stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aan kartano

Aan kartanon päärakennus
Aan kartano (vir. Aa mõis, saks. Haakhof) on kartano Aan kylässä Itä-Virumaan maakunnassa Virossa.
Ensimmäiset tiedot Aan kartanosta ovat jo 1400-luvulta. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf lahjoitti kartanon vuonna 1630 Tallinnan pormestarille Georg von Wangersheimille, jonka suvun omistuksessa kartano oli aina 1700-luvun loppuun saakka. Vuosina 1889–1919 kartano kuului Grünewaldtien suvulle.
Kartanon päärakennus on alun perin barokkia vuodelta 1698, mutta se poltettiin suuren Pohjan sodan aikana. Rakennus korjattiin, sitä laajennettiin ja muodinmukaistettiin useissa eri vaiheissa vuosina 1730-1890. Vuodesta 1924 lähtien kartanon päärakennuksessa on toiminut vanhainkoti.
İbrahim Kutluay

| İbrahim Kutluay |
| --- | --- |
 Kutluay vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  İbrahim Kutluay
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1974 (ikä 50) Istanbul, Turkki
Kansalaisuus:   Turkki
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  198 cm
Paino:  90 kg
NBA-varaus:  ei varattu 1996
Maajoukkueet
:   Turkki
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Turkki.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Turkki> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Turkki 2001 |  |  |
İbrahim Kutluay (s. 1. heinäkuuta 1974 Istanbul) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Kutluay edusti Turkin maajoukkuetta kaksissa MM- ja seitsemissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla Kutluay pelasi kotimaassaan, Kreikassa ja NBA:ssa voittaen lukuisia mestaruuksia.
Elämä ja urheilu-ura

Kutluay pelasi pääosan urastaan Turkissa ja Kreikassa. Kauden 2004–2005 hän pelasi NBA:ssa Seattle SuperSonicsissa. Kutluay voitti Panathinaikosissa Kreikan mestaruuden vuosina 2003 ja 2005 sekä Kreikan cup-mestaruuden vuosina 2003 ja 2005. Lisäksi hän voitti Panathinaikosissa yksityisen Euroliigan mestaruuden vuonna 2002. Kolmannen Kreikan cup-mestaruutensa hän voitti vuonna 2001 AEK Ateenassa. Ülkersporissa Kutluay voitti Turkin mestaruuden vuonna 2006 ja Turkin cup-mestaruuden vuonna 2004. Toisen Turkin mestaruutensa hän voitti Fenerbahçessa vuonna 2007.
Kutluay edusti Turkin miesten maajoukkuetta MM-kilpailuissa vuosina 2002 ja 2006 sekä vuosien 1995, 1997, 1999, 2001, 2003, 2005 ja 2007 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta İbrahim Kutluay Wikimedia Commonsissa
Turkin joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2001
4 Tunçeri ·
5 Türkoğlu ·
6 Türkcan ·
7 Ene ·
8 Pars ·
9 Erdenay ·
10 Kutluay ·
11 Peker ·
12 Beşok ·
13 Okur ·
14 Yıldırım ·
15 Onan ·
Valmentaja Örs
Helsingin Luistelijat

Seuran SM-senioritason muodostelmaluistelujoukkue ja moninkertainen maailmanmestari Marigold IceUnity.
Helsingin Luistelijat (HL) on helsinkiläinen taitoluisteluseura. Seura on perustettu vuonna 1908 ja se kuuluu sekä Suomen Taitoluisteluliittoon (STLL) että Suomen Liikunta ja Urheilu ry:een (SLU). Päävalmentajana toimii Tarja Sipilä.
Helsingin Luistelijoilla on toimintaa sekä yksinluistelussa, jäätanssissa että muodostelmaluistelussa. Muodostelmaluistelujoukkueet Marigold IceUnity ja Muskeeters ovat menestyneet kansainvälisellä tasolla. Myös jäätanssipari Juulia Turkkila – Matthias Versluis on viime vuosina noussut maailman huipulle.
Muodostelmaluistelu > Joukkueet

Kaudella 2022–2023 Helsingin Luistelijoilla oli 12 kilpailevaa joukkuetta kansallisella ja SM-puolella. Lisäksi seuralla olo aikuisten sarjassa miesten joukkue IceMen United sekä seuran tapahtumissa esiintynyt, kilpajäistä toistaiseksi haaveileva EXIT-joukkue. EXIT koostui entisistä SM-seniorijoukkue Marigold IceUnityn luistelijoista.
| Joukkue | Sarja |  | Joukkue | Sarja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marigold IceUnity | SM-seniorit |  | All Stars | Kansalliset seniorit |
| Musketeers | SM-juniorit |  | Moonlights | Kansalliset juniorit |
|  |  |  | Moonshadows | Kansalliset juniorit |
| Starlights | SM-noviisit |  | Silverlights | Kansalliset noviisit |
| Sunlights | Minorit |  | Crème de Ments | Aikuiset |
| Sunflowers | Tulokkaat |  | Ice Elegance | Aikuiset |
|  |  |  | Ice Eclipse | Masters |
Muodostelmaluistelu > Menestys

Helsingin Luistelijat on menestyksekkäimpiä muodostelmaluisteluseuroja niin Suomessa kuin kansainvälisestikin. SM-seniorijoukkue Marigold IceUnity on voittanut suomenmestaruuden yhteensä 15 kertaa ja maailmanmestaruuden viisi kertaa. SM-juniorijoukkue Musketeersilta löytyy 11 suomen- ja kaksi junioreiden maailmanmestaruutta.  SM-noviiseissa Starlights on kolminkertainen suomenmestari.
Muodostelmaluistelu > SM-joukkueet > Marigold IceUnity

Marigold IceUnity on vuonna 1987 perustettu Helsingin Luistelijat ry:n SM-seniorijoukkue. Joukkueesta käytetään lyhennettä MIU ja epävirallisemmin pelkkää nimeä Marigold.
Marigold IceUnity on viisinkertainen maailmanmestari. Lisäksi joukkueella on seitsemän MM-hopeaa ja kolme -pronssia. Suomenmestari MIU on ollut 15 kertaa. Vuoden 2022 MM-kisoissa Marigold IceUnity oli Suomen toinen edustaja, FIN2, ja luisteli toiselle sijalle.
Kaudella 2022–2023 joukkueen lyhytohjelman teemana oli Who's there? ja vapaaohjelman The Elements. Joukkueessa luisteli 22 luistelijaa.
Valmentajina toimivat päävalmentaja Anu Oksasen lisäksi Maikki Merilehto, Tiina Pesonen, Katariina Luotonen ja Maikki Uotila-Kraatz. Lisäksi valmennustiimiin kuuluvat tanssivalmentaja Harri Antikainen, fysiikkavalmentaja Henrik Burman, balettiopettaja Pirjo Kuha ja tanssiopettaja Sini Parkkinen.
Kilpailujen lisäksi Marigold osallistui vuonna 2022 Lumikuningatar-jääshowtuotantoon. Alun perin Lumikuningatar piti esittää ja vuosien 2021–2022 vaihteessa, mutta koronapandemian takia se siirtyi vuodella. Esitykset olivat Tampereen Nokia Areenalla.
Marigold IceUnitya ei valittu edellisvuoden tapaan Suomen edustajaksi maailmanmestaruuskilpailuihin.
Muodostelmaluistelu > SM-joukkueet > Musketeers

Musketeers on Helsingin Luistelijat ry:n SM-juniorijoukkue.
Joukkueelta löytyy kaksi maailmanmestaruutta sekä yksi MM-pronssimitali. SM-kisoissa Musketeers on saavuttanut 11 suomenmestaruutta, seitsemän hopeaa ja neljä pronssia. Lisäksi Musketeers voitti  "junioreiden epävirallisen MM-kisan" Junior World Challenge Cup:n eli JWCC:n neljä kertaa vuosina 2003–2006. Vuoden 2022 junioreiden MM-kisoissa Musketeers oli Suomen toinen edustaja, FIN2, ja luisteli neljännelle sijalle.
Kaudella 2022–2023 joukkueen lyhytohjelman teemana oli Imagine ja vapaaohjelman Steampunk. Joukkueessa luisteli 26 luistelijaa.
Musketeersia valmensivat kaudella 2022–2023 päävalmentaja Anu Oksasen lisäksi Maikki Merilehto, Tiina Pesonen, Katariina Luotonen ja Maikki Uotila-Kraatz. Lisäksi valmennustiimiin kuuluvat tanssivalmentaja Harri Antikainen, fysiikkavalmentaja Henrik Burman, balettiopettaja Pirjo Kuha ja tanssiopettaja Sini Parkkinen.
| Kilpailu | Sijoitus | Kokonaispisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. SM-valintakilpailu | Toinen | 167.01 |
| 2. SM-valintakilpailu | Kolmas | 174.34 |
| Riga Amber Cup | Ensimmäinen | 178.50 |
| Aluemestaruuskilpailut (lyhytohjelma) | Ensimmäinen | 63.29 |
| Loppi Ice (vapaaohjelma) | Toinen | 112.95 |
| Mozart Cup | Toinen | 183.67 |
| Junioreiden 3. kilpailu (MM-valinta) | Kolmas | 175.93 |
| SM-kilpailu | Neljäs | 184.74 |
Jäätanssi

Seurassa kilpailee kansainvälisestikin menestynyt jäätanssipari Juulia Turkkila – Matthias Versluis. Pari luisteli vuoden 2023 taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssille. Helsingin Luistelijoita edustavat myös Yuka Orihara ja Juho Pirinen.
Aiheesta muualla

Seuran sivusto
Turenki

| Turenki |
| --- | --- |
 Turengin rautatieasema on Suomen vanhimpia.
 Turenki
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Hämeenlinnan seutukunta
Kunta:  Janakkala
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  14,05 km²
Väkiluku:  7 516
 – Väestötiheys:  534,9 as./km²
 Väkiluku, pinta-ala ja väestötiheys koskevat taajamaa, ja luvut ovat vuodelta 2022. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turenki (ruots. Turengi) on 7 516 asukkaan kylä ja taajama Janakkalan kunnassa. Turengin rautatieasema sijaitsee Helsinki–Tampere-rautatien varressa. Turenki on Janakkalan päätaajama, ja siellä sijaitsevat monet palvelut, kuten kunnanvirasto ja kunnan terveyskeskus-sairaala, jossa on myös vuodeosasto. Myös seurakunnallisen elämän keskus on muodostunut Turenkiin, vaikka varsinainen Janakkalan kirkko sijaitsee Tarinmaan kylässä, viiden kilometrin päässä Turengista.
Helsingistä Hämeenlinnaan kulkeva rautatie oli tärkeässä roolissa, kun Hämeen raakasokeritehdastoimikunta päätti rakennuttaa sokeritehtaan Turenkiin. Tehdas käynnistyi vuonna 1948 tuoden lähistölle sokerijuurikkaan sopimusviljelijöitä, minkä johdosta kylästä kehittyi nopeasti teollistunut maalaiskunta. 1960-luvulla Valio Meijerien Keskusosuusliike rakennutti iskukuumennettujen maitotuotteiden tehtaan kylään.
Nykyään Turengissa sijaitsee muun muassa Froneri Finlandin jäätelötehdas ja saksalaisen päivittäistavarakauppa Lidlin suuri jakelukeskus ja Janakkalan pääkirjasto. Aivan kylän tuntumassa on Kalpalinnan laskettelukeskus.
Jäätelötehdas

Turengin jäätelötehdas perustettiin vuonna 1962 ja sen alkuperäinen omistaja oli Valio. Vuonna 2004 Valio myi jäätelöliiketoimintansa ja Turengin tehtaan Nestlé-konsernille, joka sai myös käyttöoikeuden Pingviini-brändiin määräajaksi. Yritysjärjestelyjen seurauksena Turengin jäätelötehdas on nykyään osa Froneri Finland Oy:tä.
Kuuluisia turenkilaisia

Kustaa Paturi, 1800-luvun merkittäviä talonpoikia
Tauno Marttinen, säveltäjä
Janne Virtanen (voimamies), urheilija
Eino Kalpala, urheilija
Veikko Lahti, urheilija
Esko Helle, poliitikko
Ellen Jokikunnas, malli ja televisiojuontaja
Laiska Leppone, rap-muusikko
Luukas Saha, judoka
Anssi Pesonen, jääkiekkoilija
Lyyli Aalto, kansanedustaja, presidentin valitsijamies
Jarkko Kortesoja, Suomen ensimmäinen Selviytyjät-voittaja
Aiheesta muualla

Janakkalan kunta – Turenki
Häme-Wiki – Turenki
Kanta-Hämeen maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Odile van Aanholt

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten purjehdus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten purjehdus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten purjehdus.MM-kilpailut  | Maa:   Alankomaat> Naisten purjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Wudam Al Sahil 2021 | 49er FX |  |
|  Kultaa | St. Margarets Bay 2022 | 49er FX |  |
|  Kultaa | Lanzarote 2024 | 49er FX |  |
|  Hopeaa | Haag 2023 | 49er FX |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Thessaloniki 2021 | 49er FX |  |
|  Kultaa | Aarhus 2022 | 49er FX |  |
Odile van Aanholt (s. 14. tammikuuta 1998 Curaçao) on alankomaalainen kilpapurjehtija. Hän on 49er FX -luokan kolminkertainen maailmanmestari ja kaksinkertainen Euroopan-mestari.
Van Aanholt saavutti hopeaa yhden hengen jollalla nuorten olympialaisissa 2014. Hän on kilpaillut 49er FX -luokan arvokilpailuissa vuodesta 2016. Hän sijoittui kuudenneksi vuonna 2018 ja kymmenenneksi vuonna 2019. Vuonna 2021 hän voitti Elise de Ruijterin kanssa Euroopan- ja maailmanmestaruuden. Vuonna 2022 hän voitti Annette Duetzin kanssa Euroopan- ja maailmanmestaruuden. Vuonna 2023 van Aanholt ja Duetz saavuttivat MM-hopeaa, ja vuonna 2024 he voittivat jälleen maailmanmestaruuden.
Canvas-elementti

Canvas-elementti on HTML5-päivityksen mukana tullut ominaisuus, jota käytetään grafiikoiden piirtämiseen verkkosivuille JavaScriptin avulla.  Canvas mahdollistaa vektoripohjaisten grafiikoiden ja animaatioiden luomisen suoraan verkkosivulle ilman erillisiä lisäosia. Canvas-elementti on erityisen hyödyllinen interaktiivisten sovellusten, kuten pelien, visualisointien ja piirto-ohjelmien kehittämisessä.
Perusominaisuudet

Canvas-elementti määritellään HTML5-dokumentissa <canvas>-tagilla, johon voi liittää leveys- ja korkeusarvot. Oletusarvoisesti canvas on 300 pikseliä leveä ja 150 pikseliä korkea, mutta sen kokoa voidaan muokata tarpeen mukaan.
Esimerkki canvas-elementin luonnista:
<canvas id="minunCanvas" width="500" height="400"></canvas>
Piirtäminen canvakselle

Canvas-elementin sisältöä voidaan hallita JavaScriptin avulla. Piirtäminen alkaa viittaamalla canvas-elementtiin ja sen 2D-piirtokontekstiin:
var canvas = document.getElementById('minunCanvas');
var context = canvas.getContext('2d');
Tämän jälkeen kontekstia voidaan käyttää erilaisten piirto-operaatioiden suorittamiseen, kuten suorakulmioiden, ympyröiden ja viivojen piirtämiseen sekä kuvien renderöintiin.
Esimerkkinä punaisen suorakulmion piirtäminen:
context.fillStyle = "#FF0000";
context.fillRect(30, 30, 50, 50);
Edistyneet ominaisuudet

Canvas tukee myös edistyneempiä grafiikkatekniikoita, kuten liukuvärejä, kuvioita, muunnoksia ja kompositointia. Lisäksi canvaksen sisältöä voidaan muokata pikselitasolla, mikä mahdollistaa monimutkaiset kuvanmuokkaustoiminnot.
Esimerkkinä, kuinka piirretään canvakselle 500x400 pikselin sinisen ympyrän vihreällä reunuksella:
context.beginPath();
context.arc(250, 200, 100, 0, 2 * Math.PI, false); // x, y, säde, alkukulma, loppukulma
context.fillStyle = 'blue';
context.fill();
context.lineWidth = 5;
context.strokeStyle = '#003300';
context.stroke();
Yhteensopivuus ja suorituskyky

Canvas-elementtiä tukevat kaikki modernit selaimet, kuten Google Chrome, Firefox, Safari, Opera ja Microsoft Edge. Suorituskyky on yleensä hyvä, mutta monimutkaisissa animaatioissa ja suurilla piirtomäärillä on suositeltavaa optimoida koodia ja käyttää tehokkaita piirtoalgoritmeja.
Aktian talo

| Aktian talo> (Mannerheimintie 14) |
| --- | --- |

Osoite:  Mannerheimintie 14 – Kalevankatu 1
Sijainti:   Kamppi, Helsinki
Rakennustyyppi:  toimisto- ja liikerakennus
Valmistumisvuosi:  1963
Purkuvuosi:  2023–2024
Suunnittelija:  Kurt Simberg
Rakennuttaja:  Helsingin Säästöpankki
Urakoitsija:  Rakennusliike Juho L. Aalto Oy
Omistaja:  Sponda
Tyylisuunta:  modernismi
Runkorakenne:  teräsbetoni
Julkisivumateriaali:  graniitti
Kerrosluku:  9 (+2 kellarikerrosta)
Kerrosala:  15 500 m²
Tilavuus:  70 000 m³
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aktian talo oli Helsingin keskustassa sijainnut Helsingin Säästöpankin (nyk. Aktia-pankki) rakennuttama yhdeksänkerroksinen toimisto- ja liikerakennus, joka valmistui vuonna 1963. Se rakennettiin tontilta puretun uusrenessanssityylisen Huberin talon tilalle. Rakennus sijaitsi Mannerheimintien ja Kalevankadun kulmassa Kluuvin ja Kampin kaupunginosien rajalla. Siitä oli kulku viereiseen Forum-kauppakeskukseen.
Kurt Simbergin suunnittelema rakennus edusti tyyliltään pelkistettyä modernismia. Sitä luonnehdittiin muun muassa ”laatikkomaiseksi” ja ”kolossiksi”. Rakennuksen julkisivua koristi suorat nauhaikkunarivit ja niiden välissä kiillotetut harmaat graniittilaatat.
Rakennuksen omisti aiemmin Aktia-pankki, Konstsamfundet ja Veritas Eläkevakuutus. Kiinteistösijoitusyhtiö Sponda osti Aktian talon vuonna 2016 osana Forum-kokonaisuutta. Se purki rakennuksen syksyn 2023 ja kesän 2024 välillä, ja rakentaa tilalle uuden Signe-nimisen toimisto- ja liiketalon.
Kuvaus

Aktian talossa oli yhdeksän maanpäällistä kerrosta ja kaksi kellarikerrosta. Sen pilarirunko oli valettu teräsbetonista. Kalevankadun puolella se poikkesi muista rakennuksista, sillä se oli sisennetty huomattavasti kadun julkisivulinjasta. Kalevankadulla sen vieressä oli suuri ajoramppi, joka vei maanalaisiin pysäköintitiloihin.
Rakennuksen julkisivu oli hyvin pelkistetty ja kulmikas. Siinä käytetyt rakennusmateriaalit olivat varsin laadukkaita. Pronssilevyin kehystetyt ikkunat jatkuivat yhtenäisenä rivinä läpi rakennuksen julkisivun ja samassa tasossa olevat harmaat kiillotetut graniittilaatat loivat symmetrisen ja tasapaksun ilmeen. Julkisivu oli tehty ajalle tyypillisenä verhorakenteena, jossa ulkoseinät eivät ole kantavia osia.
Suuret näyteikkunat hallitsivat kahta alinta kerrosta, jotka olivat viimeksi liiketiloja. Räystäslinjasta sisennetyn yhdeksännen eli ylimmän kerroksen päällä oli kattokerros teknisine tiloineen. Räystäät ja vesikatto oli tehty kuparipellistä.
Historia

Tontilla sijaitsi aiemmin Theodor Höijerin suunnittelema uusrenessanssityylinen Huberin talo, joka valmistui vuonna 1891. Jo vuonna 1825 perustetun Helsingin Säästöpankin (ruots. Helsingfors Sparbank) ensimmäinen toimipiste sijaitsi Kasarmitorin laidalla. Säästöpankin uutta pääkonttoria varten annettiin suunnitteluvastuu aluksi Arkkitehtitoimisto Jung & Jungille, mutta toisen maailmansodan aiheuttamien talousvaikeuksien vuoksi rakentamista jouduttiin siirtämään.
Kun rakentaminen tuli 1950-luvulla ajankohtaiseksi, eivät vuosikymmentä aiemmin laaditut suunnitelmat olleet enää Säästöpankin tarpeiden mukaisia. Vuonna 1955 annettiin uusi suunnittelutehtävä Kurt Simbergille. Aluksi vaihtoehtona pidettiin myös vanhojen rakennusten peruskorjaamista ja laajentamista, mutta vuonna 1959 päätettiin rakentaa kokonaan uusi toimisto- ja liiketalo. Simbergin piirrokset ehtivät muuttua suunnitteluvaiheessa paljon, ja hän teki sinä aikana arkkitehtoonisia opinmatkoja Länsi-Saksaan ja Ruotsiin pankin hallintojohtajan kanssa.
Uuden talon rakennustyöt alkoivat syksyllä 1961 ja valmistuivat toukokuussa 1963. Sen talotekniikka oli aikanaan modernia, ja siihen rakennettiin peräti 15 hissiä. Myös valaistus, ilmastointi ja lämmitys toimivat edistyksellisellä tekniikalla. Kolme alinta kerrosta tulivat kokonaan pankin käyttöön, siten että pääovet avautuivat marmoriverhottuun näyttelytilaan, ja siitä pankkisaliin. Pankkitilojen lisäksi taloon rakennettiin toimistotiloja muille yrityksille, kolme asuinhuoneistoa ja väestönsuojatilat 530 hengelle. Alimpaan kellarikerrokseen tuli pysäköintitilaa ja teknisiä tiloja. Katutasoon tuli myös pysäköintipaikkoja rakennuksen eteen, kun niiden paikalta kaadettiin viisi suurta lehmusta.
Vuonna 1991 Helsingin Säästöpankki fuusioitui useiden Uudenmaan säästöpankkien kanssa, ja niistä muodostui Aktia Säästöpankki. Vuonna 2005 Aktia myi osan Aktian talosta suomenruotsalaiselle Konstsamfundetille ja Eläkevakuutusosakeyhtiö Veritasille. Vuonna 2016 Kiinteistösijoitusyhtiö Sponda osti rakennuksen osana kuuden kiinteistön, yhteensä 576 miljoonan euron kauppaa.  Loppuvuodesta 2022 Helsingin kaupunki myönsi rakennukselle purkuluvan. Sponda purki Aktian talon vuosina 2023–2024, ja rakentaa tilalle uuden Signe-nimisen toimisto- ja liiketalon.
Muutokset ja remontit

1980-luvulla kolmannen kerroksen keittiö ja entinen ruokala muutettiin toimistotilaksi, ja henkilökunnan ruokailutilat siirrettiin yhdeksänteen kerrokseen. 1990-luvun alkupuolella neljännen kerroksen asunto muutettiin henkilökunnan kerhohuoneeksi, ja myöhemmin yksi asunnoista muutettiin voimistelutilaksi. Vuosituhannen vaihteessa katutason tiloja muutettiin enemmän liiketiloiksi. Vuonna 2006 rakennuksen tilat liitettiin Forumin kauppakeskukseen yhdyskäytävällä, ja entisen pankkisalin tilalle tuli ravintoloita ja liiketiloja.
Purkaminen

Aktian talon purkutyöt aloitettiin marraskuussa 2023. Purku- ja rakennustyöt sulkevat yhden Mannerheimintien autokaistan kolmeksi vuodeksi, ja samalla jalankululle ja pyöräilylle rakennetaan kulku katoksen alle. Purkumateriaalia pyritään kierrättämään, ja esimerkiksi julkisivun graniittilaattoja on tarkoitus käyttää uudisrakennuksen terassien päällystämiseen. Purkutyöt valmistuivat kesällä 2024 ja sen jälkeen rakennustöissä siirryttiin louhintavaiheeseen.
Julkisivun graniittilevyjä irrotetaan marraskuussa 2023.
Purkutöitä 6. maaliskuuta 2024.
Purkutyöt loppusuoralla 31. maaliskuuta 2024.
Katutason arkadikäytävän katto oli puuta.
95 teesiä

Martti Lutherin 95 teesiä (Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum, julkaissut Melchior Lotter d.J., 1522.)
Martti Lutherin 95 teesiä tai pidemmin Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum (Väittely aneiden voimasta ja tehokkuudesta) haastoivat katolisen kirkon opetukset koskien katumusharjoituksia, paavin valtaa ja aneiden hyödyllisyyttä. Ne saivat aikaan teologisia väittelyitä, joista seurasi lopulta uskonpuhdistus ja luterilaisen, reformoidun ja anabaptistisen kristillisyyden synty.
Vuonna 2017 julkaistiin Helsingin Sanomissa reformaation merkkivuoden kunniaksi uusi suomennos Lutherin teeseistä. Käännöksen tuotti teologi Juhani Forsberg.
Taustaa

Lutherin toiminta oli suuressa määrin vastine dominikaanipappi Johann Tetzelin harjoittamaa aneiden myyntiä vastaan, jonka panivat alulle Mainzin arkkipiispa Albrekt ja paavi Leo X. Rahankeruun tavoitteena oli rahoittaa Rooman Pietarinkirkon rakennustyötä. Saksin hallitsijat olivat kieltäneet aneiden myynnin maillaan, mutta Lutherin seurakuntalaiset matkustivat muualle ostamaan niitä. Kun he tulivat ripittäytymään, he esittivät ostamansa aneen, ja väittivät, ettei heidän tarvinnut katua syntejään, sillä dokumentti lupasi antaa kaikki synnit anteeksi.
Julkaisun ajankohta ja julkaisutapa

Lutherin on sanottu naulanneen teesinsä saksalaisen Wittenbergin linnankirkon oveen 31. lokakuuta 1517, mutta myöhemmin tätä käsitystä on pidetty vääränä. Perusteluksi on esitetty siihen aikaan yleistä tapaa naulata ilmoituksia yliopistokampuksilla. Kirkkojen ovet toimivat eräänlaisina ilmoitustauluina. Jotkut katsovat, että teesien julkaiseminen on saattanut tapahtua joskus marraskuussa 1517. Joka tapauksessa Luther ainakin postitti teesit Mainzin arkkipiispalle, paaville, ystävilleen ja aikakauden muille yliopistoille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Martti Lutherin 95 teesiä (suomeksi)
Project Wittenberg: 95 Theses by Dr. Martin Luther (1517) (englanniksi)
Luther naulaa teesinsä kirkon oveen. Saksalainen piirros vuodelta 1882
Gemini (avaruusohjelma)

Gemini 7 kiertoradalla
Gemini-avaruusalus
Gemini-avaruusohjelma oli Yhdysvaltojen järjestyksessään toinen miehitetty avaruusohjelma Mercury-avaruusohjelman jälkeen. Vuosina 1963–1966 toimineen avaruusohjelman tarkoituksena oli kehittää edistyneempiä menetelmiä avaruuden tutkimiseksi, joista osa näytteli suurta osaa Apollo-ohjelman onnistumisessa. Gemini-lennoilla harjoiteltiin muun muassa avaruuskävelyä ja avaruusaluksiin telakoitumista.
Ohjelma suunniteltiin sillaksi Mercury- ja Apollo-ohjelmien välillä ja siinä koeteltiin välineitä ja menetelmiä tuleville tehtäville.
Gemini-ohjelma on saanut nimensä Kaksosten tähdistön mukaan. Nimen valintaan vaikutti myös sen osuvuus: jokaisella lennolla oli kaksi astronauttia.
Astronautit

Seitsemästä Mercury-ohjelmassa toimineesta lentäjästä vain kolme (Grissom, Schirra, Cooper) toimi vielä Geminissä. Shepardilla todettiin Menieren tauti ja hän oli lentokiellossa Gemini-ohjelman ajan, vaikka sai palata vielä mukaan Apollo-ohjelmaan myöhemmin. Nasa tarvitsi siis lisää astronautteja miehitettyjen lentojen lisääntyessä.
Astronautit koostuivat Yhdysvaltain ilmavoimien ja laivaston lentäjistä. Poikkeuksena oli Neil Armstrong, joka oli toiminut taistelulentäjänä laivastossa, mutta ollut siviili erottuaan reservistä vuonna 1960 jatkaakseen opintojaan ilmailualan insinööriksi.
Jokaisella lennolla oli ensisijainen miehistö sekä varamiehistö, joka toimi ensisijaisena miehistönä jollakin seuraavista lennoista. Jokaisen lennon miehistöön kuului kaksi astronauttia, komentaja (command pilot) sekä lentäjä (pilot).