stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valkeuden Lapset

Lippu Valkeuden Lapset
Valkeuden Lapset on Robert Jordanin Ajan pyörä -kirjasarjassa esiintyvä hengellinen sotilasjärjestö. Se on uskomuksiltaan tiukan askeettinen ja valtioihin sitoutumaton; sen päätehtävä on Pimeän valtiaan voittaminen ja kaikkien pimeänkulkijoiden tuhoaminen. Järjestön perusti Lothar Mantelar satavuotisen sodan aikana aluksi saarnaamaan vahvistuneita pimeänkulkijoiden joukkoja vastaan; sodan aikana siitä kehittyi rakenteeltaan täysin sotilaallinen.
Valkeuden Lapset eivät ikinä jousta uskomuksissaan ja ovat järkkymättömän varmoja siitä että vain he yksin tietävät mikä on totta ja oikein. Järjestö on siis luonteeltaan hyvin inkvisition kaltainen. Järjestöä johtaa Voideltujen Neuvosto ja ylimpänä komentajana toimii kenraalikapteeni. He uskovat että kaikki Aes Sedait ja näiden tukijat ovat pimeänkulkijoita.
Valkeuden Lapsista käytetään halveksivaa nimikettä "Valkoviitta", jota he itse inhoavat.
Valkeuden Lasten pääesikunta sijaitsi ennen Amadorissa mutta se jouduttiin siirtämään kun seanchanit valtasivat kaupungin.
Valkeuden Lasten tunnus on kultainen auringonkehrä valkoisella pohjalla.
Järjestön pelätyin osa on Valkeuden Käsi, jota kutsutaan heidän itsensä inhoamalla nimellä Kuulustelijat. Heidän virallinen olemassaolonsa oikeutus on ottaa selvää totuudesta kiistatilanteissa ja löytää pimeänkulkijat. Tätä tehdessään he käyttävät liiankin innokkaasti keinonaan kidutusta; yleensä he uskovat, että tietävät vakaasti totuuden ja heidän täytyy vain saada uhrinsa tunnustamaan se - vähät siitä, onko tämä syyllinen vai ei. Silloin tällöin Kuulustelijat käyttäytyvät kuin he eivät kuuluisi ensinkään Valkeuden Lapsiin ja näitä johtavan Voideltujen neuvoston käskyvaltaan. Kuulustelijoita johtaa neuvostoon kuuluva suurinkvisiittori. Kuulustelijoiden tunnus on verenpunainen paimensauvan koukku.
Venabygdin kirkko

| Venabygdin kirkko Venabygd kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Ringebu, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1780
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  170
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Venabygdin kirkko (norj. Venabygd kirke) on Ringebun kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1780.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venabygdin kirkko Wikimedia Commonsissa
Valkealammi (Mänttä-Vilppula)

| Valkealammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°12′29″N, 24°12′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskuoja:  oja Parannesjokeen 
Järvinumero:  35.493.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,2 m  
Rantaviiva:  0,735 km  
Pinta-ala:  2,037 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkealammi 
Valkealammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Ylä-Kolkin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,2 metriä mpy.
Vaa’ankieliosavaltio

Vaa’ankieliosavaltio (engl. swing state) tarkoittaa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa kannatukseltaan tasaista osavaltiota. Yhdysvaltain presidentin valinta ratkaistaan valitsijamiesvaalilla, jossa osavaltiossa eniten ääniä saanut ehdokas saa taakseen osavaltion kaikki valitsijamiehet. Voittaakseen presidenttiehdokkaan on saatava osavaltioista yhteensä vähintään 270 valitsijamiestä. Useimpien osavaltioiden äänestystulokset ovat ennalta arvattavissa, esimerkiksi republikaanien presidenttiehdokas ei ole voittanut Kaliforniassa sitten vuoden 1988, kun taas demokraatit eivät ole voittaneet Texasissa sitten vaalien 1976. Siksi vaalien lopputulos ratkaistaan yleensä niin sanotuissa vaa’ankieliosavaltioissa, joissa kahden pääehdokkaan kannatusluvut ovat yleensä tasaväkisiä. Vaa'ankieliosavaltiot vaikuttavat myös senaatinvaaleissa.
2020-luvulla ainakin seuraavia osavaltioita on pidetty vaa’ankieliosavaltioina: Pennsylvania, Georgia, Arizona, Wisconsin, Michigan, Pohjois-Carolina ja Nevada. 2020-luvun alkupuolella Ohio ja Florida laajalti menettivät vaa'ankieliosavaltion statuksensa.
VIP (yhtye)

| VIP> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1999–2013
Tyylilaji:  Heavy metal, speed metal, kristillinen metalli
Kotipaikka:  Lapua, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Henri Saarimaa, rummut   Tomi Pulkkinen, kitara, taustalaulu   Jussi Pajunpää, laulu, kitara   Roope Pihlajamaa, basso, huudot   Joonas Hahne, Koskettimet  
Levy-yhtiö:  Maanalainen Levykauppa  
Aiheesta muualla
Vipmetal.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
VIP oli lapualainen, vuonna 1999 perustettu kristillinen metalliyhtye. Yhtyeen musiikki on teknistä, progressiivista ja melodista. Yhtye on julkaissut viisi studioalbumia ja singlen. 23. elokuuta 2008 julkaistu single "Kunnes kuolema erottaa" meni Suomen virallisen singlelistan sijalle 13. Maasta olet tullut -pitkäsoitto meni virallisella listalla sijalle 40 viikolla 22 vuonna 2009. Yhtye lopetti toimintansa 2013.
Julkaisut

Very Important Person (1999)
Voiko huonommin olla (2000) (Single)
Maahan kauneuden (2000)
Plugged (2001)
Sokeita (2004)
Unen valta (2006)
Maasta olet tullut (2009)
Palaneet sillat (2012)
Jäsenet > Nykyiset

Jussi Pajunpää - laulu, kitara
Roope Pihlajamaa - basso, huudot
Henri Saarimaa - rummut
Tomi Pulkkinen - kitara, laulu
Jäsenet > Entiset

Petri Aittoniemi - rummut
Robert Sjöstrand - rummut
Johannes Ylinen - laulu, kitara
Timo Hietala - rummut
Tuomas Vuolteenaho - rummut
Tero Vuolteenaho - kitara, taustalaulu
Joonas Hahne - koskettimet
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
VIP (yhtye) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
VIP Myspacessa (englanniksi)
Ven

Ven
Venin sijainti Ruotsin ja Tanskan välissä.
| --- | --- |
Sijainti:  Landskrona Skånen lääni, Skåne Ruotsi
Vesialue:  Juutinrauma
Merialue:  Itämeri
Korkein kohta:  39  m 
Pinta-ala:  7,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  359
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Backafall.
Ven (tansk. ja aiemmin ruots. Hven) on Ruotsille kuuluva Juutinraumassa sijaitseva saari. Etäisyyttä Skånen länsirannikolta saarelle on 4,5 kilometriä ja Sjællandin itärannikolta Tanskasta 8,5 kilometriä. Saaren pinta-ala on 7,5 neliökilometriä ja vuonna 2009 saarella oli 359 asukasta. Saari muodosti aiemmin oman kunnan, jota vastaa alueeltaan nykyinen Sankt Ibbin piiri.
Ven tunnetaan Backafallin jyrkästä rannasta. Tanskalainen tiedemies Tyko Brahe rakennutti 1500-luvulla linnansa Uranienborgin ja observatorionsa Stjerneborgin saaren keskelle. Venillä sijaitsee Sankt Ibbin kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ven Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Ven (ö)
Käännös suomeksi
Verkkolaite

Verkkolaite voi tarkoittaa:
tietoliikenneverkon yksikköä (jotain verkon laitetta)
Virtalähdettä, jolla muutetaan verkkovirtaa haluttuun muotoon. Voi olla itsenäinen tai jonkin elektroniikkalaitteen osa. (Myös jännitelähde, teholähde)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Verkkolaite”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Verkkokurssialusta

Verkkokurssialusta on tekninen työkalu ja alusta verkkokurssin rakentamiselle ja jakelulle. Sen avulla voi tehdä verkkokurssin, hallinnoida käyttäjiä ja toimittaa materiaalit osallistujille.
Verkkokurssialustaa voidaan vaihtoehtoisesti kutsua myös verkkokoulutusalustaksi tai verkkovalmennusalustaksi.
Verkkokurssialustalla voi tehdä kurssille rakenteen ja lisätä kurssia, koulutusta ja valmennusta tukevaa sisältöä, kuten tekstiä, kuvaa, videota, liitetiedostoja ja äänitiedostoja. Lisäksi sen avulla voi luoda oppimisprosessin sekä hallita osallistujia ja käyttöoikeuksia.
Verkkokurssialustan muita ominaisuuksia voivat olla mm. kurssimoduulien ilmestymisen ajastus ja kopiointi, verkkokurssien myynnin mahdollistaminen ja erilaiset vuorovaikutusmahdollisuudet kuten ryhmäkeskustelut.
Verkkokurssialusta mahdollistaa sisällön ajastuksen, jolloin ryhmä aloittaa yhtä aikaa tai kurssi on jatkuvasti tarjolla ja sen voi käydä läpi omaan tahtiin. Käytössä voi olla automaattiset ilmoitukset kurssilaisille ja integroitu mahdollisuus sähköpostien lähettämiseen.
Suurin osa verkkokurssialustoista veloittaa kurssin tekijältä kuukausittain kiinteän kustannuksen.
Ilmaisissa alustoissa maksut saattavat olla komissiomaksuja. Kurssin tekijä voi joutua maksamaan 5-10% jokaisen myydyn kurssin hinnasta verkkokurssialustan tekijälle.
Julkisilla verkkosivuilla kaikkien saatavilla oleva “verkkokurssi”  tai yhden yrityksen tai organisaation sisäiseen käyttöön räätälöity oppimisratkaisu ei ole verkkokurssialusta.
Usseaux

| Usseaux |
| --- | --- |

 Usseaux
 Koordinaatit: 45°03′N, 7°02′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  1 416 m
Väkiluku:  178
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://comune.usseaux.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laux’n alppikylää Usseaux’ssa.
Usseaux [yso] on 182 asukkaan kunta Italian  luoteisosan Torinon metropolikaupungin alueella Piemonten hallintoalueella. Se sijaitsee lähellä Ranskan rajaa noin 90 maantiekilometriä Torinosta länteen.
Usseaux jakaantuu viiteen pikkukylään Chisone-joen varrella: hallintokylä Usseaux, maatalouskylä Balboutet, alkuperäisenä säilynyt alppikylä Laux, Pourrières vanhoine kirkkoineen ja metsien ympäröimä Fraisse. Usseaux kuuluu Italian kauneimpien kylien järjestöön I Borghi più belli d’Italia.
Valkealampi (Hankasalmi)

| Valkealampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°13′11″N, 26°37′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskujoki:  suo-oja Voivonpuroon 
Järvinumero:  14.963.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,1 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,404 km  
Pinta-ala:  0,963 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkealampi 
Valkealampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella  Haukiselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Ylemmäisen valuma-alueeseen (14.963) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,1 metriä mpy.
Vennatlampi

| Vennatlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°42′40″N, 26°18′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)
Laskuoja:  oja Suonteeseen 
Järvinumero:  14.841.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,9 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,139 km  
Pinta-ala:  4,539 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVennatlampi 
Vennatlampi tai Vennalampi on Keski-Suomessa Joutsassa  Marjotaipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,9 metriä mpy.
Valmet 1502

| Valmet 1502 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Valmet
Moottori
Moottori:  611 CS, 6 600 cm³
Teho:  100 kW (136 hv) @ 2 300 r/min, 549 Nm @ 1 650 r/min
Vaihteisto
Vaihteisto:  16 + 4
Jarrut:  Kuivat levyjarrut
Valmet 1502 paripyörillä varustettuna
Valmet 1502 on suomalaisen Valmetin valmistama traktori, joka esiteltiin vuonna 1975. Traktorista teki poikkeuksellisen sen kuusipyöräinen rakenne. Traktorissa on takana vetävä teli ja edessä tavanomainen akseli. Rakenteen tarkoitus oli parantaa pitoa vaikeassa maastossa ja parantaa mukavuutta.Lisävarusteena oli saatavilla teräsketjusarja takapyörille, tarkoituksena pidon parantaminen ja traktorin huomattavan suuren painon maan tiivistymistä pienentävä vaikutus.
Traktoria valmistettiin vuosina 1975–1979 takavetoisena ja vuosina 1979–1980 nelivetoisena. Asiakkaat eivät kuitenkaan pitäneet rakenteen aiheuttamaa lisähintaa perusteltuna ja myynti ei täyttänyt odotuksia.
Tekniset tiedot

Moottori: 611 CS, 6 600 cm³
Sylinteriluku: 6
Teho: 100 kW (136 hv) @ 2 300 r/min, 549 Nm @ 1 650 r/min
Vaihteet: 16+4
Jarrut: Kuivat levyjarrut
Nostovoima: 3 500 kg
Polttoainesäiliö: 180 l
Tekniset tiedot > Mitat

Takaveto:
Korkeus: 299 cm
Pituus: 533 cm
Akseliväli: 252+126 cm
Massa: 6 900 kg
Neliveto:
Korkeus: 290 cm
Pituus: 530 cm
Akseliväli: 252+126 cm
Massa: 7 470 kg
Uspenskin katedraali (Harkova)

| Uspenskin katedraali> Свято-Успенський собор |
| --- | --- |
 Uspenskin katedraali (1771–1783) Harkovassa, ja sen 1844 valmistunut kellotorni.
Sijainti:  Harkova, Ukraina
Koordinaatit:  49.9899°N, 36.2307°E
Rakennustyyppi:  kirkkorakennus
Valmistumisvuosi:  1783 (1777)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uspenskin katedraali (ukr. Свято-Успенський собор, Svjato-Uspenskyi sobor) on pääosin vuosina 1771–1777 rakennettu, Harkovassa Ukrainassa sijaitseva ortodoksinen kirkko (Ukrainan ortodoksinen kirkko – Moskovan patriarkaatti).
Katedraalin paikalla sijaitsi vuonna 1657 valmistunut puinen kirkko. Vuosina 1685–1687 paikalle rakennettiin kivikirkko. Se oli muodoltaan ristikupolikirkko. Katedraalin päädyt ja katto viimeisteltiin tammipaanuilla. Lähellä sijaitsi muodoltaan telttamainen kellotorni. Rakennus kuitenkin paloi pahoin maaliskuussa 1733; jäljelle jäivät vain seinät. Rauniot purettiin.
Uspenskin katedraali rakennettiin uudelleen ja entistä suurempana vuosina 1771–1783 (1771–1777) arkkitehti A Jevlašovin suunnitelman mukaan. Esikuvana oli Moskovaan 1770 valmistunut kirkko.
Vuonna 1819 katedraalin yhteyteen päätettiin rakentaa kellotorni. Arkkitehti K. A. Tonin johdolla rakennettu kellotorni valmistui vuonna 1844. Tämä 89,5 metriä korkea torni on ollut Harkovan kaupunkikuvan näkyvä maamerkki valmistumisestaan lähtien. Kellotorni nimettiin keisari Aleksanteri I:n mukaan, ja sillä juhlistettiin Venäjän keisarikunnan voittoa Ranskan keisarikunnasta Suurena isänmaallisena sotana tunnetussa sodankäynnissä Napoleonia vastaan (1812).
Uspenskin katedraali oli Harkovan ortodoksinen pääkirkko vuoteen 1901 saakka.
Kuvia

Valokuva vuodelta 1860.
Ukrainalainen postimerkki vuodelta 2018.
Uspenskin katedraalin kellotorni on osa Harkovan kaupunkikuvaa.
Ilmakuva toisesta suunnasta.
Katedraalin 89,5 metriä korkea kellotorni (1844) on Harkovan keskeisimpiä maamerkejä.
Venäjän tykistöiskun jälkiä (2.3.2022).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uspenskin katedraali (Harkova) Wikimedia Commonsissa
Vedenjakaja (albumi)

| Vedenjakaja IC Rex |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. tammikuuta 2009
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 54.41
 Levy-yhtiö: Hammer of Hate
IC Rexin muut julkaisut
| Valonkantajan alkemia 2008 | Vedenjakaja 2009 | Tulen jumalat 2017 |
Vedenjakaja on suomalaisen black metal -yhtyeen IC Rexin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2009 levymerkillä Hammer of Hate. Joulukuussa 2011 levy-yhtiö Temple of Torturous julkaisi albumista vinyylipainoksen, joka sisältää kaksi bonuskappaletta.
Kappaleet

Prologi – 2.26
Valolanka – 4.59
Kristallipalatsi – 6.24
Näky hävityksestä – 11.27
Hautajaiskulkue – 8.25
Mestarin ääni – 7.17
Vedenjakaja – 13.43
Kappaleet > Vinyylipainoksen bonuskappaleet

Kaukomieli
Punaisen tulen vihityt
Aiheesta muualla

Vedenjakaja (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Vedenjakaja (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Val-de-Grâce

Val-de-Grâce
Val-de-Grâce
Val-de-Grâce (ransk. Hôpital d’instruction des armées du Val-de-Grâce) on sotilassairaala Pariisin viidennessä arrondissementissa.
Val-de-Grâcen kirkko rakennettiin Ranskan kuningattaren Anna Itävaltalaisen käskystä. Kun Annan ja Ludvig XIII:n poika Ludvig XIV syntyi, Anna päätti rakennuttaa Neitsyt Marian ylösnousun kunniaksi benediktiinikonventin kohdalle kirkon. Kirkko vihittiin 1. huhtikuuta 1645.
Val-de-Grâcen suunnittelivat ranskalaiset barokkiarkkitehdit François Mansart ja Jacques Lemercier. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1645 ja päättyivät 1667.
Val-de-Grâcesta tuli Ranskan vallankumouksen aikana sairaala ja kirkko kärsi vandalismista. Vallankumouksen jälkeen Val-de-Grâcesta tehtiin sotilassairaala.
Nykyään Val-de-Grâcen vanha puoli toimii hallinto- ja opetuskäytössä. Lääkäriopisto École d’application du Service de santé des armées’n koulu sijaitsee Val-de-Grâcen itäisellä alueella. Nykyinen toiminnassa oleva sairaala rakennettiin 1970-luvun alussa ja se valmistui vuonna 1979.
Sairaalassa on noin 350 vuodepaikkaa. Sairaala on ollut pitkään paitsi sotilassairaala, myös yleinen sairaala. Ranskan hallituksen ministerit ja virkamiehet saavat sairaalahoitonsa Val-de-Grâcessa.
Napoleonin henkilääkärin Dominique Jean Larreyn patsas sijaitsee sairaalan aukiolla. Sen suunnitteli kuvanveistäjä David d’Angers vuonna 1843.
Osa Val-de-Grâcesta on museona.
Valkenburg aan de Geul

| Valkenburg aan de Geul |
| --- | --- |
 Valkenburgin linnan rauniot
 lippu:  vaakuna
 Valkenburg aan de Geul
 Koordinaatit: 50°52′00″N, 05°50′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Limburg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  36,91 km²
Väkiluku (2007):  17 063
 – Väestötiheys:  465 as./km²
 
 www.gemeente.valkenburg.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valkenburg aan de Geul on kunta Limburgin provinssissa Alankomaiden kaakkoisosassa. Kunnan pinta-ala on 39,9 km² ja asukkaita on noin 17 000.
Valkenburg aan de Geulin historialle ovat olleet luonteenomaisia monet piiritykset ja valloitukset. Kaupungin keskustassa sijaitsevat Valkenburgin linnan rauniot. Linna rakennettiin ja tuhottiin useita kertoja, kunnes Vilhelm III Oranialainen räjäytti sen 1672 estääkseen linnan joutumisen ranskalaisten haltuun.
Valkenburg on nykyään merkittävä turistikaupunki, jossa yöpyy vuosittain miljoona matkailijaa. Kävelymatkan päässä keskustasta ovat muun muassa Sint-Gerlachin kirkko, Holland Casino sekä entinen kaivos, joka sisältää roomalaisajalta peräisin olevia hiilipiirroksia. Lisäksi kaupungissa sijaitsee Alankomaiden vanhin pystyssä oleva rautatieasemarakennus.
Valkenburg aan de Geulissa on järjestetty maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1938, 1948, 1979 ja 1998. Kaupungissa sijaitseva Caubergin kukkula on toiminut Amstel Gold Racen maalipaikkana vuodesta 2003 ja Ranskan ympäriajon etappi on päättynyt kaupunkiin vuosina 1992 ja 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkenburg aan de Geul Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (hollanniksi)
Kartta Valkenburg aan de Geulin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Valkerpyy

| Valkerpyy |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°21′00″N, 23°59′08″E
Järvinumero:  23.024.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  42,5 m 
Rantaviiva:  15,9 km 
Pinta-ala:  4 km² 
Tilavuus:  0,025 km³ 
Keskisyvyys:  6,5 m 
Suurin syvyys:  14,1 m 
 fiValkerpyy 
Valkerpyy (myös Valkerpyynjärvi) on varsin kirkasvetinen ja runsasravinteinen järvi Lohjan keskiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on neljä neliökilometriä. Etäisyys Lohjan keskustasta on kymmenen kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Valkerpyy kaareutuu loivasti ja muistuttaa avointa c-kirjainta; järven eteläinen ranta on varsin polveilevaa. Järven pituus etelästä pohjoiseen on runsaat neljä kilometriä. Sen keskiosassa sijaitsee noin neljän hehtaarin laajuinen saari, jonka länsiosan nimi on Etusaari ja itäosan Takasaari. Järven eteläisimmässä osassa on Oittilansaari. Saarten yhteispinta-ala on 6,8 hehtaaria. Valkerpyyn rannoilla on sekä loma-asutusta että vakinaista asutusta. Itärannan metsäalue kohoaa yli 80 metriä merenpinnan yläpuolelle. Metsäalueen sisällä sijaitsee Valkialampi (58,9 metriä mpy) ja vajaan hehtaarin laajuinen Mustalampi (62,5 metriä mpy).
Valkerpyyhyn laskee ainoastaan vähäisiä ojia, joten järven viipymä on pitkä, noin yhdeksän vuotta. Valuma-alueen maatalous ja asutus kuormittavat järveä, jonka ekologinen tila on luokiteltu tyydyttäväksi. Valkerpyyn lounaiskolkasta lähtee Oittilanjoki etelään kohti Lohjanjärveä, jonka korkeustaso on noin yksitoista metriä Valkerpyytä alempi.
Valkerpyyn syvin kohta, 14,1 metriä, sijaitsee Etusaari-Takasaaren koillispuolella, ja myös saaren kaakkoispuolella on yli kymmenen metrin syvänne. Järven eteläosan Koivistonlahti ja Saunalahti ovat noin neljä metriä syviä. Valkerpyyn tilavuus on 25,4 miljoonaa kuutiometriä.
Valkerpyyn vesikasvillisuus on niukahkoa, kalalajeista tärkeimmät ovat ahven, hauki, lahna ja siika.
Valkerpyy (23.024.1.014) kuuluu Raatinjoen-Myllyojan valuma-alueeseen (23.024), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Lohjanjärven alue (23.02). Valkerpyy on laajin Raatinjoen-Myllyojan alueen viidestätoista yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Verkkokurssi

Opetusvälineitä
Verkkokurssi on opintokokonaisuus, jonka voi suorittaa kokonaan verkon välityksellä. Verkkokurssit täydentävät usein toisen asteen ja korkea-asteen oppilaitosten kurssitarjontaa, mutta verkkokursseja voivat tarjota myös yritykset, yhdistykset tai yhteisöt. Opetus verkkokurssilla on etäopetusta ja opiskelu etäopiskelua; fyysistä läsnäoloa luokkahuoneessa ei edellytetä tai edes mahdollisteta. Joitain kursseja tarjotaan esimerkiksi tavanomaisen lähiopetusmuodon lisäksi vaihtoehtoisesti verkkokurssina, jolloin opiskelijat voivat valita itselleen sopivimman suoritustavan.
Verkkokurssialustat

Verkkokurssi voidaan toteuttaa monella tavalla. Se voi olla esimerkiksi verkkosivuna, jossa kuvaillaan kurssin sisältö, aikataulu, esivaatimukset, opettaja sekä arvostelukriteerit.kenen mukaan? Sivulla on myös kurssin aineisto, joko kirjaluettelona tai verkkolinkkeinä, sekä mahdolliset harjoitteet ja tehtävät. Verkkokurssin läpipääsy voi edellyttää tentin läpäisyä, mutta suoritus voidaan hyväksyä myös oppimispäiväkirjan, ryhmätyön tai muun suorituksen perusteella.
On olemassa myös erilaisia verkkokurssialustoja, joille kurssisisällöt, tehtävät ja erilaiset tentit rakennetaan. Verkkokurssialustat mahdollistavat todella monipuolisesti erilaisia tehtävä- ja sisältömuotoja kurssille. Opetukseen voidaan käyttää kirjallisuutta, videoita tai diaesityksiä. Verkkokurssin tehtävät voivat taas olla esimerkiksi monivalintoja, kirjallisia tai videotehtäviä. Kurssin suorittajilta voidaan myös halutessaan edellyttää jonkinlaisen tentin läpäisempistä ennen seuraavalle tasolle siirtymistä.