stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Börje Söderström
Luottamustoimet

Tanskan Kongens Livjaegerkorpsin overjaeger honoris causa vuonna 1923. Hän toimi johtokunnan jäsenenä Tehdaspuu Oy:ssä vuosina 1945–1958, Oy Mirka Ab:ssa vuosina 1953–1962 ja Wood Chartering Oy:ssä vuosina 1949–1959.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 31. toukokuuta 1917  Vänrikki 11. helmikuuta 1918  Luutnantti 3. toukokuuta 1918  Ratsumestari 16. toukokuuta 1920  Majuri 16. toukokuuta 1927  Everstiluutnantti 20. helmikuuta 1937 |         |  Suomen Leijonan komentajamerkki  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. lk. ritarimerkki  Suojeluskuntain rautainen ansioristi  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Suomen lentomerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Tanskan Dannebrogin ritarikunnan komentajamerkki  Viron Kotkaristi ritarikunnan 3 lk. kunniamerkki  Unkarin Ansioritarikunnan komentajamerkki  Italian Kruunuritarikunnan komentajamerkki  Italian Solidaarisuuden Tähden ritarikunnan komentajamerkki  Italian Pyhän Mauritiuksen ja Lasaruksen ritarikunnan upseerimerkki  Italian lentomerkki  Latvian Kolmen Tähden ritarikunnan 3. lk. kunniamerkki  Liettuan Vytiksen risti 3. lk.  Norjan Pyhän Olavin ritarikunnan komentajamerkki  Puolan Polonia Restitutan ritarikunnan 3. lk. kunniamerkki  Ruotsin Vasa-ritarikunnan komentajamerkki  Ruotsin miekkaritarikunnan 1. lk. ritarimerkki |
Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania.
Presidentti Ryti ja 1. adjutantti Söderström tutkailevat tilannekarttaa jatkosodan puhjettua Linnan goottilaisessa salissa.
Majuri Börje Söderström oli mukana marsalkka Mannerheimin ja Saksan johtajan Adolf Hitlerin tapaamisessa Immolan kentällä 4. kesäkuuta 1942. Söderström kuvassa vasemmalla.
A Sorta Fairytale

| ”A Sorta Fairytale” Tori Amos |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Scarlet’s Walk
 A-puoli: ”A Sorta Fairytale”
 B-puoli: ”Operation Peter Pan”
 Äänitetty : 2002
 Studio : Martian Engineering, Cornwall, Iso-Britannia
 Julkaistu: 14. lokakuuta 2002
 Formaatti: CD, vinyyli, lataus, DVD
 Tekijä(t): Tori Amos
 Tuottaja(t): Tori Amos
 Tyylilaji: alternative, pop
 Kesto: 05.30
 Levy-yhtiö: Epic
Listasijoitukset
  41.    Bubbling Under 14.    Adult Alternative 2.
Tori Amosin muut singlet
| ”Strange Little Girl” 2000 | ”A Sorta Fairytale” 2002 | ”Taxi Ride” 2003 |
A Sorta Fairytale on laulaja-lauluntekijä Tori Amosin kappale vuodelta 2002. Se esiintyi alun perin Amosin albumilla Scarlet’s Walk. ”A Sorta Fairytale” julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 14. lokakuuta 2002. Kappaleelle tehtiin kaksi erilaista musiikkivideota. Single julkaistiin CD:llä sekä DVD:llä, jossa oli lisämateriaalia.
”A Sorta Fairytale” nousi Kanadassa listasijalle 6. Yhdysvalloissa se oli Adult Alternative Airplay -listan kakkosijalla ja Bubbling Under Hot 100 Singles -listan sijalla 14.
”A Sorta Fairytale” on esiintynyt televisiosarjoissa L-koodi, Muodon vuoksi, Everwood ja Challenge.
Taustaa

”A Sorta Fairytale” on Amosin vuonna 2002 ilmestyneen Scarlet’s Walk -albumin toinen kappale. Scarlet’s Walk on konseptialbumi, joka kertoo Scarlet-nimisen nuoren naisen elämästä ja matkasta ympäri Yhdysvaltoja. Amos on sanonut, että kappaleessa Scarlet luulee löytäneensä sielunkumppanin tapaamastaan miehestä. He ajavat autolla 101-valtatietä San Fransciscoon ja heillä menee hyvin kunnes he tajuavat, että toinen ei ole sitä mitä on luullut. "Kyse ei ole siitä, etteikö suhteessa olisi tarpeeksi rakkautta vaan siitä, ettei tiedä miten saisi sen toimimaan" Amos selittää kappaleen merkitystä. Toisaalta hän sanoo myös kappaleen kertovan siitä, että toiset tulevat ja lähtevät ihmisen elämästä, mutta heitä kantaa silti mukanaan sydämessään.
Julkaisu ja kaupallinen menestys

”A Sorta Fairytale” julkaistiin Scarlet’s Walk -albumin ensimmäisenä singlenä 14. lokakuuta 2002. Single julkaistiin CD:llä, LP:llä ja latauksena. CD-singlellä on B-puolena albumilta pois jäänyt kappale ”Operation Peter Pan”. CD sisältää myös kaksi vaihtoehtoista versiota ”A Sorta Fairytale” -kappaleesta, ”Original Single Version” ja ”101 Mix”. LP:llä on vain yksi kappale.
”A Sorta Fairytale” menestyi erityisen hyvin Kanadassa, jossa se oli parhaillaan listasijalla 6. Kappale nousi Britannian singlelistalla sijalle 41. Yhdysvalloissa se oli Bubbling Under Hot 100 Singles -listan sijalla 14. Bubbling Under listaa parhaiten menestyneet kappaleet, jotka eivät ole nousseet Billboard Hot 100 -listalle.
Kappaleen albumiversio ja alkuperäinen demoversio ovat mukana Amosin kokoelmalla A Piano: The Collection (2006). Virallinen musiikkivideo on julkaistu Amosin videokokoelmalla Fade to Red (2006).
”A Sorta Fairytale” on esiintynyt televisiosarjassa L-koodi. Se on mukana sarjan soundtrack-albumilla L-Tunes (2007). Kappale on esiintynyt myös televisiosarjoissa Muodon vuoksi, Everwood ja The Challenge.
Videot

| A Sorta Fairytale Tori Amos |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 8. huhtikuuta 2002
 Tuottaja(t): Tori Amos   Kristine King   Randi Wilens
 Ohjaaja: Sanji
 Tyylilaji: alternative, pop
 Kesto: 23.56
 Levy-yhtiö: Epic Records
Tori Amosin muut julkaisut
| Complete Videos 1991–1998 1998 | A Sorta Fairytale 2002 | Welcome to Sunny Florida 2004 |
”A Sorta Fairytale” julkaistiin myös DVD:llä. DVD sisältää kappaleen virallisen musiikkivideon, behind the scenes -materiaalia  musiikkivideon kuvauksista ja Amosin haastattelun. Musiikkivideon on ohjannut yhdysvaltalainen ohjaaja Sanji eli Sanjeeva Senaka. Näyttelijä Adrien Brody esiintyy videolla Amosin vastanäyttelijänä.
Kappaleelle on lisäksi olemassa toinen vaihtoehtoinen video. Toinen video oli alunperin saatavilla vain Scarlet’s Walk -albumin erikoispainoksen DVD:llä. Se on sittemmin julkaistu myös verkossa.
Singlen kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tori Amos.
| A Sorta Fairytale (CD) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Sorta Fairytale (101 Mix) | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Operation Peter Pan | 1.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | A Sorta Fairytale (Original Single Version) | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | A Scarlet Story (multimediaraita)  | 1.50 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 11.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Sorta Fairytale (CD, Saksa ja Itävalta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Sorta Fairytale (101 Mix) | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Operation Peter Pan | 1.45 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 5.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Sorta Fairytale (vinyyli) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Sorta Fairytale (Original Single Version) | 3.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| A Sorta Fairytale (DVD) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | A Sorta Fairytale (musiikkivideo)  | 4.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Biography (teksti, ei videota)  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Making of A Sorta Fairytale | 11.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Interview with Tori Amos | 7.56 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 23.56 |  |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Lista | Korkein   sijoitus |
| --- | --- |
Iso-Britannia (OCC, Britannian singlelista): 41
Kanada: 6
Saksa (Gfk): 98
Yhdysvallat (Bubbling Under Hot 100 Singles): 14
Yhdysvallat (Adult Alternative): 2
Yhdysvallat (Adult Pop Airplay): 11
Yhdysvallat (Hot Singles Sales): 9
World Adult Top: 3
Aiheesta muualla

A Sorta Fairytale -musiikkivideo (YouTube)
A Sorta Fairytale (DVD Exclusive Version) -musiikkivideo (YouTube)
A Sorta Fairytale (Demo) (YouTube)
A Sorta Fairytale Discogs-sivustolla (YouTube)
| n k Tori Amos |
| --- | --- |
 Diskografia  Kappaleet 
Studioalbumit:  Little Earthquakes  Under the Pink  Boys for Pele  From the Choirgirl Hotel  To Venus and Back  Strange Little Girls  Scarlet's Walk  The Beekeeper  American Doll Posse  Abnormally Attracted to Sin  Midwinter Graces  Night of Hunters  Gold Dust  Unrepentant Geraldines  Native Invader  Ocean to Ocean 
Livealbumit:  To Venus and Back  The Original Bootlegs  Legs and Boots  Live at Montreux 1991/1992  From Russia With Love  Diving Deep Live 
Kokoelmat:  Tales of a Librarian  A Piano: The Collection  Little Earthquakes – The B-Sides 
EP:t:  Crucify  Hey Jupiter  Scarlet’s Hidden Treasures  Christmastide 
Singlet:  ”Me and a Gun”  ”Silent All These Years”  ”China”  ”Winter”  ”Crucify”  ”Cornflake Girl”  ”God”  ”Pretty Good Year”  ”Past the Mission”  ”Caught a Lite Sneeze”  ”Talula”  ”Professional Widow”  ”Hey Jupiter”  ”In the Springtime of His Voodoo”  ”Spark”  ”Raspberry Swirl”  ”Jackie’s Strength”  ”Cruel”  ”Bliss”  ”1000 Oceans”  ”Glory of the 80’s”  ”Concertina”  ”Strange Little Girl”  ”A Sorta Fairytale”  ”Taxi Ride”  ”Don’t Make Me Come to Vegas”  ”Sleeps with Butterflies”  ”Big Wheel”  ”Welcome to England”  ”Flavor” 
Videojulkaisut:  Little Earthquakes  Live from New York  Complete Videos 1991–1998  Welcome to Sunny Florida  Fade to Red  Live at Montreux 1991/1992 
Muut artikkelit:  Y Kant Tori Read  Y Kant Tori Read (albumi)  Night of Hunters Tour
Viikingit

Viikinkejä piirroksessa 800- tai 900-luvulta.
Viikinkiajan pitkäveneen ennallistus. Alkuperäinen, Roskildeen päätynyt laiva oli rakennettu Dublinissa noin vuonna 1042.
Kuninkaiden kummut, Vanha Uppsala.
Strora Hammarsin  riimukivi.
Viikinkien kaupunkeja Skandinaviassa.
Viikingit olivat pääasiassa skandinaavista alkuperää olevia aseistautuneita merenkulkijoita 700–1000-luvuilla eli viikinkiajalla. Näitä sotureita ja kaukopurjehtijoita lähti Norjasta, Ruotsista ja Tanskasta etsimään kultaa, hopeaa ja uutta maata. He ryöstelivät ympäri Eurooppaa, ottivat itselleen orjia ja matkasivat Bagdadiin ja Amerikkaan asti. Heillä oli tarunomainen maine nopeista ja rohkeista hyökkäyksistään, joista munkit kirjoittivat muistiin kauhukertomuksia luostarien ja kaupunkien ryöstöistä. Pelkkiä raakoja barbaareja viikingit eivät kuitenkaan olleet, vaan he kävivät taitavasti kauppaa, olivat erinomaisia purjehtijoita ja monitaitoisia käsityöläisiä sekä laivanrakentajia. Lisäksi viikingeillä oli rikas tarinaperinne.
Etymologia

Sana wícing esiintyi Skandinavian ulkopuolella anglosaksisissa, muinaisenglannilla kirjoitetuissa teksteissä jo 700-luvulla, ennen kuin viikingit aloittivat ryöstöretkensä. Sana tulee mahdollisesti sanasta wíc, ’kylä, leiri’, jollaisia viikingitkin perustivat.
Muinaisnorjan sana vík tarkoittaa lahtea tai poukamaa. Muinaisnorjan víkingr (mon. víkingar) viittasi yleisesti merenkulkijaan ja víking toimintaan. Muinaisnorjaan ja islantiin sana víkingr ilmestyi luultavasti vasta 900-luvun loppupuolella. Tämän perusteella jotkut ovat arvelleet, että sana on peräisin anglofriisiläiseltä alueelta ja että skandinaavit omaksuivat sen anglosakseilta.
Viikinkiajan jälkeen 1300- ja 1400-luvuilla kirjoitetuissa saagoissa víkingar viittasi yleensä Skandinavian, Baltian ja Britteinsaarten merten merirosvoihin.
Sana viikinki tuli uudelleen esiin romantiikan aikakaudella 1700-luvun lopulta lähtien. 1800-luvulla sanan merkitys laajennettiin koskemaan ryöstelijöiden sijaan koko aikakautta.lähde?
Ketkä olivat viikinkejä?

Skandinaaviset aikalaiset ilmeisesti käyttivät riimukirjoituksissa sekä myöhemmissä saagoissa esiintyvää nimitystä viikinki vain ryöstö- ja sotaretkien osanottajista. Sanalla on tällöin saattanut olla kielteinenkin merkitys, kuten nykyisin sanalla merirosvo. Nykyisin viikinkikäsite on kuitenkin laajentunut tarkoittamaan myös kaupparetkien ja tutkimusmatkojen osanottajia tai jopa skandinaavista väestöä kokonaisuudessaan.lähde? Harvat rautakauden asukkaat pitivät itseään viikinkeinä, vaan he viljelivät maitaan ja elivät maatilansa antimista.
Kaiken todennäköisyyden mukaan suomalaisiakin liittyi viikinkeihin ja viikinkeihin olikin sekoittunut uralilaisia geenejä, mahdollisesti jo ennen viikinkiaikaa. Arvostettu Tallinnan yliopiston virolaisarkeologi Marika Mägi on arvostellut paljon nykyistä viikinkien käsitettä, sillä hänen mukaansa itämerensuomalaisten viikinkiaikaisilla asuma-aloilla on paljon merkkejä viikinkien toimista, myös sellaisia, jotka eivät ole vain kulttuurivaikutetta. Hän on todennut, että viikinki-käsite ei liity vain etniseen alkuperään, vaan se on ammatti. Tästä syystä Mägi katsoo, että viikinkeihin kuului skandinaavien lisäksi myös itämerensuomalaisia.
Viikinkejä muistuttavia, merillä liikkuvia kauppiaita ja rosvoja asui Pohjois-Euroopassa myös slaavilaisten, balttilaisten ja suomensukuisten väestöjen keskuudessa, mutta näitä ei historiankirjoituksessa yleensä kutsuta viikingeiksi. Skandinaavisten viikinkien joukkoon sulautui jossain määrin muitakin kuin skandinaaveja.
Länsi-Euroopassa puhutaan skandinaavisten viikinkien osalta normanneista, Bysantissa ja nykyään Venäjällä varjageista. Muinoin Venäjällä viikingit olivat ruseja, joka mahdollisesti juontaa juurensa sanasta soutaja. Nimitys tulee siitä, että viikingit tulivat Sisä-Venäjälle jokia pitkin. Rus-sanan merkitys kuitenkin muuttui, kun idän viikingit sulautuivat slaavilaisiin.
Historialliset maininnat

Varhaisin mainittu päivämäärä viikinkien ryöstöretkelle on 787, jolloin Anglosaksien kronikan mukaan joukko norjalaisia miehiä purjehti Dorsetissa sijaitsevalle Portlandin saarelle. Siellä heitä luultiin ensin kauppiaiksi, ja he tappoivat paikallisen virkamiehen tämän yrittäessä saada heitä kuninkaan kartanolle verollepantavaksi. Seuraava taltioitu ja ensimmäinen varmana pidetty hyökkäys tapahtui 8. kesäkuuta 793, kun Lindisfarnen luostari Englannin itärannikolla ryöstettiin. Tämän jälkeen kronikat ja asiakirjalähteet ovat yli 200 vuoden ajan täynnä merkintöjä viikingeistä ja heidän ryöstelystään.
Historialliset maininnat > Adam Bremeniläinen

Saksalainen pappi Adam Bremeniläinen kirjoitti noin vuonna 1075 teoksen Gesta Hammaburgensis Ecclesiae Pontificum (Hampurin piispojen historia) neljännessä osassa:
»Aurum ibi plurimum, quod raptu congeritur piratico. Ipsi enim piratae, 'quos illi Wichingos as appellant, nostri Ascomannos regi Danico tributum solvunt.



Täällä Sjellannissa on paljon kultaa, ryöstöretkillä hankittua. Nämä merirosvot, jotka kutsuvat itseään wichingeiksi, joita me kutsumme ascomanneiksi, maksavat veroa Tanskan kuninkaalle.»
Historialliset maininnat > Riimukivet

Eri puolilta Skandinaviaa löytyy runsaasti riimukiviä, joihin on tallennettu viikinkiretkien osanottajien nimiä. Olemassa on myös riimukiviä, jotka kertovat näillä retkillä kuolleiden nimiä sekä rahoittajan nimen. Riimukivet on kirjoitettu vanhoilla germaanisilla ja skandinaavisilla aakkosilla, riimuilla. Riimukiviä on eniten keskisessä Ruotsissa, missä niitä pystytettiin viikinkiajan loppuvaiheessa 1000-luvun ensimmäisellä vuosisadalla. Riimukirjaimet ovat germaaninen muunnelma latinalaisista aakkosista. Varhaisimmat tunnetut riimukirjoitukset on löydetty Tanskasta, ja ne ajoittuvat 200-luvulle, joka sijoittuu roomalaiselle rautakaudelle.
Historialliset maininnat > Saagat

Saagat ovat 1100–1400-luvuilla syntyneitä islantilaisia käsikirjoituksia, jotka kertovat viikinkimenneisyyteen sijoittuvia sankaritarinoita. Saagat perustuivat suullisiin perimätietoihin, joita ilmeisesti on kuitenkin kirjoittamisen yhteydessä muokattu. Kuuluisimpia islantilaisia saagakirjailijoita olivat Snorri Sturluson ja Sæmundr fróði.
Yhteiskunta

Viikinkiajan Pohjoismaissa ei ollut nykyisiä valtionrajoja, eivätkä ihmiset pitäneet itseään skandinaaveina. Nykyisiä Tanskaa, Norjaa ja Ruotsia asuttivat norjalaiset, tanskalaiset, svealaiset ja göötit sekä pohjoisempana saamelaiset ja idässä suomalaiset.
Skandinavian väestön hierarkian huipulla olivat kuninkaat. Heidän alapuolellaan olivat jaarlit, jotka etenkin Pohjois-Skandinaviassa saattoivat tosin olla samanlaisia pikkuruhtinaita kuin kuninkaatkin. Jaarlit valvoivat vapaita kansalaisia (bóndit), jotka olivat maanviljelijöitä, käsityöläisiä tai kauppiaita. Bóndit pystyivät lisäämään vaurauttaan ja kohottamaan asemaansa osallistumalla ryöstöretkille tai kauppamatkoille. Alin yhteiskuntaluokka olivat orjat, joita olivat vangit ja monet köyhtyneet ihmiset.
Sikäli kuin tiedetään, thingiin eli käräjille saattoi osallistua jokainen vapaa mies, joskin ylimykset luultavasti kykenivät melko pitkälle hallinnoimaan ja valvomaan yhteistä päätöksentekoa. Euroopan vanhin kansalliskokous, allting, kokoontui saagojen mukaan vuodesta 902 tai ainakin vuodesta 930 alkaen Islannissa.lähde?
Yhteiskunta > Naisten asema

Naisiakin seurasi viikinkimiehiään ryöstöretkille. Korkeasäätyisillä naisilla oli ylelliset olot, mistä kertovat joidenkin saamat mahtavat venehautaukset ja riimukirjoitusten kuvaukset itsenäisistä naispuolisista maanomistajista ja rakentamisen rahoittajista.
Viikinkiaika

Viikinkiaika kesti 700-luvun lopulta noin 1000-luvun puoliväliin saakka. Ajan symbolisena aloituksena pidetään joskus Lindisfarnen luostarin ryöstöä vuonna 793 ja päätöksenä Stamford Bridgen taistelua vuonna 1066.
Skandinaavit tekivät sekä kauppa-, ryöstö- että valloitusretkiä. On esitetty useita, joskus ristiriitaisiakin, teorioita siitä, mikä ajoi viikingit retkilleen. Syyksi on arveltu muun muassa ilmastonmuutosta, ruoan ali- tai liikatuotantoa, kelvottomia hallitsijoita, merikaupan kasvun suomia ryöstelymahdollisuuksia, merikaupan laman aiheuttamaa ryöstelytarvetta, liikaväestöä ja viikinkien perusravinnon sillin kantojen romahdusta. On spekuloitu, että tyypillinen viikinkiretkille lähtijä oli hyvin ravittu perheen nuorempi poika, joka oli jäänyt osattomaksi perinnöstä vanhimman pojan periessä perhetilan ja joka lähti etsimään itselleen maata ja omaisuutta.lähde?
Länsi-Euroopassa viikinkien ryöstelyt ja valloitukset olivat kiihkeimmillään noin vuosien 830–900 välisenä aikana. 900-luvun lopulla hyökkäykset Pohjanmeren alueella alkoivat uudestaan ja huipentuivat lopulta Knuut Suuren valloituksiin. Viikinkiajan päättymiseen oli monia syitä, joista tärkein oli ehkä Euroopan poliittinen kehitys. Puolustuksen tehostuessa ryöstelylle ei enää ollut samanlaisia entisenlaisia mahdollisuuksia. Venäjän jokireiteillä ja Mustallamerellä viikinkien liikehdintä ilmeisesti väheni dramaattisesti 900-luvun lopulla. Skandinaaviset rusit tai varjagit kävivät kauppaa Venäjän jokien varsilla ja perustivat siirtokuntia itään. Viikinki-nimitystä heistä ei käytetty aikalaislähteissä.
Viikingit toimivat kauttaaltaan Irlannin ja Skotlannin rannikkoseuduilla ja valloittivat sekä asuttivat laajoja alueita Englannista. He matkasivat myös ylös Ranskan ja Espanjan jokia ja saivat hallintaansa laajoja alueita Venäjältä sekä Baltian rannikolta. Lähteet kertovat myös ryöstöretkistä Välimerellä ja Kaspianmerellä saakka.
Viikingit vaikuttivat suoraan tai välillisesti monen valtakunnan muotoutumiseen (esimerkiksi Englanti, Irlanti, Venäjä). Viikingit perustivat siirtokuntia, mutta sulautuivat monessa paikassa kantaväestöön. Viikingit asuttivat myös Färsaaret, Shetlandsaaret, Orkneysaaret, Hebridit, Islannin sekä Etelä-Grönlantia, josta skandinaavinen asutus kuitenkin katosi 1400-luvulla ilmaston kylmetessä. Nykyään viikinkiaikaan palautuvaa skandinaavista kieltä puhutaan vain Färsaarilla ja Islannissa.
Erik Punaisen poika Leif Erikinpoika (noin 975–1020) saattoi olla ensimmäinen viikinki ja eurooppalainen Amerikan mantereella. Hän kävi sotureineen vuoden 1000 tienoilla Pohjois-Amerikassa alueilla, joita he nimittivät Marklandiksi (nykyinen Nova Scotia) ja Vinlandiksi (nykyinen Newfoundland). Viinimaa oli todennäköisesti nykyisen Newfoundlandin pohjoisosa, ja se on voinut tarkoittaa muinaisnorjaksi "laidunmaata". Viinirypäleitä Newfoundlandissa tuskin kasvoi.
Aiemmin rannikon oli saagojen mukaan nähnyt Bjarni Herjolfsson, mutta hän ei ollut pystynyt tutkimaan maata. Lisäksi viikingit tekivät retkiä Jäämerellä, muttei ole todisteita siitä, että he olisivat juurikaan käyneet Vienanmerta ja Kuolan niemimaata idempänä.lähde?
Viikinkiaika > Viikinkiajan loppu

Kristinusko alkoi toden teolla levittäytyä Skandinaviaan 900-luvulla. Kristinuskoon käännyttäminen saatiin Pohjolassa suurelta osin päätökseen seuraavien parin vuosisadan kuluessa. Skandinaaviset kansat alkoivat nähdä itsensä osana laajempaa eurooppalaista sivilisaatiota, "kristikuntaa".
Yksi viikinkiajan päätepiste oli Hastingsin taistelu 1066, jossa Englannin kuningas Harald Godwininpoika hävisi normannien armeijaa johtaneelle Vilhelm Valloittajalle. Vilhelmillä oli käytössään taisteluhevosia, joiden ratsastajilla oli jalustimin varustetut satulat. Näin viikinkivalta päättyi Britanniassa, vaikkakin myös normannit olivat alueelle muuttaneita skandinaaveja.
Aseistus

Viikingit saattoivat kulkea ratsain, mutta he olivat jalkaväkeä eivätkä taistelleet hevosen selässä. Heillä oli yhtenäinen perusvarustus, mutta ei univormua. Viikinkisoturien aseistus oli melko samankaltainen kuin muunkin Euroopan sotureilla. Varakkaimmilla viikinkisotureilla oli polvista kaulaan ulottuva rengashaarniska ja muilla todennäköisesti nahkainen sotisopa. Jotkut käyttivät puolipallon tai kartion muotoista rautakypärää, jossa oli nenänsuojus. Toiset käyttivät päänsuojana ehkä nahkakalottia. Viikinkien kilpi oli pyöreä, noin metrin kokoinen ja laudoista koottu. Tavallisimpia hyökkäysaseita olivat miekka sekä monenlaiset keihäät ja kirveet, mutta viikingit käyttivät myös jousia ja nuolia. Vyöhön kiinnitettiin nahkatuppi, jossa pidettiin leveää veistä.
Viikinkimiekka oli alkuaikoina yksiteräinen ja myöhemmin kaksiteräinen. Teriä taottiin joskus damaskointitekniikalla, jolla ne saatiin kestäviksi ja vaikuttavan näköisiksi. Miekkoja tehtiin teräksestä ja raudasta, ja ne koristeltiin hienosti, etenkin kahvaosa. Huotra oli puinen, nahalla päällystetty, ja siinä oli kangas- tai villavuoraus sekä metallinen kenkäin suojaamassa miekan kärkeä. Kolmen miekan tutkimus on osoittanut, että miekat oli tehty lähinnä koristekäyttöön, eikä niistä ollut aseiksi. Tavallisesti miekoilla kuitenkin taisteltiin, vaikka ne olivat myös koriste-esineitä. Suomesta on löytynyt enemmän viikinkiajan miekkoja kuin esimerkiksi Tanskasta tai Islannista.
Laivanrakennus ja merenkulku

Viikinkiretket tulivat mahdollisiksi laivanrakennustekniikan kehittyessä. Viikinkien pitkät veneet kehittyivät silloiseen olomuotoonsa juuri viikinkiaikaa edeltävänä aikana pohjanmiesten laivanrakennustekniikan kehittyessä huippuunsa. Maston ja airojen yhdistelmä oli viikinkialusten salaisuus. Viikinkiveneissä oli mastot, jotka voitiin helposti laskea alas tuulen vastuksen vähentämiseksi ja vakauden lisäämiseksi, kun alusta soudettiin tai kun oli tarpeen pitää matalaa profiilia yllätyshyökkäykseen ryhdyttäessä.
Koska viikingit hautasivat mahtimiehiään, rikkaita naisia ja miehiä laivoissa, muutamia laivoja on säilynyt. Tällaisia ovat norjalaiset Osebergin laiva ja Gokstadin laiva.
Avomerellä viikingit käyttivät suurta suorakulmaista purjetta, jokivesiä ja rannikkoa pitkin kuljettiin soutamalla, jolloin masto kaadettiin. Valtaosa viikinkien retkistä tehtiin rannikkoa seuraillen, ja maamerkkejä tarkkailemalla pääteltiin, kuinka pitkälle oli edetty. Rannikkoa pitkin tehdyille retkille tilaa vievää ruokaa ei tarvinnut ottaa mukaan, sillä tarvittava ravinto saatiin rannikon pysähdyspaikoista. Matkat Atlantin yli Islantiin ja Grönlantiin olivat huomattavasti hankalampia, koska merellä oltiin useita vuorokausia. Ruoaksi viikingit söivät pitkillä retkillä kuivattua kalaa tai lihaa ja hapattamatonta leipää. Nahkaleileistä he joivat vettä, maitoa tai olutta.lähde?
Vaikka monia teorioita on esitetty siitä, kuinka viikingit navigoivat aavalla merellä, mistään ei ole löydetty arkeologista todistusaineistoa navigointivälineistä teorioiden tueksi. Luultavasti he tarkkailivat auringon ja Pohjantähden asemaa ja myös luontoa, aaltoja, tuulta, lintuja ja meren kaloja.lähde?