Hiski Salomaa
Levytykset

Vuosien 1927–1931 välisenä aikana Hiski Salomaa levytti Yhdysvalloissa Columbia Records -yhtiölle 18 lauluaan. Hänen säestäjinään olivat muiden muassa hanuristit Antti Kosola ja Willy Larsen sekä kornettisoittaja Wäinö Kauppi. Salomaan levytykset ovat merkittävä osa suomalaista äänilevyhistoriaa. Tuohon aikaan suomalainen äänilevytuotanto oli lähes olematonta, ja vuosina 1917–1925 Suomessa ei julkaistu yhtään äänilevyä. Salomaan ura levylaulajana loppui suuren lamakauden alettua ja Columbia Records -yhtiön ajauduttua äänilevyjen myynnin romahduksen seurauksena konkurssin partaalle. Hänen viimeiseksi levytyksekseen jäi ”Värssyjä sieltä ja täältä”, jossa hän kommentoi alkanutta lamaa alakuloiseen sävyyn ja ennusti oikein demokraattisen puolueen vuonna 1932 saavuttaman suuren vaalivoiton.
Lama-ajan mentyä ohi Salomaalle ja muille amerikansuomalaisille levylaulajille ei ollut enää kysyntää, koska vauhtiin päässyt suomalainen äänilevyteollisuus pystyi tyydyttämään myös Yhdysvalloissa asuneiden suomalaissiirtolaisten musiikinnälän. Salomaa kierteli esiintymässä myös Suomen-vierailujensa aikana 1930-luvulla ja myi levyjään, mutta hänen hiomaton laulutyylinsä ei saanut juuri vastakaikua. Lavatansseihin hänen kappaleensa eivät soveltuneet lainkaan. Myöhempien arvioiden mukaan Salomaa oli kuitenkin omalta osaltaan rakentamassa siltaa 1800-luvun rekilauluista 1950-luvun rillumarei-tyyliin.
Omana aikanaan Salomaa ei ollut mitenkään erityisen suosittu amerikansuomalaisten levylaulajien joukossa (suositumpia olivat ainakin Leo Kauppi ja Juho Koskelo), vaan hän nousi suosioon vasta sotien jälkeen. Tähän vaikutti erityisesti suosittu Metsäradio-ohjelma, jossa Pekka Tiilikainen soitti ”Lännen lokaria” taajaan. Myöhemmin 1960-luvulla suosiota nosti se, että kulttuurivasemmisto piti Salomaata amerikansuomalaisen työväen aatelaulajana. Tapio Rautavaara muisteli soittaneensa kommunisminvastaista työtä tehneen Suomen Aseveljien Liiton levyvarastosta löytämäänsä ”Lännen lokaria” Maaselän Radiossa jatkosodan aikana. ”Lännen lokarin” suosio huipentui vuonna 1952 Jorma Nortimon ohjaamaan ja Reino Helismaan käsikirjoittamaan elokuvaan Lännen lokarin veli, jossa Esa Pakarinen esitti Amerikasta Suomeen palannutta savolaista ja johon Toivo Kärki sävelsi musiikin. Elokuvaa ei kuitenkaan voi pitää minään kunnianosoituksena Hiski Salomaalle.
”Lännen lokarin” vanavedessä myös muut Hiski Salomaan rallit alkoivat herättää Suomessa kiinnostusta 1950- ja 1960-luvuilla. Teijo Joutsela ja Kullervo Linnan Humppa-Veikot levyttivät 1960-luvun alussa ”Lännen lokarin” ja ”Iitin Tiltun”. Yhdysvalloissa kerätyt Salomaan levytykset arkistoitiin Yleisradioon vuonna 1966. Love Records on julkaissut Hiski Salomaan tuotantoa etnomusikologi Pekka Gronowin toimittamilla kokoelmalevyillä Lännen lokarin kootut teokset (1971), Värssyjä sieltä ja täältä (1971) ja Siboney Oy Kootut teokset 1927–1931 ja muita amerikansuomalaisia. Nuoremman polven muusikoista muiden muassa Tuomari Nurmio on kertonut kiinnostuneensa Salomaan musiikista 1960-luvulla.
Hiski Salomaan levytyksiin liittyy juridinen epäselvyys. Laulut ovat tekijänoikeuslain nojalla suojattuja vuoteen 2028 saakka, mutta niiden oikeudenomistajaa ei ole pystytty selvittämään.
Levytettyjen laulujen lisäksi Salomaan jäämistöstä on löytynyt ainakin 26 laulun tekstit, joista vain osaan on tallella nuotit.