stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jönköping (kaljaasi)

Jönköping oli ruotsalainen kaksimastoinen kaljaasi, joka upotettiin noin 40 kilometrin päässä Raumalta koilliseen ensimmäisen maailmansodan aikana 3. marraskuuta 1916 sen ollessa matkalla Gävlestä Raumalle. Kaljaasin pysäytti saksalainen sukellusvene U-22, ja koska kaljaasin lastina oli sotakieltotavaraksi luokiteltua rautatavaraa ja alkoholia, se upotettiin lasteineen laivaan sijoitettujen räjähdyspanosten avulla. Kesällä 1998 hylyn alkoholilastin nostamisesta ja jakamisesta käytiin kova kiista ruotsalaisten ja suomalaisten kesken.
Jönköping oli rakennettu Ruotsissa Sjötropsin telakalla Vänernin rannalla vuonna 1896. Sen pituus oli 20,5 metriä ja leveys 6,67 metriä, ja siinä oli myös 18 hv apukone.
Matka ja lasti

Jönköping lähti Gävlestä 26. lokakuuta 1916 lastinaan 17 tynnyriä punaviiniä Suomen Pankille, 67 tynnyriä konjakkia ja 50 laatikkoa (5 000 pulloa) samppanjaa Venäjän armeijalle sekä noin 35 tonnia erilaista rautatavaraa. Alus joutui välillä ankkuroitumaan huonon sään takia ja pääsi jatkamaan matkaa vasta 2. marraskuuta. Seuraavan päivän aamuna sen pysäytti saksalainen sukellusvene U-22, ja laivan kapteeni E. B. Eriksson joutui menemään sukellusveneeseen esittämään laivan ja sen kuljettaman lastin paperit. Sukellusveneen päällikkö Bruno Hoppe päätti upottaa kaljaasin, koska sen lastin joukossa oli sotakieltotavaraksi luokiteltua materiaalia. Kaljaasin runkoon sijoitettiin räjähdyspanoksia, ja laiva upotettiin räjäyttämällä sen jälkeen, kun sen miehistö oli siirretty sukellusveneeseen. Vähän ajan kuluttua upotettiin samalla tavalla toinen, Agir-niminen alus, ja myöhemmin kummankin laivan miehistöt jätettiin saksalaisten tarkastuksessa puhtain paperein selvinneeseen ruotsalaisalukseen.
Lastin nosto

65 metrin syvyydessä maanneen Jönköpingin hylyn löysi vuonna 1997 ruotsalainen sukeltajaryhmä C-Star apunaan suomalainen yritys Idäntie Ky. Laivan alkoholilastista syntyi tämän jälkeen kilpailu ruotsalaisten ja Idäntie Ky:n välille. Idäntie Ky:tä ryhtyi rahoittamaan liikemies Peter Fryckman, jonka mielestä hänellä oli oikeus lastiin sen vuoksi, koska osa siitä oli ollut matkalla Fryckmanin isoisän isän omistamaan liikkeeseen.
Kesä-heinäkuun vaihteessa 1998 Jönköpingin uppoamispaikalle saapui sekä Idäntie Ky:n alus että C-Starin vuokraama tanskalainen nosturialus Pernille Diver. Vakka-Suomen käräjäoikeus päätti 3. heinäkuuta, että Jönköpingin lasti kuului ruotsalaisille. Seuraavana päivänä C-Star ja Idäntie Ky pääsivät kuitenkin yhteistyösopimukseen, jonka mukaan Idäntie Ky avustaa hylyn nostossa ja saa neljäsosan nostetusta alkoholilastista. Peter Fryckman jätettiin kuitenkin tämän sopimuksen ulkopuolelle, ja hän vaatikin hylyn nostotöiden keskeyttämistä uhkasakon avulla, mutta Vakka-Suomen käräjäoikeus hylkäsi tämän vaatimuksen.
Jönköpingin hylky saatiin nostettua pinnalle 24. heinäkuuta 1998. Hylky oli alun perin tarkoitus kuljettaa Gävleen museoitavaksi, mutta sen havaittiin olevan niin huonokuntoinen, ettei se olisi kestänyt kuljetusta. Hylyn alkoholilasti tuotti kuitenkin nostajille pettymyksen, sillä viinitynnyrit olivat hajonneet ja konjakki oli ehjänä nostetuissa 14 tynnyrissä muuttunut kelvottomaksi. Samppanjapulloista oli sen sijaan 2 100 kappaletta säilynyt hyvänlaatuisena. Lastin tyhjennyksen jälkeen Jönköpingin hylky laskettiin takaisin merenpohjaan.
Riita

Elokuun lopulla C-Star ilmoitti, ettei se aikonut maksaa suomalaisille aiemmin sovittua osuutta myyntituloista, koska heidän mielestään riitatilanteessa tehty sopimus ei sitonut heitä. Peter Fryckman taas kertoi, että hän oli onnistunut nostamaan Jönköpingin hylystä vuoden 1998 aikana tuhansia pulloja venäläisen sukellusveneen avulla ja että hän aikoi myöhemmin myydä ne New Yorkissa huutokaupalla.
Kanvasti

Kanvasti eli kanveesi eli kanvaasi eli canvas eli kanvas (engl. canvas < kreik. κάνναβις, kannabis, hamppu) on paksu, raskas ja tiheä kangaslaji, joka on kudottu pellava-, puuvilla- tai tekokuitulangoista. Kangasta käytetään kuormapeitteisiin, purjeisiin ja teknisiin tarkoituksiin. Sitä käytetään myös urheilumattoina ja taulumaalausten maalauspohjina. Ada canvas eli Jaavan canvas on verraten jäykkä kangaslaji, jota käytetään esimerkiksi mattojen pohja- ja tukikankaana. Valkaisematonta pellavacanvaskangasta on käytetty takkien kauluksien kovikkeena.
Nyrkkeilykehän pohjana on perinteisesti käytetty vahvaa puuvillakangasta, tästä termi lyödä kanveesiin tyrmäykselle.
Etymologia

Sana "canvas" on peräisin 1200-luvun angloranskalaisesta sanasta canevaz ja vanhasta ranskankielisestä sanasta canevas. Molemmat saattavat olla johdannaisia vulgäärilatinalaisesta sanasta cannapaceus, joka tarkoittaa "hamppua", ja joka on peräisin kreikan κάνναβις (kannabis) sanasta.
Kansankynttilät

Kansankynttilät on Timo Parvelan ja Mari Vainion käsikirjoittama ja Mikko Ylöstalon ohjaama 12-osainen komediasarja, joka esitettiin ensimmäisen kerran 2003. Sarjan on tuottanut Suomen Loisto Oy. Sarja esitettiin uusintana Yle TV2:lla keväällä 2007.
Sarja kertoo Taivassalon koulun henkilökunnan arjesta ja heidän ihmissuhdesotkuistaan.
Henkilöt

Seela Sella (Kirsti Hepolehto)
Mari Vainio (Aino Kaskipuro)
Mika Nuojua (Markku Seppä)
Puntti Valtonen (Eki Naukkarinen)
Jaksot

Perintö
Läksiäiset
Elämä on huumetta
Tarkastaja
Miesten koulu
Koulu myytävänä
Onks tietoo?
Yökoulua
Uuden elämän lupauksia
Kosinta
Karnevaalit Taivassalossa
Nimi paperiin
Aiheesta muualla

Kansankynttilät Ylen sivuilla
Kansankynttilät IMDb:n sivuilla
Vekka

Vekka voi tarkoittaa seuraavia:
Vekka, kylä Laitilassa
Vekka eli Vekka Group, suomalainen liikenneyhtiö
Matka-Vekka, suomalainen matkatoimisto
Vekka, sukunimi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vekka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaj Saarinen

| Kaj Saarinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. syyskuuta 2004 (ikä 20) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura (P):  HPK
Sarja:  SM-liiga
Nyk. seura:  RoKi (Mestis)
Pelinumero:  35
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Kaj Saarinen (s. 20. syyskuuta 2004 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa vuokralla SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhosta.
Ura

Saarinen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Ensimmäisellä U20-joukkueessa pelaamallaan kaudellaan 2022–2023 hän nousi myös seuran SM-liigajoukkueeseen, jossa Saarinen puki poissaolojen myötä 21 runkosarjaotteluun, mutta hän ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Helmikuussa 2023 Saarinen teki HPK:n kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen.
Kauteen 2023–2024 Saarinen lähti HPK:n U20-joukkueen toisena maalivahtina pikkuveljensä Kimin kanssa, jolle hän jäi niukasti kakkosmaalivahdiksi ja pelasi vajaat puolet runkosarjaotteluista. Kaj Saarinen teki HPK:ssa SM-liigadebyyttinsä 7. helmikuuta 2024 Turun Palloseuraa vastaan. Hän lähti otteluun joukkueen kakkosmaalivahtina, kun Juho Markkanen oli sivussa. Saarinen vaihdettiin HPK:n maalinsuulle Sami Rajaniemen tilalle ottelun toiseen erään, kun TPS johti ottelua lukemin 0–3. Hän torjui kahden erän aikana 17 kertaa ja päästi yhden maalin. HPK hävisi ottelun lopulta kuitenkin lukemin 2–5. Saarinen pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa aloittavana maalivahtina seuraavassa ottelussa 9. helmikuuta 2024 Helsingin IFK:ta vastaan. Hän torjui HPK:n 2–5-tappioon päättyneessä ottelussa 29 kertaa. Saarinen puki kauden aikana kaikkiaan yhdeksään runkosarjaotteluun. Hän pelasi myös kolme ottelua lainalla Mestis-joukkue Forssan Palloseurassa. Huhtikuussa 2024 Saarisen sopimusta HPK:n kanssa jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2027 saakka.
Toukokuussa 2024 HPK vuokrasi Saarisen koko kauden 2024–2025 kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon.
Muuta

Saarisen pikkuveli Kim pelaa myös maalivahtina HPK:n organisaatiossa.
Jõhvi

| Jõhvi |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Jõhvi
 Koordinaatit: 59°21′N, 27°25′E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Itä-Virumaa
Kunta:  Jõhvi
Ensimmäinen maininta:  1241
Kaupunkioikeudet:  1938–1960, 1991–2005
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  epäitsenäinen kaupunki
 – Kauppalanjohtajaselvennä:  Tauno Võhmar
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,55 km²
Väkiluku (2015):  10 669
 – Väestötiheys:  1 413 as./km²
 
 Jõhvin kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jõhvi on epäitsenäinen kaupunki koillisessa Virossa. Se on myös Jõhvin kunnan hallinnollinen keskus ja Itä-Virumaan maakunnan keskuspaikka. Jõhvi sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Venäjän rajalta, ja vironkieliset ovat kaupungissa vähemmistönä. Heitä oli 35 prosenttia väestöstä vuonna 2011.
Asukkaita Jõhvissä oli 1.1.2015 noin 10 669, ja kaupungin asukastiheys oli 1 413 asukasta neliökilometrillä. Kaupungin pinta-ala on 7,55 neliökilometriä.
Historia

Jõhvi mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1241 tanskalaisissa asiakirjoissa, jolloin paikasta käytettiin nimeä Gevi. Paikan kehitykseen on vaikuttanut sijainti vanhojen kauppateiden varrella. Vuonna 1782 rakennettiin Jõhvin kautta kulkeva Tallinnan ja Pietarin välinen postitie ja samana vuonna Jõhviin rakennettiin myös postirakennus.
Kaupunginoikeudet Jõhvi sai vuonna 1938, ja vuodesta 1949 kaupungista tuli kunnan keskus. Jõhvi liitettiin Kohtla-Järveen vuonna 1960, mutta sitä tuli itsenäinen kaupunki jälleen vuonna 1991. Kaupunki liitettiin osaksi Jõhvin kuntaa 16. kesäkuuta 2005, ja siitä tuli epäitsenäinen kaupunki (vir. vallasisene linn).
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Jõhvin epäitsenäisessä kaupungissa oli 10 775 asukasta, joista 3 717 (34,5 %) oli virolaisia, 6 003 (55,7 %) venäläisiä ja 1 035 (9,6 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Jõhvin museoyhdistyksen nettisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Jõhvin Mihklin kirkko (vir. Jõhvi Mihkli kirik)
Kansankäräjät

| Kansankäräjät Folketinget |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Søren Gade (V) 12. marraskuuta 2022 alkaen
Kokoonpano
Edustajia:  179
 
Puolueet:  Hallitus: (49)      Sosiaalidemokraatit (50)       Venstre (23)       Moderaatit (16) Hallituksen tukipuolueet: (45)       Inuit Ataqatigiit (1)       Javnaðarflokkurin (1)       Unionipuolue (1)       Siumut (1) Oppositio: (66)       Sosialistinen kansanpuolue (15)       Tanskademokraatit (15)       Liberaali allianssi (14)       Konservatiivinen kansanpuolue (10)       Yhtenäisyyslista (9)       Tanskan kansanpuolue (7)       Radikaali Venstre (7)       Alternativet (6)       Nye Borgerlige (3)       sitoutumaton (1)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  1. marraskuuta 2022
Kokouspaikka
 Kansankäräjien istuntosali Christiansborgin linnassa
 Christiansborg, Kööpenhamina
Kotisivut
 http://www.folketinget.dk
Kansankäräjät (tansk. Folketinget) on Tanskan yksikamarinen parlamentti. Parlamenttirakennus sijaitsee Christiansborgin linnassa Kööpenhaminassa.
Kansankäräjien puhemieheksi valittiin Søren Gade 12. marraskuuta 2022.
Edustajat

Kansankäräjillä on 179 edustajaa, joista 175 valitaan Tanskasta ja kaksi edustajaa sekä Färsaarilta että Grönlannista. Tanskalle kuuluvien Färsaarten ja Grönlannin edustajien valinnasta on säädetty erikseen. Perustuslain mukaan kansankäräjät tulee valita käyttäen suhteellista vaalitapaa, ja vaalipiirin paikkoja määriteltäessä tulee ottaa huomioon kyseisen alueen asukasluku, äänioikeutettujen lukumäärä sekä väestöntiheys.
Edustajista 135 valitaan vaalipiireistä D'Hondtin menetelmällä ja 40 tasauspaikoilla, koska vaalitapa on suhteellinen. Niinpä hallitukset ovat perinteisesti olleet koalitiohallituksia. Toisen maailmansodan jälkeen useimmat hallitukset ovat olleet vähemmistöhallituksia, joilla on ollut parlamentissa hallituksen ulkopuolisia tukipuolueita. Uuden kamarin avausistuntoon osallistuu yleensä kuningatar Margareeta II.
Edustajaksi valittavan tulee olla äänioikeutettu (vähintään 18-vuotias Tanskan kansalainen, joka asuu maassa), jota ei ole erikseen julistettu vaalikelvottomaksi.
Tanskassa on käytössä listavaali, johon on kuitenkin lisätty mahdollisuus äänestää yksittäistä ehdokasta listalta. Myös sitoutumattomat ehdokkaat voivat osallistua, mutta heidän pitää kerätä vaalipiiristä riippuen 150–200 allekirjoitusta ehdokkuuden vahvistamiseksi. Toistaiseksi modernin historian aikana (1953–) vain yksi itsenäinen ehdokas on tullut valituksi: Jacob Haugaard vuoden 1994 vaaleissa.
Viimeisimmät vaalit

Viimeisimmät vaalit pidettiin vuonna 2022. Sosiaalidemokraatit säilyttivät paikkansa suurimpana puolueena. Venstrestä irtuatuneet moderaatit nousivat ensimmäisissä vaaleissaan heti kolmanneksi puolueeksi.
Hallituksen muodostivat sosiaalidemokraatit, venstre ja moderaatit. Pääministerinä jatkoi Mette Frederiksen. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun hallitus muodostetaan yli perinteisten oikeisto-vasemmisto -rajojen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansankäräjät Wikimedia Commonsissa
Kansankäräjien virallinen sivusto (tanskaksi, englanniksi)
Karlheinz Böhm

Karlheinz Böhm vuonna 2008.
Karlheinz Böhm (16. maaliskuuta 1928 Darmstadt – 29. toukokuuta 2014 Grödig) oli itävaltalainen näyttelijä.
Böhm on kapellimestari Karl Böhmin poika. Hänet tunnetaan parhaiten keisari Frans Joosefin  roolista Sissi-trilogiassa (1955–1957) sekä pääosastaan Michael Powellin elokuvassa Kurkistelija (Peeping Tom, 1960). Rainer Werner Fassbinderin Effi Briestissä (1973) hän esittää Wullersdorfia.
Böhm oli naimisissa neljästi. Viimeisin avioliitto etiopialaisen Almaz Böhmin kanssa oli voimassa vuodesta 1991. Näyttelijä Katharina Böhm on hänen tyttärensä.
Böhm oli aktiivisesti mukana hyväntekeväisyystyössä siitä alkaen kun hän perusti Menschen für Menschen -järjestön vuonna 1981.
Aiheesta muualla

Karlheinz Böhm Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Karlheinz Böhm Elonetissä.
Menschen für Menschen -järjestön kotisivu
Karlheinz Böhmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Jussi Vehviläinen

Jussi-Pekka Vehviläinen (s. 8. joulukuuta 1977 Kuopio) on suomalainen motocross-ajaja.
Vehviläinen kilpaili motocrossissa 1980-luvun loppupuolelta lähtien. Ensimmäisen MM-osakilpailunsa hän ajoi vuonna 1994 ja ensimmäiset MM-pisteensä vuonna 1995. Palkintopallisijoitukseen hän ylsi ensimmäisen kerran vuonna 2001. Vuonna 2007 Vehviläinen ajoi MM-pronssille MX3-luokassa. MM-mitalillaan hän oli ensimmäinen henkilökohtaisen MM-mitalin ottanut suomalainen motocross-ajaja sitten Pekka Vehkosen vuoden 1990 MM-hopean. MM-joukkuekilpailuista Vehviläisellä on kaksi MM-pronssia vuosilta 2002 ja 2003.
Vehviläinen joutui lopettamaan motocross-uransa huipputasolla ennen kauden 2008 alkua olkapäävamman vuoksi.
Saavutuksia

1998 SM-sarja 125cc 3.
1999 MM-joukkue Indaiatuba Brasilia 11., Saksan Mestaruus-sarja 125cc ja 250cc 3.
2000 MM-250cc 15., MM-Supercross 10., MM-joukkue 8., Saksan Mestaruus-sarja 250cc 3.
2001 MM-250cc 8., MM-joukkue Namur Belgia 10.
2002 MM-250cc 9., MM-joukkuepronssia
2003 MM-joukkuepronssia
2004 MM-joukkue 6.
2006 MM-joukkue 10., SM-joukkuekultaa SiiVen joukkueessa
2007 MM-pronssia MX3
Tallit

1998 Team Brandt-Honda
1999–2000 Team Sarholz-Honda
2001–2005 Team Cas-Honda
2006 Team Motovision-Suzuki
Aiheesta muualla

http://www.jussivehvilainenmx.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Karlheinz Lemken

Karlheinz Lemken (s.1946, Oberhausen, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjoista Etsivä Lea Sommer, Kahden keikka, Tatort ja Derrick. 
Hänen tyttärensä on näyttelijä Julia Dahmen.
Aiheesta muualla

Karlheinz Lemken Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vekaranjärvi

Vekaranjärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kouvolassa:
Vekaranjärvi, järvi Kouvolassa Kääpälän kylässä entisen Valkealan kunnan alueella
Vekaranjärven varuskunta, varuskunta samannimisen järven länsipuolella Kouvolan Valkealassa.
Vekaranjärvi, Kouvolan kaupunginosa, Valkealan suuralueella.
Uudessakaupungissa:
Vekaranjärvi, järvi Vekaran saarella entisen Uudenkaupungin maalaiskunnan alueella
Vekaransalmen silta

| Vekaransalmen silta |
| --- | --- |
 Rakenteilla oleva silta kesällä 2019
Ajokaistoja:  2
Ylittää:  Vekaransalmi, Saimaa
Sijainti:  Sulkava
Ylläpitäjä:  Väylävirasto
Siltatyyppi:  palkkisilta
Pituus:  639 m
Leveys:  9,5 m
Alituskorkeus:  24,5 m
Liikenne päivässä:  800–900 autoa
Avattu liikenteelle:  16. lokakuuta 2019
Koordinaatit:  61.738853°N, 28.501410°E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vekaransalmen silta on silta seututiellä 438, Saimaan Vekaransalmessa Sulkavalla Etelä-Savossa. Silta korvasi avautuessaan 16. lokakuuta 2019 Vekaransalmen lossin. Silta on 639 metriä pitkä ja täten Suomen viidenneksi pisin silta. Silta on 9,5 metriä leveä, ja sen alikulkukorkeus on 24,5 metriä.
Silta tuo helpotusta Lohilahdelta päin tuleville Sulkavan kirkonkylässä asioiville ihmisille. Sulkavalaiset nauttivat sillan tuomista hyödyistä. Esimerkiksi joidenkin työmatka oli ennen siltaa noin 15 minuuttia pidempi.
Silta on betonikannella ja liittorakenteella toteutettu teräspalkkisilta. Sen rakentaminen maksoi Liikennevirastolle 18 miljoonaa euroa. Sillalla kulkee 800–900 autoa vuorokaudessa. Laivaliikennettä sillan ali kulkee noin tuhat alusta vuodessa.
Suomen Rakennusinsinöörien Liitto valitsi Vekaransalmen sillan Vuoden sillaksi 2020.
Karlie Kloss

Karlie Kloss kesällä 2014.
Karlie Kloss (3. elokuuta 1992, Chicago) on yhdysvaltalainen malli. Vuosina 2013–2015 hän kuului Victoria’s Secret-malliston esittelijöihin, niin sanottuihin Victoria’s Secretin enkeleihin.
Kloss on opiskellut vuonna 2014 tietokoneohjelmointia Flatiron Schoolissa ja innostui alasta niin paljon, että päätti myöntää kouluun stipendejä nuorten naisten ohjelmointikursseille. Tämän jälkeen hän perusti koulusta erillisen Kode with Klossy -ohjelman, joka järjestää 13–18-vuotiaille tytöille ohjelmointileirejä isoissa kaupungeissä ympäri Yhdysvaltoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karlie Kloss Wikimedia Commonsissa
Karel Ančerl

Karel Ančerl
Karel Ančerl
Karel Ančerl (11. huhtikuuta 1908, Tučapy, Itävalta-Unkari – 3. heinäkuuta 1973, Toronto, Kanada) oli tšekkiläinen kapellimestari. Hän sai opetusta muun muassa Hermann Schercheniltä.
Ančerl toimi vuosina 1950–1968 Tšekin filharmonisen orkesterin ja vuosina 1969–1973 Toronton sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina. Toinen maailmansota keskeytti hänen varhaisen uransa Prahan radiossa. Sen aikana hän selvisi hengissä Theresienstadtin keskitysleireiltä, mutta menetti perheensä.
Ančerl muutti vuonna 1968 Torontoon, Kanadaan. Hän tuli tunnetuksi varsinkin tšekkiläisten mestarien ja 1900-luvun teosten tulkitsijana ja levyttäjänä. Hän oli juutalainen ja kuoli Torontossa 65-vuotiaana.
Varsovan roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

Varsovan roomalaiskatolinen arkkihiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta Puolassa. Se on perustettu 16. lokakuuta 1798 ja korotettu arkkihiippakunnaksi 30. kesäkuuta 1818. Vuonna 2014 siihen kuului 1 425 000 jäsentä
Nykyinen arkkipiispa on Kazimierz Nycz, jonka virkakausi alkoi vuonna 2007.
Kappaluku

Kappaluku on paperimassan ligniinipitoisuutta tai oikeammin valkaistavuutta kuvaava indikaattori.
Mittaus

ISO 302:2004 -standardi määrittelee kappaluvun. Määritelmä sopii kaikenlaisiin kemiallisiin ja puolikemiallisiin massoihin. Kappaluku on välillä 1-100.
Luku mittaa, kuinka paljon Kaliumpermanganaattiliuosta massa kuluttaa. Se voidaan mitata reaaliaikaisella kappa-analysaattorilla sellutehtaassa.
Käyttö

Kappaluku kertoo, paljonko kemikaaleja tarvitaan paperimassan valkaisemiseksi tiettyyn valkoisen sävyyn. Tämä määrä riippuu pitkälti massan ligniinipitoisuudesta, joten kappalukua voidaan käyttää karkeana ligniinipitoisuuden mittarina:
K ≈ c*l
K: Kappaluku;
c: vakio ≈ 6,57 (riippuu puusta ja prosessista);
l: ligniinipitoisuus prosentteina.
Tietoa muualla

Valkaisun tehtävä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kappa number (lignin) analyzer (Arkistoitu – Internet Archive)
Jäänmurtajien historia

| Euroopan murtajia |
| --- | --- | --- |
| Käyttäjä | Valmistui | Aluksen nimi |
| Kronstadt | 1864 | Pilote (ks. teksti) |
| Hampuri | 1871 | Eisbrecher I |
| Hampuri | 1877 | Eisbrecher II |
| Oslo | 1877 | Mjölner |
| Riika | 1877 |  ? |
| Göteborg | 1882 |  Isbrytaren |
| Tanska | 1883 | Stærkodder |
| Tanska | 1884 | Bryderen |
| Stettin | 1887 | Stettin |
| Stettin | 1887 | Swinemünde |
| Stettin | 1889 | Berlin |
| Tukholma | 1880-luku | Thor |
| Nikolajev/Mustameri | 1890 | Ledokol I |
| Tanska | 1890 | Mjölner |
| Suomi | 1890 | Murtaja |
| Tanska | 1890 | Thor |
| Bremen | 1890 |  ? |
| Ruotsi | 1891 | Svensksund |
| Hampuri | 1892 | Eisbrecher III |
| Oslo | 1893 | Isbjörn |
| Amsterdam | 1893 | Ysbreker I |
| Amsterdam | 1893 | Ysbreker II |
| Malmö | 1894 | Bore |
| Tanska | 1894 | Jylland |
| Tanska | 1894 | Tyr |
| Liepāja (Libau) | 1894 | Udali |
| Baikaljärvi | 1895 | Baikal |
| Göteborg | 1895 | Isbrytaren II (1895) |
| Liepāja | 1895 | Ledokol II |
| Tallinna | 1895 | Stadt Reval |
| Kööpenhamina | 1896 | Sleipner |
| Tukholma | 1897 | Isbrytaren I (1897) |
| Nikolajev/Mustameri | 1898 | Gaidamak |
| Suomi | 1898 | Sampo |
| Turku | 1899 | Avance |
| Venäjä | 1899 | Jermak |
| Odessa | 1899 | Ledokol III |
Suomen valtion jäänmurtajat
Aluksen nimi  Murtaja  Sampo  Tarmo  Wäinämöinen  Apu  Voima  Jääkarhu  Sisu  Voima  Karhu  Murtaja  Sampo  Tarmo  Varma  Apu  Urho  Sisu  Otso  Kontio  Fennica  Nordica  Botnica : Valmistui  1890  1898  1907  1914  1899  1924  1926  1939  1954  1958  1959  1960  1963  1968  1970  1975  1976  1986  1987  1993  1994  1998 
Suomen jäänmurtajien tehon kasvu
| Vuosi  1877–1890  1899  1925  1957  1961  1971  1976  2006  | Lukumäärä  Express  2  5  6  6  8  9  9  | Yhteisteho (hv)  400  5 000  14 000  25 000  41 000  73 000  113 000  167 000  |
Läpi talven ylläpidetyt meriyhteydet
Kaupunki  Hanko  Turku  Pori  Kotka  Kaskinen  Hamina  Kokkola  Kemi : Vuodesta  1890  1899  1925  1925  1957  1957  1961  1971 
Jäänmurtajien historian voi katsoa alkavan Yhdysvalloista 1830-luvulta, jolloin höyrykoneen kehittyminen mahdollisti uoman murtamisen jäähän. Euroopassa jäätä murtavia höyrylaivoja alettiin rakentaa 1870-luvulla.