stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Onnimanni
Aiheesta muualla

Onnimanni Kultti. Viitattu 8.8.2020.
| n k Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultin jäsenlehdet |
| --- | --- |
Jäsenliitot:  Aakusti  Aikakauskirja Genos  Aikamerkki  Amfion.fi  Animalia  Antimilitaristi  ARK – Arkkitehti  Astra  Asukki  Blues News  Debatti  Demeter  Elonkehä  Eläinten ystävä  Elävän ravinnon ystävä  Esperantolehti  Etsijä  Filmihullu  Finlands Natur  Finnanest  Finnish Music Quarterly  Finnisharchitecture.fi  Freelance Online  Futura  Grafia  Haava  Historiallinen Aikakauskirja  Idäntutkimus  Ikaros  Imetysuutisia  Improbatur  Jahrbuch fur Finnisch-Deutsche literaturbeziehungen  Jazzrytmit  Jyväskylän Ylioppilaslehti  Jänkä  Kajastus  Kaltio  Kamera-lehti  Kansanmusiikki  Kansan Tahto  Kantele  KD-lehti  Kehrääjä  Kide  Kiiltomato.net  Kirjailija  Kirjallisuusterapia  Kirjastolehti  Kompositio  Kosmopolis  Kosmoskynä  Kristosofi  Kritiikin uutiset  Kulttuurintutkimus  Kulttuurivihkot  Kuti  Kuvittaja  Kynnys  Lapillinen  Lapsen Maailma  Lehto  Leija  Le Monde Diplomatique & Novaja Gazeta  Libero  Liikekieli.com  Linnut  Lippu  Long Play  Lukufiilis  Lumooja  Luonnonsuojelija  Lähikuva  Lätta Bladet  Maailma.net  Maailman Kuvalehti  Maatiainen  Media & viestintä  Minna  Museo  Musiikin Suunta  Musiikintekijä  Mustekala.info  Muuriankkuri  Natura  Niin & näin  Niinipuu  NMI-Bulletin  Nuorisotutkimus  Nuori Voima  Nuorten Luonto  Ny Tid  Näkövammaisten Airut  Olutposti  Onnimanni  Pirta  Plan  Portti  Protu  Psykoanalyyttinen psykoterapia  Psykologia  RATKES – Ratkaisukeskeisen kulttuurin lehti  Rauhanpuolustaja  Rondo  Ruskeat Tytöt  Ruumiin kulttuuri  Sarjainfo  Selkosanomat  Sieppo  Skeptikko  Skrolli  Sosiologia  Steiner-kasvatus  Stylus  Sukupuolentutkimus – Genusforskning  Sukuviesti  Sulasol  Suomen Luonto  Suomi–Puola Finlandia–Polska  Synkooppi  Synsygus  Synteesi  Särö  Taide  Taiteilija  Taito  Takoja  Tatsi  Teatteri & tanssi + sirkus  Tehohoito  Teosofi  Tiede & edistys  Tiedepolitiikka  Tiede-toimittaja  Tiedonantaja  Tiedosta  Tieteessä tapahtuu  Tringa  Tsilari  Tukiviesti  Tuli & Savu  Tulva  Turun ylioppilaslehti  Työelämän tutkimus  Työväentutkimus vuosikirja  Tähtivaeltaja  Ulkopolitiikka  Ultra  Uusi Safiiri  Vaikutuksessa-media  Vapaa ajattelija  Vasen kaista  Virikkeitä  Visiiri  Voima  Ydin  Yhteiset lapsemme  Yliopisto  Ylioppilaslehti
XQF

XQF-palvelinselainohjelman logo.
XQF on palvelinselainohjelma useille pääosin FPS-tyyppisille Internet-peleille. Ohjelma on saatavilla vain Unix/Linux-käyttöjärjestelmille. XQF tukee mm. Quake-pelisarjaa, Unreal Tournament -pelejä ja Half-Lifea.
Teknisesti XQF on graafinen käyttöliittymä komentorivipohjaiselle QStat-palvelinselainohjelmalle.
Aiheesta muualla

XQF:n kotisivu
Antti Tekoniemi

Antti Tekoniemi (s. 27. kesäkuuta 1982 Teuva) on suomalainen jousiampuja, jonka aselaji on tähtäinjousi. Hän edustaa seuratasolla Tampereen jousiampujia. Tekoniemi kilpaili Pariisin kesäolympialaisissa 2024. Hän ampui rankingkierroksella tuloksen 656 ja oli tuloksissa 41:s. Hän hävisi ensimmäisellä pudotuskierroksella Taiwanin Tai Yu-hsuanille 0–6.
EastEnders

| EastEnders |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus ohjelmasta
Tyyli:  saippuasarja
Kestoaika:  27–29 minuuttia
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   BBC One  MTV3   Sub   AVA
Esitetty:   19. helmikuuta 1985  1. kesäkuuta 2009 –
Jaksoja:  7 126 (29. toukokuuta 2025)
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  BBC
Palkinnot
Voitetut:  British Academy of Film and Television Arts Inside Soap National Television Awards
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
EastEnders on brittiläisen yleisradioyhtiön BBC:n tuottama saippuadraamasarja. Sarjaa on tehty vuodesta 1985 lähtien ja kesäkuun 2009 mennessä jaksoja on esitetty Britanniassa yli 3 790 kappaletta. Se on Britannian katsotuimpia televisiosarjoja.
Sarja kertoo Lontoossa sijaitsevassa kuvitteellisessa Walfordin kaupunginosassa Albert Squaren naapurustossa asuvista alemman keskiluokan ihmisistä. Sarja perustuu monenlaisiin ihmisiin eri yhteiskuntaluokista ja etnisistä taustoista. Sarjan henkilöt asuvat tavanomaisissa brittiläisissä rivitaloissa. Keskeisimpiä paikkoja sarjassa ovat muun muassa lähibaari ja idyllinen tori.
Suomessa sarjaa alettiin esittää MTV3-kanavalla 1. kesäkuuta 2009 arki-iltapäivisin, kaksi jaksoa peräkkäin. Esittäminen aloitettiin 206. tuotantokauden jaksolla 9. Sarjaa on sittemmin esitetty Subilla.
Yksi sarjan päähenkilöistä on Adam Woodyattin esittämä Ian Beale, joka on ollut sarjassa mukana alusta alkaen.
Aiheesta muualla

EastEndersin kotisivu (englanniksi)
Komma

Komma on musiikinteoriassa pieni tai hyvin pieni virityksessä käytetty intervalli kahden liki saman korkuisen sävelen välillä.
Tärkeimmät eri viritysjärjestelmissä esiintyvät kommat ovat:
Pythagoraan komma, joka on 12 puhtaan kvintin (3:2) ja 7 oktaavin (2:1) välinen erotus. Se vastaa taajuuksien suhdetta 531441/524288 ( = 312/219) ja on suuruudeltaan lähes neljäsosa tasavireisestä puoliaskelesta (noin 24 senttiä).
Syntoninen komma eli didyyminen komma (kreikkalaisen teoreetikko Didymoksen mukaan)  joka on yksinomaan puhtaiden kvinttien avulla johdetun suuren terssin (81/64) ja yläsävelsarjasta saadun suuren terssin (5:4) erotus. Se vastaa taajuuksien suhdetta 81:80 ( = 34/(24·5) ja hieman edellistä pienempi, noin 22 senttiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komma Wikimedia Commonsissa
Aksu Hanttu

| Aksu Hanttu |
| --- | --- |
 Aksu Hanttu esiintymässä Entwinen kanssa Kuopio Rockcockissa vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. maaliskuuta 1979 (ikä 45) Lahti
Ammatti:  muusikko musiikkituottaja televisiojuontaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Aksu
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  goottimetalli goottirock heavy metal
Soittimet:  rummut, laulu
Yhtyeet:  Entwine, Tuoni, S-TOOL, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aki ”Aksu” Hanttu (s. 19. maaliskuuta 1979 Lahti) on suomalainen muusikko, musiikkituottaja ja televisiojuontaja.
Hanttu tunnetaan Entwinen rumpalina ja perustajajäsenenä. Hän toimii myös Tuonen laulajana. Hän vastaa yhtyeen puhtaasta laulusta toisen laulajan Jaakko Teittisen hoitaessa murinaosuudet. Live-esiintymisissään yhtye käyttää sessiorumpalia.
Hanttu on koulutukseltaan musiikkiteknologi, ja soittamisen ohella hän työskentelee äänittäjänä, miksaajana ja tuottajana lahtelaisessa Grooveland-studiossa. Hän on tuottanut muun muassa Korpiklaanin, Clamourin, Häiriköiden, Misery Inc:n, Reflexionin, Soulrelicin ja Tuonen musiikkia.
Hanttu on juontanut metallimusiikkiin keskittyvää Rautaryhmä-keskusteluohjelmaa Subin myöhäisilloissa.
Aiheesta muualla

Entwinen sivusto
Tuonen sivusto
| n k Entwine |
| --- | --- |
 Tom Mikkola  Aksu Hanttu  Mika Tauriainen  Joni Miettinen  Jaani Kähkönen   Riitta Heikkonen  Teppo Taipale  Panu Willman  Saara Hellström 
Studioalbumit:  The Treasures Within Hearts  Gone  Time of Despair  diEversity  Fatal Design  Painstained  Chaotic Nation 
Kokoelmat:  Rough n’ Stripped 
EP:t:  Sliver 
Singlet:  ”New Dawn”  ”The Pit”  ”Bitter Sweet”  ”Surrender”  ”Chameleon Halo”  ”Strife”  ”Save Your Sins”  ”Plastic World” 
Tuoni
| --- | --- |
Studioalbumit:  Elävät & kuolleet  Tuli kulkee  Kuolonpyörä 
Singlet:  Ruusut helvetin  Pois minusta  Räsäinen risti  Hiljaisuus tappaa rauhan 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
1981

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1981 oli normaalivuosi, joka alkoi torstaista.
Suomessa valmistauduttiin vuoden 1982 presidentinvaaleihin.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Kreikka liittyi Euroopan yhteisöön.
1. tammikuuta   – Palau sai itsehallinnon.
1. tammikuuta   – Tasavallan presidentti Urho Kekkonen ilmaisi viimeiseksi jääneessään uudenvuodenpuheessaan huolestumisensa suurvaltojen välisen kilpavarustelun kiihtymisestä ja ydinaseiden aiheuttamasta uhasta koko ihmiskunnalle.
1. tammikuuta   – Kiikan ja Keikyän kunnat yhdistettiin Äetsän kunnaksi sekä Nummen ja Pusulan kunnat Nummi-Pusulan kunnaksi. Lokalahden kunta liitettiin Uuteenkaupunkiin.
1. tammikuuta   – Turvavyö tuli Suomessa pakolliseksi takaistuimella kaikissa uusissa henkilöautoissa. Sen käyttöön ei kuitenkaan velvoitettu.
1. tammikuuta – Huvivero poistui käytöstä Suomessa.
5. tammikuuta – Irakin–Iranin sota: Iran ryhtyi Khuzistanissa vastahyökkäykseen (Operaatio Nasr).
6. tammikuuta – Kokoomuksen kansanedustaja Irma Rihtniemi-Koski kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli arkkitehti Jouni J. Särkijärvi.
12. tammikuuta – Saippuasarja Dynastiaa alettiin esittää Yhdysvalloissa.
14. tammikuuta – Poliisi poisti Altajoen voimalaitoksen rakentamista vastustaneet luonnonsuojelijat näiden voimalaitostyömaalle johtavalle tielle pystyttämästä leiristä Pohjois-Norjassa. Osa mielenosoittajista, joiden joukossa oli kymmeniä suomalaisia, oli kahlinnut itsensä puihin rautaketjuin.
15. tammikuuta – Kirkon tutkimuslaitoksen haastattelututkimus osoitti, että enemmistö suomalaisista halusi loppiaisen ja helatorstain palauttamista arkipyhiksi.
19. tammikuuta – Iranin panttivankikriisi: Yhdysvallat ja Iran sopivat panttivankien vapauttamisesta 14 kuukauden vankeuden jälkeen.
20. tammikuuta – Ronald Reagan seurasi Jimmy Carteria Yhdysvaltain presidenttinä. Maailmalla arvioitiin Reaganin valinnan merkitsevän Yhdysvaltain ulkopolitiikan jyrkentymistä.
20. tammikuuta   – Vain minuutteja Ronald Reaganin virkaan astumisen jälkeen Iran vapautti 52 yhdysvaltalaista panttivankia 444 päivän vankeuden jälkeen.
21. tammikuuta – Yhdysvaltain presidentin viran jättänyt Jimmy Carter tapasi Iranin vapauttamat yhdysvaltalaiset panttivangit Wiesbadenissa Länsi-Saksassa. Carter kuohutti yhdysvaltalaisten mieliä sanomalla Iranin syyllistyneen ”uskomattomaan raakuuteen” panttivankeja kohtaan.
23. tammikuuta – Etelä-Korean hallitus muutti oppositiojohtaja Kim Dae Jungille syyskuussa 1980 langetetun kuolemantuomion elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi voimakkaan kansainvälisen painostuksen vuoksi.
25. tammikuuta – Oikeudenkäynti ns. neljän koplaa vastaan päättyi Pekingissä. Mao Zedongin leskelle Jiang Qingille ja Zhang Chunqiaolle langetettiin ehdollinen kuolemantuomio kahden vuoden koetusajalla. Oikeudenkäynnin aikana ulkomaailmalle oli paljastunut, että 1960-luvun kulttuurivallankumous oli väkivaltaisimmassa vaiheessaan vaatinut kymmenientuhansien ihmisten hengen.
26. tammikuuta – Porin Mäntyluodosta hinattiin merelle maailman suurin öljynetsintälautta Dyvi Delta, jonka rakentamiseen oli käytetty yli 20 000 tonnia terästä.
28. tammikuuta – Poriin matkalla ollut pikajuna törmäsi soralastissa olleeseen kuorma-autoon tilapäisellä tasoylikäytävällä Hyvinkäällä Paavolan kaupunginosassa. Viisi ihmistä kuoli ja viisitoista loukkaantui.
Tapahtumia > Helmikuu

4. helmikuuta – Norja sai ensimmäisen naispääministerin, kun Gro Harlem Brundtland muodosti uuden hallituksen. Brundtlandin hallitus jäi kuitenkin syksyn suurkäräjävaalien vuoksi lyhytikäiseksi.
8. helmikuuta – Vammaisten vuoden päätapahtuma pidettiin Finlandia-talossa Helsingissä. Tilaisuudessa tuotiin voimakkaasti esille näkö-, kuulo- ja liikuntarajoitteisten tarve tulla hyväksytyiksi kaikissa yhteisöissä ja liikuntarajoitteisten vaikea pääsy moniin paikkoihin, joihin heillä oli asiaa.
13. helmikuuta – Korkein oikeus vahvisti Saloran entisille johtajille Jouko Nordellille ja Olavi Laaksolle veropetoksesta langetetut vankeustuomiot.
14. helmikuuta – 48 nuorta kuoli ja yli 130 loukkaantui yökerhon palossa Irlannin pääkaupungissa Dublinissa.
16. helmikuuta – Riihimäen kaupunginhallitus ja -valtuusto hyväksyivät ongelmajätelaitoksen sijoittumisen kaupungin alueelle.
17. helmikuuta – Suomalaisen Kirjallisuuden Seura täytti 150 vuotta.
17. helmikuuta   – Eduskunnan puhemiesneuvosto päätti ryhtyä kurinpitotoimiin luvattomien poissaolojen vuoksi, jotka olivat herättäneet runsaasti huomiota julkisessa sanassa. Kansanedustajien luvattomat poissaolot täysistunnoista ja valiokuntien kokouksista olivat lisääntyneet vaalikauden aikana selvästi.
23. helmikuuta – Antonio Tejero tunkeutui aseistettujen joukkojen kanssa Espanjan parlamenttiin. Vallankaappaus epäonnistui kuningas Juan Carlos I:n vaikutusvallan ansiosta.
25. helmikuuta – Niin sanotun Dolorex-jutun oikeuskäsittely päättyi. Neljä eläkeläistä tuomittiin törkeästä huumausainerikoksesta ja varastetun tavaran kätkemisestä ehdottomiin vankeusrangaistuksiin ja viisi lääkäriä huumausainerikoksesta ehdolliseen vankeuteen ja sakkoihin.
26. helmikuuta – Suomalainen rallikuljettaja Ulf Grönholm kuoli, kun hänen Fiat Abarth 131 -ralliautonsa törmäsi pimeässä keskellä yötä aura-autoa päin. Grönholm oli harjoittelemassa vuoden 1981 hankirallia varten. Sekä Grönholm että hänen kartanlukijansa Bob Rehström kuolivat välittömästi törmäyksen voimasta ja tämän jälkeen auto syttyi tuleen.
26. helmikuuta – Leopoldo Calvo-Sotelosta tuli Espanjan pääministeri.
28. helmikuuta – Yli 50 000 ihmistä osallistui ydinvoiman vastaiseen mielenosoitukseen Brockdorfin voimalatyömaan lähistöllä Länsi-Saksassa. Mielenosoittajat ottivat yhteen paikalle komennettujen yli 10 000 poliisin kanssa.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Urho Kekkonen tuli olleeksi Suomen tasavallan presidenttinä 25 vuotta.
1. maaliskuuta   – Lahdessa vihittiin käyttöön Länsi-Euroopan suurin jalkapallohalli.
7. maaliskuuta – Eduskuntatalo täytti 50 vuotta. Juhlakahveille osallistui myös useita entisiä kansanedustajia.
12. maaliskuuta – Suomen historian huomattavimpiin poliitikkoihin kuuluneen Väinö Tannerin syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta. SDP järjesti puheenjohtajansa Kalevi Sorsan johdolla juhlatilaisuuden, jonka Neuvostoliiton puoluelehti Pravda leimasi neuvostovastaiseksi mielenosoitukseksi.
17. maaliskuuta – Harjoituslennolla ollut ilmavoimien Hawk-hävittäjä syöksyi maahan Pirkkalassa lähellä Tampere-Pirkkalan lentoaseman kiitotietä. Konetta ohjannut kapteeni sai surmansa ja mukana ollut majuri loukkaantui vakavasti.
18. maaliskuuta – Työministeri Arvo Aalto erosi Mauno Koiviston hallituksesta voidakseen keskittyä SKP:n pääsihteerin tehtäviin. Hänen seuraajakseen tuli asuntohallituksen rahoitusjohtaja Jouko Kajanoja.
20. maaliskuuta – Puolalainen Solidaarisuus-järjestö antoi yleislakkovaroituksen. Taustalla oli Bydgoszczissa Luoteis-Puolassa sattunut poliisin ja ammattiyhdistysaktivistien välinen yhteenotto ja Solidaarisuus syytti poliiseja aktivistien pahoinpitelystä.
29. maaliskuuta – Kesäaika otettiin käyttöön Suomessa.
30. maaliskuuta – John Hinckley ampui presidentti Reagania Washingtonissa.
Tapahtumia > Huhtikuu

3. huhtikuuta – Presidentti Urho Kekkonen moitti pääministeri Mauno Koivistoa hidastelusta eräiden budjettiin liittyneiden sosiaalilakien valmistelussa ja vaati häntä eroamaan.
3. huhtikuuta   – Eduskunta hyväksyi huhtikuun alussa 1982 voimaan tulevan uuden tieliikennelain.
4. huhtikuuta – Yhdysvaltain uusi ulkoministeri Alexander Haig saapui vierailulle Egyptiin, josta hän jatkoi matkaansa Israeliin, Jordaniaan ja Saudi-Arabiaan. Haigin tarkoituksena oli hankkia Lähi-idän maiden tuki Ronald Reaganin ulkopolitiikalle, joka korosti turvallisuusyhteistyötä ”Neuvostoliiton uhan vuoksi”.
4. huhtikuuta   – Euroviisut järjestettiin Dublinissa Irlannissa. Kilpailun voitti Iso-Britannia edustajanaan yhtye Bucks Fizz kappaleella Making Your Mind Up.
4. huhtikuuta   – Irakin–Iranin sota: Iranin ilmavoimat suorittivat ilmaiskun H-3-lentotukikohtaan.
6. huhtikuuta – Pääministeri Mauno Koivisto vastasi presidentti Urho Kekkoselta saamiinsa moitteisiin, ettei hän pyydä eroa niin kauan kuin hänen hallituksensa nauttii eduskunnan luottamusta.
11. huhtikuuta – Presidentti Ronald Reagan palasi Valkoiseen taloon sairaalasta, jossa hän oli ollut hoidettavana murhayrityksen jälkeen.
12. huhtikuuta – Avaruussukkula Columbian ensimmäinen lento STS-1.
17. huhtikuuta – Yksi turisti sai surmansa pommiräjähdyksessä Ajaccion lentokentällä Korsikassa. Teon arveltiin olleen suunnattu paikalle hieman räjähdyksen jälkeen saapunutta presidentti Valéry Giscard d'Estaingia vastaan.
27. huhtikuuta – Maailmanpankin kansantulotilastosta ilmeni, että Suomi oli maailman 19. vaurain maa. Maailman rikkaimmat maat olivat Persianlahden öljyvaltioita.
30. huhtikuuta – Keskustapuolue, Ruotsalainen Kansanpuolue ja Liberaalinen Kansanpuolue perustivat keskipuolueiden valtuuskunnan, jonka tehtävänä oli yhteisten poliittisten päämäärien ajaminen.
Tapahtumia > Toukokuu

5. toukokuuta – Liikemies ja seuramatkailun kehittäjä Kalevi Keihänen tuomittiin Helsingin raastuvanoikeudessa konkurssirikoksista ja valuuttasäännösten rikkomisesta yhden vuoden ja kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Suuri osa jutun syytteistä hylättiin vanhentuneina tai toteennäyttämättöminä. Keihäsen omistamien matkatoimisto Keihäsmatkat Oy:n ja lentoyhtiö Spear Air Oy:n konkursseihin liittynyt oikeudenkäynti oli kestänyt yli kolme vuotta.
10. toukokuuta – Liedon seurakunta vietti 650-vuotisjuhliaan. Juhlallisuuksiin liittyneeseen ”drive in” -jumalanpalvelukseen osallistui toista sataa moottoripyöräilijää.
13. toukokuuta – Paavi Johannes Paavali II haavoittui Roomassa Mehmet Ali Agcan ampumasta luodista.
16. toukokuuta – Eduskunnan puhemies Johannes Virolainen ja MTV3:n toimituspäällikkö Kyllikki Stenros vihittiin avioliittoon.
17. toukokuuta – Lähes 200 vuotta vanha Haapaveden puukirkko paloi. Paloa epäiltiin tuhopoltoksi.
20. toukokuuta – Porin Puuvillan kutomo paloi. Kyseessä oli yksi Suomen kaikkien aikojen suurimmista tulipaloista.
21. toukokuuta – François Mitterrandista tuli Ranskan tasavallan presidentti hänen voitettuaan istuvan presidentin Valery Giscard d'Estaingin. Mitterrand hajotti kansalliskokouksen 24. toukokuuta ja määräsi pidettäviksi uudet vaalit, jotta hän saisi sinne sosialistienemmistön kyetäkseen johtamaan maata tehokkaasti. Tämä synnytti maailmalla sanonnan ”Mitterrand-ilmiöstä”.
24. toukokuuta – SKP:n edustajakokous valitsi puheenjohtaja Aarne Saarisen ja varapuheenjohtaja Taisto Sinisalon uudelleen tehtäviinsä.
30. toukokuuta – Bangladeshin presidentti Ziaur Rahman murhattiin Chittagongissa.
31. toukokuuta – Norjan pääministeri Gro Harlem Brundtland saapui lyhyelle vierailulle Suomeen. Hän tapasi presidentti Urho Kekkosen ja pääministeri Mauno Koiviston.
Tapahtumia > Heinäkuu

5. heinäkuuta – Ainakin 225 poliisia loukkaantui vakavissa mustien ja valkoisten välisissä katumellakoissa Lontoossa ja Liverpoolissa Britanniassa. Poliisi joutui ensi kerran käyttämään voimakasta kyynelkaasua levottomuuksien taltuttamiseksi. Uusia mellakoita puhkesi lisäksi Manchesterissa vain viikkoa myöhemmin ja niiden yhteydessä pidätettiin myös useita lapsia. Tapaukset herättivät keskustelun, tarvittaisiinko Britanniassa erityinen mellakkapoliisi.
7. heinäkuuta – Argentiinan entinen presidentti Isabel Perón vapautettiin viisi vuotta kestäneestä kotiarestista. Hän siirtyi heti tämän jälkeen maanpakoon Espanjaan.
14. heinäkuuta – Pohjalaiset turkistarhaajat menettivät noin 12 000 minkkiä, jotka kuolivat pilaantuneen rehun aiheuttamaan botuliinimyrkytykseen.
15. heinäkuuta – Yhdysvallat ilmoitti vastustavansa Pohjolan julistamista ydinaseettomaksi vyöhykkeeksi, koska Pohjolan strateginen merkitys oli presidentti Ronald Reaganin ja ulkoministeri Alexander Haigin mielestä kasvanut.
17. heinäkuuta – Kaksi ylikulkusiltaa, joille oli kerääntynyt paljon ihmisiä, romahti Hyatt Regency -hotellissa Kansas Cityssä Missourissa. Surmansa sai 114 ihmistä.
22. heinäkuuta – Turkkilainen Mehmet Ali Agca tuomittiin paavi Johannes Paavali II:n murhan yrityksestä elinkautiseen vankeuteen.
29. heinäkuuta – Lady Diana Spencer meni naimisiin Walesin prinssi Charlesin kanssa. Suomea häissä edusti Lontoon-suurlähettiläs Richard Tötterman.
29. heinäkuuta – Iranin syrjäytetty presidentti Abolhassan Bani-Sadr saapui Pariisiin Ranskan myönnettyä hänelle turvapaikan. Tämä kiristi Ranskan ja Iranin välejä siinä määrin, että Ranska kehotti Iranissa olevia kansalaisiaan poistumaan maasta.
29. heinäkuuta   – Automaattinen puhelinliikenne Suomesta Yhdysvaltoihin ja Kanadaan alkoi.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Music Television (MTV) aloitti lähetyksensä. Kaapelitelevisioverkon ensimmäinen esitetty musiikkivideo oli Bugglesin Video Killed the Radio Star.
1. elokuuta – Suomen Kike Elomaa voitti naisten kehonrakennuksen maailmanmestaruuden Kaliforniassa Yhdysvalloissa.
5. elokuuta – Ronald Reagan erotti 11 359 lakkoillutta lennonjohtajaa, jotka eivät totelleet hänen määräystään lopettaa lakko.
7. elokuuta – Puolan hallitus syytti Solidaarisuutta vastuuttomuudesta, pahasta tahdosta ja yrityksistä saada aikaan yhteenotto. Hallitus sanoi, että sillä "on kaikki keinot kansalaisten puolustamiseen". Varsovan liiton joukot pitivät sotaharjoituksia Puolan rajoilla ja Itämerellä Puolan edustalla.
7. elokuuta   – Suomalaisten rakennusliikkeiden yhteenliittymä Finn-Stroi sai Kostamuksen kaivoskombinaatin toisen vaiheen rakennusurakan, jonka arvoksi laskettiin yli kaksi miljardia markkaa.
10. elokuuta – Ranskan ja Iranin väliset diplomaattisuhteet katkesivat Iranin entisen presidentin Abolhassan Bani-Sadrin saatua turvapaikan Ranskasta.
14. elokuuta – Paavi Johannes Paavali II pääsi sairaalasta, jossa hän oli ollut hoidettavana kolme kuukautta murhayrityksen jälkeen. Lääkäreiden mukaan paavi oli täysin parantunut.
14. elokuuta   – Valmet sai Neuvostoliitolta noin 800 miljoonan markan laivatilauksen.
18. elokuuta – Presidentti Urho Kekkonen lähti teollisuusjohtajista koostuneen seurueen kanssa viisipäiväiselle kalastusmatkalle Islantiin. Katastrofaaliseksi luonnehditun matkan aikana otetut lehtikuvat paljastivat presidentin kunnon romahtamisen.
19. elokuuta – Kaksi Libyan ilmavoimien Sukoi Su-22 -hävittäjää ampui ohjuksia yhdysvaltalaishävittäjiä kohti Syrtin lahdella. Molemmat koneet pudotettiin.
25. elokuuta – Voyager 2 -avaruusluotain ohitti Saturnuksen.
25. elokuuta   – Etelä-Afrikka marssitti sotajoukkojaan Angolan puolelle tuhotakseen siellä olevat Namibian vapautusjärjestön SWAPOn tukikohdat. Puolustusministeri Magnus Malan syytti Neuvostoliittoa SWAPOn avustamisesta.
29. elokuuta – Kaksi ihmistä kuoli ja 18 loukkaantui konepistoolein ja käsikranaatein aseistautuneiden arabien iskussa juutalaiseen synagogaan Wienissä Itävallassa.
30. elokuuta – Iranin presidentti Mohammad Ali Rajai ja pääministeri Mohammad Javad Bahonar saivat surmansa pääministerin virastoon tehdyssä pommi-iskussa Teheranissa.