stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jyväskylän kaupunginvaltuusto
Jäsenet > Kausi 2017–2021

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Mauri Pekkarinen | Kesk. | 1 650 |
| Aila Paloniemi | Kesk. | 949 |
| Joonas Könttä | Kesk. | 613 |
| Johanna Karjula | Kesk. | 450 |
| Heidi Rentola | Kesk. | 377 |
| Tuulia Kuntsi | Kesk. | 318 |
| Kirsi Knuuttila | Kesk. | 294 |
| Jari Colliander | Kesk. | 266 |
| Petri Neittaanmäki | Kesk. | 262 |
| Aimo Asikainen | Kesk. | 254 |
| Maritta Tynkkynen | Kesk. | 220 |
| Sinuhe Wallinheimo | Kok. | 1 637 |
| Juha Suonperä | Kok. | 562 |
| Kati-Erika Timperi | Kok. | 537 |
| Caius Forsberg | Kok. | 463 |
| Jaakko Selin | Kok. | 438 |
| Marjo Pakka | Kok. | 388 |
| Mari Kyllönen | Kok. | 346 |
| Antti Saleva | Kok. | 262 |
| Pauliina Holm | Kok. | 252 |
| Katja Isomöttönen | Kok. | 235 |
| Reetta Nummelin | Kok. | 179 |
| Santeri Lohi | Kok. | 177 |
| Mauno Vanhala | PS→Kesk. | 881 |
| Kauko Isomäki | PS | 608 |
| Teemu Torssonen | PS→Jyhy | 458 |
| Tapani Mäki | PS | 259 |
| Jorma Holmstedt | PS→Kesk. | 243 |
| Riitta Mäkinen | SDP | 1 235 |
| Mervi Hovikoski | SDP | 766 |
| Jukka Hämäläinen | SDP | 579 |
| Tuulikki Väliniemi | SDP | 571 |
| Anna-Leena Sahindal | SDP | 436 |
| Jari Blom | SDP | 390 |
| Ahti Ruoppila | SDP | 324 |
| Tony Melville | SDP | 316 |
| Jasmine Saloranta | SDP | 311 |
| Leena Yksjärvi | SDP | 308 |
| Kari Kuusijoki | SDP | 250 |
| Jarno Kemiläinen | SDP | 246 |
| Kaija Haapsalo | SDP | 245 |
| Touko Aalto | Vihr. | 2 364 |
| Bella Forsgrén | Vihr. | 1 278 |
| Meri Lumela | Vihr. | 699 |
| Irina Tuokko | Vihr. | 506 |
| Kaisa Peltonen | Vihr. | 387 |
| Liisa Kuparinen | Vihr. | 344 |
| Ilona Helle | Vihr. | 334 |
| Ari-Pekka Liukkonen | Vihr. | 304 |
| Tuija Mäkinen | Vihr. | 272 |
| Nico Holmberg | Vihr. | 227 |
| Leena Lyytinen | Vihr. | 227 |
| Jassin Rezai | Vihr. | 215 |
| Iida Asikainen | Vihr. | 214 |
| Antti Törmälä | Vihr. | 210 |
| Eila Tiainen | Vas. | 890 |
| Paul Abbey | Vas. | 315 |
| Irma Hirsjärvi | Vas. | 307 |
| Kari Yksjärvi | Vas. | 265 |
| Sonja Karppinen | Vas. | 217 |
| Matleena Käppi | Vas. | 208 |
| Taimo Halme | Vas. | 170 |
| Marika Visakorpi | KD | 1 051 |
| Tomi Kuosmanen | KD | 369 |
| Petteri Muotka | KD | 264 |
| Mia Puolimatka | KD | 241 |
| Arto Lampila | Pir. | 191 |
Muutokset kokoonpanossa
Mauno Vanhala ja Jorma Holmstedt siirtyivät keskustan ryhmään 28.8.2017.
Kaupunginvaltuusto 10.6.2019: Teemu Torssonen on erotettu perussuomalaisten valtuustoryhmästä. Kaupunginvaltuusto 25.11.2019: Teemu Torssonen ilmoitti muodostaneensa uuden valtuustoryhmän Jyväskyläläisten hyväksi (Jyhy).
Jäsenet > Kausi 2013–2016

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Riitta Mäkinen | SDP | 1 870 |
| Mervi Hovikoski | SDP | 729 |
| Ulla Lauttamus | SDP | 661 |
| Tuulikki Väliniemi | SDP | 590 |
| Pentti Mäkinen | SDP | 385 |
| Kimmo Suomi | SDP | 382 |
| Kauko Isomäki | SDP→PS | 344 |
| Ahti Ruoppila | SDP | 323 |
| Jukka Hämäläinen | SDP | 289 |
| Jari Blom | SDP | 287 |
| Tony Melville | SDP | 280 |
| Kaija Haapsalo | SDP | 264 |
| Eila Simola | SDP | 262 |
| Anna-Leena Sahindal | SDP | 261 |
| Raimo Kinnunen | SDP | 259 |
| Kati Kähkönen | SDP | 256 |
| Kimmo Ojala | SDP | 237 |
| Henna Virkkunen | Kok. | 1 523 |
| Sinuhe Wallinheimo | Kok. | 1 141 |
| Pauli Partanen | Kok. | 424 |
| Terhi Pulli | Kok. | 410 |
| Jaakko Selin | Kok. | 337 |
| Kati-Erika Timperi | Kok. | 335 |
| Pauliina Holm | Kok. | 261 |
| Antti Saleva | Kok. | 231 |
| Caius Forsberg | Kok. | 227 |
| Juha Suonperä | Kok. | 217 |
| Johanna Tuukkanen | Kok. | 213 |
| Jorma Hyökyvaara | Kok. | 207 |
| Reijo Savolin | Kok. | 207 |
| Mauri Pekkarinen | Kesk. | 1 700 |
| Aila Paloniemi | Kesk. | 1 075 |
| Juha Jokitalo | Kesk. | 334 |
| Jari Colliander | Kesk. | 314 |
| Eino Lahtinen | Kesk. | 245 |
| Kirsi Knuuttila | Kesk. | 244 |
| Aimo Asikainen | Kesk. | 229 |
| Jyri Ylönen | Kesk. | 228 |
| Heidi Rentola | Kesk. | 226 |
| Tuulia Ikkelä-Koski | Kesk. | 226 |
| Johanna Karjula | Kesk. | 214 |
| Kauko Tuupainen | PS | 1 300 |
| Mauno Vanhala | PS | 1 190 |
| Minna Mäkinen | PS | 487 |
| Jorma Uski | PS | 375 |
| Matti Björk | PS→Kesk. | 229 |
| Tapani Mäki | PS | 214 |
| Taimi Kopra | PS | 213 |
| Heli Kupari | PS | 192 |
| Touko Aalto | Vihr. | 863 |
| Maia Fandi | Vihr. | 624 |
| Meri Lumela | Vihr. | 555 |
| Paloma Hannonen | Vihr. | 549 |
| Tuija Mäkinen | Vihr. | 223 |
| Kaisa Peltonen | Vihr. | 198 |
| Jukka Ammondt | Vihr. | 184 |
| Eila Tiainen | Vas. | 1 026 |
| Kari Yksjärvi | Vas. | 251 |
| Vesa Kupari | Vas. | 238 |
| Matti Pöppönen | Vas. | 185 |
| Paul Abbey | Vas. | 175 |
| Marjukka Huttunen | Vas. | 174 |
| Marika Visakorpi | KD | 1 078 |
| Vesa Pylvänäinen | KD | 355 |
| Juhani Starczewski | KD (erotettu) | 242 |
| Rami Sipilä | KD | 208 |
| Riitta Tynjä | SKP | 627 |
Jäsenet > Kausi 2013–2016 > Muutokset kokoonpanossa

Paloma Hannonen pyysi eroa valtuuston jäsenyydestä 27.5.2013 paikkakunnalta muuton vuoksi. Hänen tilalleen nousi varavaltuutettu Marja Komppa.
Kauko Isomäki siirtyi SDP:n ryhmästä perussuomalaisten ryhmään 19.5.2014.
Matti Björk siirtyi perussuomalaisten ryhmästä keskustan ryhmään 15.12.2014.
Juhani Starczewski erotettiin kristillisdemokraattien ryhmästä 26.1.2015 ja hän perusti oman Rehobot-valtuustoryhmän.
Kimmo Suomi (SDP) pyysi eroa valtuuston jäsenyydestä 27.3.2015. Hänen tilalleen nousi varavaltuutettu Simo Halttunen.
Juha Jokitalo (kesk) pyysi eroa valtuuston jäsenyydestä 2.5.2015. Hänen tilalleen nousi varavaltuutettu Jouko Asikainen.
Jäsenet > Kausi 2009–2012

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Tuulikki Väliniemi | SDP | 1 013 |
| Reijo Laitinen | SDP | 1 009 |
| Ulla Lauttamus | SDP | 977 |
| Raimo Kinnunen | SDP | 401 |
| Mervi Hovikoski | SDP | 386 |
| Eila Simola | SDP | 367 |
| Kaija Haapsalo | SDP | 363 |
| Veijo Koskinen | SDP | 356 |
| Heidi Nieminen | SDP | 312 |
| Riitta Mäkinen | SDP | 307 |
| Jouni Arnberg | SDP | 302 |
| Kimmo Suomi | SDP | 286 |
| Pertti Reinikainen | SDP | 285 |
| Kauko Isomäki | SDP | 263 |
| Kari Kuusijoki | SDP | 254 |
| Paavo Luukkonen | SDP | 251 |
| Anna-Leena Kärkkäinen | SDP | 248 |
| Leena Yksjärvi | SDP | 237 |
| Jari Blom | SDP | 232 |
| Henna Virkkunen | Kok. | 1 995 |
| Sinuhe Wallinheimo | Kok. | 753 |
| Terhi Pulli | Kok. | 625 |
| Pauli Partanen | Kok. | 580 |
| Hennariikka Andersson | Kok. | 379 |
| Mari Kyllönen | Kok. | 347 |
| Reijo Savolin | Kok. | 341 |
| Jaakko Selin | Kok. | 323 |
| Antti Rastela | Kok. | 297 |
| Johanna Manninen | Kok. | 233 |
| Ari Hiltunen | Kok. | 214 |
| Markku Aarnos | Kok. | 211 |
| Jukka Kupila | Kok. | 211 |
| Pentti Niekka | Kok. | 202 |
| Juha Venäläinen | Kok. | 191 |
| Hellin Torkki | Kok. | 190 |
| Mauri Pekkarinen | Kesk. | 1 626 |
| Aila Paloniemi | Kesk. | 914 |
| Katja Sorri | Kesk. | 885 |
| Eino Nissinen | Kesk. | 350 |
| Pirkko Selin | Kesk. | 317 |
| Aimo Asikainen | Kesk. | 288 |
| Heidi Rentola | Kesk. | 285 |
| Maritta Tynkkynen | Kesk. | 263 |
| Jari Colliander | Kesk. | 260 |
| Jouko Asikainen | Kesk. | 233 |
| Pirkko Weijo | Kesk. | 199 |
| Heikki Tynkkynen | Kesk. | 184 |
| Vesa Koskinen | Kesk. | 175 |
| Sami Kettunen | Kesk. | 173 |
| Eino Lahtinen | Kesk. | 159 |
| Tuija Mäkinen | Vihr. | 905 |
| Maia Fandi | Vihr. | 524 |
| Touko Aalto | Vihr. | 493 |
| Paloma Hannonen | Vihr. | 362 |
| Jukka Ammondt | Vihr. | 260 |
| Marja Komppa | Vihr. | 210 |
| Meri Lumela | Vihr. | 205 |
| Anna Autere | Vihr. | 184 |
| Marjaana Wuolio | Vihr. | 179 |
| Matti Kangas | Vas. | 708 |
| Kari Yksjärvi | Vas. | 285 |
| Vesa Välilä | Vas. | 241 |
| Matti Pöppönen | Vas. | 208 |
| Jarmo Ritanen | Vas. | 167 |
| Marja Leena Makkonen | Vas. | 154 |
| Marika Visakorpi | KD | 852 |
| Juhani Starczewski | KD | 405 |
| Raija Sipinen | KD | 313 |
| Asmo Maanselkä | KD | 224 |
| Kauko Tuupainen | PS | 1 041 |
| Minna Mäkinen | PS | 383 |
| Jorma Uski | PS | 297 |
| Riitta Tynjä | SKP | 953 |
Aiheesta muualla

Valtuusto Jyväskylän kaupungin sivuilla
Suvereniteetti

Suvereniteetti tarkoittaa täydellistä, ehdotonta ja riippumatonta valtaa jollain maantieteellisellä alueella tai valtaa päättää jostain tietystä asiasta. Suvereeni on toisin sanoen taho: joko konkreettinen (kuten ”keisari”) tai abstrakti, (kuten ”valtio”), jolla on ehdoton valta päättää alueen laista ja hallinnosta. Ulkoinen suvereniteetti tarkoittaa valtion riippumattomuutta toisista valtioista ja sisäinen suvereniteetti oikeutta käyttää omaa valtiovaltaa omalla alueellaan. Etymologisesti sana juontaa juurensa latinankielen sanasta ”super”.
Kansainvälisessä oikeudessa on olemassa kaksi suvereniteetin käsitettä: todelliseen valtaan viittaava de facto -suvereniteetti ja de jure -suvereniteetti, mikä viittaa tämän vallan oikeutukseen. Suvereniteetti de jure on jotain, minkä valtio voi myöntää toiselle tunnustamalla sen itsenäisyyden mutta yhtä hyvin kiistää sen. Suvereniteetti tässä merkityksessä on vain symbolista. De facto kytkeytyy oleellisesti väkivallan monopoliasemaan, sekä sotilaalliseen että taloudelliseen valtaan. Valtiollinen suvereniteetti on de jure kansainvälisen oikeuden näkökulmasta suhteellista, sillä sitä rajoittavat kaikkia valtioita sitovat yleiset kansainvälisen oikeuden normit sekä valtion käyttämä sopimuksenteko-oikeus. De facto -suvereniteetti ei kuitenkaan voi olla suhteellista, vaan suvereniteetin voi de facto kyseenalaistaa vain toinen sen sijalle asettuva suvereeni valta. Esimerkiksi kansainyhteisö voi toimia tällaisena yksittäisten valtioiden  yläpuolelle asettuvana tahona.
Historia > Suvereniteetti antiikin aikana

Roomalainen Domitius Ulpianus totesi, että laki ei koske keisaria, koska keisarin sana on laki.
Historia > Suvereniteetti keskiajalla

Keskiajalla suvereniteetti koski aatelia ja kuninkaallisia, joiden oikeudet oli määritelty de jure. Noin vuosina 1380–1400 julkaisu naisten suvereniteetista oli osoitettu Geoffrey Chaucerin keskienglantilaisessa kokoelmassa Canterburyn tarinoita, erityisesti The Wife of Bath’s Tale. Myöhemmin englantilaisen artturilaisessa romaanissa The Wedding of Sir Gawain and Dame Ragnell (noin 1450), käytettiin paljon samoja elementtejä kuin Wife of Bath Talessa, muutokset on osoitettu kuningas Arthurin ja Pyöreän pöydän ritarien oikeudelle.
Historia > Reformaatio

Jean Bodin
Thomas Hobbes
Historia > Valistus

Jean-Jacques Rousseau
Suvereniteetti kansainvälisessä oikeudessa

Eri näkemyksiä:
Kuninkaiden jumalallisen oikeuden  kannattajat pitävät monarkin oikeutta suvereeniin valtaansa Jumalalta, ei kansalta saatuna. Tätä näkemystä kannatti esim. Jean Bodin. Tästä on seurauksena absoluuttinen monarkia
Demokraatit perustavat näkemyksensä kansan suvereniteettiin. Edustukselliset demokraatit (vastoin Rousseuan ajatusta) kannattavat harjoitetun suvereniteetin siirtämisestä kansalta parlamentille tai hallitukselle.
Anarkistit ja jotkut libertalismin kannattajat kiistävät hallitusten ja valtioiden de jure -suvereniteetin.
Imperialistit pitävät suvereniteettia näkemyksenä, jossa itsenäiset valtiot käyttävät erilaisia toimenpiteitä kuten sanallisia tai kirjallisia kannanottoja, julkilausumia, sanktioita, nootteja tai aseellista voimaa valtion omien tavoitteiden saavuttamiseksi.
Internationalistit uskovat kansallisen suvereniteetin olevan tarpeetonta ja vanhentunutta rauhan saavuttamiseksi, heidän tavoitteenaan on globaalin yhteisön luominen.
Realistien näkemys suvereniteetista on, että vakuuksien saaminen laillistaa kansallisvaltiot.
Rationalistien näkemys että kansallisvaltion suvereniteetin turvaamiseksi voi käyttää väkivaltaa äärimmäisissä olosuhteissa, kuten ihmisoikeuksien rajoittamisessa.
Valtion suvereniteetti

Käsitettä itsemääräämisoikeus käytetään kansallisessa oikeudessa ja oikeustieteessä määrittämään valtion korkeimman toimielimen vallankäyttöä. Kun valtiossa toimivalta on vain yhdellä henkilöllä, puhutaan suvereenista, kun taas demokraattisessa valtiossa on kyseessä itsemääräämisoikeus. lähde? Valtion suvereniteetti luo perustan sille, että kansansuvereenisuus toteutuu valtion puitteissa.
Valtiosuvereniteetti on kansainvälisestä oikeudesta valtiosääntöoikeuteen omaksuttu käsite, jolla tarkoitetaan valtion itsenäistä ja tasa-arvoista asemaa suhteessa muihin valtioihin.
Valtion suvereniteetti on yleistetty yksilön itsemääräämisoikeudesta.lähde?
Rukka

Rukka on suomalainen urheiluvaatemerkki. Rukka kuuluu Luhta Sportswear Company -konserniin.
Tuotteet ja tuotanto

Rukan sadetakit suunnitellaan Suomessa ja valmistetaan Kiinassa.
Markkinat

Rukka-mallistojen päämarkkina-alueet kotimaan lisäksi ovat Pohjoismaat, Saksa, Itävalta, Sveitsi, Ranska, Espanja, Englanti ja Alankomaat.
Historia

Roger Störling perusti Rukan vuonna 1950 nimellä AB Sportsbeklädnad Urheiluvaatetus Oy. Ensimmäiset tuotteet, urheiluasut, valmistettiin kokkolalaisen maatalon keittiössä. Vuonna 1953 laitehankintojen myötä tuotevalikoima laajeni sadevaatteisiin. Kolme vuotta myöhemmin yritys muutti Kokkolan keskustaan, jossa aloitettiin varsinainen teollinen tuotanto. Toiminta jatkui kudottujen muovimattojen, ylipainehallien, tennis-, jää- ja uimahallien sekä perussadetakkien valmistuksella.
Vuonna 1966 yritys vaihtoi nimeään Rukka Productsiksi. Urheiluasujen valmistus käynnistyi 1970-luvulla veneily- ja moottoripyöräasuilla. Vuonna 1981 yrityksen nimi vaihtui jälleen, nyt Rukka Oy:ksi, perustaja Roger Störlingin lempinimen mukaan. Lenkkeily- ja golf-mallistot tulivat markkinoille 1980-luvun puolivälissä. Heti tämän jälkeen seurasivat lasketteluvaatteet. 1990-luvun puolella merkki keskittyi myös maastohiihto- ja moottorikelkka-asujen valmistukseen.
Vuodesta 1990 Rukka on kuulunut itsenäisenä yksikkönä Luhta Sportswear Company -konserniin. Rukan aikaisempiin omistajiin ovat kuuluneet muun muassa Finlayson ja Turo (osti Rukka Productsin 1980-luvun alussa Finlaysonilta).
Palkintoja

Vuonna 2003 Rukan SRO-moottoripyöräilyasu oli yksi Fennia Prize -muotoilukilpailussa palkituista tuotteista.
Aiheesta muualla

Rukan kotisivut
L-Fashion Group
Luettelo Liettuan kaupungeista

Vilna
Kaunas
Klaipėda
Šiauliai
Panevėžys
Alytus
Marijampolė
Jonava
Kėdainiai
Mažeikiai
Ukmergė
Biržai
Visaginas
Tämä on luettelo Liettuan kaupungeista.
Liettuassa on 103 kaupunkia. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 66,7 prosenttia (eli 2,031 miljoonaa) maan väestöstä oli kaupunkilaisia. Suurin osa kaupungeista on väkiluvultaan pieniä. Tämä johtuu osittain historiasta: aikoinaan saavutettua kaupunkistatusta ei ole haluttu poistaa. Vuoden 2012 alussa Liettuassa oli ainoastaan 15 yli 20 000:n asukkaan kaupunkia.
Liettuan parlamentin 19. heinäkuuta 1994 annetulla päätöksellä termiä kaupunki (liett. miestas) käytetään asutuskeskuksesta, jossa asuu yli 3 000 asukasta, joista vähintään kaksi kolmasosaa työskentelee teollisuuden, kaupan, tuotannon tai palvelun alalla. Ennen lain voimaanastumista kaupungin asema saavuttaneet tätä pienemmät asutuskeskukset voidaan myös luokitella kaupungeiksi. Pieniä asutuskeskuksia kutsutaan nimellä miestelis.
Suurin osa Liettuan kaupungeista perustettiin Liettuan suuriruhtinaskunnan aikana, ja ne mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1200–1700-luvuilla. Ensimmäisenä varsinaiset kaupunginoikeudet sai Klaipėda (vuonna 1257–1258).
Jotkut uudemmat kaupungit, esimerkiksi Kaišiadorys, Vievis, Radviliškis,  Ignalina ja Mažeikiai, syntyivät myöhemmin Liettuan rautateiden rakentamisen yhteydessä. 1900-luvulla perustettuja kaupunkeja ovat esimerkiksi Visaginas, Elektrėnai ja Naujoji Akmenė.
Kartta

Oheisessa kartassa on esitetty Liettuan suurimpien kaupunkien sijainti. Kaikki Liettuan tilastokeskuksen ilmoittaman asukasluvun 1.1.2012 mukaiset, vähintään 5 000 asukkaan kaupungit ovat mukana. Lisäksi kartalla on kuusi tätä pienempää kaupunkia, jotka toimivat kuntakeskuksina: Trakai, Lazdijai, Kalvarija, Rietavas, Neringa ja Pagėgiai. Näistä Neringan kaupunkikunnan paikka on esitetty sen hallintokeskuksen, Nidan kylän mukaan. Kaupungin karttasymbolin koko määräytyy asukasluvun mukaan.
Liettuan suurimmat kaupungit
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liettuan kaupungit Wikimedia Commonsissa
Statistics Lithuania: Population at the beginning of the year by town / city (tietokantahaku) (englanniksi) (stat.gov.lt)
2011 Census: Population by locality (MS-Excel-tiedosto, 2013) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (stat.gov.lt)
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Luettelo Itävallan rautatieyhtiöistä

Österreichische Bundesbahnen (ÖBB)
ÖBB-Infrastruktur Betrieb AG
Rail Cargo Austria
Achenseebahn AG
Cargo Center Graz Betriebsges mbH & Co KG
CargoServ
City Air Terminal BetriebsgmbH (CAT)
Graz-Köflacher Bahn und Busbetrieb GmbH (GKB)
Insbrucker Verkehrsbetriebe (IVB)
Lavamünder Bahn Betriebs Ges mbH
Linzer Lokalbahn (LLB)
Logistik- und Transport GmbH (LTE)
Lokalbahn Lambach-Vorchdorf-Eggenberg AG
Lokalbahn Gmunden-Vorchdorf AG
Lokalbahn Mixnitz-Sankt Erhard AG
Lokalbahn Payerbach-Hirschwang Ges.mbH
Lokalbahn Vöcklamarkt-Attersee AG
Montafonerbahn AG (MBS)
NÖSBB - Niederösterreichische Schneebergbahn GmbH
Raab-Ödenburg-Ebenfurther Eisenbahn AG
Rail Transport Service GmbH (RTS)
Salzburg AG Salzburger Lokalbahn
Salzburger Verkehrsbetriebe (SVB)
SETG - Salzburger Eisenbahn Transport Logistik GmbH
Steiermärkische Landesbahnen (StLB)
Steiermarkbahn - Transport und Logistik GmbH
Stern & Hafferl Verkehrsgesellschaft mbH
Stubaitalbahn - Innsbrucker Verkehrsbetriebe und Stubaitalbahn GmbH
Südburgenländische Regionalbahn GmbH (SRB)
Tauern Touristik GmbH
TX Logistik GmbH
Walser Eisenbahn GmbH
AG der Wiener Lokalbahnen (WLB) (Badner Bahn)
Zillertaler Verkehrsbetriebe AG
Itävallan valtionrautateiden historialliset nimet

Kaiserlich-königliche österreichische Staatsbahnen (kkStB) 1. heinäkuuta 1884-
Deutschösterreichische Staatsbahnen (DÖStB) 12. marraskuuta 1918–20. lokakuuta 1919
Österreichische Staatseisenbahn (ÖStB) 21. lokakuuta 1919–31. maaliskuuta 1938
Bundesbahnen Österreichs (BBÖ) 1. huhtikuuta 1921–17. maaliskuuta 1938
Deutsche Reichsbahn (DRB) 18. maaliskuuta 1938–8. toukokuuta 1945
Österreichische Staatseisenbahn (ÖStB) 27. huhtikuuta 1945–4. elokuuta 1947
Österreichische Bundesbahnen (ÖBB) 5. elokuuta 1947-
Kadonneen jäljillä

| Kadonneen jäljillä |
| --- | --- |
 Sarjan tunnus vuodesta 2016
Tyyli:  tositelevisio
Kestoaika:  45 min
Pääosissa:   Jenni Pääskysaari (2009–2012)  Antero Vartia (2012–2014)  Eva Kela (2014)  Anni Hautala (2016)  Ellen Jokikunnas (2018–) 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:   MTV3 (2009–2014)  Nelonen (2016–2018)  Liv (2019–) 
Esitetty:  13. syyskuuta 2009 –
Tuotantokausia:  7
Jaksoja:  66
Tuotanto
Tuottaja(t):   Mari Rasimus (MTV, kaudet 1–3)  Hanna Kortti (MTV, kausi 4)  Katja Price  Carolina Bermúdez Parra (kaudet 5–6) 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Petteri Ahomaa (Kaudet 1–3)  Joonas Hytönen (Kausi 4)  Martti Sivonen (Kausi 4)  Jutta Tuomaala (Kaudet 5–6)  Eero Hietala (Kaudet 5–6)  Ilkka Hynninen (Kaudet 5–6)  Jukka Saharinen (Nelonen, Kaudet 5–6) 
Tuotantoyhtiö(t):   Solar Television / Banijay Finland (Kaudet 1–4)  Aito Media (Kaudet 5–6) 
Palkinnot
Voitetut:  Venla Paras tosi-tv 2009 Kultainen Venla Paras reality-ohjelma 2011 Kultainen Venla Paras seurantareality 2016
Aiheesta muualla
IMDb 
Sarjan tunnus vuosina 2009–2014
Kadonneen jäljillä on suomalainen tositelevisiosarja, jota esitettiin MTV3-kanavalla neljä tuotantokautta vuosina 2009–2014. Ohjelmaa on syksystä 2016 alkaen esitetty Nelosella kolmen tuotantokauden verran. Sarja perustuu alankomaalaiseen formaattiin Spoorloos, joka on saavuttanut suuren suosion maailmalla. Ohjelmassa autetaan etsimään maailmalle kadonnutta henkilöä, jonka ohjelmaan osallistunut haluaa löytää.
MTV3 esitti 9. marraskuuta 2010 alkaen sarjan yhdysvaltalaista versiota nimellä Kadonneen jäljillä USA.
Sarjan tunnuskappale ja muu musiikki olivat neljällä ensimmäisellä tuotantokaudella Ville Pusan ja Kalle Torniaisen käsialaa.
Esittäminen

Jenni Pääskysaaren juontama ensimmäinen tuotantokausi esitettiin syys–marraskuussa 2009. Kausi sisälsi 12 jaksoa. Sarja palkittiin ensimmäisen kauden esittämisen jälkeen Venla-palkinnolla vuoden 2009 parhaana kotimaisena tosi-tv-sarjana.
Sarjan toisen tuotantokauden avausjakso esitettiin 31. elokuuta 2010. Sarjan katsojaluvut kasvoivat huomattavasti toisella tuontantokaudella. Finnpanelin mittausten mukaan kauden viides jakso keräsi keskimäärin 813 000 katsojaa, mikä teki ohjelmasta yhden MTV3:n suosituimmista. Toinen tuotantokausi palkittiin Kultaisella Venlalla vuoden 2010 parhaana realityohjelmana.
18. tammikuuta 2011 esitettiin erikoisjakso "Miten tarina jatkui?", jossa nähtiin ensimmäiseltä ja toiselta tuotantokaudelta kadonneita ihmisiä etsineitä henkilöitä. Ohjelmassa nähtiin, miten heidän elämänsä on muuttunut ja onko yhteys löytyneisiin läheisiin säilynyt.
Sarjan kolmas tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla keväällä 2012. Kausi sisälsi yhteensä kymmenen jaksoa, joista puolet juonsi Jenni Pääskysaari ja puolet Antero Vartia. Sarjan neljäs tuotantokausi alkoi MTV3-kanavalla 19. maaliskuuta 2014. Kaudella Jenni Pääskysaaren korvasi Eva Kela, joka juonsi puolet jaksoista ja puolet Antero Vartia.
Sarja siirtyi Nelosen ohjelmistoon seuraavalla kaudella ja sen juontajaksi tuli Anni Hautala. Haku ohjelmaan käynnistyi huhtikuussa 2016 ja ohjelman esittäminen vielä saman vuoden syyskuussa. Kuudennella kaudella ohjelman juonsi Ellen Jokikunnas.
Jaksot > 1. tuotantokausi (2009)

| Jakso | Henkilö | Juontaja | Kohdemaa | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Emmi | Jenni Pääskysaari | Unkari | 13. syyskuuta 2009 |
| 2 | Esko | Jenni Pääskysaari | Kanada | 20. syyskuuta 2009 |
| 3 | Laura | Jenni Pääskysaari | Saksa | 27. syyskuuta 2009 |
| 4 | Päivi | Jenni Pääskysaari | Tanska | 4. lokakuuta 2009 |
| 5 | Pauliina | Jenni Pääskysaari | Thaimaa | 11. lokakuuta 2009 |
| 6 | Janne | Jenni Pääskysaari | Yhdysvallat | 18. lokakuuta 2009 |
| 7 | Niina | Jenni Pääskysaari | Marokko | 25. lokakuuta 2009 |
| 8 | Emilia | Jenni Pääskysaari | Sambia | 1. marraskuuta 2009 |
| 9 | Pirjo-Riitta & Seija | Jenni Pääskysaari | Ruotsi | 8. marraskuuta 2009 |
| 10 | Matthew &  Mikael | Jenni Pääskysaari | Skotlanti | 15. marraskuuta 2009 |
| 11 | Johanna | Jenni Pääskysaari | Tšekki | 22. marraskuuta 2009 |
| 12 | Emma | Jenni Pääskysaari | Iso-Britannia | 29. marraskuuta 2009 |