stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Beatles
Musiikin analyysi > Melodiat

Moni The Beatlesin kappale yhtyeen uran varhaisvaiheista sen loppuvaiheisiin asti muistetaan tarttuvasta ja vetoavasta melodiastaan. Eräitä tunnettuja esimerkkejä erityisen lyyrisistä melodioista ovat kappaleet ”Yesterday”, ”Michelle” ja ”Something”. Tarttuvia melodioita puolestaan on esimerkiksi kappaleissa ”Hey Jude” ja ”Yellow Submarine”. Beatlesin kappaleiden melodista vetovoimaa todistaa se, kuinka valtava määrä niistä on tehty coverversioita.
Lennonin ja McCartneyn kirjoittamat melodiat erosivat selkeästi toisistaan. Lennonin melodioissa oli tyypillisesti vain vähän nousuja ja laskuja, ja toistuvia säveliä oli runsaasti. McCartneyn melodiat sen sijaan liikkuivat energisesti ylös ja alas, usein laajemmin kuin yhden oktaavin alueella.
Musiikin analyysi > Sointukulut

The Beatles ei juurikaan käyttänyt sen ajan rockissa yleistä 12 tahdin blueskaavaa ja popissa yleistä I-vi-IV-V-sointukulkua. Beatlesin lauluissa onkin runsaasti epätavallisia ja yllättäviä sointukulkuja, mikä antaa yhtyeen musiikille omaleimaista luonnetta. Soinnutukseltaan erityisen epätavallisia kappaleita ovat esimerkiksi ”Penny Lane”, ”Strawberry Fields Forever”, ”Being for the Benefit of Mr. Kite!” ja ”Back in the U.S.S.R.” Duurin ja mollin vaihtelua esiintyy esimerkiksi kappaleissa ”Come Together”, ”She Loves You” ja ”Can’t Buy Me Love”.
Blueskaava The Beatlesin tuotannossa esiintyy esimerkiksi kappalessa ”Yer Blues”, joskin hiukan muunneltuna.
Kappaleessa ”Eleanor Rigby” on harvinainen doorinen harmonia.
Musiikin analyysi > Sointiväri, soittimet ja ääniefektit

Alkuvaiheissaan Beatlesin soinnin muodostivat laulu, kolme kitaraa ja rummut. Laulajista etenkin Paul McCartneylla oli kyky vaihdella omaa äänenväriään lyyrisestä (”Yesterday”) karjuvaan (”Why Don’t We Do It in the Road?”). Kappaleessa ”Golden Slumbers” hän laulaa aluksi pehmeästi mutta siirtyy sitten karkeampaan laulutapaan palatakseen lopussa jälleen pehmeään lauluun.
Joissain Beatlesin äänityksissä he käyttivät kitarassa tietoisesti akustista kiertoa.
Ajan myötä yhtye alkoi käyttää levytyksissään muitakin soittimia kuin kitaroita ja rumpuja. Kappaleessa ”Yesterday” käytetään jousikvartettoa ja kappaleessa ”Eleanor Rigby” jousioktettoa. Muita rockissa epätavallisia soittimia olivat huilu, cembalo, piccolotrumpetti (”Penny Lane”), vaskipuhaltimet, vaskipuhallinryhmä (”Yellow Submarine”), klarinetti, sitar (”Norwegian Wood”) sekä urut ja bassoharmonikka (”Being for the Benefit of Mr. Kite!”). Kappaleessa ”Strawberry Fields Forever” käytetään useita epätavallisia soittimia, ja kappaleessa ”A Day in the Life” soittaa taustalla kokonainen sinfoniaorkesteri. Joissain George Harrisonin tekemissä kappaleissa esiintyy sitarin lisäksi myös muita intialaisia soittimia, kuten tabla ja dilruba. Ääniefektejä käytetään esimerkiksi kappaleissa ”Back in the U.S.S.R.” (suihkukone), ”Yellow Submarine”, ”Good Morning, Good Morning” ja ”A Day in the Life”. Ääninauhan pätkien yhdistelemistä on käytetty esimerkiksi kappaleissa ”In My Life”, ”Strawberry Fields Forever”, ”Being for the Benefit of Mr. Kite!” ja ”Tomorrow Never Knows”. Väärinpäin soitettuja musiikkipätkiä on käytetty kappaleessa ”Tomorrow Never Knows” ja äänimontaasia kappaleessa ”Revolution 9”.
Erityisesti albumin Revolver (1966) lähes jokaisella kappaleella on epätavallisia soitinvalintoja tai ääniefektejä. Tälle albumille Beatles sai uuden studioteknikon, Geoff Emerickin, joka toteutti yhtyeen ideoita ajan studiotekniikan mahdollistamin keinoin. Lennon ja Harrison olivat tutustuneet LSD:hen, ja huumeella oli heti suuri vaikutus heidän musiikkiinsa. Erityisesti Lennonin kokeellinen ”Tomorrow Never Knows” oli tehty kuvaamaan LSD:n vaikutuksia niin sanoituksiltaan kuin musiikiltaankin. Kappale perustuu yhteen sointuun, laulua käsiteltiin Leslie-kaiuttimilla ja äänimaailma perustui nauhasilmukoihin.
Musiikin analyysi > Muoto

Beatlesit hylkäsivät useassa kappaleessaan rocklaulujen kaavan, jossa kappaleen osat seurasivat toisiaan tietyssä järjestyksessä ja kappale oli noin kaksi ja puoli minuuttia pitkä. Jotkin heidän kappaleistaan olivat yli neljä minuuttia pitkiä, pisimpinä ”Hey Jude” (7 minuuttia), ”I Want You (She’s So Heavy)” (7,5 minuuttia) ja ”Revolution 9” (8 minuuttia). Näistä kaksi ensimmäistä ovat hyvin toisteisia, mutta esimerkiksi kappale ”A Day in the Life” on pitkä, koska siihen on yhdistetty eri musiikkipätkiä. Kappale on rakenteeltaan muutenkin hyvin epätavallinen. Epätavallinen on myös albumin Abbey Road päättävä, useasta kappaleesta koostuva sikermä.
Musiikin analyysi > Koostumus

Beatlesin kappaleet ovat yleensä homofonisia, eli niissä on melodia ja säestys. Silloin kun polyfoniaa esiintyy yhtyeen kappaleissa, se on yksinkertaista, kuten kappaleen ”She’s Leaving Home” kertosäkeessä ja kappaleessa ”Paperback Writer”. Vastamelodia esiintyy esimerkiksi kappaleessa ”Help!”. A cappella -laulua on kappaleissa ”Nowhere Man” ja ”Paperback Writer”.
Musiikin analyysi > Sanoitukset

Lähes kaikki Beatlesin alkuaikojen kappaleet kertoivat eri muodoissa poikien suhteista tyttöihin.
Beatles for Sale- (1964) ja Help! -albumeilla (1965) yhtyeen sanoituksiin alkoi tulla pohtivampia ja moniulotteisempia sävyjä erityisesti Bob Dylanin vaikutuksesta. Esimerkiksi Help!-albumin nimikappaleen sanoitus on suora seuraus kirjoittaja John Lennonin kokemista paineista ja turhautumisesta.
The Beatlesin sanoitukset olivat harvoin harkittuja ja kauttaaltaan yhtenäisiä lyriikoita. Useimmat heidän sanoituksensa rakentuivat säkeistä, jotka eivät kertoneet tarinaa vaan vain linkittyivät toisiinsa luoden sanoitukseen tietyn sävyn ja tunnelman. Yhtyeelle ensisijaista oli musiikki, ja sanoitukset olivat usein vain viitteelliset ja ylimalkaiset. Joidenkin kappaleiden sanoituksia pidetään suorastaan käsittämättöminä.
Monissa George Harrisonin sanoituksissa alkaen kappaleesta ”Within You Without You” (1967) näkyy pitkäkestoista vaikutetta hindulaisesta filosofiasta, etenkin karman käsitteestä, josta Harrison tuolloin oli kiinnostunut.
Merkitys ja suosio

The Beatlesia pidetään yleisesti historian merkittävimpänä yhtyeenä. Se uudisti rockmusiikin melodiat, sointukulut ja harmoniat, toi siihen uusia soittimia ja vaikutteita intialaisesta musiikista, lisäsi sanoituksiinsa uudenlaista tajunnanvirtaa, yhteiskunnallista kantaaottavuutta ja henkisyyttä, sekä avasi uusia uria studiotekniikan hyödyntämisessä.
The Beatles yhdistetään kiinteästi 1960-lukuun, jonka kulttuuria se oli itse eturintamassa luomassa. Esimerkiksi säveltäjä Aaron Copland on sanonut, ”Jos haluat tietää 60-luvusta, soita Beatlesin musiikkia.” The Beatles oli eturintamassa nostamassa Britannian ja Lontoon maailman johtavaksi populaarimusiikin ja populaarikulttuurin keskukseksi. Yhtye käynnisti monet 1960-luvun kulttuuriset muutokset, joihin liittyi niin sisäisiä muutoksia kuin ulkoisiakin, ja joiden näkyviä piirteitä olivat hiusten piteneminen ja uudenlainen pukeutuminen.
The Beatlesin äänitteiden myynti on arvioiden mukaan ylittänyt miljardin kappaleen rajan, mikä on tehnyt siitä kaupallisesti menestyksekkäimmän yhtyeen. The Beatlesilla on ollut ennätykselliset 20 Billboard-yleissinglelistan ykköshittiä.
Kokoonpanot > 1960–1962

John Lennon (laulu/kitara/huuliharppu)
George Harrison (kitara/laulu)
Stuart Sutcliffe (bassokitara/laulu 1960–1961)
Paul McCartney (kitara/bassokitara/laulu/piano)
Pete Best (rummut/laulu)
Kokoonpanot > 1962–1970

John Lennon (laulu/kitara/huuliharppu/kosketinsoittimet)
George Harrison (laulu/kitara/sitar)
Paul McCartney (laulu/kitara/bassokitara/rummut/kosketinsoittimet/rytmisoittimet)
Ringo Starr (laulu/rummut/rytmisoittimet)
Kokoonpanot > Ulkopuoliset muusikot

Yhtyeen levyillä esiintyi joitain muitakin muusikoita, kuten rumpali Andy White ja kitaristi Eric Clapton, mutta ainoastaan Billy Preston on erikseen mainittu levynkansissa ("The Beatles with Billy Preston") "Get Back" -singlellä.
Diskografia

Please Please Me (1963)
With the Beatles (1963)
A Hard Day’s Night (1964)
Beatles for Sale (1964)
Help! (1965)
Rubber Soul (1965)
Revolver (1966)
Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band (1967)
Magical Mystery Tour (1967)
The Beatles ("Valkoinen tupla") (1968)
Yellow Submarine (1969)
Abbey Road (1969)
Let It Be (1970)
Filmografia

Yeah, yeah, tässä me tulemme (A Hard Day’s Night, 1964)
Apua! (Help!, 1965)
Magical Mystery Tour (1967)
Keltainen sukellusvene (Yellow Submarine, 1968)
The Beatles: ”Let It Be” (Let It Be, 1970)
The Beatles: The First U.S. Visit (1990, dokumentti)
Anthology (1996) (moniosainen TV-dokumentti)
The Beatles: Eight Days a Week (2016, dokumentti)
The Beatles: Get Back (2021) (dokumentti, minisarja)
Kirjallisuutta

Hill, Tim & Clayton, Marie (toim.): The Beatles kuvina.  ((The Beatles. Unseen Archives, 2001.) Suomentanut Aatos Nieminen)  Helsinki:  Gummerus, 2012.  ISBN 978-951-20-8928-4
Immonen, Tenho: The Beatles. Suuri historia.  Tampere:  Pop-lehti, 2005.  ISBN 952-5546-08-X
Koski, Markku: Beatles. Erään yhtyeen anatomia.  (2. uudistettu painos)  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-32056-0
Kunnas, Mauri: Piitles. Tarina erään rockbändin alkutaipaleesta.  Helsingissä:  Otava, 2012.  ISBN 978-951-1-25542-0
Norman, Philip: Shout! Beatlesien tarina.  ((Shout! The True Story of the Beatles, 1981.) Suomentanut Juhani Niemi)  Helsingissä:  Otava, 1984 (2. painos 1994).  ISBN 951-1-07791-0
Turner, Steve: Kovan päivän kirja. Kaikkien Beatles-laulujen tarinat.  ((A Hard Day’s Write. The Stories Behind Every Beatles Song, 1994.) Suomentanut Timo Kanerva)  Helsinki:  Tammi, 1996.  ISBN 951-31-0780-9
Turner, Steve: The Beatles ja usko rakkauteen.  ((The Gospel According to the Beatles, 2007.) Suomentanut Kira Poutanen)  Helsinki:  Kirjapaja, 2008.  ISBN 978-951-607-516-0
Turner, Steve: Inside the Beatles. Tarinat laulujen takana.  (Suomentanut Seija Kukkonen)  Helsinki:  Readme.fi, 2010.  ISBN 978-952-220-271-0
Vienonen, Mikko & Niemi, Juha: ”Yeah! Yeah! Tässä tulemme!” : Beatles Suomessa. Teos, 2017. ISBN 978-951-851-709-5.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Beatles.com Viralliset kotisivut. (englanniksi)
The Beatles Ylen haastattelussa 1965. Ylen Elävä arkisto.
Beatles taipui Suomessa jopa humpaksi. Ylen Elävä arkisto.
| n k The Beatles |
| --- | --- |
John Lennon Paul McCartney George Harrison Ringo Starr Stuart Sutcliffe Pete Best George Martin
Britannian studioalbumit: Please Please Me With the Beatles A Hard Day’s Night Beatles for Sale Help! Rubber Soul Revolver Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band The Beatles Yellow Submarine Abbey Road Let It Be
Yhdysvaltain studioalbumit: Introducing... The Beatles Meet The Beatles! The Beatles’ Second Album A Hard Day’s Night Something New The Beatles’ Story Beatles ’65 The Early Beatles Beatles VI Help! Rubber Soul Yesterday and Today Revolver Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band Magical Mystery Tour The Beatles Yellow Submarine Abbey Road Hey Jude Let It Be
EP:eitä: Twist and Shout The Beatles’ Hits Long Tall Sally Magical Mystery Tour
Kokoelmat: A Collection of Beatles Oldies (But Goldies) The Beatles 1962–1966 The Beatles 1967–1970 Rock ’n’ Roll Music The Beatles at the Hollywood Bowl Live! at the Star-Club in Hamburg, Germany; 1962 Reel Music Love Songs The Beatles’ Ballads 20 Greatest Hits Past Masters, Volume One Past Masters, Volume Two The Beatles Box Set Live at the BBC Anthology 1 Anthology 2 Anthology 3 Yellow Submarine Songtrack 1 Let It Be... Naked The Capitol Albums, Volume 1 The Capitol Albums, Volume 2 Love The Beatles Stereo Box Set The Beatles in Mono Tomorrow Never Knows
The Beatles Ruotsissa lokakuussa 1963. Kuvassa myös Lill-Babs.
Ed Sullivanin televisio-ohjelma helmikuussa 1964 toi The Beatlesin ensi kertaa amerikkalaisten olohuoneisiin.
Tuottaja George Martinilla oli tärkeä osa The Beatlesin musiikillisissa kokeiluissa. Kuvassa The Beatles ja Martin studiossa vuonna 1966.
1933

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1933 oli normaalivuosi, joka alkoi sunnuntaista.
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

5. tammikuuta – Golden Gate -sillan rakennus alkoi San Franciscossa.
7. tammikuuta – Josif Stalin esitteli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitealle ensimmäisen viisivuotissuunnitelman tuloksia.
12. tammikuuta – Sotaväen ylipäällikkö kenraali Aarne Sihvo erosi. Hänen tilalleen tuli kenraali Hugo Österman.
28. tammikuuta – Matkahuolto perustettiin.
30. tammikuuta – Édouard Daladier muodosti uuden hallituksen Ranskassa.
30. tammikuuta – Adolf Hitler nimitettiin Saksan valtakunnankansleriksi.
4. helmikuuta – Kapina alankomaalaisella panssarilaiva Zeven Provinciënilla.
5. helmikuuta – Isänmaallisen kansanliikkeen kokous hyväksyi ponsiehdotuksen, jossa vaadittiin SDP:n lakkauttamista.
10. helmikuuta – Rautatehtaan kaasukellon räjähdyksessä Neunkirchenissä Saarin alueella Saksassa kuoli 68 ja loukkantui toistasataa ihmistä.
15. helmikuuta – Giuseppe Zangara yritti murhata Franklin D. Rooseveltin Miamissa, mutta surmasikin Chicagon pormestarin Anton J. Cermakin.
17. helmikuuta – Kieltolaki päättyi Yhdysvalloissa; Blaine Act salli 3,2-tilavuusprosenttisen oluen myynnin.
25. helmikuuta – USS Ranger, ensimmäinen varta vasten suunniteltu lentotukialus, laskettiin vesille.
27. helmikuuta – Saksan valtiopäivätalo tuhopoltettiin.
28. helmikuuta − Kirjailija Heinrich Mann erosi Saksan akatemiasta ja kirjailija Bertolt Brecht lähti perheineen maanpakoon. Kumpikin katsoi Saksan ilmapiirin muuttuneen heille vihamieliseksi.
4. maaliskuuta – Franklin D. Roosevelt astui Yhdysvaltain presidentinvirkaan Herbert Hooverin seuraajana.
5. maaliskuuta – Laman vuoksi Roosevelt määräsi kaikki pankit suljettaviksi. Rahaliikenne jatkui 13. maaliskuuta.
5. maaliskuuta – Saksassa pidettiin ainoat Hitlerin ajan vaalit, joissa oli mukana useita puolueita. Kansallissosialistinen puolue sai 43,9 prosenttia äänistä.
12. maaliskuuta – Saksassa vahvistettiin lippuasetus, jolla otettiin uudelleen käyttöön keisarikunnan aikainen musta-valko-punainen valtakunnan lippu, joka syrjäytti Weimarin tasavallan aikaisen musta-puna-kultaisen lipun. Samalla säädettiin, että julkisissa rakennuksissa oli valtakunnan lipun ohella käytettävä myös hakaristilippua, josta myöhemmin, vuonna 1935, tuli Saksan ainoa lippu.
13. maaliskuuta – Filosofian tohtori Joseph Goebbels nimitettiin Saksan kansanvalistus- ja propagandaministeriksi.
20. maaliskuuta – Dachaun, ensimmäisen keskitysleirin, rakentaminen päättyi. Se otettiin käyttöön 22. maaliskuuta.
21. maaliskuuta – SA-joukot perustivat keskitysleirin Oranienburgin keskustassa sijaitsevalle tyhjälle tehdasalueelle.
23. maaliskuuta – Saksan valtiopäivät säätivät valtalain (Ermächtigungsgesetz, laki kansan ja valtion kurjuuden helpottamiseksi), joka antoi Adolf Hitlerille diktaattorin aseman.
27. maaliskuuta – Japani erosi Kansainliitosta.
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Natsit järjestivät Julius Streicherin johdolla päivän mittaisen boikotin juutalaisia liikkeitä vastaan.
5. huhtikuuta – Haagin kansainvälinen tuomioistuin päätti Grönlannin kuuluvan Tanskalle ja tuomitsi Norjan maihinnousut. Norja tyytyi päätökseen.
7. huhtikuuta – Saksan poliittinen vallansiirto, Gleichschaltung (yhdenmukaistaminen), ulotettiin kaikkeen valtakunnanhallintoon, mikä antoi Saksan hallitukselle täydet valtuudet puhdistaa virkamieskunta juutalaisista ja poliittisesti ei-toivotuista henkilöistä.
11. huhtikuuta – Natsi-Saksan poliisi sulki Bauhausin.
11. huhtikuuta – Lentäjä William Lancaster lähti Englannista tavoitteenaan tehdä nopeusennätys lennossa Kapkaupunkiin. Hänen ruumiinsa löytyi 1962 Saharasta.
21. huhtikuuta − Valtiovarainministeri Ragnar Furuhjelm erosi hallituksesta ja hänen tilalleen tuli professori Rolf Witting.
26. huhtikuuta – Gestapo perustettiin.
27. huhtikuuta – Stahlhelm liittyi natsipuolueeseen.
2. toukokuuta – Ensimmäinen nykyaikainen havainto Loch Nessin hirviöstä.
7. toukokuuta – Karl A. Ebb voitti ensimmäisenä suomalaisena Eläintarhan ajot. Hänen ajokkinaan oli Mercedes-Benz.
10. toukokuuta – Sensuuri: natsit järjestivät julkisia kirjanpolttajaisia Saksassa. Heinrich Mannin, Erich Maria Remarquen, Karl Marxin, Heinrich Heinen, Ernst Blochin ja Sigmund Freudin teokset joutuivat rovioille.
17. toukokuuta – Vidkun Quisling ja Johan Bernhard Hjort muodostivat Nasjonal Samlingin, Norjan natsipuolueen.
19. toukokuuta – Ratsuväenkenraali C. G. E. Mannerheim nimitettiin sotamarsalkaksi.
25. toukokuuta – Suojeluskuntalaiset repivät punaiset liput alas Tampereen työväentalon katolta SDP:n puoluekokouksen aikana. Hallitus kielsi 27. toukokuuta punaisten lippujen käytön toistaiseksi.
9. kesäkuuta – Italialainen kapellimestari Arturo Toscanini kieltäytyi saapumasta Bayreuthin oopperajuhlille kansallissosialistien taiteilijoita kohtaan omaksuman asenteen vuoksi.
18. kesäkuuta – Baldur von Schirach nimitettiin Saksan valtakunnan nuorisojohtajaksi.
20. kesäkuuta – Vienan-Itämeren kanava (Stalinin kanava) avattiin liikenteelle Neuvostoliitossa.
21. kesäkuuta – Kaikki muut puolueet kuin NSDAP kiellettiin Saksassa. Kansallisen puolueen ja sosialidemokraattien omaisuus takavarikoitiin ja ne puolueiden johtohenkilöt, jotka eivät olleet paenneet maasta, suljettiin turvasäilöön.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Suomessa alkoivat eduskuntavaalit. Isänmaallinen kansanliike oli ensimmäistä kertaa mukana ja sai 14 paikkaa.
4. heinäkuuta – Mohandas Gandhi tuomittiin vankilaan.
9. heinäkuuta – Voikkaalla suurpalo tuhosi 103 rakennusta ja 300 ihmistä menetti asuntonsa.
12. heinäkuuta – Tammisaaren pakkotyölaitoksen nälkälakko alkaa.
14. heinäkuuta – Uusien puolueiden perustaminen kiellettiin Saksassa.
20. heinäkuuta – Lontoon Hyde Parkissa osoitti 500 000 ihmistä mieltään antisemitismiä vastaan.
20. heinäkuuta – Eduskunta hyväksyi yhdistyslain muutoksen, jonka mukaan kiellettiin sellaisten yhdistysten sotilaallinen järjestäytyminen, jotka pyrkivät vaikuttamaan valtiollisiin asioihin.
1. elokuuta – Alkoholiliike laski myyntiin 35-prosenttisen Karhuviinan.
2. elokuuta – Vienanmeren–Itämeren kanava avattiin virallisesti. 227 kilometriä pitkän kanavan rakennustyöt kestivät 20 kuukautta ja sen rakentamiseen osallistui 126 000 vankia joista ainakin 10 prosenttia kuoli rakennustöiden aikana.
30. elokuuta – Air France aloitti lennot 250 koneella.
2. syyskuuta − Neuvostoliitto ja Italia solmivat keskinäisen hyökkäämättömyyssopimuksen.
3. syyskuuta – Alejandro Lerroux muodosti uuden hallituksen Espanjassa.
4. syyskuuta – Opetusministeriö vahvisti Yhteiskunnallisen korkeakoulun perussäännöt.
12. syyskuuta – Fyysikko Leó Szilárd sai liikennevaloissa seistessään idean ketjureaktiosta.
20. syyskuuta – Berliinissä alkoi oikeudenkäynti valtiopäivätalon poltosta syytettyjä vastaan.
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – niin sanottu suuri vakoilujuttu  paljastuu, kun Vilho Pentikäinen jäi kiinni kuvatessaan huippusalaisia asiakirjoja Yleisesikunnan arkistoholvissa. Helsingistä poistuneen Pentikäisen auto löytyi seuraavana päivänä Karjalan kannakselta Kivennavan Lipolan kylästä missä hän oli ylittänyt rajan Neuvostoliiton puolelle.
1. lokakuuta – Itävallan kansleri Engelbert Dollfuss yritettiin murhata.
1. lokakuuta − Saksassa otettiin käyttöön maailman ensimmäinen kaukokirjoitinyhteys Hampurin ja Berliinin välillä.
16. lokakuuta – Saksa ilmoitti eroavansa Kansainliitosta (virallisesti 19. lokakuuta). Hitler nimesi Kansainliiton ensimmäisen maailmansodan voittajavaltioiden elimeksi.
29. lokakuuta – José Antonio Primo de Rivera perusti Falange Españolan.
3. marraskuuta – Isänmaallisen Kansanliikkeen piirissä päätettiin ottaa etäisyyttä Kokoomukseen, koska se oli arvostellut IKL:n toimia väkivaltaisina ja Suomelle vieraan johtajaperiaatteen hyväksyvinä.
4. marraskuuta – Suomen Heimosoturien Liitto perustettiin.
6. marraskuuta – Helsingissä syntyi katutappeluja suomen- ja ruotsinkielisten koululaisten välille ruotsalaisuuden päivänä. Kahdessa päivässä tappelut olivat yltyneet paikoin niin rajuiksi, että poliisi joutui turvautumaan voimakeinoihin järjestyksen palauttamiseksi.
16. marraskuuta – Yhdysvallat ja Neuvostoliitto solmivat diplomaattisuhteet.
16. marraskuuta – Brasilian presidentti Getúlio Vargas julisti itsensä diktaattoriksi.
17. marraskuuta – Suomen Sähkö Oy Gottr. Strömbergin tehtaitten kaksikerroksinen päätyöhalli koneineen ja valmistuneine laitteineen tuhoutui tulipalossa Sörnäisissä Haapaniemen kentän vieressä. Tuliplaon aineelliset vahingot olivat noin 10 miljoonaa markkaa.
17. marraskuuta – Hovinsaaren neliraaminen, vuonna 1905 rakennettu saha Kotkassa tuhoutui tulipalossa. Sahan lauta- ja puutavaravarastot säästyivät mutta vahingot olivat silti yli 2 miljonaa markkaa.
1. joulukuuta − Rudolf Hess ja Ernst Röhm nimitettiin salkuttomiksi ministereiksi Saksan hallitukseen.
14. joulukuuta − Kaksi purjelaivaa, parkit Plus ja Fred, haaksirikkoutui Maarianhaminan väylällä.
22. joulukuuta − Alankomaalainen kommunisti Marinus van der Lubbe tuomittiin kuolemaan sen jälkeen kun hänet osoitettiin syylliseksi Berliinin valtiopäivätalon tuhopolttoon.
29. joulukuuta – Äärioikeistolaisen Legioonalaisliikkeen (Mişcarea Legionară) kannattajat surmasivat Romanian pääministerin Ion Gheorghe Ducan.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Suomen XI yleinen kirkolliskokous otti käyttöön vanhan kirkkoraamatun Vanhan testamentin.