Mali
Politiikka ja yhteiskunta

Mali on semipresidentiaalinen tasavalta. Maalla on monipuoluejärjestelmä, jonka ainoa rajoite on, etteivät puolueet saa tukeutua mihinkään etniseen, uskonnolliseen, tai alueelliseen ryhmään. Kansalliskokous on hallinnon ainoa lakeja säätävä elin. Siinä on 160 jäsentä, ja edustettuina on kahdeksan poliittista puoluetta. Jäsenistä 147 valitaan vaalipiireissä. Ulkomailla asuvat malilaiset valitsevat loput kolmetoista. Kunkin hallintoalueen edustajien lukumäärä riippuu alueen väkiluvusta ja heidät valitaan 5 vuoden välein.
Vuonna 1992 laaditun Malin perustuslain mukaisesti valtionpäämies ja asevoimien ylipäällikkö on presidentti, jonka valinta tehdään suorilla kansanvaaleilla viideksi vuodeksi kerrallaan. Presidentti voi toimia virassaan enintään kaksi kautta peräkkäin. Äänioikeus on jokaisella yli 21-vuotiaalla. Naisilla on ollut äänioikeus vuodesta 1956 lähtien.
Mali oli yksi Afrikan yhtenäisyysjärjestön alkuperäisistä jäsenmaista (25. toukokuuta 1963) lähtien ja kuuluu nykyään sen seuraajaan, Afrikan unioniin. Yhdistyneiden kansakuntien jäsen maa on ollut 28. syyskuuta 1960 lähtien.
Kuolemanrangaistus on Malin perustuslaissa sallittu rangaistuskeino, ja terrorismista on tuomittu kuolemaan viime vuosina. Käytännössä yhtäkään teloitusta ei ole toimeenpantu vuoden 1980 jälkeen.
Malin pohjoisosissa asuvat tuaregit ovat vaatineet alueilleen laajempaa itsehallintoa. Suuria tuaregien kapinoita on ollut vuosina 1962–1964, 1990–1995, 2007–2009 ja 2012–. Tammikuussa 2012 levottomuudet puhkesivat uudestaan ja UNHCR raportoi Malista lähteneen 20 000 ihmistä pakolaisiksi naapurimaihin.
Vuoden 2021 sotilasvallankaappauksen jälkeen Mali on vahvistanut suhteitaan Venäjään. Marraskuussa 2023 Malin sotilashallitus allekirjoitti sopimuksen kullanjalostusprojektista Venäjän kanssa. Sopimus sisältää jalostamon rakentamisen, jossa käsitellään 200 tonnia kultaa vuosittain. Kulta on Malin johtava vientituote ja yksi sen suurimmista talouskasvun tekijöistä, maan kaivosministeriön mukaan. Valtiovarainministeri Alousséni Sanoun mukaan hanke antaa Malille mahdollisuuden hallita maan kullantuotantoa ja soveltaa oikein kaikkia veroja ja tulleja.
Malia hallitseva sotilasjuntta keskeytti 11. maaliskuuta 2024 kaiken poliittisen toiminnan maassa toistaiseksi. Syynä olivat hallituksen tiedottajan mukaan "steriilit keskustelut" kansallisen vuoropuhelun aikana. Hallitus antoi lausunnon valtion televisiossa, jonka mukaan kaikki poliittisten puolueiden ja "poliittisten järjestöjen" toiminta on keskeytetty yleisen järjestyksen ylläpitämisen vuoksi. Ennen sitä yli 80 poliittista puoluetta ja kansalaisryhmää vaati presidentinvaaleja järjestettäväksi "mahdollisimman pian" ja sotilashallinnon lopettamista. Armeija on hallinnut Malia vallankaappauksen jälkeen vuodesta 2022 lähtien. Raivoa polittisissa ryhmissä herätti se, että juntta sanoi aikaisemmin, että presidentinvaalit pidettäisiin helmikuussa, mutta niitä lykättiin.
Pääministeri Choguel Kokalla Maïga arvosteli voimakkaasti sotilasjuntan läpinäkyvyyden puutetta sen aikoinaan lupaamasta paluusta demokratiaan. Juntta oli luvannut järjestää vaalit ja palauttaa vallan siviileille maaliskuuhun 2024 mennessä. Sen jälkeen juntan johtaja eversti Assimi Goïta luki valtion televisiossa asetuksen, jossa pääministerin ja hallituksen jäsenten tehtävät lopetettiin. Seuraavana päivänä sotilasjuntta nimitti tiedottajansa Abdoulaye Maigan pääministeriksi.