stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Apteekki
Apteekit Suomessa > Apteekkivero

Apteekkiveron tarkoituksena on turvata koko maan kattavat apteekkipalvelut ja tasata apteekkien välisiä tuloeroja.  Vuoden 2016 loppuun asti apteekit maksoivat apteekkiveron sijaan apteekkimaksua, mutta 1. tammikuuta 2017 apteekkiverolain tullessa voimaan apteekkimaksu korvattiin apteekkiverolla. Samalla apteekkiveroon liittyvät tehtävät siirtyivät Verohallinnolle.
Veron suuruus määräytyy apteekin liikevaihdon perusteella. Apteekkivero on progressiivinen vero, joten suuremmat apteekit maksavat veroa suhteellisesti enemmän kuin pienemmät apteekit. Näin ollen pieni apteekki saa samasta lääkkeestä suuremman myyntikatteen kuin iso apteekki. Kaikkein pienimmät apteekit eivät maksa apteekkiveroa lainkaan. Apteekkiveron tuotto on noin 190 miljoonaa euroa vuodessa.
Yliopiston Apteekki kannattaa apteekkiveron muuttamista tasaveroksi. Apteekki maksaa Suomen apteekkiverokertymästä 16 prosenttia, kun taas sen osuus apteekkien lääkemyynnistä on 10 prosenttia.
Apteekit Suomessa > Lääkkeiden hinnat

Lääkkeiden hinnat ovat samat kaikissa Suomen apteekeissa. Lääkkeen hinta muodostuu tukkuhinnasta, lääketaksan määrittämästä apteekin katteesta sekä 10 prosentin arvonlisäverosta. Lääkettä myyvä yritys voi määrittää tukkuhinnan vapaasti, mutta jos lääke on Kela-korvattava, sen tukkuhinta voi olla enintään Sosiaali- ja terveysministeriön alaisen Lääkkeiden hintalautakunnan vahvistaman hinnan suuruinen.
Jos lääke on lääkekorvausjärjestelmän piirissä ja asiakkaan 50 euron alkuomavastuu on täyttynyt, Kela maksaa osan lääkkeen hinnasta. Alkuomavastuu ei koske lapsia ja nuoria, vaan sitä sovelletaan vasta sen vuoden alusta lukien, kun nuori täyttää 19 vuotta. Kela-korvauksen suuruus voi olla 40 prosenttia (peruskorvaus), 65 prosenttia (alempi erityiskorvaus) tai 100 prosenttia (ylempi erityiskorvaus) lääkkeen hinnasta. Jos lääke kuuluu 100 prosentin korvausluokkaan, asiakas maksaa lääkkeestä kuitenkin 4,50 euron omavastuun.
Alkuomavastuun lisäksi Suomessa on käytössä vuosiomavastuu eli niin sanottu lääkekatto. Vuonna 2020 vuosiomavastuu on 577,66 euroa. Kun vuosiomavastuu on täyttynyt, lääkekorvausten piiriin kuuluvista lääkkeistä maksetaan vain 2,50 euron omavastuu.
Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja Kirsi Leivon mukaan lääkkeet ovat Suomessa liian kalliita. Hänen mukaansa lääketaksaa laskemalla ja apteekkiveroa säätämällä saavutettaisiin merkittäviä säästöjä sekä julkiselle taloudelle että kuluttajille. Leivon mielestä apteekkien liikevoitot ovat muihin yrityksiin verrattuna hyvin korkeita, erityisesti liiketoiminnan riskiin nähden. Vuonna 2017 lääkkeitä ostettiin Suomessa runsaalla kolmella miljardilla eurolla, ja Kela-korvauksia lääkeostoihin maksettiin 1,4 miljardia euron verran.
Apteekkialan sääntely Pohjoismaissa > Suomi

Suomessa lääkkeitä saavat myydä vain apteekit. Ainoa poikkeus ovat nikotiinivalmisteet, joita saa myydä myös vähittäiskaupoissa, kioskeissa, huoltoasemilla sekä ravintoloissa.
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea myöntää apteekkiluvat ja päättää uusien apteekkien ja sivuapteekkien perustamisesta. Suomessa apteekkarin tulee olla koulutukseltaan proviisori. Apteekkiluvan edellytyksen saamisena on myös, että hakijaa ei ole asetettu konkurssiin, hänelle ei ole määrätty edunvalvojaa eikä hänen toimintakelpoisuuttaan ole rajoitettu.
Yleensä apteekkilupa tulee haettavaksi, kun edellinen apteekkari jää eläkkeelle tai saa toisen apteekin. Apteekkiluvan tullessa avoimeksi Fimea julistaa apteekkiluvan haettavaksi verkkosivuillaan sekä Virallisessa lehdessä. Uudeksi apteekkariksi valitaan henkilö, jolla voidaan kokonaisuudessaan katsoa olevan parhaat edellytykset apteekkiliikkeen harjoittamiseen. Arvioinnissa otetaan huomioon hakijan toiminta apteekissa ja muissa lääkehuollon tehtävissä, mukaan lukien mahdollisen aiemman apteekkiluvan lainvoimaiseksi tulon ajankohta, sekä apteekkiliikkeen harjoittamisen kannalta merkitykselliset opinnot, johtamistaito ja muu toiminta. Fimea julkaisee listat myönnetyistä apteekkiluvista sekä apteekkilupaa hakeneista verkkosivuillaan.
Apteekkilupa päättyy apteekkarin täyttäessä 68 vuotta. Apteekkia ei saa vuokrata eikä luovuttaa toiselle henkilölle. Apteekkiketjut ja pelkästään verkossa toimivat apteekit eivät ole Suomessa sallittuja. Apteekkilupa myönnetään tietylle sijaintialueelle, joka on yleensä kunta. Kaupungeissa voi olla useita apteekkialueita, joiden sisällä apteekit voivat sijoittua vapaasti.
Uusia apteekkeja perustetaan väestömäärältään kasvaville alueille ja sivuapteekki voidaan itsenäistää, jos se kasvaa riittävän suureksi. Väestömäärältään kutistuvalla alueella sijaitseva pääapteekki voidaan puolestaan muuttaa sivuapteekiksi.
Apteekkialan sääntely Pohjoismaissa > Suomi > Kannanottoja

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijoiden Lauri Sääksvuoren ja Timo Seppälän mukaan apteekkimarkkinoiden vapauttaminen olisi tehokkain tapa hidastaa lääkemenojen kasvua. Heidän mukaansa markkinoiden vapauttaminen tuottaisi taloudellista hyötyä ja edistäisi kansalaisten terveyttä, kun useammalla olisi mahdollisuus hankkia tarvitsemansa lääkkeet. Tutkijat arvioivat vapauttamisen laskevan lääkkeiden vähittäismyyntihintoja kansainvälisten kokemusten perusteella 10–20 prosenttia. Aiemmin toteutettu nikotiinivalmisteiden myynnin vapauttaminen laski valmisteiden hintoja noin 15 prosenttia. Sääksvuoren ja Seppälän mukaan apteekkiluvan myöntäminen jokaiselle pätevyysvaatimukset täyttävälle ja hintasäännöstelystä luopuminen alentaisivat väistämättä lääkkeiden hintoja ja valtion maksamia lääkekorvauksia. Heidän mukaansa apteekkimarkkinoita tulee kuitenkin säännellä tarkasti, jotta lääkemarkkinat säilyvät toimivina ja oikeudenmukaisina. Tutkijat huomauttavat, että myös kilpailun mahdollistamisen jälkeen lääkkeitä myyvät ihmiset voidaan velvoittaa neuvomaan lääkkeiden oikeassa ja turvallisessa käytössä. Lisäksi voidaan edellyttää, että lääkkeitä myyvät vain riittävän koulutuksen saaneet ihmiset.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Juhani Eskola totesi kuitenkin Sääksvuoren ja Seppälän kannanoton julkaisemisen jälkeen, että ehdotus apteekkimarkkinoiden vapauttamisesta on näiden yksittäisten tutkijoiden mielipide ja että THL ei ole vielä muodostanut omaa kantaansa apteekkisääntelyyn. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean professori, tutkimuspäällikkö Hannes Enlund puolestaan vastasi Sääksvuoren ja Seppälän kannanottoon kritisoimalla sen väitteitä, jotka eivät perustu faktoihin tai kansainväliseen näyttöön. Hänen mukaansa merkittävimpiä syitä lääkemenojen kasvamiseen ovat väestön ikääntyminen sekä uusien ja entistä kalliimpien lääkkeiden tulo markkinoille.
Kansainväliset tutkimuksetkaan eivät tue olettamaa, että apteekkisääntelyn purkaminen alentaisi lääkemenoja. Tämä johtuu siitä, että apteekkisääntelyllä ei ole suoraa yhteyttä reseptilääkkeiden hintoihin. Niitä säännellään apteekkijärjestelmästä riippumatta. Suomessa tämä tapahtuu Sosiaali- ja terveysministeriön alaisen lääkkeiden hintalautakunnan päätöksillä ja apteekin katteen määräävällä valtion lääketaksalla.
Apteekkialan sääntely Pohjoismaissa > Ruotsi

Ruotsin valtion apteekkimonopoli lakkautettiin marraskuussa 2009, ja jo vuoden 2010 alussa 10 % lääkemyynnistä siirtyi kauppoihin, suosituimpina särkylääkkeet ja nikotiinipurukumi (jota Suomessakin saa ruokakaupoista). Kaupoissa saa myydä 540 reseptivapaata lääkettä täysi-ikäisille. Useimmissa ruokakaupoissa on vain suosituimpia lääkkeitä, mutta kaupat (ICA ja Coop) ovat perustaneet täyden palvelun apteekkejakin.
Huhtikuussa 2015 Ruotsin lääkeviranomainen Läkemedelsverket päätti siirtää osan särkylääkkeistä takaisin vain apteekkien myyntiin, sillä parasetamolimyrkytysten määrä kasvoi 40 prosenttia sen jälkeen, kun valmisteita alettiin myydä kaupoissa, huoltoasemilla ja kioskeissa.
Vuosina 1971–2009 Ruotsissa ei ollut yksityisiä apteekkeja. Vuodesta 2009 valtiomonopolin apteekkeja myytiin ryppäittäin ja lisäksi jo tammikuun 2010 alussa lääkevirastolle oli tullut 40–50 anomusta täysin uusista apteekeista. Lähivuosina perustettaneen 400–500 uutta apteekkia.
Tammikuun 2010 lopussa useimmat myydyt apteekkiketjut vaihtoivat nimeään.
Ruotsi siis ei vain purkanut valtio-omistustaan, kuten EU vaati, vaan myös poisti apteekkien määräsääntelyn eli salli apteekkien melko vapaan perustamisen ja lisäksi salli tärkeimpien itsehoitolääkkeiden myynnin ruokakaupoissakin.
Apteekkialan sääntely Pohjoismaissa > Norja

Norjassa oli aiemmin hyvin samankaltainen apteekkijärjestelmä kuin Suomessa. Vuonna 2001 apteekkien omistus- ja perustamisrajoituksista kuitenkin luovuttiin, ja muutoksen seurauksena apteekkien määrä lisääntyi. Tilanne on kuitenkin tasaantunut ja syrjäseutujen apteekit ovat vähentyneet, kun toiminta on keskittynyt kasvukeskuksiin.
Sääntely on Euroopan vähäisimpiä: apteekin saa perustaa ja omistaa kuka tahansa paitsi lääkärit ja lääketeollisuus, kunhan apteekin toiminnasta vastaa farmaseuttisen korkeakoulutuksen saanut henkilö (proviisori). Omistusrajoitusten poistaminen on johtanut siihen, että melkein kaikki Norjan apteekit ovat kolmen kansainvälisen apteekkiketjun (Alliance Boots, Celesio, Phoenix/Tamro) omistuksessa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Minne joutuivat Korppi, Kotka ja Leijona? Rakennusperintö. Arkistoitu 4. maaliskuuta 2014.
Amerikkalainen apteekki myy kyllä lääkkeitäkin, Kuva, 13.09.1939, nro 19, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Miksi sairaalan saa omistaa kuka vain, mutta apteekin omistaminen on suojeltua? Paavo Teittisen mielipidekirjoitus, HS 20.3.2024
Apteekki Kampin kauppakeskuksessa
Kastehelmi Karjalainen

Kastehelmi Karjalainen
Kastehelmi Karjalainen (10. toukokuuta 1911 Helsinki – 11. joulukuuta 1973 Turku) oli suomalainen lausuntataiteilija, erityisesti kansanrunouden tulkitsija. Karjalaisen vanhemmat olivat räätälimestari Otto Karjalainen ja Ida o.s. Kainulainen. Lapsuudenkoti sijaitsi Helsingin Punavuoressa (Pursimiehenkatu 12). Kesäisin Karjalainen sai tutustua karjalaisiin sukujuuriinsa äitinsä lapsuudenkodissa Käkisalmessa ukko Juhani Kainulaisen ja Riitta-mummon (o.s. Janatuinen) hoivissa. Juhani oli muinaisrunojen ja loitsujen taitaja.
Karjalainen solmi avioliiton vuonna 1938 Heimo Riihimäen kanssa. Riihimäki oli ammatiltaan arkkitehti. Karjalaisen rinnalla ja tuella hän loi omaa taiteilijauraansa. Perheeseen syntyi neljä lasta: Marjatta, Sirkku, Juhana ja Terttu, joista tyttäret osallistuivat esiintymiskiertueille.
Karjalainen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1931. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa vuosina 1931–1934 suomen kieltä, kirjallisuutta ja kansanrunoutta. Näytteleminen (ylioppilasteatteri) ja lausuntaharrastus vetivät puoleensa. Karjalainen lähti runonkeruumatkalle Raja-Karjalaan, muun muassa Kiihtelysvaaran maisemiin.
Karjalainen tyttärineen Konservatorion lausuntaillassa ”Lapsi iloissaan ja suruissaan” vuonna 1953.
Karjalainen ja lapsenlapset Virpi sekä Varpu Kalevalan päivänä 1971.
Talvisodan syttyessä Karjalainen oli juuri perustanut perheen ja saanut esikoisensa. Karjalainen teki lukuisia kiertueita rintamalle ja esiintyi Aunuksen radiossa. Asemasodan aikana koti oli Käkisalmessa, ja sieltä Karjalainen lähti runonkeruumatkoille (mm. Aunus, Vienan-Karjala, Syväri, Vuokkiniemi).
Taiteellinen ura

Kipinänä lausujanuralle oli voitto akateemisissa lausuntamestaruuskilpailuissa vuonna 1932. Karjalainen uusi mestaruutensa seuraavana keväänä, ja vain vuotta myöhemmin hän piti lausuntaillan Helsingin Konservatorion salissa. Ohjelmistossa oli muun muassa Aino Kallaksen Reigin pappi, Kersti Bengrothin ”Anu ja Mikko sekä Mika Waltarin Kissa kiihkeä. Jo ensimmäisessä koitoksessaan Karjalainen saavutti arvostelu- ja yleisömenestyksen.
”Vaatimattoman luonnollisena hän vetosi yleisöön pelkästään esityksensä ’ominaispainolla’, sillä synnynnäisten lahjojen suuntaan kehitetyllä luonnollisella taidolla, jossa ei tuntunut minkäänlaista teknillistä rakentelua eikä tyylittelevää muotosommittelua, vaan joka tavoitti vaivattomasti oikean korostuksen, värityksen, luonteen, sävyn, sävelen ja vauhdin tulkittavalle.” (Uusi Suomi, H. Jalkanen.)
Kansanrunouden ohella kuului ohjelmistoon aikakauden lyyrikkojen tuotantoa (mm. Eino Leino, Edith Södergran, Aale Tynni, Lauri Viita), lapsinovelleja (mm. Ester Erhomaa, Teuvo Pakkala, Oiva Paloheimo) ja satuja (mm. Anni Swan, H. C. Andersen). Taiteilija tulkitsi myös syntyperältään karjalaisten kirjailijoiden (Viljo Kojo, Unto Seppänen, Kerstin Bergroth, Kyllikki Mäntylä) tuotantoa.
Kansanrunouden pohjalle rakentuvia lausuntailtoja olivat mm. ”Karjalainen nainen” (1943),  ”Karjalaiset runonlaulajat” (1945) sekä ”Viimeiset runonlaulajat” (1949). Vuodesta 1953 lähtien Karjalaisen mukana esiintyivät tyttäret, ensin Marjatta ja Sirkku, myöhemmin myös perheen kuopus Terttu. Näistä lausuntailloista mainittakoon mm. ”Lapsi iloissaan ja suruissaan” (1953, 1954, 1955) sekä H. C. Andersenin 150-vuotisjuhlan kunniaksi järjestetty ilta ”Satukuningas, elämä ja tarinat” (1955). Vuonna 1964 Karjalainen teki pitkän, menestyksekkään esiintymismatkan Yhdysvaltoihin ja Kanadaan.
Kastehelmi Karjalainen aloitti lausuntakiertueet Helsingin Konservatoriosta ja jatkoi esiintymisiä kaikkialla Suomessa, myös kouluissa, kansanopistoissa ja varuskunnissa.  Kriitikot arvostelivat myönteisesti: ”Kastehelmi Karjalainen tyttärineen valloitti jälleen eilen Konservatorion salin täyttäneen yleisön sillä sydämellisellä, elämänmyönteisellä taiteellaan, joka on niin äidillä kuin tyttärilläkin luontaisena kummilahjana.” (Suomen Sos.dem. 6.6.1954)
Karjalainen antoi lausuntatunteja koko taiteilijauransa ajan. Muutettuaan Turkuun hän alkoi kutsua lapsioppilaitaan Turun Annikeiksi – olihan Helsingillä omat Helkatyttönsä.
Viimeiset vuodet

Riihimäki ja Karjalainen rakennuttivat kierrätyshirsistä talon Martinmäelle (Sirkantie 2). Talo valmistui 1952 ja jäi Karjalaisen viimeiseksi kodiksi. Hän ehti nähdä seitsemän lapsenlapsensa syntymän. Näistä ’vunukoistaan’ hän kertoo kirjassaan ”Maammo, oleks historiaa”. Lapsenlapset olivat mukana myös kahdessa TV-ohjelmassa (Kalevalan päivänä ”Pienten piirissä” 1966 ja Tauno Äijälän TV-sarjassa ”Ihania isoäitejä” 1966).
Kastehelmi Karjalainen sairastui vakavasti ollessaan 62-vuotias. Hän kuoli joulukuussa 1973. Karjalainen on haudattu Turun vanhalle hautausmaalle (V.5.4.7.155-156). Haudalla on heimokansan pystyttämä kuvanveistäjä Niina Sailon muotoilema muistokivi.
Kastehelmi Karjalaiselle myönnettiin vuonna 1973 Pro Finlandia -mitali tunnustuksena taiteellisesta työstä.
Kirjallinen tuotanto

Omaelämäkerralliset romaanit:
Ollaanpas vaan, 1966. Karisto.
Maammo, oleks historiaa…?, 1967. Karisto.
Toimitustyöt:
Kuin kukat ja linnut, 1968. Valikoima Mirjami Lähteenkorvan runoja. Gummerus.
Kimmeltävä päivä, 1970. Antologia suomalaista lyriikkaa. Gummerus.
Artikkeleita, matkakuvauksia, novelleja ja pakinoita sanoma- ja aikakauslehdissä (mm. Suomen Kuvalehti, Kotiliesi).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kastehelmi Karjalainen Wikimedia Commonsissa
Kastehelmi Karjalainen : Kuvakirje Korpi-Kainuusta, Suomen Kuvalehti, 06.11.1937, nro 45, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Astromantic Charm School

| Astromantic Charm School m-flo |
| --- | --- | --- |

Remix-albumin tiedot
 Julkaistu: 15. syyskuuta 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: j-pop, hip hop, R&B ym.
 Levy-yhtiö: Avex Trax (Rhythm Zone)
m-flon muut julkaisut
| Astromantic 2004 | Astromantic Charm School 2004 | Beat Space Nine 2005 |
Astromantic Charm School on japanilaisen hip hop -yhtyeen m-flon kolmas remix-albumi. Se sisältää uudelleenmiksauksia yhtyeen kolmannelta studioalbumilta Astromantic, joka ilmestyi muutamaa kuukautta aiemmin. Albumi julkaistiin 15. syyskuuta 2004.
Albumilla vierailee useita japanilaisia ja ulkomaisia remiks-artisteja, kuten Free Tempo, Halfby, Comoesta Yaegashi, Lab Tomita, Ugly Duckling ja Space Cowboy. Sitä kuljettaa eteenpäin ”Astromantic Charm School” -koulusta kertova kehystarina. Albumin välisoitoilla kertojana toimii Masaaki Yashima.
Kappaleet

Hajime ni... (jap. はじめに…)
Reeewind! [Tomita Lab. Remix, tekijä Keiichi Tomita]
Life Is Beautiful [Deckstream Remix, tekijä DJ Deckstream]
Lesson 1
The Love Bug [Big Bug NYC Remix, tekijä HirOshima]
Starstruck [Sakai, Asuka Savannh Remix, tekijä Asuka Sakai]
Lesson 2
Get On! [Ugly Duckling Remix, tekijä Ugly Duckling]
Lesson 3
Vanessa [Ryukyudisko Remix, tekijä Ryukyudisko]
Lesson 4
Uchū no uo uo (jap. 宇宙のウオウオ) [Comoesta's Mix, tekijä Comoesta Yaegashi]
I Wanna Be Down [Space Cowboy Disco Edit Mix, tekijä Space Cowboy]
Lesson 6
Miss You [Free Tempo Mix, tekijä Free Tempo]
Way U Move [m-floating Tank Mix, tekijä Kenji Jammer]
Lesson 7
Cosmic Night Run [Half & Halfby Mix, tekijä Halfby]
Astrosexy [Remixed by Koji Nakamura from Supercar]
Saigo ni... (jap. 最後に…)
Lähde:
Andy Ward

| Andy Ward |
| --- | --- |
 Andy Ward (1977).
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1952 (ikä 72)
Muusikko
Aktiivisena:  1968–
Tyylilajit:  progressiivinen rock, blues
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Brew, Camel, Marillion, Skaboosh!, Mark Hevins’ FF, Going Going, Caravan of Dreams, Mirage, Bevis Frond, Yukio Yung, Steve Adams Band
Aiheesta muualla
www.andywardmusic.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Andrew John ”Andy” Ward (s. 28. syyskuuta 1952, Epsom, Englanti, Iso-Britannia) on brittiläinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten progressiivista rockia esittävän Camel-yhtyeen alkuperäisrumpalina, jona hän toimi vuosina 1971–1983.
Ura

Ward innostui rumpujen soitosta jo nuorena nähtyään erään yhtyeen esiintyvän koulussaan. Ward rakensi oman settinsä keksipurkeista venyttämällä kuorma-auton renkaan sisäkumin niiden päälle. Lopulta Wardin vanhemmat ostivat hänelle kuitenkin oikean rumpusetin, ja pian sen jälkeen hän ryhtyi ammattilaiseksi. Viisitoistavuotiaana Ward tutustui Geoff McCellandiin, jonka kanssa perusti Misty Romance -nimisen yhtyeen. Basistiksi tuli Doug Ferguson, joka oli myös tuleva Camel-jäsen.
Misty Romance kuitenkin hajosi, jolloin basisti Ferguson muutti Guildfordiin, missä tapasi tulevan Camel-kitaristi Andrew Latimerin. He perustivat Brew-nimisen yhtyeen ja pyysivät Wardin rumpaliksi. Brew keikkaili Etelä-Englannissa, mutta kun Doug Ferguson joutui poistumaan maasta väliaikaisesti, siirtyi nyt 16-vuotias Ward bluesartisti Champion Jack Dupreen taustayhtye Shadesiin. Shadesin kanssa Ward esiintyi muun muassa kanssa kolmipäiväisellä rock- ja bluesfestivaalilla Essenissä Länsi-Saksassa. Samalla festivaalilla esiintyvivät myös muun muassa Deep Purple- ja Pink Floyd -yhtyeet. Yhtyeen esittämä blues ei kuitenkaan saanut vastakaikua yleisöltä.
Ward aloitti jälleen yhteistyön Andrew Latimerin kanssa, ja mukaan otettiin yhdysvaltalainen basisti Paul St. George. He nauhoittivat Latimerin vanhoja sävellyksiä Abraham-nimiselle saksalaiselle levy-yhtiölle, mutta albumia ei julkaistu. Basisti Doug Fergusonin ottaessa Paul St. Georgen paikan yhtyeessä, oli koossa jälleen Brew'n kokoonpano. Pian mukaan tuli kosketinsoittaja Peter Bardens, ja näin syntyi Camel. Camel nousi menestykseen erityisesti vuoden 1975 The Snow Goose -albumin myötä. Ward pysyi yhtyeessä Nude-albumin kiertueeseen asti. Tuolloin Wardin kaksisuuntainen mielialahäiriö johti huume- ja erityisesti alkoholiongelmaan. Ward ei enää soittanut seuraavalla, vuonna 1982 julkaistulla The Single Factor -albumilla, itsemurhayrityksessä syntyneen käsivamman vuoksi.
Muutama kuukausi Camelista lähdön jälkeen vuonna 1983 Ward liittyi Marillion-yhtyeeseen. Hän ei kuitenkaan levyttänyt yhtyeen kanssa keikoilla äänitettyjä bootlegejä lukuun ottamatta. Wardin aika yhtyeessä jäi lyhyeksi musiikillisten ja henkilökohtaisten erimielisyysksien vuoksi. Tämän jälkeen Wardilla oli useita lyhyitä projekteja, ja välillä hän oli töissä tehtaalla. Hän soitti muun muassa muutaman keikan Gong Gong -yhtyeen kanssa, jonka hän oli perustanut yhdessä läheisen ystävänsä, entisen Camel-basisti Richard Sinclairin, kanssa. Yhtyeestä muodostui vuonna 1991 Caravan of Dreams, joka keikkaili erityisesti Euroopassa ja Yhdysvalloissa ja julkaisi myös albumin.
Vuonna 1998 kaksisuuntainen mielialahäiriö alkoi jälleen saada Wardista yliotteen. Hän sai lopulta diagnoosin ja hoitoa sairauteensa. Sairaus estää Wardilta osallistumisen kiertueille, mutta studiotyöskentelyä hän on jatkanut. Vuonna 2003 hän liittyi jälleen nuoruusvuosiensa Brew-yhtyeeseen yhdessä Andrew Latimerin ja Doug Fergusonin kanssa. Brew julkaisi vuonna 2002 myös albumin.
Diskografia > Camel

Camel (1973)
Mirage (1974)
The Snow Goose (1975)
Moonmadness (1976)
Rain Dances (1977)
Breathless (1978)
I Can See Your House from Here (1979)
Nude (1981)
Diskografia > Bevis Frond

Sprawl (1994)
Superseeder (1995)
Valedictory Songs (1998)
Live at the Great American Music Hall (1998)
What Did for the Dinosaurs (2002)
Diskografia > Yukio Yung

Goodbye Pork Pie Brain (1995)
Hello Pulsing Vein (1995)
Mostly Water (1996)
Diskografia > Chrys&TheMums

The Baby’s Head (1999)
Diskografia > Skaboosh

Freetown (1988)
Diskografia > Mirage

Live (1994)
Diskografia > Steve Adams

Vertigo (1999)
Diskografia > Anton Barbeau

King of Missouri (2002)
Diskografia > Todd Dillingham

Wilde Canterbury Dream (1991)
Diskografia > The Deviants

The Deviants Have Left the Planet (1997)
Diskografia > Country Joe McDonald

Eat Flowers and Kiss Babies (1998)
Diskografia > Adrian Shaw

Tea for the Hydra (1985)
Diskografia > Richard Sinclair

Caravan of Dreams (1996)
R.S.V.P. (1997)
Diskografia > Hugh Hopper

In a Dubious Manner (2003)
Lähde:
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Babur (täsmennyssivu)

Babur tarkoittaa seuraavia asioita:
Babur, Intian mogulidynastian perustaja
Baburin moskeija, Baburin rakennuttama moskeija
Babur (1956), risteilijä
Babur (1982), hävittäjä
Babur (D182), Tariq-luokan fregatti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Babur”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Axel Ottosson

| Axel Ottosson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1996 (ikä 28) Uumaja, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  179 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  IF Björklöven
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  MODO Hockey (SHL)<brFärjestad BK (SHL) Linköping HC (SHL) KooKoo (SML)
Frans Axel Ottosson (s. 19. huhtikuuta 1996 Uumaja, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaansa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklövenissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Ottosson osaa pelata myös laidassa.
Ura > Maajoukkueura

Ottosson pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014. Yhteensä hän on pelannut seitsemän nuorten ja 37 poikien maaottelua.
Muuta

Ottosson on maininnut lapsuutensa idoleiksi Peter Forsbergin ja Aleksandrs Beļavskisin. Myöhemmin hän on kertonut ottaneensa pelaamiseensa mallia Nicklas Bäckströmistä. Ottosson harrasti lapsena myös jalkapalloa ja salibandya, kunnes valitsi lopulliseksi lajikseen jääkiekon 15-vuotiaana.