stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koski Tl
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koski Tl Wikimedia Commonsissa
Kosken kunnan kotisivut
Tilastokeskus: Kosken avainluvut
Kosken seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suominen, Olli: Kosken seudun luonto.  [Koski Tl]:  [Kosken T.l. kunta], 1989.  Julkaisun verkkoversio Ympäristöhallinnon sivuilla Viitattu 23.9.2015.
Aiheesta muualla > Karttoja

Senaatin kartasto  1:21 000. XI.21.  Kansallisarkisto. Maanmittaushallitus. Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1877.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
Suomen taloudellinen kartta  1:100 000. III:4 Loimaa.  Helsinki:  Maanmittaushallitus, 1927.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
| n k Koski Tl |
| --- | --- |
Taajamat:  Kosken Tl kirkonkylä 
Rekisterikyliä:  Halikkola  Harmaa  Hongisto  Iso-Sorvasto  Jättälä  Kattelus  Koivukylä  Koski  Liipola  Myllykylä  Partela  Patakoski  Talola  Tapala  Tausela  Tuimala  Vähä-Sorvasto  Värmälä 
Koulupiirejä:  Kangas  Palojoki (osa)  Parravaha (osa)  Penninkulma (osa)  Satopäänkulma  Sorvasto  Verhonkulma 
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Patakoski Paimionjoessa. Kosken myllyranta myllynraunioineen on kunnostettu nähtävyydeksi EU-hankkeena.
Haikarapari Koskella
Kosken kirkko
Kosken kellotapuli vuodelta 1777 Hämeen Härkätien varressa.
Westaksen saha Hämeen Härkätieltä kuvattuna
Yrjö Liipolan taidemuseo
Tšekin naisten jääkiekkomaajoukkue

| Tšekki |
| --- | --- |

Liitto:  Tšekin jääkiekkoliitto
Valmentaja:   Carla MacLeod
Eniten otteluita:  Pavlina Horalkova (122)lähde?
Eniten maaleja:  Simona Studentova (51)lähde?
Eniten pisteitä:  Alena Polenska (84)lähde?
IIHF-ranking:  4. (2024)
Ensimmäinen ottelu
  Tšekki 6–0  Italia (Belluno, Italia; 27. helmikuuta 1993)lähde? 
Suurin voitto
  Tšekki 9–0  Alankomaat (Füssen, Saksa; 21. maaliskuuta 1999)lähde? 
Suurin tappio
  Saksa 11–0  Tšekki (Plzeň, Tšekki; 5. marraskuuta 1995)lähde? 
Tšekin naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Tšekkiä naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa, kuten maailmanmestaruuskilpailuissa, joista se on saavuttanut kaksi pronssista mitalia, molemmat 2020-luvulla. Joukkue toimii Tšekin jääkiekkoliiton alaisuudessa.
Tšekillä oli vuonna 2017 yli 2 700 naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2022 maassa oli jo 4 142 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa yli 1 500. Vuonna 2023 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä naisten jääkiekon maailmanrankingissa 5. sijalla, joka on joukkueen paras sijoitus. Vuonna 2024 sijoitus parani entisestään, kun joukkue nousi 4. sijalle. Vuodesta 2011 helmikuuhun 2014 joukkue nousi listalla peräti 6 sijaa, 14. sijalta 8. sijalle. Joukkue on vuodesta 2013 alkaen ollut listan kärkikymmenikössä.
Vuodesta 2014 kauteen 2016–2017 joukkueen päävalmentajana toimi Jiří Vozák. Sen jälkeen joukkuetta valmensi Petr Novak ja Tomas Pacina, yhden kauden kumpainenkin. Nykyinen valmentaja on kanadalainen Carla MacLeod, joka on joukkueen ensimmäinen ulkomaalainen päävalmentaja.
Sijoitukset > Euroopan-mestaruuskilpailut

1993 – B-sarja; 2.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailut

1999 – B-sarja; 4.
2000 – B-sarja; 7.
2001 – 1. divisioona; 3.
2003 – 1. divisioona; 3.
2004 – 1. divisioona; 2.
2005 – 1. divisioona; 3.
2007 – 1. divisioona; 5.
2008 – 1. divisioona; 3.
2009 – 1. divisioona; 5.
2011 – 2. divisioona; 1.
2012 – 1. divisioona, A-lohko; 1.
2013 – 8.
2014 – 1. divisioona, A-lohko; 1.
2014 – Karsinta Japania vastaan vuoden 2015 pääsarjaan, 2.
2015 – 1. divisioona, A-lohko; 1.
2016 – 6.
2017 – 8.
2019 – 6.
2020 – Turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 7.
2022 – Pronssia
2023 – Pronssia
2024 – 4.
Sijoitukset > Olympialaiset

1998 – Ei osallistunut
2002 – Ei osallistunut
2006 – 14. (karsiutui)
2010 – 13. (karsiutui)
2014 – 9. (karsiutui)
2018 – Karsiutui
2022 – 7.
Sijoitukset > Maailmanranking

2003 – 11.
2004 – 11.
2005 – 11.
2006 – 12.
2007 – 13.
2008 – 12.
2009 – 12.
2010 – 13.
2011 – 14.
2012 – 12.
2013 – 9.
2014, helmikuu – 8.
2014, huhtikuu – 9.
2015 – 9.
2016 – 9.
2017 – 8.
2018, helmikuu – 9.
2018, huhtikuu – 9.
2019 – 8.
2020 – 7.
2021 – 7.
2022, helmikuu – 7.
2022, syyskuu – 6.
2023 – 5.
2024 – 4.
Aiheesta muualla

Tšekin jääkiekkoliiton virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (tšekiksi)
Tšekki nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Pepe (dokumenttielokuva)

| Pepe |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Severi Koivusalo
Käsikirjoittaja:  Severi Koivusalo
Tuottaja:  Aleksi Bardy, Severi Koivusalo
Kuvaaja:  Juho Länsiharju, Aake Kivalo
Leikkaaja:  Nikke Bagge
Pääosat:  Pepe Willberg, Jorma Uotinen, Hector, Danny, Virve Rosti, Matti Mikkola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Aurora Pictures, Helsinki-filmi
Levittäjä:  Cinemanse
Ensi-ilta:   2024-10-044. lokakuuta 2024  
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Katsojat:  11 111
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pepe on Severi Koivusalon ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen musiikillinen dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa lokakuussa 2024.
Pepe kertoo muusikko Pepe Willbergistä, ainutlaatuisella äänellä laulavasta lahjakkaasta muusikosta, joka tasapainottelee suosionsa kanssa ja jonka ikoniset kappaleet ovat soineet suomalaisen elämänmenon taustalla jo seitsemällä eri vuosikymmenellä.
Elokuvan on tuottanut Severi Koivusalo ja Aleksi Bardy Aurora Pictures ja Helsinki-filmi -tuotantoyhtiöstä. Elokuvan levittää elokuvateattereihin Cinemanse. Hyvän vastaanoton yleisöltä sekä kriitikoilta saanut Pepe keräsi elokuvateattereissa 11 111 katsojaa ja sai tv-ensi-iltansa Ylellä tammikuussa 2025.
Arvosteluja

Leena Virtanen, Helsingin Sanomat  "Pepe on raikas ja tarkasti dramatisoitu henkilökuva."
Jouni Vikman, Episodi  "Perinteistä elämänkertaelokuvaa vapautuneemmin etenevä tarina, josta kehittyy todellinen hyvän mielen leffa."
Marita Salonen, Kulttuuritoimitus  "Onko Pepe kaikkien aikojen parhaita suomalaisia musiikkidokumentteja?"
Jyri Träskelin, Film-O-Holic  "Muistot, muusikot ja musiikki muodostavat eheän elämänkertaelokuvan."
Hannu Björbacka, Keskipohjanmaa "Dokkari kestää alle puolitoistatuntia. Se saa veden kielelle haluamaan lisää."
Pekka Eronen, Ilkka-Pohjalainen  "Severi Koivusalon onnistunut dokumentti tuo tykö kaiken kohteensa näköisesti."
Jesse Raatikainen, Seura "Arkistomateriaalia, tätä päivää ja musiikkia on editoitu yhteen ensiluokkaisesti.
Aiheesta muualla

Pepe-elokuvan traileri Youtubessa.
Sigma

Sigma (isona kirjaimena Σ, pienenä σ ja sanan lopussa ς, kreik. σίγμα) on kreikkalaisen kirjaimiston 18. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa [s]. Kreikkalaisissa numeroissa sigman lukuarvo on 200.
Latinalaisessa kirjaimistossa sigmaa vastaa kirjain S/s. Suomen kieleen sigma translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta s.
Muoto ja sen historia

Sigma on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (šin).
Sigma esiintyi useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sen muoto muistutti yleensä foinikialaisen esikuvan 90 astetta kääntynyttä versiota, jossa oli eri kirjaimistoissa eri määrä kulmia. Joissakin kirjaimistoissa kulmat olivat pyöreämpiä, mistä on kehittynyt nykyinen S-kirjain latinalaisessa kirjaimistossa sekä mahdollisesti myös kyrillinen С-kirjain. Kaikissa paikallisissa kirjaimistoissa sigmaa ei alun perin tunnettu, vaan sen sijaan käytettiin myöhemmin kirjaimistosta poistunutta sania. Tällaisia olivat muun muassa Korintin, Aitolian, Epeiroksen ja Kreetan kirjaimistot.
Epigrafisissa lähteissä sigmasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Merkityksiä

Matematiikassa
σ on keskihajonnan ja σ2 varianssin tunnus.
σ-algebra on eräs joukkoperhe mittateoriassa.
Σ on summan merkki.
Σ on toisinaan kovarianssimatriisin merkki.
Fysiikassa
σ on jännityksen ja varauskatteen tunnus.
σ on Stefanin-Boltzmannin vakio.
Σ eli sigma on hiukkasfysiikassa baryoni, joissa on yksi s-kvarkki (outo kvarkki).  Niitä ovat Σ-, Σ0 ja Σ+, joiden spin on 1/2, sekä Σ*-, Σ*0 ja Σ*+, joiden spin on 3/2.
Muita merkityksiä
σ (tai muu merkki 0xE5) tiedostonimen tai hakemistonimen alussa merkitsee FAT-tiedostojärjestelmässä poistettua tiedostoa.
σ' on kreikkalaisissa numeroissa luku 200.
sigmasidos, kemiallinen sidosa, joka yhdistää molekyylin atomit toisiinsa.
Sigma Corporation, japanilainen valokuvausalan yritys.
Sigma-kilta, matematiikan ja fysiikan opiskelijoiden ainejärjestö Oulun yliopistossa.
Sigma, brittiläinen drum’n’bass/house duo.
Tietokonejärjestelmissä

Tietokoneissa sigma koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
|  | Σ | σ | ς |
| --- | --- | --- | --- |
| ASCII, koodisivut 437, 860, 861, 862, 863 |  0xE4 |  0xE5 |  ei ole |
ASCII, koodisivut 850, 852, 857, 864: ei ole
| ASCII, koodisivu 869 | 0xCF | 0xEC | 0xED |
| Unicode | U+03A3 | U+03C3 | U+03C2 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sigma Wikimedia Commonsissa
Eddie Stenberg

| Eddie Stenberg |
| --- | --- |
 Eddie Stenberg (oik.) ja Walentin Chorell vuonna 1965.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Edvin Stenberg
Syntynyt: 29. marraskuuta 1919 Porvoo
Kuollut: 7. marraskuuta 2000 (80 vuotta) Helsinki
Ammatti:  teatteriohjaaja, elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Edvin ”Eddie” Stenberg (29. marraskuuta 1919 Porvoo – 7. marraskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän oli koulutukseltaan diplomiekonomi.
Stenberg ilmoittautui suomalaisen elokuvan uudistajaksi, mutta hänestä ei ollut vastaamaan huudostaan. Stenberg ohjasi elokuvaurallaan kaksi pitkää näytelmäelokuvaa, kolmannen työ keskeytettiin ja sitä jatkoi Thure Bahne.
Stenberg valmistui 1943 diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista ja kävi sen jälkeen vuosina 1944–1946 Helsingin Ruotsalaisen teatterin oppilaskoulun. Hän toimi ohjaajana muun muassa Svenska Teaternissa ja radiossa. Vuonna 1950 hän oli Toivo Särkän apulaisohjaajana elokuvissa Tanssi yli hautojen ja Katarina kaunis leski. Suomen Filmiteollisuus lisäsi 1950-luvun alussa tuotantoaan merkittävästi ja palkkasi useita uusia ohjaajia, joista Stenberg oli ensimmäinen, ja näin pääsi hänen ohjaajanuransa alkuun.
Stenberg oli jo syksyllä 1951 aloittanut elokuvan Se alkoi sateessa mutta keskeytti työn aloitettuaan Tervetuloa aamukahville -elokuvan työstämisen. Se joutui korkeimpaan veroluokkaan, ja siitä tuli yhtiön heikoimmin menestyneitä tuotantoja. Se alkoi sateessa puolestaan valmistui 1953 Thure Bahnen loppuun saattamana.
Filmografia

Tanssi yli hautojen, apulaisohjaaja
Katarina kaunis leski, 1950 apulaisohjaaja
Tervetuloa aamukahville eli tottako toinenkin puoli?, 1952 ohjaus, käsikirjoitus
Matkalla Marokkoon 1, 1952 ohjaus (lyhyt dokumentti)
Rantasalmen sulttaani, 1953 ohjaus
Se alkoi sateessa, 1953 ohjaus Stenberg ja Thure Bahne, näyttelijä (liikkuva kylpyamme)
Me jotka täytämme maan, 1953 selostaja (lyhyt dokumentti)
Vaaksa vaaraa, 1965 näyttelijä (Theodor, rikollisjoukon päällikkö)
Don Quijote ja Sancho Panza Jätkäsaaressa, 1965 näyttelijä (Don Quijote) (lyhyt fiktio)
Islam Shah Suri

Islam Shah Suri oli Pohjois-Intiaa hallinneen Sur-dynastian toinen hallitsija. Islam Shah Suri, oikealta nimeltään Jalal Khan, hallitsi yhdeksän vuotta (1545–1554). Hän oli edellisen hallitsijan ja Sur-valtakunnan perustajan Sher Shah Surin poika.
Hallitsijana

Sher Shah Surin kuoleman jälkeen valtakunnan ylhäistö valitsi Jalal Khanin uudeksi kuninkaaksi Jalalin vanhemman veljen Adil Khanin sijasta. Jalal otti hallitsijana nimen Islam Shah. Adil kokosi kannattajien joukon, joka nousi kapinaan Islam Shahia vastaan, mutta kapina kukistettiin. Kapinan jälkeen Islam Shah vainosi systemaattisesti hänen valtaansa uhkaavia ylhäistön jäseniä ja maaherroja, mikä heikensi valtakunnan hallintoa.
Islam Shah oli kyvykäs hallitsija, mutta hänen itsevaltainen ote aiheutti valtakunnassa useita kapinoita, eikä hän kyennyt kapinoinnin tukahduttamiselta käymään suurempia sotia naapurivaltoja vastaan niin kuin isänsä. Islam Shah kuoli vuonna 1554 ja hänen jälkeen hallitsijaksi tuli hänen poikansa Firuz Shah Suri, joka oli valtaanastuessaan vasta 12-vuotias. Firuz ei ehtinyt olla vallassa kuin pari päivää. Hänet salamurhasi Sher Shahin veljenpoika Muhammad Mubariz Khan, joka hallitsi nimellä Muhammad Shah Adil.
Impakti

Taiteilijan näkemys suuren asteroidin törmäyksestä maahan. 65 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset kuolivat luultavasti valtavaan asteroidin impaktiin eli törmäykseen.
8 kilometrin läpimittainen Bosumtwijärvi on syntynyt asteroidi-impaktissa arviolta hieman yli miljoona vuotta sitten.
Impaktilla (engl. impact, törmäys, isku) tarkoitetaan avaruudesta tulevan kappaleen törmäystä Maahan. Törmäävä taivaankappale voi olla meteoroidi, asteroidi tai komeetta. Suuren kappaleen törmätessä voi syntyä suurta tuhoa, jopa massasukupuutto. Tuho aiheutuu räjähdyksen painevaikutuksesta, tuulesta ja polttovaikutuksesta sekä törmäyspaikasta sinkoilevasta sulasta kivestä ja maanjäristyksestä.
Mereen osuessaan asteroidi synnyttää valtavan hyökyaallon. Jos törmäys on riittävän suuri, täydentää tuhoa lisäksi kappaleen nostattamien kemikaalien ja pölyn aiheuttama ilmastonmuutos. Törmäyksen nostattama pienhiukkaspilvi voi pimentää auringonvalon kuukausiksi tappaen yhteyttäviä kasveja ja niistä ravintonsa saavia eläimiä mukaan lukien ihmiset.
Laajaa alueellista tuhoa aiheuttavia törmäyksiä tapahtuu kymmenien tuhansien – satojen tuhansien vuosien välein. On tuhansia asteroideja, jotka saattavat törmätä maahan. Pienen asteroidin törmäys aiheuttaa tuhoa vain suuren kaupungin suuruisella alueella, kuten kävi Siperiassa 1908. Kaikkien mahdollisten törmääjien ratoja ei tunneta. Useita asteroideja on havaittu vain muutamaa päivää ennen Maan lähiohitusta. NASA tarkkailee useita maata uhkaavia asteroideja, meteoriitteja ja muita kappaleita jatkuvasti.
Nykyisellään ei ole keinoa torjua Maahan törmäävää asteroidia. Tämän takia asteroiditörmäykset eli impaktit ovat todellinen uhka Maan asukkaille. On ajateltu, että tulevaisuudessa voitaisiin muuttaa törmäyskurssilla olevien asteroidien ratoja niin, etteivät ne osuisi Maahan.
Impaktien yleisyys

Maan ilmakehään osuu jatkuvasti erikokoisia kappaleita, joista jo muutaman millimetrin kokoiset pölyhiukkaset pystyvät aiheuttamaan tähdenlentoja, meteoreja. Myös melko suuret, noin 10 metrin kokoiset kappaleet, jollaisia osuu Maahan noin kerran vuodessa, saattavat tuhoutua ilmakehässä. Varsinkin koostumukseltaan huokoiset, melko suuretkin kappaleet, hajoavat räjähdyksen omaisesti ilmakehässä. Hajoaminen johtuu ilmanvastuksen aiheuttamasta kitkakuumenemisesta, kappaleen syöksyessä hyvin suurella nopeudella Maan ilmakehään.
Arizonan yliopiston Earth Impact Effects Program -sivuston mukaan Aurinkoa kiertävän kappaleen nopeus ennen sen saapumista Maan ilmakehään on 11–72 km/s. Tyypillinen asteroidin törmäysnopeus on 17 km/s ja komeetan 51 km/s. Toisten tietojen mukaan maahan osuvien suurten meteorien, tulipallojen eli bolidien nopeudet ovat keskimäärin 25 km/s, vaihdellen välillä 13,45–67,2 km/s.
Maahan törmää satunnaisesti lyhyin aikavälein pieniä alle 50-metrisiä meteoroideja, ja pidemmin aikavälein suurempia asteroideja. On arvioitu, että 10-metrinen kappale osuu maahan noin kerran vuodessa tuhoutuen ilmakehässä tai tehden Maan pintaan pienen kraatterin. Noin viisi kertaa vuosisadassa Maahan osuu kappale, joka aiheuttaa paikallisen katastrofin. Suurta alueellista tuhoa aiheuttavia asteroideja törmää maahan tuhannen–miljoonan vuoden välein, aiheuttaen tyypillisesti valtavia hyökyaaltoja, laajaa hävitystä paineaallon, kuumuuden ja maanjäristyksen ja ilmaston muutosten takia.
Noin tuhannen megatonnin törmäysräjähdys, joka aiheutuu suunnilleen 200 metrin läpimittaisesta kappaleesta, voi synnyttää mereen törmätessään todella tuhoisan hyökyaallon. Näin isoja kappaleita törmää kerran 10 000 vuodessa. Uusimpien laskujen mukaan 200 metrin läpimittainen asteroidi aiheuttaisi viisi kilometriä syvään veteen osuessaan hyvin nopeasti heikkenevän hyökyaallon, joka olisi tuhoisa vain rannikoilla. 30 kilometrin päässä iskukohdasta aalto olisi 60 metriä korkea, 1 000 kilometrin päässä enää alle 10 metrin korkea, Oslon yliopiston tutkijan Gelen Gislerin tekemien tietokonelaskelmien mukaan.
Kilometrin läpimittaisia kappaleita osuu noin 200 000–500 000 vuoden välein, ja viiden kilometrin läpimittaisia 10 miljoonan vuoden välein. Viimeistään kahden kilometrin kokoinen kappale aiheuttaa maailmanlaajuisen katastrofin. Näitä osuu noin miljoonan vuoden välein.
Impaktien yleisyys > Tapahtuneet impaktit

Asteroidien törmäysjäljet häviävät näkyvistä Maan pinnalta melko nopeasti erilaisten geologisten prosessien takia. Miljoonien vuosien kuluessa kraatterit peittyvät kerrostumiin, ja eroosio rapauttaa niitä pinnalta. Näin ollen maan pinnalta löytyneiden kraatterien määrä ei anna todellista kuvaa törmäystiheydestä. Nykyään monia kraattereita on löydetty miljoonia vuosia sitten syntyneiden kivikerrostumien alta.
Shansiin Kiinaan törmäsi helmi–maaliskuussa vuonna 1490 ehkä noin 100 metrin läpimittainen taivaankappale, jonka räjähdys ja muut vaikutukset tappoivat 10 000 ihmistä. Kiviä satoi laajalla alueella. Näin suuria törmäyksiä tapahtuu ehkä 1 000 vuoden välein, ja Maan läheltä kulkee kaikkiaan 200 000 tämän kokoista kappaletta. Vuonna 1908 räjähti Siperiassa Tunguskajoen lähellä löyhä 30–50 metrin läpimittainen, luultavasti hiilipitoinen meteoriitti noin 10–15 megatonnin voimalla korkealla ilmassa, koska se kaasuuntui ilmakehän kitkakuumennuksen takia. Räjähdys tapahtui monessa vaiheessa, kun hajoavan asteroidin eri osat räjähtivät eri aikoihin. Yksi ihminen kuoli räjähdyksessä. Ikkunoita särkyi vielä 400 kilometrin päässä. Metsää paloi 12–15 kilometrin säteellä ja kaatui jopa 40 kilometrin säteellä.
Yhdysvaltain Utahin yllä 14. elokuuta 1972 ilmakehään sukelsi läpimitaltaan 2–10 metrin kokoinen meteoroidi, joka saapui niin viistossa kulmassa, että se kimposi noin 57 kilometrin korkeudesta. Kyseinen kappale liikkui vain nopeudella 800 m/s, kulkien ilmakehässä 1 500 kilometrin matkan ja näkyen 100 sekuntia. Se näkyi hyvin kirkkaana päivällä, ja siitä otettiin kaitafilmejä. Maahan törmätessään kappale olisi räjähtänyt jopa viiden Hiroshiman pommin voimalla. Vuonna 2002 räjähti itäisen Välimeren yllä jokin 26 kilotonnin, eli parin Hiroshiman pommin voimalla. Räjähdyksen arvellaan aiheutuneen noin yhdeksän metrin läpimittaisen meteoroidin osumasta Maan ilmakehään.
Noin 50 000 vuotta sitten syntyi Yhdysvaltoihin Arizonaan noin 1,2 kilometrin levyinen Barringer-kraatteri. Nykyisten Yhdysvaltain alue oli silloin melko varmasti asumatonta, intiaanit eivät olleet ehtineet vielä muuttaa Amerikkaan. Arviolta noin 700 000–900 000 vuotta sitten törmäsi nykyiseen Kazakstaniin melko suuri asteroidi, joka aiheutti 14 kilometrin läpimittaisen kraatterin. Dinosaurukset kuolivat noin 65 miljoonaa vuotta sitten maailmanlaajuisessa joukkotuhossa, jonka syyksi on epäilty harvinaisen suurta asteroiditörmäystä.
Ensimmäinen ennustettu törmäys tapahtui 7. lokakuuta 2008. Tällöin halkaisijaltaan noin viiden metrin mittainen kappale törmäsi Afrikassa Pohjois-Sudanin ilmakehään ja räjähti 37 kilometrin korkeudessa. Seuraavina viikkoina löydettiin useita räjähtäneen kappaleen sirpaleita maanpinnalta.
Impaktien yleisyys > Maan lähelle tulevat asteroidit

Aina silloin tällöin uutisoidaan Maan lähelle tulevista asteroideista. Ne kuuluvat muun muassa Apollo- ja Aten-ryhmiin. Melko uhkaavana on pidetty asteroidia 99942 Apophis, joka ohittaa maan huhtikuussa 2029 noin 35 000 kilometrin päästä, eikä se nykynäkemyksen mukaan törmää Maahan. Asteroidi tulee näkymään 3,3-suuruusluokan tähtenä. Tämän kokoinen asteroidi näkyy näin lähellä noin 1 300 vuoden välein. Vuonna 2036 tämä sama asteroidi tulee niin lähelle, että se uhkaa törmätä Maahan todennäköisyydellä 1:45 000. Pahin mahdollinen suuren tuhon aiheuttaja on nykytiedon mukaan (29075) 1950 DA, joka uhkaa törmätä Maahan todennäköisyydellä 1:300 16. maaliskuuta 2880.lähde? Törmäystodennäköisyys on tuhatkertainen muihin Maan lähelle tuleviin asteroideihin verrattuna.
Impaktien torjunta > Kansainvälinen kiinnostus

Yhdysvalloissa, Euroopan unionin alueella ja Venäjällä on vuonna 2010 käynnissä erilaisia asteroidien etsintäohjelmia, joilla koetetaan etsiä Maata uhkaavia asteroideja. Yhdysvaltain ilmavoimilla oli kylmän sodan uhkakuvattomana aikana 1990-luvun alussa suurehko asteroidiuhkaan liittyvä tutkimusohjelma. Euroopan avaruusjärjestön ”Avaruustilannekuva”-ohjelman (SSA, Space Situational Awareness), joka alkoi vuonna 2008, teemat ovat avaruussää ja NEO-uhka, jossa NEO tarkoittaa maan liki lentäviä kappaleita (Near-Earth Orbit), lähinnä asteroideja ja komeettoja. Vuonna 2011 Euroopan komission 7. puiteohjelma aloitti neljän miljoonan euron kokoisen tutkimusprojektin tästä asiasta siten, että eurooppalaisten tutkijoiden lisäksi hankkeeseen tulee muun muassa yhdysvaltalainen ja venäläinen osaaminen mukaan. Vuonna 2009 Venäjän avaruusjärjestö nosti teeman esille julkisuudessa. Yhdysvaltain presidentti Obaman esiin nostama ajatus, että NASA tekisi miehitetyn lennon asteroidille liittyy osaltaan tähän teemaan.
Nykyisin tunnetaankin noin 90 prosenttia yli kilometrin kokoisten Maan lähellä käyvien asteroidien radoista. Tarkoitus on aikaa myöten etsiä yhä pienempiä maata uhkaavia asteroideja.
Yhdysvaltalainen elokuvateollisuus on käsitellyt aihetta science fiction- ja toimintaelokuva-viihteen näkökulmasta. Elokuvat, kuten Deep Impact ja Armageddon ovat 1990-luvulta nykyaikaan esitelleet ihmiskunnan pelastumista maahan törmäävän taivaankappaleen tuhon uhasta.
Vuoden 2010 lopulla Purduen yliopisto on alkanut jakaa ”Impact Earth” -ohjelmaa suurelle yleisölle ilmeisesti mielipideilmaston muokkaustoimena. Euroopan avaruusjärjestön Saksan keskuksessa pidettiin kokous lokakuun lopulla 2010, jossa vaadittiin globaalia ”toimeenpanosuunnitelmaa” asteroidiuhan torjumiseksi. Tämä on hyvin samanlaista propagandaa yleisen mielipiteen puolelle saamisessa kuin se, jota kylmässä sodassa teki ”sotilaallis-akateemis-teollinen kompleksi”. Pitkälle kyse kuitenkin on eri maiden rakettiteolliisuuden työllistämisestä. Joulukuussa 2010 Los Alamosin kansallinen laboratorio, Yhdysvaltain ydinaseiden kehittäjä, on ilmaissut kantanaan, että uhkaavat asteroidit tulisi torjua ydinaseilla. Täten ohjelman rahoituksen haun lobbauksessa ollaan palattu kylmän sodan jälkeisen Yhdysvaltain sotilasilmailun ja aseteollisuuden laman aikaiseen skenaarioon. Joulukuussa 2010 NASAa kehotettiin kehittämään ”asteroid hunting spacecraft”, joka tässä yhteydessä on avaruusteleskooppi, joka etsii NEO-kappaleita. Asiaa varten on kirjoitettu Yhdysvaltain liittovaltion lakiin toteutusvaatimus kongressiedustaja George E. Brown, Jr.:n nimeä kantava ”Near-Earth Object Survey”, joka on osa vuoden 2005 NASA-budjettilakia. NASAn neuvoa-antavaan komiteaan on luotu ”Ad-Hoc Task Force on Planetary Defense” -jaos. Ball Aerospace on esiintynyt teollisuuden edustajana asian poliittisessa edistämisessä.
Elokuun jälkipuolella 2011 järjestettiin asteroidiuhan torjunnasta kansainvälinen kokous Kaliforniassa.