stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen kanavat
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Kymijoen vesistöalueella > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Kaivannonkanava, Rautalammin reitin Kynsiveden Leivonveteen yhdistävä kanava
Kivisilmän kanava, Tihvetjärven ja Luujärven välisen kapean kannaksen poikki kulkeva kanava Kouvolassa
Kivijärven kanava, Kivijärven ja Päijänteen Saarenlahden väliin kaivettu kanava Muuramessa
Liperonvirta, Suottaniemen katkaiseva Lipero-nimisen miehen kaivama kanava Jäppilässä Puruveden ja Paasveden välillä
Salmelan kanava, Leivonmäen kansallispuiston rajalla Rutajärven ja Keskisenveden yhdistävä uoma
Rapakkosalmen kanava, Heinolan Korpinmaan mantereesta erottava kanava Ruotsalaisella
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Kokemäenjoen vesistöalueella > Sulkukanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Herraskosken kanava, Virtain kaupungissa sijaitseva Visuveden ja Toisveden välisen väylän osa
Lempäälän kanava, Lempäälän keskustassa sijaitseva kanava Tampere-Hämeenlinna vesireitillä
Muroleen kanava, Runoilijan tie -vesireitin osana toimiva kanava Ruoveden kunnassa
Valkeakosken kanava, Valkeakosken keskustan tuntumassa kulkevan kanavan kautta kulkee reitti mm. Längelmävedelle ja Pälkänevedelle
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Kokemäenjoen vesistöalueella > Sulkukanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Naurissalmen sulku, Virroilla, Tarjanneveden pohjoisrannassa, pienveneliikenteen Pihlajaveden reittiä Kotalan kylään mahdollistava sulku
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Kokemäenjoen vesistöalueella > Avokanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Apian kanava, kanava Valkeakoskella, Mallasvedessä runsas kilometri Valkeakosken kanavasta ylävirtaan
Kaivannon kanava, Kangasalla Längelmäveden ja Roineen yhdistävä kanava
Kautun kanava, Ruovedellä Ruoveden ja Paloveden järvet yhdistävä kanava
Kaivannonsalmen kanava, Nokian ja Pirkkalan rajalla Luodonsaaren eteläpään mantereestä erottava kaivanto
Kaivoskannan kanava tai Visuveden kanava, yhdistää Ruoveden Visuvedellä Tarjanneveden ja Vaskiveden
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Kokemäenjoen vesistöalueella > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Iharinkosken kanava, luonnonmullistuksien sekä vedenhallinta- ja kanavahankkeiden myötä kulkukelpoisuudeltaan vaihdellut uoma tarjoaa nykyään reitin pienveneille
Näsisaaren kanava, Näsijärveen täytetyn tekosaaren ja mantereen väliin jätetty kanava
Lintuniemen kanava, Nokianvirran Lintuniemen poikki kaivettu kanava Nokialla
Ranta-Tampellan kanava, Tampereen Ranta-Tampellan alueen läpi kulkeva kanava
Saarelan kanava tai Evon kanava, Hämeenlinnassa Evon metsäopistolla pienet Ylisen ja Alisen Rautjärvet yhdistävä noin satametrinen kanava
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Perämeren rannoilla ja saarissa > Sulkukanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Luodonjärveen johtavat venesulut Furuholmsvägenin ja Gertrudsvägenin vesistöpenkereissä.
Öjanjärveen johtavat venesulut Kokkolassa Jopintien vesistöpenkereissä Aligrundetilla ja Palmassa.
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Perämeren rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Kraaselin kaivanto, Kellon Kraaselin ja Rapakarin välillä kulkeva kanava Haukiputaalla
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Perämeren rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Kauneuskanava, Raahessa sijaitseva noin 1,4 kilometriä pitkä huviveneliikenteeseen käytetty avokanava
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Saaristomeren rannoilla ja saarissa > Sulkukanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Älönsaaren makeanvedenaltaaseen johtava sulku Paraisilla Simonbyntien vesistöpenkereessä.
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Saaristomeren rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Träskin kanava, Paraisten Houtskarissa sijaitseva Västersundenin ja Östersundenin väliin kaivettu soutuveneilyyn soveltuva kanava
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Selkämeren rannoilla ja saarissa > Sulkukanavia

Uudenkaupungin makeavesialtaaseen johtavat sulut Lyökintien ja Lepäistentien vesistöpenkereissä.
Närpiönjoen Västerfjärdenin säännöstelyaltaaseen johtava sulku Nya Käskövägenin vesistöpenkereessä.
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Selkämeren rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Idgrundin kanava, Kristiinankaupungissa Idgrundin saaren poikki kulkeva Västra Ändäniin vievän vesiväylän osa.
Puuvallin kanava, Raumalla Kataviston ja Nurmeksen (myös Nurmesluoto) välissä. Kaivettu aikoinaan uittoreittiä varten.
Rokinnokka, Raumalla Rokinnokka-niemen ja Ristkarin välinen matala ruovikkoinen salmi kaivettu kanavaksi. Lyhyt kanava venereitillä.
Säikäsuntti, Raumalla Säikänniemen ja Hevoskartan välillä ruopattu ja levennetty kapea salmi.
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Selkämeren rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Rauman Kanali, Raumanjoen kanavoitu alajuoksu Rauman keskustassa
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Suomenlahden rannoilla ja saarissa > Sulkukanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Pikkalanjoen venesulku Vikträsk -järvelle kulun estävän padon ohi Siuntiossa
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Suomenlahden rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Jomalvikin kanava, Raaseporissa Tammisaaren eteläpuolella sijaitseva kanava
Jomalsundin kanava, väylän osana toimiva kanava Loviisan Ruotsinpyhtäällä
Laajasalon kanava, kanava Helsingissä Laajasalon ja Tammisalon välissä
Strömman kanava, Kemiönsaaren kunnan ja Salon kaupungin rajalla sijaitseva kanava
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Suomenlahden rannoilla ja saarissa > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Katajanokan kanava, Helsingin Keskustassa sijaitseva pienveneitä palveleva kanava
Nihdinkanava, Nihdin ja Sompasaaren erottava kanava Helsingissä
Ruoholahdenkanava, Helsingin kantakaupungin länsiosassa sijaitseva kanava joka erottaa Jätkäsaaren mantereesta
Sompasaaren kanava, Sompasaaren mantereesta erottava kanava Helsingissä
Tammisalon kanava, kanava Helsingissä Roihuvuoren ja Tammisalon välissä
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Muualla Suomessa > Sulkukanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Väänteenjoen sulku, sulku Lohjanjärven ja Hiidenveden välillä kulkevassa Väänteenjoessa
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Muualla Suomessa > Sulkukanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Ämmäkosken sulku, Kajaanin Tervakanavien entisöity sulku
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Muualla Suomessa > Avokanavia > Julkisilla tai yleisillä kulkuväylillä

Boholmin kanava, Luodonjärven ja Öjanjärven välille kaivettuu 400 metriä pitkä kanava Kruunupyyssä
Vuotson kanava, Sodankylän Vuotson kylän kautta kaivettu kanava yhdistää Lokan ja Porttipahdan tekojärvet
Kanavia Suomessa > Alusliikenteen kanavia > Muualla Suomessa > Avokanavia > Virallisesti merkittyjen väylien ulkopuolella

Kontiosaaren kanava, Simpelejärvellä Parikkalassa Kontiosaarena tunnetun niemen katkaiseva kanava
Kuuvan kanava, Inarijärven koillisosassa sijaitseva Suomen pohjoisin kanava
Käkisaaren kanava, perimätiedon mukaan venäläisten Isovihan aikaan kaivama kanava jolla niemi erotettiin mantereesta
Petäisen kanava, myös Nälkäkanava tunnettu kanava oikaisee vesiväylän mutkan Kajaanin Petäisessä
Kanavia Suomessa > Uittokanavia

Uittoa varten rakennettuja kanavia ja virtausreittejä, jotka eivät palvele alusliikennettä:
Kirveskanava, osaltaan Äimäkanavaksikin nimetty väylä Posiolla
Kuutin kanava, uittokanava ja kunnostettu uittoränni Kouvolassa Repoveden kansallispuiston Tervajärven ja Repoveden välillä
Linderin kanava, kiinalaisen työvoiman avulla rakennettu tukinuittokanava yhdistää Keritty-järven ja Myllylammen Lopella.
Luikonlahden uittokanava, vanha uittoreitti Kaavin Luikonlahdessa
Liesilammen uittokanava, Liesilammen ja Kettulammen välille rakennettu noin 5–7 metriä leveä uittokanava Seitsemisen kansallispuistossa
Siikajoen uittokanava, Oulujärven ja Siikajoen sivuhaaran yhdistävä, myös Painuan uittokanavana tunnettu tukinuittoa varten kaivettu kanava Kainuun Vaalassa
Rutapohjan kanava, uittoa ja järvenlaskemista palvellut kanava Päijänteen Rutalahteen laskevan Rutajoen suulla Leivonmäen kansallispuistossa
Taipaleen uittokanava, Salkolanjärvestä Liesjärveen johtava tukinuittoväylä Liesjärven kansallispuistossa
Tuustaipaleen kanava, Mäntyharjulla Lahnaveden ja Tuusjärven välissä
Kanavia Suomessa > Järvenlaskukanavia

Järvenlaskemista varten kaivettuja kanavia, joilla on luotu järvelle uusi virtaava lasku-uoma.
Kanavia Suomessa > Järvenlaskukanavia > Vuoksen vesistöalueella

Höytiäisen kanava, Höytiäisen laskemista varten kaivettu kanava Pohjois-Karjalassa
Kirjavalan kanava, Suur-Rautjärven pinnankorkeuden alentamiseksi Kirjavalanjokeen kaivettu lasku-uoma Saaren kunnan Kirjavalan kylässä
Läsäkosken kanava, Kyyveden pinnan laskemiseksi Puulaveteen johtavaksi kaivettu kanava Kangasniemen ja Mikkelin rajalla
Kanavia Suomessa > Järvenlaskukanavia > Kymijoen vesistöalueella

Kissakosken kanava, Puulaveden pinnan laskemiseksi kaivettu 1,1 km pitkä avokanava
Kortteisen kanava, Kortteisenjärven laskemiseksi kaivettu lasku-uoma Pihtiputaalla Elämäjärven kylässä Elämäjärven ja Saarijärven välillä
Tuustaipaleen kanava, Mäntyharjulla Lahnaveden ja Tuusjärven välillä kulkeva kivinen ja virtaava kaivanto
Kanavia Suomessa > Järvenlaskukanavia > Kokemäenjoen vesistöalueella

Isokanava, Leistilänjärven kuivattamiseksi kaivettu kanava Nakkilassa
Rautajoen kaivanto, Pohjalanjärven kuivattamiseksi jokiuoman kohdalle kaivettu ja louhittu kanava Sastamalassa
Kanavia Suomessa > Järvenlaskukanavia > Muualla Suomessa

Kalliokanava, Järviojanakin tunnettu Alavieskanjärven kuivattamiseksi tehty uoma Alavieskassa
Kanavia Suomessa > Vedenottokanavia

Käyttö- ja talousvesien, teollisuuden prosessivesien sekä muiden vesihuoltojärjestelmien vedenottoon tehtyjä avokanavia.
Haapajärven tekoaltaan syöttökanava, Pattijoesta vettä tekojärveen syöttävä kanava Raahessa
Kuljunlahden altaan syöttökanavat, Haapajoen ja Piehinkijoen vedet terästehtaan makenavedenaltaaseen johtava kanava Raahessa
Lapinjoen kanava, noin 12 kilometrin pituinen Lapinjoesta Rauman metsäteollisuudelle, sekä Äyhönjärveen raakavettä johtava kanava. Äyhönjärvi on Rauman vesilaitoksen raakavesivarasto.
Kanavia Suomessa > Vesivoimakanavia

Voimakanavia sekä muita myllyjen ja vesivoimaloiden veden johtamiseen tehtyjä kanavia.
Kiekan kanava, voimalaitokselle johtava avokanava Maaveden ja Sysmäjärven välisellä kannaksella Joroisten kunnassa
Kyrkösjärven tekojärven syöttökanava, vettä Seinäjoesta tekojärveen ohjaava kanava Seinäjoen lentokentän pohjoispuolella
Tehdassaaren kanava, Nokianvirrassa olleen Nokiankosken vesivoimalan syöttökanava
Täyttökanava, vettä Seinäjoesta Kalajärven tekojärveen johtava kanava Peräseinäjoella
Uljuan tekojärven syöttökanava, Siikajoen vettä tekojärveen syöttävä kanava Siikalatvan kunnassa
Kanavia Suomessa > Maisemakanavia

Itseisarvoisesti kanavaympäristön luomiseksi ja paikan tilakokemuksen kehittämiseksi rakennettuja kanavia, jotka eivät tarjoa kulkuyhteyksiä
Uutelankanava, Helsingin Aurinkolahden kaupunginosaan rakennettu meri-, keski- ja yläaltaasta muodostuva kokonaisuus
Kanavia Suomessa > Käytöstä poistuneita kanavia

Säilyneitä kanavalinjoja, joilla veden ja vesiliikenteen välittäminen on loppunut
Grabben kanava, vedetön, keskiaikainen kanava Länsi-Uudellamaalla Raaseporin Karjaalla
Pispalan uittotunneli, Näsijärven pinnan tasoonTampereen Pispalaan kaivettu kanavatunneli tukkinippujen uittamiseksi Pispalanharjun läpi Pyhäjärveen laskevalle funikulaarille
Puutarhakanava, Tampereen Finlaysonin tehdasalueella Tammerkosken länsirannalla sijainnut 270 metriä pitkä voimakanava
Ruokovirran kanava, Hyvärinvirran avokanavan korvaama sulkukanava Maaningalla Maaninganjärven ja Ruokoveden välillä
Taipaleen museokanava, vanhan sulkukanavan jäänteet Taipaleen kanava-alueella Varkaudessa
Viannan kanava, käytöstä poistunut, Ahkiolahden kanavan korvaama, historiallinen sulkukanava Maaningan kunnassa
Kanavia Suomessa > Keskeneräisiä kanavahankkeita > Kaavoitettuja kanavia ja aluevarauksia

Anttolan kanavavaraus, aluevaraus Mikkelin Anttolan keskustan kannaksen läpäsevällä avokanavalle
Hesperian esplanadi, kanavatilavaraus Helsingin Töölössä
Konginkankaan kanava, Konginkankaan kirkonkylään kaavoitettu kanavatilavaraus Räihänselän Pyyrinlahteen yhdistävälle väylälle
Konnekosken kanava, maakuntakaavaan merkitty hanke Hankavesi–Konnevesi-välisen pienvenekanavan rakentamiseksi Pohjois-Savoon, Konnekosken vierisen kannaksen poikki
Mäntyharjun kanava, maakuntakaavoihin merkitty hanke vesiväylän luomiseksi Päijänteen ja Saimaan välille Mäntyharjun kautta
Vihavuoden kanava, maakuntakaavaan merkitty kanavahanke, jota etenkin 1900-luvun lopulla suunniteltiin Kanta-Hämeessä Hauhon reitillä olevan Vihavuoden kosken ohittamiseksi
Kanavia Suomessa > Keskeneräisiä kanavahankkeita > Keskeytyneitä kanavarakennustöitä

Kravin kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1800-luvun alusta Kokemäenjoen eteläpuolella Huittisten ja Kokemäen alueilla
Mustosen kanava, kanavanrakennushanke Saimaan Oriveden ja Kiteen Pyhäjärven välillä Puhoksessa
Patajoen kanava, 2000-luvun alussa kesken jäänyt kanavointityö Keski-Suomessa Patalahti-järven ja Päijänteen välisellä Patajoella vesireitin luomiseksi Jämsän Himokselle
Pontuksen kaivanto, 1600-luvun alussa kaivettu kesken jäänyt uoma puoli kilometriä pitkä kanavauoma Lappeenrannan Lauritsalan Pontuksessa
Rikalan kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1700-luvun loppupuolelta Lempäälässä Pyhäjärven ja Vanajaveden välillä
Kirjallisuutta

Sarkkinen, Paavo; Reponen, Timo & Koivupuro, Seppo: Suomen sisävesiväylät.  Jyväskylä:  Multikustannus, 2007.
Myllykylä, Turkka: Suomen kanavien historia.  Helsinki:  Otava, 1991.  ISBN 951-1-12067-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen kanavat Wikimedia Commonsissa
Kuressaare

| Kuressaare |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Kuressaare
 Koordinaatit: 58°15′12″N, 22°29′10″E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Saarenmaan maakunta
Kunta:  Saarenmaan kunta
Kartoissa:  1154
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunnan sisäinen kaupunki
 – Kaupunginjohtaja:  virka avoinna
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,95 km²
Väkiluku (2013):  13 339
 – Väestötiheys:  892 as./km²
 
 http://www.kuressaare.ee/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuressaare (viroksi Kuresaar 1918–1933, Kuressaare 1933–1952 ja 1988– sekä Kingissepa 1952–1988, ennen saksaksi ja ruotsiksi Arensburg) on Saarenmaan kuntaan kuuluva kaupunki Virossa, Saarenmaan saaren etelärannikolla. Se on Saarenmaan maakunnan pääkaupunki ja Saarenmaan kunnan pääpaikka. Kaupunki sijaitsee Riianlahden rannalla. Kuressaaressa asuu noin kolmasosa koko Saarenmaan maakunnan asukkaista. Kaupungin virallinen nimi, saksalais-ruotsalainen Arensburg, muutettiin Viron itsenäistyttyä vuonna 1918 nimeksi Kuressaare, ja vuosina 1952–1988 kaupungin virallinen nimi oli Kingissepa Kuressaaressa syntyneen Viktor Kingissepän mukaan.
Hallinnollinen asema

Kuressaarelle palautettiin vuonna 1990 ensimmäisenä Viron kaupunkina itsehallinnollinen asema. Kaupungista on jälleen tullut kylpyläkaupunki, ja siellä on terveyshoitoloita ja hotelleja sekä huvivenesatama. Piispanlinnan vallihaudat sekä matalan ja lämpimän veden vuoksi Vauvarannaksi (Titerand) kutsuttu uimaranta on kunnostettu.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kuressaare menetti itsenäisen asemansa, kun siitä tuli koko saaren kattavan Saarenmaan kunnan osa.lähde?
Kuressaaren piispanlinna

Kuressaare syntyi piispanlinnan ympärille, joka nykyään on Kuressaaren merkittävin matkailunähtävyys. Ensimmäinen maininta nimellä Arensburg on vuodelta 1381. Linnan valli ja vallihauta rakennettiin 1300-luvulla. Viimeinen piispa myi linnansa ja koko Saarenmaan Tanskalle vuonna 1559. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1563 ja vuonna1645 se siirtyi Ruotsin hallintaan. Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721 Venäjä sai kaupungin hallintaansa, ja 1700-luvulla siitä kehittyi suosittu lomakeskus. Viimeisenkin muodollisen sotilaallisen merkityksensä Piispanlinna menetti vuonna 1836, kun se poistettiin Venäjän keisarikunnan sotilaallisten linnoitusten luettelosta. Nykyään piispanlinna on museo- ja tapahtumatila, jossa järjestetään myös konsertteja. Puolustustornin ylimmässä kerroksessa on näköalatornina toimiva kesäkahvila.
1800-luvun loppupuolella linnoituksen ympärille rakennettiin puisto, jossa on lehmuksia, kastanjoita ja jalavia sekä punapyökkejä. Puistossa on 1800-luvulla rakennettu ja myöhemmin peruskorjattu seurahuone, jossa on kahvila, baari ja konserttisali, jonka edustalla kesäisin järjestetään konsertteja.
Puiston tieltä hävitettiin vanhan kirkon rauniot ja kirkon alle haudattujen vainajien muistoksi pystytettiin kalkkiliuskemuistomerkki, jossa on myös vanhoja hautakiviä. Muistomerkissä on Friedrich Schillerin lause Wirke Gutes, du nährest der Menscheit göttliche Pflanze (Hyvillä töillä ravitset ihmiskunnan pyhää taimea). Puiston vieressä on 1800-luvulla rakennetussa talossa toimii Linnakodanikumuseeum, aikakaudelle tyypillinen rakennus, joka toimii museona.
Vallimaa tänavilla on Johannes Aavikin kotimuseo. Johannes Aaviik oli kielitieteilijä, kun taas hänen veljenpoikansa Joosep Aavik musiikinopettaja, urkutaiteilija, kapellimestari ja säveltäjä.
Kuressaaressa on Tõllustella tai Tõllilla asuneen hiiden, Suur Tõllin, patsas. Kansanperinteen mukaan Suur Tõll asui Saarenmaalla ja hänen veljensä Leigar Hiidenmaalla.
Kaupunki

Kuressaaren pääkatu on Lossi tänav, joka kulkee piispanlinnan puistolta keskustaan 1600-luvulla rakennetulle raatihuoneelle ja sen vierellä olevalla vaakahuoneelle, joka myös on rakennettu 1600-luvulla. Raatihuoneella toimii turistineuvontapaikka, ja vaakahuoneen vieressä on tori, jolla myydään matkamuistoja. Torilla on myös kalatiski.
Tie jatkuu Kuivastu maanteena. Keskustassa on paljon kalkkiliuskekivestä rakennettuja rakennuksia 1700-luvun ja 1800-luvun tyyliin. Samasta kivestä on myös tehty kahden metrin korkuisia, tontteja rajaavia aitoja.
Väestö

Vuonna 2011 Kuressaaren kaupungissa oli 13 166 asukasta, joista 12 861 (97,7 %) oli virolaisia, 159 (1,2 %) venäläisiä ja 138 (1,0 %) muita kansallisuuksia.
Kulkuyhteydet

Kuressaareen ei ole maantieyhteyttä, mutta Virtsu–Kuivastu-laivayhteyden avulla saarelle on autoliikennettä.
Kuressaaren lentoasemalta on säännöllinen lentoliikenne Tallinnaan (9 viikoittaista lentoa vuonna 2014). Finnair lensi kesinä 2005–2006 Kuressaareen reittilentoja ja kesällä 2008 tilauslentoja. Viron ja Neuvostoliiton 1939 tukikohtasopimuksen perusteella Neuvostoliitto muutti Kuressaaren lentokentän sotilaslentoasemaksi, yhdeksi niistä sotilaslentoasemista, joilta se suoritti talvisodan aikana pommituksia Suomen valtioalueelle.
Liivinlahdella kolmen kilometrin päässä Kuressaaren kaupungista sijaitsee Roomassaaren satama, josta voi matkustaa kuuden kilometrin päähän Abrukan saarelle, jonka matkailunähtävyys on lehtometsä. Saarella on noin 40 asukasta, lomakoti ja leirintäalue.
Saksa evakuoi vuonna 1939 Roomassaaren satamasta matkustajalaiva Adlerilla noin 500 baltiansaksalaista. 1. heinäkuuta 1941 neuvostoliittolaiset karkottivat 697 virolaista muualle Neuvostoliittoon ennen kuin hyökkäävät saksalaiset ehtivät alueelle. Karkotuksesta on satamassa muistomerkki, jonka teksti on suomeksi käännettynä: "Täältä alkoi 1. heinäkuuta 1941 tie kaukaiselle maalle". Syyskuussa 1944 neuvostoliittolaisten tehdessä paluutaan tuhannet virolaiset siviilit ja muualta tulleet siviilit pakenivat Roomassaaren satamasta lähteneissä aluksissa.
Nähtävyyksiä

Kuressaaren piispanlinna
Kuressaaren vaakahuone
Saarenmaan ritarikunnan rakennus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuressaare Wikimedia Commonsissa
Kaupungin historiaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuressaaren lentokenttä
| n k Viron kaupungit |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset (15) |  Haapsalun kaupunki  Keila  Kohtla-Järve  Loksa  Maardu  Narva  Narva-Jõesuun kaupunki  Paiden kaupunki  Pärnun kaupunki  Rakvere  Sillamäe  Tallinna  Tarton kaupunki  Viljandi  Võru  |  |
| Epäitsenäiset (37) |  Abja-Paluoja  Antsla  Elva  Haapsalu  Jõgeva  Jõhvi  Kallaste  Karksi-Nuia  Kehra  Kilingi-Nõmme  Kiviõli  Kunda  Kuressaare  Kärdla  Lihula  Mustvee  Mõisaküla  Narva-Jõesuu  Otepää  Paide  Paldiski  Püssi  Pärnu  Põltsamaa  Põlva  Rapla  Räpina  Saue  Sindi  Suure-Jaani  Tamsalu  Tapa  Tartto  Türi  Tõrva  Valga  Võhma  |  |
| n k  Saarenmaan maakunta |
| --- | --- | --- |
| Kunnat (vald) (3) |  Muhun kunta  Ruhnun kunta  Saarenmaan kunta  |  |
| Epäitsenäiset kaupungit (linn, asustusüksus) (1) |  Kuressaare  |  |
| Pienkauppalat (alevik) (9) |  Aste  Kihelkonna  Kudjape  Kärla  Leisi  Nasva  Orissaare  Salme  Valjala  |  |
| Entiset kaupungit ja kunnat (12) |  Kihelkonna  Kuressaare  Laimjala  Leisi  Lääne-Saare  Mustjala  Orissaare  Pihtla  Pöide  Salme  Torgu  Valjala  |  |
Piispanlinna
Robert Easter Jr

| Robert Easter Jr> .Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. tammikuuta 1991 Toledo, Ohio
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Painoluokka:  kevytsarja (61,2 kg)
Kätisyys:  oikeakätinen (orthodox)
Ammattilaistilastot
Ottelut:  25
Voitot:  23
– tyrmäysvoitot:  14
Tappiot:  1
Ei tuomiota/ mitätöity:  1
Robert Easter Jr (s. 26. tammikuuta 1991 Toledo, Ohio) on yhdysvaltalainen kevytsarjan nyrkkeilijä ja painoluokkansa hallitseva IBF-liiton mestari.
Ammattiura

Easter Jr aloitti ammattinyrkkeilyn vuonna 2012. Uran alkuvuodet Easter Jr otteli lähinnä tuntemattomia nyrkkeilijöitä vastaan. Vuonna 2016 Easter Jr pääsi ottelemaan Richard Commeytä vastaan väliaikaisesta IBF liiton mestaruudesta voittaen tämän niukasti hajaäänituomiolla. Vuonna 2017 Easter Jr sinetöi asemansa IBF-liiton mestarina voittamalla Luis Cruzin kaikin tuomariäänin.
Aiheesta muualla

Ammattinyrkkeilyottelut boxrec.comissa
Kroisos-kuros

| Kroisos-kuros |
| --- | --- |
 Kroisos-kuros.
Nimi:  Kroisos-kuros
Valmistumisvuosi:  n. 530–520 eaa.
Taiteenlaji:  veistos
Teostyyppi:  kuros
Materiaali:  paroslainen marmori
Korkeus:  1,94 m
Sijainti:  Kansallinen arkeologinen museo, Ateena
Kroisos-kuros, joskus Anávyssoksen kuros, on Kroisos-nimistä nuorukaista esittävä antiikin kreikkalainen kuros-veistos. Se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 530–520 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (esine 3851) Ateenassa.
Historia

Kuros esittää taistelussa kuollutta Kroisosta, ja on ollut sijoitettu tämän haudalle. Tämä käy ilmi veistoksen jalustassa olevasta elegisessä distikonissa kirjoitusta piirtokirjoituksesta:
»ΣΤΕΘΙ ΚΑΙ ΟΙΚΤΙΡΟΝ ΚΡΟΙΣΟ ΠΑΡΑ ΣΕΜΑ ΘΑΝΟΝΤΟΣ
ΗΟΝ ΠΟΤ' ΕΝΙ ΠΡΟΜΑΧΟΙΣ ΟΛΕΣΕ ΘΟΡΟΣ ΑΡΕΣ
Stethi kai oiktiron Kroiso para sema thanontos
hon pot' eni promakhois olese thoros Ares.
Jää ja sure Kroisoksen, kuolleen, haudalla
jonka kerran, eturivin taistelijoiden joukosta, surmasi raivoisa Ares.»
Erään ehdotuksen mukaan Kroisos olisi ollut yhteydessä alkmaionidien sukuun ja kuollut Pallenen taistelussa jo vuonna 546 eaa. Veistos olisi pystytetty vuonna 528/527 eaa. alkmaionidien palattua Ateenaan maanpaosta.
Kuros löydettiin Itä-Attikan Anávyssoksesta vuonna 1936, mistä se on saanut toisen nimensä. Löytämisen jälkeen veistos viettiin Kreikasta luvatta Pariisiin, mistä se palautettiin Kreikkaan vuonna 1937.