stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1982
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Marlies Göhr | 7,11 |  Sofka Popova | 7,19 |  Wendy Hoyte | 7,27 |
| 200 m |  Gesine Walther | 22,80 |  Jelena Keltševskaja | 23,35 |  Heidi-Elke Gaugel | 23,39 |
| 400 m |  Jarmila Kratochvílová | 49,59 |  Dagmar Rübsam | 51,18 |  Gaby Bußmann | 51,57 |
| 800 m |  Doina Melinte | 2.00,39 |  Martina Steuk | 2.01,07 |  Jolanta Januchta | 2.01,24 |
| 1 500 m |  Gabriella Dorio | 4.04,01 |  Brigitte Kraus | 4.04,22 |  Beate Liebich | 4.06,70 |
| 3 000 m |  Agnese Possamai | 8.53,77 |  Maricica Puică | 8.54,26 |  Paula Fudge | 8.56,96 |
| 60 m aj |  Kerstin Knabe | 7,98 |  Bettine Gärtz | 8,00 |  Jordanka Donkova | 8,09 |
| Korkeushyppy |  Ulrike Meyfarth | 199 |  Andrea Bienias | 199 |  Katalin Sterk | 199 |
| Pituushyppy |  Sabine Everts | 670 |  Karin Hänel | 654 |  Vali Ionescu | 652 |
| Kuulantyöntö |  Veržinija Veselinova | 20,19 |  Helena Fibingerová | 19,24 |  Natalja Lisovskaja | 18,50 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Länsi-Saksa | 5 | 3 | 3 | 11 |
| 2. |  Itä-Saksa | 4 | 4 | 1 | 9 |
| 3. |  Neuvostoliitto | 3 | 3 | 3 | 9 |
| 4. |  Espanja | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 4. |  Italia | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 6. |  Bulgaria | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 7. |  Unkari | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 8. |  Tšekkoslovakia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 9. |  Puola | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 10. |  Romania | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 11. |  Jugoslavia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 12. |  Sveitsi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 14. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1983

Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1983 Budapestissa, Unkarissa. Kisojen ajankohta oli 5.–6. maaliskuuta.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Stefano Tilli | 6,63 |  Christian Haas | 6,64 |  Valentin Atanasov | 6,66 |
| 200 m |  Aleksandr Jevgenjev | 20,97 |  Jacques Borlée | 21,13 |  István Nagy | 21,18 |
| 400 m |  Jevgeni Lomtjev | 46,20 |  Ainsley Bennett | 46,43 |  Ángel Heras | 46,57 |
| 800 m |  Colomán Trabado | 1.46,91 |  Peter Elliott | 1.47,58 |  Thierry Tonnelier | 1.47,68 |
| 1 500 m |  Thomas Wessinghage | 3.39,82 |  José Manuel Abascal | 3.40,39 |  Antti Loikkanen | 3.41,31 |
| 3 000 m |  Dragan Zdravković | 7.54,73 |  Valeri Abramov | 7.57,79 |  Uwe Mönkemeyer | 7.58,11 |
| 60 m aj |  Thomas Munkelt | 7,48 |  Arto Bryggare | 7,60 |  Andreas Oschkenat | 7,63 |
| Korkeushyppy |  Carlo Thränhardt | 232 |  Gerd Nagel | 230 |  Mirosław Włodarczyk | 227 |
| Seiväshyppy |  Vladimir Poljakov | 560 |  Aleksandrs Obižajevs | 560 |  Patrick Abada | 555 |
| Pituushyppy |  László Szalma | 795 |  Gyula Pálóczi | 790 |  Jens Knipphals | 782 |
| Kolmiloikka |  Nikolai Musijenko | 17,12 |  Gennadi Valjukevitš | 16,94 |  Béla Bakosi | 16,90 |
| Kuulantyöntö |  Jānis Bojārs | 20,56 |  Aleksandr Baryšnikov | 20,44 |  Ivan Ivančić | 20,26 |
| 5 000 m kävely (näytöslaji) |  Anatoli Solomin | 19.19,93 |  Jevgeni Jevsjukov | 19.41,66 |  Erling Andersen | 20.00,68 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Marlies Göhr | 7,09 |  Silke Gladisch | 7,12 |  Marisa Masullo | 7,19 |
| 200 m |  Marita Koch | 22,39 |  Joan Baptiste | 23,27 |  Christina Sussiek | 23,61 |
| 400 m |  Jarmila Kratochvílová | 49,69 |  Kirsten Siemon | 51,70 |  Rositsa Stamenova | 52,36 |
| 800 m |  Svetlana Kitova | 2.01,28 |  Zuzana Moravčíková | 2.01,66 |  Olga Simakova | 2.02,25 |
| 1 500 m |  Brigitte Kraus | 4.16,14 |  Maria Radu | 4.17,16 |  Ivana Kleinová | 4.17,21 |
| 3 000 m |  Jelena Sipatova | 9.04,40 |  Agnese Possamai | 9.04,41 |  Jelena Malyhina | 9.04,52 |
| 60 m aj |  Bettine Jahn | 7,75 |  Kerstin Knabe | 7,96 |  Tatjana Maljuvanets | 8,07 |
| Korkeushyppy |  Tamara Bykova | 203 |  Larisa Kositsyna | 194 |  Maryse Éwanjé-Épée | 192 |
| Pituushyppy |  Eva Murková | 677 |  Helga Radtke | 663 |  Heike Daute | 661 |
| Kuulantyöntö |  Helena Fibingerová | 20,61 |  Helma Knorscheidt | 20,35 |  Zdeňka Šilhavá | 19,56 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 8 | 5 | 3 | 16 |
| 2. |  Itä-Saksa | 4 | 5 | 2 | 11 |
| 3. |  Länsi-Saksa | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 4. |  Tšekkoslovakia | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 5. |  Unkari | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 6. |  Espanja | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6. |  Italia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 8. |  Jugoslavia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 9. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 10. |  Suomi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11. |  Belgia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11. |  Romania | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 13. |  Ranska | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 14. |  Bulgaria | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 15. |  Puola | 0 | 0 | 1 | 1 |
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1972

Vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä järjestettiin yleisurheilussa 38 kilpailutapahtumaa, miehille 24 ja naisille 14.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1972 Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1972 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Sulkapallo (Näytöslaji) | Uimahypyt | Uinti | Vesihiihto (Näytöslaji) | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1976

Vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa järjestettiin yleisurheilussa 37 kilpailutapahtumaa, miehille 23 ja naisille 14.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen Olympiakomitean tulostietokanta
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1976 Wikimedia Commonsissa
Yleisurheilu olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1976 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Tapio Yli-Viikari

Tapio Kalevi Yli-Viikari (s. 13. marraskuuta 1948 Polvijärvi) on suomalainen keraamikko sekä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun ja sen edeltäjän Taideteollisen korkeakoulun emeritusprofessori. Hän on toiminut muun muassa Arabia-keramiikkatehtaan tuotesuunnittelupäällikkönä 1978–1987, vierailevana professorina Montanan yliopistossa 1985 sekä pisimpään Taideteollisen korkeakoulun professorina ja keramiikka- ja lasitaiteen laitoksen johtajana vuosina 1986–2016. Vuonna 1978 hän sai valtion taideteollisuuspalkinnon.
Elämä

Yli-Viikari kävi koulunsa Porissa ja Kuopiossa ja oli teinivuosinaan luontoaktivisti. Hän opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa myös valokuvausta ja lavastustaidetta ja valmistui keraamikoksi 1974. Hän toimi koulussa vielä pari vuotta tuntiopettajana ja assistenttina ja työskenteli samalla Berglöfin keramiikkapajassa Porvoossa, kunnes siirtyi Arabialle tuotesuunnittelijaksi 1977.
Tapio Yli-Viikari on suunnitellut muun muassa Arabian yhä tuotannossa olevan Uunikokki-vuokasarjan (1979). Vuonna 1986 hän kokosi opettajansa Kyllikki Salmenhaaran muistonäyttelyn Taideteollisuusmuseoon.
Yksityiselämä

Tapio Yli-Viikarin tytär on valtiontalouden tarkastusviraston entinen pääjohtaja Tytti Yli-Viikari..
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1986

Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1986 Madridissa, Espanjassa. Kisojen ajankohta oli 22.–23. helmikuuta. Kisahallina oli Palacio de Deportes, jossa oli 164 metriä pitkä juoksurata.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Ronald Desruelles | 6,61 |  Steffen Bringmann | 6,64 |  Bruno Marie-Rose | 6,65 |
| 200 m |  Linford Christie | 21,10 |  Aleksandr Jevgenjev | 21,18 |  Nikolai Razgonov | 21,48 |
| 400 m |  Thomas Schönlebe | 46,97 |  José Alonso | 47,12 |  Mathias Schersing | 47,59 |
| 800 m |  Peter Braun | 1.48,96 |  Colomán Trabado | 1.49,12 |  Thierry Tonnellier | 1.49,51 |
| 1 500 m |  José Luis González | 3.44,55 |  José Luis Carreira | 3.45,07 |  Han Kulker | 3.46,46 |
| 3 000 m |  Dietmar Millonig | 7.59,08 |  Stefano Mei | 7.59,12 |  João Campos | 7.59,15 |
| 60 m aj |  Javier Moracho | 7,67 |  Daniele Fontecchio | 7,70 |  Holger Pohland | 7,71 |
| Korkeushyppy |  Dietmar Mögenburg | 234 |  Carlo Thränhardt | 231 |  Eddy Annys  Geoffrey Parsons | 228 |
| Seiväshyppy |  Atanas Tărev | 570 |  Marian Kolasa | 570 |  Philippe Collet | 565 |
| Pituushyppy |  Robert Emmijan | 832 |  László Szalma | 824 |  Ján Leitner | 817 |
| Kolmiloikka |  Māris Bružiks | 17,54 |  Aleksandr Plehanov | 17,21 |  Béla Bakosi | 16,93 |
| Kuulantyöntö |  Werner Günthör | 21,51 |  Sergei Smirnov | 20,36 |  Marco Montelatici | 20,11 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Nelli Cooman | 7,00 |  Marlies Göhr | 7,08 |  Silke Gladisch | 7,14 |
| 200 m |  Marita Koch | 22,58 |  Ewa Kasprzyk | 22,96 |  Kirsten Emmelmann | 23,28 |
| 400 m |  Sabine Busch | 51,40 |  Petra Müller | 51,59 |  Ann-Louise Skoglund | 52,40 |
| 800 m |  Sigrun Ludwigs | 1.59,89 |  Cristeana Matei | 2.01,54 |  Slobodanka Čolović | 2.03,28 |
| 1 500 m |  Svetlana Kitova | 4.14,25 |  Tatjana Lebonda | 4.14,29 |  Mitica Junghiatu | 4.15,00 |
| 3 000 m |  Ines Bibernell | 8.54,52 |  Yvonne Murray | 9.01,31 |  Regina Tšistjakova | 9.01,72 |
| 60 m aj |  Cornelia Oschkenat | 7,79 |  Anne Piquereau | 7,89 |  Kerstin Knabe | 7,90 |
| Korkeushyppy |  Andrea Bienias | 197 |  Gabriele Günz | 194 |  Larisa Kositsyna | 194 |
| Pituushyppy |  Heike Drechsler | 718 |  Helga Radtke | 694 |  Jelena Kokonova | 690 |
| Kuulantyöntö |  Claudia Losch | 20,48 |  Heidi Krieger | 20,21 |  Mihaela Loghin | 19,07 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Itä-Saksa | 8 | 6 | 5 | 19 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 3 | 4 | 4 | 11 |
| 3. |  Länsi-Saksa | 3 | 1 | 0 | 4 |
| 4. |  Espanja | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 5. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6. |  Alankomaat | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6. |  Belgia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8. |  Bulgaria | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8. |  Itävalta | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8. |  Sveitsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11. |  Italia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 12. |  Puola | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 13. |  Ranska | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 14. |  Romania | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 15. |  Unkari | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 16. |  Jugoslavia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16. |  Portugali | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16. |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16. |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1992

Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1992 Genovassa, Italiassa. Kisojen ajankohta oli 28. helmikuuta – 1. maaliskuuta.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Jason Livingston | 6,53 |  Vitali Savin | 6,54 |  Michael Rosswess | 6,62 |
| 200 m |  Nikolai Antonov | 20,41 |  Daniel Sangouma | 20,64 |  Aleksandr Goremykin | 21,09 |
| 400 m |  Slobodan Branković | 46,33 |  Andrea Nuti | 46,37 |  David Grindley | 46,60 |
| 800 m |  Luis Javier González | 1.46,80 |  José Arconada | 1.47,16 |  Tonino Viali | 1.47,22 |
| 1 500 m |  Matthew Yates | 3.42,32 |  Sergei Melnikov | 3.42,44 |  Branko Zorko | 3.42,85 |
| 3 000 m |  Gennaro Di Napoli | 7.47,24 |  John Mayock | 7.48,47 |  José Luis González | 7.48,82 |
| 60 m aj |  Igors Kazanovs | 7,55 |  Tomasz Nagórka | 7,69 |  Jiří Hudec | 7,72 |
| 5 000 m:n kävely |  Giovanni De Benedictis | 18.19,97 |  Frants Kostjukevitš | 18.25,40 |  Stefan Johansson | 18.27,95 |
| Korkeushyppy |  Patrik Sjöberg | 238 |  Sorin Matei | 236 |  Ralf Sonn   Dragutin Topić | 229 |
| Seiväshyppy |  Pjotr Botškarjov | 585 |  István Bagyula | 580 |  Konstantin Semjonov | 560 |
| Pituushyppy |  Dmitri Bogrjanov | 812 |  Konstantin Krause | 804 |  Jarmo Kärnä | 796 |
| Kolmiloikka |  Leonid Vološin | 17,35 |  Serge Hélan | 17,18 |  Vasili Sokov | 17,01 |
| Kuulantyöntö |  Oleksandr Bahatš | 20,75 |  Aleksandr Klimenko | 20,02 |  Klaus Bodenmüller | 19,99 |
| Seitsenottelu (näytöslaji) |  Christian Plaziat | 6418 |  Robert Změlík | 6118 |  Antonio Peñalver | 6062 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Žanna Tarnopolskaja | 7,24 |  Anelija Nuneva | 7,29 |  Nadežda Raštšupkina | 7,31 |
| 200 m |  Oksana Stepitševa | 23,18 |  Iolanda Oanta | 23,23 |  Sabine Tröger | 23,35 |
| 400 m |  Sandra Myers | 51,21 |  Olga Bryzgina | 51,48 |  Jelena Goleševa | 52,07 |
| 800 m |  Ella Kovács | 1.59,98 |  Inna Jevsejeva | 2.00,26 |  Jelena Afanasjeva | 2.00,69 |
| 1 500 m |  Jekaterina Podkopajeva | 4.06,61 |  Ljubov Kremljova | 4.06,62 |  Doina Melinte | 4.06,90 |
| 3 000 m |  Margareta Keszeg | 8.59,80 |  Tatjana Dorovskih | 9.00,15 |  Rita Marquard | 9.00,99 |
| 60 m aj |  Ljudmila Narožilenko | 7,82 |  Monique Éwanjé-Épée | 7,99 |  Jordanka Donkova | 8,03 |
| 3 000 m:n kävely |  Alina Ivanova | 11.49,99 |  Ileana Salvador | 11.53,23 |  Beate Anders | 11.55,41 |
| Korkeushyppy |  Heike Henkel | 202 |  Stefka Kostadinova | 202 |  Jelena Jelesina | 194 |
| Pituushyppy |  Larisa Berežnaja | 700 |  Marieta Ilcu | 674 |  Ljudmila Ninova | 660 |
| Kolmiloikka |  Inesa Kravets | 14,15 |  Sofija Božanova | 13,98 |  Helga Radtke | 13,75 |
| Kuulantyöntö |  Natalja Lisovskaja | 20,70 |  Svetla Mitkova | 20,06 |  Astrid Kumbernuss | 19,37 |
| Viisiottelu (näytöslaji) |  Liliana Nastase | 4701 |  Petra Vaideanu | 4677 |  Urszula Włodarczyk | 4651 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  IVY | 12 | 8 | 7 | 27 |
| 2. |  Romania | 3 | 4 | 1 | 8 |
| 3. |  Italia | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 4. |  Espanja | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 4. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 6. |  Bulgaria | 1 | 4 | 1 | 6 |
| 7. |  Ranska | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 8. |  Saksa | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 9. |  Jugoslavia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 9. |  Ruotsi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11. |  Latvia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 12. |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 12. |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 14. |  Unkari | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15. |  Itävalta | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 16. |  Kroatia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 16. |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 1 |
Ylirehtori

Ylirehtorin nimi ja arvo on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain kahdelle henkilölle (vuosina 1957–1958) ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähde |
|  1.  | 11.1.1957  | Henrik Halme | rehtori  | Turku |   |
|  2.  | vuonna 1958  | Selma Patajoki  | entinen rehtori, fil. maisteri  | Oulunkylä  |   |
Ylirakennusmestari

Ylirakennusmestari on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 10. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko 3 300 euroa tai 820 euroa.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1978 piirirakennusmestari Birger Palonkoskelle. Vuosien 1918–2013 aikana ylirakennusmestarin arvonimi on myönnetty 65 henkilölle.
Ylistaron vaakuna

Ylistaron vaakuna (1961–2008)
Ylistaron vaakuna oli Ylistaron kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa maatalouteen, mutta lyhde on valittu kaksihaaraiseksi myös siksi, että sen muoto yhdistyisi kunnan nimen alkukirjaimeen.
Vaakunan selitys on ”vihreässä kentässä kaksihaarainen kultalyhde.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Ylistaron kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 28. heinäkuuta 1961. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 17. lokakuuta samana vuonna.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Ylistaro liittyi Nurmon kanssa Seinäjoen kaupunkiin.
Ylikirjastonhoitaja

Ylikirjastonhoitaja on Suomessa sekä suuren kirjaston johtajan virkanimike että arvonimi.
Ylikirjastonhoitajan virkanimi

Esimerkiksi yliopistollisten kirjastojen johtajien virkanimikkeenä on ylikirjastonhoitaja.
Kansalliskirjastoa johtaa vuodesta 2022 alkaen ylikirjastonhoitaja Kimmo Tuominen. Häntä ennen ylikirjastonhoitajana ovat toimineet Cecilia af Forselles ja  Kai Ekholm.
Ylikirjastonhoitajan arvonimi

Ylikirjastonhoitaja on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka on myönnetty vain kaksi kertaa itsenäisyyden aikana ja jota ei ole lueteltu tällä hetkellä voimassa olevassa arvonimistä annetussa tasavallan presidentin asetuksessa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 6.11.1964  | Marjatta Myrberg  | kirjastonhoitaja (Teknillisen korkeakoulun kirjasto), filosofian maisteri  | Helsinki  |   |
|  2.  | 8.6.1979  | Arvo Seppälä  | kirjastonhoitaja | Tampere  |   |
Yli-intendentti

Yli-intendentti on Suomessa sekä virkanimike että arvonimi.
Yli-intendentin virkanimi

Yli-intendentit työskentevät esimerkiksi Museovirastossa, jossa he toimivat vastuuhenkilöinä.
Yli-intendentin arvonimi

Yli-intendentti on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko 4 250 euroa tai 1 100 euroa.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Vuosien 1918–2013 aikana yli-intendentin arvonimi on myönnetty vain kahdelle henkilölle.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Nro | Päivämäärä | Henkilö | Ammatti tai arvo | Kotipaikka | Lähteet |
|  1.  | 6.6.1974  | Bengt Broms  | Finlandia-talon johtaja  (vuosina 1971–1982) | Helsinki |    |
|  2.  | 8.7.1983  | Carl Öhman  | Finlandia-talon johtaja  (vuosina 1982–1988) | Helsinki |    |
Sani Ylitalo

Sani Ylitalo (s. 15. heinäkuuta 1975) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Pääasiassa laitapuolustajana pelanneen Ylitalon ura SM-sarjassa alkoi Kontulan Urheilijoista. Hän voitti Kontussa Suomen cupin 1995. Ylitalo siirtyi kaudeksi 1996 Puistolan Urheilijoihin, jossa hän pelasi neljä seuraavaa kautta ja voitti cupin 1996. Kaudeksi 2000 Ylitalo siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin. Hän voitti HJK:ssa kaksi mestaruutta 2001 ja 2002 sekä cupin 2000 ja 2002.  Hänet valittiin myös ensimmäisellä HJK-kaudellaan vuonna 2000 vuoden parhaaksi naispelaajaksi. Ylitalo pelasi HJK:ssa kauteen 2004 asti, minkä jälkeen hän on pelannut SM-sarjassa vielä FC Espoon riveissä.
Maajoukkueessa Ylitalo pelasi vuosina 1996–2002 yhteensä 45 maaottelua.
Yliopisto: Tieteen kehdosta projektimyllyksi?

| Yliopisto: Tieteen kehdosta projektimyllyksi? |
| --- | --- |
Kirjailija:  Johanna Hakala, Erkki Kaukonen, Mika Nieminen ja Oili-Helena Ylijoki
Kieli:  suomi
Genre:  tiedepolitiikka
Kustantaja:  Gaudeamus
Julkaistu:  2003
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  237
ISBN:  951-662-878-8

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Yliopisto: Tieteen kehdosta projektimyllyksi? on suomalaisten tutkijoiden vuonna 2003 julkaisema teos, joka käsittelee yliopistollisen tutkimuksen muutosta Suomessa 1990-luvulla. Kirja perustuu hankkeeseen Yliopistotutkimus murroksessa ja sen on julkaissut Gaudeamus. Kirjoittajat ovat Johanna Hakala, Erkki Kaukonen, Mika Nieminen ja Oili-Helena Ylijoki
Aiheesta muualla

Elina Yrjölä: Akatemiassa kaikki hyvin[vanhentunut linkki]. Talouselämä 6.6.2003.
Raimo Väyrynen: Yliopistot pitävät pintansa, yliopistoina[vanhentunut linkki]. Helsingin sanomat 17.9.2003.
Laura Yli-Vakkuri

Laura Yli-Vakkuri
Laura Elli Maria Yli-Vakkuri (s. 6. marraskuuta 1965 Tampere) on suomalainen virkamies ja Suomen sisäministeriön kansainvälisten asioiden yksikön ylijohtaja.
Henkilöhistoria

Laura Yli-Vakkurin vanhemmat ovat varatuomari Antero Yli-Vakkuri ja apulaisprofessori Valma Yli-Vakkuri. Hän on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1992.
Virkaura

Yli-Vakkuri on toiminut sisäministeriön palveluksessa vuodesta 1998 lähtien. Valtioneuvosto nimitti hänet sisäministeriön kansainvälisten asioiden yksikön johtajan määräaikaiseen virkaan ajaksi 1.8.2011–1.2.2015. Yli-Vakkuri on hoitanut tehtävää jo 1.3.2009 lähtien viran vakinaisen haltijan Antti Pelttarin tultua nimitetyksi sisäministeriön valtiosihteeriksi ja sittemmin Suojelupoliisin päällikön määräaikaiseen virkasuhteeseen. Ennen nimitystä Yli-Vakkuri työskenteli kansainvälisten asioiden yksikössä lainsäädäntöneuvoksena kymmenen vuoden ajan. Valtioneuvosto jatkoi Yli-Vakkurin nimitystä 28.4.2016 sisäministeriön kansainvälisten asioiden yksikön johtajana viiden vuoden määräajaksi. Yli-Vakkuri hoitaa Antti Pelttarin virkaa, kun Pelttari toimii Suojelupoliisin päällikkönä.
Yli-Vakkuri toimii lisäksi EU-rahoitusohjelmakauden 2021–2027 sisäasioiden rahastoja koskevan lainsäädäntöhankkeen työryhmän puheenjohtajana. Euroopan komission antaman ohjeistuksen mukaan Euroopan unionin rahoitusohjelmakaudelle 2021–2027 perustetaan sisäasioiden alalle kolme rahastoa, jotka ovat sisäisen turvallisuuden rahasto, turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto sekä rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa.
Kirjallisuutta

Siirtola, Roope & Palm, Anne (toim.): Yhdessä enemmän: Kriisien hallitsemista kokonaisvaltaisesti.  Helsinki:  Wider Security Network (WISE), 2018.  ISBN 978-951-9150-41-3
Ylikinsorva

| Ylikinsorva |
| --- | --- |
 Piirroskuva
Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Alalahko::  Särkikalat Cyprinoidei
Heimo::  Särjet Leuciscidae
Alaheimo::  Särjet Leuciscinae
Suku::  Sorvat Scardinius
Laji::  graecus
Kaksiosainen nimi
 Scardinius graecus  Stephanis, 1937 
Katso myös
   Ylikinsorva Wikispeciesissä   Ylikinsorva Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoVirheellinen IUCN-arvo: 
Ylikinsorva (Scardinius graecus) on särkien heimoon (Leuciscidae) kuuluva kreikkalainen makean veden kalalaji.
Ulkonäkö ja koko

Ylikinsorvalla on keltaiset silmät, jotka ovat läpimitaltaan noin yhden senttimetrin. Kala muistuttaa muodoltaan sorvaa, mutta ruumis on solakampi ja sen korkein kohta on lähempänä kiduksia. Laji on myös sorvaa pidempi, tavallisesti 25–35 senttimetrin mittainen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajia tavataan nykyisin ainoastaan Ylíkijärvessä Pohjois-Kreikassa. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Se syö kasvillisuutta.