stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tohtori Živago (elokuva)
Aiheesta muualla

Tohtori Živago Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tohtori Živago (elokuva) Wikimedia Commonsissa
Tohtori Zivago -elokuva ensi-illassa. HS “50 vuotta sitten torstaina 1.12.1966” 1.12.2016.
| n k Parhaan draamaelokuvan Golden Globe -palkinnon saaneet elokuvat |
| --- | --- |
1951–1970:  Paikka auringossa (1951)  Suuri maailmansirkus (1952)  Näin hänen kuolevan (1953)  Alaston satama (1954)  Eedenistä itään (1955)  Maailman ympäri 80 päivässä (1956)  Kwai-joen silta (1957)  Kahlitut (1958)  Ben-Hur (1959)  Spartacus (1960)  Navaronen tykit (1961)  Arabian Lawrence (1962)  Kardinaali (1963)  Becket (1964)  Tohtori Živago (1965)  Kunnian mies (1966)  Yön kuumuudessa (1967)  Leijona talvella (1968)  Tuhannen päivän kuningatar (1969)  Rakkaustarina (1970) 
1971–1990:  Kovaotteiset miehet (1971)  Kummisetä (1972)  Manaaja (1973)  Chinatown (1974)  Yksi lensi yli käenpesän (1975)  Rocky (1976)  Käännekohta (1977)  Keskiyön pikajuna (1978)  Kramer vastaan Kramer (1979)  Tavallisia ihmisiä (1980  Kultalampi (1981)  E.T. (1982)  Hellyyden ehdoilla (1983  Amadeus (1984)  Minun Afrikkani (1985)  Platoon – nuoret sotilaat (1986)  Viimeinen keisari (1987)  Sademies (1988)  Syntynyt 4. heinäkuuta (1989)  Tanssii susien kanssa (1990) 
1991–2010:  Bugsy (1991)  Naisen tuoksu (1992)  Schindlerin lista (1993)  Forrest Gump (1994)   Järki ja tunteet (1995)  Englantilainen potilas (1996)  Titanic (1997)  Pelastakaa sotamies Ryan (1998)  American Beauty (1999)  Gladiator (2000)  Kaunis mieli (2001)  Tunnit (2002)  Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003)  Lentäjä (2004)  Brokeback Mountain (2005)  Babel (2006)  Sovitus (2007)  Slummien miljonääri (2008)  Avatar (2009)  The Social Network (2010) 
2011–:  The Descendants (2011)  Argo (2012)  12 Years a Slave (2013)  Boyhood (2014)  The Revenant (2015)  Moonlight (2016)  Three Billboards Outside Ebbing, Missouri (2017)  Bohemian Rhapsody (2018)  Taistelulähetit – 1917 (2019)  Nomadland (2020)
Vankileiri 17

| Vankileiri 17> Stalag 17 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Billy Wilder
Käsikirjoittaja:  Donald Bevan (näyt.) Edmund Trzcinski (näyt.) Edwin Blum Billy Wilder
Tuottaja:  Billy Wilder
Säveltäjä:  Leonid Raab
Kuvaaja:  Ernest Laszlo
Leikkaaja:  George Tomasini
Pääosat:  William Holden Don Taylor Otto Preminger Robert Strauss
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  Yhdistynyt kuningaskunta 29. toukokuuta 1953 Yhdysvallat 1. heinäkuuta 1953 Suomi 18. syyskuuta 1953
Kesto:  120 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  1 315 000 dollaria (arvio)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vankileiri 17 (engl. Stalag 17) on yhdysvaltalainen toiseen maailmansotaan sijoittuva sotaelokuva vuodelta 1953. Elokuvan ohjasi Billy Wilder. Pääosissa nähdään William Holden, Don Taylor ja Otto Preminger. Elokuva pohjautuu vuonna 1951 Broadwayllä debytoineeseen, Donald Bevanin ja Edmund Trzcinskin kirjoittamaan näytelmään. Bevan ja Trzcinski olivat molemmat olleet vankeina Stalag XVII-B:ssa.
Elokuva oli Oscar-palkintoehdokkaana kolmessa kategoriassa (paras miespääosa, miessivuosa ja ohjaus), joista se voitti yhden. William Holden vei parhaan miespääosan Oscarin.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Vankileiri 17:n vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Vankileiri 17 oli inspiraationa 1965–1971 esitetylle sarjalle Hogan’s Heroes, joka sijoittuu myös Stalag Luft -vankileirille.
Kuninkoja (vesistö)

| Kuninkoja |
| --- | --- |
 Kuninkojan alajuoksua Muhkurin luona Turussa
Alkulähde:  Pomponrahkan luonnonsuojelualue
Laskupaikka:  Pohjoissalmi, Saaristomeri
Maat:  Suomi
Pituus:  noin 7 km
Alkulähteen korkeus:  40 m
Valuma-alue:  27,04 km²
Kuninkojan yläjuoksua Metsäkylän–Kuninkojan luonnonsuojelualueen pohjoispäässä Turussa.
Turun Pahaniemestä Kuninkoja ohjataan virtaamaan Turun sataman alitse tunnelissa.
Kuninkoja (ruots. Kungsbäcken) on pienen rannikkovesistön muodostava joki tai puro Turussa ja Raisiossa Varsinais-Suomessa. Se virtaa suurimmaksi osaksi asutulla alueella viher- ja puistoalueiden sekä peltojen halki. Kuninkoja virtaa pienissä laaksoissa savisessa maaperässä ja paikoittain sen törmät ovat parin metrin korkuisia. Kuninkojan valuma-alue on 27,04 km² ja se muodostaa Suomen ympäristöhallinnon vesistöalueluokituksessa pienen rannikkovesistöalueen numerolla 82.045. Jossain lähteissä Kuninkoja mainitaan pieneksi joeksi. Kuninkojan päähaaran pituus on noin 7 kilometriä.
Kuninkojan uoma muodostaa monipuolisen elinympäristön muun muassa putkilokasveille ja hyönteisille. Vaikka Kuninkoja onkin varsin pienimuotoinen, se muodostaa arvokkaan maisemaelementin, jolla on ekologista merkitystä kasvi- ja eläinlajien kulku- ja leviämisreittinä. Kuninkoja on osittain ruovikkoinen ja se tulvii usein keväällä sekä rankkasateiden jälkeen.
Nimi

Kuninkoja-nimen etuosa viittaa kantagermaaniseen lainasanaan kuningas. Jälkiosa oja Kuninkojan nimessä on suomen länsimurteissa luonnonojaa tarkoittava murresana ja yleinen vanhojen paikannimien jälkiosa. Suomen yleiskielessä ja itämurteissa samaa tarkoittaa puro. Eteläpohjalaisissa murteissa vastaava "pientä jokea tai sen haaraa" tarkoittava murresana ja yleinen vanhojen paikannimien jälkiosa on luoma.
Kuninkojan kulku ja sen luonnonympäristö

Kuninkojan latvahaarat saavat alkunsa läheltä Turun lentoasemaa, Turun, Raision ja Ruskon rajoilta Pomponrahkan luonnonsuojelualueeseen kuuluvilta Pomponrahkan ja Isosuon suoalueilta. Lentokentän kaupunginosasta oja virtaa Runosmäkeen ja Raision Kuninkojan kaupunginosaan. Mälikkälän pohjoisosan kohdalla Kuninkojaan yhtyy Makslanoja, johon johdetaan Turun lentoaseman valumavesiä. Kuninkojan kohdalla Kuninkojanvarren aluetta kutsutaan Kuninkojanpartaaksi. Ojan varrella kasvaa pajupensaistoja.
Siitä Kuninkoja jatkuu kiemurrellen Metsäkylän–Kuninkojan luonnonsuojelualueelle Teräsrautelan kaupunginosaan. Oja virtaa noin kilometrin verran vuonna 1988 perustetulla suojelualueella, johon kuuluu muun muassa rehevää Kuninkojan rantaniittyä, lehtoja ja pienalaisia ketoja. Edustavan kasvillisuuden lisäksi alueella pesii runsaasti muun muassa Etelä-Suomen metsien tyypillisiä varpuslintuja. Tätä Länsikeskuksen pohjoispuolista aluetta kutsutaan myös Kuninkojanlaaksoksi. Metsän reunaa kulkevalla osuudella kasvaa suuria tervaleppiä ja peltoalueen kohdalla kasvaa saarnivyöhyke. Länsikeskuksen kauppakeskittymän kohdalla oja kulkee maan alla noin 200 metrin matkan. Taajaan rakennetun alueen kohdalla Kuninkojan rannalla kasvaa runsas tuomi- ja pajukasvusto.
Ruohonpään ja Mälikkälän kaupunginosien rajalla Kuninkojaan yhtyy isohko oja Raision suunnasta. Tällä alueella oja kulkee peltomaisemissa ja sen törmät ovat melko jyrkät ja korkeat. Törmät voivat olla jopa kolmen metrin korkuisia. Ruohonpään kohdalta Pitkämäkeen Kuninkojaa reunustaa tuomi- ja pajuviita. Ojan varren pesimälinnusto on runsas ja esimerkiksi satakieli pesii alueella. Kuninkoja jatkuu Pitkämäkeen ja välillä kulkien sen ja Pahaniemien kaupunginosien rajalla. Kuninkoja kulkee savisessa maassa ja Pahaniemen kohdalla savikon paksuus on yli 20 metriä.
Pitkämäessä Muhkurinmäen luonnonsuojelualueen vieressä Kuninkojaan yhtyy Saukonoja, johon edelleen laskee Kovasoja. Saukonojan yhtymäkohdasta Kuninkoja jatkuu Ovakon rahtiterminaalialueelle ja Iso-Heikkilän kaupunginosaan. Pahaniemensillan kohdalla Kuninkoja ohjataan virtaamaan maan alle. Maanalainen osuus on noin 600 metrin pituinen ja se kulkee Turun sataman kaupunginosan vapaavarastoalueen ali. Jälleen maanpinnalle oja tulee hieman ennen kuin se laskee vetensä mereen Pohjoissalmeen, lähelle Ruissalon siltaa Ruissalon Marjaniemen edustalle.
Vuoden 1968 peruskartassa Kuninkoja laskee vapaasti mereen omaan pieneen lahteen, mutta vuoden 1981 peruskartassa kulku on jo ohjattu maan alle ja päälle rakennettu vapaavarastoalue.
Kuninkojan kulku ja sen luonnonympäristö > Sivuhaara Kovasoja ja Saukonoja

Kovasoja saa alkunsa suo- ja harjualueelta Runosmäki-Raunistulan suuralueelta ja se virtaa läpi hienosedimenttitasangon Runosmäen, Kaerlan, Vätin, Ruohonpää ja Kähärin kaupunginosissa. Oja kulkee koko matkan taajamassa tiiviillä esikaupunkialueella, kuitenkin enimmäkseen puistoalueilla. Keskiosassa uomaa on pelto- ja niittyalueita, metsäalueita ei ole missään kohdassa paljon. Kovasojan uoman lähiympäristö on Turun yleiskaava 2020 merkitty kulttuurihistoriallisesti,
kaupunkikuvallisesti, maisemallisesti tai luonnonoloiltaan arvokkaaksi alueeksi.
Kovasojan valuma-alue on 8,8 km² ja valuma-alueen maapinta-alasta lähes 60 prosenttia on rakennettua. Kovasojasta haarautuu muutamia sivu-ojia ja valuma-alueen uomasto on sulkamainen. Valuma-alueen avouomastoa on hävitetty voimakkaasti, minkä seurauksena sen pituus on laskenut noin puoleen 1940-luvusta. Jäljelle jääneestä avouomastosta on noin 40 prosenttia vielä melko luonnontilaista. Uomatiheys valuma-alueella on lähes seitsemän kilometriä neliökilometrillä, kun vuonna 1946 se oli kolme kertaa pienempi. Suurin osa uomista on viemäriä tai rumpua. Hulevesiviemäriverkostoa on valuma-alueella noin 50 kilometriä. Uomaa on muokattu jo valuma-alueen latvojen teollisuusalueilla ja luonnontilaisimmat osuudet sijoittuvatkin ala- ja keskijuoksulle, missä Kovasoja virtaa pientaloasutuksen, pelto- ja niittyalueiden läpi.
Pienialaisia hiekka- ja sorakerrostumia on valuma-alueen koilliskulmassa sijaitsevassa harjulaaksossa, mutta muuten maaperä on suurimmaksi osaksi savea ja silttiä, eli hienosedimenttitasankoa. Tasangoilta nousevat kallioiset mäet, jotka ovat osin moreenin peittämiä. Kohta, jossa Kovasoja laskee Kuninkojaan on noin 2,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Korkeuserot valuma-alueella ovat yleisesti 15–20 metriä ja suurin osa valuma-alueesta on yli 20 metrin korkeudella, korkeimpien kohtien kohotessa yli 40 metriin.
Ojan varrella on paikoitellen tiheitä leppä- ja tuomiviitoja. Tammipaltan puiston kohdalla Kovasoja virtaa hyvin avoimen maiseman halki, ja paikalla sijaitsee pienialaisia ketoja ja lehtomaisia metsiköitä, sekä tulevaisuudessa alueelle oletetaan kehittyvän pensastoa. Kovasoja yhtyy Saukonojaan Kähärin kohdalla. Pitkämäessä kulkevaa osaa kutsutaankin Saukonojaksi. Saukonojan oma haara saa alkunsa Kastun ja Vätin kaupunginosista. Manhattanin liikealueen kohdalla oja kulkee noin 200 metriä maan alla. Pitkämäen kaupunginosan kohdalla lähellä Muhkurinmäen luonnonsuojelualuetta Saukonoja laskee vetensä Kuninkojaan.
Kuninkojan kulku ja sen luonnonympäristö > Sivuhaara Kovasoja ja Saukonoja > Kovasojan valuma-alueen kehitys

1900-luvulle asti Kovasojan valuma-alue oli harvaan asuttua maaseutua ja sen etelä- ja keskiosissa oli laajoja peltoaukeita, pohjois- ja länsiosissa laajasti metsämaata. Aivan Turun ydinkeskustan länsipuolella sijaitsevalle valuma-alueelle rakennettiin ensimmäiset esikaupunkialueet sen eteläosaan 1900-luvun taitteessa. Voimakkaimmillaan rakentaminen oli 1940- ja 1950-luvuilla, jolloin suurin osa valuma-alueen etelä- ja itäosasta rakennettiin omakotitaloille. Tällöin myös peltoala väheni nopeasti. Peltoalan pienenemisen takia valuma-alueen kiintoaines- ja fosforikuorma on laskenut 1930–1950-luvulta lähtien. 1960-luvulla aloitettiin kerrostalolähiöiden rakentaminen, jolloin niitä tehtiin ympäri valuma-aluetta, esimerkiksi pohjoisosaan Runosmäki. Valuma-alueen rakentaminen väheni voimakkaasti 1970-luvun lopun jälkeen ja rakentamattomia alueita on jäänyt pääosin kallioisille mäille sekä ojan varren niitty- ja peltoalueille. Vuonna 1946 Kovasojan valuma-alueesta noin puolet oli metsää ja suota, noin 40 % peltoa, niittyä ja nurmea ja vain noin 10 % rakennettua aluetta. Vuonna 2001 metsää ja suota oli edelleen noin puolet, mutta rakennetun alueen pinta-ala oli kasvanut noin 40 prosenttiin.
Teollisuusalueita rakennettiin myös voimakkaasti 1940-luvun lopulta, jolloin valuma-alueen eteläosiin tehtiin tehtaita ja ratapiha-alue. Sittemmin teollisuusrakentaminen hiljentyi, mutta 1960- ja 1970-luvuilla rakennettiin kolme teollisuusaluetta pientaloalueiden väliin jääneille rakentamattomille alueille. 2000-luvun taitteessa on jälleen rakennettu teollisuus-, toimisto- ja liikerakennuksia. Suurin teollisuusalue sijaitsee valuma-alueen pohjoisrajalla.
Kuninkojan kulku ja sen luonnonympäristö > Hoikkaängelmäesiintymä

Vuonna 2006 Kuninkojan rannalta etelä-Kuninkojan yritysalueelta raportoitiin useista hoikkaängelmäesiintymistä, jotka uhkasivat vaarantua alueen rakennustöiden vuoksi. Suomessa harvinaisella hoikkaängelmällä on useita esiintymispaikkoja Kuninkojan reunamilla. Rakennustöiden yhteydessä osa Kuninkojasta ruopattiin ja ojalinjaa muutettiin kahden suurimman hoikkaängelmäesiintymän kohdalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ehdotettujen luonnonsuojelualueiden elollisen luonnon perusselvitykset. Osa V: Metsäkylä - Kuninkoja, s. 113 sivua.  Turun kaupunki, 1986.
Kuninkojan kaava-alueen kasvillisuus ja ympäristönsuojelulliset maankäyttötavoitteet, s. 16 sivua.  Turun kaupunki, 1987.
Kansallisarkisto, Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, Senaatinkartasto  1:21 000. IX:16.  Kartta Kansallisarkiston digitaaliarkistossa (jpg) Viitattu 21.2.2010.
Puhemiehet

| Puhemiehet>  Muotokuvia eduskunnan kokoelmista |
| --- | --- |

Kirjailija:  Liisa Lindgren (toim.)
Kuvittaja:  Pentti Nisonen
Kansitaiteilija:  Marjaana Kinnermä
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirjat, taidekirjat
Kustantaja:  Suomen eduskunta
Julkaistu:  2007
Sivumäärä:  78
ISBN:  978-951-53-2966-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Puhemiehet. Muotokuvia eduskunnan kokoelmista on Liisa Lindgrenin toimittama tieto- ja taidekirja eduskunnan puhemiesten  muotokuvista.
Teoksen julkaiseminen

Teos julkaistiin Suomen eduskunnan  100-vuotisjuhlan yhteydessä kesällä 2007 Suomen kansallismuseossa pidetyn näyttelyn pohjalta, jossa oli esillä  puhemiesten muotokuvia eduskunnan taidekokoelmasta. Näyttelyssä oli esillä ja teoksessa esitellään yhteensä kolmekymmentäkolme  Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivien ja yksikamarisen eduskunnan puhemiehen muotokuvaa Jacob Tengströmistä Riitta Uosukaiseen. Teoksen toimittanut Liisa Lindgren eduskunnasta kuului näyttelytoimikuntaan Suomen kansallismuseon Liisa Erä-Eskon ja Tomi Nikanderin sekä eduskunnan Inka Laineen kanssa. Teoksen valokuvat on ottanut Pentti Nisonen, graafinen suunnittelu on Marjaana Kinnermän. Teoksessa on värikuvitus.
Lover (Taylor Swiftin kappale)

| ”Lover” Taylor Swift   (remixillä Shawn Mendes) |
| --- | --- | --- |

First Dance Remix -singlen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: Lover
 Äänitetty : Electric Lady Studios (New York)
 Julkaistu: 16. elokuuta 2019 (promosingle)   3. syyskuuta 2019 (virallinen single)
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): Taylor Swift   Shawn Mendes (vain remix)   Scott Harris (vain remix)
 Tuottaja(t): Jack Antonoff   Taylor Swift
 Tyylilaji: country, indie folk, pop, valssi
 Kesto: 03.41
 Levy-yhtiö: Republic Records
Listasijoitukset
  10.    14.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”You Need to Calm Down” 2019 | ”Lover” 2019 | ”Christmas Tree Farm” 2019 |
Shawn Mendesin muut julkaisut
| ”Señorita” 2019 | ”Lover” 2019 | ”Wonder” 2020 |
Lover on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin säveltämä ja esittämä kappale vuodelta 2019. Kappaleen tuottajina toimivat Jack Antonoff ja Swift. Lover” on romanttinen country-balladi.
Kappale julkaistiin 16. elokuuta 2019.  Se on kolmas single Swiftin albumilta Lover. Kappaleesta julkaistiin lisäksi kaksi remixiä, joista toisella on mukana kanadalainen laulaja Shawn Mendes. Kappalelle tehtiin musiikkivideo, jonka ohjasivat Swift ja Drew Kirsch.
”Lover” sai positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta. Kappale menestyi myös kaupallisesti melko hyvin. Se nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 10.
”Lover” oli ehdolla vuoden laulun Grammy-palkinnon voittajaksi. Kappaleen musiikkivideo sai kaksi ehdokkuutta vuoden 2020 MTV Video Music Awards -gaalassa.
Tyyli ja sanoitukset

Taylor Swift sävelsi kappaleen yksin pianolla. Hän äänitti siitä demon puhelimellaan ja lähetti sen pitkäaikaiselle tuottajalleen Jack Antonoffille. Swift ja Antonoff levyttivät kappaleen seuraavana päivänä Electric Lady -studiolla New Yorkissa.
”Lover” on romanttinen country-balladi. Siinä on vaikutteita myös indie folkista ja popmusiikista. Kappale on sovitettu tahtilajiin 3/4 eli valssiksi. Koska Swift halusi kappaleeseen ajattoman rakkauslaulun tunnelman, tuotannossa käytettiin vain instrumentteja, jotka oli keksitty 1970-luvulla tai aiemmin. Kappaleessa kuullaan esimerkiksi pianoa, mellotronia ja kitaraa.
Sanoitukset kertovat pitkäaikaisesta parisuhteesta ja rakkaudesta. Swift on sanonut haluneensa kuvata arkisia hetkiä, kuten jouluvalojen laittamista, jotka tekevät suhteesta erityisen. Kappaleen C-osa mukailee vihkivaloja.
Kappaleesta tehtiin lisäksi kaksi remix-versiota. Ensimmäisellä uudella versiolla ”Lover (Remix)” vierailee kanadalaislaulaja Shawn Mendes. Mendes ja Scott Harris kirjoittivat remixiä varten kappaleeseen uuden säkeistön. Toinen remix ”Lover (First Dance Remix)” on orkestraalinen sovitus alkuperäisestä kappaleesta. ”First Dance Remix” perustui Swiftin American Music Awards -gaalassa pitämän live-esityksen sovitukseen.
Julkaisu ja vastaanotto

”Lover” julkaistiin digitaalisena latauksena ja suoratoistopalveluissa 16. elokuuta 2019. Republic Records julkaisi sen singlenä CHR-radioasemille 3. syyskuuta. Kappale oli kolmas virallinen single albumilta Lover.
Kappaleesta julkaistiin useita vaihtoehtoisia versioita. Demoversio ”Lover (Piano – Vocal)” on mukana bonusraitana albumin deluxe-painoksilla. 13. marraskuuta julkaistiin remix, jolla vierailee Shawn Mendes. Toinen vaihtoehtoinen versio ”First Dance Remix” julkaistiin 26. marraskuuta. Kappaleesta on julkaistu lisäksi liveversio ”Lover (Live from Paris)” toukokuussa 2020. Liveversio on syyskuussa 2019 pidetystä City of Lover -konsertista ja mukana livealbumilla Lover (Live from Paris).
”Lover” sai positiivisen vastaanoton musiikkikriikikoilta. Kriitikot kehuivat etenkin sanoituksia ja kappaleen romanttista tunnelmaa. Useat lehdet nimesivät sen yhdeksi vuoden 2019 parhaista musiikkikappaleista.
Kappale oli ehdolla vuoden laulun Grammy-palkinnon voittajaksi vuoden 2020 Grammy-gaalassa. Palkinnon voitti kuitenkin Billie Eilishin ”Bad Guy”.
”Lover” menestyi kaupallisesti melko hyvin. Kappale pääsi  Billboard Hot 100-listan sijalle 10. Single on myynyt Yhdysvalloissa kaksinkertaista platinaa.
Kappale pääsi singlelistojen kymmenen kärkeen Yhdysvaltojen lisäksi Australiassa, Irlannissa, Kanadassa, Singaporessa ja Uudessa-Seelannissa. Isossa-Britanniassa se oli sijalla 14.
Kappale sai uudelleen suosiota vuosina 2023 ja 2024, jolloin se oli osa Swiftin The Eras Tour -kiertueen ohjelmistoa. Se nousi tuolloin uudelleen listoille useissa maissa. Se oli kymmenen kärjessä Australiassa ja Singaporessa ja ykkösenä Intian ulkomaisten kappaleiden listalla.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideon ohjasivat Swift sekä Drew Kirsch. Tanssija Christian Owens esittää videolla Swiftin kumppania. Owens oli ollut aiemmin tanssijana Swiftin 1989 World Tour ja Reputation Stadium Tour -kiertueilla. Videon ensiesitys oli YouTubessa 22. elokuuta 2019. Video oli ehdolla parhaan popvideo ja parhaan lavastuksen palkintojen voittajaksi vuoden 2020 MTV Video Music Awards -gaalassa.
Videon alussa pieni tyttö saa lahjaksi  lumisadepallon, jonka sisällä on seitsemästä huoneesta koostuva talo. Tämän jälkeen video seuraa pariskuntaa, jonka asuu talossa.
Pari tanssii, pitää juhlat, riitelee ja hyppää yhdessä isoon kala-altaaseen. Lopussa näytetään tyttö ja pariskunta yhdessä perheenä. Video sisältää paljon viittauksia Swiftin muuhun tuotantoon. Esimerkiksi huoneiden värit ja teemat symboloivat Swiftin eri albumeja.
Live-esitykset

Swift esitti kappaleen useissa tapahtumissa ja ohjelmissa syksyllä 2019. Kappaleen ensiesitys oli MTV Video Music Awards -gaalassa Newarkissa 26. elokuuta 2019. Swift esitti sen 9. syyskuuta Pariisissa City of Lover -konsertissa, joka näytettiin myöhemmin televisiossa. Tämä versio on julkaistu promosinglenä nimellä ”Lover (Live from Paris)”. Marraskuussa hän esitti kappaleen pianolla orkesterin säestämänä American Music Awards -gaalassa Los Angelesissa. Tanssijat Misty Copeland ja Craig Hall tanssivat balettia esityksessä.
”Lover” kuului Swiftin vuosien 2023–2024 The Eras Tour -kiertueen vakituiseen ohjelmistoon. Liveversio on mukana konserttielokuvassa Taylor Swift: The Eras Tour (2023).
Cover-versiot

Australialainen country-laulaja Keith Urban esitti kappaleesta cover-version Washington State Fair -tapahtumassa Puyallupissa Washingtonissa 31. elokuuta 2019. Urbanin versio oli ehdolla parhaaksi cover-kappaleeksi vuoden 2020 IHeartRadio Music Awards -palkintogaalassa.
Irlantilainen laulaja Niall Horan ja yhdysvaltalainen laulaja Fletcher levyttivät kappaleen duettona Spotifyn Spotify Singles -sarjaa varten. Heidän versionsa julkaistiin Spotifyssa 4. maaliskuuta 2020.
Singlen kappaleet

| Lover |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Lover | Taylor Swift | Swift, Jack Antonoff | 3.41 |  |  |  |  |  |
| Lover (Remix) (ft>  Shawn Mendes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Lover (Remix)  | Swift, Shawn Mendes, Scott Harris | Swift, Antonoff | 3.40 |  |  |  |  |  |
| Lover (First Dance Remix) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Lover (First Dance Remix)  | Swift | Swift, Antonoff | 3.53 |  |  |  |  |  |
| Lover (Live from Paris) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Lover (Live from Paris)  | Swift | Swift | 3.49 |  |  |  |  |  |
Muusikot

| --- | --- |
 Alkuperäinen versio ja remixit  Taylor Swift – laulu, tuotanto  Jack Antonoff – akustinen kitara, basso, piano, koskettimet, rummut, rytmisoittimet, tuotanto, ohjelmointi, äänitys  Laura Sisk – äänitys  John Rooney – äänityksen assistentti  Serban Ghenea – miksaus  John Hanes – ääniteknikko (miksaus)  Lover (Remix) (ft. Shawn Mendes) Shawn Mendes – laulu  Mike Gnocato – äänitys  George Seara – äänitys  Zubin Thakkar – laulutuottaja  :  Lover (First Dance Remix) David Angell – viulu  David Davidson – viulu  Kristin Wilkinson – alttoviulu  Emily Nelson – sello  David Cook – piano, jousisovitus  Derek Garten – äänitys  Josh Keith – äänitys