stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Söråker

| Söråker |
| --- | --- |

 Söråker
 Koordinaatit: 62°30′18″N, 17°30′40″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Medelpad
Kunta:  Timrå
Väkiluku (31.12.2023):  2 408
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Söråker on taajama Timrån kunnassa Västernorrlandin läänissä Medelpadin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 408 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Söråker Wikimedia Commonsissa
Anssi Kelan diskografia
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Nummela |  Julkaistu: 2. maaliskuuta 2001  Formaatti: CD, digitaalinen  Levy-yhtiö: BMG | 1 | 157 100 + (multiplatinalevy) |
| Suuria kuvioita |  Julkaistu: 28. syyskuuta 2003  Formaatti: CD, digitaalinen  Levy-yhtiö: BMG | 1 | 51 800 + (platinalevy) |
| Rakkaus on murhaa |  Julkaistu: 19. lokakuuta 2005  Formaatti: CD, DualDisc, digitaalinen  Levy-yhtiö: SonyBMG | 4 | 15 300 + (kultalevy) |
| Aukio |  Julkaistu: 9. syyskuuta 2009  Formaatti: CD, digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | 4 | 4 000 +  |
| Anssi Kela |  Julkaistu: 22. maaliskuuta 2013  Formaatti: CD, LP, digitaalinen  Levy-yhtiö: Live Nation | 2 |  |
| Nostalgiaa |  Julkaistu: 15. toukokuuta 2015  Formaatti: CD, LP, digitaalinen  Levy-yhtiö: Fried Music | 3 |  |
| Ääriviivoja |  Julkaistu: 21. syyskuuta 2018  Formaatti: CD, LP, digitaalinen  Levy-yhtiö: Fried Music / EMI Capitol | 4 |  |
| Kaikki tiet joita kuljin |  Julkaistu: 7. maaliskuuta 2025  Formaatti: CD, LP, digitaalinen  Levy-yhtiö: Kaiku Recordings | 13 |  |
Livealbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Parasta aikaa |  Julkaistu: 1. joulukuuta 2016  Formaatti: LP, digitaalinen  Levy-yhtiö: EMI Capitol | 21 |  |
Kokoelmat

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Singlet 2000–2010 |  Julkaistu: 24. maaliskuuta 2010  Formaatti: CD, digitaalinen  Levy-yhtiö: Sony Music | 21 |  |
| Vain elämää 12 |  Julkaistu: 17. joulukuuta 2021  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Kaiku Recordings | – |  |
Singlet > Vierailijana

| Vuosi | Nimi | Lista> Singlelista | Lista> Latauslista | Lista> 50 Hittiä-lista | Lista> Striimaus- lista | Lista> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | ”Pomppijoiden maa” (Kengurumeininki, mukana Anssi Kela, Jore Marjaranta ja Sami Saari) | – | – | – | – | – | Linnunradan sankarit |
| 2005 | ”Maksamme velkaa” (Artistit Auttavat Aasiaa-2005) | 1 | – | 8 | – | – |  |
| 2016 | ”Voitais välillä elää” (Elastinen, mukana Anssi Kela) | – | – | – | – | – | Elastinen feat. |
| 2016 | ”Viidestoista yö” (Anna Puu, Anssi Kela, Janna, Mikko Pohjola, Pyhimys ja Vilma Alina) | – | – | – | – | 75 |  |
| 2019 | ”Ajan henki” (Ezkimo, mukana Anssi Kela) | – | – | – | – | – | Agentti Sumo |
| 2020 | ”Uuden edessä” (Toivon kärki) | 2 | – | – | 2 | 2 |  |
| 2021 | ”Suomipoppia” (Anssi Kela, Maija Vilkkumaa, Toni Wirtanen ja Evelina) | – | – | – | – | 21 |  |
| 2022 | ”Takaisin rantaan” (GG Caravan, mukana Anssi Kela) | – | – | – | – | – | Vol. 2 |
Singlet > Muut listasijoitukset

| Vuosi | Nimi | Lista> Singlelista | Lista> Latauslista | Lista> 50 Hittiä-lista | Lista> Striimaus- lista | Lista> Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | ”Uudet autot” | – | – | 41 | – | – | Suuria kuvioita |
| 2015 | ”2080-luvulla” | 16 | 5 | – | 19 | – | Vain elämää – kausi 4, ilta |
Musiikkivideot

| Vuosi | Kappale | Ohjaus | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | ”Mikan faijan BMW” |  Finn Andersson |  |
| 2001 | ”Milla” |  Mark Stubbs |  |
| 2003 | ”1972” |  Sami Aaltonen |  |
| 2005 | ”Jennifer Aniston” |  Ville Lipiäinen |  |
| 2009 | ”Aamu” |  OP Komonen |  |
| 2013 | ”Levoton tyttö” |  Anssi Kela |  |
| 2013 | ”Miten sydämet toimii?” |  Jukka Salo |  |
| 2013 | ”Maitohapoilla” |  Anssi Kela |  |
| 2015 | ”Nostalgiaa” |  Mirkka Kallio |  |
| 2015 | ”Tanssilattialla” |  Matti Vesanen, Joonas Laaksoharju |  |
| 2021 | ”Sut puhallan pois” | Jarno Rinnekangas |  |
Muut julkaisut > Albumit

| Nimi | Julkaisu­tiedot | Viitteet |
| --- | --- | --- |
| Aukio-demot |  Julkaistu: 20. heinäkuuta 2011  Formaatti: digitaalinen |  |
| Suora lähetys |  Julkaistu: 16. toukokuuta 2012  Formaatti: digitaalinen |  |
Muut julkaisut > EP:t

| Nimi | Julkaisu­tiedot | Viitteet |
| --- | --- | --- |
| Faijan haamu |  Julkaistu: 3. helmikuuta 2011  Formaatti: digitaalinen |  |
Muut julkaisut > Kappaleet

| Vuosi | Kappale | Albumi | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | ”Give My Love to Rose” | Cash Only – A Tribute to Johnny Cash |  |
| 2002 | ”Ei enää milloinkaan” (Ezkimo, mukana K-LA) | Iso E |  |
| 2008 | ”Bensaa suonissa” | Tähdet, tähdet – Tribuutti Rauli Badding Somerjoelle |  |
| 2008 | ”Kunnian kentät” | Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo |  |
| 2010 | ”Lähellä sua” |  |  |
| 2010 | ”Puistola” |  |  |
| 2010 | ”Viisi vuotta” |  |  |
| 2010 | ”Jää kuuntelemaan” | Kuu ja tähdet - Laulut, tarinat ja ystävät |  |
| 2010 | ”Ainoain” | Kuu ja tähdet - Laulut, tarinat ja ystävät |  |
| 2011 | ”Piilopaikka” |  |  |
| 2011 | ”Nolla” |  |  |
| 2011 | ”Viisautta ja rauhaa” (Anssi Kela ja Biisirinki) |  |  |
| 2015 | ”Matkalla Alabamaan” | Backseat of a Mustang Vol. 2 |  |
| 2016 | ”Vahdinvaihto (Changing of Guards)” | Dylan suomeksi |  |
Huomiot

↑  Kappaleesta julkaistiin myös toinen singleversio, jolla vierailee EMO Ensemble -kuoro.
Aiheesta muualla

Diskografia Anssi Kelan virallisella sivustolla
| n k Anssi Kela |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Nummela  Suuria kuvioita  Rakkaus on murhaa  Aukio  Anssi Kela  Nostalgiaa  Ääriviivoja 
Livealbumit:  Suora lähetys  Parasta aikaa 
Kokoelmat:  Singlet 2000–2010 
Singlet:  ”Mikan faijan BMW”  ”Kaksi sisarta”  ”Nummela”  ”Puistossa”  ”Milla”  ”Suuria kuvioita”  ”1972”  ”Laulu petetyille”  ”Karhusaari”  ”Jennifer Aniston”  ”Älä mene pois”  ”Rakkaus on murhaa”  ”Suomalainen”  ”Aamu”  ”Kaivos”  ”Nolla”  ”Levoton tyttö”  ”Miten sydämet toimii?”  ”Maitohapoilla”  ”Palava silta”  ”Nostalgiaa”  ”Tanssilattialla”  ”Viimeinen yö”  ”Kasarin lapsi”  ”Piirrä minuun tie”  ”Petri Ruusunen”  ”Musta tuntuu multa”  ”Mä haluun viihdyttää”  ”R-A-K-A-S”  ”Rappiolla”  ”Minä olen muistanut”  ”Sininen ja valkoinen”  ”Fiilaten ja höyläten”  ”Hetki lyö”  ”Rakkaus upottaa”  ”Ilves”  ”Jotain on poissa”  ”Miljoona volttii”  ”Hyppy sumuun” 
Muut artikkelit:  Pekka ja Susi albumi  Ile Kallio & Vierailevat Solistit albumi  Anssi Kela ja isot biisit kokoelmalevy 
 diskografia  kappaleet
Gitanas Nausėda

| Gitanas Nausėda |
| --- | --- |

 Liettuan presidentti
 12.7.2019 –  
Pääministeri:  Saulius Skvernelis   Ingrida Šimonytė
Edeltäjä:  Dalia Grybauskaitė
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. toukokuuta 1964 (ikä 60)  Klaipėda, Liettuan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Liettua
Ammatti:  taloustieteilijä, poliitikko
Puoliso:  Diana Nausėdienė
Lapset:  Gedailė Nausėdaitė Ugnė Nausėdaitė
Tiedot
Puolue:  Sit.
Muut puolueet:  NKP (1988–1991)
Tutkinnot:  Vilnan yliopisto (1987)  Mannheimin yliopisto (1993)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.nauseda2019.lt
Gitanas Nausėda (s. 19. toukokuuta 1964 Klaipėda) on Liettuan presidentti 12. heinäkuuta 2019 alkaen.
Tausta ja yksityiselämä

Nausėda syntyi vuonna 1964 Klaipėdassa. Hänellä on yksi yksi sisko. Lapsuudessaan Nausėda oli kiinnostunut säästä ja sen ennustamisesta. Kouluaikoinaan hän myös lauloi paikallisessa poikakuorossa. Vuonna 1981 Nausėda ei päässyt läpi matematiikan kokeesta eikä siksi päässyt opiskelemaan taloustiedettä Vilnan yliopistoon. Sen sijaan hän alkoi työskennellä lääkevaraston puhtaanapitotyöntekijänä.
Koulutukseltaan Nausėda on ekonomisti. Hän valmistui Vilnan yliopistosta vuonna 1987. Tämän jälkeen hän jäi yliopistoon taloustieteen lehtoriksi ja toimi virassa aina vuoteen 2004. Vuosina 1990–1992 hän opiskeli DAAD-stipendillä Mannheimin yliopistossa, ja väitteli yhteiskuntatieteiden tohtoriksi seuraavana vuonna. Nausėdan väitöskirja käsitteli tulopolitiikkaa inflaation ja stagflaation aikana. Vuodesta 2009 lähtien hän toimi apulaisprofessorina Vilnan yliopiston kauppakorkeakoulussa. Hän on työskennellyt ruotsalaispankki SEB:n neuvonantajana.
Nausėda on ollut naimisissa Diana Nausėdienėn kanssa vuodesta 1990 lähtien. Parilla on kaksi tytärtä.
Äidinkielensä liettuan lisäksi Nausėda osaa myös saksaa, englantia ja venäjää. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat mm. šakki, vanhojen liettualaisten kirjojen keräily sekä laulaminen.
Poliittinen ura

Vuosina 2004–2009 Nausėda toimi Valdas Adamkusin neuvonantajana.
Riippumaton ehdokas Nausėda voitti vuoden 2019 presidentinvaalit toisella kierroksella, jossa hänen vastaehdokkaansa oli Ingrida Šimonytė. Virkaanastujaiset pidettiin 12. heinäkuuta 2019. Vain kuukauden virassa toimittuaan Liettuan yleisradioyhtiön toteuttamassa kyselytutkimuksessa kävi ilmi, että Nausėda oli maan luotetuin poliitikko.
Vuonna 2023 kävi ilmi, että Nausėda oli liittynyt Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen vuonna 1988. Skandaalin tästä teki se, että Nausėda ei ollut ilmoittanut asiasta vuoden 2019 vaalien aikana.
Nausėda uusi paikkansa presidenttinä vuoden 2024 vaaleissa. Hän sai ennätykselliset 74,43 % annetuista äänistä, mikä on enemmän kuin koskaan aikaisemmin sitten itsenäisyyden palauttamisen jälkeen.
Kunnianosoituksia

Vytautas Suuren ritarikunnan erikoisluokka (Liettua, 2019, suurmestari)
Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunnan 1. luokka (Ukraina, 2021)
Valkoisen Kotkan ritarikunnan ritari (Puola, 2023)
Vuonna 2019 Nausėdalle myönnettiin kunniatohtorin arvo Gifun yliopistossa.
Aiheesta muualla

Nausėdan Twitter-tili
| n k Eurooppa-neuvosto |
| --- | --- |
  Costa (Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja)   Von der Leyen (Euroopan komission puheenjohtaja)   Kallas (Korkea edustaja)   Schoof   De Croo   Radev   Sánchez   Mitsotákis   Plenković   Christodoulídis   Harris   Meloni   Schallenberg   Siliņa   Nausėda   Frieden   Abela   Tusk   Montenegro   Macron   Johannis   Kristersson   Scholz   Fico   Golob   Orpo   Frederiksen   Fiala   Orbán   Michal 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Latvia  Puola 
Henkilöt:  DDB
Bergeforsen

| Bergeforsen |
| --- | --- |

 Bergeforsen
 Koordinaatit: 62°31′51″N, 17°23′12″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västernorrlandin lääni
Maakunta:  Medelpad
Kunta:  Timrå
Väkiluku (2021):  1 741
Bergeforsen on taajama Timrån kunnassa Västernorrlandin läänissä Medelpadin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 741 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bergeforsen Wikimedia Commonsissa
Estero Bellacon taistelu

Estero Bellacon taistelu oli yhteenotto Paraguayn, sekä liittoutuneiden Brasilian ja Uruguayn joukkojen välillä kolmoisliiton sodan aikana 2. toukokuuta 1866. Paraguayhin edenneiden liittoutuneiden armeijan etujoukko torjui paraguaylaisten hyökkäyksen asemiinsa lähellä Estero Bellacon suota. Aivan selvää voittajaa taistelulla ei ollut ja molemmat osapuolet kärsivät tuntuvat tappiot.
Tausta

Paraguayta vastaan liittoutuneiden Argentiinan, Brasilian ja Uruguayn joukot olivat ylittäneet Paranájoen Paraguayhin 16. huhtikuuta 1866. Paraguaylaiset eivät juuri yrittäneet estää joen yritystä. Liittoutuneiden ensimmäinen kohde oli paraguaylaisten linnoitus Itapirússa, joka vallattiin 17. huhtikuuta. Paraguayn presidentti Francisco Solano López siirsi samalla armeijansa Paso de Patrian leiristä, jota uhkasi linnoituksen menetyksen jälkeen liittoutuneiden laivaston tykkituli. Kun liittoutuneet alkoivat tulittaa leiriä 20. huhtikuuta, López oli perustanut uudet asemat Estero Bellacon suon taakse. Seuraavan parin viikon ajan molemmat osapuolet kokosivat joukkojaan.
Taistelu

Liittotuneiden etujoukot aloittivat lopulta etenemisen kohti paraguaylaisten uutta leiriä Estero Bellacossa. Heidän joukkonsa koostuivat neljästä urugaylaisesta ja kuudesta brasilialaisesta jalkaväen pataljoonasta, kahdesta tykistöpatterista ja brasilialaisesta ratsuväen rykmentistä. Joukkojen komennossa oli uruguaylainen Venancio Flores. Hänen päämääränsä oli sitoa paraguaylaiset samalla, kun liittoutuneet perustivat leiriä paraguaylaisten hylkäämään Paso de la Patriaan. 2. toukokuuta Francisco Solano López lähetti heitä vastaan tykkipatterin tukeman 4 500 jalkamiehen ja 1 000 ratsumiehen paraguaylaisen joukon.
Paraguaylaiset etenivät kolmena osastona ja ne yllätivät liittoutuneet lähes täysin. Liittoutuneet menettivät tykistönsä ja uruguaylaiset joutuivat kiivaisiin taisteluihin pitääkseen asemansa. Flores oli joukkoineen eristykissä useita tunteja, kunnes liittoutuneiden pääjoukot alkoivat saapua Paso de la Patriasta heidän tuekseen. Paraguaylaiset palasivat lähtöasemiinsa päivän päätteeksi.
Seuraukset

Taistelulla ei ollut selvää voittajaa ja se oli ollut hyvin verinen molemmille osapuolille. 400 uruguaylaista, 311 brasilialaista ja 61 argentiinalaista oli kaatunut. Uruguaylaiset joutuivat jättämään liittoutuneiden etujoukot tappioidensa takia. Ne korvattiin enimmäkseen argentiinalaisilla. Liittoutuneiden joukoissa oli ollut noin 700 paraguaylaisista sotavangeista värvättyä sotilasta, jotka olivat taistelun aikana paenneet takaisin omiensa riveihin. Paraguaylaisten tappiot olivat olleet noin 2 300.
Taistelua Estero Bellacossa seurasi paljon suurempi Tuyutín ensimmäinen taistelu, jossa paraguaylaisten hyökkäys liittoutuneita vastaan torjuttiin Estero Bellacon tapaan.
Alppilan seurakunta

| Alppilan seurakunta |
| --- | --- |
 Alppilan kirkko
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Helsingin hiippakunta
Rovastikunta:  Helsingin tuomiorovastikunta
Perustettu:  1957
Erotettiin:  Kallion seurakunta
Liitetty:  2011
Liitettiin:  Kallion seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alppilan seurakunta oli vuosina 1957–2011 Helsingissä toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Alppilan seurakunta erotettiin Kallion seurakunnasta vuonna 1957 omaksi seurakunnakseen. Seurakunta liitettiin vuonna 2011 Kallion seurakuntaan. Se oli pinta-alaltaan Suomen pienin seurakunta.
Kirkkoherrat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Alppilan seurakunnan kirkkoherroina:
1958–1966: Ensio Kuula
1967–1976: Otso Kianto
1977– Pentti Toivanen
1997–2004: Olli Laine
2003–2011: Heikki Ahonen
Survivor (Pargin kappale)

|  Survivor> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Parg
Kesto:  3:00
Julkaistu:  9. helmikuuta 2025
Sanoittaja(t):  Alex Wilke, Armen Paul, Benjamin Alasu, Eva Voskanian, Jon Aljidi, Joshua Curran, Martin Mooradian, Pargev Vardanyan, Peter Boström, Thomas G:son
Tuottaja(t):  Pargev Vardanyan, Thomas G:son, Benjamin Alasu, Peter Boström, Yinon Yahel, Vvenice, Dav, Aleeka26
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Armenia
Kieli:  englanti
Aikajärjestys
 ◄ ”Jako” (2024) 
Survivor (suom. Selviytyjä) on armenialaisen laulajan Pargin kappale. Hän voitti Armenian euroviisukarsinnan Depi Evratesil 2025, ja täten edustaa maata Eurovision laulukilpailussa 2025.
Colleen Hoover

| Colleen Hoover> Margaret Colleen Fennell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. joulukuuta 1979 (ikä 45) Sulphur Springs, Texas, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aikakausi:  2011–
Tyylilajit:  nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Slammed
Pääteokset:  Se päättyy meihin
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
colleenhoover.com
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Margaret Colleen Fennel (s. 11. joulukuuta 1979 Sulphur Springs, Texas), taiteilijanimeltään Colleen Hoover, on yhdysvaltalainen nuortenkirjailija. Hän julkaisi ensimmäisen romaaninsa, Slammed, tammikuussa 2011. Joulukuussa 2012 hän julkaisi toisen romaaninsa, Hopeless, ja kirja nousi The New York Timesin bestsellerlistan kärkeen. Monet teoksistaan Hoover on julkaissut itse.
Vuonna 2021 Hoover sai ennennäkemätöntä suosiota Tiktokin Booktok-yhteisön takia. Tammikuussa 2022 hänen vuoden 2016 romaaninsa Se päättyy meihin oli ensimmäisellä sijalla The New York Timesin myydyimpien kirjojen listalla.
Nuoruus ja ura

Hoover syntyi 11. joulukuuta 1979 Sulphur Springsissä Texasissa Vannoy Fiten ja Eddie Fennellin perheeseen. Hän varttui Saltillossa, Texasissa ja valmistui Saltillon lukiosta vuonna 1998. Vuonna 2000 hän meni naimisiin Heath Hooverin kanssa. Pariskunnalla on kolme poikaa. Hoover valmistui Texas A&M-Commercesta sosiaalityön tutkinnolla. Hän työskenteli erilaisissa sosiaalialan töissä sekä opettajana aina kirjailijan uransa aloittamiseen saakka.
Marraskuussa 2011 Hoover aloitti ensimmäisen romaaninsa Slammed kirjoittamisen ilman aikomusta julkaista sitä. Häntä inspiroi Avett Brothersin kappaleen "Head Full of Doubt/Road Full of Promise" sanoitus "päätä mitä olla ja ole se". Tämän vuoksi hän sisällytti Avett Brothersin sanoitukset koko tarinaan. Muutaman kuukauden kuluttua kirjabloggaaja Maryse Black arvosteli hänen romaaniaan ja antoi sille viisi tähteä, jonka jälkeen Hooverin kahden ensimmäisen kirjan myynti lähti nopeasti nousuun.
Hooverin teoksista Se päättyy meihin on sovitettu vuonna 2024 ensi-iltansa saaneeksi samannimiseksi elokuvaksi. Elokuva tuotti lähes 350 miljoonaa dollaria ja lisäsi Hooverin kirjojen suosiota. Myös romaaneihin Verityn varjo, Muistoja hänestä ja  Ainoastaan sinä pohjutuvat elokuvat ovat tekeillä.
Kritiikkiä

Hooverin kirjoja ja erityisesti romaania Se päättyy meihin on kritisoitu kotiväkivallan romantisoinnista sekä karismaattinen-mutta-vaarallinen-stereotypian vahvistamisesta. Se päättyy meihin loppuu päähenkilön Lilyn päätelmään: ”vanhempien täytyy selvitä eroavaisuuksistaan ja tuoda kypsyyttä tilanteeseen, jotta se on paras mahdollinen heidän lapselleen.” Loppua on kritisoitu mm. siten, että Lilyn ja hänen väkivaltaisen miehensä tilanteessa ei ole kyse pienistä eroavaisuuksista, vaan ”vaarallisesta rikollisesta, jolla on historia naisten manipuloinnissa ja vainoamisessa.”
Sosiaalidemokraattinen puolue (Romania)

| Sosiaalidemokraattinen puolue> Partidul Social Democrat |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  2001
Johto:   Marcel Ciolacu (pj.) 
Ideologia:   sosiaalidemokratia  vasemmistopopulismi  nationalismi  arvokonservatismi  euroskeptismi 
Poliittinen kirjo:  synkreettinen
Värit:  punainen
Edustajainhuone:  110 / 330
Senaatti:  47 / 136
Euroopan parlamentti:  8 / 33
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan sosialidemokraattinen puolue – Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä – Sosialistinen internationaali
Nuorisojärjestö:  Sosialidemokraattinen nuoriso
Kotisivu:  www.psd.ro
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sosiaalidemokraattinen Puolue (rom. Partidul Social Democrat, PSD) on merkittävä sosiaalidemokraattinen poliittinen puolue Romaniassa. Se on parlamentin suurin puolue: aluksi 63 paikkaa senaatissa ja 158 paikkaa edustajainhuoneessamilloin?, sillä on myös eniten kaupunginjohtajia ja lääninjohtajia ja se on vaikutusvaltaisin poliittinen voima maassa. Se on ollut aina kahden suurimman puolueen joukossa. Nykyinen PSD:n puheenjohtaja on Marcel Ciolacu. Toukokuussa 2019 entinen puheenjohtaja Dragnea joutui vankilaan yli kolmen vuoden korruptiotuomion vuoksi. Puolue oli myös nujertanut mielenosoitukset väkivalloin ja yrittänyt rajoittaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja korruptionvastaisen viranomaisen toimintaa sekä vapauttaa korruptiosta tuomitut poliitikot.lähde?
Johto FSN, FDSN, PDSR ja PSD

Puheenjohtajat:
Ion Iliescu 1990; (FSN)
Petre Roman 1990-1992; (FSN)
Oliviu Gherman 1992-1996; (FDSN/PDSR)
Ion Iliescu 1997-2000; (PDSR)
Adrian Năstase 2000-2005 (vt 2001); (PDSR/PSD)
Mircea Geoană 2005-2010; (PSD)
Victor Ponta 2010-2015; (PSD)
Rovana Plumb 2015 (vt.); (PSD)
Liviu Dragnea 2015–2019; (PSD)
Marcel Ciolacu 2019–; (PSD)
Virkaatekevät puheenjohtajat
Adrian Năstase 1993-1997
Octav Cozmâncă 2003-2005
Adrian Năstase 2005-2006
Mircea Dan Popescu 2005-2006, kun toimisto oli liuennut (ehdolla väliaikaisen eron jälkeen Adrian Năstase toimistosta)
Liviu Dragnea 2013-2015
Valeriu Zgonea 2015-2016
Niculae Bădălău 2016-2018
Viorica Dăncilă 2018-
Ion Iliescu
Adrian Năstase
Mircea Geoană
Victor Ponta
Liviu Dragnea
Merkittäviä jäseniä > Nykyiset jäsenet

Ecaterina Andronescu, opetusministeri
Titus Corlățean, Ulkoministeri, oikeusministeri
Ion Iliescu, Romanian Presidentti, Kunniapuheenjohtaja PSD
Robert Negoiță, Pormestari 3. Sektori Bukarestissa
Rovana Plumb, euroopan parlamentin JÄSEN, Ministeri Ympäristö -, työministeri
Ilie Sârbu, Senaatin Puhemies
Dan Șova, liikenneministeri
Mihai Tudose, Pääministeri Romania
Viorica Dăncilă, Pääministeri Romania
Merkittäviä jäseniä > Entiset jäsenet

Mircea Geoană, Senaatin Puhemies, Ulkoministeri
Sorin Oprescu, Pormestari Bukarest
Marian Vanghelie, Pormestari 5. Sektori Bukarestissa
Radu Mazăre, Pormestari Constanţa
Sergiu Nicolaescu, ohjaaja, käsikirjoittaja, näyttelijä
Victor Ponta, Pääministeri Romania
Adrian Năstase, Pääministeri Romania, Ulkoministeri
Vaalitulokset > Parlamenttivaalit

| Vaalit | Ääniä | % | Alakamari | Senaatti | Sija | Syntynyt hallitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 9,353,006 | 67.02 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as FSN) | Malline:Yes2 |
| 1992 | 3,102,201 | 28.29 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as FDSN) | Malline:Yes2 |
| 1996 | 2,836,011 | 23.08 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 2nd (as PDSR) | Malline:No2 |
| 2000 | 4,040,212 | 37.09 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as PDSR) | Malline:Yes2 |
| 2004 | 3,798,607 | 37.2 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as PSD+PUR) | Malline:No2 |
| 2004 | 3,798,607 | 37.2 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as PSD+PUR) | Malline:Partial |
| 2008 | 2,352,968 | 34.16 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as PSD+PC) | Malline:Yes2 (until December 2009) |
| 2008 | 2,352,968 | 34.16 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as PSD+PC) | Malline:No2 (until May 2012) |
| 2008 | 2,352,968 | 34.16 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as PSD+PC) | Malline:Yes2 (until December 2012) |
| 2012 | 4,457,526 | 60.1 (as USL) | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as USL) | Malline:Yes2 |
| 2012 | 4,457,526 | 60.1 (as USL) | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as USL) | Malline:Yes2 (until December 2014) |
| 2012 | 4,457,526 | 60.1 (as USL) | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as USL) | Malline:Yes2 (until November 2015) |
| 2012 | 4,457,526 | 60.1 (as USL) | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st (as USL) | Ind. (Cioloș Cabinet) |
| 2016 | 3,221,786 | 45.68 | Malline:Composition bar | Malline:Composition bar | 1st | Malline:Yes2 |
Vaalitulokset > Presidentinvaalit

| Vaalit | Ehdokas | 1>  kierros.Ääniä | 1>  kierros.% | 1>  kierros.Sija | 2>  kierros.Ääniä | 2>  kierros.% | 2>  kierros.Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Malline:Yes2 | 12,232,498 | Malline:Percentage bar |  1st  |  |  |  |
| 1992 | Malline:Yes2 | 5,633,465 | Malline:Percentage bar |  1st  | 7,393,429 | Malline:Percentage bar |  1st  |
| 1996 | Malline:No2 | 4,081,093 | Malline:Percentage bar |  1st  | 5,914,579 | Malline:Percentage bar |  2nd  |
| 2000 | Malline:Yes2 | 4,076,273 | Malline:Percentage bar |  1st  | 6,696,623 | Malline:Percentage bar |  1st  |
| 2004 | Malline:No2 | 4,278,864 | Malline:Percentage bar |  1st  | 4,881,520 | Malline:Percentage bar |  2nd  |
| 2009 | Malline:No2 | 3,027,838 | Malline:Percentage bar |  2nd  | 5,205,760 | Malline:Percentage bar |  2nd  |
| 2014 | Malline:No2 | 3,836,093 | Malline:Percentage bar |  1st  | 5,264,383 | Malline:Percentage bar |  2nd  |