Luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista
Kunnalliset

Kansakoulujen perustamisessa vilkkain kausi oli vuosien 1870 - 1890 välillä, koska vuoden 1865 kunnallisasetus määräsi perustamaan kouluja eri piireihin. Aktiivisin aloitteentekijäryhmä paikallistasolla oli papisto. Paikallisen väestön suuri enemmistö - rahvas ja talonpojat - olivat puolestaan aktiivisia kansakoulujen vastustamisessa.
Kahdeksassa kunnassa kymmenestä nämä ryhmät asettuivat vastustamaan ensimmäisen kansakoulun perustamista. Vastustajien pääargumentti oli talous. Myös kansakoulutietojen hyödyllisyydestä esitettiin runsaasti epäilyjä. Kansakoulun perustamista ajaneet ryhmät saivat voimakasta tukea hankkeelleen kuvernööreiltä.
Luettelo seuraavassa ei ole täydellinen.
1858 - Vähäkyrö, Savilahden kansakoulu (läntisen Suomen ensimmäinen kansakoulu)
1866 - Lappeenranta
1867 - Kangasniemi
1867 - Helsinki, suomenkieliset kansakoulut osoitteissa Kirkkokatu 11 ja Iso Roobertinkatu 59, ruotsinkieliset Kasarmikatu 21 (entinen vuoro-opetuskoulu) ja Fredrikinkatu 47.
7.11.1867 Orimattila (Kuivannon kansakoulu)
1868 - Karkkila (Pyhäjärvi U.l.), Haaviston Kosken tilalla
1869 - Tyrvää
1869 - Jämsä
1869 - Leivonmäki, Simola
1869 - Hattula, Pelkolan koulu
1870 - Kannus, kirkonkylän kansakoulu,
1870 - Mäntsälä, kirkkoherra Abraham Ehnroosin testamentin turvin.
1870 - Mikkelin maalaiskunta, Linnanmäki
1870 - Mikkelin maalaiskunta, Suonsaaren vaivaishuoneen kansakoulu (Karl Wilhelm Siljander)
1870 - Iitti
1870 - Valkeala
1870 - Rovaniemi
1870 - Lohtaja
1870 - Savolahti, Oulun läänin ensimmäinen kansakoulu.
1871 - Kruununhaka, Helsinki
1871 - Vihti, Pietilän kylä ensimmäinen koulurakennus valmistui 1873 Ojakkalaan
1871 - Vehkalahti, Husulan kansakoulu
1871 - Tottijärvi
1871 - Hauho, Alvettula
1872 - Tampere
1872 - Turku
1872 - Hamina
1872 - Mikkelin kaupunki
1872 - Orivesi
1872 - Karkku
1872 - Simo, Simoniemi
1872 - Räisälä
1873 - Pietarsaari
1873 - Lempäälä
1873 - Kangasala
1873 - Suoniemi
1873 - Lieksa
1873 - Kuopion pitäjä, Kehvon Haapalahti
1874 - Heinjoki
1874 - Kauhava
1874 - Tornio
1874 - Tyrväntö, Lahdentaan koulu
1875 - Alatornio, Raumon koulu
1875 - Kymi, Helilän kansakoulu
1875 - Ruokolahti, Salosaaren Vaittilassa
1875 - Muhos, Ponkila
1875 - Kankaanpää
1875 - Tuusniemi
1875 - Punkalaidun, Sarkkilan kansakoulu, opettajana Jaakko Lehtiö
1876 - Kuusamo
1876 - Loimaa, Vesikosken koulu
1876 - Renko
1876 - Kaavi
1877 - Vesilahti (Palhon kartanon isäntä Aug. Peltonen)
1878 - Lappee
1880 - Kalajoki, Pohjankylä
1880 - Multia
1880 - Ylistaro
1881 - Pyhäjärvi
1882 - Kauhajoki
1882 - Paimio
1882 - Kempele
1882 - Rantsila
1882 - Mietoinen
1882 - Somero, Kirkonmäki
1883 - Paltaniemi, Paltamon kansakoulu
1884 - Nurmo (Albert Eemil Tallroth)
1884 - Savitaipale
1886 - Pyhäjoki
1886 - Juupajoki, Kopsamo
1887 - Utajärvi
1888 - Vilppula
1888 - Somero, Somerniemi, Keltiäinen
1890 - Jyväskylän maalaiskunta, Puuppolan Rässälässä
1891 - Perho
1892 - Rääkkylä, koulu perustettiin kuvernöörin määrättyä 1000 markan uhkesakon.
1890-luku - Yli-Ii
1893 - Rauman maalaiskunta, Unajan kylä
1893 - Kuolajärvi (vuodesta 1936 Salla)
1894 - Lahden kauppala
1895 - Somero, Terttilä
1896 - Taipalsaari
1897 - Sahrajärvi, Multia
1897 - Somero, Häntälä
1897 - Somero, Ollila
1897 - Somero, Viluksela
1898 - Muonio, Ylimuonio
1898 - Kolari
1898 - Lieto, Yliskulma
1899 - Sodankylä
1899 - Kannus Märsylän kansakoulu
1899 - kyläsaaren koulu
1899 - Kannus Hanhinevan kansakoulu
1899 - Kannus, Mutkalammin kansakoulu
Pojille PM
1900 - Oulainen, Matkanivan koulu
1901 - Somero, Somerniemi, Oinasjärvi
1902 - Inari, Muddusjärven kylä. Kyrön eli nykyisen Ivalon koulu valmistui jo 1899, mutta paloi.
1902 - Reisjärvi
1902 - Somero, Hirsjärvi