stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maili Pörhölä

Maili Pörhölä (s. 1958) (filosofian tohtori, 1995) on Itä-Suomen yliopiston dosentti (puheviestintä, 2001), vapaa tutkija ja tietokirjailija. Hänen viimeaikaisissa tutkimuksissaan tarkastellaan kiusaamista ja henkistä väkivaltaa erilaisissa ympäristöissä kuten koulussa, korkeakoulussa ja työelämässä sekä selvitetään kiusaamiskokemusten jatkumoita, kulttuurieroja ja yhteyksiä yksilön hyvinvointiin ja vuorovaikutussuhteisiin. Näitä aiheita on tarkasteltu myös hänen johtamassaan tutkimusryhmässä Jyväskylän yliopiston viestintätieteiden laitoksella, missä hän työskenteli v. 1985–2016 mm. puheviestinnän yliassistenttina, yliopistonlehtorina, yliopistotutkijana ja professorina. Vuodet 2004–2009 hän työskenteli Suomen Akatemian akatemiatutkijana.
Pörhölän aiempiin tutkimusaiheisiin on kuulunut erityisesti esiintymisjännitys ja esiintymiseen liittyvä vireytyminen. Myös tästä aihepiiristä hän on julkaissut useita tieteellisiä artikkeleita sekä tehnyt väitöskirjansa Yksin yleisön edessä, joka käsitteli esiintymisjännitykseen ja esiintymishalukkuuteen liittyviä kokemuksia, käyttäytymispiirteitä ja vireytymistä yleisöpuhetilanteessa.
Julkaisuja

Pörhölä, M. (1995). Yksin yleisön edessä. Esiintymisjännitykseen ja esiintymishalukkuuteen liittyvät kokemukset, käyttäytymispiirteet ja vireytyminen yleisöpuhetilanteessa. Jyväskylä Studies in Communication, 2. Jyväskylän yliopisto.
Pörhölä, M., Karhunen, S. & Rainivaara, S. (2006). Bullying at school and in the workplace: A challenge for communication research. Teoksessa C. S. Beck (toim.), Communication Yearbook 30 (s. 249 - 301). Mahwah, NJ: Erlbaum.
Kinney, T. A. & Pörhölä, M. (toim.) (2009). Anti and pro-social communication: Theories, methods, and applications. New York: Peter Lang.
Pörhölä, M. & Kinney, T. (2010). Bullying: Contexts, consequences, and control. Barcelona: Editorial Aresta. Kirja on julkaistu myös mm. espanjan kielellä (El Acoso: Contextos, Consecuencias y control).
Cowie, H., Bauman, S., Coyne, I., Myers, C., Pörhölä, M. & Almeida, A. (2013). Cyberbullying amongst university students. An emergent cause for concern? Teoksessa P. K. Smith & G. Steffgen (toim.), Cyberbullying through the new media: Findings from an international network (s. 165 - 177). London: Psychology Press.
Pörhölä, M. (2016). Do the roles of bully and victim remain stable from school to university? Theoretical considerations. Teoksessa H. Cowie & C.-A. Myers (toim.), Bullying among university students: cross-national perspectives (s. 35–46). Abingdon: Routledge.
Pörhölä, M., Cvancara, K., Kaal, E., Tampere, K. & Torres, B. (2016). Cross-cultural comparisons of bullying among university students: perspectives from Argentina, Estonia, Finland and the United States. Teoksessa H. Cowie & C.-A. Myers (toim.), Bullying among university students: cross-national perspectives (s. 127–142). Abingdon: Routledge.
Aiheesta muualla

Muita Pörhölän julkaisuja. Research Gate.
Maili Pörhölän tutkimusryhmän esittely ja julkaisuja.
Lääketieteen tautiluokitus

Lääketieteen tautiluokitus on kansallinen ja kansainvälinen sopimus tautien nimeämisestä ja luokittelusta. Nykyisin sitä ylläpitää maailmanlaajuisesti Maailman terveysjärjestö WHO ja Suomessa STAKES lääkintöhallituksen loputtua. Pohjoismaat koordinoivat sanastoa ja käytäntöjä myös keskenään.
Tauteja alettiin luokitella luonnontieteellisen tutkimuksen luokitellessa muitakin eliöitä 1500-luvulta alkaen. Ranskalainen lääkäri ja Carl von Linnén pitkäaikainen kirjeenvaihtotoveri François Boissier de Sauvages de Lacroix julkaisi vuonna 1768 teoksen Nosologia methodica, jossa  sairaudet jaettiin kymmeneen luokkaan, 295 sukuun ja 2 400 lajiin. Suomessa Johan Haartman julkaisi tautiluokituksensa Sciagraphia morborum vuosina 1779–1781.
Nykyinen kansainvälinen tautiluokitus periytyy kuitenkin hallinnollisista lähtökohdista: tilastotieteilijöiden 1800-luvun puolivälissä kuolinsyiden tilastoimiseen kehitettämistä luetteloista. Ensimmäinen kansainvälinen kuolinsyyluettelo International List of Causes of Death (ICD) vuodelta 1893 sisälsi 161 nimikekoodia. Sen jälkeen luetteloa tarkistettiin noin kymmenen vuoden välein. 1930- ja 1940-luvulla todettiin, että tarvitaan luokitteluperuste myös muita kuin kuolemaan johtaneita tauteja varten. Maailman terveysjärjestö WHO vahvisti vuonna 1948 ensimmäisen tällaisen luokittelun, International Classification of Diseases, Injuries and Causes of Death (ICD-6), jossa oli jo 952 nimikettä. Vuonna 1975 luetteloa ja sen rakennetta uudistettiin erikoisasiantuntijoiden vaatimuksesta paljon, ja uudessa luettelossa (ICD-9) oli 6 701 nimikettä. Vuonna 1996 valmistui suomenkielinen versio WHO:n vuonna 1989 vahvistamasta tautiluokituksesta ICD-10, jossa nimikekoodeja on 12 420. ICD-11 on ollut tarkoitus ottaa käyttöön kansainvälisesti vuonna 2018.
Aiheesta muualla

THL: Tautiluokitus ICD-10
Haku suomenkielisestä tautiluokituksesta (ICD-10)
Luettelo Euroopan unionin vapaakauppasopimuksista

EU:n vapaakauppasopimukset
  Euroopan unioni
  Voimassa oleva sopimus
  Väliaikaisesti sovellettu sopimus
  Sopimus allekirjoitettu, ei sovellettu
  Neuvottelut päättyneet, sopimus ei allekirjoitettu
  Neuvottelut käynnissä
Euroopan unioni on tehnyt vapaakauppasopimuksia ja muita kauppasopimuksia useiden maiden kanssa maailmanlaajuisesti ja neuvotellut  useiden muiden maiden kanssa.
Voimassa olevat kauppasopimukset

| Valtio | Allekirjoitettu | Väliaikainen soveltaminen | Tullut voimaan | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Akrotiri ja Dhekelia | 2003 |  | 2004 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Albania | 2006 | 2006 | 2009 | Vakautus- ja assosiaatiosopimus |
|  Algeria | 2002 |  | 2005 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Andorra | 1990 |  | 1991 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Bosnia ja Hertsegovina | 2008 | 2008 | 2015 | Vakautus- ja assosiaatiosopimus |
|  Chile | 2002 | 2003 | 2005 | Euroopan unionin assosiaatiosopimus |
|  Egypti | 2001 |  | 2004 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Etelä-Afrikka | 1999 | 2000 | 2004 | Kauppa-, kehitys- ja yhteistyösopimus |
|  Etelä-Korea | 2010 | 2011 | 2015 | vapaakauppasopimus |
| Euroopan unionin merentakaiset maat ja alueet | 2001 |  | 2001 | merentakaisten alueiden liitto EU:n kanssa |
|  Färsaaret | 1996 |  | 1997 | Tanskan itsehallintoalue |
|  Georgia | 2014 | 2014 | 2016 | Euroopan unionin assosiaatiosopimus ja kattava vapaakauppa-alue |
|  Guernsey | 1972 |  | 1973 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Islanti | 1992 |  | 1994 | Euroopan talousalue |
|  Israel | 1995 | 1996 | 2000 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Japani | 2018 | Ei | 2019 | Talouskumppanuussopimus  |
|  Jersey | 1972 |  | 1973 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Jordania | 1997 |  | 2002 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Kosovo | 2015 |  | 2016 | Vakautus- ja assosiaatiosopimus |
|  Libanon | 2002 |  | 2006 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Liechtenstein | 1992 |  | 1995 | Euroopan talousalue |
|  Mansaari | 1972 |  | 1973 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Marokko | 1996 |  | 2000 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Meksiko | 1997 |  | 2000 | vapaakauppasopimus |
|  Moldova | 2014 | 2014 | 2016 | Euroopan unionin assosiaatiosopimus ja kattava vapaakauppa-alue |
|  Monaco |  |  | 1958 | Ranskan ja Monacon sopimus (Euroopan unionin tulliliitto) |
|  Montenegro | 2007 | 2008 | 2010 | Vakautus- ja assosiaatiosopimus |
|  Norja | 1992 |  | 1994 | Euroopan talousalue |
|  Palestiinalaishallinto | 1997 |  | 1997 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Pohjois-Makedonia | 2001 | 2001 | 2004 | Vakautus- ja assosiaatiosopimus |
|  San Marino | 1991 | 1992 | 2002 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Serbia | 2008 | 2010 | 2013 | Vakautus- ja assosiaatiosopimus |
|  Singapore | 2014 | 2018  | 2019  | Vapaakauppasopimus |
|  Sveitsi | 1972 |  | 1973 | Kauppasopimus |
|  Tunisia | 1995 |  | 1998 | Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus |
|  Turkki | 1995 |  | 1995 | Euroopan unionin tulliliitto |
|  Ukraina | 2014 | 2016 | 2017 | Euroopan unionin assosiaatiosopimus ja kattava vapaakauppa-alue |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 2020 | 2021 | 2021 | Kauppa- ja yhteistyösopimus |
|  Vietnam | 2015 | 2019  | 2020 | Vapaakauppasopimus |
Väliaikaisesti sovelletut sopimukset

| Valtio | Allekirjoitettu | Väliaikainen soveltaminen | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| CARIFORUM:in jäsenmaat  Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Belize  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Guyana  Jamaika  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Suriname  Trinidad ja Tobago  Haiti | 2008 | 2008 | Talouskumppanuussopimus |
| Eteläisen ja Itäisen Afrikan yhteisön jäsen,maat  Komorit  Madagaskar  Mauritius  Seychellit  Sambia  Zimbabwe | 2009 | 2012, 2019 | Talouskumppanuussopimus |
| Keski -Amerikan integraatiojärjestelmä  Costa Rica  Guatemala  Honduras  Nicaragua  Panama  El Salvador | 2012 | 2013 | Euroopan unionin assiosaatiosopimus |
|  Norsunluurannikko | 2009 | 2016 | Talouskumppanuussopimus |
|  Kolumbia  Peru | 2012 | 2013 | Vapaakauppasopimus |
|  Kamerun | 2009 | 2014 | Talouskumppanuussopimus |
| Tyynenmeren saarten foorumi  Fidži  Papua-Uusi-Guinea  Samoa  Salomonsaaret | 2009 | 2009, 2014, 2018 | Väliaikainen talouskumppanuussopimus |
| Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön jäsenmaat  Botswana  Lesotho  Mosambik  Namibia  Etelä-Afrikka  Swazimaa | 2016 | 2016 | Talouskumppanuussopimus |
|  Ghana | 2016 | 2016 | Talouskumppanuussopimus |
|  Ecuador | 2016 | 2017 | Vapaakauppasopimus (osa Peru-Kolumbian vapaakauppasopimusta) |
|  Kanada | 2016 | 2017  | Euroopan unionin ja Kanadan vapaakauppasopimus |
|  Uusi-Seelanti | 2023 |  | Vapaakauppasopimus |
Lopulliset sopimukset (neuvottelut päättyneet, mutta ei allekirjoitettu)

| Valtio | Neuvottelut päättyivät | Allekirjoitettu | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Länsi-Afrikan talousyhteisön jäsenmaat  Benin  Burkina Faso  Kap Verde  Norsunluurannikko  Gambia  Ghana  Guinea  Guinea-Bissau  Liberia  Mali  Mauritania  Niger  Nigeria  Senegal  Sierra Leone  Togo | 6. helmikuuta 2014 | Allekirjoittanut 15 valtiota  16:sta Länsi-Afrikan kumppanimaasta ja EU | Talouskumppanuussopimus |
| Itä-Afrikan yhteisön jäsenmaat  Burundi  Kenia  Ruanda  Tansania  Uganda | 16. lokakuuta 2014 | Allekirjoittanut 2 valtiota 5:stä Itä-Afrikan kumppanimaasta ja EU | Talouskumppanuussopimus |
|  Chile | 9. joulukuuta 2022 | ei | Assosiaatiosopimus |
|  Kiina | 30. joulukuuta 2020 | ei | Kattava investointisopimus |
| Mercosur  Argentiina  Brasilia  Paraguay  Uruguay | 28. kesäkuuta 2019 | ei | Euroopan unioni–Mercosur-vapaakauppasopimus. Osa assosiaatiosopimusta. |
|  Meksiko | 28. huhtikuuta 2020 | ei | Vapaakauppasopimus |
Neuvottelut käynnissä

| Valtio | Uusi sopimus | Tilanne |
| --- | --- | --- |
|  Australia | Australia-sopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2018 |
|  Andorra | Euroopan unionin assosiaatiosopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2015 |
|  Indonesia | Vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2016 |
|  Marokko | Tiivis ja kattava vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2014 |
|  Monaco | Euroopan unionin assosiaatiosopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2015 |
|  Filippiinit | Vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2015 |
|  Itä-Timor | Talouskumppanuussopimukset osana Tyynenmeren valtioiden väliaikaista kumppanuussopimusta | Ilmoitti EU:lle aikomuksestaan liittyä talouskumppanuussopimukseen.. |
|  Tonga | Talouskumppanuussopimukset osana Tyynenmeren valtioiden väliaikaista kumppanuussopimusta | Ilmoitti EU: lle aikomuksestaan liittyä talouskumppanuussopimukseen. |
|  San Marino | Euroopan unionin assosiaatiosopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna  2015 |
|  Intia | Vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2007, viimeinen kierros vuonna 2013. Neuvottelut aloitettiin uudelleen 2022 |
Neuvottelut keskeytetty

| Valtio | Neuvotellussa oleva sopimus | Asema |
| --- | --- | --- |
|  Persianlahden arabimaiden yhteistyöneuvoston jäsenmaat   Bahrain   Kuwait   Oman   Qatar   Saudi-Arabia   Yhdistyneet arabiemiraatit | Vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 1990, keskeytettiin vuonna 2008 |
| Keski-Afrikan maat  Keski-Afrikan tasavalta  Tšad  Kongon tasavalta  Päiväntasaajan Guinea  Gabon  Kongon demokraattinen tasavalta  São Tomé ja Príncipe | Talouskumppanuussopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2003, ja ne keskeytettiin toistaiseksi vuonna 2011 |
| Itäisen ja Eteläisen  Afrikan maiden yhteisön jäsenmaat  Etiopia  Djibouti  Malawi  Somalia  Sudan  Sambia | Talouskumppanuussopimus | Neuvottelut alkoivat vuonna 2004, ja ne keskeytettiin toistaiseksi vuonna 2011 |
|  Malesia | Vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2010, viimeinen kierros vuonna 2012 |
|  Tunisia | Tiivis ja kattava vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2015 |
|  Myanmar | Sijoitussuojasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2015 |
|  Thaimaa | Vapaakauppasopimus | Neuvottelut aloitettiin vuonna 2013, neuvotteluja ei ole suunniteltu vuoden 2014 jälkeen |
|  Yhdysvallat | Transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus | Neuvottelut alkoivat vuonna 2013 ja keskeytettiin toistaiseksi vuonna 2016 |
Toimivalta

Euroopan unionin tuomioistuin on todennut, että sijoittajan ja valtion välimiesmenettelysäännökset (mukaan lukien eräisiin vapaakauppasopimuksiin suunnitellut erityistuomioistuimet) kuuluvat Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan ja tästä syystä sekä EU:n että jokaisen 28 jäsenvaltion olisi ratifioitava ne.
Martinkauppi

Martinkauppi on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Irma Martinkauppi (s. 1938), näyttelijä
Timo Martinkauppi (1941–2021), lavastaja, näyttelijä, televisio-ohjaaja ja -käsikirjoittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lääkevalmisteiden sääntely

Lääkevalmisteiden saatavuutta on lain keinoin rajoitettu liki kaikkialla maailmassa.
Reseptiluokituksella tarkoitetaan lääkkeen saatavuutta markkinoilla. Suomessa luokituksia on pääsääntöisesti kaksi:
reseptivalmisteet, joita saa käyttää vain lääkärin määräyksestä sekä
itsehoitovalmisteet, joita saa vapaasti apteekista.
Osa reseptilääkkeistä saattaa vaatia erityisosaamista; tällaista lääkettä eivät kaikki lääkärit saa määrätä.
Ulkomailla luokitukset noudattavat samoja periaatteita, mutta sääntelytasoja voi olla useita. 
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käytössä seuraavat luokitukset:
General Sale List (GSL)
Pharmacy medicines (P)
Prescription Only Medicines (POM)
Yhdysvalloissa:
Over the counter (OTC)
Prescription only (Rx-only)
Australiassa:
Unscheduled/exempt
Schedule 1 (S1) - Over the counter Medicines (Generally is not used)
Schedule 2 (S2) - Pharmacy Medicines
Schedule 3 (S3) - Pharmacist Only Medicines
Schedule 4 (S4) - Prescription Only Medicines
Schedule 8 (S8) - Controlled Drugs
Schedule 9 (S9) - Prohibited Drug
Schedule 10 (S10) - Prohibited Substance
Aiheesta muualla

Erityisluvat Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea.
Kurt Austin

Kurt Austin on kuvitteellinen henkilö Clive Cusslerin ja Paul Kemprecosin luomassa NUMA Files -kirjasarjassa.
Austin on syntynyt 6. joulukuuta vuonna 1961. Hän on yli 180 senttiä pitkä, painaa noin 90 kiloa ja hänen silmänsä ovat vihreät ja hiukset hopeanväriset. Silloin kun Austin ei ole seikkailemassa NUMAn eri tehtävissä toverinsa Joe Zavalan kanssa, hän on kotonaan Virginian Fairfaxissa Potomacjoen varrella.
Austin keräilee erilaisia käsiaseita, joita hänellä onkin huomattava valikoima. Hän on meri-insinööri ja pätevin mahdollinen sukeltaja; kirjassa NOLLAPISTE mainitaan hänen olleen aiemmin CIAn palveluksessa jolloin hän pelasti näitä kiinnostaneita laivanhylkyjä.
Kylänlahden työväentalo

| Kylänlahden työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Lieksa, Kylänlahti
Valmistumisvuosi:  1923?, 1935
Purkuvuosi:  1968
Rakennuttaja:  Kylänlahden Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kylänlahden työväentalo oli Lieksan kaupungin (tuolloin Pielisjärvi) Kylänlahden kylässä sijainnut työväentalo. Talo myytiin purettavaksi vuoden 1967 lopussa.
Historiaa

Kylänlahden työväenyhdistys (vuoteen 1937 saakka Kylänlahden Varpasen Työväenyhdistys) perustettiin vuonna 1905. Talo rakennettiin tai ainakin rakentaminen aloitettiin ilmeisesti jo vuonna 1923. Vuonna 1935 mainittiin yhdistyksen olleen pari vuotta ”toimettomana” talossa olleiden ”eräiden puutteellisuuksien” vuoksi. Taloa oli kunnostettu talkoilla kyseisen vuoden kevättalvesta alkaen, ja syksyllä vietettiin tupaantuliaisia. Uudistettu talo käsitti salin, näyttämön ja ravintolan. Tupaantuliaisissa väkeä sanottiin olleen salin täydeltä.
Sota-aikaan taloa käytettiin sotilasmajoitukseen, ja yhdistykselle maksettiin tästä korvausta. Sotien jälkeen taloa vuokrattiin iltamia varten yhdistyksille, työväenjärjestöille ja teattereille. Työväenjärjestöille talo annettiin käyttöön ilman vuokraa, muilta perittiin 250 markkaa/ilta. Yhdistys järjesti itsekin iltamia oman talon lisäksi Kylänlahden nuorisoseuran talolla.
1950-luvulla yhdistyksen toiminta hiipui ja mahdollisesti sammui kokonaan noin kymmeneksi vuodeksi. Vuoden 1967 lopussa työväentalo huutokaupattiin purettavaksi ja siirrettäväksi 310 markan hinnalla. Yhdistyksen jäljelle jäänyt omaisuus siirrettiin Lieksan työväenyhdistykselle sillä ehdolla, että jos Kylänlahden yhdistys myöhemmin jatkaisi toimintaansa, se saisi omaisuutensa takaisin. Ilmeisesti näin ei koskaan tapahtunut.
Las Palabras de Amor

| ”Las Palabras de Amor” Queen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hot Space
 Julkaistu: 1. kesäkuuta, 1982
 Tuottaja(t): Queen ja Reinhold Mack
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 04.29
 Levy-yhtiö: EMI
Queen muut singlet
| ”Body Language” 1982 | ”Las Palabras de Amor” 1982 | ”Calling All Girls” 1982 |
Las Palabras de Amor ("rakkauden sanat") on brittirockyhtye Queenin laulu ja single vuodelta 1982. Se on Hot Space -albumin B-puolen neljäs ääniraita. Singlenä kappale julkaistiin 1. kesäkuuta 1982.
Laulu syntyi yhtyeelle läheisten eteläamerikkalaisten fanien inspiroimana. Las Palabras de Amorin säveltäjä Brian May soittaa kappaleessa pianoa ja syntetisaattoria. Nimestään huolimatta laulun sanoitus on pääosin englantia, mutta kertosäkeessä toistuvat espanjankieliset lauseet las palabras de amor ja despacito mi amor.
Singlen B-puolella on Hot Space -albumin kappale "Cool Cat". Las Palabras de Amor on julkaistu Hot Spacen lisäksi myös vuoden 1988 "CD Single Boxilla", sekä kokoelmilla Greatest Hits III (1999) ja The Platinum Collection (2000). Laulusta on myös livevideo.
Listasijoitukset

Irlanti #10
Iso-Britannia #17
Puola #1
Svetsi #13
Lähde

http://www.hitparade.ch/showitem.asp?key=895&cat=s
Martinkylä

| Martinkylä |
| --- | --- |
 Martinkylä
 Koordinaatit: 61.8654°N, 26.1972°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Joutsa
Entinen kunta:  Leivonmäki
Postinumero:  41770
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Martinkylä on yksi Joutsan kulmakunnista. Se sijaitsee Joutsan pohjoisosassa, vuonna 2008 lakkautetun Leivonmäen kunnan alueella. Leivonmäen kirkonkylä sijaitsee luoteessa noin 8 kilometrin päässä, muita lähikyliä ovat Mieskonmäki idässä ja Vallaspelto etelässä. Lähistöllä on kaksi lampea: Karjolampi sekä Koivulampi.
Kuririn

Kuririn (engl. Krillin) on Akira Toriyaman luoma manga- ja animehahmo, joka esiintyy Dragon Ball-, Dragon Ball Z-, Dragon Ball GT- ja Dragon Ball Super -sarjoissa. Akira Toriyama ei aluksi aikonut tehdä Kuririnista yhtä päähenkilöä, vaan pelkän ohivilahtavan sivuhahmon.[lähde? ]
Elämä

Kuririnin menneisyydestä ei tiedetä paljon, mutta ennen Gokun tapaamista hän opetteli kahdeksan vuotta Maolin temppelillä, ennen kuin hakeutui Mestari Mutenroshin oppiin. Opiskeltuaan he osallistuivat Maailman vahvin -turnaukseen. Kuririn voittaa ottelun Bakteeriania vastaan ja pääsee Jackie Chunia vastaan mutta häviää.
Kuririn ei ole enää yksi voimakkaimmista Sotureista, koska on pelkästään ihminen, jonka ansiosta tämä on lopettanut taistelemisen kokonaan.
Ensiesiintyminen

Kuririnin ensiesiintyminen tapahtui, kun hän souti veneellä ja hyppäsi Kilpikonnamestarin saarelle pää edellä ja hänen päänsä juuttui hiekkaan. Hän oli tullut opiskelemaan, jotta hänestä tulisi vahva ja jotta tytöt ihailisivat hänen taitojaan.
Cell-turnauksen jälkeen

Cell-turnauksen jälkeen Kuririn kasvatti hiukset, koska oli lopettanut taistelemisen. Hän meni naimisiin androidi 18:n kanssa, ja he saivat yhteisen lapsen.
Myöhemmin, Dragon Ball GT:ssä, vahvistunut androidi 17 tappaa Kuririnin.
Tekniikat

Kamehameha, Destructo Disc (Ki-kiekko), Solar Flare (Aurinkoisku)
Kuperkeikka

Kuperkeikka
Kuperkeikka on maassa tehtävä liike. Kuperkeikan voi tehdä etu- sekä takaperin. Kuperkeikka muistuttaa suureksi osaksi volttia. Kuperkeikkaa käytetään yleensä akrobatiassa pehmeänä laskuna esimerkiksi käsiseisonnasta tai hypystä. Kuperkeikan voi tehdä myös ilmasta maahan kädet edellä, jota kutsutaan lentokuperkeikaksi.
Kuperkeikan tekeminen

Yleisimmässä kuperkeikassa tekijä käy kippurassa kuperkeikan aikana. Lähtö tapahtuu kyykystä. Etuperinkuperkeikassa laitetaan kädet eteen maahan ja ponnistetaan jaloilla eteenpäin käsien ja pään yli. Jalkojen pitää olla suorassa ja kiinni toisissaan kuperkeikan tässä vaiheessa ja leuan pitää olla kiinni rinnassa. Tämän jälkeen jalat menevät kippuraan ja kädet ottavat jaloista kiinni, että tekijä pääsee kuperkeikan onnistuneesti jaloilleen takaisin. Tekijän ei kannata ponnistaa lopussa itseään käsien avulla takaisin ylös seisaalleen.
Erilaisia kuperkeikkoja

Kuperkeikkoja on erilaisia. Yleisin on mennä kippuraan ja olla jalat kiinni toisissaan. Lentokuperkeikka aloitetaan seisaaltaan ja hypätään ilmasta kädet edellä maahan. Sitten tekijä pyörähtää kuperkeikan maahan tullessa samalla tavalla kuin normaalinkin. Lentokuperkeikan pitää olla liukuva, ja sen pitää pehmeyttää laskua. Toinen, hieman helpomman tuntuinen lentokuperkeikka tapahtuu niin, että hypätään ilmasta jaloilleen ja pyörähdetään sujuva kuperkeikka. Tätä tyyliä käytetään yleensä hyppäämällä jostain korkealta, sillä onnistunut kuperkeikka pehmentää laskua. 
Hieman vaikeampi kuperkeikka saattaa olla haarakuperkeikka. Alku tapahtuu jalat haaralla. Tämä kuperkeikka on samantapainen kuin normaali kuperkeikka, mutta jalat ovat suorina ja haaralla koko ajan. Tempusta tekee haarallaan olevat jalat vaikean, sillä aluksi on yleensä vaikea päästä ylös haarakuperkeikasta. Haarakuperkeikan voi tehdä joko eteen tai taaksepäin.
Aiheesta muualla

Kuva kuperkeikasta[vanhentunut linkki]
Mieleni minun tekevi, Yrjö Karilas, s.470,471
Kuusinen (saari Kotkassa)

Kuusinen
| --- | --- |
Sijainti:  Kotka  Suomi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuusisen satamaa nähtynä Kuusisen näkötornista.
Kuusinen (myös Luotsi-Kuusinen) on saari Suomenlahdessa Kotkassa. Saarella sijaitseva Kuusisen satama toimii Suomen merivoimien sotilassatamana, kalasatamana, Suomen valtion väyläalusten satamana sekä Kotkan saariston yhteysalusliikenteen satamana. Saari on toiminut ennen luotsien tukikohtana.
Saarta on nimitetty Luotsi-Kuusiseksi myös erotukseksi toisesta Kotkan alueella sijainneesta Kuusinen-nimisestä saaresta, niin sanotusta Tanssi-Kuusisesta, joka on jäänyt Mussalon sataman alle.