stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laura kaupungissa

| Laura kaupungissa |
| --- | --- |
Tyyli:  Draama
Pääosissa:  Oona Louhivaara Elina Mikkola Max Ovaska Konsta Hietanen Jussi Hautala
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:   Yle TV2
Esitetty:  2005
Jaksoja:  4
Tunnuskappale:  ”Poison” (es. Nylon Beat)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Tuula Jääskeläinen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Teea Hyytiä
Käsikirjoittaja(t):  Katri Manninen Tuija Lehtinen
Tuotantoyhtiö(t):  Jarowskij
Aiheesta muualla
IMDb
Laura kaupungissa on Tuija Lehtisen kirjoihin perustuva nuorten televisiodraamasarja, joka esitettiin Yle TV2 -kanavalla vuonna 2005. Sarja on jatkoa sarjoille Laura ja Laura kesäleirillä.
Laura kaupungissa kertoo Laurasta (Oona Louhivaara) ja hänen ystävästään Jennasta (Elina Mikkola), jotka muuttavat kahdestaan Helsinkiin opiskelemaan. Tytöt saavat töitä, rakastuvat ja ovat vähällä joutua takaisin kotiin luottamuspulan takia. Sarjassa nuoret ovat teinejä, joilla on teinien ongelmia. Lauran ja Jennan mukana seikkailevat kaupungissa myös liuta vanhoja ja uusia ystäviä. Kaikki kolme Laura-sarjaa on uusittu myöhemmin Ylellä.
Näyttelijänä

Oona Louhivaara – Laura
Elina Mikkola – Jenna
Max Ovaska – Niko
Camilla Oksanen – Tytti
Konsta Hietanen – Pauli
Enni Borgström – Ronja
Jussi Hautala – Rasse
Mikko Vanhala – Nalle
Tarja Heinula – Lauran äiti
Riitta Salminen – Jennan äiti
Mari Turunen – Irkku
Tuukka Tiihonen – Jennan työkaveri
Kikka Rytkönen – kassatäti
Petteri Pennilä – humalainen mies
Hekku Jokelainen – Rassen kaveri
Jose Viitala – Rassen kaveri
Esko Mäkelä – opettaja
Jani Lemberg - portsari
Aiheesta muualla

Imdb.com
Lohjanharju

Lohjanharju eli Lohjanselkä on Ensimmäisen Salpausselän läntinen osa, joka ulottuu Hankoniemen eteläkärjestä Lahden länsipuolelle. Sen pituus on 200 kilometriä. Ensimmäinen Salpausselkä jatkuu merenalaisena edelleen Hankoniemestä länteen ja idässä Joensuun seudulle saakka.
Ensimmäisen Salpausselän reunamuodostuma muodostui jääkauden päättyessä noin 10 000 vuotta sitten, kun jään reuna pysähtyi ja sulamisvedet kuljettivat hiekkaa ja soraa. Sora- ja hiekkakerrosten paksuus on noin 30 metriä, paikoin 50 metriä. Korkeusero Lohjanjärven pintaan on suurimmillaan 85 metriä. Reunamuodostumasta on monin paikoin kaivettu soraa, mikä vaarantaa pohjavesiä. Säästyneet osat on liitetty harjujensuojeluohjelmaan.
Aiheesta muualla

Uudenmaan ympäristökeskus
Louis-Nicolas Clérambault

Louis-Nicolas Clerambault
Louis-Nicolas Clérambault (19. joulukuuta 1676 Pariisi – 26. lokakuuta 1749 Pariisi) oli ranskalainen barokkisäveltäjä ja urkuri.
Muusikon pojaksi syntynyt Clérambault oppi jo nuorena soittamaan viulua ja cembaloa. Hän opiskeli urkujensoittoa André Raisonin ja säveltämistä Jean-Baptiste Moreaun johdolla. Hänestä tuli Grands-Augustins-kirkon urkuri ja kuningas Ludvig XIV:n toisen vaimon, markiisitar Françoise d’Aubigné de Maintenonin hovimuusikko. Kuninkaan ja Guillaume-Gabriel Niversin kuoltua hän otti Niversin paikan Saint-Sulpicen kirkon urkurina. Hänestä tuli myös Saint-Cyrin tyttökoulun musiikinopettaja. Koulutyössään hän kehitti niin sanotun ranskalaisen kantaatin ja nousi tyylilajin mestariksi. Vuonna 1719 hänestä tuli Grands-Jacobins-kirkon urkuri opettajansa André Raisonin jälkeen.
Kirkkomusiikin lisäksi Clérambault sävelsi yli 25 maallista kantaattia usein antiikin Kreikan ja Rooman mytologiaan perustuen, sonaatteija viululle ja basso continuolle, tansseja cembalolle ja useita urkuteoksia.
Käännös suomeksi
Louis-Marie Ling Mangkhanekhoun

Louis-Marie Ling Mangkhanekhoun (2017)

Louis-Marie Ling Mangkhanekhoun (s. 8. huhtikuuta 1944) on laosilainen roomalaiskatolinen piispa ja kardinaali. Hänet vihittiin papiksi 5. marraskuuta 1972 ja nimitettiin Paksén apostoliseksi vikaariksi sekä Aquae Novae in Proconsularin titulaaripiispaksi 30. lokakuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. huhtikuuta 2001. Pääkonsekraattorina toimi Jean Khamsé Vithavong, jota avustivat Jean Sommeng Vorachak ja  Pierre-Antonio-Jean Bach. Hänet ylennettiin kardinaaliksi vuonna 2017.
Lentokenttä (Vantaan kaupunginosa)

| Lentokenttä> Flygfältet |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Lentokenttä korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Aviapoliksen suuralue
Koordinaatit:  60°19′02″N, 024°57′48″E
Kaupunginosa nro:  53
Pinta-ala:  14,3 km² 
Väkiluku:  11 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  10 345 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01530
Lähialueet:  Ilola, Ruskeasanta, Koivuhaka, Veromies, Viinikkala ja Kiila sekä pohjoisessa Tuusula.
Avia College.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen pelastuskeskus.
Lentokenttä (ruots. Flygfältet) on Vantaan keskiosissa sijaitseva kaupunginosa, johon kuuluu Helsinki-Vantaan lentoaseman alue kiitoteineen, huolto- ja suoja-alueineen sekä lentoasemarakennuksen tontti pysäköintialueineen. Pinta-alaltaan 14,3 neliökilometrin laajuinen kaupunginosa on Vantaan suurin. Lentokentän kaupunginosa kuuluu Aviapoliksen suuralueeseen.
Lentokentän kaupunginosa on Vantaan suurin työpaikkakeskittymä. Vuoden 2013 lopussa kaupunginosa tarjosi työtä yli 10 300 ihmiselle, joista enemmistö toimi palvelusektorilla. Asukkaita oli vuoden 2020 lopussa vain 10. Asuntoja ei meluhaittojen takia alueella enää juurikaan ole, sillä ne rajattiin 2000-luvun kaupunginosajaon muutoksissa toisaalle. Lentoasemalle saapuu tai sieltä lähtee arkipäivisin keskimäärin 500 lentoa. Vuonna 2015 kentän kautta matkusti yli 16 miljoonaa ihmistä.
Alueelle on sijoittunut monien lentoyhtiöiden toimistoja, logistiikkapalveluita rahtiasemineen ja lentokonehalleja korjaamoineen. Lentoasemalla on pelastusasema (joka on koko Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen päätoimipiste), pohjavedenottamo ja sähkölaitos turvaavat pääasiassa lentoaseman toimintaa. Ammattiin valmistavaa koulutusta antaa kaupunginosassa Finavian perustaman ANS Finland -yhtiön Avia College. Lentokentän vesitorni purettiin 2010-luvulla.
Lentoasemarakennuksessa on ravintoloita, kauppoja ja pankkeja sekä majoitustiloja. Osa palveluista on kuitenkin varattu vain turvatarkastuksessa käyneille matkustajille. Lentoaseman yhteydessä on myös linja-autoliikenteen terminaali, ja Kehärataan kuuluva rautatieasema.
Lentokenttäalueelta huuhtoutuvien hulevesien käsittelyä on suunniteltu parannettavan, jotta kenttäalueella muun muassa lentoturvallisuuden vuoksi käytettävät ympäristölle haitalliset kemikaalit kuten jäänestoaineet eivät pääsisi Keravanjoen sivupuro Kylmäojan läntiseen haaraan. Aiemmin huonoon kuntoon päässeen Kylmäojan veden laadussa on onneksi ollut parantumista, joka ilmenee myös taimenten nousukudun palautumisena puroon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lentokenttä (Vantaan kaupunginosa) Wikimedia Commonsissa
Koripallon Euroopan olympiakarsintaturnaus 1964

Miesten koripallon Euroopan olympiakarsintoihin ilmoittautui 14 maata. Karsinnoista pääsi Tokion olympialaisiin kaksi karsintojen parsta joukkuetta. Karsinnat pelattiin 3.-13. kesäkuuta Sveitsin Genevessä.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi  | 6 | 6 | 0 | 0 | 454 | 363 | +91 | 12 |
|  Unkari  | 6 | 4 | 0 | 2 | 463 | 396 | +67 | 8 |
|  Israel  | 6 | 4 | 0 | 2 | 396 | 316 | +80 | 8 |
|  Itä-Saksa  | 6 | 4 | 0 | 2 | 419 | 363 | +56 | 8 |
|  Kreikka  | 6 | 2 | 0 | 4 | 427 | 436 | -9 | 4 |
|  Itävalta  | 6 | 1 | 0 | 5 | 371 | 479 | -108 | 2 |
|  Sveitsi  | 6 | 0 | 0 | 6 | 407 | 469 | -62 | 0 |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ranska  | 6 | 5 | 0 | 1 | 490  | 361 | +129 | 10 |
|  Bulgaria  | 6 | 5 | 0 | 1 | 388  | 314 | +74 | 10 |
|  Espanja  | 6 | 5 | 0 | 1 | 494  | 449 | +45 | 10 |
|  Belgia  | 6 | 3 | 0 | 3 | 503  | 425 | +78 | 6 |
|  Iso-Britannia  | 6 | 2 | 0 | 4 | 381  | 487 | -106 | 4 |
|  Alankomaat  | 6 | 1 | 0 | 5 | 337  | 380 | -43 | 2 |
|  Luxemburg  | 6 | 0 | 0 | 6 | 314  | 519 | -205 | 0 |
Sijat 1-4

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 12.6.
|  |   Suomi | 81 |   |  |  |  |
|  |   Bulgaria | 68 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 13.6. | 13.6. |
|  |   |   |   |   |   Suomi | 57 |
|  |   |   |   |   |   Unkari | 69 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 12.6. | 12.6. |   |  | 13.6. | 13.6. |
|  |   Ranska | 66 |   |  |   Ranska |  81 |
|  |   Unkari | 73 |   |  |   Bulgaria |  67 |
Sijat 5-8

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 12.6.
|  |   Israel | 69 |   |  |  |  |
|  |   Belgia | 78 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 13.6. | 13.6. |
|  |   |   |   |   |   Espanja | 85 |
|  |   |   |   |   |   Belgia | 94 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 12.6. | 12.6. |   |  | 13.6. | 13.6. |
|  |   Espanja | 69 |   |  |   Israel |  55 |
|  |   Itä-Saksa | 67 |   |  |   Itä-Saksa |  68 |
Sijat 9-12

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 12.6.
|  |   Kreikka | 72 |   |  |  |  |
|  |   Alankomaat | 67 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 13.6. | 13.6. |
|  |   |   |   |   |   Kreikka | 63 |
|  |   |   |   |   |   Itävalta | 57 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 12.6. | 12.6. |   |  | 13.6. | 13.6. |
|  |   Iso-Britannia | 54 |   |  |   Iso-Britannia |  63 |
|  |   Itävalta | 75 |   |  |   Alankomaat |  82 |
Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
1.:  Unkari
2.:  Suomi
3.:  Ranska
4.:  Bulgaria
5.:  Belgia
6.:  Espanja
7.:  Itä-Saksa
8.:  Israel
9.:  Kreikka
10.:  Itävalta
11.:  Alankomaat
12.:  Iso-Britannia
13.:  Sveitsi
14.:  Luxemburg
Unkari ja Suomi saivat paikan Tokion olympiakoripalloturnaukseen.
Parhaat pistemiehet

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kari Liimo | Suomi | 191 |
| 2. | Georgios Amerikanos | Kreikka | 133 |
| 3. | Emiliano Rodríguez | Espanja | 130 |
| 4. | Thomas | Iso-Britannia | 125 |
| 5. | Alfonso Martínez | Espanja | 119 |
| 6. | Kamiel Dierck | Belgia | 118 |
| 7. | Ernst Rabl | Itävalta | 113 |
| 8. | Giorgos Kolokithas | Kreikka | 111 |
| 9. | Alain Gilles | Ranska | 109 |
| 10. | René Aerts | Belgia | 108 |
Suomen otteluista

Suomen joukkue oli ennen karsintaturnausta keväällä 1964 pelannut toukokuun aikana Suomessa viisi kotimaan ottelua vahvaa Neuvostoliittoa vastaan. Niiden jälkeen Suomen koripallojoukkueen päävalmentaja Kalevi Tuominen valitsi 12 miehiseksi pelaajistoksi karsintaturnaukseen: Olavi Ahonen TP, Teijo Finneman (HKT), Juha Harjula (ToPo), Jyrki Immonen (Honka), Pertti Laanti (HKT), Timo Lampén (Lahden NMKY), Kari Liimo (HKT), Martti Liimo (HKT), Uolevi Manninen (HNMKY), Lauri Nurma (Riento), Jorma Pilkevaara (ToPo), Raimo Vartia (HKT)
Matkalla Sveitsin karsintaturnaukseen suomalaiset pelasivat kaksi ottelua Tšekkoslovakia vastaan. Kaikista näistä seitsemästä ottelusta eli viidestä Neuvostoliitto-ottelusta ja kahdesta Tšekkoslovakia-ottelusta tuli tappiot. Niin Neuvostoliitolla kuin Tšekkoslovakialla oli jo paikka Tokion olympialaisiin edellisten olympialaisten menestyksen perusteella.
Suomalaisjoukkueen johtajana toimi Juhani Salmenkylä ja apulaishuoltaja Robert Petersen. Erotuomariksi Suomesta turnaukseen lähti Pentti Nohynek.
Live at the Acropolis

| Live at the Acropolis Yanni |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 1994
 Levy-yhtiö: Private Music
Yannin muut julkaisut
| In My Time 1993 | Live at the Acropolis 1994 | A Collection of Romantic Themes 1994 |
Yanni Live at the Acropolis on modernin instrumentaalimusiikin esittäjän Yannin albumi- sekä videojulkaisu vuodelta 1994. Live-esitys on tallennettu Herodes Atticuksen odeionissa. Albumi nousi Billboardin "The Top New Age Albums" listan kärkeen ja "Top 200" listan sijalle 5. Julkaisu voitti myös Emmy-palkinnon vuonna 1994. Videojulkaisu on nähty 65 eri maassa ja sen on nähnyt puoli miljardia ihmistä maailmanlaajuisesti. Se on kaikkien aikojen toiseksi eniten myyty musiikkivideo (myydyin on Michael Jacksonin Thriller). Myös albumia on myyty yli 7 miljoonaa kappaletta ympäri maailman.
Live at the Acropoliksessa Yanni esittää "bändinsä" (ympäri maailman kerätyistä huippumuusikoista koostuvan yhtyeen) ja kapellimestari Shardad Rohanin ohjaaman Royal Philharmonic Orchestran säestämänä niin uusia sävellyksiä kuin tunnetuimpien kappaleidensa orkesterisovituksia kotimaansa yleisön edessä.
Kappalelista > Albumi

1. "Santorini" - 6:57


2. "Keys to Imagination" - 7:35


3. "Until the Last Moment" - 6:37


4. "The Rain Must Fall" - 7:24


5  "Acroyali/Standing in Motion" (Medley) - 8:51


6. "One Man's Dream" - 3:36

7. "Within Attraction" - 7:46

8. "Nostalgia" - 5:46

9. "Swept Away" - 9:22

10. "Reflections of Passion" - 5:22
Kappalelista > Filmi

1. "Santorini"

2. "Until the Last Moment"

3. "Keys to Imagination"

4. "The Rain Must Fall"

5. "Felitsa"

6. "Within Attraction"

7. "One Man's Dream"

8. "Marching Season"

9. "Nostalgia"

10. "Acroyali"

11. "Aria"

12. "Reflections of Passion"

13. "Swept Away"

14. "The End of August"
Lohjan sähkörautatie

Suomen ensimmäisen sähköradan rekonstruktio.
Suomen ensimmäisen sähköradan muistomerkki.
Lohjan sähkörautatie oli Lohjalla sijainnut sähköistetty raideleveydeltään 750 millimetrin kapearaiteinen rautatie, joka yhdisti vuosina 1906–1907 Lohjanjärven rantaan Pitkäniemeen rakennetun selluloosatehtaan ja Valtionrautateiden Lohjan rautatieaseman. Rautatien rakennutti selluloosatehtaan omistaja, kamariherra Hjalmar Linder.
Radan pituus oli 4,4 kilometriä. Se oli lähinnä tarkoitettu selluloosatehtaan kuljetuksia varten, mutta vuodesta 1912 alkaen se oli avattu myös yleiselle liikenteelle ja radalla kuljetettiin matkustajia, postia ja muuta rahtia.
Vuonna 1930 kaikki liikenne siirtyi 1928 valmistuneelle leveäraiteiselle Lohjan satamaradalle ja sähkörautatie purettiin samana vuonna. Matkustajaliikenne kapearaiteisella radalla oli loppunut jo 1928.
Radalla liikennöi yksi sähköveturi ja myöhemmin kaksikin höyryveturia, joista ensimmäinen vain vuoden 1916, jonka jälkeen se liian raskaana radalle myytiin Harvialan metsäradalle. Tämä veturi on säilynyt ja on Jokioisten Museorautatien hallussa.[lähde? ]
Sähköveturi työskenteli vielä neljännesvuosisadan ajan tehtaan sisäisessä ajossa, lähinnä rannan paperipuukentällä, kunnes se romutettiin ja kiskotus purettiin.[lähde? ]
Vuonna 1987 Lohjalla paljastettiin sähköradan muistomerkki, kun sen avaamisesta oli kulunut 80 vuotta.
Aiheesta muualla

Lohjan sähkörautatie ja sen historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Lotus 25

| Lotus 25 |
| --- | --- |

Talli:  Team Lotus Reg Parnell Racing
Suunnittelija(t):  Colin Chapman
Kuljettajat:   Jim Clark  Trevor Taylor  Mike Spence  Chris Amon  Mike Hailwood  Richard Attwood
Teknisiä tietoja
Renkaat:  D Dunlop
Runko:  alumiinimonokokki
Moottori:  1498 cm³ Coventry Climax FWMV tai BRM P56 V8 keskimoottori
Voimansiirto:  ZF 5DS10 5-vaihteinen manuaalivaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Hollannin Grand Prix 1962
Kilpailuja:  49
Voittoja:  14
Paalupaikkoja:  14
Nopeimpia kierroksia:  18
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  2 (1963, 1965)
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  2 (1963, 1965)
Lotus 25 oli kilpa-auto, jonka Colin Chapman suunnitteli Formula 1 -kautta 1962 varten. Se oli aikanaan vallankuomuksellinen, koska se oli ensimmäinen itsekantavalla monokokilla varustettu auto, joka kilpaili Formula 1:ssä. Lähtöruudukossa tuohon aikaan useimmat autot käyttivät putkirunkoa ja Chapmanin uusi rakenne mahdollisti suuremman vääntöjäykkyyden keveämmällä rakenteella.
Rikkaasta mielikuvituksestaan tunnettu Chapman teki auton ensimmäiset piirrokset servettiin ollessaan illastamassa Lotuksen korisuunnittelijan Mike Costinin kanssa.
Monokokki teki autosta muita aikakauden F1-autoja jäykemmän ja kestävämmän. 25:n runko oli kolme kertaa jäykempi kuin edeltäneen Lotus 21:n runko, mutta kuitenkin puolet kevyempi. Auto oli erittäin matala ja kapea, ja kuljettaja makasi matalalla ohjauspyörän takana. Tämä antoi autolle lempinimen "kylpyamme". Auton moottorina toimi 1498 cm³ Coventry Climax FWMV V8, tosin Reg Parnell Racing asensi vuonna 1964 käytettynä ostamiinsa 25-autoihin BRM P56 -moottorit. Lotus 25 oli aikanaan niin mullistava auto, että nykyisetkin Formula 1-autot käyttävät samantyyppistä perusrakennetta.
Jotkin Lotus-autoilla kilpailleet yksityiset olivat närkästyneitä, koska Chapman kieltäytyi toimittamasta näille 25-malleja, vaan toimitti näille sen sijaan putkirunkoiset Lotus 24-autot, varaten 25:t tehdastallin kuljettajien Jim Clarkin ja Trevor Taylorin käyttöön. Debyytissä, Hollannin GP:ssä, John Cooper tutki futuristista autoa ja kysyi Chapmanilta, mihin tämä oli sijoittanut auton rungon.
25:llä Jim Clark saavutti uransa ensimmäisen Grand Prix-voiton Belgiassa. Clark voitti myös Britanniassa ja USA:ssa, saaden mahdollisuudet mestaruuteen. Kauden viimeisessä kilpailussa, Etelä-Afrikan GP:ssä Clark joutui kuitenkin keskeyttämään johtopaikalta öljyvuodon takia, menettäen MM-tittelin Graham Hillille.
Clark sai kostettua seuraavana vuonna, jolloin hän voitti ensimmäisen mestaruutensa 25:llä. Hän voitti seitsemän kilpailua: Belgian, Ranskan, Hollannin, Britannian, Italian, Etelä-Afrikan ja Meksikon GP:t. Lotus voitti myös ensimmäisen valmistajien mestaruutensa. Kaudella 1964 Clark voitti 25:llä kolme kilpailua. Kauden päätöskilpailussa Meksikossa, aivan kuten kaudella 1962, Climaxin moottori sai öljyvuodon, ja Clark keskeytti viimeisellä kierroksella, näköetäisyydellä MM-tittelistä, joka meni John Surteesille.
Clark otti 25:n viimeisen voiton vuoden 1965 Ranskan GP:ssä, jonka jälkeen se korvattiin Lotus 33:lla.
Lohjan työväentalo

| Lohjan työväentalo |
| --- | --- |
 Lohjan työväentalo
Osoite:  Kalevankatu 1, 08100 Lohja
Sijainti:  Lohja, Uusimaa
Koordinaatit:  60°14′55″N, 24°04′00″E
Rakennustyyppi:  työväentalo
Valmistumisvuosi:  1906
Rakennuttaja:  Lohjan työväenyhdistys
Omistaja:  Lohjan työväenyhdistys
Julkisivumateriaali:  Laudoitus
Kerrosluku:  2
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lohjan työväentalo on vuonna 1906 rakennettu työväentalo Lohjalla, Uudellamaalla. Rakennuksen on rakennuttanut Lohjan työväenyhdistys talkootyönä kamariherra Hjalmar Linderiltä vuokratulle tontille. Vuokra oli viisi markkaa vuodessa sekä käymälään kertynyt lanta, joka vietiin Hakaskytän pelloille.
Historiaa

Lohjan ensimmäinen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1899, mutta neljä vuotta myöhemmin se joutui lopettamaan toimintansa. Uusi Lohjan työväenyhdistys perustettiin 20.7.1905.
Taloa on laajennettu ensimmäisen kerran vuonna 1908 ja sen kivijalka on tehty Liessaaren graniitista. Seuraavan kerran työväentaloa laajennettiin vuonna 1922, jolloin rakennus sai nykyisen muotonsa. Työväentalossa on juhlasali, kahvio ja keittiö, sekä kokoustila yläkerrassa. Lohjan työväentalo sijaitsee alkuperäisellä paikallaan Lohjan kauppatorin kaakkoislaidalla.
Lohjan työväentalo kesällä 2023.
Lohjan vanha kaupungintalo

Lohjan vanha kaupungintalo (ruots. Lojo stadshus, vuoteen 1969 Lohjan kauppalantalo) on Lohjalla, osoitteessa Laurinkatu 50 sijaitseva kaupungin entinen virastotalo.
| Lohjan kaupungintalo> Lojo stadshus |
| --- | --- |
 Vanha kaupungintalo vuonna 2018.
Osoite:  Laurinkatu 50
Rakennustyyppi:  kaupungintalo
Valmistumisvuosi:  1929
Suunnittelija:  Toivo ja Jussi Paatela
Rakennuttaja:  J. Hynninen ja V. Joenpelto
Tyylisuunta:  1920-luvun klassismi, orastava funktionalismi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo:
Historia

Rakennus valmistui vuonna 1929, ja sen suunnittelivat Toivo ja Jussi Paatela. Sen rakennuttivat kauppias J. Hynninen sekä pankinjohtaja V. Joenpelto. Se edustaa 1920-luvun klassismin ja orastavan funktionalismin välimuotoa. Alkujaan alakerrassa oli liiketilaa ja yläkerrassa asuntoja. Talossa toimineita yrityksiä olivat mm. Hynnisen kone-ja kalustoliike, apteekki ja Tuomisen kenkäkauppa. Kauppalantaloksi se ostettiin vuonna 1939. 1970-luvulle tullessa koko talo oli täysin virastokäytössä. Vuonna 1953 ullakkoa korotettiin viraston tarpeita vastaamaan. Julkisivuun lisättiin genitex-pinnoite 1970-luvulla, ja samaan aikaan asunnoista tehtiin toimistotiloja. Hissi ja ilmastointi lisättiin 1990-luvulla. Vuonna 1997 Lohjan kaupungin ja kunnan liitoksen seurauksena kaupungintalon toiminnot siirrettiin suurempiin tiloihin silloiseen Lohjan kunnan kunnantaloon, noin sadan metrin päähän. Nykyisin talossa toimii Verohallinto.
Louis-Philippe Dumoulin

| Louis-Philippe Dumoulin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1989 Blainville, Quebec
Kansalaisuus:   Kanada
Uran tiedot
Pituus:  185 cm
Laji:  alamäkiluistelu
Kilpauran kesto:  2010-
Saavutukset
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  1
Paras sijoitus maailmancupissa:  4. (2011)
 Tietolaatikko päivitetty 24. tammikuuta 2015 
Louis-Philippe Dumoulin (s. 8. maaliskuuta 1989 Blainville, Quebec, Kanada) on kanadalainen alamäkiluistelija. Hän sijoittui lajin MM-sarjassa Red Bull Crashed Icessä yhteispisteissä neljänneksi kaudella 2011. Dumoulinin paras yksittäinen sijoitus Crashed Ice-kilpailussa on toinen 2011 kotikilpailustaan Quebecista. Dumoulin on pelannut nuorempana myös jääkiekkoa. Hän on 185 senttimetriä pitkä ja painaa 83 kilogrammaa.
Käyrälampi (Kouvola)

| Käyrälampi |
| --- | --- |
 Käyrälammen uimarantaa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°53′32″N, 26°46′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen−Lappalanjärven a (14.18)
Laskujoki:  Jokelanjoki Lappalanjärveen 
Taajamat:  Kouvolan keskustaajama
Järvinumero:  14.181.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  58,1 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  1,4 km  
Rantaviiva:  4,55228 km  
Pinta-ala:  90,199 ha  
Tilavuus:  0,00247479403 km³ 
Keskisyvyys:  2,75 m  
Suurin syvyys:  8,36 m  
Valuma-alue:  noin 1 200 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiKäyrälampi 
Tykkimäki Aquaparkin sisäänkäynti
Käyrälampi talvisäässä
Käyrälampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa, Kouvolan keskustan ja Valkealan suuralueilla sijaitseva järvi.