stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 2009
Ammunta

Haulikkolajien maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–16.8. Mariborissa, Sloveniassa Marko Kemppainen, Heikki Meriluoto ja Lauri Leskinen saavuttivat skeetin joukkuekilpailussa hopeaa. Satu Mäkelä-Nummela otti trapin henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia.
Liikkuvan maalin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 23.–29.8. Heinolan Vierumäellä. Suomi saavutti neljä hopeamitalia: Krister Holmberg normaalijuoksuissa ja Staffan Holmström sekajuoksuissa sekä Holmberg, Holmström ja Vesa Saviahde molempien lajien joukkuekilpailuissa.
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 13.–22.2. Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa Kaisa Mäkäräinen sijoittui takaa-ajokilpailussa neljänneksi. Sekaviestikilpailussa Mäkäräinen Mari Laukkanen, Paavo Puurunen ja Timo Antila sijoittuivat kuudenneksi. Miesten henkilökohtaisilla matkoilla paras suomalaissijoitus oli Puurusen 16. sija takaa-ajokilpailussa.
Maailmancupissa 2008–2009 Kaisa Mäkäräinen sijoittui yhteispisteissä 14:nneksi. Yksittäisissä osakilpailuissa hän ylsi kolmen parhaan joukkoon tammikuun lopulla Anterselvassa takaa-ajokilpailussa ja yhteislähdössä.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Fordilla ajaneista suomalaisista Mikko Hirvonen sijoittui kokonaispisteissä toiseksi pisteen verran maailmanmestari Sébastien Loebille hävinneenä ja Jari-Matti Latvala neljänneksi. Hirvonen voitti kesä-syyskuussa neljä peräkkäistä MM-rallia Kreikassa, Puolassa, Suomessa ja Australiassa. Latvala voitti toukokuussa Sardinian rallin.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa Ferrarilla ajanut Kimi Räikkönen sijoittui kuudenneksi ja McLaren-kuljettaja Heikki Kovalainen 12:nneksi. Räikkönen voitti 30.8. ajetun Belgian Grand Prix'n ja sijoittui kerran toiseksi sekä kolme kertaa kolmanneksi. Kovalainen sijoittui parhaimmillaan neljänneksi. Maailmanmestari Keke Rosbergin Saksaa edustanut poika Nico Rosberg sijoittui kokonaispisteissä seitsemänneksi ja ajoi yksittäisissä kilpailuissa parhaimmillaan neljänneksi.
Biljardi

Straight poolin MM-kilpailuissa 24.–29.8. Parsippanyssa, New Jerseyssä, Yhdysvalloissa Mika Immonen saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Ranskan Stephan Cohenille 181–200.
Ysipallon US Openissa 18.–24.10. Chesapeakessa, Virginiassa, Yhdysvalloissa Mika Immonen uusi vuoden 2008 mestaruutensa voittamalla loppuottelussa Saksan Ralf Souquet'n 13–10.
Kymppipallon maailmanmestaruuskilpailuissa 25.–30.11. Manilassa, Filippiineillä Mika Immonen voitti kultaa. Hän voitti loppuottelussa filippiiniläisen Lee Van Cortezan 11–6.
Mika Immonen pelasi Mosconi Cupissa Euroopan joukkueessa 10.–13.12. Las Vegasissa, Yhdysvalloissa. Yhdysvallat voitti pistein 11–7.
Freestylehiihto

Maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–8.3. Inawashirossa, Japanissa Tapio Luusua saavutti kumparelaskussa hopeaa ja parikumparelaskussa pronssia. Antti-Jussi Kemppainen sijoittui lumikourussa seitsemänneksi ja Arttu Kiramo kumparelaskussa yhdeksänneksi.
Hiihtosuunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–8.3. Rusutsussa, Japanissa Suomi sai kahdeksan mitalia. Kultaa voittivat Hannele Tonna naisten sprintissä, Olli-Markus Taivainen miesten keskimatkalla sekä Teemu Köngäs, Matti Keskinarkaus ja Staffan Tunis miesten viestissä. Taivainen sai hopeaa sprintissä ja pronssia pitkällä matkalla, Tunis hopeaa keskimatkalla ja pronssia sprintissä sekä Keskinarkaus Suomen kolmoisvoiton varmistaen pronssia keskimatkalla.
Jalkapallo

Naisten Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin 23.8.–10.9. Helsingissä, Lahdessa, Tampereella ja Turussa. Michael Käldin valmentama Suomi pääsi alkulohkostaan jatkoon voitettuaan Tanskan 1–0 ja Alankomaat 2–1 sekä hävittyään Ukrainalle 0–1. Puolivälierissä Suomi hävisi Englannille 2–3.
Stuart Baxterin valmentama Suomen miesten maajoukkue jatkoi vuonna 2008 alkaneita MM-karsintoja seitsemällä ottelulla. Suomi voitti Liechtensteinin kotikentällä, Azerbaidžanin vieraissa ja Walesin sekä kotona että vieraissa. Vieraskentällä Suomi pelasi Liechstensteinin ja Saksan kanssa tasapelin, ja kotikentällä tuli 0–3-tappio Venäjälle. Suomi sijoittui kuuden joukkueen lohkossa kolmanneksi.
Sami Hyypiä päätti toukokuussa kymmenvuotisen uransa englantilaisseura Liverpoolissa ja siirtyi saksalaisseura Bayer 04 Leverkuseniin. Elokuussa hän pelasi sadannen A-maaottelunsa; hän ylsi tähän määrään kolmantena suomalaisena miesjalkapalloilijana.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa sai espoolainen FC Honka ja pronssille sijoittui Turun Palloseura.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti ahvenanmaalainen Åland United, hopeaa sai espoolainen FC Honka ja pronssille sijoittui kuopiolainen KMF.
Judo

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 24.–26.4. Tbilisissä, Georgiassa Jaana Sundberg sijoittui alle 52-kiloisten sarjassa viidenneksi.
Jääkiekko

Naisten maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 3.–12.4. Hämeenlinnassa. Hannu Saintulan valmentama Suomi saavutti pronssia voitettuaan pronssiottelussa Ruotsin 4–1. Jenni Hiirikoski valittiin kisojen parhaaksi puolustajaksi ja Michelle Karvinen tähdistökentällisen hyökkääjäksi.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 24.4.–10.5.Sveitsissä Jukka Jalosen valmentama Suomi sijoittui viidenneksi voitettuaan kaikki kolme alkulohko-otteluaan ja sijoituttuaan kuuden joukkueen jatkolohkossaan toiseksi mutta hävittyään puolivälierissä Yhdysvalloille 2–3. Petteri Nummelin pelasi 14. MM-kisansa, millä hän nousi tuon tilaston jaetulle kärkipaikalle.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Risto Dufvan valmentama jyväskyläläinen JYP, joka oli SM-liigan loppuottelusarjassa Oulun Kärppiä parempi otteluvoitoin 4–0. Pronssille sijoittui kuopiolainen KalPa.
Naisten Suomen-mestaruuden vei kaikki kolme loppuottelua voittanut espoolainen Blues, hopealle sijoittui Tampereen Ilves ja pronssia sai Hämeenlinnan Pallokerho.
Jääpallo

Tommy Österberg valittiin toukokuussa Suomen miesten maajoukkueen uudeksi päävalmentajaksi.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–25.1. Ruotsissa ruotsalaisen Sören Perssonin valmentama Suomi saavutti pronssia hävittyään välierässä Venäjälle 4–10 ja voitettuaan pronssiottelussa Kazakstanin 7–5.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Oulun Luistinseura, hopeaa sai Helsingin IFK, ja pronssille sijoittui Oulun Palloseura.
Keilailu

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 27.7.–2.8. Las Vegasissa, Yhdysvalloissa Krista Pöllänen saavutti singlessä pronssia ja sijoittui all eventsissä kuudenneksi.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 4.–14.6. Aalborgissa, Tanskassa Suomi saavutti viisi mitalia. Petteri Salonen ja Osku Palermaa voittivat kultaa parikilpailussa sekä Joonas Jähin, Kimmo Lehtosen ja Jussi Turtiaisen kanssa joukkuekilpailussa. Palermaa sai pronssia all eventsissä sekä Salonen ja Jähi mastersissa.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Namika Lahti, hopealle sijoittui kaikki kolme loppuottelua hävinnyt runkosarjavoittaja Joensuun Kataja, ja pronssia sai Tampereen Pyrintö.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Espoo Team, hopealle sijoittui lappeenrantalainen Catz ja pronssia sai kotkalaisseura Peli-Karhut.
Käsipallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Riihimäen Cocks, hopeaa sai kauniaislainen HC West ja pronssille sijoittui Sjundeå IF.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Grankulla IFK, hopeaa sai Helsingin IFK ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Sparta IF. Mestaruus oli Grankulla IFK:lle ensimmäinen.
Lentopallo

Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 3.–13.9. Turkissa italialaisen Mauro Berruton valmentama Suomi sijoittui 12:nneksi voitettuaan kolmesta alkulohkovastustajastaan vain Viron ja hävittyään kaikki kolme jatkolohko-otteluaan.
Kesä-heinäkuussa pelatussa maailmanliigan alkulohkossa Suomen miesten maajoukkue voitti sekä Puolan että Venezuelan kahdesti kotikentällään ja kerran vieraissa sekä 4.7. Tampereella liigan lopulta voittaneen Brasiliankin.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Pielaveden Sampo, joka oli loppuottelusarjassa rovaniemeläistä Santasportia parempi otteluvoitoin 3–1. Pronssille sijoittui Tampereen Isku-Volley.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti salolainen LP Viesti, joka oli otteluvoitoin 4–0 loppuotteluvastustajaansa Oriveden Ponnistusta parempi. Pronssille sijoittui hämeenlinnalainen Vanajan Racing Club.
Lumilautailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–24.1. Gangwonissa, Etelä-Koreassa Markku Koski voitti kultaa hypyissä. Petja Piiroinen sijoittui samassa lajissa kuudenneksi. Lumikourussa Ilkka-Eemeli Laari sijoittui neljänneksi ja Markku Koski kuudenneksi.
Melonta

Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–16.8. Dartmouthissa, Kanadassa Jenni Mikkonen sijoittui kajakkiyksiköiden 200 metrillä seitsemänneksi.
Ratamelonnan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 25.–28.6. Brandenburgissa, Saksassa Jenni Mikkonen sijoittui kajakkiyksiköiden 200 metrillä neljänneksi ja 500 metrillä kahdeksanneksi.
Moottoripyöräily

Enduron maailmanmestaruussarjassa Mika Ahola voitti kultaa Enduro 1 -luokassa ja Juha Salminen saavutti hopeaa Enduro 2 -luokassa. MM-joukkuekilpailussa Suomi saavutti pronssia.
Motocrossin maailmanmestaruussarjassa Antti Pyrhönen saavutti pronssia MX3-luokassa.
Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjan sivuvaunuluokassa Pekka Päivärinta saavutti purkkiorjansa, sveitsiläisen Adolf Hännin kanssa hopeaa. MotoGP-luokassa Mika Kallio sijoittui 15:nneksi.
Nyrkkeily

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 1.–12.9. Milanossa, Italiassa Suomea edustivat Matti Koota, Nikolai Kodin ja Eemeli Katajisto, mutta he kaikki hävisivät ensimmäisen ottelunsa ja putosivat jatkosta.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa 21.–27.9. Herningissä, Tanskassa Henri Välimäki sijoittui seitsemänneksi alle 74-kiloisten sarjassa ja Jani Haapamäki kahdeksanneksi alle 55-kiloisissa kreikkalais-roomalaisessa painissa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 31.3.–5.4. Vilnassa, Liettuassa Jani Haapamäki voitti kultaa kreikkalais-roomalaisen painin alle 55-kiloisten sarjassa ja Sarianne Savola saavutti pronssia vapaapainin alle 48-kiloisten sarjassa.
Pikaluistelu

Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 17.–18.1. Moskovassa, Venäjällä Pekka Koskela sijoittui yhteispisteissä neljänneksi ja Mika Poutala kuudenneksi.
Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–15.3. Vancouverissa, Kanadassa Mika Poutala sijoittui 500 metrillä neljänneksi ja 1 000 metrillä kymmenenneksi.
Maailmancupissa Mika Poutala sijoittui 500 metrin yhteispisteissä neljänneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa 18.2.–1.3. Liberecissä, Tšekissä Suomi oli mitalitilastossa kolmas kolmella kulta- ja viidellä pronssimitalillaan. Aino-Kaisa Saarinen voitti kultaa 10 kilometrin perinteisen tyylin hiihdossa, Virpi Kuitusen kanssa perinteisen tyylin sprinttiviestissä sekä Kuitusen, Pirjo Murasen ja Riitta-Liisa Roposen kanssa viestissä. Lisäksi Saarinen saavutti pronssia yhdistelmäkilpailussa ja Muranen perinteisen hiihtotavan sprintissä. Mieshiihtäjistä Matti Heikkinen saavutti pronssia perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä, Ville Nousiainen ja Sami Jauhojärvi perinteisen hiihtotavan sprinttiviestissä sekä kolme edellä mainittua Teemu Kattilakosken kanssa viestissä. Yhdistetyssä Anssi Koivuranta sijoittui neljänneksi yhteislähtökilpailussa ja normaalimäen kilpailussa sekä Janne Ryynänen suurmäen kilpailussa. Mäkihypyssä Suomi oli joukkuekilpailussa kuudes ja paras henkilökohtainen sijoitus oli Ville Larinnon seitsemäs sija normaalimäen kilpailussa.
Maastohiihdon naisten maailmancupissa 2008–2009 Aino-Kaisa Saarinen sijoittui yhteispisteissä kolmanneksi.
Yhdistetyn maailmancupin 2008–2009 voitti Anssi Koivuranta.
Purjehdus

Laser Radial -luokan maailmanmestaruuskilpailuissa heinä-elokuussa Karatsussa, Japanissa Sari Multala voitti kultaa. Pari viikkoa aiemmin hän sijoittui saman luokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa Charlottenlundissa, Tanskassa viidenneksi.
Finnjolla -luokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa elokuussa Bulgariassa Tapio Nirkko saavutti hopeaa.
Pyöräily

Ranskan ympäriajossa 4.–26.7. Jussi Veikkanen sai ensimmäisenä suomalaisena ylleen mäkikilpailun kärkipyöräilijän pallopaidan toisen etapin jälkeen ja menetti sen kuudennella etapilla neljä päivää myöhemmin. Hän sijoittui kokonaiskilpailussa 108:nneksi.
Kjell Carlström sijoittui Italian ympäriajossa 62:nneksi ja Espanjan ympäriajossa 91:nneksi.
Maastomaratonpyöräilyn maailmanmestaruuskilpailuissa 23.8. Graz-Statteggissa, Itävallassa Pia Sundstedt sijoittui kuudenneksi.
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–12.12. Västeråsissa, Ruotsissa Matti Kaipion valmentama Suomi saavutti pronssia hävittyään välierissä Ruotsille 2–10 ja voitettuaan pronssiottelussa Tšekin 3–1. Alkulohkossa Suomi hävisi Sveitsille.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen SSV, hopeaa sai kaikki kolme loppuottelua hävinnyt helsinkiläinen Tapanilan Erä ja pronssille sijoittui Seinäjoen Peliveljet.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti tamperelainen Classic, hopeaa sai kaikki kolme loppuottelua hävinnyt jyväskyläläinen Happee ja pronssille sijoittui lappeenrantalainen NST.
Soutu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 23.–30.8. Poznańissa, Puolassa Sanna Stén ja Minna Nieminen sijoittuivat pariairokaksikossa yhdeksänneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.–20.9. Brestissä, Valko-Venäjällä Ulla Varvio ja Sanna Stén sijoittuivat pariairokaksikossa neljänneksi.
Squash

Suomen-mestaruuskilpailuissa huhtikuussa Tampereella Tuula Minetti voitti 44-vuotiaana 20. Suomen-mestaruutensa. Ensimmäinen oli vuodelta 1983. Olli Tuominen voitti miesten mestaruuden kymmenennen kerran.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–23.8. Miskolcissa, Unkarissa suomalaiset saavuttivat kolme pronssimitalia: Minna Kauppi pitkällä matkalla, Bodil Holmström, Merja Rantanen ja Kauppi naisten viestissä sekä Topi Anjala, Tero Föhr ja Mats Haldin miesten viestissä. Kauppi sijoittui neljänneksi keskimatkalla ja Haldin samalle sijalle pitkällä matkalla.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 23.–29.3. Los Angelesissa, Yhdysvalloissa Laura Lepistö sijoittui naisten yksinluistelussa kuudenneksi ja Susanna Pöykiö 13:nneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 19.–25.1. Helsingissä. Laura Lepistö voitti kultaa, Susanna Pöykiö saavutti pronssia ja Kiira Korpi sijoittui viidenneksi naisten yksinluistelussa. Ari-Pekka Nurmenkari oli miesten kilpailussa neljästoista.
Tennis

Jarkko Nieminen ylsi tammikuussa Sydneyn ATP-turnauksessa loppuotteluun voitettuaan välierissä maailmanlistalla kolmantena olleen serbialaisen Novak Đokovićin. Loppuottelussa Nieminen hävisi Argentiinan David Nalbandianille lukemin 3–6, 7–6, 2–6.
Thainyrkkeily

Milja Heino voitti 5.12. Lontoossa, Isossa-Britanniassa ammattilaisten WMC-liiton alle 53,5-kiloisten maailmanmestaruusottelussa englantilaisen Ruth Ashdownin tuomariäänin 3–0.
Amatöörien Euroopan-mestaruuskilpailuissa 15.–22.5. Liepājassa, Latviassa Katarina Perkkiö voitti kultaa alle 63,5-kiloisten sarjassa ja Anna Willberg alle 67-kiloisissa. Pasi Luukkanen saavutti pronssia alle 67-kiloisten sarjassa.
Triathlon

Duathlonin perusmatkojen Euroopan-mestaruuskilpailussa 23.–24.5. Budapestissa, Unkarissa Kaisa Lehtonen saavutti pronssia.
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa 17.7.–2.8. Roomassa, Italiassa välieriin ylsivät Hanna-Maria Seppälä, joka sijoittui kymmenenneksi 100 metrin vapaauinnissa ja 16:nneksi 50 metrin vapaauinnissa, sekä Katja Lehtonen, joka sijoittui 16:nneksi 50 metrin rintauinnissa.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 10.–13.12. Istanbulissa, Turkissa Hanna-Maria Seppälä saavutti pronssia 100 metrin sekauinnissa ja sijoittui neljänneksi 100 metrin vapaauinnissa. Suomi sijoittui viidenneksi naisten 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä ja seitsemänneksi miesten vastaavassa lajissa. Emilia Pikkarainen oli 200 metrin perhosuinnissa yhdeksäs.
Voimistelu

Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–5.4. Milanossa, Italiassa Sami Aalto sijoittui kuusiottelussa 14:nneksi.
Joukkuevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 4.–7.6. Moskovassa, Venäjällä Olarin Voimistelijoiden Deltat voitti kultaa ja saman seuran Ampeerit sijoittui viidenneksi.
Vuorikiipeily

Veikka Gustafsson nousi heinäkuussa 8068 metriä korkean Gasherbrum I -vuoren huipulle, ja näin hänestä tuli maailman 17. kaikille 14:lle yli 8000 metriä korkealle vuorelle noussut kiipeilijä.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 15.–23.8. Berliinissä, Saksassa Suomi jäi ilman mitalia ja saavutti kolme pistesijaa. Keihäänheitossa Tero Pitkämäki sijoittui viidenneksi ja Antti Ruuskanen kuudenneksi. Jukka Keskisalo oli 3 000 metrin estejuoksussa kahdeksas.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 6.–8.3. Torinossa, Italiassa Tommi Evilä sijoittui seitsemänneksi ja Juho-Matti Pimiä kahdeksanneksi pituushypyssä. Minna Nikkanen sivusi seiväshypyn Suomen-ennätystä 435 cm mutta ei selviytynyt loppukilpailuun.
Olaus Magnus -palkinto

Olaus Magnus -palkinto on Oulun Historiaseura ry:n vuonna 1986 perustama tunnustuspalkinto.
Palkinnon myöntämisen perusteiksi on määritelty:
»Olaus Magnus -palkinto voidaan myöntää yksityiselle henkilölle tai yhteisölle, jonka toiminnan voidaan katsoa edesauttaneen erityisellä tavalla sekä historian harrastusta ja tutkimusta Pohjois-Suomessa että Pohjois-Suomeen ja Pohjoiskalottiin kohdistuvaa historiantutkimusta.»
Palkitut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1986 apul.professori Jorma Ahvenainen  1987–1988 kanslianeuvos Veli Arrela  1989 vt. professori Pekka Raittila  1990 OTT Kaisa Korpijaakko  1991 professori Antero Heikkinen  1992 Oulun maakunta-arkisto  1993 apul.professori Jouko Vahtola  1994 dosentti, fil.tri Matti Lackman  1995 dosentti, fil.tri Oiva Turpeinen  1996 Pohjois-Pohjanmaan museoyhdistys ry  1997 dosentti, KT, VTL Reijo Heikkinen  1998 dosentti, FT, lehtori Turo Manninen  |  1999 Sanomalehti Kaleva ja Kustannusosakeyhtiö Pohjoinen  2000 FT h.c., maakunta-arkiston johtaja Samuli Onnela  2001 kotiseutuneuvos, rovasti Seppo Ervasti  2002 dosentti Hannu Mustakallio  2003 Oulu-seura r.y. ja emeritusprofessori Pentti Virrankoski  2004 FM Riitta Mäkelä  2005 professori, FT Veli-Pekka Lehtola  2006 FT Hanna Snellman  2007 Oulu-opisto  2008 fil.tri Mauno Hiltunen ja fil.tri Matti Enbuske  2009 Kuusamon kansanopisto  |  2010 asessori Eino Snellman  2011 yliopistolehtori Pentti Koivunen  2012 historiantutkija, kirjailija Harri Turunen  2013 Oulun taidemuseo  2014 professori Marja Tuominen  2015 Nuorten Ystävät ry  2016 Pohjois-Pohjanmaan museo  2017 dosentti Marianne Junila  2018 yliopistonlehtori, dosentti Henry Oinas-Kukkonen  2019 OTT Juha Joona  2020 Oulun sukututkimusseura  2021 FT Anneli Meriläinen-Hyvärinen  2022 FT Ritva Kylli  |
Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys

| Star Wars: Episodi II –  Kloonien hyökkäys> Star Wars: Episode II – Attack of the Clones |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Lucas
Käsikirjoittaja:  George Lucas Jonathan Hales
Tuottaja:  George Lucas Rick McCallum
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  David Tattersall
Leikkaaja:  Ben Burtt
Tuotantosuunnittelija:  Gavin Bocquet
Pukusuunnittelija:  Trisha Biggar
Pääosat:  Ewan McGregor Natalie Portman Hayden Christensen Ian McDiarmid Samuel L. Jackson Christopher Lee Anthony Daniels Kenny Baker Frank Oz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lucasfilm Ltd.
Levittäjä:  20th Century Fox
Ensi-ilta:  16. toukokuuta 2002
Kesto:  142 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  115 miljoonaa dollaria
Tuotto:  649 398 328 dollaria
Edeltäjä:  Star Wars: Episodi I – Pimeä uhka
Seuraaja:  Star Wars: Episodi III – Sithin kosto
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys (engl. Star Wars: Episode II – Attack of the Clones) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen eeppinen avaruusoopperaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut George Lucas. Se on Tähtien sota -elokuvasarjan esiosatrilogian toinen osa ja julkaisujärjestyksessään elokuvasarjan viides osa. Elokuvan pääosissa esiintyvät Ewan McGregor, Natalie Portman, Hayden Christensen, Ian McDiarmid, Samuel L. Jackson, Christopher Lee, Anthony Daniels, Kenny Baker ja Frank Oz.
Klooninen hyökkäys sijoittuu tapahtumiltaan 10 vuoden jälkeen Pimeän uhan tapahtumista. Galaksi on ajautumassa sotaan, kun tuhannet aurinkokunnat pyrkivät entisen jediritarin, kreivi Dookun, huokuttelemina eroamaan Tasavallasta. Naboon senaattori Padmé Amidalan jouduttua salamurhayrityksen uhriksi, Anakin Skywalker jää suojelemaan häntä ja Obi-Wan Kenobi lähtee selvittämään salamurhaajan mysteeriä. Lopulta Anakin, Padmé ja Obi-Wan päätyvät todistamaan Kloonisotien alkua.
Elokuva sai ensi-iltansa 16. toukokuuta 2002. Eräät kriitikot pitivät sitä parempana kuin Pimeää uhkaa, kun taas toiset pitivät sitä elokuvasarjan huonoimpana elokuvana. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti yli 649 miljoonaa dollaria. Esiosatrilogian kolmas ja viimeinen elokuva Star Wars: Episodi III – Sithin kosto sai ensi-iltansa vuonna 2005.