stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää

| Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää |
| --- | --- |
säveltäjä:  Enoch Sontonga 1897
sanoittaja:  Jaakko Löytty
virsikirjan numero:  501
virsikirjaan:  
Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää on Jaakko Löytyn sanoittama Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi numero 501. Virren sävelmä on alkuosa eteläafrikkalaisen Enoch Sontongan vuonna 1897 säveltämästä laulusta "Jumala siunaa Afrikkaa" ("Nkosi Sikelel' iAfrika"), josta tuli myöhemmin osa myös Etelä-Afrikan kansallislaulua.
Jaakko Löytyllä itsellään on vahvat siteet Afrikkaan, sillä pian hänen syntymänsä jälkeen hänen vanhempansa lähtivät lähetystyöhön Namibiaan, jossa Löytty vietti lapsuutensa. Puolisonsa, kirjailija Kaija Pispan kanssa Löytty oli myöhemmin itse lähetystyössä Senegalissa.
"Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää" on lastenvirsi; virsikirjassa se on osastossa Lapset.
Virsi löytyy myös Ruotsin kirkon virsikirjasta numerolla 737, osastossa "Elämä Jumalan maailmassa." Virrestä on siellä myös ruotsinkielinen käännös, jonka Per Harling on tehnyt 1996 ("Gud, som är i himlen, dig vi ber").
Virsissä on vanhastaan pyydetty siunausta isänmaalle ja virsikirjassa on oma osionsa isänmaavirsille. Virsikirjamme virret -teoksen kirjoittaja Tauno Väinölä huomauttaa, että virsi on uudenlainen avaus, sillä siinä pyydetään siunausta koko maailmaan. Kertosäkeessä veisataan: "Siunaa koko maailmaa" ja virressä pyydetään siunausta joka maanosalle erikseen: "Varjele ja siunaa Afrikkaa, Amerikan maita, Eurooppaa, Australiaa, suurta Aasiaa".
Aiheesta muualla

Virren levytykset Suomen äänitearkistossa[vanhentunut linkki]
Koripallo olympialaisissa

Koripallo on ollut mukana kesäolympialaisten kilpailuohjelmassa virallisena lajina vuoden 1936 Berliinin olympialaisista lähtien. Näytöslajina se oli ollut jo vuoden 1904 St. Louisin kisoissa. Naisten sarja oli ensi kertaa mukana 1976 Montrealissa. Menestynein maa olympialaisten koripallotapahtumissa on Yhdysvallat.
Mitalistit > Miehet

|  Miesten koripallon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1936 Berliini tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Kanada (CAN) |   Meksiko (MEX) |  |
| 1948 Lontoo tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Ranska (FRA) |   Brasilia (BRA) |  |
| 1952 Helsinki tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Neuvostoliitto (URS) |   Uruguay (URU) |  |
| 1956 Melbourne tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Neuvostoliitto (URS) |   Uruguay (URU) |  |
| 1960 Rooma tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Neuvostoliitto (URS) |   Brasilia (BRA) |  |
| 1964 Tokio tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Neuvostoliitto (URS) |   Brasilia (BRA) |  |
| 1968 México tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Jugoslavia (YUG) |   Neuvostoliitto (URS) |  |
| 1972 München tulokset |   Neuvostoliitto (URS) |   Yhdysvallat (USA) |   Kuuba (CUB) |  |
| 1976 Montréal tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Jugoslavia (YUG) |   Neuvostoliitto (URS) |  |
| 1980 Moskova tulokset |   Jugoslavia (YUG) |   Italia (ITA) |   Neuvostoliitto (URS) |  |
| 1984 Los Angeles tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Espanja (ESP) |   Jugoslavia (YUG) |  |
| 1988 Soul tulokset |   Neuvostoliitto (URS) |   Jugoslavia (YUG) |   Yhdysvallat (USA) |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Kroatia (CRO) |   Liettua (LTU) |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Jugoslavian liittotasavalta (YUG) |   Liettua (LTU) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Ranska (FRA) |   Liettua (LTU) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Argentiina (ARG) |   Italia (ITA) |   Yhdysvallat (USA) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Espanja (ESP) |   Argentiina (ARG) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Espanja (ESP) |   Venäjä (RUS) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Serbia (SRB) |   Espanja (ESP) |  |
  Lähde: Event Results Official website of the Olympic Movement. Viitattu 16.2.2016. (englanniksi)
Mitalistit > Naiset

|  Naisten koripallon olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1976 Montréal tulokset |   Neuvostoliitto (URS) |   Yhdysvallat (USA) |   Bulgaria (BUL) |  |
| 1980 Moskova tulokset |   Neuvostoliitto (URS) |   Bulgaria (BUL) |   Jugoslavia (YUG) |  |
| 1984 Los Angeles tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Etelä-Korea (KOR) |   Kiina (CHN) |  |
| 1988 Soul tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Jugoslavia (YUG) |   Neuvostoliitto (URS) |  |
| 1992 Barcelona tulokset |   Yhdistynyt joukkue (EUN) |   Kiina (CHN) |   Yhdysvallat (USA) |  |
| 1996 Atlanta tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Brasilia (BRA) |   Australia (AUS) |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Australia (AUS) |   Brasilia (BRA) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Australia (AUS) |   Venäjä (RUS) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Australia (AUS) |   Venäjä (RUS) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Ranska (FRA) |   Australia (AUS) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Yhdysvallat (USA) |   Espanja (ESP) |   Serbia (SRB) |  |
  Lähde: Event Results Official website of the Olympic Movement. Viitattu 10.2.2017. (englanniksi)
Mitalitaulukko > Yhteensä

| Koripallon olympiamitalit> Sija | Koripallon olympiamitalit> Maa | Koripallon olympiamitalit> Kultaa | Koripallon olympiamitalit> Hopeaa | Koripallon olympiamitalit> Pronssia | Koripallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 23 | 2 | 3 | 28 |
| 2 |  Neuvostoliitto | 4 | 4 | 4 | 12 |
| 3 |  Jugoslavia | 1 | 4 | 2 | 7 |
| 4 |  Argentiina | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Yhdistynyt joukkue | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Espanja | 0 | 4 | 1 | 5 |
| 7 |  Australia | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 7 |  Ranska | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 7 |  Italia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 10 |  Brasilia | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 11 |  Kiina | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11 |  Bulgaria | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11 |  Serbia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 14 |  Kanada | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Etelä-Korea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Serbia ja Montenegro | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Venäjä | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 18 |  Liettua | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 20 |  Uruguay | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 21 |  Kuuba | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Meksiko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 30 | 30 | 30 | 90 |
Lähde: Basketball Official website of the Olympic Movement. Viitattu 10.2.2017. (englanniksi)
Mitalitaulukko > Miehet

| Miesten koripallon olympiamitalit> Sija | Miesten koripallon olympiamitalit> Maa | Miesten koripallon olympiamitalit> Kultaa | Miesten koripallon olympiamitalit> Hopeaa | Miesten koripallon olympiamitalit> Pronssia | Miesten koripallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat (USA) | 15 | 1 | 2 | 18 |
| 2 |  Neuvostoliitto (URS) | 2 | 4 | 3 | 9 |
| 3 |  Jugoslavia (YUG) | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 4 |  Argentiina (ARG) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Espanja (ESP) | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 6 |  Ranska (FRA) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 6 |  Italia (ITA) | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 8 |  Kanada (CAN) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 |  Kroatia (CRO) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8 |  Serbia (SRB) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Brasilia (BRA) | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 11 |  Liettua (LTU) | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 13 |  Uruguay (URU) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 14 |  Meksiko (MEX) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Kuuba (CUB) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Venäjä (RUS) | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 10.2.2017
Lähde:
Mitalitaulukko > Naiset

| Naisten koripallon olympiamitalit> Sija | Naisten koripallon olympiamitalit> Maa | Naisten koripallon olympiamitalit> Kultaa | Naisten koripallon olympiamitalit> Hopeaa | Naisten koripallon olympiamitalit> Pronssia | Naisten koripallon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat (USA) | 8 | 1 | 1 | 10 |
| 2 |  Neuvostoliitto (URS) | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 3 |  Yhdistynyt joukkue (EUN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 |  Australia (AUS) | 0 | 3 | 2 | 5 |
| 5 |  Brasilia (BRA) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Bulgaria (BUL) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Kiina (CHN) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Jugoslavia (YUG) | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9 |  Ranska (FRA) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Etelä-Korea (KOR) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Espanja (ESP) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12 |  Venäjä (RUS) | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 13 |  Serbia (SRB) | 0 | 0 | 1 | 1 |
Päivitetty: 10.2.2017
Lähde:
Kyösti Teljo

Gustaf (Kyösti) Alfred Teljo (12. lokakuuta 1879 Tampere – 17. joulukuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen pianisti, urkuri ja kapellimestari, joka toimi orkesterinjohtajana muun muassa Oulussa, Porissa ja Kotkassa. Hänet tunnetaan myös kansanedustaja Ida Aalle-Teljon puolisona.
Elämä

Kyösti Teljon vanhemmat olivat Finlaysonin työmies Oskar Alfred Teljo ja Tekla Elina Ahlstedt. Kansakoulun ja käsityöläiskoulun jälkeen hän kävi Helsingissä kolme vuotta musiikkiopistoa ja elätti itsensä 19-vuotiaasta lähtien pianistina. Urkurikoulusta valmistuttuaan Teljo työskenteli vuodesta 1905 lähtien Uudenkirkon seurakunnan kanttorina. Suurlakon jälkeen hän liittyi sosialidemokraattiseen puolueeseen ja toimi Uudenkirkon työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Keväällä 1912 Teljo oli Tampereen työväenyhdistyksen soittokunnan pääkapellimestarina, kunnes lähti syksyllä Berliiniin Sternin konservatorioon. Hän opiskeli lukuvuoden pienonsoittoa ja orkesterinjohtoa saksalaisen säveltäjän Alexander von Fielitzin oppilaana. Suomeen palattuaan Teljo työskenteli muun muassa Oulun Työväen Näyttämön pianisti-kapellimestarina.
Hieman ennen sisällissotaa Teljo sai paikan Ihanneliiton laulunopettajana. Sodan aikana hän työskenteli kansanvaltuuskunnan palveluksessa Valtiokonttorin kirjanpitäjänä aluksi Helsingissä ja myöhemmin Viipurissa. Sodan loppuvaiheessa Teljo pakeni puolisoineen Kotkaan, jossa he piileskelivät valkoisia Ida Aalle-Teljon sisarten luona ja pääsivät kesäkuussa virolaisen kalastajan mukana Suomenlahden yli. Pariskunta asettui lopulta Tallinnaan, jossa Teljo työskenteli kahvilapianistina, kunnes heidät pidätettiin ja toimitettiin Suomeen maaliskuussa 1919. Hän sai 2 vuoden ehdollisen kuritushuonetuomion avunannosta valtiopetokseen ja pääsi vapaaksi jo muutaman viikon kuluttua, mutta Ida Aalle-Teljo joutui istumaan vankilassa vuoteen 1922 saakka.
Sodan jälkeen Teljo asettui vuonna 1921 Kotkaan, jossa hän työskenteli 1930-luvulle saakka kaupungin palkkaamana kuoro- ja orkesterijohtajana sekä Kotkan Työväen Teatterin pianistina. Näyttämökauden 1923–1924 Teljo vieraili Porin Työväen Teatterin kapellimestarina. Teatterin orkesteria laajennettiin Teljon aloitteesta ja sen pohjalle työväenyhdistyksen alaisuuteen perustettiin Porin Amatööriorkesteri, jonka ensimmäinen kapellimestarina hän toimi. Teljolla oli myös oma ravintolaorkesteri. Lisäksi hän toimi lyhyen aikaa Työväen Musiikkiliiton väliaikaisena sihteerinä. Kyösti Teljo kuoli keuhkokuumeeseen 54-vuotiaana joulukuussa 1933.
Perhe

Kyösti Teljon puoliso oli kansanedustaja Ida Aalle-Teljo, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1912. Teljon veli oli pianisti Hugo Teljo.
Kroatian kansalliskirjasto

| Kroatian kansallis- ja yliopistokirjasto Zagrebissa> Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu‎‎‎ |
| --- | --- |
 Kroatian kansalliskirjaston rakennus Zagrebissa.
Osoite:  Ul. Hrvatske bratske zajednice 4, p.p. 550, 10000 Zagreb, Kroatia
Sijainti:  Zagreb, Kroatia
Koordinaatit:  45.7967°N, 15.9775°E
Valmistumisvuosi:  28. toukokuuta 1995 (rakennus avataan yleisölle)
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kroatian kansalliskirjaston julkisivua.
Kroatian kansallis- ja yliopistokirjasto Zagrebissa (kroatiaksi Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu‎‎‎, lyhenne: NSK) on Zagrebissa sijaitseva Kroatian kansalliskirjasto, joka toimii myös Zagrebin yliopiston kirjastona. Sillä on vapaakappaleoikeus Kroatiassa tehtyihin julkaisuihin.
Kirjaston kokoelmat käsittävät noin 3 miljoonaa nimikettä. Kirjastoa johtaa tohtori Tatijana Petrić.
Historia

Kroatian kansallis- ja yliopistokirjasto kertoo kirjastotoimintansa olevan jatkoa jesuiittojen vuonna 1611 perustaman kollegiumille kirjastoineen. Tuohon oppilaitokseen avattiin 1645 oma kirjastotila, josta piti huolta kirjastonhoitaja. Oppilaitos muutetaan vuonna 1669 Zagrebin akatemiaksi (Academia Zagrabiensis) ja kirjasto kokoelmineent siirretään dominikaaliluostarilta vapautuneeseen rakennukseen.
Vuonna 1776, jesuiittojen toiminnan loputtua kolmea vuotta aiemmin, kirjasto siirretään osaksi Kuninkaallista Zagrebin tiedeakatemiaa (Regia Academia Zagrabiensis). Vuonna 1816 annetaan säädös rajoitetusta vapaakappaleoikeudesta, ja kirjaston merkitys alkaa jälleen kasvaa. Vuonna 1837 vapaakappalesäädös laajennetaan koskemaan koko Kroatian ja Slavonian aluetta; kirjasto saa latinalaisen nimen Nationalis Academica Bibliotheca.
Vuonna 1874 perustetaan kuninkaallinen Zagrebin yliopisto ja akateemisesta kirjastosta (Bibliotheca Regiae Academiae Zagrabiensis) tulee osa yliopistoa. Kirjasto nimetään yliopiston kirjastoksi. Vuonna 1913 kirjasto muuttaa ensimmäiseen varsinaisesti kirjastolle varattuun rakennukseen Zagrebissa (21 Marko Marulić Square); kokoelmiin kuuluu tällöin 110 000 nidettä. Rakennukseen varatut tilat 500 000 nimikkeelle käyvät kuitenkin ahtaiksi.
Vuonna 1988 uuden kansallis- ja yliopistokirjaston rakennustyöt alkavat. 28. toukokuuta 1995 kansalliskirjaston uudisrakennus avaa ovensa yleisölle.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
IFLA World Report - Croatia (The International Federation of Library Associations and Institutions) (englanniksi) (ifla-world-report.org)
Kuule kuinka kulkee

| Kuule kuinka kulkee Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1990
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Bluebird
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Napapiirin huumaa 1989 | Kuule kuinka kulkee 1990 | Joulun laulut 1990 |
Kuule kuinka kulkee on Mikko Alatalon albumi, joka on julkaistu vuonna 1990.
Kappaleet

Hulluna sinuun – 4.40
Takaisin sylissäsi – 2.56
Viimeinen markka – 3.30
Kielletty nainen – 3.02
Kuule kuina kulkee (Kuule kuidas kulgeb) – 3.07
Maria, te quiero – 3.06
Renkutus – 3.06
Kynttilän valoon – 3.44
Vanhanaikainen tytö – 2.48
On kamat luotu kiertämään – 4.00
Amanda – 4.08
Pieni rakkaus – 3.28
Pidä kiinni – 3.07
Ihmiset on särkyviä – 3.14
Kotijärvi (Perho)

| Kotijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°09′00″N, 24°40′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskuoja:  oja Keskijärveen 
Järvinumero:  14.647.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,3 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,031 km  
Pinta-ala:  4,467 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotijärvi 
Kotijärvi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Korkiakankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 480 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Pekkasenjoen valuma-alueeseen (14.647) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 188,3 metriä mpy.
Kuun sirppi

Kuun sirppi. Valokuva: Bresson Thomas.
Kuun sirppi patsaassa.
Sirppikuu esiintyy yhtenä islamin symbolina monen islamilaisen valtion kansallislipussa, kuten Turkin lipussa.
Kuun sirppi on kuun vaihe, jolloin vain Kuun kapea reuna näkyy Auringon valaisemana. Kuun sirppi näyttää sirpin muotoiselta, sillä suurin osa Maahan näkyvästä kuunpinnasta on pimeänä. Kapeimman sirppivaiheen aikana näkyy silti himmeästi kuun valaisematonkin osa. Sen mahdollistaa näkyviin "maatamo", Kuuhun Maasta heijastuva auringonvalo.
Kuun sirpin aikaan Aurinko on melko lailla samalla suunnalla kuin Kuu. Sirpin sakarat osoittavat siis aina Auringosta poispäin. Jos sakarat osoittavat vasemmalle (pohjoisella pallonpuoliskolla) on kyseessä  kasvava Kuu eli uusikuu, joka alkaa kasvaa täysikuuksi.
Kuun kierto on taivaalla Aurinkoon nähden takaperoinen: se jää jälkeen Auringosta kasvavan Kuun aikana ja näennäisesti lähestyy Aurinkoa pienenevän Kuun aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuun sirppi Wikimedia Commonsissa
Kurjenkylän helluntaiseurakunta

| Kurjenkylän helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Perustettu:  1946
Pääkirkko:  Kurjenkyläntie 420 34770 Virrat
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurjenkylän helluntaiseurakunta on Virtain Kurjenkylässä toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1946. Seurakunta on rekisteröity yhdistykseksi 3. syyskuuta 1968.
Historia

Vapaiden suuntien toiminta Kurjenkylällä alkoi 1900-luvun alussa. Otto Silnader toimi opettajana Leppäsen koululla, missä hän piti yllä myös kokoustoimintaa. Erkki Alakurki piti niin ikää kokouksia kylällä. Vuosien 1910–1920 välisenä aikana Kurjenkylällä toimivat niin helluntailaiset, vapaakirkolliset kuin baptitstit. Alkuaikoina seurakunta kokoontui seurakuntalaisten kodeissa. Helluntaiherätykselle antoi vauhti myös 1930-luvun vapaakirkollinen herätys, jossa tulivat uskoon myös Kurjenkylän helluntaiseurakunnan perustajajäsenet.
Helluntaiherätys alkoi Kurjenkylällä 1930-luvun puolivälissä pidetyillä helluntaijuhlilla, jotka pidettiin Kurjenkylän rukoushuoneessa. Vuonna 1940 Kurjenkylään sijoitettiin Karjalasta tulleita siirtolaisia, joiden joukossa oli Viipurin läänin Pyhäjärven helluntaiseurakunnan paimen Heikki Kukko. Kukko alkoi järjestää paikkakunnalle kokouksia ja monet tulivat uskoon.
Kurjenkylän uskovat pyysivät Frans Kalliomäkeä Kurjenkylään 1942. Kalliomäen herätys jatkui vuoteen 1946 asti, jolloin seurakunnan järjestäytyminen tuli ajankohtaiseksi. Perustamiskokous pidettiin Linjamaan kodissa 21. heinäkuuta 1946.
1950-luvulta lähtien seurakunta toimi voimakkaasti Kurjenkylässä, Peltoperällä ja Sammatissa. 1960-luvulla Juupakylässä syntyi herätystä Naimi Ahvenaisen toiminnan kautta. 1960-luvulla Lahja Harju antoi uskoon tultuaan omistamansa maalaistalon tilat seurakunnan käyttöön.
Rukoushuone

Kurjenkylän helluntaiseurakunta kokoontui pitkään kodeissa. Syyskuussa 1981 seurakunta osti Virtain Kauppakunnan entisen myymälän, jonka jälkeen seurakunta on kokoontunut pääasiassa siinä. Huoneistoa on saneerattu seurakunnalliseen toimintaan sopivaksi.
Saarnaajat

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kurjenkylän helluntaiseurakunnan saarnaajina:
Olavi Rantanen (1953)
Matti Ränttilä (1960)
Tauno Nieminen (1962–1963)
Jorma Saukkonen (1974–1981)
Outi ja Paavo Kurkela (1981–1982)
Juha Rajala (1983–1988)
Kyrkjebøn kirkko

| Kyrkjebøn kirkko Kyrkjebø kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Høyanger, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1869
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  500
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyrkjebøn kirkko (norj. Kyrkjebø kyrkje) on Høyangerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1869.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyrkjebøn kirkko Wikimedia Commonsissa
Kuulas

Kuulas on suomalainen yhtye, joka perustettiin Helsingissä vuonna 2011.
Yhtyeen solisti Heidi Puurula on laulanut 1990-luvulla Aikakone-yhtyeessä. Hän toimi yhtyeessä taiteilijanimellä ”Vera” sekä laulajana että kappaleiden sanoittajana. Aikakoneen jälkeen Puurula alkoi suunnitella kokonaan uudenlaista kokoonpanoa, jonka musiikissa kuuluisi akustisten soittimien yhdistyminen elektroniseen maisemaan. Jyllinmaa ja Puurula loivat kappaleita, joiden tyylilajille annettiin nimeksi "runopop". Myöhemmin kokoonpanoon liittyi muun muassa Chisun yhtyeessä kosketinsoittimia soittava Emilia Takayama. Takayama vastaa suurelta osin Kuulas-kappaleiden koskettimista ja sovituksista. Vuonna 2014 yhtyeen lisätuottajaksi ryhtyi Kalle Sundström.
Kuulas-yhtyeen ensimmäinen albumi Kuupuutarha ilmeistyi 27. toukokuuta 2016.
Yhtyeen jäsenet

Heidi Puurula, laulu
Emilia Takayama, koskettimet, ohjelmointi, taustalaulu
Susanna Jyllinmaa, sello, taustalaulu
Aiheesta muualla:

Kuulas Facebookissa
Kuulasmusic Youtubessa
Kyra Pharao

Kyra Pharao aka Claudia Banerjee (s. 17. helmikuuta 1971, Kairo) on saksalainen laulaja.
Hänen äitinsä oli Egyptistä ja isänsä Intiasta. Hänen vanhempansa erosivat, kun hän oli kymmenenvuotias, jonka jälkeen hän muutti Müncheniin. Siellä hän opiskeli klassista musiikkia ja harrasti balettia ja kuorolaulua. Hänet tunnetaan parhaiten vuonna 1994 perustetun Pharao-yhtyeen laulajana.
Kunnallisvaalit 1964

Vuoden 1964 kunnallisvaalit järjestettiin 4.–5. lokakuuta ja niissä valittiin 12 325 valtuutettua 545 itsenäiseen kuntaan. Ehdokkaita asetettiin yhteensä 51 707. Vaaleissa sovellettiin ensimmäistä kertaa uutta vaalilakia, joka siirsi vaalivalmistelut tilapäisiltä lautakunnilta kunnanhallituksille. Vaalit jouduttiin keväällä 1965 uusimaan Kuivaniemellä Pohjois-Pohjanmaalla äänestysepäselvyyksien vuoksi.
Ahvenanmaalla kunnallisvaalit suoritettiin jo 3. syyskuuta 1963. Vaaleja ei käyty lainkaan Houtskarissa, Iniössä, Haapasaarella, Björköbyssä, Brändössä, Kumlingessa, Lumparlandissa, Sottungassa ja Vårdössä, koska näissä kunnissa ehdokkaita ilmaantui vain valittavien verran, jolloin kaikki ehdokkaat julistettiin valituiksi. Oulun seudulla vaalit käytiin seuraavan vuoden alussa voimaan tulleen uuden kuntajaon mukaisesti, sillä Oulujoen kunta lakkautettiin ja se liitettiin pääosin Ouluun, mutta osittain myös muihin naapurikuntiin. Lisäksi vuoden 1965 alussa tapahtui pari kuntamuodon muutosta, kun Vammalan kauppala muutettiin kaupungiksi ja Ylivieskan kunta kauppalaksi.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| äänestysaktiivisuus | 79,4% | +4,4 |
| äänestäneet | 2 155 532 | +180  037 |
| hylätyt äänet | 10 954 | −1 182 |
| puolue | valtuutetut | äänet> lukumäärä | äänet> lukumäärä | äänet> osuus | äänet> osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 2 543 | 530 878 | +116 703 | 24,75 % | +3,7 |
| Suomen Kansan Demokraattinen Liitto | 2 417 | 470 550 | +38 404 | 21,94 % | −0,1 |
| Maalaisliitto |  | 413 561 | +12 215 | 19,28 % | −1,2 |
| Kansallinen Kokoomus |  | 213 378 | −62 182 | 9,95 % | −4,1 |
| Ruotsalainen kansanpuolue |  | 120 860 | −3 164 | 5,64 % | −0,7 |
| Suomen Kansanpuolue |  | 79 569 | −20 140 | 3,71 % | −1,4 |
| Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto | 313 | 63 348 | −3 319 | 2,95 % | −0,5 |
| Suomen Pientalonpoikien Puolue |  | 30 683 | −21 841 | 1,43 % | −1,2 |
| Muut (valitsijayhdistykset) |  | 221 751 | +124 543 | 10,34 % | +5,4 |
| Yhteensä | 12 325 | 2 144 578 | +181 219 | 100 % |  |
Lähde: Tilastokeskus 1992 ellei toisin mainittu
Aiheesta muualla

Doria.fi − Kunnallisvaalit 1964, Tilastollisen päätoimiston julkaisu
Kuun pimeä puoli

| Kuun pimeä puoli: Suomalaisia ihmissusinovelleja |
| --- | --- |

Kieli:  suomi
Genre:  novelliantologia
Kustantaja:  Jalava
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  pehmeäkantinen
Sivumäärä:  352 sivua
ISBN:  978-951-887-483-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuun pimeä puoli: Suomalaisia ihmissusinovelleja on Juri Nummelinin toimittama novellikokoelma. Kirjan on julkaissut  Jalava vuonna 2013.
Perinteisten synkkien metsämaisemien lisäksi ihmissusi käyskentelee näissä kertomuksissa myös kaupungissa. Hän ei välttämättä ole yhtä verenhimoinen kuin kauhukertomuksissa on totuttu näkemään.
Kirjassa on novellien lisäksi artikkelit:
Juri Nummelin: Ihmissuden historiaa
Merja Leppälahti: Kansanperinteen ihmissusi