stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jurmo-luokan joukkojenkuljetusvene
Jurmo-luokan veneet muissa maissa

Saksan Bundeswehr on osoittanut kiinnostusta tutkia, voisiko Jurmo-luokan joukkojenkuljetusveneitä käyttää sen laivastossa huolto- ja tukialusten kanssa. Helsingissä järjestetyssä kuormaustestissä Jurmo osoittautui yhteensopivaksi Saksan merivoimien huoltoaluksen Frankfurt am Mainin kanssa. Saksa tarvitsee tulevaisuudessa Jurmon kokoluokkaa olevia veneitä ja suomalaisalus on yksi harkittavista vaihtoehdoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jurmo-luokan joukkojenkuljetusvene Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Uisko-luokka | Joukkojenkuljetusveneluokan kehitys Jurmo-luokka | Seuraaja: Jehu-luokka |
Luolalanjärvi

| Luolalanjärvi |
| --- | --- |
 Näkymä pohjoiseen koilliskulman lintutornilta. Kuvan keskellä Luolalanjärven ainoa saari, jossa muun muassa pesii kalalokki. kuvan oikeassa reunassa niittyä, johon johtavat pellolta tulevat ojat. Tällä alueella tavataan suurin osa järven kahlaajista.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Naantali
Koordinaatit:  60°28′01″N, 22°02′49″E
Järvinumero:  82V050.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  0  m 
Rantaviiva:  3,1 km 
Pinta-ala:  0,24 km² 
Keskisyvyys:  1,6 m
Suurin syvyys:  5,3 m
 fiLuolalanjärvi 
Länsirannan lintutorniin pääsee pyörätuolillakin, sillä torniin on rakennettu kulkuramppi.
Kuva järven eteläpäädystä.
Koilliskulman lintutorni
Luolalanjärvi on Naantalissa sijaitseva erittäin rehevä 24 hehtaarin kokoinen järvi, jonka keskisyvyys on 1,6 metriä ja syvin kohta 5,3 metriä.
Järvi on suosittu lintuvesi ja sen rannalla on kaksi lintutornia, joista toiseen on rakennettu kulkuramppi. Järven ympäri kiertää 3 kilometriä pitkä luontopolku, joka on osittain peitetty pitkospuilla ja haketuksella. Luontopolun varrella on opastustauluja sekä penkkejä.
Maantiede

Luolalanjärven pinta-ala on 24 hehtaaria ja keskisyvyys on 1,6 metriä sekä syvin kohta 5,3 metriä. Järvi sijaitsee mantereella, kilometrin etäisyydellä Naantalin keskustasta itään. Järven pohjoispäästä alkaa oja, jossa on pieni pato veden säännöstelyyn. Oja laskee mereen Naantalin kylpylän lammille. Koilliskulmassa on järven ainoa, vain noin kolme neliömetrin saari sekä peltoa, jonka välissä on niittyä. Järven pohjoisrannalla on Naantaliin johtava kantatie 40. Järven Eteläpäässä on Naantalin satama ja lähimpänä järveä Turun Seudun Energiantuotannon Naantalin voimalaitos. Länsirannalla on kapea metsävyöhyke, niittyä, vanhaa peltoa ja satamaan johtava Järveläntie. Muutaman sadan metrin päässä on entinen Naantalin sokeritehdas ja sen altaat. Itäranta on metsää ja kaakkoiskulmassa on jonkin verran Fortumin asuintaloja.
Järven eteläpäähän rakennettiin toukokuussa 2019 ponttonisilta, joka ylittää järven sen kapeimmassa kohdassa. Sillan pituus on 120 metriä ja leveys 2,4 metriä. Ponttonisiltaa perusteltiin kaupungin puolelta sillä, että se turvaa luontopolun käytön, jos suunniteltu teollisuusalueen laajentuminen järven eteläpäähän toteutuu. Silta maksoi 50 000 euroa ja sen maksoivat Naantalin kaupunki ja Turun Seudun Energiantuotanto.
Historia

Luolalanjärvi oli etelästä ja pohjoisesta yhteydessä mereen 1000-luvun jälkipuoliskolla, jonka jälkeen se kuroutui järveksi.
Naantalin kehittyminen kylpyläkaupungiksi sai alkunsa Luolalanjärven rannalla sijainneen Viluluodon lähteen löytymisestä. Lähdettä käytettiin 1700-luvulla terveyslähteenä ja lähteelle rakennettiin pieni kaivohuone. Kylpylän tarpeisiin otettiin savea Luolalanjärvestä.
Järven koilliskulmassa sijaitsee vuonna 1939 rakennettu kerrostalo, joka toimi ensin sotilassairaalana, 1940-luvulta emäntä- ja karjatalouskouluna, myöhemmin kotitalous- ja sosiaalialan oppilaitoksena, vuosina 1995–2002 Naantalin Kylpylän kesähotellina ja nykyään asuinkerrostalona.
Järven eteläpuolinen alue kehittyi teollisuusalueeksi 1950- ja 1960-luvuilla ja vuonna 1953 järven veden korkeutta alettiin säännöstellä. Järvestä otetaan jäähdytysvettä edelleen Finnfeeds Finlandin tarpeisiin noin 100 000 m³ vuodessa. Järven rantoja on voimakkaasti muokattu ja osa länsipuolen rantaviivasta on täytemaata.
Linnusto

Luolalanjärvi on suosittu kohde lintuharrastajien keskuudessa. Vuonna 2003 tehdyn linnustoselvityksen mukaan järvellä ja sen ranta-alueilla pesi 26 lajia ja 85 paria, joista parhaimpina lajeina mustakurkku-uikku ja pensastasku. Järvellä on suuri merkitys muuttoaikoina linnuston kerääntymis- ja ruokailualueena. Luolalanjärvessä on runsas surviaissääskien kanta jonka ansiosta järvelle kerääntyy sadoittain kala- ja lapintiiroja, sekä pääskyjä surviaissääskijahtiin. Syysmuuton aikana Luolalanjärvi on yksi Lounais-Suomen merkittävimmistä uiveloiden ja punasotkien kerääntymisalueista ja esimerkiksi 2000-luvulla uiveloita tavattiin järvellä parhaimmillaan 64 yksilöä ja punasotkia 250 yksilöä kerrallaan. Järvellä tavattuja harvinaisuuksia ovat muun muassa kuparisorsa ja harjakoskelo.
Kasvillisuus

Luolanjärvi on rehevöitynyt ja sen ravinnepitoisuudet näkyvät myös alueen vesikasvillisuudessa. Rehevöityminen johtuu lähinnä järven omasta sisäisestä kuormituksesta. Järven pohjan sedimentti on hapetonta liejua ja erilaisia saviliejukerroksia. Järvessä kasvaa runsaasti karvalehteä ja osa rannasta on järviruo’on ja osmankäämien reunustamaa. Vedenkorkeuden säännöstelyn takia suovehkan ja tervalepän kasvustot tuovat mieleen mangrovekasvillisuuden. Aikoinaan rantaviivan muokkauksen ja vedenkorkeuden vaihtelujen takia luontainen kasvillisuuden vyöhykkeisyys on monin paikoin hävinnyt tai muuttunut. Järven rantojen yleisin puulaji on tervaleppä, joka kasvaa runsaimmillaan lehtona järven etelä- ja pohjoispäässä sekä lähes joka kohdassa järven rantaa. Myös paju kasvaa pensaikkoisena osassa järven rantoja. Järven pohjois- ja länsirannalla on luhtaniittyä, ja järven läheisyydessä on myös muutamia muita pienialaisia, lajistollisesti arvokkaita ketoja. Järven kaakkoiskulmassa on katajaketo, jossa kasvaa muun muassa ketoneilikkaa ja sikoangervoa. Metsät järven välittömässä läheisyydessä ovat pääasiassa melko vanhoja mänty- ja kuusivaltaisia metsiä.
Kalasto

Vuosina 1996–1997 tehdyissä koekalastuksissa saaliista 90 prosenttia oli särkeä. Koeverkkokalastuksissa saatiin verkkovyötä kohden 3 490 grammaa kalaa, josta 3 096 grammaa oli särkeä. Yksilömäärinä kaloja oli 99, joista 89 särkiä. Järvestä saatiin myös ahventa, haukea, kymmenpiikkiä ja ruutanaa. Rapuja järvestä ei löytynyt. Vuonna 2005 järveen istutettin noin 2 000 kesän ikäistä kuhaa pienentämään roskakalojen määrää ja lisäämään virkistysarvoa.
Vuoden 2003 talvella Luolalanjärvessä oli paha happikato, jolloin järvestä kuoli huomattava määrä kalaa.
Tutkimus ja kunnostus

Järven tilaa, veden laatua ja eliöstöä selvitettiin vuosina 1996–1997 ja kasvillisuutta sekä linnustoa vuosina 2003–2004.
Luolalanjärvellä on tehty 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa sedimenttien kipsikäsittelykokeita. Tutkimusten koealueena Luolalanjärvi osoittautui erinomaiseksi paikaksi, mutta se on liian matala, kauttaaltaan ja tasaisesti rehevöitynyt järvi, jotta sitä voitaisiin parantaa kipsikäsittelyllä. Myöskään ruoppaus ja hapetus eivät ole hyviä vaihtoehtoja. Vesikasvillisuuden ja kalojen poistolla voitaisiin parantaa järven tilaa.
Heinäkuussa 2007 tehdyssä selvityksessä Luolalanjärven keskiäänitaso oli 40–45 desibeliä.
Ilmatieteen laitoksen tekemän arvion mukaan vuonna 2030 Luolalanjärven pohjoispään typpidioksidipitoisuuden tuntikeskiarvo olisi noin 70 μg/m³ ja eteläpään noin 40–50 μg/m³.
Muuta

Lounais-Suomen ympäristökeskus on kieltänyt kaikenlaisen moottorikäyttöisten kulkuneuvojen käytön järvellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luolalanjärvi Wikimedia Commonsissa
Naantalin kaupunki, Luolalanjärven luontopolku
Naantalin kaupungin kartta Luolalanjärven luontopolusta[vanhentunut linkki]
Panoraamakuva Luolalanjärven koilliskulman lintutornilta.
Erineós

| Erineós Ερινεός |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Erineós
 Koordinaatit: 38°18′N, 22°0′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Aigiáleia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  370205
Väkiluku (2011):  3 236
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  250 09
Suuntanumero(t):  26910
Rekisterikilpi:  ACh
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Erineós (kreik. Ερινεός; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ερινεού, Dimotikí Enótita Erineoú) on yksi Aigiáleian kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 236 (vuonna 2011).
Erineóksen kunnallisyksikkö käsittää Aigiáleian kunnan länsiosan Korintinlahden rannalla. Sen suurin asutus on Kamáresin kylä. Kunnallisyksikkö on nimetty sen alueella sijainneen antiikin ajan Erineoksen kaupungin mukaan. Erineós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Aigiáleian kunnaksi yhdessä Aigeíran, Aígion, Akrátan, Diakoptón ja Sympoliteían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Erineóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Arravonítsa | Arravonítsa | 166 |
| Arravonítsa | Synaniá | 23 |
| Damakíni | Damakíni | 76 |
| Damakíni | Vounópyrgos | 0 |
| Kamáres | Boúka | 69 |
| Kamáres | Kamáres | 1 218 |
| Kamáres | Péfka | 36 |
| Néos Erineós | Néos Erineós | 407 |
| Salmeníko | Áno Salmeníko | 12 |
| Salmeníko | Káto Salmeníko | 225 |
| Salmeníko | Moní Agías Eleoúsis (luostari) | 11 |
| Salmeníko | Néo Salmeníko | 158 |
| Salmeníko | Voténi | 13 |
| Zíria | Áno Zíria | 3 |
| Zíria | Kyaní Aktí | 33 |
| Zíria | Lampíri | 218 |
| Zíria | Rodiní | 1 |
| Zíria | Sarkounás | 66 |
| Zíria | Zíria | 501 |
Yhteensä: 3 236
ESPN

| ESPN |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  7. syyskuuta 1979
Omistaja:  ESPN Inc.
Kuvaformaatti:  PAL, HD
Katsojaosuus:  90 miljoonaa (, )
Tunnuslause:  The Worldwide Leader In Sports
Maa:   USA
Näkyvyysalue:  Koko USA
Pääkonttori:  Bristol, Connecticut, Yhdysvallat
Aiemmin:  Entertainment and Sports Programming Network
Kotisivu:  ESPN:n kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
ESPN, aiemmin lyhenne sanoista Entertainment and Sports Programming Network, on yhdysvaltalainen urheiluun keskittyvä kaapelitelevisioasema. Kanavan perustivat Scott Rasmussen ja hänen isänsä Bill Rasmussen Donny Stanleyn ja hänen poikansa Cardellin kanssa, ja kanava aloitti toimintansa 7. syyskuuta 1979. ESPN näkyy yli 90 miljoonassa taloudessa Yhdysvalloissa. Nykyään kanavan omistaa The Walt Disney Company.
23. kesäkuuta 2009 uutisoitiin ESPN:n ostaneen Englannin Valioliigan tv-oikeudet talousvaikeuksiin ajautuneelta Setantalta 106 miljoonan euron kauppasummalla.
Lajeja ja ohjelmia ESPN:llä ja sen rinnakkaiskanavilla

SportsCenter
NFL (Monday Night Football)
MLB
MLS
NBA
WNBA
NASCAR Sprint Cup, Nationwide Series, Cruftsman Trucks
College Football
Arena Football League
PGA Tour
IndyCar
Englannin Valioliiga
jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut
jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut
La Liga
British Open
Merimiina 2000

Merimiina 2000 projektin tuloksena syntynyt herätepohjamiina PM 04
Merimiina 2000 on suomalainen Patrian valmistama herätepohjamiina. Miina tunnistaa alusten aiheuttamat fysikaaliset herätteet ja kykenee valitsemaan sotilaallisesti tärkeimmiksi arvioidut maalit. Merivoimien Esikunnan materiaaliosasto käynnisti Merimiina 2000 -projektin vuonna 1997. Päätös Merimiinan 2000:n hankkimiseksi tehtiin joulukuussa 2004.
Aiheesta muualla

Kallio, Ari: Merimiina 2000 on saanut muotonsa. Rannikon Puolustaja, 3/2001, 44. vsk, s. 14-17.  Rannikkotykistön  Upseeriyhdistys ry. ISSN 1239-0445  Artikkelin verkkoversio. (PDF) Viitattu 23.6.2016.
Merivoimien tiedote 9. joulukuuta 2004 (Arkistoitu – Internet Archive)
Tommy Rettig

Tommy Rettig vuonna 1962.
Thomas Noel ”Tommy” Rettig (10. joulukuuta 1941 – 15. helmikuuta 1996) oli yhdysvaltalainen entinen lapsinäyttelijä, tietotekniikka-asiantuntija ja kirjailija. Hän esitti Lassie-televisiosarjassa skotlanninpaimenkoiran isäntää, poikaa nimeltä Jeff vuosina 1954–1957.
Rettig teki lapsirooleja myös elokuvissa Tri T:n 5000 sormea (The 5000 Fingers of Dr. T., 1953, ohjaus Roy Rowland), Joki, jolta ei ole paluuta (River of No Return, 1954, ohjaus Otto Preminger) ja Pyörteitä (The Cobweb, 1955, ohjaus Vincente Minnelli). Hänen viimeinen elokuvaroolinsa oli vuoden 1956 Erämaan laki (The Last Wagon, ohjaus Delmer Daves).
Svein Sæter

Svein Sæter
Svein Sæter (s. 1960) on norjalainen tietokirjailija ja freelancetoimittaja. Hän on kirjoittanut tai toimittanut lähes kaksikymmentä tietokirjaa. Sæterin kirjat käsittelevät usein historiallisia teemoja, mutta myös jalkapalloa, ekologista maanviljelystä tai vaikkapa kirjailija Hans Hyldbakkia.
Tuotantoa

Einar Sæter, Svein Sæter: XU. I hemmeleg teneste 1940-45.  (3.p., 2007)  Oslo:  Det Norske Samlaget, 1995.  ISBN 978-82-521-7208-9  (uusnorjaksi)
Sverre Bergh, Svein Sæter: Spion i Hitlers Rike.  Trondheim:  Damm, 2006.  ISBN 978-82-04-12361-9  (norjaksi)
Ruskokaislat

| Ruskokaislat> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Ruskokaislat Blysmopsis  Oteng-Yeb.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruskokaislat (Blysmopsis) on sarakasveihin kuvattu kasvisuku. Se on läheistä sukua tähkäkaisloille (Blysmus), jonka alasuvuksi se on myös kerran luokiteltu. Ruskokaislojen taksonominen asema omana sukuna on toistaiseksi epävarma. Luonnontieteellisen keskusmuseon julkaisussa sukuun hyväksytään yksi laji, ruskokaisla (Blysmopsis rufa, syn. Blysmus rufus). Royal Botanic Gardensin luokittelussa Blysmopsis katsotaan kuitenkin vain suvun Blysmus synonyymiksi.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Ruskokaislat – Blysmopsis
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q19413948  BOLD: 274228  FNA: 104130  FoC: 104130  GBIF: 2720018  GRIN: 13654  IPNI: 13608-1  IRMNG: 1037898  ITIS: 500917  NCBI: 1122271  Open Tree of Life: 1090279  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:13608-1  Tropicos: 40028500  VASCAN: 900  WFO: wfo-4000004831
Emma Teatteri

Emma Teatterin logo
Muumiesitys Teatteri Emmassa vuonna 2010.
Emma Teatteri eli Teatteri Emma on teatterirakennus Naantalin Muumimaailmassa Kailon saaressa. Uusi teatterirakennus valmistui vuonna 2005, ja sen on suunnitellut Harri Laine, joka on suunnitellut myös muut Muumimaailman rakennukset. Katetussa teatterissa on 830 istumapaikkaa. Teatterin näyttämö on pyörivä. Muumien käytössä teatteri on Muumimaailman aukioloaikoina, ja illalla se toimii kesäteatterina eli iltateatterina. Teatterissa esiintyy myös tunnettuja suomalaisia viihdetaiteilijoita, ja siellä pidetään osa Naantalin musiikkijuhlien konserteista. Teatterin yhteydessä on myös teatteriravintola. Emma Teatterilla on ollut merkittävä vaikutus Naantalin kesäturismiin ja rannan ravintoloille.
Historia

Muumimaailman operatiivisen johtajan Tomi Lohikosken mukaan Muumimaailma halusi kehittää matkailukohteen teatteritarjontaa ja hiipunutta iltaelämää, ja ehdotti yhteistyötä Linnateatterin kanssa uusittuun Emma-teatteriin kesäksi 2005. Linnateatterin johtaja Mikko Kouki oli heti innostunut yhteistyöstä ja sanoi sen hyödyntävän koko alueen osaamista ja siitä saatua synergiaa. Kahtena edellisenä kesänä Linnateatteri oli toteuttanut kesäteatteriesityksensä Turussa sijaitsevan Aboa Vetus & Ars Nova -museoiden pihalla, ja jatkoi esityksiä myös siellä Emma Teatterin lisäksi. Ensimmäiseksi kesäksi katsojatavoite asetettiin 20 000 katsojaan. Vuonna 2003 Linnateatterin kokonaiskatsojamäärä oli vajaat 40 000, joten lisäys olisi suuri. Muumimaailmassa vieraili vuonna 2003 210 000 ihmistä. Linnateatteri solmi ensin yksivuotisen sopimuksen Muumimaailman kanssa. Emma Teatterissa esitetty ensimmäinen Linnateatterin näytelmä Kultaranta - komedia tasavallan presidenteistä kautta aikojen sai ensi-iltansa 11. kesäkuuta 2005. Samana vuonna Muumimaailman omana teatterituotantona nähtiin kaksi esitystä päivittäin: Tove Janssonin tarina, Muumit teatterissa, siitä, miten muumit löysivät teatterin sekä Muumipeikko ja Primadonna. Osa esityksistä oli ruotsinkielisiä ja muutamat myös viitotulla puheella. 4. kesäkuuta Emma-teatterissa esiintyi lähes täydelle katsomolle suomalainen bluesyhtye SF-Blues, jossa soittivat tuolloin Pepe Ahlqvist, Heikki Silvennoinen, Janne Rajala ja Jani Auvinen sekä vierailijoina Jukka Tolonen ja Mikko Kuustonen.
Kesäkuussa 2006 Emma-teatterissa järjestettiin Jukka Haaviston juontama SOS-lapsikylän hyväksi pidetty hyväntekeväisyyskonsertti, jossa esiintyi Swing-yhtye Swing Gentlemen kokoonpanolla Pentti Lasanen, Antti Sarpila, Kari Sarpila, Risto Salmi, Seppo Aalto, Matti Aalto, Kaj Kerke ja Keith Hall.
Linnateatterin Emma-teatteriin tuottamien komedianäytelmien ohjelmistopolitiikka oli määrätietoisen johdonmukaista. Neljä-kolme näyttelijää esitti kymmeniä rooleja pikakelauskomedian konseptissa. Syksyllä 2013 uutisoitiin, että Muumimaailma lopettaa yhteistyönsä Linnateatterin kanssa, koska se haluaa kehittää Emma-teatteri-nimestä brändin ja etsiä uutta suuntaa sille. Linnateatteri otti yhteistyön loppumisen hämmentyneenä vastaan ja se kosketti sitä myös taloudellisesti. Linnateatteri tuotti kesänäytelmiä Emmaan yhdeksän vuoden ajan.
Emma-teatteri ja Turun kaupunginteatteri aloittivat kolmivuotisen yhteistyönsä kesällä 2015. Ajoitus uudelle yhteistyölle oli kaupunginteatterin kannalta erinomainen, sillä kaupunginteatterin teatteritalo on peruskorjauksessa vuosina 2014–2017 ja kaupunginteatteri joutuu sen aikaa toimimaan väistötiloissa. Yhteistyö oli oikeastaan paluu juurille, sillä Emma-teatterin ensimmäisenä toimintavuonna Linnateatterin johdossa olivat Arto Valkama ja Mikko Kouki, jotka nyt ovat Turun kaupunginteatterin johdossa. Myös Satu Rasila oli tuolloin käsikirjoittajana. Yhteistyö Emma-teatterin kanssa lähti hyvin käyntiin, sillä Turun kaupunginteatterin vuoden 2015 katsojista (101 932) lähes neljännes tuli sen katsotuimmasta näytelmästä Emma-teatterissa esitetystä Hockey Nightista 23 716 katsojalla.
Kesäteatterin näytelmät > 2005

Kultaranta – komedia tasavallan presidenteistä kautta aikojen

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 11. kesäkuuta.
käsikirjoitus: Satu Rasila ja Paavo Westerberg
Esityksessä käydään Suomen presidenttien kautta läpi Suomen historiaa. Lavalla nähtiin näyttelijät Jenni Kokander (tuolloin Jenni Hakala), Teemu Aromaa ja Juha-Pekka Mikkola. Esityksen tyylilajina oli Linnateatterin aikaisempien kesäteatteriesityksien tapaan hersyvä komediallisuus ja camp-henkisyys.
Kesäteatterin näytelmät > 2006

B. Virtanen

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 2. kesäkuuta.
näyttelijät: Antti Majanlahti (B. Virtanen), Tom Petäjä, Jenni Hakala ja Aku Hirviniemi
käsikirjoitus: Ilkka Heilän sarjakuvien pohjalta käsikirjoittanut Mikko Koivusalo
ohjaus: Pentti Kotkaniemi
Kesäteatterin näytelmät > 2007

Turun ja Naantalin Seudun Puhelinluettelo
Kesäteatterin näytelmät > 2008

Vares & Huhtikuun tytöt

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 3. kesäkuuta.

Katsojamäärä 33 000
näyttelijät: Kari-Pekka Toivonen (Vares), Tom Petäjä, Miska Kaukonen ja Miia Lindström
käsikirjoitus: Reijo Mäen romaanin pohjalta käsikirjoittanut Satu Rasila
ohjaus: Mikko Kouki
lavastus- ja pukusuunnittelu: Markus Tsokkinen
valot: Esa Näykki
äänet: Jussi Vuola
Näytelmä perustuu Reijo Mäen vuoden 2004 Vares-kirjaan Huhtikuun tytöt. Näytelmä on ensimmäinen teatterisovitus Vareksesta. Esityksessä  Vares selvittää 16 vuotta vanhaa kolmoiskatoamista. Esityksessä on myös paljon hahmoista syntyvää tilannehuumoria. Turun Sanomien Toni Lehtinen antaa kritiikissään positiivisen arvion näytelmästä. Hän kiittelee Satu Rasilan dramatisointia, jossa hän on onnistunut vangitsemaan Vares-hahmon inhimillisimmät piirteet ja pitää etenkin Kari-Pekka Toivosen roolisuoritusta Vareksena nappisuorituksena. Myös muut näyttelijäsuoritukset saivat enimmäkseen kiitosta ja lavastusta pidettiin onnistuneimpana tähän asti.
Kesäteatterin näytelmät > 2009

Viivi ja Wagner

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 27. toukokuuta.

Katsojamäärä 23 500
näyttelijät: Pirjo Lonka ja Miska Kaukonen
käsikirjoitus: Juba Tuomola
ohjaus: Mikko Kouki
Kesäteatterin näytelmät > 2010

Seitsemän Veljestä
Kesäteatterin näytelmät > 2011

Vares & Nuoruustango

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 27. toukokuuta.
näyttelijät: Jukka Rasila (Vares), Santtu Karvonen, Miska Kaukonen ja Pihla Penttinen
käsikirjoitus: Reijo Mäen romaanin pohjalta käsikirjoittanut Satu Rasila
ohjaus: Kari-Pekka Toivonen
lavastus: Teppo Järvinen
puvustus: Tiina Valkama
maskeeraus ja peruukit: Minna Pilvinen
valot: Marko Korkeaniemi
äänet: Jussi Vuola
Näytelmä perustuu Reijo Mäen vuoden 2005 Vares-kirjaan Nuoruustango. Suuren määrän henkilöhahmoja ja tapahtumia sisältävässä näytelmässä on dekkaria, puskateatteria, äijämäistä huumoria ja romantiikkaa. Turun Sanomien Annina Karhu antoi näytelmästä positiivisen kritiikin, jossa hän muun muassa piti esitystä viihdyttävänä, hyvin rytmitettynä, näyttelijäsuorituksia onnistuineina ja Mäen alkuperäisteoksen henkeä ja huumoria esityksessä vahvasti läsnä olevana. Myös lavasteita pidettiin onnistuneina.
Kesäteatterin näytelmät > 2012

Kekkonen - Syntymästä kuolemattomuuteen

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 31. toukokuuta.

Katsojamäärä 25 500
näyttelijät: Juha-Pekka Mikkola, Teemu Aromaa, Tom Petäjä ja Kaisa Leppänen.
käsikirjoitus: Tuomas Parkkinen
ohjaus: Kari-Pekka Toivonen
lavastus: Markus Tsokkinen
puvustus: Riitta Röpelinen
valot: Esa Näykki
äänet: Jussi Vuola
maskeeraus ja peruukit: Minna Pilvinen
Näytelmä käsittelee kronologisesti Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkosen elämää. Näytelmä on historiallinen kertomus, jossa on stand-up-henkinen komiikka. Parkkisen näytelmistä Kekkonen muistuttaa eniten Stand up, Jesus! -näytelmää, joka kantaesitettiin Turun kaupunginteatterissa vuonna 2003. Turun Sanomien Annina Karhu antoi kritiikissään positiivisen arvion.
Kesäteatterin näytelmät > 2013

Vetämättömät – Balladi villistä länsi-Suomesta

Linnateatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 28. toukokuuta.
näyttelijät: Jussi Lampi, Miska Kaukonen, Santtu Karvonen ja Sarina Röhr
käsikirjoitus: Mikko Koivusalo
ohjaus: Kari-Pekka Toivonen
lavastus: Markus Tsokkinen
puvustus: Tiina Valkama
valot: Esa Näykki
äänet: Jussi Vuola
maskeeraus ja peruukit: Minna Pilvinen
koreografia: Oula Kitti
Näytelmä parodioi western-lajityyppiä.
Kesäteatterin näytelmät > 2014

Suomi - Hulluu touhuu!

Rakastajat-teatteri

Kantaesitetys Emma-teatteri 28. toukokuuta.
näyttelijät: Markku Toikka, Miia Nuutila, Ushma Karnani ja Konsta Tanner
käsikirjoitus ja ohjaus: Tapio Kankaanpää ja Kai Tanner
lavastus: Tapio Kankaanpää ja Ville Salén
stailaus ja puvut: Milla Muurimäki
musiikki: Niko Huttunen ja Joona Kukkola
äänet: Tapio Kankaanpää ja Jukka Kouhia
Näytelmä on komedia suomalaisuudesta. Turun Sanomien Irmeli Haapanen antoi kritiikissään enimmäkseen negatiivisen arvion näytelmästä, pitäen sitä muun muassa kliseisenä ja suurimpana ongelma sitä, että siinä ei oikein päästä pintaa syvemmälle.