stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marianne Bachmeier

Marianne Bachmeier (3. kesäkuuta 1950 – 17. syyskuuta 1996) oli länsisaksalainen nainen, joka tappoi Klaus Grabowskin Lübeckin käräjäoikeuden oikeussalissa vuonna 1981. Teko oli hänen mukaansa vigilantismiä. Klaus oli murhannut ja raiskannut Bachmeierin 7-vuotiaan tyttären Annan. Bachmeier ampui Klausia yhteensä 7 kertaa Beretta 70 -pistoolilla.
Bachmeier sai kuuden vuoden vankeustuomion taposta ja laittomasta tuliaseen hallussa pidosta. Hänet kuitenkin vapautettiin jo kolme vuotta tuomion jälkeen.
Vuonna 1985 Bachmeier meni naimisiin opettajan kanssa. Kolme vuotta myöhemmin pari muutti Lagosiin, jossa he asuivat saksalaisella leirillä missä Bachmeierin aviomies opetti saksalaisessa koulussa.
Vuonna 1990 pari kuitenkin erosi ja Bachmeier muutti Sisiliaan. Hän työskenteli sairaalassa Palermossa, jossa hänellä myös todettiin haimasyöpä. Marianne kuoli 17. syyskuuta 1996.
Vuonna 1994 hän julkaisi elämäkertansa Palermo – amero mio. Syyskuussa 1995 Bachmeier esiintyi saksalaisessa puheohjelmassa, jossa kertoi tekonsa olleen tarkoin suunniteltu, ja hänen tarkoituksensa oli pysäyttää Klaus, ettei tämä kertoisi enempää valheita Annasta.
Bachmeier ei koskaan katunut tekoaan.
Klaus oli 35-vuotias teurastaja, joka kaappasi Annan tämän poistuttuaan kotoaan. Anna oli käynyt Klausin kotona aiemmin leikkimässä kissojen kanssa. Klaus kuristi Annan kihlattunsa sukkahousuilla ja sulloi hänet laatikkoon, jonka oli myöhemmin sijottanut kanaalin varrella olevalle rannalle.
Klaus saatiin kiinni kihlattunsa ilmiantaessa hänet poliisille.
Käännös suomeksi
Rattle & Snake – Live

| Rattle & Snake – Live Kolmas Nainen |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Mikko Karmila Sakari Pesola
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 74.13
 Levy-yhtiö: Sonet
Kolmannen Naisen muut julkaisut
| Ura 1998 | Rattle & Snake – Live 2000 | Sydänääniä 2009 |
Rattle & Snake – Live on suomalaisen Kolmas Nainen -rockyhtyeen live-albumi. Se julkaistiin vuonna 2000.
Kappaleet

Vanha, mennyt ja entinen – 3.32
Kartat mua – 3.36
Uneni on vasta alussa – 3.36
Ikävöin naistani – 2.55
Maailma on tyly – 3.31
Niin sen täytyi olla – 3.55
Lentojätkä ja tyttökulta – 3.41
Paskanhajua – 3.37
Tango taisteluni – 3.13
Hyvää ja kaunista – 3.22
Onneksi voin unohtaa – 3.55
Pitkin vihreätä linjaa – 2.42
Iso tyttö ja pikkutyttö – 2.37
Syksy rannalla – 3.53
Hyvä paimen – 3.03
Liity meihin – 3.06
Lautalla – 4.13
Tästä asti aikaa – 4.02
Ooh, Sammy! – 4.02
Oi Suomen nuoria! – 2.50
Rattlesnake Shake – 3.16
Sekosin lutkaan – 2.16
Ulkopuolella ikkunan – 2.48
Kokoonpano

Sakari Pesola – kitara, laulu
Pauli Hanhiniemi – laulu, huuliharppu, haitari
Timo Kivikangas – kitara
Raimo Valkama – basso
Pasi Kallioniemi – rummut, laulu
Aiheesta muualla

Rattle & Snake – Live discogs.com -sivustolla
Kolmas Nainen
| --- | --- |
Studioalbumit:   Kolmas Nainen  Paha minut iski  Hikiset siivut  Hyvää ja kaunista  Elämän tarkoitus  Tiheän sisään  Onnen oikotiellä  Sydänääniä  Me ollaan ne  Linjassa 
Live:   Ajatuskatkoja  Rattle & Snake – Live 
Kokoelmat:   Poikavuodet  Kultahippuja  Master Series  Ura  Tienhaarat – 20 hittiä  Tienhaarat 1986–2010  Maanantai – 15 suosikkia  ME – Parhaat levytykset 1985–2013 
DVD:t:  Lauteilla
Mandaluyong

| Mandaluyong |
| --- | --- |
 Mandaluyongin kaupungia
 Mandaluyongin sijainti Metro Manilan kartalla
Valtio:  Filippiinit
Alue:  Pääkaupunkialue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,26 km²
Väkiluku (2010):  328 699
 – Väestötiheys:  15 461 as./km²
 
 www.mandaluyong.gov.ph 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mandaluyong on kaupunki Filippiineillä. Se on osa Metro Manilaa, joka on yksi maailman suurimmista suurkaupunkialueista.
Kaupungin pinta-ala 21,26 km², väkiluku on 328 699 asukasta (2010) ja väestötiheys on 15 461 asukasta/km².[lähde? ] Mandaluyong on yksi Metro Manilan tärkeimmistä kauppa- ja liikekeskuksista. Kaupunki jakaantuu 27 alueeseen (barangay).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mandaluyong Wikimedia Commonsissa
Official Homepage of the Mandaluyong City Government (Arkistoitu – Internet Archive)
Record of Youth

| Record of Youth> 청춘기록 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  70 min
Pääosissa:   Park Bo-gum  Park So-dam  Byeon Woo-seok  Kwon Soo-hyun 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   tvN  Netflix
Esitetty:  7. syyskuuta 2020 – 27. lokakuuta 2020
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Pan Entertainment Studio Dragon
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Record of Youth (hangul: 청춘기록; uudistettu latinisaatio: Cheongchungirok) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park Bo-gum, Park So-dam, Byeon Woo-seok ja Kwon Soo-hyun.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Max Hofmeister

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Itävalta> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 1936 | joukkuekilpailu |  |
Max Hofmeister (22. maaliskuuta 1913 Leoben – 12. huhtikuuta 2000 Leoben) oli itävaltalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuoden 1936 kesolympialaisissa Berliinissä hopeaa voittaneessa Itävallan jalkapallomaajoukkueessa. Hofmeister edusti DSV Leobenia.
Riitta Jalonen

Riitta Jalonen Helsingin kirjamessuilla 2010.
Riitta Elisabet Jalonen (o.s. Aho, s. 22. toukokuuta 1954 Kuusjärvi) on suomalainen kirjailija.
Elämä ja ura

Jalonen valmistui filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1978 pääaineenaan yleinen kirjallisuustiede. Hän opiskeli myös tiedotusoppia, sosiaalipolitiikkaa, taidehistoriaa kotimaista kirjallisuutta ja käytännöllistä filosofiaa. Jalonen työskenteli Hämeen Kansan toimittajana 1981–1986 ja STT:n toimittajana 1987–1992.[lähde? ]
Jalosen esikoisteos Enkeliyöt ilmestyi vuonna 1990. Hän voitti teoksella Tammen nuortenkirjakilpailun 1990 ja Topelius-palkinnon 1991. Jalonen sai Hämeen taidetoimikunnan taidepalkinnon 1999. Vuonna 2004 hän sai Finlandia Junior -palkinnon teoksella Tyttö ja naakkapuu. Jalonen sai Runeberg-palkinnon 2006 teokesta Kuvittele itsellesi mies. Hän toimi taiteilijaprofessorina viisivuotiskauden 2012–2016. Hänen teoksensa Kirkkaus oli Runeberg-ehdokas 2016. Vuonna 2021 Jalonen sai Kirjailijaliiton tunnustuspalkinnon. Jalosen teoksia on käännetty 14 kielelle. Tasavallan presidentti myönsi Jaloselle vuonna 2022 Pro Finlandia -mitalin.
Jalonen on naimisissa kirjailija Olli Jalosen kanssa.
Teoksia > Romaaneja

Enkeliyöt, Tammi 1990
Säde, Tammi 1992
Rakkausmuistot, Tammi 1994
Taudin syy, Tammi 1996
Todistaja Brigitin talossa, Tammi 1998
Yö on oranssi häkki, Tammi 2000
Hula-hula, Tammi 2002
Kuvittele itsellesi mies. Naisille, jotka kuuntelevat merisäätä saadakseen tietää aallonkorkeuden, Tammi 2005
Veteen pudonneet, Tammi 2007
Hyvää yötä Irma Noora, Tammi 2010
Kuka sinut omistaa, Tammi 2013
Kirkkaus, Tammi 2016
Tanssikaa!, Tammi 2019
Omat kuvat.  Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-4031-2.
Teoksia > Lastenkirjoja

Elisabet, nalle ja pikkuveli jota ei ole, Tammi 1992
Tyttö ja naakkapuu, Tammi 2004
Minä, äiti ja tunturihärkki, Tammi 2005
Revontulilumi, Tammi 2006
Aatos ja Sofia, Tammi 2010
Aatos ja Sofian sokeriletit, Tammi 2012
Aatos ja Sofian meri, Tammi 2013
Aatos ja Sofian sorsapuisto, Tammi 2014
Teoksia > Muita teoksia

Matkailijan Irlanti, (yhdessä Olli Jalosen kanssa) Otava 1980
esseitä eri teoksissa
Aiheesta muualla

Riitta Jalonen Tammen sivuilla
Koski, Mervi: Kirjailijaesittely: Riitta Jalonen Kirjasampo.fi. 29.7.2010.
Mandiakuy

| Mandiakuy |
| --- | --- |
 Mandiakuy
 Koordinaatit: 13°1′17″N, 4°27′47″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Tominianin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  398 km²
Väkiluku (2009):  21 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mandiakuy on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Tominianin piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Burkina Fason rajaa 45 kilometriä Tominianista kaakkoon. Kunnassa on 21 100 asukasta (vuonna 2009).
Mandiakuyn kunnan pinta-ala on 398 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Tominianin piirin Mafounén, lännessä Dioran ja Sanékuyn sekä pohjoisessa Bénénan kuntiin ja idässä Burkina Fasoon.
Kuntaan kuuluu 28 kylää. Asukkaat ovat etupäässä boboja. Lisäksi on markoja (dafing) ja fulbeja. Suurin osa on kristittyjä, loput animisteja ja muslimeja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, fonio, sipuli ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, siat ja siipikarja. Mandiakuyssa ja Tétoussa pidetään viikoittaiset markkinat.
Palveluihin kuuluvat kaksi julkista alakoulua, katolinen alakoulu, 17 kyläkoulua, kolme yläkoulua ja kaksi terveysasemaa.
Paikallinen nähtävyys on Mandiakuyn katolinen kirkko.
Rautatienomenapuu

| Rautatienomenapuu |
| --- | --- |
 Hedelmät
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Omenapuut Malus
Lajike::  ’Hyvingiensis’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rautatienomenapuu (Malus ’Hyvingiensis’) on ruusukasvien heimoon ja omenapuiden sukuun kuuluva kasvi, jota pidetään joskus siperianomenapuun (Malus prunifolia), joskus hupeinomenapuun (Malus hupehensis) lajikkeena. Lajike on peräisin Valtionrautateiden keskuspuutarhan taimistolta Hyvinkäältä, mihin sekä suomenkielinen nimi että lajikenimi viittaavat. Rautatienomenapuuta ei kasva missään luonnonvaraisena.
Ulkonäkö ja koko

Rautatienomenapuu on 2–4 metrin korkuiseksi kasvava kesävihanta puu, jolla on riippuvat oksat ja leveä, sateenvarjomainen latvus. Kasvin suuret, vihreät lehdet ovat soikeita ja sahalaitaisia. Ruskaväri on keltainen.
Rautatienomenapuu kukkii touko–kesäkuussa. Sarjakukintoihin järjestäytyneet kukat ovat neljä senttimetriä leveitä ja valkoisia, nuppuisena vaaleanpunaisia. Pölyttyneistä kukista kypsyy loppukesällä suurehkoja, 4–5 senttimetrin levyisiä hedelmiä, jotka ovat väriltään keltaisia tai punertavia.
Kasvupaikka

Rautatienomenapuu vaatii aurinkoisen kasvupaikan sekä kuivan–tuoreen, ravinteikkaan, kalkitun, runsasmultaisen ja vettäläpäisevän maaperän. Runko ja alemmat oksat kannattaa suojata talveksi. Juuristo ei siedä kylmää tai märkää maata, joten kasvi kannattaa istuttaa loivaan kumpuun.
Käyttö

Rautatienomenapuun hedelmät ovat mehukkaita ja syömäkelpoisia; niistä voi valmistaa mehua ja sosetta. Murskatut siemenet ovat myrkyllisiä, mutta pienen määrän syöminen aiheuttaa harvoin oireita.
Rautatienomenapuu on myös suosittu koristepuu.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Rautatienomenapuu – Malus 'Hyvingiensis'
Manhattan (Turku)

Manhattanin julkisivu Naantalin pikatielle päin.
Manhattan on Turun Pitkämäen kaupunginosassa, Naantalin pikatien varressa sijaitseva ostoskeskus. Vuonna 1990 valmistuneen postmodernistisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Casagrande & Haroma. Sen käyntiosoite on Pitkämäenkatu 4.
Manhattanin kauppakeskuksessa toimivat muun muassa S-market Manhattan, abc-huoltamo, apteekki, Alko, suuri kirpputori Kirppis-Center ja sen yhteydessä alennusmyymälä Minihinta, sekä Lastenkirppis Pikkusiili.
Kauppakeskuksen ylemmissä kerroksissa toimii Manhattan Sport Center, jossa voi pelata tennistä, salibandyä, squashia, sulkapalloa ja pöytätennistä.
Vuonna 2016 Naantalin pikatien toisella puolella sijainnut Turun postikeskuksen postikonttori suljettiin ja sen tilalle avattiin Manhattanin K-Supermarketin yhteydessä toimiva postipalvelupiste. Manhattanin tiloissa on myös pakettiautomaatti. Manhattanin Posti loppui kun tilalle tuli S-Market.
Historiaa

Suomen 1990-luvun alun laman edellä tavaratalona avattu Manhattan joutui vaikeuksiin jo alkuvuosinaan, ja omistaja Markku Harjanne haki sen konkurssiin 1994 suurten velkojen vuoksi. Vuosina 2001–2005 Manhattanin K-kauppiaana toimi Tomi Eriksson. Vuoden tauon jälkeen Manhattanin K-Supermarketin vetäjänä aloitti marraskuussa 2006 Veli-Pekka Hussi. K-Supermarket suljettiin vuoden 2019 lopussa ja tilalle tuli S-market.
Max Hauke

Hauke vuonna 2018.
Max Hauke (s. 29. elokuuta 1992) on uransa dopingskandaaliin vuonna 2019 päättänyt itävaltalainen maastohiihtäjä.
Hauke sijoittui Oslon MM-kilpailuissa 2011 vapaan hiihtotavan sprintissä 55:nneksi ja parisprintissä 14:nneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 45:s ja perinteisen sprintissä 48:s. Sotšin olympialaisissa 2014 Hauke oli vapaan hiihtotavan sprintissä 46:s ja 15 kilometrin perinteisen kilpailussa 57:s. Falunin MM-kilpailuissa 2015 Hauke oli 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 38:s ja yhdistelmäkilpailussa 42:s. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli yhdistelmäkilpailussa 31:s ja 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 35:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Hauke sijoittui 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 29:nneksi ja yhdistelmäkilpailussa 27:nneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Hauke sijoittui perinteisen hiihtotavan parisprintissä kuudenneksi. Samoissa kisoissa Hauke pidätettiin 27. helmikuuta epäiltynä dopingista ja hänet erotettiin välittömästi poliisikoulusta, jossa hän opiskeli. Hän sai Itävallan antidopingtoimikunnalta neljän vuoden kilpailukiellon ja samalla Hauke ilmoitti urheilu-uransa päättyvän. Hänet tuomittiin lokakuussa 2019 Innsbruckin käräjäoikeudessa vakavasta urheilupetoksesta viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen sekä 480 euron sakkoihin.
Maastohiihdon maailmancupissa Hauke kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2012. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 14:nneksi Seefeldin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa tammikuussa 2018.
Manhattan Bridge

| Manhattan Bridge |
| --- | --- |
 Manhattan Bridge nähtynä Brooklynista
Ajokaistoja:  7
Raiteita:  4
Ylittää:  East River
Sijainti:  Manhattan ja Brooklyn, New York, Yhdysvallat
Ylläpitäjä:  New Yorkin kaupunki
Siltatyyppi:  kaksikantinen riippusilta
Pisin jänneväli:  448,1 m
Pituus:  2089 m
Leveys:  36,6 m
Korkeus:  102,4 (pylonit) m
Avattu liikenteelle:  31. joulukuuta 1909 (silta valmistui vasta 1912)
Koordinaatit:  40°42′26″N, 73°59′26″W
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Manhattan Bridge on East River -vesiväylän ylittävä riippusilta New Yorkin kaupungissa Yhdysvalloissa. Silta yhdistää Manhattanin ja Brooklynin hallintoalueet. Silta sijaitsee lähellä Brooklyn Bridge -siltaa.
Manhattan Bridge -sillan rakentaminen aloitettiin 1901 ja se valmistui 1912. Silta avattiin kuitenkin liikenteelle jo 31. joulukuuta 1909, vaikka se oli edelleen keskeneräinen. Sillan on suunnitellut latvialaissyntyinen Leon Moisseiff.
Manhattan Bridge -siltaa käyttävät ajoneuvoliikenteen lisäksi sekä New Yorkin metron junat että kevyt liikenne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manhattan Bridge Wikimedia Commonsissa
M/S Romantika

| M/S Romantika |
| --- | --- |
 M/S Romantika Paljassaaren satamassa 2024.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  ei liikenteessä
Lippuvaltio:   Viro (2002–2009, 2015–2016)  Alankomaat (2022–2023)  Latvia (2009–2015, 2016–2022, 2023-) 
Kotipaikka:  Riika
IMO-numero:  9237589
MMSI-numero:  276486000
Tunnuskirjaimet:  YLBT
Operaattori:  As Tallink Latvija
Omistaja:  Tallink
Rakennustelakka:   Aker Finnyards, Rauman telakka, Suomi
Rakennusnumero:  433
Tilattu:  30. elokuuta 2000
Kölinlasku:  23. toukokuuta 2001
Vesillelasku:  14. joulukuuta 2001
Luovutettu:  10. toukokuuta 2002
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  11
Pituus:  192,9 m
Leveys:  29 m
Syväys:  6,5 m
Bruttovetoisuus (GT):  40 803
Koneisto:  4 × Wärtsilä 16W32 -dieselmoottoria
Jääluokitus:  1A Super
Nopeus:  41 km/h
Nopeus:  22 kn
Hyttejä:  739
Lastikapasiteetti:  1 000 m
Autokapasiteetti:  300 henkilöautoa
Sisaralukset:  M/S Victoria I
Lähteet:  
M/S Romantika on virolaisen Tallinkin omistama matkustaja-autolautta. Alus on valmistunut Aker Finnyardsin Rauman telakalta vuonna 2002. Romantika on makuutettuna Paljassaaren satamassa Tallinnassa. Ennen koronaviruspandemiaa alus liikennöi Riika-Tukholma linjalla. Alus on liputettu Latviaan, ja sen kotisatama on Riika. Romantikan sisaralus on vuonna 2004 valmistunut M/S Victoria I.
Romantika oli Tallinkin vuonna 2000 alkaneen uudisrakennusohjelman ensimmäinen alus. Ohjelma päättyi, kun varustamolle toimitettiin risteilylautta M/S Baltic Queen vuonna 2009. Romantikan sisaralus on vuonna 2004 valmistunut M/S Victoria I. Näiden kahden aluksen pohjalta suunniteltiin myöhemmin Galaxy-luokan alukset.
Romantika oli ulosvuokrattuna Alankomaalaiselle Holland Norway Linesille vuosina 2022-2023. Sen oli alunperin tarkoitus olla ulosvuokrattuna ainakin vuoteen 2025 saakka, mutta yhtiön konkurssin myötä alus palasi Tallinnaan jo syyskuussa 2023. Tallink ei sittemmin ole tiedoittanut aluksen tulevaisuuteen liittyen mitään.
Käyttöhistoria > 2002–2006

10. toukokuuta 2002 Tallinkin ensimmäinen uudisrakennusalus M/S Romantika luovutettiin AS Tallink Gruppille. Aluksen rakennutti tuolloinen Aker Finnyards Rauman telakallaan. Alusta käytiin näyttämässä Tukholmassa, Riiassa ja Helsingissä ennen liikenteen aloitusta. 21. toukokuuta 2002 Romantika aloitti liikenteen Helsinki–Tallinna-reitillä 23 tunnin risteilyliikenteessä.
David Belascon puhenäytelmä Madame Butterfly esitettiin Romantikan Starlight Palacessa tammi–helmikuussa 2004 yhteensä 10 kertaa. Näytelmän ohjasi Jussi Wahlgren ja nimiosaa esitti Maria Lund.
Suomen keskustapuolue piti vaaliristeilynsä aluksella 30. lokakuuta 2005. Kyseinen risteily herätti tunteita myös Suomen Merimies-Unionissa, joka protestoi lehdissä sitä, että lähestyvien presidentinvaalien kaksi ehdokasta valittiin virolaisella laivalla.
Kun Tallinkin uusi alus M/S Galaxy valmistui keväällä 2006, Romantika siirrettiin liikennöimään Tallinna–Maarianhamina–Tukholma-reitille. Reitillä oli jo liikennöinyt vuodesta 2004 Romantikan sisaralus M/S Victoria I.
Käyttöhistoria > 2006–2009

Vuosina 2006–2009 Romantika teki Tallinnan, Maarianhaminan ja Tukholman välisiä risteilyjä. Tallinkin uudisrakennusalus M/S Baltic Queen aloitti liikenteen 24. huhtikuuta 2009 Tallinna–Maarianhamina–Tukholma-reitillä M/S Victoria I:n kanssa.
Käyttöhistoria > 2009–2014

Ruotsin ja Viron välisen liikenteen jälkeen Tallink siirrätti Romantikan Latvian-linjalleen. Jo aikaisemmin elokuussa 2008 Tallink oli siirrättänyt linjalle M/S Silja Festivalin korvaamaan M/S Vana Tallinnin. M/S Galaxy oli aikaisemmin korvannut Silja Festivalin Turun, Maarianhaminan ja Tukholman välisessä liikenteessä. Tallink liputti Silja Festivalin Latviaan. M/S Romantika korvasi Tukholman ja Riian välisellä reitillä M/S Regina Baltican. Tuolloin myös Romantika liputettiin Latviaan, kuten linjan aiemmilla laivoilla oli ollut tapana.
Käyttöhistoria > 2014–2016

Elokuussa 2014 Romantika siirtyi takaisin Tallinna–Maarianhamina–Tukholma-reitille korvaten Baltic Queenin, joka siirtyi puolestaan korvaamaan M/S Silja Europaa Helsinki–Tallinna-reitille. 12. joulukuuta 2016 Romantika siirtyi Tukholman ja Riian väliselle reitille, ja Tallinna–Tukholma-väliä liikennöimään siirrettiin Baltic Queen.
Käyttöhistoria > 2016–2022

M/S Silja Europan palattua liikenteeseen 12. joulukuuta 2016 Romantika siirtyi Tukholman ja Riian väliselle reitille, ja Tallinna–Tukholma-väliä liikennöimään siirrettiin Baltic Queen.
Koronavirustilanteen vuoksi vuonna 2020 laivan liikennöinti lopetettiin kokonaan 15. maaliskuuta alkaen. Alus seisoi myös kesäsesongin 2020 ajan Riian satamassa. Kesäkuussa 2021 Tallink ilmoitti aikarahdanneensa M/S Romantikan sekä M/S Victoria I:n välimerelle Ranskan sekä Marokon ja Italian välille lokakuuhun 2021 asti.
Käyttöhistoria > 2022–2023

Maaliskuussa 2022 Tallink ilmoitti vuokranneensa M/S Romantikan Holland Norway Lines -varustamolle ainakin 2025 vuoteen asti.
Romantika liikennöi Alankomaiden ja Norjan välillä olessaan Holland Norway Linesillä.
Käyttöhistoria > 2023-

30. elokuuta 2023 Holland Norway Lines ilmoitti lehdistötiedoitteella, että he hakevat maksujen keskeytystä tuomioistuimelta. Syynä tilanteeseen oli sataman vaihtuminen. Varustamo ilmoitti samalla, että M/S Romantika pysyisi poissa liikenteestä toistaiseksi.
1. syyskuuta 2023 Tallink ilmoitti, että As Tallink Latvijan, ja Holland Norway Lines BVn välille solmittu vuokrasopimus on purettu epävarman tilanteen vuoksi etuajassa. Sopimuksen oli tarkoitus olla voimassa ainakin 2025 saakka. Tallink kommentoi kauppalehdelle, että sopimus purettiin, sillä Tallink halusi laivan takaisin, ennen vuokraajan mahdollista konkurssia. Samalla alus liputettiin takaisin Latviaan ja kotisatamaksi vaihtui Riika.
Kansikuvaus

Kansi 11: helikopterikansi
Kansi 10: komentosilta ja aurinkokansi
Kansi 9: hyttejä, kokoustiloja, Sun Bar, aurinkokansi, saunaosasto
Kansi 8: hyttejä
Kansi 7: Grande Buffet, Romantika A’la Carte, Grill House, Romantika Lounge, pub, Starlight Palace (yläkerta), Space Do.Soone
Kansi 6: Café Promenade, Fast Lane, Cosmetic Boutique, Supermarket, neuvonta, Starlight Palace (alakerta), Lotte Village -leikkihuone ja peliautomaatteja.
Kansi 5: hyttejä
Kansi 4: autokansi (nostettava henkilöautokansi)
Kansi 3: autokansi
Kansi 2: konehuoneiden ylätasot, kattilahuone ja muita teknisiä tiloja
Kansi 1: pää- ja apukonehuoneet, teknisiä tiloja
Hytit

Romantikan kaikissa hyteissä on WC, suihku sekä TV.
Suite: 1–2 hengen sviitti, parivuode, sohvaryhmä ja jääkaappi. Erikoisaamiainen sisältyy hintaan. Pinta-ala 30 m². Kansilla 8 ja 9.
Deluxe: 1–2 hengen ulkohytti, parivuode ja jääkaappi. Erikoisaamiainen sisältyy hintaan. Pinta-ala 14 m². Kansilla 8 ja 9.
A-luokka: 1–4 hengen ulkohytti. Pinta-ala 9 m². Kansilla 8 ja 9.
B-luokka: 1–4 hengen sisähytti. Pinta-ala 7 m². Kansilla 5, 8 ja 9.
Laivan palvelut > Ravintolat ja baarit

Romantika A’la Carte: ruokaravintola.
Grill House: erikoisravintola, joka tarjoaa mm. liharuokia.
Grande Buffet: itsepalveluravintola.
Café Promenade: kahvila.
Fast Lane: auki lähes ympäri vuorokauden, mm. pikaruokaa, voileipiä, salaatteja ja pizzoja.
Romantika Lounge: baari, missä voi nauttia esim. aperitiivin.
Pub: kolme miljöötä: Irish, Library ja Karaoke.
Starlight Palace: kaksikerroksinen yökerho/teatteri laivan peräosassa.
Space Disco: päivisin sporttibaari ja öisin disco.
Laivan palvelut > Ostospaikat

Cosmetic Boutique: kosmetiikan erikoismyymälä.
Supermarket: tax-free-myymälä, mm. makeisia ja alkoholijuomia.
Laivan palvelut > Muut palvelut

Station: pelihuone.
Lotte Village: lasten leikkihuone kannella 6.
Saunaosasto kannella 9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Romantika Wikimedia Commonsissa
M/S Romantika Tallinkin kotisivuilla
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:   Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:   Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:   Harri Hylje  Tallink Hotels 
Aurinkokansi.
B-luokan hytti.
Marie-Catherine d' Aulnoy

| --- | --- |
Syntynyt:  1652  
Kuollut:  14. tammikuuta 1705  Pariisi  
Syntymänimi:  Marie-Catherine Le Jumel de Barneville 
Salanimet:  Madame D*** Madame D**** 
Kansalaisuus:  Ranskan kuningaskunta  
Ammatti:  kirjailija  
| --- | --- |
Lajityyppi:  Tarina (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Marie-Catherine d' Aulnoy (1650– 14. tammikuuta 1705, Pariisi) on ranskalainen kirjailija joka on tunnettu saduistaan. Häntä pidetään ranskankielisen satua tarkoittavan termin contes de fées (sananmukaisesti haltijatartarina) keksijänä. Termi tulee hänen vuonna 1698 julkaiseman satukokoelman nimestä.
Marianne Fredriksson

Marianne Fredriksson, o.s. Persson (28. maaliskuuta 1927 Göteborg – 11. helmikuuta 2007 Österåker) oli ruotsalainen kirjailija.