stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naturviterne
Aiheesta muualla

Liiton verkkosivut (norjaksi)
| n k Norjan ammattiliitot |
| --- | --- |
LO:  Arbeiderbevegelsens Presseforbund  Creo – forbundet for kunst og kultur  Dramatikerforbundet  EL og IT Forbundet  Fagforbundet  Fellesforbundet  Fellesorganisasjonen  Forbundet for Ledelse og Teknikk  Forfatterforbundet  Handel og Kontor  Industri Energi  Kabinansattes Forbund  Norges offisers- og spesialistforbund  Norsk Arbeidsmandsforbund  Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund  Norsk Flygerforbund  Norsk Jernbaneforbund  Norsk Lokomotivførerforbund  Norsk Manuellterapeutforening  Norsk Nærings- og Nytelsesmiddelarbeiderforbund  Norsk Sjømannsforbund  Norsk Sjøoffisersforbund  Norsk Tjenestemannslag  Norske Idrettsutøveres Sentralorganisasjon  Skolenes landsforbund 
Unio:  Akademikerforbundet  Bibliotekarforbundet  Det Norske Diakonforbund  Det norske maskinistforbund  Forskerforbundet  Norsk Ergoterapeutforbund  Norsk Fysioterapeutforbund  Norsk Radiografforbund  Norsk Sykepleierforbund  Politiets Fellesforbund  Presteforeningen  Skatterevisorenes forening  Utdanningsforbundet 
Akademikerne:  Arkitektenes Fagforbund  Den norske legeforening  Den norske tannlegeforening  Den norske veterinærforening  Econa  Krigsskoleutdannede offiserers landsforening  Norges Juristforbund  Norsk Lektorlag  Naturviterne  Norsk Psykologforening  Samfunnsviterne  Samfunnsøkonomene  Tekna 
YS:  AVYO  Befalets Fellesorganisasjon  Delta  Farmasiforbundet  Finansforbundet  Kriminalomsorgens Yrkesforbund  Lærernes Yrkesforbund  Negotia  Norges Politilederlag  Norske Meierifolks Landsforening  Norsk Tollerforbund  Parat  Personellforbundet  SAFE  Skatteetatens landsforbund  Skolelederforbundet  STAFO  Yrkestrafikkforbundet
Alku Sirén

Alku Sirén (ent. Olli Sirén, 6. tammikuuta 1984) on suomalainen yhteiskunnallinen keskustelija ja yksi Ravintolapäivän alullepanijoista.
Sirén on entinen viestintätoimisto Miltton Creativen toimitusjohtaja. Nykyään hän toimii johtavana neuvonantajana Milttonilla.
Sirén on kotoisin Porvoon maalaiskunnasta, josta hän muutti lukiolaisena Helsinkiin. Sirén kirjoitti Kallion ilmaisutaidon lukiosta. Hän on työskennellyt DJ:nä Radio Helsingissä ja freelance-tuottajana.
Kaupunkitoimittajat ry valitsi Sirénin vuoden 2011 kaupunkilaiseksi. Aiemmin hän ryhmineen sai Suomi-palkinnon Ravintolapäivän kehittämisestä. Maailmalle levinnyt Aleppon kellot -kampanja käynnistyi Sirénin ehdotuksesta. Halonen viittasi kampanjaan ja kertoi Vladimir Putinille Venäjän Sotšissa järjestetyssä Valdai-kokouksessa, että Aleppon uhreille soitetaan päivittäin kirkonkelloja. Putin reagoi Halosen puheisiin ärtyneesti kommentoiden, että ”kellojen pitäisi soida myös niille, jotka nyt menettävät henkensä Mosulissa ja sen läheisyydessä”. Sirén palkittiin Aleppon kelloista kirkon viestintäpalkinnolla.
Vuonna 2007 Sirén oli mukana käynnistämässä Wikipuolue -liikettä. Tarkoituksena oli tuottaa kokeilu, jossa asioista päätettäisiin samalla tavalla kuin Wikipediassa kirjoitetaan artikkeleita. Wikidemokratia nousi puheenaiheeksi, mikä johti siihen, että Vihreät ja SDP kirjoittivat seuraavan vuoden kuntavaaliohjelmiaan osin wikiperustaisesti.
Sirén osallistui Länsiväylä-ryhmän performansseihin. Sirén on ollut ideoimassa myös We Love Helsinki -tapahtumia, esimerkiksi Lasten Kaupunki -tapahtumaa ja Soivaa Korttelia sekä Kuorokäytävä-tapahtumaa Sofiankadulla.
Sirén on Milttonilla kehittänyt mallin havainnollistamaan sitä, minkä tyyppisiin työtehtäviin generatiivinen tekoäly tulee vaikuttamaan ensimmäisenä.
Sirén on politiikkaan ja taiteeseen keskittyvän 2025 perustetun Käänne-festivaalin järjestäjiä.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1907

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Viipurissa 9.-10. helmikuuta 1907. Vain miehet kilpailivat. Kilpailuun otti osaa kaksitoista luistelijaa.
Miesten yleiskilpailu

Epäviralliset lopputulokset.
| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Gunnar Strömstén | 48,2 | 1 | 9.08,2 | 1 | 2.33,8 | 2 | 4 |
|  | Antti Wiklund | 50,2 | 4 | 9.14,2 | 2 | 2.32,8 | 1 | 7 |
|  | Erkki Vanhala | 50,2 | 5 | 9.18,4 | 3 | 2.35,8 | 3 | 11 |
|  | Franz Fredrik Wathén | 49,2 | 3 | 9.30,0 | 5 | 2.39,2 | 5 | 13 |
|  | Arne Schrey | 51,2 | 8 | 9.24,4 | 4 | 2.37,6 | 4 | 16 |
|  | Väinö Wickström | 50,8 | 7 | 9.45,2 | 6 | 2.44,0 | 8 | 21 |
|  | Aksel Lihr | 51,2 | 9 | 9.48,0 | 7 | 2.42,2 | 6 | 22 |
|  | A. Pentikäinen | 58,4 | 11 | 10.35,8 | 9 | 3.04,8 | 10 | 30 |
|  | Knut Törnroth | 49,2 | 2 | DNF | − | 2.44,0 | 9 | − |
|  | Walter Ylander | 50,4 | 6 | kaatui | − | 2.42,8 | 7 | − |
|  | E. Railo | 53,4 | 10 | DNS | − |  |  | − |
|  | Emil Lahtinen | kaatui | − | 10.03,4 | 8 |  |  | − |
Tavallisia ihmisiä

| Tavallisia ihmisiä> Ordinary People |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Robert Redford
Käsikirjoittaja:  Alvin Sargent
Perustuu:  Judith Guestin romaaniin
Tuottaja:  Ronald L. Schwary
Säveltäjä:  Marvin Hamlisch
Kuvaaja:  John Bailey
Leikkaaja:  Jeff Kanew
Pääosat:  Donald Sutherland  Mary Tyler Moore  Timothy Hutton Judd Hirsch
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Wildwood Enterprises Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  Yhdysvallat 19. syyskuuta 1980  Suomi 6. maaliskuuta 1981
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  6 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tavallisia ihmisiä (Ordinary People) on yhdysvaltalainen vuoden 1980 draamaelokuva, joka on näyttelijänä paremmin tunnetun Robert Redfordin esikoisohjaus. Elokuva perustuu Judith Guestin samannimiseen romaaniin, joka on julkaistu suomeksi alun perin nimellä Samat kasvot peilissä (Tammi 1977) ja elokuvan myötä nimellä Tavallisia ihmisiä (Femi 1981). Tavallisia ihmisiä kertoo Chicagon esikaupungissa asuvan ylemmän keskiluokan perheen hajoamisesta vanhimman pojan tapaturmaisen kuoleman jälkeen. Elokuvan pääosissa ovat Donald Sutherland, Mary Tyler Moore, Timothy Hutton ja Judd Hirsch. Elokuva voitti neljä Oscaria ja viisi Golden Globea.
Juoni

Hyvin toimeentuleva pariskunta Calvin (Sutherland) ja Beth Jarrett (Moore) on kokenut tragedian, kun heidän teini-ikäinen esikoispoikansa Buck on kuollut purjehdusonnettomuudessa, josta pikkuveli Conrad (Hutton) on selviytynyt. Conrad kuitenkin kärsii selviytyjän syyllisyydestä ja traumaperäisestä stressihäiriöstä. Conrad on yrittänyt itsemurhaa viiltämällä ranteensa auki.
Elokuvan alussa Conrad on juuri palannut psykiatrisesta sairaalasta pitkän hoitojakson jälkeen, mutta tuntee olevansa vieraantunut ystävistään ja perheestään. Calvin-isä ponnistelee, jotta saisi yhteyden poikaansa. Hän ei kuitenkaan saa apua vaimoltaan Bethiltä, joka pysyy kylmänä ja itsekkäänä ja ainoastaan pyrkii pakkomielteisesti säilyttämään elämänsä täydellisenä ja normaalina. Hän näyttää olevan hautautunut rakkauteensa kuollutta Buckia kohtaan.
Ystävän itsemurhan jälkeen Conrad on jälleen lähellä vaipua masennukseen. Vastuu perheen pelastamisesta laskeutuu Calvinin harteille, mutta se tuntuu kovin painavalta. Psykiatri Berger (Hirsch) auttaa Conradia selviytymään syyllisyydentunteestaan ja vihastaan. Perheen vanhempien aviokriisi kärjistyy.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Donald Sutherland  | … |  Calvin Jarrett   |
|  Mary Tyler Moore  | … |  Beth Jarrett   |
|  Timothy Hutton  | … |  Conrad Jarrett   |
|  Judd Hirsch  | … |  tohtori Tyrone C. Berger   |
|  Elizabeth McGovern  | … |  Jeannine Pratt, Conradin ihastus   |
|  M. Emmet Walsh  | … |  valmentaja Salan   |
|  Dinah Manoff  | … |  Karen, Conradin sairaala-aikainen ystävä   |
Tuotanto

Elokuvan musiikin laati Marvin Hamlisch, ja keskeisenä teemana soi Johann Pachelbelin D-duurikaanon.
Vastaanotto

Tavallisia ihmisiä voitti yhteensä neljä Oscar-palkintoa. Se palkittiin vuoden 1981 gaalassa parhaana elokuvana, parhaasta miessivuosasta (Timothy Hutton), parhaasta ohjauksesta (Robert Redford) ja parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta (Alvin Sargent). Lisäksi elokuva toi tekijöilleen viisi Golden Globea: kaksi Timothy Huttonille (paras miessivuosa ja vuoden tulokas) sekä Mary Tyler Moorelle (paras naispääosa), Robert Redfordille (paras ohjaus) ja tuottaja Ronald L. Schwarylle (paras draamaelokuva).
The New York Timesin kriitikot valitsivat Tavallisia ihmisiä vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Elokuva kuitenkin jakoi aikalaisarviojien mielipiteitä: esimerkiksi Suomen Kuvalehden Ywe Jalander piti sitä pinnallisena ja yksiulotteisena ”miesten nyyhkyleffana”, johon aloitteleva ohjaaja Redford ei kykene lisäämään mitään mitä käsikirjoituksessa ei jo olisi. Helsingin Sanomien Mikael Fränti taas piti elokuvaa kahden katsomiskerran jälkeen todella lupaavana esikoisohjauksena sekä keskittyneenä, intiiminä ja rajattuna ihmissuhdekuvauksena joka puraisee läheltä monia nykyihmisiä: ”Tavallisia ihmisiä on sairaskertomus, mutta se on myös tarkka läpivalaisu perheestä tavarakulttuurin, kaksinaismoraalin ja puhdistetun julkisivun maailmassa. Elokuvan kysymykset herättävät laajempaakin pohdintaa, niillã on yleispätevää merkitystä.”lähde tarkemmin? Iltalehden Heikki Eteläpään mukaan Redfordin merkittävä esikoisohjaus on perhe-elämän lähikuva, jossa suurella selvänäköisyydellä tarkastellaan isän, äidin ja pojan suhdetta kriisitilanteessa.
Markkinoinnin viikko

Markkinoinnin viikko, vuoteen 2016 saakka Markkinointiviestinnän viikko, vuoteen 2007 saakka Mainonnan viikko, on  markkinointi- ja viestintäalan maksuton vuosittainen koulutus- ja messutapahtuma syys–lokakuussa.
Markkinointiviestinnän viikko

Markkinoinnin, teknologian ja luovuuden liiton (MTL) ja Helsingin Katajanokalla sijaitsevan Wanhan Sataman vuosina 2007–2015 järjestämä tapahtuma oli alan suurin vuosittainen kokoontuminen. Tilaisuus sai alkunsa, kun Communication Management ja Mainonnan viikko -tapahtumat yhdistettiin vuonna 2007.
Markkinointiviestinnän viikon tavoitteena oli kasvattaa suomalaisen markkinointiviestinnän kentän osaamista ja tuoda alan kuumimmat keskustelunaiheet esiin. Seminaariesityksissä esiintyivät Suomen johtavat markkinoinnin ja viestinnän alan asiantuntijat. Tilaisuuksien aiheina oli esimerkillisiä markkinointiviestinnän kampanjoita ja yleisempiä aiheita, kuten mainonnan sääntely sekä tuotteiden ja palvelujen kaupallistaminen. Tavoitteena oli nostaa yleiseen keskusteluun markkinointiviestinnän ajankohtaisia asioita, haastaa uusia näkökulmia toimintaan sekä luoda verkostoja.
Vuonna 2016 viikon sisältöä päätettiin muuttaa markkinoinnin strategista suunnittelua korostavaksi, ja tapahtuman uudeksi nimeksi otettiin Markkinoinnin viikko. Samalla tapahtuma muutti Wanhasta Satamasta Helsingin Messukeskukseen Pasilaan.
Jonathan Franzen

| Jonathan Franzen |
| --- | --- |
 Jonathan Franzen Time 100 -gaalassa vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. elokuuta 1959 (ikä 65) Chicago, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Esikoisteos:  The Twenty-Seventh City (1988)
Palkinnot
 National Book Award 2001, James Tait Blackin muistopalkinto (2001) 
Aiheesta muualla
Jonathanfranzen.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jonathan Franzen (s. 17. elokuuta 1959 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen kirjailija.
Franzenin esikoisteos The Twenty-Seventh City julkaistiin vuonna 1988. Hänen varsinainen läpimurtonsa tapahtui vuonna 2001 palkitulla arvostelu- ja myyntimenestyksellä Muutoksia.
Franzen syntyi Chicagossa ja kasvoi St. Louisin lähiössä. Hän asuu New Yorkissa ja Kalifornian Santa Cruzissa. Hänellä on isänsä puolelta ruotsalaiset sukujuuret Linköpingistä. Franzen kirjoittaa novelleja The New Yorker -lehteen.
Vapauden ilmestyessä 2010 Time-lehti teki Franzenista kansijutun. Timessa kirjailija on kansiaiheena harvinainen – edellinen kerta oli vuonna 2000, jolloin aiheena oli Stephen King.
Teokset

The Twenty-Seventh City.  New York:  Farrar, Straus and Giroux, 1988.  ISBN 0-374-27972-1
Alkuvoimat.  ((Strong Motion, 1992.) Suomentanut Raimo Salminen)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29481-0
Muutoksia.  ((The Corrections, 2001.) Suomentanut Raimo Salminen)  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-27243-4
Epämukavuusalue. Henkilökohtainen historia.  ((The Discomfort Zone. A Personal History, 2006.) Suomentanut Tero Valkonen)  Helsinki:  Siltala, 2012.  ISBN 978-952-234-053-5
Vapaus.  ((Freedom, 2010.) Suomentanut Raimo Salminen)  Helsinki:  Siltala, 2011.  ISBN 978-952-234-052-8
Yksin ja kaukana.  ((Farther Away, 2012.) Suomentanut Raimo Salminen)  Helsinki:  Siltala, 2013.  ISBN 978-952-234-120-4
Purity.  ((Purity, 2015.) Suomentanut Raimo Salminen)  Helsinki:  Siltala, 2015.  ISBN 978-952-234-199-0
Maailman äärillä.  (The end of the end of the Earth)  Suomentanut Raimo Salminen. Helsinki:  Siltala, 2019.  ISBN 978-952-234-556-1
Crossroads.  (Crossroads)  Suomentanut Raimo Salminen. Helsinki:  Siltala, 2021.  ISBN 978-952-234-794-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirjailijan esittely kustantajan sivuilla. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ADK  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  ELMCIP  Europeana  SNAC  IdRef
Manhattan

| Manhattan |
| --- | --- |
 Etualalla Midtown Manhattan, taaempana Lower Manhattan.
 Kaupungin kartta, jossa Manhattan korostettuna.
Kaupunki:  New York City
Pinta-ala:  87,0 km² 
Väkiluku:  1 694 250 (2020)
Väestötiheys:  28 873,3 as./km²
Manhattanin eteläkärjen siluetti
Manhattan (/ˈmɑnhɑtːɑn/, engl. [mænˈhætn]) on 21,5 kilometriä pitkä saari Hudsonjoen alajuoksulla sekä yksi New Yorkin viidestä hallintoalueesta. Hallintoalue on samalla myös New Yorkin piirikunta ja sisältää Manhattanin saaren, joitakin pienempiä saaria ja pienen alueen mantereesta. New Yorkin piirikunta on New Yorkin osavaltion pienin ja samalla koko Yhdysvaltain pienimpiä piirikuntia. Manhattanin asukasluku on 1 694 250 henkilöä.
Historia

Nimi Manhattan (Manna-hata, ”kukkulainen saari” tai ”puhdistumisen paikka” lähde?) on lähtöisin saaren ensimmäisten Lenape-intiaanien käyttämästä kielestä, joka kuuluu algonkinilaiseen kieliryhmään.
Virallisesti ensimmäinen eurooppalainen tutkimusmatkailija Manhattanilla oli englantilainen Henry Hudson, joka oli Hollannin kauppalaivastoon kuuluneen Halve Maen -laivan kapteeni ja jonka mukaan Hudsonjoki myöhemmin nimettiin. Halve Maen (”Puolikuu”) saapui ylempään New Yorkin lahteen 11. syyskuuta 1609, purjehti lyhyen matkaa ylös Hudsonjokea ja ankkuroitui Manhattanin pohjoiskärkeen. On kuitenkin arveltu, että jo vuonna 1524 italialainen tutkimusmatkailija Giovanni da Verrazano ja muutamaa kuukautta myöhemmin portugalilainen Estevan Gomez olisivat liikkuneet New York Harborin alueella.lähde?
Hollantilaiset asuttivat saaren vuonna 1613 turkisten kauppapaikaksi Hendrick Christiansenin johdolla. Myös Jan Rodrigues, ensimmäinen New Yorkin afroamerikkalainen asukas, oli ensimmäisten Manhattanin asukkaiden joukossa. Saaren alkuperäinen hollanninkielinen nimi oli Mannathans. Vuonna 1632 perustettiin Manhattanin saarelle New Amsterdamin kaupunki.
Eurooppalaisten pysyvä asutus Uudessa Hollannissa alkoi vuonna 1624, jolloin Governors Islandille perustettiin hollantilaisten tukikohta turkiskauppaa varten. Seuraavana vuonna aloitettiin citadelin ja Fort Amsterdamin rakentaminen Manhattanin saarelle, jota myöhemmin kutsuttiin nimellä Uusi Amsterdam (Nieuw Amsterdam). Vuotta 1625 pidetäänkin New Yorkin kaupungin synnyinvuotena. Vuonna 1626 Peter Minuit osti Manhattanin alkuasukkailta 60 guldenin arvolla tavaraa, usein sanotaan arvon vastanneen 24 dollaria, mutta 60 guldenia tuolloin vastasi yli 700 nykyistä euroa eli lähes tuhatta dollaria. Eräiden historioitsijoiden mukaan Minuitille sattui kaupassa erehdys: hän antoi tavarat canarsee-heimolle palkkioiksi Manhattanin käytöstä. Canarseet asuivat kuitenkin East Riverin toisella puolella nykyisen Brooklynin alueella. Manhattanilla, sen pohjoisosassa, asui kuitenkin weckquaesgeeksien heimo.
Vuonna 1664 englantilaiset valloittivat alueen ja nimesivät sen New Yorkiksi kuninkaan veljen, Yorkin herttua Jaakko II:n mukaan.
Maantiede

Manhattanin saari on 21,5 kilometriä pitkä ja leveimmillään 3,7 kilometriä leveä.
Yhdysvaltojen väestönlaskentaviraston mukaan Manhattanin pinta-ala on 87,5 neliökilometriä, josta maata on 59,5 neliökilometriä ja vesistöä 28,0 neliökilometriä. Täten vesistöjen osuus on 32,01 prosenttia.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet > Ruutukaava ja numeroidut kadut

Manhattanin eteläosassa katuverkko on epäsäännöllinen, mutta saaren keski- ja pohjoisosille vahvistettiin vuonna 1811 hyvin säännöllinen ruutukaava, jonka mukaisesti suurin osa Manhattania on rakennettu. Siinä useimmilla kaduilla on nimen sijasta järjestysnumerot. Pohjois–etelä-suuntaiset kadut, avenuet, on merkitty järjestysnumeroilla 1–12. Tunnetuin niistä on 5th Avenue. Läntisin, 12th Avenue, kulkee suurelta osin Hudsonjoen rantaa pitkin. Manhattanin leveimmässä osassa muutamat itäisimmät avenuet (Alphabet Cityssä) on kuitenkin merkitty kirjaimilla. Muutamat avenuet ovat myöhemmin saaneet numeroinnista poikkeavat nimet, kuten Park Avenue (4th Avenue) ja Avenue of the Americas (6th Avenue).
Itä–länsi-suuntaiset kadut (engl. street) on niin ikään merkitty järjestysnumeroilla 1–220. Näistä 1.–13. kadut ovat lyhyitä eivätkä ulotu koko Manhattanin poikki, sillä niiden kohdalla Hudsonjoen puolella oleva Greenwich Village ei ole ruutukaavan mukaisesti rakennettu. Sen sijaan 14.–181. kaduista useimmat ulottuvat Hudsonjoen rantaan saakka tai lähelle sitä, mutta jakautuvat kahteen osaan, joiden nimissä käytetään etu­liitteitä East (itä) ja West (länsi), esimerkiksi East 14th Street ja West 14th Street. Itä-länsijaossa rajana on Fifth Avenue. 60.–109. katujen itä- ja länsiosat ovat kokonaan toisistaan erillään, koska välissä on laaja puistoalue, Central Park.
Broadway kulkee kuitenkin koko saaren halki, ja suurelta osaltaan se poikkeaa suunnaltaan Manhattanin muusta katuverkosta. Tämä johtuu siitä, että Broadway seuraa vanhaa Wickquasgeck-intiaanien polkua, ja se oli käytössä jo ennen kuin Manhattanin ruutukaavasuunnitelma tehtiin vuonna 1811.
Alun perin ruutukaava päättyi pohjoisessa 155. kadulle, mutta katujen numerointia on myöhemmin jatkettu Manhattanin pohjoisimpaan kärkeen saakka. Siellä katujen numeroinnissa on kuitenkin aukkoja, sillä katuverkko ei ole yhtä säännöllinen. Suurin kadun järjestys­numero Manhattanilla on nytmilloin? 220th Street. Numero­sarjaa on paikoitellen jatkettu vielä Manhattanin pohjois­­puolella Bronxissakin, sen itä­osassa 243. ja länsi­osassa aina 263. katuun saakka, mutta sielläkin numeroinnissa on aukkoja, eivätkä kadut läheskään kaikkialla muodosta ruutu­­kaavaa.
Hallinto

Manhattan on hallinnollisesti jaettu kahteentoista osaan (Community Districts). Monet näistä osista ovat yli sadantuhannen asukkaan kokoisia. Kullakin osalla on kaupunginosavaltuusto, Community board, jolla on neuvoa-antava rooli päätettäessä kaupungin budjetista, maankäytöstä ja kunnallisista palveluista.
Alue 1: Tribeca ja Lower Manhattan
Alue 2: Greenwich Village, NoHo, SoHo, ja Little Italy
Alue 3: Tompkins Square, East Village, Lower East Side, Chinatown, Two Bridges
Alue 4: Hell’s Kitchen, Chelsea
Alue 5: Midtown
Alue 6: Stuyvesant Town, Tudor City, Turtle Bay, Peter Cooper Village, Murray Hill, Gramercy Park, Kips Bay, ja Sutton Place
Alue 7: Manhattan Valley, Upper West Side, ja Lincoln Square
Alue 8: Upper East Side, Lenox Hill, Yorkville, ja Roosevelt Island
Alue 9: Hamilton Heights, Manhattanville, ja Morningside Heights
Alue 10: Harlem ja Polo Grounds
Alue 11: East Harlem, El Barrio/Spanish Harlem, Ward's ja Randall's Island
Alue 12: Inwood, Hudson Heights ja Washington Heights
Liikenne

Manhattan poikkeaa muista Yhdysvaltain alueista siinä, että joukkoliikenne on siellä tärkeässä osassa. Joukkoliikenteen ytimen muodostaa New Yorkin metro. Saaren yhdistää mantereeseen kolme paikallisjunalinjaa. New Yorkin taksit ovat keltaisia. Staten Islandille pääsee lautalla ilmaiseksi.
Kulttuuri

Manhattanilla on useita suuria taidemuseoita: Metropolitan Museum of Art, Museum of Modern Art eli MoMA, sekä Frank Lloyd Wrightin suunnittelema Solomon R. Guggenheim Museum.
Smithsonian-instituutin intiaanimuseo Smithsonian National Museum of the American Indian ja pilvenpiirtäjämuseo Skyscraper Museum ovat Manhattanin eteläkärjessä Alue 1:llä.
Sanan etymologia

Sana Manhattan tulee weckquasgeek-intiaaneilta, joiden kielellä paikka oli Manna-Hata, joka tarkoittaa kukkulaista paikkaa. Ensimmäisenä eurooppalaisena nimen merkitsi muistiin Henry Hudsonin kipparoiman Halve Maen -aluksen perämies Robert Juet, joka merkitsi nimen aluksen lokikirjaan syyskuussa 1609.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manhattan Wikimedia Commonsissa
Manhattan vuonna 1873.
Times Square
Empire State Building Rockefeller  Centeristä nähtynä.
New Yorkin väkiluvun kehitys hallintoalueittain vuosina 1900–2000. Manhattan tummansinisellä.
Sisäkuva Guggenheim-museosta.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1965

Suomen yleisluistelumestaruuksista 1965 kilpailtiin Pieksämäellä 16.–17. tammikuuta (miehet) ja Harjavallassa 23.–24. tammikuuta (naiset). Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 21 mies- ja 17 naisluistelijaa.
Miehet

| Sija | Kilpailija | 500 m | 5 000 m | 1 500 m | 10 000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jouko Launonen | 44,3/ 6 | 8.10,8/ 1 | 2.16,3/ 3 | 17.08,9/ 1 | 190.258 |
| 2 | Simo Rinne | 43,3/ 4 | 8.22,3/ 4 | 2.20,1/ 7 | 17.41,9/ 3 | 193.325 |
| 3 | Olavi Hjellman | 44,7/ 9 | 8.13,1/ 2 | 2.14,1/ 2 | 18.10,9/ 6 | 193.488 |
| 4 | Erkki Mäkelä | 45,1/ 11 | 8.26,3/ 6 | 2.16,6/ 4 | 17.53,8/ 5 | 194.953 |
| 5 | Rauli Helén | 45,8/ 16 | 8.23,2/ 5 | 2.21,5/ 8 | 17.28,0/ 2 | 195.686 |
| 6 | Seppo Hänninen | 43,0/ 3 | 8.36,1/ 8 | 2.22,8/ 11 | 18.22,8/ 7 | 197.350 |
| 7 | Kalervo Hietala | 45,5/ 15 | 8.26,4/ 7 | 2.26,8/ 16 | 17.45,23/ 47 | 198.333 |
| 8 | Pauli Ojanperä | 45,8/ 16 | 8.59,2/ 17 | 2.25,5/ 15 | 17.21,6/ 3 | 204.130 |

| 9 | Keijo Tapiovaara | 42,9/ 2 | 8.18,7/ 3 | 2.16,1/ 2 |  | 138,136 |
| 10 | Raimo Hietala | 46,0/ 19 | 8.36,6/ 9 | 2.17,7/ 5 |  | 143.560 |
| 11 | Seppo Anttila | 44,4/ 8 | 8.50,3/ 12 | 2.21,7/ 9 |  | 144.633 |
| 12 | Matti Oinas | 44,9/ 10 | 8.58,3/ 16 | 2.19,8/ 6 |  | 145.330 |
Naiset

| Sija | Kilpailija | 500 m | 1 500 m | 1 000 m | 3 000 m | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaija Mustonen | 50,7/ 1 | 2.42,7/ 2 | 1.43,3/ 1= | 5.34,4/ 1 | 212.316 |
| 2 | Kaija-Liisa Keskivitikka | 51,3/ 3 | 2.42,2/ 1 | 1.43,3/ 1= | 5.37,8/ 2 | 213.316 |
| 3 | Arja Kantola | 50,8/ 2 | 2.50,4/ 4 | 1.45,9/ 3 | 5.50,6/ 3 | 218.983 |
| 4 | Tarja Rinne | 53,6/ 10 | 2.48,5/ 3 | 1.45,0/ 4= | 5.51,8/ 4 | 217.516 |
| 5 | Leena Immonen | 53,4/ 7= | 2.52,8/ 5 | 1.48,6/ 6 | 5.53,2/ 5 | 224.166 |
| 6 | Ulla Tuusa | 54,8/ 12 | 2.54,4/ 7 | 1.49,9/ 6 | 6.11,3/ 7 | 229.766 |
| 7 | Riitta Noronen | 53,5/ 9 | 2.57,1/ 9 | 1.50,1/ 7 | 6.13,6/ 8 | 229.849 |
| 8 | Maila Ankkuri | 52,7/ 4 | 2.53,5/ 6 | 1.59,7/ 15 | 6.06,8/ 6 | 231.516 |
| 9 | Helene Akrenius | 53,6/ 10 | 2.58,2/ 10 | 1.53,6/ 10 | 6.28,1/ 9 | 234.483 |
| 10 | Tuula Syrén | 53,4/ 7= | 3.03,3/ 12 | 1.53,8/ 11 | 6.42,2/ 10 | 238.433 |
| 11 | Ulla Ruusujärvi | 59,1/ 15 | 3.24,9/ 16 | 2.02,9/ 16 | 7.40,0/ 11 | 265.516 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1969

Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 11.-12. tammikuuta (miehet) ja Pieksämäellä 25.-26. tammikuuta (naiset) 1969. Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet.