stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pitkälammi (Urjala)
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun eteläpuolelle ja lammen pohjoisrannat ovat kin jyrkkää harjunrinnettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee harjun eteläpuolelta Pitkäsuon kuivatusvedet. Lammen laskuoja on 100 metriä pitkä yhdysoja Paskolammiin. Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lammen rantoja kiertää kävelypolku ja sen itäpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.
EGS

EGS (s. 1974 Helsinki) on suomalainen graffiti- ja lasitaiteilija. Hän aloitti uransa Helsingissä 1980-luvulla, ja on sen jälkeen työskennellyt yli 40 maassa. Viime vuosina EGSin teoksia on ollut esillä museoissa ja gallerioissa, kuten Madridin nykytaidemessuilla, mutta enimmäkseen niihin voi törmätä eri puolilla maailmaa junissa, tunneleissa, katujen varsilla ja hylätyissä rakennuksissa. Kansallisgalleria on hankkinut kokoelmiinsa yhden EGSin teoksen, ja Kampin metroasemalle valmistui Helsingin taidemuseon tilaama teos kesäkuussa 2015. EGSin lasitaidetta kuuluu Vantaan taidemuseo Artsin kokoelmiin, ja hänellä oli oma näyttelynsä Suomen lasimuseossa keväällä 2020.
EGSin henkilöllisyys ei ole yleisesti tiedossa, eikä hänestä ole julkaistu tunnistettavaa kasvokuvaa. EGS on kertonut anonymiteetin syyksi kunnioituksen graffiti-alakulttuuria kohtaan.
EGS kertoo tehneensä ensimmäiset graffitikokeilunsa vuonna 1986 Helsingin Katajanokalla. Ne olivat hänen mukaansa vaatimattomia rävellyksiä ja ensimmäiset kunnon maalaukset hän teki muutamia vuosia myöhemmin. Ensimmäinen kotimaan ulkopuolelle toteutetut graffitit EGS teki Tukholmaan joulukuussa 1990.
EGS on kiinnostunut graffitien visuaalisuudesta, mutta myös niitä verhonneesta salamyhkäisyydestä. Kiinnostavinta EGS:lle graffitin teossa on matkustaminen uusiin paikkoihin maalaamaan.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Esittely ja kuvia graffiteista Spray Daily -sivustolla
Metsola, Satu: Yli 50 maata, 250 kaupunkia, 3 kirjainta: EGS Suomen Taideyhdistys, jäsenlehti.  2/2016. Suomen Taideyhdistys. Arkistoitu 15.11.2017. Viitattu 15.11.2017.
EGS working at Lasismi, Riihimäki. Vimeo.  25.4.2021.
Eager to Please

| Eager to Please Ken Hensley |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1975
 Tuottaja(t): Peter Gallen
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 38.43
 Levy-yhtiö: Bronze Records
Ken Hensleyn muut julkaisut
| Proud Words on a Dusty Shelf 1973 | Eager to Please 1975 | Free Spirit 1980 |
Eager to Please on Ken Hensleyn toinen soololevy vuodelta 1975. Kaikki levyn kappaleet ovat Hensleyn sävellyksiä, paitsi Stargazer, jonka alkuperäisesittäjä on Tempest.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Hensley, ellei toisin mainittu.
A-puoli
Eager to Please – 4.45
Stargazer – 3.50 (säv. Clarke/Bottomley)
Secret – 4.03
Through the Eyes of a Child – 2.21
Part Three – 3.49
The House on the Hill – 3.19
B-puoli
Winter or Summer – 3.00
Take and Take – 3.42
Longer Shadows – 3.29
In the Morning – 2.35
How Shall I Know – 4.04
Singlet

In The Morning / Who Will Sing For You
Kokoonpano

Ken Hensley – kitara, koskettimet, syntetisaattori, laulu
Mark Clarke – basso
Bugs Pemberton – rummut
B.J. Cole – pedal steel  (Secret)
Ray Warleigh – saksofoni  (In The Morning)
Pornaisten yhtenäiskoulu

| Pornaisten yhtenäiskoulu |
| --- | --- |
 Koulun sisäpihaa.
Sijainti:  Koulutie 4, 07170 Pornainen
Koordinaatit:  60.478209°N, 25.376365°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Perustettu:  2012
Rehtori:  Lea Backman
Luokat:  1–9
Verkkosivut
Pornaisten yhtenäiskoulu on Pornaisissa Kirveskoskella sijaitseva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0-9). Koulun rehtorina toimii Lea Backman.
Eerikki Sassi

Eerikki (Eerik) Sassi  (26. tammikuuta 1837 Olhava – 14. lokakuuta 1904 Olhava) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Sassin vanhemmat olivat Erkki Jaakonpoika Sassi ja Margareta Jaakontytär Sassi ja puoliso Liisa Jaakontytär Sassi. Sassi oli talonpoikaissäädyssä Kemin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Valtiopäivillä Sassi oli suostunta- ja valtiovarainvaliokuntien jäsen.
Elina Ikonen

| Elina Ikonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  solu- ja kehitysbiologian professori, akatemiaprofessori (2010–2019)
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  kolesterolin käyttäytyminen solukalvoissa sekä normaaleissa olosuhteissa että ihmisen kolesteroliin liittyvissä sairauksissa
Aiheesta muualla
researchportal.helsinki.fi/en/persons/7923711b-1c0f-480c-a2e1-99d23aff3694
Elina Maria Ikonen (s. 26. lokakuuta 1961 Helsinki) on solu- ja kehitysbiologian professori Helsingin yliopiston biolääketieteen instituutissa (Medicum). Hän oli akatemiaprofessori vuosina 2010–2019. Hänen tutkimusryhmänsä on tehnyt merkittäviä tieteellisiä läpimurtoja kolesterolitutkimuksen parissa. Professori Ikonen johtaa Suomen Akatemian kalvotutkimuksen huippuyksikköä.
Aiheesta muualla

Kolesteroli - Elintärkeä aine voi tappaa (video, haastateltavana akatemiaprof. Elina Ikonen) (suomeksi) (youtube.com).
Vuoden 2014 Medix-palkinto kolesterolitutkijoille (helsinki.fi).
Helsingin yliopisto. Akatemiaprofessorit.
Pitkälammi (Lopen Vojakkala)

| Pitkälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°47′07″N, 24°04′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  oja Pääjärveen 
Järvinumero:  35.984.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,6 m 
Rantaviiva:  0,458 km 
Pinta-ala:  0,00977 km² 
 fiPitkälammi 
Pitkälammi on Kanta-Hämeessä Lopella oleva järvi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 0,98 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 70 metriä. Siihen laskee suo-oja, mutta pääasiallinen vedenlähde on harjujen pohjavesi. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja Pääjärveen.
Järven rantaviiva on 0,46 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin hiekka- ja sorapohjaista kangasmaastoa. Järven kumpikin reuna päättyy pitkittäisharjun rinteisiin. Järven rannat ovat soistuneita eikä niille ole rakennettu. Lähin metsäautotie kulkee harjun päällä matkallaan Kynnysniemelle.
Luonnonhistoria

Pitkälammin synty tapahtui samoissa olosuhteissa kuin Pikku-Poikamolla, jonka yhteydessä on selostettu sen syntytapa.
Poenarin linna

| Poenarin linna> Cetatea Poenari |
| --- | --- |
 Poenarin linna syksyllä 2011
Sijainti:   Arefu, Romania
Koordinaatit:  45°21′13.49″N, 24°38′6.80″E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Poenarin linna (romaniaksi Cetatea Poenari) on keskiaikainen linna Romaniassa DN7C-tien varrella, lähellä Arefun kylää. Linna on rakennettu keskeiselle paikalle kukkulan päälle, joka hallitsee Argeș-joen uomaa.
Uudelleenrakennus ja mytologia

Vlad III ymmärsi linnan strategisen merkityksen pääkulkureitin varrella ja ryhtyi kunnostamaan sitä sotilas- ja orjavoimin vuonna 1456. Linnan ympärille on ajan saatossa syntynyt paljon tarinoita. Kyläläisten keskuudessa liikkuu tarina Vlad III:n paosta linnasta turkkilaisten hyökätessä. Turkkilaisten joukossa oli Vladille myötämielinen sotilas, joka ampui varoitusnuolen linnan ikkunasta sisään. Arefun kylän asukkaat avustivat hänen paossa Transylvaniaan. Tarina kertoo, että Vlad III palkitsi kyseiset kyläläiset myöhemmin maalahjoituksella lähialueelta. 
Jules Vernen kerrotaan saaneen Poenarin linnoituksesta inspiraation romaaniin Karpaattien linna
Restaurointi ja nykytila

Linnaa ei ole juurikaan korjattu. 1960 linnaan rakennettiin 1460 askelmaa sisältävät portaat. Nykyisin sinne on asennettu myös kaiteita ja valoja turisteja varten. Sisäänpääsymaksu linnaan on alle 2 euroa. Linnan juurelle on perustettu majatalo ja ravintola.
Eerikki

| Eerikki |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  18. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Eerik, Erik, Erkki, Eero,
Vastineita eri kielissä:  Eric, Erich
Nimen alkuperä:  muunnos Erikistä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eerikki on suomalainen miehen etunimi. Eerikin nimipäivä on 18. toukokuuta, Eerik Pyhän kuolinpäivänä,  jolloin on myös Erkin ja Eeron nimipäivä. Suomessa nimi Eerikki on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 4 064 miehelle.
Tunnettuja Eerikkejä

Eerikki Koivu (s. 1979), jääkiekkoilija
Eerikki Pekkola (s. 1993), pikajuoksija
Eerikki Puke, Erik Nilsinpoika (k. 1437), ruotsalainen valtaneuvos, linnanpäällikkö ja kapinallinen
Eerikki Sassi (1837–1904), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Eerikki Antinpoika Trana (1586–1634), vuonna 1626 aateloitu kenraalimajuri ja sotakomissaari
Eerikki Viljanen (s. 1975), Keskustan kansanedustaja
Poems, Prayers & Promises

| Poems, Prayers & Promises John Denver |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1971
 Julkaistu: 6. huhtikuuta 1971
 Tuottaja(t): Milton Okun, Susan Ruskin
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 37.57
 Levy-yhtiö: RCA
muut julkaisut
| Whose Garden Was This 1971 | Poems, Prayers & Promises 1971 | Aerie 1971 |
Poems, Prayers & Promises on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijän John Denverin neljäs albumi, joka julkaistiin huhtikuussa 1971. Sitä pidetään Denverin uran yhtenä käännekohtana, joka nosti hänet todelliseen musiikkitähteyteen. Albumi sisältää kappaleen ”Take Me Home, Country Roads”, joka on Denverin tunnetuimpia.
Kappaleet

| Puoli 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Poems, Prayers and Promises | Denver | 4.04 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Let It Be | John Lennon & Paul McCartney | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | My Sweet Lady | Denver | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Wooden Indian | Denver | 1.38 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Junk | Paul McCartney | 1.40 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Gospel Changes | Jack Williams | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| Puoli 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Take Me Home, Country Roads | Bill Danoff, Taffy Nivert, Denver | 3.08 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | I Guess He'd Rather Be in Colorado | Danoff, Nivert, Denver | 2.07 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Sunshine on My Shoulders | Denver, Richard Kniss, Mike Taylor | 5.10 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Around & Around | Denver | 2.16 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Fire and Rain | James Taylor | 3.44 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | The Box | Kendrew Lascelles | 2.44 |  |  |  |  |  |  |
Henkilöstö

John Denver – kitara, laulu
Eric Weissberg – banjo, steel-kitara
Mike Taylor – kitara
Richard Kniss – basso
Taffy Nivert – laulu
William Danoff – laulu
Frank Owens – piano
Gary Chester – rummut
Pustoška

Pustoška (ven. Пустошка) tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja Venäjällä:
Pustoška, kylä Laukaan piirissä
Pustoška, kaupunki Pihkovan alueella
Kankaankylä, kylä Hatsinan piirissä, entisessä Koprinassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pustoška”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eino Iisakki Järvinen

| Eino Iisakki Järvinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. marraskuuta 1896 Helsinki
Kuollut: 19. marraskuuta 1955 (59 vuotta) Isosaari
Kansalaisuus:   Suomi
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Suomi
Komentajuudet:  Turun Rannikkotykistörykmentti 1944–1945 Suomen merivoimien komentaja 1946–1952
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Ylennykset:  vänrikki 1918 luutnantti 1921 kapteeni 1922 majuri 1925 everstiluutnantti 1928 eversti 1932  kenraalimajuri 1943 kenraaliluutnantti 1951
Eino Iisakki (Sakki) Järvinen (17. marraskuuta 1896 Helsinki – 19. marraskuuta 1955 Isosaari, Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti sekä merivoimien komentaja.
Tausta

Eino Iisakki Järvisen vanhemmat olivat ylikonstaapeli Otto Järvinen ja Emilia Vilhelmina Hakajärvi. Hän oli naimisissa vuodesta 1936 lääketieteen lisensiaatti Tony Ingrid Björkellin kanssa. Heidän poikansa oli Yleisradion tv-uutisten ohjelmajohtaja ja päätoimittaja Ari Järvinen.
Sotilasura

Järvinen osallistui vuoden 1918 sotaan ja kävi Lappeenrannan tykistökoulun 1918 sekä Torinon tykistö- ja insinööriakatemian ja sotakorkeakoulun 1921–1925. Rannikkotykistörykmentti 3:ssa hän palveli patterin päällikkönä ja patteriston komentajana 1918–1920. Tykistöteknisen toimiston päällikkönä hän oli 1920–1922. Rannikkotykistön esikunnan teknisen toimiston päällikkönä hän työskenteli 1923–1925 ja esikuntapäällikkönä 1926–1927. Rannikkotykistörykmentti 3:a hän komensi 1927–1939.
Talvisodassa Järvinen toimi Laatokan meripuolustuksen komentajana 1939–1940. Maavoimien esikunnan linnoitusjoukkojen komentajana hän toimi 1940 ja pääesikunnan linnoitusjoukkojen tarkastajana 1940–1941. Jatkosodassa hän oli Laatokan puolustuksen komentajana 1941, Laatokan rannikkoprikaatin komentajana 1942–1943, Äänisen rannikkoprikaatin johdossa 1943–1944 ja 1. rannikkodivisioonan komentajana 1944.
Sodan jälkeen Järvinen komensi Turun rannikkotykistörykmenttiä 1944–1945. Merivoimien esikunnassa hän palveli 1945–1945. Järvinen toimi Suomen merivoimien komentajana vuosina 1946–1952. Vuodesta 1952 hän toimi meripuolustuksen tarkastajana.
Ylennykset:
reservivänrikki    1918
reserviluutnantti  1919
luutnantti         1921
kapteeni           1922
majuri             1925
everstiluutnantti  1928
eversti            1932
kenraalimajuri     1943
kenraaliluutnantti 1951
Yleisesikuntaupseeriksi hänet nimitettiin 1948.
Luftwaffen everstiluutnantti Fritz Siebel ja eversti Eino Järvinen vuonna 1942.
Eerikki Antinpoika Trana

Eerikki (Eerik, Erik) Antinpoika Trana (n. 1586 Karjala – 25. lokakuuta 1634 Mindenin edusta, Saksa) oli suomalainen, karjalaissyntyinen venäjäntulkki, joka kohosi Kustaa II Aadolfin sodissa kenraalimajuriksi ja sotakomissaariksi ja aateloitiin 1626.
Tranan isän oli venäjän kielen tulkki Antti Pekanpoika, sukunimeltään mahdollisesti Kurkinen. Hän toimi ensin isänsä tavoin tulkkina Viipurissa ja Käkisalmella. Vuodesta 1609 Trana oli mukana Jaakko De la Gardien Venäjän retkillä esikunnan tulkkina ja 1611–1617 Novgorodissa myös varuskunnan huoltopäällikkönä. 1617–1621 hän avusti rajankäyntikomission työssä ja De la Gardien vuokraläänien Käkisalmen ja Pähkinälinnan verotuksen järjestämisessä. 1622 Trana nimitettiin Käkisalmen ja Inkerin kamreeriksi ja 1625 De La Gardien sotatoimikomissaariksi uudelleen aloitetussa Puolan sotaan kuuluneessa Baltian sodassa. Hänen tehtävänään oli myös valloitettujen alueiden hallinnon järjestäminen.
1626 Tranasta tuli vallatun Tarton läänin sotilaskäskynhaltijan apulainen ja hän otti aateloituna käyttöön Trana-nimen. 1628 Trana siirrettiin Riikaan kenraalikomissaariksi, koko Baltian kenraalikuvernöörin Johan Skytten apulaisena hän toimi 1629–1631. Tämän jälkeen kuningas määräsi Tranan Pommerin ja Mecklenburgin sotakomissaariksi, mihin tehtävään kuului Åke Tottin armeijan huoltaminen. 1632 Tranasta tuli Ala-Saksin kenraalisotakomissaari. Wolfenbüttelin piirityksessä elokuussa 1632 hän joutui vangiksi, mutta onnistui pakenemaan maaliskuussa 1633.
Seuraavana vuonna hänen tehtäviään laajennettiin ratsu- ja jalkaväkirykmentin everstin toimella, minkä lisäksi hänen vastuulleen tuli Verdenin ja Bremenin hallinto. 9. heinäkuuta 1634 saavutettiin Tranan johdolla merkittävä voitto Saarstedissä, minkä jälkeen hänet ylennettiin kenraalimajuriksi. Saman vuoden syksyllä hänestä tuli Liivinmaan sotaneuvoston jäsen. Trana kaatui lokakuussa 1634 johtaessaan rynnäkköä Mindenin kaupunkia vastaan.
Tranan puoliso n. vuodesta 1622 oli Margareta Eketrä (k. 1633).
Aiheesta muualla

Korhonen, Arvi 1953. Eerikki Antinpoika. Porvoo: Werner Söderström. 466 s.
Tranan vaakuna ja tietoja (ruotsiksi) (Viitattu 10.5.2014)
Eerikäinen

Eerikäinen on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja Eerikäinen-nimisiä henkilöitä ovat muun muassa:
Anja Eerikäinen (1933–2002), eläinsuojeluvalvoja
Arvo Eerikäinen (1888–1943), jalkapalloilija ja jalkapalloerotuomari
Esko Eerikäinen (s. 1973), televisioesiintyjä ja radiojuontaja
Jarmo Eerikäinen (s. 1948), pianisti ja pianopedagogi
Linda Eerikäinen (1894–1993), opettaja, päätoimittaja ja muotivaikuttaja
Matti Eerikäinen, meteorologi ja televisioesiintyjä
Onni Eerikäinen (1887–1962), kirkkoherra ja uskonnollinen kirjailija
Paavo Eerikäinen (1914–1977), toimittaja
Pasi Eerikäinen (s. 1979), viulisti
Pentti Eerikäinen (s. 1946), filosofian maisteri ja toimittaja
Seppo Eerikäinen (1916–2001), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Simo Eerikäinen (s. 1969), pesäpalloilija.
Kuvitteellisia henkilöitä

Linda Eerikäinen, tv-sarjassa Salatut elämät
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Poetic Wisdom

| Poetic Wisdom Skyclad |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2001
 Tuottaja(t): Kevin Ridley
 Tyylilaji: folk metal
 Kesto: 46.06
 Levy-yhtiö: Massacre Records
Skyclad muut julkaisut
| Folkémon 2000 | Poetic Wisdom 2001 | Another Fine Mess 2001 |
Poetic Wisdom on Skycladin toinen kokoelma-albumi joka oli rajoitettu kreikkalainen kiertuepainos.
Kappaleet

A Well Beside the River – 5.42
Cancer of the Heart – 5.26
Something to Cling to – 4.58
Worn Out Sole to Heel – 3.58
Troublesometimes – 4.22
I Dubious – 3.12
Science Never Sleeps – 5.05
History Lessons – 3.37
Bombjour! – 4.02
A Badtime Story – 5.37
Aiheesta muualla

Poetic Wisdom discogs.com -sivustolla
Planeettojen magneettikentät

Maan magneettikenttä muistuttaa sauvamagneetin kaksinapakenttää eli dipolia. Sen syntytapa on erilainen kuin sauvamagneetissa.
Planeettojen magneettikentät ovat maapalloa ja muita planeettoja ympäröiviä suhteellisen voimakkaita magneettikenttiä. Magneettikenttä syntyy melko nopeasti pyörivän planeetan nestemäisessä sähköä johtavassa kerroksessa, jossa tapahtuu konvektiovirtauksia. Planeetan pyöriminen ja konvektiovirtaukset luovat sähkövirtoja dynamoteorian mukaisesti. Sähköä johtava aine voi olla nestemäistä rautaa, metallista vetyä tai ionisoitunutta ainetta.
Planeetan magneettikenttään osuvat aurinkotuulen varatut hiukkaset. Aurinkotuuli puristaa magneettikentän Auringon puolelta kasaan ja venyttää sen toiselta puolelta valtavan pitkäksi pyrstöksi. Magneettikenttään jää vangiksi aurinkotuulen hiukkasia, jotka varastoituvat sinne niin sanottuihin Van Allenin vyöhykkeisiin. Planeetan magneettinen akseli ei ole sama kuin sen pyörimisakseli. Niillä taivaankappaleilla, joilla nestemäinen sähköä johtava kerros puuttuu ja/tai jotka pyörivät nopeasti, on vain heikko magneettikenttä. Esimerkiksi Marsin kuoressa näkyy jäänteitä magneettikentästä, siellä on joskus ollut nopeampia ytimen konvektiovirtoja.
Jos planeetan magneettikenttä on voimakas, se vuorovaikuttaa auringosta virtaavan sähköisesti varattuja hiukkasia sisältävän aurinkotuulen kanssa. Aurinkotuuli törmää planeetan magneettikenttään iskurintamassa.. Magnetopaussi on iskurintaman takana oleva planeetan varsinaisen magneettikentän raja, joka on Auringon puolella melko lähellä planeettaa, mutta Auringon vastakkaisena puolena hyvin kaukana Auringosta. Niinpä aurinkotuuli puhaltaa planeetan magneettikentän komeettamaiseksi pyrstöksi.
Aurinkotuulen hiukkasia joutuu vangiksi planeetan magneettikenttään. Siellä ne liikkuvat valtavilla nopeuksilla, jotka lämpötiloiksi tulkittuna vastaavat jopa satoja miljoonia kelvineitä. Se ei näy lämpötilamittauksissa, sillä hiukkastiheys on harva. Magneettikentän vangitsemat hiukkaset synnyttävät Van Allenin vyöt, säteilyvyöt, jotka ovat Jupiterilla vaarallisen voimakkaat. Kun Auringon purkaus tapahtuu, osa hiukkasista vuotaa maan magneettikentästä ilmakehään, ja synnyttää revontulia, joita on havaittu myös muun muassa Saturnuksella ultraviolettikuvista.
Syntymekanismi

Planeettojen magneettikentän synnyttää sähköä johtavan nestemäisen osan eri leveysasteiden pyöriminen eri nopeuksilla, ja lämmön vaikutuksesta tapahtuvat virtauksen yhdessä. Tätä mekanismia sanotaan dynamomekanismiksi. Planeettojen magneettikentät eivät ole jäänteitä planeettojen syntyajalta, koska lämpötila planeettojen ytimissä on yli 850  K, jonka yläpuolella ei pysty olemaan kiinteissä aineissa magnetismia. Maan magneettikentän synty vaatii miljardin ampeerin virtoja. Maalla magnetismiaine on nestemäistä rautaa, Jupiterilla ja Saturnuksella metallista vetyä ja Uranuksella ja Neptunuksella mitä luultavimmin veden, ammoniakin ja metaanin seos.
Eri planeettojen magneettikenttiä

| Planeetta | Magneettikentän  voima, Maa=1 | Voima gaussia | Magneettisen  akselin  kaltevuus |
| --- | --- | --- | --- |
| Merkurius | 0,006 |  |  |
| Venus | 0,00 |  |  |
| Maa | 1,000 |  |  |
| Mars | 0,00 |  |  |
| Jupiter | 19,519 |  |  |
| Saturnus | 578 |  |  |
| Uranus | 47,9 |  |  |
| Neptunus | 27,0 |  |  |
Maan magneettikenttä on suunnilleen kaksinapainen dipolikenttä. Maan dipolimomentti on 7,906 x 1025 Gauss cm³ = 7,906 x 1015 Tesla m³ ja voimakkuus pinnalla 0,3076 gaussia. Planeetan magneettikentän voima = Gaussit*planeetan säde kolmanteen potenssiin. Silloin Maan kentän voimakkuus on 0,3076 gaussia × R Maapotenssiin 3 = 7,981×10E10. Maan magneettikenttä navalla on 0,7 gaussia, Jupiterin 15 gaussia, Uranuksen 1,0 gaussia, ja Neptunuksen 0,8 gaussia.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taivaankappale | Pyörähdysaika  päivää | Magneettimomentti,  Maa=1 | Kenttä   päiväntasaajalla  gaussia | Kenttäsuhde  b max/min | Dipolikentän   kaltevuus  astetta | Tyypillinen  magnetopaussin  etäisyys | Tyypillinen  magnetopaussin  etäisyys | Plasman  lähde |
| Taivaankappale | Pyörähdysaika  päivää | Magneettimomentti,  Maa=1 | Kenttä   päiväntasaajalla  gaussia | Kenttäsuhde  b max/min | Dipolikentän   kaltevuus  astetta | (Rplanet) | (km) | Plasman  lähde |
| Merkurius | 59 | 0,0007 | 0,003 | 2 | +14° | 1,5 | 0,04 x 105 | W |
| Venus | 243 (R)e | <0,0004 | <0,0003 |  ? | - | - | - | A, W |
| Maa | 1,00 | 1 | 0,305 | 2,8 | +10,8° | 11 | 0,7 x 105 | W,A |
| Mars | 1,03 | <2,5 x 10E-5 f | <5 x 10E-5 f |  ? | - | - | - | A, W |
| Jupiter | 0,41 | 20 000 | 4,2 | 4,5 | -9,6° | 80 | 60 x 10E5 | S, A, W |
| Saturnus | 0,44 | 600 | 0,20 | 4,6 | -<1° | 20 | 12 x 10E5 | S, A, W |
| Uranus | 0,72 (R)e | 50 | 0,23 | 12 | -59° | 20 | 5 x 10E5 | A, W |
| Neptunus | 0,74 | 25 | 0,14 | 9 | -47° | 25 | 6 x 10E5 | S, A, W |
W aurinkotuuli, A ilmakehä, S satelliitit tai renkaat.
Magneettikentän voimakkuus vaihtelee pinnalle keskitetylle dipolille kertoimella 2, ja Uranukselle ja Neptunuksella, joilla kentän keskus ei ole planeetan ytimessä 9-12.
Aiheesta muualla

Planetary Magnetism