stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kouvolan helluntaiseurakunta
Historia

Kouvolan helluntaiseurakunnan perustamiskokous pidettiin tammikuussa 1930. Ensimmäiset vuodet seurakunta toimi ns. Moijasen putiikissa, pienessä liiketilassa silloisen Kouvolan kauppalan keskustassa. Ensimmäisen kirkkorakennuksen seurakunta rakensi talkootyönä Keskikadulle vuonna 1920. Nykyinen kirkkorakennus valmistui vuonna 1965 Kalevankadulle. Vuonna 1980 seurakunta hankki Kouvolan ev.lut. seurakunnalta Suviranta- nimisen kiinteistön Valkealan Toikkalasta leirikeskustoimintaansa varten.
Toimitilat

Kouvolan helluntaiseurakunnan Betania-kirkko on valmistunut vuonna 1965. Betania-kirkko sijaitsee Kouvolan keskustassa. Pääsalin lisäksi rakennukseen kuuluu lasten leikkihuone ja alakerran eteistilat, wc-tilat sekä ruokasali jakahvio. Kirkon yhteydessä on parkkialue. Seurakunnalla on käytössä hissi liikuntarajoitteisille.
Bernhard Kristfrid Sarlin

Bernhard Kristfrid Sarlin (13. huhtikuuta 1828 Viitasaari – 8. marraskuuta 1906 Mikkeli) oli suomalainen pappi ja pyhäkoulutoiminnan kehittäjä.
Sarlinin vanhemmat olivat kanttori Henrik Sarlin ja Lovisa Schöneman. Hänet vihittiin papiksi 1850. Vuonna 1860 hän tuli Tuusniemen pitäjänapulaiseksi ja 1871 seurakunnan ensimmäiseksi kirkkoherraksi, 1875 hänestä tuli Valkealan ja 1891 Mikkelin kirkkoherra. Jo kouluaikana Kuopiossa Sarlin kiinnostui opettajansa Julius Immanuel Berghin ansiosta pyhäkoulutyöstä. Tuusniemellä hän piti pyhäkoulunopettajien valmistuskokouksia, joiden pohjalta hän julkaisi 1875 teoksen Kateketiki: s.o. kristillisiä opetus- ja kasvatusohjeita lasten opettajille kansa- ja pyhäkouluissa sekä kodissa : valistuneimpain kateketain mukaan, joka oli lajissaan ensimmäinen suomeksi laadittu.  Sarlin oli Suomen Pyhäkouluyhdistyksen perustajajäseniä 1888 ja toimi kirkolliskokousedustajana vuosina 1886 ja 1893, samoin kuin virsikirja- ja katekismustoimikuntien jäsenenä. Hän suomensi mukaellen joitakin ruotsalaisen pietististis-evankelisen suunnan edustajan Carl Olof Roseniuksen teoksia, kuten Elämän leipää hengellisesti nälkäisille eli raamatullisia tutkistelemuksia kaikille vuoden päiville, koottuja tekijän kirjoituksista (1887).
Sarlinin ensimmäinen puoliso vuodesta 1851 oli Amanda Kristina Roschier (k. 1868) ja toinen vuodesta 1869 Klara Fredrika Roschier (k. 1902). Tilanomistaja, vapaa-ajattelija ja toimittaja Alfred Bernhard Sarlin, laulunopettaja Anna Sarlin, lehtori, kirjailija ja suomentaja Aron Josef Sarlin sekä horrossaarnaja Helena Konttisen elämäkerran kirjoittaja rovasti Karl Kristfrid Sarlin olivat Sarlinin lapsia ensimmäisestä avioliitosta. Sarlinin veli oli Viitasaaren lukkari ja  Lepolan vanhuksen nimellä tunnettu kristillinen ja yhteiskunnallinen kirjailija Konstantin Sarlin.
Bernhard Hellström

Bernhard Hellström (1905 Helsinki – 1953) oli suomalainen taidegraafikko. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1924 sekä 1927–28 ja P. Å. Laurénin johdolla vuonna 1928. Debyyttinsä hän teki Helsingissä vuonna 1930. Hän oli edustettuna Suomen Taiteilijain näyttelyssä 1930 ja postuumisti Nuorten näyttelyssä 1961. Hellströmin töitä esiteltiin myös taidegrafiikan näyttelyissä Moskovassa 1934, Riiassa 1935 ja Kööpenhaminassa 1937. Hellström toimi Kuvataide Oy:n johdossa.
Ken Doherty

Ken Doherty pelaamassa vuonna 2005
Ken Doherty (s. 17. syyskuuta 1969) on irlantilainen snooker-ammattilainen. Hän on ainut pelaaja, joka on voittanut kolme eri maailmanmestaruutta: amatöörien maailmanmestaruus vuonna 1989, alle 21-vuotiaiden maailmanmestaruus vuonna 1989 sekä maailmanmestaruus vuonna 1997. Doherty tunnetaan myös lempinimellä The Darling of Dublin. Urallaan Doherty on tehnyt 342 yli sadan pisteen ylittävää lyöntisarjaa ammattilaisturnaustasolla .
Ura > Turnausvoittaja

Ken Doherty voitti ensimmäisen ranking-turnauksensa jo vuonna 1993 voittaen Regal Welsh Open-turnauksen. Samana vuonna hän voitti myös Scottish Masters-turnauksen ja uusi voittonsa vielä seuraavanakin vuonna.
Ura > Maailmanmestari

Vuonna 1996 Doherty voitti ensimmäisen kerran Premier League-kutsuturnauksen, joka ei kuulu pääkiertueen kalenteriin, mutta on perinteinen ammattilaisturnaus. Finaalissa kaatui Steve Davis erin 10-5.
Vuonna 1997 Horace Lindrumin (Australia) ja Cliff Thorburnin (Kanada) jälkeen Doherty oli vasta kolmas Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolelta tuleva maailmanmestari. Finaalissa hän voitti 1990-luvun hallitsijan Steven Hendryn erin 18-12. Samana vuonna hän voitti myös Malta Grand Prix-turnauksen. Heti seuraavana vuonna Doherty pelasi itsensä toisen kerran MM-finaaliin, mutta hävisi sen John Higginsille.
WBPSA Achievement of the Year 1997 (maailmanmestaruudesta)
Vuonna 1998 Doherty voitti toisen kerran Premier League-turnauksen, jonka finaalissa hän kaatoi Jimmy Whiten selkein lukemin 10-2.
Pelityyli

Doherty tunnetaan erittäin sinnikkäänä taistelijana ja taitavana taktisena pelaajana. Hänen pelityylinsä on erittäin varovainen, vaikka hän onkin taitava pussittaja. BBC'n kommentaattorit ovat äänestäneet Dohertyn parhaaksi all-round-pelaajaksi, eli pelaajaksi joka hallitsee jokaisen osa-alueen. Doherty taistelee epätoivoisessakin tilanteessa loppuun asti, eikä anna vastustajalleen mitään ilmaiseksi.
Vuonna 2000 Doherty epäonnistui maksimibreikissä 147 lyöden omalla pisteellään olevan mustan pallon ohi. Tämä mustan pallon ohilyönti maksoi hänelle 80000 punnan arvoisen urheiluauton. 140 pistettä kuitenkin riitti suurimman lyöntisarjan palkintoon, joka oli 19000 punnan suuruinen.
Vieraillut Suomessa

Ken Doherty vieraili Suomessa helmikuun puolivälissä vuonna 2010, jolloin hän osallistui monen muun ammattilaispelaajan kanssa ProAm-turnaukseen Finnish Snooker Challenge, joka järjestettiin Turussa biljardisalilla Sports Club Turku. Tapahtuman järjesti klubin omistaja Jyri Virtanen, joka itsekin osallistui päätapahtumaan. Suomen toistaiseksi ainut ammattilaisten pääkiertueella Robin Hull pudotti Dohertyn puolivälieräottelussa. Turnaukseen osallistuivat myös ammattilaispelaajat Alfie Burden, Ryan Day, Matthew Stevens, Joe Perry sekä kolminkertainen maailmanmestari Mark Williams. Tähän turnaukseen osallistui muitakin ulkomaalaispelaajia, kuten ammattilaisuraltaan eläkkeelle jäänyt Darren Morgan sekä tuore Euroopan mestari David Hogan.
Turnausvoitot > Ranking-turnaukset

Malta Cup 2006
Welsh Open 1993, 2001
Thailand Masters 2001
Malta Grand Prix 2000
World Championship 1997
Turnausvoitot > Kutsuturnaukset

Pro Challenge 2 2009
Irish Professional Snooker Championships 2006, 2007
Pot Black 2007
Irish Masters 1998
Malta Grand Prix 1997
Scottish Masters 1993, 1994
Turnausvoitot > Muut ammattilaisturnaukset

Premier League 1996, 1998
Tilastot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 KEN DOHERTY: 
| Maailmanmestaruudet | 1 | 1997 |
| Maailmanmestaruusturnauksen finaalit | 3 | 1997, 1998, 2003 |
| Ranking-turnausvoitot | 6 |  |
| Kutsuturnausvoitot | 7 |  |
| Korkein ranking-sijoitus | 2 | 2006/2007 |
| Suurin lyöntisarja | 147 | Paul Hunter Classic (2012) |
| Yli 100 pisteen lyöntisarjat | 342 |  |
Korruptio Laosissa

Laos
Korruptio Laosissa kertoo Laosin korruptiosta eli vallan väärinkäytöstä oman tai sidosryhmän edun tavoitteluun. Transparency International mukaan Laosin korruptioindeksi vuonna 2008 oli 171 arvioiduista 180 maasta.
Terveydenhoito

Transparency International  mukaan korruptio saattaa heikentää valtioiden terveydenhoitojärjestelmää ja mahdollisuuksia kunnollisiin lääkkeisiin. Laittomasti valmistetut heikommat lääkkeet ovat ainakin olleet osa lääkemarkkinoita Laosissa ja muissa Aasian maissa. Vuonna 2001 Laosissa oli laittomia lääkkeiden myyjiä ainakin 2 100.
Oikeusjärjestelmä

Kolonialismi on vaikuttanut Laosin oikeusjärjestelmään. Ranskan oikeusjärjestelmä on vahvasti vaikuttanut siihen. Oikeusjärjestelmän rahapula altistaa Transparency International mukaan oikeusjärjestelmää korruptiolle. Laosin 2000-luvulla heikentynyt taloustuki tuomioistuimille ja niiden henkilökunnalle vaarantaa oikeusjärjestelmää ja altistaa korruptiolle.
Vesiprojektit

Vesiprojektit ovat alttiita korruptiolle, koska niissä on iso budjetti ja monimutkainen taloushallinto voi altistaa rahavirtojen piilottamiseen. Projekteihin osallistuu useampi ministeriö. Rakentamiseen sisältyy infrastruktuurin, kuten teiden ja siltojen rakennusta ja kalliita ja korruptiolle altistavia asukkaiden uudelleen asutuskustannuksia.
Kirjallisuusvuosi 1939

Kirjallisuusvuosi 1939 käsittelee vuoden 1939 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Talvisota syttyi.
Frans Emil Sillanpää sai 10. marraskuuta Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Palkinnon perusteluissa sanotaan Sillanpään kuvaavan Suomen maalaisväestöä syvällisesti ymmärtäen sekä esittävän ihastuttavan taiteellisesti ihmisten elämäntapaa ja luontosuhdetta. On arveltu, että Suomea uhkaava talvisota vaikutti osaltaan palkintopäätökseen.
Kirkolliskokouksen vuonna 1938 hyväksymä virsikirja otettiin käyttöön.
Eino Salmelainen ohjasi Helsingin Kansanteatterissa Hagar Olssonin Lumisota-näytelmää syksyllä 1939. Olsson sijoitti näytelmän tapahtumat ulkoministeri Rudolf Holstin perheeseen. Kun näytelmää syksyllä alettiin harjoitella, repliikkejä oli jatkuvasti muuteltava, “ajan painostuksesta”. Lopulta teatteri sai ulkoministeriöltä kirjeen, jonka mukaan näytelmän harjoitukset on lopetettava. Sodan uhka oli tällöin jo niin suuri, että lopettaminen oli teatterilaisille helpotus.
Julkaisuja

Eric Ambler – The Mask of Dimitrios : A Coffin for Dimitrios (rikosromaani)
Bertolt Brecht – Mutter Courage und ihre Kinder, suom. Äiti Peloton ja hänen lapsensa
James Hadley Chase – Ei kukkia neiti Blandishille
Raymond Chandler – Syvä uni
Agatha Christie – Kymmenen pientä neekeripoikaa
Rumer Godden – Black Narcissus (suom. Musta narsissi; kirjaan perustuva elokuva valmistui 1947)
Geoffrey Household – Rogue Male (rikosromaani)
Arvi Järventaus – Itkevien pajujen maa : Unkaria sieltä täältä
Gösta Knutsson – Pelle Svanslös på äventyr (suom. Pekka Töpöhännän seikkailut, 1943)
Thomas Mann – Lotte in Weimar
L. M. Montgomery – Annan perhe
Unto Seppänen – Markku ja hänen sukunsa
John Steinbeck – Vihan hedelmät
Dalton Trumbo – Johnny Got His Gun (suom. Sotilaspoika, 1971)
Mika Waltari – Kuka murhasi rouva Skrofin?
Hella Wuolijoki – Niskavuoren leipä
Palkintoja

V. A. Koskenniemi
Frans Emil Sillanpää
Marjorie Kinnan Rawlings
Bauhütte

Bauhütte tarkoittaa vanhimmassa merkityksessään keskiaikaisilla rakennuksilla työskennelleiden kivenhakkaajien ja työmiesten työsuojaa. 1200-luvulta lähtien se oli kivenhakkaajien ja rakennustyöläisten kiinteä työhuonekunta tai ryhmä, joka valvoi työntekijöiden etuja ja ammattitaitoa sekä auttoi arkkitehtejä ja kuvanveistäjiä tekemään keskinäistä yhteistyötä.
Bauhüttet olivat keskiajalla tärkeitä ammattitaitoa eteenpäin välittäneitä organisaatioita, mutta niiden merkitys taantui 1400-luvun kuluessa ja järjestelmä lakkautettiin 1700-luvulla. Tietty Bauhütte merkitsi valmistamansa kivet erityisellä merkillä eli kivenhakkaajamerkillä.
Kotanen (Rautalampi, Hankamäki)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi, Suonenjoki
Koordinaatit:  62°32′12″N, 26°51′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Kotasenpuro Palkeenlampeen 
Järvinumero:  14.718.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,6 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,004 km  
Pinta-ala:  4,492 ha  
Suurin syvyys:  6,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotanen 
Kotanen  on Pohjois-Savossa Rautalammilla ja Suonenjoella Hankamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.
Korallimonnit

| Korallimonnit |
| --- | --- |
 Juovakorallimonni (Plotosus lineatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Ylälahko::  Ostariophysi
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Alalahko::  Loricarioidei
Heimo::  Korallimonnit Plotosidae  Bleeker, 1858
Katso myös
   Korallimonnit Wikispeciesissä   Korallimonnit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallimonnit (Plotosidae) on monnikalojen heimo. Siihen kuuluu yli kolmekymmentä lajia, jotka jaetaan kymmeneen sukuun.
Noin puolet lajeista elää meressä, puolet makeassa vedessä. Kaikki makeanveden lajit elävät Australiassa. Merivesilajeja tavataan indopasifisella merialueella.
Korallimonnit ovat vartaloltaan pitkulaisia, ja uivat luikertamalla pyrstöään kuin ankeriaat. Joitakin lajeja pyydystetään ruoaksi, toisia akvaariokaloiksi.
Suvut

Korallimonnit jaetaan seuraavaan kymmeneen sukuun:
Anodontiglanis
Cnidoglanis
Euristhmus
Neosiluroides
Neosilurus
Oloplotosus
Paraplotosus
Plotosus
Porochilus
Tandanus
Korruptio Italiassa

Korruptio Italiassa kertoo Italian korruptiosta eli vallan väärinkäytöstä oman tai sidosryhmän edun tavoitteluun. Vuonna 2014 Italia oli  Transparency Internationalin korruptioindeksissä 69. sijalla kaikkiaan 175 maan joukossa.
Italian järjestäytyneen rikollisuuden liikevaihto on 10 % BKT:stä. Italian BKT on 1250 mrd. €. Harmaan talouden vuoksi valtio menettää 100 mrd. € verotuloja vuosittain. Julkisen hallinnon korruptiokustannukset ovat 60 mrd. €/v.
Poliittinen korruptio

Transparency Internationalin (TI) mukaan ehdokkaiden ja puolueiden velvollisuus on varmistaa rahoituksen puhtaus ja kerättyjen ja käytettyjen varojen julkisuus. Puolueiden kuuluu hylätä rahoitus, joka sitoo niitä muihin kuin julkisiin etuihin. Poliittinen korruptio oli Maailman talousfoorumin (WEF) mukaan lokakuussa 2003 EU-maista suurinta Kreikassa, Irlannissa ja Italiassa.[lähde? ] TI:n barometrissä vuonna 2006 puolueiden korruptio oli suurinta Euroopassa Italiassa ja Puolassa.
Poliittiseen korruptioon voi sisältyä myös vapaa tai tuettu medianäkyvyys. Pitkään pääministerinä toiminut Silvio Berlusconi oli samanaikaisesti suurin yksityinen radio- ja tv-toimija ja valvoi kolmea valtion omistamaa verkkoa. Italiassa korkeat poliitikot on suojattu korruptiosyytteiltä. Vastaavaa on ainakin ehdotettu vuonna 2004 myös Azerbaidžanissa, Ranskassa ja Kreikassa.
Korruptio rakentamisessa

Italiassa korruptio altistaa julkisten rakennustarkastusten ja rakennusmääräysten huomioimattomuuteen. Maanjäristysalueella se on tappavaa. Maanjäristykset eivät tapa ihmisiä vaan romahtavat rakennukset.
Vesihuolto

Milanossa yksityisen vesiyrityksen johtaja vangittiin paikallispoliitikkojen lahjonta-aikomuksesta 2,9 miljoonalla dollarilla vuonna 2001. Lahjonnan tavoite oli voittaa 145 miljoonan dollarin vedenpuhdistusprojektin sopimus. Myös kaupunginjohtaja vangittiin.
Mafia

Italiassa on neljä mafiaklaania: Cosa Nostra, Camorra, ’Ndrangheta ja Sacra corona unita. Toimintaan sisältyy huumekauppa, uhkapelit, ihmiskauppa ja rakennusteollisuuden rahanpesu ja laittomat investoinnit. Mafialla on yhteyksiä Italian poliittisiin puolueisiin.
Bernhard Indrenius

Bernhard Indrenius.
Bernhard Indrenius pietarilaisen A.Lorensin visiittikorttikuvassa.
Bernhard Indrenius (16. tammikuuta 1812 Hamina – 23. lokakuuta 1884 Pietari) oli suomalainen vapaaherra ja jalkaväenkenraali, joka palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa ja siirtyi sitten Suomen suuriruhtinaskunnan siviilihallintoon.
Indreniuksen vanhemmat olivat tuomiorovasti Emanuel Indrenius ja kauppiaan tytär Kristiina Emilia Bruun. Indrenius valmistui upseeriksi Haminan kadettikoulusta 1825, kävi Pietarin sota-akatemian ja tuli kapteenin vakanssille Venäjän armeijan esikuntaan 1835. Kaukasian sodissa 1837–1853 hän toimi muun muassa armeijakunnan esikuntapäällikön adjutanttina. Hänet aateloitiin vuonna 1854 ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 223.
Osallistuttuaan Krimin sotaan Indrenius nimitettiin Mikkelin ja sitten Viipurin läänin kuvernööriksi 1856. Kenraaliluutnantiksi hänet ylennettiin 1862 ja jalkaväenkenraaliksi 1872. Myöhemmin hän toimi senaattorina, Suomen asiain komitean jäsenenä, Aleksanterin-Yliopiston varakanslerina sekä Suomen kenraalikuvernöörin viransijaisena. Hänet korotettiin vapaaherraksi 1871 ja introdusoitiin ritarihuoneeseen 1872 vapaaherrallisena sukuna numero 51.
Indrenius toimi ruotuväkikomitean puheenjohtajana 1866, asevelvollisuuskomitean puheenjohtajana 1871 sekä aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1872 ja 1877–1878.
Indreniuksen ensimmäinen puoliso vuodesta 1846 oli kenraaliluutnantti Lavrenti Vasilkovskin tytär Natalia Lavrentjevna Vasilkovskaja (1826–1848). Vuonna 1857 hän avioitui Johan Henrik Clayhillsin tyttären Natalia Emilia Clayhillsin (1835–1929) kanssa.  Tullihallituksen pääjohtajana toiminut Bernhard Anton Harald Indrenius (1865–1920) oli heidän poikansa. Naimakaupan yhteydessä Bernhard Indrenius sai haltuunsa Kyminkartanon kartanon.
Kotanen (Viitasaari)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′45″N, 26°01′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Koliman alue (14.47)
Laskuoja:  Kotasoja Saarilampeen 
Järvinumero:  14.471.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,5 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  2,821 km  
Pinta-ala:  12,118 ha  
Tilavuus:  0,0001099 km³ 
Keskisyvyys:  0,91 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  2 
 fiKotanen 
Kotanen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kimingin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 910 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 109 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Koliman alueella (14.47), jonka Kymöjärven–Kärnänjärven alueeseen (14.471) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,5 metriä mpy.
Beidaihe

Bedaihen rautatieasema.
Beidaihe (kiinan yksinkertaistettu: 北戴河区; perinteinen: 北戴河區; pinyin: Běidàihé Qū) on kaupunkipiiri Qinhuangdaon prefektuuritason kaupungissa joka on Hebein maakunnassa Kiinassa. Se on suosittu rantakohde.
Kaupunkipiirin hallinnossa on kaksi alipiiriä ja kolme suurkuntaa.
Alipiirit:
Xishan (西山街道), Dongshan (东山街道)
Suurkunnat:
Haibin (海滨镇), Daihe (戴河镇), Niutouya (牛头崖镇)
Kivijärvi (Simpele)

| Kivijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Rautjärvi
Koordinaatit:  61°26′52″N, 29°22′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Hiitolanjoen vesistö (03)
Laskujoki:  Hiitolanjoki 
Järvinumero:  03.021.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68,7 m 
Rantaviiva:  8,9 km 
Pinta-ala:  1,18 km² 
Tilavuus:  0,00337 km³ 
Keskisyvyys:  2,85 m 
Suurin syvyys:  12,6 m 
Saaria:  3
:  Juhonsaari
 fiKivijärvi 
Kivijärvi on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Rautjärvellä Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 44 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Kivijärvi sijaitsee Simpeleen taajaman pohjoispuolella. Järven pohjoinen Kyysniemenlahti samoin kuin järven lounainen osa on erittäin matalaa vesialuetta. Kivijärven syvänne sijaitsee koillisessa ja se ulottuu 12,6 metriin. Simpelejärvi laskee Kivijärven kautta Kokkolanjokeen eli Hiitolanjokeen.
Kivijärven saariluku on kolme. Saarista laajin on Juhonsaari.
Simpelejärvi laskee vetensä Kivijärven kautta Kokkolanjokeen eli Hiitolanjokeen.
Kivijärven vesitilavuus on 3 374 000 kuutiometriä. Järven vesi on rehevää.
Kivijärvi (03.021.1.001) kuuluu Simpelejärven alaosan lähialueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Hiitolanjoen vesistössä (03). Toinen jakovaihe on Simpelejärven alaosan alue (03.02). Simpelejärven alaosan lähialueeseen kuuluu seitsemäntoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Simpelejärvi on selkeästi laajin. Sitä seuraavat Haapalahti, Kivijärvi ja Arkusjärvi.
Kouvolan hovioikeus

Kouvolan hovioikeuden sinetti
Kouvolan hovioikeus oli vuosina 1978–2014 toiminut hovioikeus. Hovioikeus yhdistettiin 1. huhtikuuta 2014 Itä-Suomen hovioikeuteen, jolla on pysyvä istuntopaikka Kouvolassa.
Historiaa

Hovioikeus aloitti toimintansa vuonna 1978, kun Suomeen perustettiin kaksi uutta hovioikeutta, Kouvolaan ja Rovaniemelle.
Hovioikeus toimi piirinsä käräjäoikeuksien muutoksenhakutuomioistuimena. Hovioikeuden tehtävänä on lisäksi valvoa alueensa käräjäoikeuksien toimintaa. Hovioikeuden henkilökuntaan kuuluivat presidentin, hovioikeudenlaamannien, hovioikeudenneuvosten ja esittelijöiden lisäksi kansliapäällikkö, kirjaaja, apulaiskirjaaja, atk-suunnittelija, informaatikko, notaareja, osastosihteeri, toimistosihteerejä sekä virastomestareita. Hovioikeudessa oli yhteensä 58 virkaa. Alkuvuosina hovioikeus toimi vuokratiloissa, hovioikeus muutti uuteen sille suunniteltuun taloon huhtikuussa 1996. Hovioikeuden ensimmäinen presidentti oli Heimo Lampi ja viimeinen Pertti Nieminen. Kouvolan hovioikeuden jäsenenä, eli hovioikeudenneuvoksena on työskennellyt muun muassa Paavo Nikula. Aiemman Kouvolan hovioikeuspiirin kuuluivat Hyvinkään, Päijät-Hämeen, Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson käräjäoikeudet. Hovioikeuspiirin asukasluku oli noin 700 000.
Käräjäoikeudet ja niiden tuomiopiirit

Etelä-Karjalan käräjäoikeus Etelä-Karjala
Hyvinkään käräjäoikeus Hyvinkää, Riihimäki, Hausjärvi, Loppi ja Nurmijärvi; 2014- siirtyi osaksi Helsingin hovioikeuspiiriä
Kymenlaakson Käräjäoikeus Kymenlaakso
Päijät-Hämeen käräjäoikeus Päijät-Häme
Aiheesta muualla

Itä-Suomen hovioikeuden verkkosivut
Korallipuut

| Korallipuut |
| --- | --- |
 Kukonkorallipuu (Erythrina crista-galli)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Korallipuut Erythrina  L.
Katso myös
   Korallipuut Wikispeciesissä   Korallipuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korallipuut (Erythrina) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu yli 120 lajia, joita esiintyy tropiikissa ja subtropiikissa.
Lajeja

Erythrina abyssinica – abessiniankorallipuu eli punakorallipuu
Erythrina burttii – rohtokorallipuu
Erythrina caffra – oranssikorallipuu
Erythrina crista-galli – kukonkorallipuu eli korallipensas
Erythrina fusca – loimukorallipuu
Erythrina herbacea – pikkukorallipuu
Erythrina latissima – leijakorallipuu
Erythrina lysistemon – zulukorallipuu
Erythrina speciosa – komeakorallipuu
Erythrina variegata – kirjokorallipuu
Erythrina verna – ukkoskorallipuu
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Korallipuut (Erythrina)
Suomen Lajitietokeskus: Korallipuut – Erythrina
ITIS: Erythrina (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Erythrina (englanniksi)
Flora of China: Erythrina (englanniksi)