stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapio Soivio

Tapio Soivio (s. 1946 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija ja graafikko. Hän valmistui vuonna 1966 Taideteollisesta oppilaitoksesta. Hän on työskennellyt muun muassa somistajana, mainosgraafikkona ja kuvittajana. Vuodesta 1999 lähtien hän on tehnyt freelancerjournalistina pilapiirroksia sanomalehtiin.
Tapio Soivio on tehnyt pilapiirroksia Tapio-nimimerkillä muun muassa Valkeakosken Sanomiin, Koillissanomiin, Loviisan Sanomiin, Kirkkonummen Sanomiin, Pohjolan Työhön, Pyhäjokiseutuun, Kankaanpään Seutuun ja Länsi-Uusimaahan. Soivio on julkaissut kaksi pilapiirroksia esittäviä albumia: Eväät 2000-luvulle vuonna 2000 ja Ystävät ja kylänmiehet vuonna 2001. Kokemuksistaan velkasaneerauksesta Soivio kirjoitti vuonna 2003 runokirjan Velkasaneeraukseen tuomitun päiväkirja - Platonin Kultaa.
Tapio Soivion graafisen suunnittelun töitä on ollut esillä muun muassa arvostetussa kansainvälisessä The Modern Publicity -julkaisussa vuosina 1973–1979. Kirkniemen 4 marsalkan muistolaatta Kirkniemen kartanon puutarhassa vuodelta 1981 on myös Tapio Soivion suunnittelema. Soivio on uransa aikana suunnitellut useita logoja. Hänen tunnetuin työnsä on Suomen Itsenäisyyden 60. juhlavuoden juliste "Itsenäinen Suomi – Yhteinen asiamme". Maininnan arvoisia Soivion töitä ovat Lohjan seurakunnan ja Lohjan museon tunnukset sekä Suomen Sääksisäätiön logo, jonka Tapio Soivio suunnitteli työtoverinsa ja ystävänsä heraldikko-graafikko Juhani Vepsäläisen alkusuunnittelun pohjalta, tämän kuoltua tapaturmaisesti.
Tapio Soiviolla oli taidenäyttely vuonna 1997 Helsingissä Tulli- ja pakkahuoneella. Näyttelyn nimi oli Visualisointi olemassaolosta – Platonin kultaa. Maalaukset kuvasivat olemassaolon mysteerioita. Näyttely ei tavoittanut ns. suurta yleisöä, mutta monet teologit ja filosofiaan perehtyneet kävivät keskustelua Tapio Soivion kanssa. Tämä aihe on edelleenkin Tapio Soivion työpöydällä.
Tapio Soivio on toiminut erilaisissa yhdistyksissä mm. Suomen Freelance-journalistit ry:n hallituksessa 2004-2012. Muita jäsenyyksiä; Paasikiviseura, Rotary, Suomen Sarjakuvaseura.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Tapani Soivion kotisivu
Tapani Soivion pilapiirroksia
Hultsfredin kunta

| Hultsfredin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Hultsfred
Kuntakoodi:  0860
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 121,50 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  14 107
 – Väestötiheys:  12,6 as./km²
 
 www.hultsfred.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hultsfredin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Hultsfredin kunta (ruots. Hultsfreds kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Hultsfred.
Kunnan maapinta-ala on 1 121,50 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 107 henkeä (31.12.2020).
Kunnassa on järjestetty vuodesta 1986 rock-tapahtuma Hultsfred-festivaali. Lastenkirjailija Astrid Lindgrenin luoma satuhahmo Vaahteramäen Eemeli asuu Hultsfredin alueella sijaitsevassa Vaahteramäessä eli Lönnebergassa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 71,18 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Hultsfredin kauppala erotettiin Venan maalaiskunnasta vuonna 1927. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Målilla (Gårdveda ja Målilla)
Mörlunda (Mörlunda ja Tveta)
Virserum (Järeda ja Virserum).
Lönnebergaan, Venaan ja Hultsfredin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Virserum muutettiin vuonna 1957 kauppalaksi, jolloin vuonna 1917 perustettu Virserumin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1969 Lönneberga ja Målilla liitettiin Hultsfrediin. Nykyinen Hultsfredin kunta muodostettiin vuonna 1971, jolloin kauppala yhdistettiin Mörlundan, Venan ja Virserumin kanssa.
Vaakuna

Entisellä Hultsfredin kauppalalla ei ollut vaakunaa, mutta eräillä maalaiskunnilla oli oma vaakuna.
Målillan maalaiskunta
Mörlundan maalaiskunta
Virserumin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Hultsfredin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 20 929 | 20 929 |
| 1955 | 1955 |    | 20 323 | 20 323 |
| 1960 | 1960 |    | 20 112 | 20 112 |
| 1965 | 1965 |    | 19 520 | 19 520 |
| 1970 | 1970 |    | 19 550 | 19 550 |
| 1975 | 1975 |    | 18 422 | 18 422 |
| 1980 | 1980 |    | 17 794 | 17 794 |
| 1985 | 1985 |    | 16 961 | 16 961 |
| 1990 | 1990 |    | 17 020 | 17 020 |
| 1995 | 1995 |    | 16 762 | 16 762 |
| 2000 | 2000 |    | 15 163 | 15 163 |
| 2005 | 2005 |    | 14 456 | 14 456 |
| 2010 | 2010 |    | 13 696 | 13 696 |
| 2015 | 2015 |    | 13 919 | 13 919 |
| 2020 | 2020 |    | 14 107 | 14 107 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 417 | 17,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 332 | 2,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 619 | 4,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 551 | 75,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 137 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 167 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 779 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 50 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,9 %
18–64-vuotiaat: 57,6 %
65 vuotta täyttäneet: 25,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,4 | 5,3 |
|   | jalostus | 36,8 | 37,3 |
|   | palvelut | 56,5 | 56,1 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 602 | 5 978 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 93,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 587 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hultsfred | 5 143 |
| 2 | Virserum | 1 742 |
| 3 | Målilla | 1 524 |
| 4 | Mörlunda | 838 |
| 5 | Silverdalen | 725 |
| 6 | Järnforsen | 489 |
| 7 | Vena | 367 |
| 8 | Rosenfors | 281 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Lönneberga
Målilla Kyrkby
Luettelossa mainituista taajamista Målilla Kyrkby on sittemmin kasvanut yhteen Målilla station -nimisen taajaman kanssa, jolloin yhteenkasvaneen taajaman nimeksi annettiin Målilla.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Lönneberga
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hultsfredin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 7 | 8 | 7 | 6 | 7 | 5 | 5 | 4 | 5 | 6 | 4 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 15 | 14 | 13 | 13 | 13 | 13 | 12 | 12 | 8 | 9 | 9 | 11 | 11 | 15 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 5 | 3 | 7 | 6 | 4 | 5 | 4 | 4 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 21 | 20 | 20 | 20 | 20 | 17 | 21 | 19 | 21 | 18 | 15 | 16 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 4 | 3 | 4 | 4 | 6 | 7 | 7 | 5 | 5 | 4 | 3 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 45 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hultsfredin piiri
Järedan piiri
Lönnebergan piiri
Målilla-Gårdvedan piiri
Mörlundan piiri
Tvetan piiri (Småland)
Venan piiri
Virserumin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Hultsfred
Lönneberga
Målilla med Gårdveda
Järeda
Virserum
Vena
Mörlunda-Tveta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Gårdveda* (Gottfridsdal)
Gårdveda kbfd*
Hultsfred
Hultsfreds kbfd*
Järeda
Lönneberga
Målilla kbfd*
Målilla med Gårdveda (Molilja, Målilla)
Mörlunda
Tveta
Vena
Vena kbfd*
Virserum
Seurakunnat > Kirkot

Gårdvedan kappeli
Järedan kirkko
Målilla-Gårdvedan kirkko
Mörlundan kirkko
Tvetan kirkko
Virserumin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hultsfredin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hultsfreds kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kalmarin läänin kunnat
Kartta Hultsfredin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Huulipekari

| Huulipekari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Pekarit Tayassuidae
Suku::  Pecari
Laji::  tayassu
Kaksiosainen nimi
 Tayassu pecari  (Link, 1795) 
 Huulipekarin levinneisyys
Katso myös
   Huulipekari Wikispeciesissä   Huulipekari Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Huulipekari (Tayassu pecari) on pekarien heimoon kuuluva amerikkalainen sorkkaeläin.
Suomen eläintarhoista Korkeasaaren eläintarhassa elää huulipekareita.
Huulikohju

Tyypillinen huulikohju
Korvaan kehittynyt huulikohju
Huulikohju on verisuonilaajentumasta johtuva hyvänlaatuinen, tummansininen muutos, joka yleensä esiintyy alahuulessa. Muutos on pehmeä ja yleensä läpimitaltaan 0,2–1 senttimetrin suuruinen. Tyypiltään huulikohju on papula tai makula.
Huulikohjun syytä ei tunneta. Se ilmenee tavallisimmin keski-ikäisellä tai tätä vanhemmalla henkilöllä. Yleensä huulikohju on helposti todettavissa ulkonäkönsä perusteella. Vastaava muutos voi harvemmin esiintyä myös korvanipukassa, muualla kasvojen alueella, kaulalla tai ylävartalolla. Huulikohju on harmiton eikä välttämättä vaadi hoitotoimenpiteitä. Se kuitenkin reagoi hyvin jäädytyshoitoon.
Kehvo

Kehvon kylä sijaitsee Pohjois-Savossa Siilinjärvellä. Kehvo kuului vuoteen 1969 Kuopion maalaiskuntaan, jolloin se liitettiin Siilinjärven kuntaan. Kehvolla toimii myös koulu ja päiväkoti. Kehvon kylän suurin elinkeino on maanviljely.
Aiheesta muualla

Kehvon kyläsuunnitelma 2004 (Arkistoitu – Internet Archive)
Kehvo-Väänälänrannan kylän Facebook-sivu
Kivikynsisammal

| Kivikynsisammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Kynsisammalet Dicraniidae
Lahko::  Kynsisammalet Dicranales
Heimo::  Kynsisammalet Dicranaceae
Suku::  Kynsisammalet Dicranum
Laji::  scoparium
Kaksiosainen nimi
 Dicranum scoparium  Hedw. 
Katso myös
   Kivikynsisammal Wikispeciesissä   Kivikynsisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivikynsisammal (Dicranum scoparium) on pystykasvuinen, kapealehtinen sammallaji. Se kasvaa tyypillisesti mättäinä kallioiden tai kivien päällä kuivahkoissa kangasmetsissä. Varsi ja lehti ovat alhaalta kellanruskeat, ylhäältä heleän vihreät. Lehdet ovat alle sentin mittaiset, karvamaiset, ja latvat kaartuvat eläimen kynnen tapaan.
Aiheesta muualla

Kivikynsisammal, Dicranum scoparium Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö. Viitattu 28.9.2021.
Idänkirjolepinkäinen

| Idänkirjolepinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikanlepinkäiset Malaconotidae
Suku::  Loistolepinkäiset Chlorophoneus
Laji::  nigrifrons
Kaksiosainen nimi
 Chlorophoneus nigrifrons  (Reichenow, 1896) 
Synonyymit
 Telophorus nigrifrons 
Katso myös
   Idänkirjolepinkäinen Wikispeciesissä   Idänkirjolepinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idänkirjolepinkäinen (Chlorophoneus nigrifrons) on afrikanlepinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Idänkirjolepinkäistä tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Malawissa, Mosambikissa, Etelä-Afrikassa, Tansaniassa, Ugandassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kedarnath

| Kedarnath |
| --- | --- |

 Kedarnath
 Koordinaatit: 30.44°N, 79.04°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Uttarakhand
Piirikunta:  Rudraprayag
Väkiluku (2011):  612
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kedarnath on Intian Uttarakhandin osavaltion Rudraprayagin piirikunnassa sijaitsevassa pieni kaupunki. Kaupungissa sijaitsee vanha Kedarnathin temppeli, jonka perustajaksi väitetään joko Malwaa vuosina 1076–1099 hallinnutta ruhtinas Bhojaa tai 700-luvulla elänyttä Adi Shankaraa. Myyttien mukaan alueella sijaitsi nykyistä temppeliä edeltänyt Pandava-suvun rakennuttama temppeli. Mytologisen kertomuksen mukaan Kurukshetran taistelussa voittanut Pandava-suku katui sitä, että joutui tappamaan Kaurava-sukuun kuuluneita sukulaisiaan. Pandavat lähtivät etsimään Shivaa saadakseen häneltä siunauksen, mutta jumala pakeni heitä härän hahmossa Kedarnathiin. Uskonnollisen merkityksen vuoksi Kedarnath on suosittu pyhiinvaelluskohde ja se kuuluu osaksi Char Dham -pyhiinvaellusreittiä. Siellä vierailee vuosittain tuhansia hinduja.
Vuonna 2013 Uttarakhandin aluetta koettelivat suuret tulvat, jotka aiheuttivat tuhoa myös Kedarnathin alueella. Kaupungin rakennukset tuhoutuivat tulvassa, mutta itse temppeli säästyi pahimmilta vahingoilta. Tulvan jälkeen alueella on vuosittain suoritettu etsintöjä ruumiiden löytämiseksi. Ainoa vuosi jolloin etsintöjä ei suoritettu oli 2019, mutta kaikilla etsintäkerroilla on ruumiita myös löytynyt. Vuoden 2013 tulvissa uskotaan kadonneen noin 3 886 henkeä, joista 699 ruumiit on löydetty vuonna 2020.
Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kedarnathissa asui 612 henkeä, joista 609 oli miehiä. Asukkaista 98 prosenttia on uskonnoltaan hindulaisia.
Kuvia

Kedarnathin temppeli
Kedarnathin vuoristomaisemaa
Kaupunkia
Kedarnath 1860-luvulla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kedarnath Wikimedia Commonsissa
Kintturinjärvi

| Kintturinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°41′59″N, 24°10′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pukalan valuma-alue (35.39)
Laskuoja:  oja Siitinjärveen 
Järvinumero:  35.395.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,7 m  
Rantaviiva:  0,47 km  
Pinta-ala:  1,339 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKintturinjärvi 
Kintturinjärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Leinolankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,7 metriä mpy.
Kivikyyhkyt

| Kivikyyhkyt |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kivikyyhkyt Petrophassa  Gould, 1841
Katso myös
   Kivikyyhkyt Wikispeciesissä   Kivikyyhkyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivikyyhkyt (Petrophassa) on kyyhkyjen heimoon kuuluva lintusuku.
Kivikyyhkyihin (Petrophassa) kuuluvia lajeja

Ruskokivikyyhky (Petrophassa rufipennis)
Suomukivikyyhky (Petrophassa albipennis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Petrophassa (englanniksi)
Hämeen Ilves

Hämeen Ilves oli vuonna 1923 ilmestyneen näytenumeron mukaan "Etelä-Hämeen Suojeluskuntain Äänenkannattaja". Vastaava toimittaja oli tuolloin Ernesti Suolahti.
Aiheesta muualla

Hämeen ilves Kansalliskirjasto
Luettelo Suojeluskuntajärjestön ja Lotta Svärdin digitoiduista lehdistä
Hämeen Heimoliitto

Hämeen Heimoliitto r.y. oli suomalainen järjestö, joka pyrki edistämään hämäläisyyttä koskevan tiedon tuottamista, tallentamista sekä hyödyntämistä. Toimialueena oli historiallinen Hämeen maakunta ja yhdistyksen kotipaikka Hämeenlinna. Yhdistyksen toiminta päättyi 2018 ja sen perinnettä jatkamaan perustettiin Hämeen Heimoliiton Säätiö sr.
Yhdistys perustettiin 1. maaliskuuta 1925 Hämeenlinnassa. Heimoliitto toimi yhteistyössä kaikkien Hämeestä ja hämäläisyydestä sekä sen historiasta, nykyisyydestä ja tulevaisuudesta kiinnostuneiden kanssa. Yhteistyökumppaneihin kuuluivat myös alueen kotiseutuyhdistykset, asukasyhdistykset, kunnat ja seurakunnat. Liitto oli jäsenenä Suomen Kotiseutuliitossa.
Heimoliitto tuotti julkaisuja Hämeestä ja hämäläisyydestä.
Vuosina 1928–2012 on julkaistiin noin 16 000 sivua tekstiä Hämeestä ja hämäläisistä, esimerkiksi yhdeksänosainen Hämeen historia vuosina 1948–1985 sekä Hämeenmaa-sarja, jossa on ilmestynyt 20 erillistä osaa. 1930-luvulla on tehty aloite keräämällä nimiä adressiin historiallisen Hämeen linnan vapauttamiseksi vankilakäytöstä. Sen allekirjoitti 63 Hämeen kuntaa ja 1 747 yksityishenkilöä. Liitto vauhditti yhdistysmuotoisen luonnonsuojelutyön kehittymistä Hämeessä, edisti kotiseutuyhdistysten syntymistä ja on myötävaikuttanut maakunnan museotoiminnan kehittymiseen museoneuvojien avulla muun muassa perustaminen, uudelleen järjestäminen ja luettelointi sekä museoretkeily.
Aiheesta muualla

Hämeen Heimoliitto. Facebook
Idänkulkusirkka

| Idänkulkusirkka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Suorasiipiset Orthoptera
Alalahko::  Caelifera
Yläheimo::  Acridoidea
Heimo::  Heinäsirkat Acridae
Alaheimo::  Oedipodinae
Suku::  Locusta
Laji::  migratoria
Kaksiosainen nimi
 Locusta migratoria  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Idänkulkusirkka Wikispeciesissä   Idänkulkusirkka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Idänkulkusirkka (Locusta migratoria) on laajimmalle levinnyt kulkusirkkalaji. Sen esiintymisalue kattaa kaakkoisen Euroopan, suuren osan Aasiasta sekä Afrikan ja Australian. Alue ulottuu idässä aina Japaniin ja Uuteen-Seelantiin saakka.
Idänkulkusirkka on kookas vihreä tai ruskea heinäsirkka. Naaraat voivat saavuttaa lähes 6 cm pituuden koiraiden jäädessä hieman pienemmiksi. Muiden kulkusirkkojen tapaan idänkulkusirkalla esiintyy kaksi muotoa, joita kutsutaan solitaariseksi ja gregaariseksi faasiksi. Faasit eroavat toisistaan paitsi ulkonäöltään ja muutamien anatomisten piirteiden perusteella, myös käyttäytymiseltään. Sirkkojen yksilötiheyden kasvaessa riittävän suureksi solitaariseen faasiin kuuluvat yksinelävät yksilöt muuttuvat gregaarisiksi. Gregaariset yksilöt muodostavat valtavia vaeltavia parvia, jotka voivat syödä löytämänsä viljelykset hetkessä.
Vaikka idänkulkusirkka ei kykene lisääntymään Suomessa, joinakin vuosina niitä esiintyy myös täällä. Tällöin kyseessä ovat yksittäiset harhautuneet yksilöt, joskin eläimiä tiedetään kulkeutuneen myös laivalastien mukana. Useimmat kulkusirkkahavainnot on tehty etelärannikon tuntumasta.
Idänkulkusirkka on eräs hyönteistaloudessa hyödynnettävä laji.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Idänkulkusirkka (Locusta migratoria)
Luonnontieteellinen keskusmuseo 19.08.2010: Idänkulkusirkka vaelluksella Suomessa
Hepokatti.net: Sami Karjalainen, Idänkulkusirkan Locusta migratoria (L.) vaellus Suomeen kesällä 2010 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Locusta migratoria (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Locusta migratoria (migratory locust) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Locusta migratoria, the Migratory locust (englanniksi)
Plantwise: Migratory locust (Locusta migratoria) (englanniksi)
Kimalaistokko

| Kimalaistokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Gobioidei
Heimo::  Tokot Gobiidae
Suku::  Brachygobius
Laji::  xanthozonus
Kaksiosainen nimi
 Brachygobius xanthozonus  (Bleeker, 1849) 
Katso myös
   Kimalaistokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kimalaistokko (Brachygobius xanthozonus ent. Hypogymnogobius xanthozona) on murtovedessä viihtyvä pieni kala.
Ulkonäkö ja koko

Kimalaistokko on mustan ja keltaisen poikkiraitainen, alle neljä senttä pitkä vartaloltaan puikkomainen kala. Koiraan keltaiset raidat ovat kirkkaammat kuin naaraan.
Levinneisyys

Kimalaistokkoa tavataan Aasiassa: Jaavalla, Sumatralla ja Borneolla.
Elintavat

Akvaariossa kimalaistokkoja pidetään murtovedessä pienenä parvena. Se on luonnossa harvinainen, mutta lisääntyy myös vankeudessa. Koiras hoitaa mätiä.
Ravinto

Kimalaistokot syövät lihapitoista ruokaa.