stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gyalí
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gyalí Wikimedia Commonsissa
Dodekanesia
| --- | --- |
Pääsaaret:   Astypálaia  Kálymnos  Kárpathos  Kásos  Kastelórizo (Megísti)  Kos  Léros  Nísyros  Pátmos  Ródos  Sými  Tílos 
Muut suuremmat saaret:   Agathonísi  Alimiá  Arkoí  Farmakonísi  Gyalí  Kínaros  Lévitha  Leipsoí  Nímos  Psérimos  Saría  Télendos 
Pienet saaret:   Ágios Antónios  Agía Kyriakí, Astypálaia  Agía Kyriakí, Léros  Agía Thékla  Ágios Geórgios, Megísti  Ágios Geórgios, Pátmos  Ágios Theódoros  Antítilos  Ánydro  Archángelos  Arefoúsa  Argeloússa  Armáthia  Aspronísia Makrý Aspronísi  Megálo Aspronísi  Mikró Aspronísi  Astakidonísia (Astakída)  Aváptistos  Avgó  Balámou  Chálavra Káppari  Makronísi  Piáto  Piláfi  Psómos  Stavrí  Chamilí  Chiliomódi  Chondró  Chondrós  Diakóftis  Diavátes Karavalonísi  Megalonísi  Divoúnia  Faradonísia  Fokionísia  Frágkos  Gáidaros Livadeión  Gáidaros Megálou Chorioú  Gialesíno  Gláros, Agathonísi  Gláros, Léros  Glynó  Ímia  Kalapódia  Kalavrós  Kalólimnos  Kalóvolos  Kandelioússa  Karofýlla  Kentronísi  Kómaros  Kouloúndros  Kouloúra  Kounéli  Kounoúpoi  Koúrika  Koutsomýti  Líra  Lítra  Makronísi, Kásos  Makronísi, Pátmos  Makrý  Manóli  Márathos  Marmarás  Mávra  Megálo Livádi  Mikrí Kouloúra  Mikró Sofráno  Moíra  Nerá, Agathonísi  Nerá, Kálymnos  Nisáki  Ofidoússa  Oxiá  Pacheiá  Palaiókastro  Páploma  Patelída  Pergoússa  Petrokáravo  Piganoússa  Pláka, Kásos  Pláka, Léros  Pláti, Kálymnos  Pláti, Kásos  Pláti, Sými  Pontikonísia Megálos Pontikós  Mikrós Pontikós  Pontikoúsa  Porionísi  Prasonísi, Pátmos  Prasonísi, Ródos  Psathonísi, Agathonísi  Psathonísi, Pátmos  Ro  Saráki  Sesklí  Skláves  Smyneronísi  Sochás  Sókastro  Spoláto  Strongylí, Agathonísi  Strongýli, Chálki  Strongýli, Kásos  Strongylí, Léros  Strongylí, Megísti  Strongylí, Nísyros  Strongyló  Sýrna  Tragonísi  Tragoúsa  Tría Nisiá Mesonísi  Plakída  Stefánia  Troumpéto  Trypití  Tsoúka  Tsoukáki  Velóna  Zaforás
Helsingin kihlakunta

Helsingin kihlakunta (ruots. Helsinge härad, vuodesta 1972 Vantaan kihlakunta, ruots. Vanda härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Uudenmaan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Askola
Haagan kauppala
Helsingin maalaiskunta
Huopalahti
Hyvinkään kauppala
Hyvinkään maalaiskunta
Keravan kauppala
Kulosaari
Mäntsälä
Nurmijärvi
Oulunkylä
Pornainen
Porvoon maalaiskunta
Pukkila
Sipoo
Tuusula
Kihlakunnan ulkopuolella oli Helsingin ja Porvoon kaupungit.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 429,47 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 97 851 henkeä (31.12.1939).
Vuonna 1946 Haaga, Huopalahti, Kulosaari, Oulunkylä ja osa Helsingin maalaiskunnasta liitettiin Helsinkiin. Samana vuonna perustettiin Tuusulan kihlakunta, johon tulivat kuulumaan Askola, Hyvinkää, Hyvinkään maalaiskunta, Kerava, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pukkila ja Tuusula. Samalla Lohjan kihlakunnasta liitettiin Espoo, Kauniainen ja Kirkkonummi, ja vuonna 1950 vielä Siuntio. Kirkkonummi ja Siuntio liitettiin takaisin Lohjan kihlakuntaan vuonna 1956.
Kihlakunta jaettiin uudelleen vuonna 1959, jolloin Pornainen, Porvoon maalaiskunta ja Sipoo muodostivat Porvoon kihlakunnan. Vuonna 1966 Espoo ja Kauniainen muodostivat puolestaan Espoon kihlakunnan. Kihlakuntaan jäi tämän jälkeen enää Helsingin maalaiskunta, joka muutti vuonna 1972 nimensä Vantaaksi. Tuolloin myös kihlakunnan nimeksi tuli Vantaan kihlakunta.
Käännös suomeksi
Haminan tasoristeysturma 1931

| Haminan tasoristeysturma 1931 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  29. lokakuuta 1931
Aika:  noin kello 7:20
Paikka:  "Kuutin ylikäytävän" tasoristeys, Hamina
Valtio:   Suomi
Liikennöitsijä(t):  Valtionrautatiet
Turman kuvaus:  Junan ja linja-auton yhteentörmäys
Tiedot
Junia osallisena:  1
Kuolleita:  4
Loukkaantuneita:  5
Haminan tasoristeysturma tapahtui aamulla 29. lokakuuta 1931 niin sanotulla Kuutin ylikäytävällä kahden kilometrin päässä Haminasta, kun Suur-Miehikkälän ja Haminan väliä ajanut linja-auto joutui postijunan n:o 731 murskaamaksi. Onnettomuudessa kuoli neljä linja-auton matkustajaa, yksi matkustaja loukkaantui vaikeasti ja kolme matkustajaa ja linja-auton kuljettaja saivat lievempiä vammoja.
Onnettomuus tapahtui avoimella peltoalueella sijainneella ylikäytävällä aamulla kello 7.20. Haminaan matkanneen postijunan veturinkuljettaja näki linja-auton olevan tulossa ylikäytävälle ja antoi autolle merkkejä veturin pillillä. Autonkuljettaja ei niitä kuullut ja lisäksi auton sivuikkunat olivat lumipyryn jäljiltä lumen ja huurteen peitossa, joten kuljettaja näki junan vasta kun linja-auto oli noin 10 metrin päässä tasoylikäytävästä. Kuljettaja yritti kaasuttamalla päästä ylikäytävän yli ennen junaa mutta tämä ei onnistunut vaan junan veturi osui auton oikeanpuoleiseen sivustaan murskaten sen ja paiskasi sitten auton vinosti noin 20 metrin päähän rautatietä reunustavan aidan viereen, jonne linja-auto päätyi ylösalaisin. Juna saatiin pysäytettyä ja autossa olleet kuljetettiin sitten junalla Haminaan saamaan hoitoa. Kaksi matkustajista kuoli jo junassa, yksi matkustaja kuoli Haminan rautatieaseman odotussalissa jossa loukkaantuneille annettiin ensiapua ja yksi matkustaja kuoli vielä Haminan kunnallissairaalassa.
Henri Louis Le Chatelier

| Henri Louis Le Chatelier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1850 Pariisi
Kuollut: 17. syyskuuta 1936 Miribel-les-Échelles
Kansalaisuus:  Ranska
Koulutus ja ura
Instituutti:  École polytechnique   Sorbonne
Tutkimusalue:  Kemia
Tunnetut työt:  Le Châtelier’n periaate
Palkinnot:  Davy-mitali (1916)
Henri Louis Le Chatelier (8. lokakuuta 1850 Pariisi – 17. syyskuuta 1936 Miribel-les-Échelles) oli ranskalainen kemisti. Le Chatelier tunnetaan nimeään kantavasta Le Châtelier’n periaateesta, jonka avulla voidaan ennustaa kemiallisen reaktion suuntaa, kun reaktion tasapainoa häiritään.
Elämä

Henri Louis Le Chatelier syntyi lokakuussa 1850 kuusilapsisen perheen esikoisena. Hän suoritti alemmat tutkinnot vuonna 1867 ja 1868 Collège Rollinissa Pariisissa. Vuonna 1869 Henri aloitti opinnot École polytechniquessa. Vuotta myöhemmin hän aloitti kaivosteollisuuden opinnot École des Minesissa, josta valmistui kolme vuotta myöhemmin. Oltuaan eri kaivoksilla kaivosinsinöörinä muutaman vuoden, hän palasi École des Minesiin opettajaksi vuonna 1877. Ernest-François Mallardin alaisuudessa hän aloitti räjähteisiin keskittyvän tutkimuksen. Le Chatelier väitteli vuonna 1887 Sorbonnen yliopistossa hydraulisista sidosmateriaaleista. Vuonna 1884 hän esitti tunnetun nimeään kantavan periaatteen, jonka mukaan kemiallinen tasapainoreaktio pyrkii vastustamaan muutosta, jos sen tasapainoa häiritään. Tämän löydön jälkeen hän keskittyi tutkimaan termodynamiikan hyödyntämistä teollisuudessa. Vuonna 1887 hän sai professuurin École des Minesista oltuaan ensin lehtorina École Polytechniquessa.
Hamish Kerr

| Mitalit> Maa:   Uusi-Seelanti.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Uusi-Seelanti.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Uusi-Seelanti.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Uusi-Seelanti> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | korkeus |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2024 | korkeus |  |
|  Pronssia | Belgrad 2022 | korkeus |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Birmingham 2022 | korkeus |  |
Hamish Kerr (s. 17. elokuuta 1996) on uusiseelantilainen korkeushyppääjä. Hän on voittanut olympiakultaa ja sisäratojen maailmanmestaruuden.
Kerr voitti korkeushypyssä Oseanian-mestaruuden vuonna 2019. Suurempaa menestystä hän saavutti vuonna 2022, jolloin hän sijoittui pronssille sisäratojen MM-kilpailuissa sekä voitti toistamiseen Oseanian-mestaruuden ja ensimmäisen kerran Kansainyhteisön mestaruuden. Ulkoratojen MM-kilpailuissa hän ei päässyt loppukilpailuun, ja myös vuoden 2023 ulkoratojen MM-kilpailuissa hän jäi karsintaan. Vuonna 2024 Kerr voitti Glasgow'ssa sisäratojen maailmanmestaruuden ja kesällä Pariisissa olympiakultaa; molemmissa hänen voittotuloksensa oli 236 cm, joka on hänen ennätyksensä.
Kerr on voittanut neljä Timanttiliigan osakilpailua: heinäkuussa 2023 Tukholmassa, huhtikuussa 2024 Suzhoussa sekä heinäkuussa 2024 Monacossa ja Lontoossa.
Kerr hyppäsi vuonna 2018 ennätyksekseen 225 cm ja ylitti seuraavana vuonna 230 cm. Vuonna 2021 ennätys parani 231 cm:iin, ja vuonna 2023 hän ylitti 234 cm. Vuonna 2024 hän on ylittänyt 236 cm kerran sisä- ja kerran ulkoradoilla.
Hartolan terveysasema

| Hartolan terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Visantie 24, 19600 Hartola
Sijainti:  Hartola
Koordinaatit:  61.58163°N, 26.02469°E
Käyttäjä:  Terveystalo/Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä
Hartolan terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hartolan terveysasema on Hartolan kirkonkylällä toimiva julkisen palvelun terveysasema. Terveysasemalla oli vuonna 2020 lääkäripäivystys maanantaisin virka-aikaan, muina arkipäivinä päivystys tapahtui päivisin Sysmässä. Ennalta sovittuja lääkärin ja terveydenhoitajan vastaanottoja Hartolan terveysasemalla on maanantaista perjantaihin.
Hartola on Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän osakas ja yhtymä vastaa Hartolan sosiaali- ja terveyspalveluista. Terveysaseman toiminnan toteutus on kuitenkin käytännössä annettu yksityiselle terveyspalvelujen tuottajalle (Attendo, käytännössä Terveystalon tytäryhtiö).
Kiireellistä hoitoa iltaisin, öisin ja viikonloppuisin tarjoaa Päijät-Hämeen keskussairaalan yhteydessä toimiva Akuutti24-yhteispäivystys (Keskussairaalankatu 7, Lahti).
Aiheesta muualla

Sosiaali- ja terveyspalvelut (hartola.fi)
HMS Princess Royal (1911)

| HMS Princess Royal |
| --- | --- |
 HMS Princess Royal

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Vickers, Sons and Maxim (vuodesta 1911 Vickers Limited), Barrow-in-Furness
Kölinlasku:  2. toukokuuta 1910
Laskettu vesille:  29. huhtikuuta 1911
Palveluskäyttöön:  marraskuu 1912
Poistui palveluskäytöstä:  19. joulukuuta 1922
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi
Tekniset tiedot
Uppouma:  26 250 t (tyhjä)  29 680 t (kuormattu)
Pituus:  210 m
Leveys:  27 m
Syväys:  8,4 m
Koneteho:  70 000 shp
Nopeus:  27,5 solmua
Miehistöä:  997 – 1 267
Aseistus
Aseistus:  8 × BL 13,5"/45 Mk V -tykkiä 16 × BL 4"/50 (101,6 mm) Mk VII -tykkiä 2 × 21" torpedoputkea
HMS Princess Royal oli Britannian kuninkaallisen laivaston Lion-luokan taisteluristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Barrow-in-Furnessista Vickers, Sons and Maximilta, missä köli laskettiin 2. toukokuuta 1910. Alus laskettiin vesille 29. huhtikuuta 1911 ja otettiin palvelukseen marraskuussa 1912.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. risteilijäviirikköön, jonka nimi muuttui tammikuussa 1913 1. taisteluristeilijäviiriköksi.
Elokuussa 1914 alus liitettiin Suureen laivastoon, jossa se otti osaa Helgolandin taisteluun 28. elokuuta 1914. Alus lähetettiin Länsi-Intiaan osallistumaan Graf Speen komentaman Saksan keisarikunnan laivaston osaston metsästykseen. Aluksen palattua tehtävästä siitä tehtiin 1. taisteluristeilijäviirikön lippulaiva vuoden 1915 alussa. Alus otti osaa Doggermatalikon taisteluun, mutta ei kärsinyt vaurioita eikä miehistötappioita.
Alus osallistui Skagerrakin taisteluun, jossa siihen osui kahdeksan 12 tuuman ja yksi 11 tuuman SMS Derfflingerin, SMS Markgrafin ja SMS Posenin ampumaa kranaattia. Osumien seurauksena 22 miehistönjäsentä kuoli ja 81 haavoittui. Aluksessa syttyi lukuisia tulipaloja ja maston kolmesta jalasta kaksi vaurioitui pahoin. Siitä huolimatta alus kykeni jatkamaan toimintaa.
Alus palasi 21. heinäkuuta 1916 korjausten jälkeen Rosythiin. Tämän jälkeen alus jatkoi palvelustaan  1. taisteluristeilijäviirikössä aina vuoteen 1922.
Princess Royal myytiin romutettavaksi Washingtonin laivastosopimuksen seurauksena joulukuussa 1922. Alus kuitenkin myytiin edelleen ja sitä ei romutettu ennen kuin 1926.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HMS Princess Royal (1911) Wikimedia Commonsissa
Lion-luokan taisteluristeilijät
Henry Joseph Mansell

Henry Joseph Mansell (s. 10. lokakuuta 1937 New York) on yhdysvaltalainen katolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi New Yorkin arkkihiippakuntaan 19. joulukuuta 1962 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Marazanaen titulaaripiispaksi 24. marraskuuta 1992. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1993. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Justin Francis Rigali.
Mansell sai 18. huhtikuuta 1995 nimityksen Buffalon piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 12. kesäkuuta. Hänet nimitettiin 20. lokakuuta 2003 Hartfordin arkkipiispaksi, ja tähän virkaan hänet asetettiin 18. joulukuuta.
Henry Johansson

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sankt Moritz 1928 | Jääkiekko |  |
Henry Johan Johansson (23. syyskuuta 1897 Södertälje – 28. toukokuuta 1979 Södertälje) oli ruotsalainen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti.
Puolustajana pelannut Johansson edusti koko seurajoukkueuransa Södertälje SK:ta, jossa hän oli vuosina 1924–1931. Hän voitti seurassa Ruotsin-mestaruuden kausina 1925 ja 1931. Johansson oli maajoukkueen mukana voittamassa hopeaa Sankt Moritzin olympialaisissa 1928, joissa hän pelasi viisi ottelua.
Halkosaari

Halkosaari voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia:
Asuinalueita

Halkosaari, kylä ja taajama Ylistarossa Seinäjoella
Saaria

Halkosaari, saari Lappajärvellä Suomessa
Halkosaari, saari Sapsalammessa Kuortaneella Suomessa
Halkosaari, Päijänteen saari Padasjoella Suomessa
Halkosaari, Seinäjärven saari Virroilla Suomessa
Halkosaari, Saimaan saari Lappeenrannassa Suomessa
Pieni Halkosaari, Saimaan saariLappeenrannassa Suomessa
Halkosaarenluodot, Saimaan saaria Lappeenrannassa Suomessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Halkosaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Havukka-ahon ajattelija (televisiosarja)

| Havukka-ahon ajattelija> Skogsfilosofen |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi.
Tyyli:  fiktio, komedia
Kestoaika:  Yhteensä: 240 minuuttia   Jakso: 24 minuuttia
Luoja(t):  Kaarlo Hiltunen
Pääosissa:  Lauri Leino   Esko Mattila   Thelma Saastamoinen   Juha Huotari
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Mainos-TV
Esitetty:  9. tammikuuta 1971 – 29. toukokuuta 1971
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  11
Ikäraja:  Sallittu kaiken ikäisille (S/T)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Mainos-TV
Vastaava(t) tuottaja(t):  Seppo Kurko
Ohjaaja(t):  Kaarlo Hiltunen
Käsikirjoittaja(t):  Kaarlo Hiltunen   Veikko Huovinen
Säveltäjä(t):  Rauno Lehtinen
Leikkaaja(t):  Ulla Kapari
Lavastaja(t):  Roy
Kuvaaja(t):  Seppo Immonen   Eero Kaartinen   Vesa Hauhia   Esko Riski
Tuotantoyhtiö(t):  Kommandiittiyhtiö Studio 6   Felix Forsman Kommanditbolag   Oy Mainos-TV-Reklam Ab
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Havukka-ahon ajattelija on Kaarlo Hiltusen ohjaama 11-osainen televisiosarja, joka perustuu kirjailija Veikko Huovisen samannimiseen romaaniin. Sarja esitettiin ensimmäisen kerran keväällä 1971 ja on sen jälkeen näytetty televisiossa uusintana.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lauri Leino  | … |  Konsta Pylkkänen   |
|  Seppo Karjalainen  | … |  Ojasto   |
|  Olavi Johansson  | … |  Mooses Pessi   |
|  Harri Tirkkonen  | … |  Kronberg   |
|  Irma Leväsalmi  | … |  Mooseksen emäntä / Mooses Pessin emäntä   |
|  Esko Mattila  | … |  Anselmi   |
|  Thelma Saastamoinen  | … |  Iita   |
|  Juha Huotari  | … |  Nikke   |
|  Pirkko Piirainen  | … |  Mari, Mooseksen tytär   |
|  Arto Heikkinen  | … |  Vikke   |
|  Eikka Lehtonen  | … |  Ukonkuivuuvaaran isäntä   |
|  Leo Pulkkinen  | … |  jätkä   |
|  Vesa Raiskio  | … |  Niemelä   |
|  Olga Niskanen  | … |  mummo   |
|  Jyrki Nousiainen  | … |  Saarela   |
|  Heikki Piirainen  | … |  työnjohtaja   |
|  Jussi Koivusilta  | … |  Severi   |
|  Liana Kaarina  | … |  pikku-piika   |
|  Liisa Kärki  | … |  Kellojärven emäntä   |
|  Arvo Haapalainen  | … |     |
|  Onni Kärki  | … |  Kellojärven isäntä   |
|  Eija Hiltunen  | … |  Ukonkuivuuvaaran emäntä   |
|  Aimo Paapio  | … |  kanslianeuvos   |
|  Antti Väisänen  | … |  Niilo, Kellojärven poika   |
|  Ahti Haljala  | … |  kuoliaaksinaurattaja   |
|  Eino Siekkinen  | … |     |
|  Raija Kaikkonen  | … |  kuoliaaksinaurattajan tytär   |
|  Rauno Vuorinen  | … |     |
|  Markku Mäenpää  | … |     |
|  Väinö Pulkkinen  | … |  naapurin isäntä   |
|  Kauko Huusko  | … |  Ooke Isokilpukka   |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien televisiosivulla Jukka Kajava antoi sarjan kahden ensimmäisen jakson perusteella siitä melko murskaavan arvion. Hänestä aidoissa ympäristössä itsekseen höpäjävä hahmo on kovin epärealistinen verrattuna teatterimonologiin, koska teatteritilanne on jo itsessään epärealistinen. Hän moitti myös töksähtelevää kuvausta ja epäselvää ääntä: liian vaimeita repliikkejä ja liian voimakkaita äänitehosteita.
Hinnerjoen kirkonkylä

Hinnerjoen kirkko.
Hinnerjoen kirkonkylä on kirkonkylä ja taajama entisen Hinnerjoen kunnan alueella Eurassa. Se oli Hinnerjoen kunnan hallinnollinen keskus. Vuoden 2021 lopussa taajamassa oli 386 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 2,85 neliökilometriä.
Kirkonkylä sijaitsee kantatien 43 varrella. Kirkonkylältä lähtee etelään Vaaljoen kylän suuntaan yhdystie 2021 ja kaakkoon seututie 210 kohti Honkilahden kirkonkylää. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa matkabaari, huoltoasema, kahvila, kyläkauppa, asiamiesposti, vapaaehtoinen palokunta, kirjasto ja ala-koulu. Kylässä on myös Hinnerjoen kirkko.
Kirkonkylältä itään Auvoljärvellä on Elorannan uimaranta ja sauna.
Haarajärven työväentalo

| Haarajärven työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Sahrajärvi, Multia,  42660 Sahrajärvi
Sijainti:  Multia
Valmistumisvuosi:  1938
Rakennuttaja:  Haarajärven työväenyhdistys
Omistaja:  Haarajärven työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haarajärven työväentalo sijaitsee Multian Sahrajärven kylässä. Se edustaa aikakaudelle ja  työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas.
Historia

Haarajärven työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Työväenyhdistys perustettiin Munnisperän Haarajärvelle, josta sen toiminta siirtyi Sahrajärvelle. Yhdistys piti kokouksia ennen työväentalon rakentamista Sauna-aholla, Honkalassa, Hetemäessä ja Konttiahossa Nikaranperällä. Työväentalon tontti ostettiin Hetemäestä. Keuruun puolelta Munninperältä ostettiin Etelämäen talon vanha rakennus. Siitä kunnostettiin työväentalo vuonna 1938, ja se on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Laudasta rakennettiin eteinen samana vuonna. Rakentaminen tehtiin talkoilla.
Työväentalon tontilla on saunarakennus, jossa on käymälät. Siinä on ollut myös putka.
Rakennus

Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on huopa 1960-luvulta lähtien. Rakennuksen perusta on luonnonkivestä.
Talossa on sali, jonka päässä on näyttämö. Talon toisessa päässä on keittiö ja ravintola. Talon edessä on laudasta tehty eteinen ja narikka.
Toimintaa työväentalolla

Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä.
Henri Louveau

| Henri Louveau> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Ranska
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1950–1951
Talli(t):  yksityinen Talbot-Lago
Kilpailuja:  2
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Italian Grand Prix 1950
Viimeinen kilpailu:  Sveitsin Grand Prix 1951
Ernest Henri Louveau (25. tammikuuta 1910 – 7. tammikuuta 1991) oli ranskalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahteen F1-osakilpailuun kausilla 1950–1951. Hän keskeytti molemmissa, eikä saavuttanut pisteitä.
Louveau oli toinen vuoden 1949 Le Mansin 24 tunnin kilpailussa.
Tilastot ja saavutukset F1-sarjassa

(avain)
| Vuosi | Talli | Malli | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950 | Ecurie Rosier | Lago-Talbot Lago-Talbot T26C-GS | Talbot Straight-6 | GBR | MON | 500 | SUI | BEL | FRA | ITA Kesk. |  | NC | 0 |
| 1951 | Ecurie Rosier | Lago-Talbot Lago-Talbot T26C | Talbot Straight-6 | SUI Kesk. | 500 | BEL | FRA | GBR | GER | ITA | ESP | NC | 0 |
GG Allinin diskografia

Tämä on GG Allinin diskografia, johon on listattu punk-laulaja-lauluntekijä GG Allinin vuodesta 1978 alkaen julkaisemat albumit, EP:t ja singlet. Albumeita, EP:itä tai singlejä käsittävät osiot on edelleen jaettu ala-osioiksi albumin julkaisutietoihin merkityn esittäjän nimen mukaan. Luettelo kattaa myös kokoelma-albumit, joilla Allin esiintyi.
Albumit > GG Allin

Dirty Love Songs (New Rose, 1987) (tupla-LP, CD)
Hated in the Nation (ROIR, 1987 (kasetti); 1998 (CD))
Freaks, Faggots, Drunks and Junkies (Homestead, 1988; Awareness, 1991; Aware One, 1997)
Anti-Social Personality Disorder - Live (Ever Rat, 1990; Red Light, 1993)
Doctrine of Mayhem (Black and Blue, 1990)
Bleedin', Stinkin' and Drinkin' (Vinyl Retentive (kasetti), 1991)
Suicide Sessions (Awareness (kasetti), 1991)
Insult & Injury Volume 2 - The Bloody Years (Black and Blue, 1993)
The Troubled Troubador (Mountain, 1996; Aware One, 2000)
Anti-Social Personality Disorder - Live!/The Best Of The Suicide Sessions (Aware One, 1997)
Insult & Injury Volume 3 - 5-26-82 Providence, RI and More (Black and Blue, 1997)
Insult & Injury Volume 4 - Live At The Rocket 2-15-87 Providence, RI (Black and Blue, 1997)
Singles Collection (Volume One) (Temperance/TPOS, 1998)
The Singles Collection 1977-1991 - Expose Yourself (Aware One, 2004)
Albumit > GG Allin and The Jabbers

Always Was, Is and Always Shall Be (Orange, 1980; Halcyon [CD], 2003)
Banned in Boston (Black and Blue, 1989 (CD) & 1993)
Albumit > GG Allin and The Scumfucs

Eat My Fuc (Blood, 1983; Black and Blue, 1987)
GG Allin and The Scumfucs/Artless (Holy War/Starving Missile, 1985)
Albumit > GG Allin and The Texas Nazis

Boozin' and Pranks (Blood, 1983; Black and Blue, 1987)
Albumit > GG Allin and The Holy Men

You Give Love a Bad Name (Homestead, 1987; Awareness, 1991)
Albumit > GG Allin and Antiseen

Murder Junkies (New Rose, 1991; TKO, 2003)
Murder Junkies/Rough, Raw & Live (Baloney Shrapnel, 1993)
Albumit > GG Allin and The Murder Junkies

GG Allin and The Murder Junkies (Performance/Awareness, 1993; Aware One, 1997) (soundtrack)
Brutality and Bloodshed for All (Alive/Bomp! Records, 1993)
Terror In America (Alive, 1995)
Albumit > GG Allin and Shrinkwrap

War Inside My Head/I'm Your Enemy (Awareness, 1993; Aware One, 1997)
Albumit > GG Allin and The Criminal Quartet

Carnival of Excess (Vinyl Retentive, 1995)
Carnival of Excess: Limited Edition (Rockside Media, 2002)
Singlet > GG Allin

"Live Fast Die Fast" (Black and Blue, 1984)
"No Room" b/w "Kiss Me In The Gutter" (Fuckin' A, 1993)
Singlet > GG Allin and The Jabbers

"Bored To Death"/"Beat Beat Beat" b/w "One Man Army" (Orange, 1979)
"1980s Rock 'N' Roll" b/w "Cheri Love Affair" (Destiny, 1979)
Singlet > GG Allin and The MC2 (aka The Motor City Bad Boys)

— MC5:n Wayne Kramerin & Dennis Thompsonin kanssa
"Gimme Some Head", "Dead or Alive" & "Occupation"(Orange, 1981)
Singlet > GG Allin and The Scumfucs

Yhteissingle Artlessin kanssa (Schrott Products (Germany), 1983)
Singlet > GG Allin and The Murder Junkies

"Kill Thy Father, Rape Thy Mother" b/w "Take Aim And Fire" (Sympathy For The Record Industry, 1993)