stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Auburnin yliopisto

| Auburnin yliopisto> Auburn University |
| --- | --- |
  

Motto:  For The Advancement of Science and Arts
Perustettu:  1856
Tyyppi:  julkinen
Säätiön varat:  472 miljoonaa dollaria
Opiskelijoita:  20 446
Jatko-opiskelijoita:  5 023
Sijainti:  Auburn, Alabama   Yhdysvallat
Maskotti:  Aubie the Tiger
Sivusto:  auburn.edu
Yliopiston teknillisten laboratorioiden rakennus.
Auburnin yliopisto on julkinen yliopisto Auburnissa, Alabaman osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1856, ja syksyllä 2011 siellä opiskeli yli 25 000 opiskelijaa.
Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Aberdeenin yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 401–500.
NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa yliopistoa edustavat Auburn Tigersin nimellä kulkevat joukkueet, jotka pelaavat SEC-konferenssissa. Auburn on yksi vuonna 1932 perustetun konferenssin perustajajäsenistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Auburnin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Paavo ja Raili

| Paavo ja Raili |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  Komedia
Kestoaika:  30 min / jakso
Luoja(t):  Eija Vilpas (käsikirjoitus)   Ritva Holmberg (käsikirjoitus)   Jussi Niilekselä (ohjaus)
Pääosissa:  Eija Vilpas   Lasse Karkjärvi
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  11. helmikuuta 2004 – 12. huhtikuuta 2006
Jaksoja:  24
Aiheesta muualla
IMDb 
Paavo ja Raili on suomalainen televisiosarja, jota esitettiin Yle TV2-kanavalla. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi 11. helmikuuta 2004. Toinen tuotantokausi alkoi 11. tammikuuta 2006. Sarjan käsikirjoittivat Eija Vilpas ja Ritva Holmberg. Tv-uusintana sarja esitettiin vuonna 2011.
Sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin DVD:llä loppuvuodesta 2009 ja toinen tuotantokausi keväällä 2010. Maaliskuussa 2020 sarja tuli nähtäviin Yle Areenaan.
Sarjaa on kehuttu hyvän mielen komediasarjaksi.kenen mukaan?
Juoni

Sarja alkaa, kun Paavo Grönroos menee Raili Hiltusen kampaamoon ja tovin juteltuaan he tajuavat olevansa vanhoja luokkakavereita. Pian he alkavat seurustella, mutta Paavon äiti Siiri Grönroos ei hyväksy poikansa suhdetta Railiin. Siiri sanoo Paavolle häipyvänsä tämän elämästä, eikä hän näe häntä enää koskaan. Myöhemmin hän ymmärtää rajoittaneensa liikaa poikansa elämää ja pyytää anteeksi. Pian kuvioihin ilmestyy mies nimeltä Kauko Lehikoinen, joka uhkaa viedä Siirin rahat. Myös Railin ex-mies Ilpo ilmestyy sekoittamaan kuviot. Railin ja Ilpon jo aikuinen poika, Jari, ilmestyy Railin oven taakse ja tarvitsee tilapäismajoitusta.
Toinen tuotantokausi alkaa Paavon ja Railin kesäloman merkeissä. He muuttavat uuteen asuntoon, ja myös Railin kampaamo muuttaa. Toisella tuotantokaudella kuvataan pitkälti Paavon ja Railin arkielämää avioparina. Koko sarjan tapahtumat sijoittuvat Tampereelle.
Tuotantotiimi > Näyttelijät

Lasse Karkjärvi: Paavo Grönroos (Railin mies ja Siirin poika)
Eija Vilpas: Raili Hiltunen-Grönroos o.s. Hiltunen (Paavon vaimo ja Jarin äiti)
Tuija Ernamo: Siiri Lehikoinen o.s. Grönroos (Paavon äiti ja Kaukon vaimo)
Anna Haaranen: Lissu (Railin ystävä ja Ilpon avovaimo)
Esko Roine: Kauko Lehikoinen (Siirin mies)
Lari Halme: Jari Hiltunen (Railin ja Ilpon poika sekä Annan mies)
Heidi Kiviharju: Anna Pitkänen myöh. Hiltunen (Jarin vaimo)
Auvo Vihro: Ilpo Hautamäki (Railin entinen mies ja Lissun avomies ja Jarin isä)
Heikki Kinnunen: Risto "Riku" Kujansuu (Paavon työkaveri)
Mauri Kuosmanen: Hölttä (Isännöitsijä)
Tuija Vuolle: Neiti Piironen (Railin vakioasiakas)
Mari Turunen: Janita (Jarin entinen tyttöystävä)
Kari Manninen: Rakennusmies
Liisa Roine: leskirouva Harju
Minna Hokkanen: Sirpa
Tommi Kainulainen: Janne
Elisa Salo: Kati
Tuotantotiimi > Ohjaus ja käsikirjoitus

Ohjaus: Jussi Niilekselä
Käsikirjoitus: Eija Vilpas ja Ritva Holmberg
Jaksot > 1. tuotantokausi (2004)

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | 1>  uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Luokkakaverit | 11.2.2004 | 21.1.2011 |
| 2. | Mutta kun äiti! | 18.2.2004 | 28.1.2011 |
| 3. | Lihapullia ja lettuja | 25.2.2004 | 4.2.2011 |
| 4. | Pulmu | 3.3.2004 | 11.2.2011 |
| 5. | Häirikköpoika | 10.3.2004 | 18.2.2011 |
| 6. | Takaisin luontoon | 17.3.2004 | 25.2.2011 |
| 7. | Mies Jämsästä | 24.3.2004 | 8.3.2011 |
| 8. | Naamiohuvit | 31.3.2004 | 18.3.2011 |
| 9. | Paavon uusi elämä | 7.4.2004 | 25.3.2011 |
| 10. | Rooman senaattori | 14.4.2004 | 1.4.2011 |
| 11. | Sattumalta lähistöllä | 21.4.2004 | 8.4.2011 |
| 12. | Tahdon, tahdon | 28.4.2004 | 15.4.2011 |
Jaksot > 2. tuotantokausi (2006)

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | 1>  uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 13. | On tää rallia taas | 11.1.2006 | 5.9.2011 |
| 14. | Mökiltä mökille | 18.1.2006 | 19.9.2011 |
| 15. | Nakuilevat naapurit | 25.1.2006 | 26.9.2011 |
| 16. | Isältä pojalle | 1.2.2006 | 3.10.2011 |
| 17. | Väärä morsian | 8.2.2006 | 10.10.2011 |
| 18. | Taasko ovikello soi? | 1.3.2006 | 17.10.2011 |
| 19. | Uusi työpaikka | 8.3.2006 | 24.10.2011 |
| 20. | Tanhuun kutsu | 15.3.2006 | 31.10.2011 |
| 21. | Kaurapuurolla Karibialle | 22.3.2006 | 7.11.2011 |
| 22. | Tyttö Savosta | 29.3.2006 | 14.11.2011 |
| 23. | Pakka sekaisin | 5.4.2006 | 21.11.2011 |
| 24. | Häitä on harvoin | 12.4.2006 | 28.11.2011 |
Aiheesta muualla

Paavo ja Raili Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Laukaansuu

Laukaansuun sijainti Leningradin alueella
Laukaansuu eli Ust-Luga (ven. Усть-Лу́га, Ust-Luga) on taajama ja kunta Leningradin alueen Jaaman piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Laukaanjoen alajuoksulla, lähellä Suomenlahtea. Sen osia ovat Lenryba (ven. Ленрыба), Lesnoi (Лесной), Ostrov (Остров) ja Sudoverf (Судоверфь). Kaikkiaan taajamassa on noin 2 400 asukasta.
Laukaansuusta on rautatieyhteys Kattilan kautta Pietariin ja Veimariin. Kalanjalostusteollisuus on alueen merkittävä työllistäjä.
Laukaansuun kunta käsittää Laukaanjoen alajuoksun lisäksi sen länsipuolella sijaitsevan Kurkolanniemen. Kuntaan kuuluvat kylät: Hakaja, Joenperä, Kaipaala, Kiiskala, Kirjamo, Konnu, Luutsa, Pärspää, Rajo (Межники, Mežniki) ja Vipiä sekä Kurkulan, Preobraženkan (Преображенка) ja Laukaansuun aseman asutukset. Yhteensä kunnassa on noin 2 900 asukasta.
Varsinainen Laukaansuun kylä, Ostrov, mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Kunta on inkerinsuomalaisten, inkerikkojen ja vatjalaisten perinteistä asuinaluetta. Nykyään venäläisiä on 81 % väestöstä. Suomalaisia asuu Hakajan, Kiiskalan, Kirjamon, Konnun ja Vipiän kylissä sekä Laukaansuun taajamassa. Vipiän kylässä pidetään inkerinsuomalaiset kyläjuhlat elokuussa. Inkerikkoja on Pärspäässä, ja Joenperän ja Luutsan kylissä puhutaan vielä inkeroisvaikutteista vatjan kieltä.
Kunnassa sijaitsee Kurkolanniemen rauhoitusalue. Joenperässä on ortodoksinen kirkko ja Konnun kylässä luterilainen rukoushuone. Suurin osa alueesta on rajavyöhykettä, jolle pääsyyn tarvitaan lupa.
Kunnan päämies on Eino Säkki, kuntahallinnon päämies Vladimir Zjabkin.
Satama

Laukaansuun satama on yksi Venäjän tärkeimpiä satamia. Laukaansuun satamassa työskentelee nykyään noin 2 500 henkeä. Vuoteen 2015 mennessä työntekijämäärän odotetaan kasvavan 10 000:een. Työntekijöitä varten sataman tytäryhtiö OAO Portžilstroi rakentaa uuden kaupungin Laukaansuun taajaman ja Joenperän kylän alueelle. Suunnitelmien mukaan kaupungin asukasluku on 12 500 henkeä vuonna 2010 ja 34 500 vuonna 2025. Alkuperäisväestön odotetaan tuolloin muodostavan vain 7 % kaupungin asukasmäärästä. Laukaansuun kunnanvaltuusto hyväksyi uuden kaupungin yleissuunnitelman marraskuussa 2007.
Aiheesta muualla

Laukaansuun kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Laukaansuun kunta Leningradin alueen sivustolla (venäjäksi)
Laukaansuun kunta Jaaman piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Laukaansuu Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Pohjois-Alabaman yliopisto

| Pohjois-Alabaman yliopisto |
| --- | --- |

 engl. University of North Alabama 
Motto:  Veritas Lux. Orbis Terrarum
Perustettu:  1830
Sivusto:  https://www.una.edu/
Pohjois-Alabaman yliopisto (engl. University of North Alabama, lyh. UNA) on Yhdysvaltain Alabamassa sijaitseva julkinen yliopisto.  Yliopisto on perustettu vuonna 1830 ja se sijaitsee Florencen kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Japanin Grand Prix 1991

|  Japanin Grand Prix 1991  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1991. 

Päivämäärä:  20. lokakuuta 1991
Sijainti:  Suzuka, Mie, Japani
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,859 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 310,549 km
Sää:  Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Gerhard Berger   (McLaren-Honda)
Paaluaika:  1.34,700
Palkintokoroke
Voittaja:   Gerhard Berger   (McLaren-Honda)
Toinen:   Ayrton Senna   (McLaren-Honda)
Kolmas:   Riccardo Patrese   (Williams-Renault)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Honda)
Kierrosaika:  1.41,532 (kierroksella 39)
Japanin Grand Prix 1991 oli 515. Formula 1 -osakilpailu. Se ajettiin 20. lokakuuta 1991 Suzuka Circuit -radalla. Kilpailua hallitsi McLaren-talli. Ayrton Senna varmisti kolmannen kuljettajien maailmanmestaruutensa jo kilpailun alussa, kun hänen lähin uhkaajansa Nigel Mansell keskeytti. Viimeisellä kierroksella Senna antoi tallikaverinsa Gerhard Bergerin voittaa päästämällä hänet ohitseen. McLaren nousi myös takaisin valmistajien MM-sarjan kärkeen ohi Williamsin. Éric Bernard kolaroi rajusti ensimmäisissä aika-ajoissa ja oli sen vuoksi poissa formuloista yli kaksi vuotta.
Kilpailun tulokset

Lähde:
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 53 | 1:32.10,695 | 1 | 10 |
| 2 | 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 53 | +0,344 | 2 | 6 |
| 3 | 6 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 53 | +56,731 | 5 | 4 |
| 4 | 27 |  Alain Prost | Ferrari | 53 | +1.20,761 | 4 | 3 |
| 5 | 7 |  Martin Brundle | Brabham-Yamaha | 52 | + 1 krs. | 19 | 2 |
| 6 | 4 |  Stefano Modena | Tyrrell-Honda | 52 | + 1 krs. | 14 | 1 |
| 7 | 20 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 52 | + 1 krs. | 10 |   |
| 8 | 15 |  Mauricio Gugelmin | Leyton House-Ilmor | 52 | + 1 krs. | 18 |   |
| 9 | 25 |  Thierry Boutsen | Ligier-Lamborghini | 52 | + 1 krs. | 17 |   |
| 10 | 10 |  Alex Caffi | Footwork-Ford | 51 | + 2 krs. | 26 |   |
| 11 | 14 |  Gabriele Tarquini | Fondmetal-Ford | 50 | + 3 krs. | 24 |   |
| Kesk. | 26 |  Érik Comas | Ligier-Lamborghini | 41 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 23 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ferrari | 39 | Sähköt | 7 |   |
| Kesk. | 19 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 34 | Moottori | 9 |   |
| Kesk. | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Judd | 31 | Moottori | 23 |   |
| Kesk. | 3 |  Satoru Nakajima | Tyrrell-Honda | 30 | Ulosajo | 15 |   |
| Kesk. | 30 |  Aguri Suzuki | Lola-Ford | 26 | Moottori | 25 |   |
| Kesk. | 24 |  Gianni Morbidelli | Minardi-Ferrari | 15 | Renkaan laakerit | 8 |   |
| Kesk. | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 9 | Ulosajo | 3 |   |
| Kesk. | 32 |  Alessandro Zanardi | Jordan-Ford | 7 | Vaihdelaatikko | 13 |   |
| Kesk. | 11 |  Mika Häkkinen | Lotus-Judd | 4 | Moottori | 21 |   |
| Kesk. | 33 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Ford | 1 | Kolari | 11 |   |
| Kesk. | 22 |  Jyrki Järvilehto | Dallara-Judd | 1 | Kolari | 12 |   |
| Kesk. | 21 |  Emanuele Pirro | Dallara-Judd | 1 | Kolari | 16 |   |
| Kesk. | 16 |  Karl Wendlinger | Leyton House-Ilmor | 1 | Kolari | 22 |   |
| Kesk. | 28 |  Jean Alesi | Ferrari | 0 | Moottori | 6 |   |
| DNQ | 9 |  Michele Alboreto | Footwork-Ford |   |   |   |   |
| DNQ | 34 |  Nicola Larini | Lambo-Lamborghini |   |   |   |   |
| DNQ | 35 |  Eric van de Poele | Lambo-Lamborghini |   |   |   |   |
| DNQ | 29 |  Éric Bernard | Lola-Ford |   |   |   |   |
| DNPQ | 8 |  Mark Blundell | Brabham-Yamaha |   |   |   |   |
| DNPQ | 31 |  Naoki Hattori | Coloni-Yamaha |   |   |   |   |
Muuta > Merkkipaalut

Karl Wendlinger: 1. kilpailu
McLaren: 9. kuljettajien mestaruus
Honda: 5. kuljettajien mestaruus
Muuta > Kuljettajien MM-tilanne

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ayrton Senna | McLaren-Honda | 91 |
| 2 |  Nigel Mansell | Williams-Renault | 69 |
| 3 |  Riccardo Patrese | Williams-Renault | 52 |
| 4 |  Gerhard Berger | McLaren-Honda | 41 |
| 5 |  Alain Prost | Ferrari | 34 |
| 6 |  Nelson Piquet | Benetton-Ford | 25 |
| 7 |  Jean Alesi | Ferrari | 21 |
| 8 |  Stefano Modena | Tyrrell-Honda | 10 |
| 9 |  Andrea de Cesaris | Jordan-Ford | 9 |
| 10 |  Roberto Moreno | Benetton-Ford | 8 |
Muuta > Valmistajien MM-tilanne

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  McLaren-Honda | 132 |
| 2 |  Williams-Renault | 121 |
| 3 |  Ferrari | 55 |
| 4 |  Benetton-Ford | 37 |
| 5 |  Jordan-Ford | 13 |
Samfordin yliopisto

| Samfordin yliopisto |
| --- | --- |
 engl. Samford University 
Motto:  For God, For Learning, Forever
Perustettu:  1841
Sivusto:  https://www.samford.edu/
Samfordin yliopisto (engl. Samford University, lyh. SU) on Yhdysvaltain Alabamassa sijaitseva yksityinen yliopisto.  Yliopisto on perustettu vuonna 1841 ja se sijaitsee Birminghamin kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Harmaaorvakka

| Harmaaorvakka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Phanerochaetaceae
Suku::  Harmaaorvakat Phlebiopsis
Laji::  gigantea
Kaksiosainen nimi
 Phlebiopsis gigantea  (Fr.) Jülich 1978 
Katso myös
   Harmaaorvakka Wikispeciesissä   Harmaaorvakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harmaaorvakka (Phlebiopsis gigantea) on pinnanmyötäisesti kasvava sienilaji, joka on myös Suomen metsissä yleisesti tavattu. Se on vaaleanharmaan sävyinen, sileä tai pienikyhmyinen, korkeintaan puolen millimetrin paksuinen mutta voi olla hyvin leveä. Se on sukunsa ainoa laji Pohjoismaissa.
Harmaaorvakka kasvaa erityisesti havupuiden kannoilla ja sahapinnoilla, joten se ei itsessään ole vaarallinen metsän tuhoajalaji. Sen sijaan sitä voi lisätä metsänhakkuun yhteydessä kantoihin juurikääpien torjumiseksi.
Arkansas’n yliopisto (Little Rock)

| Arkansas’n yliopisto (Little Rock) |
| --- | --- |

 engl. University of Arkansas at Little Rock 
Motto:  Veritate Duce Progredi
Perustettu:  1909
Sivusto:  https://ualr.edu/
Arkansas’n yliopisto (Little Rock) (engl. University of Arkansas at Little Rock, lyh. UA Little Rock) on Yhdysvaltain Arkansas’ssa sijaitseva julkinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1927 ja se sijaitsee Little Rockin kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Jarkko Hallanoro

Jarkko Hallanoro on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Hallanoro pelasi Superpesiksessä kaudet 1997-2005 ja hänen seuransa olivat Pattijoen Urheilijat, Ulvilan Pesä-Veikot ja Nurmon Jymy. Nurmon Jymyssä pelatessaan hän saavutti SM-hopean kaudella 2005. Hallsnoro oli roolitaan vaihtajajokeri. Hallanoro pelasi urallaan 228 Superpesiksen runkosarjaottelua, joissa löi 13 kunnaria ja 61 tavallista juoksua, toi 104 juoksua ja keräsi 952 kärkilyöntiä. 46 pelaamassaan pudotuspeliottelussa Hallanoro löi kolme kunnaria ja kymmenen tavallista juoksua, toi 18 juoksua ja keräsi 193 kärkilyöntiä. Seitsemässä pelaamassaan Superpesiksen karsintasarjan ottelussa Hallanoro löi kolme tavallista juoksua, toi 12 juoksua ja keräsi 43 kärkilyöntiä.
Arkansas’n yliopisto (Pine Bluff)

| Arkansas’n yliopisto (Pine Bluff) |
| --- | --- |
 engl. University of Arkansas at Pine Bluff 
Motto:  Student-focused, Mission-based
Perustettu:  1873
Sivusto:  http://www.uapb.edu/
Arkansas’n yliopisto (Pine Bluff) (engl. University of Arkansas at Pine Bluff, lyh. UAPB) on Yhdysvaltain Arkansas’ssa sijaitseva julkinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1873 ja se sijaitsee Pine Bluffin kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Jättisopikki

| Jättisopikki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Alaluokka::  Micrura
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Alalahko::  Aitohämähäkit Opisthothelae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Agelenoidea
Heimo::  Suppilohämähäkit Agelenidae
Suku::  Tegenaria
Laji::  atrica
Kaksiosainen nimi
 Tegenaria atrica  C. L. Koch, 1843 
Synonyymit
 Eratigena atrica  Tegenaria gigantea 
Katso myös
   Jättisopikki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jättisopikki eli varastohämähäkki (Eritagena atrica) on kookas, tummanruskean kirjava hämähäkki, joka asuu sisätiloissa ja rannoilla. Laji on levinnyt 1900-luvun lopulla Keski-Euroopasta Suomeen, ja sillä on pääkaupunkiseudulla vahva kanta. Lajin ruumiin pituus on 9–19 mm ja mitta raajoineen on 40–70 mm. Lajin raajat ovat karvaiset ja pitkät verrattuna ruumiiseen. Jättisopikilla on kahdeksan samankokoista, pyöreätä ja pienehköä silmää eturuumiin etupuolella.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Jättisopikki (Eratigena atrica)
Häkkilä, Taiga: Lymyileekö sinunkin kodissasi ”jättimäinen” hämähäkki? Yleistyvä laji hämmentää suomalaisia: ”Niitä voi olla käytännössä kaikkialla” Ilta-Sanomat. 10.9.2019. Viitattu 11.9.2019.
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Tegenaria atrica (TSN 890123) itis.gov. Viitattu 11.9.2019. (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Tegenaria atrica (englanniksi)
Encyclopedia of Life: Tegenaria atrica (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tegenaria atrica (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Tegenaria atrica (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Tegenaria atrica (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Tegenaria atrica, the Common house spider (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Eratigena atrica:  Wikidata: Q1071758  Wikispecies: Eratigena atrica  ADW: Tegenaria_atrica  Araneae: 241  BioLib: 465  BOLD: 641697  BugGuide: 1510367  CoL: 6GCBJ  GBIF: 7783291  iNaturalist: 751174  ITIS: 1121510  NatureServe: 2.916870  NBN: NHMSYS0021199836  NCBI: 1698855  Observation.org: 8722  Open Tree of Life: 3555267  WSC: urn:lsid:nmbe.ch:spidersp:021197  Laji.fi: MX.202026 
Tegenaria atrica:  Wikidata: Q50366758  EUNIS: 223909  Fauna Europaea: 348195  Fauna Europaea (new): 08226caa-764c-406b-9740-aedf407381c7  GBIF: 2140000  IRMNG: 10027867  ISC: 117443  ITIS: 890123  NBN: NBNSYS0000008838  NCBI: 209515  Open Tree of Life: 333089
Tomditov

Oqtovvuoria.
Tomditov on vuoristo Kyzylkumin aavikon keskiosassa Uzbekistanin Navoiyn alueella. Sen osia ovat Shuvoqtov, Oqtov, Buzduastov, Muruntov ja Qoratov. Korkein kohta on Oqtov (922 metriä).
Vuoret ovat muodostuneet liuskeesta, kalkkikivestä, dolomiitista ja graniitista. Seudun ilmasto on mantereinen, kuiva ja kuuma. Rinteillä kasvaa marunoiden, otakilokkien ja vaivaisvehnien kaltaista aavikkokasvillisuutta. Niitä käytetään karjan laitumina. Hyötykaivannaisia ovat marmori, bauksiitti ja kulta.
Jarkko Perttula

Jarkko Perttula (s. 23. maaliskuuta 1978) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Perttula pelasi Superpesistä kaudet 1995-2009. Hän edusti urallaan Superpesiksessä Siilinjärven Pesistä, Sotkamon Jymyä, Puijon Pesistä, Kiteen Palloa ja Joensuun Mailaa. Sotkamon Jymyssä pelatessaan Perttula saavutti SM-hopean kaudella 2000. Perttula pelasi urallaan kuusi Itä-Länsi-ottelua vuosina 1999, 2000 ja 2003-2006. Perttula pelasi sisäpelissä vaihtajana tai etenijänä ja ulkokentällä kopparina. Perttula pelasi urallaan 337 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi kuusi kunnaria ja 46 tavallista juoksua, toi 387 juoksua ja keräsi 1642 kärkilyöntiä. Perttula pelasi urallaan 55 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi yhden kunnarin ja kolme tavallista juoksua, toi 45 juoksua ja keräsi 305 kärkilyöntiä. Perttula pelasi urallaan 14 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi neljä tavallista juoksua, toi 28 juoksua ja keräsi 84 kärkilyöntiä.
Japanin bobtail

| Japanin bobtail |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa::  Japani
Rodun syntyaika::  n. 1000-luku
Rodun lyhenne::  JBT
Kategoria::  III
Ulkonäkö ja terveys
Turkki::  lyhyt
Japanin bobtail on kissarotu, joka on kotoisin Japanista.
Historia

Japanin bobtail on esiintynyt japanilaisissa maalauksissa ja seinätöissä jo ainakin tuhat  vuotta sitten. Maneki neko eli onnen kissa on Japanissa erittäin suosittu lahja- ja koriste-esine, joka kuvaa tassua nostavaa Japanin bobtail-kissaa. Yhdysvalloissa rotuun kuuluvia kissoja nähtiin ensimmäistä kertaa vuonna 1968, jolloin Elisabeth Freret toi Japanista 3 yksilöä, ja sitä kautta rotu siirtyi myös Eurooppaan, vaikka ei olekaan kovin suosittu täällä. Myös Suomessa rotu on harvinainen. Helena Linnanvirta toi Suomeen bobtailin Sayesinde's Ichi-Ban 1990 Hollannista ja myöhemmin uroksen Bassetti's Sashitaru Yhdysvalloista.
Luonteenpiirteet ja muut ominaisuudet

Japanin bobtail on melko hiljainen ja rauhallinen lemmikki, paitsi kiimassa oleva narttu. Se antaa hyvin japanilaisen kuvan itsestään joidenkin eleidensä perusteella. Sen takajalat ovat hieman etujalkoja korkeammat, mikä antaa sille hiukan jänismäisen ulkonäön. Kooltaan se on keskikokoinen tai pieni kissa ja painaa 2,5–4 kg. Luonteeltaan se soveltuu perheille kissaksi hyvin. Sitä voi kasvattaa eri rotuisten kissojen seurassa ja se sopeutuu paremmin, jos sillä on seuranaan toinen samanrotuinen kissa.
Rodulla on erityispiirteenä lyhyt töpöhäntä, joka on seurausta häntänikamien mutkaisuudesta eli sen häntä on yhtä häntämutkaa. Ominaisuus on perinnöllinen ja resessiivinen, eli jos Japanin bobtailit saavat yhteisiä jälkeläisiä, on niillä kaikilla perinnöllisesti töpöhäntä. Se ei siis ole hännänkasvussa tapahtunut vika tai mutaatio kuten Manx - kissalla, ja Japanin bobtail on täysin terve kissarotu.
Sen turkki on lyhyt eikä sillä ole juurikaan aluskarvaa. Yhdysvalloissa kasvatetaan myös pitkäkarvaisia bobtaileja.
Tarina

Tarina kertoo, kuinka Japanin bobtail sai töpöhäntänsä. Se asettui nukkumaan liian lähelle avotulta ja sen pitkä häntä syttyi palamaan. Kauhuissaan kissa juoksi kaupungin läpi ja sen palava häntä sytytti monta rakennusta tuleen. Rangaistukseksi keisari määräsi, että kaikilta kissoilta leikataan häntä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Kissaliiton kotisivut
JBT Interest Groups (englanniksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Japanin Grand Prix 2014

|  Japanin Grand Prix 2014  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2014. 

Päivämäärä:  5. lokakuuta 2014
Rata:  Suzuka Circuit
Sijainti:  Mie, Japani
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,807 km
Kilpailun pituus:  44 kierrosta, 255,208 km
Sää:   Sateinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Paaluaika:  1.32,506
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Nico Rosberg   (Mercedes)
Kolmas:   Sebastian Vettel   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.51,600 (kierroksella 39)
Japanin Grand Prix 2014 oli Formula 1 -kauden 2014 15. osakilpailu, joka ajettiin 5. lokakuuta Suzuka Circuitilla.
Kilpailun voitti Lewis Hamilton ennen Nico Rosbergia ja Sebastian Vetteliä. Kilpailuun lähdettiin turva-auton takaa rankan vesisateen takia, ja se keskeytettiin 46. kierroksella Jules Bianchin pahan onnettomuuden takia. Hän törmäsi Adrian Sutilin autoa siirtämässä olleeseen nostotraktoriin ja löi rajusti päänsä. Bianchi kuoli onnettomuudessa saamiinsa vammoihin 17. heinäkuuta 2015.
Kilpailun voittaja Lewis Hamilton sateisella Suzukan radalla.