stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aksiooma

Aksiooma on matematiikassa peruskäsitteiden epäsuora määritelmä, jota käytetään päättelyssä muiden tulosten todistamiseen.
Matematiikassa mikä tahansa ristiriidaton lausejoukko voidaan asettaa aksioomajärjestelmäksi. Toivottavaa on, että aksioomia ei voida johtaa toisista aksioomista vaan että aksioomajoukko on pienin mahdollinen peruskäsitteiden määrittelemiseen riittävä lausejoukko.
Toivottavaa on myös, että aksioomista voidaan johtaa mahdollisimman paljon lauseita. Aksioomien lisäksi tarvitaan päättelysääntöjä. Matematiikassa päättelysääntöinä käytetään enimmäkseen logiikan päättelysääntöjä. Myös logiikka on aksiomatisoitu. On myös eräitä yksinkertaisia logiikan järjestelmiä, jotka tulevat toimeen pelkillä päättelysäännöillä (Suppesin kehittämä logiikka).
Tunnettu ja matematiikan kehitykseen vaikuttanut aksiooma on euklidisen geometrian paralleeliaksiooma eli yhdensuuntaisuusaksiooma: annetun pisteen kautta voidaan piirtää täsmälleen yksi annetun suoran suuntainen suora. Tämän aksiooman epäiltiin pitkään olevan seurausta muista geometrian aksioomista. Myöhemmin on todistettu, ettei näin ole, ja kehitetty geometrioita, joissa paralleeliaksiooma ei ole voimassa. Tällainen epäeuklidinen geometria ei esimerkiksi sisällä lausetta "kolmion kulmien summa on 180 astetta".
Arno Vilos

| Arno Vilos> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. syyskuuta 1995 Turku
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2018–
Aiheesta muualla
IMDb 
Arno Villiam Vilos (6. syyskuuta 1995 Turku) on suomalainen näyttelijä.
Vilos on näytellyt muutamissa eri elokuvissa ja televisiosarjoissa vuodesta 2018 lähtien, kuten muun muassa elokuvassa Aino. Vilos on opiskellut näyttelijäntyötä muun muassa Helsingin Teatteriakatemiassa ja hän on esiintynyt muun muassa Espoon teatterissa.
Filmografia

Aino (2018)
Risto Räppääjä ja pullistelija (2019)
10 suomalaista huijaria (2022)
Kiitos elämä (2023)
Meduusa

Meduusa tai Medusa voi viitata seuraaviin asioihin:
Medusa, käärmehiuksinen hirviö kreikkalaisessa mytologiassa
meduusa, polttiaiseläinten vapaana uiva, suvullisesti lisääntyvä elämänvaihe: ks. polyyppi
meduusat, varsinaiset meduusat (Scyphozoa), meressä elävien polttiaiseläinten luokka
Meduusa, Marvel Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari
Operaatio Meduusa, kanadalaisjohtoinen sotilasoperaatio Afganistanin sodassa 2006
Meduusa-festivaali, Kymenlaakson ammattikorkeakoulun viestinnän opiskelijoiden järjestämä kulttuuritapahtuma
Medusa, Annie Lennoxin studioalbumi vuodelta 1995
Medusa, Paradise Lostin studioalbumi vuodelta 2017
SMS Medusa, saksalainen sotalaiva ensimmäisessä maailmansodassa
149 Medusa, asteroidi
Madame Meduusa, hahmo Disneyn elokuvassa Pelastuspartio Bernard ja Bianca
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Meduusa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pitkäsiima

Katalonialaisen kokoon kerityn pitkänsiiman koukut.
Pitkäsiima on seisova kalastuspyydys. Pitkäsiima koostuu selkäsiimasta ja siitä lähtevistä tapseista eli tapsisiimoista. Tapsin päässä on koukku, johon tulee syötti. Tapsit ovat tavallisesti vajaan metrin mittaisia ja niitä on kiinni selkäsiimassa ehkä 3–5 metrin välein. Siiman pituus ja koukkumäärä voi vaihdella suurestikin, paristakymmenestä yli sataan koukkuun.
Syöttinä voi olla matoja, jolloin on kyseessä matosiima, tai täkykaloja, jolloin on kyseessä täkysiima. Matosiimalla pyydetään esimerkiksi lahnaa ja ahventa. Täkysiimalla pyydetään kuhaa, haukea ja ankeriasta. Monet käyttävät samassa siimassa sekä matoja että täkyjä.
Ajosiima, jolla pyydetään lohta merialueella, on myös pitkäsiima.
Siiman laskutapa vaihtelee pyydettävän kalalajin mukaan. Mikäli pyydetään lahnaa lasketaan matosiima pehmeäpohjaiseen paikkaan noin parimetriseen veteen aivan pohjaan, kun taas ahventa matosiimalla pyydettäessä siima yleensä viritetään kohoin kulkemaan vuoroin pohjassa ja pinnassa. Kuhaa pyydetään syvänteen päällä kelluvalla pohjaan ankkuroidulla täkysiimalla, tai kuhien kulkureitille lasketulla pohjasiimalla.
Myrskyn silmä

Hurrikaani Wilman myrskyn silmä.
Myrskyn silmä on trooppisen hirmumyrskyn keskelle muodostuva melko tyyni ja yleensä pilvetön alue, jota kiertävässä reunavallissa tuuli, sade ja ukkonen ovat kovimmillaan ja pilvimassat korkeimmillaan. On väitetty, että myös tornadon keskellä olisi vastaavanlainen silmä, ja osa kaukokartoitus­havainnoista tukee väitettä.
Myrskyn silmä on tavallisesti muodoltaan pyöreähkö, ja sen halkaisija voi olla kahdeksasta kahteensataan kilometriin, tyypillisesti kuitenkin 30–60 kilometriä. Silmän lämpötila on ympäristöä korkeampi: merenpinnan tasolla ero on 0–2 °C, mutta 12 kilometrin korkeudessa lämpötilaero voi olla jopa 10 °C.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmakehä ABC (Arkistoitu – Internet Archive) (Ilmatieteen laitos)
Komplikaatio

Komplikaatio lääketieteessä on lisätauti, jälkitauti, sivuhäiriö, (hoidon) sivuvaikutus tai aikaisempaan tautitilaan tai hoitoon liittyvä uusi häiriö.
Sairauden varhainen komplikaatio on esimerkiksi diabetekseen liittyvä veren glukoositason noususta johtuva diabeettinen kooma, myöhäinen komplikaatio taas on esimerkiksi diabetekseen liittyvä neuropatiaksi kutsuttu tuntoaistin heikkeneminen raajoista tai näköaistin menetys.
Hoidon komplikaatio voi olla esimerkiksi insuliinišokki, joka johtuu sokeritason laskusta esimerkiksi liiallisen insuliiniannoksen tai syömättömyyden vuoksi.
Leikkauskomplikaatiot

Kirurgiset komplikaatiot voidaan jakaa välittömiin ja viivästyneisiin komplikaatioihin. Välittömät komplikaatiot ilmenevät jo toimenpiteen aikana tai välittömästi sen jälkeen. Syynä on joko toimenpiteen epäonnistuminen tai väärä toimenpide. Välittömiä komplikaatioita voidaan vähentää koulutuksella ja harjoituksella. Viivästyneitä komplikaatioita ovat muun muassa verenpurkaumat, laskimotukokset, imunestekertymä, infektio tai vaivan, esimerkiksi tyrän, uusiutuminen.
Leikkauksien yhteydessä aiheutuvia komplikaatioita on alettu vuodesta 2008 vähentää WHO:n 29-kohtaisilla tarkistuslistoilla. Komplikaatioita tapahtuu leikkaushoidossa koko maailmassa vuodessa noin miljoona, joista noin puolet voisi estää karsimalla inhimilliset virheet. Ennen listan käyttöön ottoa kehittyneissä maissa komplikaatioita oli 10 %:ssa leikkauksista, käyttöönoton jälkeen 7,1 %:ssa. Päivystysleikkauksissa vähennys oli suurempi, sillä ne vähenivät 18 %:sta 11,7 %:iin, ja kuolemat vähenivät 3,7 %:sta 
1,4 %:iin. Tarkistuslista on käytössä vuoden 2011 tilanteen mukaan  maailmassa 4 000 sairaalassa, Suomessa kahdeksassa. Kun Suomessa listaa kokeiltiin neurokirurgiassa, haavakomplikaatioita oli 19 %:ssa, mutta ne vähenivät 7,5 %:iin, kun lista otettiin käyttöön.
Lista jakautuu kolmeen osaan: ennen nukutuksen aloitusta varmistettavat, ennen leikkausviiltoa varmistettavat ja ennen leikkauksesta poistumista varmistettavat. Ennen anestesiaa varmistetaan muun muassa leikattavan potilaan henkilöllisyys ja toimenpide. Varmistetaan myös leikattava puoli. Toisessa vaiheessa leikkaustiimin jäsenet esittäytyvät toisilleen ja varmistetaan vielä toimenpide. Kolmannessa vaiheessa ennen leikkauksesta poistumista varmistetaan, että kaikki instrumenttien, neulojen ja taitosten määrät täsmäävät, ja merkitään potilaan tiedot näytteisiin.
Bacardi

Bacardin logo
Bacardi on maailman suurinlähde? perheomisteinen, viinoja valmistava juomateollisuusyhtiö. Yhtiö valmistaa muun muassa rommeja, mukaan lukien kuuluisat Bacardi Superior ja Bacardi 151. Vuonna 2004 yhtiön myynti oli 240 miljoonaa pulloa vuodessa 170 eri maahan. Yhtiö on maailman neljänneksi suurin viinoja valmistava juomateollisuusyhtiö. Myynti kasvoi vuoden 2000 2,7 miljardista dollarista 3,3 miljardiin dollariin vuonna 2004.lähde?
Historia

Yhtiön perusti Don Facundo Bacardi Masso vuonna 1862 Santiago de Cubassa, Kuubassa. Nykyisin yhtiön päämaja sijaitsee Hamiltonissa, Bermudassa. Suurin osa tuotannosta sijaitsee Puerto Ricossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yrityksen kotisivut (englanniksi)
Bacardi-Martini Finland (Arkistoitu – Internet Archive), Yrityksen Suomen kotisivut (suomeksi)
Yhtiön Puerto Ricon tehtaan päärakennus.
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2016–2017

| Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2016–2017 |
| --- | --- |
Laji:  Jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  4.
Maa:  13  Iso-Britannia  Itävalta  Norja  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Valko-Venäjä
Joukkueiden määrä:  48
Sarja alkoi:  16. elokuuta 2016
Sarja päättyi:  7. helmikuuta 2017
Mestari:   Frölunda
Toinen sija:   Sparta Praha
Pistepörssin voittaja:   Wellman   Frölunda
Runkosarjan arvokkain pelaaja:   Lundqvist   Frölunda
  ← 2015-2016 :  2017-2018 → 
Jääkiekon Mestarien liigan kausi 2016–2017 alkoi 16. elokuuta 2016. Mestarien liigaan osallistui 48 joukkuetta 13:sta eri maasta. Hallitsevana mestarina kauteen lähti ruotsalainen Frölunda HC.
Mestarien liigan voitti Frölunda HC, jolle mestaruus oli historiansa toinen. Loppuottelussa joukkue voitti tšekkiläisen HC Sparta Prahan jatkoajalla maalein 4–3.
Pudotuspelit

Pudotuspeleihin eteni jokaisen lohko kaksi parasta. Pudotuspeleissä lohkojen voittajat kohtasivat lohkojen toiseksi sijoittuneet. Pudotuspeliparit arvottiin alkulohkojen päätyttyä.
Pudotuspelit > 1. kierros

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HC Bílí Tygři Liberec  | 4–3 |  Färjestad BK | 4–1 | 0–2  |
| HC Vítkovice  | 12–0 |  HK Nitra | 7–0 | 5–0  |
| Kalevan Pallo  | 3–2 |  Djurgårdens IF | 2–0 | 1–2  |
| HC Košice  | 2–5 |  Fribourg-Gottéron | 1–1 | 1–4  |
| Junost Minsk  | 3–7 |  Frölunda HC | 3–2 | 0–5  |
| Eisbären Berlin  | 6–1 |  EV Zug | 4–0 | 2–1  |
| HC Davos  | 7–9 |  Linköpings HC | 4–7 | 3–2  |
| Turun Palloseura  | 5–6 |  HIFK | 1–1 | 4–5 VL  |
| Grizzlys Wolfsburg  | 3–9 |  ZSC Lions | 1–4 | 2–5  |
| HC Lugano  | 7–4 |  HC Škoda Plzeň | 4–1 | 3–3  |
| Tappara  | 2–6 |  Saimaan Pallo | 0–2 | 2–4  |
| EHC München  | 4–5 |  Växjö Lakers | 1–1 | 3–4  |
| HC Sparta Praha  | 2–1 |  Oulun Kärpät | 1–1 | 1–0 JA  |
| HV71  | 6–3 |  Rauman Lukko | 2–0 | 4–3  |
| JYP  | 6–4 |  Skellefteå AIK | 4–0 | 2–4  |
| EC Red Bull Salzburg  | 4–7 |  SC Bern | 1–4 | 3–3 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Pudotuspelit > Neljännesvälierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HC Bílí Tygři Liberec  | 2–3 |  HC Vítkovice | 1–0 | 1–3 JA  |
| Kalevan Pallo  | 3–4 |  Fribourg-Gottéron | 1–1 | 2–3 JA  |
| Eisbären Berlin  | 2–10 |  Frölunda HC | 1–6 | 1–4  |
| Linköpings HC  | 2–1 |  HIFK | 1–1 | 1–0  |
| HC Lugano  | 5–6 |  ZSC Lions | 3–2 | 2–4 JA  |
| Saimaan Pallo  | 5–6 |  Växjö Lakers | 3–2 | 2–4 JA  |
| HC Sparta Praha  | 7–4 |  HV71 | 2–4 | 5–0  |
| SC Bern  | 6–5 |  JYP | 3–2 | 3–3 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HC Vítkovice  | 4–8 |  Fribourg-Gottéron | 2–5 | 2–3  |
| Frölunda HC  | 9–2 |  Linköpings HC | 4–0 | 5–2  |
| ZSC Lions  | 2–3 |  Växjö Lakers | 0–0 | 2–3  |
| SC Bern  | 2–5 |  HC Sparta Praha | 1–1 | 1–4 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Pudotuspelit > Välierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frölunda HC  | 9–1 |  Fribourg-Gottéron | 5–1 | 4–0  |
| Växjö Lakers  | 1–6 |  HC Sparta Praha | 1–2 | 0–4 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 07.02.2017 | Frölunda HC  | 4 – 3 JE |  HC Sparta Praha | Frölundaborg |  |
19:05 CET: 
| 19:05 CET | 2–2, 1–0, 0–1, 1–0  | 2–2, 1–0, 0–1, 1–0  | 2–2, 1–0, 0–1, 1–0  | Yleisömäärä: 6 044  Tuomarit:    Fonselius    Kaukokari |  |
| 19:05 CET |   Wellman (Sundström, Tömmernes) yv. 07:46  Lundqvist (Tömmernes, Olofsson) yv. 12:06 Wellman (Olofsson, Donovan) sr. 27:27  Lasu (Rosseli Olsen, Donovan) vm. 61:27 | Raportti  0–1 1–1 1–2 2–2 3–2 3–3 4–3 |  02:30 Cingel (Kalina, Kudrna)  10:42 av. Vrána (Hlinka)   46:15 Klimek (Švrček, Pech)  | Yleisömäärä: 6 044  Tuomarit:    Fonselius    Kaukokari |  |
| 19:05 CET |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 6 044  Tuomarit:    Fonselius    Kaukokari |  |
| 19:05 CET | 2 × 2min = 4min |  | 3 × 2min + 5min + 10min + 20min = 41min | Yleisömäärä: 6 044  Tuomarit:    Fonselius    Kaukokari |  |
| 19:05 CET |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 6 044  Tuomarit:    Fonselius    Kaukokari |  |
| 19:05 CET | Gustafsson 33 (91,67 %) |  | Popperle 31 (88,57 %) | Yleisömäärä: 6 044  Tuomarit:    Fonselius    Kaukokari |  |
19:05 CET: 
19:05 CET: 





| Eurohockey.comin raportti | Eurohockey.comin raportti | Eurohockey.comin raportti | Eurohockey.comin raportti | Eurohockey.comin raportti |  |
Aiheesta muualla

Liigan virallinen sivusto (englanniksi)
Suur-Hollola-ajo

| Suur-Hollola-ajo |
| --- | --- |
Kilpailupaikka:  Jokimaan ravirata
Maa:   Suomi
Perustettu:  1975
Matka:  2 140 m ryhmäajo
Rotu:  Lämminveriset
Sukupuoli:  Oriit/ruunat, tammat
Ikä:  4–12-vuotiaille
Kilpailuennätys:  11,3a (Super Frido 2014)
Voitokkain hevonen:  Speedy Butch, 3 voittoa
Voitokkain ohjastaja:  Jorma Kontio, 10 voittoa
Ensimmäinen palkinto:  120 000 € (2018)
Suur-Hollola-ajo on Lahdessa Jokimaan raviradalla vuosittain järjestettävä lämmiveristen ravihevosten suurkilpailu. Se ajettiin ensimmäisen kerran Lahden vanhalla raviradalla vuonna 1975. Vuodesta 1978 lähtien kilpailu on ollut rajattu vain Suomessa syntyneille lämminverisille. Suur-Hollola-ajo on Suomen suuripalkintoisin kasvattajakilpailu.
Suur-Hollolan perinteinen ajankohta on juhannuksen jälkeinen viikonloppu kesä-heinäkuun vaihteessa. Kilpailun välierät juostaan lauantaina ja finaali sunnuntaina.
Suur-Hollola-ajon voittajat 1975–2024

| Vuosi | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1975 | R.A.C. | Martti Keskinen | 19,8 |
| 1976 | Meadow Trish | Pekka Korpi | 19,9 |
| 1977 | Teodor | Heikki Korpi | 19,6 |
| 1978 | Dim Song | Leo Räisänen | 22,9 |
| 1979 | Viking Way | Pekka Korpi | 17,7 |
| 1980 | Milor K | Rainer Härmä | 19,0 |
| 1981 | Lord Kennedy | Raineri Puikkonen | 22,5 |
| 1982 | Billy The Kid | Harri Hyytiäinen | 14,3 |
| 1983 | Guiding Star | Pekka Korpi | 15,2 |
| 1984 | Einarsin | Tapio Perttunen | 16,6 |
| 1985 | Express Fibber | Seppo Tilli | 16,1 |
| 1986 | Express Fibber | Seppo Tilli | 15,2 |
| 1987 | Black Laukko | Pekka Korpi | 15,6 |
| 1988 | Black Laukko | Pekka Korpi | 14,3 |
| 1989 | Speedy Butch | Ari Moilanen | 15,5 |
| 1990 | Speedy Butch | Antti Teivainen | 16,0 |
| 1991 | Speedy Butch | Antti Teivainen | 14,3 |
| 1992 | Born Quick | Jorma Kontio | 15,7 |
| 1993 | Houston Laukko | Jorma Kontio | 14,3 |
| 1994 | Houston Laukko | Jorma Kontio | 14,3 |
| 1995 | Isla J Brave | Aki Antti-Roiko | 14,7 |
| 1996 | Josel Dahlia | Jorma Kontio | 14,1 |
| 1997 | Super Somolli | Johnny Takter | 14,6 |
| 1998 | Louise Laukko | Jorma Kontio | 14,3 |
| 1999 | Edu's Speedy | Veijo Heiskanen | 13,5 |
| 2000 | Edu's Speedy | Veijo Heiskanen | 15,0 |
| 2001 | E.V. Elysee | Åke Svanstedt | 14,2 |
| 2002 | Inspiration Ride | Tuomas Korvenoja | 15,6 |
| 2003 | Good Leasing | Stig H. Johansson | 14,3 |
| 2004 | Inspiration Ride | Tuomas Korvenoja | 13,4 |
| 2005 | Cold Hard Wind | Jorma Kontio | 13,0 |
| 2006 | Passionate Kemp | Markku Nieminen | 13,2 |
| 2007 | Gold Strike | Jorma Kontio | 13,8 |
| 2008 | Millstone's Eager | Mika Forss | 13,1 |
| 2009 | Bob Hope | Jorma Kontio | 13,2 |
| 2010 | Bob Hope | Jorma Kontio | 14,3 |
| 2011 | Target Hoss | Jorma Kontio | 13,5 |
| 2012 | Up-Date Hoss | Erik Adielsson | 12,9 |
| 2013 | Day Cruise | Antti Teivainen | 12,2 |
| 2014 | Super Frido | Markku Nieminen | 11,3 |
| 2015 | Express Duo | Pekka Korpi | 13,0 |
| 2016 | Venice | Mika Forss | 12,5 |
| 2017 | Venice | Mika Forss | 12,4 |
| 2018 | Ranch Kelly | Hannu Torvinen | 11,8 |
| 2019 | Hachiko De Veluwe | Jorma Kontio | 11,6 |
| 2020 | Elian Web | Jorma Kontio | 12,8 |
| 2021 | Mas Champ | Santtu Raitala | 12,1 |
| 2022 | Run For Royalty | Janne Korpi | 12,0 |
| 2023 | Run For Royalty | Antti Teivainen | 12,2 |
| 2024 | Main Stage | Santtu Raitala | 11,6 |
Aiheesta muualla

https://jokimaanravit.fi/suur-hollola/info/
Suur-Hollola-ajon sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirkkopiiri (Dnipro)

| Kirkkopiiri Соборний район |
| --- | --- |
 Kirkastumisen katedraali Dnipron Kirkkopiirissä.
 Lippu:  Vaakuna
 Kirkkopiiri (aluenumero 3) käsittää Dnipron itäisen kantakaupungin, ja rajoittuu pohjoisesta ja idästä Dneprin oikeaan rantaan.
Valtio:  Ukraina
Alue:  Dnipropetrovskin alue
Piiri:  Dnipron piiri
Kaupunki:  Dnipro
Perustettu:  1935
Pinta-ala  ():  44,093 km²
Väkiluku (2008):  168 021
Kirkkopiiri (ukr. Соборний район, Sobornyi raion; aiemmin Žovtnevyin piiri, Жовтневий район) on yksi Ukrainan Dnipron kahdeksasta hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Dnipron itäisessä kantakaupungissa sijaitsevan, pohjoisesta ja idästä Dneprin oikeaan eli länsirantaan rajoittuvan kaupunkipiirin pinta-ala on 44,093 neliökilometriä. Kirkkopiiri on perustettu vuonna 1936.
Naapuripiirejä ovat Dnipron piirin eteläosa etelässä, Ševtšenkon piiri lännessä sekä Dneprin vasemmalla rannalla sijaitsevat Amur-Nyžnodniprovskin piiri pohjoisessa ja Samaran piiri idässä.
Piirin väestöarvio on 168 021 (2008). Asukasmäärä on ollut selvässä laskussa Ukrainan itsenäisyyden aikana, sillä aiemmat väkiluvut olivat 194 286 (VL 1989) ja 172 002 (VL 2001).
Kirkkopiirissä sijaitsevat muun muassa:
Kirkastumisen katedraali
Luostarisaari (Monastyrskyi ostriv)
Merefan-H’ersonin rautatiesilta
Ševtšenkon puisto
Dnipro-Lotsmanskan rautatieasema (Дніпро-Лоцманська)
Dnipron sirkus
Dnipron planetarium
Rakettipuisto
Metšnikovin sairaala
Kaupungin pääkirjasto (Центральна міська бібліотека)
yli 25 museota
Useita yliopistoja, muun muassa Dnipron kansallinen yliopisto, Dnipron valtiollinen lääketieteellinen yliopisto, Dnipron kansallinen polytekninen yliopisto, Ukrainan valtiollinen tiede- ja teknologiayliopisto, Dnipropetrovskin valtiollinen sisäasiain yliopisto
Yliopiston kasvitieteellinen puutarha
(kesken)
Kirkkopiirin hallintorakennus.
Kirkkopiirin pohjoisrantaa; oikealla Dnipron sirkus.
Luostarisaari (Monastyrskyi ostriv). Kuvassa näkyy myös Dneprin ylittävä Merefan-H’ersonin silta.
Pyhän Nikolaoksen kirkko ja Taras Ševtšenkon patsas Luostarisaarella.
Luostarisaaren uimarantaa.
Ševtšenkon puistoa.
Kauppakeskus Europe ja Euroopan bulevardia.
PrivatBankin pääkonttori.
Dnipron kansallisen polyteknisen yliopiston päärakennus
Dnipron valtiollisen lääketieteellisen yliopiston rehtoraatti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkkopiiri (Dnipro) Wikimedia Commonsissa
Kirkkopiirin rajat Open Street Map -kartalla (OSM) (ukrainaksi) (openstreetmap.org)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Соборний район
Käännös suomeksi
Mikko Jortikka (puutarhatieteilijä)
Teoksia

Koti- ja huvilapuutarhat : perustaminen, istutus, lannoitus ja maanjärjestelyt kemiallisia ja kasvifysiologisia seikkoja silmälläpitäen. WSOY 1929
Hedelmäpuiden ja marjapensaiden hoidosta. Kirja, Leningrad 1932
Kotimaisen tupakan viljeleminen ja valmistaminen. WSOY 1933, 2. painos 1941, 3. painos 1943, 5. painos 1945
Hedelmäpuiden ja marjapensaiden leviämisestä Suomessa, Helsingin yliopiston väitöskirja. Suomen maataloustieteellisen seuran julkaisuja 30. Helsinki 1934
Kuinka paljon maassamme on hedelmäpuita ja marjapensaita? : tilastojen tarkkailuja ja vertailuja sekä uusien tilastojen laatimista varten huomioitavia asioita. Suomen kotipuutarhaliitto, Helsinki 1935
Mitä haudankaivajan ja kirkonisännöitsijän tulee tietää, muistaa ja tehdä ; toim. Mikko Jortikka. Suomen kotipuutarhaliitto, Helsinki 1937
Aiheesta muualla

Mikko Jortikan lehtiartikkeleita:
Hedelmiä joutomaasta, Suomen Kuvalehti, 03.05.1924, nro 18, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Maailman eniten levitetty kuva, Suomen Kuvalehti, 12.03.1932, nro 11, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tulin viinin kotimaasta, Suomen Kuvalehti, 02.04.1932, nro 14, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hyvää tupakkaa kasvaa Suomessakin, Suomen Kuvalehti, 16.04.1932, nro 16, s. 31, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Venäjällä virtaa bensiini, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 17.04.1932, nro 16, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Torkinmäen koulu

| Torkinmäen koulu |
| --- | --- |
 Torkinmäen entinen koulu vuonna 2011
Sijainti:  Hakakatu 24, 67100 Kokkola
Koordinaatit:  63,8390970, 23,1573404
Tyyppi:  Päiväkoti, esikoulu ja peruskoulu.
Perustettu:  1965
Rehtori:  Hanna Maunumäki
Luokat:  1-9
Oppilaita:  540
Verkkosivut
Torkinmäen koulu on Kokkolassa sijaitseva alakoulu. Ensimmäinen koulurakennus valmistui vuonna 1965, ja nykyinen vuonna 2017. Koulussa on luokat 1–9 esikoulu ja päiväkoti, ja noin 540 oppilasta. Koulun rehtori on Hanna Maunumäki. 7-9-luokkien apulaisrehtorina toimii koulun verkkosivuston mukaan Heidi Leipälä. Koulun entinen rehtori oli Peter Johnson, ennen kuin hänen valintaansa Kokkolan sivistysjohtajaksi vuonna 2008.
Torkinmäen vanha koulu kärsi homeongelmasta. Ongelmaan puututtiin tutkimalla rakenteita kevättalvella 2010. Kesän 2010 aikana kaikissa oppilaiden luokkatiloissa tehtiin lattiamateriaalin vaihto, koska epämääräisen hajun aiheuttajaksi paljastui edellä mainituissa tutkimuksissa alkuperäisen lattiamateriaalin kiinnittämiseen käytetty liima-aine.
Koulu suljettiin sisäilmaongelmien vuoksi maaliskuussa 2012, ja sen oppilaat hajautettiin opetusryhmittäin koulun pihalla sijaitseviin parakkeihin sekä muihin Kokkolassa sijaitseviin kouluihin. Opetus jatkui myös syyslukukaudella väliaikaistiloissa. Suljetun koulurakennuksen peruskorjaus ja laajennus oli suunniteltu alkavaksi vuonna 2013. Muuttuneen tilanteen vuoksi koulurakennus kuitenkin suunniteltiin purettavaksi uuden rakennuksen tieltä joko kokonaan tai osittain. Koulurakennuksen purkutyöt alkoivat kesällä 2013.Puretun koulun tilalle rakennettu koulu- ja päiväkotirakennus avattiin vuoden 2017 alussa.
Torkinmäen koulu toimii opetusharjoittelukouluna yhteistyössä Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksen ja Jyväskylän yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan kanssa.
Aiheesta muualla

Torkinmäen koulu ja päiväkoti kokkola.fi
Kunnallispaino

Kunnallispaino, vuodesta 1982 Kunnallispaino Oy, oli Suomen Kunnallisliiton omistama suuri kirjapaino, joka harjoitti myös muun muassa oppikirjojen kustannustomintaa ja työllisti 1980-luvulla noin 450 henkilöä. Sen vuonna 1975 valmistunut painotalo sijaitsi nykyisen Tammiston kauppakeskuksen alueella Vantaalla Tuusulantien länsipuolella..
Kunnallispainon toimitusjohtajana vuodesta 1973 vuoteen 1989 oli kauppaneuvos Antero Rantamäki.
1980-luvun lopulla Kunnallispaino taisteli taloudellisten ongelmien kanssa ja vähensi henkilöstöään noin viidestä sadasta neljään sataan. Omistajajärjestön todettua, ettei kirjapainoala varsinaisesti kuulu sen edunvalvontatehtäviin Kunnallispainon osake-enemmistö (80 %) myytiin vuonna 1989 Suomen Yhdyspankkia lähellä olleelle kehitysyhtiö Spontelille. Myynnistä saatujen varojen turvin perustettiin Kunnallisalan kehittämissäätiö.