stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
How to Dismantle an Atomic Bomb
Tausta

Kun U2:n vuoden 1997 vaihtoehtorockia ja elektronista tanssimusiikkia yhdistellyt albumi Pop ja PopMart -kiertue saivat yleisön ja kriitikoiden keskuudessa ristiriitaisen vastaanoton, yhtye kokoontui yhteen säveltäkseen kokeellisen kappalemateriaalin sijasta perinteisestä kitaran, basson ja rumpujen kokonaisuudesta koostuvia rock-kappaleita. Tuottajinaan tutut yhteistyökumppanit Daniel Lanois ja Brian Eno yhtye levytti vuonna 2000 julkaistun kymmenennen albuminsa All That You Can’t Leave Behind, joka oli paluu yhtyeelle ominaisempaan soundiin ja sai kansainvälisesti positiivisen vastaanoton.
Vuonna 2003 U2 alkoi työstää seuraavaa albumiaan tuottajanaan Steve Lillywhite, joka oli tuottanut yhtyeen esikoisalbumin Boy (1980) ja työskennellyt yhtyeen kanssa aktiivisesti läpi 1980- ja 1990-lukujen. Yhtyeen tavoitteena oli jatkaa musiikillisesti All That You Can’t Leave Behindin aloittamalla ja toimivaksi todetulla kaavalla.
Kappalelista

Kaikki sanat Bono, ellei toisin mainita, kaikki sävellykset U2.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Tuottaja | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Vertigo | Bono, The Edge | Steve Lillywhite | 3.14 |  |  |  |  |  |
| 2. | Miracle Drug | Bono, The Edge | Lillywhite | 3.59 |  |  |  |  |  |
| 3. | Sometimes You Can’t Make It on Your Own |  | Chris Thomas | 5.08 |  |  |  |  |  |
| 4. | Love and Peace or Else | Bono, The Edge | Brian Eno, Daniel Lanois | 4.50 |  |  |  |  |  |
| 5. | City of Blinding Lights |  | Mark ”Flood” Ellis | 5.47 |  |  |  |  |  |
| 6. | All Because of You |  | Lillywhite | 3.39 |  |  |  |  |  |
| 7. | A Man and a Woman |  | Jacknife Lee | 4.30 |  |  |  |  |  |
| 8. | Crumbs from Your Table |  | Lillywhite | 5.03 |  |  |  |  |  |
| 9. | One Step Closer |  | Thomas, Lanois | 3.51 |  |  |  |  |  |
| 10. | Original of the Species |  | Lillywhite | 4.41 |  |  |  |  |  |
| 11. | Yahweh | Bono, The Edge | Thomas | 4.21 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 49.03 |  |  |  |  |  |
| Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Japanin painosten bonus-kappale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Tuottaja | Kesto |  |  |  |  |  |
| 12. | Fast Cars | Bono, The Edge | Lillywhite | 3.43 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 53.09 |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset ja myynti

| Maa | Listasijoitus | Sertifikaatio | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentiina |  | Platina  | 40 000+ |
| Australia | 1 | 4x Platina  | 280 000+ |
| Itävalta | 1 | Platina  | 30 000+ |
| Brasilia |  | 2x Platina | 250 000+ |
| Kanada |  | 5x Platina  | 500 000+ |
| Tanska | 1 | 2x Platina  | 60 000+ |
| Suomi | 1 | Kulta  | 21 348+ |
| Ranska | 1 | Platina  | 300 000+ |
| Saksa |  | Platina/3x Kulta  | 500 000+ |
| Unkari |  | Kulta  | 5 000+ |
| Irlanti | 1 | 10x Platina  | 150 000+ |
| Japani |  | Platina  | 250 000+ |
| Meksiko |  | Platina  | 100 000+ |
| Alankomaat |  | Kulta  | 40 000+ |
| Uusi-Seelanti | 1 | 3x Platina | 45 000+ |
| Norja | 1 |  |  |
| Puola |  | Kulta  | 20 000+ |
| Portugali |  | 3x Platina | 60 000+ |
| Espanja |  | 2x Platina  | 200 000+ |
| Ruotsi | 1 | Platina | 60 000+ |
| Sveitsi | 1 |  |  |
| Britannia | 1 | 4x Platina  | 1 200 000+ |
| Yhdysvallat | 1 | 3x Platina | 3 000 000+ |
Kokoonpano

Bono – laulu, kitara, piano kappaleessa "City of Blinding Lights"
The Edge – kitara, koskettimet, taustalaulu
Adam Clayton – basso, koskettimet
Larry Mullen, Jr. – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu kappaleessa "Miracle Drug"
Kokoonpano > Muut

Jacknife Lee – koskettimet, syntetisaattori
Daniel Lanois – kitara, mandoliini
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Huracan

Huracan ("Yksijalkainen") on mayojen ylijumala ja luojajumala. Häneen viitataan myös nimellä U K'ux Kaj "Taivaan sydän", mikä tarkoittaa, että Huracan on jumalista se, jonka ajatuksista kaikki luominen on lähtöisin, ja muut jumalat vain toteuttavat hänen tahtonsa ja antavat ideoille aineellisen muodon. Aikojen alussa Huracan asui usvassa, joka leijui alkumeren yllä. Hän loi maan liitäen meren yli ja lausuen sanan "maa". Näin luja maankamara nousi ylös vedestä. Sen jälkeen muut jumalat loivat puuihmiset, mutta Huracan tuhosi nämä vedenpaisumuksessa. Sen jälkeen hän muovaili ensimmäiset ihmiset maissitaikinasta.Huracan kykenee oleskelemaan samanaikaisesti taivaassa, maan päällä ja manalassa.
Hurakan ja Hunab Ku saattoivat olla saman jumalan kaksi eri nimitystä.
Hossan kansallispuisto

Hossan kansallispuiston tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Suomussalmi, Kuusamo, Taivalkoski Suomi
Pinta-ala:  110 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2017
Kävijämäärä:  77 900 (2023)
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hossan kansallispuisto on Suomussalmen kunnan pohjoisosassa, Hossan kylästä länteen sijaitseva kansallispuisto.
Historia

Ennen kansallispuiston perustamista (2017) Hossa oli valtion retkeilyalue. Hossassa on paljon järviä ja hyvät kalavedet. Hossassa toimii useita matkailualan yrityksiä. Retkeilyalue perustettiin vuonna 1979, ja sen pinta-ala oli 90 km². Kuten muutkaan Metsähallituksen ylläpitämät retkeilyalueet, Hossa ei ollut varsinainen luonnonsuojelualue. Vaikka Hossa kuuluu Natura 2000 -verkostoon, sen metsistä noin kolmasosa oli Metsähallituksen hakkuiden kohteena. Joulukuussa vuonna 2011 laajat hakkuusuunnitelmat Hossan lounaisosassa herättivät vastustusta alueen matkailuyrittäjien ja luonnonsuojelujärjestöjen keskuudessa.
Tammikuussa vuonna 2016 Suomussalmen Hossaa, Moilasenvaaraa sekä Kuusamon Julman-Ölkyn aluetta esitettiin nimettäväksi Suomen 100-vuotisjuhlavuoden kansallispuistoksi. Perusteena alueen valintaan olivat muun muassa alueen merkittävyys Suomen itsenäisyyden aikaisessa historiassa, kansallispuiston asema alueen matkailutaloutta piristävänä tekijän ja paikallisten toimijoiden yksimielisyys alueen luonnonsuojelusta.
Kansallispuisto avattiin 17. kesäkuuta 2017.
Luonto

Hossan luonto on monipuolista ja vaihtelevaa. Alueella on paljon pieniä järviä, soita, lyhyitä jokia ja puroja. Kaikkiaan järviä ja lampia on alueella noin 130 kappaletta (muun muassa Julma-Ölkky, Iso-Valkeainen, Pitkä-Hoilua, Huosiusjärvi, Aittojärvi). Niitä erottavat toisistaan useat harjut. Metsät ovat etupäässä männiköitä: kuusta kasvaa lähinnä vaarojen ylärinteillä. Metsissä kasvaa puolukkaa ja mustikkaa, soilla hillaa. Hossan lajistoon kuuluu myös karujen metsien sieniä, kuten herkkutatti.
Alueella liikkuu paljon poroja ja hirviä. Kaikkia Suomen suurpetoja on myös tavattu Hossassa, näistä karhua useimmin. Lintulajisto on erämaista. Alueella liikkuja kohtaa usein kuukkeleita, metsoja ja laulujoutsenia.
Reitit

Hossaan on merkitty retkeilijöiden käyttöön laaja polkuverkosto, kaikkiaan noin 90 kilometriä. Polut kiertelevät alueen harjuilla ja järvien rantamilla. Polut muodostavat useita lenkkejä, jotka on erotettu toisistaan eri värisillä maalimerkeillä puissa. Luontokeskuksen lähellä on kolmen kilometrin mittainen luontopolku, joka esittelee Hossan luontoa, historiaa ja kulttuuria. Hossassa on 4 maastopyöräilyreittiä. Poluista kolme on esteettömiä reittejä, joita voi kulkea pyörätuolilla. Myös UKK-vaellusreitti kulkee Itärajan retkeilyreittiä myöten Hossan läpi ja edelleen Kylmäluomaan.
Valtatie 5:ltä Perangasta pääsee Hossan alueen lounaiskolkkaan Kukkurin autiotuvan tienoille 9,5 kilometrin mittaista yhdyspolkua pitkin. Kansallispuiston luoteiskulmasta Somerjärveltä lähtee puolestaan 30 km:n yhdysreitti Kylmäluoman retkeilyalueelle. Reitillä täytyy ylittää tai kiertää Irnijärvi, jonka ylitse järjestetään myös venekuljetuksia. Hossan kylässä taas on Kuhmoon jatkuvan, 160 kilometrin pituisen Itärajan retkeilyreitin toinen päätepiste.
Hossa on Suomen parhaita vesiretkeilyalueita. Alueen järvet soveltuvat hyvin melontaan ja soutamiseen, ja kosket ovat verrattain helppoja.
Retkeilypalvelut

Alueelle saapuvia matkailijoita opastaa Hossan luontokeskus. Neuvonnan lisäksi keskuksessa on kahvila-ravintola ja aluetta esittelevä näyttely sekä myytävänä matkamuistoja ja joitain peruselintarvikkeita. Keskuksessa toimii myös läheisen Karhunkainalon leirintäalueen vastaanotto, ja siellä myydään kalastus-, metsästys- ja moottorikelkkailulupia sekä vuokrataan kämppiä, veneitä, polkupyöriä ja kalastus- ja retkeilyvälineitä.
Hossan kansallispuistossa on kaikkiaan 14 hirsilaavua ja viisi autiotupaa. Laavujen ja tupien sekä tulentekopaikkojen läheisyydessä saa myös telttailla. Alueella on myös 12 Metsähallituksen vuokrakämppää.
Nähtävyydet

Hossan tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat jääkauden muokkaamien harjumaisemien lisäksi Värikallion 4 000 vuotta vanhat kalliomaalaukset Somerjärven rantakalliossa alueen pohjoisosassa.
Muita nähtävyyksiä alueella ovat erilaiset poronhoitoon liittyvät rakennelmat kuten vanhat poroerotteluaidat ja pororysät sekä porotallit. Lounatkoskella on vanha, toimintakuntoinen vesimylly. Keihäslammen kohdalla Hossanjärven rannassa on Papinpetäjäksi kutsuttu kuollut mänty, jonka kylkeen tehdyistä merkinnöistä vanhimmat ovat 1750-luvulta.
Kirjallisuutta

Vester, Lippo: Juuret selkosessa – Suomussalmen Hossan ja Selkoskylän kyläkirja. Selkosten kyläseura, 1999. ISBN 951-98269-0-4.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
https://www.luontoon.fi/hossa
https://www.luontoon.fi/hossa/melontareitit
https://www.luontoon.fi/hossanluontokeskus
https://www.facebook.com/hossankansallispuisto
Kuvia Hossan suunnitelluista hakkuualueista ja tienrakennuksesta retkeilyalueella 2011
http://www.jariiivanainen.net/hossa26.html Valokuvia Hossasta
| n k Suomen kansallispuistot |
| --- | --- | --- |
|  Etelä-Konnevesi  Helvetinjärvi  Hiidenportti  Hossa  Isojärvi  Itäinen Suomenlahti  Kauhaneva–Pohjankangas  Koli  Kolovesi   Kurjenrahka  Lauhanvuori  Leivonmäki  Lemmenjoki  Liesjärvi  Linnansaari  Nuuksio  Oulanka  Pallas–Yllästunturi  Patvinsuo  Perämeri  Petkeljärvi   Puurijärvi ja Isosuo  Pyhä-Häkki  Pyhä-Luosto  Päijänne  Repovesi  Riisitunturi  Rokua  Saaristomeri  Salamajärvi  Salla  Seitseminen  Selkämeri  Sipoonkorpi  Syöte  Tammisaaren saaristo  Teijo  Tiilikkajärvi  Torronsuo  UKK  Valkmusa  |  Etelä-Konnevesi  Helvetinjärvi  Hiidenportti  Hossa  Isojärvi  Itäinen Suomenlahti  Kauhaneva–Pohjankangas  Koli  Kolovesi   Kurjenrahka  Lauhanvuori  Leivonmäki  Lemmenjoki  Liesjärvi  Linnansaari  Nuuksio  Oulanka  Pallas–Yllästunturi  Patvinsuo  Perämeri  Petkeljärvi   Puurijärvi ja Isosuo  Pyhä-Häkki  Pyhä-Luosto  Päijänne  Repovesi  Riisitunturi  Rokua  Saaristomeri  Salamajärvi  Salla  Seitseminen  Selkämeri  Sipoonkorpi  Syöte  Tammisaaren saaristo  Teijo  Tiilikkajärvi  Torronsuo  UKK  Valkmusa  |  |
Huosivirta
Hossan luontokeskus toukokuussa 2007
Alavalkeisen autiotupa
Värikallio
Humaania Päihdepolitiikkaa

Humaania Päihdepolitiikkaa ry (HPP) on vuonna 2001 perustettu suomalainen päihdepoliittinen järjestö.
Yhdistyksen päämääränä on edistää haittojenvähentämispolitiikkaa, joka painottuu päihteiden käytön rankaisemisen sijasta ehkäisevään päihdetyöhön ja hoitoon. Yhdistys haluaa tuoda vaihtoehtoisia näkemyksiä nykyiseen suomalaiseen huumekeskusteluun esittämällä vaihtoehdon nollatoleranssipolitiikalle.
Järjestö pyrkii luomaan yhteysverkostoja sekä järjestämään yleisötilaisuuksia ja seminaareja. HPP julkaisee myös tiedotteita, ottaa kantaa lainsäädäntöön ja seuraa aktiivisesti kansainvälistä päihdekeskustelua. Järjestön mukaan kansainvälinen huumeiden täyskielto on epäonnistunut, eikä rangaistusten koventaminenkaan ole saavuttanut toivottuja tuloksia. Täyskiellon korvaavista toimenpiteistä on saatu rohkaisevia kokemuksia. Kansainvälisellä tasolla mm. Kofi Annan sekä joukko nimekkäitä entisiä ja nykyisiä valtionjohtajia ovat puhuneet painokkaasti huumausaineiden täyskieltoa vastaan.
Yhdistyksen edustaja Juha Alakulppi kertoo sanomalehti Kalevan haastattelussa, että haittojen minimoinnin keinona on kontrolli, vastakohtana laittomien markkinoiden kontrolloimattomuudelle. Laittomuudesta seuraa ongelmien hallitsemattomuus. Sitä, miten laillistettu päihdejakelu käytännössä toimisi, hän ei osaa sanoa. Yhdistyksen avainkäsite on "haittojen minimointi".
Humaania päihdepolitiikka ry on suomalaisten kehitysyhteistyötä tekevien järjestöjen kattojärjestö Kepan jäsen. Vuonna 2016 järjestö erosi eurooppalaisesta huumausainepoliittisesta kattojärjestö ENCOD:ista ja liittyi International Drug Policy Consortiumin (IDPC) jäseneksi.
Toiminta

Järjestö on toiminut aktiivisesti osana päihdepoliittista työtä. Melko pian perustamisensa jälkeen järjestö kutsuttiin mukaan sosiaali- ja terveysministeriön päihdepolitiikan ohjausryhmän kokoukseen ja vuonna 2015 se osallistui sosiaali- ja terveysministeriön huumausainepoliittisen seminaari- ja kuulemistilaisuuteen. Siellä eri päihdepoliittiset järjestöt ottivat kantaa Suomen päihdepolitiikan suuntaan.
Järjestö on kommentoinut päihdepoliittisia kysymyksiä useasti mediassa. Muun muassa vuonna 2008 järjestö otti kantaa kannabiksen kotikasvatuksen puolesta, viitaten haittojen vähentämiseen. Humaania Päihdepolitiikkaa on kuitenkin korostanut olevansa poliittisen keskustelutavan muuttamiseen tähtäävä järjestö, eikä se ole huumemyönteinen tai huumevastainen.
Vuonna 2003 yhdistys käynnisti Katkolla todellisuus? -kampanjan, jonka tarkoituksena oli nostaa esiin YK:n huumausainesopimusten velvoittaman politiikan tehottomuus ja esitellä sen aiheuttamia ongelmia. Kampanja oli osa Euroopan laajuista kansalaisjärjestöjen yhteiskampanjaa, joka nosti esille nykyisen huumepolitiikan luomia ongelmia ja sen kyvyttömyyttä ehkäistä huumeongelmien jatkuvaa pahenemista. Yhdistys julkaisi aiheesta 40 sivuisen pamfletin, joka lähetettiin kaikille kansanedustajille. Osana kampanjaa HPP järjesti huumepoliittisen asiantuntijapaneelin ja keskustelutilaisuuden 12.3.2003 Vanhalla ylioppilastalolla sekä 5.4.2003 Suomen Sosiaalifoorumissa Huumekaupan korruptoivat vaikutukset -seminaarin yhdessä Elämäntapaliiton HuuMaa -projektin ja Youth Against Drugsin Huumeboikotti-kampanjan kanssa. Järjestö on osallistunut useana vuonna myös Maailma kylässä -festivaaliin.
Huhtikuussa 2014 yhdistys järjesti yhdessä Youth Against Drugs ry:n, Suomen kannabisyhdistys ry:n ja Dekriminalisointi-kampanjan kanssa kannabiksen haittojen vähentämiseen keskittyneen Savua ilman tulta -seminaarin, jossa puhuivat muun muassa Markku Soikkeli ja Jussi Perälä.
Vuonna 2015 järjestö jatkoi yhteistyötä Suomen kannabisyhdistyksen kanssa järjestäen päihdepoliittisen vaalipaneelin eduskuntaavaalien tiimoilta. Vaalipaneeliin osallistuivat kaikki eduskuntapuoleet kokoomusta lukuun ottamatta.
Aiheesta muualla

Humaania päihdepolitiikkaa ry:n kotisivut
Comments on the European Commission’s GREEN PAPER on the role of Civil Society in Drugs Policy in the European Union HPP - Finnish Association for a Humane Drug Policy.
Suomen kannabisyhdistyksen ja Humaania Päihdepolitiikkaa ry:n yhteinen vaalipaneeli Pasilan Rauhanasemalla vuonna 2011
Perttu Häkkinen - Koska huumeet laillistetaan? 16.01.2013 Yle Puhe. Ohjelmassa mukana ex-syyttäjä Ritva Santavuori, Humaania päihdepolitiikkaa yhdistyksen hallituksen puheenjohtajana Kimmo Wilska, tutkija Mikko Ylikangas sekä THL:n erikoissuunnittelija Elina Kotovirta.
Hamppumarssi 6.5.2013 Helsinki
Ali ja Husu: Pilvi lailliseksi vai olut Alkoon? 23.1.2014 Yle Puhe. Vieraina Humaania päihdepolitiikkaa ry:n Kimmo Wilska sekä huolestunut kansalainen Matti Forsberg.
Humus

Humusta.
Humus (lat. = maa, maaperä) eli mullas tai humusaineet on tummaa, eloperäistä eli orgaanista ainetta, käytännössä siis hyvin hienoksi hioutunutta kasvimassaa. Humuksen tärkein lähtöaine on ligniini ja muita lähtöaineita ovat tanniinit, kitiini ja suberiini sekä kasvien hiilihydraattirakenteet kuten selluloosa ja hemiselluloosa. Luonnossa esiintyvän humuksen rakenne vaihtelee erityisesti maan happipitoisuuden mukaan. Humuksen molekyylirakenne muuttuu iän ja uuden kasvimateriaalin lisäyksen mukaan. Humusaineet esiintyvät vedessä liukoisena, kolloideina sekä kiinteässä muodossa. Humusaineet jaetaan yleensä kolmeen osaan: humushappoihin, fulvohappoihin ja humiineihin. Humuspitoisuuksia mitataan yksinkertaisilla hiilen määrää tai hapenkulutusta mittaavilla menetelmillä. Humus muodostuu eloperäisten ainesten maatumisesta ja kasvien muuttumisesta kangasturpeeksi. Humusta syntyy esimerkiksi kompostoinnista. Humusta esiintyy myös soiden läheisten järvien ja jokien vedessä, kun humus huuhtoutuu joen mukana järveen ja värjää veden tummanruskeaksi. Soilta tuleva humuksen värjäämä vesi on kuitenkin kirkasta, toisin kuin savialueiden järvien vesi, joka on sameaa ja vaaleamman ruskeaa. Suomen järvistä valtaosa on humuspitoisia.
Aiheesta muualla

Tieteen termipankki: Humusaine
Ylä-Satakunnan ympäristöyhdistys ry: Perustietoa humuksesta, 14.4.2012 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Anni-Kaisa Kurri: Humuksen karakterisointi ja analytiikka, Pro gradu –tutkielma, Jyväskylän yliopisto, Kemian laitos, 30.08.2011 (pdf)
Hurdy Gurdy Man

Hurdy Gurdy Man on skottilaisen laulajan ja lauluntekijän Donovanin levyttämä kappale, joka julkaistiin singlenä toukokuussa 1968. Laulusta tuli kaupallinen  menestys, ja sen mukaan nimettiin saman vuoden lokakuussa ilmestynyt albumi. Laulu oli hymni tuon aikakauden hippiliikkeen vapaudelle. "Hurdy Gurdy Man" edusti tyylillisesti kovempaa rokkia kuin Donovanin yleisesti levyttämät kappaleet. Voimakkaasti vääristeltyjen kitarasoundien lisäksi kappaleelta löytyi itämaisella luutulla tamburalla soitettuja osuuksia, jotka sadunomaisen lyriikan kanssa lisäsivät laulun psykedeelista vaikutelmaa.
Soolokitaraosuuden soitti arvostettu sessiomuusikko Jimmy Page.
"Hurdy Gurdy Man" nousi viiden myydyimmän singlen joukkoon sekä Englannissa että Yhdysvalloissa.
Sanna Hukkanen

Sanna Hukkanen (s. 1978) on suomalainen sarjakuvantekijä, kuvataiteilija ja kuvittaja. Hän asuu Joensuussa.
Hukkanen käsittelee teoksissaan toisaalta luontoa, mytologiaa ja kansanperinnettä, toisaalta myös ihmisoikeuksia ja monikulttuurisuutta. Sarjakuvien tekemisen lisäksi hän on muun muassa vetänyt työpajoja, järjestänyt näyttelyitä ja tehnyt kuvituksia eri järjestöille ja tapahtumille. Hukkanen on myös Kutikuti-sarjakuvakollektiivin jäsen.
Hukkasen ja kulttuurintutkija Inkeri Aulan yhteisteos Metsänpeitto voitti Pohjois-Karjalan taidepalkinnon vuonna 2018. Sekä Metsänpeitto että Taiga ovat olleet Sarjakuva-Finlandia-palkinnon finalistiehdokkaina (vuosina 2018 ja 2023). Metsänpeitto on käännetty tähän mennessä venäjäksi (Boomkniga 2019), karjalaksi (Karjalan Kielen Seura 2019) ja sloveeniksi (Aristej 2023).
Sarjakuva-albumit ja -lehdet

Karkuteillä. Helsinki: Artbox Irja, 2012. ISBN 978-952-5898-24-8.
Juuri. Helsinki: Arktinen Banaani, 2015. ISBN 978-952-270-234-0.
Metsänpeitto. Helsinki: Arktinen Banaani, 2018. ISBN 978-952-270-385-9. Yhteistyössä Inkeri Aulan kanssa.
Adaman Gruunu – sarjakuvasanakniiga. Helsinki: Karjalan Sivistysseura, 2021. ISBN 978-952-7193-42-6. Yhteistyössä Katerina Paalamon kanssa.
Matkaaja / Traveller. Helsinki: Kutikuti, 2021. ISBN 978-952-5783-62-9.
Taiga – Etnograafinen matkakertomus. Porvoo ja Turku: Täysi Käsi, Zum Teufel ja Umpihanki, 2023. ISBN 978-952-7454-54-1.
Sarjakuvat antologioissa ja lehdissä

Eessuntaassun. Joensuu: Joensuun sarjakuvaseura, 2010. ISBN 978-951-97-5256-3.
Kulttuurisia kohtaamisia. Helsinki: Like ja Suomen rauhanpuolustajat, 2010. ISBN 978-952-01-0452-8.
Striptyykki. Joensuu: Joensuun sarjakuvaseura, 2012. ISBN 978-951-97-5257-0.
101 sarjakuvaa Suomesta. Turku: Zum Teufel, 2017. ISBN 978-952-5754-59-9.
Jätti-Kuti. Helsinki ja Turku: Kutikuti ja Zum Teufel, 2019. ISBN 978-952-5783-59-9.
Lisäksi sarjakuvia seuraavissa lehdissä: Kuti, Kaltio, Parnasso, Karjalainen, Natura, Uljas ja Kumppani.
Aiheesta muualla

Sanna Hukkasen kotisivut
Tiainen, Tuomas: Metsänpeitto-sarjakuva on puiden puolella. Mustekala.info. 21.6.2018.
Lamberg, Mikko: Taiga on Sanna Hukkasen sarjakuvapäiväkirja matkoista kohtaamaan suomalais-ugrilaisia kansoja. Kulttuuritoimitus.fi. 10.11.2023.
Peter Hummelgaard

| Peter Hummelgaard |
| --- | --- |

Tanskan oikeusministeri
 Mette Frederiksenin II hallitus 15. joulukuuta 2022–  
Edeltäjä:  Mattias Tesfaye
Tanskan työministeri
 Mette Frederiksenin I hallitus 27. kesäkuuta 2019 – 15. joulukuuta 2022  
Edeltäjä:  Troels Lund Poulsen
Seuraaja:  Ane Halsboe-Jørgensen
Tanskan tasa-arvoministeri
 Mette Frederiksenin I hallitus 19. marraskuuta 2020 – 4. helmikuuta 2022  
Edeltäjä:  Mogens Jensen
Seuraaja:  Trine Bramsen
Kansankäräjäedustaja
 18. kesäkuuta 2015–  
Tanskan sosiaalidemokraattisten nuorten puheenjohtaja
 2008–2012  
Edeltäjä:  Jacob Bjerregaard
Seuraaja:  Camilla Brejner Schwalbe
Henkilötiedot
Koko nimi:  Peter Hummelgaard Thomsen
Syntynyt: 17. tammikuuta 1983 (ikä 42)  Tårnby, Tanska
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Tutkinnot:  Kööpenhaminan yliopisto (oikeustieteen maisteri 2012)
Aiheesta muualla
www.peterhummelgaard.dk
Peter Hummelgaard Thomsen (s. 17. tammikuuta 1983 Tårnby) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja Tanskan oikeusministeri joulukuusta 2022. Aiemmin hän on toiminut tasa-arvoministerinä sekä työministerinä. Hän on istunut kansankäräjillä vuodesta 2015. Vuosina 2008–12 hän oli Tanskan sosiaalidemokraattisten nuorten puheenjohtaja.
Teokset

Hummelgaard, Peter. Den syge kapitalisme. Gyldendal, 2018. ISBN 9788702266559
Hummelgaard, Peter; Hansen, Bjørn; Turunen, Emilie; Westerby, Nanna; Weise, Kristian; Steen, Jens Joonatan & Dahl, Bjarke. DeltagerDanmark. Informations Forlag, 2013. ISBN 9788775149667
Aiheesta muualla

Peter Hummelgaard Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla] (tanskaksi)
Peter Hummelgaard Tanskan sosiaalidemokraattisen puolueen verkkosivuilla (tanskaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Juhana Hintsanen

Markku Juhana (Jussi) Hintsanen (12. toukokuuta 1945 Tampere – 12. marraskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteen kandidaatti työmarkkinalakimies ja suomentaja.
Hintsanen käänsi oikeustieteen opintojaan rahoittaakseen oululaiselle Kolmiokirjalle Jerry Cotton -kirjasarjaa saksankielisistä alkuteksteistä. Hänen jälkeensä kirjasarjaa toimittaneen Seppo Tuiskun avustajina olivat muun muassa teatteriohjaaja Pentti Pesä ja Jouko Raivio.
Varsinaisen työuransa Hintanen teki työmarkkinajuristina. Hän toimi pitkään Graafisen Teollisuuden Työnantajaliiton ja sen seuraajien Graafisen Teollisuuden Liiton sekä Viestintätyönantajien johtajana ja varatoimitusjohtana ja lopulta Viestintätyönantajien viimeisenä toimitusjohtajana vuosina 2002–2004. Hintsanen osallistui oman alansa lisäksi laajemminkin muun muassa yhteistoimintalainsäädännön sekä tekijänoikeuslainsäädännön kehittämiseen.lähde?
Hunyadi

Hunyadin suvun kantavaakuna
Hunyadi oli Vajdahunyadista lähtöisin ollut unkarilainen aatelissuku. Suvusta nousi Unkarin kuningas Matias Corvinus.
Suvun jäseniä:
János Hunyadi (1407–1456) sotapäällikkö, suurmaanomistaja ja Unkarin valtionhoitaja.
László Hunyadi (1433–1457), edellisen vanhin poika, valtiomies ja soturi.
Mátyás Hunyadi, latinaksi Matias Corvinus (1443–1490), edellisen veli, Unkarin kuningas vuosina 1458–1490.
János Corvinus (1473–1504), edellisen avioton poika, Kroatian ja Slavonian baani.
Kirjallisuutta

Mănescu, Jean-Nicholas: Das Oswaldussymbol in der Wappenwelt Osteuropas. Tom C. Bergroth (toim.): Genealogica & Heraldica. Report of The 16th International Congress of Genealogical and Heraldic Sciences in Helsinki 16-21 August 1984. Helsinki 1984, s. 415-424. ISBN 951-99640-4-5