Joulu
Juhlinta Suomessa

Suomalaisen joulun ulkoisiin ihanteisiin liittyvät omatekoiset joulukoristeet, runsaat jouluruuat ja joulusauna. 80 prosenttia suomalaisista saunoo jouluaattona. Vuoden 2019 tutkimuksessa 70 prosenttia suomalaisista ajatteli, että parasta joulussa oli yhdessäolo ja jouluruoka. Toiseksi parhaana asiana pidettiin joululomaa ja kolmannella sijalla olivat joulusauna sekä Kauneimmat joululaulut, jotka saivat noin neljänkymmen prosentin kannatuksen. Suomalaisten joulunvietto painottuu jouluaattoon.
Suomessa jouluun on liitetty paljon piirteitä kekristä, joka on nykyisin vakiintunut marraskuun alkuun. Esimerkiksi vainajien muistaminen, saunominen ja ylenpalttinen syöminen kuuluivat kekrin perinteisiin. Pohjoismainen joulupukkiperinne on nuutti- ja kekripukkiperinteiden jatkumoa. Kyseessä oli ihminen, joka pukeutui hedelmällisyysriitin hahmoksi, pukiksi. Hän laittoi pukin sarvet päähän muuttuakseen šamanistisen perinteen mukaan pukin kaltaiseksi. Asuun kuuluivat myös tuohesta tehty naamari ja nurin käännetty lammasnahkaturkki. Pikkulintujen ruokkiminen jouluna liittyy alun perin talonpoikaiskulttuurin viljelytaikuuteen.
Joulukuun aikana monet yhteisöt ja yritykset järjestävät aikuisille pikkujouluja, joissa on ruuan ja juomien lisäksi vapaamuotoista ohjelmaa. Koulut pitävät yleensä syyslukukauden päätteeksi kuusijuhlan tai joulujuhlan.
Aaattona ennen lahjojen jakoa käydään usein hautausmaalla sytyttämässä kynttilöitä sukuhaudoille. Tapa alkoi Suomessa 1900-luvulla ja yleistyi talvisodan jälkeen sankarihaudoilla ja pian muillakin. Vuoden 2024 kyselyn mukaan 69 prosenttia suomalaisista käy jouluna haudoilla.
Kristillistä sanomaa arvostavissa perheissä voidaan lukea ennen ateriaa jouluevankeliumi. Tapa yleistyi 1800-luvun lopulla herätysliikkeiden vaikutuksesta. Jouluaamun hyvin aikainen joulukirkko kuuluu protestanttiseen perinteeseen. Kirkossa veisataan Martti Lutherin virsi ”Enkeli taivaan”. Vuonna 2024 jouluevankeliumin luki 15 prosenttia suomalaisista. Miehistä joulukirkossa kävi kyselyn mukaan 24 prosenttia ja naisista 27 prosenttia.
Tapa syödä runsaasti jouluaterialla periytyy muinaissuomalaisilta ja liittyy maatalousvuoden kiertoon. Suomalaiseen joulupöytään yleensä kuuluvia ruokia ovat muun muassa erilaiset laatikot, yleensä porkkana-, lanttu- ja perunalaatikot sekä erilaiset kalaruoat. Jouluaattona syödään yleensä puuroa. Jouluna syödään myös joulutorttuja ja piparkakkuja.
Vuoden 2021 kyselyssä suomalaisten suosikki jouluelokuvista oli animaatio Lumiukko.
Joulun ja uudenvuoden aikana sattuu palovahinkoja kaksi kertaa tavallista enemmän, suurin osa ruoanlaiton tai kynttilöiden vuoksi.
Suomalainen työ -järjestön vuonna 2023 teettämässä kyselyssä joka kolmas suomalainen kertoi muuttaneensa joulunviettotapojaan vastuullisempaan suuntaan muun muassa suosimalla aineettomia lahjoja sekä joulupöydän kasvisruokaa ja kotimaisia ruokia. Luontoa säästääkseen jotkut jättävät joulukuusen hankkimatta.
Useat hyväntekeväisyysjärjestöt avustavat vähävaraisia keräyksillä joulun aikaan. 2010-luvulla 42 prosenttia suomalaisista osallistui jouluna hyväntekeväisyyteen.
Juhlakausi loppuu loppiaisena 6. tammikuuta, joka on vapaapäivä. Joulukoristeet laitetaan pois yleensä loppiaisena, mutta jotkut pitävät koristeita nuutinpäivään 13. tammikuuta asti.