stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistetyn maailmancup 2022–2023
Kilpailukalenteri > Naiset

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.12.2022 |  Lillehammer | HS100 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Annika Sieff |  Nathalie Armbruster |
| 3.12.2022 |  Lillehammer | HS100 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Lisa Hirner |
| 16.12.2021 |  Ramsau | HS98 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Lisa Hirner |  Nathalie Armbruster |
| 17.12.2022 |  Ramsau | HS98 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Annika Sieff |  Nathalie Armbruster |
| 7.1.2023 |  Otepää | Yhteislähtö 5 km / HS97 | Mäkiosuus peruttiin kovan tuulen vuoksi. | Mäkiosuus peruttiin kovan tuulen vuoksi. | Mäkiosuus peruttiin kovan tuulen vuoksi. |
| 8.1.2023 |  Otepää | HS97 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Nathalie Armbruster |  Lisa Hirner |
| 27.1.2023 |  Seefeld | HS109 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Nathalie Armbruster |  Ida Marie Hagen |
| 28.1.2023 |  Seefeld | HS109 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Annika Sieff |  Nathalie Armbruster |
| 11.2.2023 |  Schonach | HS100 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Jenny Nowak |  Yuna Kasai |
| 12.2.2023 |  Schonach | HS100 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Nathalie Armbruster |
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2023 Planicassa 21. helmikuuta – 5. maaliskuuta.
| 9.–11.3.2023 |  Oslo | HS106 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Anju Nakamura |
Kilpailukalenteri > Sekajoukkueet

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.2023 |  Otepää | HS104 / 2 × 5 km + 2 × 2,5 km |  Norja Jens Lurås Oftebro Ida Marie Hagen Gyda Westvold Hansen Jørgen Graabak |  Saksa Manuel Faißt Jenny Nowak Nathalie Armbruster Julian Schmid |  Itävalta Franz-Josef Rehrl Lisa Hirner Annalena Slamik Lukas Greiderer |
Yhdystie 6991

Yhdystie 6991 on Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva noin 35 kilometriä pitkä tie Kuortaneella ja Lapualla.
Reitti

Mäyry–Länsiranta–Vasunmäki–Tiistenjoki–Ylikylä–Haapakoski–Lapua
Reitti > Tien kulku

Yhdystie lähtee Kuortaneen Mäyrystä seututieltä 697 etelään. Yhdystie kulkee Kuortaneenjärven länsipuolta ja menee Länsirannan kylän lävitse. Vasunmäellä on risteys josta tämä tie kääntyy länteen kohti Lapuan Ylikylää kun pohjoiseen jatkaa yhdystie 6992. Ylikylässä tie kaartaa luoteeseen päin jolloin se ohittaa Tiistenjoen ja Haapakosken kylät. Haapakosken jälkeen tie kaartaa takaisin länteen ja päättyy pian valtatien 19 ja yhdystien 7044 risteykseen.
Reitti > Tien osoitenimet

Mäyrystä Vasunmäen risteykseen yhdystien nimenä on Länsirannantie. Vasunmäellä tien nimeksi vaihtuu Vasunmäentie joka pysyy samana Lapuan päätepisteeseen asti.
Ämarin lentotukikohta

Ämarin lentotukikohta (vir. Ämari lennubaas) (ICAO: EEEI)  on Viron ilmavoimien lentotukikohta. Se sijaitsee Ämarin pienkauppalassa, Lääne-Harjun kunnassa noin 40 kilometriä Tallinnasta lounaaseen.
Tukikohta on alkujaan neuvostoaikana perustettu, ja sitä kunnostettiin Nato-sopivaksi 64 miljoonalla eurolla. Sen uudistetun kiitotiealueen avajaiset olivat 15. syyskuuta 2010.
Viron Yhdysvaltojen kanssa 17. tammikuuta 2017 solmimassa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Yhdysvallat saavat tarvittaessa käyttöönsä Ämarin lentotukikohdan.
Yhdysvaltojen joukkoja Ämarin lentotukohdassa 12. elokuuta 2014.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lentotukikohdan esittely Viron puolustusvoimien sivustolla (viroksi)
Viron lentoasemat
| --- | --- |
Siviililentoasemat:   Kärdla  Kihnu  Kuressaare  Narva  Pärnu  Rapla  Ridali  Ruhnu  Tallinna  Tapa  Tartto  Viljandi 
Sotilaslentoasemat:   Raadi  Ämari
Alexander von Wulffert

| Alexander von Wulffert |
| --- | --- |
 Alexander von Wulffert tuntemattoman taiteilijan muotokuvassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1790 Viipuri
Kuollut: 9. joulukuuta 1855 (65 vuotta) Helsinki
Ammatti:  virkamies, kielenkääntäjä, toimittaja
Arvonimi: todellinen valtioneuvos
Puoliso:  Antoinette Gustava Lovisa von Schantz (1834–)
Alexander von Wulffert (19. kesäkuuta 1790 Viipuri – 9. joulukuuta 1855 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja sanomalehtimies, joka toimi Postihallituksen pääjohtajana eli ”postitirehtöörinä” vuosina 1833–1855. Hänet tunnettiin myös kielenkääntäjänä ja runoilijana.
Elämä

Isänsä puolelta viipurinsaksalaiseen sukuun kuulunut Wulffert opiskeli Viipurin lukiossa ja vuodesta 1808 Tarton yliopistossa. Hän työskenteli opettajana Lappeenrannassa 1809–1811 ja Viipurissa vuosina 1811–1813. Turun Akatemiassa Wulffert opiskeli 1816–1820 ja toimi samaan aikaan kieltenopettajana. Ennen postitirehtööriksi nimittämistään hän työskenteli muun muassa virkamiehenä Suomen valtiosihteerinvirastossa ja Pietarissa ilmestyneen saksankielisen St. Petersburgische Zeitung -sanomalehden toimittajana 1826–1833. Joidenkin lähteiden mukaan hän olisi ollut myös Viron- ja Liivinmaan oikeuskollegion notaari.
Postihallituksen johtajana Wulffert jatkoi edeltäjänsä Gustaf Wilhelm Ladaun aloittamaa kirjesensuuria, joka herätti runsaasti arvostelua. Heidän aikakaudellaan käytännössä kaikki posti tutkittiin ja epäilyttävät lähetykset ilmoitettiin Suomen kenraalikuvernöörille. Krimin sodan aikana venäläismielinen Wulffert toimi alullepanijana niin sanotussa ”Tamelanderin jutussa”. Sen yhteydessä paljastettiin Ruotsista käsin toimineita venäläisvastaisia suomalaisia, joista tunnetuin oli runoilija Emil von Qvanten. Hänen johtajakaudellaan luovuttiin jo Ruotsin vallan aikana 1600-luvulla luodusta postitalonpoikajärjestelmästä ja aloitettiin siirtyminen kohti nykymuotoista postinkulkua. Wulffert teki myös aloitteen Suomen ensimmäistä postimerkeistä, jotka julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1856.
Valtioneuvoksen arvonimi Wulffertille myönnettiin 1836 ja todellisen valtioneuvoksen arvonimi 1854. Hänet aateloitiin hieman ennen kuolemaansa heinäkuussa 1855. Wulffert kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Helsingissä vielä saman vuoden joulukuussa. Toimintansa takia Wulffert oli suomenmielisten ja ruotsinkielisten skandinavistien vihaama. Esimerkiksi Helsingin yliopiston kirjastonhoitajana toiminut Sven Gabriel Elmgren kutsui hänen kuolemaansa ”ilouutiseksi”.
Kääntäjä ja kirjailija

Pietarin vuosinaan kolmikielinen Wulffert käänsi saksaksi runsaasti venäjän- ja ruotsinkielistä kirjallisuutta, kuten Vasili Žukovskin, Aleksandr Puškinin, Aleksei Homjakovin ja Ivan Krylovin tuotantoa. Wulffert oli ensimmäinen Puškinin merkittävimpiä teoksia saksaksi kääntänyt. Vuonna 1820 ilmestyi hänen ruotsiksi kääntämänsä saksalaisen kirjailijan Fanny von Tarnowin Pietaria käsittelevä matkakertomus Bref öfver St. Petersburg. Turussa painettu kirja oli ensimmäinen Suomessa julkaistu teos, joka kertoi uudesta valtakunnanpääkaupungista.
Lukuisten käännösten lisäksi Wulffert kirjoitti itse muun muassa romantiikkaa edustaneita runoja. Niitä julkaistiin enimmäkseen St. Petersburgische Zeitung -sanomalehdessä, mutta vuonna 1822 ilmestyi Riiassa Wulffertin ja baltiansaksalaisen professorin Otto von Huhnin yhteinen yli 200-sivuinen runokokoelma. Vuonna 1828 Wulffert kirjoitti tekstin kantaatteihin, jotka kertoivat keisarinna Maria Fjodorovnan kuolemasta ja Pyhän Pietarin ja Paavalin kirkon 100-vuotisjuhlasta.
Suuriruhtinas Konstantin Pavlovitš Romanovin kuoltua vuonna 1831 Helsingin yliopisto sai Wulffertin ja Romanovin viipurilaislähtöisen kirjastonhoitajan Nikolaj Schmidtin ansiosta lahjoituksena hänen laajan kirjakokoelmansa.
Perhe

Alexander Wulffert avioitui vuonna 1834 Antoinette Gustava Lovisa von Schantzin (1814–1911) kanssa. Heidän poikansa oli kenraalimajuri Mikael von Wulffert, jonka kuoltua 1894 Wulffertin miespuolinen suku sammui. Tytär Natalia (1815–1881) oli amiraali Fredrik Nikolai Nordmannin puoliso. Kenraalimajuri Johannes Wulffert oli Alexander von Wulffertin veli.
Teoksia

Gedichte: Herausgegeben zum Besten des Jakobstädtischen Frauenvereins, Otto von Huhnin kanssa, Riika, 1822.
Trauer-Cantate anlässlich des Todestages Marija Fedorovnas, Pietari, 1828.
Festcantate zur Feier des 100jährigen Jubiläums der St. Petri-Kirche, Pietari, 1828.
Yhdistetyn maailmancup 2023–2024

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Yhdistetyn maailmancup 2023–2024
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Jarl Magnus Riiber |  Ida Marie Hagen |
| Maiden välinen cup |  Itävalta |  Norja |
| Best Jumper Trophy |  Jarl Magnus Riiber |  Gyda Westvold Hansen |
| Best Skier Trophy |  Vinzenz Geiger |  Ida Marie Hagen |
| Compact Trophy |  Jarl Magnus Riiber |  Ida Marie Hagen |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 10 | 8 |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 21 | 15 |
| Joukkuekilpailut | 1 | – |
Sekajoukkuekilpailut: 1
← 2022–2023 2024–2025 →
Yhdistetyn maailmancup 2023–2024 alkoi 24. marraskuuta 2023 Kuusamon Rukalla ja päättyi 17. maaliskuuta 2024 Norjan Trondheimissä. Miesten maailmancupin voitti Jarl Magnus Riiber ja naisten maailmancupin Ida Marie Hagen.
Kilpailukalenteri > Miehet

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.11.2023 |  Ruka | HS142 / 7,5 km Individual Compact |  Jens Lurås Oftebro |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |
| 25.11.2023 |  Ruka | HS142 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Johannes Lamparter |  Jørgen Graabak |
| 26.11.2023 |  Ruka | Yhteislähtö 10 km / HS142 |  Jarl Magnus Riiber |  Johannes Lamparter |  Stefan Rettenegger |
| 2.12.2023 |  Lillehammer | HS98 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jens Lurås Oftebro |  Jørgen Graabak |
| 3.12.2023 |  Lillehammer | HS140 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Johannes Lamparter |  Jørgen Graabak |
| 15.12.2023 |  Ramsau | Yhteislähtö 10 km / HS98 |  Johannes Lamparter |  Jarl Magnus Riiber |  Manuel Faißt |
| 16.12.2023 |  Ramsau | HS98 / 7,5 km Individual Compact |  Johannes Lamparter |  Jarl Magnus Riiber |  Stefan Rettenegger |
| 13.1.2024 |  Oberstdorf | HS106 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Johannes Lamparter |  Stefan Rettenegger |
| 14.1.2024 |  Oberstdorf | HS106 / 7,5 km Individual Compact |  Jarl Magnus Riiber |  Stefan Rettenegger |  Manuel Faißt |
| 27.1.2024 |  Schonach | HS100 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Stefan Rettenegger |  Jørgen Graabak |
| 28.1.2024 |  Schonach | HS100 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Stefan Rettenegger |

Nordic Combined Triple: 27.–29. tammikuuta
| 2.2.2024 |  Seefeld | HS109 / 7,5 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Johannes Lamparter |
| 3.2.2024 |  Seefeld | HS109 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Jens Lurås Oftebro |
| 4.2.2024 |  Seefeld | HS109 / 12,5 km |  Jarl Magnus Riiber |  Jørgen Graabak |  Stefan Rettenegger |
| 9.2.2024 |  Otepää | Yhteislähtö 10 km / HS97 |  Jarl Magnus Riiber |  Kristjan Ilves |  Johannes Lamparter |
| 10.2.2024 |  Otepää | HS97 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Kristjan Ilves |  Johannes Lamparter |
| 11.2.2024 |  Otepää | HS97 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Stefan Rettenegger |  David Mach |
| 2.3.2024 |  Lahti | HS130 / 2 × 7,5 km |  Norja I Jens Lurås Oftebro Jørgen Graabak |  Itävalta I Stefan Rettenegger Johannes Lamparter |  Saksa II Manuel Faißt Vinzenz Geiger |
| 3.3.2024 |  Lahti | HS130 / 10 km |  Johannes Lamparter |  Stefan Rettenegger |  Kristjan Ilves |
| 9.3.2024 |  Oslo | HS134 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Johannes Lamparter |  Stefan Rettenegger |
| 10.3.2024 |  Oslo | HS134 / 10 km |  Jarl Magnus Riiber |  Johannes Lamparter |  Kristjan Ilves |
| 17.3.2024 |  Trondheim | HS138 / 10 km |  Johannes Lamparter |  Stefan Rettenegger |  Kristjan Ilves |
Kilpailukalenteri > Naiset

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2023 |  Lillehammer | HS98 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |
| 2.12.2023 |  Lillehammer | HS98 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |
| 15.12.2023 |  Ramsau | HS98 / 5 km |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Minja Korhonen |
| 16.12.2023 |  Ramsau | HS98 / 5 km Individual Compact |  Ida Marie Hagen |  Gyda Westvold Hansen |  Lisa Hirner |
| 13.1.2024 |  Oberstdorf | HS106 / 5 km |  Mari Leinan Lund |  Ida Marie Hagen |  Gyda Westvold Hansen |
| 14.1.2024 |  Oberstdorf | HS106 / 5 km Individual Compact |  Ida Marie Hagen |  Gyda Westvold Hansen |  Mari Leinan Lund |
| 27.1.2024 |  Schonach | HS100 / 4 km |  Mari Leinan Lund |  Ida Marie Hagen |  Nathalie Armbruster |
| 28.1.2024 |  Schonach | HS100 / 8 km |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |  Gyda Westvold Hansen |
| 2.2.2024 |  Seefeld | HS109 / 5 km |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |  Nathalie Armbruster |
| 3.2.2024 |  Seefeld | HS109 / 5 km Individual Compact |  Ida Marie Hagen |  Gyda Westvold Hansen |  Nathalie Armbruster |
| 9.2.2024 |  Otepää | Yhteislähtö 5 km / HS97 |  Gyda Westvold Hansen |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |
| 10.2.2024 |  Otepää | HS97 / 5 km |  Ida Marie Hagen |  Haruka Kasai |  Gyda Westvold Hansen |
| 11.2.2024 |  Otepää | HS97 / 5 km |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |  Gyda Westvold Hansen |
| 7.3.2024 |  Oslo | HS106 / 5 km |  Ida Marie Hagen |  Mari Leinan Lund |  Gyda Westvold Hansen |
| 17.3.2024 |  Trondheim | HS100 / 7,5 km |  Ida Marie Hagen |  Lisa Hirner |  Gyda Westvold Hansen |
Kilpailukalenteri > Sekajoukkueet

| Pvm | Paikkakunta | Matka | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.3.2024 |  Trondheim | HS100 / 2 × 5 km + 2 × 2,5 km |  Norja Jens Lurås Oftebro Gyda Westvold Hansen Ida Marie Hagen Jørgen Graabak |  Itävalta Stefan Rettenegger Lisa Hirner Annalena Slamik Johannes Lamparter |  Saksa Manuel Faißt Nathalie Armbruster Jenny Nowak Johannes Rydzek |
Ylä-Savon kihlakunta

Ylä-Savon kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Lapinlahti, Pielavesi, Sonkajärvi, Varpaisjärvi ja Vieremä. Kihlakunta sijaitsi aluksi Kuopion läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Itä-Suomen läänissä.
Ylikylä (Kauhava)

Ylikylä on kylä Kauhavalla seututien 733 varrella. Ylikylän postinumeroalue on 62240 Huhmarkoski. Matkaa kaupungin keskustaan Ylikylästä on noin 10 kilometriä.
Ylikylässä on ollut koulu, mutta sen lakkauttamisesta päätettiin vuonna 2016.
Ylikylä (Kortesjärvi)

| Ylikylä Rintala |
| --- | --- |
 Ylikylä
 Koordinaatit: 63°13.125′N, 23°8.454′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Kauhava
Entinen kunta:  Kortesjärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Väkiluku (2017):  319
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  62410
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ylikylä on kylä Kauhavan kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla, entisen Kortesjärven kunnan alueella. Kauhavan keskustasta on Ylikylään noin 15 kilometriä. Kylän keskus sijaitsee kantatien 63 varrella. Ylikylän postinumeroalue on 62410 Rintala. Ylikylää ei pidä sekoittaa toiseen Kauhavalla sijaitsevaan Ylikylään, joka sijaitsee vuonna 2008 lakkautetun Kauhavan alueella.
Ylikylä on tunnettu Valehtelun SM-kisoista, jotka järjestetään vuosittain Kortesjärven Ylikylän nuorisoseuralla.
Amarildo

Amarildo vuonna 1962.
Amarildo Tavares da Silveira (s. 29. kesäkuuta 1939, Rio de Janeiro, Brasilia), paremmin tunnettu nimellä Amarildo on entinen brasilialainen jalkapalloilija. Hän pelasi hyökkääjänä mm. Brasilian jalkapallomaajoukkueessa.
Amarildon ura kesti vuodesta 1957 vuoteen 1974, jolloin hän pelasi Brasiliassa ja Italiassa mm. AS Romassa ja AC Milanissa. Vuonna 1962 hän voitti jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut Brasilian joukkueessa loukkaantuneen Pelén tilalla.
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1962
1 Gilmar |
2 Djalma Santos |
3 Mauro Ramos |
4 Zito |
5 Zózimo |
6 Nílton Santos |
7 Garrincha |
8 Didi |
9 Coutinho |
10 Pelé |
11 Pepe |
12 Jair Marinho |
13 Bellini |
14 Jurandir |
15 Altair |
16 Zequinha |
17 Mengálvio |
18 Jair da Costa |
19 Vavá |
20 Amarildo |
21 Zagallo |
22 Castilho
Valmentaja: Moreira
Ämmälä

Ämmälä on Orimattilan Pennalan luoteispuolella ja Kujalan kaakkoispuolella oleva Lahden kaupunginosa. Alue on harvaan asuttua ja pientalovaltaista. Uusi asutus keskittyy entisen Lahti-Orimattilatien varrelle Orimattilan ja Lahden rajan tuntumaan. Ämmälän itäosassa kulki kapearaiteinen Loviisa–Vesijärven rautatie, joka levennettiin 1960 1524 mm:n levyiseksi  Lahti–Loviisa -rautatieksi.
Hämeen Heimoliitto valitsi Ämmälän vanhan keskustan vuonna 1996 alueen kauneimmaksi maisemaksi. Siellä voi nähdä perinteiselle hämäläiselle maatalousmiljöölle tyypillisiä rakennuksia.
Ämmälään kulkevat bussilinjat 7 ja 7A.  Linjan 7:n päätepysäkki on Kaukasenkadun ja Orimattilankadun risteyksessä. linja 7A:n päätepysäkki on Ämmäläntiellä hieman ennen Lakkilantien risteystä. Molemmat linjat kulkevat toisessa suunnassaan Karistoon.
Aiheesta muualla

Lahden kaupunginkirjasto: Ämmälä-nimen synty. (Arkistoitu – Internet Archive)
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Alfa Romeo Alfetta GTV

| Alfa Romeo Alfetta GT/GTV |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Afrikka  Italia
Valmistaja:  Alfa Romeo
Valmistusvuodet:  1974–1987
Muut nimet:  Alfa Romeo Sprint Veloce
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Edeltäjä:  Alfa Romeo 105/115-sarja
Seuraaja:  Alfa Romeo GTV Alfa Romeo Spider
Teknisesti samankaltaisia:  Alfa Romeo 75 Alfa Romeo 90 Alfa Romeo Alfa 6 Alfa Romeo Alfetta Alfa Romeo Giulietta
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 V6
Iskutilavuus:  1,6–3,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali
Alfa Romeo Alfetta GT/GTV on Alfa Romeon vuosina 1974–1987 valmistama coupé-korinen automalli, joka perustuu nimensä mukaisesti Alfa Romeo Alfettaan. Se korvasi edeltäneen 105/115-sarjan, ja seuraajiksi tulivat vuonna 1994 uudet GTV- ja Spider-mallit. Vuosina 1978–1979 autoa myytiin Pohjois-Amerikassa nimellä Alfa Romeo Sprint Veloce.
Alfa Romeo Alfetta GT esiteltiin vuonna 1974, kaksi vuotta sedan-korista Alfettaa myöhemmin. Coupé perustui sedanin lyhennetylle alustalle, mutta sen kori oli muotoiltu virtaviivaisemmin, ja ilmanvastuskerroin oli 0,39. Kaikki mittarit kierroslukumittaria lukuun ottamatta oli sijoitettu keskelle kojelautaa, mikä sai osakseen arvostelua. Alkuperäinen moottori oli 1,8-litrainen (122 hv).
Facelift-mallin Alfa Romeo Alfetta GTV.
Vuonna 1976 1,8-litrainen moottori poistui, ja uuden malliston muodostivat 1,6-litrainen (109 hv) GT ja 2,0-litrainen (122 hv) GTV 2000. Vuonna 1979 esiteltiin GTV 2000 Turbodelta -malli, jossa 2,0 litran moottorin teho oli nostettu turboahtamalla 175 hevosvoimaan.
Mallia uudistettiin seuraavana vuonna, jolloin se sai muun muassa uudet nykyaikaisemmat muovipuskurit. Kritisoitua mittaristoasettelua muutettiin siten, että kaikki mittarit oli nyt tavalliseen tapaan sijoitettu kuljettajan eteen.
Alfa Romeo Alfetta GTV6
Malliston huipulle esiteltiin vuonna 1981 GTV6, jossa oli Alfa 6 -mallin 2,5-litrainen (160 hv) V6-moottori varustettuna Bosch L-Jetronic -ruiskutusjärjestelmällä. Ulkoisesti GTV6-mallin tunnistaa konepellin kohoumasta. Vuosina 1984–1985 valmistettiin lisäksi 212 kappaletta 3,0-litraisella V6:lla (174 hv) varustettua versiota kilpa-autoluokitusta varten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alfa Romeo Alfetta GT/GTV Wikimedia Commonsissa
Alfa Romeon (Alfa Romeo Automobiles S.p.A.) automallit
| --- | --- |
Nykyiset mallit:  Giulia · Stelvio · Tonale
Entiset mallit (esittelyvuoden mukaan):  1910–1919: 24 HP · 40–60HP 1920–1945: 20–30HP · 6C · 8C · G1/G2 · RL · RM 1945–1959: 1900 · 2000 · Giulietta · Gran Sport Quattroruote 1960–1969: 1750/2000 · 2600 · Giulia · Spider · Montreal · 105/115-sarja · GTA · 33 Stradale 1970–1979: 2300 · Alfa 6 · Alfasud · Alfetta · Alfetta GTV · Giulietta (1977) · Sprint  1980–1989: 164 · 33 · 75 · 90 · Arna · SZ/RZ 1990–1999: 145/146 · 155 · 156 ·  166 ·  GTV · Spider (1994) 2000–2009: 147 · GT · 159 · MiTo · Brera · Spider (2006) · 8C Competizione  2010–: Giulietta ·  4C
Tulevat mallit:  Junior
Konseptimallit:  33.2 ·  2000 Sportiva ·  BAT 5/7/9 ·  Bella ·  Caimano ·  Canguro ·  Capsula ·  Carabo ·  Centauri ·  Cuneo ·  Dardo ·  Delfino ·  Diva ·  Disco Volante ·  Giulietta Bertone Spider ·  Iguana ·  Kamal ·  Monoposto ·  Navajo ·  Nuvola ·  Progetto Cinque ·  Protéo ·  Scarabeo ·  Scighera ·  Sportut ·  Visconti ·  Vivace ·  Vola ·  Zeta 6
Hyötyajoneuvot:  Pakettiautot: Romeo · Romeo 2 · Romeo 3 · A11/F11A12/F12 · AR6 · AR8  Kuorma-autot: 430 · 500 · 800 · 900 · 950 · Mille (1000) · A19n Linja-autot: 140 A. · 900 A. · 950. · Mille (1000) · 110AF · 140AF · 900
Alfa Andromedae

| Alfa Andromedae |
| --- | --- |

Bayerin designaatio:  Alfa Andromedae
Flamsteedin designaatio:  21 Andromedae
HR-designaatio:  HR 15
HD-designaatio:  HD 358
Muut designaatiot:  Alpheratz, Sirrah, Sirah, δ Pegasi, BD +28°4, SAO 73765, FK5 1, GC 127, CCDM 00083+2905, ADS 94, HIP 677.
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  2,07 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  -0,3 Mv
Valovoima:  200 LO (aurinkoa) aurinkoa
Spektriluokka:  B8/9 V-IVp MnHg
Väri-indeksi:  B-V -0,11  U-B -0,46
Lämpötila:  13000 K
Massa:  MO (aurinkoa) M☉
Säde:  2,8 RO (aurinkoa) R☉
Muuttujatyyppi:  Alfa2 CVn
Pyörimisnopeus:  56 km/s
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Andromeda
Rektaskensio (J2000):  00h 08m 23,3s
Deklinaatio (J2000):  +29° 05′ 26″
Etäisyys:  97 valovuotta (29,8 parsekia )
Parallaksi:  33,6 ± 0,73 mas
Säteisnopeus:  –12 km/s
Ominaisliike:  RA: 135,68 mas/yr Dec.: -162,95 mas/yr mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 61° S välillä. 
Alfa Andromedae
Alfa Andromedae (α And / α Andromedae) on Andromedan tähtikuviossa oleva sinivalkoinen tähti, joka tunnetaan myös nimillä Alpheratz ja Sirrah (tai Sirah). Tähdestä on käytetty myös nimeä Delta Pegasi (δ Peg), koska se kuuluu Pegasus-neliöön, mutta tätä nimeä ei enää nykyään käytetä. Alfa Andromedae on spektroskooppinen kaksoistähti.
Alfa Andromedae, spektroskooppinen kaksoistähti

Alfa Andromedae on vain spektroskooppinen kaksoistähti, jonka kiertoaika on 96,7 päivää. Suurempi Alpheratzin tähdistä on erikoinen "elohopea-mangaanitähti", jossa näyttää olevan runsaasti elohopeaa, galliumia, mangaania ja europiumia. Tähti on myös Alfa2 Canum Venaticorum -muuttuja jonka kirkkaus vaihtelee +2,02 - +2,06 23,19 tunnin jaksolla.