stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henkilökohtainen tietokone
Laitteisto > Keskusmuisti

Henkilökohtaisen tietokoneen keskusmuisti on hyvin nopea väliaikainen varasto, johon suoritin sijoittaa aina kulloinkin käynnissä olevat ohjelmat, sekä kaikki muut tietokoneen toiminnan kannalta tärkeät tiedot, joiden tulee olla välittömästi saatavilla heti, kun niitä tarvitaan. Henkilökohtaiset tietokoneet käyttävät puolijohteista valmistettuja RAM (akronyymi eng. sanoista ”Random Access Memory”) piirejä, kuten DRAM:ia tai SRAM:ia pääasiallisena keskusmuistina tietojen varastointiin. Minkä tyyppistä muistia mikäkin henkilökohtainen tietokone käyttää, riippuu täysin koneesta ja sen luonteesta. Keskusmuisti on moninkertaisesti nopeampaa kuin esimerkiksi tavalliset massamuistit, mutta luonteeltaan haihtuvaa muistia. Se tarkoittaa käytännössä sitä, että muisti ei säilytä sisältöään virran katketessa järjestelmästä. Keskusmuisti ei sovellu yleisesti ottaen tietojen pidempiaikaiseen säilyttämiseen tai lopulliseen varastointiin.
Laitteisto > Massamuisti

Tietokoneen massamuisti on pysyvää, joka säilyttää tiedon koneen virran ollessa pois päältä.
Henkilökohtaisen tietokoneen massamuistina on tyypillisesti ollut kiintolevy, mutta nykyisin se voi olla usein SSD-levy tai muu ratkaisu (haihtumaton muisti).
Henkilökohtaisissa tietokoneissa ensimmäiset massamuistit olivat kasettiasemia, nauha-asemia ja levykeasemia. Varhaiset levykkeet olivat 5 1/4″-kokoisia, joita pehmeytensä vuoksi kutsuttiin suomen puhekielessä lerpuiksi. Levykkeiden pienen tallennuskapasiteetin johdosta tietokoneeseen alettiin lisäämään kiintolevyjä. Tunnettu varhainen kiintolevyn sisältävä henkilökohtainen tietokone oli IBM XT.
IBM PS/2:n myötä 5 1/4″ levykkeet vaihtuivat 3 1/2″:n koviin muovikuoriin pakattuihin levykkeisiin, joita kokonsa ja taipumattomuutensa vuoksi kutsuttiin suomen puhekielessä korpuiksi.
Optiset asemat yleistyivät tietokoneissa 1980- ja 1990-lukujen vaihteesta alkaen ja esimerkiksi Fujitsu FM Towns sisälsi CD-ROM-aseman.
Kehityksen myötä on kiintolevyjen tallennuskapasiteetti lisääntynyt ja henkilökohtaisten tietokoneiden kovalevyt ovat tallennuskapasiteetiltaan usein (2023) 250 – 4 000 gigatavua.
USB-muistit ja verkkoyhteyksien yleistyminen ovat korvanneet levykkeet ja optiset asemat tiedon siirrossa tietokoneiden välillä.
Laitteisto > Näytönohjain

Näytönohjain on komponentti, jonka päätehtävänä on tuottaa ja piirtää grafiikkaa näytölle.
Näytönohjainten tarkkuus ja suorituskyky on kehittynyt vuosien aikana merkittävästi.
Lisäksi näytönohjaimiin on videopelien myötä tullut lisää ominaisuuksia ja ne voivat muodostaa jopa kolmanneksen koko tietokoneen hinnasta, mikäli koneissa tulee olla hyvät tietokonepeliominaisuudet.
Laitteisto > Muut osat

Muut massamuistit
Levyke-, Zip- ja Jazz-asemat, myös muita levyketyyppisiä ratkaisuja on olemassa.
Nauha-asemat ja kasettiasemat
Optinen asema esimerkiksi (CD, DVD, HD-DVD tai Blu-ray)
Flash-muisti (SSD-levy, muistikortti, USB-muisti, M.2-kortti, NVDIMM)
Käyttöjärjestelmä (Microsoft Windows, Mac OS, Linux tms.) voidaan asentaa useammallekin näistä, mutta asennetaan tyypillisesti kiintolevylle. Live-CD, jossa käyttöjärjestelmä on asennettu CD- tai DVD-levylle, on mahdollinen. Tämä ratkaisu on hidas ellei levyn (käytettävä) sisältö mahdu keskusmuistiin, ja yleensä sitä käytetään vain asennuksen yhteydessä, kun esitellään käyttöjärjestelmän toimintoja tai kun ratkotaan ongelmia.
Yleisiä lisälaitteita ja laajennuskortteja
Tulostin
Kuvanlukija, eli skanneri
Monitoimilaite
Web-kamera
Kaiuttimet
Modeemi
Reititin
kuulokkeet
Mikrofoni
Muistikortinlukija
Peli-ohjain
Äänikortti
TV-kortti
Verkkokortti
Modeemikortti
USB-muisti
Ulkoinen kiintolevy
Ohjelmisto

Ohjelmisto on yleinen termi, jolla kuvataan tietokoneohjelmien kokoelmia, dokumentaatiota ja kaikkea muuta mikä suorittaa jotain toimintoa tietokonejärjestelmässä. Käsite sisältää sovellusohjelmiston, kuten tekstinkäsittelyohjelmat joilla käyttäjät voivat tuottaa sisältöä, välitason ohjelmat jotka toimivat toisten ohjelmien sisällä sekä käyttöjärjestelmän, joka käsittää valtaosan tietokoneen työkaluista (järjestelmäohjelmat) ja toiminnoista.
Ohjelmisto > Käyttöjärjestelmä

Käyttöjärjestelmä on ohjelmistollinen kerros, joka hallitsee tietokoneen resursseja sekä tarjoaa ohjelmoijille rajapinnan, jolla sovellusohjelmat voivat hyödyntää laitteistoa. Käyttöjärjestelmä käsittelee järjestelmän tietoja ja käyttäjän syötettä hallitsemalla tietokoneessa ajettavia tehtäviä sekä niille varattuja resursseja palveluna käyttäjille ja ajattaville ohjelmille. Käyttöjärjestelmän ydin hoitaa pohjatason tehtäviä kuten muistinhallinnan, järjestelmän lähettämien ja vastaanottamien kutsujen järjestelyn kiireellisyyden ja tärkeyden mukaan, syötelaitteiden ohjauksen, yhteyksien ylläpidon muihin tietokoneisiin ja tiedostojen hallinnan.
Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmämarkkinat ovat tällä hetkellä pääosin Microsoftin Windows käyttöjärjestelmä-perheen hallussa. Yleisesti käytössä olevan Windows NT -käyttöjärjestelmän ja sen levitysversioiden kuten XP:n, Vista:n ja 7:n yhteinen markkinaosuus on ollut noin 90 %. Muita henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmiä ovat esimerkiksi Apple-yhtiön Mac OS X-jakelu (markkinaosuus noin 5 % ) joka perustuu Darwin BSD-käyttöjärjestelmälle sekä avoimeen lähdekoodiin perustuvan GNU/Linux-käyttöjärjestelmän lukuisat eri jakelut. Lisäksi on syytä mainita myös Solaris- ja FreeBSD-käyttöjärjestelmät.
Kun Microsoftin Windowsia ei oteta huomioon kuuluvat kaikki edellä mainitut käyttöjärjestelmät joko suoraan tai epäsuorasti Unix-käyttöjärjestelmien sukuun. Unix on käyttöjärjestelmä, joka kehitettiin Bell Labs:n laboratoriossa myöhäisellä 1960-luvulla. Siitä kehkeytynyt lukuisia eri käyttöjärjestelmiä ja perheitä joista osa on avoimia ja vapaita, kun taas osa on kaupallisia ja suljettuja. Tunnetuimmat Unix-perheet ovat System V Release 4 ja BSD.
Symbian, GNU/Linux-jakelut kuten Android ja Maemo sekä Windows CE jakelut kuten Windows Mobile) ovat suosittuja taskutietokoneiden käyttöjärjestelmiä.lähde?
Ohjelmisto > Käyttöjärjestelmä > Microsoft Windows

Microsoft Windows on yhteinen tuotenimi usealle erilaiselle käyttöympäristölle ja käyttöjärjestelmälle, jotka Microsoft on kehittänyt tai valmistanut. Microsoft esitteli käyttöympäristön jonka nimi oli ”Windows” lisäohjelmana MS-DOS-käyttöjärjestelmälle vuoden 1985 marraskuussa vastauksena markkinoiden kasvavaan kiinnostukseen graafisia käyttöliittymiä kohtaan. Uusin Windows-käyttöjärjestelmä on Windows 11 ja palvelinversio Windows Server 2022.
Ohjelmisto > Käyttöjärjestelmä > Linux

Linux on perhe Unixin kaltaisia käyttöjärjestelmiä. Linux on yksi lupaavimmissa esimerkeistä vapaan ohjelmiston ja avoimen lähdekoodin kehityksestä. On tyypillistä, että kaikki järjestelmän alla olevat lähdekoodit ovat kenen tahansa vapaasti muokattavissa, käytettävissä sekä levitettävissä. Nimi ”Linux” tulee käyttöjärjestelmän käyttämästä Linux-ytimestä jonka kehityksen aloitti Linus Torvalds vuonna 1991. Järjestelmän käyttämät monet muut osat kuten järjestelmätyökalut ja kirjastot yleisesti tulevat GNU-projektista, jonka kehityksen aloitti vuonna 1983 Richard Stallman. GNU-projektilta tulevat panostukset ovat ajaneet suosimaan GNU/Linux-nimitystä käyttöjärjestelmälle.
Tunnettuna palvelinkäyttöjärjestelmänä Linuxia tukee moninainen joukko erilaisia yrityksiä kuten Dell, Hewlett-Packard, IBM, Novell, Oracle, Red Hat, Canonical ja Sun Microsystems. Sitä kuitenkin käytetään paljon myös mitä erilaisimmissa tietokoneissa joihin kuuluvat muun muassa työasemat, kotitietokoneet, supertietokoneet, multimediatietokoneet kuten PlayStation 3, useat kolikkopelikoneet, ja sulautetut järjestelmät kuten matkapuhelimet ja reitittimet.
Ohjelmisto > Käyttöjärjestelmä > macOS

macOS (aiemmilta nimiltään OS X ja Mac OS X) on Applen kehittämä käyttöjärjestelmäperhe Macintosh-tietokoneisiin. macOS on seuraaja alkuperäiselle Mac OS -käyttöjärjestelmäperheelle, joka oli ollut Applen ensisijainen käyttöjärjestelmä vuodesta 1984 lähtien. Toisin kuin edeltäjänsä on macOS rakennettu Darwinin päälle, joka on BSD Unix -käyttöjärjestelmä.
Ohjelmisto > Sovellusohjelmisto

Sovellusohjelmisto on kokoelma tietokoneohjelmia, joita ajetaan käyttöjärjestelmän päällä, jotka suorittavat niille annettuja tehtäviä ohjelmoinnin mukaisesti. Täytyy muistaa, että käyttöjärjestelmän käyttöympäristö koostuu useista sadoista ellei jopa tuhansista pienistä ohjelmista, jotka yhdessä muodostavat sovellusohjelmiston, johon käyttöjärjestelmäkin kuuluu. Sovellusohjelmistoa ja sen ohjelmistoalustaa voidaan laajentaa esim. peleillä sekä toimisto- ja hyötyohjelmilla.
Ohjelmisto > Väliohjelmisto

Väliohjelmisto on ohjelmistoa, joka suorittaa jotain tiettyä yksittäistä tehtävää jonkin suuremman ohjelman sisällä. Esimerkiksi tietokonepeleissä nykyään hyvin harva kehittäjä kehittää omaa fysiikkamoottoriaan esineiden ja ympäristön laskemista varten, koska se on erittäin työläs ja aikaa vievä tehtävä. Sen sijaan ostetaan valmisfysiikkaa laskeva välitasonohjelma kuten Havok laskemaan fysiikkaa kehittäjän pelimoottorin sisällä.
Markkinat

Kannettavien, pöytätietokoneiden ja työasemien markkinat Euroopassa, Keski-idässä ja Afrikassa oli vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä 23,87 miljoonaa tietokonetta kolmen kuukauden aikana. IDC:n mukaan kannettavien myynti johtuu osaksi vahvasta kysynnästä yrityksissä. EMEA-alueella viisi suurinta valmistajaa hallitsee 80,5 prosenttia kokonaismyynnistä. Suurimmat valmistajat olivat HP, Lenovo, Dell, Acer ja Asus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henkilökohtainen tietokone Wikimedia Commonsissa
Henkilökohtainen tietokone
| --- | --- |
Ohjelmisto:  BIOS  UEFI  käyttöjärjestelmä  tietokoneohjelmat järjestelmäohjelma  sovellusohjelma 
Laitteisto:  emolevy  keskusmuisti  suoritin  massamuisti  näytönohjain  äänikortti 
Oheislaitteet:  hiiri  näppäimistö  tietokonenäyttö  tulostin 
Micral-tietokone vuodelta 1972. Ensimmäinen kaupallinen mikroprosessoriin perustuva ei-rakennussarjana myyty mikrotietokone.
Raspberry Pi on suunnattu tietojenkäsittelytieteen opetukseen.
Apple Mac Pro -työasema.
Commodore Amiga 1200, johon on liitetty hiiri ja kaksi lisälevykeasemaa.
Asus Eee Box esillä Computex 2008 -messuilla.
IBM Thinkpad R51 -kannettava tietokone.
Sharp PC-E500S taskutietokone.
Applen valmistama Newton-kämmentietokone.
Sony PlayStation 3 on pelikonsoli, jossa on myös viihde- ja multimediakäytön ominaisuudet.
Läpileikkaus tyypillisestä tornimallisesta henkilökohtaisesta tietokoneesta ja sen lisälaitteista:

1. Skanneri 

2. Keskussuoritin

3. Keskusmuisti

4. Laajennuskortit (näytönohjain, äänikortti, jne.)

5. Tietokoneen virtalähde

6. Optinen asema

7. Kiintolevy

8. Emolevy

9. Kaiuttimet

10. Näyttö

11. Käyttöjärjestelmä

12. Sovellusohjelmisto

13. Näppäimistö

14. Hiiri

15. Ulkoinen kiintolevy

16. Tulostin
Kuvakaappaus Windows 10:sta.
KDE 4 käynnissä yhdessä lukuisista Linux-jakeluista.
Mac OS X Lionin työpöytä.
EROEI

Puupolttoaineen EROEI-suhdeluku on 30.
EROEI (engl. energy returned on energy invested) on energiantuotannon hyötysuhdetta kuvaava suhdeluku. Se on primäärienergialähteestä saatavan sekundäärienergian ja tähän tuotantoon käytetyn energian suhde. EROEI luku 1 on siten ehdoton energiantuotannon kannattavuusraja, sillä silloin energian tuotantoon kuluu energiaa saman verran kuin siitä saadaan. Mitä suurempi suhdeluku on, sitä parempi hyötysuhde.
Vaikka EROEI-luku on periaatteessa yksiselitteinen, on ongelmana sen määrittely eli mikä lasketaan energiantuotantoon kuuluvaksi. Se ei myöskään ota kantaa sekundäärienergian käytettävyyteen.lähde?
EROEI-lukuja

Kirjallisuudessa eri energialähteiden EROEI-arvoiksi on esitetty seuraavaalähde tarkemmin?.
| Polttoaine | EROEI | Vaihteluväli |
| --- | --- | --- |
| Puu | 30 |  |
| Kivihiili | 65 | 50-85 |
| Öljy 1930-luvulla | 100 |  |
| Öljy 1970-luvulla | 25 |  |
| Öljy 1990-luvulla | 15 |  |
| Maakaasu | 15 | 10-20 |
| Biopolttonesteet | 1 | 0,5 - 2 |
| Metanolia puusta |  | 2,6 – 5,5 |
| Etanolia sokeriruo’osta (Brasilia) | 8,3 |  |
| Etanolia maissista (USA) | 1,38 |  |
| Öljyhiekat (Alberta, Kanada) | 3,75 |  |
| Tapa | EROEI | Vaihteluväli |
| --- | --- | --- |
| Vesivoima | 12 | 6-40 |
| Tuulivoima | 18 | 5-30 |
| Aurinkosähköpaneeli | 8 | 1-15 |
| Hiilivoima | 8 | 5-11 |
| Ydinvoima (PWR) | 59 | 1-72 |
| Ydinvoima (DFR) | 1200 | 1000–2000 |
Yhteys nettoenergiaan

EROEI ja  nettoenergia mittaavat energialähteen samaa ominaisuutta. Nettoenergia on primäärienergialähteestä saatavan sekundäärienergian ja tähän tuotantoon käytetyn energian erotus. Nettoenergia on tietty energiamäärä, EROEI on taas suhdeluku. Niiden välinen laskennallinen yhteys on seuraava:
toisin sanoen
Aiheesta muualla

The Oil Drum sivuston nettoenergiaosasto.
Prof. Charles E. S. Hallin kotisivu. (Arkistoitu – Internet Archive)
New Economics Foundationin raportti Growth Isn't Possible (Arkistoitu – Internet Archive)
Richard Heinberg: The Party's Over: Oil, War, and the Fate of Industrial Societies.  Gabriola, BC:  New Society Publishers, 2003.  ISBN 0-86571-482-7
World Nuclear Association study on EROEI with assumptions listed (Arkistoitu – Internet Archive)
Wayback Archive of OilAnalytics.org "EROI as a Measure of Energy Availability"
synopsis of Dieoff.org, with cogent discussion of this concept.
"Energy in a Mark II Economy" Please see section on EROI. (This material is not copyrighted; it is covered by the Ethical Use of the Public Domain.)
Luettelo Suomen eronneista ministereistä

Tämä on luettelo Suomen hallituksista kesken toimikauden tapahtuneista ministereiden eroista. Luettelossa ei ole ministerikierrätyksiä tai sellaisia tapauksia, joissa koko hallitus on eronnut. Luettelossa ei ole tasavallan presidentiksi tai eduskunnan puhemieheksi valittuja ministereitä, sillä heidän on automaattisesti erottava virasta kun heidät on valittu kyseisiin tehtäviin.
Armasjärvi (Suomi)

| Armasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°52′15″N, 23°55′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Paloveteen 
Järvinumero:  35.321.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,5 m  
Rantaviiva:  2,982 km  
Pinta-ala:  11,586 ha  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Armasjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Siikalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paloveden lähialueeseen (35.321) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
Tom Sjöblom

Tom Sjöblom (s. 20. toukokuuta 1965) on uskontotieteen dosentti ja teologian tohtori, jonka tutkimuskohteita ovat olleet erityisesti kognitiivinen uskontotiede, kelttien myyttiperinne ja uskonnon alkuperä. Hän on tutkinut myös uskonnollista kokemusta, tarinankerronnan evoluutiota, tabu-ajattelua ja rituaaleja. Sjöblom on kehitellyt kognitiivista historiantutkimusta, jossa hyödynnetään kognitiotieteen teorioita ja menetelmiä menneisyyden tutkimukseen.
Sittemmin Sjöblom on pohtinut kävelyn historiaa ja filosofiaa.
Teoksia

Early Irish Taboos. A study in cognitive history. Helsinki: Helsingin yliopiston uskontotieteen laitos (2000).
Druidit: Tietäjiä pappeja ja samaaneja. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura (2006).
Tuulten saarella: Tarinoiden ja luostareiden Irlanti. Helsinki: Kirjapaja (2011).
Kävelen. Helsinki: Basam (2024).
Teoksia > Toimitettuja teoksia

Ketola, Kimmo & Korkee, Simo & Pesonen, Heikki & Pyysiäinen, Ilkka & Sakaranaho, Tuula & Sjöblom, Tom: Näköaloja Uskontoon. Yliopistopaino (1997)
Ketola, Kimmo & Pyysiäinen, Ilkka & Sjöblom, Tom (toim.): Uskonto ja ihmismieli: Johdatus kognitiiviseen uskontotieteeseen. Helsinki: Gaudeamus: Helsinki University Press, 2008. ISBN 978-952-495-007-7.
Aiheesta muualla

Kaisa Halonen: Irlanti sydämessä. Vantaan Lauri 22.9.2011.
Eija Komu: Kiehtovien myyttien Irlanti[vanhentunut linkki]. Karjalainen 19.8.2011.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Škhara

Škhara
Škhara lähellä Ušgulin kylää.
| --- | --- |
Sijainti:  Georgian ja Venäjän raja
Vuoristo:  Kaukasus
Korkeus merenpinnasta:  5 200 m 
Prominenssi:  1 357  m 
Ensimmäinen nousu huipulle:  1888, U. Almer, J. Cockin ja C. Roth
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Škhara (georg. შხარა, ven. Шхара, Šhara) on Georgian korkein vuori. Se sijaitsee Georgian Svanetian alueen ja  Venäjän Kabardi-Balkarian rajalla, 88 kilometriä Kutaisin kaupungista pohjoiseen. Huippu kuuluu Suureen Kaukasukseen ja sijaitsee sen keskiosassa Euroopan korkeimman vuoren Elbrusin kaakkoispuolella. Škhara on Kaukasuksen kolmanneksi korkein vuori heti siitä muutama kilometri pohjoiseen sijaitsevan ja muutama metri korkeamman Dyhtaun jälkeen.
Škhara on Bezingin (tai Bezengin) muurina tunnetun 12 kilometriä pitkän massiivin korkein kohta ja itäinen ankkuri. Se on suurikokoinen ja jyrkkä vuorenhuippu jäätikköalueella ja huomattava haaste vuorikiipeilijöille. Sen pohjoinen rinne (Venäjän puolella) on 1 500 metriä korkea ja sitä pitkin kulkee useita vaikeita kiipeilyreittejä. Škharan läntinen sivuhuippu on 5 068 metrin korkuinen ja oma vuorikiipeilykohteensa. Kiipeämistä koko Bezingin muurin yli pidetään "Euroopan pisimpänä, vaikeimpana ja sitovimpana tutkimusretkenä".
Huipulle kiipesi ensimmäisen kerran vuonna 1888 koillista reittiä pitkin brittiläis-sveitsiläinen retkikunta, jonka muodostivat U. Almer, J. Cockin ja C. Roth. Reitti on edelleen yksi vuoren helpoimmista ja suosituimmista reiteistä. Bezingin muurin ylittivät kokonaisuudessaan ensimmäisen kerran itävaltalaiset K. Poppinger, K. Moldan ja S. Schintlmeister vuonna 1931.
Venäjän puolella massiivia kiipeämistä helpottaa hyvin varustettu Bezengin leiri, jossa on majoja, kirjasto ja sauna. Georgian puoli on syrjäisempi ja raportit maantierosvoista ovat pitäneet kiipeilijät loitolla. Vain "kourallinen ihmisiä" kiipeää Škharalle vuosittain vaikeuden, korkeuden ja syrjäisen sijannin vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Škhara Wikimedia Commonsissa
Toponimitšeski slovar Kavkaza, 2011: Škhara (jonka mukaan korkeimman huipun korkeus 5 201 metriä) (venäjäksi) (academic.ru)
Neuvostoliiton aikainen topografiakartta 1:100 000 alueesta (Käytössä 1942 vuoden koordinaattijärjestelmä (huom), ja sen mukaan korkeus 5068,8 m (huippu sijaitsee kartan yläreunassa) (venäjäksi)
Carl Gustaf Armfelt (vanhempi)

| Carl Gustaf Armfelt (vanhempi) |
| --- | --- |
 David von Krafftin maalaus
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1666 Inkeri
Kuollut: 24. lokakuuta 1736 (69 vuotta) Pernaja
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Ruotsi Ranska
Palvelusvuodet:  Ruotsi: 1683–1685, Ranska: 1685–1697, Ruotsi: 1697–1719
Komentajuudet:  Suomen armeija 1713–1714 Trondheimin sotaretki 1717–1719
Taistelut ja sodat:  Kaprion taistelu Helsingin taistelu Kostianvirran taistelu  Napuen taistelu
Sotilasarvo:  jalkaväenkenraali
Carl Gustaf Armfelt vanhempi (nimi kirjoitetaan myös Armfeldt, 9. marraskuuta 1666 Inkeri – 24. lokakuuta 1736 Isnäsin kartano, Pernaja) oli suomalainen jalkaväenkenraali ja Suomessa olleiden joukkojen ylipäällikkö suuressa Pohjan sodassa vuosina 1713–1714.
Kirjallisuutta

Eirik Hornborg: Karolinen Armfelt, 1952 (Armfeltin elämäkerta)
Aiheesta muualla

Aarne Laitakari : Kaarlolaisten jäljillä Norjan tuntureilla. Millaisessa maastossa tuhoutui Armfeltin armeija pyryyn ja pakkaseen talvella 1718-19, Hakkapeliitta, 18.12.1934, nro 51-52, s. 31, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Leif Sjöström

Leif Sjöström vuonna 2011.
Leif Johan Sjöström (21. tammikuuta 1958 Maalahti – 2. helmikuuta 2012) oli suomalainen (suomenruotsalainen) piirtäjä, toimittaja ja kirjoittaja. Hänet tunnettiin erityisesti pilapiirroksista, joita julkaistiin 1980-luvulta alkaen muun muassa Vasabladetissa otsikolla ”Folkets Dagblad”. Sjöströmiä luonnehdittiin yhdeksi Suomen merkittävimmistä poliittisista pilapiirtäjistä.
Sjöström kuvitti Juha Ruusuvuoren kirjat Muukalainen Muumilaaksossa (2005) ja Muukalainen Rantaruotsissa (2010).
Palkintoja

Topelius-palkinto 1992
Onni V. Tuiskun säätiön palkinto 1997
Choraeus-palkinto 2002
Julkaisuja

Folkets Dagblad, 1991–2011
Så sant som det är sagt (Solveig Pått’in kanssa), 1995
Stugbok, 1997
Folkets Dagblad från A till Ö, 2003
Presidentspel – Presidenttipelit, 2006
Stugliv (yhdessä Hans Hästbackan ja Karin Dahlströmin kanssa), 2009
Aiheesta muualla

Leif Sjöström och Svenskfinlands vassaste pennor. Yle Arkivet.
”Jag struntar i att måla mästerverk, jag vill hitta min egen stil.” Svenska Yle.
Leif Sjöströmin muistokirjoitus. SFV. (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Fredrik Skagen

| Fredrik Skagen |
| --- | --- |
 Fredrik Skagen Tallinnassa HeadRead-kirjallisuusfestivaalilla 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. heinäkuuta 2017 Trondheim, Norja
Kuollut: 20. heinäkuuta 2017 (80 vuotta) Trondheim, Norja
Kansalaisuus:  norjalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: norja
Tuotannon kieli: norja
Aiheet:  rikoskirjallisuus, lastenkirjallisuus
Palkinnot
 Lasiavain 1996 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Fredrik Skagen (30. joulukuuta 1936 Trondheim, Norja – 20. heinäkuuta 2017 Trondheim, Norja) oli norjalainen kirjailija, joka on kirjoittanut pääasiassa rikoskirjoja mutta myös joitakin lastenkirjoja. Hän on suosituimpia ja merkittävimpiä norjalaisia jännityskirjailijoita.
Skagen on käynyt Norjan kirjastokoulun 1960–1961 ja työskennellyt kirjastonhoitajana 1961–1969 ja yliopistokirjatonhoitajana Trondheimissa Norjan teknillisessä korkeakoulussa 1969–1975. Vuodesta 1976 hän oli päätoiminen kirjailija. Hän soitti harrastuksekseen pianolla jazzmusiikkia ja harrasti myös jalkapalloa, ja hän hyödynsi näitä harrastuksia kirjoissaan.
Skagenin teoksissa on keskeistä se, kuinka rikollinen saadaan kiinni, ei niinkään se, kuka rikoksentekijä on, ja siksi ne luokitellaan jännityskirjallisuuteen. Kirjojen tapahtumapaikka on usein Trondheim, jossa hän on enimmäkseen asunut.
Skagenin esikoisteos Jakten etter Auriga ilmestyi 1968. Hänen kirjojensa päähenkilöitä on Morten Martens, joka on norjalaisen rikoskirjallisuuden johdonmukaisimpia antisankareita. Hän on pääehenkilö seitsemässä romaanissa. Toinen hänen kirjojensa päähenkilö on Trondheimin poliisissa työskentelevä Christian Rønnes.
Jännityskirjojen ohella Skagen on kirjoittanut lastenkirjoja, joista on suomennettu Matti Maradona, novellikokoelmia sekä dokumenttiromaanin Purpurhjertene, joka kertoo norjalaisen Vietnam-sotilaan tarinan. Sen dokumentaarisuudesta on kuitenkin kiistelty.
Suomennetut teokset

Matti Maradona (Pelle Maradona), kuvittanut Olav Hagen; suomentanut Sirkka Salonen. Gummerus Carlsen, 1990 ISBN 951-36-0016-5
Palkinnot ja tunnustukset

Palle Rosenkrantz-prisen 1986
Bokhandel-prisen 1987
Trondheim kommunes kulturpris
Lasiavain 1995