stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kick (vuoden 2014 elokuva)

| Kick |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sajid Nadiadwala
Käsikirjoittaja:  Rajat Arora
Tuottaja:  Sajid Nadiadwala
Säveltäjä:  Himesh Reshammiya Meet Bros Anjjan Yo Yo Honey Singh
Kuvaaja:  Ayananka Bose
Leikkaaja:  Rameshwar S. Bhagat
Pääosat:  Salman Khan Jacqueline Fernandez
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  UTV Motion Pictures Nadiadwala Grandson Entertainment
Levittäjä:  UTV Motion Pictures
Ensi-ilta:  25. heinäkuuta 2014
Kesto:  147 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kick on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Sajid Nadiadwalan ohjaama intialainen hindinkielinen toimintaelokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Salman Khan  | … |  Devi Lal Singh aka Devil   |
|  Jacqueline Fernandez  | … |  tohtori Shaina Mehra   |
|  Randeep Hooda  | … |  ACP Himanshu Tyagi   |
|  Nawazuddin Siddiqui  | … |  Shiv Gajra / Faroz   |
|  Mithun Chakraborty  | … |  Ratan Lal Singh   |
|  Archana Puran Singh  | … |  Rati Singh   |
|  Karan Aanand  | … |  Anil Sharma   |
|  Vipin Sharma  | … |  Pratap Shinde   |
|  Saurabh Shukla  | … |  Brijesh Mehra   |
|  Kamlesh Gill  | … |  Farida Mehra   |
|  Sanjay Mishra  | … |  komisario Ramavtaar Rathi   |
|  Rajit Kapur  | … |  tohtori Jayant Verma   |
|  Rocky Verma  | … |  Khalid Asgar   |
|  Sumona Chakravarti  | … |  Vidhi Ajmera   |
|  Kavin Dave  | … |  Jiggy   |
|  Diya Chalwad  | … |  Jhumki   |
|  Sadiq Abbas Rizvi  | … |  Raju   |
|  Nargis Fakhri  | … |  erikoisesiintyminen laulussa ”Yaar Na Miley”   |
Soundtrack

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | Jumme Ki Raat | Kumaar, Shabbir Ahmed | Himesh Reshammiya | Mika Singh, Palak Muchhal | 4.34 |  |  |  |  |
| 2. | Hangover | Kumaar | Meet Bros. Anjjan | Salman Khan, Shreya Ghoshal, Meet Bros. Anjjan | 6.16 |  |  |  |  |
| 3. | Tu Hi Tu | Mayur Puri | Himesh Reshammiya | Mohammad Irfan | 5.30 |  |  |  |  |
| 4. | Yaar Naa Miley | Yo Yo Honey Singh, Jasmine Sandlas | Yo Yo Honey Singh | Yo Yo Honey Singh, Jasmine Sandlas | 4.03 |  |  |  |  |
| 5. | Hai Yehi Zindagi | Kumaar | Meet Bros. Anjjan | Dev Negi | 3.16 |  |  |  |  |
| 6. | Jumme Ki Raat – Version 2 | Kumaar, Shabbir Ahmed | Himesh Reshammiya | Salman Khan, Palak Muchhal | 4.34 |  |  |  |  |
| 7. | Tu Hi Tu – Reprise | Mayur Puri | Himesh Reshammiya | Neeti Mohan | 5.30 |  |  |  |  |
| 8. | Hangover – MBA Swag | Kumaar | Meet Bros. Anjjan | Meet Bros. Anjjan, DJ Sumit Sethi & Prince | 3.04 |  |  |  |  |
| 9. | Tu Hi Tu – Version 2 | Mayur Puri | Himesh Reshammiya | Salman Khan | 5.30 |  |  |  |  |
| 10. | Jumme Ki Raat (Remix)  | Kumaar, Shabbir Ahmed | Himesh Reshammiya | Mika Singh, Palak Muchhal | 3.20 |  |  |  |  |
| 11. | Hangover (Remix)  | Kumaar | Meet Bros. Anjjan | Salman Khan, Shreya Ghoshal, Meet Bros. Anjjan | 4.14 |  |  |  |  |
| 12. | Tu Hi Tu (Remix)  | Mayur Puri | Himesh Reshammiya | Mohammad Irfan Ali | 4.17 |  |  |  |  |
| 13. | Jumme Ki Raat – Version 2 (Remix)  | Kumaar, Shabbir Ahmed | Himesh Reshammiya | Salman Khan, Palak Muchhal | 3.20 |  |  |  |  |
| 14. | Tu Hi Tu (House Mix)  | Mayur Puri | Himesh Reshammiya | Neeti Mohan | 4.07 |  |  |  |  |
| 15. | Tu Hi Tu – Version 2 (Remix)  | Mayur Puri | Himesh Reshammiya | Salman Khan | 4.08 |  |  |  |  |
| 16. | Hai Yehi Zindagi – Version 2 | Kumaar | Meet Bros. Anjjan | Mohammad Irfan Ali | 3.16 |  |  |  |  |
| 17. | Hai Yehi Zindagi – Version 3 | Kumaar | Meet Bros. Anjjan | Salman Khan | 3.16 |  |  |  |  |
| 18. | Yaar Naa Miley (Remix)  | Yo Yo Honey Singh, Jasmine Sandlas | Yo Yo Honey Singh | Yo Yo Honey Singh, Jasmine Sandlas | 4.06 |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kick Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kick AllMoviessa. (englanniksi)
Jääpallon SM-sarja 1953

| SM-sarja 1952–1953 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  OPS
Toinen sija:  Veiterä
Kolmas sija:  WP-35
Pudonneet joukkueet:  SePS ja HIFK
Paras maalintekijä:  Vilho Kantanen, WP-35 (16)
Suurin yleisömäärä:  4 712 (Veiterä-OPS)
Yleisökeskiarvo:  1 117
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1952 :  1954 → 
Jääpallon Suomen Palloliiton mestaruus 1953 ratkaistiin ensimmäistä kertaa yksinkertaisessa kymmenen joukkueen sarjassa. Yksilohkoinen sarja oli ollut edellisen kerran sarjamuotona ennen sotia. Työväen Urheiluliitto ratkaisi oman mestaruutensa kaksilohkoisessa sarjassa, jossa lohkovoittajat kohtasivat liiton mestaruusottelussa. Suomen mestaruusottelussa kohtasivat Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton mestarit.
Ennakkosuosikkeina kauteen lähtivät 1950-luvun alun huippuseurat Lappeenrannan Veiterä, WP-35 ja Oulun Palloseura, jotka myös veivät kaikki mitalisijat. Tosissaan mitalista kamppaili myös ensimmäistä kertaa Viipurin Reipas Lahdesta. WP-35 vei pronssimitalit vain maalieron turvin ennen Reipasta. Neljäs sija on Reippaan paras sijoitus jääpallosarjoissa. Sarjan kärjessä OPS ja Veiterä päätyivät tasapisteisiin, ja joukkueiden kesken pelattiin uusintaottelu mestaruudesta. OPS voitti Lappeenrannassa pelatun ottelun maalein 2-3, ja voitti näin ensimmäisen mestaruutensa.
Palloliiton mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura | 9 | 8 | 0 | 1 | 49–18 | 16 |
| Lappeenrannan Veiterä | 9 | 7 | 2 | 0 | 41–16 | 16 |
| Warkauden Pallo -35 | 9 | 5 | 2 | 2 | 47–14 | 12 |
| Viipurin Reipas | 9 | 6 | 0 | 3 | 33–21 | 12 |
| Vaasan IFK | 9 | 4 | 0 | 5 | 25–35 | 8 |
| Joensuun Maila-Pojat | 9 | 3 | 1 | 5 | 30–35 | 7 |
| Porvoon Akilles | 9 | 3 | 0 | 6 | 21–44 | 6 |
| Helsingin Jalkapalloklubi | 9 | 2 | 1 | 6 | 17–31 | 5 |
| Helsingin IFK | 9 | 2 | 1 | 6 | 15–48 | 5 |
| Seinäjoen Palloseura | 9 | 1 | 1 | 7 | 15–31 | 3 |
Palloliiton mestaruussarja > Ottelut

| Joukkue | OPS | LV | WP35 | Reipas | VIFK | JMP | PA | HJK | HIFK | SePS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura |  |  | 3-1 | 5-3 |  |  | 10-1 | 9-2 |  |  |
| Lappeenrannan Veiterä | 5-2 |  |  |  | 6-4 |  | 5-1 |  | 8-1 | 2-2 |
| Warkauden Pallo -35 |  | 3-3 |  | 5-0 |  |  | 9-0 |  | 13-1 | 7-0 |
| Viipurin Reipas |  | 0-3 |  |  | 4-2 | 7-3 |  | 3-1 |  |  |
| Vaasan IFK | 1-7 |  | 1-4 |  |  |  |  | 3-2 | 3-0 | 3-2 |
| Joensuun Maila-Pojat | 1-3 | 2-5 | 4-4 |  | 7-3 |  |  |  | 3-2 |  |
| Porvoon Akilles |  |  |  | 1-5 | 3-5 | 5-4 |  | 5-2 |  | 3-1 |
| Helsingin Jalkapalloklubi |  | 1-4 | 2-1 |  |  | 1-3 |  |  | 2-2 |  |
| Helsingin IFK | 3-6 |  |  | 0-9 |  |  | 3-2 |  |  | 3-2 |
| Seinäjoen Palloseura | 1-4 |  |  | 1-2 |  | 5-3 |  | 1-4 |  |  |
Uusintaottelussa mestaruudesta OPS voitti Veiterän tuloksella 3–2. Toinen putoaja SPL:n mestaruussarjasta ratkaistiin ottelussa HJK-HIFK, joka päättyi HJK:n voitoon 7–4. Suomensarjasta nousivat pudonneiden HIFK:n ja SePSin tilalle Oulun Luistinseura ja Käpylän Urheilu-Veikot.
TUL:n mestaruussarja

Työväen Urheiluliiton mestaruussarja pelattiin kahdessa lohkossa. Itälohkossa pelasi seitsemän ja länsilohkossa kuusi joukkuetta.
TUL:n mestaruussarja > Sarjataulukko

Pronssiottelu
| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Turun Pyrkivä | 4–1 | Imatran Pallo |
Loppuottelu
| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Oulun Työväen Palloilijat | 8–0 | Savonlinnan Työväen Palloseura |
Liittojen välinen mestaruusottelu

| Joukkue 1 | Tulos | Joukkue 2 |
| --- | --- | --- |
| Oulun Palloseura | 4–0 | Oulun Työväen Palloilijat |
Suomen-mestarit

OPS: Pentti Veromaa, Erkki Hedman, Veijo Sohlo, Juhani Turpeenniemi, Pauli Heiskanen, Reino Arvola, Heikki Ollikainen, Teuvo Teivainen, Seppo Alatalo, Veikko Allinen, Alpo Aho, Timo Lampinen, Pekka Otsamo, valmentaja: Veikko Sohlo.
Komatsu (yritys)

| Komatsu Ltd>  株式会社小松製作所 |
| --- | --- |


Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  TYO: 6301
ISIN:  JP3304200003
Perustettu:  1921
Toimitusjohtaja:  Tetsuji Ohashi
Kotipaikka:  Tokio, Japani
Toimiala:  koneteollisuus
Kotisivu:  komatsu.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komatsu Ltd. (jap. 株式会社小松製作所, Kabushiki-gaisha Komatsu Seisakusho) tai Komatsu (jap. コマツ) on japanilainen monikansallinen yritys.
Yritys valmistaa koneita ja laitteita rakennus-, kaivosteollisuuteen sekä sotilaslaitteita. 
Yhtiön pääkonttori on Tokiossa Japanissa. Yhtiö on nimetty Komatsun kaupungin mukaan, jossa yhtiö perustettiin.
Yhtiön perusti Takeuchi Mining Industry vuonna 1917 nimellä Komatsu Iron Works ja se eriytettiin omaksi yhtiökseen Komatsu Ltd vuonna 1921. Yhtiöstä tuli metsäkoneiden valmistaja sen ostettua Partek Forest Oy:n Koneelta vuonna 2003.
Tuotteita

Komatsu PC210 LC
Komatsu HM300
Komatsu puskutraktori
Komatsu LAV
Kuikkalampi (Ilomantsi, Petkeljärven kansallispuisto)

| Kuikkalampi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Ilomantsi
Koordinaatit:  62°35′17″N, 31°11′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.922.1.050
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,2 m 
Rantaviiva:  4,405 km 
Pinta-ala:  0,44 km² 
Tilavuus:  0,00255 km³ 
Keskisyvyys:  5,8 m 
Suurin syvyys:  22,1 m 
 fiKuikkalampi 
Kuikkalampi on saareton metsäjärvi Petkeljärven kansallispuistossa Ilomantsin keskustan kaakkoispuolella Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 43,9 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä itään. Järvi sijaitsee ikimuistoisella eränkäyntialueella.
Maantiede

Kuikkalammen ulottuvuus lounaasta koilliseen on 1,3 kilometriä. Järvi koostuu läntisestä järvenosasta ja itäisestä järvenosasta. Läntinen osa on karkeasti noin kaksi kertaa itäistä laajempi. Läntinen osa on verraten tasaleveä, itäisen osan rantaviiva on huomattavasti mutkaisempi. Järvenosia erottaa nimetön niemimaa. Noin kuudesosa Kuikkalammen alasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee itäisen järvenosan eteläpuoliskolla.
Kuikkalampea reunustaa metsämaa. Luoteisrannalla on suoalue, jolla sijaitsee Mustalampi (147,2 mpy). Kuikkalammen itäpuolella sijaitsee Petkeljärvi. Järviä erottavan kannaksen kapeimmat kohdat ovat noin 50-metrisiä. Kannasta pitkin kulkee Kuikankierros. Noin sata metriä Kuikkalammelta pohjoiseen sijaitsee Pieni Kuikkalampi (145,2 metriä mpy).
Kuikkalammen vesitilavuus on 2 548 000 kuutiometriä.
Kuikkalampi (04.922.1.050) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen jakovaihe on Koitajoen valuma-alue (04.9).
Suomessa on 187 vähintään hehtaarin laajuista Kuikkalampea, joista Ilomantsin Petkeljärven kansallispuiston Kuikkalampi on laajin. Sen lisäksi Ilomantsin alueella on kymmenisen pienempää Kuikkalampea.
Kuikkojärvi

| Kuikkojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Leppävirta Heinävesi
Koordinaatit:  62°32′58″N, 28°24′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Kuolemanjoki
Järvinumero:  04.273.1.144
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m 
Rantaviiva:  29,21 km 
Pinta-ala:  2,2 km² 
Tilavuus:  0,0088 km³ 
Keskisyvyys:  4 m 
Suurin syvyys:  18 m 
Saaria:  Pajasaari Pääskysaari Tallisaaret
 fiKuikkojärvi 
Kuikkojärvi on sokkeloinen metsäjärvi Leppävirran ja Heinäveden rajalla Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnissa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 51 kilometriä kaakkoon ja Joensuusta 69 kilometriä länteen.
Maantiede

Kuikkojärvi koostuu haarautuvien niemien erottamista pitkistä ja kapeista lahdista sekä salmimaisista vesialueista. Sen mutkittelevan rantaviivan pituus on 29 209 metriä. Etäisyys järven kaakkoisosan Vuorilahdelta luoteisosan Tulilahdelle on 4,3 kilometriä. Noin kymmenesosa Kuikkojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven pohja kumpuilee, ja syvät alueet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Syvin kohta, 18 metriä, sijaitsee järven itäosassa koilliseen erkanevan Kaunislahden suulla. Järven länsiosan Heponiemen ympärille kaartuva vesialue on matalaa.
Kuikkojärven saaret ovat pieniä lukuun ottamatta lähes viiden hehtaarin laajuista Pajasaarta, joka sijaitsee järven keskivaiheilla Kuikkoniemen rannan tuntumassa. Järven pohjoisosassa on pienten saarten rykelmä. Kuikkojärven ranta-alue on metsämaata, pientaloja on jonkin verran. Vuorilahden etelärannalta kohoaa Vuorisenvuori, jonka huippu on noin 80 metriä järven pintaa korkeammalla.
Kuikkojärveen virtaa useita tulouomia. Maakuntien raja kulkee eteläisen tulouoman myötäisesti ja myös pohjoiseen virtaavan lasku-uoman, Kuolemanjoen, myötäisesti. Kuolemanjoki laskee Suvasveden (81,8 metriä mpy) Kuolemanlahteen.
Kuikkojärven vesitilavuus on 8 795 000 kuutiometriä.
Kuikkojärvi (04.273.1.144) kuuluu Suvasveden alueeseen (04.273), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Kuikkojärvi on kolmanneksi laajin Suvasveden alueen 304:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Suvasvesi ja Varisvesi. Neljänneksi laajin on Polvijärvet.
Krasnoborsk

Krasnoborskin vaakuna vuodelta 1780.
Krasnoborsk (ven. Краснобо́рск) on kylä Arkangelin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Vienanjokeen laskevan Uftjugajoen suussa 856 kilometriä Arkangelistä kaakkoon. Kylä on Krasnoborskin piirin keskus. Asukkaita on 5 000 henkeä (vuonna 2002).
Krasnoborsk mainitaan ensimmäisen kerran 1600-luvun alussa. Vuonna 1780 siitä tuli kaupunki ja Vologdan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Myöhemmin se menetti kihlakuntakaupungin aseman. Venäjän vallankumouksen jälkeen Krasnoborsk alennettiin kyläksi.
King of All Kings

| King of All Kings Hate Eternal |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maaliskuu 2002
 Julkaistu: 17. syyskuuta 2002
 Tuottaja(t): Erik Rutan
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 33.48
 Levy-yhtiö: Earache Records
Hate Eternal muut julkaisut
| Conquering the Throne 1999 | King of All Kings 2002 | I, Monarch 2005 |
King of All Kings on Hate Eternalin toinen studioalbumi, joka julkaistiin julkaistiin 17. syyskuuta 2002.
Kappaleet

Our Beckoning – 0.49
King of All Kings – 2.49
The Obscure Terror – 3.53
Servants of the Gods – 2.56
Beyond Redemption – 3.08
Born by Fire – 3.43
Chants in Declaration – 4.05
Rising Legions of Black – 3.24
In Spirit (The Power of Mana) – 4.31
Powers That Be – 4.30
Kokoonpano

Erik Rutan – kitara, laulu
Jared Anderson – taustalaulu, basso
Derek Roddy – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 8+/10
Aiheesta muualla

King of All Kings Discogsissa. (englanniksi)
Albumi King of All Kings Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Komas

| Komas |
| --- | --- |
Toimiala:  koneteollisuus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komas Oy oli suomalainen konepajateollisuuden sopimusvalmistaja, joka toimi Jyväskylän ja Kurikan seudulla.
Historia

Komasin historia juontaa vuonna 1925 Jyväskylässä toimineeseen Valtion Kivääritehtaaseen. Valmet ja Sako yhdistyivät Sako-Valmetiksi vuonna 1987 ja vuonna 2002 Komas Oy osti Patria Comas Oy:n toiminnan Jyskästä. Vuonna 2012 Komas Oy jakautui Komas Keski-Suomi Oy:ksi ja Fortaco Oy:ksi. Komas Keski-Suomi Oy vaihtoi nimensä Komas Oy:ksi vuonna 2013.
Fortaco yhdistyi vuonna 2017 Komas Oy:n kanssa ja Fortacosta tuli Komasin vähemmistöosakas.
Vuonna 2019 Componenta osti Komasin.
Yhteydet muihin yrityksiin

Vuonna 2004 Vammas Oy:n Vammalassa toimiva sopimusvalmistusliiketoiminta myytiin Komasille
Vuonna 2012 Sisu Auto osti kuorma-autotuotannon takaisin Komasilta, jonka Sisu oli myynyt vuonna 2009
Komponenttivalmistus myytiin Junttan-yhtiölle vuonna 2012
Komatsushima

| Komatsushima (小松島市) |
| --- | --- |
 Näkymä Komatsushimaan
 lippu:  Symboli
 Komatsushiman sijainti Tokushiman prefektuurissa
 Komatsushima
 Koordinaatit: 34°00′18″N, 134°35′26″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Shikoku
Prefektuuri:  Tokushiman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  45,37 km²
Väkiluku (11/2019):  37 561
 – Väestötiheys:  827,9 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Myrica rubra
 – Kukka:  Lännenkukkakanukka
 
 https://www.city.komatsushima.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komatsushima (jap. 小松島市, Komatsushima-shi) on Japanin kaupunki Shikokun saarella Tokushiman prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Kiin kanaalin rannikolla prefektuurin itäosassa Tokushiman kaupungin kaakkoispuolella. Kaupunki on rakentunut Komatsushimanlahteen laskevan Kandasejoen suulle. Komatsushimassa on 37 561 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 45,37 neliökilometriä.
Komatsushima oli muinoin Kioton Komatsun kylässä sijaitsevan Ninna-jin buddhalaisen temppelin kartanon aluetta, minkä vuoksi paikkakunta nimettiin kylän mukaan. Edo-kaudella sieltä vietiin indigoväriä Edoon ja Osakaan. Vuonna 1913 valmistui Tokushimaan johtava rautatie, ja myöhemmin 1920-luvulla Komatsushimaan perustettiin kehräämö, minkä myötä sinne alkoi kehittyä teollisuutta. Kaupungin satamaa laajennettiin vähitellen 1930–1950-luvuilla, ja vuonna 1964 se yhdistyi Tokushiman sataman kanssa. Nykyisin se tunnetaan Tokushiman-Komatsushiman satamana ja vuodesta 2011 sieltä on ollut säännöllistä konttiliikennettä Etelä-Korean Busaniin. Kaupunkioikeudet Komatsushimalle myönnettiin vuonna 1951 kuntaliitoksen yhteydessä. 1960-luvulta lähtien kaupunkiin on sijoittunut esimerkiksi ruokaöljyä, paperia, ilotulitteita ja tekokuituja valmistavaa teollisuutta. Myös kalastus ja kalatuotteiden valmistus ovat merkittäviä elinkeinoja. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään muun muassa bambunversoja ja Myrica rubra -puun hedelmiä (yamamomo).
Komatsushimassa sijaitsee kaksi Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Onzan-ji (temppeli nro. 18) ja Tatsue-ji (temppeli nro. 19). Kinchō-jinjan pyhäkkö tunnetaan Awa tanukigassen -legendasta. Sen läheisyydessä kohoavalta Hinominevuorelta on laaja näköala kaupunkiin. Komatsushimanlahden itäosassa toimii Japanin meri-itsepuolustusvoimien tukikohta. Kaupunkia palvelee JR Shikokun Mugi-linja.
Kuvia

Kandasejoen suu
Onzan-jin temppeli
Tatsue-jin temppeli
Kinchō-jinjan pyhäkkö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komatsushima Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Koroljov

Koroljov (ven. Королёв) on yleinen venäläinen sukunimi. Se voi viitata seuraaviin:
Koroljov, kaupunki Moskovan alueella Venäjällä
Koroljov, Kuun kraatteri
Koroljov, Marsin kraatteri
Koroljov, Venäjän Itämeren-laivaston maihinnousualus
Akademik Sergei Koroljov, neuvostoliittolainen tutkimusalus
Henkilöitä

Igor Koroljov (1970–2011), venäläinen jääkiekkoilija
Lev Nikolajevitš Koroljov (1926–2016), venäläinen matemaatikko, tietotekniikan kehittäjä ja akateemikko
Sergei Koroljov (1907–1966), neuvostoliittolainen raketti-insinööri
Valeri Koroljov (s. 1965), venäläinen koripalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koroljov”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kiikkisjärvi

| Kiikkisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°35′32″N, 24°01′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Harviaan 
Järvinumero:  35.319.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,7 m  
Rantaviiva:  1,455 km  
Pinta-ala:  5,882 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiKiikkisjärvi 
Kiikkisjärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.
Koripallo kesäolympialaisissa 1948

| Koripallo kesäolympialaisissa 1948 |
| --- | --- |


Joukkueet:  23
Isäntämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kaupungit:  Lontoo
Ajankohta:  30. heinäkuuta -   13. elokuuta 1948
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Yhdysvallat
–  Hopeaa:   Ranska
–  Pronssia:   Brasilia
Vuoden 1948 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 30. heinäkuuta – 13. elokuuta 1948 Lontoossa. Tämä oli toinen kerta kun koripallo järjestettiin olympialaisissa virallisena lajina. Koripallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 285 osanottajaa 23 eri maasta.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  YhdysvallatCliff Barker Don Barksdale Ralph Beard Lew Beck Vince Boryla Gordon Carpenter Alex Groza Wallace Jones Bob Kurland Ray Lumpp Robert Pitts Jesse Renick Jackie Robinson Kenny RollinsValmentaja: Omar Browning |  RanskaAndré Barrais Michel Bonnevie André Buffière René Chocat René Dérency Maurice Desaymonnet André Even Maurice Girardot Fernand Guillou Raymond Offner Jacques Perrier Yvan Quénin Lucien Rebuffic Pierre ThiolonValmentaja: Robert Busnel |  BrasiliaAlgodão Bráz Ruy de Freitas Marcus Vinícius Dias Afonso Évora Alexandre Gemignani Alfredo da Motta Alberto Marson Nilton Pacheco Massinet SorcinelliValmentaja: Moacyr Daiuto |
Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Yhdysvallat
:  Ranska
:  Brasilia
4.:  Meksiko
5.:  Uruguay
6.:  Chile
7.:  Tšekkoslovakia
8.:  Etelä-Korea
9.:  Kanada
10.:  Peru
11.:  Belgia
12.:  Filippiinit
13.:  Kuuba
14.:  Iran
15.:  Argentiina
16.:  Unkari
17.:  Italia
18.:  Kiinan tasavalta
19.:  Egypti
20.:  Iso-Britannia
21.:  Sveitsi
22.:  Irak
23.:  Irlanti
Konstantin Hämäläinen

Konstantin Hämäläinen (16. helmikuuta 1853 Pietari – 29. toukokuuta 1909 Turku) oli suomalainen lyseon lehtori ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä K. Hämäläinen, K. H. ja Ilmari Rautio.
Hämäläisen vanhemmat olivat suutari Johan Hämäläinen ja Katarina Hustin. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän alkeisopistosta 1872 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1886. Hämäläinen toimi Oulun lyseon historian, maantiedon ja suomen kielen lehtorina 1892–1906 sekä Turun suomalaisen reaalilyseon historian ja suomen kielen lehtorina 1906–1909. Tämän lisäksi hän toimi myös Alexander Järnefeltin perheen kotiopettajana.
Hämäläinen julkaisi 1905 runokokoelman Kertomusrunoja johon sisältyivät eeppiset runoelmat Thoore Hundin Bjarman-retki ja Doora.
Teoksia

Suomenkielen muoto-oppi. Tekijä, Helsinki 1883
Finsk formlära för elementar-undervisningen. Helsingfors 1885
Kielemme kehityksestä ja sen opetuksesta suomalaisissa oppikouluissamme, teoksessa Helsingin suomenkielinen alkeisopisto 1871-1887. Helsinki 1887
Kertomusrunoja, sepittänyt Ilmari Rautio. Yrjö Weilin, Helsinki 1905
Suomennoksia

Vladimir Mainov : Mordvankansan häätapoja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1883
Leo Tolstoi : Kertomuksia 1–2. WSOY 1888
Johan Rudolf Pallin : Uuden ajan historian oppikirja ; suomalaisille oppikouluille muodostanut M. G. Schybergson ; suom. Konstantin Hämäläinen. WSOY 1893, 2. painos 1896, 3. muut. painos 1902
Magnus Gottfrid Schybergson : Suomen historia kouluille ja kodeille kertomuksina esitetty ja kuvilla ja kartalla varustettu. G. W. Edlund, Helsinki 1895
Maunu Maununpoika : Vähäinen Suomen historian oppikirja. Edlund, Helsinki 1897
Magnus Gottfrid Schybergson : Kuvauksia Suomen perustuslaillisen valtiolaitoksen historiasta 1809-1863 : kolme esitelmää. Edlund, Helsinki 1899
Koskisto

Koskisto on yksi Kouvolan kylistä. Aikoinaan siellä sijaitsi Euroopan suurin emmental-juustoa tuottava meijeri. Nykyään meijeri on asumis-, kahvila- ja taidekeskuskäytössä. Taidekeskuksen toiminnasta vastaa Tia Tajakka.