stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naisten mestaruuskilpailu 1973
Alkulohkot > Lohko 14

No Stars keskeytti.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KPV | 6 | 4 | 2 | 0 | 10 | 2 | +8 | 10  |
| 2 | GBK | 6 | 3 | 2 | 1 | 10 | 4 | +6 | 8  |
| 3 | KJV | 6 | 2 | 1 | 3 | 6 | 7 | −1 | 5  |
| 4 | Virkiä | 6 | 0 | 1 | 5 | 3 | 16 | −13 | 1  |
Alkulohkot > Lohko 15

KajHa luopui.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | OPS* | 6 | 5 | 0 | 1 | 13 | 2 | +11 | 10  |
| 2 | PK-37 | 6 | 4 | 0 | 2 | 13 | 3 | +10 | 8  |
| 3 | KaPa | 6 | 3 | 0 | 3 | 7 | 6 | +1 | 6  |
| 4 | ONMKY | 6 | 0 | 0 | 6 | 1 | 23 | −22 | 0  |
* Luovutusvoitto OPS:lle (KaPa).
Alkulohkot > Lohko 16

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Into | 8 | 8 | 0 | 0 | 28 | 0 | +28 | 16  |
| 2 | RoRe | 8 | 4 | 1 | 3 | 22 | 9 | +13 | 9  |
| 3 | RoPS | 8 | 4 | 0 | 4 | 13 | 16 | −3 | 8  |
| 4 | ToPV | 8 | 1 | 2 | 5 | 3 | 18 | −15 | 4  |
| 5 | Vastus | 8 | 1 | 1 | 6 | 4 | 27 | −23 | 3  |
Lohkovoittjien karsinta > Lohko 1

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Into | 3 | 2 | 1 | 0 | 5 | 3 | +2 | 5  |
| 2 | OPS | 3 | 2 | 1 | 0 | 4 | 2 | +2 | 5  |
| 3 | SeMi | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | −1 | 2  |
| 4 | KPV | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 4 | −3 | 0  |
Uusintaottelu lopputurnauspaikasta: Into–OPS 1–2 rp. (0–0 ja.)
Lohkovoittjien karsinta > Lohko 2

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KPT | 3 | 2 | 1 | 0 | 7 | 3 | +4 | 5  |
| 2 | MiPK | 3 | 1 | 2 | 0 | 5 | 3 | +2 | 4  |
| 3 | Kullervo | 3 | 1 | 1 | 1 | 4 | 6 | −2 | 3  |
| 4 | Reipas | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 7 | −4 | 0  |
Lohkovoittjien karsinta > Lohko 3

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 3 | 3 | 0 | 0 | 14 | 1 | +13 | 6  |
| 2 | City-Pallo | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 4 | +1 | 4  |
| 3 | IF Tor | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | −1 | 2  |
| 4 | HIK | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 13 | −13 | 0  |
Lohkovoittjien karsinta > Lohko 4

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | TPS | 3 | 3 | 0 | 0 | 6 | 0 | +6 | 6  |
| 2 | HIFK | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 3 | +4 | 3  |
| 3 | Ilves-Kissat | 3 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | +1 | 3  |
| 4 | RPallo | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 11 | −11 | 0  |
Uusintaottelu SM-sarjapaikasta: Ilves-Kissat–HIFK 6–4 rp. (0–0 ja.)
Lopputurnaus

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 3 | 3 | 0 | 0 | 8 | 1 | +7 | 6  |
| 2 | KPT | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 | 4 | −1 | 2  |
| 3 | OPS | 3 | 1 | 0 | 2 | 2 | 3 | −1 | 2  |
| 4 | TPS | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 6 | −5 | 2  |
Suomen mestarit

HJK:n joukkue: Meri-Tuuli Carpen, Leena Eloranta, Kaarina Haapanen, Marketta Hartikka, Anita Himmanen, Paula Järvenpää, Tuula Kauppinen, Kirsi-Marja Kukkanen, Raija Kärkkäinen, Marjatta Lehti, Kaija Lundán, Inkeri Määttä, Merja Rytkönen, Kaija Salopuro, Paula Sirkka, Tuula Öhrnberg. Valmentaja Aulis Rytkönen.
Nordo

| Nordo> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2005–
Tyylilaji:  rap, R&B
Kotipaikka:   Tunis
Laulukieli:  arabia, ranska, englanti
Jäsenet:  Sadok   Trappa   T-H   MC Nas   Sinka   DJ MBE   HTM, laulu   BOV, laulu   Anissa, laulu   Palermo   Marwen, laulu  
Levy-yhtiö:  Nordo, 2006–  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nordo on tunisialainen hiphop-yhtye, joka on perustettu vuonna 2005. Sen jäsenet koostuvat pääosin Pohjois-Tunisin lähiöstä. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa syksyllä 2006.
Diskografia > Albumit

Nordox (2006)
Tornado (2009)
Aiheesta muualla

Nordo Myspacessa (englanniksi)
Norma (yritys)

Norma, Jälleenvakuutusosakeyhtiö Norma, oli suomalainen jälleenvakuutusyhtiö. Se perustettiin Helsingissä 1923, ja se oli Vakuutusosakeyhtiö Fennian tytäryhtiö ja Henkivakuutusosakeyhtiö Patrian sisaryhtiö.
Norma Jean

Norma Jean tarkoittaa seuraavia:
Norma Jean, yhdysvaltalainen metalcore-yhtye
Marilyn Monroe, oikealta nimeltään Norma Jeane Mortenson, näyttelijä
Norma Jean, lempinimeltään Pretty Miss Norma Jean, country-musiikin laulaja
Norma Jean Wright, esiintymisnimeltään Norma Jean, R&B-laulaja
Norma Jean, Norma Jean Wrightin sooloalbumi vuodelta 1978
Norma Jean, Yhdysvalloissa elänyt sirkusnorsu
"Norma Jean", tanskalaisen metalliyhtye Mevadion kappale.
Oldenburg (suku)

Suvun vaakuna
Oldenburg on pohjoissaksalaista alkuperää oleva ruhtinassuku ja eräs Euroopan merkittävimmistä kuningassuvuista. Suku on hallinnut Tanskaa yhtäjaksoisesti vuodesta 1448 ja Norjaa vuodesta 1905. Se on hallinnut aiemmin myös muun muassa Ruotsia, Venäjää ja Kreikkaa. Saksassa sijaitsevaa Oldenburgia suku hallitsi noin vuodesta 1100 aina vuoteen 1918.
Suvun varhaisin tunnettu kantaisä oli vuoden 1100 tienoilla elänyt kreivi Egilmar I, jonka ”vanhasta linnasta” (Olde borg) koko Oldenburgin alueen kerrotaan saaneen nimensä. Oldenburgin kreivi Dietrich eli Didrik Onnekkaan (k. 1440) vanhimmasta pojasta Kristian I:stä tuli 1448 Tanskan, 1450 Norjan ja 1457 Ruotsin kuningas. Kristian I:n poika Hannu I ja tämän poika Kristian II toimivat myös pohjoismaisina unionikuninkaina, ja Kalmarin unionin purkautumisen jälkeen suku jatkoi vallassa Tanska-Norjassa. Oldenburgin kreivin arvo periytyi Kristian I:n nuoremman veljen Gerhard VI:n jälkeläisille, kunnes tämän sukuhaaran sammuttua vuonna 1667 se siirtyi myös Tanskan kuninkaille.
Tanskan kuningas Kristian III:n nuoremmasta veljestä, Holstein-Gottorpin herttua Adolfista, polveutuu Oldenburgin suvun sivuhaara Holstein-Gottorpin suku. Tämä suku hallitsi vuosina 1751–1818 Ruotsia ja vuodesta 1796 Venäjän keisarikuntaa, tosin käyttäen Venäjällä edellisen hallitsijasuvun nimeä Romanov. Suvun venäläinen haara vaihtoi vuonna 1773 alkuperäisen herttuakuntansa Holstein-Gottorpin Tanskan kuninkaan kanssa Oldenburgiin ja lahjoitti sen toiselle Holstein-Gottorpien haaralle, joka hallitsi sitten Oldenburgia vuoteen 1918.
Kristian III:n nuoremmasta pojasta, Slesvig-Holsten-Sønderborgin herttua Hannu nuoremmasta polveutui kuusi sukuhaaraa, joista neljä sammui jo 1700-luvun alussa. Kaksi jäljelle jäänyttä sukuhaaraa olivat Augustenburg (koko nimi Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg tai Sönderborg-Augustenburg) ja Sönderborg-Beck, joka vuodesta 1825 on tunnettu nimellä Glücksburg (koko nimi Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg tai Sönderborg-Glücksburg). Oldenburgien alkuperäinen päähaara sammui vuonna 1863 Tanskan kuningas Fredrik VII:n kuollessa pojattomana, jolloin Tanskan kruunu siirtyi Glücksburgin sukuhaaraan kuuluneelle kuningas Kristian IX:lle. Suku on pysynyt vallassa Tanskassa ja hallinnut vuodesta 1905 myös Norjaa, jonka ensimmäiseksi kuninkaaksi valittiin Kristian IX:n pojanpoika Carl, hallitsijana Haakon VII. Kristian IX:n eräästä pojasta tuli puolestaan Kreikan kuningas Yrjö I. Suku hallitsi Kreikkaa vuosina 1863–1924 ja 1935–1973.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The House of Oldenburg - Sukupuu
Nordmark

Nordmark voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikkoja ja alueita

Nordmark, itäisessä Saksassa vuosina 965–1157 sijainnut rajakreivikunta
Nordmark, taajama Filipstadin kunnassa Ruotsissa
Nordmarkin piiri, piiri Filipstadin kunnassa Ruotsissa
Henkilöitä

Eva Nordmark (s. 1971), ruotsalainen poliitikko, ministeri ja ammattiyhdistysjohtaja
Robert Nordmark (s. 1962), ruotsalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nordmark”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Seututie 607

Seututie 607 on Korpilahden keskustasta valtatien 9 risteyksestä Petäjäveden keskustan eteläpuolelle seututien 604 risteykseen kulkeva seututie. Tie on noin 37 kilometriä pitkä, ja se kulkee Jyväskylän, Muuramen ja Petäjäveden kuntien alueella. Tien alku- ja loppuosa on päällystetty.
Seututie 607 alkaa Korpilahden keskustasta valtatien 9 risteyksestä. Tie kulkee pohjoiseen ja alittaa Orivesi–Jyväskylä-radan. Vihtalahdessa tiestä erkanee yhdystie 6071 itään Muuramen suuntaan. Vihtalahden jälkeen tie kulkee Tikkalan, Metsäkylän ja Piesankylän kylien kautta. Tie päättyy Petäjäveden keskustan eteläpuolella seututien 604 risteykseen.
Tie on vähäliikenteinen. Vuonna 2020 sen keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 170–410 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tien vähäliikenteisin osa oli Tikkalan ja Metsäkylän välinen osuus.
Seututie 621

Seututie 621 on Keuruun keskustasta Liesjärven kautta Ähtärin Myllymäelle vievä seututie. Tien pituus on 41,4 kilometriä. Tie on pääosin kapeaa ja mutkaista soratietä, mutta tien alkupää Keuruun keskustan ja loppupää Myllymäen lähellä on päällystetty. 1990-luvun lopulla Ähtärin keskustan ja Myllymäen välinen päällystetty osuus muutettiin osaksi valtatietä 18.
Seututie 616

Seututie 616 Kangasniemen keskustassa.
Seututie 616 on seututie, joka johtaa Joutsasta Kangasniemelle. Tien eteläinen pää on Joutsassa, jossa se liittyy T-risteyksessä seututie 428:aan (Joutsa–Mäntyharju). Risteyksestä noin kilometri länteen kulkee valtatie 4 (E75), jolle on yhteys seututien 428:n kautta. Seututie 616 on tärkein tieyhteys pääkaupunkiseudun suunnasta Kangasniemelle. Koska Kangasniemi on suosittu kesämökkikunta etenkin pääkaupunkiseutulaisille[lähde? ], liikenne kesäviikonloppuisin on erittäin vilkasta. Tie on paikoin mutkainen ja mäkinen, joten sillä on nopeusrajoitus 80 km/h.
Tien nimenä on aluksi Kangasniementie, joka vaihtuu Joutsan maantieksi Kortesalmen sillalla kunnanrajalla. Ennen Kangasniemen kirkonkylää tie yhdistyy T-risteyksessä Pylvänälässä yhdystie 4421:een, jonka kautta valtatie 13 oli aiemmin linjattu. Kirkonkylän halki kuljettuaan 616 päättyy nykyiselle valtatie 13:lle Lapaskankaalla. Risteyksen jälkeen tie jatkuu seututie 447:nä kohti Pieksämäkeä.
Liittymät Joutsasta Kangasniemelle
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Kangasniementie (1+1)
|  |  |  | Kettuvuori |     Pertunmaantie   Pertunmaantie | Joutsa;   alkaa Pertunmaa |
|  |   |   | Ruokola |   Poikkitie | Leivonmäki |
 :    Kangasniementie (1+1)
|  |   |   | Pikkula |   Hirvensalmentie | Hirvensalmi |
 :   Kangasniementie (1+1)
|  |   |   | Pajula | Pajumäentie | Havumäki |
|  |   |   | Siikaniemi | Ohensalontie | Hännilä, Ohensalo |
|  |  |   | Kortesalmen silta | Kortesalmi, Puula |  |
|  |  |  |  Keski-Suomen ja Etelä-Savon maakunnanraja  Joutsan ja Kangasniemen kunnanraja |  |  |
 :   Joutsanmaantie (1+1)
|  |   |   | Laitiala | Suomäentie | Haukkaniemi |
|  |  |  | Pylvänälä |   Toivakantie | Toivakka;   kääntyy |
 :   Joutsantie (1+1)
|  |   |  | Nakertaja |   Salmelantie Kankaistentie |  Jyväskylä   |
|  |  |  | Kangasniemi | Otto Mannisen tie Kirkkoniementie | Hokka;   kääntyy   |
 :   Wiljam Sarjalan tie (1+1)
|  |   |  | Lapaskankaan kiertoliittymä |   Jyväskyläntie   Mikkelintie    Pieksämäentie | Jyväskylä;   päättyy Mikkeli Pieksämäki, Hankasalmi |
Sanquharin linna

Sanquharin linna on raunioitunut keskiaikainen linna Skotlannissa Dumfriesin ja Gallowayn alueella. Sijainti on taannut sille hyvän luonnollisen suojan muilta sivuilta paitsi idästä, jossa sitä kiertää syvä vallihauta. Ensimmäinen rakennusvaihe on 1300-luvun lopusta, ja osa piharakennuksista on 1500-luvulta. Buten markiisi kunnosti linnaa 1890-luvulla, mutta työ jäi kesken.
Linna on Scheduled Monument -suojelukohde vuodesta 1937 alkaen.
Nordman (yhtye)

Nordman lavalla.
Nordman on ruotsalainen yhtye, joka yhdistelee tuotannossaan kansanmusiikkia, rockia ja popia. Sen muodostavat laulaja Håkan Hemlin sekä avainviulua soittava Mats Wester, hän on myös yhtyeen lauluntekijä. Nordmanin hittejä ovat olleet muun muassa kappaleet "Förlist", "Be mig", "Det sista du ser" ja "Vandraren". Yhtye hajosi vuonna 1998 yhtyeen keulahahmon Hemlinin huumeongelman vuoksi, mutta teki uuden tulemisen vuonna 2004 Hemlinin läpikäytyä huumevieroituksen ja palattua töihin.
Nordman on osallistunut Melodifestivalen-kilpailuun (Ruotsin Euroviisukarsintaa vastaava kilpailu) kolmesti: vuonna 2005 kappaleella "Ödet var min väg", sijoitus loppukilpailussa oli 9. sija. Vuonna 2008 yhtye osallistui Karlskronan esikarsinnassa 1. maaliskuuta 2008 kappaleella "I lågornas sken" ja pääsi Kiirunassa 8. maaliskuuta 2008 pidettyyn toiseen osakilpailuun ja selviytyi edelleen Globenissa 15. maaliskuuta 2008 järjestettyyn finaaliin, sijoittuen kuudenneksi. Vuonna 2023 se osallistui Melodifestivalenille kappaleella "Släpp alla sorger".
Diskografia > Albumit

1994 - Nordman
1995 - Ingenmansland
1997 - Här och nu
2001 - Nordmans bästa - I vandrarens spår (kokoelma)
2004 - Bästa (kokoelma)
2005 - Anno 2005
2008 - Djävul Eller Gud
2010 - Korsväg
2014 - Patina
2019 - Tänk om
Diskografia > Singlet

1994 - Förlist
1994 - Vandraren
1994 - Laglöst land
1995 - Ännu glöder solen
1995 - Be mig
1996 - På mossen
1996 - Det sista du ser
1996 - Live-singel
1997 - Se dig själv
1998 - Hjälp mig att leva
2005 - Ödet var min väg
2005 - Allt eller ingenting
2007 - Du behöver
2008 - I lågornas sken
2009 - Om gud var jag
2013 - Dance To The Loop
2016 - Vår igen
2016 - Tiden har talat
2016 - Hallelujah
2017 - Dag och natt
2019 - Glöm det som var
2019 - Trasiga själar (radio edit)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (ruotsiksi)
Oliiviselkäluura

| Oliiviselkäluura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luurat Grallaria
Laji::  haplonota
Kaksiosainen nimi
 Grallaria haplonota  Sclater, 1877 
Katso myös
   Oliiviselkäluura Wikispeciesissä   Oliiviselkäluura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Oliiviselkäluura (Grallaria haplonota) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Oliiviselkäluuraa tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Nurimanovin piiri

Piiri Baškortostanin tasavallan kartalla
Nurimanovin piiri (ven. Нуримановский район, Nurimanovski raion, baškiiriksi Нуриман районы, Nuriman raiony) on paikallinen itsehallintoalue Ufajoen varrella Baškortostanin tasavallan itäosassa Tšeljabinskin alueen vastaisella rajalla. Piiriin kuuluu 12 maalaiskuntaa, joissa on 52 asutuskeskusta.  Hallintokeskus on Krasnaja Gorkan kylä (Красная Горка). Piiri on perustettu vuonna 1930, ja se on nimetty Bagautdin Nurimanov -nimisen kommunistivallankumouksellisen mukaan.

Nurimanovin piirin pinta-ala on 2 634 km². Piirin asukasluku on noin 22 400 ja asukastiheys 8 asukasta/km². Suurimmat etniset ryhmät ovat tataarit, baškiirit, venäläiset ja marit.
Abzelilovo • 
Agidel • 
Alšejevsk • 
Arhangel • 
Askino • 
Aurgazy • 
Baimak • 
Bakaly • 
Baltatševo • 
Belebei • 
Belokatai • 
Beloretsk • 
Birsk • 
Bižbuljak • 
Blagovar • 
Blagoveštšensk • 
Burajevo • 
Burzjansk • 
Buzdjak • 
Davlekanovo • 
Djurtjul • 
Duvan • 
Fjodorovka • 
Gafur • 
Haibullino • 
Iglino • 
Iliševo • 
Išimbai • 
Janaul • 
Kaltasy • 
Karaidel • 
Karmaskaly • 
Kig • 
Krasnokamsk • 
Kugartš • 
Kujurgasy • 
Kumertau • 
Kušnarenkovo • 
Jermekejevo • 
Meleuz • 
Metšetlino • 
Mežgorje • 
Mijak • 
Miškino • 
Neftekamsk • 
Nurimanov • 
Oktjabrski • 
Salavat • 
Salavat • 
Šaran • 
Sibai • 
Sterlibaševo • 
Sterlitamak • 
Sterlitamak • 
Tatyšly • 
Tšekmaruš • 
Tšišmy • 
Tuimazy • 
Ufa • 
Ufa • 
Utšaly • 
Zialiar • 
Ziantšur
Sanomi

| Sanomi> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Urban Trad
Säveltäjä(t):  Yves Barbieux
Sanoittaja(t):  Yves Barbieux
Euroviisutiedot
Vuosi:  2003
Maa:  Belgia
Kieli:  kuvitteellinen
Sijoitus:  2.
Pisteet:  165
Sanomi oli Belgian edustuskappale Eurovision laulukilpailussa vuonna 2003. Kappaleen esitti Urban Trad.
Kappale muistetaan monesta asiasta. Erikoisinta siinä on se, että kappale on ensimmäinen laulukilpailujen historiassa, joka esitettiin kuvitteellisella kielellä. Toinen huomattava asia on myös kilpailun lopputulos. Sanomi sijoittui 165 pisteellä toiseksi jääden turkkilaisen Sertab Erenerin voittoisasta kappaleesta Everyway That I Can vain kaksi pistettä. Venäjän tyttöduo t.A.T.u jäi taakse vain yhdellä pisteellä. Belgian sijoitus vuonna 2003 oli myös maan paras moneen vuoteen.
Oskar Ruohtula

Oskar Severus Ruohtula (23. lokakuuta 1870 Luhanka – 19. tammikuuta 1937 Luhanka) oli suomalainen Maataloushallituksen virkamies, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Ruohtulan vanhemmat olivat talollinen Joonas Ruohtula ja Fredrika Jonaksentytär ja puoliso vuodesta 1899 Rauha Dagmar Andersén. Hänen veljensä Robert Ruohtula oli Luhangan johtomiehiä ja toimi myös kansanedustajana.
Oskar Ruohtula valmistui 1894 agronomiksi Mustialan maanviljelysopistosta ja opetti aluksi Kuopion Haminalahden kartanon karjanhoitokoulussa. Vuonna 1902 hän siirtyi Hämeen läänin maanviljelysseuran karjanhoitokonsulentiksi. Seuraavaksi hän työskenteli Pellervo-seurassa ja vuodesta 1906 Itä-Hämeen maanviljelysseuran toiminnanjohtajana ja neuvojana. Lahden maamieskoulun johtajana ja tilanhoitajana Ruohtula toimi 1909–1914 ja maanviljelyseuran puheenjohtajana 1920–1931. Ruohtula nimitettiin 1914 valtion maanviljelysharjoittelukonsulentiksi, joka muutettiin Maataloushallituksen maatalousopetuksen tarkastajaksi vuonna 1918.
Ruohtula valittiin vuodeksi 1921 Agronomisen Yhdistyksen puheenjohtajaksi. Hän hoiti myös sukutilaansa Luhangalla vuodesta 1913. Hän toimi useissa valtion komiteoissa.
Seututie 599

Seututie 599 on Pohjois-Savon ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnissa kulkeva seututie. Tie kulkee Kiuruveden kaupungin keskustaajamasta valtatieltä 27 Pyhännän kunnan kirkonkylään valtatielle 28. Väyläviraston joulukuussa 2021 teettämän kuntokartoituksen mukaan tie on hyväkuntoinen, mutta tieosuus Pyhännän Viitamäestä noin 10 kilometriä Pyhännän kirkonkylän suuntaan on päässyt heikkoon kuntoon.
Helmikuussa 2019 seututie 599 jouduttiin sulkemaan useiksi päiviksi Kiuruveden Remeskylässä tielle tulvineen veden vuoksi. Tielle oli noussut vettä noin 250 metrin matkalle. Vettä tiellä oli enimmillään 40 senttimetriä. Tulvan syynä oli alueella tehdyt laajat suo-ojitukset.
Reitti ja tieyhteydet

Kiuruvesi (valtatie 27 ja seututie 561 sekä seututie 595)
Koskenjoki (yhdystie 5970)
Herukkamäki (yhdystie 16027)
Remeskylä (yhdystie 16029)
Tihilä (yhdystie 16073)
Maaralanperä (yhdystie 18447)
Pyhäntä (valtatie 28)
Oliiviselkäpitta

| Oliiviselkäpitta |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pitat Pittidae
Suku::  Pitat Pitta
Laji::  oatesi
Kaksiosainen nimi
 Pitta oatesi  Hume, 1873 
Synonyymit
 Hydrornis oatesi 
Katso myös
   Oliiviselkäpitta Wikispeciesissä   Oliiviselkäpitta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Oliiviselkäpitta (Pitta oatesi) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Oliiviselkäpittaa tavataan Kiinassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 548 000 km2. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Luettelo PlayStation 2 -peleistä

Tämä on luettelo PlayStation 2 -pelikonsolille julkaistuista peleistä.
Oskar Rudolf Gauffin

Oskar Rudolf Gauffin [go'fäŋ] (29. elokuuta 1848 Björkbodan ruukki, Dragsfjärd – 24. maaliskuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen puutarhuri, joka suunnitteli ja rakensi useita puistoja Turkuun 1800-luvun lopulla.
Gauffinin isä, puutarhuri Johan Isak Gauffin (1816–1889), oli muuttanut Suomeen Ruotsista 1842 ja meni täällä naimisiin Johanna Charlotta Lindgrenin (1816–1867) kanssa. Gauffinin suku oli alkuaan Ranskasta uskonvainoja pakoon lähteneitä protestanttisia hugenotteja. Oskar Rudolf Gauffinin veli Karl Johan Gauffin toimi Tampereen kaupunginpuutarhurina.
Gauffin oli veljensä Karl Johanin kanssa Träskändan kartanon ylipuutarhurina 1870-luvulla, ja sen jälkeen hän oli Turun kaupunginpuutarhurina ja Kupittaan puutarhakoulun johtajana 1878–1898. Turun Tuomiokirkonpuisto uudistettiin 1885–1887 ja Vartiovuoren puisto rakennettiin 1880-luvulla Gauffinin suunnitelmien pohjalta.
Gauffin oli naimisissa Kristina Elisabet Appelströmin kanssa. Heidän poikiaan olivat arkkitehti Arthur Rudolf Gauffin (1880–1936) ja insinööri Oscar Elim Gauffin (1876–1932).
Seututie 588

Seututie 588 on Pohjois-Savon maakunnassa Iisalmen kaupungissa kulkeva seututie, joka kulkee Pihlajaharjun kaupunginosasta valtatien 27 ja Iisalmen pohjoisen sisääntuloväylän (Koljonvirrantie) risteyksestä Soinlahden kylään valtatielle 5. Tie on osa valtatie 5:n vanhaa linjausta. Valtatien linjaus muuttui vuonna 1997, kun Iisalmen ohitustie valmistui. Nykyään seututie toimii valtatien rinnakkaistienä.
Aiemmin seututie 588 alkoi Ahmon kaupunginosasta valtatieltä 5 ja kulki vanhaa valtatien linjausta Iisalmen keskustan läpi Pihlajaharjuun. Nykyisin Ahmosta Iisalmeen oleva tieosuus on yhdystie 45600 ja loppuosuus on osa Iisalmen kaupungin hallinnoimaa tieverkkoa.
Väyläviraston syksyllä 2021 tekemän kuntokartoituksen mukaan seututien 588 kunto on vaihteleva, mutta kuitenkin pääosin hyvä.
Reitti ja tieyhteydet

Pihjalaharju (valtatie 27 ja Koljonvirrantie (ent. st 588))
Holopanlahti (yhdystie 16230)
Soinlahti (valtatie 5 ja yhdystie 5901)
Sandelin

Sandelin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Abel Sandelin (1907–1974), suomalainen arkkitehti
Annika Sandelin (s. 1972), suomenruotsalainen kirjailija
Armas Sandelin (1890–1959), suomalainen lehtori
Eino Sandelin (1864–1937), suomalainen kilpapurjehtija
Eljas Sandelin (1888–1984), suomalainen maataloustieteilijä ja Valion toimitusjohtaja
Frans Viktor Sandelin (1833–1897), suomalainen pappi ja valtiopäivämies
Gustav Sandelin (1924–2012), suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos, Eljas Sandelinin poika
Hjalmar Sandelin (1852–1877), suomalainen pormestari ja kirjallisuuden suomentaja
Hugo Sandelin (1860–1933), suomalainen pappi, lyseon lehtori, tuomiokapitulin asessori ja teologian kunniatohtori
Jarmo Sandelin (s. 1967), ruotsalainen golfaaja
Jorma Sandelin (s. 1936), suomalainen jousiampuja
Kaarle Laurentius Sandelin, myöh. Kalle Sorainen (1893–1983), suomalainen opettaja, filosofi ja kirjallisuuden tutkija
Karl Sandelin (1866–1962), suomalainen arkkitehti
Karl-Gustav Sandelin (1940–2022), suomalainen teologi ja professori
Peter Sandelin (1930–2019), suomalainen runoilija ja kuvataiteilija
Runar Sandelin (1905–1995), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Silja Borgarsdóttir Sandelin (s. 1985), suomalainen käsipalloilija ja kansanedustaja
Torsten Sandelin (1887–1950), voimistelija, purjehtija ja olympiamitalisti
Valdemar Sandelin (1917–1990), suomalainen ammattientarkastaja, kansanedustaja ja maaherra
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Oliivisiepparit

| Oliivisiepparit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Oliivisiepparit Aphanotriccus  Ridgway, 1905
Katso myös
   Oliivisiepparit Wikispeciesissä   Oliivisiepparit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oliivisiepparit (Aphanotriccus) on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku.