stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauteilla
DVD > Tavastia 11.8.2004

"Puhelin soi"
"Iso tyttö & pikkutyttö"
"Missä viisaaksi tullaan"
"Uneni on vasta alussa"
"Niin sen täytyi olla"
"Vanha, mennyt ja entinen"
"Liity meihin"
"Valehtelisin jos väittäisin"
"Jerusalemin suutari"
"Lautalla"
"Paskanhajua"
"Ooh, Sammy!"
"Äiti pojastaan pappia toivoi"
"Tästä asti aikaa"
"Hyvää ja kaunista"
"Maailma on tyly"
"Sylistäsi heräsin"
"Elämän tarkoitus"
"Sekunnit ja tunnit"
"Päivät kuluu hukkaan"
"Lamppu ikkunallasi"
DVD > Ratina 14.8.2004

"Puhelin soi"
"Onpa kadulla mittaa"
"Kartat mua"
"Valehtelisin jos väittäisin"
"Paskanhajua"
"Pyörteeseen"
"Äiti pojastaan pappia toivoi"
"Tästä asti aikaa"
"Maailma on tyly"
DVD > Extrat

"Kolmas Nainen bagstagella" -dokumentti
Diskografia
Bonus-CD

"Sähkökitara, hyvää tahtoa ja kavereita"
"Maanantai"
"Sylistäsi heräsin"
"Äiti pojastaan pappia toivoi"
"Päivät kuluu hukkaan"
"Valehtelisin jos väittäisin" (Remix '93)
"Hyvää ja kaunista"
"Tästä asti aikaa"
"Ote talonkirjasta"
"Lautalla"
"Elämän tarkoitus - Jousiversio" '98
"Kartat mua"
"Tango taisteluni"
"Niin sen täytyi olla"
"Paskanhajua"
"Uneni on vasta alussa"
"Onpa kadulla mittaa"
"Pyörteeseen"
"Ooh, Sammy!"
"Jerusalemin suutari"
Kokoonpano

Sakari Pesola – kitara
Pauli Hanhiniemi – laulu
Timo Kivikangas – kitara
Raimo Valkama – basso
Pasi Kallioniemi – rummut
Timo Löyvä – kitara
Kolmas Nainen
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kolmas Nainen  Paha minut iski  Hikiset siivut  Hyvää ja kaunista  Elämän tarkoitus  Tiheän sisään  Onnen oikotiellä  Sydänääniä  Me ollaan ne  Linjassa 
Live:   Ajatuskatkoja  Rattle & Snake – Live 
Kokoelmat:   Poikavuodet  Kultahippuja  Master Series  Ura  Tienhaarat – 20 hittiä  Tienhaarat 1986–2010  Maanantai – 15 suosikkia  ME – Parhaat levytykset 1985–2013 
DVD:t:  Lauteilla
Lentovene

Martin model 130 China Clipper -lentovene (1934).
Lentovene on vesilentokone, jonka rungon alapuoli on muotoiltu venemäiseksi. Tällöin lentokoneella on enemmän kantavuutta vedessä ja laskutelineiden kellukkeiden kokoa voidaan merkittävästi pienentää. Suuren lentokoneen, joka nousee vedestä ja laskee veteen, rakentamisessa venemäinen runko on välttämättömyys, koska muuten kellukkeiden koko ja vastus lennolla tulisi liian suureksi. 1930-luvulle asti uskottiin, että lentovene olisi turvallisempi meren ylityksessä, koska häiriötilanteessa sillä voitaisiin tehdä pakkolasku veteen ja odottaa ajelehtien apua.[lähde? ]
Historia

1900-luvun alussa, aina 1930-luvun alussa tapahtuneeseen kokometallisten Junkers Ju 52- ja Douglas DC-3-maakoneiden tuloon asti, suuret matkustajakoneet ja kuljetuskoneet olivat lentoveneitä. Tällaisia olivat Saksan Dornier Do J, Yhdysvaltojen (PanAm) Boeing 314 Clipper ja Englannin Short Sunderland.
Toisen maailmansodan aikana lentoveneitä käytettiin erityisesti sukellusveneiden etsimiseen ja tuhoamiseen sekä meritiedustelussa ja -pelastuksessa niiden suuren kantaman ja luotettavuuden vuoksi. Tällaisia lentoveneitä olivat muun muassa brittien Short Sunderland ja yhdysvaltalaisten PBY Catalina. Lentoveneitä käytettiin myös kuljetuskoneina.
Toisen maailmansodan jälkeen lentoveneitä on rakennettu lähinnä yleisilmailuun. Alkujaan neuvostoliittolainen Berijev on jatkanut suihkumoottoreilla varustettujen lentoveneiden valmistusta Venäjän aikana.
Lentoveneitä Suomessa

Suomessa käytettyjä lentoveneitä ovat
Berijev MBR-2, Suomen ilmavoimien käyttämä lentovene kuten pääosa alla olevista
Georges Levy G.L. 40
S.I.A.I. (Savoia) S.9
Stetinin M-15
Stetinin M-16
Stetinin M-5
Stetinin M-9
TE-1, Suomessa suunniteltu ja valmistettu siviililentovene
Kuvia

PBY Catalina
Shin Meiwa US-1A
Berijew Be-12P-200
Shin Meiwa US-2
Aiheesta muualla

Lentävät hotellit, Seura, 26.05.1937, nro 21, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Short Sunderland Mk V
Leivonmäen kansallispuisto

Leivonmäen kansallispuiston tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Joutsa Suomi
Pinta-ala:  30 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2003
Kävijämäärä:  28 700 (2023)
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Leivonmäen kansallispuisto on Joutsan kuntaan liitetyssä entisessä Leivonmäen kunnassa Keski-Suomen maakunnassa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuisto on perustettu vuonna 2003. Sen pinta-ala on runsaat 30 neliökilometriä. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat, harjumetsät ja kosket. Vuonna 2023 puistossa tehtiin 28 700 käyntiä.
Puisto nimettiin poikkeuksellisesti silloisen sijaintikuntansa mukaan. Leivonmäen kansallispuistoon on kaavailtu erillistä suo- tai luontokeskusta, mutta hanke odottaa vielä kävijämäärien kasvua.[lähde? ] 1970-luvulla syntyi kiivas taistelu kun Vapo oli kiinnostunut alueesta, mutta luonnonsuojelijat olivat toista mieltä. Lopulta alue jaettiin puoliksi turvetuotantoon ja suojelualueeksi.
Soimalampi Leivonmäen kansallispuistossa.
Puiston soita alettiin entisöidä, so. palauttaa luonnontilaan vuonna 1989. Ojia täytettiin ja avosoille kasvanutta nuorta puustoa poistettiin. Toiminta on jatkunut näihin päiviin asti. 2000-luvulla alettiin myös metsiä entisöidä, kun erityisesti Syysniemen alueella kaadettiin istutettuja tasarakenteisia kuusikoita rehevillä mailla lehtipuuston kasvuedellytysten parantamiseksi. Syysniemessä sijaitsee myös vanha perinnetila, jonka laidunniittyjä on ylläpidetty maisemasyistä. Eräitä metsäkuvioita on poltettu nuoren luonnonmetsän luomista varten. Leivonmäen kansallispuiston lähellä sijaitsee useita yksityisiä luonnonsuojelualueita, muun muassa Rutajoen rannoilla ja Rutajärven saarilla. Myös Vapo on rauhoittanut osan turvetuotantoon aikoinaan varatusta alueesta.
Maantietoa > Rutajärvi

Alueen merkittävin järvi on 11 neliökilometrin suuruinen Rutajärvi, joka on suunnilleen J-kirjaimen muotoinen. Puiston näyttävin geologinen muodostelma lienee Joutsniemen harju, joka jakaa Rutajärven kahteen osaan. Harju on osa 50 kilometrin pituista harjujaksoa, joka ulottuu Toivakasta Joutsaan. Järven keskiosasta harju käy pari sataa metriä veden alla. Saaria Rutajärvellä on 186 ja niistä sekä luodoista suurin osa on syntynyt 1800-luvulla.
Maantietoa > Rutajoki

Rutajoki on Rutajärven laskujoki, joka alkaa Rutajärven pohjoispäästä  ja virtaa Rutalahden kylän kautta Päijänteeseen. Joessa on noin kuuden kilometrin matkalla korkeuseroa 45 metriä, joten sen varrella löytyy monia putouksia ja koskia, jotka lisäävät paljon veden happipitoisuutta. Rutajoki on kirkasvetinen ja korkean happipitoisuutensa vuoksi siellä elää vaativia olosuhteita tarvitseva järvitaimen. Joessa elää oma järvitaimenkantansa.
Leivonmäen kansallispuiston reitit

Leivonmäen kansallispuistossa on pääosin helppokulkuisia reittejä, jotka soveltuvat hyvin päiväretkille. Kirveslammen kierros on 1,7 km rengaslenkki, joka kiertää suolampien ja Kirveslammen maisemissa lähellä Haapasuota. Haapasuon avosuon maisemia ei reitin varrelta kuitenkaan näe. Samalta parkkipaikalta lähtee 2,2 km pituinen Luupään lenkki. Tämä rengaspolku vie Harjujärven puolikodalle. Harjujärven kota on saavutettavissa myös autolla, ja kodalta pystyy kulkemaan Turasenlammille esteetöntä polkua pitkin. Kirveslammen parkkipaikalta kulkee yhdyspolku Rutajärven Harjulahden luonnonhiekkarannalle, jonka uimaranta on rakennettu niin ikään myös esteettömäksi.
Selänpohjan pysäköintialueelta lähtee kaksi rengasreittiä. Harjunkierros on 4,5 km pituinen lenkki, joka vie harjujen, suppakuoppien sekä lampien ja järvien ohitse petäjäisessä maisemassa. Lenkki on merkitty punaisella. Sinisellä merkitty 5,5 km mittainen Mäyränkierros kulkee polkujen lisäksi myös metsäteitä pitkin, ja kierrokselta voi poiketa pistoreittiä pitkin Soimalammen laavulla. Toinen upea pistoreitti on Joutsniemen kärkeen harjun päällä kulkeva polku.
Puiston pohjoisosassa on  Rutalahden kylä, jonka kyläkoulun läheltä alkaa 2,8 km pituinen luontopolku nimeltä Koskikaran kierros, jonka hienoimpia nähtävyyksiä on Korvenkosken vesiputous.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leivonmäen kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Leivonmäen kansallispuiston esittely Retkipaikka.fi
Leivonmäen kansallispuiston ystävät ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Luontoon.fi Leivonmäen kansallispuisto
Finlex: Leivonmäen järjestyssäännöt
Rutajärvi
Lentotuulivoima

SkySailin rakentaman prototyypin SKS PN-14 koekäyttöä Pohjois-Saksan Klixbüllissä. Leija kiskoo tuulessa vaijeria ja pyörittää generaattoria. Vaijeri palautetaan kelan ympärille laskemalla leija matalalentoon, ja sitten toimenpide toistetaan.
Lentotuulivoima (korkealla toimiva tuulivoima) on kehitteillä oleva tekniikka tuottaa tuulienergiaa satojen metrien korkeudessa, jossa tuulennopeus on suuri. Leijuva tuuliturbiini voi olla leijassa ja turbiinin tuottama energia voidaan siirtää maahan johtoa pitkin, joka samalla pitää leijan kiinni. Generaattori voi olla myös maassa ja leija pyörittää generaattoria kiskomalla köyttä.
Leijapurjeita täytetään myös vähentämään valtamerialusten polttoaineen kulutusta.
Ensimmäinen alan kansainvälinen konferenssi pidettiin 2010 Stanfordin yliopistossa ja toinen Leuvenissä, Belgiassa vuonna 2011.
Tekniikat

Lentotuulivoiman jakaantuminen erilaisiin tekniikkoihin generaattorin sijainnin mukaan:
generaattori maassa (engl. ground-based generation)
generaattori lentävässä siivessä (engl. airborne generation)
Periaatteet voidaan jakaa siiven rakenteen mukaan:
kova siipi ja
pehmeä siipi
Lisäksi on ilmaa kevyempiä lentotuulivoimalan rakenteita.
Termejä

Englanninkieliset termit:
High-altitude Wind Power, HAWP – lentotuulivoima, korkealla toimiva tuulivoima
High-altitude Wind Energy, HAWE
Airborne wind turbine – Lentotuuliturbiini
Airborne wind energy, AWE – Lentotuulienergia
Kite energy – Leijaenergia
Vertailu perinteiseen tuulivoimaan

Tuuli on korkealla voimakkaampaa, tasaisempaa ja jatkuvampaa, joten lentotuulivoimala voi toimia perinteistä maanpinnalle sijoitettua tuulivoimalaa tehokkaammin. Lentotuulivoimala ei tarvitse järeitä tornirakennelmia. Suurempi tuulen nopeus kasvattaa saatavaa tehoa kolmannessa potenssissa eli kaksi kertaa nopeammasta tuulen virtauksesta saadaan kahdeksan kertaa enemmän tehoa, jos muut olosuhteet säilyvät samoina.
Megawatin tehon tuottamiseen tarvitaan noin 100 neliömetrin leija (5 m · 20 m). Vastaavasti megawatin tehoinen maassa seisovassa tuulivoimalassa on noin 100 m korkea torni ja halkaisijaltaan 30 m roottori.
Aiheesta muualla

M.L. Loydin klassinen lentotuulivoiman esittelevä artikkeli vuodelta 1980 (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuulta riittää tuottamaan koko maailman tarvitsema energia, CO2-raportti 10.09.2012
Tuulivoimala lentää kuin leija, Tekniikka&Talous 27.12.2011 (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Alan toimijoita

KitePower, TU Delft (Delftin tekninen yliopisto) (Arkistoitu – Internet Archive)
ERC HIGHWIND, KU Leuven (Leuvenin katolinen yliopisto)
FinHawe, Tampereen teknisen yliopiston lentotuulivoiman tutkimusryhmän sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
SwissKitePower, Sveitsi (Arkistoitu – Internet Archive)
Ampyx Power, Hollanti (Arkistoitu – Internet Archive)
Makani Power, USA (Arkistoitu – Internet Archive)
Alula Energy Oy, Suomi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kosraenhuitti

| Kosraenhuitti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Pikkuhuitit Zapornia
Laji::  monasa
Kaksiosainen nimi
 Zapornia monasa  (Kittlitz, 1858) 
Katso myös
   Kosraenhuitti Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kosraenhuitti (Zapornia monasa) oli Mikronesian liittovaltioon kuuluvan Kosraen saaren kotoperäinen rantakana. Lajista tunnetaan vain kaksi näytettä, jotka Heinrich von Kittlitz keräsi Kosraesta 1827–1828. Niitä säilytetään Venäjän Tiedeakatemiassa Pietarissa. Laji kuoli sukupuuttoon luultavasti 1830- tai 1840-luvulla lähtetyssaarnaajien ja valaanpyytäjien mukana saapuneiden lintuja saalistaneiden rottien takia.
Kymlingen metroasema

Kymlinge on niin sanottu haamuasema Tukholman Tunnelbanan Sinisellä linjalla Hallonbergenin ja Kistan välillä, Sundbybergin kunnassa. Käytössä se ei ole ollut koskaan, vaikka se on valmistunut – joskin se jätettiin viimeistelemättä.
Kistan eteläpuolisille alueille suunniteltiin 1970-luvulla lähiötä kerrostaloille ja Tukholman keskustasta pois siirtyville julkishallinnon virastoille ja laitoksille. Myöhemmin valtiolliset keskusvirastot päätettiin hajasijoittaa kokonaan pois Tukholmasta Ruotsin muihin osiin. Vaikka hanke kaupunginosasta raukesi, aseman rakennustyöt oli ehditty jo aloittaa. Varmuuden vuoksi asema rakennettiin mahdollista tulevaa tarvetta varten. Lippuhallia, liukuportaita tai hissejä ei kuitenkaan rakennettu.
Alueen tulevaisuutta ja aseman mahdollista kunnostamista on pohdittu 2000-luvun alussa.
Autio asema on kiinnostanut monia, se on esimerkiksi suosittu kohde urbaanille löytöretkeilylle. Asemalaiturin alapuolinen tila on ollut monen ravetapahtuman paikkana. Kymlingen haamuasemasta kerrotaan urbaaneja legendoja, jotka ovat levinneet etenkin televisiosarjojen välityksellä. Eräs näistä on väitetty Silverpilen-aavejuna. Kymlingen asemalla on aaveaseman maine, sillä ihmiset sanovat, että vain kuolleet poistuvat junasta Kymlingessä.
Lamberg

Lamberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adam Lamberg (s. 1984), yhdysvaltalainen näyttelijä
Arvo Lamberg (s. 1943), suomalainen jalkapalloilija
Bror-Axel Lamberg (1923–2014), suomalainen lääkäri ja professori
Ensio Lamberg (1922–1986), suomalainen kuvataiteilija
Hannu Lamberg (s. 1947), suomalainen jalkapalloilija
Kalle Lamberg (s. 1987), suomalainen näyttelijä
Karin Lamberg-Skog (s. 1961), ruotsalainen maastohiihtäjä
Matti Lamberg (s. 1993), suomalainen jääkiekkoilija
Pia Lamberg (o.s. Pakarinen, s. 1990), malli ja Miss Suomi 2011
Venla Lamberg (s. 2003), suomalainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kvanttialgoritmi

Kvanttialgoritmi on jollekin kvanttitietokoneen teoreettiselle mallille kehitetty algoritmi. Termiä käytetään erityisesti viittaamaan algoritmeihin, jotka hyödyntävät laskennassa kvanttitilojen lomittumista.
Ongelmat, jotka ovat ratkaisemattomia perinteisellä tietokoneella ovat ratkaisemattomia myös kvanttitietokoneella. Merkittävin ero on laskennan nopeudessa.
Tunnetuimmat kvanttialgoritmit ovat Groverin algoritmi ja Shorin algoritmi, joka ratkaisee suurien lukujen alkutekijöitä nopeasti. Useat kvanttialgoritmit perustuvat Fourier-muunnoksen  kvanttitietokoneilla toteutettavaan variaatioon, jota kutsutaan kvanttifourier-muunnokseksi.
Muita kvanttialgoritmeja

Deutsch–Jozsa-algoritmi
Kvantti-informaatiotiede
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Quantum algorithm
Käännös suomeksi
Kiviolut

Kiviolut (saks. Steinbier) on alun perin saksalainen oluttyyppi, jonka vierre pannaan tuhatta celsiusastetta kuumemmaksi lämmitettyjen kivien avulla. Kuumennetut kivet laitetaan oluen valmistusastiaan. Kivet saavat oluen nesteestä sokerisen mallaskuorrutuksen, minkä vuoksi ne laitetaan valmistusastiaan vielä jälkikäymisen ajaksi. Oluihin tulee näin savuinen ja kuiva makean toffeen maku.
Kuuluisia kivioluita ovat muun muassa Rauchenfelser Steinbier ja Rauchenfelser Steinweizen. Suomessa kiviolutta valmistaa muun muassa kivisahti-nimisenä Hollolan Hirvi.
Aiheesta muualla

Rauchenfels Steinbierin kuumennetut kivet  (Arkistoitu – Internet Archive) Baijeri 1999
Oluthuone  (Arkistoitu – Internet Archive) Kiviolut (Steinbier)
Lambert (Monaco)

Lambert (ital. Lamberto Grimaldi, 1420 – maaliskuu 1494) oli Monacon herrana 16. maaliskuuta 1458 lähtien kuolemaansa asti. Hän nai serkkunsa Claudine Grimaldin vuonna 1465 pitääkseen Monacon Grimaldin suvun hallussa. Koska Lambert oli kuitenkin Grimaldi isänsä puolelta, häntä on perusteltua pitää sukuun kuuluvana hallitsijana.
Taitavalla diplomatialla ja voimankäytöllä Lambert onnistui pitämään Monacon itsenäisenä, vaikka häntä painostivat sekä Ranska että Genova. Hän uskoi valtakuntansa puolustuksessa Monacon omaan voiman. Häneltä on peräisin Grimaldien motto ”Jumalan avulla”.
Lambert ja Ranskan kuningas Kaarle VIII solmivat 25. helmikuuta 1482 sopimuksen, jolla Monacosta tuli eräänlainen Ranskan feodaalinen lääni ilman, että Monaco olisi ollut suoraan Ranskan käskynvallan alla – nykyterminologialla protektoraatti. Vastaavia sopimuksia ei siihen aikaan ollut vielä tehty.
Lambertilla ja Claudinella oli ainakin kuusi lasta:
Juhana II (1468 – 11. lokakuuta 1505)
Louis, mielisairas. Ei kelvollinen valtaistuimelle.
Bianca
Grassen piispa Augustine Grimaldi (1482 – 14. huhtikuuta 1532)
Françoise (k. ennen vuotta 1523), naimisissa Luc Dorian kanssa. Hänen poikansa Bartolomeus Doria surmasi setänsä Lucien vuonna 1523.
Lucien (1487 – 22. elokuuta 1523)
Kur

Kur eli keisarinvaali oli saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa vaali, jossa valittiin keisari.
Saksan valtioiden entisissä nimissä Kur ilmaisi, että hallitsija oli vaaliruhtinas (saks. kurfürst). Hänellä oli oikeus osallistua keisarin vaaliin. Tällaisia valtioita olivat esimerkiksi Pfalzin vaaliruhtinaskunta eli Kurpfalz ja Saksin vaaliruhtinaskunta eli Kursachsen.
Kukkola-yhtiöt

Kukkola-Yhtiöt Oy on rovaniemeläinen yritys päätoimialanaan tieliikenteen tavarankuljetus. Sen aputoiminiminä on Sorakukkola ja Kukkola-Trans.  Kukkola-yhtiöihin on sulautettu vuonna 2006 kiinteistöjen rakennuttamista harjoittanut Kukkola-Holding Oy. Samaan yritysryppääseen kuuluu päätoimialanaan kiinteistöjen hallintaa harjoittava Kiinteistökukkola Oy. Kukkola-Yhtiöt on yli 30 vuotta vanha yritysryhmä.
Vuonna 2007 yhtiö rakennutti yhdessä Skanska Pohjois-Suomen kanssa 21 000 m2 kauppakeskus Revontulta aivan Rovaniemen keskustaan nelostien viereen. Aikaisemmin yhtiöllä oli Saariselällä omistuksessaan kylpylä, joka nyttemmin muutaman omistajanvaihdoksen jälkeen kuuluu SOK:lle.
Aiheesta muualla

Yrityksen internet-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kukkola (Tornio)

Vanhoja rakennuksia Kukkolassa.
Kukkola on kylä Tornion kaupungissa. Se sijaitsee 15 kilometrin päässä kaupungin keskustasta pohjoiseen, valtatien 21 varressa. Kylä oli vuoteen 1972 asti osa Karungin kuntaa. Kylä rajoittuu Suomen ja Ruotsin valtakunnanrajalle Tornionjokeen, ja siellä sijaitsevaan Kukkolan pientaajamaan.
Kylässä sijaitsee Kukkolankoski, joka on siikojen ja lohien kutupaikka. Kylällä edelleen kesäaikaan lipotaan Perämerestä lähtöisin olevia siikoja.
Kylällä ilmestyy[lähde? ] myös oma paikallislehti Kukkolan Sanomat.
Aiheesta muualla

Kylän kotisivut
Tornio
Kylät ja kaupunginosat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunginosat | Kaupunginosat | Kylät | Kylät | Kylät | Kylät |  |
|  Suensaari  Kiviranta  Särkinärä  Pudas  Palosaari |  Luotomäki  Torppi Pikku-Berliini  Miukki  Kokkokangas |  Arpela  Pirkkiö  Puuluoto  Näätsaari  Kantojärvi |  Karunki  Martimo  Vojakkala  Liakka  Lautamaa |  Korpijärvi  Laivaniemi  Sattajärvi  Varajärvi  Raumo |  Ruottala  Laivajärvi  Kourilehto  Könölä  Kaakamo  Kukkola |  |
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Pohjan stadion
Urheiluseurat: Tornion Pyry – Tornion Palloveikot – Tornion Pallo -47 – Tornion IHC - Alatornion Pirkat
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Rautatieliikenne: Aapajoen seisake – Alavojakkalan seisake –  Kalkkimaan rata – Karungin rautatieasema – Kolarin rata – Korpikylän rautatieasema – Kukkolan seisake – Oulu–Tornio-rata – Röyttän satamarata – Niemenpään rautatieasema – Tornio–Haaparanta-rata – Tornion rautatieasema – Tornio-Pohjoinen – Ylivojakkalan seisake
Sillat: Raumonjoen rautatiesilta – Tornionjoen rautatiesilta
Tieliikenne: Seututie 921 – Seututie 922 – Seututie 927 – Valtatie 21
Leo Valve

Leo Valve (4. toukokuuta 1914 Helsinki – 11. joulukuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen shakkitehtävien laatija. Hän sai 7. suomalaisena kansallisen tehtävämestarin arvonimen 1945.
Elämä

Leo Erland Valve syntyi toukokuussa 1914. Hän vietti pääosan elämäänsä Helsingissä. Siviiliammatiltaan hän oli rautatievirkailija , VR:n virkamies Pasilan konepajassa . Valve aloitti shakkitehtävien laatimisen jo nuorena. Laatijana hän nousi hyvin nopeasti Suomen kansalliselle huipulle vuosien 1931–1936 välisenä aikana. Hän oli 1935 mukana perustamassa Suomen Tehtäväniekat ry:tä. Sittemmin hän toimi vuosina 1951–1952 Suomen Tehtäväniekkojen puheenjohtajana.
Vuodesta 1936 alkaen Valve piti taukoa laatimisesta. Hän osallistui kuitenkin tehtäväshakilliseen toimintaan mm. toimittamalla tehtäväpalstaa sanomalehdissä. Hän toimitti Suomen Shakin tehtäväpalstaa Osmo Kailan kanssa vuosina 1934–1939. Talvisodan syttyminen kuitenkin katkaisi Valven toimituksellisen uran. Hän palasi tehtäväshakin pariin vasta 1941, jolloin aloitti laadinnan uudelleen. Valve hoiti Suomen Shakin tehtäväshakin toimittamista yksin vuodesta 1943 aina vuoteen 1948 asti. Tästä toimesta hän siirtyi Helsingin Sanomien tehtäväpalstan toimittajaksi vuosiksi 1948–1952. Hän ehti ennen kuolemaansa vielä toimittamaan kolmannen kerran Suomen Shakin tehtäväpalstaa 1952. Lehtien tehtäväpalstojen ohella Valve toimitti useiden vuosien ajan Suomen Tehtäväniekkojen monisteita. Valve kuoli vain 38-vuotiaana Helsingissä joulukuussa 1952.
Laatijana

Valve laati lyhyeksi jääneen elämänsä aikana yli 400 tehtävää. Pääosa niistä oli kaksi- ja kolmisiirtoisia mattitehtäviä, mutta hän laati myös joitakin monisiirtoisia mattitehtäviä, itsematti- ja apumattitehtäviä sekä lopputehtäviä. Monet hänen tehtävistään palkittiin kilpailuissa. Valve sai mm. 1936 Helsingin Shakkiklubin 50-vuotisjuhlien kunniaksi järjestetyssä tehtävänlaadintakilpailussa toisen palkinnon kolmesiirtoisten mattitehtävien sarjassa.
Valven laatimista tehtävistä kansainvälisten valiotehtävien kokoelmiin eli FIDE-albumeihin on valittu 20 tehtävää, joista hänelle kertyi albumipisteitä 20. Pistemäärä ylittää laadinnan fidemestarin arvonimeen vaadittavan pisterajan eli 12 pistettä, mutta tätä arvonimeä Valvelle ei ole myönnetty.  Tunnustuksena ansioistaan shakkitehtävien laatijana Valvelle myönnettiin kuitenkin kansallisen tehtävämestarin arvonimi 1945. Laatijana Valve sovelsi tehtävissään monia tehtäväshakillisia teemoja. Näistä tunnetuimpia ovat Valven houkutusteema ja Suomi-teema.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Esipeli (musta alkaa):


1... Td5 2.Tb6#

1...Rd3/Td6/Tc2/Tb2/Ta2/Tde2/Ld3 2. Dd6#



Ratkaisu:

1. Db3! (2. Db5#)

1...Td5 2. Db6#

1...Tb2/Ld3 2. Le7#

1...Dc4/Db2/Rc3 2. Dxc4#

1...Dc5 2. Db7#

1...Te5 2. Tc8#

1...Txb8 2. Ld4#
Paitsi että Valve oli itse huomattava laatija, hän oli myös merkittävä esikuva nuoremman sukupolven laatijoille. Moni 1960-luvulla ja 1970-luvun alussa parasta luomiskauttaan elänyt suomalainen tehtäväniekka sai Matti Myllyniemen (1930-87) mukaan kipinän laadintaharrastuksen aloittamiseen juuri Valvelta.
Matti Myllyniemen vuonna 1973 julkaisema teos Leo Valve sisältää 136 Valven laatimaa tehtävää.
Aiheesta muualla

Marko Tauriainen: Ihan pähkinöinä (24.4.2008) *** Leo Valven kuva
Kyproksen Davis Cup -joukkue

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Kyproksen Davis Cup -joukkue
ITF-ranking: 60.
Ensimmäinen vuosi: 1985
Vuodet: 29
Maaottelut (V–T): 83 (42 – 41)
Päivitetty: 7.4.2013
Kyproksen Davis Cup -joukkue edustaa Kyprosta Davis Cupissa. Se toimii Kyproksen tennisliiton alaisuudessa. Kypros osallistui Davis Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1985. Kaiken kaikkiaan Kypros on pelannut 76 maaottelua, voittanut niistä 40 ja hävinnyt 36.