stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
K. J. Säippä

Kaarlo Jaakko Säippä (18. syyskuuta 1877 Karunki – 29. syyskuuta 1939 Tornio) oli suomalainen Pohjois-Suomessa Tornionjokilaaksossa vaikuttanut tukkukauppias.
Säippä kävi Haparanda allmänna läroverketin Haaparannassa Ruotsin puolella ja teki opintomatkoja Ruotsiin ja Norjaan. Hän aloitti uransa 1897 (toisen lähteen mukaan 1902) Ylitorniossa perustamalla sekatavarakaupan. Säippä laajensi sitten sitä 1905 kirjakaupalla sekä perustamalla 1910 sivuliikkeitä Turtolan Pellon kylään ja Ylitornion Lohijärvelle.
Säippä muutti Tornioon vuonna 1920 ja perusti sinne tukkukaupan sekä kaksi sekatavarakauppaa Korpikylään 1924  ja Tornioon 1928. Hän harjoitti lisäksi mylly- ja sahaliiketoimintaa ja perusti vehnämyllyn. Säippä oli mukana perustamassa Pohjanmaan Kauppiaiden Oy:tä ja hän kuului Ab Hedenäseis Ängsågin, Pohjanmaan Kauppiaiden Oy:n, Oy Kalkkimaan, Tornion Portteri ja Oluttehdas Oy:n ynnä muiden yhtiöiden hallituksiin.
Säippä osti vuonna 1931 Aavasaksa Oy:n konkurssipesän varat. Aavasaksa Oy:llä oli ollut Aavasaksalla Tengeliönjoen Haapakosken rannalla vuonna 1919 valmistuneet puuhiomo, voimalaitos ja mylly. Säippä perusti paikalle sahalaitoksen ja tiilitehtaan sekä myllylaitoksen, jonka yhteydessä oli vehnämylly. Suljetun puuhiomon rakennukset tuhoutuivat tulipalossa 1936.
Säippä oli Torniossa kaupunginvaltuuston, rahatoimikamarin, kaupunginhallituksen sekä monien lautakuntien jäsenenä. Ylitorniolla hän oli säästöpankin esimiehenä ja Kansallis-Osake-Pankin paikallisen konttorin valvojana sekä Torniossa säästöpankin hallituksen puheenjohtajana. Suomen sisällissodan aikana Säippä oli Ylitorniolla suojeluskunnan aluepäällikkönä 1917–1918 ja hänestä tuli reservin vänrikki 1918. Säippä kuului kansalliseen edistyspuolueeseen ja oli puolueen kansanedustajaehdokkaanakin Oulun läänin pohjoisessa vaalipiirissä. Säippä oli Oulun kauppakamarin Tornion osaston puheenjohtajana vuodesta 1926 ja Tornion Kauppiasyhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1924.
Kaarlo Jaakko Säippä oli naimisissa Aura Sofia Öfverbergin kanssa. Hedän poikansa oli hallitusneuvos Paavo Säippä. Säippä kuoli 62-vuotiaana syyskuussa 1939 Torniossa.
Jukobox

Jukobox on vaasalainen salibandyseura, joka on perustettu vuonna 1989 alun perin Asevelikylän nuorisokerho Jukoboxin nuorisojoukkueeksi kaupungin nuoriskojen välisiin turnauksiin. Seura on yksi vanhimpia vaasalaisia salibandyseuroja. Salibandyliiton sarjoihin joukkue lähti vuonna 1999 ja samana vuonna perustettiin myös Jukobox ry. Miesten edustusjoukkue nousi 2005-06 päätteeksi II-divisioonaan. Seura toimi aktiivisesti vuosina 1999-2008. Vuonna 2008 seura päätyi yhdistämään toimintonsa SB Vaasan kanssa ja luovutti heille sarjapaikkansa silloisesta 3. divisioonasta.
Salibandyliiton sarjoissa sarjatasoilla II-VI divisioona. Lisäksi seura on osallistunut Vaasan kaupunkisarjaan Aurinkoliigaan vuosina 1997-2017. Jukobox voitti Aurinkoliigan kaudella 08-09 ja on saavuttanut kerran hopeaa sekä kolme kertaa pronssia.
Sijoitukset Aurinkoliigassa

97-98: 5. sija
98-99: 9. sija (putoaminen karsintojen kautta)
99-00: 1. divisioona
00-01: 1. divisioona (nousukarsinnat)
01-02: 4. sija
02-03: 3. sija
03-04: 4. sija
04-05: 7. sija
05-06: 3. sija
06-07: 3. sija
07-08: 2. sija
08-09: 1. sija
09-10: 7. sija
Aiheesta muualla

Seuran viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (Ei enää toiminnassa)
Juvankoski (Oripää)

Juvankoski on kulmakunta ja entinen koulupiiri Oripäässä Varsinais-Suomessa.
Luonnonympäristö

Kulmakunta sijaitsee Säkylänharjun ja Virttaankankaan yhtymäkohdassa Säkylän Pyhäjärveen laskevan Pyhäjoen latvoilla. Kulmakunnan liepeille jää Pyhäjoen yhtenä lähteenä oleva Myllylähde Alastaron Virttaalla.
Historia

Historiallisesti Juvankosken kulmakunta on muodostunut Oripään kunnan Oripään ja Tanskilan kylien takamaista, jotka muodostavat Oripään kuntaan kuuluvan, Säkylän ja Loimaan (aiemmin Alastaron) kuntiin rajautuvan eksklaavin eli erillisalueen. Kulmakunnalla on toiminut Juvankosken kansakoulu, joka oli toiminnassa ainakin jo vuonna 1928 ja ainakin vielä vuonna 1966.
Aiemmin Oripään kunnalla on ollut myös toinen, pienempi eksklaavi Pöytyän ja Yläneen kuntien alueiden väliin jäävällä Maanpään kulmakunnalla, jonka muodostamasta Maanpään koulupiiristä käytiin koulua Yläneen Rannanmäen kansakoulussa. Alue liitettiin Yläneeseen vuoden 1944 alusta. Eksklaaviin kuului ulkopalsta Oripään Latvan kylästä.
Toimintaa

Kulmakunnalla toimivia yhdistyksiä ovat Juvankosken pienviljelijäyhdistys sekä vuonna 1998 perustettu Juvankoski nousee, joka on kehittänyt alueen luontomatkailua.
Kaitfors

Kaitfors on Perhonjoessa oleva vesivoimalaitos Kruunupyyn kunnassa, lähellä Alavetelin kirkonkylää. Kaitfors on myös paikan- ja koskennimi samalla alueella.
Kaitforsin voimalaitos sijaitsee Perhonjoen keskijuoksun järvialueen alapäässä, noin 30 kilometriä jokisuulta ylävirtaan. Voimalaitos on otettu käyttöön vuonna 1983. Alueelle rakennetun Sääkskosken säännöstelypadon kautta osa vedestä ohjataan joen vanhaan, kuivaan uomaan. Säännöstelypadon ohi on rakennettu kalaportaat kalojen ja nahkiaisten kudulle nousun mahdollistamiseksi.
Perhonjoen alueella oli enimmillään yli 120 myllyä 1800-luvulla. Vanhimmat tiedot vesisahasta tai sahamyllystä ovat vuodelta 1621.
Kaitila

Kaitila on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Aarne Kaitila (1886–1965), kirkkoherra, merimiespappi ja virsirunoilija, Wilhelm Kaitilan poika
Anna Kaitila (o.s. Forsgren, 1876–1959), opettaja ja kirjailija
Esa Kaitila (1909–1975), professori, ministeri, Ilmari Kaitilan poika
Harri Kaitila (s. 1959), oopperalaulaja
Heimo Kaitila (1919–2000), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Ilmari Kaitila (1877–1946), professori
Pauli Kaitila (1925–1998), yrittäjä ja Kaitila-yrityksen toimitusjohtaja, teollisuusneuvos
Teuvo Kaitila (1873–1937), kansanedustaja, Anna Kaitilan puoliso
Wilhelm Kaitila (1853–1903), kirkkoherra, opettaja, valtiopäivämies ja rovasti.
Sanan muita merkityksiä:
Kaitila Oy, orimattilalainen trikooalan yritys.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaakkojärvi (Ruovesi, Isojärvi)

| Kaakkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°51′49″N, 24°04′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskujoki:  Kaakko-oja 
Järvinumero:  35.327.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,9 m  
Rantaviiva:  0,881 km  
Pinta-ala:  2,965 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkojärvi 
Kaakkojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Isojärven valuma-alueeseen (35.327) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.
KT Corporation

| KT Corporation |
| --- | --- |

Tunnuslause:  DIGICO KT
Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
ISIN:  KR7030200000
Perustettu:  1981
Kotipaikka:   Seongnam, Korean tasavalta
Toimiala:  tietoliikenne
Kotisivu:  kt.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
KT Corporation on eteläkorealainen tietoliikenneyhtiö, joka sijaitsee Seongnamissa. KT Corporation on perustettu Korea Telecom -nimisenä vuonna 1981.
Logot

1948-1981
1982-1990
1991-2001
2001-2009
2009–
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (koreaksi)
Kaithi

| Kaithi |
| --- | --- |
 Kaavio kaithi-kirjaimiston painokirjaimista.
Tyyppi:  abugida
Kielet:  awadhi, bengali, bhodžpuri, magahi, urdu
Kirjoitussuunta:  vasemmalta oikealle
ISO 15924:  Kthi, 317
Unicode-lohko:  11080–110CF
Kaithi on abugida-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, jota on käytetty useiden Pohjois-Intian kielien kirjoittamiseen. Kirjaimisto muistuttaa läheisesti devanagaria, joskin devanagarin osaaminen ei riitä kaithilla kirjoitetun tekstin lukemiseen tai päinvastoin. Kaithilla kirjoitettiin 1500-luvulta lähtien muun muassa awadhia, bengalia, bhodžpuria, magahia ja urdua. 1900-luvun alussa kaithin käyttö alkoi vähentynyä ja se on vähitellen korvattu alueen valtakirjaimistoilla, devanagarilla ja bengalilaisella kirjaimistolla, mutta se on yhä epävirallisessa käytössä osassa Pohjois-Intian maaseutua.
Kaithi kehittyi gupta-kirjaimistosta, jonka juuret ovat muinaisessa brahmi-kirjoituksessa. Guptasta ovat lähtöisin myös muun muassa devanagari ja gurmukhi sekä bengalilainen, gudžaratilainen ja orijalainen kirjaimisto.
Kaithi-kirjaimet lisättiin Unicode-standardin versioon 5.2 vuonna 2009.
KV35

| KV35 |
| --- | --- |

Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  185,5 m
Mitat
Korkein kohta:  3,44 m
Kapein kohta:  0,94 m
Levein kohta:  10,15 m
Kokonaispituus:  91,87 m
Pinta-ala yhteensä:  362,85 m2
Tilavuus yhteensä:  852,21 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  taitettu
Koristelu:  maalaukset
Hautakammio KV35:ssä
KV35 on Amenhotep II:n hauta Kuninkaiden laaksossa. Se ajoittuu Uuden valtakunnan 18. dynastiaan. Hautaa on käytetty myös kolmannen välikauden 21. dynastian aikaan.
Haudan löysi Victor Loret vuonna 1898. Hautaa on valokuvannut Paul Bucher vuonna 1932 ja hautakirjoitusten tulkintaa suoritti Erik Hornung vuosina 1982–1992. Haudan kunto on hyvä. Sieltä on löydetty muun muassa muumioita, vaatteita, ruokaa, koruja, veistoksia, hautakalusteita, kasvien jäänteitä, astioita, aseita ja papyryksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV35 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kaisu Liuhala

Kaisu Kerttu Sofia Liuhala (o.s. Knuuttila; 17. huhtikuuta 1949 Eura – 2. kesäkuuta 2020 Tampere) oli suomalainen musiikkituottaja ja sanoittaja. Oman nimensä lisäksi hän käytti sanoittajanimimerkkiä Bugaluu.
Liuhalan iskelmäkäännöksiä ovat muun muassa Maaritin ”Istun tässä pöydässä taas” ("Sittin’ on The Dock of the Bay") ja ”Siivet saan” ("Reasons") sekä Paula Koivuniemen ”Kulku ihmisen” ("Uomini soli") ja ”Aikuinen nainen” ("Maledetta primavera"). Liuhala on sanoittanut myös muun muassa Kari Kuusamon säveltämän vuoden 1983 euroviisuedustuskappaleen ”Fantasiaa”.
Kaisu Liuhala toimi nuoruudessaan lentoemäntänä ja sitten kymmenisen vuotta musiikin tekijänoikeusasioiden parissa. Hän tuli tuottajaksi Tampere-taloon sen avajaisvuonna 1990 ja jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 2014.
Vuosina 1981–1986 Kaisu Liuhala toimi Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n hallituksessa, kaksi viimeistä vuotta varapuheenjohtajana. Teoston hallituksessa hän istui vuosina 1992–1999.
Vuoden 2014 Iskelmä Gaalassa Liuhala sai erikoispalkinnon.
Kaisu Liuhala oli naimisissa tuottaja ja toimittaja Tommi Liuhalan kanssa.
Aiheesta muualla

Kaisu Liuhala Discogs-tietokannassa
Kaisu Liuhalan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
KV38

| KV38 |
| --- | --- |
 KV38 rakenne.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  190,36 m
Mitat
Korkein kohta:  2,64 m
Kapein kohta:  1,22 m
Levein kohta:  5,78 m
Kokonaispituus:  37,31 m
Pinta-ala yhteensä:  133,16 m2
Tilavuus yhteensä:  207,77 m3
Muita tietoja
Omistaja:  kuningas
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  taitettu
Koristelu:  maalaukset
KV38 on Thutmosis I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Sen löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899. Howard Carter suoritti haudassa kaivauksia vuonna 1919.
Kallion huono laatu ja tulvavedet ovat tehneet suurta vahinkoa haudan koristelulle ja rakenteelle. Haudasta on löydetty pääasiassa hautakalusteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV38 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Jukka Viitasaari

| Jukka Viitasaari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1961
Ammatti:  säveltäjä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Viitasaurus
Tyylilajit:  Puhallinmusiikki Funk rock Heavy rock
Soittimet:  Kitara, tuuba
Yhtyeet:  Let's Eppelin ILLU-Band
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jukka Viitasaari (s. 1961) on tamperelainen puhallinmusiikin säveltäjä, kustantaja, kriitikko, kitaristi ja tuubansoittaja.
Muusikkona

Jukka Viitasaari aloitti soittamisen 10-vuotiaana trumpetilla. Myöhemmin instrumentiksi tuli sähkökitara. Viitasaaren ensimmäisen yhtyeen, vuonna 1975 aloittaneen kuortanelaisen Moukarin musiikillisia esikuvia olivat mm. Hurriganes, Jimmy Page ja King Crimson. Vuodesta 1984 hän on soittanut kitaraa ILLU-Bandissa ja vuodesta 1988 Let's Eppelinissä.
Säveltäjänä

Jukka Viitasaari on Suomen kansainvälisesti menestynein uuden puhallinmusiikin säveltäjä.
Yksityiselämä

Viitasaari on kotoisin Kuortaneelta Mäyryn kylästä. 1980-luvulla hän muutti Jyväskylään aloittaessaan opinnot Jyväskylän opettajankoulutuslaitoksessa. Lopetettuaan luokanopettajan työt ja siirryttyään päätoimiseksi säveltäjäksi Viitasaari muutti vuonna 2005 Tampereelle.
Aiheesta muualla

Score Exchange
Let's Eppelin (Arkistoitu – Internet Archive)
7ikko-kustannus (Arkistoitu – Internet Archive)
Järvijoki (Kouvola)

| Järvijoki |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Anjalankoski)
Koordinaatit:  60°39′49″N, 26°48′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Laskujoki:  oja Kymijokeen 
Järvinumero:  14.111.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  22,3 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,81 km  
Pinta-ala:  1,321 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärvijoki 
Järvijoki  on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella Huhdanniemessä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Karttojen korkeuskäyrien ja ilmavalokuvien perusteella lampi on Kymijoen entinen rinnakkaisuoma, joka on virrannut Hannulansaaren itäpuolella. Samassa joen kohdassa sijaitsevat Kunnarsaari, Koivusaari ja Heinäsaari, jotka ovat myös lietesaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Järvijoen rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on pääasiassa alavaa luhtaniittyä. Hannulansaaressa ja Kurenniityllä viljellään peltoja, mutta muualla on lähiympäristö metsämaata. Sen rannoilla ei sijaitse rakennuksia.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Siihen on johdettu Kurenniityltä ja metsästä kuivatusojia. Sen laskuoja laskee suoraan Kymijokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 22,3 metriä mpy.
K. J. Ståhlbergin lapsuudenkoti

Haapajärven Ronkaalan vanha pappila
K. J. Ståhlbergin lapsuudenkoti sijaitsee Haapajärven keskustassa Ronkaalan pappilan pihapiirissä. Tasavallan presidentti Ståhlberg vietti siellä kymmenen vuotta lapsuudestaan. Talo on rakennettu vuonna 1784 ja museona se on toiminut vuodesta 1969 lähtien.
Lähde

K. J. Ståhlbergin lapsuudenkoti (Arkistoitu – Internet Archive)
↑  Ronkaalan vanha Pappila Haapajärvi. Viitattu 20.8.2023.
Kansojen palatsi

| Kansojen palatsi> Palais des Nations |
| --- | --- |
 Kansojen palatsi.
Osoite:  Parc de l’Ariana Avenue de la Paix 14
Sijainti:  Pâquis-Nations, Geneve
Käyttäjä:  Yhdistyneet kansakunnat
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansojen palatsi (ransk. Palais des Nations) on Geneven Pâquis-Nationsin kaupunginosassa sijaiseva Yhdistyneiden kansakuntien rakennus. Kansojen palatsia pidetään kansainvälisen Geneven symbolina. Kansojen palatsi rakennettiin vuosien 1929–1936 aikana Ariana-puistoon Kansainliiton päämajaksi, joka korvautui toisen maailmansodan jälkeen YK:lla. Kansojen palatsin tiloissa on toiminut vuodesta 1966 lähtien YK:n Geneven päämaja, joka on YK:n suurin keskus New Yorkin päämajan jälkeen. Rakennuksessa järjestetään opastettuja kierroksia, joissa voi tutustua muun muassa kokoussaliin, oikeussaliin ja neuvostosaliin. Rakennuksessa toimii myös postimerkkimuseo. Kansojen palatsissa toimii vuosittain yli 25 000 delegaattia ja siellä vierailee vuosittain yli 100 000 kävijää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansojen palatsi Wikimedia Commonsissa
Kaba (1915)

| Kaba / 樺 |
| --- | --- |
 Kaba

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  1. joulukuuta 1914
Laskettu vesille:  6. helmikuuta 1915
Palveluskäyttöön:  5. maaliskuuta 1915
Poistui palveluskäytöstä:  1. huhtikuuta 1932
Tekniset tiedot
Uppouma:  665 t (normaali) 850 t (kuormattu)
Pituus:  83,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,3 m
Syväys:  2,3 m
Koneteho:  9 500 ihp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  92
Aseistus
Aseistus:  1 × 120 mm/40 -tykkiä 4 × 80 mm/40 -tykkiä 4 × 452 mm torpedoputkea
Kaba (jap. 樺) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1915 valmistunut Kaba-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1914 hankinnoissa Yokosukan laivastonteleakalta, missä köli laskettiin 1. joulukuuta 1914. Alus laskettiin vesille 6. helmikuuta 1915 ja valmistui 5. maaliskuuta.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1932.
Juurikaskirva

| Juurikaskirva |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kirvansukuiset Sternorrhyncha
Yläheimo::  Aphidoidea
Heimo::  Kirvat Aphididae
Alaheimo::  Putkikirvat Aphidinae
Tribus::  Aphidini
Suku::  Aphis
Laji::  fabae
Kaksiosainen nimi
 Aphis fabae  Scopoli, 1763 
Katso myös
   Juurikaskirva Wikispeciesissä   Juurikaskirva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juurikaskirva eli papukirva (Aphis fabae) on kirvoihin lukeutuva pieni hyönteinen, jolla on merkitystä viljelykasvien tuholaisena. Laji on eräs moniruokaisimmista ja maailmalle laajimmin levinneistä kirvalajeista. Se on myös taksonomisesti hankala ja muodostuu useasta alalajista.
Koko ja ulkonäkö

Juurikaskirvan erottaminen sen lähilajeista on vaikeaa. Siivettömät yksilöt ovat muodoltaan pulleita, väriltään mustia tai hyvin tummanruskeita ja niiden selkäpuolella on usein vaaleita vahatäpliä. Keskenkasvuisilla yksilöillä on vahatäplät lähes poikkeuksetta. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat. Tuntosarvet ovat pituudeltaan korkeintaan 2/3 ruumiin pituudesta. Takaruumiin kärjen cauda sekä vaharauhasputket ovat mustat ja cauda pituudeltaan noin puolet vaharauhasputkien pituudesta. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat kiiltävän mustat, takaruumis vihreä. Koiraat ovat aina siivekkäitä. Munivat naaraat ovat pienikokoisia ja niiden takimmaisen raajaparin sääri on huomattavasti paksuuntunut. Ruumiin pituus 1,2–2,9 mm.
Kromosomiluku 2n=8.
Levinneisyys

Laji on kosmopoliitti, jota tavataan Tyynenmeren saaria myöten. Myös Suomessa sitä tavataan pohjoisimmassa Lapissa saakka.
Elinympäristö ja elintavat

Juurikaskirva kuuluu kirvalajeihin, jotka vaihtavat ravintokasviaan kesän aikana. Keväällä primääri-isäntinä toimivat euroopansorvarinpensas (Euonymus europaeus), pihajasmike (Philadelphus coronarius) sekä koiranheisi (Viburnum opulus). Kirvat elävät näillä muurahaisten suojelemina kolonioina lehtien alapinnoilla aiheuttaen lehden käpristymisen. Alkukesällä kolonioihin alkaa syntyä siivekkäitä kirvoja jotka siirtyvät sekundääri-isäntiin. Näiden kasvilajien kirjo on huomattava ja juuri sekundääri-isännän valinta on keskeinen eri alalajeja määrittävä piirre. Kesän aikana voi tapahtua myös toinen isännänvaihto uusiin sekundääri-isäntiin. Myös sekundääri-isännillä kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla muurahaisten suojelemina. Kirvojen asuttamat lehdet käpristyvät ja kuivuvat.
Kirvat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia. Yksittäinen naaras elää 45–52 vuorokautta ja tuottaa sinä aikana jopa 30 poikasta. Syksyllä alkaa syntyä koiraita sekä naaraita, jotka palaavat primääri-isännille, parittelevat ja naaraat munivat. Muniva naaras tuottaa noin 6–10 munaa jotka talvehtivat. Vuodessa kirvasukupolvia on kymmenkunta. Lämpimän ilmaston alueilla laji voi olla anholosyklinen eli suvullista lisääntymistä ei esiinny ja kirvat lisääntyvät neitseellisesti ympäri vuoden.
Laji sietää hyvin kylmää. Talvehtivat munat ovat kestäneet −32 °C eivätkä aikuiset kirvatkaan kuole vielä −5 °C:n lämpötilassa.
Juurikaskirvan arvioidaan levittävän yli 40 kasvien virustautia. Näistä Suomessa merkittävä on etenkin perunan Y-virus
Ravintokasvit

Juurikaskirva on äärimmäisen polyfagi ja se on tavattu lähes 120 eri kasviheimoon kuuluvilta kasveilta. Merkittäviä sekundääri-isäntiä luonnossa ovat ohdakkeet, takiaiset ja savikat, viljelykasveista ainakin sokerijuurikas, pavut, perunat ja tomaatti.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Aphis fabae
Ötökkätieto: Papu- eli juurikaskirva (Aphis fabae)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Aphis fabae (black bean aphid) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Aphis fabae, the Black bean aphid (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Aphis fabae cirsiiacanthoidis (englanniksi)
Plantwise: Black bean aphid (Aphis fabae) (englanniksi)
Kaakkolampi (Uurainen, Kyynämöinen)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°29′26″N, 25°18′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskupuro:  Karvapuro Pieni-Ahveniseen 
Järvinumero:  14.652.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,4 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,444 km  
Pinta-ala:  1,296 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Kyynämöisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Isojoen alueeseen (14.652) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,4 metriä mpy.
Kaba (1945)

| Kaba / 樺 |
| --- | --- |
 Kaban vesillelasku

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Fujinagata
Kölinlasku:  15. lokakuuta 1944
Laskettu vesille:  27. helmikuuta 1945
Palveluskäyttöön:  29. toukokuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  5. lokakuuta 1945
Loppuvaihe:  Yhdysvalloille 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 289 t (normaali) 1 555 t (kuormattu)
Pituus:  98 m (vesiraja) 100 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,35 m
Syväys:  3,37 m
Koneteho:  19 000 shp
Nopeus:  27,8 solmua
Aseistus
Aseistus:  3 × 127 mm/40 type 89 24 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 610 mm torpedoputkea 60 × syvyyspommia
Kaba (jap. 樺) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.