stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalabalik Brass Band

| Kalabalik Brass Band Roni Martin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : elo–lokakuu 2016
 Julkaistu: toukokuu 2017
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Roni Martin
 Tyylilaji: rock, flamenco, soul, pop
 Levy-yhtiö: Pretzl Beats
Roni Martinin muut julkaisut
| 4 Movements for Movement 2011 | Kalabalik Brass Band 2017 |   |
Kalabalik Brass Band on toukokuussa 2017 julkaistu Roni Martinin ja Kalabalik Brass Band-yhtyeen ensimmäinen yhteinen levytys. Yhtye syntyi Compañía Kaari & Roni Martinin viimeisimmissä teoksissa esiintyneiden taiteilijoiden rinnakkaisena projektina.
Levyllä esiintyvä kokoonpano on poikkeuksellinen, koska Erno Haukkalan bassokuviot on soitettu sousafonilla. Roni Martin on sanoittanut ja säveltänyt levyn kaikki kappaleet, poikkeuksena Museot, jossa on Pentti Saarikosken sanat. Levynkansitekstien mukaan levy äänitettiin kahdeksan päivän aikana elo-lokakuussa 2016.
Compañía Kaari & Roni Martinin nettisivuilla kerrotaan levyn olevan "oodi Helsingille".
Kappaleet

Öisin
Valokuva
Runoilija II
Museot
Syksy vaihtuu talveen
Junassa
Keltainen pallo
Rannalla
Tuulee rämisee
Unelma
Kokoonpano

Roni Martin – laulu, kitara, baritonikitara, koskettimet ja basso
Antero Priha – trumpetti ja flyygelitorvi
Erno Haukkala – sousafoni ja pasuuna
Samppa Leino – sopraano- ja tenorisaksofoni, klarinetti, flyygelitorvi, huilu ja euphoniun
Karo Sampela – rummut, balafoni ja perkussiot
Inside Out (EP)

| Inside Out Anthrax |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 26. syyskuuta 1998 (UK) 2. lokakuuta 1998 (JPN)
 Tuottaja(t): Anthrax
 Tyylilaji: alternative metal, groove metal
 Kesto: 16.06 (JPN) 12:57 (UK)
 Levy-yhtiö: Ignition, Tommy Boy (UK) Victor Entertainment (JPN)
Muut kannet
 Japanin painos
Anthraxin muut julkaisut
| Stomp 442 1995 | Inside Out 1998 | Volume 8: The Threat Is Real 1998 |
Inside Out on thrash metal -yhtye Anthraxin EP-levy, joka julkaistiin syksyllä 1998 Japanissa ja Britanniassa.
Kappaleet > Japanin painos

Inside Out – 5.32 (säv. Charlie Benante, san. John Bush, Scott Ian)
Snap – I’d Rather Be Sleeping – 2.14 (säv. Kurt Brecht, Spike Cassidy)
Phantom Lord – 4.28 (Metallica -cover, säv. Dave Mustaine, James Hetfield, Lars Ulrich)
The Bends – 3.52 (Radiohead -cover, säv. Colin Greenwood, Ed O’Brien, Jonny Greenwood, Phil Selway, Thom Yorke)
Kappaleet > Britannian painos

Inside Out – 5.32
Giving the Horns – 3.33
The Bends – 3.52
Aiheesta muualla

Inside Out (EP) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Inside Out (EP) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
K-Meleon

K-Meleon 1.1.4 ja englanninkielisen Wikipedian etusivu
K-Meleon on Windowsissa toimiva verkkoselain, joka on vapaa, pienikokoinen ja nopea. Se käytti alun perin Mozilla-projektin Gecko-ydintä, myöhemmin Goanna-selainmoottoria verkkosivujen näyttämiseen.
Hitailla tietokoneilla K-Meleon on yleensä Mozilla-projektin Firefox-selainta nopeampi kevyemmän käyttöliittymänsä ansiosta. Muistinkulutus on huomattavasti pienempi. Firefoxissa on toisaalta enemmän ominaisuuksia.
Selaimen verkkosivusto listaa vaatimuksiksi vuonna 2022:
Windows XP Service Pack 3 tai uudempi (Windows 2003, Vista, 7, 8, 8.1, 10 tai 11 )
250 MB RAM
100 MB levytilaa
SSE-käskyjä tukevaa suoritinta ei tarvita
Selain on siten yksi harvoja edelleen Windows XP:tä tukevia.
K-Meleon on myöhemmin siirtynyt käyttämään Goanna-selainmoottoria. Goanna on Gecko-moottorin forkki, joka otettiin käyttöön Pale Moon -selaimessa tammikuussa 2016.
Goanna ajetaan yhtenä säikeenä, kun Gecko siirtyi hyödyntämään useita säikeitä/prossoriytimiä, mikä nopeuttaa toimintaa uusilla suorittimilla, mutta lisää resurssien kulutusta. Goanna ei myöskään tarvitse Rust-kielen kirjastoja tai kääntäjää, jotka on otettu mukaan Firefoxin kehitykseen.
K-Meleon-kehitystiimi porttasi Goannan toimimaan myös Windows XP:llä.
Ohjelma on erittäin muokattava, vaikkakin jo perusasetuksista on pyritty tekemään käyttökelpoiset. Valikoita voi muokata vain käsittelemällä niiden asetuksiin vaikuttavaa tekstitiedostoa. Komentojen pikanäppäinten vaihtaminen onnistuu samalla tekniikalla. K-Meleon sisältää oman makrokielen. Ohjelma on hyvin modulaarinen: sitä voi laajentaa erilaisilla lisämoduleilla (plugins), joita löytyy mm. kirjanmerkkien (IE, Opera, Netscape -yhteensopivuus) hallintaan, makrokieleen ja sivuhistoriaan. Ohjelmalle löytyy myös runsaasti valmiita teemoja, joiden avulla vaihdetaan käyttöliittymän ulkoasu toiseksi.
K-Meleon tukee verkkosivujen avaamista eri välilehdille. Työkalupalkissa on valmiina evästeiden, kuvien, JavaScriptin, ponnahdusikkunoiden ja Javan esto.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ohjelman sivut
Kalmokorppikotka

| Kalmokorppikotka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Sarcogyps
Laji::  calvus
Kaksiosainen nimi
 Sarcogyps calvus  (Scopoli, 1786) 

Katso myös
   Kalmokorppikotka Wikispeciesissä   Kalmokorppikotka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalmokorppikotka (Sarcogyps calvus) on äärimmäisen uhanalainen Etelä-Aasiassa elävä petolintu.
Kooltaan kalmokorppikotka on 76–86 cm. Väritykseltään lintu on pääosin musta lukuun ottamatta punaista, kaljua päätä sekä koipia. Nuoren yksilön väritys on täysikasvuista lintua vaaleampi. Kalmokorppikotkan elinympäristöä ovat avoimet maat usein asutuksen lähellä sekä runsaspuiset metsät, jokien lähettyvillä. Laji elää yleensä alle 2 500 metrin korkeudessa.
Kalmokorppikotkakannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä. Lajin vähenemiseen on useita syitä muun muassa nuorten lintujen kuolema, elinympäristön raivaaminen maanviljelykseen ja kehittynyt jätteiden hävitys. Yhtenä suurimmista syistä kannan romahtamiseen pidetään eläinten hoitamista diklofenaakilla, joka on erittäin myrkyllistä haaskoja syöville korppikotkille.
Jenakijeve

| Jenakijeve Jenakijevo |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Jenakijeve
 Koordinaatit: 48.2203°N, 38.2042°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetsk
Piiri:  Horlivkan piiri
Kaivostaajamaksi:  1883
Kaupungiksi:  1925
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,2 km²
Väkiluku (2013):  82 629
 – Väestötiheys:    as./km²
 
 enrada.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jenakijeve (ukr. Єнáкієве, ven. Ена́киево, Jenakijevo) on Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitseva kaupunki ja kaupunkipiiri. Se sijaitsee Krinka-joen varrella noin 50 kilometriä Donetskin kaupungista. Vuonna 2013 kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 82 629. Koko kaupunkipiirin asukasluvuksi arvioitiin 129 932 henkeä. Kaupunkipiiriin kuuluu Jenakijeven lisäksi kaksi muutakin kaupunkia, kahdeksan kaupunkimaista taajamaa ja maaseutua.
Jalkapallostadion
Kaupunkipiirin asukasluku on pudonnut voimakkaasti Neuvostoliiton ajoista, sillä vuonna 1989 asukkaita kirjattiin olevan 190 000 ja vuonna 2001 vielä 161 500. Kaupungin pinta-ala on 39,2 neliökilometriä.[lähde? ]
Jenakijeve oli vuodesta 1883 kaivostaajama ja vuonna 1925 se sai kaupungin aseman.
Kaupunki on ollut kaivostoiminnan, metallurgian ja  kemianteollisuuden keskus. Sittemmin ainakin osa kaivoksista on suljettu.
Kaupungissa sijaitsi vuonna 1897 perustettu Jenakijeven metallurginen tehdas, joka julistetiin konkurssiin 2019.
Jenakijevessä syntynyt Ukrainan sittemmin erotettu presidentti Viktor Janukovytš ja Vladimir Putin (2011)
Kaupunki tunnetaan parhaiten kotimaastaan paenneen, Ukrainan parlamentin erottaman ja etsintäkuuluttaman ex-presidentti Viktor Janukovytšin synnyinpaikkana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jenakijeve Wikimedia Commonsissa
Kaupungista Ukrainan parlamentin sivustolla (ukrainaksi) (rada.gov.ua)
Iso-Pomppu

| Iso-Pomppu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°44′42″N, 24°05′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Keski-Pomppuun 
Järvinumero:  35.887.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,7 m  
Rantaviiva:  0,395 km  
Pinta-ala:  1,056 ha  
 fiIso-Pomppu 
Iso-Pomppu  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Räyskälän lentokenttä työntyy lammen molemmille puolille. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lampi on autio ja tietön.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy.  Suolle on kaivettu muutama kuivatusoja, mutta mikään niistä ei ulotu lampeen asti. Se on siksi umpilampi. Suo-ojat on johdettu pienempien lampien Keski-Pomppu ja Pikku-Pomppu kautta Särkijärveen.
Jendouba (kuvernementti)

| Jendouban kuvernementti ولاية جندوبة |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Tunisia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Jendouba
Pinta-ala:  3 102 km²
Väkiluku (2014):  401 477
 – väestötiheys:  129,4 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TN-32
Jendouba (arab. ولاية جندوبة‎‎‎‎‎‎‎‎, Wilāyat Jandūbah) on yksi Tunisian 24 kuvernementista. Se sijaitsee Pohjois-Tunisiassa Välimeren rannikolla Algerian rajalla ja sen pääkaupunki on Jendouba. Kuvernementissa on 401 477 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 3 102 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jendouban kuvernementti Wikimedia Commonsissa
Tunisian kuvernementit
Ariana
Béja
Ben Arous
Bizerte
Gabès
Gafsa
Jendouba
Kairouan
Kasserine
Kebili
Kef
Mahdia
Manouba
Medenine
Monastir
Nabeul
Sfax
Sidi Bouzid
Siliana
Sousse
Tataouine
Tozeur
Tunis
Zaghouan
Juha Pyy

Juha Johannes Pyy (s. 12. kesäkuuta 1963 Tampere) on suomalainen pikajuoksija. Hän edusti urallaan Tampereen Kisatovereita vuoteen 1990 ja sen jälkeen Lappajärven Veikkoja.
Pyy voitti 200 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1987. Hopealla hän oli 1984, 1986 ja 1988 ja pronssilla 1985. 400 metrillä Pyy voitti kolme hopeaa (1984, 1986 ja 1987). 100 metrillä Pyy oli kolmas 1984 ja 1987.
Pyy juoksi Helsingissä 30. kesäkuuta 1988 400 metrillä ajan 45,75. Pyy rikkoi samalla Soulin olympiakisojen kisarajan 46,14, mutta häntä ei kuitenkaan valittu kisoihin. Ajallaan hän on matkan kaikkien aikojen toiseksi nopein suomalainen (Markku Kukkoahon SE on 45,49). 200 metrillä hän juoksi parhaimmillaan 21,08. Pyyllä on hallussaan ylipitkällä radalla juostut epäviralliset Suomen halliennätykset 300 metrillä (33,04, juostu vuonna 1986) ja 400 metrillä (46,79, vuonna 1988).
Madridin EM-hallikisoissa 1986 Pyy selviytyi 200 metrillä välieriin. Hän sijoittui Suomen joukkueessa pronssille 4×100 metrin viestissä alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa 1981.
Kaikkialla jatkuva ei-missään derivoituva funktio

Funktio on kaikkialla jatkuva ei-missään derivoituva, mikäli se on jatkuva, mutta ei-derivoituva jokaisessa funktion pisteessä. Tällaisia funktioita on suomen kielessä kutsuttu myös patologiksi funktioiksi.
Esimerkki kaikkialla jatkuvasta ei-missään derivoituvasta funktiosta.
Historia

1800-luvun loppupuolelle asti oletettiin, että jokainen jatkuva funktio on myös vähintään yhdessä sen pisteessä derivoituva. Syynä tähän oli liiallinen luottamus fysikaaliseen intuitioon ja määritelmien epätäsmällisyys; funktioiden tulkittiin olevan vain fysikaalisten ilmiöiden matemaattinen muoto.
Ensimmäisen esimerkin kaikkialla jatkuvasta ei-missään derivoituvasta funktiosta antoi tšekkiläinen matemaatikko Bernard Bolzano vuoden 1830 tienoilla. Tämä funktio oli konstruoitu geometrisesti tietyllä suljetulla välillä. Valitettavasti tämä esimerkki unohtui ja julkaistiin vasta sata vuotta myöhemmin, vuonna 1922. Vuoden 1860 tienoilla matemaatikko Charles Cellerier kehitti esimerkkinä asiasta seuraavan funktion:
C(x)=\sum _{k=1}^{\infty }{\frac {1}{a^{k}}}\sin(a^{k}x), joka on kaikkialla jatkuva ei-missään derivoituva, kun  a>1000,a on parillinen. Tämä tulos hautautui ja julkaistiin vasta Cellerierin kuoleman jälkeen vuonna 1890.
Ensimmäinen julkaistu esimerkki kaikkialla jatkuvasta ei-missään derivoituvasta funktiosta on Karl Weierstrassin vuonna 1872 julkaisema funktio:
W(x)=\sum _{k=0}^{\infty }a^{k}\cos(b^{k}\pi x), missä  0<a<1,b pariton ja  ab>1+{\frac {3\pi }{2}}.
Puolalainen matemaatikko Stefan Banach todisti vuonna 1931 seuraavan tuloksen:
Kaikki ne välin  [0,1] jatkuvat funktiot, joilla on derivaatta vähintään yhdessä kyseisen välin pisteessä, sijaitsevat välin kaikkien jatkuvien funktioiden joukossa samantyyppisesti kuin rationaaliluvut reaalilukujen joukossa. Toisin sanoen, välillä  [0,1] jatkuvat ei-missään derivoituvat funktiot ovat huomattavasti yleisempiä kuin derivoituvat.
Vuonna 1953 John McCarthy julkaisi seuraavan esimerkin:
Määritellään funktio  {\hat {g}}:[-2,2[\to [-1,1] seuraavasti:
{\hat {g}}(x)={\begin{cases}1+x,&{\mbox{kun }}-2\leq x<0\\1-x,&{\mbox{kun }}0\leq x<2\end{cases}}.
Olkoon apufunktio  g:\mathbb {R} \rightarrow [-1,1] funktion  {\hat {g}}(x) neljäperiodinen laajennus eli
g(x_{0}+4p)={\hat {g}}(x_{0}) aina, kun  -2\leq x_{0}<2 ja  p\in \mathbb {Z} .
Tämä funktio on jatkuva kaikkialla, mutta ei-derivoituva pisteissä  x_{0}=2p,p\in \mathbb {Z} .
Näillä merkinnöillä ja määritelmillä voidaan kirjoittaa varsinainen McCarthyn funktio  M, joka on
M(x)=\sum _{k=1}^{\infty }{\frac {1}{2^{k}}}g(2^{2^{k}}x).
Funktion muodostaminen

Edellä esitetty McCarthyn funktio on esimerkki siitä, kuinka tämän tyyppisiä funktioita tavallisesti muodostetaan. Aluksi määritellään jaksollinen ja jatkuva "sahanteräfunktio", joka on ei-derivoituva yksittäisissä kärkipisteissä. Tämän jälkeen funktion kuvaajaa "rypytetään" siten, että lopulta funktion jokainen piste on kärkipiste ja täten derivaattaa ei ole määritelty missään funktion pisteessä.
Animaatio, joka esittää Weierstrassin funktion muuttujan b arvojen kasvamista 0,1:stä 5:een.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1932

| Division I 1932 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  IF Göta
Toinen sija:  Västerås SK
Pudonneet joukkueet:  Västerås BK   SK Tirfing   Djurgårdens IF   IFK Strängnäs
Paras maalintekijä:  Gunnar Hyttse, Västerås SK (12)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1931 :  1933 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1932 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1932 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Västerås SK ja IF Göta. Loppuottelu pelattiin Tukholmassa 6. maaliskuuta.
Division I > Loppuottelut

6.3. Tukholma Yleisöä 8 454
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Göta | 3–2 | Västerås SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IF Göta
2.: Västerås SK
Kansan Sana (täsmennyssivu)

Kansan Sana -nimisiä lehtiä on ollut useita:
Kansan Sana, tamperelaisen Kansan Lehden nimi vuonna 1919
Kansan Sana, Kokkolassa vuosina 1932–1934 ilmestynyt sanomalehti
Kansan Sana, Kuopiossa vuosina 1945–1992 ilmestynyt sanomalehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kansan Sana”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Immasenjärvi

| Immasenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°56′37″N, 27°04′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskujoki:  Kalliosalmi Tirvanjärveen 
Järvinumero:  14.183.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67,2 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  860 m  
Rantaviiva:  4,85532 km  
Pinta-ala:  63,5561 ha  
Tilavuus:  0,0015939 km³ 
Keskisyvyys:  2,51 m  
Suurin syvyys:  4,65 m  
Valuma-alue:  1 077 km²  
Saaria:  1 
 fiImmasenjärvi 
Immasenjärvi  tai myös Immosenjärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Tirvalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 64 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on Valkealan reitin läpivirtausjärvi, joka alkaa Hirvivuoren juuresta 100 metriä leveästä tulouomasta ja päättyy Sopenvuoren juurella 150 metriä leveään joensuuhun. Järveä voidaan pitää leveän joen kaakkoon työntyvänä suurena lahtena tai joen suvantona. Sopenvuori kohoaa yli 40 metriä järven yläpuolelle ja näkyy järvelle selvästi. Muut järven lähiympäristön mäet eivät ole näin korkeita. Niitä ovat Syrinmäki, Hirvivuori ja Linnamäki. Alue on pääasiassa metsämaata. Kuvitteellisen lahdensuun kohdalla sijaitsee Raatosaari, jonka pinta-ala on 0,11 hehtaaria. Muita saaria ei ole. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,7 metriä. Syvänteen paikka on järven keskivaiheilla. Järven tilavuudeksi on saatu 1,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0016 kuutiokilometriä.
Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja se on kokonaan metsävaltainen. Alueen vähäiset viljelypalstat sijaitsevat rantaviivan takana näkymättömissä. Järven eteläpää on kapeneva lahti, joka on matala. Sinne laskee Rautjärvestä alkava Välioja ja järvillä on sama vedenpinnankorkeus. Kiinteää haja-asutusta esiintyy eteläosan itä- ja länsirannoilla. Pohjoisrannassa on pelkästään vapaa-ajan asuntoja. Valtatieltä 6 tulee yhdystie 14666, joka haarautuu järven eteläpäässä itä- ja länsirantaa seuraaviksi teiksi. Läntinen haara johtaa Tirvan kirkonkylään.
Luontoarvoja

Järven vedenväri on ruskeaa ja vesi on myös humuspitoista. Veden näkösyvyys on 2 metriä. Siihen on istutettu ainakin kuhaa ja planktonsiikaa.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi on ”Immajärvi” ja sen kaakkoisrannassa sijaitsee kartassa järven ainoa maatila. Sillä on itärannassa rantaniittyjä ja ylempänä on yhtenäinen peltopalsta. Hirvivuoren juurella on rannassa pitkä mutta kapea niemi, joka kurkottaa kohti nykyistä ainoaa saarta.
Vuoden 1970 peruskartassa on maatiloja kuusi ja itäpuolista aluetta kutsutaan nimellä Immanen. Rannat ovat edelleen soistuneita, mutta ylempää tulee järveen neljä kuivatusojaa. Vuoden 1986 kartassa on joitakin peltoja metsitetty ja Uutelan talon, Töyrylän talon ja Lastenniemen rantaan on rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Sopeenvuorelle on rakennettu kolmiomittauspiste.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Immasenjärven–Ruokojärven alueeseen (14.183) se kuuluu. Se on osa Valkealan reitin pääreittiä ja on sen läpivirtausjärvi. Sen valuma-alueen pinta-ala on 1 077 neliökilometriä  ja järven vedenpinnan korkeus on 67,2 metriä mpy.
Järveen laskee myös sen lähialueelta pieniä vesistöjä. Merkittävin niistä on Välijoen kautta sen eteläpäähän laskeva Rautjärvi. Siihen laskee muutama pienempi lampi, soita ja Salpausselän pohjavesiä. Immasenjärven luoteispäähän laskee Hevossillanoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Matolampi ja Vuorinen.
Jääkiekon Suomen Cup 2017

| Jääkiekon Suomen Cup 2017 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  13.
Maa:  Suomi
Joukkueiden määrä:  52
Sarja alkoi:  18. elokuuta 2017
Sarja päättyi:  22. syyskuuta 2017
Mestari:  TUTO Hockey
  ← 1971 :  2018 → 
Jääkiekon Suomen Cup 2017 oli ensimmäinen Suomen Cup vuoden 1971 jälkeen ja siinä pelasivat kaikki Mestiksen joukkueet sekä osa Suomi-sarjan ja II-divisioonan joukkueista.
Kampusalueen stadion

| Kampusalueen stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:   Al-Rayyan, Qatar
Koordinaatit:  25°18′39.0″N, 51°25′27.9″E
Rakennustyöt aloitettu:  2016
Avattu:  15. kesäkuuta 2020
Arkkitehti:  Fenwick-Iribarren Architects Pattern Architects
Katsojakapasiteetti
 45 350 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kampusalueen stadion (arab. استاد المدينة التعليمية‎‎‎, engl. Education City Stadium‎) on Al-Rayyanissa Qatarissa sijaitseva jalkapallostadion. Stadionin rakentaminen alkoi vuonna 2016 ja se avattiin 15. kesäkuuta 2020. Stadionin yleisökapasiteetti 45 350 ja se on yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2022 pelipaikoista.
Stadion sijaitsee Education Cityssä, useiden yliopistokampusten keskellä. Maailmanmestaruuskilpailujen jälkeen stadion jää yliopistojen urheilujoukkueiden käyttöön ja sen kapasiteetti lasketaan 25 000:een.
Käännös suomeksi
Iso-Piispa

| Iso-Piispa |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°53′44″N, 25°20′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Pieni-Piispaan 
Järvinumero:  14.442.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,8 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,069 km  
Pinta-ala:  4,898 ha  
Tilavuus:  0.000057 km³ 
Keskisyvyys:  1,16 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Piispa 
Iso-Piispa  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Selänrannan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 380 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 56 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,8 metriä mpy.