stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krabin lentoasema

Krabin kansainvälinen lentoasema (IATA: KBV, ICAO: VTSG) on Thaimaan Krabissa sijaitseva lentoasema. Kenttä on avattu vuonna 1999, mutta on jo nyt osoittautumassa kapasiteetiltaan liian pieneksi eikä sitä voi enää laajentaa. Viereiseen Phang Ngan provinssiin tullaankin rakentamaan uusi kansainvälinen lentoasema joka palvelee myös Krabia.
Kentällä on yksi 14/32-suuntainen 3002 metriä pitkä kiitotie.
Linth

| Linth |
| --- | --- |
 Linth on ohjattu kulkemaan kanavilla Walenseen kautta.
Alkulähde:  Tödi, Glarus
Laskupaikka:  Tuggen/Schmerikon; Zürichinjärvi → Limmat → Aare → Rein
Maat:  Sveitsi
Pituus:  37 (Linthal–Walensee) km
Alkulähteen korkeus:  2 000 m
Linth on joki Keski-Sveitsissä. Sen pituus on 37 km määriteltynä alkupurojen yhtymäkohdasta Walenseehen. Kun mukaan otetaan alkupurot sekä Linthin alajuoksun korvannut Linthkanava, joen pituus on yli 60 kilometriä. Yhdessä Limmatjoen kanssa Linth muodostaa Linth-Limmatin vesistöalueen.
Joen kulku

Linth saa alkunsa Glarusin Alpeilta, Glarusin ja Graubündenin kantonien rajalla sijaitsevan Tödivuoren pohjoispuolelta. Joen alkupurot, Sandbach ja Limmerenbach yhdistyvät Linthalin kylän lounaispuolella Linthiksi. Joki kulkee Glarusin läpi ja laskee kanavana Walenseejärveen, josta se jatkuu edelleen kanavana Zürichinjärveen.
Alun perin joki ei virrannut Walenseen kautta, mutta 1800-luvun alun vesistöjärjestelyissä joen kulku muutettiin alajuoksulla täydellisesti. Joki ohjattiin Mollisista Walenseehen viisi kilometriä pitkää Escherkanavaa pitkin vuodesta 1811 alkaen. Lisäksi Walenseestä Linthiin laskenut Maagjoki ja Linth korvattiin kokonaan rakentamalla 17-kilometrinen Linthkanava, joka otettiin käyttöön vuonna 1816.
Vesivoima

Linthissä ja sen sivujoissa on kolmisenkymmentä, pääosin pientä vesivoimalaa. Vesistön suurin voimalaitos on Axpon pääosin omistaman Kraftwerke Linth-Limmern AG:n Tierfehdin pumppuvoimalaitos, jonka nimellisteho on noin 420 megawattia. Voimalaitosta varten on rakennettu Limmerenseen (1 857 m mpy.) ja Muttseen (2 446 m mpy.) patojärvet. Patojärvien välille on tekeillä 1 000 megawatin pumppuvoimalaitos, joka otettaneen käyttöön vuoden 2016 aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linth Wikimedia Commonsissa
Linthin alkuperäinen uoma ja oikaisukanavat.
Limmerenseen (kesk.) ja Muttseen (oik. ylhäällä) patojärvet.
Kirsiot

| Kirsiot |
| --- | --- |
 Kiinankirsio (Prinsepia uniflora)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Kirsiot Prinsepia  Royle
Tyyppilaji
 Prinsepia utilis Royle 
Katso myös
   Kirsiot Wikispeciesissä   Kirsiot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirsiot (Prinsepia) on ruusukasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on neljä lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Etelä- ja Itä-Aasiassa, Pakistanin ja Koillis-Kiinan välisellä alueella. Lajeihin sisältyy koriste- ja marjapuuna käytetty mantsuriankirsio eli mantšuriankirsio (Prinsepia sinensis).
Lajit

Prinsepia scandens
mantsuriankirsio eli mantšuriankirsio, mantšuriankirsikka, mantsuriankirsikka (Prinsepia sinensis)
kiinankirsio (Prinsepia uniflora)
Prinsepia utilis
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kirsiot – Prinsepia
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Prinsepia
Kolumni

Kolumni on sanoma- tai aikakauslehdessä omalla palstallaan säännöllisesti julkaistava lyhyt kirjoitus, jossa toimittaja tai avustaja esittää oman mielipiteensä jostakin ajankohtaisesta aiheesta. Kolumnisteiksi pyydetään usein poliitikkoja tai muita julkisuuden henkilöitä. Kolumni eroaa uutisesta siten, että kirjoittaja esittää siinä henkilökohtaisen mielipiteensä ja tarkastelee asiaa vain valitsemastaan näkökulmasta. Lisäksi kolumneissa voidaan käyttää uutista laajemmin eri tyylikeinoja kuten ironiaa tai huumoria. Kolumnin tyylilajiin kuuluu, että kirjoittajalla on oikeus piikitellä ja esittää olevansa oikeassa.
Kolumnin kaltaisia juttutyyppejä ovat pakina ja pääkirjoitus.
Suomalaisia kolumnisteja

| --- | --- |
 Jari Ehrnrooth  Tuomas Enbuske  Elina Grundström  Jenni Haukio  Mattiesko Hytönen  Anna-Leena Härkönen  Max Jakobson  Jani Kaaro  Aimo Kairamo  Otso Kantokorpi  Olli Kivinen  Johanna Korhonen  Sixten Korkman  Arno Kotro  Aarno Laitinen  Jyrki Lehtola  Paul Lillrank  Mika Mannermaa  Hannu Marttila  Reetta Meriläinen :  Rosa Meriläinen  Ari ”Paska” Peltonen  A. W. Yrjänä  Aki Pyysing  Erkki Raatikainen  Alf Rehn  Atlas Saarikoski  Saska Saarikoski  Anu Silfverberg  Johanna Sinisalo  Ruben Stiller  Jukka Tarkka  Jari Tervo  Vuokko Tolonen  Jukka Ukkola  Sanna Ukkola  Maria Veitola  Sakari Virkkunen  Juha Vuorinen
Ulkomaisia kolumnisteja

Art Buchwald
Larry King
P. J. O’Rourke
William Safire
George Will
Komin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Komin ASNT:n vaakuna
Komin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Komin ASNT) oli autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä Neuvostoliitossa. Nykyään samalla alueella on Komin tasavalta, joka kuuluu Venäjän federaatioon.
Komin ASNT muodostettiin vuonna 1936 Syrjäänien autonomisesta alueesta. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Komin ASNT antoi suvereenisuusjulistuksen mutta jäi Venäjän federaation yhteyteen.
Aiheesta muualla

Artikkeli: Komin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Bolšaja sovetskaja entsiklopedijassa (venäjäksi)
Kivivuori

Kivivuori on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Antti Kivivuori (s. 1940), lainsäädäntöneuvos ja oikeustieteen emeritusprofessori
Eino Kivivuori (1900–1966), vuorineuvos, Mekes Oy:n perustaja
Janne Kivivuori (s. 1967), kriminologian professori ja tietokirjailija
Kristiina Kivivuori (1919–1992), kirjallisuuden suomentaja
Fiktiivisiä henkilöitä Väinö Linnan romaanissa Täällä Pohjantähden alla :
Anna Kivivuori
Janne Kivivuori
Oskari Kivivuori
Otto Kivivuori
Sanni Kivivuori
Elina Koskela o.s. Kivivuori
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Komin tasavallan kansallislaulu

Komin tasavallan kansallislaulu on Venäjän federaation Komin tasavallan virallinen kansallislaulu. Sen sävelkulku pohjautuu Viktor Savinin säveltämään ja Mihail Gertsmanin sovittamaan lauluun "Haukan pesä" (ven. Варыш поз, Varyš poz) vuodelta 2001. Kansallislaulu hyväksyttiin käyttöön 4. heinäkuuta 2006 annetulla lailla.
Sanat

Kansallislaululla on kaksi virallista sanoitusta. Komin kielisen sanoituksen on laatinut V. Timin ja venäjän kielisen A. Šergina ja A. Suvorov yhdessä.
Sanoitusten sisällöt poikkeavat hieman toisistaan. Kansallislaulun venäjänkielisen sanoituksen 1. säkeistö kertoo rakkaasta pohjoisesta maasta, sen syvistä hangista, kylmästä tuulesta ja korkeuksiin kurottavasta taigasta. Toisessa säkeistössä matkataan haukan siivin läpi aikojen, ja kerrotaan Komin olevan kohtalomme, hedelmällinen ja valoisa.
| Komin kielellä | Venäjäksi |
| --- | --- |
 Ылын-ылын Войвылын Джуджыд парма сулалö. Парма шöрын варыш поз Кыпыд горöн шыалö. Лэбзьöй, повтöм варышъяс, Вына бордъяс шеныштлӧй, Веськыд туйöд нуöдöй, Коми мусö югдöдöй!:  Север, наш родимый край, Глубоки твои снега, Холодны твои ветра, Высока твоя тайга! Нас несут через века Соколиные крыла. Коми край, твоя судьба Благодатна и светла!
Aiheesta muualla

Komin kansallislaulun melodia mp3-tiedostona (Arkistoitu – Internet Archive) (Komin tasavalta, rkomi.ru)
Krabben tauti

Krabben tauti on autosomissa peittyvästi periytyvä parantumaton aivosairaus, leukodystrofia. Se on nimetty tanskalaisen neurologi Knud Haraldsen Krabben (1885–1965) mukaan. Länsimaissa sairauden ilmaantuvuus vastasyntyneillä on hyvin alhainen, vain 1/100 000. Paljon yleisempää sairaus on tiettyjen arabiheimojen parissa. Tautia kuitenkin esiintyy kaikkialla.
Oireet

Enemmistö (noin 90 %) sairastuneista kärsii taudin varhain – heti syntymän jälkeen tai ensimmäisinä elinkuukausina – puhkeavasta muodosta. Sairauden varhaisimpiin oireisiin kuuluu lapsen muuttuminen itkuiseksi ja helposti ärsyyntyväksi. Myöhempiä oireita ovat muiden muassa raajojen jäykistyminen, syömisongelmat, oksentelu ja epileptisyys. Sairauden varhain puhkeava muoto johtaa kuolemaan keskimäärin kolmentoista kuukauden iässä.
On varsin harvinaista, että tauti puhkeaa myöhemmällä lapsuusiällä. Tällaisissa tapauksissa kehitys on aluksi normaalia, mutta sitten ilmenee kognitiivisen kehityksen pysähtymistä tai taantumista, ataksiaa, lihasheikkoutta, näön heikkenemistä ja joskus dementoitumista. Myös näissä tapauksissa sairaus johtaa varhaiseen kuolemaan. Mahdollista on myös sairauden puhkeaminen vasta aikuisiällä. Aikuisilla voi ilmetä etenevää jäykkyyttä ja halvausoireita. Kognitiivisten kykyjen heikkenemistä ei aikuisiällä puhkeavaan Krabben tautiin välttämättä liity.
Ne, joilla sairaus ilmenee myöhemmin, elävät huomattavasti pidempään sairauden toteamisen jälkeen kuin ne, joilla sairaus puhkeaa hyvin varhain.
Kiviuq (kuu)

| Kiviuq |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Brett J. Gladman et al.
Löytöaika:  2000
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Saturnus
Keskietäisyys:  11 365 000 km
Eksentrisyys:  0,3288
Kiertoaika:  449,22 d
Inklinaatio:  45,71°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  16 km
Albedo:  0.04
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  ei ole
Kiviuq on epäsäännöllisellä radalla Saturnusta kiertävä kuu, jonka kanadalainen tähtitieteilijä Brett J. Gladman löysi vuonna 2000. Se sai väliaikaisen nimen S/2000 S 5 ja kuuluu Saturnuksen kuiden ”Inuittiryhmään”.
Kiviuqin uskotaan olevan Kozain resonanssissa eli sen inklinaatio ja eksentrisyys vaihtelevat.
Kivisaari (täsmennyssivu)

Kivisaari voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paikannimi

Kivisaari (ven. Ка́менный о́стров, Kamennyi ostrov), Pietarissa oleva saari
Kivisaari (ruots. Stenholmen), Helsingin edustalla sijaitseva saari.
Sukunimi

Esko Kivisaari (s. 1957), suomalainen yritysjohtaja
Pasi Kivisaari (s. 1971), suomalainen Keskustan kansanedustaja ja rehtori
Tuomas Kivisaari (s. 1979), suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kivisaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kosmetologi

Kosmetologi on kosmetologiaan erikoistunut ammattilainen. Kosmetologit ehostavat asiakkaita, hoitavat näiden ihoa, myyvät kosmetiikkatuotteita ja opastavat kauneudenhoitoasioissa. Kosmetologeja työskentelee esimerkiksi kauneushoitoloissa, kylpylöissä, teattereissa ja kosmetiikkamyymälöissä.[lähde? ]
Kosmetologi voi erikoistua manikyyreihin, ehostukseen tai kosmetiikan myyntiin ja markkinointiin.selvennä. Kosmetologit hoitavat ihmiskehon suurinta elintä eli ihoa. Huomioitavaa onkin, että kosmetologi opiskelee ihoon liittyviä oppiaineita enemmän kuin sairaanhoitaja. Kosmetologeja koulutetaan ammattioppilaitoksissa.
Kosmetologit Suomessa

Vuonna 1938 perustetussa Suomen Kosmetologien Yhdistyksessä on noin 3 200 jäsentä, joista noin 1 100 toimii hoitolayrittäjinä. Suomen Kosmetologien Yhdistyksen Opiston Säätiö (SKY-Opisto) yhdistyi Suomen Diakoniaopisto (SDO) Oy:n kanssa tammikuussa 2018. SDO
tarjoaa kauneudenhoitoalan koulutusten lisäksi muun muassa sosiaali- ja terveysalan koulutuksia, minkä ansiosta esimerkiksi lähihoitajaopiskelija voi opiskella jalkojen ja ihon hoitoa ja  kosmetologiopiskelija voi opiskella hoitotyötä.
Tunnettuja kosmetologeja

Kevyn Aucoin
Marjorie Joyner
Riitta Salmi
Marjatta Tolonen
Madame C. J. Walker
Aiheesta muualla

Kosmetologin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Suomen Kosmetologien yhdistyksen verkkosivut
Lego Legends of Chima

| Lego Legends of Chima |
| --- | --- |

Valmistusvuodet:  2013–2015
Lego Legends of Chima on Lego Groupin tuottama lelusarja, joka lanseerattiin tammikuussa 2013. Siitä on tuotettu myös animaatiosarja, jonka tekijät ovat samat kuin Lego Ninjagolla.
Tuotteet > 2013 > Mallit

Ilmestyivät keväällä
70000 Razcalin kiitäjä   (Razcal)
70001 Crawleyn kynsihirmu   (Crawley, Leonidas)
70002 Lennoxin leijonahyökkäys   (Lennox, Crug)
70003 Erisin kotkahävittäjä   (Eris, Razar, Rizzo)
70004 Wakzin jäljittäjä   (Wakz, Winzar, Equila)
70005 Lavalin kuninkaallinen taistelija   (Laval, Longtooth, Crawley)
70006 Craggerin komentoalus (Cragger, Crominus, Crooler, Rawzom, Leonidas, Lennox)
70012 Razarin Chin nappaaja   (Razar, Rizzo, Ewar)
70013 Equilan ultraiskijä   (Equila, Eglor, Wilhurt)
Ilmestyivät kesällä
70007 Eglorin kaksoispyörä   (Eglor, Razcal)
70008 Gorzanin gorillahyökkääjä   (Gorzan, Grumlo, G'loona, Rizzo)
70009 Worrizin taistelumaja (Worriz, Wilhurt, Wakz, Windra, Eris, Grizzam)
70010 Leijonien Chi-temppeli (Lagravis, Laval, Longtooth, Ewald, Cragger, Crawley, Razar)
70014 Krokotiilien suopiilo   (Crominus, Cragger, Crug, Lennox, Leonidas)
Tuotteet > 2013 > Speedorz

70011 Kotkan linna   (Ewald, Worriz, Lennox)
70100 Tulirengas   (Razar)
70101 Tarkkuusammuntaa   (Equila)
70102 CHI putoukset   (Leonidas)
70103 Lohkarekeilaus   (Crominus)
70104 Viidakkoportit   (Lennox)
70105 Hyökkäys pesään   (Eglor)
70106 Jäätorni   (Winzar)
70107 Haisunäädän hyökkäys   (Skinnet)
70108 Kuninkaallinen yösija   (Lagravis)
70109 Villit köynnökset   (Gorzan)
70110 Tornikohde   (Grizzam)
70111 Suohyppy   (Furty)
70112 Krokotiilin kita   (Crug)
70113 CHI taistelut   (Wakz, Longtooth)
70114 Turnajaiset taivaalla   (Eris, Rawzom)
70115 Tiukka Speedor-kisa   (Laval, Cragger)
Tuotteet > 2013 > Rakennettavat

70200 Chi Laval
70201 Chi Eris
70202 Chi Gorzan
70203 Chi Cragger
70204 Chi Worriz
70205 Chi Razar
Tuotteet > 2014 > Legendojen pedot

Ilmestyivät keväällä
70123 Leijonalegenda   (Laval)
70124 Kotkalegenda   (Eris)
70125 Gorillalegenda   (Gorzan)
70126 Krokotiililegenda   (Cragger)
70127 Susilegenda   (Worriz)
Tuotteet > 2014 > Mallit

Ilmestyivät keväällä
70128 Braptorin siipihyökkääjä   (Braptor, Eris)
70129 Lavertusin lentoalus   (Lavertus, Scutter)
70130 Sparratusin hämähäkkihiipijä   (Sparratus, Gorzan)
70131 Rogonin kivilinko   (Rogon, Rinona, Sparracon)
70132 Scormin skorpionipistin   (Scorm, Laval, Cragger)
70133 Spinlynin luola   (Spinlyn, Rogon, Eris)
70134 Lavertusin tukikohta   (Lavertus, Laval, Sparratus, Blista)
Ilmestyivät kesällä
70135 Craggerin tulihyökkääjä   (Cragger, Stealthor, Vornon)
70141 Vardyn jääkorppikotkaliidin   (Vardy, Lundor)
70142 Erisin tulikotkalennokki   (Eris, Lagravis, Strainor)
70143 Sir Fangarin sapelihammasvaeltaja   (Sir Fangar, Stealthor, Gorzan)
70144 Lavalin tulileijona   (Laval, Cragger, Mungus)
70145 Maulan jäämammuttitallaaja   (Maula, Mottrot, Vornon, Strainor, Worriz, Razar)
70146 Lentävän feeniksin tulitemppeli   (Fluminox, Flinx, Flotrax, Tormak, Li'ella, Stealthor, Voom Voom)
70147 Sir Fangarin jäälinnoitus   (Sir Fangar, Strainor, Voom Voom, Gorzan, Worriz)
Tuotteet > 2014 > Speedorz

Ilmestyivät keväällä
70136 Banaaninpudotus   (Gorzan)
70137 Lepakkoisku   (Blista)
70138 Seittispurtti   (Sparratus)
70139 Hyppy korkeuksiin   (Eris)
70140 Pisteliäs kaksintaistelu   (Varjotuuli, Scolder)
Ilmestyivät kesällä
70149 Palavat terävät   (Worriz)
70150 Liekehtivät sakset   (Cragger)
70151 Jääpiikit   (Voom Voom)
70155 Liekkikuilu   (Fluminox)
70156 Tuli vastaan jää   (Laval, Sir Fangar)
Tuotteet > 2014 > Rakennettavat

Ilmestyivät kesällä
70206 Chi Laval
70207 Chi Cragger
70208 Chi Panthar
70209 Chi Mungus
70210 Chi Vardy
70211 Chi Fluminox
70212 Chi Sir Fangar
Tuotteet > 2015

70220 Strainorin sapelipyörä   (Strainor, Worriz)
70221 Flinxin johtajafeeniks   (Flinx, Voom Voom)
70222 Tormakin varjoliekehtijä   (Tormak, Gorzan, Sykor)
70223 Icebiten kynsiporaaja   (Icebite, Icepaw, Bulkar, Razar)
70224 Tiikerin liikkuva asema   (Tazar, Trakkar, Eris, Breezor, Sir Fangar, Sibress)
70225 Bladvicin ryminäkarhu   (Bladvic, Iceclaw, Vornon)
70226 Mammuttien jäälinnake   (Maula, Mottrot, Vardy, Rogon, Rinona)
70227 Kuningas Crominusin pelastus   (Cragger, Crominus, Laval, Strainor, Saraw, Icepaw)
70228 Vultrixin taivaskorppikotka   (Vultrix, Vardy, Frax)
70229 Leijonaheimosetti   (Li'ella, 2 soturia)
70230 Jääkarhuheimosetti   (Icerlot, 2 soturia)
70231 Krokotiiliheimosetti   (Crockenburg, 2 soturia)
70232 Sapelihammastiikeriheimosetti   (Sirox, 2 soturia)
Aiheesta muualla

Legends of Chima Legon verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Korkeusmuunnospinta

Korkeusmuunnospinta on pinta, jonka avulla painovoimaan liittyvä korkeus voidaan laskea ellipsoidisesta korkeudesta. Korkeusmuunnospinta ei ole geoidimalli vaikka sitä satunnaisesti siksi kutsutaan.
Lisäämällä pinnan jokin arvo vastaavan kohdan korkeuteen ellipsoidista saadaan painovoimaan liittyvän korkeuden (ortometrinen korkeus tai normaalikorkeus) estimaatti. Geodesiassa korkeusmuunnospinta liittyy tiettyyn terrestriseen vertauskehykseen, vertausellipsoidiin ja korkeusvertauskehykseen. Paikkatietotekniikassa korkeusmuunnospinta liittyy tiettyyn geodeettiseen koordinaattijärjestelmään ja korkeusjärjestelmään. Tavallisesti korkeusmuunnospinta lasketaan geoidimallista vertaamalla ellipsoidisia ja painovoimaan liittyviä korkeuksia samoilla pisteillä.
Korkeusmuunnospintoja Suomessa

FIN2000 ja FIN2005N00 ovat korkeusmuunnospintoja, joilla muunnetaan ellipsoidisia EUREF-FIN-korkeuksia, jotka lasketaan GRS80-ellipsoidista, painovoimaan liittyviksi korkeuksiksi.
Korkeusmuunnospintoja Suomessa > FIN2000

FIN2000 kautta on mahdollista muuntaa ellipsoidiset EUREF-FIN-korkeudet N60-korkeusjärjestelmään, ja toisinpäin. Sen pohjana on NKG96-geoidimalli, jota korjattiin 4. asteen polynomipinnan avulla. Korjaavan polynomipinnan kertoimet johdettiin 156:n GPS/vaaituspisteen havaintojen avulla. Pintasovituksen painoyksikön keskivirhe oli 28 mm, joka kuvaa geoidimallin sisäistä tarkkuutta. FIN2000-mallin ratkaisemiseen käytettyjen GPS-havaintojen epookki on 1997.0.
Korkeusmuunnospintoja Ruotsissa > SWEN17_RH2000

SWEN17_RH2000 kautta on mahdollista muuntaa ellipsoidiset SWEREF 99 -korkeudet RH 2000 -korkeusjärjestelmään, ja toisinpäin.
Korkeusmuunnospintoja Ruotsissa > SWEN17_RH70

SWEN17_RH70 kautta on mahdollista muuntaa ellipsoidiset SWEREF 99 -korkeudet RH 70 -korkeusjärjestelmään, ja toisinpäin.
Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry

Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry (ent. Teknokemian Yhdistys ry) (ruots. Kosmetik- och hygienindustrin rf, engl. the Finnish Cosmetic and Hygiene Industry Association) on kosmetiikka- ja pesuaineteollisuuden elinkeinopoliittinen edunvalvontajärjestö. Yhdistys edustaa alan valmistaja- ja maahantuontiyrityksiä. Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry on Kemianteollisuus ry:n jäsenjärjestö. Yhdistyksen toimisto sijaitsee Helsingissä osoitteessa Eteläranta 10.
Toiminta

Kosmetiikka- ja hygieniateollisuuden tehtävä on vaikuttaa alaa koskevaan lainsäädäntöön sekä osallistua siihen liittyvään keskusteluun.
Yhdistyksellä on 57 jäsenyritystä (13.10.2020), joiden yhteinen osuus koko alan myynnistä Suomessa on noin 80 %:a. Ala tekee jatkuvaa kehitystyötä, jotta kuluttajien ja ammattikäyttäjien saatavilla olisi turvallisia ja yhä parempia tuotteita. Alan tuotteisiin kuuluvat kosmetiikka- ja hygieniavalmisteet sekä pesu- ja puhdistusaineet. Lisäksi alan tuotteita ovat muun muassa autojen hoito- ja huoltoaineet sekä kotitalouskäyttöön tarkoitetut torjunta-aineet.
Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry:n hallituksen puheenjohtajana 23.4.2020 lähtien on Sari Rosin (Oy Transmeri Ab).
Yhdistyksen toiminta alkoi vuonna 1942, jolloin perustettiin Teknokemiallisten Tehtaiden Yhdistys (myöhemmin Teknokemian Teollisuusyhdistys). 1970-luvulla Teknokemian Teollisuusyhdistys ja maahantuontia edustava Teknokemian yrittäjien liitto yhdistivät toimintansa Teknokemian Yhdistykseksi. Nimi muuttui Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry:ksi kesällä 2020.
Yhdistyksen jäsenyydet eri järjestöissä

Kemianteollisuus ry
Kosmetiikkateollisuuden eurooppalainen järjestö Cosmetics Europe
Pesuaineteollisuuden kansainvälinen järjestö A.I.S.E.
Aiheesta muualla

Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry:n kotisivut
Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus Twitterissä
Kreikan parlamenttivaalit 2023

Kreikan parlamenttivaalit 2023 voi viitata seuraaviin vaaleihin:
Kreikan parlamenttivaalit toukokuussa 2023
Kreikan parlamenttivaalit kesäkuussa 2023
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kreikan parlamenttivaalit 2023”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kolunjärvi (Soini)

| Kolunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini, Ähtäri
Koordinaatit:  62°42′28″N, 24°12′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskujoki:  Kolunjoki 
Järvinumero:  35.462.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,9 m  
Rantaviiva:  3,882 km  
Pinta-ala:  58,297 ha  
Tilavuus:  0,00056926 km³ 
Keskisyvyys:  0,98 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  1 
 fiKolunjärvi 
Kolunjärvi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa ja Ähtärissä Kolun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 58 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 569 300 kuutiometriä eli 0,0006 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Kolunjärven alueeseen (35.462) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,9 metriä mpy.
Kiviyrttikasvit

| Kiviyrttikasvit |
| --- | --- |
 Tunturikiviyrtti (Woodsia alpina)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Pteridopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Kiviyrttikasvit Woodsiaceae  Herter
Katso myös
   Kiviyrttikasvit Wikispeciesissä   Kiviyrttikasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiviyrttikasvit (Woodsiaceae) on pieni Polypodiales-lahkoon kuuluva saniaisheimo. Heimoon kuuluu ainakin kolme sukua, joiden lisäksi heimoon saattaa kuulua neljä muutakin sukua sekä neljä risteymäsukua, mutta näiden sukujen taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä. Heimon suvuista kiviyrtit (Woodsia) on selvästi runsaslajisin; heimon muut suvut sisältävät lähinnä yksittäisiä tai muutamia lajeja.
Heimon lajeista tavataan Suomessa vain kolmea kiviyrttilajia, karvakiviyrttiä (Woodsia ilvensis), tunturikiviyrttiä (Woodsia alpina) ja kaljukiviyrttiä (Woodsia glabella).
Sukuja

Cheilanthopsis
Physematium
Woodsia – kiviyrtit
Kvimon Salem-seurakunta

| Kvimon Salem-seurakunta> Salemförsamlingen i Kvimo |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  21. elokuuta 1932
Liitetty:  1954
Liitettiin:  Oxkangarin Betel
Pääkirkko:  Kvimo, Maksamaa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvimon Salem-seurakunta (ruots. Salemförsamlingen i Kvimo) oli vuosina 1932–1954 Maksamaan Kvimossa toiminut helluntaiseurakunta. Seurakunta perustettiin 21. elokuuta 1932. Kvimon seurakunnasta raportoitiin vuosien aikana useista karismaattisista herätyksistä. Seurakunnan johtajana toimi useiden vuosien ajan John Henriksson. Vuonna 1954 Kvimon seurakunta yhdistyi Oxkangarin Betel-seurakuntaan.