stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
27. joulukuuta
Syntyneitä

1350 – Juhana I, Aragonian kuningas 1387–1395 (k. 1395)
1459 – Juhana I, Puolan kuningas (k. 1501)
1555 – Johann Arndt, saksalainen pappi ja hartauskirjailija (k. 1621)
1571 – Johannes Kepler, tähtitieteilijä (k. 1630)
1654 – Jacob Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko (k. 1705)
1717 – Pius VI, paavi (k. 1799)
1737 – Matthias Calonius, suomalainen lainopin professori ja prokuraattori (k. 1817)
1773 – George Cayley, englantilainen keksijä ja insinööri (k. 1857)
1797 – Ghalib, intialainen runoilija (k. 1869)
1797 – Manuela Sáenz, eteläamerikkalainen vallankumoussankari (k. 1856)
1822 – Louis Pasteur, ranskalainen kemisti (k. 1895)
1823 – Mackenzie Bowell, Kanadan pääministeri 1894–1896 (k. 1917)
1832 – Pavel Tretjakov, venäläinen kauppias ja Tretjakovin gallerian perustaja (k. 1898)
1864 – Irene Mendelin, suomalainen runoilija ja kääntäjä (k. 1944)
1896 – Louis Bromfield, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1956)
1899 – Erkki Koponen, suomalainen taidemaalari ja pikajuoksija (k. 1996)
1901 – Marie Magdalene Sieber (”Marlene Dietrich”), saksalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (k. 1992)
1904 – Irja Aholainen, suomalainen oopperalaulaja (k. 1994)
1906 – Andreas Feininger, yhdysvaltalainen valokuvaaja (k. 1999)
1909 – Henryk Jabłoński, Puolan valtioneuvoston johtaja 1972–1985 (k. 2003)
1910 – Charles Olson, yhdysvaltalainen runoilija (k. 1970)
1917 – Onni Palaste, suomalainen kirjailija (k. 2009)
1932 – Fritz Klein, yhdysvaltalainen seksuaalisuuden tutkija ja psykiatri (k. 2006)
1933 – Carmine Tucci, italialainen jääkiekkoilija
1934 – Larysa Latynina, neuvostoliittolainen kilpavoimistelija (olympiavoittaja)
1938 – Pirkko Mannola, suomalainen iskelmälaulaja, näyttelijä ja Miss Suomi 1958
1942 – Veikko Honkanen, suomalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä
1944 – Bob Brown, australialainen poliitikko
1948 – Gérard Depardieu, ranskalainen näyttelijä
1950 – Haris Alexiou, kreikkalainen laulaja-lauluntekijä
1951 – Ernesto Zedillo, Meksikon presidentti 1994–2000
1952 – David Knopfler, skotlantilaissyntyinen englantilainen muusikko ("Dire Straits")
1956 – Doina Melinte, romanialainen juoksija (olympiavoittaja)
1957 – Ilkka A. Jokinen, suomalainen näyttelijä
1960 – Kaj Turunen, suomalainen poliitikko
1961 – Tomi Poikolainen, suomalainen jousiampuja (olympiavoittaja)
1966 – Bill Goldberg, yhdysvaltalainen showpainija ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
1971 – Duncan Ferguson, skotlantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
1972 – Thomas Grandi, kanadalainen alppihiihtäjä
1975 – Heather O'Rourke, yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä (k. 1988)
1981 – Emilie de Ravin, australialainen näyttelijä
1986 – Shelly-Ann Fraser-Pryce, jamaikalainen pikajuoksija (olympiavoittaja, maailmanmestari)
1988 – Hayley Williams, yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ("Paramore")
1992 – Christopher Gibson, suomalainen jääkiekkomaalivahti
1995 – Timothée Chalamet, ranskalais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Kuolleita

1743 – Hyacinthe Rigaud, ranskalainen muotokuvamaalari (s. 1659)
1821 – Mikael Toppelius, suomalainen kirkkomaalari (s. 1734)
1891 – Nils Johan Berlin, ruotsalainen kemisti (s. 1812)
1923 – Gustave Eiffel, ranskalainen insinööri (s. 1832)
1932 – Arvid Järnefelt, suomalainen kirjailija (s. 1861)
1938 – Osip Mandelštam, neuvostoliittolainen runoilija (s. 1891)
1972 – Lester Bowles Pearson (”Lester B. Pearson”), vuoden 1957 Nobelin rauhanpalkinnon saanut kanadalainen diplomaatti ja poliitikko (s. 1897)
1980 – Jukka Tammenoksa, suomalainen kauppaneuvos (s. 1906)
1982 – John Leonard Swigert, Jr. (”Jack Swigert”), yhdysvaltalainen astronautti (s. 1931)
1988 – Hal Ashby, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja Oscar-palkittu elokuvaleikkaaja (Yön kuumuudessa) (s. 1929)
2002 – George Roy Hill, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja (Puhallus) (s. 1922)
2002 – Olli Lounasmaa, suomalainen akateemikko (s. 1930)
2003 – Alan Bates, englantilainen näyttelijä (s. 1934)
2007 – Benazir Bhutto, Pakistanin pääministeri 1988–1990 ja 1993–1996 (s. 1953)
2007 – Jaan Kross, virolainen kirjailija (s. 1920)
2016 – Carrie Fisher, yhdysvaltalainen näyttelijä (Tähtien sota) ja kirjailija (s. 1956)
2023 – Jacques Delors, ranskalainen poliitikko, Euroopan komission puheenjohtaja (1985–1995) (s. 1925)
Juhlapäivät

Apostoli Johanneksen muistopäivä, ennen kolmas joulupäivä. Merkitään almanakkaan ainoastaan päivän sattuessa sunnuntaiksi, viimeksi vuonna 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 27. joulukuuta Wikimedia Commonsissa
Katso myös: kalenteri ~ 26. joulukuuta, 28. joulukuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
IF Göta Bandy

| IF Göta Bandy |
| --- | --- |

Koko nimi:  IF Karlstad-Göta
Perustettu:  1904
Lakkautettu:  2000
Entiset nimet:  IF Göta (1904-1978)
Kaupunki:  Karlstad
Kenttä:  Tingvalla isstadion
Värit:           
Mestaruudet:  3 (1932, 1935, 1937)
IF Göta Bandy oli karlstadilaisen urheiluseuran IF Götan jääpallojaosto. Vuodesta 1979 lähtien seura käytti nimeä IF Karlstad-Göta. Seura voitti kaikkiaan kolme Ruotsin jääpallomestaruutta; kaikki 1930-luvulla ja viimeisimmän niistä 1937.
Historia

Seura osallistui jääpallon Ruotsin mestaruuskilpailuihin ensimmäistä kertaa 1920-luvun alkuvuosina, ja kun Ruotsin mestaruus ratkottiin ensimmäistä kertaa sarjamuotoisella kilpailulla vuonna 1931, IF Göta voitti 1.divisioonan etelälohkon ja selviytyi näin loppuotteluun. Loppuottelussa se kuitenkin hävisi Tukholman AIK:lle. Seuraavana kautena 1932 IF Göta selviytyi taas loppuotteluun, missä se saavutti mestaruuden voittamalla Västerås SK:n maalein 3-2. IF Göta saavutti 1930-luvulla yhteensä kolme Ruotsin mestaruutta, kausina 1932, 1935 ja 1937. Kaksi kertaa se oli hopealla, vuosina 1931 ja 1933. Tähän aikaan sen kova värmlantilaiskilpailija oli naapurikunnan Slottsbrons IF, jonka kanssa tyypillisesti Tapaninpäivänä oli tiukka pääsarjan paikallispeli.
1930-luvun menestyksen jälkeen seura ei enää saavuttanut Ruotsin mestaruutta. Kahdesti se eteni vielä loppuotteluun asti, vuosina 1952 ja 1967. 1970- ja 1980-luvuilla seura jäi Karlstadin toisen jääpalloseuran IF Bolticin varjoon, joka huolehti kaupungin jääpallomenestyksestä. Viimeistä kertaa Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla IF Karlstad-Göta pelasi kaudella 1990-1991, jolloin se jäi pääsarja-Allsvenskanin viimeiseksi ja putosi sarjasta.
Vuonna 2000 seura yhdistyi Bolticin kanssa, ja kaupunkiin perustettiin uusi seura BS BolticGöta. Yhdistymisen syyt olivat taloudelliset ja pelilliset. BS BolticGöta peri Bolticin paikan korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa kaudella 2000-2001.
Seuraavina kausina 2002-2004 BolticGöta oli kolmena peräkkäisenä kautena puolivälierissä, eikä se seuran alkuvuosien jälkeen kyennyt parantamaan sijoitustaan. Vuodesta 2008 fuusioseura palasi käyttämään nimeä IF Boltic. Uusi IF Boltic nousi kaudeksi 2013/2014 toiseksi korkeimmalle tasolle eli uuteen Allsvenskaniin, jossa se on ollut vahvaa keskikastia koko 2010-luvun.
Saavutukset

Saavutuksia Ruotsin pääsarjassa
3 kultaa: 1932, 1935 ja 1937
4 hopeaa: 1931, 1933, 1952 ja 1967
Djurgårdens IF Bandyförening

| Djurgårdens IF Bandyförening |
| --- | --- |

Koko nimi:  Djurgårdens IF Bandyförening
Perustettu:  1891
Kaupunki:  Tukholma
Kenttä:  Spånga IP
Värit:           
Sarja:  Allsvenskan
Mestaruudet:  2 (1908, 1912)
Djurgårdens IF Bandyförening on tukholmalaisen urheiluseuran Djurgårdens IF:n jääpallojaosto. Seura on voittanut maan mestaruuden kaksi kertaa. Seura pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa.
Historia

Djurgården IF (DIF) osallistui jääpallon Ruotsin mestaruuskilpailuihin ensimmäistä kertaa vuonna 1908 ja voitti heti ensimmäisellä osallistumiskerrallaan maan mestaruuden. Vuotta aiemmin järjestetyissä ensimmäisissä Ruotsin mestaruuskilpailuissa 1907 seura ei vielä ollut mukana. Toisen mestaruutensa Djurgården voitti 1912, tuolloin loppuottelu IFK Uppsalaa vastaan päättyi tasatulokseen 1-1 ja mestaruus päätettiin jakaa. Djurgården oli Ruotsin mestaruuskilpailujen alkuaikoina maan johtavia jääpalloseuroja, se pelasi loppuottelussa kuusi kertaa vuosina 1908-1916. Viimeisimmän kerran se on ollut loppuottelussa vuonna 1930.
Kaudella 2009-2010 Hammarby IF:n voittaessa eli edellisestä Tukholmaan menneestä mestaruudesta oli kulunut jo 78 vuotta, sillä viimeksi mestaruus tukholmalaisseuralle oli mennyt keväällä 1931 AIK:lle. Niinpä siihen asti Djurgårdenin kannattajat saattoivat huutaa "2 guld mer än Bajen!" eli kaksi kultaa enemmän kuin Hammarbyllä. Sen jälkeen kaudella 2012-2013 Hammarby IF voitti vielä toisenkin Ruotsin jääpallomestaruutensa, joten Djurgårdenin kannattajien huudolle ei ollut enää katetta.
Alkuaikojen jälkeen Djurgården ei ole saavuttanut suurta menestystä. Ruotsin jääpallomestaruus on ratkottu sarjamuotoisena vuodesta 1931 ja Djurgården on pelannut korkeimmalla sarjatasolla kahdeksan kauden ajan. Viimeksi se on pelannut korkeimmalla sarjatasolla kaudella 1965-1966.
Uudelleen Ruotsin jääpallon yläsarjoissa

Djurgården IF tukholmalaisena suurseurana muodostui vuonna 1991 18 erillisestä lajijaostosta, joista muodostui tällöin omat itsenäiset seuransa kuitenkin säilyttäen aatteellisen yhteytensä vanhaan yhtenäiseen Djurgården IF:ään DIF-tunnuksen, seuranimiensä ja peliasujensa kautta.,
Djurgården IF:n jääpalloilu heikkeni 1990-luvulla niin, että 1999 seuralla ei ollut jääpallotoimintaa. Vuonna 2000 seura aloitti jääpalloilun uudelleen IV Divisioonasta. Seura voitti seuraavina vuosina IV Divisioonan ja III Divisioonan lohkonsa pelaten jo syksyllä 2002 II Divisioonassa.
Djurgården nousi Ruotsin jääpallon toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Allsvenskaniin kaudella kaudella 2007-2008, mutta putosi Divisioona 1:een., Seuraavan kerran Djurgården nousi Allsvenskaniin kaudeksi 2015-2016.
Nousun teki mahdolliseksi yhteistyö toisen tukholmalaisseuran Spånga Bromsten BK:n eli SBBK kanssa. SBBK:lla oli laaja junioritoiminta ja oma kenttä Spånga IP, jonne Djurgårdenkin oli siirtynyt 1990-luvulla. Taloudelliset ja kenttäkysymykset tekivät yhteistyökeskustelut SBBK:n kanssa ajankohtaiseksi. Niinpä seurat perustivat yhteisen edustusjoukkueen Spånga Djurgården, joka nousi kaudeksi 2015-2016 Allsvenskaniin.,
Aiheesta muualla

Seuran vanhat kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Spånga Djurgården (Arkistoitu – Internet Archive)
Allsvenskan 2024-2025
IF Boltic, Karlstad
Djurgårdens IF
Falu BS
Kalix Bandy
Gustavsbergs IF
Katrineholm Bandy
IFK Kungälv
IFK Rättvik
Lidköpings AIK
Mölndal Bandy
Nässjö IF
IK Tellus, Tukholma
Tillberga Västerås
Tranås BoIS
Örebro SK
Surte BK

| Surte BK |
| --- | --- |
Koko nimi:  Surte Bandyklubben
Perustettu:  1963
Entiset nimet:  Surte SK, Ale-Surte SK, Ale-Surte BK
Kaupunki:  Surte, Alen kunta
Kenttä:  Ale Areena
– kapasiteetti:  n. 2000
Sarja:  Division 1
Surte BK on alun perin vuonna 1963 perustettu Länsi-Götanmaan Alen kunnan jääpalloseura. Sen jälkeen seura on konkurssien seurauksena vaihtanut nimeä useampaan otteeseen.
Historia

Seura perustettiin alun perin Surte Skridskoklubbin ja naapuriseuran Bohusin fuusiona nimellä Surte SK. Molemmat seurat pelasivat silloin Ruotsin 2. Divisioonassa. Seura vaihtoi nimensä Ale-Surte SK:ksi vuonna 1979. Tähän aikaan eli 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuoliskolla seura oli Ruotsin jääpallon huipulla. Sen mahdollisti paikkakunnalle vuonna 1974 saatu tekojää Jennylundin alueelle. Seura saavutti semifinaalipaikan vuoden 1981 Ruotsin pääsarjassa. Tämä on ollut seuran korkein saavutus. Viimeisen kerran Ale-Surte SK oli Ruotsin jääpallon pääsarjassa, silloisessa Allsvenskanissa, kaudella 1992–93. Seura meni konkurssiin vuonna 1998.
Sen jälkeen seuran nimeksi otettiin Ale-Surte BK. Seuran jääpalloilun kannalta keskeiseksi mahdolliseksi menestystekijäksi nousi uusi jääpallohalli eli Ale Areena, joka saatiin kolmantena ruotsalaisen jääpallon areenana käyttöön syksyllä 2007. Seura ja Alen seutukunta panostikin jääpalloon ja nousi tavoittelemaan Ruotsin pääsarja Elitserienin paikkaa. Ale-Surte BK pääsikin keväällä 2011 Elitserienin karsintoihin, mutta ei menestynyt karsinnoissa. Seurauksena oli uusi konkurssi keväällä 2011.,  Seura joutui aloittamaan sen jälkeen Divisioona 2:n tasolta nimellä Surte BK. Kaudella 2013–14 seura palasi Ruotsin jääpallon toiseksi korkeimmalle sarjatasolle eli Allsvenskanin Etelälohkoon.
Aiheesta muualla

Joukkueen virallinen sivu
Surten jääpallohistoriikki
Falu Bandysällskap

| Falu Bandysällskap |
| --- | --- |

Koko nimi:  Falu Bandysällskap
Perustettu:  1935
Kaupunki:  Falun
Kenttä:  Kopparvallen, Falun
Värit:           
Sarja:  Allsvenskan (jääpallo)
Mestaruudet:  2 (1971, 1973)
Falu Bandysällskap eli Falu BS on falunilainen jääpalloseura. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa.
Falu BS ajatui kauden 2013 päättyessä maaliskuussa 2013 konkurssiin. Seura oli syntynyt Falu Bollsällskapin jääpallojaostoksi Falu BS Bandyklubb (Falu BS BK) vuonna 1935 seudun usean seuran (Falu BK, Holmens IF, Falu SK ja IFK Falun) yhdistyessä Falunin jääpalloilun ykkösseuraksi. Jalkapallojaosto Falu BS FK toimi omana seuran jaostona aina vuoteen 2005, jonka jälkeen luotiin jalkapallon erikoisseura Falu FK. Falu BS tarkoittaa siis nyt syksystä 2013 alkaen yksinomaan jääpalloseuraa.
Historia

Falu BS pelasi ensimmäisen kerran Ruotsin jääpallon pääsarjassa eli silloisessa lohkomuotoisessa Division 1:ssä kaudella 1940.
Varsinainen menestyskausi alkoi 1970-luvulla. Seura saavutti silloisen jääpallon Allsvenskanin eli pääsarjan mestaruuden vuosina 1971 ja 1974. Tämän ajan Falunin jääpalloilun ykkösmies oli Bernt "Bempa" Ericsson. Seuraava menestyskausi oli 1990-luvulla, kun seura oli keväällä 1999 loppuottelussa ja sen jälkeen vielä välierävaiheessa keväällä 2000, 2001 ja 2002. Keskeinen 1990-luvun lopun ja 2000-alun falunilaispelaaja oli venäläinen Sergei Obuhov, johon henkilöityi Falun BS BK:n menestys.
Falun BS BK pelasi vielä uudessa jääpallon Elitserienissä kaudella 2008, mutto putosi sarjasta. Seura pelasi 2011, jonka jälkeen oli matka Allsvenskaniin. Kauden 2013 jälkeen oli tuloksena konkurssi, jonka jälkeen uusi jääpalloseura Falu BS aloitti Division 1:stä eli kolmannelta sarjatasolta.
Saavutukset

Ruotsin mestaruuskulta 1971, 1974
Ruotsin mestaruushopeaa 1999
Maailmancupin voitto 1998
Aiheesta muualla

Falu BS - Virallinen sivu
Falu BS Bandysidan-tietokannassa
Allsvenskan 2024-2025
IF Boltic, Karlstad
Djurgårdens IF
Falu BS
Kalix Bandy
Gustavsbergs IF
Katrineholm Bandy
IFK Kungälv
IFK Rättvik
Lidköpings AIK
Mölndal Bandy
Nässjö IF
IK Tellus, Tukholma
Tillberga Västerås
Tranås BoIS
Örebro SK
Homunculus

Homunculus (latinaksi "pikkumies", monikossa homunculi) tarkoittaa psykologiassa tuntematonta ja tarkemmin määrittelemätöntä toimijaa, jolle annetaan keskeinen asema kulloinkin käsiteltävän järjestelmän toiminnan kuvaamisessa tai selittämisessä.
Homunculus-käsitteellä ei kuitenkaan voida varsinaisesti selittää järjestelmän toimintaa, mikäli homunculuksen sanotaan hoitavan sitä tehtävää tai ratkaisevaa osaa siitä, jota selitettävä järjestelmä itse asiassa hoitaa. Homunculuksilla on selitetty muun muassa ihmisen tietoisuuden toimintaa. Tällöin päädytään yleensä päättymättömään ketjuun: ihmisen tietoisuus selitetään homunculuksella. Jotta tämä homunculus voisi hoitaa tehtävänsä, on sille oletettava tietoisuus. Tämänkin tietoisuuden selittämiseen tarvitaan homunculus, ja niin edespäin. Homunculusta voi ajatella maatuska-nukkena: näennäisen selityksen sisältä paljastuukin uusi selitettävä.
Sandvikens AIK BK

| Sandvikens AIK BK |
| --- | --- |

Koko nimi:  Sandvikens AIK Bandy
Perustettu:  1901
Kaupunki:  Sandviken, Ruotsi
Kenttä:  Göransson Arena
Värit:           
Sarja:  Elitserien
Mestaruudet:  9 (1945, 1946, 1997, 2000, 2002, 2003, 2011, 2012, 2014)
Sandvikens AIK Bandy, (Sandvikens allmänna idrottsklubben) on Sandvikens AIK -seuran jääpallojaosto Sandvikenista Ruotsista. Seura perustettiin vuonna 1901, ja jääpallojaosto perustettiin 1922. Seuran jääpallon edustusjoukkue kuuluu Ruotsin menestyneimpiin, ja se pelaa maan pääsarjassa Elitserienissä. Ruotsin mestaruuden joukkue on voittanut yhdeksän kertaa. Kotiottelunsa Sandviken pelaa 2009 valmistuneessa jääpallohallissa Göransson Arenalla. Ennen uuteen halliin muuttoa seuran kotikenttä oli Jernvallenin tekojäärata.
Saavutukset

Saavutuksia Ruotsin pääsarjassa
9 mestaruutta: 1945, 1946, 1997, 2000, 2002, 2003, 2011, 2012, 2014
16 hopeaa: 1940, 1941, 1950, 1971, 1977, 1980, 1990, 1996, 1998, 2000, 2002, 2005, 2008, 2013, 2015, 2018
Kansainvälisiä saavutuksia:
Jääpallon maailmancupin voitto: 1974, 2002, 2017
Euroopan cupin voitto 1997, 2001
Entisiä pelaajia

| --- | --- |
 Einar Ask  Stig Johansson  Magnus Muhrén  Patrik Nilsson  Lars "Knatten" Olsson  Stefan Åkerlind  Hans Åström :  Rinat Šamsutov  Mikko Aarni  Andreas Westh  Mihail Svešnikov  Per Fosshaug  Daniel Mossberg 
SAIK:n kotihalli Göransson Arena
Parker-aurinkoluotain

| Parker-aurinkoluotain |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  Parker Solar Probe
 Taiteilijan näkemys Parker-aurinkoluotaimesta lähestymässä Aurinkoa.
Organisaatio:  Nasa
Kohde:  Aurinko
Parker-aurinkoluotain (engl. Parker Solar Probe) lähetettiin matkaan 12. elokuuta 2018 Floridasta Delta IV Heavy -kantoraketilla. Parker-aurinkoluotain kiertää Auringon pinnan vain noin 6,16 miljoonan kilometrin päästä.
Ennen Parker-aurinkoluotainta Auringon lähellä on käynyt vain Helios B, joka kiersi Auringon 42 miljoonan kilometrin etäisyydellä vuonna 1976 .
Parker-aurinkoluotain Astrotechin laitoksessa Floridassa vuonna 2018.
Parker-aurinkoluotain  Aurinko  Merkurius  Venus  Maa
Lento

Parker-luotain lähetettiin matkaan 12. elokuuta 2018 Floridasta paikallista aikaa kello 3.31 eli Suomen aikaa kello 10.31.Luotain lähti matkaan Delta IV Heavy -kantoraketilla. Parker-luotaimen on määrä matkata Auringon luo ja kiertää se 24 kertaa. Parker lähestyy Aurinkoa jokaisella kierroksella. Se on lähimmillään 6,16 miljoonan kilometrin päässä auringon pinnasta. Kaiken kaikkiaan luotain kiertää Aurinkoa seitsemän vuotta.
Matkatessaan Aurinkoon luotain käyttää 55 kertaa enemmän energiaa kuin mitä sillä kuluisi matkaan Marsiin. Energiaa kuluu luotaimen kulkunopeuden jarruttamiseen Auringon painovoiman vastustamiseksi. Suurimmillaan Parker-luotaimen nopeus Auringon ympäri on noin 725 000 kilometriä tunnissa. Tutkijoiden mukaan mikään laite ei ole tätä ennen kulkenut niin suurella nopeudella. Aikaisemmin nopeimman laitteen ennätystä piti hallussaan Juno-luotain, jonka nopeus kiihtyy jokaisella Jupiterin ohilennolla 266 000 kilometriin tunnissa.
Auringon paahteelta luotainta suojaa hiilikuitukomposiittisuoja, jonka paksuus on 11,4 senttiä. Auringon puolella sen lämpö nousee 1 370 °C ja siihen kohdistuu 30 miljoonan watin säteilypaine. Kilven pitäisi kuitenkin suojata laitteita toisella puolella niin, että luotaimen lämpötila on alle 29 °C. Kilven alla on suojassa tietokone, joka osaa itsenäisesti korjata rataa, jos lämpötila nousee liian korkeaksi.
Luotain kiertää elliptistä rataa ja viipyy lyhyen ajan lähellä Aurinkoa, kunnes lähtee vilvoittelemaan ja kiertää Merkuriuksen ja Venuksen ratojen ohi ja palaa uudestaan lähelle aurinkoa.
Lento > Suunnitteilla

Luotaimen matka kiertoradalla Auringon ympäri kestää 150 päivää, ja se saapuu joka kierroksella lähemmäksi aurinkoa. Samalla luotaimen kiertoaika lyhenee joka kierroksella, kunnes se on lopuksi vain 88 päivää. Viimeisen kerran se ohittaa Auringon marraskuussa 2024. Sen jälkeen Parker ohjataan päin aurinkoa, ja se palaa Auringon säteilyssä 90 prosenttisesti. Vain hiilikuitukomposiittisuoja jää jäljelle kiertämään Aurinkoa.
Mitä luotaimella tutkitaan

Fyysikoilla on koko joukko kysymyksiä, joihin yritetään löytää vastausta luotaimen avulla. Esimerkiksi he ovat ihmetelleet, että kun Auringon koronan lämpötila on jopa neljä miljoonaa astetta, niin miksi Auringon pinta on vain noin 5 720. Toinen on aurinkotuulen, joka koostuu protoneista ja elektroneista, supersooninen äänen nopeutta suurempi virtausnopeus. Lisäksi sillä yritetään tutkia aurinkomyrskyjä, jotka syntyvät Auringon pinnalla ja häiritsevät muun muassa radio- ja navigointilaitteita. Luotain on varustettu mittalaitteilla, jotka mittaavat Auringon koronaa, plasman lämpötilaa ja tiheyttä. Siinä on ilmaisin, joka mittaa aurinkotuulen lämpötilaa, tiheyttä ja kiihtyvyyttä. Siinä on myös ilmaisin, joka etsii suurienergiaisia elektroneja, protoneja ja raskaita ioneja. Lisäksi siinä on magnetometrejä, jotka mittaavat magneettikenttiä.
Luotaimen nimeäminen

Luotain on saanut nimensä fyysikko Eugene Parkerin mukaan. Hän täytti vuoden 2018 kesäkuussa 91 vuotta. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Nasa on nimennyt laitteensa vielä elävän henkilön mukaan. Parker oli ensimmäinen, joka vuonna 1958 näytti toteen, että aurinkotuulen vaikutus ulottuu Maahan asti. Parkeria ei ensin uskottu, ja pian sen jälkeen neuvostoliittolainen Luna-luotain mittasi aurinkotuulen nopeuden. Voyager 1 -luotain on mitannut aurinkotuulta vielä 18 miljardin kilometrin päässä Auringosta. Myös Mariner 2 mittasi aurinkotuulta, kun se vuonna 1962 matkasi Venukseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yle Uutisluokka Triplet, Nasa lähetti avaruusluotaimen kohti Aurinkoa Yle – Areena.  13.8.2018. Viitattu 13.8.2018. Video.
Parker lähti surffaamaan aurinkotuulessa – kuusi asiaa, mitkä Nasan aurinkoluotaimesta kannattaa tietää Tiedetuubi. Arkistoitu 14.8.2018. Viitattu 13.8.2018.
Suominen, Mikko: Parker Solar Probe lähti mittaamaan Auringon lähiympäristöä Tähdet ja avaruus -lehti.  12.8.2018. Viitattu 13.8.2018.
Huttunen, Anni: Lähtölaukaus kajahti! Nasan Parker-luotain on nyt matkalla Floridasta Aurinkoon Iltalehti.  12.8.2018. Viitattu 13.8.2018.
Nasa lähettää avaruusluotaimen tutkimaan aurinkoa – tämä laite kestää 1 370 celsiusasteen lämmön MTV3 – Uutiset.  10.8.2018. Arkistoitu 13.8.2018. Viitattu 13.8.2018.
Nasa laukaisee luotaimen tutkimaan Auringon kaasukehää Ilta-sanomat.  11.8.2018. Viitattu 13.8.2018.
Northon, Karen: NASA, ULA Launch Parker Solar Probe on Historic Journey to Touch Sun NASA.  12.8.2018. Viitattu 13.8.2018 (englanniksi) .
Parker Solar Probe NASA – The Johns Hopkins University Applied Physics Laboratory. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Parker Solar Probe Plus NASA. Arkistoitu 17.12.2018. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Mäkinen, Jari: Luolamiehet keksivät lämpösuojan aurinkoluotaimelle URSA – Avaruustuubi.  17.2.2014. Arkistoitu 9.12.2018. Viitattu 9.12.2018.