stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Novgorodin alue
Hallinto > Novgorodin alueen kaupungit

Alueella on yhteensä kymmenen kaupunkia, jotka on lueteltu oheisessa taulukossa. Asukasluku on Venäjän 2010 väestönlaskennasta. Kaupunkien ja muiden Novgorodin alueen piirikeskusten sijainti ilmenee oheisesta kartasta.
Novgorodin alueen kartta
| Kaupunki | Venäläinen nimi, kyrillinen | Kunnallispiiri | Kaupungin väkiluku  2010  |
| --- | --- | --- | --- |
| Novgorod | Великий Новгород | Novgorodin kaupunkipiirikunta | 218 717 |
| Borovitši | Боровичи | Borovitšin piiri | 53 690 |
| Staraja Russa | Старая Русса | Staraja Russan piiri | 31 809 |
| Valdai | Валдай | Valdain piiri | 16 098 |
| Pestovo | Пестово | Pestovon piiri | 15 903 |
| Tšudovo | Чудово | Tšudovon piiri | 15 397 |
| Okulovka | Окуловка | Okulovkan piiri | 12 464 |
| Malaja Višera | Малая Вишера | Malaja Višeran piiri | 12 461 |
| Soltsy | Сольцы | Soltsyn piiri | 10 086 |
| Holm | Холм | Holmin piiri | 3 830 |
Talous

Novgorodin alue tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 127,3 miljardin ruplan osuuden eli 0,34 prosenttia Venäjän federaation BKT:stä. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 200 700 ruplaa eli noin 4 917 euroa. Tämä oli 77 prosenttia Venäjän keskiarvotasosta.lähde?
Alueen merkittävimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, radioelektroniikka-, kemian-, puunjalostus-, lasi-, posliini-, elintarvike- ja kevytteollisuus. Maatalous on keskittynyt pellavan viljelyyn ja karjankasvatukseen.lähde?
Talous > Liikenneyhteydet

Novgorodin alueen halki kulkee useita keskeisiä rautateitä. Näiden reitti tärkeimpine asemineen oli:
Pietari – Tšudovo – Malaja Višera – Okulovka – Bologoje – Tver – Moskova
Pietari – Pavlovsk – Batetskaja – Dno – Novosokolniki – Nevel – Valko-Venäjän raja Vitsebsk – Orša
Viron raja – Pihkova – Dno – Staraja Russa – Valdai – Bologoje – Sonkovo
Laukaa (Luga) – Batetskaja – Novgorod
Pavlovsk – Novgorod
Novgorod – Tšudovo – Olhava
Okulovka – Neboltši
Mga – Budogoštš – Neboltši – Kaboža – Pestovo – Sonkovo
Venäjän valtateistä Novgorodin alueen läpi kulkee ainoastaan reittiä Suomen raja – Viipuri – Pietari – Tšudovo – Novgorod – Valdai – Moskova seuraava M10 (Rossija).
Siviililentokenttä on ainakin Novgorodissa, ja sotilasilmailua varten alueella on Novgorodin, Staraja Russan ja Soltsyn sotilaslentokentät.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Novgorodin alue Wikimedia Commonsissa
Novgorodin alueen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| n k Venäjän aluejako |
| --- | --- | --- |
Federaatiosubjektit
| Tasavallat |  Adygeia  Altai  Baškortostan  Burjatia  Dagestan  Hakassia  Ingušia  Kabardi-Balkaria  Kalmukia  Karatšai-Tšerkessia  Karjala  Komi  Krim1  Mari  Mordva  Pohjois-Ossetia-Alania  Saha  Tatarstan  Tšetšenia  Tšuvassia  Tuva  Udmurtia  |  |
| Aluepiirit |  Altai  Habarovsk  Kamtšatka  Krasnodar  Krasnojarsk  Perm  Primorje  Stavropol  Taka-Baikalia  |  |
| Alueet |  Amur  Arkangeli  Astrahan  Belgorod  Brjansk  Irkutsk  Ivanovo  Jaroslavl  Kaliningrad  Kaluga  Kemerovo  Kirov  Kostroma  Kurgan  Kursk  Leningrad  Lipetsk  Magadan  Moskova  Murmansk  Nižni Novgorod  Novgorod  Novosibirsk  Omsk  Orenburg  Orjol  Penza  Pihkova  Rjazan  Rostov  Sahalin  Samara  Saratov  Smolensk  Sverdlovsk  Tambov  Tjumen  Tomsk  Tšeljabinsk  Tula  Tver  Uljanovsk  Vladimir  Volgograd  Vologda  Voronež  |  |
| Liittovaltiokaupungit |  Moskova  Pietari  Sevastopol2  |  |
| Autonominen alue | Juutalainen |  |
| Autonomiset piirikunnat |  Hanti-Mansia  Jamalin Nenetsia  Nenetsia  Tšukotka  |  |
| Lisää aiheesta |  Federaatiopiirit  Talousalueet  |  |
1de jure: Ukrainaan kuuluva autonominen tasavalta 2de jure: Ukrainaan kuuluva tasavallan alainen kaupunkipiiri
| n k Luoteinen federaatiopiiri |
| --- | --- | --- |
Hallinnollinen keskus: Pietari
|  Arkangel  Nenetsia  Kaliningrad  Leningrad  Murmansk  Novgorod  Pietari  Pihkova  Karjala  Komi  Vologda  |  Arkangel  Nenetsia  Kaliningrad  Leningrad  Murmansk  Novgorod  Pietari  Pihkova  Karjala  Komi  Vologda  |  |
Welcome to England

| ”Welcome to England” Tori Amos |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Abnormally Attracted to Sin
 Äänitetty : elokuu 2007
 Studio : Martian Engineering (Cornwall, Englanti)
 Julkaistu: 14. huhtikuuta 2009
 Formaatti: lataus
 Tekijä(t): Tori Amos
 Tuottaja(t): Amos
 Tyylilaji: alternative, pop
 Kesto: 04.05
 Levy-yhtiö: Universal Music, Republic Records
Welcome to England on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Tori Amosin kappale vuodelta 2005. Amos on säveltänyt ja tuottanut kappaleen. ”Welcome to England” julkaistiin ensimmäisenä singlenä albumilta Abnormally Attracted to Sin.
Taustaa

”Welcome to England” kertoo muuttamisesta uuteen paikkaan rakkauden perässä ja perustuu Amosin omiin kokemuksiin. Hän muutti miehensä Mark Hawleyn takia Yhdysvalloista Cornwalliin Englantiin. Amos on säveltänyt ja tuottanut kappaleen yksin.
Julkaisu ja kaupallinen menestys

”Welcome to England” julkaistiin ensimmäisenä singlenä Amosin studioalbumilta Abnormally Attracted to Sin 14. huhtikuuta 2009. Kappale oli saatavilla digitaalisena latauksena. Singlestä tehtiin radiota varten promo-CD, mutta se ei ollut myynnissä. Lisäksi julkaistiin digitaalinen single, jolla oli myös kaksi muuta kappaletta albumilta.
Amos julkaisi videon useimmille albumin kappaleille, mukaan lukien ”Welcome to England”. Videot muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Christian Lamb ohjasi kaikki videot.
”Welcome to England” nousi Yhdysvalloissa adult alternative -genren radiosoittolistan sijalle 10. Se oli Uudessa-Seelannissa radiosoittolistan sijalla 4.
Singlen kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Tori Amos.
| Welcome to England (digitaalinen single, promo-CD) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Welcome to England | 4.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| Welcome to England (digitaalinen single) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Welcome to England | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Maybe California | 4.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Fire to Your Plain | 3.01 |  |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Kappale | Korkein sijoitus |
| --- | --- |
 Belgia (Ultratop Flanders, UltraTip Bubbling Under): 26
 Yhdysvallat (Billboard, adult alternative): 10
 Uusi-Seelanti (RadioScope, radiosoitto): 4
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
| n k Tori Amos |
| --- | --- |
 Diskografia  Kappaleet 
Studioalbumit:  Little Earthquakes  Under the Pink  Boys for Pele  From the Choirgirl Hotel  To Venus and Back  Strange Little Girls  Scarlet's Walk  The Beekeeper  American Doll Posse  Abnormally Attracted to Sin  Midwinter Graces  Night of Hunters  Gold Dust  Unrepentant Geraldines  Native Invader  Ocean to Ocean 
Livealbumit:  To Venus and Back  The Original Bootlegs  Legs and Boots  Live at Montreux 1991/1992  From Russia With Love  Diving Deep Live 
Kokoelmat:  Tales of a Librarian  A Piano: The Collection  Little Earthquakes – The B-Sides 
EP:t:  Crucify  Hey Jupiter  Scarlet’s Hidden Treasures  Christmastide 
Singlet:  ”Me and a Gun”  ”Silent All These Years”  ”China”  ”Winter”  ”Crucify”  ”Cornflake Girl”  ”God”  ”Pretty Good Year”  ”Past the Mission”  ”Caught a Lite Sneeze”  ”Talula”  ”Professional Widow”  ”Hey Jupiter”  ”In the Springtime of His Voodoo”  ”Spark”  ”Raspberry Swirl”  ”Jackie’s Strength”  ”Cruel”  ”Bliss”  ”1000 Oceans”  ”Glory of the 80’s”  ”Concertina”  ”Strange Little Girl”  ”A Sorta Fairytale”  ”Taxi Ride”  ”Don’t Make Me Come to Vegas”  ”Sleeps with Butterflies”  ”Big Wheel”  ”Welcome to England”  ”Flavor” 
Videojulkaisut:  Little Earthquakes  Live from New York  Complete Videos 1991–1998  Welcome to Sunny Florida  Fade to Red  Live at Montreux 1991/1992 
Muut artikkelit:  Y Kant Tori Read  Y Kant Tori Read (albumi)  Night of Hunters Tour
Heikki Eteläpää

Eteläpää 1960-luvun alkupuolella.
Heikki Eteläpää (9. kesäkuuta 1924 Savitaipale – 6. toukokuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen elokuva- ja teatteriarvostelija.
Eteläpää aloitti uransa Etelä-Saimaassa ja Savon Sanomissa, joissa hän keskittyi kulttuurista kirjoittamiseen. Hän siirtyi tuoreen Teatteri-lehden toimitussihteeriksi 1946.
Hän opiskeli teatterialaa työskentelemällä Tampereen Työväen Teatterissa Eino Salmelaisen avustajana. Lisäksi hän opiskeli ulkomaisissa korkeakouluissa. Toimittajan uraa hän jatkoi Ilta-Sanomissa elokuva-arvostelijana 1956–1960, mutta siirtyi sitten Uuteen Suomeen, jossa  myöhemmin työskenteli kulttuuriosaston päällikkönä.
Eteläpää toimi Elokuva-Aitan Jambo-sedän nimimerkin suojissa vastatessaan palstalla elokuva-aiheisiin kysymyksiin. Hän suomensi näytelmiä ja kuunnelmia ja toimitti Tarmo Mannin ja Åke Lindmanin muistelmat. Eläkkeellä ollessaan hän teki tutkimuksen jatkosodan aikana toimineista sotateattereista.
Teokset

"Jees, teatteria!" - sanoi vääpeli Ryhmy: sotateatterit 1941-1944. Suomen teatterikerhojen liitto. Edita, 2002.
Minä, Manni. Tarmo Manni muistelee, toim. Heikki Eteläpää. Kirjayhtymä, 1986.
Åke ja hänen maailmansa. Åke Lindman muistelee, toim. Heikki Eteläpää. Tammi, 1992.
Aiheesta muualla

Laine, Kimmo: / Eteläpää, Heikki (1924–2012 ) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 28.10.2003. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Lviv

| Lviv (Львів) |
| --- | --- |
 Lvivin keskustaa
 lippu:  vaakuna
 Lviv
 Koordinaatit: 49.8433°N, 24.0266°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Lvivin piiri
Perustettu:  1200-luku
Hallinto:  
 – Pormestari:  Andri Sadovyi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  171,01 km²
Väkiluku (2022)  ():  717 273
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Suuntanumero(t):  +380 322
 
 www.city-adm.lviv.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lviv (ukr. Львів, puol. Lwów, ven. Львов, Lvov, saks. Lemberg, arm. Լվով, Lvov, jidd. ‏לעמבערג‎, Lemberg tai לעמבעריק, Lemberik, suomeksi myös Lwów) on kaupunki läntisessä Ukrainassa ja alueen kulttuurinen, poliittinen, taloudellinen ja uskonnollinen keskus. Se on myös Lvivin alueen hallintokeskus. Ukrainan tilastokeskuksen arvio kaupungin väkiluvuksi on 717 273 (2022 alku).
Lvivin kantakaupunkia.
Lvivissä on kone-, auto- ja tekstiiliteollisuutta. Se on tärkeä rautatien ja valtateiden risteyspaikkakunta.
Lvivissä on merkittäviä rakennuksia, kuten renessanssiajan kirkkoja. Lvivin vanha keskusta on Unescon maailmanperintöluettelon kohde.
Historia

Kaupungin perustamisvuotena pidetään vuotta 1256, jolloin siitä on ensimmäinen maininta Galitsian ruhtinaan Daniel Galitsialaisen kronikassa. Puolan jakojen aikaan vuosina 1773–1918 Lviv oli Itävalta-Unkarin Galitsian pääkaupunki.
Kaupunki kuului Puolaan vuosina 1340–1772 ja uudelleen Puolan itsenäistyttyä vuosina 1919–1939 (muodollisesti vuoteen 1945). Vuosina 1772–1919 se kuului Itävalta-Unkarin keisarikuntaan nimellä Lemberg. Lvivissä julistettiin vuonna 1918 Itävalta-Unkarista itsenäinen Länsi-Ukrainan kansantasavalta, joka joutui Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa 1919 puolalaisten miehittämäksi. Pitääkseen kiinni ukrainalaisuudestaan Länsi-Ukraina sulautui Ukrainan kansantasavaltaan, mutta sodan jatkuessa 1920 alue joutui bolševistisen Venäjän haltuun puna-armeijan edetessä Puolaan Varsovan edustalle saakka. Lopulta puolalaiset voittivat bolševikit ja estivät kommunismin laajentumisen, ja bolševikit karkotettiin takaisin itään. Riian rauhassa Venäjän ja Puolan kesken 1921 sovittiin, että Lviv ympäristöineen tuli kuulumaan Puolaan.
Vuoden 1931 väestönlaskennan mukaan kaupungin 312 231 asukkaasta oli roomalaiskatolilaisia (eli käytännössä puolalaisia) 50,44 %, juutalaisia 31,9 % ja kreikkalaiskatolilaisia (uniaatteja eli käytännössä ukrainalaisia) 15,9 %. Lviv oli maailmansotien välisenä aikana tärkeä puolalaisen ja juutalaisen kulttuurin keskus. Kielellisesti tiedot olivat seuraavat (1931): 63,5 % väestöstä puhui puolaa, 24,1 % jiddišiä, 7,9 % ukrainaa, 2,4 % ruteenia, 2,1 % muuta (pääasiassa saksaa ja armeniaa). Ennen toista maailmansotaa venäjää ei kaupungissa juuri kuullut puhuttavan: sitä puhui noin 0,1 % kaupungin väestöstä. Venäjänkielisen väestön osuus alkoi kasvaa, kun Lviv liitettiin Neuvostoliittoon, jolloin kaupunkiin tuli venäläisiä siirtolaisia kauempaa Neuvostoliitosta.
Natsi-Saksan Puolaan 1939 tekemän hyökkäyksen jälkeen Neuvostoliitto hyökkäsi Itä-Puolaan, ja Lviv joutui neuvostomiehityksen alle. Tuhansia kaupunkilaisia – lähinnä puolalaista ja juutalaista sivistyneistöä – surmattiin ja pakkosiirrettiin Neuvostoliiton itäosiin.
Natsi-Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon ja sen miehittämille alueille 1941 Lviv kuului saksalaisten miehityshallintoa edustaneen Puolan kenraalikuvernementin Galitsian piiriin. Natsit murhasivat miehitysaikanaan Lvivin lähes koko juutalaisväestön, arviolta 70 000–85 000 henkilöä. Saksan miehityksen aikana kuoli myös tuhansia Lvivin puolalaisia asukkaita. Vuonna 1941 saksalaiset tappoivat Lvivin puolalaisia ​​intellektuelleja ja tiedemiehiä.
Neuvostojoukot valtasivat Lvivin jälleen vuonna 1944. Muodollisesti Puola joutui 1945 luovuttamaan Itä-Galitsian alueen yhteydessä Lvivin Neuvostoliitolle ja edelleen osaksi Ukrainan neuvostotasavaltaa. Kaupunkiin jääneet puolalaiset (noin 150 000–180 000 ihmistä) pakkosiirrettiin nyky-Puolan alueelle.
Merkittäviä rakennuksia kaupungissa

Lvivin yliopisto
Lvivin valtionooppera ja -baletti
Lvivin kaupungintalo
Lvivin kansallismuseo
Potocki-palatsi
Lvivin rautatieasema
Lvivin kansainvälisen lentokentän vanha terminaalirakennus.
Lvivin kansainvälisen lentokentän uusi terminaalirakennus.
Dominikaaninen kirkko
Pyhän Yrjön katedraali.
Roomalais-katolinen Antonius Padovalaisen kirkko.
Väestö

Ukrainan tilastokeskuksen väestöarvion mukaan Lvivissä asui vuoden 2022 alussa 717 273 ihmistä. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 732 818 ihmistä (kaupunkipiirissä 758 526). Etnisesti väestö jakautui seuraavasti: ukrainalaiset 88,1 prosenttia, venäläiset 8,9 %, puolalaiset 0,9 %, valkovenäläiset 0,4 %, juutalaiset 0,3 % ja armenialaiset 0,1 %. Neuvostoliiton hajoamista edeltävään väestönlaskentaan (1989) verrattuna ukrainalaisten väestöosuus oli noussut yhdeksän ja venäläisten pienentynyt yli seitsemän prosenttia.
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1946 | 1950 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | 2014 (arvio) | 2022 (arvio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&0218000.&&&&00218 000 | &&&&&&&&&0378500.&&&&00378 500 | &&&&&&&&&0410678.&&&&00410 678 | &&&&&&&&&0553452.&&&&00553 452 | &&&&&&&&&0667243.&&&&00667 243 | &&&&&&&&&0790908.&&&&00790 908 | &&&&&&&&&0732818.&&&&00732 818 | &&&&&&&&&0729038.&&&&00729 038 | &&&&&&&&&0717273.&&&&00717 273 |
Hallinto ja aluejako

Heinäkuusta 2020 lähtien Lviv on ollut osa Lvivin piiriä (1 141 119 as., 1.1.2022). Lviv on tämän piirin hallintokeskus. Sitä ennen Lviv muodosti aluehallinnon toisella tasolla kaupunkipiirin, joka oli Lvivin alueen hallinnossa. Vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa Lvivin kaupunkipiiri purettiin.
Paikallistasolla Lvivin kaupunki jakautuu nykyään kuuteen (kaupunki)piiriin:
Vuoden 1989 väestönlaskennassa kaupunkipiirejä oli viisi, joista vain kaksi oli nimeltään samoja kuin nykyisin.
Koulutus ja kulttuuri

Lvivin yliopisto on maan vanhin yliopisto. Se on perustettu vuonna 1661, ja sen lisäksi Lvivissä on toistakymmentä muuta yliopistoa tai korkeakoulua, muun muassa Lvivin polytekninen yliopisto, lääke­tieteellinen yli­opisto ja Ukrainan katolinen yliopisto.
Lvivin vanha keskusta on Unescon maailmanperintökohde. Lvivin kansallisen taidegallerian kokoelmat ovat kattavat; taidemuseota pidettiin Neuvostoliiton kolmanneksi parhaana eurooppalaisen taiteen kokoelmana Pietarin Eremitaašin ja Moskovan Puškinin taidemuseon jälkeen. Kansallisen taidegallerian kokoelmat sijaitsevat useassa eri rakennuksessa ja niitä on jaettu aiheen mukaan erilaisiin kokonaisuuksiin.
Venäjän hyökkäyssodan alkamiksen jälkeen keskeisimpiä kokoelmia kerättiin suojaan, mutta sittemmin näyttelytoimintaa on jatkettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lviv Wikimedia Commonsissa
EURO 2012 paikkakunnat: Lviv (Arkistoitu – Internet Archive) (ukraine2012.gov.ua) (englanniksi)
Львівські ремінісценції Фотогалерея Олени Крушинської (ukrainaksi, englanniksi, italiaksi)
National Museum (encyclopediaofukraine.com) (englanniksi)
Lvivin kaupunki jakautuu kuuteen paikallispiiriin:
Kartan selitysosion väreissä korjattavaa.   Halytšin piiri (ukr. Галицький район, Halytskyi raion)   Ševtšenkon piiri (ukr. Шевченківський район, Ševtšenkivskyi raion)   Lytšakivin piiri (ukr. Личаківський район, skyi raion)   Syh’ivin piiri (ukr. Сихівський район, Syh’ivskyi raion)   Frankon piiri (ukr. Франківський район, Frankivskyi raion)   Rautatien piiri eli Zaliznytsjan piiri (ukr. Залізничний район, Zaliznytšnyi raion)
Ivry-sur-Seine

Ivry-sur-Seinen vaakuna.
Ivry-sur-Seine
Ivry-sur-Seine on kaakkoisin Pariisin esikaupunkialueista, joka sijaitsee 5,3 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Alueella asui vuonna 2011 noin 58 000 ihmistä. Alueella sijaitsee Pariisin suurin chinatown, jossa asuu suurin kiinalainen yhteisö Ranskassa. Alueella on kiinalaisten omistamia ruokakauppoja ja ravintoloita.
Ivry-sur-Seinessä on kaksi metroasemaa, alueen läpi kulkee Pariisin metron linja 7. Myös RER-linja C liikennöi alueella. Orlyn lentoasema sijaitsee Ivry-sur-Seinestä etelään.
Koulutus

ESME Sudria
Institut Polytechnique des Sciences Avancées
IONIS School of Technology and Management
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivry-sur-Seine Wikimedia Commonsissa
Pariisin esikaupunkialueen kunnat
| Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- |
yli 2 000 000: Pariisi
yli 75 000: Argenteuil · Asnières-sur-Seine · Aulnay-sous-Bois · Boulogne-Billancourt · Champigny-sur-Marne · Colombes · Créteil · Montreuil · Nanterre · Rueil-Malmaison · Saint-Denis · Saint-Maur-des-Fossés · Versailles · Vitry-sur-Seine
yli 50 000: Antony · Aubervilliers · Le Blanc-Mesnil · Bondy · Cergy ·  Clichy · Courbevoie · Drancy · Évry · Fontenay-sous-Bois · Issy-les-Moulineaux ·  Ivry-sur-Seine · Levallois-Perret ·  Maisons-Alfort · Neuilly-sur-Seine ·  Noisy-le-Grand ·  Pantin · Sarcelles · Sartrouville
yli 25 000: Alfortville · Athis-Mons · Bagneux · Bagnolet · Bezons · Bobigny · Champs-sur-Marne · Charenton-le-Pont · Châtenay-Malabry · Châtillon · Chatou · Chelles · Le Chesnay · Choisy-le-Roi · Clamart · Clichy-sous-Bois · Conflans-Sainte-Honorine · Corbeil-Essonnes · La Courneuve · Draveil · Élancourt · Épinay-sur-Seine · Ermont · Franconville · Fresnes · Gagny · Garges-lès-Gonesse · Gennevilliers · Goussainville · Guyancourt · L'Haÿ-les-Roses · Houilles · Livry-Gargan · Malakoff · Mantes-la-Jolie · Massy · Meaux · Melun · Meudon · Montigny-le-Bretonneux · Montrouge · Les Mureaux · Neuilly-sur-Marne · Nogent-sur-Marne · Noisy-le-Sec · Palaiseau · Le Perreux-sur-Marne · Pierrefitte-sur-Seine · Plaisir · Poissy · Pontault-Combault · Pontoise · Puteaux · Rosny-sous-Bois · Saint-Cloud · Saint-Germain-en-Laye · Saint-Ouen · Sainte-Geneviève-des-Bois · Sannois · Savigny-sur-Orge · Savigny-le-Temple · Sevran · Stains · Suresnes · Taverny · Thiais · Trappes · Tremblay-en-France · Les Ulis · Vanves · Vigneux-sur-Seine · Villejuif · Villemomble · Villeneuve-Saint-Georges · Villepinte · Villiers-le-Bel · Villiers-sur-Marne · Vincennes · Viry-Châtillon · Yerres
alle 25 000: 1 470 muuta kuntaa, joista merkittävimmät Auvers-sur-Oise · Bougival · Le Bourget · Chantilly · Chessy · Crépy-en-Valois · Écouen · Enghien-les-Bains · Étampes · Fontainebleau · Gisors · Maintenon · Maisons-Laffitte · Marly-le-Roi · Montfermeil · Montmorency · Orly · Orsay · Le Raincy · Rambouillet · Roissy-en-France · Rungis · Saclay · Saint-Cyr-l'École · Sceaux · Sèvres · Le Vésinet
Ivry-sur-Seinen raatihuone.
Kalliokeuhkojäkälä

| Kalliokeuhkojäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Peltigerales
Heimo::  Lobariaceae
Suku::  Keuhkojäkälät Lobaria
Laji::  scrobiculata
Kaksiosainen nimi
 Lobaria scrobiculata  (Scop.) DC. 
Synonyymit
 Lobarina scrobiculata Lobarina verrucosa 
Katso myös
   Kalliokeuhkojäkälä Wikispeciesissä   Kalliokeuhkojäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliokeuhkojäkälä (Lobaria scrobiculata) on keuhkojäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on kuivana kellanharmaa, kosteana tumman siniharmaa. Yläpinnalla on lisäksi harmaita tai rusehtavia usein toisiinsa sulautuneita laikkusoraaleja. Alapinta on ruskea ja karvainen. Liuskat ovat 1–3 senttimetriä leveitä. Kasvaa happamilla ja ravinteikkailla kallionjyrkänteillä ja lohkareilla sekä paljailla kivipinnoilla. Lajia tavataan lähes koko Suomessa. Suomessa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kalliokeuhkojäkälä (Lobarina scrobiculata)
Luopioisten kasvisto: Kalliokeuhkojäkälä (Lobaria scrobiculata)
UniProt: Taxonomy - Lobaria scrobiculata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Lobaria scrobiculata (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Lobarina scrobiculata (englanniksi)
Irish lichens:  Lobarina scrobiculata (Lobaria scrobiculata) (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Lobarina scrobiculata (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Lobaria scrobiculata:  Wikidata: Q2715844  Wikispecies: Lobaria scrobiculata  AusLichen: 30018296  BioLib: 164843  CoL: 3VR79  EoL: 1007536  GBIF: 5477662  iNaturalist: 117850  IndexFungorum: 394919  IRMNG: 10398501  MycoBank: 394919  NatureServe: 2.123139  NBN: NBNSYS0000019312  NCBI: 176461  NZOR: b56cee27-2dbb-40e1-ab78-ae1499934482  Open Tree of Life: 678966  PLANTS: LOSC60  SpeciesFungorum: 394919 
Lichen scrobiculatus:  Wikidata: Q66310855  CoL: 727XY  GBIF: 3422125  IndexFungorum: 394473  MycoBank: 394473  NZOR: 3026928e-0e64-4d02-8b59-026aee53f11b  SpeciesFungorum: 394473
László Kövér

| László Kövér |
| --- | --- |

Unkarin presidentti (vt.)
 16.2.2024–5.3.2024  
Pääministeri:  Viktor Orbán
Edeltäjä:  Katalin Novák
Seuraaja:  Tamás Sulyok
Parlamentin puhemies
 2010 alkaen  
Edeltäjä:  Pál Schmitt
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. joulukuuta 1959 (ikä 65) Papa, Veszprém, Unkari
Tiedot
Puolue:  Fidesz
Tutkinnot:  Budapestin yliopisto
Aiheesta muualla
www.koverlaszlo.hu
László Kövér (s. 29. joulukuuta 1959) on unkarilainen poliitikko, joka on toiminut Unkarin parlamentin puhemiehenä vuodesta 2010. Hän on Fidesz-puolueen perustajajäsen ja häntä pidetään pääministeri Viktor Orbánin lähimpänä liittolaisena.
Keväällä 2024 Kövér toimi virkaatekevänä presidenttinä, siitä lähtien kun Katalin Novák erosi helmikuun alussa siihen asti että uusi presidentti Tamás Sulyok aloitti virassa. Tämä kausi osui ulkopoliittisesti herkkään aikaan, sillä päätös Ruotsin Nato-jäsenyydestä osui Kövérin allekirjoitettavaksi.
Kövér on esittänyt vahvoja nationalistisia ja suvereniteettia puolustavia näkemyksiä, samoin kuin uskoa eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseen. Hänet tunnetaan myös liberaalien ideologioiden ja kansainvälisen vaikutusvallan kritiikistään Unkarin politiikkaan. Hän on tuonut esiin Unkarin halun selkeyttää asemaansa Euroopan unionissa ja kieltäytynyt alistumasta toissijaiseen rooliin.
Aiheesta muualla

Orbán’s ally told Hungarian intelligence services that opposition is the greatest national security threat, leaked recording reveals Direkt 36 (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Puola
Parhaan dokumentin Oscar-palkinto

Parhaan dokumentin Oscar-palkinto  on Yhdysvaltain elokuva-akatemian vuosittain jakama nk. Oscar-palkinto parhaalle pitkälle dokumenttielokuvalle. Sitä on jaettu vuodesta 1942 lähtien. Ensimmäisenä vuonna dokumenteille oli vain yksi kategoria ja neljä voittajaa. Seuraavasta vuodesta lähtien dokumentit jaettiin pitkään ja lyhyeen kategoriaan.