Osuusliike Koitto
Toiminnan vakiintuminen

Tavarat tuotiin Hämeenlinnasta laivalla ja aluksi ne kuljetettiin kanavalta käsirattailla. Pian kuitenkin vaurastuttiin ja hankittiin oma hevonen. Koitto laajeni nopeasti. Perustamisvuonna 1925  ostettiin kosken eteläpuolelta Kirkkaan kauppatalo, jossa avattiin toinen sekatavaramyymälä. Uusia myymälöitä perustettiin miltei vuosittain.
Vuonna 1929 osuusliike oli ostamassa toimintansa lopettaneen Tmi A. Gust. Skogsterin toimitaloa, mutta tontin omistanut tehdasyhtiö kieltäytyi edelleen siirtämästä vuokrasopimusta osuusliikkeelle. Tämän vuoksi Skogster itse vuokrasi rakennukset Koitolle. Myymälä Pohjanheimon talosta siirrettiin nyt tähän kiinteistöön ja siitä tuli Osuusliike Koiton päätoimipaikka. Siinä oli kangas- ja jalkine- sekä sekatavara- ja ruokatavaraosastot. Tontilla sijainneessa sivurakennuksessa avattiin vuonna 1933 kahvila ja toiseen rakennukseen sijoitettiin vuonna 1934 leipomo. 1920-luvulla avattiin myös sekatavaramyymälä kauppatorin varrella ja laajennettiin n:o 2:ta uudella ruokatavaraosastolla.
Vuodesta 1935 lähtien ryhdyttiin perustamaan maaseutumyymälöitä; ensin Sääksmäen Huittulaan, sitten Tyrvännön Uskilaan ja Retulaan, Pälkäneen Iltasmäkeen ja Laitikkalaan, Hauhon Ilmoilaan sekä Sääksmäen Rantoolle, Metsäkansaan ja Kärjenniemeen. Lisäksi avattiin Valkeakoskelle myymälä Apiankadulle. Kangasalan Saarikylissä liikkeellä oli Kustaa Sulanderin hoitama myyntipiste.
Vuonna 1938 Koitto sai ostaa Yhtyneet Paperitehtaat Osakeyhtiöltä tontin uuden Valtakadun varrelta. Siinä olleiden neljän asuintalon paikalle rakennettiin uusi päätoimipaikka. Suunnittelijoina olivat arkkitehdit G. Jägerroos ja E. Rautiala Kulutusosuuskuntien Keskusliitosta (KK). Urakoitsijana oli tamperelainen rakennustoimisto Tähtinen & Sola. Syyskuussa 1939 avattu pääosiltaan yksikerroksinen, yhdeltä osalta kaksikerroksinen kivitalo sisälsi liha-, maito-, leipä-, siirtomaatavara-, puku-, ja jalkineosastot. Lisäksi oli tilat konttoreille, johtajan asunnolle ja kahdelle ravintolalle. Talon yläkerrassa oli I luokan ravintola, johon mahtui 150 asiakasta. Aulassa oli biljardihuone, jossa oli kaksi pelipöytää. Alakerrassa toimi pikaravintola. Vuokralaiseksi saatiin Alkoholiliikkeen myymälä.
Vuodesta 1925 lähtien jokaiseen myymälään valittiin sen toimialueen jäsenistä myymäläneuvosto. Suosittuja tilaisuuksia olivat äitienpäiväjuhlat ja lastenjuhlat, joiden järjestämisestä vastasi 1928 lähtien Naiset Mukaan toimikunta. Osuusliike Koiton jäsenmäärä oli 1920-luvun lopussa n. 300. 1930-luvun kriisikautena jäsenmäärän kasvu pysähtyi, mutta jatkui sitten entistä nopeammin. Vuonna 1939 Koitolla oli yli 600 jäsentä, 13 toimipaikkaa ja 54 toimihenkilöä.
Sotavuosina liikevaihto kasvoi voimakkaasti. Vuonna 1943 avattiin sivumyymälä Pälkäneen Iltasmäessä. Siellä olleeseen kasvitarhaan rakennettiin uusia kasvihuoneita. Osuusliike Koiton toimintaan liitettiin myös jäätelötehdas ja sikala.
Osuusliike Koitto laajeni 1950- ja 1960-luvuilla. Vuonna 1950 korotettiin päätoimipaikan kiinteistöä kerroksella ja siinä avattiin hotelli Koitto (vuodesta 1964 Kaupunginhotelli). Vuonna 1955 kiinteistöön rakennettiin Valtakadun suuntainen lisäsiipi.
Toukokuussa 1966 avattiin linja-autoaseman rakennuskompleksissa tavaratalo Centrum. Sen suunnittelivat arkkitehti Jouko Ylihannu ja rakennusmestari H. Ruotsalainen KK:n rakennusosastolta. Pääurakoitsija oli paikallinen rakennusliike K.R. Koivisto.
Laajimmillaan Osuusliike Koitolla oli myymälöitä myös lähialueilla. Tuotantolaitoksista pysyvimmät olivat leipomo ja kasvitarha. Säästökassatoiminta oli vakiintunutta. Naiset mukaan toimikunta järjesti aktiivisesti erilaisia tapahtumia.
Toimipaikoissa tapahtui myös muutoksia. Se luopui vanhasta päätoimipaikasta vuonna 1950. Vanhin sivumyymälä nro 2 purettiin Sääksmäentien ja Apiankadun risteyksen muutostöiden takia. Vuonna 1970 Osuusliike Koitolla oli 42 toimipaikkaa: 16 sekatavaramyymälää, 7 pikamyymälää, 10 erikoismyymälää, 2 myymäläautoa, 5 ravintolaa, leipomo ja kioski. Jäseniä oli 3345 ja työntekijöitä 202.
Lisäksi Osuusliike Koitto oli mukana Asunnonhankintaosakeyhtiö Valkeakosken Hakassa, joka rakensi mm. Haka-alueen, Sointulan sekä eräitä kerrostaloja. Osuusliike osallistui myös Pälkäneen tien rakentamiskustannuksiin.