stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skientismi

Skientismi eli tieteiskatsomus, joskus myös ”tiedeusko” tai ”tieteisuskovaisuus”, on näkökanta, jonka mukaan kaikki todellinen tieto on tieteellistä tietoa — että ei ole olemassa järkevää, objektiivisia tapaa tehdä tutkimusta, joka ei ole osa tiedettä. Skientismiin voi kuulua joko käsitys, jonka mukaan tiede pystyy ratkaisemaan kaikki ongelmat, tai käsitys, jonka mukaan tieteellä (ja erityisesti luonnontieteillä) on etusija elämän ja todellisuuden tulkitsemisessa ohi niin humanististen tieteiden kuin uskonnollisten, myyttisten tai hengellisten selitysten. Skientismillä voidaan tarkoittaa myös näkemystä, jonka mukaan luonnontieteillä on tieteessä etusija ohi muiden tieteenalojen, kuten yhteiskuntatieteiden.
Käsitettä saatetaan käyttää hyvin erilaisissa merkityksissä, myös väittelynhaluisesti.
Skientismin määritelmiä

Standard Dictionary määrittelee skientismin seuraavasti:
Sellaisten tyylien, oletusten, tekniikoiden ja muiden määritteiden käyttö, joita tutkijat yleensä käyttävät.
Menetelmät ja asenteet jotka ovat tyypillisiä luonnontieteilijälle.
Liioiteltu luottamus luonnontieteessä sovellettujen menetelmien tehokkuuteen kaikilla tutkimuksen osa-alueilla, kuten filosofia, yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet.
Tieteellisen tai näennäistieteellisen kielen käyttäminen.
Väite, että humanistiset tieteet ovat kunnon tieteitä vain, jos ne noudattavat tiukempaa tulkintaa tieteestä, kuten esimerkiksi luonnontieteen käyttämää menetelmää; muutoin ne eivät ole todella tieteitä.
Termi, jota käytetään (yleensä halventavalla tavalla) uskosta tieteellisen tiedon ja tekniikan kaikkivoipaisuuteen, tai näkemyksestä, jonka mukaan luonnontieteelliset menetelmät voivat korvata myös muiden alojen, kuten filosofia, käyttäytymistiede ja yhteiskuntatieteet, menetelmät.
Usko siihen, että tieteellinen tieto on kaiken tiedon perusta, ja näin ollen tieteellisten perustelujen tulisi aina merkitä enemmän kuin muiden perustelujen, erityisesti niiden, jotka eivät ole hyvin kuvattuja ja perusteltuja, tai joiden kuvaus on tieteellisiä perusteita vastaan.
Eräänlainen oppi (dogma): "On olennaista, että skientismi näkee tieteen ehdottomana ja ainoana keinona saada totuus selville”.
Kritiikki

Skientismin kriitikoiden mukaan skientismi kohtaa kannattajien rationaalisista pyrkimyksistä huolimatta vakavan ongelman: se on joko itseensä viittava tai merkityksetön. Eräs ongelma on se, että väite, jonka mukaan skientismi pitää paikkansa, ei ole itsessään tieteellinen väite, koska sitä ei voida vahvistaa tieteellisin menetelmin. Itse asiassa jopa se väite, että tiede on järkevä tutkimuksen muoto (saati ainoa järkevä tutkimuksen muoto) on jotain, jotai ei voida tieteellisesti todistaa. Tieteellinen tutkimus itse perustuu useisiin filosofisiin olettamuksiin, kuten: on olemassa objektiivinen, tiedemiesten mielien ulkoinen maailma; tässä maailmassa on säännönmukaisuuksia, joita ihmisen äly saattaa paljastaa ja tarkasti kuvailla; ja niin edelleen. Koska tiede edellyttää näitä asioita, se ei voi yrittää perustella niitä puhumatta itseään solmuun. Ja jos se ei voi edes todeta, että se on luotettavaa tutkimusta, se voi tuskin todeta, että se on ainoa luotettava tieteen muoto. Molemmat tehtävät vaatisivat "pääsyä tieteen ulkopuolelle" kokonaan ja sen yli-tieteellisen näkökulman löytämistä, jonka mukaan tiede välittää tarkan kuvan todellisuudesta, ja skientismin tapauksessa, että vain tiede tekee niin.
Kirjallisuutta

Stenmark, Mikael: Tiedeusko ja todellisuuden rajat: luonnontiede, etiikka ja uskonto.  Suomentanut Kirsi Nisula. Helsinki:  Kirjapaja, 2016.  ISBN 978-952-288-372-8.
Aiheesta muualla

Carroll, Robert T.: Scientism. The Skeptic's Dictionary (englanniksi)
Hietanen, Johan et al.: How Not to Criticise Scientism. Metaphilosophy (englanniksi)
Michelsen, Kalle: Uskotko todellisuuteen? (Arkistoitu – Internet Archive) Tieteessä tapahtuu 2/2000.
Selin, Risto: Skientismi Ihmeellinen maailma: Skeptikon tietosanakirja
Shermer, Michael: The Shamans of Scientism. Scientific American, June, 2002 (englanniksi)
Sougoulbé

| Sougoulbé |
| --- | --- |
 Sougoulbé
 Koordinaatit: 14°32′2″N, 4°53′8″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Ténenkoun piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  9 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sougoulbé on maalaiskunta Moptin alueen Ténenkoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kora sijaitsee Nigerjoen tulva-alueella kymmenen kilometriä Ténenkousta pohjoiseen. Kunnassa on 9 100 asukasta (vuonna 2009).
Sougoulbén kunta rajoittuu pohjoisessa Ténenkoun piirin Diondiorin, idässä Ouro Ardon, Ouro Guirén ja Ténenkoun, etelässä Diakan ja lännessä Karérin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu 17 kylää ja kolme pikkukylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja, heidän entisiä orjiaan rimaibeja sekä bozoja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Palveluihin kuuluu kaksi alakoulua, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) sekä terveysasema.
Soinniton postalveolaarinen frikatiivi

| --- | --- |
IPA:  ʃ
  
Soinniton postalveolaarinen frikatiivi (myös soinniton palato-alveolaarinen frikatiivi tai soinniton postalveolaarinen sibilantti) on monessa kielessä esiintyvä konsonanttiäänne, joka tunnetaan kansanomaisesti nimellä "suhu-s". Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [ʃ] ja suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa š.
Ääntäminen

Soinniton postalveolaarinen frikatiivi muodostetaan nostamalla kieltä hammasvallin taakse ja puhaltamalla ilmaa siten, että muodostuu hankaushälyä. Äänihuulet eivät värähtele äännettä muodostettaessa.
ʃ suomen kielessä

Suomen kielessä [ʃ] esiintyy vain vierasperäisissä sanoissa ja kirjoitetaan <š>, tšekin kielestä lainatun käytännön mukaan. Suomessa ʃ merkitään joskus englannin mukaisella yhdistelmällä sh, joskus saksan mukaisella yhdistelmällä sch. Š:n käyttöä pidetään parempana seuraavista syistä:
suomessa, toisin kuin monessa muussa kielessä, lähes aina sama foneemi merkitään samalla yhdellä (geminaatta kahdella) kirjaimella ja lähes aina sama kirjain ääntyy samana foneemina, eikä tätä suomen kirjoitusasulle ominaista kaunista säännönmukaisuutta pitäisi rikkoa ʃ:nkään tapauksessa
sanan sisällä suomen kielen nuorehkoissa lainasanoissa ʃ voi esiintyä sekä yksittäiskonsonanttina että geminaattana eikä sh:sta tai sch:sta sanan sisällä voi päätellä, onko kyseessä yksittäiskonsonantti vai geminaatta, mutta š:ää käytettäessä geminaatta voidaan erottaa yksittäiskonsonantista kahdentamalla kirjain
sh ʃ:n merkkinä suomessa sanan sisällä on huono siksikin, että suomessa sanan sisällä voi esiintyä sh, joka ääntyykin sh, esim. lipashan on täynnä, mieshän on hullu, lautashysteria. Myöskään ortodoksien pääsiäisherkun pashan nimessä sh ei ole ʃ:n merkki vaan ääntyy sh.
Toisaalta koko ʃ-äänteen käyttöä on suomen kielessä viime vuosikymmeninä vähennetty. Aikaisemmin äännettiin yleisesti esim. ʃovinismi ja kirjoitettiin suosituksen mukaan šovinismi, mutta nykyisin suositellaan s-äännettä ja -kirjainta siihen sanaan: sovinismi. Niinikään sana, joka ennen äännettiin tuʃʃi ja siten suositeltiin kirjoitettavaksi tušši, äännetään ja kirjoitetaan nykyään yleensä tussi.
ʃ muissa kielissä

Monissa muissa kielissä [ʃ] merkitään kahden tai kolmen kirjaimen yhdistelmällä, mutta usein käytössä on muitakin merkintätapoja:
Englannin kielessä <sh> (mutta myös 
 sanassa sure, <ch> sanassa machine ja <t> sanassa initial)
Ranskan kielessä <ch>
Saksan kielessä <sch> (mutta sanan alussa myös 
, jos sitä seuraa soinniton klusiili /k/, /p/ tai /t/)
Ruotsin kielessä muun muassa <sk>, <sj> ja <stj>
Unkarin kielessä [ʃ] merkitään pelkällä s-kirjaimella, sen sijaan [s]-äänne kirjoitetaan yhdistelmällä sz.
Puolan kielessä [ʃ] merkitään sz-kirjainyhdistelmällä
turkkilaisissa kielissä [ʃ] merkitään useimmiten <ş> (s ja sedilji).
Venäjän kielessä ja muissa kyrillisin kirjaimin kirjoitetuissa kielissä äännettä vastaa kirjain Ш.
Heprean kielessä  [ʃ]-äännettä vastaava kirjain on Šin
idossa ʃ kirjoitetaan sh.
Sturmerin rautatieasema

Sturmerin rautatieasema oli rautatieasema Stour Valley Railwayn varrella Sturmerissa, Essexissä. Se oli käytössä vuosina 1865–1967.
Historia

Asema avattiin 9. elokuuta 1865. Siellä oli yksi laituri, jonka pohjoispäässä oli kaksikerroksinen tiilinen asemarakennus. Rakennuksen eteläpäädystä lähti lisäksi yksikerroksinen siipi. Asemarakennuksessa oli asemamestarin asunto, lipunmyyntitoimisto sekä odotushuone. Rakennuksen edessä oli lyhyt katos. Matkustajalaiturin lisäksi asemalla oli kaksi sivuraidetta tavaraliikenteelle.
Stour Valley Railwayta ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa. Lopullinen sulkemispäätös tehtiin vuonna 1965, joskin sulkeminen viivästyi paikallisneuvostojen harkitessa taloudellisen tuen myöntämistä, jotta liikenne jatkuisi. Kustannukset olisivat kuitenkin olleet liian suuret, ja niinpä liikenne linjalla lakkasi 6. maaliskuuta 1967. Sturmerin asema suljettiin samana päivänä.
Nykytila

Laituri ja asemarakennus ovat edelleen paikoillaan ja kuuluvat yksityisasuntoon. Asemarakennus ei ole täysin alkuperäisessä asussaan, sillä siihen lisättiin kaksi laajennusta pian aseman sulkemisen jälkeen.
Souk Ahrasin maakunta

| Souk Ahrasin maakunta |
| --- | --- |
 Antiikin ajan raunioita Souk Ahrasin lähellä.
 Maakunnan sijainti Algerian kartalla.
Valtio:  Algeria
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Souk Ahras
Pinta-ala:  4 359,65 km²
Väkiluku (2017):  514 400
Souk Ahrasin maakunta (arab. ولاية سوق أهراس‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian koillisosassa. Sen keskus on Souk Ahrasin kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 4 359,65 neliökilometriä. Asukkaita on 514 400 henkeä (vuonna 2017, arvio).
Souk Ahrasin maakunta rajoittuu etelässä Tébessan, lännessä Oum El Bouaghin ja pohjoisessa Guelman ja El Tarfin maakuntiin sekä idässä Tunisiaan. Maisemaa leimaavat metsäiset vuoret pohjoisessa ja ylätasankojen arot etelässä. Vuotuinen sademäärä on 350–650 millimetriä. Kesä on kuiva ja kuuma (25–32 astetta heinä-elokuussa) ja talvi kostea ja kylmä (1–15 astetta tammikuussa).
Maakunta jakautuu hallinnollisesti kymmeneen piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 26 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Bir Bou Haouch, Heddada, M’daourouch, Mechroha, Merahna, Ouled Driss, Oum El Adhaim, Sedrata, Souk Ahras ja Taoura.
Souk Ahrasista on maantieyhteydet naapurimaakuntiin ja Tunisiaan sekä rautatieyhteydet Annabaan, Tunisian rajalle ja Tébessan maakunnan El Kouifiin. Maakunnan pääelinkeino on maatalous, joka tuottaa viljaa, maitoa, lihaa ja vihanneksia. Lisäksi on muun muassa elintarvike-, tekstiili- ja kemian teollisuutta. Nähtävyyksiä ovat roomalais- ja bysanttilaisajan rauniot kuten Madaure, Khemissa ja Thagaste, Sidi Messaoudin mausoleumi, luontokohteet ja kuumat lähteet.
Knut Nylander

| Knut Leonard Nylander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. lokakuuta 1839 Oulu
Kuollut: 18. syyskuuta 1886 (46 vuotta) Bogskär
Ammatti:  arkkitehti
Vanhemmat:  Anders Abrahaminpoika Nylander (1795–1869) ja Margaretha Magdalena Fahlander (1798–1877)
Puoliso:  Natalia Ferdinandina Bergqvist
Knut Leonard Nylander (8. lokakuuta 1839 Oulu – 18. syyskuuta 1886 Bogskär) oli Valtionrautateiden arkkitehti. Nylanderin isä Anders oli tunnettu oululainen tervaporvari, jonka muita lapsia ovat muun muassa kasvitieteilijä William Nylander ja taidemaalari Oskar Nylander.
Nylander lähti Oulusta Hämeenlinnaan 1857, jossa kouluttautui arkkitehdiksi lääninarkkitehti Carl Albert Edelfeltin oppilaana. Edelfeltin johdolla suunniteltiin Suomen ensimmäisten rautateiden rakennukset.  Nylander on suunnitellut Riihimäen–Pietarin rautatien rautatien pienemmät asemarakennukset. Todennäköisesti Nylander on suunnitellut myös rataosien Hämeenlinna–Tampere, Turku–Toijala, Tampere–Haapamäki–Seinäjoki–Vaasa sekä Seinäjoki–Oulu asemarakennukset. Näitä piirustuksia ei kuitenkaan ole signeerattu. Myöhemmin piirustuksia on käytetty rakennettaessa asemarakennuksia Savon radalle ja Tampere–Pori-radalle. Nylander toimi valtionrautateiden rataosaston ensimmäisenä arkkitehtina vuosina 1876–1878.
Rautatierakennusten lisäksi Nylander suunnitteli joitakin taloja ja kirkkoja sekä toimi useiden majakoiden rakennustöiden valvojana. Hän kuoli onnettomuudessa Bogskärin majakan rakennustyömaalla syyskuussa 1886.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knut Nylander Wikimedia Commonsissa
Sojuz (avaruusohjelma)

Sojuz-avaruusohjelma on 1960-luvun alussa aloitettu neuvostoliittolainen miehitettyjen avaruuslentojen sarja, jota Venäjän avaruusjärjestö jatkaa yhä. Vuonna 2010 Sojuz TMA -alukset antavat Venäjän avaruusjärjestölle mahdollisuuden miehitettyihin avaruuslentoihin. Aluksia käytetään kuljettamaan eri maiden avaruuslentäjiä ja rahtia Kansainväliselle avaruusasemalle. Vuosina 2011–2018 välissä Sojuz TMA toimii ISS-avaruusaseman ainoana miehitettynä avaruusaluksena, koska Venäjän avaruusjärjestön kehittämä Sojuzin korvaava Kliper-alus ei valmistu tällä aikavälillä.
Historia

Sojuz-avaruusohjelma alkoi osana Neuvostoliiton miehitettyyn Kuu-lentoon tähtäävää ohjelmaa ja Sojuz-avaruusalus kehitettiin Kuulento-ohjelmassa. Ohjelman tuloksiin kuuluu myös Proton-kantoraketti. Kehitystyössä pyrittiin siihen, että Proton-raketeilla ja Sojuz-avaruusaluksella päästäisiin Kuuhun ilman tarvetta kehittää hyvin suurta kantorakettia kuten NASAn Saturn V-kantoraketti. Miehitetty lento Kuuhun olisi vaatinut useamman Proton-kantoraketin laukaisemista ja niiden kuljettamien avaruusalusten, moduleiden ja ajoainemäärien kokoamista Maan kiertoradalla Kuu-alukseksi. Myös NASAn Wernher von Braun kannatti tällaista teknistä suunnitelmaa NASAn Apollo-ohjelman alkuvaiheessa. Neuvostoliiton kuuohjelman pääkehityslinjaksi valittiin kuitenkin suuri N1-kantoraketti, joka epäonnistui teknisesti 1960-luvun lopussa.
Sojuz-avaruusalus toteutettiin siitä huolimatta, että se hävisi kilvan Neuvostoliiton Kuu-ohjelmassa. Sojuz-avaruusaluksen käyttökohteeksi tuli 1960-luvun puolivälistä alkaen Neuvostoliiton avaruusasemiin liittyvät miehitetyt avaruuslennot matalilla Maan kiertoradoilla, esim. lennot Saljut-avaruusasemille. Lennot Mir-avaruusasemalle jatkuivat Venäjän aikana ja tätä seurasivat lennot ISS-avaruusasemalle. Sojuz-lennot aloittivat 1990-luvulla avaruusturismin.
Sojuz-kantoraketti on yleisin versio Sergei Koroljovin 1950-luvun alkupuolella kehittämästä R-7-ohjuksesta, jonka ensimmäinen koelaukaisu tehtiin 23. elokuuta 1957. Rakettia käytetään sekä miehitettyjen avaruusalusten että satelliittien ja avaruusluotainten laukaisuihin. Vuonna 2010 alkavat miehittämättömät Sojuz-laukaisut ESA:n Kouroun avaruuskeskuksesta.
Sojuz-alusten eri versiot

Miehitettyjä Sojuz-aluksia on kehitetty 40 vuoden aikana ja niiden tuotantoversioissa on eri sukupolvia. Sojuz 1–11-avaruusalukset olivat ensimmäisen sukupolven aluksia, jotka olivat käytössä vuosina 1967–1971. Ensimmäinen sukupolvi käsitti alkuperäisen Sojuz-aluksen ja Saljut 1-avaruusasemaan liittyvän Sojuzin lennot. Lentoja Saljut-avaruusasemalle tehtiin vuodesta 1971 alkaen.
Miehitetty Zond-avaruusalus oli eräs Sojuzista kehitetty versio. Se liittyi Neuvostoliiton ohjelmaan, jonka tarkoituksena oli lähettää miehitetty avaruusalus kahdeksikon muotoiselle radalle Maan ja Kuun välille. Sen suunnittelussa ei koskaan saavutettu riittävää turvallisuustasoa ja ohjelma keskeytettiin.
Toisen sukupolven Sojuz-avaruusalukset olivat Sojuz 12–40 -alukset, joita käytettiin vuosina 1973–1981. Apollo-Sojuz-yhteyslennon eli Apollo-Sojuz-liennytyslennon Sojuz-alus oli teknologinen silta kolmanteen sukupolveen eli Sojuz-T-avaruusalukseen. Kolmannen sukupolven aluksia käytettiin vuosina 1976–1986. Sojuz-TM oli neljäs Sojuz-avaruusaluksen sukupolvi, joka oli käytössä vuosina 1986–2003. Sitä käytettiin Mir-avaruusaseman huoltolentoihin.
Viidennen sukupolven venäläinen Sojuz-TMA-alus on ollut käytössä vuodesta 2003 alkaen. Se kuljettaa avaruuslentäjiä ja rahtia sekä toimii varapaluualuksena ("pelastusvene") Kansainvälisen avaruusasemalle. NASA solmi vuoden 2010 alussa Venäjän avaruusjärjestön kanssa 306 miljoonan dollarin suuruisen sopimuksen, jonka puitteissa Venäjän avaruusjärjestö lennättää kuusi NASAn astronauttia ISS-asemalle vuosina 2012 ja 2013. Sojuz-lennon hinta on noussut 51 miljoonaan dollariin per avaruuslentäjä - euroissa avaruuslentäjän istuinpaikan hinta ei ole noussut yhtä paljon: lennon hinta on 36 miljoonaa euroa.
Miehitetyt Sojuz-lennot

| Lennot 1–20 | Lennot 21–40 | Lennot 41–60 | Lennot 61–80 | Lennot 81–100 | Lennot 101–120 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1. Sojuz 1 |  21. Sojuz 22 |  41. Sojuz 39 |  61. Sojuz TM-8 |  81. Sojuz TM-28 |  101.Sojuz TMA-14 |
|  2. Sojuz 3 |  22. Sojuz 23 |  42. Sojuz 40 |  62. Sojuz TM-9 |  82. Sojuz TM-29 |  102. Sojuz TMA-15 |
|  3. Sojuz 4 |  23. Sojuz 24 |  43. Sojuz T-5 |  63. Sojuz TM-10 |  83. Sojuz TM-30 |  103. Sojuz TMA-16 |
|  4. Sojuz 5 |  24. Sojuz 25 |  44. Sojuz T-6 |  64. Sojuz TM-11 |  84. Sojuz TM-31 |  104. Sojuz TMA-17 |
|  5. Sojuz 6 |  25. Sojuz 26 |  45. Sojuz T-7 |  65. Sojuz TM-12 |  85. Sojuz TM-32 |  105. Sojuz TMA-18 |
|  6. Sojuz 7 |  26. Sojuz 27 |  46. Sojuz T-8 |  66. Sojuz TM-13 |  86. Sojuz TM-33 |  105. Sojuz TMA-19 |
|  7. Sojuz 8 |  27. Sojuz 28 |  47. Sojuz T-9 |  67. Sojuz TM-14 |  87. Sojuz TM-34 |  106. Sojuz TMA-20 |
|  8. Sojuz 9 |  28. Sojuz 29 |  48. Sojuz T-10-1 |  68. Sojuz TM-15 |  88. Sojuz TMA-1 |  107. Sojuz TMA-02M |
|  9. Sojuz 10 |  29. Sojuz 30 |  49. Sojuz T-10 |  69. Sojuz TM-16 |  89. Sojuz TMA-2 |  108. Sojuz TMA-21 |
|  10. Sojuz 11 |  30. Sojuz 31 |  50. Sojuz T-11 |  70. Sojuz TM-17 |  90. Sojuz TMA-3 |  109. Sojuz TMA-02M |
|  11. Sojuz 12 |  31. Sojuz 32 |  51. Sojuz T-12 |  71. Sojuz TM-18 |  91. Sojuz TMA-4 |  |
|  12. Sojuz 13 |  32. Sojuz 33 |  52. Sojuz T-13 |  72. Sojuz TM-19 |  92. Sojuz TMA-5 |  |
|  13. Sojuz 14 |  33. Sojuz 34 |  53. Sojuz T-14 |  73. Sojuz TM-20 |  93. Sojuz TMA-6 |  |
|  14. Sojuz 15 |  34. Sojuz 35 |  54. Sojuz TM-2 |  74. Sojuz TM-21 |  94. Sojuz TMA-7 |  |
|  15. Sojuz 16 |  35. Sojuz 36 |  55. Sojuz T-15 |  75. Sojuz TM-22 |  95. Sojuz TMA-8 |  |
|  16. Sojuz 17 |  36. Sojuz T-2 |  56. Sojuz TM-3 |  76. Sojuz TM-23 |  96. Sojuz TMA-9 |  |
|  17. Sojuz 18-1 |  37. Sojuz 37 |  57. Sojuz TM-4 |  77. Sojuz TM-24 |  97. Sojuz TMA-10 |  |
|  18. Sojuz 18 |  38. Sojuz 38 |  58. Sojuz TM-5 |  78. Sojuz TM-25 |  98. Sojuz TMA-11 |  |
|  19. Sojuz 19 |  39. Sojuz T-3 |  59. Sojuz TM-6 |  79. Sojuz TM-26 |  99. Sojuz TMA-12 |  |
|  20. Sojuz 21 |  40. Sojuz T-4 |  60. Sojuz TM-7 |  80. Sojuz TM-27 |  100. Sojuz TMA-13 |  |
Miehittämättömät Sojuz-lennot

| Lennot 1–5 | Lennot 6–10 | Lennot 11–15 | Lennot 16–20 | Lennot 21–26 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  1. Kosmos 133 |  6. Kosmos 212 |  11. Kosmos 396 |  16. Kosmos 638 |  21. Sojuz 20 |
|  2. Laukaisu epäonnistui |  7. Kosmos 213 |  12. Kosmos 434 |  17. Kosmos 656 |  22. Kosmos 869 |
|  3. Kosmos 140 |  8. Kosmos 238 |  13. Kosmos 496 |  18. Kosmos 670 |  23. Kosmos 1001 |
|  4. Kosmos 186 |  9. Sojuz 2 |  14. Kosmos 573 |  19. Kosmos 672 |  24. Kosmos 1074 |
|  5. Kosmos 188 |  10. Kosmos 379 |  15. Kosmos 613 |  20. Kosmos 772 |  25. Sojuz T-1 |
|  |  |  |  |  26. Sojuz TM-1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sojuz (avaruusohjelma) Wikimedia Commonsissa
Sojuz TMA-3-aluksen laukaisu (NASA)
Apollo-Sojuz-lennon Sojuz-alus
Soufrière (Dominica)

Soufrièren kirkko.
Ilmakuva kylästä.
Soufrière on kylä Saint Markin alueella Karibianmeren saarivaltion Dominican eteläosassa. Vuonna 2011 kylän väkiluku oli noin 970.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Soufrière (Dominica) Wikimedia Commonsissa
Valokuvia Soufrièren kylästä
Stand By

|  Stand By> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Senit
Säveltäjä(t):  Radiosa Romani
Sanoittaja(t):  Radiosa Romani
Euroviisutiedot
Vuosi:  2011
Maa:  San Marino
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  16.
Pisteet semifinaalissa:  34
Sanat:  sanoitus
Stand By on Senitin esittämä kappale, joka edusti San Marinoa vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa Saksan Düsseldorfissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sai 34 pistettä, sijoittui kuudenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Skanssi (täsmennyssivu)

Skanssi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Skanssi, historiallinen linnoitemuoto
Skanssi, kaupunginosa Turussa
Skanssi-Uittamo, suuralue Turussa
Skanssi, kauppakeskus Turussa
Skanssi, merimiesten makuutilojen nimitys
Kyrön skanssi, linnake Karviassa
Utajärven skanssi, linnake Utajärvellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Skanssi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Souk

Djemaa el-Fna, souk Marrakechin vanhassakaupungissa Marokossa.
Souk tai souq (arab. سوق‎) on markkinapaikka, jollaisia on länsiaasialaisissa ja pohjoisafrikkalaisissa kaupungeissa.
Eräs souk on Djemaa el-Fna Marrakechin vanhassakaupungissa Marokossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Souk Wikimedia Commonsissa
Suomen Sotilas

| Suomen Sotilas |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Julkaisija:  Kustannus Oy Suomen Mies
ISSN:  ISSN 1237-8704
Levikki:  7 000
Perustettu:  1919
Sitoutuneisuus:  Sitoutumaton
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kuusi kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Suomen Sotilas on vuodesta 1919 ilmestynyt riippumaton sotilasaikakausjulkaisu, joka ilmestyy kuusi kertaa vuodessa. Lehden levikki on noin 7 000.
Suomen Sotilas on erikoistunut turvallisuuspolitiikkaan, strategiaan, sotataitoon ja sotilastekniikkaan. Lehteä kustantaa Kustannus Oy Suomen Mies, jonka omistaa Maanpuolustuskiltojen liitto. Suomen Sotilas ei ole millään tavoin sidoksissa Puolustusvoimiin. Monista muista suomalaisista maanpuolustuslehdistä poiketen lehti on riippumaton ja sitoutumaton julkaisu.
Aiheesta muualla

Suomen Sotilaan verkkosivut
Skanssi (laiva)

Skanssi on laivojen miehistön ja alemman päällystön yhteinen majoitus- ja oleskelutila.
Skanssit jakautuivat aseman mukaan; luotseilla oli oma skanssinsa, koska he olivat tavallaan ulkopuolisia. Pursimies, kirvesmies ja donkeymies majailivat yleensä miehistön skanssissa, ellei heille ollut järjestetty omia tiloja; konemestareilla ja perämiehillä oli omat tilansa, päälliköllä poikkeuksetta oma hytti.
Järjestelmää noudatettiin pisimpään majakkalaivoissa, muilta laivoilta se hävisi toisen maailmansodan jälkeen. Silloin laivoihin alkoi tulla 3–4 hengen hyttejä myös miehistölle.
Kiinan alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Kiinan alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Kiinaa alle 18-vuotiaiden kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on pelannut vuoroin alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailujen 2. ja 3. divisioonassa.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2003 – 3. divisioona, 3.
2007 – 3. divisioona, 2.
2008 – 2. divisioona, 5.
2009 – 2. divisioona, 6.
2010 – 3. divisioona, 1.
2011 – 2. divisioona, 5.
2012 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2013 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
2014 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2015 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2016 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2017 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
2018 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2019 – 2. divisioonan B-lohko, 2.
2020 – 2. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 2. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 2. divisioonan B-lohko