stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siim Sellis

| Siim Sellis> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. toukokuuta 1987 (ikä 37) Tali, Viro
Uran tiedot
Seura:  Sportclub Sparta
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2006-2016
Paras sijoitus:  10
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 7. maaliskuuta 2019 
Siim Sellis (s. 5. toukokuuta 1987 Tali) on virolainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka oli erikoistunut sprinttihiihtoon. Hän edustaa Sportclub Sparta -seuraa. Sellis debytoi maastohiihdon maailmancupissa tammikuussa 2006 Otepäässä 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Sellis saavutti viisi vuotta myöhemmin, tammikuussa 2011 niin ikään Otepäässä perinteisen sprintissä ollen 27. Sellisin paras sija maailmancup-osakilpailussa on kymmenes tila Salpausselän perinteisen sprintistä vuodelta 2012.
Sellis lopetti uransa maastohiihtäjänä vuonna 2017.
Sellis oli mukana myös vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa, jossa hän oli ainoalla matkallaan, vapaan sprintissä 59.
Seututie 479

Seututie 479 on Savonlinnan Punkasalmelta Kiteen Purujärvelle johtava seututie. Punkasalmella tie kulkee noin kaksi kilometriä pitkän Pakkasharjun päällä.
Reitti ja tieyhteydet

Punkasalmi, Punkaharju, Savonlinna (vt 14)
Suursalmi (yt 15363)
Salkolahti (yt 15367)
Hiukkajoki (yt 15501)
Ristikivi (yt 15368)
Purujärvi, Kitee (vt 6)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 479 Wikimedia Commonsissa
Seuraava sota

Seuraava sota (engl. The Next War) on yhdysvaltalaisen Jan Hartmanin kirjoittama radiokuunnelma, jonka Yleisradio esitti 29. joulukuuta 1985. Kuunnelman aiheena oli uuden Kuuban ohjuskriisin seurauksena syttyvä ydinsota. Kuunnelman toteutus oli dokumenttimuotoinen, ja se aiheutti puhelutulvan Yleisradion ohjelmapäivystykseen ja hätäpuhelinnumeroihin, vaikka kuunnelman aikana lähettiin useita kertoja varoitus lähetyksen kuulijoille eikä ohjelmassa kuultu yhtään tuttua uutisääntä. Heti kuunnelman esittämisen jälkeen vietiin šokkiin joutuneita ihmisiä terveyskeskuksiin ja monia oli matkalla väestönsuojiin. Kuunnelman aikaansaamien reaktioiden seurauksena Radioteatterin silloinen päällikkö Mirjam Polkunen ilmoitti, ettei vastaavantyyppisiä dokumenttikuunnelmia enää lähetetä.
Kuunnelma oli ennen Suomea esitetty ainakin Kanadassa 5. elokuuta 1984, ja Jan Hartman voitti kuunnelmallaan  Writers Guild of America -palkinnon vuonna 1985. Aikaisemmin kuunnelma oli esitetty myös Saksan liittotasavallassa ilman vastaavia reaktioita kuin Suomessa.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Kuvitteellinen sota sai aikaan paniikin
Salibandyn naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1995

| Women's European Championships 1995 |
| --- | --- |
Joukkueet:  10
Isäntämaa:   Sveitsi
Kaupungit:  Zürich
Ajankohta:  14.-20.5.1995
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Ruotsi
–  Hopeaa:   Norja
–  Pronssia:   Suomi
Ottelut:  27
Pistepörssin voittaja:   Helena Lindberg (14+9)
Salibandyn naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1995 järjestettiin Sveitsissä yhtä aikaa miesten kilpailuiden kanssa. Ne olivat avoimet Euroopan-mestaruuskilpailut, johon osallistui yksi Euroopan ulkopuolinen maa, Japani. Kisat olivat samalla naisten ensimmäinen kansainvälinen arvoturnaus. Turnauksessa oli mukana kymmenen joukkuetta, jotka oli jaettu kahteen lohkoon. Molempien lohkojen kaksi parasta pääsivät välieriin. Mestaruuden vei Ruotsi voittamalla loppuottelussa Norjan. Kolmanneksi sijoittui Suomi, joka voitti pronssiottelussa Sveitsin.
Alkulohkot > Lohkon A sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Ruotsi | 4 | 4 | 0 | 0 | 52 | 2 | 8 |
| 2 |  Suomi | 4 | 3 | 0 | 1 | 40 | 4 | 6 |
| 3 |  Tšekki | 4 | 2 | 0 | 2 | 10 | 27 | 4 |
| 4 |  Latvia | 4 | 1 | 0 | 3 | 4 | 41 | 2 |
| 5 |  Unkari | 4 | 0 | 0 | 4 | 3 | 35 | 0 |
Alkulohkot > Lohkon A ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 2 | – | 1 |  Suomi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 4 | – | 0 |  Latvia |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 16 | – | 0 |  Unkari |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 13 | – | 2 |  Tšekki |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 0 | – | 21 |  Ruotsi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 12 | – | 0 |  Unkari |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 4 | – | 2 |  Unkari |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 13 | – | 1 |  Tšekki |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | – | 1 |  Unkari |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 14 | – | 0 |  Latvia |  |  |
Alkulohkot > Lohkon B sarjataulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| 1 |  Norja | 4 | 4 | 0 | 0 | 41 | 6 | 8 |
| 2 |  Sveitsi | 4 | 3 | 0 | 1 | 41 | 6 | 6 |
| 3 |  Venäjä | 4 | 2 | 0 | 2 | 13 | 19 | 4 |
| 4 |  Saksa | 4 | 1 | 0 | 3 | 5 | 31 | 2 |
| 5 |  Japani | 4 | 0 | 0 | 4 | 3 | 41 | 0 |
Alkulohkot > Lohkon B ottelutulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 4 | – | 1 |  Saksa |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 6 | – | 5 |  Sveitsi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 9 | – | 0 |  Venäjä |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 0 | – | 15 |  Norja |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 0 | – | 12 |  Norja |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 0 | – | 14 |  Sveitsi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 4 | – | 2 |  Japani |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Norja | 8 | – | 1 |  Venäjä |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 13 | – | 0 |  Saksa |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 8 | – | 1 |  Japani |  |  |
Sijoitus- ja mitaliottelut

Sijat 9–10
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 6 | – | 0 |  Japani |  |  |
Sijat 7–8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Latvia | 4 | – | 2 |  Saksa |  |  |
Sijat 5–6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | – | 5 |  Venäjä |  |  |
Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 6 | – | 2 |  Sveitsi |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 3 | – | 4 rl. |  Norja |  |  |
Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 2 | – | 3 |  Suomi |  |  |
Loppuottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 8 | – | 2 |  Norja |  |  |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Välieräpari A1-B2 | Välieräpari A1-B2 |  |  |  |  |
|  Ruotsi | 6 |  |  |  |  |
|  Sveitsi | 2 |  |  |  |  |

|  |  |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
|  |  |  |  |  Ruotsi | 8 |
|  |  |  |  |  Norja | 2 |

| Välieräpari B1-A2 | Välieräpari B1-A2 |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  Suomi | 3 |  |  |  Sveitsi | 2 |
|  Norja | 4 rl. |  |  |  Suomi | 3 |
Lopputulokset

Ruotsi
Norja
Suomi
Sveitsi
Venäjä
Tšekki
Latvia
Saksa
Unkari
Japani
Aiheesta muualla

Kansainvälinen Salibandyliitto IFF - Women´s European Champions 1995 (englanniksi)
Planet Floorball - Women Open European Championships 1995 (englanniksi)
Pohjoiskulman koulu (Oulu)

Pohjoiskulman koulu (aikaisemmelta nimeltä Yliperän koulu) oli Joloksen kaupunginosassa Arkalan kylässä Oulussa, entisessä Ylikiimingin kunnassa sijainnut peruskoulu. Koulussa toimi vuosiluokat esiasteesta 6. luokkaan. Oppilaita koulussa oli viimeisinä lukukausina noin 30.
Pohjoiskulman koulu lakkautettiin yhdessä Vepsän koulun kanssa 1. elokuuta 2009, ja liitettiin Ylikiimingin kouluun.
Seututie 474

Seututie 474 on Savonlinnan Hautaniemestä Savonrannan kautta Heinäveden Vihtariin johtava seututie. Tien nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa. Savonrannan eteläpuolella päällyste on hyvässä kunnossa, mutta pohjoispuolella päällysteen kunto on huono ja tiessä on kuoppia.
Reitti ja tieyhteydet

Hautaniemi (kt 71)
Seikanlampi (yt 15392)
Puronsalo (yt 15394)
Kokkolahti (yt 15396)
Savonrannan kirkonkylä (yt 4741)
Niikkomäki (yt 15442)
Säimen (yt 15413)
Lapinlahti (yt 15415)
Vihtari, Heinävesi (st 476)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 474 Wikimedia Commonsissa
Samsøn kunta

| Samsøn kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Keskustaajama:  Tranebjerg
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jørn Nissen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  113,6 km²
Väkiluku:  3 636
 – Väestötiheys:  32,0 as./km²
 
 www.samsoe.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Samsø on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 3 636 asukasta, ja sen pinta-ala oli 113,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Tranebjerg.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Samsøn kunnan kotisivut (tanskaksi)
Pohjoiskulman koulu

Pohjoiskulman koulu voi tarkoittaa seuraavia oppilaitoksia:
Pohjoiskulman koulu, peruskoulu Uudessakaupungissa
Pohjoiskulman koulu, peruskoulu Oulun Joloksen kaupunginosassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pohjoiskulman koulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Seurakoira

Seurakoirina voi pitää kaikkia niitä rotuja, jotka eivät ole käyttökoiria, kuten palveluskoirat ja virkakoirat. Seurakoirat on kehitetty joko ulkonäön perusteella tai suorittamaan jotain erikoistehtävää.
Tietyt seurakoirarodut on alun perin kehitetty käyttökoiriksi. Esimerkkinä on tiibetiläinen lhasa apso, jota käytettiin temppeleissä vahtikoirana ja hyvän onnen tuojana. Kiinalaisella shih tzulla oli samanlaisia tehtäviä. Lisäksi sitä pidettiin leijonajumalan kuvana. Dalmatiankoiralla oli käytännönläheisempi tehtävä, sitä pidettiin matkoilla juoksemassa vaunujen mukana ja pelottamassa maantierosvoja. Dalmatiankoira saattaa polveutua pointterista. Chow chow on peräisin Mongoliasta 3000 vuoden takaa, jolloin sitä käytettiin sotakoirana. Myöhemmin sitä käytettiin Kiinassa ja naapurimaissa lihan- ja turkiksentuotantoon. Kaukoidässä ja Koreassa syödään vieläkin chow chown tyyppisiä punaisia koiria. Cavalierkingcharlesinspanielin kantarotu oli alun perin lintukoira ennen kuin siitä jalostettiin nykyinen seurakoira. Villakoirat ovat nykyisin suosittuja seurakoiria, mutta alkuaan ne olivat metsästyskoiria, jotka hakivat riistaa vedestä. Englanninbulldoggi kehitettiin julmaa härkä-koirataistelua varten, jota harjoitettiin vielä 1300-luvulla. Uusimpia rotuja on Amerikassa kehitetty bostoninterrieri, jonka kasvatus alkoi 1850-luvulla.
Useimmat suurten näyttelyiden parhaat koirat ovat seurakoiraryhmästä. Seurakoirat ovat voittaneet vuosittain järjestettävän maineikkaan Cruftsin koiranäyttelyn vuodesta 2000 lähtien kuusi kertaa.
Lähde

David Taylor, Terhi Laurila: Koirien maailma.  WSOY, 2002.
Pohjoislahti

Pohjoislahti on kylä Keuruulla. Se sijaitsee kunnan eteläosassa kantatien 58 varrella Pohjoisjärven ja Keurusselän välisellä harjanteella. Pohjoislahdella on ala-aste, kirjakauppa, kaksi frisbeegolfrataa ja ravintola. Siellä toimii myös nuorisoseura ja kesäteatteri. Pohjoislahti kuuluu Jyväskylän Rallin ajoreittiin nimellä Pohjoisperän pikataival.
Prameat mustalaishäät

| Prameat mustalaishäät |
| --- | --- |
Tyyli:  tositelevisio
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Verkko:  TLC
Esitetty:  29. huhtikuuta 2012 –
Aiheesta muualla
IMDb 
Prameat mustalaishäät on tositelevisiosarja, joka seuraa äärimmäisyyksiin vietyjä häitä, aina tekojalokivistä kirkkosalin pituisiin laahuksiin ja morsiushuntuihin.
Schichau Seebeckwerft

| Schichau Seebeckwerft GmbH |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  GmbH
Perustettu:  1950
Toimitusjohtaja:  Karl-Heinz Jahncke
Kotipaikka:  Bremerhaven, Saksa
Toimiala:  laivanrakennus
Tuotteet:  Autolautat, ro-ro laivar, ropax laivat, konttialukset
Henkilöstö:  380
Kotisivu:  http://www.schichau-seebeck-shipyard.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Schichau Seebeckwerft eli SSW (aikaisempia nimiä: Schichau-Werke ja Schichau Unterweser) oli saksalainen laivanrakennusyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsi Bremerhavenissa. Yhtiön nimi syntyi vuonna 1988 Schichaun ja Seebeckwerftin fuusioituessa. Yhtiö lopetti toimintansa vuonna 2009.
Historia

Ferdinand Schichau perusti vuonna 1837 Elbingissä yrityksen nimellä F. Schichau. Yhtiö aloitti höyrykoneiden ja myöhemmin vetureiden valmistuksen. Vuonna 1854 Schichau rakennutti telakan Elbingiin ja vuonna 1890 avattiin suurempi telakka Danzigiin (on ollut osa Gdańskin telakkaa vuodesta 1945). Saksan valtio osti telakan vuonna 1929. Yhtiö osti 1930 Königsbergistä pienehkön telakan.
Vuoden 1945 jälkeen yhtiön telakoista Danzig, Königsberg ja Elbing jäivät Puolan ja Neuvostoliiton alueille ja yhtiö joutui aloittamaan toimintansa uudelleen Bremerhavenissa Länsi-Saksan alueella. Vuonna 1972 yhtiöön sulautui Unterweserweft-laivanrakennusyhtiö, jolloin yhtiön nimeksi tuli Schichsau Unterweser. Vuonna 1988 uudeksi nimeksi tuli Schichau Seebeckwerft Seebeckwerftin sulautuessa yhtiöön. Bremer Vulkan osti yhtiön, ja yrityksen toiminta lakkasi vuonna 1996 Bremer Vulkanin taloudellisten ongelmien takia.
Vuonna 1998 perustettiin uusi yritys samoissa tiloissa nimellä Schichau Seebeck Shipyard GmbH, joka oli toiminnassa vuoteen 2009 jolloin liiketoiminta lopetettiin kokonaan.
Yhtiön rakentamia laivoja > Autolautat

M/S Olau Hollandia (1981, nyk. M/S Almariya)
M/S Olau Britannia (1982, nyk. M/S Moby Zaza)
M/S Herald of Free Enterprise (1980, upposi 1987)
M/S Peter Pan (1986)
M/S Olau Hollandia (1989)
M/S Supefast I (1995)
M/S Superfast II (1995)
Aiheesta muualla

Yhtiön viralliset sivut (englanniksi)
Rahtilaiva Stefan Sibumin vesillelasku Bremerhavenin telakalla
Seututie 471

Seututie 471 on Savonlinnan Nojanmaasta Enonkosken kirkonkylän kautta Heinäveden Sappuun kulkeva seututie. Sen pituus on 66 kilometriä. Enonkoskella Hanhivirran yli on lossiyhteys. Tien nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa. Ainoat linja-autovuorot kulkevat välillä Enonkoski–Savonlinna, noin kolme edestakaista linja-autovuoroa päivittäin.
Vuonna 2021 Nojanmaan ja Enonkosken kirkonkylän välisellä osuudella liikennemäärät olivat noin 1 000–2 900 ajoneuvoa vuorokaudessa. Enonkosken kirkonkylän ja Sapun välisellä osuudella liikennemäärät olivat 200–600 ajoneuvoa vuorokaudessa.
Reitti ja tieyhteydet

Nojanmaa (vt 14)
Hannolanpelto (st 468, yt 15379)
Makkola (yt 4731, yt 15383)
Simanala (yt 4711, yt 4712)
Enonkoski (yt 15386)
Simanala (yt 15391)
Ihamaniemi (yt 15409)
Leipämäki (yt 4741)
Sappu (st 476)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 471 Wikimedia Commonsissa
Liittymät Savonlinnasta Sappuun
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Enonkoskentie (1+1)
|  |   |  | Nojanmaa |   Savonlinnan-Punkaharjuntie | Savonlinna, Lappeenranta, Punkaharju  Heinävesi, Enonkoski    alkaa |
|  |   |  | Nojanmaan kiertoliittymä | Nojanmaantie |  |
|  |   |   | Hannolanpelto | 15379 Haapalantie | Haapala |
|  |   |   | Hannolanpelto |   Juvolantie | Kangaslampi, Oravi, Varparanta |
|  |   |   |  | Lentoasemantie | Lentoasema  |
|  |   |   | Makkola |   Makkolantie | Louhi |
|  |   |   | Makkola | 15383 Niittylahdentie | Niittylahti |
|  |  |  |  Savonlinnan ja Enonkosken kunnanraja |  |  |
|  |   |  | Simanala |   Muholantie    Kuokkalantie | Juvola  Kerimäki |
|  |   |   |  | 15389 Vuorikoskentie | Paakkunala |
|  |   |   |  | 15386 Pisamaniementie | Juvola, Karvila |
|  |   |   | Enonkoski | Kirkkotie |  |
|  |   |   |  | 15387 Hyypiänniementie | Hyypiänniemi, Venesatama |
|  |   |   | Hanhijärvi | 15391 Hanhijärventie | Hanhijärvi, Kattilanmäki |
|  |   |   | Hanhivirranniemi lossiranta (Hanhivirran lossi) |   |  |
:   Lossi 0,2 km (Hanhivirranniemi–Hanhivirta (ranta))
|  |   |   | Hanhivirta lossiranta (Hanhivirran lossi) |   |  |
|  |   |   |  | 15387 Ihamaniementie | Ihamaniemi, Pyylinsaari |
|  |   |   | Käkövesi | Vääräntauksentie | Koloveden kansallispuisto |
|  |  |  |  Enonkosken ja Savonlinnan kunnanraja |  |  |
|  |   |   | Pirttimäki |   Leipämäentie | Savonranta |
|  |   |   | Kirkkoranta | Kirkkorannantie | Koloveden kansallispuisto |
|  |  |  |  Savonlinnan ja Enonkosken kunnanraja |  |  |
|  |  |  |  Enonkosken ja Heinäveden kunnanraja |  |  |
 :   Pölläkäntie (1+1)
|  |   |   | Pölläkkä | Pilpantietie | Pilpan kanava |
|  |  |  | Sappu |   Heinävedentie | Joensuu Heinävesi   päättyy |
Seututie 468

Seututie 468 sijoittuu luoteis- ja kaakkoissuuntaisena väylänä Leppävirran Sarkamäestä ja Savonlinnan Hannolanpellon välillä. Väylän reitti kulkee Varkauden Kangaslammin ja Savonlinnan Oravin  kylien kautta. Seututie 468 alkaa Leppävirralta valtatien 23 Sarkamäen liittymästä ja päättyy Savonlinnassa seututien 471 Hannolanpellon liittymään. Väylällä on yksi lossiyhteys Tappuvirrassa Tappuvirran lossi, lisäksi väylä ylittää Oravin kanavan ja Haponlahden kanavan.
Vanhat männyt Niittylahden kulttuurimaisemassa
Seututien 468 varrella sijaitsee nähtävyyksiä kuten Rauhalinna, Juvolan vanha tiilitehdas sekä Kangaslammin ja Oravin kylät. Sarkamäki–Hannolanpelto-tieosuuden ainoa, Varkauden ja Savonlinnan välinen linja-autovuoro lakkautettiin kesäkuussa 2012, kun ELY-keskus lopetti vuoron tukemisen.
Reitti ja tieyhteydet

Sarkamäki (vt 23)
Rauhamäki (yt 4681)
Kangaslampi (yt 4684)
Viljolahti (yt 4703)
Juvola (yt 4711, yt 15386)
Haukiniemi (yt 15390)
Niittylahti (yt 15383)
Hannolanpelto (st 471)
Aiheesta muualla

Tappuvirran lossin korvaaminen sillalla.[vanhentunut linkki]
ELY-keskus lossiliikenne (Arkistoitu – Internet Archive).
Liittymät Sarkamäestä Savonlinnaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Rauhamäentie (1+1)
|  |  |  | Sarkamäki |   Joensuuntie | Varkaus, Joensuu  Kangaslampi   alkaa |
|  |  |  |  Leppävirran ja Varkauden kunnanraja |  |  |
|  |   |   | Rauhamäki |   Harjurannatie | Harjuranta |
|  |   |   | Kangaslampi |   Asematie | Asemanseutu |
 :   Kangaslammintie (1+1)
|  |   |   |  | 15404 Pisamaniementie | Pisamaniemi |
 :   Viljolahdentie (1+1)
|  |  |   | Punaisensillansalmen silta |  |  |
|  |   |   |  | 15402 Karhilantaipaleentie | Malkkila, Karhilantaival |
|  |   |   | Viljolahti |   Viljolahdentie | Heinävesi |
 :   Tappuvirrantie (1+1)
|  |   |   | Uittoniemi lossiranta (Tappuvirran lossi) |   |  |
:   Lossi 0,3 km (Uittoniemi–Tappuniemi)
|  |  |  |  Pohjois-Savon ja Etelä-Savon maakuntaraja  Varkauden ja Savonlinnan kunnanraja |  |  |
|  |   |   | Tappuniemi lossiranta (Tappuvirran lossi) |   |  |
|  |   |   |  | Kiramontie | SaimaaHoliday,  Linnansaaren kansallispuisto |
|  |  |   | Oravin kanavan silta |  |  |
|  |   |   | Oravi | Oravintie | Laivalaituri |
|  |  |   | Haponlahden kanavan silta |  | valmistunut 1959 |
|  |   |   |  | 15386 Laasalantie | Enonkoski |
|  |   |   | Juvola | Muholantie   | Savonlinna, Varparanta   kääntyy |
 :   Juvolantie (1+1)
|  |   |   | Haukiniemi | Laukunkangas 15390 | Laukunkangas |
|  |   |   | Niittylahti | Niittylahdentie 15383 | Makkola |
|  |   |   |  | Lehtiniementie 15378 | Lehtiniemi |
|  |  |  | Hannolanpelto |   Enonkoskentie | Savonlinna Heinävesi, Enonkoski;   päättyy |
Sateet tulivat

| Sateet tulivat> The Rains of Ranchipur |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jean Negulesco
Käsikirjoittaja:  Merle Miller
Perustuu:  Louis Bromfieldin romaaniin Sateet tulivat (The Rains Came, 1937)
Tuottaja:  Frank Ross
Säveltäjä:  Hugo Friedhofer
Kuvaaja:  Milton Krasner
Leikkaaja:  Dorothy Spencer
Pukusuunnittelija:  William Travilla
Pääosat:   Lana Turner  Richard Burton  Fred MacMurray  Joan Caulfield  Michael Rennie 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios
Ensi-ilta:   1955-12-1515. joulukuuta 1955 (Yhdysvallat)  1956-4-2727. huhtikuuta 1956 (Suomi)  
Kesto:  104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sateet tulivat (engl. The Rains of Ranchipur) on vuonna 1955 ensi-iltansa saanut Jean Negulescon ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Lana Turner, Richard Burton, Fred MacMurray, Joan Caulfield ja Michael Rennie. Elokuva perustuu Louis Bromfieldin vuonna 1937 ilmestyneeseen samannimiseen romaaniin, jonka pohjalta Merle Miller laati käsikirjoituksen.
Juoni

Hemmoteltu ja hedonistinen lady Edwina Esketh (Lana Turner) ja brittiläinen aatelismies lordi Esketh (Michael Rennie) elävät intohimottomassa ja onnettomassa avioliitossa. Kun he matkustavat Intiaan ostamaan hevosia maharanin (Eugenie Leontovich) kutsumana, lordi ilmoittaa aikovansa erota vaimostaan Englantiin palattuaan. Matkalla Edwina kuitenkin löytää uuden rakkauden. Ensiksi hän kohtaa entisen tuttavan ja nykyisen kyläjuopon Tom Ransomen (Fred MacMurray), ja sittemmin hän tapaa maharanin perillisen, tohtori Saftin (Richard Burton). Aluksi Edwinan yritykset vietellä tohtori eivät tuota tulosta, mutta pian hän alkaa tajuta aidosti rakastuneensa tohtoriin. Tuota pikaa tohtori antautuu Edwinan viehätysvoimalle, ja heidän välillään alkaa kiihkeä suhde, kunnes maanjäristykset ja tuhoisa tulva iskevät kaupunkiin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lana Turner  | … |  lady Edwina Esketh   |
|  Richard Burton  | … |  tohtori Safti   |
|  Fred MacMurray  | … |  Tom Ransome   |
|  Joan Caulfield  | … |  Fern Simon   |
|  Michael Rennie  | … |  lordi Alan Esketh   |
|  Eugenie Leontovich  | … |  maharani   |
|  Gladys Hurlbut  | … |  Maude Simon   |
|  Madge Kennedy  | … |  Emily Smiley   |
|  Carlo Rizzo  | … |  herra Adoani   |
Tuotanto > Tausta

20th Century Fox oli jo aiemmin filmannut Louis Bromfieldin romaanista elokuvasovituksen Kun sateet tulivat (The Rains Came) vuonna 1939. Aiemman filmatisoinnin oli ohjannut Clarence Brown, ja sen pääosissa ovat Myrna Loy, Tyrone Power ja George Brent. Lana Turneria oli harkittu Fern Simonin rooliin vuoden 1939 filmatisointiin.