stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juovahylje
Levinneisyys ja elintavat

Juovahylje esiintyy pohjoisella Japaninmerellä, Beringin- ja Ohotanmerellä sekä Pohjoisella jäämerellä Beringin salmen ympäristössä Venäjän ja Alaskan vesillä. Pitkälle kesään jatkuva jääpeite on hyvin tärkeää juovahylkeille, ja ne elävät jäällä usein hyvinkin kaukana sulasta merestä. Ne elävät tyypillisesti lähellä rikkoutunutta jäätä eivätkä niinkään täysin yhtenäisillä jäätiköillä. Juovahyljekannan kokoa ei tunneta tarkkaan. On arvioitu, että Beringinmerellä elää noin 120 000–160 000 yksilöä ja Ohotanmerellä jopa 630 000.
Juovahylje on pääosin yksin elävä laji, mutta yksilöt kokoontuvat kuitenkin lisääntymisaikaan löyhiksi ryhmiksi. Naaraat tulevat sukukypsiksi 2–4-vuotiaina ja koiraat 3–5-vuotiaina. Kuutti syntyy jäälle huhtikuussa tai toukokuun alussa ja vanhemmat hoitavat sitä noin kuukauden ajan. Nuoretkin poikaset vaeltavat kuitenkin usein kauaskin vanhemmistaan. Juovahylkeet voivat elää noin 27-vuotiaiksi.
Juovahylkeen ravinto vaihtelee alueittain ja iän mukaan. Erityisesti poikaset ja nuoret yksilöt syövät äyriäisiä. Noin kahden vuoden ikäisinä ne siirtyvät syömään kaloja, erityisesti alaskanseitiä, sekä mustekaloja ja muita nilviäisiä.
Juovahylkeen kuutti
Pääkaupunkialue (Tanska)

| Pääkaupunkialue Region Hovedstaden |
| --- | --- |

 Lippu
 Alueen sijainti Tanskan kartalla.
 Koordinaatit: 55°56′N, 12°18′E 
Valtio:  Tanska
Perustettu:  1. tammikuuta 2007
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Hillerød
 – suurin kaupunki:  Kööpenhamina
 – Alueneuvoston puheenjohtaja:  Lars Gaardhøj (A)
Edustus:  Alueneuvostossa
 – Alueneuvosto:  41 paikkaa
 – Alueneuvosto:        A (9)       B (5)       C (10)       D (1)       F (4)       O (1)       V (5)       Ø (6) 
Pinta-ala:  2 562,80 km²
Väkiluku (2022):  1 889 272
 – väestötiheys:  723,5 as./km²
BKT (2018):  122 mrd €
Aikavyöhyke:  +1 (CET)
– kesäaika:  +2 (CEST)
Lyhenteet:  
 – NUTS:  DK01
 
regionh.dk
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 31.12.2022 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Pääkaupunkialueen kunnat.
Pääkaupunkialue (tansk. Region Hovedstaden) on yksi Tanskan viidestä hallinnollisesta alueesta (tansk. region). Alueen pinta-ala on 2 562,8 km² ja vuoden 2020 alussa siellä oli 1 889 272 asukasta.Väentiheys alueella oli 720,8 asukasta neliökilometriä kohti.
Pääkaupunkialue muodostettiin 1. tammikuuta 2007 osana Tanskan kuntauudistusta. Alueeseen kuuluu kaksi entistä amtia (Kööpenhaminan amt ja Frederiksborgin amt) sekä Kööpenhaminan, Frederiksbergin ja Bornholmin kunnat. Pääkaupununkialueeseen kuuluu 29 kuntaa. Alueen suurin kunta on Kööpenhamina. Alueen hallinnollinen keskus on Hillerød. Aluevaltuustoon kuuluu 41 jäsentä.
Alueen päätehtävä on terveydenhuollosta vastaaminen. Vuonna 2020 Pääkaupunkialue käytti terveysmenoihin 37,8 miljardia Tanskan kruunua. Alueella toimii useita erityisryhmille tarkoitettuja instituutioita, minkä lisäksi alue vastaa aluesuunnittelun tehtävistä kuten julkisesta liikenteestä. Alueet eivät voi periä veroja, vaan ne rahoitetaan valtion ja kuntien maksuilla.
Kunnat

Albertslundin kunta
Allerødin kunta
Ballerupin kunta
Bornholmin kunta
Brøndbyn kunta
Dragørin kunta
Egedalin kunta
Fredensborgin kunta
Frederiksbergin kunta
Frederikssundin kunta
Furesøn kunta
Gentoften kunta
Gladsaxen kunta
Glostrupin kunta
Gribskovin kunta
Halsnæsin kunta
Helsingørin kunta
Herlevin kunta
Hillerødin kunta
Hvidovren kunta
Høje-Taastrupin kunta
Hørsholmin kunta
Ishøjn kunta
Kööpenhaminan kunta
Lyngby-Taarbækin kunta
Rudersdalin kunta
Rødovren kunta
Tårnbyn kunta
Vallensbækin kunta
Tehtävät

Terveydenhuollon 37,8 miljardin kruunun menoissa vuonna 2020 suurimmat erät olivat somaattiset sairaalat 24,2 miljardilla Tanskan kruunulla, psykiatria 3,3 miljardilla Tanskan kruunulla ja yleissairaanhoito 2,7 miljardilla Tanskan kruunulla. Aluevaltuusto hyväksyi vuonna 2019 sairaalasuunnitelman vuodelle 2025, jolle ominaista on lisääntynyt erikoistuminen ja ensiaputoimintojen yhdistäminen neljässä suuressa päivystyssairaalassa. Alueen suurin ja erikoistunein sairaala on Rigshospitalet. Sairaalalla on samanaikaisesti useita kansallisia tehtäviä.
Kaudella 2019–2024 alueella on rakennettu laajasti, osittain valtion tukemana. Suuria muutoksia on tehty mm. Bispebjergin, Herlevin ja Hvidovren sairaaloissa. Uutta sairaalaa rakennetaan Hillerødin eteläpuolelle. Pääkaupunkialueella psykiatrialla on oma organisaationsa, joka on erillinen somaattisesta sairaalajärjestelmästä.
Pääkaupunkialuella otettiin käyttöön vuonna 2013 kattava hätäapujärjestelmä, jossa hoitajat ohjaavat potilaat oikeisiin palveluihin tehokkaasti. Vuosina 2016–2017 Pääkaupunkialue ja Sjællandin alue ottivat käyttöön yhteisen IT-järjsetelmän Sundhedsplatformen, joka kerää potilastiedot yhteen.
Aluevaltuusto

Tanskassa on viisi aluevaltuustoa, joista jokaiseen kuuluu 41 jäsentä. Jäsenet valitaan neljän vuoden välein kunnallisvaalien yhteydessä. Sosiaalidemokraatit on ollut hallitseva puolue saaden vaaleissa keskimäärin 12–13 paikkaa 41:stä.
Ensimmäiset uuden hallintojaon mukaiset paikallisvaalit järjestettiin 15. marraskuuta 2005. Aluevaltuuston ensimmäinen puheenjohtaja oli sosiaalidemokraattien entinen Kööpenhaminan läänin pormestari Vibeke Storm Rasmussen. Hänestä tuli aluevaltuuston puheenjohtaja Sosialistisen kansapuolueen, Tanskan kansanpuolueen ja yhtenäisyyslistan sopimuksella. Vuoden 2009 vaaleissa Sosialistisen kansanpuolueen kärkiehdokas Andreas Røpke haastoi Storm Rasmusssenin, mutta puolue vetäytyi sopimuksesta kritiikin jälkeen. Vuoden 2013 vaalien jälkeen puheenjohtajaksi nousi sosiaalidemokraattien 39-vuotias Sophie Hæstorp Andersen ja hän jatkoi tehtävässä 2017 vaalien jälkeen. Sophie Hæstorp Andersen valittiin 2021 Kööpenhamina pormestariksi ja uudeksi puheenjohtajaksi valittiin sosiaalidemokraatien Lars Gaardhøj.
| Vaalit | Puolue> A | Puolue> B | Puolue> C | Puolue> D | Puolue> F | Puolue> I | Puolue> O | Puolue> V | Puolue> Ø | Puolue> Å | Paikat | Aluevaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 13 | 5 | 6 |  | 3 |  | 3 | 8 | 3 |  | 41 | Vibeke Storm Rasmussen (A) |
| 2009 | 12 | 3 | 6 |  | 8 |  | 4 | 6 | 2 |  | 41 | Vibeke Storm Rasmussen (A) |
| 2013 | 13 | 3 | 5 |  | 2 | 1 | 4 | 8 | 5 |  | 41 | Sophie Hæstorp Andersen (A) |
| 2017 | 13 | 3 | 5 |  | 3 | 2 | 3 | 6 | 4 | 2 | 41 | Sophie Hæstorp Andersen (A) |
| 2021 | 9 | 5 | 10 | 1 | 4 |  | 1 | 5 | 6 |  | 41 | Lars Gaardhøj (A) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pääkaupunkialue (Tanska) Wikimedia Commonsissa
RegionHovedstaden.dk (tanskaksi) (englanniksi)
| n k  Tanskan kunnat |
| --- | --- |
Pääkaupunkialue:  Albertslund  Allerød  Ballerup  Bornholm  Brøndby  Dragør  Egedal  Fredensborg  Frederiksberg  Frederikssund  Furesø  Gentofte  Gladsaxe  Glostrup  Gribskov  Halsnæs  Helsingør  Herlev  Hillerød  Hvidovre  Høje-Taastrup  Hørsholm  Ishøj  Kööpenhamina  Lyngby-Taarbæk  Rudersdal  Rødovre  Tårnby  Vallensbæk 
Sjællandin alue:  Faxe  Greve  Guldborgsund  Holbæk  Kalundborg  Køge  Lejre  Lolland  Næstved  Odsherred  Ringsted  Roskilde  Slagelse  Solrød  Sorø  Stevns  Vordingborg 
Etelä-Tanskan alue:  Aabenraa  Ærø  Assens  Billund  Esbjerg  Faaborg-Midtfyn  Fanø  Fredericia  Haderslev  Kerteminde  Kolding  Langeland  Middelfart  Nordfyn  Nyborg  Odense  Svendborg  Sønderborg  Tønder  Varde  Vejen  Vejle 
Keski-Jyllannin alue:  Aarhus  Favrskov  Hedensted  Herning  Holstebro  Horsens  Ikast-Brande  Lemvig  Norddjurs  Odder  Randers  Ringkøbing-Skjern  Samsø  Silkeborg  Skanderborg  Skive  Struer  Syddjurs  Viborg 
Pohjois-Jyllannin alue:  Aalborg  Brønderslev  Frederikshavn  Hjørring  Jammerbugt  Læsø  Mariagerfjord  Morsø  Rebild  Thisted  Vesthimmerland
Pirak

Pirak on muinainen asutuskeskus Pakistanin Balochistanissa. Paikka on 20 km Sibistä etelään.
Paikan ala on noin 6 ha. Täältä on löydetty jälkiharappalaista asutusta: merkkejä hevosella ratsastamisesta ja varhaisia rautaesineitä.
Historia

Siellä asuttiin noin 1800–800 eaa. Paikka edustaa jälkiharappalaista kulttuuria, luultavasti indoiranilaisten valloittajien tuomaa.  Ensimmäisestä kerrostumasta on löydetty tasanne ja 
kamelien ja hevosten savikuvia.  Tällöin n. 1700 eaa. lienee hevonen kesytetty. Kaudella tehtiin terrakottasinettejä: pyöreitä, neliömäisiä ja käyrämäisiä. Noin 1300/1200 alkoi toinen vaihe, jossa
tehtiin eläinten kuvien lisäksi myös ihmiskuvia, mm ratsastajia. Rauta ilmaantui pronssin ja kuparin rinnalle. III vaiheessa noin 1000–800 eaa. rauta yleistyi. Riisi ja sorghum ilmaantuivat tänne ensi kertaa viljeltyjen viljojen joukkoon.
Aikajako

Pirak I n. 1700 – varhaiset ratsut
Pirak II n. 1300/1200 varhaisin rauta
Pirak III n. 1000-800 rautakausi
Lauren Bacall

| Lauren Bacall |
| --- | --- |
 Lauren Bacall 1940-luvulla.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Betty Joan Perske
Syntynyt: 16. syyskuuta 1924 New York, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 12. elokuuta 2014 (89 vuotta) New York
Ammatti:  malli, näyttelijä
Puoliso:  Humphrey Bogart  (vih. 1945; k. 1957)   Jason Robards  (vih. 1961; ero 1969)
Lapset:   Stephen Bogart  Leslie Bogart  Sam Robards 
Näyttelijä
Aktiivisena:  1942–2014
Merkittävät roolit:   Kirjava satama  Syvä uni  Kuinka miljonääri naidaan  Tuuleen kirjoitettu  Idän pikajunan arvoitus  Tilaa rakkaudelle 
Palkinnot
  Parhaan naispääosan Tony musikaalissa  1970 Applause  1981 Woman of the Year  Parhaan naissivuosan Golden Globe  1997 Tilaa rakkaudelle  Cecil B. DeMille  1993 Merkittävästä osallistumisesta viihdeteollisuudessa  SAG  1997 Tilaa rakkaudelle  Oscar-kunniapalkinto  2009 Elämäntyöstä  katso lisää  
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Lauren Bacall (engl.   [lɔrən bəˈkɔːɫ], oik. Betty Joan Perske; (16. syyskuuta 1924 New York – 12. elokuuta 2014 New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Bacall nousi tähdeksi jo ensimmäisessä elokuvassaan Kirjava satama (1944).
Bacall tuli tunnetuksi film noir -elokuvien, kuten Syvän unen (1946) ja Pimeän käytävän (1948) kohtalokkaana naisena. Sitten hän laajensi skaalaansa komediaan Kuinka miljonääri naidaan (1953) ja melodraamaan Tuuleen kirjoitettu (1956). lähde?
Bacallin ura elokuvassa ja teatterissa kesti seitsemän vuosikymmentä. Hänet tunnetaan ennen kaikkea vahvan naisen perustyyppinä. Hänelle myönnettiin useita palkintoja, muiden muassa kaksi Golden Globe -patsasta. Vuonna 1997 hän sai Oscar-ehdokkuuden elokuvasta Tilaa rakkaudelle (1996) ja vuonna 2009 Oscar-kunniapalkinnon elämäntyöstään. lähde?
Bacall kuoli sairauskohtaukseen 89-vuotiaana kotonaan New Yorkissa 12. elokuuta 2014.
Nuoruus

Betty Joan Perske syntyi Bronxissa, New Yorkissa 16. syyskuuta 1924 Natalie Weinstein-Bacalin (1901–1977) ja William Persken (1889–1982) ainoaksi lapseksi.. Hänen äitinsä oli Romanian juutalainen joka oli muuttanut Iașista, Romanian kuningaskunnasta Ellis Islandin kautta Yhdysvaltoihin. Isä William Perske oli syntynyt New Jerseystä juutalaiseen perheeseen joka oli muuttanut Valožynistä Valko-Venäjältä Yhdysvaltoihin. Betty Joanin äiti Natalie työskenteli sihteerinä ja isä taas myyntimiehenä.
Pian Betty Joanin syntymän jälkeen perhe muutti Brooklyniin Ocean Parkwaylle. Keskiluokkaisessa perheessä kasvanut Betty Joan sai hyvän koulutuksen varakkaiden setiensä antaman taloudellisen avun ansiosta. Hän kävi ensin New Yorkin Tarrytownissa yksityistä tyttökoulua nimeltä The Highland Manor Boarding School for Girls. Sen jälkeen hän opiskeli Julia Richman High Schoolissa Manhattanilla.
Betty Joanin vanhemmat erosivat hänen ollessa viisivuotias, eikä hän enää tavannut isäänsä. Betty Joan muodosti hyvin läheisen suhteen äitiinsä, joka meni uusiin naimisiin ja muutti myöhemmin asumaan Kaliforniaan, kun tyttärestä oli tullut elokuvatähti. Kun hänen äitinsä muutti sukunimensä virallisesti Bacaliksi, Betty Joan otti myös nimen käyttöönsä uransa alussa, lisäten loppuun yhden l-kirjaimen. lähde?
Bacall oli isänsä kautta sukua Israelin yhdeksännelle presidentille, Shimon Peresille.
Ura > Alku

Alun perin tanssijan urasta haaveillut Betty Joan alkoi vuonna 1941 käydä draamatunneilla American Academy of Dramatic Arts -koulussa, jossa hänen luokkatoverinaan oli Kirk Douglas. Samaan aikaan hän työskenteli valokuvamallina ja teatterin paikannäyttäjänä. Betty Joan debytoi Broadwaylla 17-vuotiaana, kun hän toimi avustajana näytelmässä Johnny 2 X 4. Hän asui tuolloin New Yorkin Greenwich Villagessa yhdessä äitinsä kanssa, ja voitti paikallisen kauneuskilpailun Miss Greenwich Village vuonna 1942.
Betty Joan toimi teinimallina ennen elokuvauraansa ja esiintyi muotilehtien, kuten Voguen ja Harper's Bazaarin, kansissa. Hänessä havaittiin ”kissamaista suloa” sekä huomioitiin ”kullanvaaleat hiukset ja sinivihreät silmät”. Harper's Bazaar -lehden kannesta Betty Joanin löysi elokuvaohjaaja Howard Hawksin mallina työskennellyt vaimo Nancy ”Slim” Keith. Tämä kehotti Hawksia kutsumaan Betty Joanin Hollywoodiin koekuvaukseen. Hawks pyysi sihteeriään selvittämään Bacallin taustoja, mutta tämä oli käsittänyt väärin ja lähettikin Betty Joanille junalipun Hollywoodiin koekuvausta varten.
Yksityiselämä

Etnisyydeltään juutalaisenselvennä Bacallin yksityiselämä tuli tunnetuksi etenkin avioliitosta Humphrey Bogartin kanssa. He saivat kaksi lasta, poika Stephenin ja tytär Leslien. Bogart kuoli syöpään vuonna 1957, ja Lauren Bacall jäi leskeksi 32-vuotiaana. 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa Bacall seurusteli laulaja Frank Sinatran kanssa. Sinatran jätettyä hänet hän muutti Hollywoodista takaisin New Yorkiin, jossa aloitti menestyksekkään teatteriuran.
Vuosina 1961–1969 Bacall oli naimisissa näyttelijä Jason Robardsin kanssa. Heille syntyi poika Sam Robards, joka on itsekin näyttelijä. Avioliitto päättyi eroon, osaksi Robardsin alkoholismin takia.
Lauren Bacall asui New Yorkissa Dakota-talossa 1960-luvulta aina kuolemaansa saakka. Lauren Bacall kirjoitti kaksi omaelämäkertakirjaa: Tällaista se oli (By Myself, 1978) ja Now (1994) sekä ensimmäiseen omaelämäkertaansa lisäkappaleen By Myself and Then Some (2005).
Valikoitu filmografia

Kirjava satama (1944)
Syvä uni (1946)
Kuinka miljonääri naidaan (1953)
Tuuleen kirjoitettu (1956)
Idän pikajunan arvoitus (1974)
Tilaa rakkaudelle (1996)
Kirjat

Tällaista se oli.  (alkuperäinen nimi By Myself)  Knopf, 1978.  ISBN 978-0224016926
Now.  Knopf, 1994.  ISBN 978-0679436867
By Myself and Then Some.  It Books, 2005.
Palkinnot ja ehdokkuudet

Bacallilla on elokuvaurastaan tähti Hollywood Walk of Famella, 1700 Vine Street-korttelin itäosassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lauren Bacall Wikimedia Commonsissa
Lauren Bacall Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Avola, Pertti: Lauren Bacall (muistokirjoitus) Helsingin Sanomat. 14.8.2014. Arkistoitu 14.8.2014. Viitattu 7.2.2020.
Bacall-ihailijasivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards  FID  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Bacall pin-up-kuvassa. Yank, the Army Weekly, marraskuu 24/26, 1944.
Humphrey Bogart ja Lauren Bacall Jack Brownin radiohaastattelussa toisen maailmansodan aikana.
Sari Holmström

Sari Holmström (s. 23. joulukuuta 1971) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edusti seuratasolla muun muassa Helsingin Jalkapalloklubia, Herttoniemen Tovereita, FC Kontua ja FC Espoota.
Holmström pelasi Suomen naisten maajoukkueessa 16 maaottelua.
Juutalaisuus

Juutalaisuus on juutalaisten etninen uskonto. Se on maailman ensimmäisiä monoteistisia eli yksijumalaisia uskontoja ja vanhimpia nykyaikana harjoitettuja uskontoja. Juutalaisuus kehittyi nykymuotoonsa Lähi-idässä 600-luvulta eaa. alkaen. Juutalainen uskonto perustuu ajatukseen Jumalan ja juutalaisen kansan välisestä liitosta.
Juutalaisuuden keskeinen teksti on Toora (heprean ’opetus’), joka sisältää Mooseksen lain. Toora käsittää Tanakin eli heprealaisen Raamatun viisi ensimmäistä kirjaa. Muita juutalaisuuden tärkeitä tekstejä ovat Talmud sekä muut juutalaiset lakikirjoitukset. Juutalaisen elämän keskus on synagoga, jossa järjestetään jumalanpalveluksia ja rukoushetkiä. Yhteisön johtaja on rabbi, uskonnollinen opettaja. Juutalaisuuden keskeisiä juhlapäiviä ovat muun muassa viikoittainen lepopäivä sapatti sekä suuret juhlapyhät kuten roš hašana, pesah ja jom kippur.
Juutalaisuuden nykyiset pääsuuntaukset ovat ortodoksijuutalaisuus, konservatiivinen juutalaisuus ja reformijuutalaisuus. Ortodoksijuutalaiset noudattavat tarkasti uskonnollista lakia. Konservatiivinen juutalaisuus pitäytyy juutalaiseen perinteeseen, mutta on uudistusmielisempää kuin ortodoksijuutalaisuus. Reformijuutalaisuus on vapaamielinen suuntaus, joka korostaa uskon muuttuvaa tulkintaa. Osalla juutalaisista uskonto näkyy arkielämässä vain väljästi esimerkiksi tapakulttuurissa, ruokakulttuurissa ja juutalaisten juhlapäivien vietossa.
Juutalaisuus luetaan suurten maailmanuskontojen joukkoon, mutta on niistä pienin. Juutalaisia on nykyisin noin 14,7 miljoonaa. Heitä asuu eniten Israelissa (6,89 miljoonaa), Yhdysvalloissa (noin 5,7 miljoonaa) ja Euroopassa (noin 1,2 miljoonaa). Suomen juutalaisiin seurakuntiin kuuluu noin 1 500 jäsentä.
Historia > Synty

Juutalaisuus erottui muista Lähi-idän uskonnoista 600-luvulta eaa. alkaen. Sitä ennen kautta Lähi-idän palvottiin samantyyppisin menoin useita keskenään sukulaisuussuhteissa olevia jumalia, joiden nimet saattoivat vaihdella paikasta toiseen. Ylijumala tunnettiin nimillä Anu, Assur, Marduk, Ēl ja Baalsamem. Muilla jumalilla oli omat tehtävänsä, ja ihmiset kääntyivät tarpeen tullen milloin minkin jumalan puoleen. Ehdottomaan auktoriteettiasemaan asetettuja pyhiä kirjoja ei ollut.
Israelin ja Juudan kuningaskunnissa oli oma pääjumalansa Jahve. Kuningaskunnissa oli kuitenkin muidenkin jumalien kuin Jahven kultteja; tärkeä ja yleisesti palvottu oli etenkin naispuolinen Ašera, ylijumala Elin puoliso. Monoteismia ei vielä tunnettu, vaan oman kansallisjumalan kultti oli henoteistinen, yhtä jumaluutta suosiva.
Muutos henoteismista monolatrian kautta monoteismiin tapahtui Israelissa ja Juudassa hitaasti 600-luvulta eaa. lähtien. Jahven palvonta ainoana jumalana sai alkunsa Juudan kuninkaan Josian aikana 620-luvulla eaa. alkunsa saaneesta deuteronomistisesta liikkeestä. Vuonna 586 eaa. tapahtunut Juudan pääkaupungin Jerusalemin tuho ja sitä seurannut Babylonin pakkosiirtolaisuuden alku merkitsivät suurta mullistusta Juudan yläluokalle ja oppineistolle, minkä seurauksena tarve sitoutua yhteen jumalaan voimistui. Jahven vanha kultti oli raunioina ja Jahven lait oli korvattu babylonialaisilla laeilla.
Pakkosiirtolaisuuden päätyttyä 500-luvun eaa. lopulla myös uskonto uudistui. Vanhaan uhrikulttiin otettiin etäisyyttä ja sen korvasi Mooseksen laki. Uskonnosta tulikin näin selkeästi lakiuskonto. Uskonnon uudistamisen tärkeimpiä hahmoja olivat etenkin kirjanoppineet kuten Esra ja Nehemia. Maata kohdanneen katastrofin syyksi laitettiin muiden jumalien kuin Jahven palvonta.
Jerusalemin toinen temppeli rakennettiin mahdollisesti 400-luvun loppupuolella eaa. Temppelissä jatkettiin varhaisen juutalaisuuden uhrauskulttia. Vanhan uskonnon yhteisöllisiä ja kultillisia tehtäviä tulkittiin uudelleen ja sovellettiin uusiin oloihin. Uudistusten juurtuminen kansaan tapahtui hitaasti seuraavien vuosisatojen aikana, ja täydessä mielessä monoteistinen juutalaisuus oli syntynyt vasta hellenistisenä aikana.
Tooran teksti sai lopullisen muotonsa aikaisintaan 300-luvulla eaa. Tanak käännettiin Egyptissä myös kreikan kielelle noin vuonna 250 eaa. Käännös tunnetaan nimellä Septuaginta.
Historia > Hellenistinen kausi ja myöhäisjuutalaisuus

Juutalaiset säilyttivät hellenistisen kauden poliittisesta vaihteluista huolimatta omaleimaisuutensa ja hengellisen itsenäisyytensä. Tämä oli sen vakaumuksen ansiota, että he olivat Jumalan valittu kansa. Jahve oli valinnut Israelin kaikista kansakunnista ja solminut sen kanssa liiton, joka sinetöitiin ympärileikkauksella liiton merkkinä. Laissa hän oli ilmoittanut tahtonsa, jota juutalaisten tuli noudattaa.
Perityn uskon mukaan vallitsi juutalaisten keskuudessa hellenistisenä aikana voimakkaasti eriytynyt uskonnollinen elämä. Poliittisen itsenäisyyden menettäminen aiheutti entistä tiukemman pitäytymisen juutalaisessa uskossa. Samalla epävapaat poliittiset olo ja erilaiset kulttuurivirtaukset, joiden kanssa juutalaiset välttämättä joutuivat kosketukseen, aiheuttivat sen, että juutalaisten usko sai uusia piirteitä ja ilmenemismuotoja. Myöhäisjuutalaisuus käsitti useita suuntauksia. Jerusalemin toisen temppelin kaudella oli neljä teologista suuntausta, saddukeukset, farisealaiset, essealaiset ja selootit.
Saddukealaiset olivat konservatiivinen suuntaus, ja sitä edusti ensisijaisesti papisto, joka piti kiinni Jerusalemin temppelikultista. Heillä oli suuri poliittinen valta ja he olivat valmiita tekemään laajoja myönnytyksiä vieraille vallanpitäjille säilyttääkseen tuon vallan. He suhtautuivat viileästi kehitykseen, jota juutalaisessa uskossa oli tapahtunut valloituksen jälkeen. Saddukealaiset kielsivät ruumiin ylösnousemisen, dualistisen maailmankatsomuksen sekä enkeliopin, jolla oli merkittävä asema myöhäisjuutalaisuudessa. Farisealaiset korostivat Israelin pyhyyttä ja monet heistä olivat kirjanoppineita. He kannattivat lain ja perinnäissääntöjen täydellistä noudattamista. Fariseuksilla oli vahva asema ja synagogien avulla he esiintyivät todellisen juutalaisen uskon puolustajina. Essealaiset järjestäytyivät luostarimaisiksi yhdyskunniksi. Niitä leimasi äärimmäisen askeettinen lain noudattaminen ja tulevan messiaanisen pelastuksen ajan odotus. Perinteisen juutalaisuuden muotoutumiseen essealaisuudella ei ollut merkittävää vaikutusta.
Ristiriita pyhien kirjoitusten lupaaman onnen ajan sekä vieraan vallan alla koetun poliittisen voimattomuuden välillä muodosti taustan laajalle joukolle messiaanisia liikkeitä, jotka saivat alkunsa Antiokhos Epifaneen aikana. Useisiin liikkeisiin liittyi vakaumus siitä, että juutalaisten velvollisuus oli nousta aseisiin. Poliittinen messianismi huipentui kahteen kapinaan roomalaisvaltaa vastaan vuosina 66 eaa. ja 132–135 jaa. Toisilla liikkeillä Messiaan odotus sai muodon, jonka mukaista oli valmistautua siihen katumuksen ja kääntymyksen avulla. Näin oli esimerkiksi siinä liikkeessä, jota Johannes Kastaja kannatti. Johannes Kastajan toiminta kuitenkin keskeytyi, kun Galilean maaruhtinas Herodes Antipas vangitutti ja mestautti hänet vuonna 29. Tämän jälkeen Jeesus Nasaretilaisesta tuli uuden messiaanisen liikkeen keskus.