stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan promootioista
56. promootio 21.1.1844

Promoottori N. G. af Schultén, matematiikan professori
Primusmaisteri J. Eph. Bergroth (Satacundensis)
Maisterikysymyksen esittäjä professori Johan Jakob Nervander
Ultimusmaisteri J. J. W. Lagus (Savo-Careliensis)
Primustohtori C. W. Törnegren (Satacundensis)
Tohtorikysymyksen esittäjä professori Nils Abraham Gyldén
Ultimustohtori M. A. Castrén (Ostrobothniensis)
Promootiorunoilija Zachris Topelius – Vid fjärran stranden af enslig insjö bölja...
Gratisti J. W. Pesonius (Wiburgensis)
Yleinen seppeleensitojatar Sofi Tengström
Juhlasaarnaaja Porvoon kimnaasin lehtori Gabriel Mauritz Waenerberg
57. promootio 22.6.1847

Promoottori J. J. Tengström, filosofian professori
Primusmaisteri S. A. F. Strandberg (Nylandensis)
Maisterikysymyksen esittäjä filosofian professori G. F. Aminoff
Ultimusmaisteri E. Fr. Th. Strandberg (Nylandensis)
Primustohtori Edv. J. W. af Brunér (Nylandensis)
Ultimustohtori J. J. W. Lagus (Savo-Careliensis)
Promootiorunoilija Fr. Berndtson – Kunskap, visdom går ju ut att spana...
Gratisti H. W. J. Zilliacus (Wiburgensis)
Yleinen seppeleensitojatar Augusta Nervander, myöh. Borenius
Primusmaisteri Strandberg oli promootiossa jo niin vilutaudin heikentämä, että joutui antamaan veljensä lukea ääneen vastauksen maisterikysymykseen. Strandberg kuoli saman vuoden marraskuussa
58. promootio 19.6.1850

Promoottori Gabriel Rein, historian professori
Primusmaisteri R. E. Lagus (Savo-Careliensis)
Ultimusmaisteri F. S. Palmros (Aboensis)
Primustohtori F. Collan (Savo-Careliensis)
Ultimustohtori A. H. A. Kellgren (Savo-Careliensis)
Promootiorunoilija Fredrik Cygnaeus – Porthan sig reste upp och talte detta...
Gratisti Karl Collan (Savo-Careliensis)
Yleinen seppeleensitojatar Johanna Sofia Gabriela Rein
Tämän promootion jälkeen keisari Nikolai I kielsi osakunnat ja antoi yliopistolle uudet statuutit vuonna 1852
59. promootio 30.5.1853

Promoottori Fredrik Woldstedt, tähtitieteen professori
Primusmaisteri K. G. Leinberg
Ultimusmaisteri S. W. von Troil
Primustohtori R. E. Lagus
Ultimustohtori J. O. S. I. Rancken
Promootiorunoilija Zachris Topelius – Har vetenskapen ett fädernesland?
Gratisti L. B. Olsoni
Yleinen seppeleensitojatar Olivia Törnroth
Uudet statuutit olivat tulleet voimaan vuonna 1852, mutta yliopisto sai luvan viettää vielä tämän promootion vanhojen statuuttien mukaan
Samana vuonna ilmestyi lyhyt pilanäytelmä Resan till promotionen, joka oli naiskirjailijan kirjoittama komedia promootiosta naisten näkökulmasta
60. promootio 29.5.1857

Promoottorit Historiallis-kielitieteellinen N. A. Gyldén, Kreikan kirjallisuuden professori ja Fyysis-matemaattinen A. Edv. Arppe, kemian professori
Primusmaisterit Historiallis-kielitieteellinen K. G. Estlander ja Fyysis-matemaattinen N. A. E. Nordenskiöld
Ultimusmaisterit Historiallis-kielitieteellinen N. Järvinen ja Fyysis-matemaattinen J. E. Strömborg
Primustohtorit Historiallis-kielitieteellinen O. A. Toppelius ja Fyysis-matemaattinen L. L. Lindelöf
Ultimustohtorit Historiallis-kielitieteellinen J. G. Frosterus ja Fyysis-matemaattinen N. A. E. Nordenskiöld
Promootiorunoilija C. W. Törnegren – Det varde ljus! -I Världens ursprungstimma...
Gratisti A. W. Floman
Yleinen seppeleensitojatar Josefina Maria Laurell
Juhlasaarnaaja Frans Ludvig Schauman
Uusien Nikolai I antamien statuuttien mukaan filosofinen tiedekunta jaettiin kahtia historiallis-kielitieteelliseen ja fyysis-matemaattiseen, jotka kuitenkin saivat luvan viettää promootioita yhdessä kulujen karsimiseksi. Kumpikin puolisko entisestä tiedekunnasta valitsi oman promoottorinsa
Promootiojuhlinnan aikana esitettyjen Venäjän valtaa kritisoineiksi katsottujen puheenvuorojen takia muiden joukossa primusmaisteri ja ultimustohtori N. A. E. Nordenskiöld kutsutaan rehtorin ja konsistorin eteen tutkittavaksi. Kenraalikuvernöörin vaatiessa rangaistusta keisarin vastaisista puheista primusmaisteri Nordenskiöld lähtee maanpakoon Ruotsiin. Myöhemmin hän tulee tunnetuksi historiassa Koillisväylän löytäjänä
61. promootio 31.5.1860

Promoottorit Historiallis-kielitieteellinen Edv. J. W. af Brunér, Rooman kirjallisuuden professori ja Fyysis-matemaattinen A. Moberg, fysiikan professori
Primusmaisterit Historiallis-kielitieteellinen K. G. Th. Rein ja Fyysis-matemaattinen A. J. Malmgren
Ultimusmaisterit Historiallis-kielitieteellinen O. A. Fr. Blomstedt ja Fyysis-matemaattinen B. V. Th. Selling
Primustohtorit Historiallis-kielitieteellinen A. E. Ahlqvist ja Fyysis-matemaattinen J.G. Geitlin
Ultimustohtorit – ?
Promootiorunoilija Zachris Topelius – Striden om ljuset
Gratisti Georg Asp
Yleinen seppeleensitojatar Sofie Alfhild Ilmoni
Viimeinen jakaantuneena vietetty promootio, uuden keisarin Aleksanteri II:n antamilla uusilla statuuteilla Filosofisen tiedekunta yhdistyi uudestaan yhdeksi tiedekunnaksi, joka sisäisesti oli jakautunut kahteen osastoon
Vuosien 1857 ja 1860 promootioiden aikana esiintyneiden poliittisiksi ja Venäjän vastaisiksi tulkittujen kannanottojen ja erilaisten skandaalien vuoksi keisari Aleksanteri II:lle esitetään koko promootioinstituution lakkauttamista ja akateemisten arvojen myöntämistä jatkossa ilman mitään seremonioita. Yliopiston konsistori kuitenkin puolustaa promootioita ja keisari myöntyy sallimaan promootiot, kunhan niiden rinnalle tulee mahdollisuudeksi saada akateeminen oppiarvo ilman promootiota. Myöhemmän publiikin kehitys alkaa tästä vaihtoehdosta
Kunniatohtorit:
Matthias Akiander, Venäjän kielen professori ja Suomen historian tutkija
Stepan Baranovski, Venäjän kielen professori, Helsinki
Fredrik Cygnaeus, estetiikan ja nykyiskansain kirjallisuuden professori, Helsinki
Sven Gabriel Elmgren, yliopiston kirjaston varakirjastonhoitaja
Elias Lönnrot, suomen kielen professori, Kalevalan kokoaja
Johan Wilhelm Snellman, siveysopin ja tieteellisten järjestelmien professori, filosofi, sanomalehtimies ja valtiovaraintoimituskunnan päällikkö
62. promootio 31.6.1864

Promoottori Adolf Moberg, fysiikan professori
Primusmaisteri J. J. Fr. Perander
Ultimusmaisteri B. Fr. Godenhjelm
Promootiorunoilija Fredrik Cygnaeus – Alla fåglar, som från Suomi flyttat...
Gratisti Gustaf Rancken
Yleinen seppeleensitojatar Aina Topelius, myöh. Nyberg
Vuoden 1864 promootiossa ei promovoitu yhtäkään tohtoria
Suomenkieltä käytetään ensi kertaa virallisesti promootiossa, kun ultimusmaisteri Godenhjelm pitää päätöspuheensa aktissa suomeksi
63. promootio 31.6.1869

Promoottori J. J. W. Lagus, Kreikan kirjallisuuden professori
Primusmaisteri A. Homén (Länsisuomalainen)
Ultimusmaisteri S.Levänen (Länsisuomalainen)
Primustohtori K. G. Th. Rein
Ultimustohtori C. Synnerberg
Promootiorunoilija A. Oksanen – Käy sisään vaan, sä Suomen runotarkin...
Gratisti U. A. Kurtén (Länsisuomalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Minette Munck, myöh. Donner
Juhlasaarnaaja professori C. H. von Essen
Ensimmäinen suomenkielinen promootioruno A. Oksaselta (Ahlqvist)
Ensimmäinen promootio osakuntien uudelleen laillistamisen jälkeen vuonna 1868
Yleisenä seppeleensitojattarena yliopistoa perintösuuriruhtinas-kanslerin sijasta valvovan sijaiskansleri Munckin tytär
Kunniatohtori:
Alexander Armfelt, kreivi ja Suomen asiain ministerivaltiosihteeri Pietarissa
64. promootio 30.5.1873

Promoottori L. L. Lindelöf, matematiikan professori
Primusmaisteri G. V. Vasenius (Uusimaalainen)
Ultimusmaisteri A. Hj. Hjelt (Länsisuomalainen)
Promootiorunoilija Julius Krohn (Suonio) – Nuoruus, kultainen aik', oi ihmisen autuas aamu!
Gratisti C. P. Solitander (Uusimaalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Gothilda Fredrika Elisabeth Granfelt, myöhemmin Solitander
Vuoden 1873 promootiossa ei promovoitu yhtäkään tohtoria
Gratisti Solitander avioitui yleinen seppeleensitojatar Granfeltin kanssa 1877
65. promootio 31.5.1877

Promoottori Zachris Topelius, yleisen historian professori
Primusmaisteri Fr. E. Wolmar Elfving (Länsisuomalainen)
Ultimusmaisteri N. R. af Ursin (Savo-Karjalainen)
Primustohtori A. Fr. Sundell
Ultimustohtori J. R. Aspelin (Pohjalainen)
Promootiorunoilija Gabriel Lagus – Och våren återkommit på lätta skyars ljus...
Gratisti J. E. Juslin (Uusimaalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Anna Schauman
Kunniatohtorit:
Fredrik Pacius, yliopiston musiikinopettaja ja säveltäjä, suomalaisen musiikin isä
Fredrik Julius Petersen, roomalaisen kirjallisuuden professori, Helsinki
Robert Alfred Renvall, SKS:n kirjastonhoitaja, matrikkeleiden kokoaja
66. promootio 31.5.1882

Promoottori S. O. Lindberg, kasvitieteen professori
Primusmaisteri S. Edv. Stenij (Hämäläinen)
Ultimusmaisteri J. E. Sourander (Uusimaalainen)
Primustohtori R. Fr. Rancken (Pohjalainen)
Ultimustohtori August Ramsay (Uusimaalainen)
Promootiorunoilija Theodor Lindh – Min hand var full med gröna blad och blommor...
Gratisti K. V. Lindberg (Pohjalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Alice von Willebrand.
Yliairut M. W. af Schultén
Promootion musiikkina säveltäjä Julius Otto Grimmin sävellyksiä, todennäköisesti kaksi marssia vuodelta 1872
Ensimmäisenä naisena maisteriksi promovoidaan Emma Irene Åström, mitä juhlakansa kunnioittaa nousemalla seisomaan yliopiston juhlasalissa Åströmin promovoinnin ajaksi. Åström pukeutui aktissa mustaan ja tanssiaisissa valkoiseen mekkoon seuraten miesten frakin liivien värikoodia, päivätilaisuuksissa mustat frakkiliivit, iltatilaisuuksissa valkoiset frakkiliivit
Kunniatohtorit:
Eduard Viktor Eugène Hisinger, Fagervikin ruukinpatruuna, vapaaherra, valtiopäivämies ja kasvitieteilijä
Julius Leopold Fredrik Krohn, yliopiston suomen kielen lehtori, kansanrunouden tutkija, ensimmäisen suomenkielisen pro gradu -tutkielman kirjoittaja
67. promootio 31.7.1886

Promoottori A. E. Ahlqvist, Suomen kielen ja kirjallisuuden professori
Primusmaisteri E. N. Setälä (Länsisuomalainen)
Ultimusmaisteri K. L. Krohn (Savo-Karjalainen)
Primustohtori I. A. Heikel (Pohjalainen)
Ultimustohtori V. Th. Homén (Savo-Karjalainen)
Promootiorunoilija G. Lagus – Bland allt det mägtiga här på jord...
Gratisti V. A. Collan (Uusimaalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Hedvig Maria Estlander
Martin Wegelius sävelsi promootiota varten avajaismarssin Inträdesmarsch
Viimeinen filosofisen tiedekunnan promootio, jossa ammutaan kunnialaukaukset tykeillä promovendeille. Tykinlaukauksia hoitaneista venäläisistä sotamiehistä yksi menetti näön toisesta silmästään ja toinen kaksi sormeaan, minkä takia promovendit joutuivat maksamaan korvauksia heille Tykinlaukaukset elvytetään hetkeksi vuoden 1957 promootiossa. Muuten tykinlaukausten ampumista on jatkanut nykypäivään asti valtiotieteellisen tiedekunnan promootio
68. promootio 30.5.1890

Promoottori K. S. Lemström, fysiikan professori
Primusmaisteri A. W. Blomqvist (Pohjalainen)
Ultimusmaisteri G. G. Geitlin (Uusimaalainen)
Primustohtori E. N. Setälä (Länsisuomalainen)
Ultimustohtori A. H. Hj. Tallqvist (Uusimaalainen)
Promootiorunoilijat: Suomenkielinen Paavo Cajander – Sanotaan, että muinoin... ja ruotsinkielinen Zachris Topelius – Helsning från 1840 års magistrar
Gratisti W. E. Meurman (Hämäläinen)
Yleinen seppeleensitojatar Cely Mechelin
Juhlasaarnaaja teologianapulainen K. A. Appelberg
Kantaattirunoilija Kaarle Krohn
Kantaattisäveltäjä Richard Faltin
Ensimmäinen promootio, jossa runot sekä suomeksi että ruotsiksi, vaikkakin Topeliuksen runo esitettiin virallisesti riemumaisterien tervehdyksenä
Ensimmäinen tilaustyönä teetetty promootiokantaatti tilattiin tässä promootiossa. Aiemmin yliopiston musiikin lehtorit olivat säveltäneet kantaatteja ja kantaatteina oli esitetty promootioaktissa oratorioiden ja oopperoiden kuoro-osia
69. promootio 31.5.1894

Promoottori C. G. Estlander, estetiikan ja nykykansain kirjallisuuden professori
Primusmaisteri K. J. Hidén (Länsisuomalainen)
Ultimusmaisteri E. G. Tegengren (Pohjalainen)
Primustohtori H. Paasonen (Savo-Karjalainen)
Ultimustohtori U. A. Saxén (Pohjalainen)
Promootiorunoilija Zachris Topelius – Sanningen i går, i dag och i morgon
Gratisti G. A. Wittfooth (Länsisuomalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Gertrud Saelan
Juhlasaarnaaja piispa Gustaf Johansson
Kantaattirunoilija Kasimir Lönnbohm
Kantaattisäveltäjä Jean Sibelius
Riemuseppeleensitojatar Sofi Tengström
Yleisen seppeleensitojattaren äiti rekrytoi avuksi laakeriseppeleiden ompelussa Lapinlahden mielisairaalan emännöitsijän Wilhelmina Jenkelin, josta tulee usean promootion seppeleensitojamestari. Myöhemmin hänen tyttärensä Elin Rieks jatkaa tässä taustatehtävässä kuolemaansa asti
ns. Naisten promootio, jossa joukko De Kvinnliga -naisosakunnan perustajajäseniä promovoituu maistereiksi
70. promootio 31.5.1897

Promoottori Edv. I. Hjelt, kemian professori
Primusmaisteri K. N. Järvinen (Hämäläinen)
Ultimusmaisteri K. F. Sundman (Pohjalainen)
Primustohtori E. R. Reuter (Länsisuomalainen)
Ultimustohtori Y. J. Wichmann (Pohjalainen)
Promootiorunoilija A. Jännes (Genetz) – Toukokuun-lauluja
Gratisti P. E. Snellman (Pohjalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Ester Lindelöf, myöh. af Björkesten
Kantaattirunoilija A. W. Forsman (Koskimies)
Kantaattisäveltäjä Jean Sibelius
Riemuseppeleensitojatar Augusta Nervander
Promootiokantaatin säveltää Jean Sibelius, josta jää elämään monia kuorolauluja ja lopulta Soi kunniaksi Luojan päätyy virsikirjaan asti. Soi kunniaksi Luojan-virsi asettuu promootioiden juhlajumalanpalveluksissa käytetyksi promootiovirreksi
Kunniatohtorit:
E. W. Bergman, Ruotsi
Anton Gabriel Blomqvist, Evon metsäopiston johtaja, Suomen metsänhoidon isä
Artur Edvard von Bonsdorff, lääkäri ja valtiopäivämies
Karl Gabriel Leinberg, opettaja ja koulu- ja kirkkohistorian tutkija, Jyväskylän opettajaseminaarin johtaja
William Nylander, kasvitieteilijä ja etenkin jäkälien tutkija
71. promootio 30.5.1900

Promoottori K. G. Th. Rein, filosofian professori
Primusmaisteri J. Edv. Ailio (Hämäläinen)
Ultimusmaisteri G. O. Mattsson (Länsisuomalainen)
Primustohtori I. Uschakoff (Uusimaalainen)
Ultimustohtori V. A. Hackman (Wiipurilainen)
Promootiorunoilija A. V. Forsman (Koskimies) – Hyvästi, ajan lapsi harmaapäinen...
Gratisti Oskari Mantere
Yleinen seppeleensitojatar Katri Danielson
Kantaattirunoilija Sine auctore
Kantaattisäveltäjä Robert Kajanus
Juhlasaarnaaja Porvoon piispa Herman Råbergh
Riemuseppeleensitojatar Johanna Sofia Gabriela Rein
Ensimmäisenä naisena tohtoriksi promovoidaan Alma Söderhjelm absens
72. promootio 30.5.1907

Promoottori Fr. V. Gustafsson, Latinan kielen ja Rooman kirjallisuuden professori
Primusmaisteri T. T. Kaila (Eteläpohjalainen)
Ultimusmaisteri H. Karsten.
Primustohtori T. I. Bonsdorff (Hämäläinen)
Ultimustohtori H. Ojansuu (Länsisuomalainen)
Promootiorunoilija Eino Leino – Henki
Gratisti – Arne S. R. Jörgensen (Nylands)
Yleinen seppeleensitojatar Ingrid af Schultén
Juhlasaarnaja Axel Fredrik Granfelt
Kantaattirunoilija Hjalmar Procopé – Vid Frågornas port
Kantaattisäveltäjä Erkki Melartin
Aiempi vuodeksi 1903 suunniteltu promootio peruttiin kutsuntalakkojen aiheuttamien levottomuuksien pelossa
Kunniatohtorit:
Juhani Aho, kirjailija ja lehtimies
Paavo Emil Cajander, runoilija ja kääntäjä
Josef E. Mandelstam, Venäjän kielen professori
Walter Magnus Runeberg, kuvanveistäjä
Anders Thiodolf Saelan, lääkäri, kasvitieteilijä ja Lapinlahden mielisairaalan ylilääkäri
Robert Adolf Armand Tigerstedt, fysiologian tutkija ja lääkäri
73. promootio 31.5.1910

Promoottori Fr. E. W. Elfving, kasvitieteen professori
Primusmaisteri O. Bruun (Varsinaissuomalainen)
Ultimusmaisteri M. Harmaja (Savolainen)
Primustohtori A. I. Edv. Långfors (Länsisuomalainen)
Ultimustohtori V. J. Mansikka (Wiipurilainen)
Promootiorunoilija Hjalmar "Nino" Runeberg – Sanning, eviga makt, som byggt det strålande kosmos...
Gratisti A. R. Cederberg (Eteläpohjalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Herta Vasenius, myöh. Luther
Juhlasaarnaaja E. Kaila
Kantaattirunoilija Otto Manninen
Kantaattisäveltäjä Selim Palmgren, joka kuitenkin kieltäytyi työstä muutama viikko ennen promootiota, joten kantaatti jäi ilman musiikkia. Kantaattiruno esitettiin laulettuna Haydnin kantaatin säveleen
74. promootio 29.5.1914

Promoottori I. A. Heikel, Kreikan kirjallisuuden professori
Primusmaisteri K. R. Donner (Pohjoispohjalainen)
Ultimusmaisteri E. Välikangas (Savolainen)
Primustohtori H. G. Holma (Eteläpohjalainen)
Ultimustohtori T. H. Järvi (Hämäläinen)
Promootiorunoilija V. A. Koskenniemi – Planeettain laulu
Gratisti Väinö Kokko (Pohjoispohjalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Margareta von Bonsdorff, myöh. Donner
Juhlasaarnaaja riemumaisteri, piispa Herman Råbergh
Kantaattirunoilija Ernst V. Knape
Kantaattisäveltäjä Leevi Madetoja
Riemuseppeleensitojatar Aina Topelius, myöh. Nyberg
Viimeinen Keisarillisen Aleksanterin yliopiston promootio ja viimeinen promootio Venäjän vallan aikana. Ensimmäisen maailmansodan aikana promootioita ei voitu pitää
Myöhemmässä historiassa v. 1914 promootiota on kutsuttu itsenäisyyspromootioksi, koska monia myöhemmin jääkäriliikkeessä ja Suomen itsenäistymisessä aktiivisesti toimineita henkilöitä promovoitiin tässä promootiossa tai he muuten osallistuivat promootioon
Kunniatohtori:
Jean Sibelius, säveltäjä
75. promootio 31.5.1919

Promoottori V. Th. Homén, sovelletun fysiikan professori
Primusmaisteri V. A. Heiskanen (Savolainen)
Ultimusmaisteri H. K. Paloheimo (Satakuntalainen)
Primustohtori L. O. Homén (Nylands)
Ultimustohtori K. Linkola (Savolainen)
Promootiorunoilija – Ei promootiorunoa, koska promootio järjestettiin ennätysnopeasti eikä runoa ehditty tilata
Gratisti V. A. Nuorteva (Eteläsuomalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Sofia Sophie Mannerheim
Riemuseppeleensitojatar Minette Munck myöh. Donner
Juhlasaarnaaja riemumaisteri, arkkipiispa Gustaf Johansson
Juhlamenojen ohjaaja professori Ernst Lindelöf
Yliairut Harri Holma
Ensimmäinen promootio itsenäisen Suomen aikana ja ensimmäinen promootio Helsingin yliopistona
Yleinen seppeleensitojatar Sophie Mannerheim, seppeleensitojaiset pidetään hänen isänsä, valtionhoitaja C.G.E. Mannerheimin virka-asunnossa Smolnassa. Valtionhoitaja Mannerheim promovoidaan samassa promootiossa kunniatohtoriksi. Toisena kunniatohtorina promovoidaan samoin valtionhoitajan ja senaatin puheenjohtajana toiminut P. E. Svinhufvud
Jean Sibelius sävelsi tähän promootioon uuden promootiomarssin. Kantaattina esitettiin uudelleen Faltinin ja Krohin kantaatti vuodelta 1890
Promootio järjestettiin ennätysnopeasti alle kuukaudessa
Kunniatohtorit:
Carl Gustaf Emil Mannerheim, valtionhoitaja, kenraali ja Valkoisen Suomen armeijan ylipäällikkö
Pehr Evind Svinhufvud, valtionhoitaja-emeritus, senaatin johtaja, juristi ja itsenäisyysaktivisti
76. promootio 31.5.1923

Promoottori W. Ruin, kasvatus- ja opetusopin professori
Primusmaisteri B. E. Karsten (Nylands)
Ultimusmaisteri S. E. Stenij (Hämäläinen)
Primustohtori Y. Väisälä (Karjalainen)
Ultimustohtori K. R. Donner (Pohjoispohjalainen)
Promootiorunoilija V. A. Koskenniemi – Toukokuun lauluja
Gratisti A. G. Waronen (Karjalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Elli Ståhlberg, myöh. Schauman
Juhlasaarnaaja piispa Jaakko Gummerus
Yleisenä seppeleensitojattarena oli presidentti Ståhlbergin tytär Elli Ståhlberg ja seppeleensitojaiset pidettiin Presidentinlinnassa
Kantaattina uudelleen esitettiin Madetojan ja Knapen kantaatti vuodelta 1914
Kunniatohtorit:
Akseli Waldemar Gallen-Kallela, taiteilija
Mauritz Emil Fredrik Hallberg, valtiopäivämies
Robert Fredrik Hermansson, valtio-oikeuden professori, oikeusoppinut ja valtiopäivämies
Erik "Eero" Nikolai Järnefelt, yliopiston piirustussalin piirustuksen opettaja
Axel August Lähteenkorva, kansanperinteen tutkija ja kerääjä
Rabbe Axel Wrede, siviilioikeuden professori, valtiopäivämies, oikeusoppinut
77. promootio 31.5.1927

Promoottori W. Ramsay, geologian ja mineralogian professori
Primusmaisteri T. H. Klingstedt (Åbolands)
Ultimusmaisteri Elsa Fredrika Puuska (Varsinaissuomalainen)
Primustohtori G. A. A. Takolander (Länsisuomalainen)
Ultimustohtori V. A. Heiskanen (Savolainen)
Promootiorunoilija Hjalmar Procopé – Morgonstrofer
Gratisti Y. A. Jäntti (Savolainen)
Yleinen seppeleensitojatar Hilkka Suolahti, myöh. Linkola
Kantaattirunoilija P. Mustapää (Martti Haavio) – Suvinen ilta
Kantaattisäveltäjä Sulho Ranta
Riemuseppeleensitojatar Anna Schauman
Kunniatohtoriksi promovoidaan Emma Irene Åström, ensimmäinen maisteriksi vihitty nainen v. 1882 promootiosta. Åström on ensimmäinen nainen kunniatohtorina ja ensimmäinen tohtorin arvonmerkit saava nainen
Ensimmäistä kertaa nainen ultimusmaisterina
Kunniatohtorit:
Matthias Johann Eisen, kansanrunouden professori, Tarton yliopisto, Viro
Bernhard Rudolf Estlander, opettaja ja historioitsija
V. A. Koskenniemi, runoilija, Turun yliopiston rehtori
Otto Manninen, runoilija
Johan Magnus Salenius, opettaja ja historioitsija
Otto Alexander Paul Trüstedt, kaivosinsinööri ja geologi, Outokummun kaivoksen löytäjä
Emma Irene Åström, opettaja ja ensimmäinen maisteriksi promovoitu nainen Suomessa
78. promootio 31.5.1932

Promoottori K. L. Tallqvist, Itämaiden kirjallisuuden professori
Primusmaisteri B. G. Englund (Nylands)
Ultimusmaisteri O. A. K. Oksala (Keskisuomalainen)
Primustohtori Y. H. Toivonen (Varsinaissuomalainen)
Ultimustohtori L. E. Aario (Wiipurilainen)
Promootiorunoilijat suomenkielinen Uuno Kailas – Aika ja ruotsinkielinen Örnulf Tigerstedt – Vetenskapen till forskaren
Gratisti L. A. Puntila (Hämäläinen)
Yleinen seppeleensitojatar Vera Helena Brotherus, myöh Palas
Kantaattirunoilija Ernst V. Knape – Fennice traditum
Kantaattisäveltäjä Väinö Vesala
Sotien välisen ajan suurin promootio, jossa syntyvät monet myöhemmin vakiintuneet perinteet
Ensimmäinen promootio, jossa valitaan sekä suomen- että ruotsinkielinen promootiorunoilija. Runoilija Kailas on promootiorunoa kirjoittaessaan keuhkotaudin kourissa ja kuolee seuraavana keväänä Nizzassa
Ensimmäinen nainen riemumaisterina, kun Emma Irene Åströmin promootiosta tulee 50 vuotta täyteen tässä promootiossa
Kunniatohtorit:
Bertel Johan Sebastian Gripenberg, runoilija
Robert Kajanus, säveltäjä, kapellimestari ja yliopiston musiikin opettaja
Gottlieb Eliel Saarinen, arkkitehti
79. promootio 30.5.1936

Promoottori A. H. Hj. Tallqvist, fysiikan professori
Primusmaisteri M. F. Söderman (Varsinaissuomalainen)
Ultimusmaisteri E. A. Laurila (Hämäläinen)
Primustohtori G. Mickwitz (Nylands)
Ultimustohtori K. G. Vilkuna (Eteläpohjalainen)
Promootiorunoilijat suomenkielinen A. Kivimaa – Valo ja ihminen, ruotsinkielinen J. Rundt – Unga vandrare
Gratisti O. L. Orkomies (Eteläsuomalainen)
Yleinen seppeleensitojatar Irma Gertrud Wichmann
Kantaattirunoilija Otto Manninen – Lux triumphans
Kantaattisäveltäjä Leevi Madetoja
Riemuseppeleensitojatar Hedvig Maria Estlander
Viimeinen promootio ennen toista maailmansotaa. Vuodelle 1940 suunniteltu yliopiston 300-vuotisjuhlavuoden promootio joudutaan perumaan sota-ajan takia
Kunniatohtorit:
Tor Harald Carpelan, sukututkija ja yliopiston sihteeri
Heikki Valentin Klemetti, säveltäjä, sovittaja ja kuoronjohtaja
Frans Emil Sillanpää, kirjailija
Wanold Wrydon Wilkman, valtiongeologi