Gavdopoúla
Maantiede > Kasvillisuus

Gavdopoúlan kasvillisuus on eteläiselle Välimerelle tyypillistä. Lisäksi kasvillisuudessa on vaikutteita Pohjois-Afrikasta, sillä moni kasvilaji elää Gavdopoúlalla tai muilla lähisaarilla, kuten Kreetalla, levinneisyysalueensa pohjoisrajalla. Tällaisia kasvilajeja ovat esimerkiksi Entosthodon commutatus -sammallaji, Caryophyllales-lahkoon kuuluva Frankenia corymbosa, maltsojen sukuun kuuluva Atriplex mollis, sipulien sukuun kuuluva Allium longanum, parsojen sukuun kuuluva Asparagus horridus ja heinäkasvien heimoon kuuluva Castellia tuberculosa.
Pääasiassa saaren kasvillisuus on phryganaa, eikä se ole kovin monimuotoista. Gavdopoúlan kasvillisuuteen vaikuttavat tuuli, kuivuus, merestä tulevat pärskeet sekä laidunnustoiminta. Gavdopoúlalle tehtiin vuonna 1998 matka, jonka aikana eräs kasvitieteilijä löysi saarelta 95 eri kasvilajia. Vuosina 1998, 1999, 2009 ja 2010 tehtyjen kasvillisuustutkimusten perusteella saarelta löydettiin yhteensä 186 putkilokasvilajia. Lajeista vähintään 22 on sellaisia, joita ei tavata lainkaan läheisellä Gávdoksen saarella. Näitä lajeja ovat esimerkiksi maltsojen sukuun kuuluvat Atriplex mollis ja Atriplex halimus, pukinpensaiden sukuun kuuluva egyptinpukinpensas sekä parsojen sukuun kuuluva Asparagus horridus, jotka kaikki ovat pensasmaisia halofyyttikasveja. Saaren phrygana koostuu siellä täällä kasvavista matalista pensaista sekä niiden seassa olevista ruohokasveista. Gavdopoúlan phryganan lajeja ovat esimerkiksi mastiksipistaasi, sykerötimjami, oleanterikasvien heimoon kuuluva Periploca angustifolia, huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva Kreikan presidentin asetuksella suojeltu kuputeurikka, päivännoutokasvien heimoon kuuluva Fumana thymifolia ja kellokanervien sukuun lukeutuva Erica manipuliflora. Phrygana-kasvillisuuden lisäksi saaren rannikolla, kuten monien erityisesti pienten Egeanmeren saarten rannikoillakin, kasvaa halo-nitrofyyttisiä pensaita (halo-nitrophytic schrubs), kuten Atriplex halimus sekä pohjoisafrikkalaiset Atriplex mollis ja Frankenia corymbosa. Frankenia corymbosa -lajia voi Gavdopoúlalla tavata kuitenkin myös phryganan seasta.
Pitkittynyt kuivuus ja tuuli on heijastunut myös Gavdopoúlan sammallajeihin. Saarella kasvaa kolmea eri maksasammallajia sekä pesäkekärkisiä lehtisammallajeja, joista erityisesti Pottiaceae-heimon edustajat kasvavat saaren sisäosissa. Muiden heimojen sammallajeja elää Gavdopoúlan rinteillä ja rannikon jyrkänteillä.
Gavdopoúlan itäisen rannikon jyrkänteiden suurien kivenlohkareiden alueella vallitsee saaren ainoat pysyvästi kosteat mikrohabitaatit, jotka ovat syntyneet, kun linnut tallaavat kosteata savimaata ja samalla rikastavat sitä guanolla. Tällä alueella kasvaa sammalia sekä sanikkaisia, kuten Anogramma leptophylla. Läntisen rannikon jyrkänteillä kasvaa vähän kasvilajeja. Siellä kasvaa esimerkiksi kapristen sukuun kuuluva Capparis orientalis ja sarjakukkaiskasvien heimoon kuuluva Crithmum maritimum. Gavdopoúlan länsirannikolla eteläkärjen tuntumassa on voimakkaasti syöpyneitä karstisia kalkkikivirinteitä, jossa ei ole kasvillisuutta merenpinnasta useiden metrien korkeuteen, sillä alue saa suolapärskeitä merestä.
Gavdopoúlalla harjoitettava laidunnus vaikuttaa saaren kasvillisuuteen ja eläinten mukana saarelle on kulkeutunut esimerkiksi lutukka, kierumatara, kiiltomalva, paloyrttien sukuun kuuluva Phlomis fruticosa ja porrojen sukuun kuuluva Ballota pseudodictamnus. Saaren foinikiankataja, meriokakataja ja oliivi ovat mahdollisesti kulkeutuneet Gavdopoúlalle lintujen mukana.
Kelttojen sukuun kuuluvat Crepis tybakiensis ja Crepis cretica ja helmililjojen sukuun kuuluva Muscari spreitzenhoferi kasvavat Gavdopoúlalla ja ovat Kreetan alueen kotoperäisiä lajeja. Teucrium alpestre on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva vain Gavdopoúlan ja Kreetan saarilla tavattava kasvilaji. Hyasinttikasvien heimoon kuuluvaa Bellevalia brevipedicellata -lajia tavataan Gavdopoúlan lisäksi vain Gávdoksella ja Kreetan lounaisosassa. Orakkolaji Ononis verae on Kreikan presidentin asetuksella suojeltu, ja se kasvaa ainoastaan Gavdopoúlalla ja Gávdoksella sekä Kreetan rannikolla näiden saarten kohdalla. Kasvi kuuluu myös IUCN:n uhanalaisten lajien punaiseen listaan (1993). Samaan listaan kuuluvat myös harvinaiset asterikasvien heimoon kuuluvat Chlamydophora tridentata ja Lamyropsis cynaroides, joita niin ikään saarella tavataan. Auringonkukkien sukulaista Filago aegaea ssp. aristata -kasvia tavataan sen sijaan Gavdopoúlan ja Gávdoksen lisäksi ainoastaan Jooniansaarilla, Kreetalla, Kyproksella ja Egeanmeren itä- ja eteläosissa. Nokkoskasveihin kuuluva Parietaria cretica kasvaa Gavdopoúlan lisäksi myös muun muassa Gávdoksella, Egeanmeren alueella ja Sisiliassa. Kreetantulppaani on Egeanmeren alueen kotoperäinen laji ja sitä tavataan myös Gavdopoúlalla. Se on myös suojeltu Kreikan presidentin asetuksella.