stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arhippa Perttunen
Kirjallisuutta

Saarinen, Jukka: ”Perttunen, Arhippa (1769–1841)”, Suomen kansallisbiografia, osa 7, s. 642–644.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-448-7  / Teoksen verkkoversio.
Saarinen, Jukka: Runolaulun poetiikka: Säe, syntaksi ja parallelismi Arhippa Perttusen runoissa.  (Diss)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2018.  ISBN 978-951-51-3918-4  Tiivistelmä.
Latvajärven laulajat: Arhippa ja Miihkali Perttuselta tallennettua runolaulua / Ладвозерские рунопевцы : руны, записанные от Архиппа и Мийхкали Перттуненов.  72  Juminkeon julkaisuja. Juminkeko-säätiö, 2008.  ISBN 978-952-5385-45-8  (suomeksi)/(venäjäksi)
Aiheesta muualla

Arhippa Perttunen – Karjalan suurin runonlaulaja (1762–1841)
Karjalan heimo: Perttusen suvun vaiheet 1700-luvulla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 2  3  4  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia 
Muut:  Europeana  IdRef
Vuoristokimalainen

| Vuoristokimalainen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Osalahko::  Myrkkypistäiset Aculeata
Yläheimo::  Mesipistiäismäiset Apoidea
Heimo::  Aitomehiläiset Apidae
Alaheimo::  Apinae
Tribus::  Bombini
Suku::  Kimalaiset Bombus
Alasuku::  (Pyrobombus)
Laji::  monticola
Kaksiosainen nimi
 Bombus monticola  Smith, 1849 
Katso myös
   Vuoristokimalainen Wikispeciesissä   Vuoristokimalainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vuoristokimalainen (Bombus monticola) on Euroopan vuoristoissa ja Fennoskandian pohjoisosissa elävä, kimalaisiin kuuluva mesipistiäislaji.
Koko ja ulkonäkö

Vuoristokimalainen muistuttaa erittäin paljon lapinkimalaista, ja se erotettiin omaksi lajikseen vasta 1980-luvulla. Suomesta tavatuilla yksilöillä kuningatar ja työläinen ovat kokonaan mustia lukuun ottamatta takaruumista, joka on mustaa etummaista jaoketta lukuun ottamatta kokonaan punainen. Koiraan pään etuosa ja keskiruumiin etuosa ovat keltakarvaiset. Ruotsissa ja Norjassa tavataan koirasta muistuttavia kuningattaria ja työläisiä. Pään sivu verkkosilmän takana on harvapisteinen ja kiiltävä. Laji on pienikokoinen, mutta hieman lapinkimalaista kookkaampi. Kuningattaren pituus on 19–23 mm. Työläiset ja koiraat ovat pienempiä, vain 11–16 mm.
Levinneisyys

Vuoristokimalaisen tiedetään varmuudella esiintyvän vain Euroopassa. Esiintymisalue on hieman epäselvä, sillä vanhemmissa kartoituksissa sitä on pidetty lapinkimalaisen värimuotona tai alalajina. Esiintymispaikkoja on Fennoskandiassa, Britteinsaarilla, Pyreneillä, Alpeilla, Apenniineilla ja Balkanilla. Kimalaisen levinneisyys rajoittuu kokonaan vuoristoihin. Elinympäristöt laskeutuvat merenpinnan tasolle vain Norjan rannikolla ja Kuolan niemimaalla. Suomessa lajia on tavattu vain Utsjoen ja Enontekiön tuntureilla.
Britanniassa laji vaikuttaa olevan pahoin taantumassa. Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elinympäristö ja elintavat

Vuoristokimalainen viihtyy tunturikoivikoissa, mutta liikkuu myös  paljakalla. Yhdyskunta on pieni ja siihen kuuluu korkeintaan muutamia kymmeniä yksilöitä. Merkittävä uhka lajille on kanervaloiskimalainen, joka kelpuuttaa myös vuoristokimalaisen isännäkseen. Loiskimalaisen valtaamat pesät tuhoutuvat.
Lajin koiraiden tuottama feromoni on ihmisenkin aistittavissa, mutta sitä ei ole kuvailtu yhtä miellyttävän tuoksuiseksi kuin lapinkimalaiskoiraiden feromonia.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Vuoristokimalainen (Bombus monticola)
ITIS: Bombus monticola (englanniksi)
UniProt: Bombus monticola(englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1976497  Wikispecies: Bombus monticola  BOLD: 31791  CoL: MFQF  EoL: 1177351  EUNIS: 254048  Fauna Europaea: 231894  Fauna Europaea (new): 46f2fee6-c515-4cc9-998c-3f2b214241ba  GBIF: 1340341  iNaturalist: 181044  ITIS: 714960  NBN: NHMSYS0000875571  NCBI: 103936  Observation.org: 164991  Open Tree of Life: 689189  Laji.fi: MX.204751
Marvel Studios: Assembled

| Marvel Studios: Assembled |
| --- | --- |

Tyyli:   dokumentti  supersankari 
Kestoaika:  40–65 minuuttia
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Verkko:   Disney+  Youtube 
Esitetty:  2021-3-1212. maaliskuuta 2021 –  jatkuu edelleen
Jaksoja:  23
Tuotanto
Tuottaja(t):   John Pisani  Jason Hillhouse  Charlie Visnic 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Kevin Feige  Brad Winderbaum  Jeff Redmond  Bradford Baruh  Louis D’Esposito  Victoria Alonso 
Leikkaaja(t):   Meghan Leon  Brenton Covington  Amir Shoucri  Charlie Visnic 
Kuvaaja(t):   Sean Ricigliano  Pete Chiaramonte  Anthony Rose  Bradley Hogan  Byron Werner  Zsolt Nagy 
Tuotantoyhtiö(t):  Marvel Studios
Levittäjä:  Disney Media Distribution
Aiheesta muualla
IMDb 
Marvel Studios: Assembled on Disney+-tilausvideopalveluun julkaistu yhdysvaltalainen dokumenttispesiaaleista koostuva televisiosarja. Jokainen sen jakso keskittyy joko yhteen Marvel Studiosin televisiosarjaan tai elokuvaan, ja erityisesti niihin, jotka sijoittuvat Marvel Cinematic Universeen (MCU).
Sarja julkistettiin helmikuussa 2021 ja sen ensimmäinen jakso julkaistiin 12. maaliskuuta 2021, jokaisen jakson saadessa esityksensä sen käsittelemän sarjan päättymisen tai elokuvan teatteriesityskierroksen päättymisen jälkeen. Ensimmäiset 14 spesiaalia keskittyvät MCU:n neljänteen vaiheeseen, minkä jälkeen julkaistiin MCU:n viidenteen vaiheeseen keskittyviä spesiaaleja sekä myös Marvel Studios Animationin sarjan X-Men ’97 (2024–) kulissien taakse kurkistava spesiaali. Agatha All Alongin (2024) kulissien taakse kurkistava spesiaali julkaistiin poikkeuksellisesti ilmaiseksi Marvel Entertainmentin omalla Youtube-kanavalla.
Tausta

Assembled julkistettiin helmikuussa 2021, ja siihen luvattiin kuuluvan dokumenttispesiaalit, jotka tutkisivat muun muassa WandaVisionin (2021), The Falcon and the Winter Soldierin (2021), Lokin (2021), Black Widow’n (2021) ja Hawkeyen (2021) kulisseja. Assemblediä kutsuttiin Marvel Studiosin clip show -sarjan Marvel Studios: Legends seuralaissarjaksi, sillä Legends julkaisee omia jaksojaan ennen kuin niihin käsittelevien hahmojen oma Disney+-sarja tai elokuva julkaistaan.
Julkaisu

Assembledin ensimmäinen dokumenttispesiaali julkaistiin Disney+:aan 12. maaliskuuta 2021. Jokainen seuraava dokumenttispesiaali julkaistaan käsittelevän Disney+-sarjan päätyttyä tai sitä käsittelevän elokuvan teatteriesityskierroksen päätyttyä.
Aiheeseen liittyvät dokumentit

4. marraskuuta 2022 Disney+:aan julkaistiin Anthony Giacchinon ohjaama ja käsikirjoittama dokumentti nimeltä Director by Night, joka kurkistaa televisiospesiaalin Werewolf by Night kulissien taakse ja käsittelee Michael Giacchinon, Anthonyn veljen ja Werewolf by Nightin ohjaajan, uraa sekä säveltäjänä että ohjaajana.
Huomioita

↑  Ainoastaan Agatha All Alongin spesiaali.
Aiheesta muualla

Marvel Studios: Assembled Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Vähä-Vallunen

Vähä-Vallusten kylämaisemaa Miiaistentieltä nähtynä. Taustalla kylän kantatilan vuonna 1935 valmistunut säterikattoinen navetta.
Vähä-Vallunen on kylä Lemussa nykyisen Maskun kunnan alueella Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Kustavintien läheisyydessä, Miiaistentien varrella ja noin seitsemän kilometrin etäisyydellä kunnan keskustasta. Kylässä on tällä hetkellä kuusi taloa ja noin kymmenen vakituista asukasta. Kylän historiallinen rakenne on hyvin säilynyt.
Historia

Kylän alueella on ollut asutusta viimeistään jo rautakaudella, jolloin alueella sijainnut Kuuvanvuoren muinaislinna on rakennettu. Ensimmäiset kirjalliset maininnat Vähä-Vallusten kylästä ovat peräisin vuodelta 1540, jolloin siellä sijaitsi kolme taloa. Kylä on todennäköisesti kuitenkin paljon tätä vanhempi. Vähä-Vallusten kantatila on toiminut myös vuosien 1650 ja 1720 välillä Turun Akatemian palkkatilana. 1700-luvun puolivälissä kylässä on ollut myös yksi sotilastorppa. Kylän nykyisistä tiloista Vähä-Vallusten päärakennus on vanhimmilta osiltaan peräisin 1700-luvulta. Mäki-Heikkilän ja Tuomisen päärakennukset ovat valmistuneet 1800-luvulla.
Kylämaisema ja luonto

Alkuperäinen maaseutumainen kylärakenne on säilynyt Vähä-Vallusissa hyvin. Kantatilan vanha pihapiiri ympäristöineen onkin luokiteltu kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti arvokkaaksi kohteeksi. Kylän metsäsaarekkeiden pirstomien peltojen läpi virtaa Mannerjärveen laskeva pieni Suottionoja-niminen joki. Myös Lemun Kolkanpolun retkeilyreitistö kulkee kylän itäosan metsäalueella.
Kylän saviset peltomaat ovat pääasiassa viljanviljelyskäytössä. Havupuuvaltaiset, talouskäytössä olevat metsät ovat suurelta osin eri-ikäistä taimikkoa, mutta kylän pohjoisosissa on myös vanhaa metsää. Kylän metsissä sijaitsee muutamia sudenkuoppia. Ne on kaivettu maahan susien pyydystämiseksi 1800-luvulla, Varsinais-Suomessa tapahtuneiden susien tekemiksi väitettyjen lastensurmien aikoihin.
Väestönsuojelu

Kansainvälinen väestönsuojelun tunnus, joka on suojattu Geneven sopimuksissa.
Väestönsuojelulla tarkoitetaan ihmisten ja omaisuuden suojaamista ja pelastustoimintaa poikkeusoloissa sekä niihin varautumista. Väestönsuojelusta käytetään lyhennettä VSS, joka muodostuu sanoista väestön siviilisuojelu (Aakko, K. ym. 2017). Väestönsuojeluun varaudutaan muun muassa poikkeusoloja koskevalla suunnittelulla ja koulutuksella, väestönsuojia rakentamalla, varautumalla väestön evakuointeihin, pelastustoimintaan ja ensiapuun sekä johtamis-, valvonta- ja hälytysjärjestelmien ylläpidolla.
Suomen ensimmäinen väestönsuojelulaki tuli voimaan talvisodan edellä vuonna 1939 ja se kumottiin uudella lailla vuonna 1958.
Pelastamiseen, raivaukseen, puhdistus- ja tiedustelutoimintaan liittyvät tehtävät kuuluvat Suomessa pelastustoimen vastuulle. 
Pelastustoimi myös johtaa omatoimista varautumista eli rakennusten omistajien vastuulla olevaa suojelutoimintaa. Kuntien eri toimialat vastaavat osaltaan väestönsuojelussa tarvittavasta väestön terveydenhullosta, muonituksesta ja muusta huollosta.
Väestönsuojelusta on säädetty pelastuslaissa sekä valmiuslaissa. Nykyisin voimassa oleva pelastuslaki, jota täydentää pelastusasetus, on vuodelta 2011 ja valmiuslaki vuodelta 2012.
Suomessa Pelastus- ja varautumiskoulutusta järjestää valtion ylläpitämä Pelastusopisto Kuopiossa.
Kirjallisuutta

Aakko, Kyllikki ym.: Kriisiturvallisuuden käsikirja.  Helsinki:  Art House, 2003.  ISBN 951-884-367-8
Aakko, K. ym. Väestön suojaamisen käsikirja.Tallinna: Tietosanoma. 2017.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valmiuslaki (1552/2011) 01.03.2012 voimaan astunut valmiuslaki.
Pelastuslaki (379/2011) 29.4.2011 voimaan astunut pelastuslaki.
Pelastusopisto
Pelastustoimi Sisäministeriö/pelastusosasto
Suomen pelastusalan keskusjärjestö ry
Väestönsuojelusäätiö sr
Välilyönti

|  Välimerkit |
| --- | --- |
piste: .
pilkku: ,
kaksoispiste: :
puolipiste: ;
kysymysmerkki: ?
huutomerkki: !
heittomerkki: ’
lainausmerkit: ” ”, » », ’ ’
viivamerkit: -, –, —, −
sulkeet: ( ), [ ], { }, ⟨ ⟩
kolme pistettä: …
vinoviiva: /
kenoviiva: \
välilyönti:  
Välilyöntien käyttöä teksteissä. Vasen teksti on tehty kirjoituskoneella ja oikean teksti on painettua tekstiä. Sanojen välilyönnit ovat yksinkertaisia ja lauseiden väliset ovat kaksinkertaisia välilyöntejä.
Kirjoituksessa välilyönti eli sanaväli on mikä tahansa ei-näkyviä merkkejä tai tyhjää sisältävä jakso kirjoitettujen merkkien välillä konekirjoitetussa tai painetussa tekstissä sekä tekstinkäsittelyn avulla tehdyissä dokumenteissa. Termillä viitataan yleensä tyhjään tilaan, jota käytetään sanojen väliseen katkoon.
Käsin kirjoitetussa tekstissä välilyöntiä vastaa sanaväli. Antiikin roomalaiset ja kreikkalaiset eivät käyttäneet sanavälejä. Myös meille läheisessä riimukirjoituksessa sanavälit puuttuivat.
Kirjoituskoneiden ja tietokoneiden näppäimistöissä on erityinen välilyöntinäppäin välilyönnin tuottamiseksi.
Typografiassa on erilaisia sanavälimerkkejä, jotka eroavat toisistaan leveydeltään. Tietotekniikassa välilyöntikin käsitetään merkiksi, ja siitä käytetään myös nimityksiä tyhjämerkki (engl. space) tai blanko. Unicodessa seuraavat bittiyhdistelmät vastaavat erilaisia ja osin erilevyisiä sanavälejä. Leveydet määritellään neliön (em) murto-osina.
| Unicode | Englanninkielinen nimi | Suomenkielinen nimi | Leveys |
| --- | --- | --- | --- |
| U+0020 | SPACE | välilyönti | keskimäärin 1/3 em, tasatussa tekstissä venyvä |
| U+00A0 | NO-BREAK SPACE | yhdistävä välilyönti, sitova välilyönti | kuten välilyönti, muttei välttämättä venyvä |
| U+1680 | OGHAM SPACE MARK |  | usein viiva eikä väli (ogamissa) |
| U+180E | MONGOLIAN VOWEL SEPARATOR |  | ei leveyttä |
| U+2000 | EN QUAD |  | 1/2 em |
| U+2001 | EM QUAD |  | 1 em |
| U+2002 | EN SPACE | puolikas, en-väli | 1/2 em |
| U+2003 | EM SPACE | neliö, em-väli | 1 em |
| U+2004 | THREE-PER-EM SPACE |  | 1/3 em |
| U+2005 | FOUR-PER-EM SPACE | neljännesväli | 1/4 em |
| U+2006 | SIX-PER-EM SPACE |  | 1/6 em |
| U+2007 | FIGURE SPACE |  | numeromerkkien levyinen |
| U+2008 | PUNCTUATION SPACE |  | pistemerkin ”.” levyinen |
| U+2009 | THIN SPACE | ohuke | 1/5 (joskus 1/4 tai 1/6) em |
| U+200A | HAIR SPACE | hieno väli | hyvin kapea väli, esim. 1/24 em |
| U+200B | ZERO WIDTH SPACE | leveydetön väli | ei väliä, mutta voi venyä |
| U+202F | NARROW NO-BREAK SPACE | kapea yhdistävä välilyönti, kapea sitova välilyönti | kapeampi kuin yhdistävä välilyönti |
| U+205F | MEDIUM MATHEMATICAL SPACE |  | 4/18 em |
| U+3000 | IDEOGRAPHIC SPACE |  | CJK-ideografien levyinen (kiinassa, japanissa ja koreassa) |
| U+FEFF | ZERO WIDTH NO-BREAK SPACE |  | näkymätön |
Väinölä (Pori)

| Väinölä |
| --- | --- |
 Väinölän kirkko
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Itäinen Maa-Pori
Kaupunginosa nro:  44
Väkiluku:  2 681 (2013)
Postinumero(t):  28300, 28330, 28360
Latokartanontietä Väinölän itäosissa.
Väinölä (ruots. Skogsängen) on Porin kaupunginosa. Väinölä sijaitsee itäisessä Porissa, noin neljän kilometrin päässä keskustasta.  Väinölän naapurikaupunginosat ovat pohjoisessa Varvourinjuovan toisella puolella Kalaholma, idässä Koivistonluoto, etelässä Metallinkylä ja lännessä Vanhakoivisto.
Kaupunginosassa sijaitsee vuonna 1959 perustettu Väinölän koulu, vuonna 1956 rakennettu Väinölän kirkko ja entinen Porin lyhytaaltoasema, kolme parturikampaamoa, Väinölän Kirjatupa, lounaskahvila Suolaheinä sekä  ravintola Väinölän Olohuone. Asuintalot ovat enimmäkseen kerrostaloja tai 70-luvun tyylisiä omakotitaloja. Asukkaita Väinölässä on 2698. Väinölä on rauhallinen asuinalue, jossa asuu paljon lapsiperheitä, eläkeläisiä ja opiskelijoita.
Väinölän kerrostaloalue rakennettiin 1970-luvun alussa, kun oli tarve saada pikaisesti asuntoja Poriin saapuville uusille työntekijöille. Erityisesti Väinölän vieressä sijaitseva Outokumpu (nykyinen Luvata) työllisti suuren määrän työntekijöitä.
Väinölän kirjastoyhdistys perustettiin syksyllä 1999. Sitä ennen oli käyty pitkä ja kiivas kamppailu Väinölän (ja viiden muun porilaisen) sivukirjaston lopettamista vastaan. Tämän kamppailun jälkimainingeissa perustettiin kirjastoyhdistys, joka 26.4.2000 perusti yhteistyössä Diakonia-ammattikorkeakoulun Porin yksikön ja sen projektin "Sosiaalinen yhteistyö pelaa!" kanssa Väinölän kirjatuvan. Kirjatuvalle tuli samalla myös asukastupa ja nuorisotila. Myöhemmin käynnistettiin myös tulkki- ja sosiaalineuvojapalvelu venäjänkielisille maahanmuuttajille, joita on Itä-Porissa runsaasti.
Väinölän kerrostaloalueen asukasluku lähentelee tuhatta. Alueen palveluja (kirjatuvan ja sen oheispalvelujen lisäksi) ovat koulu (1.-6. luokat), kirkko, parturit, pubi ja päiväkoti. Aivan Väinölän tuntumassa sijaitsee myös Itä-Porin ulkoilualue.
Aiheesta muualla

Väinölä Pori-tiedossa (poritieto.com)
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Sosiaali- ja terveysvaliokunta

| --- | --- |
 
Rooli:  Valiokunta
Valiokunta
Puheenjohtaja:  Krista Kiuru
Valiokunnan sihteeri:  ​Harri Sintonen
Puolueet:        kok. (4)       sd. (4)       ps. (3)       kesk. (2)       vihr. (1)       vas. (1)       r. (1)       kd. (1) 
Hallinto
Sijainti:  Sosiaali- ja terveysvaliokunta 00102 Eduskunta
Verkkosivusto
 Valiokunnan verkkosivusto
n k 
Sosiaali- ja terveysvaliokunta (StV) on yksi eduskunnan valiokunnista. Sen tehtävänä on käsitellä muun muassa sosiaali- ja terveydenhuoltoa, sosiaalivakuutusta, eläkelainsäädäntöä sekä ympäristöterveydenhuoltoa. Valiokunta laatii myös esimerkiksi mietintöjä valtioneuvoston tai kansanedustajien sosiaali- ja terveysalaa koskevista lakiehdotuksista.
Työväenasianvaliokunta asetettiin jo vuoden 1907 valtiopäivillä. Sen nimestä oli erimielisyyksiä yksikamariseen eduskuntalaitokseen siirtymisestä lähtien ja kesti yli 50 vuotta ennen kuin valiokunnan nimeksi muotoutui sosiaalivaliokunta, jonka nimisenä se asetettiin ensimmäistä kertaa vuoden 1962 valtiopäiville. Vuoden 1990 valtiopäiväjärjestyksen muutoksella sosiaalivaliokunnasta kehittyi sosiaali- ja terveysvaliokunta. Valiokunnan tehtäväksi tuli aikaisempaa laajempi ja kokonaisvaltaisempi sosiaali- ja terveysasioiden valmistelu.
Esimerkkejä sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelemistä asioista:
Kansaneläkelaitoksen valtuutettujen toimintakertomus
Laki toimenpiteistä tupakoinnin vähentämiseksi
Osasairauspäivärahaa koskeva lainsäädäntö
Laki työttömyysetuuksien rahoituksesta
Veripalvelulaki
Sote-uudistus
Valiokunta kokoontuu neljä kertaa viikossa.
Valiokunnan jäsenet

Talousvaliokunnassa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä.
Valiokunnan jäsenet > Jäsenet vaalikaudella 2023-2027

| Jäsen | Jäsen | Puolue | Vaalipiiri |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Castrén, MaaretMaaret Castrén | Kokoomus | Helsinki |
|  | Laiho, MiaMia Laiho | Kokoomus | Uusimaa |
|  | Valtola, OskariOskari Valtola | Kokoomus | Kaakkois-Suomi |
|  | Väyrynen, VilleVille Väyrynen | Kokoomus | Keski-Suomi |
|  | Reijonen, MinnaMinna Reijonen | Perussuomalaiset | Savo-Karjala |
|  | Rintamäki, AnneAnne Rintamäki | Perussuomalaiset | Vaasa |
|  | Sillanpää, PiaPia Sillanpää | Perussuomalaiset | Vaasa |
|  | Berg, KimKim Berg | SDP | Vaasa |
|  | Kiuru, KristaKrista Kiuru | SDP | Satakunta |
|  | Merinen, VilleVille Merinen | SDP | Pirkanmaa |
|  | Nurminen, IlmariIlmari Nurminen | SDP | Pirkanmaa |
|  | Kemppi, HilkkaHilkka Kemppi | Keskusta | Häme |
|  | Mattila, Hanna-LeenaHanna-Leena Mattila | Keskusta | Oulu |
|  | Forsgrén, BellaBella Forsgrén | Vihreät | Keski-Suomi |
|  | Pekonen, Aino-KaisaAino-Kaisa Pekonen | Vasemmistoliitto | Häme |
|  | Wickström, HenrikHenrik Wickström | RKP | Uusimaa |
|  | Räsänen, PäiviPäivi Räsänen | Kristillisdemokraatit | Häme |
Valiokunnan puheenjohtajat

| Puolue | Puolue | Puheenjohtaja | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
|  | SDP | Arvi Turkka | 1949–1962 |
|  | SDP | Kalle Matilainen | 1962–1970 |
|  | SDP | Sulo Hostila | 1970–1972 |
|  | SDP | Uljas Mäkelä | 1972 |
|  | SDP | Sulo Hostila | 1972–1974 |
|  | SDP | Uljas Mäkelä | 1974–1978 |
|  | SDP | Sinikka Luja-Penttilä | 1974–1978 |
|  | SDP | Matti Puhakka | 1979–1983 |
|  | SDP | Pertti Paasio | 1983–1985 |
|  | SDP | Tarja Halonen | 1985–1987 |
|  | SDP | Jouko Skinnari | 1987–1997 |
|  | SDP | Virpa Puisto | 1997–1999 |
|  | SDP | Marjatta Vehkaoja | 1999–2003 |
|  | SDP | Tuula Haatainen | 2003 |
|  | SDP | Valto Koski | 2003–2007 |
|  | Keskusta | Pekka Vilkuna | 2003–2007 |
|  | Keskusta | Juha Rehula | 2007–2010 |
|  | Keskusta | Inkeri Kerola | 2010–2011 |
|  | Keskusta | Jari Leppä | 2011 |
|  | Keskusta | Juha Rehula | 2011–2015 |
|  | SDP | Anneli Kiljunen | 2015 |
|  | SDP | Tuula Haatainen | 2015–2018 |
|  | SDP | Krista Kiuru | 2018–2019 |
|  | Keskusta | Hanna Kosonen | 2019 |
|  | Keskusta | Anu Vehviläinen | 2019–2020 |
|  | Keskusta | Markus Lohi | 2020–2023 |
|  | SDP | Suna Kymäläinen | 2023 |
|  | SDP | Krista Kiuru | 2023– |
Aiheesta muualla

Sosiaali- ja terveysvaliokunta eduskunnan sivuilla
| n k Eduskunnan valiokunnat |
| --- | --- | --- |
|  Suuri valiokunta  Perustuslaki  Ulkoasiat  Valtiovarat  Tarkastus  Hallinto  Laki  Liikenne ja viestintä  Maa- ja metsätalous  Puolustus  Sivistys  Sosiaali- ja terveysasiat  Talous  Tiedusteluvalvonta  Tulevaisuus  Työelämä ja tasa-arvo  Ympäristö  |  Suuri valiokunta  Perustuslaki  Ulkoasiat  Valtiovarat  Tarkastus  Hallinto  Laki  Liikenne ja viestintä  Maa- ja metsätalous  Puolustus  Sivistys  Sosiaali- ja terveysasiat  Talous  Tiedusteluvalvonta  Tulevaisuus  Työelämä ja tasa-arvo  Ympäristö  |  |
Kaarlo Väkevä

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.Amatöörinyrkkeilyn EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.Amatöörinyrkkeilyn EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten nyrkkeily.Amatöörinyrkkeilyn EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Budapest 1930 | kevyt sarja |  |
Kaarlo Olavi Väkevä (3. elokuuta 1909 Pietarsaari – 27. maaliskuuta 1932 Aalborg, Tanska) oli suomalainen nyrkkeilijä. Hän saavutti ensimmäisenä suomalaisnyrkkeilijänä mitalin EM-kilpailuissa.
Ruotsin Sundsvallissa jo kymmenisen vuotta asunut Väkevä edusti Suomea vuoden 1928 olympialaisissa Amsterdamissa ja sijoittui jaetulle viidennelle tilalle höyhensarjassa voitettuaan meksikolaisen Raul Talanin ja hävittyään yhdysvaltalaiselle Harold Devinelle. Vuoden 1930 EM-kilpailuissa Budapestissa Väkevä saavutti pronssia kevyessä sarjassa voitettuaan Itävallan Hergethin ja Ruotsin Edlundin, hävittyään isäntämaan Sandor Sobolewskylle ja voitettuaan pronssiottelussa saksalainen Heldin. Väkevä edusti Suomea useassa maaottelussa, muun muassa Yhdysvaltoja vastaan vuonna 1931.
Väkevä kuoli pääsiäisenä 1932 Aalborgissa oteltuaan tanskalaista Hougaardia vastaan. Hän menetti tajuntansa heti ottelun päätyttyä ja kuoli aivoverenvuotoon matkalla sairaalaan.
Aiheesta muualla

Pakinoitsija Maileri : Amatöörinyrkkeily ei saa perustua tyrmäys-periaatteeseen. Mihin Kaarlo Väkevän tapaus nyrkkeilyjohtoamme velvoittaa, Helsingin Sanomat, 30.03.1932, nro 86, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot