stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sakari Luoma

| Sakari Luoma> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1966 (ikä 58) Jyväskylä
Ammatti:  muusikko, toimittaja
Muusikko
Tyylilajit:  avant-garde, free jazz
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  KARHU
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sakari Luoma (s. 26. maaliskuuta 1966 Jyväskylä) on suomalainen kitaristi, toimittaja ja tietokirjailija.
Luoma tunnetaan muun muassa yhteistyöstään saksalaisen free jazz -saksofonisti ja klarinetisti Peter Brötzmannin kanssa. Kesäkuussa 1999 Luoma teki kiertueen yhdessä Peter Brötzmannin ja venäläissyntyisen rumpali Nikolai Judanovin kanssa. Joensuun Kerubi-klubin esityksestä julkaistiin albumi Fryed Fruit (Red Toucan Records 2001).
Kitaristina Luoma on esiintynyt lukuisissa eri kokoonpanoissa Suomessa, Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Venäjällä. Vuonna 1997 Luoma esiintyi New Yorkissa maineikkaalla Knitting Factory -klubilla Out of Order -kokoonpanossa, jonka muut jäsenet olivat sellisti Boris Rayskin ja rumpali Jan Trojanowski. Trio esiintyi myös CBGB-Galleryssa ja The Cooler -klubilla New Yorkisssa.
Toukokuussa 1995 Luoma muutti Berliiniin, jossa hän asui puolitoista vuotta. Berliinissä Luoma tutustui rumpali Tony Buckiin, jonka kanssa hän teki yhteistyötä eri kokoonpanoissa. Heinäkuussa 1999 Luoma teki kiertueen yhdessä Tony Buckin kanssa Suomessa. Luoma ja Buck konsertoivat tuolloin muun muassa Pori Jazzissa ja Viitasaaren Musiikin aika-festivaalilla.
Luoma on vapaaseen improvisaatioon keskittyneen jyväskyläläisen KARHU-yhtyeen perustajajäsen.
Luoma on säveltänyt musiikkia myös teatteriesityksiin, dokumenttielokuviin ja tanssiteoksiin .
Kirjat

Poket – Miehiä ovella 1955-2008 (WSOY Johnny Kniga, 2008)
Poket – äänikirja (WSOY Johnny Kniga, 2020)
Fight! Vapaaottelua Suomesta (WSOY Johnny Kniga, 2010)
Savonmaa

Savonmaa tarkoittaa seuraavia asioita:
Savonmaa, Savo
Savonmaa, Savonlinnassa vuosina 1903–1969 ilmestynyt sanomalehti
Savonmaa, Savonlinnassa ilmestyvä ilmaisjakelulehti
S/S Savonmaa, suomalainen rahtihöyrylaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Savonmaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saharanantilooppi

| Saharanantilooppi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Isoantiloopit Hippotraginae
Suku::  Addax  Rafinesque, 1815
Laji::  nasomaculatus
Kaksiosainen nimi
 Addax nasomaculatus  (Blainville, 1816) 
 Saharanantiloopin levinneisyys
Katso myös
   Saharanantilooppi Wikispeciesissä   Saharanantilooppi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Saharanantilooppi eli mendesantilooppi (Addax nasomaculatus) on afrikkalainen äärimmäisen uhanalainen antilooppilaji. Sen kanta pieneni 80 prosenttia vuosina 1995–2005.
Ulkonäkö ja koko

Saharanantilooppi on sopeutunut aavikon elämään: sen sorkat ovat leveät jotta ne kannattelevat sitä hiekalla. Turkki on talvella ruskeanharmaa, mutta haalistuu kesällä lähes valkoiseksi. Sarvet ovat tontot ja kierteiset. Niiden välissä on tummempi ”otsatukka”. Eläimen naamassa on vaalea rasti. Eläin on 150–170 senttimetriä pitkä, ja sen säkäkorkeus on metrin verran.
Levinneisyys

Saharanantilooppeja elää useilla toisistaan eristyneillä alueilla Saharan autiomaassa.
Elintavat ja ravinto

Saharanantilooppi elää aavikolla ja virtsaa hyvin tiivistä nestettä välttääkseen nestehukkaa. Ne liikkuvat 5–20 yksilön laumoissa joita johtaa uros. Ravintona ne käyttävät ruohoa ja pensaita, joita kasvaa siellä täällä autiomaassa. Laumat kulkevat pitkiä matkoja ravintoa löytääkseen.
Saarijärven seutukunta

| Saarijärven seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti
Saarijärven seutukunta oli Keski-Suomessa sijainnut seutukunta. Siihen kuuluivat seuraavat kunnat:
Kunnat

| Vaakuna | Kunta |
| --- | --- |
: Kannonkoski (kunta)
: Karstula (kunta)
: Kivijärvi (kunta)
: Kyyjärvi (kunta)
: Pylkönmäki (kunta)
: Saarijärvi (kaupunki)
Historia

Seutukunta lakkautettiin vuonna 2004 Viitasaaren seutukunnan kanssa ja niiden alueista muodostettiin uusi Saarijärven-Viitasaaren seutukunta.
Keski-Suomen maakunnan seutukunnat
Saksan naisten lentopallomaajoukkue

Saksan naisten lentopallomaajoukkue edustaa Saksaa naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se on saavuttanut Euroopan-mestaruuskilpailuissa hopea- ja pronssimitaleja. Olympialaisissa joukkue on parhaimmillaan sijoittunut kuudenneksi ja MM-kilpailuissa viidenneksi. Saksaan vuonna 1990 liittynyt Itä-Saksa voitti aikanaan kaksi Euroopan-mestaruutta sekä saavutti yhden olympiahopean.
Arvokilpailut > Olympialaiset

Kuudes 1984, 2000
Kahdeksas 1972, 1996
Yhdeksäs 2004
Arvokilpailut > MM-kilpailut

Viides 1994
Seitsemäs 2010
Yhdeksäs 2014
Kymmenes 1960, 2002
Yhdestoista 2006, 2018
Kolmastoista 1962, 1986, 1990, 1998
Neljästoista 1982
Kuudestoista 1956
Kahdeksastoista 1978
Yhdeksästoista 1974
Arvokilpailut > EM-kilpailut

Hopeaa 2011, 2013
Pronssia 1991, 2003
Neljäs 1995, 1999, 2009
Viides 1983, 1993, 2015
Kuudes 1985, 1989, 2007, 2019
Kahdeksas 1977, 2017
Yhdeksäs 1979, 1987, 1997, 2001
Kymmenes 1958, 1967, 1971, 1975, 1981
Yhdestoista 1963, 2005
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan naisten lentopallomaajoukkue Wikimedia Commonsissa
Sakari Mattila (professori)

Kaarlo Sakari Mattila (16. huhtikuuta 1915 – 25. marraskuuta 1993 Lehtimäki) oli suomalainen professori ja talousmatemaatikko. Mattila oli Helsingin kauppakorkeakoulun talousmatematiikan ja tilastotieteen professori 1960–1981.
Mattilan vanhemmat olivat Ahlaisten kirkkoherra Kaarle Mattila ja Rauha Helvi o.s. Viitala. Mattila kirjoitti ylioppilaaksi Porin lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa matematiikkaa. Tilastotiedettä hän opiskeli Uppsalan ja Lundin yliopistoissa, koska Suomessa ei sitä voinut vielä silloin opiskella. Sodan aikana hän palveli rannikkotykistössä ja hänen laskelmiaan on ollut nähtävänä myös tykistömuseossa. Hän toimi aktiivisesti Satakuntalaisessa osakunnassa mm. inspehtorina.
Hän opetti vuodesta 1945 Helsingin kauppakorkeakoulussa, vuodesta 1953 dosenttina, 1956 apulaisprofessorina ja vuodesta 1960 hän oli professori. Hän toimi aluksi opettajana Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa. Professorin virkansa ohella hän toimi 1974–1985 dosenttina Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa, jossa hän oli opettanut jo vuodesta 1947 matematiikkaa ja tilastotiedettä.
Julkaisuja

Tilastotieteen peruskurssi, 1951
Tilastotiede 1–2, 1954, 1967 (useita painoksia)
Saari-Haaponen

| Saari-Haaponen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  62°03′43″N, 23°38′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskuoja:  oja Niitty-Haaposeen 
Järvinumero:  35.354.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,6 m  
Rantaviiva:  1,102 km  
Pinta-ala:  2,96 ha  
Saaria:  1 
 fiSaari-Haaponen 
Saari-Haaponen  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,6 metriä mpy.
Marke Ahonen

Marke Ahonen (s. 1977) on suomalainen antiikintutkija, tietokirjailija ja suomentaja. Hän on klassillisen filologian dosentti Helsingin yliopistossa. Kesästä 2023 lähtien hän on opettanut Helsingin yliopistossa muinaiskreikkaa. Hän on Suomen ainoa Kreikan kielen ja kirjallisuuden yliopistolehtori.
Ahonen on opiskellut klassillista filologiaa Helsingin yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2008 Kreikan kielestä ja kirjallisuudesta aiheenaan antiikin filosofien käsitykset mielen sairauksista. Hänelle myönnettiin yliopiston väitöskirjapalkinto 2009.
Vuonna 2003 Ahonen sai J. A. Hollon palkinnon Diogenes Laertioksen teoksen Merkittävien filosofien elämät ja opit suomennoksesta. Koneen Säätiö palkitsi hänet kolmen muun ohella vuonna 2010 ensimmäistä kertaa jaetulla Vuoden Tiedekynä -palkinnolla Niin & näin -lehdessä julkaistusta artikkelista ”Antiikin fysiognomia”. Vuonna 2021 Ahoselle myönnettiin tiedonjulkistamisen valtionpalkinto teoksesta Oopiumia ja ajatusharjoituksia: Kirjoituksia antiikin lääketieteestä ja filosofiasta.
Julkaisuja

Oopiumia ja ajatusharjoituksia: kirjoituksia antiikin lääketieteestä ja filosofiasta.  Gaudeamus, 2020.  ISBN 978-952-345-077-6.
Lintujen katselemisen taito.  Basam Books, 2021.  ISBN 978-952-379-179-4.
Diogenes Laertios: Merkittävien filosofien elämät ja opit.  Summa, 2002.  ISBN 952-5418-07-3.
Marcus Aurelius: Itselleni.  Basam Books, 2004.  ISBN 952-9842-98-8.
Gregorios Nyssalainen: Sielusta ja ylösnousemuksesta.  Kirjapaja, 2006.  ISBN 951-607-351-4.
Galenos: Lääkärin kirjoituksia sielusta.  Basam Books, 2019.  ISBN 978-952-7240-52-6.
Hippokrates: Valitut teokset.  Duodecim, 2021.  ISBN 978-952-360-227-4.
Aiheesta muualla

Marke Ahonen Helsingin yliopiston tutkimusportaalissa
Marke Ahonen Kalle Haatasen radio-ohjelmassa Hippokrateesta Yle Areena. 19.1.2022.
Rörån

| Rörån |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Norrbotten
Maakunnat:  Norrbotten, Lappi
Kunnat:  Boden, Jällivaara
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Rörånin valuma-alue
Pinta-ala:  1 057,18 km²  
Järvisyys:  3 % 
Pääuoman osuudet:  Rörån ←Livasälven ←Nilsbäcken ←Pitkärovanoja
Yhtyy:  Rånejoki 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Stor-Lappträsket
 :  66.1701°N, 21.8085°E
Laskupaikka:  Överstbyträsket, Rörån
 :  66.1181°N, 21.8044°E 
Sivu-uomat:  Mörtträskbäcken, Mossavikbäcken, Spikälven, Solälven,
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  51 m  mpy. 
Laskukorkeus:  28 m  mpy. 
Korkeusero:  23 m
Pituus:  7 km
Kaltevuus:  3,29 m/km
Keskiylivirtaama:  125 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  11,65 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,8 m³/s  
Muuta
Rörån on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Bodenin ja Jällivaaran kunnissa sijaitseva 7 kilometriä pitkä Rånejoen sivu-uoma. Se saa alkunsa Stor-Lappträsketistä ja laskee pääuoman läpivirtausjärveen Överstbyträsketiin Röråssa.
Joen kulku

Rörån alkaa Stor-Lappträsketin koillispään pitkään Torrforsvikeniin päättyvästä lahdesta. Joella on seitsemän kilometrin matkalla 23 metrin pudotus, joten matkan varrelle mahtuu useita koskia. Joki on koko matkaltaan asumatonta seutua. Joki alkaa Lillforsenilla, jonka alla sijaitsee suvanto Storforsselet ja Storforsen, joka on 350 metriä pitkä koski. Kilometrin jälkeen alkaa Dräktforsen, joka on myös 350 metriä pitkä. Joelle on nyt tullut pudotusta 9 metriä. Parin kilometrin päästä alkaa Röråforsen, joka on 350 metriä pitkä. Tästä on enää 750 metriä Rånejoelle ja sen yhtymäkohdassa sijaitsevalle Rörånin kylälle. Joki virtaa yksin omassa uomassaan, mutta puolivälissä siihen yhtyy vähävetinen Storbäcken. Jokea seuraa Röråniin Ytterholmenista johtava tie ja sen viereen pystytetty poroaita. Ytterholmenista Kvarntjärniin johtava tie ylittää järven ennen luusuaa. Joen virtaama on keskimäärin 11,3 m³/s (MQ), mikä tekee siitä Rånejoen suurimman sivujoen. Virtaama on seurausta Rörånin monista pitkistä sivujoista Keskiylivirtaama on 125 m³/s (MHQ), joka on seurausta kevään lumien sulamisesta .
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alue

Rörånin valuma-alueen pinta-ala on 1 057 neliökilometriä. Sen on 25,1 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4 207 neliökilometriä. Valuma-alue sijaitsee Rånejoen koillispuolella. Alue jää siellä itäpuolella sijaitsevan Kvarnånin valuma-alueen ja pohjoispuolisten Vitånin vesistön (tunnus 6) sekä Kalixjoen vesistön (tunnus 4) saartamiksi.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Pääuoma

Rörån valuma-alueen vesistöllinen rakenne on yksinkertainen. Sen pääjärvenä on Stor-Lappträsket, johon valuma-alueen eri suunnilta tulevat joet laskevat. Vuolain joki on Livasälven, jolla on myös itsellään monia sivujokia. Ruotsin vesistöviranomaiset määrittävät vesistön pääuoman vesireitin seuraamalla alajuoksulta alkaen sitä haaraa, jolla on yläjuoksulla suurin valuma-alue.  Nimikkojoki muodostaa pääuoman Stor-Lappträsketiin asti, jonka jälkeen sen jatkeeksi on valikoitunut yläjuoksulla seuraavat uomat tai läpivirtausjärvet: Stor-Lappträsket, Livasälven, Nilsbäcken ja Pitkärovanoja. Pääuoman kokonaispituus on noin 95 kilometriä.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (53,9 %), turve (34,7 %), hiekka tai sora (1,5 %), siltti (0,4 %), savi tai multa (0,0 %), kallioalue (3,4 %).
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Virtaamat

SMHI on julkaissut tilastossaan Rörånin virtaamien kuukausittaiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen yhtymäkohdassa on keskivirtaamien keskiarvo 12,2 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Se poikkeaa toisen lähteen mukaisten päivittäisten virtaamien keskiarvosta eli keskivirtaamasta 11,65 m³/s (MQ) verraten vähän. Tilaston suurin kuukausittainen keskivirtaama 78,1 m³/s todettiin toukokuussa 1998 ja pienin 0,8 m³/s viimeksi helmikuussa 2003. Toisen lähteen mukaan sen keskiylivirtaama (MHQ) on 125 m³/s . Viereinen kaavio esittää edellä käytetyn tilaston mukaiset keskivirtaamien kuukautiset keskiarvot. Kaavion mukaan kevättulva alkaa jo huhtikuussa, mutta se on parhaimmillaan toukokuussa ja on vielä voimakas kesäkuussa.
Valuma-alue, sivu-uomia ja järviä > Sivujokia ja järviä

Valuma-alueen pääuomalla on lukuisia sivu-uomia, joista suurimpia tai merkittävimpiä on lueteltu alla olevassa taulukossa. Mitä pienempi yhtymisjärjestys on, sitä lähempänä alajuoksua se yhtyy pääuomaansa.
| yhtymis- järjestys | nimi | pituus (km) | virtaama (m³/s) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Storbäcken |  |  |  | 1 |
| 2 | Lillträskbäcken ** | 2 | 0,1 | 9 | 1,2 |
| 3 | Storbäcken ** | 3 | < 0,1 | 6 | 1,2 |
| 4 | Mörtträskbäcken | 4 | 10,1 | 854 | 1,2 |
| 5 | Mossavikbäcken | 0,1 | 1,3 | 127 | 1,2 |
| 6 | Spikälven | ~45 | 2,35 | 201 | 1,3 |
| 7 | Sejpibäcken | 7 | 0,2 | 21 | 1,2 |
| 8 | Vuottasbäcken | ~22 | 0,5 | 59 | 1,3 |
| 9 | oja Vuottasjaureen | 1 | < 0,1 | 4 | 1,2 |
| 10 | Solälven | ~35 | 0,35 | 183 | 1,3 |
| 11 | Runnabäcken |  |  |  | 1 |
| 12 | Guossagielasjåhkå |  |  |  | 1 |
| 13 | Nakirbäcken |  |  |  | 1 |
| 14 | Nikkulisoja |  |  |  | 1 |

Lähteet: 1 = , 2 = , 3 = virtaamatiedot (SMHI:n taulukosta ), ** = laskee Stor-Lappträsketiin
Valuma-alueella esiintyy joitakin suurehkoja järviä. Suurin niistä on Stor-Lappträsket (9 km²), johon laskee Lillträsketin laskuoja Lillträskbäcken. Yläjuoksulla pääuoman muodostaa Livasälven. Siihen yhtyy idästä päin tuleva Mörtträskbäcken, jonka valuma-alueella sijaitsevat Mörtträsketin, Storträsketin ja Hatträsketin järvet. Edellisiä järviä lähempänä Livasälveniä sijaitsee Grundträsket, jolla on satametrinen laskuoja Mossavikbäcken. Livasälvenillä on ylempänä useita sivuhaaroja, jotka ovat kuitenkin alajuoksuun verrattuna vähäjärvisiä. Yksi maninnan arvoinen on Spikälvenin sivuhaara Vitträskbäcken, joka on Pålkemjauren laskuoja, ja Vuottaksen lähellä sijaitseva Vuottasjaure, joka yhtyy Vuottasbäckenin kautta Livasälveniin.
Luontoarvoja

Rånejoki ja sen sivujoki Rörån ovat hyviä lohi- ja taimenjokia. Vapaa-ajan kalastus on metsäisillä joilla suosittua.
Stor-Lappträsketin länsirinteillä sijaitsee Yttre Storberget (ruots. Yttre Storbergets naturreservat, 196 ha). Abborrtjärnbergshuvudetin suojelualueella (417 ha) on sekä suota että vaaran rinteitä. Se sijaitsee Grundträsketin valuma-alueella. Järven lounaisranta (227 ha) metsineen on myös suojeltu. Kauempana järven luoteispuolella sijaitsee kolme suojelualuetta: Södra Blåkölen (157 ha), Blåkölen (852 ha) ja Kuoratjjaure (162). Spikälvenin varressa ja latvoilla sijaitsee kolme suojelualuetta: Tjuorvumkåbbå (406 ha), Tjappesvare (142 ha), Pellokielas (825 ha). Rinnakkaisen Solälvenen latvoilla sijaitsee Päivävuoma (2 759 ha), joka ulottuu myös Solbäckenin valuma-alueelle. Valuma-alueen suurin suojelualue on Granlandetin suojelualue (27 151 ha). Sen alue leviää muiden jokien valuma-alueille.
Historiaa

Joessa on harjoitettu puutavaran uittoa 1960-luvulle asti. Joen luusuaan oli rakennettu säännöstelypato ”Stor-Lappträskdammen” tukinuittoa varten. Sitä ei enää ole ja nykyään padon tilalla on järven luusuan ylittävän tien silta. Myös joen valuma-alueen yläjuoksulla on vastaavia patoja. Sellaisia ovat olleet ”Grundträskdammen” ja ”Vitträskdammen” Pålkemjávrren luusuassa.
Lähteitä > Huomautuksia

↑  Joen yhtymäkohdan ja alkulähteen koordinaatit on mitattu Internetin ACME-, Google- tai Bing- karttapalveluista.
1 2  Joen yhtymäkohdan ja alkulähteen korkeusarvot on katsottu tai arvioitu korkeuskäyristä Internetin Läntverket- karttapalveluista.
↑  Virtaamatiedot on luettu SMHI:n verkkoskivuilta joen tiedoista ja niistä on laskettu keskialivirtaama (MNQ). Se on arvoltaan todennäköisesti hieman liian suuri.
↑  Sivu-uomien virtaamat on laskettu SMHI:n jakamasta niiden kuukausittaisista keskivirtaamista.
Salli Jokunen

Salli
Salli Jokunen (engl. Sally Brown) on Charles M. Schulzin luoman Tenavat-sarjakuvan hahmo. Hän on Jaska Jokusen pikkusisko. Joissain varhaisissa Tenavien suomennoksissa hahmon nimi oli Jaana.
Luonteeltaan Salli on laiska ja itsekeskeinen, mutta hyväsydäminen ja isoveljensä tavoin hyvin herkkä elämän epäoikeudenmukaisuudelle. Salli ylipuhuu aina Jaska Jokusen auttamaan häntä koulutehtävissä, mutta ei suhtaudu isoveljeensä kovinkaan kunnioittavasti. Salli on ihastunut Eppuun, jota hän kutsuu omaksi kultamussukakseen (engl. My Sweet Babboo). Eppu kiistää hänellä olevan minkäänlaisia tunteita Sallia kohtaan, mutta Salli ei koskaan tunnusta tätä asiaa, vaan pitää Eppua poikaystävänään.
Salli nähdään usein pitämässä koulussa luokan edessä esitelmää. Esitelmissään sekä kotiaineissaan hän luettelee  itse keksimiään ”faktoja”, jotka perustuvat usein asioiden sotkemiseen, sekä ujuttaa tekstin sekaan puujalkavitsejä ja muita asiattomia huomautuksia. Toisin kuin muut Tenavien hahmoista, Salli ei liiemmin ole kiinnostunut urheilusta, ja hän viettää aikaansa mieluiten säkkituolissa löhöillen. Salli esittelee usein keksimiään uusia ”filosofioita”, jotka muodostuvat aina yhdestä iskulauseesta vailla mitään syvällistä sisältöä (esim. ”Mitä väliä?” tai ”Kuka, minäkö?”).
Sallilla on lyhyet, vaaleat hiukset, jotka on muotoiltu erikoisiksi ”sarviksi”. Päälaella on hiuspompula, jonka keskellä ainakin varhaisemmissa piirroksissa erottuu pieni rusetti. Tavallisesti hän on pukeutunut pilkulliseen mekkoon, joka Tenavat-animaatioissa on väriltään vaaleanpunainen tai -sininen. Talvisin ja etenkin Tenavien myöhempinä ilmestymisvuosina Salli kuitenkin käyttää mekon sijasta paitaa ja housuja.
Hahmon historia

Sallin syntymästä kerrottiin 26. toukokuuta 1959 ilmestyneessä stripissä ja hänen nimensä mainittiin 2. kesäkuuta, mutta hänet näytettiin vasta 23. elokuuta julkaistussa sunnuntaistripissä. Hän on siten ensimmäinen Tenavien hahmo, jonka vaiheita seurattiin syntymästä alkaen. Hänet oli kuvattu aluksi vauvana, mutta hän vanheni myöhemmin suunnilleen saman ikäiseksi kuin Eppu.
Vuosina 1965–1966 Sallin nähtiin käyttävän puolen vuoden ajan vasemmassa silmässään silmälappua, koska hän kärsi amblyopiasta eli laiskasta silmästä. Yhdysvaltain terveysministeriö julkaisi vuonna 1968 tähän tarinaan kuuluneet stripit kokoelmana Security is an Eye Patch, jota myytiin 15 sentin kappalehintaan terveysvalistustarkoituksessa.
Charles M. Schulzin toisen vaimon Jean Schulzin mukaan termi ”Sweet Babboo” (”kultamussukka”) on lainattu hänen puheestaan.
Stacy Ferguson eli nykyinen laulaja Fergie toimi Sallin ääninäyttelijänä joissain 1980-luvulla tehdyissä Tenavat-animaatioissa.
Saharanpur

| Saharanpur |
| --- | --- |
 Gurudwara Road
 Saharanpur
 Koordinaatit: 29°57′50″N, 77°32′46″E 
Valtio:   Intia
Osavaltio:  Uttar Pradesh
Piirikunta:  Saharanpur
Väkiluku (2011):  705 478
 
 saharanpur.nic.in 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saharanpur (hindiksi सहारनपुर, Sahāranapura, urduksi ‏سهارنپور‎, Sahāranpūr) on kaupunki Uttar Pradeshin osavaltion luoteisosassa Intiassa. Vuonna 2011 kaupungin asukasluku oli 705 478.
Maantiede

Saharanpur sijaitsee Intian Uttar Pradeshin osavaltion luoteiskärjessä Ganges- ja Jamunajoen välisellä alueella (doab). Rajajin kansallispuisto Uttarakhandin puolella sijaitsee noin 40 kilometriä Saharanpurosta itään.
Historia

Saharanpurin perusti Delhin sulttaani Muhammad bin Tughluq vuonna 1340. Nimensä se sai paikallisen muslimipyhimys Šah Haran Čištin mukaan. Timur Lenk tuhosi kaupungin sotaretkellään Intiaan ja vuonna 1526 sen läpi kulkivat Baburin johtamat Panipatin taisteluun matkalla olleet joukot.
Baburin sotaretken jälkeen suurta osaa Intiasta hallitsivat Suurmogulit. Akbarin valtakaudella Saharanpurin asukkaat kääntyivät islamiin. Kaupungista tuli myös oman hallinnollisen alueensa (sarkar) keskus. Myöhemmät Suurmogulit Jahangir ja Šah Jahan käyttivät kaupunkia lomailukohteenaan etenkin kesäisin. Saharanpur tunnettiin viileästä ilamstostaan, minkä lisäksi sen lähiseuduilla saattoi harjoittaa metsästystä. Aurangzebin kaudella alue kärsi sodista sikhejä vastaan. Suurmogulien onnistui vielä tällöin kukistaa sikhit, mutta heitä seurasivat Ahmad Šah Dorranin johtamat afgaanit, sekä edelleen marathat ja myöhemmin uudelleen voimistuneet sikhit.
Brittiläinen Itä-Intian kauppakomppania hallitsi Saharanpuria vuodesta 1803, jolloin he olivat voittaneet marathat Delhin taistelussa. Sepoy-kapina vuosina 1857–1858 ei juuri vaikuttanut Saharanpuriin, vaikka läheinen Meerut olikin yksi kapinan keskuksista. Muslimit muodostivat kaupungin asukkaiden enemmistön Intian jakoon saakka vuonna 1947, jolloin monet heistä muuttivat Pakistaniin.
Väestö

Saharanpurin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 705 478. Heistä hinduja oli 359 228 eli 50,92 %. Muslimeja oli 323 748, eli 45,89 %. Pienempiä ryhmiä olivat sikhit (8 646, 1,23 %), jainit (7 264, 1,03 %) ja kristityt (2 188, 0,31 %).
Mazahir Uloom, islamilainen oppilaitos.
Katupartureja Saharanpurissa, Edwin Lord Weeksin maalaus.
Saharanpurin rautatieasema.
Luettelo Rage Against the Machinen kappaleista

Tämä on luettelo kaikista Rage Against the Machine -yhtyeen kappaleista.
A

Ashes in the Fall (The Battle of Los Angeles)
Autologic
Ain't Nothing Da Fuck With
B

Bulls on Parade (Evil Empire)
Born of a Broken Man (The Battle of Los Angeles)
Bombtrack (Rage Against the Machine)
Bullet in the Head (Rage Against the Machine)
Beautiful World (Renegades) (Devo-cover)
Black Steel in the Hour of Chaos
Born As Ghosts (The Battle of Los Angeles)
Bombs Over Baghdad (OutKast vs. Rage Against the Machine, alun perin OutKastin kappale)
Bounce
Bombtrack (Acoustic Version)
C

Calm like a Bomb (The Battle of Los Angeles)
Clear the Lane
Clamp Down
D

Down on the Street (Renegades) (The Stooges-cover)
Down Rodeo (Evil Empire)
Darkness of Greed
E

End of the Tunnel
F

Fuck the Police (NWA-cover)
Fistful of Steel (Rage Against the Machine)
Freedom (Rage Against the Machine)
G

Guerilla Radio (The Battle of Los Angeles)