stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukolan viesti 2010
Tulokset > Venlojen viesti

1. osuus: 5,1 km

2. osuus: 4,4 km

3. osuus: 6,2 km

4. osuus: 7,5 km

Joukkueita: 1 107, joista hyväksytysti maaliintulleita: 997
| Sija | nro>  | Joukkue | Loppuaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Tampereen Pyrintö Venla Niemi Saila Kinni Riina Kuuselo Anni-Maija Fincke | 3.07.12 |
| 2 | 1 |  Ulricehamns OK  Maja Alm Jenny Johansson  Ida Bobach  Simone Niggli | + 4.46 |
| 3 | 4 |  Halden SK  Céline Dodin Ida Marie Næss Bjørgul  Vendula Klechová Anne Margrethe Hausken | + 7.39 |
| 4 | 21 |  NTNUI | + 8.00 |
| 5 | 7 |  IFK Lidingö SOK | + 8.26 |
| 6 | 8 |  Sävedalens AIK | + 10.29 |
| 7 | 5 |  OK Linne | + 13.18 |
| 8 | 17 |  SK Pohjantähti | + 13.29 |
| 9 | 20 |  Konnerud IL | + 14.25 |
| 10 | 15 |  Bækkelagets SK | + 14.44 |
| 11 | 6 |  Turun Suunnistajat | + 17.41 |
| 12 | 23 |  Lynx | + 17.48 |
| 13 | 14 |  Angelniemen Ankkuri | + 19.33 |
| 14 | 36 |  Tampereen Pyrintö -2 | + 20.16 |
| 15 | 9 |  Domnarvets GoIF | + 20.24 |
Tulokset > Jukolan viesti

| --- | --- |
 1. osuus: 9,8 km  2. osuus: 10,0 km  3. osuus: 11,3 km  4. osuus: 6,9 km :  5. osuus: 6,8 km  6. osuus: 9,2 km  7. osuus: 13,4 km 
Joukkueita: 1 556, joista hyväksytysti maaliintulleita: 1 232
| Sija | nro>  | Joukkue | Loppuaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Halden SK  Kiril Nikolov  Erik Axelsson Anders Nordberg  Mattias Karlsson  Mats Haldin  Emil Wingstedt Olav Lundanes | 8.32.42 |
| 2 | 2 |  Kalevan Rasti  Jan Procházka Tommi Tölkkö Hannu Airila Simo Martomaa  Philippe Adamski  Fabian Hertner  Thierry Gueorgiou | + 7.08 |
| 3 | 11 |  Vaajakosken Terä Antti Anttonen Jouni Kahelin Pasi Ikonen Timo Joensuu Juha Sorvisto Jonne Lakanen Jani Lakanen | + 17.42 |
| 4 | 25 |  Lynx | + 22.57 |
| 5 | 67 |  Paimion Rasti | + 24.14 |
| 6 | 16 |  IL Tyrving | + 24.37 |
| 7 | 5 |  Vehkalahden Veikot | + 25.48 |
| 8 | 7 |  Delta | + 26.29 |
| 9 | 13 |  OK Linne | + 26.38 |
| 10 | 17 |  Angelniemen Ankkuri | + 26.42 |
| 11 | 28 |  Tampereen Pyrintö | + 27.38 |
| 12 | 23 |  Halden SK -2 | + 27.45 |
| 13 | 29 |  Bækkelagets SK | + 33.36 |
| 14 | 46 |  Kristiansand OK -2 | + 34.29 |
| 15 | 15 |  Turun Metsänkävijät | + 34.40 |
Aiheesta muualla

Salpa-Jukolan tiivistelmä Jukola.com-sivustolla
Venlojen viestin 2010 GPS-seuranta ja kartat RouteGadget-palvelussa
Jukolan viestin 2010 GPS-seuranta ja kartat RouteGadget-palvelussa
| n k Jukolan viestit ja Venlojen viestit |
| --- | --- | --- |
| Viestit |  1949  1950  1951  1952  1953  1954  1955  1956  1957  1958  1959  1960  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024  2025  2026  2027  2028  |  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1909

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Vaasassa 6.-7. maaliskuuta 1909. Vain miehet kilpailivat.
Ensimmäisen kerran vuodesta 1897 lähtien järjestettyjen Suomen luistelumestaruuskisojen historiassa mestaruus jäi ratkaisematta, koska kukaan kilpailijoista ei voittanut vaadittua kahta matkaa. Palkinnot  jaettiin kolmelle parhaalle pisteiden perusteella, kuten myös kunkin matkan kolmelle parhaalle.
Ensimmäisenä päivänä luisteltiin 5 000 metrin kilpailu, toisena päivänä ensiksi 500 metriä ja lopuksi 1 500 metriä.
Miesten yleiskilpailu

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Arne Schrey | 48,4 | 2 | 2.37,4 | 3 | 9.21,0 | 1 | 6 |
| 2 | Johan Wikander | 48,6 | 4 | 2.37,0 | 2 | 9.30,8 | 3 | 9 |
| 3 | Aksel Lihr | 48,7 | 5 | 2.36,8 | 1 | 9.31,6 | 4 | 10 |
| 4 | Kalle Louhela | 48,7 | 5 | 2.38,1 | 4 | 9.33,7 | 6 | 15 |
| 5 | August von Schantz | 49,8 | 10 | 2.39,8 | 5 | 9.28,9 | 2 | 17 |
| 6 | Franz Fredrik Wathén | 48,4 | 2 | 2.41,6 | 8 | 9.38,6 | 7 | 17 |
| 7 | Jussi Viinikainen | 49,0 | 7 | 2.40,0 | 7 | 9.33,1 | 5 | 19 |
| 8 | Emil Lahtinen | 47,7 | 1 | 2.46,2 | 10 | 10.09,0 | 12 | 23 |
| 9 | Lauri Helander | 49,1 | 8 | 2.39,9 | 6 | 10.04,0 | 11 | 25 |
| 10 | Eino Vanhala | 49,4 | 9 | 2.46,9 | 11 | 9.40,0 | 8 | 28 |
| 11 | Arvo Kyykoski | 50,2 | 11 | 2.42,1 | 9 | 9.41,6 | 9 | 29 |
| 12 | Jussi Kahma | 53,2 | 12 | 2.49,0 | 12 | 9.53,6 | 10 | 34 |
| 13 | A. Ohls | 56,6 | 13 | 2.59,6 | 13 | 10.21,0 | 14 | 39 |
| - | J. Järvinen | - | - | - | - | 10.10,6 | 13 | - |
Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut 1922

Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut järjestettiin neljännen kerran Norjan Trondheimissa 25. -26. helmikuuta 1922. Maailman- ja Euroopanmestaruuskilpailut palasivat ohjelmistoon samalla kaudella, oltuaan maailmansodan johdosta keskeytyksissä. Näin ollen Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut lakkautettiin tällä erää, seuraavan kerran niitä järjestettiin vasta 1950-luvulla.
Miesten yleismestaruus

Epäviralliset loppupisteet
| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 10 000 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | Pisteet | Sijap> 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Roald Larsen |  Norja | 54,9 | 1 | 26.33,5 | 9 | 2.48,6 | 2 | 10.42,8 | 1 |   | 12 |
| 2 | Eric Blomgren |  Ruotsi | 57,0 | 5 | 25.18,7 | 4 | 2.48,7 | 3 | 11.03,5 | 4 |   | 15 |
| 3 | Ole Olsen |  Norja | 58,1 | 7 | 24.51,0 | 1 |  ? |  ? |  ? |  ? |   | 17 |
| 4 | Ilmari Danska |  Suomi | 56,6 | 4 | 25.01,5 | 2 | 2.48,9 | 4 |  ? |  ? |   | 17 |
|  | Walter Tverin |  Suomi | 57,0 | 5 |  ? |  ? | 2.47,7 | 1 | 10.54,5 | 2 |   |   |
|  | Oskar Olsen |  Norja | 55,4 | 2 | 26.15,0 | 8 |  ? |  ? |  ? |  ? |   |   |
|  | Waldemar Bergström |  Suomi | 58,6 | 8 | 25.45,6 | 6 | 2.52,3 | 7 | 11.00,9 | 3 |   |   |
|  | Sundheim |  Norja | 55,7 | 3 | 25.12,2 | 3 |  ? |  ? |  ? |  ? |   |   |
1 vain kaikki matkat luistelleet huomioitu.
Curling talviolympialaisissa 1924

Curling oli ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmistossa vuoden 1924 Chamonix’n talviolympialaisissa. Tuolloin järjestettiin curling-kilpailu vain miehille.
Koska curling oli Chamonix’n jälkeen näytöslajina Lake Placidissa 1932 ja myöhemmin myös Calgaryssa 1988 ja Albertvillessa 1992, tilastoijat pitivät pitkään myös Chamonix’n kilpailutapahtumaa epävirallisena näytöslajina, mutta vuonna 2006 Kansainvälinen olympiakomitea vahvisti lajin olleen virallisena kisalajina 1924.
Mitalistit

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | William Jackson   Robin Welsh   Tom Murray   Laurence Jackson   | 4 |
| 2 |  | Carl Wilhelm Petersén   Carl August Kronlund   Johan Petter Åhlén   Ture Ödlund   Carl Axel Pettersson   Erik Severin   Karl Wahlberg   Victor Wetterström | 2 |
| 3 |  | Henri Cournollet   Georges André   Armand Isaac-Bénédic   Pierre Canivet | 0 |
Charlie Rose

Charlie Rose
Charles Peete "Charlie" Rose, Jr. (s. 5. tammikuuta 1942 Henderson, Pohjois-Carolina) on yhdysvaltalainen television talk show -juontaja ja journalisti. Vuodesta 1991 Charlie Rose on ollut samannimisen televisio-ohjelman juontaja.
Charlie Rosen mukaan Yhdysvaltain heikkenemisestä oli tullut yksi keskeisistä yhteiskunnallisen keskustelun aiheista Yhdysvalloissa 2010-luvun alkuun mennessä.
Rose hyllytettiin CBS:n tv-ohjelmista marraskuussa 2017 kahdeksan naisen paljastettua hänen harjoittaneen seksuaalista häirintää 1990-luvulta vuoteen 2011 saakka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Charlie Rose Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  SNAC
Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut 1951

Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut järjestettiin viidennen kerran Ruotsin Östersundissa 24. -25. helmikuuta 1951. Edelliset Pohjoismaiden mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1922 eli edelliset vastaavat kisat oli järjestetty lähes 30 vuotta aiemmin.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hjalmar Andersen |  Norja | 45,5 | 2 | 2.22,2 | 2 | 8.24,0 | 1 | 17.07,2 | 1 | 194,660 |
| 2 | Carl-Erik Asplund |  Ruotsi | 46,6 | 11 | 2.20,9 | 1 | 8.32,8 | 2 | 17.26,8 | 2 | 197,187 |
| 3 | Henry Wahl |  Norja | 46,5 | 9T | 24.51,0 | 1 | 8.36,0 | 3 | 18.01,2 | 6 | 200,460 |
| 4 | Sigge Ericsson |  Ruotsi | 46,1 | 6T | 2.27,1 | 7 | 8.47,8 | 6T | 18.05,0 | 7 | 202,163 |
| 5 | Matti Tuomi |  Suomi | 46,0 | 4T | 2.26,4 | 5T | 8.53,6 | 10 | 17.54,7 | 5 | 202,360 |
| 6 | Johnny Wickström |  Ruotsi | 47,2 | 14 | 2.28,2 | 9 | 8.45,0 | 5 | 17.51,3 | 4 | 202,465 |
| 7 | Kåre Vårvik |  Norja | 46,1 | 6T | 2.26,2 | 4 | 8.53,3 | 9 | 18.06,8 | 8 | 202,503 |
| 8 | Kauko Salomaa |  Suomi | 46,5 | 9T | 2.26,4 | 5T | 8.43,8 | 4 | 18.18,8 | 9 | 202,620 |
| 9 | Antero Ojala |  Suomi | 47,4 | 16 | 2.27,8 | 8 | 8.53,0 | 8 | 17.51,0 | 3 | 203,517 |
| 10 | Lassi Parkkinen |  Suomi | 46,0 | 4T | 2.28,6 | 10 | 8.47,8 | 6T | 18.26,9 | 10 | 203,728 |
| 11 | Kalevi Laitinen |  Suomi | 47,0 | 14 | 2.29,8 | 13 | 8.53,8 | 12 | 18.43,2 | 11 | 206,781 |
| 12 | Curt Karlsson |  Ruotsi | 46,9 | 12 | 2.30,8 | 15 | 8.56,1 | 11 | 19.20,2 | 12 | 208,787 |
|  | Mauri Suomalainen |  Suomi | 45,4 | 1 | 2.29,6 | 11 | 9.11,8 | 13 | - | - | - |
|  | Gunnar Ström |  Ruotsi | 45,8 | 3 | 2.30,6 | 14 | 9.15,4 | 15 | - | - | - |
|  | Odd Berg |  Norja | 46,4 | 8 | 2.29,7 | 12 | 9.13,8 | 14 | - | - | - |
|  | Olle Dahlberg |  Ruotsi | 47,3 | 15 | 2.31,3 | 16 | 9.27,8 | 17 | - | - | - |
|  | Erik Hallman |  Ruotsi | 55,1 | 17 | 2.34,0 | 17 | 9.18,1 | 16 | - | - | - |
Jukolan viesti 2014

| Jukolan viesti 2014 |
| --- | --- |
 Kuopio-Jukola
 Kuopio-Jukolan logo
Kilpailupaikka:   Vehmersalmi, Kuopio
Ajankohta:  14.–15. kesäkuuta 2014
Järjestävä seura:  Kuopion Suunnistajat
Venlojen viesti
Joukkueita:  1 232
Maaliintulleita:  1 139
Voittaja:   OK Pan Aarhus (2.)
Jukolan viesti
Joukkueita:  1 628
Maaliintulleita:  1 357
Voittaja:   Kalevan Rasti (6.)
Virallinen sivusto:  Jukolan viesti 2014
 ← 20132015 →
Jukolan viesti 2014 eli Kuopio-Jukola oli 66:s Jukolan viesti -tapahtuma. Se käytiin 14.–15. kesäkuuta 2014 Kuopion Vehmersalmella. Järjestävänä seurana toimi Kuopion Suunnistajat. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Jukolan viesti järjestettiin Vehmersalmella. Kuopion Suunnistajat oli kuitenkin yksi vuoden 1996 Mehtä-Jukolan järjestävistä seuroista. Miesten Jukolan viestin voitti Kalevan Rasti, jolle voitto oli kuudes ja kolmas peräkkäin. Naisten 37:nen Venlojen viestin voitti OK Pan Aarhus, jolle voitto oli toinen.
Tulokset > Venlojen viesti

1. osuus: 5,1 km

2. osuus: 5,0 km

3. osuus: 6,7 km

4. osuus: 7,4 km

Joukkueita: 1 232, joista hyväksytysti maaliintulleita: 1 139
| Sija | nro>  | Joukkue | Loppuaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  OK Pan Aarhus Emma Klingenberg Signe Søes Maja Alm Ida Bobach | 2.56.41 |
| 2 | 11 |  Tampereen Pyrintö Anni-Maija Fincke Riina Kuuselo Venla Niemi Saila Kinni | + 3.52 |
| 3 | 3 |  OK Linne Rebecka Olsson  Inga Kazlauskaitė  Catherine Taylor Annika Billstam | + 4.52 |
| 4 | 20 |  SK Pohjantähti | + 6.16 |
| 5 | 8 |  OK Tisaren | + 6.24 |
| 6 | 2 |  Halden SK | + 7.04 |
| 7 | 6 |  Kalevan Rasti | + 8.36 |
| 8 | 15 |  Järla Orientering | + 8.42 |
| 9 | 4 |  IFK Lidingö SOK | + 9.02 |
| 10 | 10 |  Paimion Rasti | + 9.07 |
| 11 | 9 |  MS Parma | + 12.43 |
| 12 | 18 |  OK Hällen | + 12.46 |
| 13 | 14 |  IGTISA | + 13.06 |
| 14 | 26 |  Sävedalens AIK | + 14.44 |
| 15 | 58 |  IFK Lidingö SOK -2 | + 14.48 |
Tulokset > Jukolan viesti

| --- | --- |
 1. osuus: 10,1 km  2. osuus: 11,5 km  3. osuus: 10,2 km  4. osuus: 7,6 km :  5. osuus: 7,7 km  6. osuus: 10,7 km  7. osuus: 14,0 km 
Joukkueita: 1 628, joista hyväksytysti maaliintulleita: 1 357
| Sija | nro>  | Joukkue | Loppuaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Kalevan Rasti Jere Pajunen  Philippe Adamski Aaro Asikainen Hannu Airila Simo-Pekka Fincke  Fabian Hertner  Thierry Gueorgiou | 7.59.01 |
| 2 | 16 |  IFK Lidingö SOK  Jo Forseth Indgaard Anders Carlsson Filip Dahlgren Erik Ivarsson Sandberg  Øystein Kvaal Østerbø  Mårten Boström Fredrik Johansson | + 0.11 |
| 3 | 13 |  Södertälje Nykvarn Orienter  Ralph Street Kent Ohlsson Erik Liljeqvist  Bartosz Pawlak  Scott Fraser Eric Börjeskog Jonas Leandersson | + 3.49 |
| 4 | 4 |  Halden SK | + 7.19 |
| 5 | 7 |  Vaajakosken Terä | + 8.23 |
| 6 | 3 |  Hiidenkiertäjät | + 10.53 |
| 7 | 9 |  Järla Orientering | + 15.57 |
| 8 | 14 |  Malungs OK Skogsmårdarna | + 17.55 |
| 9 | 2 |  Kristiansand OK | + 18.28 |
| 10 | 22 |  Ärla IF | + 19.54 |
| 11 | 12 |  IFK Moras OK | + 21.00 |
| 12 | 38 |  Paimion Rasti | + 22.06 |
| 13 | 23 |  NTNUI | + 27.09 |
| 14 | 17 |  OK Linne | + 28.13 |
| 15 | 15 |  Vehkalahden Veikot | + 28.16 |
Aiheesta muualla

Kuopio-Jukolan tiivistelmä Jukola.com-sivustolla
Venlojen viestin 2014 GPS-seuranta ja kartat RouteGadget-palvelussa
Jukolan viestin 2014 GPS-seuranta ja kartat RouteGadget-palvelussa
| n k Jukolan viestit ja Venlojen viestit |
| --- | --- | --- |
| Viestit |  1949  1950  1951  1952  1953  1954  1955  1956  1957  1958  1959  1960  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024  2025  2026  2027  2028  |  |
Irlanti

Irlanti (iiriksi Éire, engl. Ireland) on valtio, joka käsittää suuren osan Irlannin saarta ja sen edustan pienempiä saaria, mutta ei kuitenkaan saaren koillisosaa, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvaa Pohjois-Irlantia. Valtion kokonaispinta-ala on 70 273 km2 ja sen väkiluku runsaat 5,1 miljoonaa. Sen valtiomuoto on parlamentaarinen tasavalta. Se on ollut Euroopan unionin (aik. EEC) jäsen vuodesta 1973 alkaen. Irlannin pääkaupunki on itärannikolla sijaitseva Dublin.
Yleisesti valtiosta puhuttaessa siitä käytetään usein nimitystä "tasavalta" (iiriksi poblacht, engl. republic) jotta ero Pohjois-Irlantiin (Yhdistyneen kuningaskunnan maa) olisi selvä. Valtion perustuslaki kuitenkin määrittelee sen iirinkieliseksi nimeksi Éire ja englanninkieliseksi nimeksi Ireland.
Irlannin ilmasto on merellinen. Yli puolet sen pinta-alasta on laidunmaata ja alle kymmenen prosenttia metsää. Britannia hallitsi sitä lähes 800 vuoden ajan, kunnes maa vapaussodan jälkeen saavutti vapaavaltion aseman 1921 ja itsenäistyi 1949. Vielä 1990-luvun alussa Irlanti oli yksi EU:n köyhimmistä maista, mutta vuosituhannen vaihteessa talouskasvu oli voimakasta. Tällöin Irlantia nimitettiin kelttiläiseksi tiikeriksi. Vuoden 2010 lopulla Irlannin pankit olivat pulassa ja maa tarvitsi EU:n apua.
Irlannin kansalliskieli ja ensimmäinen virallinen kieli on iiri ja toinen virallinen kieli englanti, ja rahayksikkö on euro. Irlannin aiempi rahayksikkö oli Irlannin punta (1938–2002).
Vuonna 2019 Irlannin bruttokansantuote asukasta kohden oli IMF:n mukaan 80 481 Yhdysvaltain dollaria, joka oli maailman neljänneksi korkein. Viimeisen vuosikymmenen aikana Irlannin bruttokansantuote on kasvanut nopeasti, sillä kansainväliset suuryritykset ovat siirtäneet pääkonttorinsa sinne säästääkseen yritysverotuksessa. Irlannin yritysvero on 12,5 prosenttia. Vuonna 2015 se oli OECD-maiden matalin.
Maantiede

Irlannin valtion kokonaispinta-ala on 70 273 km2. Asutus keskittyy maan itä- ja etelärannikoille, länsiosa on hyvin harvaanasuttua aluetta.
Maantiede > Pinnanmuodot

Saari on alankoa, mutta sen halki kulkee matala keskivuoristo. Kukkuloiden välissä on järviä, ja ylävät nummet päättyvät usein rantajyrkänteisiin. Etelärannikolle ovat ominaisia leveäsuiset, suppilomaiset lahdet, itärannikko on laakea ja melko ehyt, kun taas länsirannikko on rikkonainen lukuisine saarineen ja lahtineen. Pinnanmuotoja leimaavat jääkausien tekemät harjut ja drumliinit. Irlannin korkein kohta on 1 038 metriä korkea Carrauntoohil ja kaksi muuta yli kilometrin huippua Macgillycuddy Reeks -vuorijonossa. Muita korkeita huippuja Irlannissa ovat muun muassa 952 metriä korkea Mount Brandon ja 925-metrinen Lugnaquilla.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Vuonna 2000 Irlannin maa-alasta 55 prosenttia oli laitumena, 7,2 prosenttia peltona, 2 prosenttia niittynä, 8,4 prosenttia metsää ja 15,8 prosenttia kosteikkoja. Kosteikoissa ja vesialueilla elää joukko harvinaisia eläin- ja kasvilajeja. Irlannissa on myös runsaasti harvinaisia sammal-, levä- ja jäkälälajeja sekä vesikovakuoriaisia ja maanilviäisiä.
Irlannissa elää 28 maanisäkäslajia, yli 400 lintulajia, 4 000 kasvilajia ja 12 000 hyönteislajia. Nisäkkäistä susi on kuollut alueellisesti sukupuuttoon, mustarotta on vaarantunut, ja kolme on silmälläpidettäviä: metsälepakko, saukko ja orava. Kärpästä, metsäjäniksestä ja närhestä on kehittynyt erityiset irlantilaiset alalajit.
Irlannissa ei elä yhtään käärmelajia. Legendan mukaan Pyhä Patrick karkotti käärmeet saarelta 400-luvulla, mutta tosiasiassa syynä lienevät jääkauden aikaiset jäätiköt ja Irlannin Isossa-Britanniassa elävistä lähimmistä käärmelajeista erottavan Irlanninmeren kylmyys.
Kotkat olivat kadonneet sukupuuttoon, mutta sekä maa- että merikotkakantoja on elvytetty istutuksin, ja vuonna 2007 Donegalissa kuoriutui ensimmäinen maakotkan poikanen sataan vuoteen. Kotkia uhkaavat maanviljelijöiden käyttämät myrkkysyötit, jotka on tarkoitettu kettujen ja varisten torjuntaan.
Maassa on kuusi kansallispuistoa: Ballycroyn, Burrenin, Connemaran, Glenveagh’n, Killarneyn ja Wicklowvuorten kansallispuisto.
Maantiede > Ilmasto

Irlannin ilmasto on merellinen. Idässä ja etelässä on kuivinta, ja idässä ja sisämaassa on hiukan lämpimämmät kesät ja kylmemmät talvet kuin muualla. Siellä voidaan saada joskus luntakin, mutta lumipeite ei pysy maassa pitkään edes kukkuloilla. Dublinissa maan itäosassa on lämpimimmän kuun eli heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila 18,9 celsiusastetta, kylmimpien tammi- ja helmikuun keskimääräinen alin 2,5 astetta. Sadetta saadaan 9–13 päivänä jokaisessa kuussa, yhteensä 50–76 mm kuukaudessa. Galwayssä länsirannikolla lämpötilaolot ovat lähes samanlaiset, mutta sadepäiviä on kuukausittain 15–24, ja kuukausien sademäärät 52–132 mm. Eniten sataa syksyllä ja talvella. Belmulletissa saaren luoteisnurkassa lämpimimmän kuun eli elokuun keskimääräinen ylin lämpötila 17,2 astetta, kylmimpien tammi- ja helmikuun keskimääräinen alin 3 astetta. Sadetta saadaan 12–20 päivänä jokaisessa kuussa, talvella yli 120 mm kuukaudessa.
Historia > Varhaiset vaiheet

Ensimmäiset asukkaat saapuivat Irlantiin 6 000 vuotta eaa. Noin 4 000 vuotta myöhemmin Etelä-Euroopasta tuli heimoja, jotka rakensivat suuria neoliittisia kivimonumentteja ja taidokkaita kultakoristeita. Pronssikautiset ihmiset, joita saapui seuraavan tuhannen vuoden aikana, tekivät taidokkaita kulta- ja pronssiesineitä ja aseita.
Kelttiläiset heimot saapuivat Irlantiin vuosien 600–150 eaa. aikana. Perimätiedon mukaan Pyhä Patrick saapui 432 jaa. ja käännytti irlantilaiset kristinuskoon. Viikingit alkoivat tunkeutua alueelle 800-luvulla jaa. Viikinkien kasvavan vaikutusvallan loppuna on usein pidetty Clontarfin taistelua vuonna 1014, jossa sai toisaalta surmansa myös Irlannin ylikuningas Brian Boru.
Historia > Britannian valta

Englannin kuningaskunta valloitti Irlannin 1100-luvulla. Ensimmäiset valloittajat olivat normanneja. Henrik II nimitti poikansa Juhanan, myöhemmin Juhana Maaton, Irlannin lordiksi. Englantilaisten valta oli häilyväistä, ja yhteenotot paikallisten mahtimiesten kanssa tavallisia. Henrik VIII, Elisabet I ja Jaakko I yrittivät istuttaa protestanttista uskoa ja englantilaishenkisyyttä irlantilaisiin rohkaisemalla maahanmuuttoa ja takavarikoimalla katolilaisten maita protestanteille. Pohjois-Irlannin vastakkainasettelu alkoi tästä. Elisabet I:n aikana 1590-luvulla puhkesi ensimmäinen kapina, kun Hugh O'Neillin johtamat irlantilaiset taistelivat yhdeksän vuotta itsenäisyytensä puolesta. 50 vuotta myöhemmin katolisten ylimysten johtama Kilkennyn konfederaatio hallitsi parhaimmillaan kahta kolmasosaa saaresta. He vaativat täyttä autonomiaa, katolilaisille oikeuksia ja englantilaistamisen lopettamista. Kapina päättyi Englannin sisällissotaan, jossa irlantilaiset olivat Kaarle I:n puolella Oliver Cromwellia vastaan. Vuonna 1649 Cromwell kukisti irlantilaiset verisesti. Kapinan jälkeen alkoi sortokausi. Vuonna 1641 katolilaiset olivat omistaneet 60 prosenttia maasta, vuoteen 1776 mennessä osuus pieneni viiteen prosenttiin. 1700-luvun lopulla protestanttiset idealistit nousivat barrikadeille Amerikan itsenäisyyssodan innoittamina. Toiminta kukistettiin 1798. Britit yrittivät hillitä itsenäisyyshaaveita vuoden 1801 unionilailla, jolla personaaliunionin sijalle määriteltiin uusi valtio nimeltä Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta.
Vuosina 1845–1852 Irlantia koetteli ankara nälänhätä, jonka aikana väkiluku putosi kahdeksasta viiteen miljoonaan ja maan länsiosat tyhjenivät lähes kokonaan. Irlannin menettämästä kolmesta miljoonasta asukkaasta yli miljoona menehtyi, loput muuttivat ulkomaille. Vuosisadan loppupuolella virisi nationalistinen henki. Irlannin sisäpoliittinen tilanne kärjistyi pääsiäiskapinaan 1916.
Hallinto ja politiikka > Poliittinen järjestelmä

Irlannin parlamentti (Oireachtas) on kaksikamarinen. Parlamentin ylähuone on nimeltään Seanad Éireann ja alahuone Dáil Éireann. Kummassakin kamarissa enemmistöpuolue oli pitkään keskustaoikeistolainen Fianna Fáil. Vuoden 2011 vaalien jälkeen parlamentin enemmistön kuitenkin muodostivat keskustaoikeistolainen Fine Gael ja keskustavasemmistolainen Työväenpuolue.
Irlannin presidentin hallituskausi kestää seitsemän vuotta, ja hänet voidaan valita uudestaan vain kerran. Presidentin toimi on lähinnä seremoniallinen. Tietyissä perustuslaillisissa tehtävissä hänen tukenaan on neuvoa-antava valtioneuvosto. Pääministerin pyynnöstä presidentti voi hajottaa parlamentin. Michael D. Higgins aloitti presidenttinä 11. marraskuuta 2011. Presidentinvaaleissa lokakuussa 2018 Higgins valittiin toiselle kaudelle. Vasemmistolainen Higgins oli ensimmäinen virassa oleva Irlannin presidentti 50 vuoteen, joka sai haastajan pyrkiessään toiselle kaudelle.
Irlannin hallituksen päämies on pääministeri eli Taoiseach. Alahuone valitsee pääministeriksi suurimman puolueen tai koalition puheenjohtajan. Pääministeri nimeää muut ministerit ja alahuone hyväksyy heidät.
Kesäkuussa 2017 Leo Varadkarista tuli Fine Gael -puolueen johtaja ja Irlannin uusi pääministeri edeltäjänsä Enda Kennyn erottua. Varadkar oli monella tavalla uudenlainen pääministeri: Hän oli sekä ensimmäinen osittain intialaistaustainen, ensimmäinen avoimesti homoseksuaalinen että tuolloin 38-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin pääministeri Irlannin historiassa.
Viimeisimmät parlamenttivaalit pidettiin helmikuussa 2020 ja kesäkuussa 2020 uudeksi pääministeriksi historialliseen Fianna Fáilin ja Fine Gaelin yhteishallitukseen tuli Fianna Fáilin puheenjohtaja Micheál Martin, jonka on tarkoitus hallitussopimuksen mukaan vaihtaa paikkoja Fine Gaelin puheenjohtaja Varadkarin kanssa joulukuussa 2022.