stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shawn Weatherly

| Shawn Weatherly |
| --- | --- |
 Weatherly vuonna 1981
Henkilötiedot
Koko nimi:  Shawn Nichols Weatherly
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1959 (ikä 65) San Antonio, Texas, Yhdysvallat
Puoliso:  Chilip Harris (1994–)
Lapset:  2
Näyttelijä
Palkinnot
  Miss Universum 1980  Miss USA 1980  Miss Etelä-Carolina USA 1980  
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb
Elonet
Shawn Nichols Weatherly (s. 24. heinäkuuta 1959 San Antonio, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja kauneuskuningatar. Hänet kruunattiin vuonna 1980 sekä Miss USAksi että Miss Universumiksi. Weatherly on näytellyt muun muassa tv-sarjoissa Baywatch (mukana 1989-1990), Chicagon lääkärit (1999), Matlock (1987), A-Team (1983) ja Onnen päivät (1983). Hän on myös näytellyt elokuvassa Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa (1986).
Safir

| Safir |
| --- | --- |

Perustettu:  1963
Toimiala:  musiikki
Emoyhtiö:  Musiikki-Fazer
Huomioitavaa:  Emoyhtiön osti kansainvälinen Warner Music Group 30.11.1994, jonka jälkeen katalogi osa Warner Music Finlandia.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Safir on Finndiscin vuonna 1963 perustama levymerkki. Finndisc julkaisi vuosina 1963–1970 kaikki levynsä Safir-merkillä. 1960-luvun puolivälin myyntimenestyksiin kuuluivat Juha Vainio, Martti ”Huuhaa” Innanen ja Irwin Goodman.
Safirin ensimmäinen vuosikymmen

Uuden yhtiön alkuajan artisteja olivat Arja Tuomarila, Erkki Liikanen ja Heikki Aarva. Aarvan Tuulella ei ole ystävää nousi listasijalle 10. joulukuussa 1963. Finndisc julkaisi myös uutta  rautalankaa. The Adventurers levytti Erik Lindströmin säveltämän Letkajenkan.
Finndiscin artisteihin liittyivät vuonna 1965 Irwin Goodman ja 1967 Martti ”Huuhaa” Innanen. Irwinin toinen sinkku Työmiehen lauantai pääsi jo Suomen listalla kakkoseksi. Vuonna 1966 Irwin siirtyi Fazerille.
Martti Innanen levytti Safirille kaikkiaan yhdeksän singleä ja yhden LP-levyn.  Elsa, kohtalon lapsi pysyi neljä kuukautta Suomen listaykkösenä.
Perinteisestä iskelmämusiikista vastasivat muun muassa Pauli Lehtola, Kauko Käyhkö, Tapio Rautavaara ja sokea  Kari Purhonen. Yhtiön nuorisoidolina oli Kai Lind.
Safir myydään

Finndiscin osti vuonna 1971 Scandia-Musiikki, jonka omistajaksi tuli seuraavana vuonna Musiikki-Fazer. Vuonna 1979 Safir-levymerkki otettiin uudelleen käyttöön. Toiminnasta vastasivat Scandian myynninselvennä jälkeen Paavo Einiö ja Jaakko Salo. 1970–1980-lukujen Finndisc tuotti sekä popmusiikkia että perinteistä iskelmää.
Seututie 446

Seututie 446 on Kangasniemeltä Hankasalmelle johtava seututie.
Liittymät Kangasniemeltä Hankasalmelle
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Hankasalmentie (1+1)
|  |  |  | Haarajoki |   Pieksämäentie | Kangasniemi;   alkaa Pieksämäki |
|  |   |   | Peltola | Hyyryläntie | Rutakoski |
|  |   |   | Koittila | Koittilantie | Kutemajärvi |
|  |   |   | Tahkomäki | Kylmämäentie | Sauvamäki, Kylmämäki |
|  |   |   | Passari | Kauppilantie | Kauppila |
|  |  |  |  Etelä-Savon ja Keski-Suomen maakunnanraja  Kangasniemen ja Hankasalmen kunnanraja |  |  |
 :   Kangasniementie (1+1)
|  |   |   | Murtoinen | Murtoistentie | Ruokomäki |
|  |   |   | Ristikangas | Virmashovintie | Virmashovi |
|  |  |  | Väärälä |   Kuuhankavedentie   Kuuhankavedentie | Konnevesi, Hankasalmi kk;   päättyy Hankasalmi as |
SeaLifeBase

SeaLifeBase on vuonna 2005 perustettu tietokanta, joka on vuodesta 2007 ollut saatavilla Internetin kautta. Tietokannasta käyttäjät voivat ilmaiseksi etsiä tietoa suurimmasta osasta maailman merieläimistä. Tietokanta ei kuitenkaan sisällä tietoa sellaisista kaloista, joilla on evät. Sen tavoite on tarjota tietoa etenkin uhanalaisista ja kaupallista hyväksikäyttöä kokevista lajeista. Vuoteen 2020 mennessä tietokanta sisälsi tietoa 76 000 lajista ja sen sisältöön oli vaikuttanut yli 300 yhteistyökumppania.
Sivusto on saatavilla yli 20 eurooppalaisella ja aasialaisella kielellä, joskaan ei suomeksi.
Aiheesta muualla

Tietokannan kotisivu
Ryan Joyce

Ryan Joyce (s. 20. syyskuuta 1985 Newcastle), lempinimeltään ”Relentless”, on englantilainen dartsinpelaaja. Hän on PDC-urallaan edennyt kahdesti major-turnauksen puolivälieriin ja voittanut kaksi Players Championship -turnausta. Joyce on lokakuussa 2023 PDC:n maailmanlistalla sijalla 36.
Ura > BDO-ura

Joyce eteni vuoden 2013 Turkish Openissa loppuotteluun, mutta hävisi Martin Phillipsille. Vuonna 2016 hän pääsi finaaliin Isle of Man Openissa, mutta hävisi tällä kertaa Tony O’Shealle. Saman vuoden toukokuussa Joyce sijoittui Denmark Mastersissa toiseksi ja kilpaili BDO:n World Trophy -turnauksessa, jossa hävisi ensimmäisellä kierroksella Jamie Hughesille.
BDO:n MM-kilpailuissa 2017 Joyce voitti ensimmäisellä kierroksella Dennis Nilssonin, kunnes putosi Martin Adamsille. Vuonna 2017 Joyce myös voitti BDO Gold Cupin.
Ura > PDC-ura

Joyce voitti tammikuussa 2018 PDC:n kiertuekortin ja sai siten paikan ammattilaiskiertueella. Helmikuussa hän eteni ensimmäisessä Players Championship -turnauksessaan välieriin, joissa hävisi James Wadelle.
Joyce debytoi PDC:n MM-kilpailuissa vuodenvaihteessa 2018–2019, jolloin hän eteni kahdeksan parhaan joukkoon voittaen muun muassa kahdeksanneksi sijoitetun Simon Whitlockin erin 3–0 ja yhdeksänneksi sijoitetun James Waden erin 4–3. Puolivälierissä hän hävisi 1–5 Michael van Gerwenille, joka voitti lopulta maailmanmestaruuden.
Heinäkuussa 2020 Joyce saavutti ensimmäisen PDC-turnausvoittonsa vuoden kymmenennen Players Championship -kilpailun loppuottelussa Dave Chisnallia vastaan. Saman vuoden World Grand Prixissä Joyce pudotti ensimmäisellä kierroksella toiseksi sijoitetun, silloisen hallitsevan maailmanmestarin Peter Wrightin erin 2–0.
Joyce voitti vuoden 2021 Grand Slam -kilpailuissa oman alkulohkonsa, mutta hävisi ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Rob Crossille 4–10.
Joyce eteni karsintojen kautta vuoden 2022 World Series of Darts Finals -turnaukseen, jossa hän voitti Danny Baggishin sekä ykköseksi sijoitetun Dimitri Van den Berghin kunnes hävisi puolivälierissä Dirk van Duijvenbodelle lukemin 9–10. Vuoden 2023 lokakuussa Joyce saavutti uransa toisen Players Championship -turnausvoiton voittamalla loppuottelussa Gerwyn Pricen. Hän oli aiemmin samana vuonna edennyt kahteen PC-finaaliin, mutta hävinnyt niissä Damon Hetalle ja Gary Andersonille.
Ryan Johansen

| Ryan Johansen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1992 (ikä 32) Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Philadelphia Flyers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  12
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Columbus Blue Jackets (NHL)   Springfield Falcons (AHL)   Nashville Predators (NHL)   Colorado Avalanche (NHL)
NHL-varaus:  4. varaus, 2010 Columbus Blue Jackets
| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Buffalo 2011 | jääkiekko |  |
Johansen vuonna 2010.
Ryan Johansen (s. 31. heinäkuuta 1992 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkohyökkääjä, joka edustaa NHL:ssä pelaavaa Philadelphia Flyersia.
Blue Jackets varasi Johansenin neljäntenä pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2010. Johansen pelasi seurassa 2011–2015. Ennen vaihtoa hänellä oli seuran kanssa kevääseen 2017 asti ulottuva sopimus.
Rightin keskushyökkääjä on taitava pelintekijä, joka osaa pelata kahteen suuntaan. Hänen esikuviaan ovat Joe Thornton ja Ryan Getzlaf.
Ura

Johansen varattiin numerolla 150 WHL-joukkue Portland Winterhawksiin jo kesällä 2007, mutta hän siirtyi joukkueeseen kaksi vuotta myöhemmin suorittaakseen opintonsa loppuun. Kauden 2008–2009 Johansen pelasi BCHL-joukkue Penticton Veesin joukkueessa. Hän siirtyi kaudeksi 2009–2010 Winterhawksiin, jossa Johansen teki 71 ottelussa tehot 25+44=69. Hän pelasi lähinnä samassa ketjussa Nino Niederreiterin ja Brad Rossin kanssa. Johansen oli joukkueen toiseksi paras pistemies Chris Francisin jälkeen ja pudotuspeleissä hän oli Winterhawksin paras pistemies tehoilla 6+12=18. Johansen oli WHL:n tulokkaiden pistepörssin toinen.
WHL-tulokaskauden jälkeen Columbus Blue Jackets varasi Johansenin neljäntenä pelaajana NHL:ään kesällä 2010. Hänen varauksensa tuli monelle yllätyksenä, koska Blue Jacketsin odotettiin varaavan puolustajan. Johansen rankattiin myös Pohjois-Amerikassa pelaavien pelaajien listan kymmenenneksi. Hän teki syyskuussa 2010 kolmivuotisen tulokassopimuksen Blue Jacketsin kanssa. Johansen pelasi kuitenkin vielä kauden 2010–2011 Winterhawksissa. Hän oli tehoilla 40+52=92 koko WHL:n pistepörssin seitsemäs. Johansen voitti tehoilla 13+15=28 koko kevään 2011 pudotuspelien pistepörssin. Hänet valittiin kauden päätteeksi WHL:n läntisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Ensimmäisen ottelunsa NHL:ssä Johansen pelasi Nashville Predatorsia vastaan 7. lokakuuta 2011. 25. lokakuuta Johansen teki NHL-uransa ensimmäisen maalin Detroit Red Wingsiä vastaan.
Kaudella 2013–2014 Johansen nousi yhdeksi Blue Jacketsin avainpelaajista. Hän voitti runkosarjassa joukkueen pistepörssin 63:lla pisteellä, joista 33 oli maaleja. Kausi oli hänen tulokassopimuksensa viimeinen.
Johansen siirtyi tammikuussa 2016 Columbus Blue Jacketsista Nashville Predatorsiin vaihdossa puolustaja Seth Jonesiin.
Kesäkuussa 2023 Predators kauppasi Johansenin Colorado Avalancheen vaihdossa Alex Galchenyukiin.
Maaliskuussa 2024 Avalanche kauppasi Johansenin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron vuoden 2025 varaustilaisuudessa Philadelphia Flyersiin vaihdossa Sean Walkeriin ja viidennen kierroksen varausvuoroon vuoden 2026 varaustilaisuudessa.
Maajoukkue

Johansen voitti alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa vuonna 2011. Hän oli turnauksessa Kanadan kolmanneksi paras pistemies Brayden Schennin ja Ryan Ellisin jälkeen. Johansen valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Salibandyn maailmanranking

Salibandyn maailmanranking (IFF World Ranking) on Kansainvälisen Salibandyliiton ylläpitämä rankinglista.
Joukkuejärjestys

Joukkueen järjestys määräytyy kahden viimeisen salibandyn maailmanmestaruuskilpailujen sijoituksien perusteella.
Rankingin perusteella valitaan lohkot seuraaviin kisoihin.
Seututie 453

Seututie 453 kulkee reittiä Pieksämäki – Jäppilä – Varkaus. Tie alkaa Pieksämäeltä valtatien 23 varresta, josta se jatkuu Jäppilän kylän läpi kohti Varkautta. Liikennemäärät tiellä ovat melko pieniä, 954 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Rintasyöpä

| Rintasyöpä |
| --- | --- |

Ala:  Yleiskirurgia, Onkologia
Syyt:  Elintavat, ionisoiva säteily, hormonaaliset ja geneettiset tekijät, ikääntyminen
Oireet:  Rinnan kyhmyt, kipu, pistely, paineen tunne, ihon vetäytyminen, turvotus, punoitus, erite
Esiintyvyys:  Noin 5000 uutta tapausta vuosittain (Suomi 2015)
Kuolleisuus:  Noin 15 % 10 vuoden kuluessa
Diagnosointi:  Rinnan tunnustelu, röntgenkuvaus (mammografia), kasvainnäytteen mikroskopointi
Hoito:  Leikkaus (poisto), lääkehoito (sytostaatit, hormonilääkkeet, vasta-aineet), sädehoito
Luokitus
ICD-10:  C50
ICD-9:  174-175
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Rintasyöpä on rinnan syöpätauti eli pahanlaatuinen kasvain. Valtaosa kasvaimista on peräisin maitorauhasen tiehyiden soluista.
Rintasyöpä on länsimaisten naisten yleisin syöpätauti: esim. vuoden 2015 tilanteessa siihen sairastuisi Suomessa elämänsä aikana noin joka yhdeksäs (11 %) nainen. Taudin riskiä lisääviä tekijöitä ovat naissukupuolen ja ikääntymisen lisäksi esim. jotkin elintavat (liikkumattomuus, tupakointi, alkoholi), naishormoneihin ja kuukautiskiertoon liittyvät tekijät (esim. myöhäinen vaihdevuosi-ikä) sekä geneettiset tekijät (esim. BRCA1). Taudin tavallisin oire on kivuton kyhmy rinnassa. Rintasyövän ennuste on yleensä hyvä, Suomessa viiden vuoden suhteellinen elossaololuku on 91%.
Tauti tunnistetaan ja varmistetaan ns. kolmoisdiagnostiikan avulla, mihin kuuluu lääkärin tekemä tutkimus, rinnan röntgenkuvaus ja kudosnäytteen mikroskooppitutkimus. Hoidossa käytetään seurantatutkimuksia, leikkaushoitoja, sädehoitoa ja erilaisia lääkehoitoja, kuten solunsalpaajia (sytostaatteja), hormonaalisia lääkkeitä ja immuunihoitoja.
Ominaisuudet

Rintasyövän keskeisiä ominaisuuksia ovat kudostyyppi, erilaistumisaste ja geeni- ja reseptorimuutokset sekä levinneisyys eli kasvaimen koko ja invaasio- ja metastaasitilanne. Nämä tekijät määrittävät ratkaisevasti, millaisesta taudista kussakin tapauksessa on kyse.
Rintasyövän kudostyyppeihin kuuluvat
duktaalinen syöpä (noin 75–80 %), joka on peräisin maitorauhasen tiehyistä
lobulaarinen syöpä (noin 10–15 %), joka on peräisin maitorauhasista
medullaarinen syöpä (noin 5 %), joka on peräisin maitotiehyistä ja muistuttaa aivojen ydinjatkeen kudosta (lat. medulla oblongata)
tubulaarinen syöpä (noin 2 %), joka on peräisin maitotiehyistä ja näyttää mikroskoopissa putkimaiselta ja
musinoottinen syöpä (noin 2 %), joka sisältää runsaasti liman pääkomponenttia musiinia.
In situ -karsinoomasta puhutaan, kun syöpäsolukko ei ole kudosta tutkittaessa tunkeutunut ympäröiviin sidekudoksiin, hermoihin, imu- tai verisuoniin, eli invasoitunut. Kudostyypillä on tässäkin merkitystä, esim. duktaalinen in situ -karsinooma on syövän esiaste, mutta lobulaarinen in situ -karsinooma ei. Toista nännin alueen ihottumana ilmenevää rintasyövän esiastetta kutsutaan Pagetin taudiksi. Esiasteita ei tarkalleen ottaen lasketa syöväksi, mutta niitä voidaan hoitaa samalla tavalla.
Invaasion lisäksi rintasyövästä voi levitä etäpesäkkeitä eli metastaaseja, tyypillisimmin luustoon, keuhkoihin, maksaan, ylävartalon ihoon tai imusolmukkeisiin, vatsaontelon sisäkalvoon tai imusolmukkeisiin ja aivoihin.
Kasvaimen koon ja invaasio- ja metastaasitilanteen perusteella syöville annetaan sen levinneisyyden tiiviiksi kuvaamiseksi ns. TNM-luokitus. Jos rintasyöpäkasvaimen koko on yli 2 cm, mikrometastaasien ja uusiutumisen riski on kohonnut. Rintasyövän leviämisnopeus on usein varsin pieni. Siitä saadaan tietoa suoraan tutkimalla kudosnäytteistä jakautuvien solujen osuus eli proliferaatioprosentti. Erilaistumisaste eli se, miten paljon solut muistuttavat normaalia kudosta, kertoo myös syövän pahanlaatuisuudesta. Tätä kuvaa niin sanottu gradus-luokitus.
Syöpäsolujen genomi ja reseptorit vaihtelevat ja ovat auttaneet jo varsin pitkään rintasyövän hoidossakin. Rintasyöpänäytteestä tutkitaan estrogeeni- ja progesteronireseptoreiden pitoisuus sekä HER2-geenin kopiomäärä.
Esiintyvyys

Rintasyövän esiintyvyys on kasvanut Suomessa voimakkaasti 1960-luvulta lähtien. Vuonna 2015 Suomessa todettiin yli 5 000 uutta rintasyöpätapausta. Paikallisia syöpämuutoksia eli ns. in situ -karsinoomia todettiin lisäksi noin 450. Tämän tilanteen vallitessa noin joka yhdeksäs nainen (11 %) sairastuisi elämänsä aikana.
Syyt

Sukupuoli ja ikä ovat luonnollisesti tärkeitä tekijöitä. Rintasyöpä on lähes kokonaan naisten tauti, mikä johtuu ainakin miesten rintarauhaskudoksen vähyydestä ja hormonaalisista eroista. Naisten rintasyöpiä todettiin noin 5 000 Suomessa vuonna 2015, kun miesten rintasyöpiä todettiin noin 25. Toiseksi, rintasyöpä alkaa yleistyä ikääntymisen myötä voimakkaasti noin 45 ikävuoden jälkeen. Vain noin kolme tuhannesta sairastuneesta on alle 30-vuotiaita, mutta noin puolet syövistä todetaan yli 60-vuotiailla naisilla. Rintaryöpäriski on suhteessa rintojen kokoon siten, että isorintaisilla on pienirintaisia suurempi riski sairastua rintasyöpään.
Elintapoihin liittyvistä tekijöistä ainakin lihavuus, liikkumattomuus, tupakointi ja alkoholijuomien suurkulutus näyttävät lisäävän rintasyövän riskiä. Lihavuus (painoindeksi yli 30) lisää rintasyövän riskiä noin 50 % vaihdevuodet ohittaneilla naisilla Runsas alkoholin käyttö saattaisi selittää noin 11 % rintasyövistä. Rintasyövän esiintyvyys on suurin hyvin koulutettujen ja hyvätuloisten naisten keskuudessa, mikä selittynee ainakin osittain sillä, että hyvätuloiset tekevät vähemmän ruumiillista työtä ja käyttävät enemmän alkoholia.
Geneettiset syyt aiheuttavat noin 5–10 % tapauksista – tunnetuimmat altistavat geenit ovat BRCA1 ja BRCA2. Muiden syöpien tapaan geneettisiä muutoksia aiheuttava ionisoiva säteily lisää myös rintasyövän riskiä.
Rintasyövän gynekologisiin riskitekijöihin kuuluvat muun muassa
kuukautisten alkaminen nuorella iällä
myöhäinen vaihdevuosi-ikä
imettämättömyys
synnyttämättömyys
vähäinen täysiaikaisten raskauksien määrä
myöhäinen ensisynnytys (yli 30-vuotiaana)
yli 3–5 vuoden pituinen hormonikorvaushoito
munasarjojen poisto ennen menopaussia ja
LHRH-analogihoito ennen menopaussia.
Maksakirroosi ja Klinefelterin oireyhtymä voivat nostaa huomattavasti miesten veren estrogeenipitoisuutta, mikä lisää rintasyövän riskiä.
Solutasolla rintasyövän syyt ovat samankaltaisia kuin syöpätautien yleensä (katso artikkeli Syöpä). Esim. mitokondrioiden toimintahäiriö ja tämän aiheuttamat häiriöt solun aineenvaihdunnassa on liitetty syövän kehitykseen.
Vaikutukset

Rintasyöpä voi olla pitkään oireeton, mutta voi aiheuttaa lopulta rinnan tai etäpesäkkeiden paikallisoireita, syövän yleisoireita (väsymys, laihtuminen) ja kuolleisuutta (noin 15 % 10-vuoden kuluessa).
Rinnan paikallisoireistoon voi kuulua
kyhmy rinnassa tai kainalossa (noin 80 %)
kipua, pistelyä tai painon tunnetta rinnassa (noin 10 %)
ihon tai nännin vetäytymisen
ihon, nännin tai rintarauhasen turvotusta
rinnan punoitusta
nännipihan ihotaudin (Pagetin tauti) ja
nännin erittämistä (hyvin harvoin).
Toteaminen

Diagnoosi pyritään varmistamaan avohoidossa. Täsmällisemmät hoitoketjut vaihtelevat hieman alueesta riippuen.
Toteaminen > Kliininen tutkimus

Diagnostiikan ensimmäinen osa on lääkärin tekemä tutkimus, johon kuuluu ainakin haastattelu, rinnan tarkastelu ja tunnustelu sekä rinnan lähialueen imusolmukkeiden tunnustelu. Jos potilaan tulosyynä on yleisoireet, on kliinisen tutkimuksen luonnollisesti oltava paikallista laajempi.
Toteaminen > Kuvantaminen ja seulonnat

Kaikki 50–69-vuotiaat naiset kutsutaan Suomessa julkisen terveydenhuollon toimesta kahden vuoden välein rintojen röntgenkuvaukseen eli mammografiaan. Kyseessä on tutkittavalle täysin ilmainen käynti, jonka kunnat kustantavat. Jos rintasyöpää on syytä epäillä kliinisen tutkimuksen perusteella, ensisijainen kuvantamismenetelmä on yleensä mammografia eli rinnan röntgenkuvaus. Tietyissä tapauksissa myös kaikukuvauksesta, suurennusmammografiasta, magneettikuvauksesta ja galaktografiasta (maitotiehyiden varjoainekuvaus) voi olla hyötyä.
Toteaminen > Histologinen tutkimus

Rinnan muutoksesta ja poikkeavista kainalon imusolmukkeista otetaan mammografia- tai kaikukuvaus-avusteisesti paksuneulanäyte. Koepala lähetetään patologian laboratorioon, jossa siitä valmistetaan värjättyjä kudosleikkeitä. Tavallisesti käytetään hematoksyliini-eosiinivärjäystä ja lisäksi värjätään estrogeeni- ja progesteronireseptorit ja HER2-geenit. Leikkeet tutkitaan systemaattisesti mikroskoopin avulla ja löydöksistä laaditaan lausunto.
Hoito

Suuri osa seurannasta ja hoitojen haittavaikutusten ja muiden oireiden hoidosta voidaan toteuttaa perusterveydenhuollossa. Vaativampi hoito toteutetaan erikoissairaanhoidossa.
Hoito > Seuranta

Jos rinnassa havaittu muutos on kliinisen tutkimuksen, kuvantamistutkimusten ja kudosnäytteen tutkimuksen perusteella hyvänlaatuinen, sitä suositellaan seurattavaksi.
Hoidetun rintasyövän jatkoseurannassa pyritään tunnistamaan hoitojen haittavaikutukset, uudet syövät ja muut mahdolliset terveysongelmat. Seurantatutkimuksiin kuuluu oirehaastattelu, rintojen ja imusolmukkeiden tunnustelu ja leikatun rinnan puolen olkanivelen tutkiminen sekä mammografia noin 1–2 vuoden välein (paitsi hyvin iäkkäillä). Seurannassa heräävä metastaasiepäily taas jatkohoidetaan syöpätautien yksikössä.
Hoito > Leikkaushoito

Kliinisen tutkimuksen, kuvantamistutkimusten ja kudosnäytetutkimuksen jälkeen epävarmaksi jääneet muutokset rinnoissa kannattaa yleensä poistaa eli resekoida. Diagnosoidut syöpäkasvaimet poistetaan rintaa säästävästi, jos kasvaimen reunoille saadaan jätettyä riittävästi tervettä kudosta (ns. tervekudosmarginaali). Mikäli tämä ei ole mahdollista, voidaan koko rinta joutua poistamaan (mastektomia). Poistetun rinnan tilanne voidaan rakentaa uusi rinta (rekonstruktio) joko poistoleikkauksen yhteydessä tai myöhemmin tapauksesta riippuen . Rekonstruktiossa voidaan toteuttaa monella eri tavalla, tavallisimmin käytetään vatsa- tai selkäkielekettä.
Kainaloiden vartijaimusolmukkeista otetaan näyte levinneisyyden kartoittamiseksi. Vartijaimusolmukkeet ovat imusolmukkeita, joihin imuneste kulkeutuu ensimmäiseksi syöpäkasvaimesta. Tämän takia ne ovatkin hyvin luotettava tapa selvittää syövän levinneisyyttä. Tutkimuksessa kasvaimen alueelle ruiskutetaan aineitta, joka kulkeutuu kainalon imusolmukkeisiin ja värjää vartijaimusolmukkeet, jotta niistä saadaan otettua näyte tutkittavaksi. Jos niistä ei löydy syöpäkudosta, ei muita imusolmukkeita tarvitse poistaa. Mikäli syöpäsoluja löytyy kainalon imusolmukkeista,  tehdään kainalon tyhjennysleikkaus eli evakuaatio, jossa nämä imusolmukkeet poistetaan.
Leikkauksilla voi olla seuraavia haittavaikutuksia:
leikkausalueen turvotus
leikkausalueen punoitus
haavaontelon kudosnestekertymä
leikkausalueen infektio
kainalon laskimotulehdukset
kainalon imusuonitulehdukset
interkostobrakiaalihermon vauriot
kainalo-olkavarsikipu
kainalo-olkavarsialueen pistely
kainalo-olkavarsialueen puutuminen
yläraajan turvotus