stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keskinen Ruokepuolinen
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.
Kehä (heraldiikka)

Hopeakentässä punainen kehä
Hopeakentässä punainen kaksoiskehä
Kehä on heraldinen ohuesta viivasta muodostuva airutkuvion sukuinen tunnus, joka kiertää vaakunakilven sen myötäisesti mutta kuitenkin selvästi sen reunoista erossa. Jos viivoja kulkee kaksi rinnakkain, kuvio on kaksoiskehä.
Kehästä voi kasvaa myös heraldisia liljoja, jolloin kuvion nimi on liljakehä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kehät heraldiikassa Wikimedia Commonsissa
Keskinen Vehkajärvi

| Keskinen Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°02′04″N, 25°43′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Alaiseen Vehkajärveen 
Järvinumero:  14.231.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,6 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,986 km  
Pinta-ala:  4,013 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen Vehkajärvi 
Keskinen Vehkajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Heinosniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.
Khalid Skah

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Khalid Skah |  Khalid Skah |  Khalid Skah |  |
Maa:   Marokko
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | 10 000 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Göteborg 1995 | 10 000 m |  |
|  Pronssia | Tokio 1991 | 10 000 m |  |
Khalid Skah (s. 29. tammikuuta 1967 Midelt, Marokko) on entinen marokkolainen kestävyysjuoksija.
Skah saavutti aluksi menestystä maastojuoksussa. Hän voitti maastojuoksun maailmanmestaruudet vuosina 1990 ja 1991. Tokion MM-kilpailuissa 1991 ennakkosuosikkina kilpaillut Skah voitti pronssia 10 000 metrin juoksussa ja sijoittui 5 000 metrin juoksussa kuudenneksi. 10 000 metrin loppukilpailuissa kultaa ja hopeaa voittaneet Kenian Moses Tanui ja Richard Chelimo juoksivat yhteistyössä, joten Skah ei mahtanut heille mitään.
Seuraavana vuonna Barcelonan olympialaisissa Skah ja Chelimo taistelivat 10 000 metrin olympiakullasta. Kun he ohittivat kierroksella Marokon Hammou Boutayebin, Boutayeb esti kahdesti Chelimoa ohittamasta häntä ja Skah karkasi näin olympiakultaan. Kilpailun jälkeen Skah hylättiin, mutta Marokon joukkueen jättämän protestin ansiosta hän sai myöhemmin olympiakultansa takaisin, sillä estämisen kieltävää sääntöä ei ollut määritelty säännöissä riittävän tarkasti. Palkintojenjaossa yleisö buuasi Skah'lle voimakkaasti.
1993 Skah teki ainoan maailmanennätyksensä kahden mailin juoksussa ajalla 8.12,17. Samana vuonna hän sijoittui Stuttgartin MM-kilpailuissa viidenneksi 5 000 metrillä. 1994 hän voitti puolimaratonin maailmanmestaruuden. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän voitti hopeaa 10 000 metrillä. Atlantan olympialaisissa 1996 hän oli kuudes 10 000 metrillä. Vielä 1998 hän saavutti pronssia puolimaratonin MM-kisoista.
Skah'n vaimo on norjalainen ja tämän vuoksi hänellä on ollut myös Norjan kansalaisuus vuodesta 1995 lähtien, mutta hän jatkoi Marokon edustamista tämän jälkeenkin. Skah'n sisko on naimisissa suomalaisen kestävyysjuoksijan Janne Holménin kanssa.
Kine Beate Bjørnås

Kine Beate Bjørnås (s. 12. toukokuuta 1980 Levanger) on norjalainen maastohiihtäjä.
Bjørnås on maailmancupissa ollut parhaimmillaan seitsemäs Sapporon takaa-ajokisassa 19. maaliskuuta 2006. Hän kuului Norjan joukkueeseen vuoden 2005 MM-kisoissa Oberstdorfissa. Siellä paras sijoitus oli 25. tila 10 km vapaalla hiihtotyylillä.
Seuratasolla Bjørnås edustaa Varden IL:ää.
Aiheesta muualla

Kine Beate Bjørnås Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Kirma

Kirma on kylä Iisalmen kaupungin kaakkoislaidalla.
Alueen maisemaan vaikuttavat paljon järvet Kirmanjärvi (Iso Kirma) ja Pieni Kirma (Pikku-Kirma). Kirmanjärvet sijoittuvat viitostiestä oikealle, kun ajetaan Lapinlahdelta pohjoiseen kohti Iisalmen keskustaa. Järvien itäpuolella kulkee Kirmantie viitostien mukaisesti pohjois-eteläsuunnassa. Kirmojen välissä olevan salmen yli on kulkenut silta, josta aikanaan Ulmalan koulua käyneet oppilaat sekä Ohenmäkeen asioille kulkevat pääsivät ylitse. Moottoripyörää raskaammalla kulkuneuvolla tästä kapeasta sillasta, joka tunnettiin Salmen sillan nimellä, ei sopinut kulkemaan.
Kirman alueen vanhimpia taloja on Kääriälä. Savon vanhan maanjaotuskirjan mukaan Matti Antinpoika Kääriäinen tuli verovelvolliseksi vuonna 1666.
Khalid Maš’al

Khalid Maš’al
Khalid Maš’al (arab. خالد مشعل‎, s.  28. toukokuuta 1956) on yksi palestiinalaisjärjestö Hamasin poliittisista johtajista, mutta hänen tarkka asemansa ei ole selvillä. Hän on asunut maanpaossa Syyrian pääkaupungissa Damaskoksessa ja Dohassa Qatarissa. Maaliskuussa 2007 hän ilmoitti vieraillessaan Iranissa, ettei Hamas aio tunnustaa Israelia. Vaalivoiton jälkeen vuonna 2006 hän vieraili myös Venäjällä, mitä Israel kritisoi voimakkaasti. Maš’al on ilmoittanut hyväksyvänsä pysyvän tulitauon vastineeksi Israelin vetäytymisestä vuotta 1967 edeltäville rajoille. 2010 Maš’al on myös ilmoittanut Hamasin hyväksyvän rauhansopimuksen Israelin kanssa, jos siitä on palestiinalaisten kesken konsensus.
Maš'al syntyi Silwadin kylässä lähellä Ramallahia. Hänen isänsä matkusti Kuwaitiin 1960-luvulla ja perhe seurasi 1967 Israelin miehitettyä Länsirannan kuuden päivän sodassa. Maš'al opiskeli fysiikkaa Kuwaitin yliopistossa ja perusti islamistisen opiskelijajärjestön. Hän valmistui 1978 ja opetti vuosia fysiikkaa Kuwaitissa.
Irakin miehittäessä Kuwaitin 1990 Khalid Maš’al muutti perheineen Jordaniaan. Hän työskenteli Hamasin toimistossa Ammanissa, jossa vastasi varainkeruusta ja laajensi aktiivisesti järjestön suhteita Iraniin ja Syyriaan.
Syyskuussa 1997 Mossadin agentit yrittivät Israelin pääministeri Benjamin Netanjahun käskystä myrkyttää Maš’alin. Israelin agentit ylittivät Jordanian rajan käyttäen Kanadan passeja ja myrkyttivät Maš’alin injektiolla korvaan yöllä hänen nukkuessaan. Jordanian viranomaiset saivat kiinni kaksi kymmenestä agentista. Seuranneessa diplomaattisessa selkkauksessa Jordanian kuningas Hussein vaati Netanjahua luovuttamaan vasta-aineen, mistä hän kieltäytyi. Viimein Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton puuttui asiaan ja kehotti Netanjahua antamaan vastamyrkyn. Vangitut Israelin agentit palautettiin myöhemmin Israeliin vastineeksi šeikki Ahmad Yasinin ja 19 muun vangin vapautuksesta israelilaisesta vankilasta.
1990-luvun lopulla kuningas Abdullah II sulki Hamasin toimiston ja Khalid Maš'al sekä kolme muuta Hamasin johtajistoon kuulunutta karkotettiin elokuussa 1999. Hän matkusti aluksi Qatariin ja vuonna 2001 Syyriaan, jossa Hamasin poliittinen osasto sijaitsi.
Alkuvuodesta 2012 Maš’al ilmoitti jättävänsä paikkansa Hamasin johdossa.
Helmikuussa 2012 Syyrian sisällissodan edetessä Maš’al poistui Syyriasta ja asettui  Qatariin. Hamasin pääministeri Ismail Haniya julisti tukensa Syyrian oppositiolle joka sotii Syyrian presidentti Bashar al-Assadia vastaan.
Kindu

| Kindu |
| --- | --- |
 maakunnan hallintotalo
 Kindu
 Koordinaatit: 2°57′S, 25°57′E 
Valtio:  Kongon demokraattinen tasavalta
Maakunta:  Maniema
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  150 km²
Korkeus:  504 m
Väkiluku (2004):  135 534
 
 {{URL|example.com|optional display text}} 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirkko Kindussa.
Kindu on kaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa ja se on Manieman maakunnan pääkaupunki. Asukasluku on noin 135 000 (2004). Kaupungin lähellä virtaa Kongo-joki ja Kindun korkeus merenpinnasta on 504 metriä.
Rautatieverkosto yhdistää Kindun Kalemieen, Kaminaan ja Kanangaan. Kaupungissa on myös lentokenttä. Maantiet ovat kuitenkin huonossa kunnossa koko Manieman maakunnassa.
Kindu oli 1800-luvulla tärkeä kauppakeskus, jossa myytiin norsunluuta, kultaa ja orjia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kindu Wikimedia Commonsissa
Karksi

| Karksin kunta (Karksi vald) |
| --- | --- |
 Karksijärvi
 lippu:  vaakuna
 Karksin kunta
 Koordinaatit: 58°06′57″N, 25°35′02″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Kunta:  Mulgin kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala  (entinen kunta):  
 – Kokonaispinta-ala:  321,81 km²
Väkiluku (2016)  (entinen kunta):  3 333
 – Väestötiheys:  10,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.karksi.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karksin kunta (vir. Karksi vald) oli kunta Virossa Viljandimaan maakunnassa. Viron kuntauudistuksen osana 24. lokakuuta 2017 Karksin, Abjan ja Hallisten kunnat sekä Mõisakülan kaupunki yhdistyivät uudeksi Mulgin kunnaksi.
Se sijaitsi maakunnan eteläosassa Viljandin eteläpuolella Latvian rajalla. Kunnassa oli arviolta 3 333 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 321,81 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Karksi-Nuian epäitsenäinen kaupunki (vallasisene linn) ja 20 kylää: Ainja, Allaste, Hirmuküla, Karksi, Kõvaküla, Leeli, Lilli, Metsaküla, Morna, Muri, Mäeküla, Oti, Polli, Pärsi, Pöögle, Sudiste, Suuga, Tuhalaane, Univere ja Äriküla.
Väestö

Vuonna 2011 Karksin kunnassa (Karksi-Nuian epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 3 212 asukasta, joista 3 123 (97,2 %) oli virolaisia, 33 (1,0 %) venäläisiä ja 54 (1,7 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Karksin linnanrauniot
Karksin kirkko
Lehmuskuja Lillissä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karksi Wikimedia Commonsissa
Kikukawa Eizan

| Kikukawa Eizan |
| --- | --- |
 Kikukawa Eizan: Fūryū karyō... ('Metsästäjän elegantit varusteet'), 1824, 36 × 26 cm, puupiirrospainokuva. Bilbao Fine Arts Museum, Bilbao.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1787
Kuollut: 1867
Kansalaisuus:  Japani
Taiteilija
Ala:  kuvataide
Taidesuuntaus:  ukiyo-e
 Nimikirjoitus
Kikukawa Eizan (jap. 菊川 英山, 1787–1867), joskus Kikugawa Eizan oli japanilainen kuvittaja, puupiirrospainokuvien suunnittelija ukiyo-e-tyylisuunnassa ja taidemaalari Edo-kaudella. Hänet tunnetaan erityisesti bijingan (kirjaimellisesti 'kauniiden naisten kuvat') tekijänä.
Elämä ja ura

Eizan oli Kanō-koulukunnan maalarin Kikugawa Eijin poika. Hän opiskeli aluksi isänsä, ja myöhemmin Shijō-koulukunnan maalarin Suzuki Nanrein (1775–1844) ja Katsushika Hokusain oppilaan Totoya Hokkein (1780–1850) johdolla. Hänen ensimmäiset tunnetut työnsä olivat vuosina 1806–1807 suunniteltuja nimellä uchiwa-e tunnettuja viuhkaan painettuja kuvia.
Eizan sai vaikutteita Hokusailta ja Kitagawa Utamarolta ja erikoistui bijinga-kuviin. Häntä pidetään yleisesti lahjakkaimpana suunnittelijoista, jotka seurasivat ja jäljittelivät Utamaron tyyliä. Eizan suunnitteli useimpien muiden ukiyo-e-mestareiden tavoin myös eroottisia shunga-kuvia. Hänestä tuli  aikansa johtavia shunga-suunnittelijoita, kun useat muut suunnittelijat ja koko Utagawa-koulukunta pidättäytyivät kaikkien riskejä sisältäneiden kuvien suunnittelemisesta Utamaron 1804 saaman vankeustuomion jälkeen.
Eizan työskenteli uransa aikana yli kolmenkymmenen kustantajan kanssa, ja perusti myös oman ukiyo-e-koulunsa. Yksi hänen oppilaistaan oli myöhemmin menestynyt Keisai Eisen. Eizan lopetti painokuvien suunnittelun 43-vuotiaana vuonna 1830, mutta jatkoi maalaamista. Hänen viimeinen tunnettu maalauksensa on vuodelta 1863, jolloin hän oli 77-vuotias. Eizan kuoli vuonna 1867.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kikukawa Eizan Wikimedia Commonsissa
Kikugawa Eizan: Sugatano Sugata Ebisuyan talosta aamulla, jäniksen tunnin aikaan sarjasta 12 tuntia nautinnon kortteleissa, 1812, 37.8 x 25.3 cm, puupiirrospainokuva. Cleveland Museum of Art, Cleveland.
Kierredynamiikka

Kierredynamiikka eli spiral dynamics tai kasvun pyörre on evolutiivisen kehityksen malli, jota sovelletaan yksilöihin, organisaatioihin sekä muihin yhteisöihin. Alun perin sen kehitti Don Edward Beck ja Christopher Cowan.
Kemin teatteri

Kemin kulttuurikeskus
Kaupunginteatteri toimi Kemin Pirtin tiloissa vuodet 1947–1980.
Kemin teatteri on Kemin kaupungissa toimiva teatteri. Vuoteen 2022 se toimi kunnallisesti Kemin kaupunginteatterina, kunnes siitä tehtiin yhdistyspohjainen. Sen toiminnasta vastaa Meri-Lapin Teatteriyhdistys.
Historia

Teatteritoiminta Kemissä alkoi 1800-luvun lopulla työväenliikkeen ja raittiusliikkeen piirissä. Kaupunginteatterin avajaiset pidettiin 5. lokakuuta 1947. Näytelmänä oli Lauri Haarlan Synti.
Vuoteen 1980 asti teatteri toimi Kemin Pirtissä. Omat tilat teatteri sai Kemin kulttuurikeskuksen valmistuttua vuonna 1980. Teatterisalissa on 329 istumapaikkaa.
Teatteri toimi kunnallisesti vuoteen 2022 asti, jonka jälkeen siitä tuli yhdistyspohjainen. Sen toiminnasta vastaa Meri-Lapin Teatteriyhdistys.
Joulukuussa 2022 Kemin kaupunki, Meri-Lapin teatteriyhdistys ja teatterin harjoitustilan omistava RM Confidence oy sopivat uuden kotinäyttämön rakennuttamisesta.
Teatterin johtajat

| --- | --- |
 Vili Lehosti 1947–1952  Urpo Lauri 1952–1954  Risto Veste 1954–1960  Aarne Virkki 1960–1961  Oiva Luhtala 1961–1965  Ilmi Parkkari 1965–1966  Pentti Pesä 1966–1968  Aulis Ruostepuro 1968–1970  Matti Miikkulainen 1970–1982  Kari Selinheimo 1982–1988  Juha-Pekka Hotinen ja Esko Salervo 1988–1990 :  Seppo Luhtala 1990–1994  Hannu Wegelius 1994–1997  Olli-Pekka Ulkuniemi 1997–2000  Eero Siren 2000–2002  Tytti Oittinen 2002–2004  Timo Sokura 2004–2008  Juha Vuorinen 2008–2012  Kari Hakala 2012–2012  Ulla Leppänen (vs. johtaja) 2012–2013  Sarianne Paasonen 2013 – 31.7.2021  Mikko Bredenberg 1.10.2021–
Näyttelijöitä

Marketta Airo (1983–)
Eeva Eklund (1971–1983)
Ilkka Granberg (–1983)
Paavo Halttunen (1969–1981)
Tellervo Harkko-Saarnio (1969–)
Jari Järveläinen (–1981)
Pentti Kallio (1983–)
Ossi Kangas (–1969)
Väinö Kangas (–1983)
Kirsti Kemppainen (–1971)
Juha Kingelin (1983–)
Lauri Koreekoski (myös ohjaaja, 1969–)
Ahti Kuoppala (–1971)
Turkka Lehtinen (–1969)
Aune Lind-Lehtinen (–1969)
Orvokki Oksanen (–1969)
Anna-Maija Ollikainen (–1983)
Leena Pesonen (–1981)
Timo Pylkkänen (–1983)
Sinikka Sailio (1983–)
Lasse Tahvanainen (–1983)
Satu Tala (1983–)
Aiheesta muualla

Teatterin kotisivut
Kieronperä

Kieronperä on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön pohjoisosassa Yliskylän itäpuolella.
Kieronperän naapurikylät ovat Arpalahti, Pohjankartano ja Kuhminen. Kieronperä sijaitsee Yliskyläntien varrella ja valtaosa kylän alueesta on mäkistä ja soista metsämaata. Kyläalueen eteläosa on peltoa. Kieronperä lienee saanut nimensä alueen pedonajoista eli kierroista.
Kieronperä, Arpalahti ja Kuhminen ovat alkujaan olleet samaa kylää. Kieronperän pappila erotettiin keskiajalla omaksi yhden talon kyläkseen. Perniön kivikirkko valmistui 1400-luvun lopulla, jolloin papin virka-asunto muutti lähemmän uutta kirkkoa ja Kieronperästä tuli tavallinen maatila. Isojaon aikaan kylässä oli kantatilan lisäksi muutama torppa. 1800-luvulla kantatila jakautui Vanhataloksi ja Uusitaloksi. Kylään perustettiin 1894 Kieronperän kansakoulu, joka oli toiminnassa vuoteen 1971 asti. Yliskylän kulmakunta on sittemmin hiljentynyt ja palvelut kaikonneet.
Kiilasäppikala

| Kiilasäppikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Säppikalat Balistidae
Suku::  Rhinecanthus
Laji::  rectangulus
Kaksiosainen nimi
 Rhinecanthus rectangulus  (Bloch & Schneider, 1801) 
Katso myös
   Kiilasäppikala Wikispeciesissä   Kiilasäppikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiilasäppikala (Rhinecanthus rectangulus) on säppikaloihin kuuluva kala. Se on Havaijin osavaltion tunnuskala vuonna 2006 säädetyn lain nojalla. Tämän kalan havaijinkielinen nimi on humuhumunukunukuāpua‘a (suom. "sikakärsäinen säppikala"). Samaa nimeä käytetään myös harvinaisemmasta picassokalasta.
Koko ja ulkonäkö

Kiilasäppikala kasvaa noin 30 cm pitkäksi. Sen vartalo on levymäinen, muistuttaa muodoltaan sukulaistaan picassokalaa, mutta ruskea-musta kuviointi on erilainen.
Alkuperä

Kiilasäppikala elää luonnossa Indopasifisella merialueella Punaiseltamereltä Havaijille, Japanista Etelä-Afrikkaan. Se elää riuttojen läheisyydessä 10–20 metrin syvyydessä. Nuoret yksilöt pysyvät alueilla, joissa kasvaa levää. Aikuisia tavataan alueilta, jossa on sekä paljasta kiveä, soraa että korallia. Sitä pidetään joskus suurissa meriakvaarioissa, mutta se ei sovi riutta-akvaarioon, koska se syö sieltä selkärangattomat.
Käyttäytyminen

Kiilasäppikala on reviiriä puolustava ja aggressiivinen kala. Se on lihansyöjä, jonka sanotaan puraisevan mitä vain – jopa pumpun johtoja. Siksi sitä ei voi pitää pienempien kalojen tai selkärangattomien seurassa. Myös akvaarion sisustus on tehtävä järeäksi.
Ravinto

Kiilasäppikala syö levää, kaloja, nilviäisiä, äyriäisiä, matoja, sienieläimiä ja muita selkärangattomia. Akvaariossa sille annetaan lihapitoista ravintoa.
Keskinen Terrijärvi

| Keskinen Terrijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′10″N, 25°10′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Vähään Pihlajajärveen
Järvinumero:  14.225.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,3 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,318 km  
Pinta-ala:  4,776 ha  
Saaria:  1 
 fiKeskinen Terrijärvi 
Keskinen Terrijärvi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen eteläpuolinen mäki nousee 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie pohjoisesta. Järven länsipuolelta kulkee voimalinja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy. Sen länsipäähän laskee Pieni Terrijärvi ja itäpäähän Iso Terrijärvi. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 900 metrin päässä Vähään Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 34,2 metriä.
Historiaa

Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa järvi oli autio eikä sille johtanut tietä.
Kehä (kappale)

| ”Kehä” Jesse Kaikuranta |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Vaikka minä muutuin
 Äänitetty : 2013
 Julkaistu: tammikuu 2014
 Tuottaja(t): Eppu Kosonen Matti Mikkola
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 04.09 (Radio edit) 04.50 (Albumiversio)
 Levy-yhtiö: Universal Music
Jesse Kaikurannan muut singlet
| ”Vielä täällä” 2013 | ”Kehä” 2014 | ”Vastaus kaikkeen” 2014 |
Kehä on suomalaisartisti Jesse Kaikurannan kappale hänen järjestyksessään toiselta, vuonna 2013 ilmestyneeltä Vaikka minä muutuin -nimiseltä studioalbumilta. Universal Music julkaisi kappaleen albumin toisena singlenä tammikuussa 2014. Kappaleen on säveltänyt Eppu Kosonen, Matti Mikkola sekä Aku Rannila ja sanoittanut Saara Törmä ja Heidi Maria Paalanen. Kappaleen sanoitus kertoo parisuhteen rankasta riitatilanteesta.
Kappaleen toistaiseksi ainoa listamerkintä on radiolistan 87. sija.
Kappaleet

Kehä (Radio edit) – 4.09
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: –
Radiolista: 87
Kiili (kunta)

| Kiili (Kiili vald) |
| --- | --- |
 Saustin kartano
 lippu:  vaakuna
 Kiili sijaitsee Harjumaalla Pohjois-Virossa.
 Koordinaatit: 59°18′46″N, 24°51′13″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Harjumaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  100,38 km²
Väkiluku (1.1.2018):  5 302
 – Väestötiheys:  52,8 as./km²
 
 www.kiilivald.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiili (vir. Kiili vald, vuoteen 1971 Veneküla) on kunta Harjumaan maakunnassa, Virossa. Sen asukasluku on 5 302 (1.1.2018), pinta-ala 100 neliökilometriä ja asukastiheys 53 asukasta neliökilometrillä.
Sijainti

Kunta sijaitsee Tallinnasta viitisentoista kilometriä etelään. Kiilin naapurikunnat ovat Tallinna, Rae, Kose ja Saku.
Kunnan osat

Kunta muodostuu Kiilin kauppalasta (alev), Kangrun ja Luigen pienkauppaloista (alevik) sekä 13 kylästä (Arusta, Kurevere, Lähtse, Metsanurga, Mõisaküla, Nabala, Paekna, Piissoo, Sausti, Sookaera, Sõgula, Sõmeru ja Vaela). Kunnan keskuspaikka on Kiilin kauppala. Kunnan asema ei muuttunut vuoden 2017 kuntauudistuksessa.
Väestö

Vuonna 2011 Kiilin kunnassa (Kiilin kauppala mukaan lukien) oli 5 155 asukasta, joista 4 713 (91,4 %) oli virolaisia, 321 (6,2 %) venäläisiä ja 123 (2,4 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiili Wikimedia Commonsissa
Kikuzuki (1926)

| Kikuzuki / 菊月 |
| --- | --- |
 Kikuzuki

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Maizurun laivastoarsenaali
Kölinlasku:  15. kesäkuuta 1925
Laskettu vesille:  15. toukokuuta 1926
Palveluskäyttöön:  20. marraskuuta 1926
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 336 t (kuiva) 1 468 t (kuormattu)
Pituus:  102,16 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,16 m
Syväys:  2,96 m
Koneteho:  38 500 ihp
Nopeus:  37,2 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  4 × 120 mm/45 type 3 -tykkiä 2 × 7,7 mm type 92 -ilmatorjuntakonekivääriä 6 × 61 cm torpedoputkea
Kikuzuki (jap. 菊月) oli Keisarillisen Japanin laivaston Mutsuki-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Maizurun laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 15. kesäkuuta 1925 ja alus laskettiin vesille 15. toukokuuta 1926. Alus otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 20. marraskuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kikuzuki (1926) Wikimedia Commonsissa
Mutsuki-luokan hävittäjä
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
–
Killiahven

| Killiahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Cyprichromis
Laji::  leptosoma
Kaksiosainen nimi
 Cyprichromis leptosoma  (Boulenger, 1898) 
Katso myös
   Killiahven Wikispeciesissä   Killiahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Killiahven (Cyprichromis leptosoma) on Tanganjikajärvessä elävä endeeminen kirjoahven, joka on myös suosittu akvaariokala. Lajista on useita erilaisia värimuunnoksia.
Koko ja ulkonäkö

Killiahvenkoiras kasvaa noin 11 cm pitkäksi ja naaras jää hieman pienikokoisemmaksi. Koska killiahven on levinnyt Tanganjikajärvessä hyvin laajalle, siitä tunnetaan viisi erilaista värimuotoa. Lisäksi jokaisesta muodosta tunnetaan sekä sini- että keltapyrstöisiä yksilöitä. Kaikille muodoille on tyypillistä virtaviivainen ruumis. Kigoman läheisyydessä elävien killiahventen pää on keltainen ja selkäevä sininen, Karilanin saaren läheisyydessä tavattavat yksilöt ovat ruumiiltaan oransseja ja niiden evät ovat siniset keltaisin täplin, Ikolan seudun muodon evät ovat väritykseltään keltaiset, Utinta Bayn lähellä evät ovat väriltään siniset ja Mpulungun seudulla killiahvenen selkäevä on vaaleansininen tummin pistein.