stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tunguskan räjähdys
Räjähdyksen mahdollinen aiheuttaja > Meteoriitti tai asteroidi

Ensimmäisten joukossa esitetyn ja yleisesti hyväksytyimmän teorian mukaan Tunguskan räjähdyksen aiheutti avaruudesta pudonnut kappale, joka saapui hyvin matalassa kulmassa. Meteoriitti olisi ilmakehään saapuessaan kuumentunut ja räjähtänyt juuri ennen törmäämistään maanpintaan. Tässä tapauksessa tuho olisi voinut olla ihmishenkien kannalta paljon suurempi. Erään teorian mukaan törmännyt kappale olisi ollut 50–60 metrin läpimittainen C- tai S-tyypin asteroidi, joka olisi törmännyt Maan ilmakehään nopeudella 20 km/s.
Luigi Foschinin johtaman italialaisen tutkimusryhmän mukaan asteroidi olisi ollut hauras pienistä kivistä koostunut kappale, joka hajosi pölyksi ennen kuin osui Maahan. Ryhmän tutkijat ovat käyneet paikan päällä useita kertoja, tutustuneet silminnäkijälausuntoihin ja aikaisempiin raportteihin. Kappaleen mahdollisen radan laskemiseksi he kartoittivat puiden kaatumissuuntia ja vertasivat niitä tietoja Siperiassa vuonna 1908 tehtyihin seismologisiin mittauksiin. Tuloksena oli 886 mahdollista vaihtoehtoa, joista 83 prosenttia oli asteroidien ja loput komeettojen ratoja, minkä perusteella he pitävät siis todennäköisempänä selityksenä asteroidia.
Space Science Institutessa työskentelevän Alan W. Harrisin tekemän simulaation mukaan avaruudessa on suunnilleen puoli miljoonaa asteroidia, jotka vastaavat kooltaan Tunguskaan mahdollisesti osunutta ja hän on arvioinut, että Maahan niistä voisi jokin osua aina tuhannen tai 2 000 vuoden välein.
Räjähdyksen mahdollinen aiheuttaja > Metaaniräjähdys

Venäläisen geologin Vladimir Epifanovin ja saksalaisen astrofyysikon Wolfgang Kundtin mukaan Tunguskan räjähdys saattoi olla peräisin maan alta purkautuneesta metaanikaasupilvestä, joka räjähti kovassa paineessa sisäsyntyisen salaman sytyttämänä. Kyseessä olisi Kundtin mukaan ollut siis sulien kivimassojen Maan sisuksista pintaan nostaman maakaasupurkauksen aiheuttama räjähdys. Metaani olisi ollut peräisin vulkaanisesta toiminnasta: räjähdyksen episentrumi sijaitsee keskellä 250 miljoonan vuoden ikäistä Kulikovski-nimistä vulkaanista kraatteria ja alueen läpi kulkee useita siirroslinjoja. Eräs toinen venäläinen geologi osoitti tutkimuksillaan 1980-luvulla, että räjähdyksen episentrumi sijaitsee suuren kaasukasaantuman yläpuolella. Metaaniräjähdykseen viittaavat myös muun muassa Euroopassa havaitut valoisat yöt, jotka alkoivat jo 29. kesäkuuta eli ennen varsinaista räjähdystä ja joita on aiemmin havaittu lähinnä Krakataun tulivuorenpurkauksen yhteydessä. Puut eivät myöskään kaatuneet täysin yhdensuuntaisesti yhdestä pisteestä poispäin, vaan niiden muodostamat säteittäiset kuviot ovat lähtöisin kahdesta tai useammasta keskipisteestä ja ovat luonteeltaan aaltoilevia ja maastoa seuraavia. Osa puista on säilynyt elävinä laaksossa lähellä räjähdyksen tapahtumapaikkaa, ja myös varsinaisen tuhoalueen ulkopuolella on pieniä kaatuneiden puiden saarekkeita. Siten puutuhot eivät välttämättä olisi ulkopuolelta tulleen räjähdyksen aiheuttamia. Kaasuräjähdyksen vaikutukset vastaavat muuten vetypommia, paitsi radioaktiivinen säteily puuttuu.
Räjähdyksen mahdollinen aiheuttaja > Kumottuja hypoteeseja

Vuonna 1965 esitetty teoria väittää, että räjähdyksen aiheutti avaruudesta pudonnut antimateriasta koostunut antikappale. Joutuessaan kosketuksiin tavallisten atomien kanssa se aiheutti äärettömän voimakkaan räjähdyksen, joka puolestaan aiheutti Tunguskan räjähdyksen. Löydetyt hiukkaset ovat kuitenkin peräisin normaalista taivaankappaleesta.
Yhdysvaltalaisten tiedemiesten vuonna 1973 esittämän teorian mukaan Siperiaan putosi pieni musta aukko, joka lävisti koko maapallon. Se putosi Tunguskaan aiheuttaen räjähdyksen ja tuli esiin Atlantilla. Musta aukko olisi siis ollut hyvin pieni, ehkä pölyhiukkasen kokoinen. Jos musta aukko olisi ollut suurempi, se olisi voinut nielaista sisäänsä koko maapallon. Teoria ei ole kuitenkaan erityisen suosittu, ja sitä pidetään epäuskottavana. Mustan aukon olisi esimerkiksi pitänyt aiheuttaa maapallon sisästä ulos tullessaan vastaavan kokoinen räjähdys ja sellaista ei tapahtunut.
Kulttuuriviittaukset

Monissa science fiction -aiheisissa elokuvissa, televisiosarjoissa, kirjoissa ja sarjakuvissa kuten Salaisissa kansioissa Tunguskan räjähdyksen selitettiin olevan pudonneen ufon syytä. Stanisław Lem kehitti kirjassaan Kuoleman planeetta (Astronaucij) erään tällaisen teorian; kirjan pohjalta tehtiin aikanaan elokuva Venus on vaiti (Der Schweigende Stern, 1959). Alistair MacLean hyödynsi antimateriateoriaa viitatessaan Tunguskan tapahtumaan romaanissaan Kuolonhyppy. Ransom Riggsin kirjassa Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille on viittaus, jossa räjähdys selitetään epäonnistuneella yrityksellä luoda vanhenemisen estävä aikasilmukka, joka muodostaisi rinnakkaistodellisuuden kuluvan ajan sisään.
Vuonna 2006 Deep Silver julkaisi PC:lle videopelin Secret Files: Tunguska, joka pohjautuu Tunguskan räjähdykseen. Peli on toteutettu klassisella ”osoita ja klikkaa” -tekniikalla ja on genreltään puhdas seikkailu. Pelistä julkaistiin vuonna 2009 versiot myös Nintendo DS:lle ja Wiille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tunguskan räjähdys Wikimedia Commonsissa
Nuutinen, Anna: Tunguskan arvoitus jo 100 vuotta ratkaisematta: jätti jälkeensä hiiltyneitä poroja ja 80 miljoonaa kaatunutta puuta Ilta-Sanomat. 25.1.2017. Viitattu 7.5.2023.
Zlobin, Andrei E.: Tunguska Similar Impacts and Origin of Life Electronic scientific & practical journal. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
Zlobin, Andrei E.: Discovery of probably Tunguska meteorites at the bottom of Khushmo river's shoal. Vernadsky State Geological Museum, Russian Academy of Sciences, Määritä ajankohta! doi:10.48550/arXiv.1304.8070  Artikkelin verkkoversio. (pdf) Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
Zlobin, Andrei E.: Quasi Three-dimensional Modeling of Tunguska Comet Impact (1908). American Institute of Aeronautics and Astronautics, Määritä ajankohta! Arkistoitu 7.4.2008. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
Florenskiy, K P: Preliminary Results from the 1961 Combined Tunguska Meteorite Expedition. Meteoritica, 1963, XXIII. vsk.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
Tunguska Home Page University of Bologna (Italy). Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
1908 Siberia Explosion: Reconstructing an Asteroid Impact from Eywitness Accounts Planetary Science Institute – PSI. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
Tunguska phenomenon David Darling. Viitattu 7.5.2023. (englanniksi)
Tunguskan räjähdyksen jälkiä metsässä.
Mineralogi Leonid Kulik, joka tutki Tunguskan räjähdystä tiettävästi ensimmäisenä.
Arvonlisävero

Arvonlisävero (lyhenne alv., alv tai ALV) on tuotteen tai palveluksen arvonlisää verottava vero, joka lisätään tuotteen verottomaan myyntihintaan. Arvonlisävero on käytössä yli 150 maassa, muun muassa Suomessa ja muissa Euroopan unionin jäsenmaissa. Eri maissa käytetään erisuuruisia verokantoja.
Suomessa arvonlisävero otettiin käyttöön kesällä 1994 seuraavan vuoden alusta alkaneen Euroopan unionin jäsenyyden vuoksi. Tuolloin se korvasi liikevaihtoveron, jota ei ollut palveluissa. Suomen yleinen arvonlisäveroprosentti on vuoden 2024 syyskuusta 25,5 %, mutta joillakin hyödykkeillä on alennettu verokanta kuten 14 % (ruoat, rehut, lääkkeet, kulttuuripalvelut, kuukautissuojat, inkontinenssisuojat ja lasten vaipat) tai 10 % (sanoma- ja aikakauslehdet, yleisradiotoiminta).
Arvonlisäverosta käytettiin aluksi nimitystä lisäarvonvero, mikä ei siis viitannut käsitteeseen lisäarvo.
Arvonlisävero Suomessa

Suomessa arvonlisävero tuli käyttöön 1. kesäkuuta 1994. Samalla lakkautettiin aikaisemmin, vuodesta 1940 saakka peritty liikevaihtovero.
Yleinen arvonlisävero on 25,5 prosenttia. Eräillä tuotteilla ja palveluilla on alennettu verokanta:
14 %: elintarvikkeet, rehut, ravintola- ja ateriapalvelut, kirjat, lääkkeet, liikuntapalvelut, henkilökuljetukset, majoituspalvelut, kulttuuri- ja viihdetilaisuudet, taide-esineen ensimyynti ja maahantuonti, tekijänoikeusjärjestöjen saamat tekijänkorvaukset, kuukautissuojat, inkontinenssisuojat ja lasten vaipat.
10 %: tilatut lehdet, yleisradiotoiminta
Arvonlisävero Suomessa > Arvonlisäverosta vapaat toiminnat

Arvonlisäveroa ei makseta sairaanhoidosta, lääkärinhoidosta, hammashoidosta, sosiaalihuoltoon ja sosiaaliturvaan liittyvistä palveluista, koulu- ja yliopisto-opetuksesta tai ammattikoulutuksesta, rahoitus- ja vakuutuspalveluista, arpajaisista ja rahapeleistä, esiintyvien taiteilijoiden palkkioista ennen 1.4.2019 ostetut, kiinteistöjen sekä rakennusmaan myynnistä eikä julkisista hautauspalveluista. Sitä ei myöskään makseta sijoituskullasta tai eräistä postipalveluista.lähde?
Eräissä tapauksissa voi arvonlisäverotuksesta saada vapautuksen. Tämä mahdollisuus koskee muun muassa yleishyödyllisiä yhteisöjä, uskonnollisia yhdyskuntia ja sokeita.
Vakuutukset ovat erityistapaus. Niistä ei suoriteta arvonlisäveroa vaan vakuutusmaksuveroa.lähde?
Arvonlisävero Suomessa > Suomen ALV-kantojen kehitys

Kesäkuusta 1994 kesäkuuhun 2010 asti Suomen yleinen arvonlisäverokanta oli 22 %. 
Alennettuja verokantoja oli alun perin kolme: 5 %, 9 % ja 12 %. Vuoden 1995 alusta EU-jäsenyyden myötä alennetuiksi verokannoiksi tuli 6 %, 12 % ja 17 %, mikä oli EU-lainsäädännön vastaista: vain kaksi alennettua kantaa oli sallittu. 1.1.1998 alkaen alimmat yhdistettiin uudeksi 8 %:n verokannaksi.
Elintarvikkeisiin ja rehuihin sovellettiin lokakuusta 2009 lähtien alennettua 12 %:n arvonlisäveroa (aiemmin 17 %). 8 %:n veron alaisia olivat lääkkeet, kirjat, henkilökuljetus, majoituspalvelut, yleisradion lupamaksut, kulttuuri- ja viihdetilaisuuksien pääsymaksut, liikuntatilojen vuokrat sekä eräät ohjatut liikuntatunnit.
1. tammikuuta 2003 alkaen on taiteilijoiden myymät taideteokset muutettu arvonlisäverolliseksi myynniksi (aluksi 8 %, nykyisin 10 %).
Sanoma- ja aikakauslehtien tilausmaksuissa vero oli vielä vuoden 2011 loppuun asti 0 %. Tilattujen lehtien vapautus arvonlisäverosta juontui 1960-luvulta; verovapautta perusteltiin lehtien merkityksellä uutisten levittäjänä ja kansansivistyksellisillä seikoilla. Euroopan unioniin liittyessään Suomi sai oikeuden jatkaa tätä menettelyä. Vuoden 2012 veroksi tuli 9 % ja 2013 alusta 10 %.
1.7.2010 nousi yleinen arvonlisävero yhdellä prosenttiyksiköllä 23 prosenttiin ja elintarvikkeiden ja rehujen arvonlisävero vastaavasti 13 prosenttiin. Kirjojen, lääkkeiden, liikunta- ja kulttuuripalveluiden arvonlisävero nousi myös 9 prosenttiin. Ravintola- ja ateriapalveluiden alv laski 22 %:sta 13 %:iin.
1.1.2007–31.12.2011 Suomi oli mukana myös EU:n mahdollistamassa kokeilussa, jossa alennettua arvonlisäverokantaa sovellettiin tiettyihin erityisen työvaltaisiin palveluihin. Suomessa näitä olivat parturi- ja kampaamopalvelut sekä eräät pienet korjauspalvelut kuten suutarit. Kyseiset palvelut olivat kokeilun alussa 8 %:n arvonlisäverokannan alaisia 22 %:n sijaan. Vuoden 2012 alusta ne siirrettiin takaisin yleiseen verokantaan eli 9 prosentista 23 prosenttiin.
Vuoden 2013 alusta veroprosentit nousivat prosenttiyksikön verran kaikissa kategorioissa: yleinen arvonlisävero 23:sta 24 prosenttiin, ruoan sekä rehujen arvonlisävero 13:sta 14 prosenttiin ja muun muassa lääkkeiden, kulttuuripalveluiden sekä tilattujen lehtien arvonlisävero 9:stä 10 prosenttiin. Muutoksilla valtion verotuoton oletettiin kasvavan noin 830 miljoonaa euroa. Tästä summasta arvioitiin, että noin 140 miljoonaa euroa tulisi ruoan ALV:n nostosta.lähde?
1.9.2024 nousi yleinen arvonlisävero yhdellä ja puolella prosenttiyksiköllä 25,5 prosenttiin.
1.1.2025 10 prosentin arvonlisäveron soveltamisalaan kuuluvat tavarat ja palvelut lukuunottamatta sanoma- ja aikakauslehtiä sekä yleisradiotoimintaa siirrettiin 14 prosentin arvonlisäveron soveltamisalaan. Kuukautissuojat, inkontinenssisuojat ja lasten vaipat siirrettiin yleisestä 25,5 prosentin verokannasta alennetun 14 prosentin verokannan piiriin.
Arvonlisävero Suomessa > Arvonlisävero Ahvenanmaan ja Suomen välisessä kaupassa

Suomen EU-jäsenyyden alkaessa Ahvenanmaalle neuvoteltiin itsehallinnon ja elinkeinojen turvaamiseksi erityisasema verotuksen suhteen. Näin ollen  Ahvenanmaan ei katsota kuuluvan EU:n arvonlisäveroalueeseen, vaikka Ahvenanmaa on EU:n jäsen ja perii arvonlisäveroa.  Tämän vuoksi Ahvenanmaalta toimitettaviin vähäarvoisiin tuotteisiin sovelletaan tulliasetuksen 2§:n sääntöä, jonka mukaan alle 5 € määräisiä tulleja ei kerätä. Täten alle 22 € hintaisista tuotteista ei peritä ALVia. Ennen vuotta 2013 raja oli 43,48 €, jolloin eräät postimyyntiyritykset varsinkin viihde-elektroniikan alalla hyödynsivät tätä sääntöä myymällä arvonlisäverottomia tuotteita Ahvenanmaan varastoistaan postimyyntinä. Uudella alennetulla rajalla verkkomyynnin odotetaan loppuvan Ahvenanmaalta lähes kokonaan.
Arvonlisävero Suomessa > Helpotus pienimmille yrityksille

Vähäisestä liiketoiminnasta ei tarvitse maksaa arvonlisäveroa, jos liikevaihto on enintään 15 000 euroa vuodessa (tilikausi alkanut 1.1.2021 tai sen jälkeen). Silloin myyjän ei tarvitse hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi eli myyjä ei lisää lähettämilleen laskuille arvonlisäveroa eikä laskuissa saa mainita ollenkaan arvonlisäveroprosenttia (ei edes alv 0 %). Myyjä voi silti hakeutua vapaaehtoisesti arvonlisäverovelvolliseksi, vaikka liikevaihto jäisi alle tuon rajan.lähde?
Jos vuosittainen liikevaihto on 15 000 ja 30 000 euron välillä, rekisteröinti on pakollinen, mutta myyjällä on vuoden 2024 loppuun asti oikeus huojennukseen eli hänelle palautetaan hakemuksesta osuus hänen verottajalle tilittämistään arvonlisäveroista. Huojennus pienenee täydestä palautuksesta (myynti 15 000 euroa tai alle) lineaarisesti nollaan (myynti 30 000 euroa). Vuodesta 2025 alkaen huojennusta ei enää myönnetä, mistä tulee seuraamaan monelle arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröityneelle mikroyritykselle vuosittain tuhansien eurojen menetyksiä, jos myynti jää reilusti alle 30 000 euron.tarvitaan parempi lähde
Vapaaehtoisesti arvonlisäverovelvolliseksi kannattaa toisinaan hakeutua sen vuoksi, että silloin voi vähentää hankintojen arvonlisäverot. Vuonna 2013 näin oli tehnyt yli 60 000 yrittäjää. Suurimmalla osalla heistä kyse oli "sivubisneksestä", esimerkiksi metsätaloudesta. Kannattaako verovelvolliseksi hakeutua vapaaehtoisesti riippuu siitä, onko yrityksellä arvonlisäveron sisältäviä ostoja kuten tarvikehankintoja.
Arvonlisäverovelvollisuuden alaraja nousi Suomessa 8 500 eurosta 10 000 euroon vuoden 2016 alussa, ja vuoden 2021 alusta alarajaa nostettiin 15 000 euroon. Muissa EU-maissa alaraja vaihtelee nollan ja noin 95 000 euron välillä. Esimerkiksi Ruotsissa alarajaa ei ole, vaan arvonlisävero peritään koko liikevaihdosta.
Elintarvikkeet

EU:ssa elintarvikkeiden ALV vaihtelee eri maissa välillä 0–25 %. Suomen elintarvikkeiden verokanta on 14 %. Ruotsin vastaava verokanta on 12 %. Useimmissa maissa on käytössä useampi verokanta, siten että ALV voi olla korkeampi seuraaville tuotteille: alkoholijuomat, teollisuusjuomat, jäätelö, makeiset, suklaa, keksit, jälkiruoat, valmiiksi keitetyt tai pitkälle jalostetut ruoat ja lemmikkieläinten ruoat. Edellä mainituin rajoituksin Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Kyproksella ja Maltalla elintarvikkeiden ja alkoholittomien juomien ALV on nolla.
Elintarviketeollisuusliitto, SEL, AKT, PAM, päivittäistavarakauppa sekä toimihenkilöunioni esittivät vuonna 2002 elintarvikkeiden ja ruokatarjoilun ALV:n alentamista silloisesta 17 %:sta samalle tasolle kuin se oli ennen EU:hun liittymistä eli 12 %:n. Heidän mukaansa kotitalouksien ruokamenot ovat 19 % kulutusmenoista.
Vuonna 2006 Valtion taloudellinen tutkimuskeskus (VATT), Pellervon taloudellinen tutkimuslaitos (PTT) ja Turun yliopisto tutkivat elintarvikkeiden ALV:n muutosten vaikutuksia. Tutkimuksen mukaan suurin osa ALV:n alennuksesta siirtyisi kuluttajahintoihin, mutta työllisyysvaikutus jäisi vähäiseksi. Vuonna 2005 Suomen ALV-tulot olivat 13,7 miljardia euroa, josta elintarvikkeiden ja rehuaineiden osuus oli 1,5 miljardia euroa.
Vuonna 2005 Suomen Akatemian ja Suomalainen Lääkäriseura Duodecimin kokous lihavuudesta suositteli konsensuslausumassaan, että alennetaan niiden elintarvikkeiden ALV:tä, joiden kulutusta valtion ravitsemuslautakunta suosittelee lisättäväksi, kuten kasvikset, hedelmät, marjat ja vähäsuolaiset täysjyväviljavalmisteet, ja kevennetään henkilöstöravintoloiden terveellisen ruoan ALV:tä. Hedelmien ja vihannesten nauttimisen vähäisyys sisältyy World Health Report 2003 mukaan kymmenen vaarallisimman kuolinsyyn listalle. Niiden kulutusta voi lisätä valistuksella, mainostamisella, saatavuudella, laadulla ja hinnalla (vihannesten ja hedelmien ALV:n poisto).
Elintarvikkeet > Ruoan alv-alennus lokakuussa 2009

Vuoden 2009 joulukuuhun mennessä Suomen elintarvikkeiden arvonlisäveroton hintataso oli kohonnut noin 7 prosenttia vertailumaita korkeammaksi, sen sijaan lokakuun arvonlisäveron alentamisen myötä verollinen hintataso oli noussut vain vähän vuoden 2005 hintatasoon verrattuna. Maatalouden ja teollisuuden tuottajahintojen nousun myötä elintarvikkeiden kuluttajahinnat kohosivat Suomessa vuoden 2007 tammikuusta vuoden 2009 syyskuuhun 10,9 prosenttia (kuvio 4.11).22 Muissa euromaissa nousu oli keskimäärin 5,9 prosenttia. Suomen kehitys poikkesi vertailumaista siten, että Suomessa elintarvikkeiden kuluttajahintojen nousu jatkui vielä vuoden 2009 alussa. Sen sijaan muissa euromaissa hintojen nousu pysähtyi jo vuoden 2008 aikana. Vuoden 2009 syyskuussa elintarvikkeiden kuluttajahintaindeksi oli
Suomessa vielä 5 prosenttia korkeampi kuin euromaissa keskimäärin, jos lähtökohtana pidetään vuoden 2007 tammikuuta.
Elintarvikkeet > Ruoan alv-korotus tammikuussa 2013

Tammikuun alusta 2013 Suomen arvonlisäverotasoa korotettiin ja niin nousi myös ruoan arvonlisävero. Sen taso vuodesta 2013 alkaen on ollut 14 %. Ruoan ALV-taso on Suomessa jopa kaksinkertainen verrattuna EU15-keskiarvoonselvennä.
Vaikutuksia

OECD:n mukaan yritysten verottaminen on talouskasvulle haitallisinta, työn (palkan) verottaminen seuraavaksi haitallisinta, sitten omaisuuden ja perintöjen verottaminen, sitten kulutuksen verottaminen (alv) ja vähiten haitallista kiinteistöverotus.
Kulutusveroa (alv) pidetään hallinnoitavampana kuin tuloveroa. Sitä on myös hankalampi kiertää. Suomessa tuloverotus on erityisen ankaraa kaikilla tasoilla.
STT:n haastatteleman taloustieteilijän mukaan arvonlisävero haittaa talouskasvua ja toimeliaisuutta vähemmän kuin yritysveron, pääomaveron tai tuloveron korottaminen.
Vaikutuksia > Tulonjako

Valtiovarainministeriön selvityksen mukaan alennetut arvonlisäkannat perustellaan tulonjaolla. Silti ne ovat pitkälti verotukea keski- ja suurituloisille. Voisi olla tehokkaampaa tukea pienituloisia suoraan etuuksilla.
Arvonlisäveroa ei lasketa tuloista, vaan kulutuksen määrästä, joten se rasittaa eniten niitä joilla menee tuloista suurin osa kulutukseen. Siksi arvonlisävero luokitellaan regressiiviseksi veroksi, joka verottaa pienituloisilta eniten. Tämä siksi, että pienituloiset kuluttavat suuremman osan tuloistaan kuin hyvätuloiset ja maksavat tulojaan kohti tarkasteltuna suurempaa veroastetta kuin hyvätuloiset. Esimerkiksi Britanniassa arvonlisäveron korotukset on aina tehnyt konservatiinen puolue ja työväenpuolue labour on muuttanut veroa ainoastaan alentamalla sitä.
Professori Niku Määttäsen mukaan käsitys regressiivisyydestä on puutteellinen. Kun varakas pienituloinen kuluttaa säästöjään yli tulojensa, se ei tarkoita alv:n osumista köyhiin, vaan arvonlisäveron korotus kohdistuu erityisesti ihmisiin, jotka ovat rikkaita suhteessa tuloihinsa. Arvonlisäveroa tulisi verrata koko elämän aikaisiin tuloihin tai kulutukseen, jolloin nähtäisiin sen olevan melko suhteellinen vero, tulonjakovaikutukset suhteellisen vähäisiä. Elinkaaren aikaiset tulot tai kulutus mittaavat paremmin ihmisen taloudellista hyvinvointia kuin vuositulot.
Laskenta

Laskentayhtälöissä V on verollinen hinta, I on veroton hinta, a on veroprosentti ja A on veronosuus rahana.lähde? Huom. Alla olevissa esimerkeissä on oletettu 24 prosentin verokanta, eli a = 0,24.
Laskenta > Veron osuus verollisesta hinnasta

A=V-I=V{\frac {a}{1+a}}
Esimerkki: Ostat 100 € tuotteen (ei elintarvike), veron osuus on noin 20 €.
100\ \mathrm {\euro} \cdot {\frac {0{,}24}{1+0{,}24}}=19{,}35\ \mathrm {\euro}
Laskenta > Veroton hinta verollisesta hinnasta

I={\frac {V}{1+a}}
Esimerkki: Ostat 100 € tuotteen (ei elintarvike), veroton hinta on noin 80 €.
{\frac {100\ \mathrm {\euro} }{(1+0{,}24)}}=80{,}65\ \mathrm {\euro}
Laskenta > Veron määrä verottomasta hinnasta

A=Ia
Esimerkki: Veron määrä 100 € verottomasta hinnasta on 24 €.
100\ \mathrm {\euro} \cdot 0{,}24=24\ \mathrm {\euro}
Laskenta > Verollinen hinta verottomasta hinnasta

V=A+I=I(1+a)
Esimerkki: Verollinen hinta laskettuna 100 € verottomasta hinnasta on 124 €.
100\ \mathrm {\euro} \cdot (1+0{,}24)=124\ \mathrm {\euro}
Arvonlisäveron laskemista voi helpottaa netistä löytyvillä laskureilla.
Arvonlisävero muissa maissa

Arvonlisävero on käytössä yli 150 maassa. Niiden joukossa ovat Yhdysvaltoja lukuun ottamatta kaikki OECD-maat. Muista suurista maista arvonlisäveroa käytetään muun muassa Kiinassa, Intiassa, Venäjällä ja Brasiliassa.
Joissain maissa on käytössä arvonlisäveron kanssa samantapainen liikevaihtovero. Yhdysvalloissa arvonlisäveron tilalla on osavaltiokohtainen myyntivero (sales tax).lähde?
Arvonlisäveroa ei pidä sekoittaa arvonnousuveroon.lähde?
Kirjallisuutta

Tannila, Eija – Kukkonen, Jaana – Päkkilä, Juho: Arvonlisäveron laskutus ja raportointi.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, [2013].  ISBN 978-952-246-219-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arvonlisävero Wikimedia Commonsissa
Arvonlisävero (Arkistoitu – Internet Archive) selkokielellä. Ilmainen tietopankki.
Arvonlisäverolaki (1501/1993) – Finlex.
VAT rates applicable in EU member states.
Arvonlisäverokantojen muutos 1.7.2010 (Arkistoitu – Internet Archive) – Verohallinto.
Oinonen, Suvi: Näpit irti lukemisen verotuksesta! Kiiltomato.net 5.4.2011.
Suomen kulutusverot
ajoneuvovero • arvonlisävero • autovero • koiravero • makeisvero • tulli • vakuutusmaksuvero
Valmisteverot: alkoholivero • tupakkavero • virvoitusjuomavero
Aarre Tuompo

Aarre Armas Aatos Tuompo (11. toukokuuta 1908 Jaakkima – 30. elokuuta 1960 Mäntsälä) oli suomalainen psykologi, joka toimi Tampereella Yhteiskunnallisen korkeakoulun psykologian professorina 1957–1960 sekä psykologian dosenttina Turun yliopistossa vuodesta 1946 ja Helsingin yliopistossa vuodesta 1954 lähtien. Huittisissa sijaitsevan Länsi-Suomen opiston johtajana hän oli vuodet 1930–1955.
Tuompo tutki muun muassa Rorschachin musteläiskätestin erilaisia käyttömahdollisuuksia ja teki aiheesta saksankielisen väitöskirjansa vuonna 1942.
Teoksia

Länsi-Suomen kansanopisto vv. 1892-1932, yhdessä Väinö Ryöpyn kanssa, Länsi-Suomen kansanopisto, Vammala, 1932.
Experimentelle und sozialpsychologische Untersuchungen bei der Landjugend, Turun yliopisto, Turku, 1942.
Rorschachin metodi ja suomalainen maalaisväestö sen tutkimuskohteena, Turun yliopisto, Turku, 1948.
Esimies ja alainen – Förmannen och hans underlydande, Tilgmannin kirjapaino, Helsinki, 1951.
Totuutta etsimässä : tutkielmia henkitieteiden alalta, yhdessä Urpo Harvan kanssa, WSOY, Porvoo–Helsinki, 1951.
Kokeellis- ja sosiaalipsykologisia tutkimuksia maalaisnuorisolla, Turun yliopisto, Turku, 1952.
Bemerkungen zur Rorschach-Methode, Turun yliopisto, Turku, 1953.
S-testi: ihmisen kuvan piirtäminen psykodiagnostisena menetelmänä 1, yhdessä Väinö Heikkisen kanssa, Turun yliopisto, Turku, 1953.
S-testi: ihmisen kuvan piirtäminen psykodiagnostisena menetelmänä 2, yhdessä Väinö Heikkisen kanssa, Turun yliopisto, Turku, 1956.