stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Silius (DJ Kridlokkin albumi)

| Silius DJ Kridlokk |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. helmikuuta 2019
 Formaatti: LP, kasetti, digitaalinen
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 37.12
 Levy-yhtiö: Katakombi
DJ Kridlokkin muut julkaisut
| Se tuli televisiosta/Sushi driveby 2016 | Silius 2019 |   |
Silius on DJ Kridlokkin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2019.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Mönjä | 3.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Harvin aine | 2.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | USB | 2.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Siri | 3.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Hävisin | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Oon Paperi T | 3.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Oon Eevil Stöö | 3.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Varaani | 3.46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Eli | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | T-800 | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Jos | 4.43 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 37.12 |  |  |  |  |  |  |  |
Simona Bonafè

| Simona Bonafè |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–12.10.2022  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1973 (ikä 51) Varese, Italia
Kansalaisuus:  italialainen
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen puolue
Aiheesta muualla
www.simonabonafe.eu
Simona Bonafè (s. 12. heinäkuuta 1973 Varese, Italia) on italialainen poliitikko. Bonafè edustaa demokraattista puoluetta. Bonafè on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina heinäkuusta 2014 lokakuuhun 2022 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Simona Bonafè Wikimedia Commonsissa
Simona Bonafè Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Silistran alue

Silistran alue (bulg. Област Силистра) on yksi Bulgarian alueista. Alue sijaitsee Bulgarian pohjoisrajalla Cadrilaterin historiallisella alueella Tonavan varrella. Silistran alue on jaettu seitsemään kuntaan.
Kunnat

Alfatar
Dulovo
Glavinitsa
Kajnardža
Silistra
Sitovo
Tutrakan
Seoul Station

| Seoul Station> 서울역 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Yeon Sang-ho
Käsikirjoittaja:  Yeon Sang-ho
Tuottaja:   Dong-ha Lee  Youngjoo Suh  Yeon Sang-ho 
Pääosat:   Ryu Seung-ryong  Shim Eun-kyung  Lee Joon 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Korea
Tuotantoyhtiö:  StudioCanal
Ensi-ilta:  2016
Kesto:  92 min
Alkuperäiskieli:  korea
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seoul Station (kor. 서울역, Seoul-yeok) on eteläkorealainen vuonna 2016 ilmestynyt animaatioelokuva, jonka on ohjannut sekä käsikirjoittanut Yeon Sang-ho. Sen pääosissa ääninäyttelevät Ryu Seung-ryong, Shim Eun-kyung ja Lee Joon. Elokuva esitettiin ensimmäistä kertaa Edinburghin elokuvajuhlien yhteydessä 2016. Elokuva on esiosa saman vuoden elokuvalle Juna Busaniin.
Juoni

Elokuva sijoittuu Souliin, jossa Hye-sun jättää taakseen työnsä prostituointuna, sekä poikaystävänsä Ki-woongin. Pian Soulin asemalla puhkeaa vaarallinen epidemia, joka muuttaa ihmiset nopeiksi zombeiksi. Hye-sun pakenee poliisiaseman vankiselliin muutaman muun kanssa, ja tietämättöminä epidemian leviävän pureman kautta he ottavat sisään myös pureman saaneen poliisin. Samaan aikaan, Hye-sunin entinen sutenööri Suk-gyu esittää tämän isää Ki-woongille, jotka alkavat etsimään kuumeisesti naista.
Vankisellissä poliisi kuolee, ja tartuttaa toisen selviytyjän. Pian he saavat apujoukkoja laitokseen, ja Hye-sun pakenee kodittoman miehen kanssa ambulanssiin. Ambulanssi ajaa kolarin, ja kaksikko matkaa eteenpäin junatunnelin kautta. Ki-woong ja Suk-gyu päätyvät mellakkapoliisien järjestämään karantiiniin. Myös Hye-sun ja koditon mies päätyvät samaan karanteeniin, johon zombit yrittävät tunkeutua. Karanteeni täyttyy pian zombeista, mutta Hye-sun pääsee pakoon.
Hye-sun pääsee pakoon hylättyyn kerrostaloon, jonne Ki-woong löytää. Hye-sun ja Ki-woong saavat selville Suk-gyun todelliset aikeet, ja tämä tappaa Ki-woongin. Suk-gyu yrittää tämän jälkeen hyväksikäyttää Hye-sunia. Hye-sun on kuitenkin saanut tartunnan, ja muuttuu zombiksi tappaen Suk-gyun. Kamera ohittaa tämän jälkeen Ki-woongin ruumiin ja zombit, jotka tuhoavat karaanteenin.
Aiheesta muualla

Colosimo, Tyler: Seoul Station (2016) – Korean Movie Review TheMovieBeat.com.  10.8.2016. Viitattu 15.8.2021. (englanniksi)
Kubas-Meyer, Alec: NYAFF Capsule Review: Seoul Station Flixist.  20.2.2020. Viitattu 15.8.2021. (englanniksi)
Seoul Station Letterboxd. Viitattu 15.8.2021. (englanniksi)
Skarppaaja

Skarppaaja säätää kameran tarkennusta.
Skarppaaja (engl. focus puller, first assistant camera) on elokuvanteon ammattinimike henkilölle, joka toimii elokuvaajan tai kameraoperaattorin, siis elokuvakameran varsinaisen käyttäjän, lähimpänä apulaisena. Nimi skarppaaja tulee siitä, että kameran käydessä skarppaajan päätehtävä on huolehtia kameran tarkennuksesta joka hetkellä oikeaan kohteeseen kuvassa. Tämä on erityisen vaativa tehtävä silloin, kun kamera tai näyttelijä tai molemmat liikkuvat kuvauksen aikana. Kameran tarkennuksen helpottamiseksi skarppaajan tehtävä on ennen kuvausta merkitä kohdat, joissa näyttelijät tulevat kohtauksessa olemaan ja mitata etäisyydet näiden paikkojen ja kameran välillä.
Brittiläinen elokuvaaja Oliver Stapleton sanoo skarppaajan työtä jopa kuvaustilanteen vaativimmaksi, koska skarppaajan olisi tarkennettava kamera virheettömästi jokaikisellä otolla. Siitä huolimatta se on näkymätöntä työtä, jonka elokuvan katsoja huomaa vasta jos jokin menee pieleen. Joskus kuvaustilanteessa uusintaoton tarve voidaan vieläpä laittaa skarppaajan syyksi, kun ei haluta kertoa todellista syytä näyttelijöille.
Tarkennustyön lisäksi skarppaajan tehtävä on huolehtia kameran ja sen varusteiden toimintakunnosta, linssien vaihdosta ja kameran siirrosta ja pystytyksestä uuteen kuvauspaikkaan. Jos tuotannossa ei ole toista kamera-assistenttia, skarppaajan tehtäviin kuuluu myös filmikasettien tai muistielementtien vaihto, akkujen vaihto ja kuvatun materiaalin järjestyksessä pito.
Skarpnäcks Gård

Skarpnäckin herraskartano.
Skarpnäcks Gård on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella (Söderort), ja kuuluu hallinnollisesti Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Flatenin, Orhemin, Sköndalin, Gubbängenin, Gamla Enskeden, Enskededalenin, Kärrtorpin ja Bagarmossen kaupunginosat sekä Nackan kunta. Skarpnäcks Gård on maa-alaltaan 2,83 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 10 400.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Tallinnan raitiotieliikenne

| Tallinnan raitiotie |
| --- | --- |
 Raitiovaunu Tallinnassa
Tyyppi:  raitiotie
Sijainti:  Tallinna, Viro
Avattu:  1888
Pituus:  33 km 
Pysäkit:  61
Linjoja:  5
Raideleveys:  1 067 mm
Omistaja:  Tallinnan kaupunki
Liikennöitsijä(t):  Tallinna Linnatranspordi AS
Matkoja vuodessa:  20 milj. (2014)
Tallinnan raitiotieliikenne (vir. Trammiliiklus Tallinnas) on raitiotiejärjestelmä, jota käytetään Tallinnan alueella Virossa. Vuodesta 2013 lähtien Tallinnan joukkoliikenne on ollut kaupungin asukkaille maksutonta.
Historia

Liikennöinti aloitettiin vuonna 1888 hevosraitioteillä, ja vuoteen 1902 mennessä se oli rakennettu 7,24 kilometrin laajuiseksi. Verkkoa laajennettiin seuraavan kerran vuonna 1915, jolloin paikalliset tehdasyritykset laajensivat verkostoa omille tehtailleen Koplin kaupunginosaan. Samalla hevosvaunuista alettiin luopua ja tilalle hankittiin höyrykäyttöiset vaunut. Viimeisen kerran hevosia käytettiin raitiotieliikenteessä vuonna 1918.
Vuonna 1921 alettiin liikennöidä bensiinikäyttöisillä raitiovaunuilla, ja sähkökäyttöiset raitiovaunut otettiin käyttöön vuonna 1925. Lisäksi rataverkostoa laajennettiin ja vuoteen 1940 mennessä sen laajuus oli 13,4 kilometriä, ja tuolloin oli käytössä 20 sähköraitiovaunua ja yhdeksän bensiinimoottorivaunua. Maaliskuun 1944 ilmapommituksessa kuitenkin tuhoutui lähes kaksi viidesosaa kalustosta.
1950-luvulla verkkoa sähköistettiin ja paranneltiin. Bensiinimoottorivaunujen käyttö loppui vuonna 1953, kun Koplin radan sähköistys valmistui. Samalla Saksasta tilattiin suuri määrä Gothan valmistamia raitiovaunuja.
Raitiotiet saavuttivat suuren suosion 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin matkustajamäärät saavuttivat parhaimmillaan 109 miljoonan matkustajan vuositason. Vuosina 1973-1990 hankittiin 60 Tatra T4SU -vaunua ja 73 Tatra KT4SU -vaunua. Myöhemmin Saksasta on hankittu käytettyjä Tatra KT4D:itä.
Tallinnan raitiovaunulinja nro. 5 kulkee Koplin ja Vana-Lõunan väliä. Se avattiin vuonna 2000 ja lakkautettiin vuonna 2004, mutta palautettiin jälleen marraskuussa 2023.
Tallinnan raitiotien kalustoa on uusittu 2010-luvulla hankkimalla uusia raitiovaunuja espanjalaiselta CAF:lta. Kyseisissä raitiovaunuissa on ollut kuitenkin muun muassa kovaan meluun ja jarruttaessa vaunun heilumiseen liittyviä ongelmia.
Raitiotielinjan laajennuksen rakentaminen lentoasemalle alkoi elokuussa 2016.
Toukokuussa 2022 tilattiin kahdeksan uutta raitiovaunua puolalaiselta Pesalta. Tilaukseen kuuluu 15 vaunun optio.
Marraskuussa 2023 aloitettiin Tallinnan matkustajasataman rakentaa uutta raitiotielinjaa, joka kulkee Tallinnan keskustan läpi matkustajasataman A- ja D-terminaaleille. Tämä raitiotielinja tulee yhdistämään Tallinnan matkustajasataman, lentoaseman, sekä tulevaisuudessa myös Rail Baltica-rautatien Ülemistessa sijaitsevan pääteaseman.
Linjat

| Linja | Reitti | Pysäkit |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kopli – Kadriorg | 20 / 20 |
| 2 | Kopli – Suur-Paala | 23 / 26 |
| 3 | Tondi – Kadriorg | 11 / 10 |
| 4 | Tondi – Lennujaam | 18 / 17 |
| 5 | Kopli  – Vana-Lõuna |  |
Kalusto

Tallinnan nykyinen raitiovaunukalusto koostuu sekä peruskorjatuista että peruskorjaamattomista Tatra KT4 -raitiovaunuista ja CAF Urbos -vaunuista.
| Vaunutyyppi | Määrä |
| --- | --- |
Tatra KT4D: 26
CAF Urbos AXL: 20
Tatra KT6TM: 12
Tatra KT4TMR: 6
Tatra KT4TM: 2
Tatra KT4SU: 1
Kuvia

Alkuperäinen Tatra KT4SU 104 ja KT6TM 98 linjalla 2 Suur-Paalan päätepysäkillä.
Tatra KT4TM 182 linjalla 1 Tallinnan päärautatieasemalla.
Tatra KT6TM 103 matkalla varikolle Koplissa.
Tatra KT4TMR 142 linjalla 3 Tallinnan yliopistolla.
Peruskorjaamaton Tatra KT4D 176 linjalla 1 Hobujaamalla.
Peruskorjaamaton Tatra KT4D 170 linjalla 2 ja KT6TM 102 linjalla 1 Koplissa.
Sisäkuva alkuperäisestä Tatra KT4SU 104:stä. Ikkunoita peittävät mainokset on sittemmin poistettu.
Sisäkuva Tatra KT4D 153:sta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut (viroksi)
Tallinnan rataverkosto.
Raitiovaunu Viru Keskuksen lähellä
Silius

| Silius (Silìus) |
| --- | --- |
 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Silius
 Koordinaatit: 39.516°0′0″N, 9.293°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38,36 km²
Korkeus:  585 m
Väkiluku:  1 192
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09040
Suuntanumero(t):    070
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.silius.ca.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Silius (sardiksi Silìus) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 192 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 38,36 neliökilometriä. Se sijaitsee 585 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Silius Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Selluliitti (sairaus)

Selluliitti jalassa
Selluliitti on bakteerin aiheuttama ihon sidekudoskerroksen tulehdus. Sitä voi aiheuttaa stafylokokit, streptokokit, pneumokokki ja Haemophilus influenzae.
Selluliittia esiintyy yleensä alaraajassa, mutta se voi iskeä myös kasvoihin ja käsiin sekä vartalon muihin osiin. Selluliitti-infektio alkaa yleensä siitä, kun bakteeri pääsee elimistöön rikkoutuneen ihon läpi. Hoitamaton selluliitti voi aiheuttaa esimerkiksi bakteremian, endokardiitin, luuydintulehduksen, toksisen shokkioireyhtymän tai sepsiksen.
Selluliittia hoidetaan antibiooteilla. Pienimuotoista tulehdusta voidaan hoitaa paikallisantibioottivoiteella, mutta laajempien infektioden kohdalla hoito saatetaan joutua antamaan antibioottia sairaalassa suoraan suoneen. Selluliittia pystyy ehkäisemään pitämällä huolta ihon kunnosta ja puhtaudesta. Ihorikkojen kohdalla haavan huolellinen puhdistaminen ja paikallsiantiseptien käyttö vähentää selluliitin riskiä.
Sininen kuu (James Hiltonin kirja)

| Sininen kuu> Lost Horizon |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  James Hilton
Kieli:  englanti
Genre:  viihderomaani
Julkaistu:  1933
Suomennos
Suomentaja:  Eino Palola
Kustantaja:  Karisto
Julkaistu:  1936 (uusin p. 1987)
Sivumäärä:  224
ISBN:  951-30-6790-4
Sarja: Suomen kansan kirjakerhon romaaneja 2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sininen kuu (Lost Horizon) on brittiläisen kirjailijan James Hiltonin kirjoittama menestysromaani vuodelta 1933. Se kertoo tarunhohteisesta onnenmaasta Shangri-lasta, jonne Intian poliittisten kuohujen keskeltä paennut joukko päätyy.
Kirjan pohjalta on tehty elokuva Sininen kuu (Lost Horizon) (1937), jonka on ohjannut Frank Capra.
Zhongdianin piirikunta Kiinassa Tiibetissä nimettiin vuonna 2001 matkailijoiden houkuttelemiseksi kirjan mukaan Shangri-Laksi.
Sagas

| Sagas Equilibrium |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Helion Studiolla
 Julkaistu: 27. kesäkuuta 2008
 Tuottaja(t): René Berthiaume, Seref Badir, Alex Ross, Chrisoph Klatt
 Tyylilaji: folk metal, viikinkimetalli
 Kesto: 79.16
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Equilibriumin muut julkaisut
| Turis Fratyr 2005 | Sagas 2008 | Rekreatur 2010 |
Sagas on metalliyhtye Equilibriumin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 27. kesäkuuta 2008 levymerkillä Nuclear Blast Records.
Kappaleet

Prolog auf Erden – 3.39
Wurzelbert – 4.59
Blut im Auge – 4.45
Unbesiegt – 6.19
Verrat – 6.05
Snüffel – 5.45
Heimwärts – 2.34
Heiderauche – 2.31
Die Weide und der Fluß – 7.21
Des Sängers Fluch – 8.05
Ruf in den Wind – 4.54
Dämmerung – 5.55
Mana – 16.23
Kokoonpano

Helge Stang − laulu
Rene Berthiaume − kitara
Andreas Völkl − kitara
Sandra Völkl − basso
Manuel DiCamillo − rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Kurt Angerpower − kitara
Ulrich Herkenhoff − panhuilu
Muki Seiler
Agnes Malich − viulu
Gaby Koss − laulu
Jörg Sieber
Arvostelut

Allmusic:
Imperiumi: 4/10
Aiheesta muualla

Sagas Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Sagas Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Selluliitti

Selluliittia pakaroissa.
Selluliitti tarkoittaa kosmeettisessa merkityksessään ihon epätasaisuutta, joka aiheutuu ihonalaisen rasvakerroksen epätasaisesta jakautumisesta. Ihon jäykät sidekudosseinämät vetävät ihoa sisäänpäin samalla kun rasvasolujen muodostamat ryppäät työntävät ihoa ulospäin, mikä aiheuttaa ihoon kuoppia. Selluliittia esiintyy monilla aikuisilla naisilla tavallisimmin reisissä, pakaroissa ja lanteilla.
Selluliittia alkaa esiintyä tavallisesti 20–30 vuoden iässä. Sitä esiintyy noin 80–90 prosentilla naisista. Aasialaisilla ja afrikkalaisilla naisilla tila on vähemmän yleinen kuin valkoisilla naisilla. Selluliitin arvellaan syntyvän naishormoni estrogeenin vaikutuksesta, ja sen määrä kasvaa estrogeenin tuotannon kasvaessa esimerkiksi raskauden, imetyksen, ehkäisyn tai hormonikorvaushoidon aikana. Selluliitti lisääntyy myös ikääntymisen myötä, kun verinahan kollageeni- ja elastiinipitoisuus vähenevät ja rasvalohkot laajentuvat. Myös lihominen, korkeahiilihydraattinen ruokavalio ja huonot elintavat voivat lisätä selluliittia.
Miehistä vain 2 prosentilla on selluliittia, koska miehen ihonalaisten rasvalohkojen väliseinien rakenne on tiheämpi ja lujempi kuin naisen, ja koska miehellä on paljon pieniä rasvalohkoja siinä kun naisella niitä on vähemmän ja ne ovat suurempia. Miehelle selluliittia syntyy kastraation, hypogonadismin, Klinefelterin oireyhtymän tai eturauhassyöpään liittyvän estrogeeni- tai antiandrogeeniterapian seurauksena.
Selluliitin synty verinahassa. Vasemmalla tasaista ihoa, oikealla epätasaista "appelsiini-ihoa", jota syntyy rasvasolulohkojen laajentumisesta ihon kerroksia yhdistävän kireän sidekudoksen välissä.
Selluliitin aiheutumisesta on useita teorioita. Selluliitin on esitetty olevan verinahan ja ihonalaisen kudoksen rakenteellinen häiriö, verenkiertohäiriö tai tulehdus.
Selluliittia pidetään usein esteettisenä haittana. Siihen on kehitetty erilaisia hoitoja, jotka tosin ovat tehottomia tai väliaikaisia.
Sanmatenga

| Sanmatenga |
| --- | --- |
 Provinssin sijainti Burkina Fasossa
Valtio:  Burkina Faso
Hallintoalue:  Centre-Nord
Departementteja:  11
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kaya
Pinta-ala:  9 281 km²
Väkiluku (2016):  791 100
Sanmatenga on yksi Burkina Fason provinsseista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Centre-Nordin hallintoalueella. Provinssin pääkaupunki on Kaya, jossa on noin 40 000 asukasta.
Vuonna 2016 provinssissa arvioidaan olevan 791 100 asukasta.
Departementit

Barsalogho
Boussouma
Dablo
Kaya
Korsimoro
Mané
Namissiguima
Pensa
Pibaoré
Pissila
Ziga
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sanmatenga Wikimedia Commonsissa
Burkina Fason provinssit
Balé
Bam
Banwa
Bazèga
Bougouriba
Boulgou
Boulkiemdé
Comoé
Ganzourgou
Gnagna
Gourma
Houet
Ioba
Kadiogo
Kénédougou
Komondjari
Kompienga
Kossi
Koulpélogo
Kouritenga
Kourwéogo
Léraba
Loroum
Mouhoun
Nahouri
Namentenga
Nayala
Noumbiel
Oubritenga
Oudalan
Passoré
Poni
Sanguié
Sanmatenga
Séno
Sissili
Soum
Sourou
Tapoa
Tuy
Yagha
Yatenga
Ziro
Zondoma
Zoundwéogo
Sian Edwards

Sian Edwards (s. 1959 Britannia) on brittiläinen kapellimestari.
Edwards on valmistunut Royal Northern College of Music. Hän opiskeli 1983–1985 professori Ilja Musinin oppilaana Leningradin konservatoriossa ja voitti sinä aikana toukokuussa 1984 Leedsin kapellimestarikilpailun.
Edwards on johtanut maailman johtavia orkestereita, muun muassa Los Angelesin filharmonikot, Clevelandin orkesteri, Berliinin sinfonikot, Frankfurtin radio-orkesteri, Leipzigin radio-orkesteri, Pietarin filharmonikot, Kuninkaallinen Flanderin Filharmonia, London Sinfonietta ja Birminghamin sinfoniaorkesteri. Hän tekee yhteistyötä saksalaisen Ensemble Modernin kanssa.
Edwards on johtanut muun muassa seuraavia teoksia:
Pariisin Opéra Comiquessa Hans Geforsin oopperan Clara kantaesityksen
Faustin tuomion Helsingissä
Peter Grimesin ja Tšaikovskin Patarouvan Frankfurtissa
Previnin teoksen A Streetcar Named Desire Theater an der Wienissä
Judith Weirin teoksen Yö kiinalaisessa oopperassa Skotlannin oopperassa.
Levytyksiä

Lontoon filharmonikkojen kanssa teokset Pekka ja susi, Brittenin Nuorten orkesteriopas, Tšaikovskin 5. sinfonia
Englannin kansallisoopperan kanssa Judith Weirin oopperan Blond Eckbert.
Shrek 3-D

Shrek 3-D (myös tunnettu nimellä Shrek 4-D) on vuoden 2003 yhdysvaltalainen lyhytelokuva, joka kuuluu Shrek-elokuvasarjaan.
Juoni

Shrek 3-D jatkuu siitä, mihin Shrek jäi. Fiona ja Shrek ovat juuri aloittaneet kuherruskuukautensa, mutta Lordi Farquaadin apulainen Thelonious sieppaa Fionan. Shrek ja Aasi joutuvat pelastamaan Fionan.
Äänirooleissa

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen näyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Mike Myers | Samuli Edelmann | Shrek |
| Eddie Murphy | Jukka Rasila | Aasi |
| Cameron Diaz | Tiina Isohanni | Prinsessa Fiona |
| John Lithgow | Eero Saarinen | Lordi Farquaad |
Sulake

Sulakkeen toimintarajat. Sulake toimii ajan ja virran yhteisvaikutuksesta.
Sulake  on virtapiirissä oleva turvalaite. Se suojaa sähkön käyttäjää tapaturmavaaralta, jos sähkölaite ylikuormittuu tai siihen tulee muu sähkötekninen vika, joka aiheuttaa virtapiikin järjestelmässä. Sulake suojaa myös sähköjohtoa ylikuormituksen aiheuttamalta lämpenemiseltä ja estää näin mahdollisen tulipalon. Vikavirtasuojakytkin ei korvaa sulaketta tai johdonsuojakatkaisijaa oikosulku- tai ylikuormitustilanteessa, sillä vikavirtasuoja toimii vain, jos virtaa karkaa normaalivirtapiiristä johonkin.
Sulakkeen toiminta perustuu sen sisällä olevaan metallilankaan tai -nauhaan, joka virran kasvaessa yli määritetyn rajan sulaa virran aiheuttaman lämmön vuoksi ja siten aiheuttaa virtapiirin katkeamisen. Sulakkeen toimintaan vaikuttaa sekä ylivirran suuruus että virran kestoaika. Toiminnan hidastamiseksi sulake voi olla myös täytetty esimerkiksi hiekalla. Palanutta sulaketta ei saa korjata, vaan sen tilalle tulee vaihtaa uusi samankokoinen tai pienempi sulake, ja selvittää sulakkeen palamisen syy. [lähde? ]
Historia

Louis-François-Clement Breguet ehdotti vuonna 1847, että lennätinasemia suojattaisiin salamoiden iskuilta käyttämällä pienempiä johtimia, jotka sulaisivat virran kasvaessa ja siten suojaisivat rakennuksen muita sähkölaitteita ja johtimia.
Lattasulakkeita käytetään ajoneuvoissa ja muissa pienoisjännitejärjestelmissä. Lattasulakkeen kehitti ja patentoi Littelfuse vuonna 1976, ja se syrjäytti autoissa aikaisemmin yleiset lasiputki- ja Bosch-sulakkeet 1980-luvun alkupuolella.
Thomas Edison patentoi sulakkeen osana sähkönsiirtojärjestelmäänsä.
Perusominaisuudet

Sulakkeen koko (nimellisvirta) määrää, kuinka suuren kuormituksen sulake jatkuvasti kestää. Jos nimellisvirta ylitetään, sulake palaa.[lähde? ]
Kuvasta oikealla näkyy miten aika ja kasvanut virran määrä vaikuttavat sulakkeen paloaikaan. Pienellä ylikuormituksella sulake kestää kauemmin palamatta, vastaavasti kun nimellisvirta kasvaa sulake palaa nopeammin. Sulakkeen toimintaperiaate perustuu näihin kahteen muuttujaan, aikaan ja nimellisvirran kasvuun, sillä sulakkeen ensisijainen tehtävä on suojata sähköjohtoja ylikuumenemiselta ja välttää johdon suojien sulaminen. Matala ylikuormitus on sallittua pidemmän ajanjakson kuin korkea kuormitus, joka aiheuttaa johtojen nopeamman lämpenemisen.[lähde? ]
Sulaketyypit > Pienoisjännitesulakkeet

Pienoisjännitteeksi luokitellaan alle 50 voltin vaihtojännite- ja alle 120 voltin tasajännite.
Esimerkkejä pienoisjännitesulakkeista:
Lasiputkisulake (5x20 ja 6,3x32 mm)
AGU-sulake (10x38 mm)
ANL-sulake
ATO-sulakkeita