stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampere
Liikenne > Kevyt liikenne

Tampereella on pyritty 2010-luvulta alkaen panostamaan pyöräilyn ja jalankulun sujuvuuteen. Sen ansiosta kaupunki sai vuonna 2013 Vuoden pyöräilykunta -tittelin. Vuonna 2015 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan sekä pyöräilyn että kävelyn houkuttelevuus oli kasvanut vuosien 2014 ja 2015 aikana. Vuonna 2024 pyöräilyä ja jalankulkua edistettiin muun muassa uusia pyöräkatuja rakentamalla ja osallistuvan budjetoinnin avulla.
2000-luvun aikana pyöräliikenteen määrän kasvu on ollut selvästi kaupungin väkiluvun kasvua nopeampaa ja pyöräilymäärät ovat kasvaneet keskimäärin noin 2 prosenttia vuodessa.
Liikenne > Joukkoliikenne

Tampereen seudulla eli Tampereen, Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden ja Ylöjärven alueella joukkoliikenteen viranomaisena toimii Tampereen seudun joukkoliikenne Nysse. Vuonna 2024 Nyssen bussiliikenteestä noin neljänneksen hoitaa liikennelaitos Tampereen Kaupunkiliikenne. Liikennelaitos yhtiöitetään vuoden 2025 alussa kaupungin kokonaan omistamaksi yhtiöksi nimeltään TKL Oy. Kaupungissa toimi myös johdinautoliikenne vuosina 1948–1976.
Bussiliikenteen lisäksi Tampereella on raitiotie, jonka liikennöinti aloitettiin vuoden 2021 elokuussa. Tampereen kaupunginvaltuusto päätti rakentamisesta marraskuussa 2016 ja ensimmäisen vaiheen rakennustyöt alkoivat vuonna 2017. Toinen vaihe valmistuu tammikuussa 2025 ja kolmannen vaiheen rakentamisesta päätetään lokakuussa 2024. Tampereen seudun lähijunaliikenne kattaa Nokian ja Toijalan välisen osuuden, ja sitä yritetään kehittää liikennejärjestelmän toimivuutta ja palvelutasoa lisäämällä, sekä panostamalla lippujärjestelmään ja liikennöintiin.
Tampereen seudun joukkoliikenteen matkustajamäärät ovat nousseet vuosittain. Kun vuonna 2014 matkustajien kokonaismäärä oli 32 miljoonaa, määrät kohosivat vuonna 2019 jo 41,3 miljoonaan. Päivittäisiksi käyttäjämääriksi muunnettuna vuonna 2019 seudun joukkoliikenteellä tehtiin keskimäärin 113 300 matkaa päivässä.
Liikenne > Tieliikenne

Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkia kiertää kehätie, jota pitkin kulkevat muun muassa valtatiet 3 (E12) ja 9 (E63). Paasikiven–Kekkosentie (valtatie 12) alittaa Tampereen keskustan tunnelissa. Muita keskustan merkittävimpiä sisääntuloväyliä ovat Vaasantie (kantatie 65), Nokian moottoritie (valtatie 12), Teiskontie (valtatie 12) ja E12:n (valtatien 3) jatke (yhdystie 3495). E12:sta pitkin kulkee Helsinkiin Suomen pisin moottoritie. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa E12-tien ja E63-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Vuoden 2022 lopussa Tampereella oli rekisteröitynä 136 966 ajoneuvoa, joista henkilöautoja oli 98 048. Vuoteen 2020 verrattuna lisäystä oli noin yksi prosentti. Autojen määrän kasvu lisäsi 2010-luvulla tilapäisesti myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla. Kokonaisliikennesuorite eli päätie‐ ja pääkatuverkon yhteenlaskettu ajoneuvokilometrien määrä on vuoteen 2011 verrattuna noussut noin prosentin ja katuverkossa liikennemäärät ovat laskeneet yli kaksikymmentä prosenttia .
Liikenne > Rautatieliikenne

Tampereelta pääsee junalla kaikkiin pääilmansuuntiin. Tampere onkin yksi Suomen vilkkaimmista rautatieliikenteen keskuksista, ja sieltä on suora junayhteys useimpiin Suomen kaupunkeihin ja matka-ajat ovat lyhyitä keskeisen sijainnin ansiosta. Tampereen asemalle saapuu ja sieltä lähtee päivittäin noin 150 junaa, joissa on vuosittain 8 miljoonaa matkustajaa. VR:n lipunmyynnillä mitattuna Tampere on Suomen toiseksi vilkkain juna-asema Helsingin jälkeen. Tampereelta saavat alkunsa Tampere–Pori-rata, Tampere–Seinäjoki-rata, Tampere–Haapamäki-rata sekä Riihimäki–Tampere-rata. Lisäksi on suunniteltu kaupungin kiertävää Tampereen oikorataa, joka tarjoaisi sujuvamman kulun tavaraliikenteelle sekä lähijunayhteyden lentoasemallelähde?.
Liikenne > Lentoliikenne

Tampereen lentoliikennettä palvelee kansainvälinen Tampere-Pirkkalan lentoasema. Vuoden 2024 ensimmäisellä puoliskolla sen kautta lensi 81 506 matkustajaa, mikä oli 20,1 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna samaan aikaan. Suomen kentistä se oli tällöin kahdeksanneksi vilkkain. Vuonna 2023 matkustajia oli koko vuoden aikana 213 699
Liikenne > Vesiliikenne

Sisävesiliikenteen näkökulmasta Tampere sijaitsee otollisella paikalla kahden järven välissä. Tampereen sataman muodostavat Laukontorin ja Mustalahden satamat. Kesäisin Tampereelta on sisävesiliikennettä Mustalahdesta Näsijärven kautta Virroille (Runoilijan tie) sekä Laukontorilta Pyhäjärveä pitkin Hämeenlinnaan (Hopealinja).
Energia

Tampereen Energia luopui kuluttaja-asiakkuuksista vuonna 2024 ja se keskittyy vastedes energian tuotantoon. Se tuotti vuonna 2013 sähköä 1 254 GWh ja kaukolämpöä 2 184 GWh. Naistenlahden voimalaitoksen kaksi yksikköä tuottivat yhteensä noin 65 prosenttia ja Lielahden voimalaitos noin 30 prosenttia sähköntuotannosta. Kaukolämmöntuotannossa Naistenlahden voimalaitosyksiköiden osuus oli 57 prosenttia ja Lielahden voimalaitoksen 23 prosenttia. Tampereen kymmenen lämpökeskuksen osuus oli puolestaan 21 prosenttia.
Vuonna 2023 uusiutuvan energian osuus kaukolämmön tuotannosta oli keskimäärin 80 prosenttia. Turpeenpoltosta pyrittiin saman vuoden aikana pääsemään kokonaan eroon. Lisäksi käytettiin puuta, sekä tuuli-, vesi- ja ydinvoimaa ja sekajätettä, josta puolet lasketaan uusiutuvaksi.
Energiantuotannosta syntyvät päästöt ovat 2000-luvulla pienentyneet, mikä johtuu uusiutuvien tuotantomuotojen kasvusta ja Naistenlahden laitoksen modernisoinnista vuonna 2023. Tampereen Energian kaukolämmöntuotannon hiilijalanjälki on vuosina 2010-23 puolittunut.
Vesi- ja jätehuolto

Tampereen talousvedestä 75 prosenttia on pintavettä ja 25 prosenttia pohjavettä. Talouskäyttöön vedestä ohjattiin 58 prosenttia ja teollisuuskäyttöön 13 prosenttia. Tampereen Vesi hoitaa Tampereen lisäksi vettä Pirkkalaan. Lähes kaikki pintavesi tulee Roineesta. Sen lisäksi Tampereen Vedellä on kolme pintavesilaitosta Näsijärvessä ja viisi pohjavedenottamoa.
Tampereen Vesi vastaa 96-prosenttisesti Tampereen, Kangasalan, Pirkkalan ja Ylöjärven jätevesistä. Tampereella puhdistettiin 2023 yhteensä 33 miljoonaa kuutiometriä jätevettä. Viinikanlahden puhdistamossa käsitellään yli 75 prosenttia jätevesistä. Uusi keskuspuhdistamo aloittaa Sulkavuoressa vuonna 2025. Se on Tampereen, Kangasalan, Pirkkalan, Ylöjärven, Lempäälän ja Vesijärven yhteishanke, jonka puhdistuskapasiteetti on 100 000 kuutiometriä jätevettä vuorokaudessa.
Tampereen Vedellä on kuusi vesitornia. Petsamossa on vanha ja uusi vesitorni. Muut vesitornit ovat Hervannan vesitorni, Peltolammin vesitorni, Tesoman vesitorni ja Pyynikinharjun vesitorni.
Pirkanmaan Jätehuolto vastaa Tampereen jätehuollosta. Sillä on jätteenkäsittelylaitokset Nokian Koukkujärvellä ja Tampereen Tarastenjärvellä.
Väestö > Väestöjakauma

Tampereen asukasluku on 260 358 (31.12.2024).. Tampere oli 2023 Suomen muuttovoittoisin kunta. Tampereen väestörakenteessa näkyy kaupungin asema opiskelupaikkakuntana, sillä nuorten aikuisten määrä on selvästi suurempi kuin seutukunnan muissa kunnissa. Väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2012 lopulla 45. Väestöstä yli 64-vuotiaita oli 19,2 prosenttia vuonna 2024 . Naisia väestöstä on hieman yli puolet, kuten koko maassa. Väestö on melko koulutettua, ja kaksi kolmasosaa yli 15-vuotiaista on suorittanut peruskoulun jälkeisiä tutkintoja. Korkeakoulututkinnon on vuoden 2022 tiedon mukaan suorittanut 38 prosenttia yli 20-vuotiaista.
Tampere on Suomen suurin yksikielisesti suomenkielinen kunta. Vuonna 2022 Tampereella asui 1 333 ruotsinkielistä, eli heidän osuutensa Tampereen väestöstä oli noin puoli prosenttia. Kyseessä on Kaarinan jälkeen toiseksi suurin ruotsinkielisten määrällinen osuus yksikielisissä suomenkielisissä kunnissa. Kaarina ja Tampere ovat myös ainoat yksikieliset suomenkieliset kunnat, joissa on erikseen ruotsinkielinen seurakunta (Kaarinan osalta Åbo svenska församling). Vuonna 1900 ruotsinkielisten osuus Tampereen väestöstä oli runsaat kuusi prosenttia ja vuonna 1950 vajaat kaksi prosenttia. Tampereen ruotsinkielisimmät kaupunginosat ovat perinteisesti olleet Kaakinmaa ja Nalkala, joissa ruotsinkielisten osuus oli sotien välisenä aikana noin seitsemän prosenttia. Ruotsinkieliset olivat vuonna 2023 vasta Tampereen viidenneksi suurin kieliryhmä, sillä venäjää puhuvia oli 3686. Näiden lisäksi yli tuhat ihmistä puhui vuonna 2023 arabiaa, persiaa, englantia, viroa tai kiinaa.
Väestö > Ulkomaalaistaustaiset

Vuonna 2023 Tampereella asui 26 649  ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä vastasi kymmentä prosenttia kaupungin väestöstä. Näistä varsinaisia ulkomaan kansalaisia oli 17 377 asukasta. Muita kieliä kuin suomea, ruotsia tai saamea puhui äidinkielenään 23 391 asukasta. Puhutuimmat vieraat kielet olivat venäjä, arabia ja persia. Monikielinen neuvonta Mainio on ohjaus- ja neuvontapiste, joka palvelee Pirkanmaan maahanmuuttajia. Neuvontapalveluita saa asumiseen, työnhakuun, työsuojeluun, verotukseen, opiskeluun, perheasioihin, vapaa-aikaan sekä viranomaisten kanssa toimimiseen. Väestöennusteen mukaan 13,9 prosenttia Tampereen asukkaista tulisi olemaan vieraskielisiä vuonna 2040.
| Syntyperä | Asukasluku | Prosenttia |
| --- | --- | --- |
|  Suomi | 225 448 | 90,5 |
|  Neuvostoliitto | 3 238 | 1,3 |
|  Afganistan | 1 735 | 0,7 |
|  Irak | 1 701 | 0,7 |
|  Viro | 1 130 | 0,5 |
|  Intia | 934 | 0,4 |
|  Iran | 902 | 0,4 |
|  Kiina | 861 | 0,3 |
|  Vietnam | 704 | 0,3 |
|  Turkki | 669 | 0,3 |
|  Somalia | 616 | 0,2 |
|   Syyria | 600 | 0,2 |
|  Jugoslavia | 599 | 0,2 |
|  Venäjä | 518 | 0,2 |
|  Filippiinit | 510 | 0,2 |
|  Pakistan | 497 | 0,2 |
Väestö > Taajamat

Vuoden 2019 lopussa Tampereen 238 140 asukkaasta 231 648 asui taajamissa, 3 132 haja-asutusalueilla, ja 3 360:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kaupungin taajama-aste on 98,7 prosenttia. Kaupungin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken. Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
| Taajama | Väkiluku 31> 12.2019 |
| --- | --- |
Tampereen keskustaajama*: &&&&&&&&&0225440.&&&&00225 440
Vuores: &&&&&&&&&&&05316.&&&&005 316
Kämmenniemi: &&&&&&&&&&&&0892.&&&&00892
haja-asutusalue: &&&&&&&&&&&03132.&&&&003 132
tuntematon: &&&&&&&&&&&03360.&&&&003 360
yhteensä: &&&&&&&&&0238140.&&&&00238 140
Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 341 696 asukasta ja sen pinta-ala on 279,37 neliökilometriä. Se ulottuu Tampereen kaupunkiseudun kaikkiin muihin kuntiin paitsi Orivedelle ja Vesilahdelle. Tampereen kaupunkiseudun lasketaan käsittävän Tampereen lisäksi Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden, ja Ylöjärven. Se on 393 850 asukkaallaan Suomen toiseksi suurin kaupunkiseutu pääkaupunkiseudun jälkeen.
Väestö > Väestönkehitys

Alla oleva taulukko kuvaa Tampereen asukasluvun kehitystä vuosina 1815–1939. Kaupunki kasvoi tänä aikana nopeasti Suomen suurkaupunkien joukkoon.
| Väestönkehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  1815  |  1840  |  1850  |  1860  |  1870  |  1880  |  1890  |  1900  |  1910  |  1920  |  1923  |  1930  |  1938  |  1939  |
| Väestö | 793 | 1 819 | 3 207 | 5 232 | 6 986 | 13 645 | 20 132 | 36 344 | 45 442 | 47 830 | 50 138 | 55 967 | 76 730 | 78 012 |
| ±% | —     | +129.4% | +76.3% | +63.1% | +33.5% | +95.3% | +47.5% | +80.5% | +25.0% | +5.3% | +4.8% | +11.6% | +37.1% | +1.7% |
Lähteet: 
Evakkojen asettumisen ja kaupungistumisen tuloksena väestö jatkoi kasvuaan 1940-luvulla ja sen jälkeenkin. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1. tammikuuta 2013 mukainen.
| Tampereen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 166 228 | 166 228 |
| 1985 | 1985 |    | 169 026 | 169 026 |
| 1990 | 1990 |    | 172 560 | 172 560 |
| 1995 | 1995 |    | 182 742 | 182 742 |
| 2000 | 2000 |    | 195 468 | 195 468 |
| 2005 | 2005 |    | 204 337 | 204 337 |
| 2010 | 2010 |    | 213 217 | 213 217 |
| 2015 | 2015 |    | 225 118 | 225 118 |
| 2020 | 2020 |    | 238 420 | 238 420 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Asuminen

Vuoden 2022 lopussa Tampereella oli 143 549 asuntokuntaa, joista 55 prosenttia yhden hengen ja 29 prosenttia kahden hengen talouksia. Kerrostaloissa asuntokuntia oli 108 276 ja niissä 164 893 asukasta, pientaloissa vastaavat luvut olivat 17 787 ja 46 890 sekä rivitaloissa 13 781 ja 31 080. Vuosien 2002–2020 välillä Tampereella on valmistunut yli 40 000 uutta asuntoa.
Asumisväljyys kasvoi pitkän aikaa, vaikka kasvu käytännössä pysähtyi vuoden 2008 jälkeen. Keskimääräinen asumistila oli vuoden 2022 lopussa noin 36,7 neliömetriä asukasta kohden, kun se vuonna 1970 oli noin 19,2 neliömetriä ja vuonna 1990 noin 31,8 neliömetriä. Keskimäärin asunnon asukasluku oli vuonna 2012 noin 1,8 asukasta.
Kuntaliitto teetti 2000-luvun alussa Suomen kaupungit kattavan ilmapiiritutkimuksen, jossa Tampereella todettiin ilmenevän kokoonsa nähden vähän sosiaalista pahoinvointia. Taloustutkimuksen tekemissä Muuttohalukkuus Suomessa -kyselyissä Tampere on sijoittunut toistuvasti ensimmäiseksi, viimeksi vuonna 2023, jolloin 38 prosenttia suomalaisista ajatteli voivansa muuttaa Tampereelle,
Koulutus > Peruskoulut ja lukiot

Kaupungin ylläpitämiä peruskouluja on Tampereella 30. Näiden lisäksi Tampereella perusopetusta järjestävät valtion ylläpitämä opettajien harjoittelukoulu normaalikoulu, Steiner -koulu, Svenska samskolan ja Tampereen kristillinen koulu. Tampere tarjoaa suomenkielisen perusopetuksen lisäksi vieraskielistä perusopetusta, perusopetukseen valmistavaa opetusta maahan muuttaneille, sekä painotettua ja joustavaa perusopetusta
Lukiokoulutusta antaa Tampereella kuusi kaupungin päivälukiota ja yksi aikuislukio. Näiden lisäksi on viisi muiden tahojen ylläpitämää lukiota. Kaupungin lukioissa on paikka noin 3 500 päivälukion ja 550 tutkintotavoitteiselle aikuislukion opiskelijalle.
Koulutus > Ammatillinen koulutus

Tampereen kaupunki ylläpitää Tampereen seudun ammattiopistoa Tredua, jossa on noin 8 000 nuorisoasteen opiskelijaa, 9 000 aikuisopiskelijaa ja 3 600 oppisopimusopiskelijaa. Tredu syntyi, kun Tampereen ammattiopisto ja Pirkanmaan koulutuskonserni yhdistyivät vuoden 2013 alusta. Tampereen toinen merkittävä ammatillinen oppilaitos on Tampereen Aikuiskoulutuskeskus TAKK. Se antaa ammatillista perus-, jatko- ja täydennyskoulutusta. Näiden lisäksi ammatillista koulutusta tarjoavat muun muassa AhlmanEdu ammattiopisto, Kiipulan ammattiopisto, Ammattiopisto Luovi, Tampereen konservatorio, SASKY Koulutuskuntayhtymä ja Varalan urheiluopisto.
Koulutus > Korkeakoulutus

Tampere on yliopistokaupunki, ja kaupungissa toimii Tampereen yliopisto (TAU) ja avointa koulutusta tarjoava Tampereen kesäyliopisto. Alkuperäinen Tampereen yliopisto (TaY/UTA) perustettiin 1960, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi Helsingistä Tampereelle. Tampereen teknillinen korkeakoulu sai alkunsa 1965, kun sinne syntyi Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakoulu. Tampereen teknillinen korkeakoulu (TTKK) itsenäistyi 1972 ja muutti myöhemmin nimensä Tampereen teknilliseksi yliopistoksi (TTY). Vuoden 2019 alusta nämä kaksi fuusioitiin uudeksi Tampereen yliopistoksi. Opiskelijoita oli vuonna 2024 22 500 ja yliopisto on siten Suomen toiseksi suurin.
Tampereen ammattikorkeakoulussa (TAMK) on vuosittain noin 11 000 tutkinto-opiskelijaa yhdeksällä alalla, joista suurimmat ovat tekniikan ala ja terveyden ja hyvinvoinnin ala. Koulu aloitti toimintansa 1996. Perustettaessa TAMKin pohjana olivat Tampereen kauppaopisto (per. 1908), Suomen ensimmäinen Teknillinen opisto (per. 1912), Kurun metsäoppilaitos (per. 1937) ja Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitos (per. 1991). Vuonna 2010 TAMK ja PIRAMK fuusioituvat, ja uudesta TAMKista tuli Suomen toiseksi suurin monialainen ammattikorkeakoulu. Sen pääomistajuus (87 %) siirtyi 2018 Tampereen kaupungilta Tampereen korkeakoulusäätiölle. TAMK ja uusi Tampereen yliopisto muodostivat 2019 Tampereen korkeakouluyhteisön (TUNI), jonka tarkoitus on lisätä monialaista yhteistyötä ja tuoda uutta mallia suomalaiseen korkeakoulutukseen ja tieteen tekemiseen.
Lisäksi kaupungissa on sisäministeriön alainen Poliisiammattikorkeakoulu (Polamk), jossa voi ainoana Suomessa suorittaa poliisin tutkinnon. Tampereella on ollut poliisin peruskoulutusta vuodesta 1974.
Koulutus > Muu koulutus

Työväenopistotoiminta Tampereella alkoi 1899, jolloin Tampereen työväenopisto perustettiin. Nykyinen Tampereen seudun työväenopisto muodostettiin vuonna 2013 Tampereen ja Ylöjärven työväenopistojen yhdistyessä. Opistolla on tarjolla lukuvuosittain 2000 kurssia, ja opetukseen osallistuu 30 500 kurssilaista.
Uskonnolliset yhteisöt > Luterilaiset seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Tampereella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Harjun seurakunta
Tampereen Eteläinen seurakunta
Tampereen Messukylän seurakunta
Tampereen tuomiokirkkoseurakunta
Tammerfors svenska församling
Nämä seurakunnat muodostavat Tampereen seurakuntayhtymän.
Uskonnolliset yhteisöt > Luterilaiset seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tampereen kaupungin nykyisellä alueella.
Aitolahden seurakunta (liitetty Tampereen Messukylän seurakuntaan 2014)
Hervannan seurakunta (liitetty Tampereen Eteläiseen seurakuntaan 2014)
Härmälän seurakunta (liitetty Tampereen Eteläiseen seurakuntaan 2014)
Kalevan seurakunta (liitetty Tampereen tuomiokirkkoseurakuntaan 2014)
Messukylän seurakunta (liitetty Tampereen Messukylän seurakuntaan 2014)
Pyynikin seurakunta (liitetty Tampereen tuomiokirkkoseurakuntaan 2014)
Teiskon seurakunta (liitetty Tampereen Messukylän seurakuntaan 2014)
Viinikan seurakunta (liitetty Tampereen Eteläiseen seurakuntaan 2014)
Uskonnolliset yhteisöt > Muut seurakunnat

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Tampereella toimivat Tampereen helluntaiseurakunta, Hervannan Katukappeli ja Tampereen Kristillinen yhteisö.
Lisäksi Tampereella on toimintaa katolisella seurakunnalla, ortodoksisella seurakunnalla, Suomen vapaakirkolla, Suomen Metodistikirkolla, Suomen Adventtikirkolla, Suomen Baptistiyhdyskunnalla ja Houm Churchilla.
Uskonnolliset yhteisöt > Muut uskonnot

Lisäksi Tampereella toimivat muun muassa Jehovan todistajien yhteisö ja Tampereen islamin yhdyskunta sekä Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko. Myös paikallisilla tataareilla on oma seurakuntansa.
Nimen Tampere etymologia

Paikannimeä ”Tampere” on yleensä pidetty lainana skandinaavisista kielistä (muinaisruotsin damber ’pato’). Viimeaikaisessa kielentutkimuksessa tätä etymologiaa on kuitenkin alettu pitää epätyydyttävänä, koska kosken nimi on hyvin vanha ja alueella on asunut aikaisemmin kantasaamea puhuvia eikä ruotsalaisia. Saamelaisen kielen alkuperää on esitetty jo 1900-luvun alussa, kun A. V. Koskimies ehdotti, että sana Tammerkoski olisi voinut lainautua pohjoissaamen sanasta dabbal ’koskessa sijaitseva suvantokohta’. 2010-luvulla tätä etymologiaa ovat kannattaneet Pauli Rahkonen ja Mikko Heikkilä. Heidän mukaansa sana Tampere juontuisi myöhäiskantasaamen rekonstruoidusta esimuodosta tḙmpḙl.
Monissa epävirallisissa yhteyksissä Tampere tunnetaan myös nimellä Manse. Nimellä on valtakunnallista tunnettuutta, joissakin yhteyksissä se on myös institutionalisoitunut ja virallinen (esim. Manserock, Manse PP). Nimen etymologia on Tampereen vahvassa teollisuusperinteessä, assosiaatiossa Manchesterin teollisuuskaupunkiin Englannissa. Leikillinen nimitys Suomen Manchester tunnettiin jo 1900-luvun alussa. Jo vuonna 1865 Kyttälän aluetta on kutsuttu Päivätär-sanomalehden kirjoituksessa "Suomen Mancesteriksi". Kyttälä ei tuolloin vielä kuulunut Tampereen kaupunkiin.
Kulttuuri > Arkkitehtuuri

Tampereella on rakennuksia monelta arkkitehtuurin tyylikaudelta. Keskiaikaista rakennuskulttuuria edustaa vain Messukylän kivikirkko. 1800-luvun alun uusklassismia edustaa puolestaan Vanha kirkko ja sen kellotapuli. Uusklassismista irtautuneita uusgoottilaisia rakennuksia Tampereella ovat Messukylän uusi kirkko ja Aleksanterin kirkko, ja uusrenessanssisia rakennuksia ovat Hatanpään kartano, Raatihuone, Ruuskasentalo ja Näsilinna. Kansallisromanttinen muotokieli näkyy Tampereella Commercen talossa, Tirkkosen talossa, Palanderin talossa, Tampereen tuomiokirkossa, keskuspaloasemassa ja Kansallispankintalossa.
Jugendin jälkeinen klassismi oli pitkälti pohjoismaista, ja sen aikana Tampereella rakennettiin muun muassa kirjastotalo, hotelli Tammer, Tuulensuun talo ja Viinikan kirkko. Funktionalismin noustua 1930-luvulla vallitsevaksi tyylisuunnaksi Tampereella rakennettiin muun muassa rautatieasema, Tempon talo, linja-autoasema ja Kaupin sairaala. Sotien jälkeisen ajan tyylisuunnalle ei ole yhtä hyväksyttyä nimitystä, mutta jälleenrakennuskauden keskeisiä edustajia ovat Suomen Pankin talo, Amurinlinnan kortteli ja Pyynikin uimahalli. Modernistisen kauden rationalistia rakennuksia edustavat Tampereen yliopisto, keskussairaala, Sampola, kauppaoppilaitos, Ratinan stadion ja Kalevan kirkko. Tämän jälkeen monimuotoista modernismia edustavat muun muassa pääkirjasto Metso, Hervannan toimintakeskus, Tampere-talo, yliopiston laajennus ja Nokian toimitalo Hatanpäällä.
Messukylän kivikirkko edustaa Tampereella keskiaikaista rakennuskulttuuria.
Sebastian Gripenbergin suunnittelemassa Hatanpään kartanossa on barokkiaineksia, mutta tyylillisesti se edustaa uusrenessanssia.
Keskustan jugendrakennuksiin kuuluu muun muassa Lars Sonckin suunnittelema Tirkkosen talo.
Tampereen linja-autoasema edustaa funktionalismia, ja sen suunnittelivat Bertel Strömmer ja Jaakko Laaksovirta.
Suomen Pankin talo on jälleenrakennuskauden keskeisimpiä edustajia.
Tampereella on useita modernistisia Reima ja Raili Pietilän suunnittelemia rakennuksia. Niistä kansainvälisestikin tunnetuin on Kalevan kirkko.
Ortodoksinen Pyhän Aleksanteri Nevskin ja Pyhän Nikolaoksen kirkko edustaa uusbysanttilaista kirkkoarkkitehtuuria.