stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiuruveden ortodoksinen seurakunta

| Kiuruveden ortodoksinen seurakunta |
| --- | --- |
Kirkkokunta:  Suomen ortodoksinen kirkko
Hiippakunta:  Oulun metropoliittakunta
Perustettu:  1950
Lakkautettu:  2015
Liitettiin:  Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan
Pääkirkko:  Kiuruveden pyhän Nikolaoksen kirkko
Jäseniä:  n. 450 (vuonna 2015)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiuruveden ortodoksinen seurakunta oli Pohjois-Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla 13 kaupungin ja kunnan alueella toiminut ortodoksinen seurakunta, jossa oli jäseniä noin 450 vuoden 2015 lopussa. Seurakunnan pääkirkko oli Kiuruvedellä sijaitseva Pyhän Nikolaoksen kirkko ja sillä oli kirkko Karvoskylällä sekä tšasounat Pyhäsalmella ja Kytökylällä. Seurakunnan viimeisenä kirkkoherrana toimi Antero Petsalo. Seurakunta yhdistyi Iisalmen ortodoksiseen seurakuntaan 1. tammikuuta 2016.
Kirjallisuutta

Jaana Luttinen: Ortodoksinen kirkkopolkumme. Kiuruveden ortodoksisen seurakunnan historia 1950-2015.  Kiuruvesi:  Kiuruveden ortodoksinen seurakunta, 2015.  ISBN 978-952-93-6165-6.
IPAQ

HP iPAQ 4150
iPAQ on Hewlett-Packardin valmistama kämmentietokonemallisto. Nimi tulee Compaqin iPaq-tuotesarjasta, joka päätyi HP:lle yhtiöiden yhdistyttyä vuonna 2002.
Lisäksi samalla tuotemerkillä on julkaistu muun muassa MP3-soittimia.
Aiheesta muualla

HP:n viralliset kotisivut
Ilta venäläisessä ravintolassa

| Ilta venäläisessä ravintolassa Reijo Viita |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1977
 Julkaistu: 1977
 Tuottaja(t): Fonovox
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Fomovox
Reijo Viidan muut julkaisut
|   | Ilta venäläisessä ravintolassa 1977 | Maailman matkamies 1980 |
Ilta venäläisessä ravintolassa on Reijo Viidan ensimmäinen albumi vuodelta 1977. Kappaleet on sovittanut Seppo Rannikko.
Kappaleet

Ilta Venäläisessä ravintolassa
Yö Volgalla
Aron kulkija
Mandshurian kukkuloilla
Vuosien takaa
Kadotettu onni
Kaunis Leningrad
Balaton
Unohtumaton ilta
Yön tuuli
Moskovan valot
Novgorodin ruusu
Io (mytologia)

Jupiter ja Io, Antonio da Correggio.
Io (m.kreik. Ἰώ) on kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen Inakhosjoen najadi, joka toimi Heran papittarena.
Kun ylijumala Zeus näki Ion, hän alkoi himota tätä. Toteuttaakseen mielihalunsa Zeus lähestyi kedolla Ioa valkoisen pilven hahmossa. Zeuksen mustasukkainen puoliso Hera aavisti kuitenkin tilanteen ja saapui paikalle tutkimaan asiaa. Peittääkseen jälkensä Zeus muutti Ion valkeaksi lehmäksi, mutta näin helposti Hera ei ollut huiputettavissa. Hän pyysi mieheltään lehmää lahjaksi ja asetti sitten Argoksen, satasilmäisen jättiläisen, vartioimaan lehmää. Zeus ei kuitenkaan luovuttanut vaan lähetti Hermeen tappamaan jätin, minkä hän tekikin juonien jättiläisen sulkemaan kaikki sata silmäänsä yksi kerrallaan. Nyt Hera puolestaan lähetti kiiliäisen piinaamaan Io-lehmää, joka joutui pakenemaan Euroopasta Bosporinsalmen yli Aasian puolelle ja aina Egyptiin saakka. Siellä Zeus palautti Ion takaisin ihmishahmoonsa, ja tämä synnytti hänelle pojan, joka sai nimen Epafos.
Käännös suomeksi
Ioan Robu

Ioan Robu vuonna 2014.
Ioan Robu (s. 6. marraskuuta 1944 Târgu Secuiesc) on romanialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1968 ja nimitettiin Bukarestin apostoliseksi hallitsijaksi sekä Cellae in Proconsularin titulaaripiispaksi 25. lokakuuta 1984. Piispaksi konsekroinnin suoritti 8. joulukuuta Agostino Casaroli, jota avustivat Luigi Poggi ja Mario Schierano.
Robu sai 14. maaliskuuta 1990 nimityksen Bukarestin arkkipiispaksi.
Robu opiskeli Iaşissa sekä Roomassa ja toimi vuosina 1977–1983 Iaşin teologisen instituutin johdossa. Hänen arkkipiispan tunnuslauseensa on Et veritas liberabit vos ("Ja totuus on tekevä teidät vapaiksi").
IPR University Center

IPR University Center on kuuden suomalaisen yliopiston välinen erillislaitos, joka tuottaa ja levittää tietoa aineettomista oikeuksista sekä toimii linkkinä akateemisen maailman ja liike-elämän organisaatioiden välillä.
IPR University Center aloitti toimintansa 1.1.2000, ja sen toimintaa tukee kannatusyhdistys IPR University Center Association ry.
Instituutti tarjoaa koulutuspalveluita ja järjestää perus- ja syventävää opetusta yliopistoille sekä täydennyskoulutusta IPR-asiantuntijoille, korkeakouluille, yrityksille, yhteisöille ja eri ammattiryhmille. IPR University Center edistää aineettomien oikeuksien tutkimusta ja jatkokoulutusta ja jakaa tietoa julkaisemalla IPRinfo-verkkolehteä, tarjoamalla tietopalveluja sekä ylläpitämällä oikeustapaustietokantaa, joka sisältää useita tuhansia tiivistelmiä kotimaisten tuomioistuinten aineettomia oikeuksia koskevista ratkaisuista.
Instituutin taustalla toimiva kannatusyhdistys IPR University Center Association ry ylläpitää stipendirahastoa sekä edistää aineettomien oikeuksien alan asiantuntemusta, tutkimusta ja opetusta.
IPR University Center toimii yhteistyössä kuuden jäsenyliopistonsa, yritysten, julkisen sektorin sekä eri järjestöjen kanssa. Hallinnollisesti instituutti on kuulunut vuoden 2014 alusta osaksi Hanken Svenska handelshögskolania. Instituutin jäsenyliopistot vuonna 2021 ovat:
Aalto-yliopisto
Hanken Svenska handelshögskolan
Helsingin yliopisto
Itä-suomen yliopisto
Lapin yliopisto
Turun yliopisto
Instituutin johtajina toimivat Tuomas Mylly ja Juha Vesala.
Aiheesta muualla

IPR University Centerin verkkosivut
IPRinfo-verkkolehti
Ioamnet Quintero

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Kuuba> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Barcelona 1992 | korkeushyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1993 | korkeushyppy |  |
Ioamnet Quintero (s. 8. syyskuuta 1972 Havanna) on entinen kuubalainen korkeushyppääjä.
Quintero voitti kultaa Pan-Amerikan kisoissa Havannassa 1991. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän saavutti pronssia tuloksella 197. Hän hävisi kilpailun voittaneelle Heike Henkelille viisi ja hopeamitalisti Galina Astafeille kolme senttiä. Samana vuonna hän voitti maailmancupin korkeuskilpailun Havannassa hypättyään 194.
Quintero sijoittui kuudenneksi sisäratojen MM-kilpailuissa Torontossa 1993 tuloksella 197. Seuraavana kesänä hän voitti ulkoratojen maailmanmestaruuden Stuttgartissa ylitettyään 199. Silvia Costa varmisti Kuuban kaksoisvoiton.
Quintero voitti Pan-Amerikan kisoissa kultaa jälleen Mar del Platassa 1995. Pariisin MM-hallikisoissa 1997 hän sijoittui viidenneksi.
Quintero hyppäsi ennätyksensä 201 cm Berliinin hallikilpailuissa 5. maaliskuuta 1993. Ulkoradoilla hän teki parhaan tuloksensa 200 cm Monacossa elokuussa 1993.
Kiuruveden seurakunta

| Kiuruveden seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Kiuruveden kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Iisalmen rovastikunta
Pääkirkko:  Kiuruveden kirkko
Perustettu:  1862
Jäsenmäärä:  6 249 (2022)
– Osuus asukkaista:  83,1 %
Kirkollisvero:  1,50 %
Kirkkoherra:  Kimmo Kivelä
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiuruveden seurakunta on Kiuruveden kaupungissa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Iisalmen rovastikuntaan Kuopion hiippakunnassa.
Vuonna 2022 seurakunnassa oli 6 249 jäsentä, 83,1 % kaupungin asukasluvusta. Työntekijöitä seurakunnassa on 16.
Herätysliikkeet

Kiuruveden seurakunta kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Kiuruvesi kuuluu Pohjois-Savon herännäisyyden voimakkaimpaan tukialueeseen. Kiuruvedellä on jossain määrin myös vanhoillislestadiolaisuuden kannatusta.
Aiheesta muualla

Seurakunnan www-sivut
Kim Östman

| Kim Östman |
| --- | --- |
 Kim Östman Helsingin Kirjamessuilla lokakuussa 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kim Bertel Östman
Syntynyt: 3. toukokuuta 1978 (ikä 46) Pietarsaari
Kansalaisuus:  Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  filosofian tohtori (Åbo Akademi, 2011)  tekniikan tohtori (Aalto-yliopisto, 2014)
Tutkimusalue:  Uskontohistoria, mikroelektroniikka
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kim Bertel Östman (s. 3. toukokuuta 1978 Pietarsaari) on suomalainen tutkija ja tietokirjailija. Hän on keskittynyt uskonnollisten vähemmistöjen ja yhteiskunnan vuorovaikutukseen, erityisesti mormoneihin ja Suomeen sovellettuna. Östman on koulutukseltaan filosofian tohtori uskontotieteen alalla (Åbo Akademi, 2011) ja tekniikan tohtori mikroelektroniikan alalla (Aalto-yliopisto, 2014).
Toiminta tutkijana ja tietokirjailijana > Uskontotiede

Östmanin uskontotieteen väitöskirja käsittelee mormonien tuloa Suomeen 1800-luvulla ja analysoi, kuinka lehdistö, luterilainen papisto ja maalliset viranomaiset reagoivat uuden uskonnollisen yhteisön edustajiin.
Uskontotieteen alalla hänen nykyintressinsä kohdistuvat mormoneihin ja Suomeen. Aihetta koskeva tuotanto paneutuu esimerkiksi mormonien teologiaan, yhteisön suomalaiseen ja maailmanlaajuiseen historiaan sekä mormonismin nykytilaan kokonaisuutena. Näitä aihepiirejä kartoittava teos Mormonit: Historia, oppi ja elämä (Gaudeamus) sai syksyllä 2019 merkittävää huomiota muun muassa lehdistössä.
Toiminta tutkijana ja tietokirjailijana > Elektroniikka

Mikropiirejä käsittelevä väitöskirja keskittyi CMOS-radiovastaanotinten suunnitteluun ja optimointiin. Östman työskentelee elektroniikan parissa yksityisellä sektorilla ja on lisäksi Turun yliopiston mikroelektroniikan dosentti.
Radioamatööritoiminta

Östman on ollut aktiivinen radioamatööri (kutsumerkki: OH6KZP) kouluiästä lähtien ja keskittyy harrastuksessaan lyhytaaltoalueella pidettäviin kilpailuihin. Suomalaisen Radio Arcala -ryhmän tuki auttoi hänet useisiin Euroopan-voittoihin CQWW- ja CQWPX-kilpailujen puhe- ja sähkötysosissa 2010-luvulla sekä Azoreilta (kutsumerkeillä CR2X ja CQ8X) että Ahvenanmaalta (kutsumerkillä OH0X). Hän pitää edelleen hallussaan yksilöluokkien neljää merkittävintä Euroopan ennätystä ("Single Operator All Band High Power"-luokka kilpailuissa CQWW SSB, CQWW CW, CQWPX SSB ja CQWPX CW).
Oman kilpailutoimintansa ohella Östman on työskennellyt Suomen Radioamatööriliiton edustajana pohjoismaisen Scandinavian Activity Contest -kilpailun järjestelykomiteassa vuosina 2011–2016 ja liiton HF-kilpailutoimikunnan puheenjohtajana ja jäsenenä vuosina 2016–2019.
Tärkeimpiä julkaisuja > Vertaisarvioituja kirjoja

Mormonit: Historia, oppi ja elämä. Helsinki: Gaudeamus, 2019.
Integrated Circuits for Linear and Efficient Receivers. Espoo: Aalto-yliopisto, 2014.
The Introduction of Mormonism to Finnish Society, 1840-1900. Åbo: Åbo Akademi University Press, 2010.
Aiheesta muualla

Kim Östman vieraana Yle Radio 1:n Horisontti-ohjelmassa 21.7.2019
Kim Östmanin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ingraham Trail

Ingraham Trail
Highway 4 (suom. valtatie 4) eli yleisemmin nimellä Ingraham Trail tunnettu maantie on noin 70 kilometrin pituinen tieyhteys Kanadan Luoteisterritorioissa sijaitsevasta Yellowknifen kaupungista Tibbitjärvelle. Tie on nimetty vuonna 1896 syntyneen uraanimalminetsijä Vic Ingrahamin mukaan.
Tie on teollisuuden ja alueen asukkaidenkäytössä ja myös virkistyskäytössä.
Talvisin tieltä aurataan tilapäinen talvi- ja jäätie Lac de Grasin järvelle kaivostarvikkeiden kuljetusta varten. Toinen talvitie, Tibbitt–Contwoyto, yhdistää Ingrahamin tien Contwoytojärvelle ja toimii Nunavutin territorion ainoana maaliikenneyhteytenä muuhun Kanadaan.
Tietä on päällystetty 28 kilometriä, Prelude Lake Territorial Parkin liittymään asti.
Ignazio Buttitta

Ignazio Buttitta vuonna 1986.
Ignazio Buttitta (19. syyskuuta 1899 – 5. huhtikuuta 1997) oli italialainen runoilija. Hän oli kotoisin Bagheriasta, Sisilian saarelta, ja kirjoitti sisilian kielellä, joka poikkeaa huomattavasti italian kirjakielestä.
Ilta on nuori

| Ilta on nuori Raappana |
| --- | --- | --- |

Remix-albumin tiedot
 Julkaistu: syyskuu 2010
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): A7 Remix, Knut Posse
 Tyylilaji: reggae, dancehall, rap
Raappanan muut julkaisut
| Maapallo 2010 | Ilta on nuori 2010 | Tuuliajolla 2013 |
Ilta on nuori on reggaeartisti Raappanan syyskuussa 2010 julkaistu remixalbumi. Albumin kappaleet ovat Raappanan omia kappaleita, hänen vierailuja muiden artistien levyillä ja kokoelmilla sekä kokonaan uusia kappaleita, jotka ovat A7 Remixin ja Knut Possen remixaamia. Albumia myydään ainoastaan Raappanan keikoilla sekä Helsingissä levykauppa Erosella.
Kappaleet

Intro
Maapallo
Sekavaa dataa
Aikasin heräämistä (mukana Stepa)
Puhelias suu (mukana Paarma)
Lähiö (mukana Puppa J)
Kuollu kaupunki
Linzari anthem
Ainoo
Primadonna
Kiusaajat
Vasikka
Huojuvat puut (mukana Asa)
Karuselli (mukana Puppa J)
Maisema
Mutsibiisi
Perhesuhteet skit (mukana Janne Raappana)
Perhesuhteet
Huolia murheita harmeja
Sensimilia (mukana Paarma)
Yömyöhään
Ilta on nuori
Minuutin tarkkoja aikoja
Urheilullinen (mukana Paarma)
Luotu ajamaan (mukana Jukka Poika)
Maasta maahan
Tuli talos (mukana Nopsajalka)
Karu totuus
Yksinäistä
Kasvonpiirteet
Lopussa kiitos seisoo (mukana Puppa J)
Ei yksinäiselle uni tuu (mukana Janne Raappana)
Uni ei tuu
Ei se mitään haittaa
Lainaa rahaa
Mukavuutta ja luksusta
Aamu on nuori (mukana Pepe & Paradise)
Kotipoika
Kiitollisuutta (mukana Jukka Poika)
Kartoitus

Olaus Magnuksen vuonna 1539 laatima, Pohjoismaita esittävä Carta Marina.
Kartoitus tai kartografia (kreikan sanoista chartis ’kartta’ ja graphein ’kirjoittaa’) tarkoittaa kartan avulla esittämistä, yleisimmin maan pinnan tai sen tietyn osa-alueen kuvaamista kartalle. Kartoituksella voidaan tarkoittaa myös minkä tahansa asian järjestelmällistä ja kattavaa dokumentointia.
Kartografia tarkoittaa myös karttojen tuottamista tutkivaa tieteenalaa, karttaoppia. Kartografia lasketaan yleisesti maantieteen osa-alueeksi.
Kartat on perinteisesti valmistettu kynän ja paperin avulla, mutta nykyisin tietokoneet ovat mullistaneet kartografian. Karttoja on hyvin erityyppisiä, ja ne voidaan jaotella esimerkiksi pieni- ja suurimittakaavaisiin.
Karttaprojektio ja mittakaava

Maapallo voidaan kuvata oikein suhtein vain ellipsoidin muotoiselle kartalla, joten tasolla olevat kartat ovat aina vääristyneitä. Ellipsoidi (erikoistapauksenaan pallo) on mahdollista kuvata tasolle eri tavoin. Kaikkia matemaattisia funktio, joilla kaarevan pinnan koordinaatit muunnetaan tasolle kutsutaan projektioiksi. Karttaprojektioiden ymmärtämistä varten kuvaus on mahdollista esittää siten, että se tapahtuu tasolle, lieriölle ja kartiolle. Tällöin puhutaan muun muassa taso-, lieriö- ja kartioprojektioista. Tämä ei kuitenkaan riitä kuvaamaan kuin osan karttaprojektioista.
Kuten Gauss todisti, niin pallolta tasoon kuvattu maapallon pinta on aina vääristynyt. Vääristymä näkyy joko pinta-alojen, kulmien tai etäisyyksien suhteen. Tämän takia projektiot pyrkivät usein pitämään yhden tai kaksi näistä todellisena tai vain vähän vääristyneenä. Projektiotavan mukaan kartta voikin olla joko oikeapituinen, oikeakulmainen tai oikea-alainen. Tarkoissa kartoissa virhe on käytännössä huomaamaton, mutta etenkin maailmankartoissa kaukana päiväntasaajasta sijaitsevat alueet ovat usein vääristyneitä.
Suomen viimeisin terrestrinen vertauskehys on EUREF-FIN. Julkisen hallinnon suosituksessa määrätään, että tämän kanssa valtakunnallisissa kartastotöissä ja paikkatietopalveluissa pitää olla tuettuna poikittainen Mercatorin projektio. Vastaavasti, sovelluksissa, joissa pinta-alojen pitää säilyä vääristymättöminä, kuten yleensä tilastotiedon kuvauksissa, pitäisi käyttää Lambertin atsimutaalista pinta-alatarkkaa karttaprojektiota, ja kuvauksissa, joissa mittakaava on pienempi kuin 1:500 000, pitäisi käyttää Lambertin kulmatarkkaa kartioprojektiota.Merikarttojen käytössä on sinisen värisissä merikartta EUREF-FIN (vaikka julkaisuissa lukisi virheellisesti WGS 84) ja vanhoissa vihreän värisissä merikartoissa Kartastokoordinaattijärjestelmä. Kummassakin tapauksessa merikarttojen karttaprojektio on Mercatorin projektio.
Kartoituksen historia

Varhaisimpia maantieteellisiä karttoja laativat muinaiset egyptiläiset, babylonialaiset ja foinikialaiset. Vanhin tunnettu kartta on babylonialainen savitaulukartta noin vuodelta 2500 eaa.
Pohjan tieteelliselle kartografialle loi kreikkalainen Eratosthenes (n. 276–194 eaa.) ottamalla käyttöön pituus- ja leveyspiirit sekä arvioimalla maapallon ympärysmitan.
Kartoituksen historia > Suomen kartoituksen historia

Suomen nykyistä aluetta on kuvattu pohjoista Eurooppaa esittävissä kartoissa jo kauan ennen kuin alue vakiintui poliittisesti ja kulttuurillisesti. Tunnetuimpia varhaisia karttoja ovat Jacob Zieglerin 1532, Olaus Magnuksen (Carta marina) 1539 ja Gerhardus Mercatorin 1595 kartat sekä Andreas Bureuksen kartta 1626.
Suomessa tehtiin 1700-luvun lopusta alkaen kylittäin ja jakokunnittain isonjaon karttoja, jotka yleensä antavat erittäin tarkan ja monipuolisen kuvan kartoitusajankohtansa maisemasta ja maankäytöstä ja sisältävät runsaasti myös muun muassa paikannimiä. Jo 1700-luvulla tehtiin myös ensimmäiset lehtijakoiset kartat, jotka olivat sotilaskarttoja.
1900-luvulla lehtijakoisia karttoja Suomessa olivat 1910–1950-luvuilla tehdyt Suomen taloudellinen kartta 1:100 000, pitäjänkartta 1:20 000 sekä topografiset kartat 1:20 000 ja 1:100 000. 1940-luvulta alkaen pitäjänkartat ja topografikartat korvattiin Peruskartalla 1:20 000.
2000-luvulla historiallisia karttoja on myös saatettu digitaaliseen muotoon ja julkaistu internetissä.
Maastokartoitus

Maastokartoitus on maastokohteiden ja -muotojen tallentamista takymetrillä,  laserskannauksella tai vaihtoehtoisesti GPS-laitteistolla.
Ennen kartoittamisen alkua takymetri täytyy orientoida tiettyyn koordinaatistoon maastossa sijaitsevien pisteiden avulla. Takymetri voidaan tasata tunnetun pisteen päälle (tunnettu asemapiste) tai vapaasti maastoon (vapaa asemapiste). Tasauksen jälkeen takymetriltä tähdätään ensimmäiselle tunnetulle pisteelle, jossa toinen mittamies seisoo prisman kanssa. Nykyaikaisissa takymetreissä on seurantalaite joka hakee prisman monen sadan metrin päästä. Samoin radio-ohjattava robottitakymetri tekee käytännössä toisen mittamiehen tarpeettomaksi, koska sama henkilö voi kantaa mukanaan prismasauvaa ja takymetrin ohjaamiseen tarvittavaa laitteistoa maastotietokoneineen. Takymetri mittaa prismaan etäisyyden ja vaaka- sekä pystykulman. Tämän jälkeen suoritetaan toinen mittaus toiselle tunnetulle pisteelle, jonka jälkeen takymetri pystyy jo laskemaan itsellensä koordinaatit sekä tietämään pohjoissuunnan. Nyt takymetri on valmis kartoitukseen ja toinen mittamies voi mennä osoittamaan prismalla kartoitettavan maastokohteen. Takymetriä käyttävä mittamies määrittelee tarvittaessa kartoitettavalle maastokohteelle tyypin, tunnuksen, pistenumeron (yleensä automaattinen) ja viivatunnuksen, jos kohde on viivamainen. Tarvittaessa apuna voidaan käyttää mittanauhaa. Lopuksi kartoitukset puretaan tietokoneelle ja niitä editoidaan hieman.
Orientoinnissa käytettävät pisteet ovat yleensä olemassa olevia kiintopisteitä (esimerkiksi pultti kalliossa, naula asfaltissa) pistekorteista ilmenevine koordinaattitietoineen. Takymetrin orientointia varten voidaan myös tehdä väliaikaisia apupisteitä joko GPS-laitteistolla tai sitten tallentamalla piste edellisestä orientoidusta asemapisteestä käsin. Tällaisia mittamiesten rakentamia apupisteitä voidaan toisinaan havaita muun muassa teiden reunamilta.
GPS-laitteistolla voidaan myös saada xyz-koordinaattitiedot pisteelle suoraan ilman takymetrin käyttöäkin, tämä tosin vaatii varsin avointa maastoa jossa näkyvyys satelliitteihin on hyvä. Myös virhemarginaalissa voi olla muutamien millien heittoja mittaustekniikasta ja olosuhteista johtuen. GPS tarjoaa kuitenkin monesti takymetriä nopeamman mittaustavan etenkin projekteissa joissa ei vaadita tiheää pistepilveä maastomallin rakentamiseksi tai joissa absoluuttisesta mittaustarkkuudesta voidaan joustaa.
Tieteellinen kartografia ja geoinformatiikka

Tieteenalaa joka tutkii kartoituksen tehtäviä, menetelmiä ja ongelmia kutsutaan kartografiaksi tai karttaopiksi. Perinteisen kartografian lisäksi, joka tutkii lähinnä paikkatietojen visualisointia paperikarttojen muodossa, on viime aikoina vahvasti kehittynyt geoinformatiikka, ala, joka tutkii digitaalisessa
muodossa olevien paikkatietojen valmistusta ja käyttöä. Kartografian tärkeät tutkimusaiheet ovat yleistys ja metadata.
Käytännön kartoitus

Kartoituksessa käytettyjen koordinaattien oikeellisuutta varmistetaan geodesian menetelmien avulla. Kartoitettavan alueen yli on ensin mitattava runkoverkko, jolla riittävä geometrinen oikeellisuus varmistetaan. Eritasoisten runkoverkkojen hierarkian alapäässä löytyy kartoitusmittaus, lukuisten kartoitettavien yksityiskohtien mittausta maastossa.
Nykyisin käytetyin runkomittaustekniikka on GPS, mutta suosittu kartoitusmittaustekniikka on edelleen stereokartoitus, jolloin yksityiskohtien mittaus tapahtuu stereokuvaparien muodostamassa ns. stereomallissa. Jälkirekognosointi on silloin aina tarpeen, koska kaikki yksityiskohdat eivät näy ilmakuvista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maanmittauslaitos
Maanmittauslaitoksen historiasivusto Karttakäärö
Historiallisia kaupunkikarttoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Historiallisia karttoja Suomesta ja muualta
Texasin yliopiston karttasivu
Cool Maps (Arkistoitu – Internet Archive)
World Atlas
Eniron karttapalvelu
Kansalaisen karttapaikka
Paikkatietoikkuna
Jan Strangin karttatieto
Isn’t It Better This Way

| Isn't It Better This Way Gris |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2006
 Tuottaja(t): Gris, Johnny Lee Michaels & Jonas Verwijnen
 Tyylilaji: downtempo
 Levy-yhtiö: Next Big Thing
Isn't It Better This Way on kuusijäsenisen helsinkiläisen Gris-yhtyeen esikoisalbumi. Se on tumma ja lämmin jazzpop-levy. Sen nauhoittaminen aloitettiin elokuussa 2005, ja se ilmestyi 12. huhtikuuta vuonna 2006. Kuusijäsenisen yhtyeen lisäksi albumilla vierailee nuorta jazz-polvea, kuten Emma Salokoski, Siiri Nordin, Aleksandra Babitzin, Mitja Tuurala ja Max Lilja.
Kappaleet

Losing Direction – 3.08
Get to Me – 3.24
A Thousand Shades of Gray Plus an Infinite Number of Other Things to Think About – 3.26
In a Dream Pt. 1 – 3.30
Milkshake – 4.38
Blue Something – 4.11
Expanding – 1.16
Questions for Pablo – 3.30
In a Dream Pt. 2 – 4.29
I'm Gonna Sleep – 4.17
Ribbons – 4.35
River – 0.52
River Phoenix – 3.38
Kanadan Grand Prix 2022

|  Kanadan Grand Prix 2022  |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2022. 

Päivämäärä:  19. kesäkuuta 2022
Rata:  Circuit Gilles-Villeneuve
Sijainti:  Montreal, Kanada
Ratatyyppi:  Osittainen katurata
Radan pituus:  4,361 km
Kilpailun pituus:  70 kierrosta, 305,270 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Paaluaika:  1.21,299
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Toinen:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Kolmas:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.15,749 (kierroksella 63)
Kanadan Grand Prix 2022 (virallisesti Formula 1 AWS Grand Prix du Canada 2022) oli Formula 1 -kauden 2022 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 19. kesäkuuta Circuit Gilles-Villeneuven osittaisella katuradalla Montrealissa Kanadassa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivämäärä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. kesäkuuta | 14.00–15.00 | 21:00–22.00 | 1. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 17. kesäkuuta | 17.00–18.00 | 00.00–01.00 | 2. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 18. kesäkuuta | 13.00–14.00 | 20.00–21.00 | 3. vapaat harjoitukset |  |  |  |  |
| 18. kesäkuuta | 16.00–17.00 | 23.00–00.00 | Aika-ajot |  |  |  |  |
| 19. kesäkuuta | 14.00–16.00 | 21.00–23.00 | Kilpailu |  |  |  |  |
Lähteet: