stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asunnottomuus
Asunnottomuuden ehkäisy

Suomen perustuslain 19. pykälä antaa perusoikeuden välttämättömään huolenpitoon: "Jokaisella, joka ei kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttämää turvaa, on oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon".  Lämmin yösija on ihmisoikeusjuristi Martin Scheininin mukaan välttämätöntä huolenpitoa ja siten subjektiivinen oikeus. Se ei kuitenkaan vielä tarkoita asunnottomuuden poistumista. Lisäksi 19. pykälän mukaan "julkisen vallan tehtävänä on edistää jokaisen oikeutta asuntoon ja tukea asumisen omatoimista järjestämistä".
Asunnottomuuden ehkäisy > Historia

Suomessa toisen maailmansodan jälkeen väestöstä yli 11 prosenttia oli ilman asuntoa. Asuntoa tarvitsevia Karjalan evakkoja oli yli 400 000. Helsingissä oli kova asuntopula, ja ihmisiä asui vuoteen 1956 asti tilapäisasunnoissa, kuten pommisuojissa, kellareissa, pannuhuoneissa ja puutarhamökeissä. Vuosien ajan kiireellisessä asunnon tarpeessa oli 4 000–6 000 perhettä.
Asunnottomuuden ehkäisy > Historia > Asunnottomuus Helsingissä

Helsingissä otettiin lokakuuta 1944 käyttöön huone ja henkilö -periaate. Sen mukaan asunnonhaltijalla oli oikeus pitää vain yhtä huonetta yhtä vakituista asukasta kohti, ja muihin tiloihin huoneenvuokralautakunnat osoittivat alivuokralaisia. Keskimääräinen asunnon odotusaika oli 7–13 kuukautta. Perheettömät hakijat eivät välttämättä päässeet edes jonoon. Tilanne parani 1940-luvun lopulla, kun perustettiin Asuntorakennustuotannon valtuuskunta Arava järjestämään halpakorkoisia lainoja asuntotuotantoon. Sodanjälkeisen asuntopulan aikaan Turussa köyhät majailivat kurjissa oloissa Pikku-Berliinissä eli parakkikylässä, joka oli sodan aikana ollut saksalaissotilaiden kasarmialuetta. Pikku-Berliini purettiin 1960-luvun alussa.tarvitaan parempi lähde
1960-luvulla Bodominjärven murhatutkinnan yhteydessä Helsingin metsissä laskettiin majailevan toistasataa ihmistä, joiden kotina toimivat ensimmäisen maailmansodan aikaiset bunkkerit tai hökkelit, jotka oli kyhätty pellistä, laudoista, risuista ja peitteistä. Vuonna 1967 asunnottomuus nousi otsikoihin, kun loka-marraskuussa pakkasyöt surmasivat Helsingissä 44 asunnotonta miestä. He eivät päässeet yömajoihin, koska niihin ei otettu humalassa olevia. Asunnottomuuden poistamiseksi syntyi Marraskuun liike. Helsingissä avattiin niin sanottu Liekkihotelli sittemmin Lepakko-nimen saaneessa entisessä Suomen Väri- ja Vernissatehtaan varastossa Ruoholahdessa. Yömaja avasi ovensa 5. joulukuuta 1967.lähde tarkemmin?
Asunnottomuuden ehkäisy > Historia > Kohti ratkaisua

1970-luvulla asunnottomuus nostettiin Suomessa julkiseen keskusteluun. 1983 asunnottomuuden hoito siirtyi sisäministeriöltä ympäristöministeriölle. 1985 perustettiin Y-Säätiö ja pian sen jälkeen vuonna 1986 joukko asunnottomuudesta kärsiviä perusti Vailla vakinaista asuntoa ry:n. Myöhemmin 1980-luvulla avattiin ensimmäisiä päivätoimintakeskuksia asunnottomille. 1992-93 Helsingin Diakonissalaitos otti ensimmäisenä palvelutuottajana käyttöön Asunto ensin -periaatteen ensimmäisessä asumisyksikössään. 1990-luvulla käynnistyi myös rakenteellinen muutos mielenterveyspalveluissa. Laitoksia suljettiin ja mielenterveystyötä alettiin viemään palveluita käyttävien koteihin.
Asunnottomuuden luonne, käytännöt ja politiikka kokivat 1980- luvun kuluessa perusteellisen mullistuksen. Asunnottomuutta alettiin hoitaa asumisen ja asuntopolitiikan kautta. Asuntoloita ja yömajoja alettiin ajaa alas ja tuki- ja palveluasuminen alkoi yleistymään. Asunnottomuuden poistaminen asetettiin ensimmäistä kertaa hallitusohjelman tavoitteeksi. Määriteltiin vastuutahoja ja otettiin käyttöön velvoittavia ohjausvälineitä. lähde tarkemmin?
Asunnottomuuden ehkäisy > Historia > Kaupunkien toimia

Lahden Launeella sijaitsevassa Keijupuistossa oli 1970-luvulta vuoteen 2007 kaupungin järjestämä kodittomien asuntola, joka koostui kymmenestä parakista. Parakit oli alun perin tuotu 1970-luvulla siirtotyöläisten väliaikaisasunnoiksi. Myös asuntola ajateltiin tilapäisratkaisuksi, ja sen purkaminen oli pitkään suunnitteilla, mutta parakit olivat lopulta ennen purkamista paikallaan 37 vuotta. Asukkaiden oli tarkoitus asua parakeissa, kunnes he saisivat vuokra-asunnon, mutta monella odotusaika venyi vuosiksi. Suuri osa asukkaista oli alkoholisteja. Parakeissa asui myös muista syistä vuokra-asunnon menettäneitä, psykiatrisista sairaaloista tuotujaselvennä potilaita sekä vankilasta vapautuneita ihmisiä.
Helsingin Herttoniemessä sijaitsi vuosina 1988–2008 kaupungin parakkikylä. Se purettiin eduskunnan oikeusasiamiehen todettua paikan ala-arvoiseksi.
Tampereen kaupunki majoitti asunnottomia vuosina 1991–2013 Nekalassa tilapäisiksi tarkoitetuissa viidessä parakissa . Ne oli tuotu ydinvoimalatyömaalta, jonka vuoksi parakkikylä nimettiin Atomikyläksi. Parakit jäivät sijoilleen 25 vuoden ajaksi, kunnes ne purettiin vuonna 2013. Köyhien ja päihdeongelmaisten ihmisten asuttaminen samaan paikkaan erillään muista ihmisistä aiheutti väkivallan ja levottomuuksien kertymistä Atomikylään. Parakeissa asui myös lapsia.tarvitaan parempi lähde  Halvoista rakennusmateriaaleista tehtyjä asumuksia oli Lahdessa, Helsingissätarvitaan parempi lähde ja Tampereella.
Asunnottomuuden ehkäisy > Asunnottomuuden vähentäminen

Asunnottomuutta on Suomessa vähennetty useilla eri tavoilla, kuten järjestämällä asunnonhankkimista edistäviä ohjelmia asunnottomia varten sekä ylläpitämällä erilaisia paikkoja, joissa asunnottomat voivat nukkua yön yli ja peseytyä. Asuntoa vailla olevat ulkomaalaiset eivät kuitenkaan pääse hätämajoitukseen useaksi yöksi, sillä esimerkiksi Helsingissä sovelletaan kaupungin sosiaaliviraston elokuussa 2014 antamaa ohjetta, jonka mukaan ulkomaalaisten hätämajoitus sidotaan maasta poistumiseen.  Helsingin kaupungin maahanmuuttajille tarkoittama Infopankki ohjeistaa, että kuntien tuottamiin tai rahoittamiin kriisiasumispalveluihin on tavallisesti oikeus vain henkilöillä, joilla on kotikunta Suomessa, ja muiden on käännyttävä maansa edustuston puoleen Suomessa.
Asunnottomuuden ehkäisy > Asunnottomuuden vähentäminen > Y-säätiö

Suomalaisen asunnottomuustyön edelläkävijä on Y-Säätiö, joka perustettiin vuonna 1985 ratkomaan pahentunutta asuntokriisiä. Y-Säätiö tarjoaa kohtuuhintaista vuokra-asumista ja poistaa asunnottomuutta. Y-Säätiön missio on, että jokaisella on koti ja visiona on toimia asunnottomuuden poistamisen suunnannäyttäjänä, edistää asukkaiden hyvinvointia ja kestävää elämäntapaa. Kaiken työn lähtökohtana on Asunto ensin -periaate.
Y-Säätiö jakaa tietoa Asunto ensin -konseptista järjestämällä koulutuksia, tekemällä tutkimusta ja osallistumalla yhteiskunnalliseen keskusteluun. Y-Säätiö koordinoi  eurooppalaista Housing First Europe Hub -yhteiskehittämisalustaa, joka tukee Asunto ensin -periaatteeseen pohjautuvan mallin leviämistä ja työmuotojen kehittämistä.
Asunnottomien edunvalvojana toimii vuonna 1986 asunnottomien perustama Vailla vakinaista asuntoa ry. Vva ry:n tavoitteena on, että jokaiselle järjestyy ihmisarvoinen asumispaikka kohtuullisessa ajassa. Vva:n toiminta jakautuu matalan kynnyksen suoraan auttamistyöhön, asumispalveluihin ja järjestötyöhön. Toiminnassa on mukana laaja joukko asunnottomia tai asunnottomuutta kokeneita henkilöitä. Vva ry on mukana järjestämässä Asunnottomien yö -tapahtumaa vuosittain 17. lokakuuta, joka on myös YK:n kansainvälinen päivä köyhyyden poistamiseksi.
Asunnottomuuden ehkäisy > Asunnottomuuden vähentäminen > Asunto ensin -malli

Asunto ensin on ollut vuodesta 2008 asti malli, johon asunnottomuustyö Suomessa pohjaa.  Vuosina 2008–2015 valtakunnallisena tavoitteena oli pitkäaikaisasunnottomuuden vähentäminen. Asunnottomuusohjelmat PAAVO I (2008–2015) ja PAAVO II (2012–2015) tähtäsivät pitkäaikaisasunnottomuuden poistamiseen. Ohjelmien myötä asunto ensin -periaate vakiintui asunnottomuustyöhön. Asuntolat korvattiin tuettuun ja pysyvään vuokra-asumiseen perustuvilla asumisyksiköillä.
Asunnottomuuden ennaltaehkäisyn toimenpideohjelma Aune (2016–2019) tähtäsi asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn.  Ennaltaehkäisevän työn keskiössä on asumisneuvonta sekä asunto – ja sosiaalitoimen strateginen yhteistyö. Asumisneuvonta on työtä, jonka tavoitteena on turvata asuminen ratkaisemalla asumisen pulmia sekä ohjaamalla asumiseen liittyvissä asioissa. Asumisneuvonnalla pyritään puuttumaan asiakkaan ongelmiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Asumisneuvonta levisi 2000- luvun alussa nopeasti useisiin eri kaupunkeihin. Eri paikkakunnilla asumisneuvonta on organisoitu eri tavoin ja samalla paikkakunnalla voi olla useita eri asumisneuvonnan toimijoita. Ennaltaehkäisevästä asumisneuvonnasta on saatu hyviä tuloksia useissa eri Euroopan maissa.
Asunto ensin -mallia noudattamalla Suomi on onnistunut merkittävästi vähentämään pitkäaikaisasunnottomuutta.  Suomi on ainoa Euroopan unionin jäsenmaa, jossa asunnottomuutta kokevien määrä laskee.
Asunnottomuuden ehkäisy > Asunnottomuuden vähentäminen > Asunto ensin -mallin arvostelua

Asunto-ensin mallia on arvosteltu siitä, että samaan asumisyksikköön kootaan useita päihde- ja mielenterveysongelmista kärsiviä ihmisiä, jolloin seurauksena on järjestyshäiriöitä, väkivallan uhkaa ja huonoa seuraa kuntoutusta tavoitteleville.
Tutkimuksen mukaan Asunto ensin -malli voi tuottaa säästöjä, mutta sen kustannustehokkuuden selvittäminen vaatii lisätutkimuksia.  Malli on kuitenkin ollut Suomessa tehokas pitkäaikaisen asunnottomuuden torjumisessa. Toisaalta malli ei toimi ratkaisuna kaikille, vaan voidaan tarvita muitakin ratkaisuja.
Asunnottomuuden syitä maailmalla

Maailman kodittomien määrän arvioidaan olevan noin 100 miljoonaa.  Asunnottomuus on yhteiskunnallinen ongelma, josta voi tunnistaa myös yksilötason riskitekijöitä. Syitä asunnottomuuteen on dokumentoitu useassa tutkimuksessa Seuraavat tekijät lisäävät asunnottomuuden riskiä:
Väestönkasvu ja kaupungistuminen eli muutto suuriin kasvukeskuksiin
Talouden suhdannevaihtelut ja suuret tuloerot
Muutokset elämäntilanteessa kuten sairaus, ero, työttömäksi jääminen, muutto toiselle paikkakunnalle
Asumisen kalleus: tarpeeksi halpojen asuntojen ja asumismuotojen puuttuminen.
Kasvatuskodissa asuminen: asunnottomuus on kahdeksan kertaa todennäköisempää kasvatuskodissa kasvaneelle verrattuna tavanomaiseen perhetaustaan.
Kotiväkivalta: Sisältäen seksuaalisen, fyysisen ja henkisen väkivallan. Lapsilla on myös korkeampi huumeriippuvuuden kehittymisen mahdollisuus, mikä entisestään vähentää kodin löytymistä. Vuonna 1990 tehdyn tutkimuksen mukaan, puolet kodittomista naisista ja lapsista pakenevat hyväksikäyttöä.
Vähävaraisuus: vähävaraisuus lisää asunnottomuuden riskiä.
Päihderiippuvuudet: Asunnottomuutta kokevien joukossa on yleistä olla erilaisten päihdeongelmien tekemisissä kanssa, kuten huume- tai alkoholiongelman. On kuitenkin epäselvää onko huumeriippuvuus asunnottomuuden seurausta vai sen aiheuttaja. Kuitenkin huumeriippuvuus tekee asunnottomuuskierteen katkaisemisen erittäin vaikeaksi
Sodat ja konfliktit: Siviilit erilaisten sotien ja aseellisten konfliktien aikana ovat suuressa vaarassa joutua asunnottomiksi, johtuen armeijoiden tai militanttien iskuista asuntoihin ja infrastruktuuriin. Usein myös sotien jälkeinen jälleenrakentaminen ja korjaaminen on kallista, etenkin jos yhteiskuntajärjestelmä on romahtanut. Tilanne vaikeuttaa kansalaisten asunnon hankintaa tai palauttamista.
Terveydenhuollon puutteet: terveyspalvelujen, kuten mielenterveys- ja päihdepalvelujen huono saatavuus ja riittämättömät hoitomahdollisuudet, sekä sopivan hintaisen terveydenhuollon puuttuminen.
Vakavat mielenterveysongelmat ja liikuntarajoitteisuus: On arvioitu että noin kolmannes täysi-ikäisistä asunnottomuutta kokevista kärsii jonkinasteisesta mielenterveysongelmasta ja/tai liikuntaesteestä. Aiemmin nämä ihmiset asuivat mielisairaaloissa. National Alliance for the Mentally Ill -instituution (NAMI) mukaan pelkästään Kaliforniassa Yhdysvalloissa oli 50 000 mielenterveysongelmista kärsivää koditonta, johtuen vuosien 1957 ja 1988 välisestä pakkohoidon vähentämisestä, kun lähihoidon määrää ei samalla lisätty.
Vankeudesta vapautuminen: Usein vankeusrangaistus eristää ihmisen sosiaalisesti ystävistään ja perheestään, sekä vähentää resurssien määrää. Työn saaminen on usein hankalaa rikosrekisterin omaaville. Myös erilaiset hoitamattomat päihdeongelmat lisäävät entisen vangin asunnottomuuden riskiä.
Asunnottomuuden syitä maailmalla > Asunnottomien ongelmia

Asunnottomat voivat joutua väkivaltarikoksen kohteeksi. Vuonna 2007 tehdyn yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan tämä on kasvava ongelma asunnottomien keskuudessa.
Kirjallisuutta

Pyyvaara, Ulla & Timonen, Arto: Katu: Asunnottomat kertovat.  Helsinki:  Into-Kustannus, 2012.  ISBN 978-952-264-159-5
Aiheesta muualla

Silminnäkijä: Stadin taivaan alla (2000). Yle Elävä arkisto
Tätä asunnottomuus on Suomessa – kaduilta ja kaatopaikoilta kotia kohti. Yle Elävä arkisto
Kodittomien alkoholistien väliaikainen asuntola Liekkihotelli eli Lepakkoluola, Porkkalankatu 1. Asuntolan ylläpitäjänä toimi Suoja-Pirtti r.y. Liekkihotelli toimi vuosina 1967-79.
Asunnoton mies Pariisissa.
Australian Grand Prix 2019

|  Australian Grand Prix 2019  |
| --- | --- |
 1. osakilpailu 21 osakilpailusta kaudella 2019. 

Päivämäärä:  17. maaliskuuta 2019
Rata:  Melbourne Grand Prix Circuit
Sijainti:  Melbourne, Australia
Ratatyyppi:  Katuun pohjautuva väliaikainen moottorirata
Radan pituus:  5,303 km
Kilpailun pituus:  58 kierrosta, 307,574 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.20,486
Palkintokoroke
Voittaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Valtteri Bottas   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.25,580 (kierroksella 57)
Australian Grand Prix 2019 (virallisesti Formula 1 Rolex Australian Grand Prix 2019) oli Formula 1 -kauden 2019 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 17. maaliskuuta Albert Parkin katuradalla Melbournessa Australiassa.
Kilpailu oli 83. Australian Grand Prix, 24. Albert Parkin radalla ajettu Formula 1 -osakilpailu ja kaikkien aikojen 998. Formula 1 -Grand Prix.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. maaliskuuta | 12:00–13:30 | 03:00–04:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 20–21 °C | 34–42 °C | 52–56 % |
| 15. maaliskuuta | 16:00–17:30 | 07:00–08:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 21–22 °C | 38–44 °C | 54–57 % |
| 16. maaliskuuta | 14:00–15:00 | 05:00–06:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 22–23 °C | 42–45 °C | 59–61 % |
| 16. maaliskuuta | 17:00–18:00 | 08:00–09:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 22–23 °C | 34–39 °C | 69 % |
| 17. maaliskuuta | 16:10–18:10 | 07:10–09:10 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 23 °C | 37–43 °C | 69–71 % |
Lähde:
Taustaa

Ennen kilpailuviikonloppua Haas-talli oli talvitestien ja -tauon aikana keskittynyt varikkopysähdysten harjoitteluun, koska edellisellä kaudella tallin molempien kuljettajien taistelu kärkiviisikkoon ajamisesta päättyi keskeytyksiin Australiassa. Kesken edellisen kauden Force Indiasta Racing Pointiksi muuttunut talli toi kilpailuviikonloppua varten merkittäviä päivityksiä autoihinsa, koska kuljettajat olivat ajaneet talvitesteissä säästöohjelmalla ja tallin tehdasosasto oli saanut enemmän aikaa kehittää autonosia kauden avauskilpailua varten. Samalla talli asetti tavoitteekseen tuoda kauden aikana päivityksiä jokaiseen osakilpailuun. Australian tupakkalakien vuoksi Ferrari ja McLaren joutuivat poistamaan sponsoriensa (Ferrarilla Mission Winnow ja McLarenilla British American Tobacco) logot autoistaan kisaviikonlopun ajaksi. Williams-talli lähti kauden avauskilpailuun matalin tavoittein, koska talli oli jäänyt edellisen kauden lopputuloksissa viimeiseksi, tallissa ajoi tulokaskuljettaja George Russell, talvitesteissä oli ollut luotettavuusongelmia ja tallin auton kehitystyö oli viivästynyt teknisten ongelmien vuoksi.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Mercedes, Ferrari ja Red Bull olivat vauhdiltaan vain kahden sekunnin kymmenyksen sisällä toisistansa. Suomalaiskuljettajat Valtteri Bottas ja Kimi Räikkönen olivat viides ja kuudes, ja heistä Bottas melkein kolaroi autonsa viimeisessä mutkassa nopealla kierroksellaan. Renault’lla esiintyi harjoitusten aikana vaikeuksia, kun Nico Hülkenbergin autossa oli sähkövika ja Daniel Ricciardo ei pystynyt ajamaan seitsemättätoista sijaa paremmin. Toro Rosson Alexander Albon aiheutti radalle punaiset liput harjoitusten lopussa, kun hän menetti autonsa hallinnan, pyörähti ja osui seinään.  Harjoitusten nopein oli Mercedeksen Lewis Hamilton.
Toisissa vapaissa harjoituksissa Williams-tallilla oli vaikeuksia, koska tallilla ei ollut riittävästi varaosia, Robert Kubica ajoi varoen ratareunusten korokkeita ja sen autot osoittautuivat hitaiksi (Russellin aika oli 1,7 sekuntia hitaampi kuin kolmanneksi hitaimman McLarenin Lando Norrisin). Renault’n kuljettajat paransivat vauhtiaan ajamalla seitsemänneksi ja kahdeksanneksi, vaikka Ricciardolla oli aluksi ongelmia autoon väärillä mittasuhteilla asennetun penkin ja turvavyön vuoksi. Hamilton oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein.
Kolmansissa vapaissa harjoituksissa Ferrarin kuljettajat Sebastian Vettel ja Charles Leclerc pääsivät ajoissa lähemmäksi Mercedes-kuljettajien kierrosaikoja, vaikka Vettel lukitsi jarrunsa viimeisessä mutkassa parhaalla kierroksellaan. Haasin kuljettajat Romain Grosjean ja Kevin Magnussen ajoivat neljänneksi ja viidenneksi. Hamilton oli jälleen vapaiden harjoitusten nopein.
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Red Bull teki yllättävän arviointivirheen kuljettajansa Pierre Gaslyn osalta, kun he eivät lähettäneet häntä radalle toiseen kertaan parantamaan aikaansa, minkä seurauksena hän jäi seitsemännelletoista sijalle. McLarenin Carlos Sainz oli kahdeksastoista, koska hän joutui väistämään rengasrikon vuoksi hitaasti ajanutta Kubicaa. Kubican rengasrikon lisäksi Williamsin auton vauhti ei riittänyt haastamaan muita kuljettajia ja kuljettajat joutuivat aloittamaan kilpailunsa takarivistä.
Toisessa osiossa Renault’n kuljettajat eivät pystyneet ajamaan jatkoon, jolloin Hülkenberg oli yhdestoista ja kotikisassaan ajanut Ricciardo kahdestoista. Ricciardo perusteli vaikeutensa johtuneen osittain tallinvaihdoksesta sekä kuljettajasopimuksesta aiheutuneesta kiellosta osallistua edellisen kauden viimeisen osakilpailun jälkeisiin testeihin.
Kolmannessa osiossa Haas-talli teki suuren yllätyksen, kun Grosjean ja Magnussen kokivat uuden autonsa ajettavuudeltaan radalle sopivaksi ja he ajoivat kuudenteen ja seitsemänteen lähtöruutuun päihittäen Norrisin. Talvitestien ennakkosuosikilla Ferrarilla sen sijaan tulos oli kaksijakoinen, kun Vettel oli lopputuloksissa kolmas, mutta Leclerc teki pieniä merkittäviä virheitä kierrostensa aikana kolmannessa osiossa, minkä seurauksena Red Bullin Max Verstappen paransi sijoitustaan ajamalla uudella Hondan moottorilla neljänteen lähtöruutuun erottaen Ferrarin kuljettajat eri lähtöriveihin.
Hamilton ajoi paalupaikalle ennen tallikaveriaan Bottasta.
Kilpailu

Ennen kilpailun alkua kuljettajat ja yleisö pitivät minuutin mittaisen hiljaisen hetken saman viikon aikana kuolleen FIA:n kilpailujohtajan Charlie Whitingin muistolle. Kilpailun lähdössä Racing Pointin Sergio Pérez sai huonon lähdön, jolloin Ricciardo yritti väistää häntä, ajautui reunan nurmikolle sekä rikkoi etusiipensä sadekaivoon, Ricciardon kilpailu päättyi myöhemmin keskeytykseen. Bottas ohitti lähdössä paalupaikalta lähteneen Hamiltonin. Hamiltonin autossa havaittiin kilpailun jälkeen rikkinäinen pohja, mikä hidasti hänen kilpailuvauhtiian.
Keskijoukoissa Norrisin kilpailu meni pieleen hänen jäätyä pitkäksi aikaa Alfa Romeo Racingin Antonio Giovinazzin taakse, jolloin muiden tallien kuljettajat pääsivät hänestä ohi. Norris onnistui lopulta ohittamaan Giovinazzin kilpailun aikana ja oli kahdestoista. Toro Rosson Daniil Kvjatin taktiikka ohittaa aikaisin varikolle ajaneita kuljettajia onnistui ja hän oli lopputuloksissa kymmenes voittaen Gaslyn, joka tuli usein ohitetuksi avattavalla takasiivellä.
Haasin kuljettajista Magnussen ajoi kuudenneksi, mutta Grosjeanin kilpailu päättyi varikkopysähdyksellä heikosti kiinnittyneen renkaan mutterin hajoamiseen. Räikkösellä oli kilpailun aikana ongelmia takajarrujen kanssa, koska kypärän visiiristä revitty suojakalvo oli tarttunut kiinni jarruihin ja aiheuttanut niiden kuumenemisen, mutta ongelma saatiin ratkaistua aikaisemmalla varikkopysähdyksellä ja hän oli lopulta kahdeksas.
Bottas voitti kilpailun ennen Hamiltonia ja kolmanneksi ajanutta Verstappenia. Voitto oli Bottakselle ensimmäinen sitten kauden 2017 Abu Dhabin GP:n. Ferrarin kuljettajat jäivät jälkeen Bottaksesta melkein minuutin verran.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Osioiden ajat> 1. osio | Osioiden ajat> 2. osio | Osioiden ajat> 3. osio | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.22,043 | 1.21,014 | 1.20,486 | 1 |
| 2 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.22,367 | 1.21,193 | 1.20,598 | 2 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.22,885 | 1.21,912 | 1.21,190 | 3 |
| 4 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 1.22,876 | 1.21,678 | 1.21,320 | 4 |
| 5 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.22,017 | 1.21,739 | 1.21,442 | 5 |
| 6 | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 1.22,959 | 1.21,870 | 1.21,826 | 6 |
| 7 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.22,519 | 1.22,221 | 1.22,099 | 7 |
| 8 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Renault | 1.22,702 | 1.22,423 | 1.22,304 | 8 |
| 9 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.22,966 | 1.22,349 | 1.22,314 | 9 |
| 10 | 11 |  Sergio Pérez | Racing Point-BWT Mercedes | 1.22,908 | 1.22,532 | 1.22,781 | 10 |
| 11 | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 1.22,540 | 1.22,562 |  | 11 |
| 12 | 3 |  Daniel Ricciardo | Renault | 1.22,921 | 1.22,570 |  | 12 |
| 13 | 23 |  Alexander Albon | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.22,757 | 1.22,636 |  | 13 |
| 14 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.22,431 | 1.22,714 |  | 14 |
| 15 | 26 |  Daniil Kvjat | Scuderia Toro Rosso-Honda | 1.22,511 | 1.22,774 |  | 15 |
| 16 | 18 |  Lance Stroll | Racing Point-BWT Mercedes | 1.23,017 |  |  | 16 |
| 17 | 10 |  Pierre Gasly | Red Bull Racing-Honda | 1.23,020 |  |  | 17 |
| 18 | 55 |  Carlos Sainz | McLaren-Renault | 1.23,084 |  |  | 18 |
| 19 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1.24,360 |  |  | 19 |
| 20 | 88 |  Robert Kubica | Williams-Mercedes | 1.26,067 |  |  | 20 |
107 % aika 1.27,758
Lähde: