stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Onnea onkimassa
Esityshistoria

| Kausi | Kausi | Jaksot | Kauden aloitus | Kauden lopetus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kausi 1 | 10 | 29.tammikuuta 2010 | 9.huhtikuuta 2010 |
|  | Kausi 2 | 10 | 14.tammikuuta 2011 | 20.maaliskuuta 2011 |
|  | Kausi 3 | 10 | 7.lokakuuta 2012 | 9.joulukuuta 2012 |
|  | Kausi 4 | 10 | 20.lokakuuta 2013 | 22.joulukuuta 2013 |
|  | Kausi 5 | 10 | 18.lokakuuta 2015 | 20.joulukuuta 2015 |
|  | Kausi 6 | 10 | 20.lokakuuta 2019 | 22.joulukuuta 2019 |
|  | Kausi 7 | 10 | 17.lokakuuta 2021 | 19.joulukuuta 2021 |
|  | Kausi 8 | 10 | 29.syyskuuta 2023 | TBA |
|  | Kausi 9 | TBA | TBA | TBA |
|  | Kausi 10 | TBA | TBA | TBA |

Toista tuotantokautta alettiin näyttää Suomessa Yle Fem- ja TV4 Play Premium -kanavalla jo 14. tammikuuta 2011, kun taas Ruotsissa vasta sunnuntaina 16. tammikuuta 2011. Toisen tuotantokauden ensimmäisellä jaksolla oli Ruotsissa 2 530 000 katsojaa. Se on TV4:n suurin katsojaluku kymmeneen vuoteen, lukuun ottamatta kahta Let’s Dance -sarjan jaksoa, joilla oli saman verran katsojia.
Niclas Carlsson kirjoitti kolmannen tuotantokauden käsikirjoituksen jaksoihin 5, 9 ja 10. Måns Herngren ohjasi osan jaksoista.
Maaliskuussa 2014 tiedotettiin, että viidennen tuotantokauden kuvaamista piti lykätä kevääseen 2015. Syynä oli se, että näyttelijöiden aikatauluja ei oltu saatu sovitettua yhteen. Viidennen tuotantokauden kuvaaminen dokumentoitiin, ja dokumentti Historien om Solsidan (Solsidanin tarina) näytettiin joulupäivänä 2015.
Lokakuussa 2018 ilmoitettiin että sarjaa tehdään lisää ainakin kolme tuotantokautta, yhteensä 30 jaksoa.
Suomalainen André Wickström on näytellyt sarjassa Luddea.
Elokuva

Televisiosarjan pohjalta tehty elokuva Solsidan sai ensi-iltansa vuoden 2017 joulukuussa.
Juoni > Kausi 1

Alex muuttaa takaisin lapsuudenkotiinsa Saltsjöbadeniin avovaimonsa Annan kanssa. He odottavat ensimmäistä lastaan. Valitettavasti joku on ”unohtanut” kertoa Alexin äidille Margaretalle, että tämä joutuu muuttamaan talosta. Alexin kaveri Fredde kaataa puun naapurin veneen päälle, kaveriaan "auttaessaan".
Alexilla on epäilyksiä Annan uskollisuudesta. Freddellä on grillausongelma. Alex ja Anna ovat eri mieltä tulevan lapsen nimestä. Fredde tuntee olevansa riistetty lapsenhoidon suhteen. Alex ja Fredde kilpailevat illallisruoissa ja kaikki menee överiksi. Anna tuntee olevansa ulkopuolinen naisten jumpparyhmässä. Alex yrittää vältellä ikävää entistä koulukaveriaan Ovea, kunnes saa tietää että tämä on golfklubin hallituksessa.
Fredde ja Alex pohtivat ikääntyvää vetovoimaansa. Mickan tekee kaikkensa jotta 5-vuotiaan Victorin synttärit ylittävät Lussanin lastenkutsujen tason. Alex ja Anna kyllästyvät materiaa palvoviin tuttaviinsa. Fredde on mustasukkainen isyyslomalla olevalle Mariolle. Fredden ja Alexin perheitten juhannusjuhliin ilmestyvät myös Ove ja Mickanin boheemiveli Palle.
Alex ja Anna saavat ensimmäisen lapsensa Wilman. Fredde pelästyttää tiehensä Alexin remonttimiehet.
Juoni > Kausi 2

Alex ja Anna ovat muuttaneet uuteen kotiin tyttärensä Wilman kanssa. Alex on päättänyt kosia Annaa, mutta ei tunnu löytävän oikeaa tilaisuutta. Fredrikin lapsuusajan kiusaaja Kristian muuttaa takaisin Solsidaniin. Kristian on jopa Fredrikiä rikkaampi ja seurustelee Mickanin ystävättären Lussanin kanssa, joten he joutuvat olemaan tekemisissä toistensa kanssa. Fredrik saa odottamatonta apua Ovelta yrittäessään päästä eroon Kristianista ja Lussanista.
Alexin äiti Margareta on tavannut uuden miehen, Tord Malmbergin, joka tunnetaan myös nimellä ”naapuri helvetistä”. Alexilla on vaikeuksia käsittää heidän suhdettaan. Mickanin shoppailunhimo menee liiallisuuksiin. Hän ostaa tavaroita avokaupalla ja palauttaa ne, mutta ei muista mitkä tavarat olivat omia ja mitkä pitää palauttaa. Mickan on huolissaan, että Fredrikistä on tulossa lihava ja pakottaa tämän treenaamaan.
Alex pohtii kuinka selviäisi maailmanhistorian tylsimmistä 40-vuotisjuhlista Saltsjöbadenin tylsimmän ja piheimmän henkilön eli Oven luona. Annan vanhemmat tulevat vierailulle ennen häitä. Hänen isänsä on varhaiseläkeläinen, jolla on huono itsetunto. Hänen äitinsä on itsekeskeinen entinen kauneuskuningatar. Annan ja Alexin häissä kaikki mikä voi mennä pieleen, menee pieleen, mutta päivä on lopulta onnistunut.
Juoni > Kausi 3

Alex ja Anna muuttavat uuteen taloon, jonka he ostavat eroamassa olevilta Elsalta ja Jonakselta. Talon keittiö on edelleen kesken ja Jonas lupaa remontoida sen valmiiksi. Alex ja Anna yrittävät saada nostatettua vanhan talonsa hintaa, jotta heillä olisi varaa maksaa uusi talonsa.
Kun Ove kuulee heidän ostaneen Vitsippebacken 37 talon kertoo hän mielissään, että kaikki talon omistaneet parit ovat ottaneet eron tai kuolleet. Alexista tulee levoton, vaikka hän yrittääkin nauraa koko asialle. Alex ja Anna eivät onnistu saamaan vanhasta talostaan haluamaansa hintaa ja joutuvat taloudellisiin vaikeuksiin. Sopivan päiväkotipaikan etsintä 2-vuotiaalle Wilmalle osoittautuu hankalaksi.
Freddellä ja Mickanilla on syöpäläisongelma ja haasteita 8-vuotiaan Victorin harrastusten kanssa. Mickanilla on alemmuuskompleksi perhetaustastaan ja hän tilaa sukututkimuksen, mutta tulokset eivät ole toivotunlaisia. Anette saa työtä 7 AP-rahastosta ja alkaa kulkea Fredden kyydissä töihin. Ove on mustasukkainen Freddelle.
Mickan yrittää taivutella Freddeä hankkimaan vielä yhden lapsen. Ove ja Anette yrittävät saada toisen lapsen. Lussan tapaa uuden miehen, joka yllättäen ei ole rikas eikä komea. Keittiöremontin valmistuttua Alex ja Anna pitävät tupaantuliaiset. Kauden lopussa Anna synnyttää pojan.
Juoni > Kausi 4

Alexin äiti Margareta on kuollut yllättäen ja Alex joutuu järjestämään hautajaiset. Vainajan viimeisen tahdon selvittäminen on pulmallista. Fredde kutsutaan yritysjohdon metsästysretkelle, mutta hänellä on vaikeuksia tappaa eläimiä. Mickanin rapukutsuja vaikeuttaa tuhoeläin. Fredde ja Mickan saavat uusia naapureita. Mickan on raskaana ja haluaisi Fredden jäävän isyyslomalle. Victorilla on tyttöystävä, josta äiti Mickan ei pidä lainkaan. Fredde yrittää saada poikansa Victorin ymmärtämään mitä tarkoittaa vuokra-asunto.
Saltsjöbadenissa tapahtuu murtoja. Ove perustaa murtoja estämään kansalaiskaartin, joka epäonnistuu tehtävässään. Fredde joutuu tuomioistuimen eteen. Anna miettii kauneuskirurgista operaatiota. Annan ja Alexin poika Love kastetaan, ja Ove on iloinen päästessään kummisedäksi. Fredde saa rangaistukseksi nilkkapannan, eikä pääse kastetilaisuuteen. Hän yrittää saada oikeudelta erivapauden sekä samalla salata tuomionsa muilta.
Juoni > Kausi 5

Mickan ja Lussan avaavat kauneussalongin. Mickan pakottaa Fredden pariterapiaan rangaistuksena siitä, että Fredde on yrittänyt estää yrityksen perustamisen. 
Anna ja Alex saavat tietää, että merinäköalan esteenä oleva iso tammi laskee talon arvoa puolella miljoonalla kruunulla. Anna pääsee poliisisarjan koe-esiintymiseen ja saa roolin. Fredde ehdottaa Mickanille asumuseroa.
Alex välttelee joutumista Wilman päiväkodin yhteyshenkilöksi ja joutuu höykytetyksi kierrätysasemalla. Fredde saa odottamatonta seuraa Ovesta työmatkalle Norjaan. Lussan ja Mickan taistelevat kauneushoitolan toimitusjohtajuudesta. Freddellä, Alexilla, Anettella ja Ovella on luokkakokous. Fredde saa tietää, että Mickan on tapailut muita suhteen ollessa tauolla. Mickan saa tietää mitä luokkakokouksessa on tapahtunut. Anna haluaa muuttaa Solsidanista takaisin Tukholmaan Södermalmille.
Juoni > Kausi 6

Suzy Kenneby, joka kiusasi Mickania koko yläasteen ajan, on muuttanut Solsidaniin miehensä Ericin kanssa. Ove ehdottaa, että Mariellen ja Wilman luokka alkaisi myydä grillimausteita luokan leirikoulukassan kartuttamiseksi. Annan elokuvan kuvaukset ovat alkaneet. Fredde tajuaa, että elämä on liian lyhyt uhrattavaksi työntekoon. Alexin mielestä heidän pitäisi Annan kanssa palkata siivooja. Viktor on tavannut Lovisa-nimisen tytön, joka osoittautuu herkäksi sieluksi. Ove onnistuu melkein ujuttamaan itsensä avustajaksi Annan elokuvaan ja toteuttamaan haaveensa näyttelemisestä.
Fredde yrittää palata töihin, mutta huomaa, että hänen tilalleen on palkattu joku paljon häntä tehokkaampi ja terävämpi. Alexin mielestä Anna voisi ottaa hoitaakseen kotitöitä, kun hän nyt on kotona ennen elokuvan kuvausten alkamista. Alex ja Anna aikovat syödä illallista Fredden ja Mickanin kanssa, mutta juttu muuttuukin yhä suuremmaksi tilaisuudeksi. Mickan siivoaa vaatekaappinsa saadakseen tilaa uusille kevätvaatteille, Fredde vie kuitenkin väärän pussin hyväntekeväisyyteen.
Jaksojen nimet > Kausi 8

Turvahuone
Polttarit
Eksä
Kolmen kimppa?
Maaseutuasunto
Kissa
Ilmastoahdistus
Gameface
Lakkiaiset
Ensi-ilta
Tuotanto

Felix Hernegren, Ulf Kvensler, Jacob Seth Fransson ja Pontus Edgren ovat yhteistyössä luoneet ja kirjoittaneet Solsidanin. Käsikirjoituksesta ja ohjauksesta vastaavat niin ikään Herngren, Kvensler ja Fransson. Tuottajina toimivat Jarowskij sekä Herngrenin ja Ylva Axélin omistama FLX. Kuvaukset alkoivat keväällä 2009 ja saatiin päätökseen saman vuoden kesäkuussa. Herngren kuvaili sarjaa ikään kuin jatkoksi elokuville Irralliset (Vuxna människor) ja Varannan vecka. Mia Skäringer vahvisti kesäkuussa 2009 näyttelevänsä sarjassa yhtä pääosaa. Samaan aikaan myös Herngren ja Johan Rheborg vahvistivat olevansa mukana sarjassa näyttelijöinä.
Herngrenin mukaan he olivat käsikirjoittajien kanssa jo pitkään puhuneet, että olisi hauskaa tehdä suuremman panostuksen draamakomedia, jossa käsikirjoitus ja roolihahmot saisivat hieman enemmän aikaa kehittyä.
Kvensler kertoi Aftonbladetille antamassaan haastattelussa siitä, kuinka hän tuli osalliseksi prosessia ja ohjelmaa: ”Felix otti minut mukaan käsikirjoittajaksi myytyään Solsidanin pilottijakson TV4:lle.” Tämän jälkeen Kvensler kirjoitti ja ohjasi puolet Solsidanin ensimmäisen kauden jaksoista.
Solsidan voitti vuoden ohjelman ja vuoden huumoriohjelman palkinnot Kristallen 2010 -palkintogaalassa.  Solsidan valittiin vuoden huumoriohjelmaksi samaisessa gaalassa myös vuosina 2011 ja 2014.
Maaliskuussa 2010 oli selvää, että Solsidanista tehtäisiin toinen kausi. Rheborg oli mukana toisella kaudella myös käsikirjoittajana ja ohjaajana. 3. joulukuuta samana vuonna TV4 ilmoitti myyneensä käsikirjoitusidean amerikkalaiselle ABC:lle.
Solsidanin toisen kauden jaksot esitettiin TV4 Play Premiumilla ja suomenruotsalaisella FST5:llä (nykyisin YLE Fem) kaksi päivää ennen esittämistä TV4:llä. TV4 reagoi voimakkaasti FST5:n lähetyksiin ja kanavien välillä käytiinkin TV4:n ohjelmapäällikön Fredrik Arefalkin johdolla keskustelua siitä, onko FST5:llä oikeus esittää Solsidania ennen sen esittämistä Ruotsissa. Suomenruotsalainen Hufvudstadsbladet kuitenkin kertoi 21. tammikuuta 2011, että FST5 taipui TV4:n vaatimuksiin ja muutti lähetysaikaa yhdenmukaiseksi Ruotsin kanssa. Kolmannesta jaksosta lähtien ohjelma esitettiin samanaikaisesti molemmilla kanavilla.
Sarja on julkaistu Pohjoismaissa myös DVD:llä ja blu-raylla, ensimmäinen tuotantokausi myös Saksassa DVD:llä.
Suomalainen versio

Vuonna 2017 ilmoitettiin, että MTV on tilannut suomalaisen version Solsidanista. Kymmenosainen Onnela kuvataan kesällä 2017. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Porvooseen ja sen kuvitteelliseen Poutaniemen kaupunginosaan.
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Gustaf Adolf Boltenstern (vanhempi)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Boltenstern vuonna 1912. |  Boltenstern vuonna 1912. |  Boltenstern vuonna 1912. |  |
Maa:   Ruotsi
Kouluratsastus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | yksilökilpailu |  |
Gustaf Adolf Boltenstern (1. huhtikuuta 1861 Helsingborg – 9. lokakuuta 1935 Tukholma) oli ruotsalainen upseeri ja kouluratsastuksen olympiamitalisti.
Boltenstern saavutti kouluratsastuksessa yksilökilpailun olympiahopeaa Tukholmassa 1912. Boltenstern kilpaili myös Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920, missä hänet hylättiin, koska hän oli harjoitellut kilpailuradalla etukäteen. Boltensternin poika Gustaf Adolf Boltenstern voitti kouluratsastuksessa kaksi olympiakultaa ja yhteensä neljä olympiamitalia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gustaf Adolf Boltenstern (vanhempi) Wikimedia Commonsissa
Gustaf Adolf Boltenstern (vanhempi) Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Gösta Hallberg-Cuula

Kypärä hautakiven päällä, Norra begravningsplatsen.
Cuula suomalaisessa univormussa 1942.
Gösta Hallberg-Cuula, oik. Gustaf Eugén Hallberg-Cuula (4. marraskuuta 1912 Tukholma – 14. huhtikuuta 1942 Jandeba, Syväri), oli ruotsinsuomalainen sotilas ja poliitikko.
Cuula oli 1930-luvulla propagandapäällikkönä ruotsalaisessa kansallissosialistisessa puolueessa Nationalsocialistiska Arbetarepartiet. Talvisodan aikana hän ilmoittautui puoluetoveriensa kanssa vapaaehtoiseksi Suomen puolelle. Jatkosodan alkuvaiheessa hän oli joukkueenjohtajana Hangon rintamalla ja tämän jälkeen ruotsalaisessa vapaaehtoiskomppaniassa, joka oli osa JR 13:a Syvärin rintamalla. Siellä hän kaatui miinan räjähdykseen, ja hänet haudattiin Norra begravningsplatsenille Solnaan. Hautakivessä lukee: "Fjärran i öster fallen för Sverige". Cuulan kotiseudulla Suomessa Huittisissa Satakunnassa on sankarihautausmaalla kivi, jossa lukee: ”Luutn. Gustav E. Hallberg-Cuula * 4.11.1912 U 14.4.1942”.
Uusnatsit ihannoivat Hallberg-Cuulaa marttyyrinä.
Joachim Zachris Duncker

Kapteeni J. Z. Duncker pitelee lippua - Kuva perustuu Albert Edelfeltin piirroksiin teoksesta J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinat. Suomen postilaitoksen julkaisema merkki vuonna 1955.
Dunckerin ja  Aerekovin hauta Uumajassa.
Joachim Zachris Duncker (12. marraskuuta 1774 Ristiina – 6. heinäkuuta 1809) oli Ruotsin armeijan everstiluutnantti.
Duncker oli jo viisivuotiaana kirjattu Savon jääkärirykmentin aliupseeriksi. Hän osallistui aktiivisesti komppania- ja rykmenttikokouksiin ja vuonna 1789 Dunckerista tuli Savon rykmentin vänrikki. Hän taisteli vuonna 1790 Kustaa III:n sodassa Venäjää vastaan Pirttimäen taistelussa 19. toukokuuta. Vuonna 1805 Duncker ylennettiin kapteeniksi. Suomen sodan hän aloitti Sulkavan komppanian päällikkönä.
Duncker komensi armeijan jälkijoukkoa Suomen sodan aikana 1808–1809 Johan Adam Cronstedtin armeijan perääntyessä Mikkelistä Leppävirran kautta Iisalmeen ja Ouluun maaliskuussa 1808. Pulkkilan taistelun aikana 2. toukokuuta Duncker osoitti sellaista urheutta, että Johan August Sandels antoi hänelle kunniatehtäväksi viedä uutisen voitosta Ruotsin kuninkaalle. Pian tämän jälkeen hänen ylennettiin majuriksi. Kesäkuussa 1808 Dunckerin joukko kaappasi venäläisten suuren huoltokuljetuksen. Koljonvirran taistelussa 27. lokakuuta Dunckerin joukot auttoivat eversti Fahlanderin ja majuri Carl Wilhelm Malmin kanssa Sandelsin alaisuudessa torjumaan ylivoimaisen vihollisen.
Sodan jatkuessa 1809 Länsipohjassa Duncker oli ylennetty everstiluutnantiksi. Hörneforsin taistelussa 5. heinäkuuta 1809 Duncker komensi jälkeen jälkijoukkoa, mutta haavoittui vakavasti ja kuoli seuraavana päivänä venäläisten leirissä. Duncker haudattiin Uumajan kirkon viereen kaikin asiaan kuuluvin kunnianosoituksin. Hänen viereensä haudattiin venäläinen kasakkaeversti Aerekov, joka kaatui samassa taistelussa..
J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoiden runo "Heinäkuun viides päivä" kertoo Dunckerista.
Aiheesta muualla

Veli-Matti Syrjö: Duncker, Joachim Zachris (1774–1809) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Maksullinen)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Bengt Ljungquist

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ljungquist vuonna 1952. |  Ljungquist vuonna 1952. |  Ljungquist vuonna 1952. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten miekkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | kalpa, joukkuek. |  |
|  Pronssia | Lontoo 1948 | kalpa, joukkuek. |  |
Bengt Helge Ljungquist (20. syyskuuta 1912 Uumaja – 15. heinäkuuta 1979 Förslöv) oli ruotsalainen miekkailun olympiamitalisti, kouluratsastaja ja ratsastusvalmentaja.
Ljungquist kilpaili yhteensä viisissä kesäolympialaisissa 28 vuoden aikavälillä. Hän kilpaili miekkailussa olympiatasolla kaikilla kolmella välineellä ja saavutti kalvalla joukkuekilpailussa olympiahopeaa Helsingissä 1952 ja olympiapronssia Lontoossa 1948. Hän kilpaili miekkailijana kesäolympialaisissa myös Berliinissä 1936 ja Melbournessa 1956. Tokion kesäolympialaisissa 1964 Ljungquist kilpaili kouluratsastajana. Urheilijanuransa jälkeen Ljungquist muutti Yhdysvaltoihin, missä hän toimi arvokisamitalien arvoisesti maan kouluratsastusjoukkueen valmentajana 1970-luvulla. Olympiamitaliensa lisäksi Ljungquist saavutti miekkailussa useita MM-mitaleja.
Ylioppilaaksi valmistumisen jälkeen hän kävi kadettikoulun ja valmistui luutnantiksi 1938. Hän osallistui Talvisotaan ruotsalaisten vapaaehtoisjoukossa, joka taisteli Pohjois-Suomessa keväällä 1940. Vuonna 1967 hänet ylennettiin everstiksi. Armeijauran jälkeen hän vietti suurimman osan elämästän Yhdysvaltain Marylandissä.
Mustamakkara

Mustaamakkaraa puolukkahillon kera.
Mustamakkara on perinteinen, Tampereen kotiseuturuokana tunnettu verimakkara. Sitä tiedetään valmistetun jo 1500-luvulla. Verimakkaroita on tunnettu ympäri Eurooppaa jo antiikin ajoista. Kuuma sian verimakkara -nimestä luovuttiin 1980-luvulla ja tilalle tuli nimi mustamakkara, jolloin makkaran suosio nousi.
Historia

Aiemmin mustaamakkaraa valmistettiin yleensä syksyllä teurastuksen aikaan lihasta, verestä,  kamarasta sekä ryyneistä tai jauhoista. Ainekset sekoitettiin massaksi, joka työnnettiin suoliin. Makkarat tavallisesti keitettiin muuripadassa, joskus paistettiin uunissa olkien päällä. Nykyisin mustamakkara kypsennetään useimmiten paistamalla.
Nykyisin mustamakkaraa valmistetaan yleensä sianlihasta, sianveriproteiinista ja vedestä, kamarasta, ruisrouheesta, silavasta, ruisjauhosta, suolasta, sipulijauhosta ja stabilointiaineesta.
Mustaamakkaraa syödään perinteisesti puolukkahillon kera. Mustamakkaran kanssa perinteinen juoma on kylmä maito. Kannattaa kuitenkin ottaa huomioon, että maito heikentää makkarassa olevan raudan imeytymistä.
Mustamakkaraa myydään yleisenä ulkona syötävänä välipalana erityisesti Tampereella Tammelantorilla ja Laukontorilla eli Alarannassa. Mustamakkara tuodaan torien kioskeihin kuumana suoraan tehtaan uunista. Kun on pakkasta, tamperelaiset syövät makkaransa usein Kauppahallissa. Makkaran ympärille kiedotaan voipaperia, jotta sitä voidaan pitää kädessä.
Tamperelaisesta torikioskista mustamakkara ostetaan perinteisesti ilmoittamalla, kuinka suurella summalla makkaraa halutaan. Yleinen tapa on myös tilata mustaamakkaraa termillä ”menopaluu” (esimerkiksi ”Laitakko yhren menopaluun!”). Termi menopaluu kuvastaa mustanmakkaran U:n mallista muotoa. Mustaamakkaraa voi ostaa myös painon mukaan, joskaan se ei ole kovin yleistä.
Tehtaat

Tampereen Lielahdessa toimii mustamakkaraa valmistava lihanjalostusalan yritys Tapola Oy, joka on tunnetuin mustaamakkaraa valmistava tehdas. Tapolan mustamakkaran ainesosissa on verestä käytetty vain veriproteiinia. Tehtaan tiloissa toimii myös Tapolan mustamakkarabaari. Tapola Oy aloitti toimintansa jo vuonna 1953. Tapolan pitkäaikaista johtajaa Kyllikki Tapolaa on kutsuttu "mustanmakkaran äidiksi." Tapolan käyttämä resepti on kotoisin Nokian Tottijärveltä.
Toinen mustaamakkaraa valmistava tehdas oli Savupojat Pirkkalassa. Savupojat ajautui konkurssiin vuonna 2014, ja myös mustamakkaran valmistus loppui Pirkkalassa. Teivon liha valmisti makkaraa, kunnes sekin lopetti toimintansa konkurssin vuoksi vuonna 2008. Teivon Lihan makkaroiden valmistusta on jatkanut vuodesta 2012 alkaen uusi omistaja.
Mustamakkarapiirakka

Mustamakkarapiirakka on lihapiirakkamainen mustamakkaran kehitelmä, jota Tapola valmisti aluksi koemielessä vuonna 1995. Se valmistettiin munkkitaikinaan ja täytettiin mustamakkaraseoksella. Sitä syötiin puolukkahillon ja yleensä myös kurkkuviipaleiden kanssa. Tapola toi mustamakkarapiirakan takaisin markkinoille loppuvuodesta 2013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mustamakkara Wikimedia Commonsissa
Suuri kansainvälinen mustamakkarasivusto (lähteenä)
Tapola - Mustamakkara
Mustaamakkaraa myyvä kioski Tampereen Tammelantorilla.
Robert Fredrik von Kraemer

Robert Fredrik von Kraemer
Robert Fredrik von Kraemer (20. elokuuta 1791 Lammi – 25. toukokuuta 1880 Uppsala) oli suomalaissyntyinen  sotilas, josta tuli Uppsalan läänin maaherra ja vapaaherra.
Lammin Vanhakartanossa syntyneen Von Kraemerin vanhemmat olivat eversti Carl Gustaf von Kraemer ja Christina Lovisa Stjernvall ja puoliso vuodesta 1824 Maria Charlotte (Lotten) Söderberg (1802–1869). Hän oli kadetti Karlbergin sotakorkeakoulussa Suomen sodan syttyessä 1808, mutta joutui Suomen rintaman asemesta Norjan ja Saksan sotaretkille 1813–1814. Sotilasuransa von Kraemer päätti 1822 majurina. Naimisiin mentyään hänestä tuli taloudellisesti riippumaton tilanomistaja, säätyvaltiopäivien edustaja ja vuodesta 1837 vapaaherra. Vuonna 1830 von Kraemer nimitettiin Uppsalan läänin maaherraksi, missä tehtävässä hän toimi yli 30 vuotta. Maaherrana von Kraemeria pidettiin tarmokkaana ja kyvykkäänä henkilönä, joka vaikutti muun muassa liikenteen ja Uppsalan kaupungin sekä maanviljelyn kehittämiseen. Viimeksi mainittuun liittyen hän esimerkiksi kirjoitti järvenlaskua, apilan viljelyä ja suomalaistyyppisten riihien käyttöä viljan kuivaamiseen kannustavan kirjasen 1836. Von Kraemerin merkittävin aikaansaannos lienee silti Uppsalan maatalouskorkeakoulun perustaminen Ultunaan Uppsalan lähistölle vuonna 1840. Koulun johtokunnassa hän toimi 16 vuotta ja vaikutti osaltaan siihen, että kouluun tuli suomalaisia opiskelijoita varsinkin ennen Mustialan maatalousoppilaitoksen perustamista 1865. Muistelmansa Mina lefnadsminnen von Kraemer laati vuonna 1866.
Gustaf Adolf Boltenstern (nuorempi)

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Boltenstern vuonna 1951. |  Boltenstern vuonna 1951. |  Boltenstern vuonna 1951. |  |
Maa:   Ruotsi
Kouluratsastus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Tukholma 1956 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Lontoo 1948 | yksilökilpailu |  |
Gustaf Adolf Boltenstern (15. toukokuuta 1904 Tukholma – 31. maaliskuuta 1995 Mariefred) oli ruotsalainen upseeri ja kouluratsastuksen olympiavoittaja.
Boltenstern voitti kouluratsastuksessa joukkuekilpailun olympiakultaa Helsingissä 1952 ja Tukholmassa 1956 sekä hopeaa jo Los Angelesissa 1932. Lontoossa 1948 hän voitti yksilökilpailun olympiapronssia: joukkuekilpailussa Ruotsin joukkue hylättiin, koska Gehnäll Persson ei ollut upseeri, mitä tuolloin vaadittiin. Boltensternin isä Gustaf Adolf Boltenstern saavutti kouluratsastuksessa olympiahopeaa Tukholmassa 1912. Upseerina työskennellyt Boltenstern ylennettiin majuriksi.
Aiheesta muualla

Gustaf Adolf Boltenstern (nuorempi) Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)