stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lunda

Toimistorakennuksia Lundan teollisuusalueella.
Lunda on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman läntisessä osassa (Västerort), ja kuuluu hallinnollisesti Spånga-Tenstan kaupunginosa-alueeseen.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Marcellin Berthelot

| Marcellin Berthelot |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. lokakuuta 1827 Pariisi, Ranska
Kuollut: 18. maaliskuuta 1907 (79 vuotta) Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  lämpökemia
Tunnetut työt:  Thomsenin–Berthelot'n periaate
Marcellin Pierre Eugène Berthelot (25. lokakuuta 1827 Pariisi, Ranska – 18. maaliskuuta 1907 Ranska) oli ranskalainen kemisti ja poliitikko, joka tunnetaan lämpökemian alalla kehittämästään Thomsenin–Berthelot'n periaatteesta. Hän syntetisoi orgaanisia yhdisteitä epäorgaanisista aineista. Hän ei hyväksynyt vitalismin teoriaa. Hän oli Ranskan akatemian jäsen tuolilla 40 vuodesta 1900 kuolemaansa saakka Hän on synteettisen orgaanisen kemian uranuurtajia.
Berthelot oli Collège de Francen professori vuodesta 1864, elinikäinen senaattori vuodesta 1881, Ranskan opetusministeri 1886–1887, ulkoministeri 1895–1896 ja Ranskan tiedeakatemian sihteeri vuodesta 1889. Hänen orgaanisia yhdisteitä koskevat tutkimustuloksensa sisältyvät pääosin teokseen Chimie organique, fondée sur la synthèse (1860). Lämpökemiaa koskevat tutkimukset sisältyvät teoksiin Mécanique chimique, fondée sur la thermochimie (1879) ja La thermochimie (1897). Hän tutki myös kemian historiaa, räjähdysaineita ja kasvifysiologiaa.
Berhtelot'n poika oli merkittävä 1920-luvun alun ranskalainen diplomaatti Philippe Berthelot, joka sotkeutui pankkiskandaaliin ja joutui eroamaan.
La Révolution chimique, 1890.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marcellin Berthelot Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Joseph Bertrand | Ranskan akatemian jäsen  Tuoli 40 1900–1907 | Seuraaja: Francis Charmes |
Mari Närhi

Mari Tuulikki Närhi (s. 31. joulukuuta 1972 Viitasaari) on aktiiviuransa jo lopettanut suomalainen moukarinheittäjä. Viimeisimpänä seuranaan hän edusti Esbo IF:ää ja hänen valmennuksestaan vastasivat koko hänen uransa ajan Sakari Närhi ja Lassi Korhonen. Kalevan kisoista hän saavutti moukarinheitossa kultaa vuonna 1994 sekä pronssia vuonna 1998. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 2001 jälkeen.
Lundamo

| Lundamo |
| --- | --- |

 Lundamo
 Koordinaatit: 63°09′07″N, 10°17′04″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Melhus
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,9 km²
Väkiluku (2023):  1 149
 – Väestötiheys:  1 276,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lundamo on taajama Melhusin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,9 neliökilometriä ja asukasluku 1 149 vuonna 2023.
Lundan kieli

| Lunda> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Sambia  Angola  Kongon demokraattinen tasavalta
Puhujia:  400 000
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlantinkongolaiset kielet voltankongolaiset kielet benuenkongolaiset kielet bantukielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  lun
ISO 639-3:  lun
 Ohje 
Lunda on Sambiassa, Angolassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa puhuttu bantukieli. Sitä puhuu Sambiassa äidinkielenään 225 000 ihmistä vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan. Angolassa oli 178 000 lundan puhujaa vuonna 2001. Lunda on läheistä sukua Kongossa puhutuille ruundin ja keten kielille.
Luettelo purjelentokonetyypeistä

Tämä on luettelo eri purjelentokonetyypeistä aakkosjärjestyksessä.
Airspeed Horsa
Antonov
Antonov A-11
Antonov A-13
Antonow A-15
Antonow A-7
Antonow A-9
Applebay
Applebay Chiricahua
Applebay Mescalero
Applebay Zuni
Avo 68
Blohm & Voss BV 40
Centrair
Pegase
DFS
DFS 230
DFS Habicht
DFS Kranich
DFS Rhönsperber
DG
DG-100
DG-1000
DG-200
DG-300
DG-400
DG-500
DG-800
ETA (lentokone)
Elfe 17a
General Aircraft Hamilcar
Glasflügel Kestrel
Gribowski G-29
Grob
Grob G 102
Grob G 103
Grob G 109
Speed-Astir
H101 Salto
Harakka II
Iljušin Il-32
Jakovlev Jak-14
Kassel 12
KK-1e Utu
Lange Antares 20E
Letov LF 107 Luňák
Lippisch-Ente
Lo100
Messerschmitt Me 321
PIK
PIK-3c "Kajava"
PIK-5
PIK-12
PIK-16 "Vasama"
PIK-20 "Tiu"
PW-5
PZL
PZL Bielsko SZD-9 Bocian
PZL Bielsko SZD-30
PZL Bielsko SZD-36
PZL Bielsko SZD-50 Puchacz
PZL Bielsko SZD-51 Junior
PZL Bielsko SZD-55
PZL Bielsko SZD-56 Diana
PZL PW-5
Rollanden Schneider
Rolladen Schneider LS-1
Rolladen Schneider LS-2
Rolladen Schneider LS-3
Rolladen Schneider LS-4
Rolladen Schneider LS-5
Rolladen Schneider LS-6
Rolladen Schneider LS-7
Rolladen Schneider LS-8
Rolladen Schneider LS-9
Rolladen Schneider LSD Ornith
SB5
Scheibe
Scheibe L-Spatz
Scheibe SF 25
Schempp-Hirth
Schempp-Hirth Cirrus
Schempp-Hirth Discus
Schempp-Hirth Duo Discus
Schempp-Hirth Arcus
Schempp-Hirth Janus
Schempp-Hirth Nimbus
Schempp-Hirth SHK
Schempp-Hirth Ventus
Schleicher
Schleicher ASK 13
Schleicher ASK 16
Schleicher ASK 21
Schleicher ASK 23
Schleicher ASW 12
Schleicher ASW 15
Schleicher ASW 19
Schleicher ASW 20
Schleicher ASW 22
Schleicher ASW 24
Schleicher ASW 27
Schleicher ASW 28
Schleicher ASG 29
Schleicher ASH 25
Schleicher ASH 26
Schleicher ASH 30
Schleicher ASH 31
Schleicher K 10
Schleicher K 7
Schleicher K 8
Schleicher Ka 2
Schleicher Ka 4
Schleicher Ka 6
SG 38
Standard Austria S
Stemme S 10
Waco CG-4A
Maantieviestin Suomen-mestaruuskilpailut

Maantieviestin Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuosina 1987–1991. Kilpailut järjesti Suomen Urheiluliitto.
Kisaohjelma

| Vuosi | Pvm | Paikkakunta | Miehet | Naiset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 | 26.4. | Saarijärvi | 57 km, 7 osuutta (6,6 km, 5,5 km, 9,3 km, 8,4 km, 5,7 km, 14,2 km ja 7,3 km) | 39,1 km, 5 osuutta (6,7 km, 5,5 km, 9,3 km, 8,4 km ja 9,2 km) |
| 1988 | 24.4. | Paimio | 63,4 km, 7 osuutta (11,0 km, 7,1 km, 4,7 km, 8,3 km, 6,1 km, 14,5 km ja 11,7 km) | 37,2 km, 5 osuutta (6,1 km, 8,3 km, 4,7 km, 7,1 km ja 11,0 km) |
| 1989 | 23.4. | Raahe | 42,2 km, 6 osuutta | 42,2 km, 6 osuutta |
| 1990 | 22.4. | Savonlinna | 42 km, 6 osuutta | 42 km, 6 osuutta |
| 1991 | 28.4. | Kauhajoki | 42,195 km, 6 osuutta | 42,195 km, 6 osuutta |
Maksiimi

Maksiimilla tarkoitetaan lyhyttä kokemuksesta johdettua yleistä totuutta, periaatetta tai käyttäytymissääntöä. Maksiimi sisältää tyypillisesti jonkin elämänohjeen, joka usein on puettu mietelauseen (aforismin) muotoon. Käsite maksiimi on peräisin Aristoteleelta.
Suomen kielen sivistyssanana maksiimi tarkoittaa 'ajattelemisen tai toiminnan perusohjetta'. Tässä merkityksessä sanaa käytetään filosofiassa. Sen taustalla on keskiajan logiikan latinankielinen ilmaus propositio maxima. Sanatarkasti suomennettuna tämä tarkoittaa ”suurinta (tai ylintä) propositiota”, ts. sellaista väitelausetta, josta muut propositiot eli päättelylauseet on johdettu.
Maksiimi-sanaa käytetään myös kirjallisuustieteessä. Merkittävimpänä maksiimikokoelmana pidetään ranskalaisen kirjailijan ja herttuan François de La Rochefoucauldin (1613–1680) teosta Réflexions ou sentences et maximes morales (1665), johon on suuresti vaikuttanut oman aikansa kirjallisten salonkien keskustelutyyli. Maksiimien keksiminen kuului nimittäin salonkien suosittuihin seuraleikkeihin. Ranskalaiset aforismikirjailijat rupesivat myöhemmin käyttämään ilmaisun loppuosan ranskankielistä vastinetta maxime tarkoittamassa 'hyvin tiiviiksi kiteytettyä ajatusta', josta ikään kuin seuraa joukko alemman tason päätelmiä.
Esimerkkejä maksiimeista

Aristoteles: ”Nuoren miehen ei sovi ilmaista ehdottomia elämänohjeita.”
Carl von Clausewitz: ”Sota on politiikan jatkamista toisin keinoin.”
Einstein: ”Terve järki tarkoittaa ennakkoluuloja, jotka ihminen on kerännyt 18. ikävuoteensa mennessä.”
Epiktetos: ”Ihmisen on mahdotonta oppia sitä, minkä hän luulee jo tietävänsä.”
Benjamin Franklin: ”Kolme ihmistä voi säilyttää salaisuuden, jos kaksi heistä on kuollut.”
Kardinaali Richelieu: ”Mikään ei ole valtiolle vaarallisempaa kuin ne, jotka yrittävät hallita kuningaskuntia kirjoista otettujen maksiimien avulla.”
Mantelit

| Mantelit |
| --- | --- |
 Mantelin kukkia
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuomet Prunus
Alasuku::  Mantelit Amygdalus  (L.) Focke
Katso myös
   Mantelit Wikispeciesissä   Mantelit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mantelit[lähde? ] (Amygdalus) on ruusukasveihin lukeutuvan Prunus-suvun alasuku, jonka kaikki lajit ovat puuvartisia. Joidenkin alasukuun kuuluvien lajien siemenet ovat syötäviä, ja sukuun kuuluvaa mantelia viljellään laajasti ravintokasvina.
Kuvaus

Alasukuun kuuluu lehtipuita ja matalia pensaita, joiden lehtisilmut ovat pitkittäistaitteisia. Kukat ovat kaksineuvoisia ja kasvavat yksittäin tai 2—3 kukkaa sisältävissä tertuissa. Ne puhkeavat ennen lehtien kasvamista edellisen vuoden versoihin, pareittain lehtisilmujen kummallekin puolelle.
Hedelmä on yleensä samettimaisella tai nukkaisella karvapeitteellä peitetty, harvemmin paljas luumarja. Mesokarppi on mehevä, joskus hedelmän kypsyessä mesokarppi kuluu pois paljastaen endokarpin. Endokarpin pinnassa on usein uria tai pieniä syvennyksiä, mutta se voi olla myös sileä.
Lajeja

Prunus bucharica
Prunus davidiana – kiinanpersikka
Prunus dulcis – manteli
Prunus dulcis var. amara – karvasmanteli
Prunus dulcis var. dulcis – makeamanteli
Prunus fasciculata
Prunus fenzliana
Prunus kansuensis
Prunus mira
Prunus pedunculata
Prunus persica – persikka
Prunus spinosissima
Prunus sweginzowii
Prunus tangutica
Prunus tenella – kääpiömanteli
Prunus triloba – ruusumanteli
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Миндаль (подрод)
Käännös suomeksi
Markku Raasu

Markku Raasu (s. 1946 tai 1947) on entinen suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti urallaan Haminan Palloilijoita. Ulkopelissä hän oli lukkarina, sisäpelissä vaihtolyöjänä. Hän oli saavuttamasa Haminalle toistaiseksi viimeistä pesäpallon Suomen mestaruutta vuonna 1974. Jo vuonna 1970 hän saavutti pronssia. Vuoden lukkari -arvonimi hänelle myönnettiin vuosina 1972 ja 1974. Pesäpallon Itä-Länsi- sekä Liitto-Lehdistö-otteluihin hänet valittiin useita kertoja. Aktiiviuransa jälkeen hän on toiminut pelinjohtajana ja tuomaritehtävissä.
Makroevoluutio

Makroevoluutio tarkoittaa evoluutiobiologiassa evolutiivista muutosta lajitasolla tai sitä ylemmällä tasolla. Uusien lajien, sukujen, heimojen ja sitä korkeampien eliöluokkien synty on makroevoluutiota. Lajitason yläpuolella tapahtuvaa makroevoluutiota on esimerkiksi uusien adaptiivisten vyöhykkeiden valtaaminen sekä siihen liittyvät uudet evolutiiviset "keksinnöt", joita ovat esimerkiksi lintujen siivet ja maalla elävien nisäkkäiden adaptaatiot. Makroevoluutio on itsenäinen evolutiivisen tutkimuksen haara, joka on perinteisesti kuulunut paleontologeille ja systemaatikoille, tosin viime vuosina molekyylibiologia on edistänyt huimasti makroevoluution muutosten ymmärrystä.
Käsitettä makroevoluutio käytti ensimmäisenä ilmeisesti Juri Filiptšenko 1927, ja sen tekivät tunnetuksi Theodosius Dobzhansky 1937, Ernst Mayr ja John Maynard Smith sekä myöhemmin myös Richard Dawkins ja Stephen Jay Gould.
Ehdotettuja mekanismeja

On esitetty, että makroevolutiiviset prosessit tapahtuvat populaatioissa ja yksilöiden genotyypeissä, joten ne ovat samanaikaisesti myös mikroevolutiivisia prosesseja.
Makroevoluutiolle on esitetty kahta toisilleen vastakkaista toimintatapaa. Yhtäältä on esitetty, että riittävän ajan kuluessa pienet, mikroevoluution aikaansaamat muutokset kasautuvat eristyneissä populaatioissa ja johtavat uusien lajien syntyyn. Toisaalta makroevoluution on väitetty ilmenevän nopeina ja äkillisinä muutoksina. S. J. Gouldin niin sanotun jaksoittaisen tasapainon teorian mukaan eliöillä on kriittisiä geenejä: pieni muutos niissä voi muuttaa eliöitä niin paljon, että uusia eliölajeja syntyy varsin nopeasti.
Aiheesta muualla

Macroevolution as an independent discipline: Macroevolution in the 21st Century (engl)
Macroevolution as the common descent of all life: "29+ Evidences for Macroevolution" (engl)
Made in Europe

| Made in Europe Deep Purple |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 4.–7. huhtikuuta 1975
 Julkaistu: lokakuu 1976
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Deep Purple & Martin Birch
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 45.47
 Levy-yhtiö:  EMI/Purple Records    Warner Bros.
Listasijoitukset
  10. (1976)   25. (16. marraskuuta 1976)   148. (1976)
Deep Purplen arkistolive muut julkaisut
|   | Made in Europe 1976 | Last Concert in Japan 1977 |
Made in Europe on Deep Purplen livealbumi, joka on nauhoitettu MK III-kokoonpanon viimeisellä euroopankiertueella keväällä 1975. Samoilta keikoilta on julkaistu myös albumit MK III The Final Concerts ja Live in Paris 1975.
Kappaleet

A-puoli
Burn – 7.32 (säv. Ritchie Blackmore/Jon Lord/Ian Paice/David Coverdale)
Mistreated (interpolating "Rock Me Baby") – 11.32 (säv. Blackmore/Coverdale)
Lady Double Dealer – 4.15 (säv. Blackmore/Coverdale)
B-puoli
You Fool No One – 16.42 (säv. Blackmore/Lord/Paice/Coverdale)
Stormbringer – 5.38 (säv. Blackmore/Coverdale)
Nauhoituspaikat: 4.4.1975 Graz, Itävalta. 5.4.1975 Saarbrücken, Saksa. 7.4.1975 Pariisi, Ranska.
Kokoonpano

David Coverdale – laulu
Ritchie Blackmore – kitara
Glenn Hughes – basso, laulu
Jon Lord – urut, kosketinsoittimet
Ian Paice – rummut
Mari-Leen

| Mari-Leen Kaselaan |
| --- | --- |
 Mari-Leen (2007)
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1987 (ikä 36) Tartto, Viron SNT
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Mari-Leen
Aktiivisena:  2004–2011
Tyylilajit:  pop, dance, disko, rock
Yhtyeet:  Ekvivalent, Suntribe
Levy-yhtiöt:  Moonwalk
Aiheesta muualla
www.mari-leen.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mari-Leen Tikk (os. Kaselaan, s. 2. joulukuuta 1987 Tartto, Viron SNT) on virolainen laulaja. Hän on esiintynyt Viron euroviisuedustajana Suntribe-yhtyeessä vuoden 2005 kilpailuissa. Mari-Leenin debyyttialbumi Rahutu Tuhkatriinu ilmestyi loppuvuonna 2006 ja nousi Viron listan kärkeen ennen joulua. Albumin nimikkobiisi on vironnos suomalaisen Dingon hitistä Levoton Tuhkimo.
Mari-Leen on opiskellut viulunsoittoa ja laulua. Hänellä on kolme veljeä. Mari-Leen kävi esiintymässä Helsingissä vuoden 2007 Euroviisujen yhteydessä.
Toinen levy, laulajan synnyinvuoden mukaan nimetty 1987 ilmestyi kesäkuussa 2008.
Joulukuussa 2011 Mari-Leen Kaselaan ilmoitti olevansa väsynyt laulamiseen ja haluavansa pitää tauon. Pian tämän jälkeen hän vetäytyi julkisuudesta. Helmikuussa Mari-Leenin kerrottiin avioituneen kaikessa hiljaisuudessa Hiidenmaalla maistraatissa hevoskasvattaja Joosep Tikun kanssa ja ottaneen tämän sukunimen Tikk.
Elokuussa 2023 Mari Leen julkaisi pitkän hiljaiselon jälkeen singlen "Kiirendus" ja ilmaisi haluavansa jälleen palata musiikin pariin. Hän kertoi taukonsa aikana muun muassa opiskelleensa media- ja viestintätutkimukseen kuuluvaa imagologiaa Tallinnan yliopistossa.
Albumit

Rahutu Tuhkatriinu (2006)
1987 (2008)
Aiheesta muualla

Mari-Leen Myspacessa (englanniksi)
Mari-Leen Last.fm:ssä (englanniksi) (myös nimellä Mari-Leen_Kaselaan)
Mantellidae

| Mantellidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot Anura
Alalahko::  Neobatrachia
Heimo::  Mantellidae  Laurent, 1946
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mantellidae on sammakoiden lahkoon kuuluva heimo.
Levinneisyys ja elinympäristö

Heimoa tavataan vain Madagaskarilla ja Comoron saarilla.
Luokitus

Alaheimo Boophinae
Suku Boophis
Alaheimo Mantellinae
Suku Blommersia
Suku Gephyromantis
Suku Guipemantis
Suku Mantella
Suku Mantidactylus
Suku Spinomantis
Aiheesta muualla

http://www.britannica.com/EBchecked/topic/362928/Mantellidae
Luettelo Nylon Beatin kappaleista

Tämä on luettelo Nylon Beatin kappaleista. Singlet (myös b-puolet ja promot) merkitty kirjaimella s.
#

12 apinaa s – 12 apinaa
A

Adios – Valehtelija
Africa At Night – Nylon Moon
Ainut jonka sain s – Valehtelija
All Right – Nylon Moon
Anna mulle s – Extreme
Astu mun tarinaan – 12 apinaa
B

Black Rain – Last in Line
Boy in the Back Row – Last in Line
C

Comeback – Comeback – Neljäkymmentä hittiä
D

Demoja – Demo
Ding dong – Extreme
Diving Deep – Nylon Moon
Don´t Dissappoint Me – Nylon Moon
E

Elämä on lyhyt – Nylon Beat
Ennen aurinkoa karkaat – 12 apinaa
Enough of You – Last in Line
Eternal Love s – Nylon Moon
Extreme – Extreme
F

Faija päivystää – Satasen laina
Fighter – Nylon Moon
G

Guilty s – Last in Line
H

Haloo avaruus – Demo
Hei D.J. – Extreme
Hei - me tehdään ydinkoe – Nylon Beat
Huume – Satasen laina
I

If – Nylon Moon
If I Had Your Number – Nylon Moon
J

Jonain päivänä – Valehtelija
Jos s – Satasen laina
K

Kengät crocodile – Extreme
Kevytlinja s – 12 apinaa
Koditon – Valehtelija
Kreisi oon – Nylon Beat
Kun kundi pelkää s – Nylon Beat
Kutsu julkkis bailaamaan – Extreme
Kuumalle hiekalle s – Satasen laina
L

Last in Line s – Last in Line
Liikaa s – Valehtelija
Like A Fool s – Nylon Moon
Love And Hate s – Last in Line
L.O.V.E. Blue – Nylon Moon
Lä-lä-lä s – Nylon Beat
Lääke ikävään – 12 apinaa
M

Mies – Valehtelija
Mikset mua sä jättänyt oo – Nylon Beat
Miksi on niin vaikeaa – Nylon Beat
Missä mennään – Demo
Moka s – Extreme
Multa tulta saa – Extreme
Musta joulu s
N

Ne selviytyy – Satasen laina
Naparengas – Nylon Beat
Nopee – 12 apinaa
Nukutaan s – 12 apinaa
Nylonkuu – Satasen laina
Nylon moon – Nylon Moon
NYPD Blue – Satasen laina
O

Oot kuin karkkia mulle s – Nylon Beat
Orja – Satasen laina
P

Paikka palaa – Valehtelija
Patteri – Valehtelija
Pelastusrengas – 12 apinaa
Petollinen päiväkirja s – 12 apinaa
Pieni taivas – Nylon Beat
Poison s – Last in Line
Princess – Nylon Moon
Prinssi – 12 apinaa
Psykedeliaa s – 12 apinaa
R

Rakastuin mä looseriin s – Nylon Beat
S

Sairaanfuckingkipeenraastavaa – Demo
Sanoja s – Extreme
Sano jee – Extreme
Satasen laina s – Satasen laina
Satelliitti irrallaan – Nylon Beat
Seksi vie 12 apinaa kuumalle hiekalle s – Maailman pisin luokkaretki
Seksi vie ja taksi tuo s – Valehtelija
Senegalin yöt – Satasen laina
Sex While A Taxi Ride s – Last in Line
Shut up – Extreme
Sinner – Last in Line
Soita mulle – Demo
Sukelletaan – Satasen laina
Syntinen s – Demo
Syytön s – Demo
T

Takapulpetin poika – Demo
Teflon love s – Nylon Beat
Tell It To Your Mother – Nylon Moon
The One I Remember Most – Last in Line
Tytöt haluaa – Extreme
Täytyy säätää – Extreme
U

Umm Ma Ma (englanti) s
Umm ma ma (suomi) s – Comeback – Neljäkymmentä hittiä
V

Vaihdan – Demo
Vaikka kuolisin – Demo
Valehtelija – Valehtelija
Valmis oon vaikka armeijaan – Nylon Beat
Varaosasydän s – 12 apinaa
Veit multa frendin – Satasen laina
Venäjää – Demo
Viha ja rakkaus s – Demo
Viimeinen s – Valehtelija
W

Why Me, Why You? – Nylon Moon
Y

Yo-yo (englanti) – Nylon Moon
Yo-yo (suomi) – Nylon Beat
Lāsma Kauniste

| Lāsma Kauniste |
| --- | --- |
 Lāsma Kauniste vuoden 1968 Grenoblen talviolympialaisten 1 000 metrillä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1942 (ikä 82) Riika
Kansalaisuus:  Neuvostoliitto, Latvia
Uran tiedot
Pituus:  167 cm
Laji:  pikaluistelu
Seura:  Lokomotiv Riika
Kilpauran kesto:  1955-1975
Valmentaja:  Alfons Bērziņš, Arvīdas Leinertin ja Jevgeni Krasilnikov
Saavutukset
Voitot:  yleisluistelun MM-kulta ja MM-hopea
| Mitalit> Maa:  Neuvostoliitto.Naisten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Neuvostoliitto.Naisten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Neuvostoliitto.Naisten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Maa:  Neuvostoliitto> Naisten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Grenoble 1969 | yhteispisteet |  |
|  Hopeaa | Deventer 1967 | yhteispisteet |  |
Lāsma Kauniste (ven. Ласма Хермановна Каунисте, syntyjään Avotiņa ven. Авотиня; s. 19. huhtikuuta 1942, Riika) oli Neuvostoliittoa edustanut latvialainen pikaluistelija. Hän voitti yleisluistelussa yhden maailmanmestaruuden ja yhden maailmanmestaruushopean 1960-luvun lopulla..
Urheilu-uran alkuvuodet

Lāsma Avotiņa aloitti pikaluistelun entisen latvialaissuuruuden Alfons Bērziņšin opastuksella vuonna 1955. Avotiņa saavutti juniorien maailmanennätyksen 1000 metrillä helmikuussa 1959 16-vuotiaana Alma-Atan Medeon radalla. Ensimmäisen kerran hän osallistui Neuvostoliiton mestaruuskisoihin vuonna 1960. Lāsma Avotiņa avioitui virolaisen pikaluistelija Toivo Kaunisten kanssa vuonna 1962, ja he asettuivat asumaan Riikaan. Sen jälkeen hän esiintyi kilpailuareenoilla nimellä Lāsma Kauniste.
Neuvostoliiton pikaluistelumaajoukkueeseen

Vuonna 1963 hän sijoittui Neuvostoliiton mestaruuskisoissa jo neljänneksi Inga Voroninan, Valentina Steninan ja Lidija Skoblikovan jäljessä, jotka olivat saavuttaneet kansainvälistä menestystä. Neuvostoliiton maajoukkueeseen hän nousi vuonna 1966, jolloin hän osallistui MM-kisoihin. Hän sijoittui tällöin 7:ksi. Vuoden 1967 Neuvostoliiton mestaruuskisoissa hän oli yhteispisteissä 3. ja oli mukana Deventerin MM-kisoissa, joissa vuodesta 1952 alkanut Neuvostoliiton mestaruusketju katkesi hollantilaisen Stien Baas-Kaiserin voittaessa. Kauniste oli paras neuvostoliittolainen sijoittuen 2:ksi.
Olympiavuonna 1968 kansainväliset kisat alkoivat Helsingin MM-kisoilla, joissa hän oli yhteispisteissä 4. Sitä seuranneissa Grenoblen talviolympialaisissa Kaunisten paras sijoitus oli 1 500 metrin 5. sija. Muut sijoitukset olympialaisissa oli 1 000 metrin 11. ja 3 000 metrin 12. sija.
Launisten ura jatkui kansainvälisellä huipulla vielä 1970-luvun alkuun. Hän saavutti Neuvostoliiton mestaruuskisojen yhteispisteiden hopeaa vuosina 1968 ja 1970 eli kaksi kertaa; mestaruutta hän ei saavuttanut. Vuodesta 1969 tuli Kaunisten uran huippuvuosi, sillä hän otti MM-kisoissa yhteispisteiden MM-kultaa Grenoblen olympiaradalla Hollannin Stien Kaiserin ja Ans Schutin saadessa hopeaa ja pronssia. Hänet äänestettiin Neuvosto-Latviassa silloin vuoden 1969 urheilijaksi. Seuraavana vuonna sijoitus oli 5. Sen jälkeen ura jatkui vielä vaihtelevalla menestyksellä 1970-luvun puoliväliin. Vuosina 1973 ja 1974 hän teki vielä kuitenkin omat ennätyksensä Medeon öljyjäällä Alma-Atassa.
Ennätykset

| Matka | Aika | Paikka | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 m | 44,45 | Alma-Ata, Medeo | 14. joulukuuta 1974 |
| 1 000 m  | 1.28,70 | Alma-Ata, Medeo | 14. joulukuuta 1974 |
| 1 500 m | 2.18,96 | Alma-Ata, Medeo | 27. tammikuuta 1973 |
| 3 000 m | 4.52,0 | Alma-Ata, Medeo | 27. tammikuuta 1973 |
| 5 000 m | 9.09,2 | Alma-Ata | 7. tammikuuta 1973 |