stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nokia Actionet

Nokia Actionet on Nokian ammattikäyttöön tarkoitettu suljettu radiopuhelinjärjestelmä (PMR), joka perustuu niin sanottuun trunking-tekniikkaan. Ensimmäinen analoginen Actionet-järjestelmä tuli markkinoille 1980-luvun lopussa, ja siinä käytettiin aluksi silloisten ”raahattavien” NMT-puhelinten kaltaisia Nokia/Mobira R58 ActionMan -päätelaitteita.
1990-luvun puoliväliin mennessä Nokia oli saanut useita Actionet-radiopuhelinratkaisujen tilauksia ja kertoi saavuttaneensa aseman maailman johtavana MPT-1327-standardin mukaisten PMR-verkkojen toimittajana. Se oli tuohon mennessä toimittanut Actionet-järjestelmiä yli 25 maahan Euroopassa ja Aasiassa. Tilaajia olivat muun muassa Lontoon metro, Marokon kansallinen rautatieyhtiö ONCF, Intian BPL Telecom ja venezuelalainen Procedatos.
Nasu-Karasuyama

| Nasu-Karasuyama (那須烏山市) |
| --- | --- |
 Yakumo-jinja
 lippu:  symboli
 Nasu-Karasuyaman sijainti Tochigin prefektuurissa
 Nasu-Karasuyama
 Koordinaatit: 36°39′25″N, 140°09′05″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tochigin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  174,35 km²
Väkiluku (09/2020):  25 729
 – Väestötiheys:  148 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Japaninmagnolia
 – Lintu:  Varis (karasu)
 – Kala:  Aju
 
 https://www.city.nasukarasuyama.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nasu-Karasuyama (jap. 那須烏山市, Nasu-Karasuyama-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tochigin prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin itäosassa Nakajoen varrella. Idässä kaupungin alue nousee Yamizovuorille ja rajautuu Ibarakin prefektuuriin. Nasu-Karasuyamassa on 25 729 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 174,35 neliökilometriä.
Nasu-Karasuyamaa palvelee JR Higashi-Nihonin Karasuyama-linja.
Kuvia

Yamaage-matsuri
Sakaibashi ylittää Nakajoen
Ryūmon-vesiputous
Karasuyaman rautatieasema
Nasu-Karasuyaman kantakaupunki vuoden 1974 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nasu-Karasuyama Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Nocturno Culto

Nocturno Culto
Nocturno Culto (s. 4. maaliskuuta 1972, oikealla nimellä Ted Skjellum) on norjalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten black metal -yhtye Darkthronen vokalistina, kitaristina ja basistina. Hän on vaikuttanut yhtyeessä vuodesta 1988 lähtien. Hänellä on kaksi tytärtä ja hän toimii koulun opettajana Norjassa. Hän työskentelee myös Tyrant Syndicate -levy-yhtiössä.
Aiheesta muualla

Darkthrone (Arkistoitu – Internet Archive)
Tyrant Syndicate
Mäkihypyn maailmancup 2009–2010

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Mäkihypyn maailmancup 2009–2010 | Mäkihypyn maailmancup 2009–2010 |  |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Simon Ammann |  |
| Keski-Euroopan mäkiviikko |  Andreas Kofler |  |
| Lentomäkicup |  Robert Kranjec |  |
| Maiden välinen cup |  Itävalta |  |
| Team Tour |  Itävalta |  |
| Nordic Tournament |  Simon Ammann |  |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 16 |  |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 23 |  |
| Joukkuekilpailut | 4 |  |
| Perutut kilpailut | 4 (joista 3 siirretty) |  |
| ← 2008–2009 | 2010–2011 → |  |
Mäkihypyn maailmancup 2009–2010 alkoi Kuusamosta Suomessa 27. marraskuuta 2009. Kauden aikana hypättiin 23 henkilökohtaista osakilpailua, joista yksi jouduttiin siirtämään sekä 4 joukkuekilpailua. Viimeinen osakilpailu hypättiin Oslossa Norjassa 14. maaliskuuta 2010.
Maailmancupin loppupisteet

| # | Hyppääjä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Pist>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Simon Ammann | 22 | 22 | 100 | 100 | 80 | 100 | 45 | 60 | 80 | 60 | 80 | 45 | 45 | 100 | 80 | 80 | 50 | 100 |   | 100 | 100 | 100 | 100 | 1649 |
| 2. |  Gregor Schlierenzauer | 12 | 100 | 50 | 80 | 100 | 40 | 29 | 100 | 100 | 40 | 45 | 100 |   |   | 100 | 100 | 36 | 60 | 100 | 50 | 24 | 80 | 22 | 1368 |
| 3. |  Thomas Morgenstern | 11 | 80 | 10 | 60 | 32 | 40 | 60 | 29 | 18 | 100 | 22 | 16 | 100 | 1 | 60 | 60 |   |   | 50 | 60 | 45 | 45 | 45 | 944 |
| 4. |  Andreas Kofler | 36 | 40 | 40 | 50 | 60 | 50 | 100 | 50 | 50 | 45 | 40 | 26 |   |   | 20 | 45 |   | 40 | 29 | 22 | 50 | 40 | 60 | 893 |
| 5. |  Adam Małysz |   | 60 | 32 | 22 | 8 | 32 | 32 | 24 | 36 | 13 | 36 | 32 |   |   | 45 | 50 | 40 | 80 |   | 80 | 80 | 60 | 80 | 842 |
| 6. |  Wolfgang Loitzl | 60 | 36 | 9 | 14 | 50 | 22 | 50 | 80 | 40 | 50 | 32 | 40 |   |   | 50 | 32 | 26 | 50 |   | 45 | 29 | 16 | 29 | 760 |
| 7. |  Anders Jacobsen | 45 | 0 | 0 | 1 | 13 | 16 | 7 | 45 | 45 | 26 | 0 | 20 |   |   |   | 36 | 100 | 36 | 80 | 0 | 60 | 11 | 16 | 557 |
| 8. |  Martin Koch | 24 |   |   | 24 | 36 | 29 | 26 | 22 | 13 | 32 | 60 | 50 | 32 | 60 |   |   | 45 | 24 |   | 5 | 9 | 14 | 40 | 545 |
| 9. |  Bjørn Einar Romøren | 100 | 14 | 0 | 45 | 40 | 80 | 0 | 32 | 24 | 18 | 24 | 8 |   |   | 32 | 18 |   | 7 | 6 |   |   | 32 | 36 | 517 |
| 10. |  Robert Kranjec | 1 | 45 | 18 | 2 | 0 | 9 | 15 | 2 | 16 | 11 | 100 | 80 |   |   | 11 | 22 | 80 | 32 |   | 9 | 32 | 4 | 14 | 503 |
Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset osakilpailuista

| # | Hyppääjä | Pisteet | 1>  | 2>  | 3>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. | Janne Ahonen | 494 |  | 2 | 1 |
| 14. | Harri Olli | 367 |  | 1 | 1 |
| 27. | Matti Hautamäki | 154 |  |  |  |
| 34. | Kalle Keituri | 110 |  |  |  |
| 49. | Janne Happonen | 54 |  |  |  |
| 55. | Olli Muotka | 41 |  |  |  |
| 67. | Ville Larinto | 16 |  |  |  |
| 77. | Kimmo Yliriesto | 5 |  |  |  |
| 82. | Kai Kovaljeff | 2 |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kansainvälisen hiihtoliiton mäkihypyn maailmancup -sivusto (englanniksi)
Nattaset

Näkymä Pyhä-Nattasen huipulta.
| --- | --- |
Tyyppi:  tunturi
Sijainti:  Sodankylä, Suomi
Korkeus merenpinnasta:  544 m
Suojelualue:  Sompion luonnonpuisto 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Nattaset eli Nattastunturit (pohjoissaameksi Náttašduottar) on Sodankylän kunnassa Koilliskairassa sijaitseva tunturiryhmä. Se koostuu kuudesta tunturista, jotka sijaitsevat kokonaisuudessaan vuonna 1956 perustetun Sompion luonnonpuiston alueella.
Nattasten huiput ovat: Sodankylän Pyhätunturi eli Pyhä-Nattanen, Seinätunturi, Serrikainen, Terävä-Nattanen, Lupukainen ja Suku-Nattanen.  Terävä-Nattanen on 544 metriä korkea  ja  Pyhä-Nattanen 508 metriä.
Tunturit ovat kallioperältään poikkeukselliset. Suurin osa Nattasten pohjoispuolella sijaitsevista tuntureista koostuu granuliitista. Nattaset sen sijaan ovat väriltään punertavaa graniittia. Pyhä-Nattasen huipulla on suuria graniitista muodostuneita rapautumisjäännöksiä, tooreja. Suuret kivikasat ovat aikoinaan olleet saamelaisten pyhiä palvontapaikkoja.
Sompion luonnonpuiston alueella kiertää useita merkittyjä polkuja, joista Pyhä-Nattasen polku johtaa tunturin huipulle. Pyhä-Nattasen huipulla on pieni päivätupa. Tunturin laella sijaitsi myös sota-aikana saksalaisten tähystysasema, josta on vielä jäljellä joitakin merkkejä. Sompion luonnonpuiston alueella saa kulkea vain merkittyjä reittejä pitkin. Nattasten juurella sijaitsee aikoinaan arvokkaana kalavetenä tunnettu Sompiojärvi, joka nykyään on osa Lokan tekojärveä.
Aiheesta muualla

Metsähallitus, Sompion luonnonpuiston kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Pasin retkisivu, Pyhä-Nattanen (Arkistoitu – Internet Archive)
Penikkalampi (Kannonkoski)

| Penikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°54′07″N, 25°17′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskupuro:  Penikkapuro Kannonjärveen 
Järvinumero:  14.461.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159,9 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,618 km  
Pinta-ala:  1,657 ha  
Tilavuus:  0.000066 km³ 
Keskisyvyys:  3,95 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPenikkalampi 
Penikkalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Selänrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 65 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Kannonselän alueeseen (14.461) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,9 metriä mpy.
Night Lamp

| Night Lamp |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jack Vance
Kansitaiteilija:  Vladimir Nenov
Kieli:  englanti
Genre:  science fiction
Kustantaja:  Tor
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  384
ISBN:  0312864728

Edeltävä:  Throy
Seuraava:  Ports of Call
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Night Lamp on Jack Vancen vuonna 1996 ilmestynyt tieteisromaani. Teoksessa muistinsa menettänyt päähenkilö Jaro Fath etsii menneisyyttään.
Aiheesta muualla

Night Lamp. Publishers Weekly 2.10.1996. (englanniksi)
Rodger Turner: Night Lamp. The SF Site 1996, 2002. (englanniksi)
Dave Langford: Night Lamp. Vector 193, 1997. (englanniksi)
Rich Horton: Night Lamp. 3.11.1997. (englanniksi)
Eric Brown: Night Lamp. Infinity plus 7.11.1997. (englanniksi)
Nick Gevers: Night Lamp. Pardec Explorations. (englanniksi)
Naton rauhankumppanuus

Moldovalainen Naton rauhankumppanuusohjelman kunniaksi vuonna 1994 julkaistu postimerkki.
Naton rauhankumppanuus (engl. Partnership for Peace, ransk. Partenariat pour la paix) on Pohjois-Atlantin puolustusliiton Naton yhteistyöohjelma Natoon kuulumattomien maiden kanssa. Yhteistyön keskeinen tavoite on sotilaallisen suoritus- ja yhteistoimintakyvyn kehittäminen kansallisen puolustuksen ja kansainvälisen kriisinhallinnan tarpeita varten.
Rauhankumppanuusohjelma perustettiin vuonna 1994 mahdollistaakseen osallistujien kehittää individuaalisen suhteen Natoon. Osallistujat saavat valita yhteistyöhön liittyvät prioriteettinsä sekä etenemisen tason ja tahdin.
Suomi on osallistunut rauhankumppanuusyhteistyöhön vuodesta 1994 lähtien. Suomi on osallistunut kahteen Nato-johtoiseen kriisinhallintaoperaatioon: Kosovo Force Kosovossa ja Resolute Support Afganistanissa.
Kumppanuusmaat

Naton rauhankumppanuusjäsenmaita ovat:
| --- | --- |
  Armenia   Azerbaidžan   Bosnia ja Hertsegovina   Georgia   Irlanti   Itävalta   Kazakstan   Kirgisia   Malta   Moldova :    Serbia   Sveitsi   Tadžikistan   Turkmenistan   Ukraina   Uzbekistan   Valko-Venäjä   Venäjä 
↑  Jäädytetty vuonna 2021.
↑  Jäädytetty tila.
Nato ja Valko-Venäjä toimivat yhteistyössä marraskuuhun 2021 saakka, jolloin käytännön yhteistyö siviili- ja sotilastasolla jäädytettiin. Valko-Venäjä oli mukana rauhankumppanuusohjelmassa vuodesta 1995 lähtien.
Venäjä oli aiemmin rauhankumppani, mutta Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan johtuen suhde on jäädytetty ja Venäjä on suurin uhka Naton jäsenmaiden turvallisuudelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naton rauhankumppanuus Wikimedia Commonsissa
Niki Marty

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Sveitsi> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lahti 2002 | 25 m olympiapistooli |  |
Niki Marty (s. 13. lokakuuta 1973 Zürich Sveitsi) on sveitsiläinen pistooliampuja.
Niki Marty saavutti MM-kilpailuista Lahdesta 2002 pronssia 25 m olympiapistoolissa tuloksella 688.3 (588+100.3). Hän jäi voittajasta Marco Spangenbergistä 2.6 pistettä.
Niittytyranni

| Niittytyranni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Tyrannit Tyrannus
Laji::  verticalis
Kaksiosainen nimi
 Tyrannus verticalis  Say, 1823 
Katso myös
   Niittytyranni Wikispeciesissä   Niittytyranni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Niittytyranni (Tyrannus verticalis) on tyrannien heimoon kuuluva pohjoisamerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää mantereen länsi- ja keskiosia Kanadan Brittiläisestä Kolumbiasta, Albertasta, Saskatchewanista ja Manitobasta etelään Yhdysvaltain keski- ja länsiosia Meksikon pohjoisosaan. Se on muuttolintu, joka talvehtii Etelä-Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Thomas Say kuvaili lajin holotyypin Coloradon La Juntan läheltä vuonna 1823.
Niki Helenius

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 22. kesäkuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 176 cm
Junioriseurat
1988–1996: Kuusysi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1996 | Kuusysi | 1 | (0) |
| 1997–2003 | FC Lahti | 137 | (26) |
| 1997–1998 | → Pallo-Lahti | 6 | (3) |
| 1998 | → FC Hämeenlinna (laina) | 1 | (0) |
| 1999 | → FC Mikkeli (laina) | 14 | (4) |
| 2004–2008 | MyPa | 68 | (11) |
| 2005 | → Rakuunat (laina) | 3 | (1) |
| 2006–2007 | → MP (laina) | 6 | (2) |
| 2009 | FC Lahti | 0 | (0) |
| 2009 | → FC Hämeenlinna (laina) | 1 | (0) |
| 2009–2010 | KooTeePee | 27 | (2) |
| 2011 | Sudet | 4 | (0) |
| 2015 | Lahen Pojat JS | 10 | (3) |
| Yhteensä | Yhteensä | 278 | (52) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Niki Helenius (s. 22. kesäkuuta 1977 Lahti) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Helenius on edustanut Veikkausliigassa FC Lahtea (1999–2003) ja Myllykosken Palloa (2004–2008). Hän on pelannut 179 liigaottelua ja tehnyt niissä 36 maalia. Kaudella 2005 hän saavutti MyPassa Suomen-mestaruuden. Helenius siirtyi takaisin FC Lahteen heinäkuuhun asti kestävällä sopimuksella huhtikuussa 2009. Helenius on kärsinyt urallaan useista loukkaantumisista.
Helenius on pelannut myös Suomen futsalmaajoukkueessa.
Naton päämaja

| Naton päämaja> NATO Headquarters Siège de l’OTAN |
| --- | --- |
 Ilmakuva Naton päämajasta Harenissa, Brysselissä.
Osoite:  Boulevard Léopold III / Leopold III-laan
Sijainti:  Haren, Brysselin kaupunki, Belgia
Koordinaatit:  50°52′45″N, 4°25′30″E
Valmistumisvuosi:  2017
Suunnittelija:  Skidmore, Owings and Merrill
Omistaja:  Nato
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Naton päämaja (engl. NATO Headquarters, ransk. Siège de l’OTAN) on Pohjois-Atlantin puolustusliiton eli Naton poliittinen ja hallinnollinen keskus, joka sijaitsee Boulevard Léopold III -kadulla Brysselin kaupungissa, Belgiassa. Se toimii liiton jäsenvaltioiden edustajien sekä asiantuntijoiden tapahtumapaikkana. Päämajassa järjestetään vuosittain noin 6 000 tapaamista.
Naton päämaja sijaitsi alun perin Lontoossa, jonka jälkeen se siirrettiin Pariisiin vuonna 1952 ja lopulta Brysseliin vuonna 1967.
Naton päämajassa työskentelee noin 4 000 pääsääntöistä työntekijää. Näistä noin 2 000 on lähetystötyöntekijöitä ja Naton sotilaallisten edustajien apulaisia. Noin 300 työskentelee Naton jäsenvaltioiden lähetystöissä. Noin tuhat on Naton International Staffin (IS) siviilityöntekijöitä ja noin 500 on International Military Staffin (IMS) työntekijöitä, joista osa on siviilejä.
Galleria

13 Belgrave Square, Lontoo, jossa Naton päämaja sijaitsi vuosina 1949–1952.
Väliaikainen Naton päämaja, joka oli käytössä vuosina 1952–1959, rakennettiin Palais de Chaillot’n heijastavalle altaalle Place du Trocadéroon, Pariisiin.
Palais de l’OTAN Porte Dauphinessa, Pariisissa, jossa Naton päämaja sijaitsi vuosina 1959–1967.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naton päämaja Wikimedia Commonsissa
Nocturnal Poisoning

| Nocturnal Poisoning Xasthur |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhti–syyskuu 2001
 Julkaistu: 8. syyskuuta 2002
 Tuottaja(t): Malefic
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 69.00
 Levy-yhtiö: Blood Fire Death
Xasthurin muut julkaisut
|   | Nocturnal Poisoning 2002 | Suicide in Dark Serenity 2003 |
Nocturnal Poisoning on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin esikoisalbumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 2002.
Kappaleet

In the Hate of Battle – 9.04
Soul Abduction Ceremony – 7.44
A Gate Through Bloodstained Mirrors – 8.05
Black Imperial Blood – 5.50 (Mütiilation -cover)
Legion of Sin and Necromancy – 11.40
A Walk Beyond Utter Blackness – 6.27
Nocturnal Poisoning – 15.20
Forgotten Depths of Nowhere – 4.50
Aiheesta muualla

Albumi Nocturnal Poisoning Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Nilkkain

Vasemman jalan nilkkain.
Nilkkain  eli damaski on asuste, jotka puetaan sukan ja kengän päälle nilkkaan. Nilkkaimia on ennen käytetty esimerkiksi Ranskan armeijassa ja vielä nykyäänkin ne kuuluvat joidenkin armeijoiden univormuihin. Tunnettuja nilkkaimien käyttäjiä nykyaikana ovat muun muassa Disneyn sarjakuvahahmo Roope Ankka sekä edesmennyt poplaulaja Michael Jackson.
Nara-kausi

Paleoliittinen kausi
Jōmon-kausi
Yayoi-kausi
Yamato-kausi
Kofun-kausi
Asuka-kausi
Nara-kausi
Heian-kausi
Kamakura-kausi
Kenmu-restauraatio
Muromachi-kausi
Nanboku-chō-kausi
Sengoku-kausi
Azuchi-Momoyama-kausi
Nanban-kaupan kausi
Edo-kausi
Bakumatsu
Meiji-kausi
Taishō-kausi
Japani I maailmansodassa
Shōwa-kausi
Miehitetty Japani
Heisei-kausi
Reiwa-kausi
Nara-kausi (jap. 奈良時代, Nara-jidai) kesti Japanin historiassa noin vuodet 710–794. Keisarinna Genmei perusti maan pääkaupungin Heijō-kyōhon (平城京, nykyinen Nara), jossa se oli vuoteen 784 asti. Tällöin keisari Kammu siirsi pääkaupungin Nagaoka-kyōhon ja kymmenen vuotta myöhemmin Heian-kyōhon eli Kiotoon, mikä päätti Nara-kauden ja aloitti Heian-kauden.
Japanin yhteiskunta oli Nara-kaudella keskittynyt maanviljelyksen ja kylien ympärille. Suurin osa kansasta oli šintolaisia. Narassa sijaitseva pääkaupunki oli suunniteltu Kiinan Tang-dynastian pääkaupungin Chang'anin mukaan (長安, nykyinen Xi'an, 西安). Japanin yläluokka omaksui kiinalaisilta paljon muutakin, kuten buddhalaisen uskonnon ja kirjoitusmerkit.
Taloudellinen ja hallinnollinen kehitys

Ennen Taihō-säädösten (jap. 大宝律令, Taihō-ritsuryō) ottamista käyttöön Japanin pääkaupunkia siirrettiin aina keisarin kuoleman jälkeen, sillä paikan, jossa kuolema oli tapahtunut, uskottiin saastuneen. Uudistukset ja hallinnon byrokratisoituminen johtivat pysyvän keisarillisen pääkaupungin perustamiseen Heijō-kyōhon eli Naraan vuonna 710. Kaupungista tuli Japanin ensimmäinen aidosti urbaani keskus, ja sen väkiluku ylsi pian 200 000:een, mikä oli lähes 4 % valtion väkiluvusta. Noin 10 000 henkeä työskenteli valtion viroissa.
Talous ja hallinto kehittyivät Nara-kaudella suuresti. Nara yhdistettiin provinssien pääkaupunkeihin teillä, ja veroja kerättiin tehokkaammin ja säännöllisemmin. Maassa painettiin kolikoita. Naran alueen ulkopuolella taloudellinen toiminta oli kuitenkin vähäistä, ja provinsseissa vanha prinssi Shōtokun maareformijärjestelmä alkoi taantua. 700-luvun puoliväliin mennessä maahan alkoikin syntyä shōen-järjestelmä (荘園, maata omistavat tilat), joka oli yksi keskiaikaisen Japanin tärkeimmistä taloudellisista instituutioista. Paikallishallinto tuli vähitellen yhä omavaraisemmaksi vanhan maanjakojärjestelmän hajotessa ja verojen kohotessa. Monet ihmiset joutuivat hylkäämään maansa, ja heistä tuli "aaltoihmisiä", rōnin (浮浪人 tai 浪人). Jotkut näistä ihmisistä menivät suurille maanomistajille töihin, ja ennen "julkiset" maat kasautuivat shōenien käsiin.
Sisäinen hallintotaistelu jatkui keisarillisessa hovissa koko Nara-kauden ajan. Keisarillisen perheen jäsenet, johtavat hoviperheet kuten Fujiwara-klaani ja buddhalaiset papit taistelivat vallasta. Myöhäisellä Nara-kaudella hovin taloudelliset rasitteet kasvoivat, ja hovi alkoi irtisanoa vähemmän välttämättömiä virkailijoitaan. Vuonna 792 luovuttiin yleisestä asevelvollisuudesta, ja paikallishallinnon päälliköiden annettiin perustaa yksityisarmeijoita hoitamaan poliisitehtäviä. Hallinto alkoi hajaantua, ja vallan palauttamiseksi keisariperheelle Japanin pääkaupunki siirrettiin lopulta vuonna 784 Nagaokaan ja vuonna 794 to Heian-kyōhon 26 kilometriä Narasta pohjoiseen. 1000-luvun loppuun mennessä Heian-kyōn kaupunkia kutsuttiin jo yleisesti nimellä Kyōto (京都, pääkaupunki).
Kulttuurin kehitys ja buddhalaisuuden leviäminen

Japanin keisarillisen hovin halusta dokumentoida ja tallentaa omaa historiaansa syntyivät ensimmäiset japanilaisen kirjallisuuden teokset. Kirjat, kuten Kojiki ja Nihonshoki, olivat luonteeltaan poliittisia, ja niitä käytettiin lujittamaan keisarin valtaa niin Japanin sisällä kuin Kiinan ja Korean suhteen.
Kirjoitustaidon levitessä japanilaista runoutta, japaniksi waka, alettiin kirjoittaa muistiin. Ensimmäinen koottu runoteos, Man’yōshū, syntyi joskus vuoden 759 jälkeen. Kaifūsō oli vuorostaan japanilaisten keisareiden ja prinssien kiinaksi kirjoittama runokokoelma. Nara-kaudella japanin kirjoittamiseen käytettiin yksinomaan kiinalaisia merkkejä, ennen kana-merkistön kehittämistä.
Nara-kaudella Japaniin juurtui lopullisesti myös buddhalaisuus. Buddhalaisuus oli rantautunut maahan jo 500-luvulla, mutta oli otettu vastaan ristiriitaisesti Nara-kauteen saakka. Tällöin sen otti suojelukseensa keisari Shōmu. Shōmu ja hänen Fujiwara-puolisonsa olivat kiihkeitä buddhalaisia ja edistivät aktiivisesti uskonnon leviämistä. Shōmun hallinnon aikana rakennettiin Tōdai-jin temppeli, ja sen sisään laitettiin Dainichi-Buddha, 16 metriä korkea pronssipatsas. Tämä Buddha samaistettiin auringonjumalattareen, ja buddhalaisuuden ja šintolaisuuden synkretismi hiljalleen alkoi.
Vaikka buddhalaisuudesta ei tehtykään maan valtionuskontoa, Nara-kauden buddhalaisuus kohotti keisarillisen hovin asemaa. Buddhalaisuuden vaikutusvalta hovissa kasvoi Shōmun tyttären keisarinna Kōkenin hallintokausien aikana (749–758). Hän toi hoviin useita buddhalaisia pappeja. Kōken luopui vallasta vuonna 758 hänen serkkunsa Fujiwara no Nakamaron neuvosta. Kun eläkkeelle jäänyt keisarinna alkoi suosia neuvonantajanaan buddhalaista Dōkyō-munkkia, Nakamaro tarttui aseisiin vuonna 764, mutta kukistettiin nopeasti. Kōken syytti hallitsevaa keisaria Nakamaron kanssa juonittelusta ja hankkiutui hänestä eroon. Kōken nousi uudelleen valtaistuimelle keisarinna Shōtokuna (764–770). Keisarinna käski painattaa yhteensä miljoona rukousta, Hyakumanto darani (jap. 百万塔陀羅尼), joista on säilynyt useita kappaleita. Pienet kirjoituskääröt vuodelta 770 ovat maailman varhaisimpien painettujen tekstien joukossa. Shōtoku painatti loitsut lepyttääkseen buddhalaista papistoa – hän olisi ehkä halunnut jopa tehdä Dōkyōsta keisarin, mutta hän kuoli ennen mahdollisuutta toimia. Shōtokun toimet järkyttivät Naraa ja johtivat naisten sulkemiseen pois vallanperimyksestä ja buddhalaisten munkkien poistamiseen politiikasta.