stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suvi Virtanen

| Suvi Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1957 (ikä 67–68)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  lääkäri, tutkimusprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (LL 1983, ETM 1988, LT 1992)
Instituutti:  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)
Aiheesta muualla
Suvi Virtanen (THL)
Suvi Mirjami Virtanen (s. 1957) on suomalainen lääkäri (LT) ja elintarviketieteilijä, joka työskentelee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella (THL) tutkimusprofessorina. Hän tutkii erityisesti lasten sekä odottavien ja imettävien äitien ravitsemusta. Hän on ollut myös usein tiedotusvälineiden haastateltavana ruokavalioon, ravinnon sisältämiin vitamiineihin ja ravitsemussuosituksiin liittyen.
Virtanen valmistui lääkäriksi Helsingin yliopistosta (LL, 1983). Hän opiskeli myös elintarviketieteiden maisteriksi (ETM, 1988). Hän jatkoi opintojaan lääketieteen tohtoriksi (LT, 1992), väitellen vuonna 1992 Helsingin yliopistossa ruokavalion itsesäätelyä ja ykköstyypin diabetestä käsittelevällä tutkimuksellaan. Englanninkielinen artikkeli väitöskirja oli otsikoitu Diet and metabolic control in Finnish diabetic adolescents and young adults.
Ennen THL:n tutkimusprofessuuria (2005-) Virtanen työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina (1986-1991) ja nuorempana tutkijana (1991-1995). Sitten hän oli Tampereen yliopiston epidemiologian professori (1997-1999 täyspäiväisesti, vuosina 2000-2020 osa-aikaisesti) ja Suomen Akatemia vanhempana tutkija (2000-2005).
Aiheesta muualla

Suvi Virtanen. Professor, Health Sciences (englanniksi) (tuni.fi)
Google Scholar haku "Suvi M. Virtanen" (englanniksi) (scholar.google.com)
Suvi M. Virtanen. Finnish Institute for Health and Welfare (THL) (englanniksi) (researchgate.net)
Sari Valto (6.10.2015): Kenen ravinto-ohjeisiin kansalainen voi luottaa? (Ylen Areena, podcast) (yle.fi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  ORCID
Sähköpyörä

Polkupyörä, jossa sähkömoottori on alhaalla, lähellä keskiötä ja sen yläpuolella satulaputken suuntaisesti akku. Ohjainjärjestelmä on ohjaustangossa. Pyörässä on napavaihteet ja etupyörässä napadynamo.
Sähköpyörä tai sähköpolkupyörä on sähkömoottorilla varustettu polkupyörä. Sähköpyörät jaetaan yleensä kahteen luokkaan: sähköavusteisiin polkupyöriin, jotka ainoastaan avustavat ajajan polkuvoimaa, ja sähköpyöriin joiden moottoria voidaan käyttää kaasuvivulla tai -kahvalla.
Sähköpyörän laillinen määritelmä vaihtelee alueittain, mutta sähköavusteisia polkupyöriä kohdellaan lain näkökulmasta yleensä tavallisina polkupyörinä sen sijaan, että ne luokiteltaisiin mopoiksi tai moottoripyöriksi. Suomessa sähköavusteisia polkupyöriä kohdellaan tavallisen polkupyörän tavoin, kunhan niiden moottorin teho on enintään 250 wattia, moottori toimii vain poljettaessa, ja moottori kytkeytyy pois päältä viimeistään 25 kilometrin tuntinopeudessa. Tätä tehokkaammat, nopeammat tai määritelmästä muuten poikkeavat sähköpolkupyörät luokitellaan joko pienitehoisiksi mopoiksi, sähkömopoiksi tai pienitehoisiksi sähkömoottoripyöriksi, jotka tarvitsevat liikennevakuutuksen ja ajoneuvolajista riippuen myös ajokortin ja ajoneuvon rekisteröinnin.
Sähköpyörän moottori sijaitsee tavallisesti joko etu- tai takanavassa tai se on kytketty keskiöön. Erilaisilla laitteilla säädellään pyörän toimintaa. Yhdellä akun latauskerralla voi muun muassa rengaspaineesta, ajajan ja lastin painosta, matkareitistä, ajotavasta, ilman lämpötilasta tai akkutyypistä riippuen ajaa noin 20-180 kilometriä.
Erilaiset nimitykset

Sähköpyörällä voidaan tarkoittaa ainakin seuraavia ajoneuvotyyppejä:lähde?
Sähköavusteinen polkupyörä, max 25 km/h, max 250 W (pedelec)
Moottorilla varustettu polkupyörä, max 25 km/h, max 1000 W, L1e-A luokka
Nopea sähköpyörä, sähkömopo, max 45 km/h, L1e-B luokka
Muut kevyet sähköajoneuvot: sähköpotkulaudat, sähköskootterit, sähkörollaattorit, -pyörätuolit jne. max 25 km/h, max 1000 W
Englannin kielen sana "bike" tarkoittaa polkupyörän lisäksi myös moottoripyörää. Useimmiten sähköpyörällä, joista käytetään englanninkielisiä sanoja "e-bike" tai "electric bicycle" tarkoitetaan sähköavusteista polkupyörää. Sähköskootterilla "electric scooter" sähkökäyttöistä tehokkaampaa ei polkupyörään rinnastettavaa ajoneuvoa, sähkökäyttöistä skootteria.lähde?
Erilaiset nimitykset > Sähköavusteinen polkupyörä

Sähköavusteisessa polkupyörässä eli pedelecissä sähkömoottori avustaa polkijaa ja vähentää polkemiseen vaadittua fyysistä voimankäyttöä. Nykyaikainen sähköavustusjärjestelmä tarkkailee polkijan voimankäyttöä ja poljentanopeutta. Näiden tietojen perusteella moottorin ohjausjärjestelmä määrittelee sopivan avustustason moottorille, jotta polkeminen on luonnollisen tuntuista.lähde?
Polkupyörään lain mukaan rinnastettava sähköavusteinen polkupyörä saa avustaa vain polkemisen aikana ja sähköavustus lakkaa avustamasta 25 km/h nopeudessa. Tätä nopeammin polkiessa pyörä etenee pelkän lihasvoiman avulla.
Yamaha toi markkinoille ensimmäiset pedelecit vuonna 1994. Nykyään valmistajia on erittäin paljon.lähde?
Erilaiset nimitykset > Moottorilla varustettu polkupyörä

Moottoroitu polkupyörä eli pienitehoinen mopo on pääosin kuten sähköavusteinen polkupyörä, mutta sen teho voi olla maksimissaan 1000 W eli tehoa sallitaan enemmän kuin sähköavusteisella polkupyörällä. Ajoneuvoluokkaan L1e-A kuuluvan moottoroidun polkupyörän erona sähköavusteiseen polkupyörään on kuitenkin se, että moottoriajoneuvona se vaatii liikennevakuutuksen. Sitä ei kuitenkaan tarvitse rekisteröidä, sillä se on vapautettu rekisteröintipakosta.
Sähkömoottorilla varustetussa polkupyörässä ihmisen poljentavoiman välitys ja sähkömoottorin muodostama järjestelmä voivat olla itsenäisiä järjestelmiä. Se tarkoittaa, että kaasua ja polkimia voidaan käyttää samanaikaisesti, mutta – toisin kuin sähköavusteisella polkupyörällä – sitä ei välttämättä tarvitse tehdä. Moottoroidulla polkupyörällä voidaan ajaa joko sähköavusteisen polkupyörän tyyliin ohjaamalla moottoria polkuanturin kautta, avustaen polkemista kaasuvivulla, tai polkematta pelkällä kaasulla.lähde?
Näitä kolmea mahdollisuutta käytetään usein ajettaessa samanaikaisesti ja tilanteen mukaan, riippuu myös kuljettajan tyylistä. Moottoroitu polkupyörä voi olla hyvä liikuntaväline niille, jotka eivät halua polkemiseen ulkoista teknistä pakkoa. Se voi myös toimia moponkaltaisena ajoneuvona niille, jotka eivät halua polkea ja joille riittää 25 km/h maksiminopeus. Lakimäärittelyitä löytyy esimerkiksi seuraavasta laista: Asetus ajoneuvojen käytöstä tiellä
Erilaiset nimitykset > Sähköavusteinen nopea polkupyörä

Nopea sähköpyörä eli sähkömopo (speed pedelec) kuuluu ajoneuvoluokkaan L1e-B ja rinnastuu mopoon. Jos moottorilla varustettu nopea polkupyörä kulkee sähköavustuksella yli 25 km/h, mutta alle 45 km/h, niin se voidaan rekisteröidä Suomessa sähkömopoksi. Rekisteröinti vaatii käytännössä valmistajan tekemän tyyppihyväksynnän, jonka vuoksi tämän luokan ajoneuvot ovat lähes poikkeuksetta tehdasvalmisteisia. Polkupyörän varusteiden lisäksi näistä löytyy yleensä ajovalojen lisäksi jarruvalot, sähköinen merkinantolaite (töötti), ajoneuvokäyttöön hyväksytyt pallopäiset jarrukahvat, kantavuusluokalla varustetut renkaat ja niin edelleen. Tässä 2000-luvun aikana nopeasti yleistyneessä ajoneuvoluokassa on varusteissa jonkin verran vaihtelua johtuen viimeisen vuosikymmenen aikana useaan otteeseen muuttuneista tyyppihyväksyntävaatimuksista.lähde?
Suomessa nopean sähköpyörän käyttäjältä vaaditaan ajokortti ja sen myötä vähintään 15 vuoden ikä ja kypäräpakko. Alle 35 kilon painoiset ja alle 1 kW tehoiset nopeat sähköpyörät on kuitenkin vapautettu moottoripyöräkypärän käyttöpakosta, ja polkupyöräilyyn tarkoitettu kypärä riittää.
Tanskan parlamentti päätti että 1.6.2018 alkaen sähköpyörän avustettu nopeus on rajoitettu 45 km/h ja ainoa lisävaatimus on kuljettajan 15 vuoden ikä ja kypärän käyttö.
EU-lainsäädäntö

EU:ssa hyväksyttiin vuonna 2003 asetus 168/2013 kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä.</ref> EU:n asetuksen mukaan eurooppalaisen standardin EN 15194 mukaiset ajoneuvot (joiden teho on enintään 250W ja sen antama nopeus 25 km/h) rinnastetaan lain mukaan polkupyöriksi. Asetuksen tiivistelmän mukaan "Ainoastaan tämän direktiivin säännösten mukaisia ajoneuvoja, erillisiä teknisiä yksiköitä tai osia saa saattaa markkinoille ja myydä jäsenvaltioissa." Nämä luvut ylittäville pedeleceille täytyy saada tyyppihyväksyntä, ja ne luokitellaan mopoiksi. Niiden täytyy noudattaa lisävaatimuksia, kuten tyyppikatsastus, sekä riittävät jarrut ja peilit.selvennä Tämä lainsäädäntö on muuttunut 2010-luvulla paljon.lähde?
Sveitsissä ei ole nopeusrajoitusta sähkökäyttöisille polkupyörille, vaan ainoat vaatimukset ovat tyyppihyväksyntä ja vakuutuskilpi. Jotkut sveitsiläiset pedelecit olivat aikaisemmin laittomia EU:ssa, mutta eräs 25 km/h nopeampi pedelecmalli hyväksyttiin Berliinin Brandenburgissa Saksassa, ja tammikuusta 2004 alkaen se on ollut laillinen ajoneuvo kaikissa EU-maissa EU-direktiivin mukaisena mopona ja kansallisen lainsäädännön mukaisena pienitehoisena mopona, jonka rakenteelliset vaatimukset ovat mopoa kevyemmät. On kuitenkin huomattava, että tällaisen ajoneuvon kuljettaminen voi maasta riippuen vaatia mopokortin ja se, että kypärä- ja vakuutussäädökset ovat kansallisia ja esimerkiksi Suomessa poliisin mukaan tällainen ajoneuvo on rekisteröitävä ja vakuutettava ja mopokypärää on käytettävä.
Suomen lainsäädäntö

Suomen ajoneuvolain mukaan polkupyöräksi katsotaan myös sellainen enintään 250 W:n tehoisella sähkömoottorilla varustettu ajoneuvo, jonka moottori toimii vain poljettaessa ja kytkeytyy toiminnasta viimeistään nopeuden saavuttaessa 25 kilometriä tunnissa. Tällaisia ajoneuvoja pidetään ajoneuvolain mukaan moottorittomina ajoneuvoina. Laki käsittelee siis tätä ajoneuvoa tavallisena polkupyöränä, josta seuraa että sen kuljettamiseen ei tarvita ajokorttia, liikennevakuutusta ei tarvita ja sen paikka liikenneväylillä on sama kuin tavallisella polkupyörällä.lähde?
Muunlainen moottoroitu, polkimin varustettu ajoneuvo voi olla esimerkiksi moottoroitu polkupyörä, joka vaatii liikennevakuutuksen mutta jota ei tarvitse rekisteröidä eikä katsastaa. Moottoroitu polkupyörä sai vuoden 2016 alussa voimaan tulleen lain mukaisesti luokituksen L1e-A. Moottoroidun polkupyörän maksimiteho on 1 kW. Se on vakuutettava, mutta sitä ei voi rekisteröidä eikä varustaa rekisterikilvellä. Vuoteen 1995 asti mopoissa käytössä ollutta vakuutuskilpeä siihen ei myöskään saa huolimatta vakuutuksesta, joten se on kilvetön.lähde tarkemmin?
Suomessa on mahdollista rekisteröidä nopea sähköpolkupyörä luokkaan L1e-B, jolloin moottori saa avustaa polkemista 45 km/h nopeuteen asti. Tällöin kaksipyöräiseksi mopoksi luokiteltuun ajoneuvoon tulee rekisterikilpi, ja liikennevakuutus on pakollinen. L1e-B luokan nopealla sähköpolkupyörällä riittää lain mukaan polkupyöräkypärä, jos polkupyörän massa on korkeintaan 35 kg ja moottorin nimellisteho enintään 1 kW. Kaksipyöräisellä mopolla (L1e-luokka) saa kuljettaa yhtä matkustajaa matkustajalle varatulla paikalla, jos ajoneuvo on rekisteröintitodistuksen mukaan tarkoitettu matkustajan kuljettamiseen, tai enintään kymmenvuotiasta lasta, jos lasta varten on tarkoituksenmukainen istuin ja tarpeelliset jalkojen suojukset (39 § (29.9.2005/791) ja (42 § (30.12.2015/1612).
Sähköpyörät, joissa ei ole polkimia, kuuluvat kevyeisiin sähköajoneuvoihin. Kevyet sähköajoneuvot ovat Suomen lainsäädännön oma erikoisuus, ja ne eivät vaadi rekisteröintiä tai tyyppihyväksyntää, mutta yli 25 kg painavat kappaleet on liikennevakuutettava.
Markkinat

Sähköpyörien laajamittainen käyttö alkoi Kiinassa, jossa on arviolta 120 miljoonaa sähköistettyä polkupyörää. Vielä 1990-luvulla niitä oli Kiinassa muutamia tuhansia. Vuonna 2006 Kiinassa valmistettiin 19 miljoonaa akkukäyttöistä pyörää ja vuonna 2007 tuotannon arveltiin kasvavan 30 prosenttia. Myös Euroopassa ja Yhdysvalloissa on odoteltu sähkökäyttöisten polkupyörien markkinan kasvua.lähde?
Euroopassa sähköpyöriä myytiin vuonna 2007 200 000, vuonna 2009 500 000, vuonna 2010 700 000...vuonna 2018 2,6 miljoonaa kappaletta.
Suomessa myytiin vuonna 2018 sähköpyöriä 9 000, mutta vuonna 2022 jo 48 000, jolloin niiden osuus kaikista uusista myydyistä pyöristä oli 16 prosenttia.
Suomessa on mahdollista saada veroetua työsuhdesähköpyörän hankinnasta.
Työsuhdepyörällä tarkoitetaan työnantajan työntekijän käyttöön hankkimaa polkupyörää. Polkupyöräetu on Suomessa verovelvolliselle verovapaata etua 1 200 € asti vuodessa.
Kuvia

Unkarilaisen Gepida-polkupyörävalmistajan sähköpyörän akku ja laturi.
Polkupyörän keskiössä oleva sähkömoottori akkuineen.
Kaksi navassa olevaa moottoria.
Mittari, joka osoittaa myös akun varauksen.
Offroad E-bike 1600 W moottorilla.
Tekniikka > Moottorit

Sähköpyörän usein harjaton 36 voltin DC-moottori on asennettuna joko etu- tai takanapaan, mutta markkinoilla on myös 24 ja 48 voltin moottoreita. Moottori voi olla myös pyörän keskiön lähellä.lähde?
Tekniikka > Akku

Usein litiumioniakku jännitteeltään 36 V ja kapasiteetiltaan 8,8-11 Ah on yhdistetty runkoon tai sijoitettu erilliseen telineeseen. Latausenergian hinta on pieni, mutta akun vaihto saattaa olla kallista. Sähköpyörän akku on ladattava määräajoin myös säilytyksen aikana. Akkuja nykyään monentyyppisiä, mutta yleensä ne ovat litiumpohjaisia.
Hyvälaatuiset akut kestävät oikein säilytettynä noin 500-1 000 latauskertaa.
Tekniikka > Nopeuden ja tehon säätö

Poljinvoima tunnistetaan tavallisesti kampiakselin kiekossa olevilla magneeteilla ja Hall-tunnistimilla, joiden antama nouseva pulssisarja on suhteessa polkemisnopeuteen. Jarrutusenergian hyödyntäminen ei ole yleistynyt, vähäisistä jarrutuksista ja kevyestä pyöräilijän massasta saatavasta pienestä lataustehosta johtuen.lähde?
Terveyshyödyt

Sähköpyörä voi olla hyödyllinen sydän- ja verisuonitautipotilaiden kuntoutuksessa. Joidenkin tutkimusten mukaan sydänsairauksia sairastavien kuntoutuksella kuolleisuutta voidaan vähentää noin 27 prosenttia.
Ympäristövaikutukset

Sähköpyörät luokitellaan päästöttömiin ajoneuvoihin.
Erään tutkimuksen mukaan sähköpyörät ovat:
18 kertaa energiatehokkaampia kuin maastoauto
13 kertaa energiatehokkaampia kuin henkilöauto
6 kertaa energiatehokkaampia kuin kiskoilla kulkeva ajoneuvo
yhtä energiatehokkaita kuin tavallinen polkupyörä
Litiumioniakkujen lentokuljetus on turvallisuussyistä usein kiellettyä. LiFePO4-litiumioniakut ovat paljon turvallisempia kuin perinteiset LiCoO2-litiumioniakut.
Litiumakuilla varustettujen kulkuvälineiden (mukaan luettuna sähköpolkupyörien, sähköpotkulautoijen ja sähkömopojen) lentokuljetus matkustajalentokoneissa on kuitenkin kiellettyä. IATA:n (International Air Transport Association) toimenpide-ehdotuksessa, joka astuisi voimaan 2025 mennessä, kehotetaan rajoittamaan kuljetettavien kulkuvälineiden akkujen varaustilaa ennen ilmakuljetuksia (rahtilentoja), akkujen tulisi olla mahdollisimman tyhjiä, akkuihin saisi jäädä enintään 25 prosentin varaus.
Eräässä tapauksessa ei VTT eikä Tukes saanut sähköpyörää syttymään edes laboratorio-oloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sähköpolkupyörät Wikimedia Commonsissa
Sähköavusteisten polkupyörien standardi SFS (Arkistoitu – Internet Archive)-EN 15194:2017
Electric Bike Forum (englanniksi)
Extra Energy, Info Center for Light Electric Vehicles (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi, englanniksi, kiinaksi, koreaksi)
Matti Käki, Sähköpyöriä, niiden tekniikkaa ja vakuutusyhtiöiden niihin ottamia kantoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Pedelecs UK, Electric Bike Resource for the UK (englanniksi)
Croydon Cycling campaign, Electric-Assist Cycles (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Electric Bikes, A Buyers' Guide from 'A to B' magazine (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Henkilö ajaa sähköpyörällä.
Polkupyörän satulaputken sisään kiinnitettävä sähkömoottori, joka antaa voiman kulmavaihteen avulla keskiöakseliin.
Sähköpyöriä.
Eskatologia – Kuolema ja ikuinen elämä

Eskatologia – Kuolema ja ikuinen elämä (saks. Eschatologie, Tod und ewiges Leben) on Joseph Ratzingerin, myöhemmän paavi Benedictus XVI:n kirja vuodelta 1977. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 2021.
Kirjassa on johdannon lisäksi kolme päälukua: 1. Eskatologian ongelma ja kysymys kristinuskon perusolemuksesta. 2. Kuolema ja kuolemattomuus: eskatologian yksilöllinen ulottuvuus. 3. Tuleva elämä. Ensimmäisessä luvussa käsitellään muun muassa Jeesuksen julistuksen luonnetta ja varhaiskristillisen lähiodotuksen ongelmaa. Toisessa luvussa käsitellään kuoleman teologiaa ja sielun kuolemattomuuden problematiikkaa. Kolmannessa luvussa käsitellään muun muassa ylösnousemusta, helvettiä, kiirastulta ja taivasta. Kirjoittaja itse piti tätä kirjaa huolellisimpana kaikista teologisista teoksistaan. Se oli osa kesken jäänyttä kirjasarjaa, jonka oli tarkoitus kattaa koko dogmatiikka. Suomenkielisessä laitoksessa ovat mukana vuonna 1990 julkaistut liiteosat ja vuonna 2006 julkaistu uusi esipuhe.
Ratzingerin Eskatologia ei pyri olemaan aiheen kaikenkattava kokonaisesitys. Se koskettaa aihepiirin kaikkia osa-alueita, mutta se rajautuu keskittymään ongelmiin, jotka ovat erityisesti mietityttäneet tekijää.
Suomennos

Eskatologia – kuolema ja ikuinen elämä, Katolinen tiedotuskeskus 2021, ISBN 978-952-7153-58-1
Aiheesta muualla

Emil Anton: Ratzingerin eskatologia Hyviä uutisia, 2016
Joulu, joulu on taas

| Joulu, joulu on taas Fredi |
| --- | --- | --- |

Albumin kansikuvassa Fredi tyttärensä Hanna-Riikan kanssa.
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1977
 Studio : MTV-studiot
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP-levy (FL 5024)   C-kasetti (FK 5024)
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: joulumusiikki, iskelmä, pop
 Kesto: 26.12
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy
Fredin muut julkaisut
| Laula kanssain 1976 | Joulu, joulu on taas 1977 | Jokaiselle joku on kai rakkain 1977 |
Joulu, joulu on taas on suomalaislaulaja Matti Siitosen eli Fredin yhdeksäs, jouluaiheinen studioalbumi vuodelta 1977. Albumin kahdella kappaleella laulaa myös Fredin tytär Hanna-Riikka Siitonen, joka tuli myöhemmin tunnetuksi pop-duo Taikapeilin laulajana. Suurin osa levystä koostuu vanhoista joululauluklassikoista, mutta mukana on myös Fredin omia sävellyksiä. Levyn tunnetuin kappale lienee Fredin ja Hanna-Riikan laulama ”Tonttu Torvinen”.
Levy ei saavuttanut suurta suosiota eikä saanut listasijoitusta.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sovitukset tehnyt Markku Johansson.
Kappaleet > A-puoli

Joulusikermä – 2.25
No onkos tullut kesä (säv. & san. trad.)
Oi kuusipuu (säv. trad., san. Matti Pesonen
Joulupuu on rakennettu (säv. & san. trad.)
Fredi & Hanna: Tonttu Torvinen – 2.54 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Reippahasti käypi askeleet – 2.21 (alkup. ”Raska fötter springa”, säv. Emmy Köhler)
Joulu, joulu on taas – 3.15 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Joulun kellot – 2.10 (säv. Armas Maasalo, san. Helmi Auvinen)
Jouluyö, juhlayö – 2.37 (alkup. ”Stille Nacht, heilige Nacht”, säv. Franz Gruber, san. G. O. Schöneman)
Kappaleet > B-puoli

Joulusikermä – 2.49
Joulu on taas (säv. & san. trad.)
Kilisee, kilisee kulkunen (alkup. ”The Sleigh Bells Jingle”, säv. L. Virkhaus, san. Aukusti Simojoki)
Kulkuset (alkup. ”Jingle Bells”, säv. J. L. Pierpont, san. Kullervo)
Fredi & Hanna: Jouluaatto huomenna on – 3.25 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Valkea joulu – 2.48 (alkup. ”White Christmas”, säv. Irving Berlin, san. Kullervo)
Lapsuuden joulu – 2.07 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Tuhannet kynttilät – 2.35 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi)
Varpunen jouluaamuna – 2.00 (säv. Otto Kotilainen, san. Z. Topelius)
Kokoonpano > Markku Johanssonin orkesterin muusikoita

Fredi – laulu
Hanna-Riikka Siitonen – laulu (2, 8)
Markku Johansson – todennäköisesti kapellimestari, kosketinsoittimet (1, 2, 6, 7, 9, 10), trumpetit (3)
Jörgen Petersen – trumpetit (1, 3, 11)
Juhani Aaltonen – puupuhallinsoittimet; saksofonit (ainakin 3, 11), huilut (ainakin 10, 12)
Pentti Lahti – puupuhallinsoittimet (1–4, 6, 7, 9, 10); saksofonit (ainakin 3), huilut (ainakin 10)
Maija Hapuoja, Kai Lind, Martti Metsäketo ja Irina Milan – taustalaulu (1, 5–7)
Juha Björninen – sähkökitarat (3, 10), akustiset kitarat (12)
Heikki Laurila – sähkökitarat (2, 4, 7–9, 11), akustiset kitarat (1, 5, 6, 12)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso
Ilpo Kallio – rummut, lyömäsoittimet (1–11)
Matti Oiling – rummut ja lyömäsoittimet (2, 3, 6, 10)
Seppo Rautasuo ja Jorma Ylönen – viulut (1, 6, 7, 8, 11, 12)
Kokoonpano > Tuotanto

MTV / Harri Sutinen – äänitys (MTV-studioilla 1977)
Finnlevy / Tom Vuori – miksaus
Q-studio / Pekka Haraste – valokuvat (etukansi)
Jorma Breider – valokuvat (takakansi)
Jorma Tähtinen – kansi (ulkoasu)
Vexi Salmi – tuottaja
Haapaposliinikas

| Haapaposliinikas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Nirkot Notodontidae
Alaheimo::  Aitonirkot Notodontinae
Suku::  Pheosia
Laji::  tremula
Kaksiosainen nimi
 Pheosia tremula  (Clerck, 1759) 
Katso myös
   Haapaposliinikas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haapaposliinikas (Pheosia tremula) on jokseenkin yleinen, nirkkoihin kuuluva yöperhonen.
Koko ja ulkonäkö

Haapaposliinikas muistuttaa huomattavan paljon hieman yleisempää koivuposliinikasta (Pheosia gnoma). Siipien pohjaväri on valkoinen. Etusiiven takareuna on koko siiven leveydeltä musta ja siiven ulkoreunan ruskea väri kapenee vyöhykkeeksi mustan alueen etupuolelle ja ulottuu siiven tyveen saakka. Siiven etureunassa on kärjestä suunnilleen siiven puoliväliin ulottuva mustanruskea laikku. Siiven ulkoreunasta suuntautuu sisäänpäin muutamia kapeita valkoisia viiruja ja takareunassa on tumma suomutupsu. Takasiivet ovat hyvin vaaleanharmaat ja niiden takareunassa on melko tarkkarajainen tumma laikku. Pohjoiset yksilöt ovat harmaamman sävyisiä kuin perusmuoto. Siipiväli on koiraalla 39–50 mm ja naaraalla 42–56 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Haapaposliinikkaan elinalue kattaa lähes koko Keski- ja Etelä-Euroopan ulottuen idässä Turkkiin ja Keski-Aasiaan saakka. Suomessa haapaposliinikasta tavataan melko yleisenä Etelä- ja Keski-Suomessa pohjoisrajan ollessa suunnilleen Kemi-Lieksa-linjalla. Perhoset lentävät kesäkuun alusta elokuun alkuun lennon hipun ollessa heinäkuun lopulla. Lämpiminä vuosina osittainen toinen sukupolvi on lennossa elo-syyskuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Haapaposliinikas elää kuivilla ja lämpimillä paikoilla, joilla kasvaa toukan ravintokasveja. Se vaatii elinpaikaltaan enemmän lämpöä kuin koivuposliinikas. Perhoset lepäävät päivisin matalalla puiden rungoilla tai oksilla ja aloittavat lennon pimeän laskeuduttua. Lento jatkuu keskiyöhön, joskus aamuyölle saakka. Koiraat tulevat valolle selvästi naaraita useammin. Perhosta ei yleensä tavata samalta paikalta kovin runsaslukuisena ja yksilömäärissä on suurta vuosittaista vaihtelua.
Naaras munii oksille ja lehdille 175–200 munaa pieninä ryhminä. Munat kuoriutuvat noin viikon kuluttua ja toukat elävät aluksi ryhminä, myöhemmin yksittäin. Toukka syö lehteä reunasta alkaen ja aina syötyään jonkin aikaa se palaa lehtiruodille, jolla se lepää pää lehteen päin. Täysikasvuinen toukka koteloituu elo-syyskuun vaihteessa maakoloon, karikkeeseen tai lehtien väliin tekemäänsä kotelokoppaan. Toisen sukupolven toukat koteloituvat lokakuussa. Kotelo on talvehtiva vaihe.
Ravintokasvi

Toukka elää metsähaavalla (Populus tremula) sekä pajuilla (Salix).