stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikko S. Lehtonen
Teokset > Suomennoksia

Williams, Raymond: Marxismi, kulttuuri ja kirjallisuus.  ((Marxism and literature, 1977.) Suomennos: Mikko Lehtonen. Littera)  Tampere:  Vastapaino, 1988.  ISBN 951-9066-24-1
Eagleton, Terry: Kirjallisuusteoria: Johdatus.  (Literary theory: An introduction, 1983, 1996.) Suomennos: Yrjö Hosiaisluoma, Mikko Lehtonen ym. 2. uudistettu painos (uusien jaksojen suomennos Lehtonen, 1. painos 1991)  Tampere:  Vastapaino, 1997.  ISBN 951-768-015-5
Bradbury, Malcolm: Mensonge: Strukturalismin salainen sankari.  ((My strange quest for Mensonge: Structuralisms hidden hero, 1987.) Suomentanut Mikko Lehtonen)  Tampere:  Vastapaino, 1992.  ISBN 951-9066-56-X
Hall, Stuart: Kulttuurin ja politiikan murroksia.  (Suomentaneet ja toimittaneet Juha Koivisto, Mikko S. Lehtonen, Lawrence Grossberg ja Timo Uusitupa)  Tampere:  Vastapaino, 1992.  ISBN 951-9066-46-2
Grossberg, Lawrence: Mielihyvän kytkennät: Risteilyjä populaarikulttuurissa.  (Suomentaneet ja toimittaneet Juha Koivisto, Mikko S. Lehtonen,  Ensio Puoskari ja Timo Uusitupa)  Tampere:  Vastapaino, 1995.  ISBN 951-9066-86-1
Fornäs, Johan: Kulttuuriteoria: Myöhäismodernin ulottuvuuksia.  ((Cultural theory and late modernity, 1995.) Suomentaneet Mikko Lehtonen, Virpi Blom, Kaarina Hazard ja Juha Herkman)  Tampere:  Vastapaino, 1998.  ISBN 951-768-036-8
Hall, Stuart: Identiteetti.  (Suomentaneet ja toimittaneet Mikko Lehtonen ja Juha Herkman)  Tampere:  Vastapaino, 1999 (5. painos 2005).  ISBN 951-768-056-2
Teokset > Toimitettuja kokoelmia

Lehtonen, Mikko (toim.): Tutkimuksen tila ja tulevaisuus.  (Tampereen yliopisto. Yleinen kirjallisuustiede. Julkaisuja 24)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1991.  ISBN 951-44-2887-0
Aatamin puvussa: liaanilla Hemingwaysta Königiin. (1995) Tampereen yliopisto. Yleisen kirjallisuustieteen julkaisuja n:o 28
Lehtonen, Mikko & Löytty, Olli (toim.): Erilaisuus.  Tampere:  Vastapaino, 2003.  ISBN 951-768-136-4
Lehtonen, Mikko & Löytty, Olli & Ruuska, Petri: Suomi toisin sanoen.  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-156-9
Koivunen, Anu & Lehtonen, Mikko (toim.): Kuinka meitä kutsutaan? Kulttuuriset merkityskamppailut nyky-Suomessa.  Tampere:  Vastapaino, 2011.  ISBN 978-951-768-374-6
Palkinnot

Kalle Kaiharin säätiön kulttuuripalkinto 2002
Warelius-palkinto 2002
Vuoden tieteentekijä 2002
Aiheesta muualla

Palkittu tieteentekijä puhuu suomea väärinpäin. Aviisi 03/2005.
YLE Elävä arkisto: Mikko Lehtonen ja valistuksen aika tv:ssä.
Lehtonen, Mikko: Kulttuurin tutkimus modernin kritiikkinä. Niin & näin 1/94
Laine, Annu: 60 vuotta: Mediakulttuurin konkariprofessori sättii mediaa faktojen ja tunteiden sekoittamisesta (Arkistoitu – Internet Archive) Aamulehti 18.7.2016
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Mestaritalo

| Mestaritalo |
| --- | --- |
 Mestaritalo
Osoite:  Tehtaankatu 27–29 / Telakkakatu 5 / Pursimiehenkatu 26–30 / Perämiehenkatu 6–8
Sijainti:  Punavuori, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°09′28″N, 24°56′02″E
Rakennustyyppi:  teollisuus- ja toimistorakennus
Valmistumisvuosi:  1898–1941
Suunnittelija:  Waldemar Aspelin, Walter Jung, Emil Fabritius
Rakennuttaja:  Karl Fazer
Omistaja:  Kiinteistö Oy Mestaritalo
Kerrosluku:  5–8
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mestaritalo on nykyisin pääasiassa toimistokäytössä oleva Fazerin entinen teollisuustalo Helsingin Punavuoressa. Sisäpihoineen se täyttää Tehtaankadun, Telakkakadun, Pursimiehenkadun ja Perämiehenkadun välisen korttelin kokonaisuudessaan.
Historia

Mestaritalo sijaitsee korttelissa nro 120, jolle 1800-luvulla annettiin nimi Hamppuvarpunen. Kortteliin rakennettiin 1800-luvulla joukko puutaloja, joiden rakennuttajista monet olivat merimiehiä. Talojen pihamailla oli omenapuita, syreenipensaita ja ryytimaita.
Vähitellen koko kortteli tuli Fazerin omistukseen, joka rakennutti siihen makeistehtaansa. Teollisuusrakennuksen ensimmäinen osa valmistui Telakkakadun puolelle vuonna 1898. Sen suunnitteli Waldemar Aspelin dresdeniläisen arkkitehti H. Kiekelheynin laatimien luonnosten pohjalta, ja se oli alkujaan kolmikerroksinen. Tuohon aikaan Helsingin kantakaupungin eteläosiin suunniteltiin laajaa teollisuusaluetta, mistä Tehtaankadun nimi yhä muistuttaa, mutta alueelle oli ehditty rakentaa vain muutama teollisuuslaitos, ennen kuin se vuonna 1899 päätettiin kaavoittaa asuntoalueeksi.  Mestaritalon korttelista kuitenkin purettiin viimeisetkin puiset asuintalot vuoteen 1923 mennessä, sillä Fazerin tehdasrakennusta oli siihen mennessä laajennettu vaiheittain koko korttelin kokoiseksi.  Laajennuksia suunnittelivat arkkitehdit Walter Jung ja E. Fabritius, myöhemmin myös Karl Malmström ja Robert Tikkanen. Myös rakennuksen vanhin, alkujaan kolmikerroksinen osa korotettiin laajennusten yhteydessä viisi-, osittain jopa seitsenkerroksiseksi.
Kun Hanko talvisodan jälkeen joutui Neuvostoliitolle, siirrettiin myös siellä toiminut, Fazerin vuodesta 1927 lähtien omistama keksitehdas Finsk-Engelska Buisquitfabriks Ab Mestaritaloon. Samalla tämä Fazerin tytäryhtiö sai nimen Hangon Keksi Oy.
Mestaritalon kuva esiintyi aikoinaan yleisesti Fazerin mainoksissa ja myös makeisten käärepapereissa.
Vaikka rakennusta oli useita kertoja laajennettu, 1950-luvulla Fazerin tehtaan toiminnot eivät mahtuneet enää kokonaan siihen, vaan osa niistä siirtyi naapurikortteliin.  Samalla vuosikymmenellä Fazer ryhtyi myös rakentamaan silloiseen Helsingin pitäjän (nyk. Vantaan) Vaaralaan uutta teollisuusrakennusryhmää, Fazerilaa, johon tehtaan tuotanto siirtyi kokonaisuudessaan vuoteen 1961 mennessä.
Fazerin muutettua pois Mestaritaloon sijoittui ennen kaikkea metalli­teollisuuden pien­yrityksiä, joista monet toimivat viereisen Wärtsilän telakan alihankkijoina. Talossa on toiminut myös muun muassa Wärtsilän telakan ammattikoulu sekä Helsingin Käsityö- ja Teollisuusyhdistys.
Metallialan yrityksiä talossa toimii jonkin verran edelleenkin, mutta vähitellen suuri osa niistä on siirtynyt muualle ja tilalle on tullut etupäässä televisioyhtiöitä, mainostoimistoja ja arkkitehtitoimistoja.
Nykytila

Nykyisin Mestaritalossa toimii enimmäkseen mainos- ja media-alan yrityksiä sekä sijoituspalveluyhtiöitä ja arkkitehtitoimistoja.  Lisäksi rakennuksen alakerrassa sijaitsee Hagelstamin huutokauppakamari, jolla on tiloja myös naapurikorttelissa Tehtaankadun toisella puolella, sekä biljardisali. Mestaritalossa on kaksi yksityisasuntoa, joista toinen, 274 neliöinen tuli myyntiin marraskuussa 2021 3,3 miljoonalla eurolla.
Mestaritalon naapurina viereisessä korttelissa on Merikortteli, joka niin ikään on kokonaisen korttelin laajuinen, nykyisin suurelta osin toimistokäytössä oleva teollisuusrakennus.
Helsingin raitiolinjan 1 eteläinen päätepysäkki on Mestaritalon ja viereisen Merikorttelin välissä Pursimiehenkadulla. Saapuessaan päätepysäkille ja kääntyessään siellä paluusuuntaan vaunut tekevät täyden kierroksen Mestaritalon ympäri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mestaritalo Wikimedia Commonsissa
Metakryylihappo

| Metakryylihappo |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-metyylipropeenihappo
CAS-numero:  79-41-4
PubChem CID:  4093
SMILES:  CC(=C)C(=O)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H6O2
Moolimassa:  86,088 g/mol
Sulamispiste:  14 °C
Kiehumispiste:  162–163 °C
Tiheys:  1,015 g/cm3
Liukoisuus veteen:  89 g/l (25 °C)
Metakryylihappo (C4H6O2) on tyydyttymätön karboksyylihappo. Metakryylihappoa käytetään pääasiassa sen estereiden ja polymeerien valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Metakryylihappo on huoneenlämpötilassa pistävänhajuista nestettä, joka liukenee kohtalaisesti veteen. Paremmin se liukenee muun muassa etanoliin ja dietyylieetteriin. Yhdiste on erittäin reaktiivista ja sen polymeroitumisen estämiseksi sen joukkoon lisätään usein hydrokinonia tai p-metoksifenolia eli hydrokinonin monometyylieetteriä. Metakryylihappo reagoi sekä alkeenina että karboksyylihappona. Alkeenille tyypillisiä reaktioita ovat muun muassa additiotuotteiden muodostuminen vetyhalogenidien kanssa. Karboksyylihapoille tyypillisiä reaktioita ovat muun muassa esterien muodostuminen alkoholien kanssa väkevän rikkihapon toimiessa katalyyttinä.
Ensimmäisen kerran metakryylihappoa valmistettiin vuonna 1865 hydrolysoimalla etyylimetakrylaattia, jota oltiin valmistettu etyyli-α-hydroksi-isobutyraatista. Varhaisin teollinen tapa valmistaa metyylimetakrylaattia on niin kutsuttu syanohydriinireitti. Siinä asetonista muodostetaan asetonisyanohydriiniä käsittelemällä asetonia vetysyanidilla, josta valmistetaan rikkihapon avulla metakryyliamidisulfaattia, josta hydrolysoimalla saadaan metakryylihappoa. Tämä prosessi tuottaa sivutuotteena huomattavan määrän ammoniumvetysulfaattia, minkä vuoksi korvaavia synteesejä on etsitty.
Muita tapoja valmistaa metakryylihappoa ovat muun muassa isobuteenin hapetus metakroleiiniksi ja edelleen metakryylihapoksi sekä propeenin, hiilimonoksidin ja veden reaktiotuotteena syntyvän isovoihapon hapettava dehydraus metakryylihapoksi.
Metakryylihappoa käytetään jonkin verran orgaanisessa synteesissä valmistettaessa muita kemikaaleja, mutta sen tärkein käyttö on polymeeriteollisuudessa. Metakryylihappoa ja siitä saatavia estereitä, erityisesti metyylimetakrylaattia, käytetään polymetakrylaattimuovien monomeereina.
Monet kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon kuuluvat hyönteiset erittävät metakryylihappoa (allomoni) puolustautuessaan niihin kohdistuvissa hyökkäyksissä.
Aiheesta muualla

Metakryylihapon kansainvälinen kemikaalikortti
Tukes, Kemikaalien EU-riskinarviointi ja -vähennys: Metakryylihappo (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
ChemBlink: Methacrylic acid (englanniksi)
Tümer Metin

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Tümer Metin
Syntymäaika: 14. lokakuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Zonguldak, Turkki
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 174 senttimetriä
Junioriseurat
: Zonguldakspor
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997–2001 2001–2006 2006–2008 2008 2008–2011 2011–2012 | Samsunspor Beşiktaş Fenerbahçe → Larissa Larissa Kerkyra | 94 (54) 132 (102) 45 (36) 9 (5) |
Maajoukkue
| 2003–2008 | Turkki | 26 (7) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tümer Metin (s. 14. lokakuuta 1974 Zonguldak, Turkki) on turkkilainen jalkapalloilija, joka pelasi toistakymmentä vuotta maansa pääsarjassa ja viimeiset vuodet Kreikassa sekä esiintyi myös maajoukkueessa. Metin tunnettiin hyvänä vapaapotkujen antajana ja kovana raatajana kentällä.
Metin aloitti ammattilaisuransa vuonna 1997 Samsunsporissa. Neljän kauden jälkeen hän siirtyi Beşiktaşiin. Beşiktaşissa Metin vietti viisi kautta tehden 102 maalia 132 ottelussa. Fenerbahçeen Metin siirtyi vuonna 2006. Tammikuussa 2008 Metin lainattiin Kreikkaan Larissaan.
Turkin maajoukkueessa Metin pelasi 26 maaottelua vuosina 2003–2008 ja teki niissä seitsemän maalia. Hänet valittiin Turkin joukkueeseen vuoden 2008 EM-kisoihin, joissa hän pelasi ensimmäisen puoliajan alkulohko-ottelussa Sveitsiä vastaan ja vaihtopelaajana viime hetket välieräottelussa Saksaa vastaan.
Saavutukset

2003 Turkin Superliigan voitto: Beşiktaş
2006 Turkin Cup Voitto: Beşiktaş
2007 Turkin Superliigan voitto: Fenerbahçe
2007 Turkin Super Cupin voitto Fenerbahçe
Metaxourgeío

| Metaxourgeío Μεταξουργείο |
| --- | --- |
 Metaxourgeío-aukio.
 Kaupungin kartta, jossa Metaxourgeío korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  3.
Koordinaatit:  37°59′10″N, 23°43′17″E
Lähialueet:  Akadimía Plátonos, Kerameikós, Kolonós, Omónoia
Metaxourgeío (kreik. Μεταξουργείο; myös Metaxourgío, Metaksourgío) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan ydinkeskustan luoteispuolella ja kuuluu kaupungin 3. suuralueeseen. Kaupunginosan nimi viittaa silkkiin ja se on nimetty vanhan silkkitehtaan mukaan. Kaupunginosan keskus on Metaxourgeío-aukio (Πλατεία Μεταξουργείου, Plateía Metaxourgeíou).
Metaxourgeío on rakennettu yhden antiikin Ateenan hautausmaan, Demosion Seman, päälle. Kaupunginosassa sijaitsee Metaxourgeíon metroasema.
Kaupunginosan itäpuolella sijaitsee Omónoian kaupunginosa, eteläpuolella Kerameikós, luoteispuolella Akadimía Plátonos ja pohjoispuolella Kolonós.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metaxourgeío Wikimedia Commonsissa
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Metropolis (Troas)

| Metropolis> Μητρόπολις |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Troas, Myysia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metropolis (m.kreik. Μητρόπολις, Mētropolis) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Troaksessa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Propontiin eli nykyisen Marmaranmeren etelärannikolla lähellä Priaposta, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Metropoliin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Se on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että se kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, tai ainakin se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 422/421 eaa.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Mētropolitēs (Μητροπολίτης).
Metakryylinitriili

| Metakryylinitriili |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-metyyliprop-2-eeninitriili
CAS-numero:  126-98-7
PubChem CID:  31368
SMILES:  CC(=C)C#N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H5N
Moolimassa:  67,09 g/mol
Sulamispiste:  -35,8 °C
Kiehumispiste:  90,3 °C 
Tiheys:  0,8 g/cm3
Liukoisuus veteen:  24,7 g/l (25 °C)
Metakryylinitriili (C4H5N) on tyydyttymättömiin nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää monomeerina polymeerien valmistuksessa ja muiden orgaanisten yhdisteiden valmistamiseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa metakryylinitriili on väritöntä ja pistävänhajuista nestettä. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja erittäin hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin. Vesiliuoksessa se hydrolysoituu ensin metakryyliamidiksi ja sitten metakryylihapoksi. Hapot katalysoivat hydrolyysiä. Metakryylinitriili on  hyvin myrkyllistä ja se ärsyttää hengitysteitä, silmiä ja ihoa. Myrkytyksen oireet muistuttavat syanidimyrkytyksen oireita ja tilaa hoidetaan samalla tavoin.
Valmistus ja käyttö

Metakryylinitriiliä valmistetaan isobuteenista. Isobuteeni reagoi ammoniakin kanssa ilman toimiessa hapettimena. Katalyyttinä käytetään molybdeenin, antimonin, vismutin ja raudan oksidien sekä jalometallin seosta.
Metakryylinitriiliä käytetään polymeerien valmistukseen niin ainoana monomeerina kuin komonomeerina yhdessä muiden monomeerien kanssa. Radikaali-initiaattorien vaikutuksesta se polymerisoituu polymetakryylinitriiliksi. Yleisesti käytettyjä monomeerejä metakryylinitriilin kanssa ovat butadieeni ja styreeni, jolloin muodostuu ABS-muovin kaltainen polymeeri ja metakryylihappo, jolloin muodostuu poly(metakryyli-imidi)ä. Metakryylinitriilistä valmistetaan myös muita orgaanisia yhdisteitä kuten metakryylihappoa, metakryyliamidia, estereitä, amiineja ja muita nitriilejä.
Metioniinisyntaasi

Malli metioniinisyntaasin rakenteesta
Metioniinisyntaasi on entsyymi, joka katalysoi metioniinin muodostumista homokysteiinistä ja levomefoolihaposta eli 5-metyylitetrahydrofoolihaposta. Entsyymiä esiintyy niin esitumaisissa kuin aitotumaisissakin eliöissä ja se osallistuu aminohappojen aineenvaihduntaan. Metioniinisyntaasin EC-numero on EC 2.1.1.13.
Rakenne ja toiminta

Metioniinisyntaasi on rakenteeltaan dimeeri ja esimerkiksi ihmisen entsyymin molekyylimassa on 80 kDa. Entsyymistä on kahta muotoa, joista toinen tarvitsee toimiakseen koentsyymikseen kobalamiinia ja toinen ei. Kobalamiinista riippumatonta entsyymiä esiintyy muun muassa kasveissa, sienissä, arkeissa ja eräissä bakteereissa. Eläinten ja eräiden bakteerien metioniinisyntaasit vaativat toimiakseen kobalamiinia.
Metioniinisyntaasin katalysoiman reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa metyyliryhmä siirretään levomefoolihapolta kobalamiinille, jolloin muodostuu tetrahydrofoolihappoa ja metyloitunutta kobalamiinia. Samalla kobalamiinin sisältävä koboltti-ioni hapettuu hapetusluvulta +I hapetusluvulle +III. Seuraavassa vaiheessa metyyliryhmä siirretään metyloidulta kobolamiinilta homokysteiinille, jolloin siitä muodostuu metioniinia. Molempien metyyliryhmien siirron seurauksena kobalamiinin konfiguraatio muuttuu, mikä viittaa siihen, että reaktio tapahtuu SN2-reaktion kaltaisesti. Jotta entsyymin aktiivisuus palautuisi täytyy kobalamiinin koboltin vielä pelkistyä hapetusluvulle +I. Eläimillä tämän suorittaa toinen entsyymi metioniinisyntaasireduktaasi, mutta bakteereilla pelkistimenä toimii flavodoksiini.
Metioniinisyntaasin puutosta tai heikkoa toimintaa esiintyy lähinnä imeväisikäisillä lapsilla. Oireina voivat olla anemia, väsyneisyys, ruokahaluttomuus, hypotonia ja kehityksen viivästyminen. Osa potilaista hyötyy hydroksykobalamiini-, betaiini- ja foolihappolisistä.
Metalliseppä

| Metalliseppä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Elateriformia
Yläheimo::  Seppämäiset Elateroidea
Heimo::  Sepät Elateridae
Suku::  Selatosomus
Laji::  aeneus
Kaksiosainen nimi
 Selatosomus aeneus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Metalliseppä Wikispeciesissä   Metalliseppä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metalliseppä (Selatosomus aeneus) on Suomessa yleinen kovakuoriainen. Se voi hohtaa sinisenä, vihreänä tai kuparinvärisenä. Lajin etuselkä on hieno- ja tiheäpisteinen ja peitinsiivet pitkittäisharjuiset. Metallisepän jalat ovat punaruskeat. Metalliseppä viihtyy aurinkoisilla ja kuivilla paikoilla ja sitä voi tavata alku- ja keskikesällä.
Laji on melko kookas kovakuoriainen ollen kooltaan aikuisena 10–16 mm. Metalliseppiä esiintyy Suomessa lähes koko maassa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Laajemmin lajia esiintyy lähinnä Euroopan alueella.
Toukkavaihe

Toukka on matomainen ja nahkean kovapintainen. Se voi vioittaa viljelykasvien juuria ja perunoita.
Aiheesta muualla

Ötökkätieto: Metalliseppä (Selatosomus aeneus)
iNaturalist: Metalliseppä (Selatosomus aeneus)
UniProt: Taxonomy - Selatosomus aeneus (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Selatosomus aeneus:  Wikidata: Q633657  Wikispecies: Selatosomus aeneus  BioLib: 9341  BOLD: 286765  EPPO: CORMAN  EUNIS: 257170  Fauna Europaea: 236289  Fauna Europaea (new): ba1a1bf8-dc57-4f29-a2e8-23278fa4eeb0  GBIF: 4429000  iNaturalist: 496214  IRMNG: 11592834  NBN: NBNSYS0000010959  NCBI: 445448  Observation.org: 22875  Open Tree of Life: 13083  Laji.fi: MX.192979 
Elater aeneus:  Wikidata: Q109604241  GBIF: 4429001
Metiokarbi

| Metiokarbi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (3,5-dimetyyli-4-metyylisulfanyylifenyyli)-N-metyylikarbamaatti
CAS-numero:  2032-65-7
PubChem CID:  16248
SMILES:  CC1=CC(=CC(=C1SC)C)OC(=O)NC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H15SNO2
Moolimassa:  225,31 g/mol
Sulamispiste:  121,5 °C
Liukoisuus veteen:  0,027 g/l
Metiokarbi (C11H15SNO2) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa tuhoeläinten karkottamiseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa metiokarbi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta hyvin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi isopropanoliin ja dikloorimetaaniin. Metiokarbi on myrkyllistä muun muassa hyönteisille, hämähäkkieläimille, nilviäisille ja nisäkkälle, koska se estää koliiniesteraasientsyymin toiminnan.
Metiokarbin synteesin ensimmäisesää vaiheessa 3,5-ksylenoli reagoi metyylisulfenyylikloridin kanssa 3,5-dimetyyli-4-tiometyylifenoliksi. Tämä yhdiste reagoi seuraavassa vaiheessa joko metyyli-isosyanaatin tai fosgeenin ja metyyliamiinin kanssa muodostaen metiokarbia.
Metiokarbia käytetään muun muassa perhosten, kovakuoriaisten, ripsiäisten, etanoiden ja vihannespunkkien häätöön vihannes-, hedelmä- ja koristekasviviljelmiltä. Yhdistettä on myös käytetty lintujen karkottamiseen hedelmäviljelmiltä. Euroopan unionin alueella metiokarbia ei ole saanut käyttää tammikuun 2020 jälkeen.
Metonymia

Metonymia tarkoittaa tilanteita, joissa johonkin käsitteeseen viitataan nimeämällä jokin toinen, tuohon käsitteeseen läheisesti liittyvä käsite. Metonymia kuuluu kielikuviin. Se on metaforan erikoistunut laji, ja sillä tarkoitetaan nimityksenvaihtoa, joka syntyy kun syy asetetaan seurauksen tilalle, omistaja omistetun tilalle, abstrakti konkreettisen tilalle.
Esimerkiksi:
Uutinen kohautti koko maata tarkoittaa 'koko maan asukkaita'
Olen lukenut Mika Waltaria tarkoittaa 'Mika Waltarin teoksia'
Wikipedia kirjoittaa tarkoittaa 'Joku tai jotkut ovat kirjoittaneet Wikipediaan'
Olin kupilla tarkoittaa 'olin juomassa alkoholijuomia'
Metaforassa yhteys rinnastettavien asioiden tai olioiden välillä on ennakoimaton. Metonymiassa merkityksen siirto tapahtuu tuttuuden ja asiayhteyden perusteella: "Valkoinen talo vaikenee" merkitsee, ettei Yhdysvaltain presidentti aio kommentoida.
Taiteen kuva on aina metonyymi, jossa yksi asia korvataan toisella, suurempi pienemmällä. Andrei Tarkovski
Aiheesta muualla

Petri Jääskeläinen, Kielen ja ajattelun metonymioita, arvio kirjaan Klaus-Uwe Panther & Günther Radden (toim.) Metonymy in language and thought. Virittäjä 3/2002.
Metapontionin teatteri

| Metapontionin teatteri |
| --- | --- |
 Metapontion teatterin rauniot.
Sijainti:  Santa Palagina, Bernalda, Matera, Basilicata, Italia
Koordinaatit:  40°23′00″N, 16°49′34″E
Rakennustyyppi:  kreikkalainen teatteri / ekklesiasterion
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metapontionin teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri ja ekklesiasterion Metapontionissa Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa, nykyisessä Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat Metapontionin arkeologisella alueella nykyisessä Bernaldan kunnassa noin kilometrin luoteeseen nykyisestä Santa Palaginasta.
Rakennuksen historiassa on useita eri vaiheita. Se oli alkuvaiheessa jonkinlainen ekklesiasterion eli kansankokouksen kokoontumispaikka, ja myöhemmin se muutettiin tavalliseksi kreikkalaiseksi teatteriksi. Rakennus sijaitsi Metapontionin agoran eli kokoontumis- ja kauppapaikan koillisosassa.