stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Välskärin kertomuksia
Rakenne

Välskärin kertomuksia jakaantuu viiteen jaksoon (ruots. cykel), joista kukin sisältää kolme toisiinsa läheisesti liittyvää kertomusta:
Ensimmäinen jakso: kertomukset "Kuninkaan sormus", "Miekka ja aura", "Tuli ja vesi".
Toinen jakso: kertomukset "Kapinassa omaa onneaan vastaan", "Noita-akka", "Mainiemen linna".
Kolmas jakso: kertomukset "Siniset", "Pakolainen", "Erään nimen varjo".
Neljäs jakso: kertomukset "Erämaiden kevät", "Porvarikuningas", "Vaasan prinsessa".
Viides jakso: kertomukset "Vapaa-ajattelija", "Iltamyrskyjä", "Aamun valkeneminen".
Juhani Ahon suomennoksen eri painokset on julkaistu yleensä kolmena niteenä siten, että ensimmäinen nide sisältää jaksot 1 ja 2, toinen nide jakson 3 ja jakson 4 kaksi ensimmäistä kertomusta, kolmas nide jakson 4 viimeisen kertomuksen sekä jakson 5.
Juoni

Välskärin kertomuksia käsittelee suomalaisten Bertelsköldin ja Larssonin sukujen kohtaloita. Kehyskertomuksessa vanha välskäri Andreas Bäck aloittaa tarinansa pienelle kuulijakunnalleen kolmikymmenvuotisen sodan ajoista ja Ruotsin liittymisestä sotaan vuonna 1630 (1. kertomus ”Kuninkaan sormus”) ja päättää sen Kustaa III:n vallankaappaukseen liittyviin tapahtumiin vuonna 1772 (15. kertomus ”Aamun valkeneminen”).
Jokaisen kertomuksen alussa on lyhyt osio, jossa kehyskertomuksen henkilöt, kenttävälskäri Bäck ja hänen kuulijansa väittelevät innokkaasti historiallisista tapahtumista ja kommentoivat tarinan päähenkilöiden luonteenpiirteitä ja tekoja.
Dramatisointi

Topelius dramatisoi itse muutaman Välskärin kertomuksien aiheen: Regina von Emmeritz ja Kaarle-kuninkaan metsästys. Välskärin kertomuksia toteutettiin radiokuunnelmaksi 1974–1975. Viisitoistaosaisen näytelmän dramatisoi Pekka Lounela.
Sarjakuva

Taiteilija Kari Suomalainen julkaisi Välskärin kertomuksiin perustuneen sarjakuvan Lukemista Kaikille -lehdessä vuosina 1949–1950. Tästä työstä Suomen sarjakuvaseura myönsi Suomalaiselle vuonna 1984 Puupäähatun, ja Otava julkaisi Välskärin kertomuksia -sarjakuvan kirjana vuonna 1987.
Aiheesta muualla

Juhani Ahon käännös Kansalliskirjaston Doria-julkaisuarkistossa:
1. jakso: Kuninkaan sormus. Miekka ja aura. Tuli ja vesi.
2. jakso: Kapinassa omaa onneaan vastaan. Noita-akka. Mainiemen linna.
3. jakso: Siniset. Pakolainen. Erään nimen varjo.
4. jakso 1. osa: Erämaiden kevät. Porvariskuningas.
4. jakso 2. osa: Vaasan prinsessa.
5. jakso: Vapaa-ajattelija. Iltamyrskyjä. Aamun valkeneminen.
Välskärin kertomuksia (Arkistoitu – Internet Archive) Ylen Areenassa kuunneltavissa/ladattavissa Radioteatterin lukemana
Välskärin kertomuksia Yle Elävässä arkistossa
Project Gutenberg julkaisee lukuisia tekstiversioita
Välskärin kertomuksia 1 Kuninkaan sormus. Miekka ja aura. Tuli ja vesi.
Välskärin kertomuksia 2 Kapinassa omaa onneaan vastaan. Noita-akka. Mainiemen linna.
Välskärin kertomuksia 3 Siniset. Pakolainen. Erään nimen varjo.
Välskärin kertomuksia 4.1 Erämaiden kevät. Porvariskuningas.
Välskärin kertomuksia 4.2 Vaasan prinsessa.
Välskärin kertomuksia 5 Vapaa-ajattelija. Iltamyrskyjä. Aamun valkeneminen.
Fältskärns berättelser hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Ruotsinkielinen kriittinen editio vapaasti ladattavissa Svenska litteratursällskapetin sivustolta
Missä oli Mainiemen linna?, Suomen Kuvalehti, 20.07.1935, nro 29, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hongkongin piirit

Hongkong on jaettu 18 piiriin (engl. district, kiin.: 區; Jyutping: keoi1), joita kutakin johtaa piirineuvosto (engl. district council, kiin.: 區議會; Jyutping: keoi1ji3wui2), joiden jäsenistä osa valitaan vaaleilla ja osa on Hongkongin hallintojohtajan nimittämiä. Nykyisenlaiset alueet luotiin vuonna 1982, jonka jälkeen Kwai Tsing erotettiin Tsuen Wanista vuonna 1985, ja Yau Tsim ja Mong Kok yhdistettiin Yau Tsim Mongiksi vuonna 1994.
Piirineuvostoilla on lähinnä neuvoa-antava rooli. Ne neuvovat erityishallintoalueen hallitusta piirien asukkaiden hyvinvointiin ja palveluihin liittyvissä asioissa.
Piirit

| Piiri | Piiri | Kiinaksi | Jyutping | Alue | Pinta-ala (km2) | Väkiluku (2016) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Islands | 離島區 | Lei4dou2 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&0175.0120000175,12 | &&&&&&&&&0156801.&&&&00156 801 |
| 2 | Kwai Tsing | 葵青區 | Kwai4cing1 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&&023.034000023,34 | &&&&&&&&&0520572.&&&&00520 572 |
| 3 | North | 北區 | Bak1 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&0136.0610000136,61 | &&&&&&&&&0315270.&&&&00315 270 |
| 4 | Sai Kung | 西貢區 | Sai1gung3 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&0129.0650000129,65 | &&&&&&&&&0461864.&&&&00461 864 |
| 5 | Sha Tin | 沙田區 | Saa1tin4 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&&068.071000068,71 | &&&&&&&&&0659794.&&&&00659 794 |
| 6 | Tai Po | 大埔區 | Daai6bou3 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&0136.0150000136,15 | &&&&&&&&&0303926.&&&&00303 926 |
| 7 | Tsuen Wan | 荃灣區 | Cyun4waan1 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&&061.071000061,71 | &&&&&&&&&0318916.&&&&00318 916 |
| 8 | Tuen Mun | 屯門區 | Tyun4mun4 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&&082.089000082,89 | &&&&&&&&&0489299.&&&&00489 299 |
| 9 | Yuen Long | 元朗區 | Jyun4long5 keoi1 | Uudet territoriot | &&&&&&&&&&&&0138.0460000138,46 | &&&&&&&&&0607200.&&&&00607 200 |
| 10 | Kowloon City | 九龍城區 | Gau2lung4sing4 keoi1 | Kowloon | &&&&&&&&&&&&&010.02000010,02 | &&&&&&&&&0418732.&&&&00418 732 |
| 11 | Kwun Tong | 觀塘區 | Gun1tong4 keoi1 | Kowloon | &&&&&&&&&&&&&011.027000011,27 | &&&&&&&&&0648541.&&&&00648 541 |
| 12 | Sham Shui Po | 深水埗區 | Sam1seoi2bou2 keoi1 | Kowloon | &&&&&&&&&&&&&&09.03500009,35 | &&&&&&&&&0405869.&&&&00405 869 |
| 13 | Wong Tai Sin | 黃大仙區 | Wong4daai6sin1 keoi1 | Kowloon | &&&&&&&&&&&&&&09.03000009,30 | &&&&&&&&&0425235.&&&&00425 235 |
| 14 | Yau Tsim Mong | 油尖旺區 | Jau4zim1wong6 keoi1 | Kowloon | &&&&&&&&&&&&&&06.09900006,99 | &&&&&&&&&0342970.&&&&00342 970 |
| 15 | Central and Western | 中西區 | Zung1sai1 keoi1 | Hongkongin saari | &&&&&&&&&&&&&012.044000012,44 | &&&&&&&&&0243266.&&&&00243 266 |
| 16 | Eastern | 東區 | Dung1 keoi1 | Hongkongin saari | &&&&&&&&&&&&&018.056000018,56 | &&&&&&&&&0555034.&&&&00555 034 |
| 17 | Southern | 南區 | Naam4 keoi1 | Hongkongin saari | &&&&&&&&&&&&&038.085000038,85 | &&&&&&&&&0274994.&&&&00274 994 |
| 18 | Wan Chai | 灣仔區 | Waan1zai2 keoi1 | Hongkongin saari | &&&&&&&&&&&&&&09.08300009,83 | &&&&&&&&&0180123.&&&&00180 123 |
Kartta Hongkongin piireistä. Numerot vastaavat taulukon numeroita.
Luettelo Viron joista

Pärnunjoki virtaa Laupan kartanon editse.
Luettelo Viron joista ei ole kattava luettelo kaikista 7 000 Viron joesta tai ojasta. Noin 90 % joista on alle 10 kilometriä pitkiä, ja pisimmistäkin vain kymmenen on yli 100 kilometriä pitkiä.
Osa jokien nimistä on suomalaisia, mutta useimmista käytetään suoraan virolaista muotoa. Ne ovat suomalaisille helppoja lausua ja ymmärtää.
Suurimpia jokia

|  Nimi | Pituus (km) | Valuma-alue (km2) |
| --- | --- | --- |
| Võhandu jõgi | 162 | 1 402 |
| Pärnunjoki | 144 | 6 920 |
| Põltsamaa jõgi | 135 | 1 310 |
| Pedja jõgi | 122 | 2 710 |
| Keila jõgi | 116 | 682 |
| Kasari jõgi | 115 | 3 213 |
| Piusa jõgi | 109 | 796 |
| Pirita jõgi | 107 | 808 |
| Emajoki | 101 | 9 740 |
| Navesti jõgi | 100 | 3 000 |
| Jägala jõgi | 99 | 1 481 |
| Narvanjoki | 77 | 56 200 |
Luettelo Viron joista

Alla on lueteltu vain ne suuremmat vesistöjen pääuomat, jotka laskevat mereen, Võrtsijärveen tai Peipsijärveen. Muut joet ovat joko pieniä tai sivujokia. Merkittävät pienet joet tai pääuomien sivujoet on käsitelty omissa alavesistöalueissa.
Luettelo Viron joista > Länsi-Viron vesistöalue

Länsi-Viron vesistöalue on esitelty alavesistöalueittain.
Harjun alavesistöalueen joet laskevat Suomenlahteen. Joet on lueteltu lännestä itään:
Matsalun alavesistöalueen joet laskevat Suomenlahteen ja Väinämereen. Joet on lueteltu pohjoisesta etelään:
Läänesaarte alavesistöalueen joet laskevat Itämereen, Pärnunlahteen ja Väinämereen.
Pärnun alavesistöalueen joet laskevat Pärnunlahteen.
Luettelo Viron joista > Itä-Viron vesistöalue

Itä-Viron vesistöalue on esitelty alavesistöalueittain.
Virun alavesistöalueen joet laskevat Suomenlahteen.
Peipsin alavesistöalueen joet laskevat Peipsijärveen.
Võrtsijärven alavesistöalueen joet laskevat Võrtsjärven.
Luettelo Viron joista > Koivan vesistöalue

Koivan vesistöalueella on vain yksi alavesistöalue.
Koivan alavesistöalueen joet laskevat Latviaan.
Ole Theodor Moe

Ole Theodor Moe  (2. toukokuuta 1863 Åmot, Østerdalen, Norja – 8. syyskuuta 1922 Oslo) oli norjalainen opettaja, luterilainen pappi ja virsirunoilija.
Moe valmistui ylioppilaaksi 1888 ja teologian kandidaatiksi 1893. Hän toimi opettajana Kristianiassa (Oslossa) ja Bærumissa. Vuodesta 1897 alkaen hän toimi pappina mm. Ålesundissa, Rødenesissa vuodesta 1905  ja  Aremarkissa vuodesta 1915 sekä vuosina 1902-07 Kristianian Kaupunkilähetyksen palveluksessa. 1919 hän sai halvauskohtauksen ja joutui luopumaan papin viran hoidosta.
Moen aloitteesta alkoi 1906 kansainvälisen Sinisen ristin toiminta Norjassa. 1915 hän sai apurahan, jotta hän voisi tutkia vanhempaa norjalaista virsirunoutta. Hän käänsikin latinan- ja englanninkielisiä virsiä norjaksi ja julkaisi virsihistoriallisia tutkimuksia niin lehdissä kuin kirjoina. 1907 hän julkaisi runokokoelman Hvile paa veien. Moen kuoltua hänen leskenä julkaisi Moen runoja ja käännöksiä antologiassa Salmer og sange 1923.
Hänen kirjoittamista virsistään tunnetaan yleisesti vain yksi, virsi ”Jesus, det eneste”, vuodelta 1904. Virren sävelmänä on Caroline W. Sørlien n. 1910 kirjoittama sävelmä.
Moen virsi Jesus, det eneste suomenkielisissä virsi-ja laulukirjoissa
Suomen ev. lut. kirkon virsikirja
318 Jeesus, sä ainoa   Suom. Aune Krohn 1928, uud. Anna-Maija Raittila 1986.)
Ruotsin kirkon virsikirja
650 Oi, Jeesus, ainoa / Jesus, det eneste (suom. Aune Krohn viim. 1951 uud. Anna-Maija Raittila 1968, 2000, Niilo Rauhala 2001)
Seurakunta laulaa
351 Jeesus,sä ainoa  (Suom. Aune Krohn uud. Anna-Maija Raittila)
Hengellinen laulukirja
56 Jeesus, Sä ainoa
Hengellisiä lauluja ja virsiä
320 Jeesus, sä ainoisin
Siionin kannel
292 Jeesus, sä ainoa (uud. Anna-Maija Raittila 1968)
Koiralampi (Jyväskylä, Lähteelänperä)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°14′34″N, 25°31′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  Koiraoja Savilammiin 
Järvinumero:  14.285.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,2 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,153 km  
Pinta-ala:  6,581 ha  
Tilavuus:  0,0002079 km³ 
Keskisyvyys:  3,16 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 207 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy.
Etelä-Afrikan Grand Prix 1978

|   Etelä-Afrikan Grand Prix 1978  |
| --- | --- |
 3. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1978. 
Päivämäärä:  4. maaliskuuta 1978
Sijainti:  Kyalami, Etelä-Afrikka
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,104 km
Kilpailun pituus:  78 kierrosta, 320,112 km
Paalupaikka
Kuljettaja:   Niki Lauda   (Brabham)
Paaluaika:  1.14,65
Palkintokoroke
Voittaja:   Ronnie Peterson   (Lotus)
Toinen:   Patrick Depailler   (Tyrrell)
Kolmas:   John Watson   (Brabham)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Mario Andretti   (Lotus)
Kierrosaika:  1.17,09 (kierroksella 2)
Etelä-Afrikan Grand Prix 1978 oli Formula 1 -sarjan historian 300. osakilpailu, joka ajettiin 4. maaliskuuta 1978 Kyalamin radalla. Kilpailun voitti Ronnie Peterson.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 |  Ronnie Peterson | Lotus-Ford | 78 | 1.42.15,767 | 12 | 9 |
| 2 | 4 |  Patrick Depailler | Tyrrell-Ford | 78 | + 0,466 | 11 | 6 |
| 3 | 2 |  John Watson | Brabham-Alfa Romeo | 78 | + 4,442 | 10 | 4 |
| 4 | 27 |  Alan Jones | Williams-Ford | 78 | + 30,986 | 18 | 3 |
| 5 | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Matra | 78 | + 1.09,218 | 13 | 2 |
| 6 | 3 |  Didier Pironi | Tyrrell-Ford | 77 | + 1 krs. | 14 | 1 |
| 7 | 5 |  Mario Andretti | Lotus-Ford | 77 | + 1 krs. | 2 |  |
| 8 | 10 |  Jean-Pierre Jarier | ATS-Ford | 77 | + 1 krs. | 17 |  |
| 9 | 36 |  Rolf Stommelen | Arrows-Ford | 77 | + 1 krs. | 22 |  |
| 10 | 25 |  Hector Rebaque | Lotus-Ford | 77 | + 1 krs. | 21 |  |
| 11 | 30 |  Brett Lunger | McLaren-Ford | 76 | + 2 krs. | 20 |  |
| 12 | 19 |  Vittorio Brambilla | Surtees-Ford | 76 | + 2 krs. | 19 |  |
| Kesk. | 35 |  Riccardo Patrese | Arrows-Ford | 63 | Moottori | 7 |  |
| Kesk. | 20 |  Jody Scheckter | Wolf-Ford | 59 | Ulosajo | 5 |  |
| Kesk. | 8 |  Patrick Tambay | McLaren-Ford | 56 | Ulosajo | 4 |  |
| Kesk. | 12 |  Gilles Villeneuve | Ferrari | 55 | Öljyvuoto | 8 |  |
| Kesk. | 11 |  Carlos Reutemann | Ferrari | 55 | Ulosajo | 9 |  |
| Kesk. | 1 |  Niki Lauda | Brabham-Alfa Romeo | 52 | Moottori | 1 |  |
| Kesk. | 18 |  Rupert Keegan | Surtees-Ford | 52 | Moottori | 23 |  |
| Kesk. | 9 |  Jochen Mass | ATS-Ford | 43 | Moottori | 15 |  |
| Kesk. | 37 |  Arturo Merzario | Merzario-Ford | 39 | Ripustukset | 26 |  |
| Kesk. | 15 |  Jean-Pierre Jabouille | Renault | 38 | Moottori | 6 |  |
| Kesk. | 32 |  Keke Rosberg | Theodore-Ford | 15 | Kytkin | 24 |  |
| Kesk. | 14 |  Emerson Fittipaldi | Fittipaldi-Ford | 9 | Vaihteet | 16 |  |
| Kesk. | 24 |  Eddie Cheever | Hesketh-Ford | 8 | Öljyvuoto | 25 |  |
| Kesk. | 7 |  James Hunt | McLaren-Ford | 5 | Moottori | 3 |  |
| DNQ | 31 |  René Arnoux | Martini-Ford |  |  |  |  |
| DNQ | 17 |  Clay Regazzoni | Shadow-Ford |  |  |  |  |
| DNQ | 23 |  Lamberto Leoni | Ensign-Ford |  |  |  |  |
| DNQ | 16 |  Hans Joachim Stuck | Shadow-Ford |  |  |  |  |
Muuta

Williams-tallin ensimmäinen pistesija
Keke Rosbergin uran ensimmäinen kilpailu
Hongkongin pörssi

| Hongkongin pörssi> 香港聯合交易所 |
| --- | --- |

Paikka:  Central, Hongkong
Perustettu:  3. helmikuuta 1891
Avainhenkilöt:  Nikolas Aguzin (CEO) Laura Cha (Pj.)
Valuutta:  HKD
Listaukset:  2 538
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hongkongin pörssi (kiin.: 香港聯合交易所; Jyutping: Hoeng1gong2 Lyun4hap6 Gaau1jik6so2, engl. Hong Kong Stock Exchange, lyh. HKSE, SEHK tai HKEX) on yksi maailmantalouden tärkeimmistä pörsseistä. Se oli tammikuussa 2016 listattujen yhtiöittensä markkina-arvoltaan todennäköisesti maailman seitsemänneksi ja Aasian kolmanneksi suurin pörssi. Sitä suurempia olivat tuolloin New Yorkin pörssi, Nasdaq Inc., Lontoon pörssi, Japanin pörssi, Shanghain pörssi ja Euronext.
Pörssisalia vunna 2007.
Vuonna 1891 perustettu Hongkongin pörssi on yksi kolmesta Kiinassa sijaitsevista arvopaperipörsseistä; muut ovat Shenzhenin ja Shanghain pörssi.
Vuonna 2007 Hongkongin pörssissä oli listattuina 979 yritystä. Vuonna 2011 niitä oli 1 496.
Hang Seng -indeksi (HSI, Hang Seng Index) on Hongkongin pörssin indeksi. Suomessa esimerkiksi Yleisradio julkaisee päivittäin tekstitv:ssä Hang Seng -indeksin arvon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hongkongin pörssi Wikimedia Commonsissa
Kortelampi (Jyväskylä)

| Kortelampi |
| --- | --- |
 Kortelampi Perälästä nähtynä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Muurame
Koordinaatit:  62°14′34″N, 25°34′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Koiralampeen 
Järvinumero:  14.285.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,8 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,599 km  
Pinta-ala:  1,883 ha  
Tilavuus:  0.000086 km³ 
Keskisyvyys:  4,54 m  
Suurin syvyys:  6,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi on Keski-Suomessa Jyväskylän ja Muuramen rajalla, Perälän lähellä sijaitseva lampi. Muuramen kunnan pohjoisin kohta on lammen keskellä.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 85 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Kortelampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Kortelampeen tulee kaksi kuitausojaa laakson pohjukkaa myöten ja siitä alkaa länteen virtaava puro, joka laskee Koiralampeen. Kortelammen vedenpinnan korkeus on 172,8 metriä mpy., joten purolle muodostuu 33 metrin pudotus.
Pitkäjärvi (Jyväskylä, Lähteelänperä)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′48″N, 25°27′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Kuusjärveen 
Järvinumero:  14.285.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,9 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,602 km  
Pinta-ala:  7,006 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkäjärvi 
Pitkäjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,9 metriä mpy.
Saukkojärvi (Jyväskylä, eteläinen)

| Saukkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′25″N, 25°25′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Saukkojärveen 
Järvinumero:  14.285.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,4 m  
Pituus:  690 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,599 km  
Pinta-ala:  5,951 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaukkojärvi 
Saukkojärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva järvi. Järven pohjoispuolella sijaitsee vielä toinen Saukkojärvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,4 metriä mpy.
Saarijärvi (Jyväskylä, Lähteelänperä)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′56″N, 25°28′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Vispiläjokeen 
Järvinumero:  14.285.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,506 km  
Pinta-ala:  8,658 ha  
Saaria:  1 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.
Kemi-Tornion lentoasema

Kartta
Kemi-Tornion lentoasema (IATA: KEM, ICAO: EFKE) on Finavian ylläpitämä lentoasema Kemissä. Lentoasema sijaitsee Paattion kaupunginosassa ja osittain myös Keminmaan kunnan puolella, kuusi kilometriä Kemin keskustasta pohjoiseen ja 18 kilometriä Tornion keskustasta itään. Vuonna 2023 lentoaseman kautta kulki noin 35 614 matkustajaa.
Lentoasemalta on kulkuyhteydet lähinnä taksilla. Lähimmät linja-autot Kemiin, Tornioon ja muualle Lappiin kulkevat 700 metrin päässä sijaitsevalta pysäkiltä.
Lentoasemalla on yksi kiitotie, 18/36, jonka pituus on 2 503 metriä. Aiemmin lentoasemalla oli myös toinen kiitotie (09/27), mutta se poistettiin käytöstä vähäisen käytön vuoksi.
Vuonna 2010 Kemi-Tornion lentoasema sai Finavian myöntämän kannustuspalkinnon kulujen hallinnasta sekä peruslentoasemakonseptin tuloksellisesta ja esimerkillisestä toteuttamisesta.
Kesäkuussa 2017 Norwegian Air Shuttle ja Finnair lensivät Kemi-Tornion lentoasemalle, kun Oulun lentoaseman kiitotie päällystettiin.
Historia

Lentoaseman rakentaminen aloitettiin 1937. Syksyllä 1938 lentokenttä täytti II luokan lentokentän vaatimukset, mutta lopullisesti kenttä valmistui vasta 1939. Kentän vihkiäiset olivat 18. kesäkuuta 1939 ja samalla alkoi säännöllinen lentoliikenne linjalla Imatra–
Viipuri–Helsinki–Tampere–Vaasa–Oulu–Kemi. Asemalla oli tuolloin vain väliaikainen puurakennus toimisto- ja odotustiloina sekä vaatimaton lennonjohtotorni. Jatkosodan aikana lentokenttä oli saksalaisten joukkojen hallinnassa. Lähtiessään Kemistä Lapin sodan alettua saksalaiset tuhosivat lentokentän kiitotien, konehallin ja turvallisuuslaitteet. Nykyinen asemarakennus valmistui sodan jälkeen 1953. Sitä on myöhemmin laajennettu 1960- ja 1980-luvuilla.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohde/reitti |
| --- | --- |
Finnair liikennöi Norra: Helsinki, Kokkola-Pietarsaari
GETJET Airlines: Lomalennot: Hania, Rodos, Larnaka
Aventours: Lomalennot: Kreeta, Kypros, Calabria, Rodos, Zakynthos
Liikennetilastot

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 85 133 | 2 750 | 87 883 | −15,5 %  |
| 2006 | 82 867 | 2 157 | 85 024 | −3,3 %  |
| 2007 | 89 661 | 2 606 | 92 267 | +8,5 %  |
| 2008 | 93 496 | 2 391 | 95 887 | +3,7 %  |
| 2009 | 94 243 | 1 366 | 95 609 | −0,3 %  |
| 2010 | 95 079 | 1 483 | 96 562 | +0,6 %  |
| 2011 | 91 895 | 1 862 | 93 757 | −2,9 %  |
| 2012 | 64 242 | 1 519 | 65 761 | −29,9 %  |
| 2013 | 56 629 | 1 152 | 57 681 | −12,3 %  |
| 2014 | 57 707 | 1 333 | 59 040 | +2,4 %  |
| 2015 | 55 206 | 1 136 | 56 342 | −4,6 %  |
| 2016 | 60 645 | 669 | 61 314 | +8,8 %  |
| 2017 | 95 610 | 8 852 | 104 462 | +70,4 %  |
| 2018 | 65 004 | 1 796 | 66 800 | −36,1 %  |
| 2019 | 62 516 | 1 063 | 63 579 | −4,8 %  |
| 2020 | 13 661 | 0 | 13 661 | −78,5 %  |
| 2021 | 16 705 | 33 | 16 738 | +22,5 %  |
| 2022 | 21 735 | 748 | 22 501 | +34,4 %  |
| 2023 | 35 614 | 1 737 | 37 351 | +66,0 %  |
| 2024 | 30 638 | 2 206 | 32 844 | −12,1 %  |