stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Il conquistatore di Corinto

| Il conquistatore di Corinto> La bataille de Corinthe |
| --- | --- |
 Elokuvan ranskalainen mainosjuliste.
Ohjaaja:  Mario Costa
Käsikirjoittaja:  Nino Stresa
Tuottaja:  Alberto Dionisi, Manlio Morelli, Robert De Nesle
Säveltäjä:  Carlo Innocenzi
Kuvaaja:  Pier Ludovico Pavoni
Leikkaaja:  Antonietta Zita
Lavastaja:  Antonio Visone
Pääosat:  Jacques Sernas, Geneviève Grad
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia, Ranska
Tuotantoyhtiö:  Europa Cinematografica, Comptoir Français de Film Production
Ensi-ilta:  21. lokakuuta 1961 (Italia)
Kesto:  105 min. (Italia)
Alkuperäiskieli:  italia
Tuotto:  346 402 342 liiraa (Italia)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
DBCult
Infobox OKNimi-testi OK: 
Il conquistatore di Corinto (”Korintin valloittaja”; ransk. La bataille de Corinthe, ”Korintin taistelu”, ) on vuonna 1961 valmistunut italialais-ranskalainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan historia-aiheista peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Mario Costa. Sen pääosia näyttelevät Jacques Sernas ja Geneviève Grad.
Juoni

Kenturio Caius Vinicius lähetetään vuonna 146 eaa. Korinttiin estämään aikhaialaisliiton kapinan Roomaa vastaan. Caius haavoittuu taistelussa ja piiloutuu roomalaisia kannattavan Callicratesin luokse. Roomaa vastustavan Critolauksen tytär Hebe rakastuu Caiukseen, mikä tekee Callicratesin vaimon Artimeden mustasukkaiseksi. Artimede paljastaa Caiuksen ja Hebe lupaa mennä naimisiin korinttilaisten komentajan Diaeuksen kanssa pelastaakseen rakastettunsa. Callicrates vapauttaa Caiuksen, joka yrittää estää Korintin tuhon. Roomalaiset hyökkäävät kaupunkiin ja Caius pelastaa Heben.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jacques Sernas  | … |  Caius Vinicius   |
|  Geneviève Grad  | … |  Hebe   |
|  Gianni Santuccio  | … |  Critolaus   |
|  Gianna Maria Canale  | … |  Artemide   |
|  Nando Tamberlani  | … |  Callicrates   |
|  Andrea Fantasia  | … |  Lucius Mummius   |
|  José Jaspe  | … |  petturi   |
|  Dina De Santis  | … |  hovineito   |
|  Nino Marchetti  | … |  korinttilainen   |
|  Adriano Micantoni  | … |  toinen korinttilainen   |
|  Gianni Solaro  | … |  Sestus Julius Caesar   |
|  Ivano Staccioli  | … |  Hippolytus   |
|  Adriana Vianello  | … |  toinen hovineito   |
|  Milena Vukotic  | … |  palvelijatar   |
|  Nerio Bernardi  | … |  rikas korinttilainen   |
|  Miranda Campa  | … |  imettäjä   |
|  Ignazio Balsamo  | … |  vanginvartija   |
|  Gualtiero Isnenghi  | … |  senaattori Filinius   |
|  Vassili Karis  | … |     |
|  Gordon Mitchell  | … |  kenraali Metellus   |
|  John Drew Barrymore  | … |  Diaeus   |
Tuotanto

Il conquistatore di Corinto on kuvattu Euroscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä. Sen ulkomaille viety versio on lyhennetty 105 minuutista 78 minuuttiin. Taistelukohtaukset on kuvattu samaan aikaan Troijan urhojen kanssa tai lainattu Carlo Ludovico Bragaglian Hannibalista.
Elokuva on värikäs pukudraama, joka ei kohoa tyylilajinsa keskitason yläpuolelle. Sen puutteita ovat jäykkä sankaripari sekä historiallinen asenne, jonka mukaan Korintin tuhonneet roomalaiset ovat tarinan sankareita. Näyttelijöistä erottuvat elokuvan roistoa esittävä John Drew Barrymore sekä roomalaista terminaattoria muistuttava Gordon Mitchell.
DVD-julkaisut

Il conquistatore di Corinto on saatavilla espanjalaisen Filmaxin hyvälaatuisena DVD:nä, joka sisältää espanjan- ja englannikieliset ääniraidat. Saksalainen julkaisu on pelkästään saksankielinen.
Aiheesta muualla

Il conquistatore di Corinto Internet Movie Databasessa (englanniksi)
William Courtenay

William Courtenay (n. 1342–1396) oli Herefordin ja Lontoon piispa sekä Canterburyn arkkipiispa 1381–1396.
Courtenay oli Hugh de Courtenayn nuorempi poika ja äitinsä puolelta sukua Edvard I:lle. Ennen piispaksi tuloaan hän oli Yorkin kaniikki. Hänet vihittiin Herefordin piispaksi 28-vuotiaana 17. maaliskuuta 1370, ja nuoren ikänsä vuoksi hän sai nimityksen paavilta. Hän siirtyi Lontooseen 1375.
222 Lucia

| 222 Lucia |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  J. Palisa
Löytöaika:  9. helmikuuta 1882
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,13 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,70 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,57 AU
Eksentrisyys:  0,138
Kiertoaika Auringon ympäri:  2027 päivää  5,55 vuotta
Inklinaatio:  2,16°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  55 km
Pyörähdysaika:  7,80 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,13
Albedo:  0,132
Asteroidiluokka:  BU
222 Lucia on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. Palisa vuonna 1882. Pikkuplaneetta sai nimensä todennäköisesti Graf Wilczekin nuorimman tyttären mukaan. Pikkuplaneetta Lucian läpimitta on noin 55 kilometriä ja se pyörähtää akselinsa ympäri 7,80 tunnissa.
203

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Fulvius Plautianus ja Geta konsuleina. Papianus on Rooman kaupungin prefekti.
Septimius Severus vierailee Afrikassa vuosina 203-204.
Septimius Severuksen riemukaari vihitään käyttöön Roomassa.
Origenes seuraa Klemens Aleksandrialaista Aleksandrian katekeettisen koulun johtajana.
Kuolleita

Perpetua ja Felicitas kärsivät marttyyrikuoleman.
Ante Čović

Ante Čović
Ante Čović (s. 13. kesäkuuta 1975 Sydney, Australia) on australialainen 193 senttimetriä pitkä jalkapallomaalivahti, joka pelaa Ruotsin Allsvenskanissa IF Elfsborgissa.
Aikaisemmin urallaan Čović on pelannut Australiassa Marconi Stallionsissa ja Sydney Olympicissa, Kreikassa PAOK Salonikassa ja AO Kavalassa sekä Kroatiassa Dinamo Zagrebissa. Ruotsiin Covic tuli vuonna 2002 liityttyään Hammarbyn joukkueeseen. Hän edusti joukkuetta vuoteen 2006 saakka, kunnes palasi takaisin kotimaahansa Newcastle United Jetsiin. Kolmen kauden jälkeen hän palasi jälleen takaisin Ruotsiin liityttyään maaliskuussa 2009 IF Elfsborgin joukkueeseen.
Maajoukkueurallaan Čović nousi 2006 MM-kisojen karsinnoissa Australian kolmosmaalivahdiksi. Hän teki ensiesiintymisensä maajoukkueessa 22. helmikuuta 2006 Aasian mestaruuskilpailujen karsinnoissa Bahrainia vastaan. Čović oli Australian maajoukkueen kolmosmaalivahti Saksan MM-kisoissa 2006.
2258 Viipuri

| 2258 Viipuri> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  7. lokakuuta 1939
Muut nimet:  1928 FL, 1939 TA, 1950 DU, 1956 PG, 1969 ON, 1970 RS, 1972 BK, 1975 XD2 ja 1979 UU
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  26,255  km
Pyörähdysaika:  3,834 h
Albedo:  0,049
Absoluuttinen magnitudi:  11,9  ja 12,07
Asteroidiluokka:  C-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,08 , 0,0809281  tai 0,07996554305819932
Inklinaatio:  1,47900 astetta tai 1,477135676048535 astetta
Keskianomalia:  262,74322 astetta tai 260,7377968656868 astetta
Kiertoaika:  4,42 vuotta ja 1 616,17132567987 vuorokautta
Periapsis:  2,4752945 au ja 2,479686282539283 au
Apoapsis:  2,911 au ja 2,910734182948476 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6932545 au ja 2,695210233009829 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2258 Viipuri on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty entisen suomalaiskaupungin mukaan.
Viipurin likimääräinen läpimitta on 22 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,69 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 5 kuukautta.
2257 Kaarina

| 2257 Kaarina> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Heikki Alikoski
Löytöpäivä:  18. elokuuta 1939
Muut nimet:  1939 QB ja 1943 TD
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  5,693  km
Pyörähdysaika:  3,04866 h
Albedo:  0,314
Absoluuttinen magnitudi:  13,3  ja 13,43
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,24 , 0,2393819  tai 0,2395802934560122
Inklinaatio:  5,07036 astetta tai 5,071320348980258 astetta
Keskianomalia:  91,11514 astetta tai 133,2837940508609 astetta
Kiertoaika:  3,92 vuotta ja 1 433,090448588467 vuorokautta
Periapsis:  1,8923479 au ja 1,891632700291185 au
Apoapsis:  3,083 au ja 3,083600540016115 au
Radan isoakselin puolikas:  2,4879080 au ja 2,48761662015365 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2257 Kaarina on tähtitieteilijä Heikki Alikosken vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Alikosken tyttären, peruskoulunopettaja Kaarina Soinin mukaan.
Kaarinan likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,49 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 11 kuukautta.
202

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Septimius Severus palasi Roomaan idän sotaretkiltä. Kaupungissa juhlittiin Severuksen kymmenvuotista hallituskautta.
Kuolleita

Irenaeus, kirkkoisä
2299 Hanko

| 2299 Hanko> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  25. syyskuuta 1941
Muut nimet:  1941 SH1, 1941 SZ, 1966 UP, 1970 PQ ja 1978 NA4
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,521  km
Pyörähdysaika:  87,6 h
Albedo:  0,262
Absoluuttinen magnitudi:  13,2  ja 13,34
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,30 , 0,2961900  tai 0,2952881996189857
Inklinaatio:  5,25648 astetta tai 5,256030898717582 astetta
Keskianomalia:  155,35722 astetta tai 269,4318791580106 astetta
Kiertoaika:  4,15 vuotta ja 1 519,524174247628 vuorokautta
Periapsis:  1,8189900 au ja 1,822850290065689 au
Apoapsis:  3,350 au ja 3,350471029067918 au
Radan isoakselin puolikas:  2,5844902 au ja 2,586660659123538 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2299 Hanko on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaiskaupungin mukaan.
Hangon likimääräinen läpimitta on 10 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,59 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 2 kuukautta.
Coregonus

| Coregonus |
| --- | --- |
 Siika (Coregonus lavaretus).
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Alaheimo::  Coregoninae
Suku::  Coregonus  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Coregonus Wikispeciesissä   Coregonus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Coregonus on lohikaloihin kuuluva siikojen suku. Suvun lajeja esiintyy laajalti halki pohjoisen pallonpuoliskon pohjoisosien viileissä järvivesissä. Jotkin lajit elävät myös meressä ja jokisuissa ja nousevat sisävesiin kutemaan. Suomessa katsotaan yleensä tavattavan kaksi luonnonvaraista Coregonus-lajia: siika (Coregonus lavaretus) ja muikku (Coregonus albula). Näiden lisäksi istutettuna esiintyy peledsiika (Coregonus peled).
Evoluutio ja luokittelu

Siikojen suvussa evoluutio on usein ollut hyvin nopeaa. Erilaisia morfologisesti, ekologisesti ja lisääntymiskäyttäytymiseltään erottuvia kantoja on kehittynyt jääkauden jälkeenkin, eri järvissä ja toisaalta saman järven sisällä. Samanlaisia muotoja on myös usein syntynyt itsenäisesti eri järvissä (konvergentti evoluutio). Tämän takia siikojen luokittelu on kauan ollut vaikeaa ja kiistanalaista. Käsitykset lajien lukumäärästä vaihtelevat suuresti. Nykykirjallisuus erottelee 78 lajia. Suomessa vallitsevan luokittelutavan mukaan lajeja on kuitenkin vain kymmenkunta.
Karkeammalla tasolla Coregonus-lajit on ryhmitelty kahteen alasukuun, Coregonus ("siiat") ja Leucichthys ("muikut"). Molekyylibiologiset tutkimukset ovat viitanneet siihen, ettei alasuku Leucichthys kuitenkaan edusta luonnollista, monofyleettistä ryhmää. Toisaalta nyt omaan sukuunsa Stenodus luettava nelma kuuluisi näillä perusteilla Coregonus-sukuun.
Uhanalaisuus

Monet suvun ns. lajeista ovat uhanalaisia tai kuolleet sukupuuttoon. Merkittäviä hävinneiden populaatioiden asuttamia alueita ovat olleet muiden muassa Yhdysvaltojen ja Kanadan alueiden Suuret järvet sekä Euroopan Alppien vuoristossa sijaitsevat järvet. Kaikki siikakalat ovat Bernin sopimuksen III liitteen perusteella suojeltuja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Coregonus
UniProt: Taxonomy - Coregonus (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Genus Coregonus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q311392  Wikispecies: Coregonus  ADW: Coregonus  BioLib: 15821  BOLD: 4154  EoL: 46563163  EPPO: 1COEGG  Fauna Europaea: 304660  Fauna Europaea (new): f4bb9b7e-67dc-48b4-aa23-39c97471d3e7  GBIF: 2350934  iNaturalist: 87626  ITIS: 161932  NBN: NBNSYS0000188603  NCBI: 27772  Open Tree of Life: 804469  WoRMS: 126139
2332 Kalm

| 2332 Kalm> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  4. huhtikuuta 1940
Muut nimet:  1935 JE, 1940 GH, 1951 JT, 1962 JY, 1975 VY1, 1975 XM3 ja 1975 XZ1
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  31,734  km
Pyörähdysaika:  22,8 h
Albedo:  0,11
Absoluuttinen magnitudi:  11,0  ja 11,12
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,06 , 0,0602556  tai 0,0625697331661238
Inklinaatio:  14,55181 astetta tai 14,56046302390206 astetta
Keskianomalia:  142,65578 astetta tai 73,41667818145292 astetta
Kiertoaika:  5,39 vuotta ja 1 972,904273296744 vuorokautta
Periapsis:  2,8896166 au ja 2,885873980758576 au
Apoapsis:  3,260 au ja 3,271115147628479 au
Radan isoakselin puolikas:  3,0748964 au ja 3,078494564193528 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2332 Kalm on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty luonnontieteilijä Pehr Kalmin mukaan.
Kalmin likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,07 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 5 kuukautta.
2379 Heiskanen

| 2379 Heiskanen> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  21. syyskuuta 1941
Muut nimet:  1935 QD1, 1941 ST, 1953 VL, 1953 XT, 1964 RD, 1965 YD, 1966 BH, 1970 RM, 1971 YA, 1974 FR, 1975 NK, 1976 US5 ja 2010 VT27
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  33,157  km
Pyörähdysaika:  3,76 h
Albedo:  0,07
Absoluuttinen magnitudi:  10,9  ja 11,09
Asteroidiluokka:  C-tyypin asteroidi
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,28 , 0,2764902  tai 0,2758500853537165
Inklinaatio:  0,46925 aste tai 0,4703521905799228 aste
Keskianomalia:  170,56470 astetta tai 161,0947251383526 astetta
Kiertoaika:  5,63 vuotta ja 2 057,176582715263 vuorokautta
Periapsis:  2,2888800 au ja 2,292330576113817 au
Apoapsis:  4,038 au ja 4,03876338592448 au
Radan isoakselin puolikas:  3,1635786 au ja 3,165546981019149 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
2379 Heiskanen on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän langon, geodeetikko V. A. Heiskasen mukaan.
Heiskasen likimääräinen läpimitta on 28 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,17 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 5 vuotta ja 8 kuukautta.
Rhonda Cornum

| Rhonda Cornum |
| --- | --- |
 Rhonda Cornum vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1954 Dayton, Ohio, Yhdysvallat
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1974–2012
Taistelut ja sodat:  Persianlahden sota
Sotilasarvo:  prikaatinkenraali
Joukko-osasto:  Yhdysvaltain armeija
Rhonda Cornum (31. lokakuuta 1954) on eläkkeelle jäänyt Yhdysvaltain armeijan prikaatinkenraali ja lääketieteen tohtori. Hän tuli tunnetuksi jäätyään sotavangiksi Persianlahden sodan aikana Irakissa. Sittemmin hän eteni urallaan prikaatinkenraaliksi saakka jääden eläkkeelle vuonna 2012.
Elämäkerta

Rhonda Cornum syntyi Daytonin kaupungissa Ohion osavaltiossa Yhdysvalloissa 31. lokakuuta 1954. Hän opiskeli biokemiaa Cornellin yliopistossa ja valmistui vuonna 1974.
Valmistumisvuonnaan Cornum liittyi Yhdysvaltain armeijaan, jonka riveissä hän teki lääketieteellistä tutkimusta San Franciscossa. Sittemmin hän jatkoi opintojaan Marylandissa Uniformed Services University of the Health Sciences-yliopistossa, josta hän valmistui lääketieteen tohtoriksi (MD) vuonna 1987. Cornum harkitsi astronautin uraa ja tuli myöhemmin vuonna 1987 valituksi astronauttihaun loppukierrokselle. Kun häntä ei kuitenkaan lopulta tehtävään valittu, Cornum ryhtyi ilmailulääkäriksi Fort Ruckerissa Alabamassa.
Elämäkerta > Persianlahden sota

Persianlahden sodan valmistelujen eli "operaatio Desert Shieldin" alettua Cornum lähetettiin 101. maahanlaskudivisioonan mukana Saudi-Arabian. Cornum oli tuolloin sotilasarvoltaan majuri. Maahyökkäys Irakia vastaan (operaatio Desert Storm) alkoi 24. helmikuuta 1991. 27. helmikuuta kapteeni William Andrewsin lentämä F-16 Fighting Falcon ammuttiin alas lähellä irakilaista Basran kaupunkia. Andrews hyppäsi koneestaan laskuvarjolla, jonka jälkeen alkoivat operaatiot hänen pelastamisekseen. Ensimmäisellä yrityksellä häntä ei löydetty. Cornum lähti toiselle yritykselle Sikorsky UH-60 Black Hawk -helikopterin mukana.
Irakilaiset joukot ampuivat Black Hawk -helikopterin alas. Sen kahdeksanhenkisestä miehistöstä viisi sai surmansa. Cornum oli selviytyneiden joukossa, mutta hän oli murtanut molemmat kätensä ja haavoittunut luodista olkapäähänsä. Irakin asevoimien joukot saapuivat helikopterin maahansyöksypaikalle, josta eloonjääneet lastattiin kuorma-autoille. Vangitut vietiin Basrassa olleelle vankilalle.
Cornum joutui kuljetuksen aikana irakilaisten sotilaiden seksuaalisesti hyväksikäyttämäksi. Hän ei pystynyt vammojensa takia puolustamaan itseään. Sen sijaan hänen saavuttuaan vankilalle Cornumia kohdeltiin hänen itsensä mukaan melko hyvin. Cornumia kuulusteltiin, mutta toisin kuin joissain muissa sotavankitapauksissa, häntä ei kidutettu. Irakilaiset järjestivät kuitenkin esimerkiksi valeteloituksia. Cornum ja muut amerikkalaiset sotavangit vapautettiin 5. maaliskuuta. Cornum oli ollut vankina kahdeksan päivää ja Melissa Rathbun-Nealyn ohella hän oli sodan ainut naispuolinen amerikkalainen sotavanki.
Elämäkerta > Sodan jälkeen

Yhdysvalloissa amerikkalaiset naissotavangit herättivät keskustelua naisten asemasta asevoimissa. Joidenkin mukaan Cornumin tilanteen tapaiset tapahtumat olivat yksi syy, minkä takia naisia ei pitäisi päästää eturintaman tehtäviin. Cornumia haastateltiin asian yhteydessä Yhdysvaltain kongressin komiteassa keväällä 1992. Cornum paljasti esimerkiksi seksuaalisen hyväksikäyttönsä, mutta toisaalta hän sanoi sen olleen epäoleellinen seikka. Se oli vain yksi monista sotavangiksi jäämisen seurauksena olevista tahdosta riippumattomista kokemuksista. Naisia oli Cornumin mukaan asevoimissa kohdeltava kykyjensä ja taitojensa mukaan. Vaikka kertomus hyväksikäytöstä oli periaatteessa naisten eturintaman tehtäviä vastustavien argumenttien mukaista, Cornumin todistus kokonaisuudessaan auttoi kääntämään yleistä mielipidettä naisten aseman puolesta osana asevoimia. Seuraavan vuoden huhtikuussa silloinen Yhdysvaltain puolustusministeri Les Aspin kertoi, että naisille kaavailtiin myös taistelutehtävien avaamista.
Cornum jatkoi uraansa Yhdysvaltain asevoimissa Persianlahden sodan ja sen jälkiselvittelyn jälkeen. Hänestä tuli ensin lääkintäyksikön komentaja Tuzlassa Bosniassa ja vuonna 1998 urologi Eisenhower Medical Center -sairaalaan. Vuonna 2003 hänestä tuli tuolloin suurimman yhdysvaltalaisen sotilassairaalan Landstuhl Military Hospitalin johtaja Saksassa. Arvoltaan hän yleni prikaatinkenraaliksi. Cornum jäi eläkkeelle asevoimista vuonna 2012. Sittemmin hän on toiminut sotilaslääketieteen professorina Uniformed Services University -yliopistossa sekä useiden eri järjestöjen ja komiteoiden johdossa.
NRP Corvina (P597)

| NRP Corvina |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal do Alfeite, Lissabon
Laskettu vesille:  6. maaliskuuta 1942
Palveluskäyttöön:  20. tammikuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  1975
Tekniset tiedot
Uppouma:  275 t
Pituus:  42 m
Leveys:  6,5 m
Koneteho:  2 × dieselmoottoria, 2 400 bhp
Nopeus:  17 solmua
Miehistöä:  30
Aseistus
Aseistus:  2 × Oerlikon 20 mm -tykki
NRP Corvina (runkonumero P597) oli Portugalin laivaston Azevia-luokan partioalus.
Valmistus

Alus tilattiin Arsenal do Alfeitelta Lissabonista. Alus laskettiin vesille 6. maaliskuuta 1942 ja otettiin palvelukseen 20. tammikuuta 1945.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1975.
20 ITK 40 VKT

| 20 ItK 40 VKT |
| --- | --- |
 20 ItK 40 VKT
Aseen tyyppi:  Kevyt ilmatorjuntatykki
Alkuperämaa:   Suomi
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1943–1988
Sodissa:  Jatkosota Lapin sota
Valmistushistoria
Suunnittelijat:  Aimo Lahti
Suunniteltu:  1940
Valmistajat:  VKT
Hinta:  244 420 mk
Valmistusvuodet:  1943–1944
Valmistusmäärä:  174
Tekniset tiedot
Paino:  652 kg (tuliasemapaino) 778 kg (kuljetuspaino)
Pituus:  4 250 mm
Piipun pituus:  1 300 mm
Leveys:  1 350 mm
Kaliiperi:  20 mm × 138 mm Solothurn
Lipas:  20 patruunaa
Tulinopeus:  2×700/min (teor. maks., säädettävissä) 2×250/min (käyt.)
Lähtönopeus:  830–850 m/s
Maksimikantama:  2 200 m
Tähtäimet:  M/Strömberg (alkup.) m/55 heilurirengastähtäin (vuodesta 1955)
Ampumakulmat:  -10° – +90°
20 ItK 40 VKT eli ”20 mm kaksoisilmatorjuntakanuuna vuodelta 1940 valmistaja VKT” oli suomalainen jatkosodan aikainen Aimo Lahden suunnittelema kevyt ilmatorjuntatykki lempinimeltään Vekotin. Ase oli ainoana kaksiputkisena 20 mm ilmatorjuntatykkinä tehokkain Suomen armeijan toisessa maailmansodassa käyttämä 20 mm ilmatorjunta-ase. Tykkejä valmistettiin 174 ja ne olivat koulutuskäytössä aina 1970-luvulle asti ja varauskalustona vuoteen 1988.
Tausta

20 Itk 40 VKT on Aimo Lahden suunnittelema kaksoisilmatorjuntatykki. Tykin aseet perustuvat Lahden L-39 panssarintorjuntakivääriin mutta sarjatuliaseeksi muutettuna sekä lisäksi kahva- ja peräosat ja putkien suojukset on poistettu. Tykin prototyyppi ilmatorjuntatykki L-39 valmistui juuri ennen talvisotaa, mutta Lahti teki malliin vielä joitakin parannuksia jolloin sarjatuotantomallin nimikkeeksi tuli L-40. Ilmavoimien Esikunta tilasi 50 kappaleen sarjan Valtion Kivääritehtaalta (VKT) tammikuussa 1940 ja teki 120 tykin lisätilauksen kesäkuussa 1941. Tuotanto kuitenkin viivästyi ja ensimmäiset aseet valmistuivat vasta vuonna 1943. Aseita valmistui 155 vuonna 1943 ja 19 vuonna 1944. Tykit jaettiin joukoille pieninä erinä heti valmistumisen jälkeen.