stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hannu Häme

Hannu Johannes Mäkinen, kirjailijanimi Hannu Häme (4. tammikuuta 1904 Virrat – 4. toukokuuta 1962 Virrat) oli suomalainen Virroilla asunut kotiseuturunoilija.
Hämeen runoja julkaistiin hänen elinaikanaan yksittäisinä eri lehdissä ja hän lahjoitti niitä myös ystävilleen käsin kirjoitettuina kopioina.
Teoksia

Runoja Virtain järvien rannoilta.    Akateeminen kustannusliike, Helsinki 1965
Tuulessa hiljaa soi : runoja, toimituskunta: Jaana Kallio, Arja Saarinen, Aila Sipilä.    Virtain seura, Virrat 2007
Varhaislatina

Lapis niger on vanhimpia tunnettuja latinankielisiä piirtokirjoituksia. Se kirjoitettiin niin, että ensimmäinen rivi kirjoitettiin oikealta vasemmalle, toinen vasemmalta oikealle, kolmas oikealta vasemmalle ja niin edelleen.
Varhaislatina tai arkaainen latina tarkoittaa latinaa ennen klassista aikakautta eli kaikkea latinaa ennen vuotta 75 eaa.
Fonologisia erityispiirteitä varhaislatinassa ovat toisen deklinaation päätteet -os ja -om (klassisessa latinassa ne ovat -us ja -um) sekä sellaisten diftongien olemassaolo kuten oi ja ei (klassisen latinan aikaan ne olivat kehittyneet muotoihin ū tai oe ja ī). Tämä lisäksi kirjain C edusti sekä C- että G-äänteitä. Monissa tapauksissa klassinen latina muutti intervokaalin /s/:n /r/:ksi, mikä tunnetaan rhotasismina. Rhotasismilla oli vaikutusta deklinaatioihin: varhaislatinan honos, honoris on klassisessa latinassa honor, honoris ("kunnia").
Kieli- ja muoto-oppi (erot klassiseen latinaan) > Substantiivit > Ensimmäinen deklinaatio (a)

Ensimmäisen eli a-deklinaation substantiivit päättyvät yleensä a-kirjaimeen, ja ne ovat feminiinejä.
|  | puella, –aī   tyttö f> .yksikkö | puella, –aī   tyttö f> .monikko |
| --- | --- | --- |
| nominatiivi | puella | puellai |
| akkusatiivi | puellam | puellā |
| genetiivi | puellās/-es/-ai | puellōm/ -āsom |
| datiivi | puellai | puellaīs/-eīs/ -abos |
| ablatiivi | puellād | puellaīs/-eīs/ -abos |
| vokatiivi | puella | puellai |
| lokatiivi | puellā | puellaīs/-eīs |
Kieli- ja muoto-oppi (erot klassiseen latinaan) > Substantiivit > Toinen deklinaatio (o)

Toisen eli o-deklinaation substantiivit ovat yleensä joko maskuliineja tai neutreja.
|  | campos, –oī   kenttä, tasanko m> .yksikkö | campos, –oī   kenttä, tasanko m> .monikko | saxom, –oī   kivi(paasi) n> .yksikkö | saxom, –oī   kivi(paasi) n> .monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nominatiivi | campos | campoī | saxom | saxa |
| akkusatiivi | campom | campōs | saxom | saxa |
| genetiivi | campoī | campōm/ -ōsom | saxoī | saxōm/ -ōsom |
| datiivi | campōi | campoīs | saxōi | saxoīs |
| ablatiivi | campōd | campoīs | saxōd | saxoīs/ -oes |
| vokatiivi | campe | campoī | saxe | saxoī |
| lokatiivi | campō | campoīs | saxō | saxoīs/ -oes |
Huomattakoon, että genetiivin monikolla on kaksi eri päätettä: vanhempi -ōm, joka vastaa muinaiskreikan -ōn-päätettä, ja myöhäisempi varhaislatinan muoto -ōsom. Koska rhotasismin takia varhaislatinan /r/ ja /s/ olivat usein keskenään vaihdettavia, muoto -ōsom kehittyi klassiseen latinaan muotoon -ōrum.
Kieli- ja muoto-oppi (erot klassiseen latinaan) > Substantiivit > Kolmas deklinaatio

Kolmanteen deklinaatioon kuuluu kaikennäköisiä ja -sukuisia substantiiveja.
|  | regs –es   kuningas m> .yksikkö | regs –es   kuningas m> .monikko |
| --- | --- | --- |
| nominatiivi | regs | reges |
| akkusatiivi | regem | reges |
| genetiivi | regis | regōm |
| datiivi | regei | regebos |
| ablatiivi | regeid | regebos |
| vokatiivi | regs | reges |
| lokatiivi | regei | regebos |
Se, miksi nominatiivimuoto regs ei ole muodossa rex, havainnollistaa hyvin erästä varhaislatinan ominaisuutta: kirjainta X käytettiin harvoin edustamaan äänteitä /ks/ tai /gs/. Niinpä sanat kirjoitettiin muotoihin 'ks', 'cs' tai jopa 'xs'.
Kieli- ja muoto-oppi (erot klassiseen latinaan) > Persoonapronominit

Persoonapronomineja on löydetty paljon varhaislatinan piirtokirjoituksista, mikä on mielenkiintoista koska klassisessa latinassa niitä käytetään hyvin harvoin. Kaikissa persoonissa yksikön akkusatiivi ja ablatiivi ovat samannäköiset.
|  | ego, minä | tu, sinä | suī, hän itse |
| --- | --- | --- | --- |
yksikkö
| nominatiivi | ego | tu | - |
| akkusatiivi | mēd | tēd | sēd |
| genetiivi | mis | tis | sei |
| datiivi | mihei, mehei | tibei | sibei |
| ablatiivi | mēd | tēd | sēd |
monikko
| nominatiivi | nōs | vōs | - |
| akkusatiivi | nōs | vōs | sēd |
| genetiivi | nostrōm, -ōrum, -i | vostrōm, -ōrum, -i | sei |
| datiivi | nōbeis, nis | vōbeis | sibei |
| ablatiivi | nōbeis, nis | nōbeis | sēd |
Kieli- ja muoto-oppi (erot klassiseen latinaan) > Relatiivipronomini

Varhaislatinassa relatiivipronomini on yleinen, varsinkin piirtokirjoituksissa. Sen muoto on hyvin vaihteleva.
| queī, quaī, quod joka, mikä>  | queī, quaī, quod joka, mikä> maskuliini | queī, quaī, quod joka, mikä> feminiini | queī, quaī, quod joka, mikä> neutri |
| --- | --- | --- | --- |
yksikkö
| nominatiivi | queī | quaī | quod |
| akkusatiivi | quem | quam | quod |
| genetiivi | quoius, quoios | quoia | quoium, quoiom |
datiivi: quoī, queī, quoieī, queī
| ablatiivi | quī, quōd | quād | quōd |
monikko
| nominatiivi | ques, queis | quaī | qua |
| akkusatiivi | quōs | quās | quōs |
| genetiivi | quōm, quōrom | quōm, quārom | quōm, quōrom |
datiivi: queis, quīs
ablatiivi: queis, quīs
Kieli- ja muoto-oppi (erot klassiseen latinaan) > Verbit > Preesens ja perfekti

Varhaislatinan verbien muodoista ja muoto-opista ei ole paljoa todisteita, ja piirtokirjoituksissa esiintyvissä muodoissa on paljon ristiriitoja. Siksi alla luetellut muodot on luotu piirtokirjoitusten ja muiden indoeurooppalaisten kielten kuten muinaiskreikan, oskin, umbrin ja muiden itaalisten kielten murteiden perusteella.
| yksikkö | indikatiivin preesens: esse> vanha..monikko | indikatiivin preesens: esse> vanha..yksikkö | indikatiivin preesens: esse> klassinen..monikko | indikatiivin preesens: esse> klassinen..yksikkö | indikatiivin preesens: facere> vanha..monikko | indikatiivin preesens: facere> vanha..yksikkö | indikatiivin preesens: facere> klassinen..monikko | indikatiivin preesens: facere> klassinen.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ensimmäinen persoona | som, esom | somos, sumos | sum | sumus | fac(e/ī)o | fac(e)imos | facio | facīmus |
| toinen persoona | es | esteīs | es | estis | fac(e/ī)s | fac(e/ī)teis | facis | facitis |
| kolmas persoona | est | sont | est | sunt | fac(e/ī)d/-(e/i)t | fac(e/ī)ont | facit | faciunt |
| yksikkö | indikatiivin perfekti: esse> vanha..monikko | indikatiivin perfekti: esse> vanha..yksikkö | indikatiivin perfekti: esse> klassinen..monikko | indikatiivin perfekti: esse> klassinen..yksikkö | indikatiivin perfekti: facere> vanha..monikko | indikatiivin perfekti: facere> vanha..yksikkö | indikatiivin perfekti: facere> klassinen..monikko | indikatiivin perfekti: facere> klassinen.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ensimmäinen persoona | fuei | fuemos | fui | fuimus | (fe)fecei | (fe)fecemos | feci | fecīmus |
| toinen persoona | fuistei | fuisteīs | fuisti | fuistis | (fe)fecistei | (fe)fecisteis | fecisti | fecistis |
| kolmas persoona | fued/fuit | fueront/-erom | fuit | fuerunt | (fe)feced/-et | (fe)feceront/-erom | fecit | fecerunt |
On mielenkiintoista, että monet varhaislatinan muodot muistuttavat enemmän nykyespanjan kuin klassisen latinan muotoja. Tosiasiassa tämä on vain sattumaa, eikä nykyespanjan ja varhaislatinan muodoilla ole juuri tekemistä keskenään. Esimerkiksi espanjan somos tulee klassisen latinan sanasta sumus, koska latinan lyhyt u kehittyi espanjan o:ksi. Samoin latinan lyhyt i muuttui e:ksi antaen espanjaan muodon fue (latinassa fuit).
Käännös suomeksi
Hannu Laurinpoika Björnram

Hannu Laurinpoika Björnram (Hans Larsson Björnram) toimi Helsingin kuninkaankartanon eli Helsingin voutina Erik Spåren jälkeen. Hän sai kuninkaalta tehtäväkseen Narvan purjehduksen valvonnan ja kauppasaarron ylläpitämisen. Otti vuonna 1555 avukseen Helsingin koulun teinejä.
Vesipuolukka

Vesipuolukka on perinteinen puolukan säilömismenetelmä. Lasipurkki täytetään puhtailla puolukoilla. Purkki täytetään lähdevedellä tai keitetyllä ja jäähdytetyllä vedellä. Purkin kansi suljetaan, ja purkkia säilytetään viileässä, esimerkiksi kellarissa tai jääkaapissa. Puolukat säilyvät hyvinä seuraavaan satoon asti. Marjat saavat jäätyäkin, sillä näin maku paranee, mutta silloin purkki ei saa olla aivan täysi.
Sama menetelmä käy myös karpalon ja variksenmarjan säilöntään.
Vesitykki

Vesitykki mellakantorjunnassa Berliinissä
Vesitykki on palontorjunnan väline, jota joissakin maissa on käytetty myös mellakantorjuntaan.
Rakenne

Yksinkertaisimmillaan vesitykki on käännettävään telineeseen asennettu suihkutussuutin, johon liittyy vesisuihkun säätö- ja ohjailumahdollisuus. Useimmissa vesitykeissä on kiinteä liitäntä palopumppuun tai esimerkiksi teollisuuslaitoksissa myös vesijohtoverkkoon.
Esimerkiksi suurilla lautatarhoilla on erityisiä sammutustorneja, joihin on asennettu vesitykit. Niillä voidaan tehokkaasti kastella kuivia lautatapuleita mikä ehkäisee alkaneen tulipalon leviämistä, varsinaisen palon sammuttamisesta puhumattakaan.
Nostolavalla varustetuissa paloautoissa vesitykkiä syöttää erillinen auton pumpusta, vesisäiliöautosta tai joskus suoraan vesijohtoverkostosta vedetty paloletku.
Käyttötavat > Palontorjunta

Vesitykkiä käytetään palontorjunnassa useimmiten silloin kun tarvitaan suuri määrä vettä joko suorana suihkuna tai vesisumuna jäähdyttämään palavaa kohdetta. Myös hankalasti lähelle päästävän kohteen sammuttaminen on helpompaa vesitykillä. Esimerkiksi autolautta m/s Finnhansan palaessa Hietalahden telakan laiturissa sammutustyön teki mahdolliseksi vain palovene HELSINKI 22:n ja pelastusristeilijä Harmajan vesitykkien suuri teho, joka jäähdytti palavaa alusta niin paljon että palomiehet pääsivät alukseen sammuttamaan palopesäkkeet.
Käyttötavat > Mellakantorjunta

Vesitykkejä on ulkomailla käytetty myös mellakoiden hajottamiseen. Ensimmäiset vesitykein varustetut kuorma-autot rakennettiin 1930-luvun aikana Saksassa.
Menetelmä vaatii ammattitaitoa ja on tietyssä mielessä riskialtis. Sitä on kuitenkin käytetty mm. Yhdysvalloissa runsaasti, koska sitä pidetään vähemmän riskialttiina kuin kyynelkaasua tai kumiluoteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesitykki Wikimedia Commonsissa
Pieni vesitykki yhteysalukseksi muutetun entisen pelastusalus Sälgrund II:n ulko-ohjaamossa
Palovene toiminnassa
Vesitykki mellakantorjunnassa Rostockissa
Heinkel P.1078

| Heinkel P> 1078 |
| --- | --- |
 P.1078A-versiota mukaileva pienoismalli Technik Museum Speyerissa.
Tyyppi:  hävittäjä
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Heinkel Flugzeugwerke
Valmistusmäärä:  0 
Heinkel P.1078 oli saksalaisen Heinkel Flugzeugwerken kehittämä yksimoottorinen yksipaikkainen suihkuhävittäjä. Konetyypin kehitys alkoi helmikuussa 1944, kun Heinkelin tehdas lähti kehittämään peräsimetöntä hävittäjälentokonetta. Tyyppi ei kuitenkaan pärjännyt muiden valmistajien kilpaileville suunnitelmille, mikä johti sen kehityksen keskeyttämiseen ennen kuin koneesta oli ehditty rakentaa edes prototyyppiä.
Konetyypin historia ei kuitenkaan päättynyt tähän, sillä sen kehitys jatkui vielä toisen maailmansodan päätyttyä yhdysvaltalaismiehittäjien valvonnassa. Heinkelin suunnittelijat kehittivät P.1078-mallinimen alla vielä kaksi muuta versiota, mutta nämäkään eivät edenneet suunnitelmia pidemmälle.
Historia

Konetyypin ensimmäistä tunnettua versiota lähdettiin kehittämään helmikuun 1944 alussa, ja se oli peräsimetön yksimoottorinen suihkuhävittäjä. Siinä oli 40 asteen nuolikulmaiset puusiivet, joiden kärjet olivat käännetty voimakkaasti alaspäin. Suihkukoneeksi koneessa oli myös huomattavan paksu siipiprofiili, jonka tarkoituksena oli mahdollistaa polttoainesäiliöiden sijoittaminen siipiin. Lyhyessä rungossa oli tilat ohjaamolle ja HeS 011A -suihkumoottorille. Tehdas osallistui P.1078:lla Saksan ilmailuministeriön Jägernotprogramm-ohjelman suunnittelukilpailuun, mutta hävisi lopulta kilpailijan Focke-Wulf Ta 183 -hävittäjämallille. Heinkelin suihkuhävittäjää arvioineet asiantuntijat kritisoivat koneen runkoa ja siipiprofiilia liian paksuiksi, moottorin ilmanottoa kehnoksi, laskusiivekkeitä tehottomiksi, eivätkä pitäneet peräsimien pois jättämisestä. Peräsiminä toimineiden siivenkärkien ohjausteho arvioitiin riittämättömiksi. Heinkel keskeytti P.1078-projektin sen saaman kehnon arvioinnin seurauksena helmikuussa 1945.
Konetyypin historia ei päättynyt helmikuun 1945 keskytyspäätökseen, sillä sodan jälkeen yhdysvaltalaisten internoimat, Siegfried Güntherin johtamat Heinkelin suunnittelijat jatkoivat tyypin kehittämistä Landsbergin piirikunnan Penzingissa. Alkuperäinen sodan aikana kehitetty versio sai mallitunnuksen P.1078C ja sodan jälkeen kehitetyt koneet tunnukset P.1078A ja P.1078B. A-malli oli P.1078C:n tavoin yksipaikkainen suihkuhävittäjä, ja sen siivet olivat muuten hyvin samanlaiset edeltäjänsä verrattuna, mutta kärjet eivät olleet yhtä voimakkaasti alaspäin käännetyt. Mallissa käytettiin perinteistä peräsinrakennetta, ja voimalaitteena oli C-mallin tavoin HeS 011A -suihkumoottori, jonka suihkuputki poistui rungosta peräsinpuomin alla. Versio oli varustettu sisään vedettävällä kolmipyörälaskutelineellä, ja aseistuksena oli C-mallin tavoin kaksi MK 108 -tykkiä.
A-mallin lisäksi suunniteltu P.1078-04B:nä tunnettu versio oli huomattavan erilainen mallisarjan muihin koneisiin nähden, sillä siinä oli kaksi runkoa. P.1078-04B oli P.1078C:n tapaan peräsimetön ja yksimoottorinen hävittäjä, mutta muista mallisarjan koneista poiketen siinä oli kaksi runkoa, joista toiseen oli sijoitettu ohjaamo ja toiseen aseistuksena käytetyt kaksi MK 108 -tykkiä. HeS 011A –suihkumoottori sijaitsi runkojen välissä ja päälaskutelineet molemmissa rungoissa. Version siivessä oli selvä nuolikulma ja C-mallin tapainen paksu siipiprofiili.
Tekniset tiedot (P.1073C)

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&06.01000006,10 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&&09.&&&&009,00 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&02.03500002,35 m
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&02454.&&&&002 454 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&&03920.&&&&003 920 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Heinkel HeS 011A -suihkumoottori; &&&&&&&&&&&&&012.087000012,87 kN
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&01050.&&&&001 050 km/h 7 000 metrissä
Lentomatka: &&&&&&&&&&&01500.&&&&001 500 km
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&012900.&&&&0012 900 m
Aseistus
2 × 30 mm MK 108 -tykkiä eturungossa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heinkel P.1078 Wikimedia Commonsissa
P.1078-04B:tä mukaileva pienoismalli.
Henry Hackman

Henry Wilhelm Woldemar Hackman (28. maaliskuuta 1876 Viipuri – 25. kesäkuuta 1950) oli suomalainen vuorineuvos ja Hackman & Co -yhtiön vanhempi johtaja vuosina 1926–1950.
Hackmanin vanhemmat olivat Wilhelm Hackman ja Alice Marianne von Thompson. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1895 ja opiskeli Evon metsäopistossa vuosina 1896–1898. Hän täydensi opintojaan Saksassa, Tanskassa ja Ruotsissa 1899–1900 ja aloitti vuonna 1900 työskentelyn Hackman & Co -yhtiön metsäosaston johtajana. Vuonna 1924 hänestä tuli yrityksen toiminimen johtaja ja 1926 vanhempi johtaja. Hackman toimi lisäksi Havi Oy:n johtokunnan puheenjohtajana sekä Diakonissalaitos Beetelin johtokunnan puheenjohtajana. Hackman osallistui myös Viipurin kunnallispolitiikkaan ruotsalaisen kansanpuolueen edustajana. Hän sai vuonna 1930 vuorineuvoksen arvonimen.
Hackman oli naimisissa kahdesti. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Mary Stünkel. Avioliitto kesti vuodesta 1900 vuoteen 1918, kunnes pari erosi. Vuonna 1919 Hackman meni naimisiin Maisie Ekströmin kanssa. Hackmanilla oli yhteensä kolme lasta.
Hannu Hämäläinen (kuvataiteilija)

| Hannu Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. helmikuuta 1947 Ruokolahti
Kuollut: 20. lokakuuta 2013 (66 vuotta) Turku
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  Taidegraafikko
Palkinnot
 Kuvataiteen valtionpalkinto 1980 
Hannu Juha Kalervo Hämäläinen (4. helmikuuta 1947 Ruokolahti – 20. lokakuuta 2013 Turku) oli turkulainen taidegraafikko. Vanhemmat autonkuljettaja Kalervo Hämäläinen ja Eeva Turku o.s. Orpana.
Hämäläinen opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1967–1970. Hän toimi Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulun opettajana 1981–1988 ja vt. rehtorina 1987–1988. Hämäläinen debytoi Turussa 1968.
Hämäläiselle myönnettiin Kuvataiteen valtionpalkinto 1980. Hämäläisen puoliso oli Orvokki Lehtinen. Heillä on yksi poika.
Aiheesta muualla

Don's maps: Nets and skis
Hannu Hämäläisen Galleria
Heavy Metal Breakdown

| Heavy Metal Breakdown Grave Digger |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1984
 Tuottaja(t): Grave Digger, Karl-Ulrich Walterbach
 Tyylilaji: heavy metal, speed metal
 Kesto: 36.38
 Levy-yhtiö: Noise Records
Grave Diggerin muut julkaisut
|   | Heavy Metal Breakdown 1984 | Witch Hunter 1985 |
Heavy Metal Breakdown on saksalaisen Heavy Metal yhtye Grave Diggerin esikoisalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1984.
Kappaleet

Headbanging Man – 3.37
Heavy Metal Breakdown – 3.42
Back from the War – 5.35
Yesterday – 5.07
We Wanna Rock You – 4.17
Legion of the Lost – 4.54
Tyrant – 3.18
2000 Light Years from Home – 2.54 (säv. Mick Jagger & Keith Richards)
Heart Attack – 3.17
Kokoonpano

Chris Boltendahl – laulu
Peter Masson – kitarat
Willi Lackman – basso
Albert Eckardt – rummut
Aiheesta muualla

Heavy Metal Breakdown discogs.com -sivustolla
Albumi Heavy Metal Breakdown Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Ville Rajala (jääkiekkoilija)

| Ville Rajala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. kesäkuuta 1989 (ikä 35) Utajärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Laser HT
Sarja:  Suomi-sarja
Pelinumero:  21
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  JHT (S-S) Hokki (Mestis) KooKoo (Mestis) Hermes (S-S/Mestis) Sport (SML) Asplöven HC (Ruotsi I)
Ville Rajala (s. 23. kesäkuuta 1989 Utajärvi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Laser HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Rajalaa on kuvailtu pelityyliltään voimahyökkääjäksi.
Ura > Maajoukkueura

Rajala on pelannut viisi poikien maaottelua.
Hagia Sofia (täsmennyssivu)

Hagia Sofia (m.kreik. Ἁγία Σοφία) tai Agía Sofía (kreik. Αγία Σοφία) eli ”Pyhä Viisaus”, ”Pyhä Sofia” tai Pyhän Viisauden/Sofian kirkko, voi viitata seuraaviin:
Kirkkoja

Hagia Sofia, kirkko Konstantinopolissa, myöhempi moskeija ja museo Istanbulissa
Hagia Sofia, kirkko Mystraksessa
Hagia Sofia, kirkko Thessalonikissa
Muuta

Agía Sofía, Thessalonikin metron asema
Agiá Sofiá eli Maniátika, Pireuksen kaupunginosa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hagia Sofia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Volskit

Volskien asuinalue.
Volskit (lat. Volsci) olivat muinainen itaalinen kansa. Volskit puhuivat volskin kieltä, joka oli sukua umbrille, oskille ja latinalle. Volskien tärkeimpiä keskuksia olivat Antium, Tarracina (volskiksi Anxur), Circeji, Satricum, Velitrae, Sora, Arpinum ja Atina.
Volskit olivat roomalaisten sitkeimpiä vastustajia Italian niemimaalla. He asuivat aluksi Apenniinien niemimaan keskiosassa, mutta hyökkäsivät 400-luvun eaa. alussa mäkiselle ja soiselle Etelä-Latiumin alueelle ja asettuivat sinne asumaan. 400-luvun eaa. alussa volskit sotivat usein yhdessä eekvien kanssa roomalaisia vastaan, mutta heidät voitettiin vuonna 431 eaa. Myöhemmin 300-luvulla eaa. roomalaiset kukistivat volskit uudelleen ja valloittivat heidän alueensa. Sen jälkeen valloitetulle alueella perustettiin useita roomalaisia kolonioita, joilla oli latinalaisoikeudet, ja volskit roomalaistuivat. Roomalainen sotapäällikkö Marcus Furius Camillus kukisti volskit vuonna 367 eaa.
Ville Jankeri

| Ville Jankeri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1976 (ikä 47–48)
Ammatti:  elokuvaohjaaja elokuvakäsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Ville Jankeri (s. 1976) on suomalainen elokuvaohjaaja, joka tunnetaan Mikko Rimmisen kirjaan Pussikaljaromaani perustuvasta esikoisohjauksestaan Pussikaljaelokuva (2011) sekä vuoden 2016 elokuvasta Onnenonkija. Kolmantena pitkänä elokuvanaan Jankeri ohjasi Miika Nousiaisen romaaniin Metsäjätti perustuvan Metsäjätti-elokuvan, jonka pääosaa näyttelee Jussi Vatanen.
Jankeri vietti lapsuutensa Espoon Olarissa ja teinivuotensa Lapin Kolarissa. Hän valmistui Lahden Muotoiluinstituutista 1999 ja lähti sitten jatko-opintoihin Englannin National Film and Television Schooliin, josta palasi Suomeen 2004.
Aiheesta muualla

Ville Jankeri Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ville Jankeri Elonetissä.
Henry Haisuli

Henry Haisuli (engl. Pepé Le Pew) on yhdysvaltalaisen Warner Bros -elokuvayhtiön Looney Tunes -animaatioissa esiintyvä kuvitteellinen ranskalainen lemmenkipeä haisunäätä. Hahmon loi Chuck Jones ja se esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1945. Henry Haisuli esiintyi yli kymmenessä lyhytelokuvassa, joista For Scent-imental Reasons  palkittiin parhaan lyhytanimaation Oscar-palkinnolla vuonna 1949.
Maaliskuussa 2021 New York Timesissa julkaistussa mielipidekirjoituksessa Henry Haisulin katsottiin "normalisoivan raiskauskulttuuria". Samassa kuussa Warner Bros ilmoitti, että hahmoa ei tulla näkemään enää missään yhtiön tuotannoissa.
Vesiputkikattila

Vesiputkikattila on höyryvoimalaitoksissa käytettävä höyrykattila, jossa vesi höyrystetään vesiputkissa niiden ulkopuolella poltettavan polttoaineen energialla tai ydinvoimaloissa fissiosta vapautuneella energialla. Vesiputket on liitetty alaosasta jakokammioihin (jakotukkeihin) ja yläosasta kokoojakammioihin. Jakokammioihin vettä johdetaan joko pumpulta tai kattilan lieriöstä (lieriö kattilan päällä).[lähde? ]
Jakokammioista vesi siirtyy putkiin, joissa se tulipesässä kuumenee ja höyrystyy osittain tai kokonaan. Kokoojakammion tehtävänä on siirtää vesi tai höyry lieriöön tai läpivirtauskattilassa suoraan tulistimiin.[lähde? ]
Vesiputkikattiloita käytetään, kun tarvittavat energiamäärät on suuria ja kun poltetaan kiinteitä polttoaineita. On olemassa monenlaisia vesiputkikattiloita, joista yleisimmät ovat läpivirtauskattiloita ja lieriökattiloita.[lähde? ]
Vesiputkikattilat

Lieriökattila
Luonnonkiertokattila
pakkokiertokattila
läpivirtauskattila
Sulzer-kattila eli kiinteän höyrystymispisteen läpivirtauskattila
Benson-kattila eli muuttuvan höyrystymispisteen läpivirtauskattila
Virpiniemi (täsmennyssivu)

Virpiniemi tarkoittaa seuraavia asioita:
Virpiniemi, kylä Haukiputaalla Oulussa
Virpiniemi, hyppyrimäki Vöyrissä
Virpiniemen hyppyrimäet, mäkihyppystadion Haukiputaalla Oulussa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Virpiniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hannu Tervo

Hannu Tervo on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee taloustieteen professorina Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulussa. Tervo väitteli taloustieteen tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1991 otsikolla "Studies on the Economic Case for and Effects of Regional Policy".
Tervon tutkimus keskittyy muun muassa spatiaaliseen työmarkkina-analyysiin, aluekehitykseen, yrittäjyyteen sekä muuttoliikkeisiin.
Aiheesta muualla

Tervon profiili, Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tervon julkaisut IDEASissa