stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karlshamnin kunta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Asarum
Elleholm
Frisholmens kastellförsamling* (Karlshamns kastellförsamling)
Hällaryd
Karlshamn
Mörrum
Ringamåla
Åryd
Seurakunnat > Kirkot

Asarumin kirkko
Carl Gustafs kyrka
Elleholmin kirkko
Hällarydin kirkko
Mörrumin kirkko
Ringamålan kirkko
Årydin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karlshamnin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Karlshamns kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Blekingen läänin kunnat
Kartta Karlshamnin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kortelampi (Keuruu)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°27′07″N, 24°21′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Vähään Suojärveen 
Järvinumero:  35.483.1.049
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147 m  
Rantaviiva:  0,595 km  
Pinta-ala:  2,199 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Valkeajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147 metriä mpy.
Kortelampi (Kannonkoski, Kannonsaha)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°57′20″N, 25°11′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.443.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,722 km  
Pinta-ala:  2,545 ha  
Tilavuus:  0.000007 km³ 
Keskisyvyys:  0,26 m  
Suurin syvyys:  0,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Kannonsahan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 6 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149 metriä mpy.
Uluus

Uluus (jak. улуус) on jakuutinkielinen piiritason aluehallinnon yksikön nimitys Sahan tasavallassa. Venäjänkielinen muoto on ulus (улус). Uluusista on käytetty suomeksi myös termiä ”uluuha”, jota voitaneen pitää väärinkäsityksenä, sillä улууһа on sanan улуус taivutettu muoto, joka esiintyy uluusien nimissä. Esimerkiksi Aldanin piiri on jakuutiksi Алдан улууһа.
Osaa Sahan piireistä nimitetään uluuseiksi, osaa piireiksi, osaa molemmiksi. Piirejä ja uluuseja on 34, näiden lisäksi kaksi kaupunkipiirikuntaa.
Koripallon Afrikan-mestaruuskilpailut

| Koripallon Afrikan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Laji:  koripallo
Perustettu:  1962
Joukkueita:  16
Hallitseva mestari:   Nigeria
Eniten mestaruuksia:   Angola (11)
Sivusto:  www.fiba-afrique.org
Koripallon Afrikan-mestaruuskilpailut on FIBA African järjestämä koripallon mestaruusturnaus afrikkalaisille maajoukkueille. Afrikan-kisat toimivat myös karsintoina maailmanmestaruuskilpailuihin ja olympiaturnaukseen.
Kilpailuja on järjestetty vuodesta 1962 lähtien, jolloin mestaruuden voitti Yhdistynyt arabitasavalta. Lopputurnaus järjestetään nykyisin kahden vuoden välein.
Kisat ja mitalistit

* Pelattiin lohkomuotoisena
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Mestaruus | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Angola | 11 | 4 | 2 | 17 |
| 2. |  Egypti | 5 | 6 | 6 | 17 |
| 3. |  Senegal | 5 | 6 | 4 | 15 |
| 4. |  Norsunluurannikko | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 5. |  Keski-Afrikka | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 6. |  Nigeria | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 7. |  Marokko | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 8. |  Tunisia | 1 | 1 | 4 | 6 |
| 9. |  Algeria | 0 | 1 | 1 | 2 |
| = |  Sudan | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11. |  Kamerun | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12. |  Kap Verde | 0 | 0 | 1 | 1 |
| = |  Mali | 0 | 0 | 1 | 1 |
| = |  Somalia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (ranskaksi) (englanniksi)
Kansainvälinen koripallo
FIBA | Olympialaiset | Maailmanmestaruuskilpailut | Alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut | Alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut | Naisten maailmanmestaruuskilpailut

 Jäsenliitot
FIBA Aasia (Aasia) • Aasian-mestaruuskilpailut
FIBA Americas (Amerikka) • Amerikan-mestaruuskilpailut
FIBA Africa (Afrikka) • Afrikan-mestaruuskilpailut
FIBA Europe (Eurooppa) • Euroopan-mestaruuskilpailut
FIBA Oceania (Oseania) • Oseanian-mestaruuskilpailut
Ulveham

|  Ulveham |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Gåte
Levy-yhtiö:  Indie Recordings
Kesto:  5:47 (EP) 3:00 (single)
Tyylilaji:  folkrock, progressiivinen metalli, kulokk
Julkaistu:  12. joulukuuta 2023 (EP) 5. tammikuuta 2024 (single)
Säveltäjä(t):  Sveinung Sundli Ronny Janssen Marit Jensen Lillebuen Gunnhild Sundli Magnus Børmark Jon Even Schärer
Tuottaja(t):  Sveinung Sundli Magnus Børmark Tobias Østerdal
Euroviisutiedot
Vuosi:  2024
Maa:  Norja
Kieli:  norja
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Queen of Kings” (2023) 
Ulveham (suom. Sudentalja) on norjalaisen yhtyeen Gåten kappale, joka julkaistiin alun perin 12. joulukuuta 2023 EP:llä Vandrar. Kappaletta lyhennettiin myöhemmin ja julkaistiin uudelleen singlenä, kun se valittiin osallistumaan vuoden 2024 Melodi Grand Prixiin. Kappale voitti kilpailun 250 pisteellä, ja siten yhtye edusti Norjaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Norja on viimeksi kilpaillut norjankielisellä kappaleella vuonna 2006.
Kultaranta-keskustelut

Kultaranta-keskustelut on Naantalissa Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultarannassa vuodesta 2013 lähtien kerran kesässä järjestetty kaksipäiväinen ulko- ja turvallisuuspoliittinen keskustelutapahtuma. Keskustelutilaisuus on tasavallan presidentin koolle kutsuma ja tilaisuus järjestetään yhteistyössä Ulkopoliittisen instituutin kanssa.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti valtiopäivien avajaisissa vuoden 2013 helmikuussa ajatuksen toistuvasti pidettävästä ulkopoliittisesta keskustelutapahtumasta. Valtiopäivien puheessa Niinistö totesi, että ulkopoliittista keskustelua on syytä ylläpitää ulkopoliittisten selontekojen väliaikanakin, koska maailma muuttuu niitä tiheämpään tahtiin. Kultaranta-keskusteluiden tavoitteeksi on kerrottu luoda uudenlainen, Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa avoimesti ja kriittisesti pohtiva kansallinen keskustelutapahtuma. Niinistön erityisenä toiveena on tarjota mahdollisuus vuoropuhelulle.
Tapahtumaan kutsutaan noin sata ulko- ja turvallisuuspolitiikan asiantuntijaa ja vaikuttajaa yhteiskunnan eri tahoilta. Kutsuttuina on muun muassa poliittisia päättäjiä, tutkijoita, hallinnon, elinkeinoelämän, järjestöjen ja median edustajia.
Keskustelut

Ensimmäinen Kultaranta-keskustelut pidettiin 16.–17. kesäkuuta 2013. Keskusteluissa käsiteltiin laajasti Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan nykytilaa ja tulevaisuutta.
Vuoden 2014 8.-9. kesäkuuta pidetyissä keskusteluissa aiheina olivat Venäjän kehitys, Euroopan tilanne, kyber- ja informaatioturvallisuus sekä puolustuksen kehittäminen. Keskusteluja käytiin myös Suomen taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta uudistumiskyvystä. Yleisradio lähetti Venäjää käsittelevän keskustelun suorana Yle TV1:ssä ja muita keskusteluja suorana Yle Areenassa.
Vuoden 2015 14.-15. kesäkuuta pidetyissä keskusteluissa aiheina olivat ”The World Disorder?”, Suomen haasteet, länsimaat, demokratian tila, Venäjän kehitysnäkymät, tiedustelu, terrorismi ja turvallisuus. Vuonna 2015 ensimmäistä kertaa mukana oli ulkomaalaisia puhujia: Strobe Talbott, Aleksei Kudrin ja Wolfgang Ischinger. Yleisradio lähetti keskusteluja suorana TV1:ssä ja Yle Areenassa.
Aiheesta muualla

Kultaranta-keskustelujen verkkosivut - ohjelma ja tallenteet keskusteluista presidentti.fi/kultaranta. Tasavallan presidentin kanslia.
Yle Areena: Kultaranta-keskustelut
Kristillissosiaalisuus

Kristillissosiaalisuus (vanh. kristillis-sosiaalisuus) on aate ja ajattelutapa, jossa ihmisten ja ympäristön hyvinvoinnin edistämispyrkimykset ja- toiminta perustuvat kristinuskon lähimmäisenrakkauteen ja kristilliseen arvopohjaan. Keskiössä ovat yhteiskunnan vähäosaiset, sairaat, lapset, vanhukset ja muut apua tarvitsevat. Sosiaalisella toiminnalla on siis taustallaan kristillinen eetos.
Kaupunkilähetystoiminta

Kristillissosiaalisen liikkeen synty sijoittuu 1800-luvun puolivälin tienoille ja teollistuneeseen Eurooppaan. Yleisimmät sen toimintamuodot ovat olleet diakonia ja kaupunkilähetys (sisälähetys). Monesti kristillissosiaalisuus on ollut yhtä kuin diakoniatyö, jossa ovat olleet hyvin aktiivisia kristilliset naiset. Se on pyrkinyt fyysisen ja henkisen hädän auttamiseen. Tässä mielessä Pelastusarmeijan tunnuslause "soppaa, saippuaa ja sielunhoitoa" on siis eräänlainen kristillissosiaalinen motto. Kristillissosiaalinen liike saapui Suomeen 1800-luvun loppupuolella. Kristillissosiaaliset järjestöt perustivat Suomessakin 1900-luvun alussa esimerkiksi lastenkoteja ja suojalaitoksia, ja tekivät sosiaalista työtä työväen parissa. Myös päihdetyö on ollut keskeinen osa kristillissosiaalista toimintaa. Ennen vuoden 1958 kehitysvammaislakia kehitysvammaisten hoito oli ollut kristillissosiaalisten järjestöjen varassa vuosikymmeniä. Uuden lain innoittamana Tampereen Kaupunkilähetys aloitti Suomessa kehitysvammaisten teollisen työtoiminnan vuonna 1960 ja tuetun asumisen vuonna 1970. Nämä toimintamuodot levisivät koko Suomeen nopeasti, siirtyivät kuntien ja kuntayhtymien omaksi toiminnaksi ja ovat kehitysvammatyön peruspilareita nykyäänkin.
Monesti tätä kristillisosiaalista liikettä ovat Pohjoismaissa toteuttaneet Kaupunkilähetys-järjestöt, kuten HelsinkiMissio, Tukenasi ry ja Tampereen Kaupunkilähetys. Tukholman Kaupunkilähetys peräti järjesti vuonna 1949 ekumeenisen kristillisosiaalisen konferenssin. Myös setlementtiliikettä voi luonnehtia kristillissosiaaliseksi..
Politiikka

Perinteinen kristillissosiaalisuus on toiminut kristillisten ja vapaakirkollisten järjestöjen kautta, eikä se ole ollut yhteiskuntaluokkiin sitoutunutta. Erityisesti Suomen historiassa kristillissosiaaliset järjestöissä aktiiveina ovat olleet sosiaalisesti ajattelevat kristilliset keskiluokkaiset naiset Maailmalla monella kristillistä sosialismia kannattavalla puolueella on nimessä sana kristillissosiaalinen, kuten hollantilainen jo lopettanut Kristillissosiaalinen puolue (Christelijk-Sociale Partij), sveitsiläinen Christlich-soziale Partei ja brasilialainen Sosiaalikristillinen puolue (Partido Social Cristão). "Kristillisosiaalinen puolue" -nimellä olevia sosialistisia puolueita on myös Italiassa ja Venezuelassa. Italiassa on myös kristillistä sosialismia ajava puolue "Sosiaalikristilliset" (Cristiano Sociali).
Ei-sosialistia kristillissosiaalisia puolueita on myös historian aikana ollut useita. Erityisesti Euroopan saksalaisen kulttuuripiirin alueella Christlich-soziale on ollut melko yleinen puolueen nimi. Oikeistolaisia kristillissosiaalisia puolueita ovat olleet Saksan keisarikunnan aikainen Christlichsoziale Partei (CSP) ja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä toiminut Itävallan Christlichsoziale Partei (CS). Samanniminen puolue on toiminut myös Liechtensteinissa.
Euroopan nykyajan tunnetuin ja merkittävin kristillissosiaalinen puolue on Baijerin kristillissosiaalinen unioni (CSU). Puolue on säilyttänyt itsenäisen asemansa Kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) sisarpuolueena ja istunut CDU:n kanssa Saksan liittohallituksessa vuodesta 2005 alkaen. Puolue on johtanut 1960-luvun alusta lähtien Baijerin osavaltiota.
Suomessa perussuomalaisen puolueen säännöt määrittelevät puolueen ensimmäiseksi päämääräksi ”kristillissosiaaliselta pohjalta koota yhteen ne väestöryhmät, joiden etujen ajamisesta ja tasavertaisesta sosiaalisesta ja taloudellisesta sekä yhteiskunnallisesta asemasta ei ole oikeudenmukaisesti huolehdittu”.
Varignonin lause

Varignonin lause voi viitata
Momenttien laskemiseen.
Nelikulmiota koskevaan lauseeseen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Varignonin lause”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kondylooma

| Kondylooma |
| --- | --- |
 Kondyloomamuutoksia peräaukon ympärillä
Luokitus
ICD-10:  A63.0
ICD-9:  078.11
Tautitietokanta:  29120
MedlinePlus:  000886
MeSH:  Acuminata&field=entry#Tree 
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Kondylooma miehellä.
Kondylooma naisella.
Kondylooma eli visvasyylä (lat. condyloma acuminatum) on tiettyjen papilloomavirusten aiheuttama seksitauti. Kondylooma aiheuttaa syylämäisiä ihomuutoksia, jotka esiintyvät lähinnä sukupuolielinten ja peräaukon alueella.
Oireet

Miehillä visvasyylä aiheuttaa kukkakaalimaisia syylämuodostelmia tai näppylöitä tavallisimmin terskan ja esinahan alueille, kun taas naisilla syylämuodostelmia ilmenee tavallisimmin emättimen, kohdunkaulan ja välilihan alueilla. Syyliä saattaa ilmetä myös peräaukon ympäristössä. Joskus syylät kutiavat tai erittävät visvaa. Oireet suun limakalvoilla ovat harvinaisia. Kondyloomat eivät ole aina suuria kukkakaalimaisia syyliä, vaan on myös litteitä kondyloomia tai näppylöitä, joita voi olla vaikea erottaa sukupuolielimien iholta.
Monissa tapauksissa peniksen helmipapuloita tai talirauhasia, jotka ovat normaaleja ihomuutoksia sukupuolielimien iholla luullaan kondyloomiksi. Myös ontelosyyliä eli molluskoja luullaan kondyloomiksi. Ontelosyylä ei ole sukupuolitauti, mutta niitä on monissa tapauksissa sukupuolielimien iholla.
Patofysiologia

Erilaisia papilloomaviruksia tunnetaan yli sata, joista noin 30 pystyy elämään sukupuolielimien limakalvoilla, joista virustyypit 15-17 ovat suuren riskin HPV-tyyppejä. Osa viruksista on matalan riskin tyyppejä, joista etenkin HPV-tyypit 6 ja 11 aiheuttavat kondyloomia. Osa viruksista aiheuttaa hoitamattomana riskin sairastua kohdunkaulansyöpään, minkä vuoksi kondyloomapotilaiden on suositeltavaa otattaa papakokeita säännöllisesti. Kuitenkaan pahanlaatuiset syöpää aiheuttavat HPV-virustyypit eivät aiheuta näkyviä syyliä. Syöpäriski on myös syynä siihen, että kaikkia todettuja kondyloomatartuntoja seurataan, vaikka suurin osa tartunnoista häviää itsestään parin vuoden kuluttua tartunnasta.
Diagnosointi

Naisilla kondylooma voidaan testata papakokeella tai HPV-dnatestillä. Verestä voidaan myös löytää HPV-vasta-aineita, mutta tämä testi ei ole luotettava, koska se antaa yleensä vääriä positiivisia tuloksia. Miehille voidaan tehdä myös irtosolutesti harjaamalla peniksen ihoa, mutta tätä ei tehdä muualla kuin yksityisellä puolella säästösyiden takia, koska kondylooma ei ole yleensä vaarallinen tauti ja koska oireet paranevat yleensä itsestään. Nykyään naisille on myös kotona otettava HPV-testi.
Ennaltaehkäisy

Kondylooma tarttuu suorassa limakalvokosketuksessa sukupuoliyhdynnässä. Kondomi ei suojaa kondyloomalta, jos kondyloomia on alueilla, joita kondomi ei peitä. Kondylooman itämisaika on muutamasta viikosta jopa vuosiin. Arviolta noin 80 % ihmisistä on jossain vaiheessa elämäänsä saanut papilloomaviruksen; useimmat eivät vain ole tietoisia tartunnastaan, koska infektio on yleensä täysin oireeton ja paranee yleensä itsestään: vain noin 15 %:lla tartunnan saaneista tulee näkyviä oireita. HPV-infektio on yleisin sukupuoliteitse leviävä tartuntatauti, arviolta 4-5 kertaa klamydiatartuntaa yleisempi. Kondylooma ei aiheuta lapsettomuutta, vaan lapsettomuudelle altistaa klamydiatulehdus. Kondylooma ei vaikuta raskauteen tai synnyttämiseen.
Jos virusmuutos ilmaantuu jo pidempään kestäneen parisuhteen aikana, kondomin käyttöä on turha aloittaa. Virus on todennäköisesti jo ehtinyt vaihtaa omistajaa tai tulee sen mahdollisesti tekemään myöhemmin kun aiemmin saatu tartunta aktivoituu sammuakseen jälleen kummaltakin osapuolelta ajan kuluessa. Oireiden parannuttua täytyy kondomia käyttää vähintään kuusi kuukautta satunnaisissa tai uusissa parisuhteissa.
Papilloomaviruksia vastaan on rokote. Näiden rokotteiden teho on paras, kun ne otetaan ennen yhdyntöjen aloittamista. Rokottautuminen on mahdollista myöhemminkin. Suomessa on tällä hetkellä markkinoilla kaksi HPV-rokotetta: Gardasil ja Cervarix.
Hoito

Virusta tuhoavaa hoitoa ei ole, vaan hoidon tavoite on häiritsevien ihomuutosten poistaminen. Paikallishoitona käytetään imikimodi-voidetta tai podofyllotoksiinia, jota on saatavilla penslausliuoksena ja voiteena. Mikäli paikallishoito ei tehoa, hoitovaihtoehtoja ovat syylän kryoterapia, laserointi ja kirurginen poistaminen. Syylät voivat kuitenkin kasvaa uudelleen hoidon jälkeen.
Ilmankin hoitoa infektio paranee useimmiten itsestään elimistön oman immuunipuolustusjärjestelmän aktivoituessa. Suurin osa tartunnoista parantuu viimeistään kahden vuoden kuluessa tartunnasta. Tupakoimattomilla paraneminen tapahtuu yleensä nopeammin. Jos potilaalla ei ole ollut kuuteen kuukauteen oireita, hän voi pitää itseään terveenä. HIV-potilailla tai muilla, joilla elimistön vastustuskyky on jostain syystä heikko, kondyloomat ei välttämättä parane, mutta terveillä alle 40-vuotiailla paraneminen tapahtuu yleensä spontaanisti. Paranemisen nopeus riippuu yksilöllisistä eroista immuunipuolustuksessa: se voi kestää 6-12 kuukautta, joskus vieläkin pidempään. Virusta vastaan kehittyy immuniteetti, joka estää saman virustyypin tarttumisen uudelleen. On myös mahdollista, että virustartunta ei havaittavien muutosten kadottua olekaan poistunut elimistöstä. Arviolta viidennes tai mahdollisesti vain kymmenesosa tartunnan saaneista jää viruksen kantajaksi.
Aiheesta muualla

Papilloomavirus (HPV) ja kondylooma naisella,Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2016
Terveyskirjasto, Iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäri Eija Hiltunen-Back: Kondylooma miehellä, Lääkärikirja Duodecim, 6.11.2019
Kondylooma eli visvasyylä, YTHS, Gynekologian erikoislääkäri Harri Polvi 2012
Kondylooma, Galderma Nordic, Ihotautilääkäri Birgitta Wilson Claréus 2013
Tiedote papilloomavirusrokotteista (Arkistoitu – Internet Archive), VSSHP Ohjepankki, Leena-Kaisa Koskela 2011
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Condyloma acuminatum (englanniksi)
Mayo Clinic: Genital warts (englanniksi)
Umbajoki

| Umbajoki |
| --- | --- |

Alkulähde:  Umbajärvi
Laskupaikka:  Kantalahti, Vienanmeri
Maat:  Venäjä (Murmanskin alue)
Pituus:  123 km
Alkulähteen korkeus:  149 m
Virtaama:  90  m³/s
Valuma-alue:  6 470 km²
Umbajoki (ven. У́мба, pohjoissaameksi Umbjohka) on 123 km pitkä joki Murmanskin alueella Kuolan niemimaalla. Joki virtaa Umbajärvestä Vienanmeren Kantalahteen, johon se laskee Umban taajaman kohdalla.
Umban sivujokia ovat joen keskijuoksulla sijaitsevaan Kanozero-järveen laskevat Muna ja Kana.
Umba on perinteisesti ollut hyvä lohijoki, jonne 1990-luvulla ryhdyttiin järjestämään kalastusmatkailua. Viime vuosina kalansaaliit ovat kuitenkin vähentyneet paikallisen väestön ylikalastuksen seurauksena.
Umbajoen ylittävä silta
Umbajoen kuohuja
Umban sivujoen suu
Koski Umbajoessa
Kortelampi (Kannonkoski, Pitkäjärvi)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski, Saarijärvi
Koordinaatit:  62°52′49″N, 25°24′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  puro Saarikkaaseen 
Järvinumero:  14.444.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,8 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,896 km  
Pinta-ala:  3,796 ha  
Tilavuus:  0.000011 km³ 
Keskisyvyys:  0,29 m  
Suurin syvyys:  0,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella ja Saarijärvellä Pitkäjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 11 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 163,8 metriä mpy.
Umaru Yar’Adua

| Umaru Yar’Adua |
| --- | --- |
 Umaru Yar’Adua vuonna 2007.
Nigerian 13. presidentti
 29. toukokuuta 2007 – 5. toukokuuta 2010  
Edeltäjä:  Olusegun Obasanjo
Seuraaja:  Goodluck Jonathan
Katsinan kuvernööri
 1999–2007  
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. heinäkuuta 1951 Katsina, Brittiläinen Nigeria
Kuollut: 5. toukokuuta 2010 (58 vuotta) Abuja, Nigeria
Tiedot
Puolue:  PDP
Uskonto:  islam
Umaru Musa Yar’Adua (9. heinäkuuta 1951 Katsina, Katsina, Brittiläinen Nigeria – 5. toukokuuta 2010 Abuja, Nigeria) oli Nigerian neljännen tasavallan toinen presidentti vuosina 2007–2010. Hän toimi ennen presidenttiyttään Katsinan osavaltion kuvernöörinä Pohjois-Nigeriassa 29. toukokuuta 1999 – 28. toukokuuta 2007. Hän oli valtaa pitävän PDP-puolueen jäsen. PDP-puolueen puheenjohtaja ja edellinen presidentti Olusegun Obasanjo oli henkilökohtaisesti valinnut Umaru Yar’Aduan seuraajakseen. Tämä oli myös Obasanjon varapresidentin nuorempi veli.
Joulukuun 2009 alussa Yar’Aduan ilmoitettiin olevan sydänpussin tulehduksen takia hyvin heikossa tilassa. Häntä hoidettiin Jeddassa Saudi-Arabiassa. Helmikuussa 2010 varapresidentti Goodluck Jonathan otti presidentin viran hoidettavakseen, kun Nigerian parlamentti oli kannattanut Jonathanin valitsemista virkaa tekeväksi presidentiksi.
5. toukokuuta 2010 uutisoitiin Yar’Aduan kuolleen.
Varikkopukki

Varikkopukki on laite, joka on pääasiassa tarkoitettu moottoripyörän tai mopon nostamiseen. Sitä käytetään yleensä huollossa tai säilytyksessä.
Niitä valmistetaan raudasta tai alumiinista, joita keveytensä ansiosta käytetään usein kisoissa.
Varikkopukkeja on eri pyörämalleille, sekä etu/takapyörille tai keskirungon kohdalle tulevia malleja. Joissain malleissa on nostoa varten vipu, aivan kuten tunkeissa. Niiden hinnat vaihtelevat 20-400 euron välillä. Varikkopukkeja myydään moottoriurheiluliikkeissä ja kaksipyöräisten nettikaupoissa.