stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu

Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu (engl. International Lighthouse and Lightship Weekend) on elokuun kolmantena täytenä viikonloppuna järjestettävä tapahtuma, jolloin kokoonnutaan majakoille ja majakkalaivoille. Tapahtumaan liittyy myös radioamatööritapahtuma, jossa radioamatöörit ottavat yhteyttä tapahtumaan etukäteen majakoille ja majakkalaivoille ilmoittautuneisiin asemiin. 2024 saa FT8:llakin osallistua, vaikkei sitä varsinaisesti suositella. Tämä tarjoaa mahdollisuuden osallistua hyvin pienellä joukkueella, vaikkapa vain yhdellä radio-operaattorilla koko lauantain ja sunnuntain 2024.
Pohjoisten majakoiden aktivointitapahtuma 1993

Kansainvälistä majakka- ja majakkalaivaviikonloppua edelsi pohjoisten majakoiden aktivointitapahtuma, joka järjestettiin 28. – 29. elokuuta 1993. Siihen osallistui 11 radioamatöörikerhojen radioasemaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu 1998

Laajassa muodossaan kansainvälisenä majakka- ja majakkaviikonloppuna tapahtuma järjestettiin ensimmäistä kertaa 1998, jolloin Suomesta tapahtumaan osallistuivat Ålands Radioamatörer, OH0AA, Nyhamnin majakalta Ahvenanmaalta, The Top Radio Club, OH1AH, Korppoosta Varsinais-Suomesta, Viitosten Kerho, OH5AA, majakkalaiva Relandersgrundilta Kotkasta Kymenlaaksosta, Haminan Radioamatöörit, OH5AD, majakkalaiva Helsingiltä Haminasta Kymenlaaksosta, OH6AMB Säpistä Luvialta Satakunnasta, Kokkolan Radioamatöörikerho, OH6AI, Tankarista Kokkolasta Keski-Pohjanmaalta sekä Oulun Teekkarien radiokerho, OH8TA, Hailuodosta Pohjois-Pohjanmaalta.
Suomen majakkaviikonloppumajakat ja -laivat 1998-2020, 2023-2024

Ensimmäisinä vuosina ei majakoita tai majakkalaivoja merkitty säännönmukaisin tunnuksin. Ennen vuotta 2007 osallistuneista majakoista tai majakkalaivoista ei käytetä tunnuksia nykyisessä järjestelmässä.
Suomalaisten amatööriradioasemien osallistuminen on vaihdellut eri vuosina kolmesta kahteentoista. Useiten on osallistunut OH1AH, mikä kutsumerkki kuuluu The Top Radio Club Rf:lle Paraisilla.  Taulukon mukaan se on jo ilmoittautut vuoden 2024 tapahtumaan. Se osallistuu tapahtumaan aina Utöllä.
| 1998-2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Osallistujia |  |
| 1998 | 1998 |    | 6 | 6 |
| 1999 | 1999 |    | 3 | 3 |
| 2000 | 2000 |    | 6 | 6 |
| 2001 | 2001 |    | 9 | 9 |
| 2002 | 2002 |    | 8 | 8 |
| 2003 | 2003 |    | 7 | 7 |
| 2004 | 2004 |    | 10 | 10 |
| 2005 | 2005 |    | 12 | 12 |
| 2006 | 2006 |    | 9 | 9 |
| 2007 | 2007 |    | 10 | 10 |
| 2008 | 2008 |    | 9 | 9 |
| 2009 | 2009 |    | 12 | 12 |
| 2010 | 2010 |    | 10 | 10 |
| 2011 | 2011 |    | 11 | 11 |
| 2012 | 2012 |    | 12 | 12 |
| 2013 | 2013 |    | 6 | 6 |
| 2014 | 2014 |    | 10 | 10 |
| 2015 | 2015 |    | 8 | 8 |
| 2016 | 2016 |    | 7 | 7 |
| 2017 | 2017 |    | 9 | 9 |
| 2018 | 2018 |    | 6 | 6 |
| 2019 | 2019 |    | 5 | 5 |
| 2020 | 2020 |    | 5 | 5 |
| 2021 | 2021 |    | 5 | 5 |
| 2022 | 2022 |    | 6 | 6 |
| 2023 | 2023 |    | 5 | 5 |
| 2024 | 2024 |    | 2+ | 2+ |
Lähde: Illw
Taulukossa on vuoden 2024 osalta merkitty vain yksi osallistuja 24. maaliskuuta 2024 toteutuneen ennakkoilmoittautumsien perusteella. Ilmoittautumisia otetaan vastaan pitkään, ja on mahdollista, että 2024 osallistujia tulee sama määrä, 5, kuin 2023:in.
Virosta osallistuneet majakoin

Virolaisten amatööriradioasemien ensimmäinen osallistuminen tapahtui 2000 Mohnin saarelta ES2J-kutsumerkillä operaattorina ES1AKM  Seuraavan kerran osallistui ES1LBK/0 Sorven majakalta (EE0001)
Saaristottomuusta johtuen melko monet Viron majakat ovat helposti tavoitettavissa niemiltä päinvastoin kuin Suomessa, missä ainoastaan Marjaniemen majakka ja Säpin majakka ovat maanteitse tavoitettavina ilman merimatkaa. Illw:en rekisteröidyistä majakoista ainoastaan Käsmun majakka ei ole saarella.
| Majakka | Illw-tunnus | kutsumerkki I 2024 | kutsumerkki II | kutsumerkki III |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kihnu | EE0004 |  |  |  |
| Käsmu | EE0002 |  |  |  |
| Loode | EE0005 |  |  |  |
| Lõu | EE0003 |  |  |  |
| Mohni |  |  | ES2J 2000 |  |
| Sõrve | EE0001 |  | ES1LBK/0 2009 |  |
| Vormsi | EE0006 |  |  |  |
Vormsissa ei ole majakkaa, vaan kaksi linjaloistoa. Lõun majakka ja Looden majakka saattava olla sama majakka.
Latviasta osallistuneet majakoin

Saaristottomuusta johtuen melko monet Latvian majakat ovat helposti tavoitettavissa niemiltä päinvastoin kuin Suomessa, missä ainoastaan Marjaniemen majakka ja Säpin majakka ovat maanteitse tavoitettavina ilman merimatkaa.
| Majakka | Illw-tunnus | kutsumerkki I 2024 | kutsumerkki II | kutsumerkki III | kutsumerkki IV | kutsumerkki V | kutsumerkki VI | kutsumerkki VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ainaži | LV0006 |  | YL2DC ja YL3HE 2017 |  |  |  |  |  |
| Akmenrags | LV0007 |  | YL3GY 2019, 2020, 2022 | YL3GY (YL3HE,YL3JD, YL3AKC ja YL3AMS) 2021 | YL3HE 2018 | YL1A/p 2001 |  |  |
| Daugavgrīva | LAT-004 |  | YL1A/p 2001 |  |  |  |  |  |
| Kolka | LAT-015 |  | YL0A/LGT 2002 |  |  |  |  |  |
| Liepāja | LV0004 |  | YL1WT  2014 |  |  |  |  |  |
| Mērsrags | LV0008 |  | YL3BU 2018 |  |  |  |  |  |
| Miķeļbāka | LV0001 / LAT-010 |  | YL3DJ 2016 | YH3HE 2015 | YL2GC /p ja YL2PA /p 2007 | YL2PA ja muut 2004, 2005 |  |  |
| Oviši | LV0005 |  | YL3BU 2017 |  |  |  |  |  |
| Pape | LV0002 / LAT-012 |  | YL1YF /p 2007 | YL1YF /p 2006 |  |  |  |  |
| Slītere | LV0003 / LAT-015 |  | YL1A (YL3P ja YL3JG) 2021 | YL/OF1EJY 2017 | YL0WFF 2012 | YL2CQ/p 2005 | YL2FD YL2CQ YL2ON YL2BJ 2003 kaikki | YL2CQ 2002 |
| Užava | LV0009 |  | YL3HE 2020 | YL3BF 2019 |  |  |  |  |
Venäjältä osallistuneet majakoin

Tapahtumaan on osallisttu harvoin Itämeren rannoilta.
| Majakka | Illw-tunnus | kutsumerkki I 2024 | kutsumerkki II | kutsumerkki III | kutsumerkki IV | kutsumerkki V | kutsumerkki VI | kutsumerkki VII |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aleksejevsk | RU0009 |  |  |  |  |  |  |  |
| Damba | ERU-081 |  | RZ4HWF 2002 |  |  |  |  |  |
| Kolkompja | ERU-076 |  | RZ1AK/p 2000 |  |  |  |  |  |
| Kronstadt, etummainen | RU0007 |  |  |  |  |  |  |  |
| Mys Jevpatorsk | RU0008 |  |  |  |  |  |  |  |
| Mys Taran | RU0002 |  | UA2FM 1998 |  |  |  |  |  |
| Mys tolstyj | RU0002 |  |  |  |  |  |  |  |
| Rostovskij Mor | ERU-134 |  | RZ1AK,UA1CIO/p ja RK1A/p 2003 | R6/UR3IFD, R6/UX7IM, UA6LP/p ja UA6MC/p 2002 |  |  |  |  |
| Seivästö | ARS-006 |  | UE1CLH 2002 |  |  |  |  |  |
| Skrypleva | ARS-006 |  | UE0LLH 2001 |  |  |  |  |  |
| Sudžusk | ERU-148 |  | RK6AXS/p ja PK3CZ/p 2002 |  |  |  |  |  |
| Šepelevsk | ERU-007 |  | RZ1AK/p ja UA1CIO 2001 |  |  |  |  |  |
| Tšukinsk, etummainen | RU0004 |  |  |  |  |  |  |  |
| Tšukinsk, takimmmainen | RU0005 |  |  |  |  |  |  |  |
| Ustinsk | RU0001 |  |  |  |  |  |  |  |
| Yhinmäki |  |  | RZ1AK,UA1CIO/p ja RK1A/p 2003 |  |  |  |  |  |
|  | RU0003 |  |  |  |  |  |  |  |
|  | RU0006 |  |  |  |  |  |  |  |
OI-amatööriradioasemien toimintapäivä

Kansainvälisen majakka- ja majakkalaivaviikonlopun lauantai on Suomessa vuoden kolmas varsinainen OI-kutsumerkillisen amatööriradioasemien yleinen toimintapäivä. Rajavartiolaitoksen Kaakkois-Suomen rajavartiosto, OU5R ja Lapin rajavartiosto, OI9R pitävät 5.3. asemesta vuoden ensimmäisen OI-toimintapäivänsä 21.3. rajavartiolaitoksen 21.3.1919 tapahtuneen perustamisen muistoksi. 5.3.1918 on puolustusvoimien viestijoukkojen perustamisen muistopäivä. Alla on lueteltu OI-toimintapäivään osallistuneita OI-asemia, jotka eivät olleet virallisia majakka- ja majakkalaivaviikonloppuasemia, mutta jotka osallistuivat OI-toimintapäivään.
| Paikka | kutsumerkki I 2017 | kutsumerkki II | kutsumerkki III | kutsumerkki IV | kutsumerkki V | kutsumerkki VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karhulan ilmailukerhon lentomuseo | OI5AY 3685 kHz LSB |  |  |  |  |  |
| Museo Militaria | OI3SVM 3695 kHz LSB |  |  |  |  |  |
| Pansio | OI1AY |  |  |  |  |  |
| Salpalinja | OI7TK 3710 kHz LSB |  |  |  |  |  |

HF-aaltoalueilla yleisiä ovat 80 metrin, 40 metrin ja 20 metrin aallot. Näillä aaltoalueilla runsaasti käytettyjä taajuuksia suomalaisten amatööriradioasemien kesken ovat 3699 kHz LSB, 7060 kHz LSB ja suomalaisten ulkomaanliikenneikkuna 14267 kHz USB.
Ala ud din Masud

| Ala ud din Masud> Delhin sulttaani |
| --- | --- |
Valtakausi:  1242–1246
Edeltäjä:  Muiz ud din Bahram
Seuraaja:  Nasir ud din Mahmud

Kuollut:  10. kesäkuuta 1245 Delhi
Suku:  Orjadynastia
Isä:  Rukn ud-Din Firuz
Uskonto:  sunnalaisuus
Ala ud din Masud (k. 10. kesäkuuta 1245) oli Delhin sulttaanikunnan orjadynastian sulttaani vuosina 1242–1246. Sulttaani Masud oli aiempien sulttaanien Firuzin poika ja Iltutmishin pojanpoika. Edellinen sulttaani Bahram oli hänen setänsä. Masud tuli sulttaaniksi vuonna 1242 aateliston salaliiton tuella, kun sulttaani Bahram murhattiin. Masud ei ollut voimakas hallitsija ja hän oli aateliston nukkehallitsija. Masudilla ei ollut kykyjä johtaa sulttaanikuntaa ja kun hän alkoi käyttäytyä tyrannin tavoin, maan ylimystö syrjäytti hänet vallasta.
Anglikaaninen kirkko

| Anglikaaninen kirkko |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  protestantismi
Teologia:  anglikaanisuus
Hallinto:  episkopaalisuus
Yhteistyötahoja:  Anglikaaninen kirkkoyhteisö GSFA GAFCON GFCA
Perustaja:  Henrik VIII
Perustettu:  1534
Irtautunut:  katolisesta kirkosta
Kirkosta irtautuneet:  puritaanit metodistit baptistit
Jäseniä:  yli 80 milj.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Anglikaaninen kirkko on Englannin reformaation myötä syntynyt protestanttisen kristinuskon suuntaus. Nykyinen anglikaaninen teologia ei määrittele itseään yksiselitteisesti protestanttiseksi, vaan katsoo edustavansa keskitietä katolisuuden ja protestantismin välillä. Brittiläisen imperiumin myötä anglikaaninen kirkko on levinnyt ympäri maailmaa. Anglikaaniseen kirkkoon kuuluu maailmanlaajuisesti yli 80 miljoonaa jäsentä, mikä tekee siitä katolisen ja ortodoksisen kirkon jälkeen maailman kolmanneksi suurimman kristillisen kirkon.
Anglikaanisuuden juuret ovat Englannin kirkossa, joka on edelleen suurin yksittäinen anglikaaninen kirkko. Kirkko irtautui katolisesta kirkosta Henrik VIII:n valtakaudella ennen kaikkea poliittisista syistä, kun paavi Klemens VII ei myöntänyt kuninkaalle avioeroa. Vastareaktiona Englannin parlamentti hyväksyi vuonna 1534 lain, joka teki monarkista kirkon päämiehen ja katkaisi viralliset suhteet Roomaan. Henrik VIII:n kuoltua 1547 arkkipiispa Thomas Cranmer ryhtyi toteuttamaan kirkossa merkittäviä uudistuksia, joissa oppia ja käytäntöjä muutettiin protestanttisten ajatusten mukaisiksi. Maria I yritti lyhyellä hallintokaudellaan (1553–1558) palauttaa katolisen kirkon Englantiin, mutta hänen seuraajansa Elisabet I kumosi edeltäjänsä tekemät uudistukset, ja anglikaanisuus vakiintui maahan.
Suurimmat anglikaaniset kirkot ovat järjestäytyneet vuonna 1867 perustetun anglikaanisen kirkkoyhteisön alaisuuteen. Yhteisö perustettiin tuolloin ensimmäisen kerran järjestetyssä, kymmenen vuoden välein koollekutsuttavassa piispojen Lambeth-konferenssissa Lontoossa arkkipiispa Charles Longleyn kutsusta. Canterburyn arkkipiispalla on yhteisössä primus inter pares -asema (’ensimmäinen vertaistensa joukossa’), mutta anglikaanikirkot yhteisön ulkopuolella eivät tunnusta tätä. Anglikaanista kirkkoa kutsutaan Yhdysvalloissa episkopaaliseksi kirkoksi. Anglikaaneja on erityisesti Isossa-Britanniassa, Kansainyhteisön maissa sekä entisissä Britannian siirtomaissa. Suomen Anglikaaninen kirkko on rekisteröity uskonnollinen yhteisö, joka kuuluu Englannin kirkon Euroopan hiippakuntaan.
Historia > Tausta

Anglikaanisen kirkkoyhteisön juuret ovat katolisessa lähetystyössä 500-luvulta, jolloin (vuodesta 597) Canterburyn piispanistuin muodostui englantilaisen kirkon keskuspaikaksi.
Historia > Henrik VIII katkaisee yhteyden paavinistuimeen

1500-luvun uskonnollisten myllerrysten aikana Englannin kirkosta muodostui oma erillinen kansallinen kirkkokunta. Se tapahtui osaksi poliittisista syistä, kun Englannin kuningas Henrik VIII halusi avioeron, jota katolisen kirkon johtaja paavi ei hänelle myöntänyt. Niinpä Henrik irrotti Englannin kirkon katolisesta kirkosta vuonna 1534. Päätökseen vaikuttivat myös lukuisat katolisen kirkon hallussaan pitämät maa-alueet, jotka kuningas tahtoi itselleen. Hän uskoi reformaation toteuttamisen protestanttisille kristityille. Englannin kuninkaasta tuli kuitenkin kirkon johtaja.
Katolisuudesta ja muusta protestanttisuudesta erillisen anglikaanisen teologisen identiteetin merkittäviä kehittäjiä Tudor-aikana olivat Thomas Cranmer, Matthew Parker, Richard Hooker ja John Jewel. Kaarlen ajan jumaluusoppineet kehittivät tätä identiteettiä myöhemmin eteenpäin.
Kirkon ristiriitoja

Naispappien vihkiminen Kanadan anglikaanisessa kirkossa ja Yhdysvaltain episkopaalisessa kirkossa sekä amerikkalaisten tekemät muutoksen Book of Common Prayeriin aiheuttivat anglikaanisen yhteisön hajaantumista ja vuonna 1977 Yhdysvaltain St. Louisissa järjestettiin konferenssi, jossa hyväksyttiin St. Louisin vahvistus, jossa osallistujat vakuuttivat pitävänsä yllä kirkon perinteitä. Tämä Continuing Anglican -liike tai Anglican Continuum on erkaantunut Anglican Communion -yhteisöstä.
Vuonna 2003 Yhdysvalloissa vihittiin ensimmäinen avoimesti homoseksuaalinen piispa Gene Robinson New Hampshireen. Tämän jälkeen maailmanlaajuinen anglikaaninen kirkko rakoili ja neljä Yhdysvaltain hiippakuntaa (Fort Worth, Texas; Pittsburgh; Quincy, Illinois ja San Joaquin, Kalifornia sekä noin 60 seurakuntaa) ovat eroamassa ja liittoumassa homoseksuaalisuutta vastustavien afrikkalaisten kirkkojen kanssa. Nigeriassa, Ruandassa, Keniassa ja Ugandassa on vihitty piispoja Yhdysvaltoihin.
Ongelmaa pyrittiin sovittelemaan kesäkuussa 2007 anglikaanipiispojen Lambeth-konferenssissa. Näitä konferensseja pidetään joka kymmenes vuosi. Noin kolmannes kirkon piispoista boikotoi kokousta liberaalien amerikkalaisten piispojen osallistumisen vuoksi ja piti sitä ennen "Global Anglican Future Conference" (Gafcon) -kokouksen Jerusalemissa. Boikotoijat edustivat Nigerian, Kenian ja Ugandan kirkkoja, mutta myös Englannin kirkosta silloinen Rochesterin piispa Michael Nazir-Ali ja Lewesin piispa Wallace Benn, ja Sydneyn silloinen arkkipiispa Peter Jensen olivat joukossa.
Toinen kiistakysymys koskee naisten vihkimistä piispoiksi. Marraskuussa 2010 viisi piispaa erosi Englannin kirkosta ja liittyi katoliseen kirkkoon kysymyksen vuoksi. Vatikaani on järjestänyt käännynnäisille erityisen tavan (Anglicanorum Coetibus) säilyttää joitain anglikaanisia perinteitä. 26. tammikuuta 2015 Libby Lane vihittiin ensimmäisenä naisena Englannin kirkon piispaksi.
Kirjallisuutta

Heino, Harri: Mihin Suomi tänään uskoo.  Helsinki:  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-27265-5
Metso, Pekka & Ryökäs, Esko (toim.): Kirkkotiedon kirja. Ekumeeninen johdatus kirkkojen oppiin ja elämään.  Helsinki:  Kirjapaja, 2005.  ISBN 951-607-212-7
Percy, Martin: Anglicanism. Confidence, Commitment and Communion.  Farnham:  Ashgate, 2013.  ISBN 978-1-4094-7035-9  (englanniksi)
Räntilä, Kari M. ym. (toim.): Hyvät satamat. Suomen kristillisten kirkkojen ja yhteisöjen opinkäsityksiä.  (2. korjattu painos)  Helsinki:  Suomen ekumeeninen neuvosto, 1995.  ISBN 952-9529-18-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anglican Communion. (englanniksi)
Canterburyn tuomiokirkko
Kirkkokuoro Yorkissa.
Trump (suku)

Trump on yhdysvaltalainen liikemies- ja poliitikkosuku, johon kuuluu muun muassa Yhdysvaltain 45. ja 47. presidentti Donald Trump.
Jäseniä

Trumpin suvun patriarkka oli saksalaisten siirtolaisten perheeseen New Yorkissa vuonna 1905 syntynyt Fred Trump (k. 1999). Hänestä tuli merkittävä rakennuttaja, joka vaurastui toisen maailmansodan jälkeen rakennuttamalla yli 27 000 pienituloisten ja keskituloisten kerros- ja rivitaloasuntoa Brooklyniin ja Queensiin.
Fred Trump ja Mary Anne MacLeod (1936–2000) saivat viisi lasta. Donald Trump (s. 1946) jatkoi isänsä työtä liikemiehenä. Siirryttyään politiikkaan 2010-luvulla hän nousi Yhdysvaltain 45. ja 47. presidentiksi. Trumpien muita lapsia ovat:
Maryanne (1937–2023, juristi, yksi lapsi)
Fred Jr. (1938–1981, kaksi lasta, ei halunnut perheyrityksen johtoon)
Elizabeth (s. 1942, ei lapsia)
Robert (1948–2020, ei lapsia, työskenteli perheyrityksessä).
Donald Trumpilla on kolmen vaimonsa, tšekkosslovakialaissyntyisen Ivana Trumpin (1949–2022), Marla Maplesin (s. 1963) ja slovenialaissyntyisen Melania Trumpin  (s. 1970) kanssa yhteensä viisi lasta:
Donald Jr. (s. 1977)
Ivanka (s. 1981)
Eric (s. 1984)
Tiffany (s. 1993)
Barron (s. 2006).
Ivanka Trump on liikenainen, joka toimi presidentti Trumpin neuvonantajana tämän ensimmäisellä kaudella. Donald Trump Jr. ja Eric Trump työskentelevät Trump Organizationin johtotehtävissä.
Donald Jr.:lla on viisi lasta, Ivankalla kolme lasta ja Ericillä kaksi lasta.
Varpunen (täsmennyssivu)

Varpunen voi tarkoittaa seuraavia:
varpunen (Passer domesticus), lintulaji
varpuset (Passer), lintusuku
varpuset (Passeridae), lintuheimo
Varpunen, Helsingissä vuosina 1860–1861 ilmestynyt lastenlehti
Varpunen, Auli Mantilan romaani
Varpunen, Kai Hyttisen studioalbumi vuodelta 1979
Varpunen, Wartburg-automerkistä käytetty nimi
varpunen, kieltolain aikainen pirtun kuljetusastia
varpunen, pienikokoinen viinapullo.lähde?
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Varpunen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka

| Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka |
| --- | --- |
 Mikkelin maakunta-arkisto, nykyinen Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka 1963.
Tyyppi:  Arkisto 
Osoite:  Pirttiniemenkatu 8 A, Mikkeli  
Sijainti:  Mikkeli 
Koordinaatit:  61°41′38″N, 27°16′30″E
 fiKansallisarkiston Mikkelin toimipaikka 
  
Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka on yksi Kansallisarkiston toimipaikoista. Se oli aiemmin Mikkelin maakunta-arkisto, yksi Suomen seitsemästä maakunta-arkistosta, jotka yhdessä Kansallisarkiston kanssa muodostivat arkistolaitoksen. Mikkelin maakunta-arkiston toimialueeseen kuuluivat Etelä-Savon, Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnat. Vuoden 2017 alussa maakunta-arkistot sulautuivat osaksi Kansallisarkistoa. Niistä tuli Kansallisarkiston toimipaikkoja ja vanhan arkistolaitoksen rakenteet purettiin.
Toimipaikassa säilytetään myös luovutetun alueen arkistoja Viipurin läänistä. Toimipaikan erikoistehtävänä on huolehtia mikrofilmien varmuusarkiston ylläpidosta.
Historia

Mikkelin maakunta-arkisto jatkoi vuonna 1934 perustetun Viipurin maakunta-arkiston toimintaa. Viipurin maakunta-arkisto evakuoitiin sekä talvi- että jatkosodan aikana. Arkisto ehti toimia talvisotaan mennessä Viipurissa vain viisi vuotta. Siinä ajassa se vastaanotti asiakirjoja noin 4 000 hyllymetriä. Aineistosta onnistuttiin evakuoimaan noin puolet sekä talvi- että jatkosodan aikana. Itärajan taakse jääneistä asiakirjoista valtaosa on yhä tallessa joko Leningradin alueen valtiollisessa arkistossa Viipurissa tai Karjalan tasavallan kansallisarkistossa Petroskoissa.
Viipurin maakunta-arkiston evakkotaival kulki sodan jälkeen Kuopion ja Äänekosken kautta sen lopulliseen sijoituspaikkaan Mikkeliin vuonna 1953. Arkistorakennuksen suunnitteli rakennushallituksen arkkitehti Olavi Sortta. Samaan rakennukseen sijoitettiin myös Lakkautettujen seurakuntien keskusarkisto, jonka hallussa olivat luovutetun alueen evankelis-luterilaisten seurakuntien kirkonarkistot. Keskusarkisto yhdistettiin maakunta-arkistoon vuonna 1990.
Arkiston nimi muutettiin vuonna 1945 Savo-Karjalan maakunta-arkistoksi. Sen piiriin kuuluivat tuolloin Kuopion, Kymen ja Mikkelin läänit. Joensuun maakunta-arkiston perustamisen myötä nimi muutettiin Mikkelin maakunta-arkistoksi vuonna 1974.
Vanhan arkistorakennuksen kylkeen rakennettiin 1997 lisärakennus arkkitehtitoimisto Erkki Valovirran suunnittelemana. Uudessa ja uusitussa arkistokiinteistössä on asiakirjojen säilytystilaa yhteensä 18 000 hyllymetriä.
Toimipaikassa käy vuosittain noin 3 300 asiakasta, joista valtaosa on sukututkijoita.lähde?
Maakunta-arkiston johtajina ovat toimineet:
Yrjö Nurmio va. 1934
Martti Kerkkonen 1937 (va. 1934–)
Ragnar Rosén 1937–1940
Berndt Federley va. 1940–1945
Keijo Astala 1945–1972
Raimo Viikki 1972–2001
Anja Jääskeläinen 2001–2005
Tytti Voutilainen 2005–2016
Aineistot

Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikassa säilytetään asiakirjoja Etelä-Savon, Etelä-Karjalan, Kymenlaakson ja luovutetun Karjalan alueilta. Toimipaikan lähdeaineiston erityislaatu perustuu luovutetun Karjalan valtiollisten ja kunnallisten viranomaisten sekä luterilaisten ja ortodoksisten seurakuntien asiakirjoihin ja karttoihin, joita säilytetään Viipurin maakunta-arkiston perintönä Mikkelissä. Seurakuntien kirkonkirjoista toimipaikka tekee sukuselvityksiä virallisia tarkoituksia (esimerkiksi perunkirjoituksia) varten.
Entisen maakunta-arkiston vanhin asiakirja on vuodelta 1455 ja yhtenäiset asiakirjasarjat alkavat 1600-luvun lopusta.lähde? Asiakirjoja on tällä hetkellä yli 13 000 hyllymetriä.lähde? Karttoja ja piirustuksia maakunta-arkiston kokoelmiin sisältyy noin 200 000 kappaletta.lähde?
Erikoistehtävät

Mikkelin maakunta-arkiston yhteyteen valmistui vuonna 1989 mikrofilmien varmuusarkisto, jonka tilat on suunniteltu erityisesti mikrofilmien pitkäaikaista säilytystä varten. Mikrofilmien varmuusarkisto on ainut Suomessa. Varmuusarkistossa on tällä hetkellä noin 24 000 mikrofilmirullaa ja yli miljoona mikrokorttia.lähde? Toimipaikka ottaa korvausta vastaan säilytettäväksi mikrofilmejä niin julkishallinnon viranomaisilta kuin yrityksiltäkin koko Suomen alueelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka Wikimedia Commonsissa
Kansallisarkiston Mikkelin toimipaikka
Suomen arkistot
| --- | --- |
Kansallisarkisto:  Hämeenlinnan toimipaikka  Joensuun toimipaikka  Jyväskylän toimipaikka  Mikkelin toimipaikka  Oulun toimipaikka  Saamelaisarkisto  Turun toimipaikka  Vaasan toimipaikka 
Muita arkistoja:  Eduskunnan arkisto  Folkkultursarkivet  Journalistinen kuva-arkisto  Kansallisen audiovisuaalisen instituutin arkistot  Kansallinen äänitearkisto  Kuvataiteen keskusarkisto  Musiikkiarkisto  SKS:n arkisto (ent. Kansanrunousarkisto ja Kirjallisuusarkisto)  Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkisto  Suomen Urheiluarkisto  Toimihenkilöarkisto  Urho Kekkosen arkisto  Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto 
Poliittisten puolueiden arkistoja:  Kansan Arkisto  Keskustan ja Maaseudun arkisto  Porvarillisen Työn Arkisto  Svenska Centralarkivet  Työväen Arkisto 
Entisiä arkistoja:  Ammattiyhdistysarkisto  Arkistolaitos  Itä-Karjalan sotasaalisarkisto  Kansallinen audiovisuaalinen arkisto  Laatokan puolustuksen perinnearkisto  Maakunta-arkistot  Päivälehden arkisto  Sota-arkisto  Viipurin maakunta-arkisto 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF