stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vladimir Prelog

| Vladimir Prelog |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. heinäkuuta 1906 Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina
Kuollut: 7. tammikuuta 1998 (91 vuotta) Zürich, Sveitsi
Kansalaisuus:   Kroatialainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Prahan teknillinen yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Emil Votoček
Instituutti:  Prahan teknillinen yliopisto Zagrebin yliopisto  ETH Zürich
Tutkimusalue:  Kemia
Tunnetut työt:  Stereokemian tutkimus
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1975)
Vladimir Prelog (23. heinäkuuta 1906 Sarajevo − 7. tammikuuta 1998 Zürich) oli kroatialainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1975 orgaanisia reaktioita ja stereokemiaa koskevista tutkimuksista. Prelog jakoi palkinnon John Cornforthin kanssa. Prelog työskenteli elämänsä aikana Prahassa, Zagrebissa ja Zürichissä.
Kun Prelog oli nuori hänen perheensä muutti Kroatiaan Zagrebiin. Hän kävi koulunsa siellä ja Osijekissa. Prelog valmistui Prahan teknillisestä yliopistosta vuonna 1929 kemianinsinööriksi opettajanaan Emil Votoček. Votočekin assistentti Rudolf Lukeš tutustutti Prelogin orgaanisen kemian maailmaan.
Prelog työskenteli G.J. Drízan Prahan laboratoriossa, joka tuotti harvinaisia kemikaaleja, joita ei ollut myynnissä sinä aikana. Hänen vapaa-aikansa kului hänen omiin tutkimuksiinsa kaakaopuun alkaloideista.
Tieteellinen ura > Zagreb

Vuonna 1935 Prelog kutsuttiin Zagrebin yliopistoon opettamaan orgaanista kemiaa. Hän opetti myös kemiantekniikkaa.
Kollegojen ja oppilaittensa avustuksella sekä lääketehdas Pliva ( silloinen Kaštel) rahoituksella Prelog aloitti kiniinin ja sen johdannaisten tutkimisen. Hänen viimeinen työnsä lääkeyhtiön kanssa johti Streptazolin yhden ensimmäisistä sulfonamidilääkkeistä valmistukseen.
Prelogin tieteellisen uran huippukohta Zagrebissa oli adamantaanin, hiilivedyn, jolla on epätavallinen alisyklinen rakenne, onnistunut syntetisointi.
Tieteellinen ura > Zürich

Vuonna 1941 Prelog hyväksyi Lavoslav Ružičkan kutsun ja siirtyi ETH Zürichiin. Siellä hänestä tuli professori.
Ružičkan siirryttyä eläkkeelle 1957 Prelog otti laboratorion johtoonsa. Hän laajensi sen tutkimusaluetta heterosyklisiin yhdisteisiin, alkaloideihin, alisyklisiin yhdisteisiin sekä biokemiallisesti aktiivisiin yhdisteisiin, joita  eliöt sisältävät vähän. Hän myös tutki antibiootteja sekä entsyymien stereokemiaa.
Prelogin töitä olivat myös lukuisten yhdisteiden kuten steroidien, terpeenien, kiniinin, strykniinin, solaniinin ja useiden muiden alkaloidien rakenteen selvittäminen. Prelog teki yhteistyötä myös Robert Cahnin ja Christopher Kelk Ingoldin kanssa ja he laativat Cahn–Ingold–Prelog-prioriteettisäännöt.
Prelog julkaisi yli 400 tieteellistä teosta.
Aiheesta muualla

Prelogin omaelämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Ōgaki

| Ōgaki (大垣市) |
| --- | --- |
 Näkymä Ōgakiin Ibukivuorelta
 lippu:  symboli
 Ōgakin sijainti Gifun prefektuurissa
 Ōgaki
 Koordinaatit: 35°21′34″N, 136°36′46″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Tōkai
Prefektuuri:  Gifun prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  206,57 km²
Väkiluku (04/2020):  161 122
 – Väestötiheys:  780,0 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamferipuu
 – Kukka:  Intianalppiruusu
 – Kukkiva puu:  Lännenkukkakanukka
 – Kala:  Gasterosteus microcephalus
 – Hyönteinen:  Kiiltomato
 
 https://www.city.ogaki.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ōgaki (jap. 大垣市, Ōgaki-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Gifun prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin lounaisosassa Nōbin tasangolla Ibijoen varrella. Kuntaliitosten myötä kaupunkiin kuuluu kaksi eksklaavia: Sunomata kantakaupungin itäpuolella ja Kamiishizu Yōrōvuorilla kantakaupungin lounaispuolella. Ōgakissa on 161 122 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 206,57 neliökilometriä.
Ōgakin linna perustettiin vuonna 1535, ja myöhemmin 1600-luvun alkupuolelta lähtien Ōgaki kehittyi linnanaluskaupunkina ja Ōgakin daimiokunnan hallinnollisena keskuksena. Meiji-restauraation jälkeen se menetti poliittisen asemansa Gifulle ja taantui muun muassa vuoden 1891 Minon maanjäristyksen aiheuttamien tuhojen vuoksi. Rautatieyhteyden avaamisen jälkeen sinne alkoi kuitenkin sijoittua tekstiili- ja kemianteollisuutta. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Ōgaki sai vuonna 1918. Historiallinen linnanaluskaupunki tuhoutui lähes täysin toisen maailmansodan pommituksissa, mutta sodan jälkeen kaupunki on kasvanut yhdeksi prefektuurinsa tärkeimmistä teollisuuskeskuksista. Se on laajentunut useiden kuntaliitosten myötä, viimeksi vuonna 2006, kun siihen yhdistettiin Kamiishizun ja Sunomatan maaseutukaupungit.
Ōgakin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vuonna 1959 uudelleenrakennettu Ōgakin linna ympäröivine puistoineen, Sunomatan linna, Minon provinssin provinssitemppelin eli Mino Kokubun-jin rauniot ja Enkō-jin buddhalainen temppeli. Funamachin kaupunginosa yhdistetään haikurunoilija Matsuo Bashōn teokseen Oku no hosomichi. Toukokuisin vietettävä festivaali Ōgaki-matsuri kulkueineen on valittu Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Osa kaupungin alueesta kuuluu Ibi-Sekigahara-Yōrōn puolikansallispuistoon. Ōgakia palvelevat JR Tōkain Tōkaidō-päälinja, Tarumi-rautatien Tarumi-linja ja Yōrō-rautatien Yōrō-linja.
Kuvia

Uudelleenrakennettu Ōgakin linna
Ōgaki-matsuri
Mino Kokubun-ji
Ōgakin rautatieasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōgaki Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Ōtori (1904)

| Ōtori |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kawasaki, Kobe
Laskettu vesille:  huhtikuu 1904
Palveluskäyttöön:  4. kesäkuuta 1904
Poistui palveluskäytöstä:  15. joulukuuta 1923
Tekniset tiedot
Uppouma:  152 t
Pituus:  45 m
Leveys:  4,9 m
Syväys:  1,5 m
Koneteho:  4 200 ihp
Nopeus:  30 solmua
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykki 2 × 2,5 naulan -tykkiä 3 × 360 mm torpedoputkea
Ōtori oli keisarillisen Japanin laivaston 1904 valmistunut Hayabusa-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin osana vuoden 1897 hankintoja Kawasakin Koben telakalta. Alus laskettiin vesille huhtikuussa 1904 ja valmistui 4. kesäkuuta.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 15. joulukuuta 1923.
Volley Tonno Callipo

| Volley Tonno Callipo |
| --- | --- |
Koko nimi:  Volley Tonno Callipo
Perustettu:  1993
Kenttä:  Palazzetto, Valentia
– Kapasiteetti:  4000 istumapaikkaa
Puheenjohtaja:   Filippo Callipo
Valmentaja:   Di Pinto Vincenzo
Sarja:  Italian A1-liiga
Volley Tonno Callipo on italialainen miesten lentopalloseura Vibo Valentiasta, Calabriasta. Valentiananselvennä edustusjoukkue pelaa tällä hetkellämilloin? Italian pääsarjassa A1-liigassa.
Saavutukset

Italian mestaruus A2-liiga 2008
Italian Cup A2-liiga
Historia

Vibo Valentiana pelasi ensimmäisen kautensa Italian A2-liigassa kaudella 2000-2001. Seuraavat kaudet joukkue pelasi A2-liigaa ja voitti kaudella 2003 Italian Cupin. Kauden 2003 päätteeksi joukkue nousi Italian A1-liigaan. Ensimmäisenä kautena A1-liigassa joukkue sijoittui runkosarjassa seitsemänneksi ja säilytti sarjapaikkansa suoraan ilman karsintoja. Toisella kaudellaan A1-liigassa joukkue säilytti jälleen sarjapaikkansa ilman karsintoja sijoittuen kymmenenneksi. Kauden jälkeen joukkue luopui sarjapaikastaan ja jatkoi pelaamalla A2-liigassa.
Kaudella 2008 joukkue otti ylivoimaisen voiton A2-liigassa ja nousi takaisin A1-liigaan. Joukkue hankki riveihinsä muun muassa suomalaiset Tuomas Sammelvuon sekä Konstantin Shumovin kaudeksi 2008-2009.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
.gi

.gi on Gibraltarin Internet-maatunnus, jota on nimensä vuoksi käyttänyt myös Espanjalainen kaupunki Girona. Toisen asteen rekisteröinnit on varattu Gibraltarilaisille yrityksille ja organisaatioille, kolmannelle asteelle on hieman eri säännöt. Tunnus otettiin käyttöön 1995. Sitä ylläpitää GibNet.
Aiheesta muualla

IANA .gi whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
.gq

.gq on Päiväntasaajan Guinean Internet-maatunnus, jota ylläpitää GETESA. Tunnus otettiin käyttöön 1997. Se ei ole kovin laajalti käytetty.
Aiheesta muualla

IANA .gq whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Ōtori (1935)

| Ōtori / 鴻 |
| --- | --- |
 Ōtori

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Maizurun laivastoarsenaali
Kölinlasku:  8. marraskuuta 1934
Laskettu vesille:  25. huhtikuuta 1935
Palveluskäyttöön:  10. lokakuuta 1936
Poistui palveluskäytöstä:  18. heinäkuuta 1944
Loppuvaihe:  upotettu 12. kesäkuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  840 t (standardi) 1 040 t (kuormattu)
Pituus:  86,8 m (vesiraja) 88,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,2 m
Syväys:  2,76 m
Koneteho:  19 000 shp
Nopeus:  30,5 solmua
Miehistöä:  113
Aseistus
Aseistus:  3 × 127 mm/50 type 11 1 × 40 mm ilmatorjuntatykki 3 × 533 mm torpedoputkea
Ōtori (jap. 鴻) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1936 valmistunut Ōtori-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1934 hankinnoissa Maizurun laivastontelakalta, missä köli laskettiin 8. marraskuuta 1934. Alus laskettiin vesille 25. huhtikuuta 1935 ja valmistui 10. lokakuuta 1936.
Palvelus

Alus upposi 12. kesäkuuta 1944 ilmahyökkäyksessä Saipanin edustalla. Se poistettiin alusluettelosta 18. heinäkuuta 1944.
.gl

.gl on Grönlannin Internet-maatunnus. Se on rekisteröitävissä miltä puolelta maailmaa tahansa. Tunnusta ylläpitää TELE Greenland A/S. Tunnusta on joskus myyty merkitsemään "good luck" tai "graphics library" tai merkitsemään Galiciaa ja galician kieltä galegoa. Googlella on hallussaan URLin lyhennyspalvelu goo.gl The Pirate bay kertoi, että siirtyy verkkotunnuksen ThePirateBay.gl alle entisen verkkotunnuksen takavarikoinnin pelossa.
Aiheesta muualla

IANA .gl whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Vladimir Putinin henkilökultti

Ote Superputin-nimisestä sarjakuvasta.
Vladimir Putinin henkilökultti on vahvistunut sitä mukaan, kuinka pitkään hän on ollut vallassa Venäjällä. Henkilökultin tavoitteena on luoda kuvaa miehekkäästä ja vahvasta johtajasta.
Taustaa

Vladimir Putin nousi ensimmäistä kertaa presidentiksi Boris Jeltsinin erottua elokuussa 1999. Tätä ennen Putin ei juurikaan esiintynyt julkisuudessa ja oli yleisesti ottaen melko tuntematon. Jeltsinin kannatusluvut olivat 2 prosenttia ja monet venäläiset pitivät eroa hyvänä asiana. Toinen Tšetšenian sota päättyi vain kolmisen viikkoa Putinin vannottua presidentin virkavala, mikä nostatti hänen kannatustaan huomattavasti ja toimi pohjana henkilökultin rakentamiselle.
Putin itse on sanonut suhtautuvansa kielteisesti henkilökultteihin. Pääministeritoimiessaan hän myös katsoi itsensä vertaamisen Staliniin olevan epäsopivaa.
Piirteitä

Putinin henkilökulttiin kuuluu niin kutsuttu hyvä tsaari, pahat pajarit -ajattelu, jonka mukaan tsaari on kansan puolella ja ongelmista ovat vastuussa pajarit, jotka pitivät tsaarin pimennossa maan ongelmilta pelastaakseen oman nahkansa. Vastineeksi tsaarin isällisestä hoivasta alamaiset tottelivat tätä kuuliaisesti ja suorastaan palvoivat tätä. Tämä myytti juontaa juurensa Venäjän keisarikunnan ajoilta, ja oli tärkeimpiä tsaarin valtaa lujittavia tekijöitä. Pajarien sijaan Putin on sysännyt kaikkien Venäjän ongelmien syyksi korruptoituneen virkamiehistön. Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Putinia ei ole syytetty maan armeijan lukuisista epäonnistumisista, vaan sen sijaan vika on armeijan johdossa.
Putinia on tapana kuvata erilaisten aktiviteettien parissa, joista osassa hän esiintyy paidatta. Tällaisten suunniteltujen mediatempauksien tavoitteena on osoittaa ensinnäkin, että Putin on terve ja voi hyvin, mutta myös että Venjällä on rikas luonto ja eläimistö sekä pitkä historia. Yhtenä tavoitteena on myös luoda kuva siitä, että jos Putin on kunnossa, Venäjä on kunnossa. Tunnettuja tällaisia propagandatemppuja ovat mm. seuraavat:
Heinäkuussa 2013 Putin valokuvattiin kalastusretkella Tuvan tasavallassa, jossa hän väitetysti sai 21-kiloisen hauen. Kreml vakuutteli, että kala oli yhtä iso kuin väitettiin ja Putinin itsensä saama.
Vuonna 2008, Putinin syntymäpäivän kunniaksi, julkaistiin opetusvideo, jossa Putin opettaa judoa.
Elokuussa 2015 Putin teki minisukellusveneellä sukelluksen Krimin rannalla tutkiakseen Bysantin valtakunnan aikaista laivanhylkyä. Putin kertoi myöhemmin medialle, että "83 metriä on aikamoinen syvyys".
Vuonna 2002 julkaistu Putinia ihannoiva Takogo, kak Putin! -kappale oli alkujaan sarkasmia, mutta päätyi vain kaksi vuotta myöhemmin Putinin presidentinvaalikampanjan käyttöön.
Putinin nimeä on käytetty useissa tuotteissa Venäjällä: vaatteita, suklaata, vodkamerkki, säilykevihannesmerkki, kaviaarimerkki sekä matkamuistoja.
Julkisuudenkuva ja kannatus

Maaliskuun 2022 lopulla Levada-tutkimuskeskus kertoi, että Putinin kannatusluvut olivat 83 %. Putinin kannatusluvut ovat aina olleet kyseenalaisia, koska Venäjällä ei ole vapaata mediaa, joka voisi mitata todellisia kannatuslukuja.
Putinin kannatus ulkomaalaisten keskuudessa oli historiallisen alhainen vuonna 2023: vain 11 % kertoi luottavansa Putiniin.
300-vuosikymmen eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtui vuosikymmenen aikana

Epikurolainen koulukunta perustettiin.
Välimerensinisimpukka

| Välimerensinisimpukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Simpukat Bivalvia
Lahko::  Mytiloida
Yläheimo::  Mytiloidea
Heimo::  Sinisimpukat Mytilidae
Alaheimo::  Mytilinae
Suku::  Sinisimpukat Mytilus
Laji::  galloprovincialis
Kaksiosainen nimi
 Mytilus galloprovincialis  Lamarck, 1819 
Katso myös
   Välimerensinisimpukka Wikispeciesissä   Välimerensinisimpukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Välimerensinisimpukka (Mytilus galloprovincialis) on sinisimpukoiden (Mytilidae) heimoon kuuluva nilviäislaji. Se on tärkeä viljelylaji, ja sen vuotuinen viljelymäärä on satojatuhansia tonneja. Välimerensinisimpukka lisääntyy talvella.
Väinö Jormakka

Väinö Paavo Aulis Jormakka (18. helmikuuta 1926 Sortavala – 23. lokakuuta 2001 Lappeenranta) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Jormakan vanhemmat olivat maanviljelijä Simo Jormakka ja emäntä Helena Jormakka ja puolisot 1952–1994 Eila Irene Malmi ja vuodesta 1996 Tyyne Terovirta. Jormakka kävi Harjun maanviljelyskoulun 1947–1949 ja valmistui agrologiksi Mustialan maatalousopistosta 1953. Hän oli Valtionrautateiden ylimääräinen veturinlämmittäjä, Enso Gutzeitin Metsätehon metsäharjoittelija 1942–1946, Harjun maatalouskoulun kirjanpitäjä 1950–1951 ja Keskon Kotkan konttorin myyjä 1953–1955, pääkonttorin järjestelyosaston koulutuspäällikkö ja elintarvikeosaston markkinointipäällikkö 1955–1961, Riihimäen konttorin johtaja 1961–1970 ja Lappeenrannan konttorin johtaja 1970–1986. Jormakka oli Keskolaisen päätoimittaja 1957–1959. Hänellä oli myös useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Sotilasarvoltaan Jormakka oli reservin ylikersantti. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1978. Jormakka tunnettiin myös vapaamuurarina vuodesta 1965.
Viinijärvi (Ilomantsi)

| Viinijärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Ilomantsi
Koordinaatit:  62°44′31″N, 31°09′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Taipaleenjoki
Järvinumero:  04.922.1.074
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,9 m 
Rantaviiva:  13,92 km 
Pinta-ala:  2,2 km² 
Tilavuus:  0,00612 km³ 
Keskisyvyys:  2,8 m 
Suurin syvyys:  6,9 m 
Saaria:  2
:  Rutnikka Taipaleensaari
 fiViinijärvi 
Viinijärvi on matala metsäjärvi Ilomantsin itäosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Etäisyys Viinijärven eteläisimmästä pisteestä pohjoisimpaan pisteeseen on noin 3,3 kilometriä. Järven eteläosan muodostaa Taipaleenselkä, jota Majaniemi ja Hautaniemi erottavat järven keski- ja pohjoisosasta. Järven kaakkoinen rantaviiva mutkittelee, muut rannat ovat melko suoria. Noin kolme neljäsosaa Viinijärven alasta on vähintään puolitoista metriä ja enintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, seitsemän metriä, sijaitsee itärannan Paksuniemen länsipuolella.
Viinijärven saariluku on kaksi. Taipaleensaari sijaitsee järven eteläosassa ja Rutnikka keskiosassa. Saarten yhteispinta-ala on 26 aaria. Viinijärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Järven luoteispuolella levittäytyy Viinijärvenkangas ja itäpuolella Viinimäenkangas. Asutusta on jonkin verran (Viinimäki, Iljanvaara).
Viinijärveen virtaa useita tulouomia ympäröivien suoalueiden halki. Järven luusua sijaitsee Taipaleenselän länsikolkassa, josta alkaa noin kilometrin mittainen Taipaleenjoki. Joki laskee Nuorajärven (144,7 metriä mpy) Retulahteen.
Viinijärven vesitilavuus on 6 121 000 kuutiometriä.
Viinijärvi (04.922.1.074) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen jakovaihe on Koitajoen valuma-alue (04.9). Viinijärvi on kolmanneksi laajin Nuorajärven alueen 84:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Nuorajärvi ja Niettaanselkä.
18 Greatest Hits

| 18 Greatest Hits Michael Jackson, The Jackson 5 |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1983
 Tuottaja(t): useita
 Tyylilaji: soul funk disko
 Levy-yhtiö: Motown Records
18 Greatest Hits on Michael Jacksonin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1983.
Kappalelista

One Day In Your Life
Lookin' Through The Windows
Got To Be There
Doctor My Eyes
Ben
ABC
We're Almost There
Skywriter
Rockin' Robin
Happy
Ain't No Sunshine
I'll Be There
I Want You Back
The Love You Save
We've Got A Good Thing Going
Mama's Pearl
Never Can Say Goodbye
Hallelujah Day
120 metrin pituiset radioaallot

120 metrin pituiset radioaallot ovat yleisradiolähetyksiin käytettäviä radioaaltoja, joiden taajuusalue asettuu välille 2300–2450 kHz. Yhdessä 90:n, 75:n ja 60:n metrin pituisten radioaaltojen kanssa 120 metrin pituisia radioaaltoja kutsutaan yleisradioasemien kaukokuuntelussa eli DX-kuuntelussa tropiikkiaalloiksi, koska Eurooppaan nähden niillä on mahdollista kuulla radioasemia maapallon trooppisilta alueilta. Erityisesti eteläamerikkalaiset yleisradioasemat ovat tässä joukossaselvennä huomattavia.