stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Operaatio Deliberate Force
Sotatoimet

Pommitukset alkoivat yöllä 30. elokuuta 1995. Kohteena olivat kaikki ilmatorjuntaan liittyneet sijainnit ja muita tärkeitä kohteita. Iskuja säänneltiin tarkasti siviilivahinkojen välttämiseksi. Esimerkiksi oli alueita, joille sai tai ei saanut iskeä, ja muutenkin kohteet valittiin tarkasti. Esimerkiksi siltoja tuhottiin vain yöllä, millä minimoitiin riski ihmisistä sillalla. Samaan aikaan UNPROFORin joukot toteuttivat toimia maalla.
Ilmatorjunnan lamauttaminen annettiin Yhdysvaltain laivaston ja merijalkaväen lentokoneiden tehtäväksi. Yhdysvaltain ilmavoimien ja muiden Nato-maiden koneet pommittivat pääasiassa muita kohteita. Samaan aikaan EA-6B- ja EC-130-koneet hoitivat elektronista sodankäyntiä muun muassa jumittamalla tutkia. Serbien kohtalaisen hyvä integroitu ilmatorjunta aiheutti vakavan uhan Naton koneille, mutta elektronisella sodankäynnillä pystyttiin häiritsemään ilmatorjuntaa merkittävästi.
Naton lentokoneet lensivät pääasiassa Italian lentotukikohdista, kuten Avianosta, sekä Adrianmerellä olevilta lentotukialuksilta. Ilmaiskuja tehtiin välillä enemmän ja välillä ei ollenkaan, koska serbeille asetettiin erilaisia vaatimuksia, joiden täyttämättä jättämisestä seurasi lisää iskuja. Neuvotteluja käytiin usein.
Operaation aikana Nato lensi 3 515 taistelulentoa. Näistä suurin osa oli yhdysvaltalaisten lentämiä. Seuraavaksi eniten lensivät Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Alankomaat. Lentokoneet laukaisivat 1 026 asetta, erilaisia ohjuksia ja pommeja, joista 708 oli täsmäohjattuja. Kohteita oli 338, 48:ssa sijainnissa, niin kutsutuissa komplekseissa. 97 prosenttiin kohteista osuttiin ja 80 prosenttia kohteista vahingoitettiin pahasti. Naton ainoa miehitetty lentokonetappio oli yksi ranskalainen Mirage 2000K, joka ammuttiin alas olkapääohjuksella operaation ensimmäisenä päivänä. Kaksi lentäjää jäivät serbien vangeiksi, mutta vapautuivat myöhemmin.
Seuraukset

Deliberate Force kesti kolme viikkoa ja sitä pidetään yleensä onnistuneena tavoitteessaan eli serbien saamisessa rauhanneuvotteluihin. Bosnian sota päättyikin Daytonin rauhansopimukseen vuoden 1995 lopulla.
Aiheesta muualla

Naton tietosivu
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tuhottu serbien viestintäasema Yhdysvaltain USS Normandyltä laukaistun Tomahawk-ohjusiskun jälkeen.
Yhdysvaltalaisen lentokoneen ottama kuva juuri osuman saaneesta kohteesta.
Paikka auringossa (albumi)

| Paikka auringossa Bablo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Kassu Halonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 37.04
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Bablon muut julkaisut
| Kauas vuorten taa 1993 | Paikka auringossa 1995 | Onnenpoika 1997 |
Paikka auringossa on suomalaislaulaja Bablon toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet

Paikka auringossa – 3.32
Hiljaisuuden äänet – 3.00
Tuulelta vastauksen saan – 4.40
Kolmatta linjaa – 2.58
Nuoruus aurinkoisin – 4.14
Toivon lintu – 3.30
Kortti vei – 4.02
Kotimaani – 4.13
Vippaa mulle viitonen – 3.01
Ei jälkeä jää – 3.51
Kalliojärvi (Kouvola, Paljakka)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°14′06″N, 26°31′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Veitsiojaan 
Järvinumero:  14.912.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,4 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,566 km  
Pinta-ala:  4,23 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Paljakan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 620 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä mpy.
Ockelbo

| Ockelbo |
| --- | --- |
 Ockelbon rautatieasema.
 Ockelbo
 Koordinaatit: 60°53′N, 16°43′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Ockelbon kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,17 km²
Väkiluku:  2 724
 – Väestötiheys:  653,2 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ockelbo on samannimisen Ockelbon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 724 asukasta.
Väestönkehitys

| Ockelbon taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 2 498 | 2 498 |
| 1965 | 1965 |    | 2 647 | 2 647 |
| 1970 | 1970 |    | 2 669 | 2 669 |
| 1975 | 1975 |    | 2 810 | 2 810 |
| 1980 | 1980 |    | 3 059 | 3 059 |
| 1990 | 1990 |    | 2 892 | 2 892 |
| 1995 | 1995 |    | 2 954 | 2 954 |
| 2000 | 2000 |    | 2 739 | 2 739 |
| 2005 | 2005 |    | 2 723 | 2 723 |
| 2010 | 2010 |    | 2 724 | 2 724 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2

| Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2> The Hunger Games: Mockingjay – Part 2 |
| --- | --- |
 Virallinen juliste
Ohjaaja:  Francis Lawrence
Käsikirjoittaja:  Danny Strong Peter Craig
Perustuu:  Suzanne Collinsin romaaniin Matkijanärhi
Tuottaja:  Nina Jacobson  Jon Kilik
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Jo Willems
Leikkaaja:  Alan Edward Bell
Pääosat:  Jennifer Lawrence Josh Hutcherson Liam Hemsworth Woody Harrelson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lionsgate
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix Xfinity Streampix
Ensi-ilta:   2015-11-1818. marraskuuta 2015 (Suomi)  2015-11-2020. marraskuuta 2015 (Yhdysvallat)  
Kesto:  137 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  250 000 000 dollaria (jaettu osan 1 kanssa)
Tuotto:  564,6 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 1
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2 (The Hunger Games: Mockingjay – Part 2) on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteis- ja seikkailuelokuva, jonka on ohjannut Francis Lawrence. Se perustuu Suzanne Collinsin samannimiseen romaaniin vuodelta 2010. Matkijanärhi, osa 2 on Nälkäpeli-elokuvasarjan neljäs ja viimeinen osa. Se on elokuvien Nälkäpeli, Vihan liekit ja Matkijanärhi, osa 1 jatko-osa. Pääosissa ovat Jennifer Lawrence, Josh Hutcherson, Liam Hemsworth, Woody Harrelson, Elizabeth Banks, Julianne Moore, Sam Claflin, Jena Malone, Philip Seymour Hoffman ja Donald Sutherland.
Elokuvan ensi-ilta oli Suomessa 18. marraskuuta 2015 ja Yhdysvalloissa 20. marraskuuta 2015.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jennifer Lawrence  | … |  Katniss Everdeen   |
|  Josh Hutcherson  | … |  Peeta Mellark   |
|  Liam Hemsworth  | … |  Gale Hawthorne   |
|  Woody Harrelson  | … |  Haymitch Abernathy   |
|  Elizabeth Banks  | … |  Effie Trinket   |
|  Philip Seymour Hoffman  | … |  Plutarch Heavensbee   |
|  Stanley Tucci  | … |  Caesar Flickerman   |
|  Julianne Moore  | … |  President Alma Coin   |
|  Donald Sutherland  | … |  Presidentti Snow   |
|  Willow Shields  | … |  Primrose Everdeen   |
|  Paula Malcomson  | … |  Mrs. Everdeen   |
|  Sam Claflin  | … |  Finnick Odair   |
|  Stef Dawson  | … |  Annie Cresta   |
|  Jeffrey Wright  | … |  Beetee   |
|  Jena Malone  | … |  Johanna Mason   |
|  Meta Golding  | … |  Enobaria   |
|  Natalie Dormer  | … |  Cressida   |
|  Evan Ross  | … |  Messalla   |
|  Gwendoline Christie  | … |  Commander Lyme   |
|  Patina Miller  | … |  Commander Paylor   |
|  Mahershala Ali  | … |  Boggs   |
|  Wes Chatham  | … |  Castor   |
|  Elden Henson  | … |  Pollux   |
|  Omid Abtahi  | … |  Homes   |
|  Misty Ormiston  | … |  Leeg 1   |
|  Kim Ormiston  | … |  Leeg 2   |
|  Nelson Ascencio  | … |  Flavius   |
|  Brooke Bundy  | … |  Octavia   |
|  Robert Knepper  | … |  Antonius   |
Tuotanto

10. heinäkuuta 2012 Lionsgate ilmoitti jakavansa kirjasarjan viimeisen osan Matkijanärhen kahteen osaan. Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 1 -elokuvan ensi-ilta oli 21. marraskuuta 2014 ja Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2 -elokuvan ensi-ilta oli 20. marraskuuta 2015.
Tuotanto > Kuvaukset

Elokuvan kuvaukset alkoivat 23. syyskuuta 2013 Atlantassa. Osa 1 ja 2 kuvattiin samanaikaisesti.
Elokuvassa Plutarch Heavensbeeta näyttelevä Philip Seymour Hoffman löydettiin kuolleena kotoaan New Yorkissa 2. helmikuuta 2014. Tuotantoyhtiö Lionsgate julkaisi tiedotteen, jonka mukaan Hoffman oli kuvannut kaikki kohtauksensa Osasta 1 ja hänellä oli viikko jäljellä Osan 2 kuvauksista. Lionsgaten mukaan elokuvan ensi-iltaa ei jouduta siirtämään, koska suurin osa Hoffmanin kohtauksista oli saatu kuvattua.
Aiheesta muualla

Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2 Box Office Mojossa. (englanniksi)
Nälkäpeli – Matkijanärhi, osa 2 Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Olivier Pantaloni

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Olivier Pantaloni
Syntymäaika: 13. joulukuuta 1966 (ikä 57)
Syntymäpaikka: Bastia, Korsika, Ranska
Seura
Seura:  FC Lorient
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1976–1985 1985–1998 1988–1990 1990–1991 1991–1992 1992–1993 1993–1994 1994–2000 |  Gazélec Ajaccio  OGC Nice  SC Bastia  FC Martigues  AS Saint-Étienne  Gazélec Ajaccio  AS Saint-Étienne  AC Ajaccio |  |
Valmennusura
2001–2009 2003–2005 2004 2009–2012 2013–2014 2014–2024 2024–:  AC Ajaccio (apuv.)  AC Ajaccio II  AC Ajaccio  AC Ajaccio  Tours FC  AC Ajaccio  FC Lorient
Olivier Pantaloni (s. 13. joulukuuta 1966) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Kesästä 2024 lähtien hän on toiminut FC Lorientin päävalmentajana.
Ura pelaajana

Bastiassa syntynyt Pantaloni aloitti pelaajauransa Gazélec Ajaccion junioriorganisaatiossa 1976. Hän pelasi seurassa vuoteen 1985, jolloin siirtyi ammattilaiseksi mantereelle OGC Nicen joukkueeseen. Pantaloni pelasi Nicessä kolmen kauden ajan, kunnes palasi takaisin Korsikalle ja liittyi SC Bastian organisaatioon. Pantaloni pelasi Division 2:ssa kaksi hyvää kautta. Pelattuaan kauden 1990–1991 FC Martigues’ssa Pantaloni siirtyi AS Saint-Étienneen. Ura ASSEssa ei kuitenkaan lähtenyt lentoon ja vain yhden kauden jälkeen hän palasi takaisin Gazélec Ajaccioon, jossa oli uransa aloittanut. Kaudella 1993–1994 hän yritti vielä läpimurtoa ASSEssa, mutta tuloksettoman kauden jälkeen Pantaloni siirtyi AC Ajaccioon, jossa hän pelasi uransa loppuun saakka. Pantalonin pelaajauran aikana Ajaccio nousi amatöörisarja CFA2:sta aina Division 2:een saakka. Hän lopetti pelaajauransa seurassa vuonna 2000.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

CFA2: 1996
CFA: 1997
National: 1998
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Pantaloni jatkoi työskentelyä jalkapallon parissa AC Ajaccion apulaisvalmentajana. Fysiikkavalmennukseen keskittynyt Pantaloni toimi tässä tehtävässä aina helmikuuhun 2009 saakka. Vuosina 2003–2005 hän toimi myös Ajaccion reservijoukkueen päävalmentajana Korsikan aluesarjassa ja Ranskan amatööriliigassa. Lisäksi hän toimi syys-lokakuussa 2004 Ajaccion edustusjoukkueen väliaikaisena päävalmentajana Dominique Bijotat’n potkujen jälkeen.
Helmikuussa 2009 Pantaloni nousi toistamiseen Ajaccion päävalmentajaksi.  Pantalonin johdolla Ajaccio selvisi vaikeasta kaudestaan putoamatta Ligue 2:sta, ja hän sai jatkaa tehtävässään. Ensimmäisellä täydellä kaudellaan hän nosti Ajaccion sijalle 13. Täysosuma tuli kuitenkin kaudella 2010–2011, kun Pantaloni luotsasi Ajaccion sarjakakkoseksi. Tuloksen myötä seura palasi pääsarjaan viiden vuoden tauon jälkeen.  Pantalonin johdolla Ajaccio onnistui etukäteisarvioita paremmin ja säilytti hyvän kevätkauden myötä sarjapaikkansa liigassa. Kesäkuun puolivälissä Pantaloni erosi yllättäen tehtävästään.
Kesäkuussa 2013 Pantalonista tuli Ligue 2:ssa pelaavan Toursin päävalmentaja.  Hän luotsasi Toursin turvallisesti sarjan keskikastiin kaudella 2013/14, kun seura oli kahdeksas. Hän erosi tehtävästään lokakuussa 2014, kun Tours oli sarjan toiseksiviimeiseksi.
Marraskuussa 2014 Pantaloni palasi jälleen takaisin AC Ajaccion päävalmentajaksi.  Pantalonin johdolla heikon kauden pelannut Ajaccio välttyi täpärästi putoamasta Ligue 2:sta. Menestys antoi Pantalonin alaisuudessa odottaa itseään, kunnes kauden 2021/22 päätteeksi hän johdatti joukkueen Ligue 2:ssa toiseksi ja nousuun pääsarjatasolle. Pantaloni jätti Ajaccion lopulta lähes 10 vuoden valmennuspestin jälkeen ja siirtyi kesällä 2024 Lorientin päävalmentajaksi.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Ligue 2
Hopeaa: 2011
Pappádos

| Pappádos Παππάδος |
| --- | --- |
 Pappádos
 Koordinaatit: 39°02′19″N, 26°27′22″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Lesbos
Kunta:  Mytilíni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5301040101
Väkiluku (2011):  1 442
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pappádos (kreik. Παππάδος; myös Παπάδος, Papádos)  on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 1 442 (vuonna 2011).
Pappádos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Géranlahden lounaispuolella noin 24 kilometriä Mytilínistä. Kylän nimi viittaa pappeihin, jotka olivat sen ensimmäisiä asukkaita. Pappádos muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παππάδου, Dimotikí Koinótita Pappádou), johon kuuluvat varsinaisen Pappádoksen kylän lisäksi Chalatsés ja Mármaro. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 588.
Kylän nähtävyyksiin kuuluvat Arkkienkelien (Taxiárches) kirkko sekä Kastrélin keskiaikainen linnoitus. Linnoituksen esitetään olleen yhteydessä läheisen Mesagróksen Paliókastroksi kutsuttuun linnoitukseen tunnelin välityksellä.
Aiemmin kylä kuului Géran kuntaan ja vuosina 2011–2019 Lesboksen kuntaan ja sen Géran kunnallisyksikköön.
Ochre Room

| Ochre Room> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2010– 
Tyylilaji:  folkrock, blues, country
Kotipaikka:  Tampere, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Lauri Myllymäki, laulu, kitara   Minttu Tervaharju, laulu   Tomi Moisio, basso   Tanja Peltonummi, trumpetti   Ari Savolainen, kitara   Antti Leikkanen, rummut  
Levy-yhtiö:  Lumpeela Julkaisut, 2012–   Beste!Unterhaltung, 2012–  
Aiheesta muualla
www.ochreroom.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ochre Room on vuonna 2010 perustettu kuusihenkinen tamperelainen folkrockyhtye. Helmikuussa 2012 yhtye solmi levytyssopimuksen Lumpeela Julkaisujen ja saksalaisen Beste!Unterhaltung-levy-yhtiön kanssa. Yhtyeen esikoisalbumi Evening Coming In ilmestyi Suomessa 3. lokakuuta ja Keski-Euroopassa 26. lokakuuta 2012. Toinen albumi julkaistaan huhtikuussa 2014.
Julkaisut

"Garbage Trucks Are on the Move" (single, 2013, Lumpeela Julkaisut)
Evening Coming In (LP, 2012, Lumpeela Julkaisut/Beste!Unterhaltung)
”My Summer” (single, 2012, Lumpeela Julkaisut/Beste!Unterhaltung)
”Blue Ribbon” (EP, 2011, omakustanne)
Aiheesta muualla

http://www.radiohelsinki.fi/podcast/34849/34849/ (Arkistoitu – Internet Archive)
http://desibeli.net/juttu/2245
http://www.onechord.net/2012/02/07/ochre-room-signs-a-deal-with-lumpeela-julkaisut/
Nummijärvi (Lohja)

| Nummijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja 
Koordinaatit:  60°16′08″N, 23°39′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Sikajärveen 
Järvinumero:  24.032.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  49,7 m  
Rantaviiva:  15,7804 km  
Pinta-ala:  1,49919 km²  
Tilavuus:  0,00757552 km³  
Keskisyvyys:  5,05 m  
Suurin syvyys:  15,15 m  
Saaria:  2 
 fiNummijärvi 
Nummijärvi  on Uudellamaalla Lohjalla Nummijärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua.
Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta. Pienempi saari sijaitsee Harakorvenlahdella ja se on 50 metriä pitkä ja varsin kapea. Suurempi saari Raatosaari on 280 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Myös se on autio, vaikka sen pinta-ala on kolme hehtaaria.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0076 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 15,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Torpinselän eteläosassa salmen edustalla. Selkä on varsin laajalta alueelta yli 10 metriä syvä. Harakorvenlahdella on yli 9 metriä syvä kohta ja Raatosaaren länsipuolella  yksi lähes 10 metriä syvä kohta. Muualla on järvi kohtalaisen matala.
Järven rantaviivan pituus on 15,8 kilometriä. Se rannat ovat metsämaata, jotka rikkoo Kylänlahdella rannoille ulottuvat pellot. Muuallakin on muutama peltopalsta. Osa lahdista ovat varsin matalarantaisia ja siellä kasvaa luhtamaisia kosteikkoja tai soistuneita metsiä. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa ja niiden lisäksi hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu alle 150 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 11085 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Haja-asutus muodostaa kaksi kulmakuntaa. Nurmijärvi sijaitsee Kylänlahden ja Torppi Torpinselän pohjoispuolella.
Vedenlaatu

Nummijärven, joka kuuluu pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (Vh), vedenlaatua on tutkittu viime aikoina syvänteestä otetuilla vesinäytteillä. Sieltä on otettu vesinäytteet myös vuosina 1983 ja 1993. Järven pohjoispäässä on toinen vesinäytteen ottopiste. Sieltä tunnetaan näytteitä vuosilta 1992–1997 ja 1999. Vanhimmat näytteet ovat 1970-luvuilta Harakorvenlahdelta ja järven luusuasta. Syvänteen happipitoisuudet laskevat kesäisin lämpötilakerrostuneisuuden aikana, jolloin järveen syntyy alusveden kerrostuma. Alusvedessä veden happi kuluu vähiin runsaiden ravinteiden ja humuksen kuluttaessa sitä kemiallisesti. Tilanne on 1990-luvulla ja sen jälkeen heikentynyt aikaisemmasta tilanteesta. Kesinä 2005 ja 2006 heikon happipitoisuuden alue (alle 1 milligrammaa litrassa vettä eli 1 mg/l) täytti koko alusveden vesipatjan ja vuonna 2008 vähähappinen alue ylsi päällysveteen asti. Päällysveden happipitoisuus on kesäisin kuitenkin pysynyt yleensä yli 8 mg/l. Muista mittauksista tiedetään, että kesällä pohjan lähellä happivajaus on tuntuva ja että trendi on lievästi heikkenevä.
Nummijärvi on keskirehevä eli mesoeutrofinen järvi, jossa esimerkiksi fosforipitoisuudet ovat 15–25 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuudet ovat 400–700 μg/l. Pitkällä aikavälillä foforipitoisuudet ovat laskemaan päin ja typpipitoisuudet ovat pysyneet ennallaan. Veden happamuustaso oli 1980-luvulla keskimäärin pH 6,7 ja 2000-luvun alussa pH 7,0 eli neutraali. Happamuustason trendi on nouseva ja se lienee nykyään yli pH 7,2. Keskiarvot syntyvät vuodenaikojen vaihtelusta, joka on nykyään noin pH 6,7–7,5. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut suomalaista normaalia tasoa eikä siten happamoitumisesta on vaaraa. Vedessä ei ole mainittavasti humusta (väriluku 15–80 mg Pt/l) eli vesi on vaaleanruskeaa. Nummijärvellä on ilmoitettu muutamina vuosina levähavainnoista ja uimarit ovat havainneet limalevän jättämän kalvon uintiretken jälkeen.
Historiaa

Järven Kylänlahden rantoja on viljelty ja laidunnettu 1700-luvulta asti ja se on näkynyt hyvin järvelle asti. Kylä mainitaan Museoviraston valtakunnallisesti merkittävissä rakennettuissa kulttuuriympäristöissä.
Järven yläpuolisessa Myllyjoessa on sijainnut kalankasvattamo, jonka ruokintaravinteiden ylimäärä on kulkeutunut Myllyjoen suvantolampeen eli Kortelampeen ja siitä Nummijärveen.
Järvi pääsi kesällä 1991 Suomessa uutisotsikoihin, kun silminnäkijät ilmoittivat kirkkaasta valoilmiöstä, joka katosi järveen. Virannomaiset epäilivät pudokasta meteoriitiksi tai satellitin romuksi, mutta sitä uskoivat jotkut myös UFO:ksi. Mitään tekniseen esineeseen viittaavaa ei etsinnöistä huolimatta löydetty koskaan.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Kurkelanjoen alueella (24.03), jonka Kurkelanjärven alueeseen (24.032) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 49,7 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Enäjärven alueelta (24.033), jonka laskujoki Myllyjoki laskee Torpinselän itärantaan. Myllyjoen keskivirtaama (HQ) on 1,0 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Keskiylivirtaama (MHQ) on 2,3 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 0,25 m³/s. Nummijärven lähialueella on neljä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan järveen. Ne ovat Kurkjärvi (36 hehtaaria), jonka kautta laskevat myös esimerkiksi Haapjärvi (46 hehtaaria), Pentjärvi (19 hehtaaria) ja Vähäjärvi (18 hehtaaria). Harakorvenlahteen laskee Pirunlinnan Suonia (8 hehtaaria) ja Ruisniemenlahteen Pyhälammi (41 hehtaaria).
Järven laskujoki on lyhyt oja Sikajärveen, josta vesireitti jatkaa Kärkelänjokena Kurkelanjärveen ja Kurkelanjokena Kirkkojärveen. Vesireitti laskee lopuksi Itämeren Suomenlahdella Krailanselkään.
Palazzo Colonna

Palazzo Colonna vuonna 2005.
Palazzo Colonna vuonna 1748.
Palazzo Colonna on Italiassa Rooman keskustassa sijaitseva kortteli, joka on vuosisatoja ollut Colonna-suvun hallussa. Se on tunnettu komeasta taulukokoelmastaan ja ihanasta puistostaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palazzo Colonna Wikimedia Commonsissa
Otahalli

| Otahalli |
| --- | --- |

Sijainti:  Otaniemi, Espoo, Suomi
Koordinaatit:  60°11′04″N 24°50′05″E﻿ / ﻿60.184333°N 24.834667°E﻿ / 60.184333; 24.834667
Rakennustyyppi:  Arkkitehtoninen rakenne (en) ja urheiluhalli (en)
Suunnittelija:  Alvar Aalto
Valmistumisvuosi:  1952
 fiOtahalli 
  
Otahalli on Espoon Otaniemessä sijaitseva Suomen aikanaan suurin urheiluhalli. Se on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema ja rakennettu vuonna 1952 osana Helsingin olympialaisten valmisteluja.
Hallissa voi harrastaa palloilulajeista jalkapalloa, tennistä, lentopalloa, sulkapalloa, koripalloa ja salibandyä. Yleisurheilulle on 158 metrin ratakierros, pituus- ja korkeushyppypaikat sekä kuularinki. Lisäksi hallin yhteydessä toimii kuntosali. Katsomotilaa on noin 500 katsojalle. Otahalli on myös Westend Indians -urheiluseuran kotihalli.