stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Der Fuehrer’s Face

| Führerin kasvot> Der Fuehrer’s Face |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jack Kinney
Käsikirjoittaja:  Dick Huemer Joe Grant
Tuottaja:  Walt Disney
Säveltäjä:  Oliver Wallace
Lavastaja:  Don DaGradi   Andy Engman
Pääosat:  Clarence Nash   Billy Bletcher   Pinto Colvig   Charles Judels
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  The Walt Disney Company
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:   1. tammikuuta 1943
Kesto:  8 min
Alkuperäiskieli:  englanti, saksa
Edeltäjä:  Sky Trooper
Seuraaja:  Fall Out Fall In
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Der Fuehrer’s Face (suom. Führerin kasvot) on vuonna 1943 valmistunut lyhyt piirroselokuva, jonka on tuottanut The Walt Disney Company. Elokuvan työnimenä oli Donald Duck in Nutzi Land. Kyseessä on toisen maailmansodan aikainen sotapropagandaelokuva, joka pilkkaa natsi-Saksaa. Lyhytelokuvan pääosassa on Aku Ankka. Der Fuehrer’s Face voitti vuonna 1943 parhaan lyhytanimaation Oscar-palkinnon. Elokuva on pituudeltaan 8 minuuttia.
Oliver Wallace sävelsi elokuvan tunnuslaulun ”Der Fuehrer’s Face”, joka parodioi saksalaista sotilasmarssimusiikkia. Huumorimusiikistaan tunnettu Spike Jones orkestereineen julkaisi myös levytyksen samasta kappaleesta.
The Walt Disney Company ei esittänyt elokuvaa enää toisen maailmansodan jälkeen. Der Fuehrer’s Face palasi luvallisesti julkisuuteen vasta vuonna 2004 DVD-kokoelmassa Walt Disney Treasures: Walt Disney on the Front Lines. Elokuva sisältyy myös kokoelmaan Walt Disney Treasures: The Chronological Donald, Volume Two, joka julkaistiin Yhdysvalloissa vuonna 2005; kokoelma julkaistiin myös Euroopassa vuonna 2007, mutta Der Fuehrer’s Face ja kaksi muuta piirroselokuvaa jätettiin siitä pois.
Toisen maailmansodan aikana Disney tuotti useita elokuvia propaganda- ja koulutustarkoituksiin, mutta Der Fuehrer's Face oli näistä selvästi suosituin.
Juoni

Alussa univormupukuinen orkesteri marssii ympäri pientä kylää laulaen elokuvaan sävellettyä laulua (säv. Oliver Wallace). Puut ja tuulimyllyt muistuttavat hakaristiä. Orkesteriin kuuluvat myös keisari Hirohito ja Benito Mussolini. Kulkue herättää Aku Ankan ja vie hänet työhön ammus- ja pommitehtaaseen.
Tehtaassa Aku joutuu ruuvaamaan liukuhihnalla kulkevien pommien ja ohjusten kärjet kiinni. Työnsä ohessa hänen on tervehdittävä liukuhihnalla kiitäviä Adolf Hitlerin kuvia natsitervehdyksellä ja huutamalla ”Heil Hitler!” joka kuvalle erikseen. Aku joutuu raatamaan pitkään vailla lepoa, mutta hän saa pitää pienen loman kauniissa luontomaisemassa: hänen taakseen lasketaan maisemakuva, ja äänitorvi selittää hänelle, kuinka hauskaa hänellä on. Kohtauksessa pilkataan natseja: kuvakangas on rikkinäinen, eikä Aku koskaan pääse tämän lähemmäs Alppeja.
Lopulta Aku menettää järkensä. Surreaalisessa mielipuolisuusjaksossa hän näkee tähtiä ja pelottavia pommeja ja kuulee korvissaan koko ajan Heil Hitler -huutoja. Lopulta hän herää omasta sängystään Yhdysvalloissa ja melkein tekee natsitervehdyksen seinällä näkyvälle natsitervehdysasennossa olevalle varjolle, mutta tajuaa kaiken olleen pahaa unta. Hänellä on Yhdysvaltain lipun värinen yöpuku, ja elokuvan lopuksi hän sanoo olevansa kiitollinen ollessaan Yhdysvaltojen kansalainen. Lopuksi Adolf Hitleriä heitetään tomaatilla kasvoihin.
Galleria

Aku Ankka ihailemassa kangasta johon on kuvattu Alpit.
Aku esittämässä natsitervehdystä Adolf Hitlerin kuvalle.
Taivaan punaisuus korostaa natsien pahuutta.
Kaj Salenius

| Kaj Salenius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. joulukuuta 1923 Helsinki
Kuollut: 18. heinäkuuta 2016 (92 vuotta) Helsinki
Ammatti:  arkkitehti
Kaj-Erik Woldemar Salenius (23. joulukuuta 1923 Helsinki – 18. heinäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Salenius valmistui arkkitehdiksi Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1949 ja työskenteli muun muassa Blomstedt & Stenbäckin ja Hilding Ekelundin arkkitehtitoimistoissa ennen kuin perusti oman toimistonsa vuonna 1953. Hänen läpimurtotyönsä olivat Helsingin Meilahteen valmistuneet englantilainen koulu (1952) ja Pyhän Marian kirkko (1954). Hänellä oli myöhemmin useita yhteisiä projekteja rakennusyhtiö Palkki Oy:n kanssa. Oman toimistonsa ohella Salenius toimi vuosina 1966–1973 Helsingin rakennusvalvontaviraston tarkastusarkkitehtina.
Suurin osa Saleniuksen töistä sijoittui Helsinkiin. Salenius tunnetaan kenties parhaiten pelkistetystä modernista arkkitehtuuristaan, mutta hän on suunnitellut myös Linnanmäen huvipuiston Peacock-teatterin ja vastannut vuoristoradan rakennuspiirustuksista. Myös Hietalahdessa sijaitseva entinen sataman varastorakennus, myöhemmin musiikki- ja kulttuuritalona toiminut Nosturi oli Saleniuksen suunnittelema. Lisäksi hän piirsi useita tavallisia asuinkerrostaloja. Viimeisinä merkittävinä töinään Salenius suunnitteli Helsingin Sörnäisiin kaksi kolossaalista ja persoonattomalla ulkonäöllään lähinnä kielteistä huomiota saanutta virastotaloa, jotka valmistuivat samoihin aikoihin vuosina 1974 ja 1975: työvoimatoimiston ja Elinkeinohallituksen talon Väinö Tannerin kentän laidalle Haapaniemenkatu 4:ään sekä Kouluhallituksen talon Hakaniemenrantaan. Ensin mainittu rakennus purettiin syksyllä 2016 ja jälkimmäisen ulkoasu uudistettiin täydellisesti 2000-luvun alussa.
1956

Vuosi 1956 oli karkausvuosi, joka alkoi sunnuntaista.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

7. huhtikuuta – Espanja luopui protektoraatistaan Marokossa.
3. huhtikuuta – Tarvontien eli nykyisen Turunväylän rakennustyöt alkoivat.
18. huhtikuuta – Neuvostoliitto lakkautti Kominformin.
18. huhtikuuta – Nikita Hruštšov saapui vierailulle Ison-Britannian Portsmouthiin risteilijä Ordženikidzella kahden muun sota-aluksen saattamana. Vierailun yhteydessä katosi MI6:n vakoilutehtävässä ollut brittiläinen sukeltaja Lionel Crabb, mistä aiheutui kansainvälinen skandaali.
19. huhtikuuta – Monacon ruhtinaan Rainier III:n ja Grace Kellyn häät.
21. toukokuuta – Ensimmäinen vetypommin räjäytys ilmakehässä lähes tuhosi Bikinin atollin.
24. toukokuuta – Ensimmäinen Eurovision laulukilpailu järjestettiin Luganossa, Sveitsissä. Kilpailun voitti isäntämaa Sveitsin edustaja Lys Assia kappaleella "Refrain".
31. toukokuuta – Presidentti Risto Ryti vihittiin valtiotieteen kunniatohtoriksi Helsingin yliopistossa. Ryti ei päässyt sairautensa vuoksi juhlatilaisuuteen.
4. kesäkuuta – Tampereella Vehmaisten kalliolla paljastettiin Evert Porilan veistämä marsalkka Mannerheimin patsas.
14. kesäkuuta – Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower allekirjoitti lain, joka lisäsi sanat ”under God” (”Jumalan alaisuudessa”) Yhdysvaltain valaan.
18. kesäkuuta – Viimeiset ulkomaiset joukot lähtivät Egyptistä.
28. kesäkuuta – Sydney Silvermanin esitys kuolemantuomion lopettamiseksi läpäisi parlamentin alahuoneen Britanniassa.
28. kesäkuuta – Mellakat Poznańissa Puolassa murskattiin kovin ottein.
29. kesäkuuta – Marilyn Monroe ja kirjailija Arthur Miller menivät naimisiin.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Dag Hammarskjöld saapui kahden päivän vierailulle Suomeen.
1. heinäkuuta – Porkkalan hallintokomitea lakkautettiin ja alue siirtyi Uudenmaan lääninhallituksen alaisuuteen.
2. heinäkuuta – SDP:n kansanedustaja ja entinen ministeri Väinö Tanner sanoi norjalaiselle Arbeiderbladetille myöntämässään haastattelussa odottavansa, että Nikita Hruštšov tuomitsisi Stalinin harjoittaman, talvisotaan johtaneen politiikan.
10. heinäkuuta – Britannian ylähuone hylkäsi kuolemantuomion lopettamisen.
15. heinäkuuta – Maalaisliitto aloitti 50-vuotisjuhlakokouksensa Nivalassa. Ylijohtaja Veikko Vennamo asettui V. J. Sukselaisen vastaehdokkaaksi puheenjohtajan vaaliin, mutta hävisi selvin numeroin.
25. heinäkuuta – Italialainen matkustaja-alus SS Andrea Doria upposi Nantucketin rannikolla törmättyään sumussa SS Stockholmiin.
26. heinäkuuta – Nasser kansallisti Suezin kanavan, mikä käynnisti kansainvälisen vastalauseiden aallon.
27. heinäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen aloitti maakuntamatkan Ahvenanmaalle. Kekkonen oli vasta toinen maakunnassa vieraillut presidentti; ensimmäisen vierailun oli tehnyt P. E. Svinhufvud 1930-luvulla.
28. heinäkuuta – 15 ihmistä sai surmansa Kivisalmen lossilla kantatie 69:llä Konneveden ja Rautalammin rajalla. Lossirantaan saapuneen linja-auton jarrut pettivät, minkä seurauksena auto syöksyi veteen. Autossa oli 33 matkustajaa ja kuljettaja. Kyseessä oli Suomen siihen saakka tuhoisin liikenneonnettomuus.
30. heinäkuuta – Presidentti Eisenhower allekirjoitti laiksi Yhdysvaltain kongressin esityksen lauseen ”In God We Trust” (”Jumalaan me luotamme”) ottamisesta Yhdysvaltain viralliseksi motoksi.
20. elokuuta – Intia ilmoitti, että sen alueelle oli tunkeutunut Kiinan sotajoukkoja.
20. elokuuta – Karjalais-suomalainen sosialistinen neuvostotasavalta lakkautettiin ja liitettiin Venäjän sosialistiseen neuvostotasavaltaan.
21. elokuuta – Neuvostoliiton presidentti Kliment Vorošilov saapui viisipäiväiselle viralliselle vierailulle Suomeen.
31. elokuuta – Yhteiskunnallisen korkeakoulun valtuuskunta päätti, että korkeakoulu siirtyy Helsingistä Tampereelle.
9. syyskuuta – Lapuan hiippakunnan ensimmäinen piispa Eero Lehtinen vihittiin virkaansa Lapuan tuomiokirkossa.
25. syyskuuta – Ensimmäinen Euroopan ja Pohjois-Amerikan yhdistävä puhelinkaapeli TAT-1 otettiin käyttöön.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Norman Granz perusti Verve Records -levy-yhtiönsä.
Kuopion Saturnus perustettiin.
Marilyn Monroe perusti oman Marilyn Monroe Productions -tuotantoyhtiönsä.
Tampereen Sorsapuistossa avattiin Suomen ensimmäinen lasten liikennepuisto.
Syntyneitä > huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – David E. Kelley, yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tv-tuottaja
7. huhtikuuta – Maria Johansson, ruotsalainen näyttelijä
10. huhtikuuta – Raija Mattila, suomalainen assyriologi
11. huhtikuuta – Tuula Lehtinen, suomalainen taidegraafikko ja kuvataiteilija
11. huhtikuuta – Reidar Sørensen, norjalainen näyttelijä
12. huhtikuuta – Andy García, kuubalais-yhdysvaltalainen näyttelijä
18. huhtikuuta – John James, yhdysvaltalainen näyttelijä
20. huhtikuuta – Peter Chelsom, brittiläinen elokuvaohjaaja ja näyttelijä
22. huhtikuuta – Seija Hirvikallio, suomalainen arkkitehti
22. huhtikuuta – Jukka-Pekka Saraste, suomalainen kapellimestari
25. huhtikuuta – Dave Corzine, yhdysvaltalainen koripalloilija
27. huhtikuuta – Kevin McNally, englantilainen näyttelijä
30. huhtikuuta – Lars Trier (”Lars von Trier”), tanskalainen elokuvaohjaaja
1. toukokuuta – Raisa Cacciatore, suomalainen lastenpsykiatri ja Vanhemmuuskeskuksen johtaja
7. toukokuuta – Jan Peter Balkenende, Alankomaiden pääministeri 2002–2010
7. toukokuuta – S. Scott Bullock, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
7. toukokuuta – Lars Molin, ruotsalainen jääkiekkoilija
10. toukokuuta – Bikenibeu Paeniu, Tuvalun pääministeri 1989–1993 ja 1996–1999
10. toukokuuta – Mika Pantzar, suomalainen taloustieteilijä
12. toukokuuta – Liisa Tavi, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
13. toukokuuta – Anne Kristin Sydnes, norjalainen poliitikko (k. 2017)
17. toukokuuta – Ray Charles Leonard (”Sugar Ray Leonard”), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
17. toukokuuta – Jarno Sinisalo, suomalainen kapellimestari (k. 2006)
22. toukokuuta – Reijo Alakoski, suomalainen urheiluvaikuttaja
22. toukokuuta – Al Corley, yhdysvaltalainen näyttelijä (Dynastia), elokuvatuottaja ja laulaja
22. toukokuuta – Natasha Shneider, venäläinen näyttelijä ja muusikko (k. 2008)
24. toukokuuta – Rebecca Kadaga, ugandalainen poliitikko
24. toukokuuta – Vesa Vierikko, suomalainen näyttelijä
29. toukokuuta – Markus Maulavirta, suomalainen keittiömestari, eräopas ja tietokirjailija
3. kesäkuuta – George Burley, skotlantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
3. kesäkuuta – Lynne Dawson, brittiläinen oopperalaulaja
6. kesäkuuta – Björn Borg, ruotsalainen tennispelaaja
7. kesäkuuta – Mark Ryan, englantilainen näyttelijä ja käsikirjoittaja
9. kesäkuuta – Patricia Cornwell, yhdysvaltalainen kirjailija
15. kesäkuuta – Bernie Shaw, kanadalainen laulaja (Uriah Heep)
21. kesäkuuta – Michel Platini, ranskalainen jalkapalloilija, valmentaja ja jalkapallovaikuttaja
25. kesäkuuta – Anthony Bourdain, yhdysvaltalainen kokki ja kirjailija
27. kesäkuuta – Ladislav Kyselák, tšekkiläinen alttoviulisti
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Kari Silvennoinen, suomalainen lakimies
4. heinäkuuta – Pepe Ahlqvist, suomalainen blueslaulaja ja lauluntekijä
7. heinäkuuta – Øystein Wiik, norjalainen näyttelijä, laulaja ja kirjailija
9. heinäkuuta – Thomas Jeffrey Hanks (”Tom Hanks”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä
12. heinäkuuta – Pauli Antero Mustajärvi (”Pate Mustajärvi”), suomalainen laulaja ja muusikko (Popeda)
12. heinäkuuta – Riitta Myller, suomalainen SDP:n kansanedustaja ja europarlamentaarikko
12. heinäkuuta – Gregg Semenza, vuoden 2019 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääkäri, perinnöllisyystieteilijä ja professori
15. heinäkuuta – Ian Curtis, brittiläinen laulaja ja lauluntekijä (k. 1980)
24. heinäkuuta – Walter Buchan (”Wattie Buchan”), skotlantilainen punk-laulaja
24. heinäkuuta – Carmen Nebel, saksalainen televisiojuontaja
25. heinäkuuta – Frances Arnold, vuoden 2018 Nobelin kemianpalkinnon saanut suunnatun evoluution ja entsyymien tutkija
28. heinäkuuta – Bakir Izetbegović, bosniahertsegovinalainen poliitikko
29. heinäkuuta – Olav Øygard, norjalainen piispa
1. elokuuta – Tiina Weckström, suomalainen näyttelijä
2. elokuuta – Anders Burius, ruotsalainen aatehistorioitsija (k. 2004)
9. elokuuta – Ari Hukkanen, suomalainen basisti, säveltäjä ja sanoittaja
11. elokuuta – Pierre-Louis Lions, ranskalainen matemaatikko ja Fieldsin mitalisti
12. elokuuta – Bruce Greenwood, kanadalainen näyttelijä
18. elokuuta – John Debney, yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä
19. elokuuta – Fathi Chebal, ranskalais-algerialainen jalkapalloilija ja valmentaja
20. elokuuta – Toimi Jaatinen, suomalainen museonjohtaja ja museoneuvos
20. elokuuta – Jan Henry T. Olsen, norjalainen poliitikko (k. 2018)
21. elokuuta – Kim Cattrall, englantilais-kanadalainen näyttelijä
25. elokuuta – Stig Strand, ruotsalainen alppihiihtäjä
29. elokuuta – Jesus Christ Allin (”GG Allin”), yhdysvaltalainen punkmuusikko, laulaja ja lauluntekijä (k. 1993)
31. elokuuta – Masashi Tashiro, japanilainen televisioesiintyjä
6. syyskuuta – Sakari Kuosmanen, suomalainen laulaja ja näyttelijä
7. syyskuuta – Arto Melleri, suomalainen runoilija (k. 2005)
7. syyskuuta – Tuomo Vilhelm Valokainen (”Tumppi Varonen”), suomalainen muusikko, kirjailija ja kunnallispoliitikko
7. syyskuuta – Diane Warren, yhdysvaltalainen lauluntekijä
14. syyskuuta – Martti Hetemäki, suomalainen virkamies ja kansliapäällikkö
15. syyskuuta – Otto Gregussen, norjalainen poliitikko
17. syyskuuta – Ove Hygum, tanskalainen poliitikko
19. syyskuuta – Jaana Järvinen, suomalainen näyttelijä (k. 2012)
20. syyskuuta – Matti Häyry, suomalainen filosofian professori
23. syyskuuta – Maren Jensen, yhdysvaltalainen näyttelijä
24. syyskuuta – Anette Olsen, norjalainen liikenainen
27. syyskuuta – Lennart Jähkel, ruotsalainen näyttelijä
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Theresa May, Britannian pääministeri 2016–2019
4. lokakuuta – Christoph Waltz, saksalais-itävaltalainen näyttelijä
6. lokakuuta – Pekka Kainulainen, suomalainen kuvataiteilija
7. lokakuuta – Alain Perrin, ranskalainen jalkapallovalmentaja
11. lokakuuta – Jari-Erik Nurmi, suomalainen psykologian professori (k. 2017)
17. lokakuuta – Mae Jemison, yhdysvaltalainen astronautti
18. lokakuuta – Pertti Lehtonen, suomalainen jääkiekkoilija
18. lokakuuta – Martina Šubertová (”Martina Navrátilová”), tšekkoslovakialaissyntyinen tennispelaaja
20. lokakuuta – Danny Boyle, englantilainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
21. lokakuuta – Carrie Fisher, yhdysvaltalainen näyttelijä (Star Wars) (k. 2016)
21. lokakuuta – Anu Panula, suomalainen näyttelijä ja koreografi (k. 2021)
4. marraskuuta – Jordan Rudess, yhdysvaltalainen kosketinsoittaja
5. marraskuuta – Tapio Perttunen, suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja
6. marraskuuta – Marc Dutroux, belgialainen rikollinen
7. marraskuuta – Kari Alifrosti, suomalainen historiantutkija (k. 2012)
10. marraskuuta – Scott Columbus, yhdysvaltalainen rumpali (Manowar)
12. marraskuuta – Carl Armfelt, suomalainen säveltäjä
14. marraskuuta – Antti Herlin, suomalainen yritysjohtaja
17. marraskuuta – Eero Saarinen, suomalainen näyttelijä
21. marraskuuta – Kristiina Kolehmainen, ruotsinsuomalainen kirjastonhoitaja (k. 2012)
23. marraskuuta – Hannu Raittila, suomalainen kirjailija
24. marraskuuta – Jouni Kaipainen, suomalainen säveltäjä (k. 2015)
27. marraskuuta – William Fichtner, yhdysvaltalainen näyttelijä
27. marraskuuta – Zoran Lukic, jugoslavialais-ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
5. joulukuuta – Peter Dalle, ruotsalainen näyttelijä, koomikko ja elokuvaohjaaja
6. joulukuuta – Randall William Rhoads (”Randy Rhoads”), yhdysvaltalainen kitaristi ("Quiet Riot")
7. joulukuuta – Kyösti Kakkonen, suomalainen liikemies, miljonääri ja taiteenkerääjä
9. joulukuuta – Jean-Pierre Thiollet,  ranskalainen kirjailija
11. joulukuuta – Stevie Young, australialainen rytmikitaristi
15. joulukuuta – Indrek Hirv, virolainen runoilija, kääntäjä ja kuvataiteilija
16. joulukuuta – Vesa Hämes, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 2024)
17. joulukuuta – Peter Farrelly, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja tuottaja
19. joulukuuta – Markku Hirvelä, suomalainen kuvanveistäjä
19. joulukuuta – Risto Tuominen, suomalainen pesäpalloilija
23. joulukuuta – Dave Murray, englantilainen kitaristi ("Iron Maiden")
25. joulukuuta – Robert Piltch, kanadalainen kitaristi ja säveltäjä
26. joulukuuta – Pertti Kurikka, suomalainen kitaristi
26. joulukuuta – Satu Montanari, suomalainen tekstiilitaiteilija
27. joulukuuta – Eero Suutari, suomalainen yrittäjä ja Kokoomuksen kansanedustaja
Syntyneitä > Tuntematon päivämäärä

David Card, vuoden 2021 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut kanadalainen taloustieteilijä
James Gourlay, brittiläinen tuubisti
Hannu Mänttäri, suomalainen sarjakuvataiteilija ja sanomalehtigraafikko
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Kaarlo Salovaara, suomalainen lääninrovasti ja IKL:n kansanedustaja (s. 1874)
5. tammikuuta – Mistinguett, Jeanne-Marie Bourgeois, ranskalainen revyytaiteilija ja näyttelijä (s. 1875)
10. tammikuuta – Martti Huttunen, suomalainen pastori, sosiaalijohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja (s. 1911)
18. tammikuuta – Konstantin Päts, Viron presidentti 1938–1940 (s. 1874)
23. tammikuuta – Alexander Korda, brittiläinen elokuvaohjaaja (s. 1893)
25. tammikuuta – Ivan Bratt, ruotsalainen lääkäri ja poliitikko (s. 1878)
29. tammikuuta – Thure Bahne, suomalainen elokuvanäyttelijä ja -ohjaaja, Suomalaisen Oopperan johtaja (s. 1909)
31. tammikuuta – Alan Alexander Milne (”A. A. Milne”), englantilainen kirjailija (Nalle Puh) (s. 1882)
1. helmikuuta – Einar Inkeroinen, suomalainen Kauppalehden päätoimittaja (s. 1903)
3. helmikuuta – Émile Borel, ranskalainen matemaatikko ja poliitikko (s. 1871)
3. helmikuuta – Johnny Claes, belgialainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1916)
15. helmikuuta – Bruno Jorma, suomalainen oopperalaulaja (s. 1882)
18. helmikuuta – Gustave Charpentier, ranskalainen säveltäjä (s. 1860)
21. helmikuuta – Roland af Hällström, suomalainen elokuvaohjaaja (s. 1905)
21. helmikuuta – Rafael Karsten, suomalainen uskontotieteilijä ja filosofi (s. 1879)
22. helmikuuta – Aleksi Aaltonen, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1892)
23. helmikuuta – J. G. Granö, suomalainen maantieteilijä (s. 1882)
26. helmikuuta – Penna Tervo, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1901) (auto-onnettomuus)
2. maaliskuuta – Sigurd Frosterus, suomalainen arkkitehti (s. 1876)
3. maaliskuuta – Edwin Lydén, suomalainen taidemaalari ja taidearvostelija (s. 1879)
5. maaliskuuta – Hans Thomas Lange Schaanning, norjalainen ornitologi (s. 1878)
11. maaliskuuta – Aleksanteri Aava, suomalainen runoilija (s. 1883)
12. maaliskuuta – Bolesław Biernacki (”Bolesław Bierut”), Puolan kansantasavallan presidentti (s. 1892)
14. maaliskuuta – Lars Sonck, suomalainen arkkitehti (Kallion kirkko) (s. 1870)
17. maaliskuuta – Fred Allen, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (s. 1894)
17. maaliskuuta – Irène Joliot-Curie, vuoden 1935 Nobelin kemianpalkinnon (yhdessä miehensä Frédéric Joliot-Curien kanssa) saanut ranskalais-puolalainen tutkija (Pierre ja Marie Curien tytär) (s. 1897)
20. maaliskuuta – Wilhelm Miklas, Itävallan liittopresidentti 1928–1938 (s. 1872)
25. maaliskuuta – Robert Newton, brittiläinen teatteri- ja elokuvanäyttelijä (s. 1905)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Mihail Tereštšenko, venäläinen poliitikko, Venäjän väliaikaisen hallituksen ministeri (s. 1886)
3. huhtikuuta – Ingrid Linnea Ruin, suomalainen taidemaalari (s. 1881)
13. huhtikuuta – Emil Nolde, saksalainen taidemaalari (s. 1867)
19. huhtikuuta – Emma Kivekäs suomalainen taidemaalari (s. 1898)
21. huhtikuuta – Charles MacArthur, yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja (s. 1895)
23. huhtikuuta – Onni Laihanen, suomalainen harmonikansoittaja, säveltäjä ja tanssimuusikko (s. 1916)
26. huhtikuuta – Nicken Rönngren, suomalainen teatterinjohtaja (s. 1882)
29. huhtikuuta – Wilhelm von Leeb, saksalainen sotamarsalkka (s. 1876)
30. huhtikuuta – Alben W. Barkley, Yhdysvaltojen varapresidentti (s. 1877)
1. toukokuuta – Toivo Eloranta, suomalainen jääkäriluutnantti ja rakennusurakoitsija (s. 1896)
7. toukokuuta – Mircəfər Bağırov, neuvostoliittolainen puoluejohtaja (s. 1896)
13. toukokuuta – Aleksandr Fadejev, neuvostoliittolainen kirjailija (s. 1901)
16. toukokuuta – Yrjö Toivonen, suomalainen kielentutkija ja akateemikko (s. 1890)
20. toukokuuta – Max Beerbohm, englantilainen karikatyristi ja satiristi (s. 1872)
23. toukokuuta – Gustav Suits, virolainen runoilija ja kirjallisuudentutkija (s. 1883)
29. toukokuuta – Hermann Abendroth, saksalainen kapellimestari (s. 1883)
30. toukokuuta – Robert Ehrström, suomalainen lääkäri ja professori (s. 1874)
2. kesäkuuta – Jean Hersholt, tanskalais-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1886)
8. kesäkuuta – Marie Laurencin, ranskalainen taidemaalari ja graafikko (s. 1883)
19. kesäkuuta – Thomas J. Watson, yhdysvaltalainen IBM:n toimitusjohtaja (s. 1874)
23. kesäkuuta – Reinhold Glière, neuvostoliittolainen säveltäjä (s. 1875)
25. kesäkuuta – Ernest King, yhdysvaltalainen amiraali (s. 1878)
26. kesäkuuta – Clifford Brown, yhdysvaltalainen jazztrumpetisti ja säveltäjä (s. 1930)