stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1872
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

4. lokakuuta – Vladimir Dal, venäläinen kirjailija, sanakirjantekijä ja kansatieteilijä (s. 1801)
8. lokakuuta – Philip Ulric Strengberg, suomalainen tukkukauppias ja tupakkatehtailija (s. 1805)
10. lokakuuta – William H. Seward, yhdysvaltalainen poliitikko ja USA:n ulkoministeri (s. 1801)
19. lokakuuta – Hanna Winsnes, norjalainen kirjailija (s. 1789)
23. lokakuuta – Théophile Gautier, ranskalainen  kirjailija, lehtimies ja kirjallisuuskriitikko (s. 1811)
6. marraskuuta – George Meade, yhdysvaltalainen upseeri ja insinööri (s. 1815)
12. marraskuuta – Isa Asp, suomalainen runoilija (s. 1853)
13. marraskuuta – Margaret Sarah Carpenter, englantilainen taidemaalari (s. 1793)
20. marraskuuta – Lars Johan Hierta, ruotsalainen sanomalehden julkaisija, yhteiskuntakriitikko, liikemies ja poliitikko (s. 1801)
21. marraskuuta – Myllarguten, oik. Torgeir Augundsson, hardangerviulisti (s. n. 1799)
29. marraskuuta – Jakob Ahlsman, suomalainen koulumestari ja sanakirjan tekijä (s. 1798)
29. marraskuuta – Horace Greeley, yhdysvaltalainen lehtimies ja liberaalirepublikaaninen poliitikko (s. 1811)
29. marraskuuta – Mary Somerville, skotlantilainen matemaatikko (s. 1780)
4. joulukuuta – Georg Friedrich Christian Bürklein, saksalainen arkkitehti (s. 1813)
9. joulukuuta – Gustaf Johansson vanhempi, suomalainen rovasti, Johansson-Kaila -suvun kantaisä (s. 1810)
19. joulukuuta – Paul Wahl, suomalainen kauppaneuvos, teollisuudenharjoittaja ja laivanvarustaja (s. 1797)
23. joulukuuta – George Catlin, yhdysvaltalainen taidemaalari, kirjailija ja matkailija (s. 1796)
24. joulukuuta – William John Macquorn Rankine, skotlantilainen insinööri ja fyysikko (s. 1820)
25. joulukuuta – Johan Petter Winter, suomalainen senaattori, hovioikeudenneuvos ja keräilijä (s. 1788)
31. joulukuuta – Aleksis Kivi, Suomen kansalliskirjailija (s. 1834)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1872
Maharda

| Maharda |
| --- | --- |
 Maharda
 Koordinaatit: 35°15′N, 36°35′E 
Valtio:   Syyria
Maakunta:  Hama
Piirikunta:  Maharda
Väkiluku (2004):  17 578
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maharda (arab. محردة‎, Maḥarada) on kaupunki Syyrian Haman maakunnassa lähellä Haman kaupunkia. Sen asukkaat ovat pääasiassa kristittyjä. Mahardan asukasluku oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 17 578.
Maantiede

Maharda sijaitsee Syyrian Haman maakunnassa Mahardan piirikunnassa noin 23 kilometriä Haman kaupungista luoteeseen.
Historia

Bysantin valtakunta ja muslimit taistelivat alueesta Orontesjoella, ja myöhemmin sen valtasivat ristiretkeläiset. Šayzarin linnoitus kukkulalla Mahardan pohjoispuolellla teknisesti Šayzarin kaupungin puolella oli tärkeä tukikohta, jota rakennuttivat ristiretkeläisten ohella myöhemmin aijubidit ja Nur al-Din.
Mahardan pato Orontesjoella rakennettiin vuosina 1959–1961. Sen yhteydessä toimii vesivoimala.
Syyrian sisällissodan puhjettua kaupunki oli Bašar al-Assadin hallinnon käsissä ja sitä tulitettiin usein kapinallisten hallitsemilta alueilta. Paikallisia värvättiin Syyrian asevoimien kouluttamiin paikallisiin puolustusjoukkoihin.
Väestö

Mahardan asukasluku oli Syyrian vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan 17 578. Väestön suuri valtaosa on kristittyjä.
Roomalainen silta lähellä Mahardaa.
Rosanae

| Rosanae |
| --- | --- |
 Karjalanruusu (Rosa acicularis) kuuluu sukuun, jonka mukaan on nimetty suuri kasviryhmä Rosanae.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Rosanae  Takht.
Katso myös
   Rosanae Wikispeciesissä   Rosanae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rosanae on suuri koppisiemenisten kasvien ylälahko, joka käsittää 18 kasvilahkoa ja muodostaa monofyleettisen ryhmän eli kladin koppisiemenisten evoluutiopuussa.
Ylälahkoon kuuluvat seuraavat lahkot, joista 16 jälkimmäistä muodostaa ylälahkon ydinryhmän:
Saxifragales (mm. rikkokasvit)
Vitales (viiniköynnöskasvit)
Ydinryhmä (ns. rosidit):
Zygophyllales (mm. mehikorvakasvit)
Celastrales (mm. kelaskasvit)
Oxalidales (mm. käenkaalikasvit)
Malpighiales (mm. tyräkki- ja orvokkikasvit, enimmäkseen tropiikin puuvartisheimoja)
Fabales (mm. hernekasvit)
Rosales (mm. ruusukasvit)
Cucurbitales (mm. kurkkukasvit)
Fagales (mm. pyökki- ja koivukasvit)
Geraniales (mm. kurjenpolvikasvit)
Myrtales (mm. myrttikasvit)
Crossosomatales (mm. kotapähkinäkasvit)
Picramniales (eräitä tropiikin puita)
Sapindales (mm. saippuamarjakasvit, joihin vaahterat kuuluvat)
Huerteales (eräitä tropiikin puuvartiskasveja)
Malvales (mm. malvakasvit)
Brassicales (mm. ristikukkaiskasvit)
Ylälahkon iästä on esitetty erilaisia arvioita, jotka vievät kehityshaaran synnyn yli sadan miljoonan vuoden taakse, eräät jopa noin 150 miljoonan vuoden tienoille. Varhaisimmat tunnistettavat fossiililöydöt, jotka edustavat Saxifragales-lahkoa, ajoittuvat noin 90 miljoonan vuoden päähän. Eri lahkojen erilaistuminen lienee tapahtunut enimmäkseen lyhyen ajan sisällä noin sata miljoonaa vuotta sitten.
Kladia luonnehtii siemenen koon kasvu, joka liittyy lehtien koon kasvuun. Kehityshaaran kasvit kasvavat tavallisesti päiväntasaajan seuduilla lämpimässä ja kosteassa. Ominaisuuksiin lienee liitettävissä myös mesiäisten sijainti kukkapohjuksessa, vaikka Vitales-lahkossa ne sijaitsevat sikiäimessä. Myös suhteellisen kookas alkio, joka on yli puolet siemenen pituudesta, voisi olla yksi luonnehtiva ominaisuus; lahkoissa Saxifragales ja Vitales on kuitenkin pienet alkiot. Ylälahko käsittää paljon puuvartisia kasveja ja muita sen ominaisuuksia voidaan etsiä vahakiteistä, kukkien limasoluista, verholehtien johtojänteiden anatomiasta ja terälehtien kehityksestä, joka on usein taantunutta muihin kukan osiin verrattuna.
16 lahkoa muodostaa ylälahkon ydinryhmän, jota kutsutaan rosideiksi. Rosidit puolestaan jakautuvat kahdeksi kehityshaaraksi: Fabidae ja Malvidae. Fabidae käsittää lahkon Zygophyllales, ns. COM-kladin (Celastrales, Oxalidales ja Malpighiales) ja typensitojakladin, jonka kasveilla esiintyy yleisesti juurinystyröitä, joissa on ilmakehän vapaata typpeä sitovia sädesieniä (Fabales, Rosales, Cucurbitales ja Fagales). Malvidae käsittää loput kahdeksan lahkoa.
Aiheesta muualla

Evoluutiopuu
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q13647779  APNI: 217043  ITIS: 846548  Tropicos: 100352397  VASCAN: 11  VicFlora: c869247c-73e5-450a-a2de-bab125a51b80  WoRMS: 449897
Harry Borg

| Harry Borg |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1894 Turku
Kuollut: 19. helmikuuta 1918 (23 vuotta) Finström
Ammatti:  konttoristi
Vanhemmat:  Walter Borg ja Ida Ojala
Harald "Harry" Borg (13. elokuuta 1894 – 19. helmikuuta 1918) oli suomalainen konttoristi, joka 1910-luvulla oli yksi Turun ruotsinkielisen työväenliikkeen voimahahmoista. Vuoden 1918 sisällissodan aikana hän johti Ahvenanmaalle lähetettyä Turun punakaartin osastoa ja kaatui Godbyn kylässä käydyssä taistelussa.
Elämä

Borg aloitti Arbetet-lehden konttoristina jo vuonna 1911, jolloin hän oli vasta 17-vuotias. Borg oli mukana Turun ruotsalaisen työväenyhdistyksen (Åbo Svenska Arbetarföreningen) toiminnassa, jonka johtokuntaan hänet valittiin 1916. Borg oli myös Åbo Svenska Socialdemokratiska Ungdomsklubb -nuorisojärjestön johtohahmoja ja kuului sen hallitukseen.
Kun Turun poliisijohto erotettiin vuoden 1917 maaliskuun vallankumouksen jälkeen, Borg oli mukana kaupunkiin perustetun järjestyslautakunnan toiminnassa. Marraskuussa 1917 Turun porvarillinen lehdistö väitti venäläisten vallankumouksellisten matruusien keskeyttäneen hänen toimeksiannostaan oikeudenkäynnin, jossa käsiteltiin elokuussa tapahtunutta Turun voimellakkaa. Joulukuisten mellakoiden aikana Borgin väitettiin osallistuneen kauppojen ryöstelyyn, mutta ilmeisesti hän yritti todellisuudessa hillitä ryösteleviä kansanjoukkoja kuitenkaan siinä onnistumatta.
Sisällissodan sytyttyä Borg johti helmikuussa 1918 Ahvenanmaalle lähetettyä Turun punakaartin osastoa, joka Finströmin Godbyn kylässä joutui taisteluun Uudenkaupungin suojeluskunnan kanssa. Borgin kerrotaan johtaneen rynnäkköä pelkästään revolveri aseenaan. Hänen lisäkseen taistelussa kaatui kaksi muuta punakaartilaista ja sen jälkeen valkoiset teloittivat kahdeksan vangiksi jäänyttä punaista Färjsundetissa. Borg ja muut Ahvenanmaalla kuolleet punakaartilaiset haudattiin Turun hautausmaalle 10. maaliskuuta järjestetyssä suuressa joukkotilaisuudessa. Suomen kasarmilta Vasaramäellä sijaitsevalle hautausmaalle kulkenutta surusaattoa oli katujen varsilla seuraamassa useita tuhansia ihmisiä.
Perhe

Harry Borgin isä oli Arbetet-lehden perustajiin kuulunut Walter Borg. Hänen veljensä Erik Borg (1896-1918) kuului myös punakaartiin ja teloitettiin Suomenlinnan vankileirillä toukokuussa 1918.
Hannu Haarala

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 18. elokuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: oikea laitalinkki oikea laitapuolustaja
Pituus: 182 cm
Junioriseurat
1992: PK-35
1993–2001: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1999–2001 | KäPa | 16 | (7) |
| 2000–2002 | HJK | 66 | (5) |
| 2002–2005 | Heerenveen | 24 | (0) |
| 2005 | Honka | 4 | (0) |
| 2007–2010 | Honka | 68 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 178 | (14) |
Maajoukkue
| 1996 | Suomi U15 | 8 | (0) |
| 1997 | Suomi U16 | 9 | (0) |
| 1998 | Suomi U17 | 9 | (0) |
| 1999 | Suomi U18 | 10 | (1) |
| 2000 | Suomi U19 | 7 | (0) |
| 2001 | Suomi U20 | 4 | (0) |
| 2000–2004 | Suomi U21 | 19 | (1) |
| 2005 | Suomi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hannu Veikko Haarala (s. 18. elokuuta 1981 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli alkujaan pelipaikaltaan oikea laitalinkki, mutta Alankomaissa  pelatessaan hän siirtyi oikeaksi laitapuolustajaksi.
Haarala palasi Hollannista Suomeen Hongan pelatessa Ykköstä kaudella 2005. Hongan noustua Veikkausliigaan Haarala lopetti tilapäisesti ammattilaisuransa, mutta hän palasi kesken kauden 2007 takaisin Honkaan. Hän pelasi kahdessa A-maaottelussa Hollannin vuosiensa aikoihin.
Haarala ilmoitti kesäkuussa 2011 peliuransa olevan ohi hänen keskittyessä opiskeluihin.
Bodominjärvi

| Bodominjärvi Bodom träsk |
| --- | --- |
 Bodominjärvi talvella 2004.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°15′23″N, 24°40′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Oitån
Järvinumero:  81.055.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  22,9 m 
Pituus:  3  km
Leveys:  2  km 
Rantaviiva:  12,45 km 
Pinta-ala:  4,1231 km² 
Tilavuus:  0,0178 km³ 
Keskisyvyys:  4,28 m 
Suurin syvyys:  12,73 m 
Valuma-alue:  30,66 km² 
Saaria:  2
 fiBodominjärvi 
Bodominjärvi (ruots. Bodom träsk) on järvi Keski-Espoossa Bodomin, Högnäsin, Karhusuon ja Kunnarlan kaupunginosien alueilla. Sen pinta-ala on 4,12 neliökilometriä, ja se on Espoon suurin järvi. Järvessä on kaksi pientä saarta, Storören ja Lillören. Bodominjärven itäpuolella sijaitsee Matalajärvi. Bodominjärvi laskee eteläpäästään Oitvikenistä (Oittaanlahdesta) Oitånia (Oittaanjokea) ja Glomsånia pitkin Espoonjokeen ja edelleen Espoonlahteen (Suomenlahti). Järven syvin kohta, 13 m, sijaitsee lähellä Lillörenin saarta.
Bodominjärvi on tunnettu 5. kesäkuuta 1960 järven rannalla tapahtuneesta kolmoismurhasta.
Maantiede

Bodominjärven pinta-ala on 4,12 neliökilometriä eli 412 hehtaaria, ja se on Espoon suurin järvi. Se on noin 3,3 kilometriä pitkä ja noin 1,5 kilometriä leveä. Järvessä on kaksi pientä saarta, Storören ja Lillören. Saaret sijaitsevat järven keskiosassa. Bodominjärven itäpuolella sijaitsee Matalajärvi. Järvet erottaa toisistaan noin 300 metriä leveä kannas.
Järven rantaviivan pituus on 12,45 kilometriä. Länsi- ja etelärannat ovat metsäisempiä kun kaakkois- ja pohjoisrannat ovat maatalousvaltaisempia. Itärannalla on golfkenttä. Asutus painottuu järven länsi- ja itärannalle.
Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys 12,7 metriä. Bodominjärvi on Espoon toiseksi syvin järvi Nuuksion Pitkäjärven jälkeen. Syvin kohta sijaitsee Lillörenin luoteispuolella. Järven tilavuudeksi on laskettu 17,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0178 kuutiokilometriä.
Vesistösuhteet

Bodominjärvi kuuluu Espoonjoen valuma-alueeseen (vesistöaluetunnus 81.055). Järven vedenpinnan korkeus on 22,9 metriä mpy. Järven pohjoispäähän laskee Lukbäcken, joka saa vetensä muun muassa Luukinjärvestä. Myös Matalajärvi laskee Bodominjärveen. Bodominjärvi laskee sen lounaispäästä Oitvikenistä (Oittaanlahti) lähtevää Oitånia (Oittaanjoki) pitkin. Oitån laskee Glomsåniin (Glomsinjoki), edelleen Espoonjokeen ja edelleen Espoonlahteen (Suomenlahti).
Järven käyttö virkistysalueena

Oittaalla, joka käsittää järven lounaisrannan tienoon, on suosittu yleinen hiekkaranta ja ulkoilualue. Järvi ympäristöineen tarjoaa lisäksi monenlaisia vaihtoehtoja vapaa-ajan viettoon. Alueelle on rakennettu vuonna 2013 Angry Birds -leikkipuisto. Myös frisbeegolfin, koripallon ja rantalentopallon pelaaminen on mahdollista. Vuonna 2023 alueelle avattiin yksityinen seikkailuminigolfrata.
Oittaalla on lisäksi ympäri vuoden auki oleva, Espoon kaupungin omistama ja Oittaan kartanon ylläpitämä virkistyskeskus, jossa on ulkoilijoiden iloksi mm. kahvila, ulkoiluvälinevuokraamo (suksia, lumikenkiä, retkiluistimia, GPS-laitteita, kajakkeja, kanootteja), suksihuolto- ja voitelupiste, 100 hengen ravintola, sauna ja oma laituri, jossa on talvisin virtausmoottorilla aikaansaatu avantouintimahdollisuus.
Lisäksi Oittaalta lähtevät valaistut latuosuudet (kesäisin ulkoilijoiden suosimat lenkkipolut), joita pitkin pääsee aina Espoon keskuspuistoon tai Nuuksioon saakka.
Bodominjärvi on lähellä Kehä III:a. Paikalle pääsee myös bussilla 246 Espoon keskuksesta. Järven itärannalla sijaitsevaan Högnäsiin pääsee bussilla 225 Leppävaarasta.
Luonnonsuojelualueet

Järven etelä-, itä- ja koillisrannoilla on luonnonsuojelualueita. Myös järven pienempi saari, Lillören, on luonnonsuojelualuetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bodominjärvi Wikimedia Commonsissa
Ulkoilukeskus - Suomen Latu Oittaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Bodominjärven rantaa Oittaalla helmikuussa 2016.
Hans Nissen

Hans Nissen on suomalainen sarjakuvapiirtäjä, kustantaja ja kuvittaja. Hän on valmistunut Lahden Muotoiluinstituutista graafisen suunnittelun linjalta. Nissen on julkaissut suomalaista ja käännössarjakuvaa vuodesta 1997 Kreegah Bundolo -kustantamonsa kautta.
Teoksia

The Visual Psychological confessions of a manic depressive misanthrope narcist (Wow cool, 1997, USA)
Maanisdepressiivisen ihmisvihaajanarsistin visuaalispsykologiset tunnustukset (Vacuum, 1997)
Hans Nissen (B.G.A. Comix, 1998, Italia)
Tourette 0 (2000, omakustanne)
Tourette 1: Hans Nissen 6 vuotta (2001, omakustanne)
Tourette 2 (2002, omakustanne sekä näyttely)
Tourette 3 – Nimettömät (2003, Daada books)
Saatanan perkeleet (2016, omakustanne)
Goddamn motherfuckers (2017, omakustanne)
Sokea piste (2017, omakustanne)
Kastemadon ilo (2021/2023, omakustanne)
Amiraali von Bohlenin menetelmä (2023, omakustanne)
Saatanan perkeleet (korjattu painos, 2024, omakustanne)
Nimettömät (laajennettu painos, 2024, omakustanne)
Pyhät neliöt (2024, omakustanne)
Kalevan Outsider (2025, omakustanne)
Aiheesta muualla

Hans Nissenin nettisivut
Senegalinleijona

| Senegalinleijona |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Panthera
Laji::  Leijona leo
Alalaji::  senegalensis
Kolmiosainen nimi
 Panthera leo senegalensis  J.A. von Meyer, 1826 
Katso myös
   Senegalinleijona Wikispeciesissä   Senegalinleijona Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Senegalinleijona (Panthera leo senegalensis) on yksi leijonan alalajeista. Senegalinleijonaa tavataan läntisessä Afrikassa, kuten Senegalissa, Mauritaniassa, Nigeriassa, Togossa, Norsunluurannikolla, Ghanassa, Beninissä, Sierra Leonessa, Liberiassa ja Burkina Fasossa. Suhteellisen laajasta levinneisyysalueestaan huolimatta senegalinleijonaa pidetään erittäin uhanalaisena.
Aiheesta muualla

Tunturisusi.com: Leijonan alalajit (anonyymi yksityinen sivusto)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q950590  Wikispecies: Panthera leo senegalensis  CoL: 7KH7X  EoL: 1270487  GBIF: 5219414  ITIS: 726454  MSW: 14000239 
Senegalinleijonauros Pendjarin kansallispuistossa Beninissä.
Balintiikeri

| Balintiikeri |
| --- | --- |
 Tapettu balintiikeri vuonna 1911.
Uhanalaisuusluokitus
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Panthera
Laji::  Tiikeri tigris
Alalaji::  balica
Kolmiosainen nimi
 Panthera tigris balica  Schwarz, 1912 
 Balintiikerin entinen levinneisyysalue
Katso myös
   Balintiikeri Wikispeciesissä   Balintiikeri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Balintiikeri (Panthera tigris balica) oli pienikokoinen tiikerin alalaji, joka eli ainoastaan Balin saarella Jaavan itäpuolella. Se katosi tiikerin alalajeista ensimmäisenä, kun urheilumetsästäjät alkoivat verottaa kantaa 1900-luvun alussa. Tiikereitä oli saarella runsaasti vielä vuonna 1917, mutta jo 1924 laji oli sukupuuton partaalla. Alalajin häviämiseen vaikutti myös metsien hakkuu, sillä vielä 1925 Balin koillisosa oli lähes koskematon. Viimeinen balintiikeri ammuttiin luultavasti vuonna 1937, mutta niitä on arveltu eläneen vielä myöhemmin. Viimeinen ja tulokseton etsintä tehtiin vuonna 1974.
Koko ja ulkonäkö

Balintiikeri oli pienin tiikerin alalajeista. Urokset painoivat 90–100 kilogrammaa ja naaraat 65–80 kilogrammaa. Urosten pituus oli 220–230 senttimetriä ja naaraiden 190–210 senttimetriä.
Transvaalinleijona

| Transvaalinleijona |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Suku::  Panthera
Laji::  Leijona leo
Alalaji::  krugeri
Kolmiosainen nimi
 Panthera leo krugeri  (Roberts, 1929) 
Katso myös
   Transvaalinleijona Wikispeciesissä   Transvaalinleijona Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Transvaalinleijona (Panthera leo krugeri) on yksi leijonan alalajeista ja ainoa leijonan alalaji, joka pystyy saamaan valkoisia jälkeläisiä. Huhuja tällaisista valkoisista leijonista oli olemassa jo kauan ennen kuin kyseisiä yksilöitä löydettiin 1975. Transvaalinleijona on erittäin uhanalainen. Valkoinen leijona ei ole albiino, sillä sillä on pigmenttiä silmissä, nenässä ja huulissa.
Aiheesta muualla

Tietoja valkoisista leijonista suomenkielisellä harrastajan sivustolla
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2118614  Wikispecies: Panthera leo krugeri  CoL: 5K5L7  GBIF: 5219408  iNaturalist: 337030  ITIS: 726450  MSW: 14000234  NCBI: 637857
Terhi Värri

| Terhi Värri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. syyskuuta 1999 (ikä 25)
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  ykkösvahti
Sisäpelirooli:  kärkietenijä
Seura:  Joensuun Maila
Junioriseurat
:  Pöytyän Urheilijat
Terhi Värri (s. 10. syyskuuta 1999) on suomalainen pesäpalloilija. Värri edustaa Superpesiksessä pelaavaa Joensuun Mailaa. Hän on edustanut Superpesiksessä myös kasvattajaseuraansa Pöytyän Urheilijoita ja Haminan Palloilijoita.
Hän pelaa ulkokentällä ykkösvahtina ja sisäpelissä kärkietenijänä. Värri on pelannut 44 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin ja kaksi tavallista juoksua, tuonut 26 juoksua ja kerännyt 126 kärkilyöntipistettä. Värri on pelannut kymmenen Superpesiksen alempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tuonut 11 juoksua ja kerännyt 44 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.
Leijonan luola Suomi

| Leijonan luola Suomi |
| --- | --- |
 1. tuotantokauden logo
Tyyli:  viihde bisnes
Kestoaika:  60 minuuttia
Perustuu:  Japanilaiseen ohjelmaan, Manē no tora
Pääosissa:  Kim Väisänen Noora Fagerström Jenni Kynnös Jari Sarasvuo Elias Aalto Sami Hedberg Roni Bäck Inka Mero
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Nelonen Ruutu
Esitetty:  11. syyskuuta 2023 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Leijonan luola Suomi on suomalainen Yellow Film & TV Oy:n tuottama ja Nelosen esittämä viihdeohjelma, jossa tavalliset suomalaiset yrittäjät esittelevät liikeideansa tai keksintönsä pääomasijoittajaraadille. Ohjelman kuusi ”leijonaa” eli sijoittajaa ovat kukin valmiina arvioimaan jokaisen liikeidean tai keksinnön. Mikäli leijonat näkivät ideassa potentiaalia, he ryhtyvät neuvottelemaan prosenttiosuudesta, jonka halusivat esittelijän yrityksestä pyydettyä summaa vastaan. Sopimus syntyy, mikäli vähintään yksi leijona sijoittaa keksijän haluaman rahasumman.
Leijonan luolassa ei tehdä sitovia sijoituspäätöksiä, vaan aiesopimuksia, joilla ei ole juridista sitovuutta.
Sijoittajina eli Leijonina ohjelmassa ensimmäisellä kaudella toimivat Kim Väisänen, Noora Fagerström, Jenni Kynnös, Jari Sarasvuo, Elias Aalto ja Sami Hedberg.
Ohjelman ensimmäinen 8-osainen tuotantokausi kuvattiin loppukesästä 2023, ja sen esittäminen alkoi 11. syyskuuta.
Leijonat

Leijonan luola Suomen joka jaksossa nähdään viisi suomen bisneskentän kovinta sijoittajaa eli ”Leijonaa”. He ovat:
Kim Väisänen (Kausi 1–) on moninkertaisesti palkittu yrittäjä ja enkelisijoittaja. Hänen luomuksiaan on ollut muun muassa tiedonhävitykseen erikoistunut yritys Blancco, joka on sittemmin myyty ulkomaisille markkinoille. Väisänen oli mukana myös Nelosen edellisessä Leijonan luola -ohjelmassa yhtenä Leijonana.
Noora Fagerström (Kausi 1) on muun muassa Diili-ohjelman yhtenä neuvonantajana tunnettu yrittäjä ja enkelisijoittaja. Hän on perustanut niin ikään Leijonan luola -sarjassa aiemmin kehittämänsä välipalaketju Jungle Juice Barin yhdessä puolisonsa kanssa. Fagerström valittiin myös vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajaksi.
Jenni Kynnös (Kausi 1–) on jo nuorena menestynyt yrittäjä. Hänestä tuli miljonääri jo 24-vuotiaana, kun hän rikastui yrityskaupalla. Nykyään Kynnös on työskennellyt muun muassa ohjelmarobotiikkaa tarjoavan Moretime-yrityksen sekä sosiaalisen median palvelu MySomen parissa, ja hänellä on paljon kokemusta tietoteknisistä tuotteista.
Jari Sarasvuo (Kausi 1) on pitkän linjan liikemies. Sarasvuo on onnistunut kerryttämään itselleen miljoonaomaisuuden menestyneen, yritysvalmennukseen ja markkinointiin perustuvan Trainers’ Housen avulla, ja hänet tunnetaan erityisesti suorista kommenteistaan sekä jopa ylistetystä bisnesvainusta.
Elias Aalto (Kausi 1–) on tunnettu erityisesti yhtenä Wolt-ruokatilaussovelluksen perustajista. Hän on käynyt elämänsä aikana kaksi ohjelmointikurssia, ja kehittänyt muun muassa Wooden Labyrinth 3D -nimisen mobiilipelin, jonka kautta hän voitti Pohjoismaiden ensimmäisen Apple Design Awardsin.
Sami Hedberg (Kausi 1) on yksi suomen tunnetuimmista ja suosituimmista koomikoista, hän on voittanut jopa Guinness World Records -palkinnon tekemällä eniten live-keikkoja vuodessa 365-kiertueellaan. Koomikon töiden lisäksi Hedberg on myös yrittäjä ja sijoittaja teknologia -ja mobiilialalla sekä yksi Helsinki Seagulls -koripallojoukkueen omistajista.
Inka Mero (Kausi 2–) on syväteknologiaan erikoistunut sijoittaja, ja yksi Suomen vaikutusvaltaisimmista nais-yrittäjistä. Hän on toiminut Fiskarsin, YIT:n ja Nokia Renkaiden hallituksessa, ja nykyään hän toimii toimitusjohtajana perustamassaan sijoitusyhtiö Voima Venturesissa.
Roni Bäck (Kausi 2–) on parhaiten tunnettu Suomen suosituimpana tubettajana, jolla on yhteensä satoja tuhansia tilaajia. Hän toimii myös YouTubettamisen oheella yrityksensä Backmedian toimitusjohtajana ja omistajana. Hän on ollut mukana järjestämässä mm. satoja erilaisia tapahtumia ja live-kiertueita.