stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaihtotyö
Vaihtotyötavat > Nykäisy

Nykäisyssä veturi vetää aluksi vaunut liikkeelle. Sen jälkeen se irrotetaan ja se kiihdyttää pois vierivien vaunujen alta vaihteen kautta toiselle raiteelle. Välittömästi sen jälkeen, kun veturi on ehtinyt suojaan, vaihde käännetään ja vaunut vierivät toiselle raiteelle.
Vaihtotyötavat > Laskumäki

Laskumäkityö on nopeampi vaihtotyön muoto. Siinä veturilla työnnetään vaunujono laskumäen harjalle, ja vaunumies irrottaa vaunujen väliset kytkennät ennen kytkentäkohdan nousua mäen laelle. Tämän jälkeen vaunu tai vaunuryhmä vierii omalla painollaan sille tarkoitetulle raiteelle. Työ on nopeaa, sillä pitkiäkin vaunujonoja voidaan lajitella vähällä vaivalla.
Suomessa laskumäkityössä käytettiin höyrykaudella Vr3-vetureita eli Kukkoja sekä Vr5-vetureita eli Kalkkunoita. Dieselkaudella raskaassa laskumäkityössä on käytetty pääasiassa Dr14-dieselvetureita, joista suurin osa on sijoitettu Kouvolaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaihtotyö Wikimedia Commonsissa
Vaihtotyössä käytetty astinlauta Vr1 661 -veturissa
Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1952 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 30 eri maasta, jotka kilpailivat 22 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Norja.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1952 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 7 | 3 | 6 | 16 |
| 2 |  Yhdysvallat | 4 | 6 | 1 | 11 |
| 3 |  Suomi | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 4 |  Saksa | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 5 |  Itävalta | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 6 |  Kanada | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Italia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 |  Iso-Britannia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Alankomaat | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 10 |  Ruotsi | 0 | 0 | 4 | 4 |
| 11 |  Sveitsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 12 |  Unkari | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 12 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 22 | 22 | 23 | 67 |
Lähde: Oslo 1952 olympic.it. Viitattu 19.1.2016. (englanniksi)
Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1928 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 25 eri maasta, jotka kilpailivat 14 eri tapahtumassa. Eniten olympiavoittoja saavuttivat Norjan urheilijat.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1928 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 6 | 4 | 5 | 15 |
| 2 |  Yhdysvallat | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 3 |  Ruotsi | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 4 |  Suomi | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 5 |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Itävalta | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 8 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Sveitsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Tšekkoslovakia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 14 | 12 | 15 | 41 |
Lähde: St. Moritz 1928 olympic.it. Viitattu 19.1.2016. (englanniksi)
Luettelo Suomen avaruustoiminnasta

Phoenix-laskeutujan Marsin kaasunpaineen mittausanturit toteutti Suomen Ilmatieteen laitos.
Tämä on luettelo avaruustoiminnan hankkeista, joissa suomalaiseksi katsottava taho on hankkeen vetovastuussa tai osallistunut hankeeseen merkittävällä tavalla. Hankkeet on lueteltu aakkosjärjestyksessä. Yleisemmin Suomen avaruustoiminnasta on sivulla Suomen avaruustoiminta.
Suomalaisia tahoja on osallistunut yli 60 satelliitti- tai luotainlennon toteutukseen eli Suomessa osin tai kokonaan rakennettuja laitteita, rakenneosia tai ohjelmistoja on lentänyt yli 70 avaruusaluksessa, kun otetaan huomioon, että esim. Cluster-satelliitteja rakennettiin kahdeksan. Galileo IOV-paikannussatelliitteja on neljä ja EUMETSATin sääsatelliitteja tehdään 3-5 kappaleen sarjoina. Suomen osuus yksittäisen satelliitin rakentamisesta on tyypillisesti alle 2 prosenttia sen kustannuksista.
Ensimmäinen hanke, johon suomalaiset osallistuivat, oli Neuvostoliiton Phobos-1, joka laukaistiin heinäkuussa 1988. Vuonna 2017 suomalainen avaruusteollisuus ja -tutkimus osallistui yli 20 tulevan avaruusaluksen suunnitteluun ja rakentamiseen.
Vuonna 2017 laukaistiin ensimmäiset suomalaiset satelliitit. Ensimmäinen Suomessa rakennettu satelliitti, Aalto-1, laukaistiin kesäkuussa 2017. Laukaistuksi ennen sitä kerkesi kuitenkin Aalto-2-satelliitti 18. huhtikuuta 2017.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet

Kesäkuussa 2020 meneillään on lukuisia satelliitti-hankkeita, jossa suomalainen taho on hankkeen päätoimija. Näistä neljä on cubesat-luokkaa ja yksi, Iceye, alle 100 kg:n piensatelliitti. Lisäksi vuoden 2017 lopusta lähtien Suomen Akatemian rahoittama FORESAIL-huippuyksikkö kehittää useampia nanosatelliitteja.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Toteutuneet > Aalto-1

Aalto-1-nanosatelliitin (CubeSat) suunnittelu alkoi vuoden 2010 alussa Aalto-yliopiston avaruustekniikan kurssin puitteissa noin seitsemän suomalaisen diplomi-insinöörin ja teknillisen alan yliopisto-opiskelijan voimin. Syksyllä 2010 hanke jatkui noin 20 opiskelijan ja jatko-opiskelijan voimin toisen avaruustekniikan kurssin puitteissa. Hankkeessa mukana olevista noin puolet oli ulkomaalaisia Space Masters -opiskelijoita, jotka muunsivat kaiken projektin dokumentaation englanninkieliseksi. Hanke sai syksyllä 2010 Aalto-yliopiston MIDE-projektirahoituksen. Lokakuussa 2016 satelliitti oli laukaisuvalmis mutta odotti laukaisua SpaceX:n Falcon 9:llä. Laukaisin vaihtui 2017 intialaiseen rakettiin, laukaisu tapahtui lopulta 23. kesäkuuta 2017.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Toteutuneet > Aalto-2

Aalto-2 on Aalto-yliopiston toinen Cubesat, jonka piti tutkia ilmakehää osana belgialaisvetoista QB50-konstelaatiota, jossa nimensä mukaisesti on (noin) 50 satelliittia. QB50 laukaistiin Orbital ATK- yhtiön Antares -kantoraketilla ja Cygnus-kapselilla ISS:lle, josta satelliitit aikanaan varsinaisesti toimitettiin kiertoradoilleen. Konstellaatio laukaistiin 25. maaliskuuta  2017. Laukaisu tehtiin kuitenkin Atlas 5-kantoraketilla Floridasta . Satelliitti vapautettiin avaruuteen avaruusasemalta toukokuussa. Satelliitin toiminta-aika jäi teknisen vian takia lyhyeksi.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Toteutuneet > Iceye

Iceye kehittää pieniä tutkasatelliitteja. Satelliitit ovat massaltaan hieman alle 100 kg, ja niitä on tarkoitus lähettää avaruuteen kokonainen parvi; aluksi kuusi. Iceye X1-satelliitti laukaistiin Intiasta 12. tammikuuta 2018. Iceye X2 laukaistiin Kaliforniasta 3. joulukuuta 2018. Tätä seurasivat 5. heinäkuuta 2019 ICEYE X4- ja X5-satelliitit. ICEYE-X6 ja ICEYE-X7 laukaistiin 28. syyskuuta 2020 Venäjältä. 24. tammikuuta 2021 laukaistiin kolme uutta Iceye-satelliittia avaruuteen (Iceye X8, X9 ja X10). 30. kesäkuuta 2021 laukaistiin neljä Iceye-satelliittia.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Toteutuneet > Reaktor Hello World

Reaktor Hello World on Reaktor-yhtiön ensimmäinen satelliitti., joka laukaistiin 29. marraskuuta 2018 avaruuteen Intiasta.
Hello World on Reaktor Space Lab Oy:n kehittämä CubeSat-satelliitti. Satelliitissa on radio, gps-laitteisto sekä kamera. Satelliitti kiertää maata 600 kilometrin radalla ja sen toiminta-ajaksi on suunniteltu enintään neljä vuotta.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Toteutuneet > Suomi 100

Suomi 100 on Aalto-2 satelliittiin pohjautuva 2-yksikön Cubesat-satelliitti. Aalto-yliopisto toteutti hankkeen, joka oli osa Suomen 100-vuotisjuhlallisuuksia. Satelliitin toteutus alkoi keväällä 2015 ja Suomi 100 -satelliitti oli tarkoitus laukaista vuonna 2017. Laukaisun piti tapahtua huhtikuussa 2018 Intiasta mutta tapahtui 3. joulukuuta 2018 Falcon 9-laukaisuna Vandenbergistä, Kaliforniasta.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > Aalto-3

Aalto-3 on 1U-kokoinen Cubesat, jota kehitetään "open source"-hengessä Aalto-yliopiston opiskelijoiden voimin. Ohjelmistopohjainen radio on sen päähyötykuorma
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > AuroraSat-1

Aurora Propulsion Technologies -yrityksen nanosatelliitti yrityksen tuotteiden, plasmajarrun ja asennonsäätöjärjestelmän, testaukseen ja esittelyyn. Projekti käynnistyi 2020 helmikuussa ja laukaistaan 2020 joulukuussa.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > FORESAIL

Helsingin yliopiston johtama FORESAIL Center of Excellence-projekti (2018-2021-2025; 4+4 vuotta) kehittää tieteellisen tutkimuksen tarpeisiin kolme Cubesat-satelliittia. Hankkeen rahoittaa Suomen Akatemia ja osallistuvat yliopistot: Helsingin yliopisto, Turun yliopisto ja Aalto-yliopisto.
FORESAIL-1 on Aalto-yliopisto kehittämä satelliitti. Sen hyötykuormat ovat elektroneja ja protoneja mittaava partikkeliteleskooppi (PATE), jonka toteuttaa Turun yliopisto, ja Ilmatieteen laitoksen kehittämä elektrostaattinen plasmajarru, joka tuo satelliitin alas kiertoradaltaan. . FORESAIL-1 laukaisua on siirretty eteenpäin.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > KvarkenSat

EU-rahoitteisessa hankkeessa KvarkenSpaceEco (kesto 9/2019–06/2022) Vaasan yliopisto ja eräät skandinaaviset yliopistot kehittävät KvarkenSat Cubesat-satelliittia. Se on tarkoitus laukaista vuonna 2023.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > LappiSat-1

LappiSat-1 on Sodankylän geofysiikan observatorion valmistelema kehityshanke, joka tähtää laukaisuun v. 2024. Koesatelliitti kuvaa revontulia avaruudesta ja samalla tutkii magneettista ympäristöä.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > Sunstorm 1

Sunstorm 1 on Kumpulan kampuksella toimivan Isaware Oy:n ja Reaktor Space Lab Oy:n (RSL) yhdessä rakentama 2U-CubeSat Euroopan avaruusjärjestölle (ESA). Sen hyötykuormana oleva X-ray Flux Monitor (XFM) mittaa Auringon purkausten röntgensäteilyä.  Satelliitti laukaistaan avaruuteen matalalle maata kiertävälle radalle (LEO) suunnitelman mukaan vuoden 2021 alkupuolella, ja sen suunniteltu toiminta-aika on 2 vuotta.  Sunstorm 1 on ensimmäinen tarkalla asennonsäädöllä varustettu RSL:n rakentama CubeSat, ja mission aikana testataan XFM:n suorituskykyä ja toimivuutta jatkuvassa operatiivisessa käytössä.
Suomalaisvetoiset satelliittihankkeet > Kehitteillä olevat > W-Cube

W-Cube on VTT:n ja Reaktor Space Lab-yrityksen ESA:n tietoliikenneohjelmassa kehittämä Cubesat-satelliitti, joka tutkii Q/V-kaistan satelliittitietoliikennettä. Sekä radiohyötykuorma että satelliitti ovat rakenteilla talvella 2019 ja satelliitti laukaistaneen vuoden 2019 lopussa.
Toteutuneet kansainväliset hankkeet

Näissä hankkeissa suomalainen taho on ollut mukana merkittävässä osassa mutta ei vetovastuussa. Luettelon suhteen hanke katsotaan toteutuneeksi, kun se on laukaistu; onnistuneesti tai ei.
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > ADM-Aeolus

ADM-Aeolus on ESA:n ilmakehää tutkiva kaukokartoitussatelliitti. Patria (RUAG) osallistui satelliitin rakentamiseen valmistamalla sen tuulia mittaavan Aeolus-instrumentin elektroniikkayksikön ja satelliitin tehonsäätö- ja tehonjakoyksikön. lähde? Satelliitti laukaistiin Kouroun avaruuskeskuksesta Vega-raketilla 22. elokuuta 2018. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > AMSAT P3D

Saksalaisten radioamatöörien rakentama kaikkien aikojen suurin radioamatöörisatelliitti AMSAT Phase3D sisälsi suomalaisten radioamatöörien rakentamaa radiotekniikkaa. Satelliitti laukaistiin 16. marraskuuta 2000 Ariane 5 -kantoraketin päähyötykuorman mukana. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Astrid 1

Ruotsalainen 27 kg painava mikrosatelliitti Astrid 1 laukaistiin 24. tammikuuta 1995 Kosmos-3M-raketilla Plesetskistä Venäjältä. Se oli Ruotsin kolmas kansallisesti toteutettu tiedesatelliitti. Satelliitin rakensi Swedish Space Corporation, jonka toimipaikka on Solnassa Tukholman kupeessa. lähde?
Astrid 1:n pääinstrumentit ovat PIPPI-niminen ”Energetic Neutral Atom” -instrumentti, EMIL-niminen elektronispektrometri ja kaksi ultraviolettikameraa revontulien kuvaamiseksi. Ne kehitti Swedish Institute of Space Physics eli avaruusfysiikan instituutti Kiirunassa. Satelliitissa on suomalaista elektroniikkaa satelliitin plasmainstrumentissa. Sen toimitti Ilmatieteen laitos. lähde?
Satelliitin tiedelaitteiden toiminta päättyi 27. elokuuta 1995 niiden tehojärjestelmän vaurioon: kolmen instrumentin yhteistä tasajännitemuuntajaa ei saatu enää kytketyksi päälle. Syynä oli ylikuormitus. lähde?
Satelliittitehtävän kokonaiskustannus oli 1,4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria mukaan lukien laukaisu.
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > BepiColombo

BepiColombo on ESA:n ja JAXA:n yhteinen 20. lokakuuta 2018 alkanut avaruuslento Merkuriukseen. Siihen piti tulla myös Venäjän avaruusjärjestön toteuttamat Merkurius-pinta-asemat, mutta ne karsiutuivat 2000-luvun alussa ESAn kustannusten pienentämiseksi. Missio koostuu japanilaisesta Merkuriuksen magnetosfääriä mittaavasta MMO-luotaimesta (Mercury Magnetospheric Orbiter) ja ESAn Merkuriusta kartoittavasta MPO-luotaimesta (Mercury Planetary Orbiter). ESAn toteutettavana oli myös MPO-luotaimen ja MPO-luotaimen ja MMO-luotaimen yhteisen kuljetusaluksen suunnittelu ja rakentaminen, joiden kustannukset nousivat kesään 2009 mennessä 450 miljoonasta eurosta yli 650 miljoonaan euroon. Mission laukaisu lykkääntyi vuosilla. . Mission kustannus ESAlle on yli 970 miljoonaa euroa.   lähde?
Space Systems Finland toteutti luotaimen ohjelmistojen laadunvarmistustestauksen.
Helsingin yliopisto toimitti MPO-luotaimeen SIXS-avaruuslaitteen (röntgen- ja partikkeli-instrumentti) ja osia englantilaisvetoisesta MIXS-avaruuslaitteesta, muun muassa laitteen tietokoneen ja sen ohjelmiston. Teknisen toteutuksen tekivät Oxford Instruments Analytical, Patria (sittemmin RUAG), Space Systems Finland ja Aboa Space Research. lähde?
Oulun yliopiston Koneinsinööriosasto toteutti pallo-lankapuomimekamismit Japanin MMO-luotaimen Mefisto/PWI-laitteeseen.
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Cassini

NASAn Saturnusta tutkiva Cassini-avaruusalus laukaistiin 15. lokakuuta 1997 Kennedyn avaruuskeskuksesta Floridasta Titan IV-B/Centaur -kantoraketilla. Cassini on historian suurimpia planeettaluotaimia. Sen tyhjäpaino on 2 150 kg, ja tankattuna se painaa 5 600 kg. Cassini on myös yksi monimutkaisimmista ja kalleimmista avaruusluotaimista, ja sitä on kutsuttu viimeiseksi dinosaurukseksi. Vuosi 1997 oli jo ”nopeammin, halvemmalla, parempaa” -avaruusluotaimien aikaa, jolloin luotaimien koko pieneni ja NASA laukaisi useampia luotaimia kuin edeltävinä vuosina. Alus on 7 metriä korkea ja 4 metriä leveä ja syvä. Luotain otti kahdesti lisävauhtia Venuksen, kerran Maan ja kerran Jupiterin gravitaatiosta. Se mittaa Saturnusta vuosina 2004–2009. lähde?
Cassini kuljettaa mukanaan ESAn Huygens-laskeutujaa, joka hoiti moitteettomasti tehtävänsä 14. tammikuuta 2005. lähde?
Cassini-aluksessa on CAPS-plasmainstrumentti, jonka ”Ion Beam Spectrometer” eli IBS-spektrometri on Oulun yliopiston ja VTT:n toteuttama. VTT on rakentanut myös CAPS:n (Cassini Plasma Spectrometer) ja saksalais-amerikkalaisen MIMI-instrumentin pyörityskoneistot (Magnetosphere Imaging Instrument). Niinpä Cassinin 22 000 sähköisestä liittimestä tusinan verran liittyy suomalaiseen avaruustekniikkaan. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Avaruussukkula

NASA:n avaruussukkulalennoilla on tutkittu suomalaisilla laitteilla muun muassa astronauttien verenkiertoa. Vuonna 1998 kuopiolaisia lääketieteellisiä mittalaitteita (Itä-Suomen yliopisto ja Medikro Oy; CAFTS-laite) aiottiin lennättää Neuro-Shuttle-lennolla.
Ajeco Oyn videodigitointielektroniikkaa on ollut käytössä ainakin sukkulalentojen STS-68, STS-83 ja STS-94 aikana.
Antimateriaa tutkiva NASAn johtama kansainvälinen AMS-1-instrumentti lensi NASAn Discovery-avaruussukkulan STS-91-lennolla kesäkuussa 1998. Sen suomalaisen osuuden totetukseen osallistui Turun yliopisto ja tässä yhteydessä suomalaisia toimi laitteen lennonjohdossa Yhdysvalloissa. Vuoden 1998 koe ei havainnut antiheliumia, mutta AMS-1 laite vaikutti toimivan hyvin. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Chandrayaan-1

Intian avaruusjärjestö (ISRO) laukaisi ensimmäisen intialaisen kuuluotaimen Chandrayaan-1:n 22. lokakuuta 2008. Suomi oli toteuttamassa sen aurinkomonitoria. Se perustui ESAn SMART-1-kuuluotaimen D/CIXS-laitteen aurinkomonitoriin (XSM, X-ray Solar Monitor). Sen tieteellistä puolta johti Helsingin yliopiston observatorio, ja teknisen toteutuksen teki Oxford Instruments -yhtiö. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Cluster

Cluster on ESAn Maan magnetosfääriä tutkivan neljän satelliitin parvi (engl. cluster). Clusterilla mitataan Maan magneettikentässä liikkuvia hiukkasia ja sähkömagneettisia ilmiöitä, erityisesti aurinkotuulen vaikutuksia. Laukaisu Ariane 5 -kantoraketin ensimmäisenä lentona epäonnistui 4. kesäkuuta 1996. Raketin asennonsäädön ohjelmoinnissa oli virheitä, jotka johtuivat Ariane 4 -kantoraketin vastaavien tietokoneohjelmistojen uudelleenkäytöstä vajavaisin päivityksin. Vuonna 2004 Ariane 5:n, joita on laukaistu parikymmentä kappaletta, luotettavuus oli vain 87 %, mutta on noussut siitä tasaisesti. Raketin tuhoutuminen oli kova isku ESA:lle, mutta päätös korvaavien satelliittien rakentamisesta tehtiin pian. lähde?
Satelliittien tehojärjestelmässä oli suomalaisia laitteita, jotka olivat Patrian ensimmäisiä satelliitin laitteiden kaupallisia toimituksia. Oulun yliopisto oli toteuttanut sen EFI-sähkökenttäinstrumentin mekanismit. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Cluster-II

Neljä ESAn magnetosfäärisatelliittia laukaistiin 16. heinäkuuta ja 19. heinäkuuta 2000 kahdella Sojuz-kantoraketilla. Cluster II -alukset pystyttiin rakentamaan neljässä vuodessa. ESA:n tiedeohjelma jopa löysi rahoituksen satelliittien instrumenttien toteuttamiseen ESAn rahoituksella. ESA nimittäin edelleen maksattaa tiedeluotainten tieteelliset mittalaitteet niillä mailla, joiden tutkijoiden laitteita ne ovat. Yhdysvalloissa NASA maksaa vastaavan kulun, ja tutkijat saavat silti rakentaa itse laitteensa, usein osin tai kokonaan avaruusteollisuuden avulla. lähde?
Suomalaisosuus molemmissa Cluster-parvissa oli Patrian valmistamat satelliitin tehojärjestelmän laitteet ja Oulun yliopiston osallistuminen kahteen sähkökenttäinstrumenttiin.
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Contour

NASAn komeettaluotain Contour laukaistiin avaruuteen 3. heinäkuuta 2002. Sen tutkimuskohde oli komeetta Encke. Alus kuitenkin räjähti 6 viikkoa laukaisun jälkeen siirtoradalla sen rakettimoottorin vakavan toimintahäiriön vuoksi. Moottorilla oli tarkoitus kiihdyttää aluksen nopeutta avaruudessa. Contourin suomalaisen tähtien välisen pölyn mittalaitteen oli rakentanut Ilmatieteen laitoksen. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > CryoSat

ESA:n jäätiköitä tutkivan satelliitin CryoSatin laukaisu Plesetskin kosmodromilta epäonnistui 8. lokakuuta 2005 venäläisen Rockot-kantoraketin toisen rakettivaiheen vian vuoksi. Satelliitissa oli Patrian toteuttama sähköjärjestelmän laite. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > CryoSat-2

ESA päätti keväällä 2006 rakentaa tuhoutuneen CryoSatin tilalle sen kopion, eri laitteiden rakentajat ovat samoja kuin tuhoutuneessa satelliitissa olivat. Se laukaistiin Baikonurista venäläisellä Dnepr-kantoraketilla 8. huhtikuuta 2010. Satelliitissa on Patrian toteuttama sähköjärjestelmän laite. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Envisat-1

ENVISAT-1 on ESAn kaukokartoitussatelliitti. Laukaisu tapahtui 1. maaliskuuta 2002 Ariane 5 -kantoraketilla 800 km:n polaariradalle.
Ranskalais-suomalainen GOMOS-otsoni-instrumentti oli suomalaisen konsortion rakentama, johon kuului Patria, Space Systems Finland ja VTT. Kaikkiaan laitteen kehitys maksoi kymmeniä miljoonia euroja, josta Ranska rahoitti ja toteutti valtaosan. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > EOS-Aura

Otsonia tutkiva NASAn EOS-Aura-kaukokartoitussatelliitti, joka laukaistiin 15. heinäkuuta 2004 Delta 2-kantoraketilla Kaliforniassa sijaitsevasta Yhdysvaltain ilmavoimien Vandenbergin tukikohdasta. Hollantilais-suomalainen OMI on ilmakehän otsonia mittaava instrumentti, jonka toteuttivat Patria, Space Systems Finland, VTT ja Ilmatieteen laitos, jolla on Sodankylässä maa-asema, joka pystyy vastaanottamaan EOS-Auran ja sen sisaralusten dataa. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > ESTCube-1

ESTCube-1 on Viron ensimmäinen satelliitti, joka laukaistiin 7. toukokuussa 2013 Vega-kantoraketilla Kourousta. Se on yhden kilogramman painoinen Cubesat-satelliitti. lähde?
Eräs sen hyötykuormista on Ilmatieteen laitoksen kehittämä satelliittia jarruttava kelalta purettava lieka, jonka vastusvoima syntyy sähköpurjetekniikalla. lähde?
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Exomars 2016

ExoMars on ESAn Mars-missio, jossa lähetetään Mars-luotain sekä vuonna 2016 että 2020. Vuoden 2016 Exomars-kiertorataluotain (TGO) ja laskeutuja (Schiaparelli) laukaistiin avaruuteen 8. maaliskuuta 2016. Ilmatieteen laitos toteutti Schiaparelli-laskeutujan DREAMS-mittalaitteen paine- ja kosteusmittausjärjestelmän.
Sciaparelli-laskeutuja lensi Marsin kaasukehään 19.10.2016, mutta vaikuttaa siltä, että sen laskeutuminen epäonnistui sen lentonopeutta hidastavan laskeuvarjon irrotuksen tapahduttua liian aikaisin ja myös pinnalle asettumista varten nopeutta hidastavien rakettimoottorien liian lyhyen polton takia. ESAn johto laskun jälkeen otti käyttöön termin "Schiaparelli test module".
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > Freja

Freja on ruotsalainen tiedesatelliitti, joka on laukaistu 6. lokakuuta 1992 kiinalaisella Long March 2C eli CZ-2C-kantoraketilla Jiuquanin rakettikeskuksesta Kiinan kansantasavallasta. Tehtävä päättyi 9. lokakuuta 1996. Mukana oli Ilmatieteen laitoksen, Oulun yliopiston ja Patrian rakentamaa elektroniikkaa ja instrumentaatiota plasmainstrumentissa.
Toteutuneet kansainväliset hankkeet > GAIA

ESAn kehittämään GAIA-avaruusalukseen Patria  ja Space Systems Finland  toteuttavat 2010-luvun alussa perustuotteitaan, elektroniikkaa ja ohjelmistoja. GAIA laukaistiin radalleen 19. joulukuuta 2013. lähde?