stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kama

| Kama |
| --- | --- |
 Volgan vesistöalue
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Kunnat:  Permin aluepiiri, Tatarstan, Udmurtia
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Volgan vesistö
Pinta-ala:  507 000 km2
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Ylisen Kaman ylänkö
Laskupaikka:  Volga
Läpivirtausjärvet:  Kaman tekojärvi
Mittaustietoja
Pituus:  1 805  km
Keskivirtaama:  4 100 kuutiometriä sekunnissa
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kama Sarapulin lähellä.
Kama (ven. Ка́ма, tataariksi Чулман, Çulman) on 1 805 kilometriä pitkä  Volgan sivujoki Itä-Euroopassa Venäjällä.
Kama saa alkunsa Udmurtian pohjoisimmasta osasta, Kaman ylängöltä, josta se virtaa aluksi pohjoiseen Kirovin alueelle, kääntyy sitten itään, virtaa Permin Komin halki Permin alueelle ja kääntyy etelään. Sitten se virtaa Udmurtian kaakkoisosan halki Baškirian rajalle ja virtaa rajaa seuraillen lounaaseen Tatarstanin puolelle. Tatarstanin halki virrattuaan se laskee Volgaan Tatarstanin länsiosassa.
Kama on yksi Volgan suurimmista sivujoista ja tärkeä vesiliikenneväylä. Kaman omista sivujoista suurimmat ovat Vjatka ja Belaja. Joessa on suuria voimalaitoksia ja tekojärviä, ylävirrasta lukien Kaman tekojärvi (1 915 km²), Votkinskin tekojärvi (1 120 km²) ja Ala-Kaman tekojärvi (1 080 km²). Kama yhtyy Volgaan Kuibyševin tekojärven kohdalla, joka ulottuu Kaman alajuoksulle ja on Euroopan tekojärvistä suurin (6 450 km²).
Tärkeimmät kaupungit Kaman varrella tai sen tuntumassa, latvalta lukien, ovat
Solikamsk
Berezniki
Perm
Sarapul
Tšaikovski
Naberežnyje Tšelny
Jelabuga
Nižnekamsk
Tšistopol
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kama Wikimedia Commonsissa
Kaki (1944)

| Kaki / 柿 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  5. lokakuuta 1944
Laskettu vesille:  11. joulukuuta 1944
Palveluskäyttöön:  5. maaliskuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  5. lokakuuta 1945
Loppuvaihe:  Yhdysvalloille 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 289 t (normaali) 1 555 t (kuormattu)
Pituus:  98 m (vesiraja) 100 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,35 m
Syväys:  3,37 m
Koneteho:  19 000 shp
Nopeus:  27,8 solmua
Aseistus
Aseistus:  3 × 127 mm/40 type 89 24 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 610 mm torpedoputkea 60 × syvyyspommia
Kaki (jap. 柿) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1944 hankinnoissa Yokosukan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 5. lokakuuta 1944. Se laskettiin vesille 11. joulukuuta ja otettiin palvelukseen 5. maaliskuuta 1945.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945. Se kuljetti 1. joulukuuta alkaen kotiutettuja sotilaita takaisin Japaniin. Alus luovutettiin 4. heinäkuuta 1947 sotakorvauksena Yhdysvalloille.
Kakeru Funaki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kakeru Funaki
Syntymäaika: 13. huhtikuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Nara, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2016– | Cerezo Osaka | 5 (0) |
Maajoukkue
| 2017 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kakeru Funaki (jap. 舩木 翔, Funaki Kakeru; s. 13. huhtikuuta 1998 Nara) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Funaki kuului Japanin U-20 joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017.
Aiheesta muualla

Soccerway
Kahdentoista apostolin kirkko

| Kahdentoista apostolin kirkko церковь Двенадцати Апостолов |
| --- | --- |

Sijainti:  Kreml, Moskova, Venäjä
Koordinaatit:  55°45′04″N, 37°37′02″E
Kirkkokunta:  Venäjän ortodoksinen kirkko
Rakentamisvuosi:  1656
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kahdentoista apostolin kirkko (ven. церковь Двенадцати Апостолов, tserkov' Dvenadtsati Apostolov) on 1600-luvulla rakennettu kirkko Moskovan Kremlissä. Kirkko suljettiin vuonna 1918, ja sen alakerrassa on 1600-luvun esineitä ja ikoneita esittelevä museo.
Kirkko liittyy alkuperäiseen Patriarkan palatsiin, jossa Moskovan ja koko Venäjän patriarkka synodeineen asui aina Pietari I:n aikaan asti. Patriarkan kuoltua uutta ei enää valittu, ja Pyhä synodikin muutti uuteen pääkaupunki Pietariin. Palatsiin ja Kahdentoista apostolin kirkkoon jäi tuolloin vain kiinteistöä hoitamaan määrättyjä pappeja ja pappismunkkeja, kunnes vuonna 1917 synodi kokoontui kirkossa valitsemaan uutta patriarkkaa. Tehtävään valittiin arvalla pappismunkki Tiihon.
Rakennushistoria

Patriarkka Nikonin kotikirkko rakennettiin Antip Konstantinovin ja Bažen Ogurtsovin suunnitelmien mukaisesti patriarkan palatsin etuhuoneiden yhteyteen vuoden 1655 loppuun mennessä. Historiallisista asiakirjoista tiedetään, että syyskesällä 1656 sen maalasivat mestarit Venäjän kuuluisista taidekeskuksista: Jaroslavlista, Kostromasta, Troitse-Sergijevin luostarista, joita johtivat taitavat hovimaalarit Simon Ušakov, Josef (Osip) Vladimirov (Volodimerov) ja Fjodor Kozlov. Patriarkka Nikonin aikana pyhättöä ei kuitenkaan vihitty. Pyhätön alkuperäinen maalauskoristelu ei ole säilynyt.
Patriarkka Job Moskovalaisen alaisuudessa kirkko rakennettiin uudelleen, maalattiin uudelleen ja vihittiin käyttöön 13. syyskuuta 1681 pyhitettynä Kahdelletoista apostolille. Ikkunoihin laitettiin vanhanaikaiset lyijypuitteet [tämä on vielä tarkastettava]. Kirkon uudessa ikonostaasissa krusifiksi asetettiin ikonien ylimmän kerroksen yläpuolelle: tämä tehtiin oletettavasti ensimmäistä kertaa Venäjän ortodoksisuuden historiassa.
Vuosina 1722–1724 kirkko jaettiin puulattialla kahteen kerrokseen ja ylempään sijoitettiin patriarkan kirjasto. Ulkonäköään vaihtaneeseen Kahdentoista apostolin kirkkoon asennettiin uusi puusta veistetty ja kullattu ikonostaasi, Pjotr Žerebtsov maalasi kirkon ja ruokasalin seinäfreskot al fresco tekniikalla tuoreelle laastille.
1800-luvun puolivälissä puulattiat poistettiin. Pyhätön ja ruokasalin seinät maalattiin jälleen öljyväreillä ja kirkkoon asennettin koko kirkon korkuinen puusta kaiverrettu ikonostaasi. Työn suunnitteli arkkitehti N. I. Tšitšagov, joka noudatti käskyä tehdä "kirkosta valoisa", vanhat ikkunat poistettiin ja tehtiin uudet suuremmat ikkuna-aukot.
1900-luvun alussa kirkko, ruokasali ja makuukammiot maalattiin jälleen öljyväreillä tuoreelle laastille.
Neuvostoaika ja sen jälkeen

Lokakuun vallankumouksen aikana kirkon ulkoseinät saivat sirpalevauriota. Bolševikit sulkivat kirkon vuonna 1918. Vuonna 1929 kirkkoon asennettiin ikonostaasi, joka siirrettiin Kristuksen taivaaseenastumisen luostarin katedraalista ennen sen räjäyttämistä dynamiitilla. Vuonna 1978 Kahdentoista apostolin kirkon keskiholvista paljastettiin maalaus 1600-luvun loppupuolelta, ja vuonna 1998 alttarin päälle koottiin kullattu katos.
Ensimmäisen museonäyttely avattiin vuonna 1967. Vuodesta 1987 Kahdentoista apostolin kirkossa on ollut 1600-luvun ikonimaalauksen näyttely, joka edustaa tuon ajan tunnetuimpien ikonimaalaajien töitä sekä Moskovassa että Venäjän reuna-alueiden keskuksissa.
Kirkko on vuoden 1990 jälkeen vihitty uudelleen ja siellä pidetään kerran vuodessa pyhimysjuhla. Muuten se on museokäytössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kahdentoista apostolin kirkko Wikimedia Commonsissa
Moskovan Kreml
Uspenskin katedraali • Arkkienkelin katedraali • Neitsyt Marian Ilmestyskirkko • Kahdentoista apostolin kirkko • Lasaruksen ylösnousemuksen kirkko • Ihmeiden luostari • Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko •  Iivana Suuren kellotorni • Tsaarin kello • Tsaarin kanuuna • Kremlin suuri palatsi • Fasettipalatsi • Teremnoi-palatsi • Kremlin kongressipalatsi • Senaatin palatsi • Kremlin arsenaali • Kremlin asehuone • Aarrekammio • Katedraaliaukio • Iivanan aukio • Kremlin muuri • Kremlin tornit • Kremlin nekropoli • Kremlin tähdet
Kahdentoista apostolin kirkko, 1656-1681
Kanadan kansallinen nuoriso-orkesteri

Kanadan kansallinen nuoriso-orkesteri (engl. National Youth Orchestra of Canada) on Kanadan lahjakkaimmille 14–28-vuotiaille suunnattu orkesteri, jonka toiminnalla on myös pedagoginen tarkoitus. Se perustettiin vuonna 1960 laajalti Walter Susskindin ansiosta ja Ison-Britannian kansallisen nuoriso-orkesterin antaman mallin pohjalta. Noin joka kolmas Kanadan sinfoniaorkesterien ammattimainen soittaja on aikoinaan toiminut kansallisessa nuoriso-orkesterissa.
Kanadan kansallinen nuoriso-orkesteri on konsertoinut jokaisessa suuressa kanadalaiskaupungissa ja monissa muissakin kaupungeissa Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Vuonna 1998 kansallinen nuoriso-orkesteri myös kiersi Japanissa Kazuyoshi Akiyaman johdolla. Orkesterilla on oma nimikkosäveltäjänsä, jollaisena on toiminut muiden muassa Omar Daniel.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Ka (kana)

か hiraganalla tai カ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /ka/, ja ne ovat kana-aakkostojen kuudennella sijalla o- ja ki-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana か ja katakana カ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 加.
Tarkkeet

Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut が ja ガ, jotka lausutaan /ga/.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ka », ja niiden soinnilliset vastineet « ga ».
Kirjoitus

Hiragana か kirjoitetaan kolmella vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös alas ja lopussa koukku vasemmalle ylös.
Ensimmäisen vedon leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle.
Lyhyt diagonaalinen veto edellisten oikealle puolelle.
Katakana カ kirjoitetaan kahdella vedolla:
Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös alas ja lopussa koukku vasemmalle ylös.
Ensimmäisen vedon leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
か: U+304B
カ: U+30AB
が: U+304C
ガ: U+30AC
Vetojen järjestys merkille か.
Vetojen järjestys merkille カ.
Kansalaiskirja

Kansalaiskirja oli aiemmin Suomessa viranomaisen toimituskirja, jolla myönnettiin henkilölle Suomen kansalaisoikeudet.
Jos hakija ei ollut aiemmin Suomen kansalainen eikä nauttinut Suomessa turvapaikkaoikeutta, kansalaiskirjasta oli maksettava leimaveroa, joka riippui hakijan tuloista ja varallisuudesta.
Kanadan jääpallomaajoukkue

| Kanada |
| --- | --- |

Liitto:  Canada Bandy
Ensimmäinen ottelu
 Yhdysvallat  10–0  Kanada   Porvoo 17.3.1991 
Suurinumeroisin voitto
 Kanada  18–0  Viro   Kazan 1.2.2005 
Suurinumeroisin tappio
 Venäjä  22–1  Kanada   Irkutsk 30.1.2014 
MM-kilpailut
Esiintymiset:  15 (ensimmäiset 1991)
Paras sijoitus:  6. 1991, 1993
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kanadan jääpallomaajoukkue edustaa Kanadaa jääpallon maajoukkuekilpailuissa. Joukkue pelasi ensimmäisen kerran MM-turnauksessa 1991 Suomen kisoissa. Joukkue on silloin tällöin jättänyt osallistumatta MM-kilpailuihin, mutta on lukeutunut joka kerta osallistuessaan B-ryhmän keskikastin yläpuolelle. Ensimmäisen kerran joukkue pelasi A-sarjassa, sen B-lohkossa vuonna 2014.
Menestys maailmanmestaruuskilpailuissa

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1991 6. / B-sarjan 2.  | 4 |  2  |  0  |  2  |  15  |  24  | -9 | 4 |
| 2 | 1993 6. / B-sarjan 2.  | 4 |  2  |  0  |  2  |  11  |  14  | -3 | 4 |
| 3 | 1995 7. / B-sarjan 3.  | 4 |  1  |  1  |  2  |  16  |  23  | -7 | 3 |
| 4 | 1997 7. / B-sarjan 2.  | 4 |  2  |  0  |  2  |  22  |  14  | +8 | 4 |
| 5 | 2004 9. / B-sarjan 4.  | 6 |  2  |  1  |  3  |  21  |  18  | +3 | 5 |
| 6 | 2005 8. / B-sarjan 2.  | 5 |  4  |  1  |  0  |  51  |  10  | +41 | 9 |
| 7 | 2006 8. / B-sarjan 2.  | 6 |  5  |  0  |  1  |  26  |  4  | +22 | 10 |
| 8 | 2008 8. / B-sarjan 2.  | 7 |  5  |  1  |  1  |  34  |  10  | +24 | 11 |
| 9 | 2009 8. / B-sarjan 2.  | 7 |  5  |  0  |  2  |  42  |  17  | +25 | 10 |
| 10 | 2010 7. / B-sarjan 1.  | 5 |  4  |  0  |  1  |  71  |  15  | +56 | 8 |
| 11 | 2011 8. / B-sarjan 2.  | 5 |  4  |  0  |  1  |  51  |  14  | +37 | 8 |
| 12 | 2012 8. / B-sarjan 2.  | 5 |  4  |  0  |  1  |  44  |  12  | +32 | 8 |
| 13 | 2013 8. / B-sarjan 2.  | 5 |  3  |  0  |  2  |  24  |  21  | +3 | 6 |
| 14 | 2014 8.   | 6 |  0  |  0  |  6  |  14  |  63  | -49 | 0 |
| 15 | 2017 9. / B-sarjan 1.  | 8 |  7  |  1  |  0  |  58  |  11  | +47 | 15 |
Kari Haakana (täsmennyssivu)

Kari Haakana voi tarkoittaa seuraavia:
Kari Haakana, suomalainen jääkiekkoilija
Kari Haakana, suomalainen digimedia-asiantuntija ja bloggaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kari Haakana”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kanadan kansanterveysvirasto

| Kanadan kansanterveysvirasto Public Health Agency of Canada Agence de la santé publique du Canada |
| --- | --- |

Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  2004
Sijainti:  Ottawa, Ontario, Kanada ja Winnipeg, Manitoba, Kanada
Pääkonttori:  130 Colonnade Road, A.L. 6501H; Ottawa, Ontario K1A 0K9 45.3448°N, 75.7063°W
Ministeriö:  Kanadan terveysministeriö
Tutkimusala:  Kansanterveys
Työntekijöiden määrä:  2 379 (2.3.2019)
Budjetti:  675,4 milj. CAD (2018-2019)
Johtaja:  Tina Namiesniowski
Kanadan kansanterveysvirasto (engl. Public Health Agency of Canada, lyhennys PHAC; ransk. Agence de la santé publique du Canada, lyhennys ASPC) on Kanadassa toimiva valtiollinen kansanterveyteen keskittynyt tutkimuslaitos ja viranomainen. PHAC toimii Kanadan terveysministeriön alaisuudessa.
Kanadan kansanterveysviraston palveluksessa työskenteli runsas 2300 työntekijää (3/2019). Virastolla on kaksi päätoimipistettä: päärakennus Kanadan pääkaupungissa Ottawassa ja kansallinen mikrobiologinen laboratorio Winnipegissä Manitobassa (myös bioturvallisuustason 4 laboratoriotiloja). Näiden ohella virastolla on useita alueellisia toimipisteitä muualla Kanadassa. Virastoa johtaa hallinnollisesti maisteri Tina Namiesniowski, ja johtava kansanterveystieteilijä on lääketieteen tohtori Theresa Tam.
Koronavirusepidemian 2020 aikana Kanadan kansanterveysvirasto on noussut esille tiedotusvälineissä käytännössä päivittäin. Johtavista kansanterveystieteilijöistä on tullut kuuluisuuksia, joista on kirjoitettu lauluja ja joille on perustettu kannatusryhmiä.
Aiheesta muualla

Public Health Agency of Canada (PHAC:in kotisivut) (englanniksi) (phac-aspc.gc.ca)
Coronavirus disease (COVID-19): Outbreak update (Kanadan covid-19-tautitilanne) (englanniksi) (canada.ca)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Kansalaislibertarismi

Kansalaislibertarismi on poliittisen ajattelun kanta, joka tukee kansalaisvapauksia ja -oikeuksia tai korostaa yksilön oikeuksien ja henkilökohtaisten vapauksien ensisijaisuutta kaikenlaiseen auktoriteettiin (kuten valtioon, yhtiöön, vertaispaineen kautta asetettuihin yhteiskunnallisiin normeihin ja niin edelleen) nähden.
Kanadan kansalliskirjasto ja -arkisto

| Kanadan kansalliskirjasto ja -arkisto> engl. Library and Archives Canada, ransk. Bibliothèque et Archives Canada |
| --- | --- |
 Kanadan kansalliskirjaston ja -arkiston päärakennus Ottawassa.
Osoite:  395 Wellington Street, Ottawa, ON K1A 0N4, Kanada
Koordinaatit:  45.4198°N, 75.7081°W
Omistaja:  Kanadan valtio
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kanadan kansalliskirjaston ja -arkiston päärakennus (vaalea rakennus kuvassa oikealla keskellä) sijaitsee Ottawajoen äärellä, lähellä Kanadan parlamenttia (parlamentti kuvassa ylävasemmalla).
Kanadan kansalliskirjasto ja -arkisto (engl. Library and Archives Canada, LAC; ransk. Bibliothèque et Archives Canada, BAC) on Ottawassa toimiva, vuonna 2004 perustettu Kanadan kansalliskirjasto ja -arkisto. Se sijaitsee Ottawajoen äärellä, melko lähellä Kanadan parlamenttirakennusta.
Ennen nykyistä organisaatiota Kanadan kansalliskirjasto ja arkisto toimivat erillisinä laitoksina. Kansallisarkiston pohjana oli vuonna 1872 perustettu Maatalousministeriön osasto. Vuonna 1912 siitä muodostettiin itsenäinen arkistolaitos (Public Archives of Canada). Tämä nimettiin vuonna 1987 Kanadan kansallisarkistoksi (the National Archives of Canada). Kansalliskirjasto Kanadaan perustettiin puolestaan vuonna 1953.
Kansalliskirjasto ja -arkiston laajoihin kokoelmiin ja arkistoihin sisältyy muun muassa
noin 20 miljoonaa kirjaa (useilla kielillä),
241 hyllykilometriä valtion tai yksityisiä tekstidokumentteja,
yli 3 miljoonaa arkkitehtuuripiirrosta, suunnitelmaa ja karttaa,
yli 90 000 elokuvaa, mukana lyhytelokuvia ja täysimittaisia filmejä, dokumentti- ja mykkäelokuvia aina vuodesta 1897 lähtien;
yli 550 000 tuntia ääni- ja videonauhoituksia;
yli 425 000 kuvataideteosta, mukaan luettuna vesiväri- ja öljyväritöitä, luonnoksia, karikatyyrejä ja miniatyyrejä, joista osa on 1500-luvulta saakka; samoin mitaleita, sinettejä, julisteita ja vaakunoita;
noin 550 000 musiikkiäänitettä tai kanadalaiseen musiikkiin liittyvää tallennetta
kanadalaisia sanomalehtiä valtakunnallisista julkaisuista opiskelijalehtiin ja paikallisiin alkuperäiskansojen julkaisuihin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanadan kansalliskirjasto ja -arkisto Wikimedia Commonsissa
Kalliojärvi (Ylöjärvi, Penko)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°44′51″N, 23°34′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  Ylijoki 
Järvinumero:  35.315.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,7 m  
Rantaviiva:  0,423 km  
Pinta-ala:  1,121 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Pengon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Ylijoen valuma-alueeseen (35.315) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy.
Juudas (romaani)

| Juudas> Ha-besora al-pi Jehuda |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Amos Oz
Kieli:  heprea
Genre:  romaani
Julkaistu:  2014
Suomennos
Suomentaja:  Minna Tuovinen
Kansitaiteilija:  Emmi Kyytsönen
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2018
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  358
ISBN:  978-951-31-8461-2
Sarja: Keltainen kirjasto 487
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Juudas (Ha-besora al-pi Jehuda) on israelilaisen kirjailijan Amos Ozin palkittu romaani vuodelta 2014. Teoksen on suomentanut hepreasta Minna Tuovinen, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 2018 Tammi.
Oz kuvaa kirjassaan Juudaksen väärinymmärretyksi opetuslapseksi. Hän olisi todellisuudessa ollut Jeesuksen uskollisin opetuslapsi, joka ei kavaltanut opettajaansa rahasta vaan osoittaakseen, että tämä on Jumalan poika ja vapahtaja. Hän uskoo, että Jeesus laskeutuu ristiltä kaikkien kaupunkilaisten nähden. Kun niin ei käy, hän romahtaa ja menettää uskonsa.
Arvostelussaan Helsingin Sanomissa Jukka Petäjä kirjoittaa, että Oz tulkitsee pääsiäisen sanomaa uudella tavalla. Ozin näkemys on, että kristityt ovat Uudessa testamentissa syyllistäneet juutalaiset, ja näin syntyi antisemitismin käyttämä pahan juutalaisen perustyyppi. Oz sijoittaa tarinan romaanin nykytason lomaan niin, että se paljastuu sieltä paikka paikoin esiin.
Juudas ei ole teoksen nimestä huolimatta sen päähenkilö, vaan päähenkilö on vuotta 1959 elävä opiskelija Schmuel, joka kohtaamiensa vastoinkäymisten jälkeen löytää uuden asunnon, työn ja elämänsisällön.
Arviot

Petäjä luonnehtii kirjaa hybridiksi: se on kylläkin historiallinen romaani, jossa Oz etsii uutta näkökulmaa Raamatun kuvaamiin pääsiäisen tapahtumiin, mutta samalla se on historiallinen romaani Israelista ja Jerusalemista talvella 1959, kun maa on itsenäistynyt.
Petäjän mukaan teos on ”hivelevän kaunis ja haikea rakkausromaani”, ja hän ennakoi, että nyt saattaisi olla Ozin vuoro saada Nobelin kirjallisuuspalkinto.
Kaisa Neimala näkee teoksen muistuttavan miellyttävällä tavalla Ozin viidentoista vuoden takaista teosta Tarina rakkaudesta ja pimeydestä. Hän toteaa, että vastoin lukijan odotuksia Juudasta käsitellään vasta kirjan loppupuolen luvussa, joka sitten on sitäkin vaikuttavampi.
Neimala kiinnittää huomiota myös suomennokseen. Hän kiittää sitä eloisaksi ja kauniiksi ja arvelee tarkaksikin, mutta huvittuu erikoisista verbeistä, joita hän epäilee ehkä olevan myös alkutekstissä. Suomennoksen kannen ohdakkeista kuvaa hän hämmästelee: kirjassa ne tulevat vasta toiseksi viimeisellä sivulla. Raamatun Vanhassa testamentissa ohdake on väkivallan symboli, Uudessa testamentissa synnin, hän muistuttaa.
Aiheesta muualla

Juudas Tammen sivulla
Juhani Brander, "Juudas oli väärinymmärretty henkilö" – Israelin tunnetuin nykykirjailija Amos Oz ei olisi Oz, ellei hän provosoisi ja kritisoisi Israelin miehityspolitiikkaa, (Arkistoitu – Internet Archive) Aamulehti 28.1.2018
Riitta Vaismaa, Petturien ja petettyjen kirja, arvio 5.2.2018
Kalliojärvi (Ylöjärvi, Majavesi)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°46′33″N, 23°32′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Ylijokeen 
Järvinumero:  35.315.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,2 m  
Rantaviiva:  2,244 km  
Pinta-ala:  9,771 ha  
Saaria:  2 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Heimälammin kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Ylijoen valuma-alueeseen (35.315) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.
Kalliojärvi (Virrat, Tiukanperä)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°07′28″N, 23°34′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Kallio-ojaan 
Järvinumero:  35.415.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,8 m  
Rantaviiva:  0,949 km  
Pinta-ala:  1,769 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Tiukanperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.