stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Velvollisuus (oikeustiede)
Erilaisia oikeudellisia velvollisuuksia

Virkavelvollisuudet tarkoittavat virkamiehen virkasuhteeseen liittyviä velvollisuuksia, jotka on määritelty oikeussäännöin. Tärkeimmät virkavelvollisuudet ovat virantoimitusvelvollisuus, virkakäskyjen noudattamisvelvollisuus, velvollisuus ottaa huomioon mahdollinen esteellisyys ja sivutoimien aiheuttamat rajoitukset, velvollisuus pidättyä luottamuksen vaarantavista eduista, salassapitovelvollisuus sekä vaitiolovelvollisuus.
Oppivelvollisuus tarkoittaa kansalaisen velvollisuutta hankkia itselleen yleissivistävä peruskoulutus.
Työnantajan päävelvoite on palkan tai muun vastikkeen suorittaminen työntekijän tekemästä työstä. Työsopimuslain (55/2001) mukaan työnantajan velvollisuus on huolehtia myös työturvallisuudesta ja noudattaa syrjintäkieltoa. Työntekijän päävelvoite on tehdä sovittu työ noudattaen työnantajan ohjeita ja määräyksiä. Työssään hänen on noudatettava myös työturvallisuuden edellyttämää varovaisuutta ja salassapitovelvollisuutta. Työrauhavelvollisuus tarkoittaa velvollisuutta välttää lainsäädännön tai työsopimuksen tai virkaehtosopimuksen kieltämiä työtaistelutoimia. Tämä koskee työmarkkinoiden kaikkia osapuolia.
Vapahtajamme kirkko

| Vapahtajamme kirkko Vor Frelsers Kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Sankt Annæ Gade 29 Kööpenhamina, Tanska
Kirkkokunta:  Tanskan kansankirkko
Hiippakunta:  Kööpenhaminan hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1696
Suunnittelija:  Lambert van Haven Laurids de Thurah (tornin huippu)
Materiaali:  tiili
Tyylisuunta:  barokki
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vapahtajamme kirkko (tansk. Vor Frelsers Kirke) on Christianshavnin alueella Kööpenhaminassa sijaitseva Lambert van Havenin suunnittelema tiilinen ristikirkko vuodelta 1696. Se tunnetaan erityisesti myöhäistä barokkia edustavasta kierteisestä torninhuipustaan, joka valmistui vuonna 1752 Laurids de Thurahin suunnittelemana ja on yksi kaupungin maamerkeistä.
Kuvia

Tornin kärjessä on maapalloa ja Kristusta esittävä kullattu patsas.
Alttarin suunnitteli Nicodemus Tessin nuorempi.
Urut
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vapahtajamme kirkko Wikimedia Commonsissa
Viktor Salovaara

Johannes Wiktor (Vihtori) Salovaara (aikaisemmin Sundqvist; 24. syyskuuta 1886 Keuruu – 15. syyskuuta 1966 Kokkola) oli suomalainen painija.
Salovaara oli voimakas ja kookas (182 cm) raskaan sarjan painija. Kilpailemisen hän aloitti vuonna 1906, mutta vasta vuosina 1908–1909 hänen kuntonsa alkoi nousta ja hän edusti silloin Vaasan Kiistoa, jossa sai ensimmäisen palkintonsa. Hän asui Oulussa myöhemmän painijauransa aikana edustaen Oulun heittoa ja harjoitteli tällöin paljon Yrjö Saarelan kanssa. Hän paini yli 80 ottelussa ja voitti useita piirimestaruuksia. Vuonna 1912 Salovaara oli Emil Väreen ja Aleksanteri Toivolan kanssa Euroopan mestaruuskilpailuissa Budapestissa painimassa raskaassa sarjassa, mutta Salovaaran mukaan mestaruuden sai puolueellisen tuomion vuoksi unkarilainen painija, jonka Salovaara oli voittanut viimeisessä ottelussa. Salovaara voitti vielä seuraavana päivänä käydyn uusintaottelun ja sai lohdutuspalkinnoksi kultakellon.
Vuonna 1912 Salovaara olisi tullut Vaasassa pidetyissä mestaruuskilpailuissa Suomen mestariksi, mutta hän ei ottanut mestaruutta vastaan koska kaikki painit olivat jääneet ratkaisemattomiksi ja mestaruus annettiin sarjan kevyimmälle painijalle, joka oli Salovaara. Hänet valittiin samana vuonna edustamaan Suomea Tukholman olympialaisissa mutta hän sai viikkoa ennen kisoja revähtymän eikä voinut matkustaa.
Vuonna 1913 Salovaara oli eräiden muiden suomalaispainijoiden kanssa Pietarissa pidetyissä Venäjän mestaruuskilpailuissa. Ottelut oli suljettu yleisöltä ja katsojina oli vain upseereita ja sanomalehtien edustajia. Salovaara voitti kaikki vastustajansa ja viimeisessä ottelussa hänellä oli vastassaan Venäjän parhaana painijana tunnettu mies. Salovaara sai miehen hartiat jo mattoon, mutta tuomarit eivät ottaneet tätä huomioon. Koska vastustaja oli ottelun aikana potkaisut ja lyönyt kyynärpäällään Salovaaraa sekä ennen ottelua kerskunut vääntävänsä tältä niskat nurin, Salovaara väänsi oman kertomansa mukaan tätä liian lujaa, jolloin vastustajan niska ei kestänyt ja hän kuoli kolmen päivän kuluttua ottelusta. Kilpailujen sihteeri oli hänen puolellaan ja katsoi että paini oli ollut laillinen eikä Salovaaraa voitu syyttää tapaturmasta. Salovaaralle myönnettiin Venäjän mestaruus, mutta hän katsoi kuitenkin parhaaksi palata Suomeen jo seuraavana aamuna. Tapaus vaikutti häneen niin että hän piti taukoa painimisessa eikä myöhemmin enää paininut suurissa kilpailuissa. Salovaara otteli vielä pienemmissä kilpailuissa vuoteen 1918 saakka.
Viktor Salovaara asui sittemmin Kokkolassa, oli ylijunailijana ja hoiti Kokkolan rautatieasemalla rautatiekirjakaupan myymälää.
Unkarinsara

| Unkarinsara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  melanostachya
Kaksiosainen nimi
 Carex melanostachya  Willd. 
Katso myös
   Unkarinsara Wikispeciesissä   Unkarinsara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unkarinsara (Carex melanostachya) on monivuotinen kasvilaji sarojen suvussa. Sitä tavataan alkuperäisenä Keski-Euroopasta Keski-Aasiaan. Suomessa unkarinsara on hyvin harvinainen uustulokas.
Ulkonäkö

Unkarinsara kasvaa löyhästi mätästäen 40–45 senttimetriä korkeaksi. Kasvin pitkästä suikertavasta juurakosta kasvavat pystyt varret, joiden tyvitupet ovat punertavia. Vaaleanvihreät 2–3 millimetriä leveät lehdet ovat varren pituisia tai hieman lyhyempiä. Unkarinsaran kukinnossa on kahdesta kolmeen hedetähkää ja kaksi emitähkää. Pullakot ovat noin 5 mm pitkiä, leveän munanmuotoisia ja kypsinä uurteisia. Tähkäsuomut ovat pullakoita pidempiä. Pullakoiden kärki on pitkä ja syvästi halkoinen.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Unkarinsara (Carex melanostachya)
Kasviatlas 2020: Unkarinsaran (Carex melanostachya) levinneisyys Suomessa.
Valdemarin linna

Valdemarin linna
Valdemarin linna (tansk. Valdemars Slot) on linna Svendborgin kunnassa Tåsingen saarella, Tanskassa.
Historiaa

Valdemarin linna ei ole varsinainen linna, vaan suuri kartano. Linnan rakennutti kuningas Kristian IV (1588-1648) poikaansa Valdemar Christiania varten. Se rakennettiin 1639-1644 arkkitehti Hans van Steenwinckel nuoremman johdolla renessanssityyliin. Valdemar Christian ei koskaan asunut linnassa, vaan kuoli Pohjan sodassa taistelussa Puolaa vastaan 1656.
Vuonna 1678 kartano ja siihen liittyvät maat Tåsingella annettiin merisankari Niels Juelille palkkiona hänen voitostaan Køgenlahden taistelussa ja siellä vallatuista ruotsalaisista laivoista. Tämän jälkeläiset laajensivat ja kehittivät kartanon tiluksia ja rakennuksia huomattavasti, ja lopulta he omistivat melkein koko Tåsingen saaren. Vuonna 1754 linna uudistettiin rokokootyyliin, ja se sai nykyisen ulkonäkönsä. Linna on pysynyt Juelin ja tämän jälkeläisten, Iuel-Brockdorffin suvun, hallussa nykypäivään asti.
Nykyään linna on suosittu turistikohde. Se on avoinna yleisölle toukokuusta lokakuuhun, ja siellä on mm. lelumuseo, Ieul-Brockdorffin suvun trofeekokoelma sekä paikallinen merimuseo.
Kuvia

Porttirakennus
Teepaviljonki
Puutarhaa kirkon takana
Piirros vuodelta 1872
Panoraama linnan alueesta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valdemarin linna Wikimedia Commonsissa
Valdemarsslot Linnan viralliset sivut
Tšekinpaimenkoira

| Tšekinpaimenkoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Tšekki
Määrä:  Suomessa rekisteröity 503
Rodun syntyaika:  1300-luku
Alkuperäinen käyttö:  paimennus, rajojen vartiointi
Nykyinen käyttö:  palvelus-, vahti-, pelastus-, opas-, paimen- ja harrastuskoira
Elinikä:  12–15 vuotta
Muita nimityksiä:  chodský pes, Bohemian Shepherd Dog, Czech Sheepdog, Bohemian Herder, Chodenhund, Chodenländer Hund, bööminpaimenkoira, chien de berger de Bohême, berger de Bohême, Böhmischer Schäferhund, perro pastor bohemio
FCI-luokitus:  ryhmä 1 Lammas- ja karjakoirat alaryhmä 1 Lammaskoirat #364
Ulkonäkö
Paino:  18–25 kg
Säkäkorkeus:  uros 52–55 cm narttu 49–52 cm
Väritys:  black & tan tai blue & tan
Tšekinpaimenkoira eli bööminpaimenkoira (tšek. chodský pes) on tšekkiläinen koirarotu, joka tunnetaan saksaksi myös nimellä Chodenhund. Se saavutti FCI:n hyväksynnän vuonna 2019.
Ulkonäkö

Tšekinpaimenkoira on keskikokoinen rotu. Karvapeite on pitkää ja tuuheaa ja siinä on tiheä alusvilla. Väritys on musta ruskein merkein. Korvat ovat pystyt, pienet, ylöskiinnittyneet ja terävät. Pääväri on tumman siniharmaa tai musta, ja siinä on kellanruskeat merkit. Urosten säkäkorkeus on 52–55 cm ja narttujen 49–52 cm, ja keskimääräinen paino sukupuolia määrittämättä vaihtelee 18–25 kg välillä.
Luonne ja käyttäytyminen

Tällä erittäin aktiivisella koiralla on upea luonne. Se on helppo kouluttaa ja on yleensä erittäin nopea oppimaan. Se ei ole aggressiivinen, se on hyvä lasten, muiden koirien ja lemmikkien kanssa. Tšekinpaimenkoira on suurenmoinen agilityssä, pelastustyössä ja palveluskoulutuksessa. Sillä on erinomainen hajuaisti ja se kykenee työskentelemään kehitysvammaisten kanssa. Luonnollisesti se on myös hyvä vahtikoira. Tämä rotu sopii kiistatta moniin eri tehtäviin, mukaan lukien agilityn, pelastustoiminnan, kuurojen ja sokeiden opastamisen, paimentamisen ja jopa harrastusmielessä harjoitetun reenvedon.
Alkuperä

Tšekinpaimenkoira on vanha lammaskoira. Se on myös vartioinut Tšekin etelärajaa ja alueen taloja. Paikallisilla ihmisillä joita kutsuttiin nimellä chodove oli poikkeuksellinen lupa pitää suuria koiria tähän käyttötarkoitukseen. Alois Jirasek joka kirjoitti paikallisten rohkeasta kansannoususta valitsi tämän rodun heidän lippunsa symboliksi. Vaikka se on oikeastaan virheellistä, symboli nousi kansalliseen tietoisuuteen tunnetun tšekkiläismaalarin Mikolas Alesin teosten kautta. Tšekinpaimenkoiran symboli on yhä nuorten tšekkiläisten partiolaisten tunnuksena.
Koska tšekinpaimenkoira on vanha rotu, se on mahdollisesti yksi saksanpaimenkoiran edeltäjistä. Tšekinpaimenkoiran tiedetään asuttaneen Tšekin maita jo 1300-luvulla ja olleen ammattimaisesti jalostettu 1500-luvulla. Rodun elvytys ja nykyinen jalostusohjelma aloitettiin vuonna 1984, ja ensimmäinen rekisteröity pentue syntyi vuonna 1985. Nykyisin on monia kasvattajia, ja 3500 rekisteröityä pentua on syntynyt ohjelman aloittamisen jälkeen (vuosien 1984–2009 aikana).
Alkuperä > Rotu Suomessa

Suomen Kennelliitto tunnusti tšekinpaimenkoiran virallisesti alkuvuodesta 2013, josta lähtien se on voinut myös osallistua täällä pidettäviin näyttelyihin. Rodun suosio on siitä lähtien ollut nopeassa kasvussa: jo ensimmäisenä rekisteröintivuotena eli vuonna 2013 rekisteröitiin 36 yksilöä ja vuoden 2014 puolella pelkästään tammi-huhtikuun välisenä aikana jo 16 uutta yksilöä. Siitä on selvästi tullut monelle palveluskoiraharrastajalle potentiaalinen vaihtoehto perinteisemmälle saksanpaimenkoiralle.
Suomen ensimmäinen virallisesti rekisteröity pentue syntyi Harjusalaman kenneliin jo 7. tammikuuta 2013 eli käytännössä heti sen jälkeen, kun virallinen rekisteröinti mahdollistettiin kyseiselle rodulle. Molemmat vanhemmat olivat Tšekin tuonteja: isä oli Suomen muotovalio Francis Ford Vita Canina ja emä Aggy Spirneo. Vuonna 2013 syntyi yhteensä kolme pentuetta, kolmelle eri kasvattajalle eli myös kasvatustoimintaan on Suomessa tämän rodun harrastajien parissa riittänyt kiinnostusta jo alusta alkaen.
Käännös

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Bohemian Shepherd
Rodusta muualla

SKL:n rotumääritelmä[vanhentunut linkki]
Tšekinpaimenkoira on monipuolinen käyttö- ja harrastuskoira, joka soveltuu perinteisten pk-lajien lisäksi myös agilityyn.
Käännös suomeksi
Unkarintammi

| Unkarintammi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Versokasvit  Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Ylälahko::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Lahko::  Fagales
Heimo::  Pyökkikasvit Fagaceae
Suku::  Tammet Quercus
Laji::  frainetto
Kaksiosainen nimi
 Quercus frainetto  Ten., 1813 

Katso myös
   Unkarintammi Wikispeciesissä   Unkarintammi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Unkarintammi (Quercus frainetto) on tammilaji (Quercus). Se on kesävihanta puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Kaakkois-Euroopassa ja Lähi-idässä.
Ulkonäkö

Unkarintammi kasvaa 25–30 metriä korkeaksi. Sen latvus on pyöreähkö. Runko voi kasvaa läpimitaltaan kaksimetriseksi. Lehdet ovat 10–25 senttimetriä pitkiä ja 8–15 leveitä ja muodoltaan soikeahkon pitkänpyöreitä ja pariliuskaisia. Syvän loven erottamia pyöristyneitä liuskoja on 7–10 lehden kummallakin puolella. Karvainen lehtiruoti on 2–12-millimetrinen.
Hedekukat kasvavat 5–8 senttimetriä pitkissä riippuvissa norkoissa. Kukinta tapahtuu kesäkuussa. Hedelmä on tammenterho. Se on noin kaksi senttimetriä pitkä ja noin kolmasosaksi tai puoliksi kehdon ympäröimä. Terhot kypsyvät ensimmäisenä vuonnaan.
Levinneisyys

Unkarintammi kasvaa Euroopassa ja Lähi-idässä Italian eteläosissa, Unkarissa, Balkanilla ja Turkissa Mustanmeren eteläpuolella. Se viihtyy monenlaisilla mailla.
Lehtiä ja terhoja.
Viipurin fransiskaanikirkko

| Viipurin fransiskaanikirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Viipuri
Koordinaatit:  60°42′50.2″N, 028°44′08.0″E
Rakentamisvuosi:  ennen vuotta 1520
Materiaali:  harmaakivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Viipurin fransiskaanikirkko oli Viipurissa sijainnut keskiaikainen fransiskaanikonventin kivikirkko, joka rakennettiin todennäköisesti vuosien 1495 ja 1497 välisen sodan jälkeen. Seinien osalta kirkko valmistui ehkä ennen vuotta 1520. Konventti kirkkoineen purettiin vuoden 1741 jälkeen, mutta muutamia rakennuksia tai rakennusosia oli jäljellä vielä 1950-luvun lopulla, jolloin neuvostoliittolaiset purkivat ne. Maanpäällisiä osia ei ole enää nähtävillä.
Belgian Grand Prix 2012

|  Belgian Grand Prix 2012  |
| --- | --- |
 12. osakilpailu 20 osakilpailusta kaudella 2012. 

Päivämäärä:  2. syyskuuta 2012
Sijainti:  Circuit de Spa-Francorchamps, Belgia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  7,004 km
Kilpailun pituus:  44 kierrosta, 308,052 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Jenson Button   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.47,673
Palkintokoroke
Voittaja:   Jenson Button   (McLaren-Mercedes)
Toinen:   Sebastian Vettel   (Red Bull-Renault)
Kolmas:   Kimi Räikkönen   (Lotus-Renault)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Bruno Senna   (Williams-Renault)
Kierrosaika:  1.52,822 (kierroksella 43)
Belgian Grand Prix 2012 (virallisesti 2012 Formula 1 Shell Belgian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2012 12. osakilpailu, joka ajettiin 2. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n moottoriradalla Belgiassa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. elokuuta | 10:00–11:30 | 11:00–12:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Sateinen | 12 °C | 13–14 °C | 76 % |
| 31. elokuuta | 14:00–15:30 | 15:00–16:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Sateinen | 11 °C | 11 °C | 78 % |
| 1. syyskuuta | 11:00–12:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Aurinkoinen | 12–14 °C | 20 °C | 52–60 % |
| 1. syyskuuta | 14:00–15:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Aurinkoinen | 16 °C | 27–30 °C | 45–49 % |
| 2. syyskuuta | 14:00–16:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Aurinkoinen | 20–22 °C | 33–35 °C | 29–40 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Williamsin kolmoskuljettaja Valtteri Bottas ajoi perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Bruno Sennan tilalla. HRT:n Dani Clos ajoi Narain Karthikeyanin tilalla.
Aika-ajo

Paalupaikalle ajoi ylivoimaisesti Jenson Button. Kimi Räikkönen ajoi aika-ajoissa neljänteen lähtöruutuun, mutta nousi yhden pykälän Pastor Maldonadon saatua lähtöruuturangaistuksen. Heikki Kovalainen oli aika-ajoissa yhdeksästoista, mutta nousi yhden pykälän Nico Rosbergin saatua rangaistuksen.
Aika-ajo > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1 > erä) | Aika (2 > erä) | Aika (3 > erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.49,250 | 1.47,654	  | 1.47,573 | 1 |
| 2 | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 1.49,686 | 1.48,569 | 1.47,871 | 2 |
| 3 | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.48,993	 | 1.48,780 | 1.47,893 | 6 |
| 4 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 1.49,546 | 1.48,414 | 1.48,205 | 3 |
| 5 | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 1.49,642 | 1.47,980 | 1.48,219 | 4 |
| 6 | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.49,401 | 1.48,598 | 1.48,313 | 5 |
| 7 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.49,859 | 1.48,546 | 1.48,392 | 12 |
| 8 | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.49,605 | 1.48,563 | 1.48,394 | 7 |
| 9 | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.50,126 | 1.48,714 | 1.48,538 | 8 |
| 10 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.50,033 | 1.48,729 | 1.48,890 | 9 |
| 11 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.49.722 | 1.48.792 |  | 10 |
| 12 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.49,362 | 1.48,855 |  | 11 |
| 13 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 1.49,742 | 1.49,081 |  | 13 |
| 14 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.49,588 | 1.49,147 |  | 14 |
| 15 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.49,763 | 1.49,354 |  | 15 |
| 16 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.49,572 | 1.49,543 |  | 16 |
| 17 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 1.49,958 | 1.50,088 |  | 17 |
| 18 | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.50,181 |  |  | 23 |
| 19 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 1.51,739 |  |  | 18 |
| 20 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 1.51,967 |  |  | 19 |
| 21 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 1.52,336 |  |  | 20 |
| 22 | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 1.53,030 |  |  | 21 |
| 23 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 1.53,493 |  |  | 22 |
| 24 | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | 1.54,989 |  |  | 24 |
107% aika: 1.56,622
Lähde:
Pastor Maldonadon sijoitusta pudotettiin kolmella lähtöruudulla hänen estettyään aika-ajojen ensimmäisessä osiossa Nico Hülkenbergiä.
Mark Webberin ja Nico Rosbergin sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla vaihdelaatikon vaihtamisen takia.
Kilpailu

Lähdössä sattui raju kolari jossa osallisina olivat Romain Grosjean, Lewis Hamilton, Fernando Alonso, Sergio Pérez ja Kamui Kobayashi. Grosjean todettiin syylliseksi kolariin ja hänelle langetettiin yhden osakilpailun ajokielto. Jenson Button hallitsi kisaa mielin määrin ja ajoi ylivoimaisesti kauden toiseen voittoonsa. Kimi Räikkönen oli kilpailun kolmas. Heikki Kovalainen oli seitsemästoista.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 44 | 1.29.08,530 | 1 | 25 |
| 2 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 44 | +13,624 | 10 | 18 |
| 3 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 44 | +25,334 | 3 | 15 |
| 4 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 44 | +27,843 | 11 | 12 |
| 5 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 44 | +29,845 | 14 | 10 |
| 6 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 44 | +31,244 | 12 | 8 |
| 7 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 44 | +53,374 | 13 | 6 |
| 8 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 44 | +58,865 | 15 | 4 |
| 9 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 44 | +1.02,982 | 16 | 2 |
| 10 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 44 | +1.03,783 | 9 | 1 |
| 11 | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 44 | +1.05,111 | 23 |  |
| 12 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 44 | +1.11,529 | 17 |  |
| 13 | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 44 | +1.56,119 | 2 |  |
| 14 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 43 | +1 kierros | 19 |  |
| 15 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 43 | +1 kierros | 20 |  |
| 16 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 43 | +1 kierros | 22 |  |
| 17 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 43 | +1 kierros | 18 |  |
| 18 | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 43 | +1 kierros | 21 |  |
| Kesk. | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | 30 | Jousitus | 24 |  |
| Kesk. | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 5 | Kolari (Glock) | 6 |  |
| Kesk. | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 0 | Kolari (Grosjean) | 4 |  |
| Kesk. | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 0 | Kolari (Grosjean) | 5 |  |
| Kesk. | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 0 | Kolari (Grosjean) | 7 |  |
| Kesk. | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 0 | Kolari (Hamilton) | 8 |  |
Lähde:
Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1–44 |
Muuta

Michael Schumacherin 300:s kilpailu.
Jenson Buttonin viimeinen paalupaikka.
Kamui Kobayashin ensimmäinen eturivi.
Bruno Sennan ensimmäinen nopein kierros.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Belgian Grand Prix 2012 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Belgian Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Circuit de Spa-Francorchamps (1950–1956, 1958, 1960–1968, 1970, 1983, 1985–2002, 2004–2005, 2007–) Nivelles-Baulers (1972, 1974) Circuit Zolder (1973, 1975–1982, 1984)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2012
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Kiina |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Eurooppa |  Britannia |  Saksa |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Korea |  Abu Dhabi |  Intia |  Yhdysvallat |  Brasilia |