stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lyyli Koskinen

Lyyli Johanna Koskinen (21. maaliskuuta 1919 Korpilahti – 27. elokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Koskinen toimi SKDL:n kansanedustajana vuodesta 1962 kuolemaansa asti. Hän vaikutti myös Savonlinnan kaupunginvaltuustossa ja osuusliikkeessä.
Koskinen valittiin kansanedustajaksi Mikkelin läänin vaalipiiristä. Eduskunnassa hän kuului laki- ja talous-, laki-, talous- ja verovaliokuntaan.
Koskinen aloitti työuransa lahtelaisessa tehtaassa 1930-luvun lopulla. Vuosina 1939–1949 hän työskenteli koristeompelijana ja leikkaajana Helsingissä ja Savonlinnassa. 1950-luvun Koskinen toimi työväenlehti Kansan Sanan toimistonhoitajana ja aluesihteerinä. Ennen kansanedustajuuttaan Koskinen teki töitä SKP:n Mikkelin piirin valistussihteerinä 1960–1962.
1960-luvun loppupuolella Koskinen asettui kommunistien keskinäisissä kiistoissa opposition puolelle. Kesäkuussa 1969 hän allekirjoitti (yhdessä kahdeksan muun eduskuntaryhmän jäsenen kanssa) lausunnon, jossa tuomittiin hallituspolitiikka sekä arvosteltiin jyrkästi SKP:n ja SKDL:n linjauksia. Koskisen kuoltua hänen tilalleen eduskuntaan nousi enemmistöläinen Niilo Nieminen.
Koskinen valittiin presidentin valitsijamieheksi kahdesti, vaaleissa 1962 ja 1968.
Avantasian diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Livealbumit | 1 |  |
| ↙Kokoelmat | 2 |  |
| ↙EP:t | 3 |  |
| ↙Singlet | 11 |  |
| ↙Videot | 1 |  |
Avantasia on Edguyn laulajan Tobias Sammetin sinfoniseksi power metaliksi luokiteltu musiikkiprojekti.
Studioalbumit

The Metal Opera (2001)
The Metal Opera Part II (2002)
The Scarecrow (2008)
The Wicked Symphony (2010)
Angel of Babylon (2010)
The Mystery of Time (2013)
Ghostlights (2016)
Moonglow (2019)
A Paranormal Evening with the Moonflower Society (2022)
Here Be Dragons (2025)
Livealbumit

The Flying Opera (2011)
Videoalbumit

The Flying Opera (2011)
Kokoelmat

Lost in Space Part I & II (2008)
The Metal Opera: Pt 1 & 2 – Gold Edition (2008)
EP:t

Avantasia (2000)
Lost in Space Part 1 (2007)
Lost in Space Part 2 (2007)
Singlet

Avantasia (2000)
Lost in Space (2007)
Carry Me Over (2007)
Drying for an Angel (2010)
Sleepwalking (2013)
Mystery of a Blood Red Rose (2016)
The Raven Child (2018)
Moonglow (2019)
Misplaced Among The Angels (Feat. Floor Jansen) (2022)
The Inmost Light (2022)
Creepshow (2025)
Ville Komu

| Ville Komu> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 2.9.1927–15.11.1942  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. lokakuuta 1895 Iisalmen mlk
Kuollut: 15. tammikuuta 1942 (46 vuotta) Helsinki
Ammatti:  toimittaja
Ville Aukusti Komu (21. lokakuuta 1895 Iisalmen maalaiskunta – 15. marraskuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1927–1942.
Elämä ja ura

Komun vanhemmat olivat mäkitupalainen Heikki Juho Komu ja Henriikka Putkonen. Kansakoulun jälkeen hän työskenteli aluksi maa-, metsä- ja uittotöissä. Vuosina 1924–1925 Komu oli toimittajana Helsingissä Suomen Sosialidemokraatissa, 1925–1929 Porissa Uusi Aika-lehdessä, ja 1930 Kotkassa Eteenpäin-lehdessä, jonka jälkeen hän palasi Poriin Uuden Ajan toimittajaksi. Komu oli Satakunnan sosialidemokraattisen piirijärjestön piirisihteerinä 1925–1927, toimien myös piirin puhujana ja luennoitsijana.
Komu asui Porin Uudenkoiviston esikaupunkialueella, joka tuolloin kuului Ulvilaan. Hänet valittiin ensimmäistä kertaa eduskuntaan vuoden 1927 eduskuntavaaleissa Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Hän kuoli kesken kuudennen kansanedustajakautensa marraskuussa 1942. Komun tilalle eduskuntaan tuli Walter Kuusela.
Komu oli naimisissa vuodesta 1923 Sofia Vilhelmiina Lindholmin (ent. Oksanen) kanssa.
Aku Korvenoja

Kaarle August (Aku) Korvenoja (15. helmikuuta 1891 Kuusjoki – 16. marraskuuta 1962 Pertteli) oli suomalainen poliitikko, joka edusti Kansallista Kokoomusta Suomen eduskunnassa vuosina 1933–1936 ja 1939–1945. Hänet valittiin Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.
Korvenoja syntyi Kuusjoella ja kirjoitti ylioppilaaksi 1911. Hänestä tuli filosofian kandidaatti ja agronomi vuonna 1915 sekä filosofian maisteri 1917. Hän oli vuodesta 1917 naimisissa Kulta Inkeri Simolinin kanssa.
Korvenoja oli presidentin valitsijamies vuosina 1937, 1940 ja 1943. Hän oli Pellervo-Seuran konsulentti vuosina 1915–1916 ja tämän jälkeen Pellervo-lehden maataloustoimittaja. Vuodesta 1918 lähtien hän työskenteli maanviljelijänä Perttelissä, ensin vuosina 1918–1919 Ihamäen tilalla Perttelin Haalin kylässä ja vuodesta 1920 Perttelin Haalin kartanossa.
Korvenoja sai maanviljelysneuvoksen arvonimen 1941 ja kuoli Perttelissä 1962.
Aiheesta muualla

.aspx Aku Korvenoja Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kivistö, Terhi: Maanviljelysneuvos Aku Korvenoja (1891–1962). Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). 20.5.2010. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1933–1936 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Böök  Forstadius  Honka  Horelli  Junnila  Korvenoja  Lehtonen  Leiwo  Linkomies  Moilanen  Oksala  Oksanen  Pennanen  Pohjala  Rantanen (1933–1935†)  Soini  Vaarama  Virkkunen 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1939–1945 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (25):  Eerola  Hackzell  Havas (1939–1941†)  Heikinheimo (1941–1945)  Heikkilä  Honka  Horelli  Hurtta  Ikola  Kallio  Kokko (1939–1943†)  Korvenoja  Kylänpää  K. Lehtonen (1943–1945)  O. Lehtonen  Linkomies  Moilanen  Oksala  Paavolainen  Pennanen  Pilkama (1939–1942†)  Pohjala  Pohjannoro  Soini  Turja  Tuurna  Valanne (1942–1945)  Virkkunen 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Eduskunta
Bjarne Kallis

| Bjarne Kallis |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. maaliskuuta 1945 (ikä 79) Kokkola
Poliitikko
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Entiset puolueet:  Suomen Kristillisdemokraatit
Asema:  kansanedustaja, kaupunginvaltuutettu
Vaalipiiri:  Vaasan vaalipiiri
Kotipaikka:  Kokkola
Puoliso:  Runa Agneta Hanses (1964)
Vanhemmat:  Johan Kallis Ruth Järvimäki
Johan Bjarne Kallis (s. 21. maaliskuuta 1945 Kokkola) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Kristillisdemokraattien (vuoteen 2001 Suomen Kristillinen Liitto) puheenjohtaja vuosina 1995–2004 ja kansanedustaja vuosina 1991–2011.
Tausta

Kallis valmistui ylioppilaaksi vuonna 1964 ja valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1968.
Ennen nousuaan eduskuntaan Kallis työskenteli Finrailin konttorinhoitajana (1968–1969), Högvalla seminariumin opettajana (1969) ja Kokkolan kauppaoppilaitoksen lehtorina (1969–1989) ja rehtorina vuodesta 1989.
Politiikka

Kallis kuului alun perin RKP:hen, mutta siirtyi kristilliseen puolueeseen tultuaan uskoon. Hänet valittiin eduskuntaan kristillisen liiton listalta Vaasan läänin vaalipiiristä ensimmäisen kerran vuoden 1991 vaaleissa. Hän oli kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuoteen 2011 saakka muttei asettunut ehdolle enää vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Syksyllä 2014 Kallis ilmoitti siirtyvänsä kokoomukseen. Hän oli kokoomuksen ehdokas kevään 2015 eduskuntavaaleissa muttei tullut valituksi.
Politiikka > Kristillisen liiton puheenjohtajana (1995–2004)

Kallis valittiin Suomen Kristillisen Liiton puheenjohtaksi vuonna 1995. Hänen kaudellaan puolue muun muassa vaihtoi nimensä Suomen Kristillisdemokraateiksi, muuttui enemmän yleispuolueeksi ja teki eroa uskonnon ja politiikan välille.
Eduskuntavaaleissa 2003 kristillisdemokraatit irtautuivat Kalliksen johdolla keskipuolueiden ryhmästä ja solmivat muutamassa piirissä vaaliliiton kokoomuksen kanssa, vaikka puolueen Lapin piiri oli jo hakeutumassa vaaliliittoon keskustan kanssa Lapissa. Muissa piireissä keskusta ei enää suostunut vaaliliittoihin, joten tekninen yhteistyö kokoomuksen kanssa oli tarpeen. Puolue nosti kannatustaan eduskuntavaaleissa 2003 yli viiteen prosenttiin, mutta kansanedustajien määrä väheni seitsemään. Vaaliliitto kokoomuksen kanssa auttoi varmistamaan ulkomaankauppaministeri Jari Vilénin eduskuntapaikan Lapin vaalipiiristä. Vastavuoroisesti kokoomusvaaliliiton avulla KD varmisti Sari Essayahin pääsyn eduskuntaan Varsinais-Suomen vaalipiiristä.
Kalliksen puheenjohtajakauden aikana eurokansanedustaja Eija-Riitta Korhola (EPP) vaihtoi puoluejäsenyytensä kristillisdemokraateista kokoomukseen, jolloin puolue menetti ainoan edustajansa europarlamentissa.
Kristillisdemokraattien menestyttyä heikosti vuoden 2004 eurovaaleissa Kallis erosi kesken puheenjohtajakauden ja hänen seuraajakseen valittiin Päivi Räsänen.
Politiikka > Presidentinvaali 2006

Kallis valittiin kristillisdemokraattien presidenttiehdokkaaksi vuoden 2006 presidentinvaaliin. 1. lokakuuta 2005 Kalliksen ehdokkuuden tueksi koottua kansalaisvaltuuskuntaa ilmoittautui johtamaan keskustan europarlamentaarikko Hannu Takkula, joka on Kalliksen perhetuttu. Kalliksen joukkoihin ilmoittautui myös kauneusalan ammattilainen Tiina Jylhä. Kalliksen vaalimotto oli Äänesi on Kallis – Bjarne Kallis.
Kallis pyrki Henrik Laxin ja osittain Sauli Niinistön tapaan haastamaan presidentinvaaleissa Suomen ulkopoliittisen johdon, presidentin ja pääministerin kannattamalla Euroopan unionin voimakkaampaa puolustusulottuvuutta.lähde?
Vaalin ensimmäisellä kierroksella Kallis sai 61 483 ääntä (2,0 %:n ääniosuus) eikä selvinnyt toiselle kierrokselle. Vaalin toisella kierroksella Kallis asettui Niinistön taakse ja sanoi äänestävänsä häntä.
Yksityiselämä

Kallis on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.
Aiheesta muualla

.aspx Bjarne Kallis Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Toimi Kankaanniemi | Kristillisdemokraattien puheenjohtaja 1995–2004 | Seuraaja: Päivi Räsänen |
Suomen Kristillisen Liiton ja Kristillisdemokraattien kansanedustajat
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (8):  Hiltunen  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Laakkonen  Laukkanen (1991–1993)  Seivästö 
| n k Suomen Kristillisen Liiton kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Pehkonen  Ryhänen (1995-1996)  Räsänen  Smeds 
| n k Kristillisen liiton ja kristillisdemokraattien kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (10):  Hiltunen  Jääskeläinen  Kallis  Kankaanniemi  Kemppainen  Kärkkäinen  Rauhala  Räsänen  Seivästö  Smeds 
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Essayah  Kallis  Kankaanniemi  Kärkkäinen  Rauhala  Rajala (2003)  Räsänen 
↑  Lyly Rajala siirtyi Kokoomuksen eduskuntaryhmään joulukuussa 2003.  
| n k Kristillisdemokraattien kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (7):  Kallis  Kankaanniemi  Kärkkäinen  Rauhala  Räsänen  Tallqvist  Palm 
Vaasan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (18):  Aho  Ala-Harja  Björkenheim  Jäätteenmäki  Kallis  Malm  Mäki-Hakola  Nordman  Norrback  Nyby  Renlund  Saari  Urpilainen  Vehkaoja  Vihriälä  Virrankoski  Vistbacka  Wahlström 
| n k Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (18):  Aaltonen  Aho  Ala-Harja  Jäätteenmäki  Kallis  Kiviniemi  Koskinen  Kukkonen  Löv  Malm  Norrback  Nyby  Ranta-Muotio  Saari  Vehkaoja  Vihriälä  Vistbacka  Wahlström 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Aho  Granvik  Jäätteenmäki  Kallis  Kiviniemi  Lintilä  Löv  Mäki-Hakola  Nordman  Ranta-Muotio  Salo  Urpilainen  Vehkaoja  Vihriälä  Vistbacka  Wallin  Wideroos 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Ahonen  Granvik  Haapoja  Hautala  Kallis  Kiviniemi  Kumpula  Lintilä  Löv  Ranta-Muotio  Risikko  Salo  Urpilainen  Wallin  Wideroos  Vihriälä  Vistbacka 
| n k Vaasan vaalipiirin kansanedustajat 2007–2011 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (17):  Ahonen  Haapoja (2007–2009†)  Hautala (2009–2011)  Henriksson  Kallis  Kumpula-Natri  Lintilä  Mieto  Nordman  Nylund  Pihlajaniemi  Puumala  Risikko  Salo  Sihto  Urpilainen  Wideroos  Vistbacka 
| n k Suomen presidentinvaalin 2006 ehdokkaat |
| --- | --- |
 Tarja Halonen (SDP)  Sauli Niinistö (Kok.)  Matti Vanhanen (Kesk.)  Heidi Hautala (Vihr.)  Timo Soini (PS)  Bjarne Kallis (KD)  Henrik Lax (RKP)  Arto Lahti (val.yhd.) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Uppslagsverket Finland 
Bjarne Kallis toimi kristillisdemokraattien puheenjohtajana 1995-2003. Kallista on kuvattu visionäärinä, joka uudisti puoluetta kristillisdemokraattiseksi poliittiseksi liikkeeksi.
Toivo Kujala

Kujala vuonna 1950.
Toivo Edvard Kujala (18. marraskuuta 1894 Sippola – 7. huhtikuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen sähköasentaja ja poliitikko. Hän oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja vuosina 1945–1959 ja toimi pitkään eduskunnan 2. varapuhemiehenä. Kujala vaikutti myös Suomen Kommunistisessa Puolueessa 1920-luvulta alkaen.
Kujalan vanhemmat olivat pienviljelijä Tuomas Kujala ja Helena Mänttäri. Hän kävi kansakoulun ja myöhemmin Sirola-opiston. Kujala työskenteli maa- ja metsätöissä, rakennus- ja lastaustyöläisenä sekä sähköasentajana Sippolassa ja Kotkassa. Kujala oli SKP:n Kymenlaakson piirisihteerinä 1920-luvulla ja hänet tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1918 ja uudestaan 1931. Sotavuosina Kujala oli turvasäilössä ja vapauduttuaan 1944 hän toimi SKP:n Kyminlaakson piirin toimitsijana 1944–1945.
Kujala edusti kansanedustajana 1945–1948 Kymen läänin läntistä vaalipiiriä ja 1948–1959 Kymen läänin vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan 1. varapuhemies tammikuussa 1946 ja uudelleen 1958–1959 sekä 2. varapuhemies 1946–1958. Kujala kuoli huhtikuun alussa 1959 kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli SKDL:n Veikko Kansikas.
Kujala toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän kuului myös Kotkan kaupunginvaltuustoon vuoteen 1930 saakka ja uudelleen 1945–1959. Kujala oli Sirola-opiston johtokunnan puheenjohtajana ja jäsenenä SKP:n puoluetoimikunnassa/keskuskomiteassa (1948–1959) sekä SKDL:n liittotoimikunnassa. Vuosina 1945–1946 Kujala oli sotasyyllisyysoikeuden varajäsen.
1950-luvun loppupuolella Kujala toimi Työväen-, kulttuuri- ja kansantalojen Tuki -yhdistyksen puheenjohtajana.
Kujala oli naimisissa vuodesta 1921 Lempi Lyydia Liljeströmin kanssa.
Kustaa Kylänpää

| Kustaa Kylänpää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. lokakuuta 1881 Rauman mlk
Kuollut: 6. heinäkuuta 1961 (79 vuotta) Rauma
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus
Asema:  kansanedustaja (1922–1924, 1925–1929, 1936–1945)
Vaalipiiri:  Turun läänin pohjoinen vaalipiiri
Kustaa Kylänpää (24. lokakuuta 1881 Rauman mlk – 6. heinäkuuta 1961 Rauma) oli suomalainen rovasti ja poliitikko.
Kylänpää toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1922–1924, 1925–1929 ja 1936–1945. Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä valittu Kylänpää ehti toimia eduskunnassa laki- ja talousvaliokunnan, lakivaliokunnan, talousvaliokunnan sekä suuren valiokunnan jäsenenä. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1943. Kylänpää osallistui myös kirkolliskokoukseen, ja hän kuului Hinnerjoen ja Noormarkun kunnanvaltuustoihin, joista jälkimmäisessä hän toimi myös puheenjohtajana.
Kylänpää sai pappisvihkimyksen vuonna 1907, ja samana vuonna hän suoritti teologian erotutkinnon. Hänen pastoraalitutkintonsa valmistui vuonna 1910. Kirkollisen uransa alussa Kylänpää toimi Sotkamon, Merikarvian ja Ulvilan kirkkoherrojen apulaisena ja Honkilahden vt. kappalaisena. Hinnerjoen kirkkoherrana ja Honkilahden vt. kirkkoherrana toimimisen jälkeen Kylänpää toimi Noormarkun kirkkoherrana vuosina 1920–1953. Porin rovastikunnan lääninrovasti Kylänpää oli vuosina 1932–1950. Hän oli myös Länsi-Suomen herännäislehden päätoimittaja.
Kylänpään vanhemmat olivat torppari Kustaa Kylänpää ja Kristina Stenborg. Kylänpää avioitui Vilhelmiina Jokelan kanssa vuonna 1907.
Balkanin maakunta

| Balkanin maakunta |
| --- | --- |
 Ýangy galan kanjoni.
 Maakunnan sijainti Turkmenistanin kartalla.
Valtio:  Turkmenistan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Balkanabat
Pinta-ala:  139 280 km²
Väkiluku (2022):  529 895
 
Maakunnan sivusto
Balkanin maakunta (turkmeeniksi Balkan welaýaty) on hallintoalue Keski-Aasiassa sijaitsevan Turkmenistanin länsiosassa. Sen keskus on Balkanabatin kaupunki. Alueen pinta-ala on 139 280 neliökilometriä. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan siellä oli 529 895 asukasta.
Maantiede, ilmasto ja luonto

Balkanin maakunta rajoittuu idässä Daşoguzin ja Ahalin maakuntiin, pohjoisessa Kazakstaniin ja Uzbekistaniin kuuluvaan Karakalpakstaniin, etelässä Iraniin ja lännessä Kaspianmereen. Suurimman osan alueesta muodostavat Kaspianmeren alankoon kuuluvat suolasuot ja -tasangot..
Maakunta on pinnanmuodostukseltaan vaihteleva. Etelässä ovat Kopetdagvuoret jokilaaksoineen, keskiosassa Balkanvuoret ja Çelekenin niemimaa, pohjoisessa Garabogazkölin laguuni ja Ustjurtin laakio sekä idässä Karakum ja muita hiekka-aavikoita. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy ja maakaasu, rautamalmi, baryytti, fosforiitti, jodi- ja bromivesi, ruokasuola, natriumsulfaatti sekä kivi- ja ruskohiili.
Seudulla vallitsee kuuma ja kuiva mannerilmasto. Etelässä Atrekin ja Sumbarin jokilaaksoissa on leudompi ja kosteampi subtrooppinen ilmasto. Keskilämpötila on tammikuussa 2,4–4,8 ja heinäkuussa 28,7–28,9 astetta. Vuotuinen sademäärä on etelässä 300 ja Kaspianmeren rannikolla 100–120 millimetriä. Pohjoisen ja keskiosan aavikkoalueilla sataa vielä vähemmän.
Maakunta kärsii vesivarojen puutteesta. Ainoita makeavetisiä vesistöjä ovat vuoristopurot ja Kopetdagin joet. Veden talteenottoa varten on rakennettu tekojärviä, ja merivedestä valmistetaan juomavettä. Maakuntaan ulottuu myös Karakumin kanava. Maatalouden vesipulaa on tarkoitus helpottaa Karakumin aavikon keskelle Garaşorin syvänteeseen rakennettavalla Altyn Asyr -tekojärvellä, joka täytetään Amudarjan keinokastelualueiden poistovedellä.
Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä heinäkasveista ja pensaista. Kopetdagin länsiosassa kasvaa lehti- ja havupuita. Eläinkuntaan kuuluvat kuhertajagaselli, argaali, villisika, susi, kettu, korsakki, kultasakaali, ilves, Kaspianmeren hylkeet sekä monet talvehtivat ja pesivät lintulajit. Maakunnassa sijaitsevat Hazarin ja Sünt-Hasardagin luonnonpuistot.
Hallinnollinen jako ja asutus

Balkanin maakunta tunnettiin aikaisemmin Krasnovodskin alueena. Se perustettiin vuonna 1952, lakkautettiin 1955 ja perustettiin uudelleen 1973. Maakunta jakautuu hallinnollisesti Balkanabatin (entinen Nebitdag) ja Türkmenbaşyn (entinen Krasnovodsk) piirikuntatasoisiin kaupunkeihin sekä kuuteen piirikuntaan eli etrapiin, jotka ovat Bereket, Esenguly, Etrek, Gyzylarbat (entinen Serdar), Magtymguly ja Türkmenbaşy.
Maakunta on pinta-alaltaan Turkmenistanin suurin, mutta asukasmäärältään pienin. Yli kolme neljäsosaa väestöstä asuu kaupungeissa. Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan maakunnan asukkaista 73,7 prosenttia oli turkmeeneja, 10,6 prosenttia venäläisiä ja 6,5 prosenttia kazakkeja. Vuonna 2020 turkmeenien osuudeksi arvioitiin 91,2 ja venäläisten 2,9 prosenttia.
Talous ja liikenne

Maakunnan talous perustuu öljyn ja maakaasun tuotantoon. Se tuottaa noin 90 prosenttia Turkmenistanin öljystä. Lisäksi on kemian, metalli-, tekstiili- ja rakennustarviketeollisuutta. Türkmenbaşyissa toimii öljynjalostamo ja Balkanabatissa suuri sähkövoimala.
Maatalouden merkitys on vedenpuutteen takia vähäinen. Karjanhoidon (lampaita, nautoja, kameleja, hevosia ja siipikarjaa) ohella viljellään vehnää, puuvillaa, vihanneksia, meloneja ja hedelmiä. Kaspianmerellä harjoitetaan kalastusta, ja matkailun merkitys on lisääntymässä.
Türkmenbaş on Turkmenistanin tärkein satamakaupunki. Sieltä on maantie- ja rautatieyhdet maan pääkaupunkiin Aşgabatiin ja muualle Keski-Aasiaan. Balkanabatissa ja Türkmenbaşissa on myös lentoasemat.
Kulttuuri

Alueen tärkein turkmeeniheimo ýomut on tunnettu kamelinkarvamatoistaan. Sumbarin laakson ja Ýangy galan kanjonin kaltaisten luontokohteiden lisäksi maakunnassa on historiallisia nähtävyyksiä kuten Paraw Bibin ja Şıblı baban pyhiinvaelluspaikat sekä keskiaikaisen Misrianin kaupungin rauniot.
Aiheesta muualla

Maakunnan sivusto
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Balkanin maakunta Wikimedia Commonsissa
Turkmenistanin maakunnat
Ahal
Balkan
Daşoguz
Lebap
Mary
Markku Koski (poliitikko)

Markku Aulis Koski (s. 17. tammikuuta 1952 Kärsämäki) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut Suomen Keskustan kansanedustajana vuosina 1991–1999 ja 2003–2007. Eduskuntavaaleissa 1999 ja 2007 hän putosi eduskunnasta.
Eduskunnassa hän toimi varapuhemiehenä vuosina 2003–2006. Koski oli Kärsämäen kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuodesta 1987 vuoteen 2003 ja jäsen 1987–2004. Koski valittiin Kärsämäen kunnanvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa. Lisäksi hän toimii Kärsämäen seurakunnan kirkkovaltuustossa ja on toiminut kirkkovaltuuston puheenjohtajana vuosina 2015-2019 ja kirkkovaltuuston varapuheenjohtajana 2020-2021.
Koski valittiin Pohjois-Pohjanmaan aluevaltuustoon 2022 aluevaaleissa.
Koski valittiin Sievin kunnanjohtajaksi vuonna 2007 ja hän toimi tehtävässä vuoteen 2014 saakka.
Koulutukseltaan Koski on levyseppä-hitsaaja vuodelta 1970. Hän on suorittanut kunnallispolitiikan approbaturin 1987 ja valtio-opin approbaturin vuonna 2001. Sotilasarvoltaan hän on vääpeli (1993).
Kosken aviopuoliso on Marja-Leena Annikki (o.s. Aho). Heillä on viisi lasta.
Aiheesta muualla

Markku Kosken kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Aho  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila  Aula  Björkenheim  Heikkinen  Huuhtanen  Isohookana-Asunmaa  Jokiniemi  Juhantalo (1991–1993)  Järvilahti  Jäätteenmäki  Kalli  Kauppinen  Kemppainen  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korva  Koski  Korteniemi (1994–1995)  Kuittinen  Kuuskoski  Kääriäinen  Laivoranta  Laukkanen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Mattila  Morri  Mölsä  Näsi  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pokka (1991–1994)  Puhakka  Pura (1992–1995)  Rehn  Renko (1991–1995)  Rossi  Ryynänen  Röntynen  Saapunki  Saari  Siuruainen (1991)  Suhola  Tenhiälä (1991–1992)  Vanhanen  Vihriälä  Viljanen  Virrankoski  Vuorensola  Väistö  Väyrynen  Ääri (1993–1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1995–1999 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Aho  Aittoniemi  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila (1995–1996)  Aula  Huuhtanen  Hyssälä  Isohookana-Asunmaa  Juhantalo  Jäätteenmäki  Kalli  Karjula  Kemppainen  Kiviniemi  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korteniemi  Koski  Kääriäinen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Lämsä  Manninen  Myllyniemi  Mölsä (1995–1999)  Pekkarinen  Pesälä  Ranta-Muotio  Rehn  Rehula (1996–1999)  Saapunki  Saari  Salo  Suhola  Takkula  Vanhanen  Vehviläinen  Vihriälä  Vuorensola  Väistö  Väyrynen (1995) 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Ahonen  Alatalo  Ala-Nissilä (2003–2006)  Anttila  Haapoja  Hautala  Hoskonen  Hyssälä  Hänninen  Juhantalo  Jäätteenmäki (2003–2004)  Kaikkonen  Kalli  Karjula  Karpela  Karvonen (2004–2007)  Kerola  Kettunen  Kiviniemi  Kiviranta  Komi  Korkeaoja  Markku Koski  Kääriäinen  Lankia  Laukkanen  Lehtomäki  Leppä  Lindqvist  Lintilä  Lämsä  Manninen  Riikka Moilanen-Savolainen  Neittaanmäki  Nousiainen  Oinonen  Paloniemi  Pekkarinen  Peltokorpi (2004–2007)  Pentti  Ranta-Muotio  Rantakangas  Rehula  Reijonen  Rossi  Rundgren  Salo (2006–2007)  Salovaara  Särkiniemi  Takkula (2003–2004)  Tiilikainen  Tölli  Vanhanen  Vihriälä  Vilkuna  Väistö  Ylä-Mononen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta