stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myrskyn jälkeen (Yön albumi)
Aiheesta muualla

Myrskyn Jälkeen discogs.com -sivustolla (englanniksi)
| n k Yö |
| --- | --- |
 Olli Lindholm  Jussi Turpeinen  Timo Mynttinen  Mikko Kangasjärvi  Jari Latomaa  Ari Toikka   Entiset jäsenet:  Jussi Hakulinen  Juha Rauäng  Jani Viitanen  Veikko Lehtiranta  Markku Petander  Juha Mielonen  Jesu Hämäläinen  Jukka Mänty-Sorvari  Antti Mäkinen  Daffy Terävä  Jukka Lewis 
Studioalbumit:  Varietee  Nuorallatanssija  Myrskyn jälkeen  Äänet  Lanka palaa  Toinen puoliaika  Antaa soittaa  Tänä yönä  Kymmenes kevät  Hyviä vuosia  Satelliitti  Pirstaleet  13. Yö  Valo  Rakkaus on lumivalkoinen  Kuolematon  Valtakunta  Loisto  Pelko ja rakkaus  Hyvässä ja pahassa  Mitä jos mä rakastan 
Livealbumit:  ...ja tapahtui niinä päivinä  Täältä tulee Yö...live  Yhden yön tarinoita  Kolmen illan varietee  Yön ensimmäinen keikka 
Kokoelmat:  Poko klassikot  Suurimmat hitit 1983–88  Parhaat  Yön pimeä puoli  Legenda  Yön valoisa puoli  Sound Pack  Kiitos ja kunnia – 30v. juhlakokoelma  1983–2011  Klassikot 
VHS / DVD:  Yö Live – 20-vuotisjuhlakonsertti  Kolmen illan varietee  Yö-karaoke 2  Kiitos ja kunnia live – Hartwall Areena 10.12.2011
Ingmanin I hallitus

| Ingmanin I hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 3. valtioneuvosto
Toimikausi alkoi:  27. marraskuuta 1918
Toimikausi päättyi:  17. huhtikuuta 1919
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Lauri Ingman
Ministerien lukumäärä:  13
Hallituspuolueet:   Kokoomus  RKP  Edistyspuolue 
Historia
Edellinen:  Paasikiven I hallitus
Seuraava:  Kaarlo Castrénin hallitus
Ingmanin ensimmäinen hallitus oli Suomen tasavallan kolmas hallitus, joka toimi 27. marraskuuta 1918 – 17. huhtikuuta 1919. Se oli ensimmäinen hallitus, josta käytettiin nimitystä valtioneuvosto; aikaisempi nimitys oli ollut senaatti. Lisäksi senaattorit muuttuivat ministereiksi, toimituskunnat ministeriöiksi ja senaatin prokuraattori valtioneuvoston oikeuskansleriksi. Edellinen Paasikiven hallitus oli päättänyt muutoksista viimeisessä istunnossaan.
Hallituksen vaihdos oli tullut välttämättömäksi, jotta Suomi olisi uskottavampi ympärysvaltojen silmissä. Taustalla oli Saksan keisarin Vilhelm II:n luopuminen kruunusta ja Saksan julistaminen tasavallaksi vajaat kolme viikkoa aikaisemmin. Syntyneessä tilanteessa Suomen kuninkaaksi jo valittu Hessenin prinssi Friedrich Karl luopui kuninkuudesta, mikä oli tappio suomalaisille monarkian kannattajille. Valtionhoitaja P. E. Svinhufvudin pääministeriksi nimittämä Helsingin yliopiston teologian professori Lauri Ingman katsoi hallituksensa olevan lähinnä toimitusministeristö, joka hoitaisi maan asioita seuraaviin eduskuntavaaleihin saakka. Eduskunta oli ollut syrjässä hallituksen nimittämisestä, ja hallitus olikin asetettu yksinvaltaisessa hengessä. Ulkoministeriksi tuli Suomen viimeisenä ministerivaltiosihteerinä toiminut Carl Enckell.
Lauri Ingman ilmoitti hallituksensa tärkeimmäksi tavoitteeksi mahdollisimman laajan tunnustuksen saamisen Suomen itsenäisyydelle. Lisäksi hallitus halusi valvoa valtakunnan säilymistä koskemattomana ja huolen aiheena oli erityisesti Ahvenanmaan separatistien toiminta. Hallituksen aloittaessa toimintansa pohdittiin myös valtionhoitajan vaihtamista, sillä Svinhufvud halusi vapautua virasta mahdollisimman pian. Kenraali Gustaf Mannerheimin muodollinen valinta tehtävään siirtyi kuitenkin joulukuulle.
Ingmanin I hallitus muodostettiin niillä voimasuhteilla, jotka olivat niin sanotussa tynkäparlamentissa, joka syntyi sisällissodan typistämästä, 1.–2. lokakuuta 1917 järjestetyillä eduskuntavaaleilla valitusta eduskunnasta. Siten laskien hallitus oli enemmistöhallitus. Se istui 142 päivää.
Kokoonpano

| Ministeri | Ministeri | Ministeri | Puolue | Puolue | Tehtävässä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri | Pääministeri | Pääministeri |  |  |  |
|  |  | Lauri Ingman |   | Kok. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Ulkoasiainministeriö
| Ulkoasiainministeri | Ulkoasiainministeri | Ulkoasiainministeri |  |  |  |
|  |  | Carl Enckell |  | (amm.) | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
| Apulaisulkoasiainministeri | Apulaisulkoasiainministeri | Apulaisulkoasiainministeri |  |  |  |
|  |  | Leo Ehrnrooth |   | RKP | 11.3.1919 – 17.4.1919 |
Oikeusministeriö
| Oikeusministeri | Oikeusministeri | Oikeusministeri |  |  |  |
|  |  | Karl Söderholm |   | RKP | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Sotaministeriö
| Sotaministeri | Sotaministeri | Sotaministeri |  |  |  |
|  |  | Rudolf Walden |  | (amm.) | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Sisäasiainministeriö
| Sisäasiainministeri | Sisäasiainministeri | Sisäasiainministeri |  |  |  |
|  |  | Antti Tulenheimo |   | Kok. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Valtiovarainministeriö
| Valtiovarainministeri | Valtiovarainministeri | Valtiovarainministeri |  |  |  |
|  |  | Kaarlo Castrén |   | Ed. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
| Apulaisvaltiovarainministeri | Apulaisvaltiovarainministeri | Apulaisvaltiovarainministeri |  |  |  |
|  |  | Juho Vennola |   | Ed. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Kirkollis- ja opetusasiainministeriö
| Kirkollis- ja opetusministeri | Kirkollis- ja opetusministeri | Kirkollis- ja opetusministeri |  |  |  |
|  |  | Mikael Soininen |   | Ed. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Maatalousministeriö
| Maatalousministeri | Maatalousministeri | Maatalousministeri |  |  |  |
|  |  | Uuno Brander |   | Ed. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri | Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri | Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri |  |  |  |
|  |  | Bernhard Wuolle |   | Kok. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Kauppa- ja teollisuusministeriö
| Kauppa- ja teollisuusministeri | Kauppa- ja teollisuusministeri | Kauppa- ja teollisuusministeri |  |  |  |
|  |  | Julius Stjernvall |   | RKP | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Sosiaaliministeriö
| Sosiaaliministeri | Sosiaaliministeri | Sosiaaliministeri |  |  |  |
|  |  | Eero Erkko |   | Ed. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Elintarveministeriö
| Elintarveministeri | Elintarveministeri | Elintarveministeri |  |  |  |
|  |  | Karl Collan |   | Ed. | 27.11.1918 – 17.4.1919 |
Hallituksen puoluejakauma

| Puolue | 27> 11.1918 | 17> 4.1919 |
| --- | --- | --- |
Edistyspuolue: 6
Kokoomus: 3
ammattiministeri: 2
| RKP | 2 | 3 |
Muurolan rautatieasema

Muurolan rautatieasema (lyh. Mul) on Suomen rataverkon liikennepaikka Rovaniemen kaupungin Muurolan taajamassa, Lapin maakunnassa rataosalla Laurila–Kelloselkä. Ennen vuoden 2006 kuntaliitosta asema sijaitsi Rovaniemen maalaiskunnassa. Rautatieaseman etäisyys Helsingin päärautatieasemalta on 948,5 ratakilometriä mitattuna Haapamäen ja Seinäjoen asemien kautta.
Lähes kaikki rataosalla liikennöivät henkilöjunat pysähtyvät Muurolassa asiakaspalvelua varten. Junat pysähtyvät raiteella 1. Tavaraliikenne lakkautettiin Muurolassa 1999. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Oulun rautatieasemalta käsin.
Kemin ja Rovaniemen välinen rataosuus valmistui 1909 ja Muurolan asema avattiin 16. lokakuuta 1909. Ensimmäinen asemarakennus poltettiin Lapin sodassa 1944. Sen tilalle rakennettu asemarakennus paloi maan tasalle 6. joulukuuta 2014. Paloa epäiltiin tuhopoltoksi. Aseman tontille rakennettiin myöhemmin Ala-Kemijoen VPK:n paloasema.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuvia Muurolan asemalta
| n k Perustiedot Wikidatassa: Muurolan rautatieasema (Q6944268)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: rautatieasema, maanpäällinen asema
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Rovaniemi
sijainti: Muurola
koordinaatit: 66°22′14″N 25°22′31″E﻿ / ﻿66.3706°N 25.3753°E﻿ / 66.3706; 25.3753
Uuno F. Inkinen

Uuno Ferdinand Inkinen (21. kesäkuuta 1913 Jääski – 22. joulukuuta 2003) oli suomalainen maalari, somistaja ja mainostoimiston graafikko. Hän voitti 1940-luvun lopulla ehdotuksellaan Työväen taidekerhon järjestämän Suomen sisällissodan punavankien muistomerkkikilpailun. Inkisen ehdotuksen perusteella tehtiin 1949 paljastettu punagraniittinen Santahaminan punaisten teloitettujen ja vankileirillä kuolleiden hautamuistomerkki ja kesäkuussa 1951 paljastettu Tammisaaren punavankien muistomerkki.
Inkisen suunnittelema Dragsvikin Punavankien muistomerkki, 1951, Raasepori.
Inkinen palveli sotien aikana aseettomana lääkintämiehenä. Hänen jatkosodan aikana pitämänsä sotapäiväkirja on julkaistu kirjana. Inkisestä on tehty myös vuonna 2003 Anu Kuivalaisen ohjaama lyhyt henkilödokumentti Taatan paha uni jossa hän kertoo sotakokemuksistaan.
Kirjallista tuotantoa

Sotapäiväkirja 1941–1944. Suomen rauhanpuolustajat – Like, Helsinki 2002 ISBN 9515789605
Aiheesta muualla

Otteita Uuno F. Inkisen sotapäiväkirjasta, Agricolan uutis- ja keskustelufoorumit - Puheenvuoroja historiasta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Elonet
Inokulaatio

Inokulaatio (lat. inoculatio)  ( <in- lat. sisään + oculus lat. silmä, pistokas) on mikrobien ja antigeenimateriaalin siirtoa elimistöön tai viljelyalustaan. Näytteitä kasvatetaan hetken aikaa inkubaattorissa, joka on bakteeriviljelykaappi. Viljelysalustaan (yleensä petrimalja) voidaan näytteestä riippuen lisätä elatusainetta, esimerkiksi agaria. Inokulaatio on myös esim. influenssaviruksen rokottamista elimistöön influenssan ehkäisemiseksi
.
Inokulaatilla tarkoitetaan inokuloitua ainetta.
Jukka Mäkelä (Kangasalan kunnanjohtaja)

Jukka Samuli Mäkelä (s. 22. lokakuuta 1949 Jalasjärvi) on Kangasalan entinen kunnanjohtaja. Hän on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri ja oikeustieteen kandidaatti. Hänelle on myönnetty kunnallisneuvoksen arvo.
Mäkelä toimi Pattijoen kunnanjohtajana 1987–1991 ja aloitti Kangasalan kunnanjohtajana vuonna 1991. Hän jäi tästä virasta eläkkeelle vuonna 2013. Hän on puolustanut kuntaliitoksia Kangasalan seudulla.
Innovaatiojärjestelmä

Innovaatiojärjestelmä tarkoittaa ihmisten ja organisaatioiden muodostamaa verkostoa, jossa kehitetään ja hyödynnetään uusia toimintatapoja, tuotantomenetelmiä tai keksintöjä. Innovaatiojärjestelmään kuuluu mm. innovaatiotoiminnan rahoittajia, yksityisiä ja julkisia tutkimuslaitoksia sekä korkeakouluja.
Innovaatio tarkoittaa keksintöä tai muuta uudistusta, joka on otettu käyttöön esimerkiksi kaupallisena tuotteena tai toimintatapana. On paljon keksintöjä, joista ei tule innovaatioita, koska ne eivät jostain syystä kelpaa aiotuille käyttäjille. Sama koskee patentteja: kaikkia patentoitujakaan keksintöjä ei hyödynnetä käytännössä, jolloin niistä ei tule innovaatioita.
Voidaan puhua kansallisesta innovaatiojärjestelmästä tai jonkin toimialan innovaatiojärjestelmästä. Kansallisen innovaatiojärjestelmän keskeisiä toimijoita ovat yliopistot ja muut korkeakoulut, tutkimuslaitokset sekä maassa sijaitsevat suurten yritysten tutkimusyksiköt. Kansallisen innovaatiojärjestelmän kyvyllä tuottaa kilpailukykyisiä innovaatioita voi olla huomattava vaikutus talouden kasvuun ja työllisyyteen.
Yksittäisen toimialan innovaatiojärjestelmä tuo yhteen toimialan yrityksiä. Yritykset voivat kilpailla keskenään uusilla tuotteilla, mutta niillä voi olla myös yhteisiä tutkimushankkeita esimerkiksi yhdessä toimialaa palvelevan tutkimuslaitoksen kanssa. Yhteishankkeilla luodaan perustaa tulevaisuuden innovaatioille.
Käsitys innovaatioiden taloudellisesta merkityksestä alkoi tarkentua Joseph Schumpeterin (1883–1950) kirjoitusten perusteella. Karl Marxin tavoin Schumpeter korosti kapitalististen yrittäjien kykyä ottaa käyttöön uutta, tuotantoa uudistavaa tai jopa mullistavaa tekniikkaa.
Käsitettä innovaatiojärjestelmä käytti ensimmäisenä Bengt-Åke Lundvall (1941–) vuonna 1985  (ks. s. 29).
Kansallisten innovaatiojärjestelmien erojen vaikutusta maiden kilpailukykyyn pohti ensimmäisten joukossa Christopher Freeman (1921–2010). Hänen mukaansa Japani saavutti 1980-luvulla monilla teollisuudenaloilla ylivoimaisen kilpailukyvyn soveltamalla  tuotteisiin ja tuotantoprosesseihin informaatiotekniikkaa.
Omalla tutkimus- ja innovaatiopolitiikallaan Euroopan unioni on pyrkinyt avaamaan jäsenmaidensa välisiä tutkimus- ja tuotekehitysyhteistyön kansallisia rajoja. Tällöin yksittäisiin hankkeisiin voitaisiin osoittaa suurempia voimavaroja, ja eri maissa harjoitettua päällekkäistä tutkimustyötä voitaisiin vähentää. EU:n tavoitteena on luoda tutkimus- ja tuotekehitystyön sisämarkkinat, eräänlainen EU:n innovaatiojärjestelmä.
Aiheesta muualla

Lemola, Tarmo. 2009. Innovaation uudet haasteet ja haastajat. WSOYpro. Helsinki. ISBN 978-951-0-32974-0
Annikki Mäkelä

| Annikki Mäkelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. heinäkuuta 1954 (ikä 70) Ylöjärvi
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  metsänhoitotieteen  professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  TKK (DI 1980, TkL 1982), Helsingin yliopisto (MMT 1988)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  Fotosynteesiin perustuvat puiden kasvumallit, metsän tuotosekologia, puuaineen laatu
Palkinnot:  Suomalaisen tiedeakatemian jäsen (2004–), SVR R1 (2015)
Aiheesta muualla
Aino Mäkelä-Carter Tuhat-tutkijaportaalissa
Aino Annikki Mäkelä-Carter (o.s. Mäkelä; s. 10. heinäkuuta 1954 Ylöjärvi) on suomalainen insinööri ja metsätieteilijä, joka on toiminut Helsingin yliopiston metsänhoitotieteen professorina.
Mäkelä tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan yhteiskoulusta vuonna 1973. Hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi (1980) ja tekniikan lisensiaatiksi (1982); molempien tutkintojen alana oli systeemiteoria. Tohtoriksi hän valmistui Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisestä tiedekunnasta (MMT 1988). Mäkelän englanninkielinen artikkeliväitöskirja  (1988) oli otsikoitu Models of pine stand development : an eco-physiological systems analysis. Helsingin yliopiston metsäbiologian dosentti hän on ollut keväästä 1991.
Työurallaan Mäkelä toimi Suomen Akatemian tutkimusassistenttina (1981–1985), jona hän oli vieraileva tutkija Britanniassa (The Grassland Research Institute, 1982–1983) ja osallistui Itävallassa sijaitsevan Kansainvälinen soveltavan systeemianalyysin instituutin IIASA:n (International Institute for Applied Systems Analysis) nuorten tutkijoiden kesäohjelmaan (1984). Hän työskenteli sitten IIASA:n tutkijana (1985–1987) ja Suomen Akatemian nuorempana tutkijana (1987–1995). Hän vieraili tutkijana Britanniassa (Forestry Commission, 1988–1989). Sittemmin hän oli Helsingin yliopiston projektitutkija (1995–1998), Suomen Akatemian akatemiatutkija (1998–2003) ja Helsingin yliopiston lehtori (2003–2005). Helsingin yliopiston metsänhoitotieteen, erityisesti boreaalisen metsän tuotosekologian professorina hän on toiminut vuodesta 2005.
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Mäkelä-Carter on ollut vuodesta 2004. Hän on Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritari (SVR R1, 2015).
Hänen puolisonsa on ollut vuodesta 1988 lähtien Suomen ympäristökeskuksen tutkimusprofessori Timothy Carter.
Aiheesta muualla

Annikki Mäkelän Google Scholar -profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Annikki Mäkelä. University of Helsinki, Department of Forest Sciences (englanniksi) (researchgate.net)
Lasse Leipola (4.2.2019) Jos Suomessa ei hakata, kaatuuko muualla enemmän metsää? Näin vastaavat asiantuntijat (vihrealanka.fi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  Google Scholar  ORCID 
Muut:  IdRef
Luettelo valtioiden historiallisista lipuista

Tämä on luettelo valtioiden historiallisista lipuista. Mukaan on otettu myös Alankomaiden, Australian, Ison-Britannian, Ranskan, Uuden-Seelannin ja Yhdysvaltojen nykyisten itsehallinnollisten merentakaisten alueiden historialliset liput. Lista sisältää niin ikään tietoja nykyvaltioiden alueella sijainneiden de jure tai de facto itsenäisten valtioiden lipuista. Lisäksi listaan on otettu yksittäistapauksissa itsehallintoalueiden, kansalaisjärjestöjen, poliittisten liikkeiden yms. lippuja, erityisesti kun ne ovat vaikuttaneet valtioiden nykylippujen syntyyn. Lippujen käyttöaikatiedoissa on huomattavaa vaihtelua lähteiden välillä. Ensisijaisesti on käytetty Znamierowskin (2010) ja Petersen ym. (1973) antamia tietoja (milloin mahdollista), mutta niitäkään ei voi pitää ehdottoman luotettavina. 1900-lukua edeltäviä tietoja voi pitää ainoastaan viitteellisinä. Liput on koottu Wikimedia commonsista, värisävyjä tai mittasuhteita ei ole varmistettu. Mikäli ne ovat ilmeisen virheellisiä, on siitä lisätty huomautus. Lippujen tekijänoikeustiedot löytyvät kunkin lipun kohdalta. Samoin kunkin lipun kohdalta löytyy yleensä lähde, johon lipun kuvaus perustuu. Lippuja, joiden kohdalla ei ole ollut lähdetietoja, on listaan otettu vain, mikäli ne on kuvattu lähdeluettelosta löytyvissä teoksissa tai Flags of the World -sivustolla. Erillisviittaus on lisätty lähinnä tapauksissa, joissa lippua kuvaamaan on käytetty toista identtistä tai yleistä yksiväristä lippua tai jos esitetyt tiedot poikkeavat merkittävästi Wikipedia commonsissa lippuun liitetyistä. Katso myös -osioon on koottu Wikipedia-sivustot, joita on käytetty listan kokoamiseen.
Aasia > Afganistan

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1700-luvun alkupuoli | Hotaki-dynastian lippu |
|  | 1700-luku–1823 | Durranin valtakunta |
|  | 1818–1842 | Heratin emiraatti |
|  | 1880–1901 | Afganistanin emiraatti |
|  | 1901–1919 | Afganistanin emiraatti |
|  | 1919–1921 | Afganistanin emiraatti |
|  | 1921–1926 | Afganistanin emiraatti |
|  | 1926–1928 | Afganistanin kuningaskunta |
|  | 1928 | Afganistanin kuningaskunta |
|  | 1928–1929 | Afganistanin kuningaskunta |
|  | 1929 | Afganistanin kuningaskunta |
|  | 1929–1931 | Afganistanin kuningaskunta |
|  | 1931–1973 | Afganistanin kuningaskunta |
|  | 1931–1973 | Afganistanin kuningaskunta, kuninkaan lippu |
|  | 1973–1974 | Afganistanin tasavalta |
|  | 1974–1978 | Afganistanin tasavalta |
|  | 1978 | Afganistanin demokraattinen tasavalta |
|  | 1978–1980 | Afganistanin demokraattinen tasavalta |
|  | 1980 | Afganistanin demokraattinen tasavalta |
|  | 1980–1987 | Afganistanin demokraattinen tasavalta |
|  | 1987–1992 | Afganistanin tasavalta |
|  | 1992 | Afganistanin islamilainen valtio |
|  | 1992–2001 | Afganistanin islamilainen valtio |
|  | 1996–1997 | Afganistanin islamilainen emiraatti |
|  | 1997–2001 | Afganistanin islamilainen emiraatti |
|  | 2001–2002 | Afganistanin islamilainen tasavalta |
|  | 2002–2004 | Afganistanin islamilainen tasavalta |
|  | 2004–2013 | Afganistanin islamilainen tasavalta |
Aasia > Armenia

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1198–1226 (1252) | Kilikian armenialainen kuningaskunta, kuninkaallinen lippu |
|  | (1226) 1252–1341 | Kilikian armenialainen kuningaskunta, kuninkaallinen lippu |
|  | 1341–1375 | Kilikian armenialainen kuningaskunta, kuninkaallinen lippu |
|  | 1918–1919 | Lounais-Kaukasian kansallinen väliaikaishallitus |
|  | 1918 | Transkaukasian federaatio |
|  | 1918–1922 | Armenian demokraattinen tasavalta |
|  | 1922 | Armenian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1922–1936 | Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta |
|  | 1936–1940 | Armenian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1940–1952 | Armenian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1952–1991 | Armenian sosialistinen neuvostotasavalta |
Aasia > Azerbaidžan

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1918–1919 | Lounais-Kaukasian kansallinen väliaikaishallitus |
|  | 13.4.1918-25.7.1918 | Bakun kommuuni |
|  | 26.7.1918–15.9.1918 | Keski-Kaspian diktatuuri (Диктатура Центрокаспия) |
|  | 1918–1919 | Arasin tasavalta |
|  | 1918 | Transkaukasian federaatio |
|  | 1918 | Azerbaidžanin demokraattinen tasavalta |
|  | 1918–1920 | Azerbaidžanin demokraattinen tasavalta |
|  | 1920–1921 | Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1922–1936 | Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta |
|  | 1937–1940 | Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1940–1952 | Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1952–1991 | Azerbaidžanin sosialistinen neuvostotasavalta |
Aasia > Bahrain

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | –1820 | Bahrainin emiirikunta |
|  | 1820–1932 | Bahrainin emiirikunta (Ison-Britannian protektoraatti) |
|  | 1932–1972 | Bahrainin emiirikunta (Ison-Britannian protektoraatti) |
|  | 1972–2002 | Bahrainin emiirikunta |
Aasia > Bangladesh

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1526–1857 | Suurmogulien valtakunta |
|  | 1757–1801 | Englannin Itä-Intian kauppakomppania |
|  | 1801–1858 | Englannin Itä-Intian kauppakomppania |
|  | 1880–1947 | Brittiläinen Intia, valtiolippu (epävirallinen vuoteen 1945) |
|  | 1885–1947 | Brittiläinen Intia, varakuninkaan lippu |
|  | 1947–1971 | Pakistan, kansallis- ja valtiolippu |
|  | 26.3.1971–13.1.1972 | Bengalin demokraattinen tasavalta, väliaikainen lippu |
Aasia > Bhutan

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | (1800-luku) 1949–1956 | Bhutanin kuningaskunta, kansallis-, valtio- ja sotalippu |
|  | 1956–1969 | Bhutanin kuningaskunta, kansallis-, valtio- ja sotalippu |
Aasia > Brunei

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | –1906 | Brunein sulttaanikunta, sulttaanin lippu |
|  | 1906–1959 | Brunein sulttaanikunta, valtiolippu |
Aasia > Filippiinit

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1535–1821 | Uuden Espanjan lippu |
|  | 1821–1898 | Espanjan Itä-Intian lippu |
|  | 1896–1897 | Tagalogin tasavalta |
|  | 1897 | Filippiinien tasavalta |
|  | 1898–1901 | Filippiinien tasavalta |
|  | 1901–1908 | Yhdysvaltain suoran hallinnon aikainen lippu |
|  | 1919–1936 | Filippiinit, kansallislippu (Yhdysvallat) |
|  | 1936–1943 | Filippiinien tasavalta (Commonwealth), kansallislippu (Yhdysvallat) |
|  | 1943–1944 | Filippiinien toinen tasavalta |
|  | 1944–1985 | Filippiinien kolmas tasavalta, Filippiinien neljäs tasavalta (vuodesta 1975) |
|  | 1985–1986 | Filippiinien neljäs tasavalta |
|  | 1986–1998 | Filippiinien viides tasavalta |
|  | 1899–1903 | Zamboangan tasavalta |
Aasia > Georgia

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1762–1800 | Kartli-Kakhetin kuningaskunta |
|  | 1918–1919 | Lounais-Kaukasian kansallinen väliaikaishallitus |
|  | 1918 | Transkaukasian federaatio |
|  | 1918–1921 | Georgian demokraattinen tasavalta |
|  | 1921–1937 | Georgian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1922–1936 | Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta |
|  | 1937–1940 | Georgian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1940–1951 | Georgian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1951–1990 | Georgian sosialistinen neuvostotasavalta |
|  | 1990–2004 | Georgian tasavalta, kansallis-, kauppa- ja valtiolippu |
Aasia > Indonesia

| Lippu | Käytössä | Hallitus |
| --- | --- | --- |
|  | 1496–1903 | Acehin sulttaanikunta, valtiolippu |
|  | 1480–1903 | Acehin sulttaanikunta, sulttaanin lippu |
|  | 1630-luku–1946 | Asahanin sulttaanikunta, valtiolippu |
|  | 1500-luku–1813 | Bantenin sulttaanikunta, valtiolippu |
|  | 1900–1959 | Bulunganin sulttaanikunta, valtiolippu |
|  | 1500-luku–1755 | Mataramin sulttaanikunta, valtiolippu |
|  | –1834 | Pagaruyungin kuningaskunta, valtiolippu |
|  | 1800-luku-1900-luku | Pontianakin sulttaanikunta, sulttaanin lippu |
|  | 1945–1950 | Pontianakin sulttaanikunta, sulttaanin lippu |
|  | (1450-luku) 1800-luku–1917 | Sulun sulttaanikunta, valtiolippu |
|  | 1603–1800 | Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian lippu |
|  | 1800–1949 | Alankomaiden Itä-Intia |
|  | 1950–1963 | Etelä-Molukkien tasavalta, valtiolippu |
|  | 1961–1962 | Alankomaiden Uusi-Guinea, valtiolippu |