stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lotus (Christina Aguileran albumi)

| Lotus Christina Aguilera |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 9. marraskuuta 2012
 Tuottaja(t): Alex da Kid, Chris Braide, Busbee, Mike Del Rio, Jayson DeZuzio, Dem Jointz, Jason Gilbert, Jamie Hartman, Aeon "Step" Manahan, Max Martin, Steve Robson, Lucas Secon, Shellback, Supa Dups, Tracklacers
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 47.30
 Levy-yhtiö: RCA
Christina Aguileran muut julkaisut
| Burlesque 2010 | Lotus 2012 | Liberation 2018 |
Singlet albumilta Lotus
 ”Your Body” Julkaistu: 17. syyskuuta 2012  ”Just a Fool” Julkaistu: 4. joulukuuta 2012
Lotus on yhdysvaltalaisen laulajan Christina Aguileran seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 2012. Albumin tuottajina toimivat muun muassa Alex da Kid, Shellback, Max Martin ja Jayson DeZuzio. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Your Body” ja Blake Sheltonin kanssa levytetty duetto ”Just a Fool”.
Albumi nousi ilmestymisviikollaan Billboardin listalla sijalle seitsemän. Sen ensimmäisen viikon myynti oli kuitenkin vähäisempää kuin Aguileran aiempien albumien. Syyskuuhun 2014 mennessä albumia oli myyty Yhdysvalloissa 290 000 kappaletta.
Taustaa

Vuonna 2010 julkaistun albuminsa Bionicin jälkeen Aguilera koki avioeron, näytteli ja lauloi Burleski-elokuvassa, toimi The Voice -ohjelman tuomarina ja julkaisi Maroon 5 -yhtyeen kanssa menestyvän ”Moves Like Jagger” -kappaleen. Huhtikuussa hän kertoi tekevänsä uutta kappaletta Cee Lo Greenin kanssa. Hän sanoi haluavansa seuraavalle albumilleen ”henkilökohtaisia” lauluja.
Aguileran edellinen studioalbumi Bionic ei menestynyt hyvin. Aguilera itse on arvellut sen johtuneen albumin futuristisesta musiikkityylistä. Lotus-albumilla hän palaa tyylillisesti lähemmäksi valtavirran poppia. Albumi sisältää duetot Aguileran kanssa The Voice -ohjelmassa esiintyneiden Blake Sheltonin ja Cee Lo Greenin kanssa.
Aguilera on sanonut, että albumin nimi Lotus tulee samannimisestä kukasta, joka kasvaa ankarissa olosuhteissa, mutta selviytyy hienosti. Kappaleiden aiheet vaihtelevat menetyksen tuskasta ja katumuksesta elämäniloon: ”Halusin jakaa erilaisia puolia itsestäni naisena, luovana ihmisenä ja taiteilijana. Siihen kuuluu äitiys. Siihen kuuluu seksuaalisuus. Siihen kuuluu haavoittuvaisuus. Siihen kuuluu aggressio ja ahdistus. Kaikki ne ovat osa sitä, mitä olen.”
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Lotus Intro | Christina Aguilera, Dwayne Abernathy, Candice Pillay, Alexander Grant | Alex da Kid, Dem Jointz | 3.18 |  |  |  |  |  |
| 2. | Army of Me | Aguilera, Jamie Hartman, David Glass, Phil Bentley | Tracklacers, Hartman | 3.27 |  |  |  |  |  |
| 3. | Red Hot Kinda Love | Aguilera, Lucas Secon, Olivia Waithe | Secon | 3.06 |  |  |  |  |  |
| 4. | Make the World Move (ft. Cee Lo Green)  | Grant, Mike Del Rio, Pillay, Jayson DeZuzio, Abernathy, Armando Trovajoli | Alex da Kid, Del Rio, DeZuzio | 3.00 |  |  |  |  |  |
| 5. | Your Body | Max Martin, Shellback, Savan Kotecha, Tiffany Amber | Martin, Shellback | 4.00 |  |  |  |  |  |
| 6. | Let There Be Love | Martin, Shellback, Kotecha, Bonnie McKee, Oliver Goldstein, Oscar Holter, Jakke Erixson | Martin, Shellback | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 7. | Sing for Me | Aguilera, Aeon "Step" Manahan, Ginny Blackmore | Manahan | 4.01 |  |  |  |  |  |
| 8. | Blank Page | Aguilera, Chris Braide, Sia Furler | Braide | 4.05 |  |  |  |  |  |
| 9. | Cease Fire | Aguilera, Grant, Pillay | Alex da Kid | 4.08 |  |  |  |  |  |
| 10. | Around the World | Aguilera, Dwayne Chin-Quee, Jason Gilbert, Ali Tamposi | Supa Dups, Gilbert | 3.25 |  |  |  |  |  |
| 11. | Circles | Aguilera, Grant, Pillay, Abernathy | Alex da Kid | 3.26 |  |  |  |  |  |
| 12. | Best of Me | Aguilera, Grant, Pillay, DeZuzio | Alex da Kid, DeZuzio | 4.08 |  |  |  |  |  |
| 13. | Just a Fool (ft. Blake Shelton)  | Steve Robson, Claude Kelly, Wayne Hector | Robson | 4.14 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 47.30 |  |  |  |  |  |
| Bonusraidat (Deluxe edition) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 14. | Light Up the Sky | Aguilera, Grant, Pillay | Alex da Kid | 3.31 |  |  |  |  |  |
| 15. | Empty Words | Aguilera, Busbee, Nikki Flores, Tamposi | Busbee | 3.47 |  |  |  |  |  |
| 16. | Shut Up | Aguilera, Grant, Pillay, Del Rio, Abernathy, Nate Campany | Alex da Kid | 2.53 |  |  |  |  |  |
| 17. | Your Body (Martin Garrix Remix)  | Martin, Shellback, Kotecha, Amber | Martin, Shellback | 5.12 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 62.51 |  |  |  |  |  |
| Bonusraita (Japanin iTunes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 18. | Your Body (Ken Loi Remix)  | Martin, Shellback, Kotecha, Amber | Martin, Shellback (remix: Ken Loi) | 5.24 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 68.25 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

The Official Christina Aguilera Site - Lotus (Arkistoitu – Internet Archive)
Lotus discogs.com-sivustolla
Christina Aguilera
| --- | --- |
Studioalbumit:   Christina Aguilera (1999)  Mi Reflejo (2000)  My Kind of Christmas (2000)  Stripped (2002)  Back to Basics (2006)  Bionic (2010)  Lotus (2012)  Liberation (2018) 
Kokoelmat:  Keeps Gettin' Better: A Decade of Hits (2008)
Soundtrackit:  Burlesque (2010)
Demoalbumit:  Just Be Free (1994)
EP:t:  Justin & Christina (2003)
Elokuvat:  Burleski (2010)
Lohjanjärvi

| Lohjanjärvi |
| --- | --- |
 Lohjan keskusta ja Lohjanjärven Aurlahden venesatama ja uimaranta. Lohjanharju erottuu selvästi kuvan oikeassa reunassa keskustan takana. Kuvattu Liessaaresta.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Uusimaa
Koordinaatit:  60°13′59″N, 23°58′01″E
Laskujoki:  Mustionjoki 
Järvinumero:  23.021.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  31,6 m 
Rantaviiva:  331,8 km 
Pinta-ala:  88,22 km² 
Tilavuus:  1,12 km³ 
Keskisyvyys:  12,68 m 
Suurin syvyys:  54,88 m 
Valuma-alue:  1 930 km2 
 fiLohjanjärvi 
Lohjanjärvi (ruots. Lojo sjö) on Uudenmaan maakunnan suurin järvi. Lohjanjärven pinta-ala on 122 km², josta 31 km² on saaria. Sen korkeus merenpinnasta on 32 metriä. Järvi on suhteellisen syvä ja sen syvin kohta Isollaselällä on lähes 55 metriä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä. Lohjanjärvi laskee Mustionjoen kautta mereen.
Lohjanjärven seutu muistuttaa Järvi-Suomea, sillä järvessä on kymmeniä lahtia ja noin 250 saarta ja luotoa. Lohjanjärven rannoilla ja saarissa on yhteensä lähes 3 000 kesämökkiä ja huvilaa. Järvi on ollut 1800-luvulta lähtien suosittu huvila- ja mökkeilyalue myös pääkaupungin asukkaille. Järven rannoilla ovat asuneet tai viettäneet kesiä myös monet Suomen kulttuurihistorialle tärkeät henkilöt, kuten Saima Harmaja, Rolf Nevanlinna, I. K. Inha, Arvid Järnefelt, Herman Grönbärj ja Ruben Lagus.
Ajan saatossa osia järvestä on kuulunut Nummi-Pusulaan, Nummeen, Lohjan kuntaan, Karjaaseen, Karjalohjaan ja Sammattiin, mutta nykyisin se on osa Raaseporin ja Lohjan kaupunkeja.
Maantiede

Lohjanjärvi oli aikoinaan eräs Itämeren lahdista, kunnes kuroutui siitä maankohoamisen myötä erilleen. Järviallas on muodostunut kahden reunamuodostuman, Lohjanharjun ja Karjalohjanharjun väliselle alueelle.
Hiidenvesi ja Hormajärvi laskevat Lohjanjärveen. Lohjanjärvi ulottuu Lohjan ja Raaseporin kaupunkien alueille. Järven rantoja sivuavat merkittävät taajamat ja kylät Lohjalla: Virkkala, Vappula, Ojamo, Lohjan keskusta, Moisio, Routio, Karstu ja Karjalohjan kirkonkylä sekä Raaseporin alueella Mustio. Järven rannoilla on parikymmentä kaupunkien ylläpitämää yleistä uimarantaa. Lohjanjärven suurin saari Lohjansaari (1 995 ha) on Suomen sisävesien saarien pinta-alatilastossa 24. sijalla. Muita merkittäviä saaria ovat Jalassaari (360 ha), Pensaari (114 ha), Huhtasaari (76 ha) ja Seppälänsaari (68 ha). Niihin kaikkiin on tieyhteys siltojen avulla. Virkistysarvoltaan tärkeässä Liessaaressa on muun muassa yleinen uimaranta, luontopolku sekä laavu.
Suomen järvien pinta-alatilastossa Lohjanjärven sijoitus on 49. suurin. Valuma-alue on järvi mukaan lukien 1 930 km². Valuma-alueesta noin neljä viidesosaa muodostaa Väänteenjoki, jonka kautta Hiidenvesi laskee Lohjanjärveen. Lohjanjärvi on melko syvä, keskisyvyys on 12,7 metriä. Koska järven keskipinta on vain vajaan 32 metrin korkeudella, isonselän syvin kohta (55 m) ulottuu siis 23 metriä merenpinnan alapuolelle. Lohjanjärven 1 120 miljoonan kuutiometrin vesitilavuudesta noin 85 miljoonaa kuutiometriä on merenpintaa syvempänä. Tämä on Suomen järvien suurin kryptodepressio.
Lohjanjärven kaksi suurinta selkää ovat Isoselkä ja Karjalohjanselkä. Järvi on vesityypiltään tummavetinen. 1970-luvulla järvi kärsi pahoin yhteiskunta- ja teollisuusjätevesistä, mutta päästöjen rajoitus- ja puhdistustoimien ansioista vedenlaatu on nykyisin hyvä. Haja-asutuksen ja maatalouden päästöt ovat edelleen ajoittain ongelma. Noin 80 % kuormituksesta on hajakuormitusta. Erityisesti Väänteenjoen reittiä pitkin tulee Hiidenveden liian ravinteikasta vettä. Kuormituksen vuoksi Lohjanjärvessä esiintyi vielä 2000 -luvulla sinileväkukintoja. Vesistöpäästöjen rajoittamistoimien ansiosta tilanne on vuosi vuodelta parantunut.
Huomattavimmat pistekuormittajat ovat viime vuosikymmeninä olleet Lohjan kaupunki, Kirkniemen paperitehdas sekä Lohjan keskustan läheisyydessä  vuoteen 2015 asti sijainnut Mondin paperitehdas. Huonokuntoisimpia alueita ovat mainittujen kuormittajien läheisyydessä sijaitsevat Maikkalanselkä, Pappilanselkä ja Hållsnäsfjärdenin-Kyrköfjärdenin alue.
Lohjanjärveltä on yhteys Väänteenjoen kautta pohjoisempana sijaitsevaan Hiidenveteen. Nämä kaksi Uudenmaan suurinta järveä muodostavat siis yhtenäisen vesireitin. Järvien välissä on Väänteenjoella pato, jossa on veneliikennettä varten kesällä 2009 avattu sulkuportti. Pato tarvitaan, koska Hiidenvesi toimii pääkaupunkiseudun vesihuollon varavesialtaana ja sen pinta on tämän vuoksi säännelty.
Lohjanjärvi oli vuonna 2011 ehdolla Uudenmaan maakuntajärveksi, mutta hävisi yleisöäänestyksen Tuusulanjärvelle.
Luonto

Lohjanjärvelle ovat tyypillisiä hyvin rehevät ja tiheät lehtokasvillisuuden peittämät rannat. Tyypillinen rantavyöhykkeen lehtojen puulaji on tervaleppä. Alueella on runsaasti lehtoja kalkkipitoisen maaperän ja eteläisen sijainnin vuoksi. Alueella tavataan useita eteläisiä kasvi- ja eläinlajeja, joita ei esiinny muualla Suomessa. Lohjanjärven rannoilla on myös havaittavissa vanhan rantaviivan muistona niin kutsuttua terassi- ja vesijättömaata, sillä järven pintaa laskettiin 1800-luvun lopussa 1,5 metriä uuden viljelysmaan hankkimiseksi louhimalla Mustion koskea kahteen otteeseen.
Karkalin niemellä sijaitsee Suomen suurin luonnon itsensä muodostama luola, kalkkikiveen muinaisen puron syövyttämä Torholan luola ja Karkalin luonnonpuisto, joka on Suomen merkittävimpiä ja lajistoltaan ainutlaatuisimpia lehtometsiä. Karkalin nähtävyyksiin kuuluvat jalopuut, kuten tammet, saarnet ja lehmukset, runsaat pähkinäpensaskasvustot, kevätkukat, kuten sini-, valko-, kelta- ja kangasvuokko sekä harvinaiset kasvit kuten punavalkku ja pesäjuuri. Pähkinäpensaslehtoja on järven rantojen läheisyydessä erityisen runsaasti. Näitä on esimerkiksi Virkkalan Pähkinäniemessä. Lohjansaaressa ja Jalassaaressa tavataan harvinaista kynäjalavaa. Alueen useilla kalkkikivikallioilla tavataan maaperälle erikoistuneita kasveja, joita ei muualla Suomessa juuri esiinny. Lohjanjärven luonto kuuluu Suomen eteläisimpään kasvivyöhykkeeseen eli niin sanottuun tammivyöhykkeeseen. Tammen luontainen kasvualue seuraa Lohjanjärven pohjoisrantaa.
Lohjanjärvestä kalastetaan muun muassa kuhaa, haukea, ahventa ja muikkua. Järveen on istutettu myös taimenta. Lohjanjärvellä järjestetään säännöllisesti heittokalastus-, uistelu- ja pilkkikilpailuja.
Aiheesta muualla

Lohjanjärvi Järviwikissä
Haikarinniemestä virkistysarvoltaan tärkeään Liessaareen johtava 1950-luvulla rakennettu puinen silta.
Kaksi uudenmaan suurinta järveä, Hiidenveden ja Lohjanjärven yhdistävä Väänteenjoki kuvattuna Väänteenjoen sulkuportin luota.
Hiidenvesi, Lohjanjärvi ja Karjaanjoki.
Kuuluisa Paavolan Tammi Lohjanjärven Lohjansaaressa.
Lundilaisuus

Lundilaisuudeksi kutsutaan Lundin yliopiston piirissä syntynyttämilloin? luterilaista teologista koulukuntaa, jonka merkittävimpiä edustajia olivat Anders Nygren, Gustaf Aulén ja Ragnar Bring. Lundilaisuus on vaikuttanut voimakkaasti Luther-tutkimuksen parissa. Lundilaisuus tunnetaan erityisesti sen kehittämästä niin sanotusta perusmotiivitutkimuksesta.selvennä
Suomessa lundilaista koulukuntaa ovat eri tavoin edustaneet muun muassa Lennart Pinomaa, Erkki Niinivaara ja erityisesti Lauri Haikola. Lundilaisen teologian lähestymistapaa ovat Suomessa kritisoineet muun muassa Uuras Saarnivaara, Eino Sormunen ja Osmo Tiililä.
Aiheesta muualla

Lund, Theology of, artikkeli Christian Cyclopediassa
Lundin teologia (Seppo A. Teinonen: Teologian sanakirja)
Luettelo FC Jokereissa pelanneista jalkapalloilijoista

Tämä on luettelo FC Jokereissa pelanneista jalkapalloilijoista. Luettelossa ovat mukana pelaajat, jotka ovat edustaneet FC Jokereita vähintään yhdessä pääsarjaottelussa.
Lurpak

Paketti Lurpakia
Lurpak on tanskalainen yritys, joka myy voita. Yhtiön omistaa Arla Foods. Lurpakia myydään 95 eri maassa ympäri maailmaa, ja se tunnetaan parhaiten omalaatuisesta hopeanvärisestä pakkauksestaan.
Lurpakin perusti joukko maidontuottajia vuonna 1901. Sen logossa on kuvattuna muinaisskandinaavinen puhallinsoitin lur, josta tulee myös Lurpakin nimen ensimmäinen tavu.
Tuotteet

Lurpakilla on markkinoilla tällä hetkellä kahdeksan tuotetta, jotka ovat:
Lurpak Slightly Salted Butter
Lurpak Unsalted Butter
Lurpak with Crushed Garlic
Lurpak Spreadable Slightly Salted
Lurpak Spreadable Unsalted
Lurpak Lighter Spreadable Slightly Salted
Lurpak Lighter Spreadable Unsalted
Lurpak Lighter Spreadable With Olive Oil
Lope de Vega

| Lope de Vega |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1562 Madrid, Espanja
Kuollut: 27. elokuuta 1635 (72 vuotta) Madrid, Espanja
Ammatti:  näytelmäkirjailija, runoilija, sihteeri
Kirjailija
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Félix Lope de Vega y Carpio eli lyhyemmin Lope de Vega (25. marraskuuta 1562 Madrid – 27. elokuuta 1635) oli espanjalainen renessanssiajan näytelmäkirjailija ja runoilija.
Omana aikanaan Vega jätti sekä suosionsa että tuotantonsa laajuuden puolesta varjoonsa muut teatterialalla vaikuttaneet maanmiehensä. Hänen on väitetty kirjoittaneen 1 800 komediaa ja 400 uskonnollista näytelmää. Tuotannosta on säilynyt painettuna 470 näytelmää. Lisäksi Vega kirjoitti myös runoja ja proosaa. Hänen näytelmänsä olivat aiheiltaan historiallisia. Hän oli Espanjan kansallisen näytelmäkirjallisuuden luoja, ja hänen vaikutuksestaan näytelmiin vakiintui kolme näytöstä[lähde? ].
Teokset

Lope de Vega oli monipuolinen kirjailijalahjakkuus. Hän hallitsi muodon erinomaisesti. Hänen romanssinsa ja balladinsa ovat arvostettuja, ja hän on onnistunut niissä paremmin kuin epiikassa. Lähteinä hänellä ovat olleet kansantarinat ja -laulut, jotka on sepitetty maureja vastaan käytyjen sotien aikoina. Niiden aiheina ovat sankaruus, rakkaus ja uskollisuus.
Näytelmäkirjailijana Lope de Vega on Espanjan draamakirjallisuuden luoja. Aikaisempia espanjalaisia näytelmiä oli vaivannut jäykkyys ja hapuilevuus. Lope de Vegan näytelmissä tehdään espanjalainen kansanluonne eläväksi, ja ne ovat täynnä reheviä kansanomaisia tyyppejä. Hänen draamojensa hahmot ovat aina erilaisia, jokaisella on omat sävynsä ja sukkeluutensa, eivätkä ne käy yksitoikkoisiksi. Hänellä on myös vaistonvarainen taju siitä, miten yleisön mielenkiinto vangitaan, eivätkä hänen näytelmänsä tarvitse toteuttamiseensa suuria lavasteita.
Koska Lope de Vegan tuotanto on valtavan suuri, on selvää, etteivät kaikki teokset ole laadukkaita. Hänen väitetään kirjoittaneen kolme näytelmää viikossa ja erään kerran yhden vuorokaudessa. Siksi monista välittyy hutilointi. Useimpien teosten aiheena on rakkaus, kunnia ja mustasukkaisuus. Henkilöt liikkuvat palvottunsa tähden kaiken uhraavasta rakkaudesta harkittuun uskottomuuteen ja minäkeskeiseen keimailuun. Näytelmien tapahtumat ajoittuvat visigoottien valtakunnasta Ferdinand ja Isabella Katolilaisen valtakauteen.
Esitykset Suomessa

Puutarhurin koira, joka on ylpeän kreivittären ja hänen kirjurinsa lemmentarina, esitettiin Suomessa näyttämökaudella 1965-66. Epäromantisoidun ja yhteiskunnallisia teemoja korostavan sovituksen näytelmästä ohjasi englantilainen Clifford Williams. Kirjuria näytteli Matti Ranin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lope de Vega Wikimedia Commonsissa
Louis-Jules Mancini-Mazarini

Neversin herttua Louis-Jules, rintakuvan veistänyt Jean-Antoine Houdon, Besançonin taidemuseo.
Louis-Jules Mancini-Mazarini (16. joulukuuta 1716 Pariisi – 25. helmikuuta 1798 Pariisi) oli ranskalainen 46. Neversin herttua, diplomaatti, suurlähettiläs, valtioministeri, runoilija ja näytelmäkirjailija. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.
Tausta

Louis-Jules Mancini-Mazarini syntyi Neversin 45. herttuan François Mancini ja Marianne Spinolan perheeseen. Hän isoisänsä oli Neversin 44. herttuan Philippe Mancini, joka oli puolestaan kardinaali Mazarinin veljenpoika. Isoisän veljiä olivat Ranskan kuninkaan Ludvig XIV hovissa palvelleet Laure-Victoire, Olympe, Marie, Marie Anne ja Hortense Mancini. Isoisän puoliso oli Diane Thianges, kuninkaan rakastajattaren Françoise Athénaïs de Rochechouart de Mortemart'on eli Montespan markiisittaren sisarentytär.
Hän avioitui Hélène Françoise Angélique Phélypeaux de Pontchartrain (1715−1781) kanssa, joka oli Pontchartrain kreivin Jérôme Phélypeaux'n tytär.
Hänet valittiin jo 27-vuotiaana Ranskan Akatemian jäseneksi Ludvig XV valtakaudella 8. marraskuuta 1742. Tämän valinnan jälkeen hän toimi Ranskan suurlähettiläänä Roomassa 1748, Berliinissä 1756 ja Lontoossa 1763. Valtioministeriksi hänet nimitti Ludvig XVI vuonna 1787.
Ranskan vallankumouksen pyöteissä hänet vangittiin terrorin kaudella 1793–1794. Hän kuoli 82-vuotiaana vuonna 798.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ranskan akatemian elämäkertatiedot (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Jean-Baptiste Massillon | Ranskan akatemian jäsen  Tuoli 4 1742–1798 | Seuraaja: Gabriel-Marie Legouvé |
Lurøyn kirkko

| Lurøyn kirkko Lurøy kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Lurøy, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Sør-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1812
Suunnittelija:  John Tverdahl
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  375
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lurøyn kirkko (norj. Lurøy kirke) on Lurøyn kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1812.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lurøyn kirkko Wikimedia Commonsissa
Liettuan kansalaisuus

Liettuan passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Liettuan kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Liettuan tasavallan välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Syntyperäisiä Liettuan kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden syntyessä vähintään toisella vanhemmista on Liettuan kansalaisuus. Kansalaisuus on mahdollista siirtää lapselle myös jo kuolleen vanhemman kautta, mikäli vanhemmuus ja kuolleen vanhemman Liettuan kansalaisuus ovat todistettavissa.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Hakemuksen perusteella Liettuan kansalaisuuden voi saada, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:
on asunut Liettuassa vähintään 10 vuotta
omaa pysyvän oleskeluluvan Liettuaan
on läpäissyt liettuan kielen kokeen
on läpäissyt Liettuan perustuslakia käsittelevän kokeen
pystyy elättämään itsensä laillisesti
on valtioton henkilö tai antanut kirjallisen ilmoituksen aikomuksestaan luopua muista kansalaisuuksistaan
täyttää muut mahdolliset lain asettamat ehdot
Liettuan presidentti voi myöntää maan kansalaisuuden poikkeustapauksissa sellaisille henkilöille, jotka ovat ansioituneet poikkeuksellisella tavalla Liettuan hyväksi.
Henkilöt, jotka olivat Liettuan kansalaisia ennen 15. kesäkuuta 1940, ja heidän jälkeläisensä, voivat hakea Liettuan kansalaisuuden palautusta, mikäli he ilmoittavat luopuvansa muista kansalaisuuksistaan tai ovat valtiottomia.
Kaksoiskansalaisuus

Liettua sallii kaksoiskansalaisuuden, mutta vain rajoitetusti:
henkilö on saanut molemmat kasalaisuutensa ennen 21. syntymäpäiväänsä
henkilö on saanut toisen kansalaisuutensa avioliiton kautta
ulkomaalainen alle 18-vuotias lapsi, jonka on adoptoinut Liettuan kansalainen ja saanut sitä kautta Liettuan kansalaisuuden
liettualainen alle 18-vuotias lapsi, joka on adoptoitu ulkomaille ja saanut sitä kautta jonkun toisen maan kansalaisuuden
saa Liettuan kansalaisuuden poikkeusluvalla
henkilö on pakolainen, joka hakee Liettuan kansalaisuutta
Liettuan parlamentissa on käyty keskustelua kaksoiskansalaisuuden sallimisesta sellaisissa tapauksissa, joissa henkilön toinen kansalaisuus ei ole mustalla listalla: tällaisia kansalaisuuksia olisivat mm. Euraasian unionin, Kollektiivinen turvallisuusjärjestön, Shanghain yhteistyöjärjestön jäsenvaltioiden kansalaisuudet. Asiasta järjestettiin vuonna 2019 kansanäänestys, jossa enemmistö ei halunnut sallia kaksoiskansalaisuutta.
Liettuan kansalaiset ovat automaattisesti myös Euroopan unionin kansalaisia.
Luettelo kanaroduista

Tämä on osittainen luettelo kanaroduista.
A

Ameraucana
Antwerpenin partakana
Araucana
B

Bankiva
Brahma
C

Chabo
F

Faverolle
H

Hy-Line Brown
Hy-Line White
I

Isa Brown
Islantilainen maatiaiskana
J

Jersey Giant
Jätti-Kochin
K

Kääpiö-Kochin
Kääpiö plymouth rock
Kääpiösiebenburger
L

Leghorn
M

Marans
Mille fleur
O

Orpington
P

Paduan
Plymouth rock
R

Rheinländer
S

Suomalainen maatiaiskana
Silkkikana
Sussex
Siebenburger
Sultan
T

Tšekkiläinen kultajuovainen kana
W

Wyandotte
Welsummer
Lumipyyt

| Lumipyyt |
| --- | --- |
 Paljakkalumipyy (Tetraophasis obscurus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Suku::  Lumipyyt Tetraophasis  Elliot, 1871
Katso myös
   Lumipyyt Wikispeciesissä   Lumipyyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lumipyyt (Tetraophasis) on aitokanojen heimoon kuuluva kanalintusuku. Lumipyiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia, metsälumipyy (Tetraophasis szechenyii) ja lumipyy (Tetraophasis obscurus).