stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stephen Maguire
Ura > Turnausvoittaja

Vuonna 2004 Maguire osoitti olevansa potentiaalinen huippupelaaja ja voitti kaksi ranking-turnausta. Selkeänä haastajana (ranking-sijoitus 41) hän voitti European Open -turnauksen finaalissa kokeneen kuusinkertaisen MM-finalistin Jimmy Whiten selkein lukemin 9–3. Myöhemmin samana vuonna Maguire pääsi British Open -turnauksen finaaliin, jossa hän hävisi maanmiehelleen John Higginsille erin 6–9. Maguire eteni arvostetun UK Championship-turnauksen finaaliin, jossa hän voitti David Grayn erin 10–1. Turnauksen aikaisemmassa vaiheessa Maguire oli pudottanut mm. Ronnie O'Sullivanin, joka pudotti hänet maailmanmestaruusturnauksen ensimmäisellä kierroksella peräkkäisinä vuosina 2004 ja 2005. Kauden 2003/2004 päätteeksi Maguire oli nostanut itsensä 32 parhaan joukkoon sijalle 24 ranking-listalla, ja kauden 2004/2005 päätteeksi ensimmäistä kertaa 16 parhaan joukkoon sijalle 3 asti.
Arkkivihollinen Murphy

Maguirella on Shaun Murphyn kanssa erimielisyyksiä. Vuoden 2004 Grand Prix -turnauksessa miesten välisessä ottelussa Maguire tuomittiin hävinneeksi yhden erän, koska hän unohti liitunsa takahuoneeseen, minkä vuoksi ottelun alku viivästyi. Maguire lähti hakemaan liituaan kysyttyään luvan tuomari Johan Oomenilta , mutta Maguiren ollessa pois pöydän äärestä Murphy keskusteli tuomarin kanssa ja Maguire sai rangaistuksen, koska ottelu alkoi myöhässä . Maguire voitti kuitenkin ottelun erin 5–2. Myöhemmin samana vuonna UK Championship -turnauksen finaalissa David Gray unohti liitunsa takahuoneeseen, mutta Maguire ei vaatinut rangaistusta. Voitettuaan Murphyn vuoden 2007 Welsh Open -turnauksen finaalissa Maguire sanoi: That put the icing on the cake but we've always had a rivalry. I dislike him and I think he dislikes me. I try hard to beat everyone but it would have hurt more if I'd lost to him. Vuoden 2006 maailmanmestaruuskisoissa Maguire sanoi hävittyään Marco Fulle: I don't want to be a fat world champion viitaten Murphyyn .
Turnausvoitot > Ranking-turnaukset

China Open 2008
Northern Ireland Trophy 2007
Malta Cup 2004
UK Championship 2004
Welsh Open 2013
European Open 2004
Turnausvoitot > Muut

Pro Challenge 1 2009
Six-red World Championship 2014
Tilastot ja ennätykset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 STEPHEN MAGUIRE: 
| Ranking-turnausvoitot | 4 | 2004, 2007, 2008 |
| Ranking-turnausten finaalit | 9 | 2004, 2007, 2008, 2011, 2012 |
| UK Championship-turnauksen voitot | 1 | 2004 |
| UK Championship-turnauksen finaalit | 2 | 2004, 2007 |
| Korkein ranking-sijoitus | 2 | 2009/2010 |
| Suurin lyöntisarja | 147 | Regal Scottish 2000 |
|  |  | China Open 2008 (video) |
| Yli 100 pisteen lyöntisarjat | 407 |  |
Suojärvi (Sysmä, Palvala)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°33′15″N, 25°40′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.281
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,7 m  
Pituus:  2,5 km  
Leveys:  1,7 km  
Rantaviiva:  9,954 km  
Pinta-ala:  1,31041 km²   
Saaria:  9 
 fiSuojärvi 
Suojärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Palvalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 131 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä, se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 9 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,7 metriä mpy.
Sorsia

| Sorsia |
| --- | --- |

Nimi:  Sorsia
Tekijä:  Magnus von Wright
Valmistumisvuosi:  1853
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  50,5  cm
Leveys:  66  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum, Suomi
Sorsia on suomalaisen taiteilijan Magnus von Wrightin öljyvärimaalaus kankaalle, 50,5×66 cm, vuodelta 1853. Maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Magnus von Wright maalasi luonto- ja lintuaiheiset työnsä luonnontieteellisen tarkasti. Tämä Sorsia- maalaus on asetelmallinen maalaus, jossa etualan linnut eivät sulaudu maisemaan. Kuitenkin lintujen jokainen höyhen ja värisävy ovat kohdallaan. Ja tutkijat pystyvät tässäkin tapauksessa.
Wright maalasi Sorsia- maalauksen lapsuudenkodissaan Haminalahdella Savossa. Siellä he kasvattivat sorsia kesyiksi ankkojen tapaan. Magnus von Wright halusi maalata yleensä tuoreita lintuja ja siihen hänellä oli Haminalahdella mahdollisuus.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Sorsia.
Kappeli

Nastolan siunauskappeli.
Kappeli eli sivukirkko on historiallisesti tarkoittanut kahta eri asiaa. Sillä on tarkoitettu sekä kappeliseurakunnan pienehköä kirkkorakennusta että kristillisiä toimituksia varten suunniteltua pientä tilaa. Hautausmaalla olevaa hautaan siunaamisiin käytettävää rakennusta kutsutaan siunauskappeliksi.
Suurissa kirkoissa on perinteisesti ollut sivukappeli, tai useita kappeleita, joissa on voitu pitää rukoushetkiä tai muita pyhiä toimituksia. Samankaltaisia pieniä hiljentymis- tai toimituskappeleita on myös nykyaikaisten kirkkorakennusten yhteydessä. Saman tyylin mukaisia kappeleita on rakennettu myös leirikeskuksiin, kauppakeskuksiin sekä matkailukohteisiin.
Suurissa sairaaloissa on yleensä patologian osaston yhteydessä kappeli eli muistohuone, jossa arkkuun puettu vainaja voidaan näyttää omaisille. Ortodoksit toimittavat arkkuun pukemisen yleensä tällaisessa tilassa ja pukemisessa avustava pappi toimittaa työn päätyttyä muistopalveluksen.
Erillisten kappelirakennusten yleinen sijainti on kylä tai lähiö, kappeliseurakunta tai hautausmaa.
Suomessa Hietaniemen krematoriolla Helsingissä on hautajaisten järjestämiseen soveltuva tunnustukseton kappeli.
Kuvia

1400-luvulta peräisin oleva kappeli Policessa, Puolassa.
Turvey Abbeyn kappelin sisätilaa Englannissa.
Vihtijärven kappeli.
MIT:n tunnustukseton kappeli, Eero Saarinen 1956.
Rothko Chapel Houstonissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sveitsi talviolympialaisissa 2018

Sveitsi osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 168 urheilijaa, jotka kilpailivat 14 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 97 ja naisia 71. Jääkiekkoilijoita oli 48, lumilautailijoita 24 sekä alppihiihtäjiä ja freestylehiihtäjiä 22. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi maastohiihtäjä Dario Cologna ja päättäjäisissä alppihiihtäjä Ramon Zenhäusern.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Urheilumuoto | Laji | Päiväys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Gisin, MichelleMichelle Gisin | Alppihiihto | Naisten alppiyhdistetty | 22. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Holdener, WendyWendy Holdener   Denise Feierabend   Luca Aerni   Daniel Yule  Ramon Zenhäusern | Alppihiihto | Joukkuekilpailu | 24. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Höfflin, SarahSarah Höfflin | Freestylehiihto | Naisten slopestyle | 17. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Galmarini, NevinNevin Galmarini | Lumilautailu | Miesten parisuurpujottelu | 24. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Cologna, DarioDario Cologna | Maastohiihto | Miesten 15 km (v) | 16. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Zenhäusern, RamonRamon Zenhäusern | Alppihiihto | Miesten pujottelu | 22. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Feuz, BeatBeat Feuz | Alppihiihto | Miesten supersuurpujottelu | 16. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Holdener, WendyWendy Holdener | Alppihiihto | Naisten pujottelu | 16. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Perret, JennyJenny Perret   Rios, MartinMartin Rios | Curling | Sekaparit | 13. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Bischofberger, MarcMarc Bischofberger | Freestylehiihto | Miesten skicross | 21. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Gremaud, MathildeMathilde Gremaud | Freestylehiihto | Naisten slopestyle | 17. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Feuz, BeatBeat Feuz | Alppihiihto | Naisten syöksylasku | 15. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Holdener, WendyWendy Holdener | Alppihiihto | Naisten alppiyhdistetty | 22. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Schwarz, BenoîtBenoît Schwarz   Pätz, ClaudioClaudio Pätz   de Cruz, PeterPeter de Cruz   Tanner, ValentinValentin Tanner   Märki, DominikDominik Märki | Curling | Miehet | 23. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Smith, FannyFanny Smith | Freestylehiihto | Naisten skicross | 23. helmikuuta |
Synnynnäinen peililiikehäiriö

Synnynnäinen peililiikehäiriö (CMM) on harvinainen neurologinen sairaus. Sen aiheuttamalle liikehäiriölle tyypillisiä ovat yhden käden pakkoliikkeet, jotka peilaavat toisen käden tahdonalaisia liikkeitä. Peililiikkeet ovat yleisiä myös terveiden alle 7-vuotiaiden kehityksessä, mutta poikkeavia ovat aikuisuuteen asti jatkuvat peililiikkeet. Lisäksi muut sairaudet saattavat aiheuttaa vastaavia pakkoliikkeitä.
Synnynnäisen peililiikehäiriön yleisiä oireita ovat pakkoliikkeiden lisäksi koordinaation vaikeudet ja kohonnut väsymistaipumus. Sairauden oireet ilmenevät jo varhaislapsuudessa tai lapsuudessa. Sillä ei ole vaikutusta elinikään eikä älykkyystasoon. Synnynnäinen peililiikehäiriö periytyy yleensä autosomissa vallitsevasti, mutta harvinaisissa tapauksissa autosomissa peittyvästi. Myös sporadisia tapauksia esiintyy. Sairauteen on yhdistetty muutoksia geeneissä RAD51, DCC, DNAL4 ja NTN1.
Synnynnäisen peililiikehäiriön on arvioitu esiintyvän harvemmalla kuin yhdellä ihmisellä miljoonasta. Synnynnäisestä peililiikehäiriöstä Yhdysvalloissa kärsivien määrä on arvioitu vähäisemmäksi kuin tuhat. On kuitenkin esitetty, että lievästi oireilevia potilaita jää diagnosoimatta.
Jukka Kajava

Jukka Kajava joulukuussa 1979.
Jukka Ilmari Kajava (25. helmikuuta 1943 Oulu – 16. toukokuuta 2005 Berliini, Saksa) oli 1900-luvun lopun tunnetuimpia suomalaisia teatterikriitikoita ja televisioarvostelijoita.
Ura

Kajava varttui keskiluokkaisessa perheessä: isä oli työnjohtaja ja äiti lastentarhanopettaja. Hän kävi Teuvo Pakkalan koulua ja valmistui ylioppilaaksi Oulun Lyseosta vuonna 1962. Sen jälkeen Kajava suoritti Reserviupseerikoulun Haminassa. Vuonna 1963 hän aloitti suomen kielen ja draamakirjallisuuden opinnot Helsingin yliopistossa, mutta opinnot jäivät kesken.
Kriitikkona Kajava aloitti koululaisena Oulun Teinilehdessä ja myöhemmin Ylioppilaslehden avustajana 1965. Tammikuussa 1966 hänet palkattiin Helsingin Sanomien radio- ja televisiokriitikoksi. Kajava vakinaistettiin teatteritoimittajaksi syksyllä 1978. Kajava kirjoitti uransa aikana Helsingin Sanomiin noin 15 000 juttua.
Kajava myös ohjasi teatteria ja musiikkiteatteria. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli Åbo Svenska Teateriin vuonna 1972 yhdessä Antti Einari Halosen kanssa tehty operetti Iloinen leski. Myöhemmin hän ohjasi muun muassa Jussi Kylätaskun näytelmät Runar ja Kyllikki sekä Maaria Blomma Intimiteatterissa; viimeisinä vuosinaan myös Giacomo Puccinin oopperan Manon Lescaut Tampereen oopperassa.
Kajava tunnettiin myös tasokkaan lastenkulttuurin puolestapuhujana, ja hän sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon vuonna 1985. Arvostelijain valtionpalkinnon hän sai vuonna 1992. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin Ida Aalberg -mitali.
Kajava kuoli sairauskohtaukseen ollessaan työmatkalla Berliinissä.
Yksityiselämä

Kajava oli avoimesti homoseksuaali, vaikka homoseksuaalisuus oli rikos vielä vuoteen 1971 saakka. Hänellä oli suhde ohjaaja Antti Einari Halosen kanssa 1960-luvun lopulta 1980-luvun puoliväliin.
Kirjallisuutta

Harju, Hannu: Kajava: Pelätty, parjattu, palvottu.  Helsinki:  Siltala, 2023.  ISBN 978-952-388-204-1.
Aiheesta muualla

Jukka Kajavan kuolinuutinen MTV:n sivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Jukka Kajavan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Kajava, Jukka hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Survo

Survo voi tarkoittaa seuraavia:
Survo, tietojenkäsittelyjärjestelmä
Survo-ristikko, matemaattinen peli
Survo, sukunimenä:
Arvo Survo (s. 1954), inkerinsuomalainen pappi, runoilija, kirjailija, muusikko ja kansanperinteen kerääjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Survo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kappalejako

Kappalejaolla tarkoitetaan kirjoitetun tekstin jakamista kappaleisiin. Kappaleet ovat tekstin osia, jotka koostuvat yhdestä tai useammasta virkkeestä. Yksittäinen kappale tarkastelee tyypillisesti tiettyä rajattua ideaa tai näkökulmaa laajemmasta aiheesta, jota teksti kokonaisuudessaan käsittelee. Kappalejaon avulla tekstin lukija hahmottaa, milloin kirjoittaja siirtyy käsittelemään tekstissään uutta näkökulmaa.
Kappalejaon merkitseminen

Kappalejako merkitään tekstiin yleisesti joko sisentämällä edellistä kappaletta seuraava uusi kappale tai jättämällä tyhjä tila edellisen kappaleen ja uuden kappaleen väliin. Sisennyksessä on kyse kappaleen ensimmäisen rivin siirtämisestä oikealle niin, että se erottuu kappaleen seuraavista riveistä, jotka on tasattu vasemman marginaalin mukaisesti. Suositusten mukaan sisennyksen tulisi olla pituudeltaan noin kolme merkkiä tai 1–1,5 kertaa tekstissä käytetyn fontin kokoinen, jotta lukija erottaisi sisennyksen tekstistä selkeästi. Sisennystä käytetään kappaleiden erottamiseen etenkin painetuissa teksteissä sekä yleisesti ottaen teksteissä, jotka ovat luonteeltaan kerronnallisia. Tietokoneella sisennys lisätään käyttäen sarkainnäppäintä.
Tekstin ensimmäistä kappaletta tai väliotsikon jälkeen seuraavaa kappaletta ei tyypillisesti sisennetä, sillä tällaisissa tilanteissa kappaleiden välinen ero tulee selkeästi ilmi myös ilman sisennystä. Käytännöt ja suositukset sisennyksen käytöstä vaihtelevat kuitenkin tilanteissa, joissa kappaletta edeltää otsikon tai väliotsikon sijaan esimerkiksi taulukko tai erillinen sisennetty lainaus. Esimerkiksi Kielitoimiston ohjepankki suosittaa taulukon tai muun vastaavanlaisen tekstin osan jälkeen alkavan kappaleen sisentämistä silloin, kun alkava kappale on myös asiasisällön osalta uusi.
Kappalejako voidaan osoittaa myös jättämällä tyhjä tila kahden erillisen mutta peräkkäisen kappaleen väliin. Tyhjä tila kappaleiden välissä vastaa kooltaan yleensä noin yhtä tekstiriviä. Tyhjää riviä käytetään kappaleiden erottamiseksi käsikirjoituksissa ja verkkoteksteissä sekä jossain määrin myös painetuissa kirjoissa.
Kappalejaon merkitsemistapa on myös muuttunut historian aikana, sillä esimerkiksi keskienglantilaisissa käsikirjoituksissa sekä varhaisimmissa painetuissa teksteissä kappalejako osoitettiin lisäämällä ¶-merkki uuden kappaleen aloittavan ensimmäisen rivin alkuun. Perustana merkin käytölle esimerkiksi tyhjän rivin sijaan oli se, että kirjoitusmateriaali oli arvokasta, ja siksi se pyrittiinkin hyödyntämään kokonaisuudessaan tehokkaasti.
Kappalejaon tarkoitus

Visuaalisten kappalejaon merkitsemistapojen, kuten sisennyksen tai tyhjän rivin, lisäksi tekstin jako erillisiin kappaleisiin perustuu myös sen asiasisältöön. Tekstin jakaminen kappaleisiin asiasisällön pohjalta on kuitenkin pitkälti kirjoittajan päätettävissä, eikä kappalejaon laatimiselle ole olemassa ehdottomia sääntöjä.  Kappalejakoon ja kappaleiden pituuteen vaikuttavat kuitenkin tekstin kokonaisrakenne sekä valittu tekstilaji, sillä esimerkiksi kaunokirjallisuuden kappaleet ovat keskimäärin pidempiä kuin kappaleet sanomalehtiartikkeleissa.
Kappalejaon tavoitteena on tuoda tekstiin selkeyttä sekä parantaa tekstin luettavuutta. Kappalejaon avulla lukija pystyy lisäksi hahmottamaan tekstin jäsenneltynä kokonaisuutena. Yleisten periaatteiden mukaisesti asiatekstin yksittäinen kappale esittelee tavallisesti yhden idean, näkökulman tai osa-alueen liittyen laajempaan aiheeseen, jota kirjoittaja tekstissään käsittelee. Tekstin sujuvan lukukokemuksen kannalta asiatekstin yksittäisen kappaleen tulisi lisäksi olla merkityksiltään toisiinsa liittyvien virkkeiden muodostama yhtenäinen ja johdonmukainen kokonaisuus. Tekstin kirjoittaja voi halutessaan havainnollistaa kappaleen vaihtumista tekstissään lisäämällä uuden kappaleen alkuun kappaleen aiheeseen vievän johdantovirkkeen tai toisaalta päättämällä kappaleen virkkeellä, joka toimii ikään kuin siirtymänä seuraavan kappaleen aiheeseen.
Sydämesi tyhjä huone (Teemu Roivaisen albumi)

| Sydämesi tyhjä huone Teemu Roivainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. heinäkuuta 2015
 Kesto: 42.07
 Levy-yhtiö: Yume Records
Listasijoitukset
  47. (albumilista)    2. (midprice)
Teemu Roivainen muut julkaisut
|   | Sydämesi tyhjä huone 2015 | Tonight 2015 |
Sydämesi tyhjä huone on Teemu Roivaisen ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 8. heinäkuuta 2015.
Kappaleet

Mustasukkaisuutta – 3.59
Öiset kitarat – 4.15
Sydämesi tyhjä huone – 3.48 (feat. Saara Aalto)
Rakastan enemmän sua kuin ketään ennen – 3.55
Tule luoksein iltarusko – 3.22
Hopeinen kuu – 3.13
Tango Desiree – 3.18
Yksinäinen saarnipuu – 3.57
Kuu, kylmä kuningatar – 3.38
Tulisuudelma – 3.27 (duetto Maria Tyysterin kanssa)
Have I Told You Lately – 5.10
Kappaleen merkki

Kappaleen merkki
Kappaleen merkki ¶ (engl. pilcrow tai paragraph sign) on typografinen symboli, jonka ulkoasu vaihtelee käytetystä kirjasintyypistä riippuen, mutta tyypillisesti se muistuttaa P-kirjaimen peilikuvaa, jossa on kaksinkertainen pystyviiva. Kaareva osa voi olla ontto tai umpinainen.
Kappaleen merkki syntyi osoittamaan tai korostamaan tekstikappaleiden välistä rajaa keskiaikaisissa käsikirjoituksissa, ja samankaltaisessa tarkoituksessa se voi nykyäänkin esiintyä monessa tekstinkäsittelyohjelmassa. Merkki sinänsä ei teknisessä mielessä vaikuta kappalerakenteeseen eikä tällaisessa käytössä edes tallennu tekstitiedostoon, mutta se näkyy kappaleen loppua osoittavana symbolina, jos ohjelman tulostumattomat merkit kytketään näkyviin. Ohjelman käyttöliittymässä kappaleen merkki voi myös edustaa tulostumattomia merkkejä yleisesti.
Kappaleen merkillä voi olla muitakin käyttötarkoituksia. Yhdysvalloissa sitä voidaan käyttää pykälämerkin (§) tavoin, ja esimerkiksi espanjankielisissä teksteissä sillä voidaan merkitä alaviitteiksi asettuvia huomautuksia.
Historia

Kirjoitustaidon kehityshistorian varhaisvaiheissa ei ollut vakiintuneita käytäntöjä siitä, miten laajahkoja tekstejä jäsennetään suppeammiksi ajatuskokonaisuuksiksi. Tekstit kirjoitettiin yleensä yhtenäiseksi sanojen ja virkkeiden sarjaksi, jossa kirjurit saattoivat osoittaa ajatuksen tai näkökulman vaihtumista kukin omalla tyylillään (esimerkiksi ajatusviivan tapaan). 1100-luvulle tultaessa tekstikappaleiden väliin oli ruvettu merkitsemään usein koristeellinen C-kirjain (joka johtui latinan sanasta caput ’pää, pääjakso, kirjan luku’ tai capitulum ’pieni pää, kapiteeli, kirjan luku’). Siitä kehittyi kappaleen merkki kirjaimen koristelun muuntuessa pylväsmäiseksi jalaksi.
Koska koristeelliset merkit lisättiin keskiaikaisiin käsikirjoituksiin tavallisesti jälkikäteen, niille piti varsinaista tekstiä kirjoitettaessa varata ylimääräistä tilaa kappaleiden väliin. Jos lisämerkkejä ei loppujen lopuksi ehdittykään tehdä, kappaleita erottamaan jäi pelkkä tyhjä tila. Ajan myötä käytännöksi onkin vakiintunut, että kappaleen vaihtuminen osoitetaan erityisen merkin sijasta rivinvaihdolla, jonka jälkeen on joko täysin tyhjä rivi tai hieman tyhjää tilaa seuraavan kappaleen ensimmäisen rivin alussa.
Merkin tietotekninen edustus

| Näyte | Unicode | Nimi | HTML |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  | Latinalaisen merkistön täydennys Latin 1:ksi | Latinalaisen merkistön täydennys Latin 1:ksi |
| ¶ | U+00B6 | kappaleen merkki | &para; &#182; &#xB6; |
|  |  | Yleisiä välimerkkejä | Yleisiä välimerkkejä |
| ⁋ | U+204B | käänteinen kappaleen merkki | &#8267; &#x204B; |
|  |  | Koristemerkkejä | Koristemerkkejä |
| ❡ | U+2761 | kaarevajalkainen kappaleen merkki koristekuviona | &#10081; &#x2761; |
Kappaleen merkin oletetaan kehittyneen C-kirjaimesta, johon on lisätty pysty­suoria koriste­viivoja.
Kansankulttuuri (kustantamo)

| Kansankulttuuri Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1940/1944
Toimiala:  kustantaminen
Omistaja:  SNS / SKDL
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansankulttuurin ensimmäinen logo.
Kansankulttuuri oli suomalainen kirjankustantamo, jonka omistivat kansandemokraattiset järjestöt ja Suomi–Neuvostoliitto-Seura. Loppuvuodesta 1944 toimintansa aloittanut kustantamo julkaisi ennen kaikkea sosialistista ja marxilaista tieto- ja kaunokirjallisuutta. Keskeisellä sijalla yhtiön kustannuspolitiikassa oli neuvostoliittolaisen kirjallisuuden tunnetuksi tekeminen.
Historia

Kansankulttuuri perustettiin ensimmäisen kerran 6. lokakuuta 1940. Perustajat olivat yksityisiä henkilöitä, mutta aloitteentekijänä oli Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seura, jolla oli vaikeuksia saada ääntään kuuluville välirauhan ilmapiirissä talvisodan jälkeen. Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti Kansankulttuurin yhtiöjärjestyksen marraskuussa, mutta SNS:n lakkauttaminen vaikeutti toiminnan aloittamista ja alkuvuonna 1941 monet yhtiön johtokunnan jäsenistä pidätettiin. Yhtiö ei ehtinyt aloittaa kustannustoimintaa ennen jatkosodan alkua.
Kansankulttuurin toiminta alkoi uudelleen, kun äärivasemmisto vapautui vankiloista Moskovan välirauhansopimuksen jälkeen. Osake-enemmistö siirtyi tuolloin kansandemokraattisille järjestöille ja uudelle ystävyysseuralle. Yhtiö pyrki tuomaan markkinoille ensisijaisesti sieltä aiemmin puuttunutta radikaalia vasemmistolaista tutkimusta ja kirjallisuutta. Ideologinen aspekti oli mukana kaikissa Kansankulttuurin julkaisuissa. Vaikka yhtiö oli yleiskustantaja, sen tuotanto painottui ajan myötä tietokirjallisuuteen. Esimerkiksi kotimainen kaunokirjallisuus sai väistyä kannattamattomana tietokirjallisuuden tieltä.
Kirjankustantamisen lisäksi Kansankulttuuri julkaisi äänilevyjä, harjoitti kirja- ja paperikauppatoimintaa sekä toi maahan kirjallisuutta ja lehtiä lähinnä Neuvostoliitosta.
1980-luvulla yhtiön kannattavuus heikkeni, kun neuvostokirjallisuuden vetovoima väheni. Helsingin keskustassa sijainnut kirjakauppa lakkautettiin 1984, ja vuonna 1986 Kansankulttuurin kustannustoiminta siirrettiin Suomi–Neuvostoliitto-Seuralle, jonka SN-kirjat jatkoi Kansankulttuurin työtä.
Kustantamo toimi Koiton talossa Helsingin Simonkadulla.
Aiheesta muualla

Kansankulttuuri Oy:n yhtiöesitys Pörssitiedon netissä
Sunisa Srangthaisong

Sunisa Srangthaisong
Sunisa Srangthaisong (s. 6. toukokuuta 1988) on thaimaalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Thaimaan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 91 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. Hän on kuulunut MM-kisajoukkueeseen vuosien 2015 ja 2019 kisoissa.
Jäänmurtaja Tarmo (1907)

| Jäänmurtaja Tarmo |
| --- | --- |
 Tarmo vuonna 2006.
Perustiedot
Alustyyppi:  Jäänmurtaja
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Sir W.G. Armstrong & Co Ltd., Walker Shipyard, Newcastle, Yhdistynyt kuningaskunta
Laskettu vesille:  1907
Palveluskäyttöön:  27. helmikuuta 1908
Poistui palveluskäytöstä:  Poistettiin käytöstä vuonna 1970 ja on museoaluksena Kotkassa
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 300 t
Pituus:  67,1 m
Leveys:  14,3 m
Syväys:  6,1 m
Koneteho:  3 850 hevosvoimaa (peräkone 2 400 hv)
Propulsio:  2 kpl trippelihöyrykoneita polttoaineena öljy, aiemmin hiili
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  43
Aseistus
Aseistus:  2 × 120 mm Vickers -tykkiä 1 × 47 mm tykki 2 × 40 mm Bofors 3 × 20 mm Madsen  2 × konekivääriä
Tarmo on Suomen merenkulkulaitoksen jäänmurtaja, joka palveli Suomen merivoimissa toisen maailmansodan aikana. Nykyään Tarmo on museojäänmurtajana Suomen merimuseon kokoelmissa Kotkassa.