stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katja Krohn
Ura

Krohn toimi Teatteri Pienen Suomen johtajana vuosina 2000–2001 ja teatterin fuusion jälkeen Helsingin kaupunginteatterin lastenteatterivastaavana. Vuosina 2004–2009 Krohn toimi ohjaajantyön lehtorina Teatterikorkeakoulussa.
Krohn on ohjannut näytelmiä muun muassa Helsingin kaupunginteatteriin, Tampereen Työväen Teatteriin, Kuopion kaupunginteatteriin sekä Jyväskylän kaupunginteatteriin. Krohnin näytelmiä on esitetty lukuisissa suomalaisissa laitosteattereissa. Näytelmillä Iso paha susi ja Sotta Pyttynen hän nousi eniten esitettyjen suomalaisten nykykirjailijoiden joukkoon. Iso paha susi on käännetty viroksi, ruotsiksi, venäjäksi ja saksaksi. Krohnin vuonna 1998 Nina Salliselle kirjoittamaa monologia Kuningas Lear esitettiin pitkään Yhdysvalloissa. Krohn on tehnyt yhteistyötä Sinikka ja Tiina Nopolan kanssa. Vuonna 2007 Krohn toimi Finlandia Junior -valintalautakunnan puheenjohtajana.
Krohn aloitti teatteriharrastuksensa Helsingin Kellariteatterissa ja toimi myöhemmin Aurinkoteatterissa. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta 1998. Krohnin sisaria ovat Suomen elokuvasäätiön toimitusjohtaja Irina Krohn ja Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Minerva Krohn.
Teokset > Omat näytelmät

Krohn on ohjannut seuraavien näytelmiensä kantaesitykset:
Kaunotar kiipelissa (Kellariteatteri, 1990)
Oma rakas ihana kaunis (Kellariteatteri, 1991)
Kinkku pahana (Teatteri Raivoisat Ruusut, 1998)
Nina Sallisen 60-vuotistaiteilijajuhla: Kuningas Lear (Poor, Poor Lear, Aurinkoteatteri, 1998)
Kapinoivat eläkeläiset (Teatteri Raivoisat Ruusut, 2000)
Iso paha susi (Teatteri Pieni Suomi, 2001)
Sotta Pyttynen (Helsingin kaupunginteatteri, 2003)
Ahmija, yhdessä Ville Sandqvistin kanssa (Teatteri Jurkka, 2007)
Heinähattu, Vilttitossu ja Pamela-täti, käsikirjoitus yhdessä Sinikka ja Tiina Nopolan kanssa (Tampereen Työväen Teatteri, 2009)
Pikkujättiläinen (Kansallisteatteri, 2011)
Teokset > Muita ohjauksia

Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset, Helsingin kaupunginteatteri 2003
Pieni merenneito, Kuopion kaupunginteatteri 2004
Risto Räppääjä ja villi kone, Helsingin kaupunginteatteri 2009
Amadeus, Tampereen Työväen Teatteri 2009
Palkintoja

Suomen teatteriliiton Vuoden näytelmä-palkinto parhaasta suomalaisesta ammattiteatterissa esitetystä kotimaisesta kantaesityksestä. 2003 (Iso paha susi)
Aiheesta muualla

Katja Krohn Elonetissä.
Katja Krohn Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Taikina

Leipätaikinan kaulimista afganistanilaisessa leipomossa.
Muinaisegyptiläinen veistos, joka esittää leipätaikinaa alustavaa palvelijaa.
Taikina on sekoitettu massa, josta paistetaan esimerkiksi leivonnaisia ja murekkeita. Taikinan mahdollisia ainesosia ovat jauhot, vesi, maito tai muu neste, kananmuna, rasva, juusto ja jauheliha.
Leivonnaistaikina nostatetaan yleensä ennen paistoa leivinhiivalla, hapanjuurella, leivinjauheella tai ruokasoodalla.
Taikinalla on useita käyttötarkoituksia, joista merkittävin on leivän tekeminen. Leivän tekemiseksi raaka-aineet (hiiva, jauhot ja vesi) sekoitetaan yhteen ja niitä vaivataan (sekoitetaan), kunnes muodostuu taikina. Ennen leipomuksen paistamista taikinan annetaan paisua eli kohota. Yleensä taikina myös maustetaan.
Eri käyttötarkoituksiin, kuten pullalle ja muille konditoriatuotteille sekä pastalle, on omanlaisensa reseptit.
Taikinaa voidaan käyttää myös kalastuksessa houkuttimena ja syöttinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taikina Wikimedia Commonsissa
Pelastajat

| Pelastajat |
| --- | --- |
 Pelastajien logo toiselta tuotantokaudelta.
Tyyli:  Dokumentti/tv-sarja
Kestoaika:  Noin 30 minuuttia
Luoja(t):  Century Films
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Sub
Esitetty:  13. tammikuuta 2007 – 21. elokuuta 2013
Jaksoja:  36
Tuotanto
Tuottaja(t):  Miska Berg
Ohjaaja(t):  Tapio Sovijärvi
Aiheesta muualla
IMDb 
Pelastajat on Subin dokumentaarinen tv-sarja, joka kuvaa suomalaisten palomiesten ja ensihoitajien arkea. Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin hälytystehtävien lisäksi Helsingin asemalla 2, eli Erottajan pelastusasemalla ja toinen kausi Helsingin keskuspelastusasemalla. Pelastajien ensimmäinen tuotantokausi alkoi 13. tammikuuta 2007 ja sisälsi 12 jaksoa. Sarjan toinen tuotantokausi alkoi 5. tammikuuta 2008 sisältäen myös 12 jaksoa. Kolmas tuotantokausi kuvattiin Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella Espoon Leppävaarassa ja Mikkelässä. Kolmas tuotantokausi esitettiin Subilla 13. maaliskuuta 2009 alkaen. Sarjan neljännellä kaudella palattiin jälleen takaisin Helsingin Kallion keskuspelastusasemalle. Myös viides kausi on kuvattu samassa paikassa. Kaudet on kuvattu vuosina 2005, 2007, 2008, 2010 ja 2011. Sarjan on tuottanut Century Films.
Syksyllä 2007 julkaistiin sarjan ensimmäisen tuotantokauden DVD. Myös toisesta ja kolmannesta tuotantokaudesta on julkaistu DVD:t. Pelastajien tunnuskappaleen Scream esittää Dame. Ensimmäisen tuotantokauden taustamusiikki oli Damen debyyttialbumilta, toisen tuotantokauden taustamusiikin on tehnyt Antti Lehtinen.
Pelastajat oli ehdokkaana vuoden 2008 parhaaksi tosi-tv-ohjelmaksi Venla-gaalassa.
Sarja sai jatkoa keväällä 2024 Helsingin keskuspelastusasemalla kesällä 2022 kuvatun uuden materiaalin myötä.
Päähenkilöt

Sarjan 1. kauden päähenkilöt ovat: päivystävä palomestari Markku Ahola, paloesimiehet Marko Värilä, Vesa Hyvönen ja Tapio Sirén, paloesimiesoppilas Petri Strandberg, pelastaja-sairaankuljettajat Janne Taskinen, Heikki Maasalo, Mikko Salonen, Tommi Sahila, Kai Möttönen ja Ville Leskinen.
Sarjan 2. kauden päähenkilöt ovat: päivystävät palomestarit Markku Ahola, Jari Korkiamäki ja Juha Lindholm, paloesimies Jyrki Jefremoff, lääkintäesimies Hannu Sormunen, ylipalomiehet Vesa Nurminen ja Reijo Ronkainen, pelastaja-sairaankuljettajat Matias Pitkänen, Miska Koivunen, Toni Kannikoski, Jarno Lehtoranta, Janne Vierikko, Samu Kokko, J-P Pakarinen ja Harri Karvonen.
Sarjan 3. kauden päähenkilöt ovat: päivystävä palomestari Riku Rantala, paloesimies Karo Mäki, asemamestari Kalle Ristola, palomies-sairaankuljettaja Jaakko Liesivuori, ensihoitajat Juha Turunen, Matti Purhonen, Anssi Taavila ja Felix Hirvenkari sekä sairaanhoitaja Sanna Honkasalo.
Sarjan 4. kauden päähenkilöt ovat: palomestarit Kimmo Tuominen ja Petri Korhonen, paloesimiehet Jyrki Jefremoff ja Tommi Sarvikivi sekä palomies-sairaankuljettajat J-P Pakarinen ja Samu Kokko.
Lisäksi Helsingin tuotantokausilla vierailleita: päivystävät palomestarit Timo Tähtinen ja Reima Roslöf sekä ylikonstaapeli Totti Karpela (Helsingin kihlakunnan poliisilaitos)
Aiheesta muualla

Pelastajat IMDb:ssä. (englanniksi)
Uusprotestantismi

Uusprotestantismi on neologian vaikutuspiirissä syntynyt kristinuskon tulkinnan perinne, jonka mukaan moderni ajattelu määräsi teologian lähtökohdat ja vaikutti sen sisältöön. Muodollisesti kirkot säilyivät luterilaisina tai reformoituina, mutta reformaation perinteestä jäi jäljelle ainoastaan se, mikä näytti sopivan moderniin maailmaan.
Uusprotestanttisella teologialla tarkoitetaan noin vuosina 1870–1920 vallalla ollutta modernin teologian suuntausta, jolla on juurensa erityisesti saksalaisessa protestanttisessa teologiassa. Suuntauksen keskeisiä teologeja olivat mm. Albrecht Ritschl ja Adolf von Harnack.
Oppi ja teologia

Uusprotestantismin kannattajat eivät vaatineet kirkkojen tunnustusten muuttamista, mutta heidän mielestä niitä ei voinut pitää pappeja henkilökohtaisesti sitovina. Uusprotestanttisessa teologiassa klassinen oppi Jumalan olemuksesta ja määritelmistä tuomittiin perusteitaan myöten virheelliseksi. Myös kolminaisuusoppi joutui kritiikin kohteeksi. Uusprotestantismi pitää kolminaisuusopin mukaista teologiaa ongelmallisena.
Karl Barthin dialektisen teologian myötä uusprotestantismi ja kolminaisuusopin kritiikki menettivät hallitsevan asemansa.
Vohveli

Vohveli
Vohveli on vohveliraudalla taikinasta paistettu ruutupintainen leivonnainen tai eräs täytetty keksityyppi. Niitä valmistettiin jo keskiajalla. Nykyään vohvelit paistetaan yleensä vohveliraudalla.
Vohvelien yleisimpinä ainesosina käytetään jauhoja, maitoa, munia ja sokeria. Vohvelitaikinaan lisätään usein myös  margariinia tai voita.
Juusto-kananmuna-taikinasta valmistettua vohvelia kutsutaan Chaffleksi.
Vohvelit syödään joko sellaisenaan tai lisäkkeiden, kuten hillon, kermavaahdon tai jäätelön, kera. Vanha konsti saada vohvelit todella rapeiksi on tehdä taikinasta niin paksu kuin mahdollista ja sitten antaa sen turvota vähintään tunti ennen kypsentämistä.
Ensimmäisen modernin vohveliraudan kehitti Cornelius Swarthout, ja se patentoitiin 24. elokuuta 1869. Sen kunniaksi vietetään vohvelipäivää Yhdysvalloissa.
Rolf Moenilla Nord-Odalista Norjasta on hallussaan Guinnessin ennätys maailman suurimmasta paistetusta vohvelista.
Tyler Gaudet

| Tyler Gaudet |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1993 (ikä 31) Hamilton, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Soo Greyhounds (OHL) Portland Pirates (AHL) Arizona Coyotes (NHL) Springfield Falcons (AHL) Tucson Roadrunners (AHL) Milwaukee Admirals (AHL) Toronto Marlies (AHL) Grizzlys Wolfsburg (DEL) Adler Mannheim (DEL)
Tyler Gaudet (s. 4. huhtikuuta 1993) on kanadalainen jääkiekkoilija.
4. marraskuuta 2013 Coyotes kiinnitti Gaudetin kolmen vuoden tulokassopimuksella OHL-joukkue Sault Ste. Marie Greyhoundsista.
Tilastot

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tyler Gaudet
Käännös suomeksi
Taneli Hämäläinen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 16. huhtikuuta 2001 (ikä 23)
Syntymäpaikka: Kuopio, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: KuPS
Junioriseurat
–2016: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2018-2020 | KuFu98 | 28 | (1) |
| 2020- | KuPS | 76 | (4) |
| 2022-2023 | → KuPS Akatemia | 2 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 106 | (5) |
Maajoukkue
| 2018 | Suomi U17 | 3 | (0) |
| 2021-2022 | Suomi U21 | 12 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10. kesäkuuta 2022.
Taneli Hämäläinen (s. 16. huhtikuuta 2001 Kuopio) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on puolustaja. Hämäläinen edustaa Veikkausliigassa pelaavaa kasvattajaseuraansa Kuopion Palloseuraa.
Kuopion Palloseuran päävalmentaja Arne Erlandsen nosti nuorukaisen joulukuussa 2019 edustusjoukkueen harjoitusvahvuuteen. Pääsääntöisesti Hämäläinen pelasi yhteistyöseura KuFu98:n riveissä kakkosessa, sarjapelejä kertyi kaudella 2020 kaikkiaan 16 ja maaleja yksi. Ensimmäinen Veikkausliigaottelunsa Hämäläinen pelasi 24. huhtikuuta 2021 FC Interiä vastaan. Hän vakiinnutikin pian paikkansa KuPS:n nimekkäässä kokoonpanossa. Taneli on pelannut KuPS:ssa pienestä pitäen kaikki juniori-ikäluokat ja pelasi 2019  Tämän lisäksi hän pelasi KuPS:n A-nuorten SM-sarjajoukkueessa, joka voitti ikäluokan Suomen mestaruuden 2019 vakuuttavaan tyyliin. Hämäläinen on jatkanut esiintymistään KuPS:n Veikkausliigajoukkueessa syksyyn 2024 mennessä neljä kautta ja 76 ottelua tehden niissä neljä maalia.
Taneli Hämäläinen on ollut mukana U17 ja U21-vuotiaiden maajoukkueissa kaikkiaan 15 ottelussa.
Saavutukset

3 Suomen cup-mestaruutta (2021, 2022 ja 2024)
Suomen mestaruus kaudella 2024
2 Suomen mestaruushopeaa 2022 ja 2023
A-nuorten Suomen mestaruus 2019
Tampereen laskuvarjokerho

Tampereen laskuvarjokerhon tiloja Jämillä.
Tampereen laskuvarjokerho ry on vuonna 1968 perustettu ilmailuyhdistys, joka toimii pääasiassa Tampereella, Pirkkalassa sekä Jämin lentopaikalla Jämijärvellä. Tampereella kerholla on tilat entisessä Härmälän lentoasemarakennuksessa koulutustoimintaa sekä kalustonhuoltoa varten. Jäseniä kerhossa on yli 200 ja vuosittainen hyppymäärä on yli 3000 hyppyä. Uusia oppilaita kerhossa koulutetaan hyppykauden aikana kuukausittain pidettävillä alkeiskursseilla vuosittain noin 60 ja tandemhyppyjä hypätään useita kymmeniä.
Hyppytoimintaa on kesäviikonloppuisin yleensä Jämillä ja arki-iltaisin Pirkkalassa. Aktiivinen hyppykausi kestää tavallisesti maaliskuun alusta lokakuun loppuun saakka.
Hyppykoneena toimii useimmiten kerhon oma Cessna U206F, johon mahtuu lentäjä ja kuusi hyppääjää. Kone on varusteltu erityisesti hyppykäyttöä varten ja koneen moottori sekä potkuri on valittu erityisesti melunvaimennusta silmällä pitäen.
Aiheesta muualla

Kerhotilat, entinen Härmälän lentoasema, kuva (Arkistoitu – Internet Archive)
Perheniemen evankelinen opisto

| Perheniemen evankelinen opisto |
| --- | --- |

Sijainti:  Opistontie 15B, 47450 Perheniemi (Iitti)
Koordinaatit:  60.8470°N, 26.2236°E
Tyyppi:  kristillinen kansanopisto
Perustettu:  1924
Sitoutuneisuus:  Evankelinen herätysliike
Rehtori:  Minna Ahtiainen
Aiheesta muualla
Sivusto
Perheniemen evankelinen opisto on Iitissä sijaitseva yksityinen kristillinen kansanopisto. Se perustettiin vuonna 1924 Kirvussa Sairalan evankelisena opistona ja se muutti sodan jälkeen Perheniemen kartanon tiloihin Iittiin.
Uskontokasvatus ja -opetus pohjaa Raamattuun ja evankelis-luterilaisen kirkon tunnustukseen.
Opisto järjestää pitkiä koulutuksia, monimuotokoulutuksia, lyhytkursseja ja seminaareja. Se on erilaisiin kristittyjä varustaviin koulutuksiin erikoistunut oppilaitos. Opistossa opiskelee vuosittain satoja henkilöitä erilaisilla kursseilla ja linjoilla varustautuen lähimmäisille tukea antavaan kohtaamiseen, kriisityöhön, terapeuttiseen sielunhoitoon ja evankeliointi- ja lähetystyöhön. Perheniemen opisto tarjoaa myös majoitus- ja ruokapalveluja. Opiston tiloissa on myös mahdollista järjestää leirejä, juhlia tai kokouksia.
Eilen, tässä ja nyt

| Eilen, tässä ja nyt |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Janne Kataja Heli Roiha Paleface Niko Kivelä Teemu Vesterinen Ruben Stiller Jaakko Heinimäki Kata Kärkkäinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Sub
Esitetty:  8. helmikuuta 2008 – 27. marraskuuta 2008
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  24
Eilen, tässä ja nyt on keväällä ja syksyllä 2008 Subilla tullut viihde- ja visailuohjelma, jossa ensimmäisellä kaudella juontajana oli Janne Kataja ja toisella kaudella juontajana toimi viikoittain vaihtuva, tunnettu vieras.
Ohjelmassa muisteltiin ja käytiin läpi 80 ja 90-luvun muotia, vimpaimia, musiikkia, mainoksia, ihmisiä ja tv-ohjelmia, jotka monet ovat jo unohtaneet tai ainakin haluaisivat unohtaa. Joukkueissa mitteli kaksi-kolme vakituista paria: 1. kaudella Kata Kärkkäinen ja Jaakko Heinimäki, Heli Roiha ja Paleface sekä Niko Kivelä ja Teemu Vesterinen. 2. kaudella Ruben Stiller ja Janne Kataja sekä Jaakko Heinimäki ja Kata Kärkkäinen. Se joukkue kumpi tiesi neon värien maailmasta paremmin, sai enemmän pisteitä ja voitti. He saivat myös lopuksi valita vanhan kappaleen kahdesta vaihtoehdosta.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | - | 8. helmikuuta 2008 |
| 2. | Marco Bjurström Paavo Arhinmäki | 15. helmikuuta 2008 |
| 3. | Ruben Stiller Joonas Hytönen | 22. helmikuuta 2008 |
| 4. | Mia Halonen Rakel Liekki | 29. helmikuuta 2008 |
| 5. | Stefan Lindfors Lotta Backlund | 7. maaliskuuta 2008 |
| 6. | Laura Ruohola Mika Saukkonen | 14. maaliskuuta 2008 |
| 7. | Ben Zyskowicz Sami Hedberg | 21. maaliskuuta 2008 |
| 8. | Jaana Saarinen Jyrki Sukula | 28. maaliskuuta 2008 |
| 9. | Iiro Rantala Mariko Pajalahti | 4. huhtikuuta 2008 |
| 10. | Minna Kivelä Juha Veijonen | 11. huhtikuuta 2008 |
| 11. | Pekka Jalava Elastinen | 18. huhtikuuta 2008 |
| 12. | Rinna Paatso Lorenz Backman | 25. huhtikuuta 2008 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Vieraat ja juontajat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Jope Ruonansuu | 11. syyskuuta 2008 |
| 2. | Heikki Paasonen | 18. syyskuuta 2008 |
| 3. | Vappu Pimiä | 25. syyskuuta 2008 |
| 4. | Roman Schatz | 2. lokakuuta 2008 |
| 5. | Lauri Karhuvaara | 9. lokakuuta 2008 |
| 6. | Kirsi Salo | 16. lokakuuta 2008 |
| 7. | Heidi Suomi | 23. lokakuuta 2008 |
| 8. | Marja Hintikka | 30. lokakuuta 2008 |
| 9. | Nicke Lignell | 6. marraskuuta 2008 |
| 10. | Antti Kaikkonen | 13. marraskuuta 2008 |
| 11. | Reino Nordin | 20. marraskuuta 2008 |
| 12. | Jenni Pääskysaari | 27. marraskuuta 2008 |
Aiheesta muualla

Subin Eilen, tässä ja nyt -sivut
Lieksan kristillinen opisto

| Lieksan kristillinen opisto |
| --- | --- |

Sijainti:  Lieksa
Koordinaatit:  63.363527°N, 29.762661°E
Tyyppi:  kristillinen kansanopisto
Perustettu:  1944
Sitoutuneisuus:  Herännäisyys
Rehtori:  Merja Vartiainen
Aiheesta muualla
Sivusto
Lieksan kristillinen opisto on kansanopisto Lieksassa Pohjois-Karjalassa. Opisto on Kylänlahden kylässä ja siksi se on tunnettu myös Kylänlahden opistona. Lieksan keskustaan on matkaa 15 kilometriä, Nurmekseen 43 kilometriä ja Joensuuhun 108 kilometriä. Opisto sijaitsee Viekijärven rannassa.
Lieksan kristillisessä opistossa voi opiskella peruskouluaineita, ammattitutkintoihin valmentavia opintoja, tietotekniikan opintoja, vapaan sivistystyön opintoja sekä yliopisto-opintoja.
Aiheesta muualla

Lieksan kristillinen opisto
Eriseura

Eriseura on vuoden 1642 raamatunkäännöksen käyttämä suomenkielinen termi seurakunnasta erilläolosta. Se on Raamatun mukaan "lihan työ" eli synti. Sana esiintyy "eriseurana" Bibliassa  ja vuoden 1933/38 käännöksessä, mutta vuoden 1992 käännöksessä sen tilalla on mm. 'lahkolaisuus'  tai muu ilmaisu, jos alkukielisessä tekstissä ei ole vastaavaa sanaa.. Eriseura-sanaa käytetään lestadiolaisuuden suuntauksissa tarkoittamaan muita lestadiolaisuuden suuntauksia.lähde?
Eriseuran tarkoittamaa asiaa kutsutaan kristillisessä kirkko-opissa yleensä skismaksi eli kirkon jakautumiseksi, tai harhaopiksi eli heresiaksi.
Aiheesta muualla

Eriseura suomenkielisessä Raamatussa (Biblia)
Eriseura suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
Maustekirveli

| Maustekirveli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Silokirvelit Anthriscus
Laji::  cerefolium
Kaksiosainen nimi
 Anthriscus cerefolium  (L.) Hoffm. 
Katso myös
   Maustekirveli Wikispeciesissä   Maustekirveli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maustekirveli eli kirveli (Anthriscus cerefolium) on yksivuotinen ruoho, jota käytetään ruoan maustamisessa. Sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva monipuolinen yrtti on kotoisin Aasian länsiosista tai Etelä-Venäjältä. Maustekirveli sisältää runsaasti A- ja C-vitamiinia, minkä vuoksi sitä suositellaan käytettäväksi tuoreena.
Maustekirveli on yksi ranskalaisen keittiön fines herbes -sekoituksen yrteistä. Muut kolme sekoitukseen kuuluvaa yrttiä ovat persilja, rakuuna ja ruohosipuli. Maustekirveliä käytetään muun muassa munakkaiden sekä sieni- ja kasviruokien maustamiseen. Kirveli on nopeakasvuinen ja helppohoitoinen mausteyrtti, joka menestyy varjossakin.
Maustekirveli sisältää metyylikavikolia eli 4-allyylianisolia eli estragolia (C10H12O), ja sen tiedetään kiihdyttävän aineenvaihduntaa, puhdistavan elimistöä sekä piristävän kehoa. Sen sanotaan myös lievittävän reumatismia ja edistävän ruoansulatusta.
Taimiasteella maustekirveli muistuttaa persiljaa (Petroselinum crispum) ja isompana samaan sukuun kuuluvaa koiranputkea (Anthriscus sylvestris).
Sana kirveli on lainattu suomeen muinaisruotsista. Se juontuu alasaksan ja latinan kautta kreikkalaisesta nimityksestä khairéphyllon, joka tarkoittaa ”ilolehteä”. Se viittaa kasvin iloisen vihreään väriin ja miellyttävään tuoksuun.
Aiheesta muualla

Maustekirveli (Anthriscus cerefolium) Puutarha.net.
United States Department of Agriculture (USDA): Anthriscus cerefolium (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Anthriscus cerefolium (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Anthriscus cerefolium (chervil) (englanniksi)
Gernot Katzer's Spice Pages: Chervil (Anthriscus cerefolium) (englanniksi)
Suomalaiset hyötypuutarhakasvit
| --- | --- |
Juurekset:   lanttu  mustajuuri  nauris  palsternakka  porkkana  piparjuuri  punajuuri  retiisi  selleri 
Kaalit:   keräkaali  kiinankaali  kukkakaali  kyssäkaali  lehtikaali  punakaali  parsakaali  ruusukaali  kurttu- eli savoijinkaali 
Kurkkukasvit:   kurkku  kesäkurpitsa  kurpitsa  spagettikurpitsa 
Mausteet:   basilika  humala  kirveli  krassi  kumina  kurkkuyrtti  kynteli  lipstikka  meirami  minttu  persilja  rakuuna  rosmariini  salvia  sitruunamelissa  tilli  timjami 
Mukulakasvit:   maa-artisokka  peruna 
Palkokasvit:   herne  härkäpapu  tarhapapu 
Sipulit:   hillosipuli  ilmasipuli  jättisipuli  purjo  sipuli  ruohosipuli  ryvässipuli  valkosipuli  vihersipuli 
Muut kasvikset:   endiivi  fenkoli  latva-artisokka  lehtisalaatti  lehtiselleri  mangoldi  maissi  paprika  parsa  pinaatti  raparperi  tomaatti
Vuoden 2023 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta Atlantin kaikkien vuoden 2023 trooppisten hirmumyrskyjen radoista, väritettynä Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky ja tummansinisten avulla trooppinen matalapaine.
Vuoden 2023 Atlantin hurrikaanikausi on Atlantin hurrikaanikausi, joka käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 2023. Virallisen kauden rajat on asetettu kaudelle jonka aikana esiintyy 97 % hurrikaaneista. Yksittäisiä tapauksia on kauden ulkopuolellakin. Nimet valitaan esiintymisjärjestyksessä etukäteen julkaistulta listalta, jossa nimet alkavat englanninkielisten aakkosten mukaisessa järjestyksessä A=Arlene, B=Bret, C=Cindy ...
| nimi | aktiivinen | luokka |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky Arlene | 1.–3. kesäkuuta |  |
| Trooppinen myrsky Bret | 19.–24. kesäkuuta |  |
| Trooppinen myrsky Cindy | 22.–26. kesäkuuta |  |
| Hurrikaani Don | 14.–24. heinäkuuta | 1 |
| Trooppinen myrsky Emily | 20.–21. elokuuta |  |
| Hurrikaani Franklin | 20. elokuuta alkaen | 4 |
| Trooppinen myrsky Harold | 21.–23. elokuuta |  |
| Hurrikaani Idalia | 26.–30. elokuuta | 4 |
| Trooppinen myrsky Jose | 29. elokuuta – 1. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Katia | 2.–4. syyskuuta |  |
| Hurrikaani Lee | 5. syyskuuta alkaen | 5 |
| Hurrikaani Margot | 7.–17 syyskuuta | 1 |
| Hurrikaani Nigel | 15.–22. syyskuuta | 2 |
| Trooppinen myrsky Ophelia | 22.–24. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Philippe | 23. syyskuuta – 6. lokakuuta |  |
| Trooppinen myrsky Rina | 28. syyskuuta – 2. lokakuuta |  |
| Trooppinen myrsky Sean | 11.–16. lokakuuta |  |
| Hurrikaani Tammy | 18.–29. lokakuuta | 2 |
Vertailu keskimääräiseen kauteen

|  | Nimettyjä myrskyjä | Hurrikaaneja | Voimakkaita hurrikaaneja |
| --- | --- | --- | --- |
| 2023 | 18 | 7 | 3 |
| 1991–2020 ka. | 14,4 | 7,2 | 3,2 |
| 1951–2020 normaali aktiivisuus, hajonta | 6–18 | 3–9 | 1–4 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 2023 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 2022 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 2024 Atlantin hurrikaanikausi |
Käännös suomeksi