775–1809
Savon ylinen kihlakunta 1775–1809
Pohjois-Karjalan kihlakunta 1775–1805
Karjalan alinen kihlakunta 1805–1809
Karjalan ylinen kihlakunta 1805–1809
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Viipurin ja Savonlinnan lääni ja Käkisalmen lääni > Vanha Suomi

Jääsken kihlakunta 1721–1812
Kymin kihlakunta 1743–1812 (Ruotsille jäi pieni osa 1743)
Lappeen kihlakunta 1743–1812
Rannan kihlakunta 1721–1812
Äyräpään kihlakunta 1721–1812
Käkisalmen eteläinen kihlakunta 1721–1812
Käkisalmen pohjoinen kihlakunta 1721–1812
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Pohjanmaan lääni

Vuonna 1775 Pohjanmaan lääni jaettiin Oulun lääniksi ja Vaasan lääniksi.

Pohjanmaa
Eteläinen kihlakunta 1634–1641
Pohjoinen kihlakunta 1634–1641
Kokkolan kihlakunta 1642–1652
Oulun kihlakunta 1642–1652
Uudenkaarlepyyn kihlakunta 1642–1652
Vaasan kihlakunta 1642–1652
Eteläinen kihlakunta 1653–1690
Pohjoinen kihlakunta 1653–1690
Keskinen kihlakunta 1675–1690
Kajaanin kihlakunta 1681–1775
Korsholman eteläinen kihlakunta 1691–1775
Korsholman pohjoinen kihlakunta 1691–1775
Oulun eteläinen kihlakunta 1691–1775
Oulun pohjoinen kihlakunta 1691–1775
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Pohjanmaan lääni > Vaasan lääni

Korsholman eteläinen kihlakunta 1775–1809
Korsholman pohjoinen kihlakunta 1775–1809
Korsholman itäinen kihlakunta 1775–1809
Korsholman keskinen kihlakunta 1775–1809
Kihlakunnat lääninhallinnon perustamisesta Ruotsin vallan loppuun > Pohjanmaan lääni > Oulun lääni

Kajaanin kihlakunta 1775–1809
Kemin kihlakunta 1775–1809
Oulun kihlakunta 1775–1809
Salon kihlakunta 1775–1809
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917

Autonomisessa Suomen suuriruhtinaskunnassa Ruotsin vallan aikainen kihlakunta-hallinto jatkoi edelleen toimintaansa. Vanha Suomi liitettiin suuriruhtinaskuntaan Viipurin lääninä 1812.
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Turun ja Porin lääni

Ahvenanmaan kihlakunta 1809–1917
Maskun kihlakunta 1809–1917
Mynämäen kihlakunta 1809–1917
Halikon kihlakunta 1809–1917
Piikkiön kihlakunta 1809–1917
Vehmaan kihlakunta 1809–1917
Ala-Satakunnan kihlakunta 1809–1877
Ulvilan kihlakunta 1878–1917
Ikaalisten kihlakunta 1878–1917
Ylä-Satakunnan alinen kihlakunta 1809–1876
Ylä-Satakunnan ylinen kihlakunta 1809–1876
Ylä-Satakunnan keskinen kihlakunta 1838–1876
Tyrvään kihlakunta 1877–1917
Loimaan kihlakunta 1877–1917
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Uudenmaan ja Hämeen lääni

Vuonna 1831 Uudenmaan ja Hämeen lääni jaettiin Uudenmaan lääniksi ja Hämeen lääniksi.
Porvoon kihlakunta 1809–1831
Raaseporin itäinen kihlakunta 1809–1831
Raaseporin läntinen kihlakunta 1809–1831
Hollolan alinen kihlakunta 1809–1831
Hollolan ylinen kihlakunta 1809–1831
Sääksmäen alinen kihlakunta 1809–1831
Sääksmäen ylinen kihlakunta 1809–1831
Satakunnan kihlakunta 1809–1831
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Uudenmaan ja Hämeen lääni > Uudenmaan lääni

Pernajan kihlakunta 1832–1917
Helsingin kihlakunta 1832–1917
Raaseporin itäinen kihlakunta 1831–1890
Raaseporin läntinen kihlakunta 1831–1890
Raaseporin kihlakunta 1891–1917
Lohjan kihlakunta 1891–1917
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Uudenmaan ja Hämeen lääni > Hämeen lääni

Hollolan alinen kihlakunta 1831–1869
Hollolan ylinen kihlakunta 1831–1869
Satakunnan kihlakunta 1831–1869
Sääksmäen alinen kihlakunta 1831–1869
Sääksmäen ylinen kihlakunta 1831–1869
Hauhon kihlakunta 1870–1917
Hollolan kihlakunta 1870–1917
Jämsän kihlakunta 1870–1917
Pirkkalan kihlakunta 1870–1917
Ruoveden kihlakunta 1870–1917
Tammelan kihlakunta 1870–1917
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Kymenkartanon lääni

Kymenkartanon läänin tilalle perustettiin Mikkelin lääni vuonna 1831
Savon alinen kihlakunta 1775–1831
Savon ylinen kihlakunta 1775–1831
Hollolan ylinen kihlakunta 1775–1831 (alue siirrettiin Hämeen lääniin 1831)
Kymin kihlakunta 1775–1831 (alue siirrettiin Uudenmaan lääniin 1831)
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Kymenkartanon lääni > Mikkelin lääni

Heinolan kihlakunta 1832–1917
Mikkelin kihlakunta 1832–1917
Juvan kihlakunta 1832–1917
Rantasalmen kihlakunta 1832–1917
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Savon ja Karjalan lääni

Savon ja Karjalan läänin tilalle perustettiin Kuopion lääni vuonna 1831
Savon alinen kihlakunta 1809–1825
Savon alisen alinen kihlakunta 1826–1831
Savon alisen ylinen kihlakunta 1826–1831
Savon ylinen kihlakunta 1809–1826
Savon ylisen ylinen kihlakunta 1827–1831
Savon ylisen alinen kihlakunta 1827–1831
Karjalan alinen kihlakunta 1809–1831
Karjalan ylinen kihlakunta 1809–1831
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Savon ja Karjalan lääni > Kuopion lääni

Iisalmen kihlakunta 1832–1917
Kuopion kihlakunta 1832–1917
Rautalammin kihlakunta 1832–1917
Karjalan ylinen kihlakunta 1831–1850
Karjalan alinen kihlakunta 1831–1850
Liperin kihlakunta 1851–1917
Ilomantsin kihlakunta 1851–1917
Pielisjärven kihlakunta 1851–1917
Kihlakunnat autonomisessa Suomessa 1809–1917 > Viipurin lääni

Jääsken kihlakunta 1812–1917
Kymin kihlakunta 1812–1917
Lappeen kihlakunta 1812–1917
Rannan kihlakunta 1812–1917
Äyräpään kihlakunta 1812–1917
Käkisalmen eteläinen kihlakunta 1812–1862
Käkisalmen kihlakunta 1863–1917
Käkisalmen pohjoinen kihlakunta 1812–1847
Sortavalan kihlakunta 1848–1917
Salmin kihlakunta 1848–1917
Käkisalmen keskinen kihlakunta 1818–1862
Kurkijoen kihlakunta 1863–1917