stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moufida Tlatli

| Moufida Tlatli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1947 (ikä 76–77) Sidi Bou Said, Tunisia
Ammatti:  elokuvaohjaaja ja -leikkaaja, poliitikko (mm. Tunisian väliaikaisen hallituksen kulttuuriministeri 2011)
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Palatsin hiljaisuus (1994) Miesten vuodenaika (2000)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Moufida Tlatli (arab. مفيدة التلاتلي‎, Mufīda at-Talātlī; 1947 – 7. helmikuuta 2021) oli tunisialainen elokuvaohjaaja ja -leikkaaja, jota pidetään yhtenä arabimaailman ja Afrikan tärkeimmistä naispuolisista elokuvantekijöistä. Hänet tunnetaan elokuvistaan Palatsin hiljaisuus (1994) ja Miesten vuodenaika (2000).
Tlatli syntyi Tunisian Sidi Bou Saidissa lähellä pääkaupunkia ja eli nuoruutensa vasta itsenäistyneessä maassa. Hän kannatti presidentti Habib Bourguibaa, joka maallisti Tunisiaa ja paransi naisten asemaa. Lukionsa elokuvakerhossa Tlatli näki muun muassa Bergmanin, Fellinin ja Rossellinin filmejä ja kiinnostui elokuvasta. Hän lähti Pariisiin opiskelemaan alaa (IDHEC, Institute des Hautes Etudes Cinématografiqies), mutta 1960-luvulla naispuolisia elokuvaopiskelijoita pyrittiin ohjaamaan kuvaussihteerin tai leikkaajan tehtäviin. Tlatli valmistui elokuvaleikkaajaksi 1968 ja sai paikan ORTF-televisioyhtiöstä. Vuonna 1972 hän palasi kotimaahansa Tunisiaan ja aloitti kaksi vuosikymmentä kestäneen leikkaajan uransa, jonka kuluessa hänestä tuli yksi arabimaiden arvostetuimmista alallaan. Férid Boughedir, jonka elokuva Veden poika (Halfaouine, 1995) on Tlatlin leikkaama, on kutsunut Tlatlia monen nuoren tunisialaisohjaajan ”isosiskoksi ja äidiksi”.
Vuonna 1994 valmistui Tlatlin esikoisohjaus Palatsin hiljaisuus, joka perustuu väljästi hänen äitinsä elämäntarinaan. Se toi hänelle Cannesissa esikoisohjaajien Kultainen kamera -palkinnon. Se palkittiin myös Bafta-gaalassa sekä Toronton ja Istanbulin elokuvajuhlilla. Vuoden 2000 elokuva Miesten vuodenaika perustuu Tlatlin yhdessä Nouri Bouzidin kanssa tekemään käsikirjoitukseen ja kertoo pääkaupungissa Tunisissa työssä olevien miesten aviovaimoista, jotka alkavat haluta syrjäiseltä saarelta miestensä mukaan pääkaupunkiin. Elokuva voitti pääpalkinnon (Institut du Monde Arabe Grand Prix) Pariisin arabielokuvien biennalessa 2000. Tlatlin kolmas ohjaustyö on vuonna 2004 valmistunut Nadia et Sarra.
Filmografia > Leikkaajana

Omar Gatlato (1977)
Nahla (1979)
Aziza (1980)
Traversées (1983)
El-haimoune (Wanderers of the Desert; 1984)
Caméra arabe (dokumentti; 1987)
Sama (1988)
Veden poika (Halfawin, asfur al-sath; Halfaouine – l’enfant des terrasses; 1990)
Samt el qusur (1994)
H'Biba M'Sika (1994)
Filmografia > Käsikirjoittajana ja ohjaajana

Palatsin hiljaisuus (Samt el qusur; 1994)
Miesten vuodenaika (Maussim al-riyal; 2000)
Nadia et Sarra (2004)
The Gambit

| The Gambit> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. heinäkuuta 1982 (ikä 42)
Ammatti:  Muusikko, tuottaja, säveltäjä
Muusikko
Taiteilijanimi:  The Gambit 
Laulukielet:  englanti, suomi
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  rap, soul
Soittimet:  Piano, keyboard, syntetisaattori
Levy-yhtiöt:  QGL
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
The Gambit (oikealta nimeltään Anssi Lähteenoja, s. 1982) on levyttävä suomalainen muusikko, tuottaja ja säveltäjä. The Gambit debytoi Suomessa vuonna 2005 singlellä Move Gambit/Cos My Clique Is, joka nousi suoraan Suomen singlelistan kymmenen myydyimmän kappaleen joukkoon.  Kansainvälisesti The Gambit tuli itse omat kappaleensa säveltävänä, sanoittavana ja tuottavana artistina tunnetuksi julkaistuaan vuonna 2007 ensimmäisen englanninkielisen albuminsa ja tehdessään yhteistyötä nimekkäiden kansainvälisten artistien, kuten Deamsin, De La Soulin, Ice-T:n ja Beatnutsin Psycho Lesin, kanssa.  Vuosien 2012-2014 aikana The Gambit on julkaissut kolme suomenkielistä sooloalbumia  ja Trapetsitaiteiluu -yhteisalbumin Junon kanssa  saaden singleillään huomiota  niin sosiaalisessa mediassa kuin myös videopalvelu YouTubessa.
Säveltäminen

The Gambitin sävellyksillä ovat esiintyneet muun muassa Ice-T, De La Soul, Psycho Les (The Beatnuts), Deams, Marika Krook, Juno, Kevin Tandu ja Chebaleba.
Ohjaus ja tuotanto

Hän toimii ohjaajana, tuottajana ja säveltäjänä tuottaen filmejä ja musiikkia useille yhtiöille. Hän on lisäksi ohjannut myös muiden tunnettujen suomalaisten artistien musiikkivideoita.
Diskografia > Albumit

Rosary (2007)
Kaupunkishamaani (2012)
Tervetuloa Suomen Floridaan! (2013)
Trapetsitaiteiluu (Junon kanssa, 2014)
Parhaat (2014)
Diskografia > Singlet & EP:t

Move Gambit / Cos My Clique Is (mukana Samuel) (2005)
Snake Styles (2008)
G.A.M.B.I.T. (2008)
5–0 (Don't Stop) (2008)
Trailblazer (mukana Kayla G) (2010)
Mitä Kurko (mukana Samuel) (2011)
Esirippu (mukana Juno) (2012)
Jos Sä Haluut Olla Mun Kaa (mukana Justin Cameo) (2012)
Señorita (2013)
Diggaan (Junon kanssa) (2014)
Unelmat (Junon kanssa, mukana Johanna Försti) (2014)
Love Thang (2015)
Dream Team (2015)
Aiheesta muualla

Official website
The Gambit Suomen virallisella listalla
Naiskala

| Naiskala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ruotokalat Albuliformes
Heimo::  Ruotokalat Albulidae
Suku::  Albula
Laji::  vulpes
Kaksiosainen nimi
 Albula vulpes  Linné, 1758 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Naiskala (Albula vulpes) on ruotokalojen heimoon kuuluva kalalaji. Carl von Linné kuvasi lajin ensimmäisen kerran vuonna 1758.
Urheilukalastajat tavoittelevat naiskalaa Floridassa, Kuubassa ja koko Karibianmeren alueella. Sen pyydystäminen ruokakalaksi on vähentynyt viime vuosikymmeninä, mutta monia naiskaloja joutuu edelleen verkkoihin sivusaaliina. Suurin uhka lajille on kuitenkin elinympäristöjen tuhoutuminen.
Musō Gonnosuke Katsuyoshi

Puupiirros Gonnosukesta.
Musō Gonnosuke Katsuyoshi (jap. 夢想權之助勝吉, tunnettiin aiemmin myös nimellä Hirano Gonbei) oli 1600-luvulla elänyt samurai ja japanilaisen koryū-koulukunnan Shindō Musō-ryūn perustaja.
Gonnosuken elämä ja jōjutsun synty

Musō Gonnosuke Katsuyoshin elämästä tiedetään varmuudella hyvin vähän. Ensimmäisen kohtaamisen Gonnosuken ja Musashin välillä epäillään sattuneen 1605, mutta ensimmäinen kirjallinen kuvaus kohtaamisesta on vasta 1629  Kaijo Monogatarin kirjoittamana. Gonnosuke oli menkyo sekä Tenshin shōden Katori shintō-ryūssa että  Kashima Shin ryūssa (joissakin lähteissä Kashima Jikishinkage ryūssa). Shindō Musō-ryū jōjutsun Gonnosuke kehitti hävittyään ottelun kuuluisalle japanilaiselle miekkamiehelle Miyamoto Musashille. Yhden kirjallisen lähteen mukaan Gonnosuke oli musha shūgyōlla oppilaidensa kanssa kiertäen Japania. Gonnosuke oli jo aiemmin vaelluksellaan kohdannut Musashin isän, joka oli kuuluisa jutte-taidoistaan, otellut tätä vastaan ja voittanut. Gonnosuke halusi siksi koetella myös poikaa, Miyamoto Musashia.
Musashi säästi hävinneen Gonnosuken hengen. Häviönsä jälkeen Musō jatkoi vaelteluaan saapuen vihdoin Homan-vuorelle Chikuzenissa (nykyisessä Fukuokan prefektuurissa), jonne hän pysähtyi 37 päiväksi. Temppelivuori oli tunnettu buddhalaisen kilvoittelun (shugendo) harjoituksistaan. Rukoustensa viimeisenä päivänä Musō Gonnosuke sai unessa viestin ”maruki wo motte, suigetsu wo shire” (pyöreä keppi aseena löydä sisuspunos). Tämän "jumalaisen näyn" innoittamana Gonnosuke lyhensi bōn 128 cm:n pituiseksi jōksi ja kehitti lyhyen kepin eli jōn tekniikat, alkujaan 5 kappaletta, nimeltään hiden gyo i.
Sittemmin Gonnosuke siirtyi Chikuzenin provinssiin daimio Kuroda Nagamasan palvelukseen ja pysyi toimessaan kuolemaansa asti. Pascal Kriegerin mukaan Muso antoi menkyon kymmenelle oppilaalle, mutta kirjallista todistusaineistoa ei ole käytettävissä. Myöskään Kurodan klaanin dokumenteista ei löydy mainintaa Musō Gonnosuken palkkaamisesta, syntymä- tai kuolinvuodesta tai virka-asemasta. Ainoa dokumentti, joka liittää Musōn Kuroda-haniin on hänen lahjoittamakseen merkityn kunniamiekan kirjaus Tsukuban pyhätössä. Gonnosuken kehittämä Shindō Musō-ryū jōjutsu säilyi Kuroda-klaanin yksityisenä taistelutaitona 1930-luvulle.
Narcea

| Narcea |
| --- | --- |
 Narcea-jokea
Laskupaikka:  Nalónjoki
Maat:   Espanja
Pituus:  100 km
Alkulähteen korkeus:  1 600 m
Valuma-alue:  1 135 km²
Narcea on Asturian itsehallintoalueen lävitse virtaava joki Espanjassa. Joen pituus on noin 100 kilometriä ja sen alkulähde sijaitsee 1 600 metrin korkeudella. Sen valuma-alue on 1 135 neliökilometriä.[lähde? ] Narcea laskee Nalón-jokeen.
Muttilanjärvi

| Muttilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Myrskylä
Koordinaatit:  60°39′35″N, 25°54′30″E
Järvinumero:  16.005.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  41,5 m 
Rantaviiva:  2,71 km 
Pinta-ala:  0,36 km² 
 fiMuttilanjärvi 
Muttilanjärvi (ruots. Muttomträsket) on peltomaiseman ympäröimä järvi Muttilan kylässä Myrskylän kuntakeskuksen itäpuolella itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 75 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Muttilanjärven pituus lounaasta koilliseen on 900 metriä. Saaria ei ole. Järvi on melko tasaleveä vailla mainittavia niemiä. Rannat ovat varsin soistuneita. Muttilanjärvi laskee Tilkunojaa Mutinsuon kautta Sulkavanjärveen, joka sijaitsee runsaat kaksi kilometriä etelään.
Muttilanjärvi (16.005.1.005) kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen (16.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Muttilanjärvi on neljänneksi laajin Myrskylänjoen valuma-alueen kahdeksasta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
NLK (yritys)

NLK - Natsionalnaja Lesoindustrialnaja Kompanija on monialainen Venäjällä toimiva mekaanisen metsäteollisuuden yritys. Se on pääasiassa puutalovalmistaja, mutta se on integroitunut vertikaalisesti taaksepäin talonvalmistuksen tarvitsemaan puutavarantuotantoonkin.
Valmistavat yhtiöt

LKP Kipelovo (ЛПК Кипелово), Vologda
Sokolski Derevoobrabatyvajuštši Kombinat (Сокольский Деревообрабатывающий Комбинат), Sokol, Vologdan alue
Uljanovski Lesopromyslennyi Kombinat (Ульяновский Лесопромышленный Комбинат), Uljanovsk, Uljanovskin alue
Puunkorjuu

Ustjales (Устьялес), Arkangelin alue, Ustjan piiri, Oktjabrskin taajama
Kovžinski LPH (Ковжинский ЛПХ), Annenski Most, Vologdan alue
Kirillovski LPH (Кирилловский ЛПХ), Kirillov, Vologorodkin alue
Iljinski Lesozavod (Ильинский Лесозавод), Iljinski, Onegan piiri, Karjalan tasavalta
Severlesprom (Северлеспром), Vytegra, Vologdan alue
Surahammarin kunta

| Surahammarin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Keskustaajama:  Surahammar
Kuntakoodi:  1907
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  343,90 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  10 099
 – Väestötiheys:  29,4 as./km²
 
 www.surahammar.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Västeråsin, Hallstahammarin, Skinnskattebergin, Köpingin, Arbogan ja Kungsörin kuntien alueella sijainneet pitäjät.
Asuinalue Surahammarissa.
Surahammarin kunta (ruots. Surahammars kommun) on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Surahammar.
Kunnan maapinta-ala on 343,90 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 099 henkeä (31.12.2021).
Surahammar on kasvanut 1500-luvulta peräisin olevan rautaruukin ja sen pohjalta kehittyneen terästehtaan ympärille. Kolbäcksjoen nopeavirtaiseen kohtaan rakennettiin ensimmäinen kruununvasara 1500-luvulla. Vuonna 1637 omistajaksi tuli Axel Oxenstierna, joka laajensi vesivoimalla toiminutta pajaa. Tukholmalainen kultaseppä Erik Adolf Zethelius osti ruukin 1845 ja johdatti sen suuruuden aikaansa. Ruukki tuli kansainvälisesti tunnetuksi vuonna 1866 aloitetusta rautatievaunujen pyörien tuotannosta, ja vielä 1980-luvulla Surahammar tuotti pyörät kaikkiin Ruotsin juniin. Surahammarissa suunniteltu ja valmistettu Ruotsin ensimmäinen sarjatyönä tehty auto vuodelta 1900 on näytteillä ruukkimuseossa.
Toinen entinen ruukki ja nykyinen taajama kunnassa on Virsbo, jonne ensimmäiset hamarit asennettiin 1600-luvun alussa Jakob de la Gardien omistaessa maat. Vuonna 1972 Surahammarin asukkaista lähes 20 prosenttia eli suurempi osuus kuin missään muualla Ruotsissa oli ulkomaalaisia, paljolti suomalaista työväkeä. Terästehdas oli 1970-luvun lopulla lakkautusuhan alla, kunnes silloinen omistaja Asea päätti uudistaa sen uuteen sähköiseen pelkistykseen perustuvaksi. Nykyisin tehtaan omistaa intialainen Tata Steel. Vuonna 1988 suomalainen Outokumpu osti paikkakunnan magneettitehtaan, joka nykyisin toimii nimellä Sura Magnets AB. Virsbon teollisuusperinteitä jatkavat Uponor muoviputkien ja SSAB kalliopulttien valmistajana.
Surahammarin kunnan läpi kulkevat maantiet 66, 233 ja 252. Surahammarin, Ramnäsin ja Virsbon taajamissa on henkilöjunayhteys. Paikallislinja-autolla pääsee Västeråsiin ja Hallstahammariin.
Vuonna 2007 kunnassa oli 19,21 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Snevringen kihlakuntaan kuuluneista Ramnäsin ja Suran pitäjistä muodostettiin kummastakin oma maalaiskunta, kun vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Sura jäi ennalleen, mutta Ramnäsiin liitettiin aiempi Västervålan maalaiskunta. Vuonna 1963 Ramnäsin ja Suran maalaiskunnat yhdistettiin Surahammarin maalaiskunnaksi. Västervålan seurakunta liitettiin siitä jo vuonna 1967 osaksi Fagerstan kaupunkia, joka on nykyään osa Fagerstan kuntaa. Vuonna 1971 Surahammarin maalaiskunta muutettiin nykyiseksi Surahammarin kunnaksi ilman rajamuutoksia.
Väestönkehitys

| Surahammarin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 923 | 8 923 |
| 1955 | 1955 |    | 9 609 | 9 609 |
| 1960 | 1960 |    | 10 547 | 10 547 |
| 1965 | 1965 |    | 11 027 | 11 027 |
| 1970 | 1970 |    | 10 979 | 10 979 |
| 1975 | 1975 |    | 11 074 | 11 074 |
| 1980 | 1980 |    | 11 439 | 11 439 |
| 1985 | 1985 |    | 11 234 | 11 234 |
| 1990 | 1990 |    | 11 381 | 11 381 |
| 1995 | 1995 |    | 11 107 | 11 107 |
| 2000 | 2000 |    | 10 340 | 10 340 |
| 2005 | 2005 |    | 10 196 | 10 196 |
| 2010 | 2010 |    | 9 949 | 9 949 |
| 2015 | 2015 |    | 9 985 | 9 985 |
| 2020 | 2020 |    | 10 092 | 10 092 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 987 | 19,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 674 | 6,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 910 | 9,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 6 414 | 64,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 150 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 11,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 18,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 677 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 14,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 871 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 51 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,3 %
18–64-vuotiaat: 57,9 %
65 vuotta täyttäneet: 22,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,7 | 1,2 |
|   | jalostus | 47,5 | 41,9 |
|   | palvelut | 49,9 | 56,2 |
|   | tuntematon | 0,9 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 128 | 4 414 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 70,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 92,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 788 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Surahammar | 6 179 |
| 2 | Virsbo | 1 517 |
| 3 | Ramnäs | 1 465 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Virsbo Station
Virsbo Station on sittemmin kasvanut yhteen Virsbon taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Borgåsen
Haga
Olberga
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Haga
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Surahammarin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 | 5 | 6 | 5 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 6 | 5 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 3 | 3 | 5 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 3 | 3 | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 3 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26 | 26 | 26 | 28 | 26 | 25 | 23 | 22 | 18 | 20 | 20 | 19 | 15 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 4 | 8 | 7 | 5 | 4 | 4 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Ramnäsin piiri
Suran piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Sura
Ramnäs
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ramnäs
Sura
Seurakunnat > Kirkot

Ramnäsin kirkko
Suran kirkko
Virsbon kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Surahammarin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Surahammars kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Surahammarin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
NMS Sborul (1888)

| Sborul |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Le Havre, Ranska
Palveluskäyttöön:  1888
Poistui palveluskäytöstä:  ei tiedossa
Tekniset tiedot
Uppouma:  56 t
Pituus:  36,78 m
Syväys:  2,13 m
Koneteho:  540 ihp
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  20
Aseistus
Aseistus:  2 x 1 naulan revolveritykkiä 2 x 14" torpedoputkea
NMS Sborul (romaniaksi Nava Majestǎţii Sale Sborul) oli Romanian kuninkaallisen laivaston Naluca-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin Le Havresta Ranskasta ja se laskettiin vesille 1888.
Palvelus

Aluksen kaksi yhden naulan tykkiä vaihdettiin 1907 yhteen konekivääriin.
Mustavalkoinen

Mustavalkoinen valokuva Chicago Union Stationista vuonna 1943.
Mustavalkoinen kuva koostuu mustasta ja valkoisesta sekä näiden väliin jäävistä harmaasävyistä. Muun muassa  valokuva, elokuva ja televisio ovat alkujaan olleet mustavalkoisia, mutta tekniikan kehittyessä muuttuneet pääosin värillisiksi. Kirjapainotekniikka on alun alkaenkin mahdollistanut myös värien käytön, mutta pääosassa painotuotteitta mustavalkoisuus oli pitkään yleisempää.
Televisiolähetykset olivat aiemmin mustavalkoisia. Tekniikan kehityttyä alkoivat väritelevisiot yleistyä 1960-luvulta. Suomen ensimmäinen väritelevisiolähetys lähetettiin vuonna 1969.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mustavalkoinen Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: sv:svartvitt & en:Black and white
Käännös suomeksi
Mustavaara

Mustavaaran logo
Mustavaara on Pohjois-Karjalassa Kontiolahden ja Joensuun rajalla  Selkiellä sijaitseva talviurheilukeskus, joka on avattu vuonna 1986. Se sijaitsee noin 23 kilometrin päässä Joensuusta Heinävaarasta Jakokoskelle kulkevan yhdystie 5100:n lähellä. Mustavaaralla on neljä valaistua rinnettä, hiihtoreittejä sekä on oma street-alue lumilautailijoille ja freestyle-laskettelijoille.
Alueella on myös välinevuokraamo, kahvio, kota ja lasten pulkkamäki.