stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon Mestaruussarjan karsintasarja 1943
Sarjataulukko

| --- | --- |
Värien selitykset
    : Mestaruussarjaan
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pist>  | MKV | KIF | KTP | HPS | HT | HKu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maarian Kisa-Veikot | 5 | 4 | 1 | 0 | 15-4 | 9 |  | 3-1 | 0-0 | 5-2 | 6-1 | 1-0 |
| Kronohagens IF | 5 | 3 | 1 | 1 | 20-8 | 7 |  |  | 4-3 | 1-1 | 8-0 | 6-1 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 5 | 2 | 1 | 2 | 12-9 | 5 |  |  |  | 1-2 | 2-0 | 6-3 |
| Helsingin Palloseura | 5 | 1 | 2 | 2 | 7-10 | 4 |  |  |  |  | 2-2 | 0-1 |
| Helsingin Toverit | 5 | 1 | 1 | 3 | 7-20 | 3 |  |  |  |  |  | 4-2 |
| Helsingin Kullervo | 5 | 1 | 0 | 4 | 7-17 | 2 |  |  |  |  |  |  |
MKV ja KIF saivat paikan mestaruussarjassa. Muut joukkueet pelaavat kaudella 1943-1944 Suomensarjassa.
Isoleusiini

| Isoleusiini |
| --- | --- |

Koodit:  Ile, I
Molekyylimassa:  131,17
Sivuketjun tyyppi:  hydrofobinen
Karboksyyliryhmän happovakio:  2,32
Aminoryhmän happovakio:  9,76
Sivuketjun happovakio:  -
Isoelektrinen piste:  6,04
Yleisyys proteiineissa:  5,3 %
Kodonit:  AUU, AUC, AUA
3D-malli isoleusiinimolekyylistä
Isoleusiini (C6H13NO2) on yksi elimistön proteiinisynteesissä käytettävistä 20 aminohaposta. Se on ravinnossa välttämätön aminohappo. Isoleusiini on leusiinin isomeerinen muoto. Sen isoelektrinen piste on 6,04.
Isoleusiinilla on kaksi kiraalista keskusta, joten sillä on neljä stereoisomeeristä muotoa. Luonnossa esiintyvä isoleusiini, L-isoleusiini, on (2S,3S)-2-amino-3-metyylipentaanihappo. L-isoleusiinin moolimassa on 131,173 g/mol ja CAS-numero 73-32-5.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liber Herbarum II: Luettelo isoleusiinia sisältävistä kasveista
PubChem (englanniksi)
DrugBank (englanniksi)
Human Metabolome Database: L-Isoleucine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): L-Isoleucine (englanniksi)
Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot
alaniini
arginiini
asparagiini
asparagiinihappo
fenyylialaniini
glutamiini
glutamiinihappo
glysiini
histidiini
isoleusiini
kysteiini
leusiini
lysiini
metioniini
proliini
seriini
treoniini
tryptofaani
tyrosiini
valiini
Sedevakantismi

Sedevakantismi tai sedevacantismi (latinan sanoista sedes ’istuin’ ja vacans ’vapaa’) on yhteisnimike ajatussuunnille, jotka katsovat, että roomalaiskatolisen kirkon Pyhä istuin on tyhjänä ja että kirkko näin ollen on ilman paavia. Sedevakantismin juuret juontavat Vatikaanin 2. konsiiliin ja sitä seuranneisiin tapahtumiin, sillä se katsoo kirkon silloin jättäneen puhtaan opin ja tradition.
Klassisen sedevakantismin kannattajat katsovat, että koska kirkosta on tullut hereettinen, ei sillä voi myöskään olla oikeutta vihkiä paaveja itselleen. Näin ollen nykyajan hereettiset paavit (Johannes XXIII:sta tai Paavali VI:sta lähtien) eivät ole oikeita paaveja. Ennen kaikkea sedevakantismit vastustavat Vatikaanin 2. konsiilin avoimuutta ekumenialle ja uskonnonvapaudelle, sekä konsiilia seuranneita jumalanpalvelusuudistuksia.
Sedevakantisteja löytyy niin roomalaiskatolisen kirkon sisä- kuin myös ulkopuolelta. Jotkut sedevakantistit ovat perustaneet omia kirkkojaan ja nimennyt niille omat paavinsa. Yleisesti näitä "paaveja" pidetään kuitenkin vastapaaveina.
Tunnettuja sedevakantisteja ovat muun muassa Hutton Gibson ja Lucian Pulvermacher.
Hämeenkatu (Tampere)

Hämeenkatu on alkaa idästä Rautatienkadun risteyksestä läheltä rautatieasemaa ja kulkee itä-länsisuunnassa Hämeenpuistoon asti. Nykyään Hämeenkatu on kokonaan joukkoliikennekatua. Kuvassa lähes tyhjä Hämeenkatu elokuisena aamuna 2021, kuva otettu rautatieaseman edustalta kohti länttä.
fi
Hämeenkatu (ruots. Tavastgatan) on Tampereen pääkatu. Noin kilometrin pituinen ja 28,5 metriä leveä puistokatu on koko pituudeltaan nupukivin päällystetty joukkoliikennekatu.
Hämeenkatu alkaa idässä Rautatienkadun risteyksestä läheltä rautatieasemaa, ylittää Tammerkosken Hämeensiltaa pitkin ja kulkee Keskustorin lävitse aina Hämeenpuistoon saakka lännessä. Rautatienkadun risteyksestä itään Hämeenkadun jatkona on noin 700 metriä pitkä Itsenäisyydenkatu Kalevan puistotien, Sammonkadun ja Teiskontien risteykseen asti. Länteen päin katulinja jatkuu ensin Pirkankatuna, sitten Pispalan valtatienä.
Aikaisemmin lähes jokaista risteystä hallitsivat liikennevalot, mutta nykyään Hämeenkatu on kokonaan joukkoliikennekatuna. Hämeenkadulla liikennöidään lukuisilla linjoilla linja-auto- sekä raitioliikennettä, joka käynnistyi vuonna 2021.
Historia

Alkujaan Messukylän pitäjään kuuluneen nykyisen Tampereen keskustan paikalla sijainneen Tammerkosken kylän halki kulki vanha kulkureitti, jonka linjaus vastasi likimain nykyistä Hämeenkatua. Hieman nykyisen Hämeensillan pohjoispuolella, kosken matalimmassa kohdassa, sijaitsi ikivanha ylityspaikka ja myöhemmin Tammerkosken ensimmäinen silta. Kun Tampere perustettiin vuonna 1779, myös nykyinen Hämeenkatu sisältyi ensimmäiseen asemakaavaan, mutta kaupungin pääkaduksi tuli aluksi Kauppiaskatu (myöh. Kauppakatu), joka idässä päättyi vanhalle puusillalle. Hämeenkadun paikalla sijainnut Raatihuoneen Poikkikatu oli nykyistä Hämeenkatua kapeampi eikä sen kohdalla ollut siltaa.  Puusiltaa oli ajan saatossa uusittu lukuisia kertoja ja viimeinen rakennettiin vuonna 1848.
Vuoden 1865 Tampereen palon seurauksena yliarkkitehti C. A. Edelfeltin 1868 laatimassa uudessa asemakaavassa Hämeenkatu muuttui pääkaduksi, jonka leveydeksi tuli 30 metriä. Kun Tammerkosken itäpuolella sijaitseva Kyttälän alue liitettiin kaupunkiin vuonna 1871, Hämeenkatua jatkettiin yhtä leveänä myös kosken itäpuolelle. Liikenne kasvoi nopeasti puusillalla, joka oli lisäksi vaurioitunut tulvien yhteydessä. Tämän vuoksi kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1881 uuden sillan rakentamisesta. Silta päätettiin rakentaa Kauppakadun sijaan Hämeenkadun kohdalle, joka oli jo palon jälkeen levennetty kaupungin pääkaduksi. Vuonna 1884 valmistunutta siltaa kutsuttiin nimellä Isosilta erotuksena nykyisen Satakunnansillan paikalla sijainneesta Pikkusillasta, joka oli tarkoitettu ainoastaan jalankulkijoille. Kun Satakunnansilta valmistui vuonna 1900, alettiin Isoasiltaa kutsua Hämeensillaksi.
Hatanpään valtatien risteys valmistui sisällissodan jälkeen 1920-luvulla, kun valtatien rakentaminen tuli mahdolliseksi osittain sodassa tuhoutuneiden korttelien paikalle. Nykyisen Hämeensillan rakentamisen suunnittelu alkoi vuonna 1923 ja silta valmistui vuonna 1929. 1930-luvun alussa Hämeenkadun itäpäätä madallettiin uuden rautatieaseman sekä rautatien alittavan tunnelin rakentamisen vuoksi, ja työt valmistuivat vuonna 1936. Ennen tunnelin valmistumista Hämeenkadulta Tammelaan kuljettiin radan yli Tammelan siltaa pitkin. Vuosina 1948–1976 Hämeenkadulla liikennöitiin johdinautoilla.
Kesäkuussa 2014 Hämeenkadun itäpää muutettiin joukkoliikennekaduksi, joskin yksityisautoilu sallittiin vielä helmikuusta kesäkuuhun 2017, jolloin katu muuttui kokonaan joukkoliikennekaduksi. Muutoksilla valmisteltiin vuosina 2017–2021 toteutettua raitiotiehanketta, jonka yhteydessä uusittiin myös jalkakäytävät, katupuut ja valaistus sekä toteutettiin Hämeensillan perusparannus. Raitioliikenne alkoi Hämeenkadulla vuonna 2021 ja joukkoliikennekadulla saavat kevyen liikenteen lisäksi kulkea vain raitiovaunut, linja-autot, taksit sekä huoltoliikenne.
Poikkikadut idästä länteen > Tammerkosken itäpuolella olevat kadut

Rautatienkatu
Tuomiokirkonkatu
Aleksanterinkatu
Pellavatehtaankatu
Koskikatu
Hatanpään valtatie (vasemmalle)
Poikkikadut idästä länteen > Tammerkosken länsipuolella olevat kadut

Keskustori
Aleksis Kiven katu
Kuninkaankatu
Näsilinnankatu
Hämeenpuisto
Rakennuskantaa idästä länteen

Talonumerointi alkaa Rautatienkadun risteyksen länsipuolelta siten, että parittomat numerot ovat kadun eteläpuolella.
Rakennuskantaa idästä länteen > Kosken itäpuoli > Kadun eteläpuoli

Entinen hotelli Emmaus, hotelli Tampere (1936), Scandic Hotel City
Lumilinna (1957)
Kiinteistö Oy Kauppa Tammer, entinen Hankkijan talo (1967)
SMK:n talo (1943)
Varmantalo (1937)
Centrumin talo, entinen Voiman tavaratalo ja Kaupunginhotelli (1961)
Vanha postitalo (1927), joka on nykyään ravintola- ja toimistokäytössä.
Suomen Pankin talo (1943)
Rakennuskantaa idästä länteen > Kosken itäpuoli > Kadun pohjoispuoli

Rautatieläisten talo (1896, 1921, 1936)
Stockmannin tavaratalo (1981)
Kiinteistö Oy Hämeenkivi (1971)
Napparin talo (1920)
Voiman talo (1937)
Tampereen Säästöpankin talo (1952)
Ruuskasen talo (1892–1901)
Koskipuiston ravintola (1966)
Rakennuskantaa idästä länteen > Kosken länsipuoli > Kadun eteläpuoli

Tempon talo (1939)
Sumeliuksen talo (1901)
Selinin talo (1886, 1934)
Palanderin talo (1900, 1905)
Commercen talo (1899)
Kauppahalli ja entinen Kauppahallin virastotalo (1901)
Sokos (1974)
Otran talo (1914)
Turvan talo (1940)
Kymmenenmiehen talo (1907)
Valioasun talo (1929), entinen Helsingin Osake-Pankin talo
Hämeenkatu 31, Asunto Oy Tampereen Westend (2008)
Hjorthin talo (1937)
Rakennuskantaa idästä länteen > Kosken länsipuoli > Kadun pohjoispuoli

Tampereen Teatteri (1913)
Raatihuone (1890)
Kauppa-Häme (1965)
Hämeenkatu 18, Tammerontalo, entinen Oy Keskusmyymäläin kangashallit (1907–1909, korotettu 1926)
Hämeenkatu 20, entinen Stockmannin ja Helsingin Osakepankin tavaratalo- ja pankkirakennus (1957)
Hämeenkatu 22, Kansallispankintalo, entinen Tampereen Osake-Pankin talo (1904–1916)
Hämeenkatu 24, Yhdyspankintalo (1939)
Hämeenkatu 26, Tuotannon talo (1914, muutettu 1941)
Hämeenkatu 28, Seurakuntien talo, ”Taivaanlinna” (1956)
Tuulensuun talo (1929)
Rakennuskantaa idästä länteen > Purettuja ja tuhoutuneita rakennuksia

Hospits Emmaus, Hämeenkatu 1
Hällströmin palatsi, Hämeenkatu 10
Elokuvateatteri Imatra, Hämeenkatu 12
Scheelen apteekki, Hämeenkatu 13b
Sumeliuksen palatsi, Hämeenkatu 15
Blomin talo, Hämeenkatu 20
Pulla-Helinin talo, Hämeenkatu 21
Elokuvateatteri Scala, Hämeenkatu 26
Elokuvateatteri Petit, Hämeenkatu 31
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hämeenkatu Wikimedia Commonsissa
Hämeenkadun itäosan kulttuuriraittiesite
Helsingin yliopiston kirjaston Helmi-tietokannan valokuva: Tampereen Hämeenkatu vuonna 1932
Hämeenkatu, Tampereen pääkatu. Sillalta asemalle se on avattu yli sokkeloisen, rakennetun kaupungin, Aamulehti, 18.11.1933, nro 311, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hämeenkatu - Tampereen nykyinen liikekeskus. 30 metrin levyinen pääkatu, joka valtasi asemansa tämän vuosisadan ensimmäisellä kymmenellä, Aamulehti, 26.11.1933, nro 319, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hämeenkatua 1900-luvun alussa. Näkymä rautatieasemalta kohti länttä. Vasemmalla Hotel Bauer, oikealla Rautatieläisten talo.
Hämeenkadun liikennettä kesällä 1940.
Kesäkuussa 2014 Hämeenkadun itäpää muutettiin joukkoliikennekaduksi. Raitiovaunuja Hämeenkadulla joulukuussa 2021.
Valoviikot Hämeenkadulla vuonna 1974.
Rautatieläisten talo.
Hämeenkadun länsiosaa.
Palanderin talo.
Raitiotie rakenteilla Tuulensuun edustalla.
Pulla-Helinin talo 1960-luvulla.
Sirkka Ruotsalainen

| Sirkka Ruotsalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. toukokuuta 1901 Tampere
Kuollut: 31. heinäkuuta 1995 (94 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  toimittaja
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sirkka Ruotsalainen (o.s. Nuormaa, vuoteen 1906 Nyman; 11. toukokuuta 1901 Tampere – 31. heinäkuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka toimi Aku Ankka -lehden sekä Suomen Valittujen palojen ensimmäisenä päätoimittajana.
Ruotsalainen oli Hilja ja Severi Nuormaan tytär. Ruotsalainen tunsi Helsingin Sanomien omistajan Eljas Erkon jo lapsuudestaan alkaen ja työskenteli 1920-luvulla tämän alaisena Suomen Tukholman-lähetystössä. Vuosina 1930–1945 Ruotsalainen oli Erkon yksityissihteerinä ja samalla Helsingin Sanomien muoti- ja nuortensivujen toimittajana sekä sarjakuvien suomentajana. Hän oli suomentanut sarjakuvia jo 1920-luvulla Uuteen Suomeen. Erkko määräsi hänet sodan jälkeen Valittujen Palojen ensimmäiseksi päätoimittajaksi.
Aku Ankan ensimmäisenä päätoimittajana Ruotsalainen toimi vuosina 1951–1968. Tasokkaan suomen kielen vaaliminen alkoi Aku Ankassa jo hänen päätoimittajakaudellaan. Juuri Ruotsalainen suomensi lehden historian tunnetuimmat, pääosin Carl Barksin tarinoihin liittyneet lausahdukset, kuten lentäväksi lauseeksi muodostuneen ”Elämme kovia aikoja, ystävä hyvä” (tarinasta Puhuva koira) ja käsitteen ”höpsismi” (tarinasta Kruuna vai klaava). Ruotsalaisen jäätyä eläkkeelle vuonna 1968 Aku Ankan seuraavaksi päätoimittajaksi tuli Alli Peltonen, joka oli työskennellyt hänen kanssaan jo Valituissa Paloissa. Ruotsalainen oli myös Kippari Kalle -lehden ensimmäinen päätoimittaja vuosina 1952–1955.
Ruotsalainen suomensi sarjakuvien ohella lasten satukirjoja ja rikosjännäreitä tyttönimellään Sirkka Nuormaa. Hän toimi lisäksi muotisuunnittelijana.
ICP-RIE

ICP-RIE-reaktori rakentuu kahdesta tehonlähteestä (ICP+CCP), joilla säädetään reaktorissa olevan plasman ominaisuuksia sekä ionipommituksen voimakkuutta. Prosessikammio pidetään koko ajan tyhjiössä ja kiekot laitetaan sisään latausluukun ('load lock') kautta. Prosessikaasut syötetään reaktiokammioon sen katosta ja reaktiotuotteet poistetaan alakautta.
ICP-RIE--reaktoreissa on käytettävissä useita eri etsauskaasuja, joista valitaan sopiva yhdistelmä prosessoitavan materiaalin perusteella. ICP:n teho on tyypillisesti välillä 500–2 000 W ja CCP:n 0–300 W. Reaktorissa oleva plasma muodostetaan käyttämällä voimakasta RF-kenttää, jonka taajuus on yleensä 13,56 MHz prosessikaasujen ionisoimiseen. Prosessikammion paine on tyypillisesti välillä 100–1 000 Pa ja kaasuvirtaus voi nousta enimmillään arvoon 10 sccm (stantardikuutiosenttimetriä  minuutissa). Kiekon takapintaa vasten olevan elektrodin lämpötila voi puolestaan olla mitä tahansa 120 K:n ja 670 K:n väliltä. Jäähdytyksessa kiekon takapintaan kohdistuva paine vaikuttaa myös saatavaan etsausprofiiliin. Sallitut kiekkokoot ja paksuudet vaihtelevat laitteittain, mutta kiekkoa paikallaan elektrodia vasten pitävän mekanismin puristusvoimaa voi useimmiten säätää.
Etsausprosessin yksityiskohdat riippuvat osittain reaktorin rakenteesta ja valmistusmateriaaleista. Tyypillisiä prosesseja ovat piin nopea etsaus kryogeenisellä DRIE-prosessilla sekä III-V-yhdistepuolijohteiden etsaus klooripohjaisilla kaasuilla.
Ingrid Andree

| Ingrid Andree> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. tammikuuta 1931 (ikä 93) Ingrid Andree
Kansalaisuus:  Saksa
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Hanns Lothar (vih. 1959–65)
Näyttelijä
Palkinnot
 Bundesverdienstkreuz 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Ingrid Andree (Ingrid Tilly Unverhau; s. 19. tammikuuta 1931 Hampuri) on saksalainen näyttelijä. Hänelle on myönnetty Bundesverdienstkreuz. Hän oli vuosina 1959–1965 naimisissa näyttelijä Hanns Lotharin kanssa. Parille syntyi vuonna 1960 tytär Susanne Lothar.
Andree on Freie Akademie der Künste in Hamburgin jäsen.
Filmografiaa

Primanerinnen (1951)
Und ewig bleibt die Liebe (1954)
Variete (1954)
Prinsessa ja hänen kapteeninsa (1955)
Wie schön, dass es Dich gibt (1957)
Kovaa peliä Hongkongissa (1958)
Ja lopussa oli hiljaisuus (1959)
Elokuvaroolien lisäksi Andree on tehnyt muun muassa teatterirooleja Hampurin Thalia-teatterissa ja Münchner Kammerspielessä.
Aiheesta muualla

Ingrid Andree Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
In the Spirit of Hurriganes

| In the Spirit of Hurriganes Remu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1995
 Julkaistu: 1995
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Fazer
Listasijoitukset
  Suomi: 2. (tammikuu 1995)
Remun muut julkaisut
| Remu plays Hurriganes: Roadrunner Tour 1994 | In the Spirit of Hurriganes 1995 | 20 suosikkia – Paholaisen masurkka 1995 |
In the Spirit of Hurriganes on Remu Aaltosen 7. sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet

Sävellykset, sanoitukset ja sovitukset Remu Aaltonen, ellei toisin mainita.
Standback – 3.42
Don't Bring Me Down – 3.12
Juicy Lucy – 2.39 (säv. Jim Pembroke/Remu Aaltonen, san. Pembroke/Aaltonen)
Mango Bongo – 2.25
Motorway – 3.01 (säv. Tatu Mannberg, san. Mannberg)
Shiverin' Shakin' – 3.39
Take It Easy – 2.33
Baby Come Back – 3.15
Born to Rock – 3.38
Shakin' All Over – 2.55 (säv. Frederick Heath, san. Heath)
When You Stay – 3.57 (säv. Pembroke, san. Pembroke)
Muusikot

Remu Aaltonen – rummut, laulu
Patti Patoila – rummut
Måns Groundstroem – basso
Tatu Mannberg – kitara (laulu kappaleessa ”Motorway”)
Samuli Laiho – kitara
Jukka Orma – kitara
Jim Pembroke – kitara (laulu kappeleessa ”Juicy Lucy”)
Tuotanto

Nauhoittaja & koneistaja: Ronny Lahti & Örjan Wallèn
Miksaajat: Ronny Lahti & Remu/ Soundtrade Studiot, Ruotsi
Tuottaja: Remson Company
Masterointi: Otto Donner/ DER Digital Editing Room, Suomi
Kansitaide & kuvat: Jani
In the Zone

| In the Zone Britney Spears |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Joulukuu 2002 – lokakuu 2003
 Julkaistu: 18. marraskuuta 2003
 Tuottaja(t): Britney Spears, Bloodshy & Avant, Jimmy Harry, R. Kelly, Brian Kierulf, Steve Lunt, Penelope Magnet, The Matrix, Moby, Josh Schwartz, Guy Sigsworth, Shepard Soloman, Mark Taylor, Trixster
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 49.51
 Levy-yhtiö: Jive
Britney Spearsin muut julkaisut
| Britney 2001 | In the Zone 2003 | Greatest Hits: My Prerogative 2004 |
Singlet albumilta In the Zone
 ”Me Against the Music” Julkaistu: 20. lokakuuta 2003  ”Toxic” Julkaistu: 12. tammikuuta 2004  ”Everytime” Julkaistu: 17. toukokuuta 2004  ”Outrageous” Julkaistu: 13. heinäkuuta 2004
In the Zone on Britney Spearsin vuonna 2003 julkaistu popalbumi. Se äänitettiin vuonna 2003 ja julkaistiin 18. marraskuuta 2003. Albumin ensimmäinen single oli "Me Against the Music", jolla oli mukana Madonna. Toinen single oli "Toxic", josta tuli Spearsin uran isoimpia hittejä. Kolmas single oli "Everytime", joka on rauhallinen balladi. Kappale menestyi hyvin ja sijoittui singlelistan kärkeen muun muassa Britanniassa. Kappale on arveltu kertovan Britneyn päättyneestä suhteesta Justin Timberlakeiin. Neljäs single oli "Outrageous", joka ei menestynyt edellisten hittien tapaan. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 609 000 kappaletta. In the Zonea on myyty yli kuusi miljoonaa kappaletta ja se sai Yhdysvalloissa tuplaplatinaa. Yhdysvalloissa In the Zonea on myyty 2 987 000 kappaletta. Albumi ei kuitenkaan menestynyt yhtä hyvin kuin Spearsin aikaisemmat albumit.  Britney Spears on ollut mukana kirjoittamassa ja säveltämässä kahdeksaa In the Zonen kappaleista.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Me Against the Music (featuring Madonna)  | Britney Spears, Madonna, Christopher Stewart, Nikhereanye, Penelope Magnet, Terius Nash, O'Brien | Christopher Stewart, Penelope Magnet | 3.44 |  |  |  |  |  |
| 2. | (I Got That) Boom Boom (featuring Ying Yang Twins)  | Roy Hamilton, Royal, Holmes, Jackson | Roy Hamilton | 4.51 |  |  |  |  |  |
| 3. | Showdown | Spears, Cathy Dennis, C. Karlsson, P. Winnberg, H. Jonback | Bloodshy & Avant | 3.17 |  |  |  |  |  |
| 4. | Breathe on Me | Lee, S. Anderson, L. Greene | Mark Taylor | 3.43 |  |  |  |  |  |
| 5. | Early Mornin' | Spears, Richard Melville Hall, Christopher Stewart, Magnet | Moby | 3.45 |  |  |  |  |  |
| 6. | Toxic | C. Dennis, C. Karlsson, P. Winnberg, H. Jonback | Bloodshy & Avant | 3.21 |  |  |  |  |  |
| 7. | Outrageous | R. Kelly | R. Kelly | 3.21 |  |  |  |  |  |
| 8. | Touch of My Hand | Spears, Jimmy Harry, Balewa Muhammad, Sheppard Solomon | Jimmy Harry, Shep Solomon | 4.19 |  |  |  |  |  |
| 9. | The Hook Up | Spears, Christopher Stewart, Nikhereanye, Magnet | Christopher Stewart, Penelope Magnet | 3.54 |  |  |  |  |  |
| 10. | Shadow | Spears,Lauren Christy, Scott Spock, Graham Edwards, Charlie Midnight | The Matrix | 3.45 |  |  |  |  |  |
| 11. | Brave New Girl | Spears, Brian Kierulf, Josh Schwartz, Kara DioGuardi | Kierulf & Schwartz | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 12. | Everytime | Spears, Annette Artani | Guy Sigsworth, Britney Spears | 3.53 |  |  |  |  |  |
| Bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Tuottajat | Kesto |  |  |  |  |  |
| 13. | "Me Against the Music" (Rishi Rich's Desi Kulcha Remix, featuring Madonna)  | Spears, Madonna, Stewart, Nikhereanye, Magnet, Nash, O'Brien | Rishi Rich | 4.33 |  |  |  |  |  |
| 14. | "The Answer" (Europe, Japan, Australia & Latin America)  | Sean Combs, Ryan Leslie | Sean "Diddy" Combs | 3.54 |  |  |  |  |  |
| 15. | "Don't Hang Up" (UK, Japan & Australia)  | Spears, Joshua M Schwartz, Brian Kierulf | Kierulf & Schwartz | 4.02 |  |  |  |  |  |
| 16. | "I've Just Begun (Having My Fun)" (Included in ITZ Bonus Disc)  | Spears, Karlsson, Jonback, Bell, Winnberg | Karlsson | 3.23 |  |  |  |  |  |
| 17. | "Girls and Boys" (Included in ITZ Bonus Disc)  | Linda Perry | Linda Perry | 3.43 |  |  |  |  |  |
DualDisc-bonusvideot

| # | Nimi | Ohjaaja | Kesto |
| --- | --- | --- | --- |
| 17. | "Me Against the Music" (featuring Madonna) (Video) | Paul Hunter | 4:20 |
| 18. | "Toxic" (Video) | Joseph Kahn | 3:30 |
| 19. | "Everytime" (Video) | David LaChapelle | 4:10 |
| 20. | "Chris Cox Megamix" (Video) | Various directors | 3:47 |
Aiheesta muualla

In the Zone Discogsissa. (englanniksi)
JM (yritys)

| JM AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1945
Perustaja:  John Mattson
Toimitusjohtaja:  Mikael Åslund
Puheenjohtaja:  Fredrik Persson
Toimiala:  rakennusyritys
Liikevaihto:  1,3 miljardia euroa (2023)
Henkilöstö:  2100 (2024)
Tytäryhtiöt:  muun muassa JM Suomi
Kotisivu:  www.jm.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
JM AB on ruotsalainen, vuonna 1945 perustettu rakennusalan yritys.
JM-konserni rakentaa uusia asuntoja Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa, erityisesti näiden pääkaupunkiseuduilla, mutta myös muissa  isoissa kasvukeskuksissa. Ruotsissa sen projekteihin kuuluu myös liikekiinteistöt ja urakoinnit. Yhtiö kuuluu  Pohjoismaiden suurimpiin asuntojen rakentajiin ja asuinalueiden kehittäjiin.
JM AB on listattu Tukholman pörssiin. Yhtiö toimii Ruotsin lisäksi myös Norjassa ja Suomessa.
Historia

John Mattson perusti nimeään kantavan John Mattson Byggnads AB:n vuonna 1945. Tukholman pörssiin se listautui vuonna 1982. Yhtiö alkoi toimia Norjassa vuonna 1998 tehdyn yrityskaupan kautta. Seuraavana vuonna se aloitti myös Tanskassa. Suomeen yhtiö saapui vuonna 2006.
Vuonna 2018 JM-konserni teki päätöksen rakentaa jatkossa kaikki alusta asti toteuttamansa kerrostalot Joutsenmerkin kriteerien mukaisesti.
Toimitusjohtaja Johan Skoglundin jäi eläkkeelle kesällä 2024. Hänen seuraajakseen valittiin Mikael Åslund, joka oli työskennellyt konsernissa vuodesta 2000 lähtien.
Organisaatio

Vuonna 2024 JM-konsernilla oli noin 2100 työntekijää. Yhtiö pääkonttori sijaitsee Tukholman läänin Solnassa.
Se koostui kuudesta liiketoiminta-alueesta, joista:
Ruotsissa toimivat JM Residential Stockholm, JM Residential Sweden, JM Property Development ja JM Construction
Norjassa JM Norway
Suomessa JM Suomi
Aiheesta muualla

JM AB:n kotisivut (englanniksi)