Ifigeneia taurien mailla
Sisältö > Juoni

Näytelmä alkaa sillä, että Ifigeneia murehtii veljensä kuolemaa, ja muistelee omaa ”uhraamistaan” Agamemnonin käsissä ja sitä, kuinka Artemis pelasti hänet ja teki hänestä tämän temppelin papittaren. Hän on nähnyt unen, jossa hänen kotitalonsa on romahtanut raunioiksi. Jäljelle jäi vain yksi pylväs, jonka hän pesi puhtaaksi ikään kuin valmistaakseen sitä rituaaliuhriin. Hän tulkitsee tämän tarkoittavan sitä, että Orestes on kuollut.
Ifigeneian mentyä Orestes ja Pylades astuvat esiin, sillä he ovat juuri saapuneet taurien maahan. Apollon oli lähettänyt Oresteen hakemaan Artemiin kulttikuvan samasta temppelistä. Pylades lähti hänen mukaansa. Orestes kertoo, että he ovat kostaneet Agamemnonin kuoleman surmaamalla Klytaimnestran ja Aigisthoksen. Orestes ja Pylades päättävät piiloutua suunnitellakseen, kuinka veisivät patsaan jäämättä kiinni, sillä he tietävät taurien uhraavan kreikkalaisia Artemiin temppelissään. He poistuvat näyttämöltä.
Ifigeneia palaa ja keskustelee surkeasta elämästään seuralaistensa, vangiksi jääneistä kreikkalaisneidoista koostuvan kuoron kanssa. Hän uskoo, että hänen isänsä suku on sammunut Oresteen kuoleman myötä.
Paikalle saapuu paimen, joka kertoo Ifigeneialle, että on saanut kiinni kaksi kreikkalaista. Ifigeneian tulisi valmistaa uhrien pesuvesi ja valmistautua uhritoimitukseen. Paimen oli kuullut, että toinen vangeista kutsui toista Pyladeeksi, mutta ei kuullut toisen nimeä. Ifigeneia käskee paimenta tuomaan muukalaiset temppeliin, ja sanoo valmistautuvansa näiden uhraamiseen. Paimen lähtee hakemaan vangit. Ifigeneia kuvaa, kuinka Odysseus aikanaan huijasi hänet tulemaan Auliiseen. Hänelle oli kerrottu, että hänet naitettaisiin Akhilleukselle. Auliissa hänelle kuitenkin selvisi, että Agamemnon uhraisi hänet. Nyt hän valvoo kaikkien maahan sattuneiden kreikkalaisten uhritoimituksia, kostaakseen häntä vastaan tehdyt rikokset.
Orestes ja Pylades saapuvat paikalle kahleissa. Ifigeneia vaatii kahleita poistettaviksi, sillä uhrit on pyhitetty. Ifigeneian seuralaiset poistuvat valmistautuakseen uhriin. Ifigeneia kysee Oresteelta tämän alkuperää. Orestes kuitenkin kieltäytyy kertomasta nimeään. Ifigeneia selvittää, kumpi heistä on Pylades, ja saa selville, että he ovat tulleet Argoksesta. Ifigeneia esittää Oresteelle paljon kysymyksiä ja kyselee erityisesti kreikkalaisista, jotka taistelivat Troijassa. Hän kysyy, onko Helena palannut Menelaoksen luo, sekä Kalkhaan, Odysseuksen, Akhilleuksen ja Agamemnonin kohtaloista. Orestes kertoo, että Agamemnon on kuollut, mutta että tämän poika elää. Kuultuaan tästä Ifigeneia päättää, että hän uhraisi vain toisen vangeista. Toisen tulisi viedä Argokseen kirje. Orestes vaatii itseään uhrattavaksi, ja että Pylades lähetetään kotiin, sillä hän oli tuonut Pyladeen mukanaan, eikä näin olisi oikein, jos Pylades kuolisi mutta hän itse saisi elää.
Pylades lupaa toimittaa kirjeen, kunhan hänen aluksensa vain ei haaksirikkoudu ja kirje huku. Ifigeneia sanelee kirjeen Pyladeelle niin, että vaikka itse kirje hukkuisi, Pylades voisi kuitenkin palauttaa sen sisällön mieleensä. Hän sanelee:
»Kerro Oresteelle, Agamemnonin pojalle: Hän, joka uhrattiin Auliissa, lähetti tämän viestin – Ifigeneia, joka on yhä elossa, vaikkakin kuollut niille jotka ovat Argoksessa – – Hae minut takaisin Argokseen, veljeni, ennen kuin kuolen. Vie minut barbaarien maasta, pelasta minut uhripapittaren toimestani, jossa tehtäväni on surmata muukalaisia – – Muutoin minusta tulee kirous talollesi – – Artemis-jumalatar pelasti minut ja korvasi minut kauriilla, jonka isäni uhrasi uskoen, että työnsi terävän miekkansa minuun. Sitten hän toi minut tähän maahan. Tämä on kirjeeni.»
Ifigeneian sanellessa Orestes kysyy Pyladeelta, mitä hänen tulisi tehdä, sillä hän ymmärtää seisovansa sisarensa edessä. Lopulta Orestes paljastaa Ifigeneialle, kuka on. Ifigeneia vaatii kuitenkin todisteita. Orestes muistuttaa muun muassa, kuinka Ifigeneia kutoi valtikan, josta Atreus ja Thyestes riitelivät, hienoon verkkoon; sekä kertoo heidän kotonaan Ifigeneian neidonkammiossa säilytetystä Pelopsin keihäästä, jolla tämä oli aikanaan surmannut Oinomaoksen ja voittanut Hippodameian, Pisan neidon. Tämä riittää Ifigeneialle, joka syleilee veljeään. Orestes kertoo, että on tullut taurien maahan Apollonin käskystä, ja jos onnistuu tehtävässään, voisi vihdoinkin vapautua kostottarista.
Orestes, Pylades ja Ifigeneia suunnittelevat pakenevansa. Ifigeneia aikoisi selittää, että muukalaiset pitää puhdistaa, ja siksi hän veisi heidät rannalle, jossa heidän laivansa odotti. Hän ottaisi mukaansa myös patsaan, jota Orestes oli lähetetty hakemaan. Orestes ja Pylades menevät temppeliin. Kuningas Thoas saapuu ja kysyy, onko uhrien valmistamisriitit jo suoritettu. Ifigeneia oli juuri tuomassa patsasta temppelistä ja selittää, että kun muukalaiset vietiin patsaan eteen, se kääntyi ja sulki silmänsä. Ifigeneia selittää tämän merkityksen Thoakselle: muukalaiset saapuivat sukulaistensa verta käsissään, ja heidät tulee puhdistaa. Myös patsas pitää puhdistaa. Hän sanoo myös haluavansa puhdistaa muukalaiset ja patsaan meressä, jotta uhri olisi puhtaampi. Thoas suostuu tähän, eikä epäile mitään. Ifigeneia selittää myös, että Thoaksen tulisi pysyä temppelissä ja puhdistaa se soihduilla, mihin voi mennä pitkään.
Sanansaattaja saapuu ja kertoo, että vangit ovat karanneet. Thoas astuu ulos temppelistä ja kysyy, mistä kaikki meteli johtuu. Sanansaattaja kertoo Ifigeneian valheista ja siitä, kuinka muukalaiset taistelivat eräiden taurien kanssa ja pakenivat sitten laivassaan papitar ja patsas mukanaan. Thoas käskee kansaansa ottamaan laivan kiinni. Athene ilmestyy ja selittää Thoakselle, ettei tämän tule olla vihainen. Ifigeneialle Athene antaa määräyksen toimia sisarensa Artemiin papittarena Brauronissa. Oresteelle hän sanoo pelastavansa Ifigeneian jälleen. Thoas alistuu Athenen tahtoon.