stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1946
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 5000 m | 1500 m | 10000 m | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Göthe Hedlund |  Ruotsi | 45,5 (9) | 8.32,7 (2) | 2.24,0 (6) | 17.28,4 (2) | 197.190 |
| 02 2. | Aage Johansen |  Norja | 45,1 (6) | 8.38,7 (5) | 2.20,2 (1) | 17.49,8 (3) | 197.193 |
| 03 3. | Nikolai Petrov |  Neuvostoliitto | 46,8 (14) | 8.27,8 (1) | 2.23,6 (4) | 17.25,9 (1) | 197.744 |
| 04 4. | Kalevi Laitinen |  Suomi | 45,0 (5) | 8.38,1 (3) | 2.22,8 (2) | 17.58,3 (4) | 198.325 |
| 05 5. | Asbjörn Andersen |  Norja | 45,0 (5) | 8.38,1 (3) | 2.22,8 (2) | 17.58,3 (4) | 199.932 |
| 06 6. | Gunnar Konsmo |  Norja | 44,6 (2) | 8.48,5 (6) | 2.23,8 (5) | 18.21,6 (9) | 200.193 |
| 07 7. | Igor Ippolitov |  Neuvostoliitto | 44,7 (3) | 8.59,2 (9) | 2.23,3 (3) | 18.17,2 (8) | 201.247 |
| 08 8. | Martti Salomaa |  Suomi | 45,9 (11) | 8.50,2 (8) | 2.25,2 (8) | 18.03,9 (6) | 201.515 |
| 09 9. | Henry Wahl |  Norja | 7,1 (15) | 8.49,4 (7) | 2.28,4 (12) | 18.14,0 (7) | 204.207 |
| 10. | Carl-Eric Blomgren |  Ruotsi | 45,3 (7) | 9.06,4 (10) | 2.25,7 (9) | 19.11,7 (10) | 206.092 |
| 11. | Aleksandr Luskin |  Neuvostoliitto | 44,9 (4) | 9.08,8 (11) | 2.26,0 (10) | NC | 148.447 |
| 12. | Thomas Byberg |  Norja | 44,2 (1) | 9.16,4 (13) | 2.27,5 (11) | NC | 149.007 |
| 13. | John Stene |  Norja | 45,9 (11) | 9.09,0 (12) | 2.31,2 (15) | NC | 151.200 |
| 14. | Sverre Farstad |  Norja | 45,7 (10) | 9.23,0 (15) | 2.29,1 (13) | NC | 151.700 |
| 15. | Arne Larsen |  Norja | 45,4 (8) | 9.32,7 (17) | 2.30,8 (14) | NC | 152.937 |
| 16. | Ivar Løften |  Norja | 47,4 (16) | 9.20,6 (14) | 2.38,4 (16) | NC | 156.260 |
| 17. | Fredrik Hansen |  Norja |  | 49,8 (18) | 9.27,3 (16) | NS |  |
| 18. | Gunnar Meland |  Norja |  | 47,9 (17) | NS |  |  |
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1939

Pikaluistelun EM-kilpailut 1939 käytiin 4.–5. helmikuuta Riiassa. Kilpailu käytiin vain miesten sarjassa ja mitalit jaettiin neljän matkan yhteispisteiden perusteella. Poikkeuksellisesti 10 000 metrin sijaan neljään matkaan otettiin 3 000 metriä eli 5 000 metriä viimeisenä päivä' luisteltu kilpailun ratkaissut päätösmatka.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 3000 m | 1500 m | 5000 m | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Alfons Bērziņš |  Latvia | 45,3 (2) | 5.15,5 (1) | 3.08,1 (3) | 9.23,9 (1) | 216,973 |
| 02 2. | Charles Mathiesen |  Norja | 46,8 (6) | 5.24,4 (2) | 3.06,9 (1) | 9.35,5 (3) | 220,717 |
| 03 3. | Aage Johansen |  Norja | 46,2 (4) | 5.28,8 (3) | 3.08,6 (5) | 9.35,2 (2) | 221,387 |
| 04 4. | Birger Wasenius |  Suomi | 45,2 (1) | 5.34,0 (5) | 3.09,0 (6) | 9.48,1 (6) | 222,677 |
| 05 5. | Harry Jansson |  Ruotsi | 46,0 (3) | 5.33,2 (4) | 3.16,1 (14) | 9.58,2 (8) | 226,720 |
| 06 6. | Åke Ekman |  Suomi | 47,9 (11) | 5.40,1 (14) | 3.12,8 (11) | 9.39,8 (4) | 226,830 |
| 07 7. | Pēteris Strods |  Latvia | 47,7 (9) | 5.35,6 (8) | 3.09,6 (7) | 10.10,4 (10) | 227,873 |
| 08 8. | Kurt Skutnabb |  Suomi | 47,1 (7) | 5.36,2 (10) | 3.13,9 (12) | 10.07,7 (9) | 228,536 |
| 09 9. | Jan Kalbarczyk |  Puola | 47,9 (11) | 5.40,2 (15) | 3.11,3 (9) | 10.10,8 (11) | 229,447 |
| 10. | Max Stiepl |  Saksa | 48,9 (15) | 5.35,7 (9) | 3.18,6 (16) | 9.47,1 (5) | 229,760 |
| 11. | Elmārs Bite |  Latvia | 48,0 (13) | 5.41,9 (16) | 3.08,1 (3) | 10.21,2 (14) | 229,803 |
| 12. | Georg Hennum |  Suomi | 48,5 (14) | 5.38,3 (13) | 3.18,3 (15) | 9.49,2 (7) | 229,903 |
| 13. | Karl Wazulek |  Saksa | 47,8 (10) | 5.35,2 (6) | 3.10,6 (8) | 10.41,5 (15) | 231,350 |
| 14. | Aleksandrs Tabaks |  Latvia | 49,3 (18) | 5.36,5 (11) | 3.20,8 (19) | 10.11,9 (12) | 233,506 |
| 15. | Pentti Lammio |  Suomi | 49,2 (17) | 5.42,0 (17) | 3.07,7 (2) | 10.51,1 (17) | 233,877 |
| 16. | Göthe Hedlund |  Ruotsi | 50,1 (22) | 5.35,2 (6) | 3.18,9 (17) | 10.18,9 (13) | 234,157 |
| 17. | Kalevi Laitinen |  Suomi | 47,4 (8) | 5.44,2 (18) | 3.11,5 (10) | 11.10,4 (19) | 235.640 |
| 18. | Alfrēds Bite |  Latvia | 46,3 (5) | 6.00,5 (24) | 3.20,0 (18) | 10.42,4 (16) | 237.290 |
| 19. | Leopold Reivart |  Viro | 49,3 (18) | 5.58,0 (23) | 3.14,1 (13) | 11.16,5 (20) | 241,317 |
| 20. | Jan Langedijk |  Alankomaat | 49,1 (16) | 5.38,0 (12) | 3.28,4 (22) | 11.06,4 (18) | 241,540 |
| 21. | Jānis Grantiņš |  Latvia | 51,2 (24) | 5.52,0 (21) | 3.26,1 (21) | 11.30,7 (22) | 247,637 |
| 22. | Herman Buyen |  Alankomaat | 49,5 (20) | 5.45,5 (19) | 3.31,6 (23) | 11.41,9 (23) | 247,806 |
| 23. | Piet Zwanenburg |  Alankomaat | 51,7 (26) | 5.48,1 (20) | 3.34,2 (24) | 12.07,3 (24) | 253,847 |
| 24. | Tadeusz Lisiecki |  Puola | 50,7 (23) | 6.13,0 (25) | 3.25,0 (20) | 12.10,2 (25) | 254,220 |
| 25. | Wacław Kowalski |  Puola | 51,5 (25) | 6.23,1 (26) | 3.42,4 (25) | 11.28,2 (21) | 258,303 |
| 25. | Roelof Koops |  Alankomaat | 49,8 (21) | 5.57,3 (22) | NS | NC |  |
Yhteentoimivuus

Yhteentoimivuudella (eng. interoperability) viitataan järjestelmien, prosessien tai toimijoiden kykyyn viestiä ja vaihtaa tietoa niin, että sen merkitys ja käytettävyys säilyy. Yhteentoimivuudella varmistetaan, että tieto liikkuu sujuvasti ja säilyttää merkityksensä.
Tieteen termipankissa yhteentoimivuus määritellään ”tietojärjestelmien kyvyksi viestiä keskenään sellaisella tavalla, että ne voivat rutiininomaisesti käyttää toistensa tietoja”.
Yhteentoimivuuden eri muodot

Teknisellä yhteentoimivuudella tarkoitetaan yhteentoimivuutta, joka mahdollistaa tietojen siirtämisen eri järjestelmien välillä.
Semanttisella yhteentoimivuudella viitataan siihen, että kaikki osapuolet ymmärtävät tiedon samalla tavalla ja sen merkitys pysyy muuttumattomana.
Organisatorisella yhteentoimivuudella tarkoitetaan yhteentoimivuutta, joka liittyy organisaatioiden yhteisiin käytäntöihin ja niiden kautta yhteisten päämäärien tavoitteluun. Organisatorinen yhteentoimivuus tarkoittaa esimerkiksi prosessien yhdenmukaistamista eri organisaatioissa.
Oikeudellisella yhteentoimivuudella viitataan yhteentoimivuuteen, joka "mahdollistaa tiedonsiirrot eri lainsäädännöllisten alueiden välillä ilman, että asiaankuuluvaa lainsäädäntöä rikotaan."
Yhteentoimivuusmenetelmä ja -alusta

Yhteentoimivuuden varmistamiseksi määritellään yhteistyössä esimerkiksi sanastoja, koodistoja ja tietomalleja. Suomessa tietorakenteita kootaan Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämälle yhteentoimivuusalustalle, josta ne ovat yksityisen ja julkisen sektorin käytettävissä. Jokaisen toimijan ei näin ollen tarvitse määritellä esimerkiksi sanastoja alusta lähtien, vaan eri toimijat voivat hyödyntää yhteentoimivuusalustalle tuotettuja sanastoja, tietomalleja ja koodistoja. Yhteentoimivuusalusta sisältää välineitä sanastotyöhön, tietomallinnukseen ja koodistojen hallintaan.
Yhteentoimivuusmenetelmäksi kutsutaan periaatteita ja tapoja, joilla aineistoa tuotetaan yhteentoimivuusalustalle. Menetelmällä pyritään yhdenmukaisuuteen ja jo tuotetun sisällön uudelleenkäyttämiseen. Esimerkiksi kerran määritellyllä ydinkäsitteellä on yksilöivä tunniste, jolloin samaa käsitettä voidaan hyödyntää uutta sanastoa luotaessa.
Aiheesta muualla

Tiedon yhteentoimivuus – merkitys ja mahdollistajat, eOppiva-koulutus
Yhteentoimivuusalusta, Digi- ja väestötietovirasto
Ylivieskan Veto

Ylivieskan Veto oli Ylivieskassa vuonna 1909 perustettu Työväen Urheiluliiton (TUL) yleisseura, joka tunnettiin aluksi nimellä V- ja U-seura Alku. Seura kiellettiin poliittisin perustein pahimman oikeistoterrorin vuosina 1930-luvulla ja perustettiin uudelleen 2. maailmansodan jälkeen poliittisten olojen vapauduttua Ylivieskan Veto -nimisenä vuonna 1946.
Seuran pitkäaikaisina puheenjohtajina olivat Antti Ojakangas (1946-1957), Aale Niemikorpi ja Erkki Ojakangas (1979 - 2006).
Vuodesta 1948 seuran ohjelmistossa oli nyrkkeily, joka on ollut seuran menestyksekkäin laji. Verrattain pienen seuran väreissä on saavutettu nyrkkeilyssä TUL:n ja SM-tason mitaleita kaikkiaan 26 kappaletta. Erkki Ojakangas voitti v.1949 TUL:n nuorten mestaruuden. Hän toi maaottelupisteet neljä kertaa Suomeen kalottimaaotteluissa Pohjois-Ruotsia vastaan. Hän nyrkkeili hopeaa v.1951 TUL:n yleisen sarjan mestaruuskilpailuissa. Osallistuttuaan Maailman nuorison festivaalien (XI akateemiset kesäkisat)nyrkkeilykisoihin sodan raunioittamassa Berliinissä v.1951, hän sai liitoltaan kilpailukiellon, kun osallistui lupaa kysymättä. Veljessarjan seuraava, Jorma Ojakangas, nyrkkeili hopealle nuorten SM-kisoissa v. 1954. Jouko Ojakangas voitti urallaan TUL:n nuorten mestaruuden v. 1958 sekä kolme yleisen sarjan TUL:n mestaruutta painoluokassa 57 kg vuosina 1961-1963. Hän voitti Pohjois-Suomen mestaruuden vuonna 1966. Pauli Ojakangas voitti nuorten SM-kultaa sekä TUL:n nuorten mestaruuden vuosina 1966-67. Urallaan hän saavutti kaikkiaan kolme yleisen sarjan SM-kultaa ja kaksi pronssimitalia. Ensimmäisen yleisen sarjan SM-kultansa hän hankki Ylivieskan Vedon väreissä v. 1968 painoluokassa 57 kg.
Ari-Pekka Niemikorpi voitti nuorten SM-pronssia vuonna 1972 ja kultaa vuosina 1973-74 sarjassa 54 kg. Niemikorpi nyrkkeili TUL:n mestariksi v. 1973 sarjassa 57 kg, 1975 sarjassa 51 kg ja v.1977 sarjassa 54 kg. Yleisen sarjan 54 kg:n painoluokassa Niemikorpi saavutti kaksi SM-hopeaa 1977-1978 sekä pronssia v.1981. Suomen B-mestaruuskisoissa hän saavutti hopeaa v.1976 ja kultaa 1977. 
Jyrki Peltola saavutti urallaan SM-hopeaa v. 1987 sarjassa 57 kg ja SM-pronssia v. 1986 sarjassa 57 kg sekä pronssia v.1988 sarjassa 60 kg.
Seuran viimeinen nyrkkeilymitalisti oli Mauri Teräs, joka saavutti sarjassa 60 kg SM-pronssia vuosina 1994 ja 1995. Menestyksekkäin valmentaja oli Pentti Ojakangas.
Muita harrastettuja lajeja olivat yleisurheilu, voimistelu, hiihto, jalkapallo, lentopallo, suunnistus, keilailu, jousiammunta ja sulkapallo. Niissä järjestettiin piiritason kilpailutoimintaa ja osallistuttiin TUL:n liittojuhlille.
Toiminta oli laajimmillaan 1970-luvulla, mutta hiljeni 1980-luvulla ja keskittyi 1990-luvulla lähinnä nyrkkeilyyn, suunnistukseen, sulkapalloon ja hiihtoon. Seuran toiminta lakkautettiin 2006 vetäjäpulan vuoksi.
Lähteet:  TUL:n toimintakertomukset 1948 - 1995, Ylivieskan Vedon arkisto, Nyrkkeilyn SM-tilastot, Erkki Ojakankaan arkisto. A-P.Niemikorven kilpailukirja lähde tarkemmin?
Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2022

| Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2022 |
| --- | --- |
Sijainti:  Belgrad  Serbia
Kilpailulajeja:  26
Avajaiset:  18. maaliskuuta
Päättäjäiset:  20. maaliskuuta
Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2022 järjestettiin Belgradissa, Serbiassa 18.–20. maaliskuuta.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Lamont Marcell Jacobs | 6,41 WL PB |  Christian Coleman | 6,41 WL |  Marvin Bracy | 6,44 PB |
| 400 m |  Jereem Richards | 45,00 CR |  Trevor Bassitt | 45,05 PB |  Carl Bengtström | 45,33 NR |
| 800 m |  Mariano García | 1.46,20 |  Noah Kibet | 1.46,35 |  Bryce Hoppel | 1.46,51 |
| 1 500 m |  Samuel Tefera | 3.32,77 CR |  Jakob Ingebrigtsen | 3.33,02 |  Abel Kipsang | 3.33,36 |
| 3 000 m |  Selemon Barega | 7.41,38 |  Lamecha Girma | 7.41,63 |  Marc Scott | 7.42,02 SB |
| 60 m aj |  Grant Holloway | 7,39 |  Pascal Martinot-Lagarde | 7,50 |  Jarret Eaton | 7,53 |
| 4 × 400 m |  Belgia Julien Watrin Alexander Doom Jonathan Sacoor Kevin Borlée Dylan Borlée* | 3.06,52 |  Espanja Bruno Hortelano Iñaki Cañal Manuel Guijarro Bernat Erta | 3.06,82 |  Alankomaat Taymir Burnet Nick Smidt Terrence Agard Tony van Diepen Isayah Boers* Jochem Dobber* | 3.06,90 |
| Korkeushyppy |  Woo Sang-hyeok | 234 |  Loïc Gasch | 231 |  Hamish Kerr | 231 NR |
| Korkeushyppy |  Woo Sang-hyeok | 234 |  Loïc Gasch | 231 |  Gianmarco Tamberi | 231 SB |
| Seiväshyppy |  Armand Duplantis | 620 WR |  Thiago Braz | 595 |  Christopher Nilsen | 590 |
| Pituushyppy |  Miltiádis Tentóglou | 855 WL |  Thobias Montler | 838 NR |  Marquis Dendy | 827 SB |
| Kolmiloikka |  Lázaro Martínez | 17,64 WL |  Pedro Pablo Pichardo | 17,46 NR |  Donald Scott | 17,21 SB |
| Kuulantyöntö |  Darlan Romani | 22,53 CR |  Ryan Crouser | 22,44 |  Tomas Walsh | 22,31 AR |
| Seitsenottelu |  Damian Warner | 6489 WL |  Simon Ehammer | 6363 NR |  Ashley Moloney | 6344 AR |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras 
* juoksivat alkuerissä
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Mujinga Kambundji | 6,96 WL NR |  Mikiah Brisco | 6,99 PB |  Marybeth Sant-Price | 7,04 PB |
| 400 m |  Shaunae Miller-Uibo | 50,31 SB |  Femke Bol | 50,57 |  Stephenie Ann McPherson | 50,79 NR |
| 800 m |  Ajeé Wilson | 1.59,09 SB |  Freweyni Hailu | 2.00,54 PB |  Halimah Nakaayi | 2.00,66 |
| 1 500 m |  Gudaf Tsegay | 3.57,19 CR |  Axumawit Embaye | 4.02,29 |  Hirut Meshesha | 4.03,39 |
| 3 000 m |  Lemlem Hailu | 8.41,82 SB |  Elinor Purrier St. Pierre | 8.42,04 |  Ejgayehu Taye | 8.42,23 |
| 60 m aj |  Cyréna Samba-Mayela | 7,78 NR |  Devynne Charlton | 7,81 NR |  Gabbi Cunningham | 7,87 |
| 4 × 400 m |  Jamaika Junelle Bromfield Janieve Russell Roneisha McGregor Stephenie Ann McPherson Tiffany James* | 3.28,40 |  Alankomaat Lieke Klaver Eveline Saalberg Lisanne de Witte Femke Bol Andrea Bouma* | 3.28,57 |  Puola Natalia Kaczmarek Iga Baumgart-Witan Kinga Gacka Justyna Święty-Ersetic Aleksandra Gavorska* | 3.28,59 |
| Korkeushyppy |  Jaroslava Mahutših’ | 202 WL |  Eleanor Patterson | 200 AR |  Nadezhda Dubovitskaya | 198 AR |
| Seiväshyppy |  Sandi Morris | 480 SB |  Katie Nageotte | 475 |  Tina Šutej | 475 |
| Pituushyppy |  Ivana Vuleta | 706 WL |  Ese Brume | 685 PB |  Lorraine Ugen | 682 SB |
| Kolmiloikka |  Yulimar Rojas | 15,74 WR |  Maryna Beh’-Romantšuk | 14,74 PB |  Kimberly Williams | 14,62 PB |
| Kuulantyöntö |  Auriol Dongmo | 20,43 WL NR |  Chase Ealey | 20,21 AR |  Jessica Schilder | 19,48 |
| Viisiottelu |  Noor Vidts | 4929 WL NR |  Adrianna Sułek | 4851 NR |  Kendell Williams | 4680 SB |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras 
* juoksivat alkuerissä
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Etiopia | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 2 |  Yhdysvallat | 3 | 7 | 9 | 19 |
| 3 |  Belgia | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 4 |  Sveitsi | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5 |  Ruotsi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 6 |  Bahama | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Brasilia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Espanja | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Portugali | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Ranska | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Ukraina | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 12 |  Jamaika | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 13 |  Italia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 14 |  Etelä-Korea | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Kreikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Kuuba | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Serbia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Trinidad ja Tobago | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 14 |  Venezuela | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 21 |  Alankomaat | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 22 |  Australia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 22 |  Kenia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 22 |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 25 |  Nigeria | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 25 |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 27 |  Uusi-Seelanti | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 29 |  Kazakstan | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 |  Uganda | 0 | 0 | 1 | 1 |
Yli-Iin kirkko

| Yli-Iin kirkko |
| --- | --- |
 Yli-Iin kirkon päätytorni.
Sijainti:  Kirkkokuja 4, Yli-Ii, Oulu
Koordinaatit:  65°22′13″N, 025°50′19″E
Seurakunta:  Yli-Iin seurakunta
Rakentamisvuosi:  1932
Suunnittelija:  Yrjö Sadeniemi
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Tyylisuunta:  uusklassismi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yli-Iin kirkko on Yli-Iin seurakunnan vuonna 1932 valmistunut kirkkorakennus. Yli-Iin seurakunta on perustettu vuonna 1917. Aiemmin seurakunnan kylät Pirttitörmä (Jakkukylä), Tannila ja Karjalankylä olivat kuuluneet Iin jo keskiajalla perustettuun emäseurakuntaan. Ensimmäinen oma kirkko oli läheisestä maalaistalosta vuokrattu pirtti, Niemelän pirttikirkko, joka oli käytössä vuosina 1923–32. Niemelän talo on edelleen olemassa, mutta talon päädyssä sijainnut pirttiosa on purettu. Paikalle on pystytetty muistomerkki.
Yli-Iin nykyisen kirkon suunnitteli arkkitehti Yrjö Sadeniemi. Suunnilleen samoilla piirustuksilla on rakennettu myös Pelkosenniemen ja luovutetun alueen Suojärven luterilaiset kirkot. Yli-Iin päätytornilla varustettu puukirkko edustaa uusklassista tyyliä.
Yli-Iin kirkon interiööri.
Ristiinnaulittua Kristusta esittävä alttaritaulu on oululaisen taiteilijan Aukusti Koiviston maalaama, ja se muodostaa triptyykin keskuksen. Samaan kokonaisuuteen kuuluvat molemmissa alttari-ikkunoissa taiteilija Veijo Murokkeen valmistamat lasimaalaukset Lupaus (luominen) ja Kaipaus  (Psalmi 42), joiden raamatulliset aiheet on sijoitettu yli-iiläiseen maisemaan.
Nykyiset 12-äänikertaiset kuoriin sijoitetut urut ovat sotkamolaisen Tuomen urkutehtaan vuonna 1984 rakentamat.
Vuosina 1999–2002 kirkossa tehtiin perusteellinen ulko- ja sisäremontti. Kirkon lähellä on sankarihautausmaa, jossa on 109 yli-iiläiselle sodissa kaatuneelle muistomerkki. Yli-iiläinen pastori Eino Kuusela jäi sotavangiksi jatkosodan alussa Kiestingissä. Hänen muistokseen paljastettiin läheisessä seurakuntatalossa vuoden 2002 itsenäisyyspäivänä kuvanveistäjä Niilo Rikulan valmistama rintareliefi. Seurakuntatalossa on myös sankarivainajien yhteinen muistotaulu. Yli-Iin Hökänrannalla syntyneen seppä Jaakko Högmanin  syntymäpaikalle on pystytetty muistokivi laattoineen. Kirkon lähellä päätien varrella sijaitsee kirkonkylän hautausmaa. Jakkukylässä ja Tannilassa on omat sivuhautausmaat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yli-Iin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kirjastovirma: Yli-Iin kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1956

Pikaluistelun EM-kilpailut 1956 käytiin 25.–26. helmikuuta Helsingin olympiastadionilla. Kilpailu käytiin vain miesten sarjassa ja mitalit jaettiin neljän matkan yhteispisteiden perusteella.
Tulokset

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | 5000 m | 1500 m | 10000 m | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 1. | Jevgeni Grišin |  Neuvostoliitto | 42,4 (1) | 8.29,0 (15) | 2.14,0 (2) | 17.34,5 (11) | 190.692 |
| 02 2. | Knut Johannesen |  Norja | 44,8 (15) | 8.12,5 (1) | 2.18,7 (9) | 16.50,1 (1) | 190.788 |
| 03 3. | Sigge Ericsson |  Ruotsi | 44,3 (9) | 8.18,5 (5) | 2.17,7 (7) | 17.07,0 (3) | 191.400 |
| 04 4. | Robert Merkulov |  Neuvostoliitto | 44,1 (7) | 8.18,1 (3) | 2.18,7 (9) | 17.17,1 (6) | 191.998 |
| 05 5. | Oleg Gontšarenko |  Neuvostoliitto | 44,3 (9) | 8.16,7 (2) | 2.19,0 (11) | 17.14,0 (5) | 192.003 |
| 06 6. | Juhani Järvinen |  Suomi | 43,9 (5) | 8.22,2 (7) | 2.17,4 (5) | 17.28,0 (9) | 192.320 |
| 07 7. | Boris Šilkov |  Neuvostoliitto | 43,5 (4) | 8.23,2 (8) | 2.16,7 (4) | 17.54,1 (15) | 193.092 |
| 08 8. | Toivo Salonen |  Suomi | 43,2 (3) | 8.35,0 (21) | 2.15,8 (3) | 17.43,7 (14) | 193.152 |
| 09 9. | Roald Aas |  Norja | 45,1 (17) | 8.20,9 (6) | 2.18,3 (8) | 17.30,7 (10) | 193.825 |
| 10. | Juri Mihailov |  Neuvostoliitto | 42,8 (2) | 8.37,2 (23) | 2.13,9 (1) | 18.16,3 (16) | 193.968 |
| 11. | Torstein Seiersten |  Norja | 45,2 (19) | 8.24,9 (10) | 2.22,0 (21) | 17.01,7 (2) | 194.108 |
| 12. | Gunnar Sjölin |  Ruotsi | 45,3 (21) | 8.23,3 (9) | 2.19,5 (13) | 17.24,7 (8) | 194.365 |
| 13. | Helmut Kuhnert |  Itä-Saksa | 44,6 (13) | 8.26,1 (11) | 2.23,4 (23) | 17.13,3 (4) | 194.675 |
| 14. | Kees Broekman |  Alankomaat | 46,5 (26) | 8.18,3 (4) | 2.21,0 (17) | 17.17,1 (7) | 195.185 |
| 15. | Sverre Haugli |  Norja | 46,3 (25) | 8.26,6 (12) | 2.19,5 (13) | 17.36,3 (12) | 196.275 |
| 16. | Knut Tangen |  Norja | 46,0 (24) | 8.27,0 (13) | 2.21,7 (20) | 17.40,6 (13) | 196.963 |
| 17. | Lennart Johansson |  Ruotsi | 43,9 (5) | 8.34,9 (20) | 2.17,4 (5) | NC | 141.190 |
| 18. | Gerard Maarse |  Alankomaat | 44,4 (12) | 8.27,6 (14) | 2.19,3 (12) | NC | 141.593 |
| 19. | Kauko Salomaa |  Suomi | 44,1 (7) | 8.32,3 (18) | 2.21,0 (17) | NC | 142.330 |
| 20. | Anatoli Titov |  Neuvostoliitto | 45,2 (19) | 8.32,0 (17) | 2.19,7 (15) | NC | 142.967 |
| 21. | Gunnar Ström |  Ruotsi | 44,3 (9) | 8.35,2 (22) | 2.22,0 (21) | NC | 143.153 |
| 22. | Wim de Graaff |  Alankomaat | 45,1 (17) | 8.31,9 (16) | 2.21,0 (17) | NC | 143.290 |
| 23. | Hans Almgren |  Ruotsi | 45,4 (22) | 8.37,3 (24) | 2.20,1 (16) | NC | 143.830 |
| 24. | Olle Dahlberg |  Ruotsi | 44,9 (16) | 8.33,3 (19) | 2.24,0 (24) | NC | 144.230 |
| 25. | Terence Monaghan |  Iso-Britannia | 48,0 (27) | 8.54,5 (27) | 2.24,0 (24) | NC | 149.450 |
| 26. | Hans Keller |  Länsi-Saksa | 48,4 (28) | 8.40,0 (25) | 2.28,7 (26) | NC | 149.967 |
| 27. | Rolf Trøen |  Norja | 44,6 (13) | 8.45,9 (26) | - (NS) | NC | 97.190 |
| 28. | Antoni Skrzypnik |  Puola | 45,8 (23) | - (NS) | NC | NC | 45.800 |
Ylösnousemus

Johann Heinrich Tischbein, Ylösnousemus, 1778.
Ylösnousemuksella tarkoitetaan kuolemassa hajonneen ihmisruumiin ennalleen palaamista ja sen jälleenyhdistymistä sielun kanssa uuteen iankaikkiseen elämään. Usko on yleinen zarathustralaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa. Kristinuskossa Jeesuksen ylösnousemuksella on keskeinen merkitys. Yleisellä ylösnousemuksella tarkoitetaan koko ihmiskunnan ylösnousemusta tuomiopäivänä.
Toisen tulkinnan mukaan ylösnousemuksessa kuollut ruumis ei nouse haudasta, vaan ainoastaan sielu. Esimerkiksi Jeesuksen sanoja aiheesta voi tulkita kummallakin näistä tavoista.
»Tulee aika, jolloin kaikki, jotka lepäävät haudoissaan, kuulevat hänen [Jumalan] äänensä. He nousevat haudoistaan – hyvää tehneet elämän ylösnousemukseen, pahaa tehneet tuomion ylösnousemukseen.» 
(Jeesus Johanneksen evankeliumin mukaan (Joh. 5:28))
Aihe esiintyy useissa muinaisissa uskonnoissa. Jo vuosisatoja ennen ajanlaskun alkua eri maissa juhlittiin Osiriksen, Tammuzin, Attiksen ja Mithran kuolemaa ja ylösnousemusta.
Magnus Enckell, Ylösnousemus, 1906. Tampereen tuomiokirkon alttaritaulun luonnos.
Kirjallisuutta

Saarela, Janne: Ylösnousemus ja kuolemanjälkeinen elämä.  Vantaa:  Aikamedia, 2024.  ISBN 978-952-252-695-3.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Resurrection. Encyclopaedia Britannica. (englanniksi)
Resurrection. Jewish Encyclopedia. (englanniksi)
Yhteinen sävel – ”Ei aika mennyt koskaan palaa”

| Yhteinen sävel – ”Ei aika mennyt koskaan palaa” Kerkko Koskinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä–heinäkuussa 2009 Ylen M1-studiossa
 Julkaistu: 2009
 Tuottaja(t): Kerkko Koskinen
 Tyylilaji: viihdemusiikki, iskelmä
 Kesto: 38.09
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 15.
Kerkko Koskisen muut julkaisut
| Othello 2009 | Yhteinen sävel – ”Ei aika mennyt koskaan palaa” 2009 | Trains & Letters 2011 |
Yhteinen sävel – ”Ei aika mennyt koskaan palaa” on Kerkko Koskisen albumi, joka julkaistiin vuonna 2009. Albumin kappaleet ovat Neuvostoliitossa sävellettyä musiikkia. Albumille valitut 12 kappaletta olivat jo aikoinaan Suomessakin suosittuja ja runsaasti radiosoittoa saaneita, kuten "Moskovan valot" ja "Ei aika mennyt koskaan enää palaa". Solisteina albumilla laulavat Paula Koivuniemi, Pauli Hanhiniemi, Vuokko Hovatta ja Tuure Kilpeläinen.