stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joona Koppanen

| Joona Koppanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. helmikuuta 1998 (ikä 26) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  195 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura (P):  Pittsburg Penguins
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  WBS Penguins (AHL)
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Ilves (SML)   Koovee (Mestis)   Providence Bruins (AHL)   Boston Bruins (NHL)
NHL-varaus:  135. varaus, 2016 Boston Bruins
KHL-varaus:  141. varaus, 2016 Metallurg Magnitogorsk
Joona Koppanen (s. 25. helmikuuta 1998 Tampere) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa NHL-seura Pittsburgh Penguinsin organisaatiossa. Koppanen on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2016 | jääkiekko |  |
Koppanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018. Valmennus valitsi hänet Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta  parhaasta pelaajasta. Koppanen valittiin myös Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Koppanen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Koppanen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015.
Koppanen edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015. Jälkimmäisenä mainittu turnaus päättyi pronssiin. Yhteensä hän on pelannut 26 nuorten ja 42 poikien maaottelua.
Pelityyli

Faneille.com-sivuston toimittaja Toni Rajamäen mukaan isokokoinen Koppanen pelaa vahvaa kahden suunnan peliä ja käyttää kokoaan kiitettävästi. Rajamäen mukaan hänen peruspelaamisensa on korkealla tasolla, vaikkakaan Koppanen ei ole kentän näkyvimpiä pelaajia.
Muuta

Koppanen valmistui ylioppilaaksi Sammon keskuslukiosta keväällä 2017. Hän harrasti lapsena myös yleisurheilua Tampereen Urheilijat -38:ssa ja Lempäälän Kisassa sekä jalkapalloa Sääksjärven Loiskeessa.
Jay Beagle

| Jay Beagle |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1985 (ikä 38) Calgary, Alberta, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  Arizona Coyotes
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Washington Capitals (NHL) Vancouver Canucks (NHL)
Jay Beagle (s. 16. lokakuuta 1985 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Arizona Coyotesissa.
Ura

Beagle pelasi ECHL:ssä Idaho Steelheadsissa kaudella 2006–2007, jolloin teki kahdeksassa ottelussa kymmenen pistettä. Kaudella 2007–2008 hän teki 64 pelissä 37 pistettä pelatessaan AHL-joukkue Hershey Bearsissa.
Beagle teki NHL-debyyttinsä 11. helmikuuta 2009 New York Rangersia vastaan. Hän laukoi kolme kertaa kohti maalia. Hänet oli nostettu korvaamaan loukkaantunutta Alexander Seminiä. 17. marraskuuta 2009 hän sai ensimmäisen NHL-pisteensä syöttäessään Matt Bradleyn tekemän voittomaalin Rangersia vastaan. Ensimmäisen maalinsa Beagle teki 23. marraskuuta Ottawa Senatorsia vastaan.
Beagle teki 15. heinäkuuta 2010 Capitalsin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. 15. joulukuuta 2010 hänet nostettiin Hersheystää NHL:n puolelle.
5. heinäkuuta 2012 Beagle teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Capitalsin kanssa.
Tilastot

Käännös suomeksi
Kantapiste

Kantapiste on geometriassa janan tai suoran leikkauspiste kolmion sivulla tai sen jatkeella. Käsite voidaan laajentaa koskemaan kaikkia monikulmioita ilman, että syntyy väärinkäsityksiä.
Kolme ceviaania kohtaavat kolmion sivut kantapisteissä A', B' ja C'.
Kolme kohtisuoraa leikkaavat toisensa pedaalipisteessä. Janat kohtaavat kolmion sivut kohtisuorasti kantapisteissään.
Kolmion pinta-alaa laskettaessa tarvitaan korkeusjanan pituus, joka voidaan mitata kolmion kärjestä vastaisen sivun jatkeella olevalle kantapisteelle D.
Ceviaani piirretään kolmion kärjestä kolmion vastaiselle sivulle, johon kantapiste syntyy. Pedaali on jana, joka alkaa kolmion sisäpisteestä ja kohtaa kolmion sivun kantapisteessä. Keskinormaali on suora, joka kohtaa kolmion sivun kohtisuorasti ja sivulle syntyy leikkauspiste. Yleensä kantapisteenä pidetään janan päätepistettä, mutta laajempikin tulkinta on mahdollinen.
János Garay

| János Garay |
| --- | --- |
 János Garay
Henkilötiedot
Syntynyt: 1812
Kuollut: 1853
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  runoilija, näytelmäkirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
János Garay (1812–1853) oli unkarilainen runoilija.
Garay nimitti itseään "Uhlandin oppilaaksi". Hän oli harvinaisen tuottelias lähinnä kertomarunouden alalla mutta myös lyyrikkona ja näytelmäkirjailijana. Hänen, kuten muidenkin Mihály Vörösmartyn aikalaisten ja jäljittelijöiden, runolliselle tuotannolle ovat luonteenomaisia piirteitä sujuva muoto, monisanainen ja mahtipontinen isänmaallisuus. Garayn balladeista herättivät aikoinaan paljon vastakaikua muun muassa Kont sekä kokoelma Az Árpádok (1847). Koottujen teosten julkaisu Garay János összes munkái ilmestyi 1886.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta János Garay Wikimedia Commonsissa
Kaddiš

Kaddiš (arameaksi: קדיש, pyhä) on juutalaisen jumalanpalveluksen eli tefillan keskeinen rukous. Sen keskeisenä teemana on Jumalan ylistys ja kunnioitus. Kaddišista on olemassa eri versioita, jotka vaihtelevat riippuen siitä, missä osassa tefillaa ne lausutaan. Useimmiten kaddiš tarkoittaa surijoiden kaddišia, joka kuuluu juutalaiseen hautaus- ja muistopalvelukseen sekä keskeisenä osana suruajan päivittäiseen rituaaliin.
Kaddišin avaussanat kuvastavat Hes. 38:23 tekstiä, jossa Jumala ilmaisee kunniansa ja suuruutensa kansojen silmien edessä: Niin minä osoitan suuruuteni ja pyhyyteni sekä teen itseni tunnetuksi lukuisain pakanakansain silmien edessä. Ja he tulevat tietämään, että minä olen Herra.
Historia

Kaddišin kirjoittamisen aikoihin juutalaiset puhuivat yleisesti arameaa, josta tuli myös rukouksen kieli. Alun perin sitä eivät lausuneet suruaikaa viettävät, vaan rabbit sapattisaarnojensa ja antamiensa oppituntien päätteeksi. Käytäntö sai alkunsa Babyloniassa, jossa useimmat juutalaiset osasivat vain arameaa. Saarnat pidettiin siis arameaksi, josta tuli myös kaddišin kieli, ja sellaisena rukous on säilynyt omaan aikaamme saakka.
Eri versioita

Hatzi kaddiš (חצי קדיש) – puolikas kaddiš.
Kaddiš Jatom (קדיש יתום) – "orpojen kaddiš", jota kutsutaan yleisesti nimellä kaddiš avelim (קדיש אבלים), surijoiden kaddiš.
Kaddiš Šalem (קדיש שלם) – täysi/kokonainen kaddiš.
Kaddiš de'Rabbanan (קדיש דרבנן) – rabbien kaddiš, joka sanotaan Tooran opiskelun jälkeen sekä niissä jumalanpalveluksen osissa, joissa siteerataan Talmudin ja rabbien opetuksia.
Kaddiš ahar Hakk'vura (קדיש אחר הקבורה) – sananmukaisesti "hautauksen jälkeinen kaddiš", toiselta nimeltään Kaddiš de'Ithadata (קדיש דאתחדתא) sen erityisten alkusanojen mukaan. 10 miehen (minjan) läsnä ollessa tämä kaddiš sanotaan Talmudin jokaisen kokonaisen jakson opiskelun päätteeksi. Se onkin painettu joka traktaatin loppuun.
Aiheesta muualla

lubavitch.fi: Kaddish (englanniksi)
Juutalainen elämä
| --- | --- |
Syntymä:  Brit mila · Zeved habat · Pidjon haben
Täysi-ikäisyys:  Upšerin · Bar mitsva (Bat mitsva)
Avioelämä:  Huppa · Ketubba · Naisen asema · Nidda · Mikve · Get
Juutalaisuus:  613 käskyä · Rukoukset · Birkat hamazon · Juutalaiset juhlat · Minhag · Tooran opiskelu: paraša, daf jomi
Uskonnolliset esineet:  Sefer Tora · Tsitsit · Tallit · Tefillin · Kipa · Menora · Mezuza
Kuolema:  Hevra kaddiša · Šiva · Kaddiš · Jortsajt
Kantapisteavaruus

Olkoon  X topologinen avaruus ja  x_{0}\in X. Paria  (X,x_{0}) sanotaan kantapisteavaruudeksi. Siinä on siis yksi piste erityisasemassa. Kantapisteavaruus  (X,x_{0}) on kutistuva. Kantapisteavaruuksia käytetään homotopiateoriassa.
Kanadan Sanomat

Kanadan Sanomat on Torontossa vuodesta 2012 lähtien ilmestynyt kanadansuomalainen sanomalehti.
Torontolaista Vapaata Sanaa julkaissut Vapaa Sana Press Limited osti Thunder Bayssä ilmestyneen Canadan Sanomat vuonna 2005. Lehdet yhdistettiin Kanadan Sanomiksi vuonna 2012. Kerran viikossa suomen kielellä ilmestyvän lehden levikki oli lähes 1 500 kappaletta maaliskuussa 2013. Se sisältää muun muassa uutisia Suomesta, juttuja kanadansuomalaisista ja tapahtumakalenterin. Lehdellä on omat Facebook-sivut ja sen aineistoa on esillä finnishcanadian.com -nettiportaalissa.
Aiheesta muualla

Kanadan Sanomien Facebook-sivu
Finnishcanadian.com
Kaliumoksidi

| Kaliumoksidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  12136-45-7
PubChem CID:  9989219
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  K2O
Moolimassa:  94,20 g/mol
Ulkomuoto:  Kiinteä vaaleankeltainen aine
Tiheys:  2,35 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
  
Kaliumoksidi (K2O) eli kaliummonoksidi eli dikaliumoksidi on kaliumin ja hapen yhdiste. Sitä tavataan harvoin luonnossa, koska se reagoi aggressiivisesti veden kanssa muodostaen kaliumhydroksidia eli kalilipeää. Kaliumoksidi on harmaankellertävää kiinteää kiteistä ainetta. Sitä käytetään lähinnä kalilannoitteissa ja sementeissä.
Aine on syövyttävää ja siitä on tarkat säilytys- ja työturvallisuusmääräykset. CAS-numero on 12136-45-7.
Aiheesta muualla

Kaliumoksidin kansainvälinen kemikaalikortti
János Erdélyi

| János Erdélyi |
| --- | --- |
 János Erdélyi
Henkilötiedot
Syntynyt: 1814
Kuollut: 1868 (53–54 vuotta)
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
János Erdélyi (1814–1868) oli unkarilainen runoilija, prosaisti ja kriitikko.
Erdélyi suoritti 1841 asianajajatutkinnon, kirjoitti sanomalehtiin kirjallisuuskritiikkiä, tutki kansanrunoutta ja kokosi kansanlauluja. Hänet valittiin 1843 Kisfaludy-seuran sihteeriksi, jossa toimessa ollessaan hän – seuran avulla – käynnisti järjestelmällisen kansanrunouden keräämisen. Hän toimitti vapaustaistelun vuosina vallankumouksellista Respublica-lehteä. Hänet valittiin 1851 filosofian professoriksi Sárospatakin reformoituun korkeakouluun ja nimitettiin 1863 saman oppilaitoksen kirjastonhoitajaksi ja kirjallisuudenhistorian professoriksi.
Kansanrunouden alalta Erdélyin julkaisuja ovat Magyar nepköltési gyüjtemény. Népdalok és mondák ('Unkarin kansanrunouskokoelma. Kansanlauluja ja tarinoita', 1846–1848), sananlaskukokoelma Magyar közmondások könyve (1851), kansansatukokoelma Magyar népmesék (1855), A nepköltészet. Népdalok, népmesék és népmondások ('Kansanrunous. Kansanlauluja, kansansatuja ja sananlaskuja', 1869). Julkaisuilla oli suuri vaikutus unkarilaisen taiderunouden kehitykseen. Kokoelmat Erdélyi János kisebb prózái (1863), Aesthetikai tanulmányok (1888) ja Tanulmányok (1890) sisältävät kirjallisuushistoriallisia, esteettisiä ja filosofisia kirjoituksia ja arvosteluja. Runokokoelma Költemények ilmestyi 1844, viisinäytöksinen näytelmä Velencei hölgy ('Venetsialainen nainen') 1851.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta János Erdélyi Wikimedia Commonsissa
Kaomoji

Kaomoji
Kaoani
Kaomoji (jap. 顔文字) tulee sanoista kao (kasvot) ja moji (kirjain). Kaomojit ovat japanilaisia hymiöitä. Niitä käytetään muun muassa pikaviestintäsovelluksissa ja sosiaalisessa mediassa. Animoitu GIF-muotoinen kaomoji tunnetaan nimellä kaoani.[lähde? ]
Esimerkkejä kaomojeista:
| --- | --- |
(^.^)/: tervehdys
(>_<): 
(n_n): 
(u_u): 
(x_x):
Aiheesta muualla

http://www.anikaos.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
http://digilander.libero.it/cinziaslittleworld/kaoani.htm
https://www.text-emoji.com/
Kalmar Läns Tidning

| Kalmar Läns Tidning> KLT |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Kalmar-Kalmar Läns Tidning (1918–1948)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Gota Media
Levikki:  2 100 (2021)
Perustettu:  1915
Päätoimittaja:  Lina Watanen
Sitoutuneisuus:  keskustalainen
Kotikunta:  Kalmar
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  to
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kalmar Läns Tidning (lyh. KLT; vuosina 1918–1948 Kalmar-Kalmar Läns Tidnind) on ruotsalainen vuonna 1915 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Kalmar. Se ilmestyy kerran viikossa, on poliittiselta linjaltaan keskustalainen ja on kuulunut vuodesta 2011 Gota Media -konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Kaikki anteeksi

| Kaikki anteeksi |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  42–57 minuuttia
Perustuu:  Laura Mannisen Kaikki anteeksi -romaaniin
Pääosissa:   Iida-Maria Heinonen  Joonas Saartamo 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Ruutu+
Julkaistu:  2023
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  4
Ikäraja:    
Sisältömerkintä:    
Tuotanto
Tuottaja(t):   Minna Virkajärvi  Marko Talli 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Olli Haikka  Marko Talli  Riku Riihilahti  Laura Kuulasmaa (Elisa Viihde)  Sari Lempiäinen (Elisa Viihde) 
Ohjaaja(t):  Antti Heikki Pesonen
Käsikirjoittaja(t):  Antti Heikki Pesonen
Säveltäjä(t):  Antti Pouta
Leikkaaja(t):  Dimitri Okulov
Lavastaja(t):  Sasu Joutsi
Kuvaaja(t):  Aarne Tapola
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Ohjaaja (fiktio) 2023, Antti Heikki Pesonen
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kaikki anteeksi on suomalainen neliosainen Elisa Viihteen alkuperäisdraamasarja, jonka julkaisu alkoi maksullisessa Ruutu+-suoratoistopalvelussa 13. marraskuuta 2023. Sarjan on ohjannut ja käsikirjoittanut Antti Heikki Pesonen ja se perustuu Laura Mannisen samannimiseen vuoden 2018 romaaniin. Pesonen sai sarjasta ehdokkuuden parhaasta ohjauksesta Kultainen Venla -gaalassa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Iida-Maria Heinonen  | … |  Vilma   |
|  Joonas Saartamo  | … |  Mikko   |
|  Jaana Saarinen  | … |  Tuula   |
|  Lotta Kaihua  | … |  Emma   |
|  Malla Malmivaara  | … |  Heidi   |
|  Vilho Rönkkönen  | … |  Miska   |
|  Elina Patrakka  | … |  Sanni   |
|  Essi Patrakka  | … |  Meri   |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  Lissu   |
|  Tapio Liinoja  | … |  Pasi   |
|  Lauri Maijala  | … |  Jari   |
|  Hanna Vahtikari  | … |  Sini   |
|  Aksa Korttila  | … |  Kaarina   |
|  Kreeta Salminen  | … |  Päivi   |
Aiheesta muualla

Kaikki anteeksi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jukka Mäkinen

| Jukka Mäkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1953
Ammatti:  ohjaaja, käsikirjoittaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  1994-
Tunnetuimmat ohjaukset:  Maalaiskomedia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jukka Pekka Mäkinen (s. 20. huhtikuuta 1953) on suomalainen TV-ohjaaja. Mäkinen on ohjannut yhteensä 14 TV-sarjaa ja käsikirjoittanut 11. Mäkisen tunnetuin ohjaus lienee Maalaiskomedia-sarja.
Filmografia

Autopalatsi (1994)
Tule takaisin Billy Boy (1996)
Fakta homma (1996–1997)
Vain muutaman huijarin tähden (1998)
Kylmän kosketus (1999)
Kekkosen kaveri (2000)
Peräkamaripojat (2001)
Vaimonsa mies (2001–2002)
Mooseksen perintö (2002)
Rio ja Tinto (2003)
Hiljaista on (2003–2004)
Lehmän vuosi (2006)
Turvetta ja timantteja (2006)
Pirunpelto (2009, 2011, 2012, 2013)
Lottovoittaja (TV-elokuva) (2012)
Pintaa syvemmältä (2015)
Korpelan kujanjuoksu (2016–2018)
Aiheesta muualla

Kulttuurin moniottelija Jukka Mäkisen rakastettuja maalaiskomedioita heinäkuun Toivotut-paketissa
Kapteeni Ankan urotyöt

Ankalliskirjasto 6: Kapteeni Ankan urotyöt Ankalliskirjasto-albumisarjan kuudes osa. Kaikki tarinat ovat Carl Barksin kuvittamia ja kirjoittamia. Siinä on Carl Barksin meriaiheisia tarinoita. Kirjassa on 168 sivua.
Kirjan tarinat

Lentävä hollantilainen (The Flying Dutchman) (1959)
Matka menneisyyteen (Back to Long Ago) (1956)
Perunateatteri pohjoisnavalla (Under the Polar Ice) (1959)
Koralliluoloan kummitus (The Ghost of the Grotto) (1947)
Kilpapurjehdus Etelämerelle (Race to the South Seas) (1949)
Kaikkien aikojen merimatka (The Not-so-ancient Mariner) (1966)
Turmantimantti (The Doom Diamond) (1967)
Tuomiokurkun kummitus (The Strange Shipwrecks) (1958)
Karhuviina

Karhuviinaa
Karhuviina oli Alkon vuosina 1933–1934 myymä väkevä 42-prosenttinen votka, jonka raaka-aineesta neljäsosa oli sulfiittispriitä, josta metanoli oli poistettu. Karhuviina tuli myyntiin elokuussa 1933, ja se lopetti käytännössä spriin salakuljetuksen Suomeen yhdessä tehostuneen maanteiden ja rannikoiden valvonnan kanssa. Karhuviina vedettiin pois myynnistä vuoden 1934 lopussa, kun spriin salakuljetus oli saatu hallintaan.
Kari Heimonen (taloustieteilijä)

Kari Heimonen on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa.
Heimonen on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1996 otsikolla "Studies on
Currency Substitution: Empirical Evidence on its Significance".
Kalevi Lappalainen

Kauko Kalevi Lappalainen (11. huhtikuuta 1940 Liminka – 21. helmikuuta 1988 Emporia, Kansas, Yhdysvallat) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä.
Lappalainen asui Yhdysvalloissa samoin kuin toinenkin suomalaisrunoilija Anselm Hollo. Hän julkaisi vuonna 1966 englanniksi kääntämiään omia runojaan kokoelmassa Outside the Alphabet.
Lappalainen kuoli helmikuussa 1988 tulipalossa Kansasin Emporiassa.
Teoksia

Outside the Alphabets. San Francisco: Stolen Paper Review 1966.
Trippi. Omakustanne 1966.
Ihmissyöjän ilmeet, runoja. Karisto 1966
Automaattia vaanimassa, runoja. Karisto 1967
Puolihevosen hermorata, runoja. Karisto 1968
Lakana. Karisto 1970
Keltaisen talon pari, romaani. Karisto 1971
Liikkuvat maisemat: runoja 1970-1973. Karisto 1973
Kalevan kantaatti, runoja. Karisto 1976
Avaruuden avoimet nuotit, runoja. Karisto 1978
Päivien mitta, runoja. Karisto 1980
Hylkeen päivä, novelleja. Karisto 1985
Kallioon maalatut kirjaimet: valitut postuumit runot 1968-1988, toimittanut Tarmo Manelius. Karisto 1992
Palkinnot

Kariston kirjailijapalkinto 1970
Juri Semjonov

Juri Nikolajevitš Semjonov (ven. Юрий Николаевич Семёнов; 10. huhtikuuta 1894 Vladikavkaz, Venäjän keisarikunta – 7. kesäkuuta 1977 Uppsala, Ruotsi) oli venäläissyntyinen kulttuurimaantieteilijä ja populääritieteellisten teosten kirjoittaja, joka asui ensin Saksassa ja sitten Ruotsissa. Hän käytti Saksassa asuessaan nimeä Juri Semjonow. Semjonovin kirjat Siperian valloitus ja Maan antimet käännettiin lukuisille kielille ja niistä otettiin monia painoksia.
Juri Semjonovin vanhemmat olivat valtioneuvos ja kansatieteilijä Nikolaj Semjonov ja saksalaista sukua ollut Emilie Macklay. Semjonov saapui Venäjän lokakuun vallankumouksen jälkeen emigranttina Berliiniin Saksaan ja valmistui siellä lakitieteen tohtoriksi 1922. Hän asui 1920- ja 1930-luvulla Saksassa ja hankki elantonsa kirjailijana, lehtimiehenä ja luennoitsijana. Hän avusti Zeitschrift für Geopolitik -lehteä ja vuonna 1934 kiellettyä Vossische Zeitung -lehteä sekä opetti Deutsche Hochschule für Politik -korkeakoulussa.
Semjonov asui vaimonsa Tatjanan ja 1937 syntyneen poikansa Teodorin kanssa Berliinin Künstlerkoloniessa kunnes he toisen maailmansodan aikana joutuivat 1943 pakenemaan pommituksia ja siirtymään Keski-Saksaan Braunlageen, joka jäi sodan jälkeen brittien miehitysvyöhykkeelle. Semjonov muutti perheensä kanssa 1947 Uppsalaan Ruotsiin ja vuonna 1956 hänestä tuli Ruotsin kansalainen. Hän toimi vuodesta 1948 apuopettajana ja vuodesta 1960 lehtorina Uppsalan Slaavilaisessa instituutissa luennoiden venäläisestä kirjallisuudesta ja runoudesta. Vuonna 1955 hänestä tuli Uppsalan yliopiston kunniatohtori. Kesäkuussa 1961 Semjonov johti Slaavilaisen instituutin opiskelijoiden ryhmää, joka vieraili Neuvostoliitossa Leningradissa ja Moskovassa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Senjonov vieraili synnyinmaassaan vuoden 1919 jälkeen.
Teoksia

Sowjet-Russland. Eine geopolitische Problemstellung (1934), Oskar von Niedermayerin kanssa, esipuheen kirjoitti Karl Haushofer. Semjonov kirjoitti kirjaan kansallisuuskysymyksistä, neuvostohallinnosta ja liikenneyhteyksien kehittymisestä
Die Güter der Erde: vom Haushalt der Menschheit (1936), käännetty usealle kielelle, muun muassa ruotsiksi nimellä Jordens rikedomar
Eroberung Sibiriens: ein Epos menschlischer Leidenschaften (1937), käännetty usealle kielelle, muun muassa ruotsiksi nimellä Sibirien: den ryska expansionen österut genom tiderna
Glanz und Elend des französischen Kolonialreiches (1942)
Aleksandr Sergejevitj Pusjkin: [Född] 6.6 (26.5) 1799, [död] 10.2 (29.1) 1837 (1949)
Som gäst hos Findus (1952)
Den stora expeditionen: utdrag ur såväl mina egna som ur andra officerares journaler från den Kamtjatka-expedition, som utgick från S:t Petersburg år 1733 av Sven Waxell ; utgiven och med kommentar försedd av Juri Semjonow. (1953), Semjonovin toimittama ja kommentoima teos ruotsalaissyntyisen venäläisen meriupseerin Sven Waxellin päiväkirjasta Vitus Beringin toisen Alaskan retken ajoilta 1740-luvulla
Die faschistische Geopolitik im Dienste des amerikanischen Imperialismus (1955)
"Das Häuschen in Kolomna" in der poetischen Erbschaft A. S. Puškins. Text, Interpretation und literaturhistorischer Kommentar. Studia Slavica Upsaliensia, 3. Almqvist & Wiksell, Uppsala 1965
Erdöl aus dem Osten: die Geschichte der Erdöl- und Erdgasindustrie in der Sowjetunion (1973), Neuvostoliiton öljy- ja kaasuteollisuuden historia
Sibirien: Schatzkammer des Ostens (1976)
Suomeksi ilmestyneitä teoksia

Maan antimet: jokamiehen talousmaantieto; suomentanut Lauri Hirvensalo. Suomennosta on Kaarlo Hildén täydentänyt uusimalla tekstiin ja kuviin sisältyviä tilastoja ja littämällä tekstiosaan Suomea koskevia tietoja. WSOY 1939, lyhennetty painos WSOY 1947 (alkuteos Die Güter der Erde)
Aiheesta muualla

Helppotajuista talousmaantietoa (Maan antimet-kirjan arvostelu), Aamulehti, 26.07.1939, nro 197, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kaliumperoksimonosulfaatti

| Kaliumperoksimonosulfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  10058-23-8
PubChem CID:  23712892 ja 23662160
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  KHSO5
Moolimassa:  152,178
Ulkomuoto:  Valkoinen kiteinen aine
Tiheys:  2,313 g/cm3
Liukoisuus veteen:  256 g/l (20 °C)
Kaliumperoksimonosulfaatti tai kaliummonoperoksisulfaatti tai kaliummonopersulfaatti (KHSO5) on epäorgaaninen peroksimonorikkihapon kaliumsuola. Yhdistettä voidaan käyttää hapettimena muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä ja tekstiilien käsittelyssä sekä puhdistusaineissa. Sitä käytetään myös uima-altaissa vedenpuhdistuskemikaalina.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa kaliumperoksimonosulfaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen, mutta ei orgaanisiin liuottimiin lukuun ottamatta alkoholeja ja etikkahappoa. Yhdisteen vesiliuokset ovat happamia. Kaliumperoksimonosulfaatti esiintyy tyypillisesti kolmoissuolana kaliumvetysulfaatin ja kaliumsulfaatin kanssa. Tätä kolmoissuolaa voidaan kuvata kaavalla 2KHSO5·KHSO4·K2SO4. Kaliumperoksimonosulfaatti on voimakas hapetin.
Valmistus ja käyttö

Kaliumperoksimonosulfaattia valmistetaan rikkihapon ja vetyperoksidin seoksen osittaisella neutraloinnilla kaliumhydroksidin avulla. Kaliumperoksimonosulfaattia käytetään hapettimena orgaanisen kemian synteeseissä. Se muun muassa hapettaa alkeeneja epoksideiksi, amiineja amiinioksideiksi ja tioeettereitä sulfoksideiksi ja sulfoneiksi. Kaliumperoksimonosulfaattia käytetään myös vedenpuhdistuskemikaalina uima-altaissa, joissa se hapettaa muun muassa haitalliset urean ja ureajohdannaiset. Yhdistettä käytetään myös metallien etsaukseen ja tekstiiliteollisuudessa villan käsittelyyn.
Juho Haanpää

Juho (Johan) Haanpää (18. marraskuuta 1836 Kalajoki – 27. elokuuta 1920 Piippola) oli keskipohjalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja kirjailija Pentti Haanpään isoisä.