stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kassem G

Kassem G vuonna 2014.
Kassem Gharaibeh, tunnetaan paremmin nimellä Kassem G, on yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten internetsarjoistaan California On ja Going Deep. Toukokuussa 2012 hänen YouTube-kanavallaan oli 2 miljoonaa seuraajaa, ja hänen profiilissaan oli vierailtu liki 304 miljoonaa kertaa.
Juuriltaan jordanialais-egyptiläinen Kassem muutti pikkulapsena Yhdysvaltoihin. Hän alkoi harjoittaa stand up -komiikkaa vuonna 2006 ja ryhtyi lataamaan esiintymisiään YouTube-kanavalleen vuonna 2008. Hän on kaikkien aikojen seuratuimpien YouTube-käyttäjien listalla sijalla 14. Lisäksi hän on palvelun kahdeksanneksi seuratuin koomikko. Nykyään hän on merkittävä kyky losangelesilaisessa yhtiössä Maker Studios, joka keskittyy enimmäkseen verkkomedian esiintyjiin.
Sarjassa Going Deep Kassem haastattelee apaattisena aikuisviihdenäyttelijöitä ja pilkkaa näitä sarkasmin avulla. Hänen haastateltavinaan ovat olleet muun muassa Lisa Ann, Ron Jeremy, Kimber James ja Asa Akira. Usein Kassemin kommentit ovat myös suoranaisen ilkeitä.
Sarjassa California On Kassem haastattelee kalifornialaisia mielestään tärkeistä ja ajankohtaisista asioista, kuten esimerkiksi Osama bin Ladenista ja Justin Bieberistä.
Kassemilla on myös neliosainen sarja nimeltä Street Music, jossa hän ja koomikko Nice Peter tekevät improvisaatiomusiikkia kadulla näkemistään asioista.
Aiheesta muualla

Youtube Kassem G
Twitter Kassem G
Kalev (etunimi)

Kalev on virolainen miehen etunimi. Se oli nimiehdokkaana vuonna 1882. Ensimmäisen kerran sitä annettiin lapsille 1920-luvulla. Suomalainen nimi Kalevi perustuu nimeen Kalev.
Tunnettuja Kalev-nimisiä

Kalev Ermits (s. 1992) virolainen ampumahiihtäjä
Kalev Katus (1955–2008), virolainen professori, Viron väestöntutkimuslaitoksen johtaja
Heikkohermoisuus

Neurastenia (F48.0) (latinaksi neurasthenia) on kiistelty tautinimeke, joka tarkoittaa hermojen aiheuttamaa heikkoutta, vaikka tautinimike onkin suomennettu joskus virheellisesti heikkohermoisuudeksi. Kyseessä ei siis ole heikko hermosto, vaan hermostosta aiheutuva heikkous. Käytössä on edelleen myös aiempi väsymysoireyhtymä-tautinimike.[lähde? ]
Neurastenian pääoireena on ärtyneisyyden lisäksi jatkuvaa henkisen uupumuksen tunnetta vähäisenkin ponnistuksen seurauksena taikka jatkuvaa väsymystä ja heikotusta vähäisenkin fyysisen ponnistelun seurauksena. Henkisellä uupumuksella viitataan tässä yhteydessä tyypillisesti keskittymiskyvyttömyyteen ja ajattelun vaikeutumiseen.
Diagnoosiin vaaditaan edellä mainittujen oireiden lisäksi myös lihassäryn, huimauksen, päänsäryn, unihäiriöiden tai rentoutumiskyvyttömyyden esiintymistä
. Krooninen väsymysoireyhtymä ja työuupumus ovat neurastenian erotusdiagnooseja, mikä tarkoittaa sitä, ettei potilaalle voida antaa neurastenia-diagnoosia, jos hän täyttää kroonisen väsymysoireyhtymän tai työuupumuksen diagnostiset kriteerit.[lähde? ]
Neurastenia tunnettiin Euroopassa jo 1600-luvulla. Neurastenia sijoitettiin 1900-luvulla laaditussa kansainvälisessä tautiluokituksessa psykiatristen häiriöiden luokkaan F, mutta 2000-luvulla julkaistut tutkimukset viittaavat siihen, että neurastenian oireiksi tulkitut oireet johtuvatkin aivojen ja muun keskushermoston tulehdustilan aiheuttamista elimellisistä vaurioista. Kyseessä onkin siis G-luokkaan kuuluva neurologinen sairaus lihaskipuja aiheuttava aivo-selkäydintulehdus (ME).
Yhdysvaltojen kansallinen lääketieteellinen akatemia Institute of Medicine julkaisi vuonna 2015 suurimman koskaan aiheesta tehdyn tutkimuskatsauksen, jossa päädyttiin suosittamaan luopumista psykiatrisen diagnoosikoodin F48.0 käytöstä, koska lääketieteellinen näyttö ei puolla ajatusta oireiston psykiatrisesta luonteesta. Neurastenia-diagnoosi onkin poistettu jo Yhdysvalloissa ja Kanadassa käytettävästä DSM-tautiluokituksesta.[lähde? ]
Heikko Hausdorffin avaruus

Matematiikassa heikko Hausdorffin avaruus on topologinen avaruus X, niin että jokaisella jatkuvalla kuvauksella mielivaltaisesta kompaktista Hausdorffin avaruudesta avaruuteen X on suljettu arvojoukko. Erityisesti jokainen Hausdorffin avaruus on heikko Hausdorffin avaruus.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Weak Hausdorff space
Kaiali‘i Kahele

| Kaiali‘i Kahele |
| --- | --- |
 Kahele kuvattuna vuonna 2021
Yhdysvaltain edustajainhuoneen edustaja Havaijin 2. vaalipiiri
 3. tammikuuta 2021– 3. tammikuuta 2023  
Edeltäjä:  Tulsi Gabbard
Seuraaja:  Jill Tokuda
Havaijin senaatin edustaja
 17.2.2016 – 16.12.2020  
Edeltäjä:  Gil Kahele
Seuraaja:  Laura Acasio
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1974 (ikä 50)  Miloliʻi, Havaiji, USA
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Ammatti:  pilotti, poliitikko
Puoliso:  Maria Kahele
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Koulutus:  BA (1998)
Tutkinnot:  Havaijin yliopisto
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Puolustushaara:   Ilmavoimat
Palvelusvuodet:  2005–2013
Sotilasarvo:   everstiluutnantti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kaiali‘i Kahele (s. 28. maaliskuuta 1974, etunimeltään toisinaan myös Kai) on havaijilainen poliitikko, joka on vuodesta 2021 toiminut osavaltion toisena edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa.
Tausta ja yksityiselämä

Kaheli opiskeli Havaijin yliopistossa Mānoan kampuksella ja valmistui vuonna 1998 kandidaatiksi pääaineenaan kasvatustiede. Yliopistoaikana hän pelasi lentopalloa. Tämän jälkeen hän siirtyi sotilasakatemiaan, josta hän nousi aliluutnantiksi vuonna 2002. Vuonna 2013 hän valmistui sotilasakatemiasta prikaatitason joukkojen johtajaksi ja vuotta myöhemmin ilmavoimien johtajaksi vastaavalla tasolla.
Sotilaslentäjän lisäksi Kahele lentää myös siviilikoneita ja on toiminut mm. Hawaiian Airlinesin pilottina. Hän on lentänyt niin kotimaan kuin ulkomaankin lentoja. Tammikuussa 2023 Kahele ilmoitti palaavansa Hawaiian Airlinesin kokoaikaiseksi pilotiksi kongressiedustajan kautensa päätyttyä. Lisäksi hän aikoo jatkaa palvelustaan Havaijin kansalliskaartissa.
Kahele on naimisissa Maria Kahelen, joka työskentelee lentoemäntänä, kanssa. Parilla on kolme tytärtä. Kahele on taustaltaan havaijilainen ja sanonut edustavansa ns. herännyttä sukupolvea, joka mm. osaa havaijia sekä tuntee alkuperäisväestön historiaa ja kulttuuria. Perhe asuu Hilossa.
Tausta ja yksityiselämä > Sotilasura

Kahele on palvellut Havaijin kansalliskaartin ilmavoimissa ja palvellut mm. Irakissa ja Afganistanissa vuosina 2005–2013. Yhteensä hänelle on kertynyt sotilasuransa aikana yli 3000 lentotuntia. Näistä taisteluolosuhteissa on lennetty hieman yli 450.
Kahele ylennettiin everstiluutnantiksi vuonna 2019.
Poliittinen ura

Ensimmäisen kerran poliittiseen virkaan Kahele valittiin vuonna 2016, kun hänet valittiin erikoisvaaleissa Havaijin senaattiin isänsä, Gil Kahelen, paikalle tämän kuoltua kesken kauden.
Tammikuussa 2019 Kahele ilmoitti asettuvansa ehdolle edustajainhuoneen vaaleissa sen jälkeen, kun osavaltion 2. vaalipiirin edustaja, Tulsi Gabbard, ilmoitti, ettei aio asettua enää ehdolle keskittyäkseen presidentinvaaleihin. Joulukuussa 2020 Kahele erosi senaattorin virastaan, kun hänet valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Kahele valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen ensimmäisen kerran vuonna 2020 Havaijin 2. vaalipiiristä, joka käsittää käytännössä koko muun osavaltion Honolulua lukuun ottamatta. Kahele on historian toinen Havaijin alkuperäisväestöä edustava kongressiedustaja.
Edustajainhuoneen jäsenenä Kahele on edelleen toiminut osa-aikaisesti pilottina ja osallistunut edustajainhuoneen äänestyksiin pääsääntöisesti valtakirjan avulla. Tätä on pidetty eturistiriitana. Kongressiedustajalla saa kuitenkin olla ulkopuolisia tuloja, kunhan ne eivät ylitä 29 895 dollaria vuodessa.
Toukokuun 2022 alussa Kahele ilmoitti asettuvansa ehdokkaaksi Havaijin kuvernöörinvaaleissa. Hän hävisi demokraattien esivaalit istuvalle varakuvernöörille, Josh Greenille.
Vuoden 2022 edustajainhuoneen vaaleissa Kahelen seuraajaksi edustajainhuoneeseen valittiin Jill Tokuda. Kahelen ilmoitus jättäytyä pois yhden kauden jälkeen tuli yllätyksenä, sillä hän oli aiemmin antanut ymmärtää, että aikoo edustaa Washingtonissa pidemmän aikaa.
Kunnianosoituksia

Air Medal (USA, 2005)
Ansiokkaan palveluksen mitali (USA, 2015)
Ilmavoimien kiitosmitali (USA, 2015)
Air Force Outstanding Unit Award (USA)
Combat Readiness Medal (USA)
National Defense Service Medal (USA)
Global War on Terrorism Service Medal (USA)
Air Force Expeditionary Service Ribbon (USA)
Armed Forces Reserve Medal (USA)
Air Force Training Ribbon (USA)
Hawaii National Guard State Active Duty Ribbon (USA, HING)
Lähde:
Hanttu

Hanttu on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Aksu Hanttu (oik. Aki Hanttu, s. 1979), muusikko, musiikkituottaja ja televisiojuontaja
Armas Hanttu (1893–1957), oopperalaulaja, tenori
Petri Hanttu (s. 1965), näyttelijä
Timo Hanttu (s. 1944), pankinjohtaja, kauppaneuvos
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaihlalampi (Kangasniemi, Makkola)

| Kaihlalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°07′16″N, 26°18′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lievestuoreenjärven valuma-alue (14.39)
Laskuoja:  oja Hirvijärvelle 
Järvinumero:  14.394.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,3 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,237 km  
Pinta-ala:  7,31 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaihlalampi 
Kaihlalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Makkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,3 metriä mpy.
Karoliina Niemelä

| Karoliina Niemelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1960
Kansalaisuus:   Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvataiteilija
Karoliina Niemelä (s. 1960) on suomalainen kuvataiteilija. Hän valmistui maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1984. Hän piti ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Helsingissä vuonna 1987.
Niemelän teoksia löytyy muun muassa Oulun taidemuseon, Raahen kaupungin, Havannan Institute of Art and Designin, Taivalkosken kunnan ja Taideteollisen korkeakoulun kokoelmista.
Oman taiteellisen työnsä ohella Niemelä on opettanut kuvanveistoa ja keramiikkaa eri oppilaitoksissa.
Niemelä toimii Oulun ammattikorkeakoulun kulttuurin osastolla visuaalisen suunnittelun lehtorina. Hän toimii opetustyönsä ohella Sisältötoimisto Wariassa ja on toteuttanut graafista suunnittelua muun muassa Nokian matkapuhelinyksikölle, Oulun kaupungille ja Oulun yliopistolle. Hänen taiteellinen tekemisensä suuntautuu nykyään mediataiteen alalle.
Kuntapolitiikkaan Niemelä on osallistunut ensimmäisen kerran 1989–1992 Oulun kaupungin kuvataidelautakunnan varajäsenenä. Hän on ollut Vihreiden ehdokkaana kunnallisvaaleissa ja hänet valittiin Oulun kulttuurilautakunnan jäseneksi kaudelle 2009–2012. Vuosina 2012–2017 Niemelä toimi Vihreiden varavaltuutettuna ja Sivistys- ja kulttuurilautakunnan jäsenenä. Vuodesta 2018 hän on toiminut Oulun teatterin hallituksessa.
Niemelä on Oulun taiteilijaseura -63 ry:n jäsen.
Aiheesta muualla

Karoliina Niemelä Prosenttitaide Oulussa -sivustolla
Karoliina Niemelä Elonetissä
Helge Sirén

Helge Sulo Sirén (23. marraskuuta 1928 Riihimäki – 16. tammikuuta 2014 Riihimäki) oli suomalainen palomestari, kunnallispoliitikko ja kansanedustaja 1975–1983.
Helge Sirénin vanhemmat olivat palomestari Sulo Kristian Sirén ja Helga Tuulikki Vuorela. Hän työskenteli Riihimäen palokunnassa palomiehenä 1946–1954 ja 1957–1962, konekersanttina 1954–1957 ja 1962–1966 sekä
Riihimäen palokunnan palomestarina vuodesta 1966.
Sirén valittiin eduskuntaan sosiaalidemokraattien edustajaksi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosiksi 1975–1983. Hän toimi myös Riihimäen kaupunginhallituksessa ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana sekä Riihimäen aluesairaalan liittohallituksen puheenjohtajana. Presidentin valitsijamiehenä Sirén oli 1982.
Kassiakaneli

| Kassiakaneli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Laurales
Heimo::  Laakerikasvit Lauraceae
Suku::  Kanelipuut Cinnamomum
Laji::  aromaticum
Kaksiosainen nimi
 Cinnamomum aromaticum  Nees 
Synonyymit
 Cinnamomum cassia (L.) J. Presl  
Katso myös
   Kassiakaneli Wikispeciesissä   Kassiakaneli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kassiakaneli (Cinnamomum aromaticum, syn. Cinnamomum cassia) eli kiinankaneli on Myanmarista peräisin oleva kolmemetrinen puu, jonka kuoresta saadaan kanelia.
Kassiakanelia käytetään mausteena yleensä suolaisissa ruoissa ja säilöntämausteissa. Suomessa ja muualla Euroopassa myytävä kaneli on usein kassiakanelia, joka sisältää paljon maksalle myrkyllistä kumariinia. Kumariini voimistaa kanelin aromia, ja sen vuoksi kassiakanelilla saadaan sillä maustettuihin tuotteisiin voimakkaampi aromi kuin ceyloninkanelilla. Kanelialdehydi antaa kassiakanelille sen ominaisen maun ja tuoksun.
Aiheesta muualla

Elintarviketurvallisuusvirasto: Kaneli ja kumariini (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Cinnamomum cassia (englanniksi)
Flora of China: Cinnamomum cassia (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cinnamomum aromaticum (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Gernot Katzer's Spice Pages: Cassia (Cinnamomum cassia) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cinnamomum aromaticum (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Chinese cinnamon (Cinnamomum aromaticum) (englanniksi)
Yrtit ja mausteet
Herakleopolis Mikra

| Herakleopolis Mikra> Ἡρακλεόπολις Μικρά.Sijainti |
| --- | --- |
 Herakleopolis Mikra
Koordinaatit:  30°58′56″N, 32°10′03″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Tell Belim, San Al Hagar Al Bahreyah, El Husseiniya, Al-Šarqiyya
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Sethroites, Delta, Egypti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herakleopolis Mikra (m.kreik. Ἡρακλεόπολις Μικρά, Hērakleopolis Mikra eli Ἡρακλέους πόλις μικρά / ἡ κατὼ, Hērakleūs polis mikra / hē katō, myös Σέθρον, Sethron; lat. Heracleopolis Parva, Heracleus, Heraclium, Sethrum) eli Per-Herishef-neb-Nen-nesu (egypt. Pr-Ḥrj-šf-nb-Nn-nsw) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Sethroiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se ainakin jossakin vaiheessa oli.
Herakleopolis Mikra, suomeksi ”Pieni Herakleen kaupunki”, sijaitsi Niilin itäisimmän suuhaaran eli Pelusiakos-suuhaaran länsipuolella lähellä Pelusionin kaupunkia, joka oli suuhaaran toisella puolella. Kaupungin egyptinkielinen nimi tarkoittaa ”Herishefin (Harsafeen), Nen-nesun herran, talo”. Kaupunki esiintyy vain myöhemmässä vaiheessa Egyptin historiaa.
Kaupunkia ei tule sekoittaa eteläisempään Herakleopolis Megaleen (Heracleopolis Magna).
Kansainväliset Suurmarkkinat

Vuoden 2015 suurmarkkinat Tampereen Keskustorilla.

Kansainväliset Suurmarkkinat on vuosittain kesällä/syksyllä järjestettävä tapahtuma, jossa on tarjolla suomalaisia ja kansainvälisiä tuotteita. Suomen tapahtuman takana on Tori- ja markkinakaupan palvelukeskus Oy.
Ajankohta

2022:
Tampere 12. – 15.5.
Kerava 19. – 22.5.
Hämeenlinna 26. – 29.5.
Seinäjoki 2. – 5.6.
Lahti 9. – 12.6.
Jyväskylä 16. – 19.6.
Mikkeli 23.6. – 26.6.
Lappeenranta 30.6. – 3.7.
Raasepori 7. – 10.7.
Kristiinankaupungin markkinat 14. – 17.7.
Rauma 27. – 30.7.
Joensuu 4. – 7.8.
Kuopio 11. – 14.8.
Oulu 18. – 21.8.
Tornio 25. – 28.8.
Rovaniemi 1. – 4.9.
Pietarsaari 8. – 11.9.
Hyvinkää 15. – 18.9.
Turku 22. – 25.9.
2023:
Tampere 17. – 21.5.2023
Kerava 25. – 28.5.
Seinäjoki 1. – 4.6.
Jyväskylä 8. – 11.6.
Lahti 15. – 18.6.
Mikkeli 22. – 25.6.
Lappeenranta 29.6. – 2.7.
Turku 6. – 9.7.
Kristiinankaupungin Kesämarkkinat 13. – 16.7.
Rauma 26. – 29.7.
Joensuu 3. – 6.8.
Kuopio 10. – 13.8.
Oulu 17. – 20.8.
Tornio 24. – 27.8.
Rovaniemi 31.8. – 3.9.
Kokkola 7. – 10.9.
Hyvinkää 14. – 17.9.
Helsinki 21.9. – 1.10.
Aiheesta muualla

Kansainväliset Suurmarkkinat
International Grand Markets in Finland - Kansainväliset Suurmarkkinat Facebook
Helge Slaatto

Helge Slaatto (s. 1952 Oslo) on norjalainen viulisti.
Slaatto opiskeli Maria Lidkan, Sándor Véghin ja Dorothy DeLayn johdolla. Hän on toiminut Odensen sinfoniaorkesterin, Athelas Sinfonietta Copenhagenin ja Randersin kamariorkesterin konserttimestarina. Hän on ansioitunut uuden musiikin tulkitsijana. Vuodesta 1987 hän on toiminut duosoittajana kontrabasisti Frank Reinecken kanssa. Kaksikko on kantaesittänyt kymmeniä teoksia ja saanut Preis der deutschen Schallplattenkritikin (2009). Solistina Slaatto on toiminut useiden kokoonpanojen kanssa ja muun muassa esiintynyt Bergenin festivaalilla.
Slaatto on Münsterin musiikkiyliopiston viulunsoiton professori. Hän on pitänyt mestarikursseja Saksassa, Kreikassa, Tanskassa ja Portugalissa.
Karluk

Karluk lähdössä satamasta ollessaan vielä valaanpyyntialus.
Karluk oli Yhdysvalloissa rakennettu brigantiini, joka palveltuaan vuosia valaanpyyntialuksena siirtyi Kanadan valtion omistukseen vuonna 1913 Kanadan arktisen tutkimusretkikunnan lippulaivaksi. Matkalla retkikunnan tapaamispaikalle Herschelinsaarelle Karluk juuttui jäihin ja lähti sen jälkeen ajelehtimaan. Kuukausien kuluttua se murskaantui ja upposi tammikuussa 1914. Laivalla olleista 25 miehistön ja retkikunnan jäsenestä yksitoista kuoli, joko pyrkiessään maihin jäätä pitkin tai saavuttuaan tilapäiseen turvapaikkaan Wrangelinsaarelle.
Karluk rakennettiin 1884 Matthew Turnerin telakalla Beniciassa Aleuttien kalateollisuuden huoltoalukseksi (karluk tarkoittaa aleutin kielellä 'kala'). Sen pituus oli 39 metriä, leveys 7 metriä ja vetoisuus 321 bruttorekisteritonnia, 247 nettorekisteritonnia. Se oli purjelaiva, jossa oli 150 hevosvoiman hiilikäyttöinen höyrymoottori. Karluk muutettiin 1892 valaanpyyntialukseksi, ja sen keula ja kyljet päällystettiin 50 millimetrin paksuisella kovalla puulla Erythrophleum chlorostachys. Alus teki 14 valaanpyyntimatkaa, viimeisen vuonna 1911.
Karlukin oli hankkinut vuonna 1913 tehtäväänsä Kanadan arktiselle tutkimusmatkalle retken johtaja Vilhjalmur Stefansson 10 000 dollarilla, ja se myytiin Kanadan valtiolle, joka otti vastuun retkestä. Karlukin kapteeniksi tutkimusretkelle nimitettiin Robert Bartlett. Hän oli huolissaan aluksen sopivuudesta tehtävään, ja hän oli sitä mieltä, ettei sitä ollut rakennettu kestämään jatkuvaa jään painetta ja että sen koneteho ei riittänyt jään läpi kulkemiseen.
Kunnostuksen jälkeenkin moottori särkyi tuon tuosta. Karlukin pääkonemestari John Munro luonnehti sitä ”varsinaiseksi kahvipannuksi... jota ei ole tarkoitettu toimimaan kuin enintään kaksi päivää kerrallaan.”
Etuliitteet

Sen jälkeen kun Kanadan valtio hankki aluksen omistukseensa, sillä oli useita etuliitteitä, kuten ”HMCS” (His Majesty's Canadian Ship), ”DGS” (Dominion Government Ship), ja ”CGS” (Canadian Government Ship). On epäselvää oliko etuliite ”HMCS” virallinen; etuliitettä HMCS käytettiin Kandan laivaston Royal Canadian Navy aluksissa. Vaikka Karlukin kapteeni ei ollut laivaston kapteeni eikä miehistö laivaston palveluksessa, sen lippu oli Kanadan laivaston sininen lippu.
Viimeinen matka

Karluk purjehti Alaskan Nomesta 13. heinäkuuta 1913 kohti Herschelinsaarta, missä sen oli määrä kohdata retkikunnan muut alukset. 13. elokuuta, edelleen yli 320 kilometrin päässä määränpäästä, se juuttui ahtojäihin ja alkoi ajelehtia hitaasti, etupäässä länteen, poispäin Herschelinsaaresta. 19. syyskuuta Stefansson ja muut retkikunnan jäsenet poistuivat laivalta kymmenen päivän metsästysretkelle. Heidän poissa ollessaan Karlukia ympäröivä jää alkoi liikkua länteenpäin nopeammin, niin että Stefansson seurueineen ei päässyt palaamaan laivalle. He lähtivät maitse kohti Point Barrowin lähellä olevaa Cape Smythea. Samaan aikaan Karluk jatkoi ajelehtimista jäiden paineen uhatessa sitä. 10. tammikuuta 1914 siihen tuli reikä ja vesi alkoi virrata sisään, ja seuraavana päivänä se upposi. Kaikki laivalla olleet 25 ihmistä – miehistö, retkikunnan jäsenet ja inuittimetsästäjät – siirtyivät jäälle. Oltuaan muutaman viikon tilapäisessä jääleirissä he lähtivät ponnistelemaan kohti Wrangelinsaarta, jota lähempänä ei ollut maata. Neljän hengen kärkiryhmä eksyi matkalla, ja heidät löydettiin monen vuoden kuluttua kuolleina Geraldinsaarelta. Toinen neljän hengen ryhmä irtautui retkikunnasta ja pyrki omatoimisessti maihin. He katosivat jäljettömiin. Niistä 17:stä, jotka pääsivät saarelle, kolme kuoli ennen kuin pelastajat saapuivat syyskuussa 1914.
Kurruluk, Keruk ja lapset, neljä S. S. Karlukilta Stefanssonin Kanadan arktiselta tutkimusretkeltä henkiin jäänyttä.
Käännös suomeksi
KN-08

KN-08.
KN-08, myös Hwasong-13, No-dong-C on Pohjois-Korean armeijan liikkuvalle alustalle sijoitettu strateginen ohjus. Ohjus on luultavasti keskipitkän matkan tai ainakin rajoitetun kantomatkan mannertenvälinen ohjus. Ohjus kykenee kuljettamaan ydinkärjen noin 6 000–9 000 km:n päähän. Ohjuksen uudistettu versio esiteltiin sotilasparaatissa vuonna 2015. Yhdysvaltain armeijan mukaan ohjus luo Pohjois-Korealle uskottavan ydinpelotteen.
Rakenne

Hwasong 13-ohjuksesta on nähty julkisuudessa versiot 1 ja 2. Se on enimmillään 1,9 m:n läpimittainen ja hieman alle 19 m pitkä. Niinpä se on huomattavasti pienempi kuin Unha-raketti. Ohjuksessa on kolme nestemäistä polttoainetta käyttävää vaihetta.
Ohjuksessa on käytetty monien Makejev-suunnittelutoimiston kehittämien sukellusveneestä laukaistavien ohjusten muunneltuja osia. Ohjusta edelsi keskipitkän matkan Musudan. Ohjuksen versio 1 on rakenteeltaan ikään kuin RSM-40 (R-27) Vysota -ohjus, mihin on lisätty Unha 3-raketin 3. vaihe. Ohjuksen 2. versio muistuttaa jatkettua RSM 40 Vysotaa.
1. ja 2. rakettivaiheiden moottorit saattavat olla Nodongin tai venäläisen R.27:n moottoreita. Moottorit saattavat olla ohjuksista RSM 40 ja RSM 50.
Kantomatka

Ohjus kantaa yli 6 000 km. 500–700 kg painavalla ydinkärjellä se saattaisi kantaa 7 000–7 500 km eli Yhdysvaltain länsirannikolle asti. Se saattaa kantaa ehkä jopa 10 000- 12 000 km.
Ohjuksen kehittely vuosina 2012–2013

Pohjois-Korea esitteli näiden jäljitelmiä paraatissa 2012. Ohjusta ei pidetty 2013 kovin toimivana tai tehokkaana. Sen laukaisuvalmistelut vievät tunteja ja vaativat paljon henkilökuntaa.
Ohjuksen kehittely vuonna 2015

Yhdysvaltain armeijan edustajien vuonna 2015 antamien lausuntojen mukaan Pohjois-Korea kykenisi Hwasong 13 -ohjuksella ampumaan ydinkärjen Yhdysvaltoihin. Lisäksi maa kykenee rakentamaan ohjukseen sopivan kevyen ydinkärjen. Koska ohjus on liikuteltava, se on vaikeampi tuhota laukaisualustalleen kuin esim. Unha-raketti. Niinpä Pohjois-Korea otti ohjuksen myötä harppauksen kohti uskottavaa ydinpelotetta. Vuoden 2015 lokakuun paraatissa esiteltiin aiempaa hieman pienempiä Hwasong 13 -ohjuksia. Nämä olivat ohjuksen 2. versio. Näiden uskotaan lännessä olevan aitoja ja lisäävän merkittävästi maan ydinpelotetta. Näiden ohjusten kärjet muistuttavat venäläisen sukellusveneestä laukaistavan ohjuksen kärkiä. Pohjois-Korealla arvioitiin olevan kuusi tällaista ohjusta.
Kassiat

| Kassiat |
| --- | --- |
 Jaavankassia (Cassia javanica)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Kassiat Cassia  L.
Katso myös
   Kassiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kassiat (Cassia) on hernekasvisuku. Siihen kuuluu 37 lajia puita, harvoin pensaita. Niitä esiintyy koko maailman tropiikissa.