stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapinocephalus

| Tapinocephalus |
| --- | --- |

 Permikausi Capitan-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Alalahko::  †Dinocephalia
Kladi::  †Tapinocephalia
Heimo::  †Tapinocephalidae
Suku::  †Tapinocephalus  Owen, 1876
Kaksiosainen nimi
 † Tapinocephalus atherstonei  Owen, 1876 
Synonyymit
 Taurops, Broom, 1912 
Katso myös
   Tapinocephalus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tapinocephalus (nimen merkitys: ”matala pää”) on sukupuuttoon kuollut, keskisellä permikaudella elänyt terapsidisuku. Se kuuluu Dinocephalia-alalahkoon ja heimoon Tapinocephalidae. Sukuun luetaan yksi laji nimeltä Tapinocephalus atherstonei.
Tapinocephalus oli suurikokoinen kasvinsyöjä. Sen kallon pituus on noin 45 cm ja kokonaispituus suunnilleen kolme metriä. Sen kallossa on paksu luukupoli, mikä saattaa viitata lajinsisäiseen päidenpuskemiseen. Tapinocephaluksen fossiileja on löydetty Karoosta, Etelä-Afrikasta. Tapinocephalus assemblage zone on saanut nimensä tämän terapsidin mukaan, sillä sieltä on löytynyt monia sen jäänteistä.
Tapinocephaluksen eturaajan ja hartiavyön fossiili.
Asteroúsia (kunnallisyksikkö)

| Asteroúsia Αστερούσια |
| --- | --- |
 Chárakaksen kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Asteroúsia
 Koordinaatit: 35°00′N, 25°12′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Archánes-Asteroúsia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  710203
Väkiluku (2011):  5 217
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asteroúsia (kreik. Αστερούσια; transl. myös Asterúsia; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αστερουσίων, Dimotikí Enótita Asterousíon) on yksi Archánes-Asteroúsian kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kreetan saarella, Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 217 (vuonna 2011).
Ethián kylää.
Asteroúsian kunnallisyksikkö käsittää Archánes-Asteroúsian kunnan eteläosan, mukaan lukien alueen Kreetan etelärannikolla. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä sen alueella sijaitsevista Asteroúsiavuorista, mutta se kattaa vain osan vuoristosta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Pýrgoksen kylä. Asteroúsia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Archánes-Asteroúsian kunnaksi yhdessä Archáneen ja Níkos Kazantzákiksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Asteroúsian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Achentriás | Achentriás | 264 |
| Achentriás | Agía Paraskeví | 26 |
| Achentriás | Ágios Nikítas | 4 |
| Achentriás | Ágios Panteleímonas | 9 |
| Chárakas | Agía Fotiá | 29 |
| Chárakas | Chárakas | 812 |
| Chárakas | Doráki | 29 |
| Charáki | Charáki | 233 |
| Charáki | Madé | 22 |
| Charáki | Voriás | 52 |
| Ethiá | Agía Ánna | 7 |
| Ethiá | Ethiá | 19 |
| Ethiá | Rotási | 233 |
| Kalývia | Kalývia | 153 |
| Kalývia | Káto Kalývia | 2 |
| Kalývia | Neochóri | 142 |
| Ligórtynos | Kefaládos | 31 |
| Ligórtynos | Ligórtynos | 372 |
| Ligórtynos | Plakiótissa | 118 |
| Mesochóri | Mesochóri | 625 |
| Paránymfoi | Amýgdalos | 27 |
| Paránymfoi | Paránymfoi | 137 |
| Paránymfoi | Plataniás | 15 |
| Paránymfoi | Treis Ekklisiés | 13 |
| Praitória | Praitória | 191 |
| Pýrgos | Mourniá | 23 |
| Pýrgos | Priniás | 10 |
| Pýrgos | Pýrgos | 951 |
| Teféli | Aposelémi | 22 |
| Teféli | Pyráthi | 96 |
| Teféli | Teféli | 550 |
Yhteensä: 5 217
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asteroúsia Wikimedia Commonsissa
Tansanian luonnonsuojelualueet
Kirjallisuutta

Marttila, Olli: Savannimaa: Tansanian kansallispuistot.  Pitlane, 2018.  ISBN 9789526911403
Micali-maalari

| Micali-maalari |
| --- | --- |
 Mereen hypäävät merirosvot muuttuvat delfiineiksi. Yksityiskohta Micali-maalarin mustakuviotekniikalla maalaamasta hydriasta, n. 510–500 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa.
Kuollut: 400-luku eaa.
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 530–500 eaa.
Taidesuuntaus:  mustakuviokeramiikka
Micali-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Etelä-Etruriassa arkaaisella kaudella noin vuosina 530–500 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu hänen vaasejaan ensimmäisenä julkaisseen italialaisen arkeologi Giuseppe Micalin nimeen.
Micali-maalari oli syntyisin Jooniasta ja piti työpajaa Vulcissa. Hän maalasi oppilaineen noin 200 eri vaasia, joihin kuuluu etenkin amforoita ja hydrioita. Micali-maalarin tyyli oli alun perin joonialaista ja myöhemmin se sai vaikutteita attikalaisesta keramiikasta. Maalarin työpajan suosittuja kuva-aiheita olivat taistelut ja kisat, symposion- ja Dionysos-aiheet sekä siivekkäät mytologiset hahmot, kuten sfinksit ja pegasokset. Micali-maalarin seuraajat jatkoivat työpajan toimintaa 400-luvulla eaa.
Teoksia

Amfora, n. 525–500 eaa.
Amfora, n. 525–500 eaa.
Hydria, n. 520–510 eaa.
Hydria, n. 520–510 eaa.
Hydria, n. 510–500 eaa.
Kirjallisuutta

Rizzi, Maria Antonietta (toim.): Un artista etrusco e il suo mondo, il pittore di Micali.  Rom:  De Luca, 1988.  ISBN 88-7813-131-8
Spivey, Nigel Jonathan: The Micali Painter and his Followers.  (Oxford Monograph on Classical Archaeology)  Clarendon Press, 1987.  ISBN 9780198132257
Juhani Tapola

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 1. huhtikuuta 1948 (ikä 76)
Syntymäpaikka: Kotka, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 180 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1967–1975 | Haka | 150 | (38) |
| Yhteensä | Yhteensä | 150 | (38) |
Maajoukkue
| 1972 | Suomi | 2 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juhani Tapola (s. 1. huhtikuuta 1948 Kotka) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Hyökkääjänä pelannut Tapola edusti koko uransa ajan Valkeakosken Hakaa 1967–1975. Hän voitti seurassa Suomen Cupin 1969. Kaikkiaan Tapola pelasi kahdeksan kauden aikana 128 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 28 maalia.
Tapola pelasi Suomen maajoukkueessa vuonna 1972 kaksi maaottelua, joissa hän teki yhden maalin.
Archánes-Asteroúsia

| Archánes-Asteroúsia Archánes-Asteroúsian kunta Αρχάνες-Αστερούσια Δήμος Αρχανών-Αστερουσίων |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Archánes-Asteroúsia
 Koordinaatit: 35°14′N, 25°10′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  7102
 – Kuntakeskus:  Pezá
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  335,4 km²
Väkiluku (2011):  16 692
 – Väestötiheys:  49,77 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.dimos-archanon-asterousion.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Archánes-Asteroúsia (kreik. Αρχάνες-Αστερούσια eli Δήμος Αρχανών-Αστερουσίων, Dímos Archanón-Asterousíon) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 335,4 neliökilometriä ja väkiluku 16 692 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Pezá.
Archánes-Asteroúsian kunta sijaitsee Kreetan keskiosissa ja ulottuu lähes koko saaren poikki Iraklionin eteläpuolelta saaren etelärannikolle. Kuntaan kuuluu myös pieni Thétisin saari. Kunta syntyi, kun Archánes, Asteroúsia ja Níkos Kazantzákis yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Archánes-Asteroúsia Wikimedia Commonsissa
Δήμος Αρχανών-Αστερουσίων (Arkistoitu – Internet Archive). Archánes-Asteroúsian kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Kreetan alue
| --- | --- |
Chanián alueyksikkö:   Apokóronas  Chaniá  Gávdos  Kántanos-Sélino  Kíssamos  Plataniás  Sfakiá 
Iraklionin alueyksikkö:   Archánes-Asteroúsia  Chersónisos  Faistós  Górtyna  Iraklion  Malevízi  Minóa Pediáda  Viánnos 
Lasíthin alueyksikkö:   Ágios Nikólaos  Ierápetra  Oropédio Lasithíou  Siteía 
Réthymnon alueyksikkö:   Ágios Vasíleios  Amári  Anógeia  Mylopótamos  Réthymno
K. N. Rantakari

| K>  N. Rantakari |
| --- | --- |
 K. N. Rantakari noin vuonna 1920.
Kansanedustaja
 04.04.1917–31.10.1917  
Ryhmä/puolue:  Suomalainen puolue
Vaalipiiri:  Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kaarle Nestor Rantakari
Syntynyt: 21. tammikuuta 1877 Loimaa
Kuollut: 26. heinäkuuta 1948 (71 vuotta) Orivesi
Tiedot
Muut puolueet:  Kansallinen Kokoomus
Kaarle Nestor (K. N.) Rantakari (vuoteen 1896 Grönqvist; 21. tammikuuta 1877 Loimaa – 26. heinäkuuta 1948 Orivesi) oli suomalainen toimittaja, poliitikko ja kansanedustaja. Hän oli merkittävä suomalaisen politiikan taustavaikuttaja 1905–1917 ja uudelleen 1930-luvun alussa.
Ura

Rantakarin vanhemmat olivat ratamestari Kaarle Kustaa Grönqvist ja Eeva-Liisa Koivisto. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1897 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1910. Rantakari toimi päätoimittajana useissa eri maakuntalehdissä vuosina 1901–1905 ja oli Suomalaisen puolueen puoluesihteerinä vuosina 1905–1911. Rantakari oli käytännönläheinen organisaattori ja pyrki luomaan Suomalaisesta puolueesta kansallismielisen massapuolueen.
Vuosina 1911–1916 Rantakari oli Turussa ilmestyvän Uusi Aura -sanomalehden päätoimittajana ja onnistui nostamaan lehden levikkiä huomattavasti. Rantakari ajoi myös suomenkielisen yliopiston perustamista Turkuun, mikä toteutuikin Suomen itsenäistymisen jälkeen. Turussa ollessaan hänet valittiin Turun kaupunginvaltuustoon.
Vuonna 1916 Rantakari valittiin eduskuntaan Suomalaisen puolueen edustajana ja samana vuonna hän siirtyi Turusta Viipuriin Savo-Karjalan Osakepankin pääjohtajaksi. Suomen sisällissodan lopussa Rantakari toimi Viipurin poliisimestarina ja esti kaupungin juutalaisväestön joukkoteloitukset Viipurin puhdistusten yhteydessä. Sodan jälkeen hän toimi Suomen ja Venäjän rajamaan komendanttina 1918–1919. Vuonna 1924 Rantakari erotettiin Savo-Karjalan Osakepankin pääjohtajan virasta sen jälkeen kun pankki oli kärsinyt miljoonien markkojen luottotappiot ja hän eli syrjässä julkisesta elämästä koko 1920-luvun lopun terveydellisten ongelmien takia. Viipurissa ollessaan hänet valittiin kokoomuksen edustajan Viipurin kaupunginvaltuustoon.
Rantakari teki paluun politiikkaan presidentti P. E. Svinhufvudin kaudella erityisesti T. M. Kivimäen hallituksen taustavoimana. Hän oli ulkoministeriön sanomalehtiosaston palveluksessa vuosina 1932–1939. Skandinaavista suuntausta kannattanut Rantakari vastusti 1930-luvun alussa oikeistoradikalismia ja Lapuan liikettä ja hänet karkotettiin Kokoomuksesta tämän vuoksi 1932. Vuonna 1936 Rantakari valittiin Kokoomuksen puoluevaltuuskunnan jäseneksi J. K. Paasikiven painostuksen ansiosta, mutta jatkossa hänelle ei enää ollut politiikassa sellaista vaikuttajan roolia kuin vielä 1930-luvun alkupuolella. Rantakari toimi kuitenkin taustavaikuttajana laajojen suhteidensa ja hyvien tietolähteittensä ansiosta. Esimerkiksi Etsivän keskuspoliisin päällikkö Esko Riekki informoi Rantakaria säännöllisesti.
1930-luvun loppupuolella Rantakari kannatti saksalaismielistä politiikkaa ja pyrki lisäämään Saksan vaikutusvaltaa Suomessa. Rantakari avusti muun muassa Saksan pyrkimystä saada laivastotukikohta Petsamosta. Hänet kutsuttiin Hitlerin 50-vuotissyntymäpäiville Berliiniin vuonna 1939. Vuoden 1939 jälkeen Rantakari toimi vapaana toimittajana ja Saksan lähetystön tiedottajana.
Hän toimi myös 1937 perustetun Suomen Saunaseuran johtokunnassa.
Rantakari oli kahdesti naimisissa: 1910–1931 Liisa Maria Danielson-Kalmarin (1883–1931) kanssa ja 1940–1948 Liisa Kyllikki Karjalaisen (1912–1995) kanssa.
Teokset

Kertomus suomenmielisten kansalaiskokouksesta Helsingissä kesäk. 27 ja 28 p:nä 1905, julkaissut kokouksen valitsema pöytäkirjuri ; tehnyt K. N. Rantakari. Kotka 1905
Minkä tähden Suomalainen työväenliitto on syntynyt, mitä se tarkottaa ja millä se päämääräänsä pyrkii?. Suomalaisen työväenliiton kirjasia n:o 1. Helsinki 1907
1907:n Eduskunta : hallituksen osuus. Päivän kysymyksiä 21. Kansa, Helsinki 1908
1907:n Eduskunta : puolueet 1907:n vaalissa. Päivän kysymyksiä 9. Kansa, Helsinki 1908
1907:n Eduskunta : puolueet valiokunnissa. Päivän kysymyksiä 20. Kansa, Helsinki 1908
1907:n Eduskunta : puolueiden alotteet 1907:n eduskunnassa. Päivän kysymyksiä 18. Kansa, Helsinki 1908
Professori J. Mandelstamin juttu ja poliittiset mielenosotukset ylioppilaspiireissä yleensä. Päivän kysymyksiä 2. Kansa, Helsinki 1908
Viime päivien vaalitoiminnasta. Tekijä, Helsink 1908
Matkamuistelmia Etelä-Euroopasta ja Pohjois-Afrikasta. Kirja, Helsinki 1913
Puhe, Snellman-juhlassa Helsingissä 19 12/5 1915 : juhlan toimeenpanijoina olivat : Suomalaisuuden liitto, Helsingin suomalainen seura ja sen Naisjärjestö, Helsingin nuorisoseura, Helsingin kansallismielinen nuorisoliitto ja Helsingin suomalainen työväenliitto. Turku 1915
Kansallisista periaatteista ja suomalais-kansallisesta liike-elämästä. Turku 1916
Kun kansa kumartaa kultaista vasikkaa. Henkivakuutusoy Salama, Helsinki 1916
Minkätähden suomalaisten on taisteltava suomalaisuuden ja suomalaiskansallisten laitosten puolesta. Henkivakuutusoy Salama, Helsinki 1916
Suomenkielinen yliopisto Turkuun. Turun suomalainen yliopistoseura, Turku 1917
Vihollisen leirissä punaisen kapinan aikana. WSOY 1918
”Lex Kallio”. Otava 1922
Uusi Aura 1880–1930 : Uuden Auran 50-vuotisjulkaisu. 1930
N.s. kyläkurijärjestöt. Kansalaisvastuu r.y:n kirjasia n:o 2. Viipuri 1935
Koko kansan Ukko Pekka ; kirj. Jousimies. Suomen teollisuusliitto, Helsinki 1936
Kolmikymmenvuotistaipaleelta ja sen takaa ; C. G. Mannerheim. 1937
Tulevaisuuden suuri valtiollinen tehtävä : juhlapuhe Turun suomalaisen yliopistoseuran 20-vuotisjuhlassa 27.2.37. Turku 1937
Suomalaisen oikeiston tulee suurten pohjoismaisten perinteiden edustajana esiintyä oikean ajatuksenvapauden ritarina : juhlapuhe kokoomusjärjestöjen kevätjuhlassa Tampereella 23.V.37. Tampere 1937
Suomen matkailun merkityksestä ja matkailuolojemme kehittämisestä ; kirj. K. N. Rantakari ym. Helsinki 1937
Viipurin taloudellisen korkeakouluaatteen synty ja päämäärä. Vipuri 1938
Suomen selluloosayhdistys 1918 2/VII 1943 : lyhyt katsaus Suomen selluloosateollisuuden syntyyn ja kehitykseen sekä Suomen selluloosayhdistyksen neljännessatavuotiseen toimintaan. Suomen selluloosayhdistys, Helsinki 1944
C. G. Mannerheim valtionhoitajana ; Suomen historian käsikirja II. 1949
Toimitustöitä

Itsenäisyysaikamme sanoin ja kuvin ; toim. H. J. Viherjuuri, Asmo Alho ja K. N. Rantakari. Kivi, Helsinki 1939
Aiheesta muualla

Vesa Vares: / Rantakari, Kaarle Nestor (1877–1948 Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  1.11.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
K. N. Rantakarin lehtiartikkeleita:
Neljännesvuosisadan takaa. Maailmansodan tausta, Aamulehti, 28.07.1939, nro 199, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Neljännesvuosisadan takaa II. Kolmiliittoa vastaan syntyy "kolmisopimus", Aamulehti, 29.07.1939, nro 200, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Neljännesvuosisadan takaa III. Sodan syttyessä, Aamulehti, 30.07.1939, nro 201, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Suomalaisen puolueen kansanedustajat 1917 (ensimmäiset valtiopäivät) |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (33):  Aitamurto  Ala-Kulju  Alhainen  Antila  Arajärvi  Haataja  Hallsten  Hiidenheimo  Hyöki  L. Ikonen  T. Ikonen  Ingman  Koivisto  Kotila  Listo  Malmivaara  Nevanlinna  Peurakoski  Raade  Rantakari  Repo  Retulainen  Runtti  Saari  Sariola  Sjöstedt-Jussila  Taskinen  Typpö  Vaarala  A. Virkkunen  P. Virkkunen  I. Yrjö-Koskinen 
| n k Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajat 1917 II |
| --- | --- |
Kansanedustajat (12):  Ala-Kulju  Alkio  Antila  Blomqvist  Estlander  Gädda  Mäki  Rantakari  Saari  Tåg  Wiik  Åkerblom 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Varastonhallinta

Varastonhallintajärjestelmä, WMS (warehouse management system), on toimitusketjuun liittyvien varasto-operaatioiden perusta. Sen avulla hallitaan tavaran siirtely varaston sisällä, vastaanotto, hyllytys, keräily, pakkaus ja toimitus. Järjestelmän avulla pyritään optimoimaan ja tehostamaan kaikkia varaston sisällä tehtyjä prosesseja.
Suurissa varastoissa käytetään usein hyväksi teknologiaa kuten viivakoodilukijoita, kämmentietokoneita, langattomia yhteyksiä ja RFID (Radio-frequency identification) -teknologiaa. Keräilyssä voidaan käyttää myös puhekeruu-teknologiaa. Järjestelmä ohjaa varastohenkilökuntaa keräilylistan mukaisesti optimoitua reittiä pitkin.
Varastonhallintajärjestelmiä voidaan käyttää joko yksitasoisina (sisältäen vain varastonhallinnan), osana toimitusketjun hallinnan järjestelmää tai ERP–järjestelmää. Integraatiorajapintojen avulla varastonhallintajärjestelmän tietoja pystytään siirtämään järjestelmiin, joissa sitä käytetään hyväksi. Reaaliaikainen tieto tavaran liikkumisesta on oleellista tehokkaan ja suunnitelmallisen operatiivisen toiminnan kannalta. Tehokas varastonhallinta laskee yrityksen toimitusketjun hallinnan kuluja merkittävästi.
Varastopalveluiden keskittyessä palveluvarastoihin keräilyn optimoinnin merkitys kasvaa. Kun päämiehiä on varastoilla useita, tavarat sijaitsevat suurilla palveluvarastoilla myös hyvin eri puolella. Optimoitu keräilyreitti mahdollistaa tehokkaan toiminnan myös laajoissa varastoissa.
Varaston sisäinen ohjausjärjestelmä (WCS)

Varaston ohjausjärjestelmä (WCS – Warehouse Control System) on ohjelmisto, joka ohjaa reaaliaikaisesti toimintaa varastoissa ja jakelukeskuksissa ollen koko ajan suorassa yhteydessä varastossa tapahtuviin toimintoihin (DC) Direct Connect. WCS-ohjelmiston vastuulla on pitää varaston automaattiset toiminnot sujuvina, myös ei-automaattisten toimintojen sekä yllättävien tapahtumien kanssa. Ohjelmiston vastuulla on myös materiaalihallinnan osaprosessien tehokkuuden maksimointi. Usein varaston omistajan/omistajien toimintojen hallinta ja yhteensovittaminen on tämän ohjelmiston vastuulla. WCS-ohjelmisto tuo yhtenäisen ohjausjärjestelmän suurelle  määrälle materiaalinhallintalaitteistoja kuten AS/RS (automaattinen varastointi ja materiaalivirranhallinta), liukuhihnat, kuljetinjärjestelmät, lajittelijat, lavaajat, jne.
WCS-ohjelmiston on oltava päivittäin yhteydessä ylemmän tason järjestelmän kanssa (WMS warehouse management system) ja vaihtaa tietoja, jotka ovat oleellisia jakelukeskusten toiminnan kannalta.
Tapio (sanomalehti)

Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu.
Tapio oli Kuopiossa vuosina 1861–1888 ilmestynyt sanomalehti.
Kuopion sivistyneistö ja kauppiaskunta perusti Tapion ajamaan maltillisen fennomaanista kansansivistyspolitiikkaa. Sen mielenkiinnon kohteita olivat erityisesti koulut ja kansan lukuhalun virittäminen. Lehti onnistui tavoitteessaan niin hyvin, että monin paikoin kaikkia sanomalehtiä kutsuttiin tapioiksi ja seinien päällystämistä sanomalehdillä nimitettiin tapioimiseksi. Pieni ja sivutoimisesti koottu lehti oli kuitenkin jatkuvasti taloudellisissa vaikeuksissa ja 1870-luvulla sen kilpailijaksi tuli voimakkaammin suomenmielinen Savo. Tapio menetti vähitellen asemansa kilpailijalleen ja lopulta se yhdistettiin Savoon.
Tapio ilmestyi aluksi kerran ja vuodesta 1877 lähtien kahdesti viikossa. Sen levikki oli parhaimmillaan 1860-luvun alussa yli 600 kappaletta. Toimittajina työskentelivät Karl Mårten Kiljander, Anders Edvin Nylander, Erik Rudbeck ja Anders Gustaf Westerlund (1861–1862), Antti Manninen (1861–1866), Fredrik Ahlqvist (1866), Petter Adolf Aschan (1867–1868), Johan Rännäri (1869–1871), Adolf Wilhem Lindholm (1871–1874), Wilhelm Kukkonen (1875–1879), Matti Hinkula (1880), Kustaa Killinen (1881–1883), August Harald (1883–1884), Otto Wilhelm Heinänen (1885), Antero Pelkonen (1886–1887) sekä August Bernhard Mäkelä ja Otto Tuomi (1888).
Aiheesta muualla

Tapio digitoituna kansalliskirjastossa
Jaakko Heikkinen (jääkiekkoilija)

| Jaakko Heikkinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. maaliskuuta 1997 (ikä 27) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jamo
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  Jokerit
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  10
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  KeuPa HT (Mestis) Kiekko-Espoo (Mestis/SML)
    
Jaakko Heikkinen (s. 17. maaliskuuta 1997 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Jokereissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Heikkinen on pelannut 13 nuorten ja 13 poikien maaottelua.
Monemvasiá

| Monemvasiá Monemvasián kunta Μονεμβασιά Δήμος Μονεμβασιάς |
| --- | --- |
 Monemvasiá mereltä.
 Kunnan sijainti
 Monemvasiá
 Koordinaatit: 36°41′N, 23°3′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Lakonia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  4305
 – Kuntakeskus:  Moláoi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  947,0 km²
Väkiluku (2011):  21 942
 – Kunnallis­yksikkö:  4 041
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 418
 – Kylä:  19
 – Väestötiheys:  23,17 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  230 70
Suuntanumero(t):  27320
Rekisterikilpi:  ΑΚ
 
 www.monemvasia.gov.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monemvasián kylään johtava pengertie.
Monemvasiá (kreik. Μονεμβασιά; kath.kreik. Μονεμβασία, Monemvasía) on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Μονεμβασιάς, Dímos Monemvasiás), joka sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 947,0 neliökilometriä ja väkiluku 21 942. Varsinaisen Monemvasián kylän väkiluku on 19 ja läheisen Géfyran (Néa Monemvasiá, ”Uusi Monemvasiá”) kylän väkiluku 1 299 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Moláoi.
Monemvasián kylä sijaitsee Peloponnesoksen itärannikolla pienellä niemellä. Niemen yhdistää mantereeseen 200 metrin mittainen pengertie. Monemvasiá, josta frankit käyttivät nimitystä Malvasia, tarkoitti alun perin niemellä sijaitsevaa keskiaikaista linnaketta. Paikan nimi juontuu kahdesta kreikan kielen sanasta, mono ja emvassia, "yksi sisäänkäynti". Nykyinen kylä on linnakkeen yhteydessä. Linnakkeen raunioihin kuuluu puolustusrakennelmia ja useita bysanttilaisia kirkkoja. Monet kylän kadut ovat niin kapeita, että niillä voivat liikkua vain jalankulkijat. Pohjoispuolella on Paliá Monemvasían lahti. Monemvasiáa kutsutaan joskus idän Gibraltariksi tai Kallioksi. Kallio on 300 m korkea ja 1,8 km pitkä.
Nykyinen Monemvasián kunta muodostui, kun Monemvasiá, Asopós, Moláoi, Voiés ja Zárakas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monemvasiá Wikimedia Commonsissa
Δήμος Μονεμβασιάς. Monemvasián kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Monemvassia. Kylän esittely. Greek Travel Pages. (englanniksi)
Peloponnesoksen alue
| --- | --- |
Arkadian alueyksikkö:   Gortynía  Megalópoli  Nótia Kynouría  Trípoli  Vóreia Kynouría 
Argoliin alueyksikkö:   Árgos-Mykínes  Epídavros  Ermionída  Náfplio 
Korinthian alueyksikkö:   Kórinthos  Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroi  Neméa  Sikyóna  Vélo-Vócha  Xylókastro-Evrostína 
Lakonian alueyksikkö:   Anatolikí Máni  Elafónisos  Evrótas  Monemvasiá  Spárti 
Messenian alueyksikkö:   Dytikí Máni  Kalamáta  Messíni  Oichalía  Pýlos-Néstoras  Trifylía