stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mestarien liigan kauden 2017–2018 karsintavaihe ja play-off-kierros
Kolmas karsintakierros > Yhteenveto

| Joukkue #1> Mestarit | Yht> .Mestarit | Joukkue #2> Mestarit | 1>  osa.Mestarit | 2>  osa.Mestarit | Mestarit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slavia Praha  | 2–2 (vm.) |  BATE | 1–0 | 1–2  |  |
| Astana  | 3–2 |  Legia Varsova | 3–1 | 0–1  |  |
| Maribor  | 2–0 |  FH | 1–0 | 1–0  |  |
| Vardar  | 2–4 |  Kööpenhamina | 1–0 | 1–4  |  |
| Celtic  | 1–0 |  Rosenborg | 0–0 | 1–0  |  |
| Hapoel Be’er Sheva  | 3–3 (vm.) |  Ludogorets Razgrad | 2–0 | 1–3  |  |
| Viitorul Constanța  | 1–4 |  APOEL | 1–0 | 0–4 (ja.)  |  |
| Red Bull Salzburg  | 1–1 (vm.) |  Rijeka | 1–1 | 0–0  |  |
| Karabah  | 2–1 |  Sheriff Tiraspol | 0–0 | 2–1  |  |
| Partizan  | 3–5 |  Olympiakos | 1–3 | 2–2 |  |
Parhaiten sijoittuneet
| Steaua Bukarest  | 6–3 |  Viktoria Plzeň | 2–2 | 4–1  |  |
| Nice  | 3–3 (vm.) |  Ajax | 1–1 | 2–2  |  |
| Dynamo Kiova  | 3–3 (vm.) |  Young Boys | 3–1 | 0–2  |  |
| AEK Ateena  | 0–3 |  TsSKA Moskova | 0–2 | 0–1  |  |
| Club Brugge  | 3–5 |  Istanbul Büyükşehir | 3–3 | 0–2 |  |
| Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |  |
Play-off-kierros > Yhteenveto

| Joukkue #1> Mestarit | Yht> .Mestarit | Joukkue #2> Mestarit | 1>  osa.Mestarit | 2>  osa.Mestarit | Mestarit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karabah  | 2–2 (vm.) |  Kööpenhamina | 1–0 | 1–2  |  |
| APOEL  | 2–0 |  Slavia Praha | 2–0 | 0–0  |  |
| Olympiakos  | 3–1 |  Rijeka | 2–1 | 1–0  |  |
| Celtic  | 8–4 |  Astana | 5–0 | 3–4  |  |
| Hapoel Be’er Sheva  | 2–2 (vm.) |  Maribor | 2–1 | 0–1 |  |
Parhaiten sijoittuneet
| Istanbul Büyükşehir  | 3–4 |  Sevilla | 1–2 | 2–2  |  |
| Young Boys  | 0–3 |  TsSKA Moskova | 0–1 | 0–2  |  |
| Napoli  | 4–0 |  Nice | 2–0 | 2–0  |  |
| 1899 Hoffenheim  | 3–6 |  Liverpool | 1–2 | 2–4  |  |
| Sporting CP  | 5–1 |  Steaua Bukarest | 0–0 | 5–1 |  |
| Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. | Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin. |  |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
| n k Euroopan jalkapallokausi 2017–2018 (UEFA) |
| --- | --- |
← 2016–20172018–2019 →
Kansalliset sarjat:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Herzegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret ’17 ’18  Georgia ’17 ’18  Gibraltar  Irlanti ’17 ’18  Islanti ’17 ’18  Israel  Italia  Itävalta  Kazakhstan ’17 ’18  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia ’17 ’18  Liettua ’17 ’18  Luxemburg  Makedonia  Malta  Moldova ’17 ’18  Montenegro  Norja ’17 ’18  Pohjois-Irlanti  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi ’17 ’18  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi ’17 ’18  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä ’17 ’18  Venäjä  Viro ’17 ’18  Wales 
UEFA:n kilpailut:  Mestarien liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Eurooppa-liiga karsintavaihe ja play-off-kierros  lohkovaihe  pudotuspelivaihe  loppuottelu  Super Cup
Christianshavnin metroasema

Christianshavn on Kööpenhaminan metron linjojen M1 ja M2 asema Christianshavnin kaupunginosassa Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Asema on maanalainen ja sijaitsee joukkoliikenteen maksualueella 1.
Christianshavnin asema on avattu vuonna 2002. Asemalta on lyhyt matka Christianian vapaakaupunkiin. Metrojunia liikennöi Kööpenhaminan keskustan kautta Vanløseen sekä vastakkaiseen suuntaan Kööpenhaminan lentoasemalle ja Vestamageriin.
Aiheesta muualla

Christianshavnin asema Kööpenhaminan metron verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi)
Luettelo veto-oikeuden käytöstä Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa

Tämä on luettelo veto-oikeuden käytöstä Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa. Veto-oikeus turvallisuusneuvostossa kuuluu turvallisuusneuvoston viidelle pysyvälle jäsenvaltiolle. Pysyviä ovat Yhdysvallat, Kiina, Ranska, Britannia ja Venäjä. Kymmenellä vaihtuvalla jäsenellä ei ole veto-oikeutta.
Neuvostoliitto käytti ensimmäisenä pysyvänä jäsenvaltiona turvallisuusneuvostossa veto-oikeutta 16. helmikuuta 1946.
| Valtio | Veto-oikeutta käyttänyt |
| --- | --- |
 Yhdysvallat: 87
 Ranska: 16
 Britannia: 29
 Kiina: 19
 Venäjä/ Neuvostoliitto: 129
25. toukokuuta

25. toukokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 145. päivä (146. päivä karkausvuonna.) Vuodesta on jäljellä 220 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Urpo
suomenruotsalainen kalenteri: Urban
ortodoksinen kalenteri: Johannes, Juha, Juhani
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Urbán
vanhemmissa kalentereissa: Arbanus, Prosper, Urbanus
Juhlapäiviä

Anglikaanit: Kunnianarvoisan Bedan muistojuhla (Pyhimys Beda (Venerable Bede) on Englannin historiankirjoituksen isä).
Argentiina: Toukokuun vallankumouksen päivä (1810), kansallispäivä.
Geek Pride Day: Nörttien päivää vietettiin ensimmäisen kerran 2006. Kunnianosoitus 1977 julkaistulle Tähtien sota -elokuvalle.
Tšad, Liberia, Mali, Mauritania ja Sambia: African Freedom/Unity Day (Afrikan vapauden ja yhtenäisyyden päivä).
Jordania: Independence Day, Arab Renaissance Day (itsenäisyyspäivä, 1946).
Libya ja Sudan: Sudan National Day/May Revolution Day (Sudanin kansallispäivä, Toukokuun vallankumouksen päivä, 1969).
Towel Day (”Pyyhepäivä”), vietetään Douglas Adamsin muistoksi.
Helatorstai vuonna 2006 ja vuonna 2017.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 25. toukokuuta: |  |
:   Pieter Zeeman 1521 – Wormsin valtiopäivät päättyivät Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisarin Kaarle V:n julistettua Martti Lutherin valtakunnankiroukseen.  1865 – Alankomaalainen fyysikko Pieter Zeeman syntyi.  1902 – Säveltäjä Helvi Leiviskä syntyi.  1907 – Burman pääministeri U Nu syntyi.  1914 – Britannian parlamentin alahuone hyväksyi Irlannin itsehallintolain.  1963 – Afrikan unionin edeltäjä Afrikan yhtenäisyysjärjestö perustettiin.  
Katso myös: kalenteri ~ 24. toukokuuta, 26. toukokuuta
Juha Hulmi

Juha Hulmi on suomalainen liikuntatieteilijä, tietokirjailija ja bloginpitäjä. Lihastohtori-blogissaan hän käsittelee treenaamista tutkimustiedon pohjalta. Koulutukseltaan hän on liikuntatieteiden tohtori.
Ura

Hulmi valmistui maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2004 ja tohtoriksi vuonna 2009. Hänen väitöskirjansa käsitteli lihasten kasvattamista ja hän on alan ainoita akateemisia asiantuntijoita Suomessa.
Juha Hulmi on liikuntafysiologian professori Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa ja liikuntafysiologian dosentti Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa. Hän on tutkinut Suomen Akatemian ja Syöpäsäätiön myöntämällä rahoituksella muun muassa sitä, miten lihakset suojaavat vakavista sairauksista kuten syövästä toipumisessa. Hulmi on mukana myös voimaharjoittelua ja fitness-urheilijoiden laihduttamisen fysiologiaa selvittävissä tutkimusprojekteissa.
Blogi

Hulmi avasi Lihastohtori-bloginsa keväällä 2012. Hänen ensimmäisiä kirjoituksiaan oli opas ”täydelliseen takamukseen”. Blogilla on ollut parhaimmillaan noin satatuhatta kävijää kuukaudessa ja yksittäisiä blogikirjoituksia luetaan kymmeniätuhansia kertoja.
Kirja

Hulmin blogiin perustuva tietokirja ”Lihastohtori – Näyttöön perustuva tietopankki sporttiseen kuntoon” julkaistiin marraskuussa 2015.. Kirjaan on koottu olennaisimmat asiat voimaharjoittelusta ja sporttiseen kuntoon tähtäävän ihmisen ravinnosta. Kirja oli ilmestymisensä jälkeen esimerkiksi Adlibris-verkkokirjakaupan kymmenen myydyimmän teoksen joukossa ja helmikuussa 2016 kirjasta ilmestyi kolmas painos ja 6. painos alkuvuonna 2018. Samana vuonna ilmestyi hänen toinen kirjansa ”Lihastohtori 2: Hautaa humpuuki – tutkitulla tiedolla tavoitteisiin” .
Tunnustukset

Jyväskylän yliopistosäätiö antoi Hulmille keväällä 2017 tieteellisen tiedon julkistamispalkinnon. Palkintoa perusteltiin muun muassa näin: ”Hulmi näyttää kaikille tutkijoille esimerkkiä, miten omasta alastaan voi viestiä tehokkaasti ja kansantajuisesti. Hulmi on rohkeasti hyödyntänyt tämän aikakauden keskeisiä viestintäkanavia ja näin saavuttanut suuren yleisön.”
Aiheesta muualla

Lihastohtori-blogi
Juha Hulmi LinkedInissä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Tieteilijät:  ORCID  Scopus 
Henkilöt:  Ritva
Böle (Piitime)

| Böle |
| --- | --- |
 Böle
 Koordinaatit: 65°23′09″N, 21°19′22″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Piitime
Väkiluku (31.12.2023):  400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Böle on taajama Piitimen kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 400 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Simo

| Simo |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  65°39′40″N, 025°04′00″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Kemi-Tornion seutukunta
Kuntanumero:  751
Hallinnollinen keskus:  Simon asemanseutu
Perustettu:  1865
Pinta-ala ilman merialueita:  1 466,55 km² 54:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  2 085,60 km² 43:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 446,59 km²
– sisävesi:  19,96 km²
– meri:  619,05 km²
Väkiluku:  2 786 224:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  1,93 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,5 %
– 15–64-v.:  51,7 %
– yli 64-v.:  34,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  1,0 %
Kunnallisvero:  9,4 % 70:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Vivi Marttila
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Vas.   • Kok.:   9 3 3 2
www.simo.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Simon kirkko vuodelta 1846.
Simo on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa Pohjois-Pohjanmaan maakunnan rajalla Perämeren rannikolla, nelostien varrella. Kunnassa asuu 2 786 ihmistä, ja sen pinta-ala on 2 085,60 km², josta 619,05 km² on merialuetta ja 19,96 km² sisävesistöjä. Väestötiheys on 1,93 asukasta/km². Simon läpi virtaa Simojoki. Simoa lähimmät kaupungit ovat Kemi, Tornio, Haaparanta ja Oulu. Naapurikuntia ovat Ii, Kemi, Keminmaa, Ranua ja Tervola. Simo on tunnettu myös Simojokisuun merkittävistä maisema-alueista.
Vaikka kunta kuuluukin Kemi–Tornion seutukuntaan, se on poikkeuksellisesti liittynyt osakkaaksi myös Oulunkaaren seutukuntaan sosiaali- ja terveystoimen osalta.
Simo koostuu monista pienistä kyläyhteisöistä. Simon nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa myöhempää empiretyyliä edustava, vuonna 1846 valmistunut Simon kirkko sekä jääkäreiden etappireitistä ja vuoden 1916 Simon kahakasta muistuttava jääkärikämppä patsaineen.
Vuonna 2015 Kemin kaupunki sekä Keminmaan ja Simon kunnat neuvottelivat yhdistymisestä uudeksi Kemin kaupungiksi. Liitoksen oli tarkoitus toteutua vuoden 2017 alusta. Kemin ja Simon kunnanvaltuustot hyväksyivät yhdistymisehdotuksen, mutta Keminmaan valtuusto hylkäsi sen.
Historia > Esihistoria

Simon Tainiarolta löytynyt laaja hautapaikka on arviolta 6500 vuotta vanha. Alueelta on löydetty yli sata hautaa, keramiikkaa sekä viherliusketta, jota on pidetty arvokkaana.
Historia > Varhaishistoria

Simon vanhinta asuinaluetta ovat Simonkylän jokisuualue ja Simo- ja Maksniemen rannikkoseudut. Vanhin tieto Simonkylän asutuksesta on 1300-luvulta. 1500-luvulla Simon väestö kasvoi savolaisten muuttoliikkeen seurauksena, mikä kasvatti erityisesti Simonkylän ja Simoniemen asukaslukua. Simo tunnettiin erityisesti suurtiloista ja kalastajista. Nykyisten asemakylien alueiden asutus oli vähäistä: muutamat lohenkalastajat olivat asettuneet koskien tuntumaan.
Historia > Kehityksen aika

1800-luvulla Simonkylä oli edelleen Simon tärkein keskus. Pikkuhiljaa asutus alkoi laajeta Simojoen rantoja pitkin. Vuonna 1865 suuressa kuntauudistuksessa Simon kunta sai varsinaiset rajansa, vaikka aluetta oli jo kauan kutsuttu Simoksi ja asukkaita simolaisiksi. 1800-luvulla Kemi, suuri osa nykyistä Ranuaa ja pienet määrät Tervolaa kuuluivat Simoon. Kemi erotettiin omaksi kunnakseen jo 1869. Simon väestö muuttui merkittävästi 1800–1900-lukujen vaihteessa. Suurtilalliset pitivät edelleen valtaa Simossa, mutta valtaväestö alkoi nopeasti muuttua Kemin teollisuuden tarjoamien työpaikkojen vaikutuksesta työläisvaltaiseksi.
Vuonna 1903 Simossa tapahtui merkittävä tapahtuma sen nykyisen muodon kannalta. Kun Oulusta lähdettiin jatkamaan rautatietä kohti pohjoista, kulki rautatie suunnitelman mukaan keskeltä erämaata ohittaen Simonkylän. Rautatietä harkittiin kaarrettavaksi kohti rantaa, jotta rautatie kulkisi Simonkylän läpi. Ajatusta pidettiin liian kalliina, ja rautatie päätettiin vetää Simon poikki, mikä synnytti Simon nykyisen keskustan, Asemakylän. Aseman läheisyyteen syntyi nopeasti uusi ja nopea rakennuskanta, ja Asemakylän väkiluku kasvoikin reilusta sadasta reiluun 450 asukkaaseen vuoteen 1910 mennessä. Samalla Simonkylä menetti asemansa Simon hallintokeskuksena. Kauemmas sisämaahan syntyi pientä sahateollisuutta 1930-luvulla ja laajoille lakeuksille perustettiin suuria karjatiloja ja perunapeltoja. Vielä tänäkin päivänä Simossa peruna on yksi tärkeimmistä vientituotteista.
Historia > Lapin sota

Lapin sodassa Simon keskustaajama ja Maksniemi kärsivät suuria tuhoja. Asemakylän pohjoispuolella sijaitsi saksalaisten asemia. Simojoen sillat räjäytettiin Lapin sodassa, minkä takia Simojoki oli ylitettävä lossilla pitkään sodan jälkeen. Siltayhteys oli tärkeä, sillä se katkaisi Nelostien. Simonkylä ja Simoniemi säilyivät sodan ruhjeilta.
Historia > Sodasta nykypäivään

Sodan jälkeen Simon väkiluku kääntyi pienoiseen laskuun, mutta alkoi nousta jälleen 1960-luvulla. Kasvu jatkui aina 1970-luvulle asti, minkä jälkeen kasvu tasoittui. 1970-luvun lopulla Simoon syntyi uudestaan teollisuutta, ja väestö lähti jälleen uuteen nousuun. Simossa muuttovoitosta hyötyivät tuolloin myös syrjäkylät, joihin muutti maanviljelijöiden jälkeläisiä jatkamaan maatiloja. Väestö kasvoi nopeasti 1980-luvulla, mutta tasoittui vuosikymmenen loppupuolella. 1990-luvun laman takia teollisuus ajautui vaikeuksiin ja teollisuus katosi Simosta. Väestö kääntyi laskuun, eniten väestöä katosi vuosituhannen vaihteessa 1995–2000 väestön muuttaessa etelään ja suhteellisen läheiseen kasvukeskukseen Ouluun. Vuonna 2005 Kuivaniemen kunta alkoi selvittää tulevaa liitoskuntaa. Simo ehdotti Kuivaniemen liittymistä Simoon, koska kuntien keskustaajamien välillä matkaa on vain noin 7 kilometriä. Kuivaniemessä ehdotus sai vastustusta ja esteenä oli myös Simon sijainti Lapin maakunnassa ja Kuivaniemen sijainti Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kuivaniemi liittyi lopulta Iin kuntaan.
Kemi-Tornio on pysynyt edelleen pääasiallisena työssäkäyntialueena, mutta 2000-luvulla työssäkäyminen Oulussa on lisääntynyt. Simon kunta on alkanut hitaasti ottaa lähempää kontaktia Ouluun, viimeisimpänä esimerkkinä Simon liittyminen osittain Oulunkaaren seutukuntaan. Vuoden 2013 alueliitoksen jälkeen Simon ja Oulun välillä on ollut enää yksi kunta. Mahdollisesti tulevaisuudessa toteutuva nelostien Oulu–Kemi-välin laajentaminen todennäköisesti lisäisi Simon suuntautumista Ouluun päin entisestään.
Simon kuntaa oltiin liittämässä suureen koko Kemi-Tornion seutukuntaa koskevaan viiden kunnan liitokseen, mutta hanke kaatui. Tämän jälkeen Simo, Kemi ja Keminmaa neuvottelivat liitoksesta. Keminmaan vastustuksen vuoksi hanke kaatui, minkä jälkeen Simo ja Kemi neuvottelivat liitoksesta, jonka Simo torjui.
Maantiede

Yleiseltä pinnanmuodostukseltaan Simo on suurimmaksi osaksi lakeutta, jonka kohoumat, kunnaat, nousevat 5–10 metrin korkeudelle ympäristöstään. Maanpinta kohoaa rannikolta hitaasti ja tasaisesti kohti saavuttaen sadan metrin korkeuden Simojoen liepeillä Ranuan rajan tuntumassa ja lähes 150 metrin korkeuden uloinna pohjoisessa.
Simo on varsin vähävetinen alue. Vesistöjen osuus on noin 2 % pinta-alasta, kun se keskimäärin koko maassa on 9 %. Pitäjän läpi virtaa Ranuan Simojärvestä alkava Simojoki, jonka pituus on noin 178 km. Simojokeen laskee pohjoisesta useita sivujokia. Merkittävimmät ovat Iso-Tainijoki, Kuivasjoki, Simoskanoja ja Martimojärvestä alkava Martimo-oja. Luoteisreunalla, Kivalon vaarajonolta purkaa vetensä Perämereen Viantienjoki.
Simon rannikkoviiva on varsin mutkikas. Pienet lahdet ja niemet vuorottelevat kautta koko rannikon. Huomattavimmat niemet ovat Simoniemi, Karsikkoniemi sekä niiden väliin jäävä Ykskuusi. Simon edustalla on runsaasti saaria, yli 50. Suurimmat saaret ovat Tiuranen ja Montaja. Ulkosaarista huomattavin, Tiurasenkruuni, sijaitsee 15 kilometrin päässä rannikolta.
Simon kasvillisuus on vaihtelevan luonnon takia verrattain monipuolista ja lajimäärä on pohjoisen asemaan nähden suuri. Metsän peitossa lähes puolet kunnan alueesta. Lehtojen osuus on suurempi kuin keskimäärin Pohjois-Suomessa. Runkauksen luonnonpuisto sijaitsee osittain Simon alueella.
Maantiede > Saaria Simon edustalla

Haahka, Halttari, Harvakari, Härkäletto, Junkiletto, Koivuluoto, Korkiakari, Kuralanletto, Laitakari, Lammasletto, Leipäre, Leipäreenkrunni, Lissabon, Louekari, Montaja, Munakari, Möyly, Oravainen, Paavonletto, Palokarinletto, Paskaletto, Pensasletot, Peurankallio, Pihlajakari, Pikku-Leipäre, Pirttisaari, Rajaletto, Saapaskari, Selkäkari, Selkäkarinmatala, Tiuranen, Tiurasenkalla (Korkiankalla), Tiurasenkrunni, Tynttyrit, Vatunki, Ykskivi, Ööperit.
Talous

Simo on maa- ja metsätalousvaltainen kunta, jossa ei ole teollisuutta. Simossa on laajoja turvetuotantoalueita.
Simo oli aiemmin mukana kuudennen ydinvoimalan rakentamismahdollisuuksia selvittäneen Fennovoima Oy:n tutkimuksissa yhtenä mahdollisena ydinvoimalan rakentamispaikkana. Alun perin kymmenen kiinnostusta osoittaneen paikkakunnan joukosta ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn pääsivät Simon lisäksi Pyhäjoki ja Ruotsinpyhtää. Mahdollisia rakennuspaikoiksi Simossa esitettiin Karsikkoa ja sen edustalla sijaitsevaa Laitakaria sekä aiemmin myös Montajan ja Tiurasen saaria rannikon edustalla. Fennovoima ilmoitti lokakuussa 2011, että ydinvoimala rakennetaan Pyhäjoelle.
Talous > Tuulivoima

Simo liittyi ensimmäisenä kuntana Suomen tuulivoimayhdistyksen jäseneksi vuonna 2012, jolloin kunnassa toimi kolme TuuliWatti-tuulivoimalaa. Vuonna 2013 kerrottiin, että Simon kunta tavoittelee sataa tuulimyllyä alueelleen. Entisen kunnanjohtaja Esko Tavian mukaan myllyt tuovat kiinteistöveroina kaivattuja lisätuloja, kiinteistöverot yhdestä myllystä ovat noin 10 000 euroa vuodessa. Vuonna 2013 TuuliWatti anoi 35 lupaa uusille tuulivoimaloille silloisten kymmenen luvan jo saaneen tuulimyllyn lisäksi. Jos suunnitelmat toteutuvat, uusia voimaloita aletaan rakentaa vuonna 2015. Uudet tuulivoimalat olisivat 140–150 metriä korkeita ja nimellisteholtaan 3–5 megawattia.
Liikenne

Matkustajajunat eivät pysähdy Simon rautatieasemalla. Lähin henkilöliikenteen käytössä oleva asema on Kemin rautatieasema noin 25 kilometrin päässä pohjoisessa. Kemi-Tornion lentoasemalle on matkaa 30 kilometriä. Simon läpi kulkee valtatie 4 (E75). Lähimmät tärkeät kauppasatamat ovat Kemissä ja Torniossa.
Väestö

Simon asukasluku on viime vuosina vähentynyt hitaasti, mutta tasaisesti. Simo kärsii väestön luonnollisesta vähenemisestä (väestön ikääntyminen ja sitä kautta kuoleminen), mutta kunta on muuttovoittoinen. Muuttovoitto ei kuitenkaan ole riittänyt asukasluvun kasvuun. Vuoden 1999 tilaston mukaan Simossa oli eniten 15–64-vuotiaita (65,8 %) ja vähiten yli 85-vuotiaita (1,5 %). Työttömyysaste vuonna 2006 oli 12,9 %, kun se koko Lapin läänissä oli 18,3 %.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Simon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 197 | 4 197 |
| 1985 | 1985 |    | 4 275 | 4 275 |
| 1990 | 1990 |    | 4 276 | 4 276 |
| 1995 | 1995 |    | 4 158 | 4 158 |
| 2000 | 2000 |    | 3 891 | 3 891 |
| 2005 | 2005 |    | 3 621 | 3 621 |
| 2010 | 2010 |    | 3 489 | 3 489 |
| 2015 | 2015 |    | 3 238 | 3 238 |
| 2020 | 2020 |    | 2 981 | 2 981 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Simossa oli 3 110 asukasta, joista 1 660 asui taajamissa, 1 433 haja-asutusalueilla ja 17:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Simon taajama-aste on 53,7 %. Simon taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Simon asemanseutu | 830 |
| 2 | Maksniemi | 586 |
| 3 | Simon kirkonkylä (Simoniemi) | 244 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Simossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Simon seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Simon alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Kylät ja alueet

Simo koostuu lukuisista pienistä kylistä ja alueista: Alaniemi, Asemakylä, Hamari, Karisuvanto, Maksniemi, Matala, Onkalonperä, Pömiö, Sankala, Simonkylä (Filpus), Simoniemi (kirkonkylä), Soikko, Tainijoki, Taininiemi, Viantie, Ylikärppä ja Marostenmäki. Suurimmat ovat Asemakylä ja Maksniemi.
Simoniemen ja Simonkylän alueelle perustettiin 30. marraskuuta 2015 luonnonsuojelulain nojalla neljäs suomalainen valtakunnallinen maisemanhoitoalue. Simon maisemanhoitoalue on laajuudeltaan 7 821 hehtaaria, maa-aluetta siitä on 3 762 hehtaaria. Alueella asuu noin 650 ihmistä.
Palvelut > Koulutus

Simossa on kaksi peruskoulua: Simon koulu ja Maksniemen koulu. Näistä Simon koulu on luokille 1–9 opetusta antava yhteniskoulu ja Maksniemen koulu luokkien 1–6 alakoulu. Simossa toimii myös lukio. Aiemmin Ammattiopisto Lappian kalatalouden koulutus järjestettiin Simossa, mutta se siirtyi syksyllä 2015 Kemin toimipaikkaan. Lähin yliopisto on Oulussa. Simossa on 9 koulurakennusta, mutta vain kaksi on käytössä.
Palvelut > Terveys- ja sosiaalipalvelut

Terveys- ja sosiaalipalveluista vastaa Lapin hyvinvointialue.
Palvelut > Kulttuuri

Kirjastopalveluija tarjoaa Simon kunnankirjasto, jonka toimipisteitä ovat Simon pääkirjasto ja naapurikunnan Ranuan kanssa yhteinen kirjastoauto Kuukkeli. Verkkokirjaston palveluja tuottaa Lapin kirjastokimppa, ja lisäksi vuodesta 2025 lähtien käytössä ovat olleet laajemman alueen eli Kainuun, Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan kirjastojen yhteinen sähköinen aineistokokoelma (Pohjoisen eKirjasto) sekä valtakunnallinen verkkokirjasto. Kunnanviraston eteläpuolella sijaitseva kirjastorakennus on vuodelta 1987.
Kotiseutumuseoita ovat Simon Pahnilan museo Simonkylän rantamaisemissa ja Simon kirkon läheisyydessä Simonniemessä, aiemmassa vilja-aitassa toimiva Simoniemen ko­ti­seu­tu­museo. Ne sijaitsevat valtakunnallisesti merkittäväksi arvioidun Simojoen suun kulttuurimaisemien alueella. Museotieksi luokiteltu Simonkyläntie on osa Pohjanmaan rantatietä.
Palvelut > Myymälät

Simossa on kaksi kauppaa ja pizzeria.
Tunnettuja simolaisia

Veikko Huovinen, kirjailija, syntynyt Simossa
Matti Lackman, filosofian tohtori, rehtori ja tutkija
Seppo Lohi, teologian tohtori, Simon entinen kirkkoherra
Tuomas Lohi, Kempeleen kunnanjohtaja
Juha Marttila, MTK:n puheenjohtaja
Martti Miettunen, valtioneuvos, kolminkertainen pääministeri
Aarne Orjatsalo, näyttelijä
Martti Räsänen, kielitieteilijä (turkologi)
Mervi Simoska, Juvan kunnanjohtaja
Esko Tavia, ent. kunnanjohtaja, everstiluutnantti