stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Amatööriradiotoiminnan työskentelytodistukset

Amatööriradiotoiminnan työskentelytodistukset ovat vahvistuksia siitä, että amatööriradioasemalta on saatu todistuksen edellyttämä määrä vahvistettuja yhteyksiä. Työskentelytodistuksista ehkä arvostetuin on DXCC, mikä käsittää kaikki radiomaat. Radiomaita on noin kaksi kertaa niin paljon kuin valtioita, koska valtioiden osa-alueita on määritelty radiomaiksi. Suomessa ehkä kuuluisin radiomaa on Märket, luoto, missä kulkee Suomen ja Ruotsin raja, ja millä on ollut toimiva majakka.
| Työskentelytodistusohjelma | suomalaiset osa-alueet | ylläpitäjä | kohteet |
| --- | --- | --- | --- |
| DXCC |  | DX Century Club | maailman radiomaat |
| IOTA - islands on the air | EU-002 Ahvenanmaa | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-140 Etelä-Karjala ja Kymenlaakso | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-101 Etelä- ja Keski-Pohjanmaa sekä Keski-Suomi | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-184 Kainuu ja Pohjois-Pohjanmaa | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-126 Lappi | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-173 Satakunta | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-096 Uusimaa | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| IOTA - islands on the air | EU-096 Varsinais-Suomia | kansainvälinen ohjelma | saaret  |
| POTA - parks on the air |  | kansainvälinen ohjelma | puistot ja muut  |
| SOTA - summits on the air | JS Järvi-Suomi | the Summits on the Air programme | luontokohteiden korkeat paikat  |
| SOTA - summits on the air | KI Kilpisjärvi-Pallas | the Summits on the Air programme | luontokohteiden korkeat paikat  |
| SOTA - summits on the air | KU Kuusamon ylänkö | the Summits on the Air programme | luontokohteiden korkeat paikat  |
| SOTA - summits on the air | MU Muotkatunturit | the Summits on the Air programme | luontokohteiden korkeat paikat  |
| SOTA - summits on the air | SL Saariselkä-Lemmenjoki | the Summits on the Air programme | luontokohteiden korkeat paikat  |
| WCA - world castles award group |  | kansainvälinen ohjelma | linnakkeet ja linnoitteet  |
| WLOL – World List of Lights |  | Amateur Radio Lighthouse Society | majakat |
| WWFF - world wide flora and fauna | OHFF | kansainvälinen ohjelma | luontokohteet |
Aluetyöskentelytodistukset > DXCC-radiomaatodistus

DXCC lienee maailman arvostetuin työskentelytodistus. Sen saavuttamiseen voi mennä osa-aikaisesti vapaa-ajalla voi mennä vuosikymmeniä.
Kulttuuriympäristötyöskentelytodistukset > World Castle Award (WCA) -linnoitustodistus

WCA:ssa ollaan yhteyksissä linnoilta, linnakkeilta ja linnoitteilta. Suomessa on 44 World Castle Award - kohdetta.
| Kohdetunnus | nimi | kunta ((2025) | maakunta |
| --- | --- | --- | --- |
| OH-00001 | Bomarsund | Sund | Ahvenanmaa |
| OH-00002 | Hakoisten linnavuori | Janakkala | Kanta-Häme  |
| OH-00003 | Hämeen linna | Hämeenlinna | Kanta-Häme  |
| OH-00004 | Haminan linnoitus | Hamina | Kymenlaakso  |
| OH-00005 | Junkarsborg | Raaseporin Karjaa | Uusimaa  |
OH-00006: 
OH-00007: 
OH-00008: 
OH-00009: 
OH-00010: 
OH-00011: 
OH-00012: 
OH-00013: 
OH-00014: 
OH-00015: 
OH-00016: 
OH-00017: 
OH-00018: 
OH-00019: 
OH-00020: 
OH-00021: 
OH-00022: 
| OH-00023 | Prästö | Sund | Ahvenanmaa  |
| OH-00024 | Notvikin torni | Sund | Ahvenanmaa  |
| OH-00025 | Brännklintin torni |  |  |
| OH-00026 | Brahelinna | Mikkelin Ristiina | Etelä-Savo  |
OH-00027: 
OH-00028: 
OH-00029: 
OH-00030: 
OH-00031: 
OH-00032: 
OH-00033: 
OH-00034: 
OH-00035: 
OH-00036: 
OH-00037: 
OH-00038: 
| OH-00039 | Sturmbock | Enontekiön Kilpisjärvi | Lappi  |
OH-00040: 
OH-00041: 
| OH-00042 | Kymijokilinja | Kotka | Kymenlaakso  |
| OH-00042 | Kymijokilinja | Kouvola | Kymenlaakso  |
| OH-00043 | Hamina - Taavetti -linja | Hamina | Kymenlaakso  |
| OH-00044 | Ryssön linnoitus | Loviisan Pernaja | Uudenmaan Itä-Uusimaa  |
Kulttuuriympäristötyöskentelytodistukset > WLOL-majakkatodistus

WLOL-majakkatodistuksessa suoritetaan yhteyksiä eri majakoilta. Tapahtuma, vaan ei työskentelytodistus, mikä liittyy majakoihin, on kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu elokuun kolmansina lauantaina ja sunnuntaina. Samalla tavalla kuin WLOL-majakoista on olemassa valmis luettelo järjestäjillä, on myös majakoista ja majakkalaivoista ilmoittautuneiden antamien tietojen mukaan etukäteen. Viikonloppua on vietettu vuodesta 1998 alkaen.
Luontotyöskentelytodistukset > IOTA-saaritodistus

IOTA:ssa kerätään suorituksia eri saarilta. Koska saaria on niin paljon, ovat saaret ryhmitetty ryhmiksi.
Luontotyöskentelytodistukset > POTA-puistotodistus

POTA:ssa kerätään suorituskia puistoista. Tosiasiassa kohteina on myös metsiä.
Luontotyöskentelytodistukset > SOTA-mäkitodistus

SOTA:ssa otetaan yhteyksiä alueen korkeimmilta mäiltä, vaaroilta ja vuorilta. Suomessa SOTA jakautuu viiteen alueeseen: JS Järvi-Suomi, KI Kilpisjärvi-Pallas, MU Muotkatunturit, KU Kuusamon ylänkö ja SL Saariselkä-Lemmenjoki.
Luontotyöskentelytodistukset > SOTA-mäkitodistus > OH/KI Kilpisjärvi-Pallas

Alueella ovat kohteet OH/KI-001 - OH/KI-013 sekä OH/KI-015 - OH/KI-039 ja OH/KI-401 - OH/KI-083.
Luontotyöskentelytodistukset > SOTA-mäkitodistus > OH/KU Kuusamon ylänkö

Alueella ovat kohteet OH/KU-001 - OH/KU-013, OH/KU-015 - OH/KU-017, OH/KU-019 - OH/KU-023 ja OH/KU-026 - OH/KU-056.
Luontotyöskentelytodistukset > SOTA-mäkitodistus > OH/MU Muotkatunturit

Alueella ovat kohteet OH/MU-001 - OH/MU-016 ja OH/MU-018 - OH/MU-027.
Luontotyöskentelytodistukset > SOTA-mäkitodistus > OH/SL Saariselkä-Lemmenjoki

Alueella ovat kohteet OH/SL-001 - OH/SL-029 ja OH/SL-031 - OH/SL-073.
Jagnobit

Jagnobilapsia.
Jagnobit (jagnobiksi jagnobi) ovat jagnobin kieltä puhuva tadžikkeihin kuuluva etninen ryhmä Tadžikistanissa. He asuvat Jagnobjoen, sen sivujoen Kulin sekä Varzobjoen varsilla. Monet ovat muuttaneet tasangon uudisviljelmille. Elinkeinoja ovat maanviljelys ja karjanhoito. Perinteinen uskonto on sunnilainen islam.
Lakkisifaka

| Lakkisifaka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Heimo::  Indrit Indriidae
Suku::  Sifakat Propithecus
Laji::  verreauxi
Kaksiosainen nimi
 Propithecus verreauxi  A. Grandidier, 1867 
 Lakkisifakan levinneisyys
Katso myös
   Lakkisifaka Wikispeciesissä   Lakkisifaka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lakkisifaka (Propithecus verreauxi) on indrien heimoon kuuluva puoliapinalaji.
Tuntomerkit

Lakkisifakan ruumis on 39–47 cm pitkä ja 3,6–4,3 kg painava ja häntä on 50–59 cm pitkä. Väritys on ruskehtava ruskeine ja harmaanmustine merkkeineen. Takajalat ovat pitkät ja etujalat hieman lyhyemmät. Vartalon molemmilla sivuilla on pieni purjemainen ihopoimu, jonka avulla lakkisifaka voi hypätä jopa 10 m:n korkeudesta.
Lisääntyminen

Lakkisifakat elävät uroksen johtamissa 3–10 jäsenen laumoissa. Naaras saa yhden poikasen.
Aiheesta muualla

Luonnontieteellinen keskusmuseo: Lakkisifaka (Propithecus verreauxi)[vanhentunut linkki]
ITIS: Propithecus verreauxi (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q913789  Wikispecies: Propithecus verreauxi  ADW: Propithecus_verreauxi  ARKive: propithecus-verreauxi  BioLib: 32052  BOLD: 163698  CoL: 77XPX  EoL: 326524  GBIF: 5219530  iNaturalist: 43603  IRMNG: 10220085  ITIS: 572885  IUCN: 18354  MDD: 1000990  MSW: 12100095  NCBI: 34825  Open Tree of Life: 696018  Paleobiology Database: 385079  Species+: 8584  Xeno-canto: Propithecus-verreauxi
Jagnobin kieli

| Jagnobi |
| --- | --- |
Oma nimi:  яғнобӣ зивок
Tiedot
Alue:   Tadžikistan
Puhujia:  12 500
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet iranilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  ira
ISO 639-3:  yai
 Ohje 
Jagnobin kieli (jagnobiksi яғнобӣ зивок, yaγnobī́ zivók) on Tadžikistanissa asuvien jagnobien puhuma iranilainen kieli.
Jagnobien perinteistä asuinaluetta on Keski-Tadžikistanissa sijaitseva Jagnobjoen laakso. Vuoteen 1970 saakka siellä oli noin 1 500 kielen puhujaa ja sen ulkopuolella yli tuhat. Osa jagnobeista oli muuttanut jo 1500–1600-luvuilla Varzobjoen laakson kyliin, ja heitä asui myös Harangonin ja Gissarin laaksoissa.
Keväällä 1970 Jagnobin laakson jagnobit ja tadžikit siirrettiin nykyisen Sogdin alueen Zafarobodin piirin puuvillanviljelyalueelle. Nykyään jagnobit asuvat tadžikin- ja uzbekinkielisessä ympäristössä, ja he kaikki ovat kaksi- tai monikielisiä. Viime aikoina yksittäisiä perheitä on palannut Jagnobin laaksoon.
1900-luvun alussa Itä-Turkestanista löydetyt kirjalliset muistomerkit osoittavat, että jagnobi on muinaisen sogdin kielen historiallinen jatkaja.
Geoffroynhämähäkkiapina

| Geoffroynhämähäkkiapina |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Hämähäkkiapinat Atelidae
Suku::  Ateles
Laji::  geoffroyi
Kaksiosainen nimi
 Ateles geoffroyi  Kuhl, 1820 
 Geoffroynhämähäkkiapinan levinneisyys (sininen)   ja kolumbianhämähäkkiapina A. fusciceps (punainen)
Katso myös
   Geoffroynhämähäkkiapina Wikispeciesissä   Geoffroynhämähäkkiapina Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Geoffroynhämähäkkiapina eli hämähäkkiapina (Ateles geoffroyi) on hämähäkkiapinoihin (Atelidae) kuuluva laji, jota tavataan Meksikossa ja Keski-Amerikassa.
Tuntomerkit

Geoffroynhämähäkkiapinan ruumis on noin 38-63 cm pitkä, häntä on 20-89 cm ja painoa on noin 6 kg. Hännän viimeinen neljännes on hyvin taipuisa, alapuoleltaan karvaton ja hyvin tuntoherkkä. Hännän kaljussa ihossa on jokaisella yksilöllä eri tavalla kulkevia linjoja.
Levinneisyys ja elinympäristö

Geoffroynhämähäkkiapinaa tavataan Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Se on jaettu kuuteen alalajiin, joita esiintyy hieman eri alueilla. Nimialalajin A. g. geoffroyi esiintymisalue käsittää Nicaraguan kaakkoisosan ja Managua- ja Nicaraguajärven ympäristön alangot. A. g. azuerensis puolestaan elää vain Panamassa Azueron niemimaan vuoristoisissa metsissä. Alalajia A. g. frontatus tavataan Costa Rican luoteisosista aina Nicaraguan läntisiin ja pohjoisimpiin osiin. A. g. grisescens on alalajina varsin puutteellisesti tunnettu, ja sen uskotaan elävän Panaman kaakkoiskulmassa ja mahdollisesti myös Kolumbian puolella. Alalajin A. g. grisescens levinneisyysalue puolestaan ulottuu Panaman kanavan itäpuolelta Costa Rican keskisiin osiin. A. g. vellerosus puolestaan elää Meksikon Veracruzin osavaltiosta etelään Guatemalaan, Belizeen ja Hondurasiin saakka.
Geoffroynhämähäkkiapinan elinympäristö käsittää monipuolisesti metsiä. Sitä tavataan muun muassa ainavihannissa trooppisissa metsissä, kuivametsissä, pilvimetsissä ja mangrovemetsissä. Hämähäkkiapinat ovat herkkiä ympäristöjen heikentymiselle, vaikka niitä tavataankin jonkun verran myös ihmisten muokkaamissa metsäympäristöissä.
Käyttäytyminen

Geoffroynhämähäkkiapina käyttää ravinnokseen pääasiassa hedelmiä ja erityisesti kypsiä hedelmiä. Tutkimuksissa hedelmien osuus ravinnossa on ollut 55–82 prosenttia. Geoffroynhämähäkkiapinat syövät kuitenkin myös muun muassa lehtiä, kukkia ja selkärangattomia. Vetensä se saa pääosin ravinnostansa, mutta toisinaan yksilöt juovat vettä myös puun koloista, virroista tai muista luonnollisista lähteistä.
Geoffroynhämähäkkiapinat elävät useiden koiraiden ja naaraiden yhteisöissä, jotka kuitenkin hajautuvat päivittäin pienempiin ryhmiin. Geoffroynhämähäkkiapinat ovat liikkuvia ja elävät puissa, joten niiden havainnointi luonnossa on haastavaa. Siitä syystä tutkimukset antavat ryhmäkoosta poikkeavia lukemia. Ryhmissä on havaittu olevan 16–56 jäsentä.
Naaras saa yhden poikasen noin 20 viikon kantoajan jälkeen; se on emostaan riippuvainen noin 10 kuukauden ajan.
Suojelu ja uhat

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee geoffroynhämähäkkiapinan erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Global Forest Watchin datan perusteella tehdyn arvion mukaan lajin kanta vähenee yli 50 prosentilla vuosien 2018–2063 eli kolmen sukupolven aikana, jos metsäkato jatkuu samalla tasolla kuin edellisen sukupolven aikana. Elinympäristöjen häviäminen ja heikkeneminen sekä lemmikkieläinkauppa ovat geoffroynhämähäkkiapinan suurimmat uhat. Lajia myös metsästetään, mutta sen käyttö ravintona lienee melko vähäistä.
Geoffroynhämähäkkiapina mainitaan CITES-sopimuksen liitteessä II ja alalajit A. g. frontatus ja A. g. ornatus liittessä I. Lajin elinalueella on yli 400 virallista suojelualuetta, mutta monella niillä varsinaiset suojelutoimet ovat hyvin rajattuja.
Subkhiddin Mohd Salleh

| Subkhiddin Mohd Salleh> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. marraskuuta 1966 Parit Buntar, Malesia
Jalkapallotuomari
Pituus:  174 cm
| Urheilijan ura> Tuomariura |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaudet | Sarja | Ott    | Ott    |
| 2001   2004   2004   2005   2004–2005   2006   2007   2008   2009   2009   2007–2009   2010 | MM 2002 Karsinnat   Ateenan olympialaiset   AM 2004   U-17 MM 2005   MM 2006 Karsinnat   Aasian Mestarien liiga 2006   U-17 MM 2007   Aasian Mestarien liiga 2008   Aasian Mestarien liiga 2009   U-20 MM 2009   MM 2010 Karsinnat   Aasian Mestarien liiga 2010 | 02 00 10 01   02 00 10 00   02 00 09 01   03 01 13 01   07 01 31 01   01 00 01 00   03 00 14 03   06 00 21 00   07 01 30 01   03 01 10 02   11 04 39 03   05 01 17 03 | 02 00 10 01   02 00 10 00   02 00 09 01   03 01 13 01   07 01 31 01   01 00 01 00   03 00 14 03   06 00 21 00   07 01 30 01   03 01 10 02   11 04 39 03   05 01 17 03 |

Subkhiddin Mohd Salleh (17. marraskuuta 1966 Parit Buntar, Malesia) on malesialainen jalkapallotuomari. Hän on toiminut vuodesta 2000 lähtien kansainvälisenä tuomarina. Urallaan hän on tuominnut muun muassa Etelä-Afrikan MM-kilpailuissa 4. tuomarina ja erotuomarina alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa, Aasian Mestarien liigassa ja Aasian-mestaruuskilpailuissa.
Yhdeksänvyövyötiäinen

| Yhdeksänvyövyötiäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Cingulata
Heimo::  Vyötiäiset Dasypodidae
Alaheimo::  Dasypodinae
Suku::  Pitkäkuonovyötiäiset Dasypus
Laji::  novemcinctus
Kaksiosainen nimi
 Dasypus novemcinctus  Linnaeus, 1758 
 Yhdeksänvyövyötiäisen levinneisyys
Katso myös
   Yhdeksänvyövyötiäinen Wikispeciesissä   Yhdeksänvyövyötiäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Yhdeksänvyövyötiäinen (Dasypus novemcinctus) on vyötiäisiin kuuluva vajaahampainen. Se elää kuivilla tasangoilla Etelä-, Keski- ja Pohjois-Amerikassa.
Ravinto

Yhdeksänvyövyötiäisen ravintoa ovat hyönteiset, pienet selkärankaiset sekä juurimukulat ja hedelmät.
Tuntomerkit

Yhdeksänvyövyötiäinen painaa noin 4–8 kg, ja pituutta sillä on 40–50 cm. Häntä on lähes ruumiin pituinen. Eläimen kuono on liereä ja korvat melko isot. Vyötiäisen harteilla ja lantiolla on kaksi suurta, yhtenäistä kilpeä, joiden välissä suomut muodostavat yhdeksän poikittaista vyötä. Tämän rakenteen ansiosta ansiosta eläin voi kiertyä kokoon. Myös päässä ja hännässä on vahvoja luusuomuja.
Lisääntyminen

Yhdeksänvyövyötiäisestä ainutlaatuisen tekee sen kyky kloonata jälkeläisiään: naaras hedelmöittyy normaalisti, mutta ennen kuin hedelmöittyneessä munasolussa alkaa tapahtua solujakautumia, se kuroutuu neljäksi saman geeniperimän sisältäväksi munasoluksi. Sen takia yhdeksänvyövyötiäinen synnyttää kevään tullen identtiset neloset.
Jihad
Sota klassisessa islamissa

Klassisella islamilla tarkoitetaan usein islamin kehitysvaihetta 800-luvulta suunnilleen 1300-luvulle, jolloin islam oppina vakiintui ja sai pysyvän muotonsa. Islaminuskon sisältö tiivistyi neljän kuuluisan lakikoulun ja niiden perustajien oppeihin. Heitä olivat Abu Hanifa (k. 768), Malik ibn Anas (k. 795), Muhammad al-Shafi‘i (k. 820) ja Ahmad ibn Hanbal (k. 855). Klassisessa islamissa jihad tarkoittaa sotaa uskottomia vastaan.
Klassisen käsityksen mukaan islamilaisen yhteisön eli umman velvollisuus oli kalifin (tai imaamin) johdolla levittää islamin herruus koko maailmaan joko hyvällä tai pahalla niin, että šaria lopulta vallitsee kaikkialla.  Patricia Cronen mukaan jihad on klassisessa mielessä lähetystyön kaltaista sotaa, jonka ainoaksi syyksi riittää uskottomien pelkkä olemassaolo. Uskottomia kutsutaan ensin kääntymään tai vähintäänkin hyväksymään muslimien herruus ja heidän tarjoamansa suojelu dhimmeille, mihin sisältyy heille määrätty erikoisvero (jizya). Joidenkin lakikoulukuntien mukaan oikeus dhimmi -asemaan ja oman uskonnon säilyttämiseen koskee vain kristittyjä, juutalaisia ja mahdollisesti zarathustralaisia. Kaikki ovat samaa mieltä siitä, että pakanalliset arabit voivat valita vain kuoleman tai kääntymisen islamiin.
Nykyiset muslimivaltiot eivät nojaudu klassisen islamin aggressiivisiin käsityksiin sodasta vaan katsovat, että sota on oikeutettua vain, jos islamia pitää puolustaa. Monet muslimit ovat pyrkineet tulkitsemaan Koraania ja Muhammedin esikuvaa (sunna) siten, että tekstien väkivaltainen eetos kuuluisi vain menneisyyteen.
Jihad Koraanissa

Koraanin suurista löytyy kehityskaari suhtautumisessa kirjan esittämän julistuksen vastustajiin. ”Selkeästä varoituksesta” (22:49) edetään askel kerrallaan hyökkäyssotaan uskottomia vastaan (9:29). Uskonsodan käsite esiintyy vain pari kertaa niissä suurissa, jotka Nöldeken luokittelun mukaan kuuluvat kaikkein varhaisimpaan puolikkaaseen.  Niissä sana jihad esiintyy kuusi kertaa, joista korkeintaan puolessa sana saattaa viitata väkivaltaan. Jihad- sanojen vastineet on seuraavassa kuvauksessa lihavoitu:  Väkivaltaan saattaa viitata seuraava katkelma: "Mutta jotka taistelevat asiamme puolesta, heidät johdatamme teillemme" (29:69). Sisäiseen kamppailuun viittaa seuraava jihad -sitaatti: "Ja ken ponnistelee, hän tekee sen oman sielunsa hyväksi." (29:6).
Myöhemmissä Medinan ajan suurissa sana jihad alkaa esiintyä useammin ja saa yleensä sotilaallisen merkityksen. Ne käsittelevät muun muassa taistelemista, sotavankien kohtelua, aselepoa, puolueettomuutta, sotataktiikoita, sodan aloittamista ja lopettamista sekä sotasaalista. Kolmasosa kaikista Koraanin jihad -sanoista löytyy sotaisasta yhdeksännestä suurasta.
Šariakäsikirjan Reliance of the Traveller  kommentaarin mukaan jihadin tärkein tekstipohja Koraanissa ennen oppineiden 800-luvulla luomaa yksimielisyyttä löytyy seuraavista  kohdista: "Teidät on määrätty sotimaan, vaikka se on teille vastenmielistä" (2:216); "ottakaa heidät kiinni ja surmatkaa, missä heidät kohtaattekin" (4:89); "taistelkaa pakanoita vastaan, kuten he taistelevat teitä kaikkia vastaan" (4:89).
Koraanista löytyvän kehityskaaren kohti suurempaa sotaisuutta on Ibn Ishaqin Muhammed -elämäkerran (Sirat rasul Allah) pohjalta tulkittu siten, että  Mekassa Muhammed oli tavallinen kansalainen, kun taas Medinassa hänestä tuli myös valtiojohtaja. Historiallisista lähteistä löytyy myös vaihtoehtoinen selitys. Koraanin syntyvaiheista löytyy merkintöjä Bysantin keisarin Leo III:n (717–741) ja kalifi Umar II:n (717–720) kirjeenvaihdosta, missä esitetään väitteitä Koraanin kokoamisesta:
“Umar [=toinen kalifi], Abu Turab [=Ali] ja Salman Persialainen kokosivat sen [= sinun Pourkanisi] vaikka keskuudessanne onkin levitetty tietoa, että Jumala olisi lähettänyt sen taivaasta... Mitä kirjaanne tulee, olette jo antaneet näytteitä sellaisista väärennöksistä, ja muiden ohella tunnetaan muuan Hajjaj, nimittämänne Persian kuvernööri, joka lähetti miehiä kokoamaan muinaisen kirjanne, jonka hän korvasi toisilla, itse kirjoittamillaan ja mieleisillään, jotka hän levitti kaikkialle valtakunnassanne".
Persian raakuudestaan tunnettu kuvernööri  al-Hajjaj ibn Yusuf oli kalifi al-Malikin palveluksessa 700-luvun alussa. Keisarin kirjeessä hänen väitetään itse kirjoittaneen osia Koraanista. Historiakriittisen Koraanin tutkimuksen eräiden teorioiden mukaan Koraanin vanhimmat osat olisivat syyrialais-kristillisen kirkon liturgisia tekstejä, kun taas myöhempään kerrostumaan olisi päässyt vaikuttamaan Koraanin käyttötarkoituksen muutos. Tällöin pyhiä tekstejä olisi muokattu valtionuskonnon tarpeisiin Bysantin keisarin pilkallisen kirjeen kuvaamalla tavalla. Tämä vuorostaan selittäisi Koraanin myöhemmin kirjoitettujen suurien sotaisuuden.
Ulkoinen jihad

Ulkoista jihadia käydään islaminuskoisten vihollisia vastaan kielellä, omaisuudella ja aseellisesti. Ulkoisen jihadin päämääränä on (Tampereen Islamin yhdyskunnan mukaan): ”kaikkien ihmisten täydellinen vapauttaminen, jotta nämä voisivat ottaa vastaan islamin kutsun ja valita sen elämäntavakseen”. Aseellisen taistelun toinen tarkoitus on koetella uskovia: ”Jos Jumala tahtoisi, Hän selviytyisi heistä itse, mutta Hän tahtoo koetella teitä toisillanne.” (Koraani 47:4).
Aseellinen jihad on sallittua seuraavista syistä:
itsepuolustus
islamin vahvistaminen ja levittäminen
muslimien uskonnonharjoituksen oikeuden suojelu
muslimien suojeleminen sorrolta, myös tyrannin kaataminen
sellaisen vihollisen rankaiseminen, joka rikkoo valansa
vääryyden oikaiseminen
Hämeen-Anttilan mukaan jihadilla on selkeät eettiset sääntönsä.  Niitä ovat Umdat al-Salik -šariakäsikirjan mukaan muun muassa seuraavat:
Pyhän sodan saa julistaa vain kalifi, jos sellainen on.
Naisia ja lapsia ei saa tappaa, elleivät he osallistu taisteluun.
Eläimiä ei saa tappaa, ellei se ole hyödyllistä voiton saamiseksi.
Vanhat miehet (yli 40-vuotiaat) on lupa tappaa, samoin munkit.
Jos nainen tai lapsi saadaan sotasaaliiksi, heistä tulee orjia, ja naisen avioliitto mitätöityy.
Jos aikuinen mies saadaan sotasaaliiksi kalifin päätöksellä, hänet joko teloitetaan, otetaan orjaksi tai vapautetaan lunnaita vastaan.
Vihollisen puutarhat ja rakennukset on lupa polttaa.
Ulkoinen jihad > Julistaminen

Islamin historiassa jihadin julistaminen ja johtaminen olivat oppineiston tukeman kalifin yksinoikeus. Sen jälkeen kun viimeinen kalifaatti lakkautettiin Turkissa 3. maaliskuuta 1924 osmanien vallan päättyessä, oppineistolla on ollut kollektiivinen oikeus jihadin julistamiseen. Islamin enemmistöhaarassa sunnalaisuudessa ei ole selkeää uskonnollista hierarkiaa. Yleisesti ottaen jihadin julistajan oma auktoriteetti ratkaisee, ketkä noudattavat julistusta. Klassisen ajan teoriaa on käytetty nykyaikana oikeuttamaan poliittisia sotia. Esimerkiksi Osmanien valtakunta tulkitsi käyvänsä jihadia ympärysvaltoja vastaan ensimmäisessä maailmansodassa. Jotkut nykyajan poliittiset johtajat, kuten Saddam Hussein, ja rivioppineet, kuten talibanit, ovat myös julistaneet jihadin, mutta ilman uskonnollista auktoriteettia.