stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2015
Mitalitaulukko

| Sija | Joukkue |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Iisalmen Visa | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 | Ahveniston Ampumahiihtäjät | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 2 | Hollolan Urheilijat -46 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 2 | Lahden Hiihtoseura | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 5 | Enon Kisa-Pojat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 | Kontiolahden Urheilijat | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 7 | Oulun Hiihtoseura | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 | Kurikan Ryhti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 | Kuhmo-Ski | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 | Kouvolan Hiihtoseura | 0 | 0 | 1 | 1 |
Oranssiorakas

| Oranssiorakas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Thelephorales
Heimo::  Bankeraceae
Suku::  Nahkaorakkaat Hydnellum
Laji::  aurantiacum
Kaksiosainen nimi
 Hydnellum aurantiacum  Batsch : Fr. P. Karst. 
Katso myös
   Oranssiorakas Wikispeciesissä   Oranssiorakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oranssiorakas (Hydnellum aurantiacum) on nahkaorakkaisiin kuluva yleinen metsäsieni. Sen itiöemä on väriltään oranssinruskea, siinä on usein myös valkeita värejä, ja lakin alapinnalla selkeästi havaittava piikistö. Jalka on kovahko, halkaistuna vyöhykkeinen, mutta valkeat ja siniset värit puuttuvat. Sieni on sammalikoilla ja mäntykankailla yleisehkö. Haju on tunnettavissa ja sitä on kuvattu jauhomaiseksi, erityistä makua ei juuri ole. Ruokasieneksi laji on liian kova ja sitkeä, mutta sienivärjäykseen se kelpaa. Siitä on eri puretuksilla saatu lankaan vihertäviä värisävyjä.
Kestävä hyvinvointi

Kestävä hyvinvointi tarkoittaa sellaista käsitystä ihmisten hyvinvoinnista, joka turvaa hyvinvoinnin oikeudenmukaisen jakautumisen sekä nykyisille että tuleville sukupolville planetaaristen rajojen puitteissa. Nykyinen hyvinvointi rakentuu muun luonnon ylikuluttamiselle tuottaen ympäristökriisejä. Nämä kriisit, kuten ilmastonmuutos, uhkaavat puolestaan hyvinvointia. Kestävän hyvinvoinnin lähestymistapa pyrkii hahmottamaan, miten samaan aikaan voidaan edistää ihmisten hyvinvointia ja vähentää ihmisten aiheuttamaa ympäristökuormitusta. Yksikään valtio ei ole vielä onnistunut tässä. Kestävän hyvinvoinnin mukaista sosiaalipolitiikkaa kutsutaan ekososiaalipolitiikaksi ja se on välttämätöntä siirtymässä kohti ekohyvinvointivaltiota. Kestävän hyvinvoinnin lähestymistapa on monitieteinen yhdistäen sosiaali-, talous- ja luonnontieteitä sekä käyttäytymistieteitä.
Taustaa

Kestävän hyvinvoinnin taustalla on kritiikki yksilökeskeistä hyvinvointikäsitystä kohtaan. Ihmisten hyvinvointi on riippuvaista ekosysteemien hyvinvoinnista. Hyvinvointi muotoutuu osana yhteisöjä, yhteiskuntaa, muuta luontoa ja koko maailmankaikkeutta. Kestävä hyvinvointi painottaa luonnon vaikutusta ihmisten hyvinvoinnille sekä ekosysteemien merkitystä ihmisen selviytymiselle. Tästä syystä hyvinvointia tulisi mitata perinteisen bruttokansantuotteen sijaan muilla mittareilla, jotka ottavat huomioon planetaariset rajat ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden.
Hyvinvoinnin kestävyyden kysymykset voidaan yhdistää moniin erilaisiin hyvinvointitutkimuksen traditioihin; esimerkiksi subjektiivisen hyvinvoinnin tai toimintamahdollisuuksien tarkasteluun. Kestävä hyvinvointi yhdistetään usein tarveperusteiseen käsitykseen ihmisestä, jossa hyvinvointi tarkoittaa ihmisen moninaisten tarpeiden tyydyttymistä, ja ihminen hahmotetaan laajasti psyykkis-fyysis-sosiaalisena kokonaisuutena. Tällainen tarveperustainen ihmiskäsitys kritisoi ymmärrystä ihmisestä vain omaa taloudellista etuaan ajavana yksilöllisenä toimijana. Kestävässä hyvinvoinnissa tarpeet erotetaan haluista. Halut ymmärretään intentionaalisina ja ihmisten mielissä syntyvinä, kun taas tarpeet nähdään universaaleina ja välttämättöminä. Tarpeet ovat riippumattomia ihmisten haluista, jolloin ihminen voi tarvita jotain, mitä ei halua. Lisäksi tarpeet on mahdollista tyydyttää eli tietyille tarpeille on mahdollista määrittää jokin kynnysarvo, joka täyttää tarpeen. Voidaan esimerkiksi ajatella, että ihminen ei tarvitse tiettyä määrää enempää asuintilaa tai energiaa ruoasta päivässä. Oleellista kestävän hyvinvoinnin tutkimuksessa on myös erottelu tarpeiden ja “tarpeiden tyydyttäjien” välillä. Ruoan tarpeen voi esimerkiksi tyydyttää monella tavalla, joilla kaikilla on erilainen materiaalinen jalanjälki.
Tarpeet ovat ylisukupolvisia, jolloin tulevien sukupolvien tarpeet voidaan hahmottaa samanlaisina kuin nykyistenkin ihmisten. Tällöin on mahdollista tietää, mikä tuottaa hyvinvointia myös tuleville sukupolville. Ihmisten tarpeet ymmärretään myös moninaisina, jolloin tarpeet eivät liity vain materiaalisiin hyödykkeisiin vaan myös esimerkiksi erilaisiin aktiviteetteihin ja ihmissuhteisiin. Yhden tarpeen tyydyttämisellä ei myöskään voi korvata toisen tarpeen tyydyttämistä vaan kaikkien tarpeiden tulee täyttyä hyvinvoinnin saavuttamiseksi.
Mistä kestävä hyvinvointi koostuu

Kestävä hyvinvointi voidaan hahmottaa yksilöä koskevana hyvinvointina (sustainable well-being). Se voidaan hahmottaa myös laajemmin yhteiskunnassa kestävän hyvinvoinnin (sustainable welfare) tuottamisena esimerkiksi sosiaalipolitiikan keinoin. Englanninkielisiä käännöksiä hyvinvoinnista (wellbeing ja welfare) käytetään toisinaan myös synonyymeina.
Tuula Helne ja Tuuli Hirvilammi ovat jäsentäneet yksilöiden kestävää hyvinvointia omassa mallissaan, joka pohjautuu suomalaisen sosiologi Erik Allardtin hyvinvointiteoriaan. Allardt on määritellyt hyvinvoinnin koostuvan kolmesta ihmisen olemassaolon ja kehityksen ehtoja kuvaavasta ulottuvuudesta, jotka hän on nimennyt englanninkielisillä termeillä having, loving ja being.
Helne ja Hirvilammi lisäävät teoriassaan Allardtin malliin neljännen ulottuvuuden: doing. Helne ja Hirvilammi hahmottavat mallissaan hyvinvoinnilla olevan ekosysteeminen perusta sekä myös ekologisia vaikutuksia. Lisäksi malli on tarvelähtöinen ja näkee hyvinvoinnin moniulotteisena. He viittaavat having-ulottuvuudella tarpeisiin pysyä hengissä ja saada perustoimeentulo. Having-ulottuvuuteen liittyy kohtuullisuus elintasossa, jolloin elintaso ei vaaranna ekologista kestävyyttä. Doing-ulottuvuus viittaa merkityksellisen ja vastuullisen tekemisen tarpeisiin. Tämä voi sisältää palkkatyön lisäksi myös esimerkiksi hoivatyötä ja harrastuksia. Loving-ulottuvuus viittaa rakastamisen ja rakastetuksi tulemisen tarpeisiin. Tähän sisältyy ihmisten välisten suhteiden lisäksi myös muuta luontoa, tulevia ja menneitä sukupolvia, erilaisia paikkoja sekä itseä kohtaan tunnettu myötätunto ja rakkaus. Being-ulottuvuus viittaa mallissa tarpeisiin terveydestä sekä ihmisenä olemisesta ja itsensä toteuttamisesta. Being-ulottuvuus tarkoittaakin kasvamista täyteen ihmisyyteen.
Mistä kestävä hyvinvointi koostuu > Kestävän hyvinvoinnin kriteerit

Kestävää hyvinvointia tuottavien palvelujen tunnistamiseksi ja tueksi tarvitaan kriteeristö, jonka avulla voidaan arvioida, tuottavatko yhteiskunnan sosiaalipalvelut ja -etuudet hyvinvointia kestävästi. Katharina Bohnenberger on koonnut yhteen kuusi kestävän hyvinvoinnin piirrettä aikaisemmasta kirjallisuudesta. Ensimmäinen kestävän hyvinvoinnin piirre on tarpeiden tyydyttymisen varmistaminen. Tarpeiden määrittely on keskeistä, sillä niihin perustuvat sosiaaliset tavoitteet tulee muotoilla siten, että ne kunnioittavat planetaarisia rajoja ja samalla niiden saavuttaminen varmistaa riittävän hyvän elämän ihmisille. Toinen kestävän hyvinvoinnin piirre on sosiaalisen osallisuuden tukeminen sosiaalipalveluin ja -etuuksin. Sosiaalinen osallisuus tukee ihmisten hyvinvointia ja yhteiskunnan suuret elintasoerot heikentävät osallisuutta. Tämän takia eriarvoisuutta hillitsevät tulonsiirrot, kuten perustulo tai maksimitulo, toteuttavat kestävän hyvinvoinnin piirteitä.
Kolmas kestävän hyvinvoinnin piirre on planetaaristen rajojen kunnioittaminen. Tämä tarkoittaa esimerkiksi ylikulutuksen vähentämistä asettamalla kannustimia materiaalisen jalanjäljen vähentämiselle. Neljäntenä kestävän hyvinvoinnin piirteenä on vapaus määritellä oma elämäntyylinsä. Kestävää hyvinvointia tukevia sosiaalipalveluita ja -etuuksia voidaan arvioida sen mukaan, miten ne antavat kansalaisille mahdollisuuksia omiin valintoihin. Vapaus elämäntyylin määrittelyyn liittyy esimerkiksi siihen, että ihmisen ei ole pakko osallistua markkinoille kuluttajana ja ihmisellä on aikaa tehdä haluamiansa valintoja. Jonkun ihmisen valinnat markkinoilla voivat myös rajoittaa jonkun toisen hyvinvointia. Ihminen saattaa esimerkiksi ostaa paidan, jonka tuottamisessa työskentelyolosuhteet ovat olleet huonot, mikä vähentää paidan tekijän hyvinvointia.
Viidentenä kestävän hyvinvoinnin piirteenä on taloudellinen toteuttamiskelpoisuus ja riippumattomuus talouskasvusta. Sen lisäksi, että sosiaalipalveluiden ja -etuuksien tulee olla taloudellisesti toteuttamiskelpoisia, tulee niiden olla myös ekologisesti kestäviä kolmannen piirteen mukaisesti. Koska jatkuvan talouskasvun on todettu olevan ristiriidassa planetaaristen rajojen kanssa, kestävää hyvinvointia ei voi rakentaa talouskasvun varaan. Kuudennen kestävän hyvinvoinnin piirteen mukaan sosiaalipalveluiden ja -etuuksien tulee edistää kestäviä elämäntapoja sekä tukea kestäviä sosiaalisia ja taloudellisia rakenteita yhteiskunnassa. Niiden toteutus on kuitenkin riippuvaista esimerkiksi kulttuurisista, taloudellisista ja teknologisista olosuhteista.
Staffaasi

Canaletto, Piazza San Marco, 1720.
Staffaasi tarkoittaa maisema- tai arkkitehtuurimaalauksissa olevia henkilöitä tai eläinhahmoja. Staffaasia sanotaan myös täytefiguuriksi.
Staffaaseja pidetään juuri täytekuvina, eivätkä ne ole niinkään maalauksen päähahmoja. Staffaaseja sijoitetaan maalaukseen joko perspektiivin korostamiseksi tai mittakaavan havainnollistamiseksi tai elävöittämikseksi.
Toisinaan, esimerkiksi 1600-luvun hollantilaisessa maalaustaiteessa staffaaseja maalasivat niihin erikoistuneet taiteilijat, jotka olivat eri henkilöitä kuin varsinaisen maalauksen tehneet.
Aiheesta muualla

Why the little people count: The art of staffage Christie's. Viitattu 17.8.2016. (englanniksi)
Simpsonin yliopisto

| Simpsonin yliopisto |
| --- | --- |
 engl. Simpson University 
Motto:  Gateway To World Service
Perustettu:  1921
Sijainti:  Redding, Kalifornia  Yhdysvallat
Sivusto:  https://simpsonu.edu/
Simpsonin yliopisto (engl. Simpson University, lyh. SU) on Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1921, ja se sijaitsee Reddingin kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii pyhityskristillisen Christian and Missionary Alliance-järjestön työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Pestovo

| Pestovo Песто́во |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Pestovo
 Koordinaatit: 58°36′N, 35°49′E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Pestovo
Perustettu:  1918
Kaupungiksi:  1965
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,85 km²
Väkiluku (2010):  15 900
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 Kaupungin kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mologajokea Pestovossa.
Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko.
Rautatieaseman vanha vesitorni.
Pestovo (ven. Песто́во) on kaupunki Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Mologajoen rannalla 314 kilometriä Novgorodista itään. Kaupunki on Pestovon piirin keskus. Asukkaita on 15 900 henkeä (vuonna 2010).
Maantiede ja ilmasto

Pestovon kaupunkikunnan pinta-ala on 16,85 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa, lännessä ja etelässä Pestovon maalaiskuntaan sekä idässä Bykovon kuntaan. Kunnan alueella laskevat Mologajokeen Meglinka ja Kitma.
Seudun ilmasto on lauhkean mannermainen. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee –7,9 ja –8,7 asteen ja heinäkuun keskilämpötila 16,9 ja 17,8 asteen välillä. Vuotuinen sademäärä on 550–600 millimetriä. Sateet tulevat enimmäkseen heinä-syyskuussa. Lumi peittää maan lokakuun lopusta huhtikuun puoleenväliin. Tuuli puhaltaa yleensä etelästä tai lounaasta.
Historia

Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1918 rakennetusta Pestovon rautatieasemasta, joka nimettiin Russkoje Pestovon kylän mukaan. Lähistöllä sijaitsee myös Karelskoje Pestovo, joka oli pohjoisimpia tverinkarjalaisten asuttamia kyliä. 1920-luvulla Mologan rannalle rakennettiin saha, jonka viereen syntyi työläisasutus. Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Pestovon piiri, joka vuonna 1944 liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen. Kaupunginoikeudet Pestovo sai vuonna 1965. Neuvostoaikana siellä toimi metsäkombinaatti, huonekalutehdas, ompelimo, pellavanjalostuslaitos ja meijeri.
Liikenne, talous ja palvelut

Pestovon kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen rautatie sekä Borovitšin ja Ustjužnan välinen maantie. Kaupungista on henkilöjunayhteydet Moskovaan, Pietariin ja Sonkovoon sekä linja-autoyhteydet piirin kyliin, Borovitšiin ja Novgorodiin. Paikallisliikenteessä on kolme linja-autoreittiä.
Kaupungin pääelinkeinot ovat jalostus (31,9 %), kauppa (17,4 %), koulutus (10,5 %), terveydenhuolto (7,8 %), hallinto (7,6 %) ja liikenne (7,1 %). Tärkein teollisuudenala on puunhankinta ja -jalostus. Kaupungissa toimii UPM-Kymmenen omistama saha sekä joukko muita puunjalostuslaitoksia.
UPM Timberin Pestovon saha perustettiin vuonna 2003 UPM-Kymmenen ja ZAO Novgorodlespromin yhteisyrityksenä. Sahan tuotanto alkoi vuonna 2004. ZAO Novgorodlesprom luopui osuudestaan vuonna 2005, jolloin se jäi kokonaan UPM-Kymmenen haltuun. Vuonna 2006 sahan nimeksi tuli UPM Pestovon saha. Samana vuonna avattiin sahalle rakennettu uusi höyläämö. Vaneriliiketoiminta eriytettiin sahaliiketoiminnasta vuonna 2007. Saha ja höyläämö työllistävät 200 ihmistä. Sahan kapasiteetti on 260 000 ja höyläämön 60 000 kuutiometriä vuodessa.
Palveluihin kuuluu neljä lastentarhaa ja keskikoulua, lasten taidekoulu ja ammattikoulu, kaksi kulttuuritaloa, piirin keskuskirjasto ja lastenkirjasto, elokuvateatteri, kaksi yleistä saunaa, poliklinikka ja sairaala. Kaupungissa on pieni hotelli.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Mologa- ja Meglinkajoet jakavat Pestovon kolmeen osaan. Tasamaalle rakennetulla kaupungilla on suorakulmainen asemakaava. Keskusta sijaitsee Mologan vasemmalla rannalla. Teollisuus on keskittynyt rautatien varrelle.
Asutus koostuu etupäässä puisista omakotitaloista sekä kunnan omistamista kerrostaloista. Varsinkin omakotitaloissa asumismukavuus on heikko. Vesijohtoverkko kattaa 34 % asuinpinta-alasta, keskuslämmitys 30 %, lämpimän veden jakelu 24 % ja viemäriverkko 23 %. Puistoja tai kunnollista uimarantaa ei ole.
Kaupungin alueella on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Huomattavin rakennusmuistomerkki on Mologan oikeanpuoleiselle rannalle 1800-luvun puolivälissä pystytetty Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko.
Aiheesta muualla

Pestovon kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Pestovon piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2010

Vuoden 2010 ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin Kauhajoella, Sotkassa 22.–24. tammikuuta 2010. Kilpailujen järjestävä seura oli Kauhajoen Karhu. Suomen-mestaruuksista kilpailtiin viesteissä, pikakilpailuissa ja takaa-ajoissa. Tämä on toistaiseksi viimeisin kerta, kun ampumahiihdon SM-kilpailuissa on käyty takaa-ajokilpailu. Vuoden 2010 SM-kilpailuissa siirryttiin nykyisin käytössä olevaan kilpailuformaattiin, jossa mitalit ratkotaan yhden viikonlopun aikana ja yhdellä paikkakunnalla, mutta kilpailtavia lajeja on vain kolme. Kauhajoella kilpailtiin samalla myös veteraanisarjojen SM-mitaleista.
Miehet > 10,0 km pikakilpailu

Päivämäärä: 22. tammikuuta
| Sija | Kilpailija | Seura | Sakot | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jouni Kinnunen | Lahden Hiihtoseura | 1 | 27.30,7 |
| 2 | Tapio Pukki | Loimaan Jankko | 0 | + 8,8 |
| 3 | Sami Orpana | Lahden Hiihtoseura | 1 | + 32,2 |
| 4 | Vili Vajanto | Puijon Hiihtoseura | 1 | + 1.17,4 |
| 5 | Mika Kaljunen | Ruokolahden Raju | 3 | + 1.36,1 |
| 6 | Olli Hiidensalo | Lahden Hiihtoseura | 3 | + 1.37,1 |
Miehet > 12,5 km takaa-ajo

Päivämäärä: 23. tammikuuta
| Sija | Kilpailija | Seura | Sakot | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jouni Kinnunen | Lahden Hiihtoseura | 3 | 33.25,2 |
| 2 | Tapio Pukki | Loimaan Jankko | 2 | + 51,1 |
| 3 | Mika Kaljunen | Ruokolahden Raju | 3 | + 2.13,9 |
| 4 | Ville Simola | Kymin Koskenpojat | 2 | + 3.08,2 |
| 5 | Olli-Pekka Peltola | Lahden Hiihtoseura | 3 | + 3.52,2 |
| 6 | Marko Nieminen | Lahden Hiihtoseura | 5 | + 4.00,4 |
Miehet > 3x7,5 km viesti

Päivämäärä: 24. tammikuuta
| Sija | Joukkue | Viestinviejät | Sakot | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Marko Nieminen Olli-Pekka Nieminen Jouni Kinnunen | 0 | 1.00.41 |
| 2 | Ahveniston Ampumahiihtäjät | Mika Hakala Jari Ritvaniemi Matti Hakala | 1 | + 2.50 |
| 3 | Loimaan Jankko | Tapio Pukki Matti Eskola Lauri Eskola | 2 | + 6.07 |
| 4 | Oulun Hiihtoseura | Tuomas Säily Ari Kemppainen Kalle Nousiainen | 1 | + 7.12 |
| 5 | Seinäjoen Hiihtoseura -1 | Mikko Prusi Juha Ketola Juha-Matti Viinikka | 3 | + 7.38 |
| 6 | Kauhajoen Karhu -1 | Ristomatti Hakola Eero Viitikko Jani-Pekka Pantti | 8 | + 8.08 |
Naiset > 7,5 km pikakilpailu

Päivämäärä: 22. tammikuuta
| Sija | Kilpailija | Seura | Sakot | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Maija Holopainen | Kajaani Biathlon | 0 | 24.48,8 |
| 2 | Annukka Siltakorpi | Kurikan Ryhti | 4 | + 20,2 |
| 3 | Maija Hietamies | Lemin Eskot | 2 | + 28,4 |
| 4 | Maiju Pöysti | Lahden Hiihtoseura | 1 | + 36,4 |
| 5 | Sarianna Repo | Kontiolahden Urheilijat | 6 | + 52,8 |
| 6 | Laura Toivanen | Kontiolahden Urheilijat | 4 | + 1.01,4 |
Naiset > 10,0 km takaa-ajo

Päivämäärä: 23. tammikuuta
| Sija | Kilpailija | Seura | Sakot | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Laura Toivanen | Kontiolahden Urheilijat | 2 | 33.46,8 |
| 2 | Maija Holopainen | Kajaani Biathlon | 3 | + 4,5 |
| 3 | Sarianna Repo | Kontiolahden Urheilijat | 6 | + 51,7 |
| 4 | Maija Hietamies | Lemin Eskot | 7 | + 1.33,7 |
| 5 | Annukka Siltakorpi | Kurikan Ryhti | 9 | + 2.06,9 |
| 6 | Maiju Pöysti | Lahden Hiihtoseura | 5 | + 2.37,1 |
Naiset > 3x6,0 km viesti

Päivämäärä: 24. tammikuuta
| Sija | Joukkue | Viestinviejät | Sakot | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Oulun Hiihtoseura | Anu Junnila Tia Pökkä Maaret Mattila | 0 | 1.09.20 |
| 2 | Seinäjoen Hiihtoseura | Rita Nurmenrinta Tuulikka Mattila Johanna Keisala | 11 | + 7.28 |
Mitalitaulukko

| Sija | Joukkue |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 2 | Kajaani Biathlon | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 | Kontiolahden Urheilijat | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 | Oulun Hiihtoseura | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 | Loimaan Jankko | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 6 | Kurikan Ryhti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | Ahveniston Ampumahiihtäjät | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 | Seinäjoen Hiihtoseura | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 | Lemin Eskot | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 9 | Ruokolahden Raju | 0 | 0 | 1 | 1 |
Tietoväki

Tietoväki ry on ammattiyhdistys, joka toimii Tietoevry konserniin kuuluvissa yrityksissä, jotka noudattavat Tietotekniikan palvelualan työehtosopimusta ja CSC - Tieteen tietotekniikan keskuksessa. Yhdistys huolehtii ammattiin liittyvästä edunvalvonnasta. Puoluepoliittisesti sitoutumaton Tietoväki ry ja sen jäsenet ovat jäseninä Tietoala ry:ssä (1.3.2018 muuttanut nimeä Tietoalan toimihenkilöt ry:stä).
Tietoväki ry perustettiin vuonna 1997 jatkamaan kahden valtion laitoksissa toimineen yhdistyksen toimintaa.
Vanhempi perustajayhdistyksistä oli aloittanut Valtion tietokonekeskuksessa 1970 nimellä Valtion tietokonekeskuksen toimihenkilöt ry (1970-1975). Yhdistys vaihtoi keskusjärjestöä ja nimeksi tuli Valtion  tietokonekeskuksen ammattiyhdistys VTAY ry (1975-1992). Työnantaja muuttui valtion liikelaitokseksi ja yhdistyksen nimeen päivitettiin 'VTKK'.  VTKK-yhtymä Oy:n  fuusio Tietotehtaan ja Unicin kanssa johti yhdistyksen nimen muuttamiseen Tiedon  ammattiyhdistys TTAY ry:ksi.
Nuorempi perustajayhdistyksistä syntyi 1970 ajamaan uuden työntekijäryhmän asioita Posti- ja Lennätinlaitoksessa ja  siellä yhdistys toimi nimillä: Posti-  ja Lennätinlaitoksen ATK-toimihenkilöt PLL-ATK (1970-1981), Posti-ja telelaitoksen  ATK-toimihenkilöt PTL-ATK ry (1981-1994) ja Suomen  PT:n ATK-henkilöstö SPT-ATK ry (1994-1997). Kun Avancer oy siirtyi yrityskaupalla silloisen TT-Tiedon omistukseen yhdistys toimi vielä hetken vanhalla nimellään, mutta muutti nimensä vuonna 1997 Tiedon toimihenkilöt TIETO ry:ksi.
Perustaja yhdistykset lakkautettiin vuosituhannen päättyessä ja Tietoväki ry jatkoi toimintaansa rinnan Tietotehtaan aikaan perustetun työpaikkaosaston kanssa, kunnes Tietoväki siirtyi ammattiliitto Ertoon vuonna 2003 ja yhdistyksen ja työpaikkaosaston toiminnat yhdistettiin. Vuonna 2011 Tietoala ry, jonka alayhdistys Tietoväki ry on, päätti erota Ertosta ja liittyä Uuteen Insinööriliitto UIL:ään (nykyisin Insinööriliitto IL).
Judaistiikka

Judaistiikka on tieteenala, jossa tutkitaan juutalaisuutta. Siihen kuuluu juutalaisen uskonnon ja kulttuurin tutkimus aina Raamatun ajoista nykypäivään. Judaistiikkaan läheisesti liittyvää Vanhaa testamenttia tutkitaan myös eksegetiikassa. Suomessa judaistiikkaa voi opiskella Åbo Akademissa ja Helsingin yliopistossa.
Helsingin yliopistossa vuonna 2012 seemiläisten kielten ja kulttuurien oppiaine tuli osaksi Afrikan ja Lähi-idän tutkimuksen oppiaineryhmää nimellä Lähi-idän tutkimus.
Toccoa Falls College

| Toccoa Falls College |
| --- | --- |

Motto:  Where Character is Developed with Intellect
Perustettu:  1907
Sijainti:  Toccoa Falls, Georgia  Yhdysvallat
Sivusto:  https://tfc.edu/
Toccoa Falls College (lyh. TFC) on Yhdysvaltain Georgiassa sijaitseva yksityinen korkeakoulu. Toccoa Falls College on perustettu vuonna 1907, ja se sijaitsee Toccoa Fallsin kaupungissa. Korkeakoulu on taustaltaan kristillinen, ja se toimii pyhityskristillisen Christian and Missionary Alliance-järjestön työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Calvin University

Calvinin kampus.
Calvin University on vuonna 1876 perustettu yhdysvaltalainen yliopisto. Se sijaitsee Grand Rapidsissa, Michiganissa. Lukuvuonna 2021-2022 opiskelijoita oli 3 256, joista 12 prosenttia ulkomaalaisia. Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii reformoidun Christian Reformed Church in North America-kirkkokunnan työyhteydessä.
Eteläinen Nazarene-yliopisto

| Eteläinen Nazarene-yliopisto> Southern Nazarene University |
| --- | --- |

Motto:  Character, Culture, Christ
Perustettu:  1899
Sijainti:  Bethany, Oklahoma  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.snu.edu/
Eteläinen Nazarene-yliopisto (engl. Southern Nazarene University, lyh. SNU) on Yhdysvaltain Oklahomassa sijaitseva yksityinen korkeakoulu. Yliopisto on perustettu vuonna 1899, ja se sijaitsee Bethanyn kaupungissa. Yliopisto on taustaltaan kristillinen, ja se toimii pyhityskristillisen Church of the Nazarene-kirkkokunnan työyhteydessä.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)