stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hausjärven Haminankylän työväentalo

| Haminankylän työväentalo> Monttula |
| --- | --- |
Sijainti:  Hamina (Hausjärvi), Hausjärvi
Valmistumisvuosi:  1931
Rakennuttaja:  Haminankylän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haminankylän työväentalo Monttula oli Hausjärven kunnan Haminankylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Haminankylän työväenyhdistys perustettiin ensimmäisen kerran vuonna 1907, mutta se lakkasi toimimasta vuonna 1914. Vuonna 1929 perustettiin uusi sosialidemokraattinen yhdistys. Seuraavana vuonna yhdistys kunnosti puheenjohtajaltaan ostetun autotallin väliaikaiseksi kokoushuoneeksi, joka sijoitettiin vuokratontille kylän keskustassa olleeseen hiekkakuoppaan, mistä talo sai nimekseen Monttula.
Toimintaa työväentalolla

1930-luvun alussa yhdistys toimi vilkkaasti, ja se järjesti niin kesäjuhlia, iltamia, tansseja kuin urheilukilpailuitakin. Yhdistyksen yhteyteen perustettiin myös soittokunta. Vuonna 1936 talolla järjestettiin vaalivalistusjuhla, jossa esitettiin vaalipuhe. Kuuntelemassa oli yhdistyksen "pienen huoneen" täydeltä väkeä, ja osa jäi huoneen ulkopuolellekin. 1930-luvun puolivälin jälkeen yhdistyksen toiminta laimeni. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Heinz Schiller

Heinz Schiller (25. tammikuuta 1930 - 26. maaliskuuta 2007) oli sveitsiläinen F1 kuljettaja.
Hän osallistui kaudella 1962 yhteen F1 osakilpailuun, joka oli Saksan Grand Prix. Hän keskeytti kilpailussa eikä saavuttanut pisteitä. Hän ajoi myös MM-sarjaan kuulumattomissa kilpailuissa ollen kahdeksas Brysselin GP:ssä, yhdeksäs Paun GP:ssä ja seitsemäs Belgian GP:ssä 1962. Hän oli vuoden 1963 Paun GP:ssä kolmas ja kymmenes vuoden 1964 Le Mansin 24 tunnin ajossa yhdessä Gerhard Kochin kanssa.
Helge Rode

| Helge Rode |
| --- | --- |
 Edvard Munchin piirros: Helge Rode, 1890-luvun lopulta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1870 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 23. maaliskuuta 1937 (66 vuotta) Frederiksberg, Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Helge Rode (16. lokakuuta 1870 Kööpenhamina, Tanska – 23. maaliskuuta 1937 Frederiksberg, Tanska) oli tanskalainen kirjailija. Hän oli alkuun runoilijana naturalisti mutta läheni 1890-luvulla symbolismia. Hän kirjoitti myös näytelmiä, joissa hän irtisanoutui uskonnottomuudesta ja radikaaleista näkemyksistä. Esseekokoelmillaan hän osallistui 1920-luvun elämänkatsomuskeskusteluun sen keskeisenä hahmona.
Roden veli oli poliitikko Ove Rode.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helge Rode Wikimedia Commonsissa
Heinz Weis

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 1997 | moukarinheitto |  |
|  Pronssia | Tokio 1991 | moukarinheitto |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Hopeaa | Duisburg 1989 |  moukarinheitto  |  |
Heinz Weis (s. 14. heinäkuuta 1963 Trier) on saksalainen entinen moukarinheittäjä, hän edusti myös Länsi-Saksaa vuoteen 1990.
Weis debytoi aikuisten arvokilpailuissa vuoden 1987 MM-kilpailuissa Roomassa, jossa hän sijoittui kuudenneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui Soulin olympiakisoissa viidenneksi heitettyään tuloksen 79,16. Vuonna 1990 hän heitti Splitin EM-kilpailuissa kahdeksanneksi tuloksella 75,38.
Tokion MM-kilpailuissa hän heitti ensimmäisen arvokisamitalinsa heitettyään tuloksella 80,44 pronssille. Barcelonan olympialaisissa seuraavana vuonna hän ei yltänyt mitalille, vaan sijoittui finaalissa kuudenneksi. EM-kilpailuissa Helsingissä 1994 hän palasi jälleen mitalikantaan heitettyään pronssia tuloksella 78,58.
Kahden vuoden kuluttua hän sijoittui Atlantan olympialaisissa vielä viidenneksi, mutta hän saavutti Ateenan MM-kilpailuissa 1997 uransa ainoan arvokisavoiton heitettyään 81,78. Budapestin EM-kilpailuissa 1998 hän heitti vielä neljänneksi, mutta jo Sevillan MM-kisoissa 1999 hän jäi kahdeksanneksitoista. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän jäi karsintaan. Tämän jälkeen hän lopetti uransa.
Haukkajärvi (Orivesi)

| Haukkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°46′59″N, 24°11′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Rooppiojaan 
Järvinumero:  35.745.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166,3 m  
Rantaviiva:  1,08 km  
Pinta-ala:  2,987 ha  
Saaria:  1 
 fiHaukkajärvi 
Haukkajärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Hirsilän koillispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella Männistönnevan ja Ison Petäjäjärven välissä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven lähelle tulee metsäautotiet Lauttakulman suunnalta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 166,3 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäojia, joista yhden päässä sijaitsee pieni Loukkulammi. Järven laskuoja yhtyy Männistönnevalla Rooppiojaan.
Have It All

| ”Have It All” Foo Fightersin single |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: One by One
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t):  ?
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 04.58
 Levy-yhtiö: RCA Records, Roswell
Foo Fightersin muut singlet
| ”Low” 2003 | ”Have It All” 2003 | ”Best of You” 2005 |
Have It All on rockyhtye Foo Fightersin neljäs singlejulkaisu albumilta One by One.
Kappale julkaistiin singlenä vuonna 2003. Singlessä on myös popmuusikko Princen kappale "Darling Nikki" Foo Fightersin esittämänä. Darling Nikki -kappale ylsi vuonna 2004 single-listalla 15. sijalle.
Kappaleet

Have It All
Darling Nikki
Disenchanted Lullaby (live 2003)
Listasijoitus

| Vuosi | Single | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Have It All | Official UK Singles Chart | No. 37 |
| 2004 | Darling Nikki | U.S. Modern Rock | No. 15 |
Heikki Hämäläinen (juoksija)

Heikki Juhani Hämäläinen (s. 12. huhtikuuta 1953 Karjalohja) on suomalainen, 1970-luvun jälkipuolella SM-mitaleille yltänyt ja maajoukkueessa kilpaillut pika- ja keskimatkojen juoksija.
Hämäläinen voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden Helsingissä vuonna 1979 (aika 46,85). Hopealla hän oli 1978. Hämäläinen oli myös pronssilla 200 metrillä vuonna 1979 ja hopealla 800 metrillä sisäratojen SM-kisoissa vuonna 1975. Seuratasolla Hämäläinen edusti Turun Urheiluliittoa.
Hämäläisen poika Kasper Hämäläinen on maajoukkuetason jalkapalloilija.
Hayle İbrahimov

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hayle İbrahimov Helsingin EM-kilpailuissa 2012 (vasemmalla) |  Hayle İbrahimov Helsingin EM-kilpailuissa 2012 (vasemmalla) |  Hayle İbrahimov Helsingin EM-kilpailuissa 2012 (vasemmalla) |  |
Maa:   Azerbaidžan
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Zürich 2014 | 5 000 metriä |  |
|  Pronssia | Barcelona 2010 | 5 000 metriä |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Göteborg 2013 | 3 000 metriä |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2011 | 3 000 metriä |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Kazan 2013 | 5 000 metriä |  |
|  Kultaa | Gwanju 2015 | 5 000 metriä |  |
Hayle İbrahimov (amharaksi ቀዳማዊ ደስታ ሃጎስ - Haile Desta Hagos; s. 18. tammikuuta 1990 Etiopia) on etiopialaissyntyinen azerbaidžanilainen yleisurheilija, joka kilpailee keski- ja pitkien matkojen juoksussa. Hän sai Azerbaidžanin kansalaisuuden helmikuussa 2009. Saman vuoden heinäkuussa hän voitti alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa kultaa sekä 5 000 että 10 000 metrin juoksussa.
İbrahimov voitti pronssia EM-kisoissa 2010 5 000 metrin matkalta. Pariisin EM-hallikilpailuissa 2011 hän voitti 3 000 metrillä hopeaa. EM-kisoissa 2012 hän sijoittui 5 000 metrillä kuudenneksi. Lontoon olympialaisissa hän sijoittui 5 000 metrillä yhdeksänneksi. Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 hän voitti kultaa 3 000 metrillä. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän oli 3 000 metrillä kuudes. Hän saavutti Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hopeaa 5 000 metrillä ajalla 14.08,32. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän oli samalla matkalla kuudes ja seuraavan vuoden Belgradin EM-hallikilpailuissa 3 000 metrillä neljäs.
Ibrahimov voitti universiadeissa kultaa 5 000 metrillä Kazanissa 2013 ja Gwanjussa 2015. Hän on karsiutunut alkuerissä 5 000 metrillä olympialaisissa 2016 sekä MM-kilpailuissa 2015 ja 2017. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän putosi 3 000 metrin alkuerissä 2010 ja 2012.
Hän pitää hallussaan maansa ennätystä sekä 3 000 että 5 000 metrin juoksuissa.
Henkilökohtaiset ennätykset

Lähde: Tilastopaja
1 500 m: 3.44,76 (2010)
3 000 m: 7.34,57 (2013)
5 000 m: 13.09,17 (2014)
10 000 m: 30.03,37 (2011)
3 000 m: 7.39,59 (2013)
Helsingfors Ångfartygs Aktiebolaget

Helsingfors Ångfartygs Aktiebolaget (Helsingin Höyrylaiva Oy) oli laivayhtiö, joka oli perustettu Helsingissä vuonna 1869. FÅA hankki osake-enemmistön varustamosta vuonna 1916 ja yhtiö fuusioitui FÅAan vuonna 1920. Yhtiön toimitusjohtajana toimi mm. Victor Ek.
Yhtiön aluksia

S/S Helsingfors (1870-1893)
S/S Storfursten (1875-1913)
S/S Finland (1876-1893)
S/S Linnea (1892-1914)
S/S Primula (1904-1921)
S/S Viola (1914-1920)
Heikki Ala-Mäyry

| Heikki Ala-Mäyry |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. lokakuuta 1893 Kuortane
Kuollut: 31. lokakuuta 1960 (67 vuotta) Kuortane
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  Maanviljelijä, pankinjohtaja, kirjakauppias
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Vaalipiiri:  Vaasan läänin itäinen vaalipiiri
Kotipaikka:  Kuortane
Puoliso:  Impi Puranen
Vanhemmat:  Juho Ala-Mäyry Kaisa Ala-Mäyry
Heikki Ala-Mäyry (21. lokakuuta 1893 Kuortane – 31. lokakuuta 1960 Kuortane) oli suomalainen maanviljelijä, pankinjohtaja, kirjakauppias ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja. Ala-Mäyry tunnettiin monitaitoisena ja valistuneen pohjalaisen talonpoikaisuuden edustajana ja kotiseutunsa johtavana miehenä.
Varhainen elämä ja työura

Ala-Mäyry kävi kansakoulun ja harjoitti määrätietoista itseopiskelua. Syntymäkodissaan Ala-Mäyry sai voimakkaan kansallisen ja isänmaallisen herätykseen. Vuonna 1918 Ala-Mäyry osallistui vapaussotaan ja toimi sen jälkeen suojeluskunnassa aina suojeluskuntien lakkauttamiseen saakka.
Ala-Mäyry toimi maanviljelijänä sekä kotiseutunsa johtavana länsisuomalaisen maatiaiskarjan jalostajana. Ala-Mäyry oli myös metsänhoitaja. Nuoruudessaan Ala-Mäyry toimi nuorisoseuratyössä. Maanviljelijänä Ala-Mäyry osallistui maamiesseuran harrastuksiin.
Vuosina 1944–1951 Ala-Mäyry toimi Kuortaneen Säästöpankin johtajana ja vuodesta 1952 alkaen Kansallis-Osake-Pankin Kuortaneen konttorin johtajana. Viimeiset pari vuotta ennen kuolemaansa, Ala-Mäyry toimi Sydänmaan Turve Oy:n toimitusjohtajana.
Ala-Mäyry oli kirjallisuuden ja kansansivistyksen ystävä. Hän omisti ja hoiti Kuortaneen kirjakauppaa noin 30 vuoden ajan. Ala-Mäyry oli myös Kuortaneen Yhteiskoulun yksi perustajista ja kuului koulun johtokuntaan aina kuolemaansa saakka.
Poliittinen ura > Luottamustoimet

Ala-Mäyry tuli valituksi Kuortaneen kunnanvaltuustoon jo 1925 ja uudelleen 1944 ollen valtuuston jäsenenä kuolemaansa saakka. Ala-Mäyry toimi kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1946–1954 ja sen jälkeen varapuheenjohtajana kuolemaansa saakka. Vuosina 1941–1943 Ala-Mäyry toimi Kuortaneen Osuusmeijerin isännöitsijänä. Edelleen hän toimi pitkän ajan Kuortaneen Venhämylly-yhtiön ja Kuortaneen Sementtivalimon johtoelimissä.
Ala-Mäyry toimi aktiivisesti Kuortaneen kansallisseurassa sekä Vaasan läänin itäisen vaalipiirin kansallisliiton piirtoimikunnassa. Ala-Mäyry toimi myös Kansallisen Kokoomuspuolueen keskusjohdon jäsenenä puoluevaltuuskuntaan.
Poliittinen ura > Kansanedustajana

Ala-Mäyry valittiin eduskuntaan Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä vuoden 1948 vaaleissa. Ala-Mäyry tunnettiin tunnollisena ja ahkerana valiokuntatyöskentelijänä. Ala-Mäyry puolusti ehyttä ja rakentavaa kansallista ajattelutapaa.
Hän istui eduskunnassa yhden kauden, heinäkuuhun 1951 saakka. Hän kuului kulkulaitosvaliokuntaan ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950 ja 1956.
Seurakunta

Heikki Ala-Mäyry omasi kristillisen elämänkatsomuksen ja osallistui seurakunnalliseen elämään kuuluen mm. kirkkovaltuustoon. Ala-Mäyry toimi kirkkohallintokunnan puheenjohtajana kuolemaansa saakka.
Huomionosoitukset

Anssioistaan kunnallismiehenä Heikki Ala-Mäyry sai Maalaiskuntien Liiton ansiomerkin.
Helsingholmen

Helsingholmen
Helsingholmenin satama
| --- | --- |
Sijainti:  Kemiönsaari Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turunmaan saaristo
Vesialue:  Gullkronanselkä
Merialue:  Saaristomeri
Pinta-ala:  0,42 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  3
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Helsingholmen on saari Kemiönsaaren kunnassa. Se sijaitsee kunnan länsiosassa Gullkronanselän tuntumassa. Helsingholmen on 42 hehtaarin kokoinen ja sillä asuu vakituisesti kolme ihmistä. Saarella ei ole lainkaan kesäasutusta. Yhteysalus m/s Stella poikkeaa saarelle tilauksesta.
Helsingholmen on ollut asuttu 1770-luvusta lähtien. Saarella asuu perhe, joka saa elantonsa kalastuksesta ja pienviljelystä. Helsingholmen on suosittu vierasvenesatama, jossa toimii kioski ja vuokrattava sauna. Saarella saa liikkua vapaasti ja siellä on useita luontopolkuja.
Helsingholmen on lähinnä metsän peitossa. Saaren keskiosassa on niitty. Helsingholmenin asutus ja satama sijaitsevat pohjoisrannalla Hemvikenin äärellä. Saaren itäisellä niemellä on kaksi hiekkarantaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingholmen Wikimedia Commonsissa
Holmönin piiri

| Holmönin piiri |
| --- | --- |
 Holmönin kirkko
 fiHolmönin piiri 
 63°47′56″N, 20°52′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Västerbotten
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Uumajan kunta
Piirikoodi:  323004
Väestö
Väkiluku (2022):  62 
Holmönin piiri (ruots. Holmöns distrikt) sijaitsee Uumajan kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 62  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Uumajan kunnan piirit
Helvi Hyrynkangas

Helvi Inkeri Hyrynkangas (o.s. Pääkkönen; 30. syyskuuta 1928 Oulu – 11. syyskuuta 2021 Oulu) oli suomalainen sosiaalineuvos ja kansanedustaja.
Helvi Pääkkösen vanhemmat olivat johtajaopettaja, luutnantti Erkki Pääkkönen ja kansakoulunopettaja Anni Markkanen. Hän avioitui Seppo Hyrynkankaan kanssa 1950 ja suoritti farmaseutin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1952. Hän työskenteli farmaseuttina 1952–1961, Medipolar Oy:n työnjohtajafarmaseuttina 1961–1964 sekä Kansaneläkelaitoksen sairausvakuutusfarmaseuttina 1964–1983 ja Pohjois-Suomen aluetarkastajana 1983–1987, kunnes jäi eläkkeelle loukkaannuttuaan porokolarissa.
Hyrynkangas valittiin eduskuntaan liberaalisen kansanpuolueen edustajaksi Oulun läänin vaalipiiristä vaalikaudeksi 1979–1983. Hän on toiminut myös Oulun kaupunginhallituksessa ja kaupunginvaltuustossa, kirkkovaltuutettuna ja useissa muissa luottamustehtävissä. Hänelle myönnettiin sosiaalineuvoksen arvonimi 1997.
Heinz-Wilhelm Eck

Heinz-Wilhelm Eck (27. maaliskuuta 1916 Hampuri, Saksa – 30. marraskuuta 1945 Lüneberg, Saksa) oli saksalainen U-veneen komentaja toisen maailmansodan aikana. Hänet teloitettiin sodan jälkeen syyllisenä ensimmäisellä partioretkellään U-852:llä tapahtuneisiin kreikkalaisten merimiesten murhiin.
Tapaus oli ainoa lajissaan.
Eck syntyi Hampurissa ja palveli Saksan merivoimissa (Kriegsmarine) vuodesta 1934. Hänet ylennettiin toisen maailmansodan aikana kapteeniluutnantiksi 1. joulukuuta 1941 ja hän sai ensimmäisen sukellusveneen komentoonsa 15. kesäkuuta 1943.
Aiheesta muualla

http://www.uboataces.com/articles-war-criminal.shtml
http://uboat.net/boats/u852.htm
http://www.uboatnet.de/Archiv/Personen/Kommandanten/Profile/H.-W.Eck/H.-W.Eck.htm
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Heinz-Wilhelm Eck
Käännös suomeksi
Here Come the Golden Hearts

| Here Come the Golden Hearts Bluesounds |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 1982 Finnvox
 Julkaistu: kesäkuu 1982
 Formaatti: vinyyli
 Tuottaja(t): Bluesounds
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 32.04
 Levymerkki: Johanna
Bluesoundsin muut julkaisut
| Greta’s Hits 1982 | Here Come the Golden Hearts 1982 |   |
Here Come the Golden Hearts on Bluesoundsin kolmas ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1982.
Kappaleet

Bambooradise – 2.59
Are We the Angels? – 4.04
Harmony of the City – 3.31
Screamin’ – 3.07
Thunder – 3.07
B-puoli
Days of Red Wine – 3.34
Angel Asleep – 2.16
One Bang Gone – 4.01
She’s Got It – 2.49
Come on Girl! – 3.20
Kokoonpano

Dave Lindholm – kitara, laulu
Ari Vaahtera – basso
Zape Leppänen – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu
Tapio Niemelä – kosketinsoittimet, taustalaulu
Here Come the Warm Jets

| Here Come the Warm Jets Brian Eno |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu 1973, Majestic Studios, Lontoo
 Julkaistu: tammikuu 1974
 Tuottaja(t): Brian Eno
 Tyylilaji: taiderock glam rock kokeellinen rock
 Kesto: 42.01
 Levy-yhtiö: Island Records
Listasijoitukset
  26.   151.
Brian Enon muut julkaisut
| (No Pussyfooting) 1973 | Here Come the Warm Jets 1974 | Taking Tiger Mountain (By Strategy) 1974 |
Eno hollantilaisessa TopPop -televisio-ohjelmassa huhtikuussa 1974.
Here Come the Warm Jets on englantilaisen muusikon Brian Enon ensimmäinen sooloalbumi. Eno oli albumin julkaisua edeltävänä vuonna eronnut Roxy Music -yhtyeestä, jossa hän oli soittanut vuodesta 1971.
Albumi valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Brian Eno, ellei toisin mainita.
A-puoli
Needles in the Camel's Eye – 3.11 (säv. Eno, Phil Manzanera)
The Paw Paw Negro Blowtorch – 3.04
Baby's on Fire – 5.19
Cindy Tells Me – 3.25 (säv. Eno, Manzanera)
Driving Me Backwards – 5.12
B-puoli
On Some Faraway Beach – 4.36
Blank Frank – 3.37 (säv. Eno, Robert Fripp)
Dead Finks Don't Talk – 4.19
Some of Them Are Old – 5.11
Here Come the Warm Jets – 4.04
Kokoonpano

Brian Eno – laulu, kosketinsoittimet, syntetisaattori, kitara
Chris Spedding – kitara radoilla 1 ja 2
Phil Manzanera – kitara raidoilla 1, 2 ja 4
Robert Fripp – kitara raidoilla 3, 5 ja 7
Lloyd Watson – slide-kitara raidalla 9
Paul Rudolph – kitara raidoilla 3 ja 10, basso raidoilla 3, 5 ja 10
Bill MacCormick – basso raidoilla 1 ja 7
Busta Jones – basso raidoilla 2, 4, 6 ja 8
John Wetton – basso raidoilla 3 ja 5
Chris Thomas – basso raidalla 2
Simon King – rummut raidoilla 1, 3, 5, 7 ja 10
Marty Simon – rummut raidoilla 2, 3 ja 4
Paul Thompson – rummut raidalla 8
Nick Judd – kosketinsoittimet raidoilla 4 ja 8
Andy Mackay – kosketinsoittimet raidoilla 6 ja 9, saksofoni raidalla 9
Sweetfeed – taustalaulu raidoilla 6 ja 7
Käännös suomeksi
Hillerød

| Hillerød |
| --- | --- |
 Frederiksborgin linna Hillerødissä.
 vaakuna
 Hillerød
 Koordinaatit: 55°56′0″N, 12°18′0″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Pääkaupunkialue
Kunta:  Hillerødin kunta
Väkiluku:  30 570
 Ajankohdan 1.1.2012 mukainen väkilukutieto koskee taajamaa (tansk. by), ja sen lähteenä on Danmarks Statistik. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hillerød on Tanskan Pääkaupunkialueella sijaitsevan Hillerødin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 30 570 asukasta.
Hillerød sijaitsee Sjællandin saarella ja se on Pääkaupunkialueen pääkaupunki. Kaupungin kuuluisin nähtävyys on Frederiksborgin linna. Hillerødistä on 35 kilometrin matka Kööpenhaminaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hillerødin kunnan kotisivut (englanniksi) (tanskaksi)
Hillerødin alueen turisti-informaatio (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (tanskaksi) (saksaksi)
Valokuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Helge Rontu

| Helge Rontu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1924 Ruokolahti
Kuollut: 28. helmikuuta 1990 (65 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  juristi
Arvonimi: lainsäädäntöneuvos
Helge Alf Valter Rontu (8. huhtikuuta 1924 Ruokolahti – 28. helmikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen juristi ja oikeusministeriön lainsäädäntöneuvos. Hän oli myös Yleisradion radio-ohjelma Viisasten kerhon jäsen numero yksi vuosina 1968–1975.
Rontu kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin koelyseosta vuonna 1942, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1951 ja sai varatuomarin arvon 1956. Hän oli sodan jälkeen tutkijana asekätkentää tutkineessa sisäministeriön tutkintaelimessä ja toimi 1946–1948 valtiollisen poliisin tutkimustoimiston päällikkönä. Valmistuttuaan hän työskenteli 1954 Pielaveden tuomiokunnan notaarina ja 1955–1956 Kiuruveden osuuskassan lakimiehenä. Hänet nimitettiin 1957 Helsingin hovioikeuden viskaaliksi, mutta joutui pian eroamaan poliittisen taustansa vuoksi ja siirtyi samana vuonna Helsingin raastuvanoikeuteen, jossa hän toimi rikosnotaarina ja myöhemmin oikeusneuvosmiehenä. Rontu oli ensimmäinen tuomarina toiminut SKDL:ään kuulunut juristi. Suomen Kommunistisen Puolueen jaossa Rontu edusti oppositiota. Oikeusministerinä 1970–1971 toiminut Erkki Tuominen nimitti hänet lainsäädäntöneuvokseksi oikeusministeriön lainvalmistelukuntaan. Rontu toimi tässä virassa vuoteen 1975 ja sen jälkeen vielä lyhyesti Pielaveden kihlakunnantuomarina.
Rontu oli 1970- ja 1980-luvuilla yksi Suomen Demokraattiset Lakimiehet ry:n (Demla) tärkeimmistä aktiiveista ja taustavaikuttajista. Hän oli järjestön puheenjohtajana vuoden 1974 ajan, mutta hoiti sen raha-asioita vielä pitkään sen jälkeenkin. Demlan puheenjohtajana 1980-luvun alussa toimineen Hannu Takalan mukaan Rontu rahoitti järjestöä ilmeisesti joko omista varoistaan tai mahdollisesti Neuvostoliitosta saamallaan rahalla. Rontu oli 1970-luvulla Kansainvälisen demokraattisten lakimiesten liiton (IADL) asettaman kansainvälisen Indokiinan sotarikoskomission jäsenenä.
Rontua kiinnosti virkakielen selkeys, josta hän kirjoitti useita kirjoja.
Teoksia

Sata systeemiä (nimimerkillä Ilja). Veikkaustoimisto, Helsinki 1960
Mielenosoittajan oikeusturva Suomessa. Korkeakoulupoliittinen monistesarja 1970; 11. Suomen ylioppilaskuntien liitto, Helsinki 1970
Ehdotus hallituksen esitykseksi eduskunnalle kansainoikeusrikoksia koskevaksi lainsäädännöksi ; tekijät Erik Svinhufvud ja Helge Rontu. Lainvalmistelukunnan julkaisuja. Valtion painatuskeskus, Helsinki 1972
Rikoskonkurrenssityöryhmän mietintö ; laat. Helge Rontu ym. Oikeusministeriön lainsäädäntöosaston julkaisu 1973, 5. Helsinki 1973
Ympäristön yleiskäyttöoikeudet ja niiden perusta. Lainsäädäntö 1973, 1. Oikeusministeriön lainsäädäntöosasto, Helsinki 1973
Ymmärrettävää virastokieltä. 2. painos 1974, 3. painos 1977 Oikeusministeriön lainsäädäntöosasto, Helsinki 1977
Vaikeata virkakieltä : julkisen kielen alkeiskurssi. Selväkieli, Helsinki 1980
Ronnun suvun historia : neljännesmies Antti Ronnun jälkeläiset 1620-1950 ; toim. Helli Taponen. 2. korj. painos Sukuseura Rontu, Helsinki 1995
Aiheesta muualla

Helge Ronnun lapsuusmuistoja Mosasta 1930-luvulta : Pulavuosien Mosaa lapsen silmin,  Tapanila-albumi 2. Helsinki 1987