stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paavali Halonen

Paavali Ollinpoika Halonen eli Paavo Halonen (s. n. 1565 Muhos – k. n. 1642 Kemijärvi) oli suomalainen uudisraivaaja ja sotapäällikkö. Halonen oli Kemijärven ensimmäinen uudisraivaaja. Paavali Halosella ja hänen vaimollaan Anna Halosella oli kolme poikaa: Paavo, Olli ja Pekka.
Kansantarinoiden mukaan Paavali Halonen oli sissipäällikkö rappasodan aikana. Tarinoita tästä on tallentanut mm. Hjalmar Appelgren-Kivalo teoksessaan "Muinaisjäännöksiä ja tarinoita Kemin kihlakunnan itäisissä osissa".
Paavali Halonen ja hänen vaimonsa Anna Briita Halonen muuttivat Kemijärvelle 1600-luvun alkuvuosina. Heistä alkaa koko Koillis-Lappiin levinnyt asutus, joka jatkuu nyt monina erinimisinä sukuina. Paavalin kolme poikaa ovat alkuna niille kolmelle sukuhaaralle, jotka vaikuttavat edelleen Koillis-Lapissa. Vanhimman pojan, Paavon, sukua lienee Kemijärvellä ja sen lähiympäristössä eniten, mutta sitä löytyy myös Sodankylästä ja Savukoskelta. Ollista suku jatkuu pääasiassa Sallassa ja Kemijärvellä. Pekasta alkanut sukuhaara on levinnyt laajalle Koillis-Lapin alueelle. Sitä on Pelkosenniemellä, Savukoskella ja Sallassa, niiden monissa eri kylissä.
Paavali Haloselle on pystytetty muistomerkki Halosenniemelle Kemijärven Halosenrantaan.
Kirjallisuutta

Janne Kaisanlahti: Siitä syntyi Kemijärvi - Paavali Halosen elämäkerta. Kertomus Kemijärven pitäjän kantaisästä. Omakustanne, Janne Kaisanlahti 2020, 128 s. ISBN 978-952-68410-3-8
Aiheesta muualla

Paavali Halosen sukuseura ry
Niinivesi

| Niinivesi |
| --- | --- |
 Kuva Nokisenkoskesta järvelle päin.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi, Tervo, Vesanto
Koordinaatit:  62°47′49″N, 26°44′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden alue (14.721)
Lasku-uoma:  Nokisenkoski Miekkaveteen
Järvinumero:  14.721.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,9 m  
Pituus:  37,3 km  
Leveys:  5 km  
Rantaviiva:  196,306 km  
Pinta-ala:  75,6597 km²  
Tilavuus:  0,692 km³  
Keskisyvyys:  11 m  
Suurin syvyys:  noin 35 m  
Valuma-alue:  4 205,11 km²  
Keskiylivirtaama:  62,84 m³/s  
Keskivirtaama:  33 m³/s  
Keskialivirtaama:  20,66 m³/s  
Saaria:  157 
:  Kotasaari, Vaajasaari, Orisaari, Eteissaari, Papinsaari, Lehtosaari, Hiidensaari, Pönkäsaari
 fiNiinivesi 
Niinivesi on Pohjois-Savossa Rautalammilla, Vesannolla ja Tervossa Kerkonkosken lähellä sijaitseva järvi. Se kuuluu Kymijoen vesistöön Rautalammin reitin pääuomaan.
Vaikka järven vedenpinnan korkeus on kartoissa sama kuin viereisellä Iisvedellä, ja johon on yhteys kolmen salmen kautta, niin Niinivettä käsitellään kuitenkin erillisenä järvenä. Tämä on paikallisten ja vesistöviranomaisten käytäntö, vaikka esimerkiksi vesistöviranomaiset katsovat Iisveden kuuluvan Iisvesi–Virmasvesi–Rasvanki-järvikompleksiin, joiden kesken on sama tilanne.
Maantietoa > Yleistä

Niinivesi on 37,3 kilometriä pitkä, 5,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 7 566 hehtaaria eli 75,7 neliökilometriä. Järvi on yhteydessä Iisveteen Säynätsalmen, Vaajavirran ja Putaansalmen välityksellä. Sieltä purkautuu Rautalammin reitin valuma-alueen yläpuoliset vedet, jotka kääntyvät heti samassa lahdessa sijaitsevan lasku-uoman, Nokisenkosken, läpi Koskeloveteen. Tämä suuri vedenvirtaama ei siten sekoitu Niiniveden muuhun vesimassaan. Tätä edesauttaa myös järven kapea muoto. Niinivesi on luode–kaakkosuuntainen (mannerjään kulkusuunnan mukainen), yli 35 km pitkä ja varsin kapea järvi. Sen pohjoinen osa, niin kutsuttu Pohjois-Niinivesi, on käytännössä hyvin pitkulainen lahti, jonka pituus on lähes 20 km ja leveys vain hieman yli kilometrin. Etelämmäs tultaessa järvi levenee varsinaiseksi Niiniveden seläksi.
Suurimpia järven eteläosaan työntyviä niemiä ovat Joutenniemi, Joutsenniemi, Ruokoniemi, Suopellonniemi, Kerkonniemi ja aivan eteläosan pohjoisosassa Vihtaniemi ja Kiviniemi. Niemien kainaloon jäävät silloin saman nimisinä Joutenlahti, Ruokolahti, Suopellonlahti ja Vihtalahti. Joutsenniemen suojaan jäävät Väärälahti ja Isolahti, ja Saikarissa Keitaanlahti, sekä Kiviniemen eri puolilla Kylmälahti ja Kivilahti. Kerkonniemen eteläpuolella aukeaa pari kilometriä pitkä lahti, jonne laskee Kerkonjoki. Monet lahdet ovat täällä nimeltään kaareja. Järven pohjois- ja eteläosan erottavat toisistaan Vänkä- ja Västinniemi, joiden väliin jää 200–500 metriä leveä Västinsalmi. Västinniemi on 3,5 kilometriä pitkä ja 300–1 100 metriä leveä ja sen itäpuolella on samanpituinen Tervolanlahti. Järvi alkaa tästä leventyä pohjoiseen päin kuljettaessa. Hyvä maamerkki on täällä Hiidenvuori, joka kohoaa 47 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Täällä päättyy Rautalammin kunnan osuus ja se vaihtuu Vesannon kuntaan. Osa järven itärannasta kuuluu kuitenkin Tervon kuntaan ja piskuinen Honkasaari on saanut toimia kolmen kunnan rajakohtana. Hiidenvuori ja sen viereinen kolmikilometrinen Kuorniemi jäävät Tervon puolelle. Niemen suojassa sijaitsee Kuorlahti. Pohjoisessa on järven rantaviiva lähes piirteetön ja järvi lähes tasalevyinen. Järven pohjoispäähän laskee Kukertaisjoki.
Iisvesi jää idässä Saikarinniemen taakse. Kannas on Saikarin kohdalla 150 metriä ja Tervolan kohdalla 350 metriä leveä. Tervolan kanava on rakennettu tänne Vekarolahden ja Tervolanlahden välille. Länsipuolelle jäävän Sonkarin välinen kannas on 1,5 kilometriä leveä. Järven rannat ovat pääsääntöisesti alavia ja loivia. Poikkeuksia löytyy paikoittain. Sellaisia ovat esimerkiksi Västinniemi ja Hiidenvuori, sitä vastapäätä sijaitseva Mustikkavuori, ja Saikarinniemen Etelä-Saikarissa kohoava Honkaharju.
Maantietoa > Saaria

Järvellä on kartan mukaan 157 saarta . Kaksi suurta saarta, Vaajasaari ja Eteissaari, sijaitsevat Niiniveden ja Iisveden vesistörajalla. Vaajasaari on 1,8 kilometriä pitkä, 0,95 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on yli 83 hehtaaria . Eteissaari on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Molemmat saaret ovat asuttuja ja niiden kautta kulkee yhdystie 5460, joka alkaa seututieltä 545 ja jatkaa Saikarinniemen kautta Tervoon. Saaria on eniten järven keskiosissa ja suurimmat niistä ovat eteläinen Kotasaari ja keskiosan Papinsaari. Kotasaari on 2,2 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala 116 hehtaaria . Saaressa on nykyään enää vapaa-ajan asutusta ja kiinteästä asutuksesta on muistona niitty. Saari suojaa järven kaakkoispäätä ja osaltaan eristää järveä suurimmilta vesistöreitin vedenvirtauksilta. Papinsaari on 1,7 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 42,3 hehtaaria . Papinsaaressa on vapaa-ajan asutusta.
Järven muista saarista voidaan mainita muutamia esimerkkejä. Niiden yhteydessä voi olla pinta-alatietoja, joilla on sama lähde . Kotasaaren edustalla sijaitsevat laivaväylien välissä Korkeasaari (1,1 ha ) ja Kaksoset (0,2 ha). Korkeasaaressa on väylämerkki ja nuotiopaikka. Kerkonkosken kohdalla sijaitsee veneväylän lähellä Orisaari (8,0 ha) ja pohjoisempana Papinsaaren länsipuolella saaristo, jossa ovat esimerkiksi Niittysaari (4,4 ha), Louhusaari (2,7 ha), Kalliosaari (0,7 ha), Edussaari (2,8 ha) ja Onkisaari. Papinsaaren pohjoispuolella järvi kapenee salmeksi, jossa on pieni saaristo. Se muodostuu esimerkiksi Eteissaarista, Palosaarista ja Savonsaaresta (1,5 ha). Västinsalmen kapeikon edustalla sijaitsevat lisäksi Uittosaari ja Raposaari. Pohjoisosan suojeltuja saaria ovat Lehtosaari (6,9 ha), Hiidensaari, jossa on kaksi nuotiopaikkaa, Pönkösaari (7,5 ha), jossa on samoin kaksi nuotiopaikkaa.
Maantietoa > Vesiväylät

Keiteleen kautta kulkee laivareitti, joka jatkuu Pielavedelle asti. Reittiin sisältyy Kiesimän kanava Keiteleestä Kiesimään, Kerkonkosken kanava Kiesimästä Niiniveteen, Säynätsalmen kanava Niinivedestä Iisveteen ja Kolun kanava Rasvangista Nilakkaan. Myös Kuttakosken kanava Virmasvedestä Kuttajärveen liittyy lyhyeen kanavoituun sivureittiin. Niiniveden ja Iisveden välinen Tervolan kanava on tarkoitettu pienveneliikenteelle. Kanavoidun vesiväylän syväys on 4,2 metriä, ja se on merkitty Kerkonkoskelta Säynätsalmeen Korkeasaaren , Kotasaaren ja Vaalasaaren pohjoispuolelle. Väylä käyttää Säynätsalmen kanavaa.
Säynätsalmen kanavasta alkaa pienveneille merkitty syväykseltään 1,2-metrinen veneväylä. Se kiertää Kotasaaren eteläpuolelta Niinisalmeen. Siellä syväys kasvaa 1,8 metriin ja väylä seuraa järven selkiä Orisaaren länsipuolelta Västinsalmeen ja edelleen Lehtosaaren edustalle. Siellä se haarautuu Hiittensaaren eri puolille, mutta yhtyy Kuorinniemen kohdalla yhdeksi väyläksi. Läntisestä väylästä johtaa reitti Hirvilahden rantaan. Väylä päättyy järven pohjoispäässä kahdessa rannassa.
Maantietoa > Syvyyssuhteita

Niiniveden syvyydestä on julkaistu vanhentunut tieto, jossa syvimmässä kohdassa olisi 19,2 metriä syvää. Tämä kohta sijaitsisi Orisaaren ja järven itärannan välissä . Järvi on 1980-luvun lopulla luodattu, koska osassa järven uusimmista, vuosina 1989 ja 1990 julkaistuista, peruskartoista löytyy syvyyskäyriä, joissa vettä on huomattavasti enemmän. Syvyyskäyrät eivät ole ehtineet mukaan kaikkiin painettuihin karttoihin. Pohjois-Niiniveden keskilinjalla on useita kilometrejä pitkä syvännejakso, jossa on vähintään 20 metriä syvää, useita 25-metrisiä alueita ja niissä kaksi 31-metristä kohtaa. Järven kaakkoispään kartassa on myös syvyyskäyriä. Siinä Kotasaaren ja Korkeasaaren välistä löytyy yksi 35-metrinen syvänne ja Korkeasaaren vastakkaiselta puolelta yli 20-metrinen syvänne. Myös Säynätsalmen kanavan ympäristö on luodattu.
Maantietoa > Asutus ja liikenneolot

Järven rantaviivan pituus on 196,3 kilometriä . Järveltä katsoen monet rannat ovat viljelymaiden takana ja monet oja virtaavat peltoja läpi. Asutus sijaitseekin lähellä järven rannikoita. Ne muodostavat paikoitellen kyliä tai kulmakuntia. Niitä ovat eteläosan länsirannikolla Vaajasalmi, Kuusela, Vesterilä, Kerkonkoski, Repola ja Vihtalahti, ja itärannikolla Etelä-Saikari ja Saikari. Järvenosan pohjoisosassa sijaitsevat länsirannikolla Tiitilänkylä, Niinivedenranta ja Niinivedenpää eli Niinivesi, ja itärannikolla Rantakylä, Sydänmaa, harjunkylä ja Sydänmaa.
Järven ympäri voi ajat maanteitä pitkin. Järven eteläpäässä Vaajasalmen kautta kulkee Suonenjoen ja Vesannon välinen seututie 545, joka kulkee Kerkonkosken ja Tiitilänkylän kautta Vesannonrantaan. Siellä voi kääntyä yhdystielle 16046, joka kulkee lähempänä rantaa ja päättyy Niinivedelle. Niiniveden läpi kulkee Vesannon ja Tervon välinen seututie 551, joka haarautuu Kivikylässä yhdystiehen 16065. Yhdystie seuraa lähempänä rantoja kulkien Harjunkylän, Rantakylän, Saikarin ja Etelä-Saikarin kautta takaisin Vaajasalmelle.
Nokisenkosken veneranta
Nokisenkoski
Nokisenkosken veneranta
Luontoarvoja > Vedenlaatu ja luonnonsuojelu

Niiniveden vedenlaatu on yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan erinomainen. Järvi on melko karu ja kirkasvetinen . Järven karuus ilmenee vedenlaadun mittauksissa. Veden kokonaisforforipitoisuus on keskimäärin 6,3 μg/l (kuin vähäravinteinen järvi), A-klorofyllipitoisuus 5,3 μg/l, vedenväri 32 Pt mg/l (kuin humusjärvet) ja päällysveden näkösyvyys 4,0 metriä (sama kuin suuret suomalaiset järvet).
Järven rannoille ja saarille on perustettu muutama suojelualue. Niitä löytyy esimerkiksi Lehtosaaresta, Hiidensaaresta ja sen viereisestä Pikonsaaresta (1,3 ha ), sekä Pönkänsaaressa. Myös näköetäisyydellä sijaitseva Hiidenvuori on rauhoitettu, samoin on Kuorniemen pieni lounaisrannan alue.
Luontoarvoja > Hydrologiaa

Nokisenkoskessa järven yläpuolisen valuma-alueen laajuus on 4 205 neliökilometriä. Järven lasku-uomassa Nokisenkoskessa on vedenmittausasema, jossa veden keskivirtaamaksi (MQ) on saatu 33 kuutiometriä sekunnissa (vuosina 1981–2010, myös 40 m³/s  tai 37 m³/s ). Muut tilastolliset virtaamat olivat keskiylivirtaama (MHQ) 62,84 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 20,66 m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1968–2022. Pienin mitattu virtaama (NQ) on 4,4 m³/s, joka sattui viimeksi 18.11.1930, ja suurin virtaama (HQ) on 111 m³/s, joka mitattiin 11.6.1988.
Koska suurin osa tulevasta vedestä on peräisin Vaajavirran kautta Iisvedestä ja lasku-uoma sijaitsee aivan tämän tulouoman edessä, virtaa suurin osa järveen tulevasta vedestä suoraan alajuoksulle päin sekoittumatta Niiniveteen. Niiniveteen eniten vaikuttava vesi on peräisin järven valuma-alueen pohjoisosista. Se on vesistöjaossa jaettu Niiniveden alueeseen (vesistöaluetunnus 14.721, 224,59 km²), Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723, 67,93 km²) ja Kerkonjoen valuma-alueeseen (14.76, 245,73 km²), ja sen pinta-ala on noin 540 neliökilometriä ja järvisyys noin 21 %. Kerkonjoen valuma-alueella Riitunvirralla (valuma-alue 210 km²) on keskivirtaama ollut 1,9 kuutiometriä sekunnissa . Silloin olisi Niinivedestä Nokisenkoskeen tuleva oma vesimäärä ollut pinta-alaan suhteutettuna noin 5 kuutiometriä sekunnissa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy. Niiniveteen virtaa idästä samassa tasossa sijaitsevan Iisvedestä. Sen vedet virtaavat Niiniveteen Vaajavirran, Säynätsalmen ja Putaansalmen lävitse. Myös läntisestä Kiesimästä virtaa vettä Kerkonjokea pitkin Niiniveden länsirantaan. Niinivesi laskee kaakossa Miekkaveteen Nokisenkosken kautta.
Aiheeta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niinivesi Wikimedia Commonsissa
"Vierailija": Vesannon Niinivedenpää ja Kukertaisjoki meloen nautittuina retkipaikka.fi. 6.6.2014. Viitattu 9.1.2025.
Rautalammin reitti
Suontienselkä–Paasvesi
Pielavesi – Säviänvirran kanava – Haapajärvi – Pieksänjärvi
Iisvesi – Rasvanki – Virmasvesi – Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovu ‎
Nilakka – Kolun kanava – Äyskoski
Koskelovesi-Miekkavesi – Nokisenkoski – Niinivesi – Säynätsalmen kanava – Iisvesi
Kiesimä – Kerkonkosken kanava – Sonkari – Vesantojärvi – Kiesimän kanava – Neiturin kanava
Konnekoski – Hankavesi – Myhinkoski – Myhinjärvi
Konnevesi – Kellanvirta – Liesvesi – Vanginvesi – Korholankosket – Kynsivesi–Leivonvesi – Simunankoski – Kuusvesi
Armisvesi – Hankavesi – Kuuhankavesi – Venejoki
Lievestuoreenjärvi – Sahinjoki
Uurainen – Nurminen – Ahveninen
Tarvaalankoski – Saraavesi
(14.7)
Hankavesi
Hammaslahden kaivos

Hammaslahden kuparikaivos sijaitsi Pyhäselän Hammaslahdessa Pohjois-Karjalassa, ja se oli toiminnassa 1973–1986. Kaivos tuotti kuparin ohella myös sinkkiä. Malmia louhittiin toiminta-aikana 5,59 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 1,11 % kuparia ja 1,26 % sinkkiä. Kaivoksen malmimineraaleja olivat magneettikiisu, kuparikiisu ja pyriitti sekä sinkkivälke.
Kaivos toimi avolouhoksena 1973–1976 ja maan alla louhintaa jatkettiin 1976–1986.
Aiheesta muualla

Kajaanin kaupunkieksploraatio: Hammaslahden kaivos, Joensuu (Arkistoitu versio)
Usenet

Usenetin kaavio
Keskusteluryhmät, uutisryhmät eli nyyssit (engl. USENET News tai Internet news groups) ovat Internetin julkisia keskustelu-, tiedotus ja tiedonvaihtopalstoja. Järjestelmä koostuu eri tahojen ylläpitämien palvelinten verkostosta, samaan tapaan kuin sähköposti, paitsi että jokainen viesti välitetään jokaiselle palvelimelle, niiden keskusteluryhmien osalta, joista kukin palvelin on kiinnostunut.
Keskusteluryhmät on järjestetty hierarkkisesti aiheen mukaan, toisaalta maailmanlaajuisiin hierarkioihin (tietokoneet, tiede, harrastukset jne.), toisaalta maakohtaisiin hierarkioihin, joissa usein on vastaava jako. Myös yksittäisten tahojen ylläpitämiä hierarkioita esiintyy. Yksittäisiä ryhmiä on kymmeniätuhansia.
Viestien lukemiseen ja lähettämiseen tarvitaan keskusteluryhmiä varten tehty ohjelma. Aiemmin myös useat verkkoselaimet ja sähköpostiohjelmat sisälsivät tämän toiminnallisuuden.
Uutisryhmien käyttö oli vilkkaimmillaan 1990-luvulla. Vuodesta 2005 useat suuret palveluntarjoajat lopettivat niiden jakelun keskustelun siirryttyä erilaisille webin foorumeille.
Historia

Jim Ellis, Tom Truscott ja Steven M. Bellovin kehittivät Usenetin vuonna 1979 UUCP-protokollan mahdollistaessa yhteydenpidon eri Unix-koneiden välillä. Ensimmäiset solmut olivat Pohjois-Carolinan yliopisto ja Duken yliopisto. Nykyisin artikkelit välitetään NNTP-protokollan avulla, joka toimii TCP/IP-protokollapinon päällä.
Vuonna 1993 suuri yhdysvaltalainen operaattori America Online alkoi tarjota uutisryhmiä asiakkailleen. Tätä ennen uutisryhmät olivat olleet lähinnä yliopistojen henkilökunnan ja opiskelijoiden käytössä. Tapahtuma muutti merkittävästi uutisryhmien keskustelua ja siitä alettiin käyttää nimeä "ikuinen syyskuu". Tämä viittaa yliopistojen lukukauden alkamiseen, jolloin uudet opiskelivat pääsivät käyttämään uutisryhmiä ja käyttäytyivät aluksi epäkypsästi.
Vuodesta 2005 lähtien monet palveluntarjoajat lopettivat uutisryhmien tarjoamisen asiakkailleen. AOL lopetti palvelun vuoden 2005 alussa. Kesällä 2008 useat suuret yhdysvaltalaiset palveluntarjoajat päättivät alt.-hierarkian jakelun vedoten uutisryhmissä levitettyyn tekijänoikeusloukkauksia sisältävään materiaaliin ja lapsipornoon. PC Magazinen kolumnisti Sascha Segan ja Slashdot ehtivätkin julistaa Usenetin kuolleeksi. Syyskuussa 2008 Comcast lopetti kokonaan uutisryhmien jakelun. Keväällä 2010 uutisoitiin Duken yliopiston lopettavan alkuperäisen Usenet-palvelimensa.
Usenetin kahdeksaa suurinta hierarkiaa ylläpitää Big-8 Management Board. Sen jäsenet valittiin viimeisen kerran vuonna 2015. Jäsenten toimikausi oli 18 kuukautta, mutta uusia jäseniä ei ole valittu.
Ryhmien luonne

Ryhmien luonne vaihtelee hyvin paljon. On virallisia tiedotusryhmiä (comp.answers, news.announce) ja hyvinkin vapaamuotoisia keskusteluryhmiä (sfnet.huuhaa). Joissakin ryhmissä on ystävällinen tuttavallinen ilmapiiri, toisissa lähes sota. Joissakin ryhmissä rupatellaan, toisissa ratkotaan ongelmia. Osassa roskapostien määrä estää lähes täysin satunnaisen lukemisen (esimerkiksi useimmissa seksiin liittyvissä ryhmissä), toisissa roskaposteja on vain satunnaisesti. Yksittäisen ryhmän luonne ei useinkaan selviä pelkästään sen nimestä, vaan ryhmään kannattaa ennen siihen kirjoittamista tutustua lukemalla ryhmässä käytävää keskustelua, ryhmän virallinen kuvaus ja aiotun kysymyksen aihepiirin osalta ryhmän FAQ ("vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin").
Viestien lukeminen ja kirjoittaminen ei vaadi minkäänlaista rekisteröitymistä. Viestin alkuperää voi yleensä tarvittaessa selvittää melko tarkasti, mutta viestin lukemisesta ei jää merkintöjä kuin mahdollisesti oman palvelimen lokiin. Aktiivisia kirjoittajia on useimmissa ryhmissä hyvin paljon vähemmän kuin lukijoita.
Häiriköinti on helppoa, mutta häiriköt oppii melko nopeasti tunnistamaan ja jättämään huomiotta. Häiriköiden kanssa kinastelu tai vastaaminen asiattomiin viesteihin häiritsee useimmiten ryhmän toimintaa enemmän kuin itse häiriköiden viestit (katso trolli). Jos mielenkiintoisessa ryhmässä on häiritsevän paljon epäasiallisia viestejä, kannattaa tutustua käyttämänsä ohjelman suodatustoimintoihin.
Ryhmien luonne > Netiketti

Koska viesti lähetetään tuhansille palvelimille ja sitä saattaa lukea tuhannet ihmiset, yhteisten pelisääntöjen, netiketin, kunnioittamista pidetään monessa keskusteluryhmässä hyvinkin tärkeänä. Näihin kuuluu yleinen kohteliaisuus ja riitojen välttäminen, huolellisuus viestejä kirjoitettaessa sekä teknisten käytäntöjen kunnioittaminen.
Teknisistä käytännöistä mainittakoon
Lähettäjätiedot: Lähettäjätiedoissa tulee vähintään olla sähköpostiosoite, mielellään nimi tai vakiintunut nimimerkki. Lähettäjätietojen ei pidä vaihdella viestistä toiseen. Jos sähköpostiosoite ei ole toimiva, sen pääverkkotunnuksena pitää olla .invalid
Ristiinpostaus: viesti, joka aihepiiriltään sopisi moneen ryhmään, lähetetään korkeintaan muutamaan ja näihin yhdellä yhteisellä viestillä, ohjaten jatkokeskustelu yleensä vain yhteen ryhmään.
Lainaukset: vastauksissa lainataan relevantit rivit siitä viestistä, johon vastataan, vakiintuneita käytäntöjä noudattaen. Omaa sanomista ei saisi olla huomattavasti vähempää kuin lainattua.
Viestin muoto: useimmissa ryhmissä käytetään pelkkiä tekstiviestejä, joiden rivipituus on alle 80 merkkiä, mieluiten ehkä 60–72 merkkiä. HTML:ää, liitetiedostoja tms. ei pidä käyttää. Useimmiten Latin-1 on paras merkistövalinta. Allekirjoitus mahdollisine yhteystietoineen ja mietelauseineen on korkeintaan muutaman rivin pituinen ja erotetaan muusta viestistä rivillä, jolla on kolme merkkiä: "-- "
Ryhmien luonne > Moderointi

Jotkut ryhmät, joiden aihe vetää puolensa epäasiallisia kirjoituksia, ovat moderoituja: kirjoituksia ei julkaista suoraan, vaan vasta läpäistyään tarkistuksen, joko niin että moderointitiimin jäsen lukee ja hyväksyy sen tai niin että botti hoitaa hyväksynnän. Muitakin ratkaisuja esiintyy. Kriteerit siitä, mitkä kirjoitukset hyväksytään ovat usein hyvin teknisiä; sensuuria kaihdetaan keskusteluryhmissä hyvin yleisesti ja roska, jota tahdotaan välttää, lähetetään useimmiten yksittäisten ryhmien luonteesta ja moderointikriteereista välittämättä.
Ryhmähierarkioita

(Asteriski eli *-merkki vastaa mitä tahansa merkkijonoa)
Ryhmähierarkioita > Suomenkieliset

sfnet.* (hallinnoitu)
finet.* (hallinnoimaton)
Ryhmähierarkioita > Muunkielisiä

alt.* (epävirallisempi hierarkia: uusia ryhmiä voi luoda vapaasti)
comp.* (tietokoneisiin liittyvät keskusteluryhmät)
humanities.*
misc.* (sekalaiset keskusteluryhmät)
news.* (uutisiin liittyvät keskusteluryhmät)
rec.* (harrastukset)
sci.* (tieteisiin liittyvät keskusteluryhmät)
soc.* (sosiaaliset keskusteluryhmät)
talk.*
Näiden "virallisten", laajalle leviävien, hierarkioiden lisäksi on maakohtaisia tai yksittäisten tahojen ylläpitämiä hierarkioita.
Anonyymiys keskusteluryhmissä

Keskusteluryhmissä voi esiintyä vapaavalintaisella nimimerkillä, koska varsinaisia lähettäjätietoja ei yleensä tarkasteta mitenkään. Tämä ei kuitenkaan mitenkään takaa sitä, etteikö tietyn viestin tai, vielä helpommin, tiettyjen viestien lähettäjää voisi selvittää.
Täydellinen anonyymiuden saavuttaminen vaatii ymmärrystä ja tarkkaavaisuutta. Eri asiakas- ja palvelinohjelmat jättävät jonkin verran vaihtelevasti lähettäjän selvittämiseen tarvittavia tietoja. Tiedot riippuvat myös ohjelmien asetuksista. Tässä esimerkkiviesti, huomaa erityisesti rivit From (yleensä asetettavissa), Path, Message-ID (yleensä asetettavissa, huolimaton asetus saattaa aiheuttaa toisten viestien katoamista), NNTP-Posting-Host, X-Complaints-To ja X-Trace.
Path: g2news1.google.com!
news3.google.com!news1.google.com!
news.glorb.com!nntpserver.com!
zeus.nntpserver.com!
61.88.178.82.MISMATCH!
news1.optus.net.au!optus!news.optus.net.au!
53ab2750!not-for-mail
From: XXXXX XXXXXXX <XXXXXXX@XXXXXX.net>
Newsgroups: sfnet.atk
References: <47e2b23c.XXXXXXXXXX@news.kolumbus.fi>
Subject: Re: XXXXXXXXXXXXXXX ...
Followup-To: sfnet.harrastus.audio+video.satelliitti,
sfnet.harrastus.lemmikit.koirat,sfnet.matkustaminen
MIME-Version: 1.0
Content-Type: text/plain; charset=ISO-8859-1
Content-Transfer-Encoding: 8bit
Message-ID: <XXXXXXXXXXXXXXXXX@nntp0.iseek.com.au>
Cache-Post-Path: nntp0.iseek.com.au!XXXXXXXXXXXXXXX@XXXXXXXXXXXXXXXX.net.au
X-Cache: nntpcache 3.0.2 (see http://www.nntpcache.com/)
Lines: 45
Date: Sun, 16 Mar 2008 05:51:29 GMT
NNTP-Posting-Host: 20X.83X.X64.1X
X-Complaints-To: XXXXXXXXXX@iseek.com.au
X-Trace: news.optus.net.au 1205646689 202.83.64.15 (Sun, 16 Mar 2008 16:51:29 EST)
NNTP-Posting-Date: Sun, 16 Mar 2008 16:51:29 EST
Organization: iseek Communications Pty. Ltd. - 
reports relating to abuse should be sent to
XXXXXXXXXXXXX@iseek.com.au
Aiheeseen liittyviä artikkeleita > Terminologiaa

FAQ
X-No-Archive
Godwinin laki
Aiheeseen liittyviä artikkeleita > Huomattavia henkilöitä > Suomalaisia

Jukka Korpela
Niilo Paasivirta
Aiheeseen liittyviä artikkeleita > Huomattavia henkilöitä > Ulkomaisia

Serdar Argic
"Kibo" (James Parry)
Gene Spafford
Brad Templeton
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Usenet Wikimedia Commonsissa
Google Groups – Googlen Usenet-arkisto
Internet Archiven Usenet-arkisto
https://www.usenetarchives.com