stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Onni pyörii
Arviot

Aikalaiskriitikoilla oli ennakkomainonnan ja tuotantoyhtiön aiempien elokuvien perusteella elokuvan suhteen odotuksia, mutta he joutuivat pettymään, sillä kyse ei ollut satufantasiasta, vaan "pesunkestävästä tosikertomuksesta". Elokuvan pelastajana pidettiin Paloa.
Myöhemmän tv-esityksen yhteydessä on elokuvassa erään kriitikon mukaan pari suomalaisen elokuvan surrealistisinta kohtausta. Lumikinosten taakse piiloutuvat mukamas humoristiset väkivaltakohtaukset ovat toisen kriitikon mukaan maamerkkejä suomalaisen elokuvan väkivallankuvauksesta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tauno Palo  | … |  Kauko Maja     |
|  Regina Linnanheimo  | … |  Eeva     |
|  Hanna Taini  | … |  vuorineuvoksetar Heimonheimo     |
|  Aku Korhonen  | … |  taidemaalari Clauson     |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Emmi Kankkunen     |
|  Hugo Hytönen  | … |  Urho-setä     |
|  Yrjö Tuominen  | … |  johtaja Joosua Kankkunen     |
|  Kyllikki Väre  | … |  Mimmi     |
|  Elsa Rantalainen  | … |  rouva Korskas     |
|  Ossi Elstelä  | … |  gramofonitehtailija     |
|  Ulla Ilona  | … |  Ulla     |
|  Mervi Järventaus  | … |  Aino     |
|  Varma Lahtinen  | … |  orpokodin johtajatar     |
|  Eeva Savonen  | … |  Eila     |
|  Aarne Salonen  | … |  varkaiden johtaja     |
|  Sasu Haapanen  | … |  Ilves     |
|  Uuno Montonen  | … |  Karhu     |
|  Arvo Kuusla  | … |  Kärppä     |
|  Oscar Tengström  | … |  vuorineuvos Heimonheimo     |
|  Jalmari Rinne  | … |  laulunopettaja     |
|  Lasse Wager  | … |  faija     |
|  Aku Käyhkö  | … |  komisario     |
|  Vilho Auvinen  | … |  Tshali     |
|  Vilho Vilhonvuo  | … |  pastori     |
|  Ossi Korhonen  | … |  hyväntekeväisyysillan esittelijä     |
|  Irja Elstelä  | … |  Ainon äiti     |
|  Kaarlo Saarnio  | … |  turkistehtaan yövartija     |
|  Simo Osa  | … |  yömajan vartija     |
|  Otto Noro  | … |  1. poliisi     |
|  Jalmari Parikka  | … |  varas     |
|  Maikki Sälehovi  | … |  Mäkiskä     |
Pariisin ePrix 2017

|  Pariisin ePrix 2017 |
| --- | --- |
 6. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 2016–2017. 

Päivämäärä:  20. toukokuuta 2017
Sijainti:  Pariisi, Ranska
Rata:  katurata   1,9 km
Pituus:  45 kierrosta
Formula E
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sébastien Buemi  (E.dams-Renault)
Aika:  
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sam Bird  (DS Virgin Racing)
Aika:  
Palkintokoroke
Ensimmäinen:   Sébastien Buemi  (E.dams-Renault)
Toinen:   José María López  (DS Virgin Racing)
Kolmas:   Nick Heidfeld  (Mahindra)
Ranskan ePrix 2017 eli 2017 Qatar Airways Paris ePrix oli Formula E -sarjan kauden 2016–2017 kuudes osakilpailu. Kilpailu ajettiin 20. toukokuuta Pariisin katuradalla, Pariisissa, Ranskassa. Kilpailun voittoon ajoi paalupaikalta lähtenyt Sebastien Buemi.
Pariisin ilmailunäyttely

| Pariisin ilmailunäyttely> Salon international de l’aéronautique et de l’espace de Paris-Le Bourget |
| --- | --- |

 Vuoden 2007 ilmailunäyttelyn ensimmäinen päivä
Tyyppi:  ilmailunäyttely
Päivämäärä:  kesäkuu
Järjestämistiheys:  parittomina vuosina
Tapahtumapaikka:  Le Bourget’n lentoasema
Paikkakunta:  Pariisi
Ensimmäisen kerran:  1909
Osallistujia:  2 113 näytteilleasettajaa (2011)
Kävijöitä:  358 750 (2011)
Järjestäjä:  SIAE (GIFAS)
Kotisivut
Pariisin ilmailunäyttely (virallisesti ransk. Salon international de l’aéronautique et de l’espace de Paris-Le Bourget) on Pariisissa Le Bourget’n lentoasemalla parittomina vuosina järjestettävä ilmailunäyttely. Ensimmäisen kerran se järjestettiin vuonna 1909 Grand Palais -näyttelyhallissa. Se on maailman vanhin ja suurin ilmailunäyttely.
Vuoden 2011 näyttelyyn osallistui 2 113 näytteilleasettajaa 45 maasta. Siellä kävi 151 500 ammattilaista, 3 250 lehdistön edustajaa ja 204 000 vierailijaa.
Olallo Morales

Olallo Morales
Olallo Juan Magnus Morales (15. lokakuuta 1874 Almería, Espanja – 29. huhtikuuta 1957 Tällberg, Ruotsi) oli säveltäjä, pianisti, musiikkipedagogi ja kapellimestari. Hän työskenteli myös musiikkikriitikkona ja lukuisissa musiikin alan hallinnollisissa tehtävissä.
Morales syntyi espanjalaisen tähtitieteilijä, diplomaatti Olallo Moralesin ja ruotsalaisen Zelma Wilskmanin poikana. Äiti toimi muusikkona. Morales saapui Ruotsiin 7-vuotiaana ja sai sittemmin kasvatusta isovanhemmiltaan Göteborgissa, johon perhe muutti vuonna 1890 isän kuoltua. Jo kouluaikoinaan Morales pianonsoiton ohella sävelsi omaa musiikkiaan. Vuonna 1891 hän pääsi Tukholman kuninkaalliseen musiikkikorkeakouluun, jossa hän sai oppiarvonsa musiikin opetuksessa ja esilaulannassa vuonna 1898 sekä urkujensoitossa vuonna 1899. Samanaikaisesti hän opiskeli sävellystä Joseph Denten ja yksityisesti Wilhelm Stenhammarin johdolla. Vuonna 1899 Moralesille myönnettiin valtion viisivuotinen säveltäjäapuraha. Varojensa turvin hän lähti Berliiniin opiskelemaan pianonsoittoa Teresa Carreñon, orkesterinjohtoa Hans Pfitznerin ja sävellystä Heinrich Urbanin johdolla.
Morales toimi keväällä 1904 Berliinin Theater des Westensin korrepetiittorina Pfitznerin ollessa pääkapellimestarin tehtävissä. Kesän 1904 aikana Morales johti filharmonista orkesteria Lausannessa ja johti sitä omien teostensa kantaesityksissä. Vuosina 1901–1905 hän työskenteli myös musiikkitoimittajana Göteborgs Handels- och Sjöfartstidningissä. Vuosina 1905–1909 hän oli Heinrich Hammerin alaisuudessa toisena kapellimestarina vastikään perustetussa Göteborgs Orkesterföreningissä. Tämän jakson viimeisenä vuonna hän toimi myös urkurina Göteborgin synagogassa. Morales muutti vuonna 1909 Tukholmaan, jossa hän toimi päämusiikkitoimittajana Dagens Nyheterissä vuoteen 1911 ja sitten Svenska Dagbladetissa vuosina 1912–1918.
Vuosina 1917–1940 Morales opetti Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa orkesterinjohtoa, orkesteritekniikkaa sekä musiikin historiaa ja estetiikkaa. Hän toimi uransa aikana lukuisissa luottamustehtävissä. Hän oli vuodesta 1910 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen ja vuosina 1918–1940 sen sihteeri. Tämän jälkeen hän toimi Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian hallituksessa vielä kahdeksan vuoden ajan. Lisäksi Morales oli muun muassa valtion tukemien orkesterien tarkastaja vuosina 1918–1946 sekä Musikaliska konstföreningenin sihteeri 1912–1933 ja puheenjohtaja 1933–1940. Vuonna 1921 Moralesista tehtiin professori, ja vuonna 1940 hänelle myönnettiin Litteris et Artibus -mitali.
Moralesin musiikkiarvostelut tiivistettiin kahdessa kymmenvuotiset ajanjaksot kattavassa kroniikassa. Hän julkaisi kirjan Handbok i dirigering (1946). Hän itse esiintyi kapellimestarina vuosien kuluessa vähenevissä määrin, mutta hän teki säännöllisesti vierailuja orkesterien johdossa Skandinaviassa, Saksassa ja Sveitsissä. Pianistina hän keskittyi kasvavissa määrin vaimonsa, laulaja Clary Moralesin säestämiseen. Moralesin sävellystuotannon joukossa on näyttämömusiikkia, lukuisia orkesteriteoksia, kamarimusiikkia sekä suuri määrä pianosävellyksiä ja lauluja.
PPC

PPC voi tarkoittaa seuraavia asioita:
PowerPC
Osittain esiseostettu poltto (Partially premixed combustion)
Kanadan kansanpuolue (People's Party of Canada)
Polypropeenikarbonaatti (Polypropylene carbonate)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PPC”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Operaatio Pluto

Kuva operaatioon käytetyn öljyputken kerroksista
Operaatio Pluto oli toisessa maailmansodassa liittoutuneiden suunnitelma merenalaisten öljyputkien rakentamisesta Englannista Ranskaan polttoaineen toimittamiseksi joukoille. Sen toteutus alkoi jo vuonna 1942, kun brittiläiset insinöörit testasivat sopivaa putkilaatua. Operaatio toteutettiin 12. elokuuta 1944 Normandian maihinnousun onnistumisen jälkeen, jolloin öljyputket vedettiin Shanklin Chinestä Wightsaarelle ja sieltä Englannin kanaalin yli Cherbourgiin. Myöhemmin 17 muuta linjaa vedettiin Dungenessista Ambleteuseen ja Pas-de-Calaisiin. Sodan jälkeen noin 90 % putkista purettiin ja romutettiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ohjaus John Miller, tuottaja Frank Green: WWII British Operation PLUTO (Pipe Lines Under the Ocean) Stewarts and Lloyds Ltd. [ICOTA: International Coiled Tubing Association]. Viitattu 25.7.2015.
Merkinnän syy: putkesta ja sen rakenteesta ei kerrota mitään kuvasta huolimatta eikä operaation toteutukseen tarvittavista joukoista/materiaalista. Samoin merkitys on selostamatta kokonaan.
Paternalismi

Paternalismi eli holhoaminen on toimintamalli, joka pyrkii ehkäisemään holhoamisen kohdetta tekemästä vahinkoa itselleen. Paternalismi tarkoittaa myös tällaisten toimintamallien kannattamista.
Esimerkkinä paternalistisesta filosofiasta on voimakeinojen käyttö tai rankaiseminen juridisesti itsemurhan, addiktiivisten tai vahingollisten päihteiden käytön tai muun paternalistin näkökulmasta haitallisen toiminnan estämiseksi.
Hyvinvoinnin lisäämiseen tähtäävässä toiminnassa puhutaan hyvinvointipaternalismista ja ajateltaessa kolmannen osapuolen etua (esimerkiksi yhteiskunnan etu, yleinen etu tai huostaanotossa lapsen etu) käytetään kurinpidollista paternalismia.
Sosiaalityössä paternalistinen puuttuminen perustellaan yleensä joko henkilön itsensä tai muiden hyvinvoinnin vaarantumisella, harvemmin puuttumisen syynä on hyvinvoinnin lisääminen.
Nuoruustango

Nuoruustango voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kirjallisuudessa

”Nuoruustango”, Anu Kaipaisen runo
Nuoruustango, Anu Kaipaisen romaani vuodelta 1989
Nuoruustango, Reijo Mäen Vares-sarjan romaani vuodelta 2005
Musiikissa

Nuoruustango, Kiti Neuvosen albumi vuodelta 1989
Nuoruustango, Olavi Uusivirran albumi vuodelta 2003
”Nuoruustango”, Anu Kaipaisen runo Kaj Chydeniuksen säveltämänä
Elokuvissa

Nuoruustango, televisioelokuva vuodelta 2017
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nuoruustango”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Outo kunnia

| Outo kunnia Vesku Jokinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998–1999, Old Bang studio, Lapua
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Ari Laurila Vesku Jokinen
 Tyylilaji: punk
 Kesto: 35.24
 Levy-yhtiö: Kråklund Records
Vesku Jokisen muut julkaisut
|   | Outo kunnia 2000 | Juuret 2012 |
Outo kunnia on Vesku Jokisen vuonna 2000 ilmestynyt ensimmäinen sooloalbumi. Albumilta julkaistiin singlenä kappale ”Ajetaan aaveet pois”, josta on kuvattu myös musiikkivideo.
Kappaleet

Kuumaa rautaa – 3.15 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jocke Kulju)
Ajetaan aaveet pois – 3.04 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Purema – 2.08 (säv. Kari Bonden & Vesku Jokinen, san. Kari Bonden & Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Kuka kuljettaa mua – 3.32 (säv. Kari Bonden, san. Kari Bonden, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Outo kunnia – 2.05 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jocke Kulju)
Nukkavieru onnenonkija – 3.09 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jocke Kulju)
Labyrintissä – 3.15 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Levoton – 3.31 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Erilaista samaa – 3.05 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jocke Kulju)
Leikattua pornoleffaa – 2.49 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Mysteeri – 2.44 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jakke Helin)
Kova hinta – 3.06 (säv. Vesku Jokinen, san. Vesku Jokinen, sov. Vesku Jokinen & Jocke Kulju)
Singlet > Ajetaan aaveet pois

Ajetaan aaveet pois – 3.04
Päästä sisään! – 2.11
Julkaistu 1998.
Muusikot

Vesku Jokinen – laulu, kitarat, basso, rummut
Jakke Helin – soolokitarat
Jocke Kulju – soolokitarat
Kai Hahto – rummut (5)
Sami Kohtamäki – taustalaulut
POxy 846

POxy VI 846.
Papyrus Oxyrhynchus 846 (P.Oxy. 846, myös E 3074) on osa Oksyrhynkhoksesta löydetystä, Oksyrhynkhoksen papyruksiin kuuluvasta 500-luvulta peräisin olevasta käsikirjoituksesta, jossa on kreikankielinen versio Vanhan testamentin Aamoksen kirjasta. Käsikirjoitus sisältää osan Aamoksen kirjan toisesta luvusta (2:6–12). Sitä säilytetään Pennsylvanian yliopistossa, luokiteltuna E 3074.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta POxy 846 Wikimedia Commonsissa
P.Oxy 0846 Oxyrhynchus Online. The Imaging Papyri Project, University of Oxford. (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Papyrus Oxyrhynchus 846
Käännös suomeksi
PYP

PYP on lyhenne mm. seuraavista asiosta
Primary Years Programme, International Baccalaureate -ohjelma 3–12-vuotiaille.
Pohjoismaiden Yhdyspankin, Suomen Yhdyspankin nimi 1919–1975
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PYP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oulu 187

Oulu 187 oli alakulttuurin festivaali, joka järjestettiin Oulussa 18. heinäkuuta vuosina 2009–2012. Musiikkityylejä löytyi aina reggaesta rapiin. Festivaali kokosi yhteen artisteja, kaupunkitaidetta ja aktivismia. Oulu187 oli varsinkin nuorison suosiossa.
Festivaalia mustamaalattiin mediassa huumemyönteiseksi tapahtumaksi. Vaikka huumepidätyksiä tapahtui, ne kaikki tapahtuivat kuitenkin tapahtumapaikan ulkopuolella.
Tapahtumassa on esiintynyt muiden muassa Asa, Julma-Henri ja paljon muita underground-artisteja. Tapahtumaa juonsi Sillu100%[lähde? ].
Olan Soule

| Olan Soule |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1909  La Harpe, Illinois
Kuollut: 1. helmikuuta 1994 (84 vuotta)  Los Angeles, Kalifornia
Näyttelijä
Aktiivisena:  1949–1991
Merkittävät roolit:  Batman (Superystävät)
Aiheesta muualla
IMDb 
Olan Soule (28. helmikuuta 1909 – 1. helmikuuta 1994) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi urallaan useissa televisiosarjoissa, elokuvissa, radio-ohjelmissa, mainoksissa ja animaatioissa. Parhaiten hänet kuitenkin muistetaan ääniroolistaan Batmanina muutamista Superystävät animaatioisarjoista.
Ennen muuttamistaan Hollywoodiin Soule esiintyi seitsemän vuotta Chicagossa teatterissa ennen siirtymistään radion pariin vuonna 1933. Radiossa hän oli muun muassa 11 vuotta saippuaoopperassa Bachelor's Children ja yhdeksän vuotta The First Nighter Programissa. Monet First Nighter Programin kuuntelijat olivat hieman yllättyneitä tavatessaan Soulen henkilökohtaisesti, sillä hänen laiha olemuksensa ei sopinut antamiensa hahmojen ääniksi.
Soule kuoli Los Angelesissa 1. helmikuuta 1994 keuhkosyöpään ollessaan 84-vuotias.
Aiheesta muualla

TV.com[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Opetšenski Posad

| Opetšenski Posad Опе́ченский Поса́д |
| --- | --- |
 Mstajoen ylittävä köysisilta Opetšenski Posadissa.
 Opetšenski Posad
 Koordinaatit: 58°16′30″N, 34°6′53″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Borovitši
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  701,7 km²
Väkiluku (2012):  2 500
 
 opadm.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Opetšenski Posad (ven. Опе́ченский Поса́д) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Borovitšin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen oikealla rannalla 20 kilometriä Borovitšista kaakkoon. Kylässä on 1 200 ja kunnassa 2 500 asukasta (vuonna 2012).
Maantiede, luonto ja asutus

Opetšenski Posadin kunnan pinta-ala on 701,7 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Borovitšin piirin Železkovon sekä luoteessa Joglan ja Perjodkin kuntiin, koillisessa Novgorodin alueen Mošenskojen piiriin sekä kaakossa ja etelässä Tverin alueeseen. Pinta-alasta 75,1 % on metsää ja 22,1 % maatalousmaata.
Seudulla virtaavat Msta ja sen sivujoet Uver, Žadinka ja Velgija. Uverin sivujokia ovat Degotnitsa ja Sježa. Suurin järvi on 2,9 neliökilometrin laajuinen Šabodro. Kunnan alueella sijaitsee Perelutšin rauhoitusalue sekä kuusi luonnonmuistomerkkiä. Maisemiltaan ainutlaatuiselle Mstajoen koskialueelle suunnitellaan luonnonpuistoa. Ympäristön kokonaistila on hyvä.
Kuntaan kuuluu 45 kylää: Basutino, Bolonje, Bolšije Semeritsy, Bolšoi Glinenets, Bolšoi Tšernets, Dereva, Devkino, Dubjo, Gorbino, Holštšagino, Ivaševo, Izonino, Jurjevets, Kamenets, Kosarevo, Krjukšino, Laznitsa, Lesnoje Zadorje, Malyi Glinenets, Malyi Porog, Malyi Tšernets, Malyje Semeritsy, Marjinskoje, Naumovskoje, Novinka, Novoje Bryzgovo, Ovsjannikovo, Opetšenski Posad, Opetšenski Rjadok, Opotšno, Panjovo, Perelutši, Polonoje, Staroje Bryzgovo, Strelka, Torbasino, Usadba Žadiny, Uverskaja Plotina, Veliki Porog, Vladykino, Volosovo, Žadiny, Zabolotje, Zamostje ja Žihnovo. Keskuskylän jälkeen suurimmat asutukset ovat reilun 400 asukkaan Perelutši ja 300 asukkaan Opetšenski Rjadok. Seitsemän kylää on kokonaan vailla vakituista asutusta.
Historia

Seudulla sijainnut Veliki Porogin pogosta on perustettu ilmeisesti jo 900-luvulla. Samannimisen kylän läheltä on kaivettu esiin vallihaudan ympäröimä muinainen linnoitus. Mstajoen molemmin puolin on löydetty 700–800-luvuilta peräisin olevia itäslaavien asuinpaikkoja. Joki oli osa Itämeren ja Kaspian yhdistänyttä Volgan kauppareittiä, josta haarautui tie Ustjužnaan. 1400–1600-luvuilla alue kärsi sodista, hävitysretkistä ja kulkutaudeista, mutta Veliki Porog säilytti asemansa huomattavana asutuskeskuksena.
1700-luvulla rakennettiin Mstajoen ja Volgan yhdistänyt Vyšni Volotšokin kanavajärjestelmä. Historiallista Opetšenski Rjadokin kauppapaikkaa vastapäätä perustettiin laivalaituri, jonka ympärille syntynyt kylä sai vuonna 1820 kauppalan (posad) statuksen. Parhaimmillaan siellä asui kaksisataa Mstajoen koskien ohi laivoja ohjannutta luotsia. Vuonna 1861 Opetšenski Posadissa oli 1 300 ja Rjadokissa 600 asukasta, jotka jokiliikenteen ohella harjoittivat laivanrakennusta sekä viljan ja puutavaran kauppaa. Kylässä oli kolme kirkkoa, seurakuntakoulu, 12 kauppaliikettä ja kaksi krouvia.
Mstajoen liikenne väheni voimakkasti Pietarin ja Moskovan välisen rautatien valmistuttua vuonna 1851. Vuosisadan lopulla Opetšenski Posad menetti lopullisesti merkityksensä liikennepaikkana. Se oli Novgorodin läänin Borovitšin kihlakunnan volostin sekä vuosina 1927–1931 ja 1939–1944 Leningradin alueeseen kuuluneen piirin keskus. Vuonna 1944 piiri liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen. Seudulla harjoitettiin pellavan, rukiin ja kauran viljelyä sekä karjanhoitoa ja piirikeskuksessa toimi pienteollisuutta. Vuoden 1959 väestönlaskennan mukaan Opotšenski Posadissa oli 1 400 ja piirissä 15 800 asukasta.
Piiri lakkautettiin vuonna 1960 ja sen alue liitettiin Borovitšin ja Mošenskojen piireihin. Sen jälkeen Opetšenski Posad oli Borovitšin piiriin kuuluneen kyläneuvostoalueen keskus. Nykyinen kunta on perustettu vuonna 2004. Vuonna 2010 siihen liitettiin Perelutšin kunta.
Liikenne, talous ja palvelut

Mstajoen molemmin puolin kulkee päällystetty maantie Borovitšiin. Tärkeimmistä kylistä on linja-autoyhteydet piirikeskukseen. Kunnassa on kaksi bensiiniasemaa.
Seudun pääelinkeinot ovat maatalous ja puunjalostus. Kunnan alueella toimii kolme maatalousyritystä, kaksi puunjalostuslaitosta, metallialan yritys ja leipomo. Suurin osa väestöstä elättää itsensä pienillä yksityisviljelmillä sekä marjojen ja sienten keruulla.
Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, apteekki, yleinen sauna, posti ja pankki. Žadinyn kartanossa toimii piirin lastenkoti kouluineen. Vähittäiskaupasta vastaa Borovitšin piirin kulutusosuuskunta, paikallinen Posadski hleb sekä muutama yksityisyrittäjä. Ravintolapalvelut käsittävät yhden kesäkahvilan.
Kyläkuva ja nähtävyydet

Opetšenski Posad koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista sekä yksi–kolmekerroksista kunnallisista asuintaloista. Kylällä on Mstajoen suuntaa noudattava säännöllinen asemakaava. Hallintorakennukset ja palvelut sijaitsevat kylän keskiosassa. Vesijohto- ja viemäriverkko sekä keskuslämmitys kattavat etupäässä julkiset rakennukset ja kunnalliset asuintalot. Omakotitalot saavat vetensä vesiposteista ja lämpenevät puilla. Kylässä on maakaasuverkko.
Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1700–1800-luvuilta peräisin olevat Opetšenski Posadin, Veliki Porogin ja Bolonjen kirkot, Izoninon ja Perelutšin tsasounat, Žadinyn kartanoalue, Opetšenski Posadin kivetty rantakatu ja Mstajoen ylittävä kivisilta sekä vanhat asuintalot ja talousrakennukset. Opotšenski Posadin keskustassa on eksoottisista puu- ja pensaslajeista koostuva puistoalue ja rantakadulla Katariina II:n vierailusta kertova muistomerkki. Paikallisista merkkihenkilöistä kertovat narodnikkikirjailija Pavel Zasodimskin ja kirjailija Vjatšeslav Šiškovin asumiin taloihin kiinnitetyt muistolaatat.
Aiheesta muualla

Opetšenski Posadin kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Opetšenski Posadin kunta Borovitšin piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Penninmäki

Penninmäki.
Penninmäki on Riihimäen Herajoen kylässä, Räätykänmäen kaupunginosan tuntumassa sijaitseva metsäsaareke.
Penninmäellä tehtiin 1980-luvun puolivälissä kampakeraamiselta ajalta peräisin olevia muinaislöytöjä ja alueella on ilmeisesti ollut kivikautista asutusta. Alue on Riihimäen ensimmäinen tunnettu kiinteä muinaisjäännös.
Numeerinen säänennustaminen

Numeerisessa säänennustamisessa vallitsevia sääoloja käytetään syötteinä ilmakehästä tehdyille matemaattisille malleille, joiden avulla pyritään ennustamaan tulevia sääoloja. Ensimmäisen kerran menetelmää sovellettiin 1920-luvulla, mutta vasta tietokonesimulaation kehittymisen myötä  (1950-luvulta) pystyttiin suorittamaan vaaditut laskutoimitukset riittävän nopeasti. Valtavien tietomäärien käsittely riittävällä tarkkuudella edellyttää supertietokoneiden käyttöä. Sään ennustamisessa käytetään useita eri tasoilla olevia malleja.
Ilmakehä on fyysiseltä olomuodoltaan fluidi, jossa rakenneosat voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Numeerinen säänennustaminen pohjautuu siihen perusajatukseen, että tuntemalla fluidin tila tietyllä ajanhetkellä, sen tila tulevaisuudessa voidaan arvioida virtaus- ja termodynamiikan avulla.
Historia

Brittiläinen matemaatikko Lewis Fry Richardson esitti ensimmäisenä ajatuksen numeerisesta säänennustamisesta vuonna 1922. Richardson yritti tehdä numeerisia sääennustuksia, mutta ei onnistunut. Ensimmäiset onnistuneet numeeriset sääennustukset laadittiin 1950, kun Jule Charney, Philip Thomspson, Larry Gates ja Ragnar Fjörtoft yhdessä John von Neumannin avulla käyttivät laskentaan ENIAC-tietokonetta. Numeerisesti laadittuja sääennusteita ryhdyttiin käyttämään vuonna 1955.