stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isometrinen

Isometrinen voi viitata seuraaviin asioihin:
Samanmittainen, tasamittainen, vakiomittainen.
Staattinen.
Isometrinen voimaharjoittelu, lihasrasitusta ilman liikkeitä aikaansaamaan pyrkivä harjoittelu.
Isometrinen projektio
Isometrinen peli tai pelimoottori: käyttää isometrista projektiota.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isometrinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ii2

| ii2 |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  www.ii2.org
Tyyppi:  virtuaaliyhteisö
Rekisteröinti:  vaihtoehtoinen
Kielet:  suomi
Omistaja:  Citypress Oy myöhemmin Mediadrive Oy
Avattu:  2002
Suljettu:  2012
Nykyinen tila:  suljettu
ii2 oli 8. elokuuta 2002 perustettu suomalainen Internet-yhteisö, jonka perustivat kuopiolaiset Mika Vatanen ja Joonas Kemppainen vaihtoehdoksi IRC-Gallerialle. Palveluun rekisteröityneet käyttäjät pystyivät luomaan oman profiilin, selaamaan ja kommentoimaan muiden profiileja ja kuvia sekä keskustelemaan muiden käyttäjien kanssa.
Vuonna 2007 palvelun perustajat myivät palvelun Citypress Oy:lle, joka ylläpiti myös City-lehteä, Deitti.net-palvelua sekä verkkosivu- ja sähköpostipalveluja. Kauppahintaa ei kerrottu julkisuuteen.
Palvelu suljettiin vuonna 2012 Facebookin aiheuttaman käyttäjien vähenemisen vuoksi. Samalla Citypress myi palvelun suomalaiselle Mediadrive Oy:lle, joka tarjosi käyttäjille mahdollisuutta siirtää tietonsa Kuvat.fi -sivustolle. Mitään palvelun sisällöistä ei kuitenkaan siirtynyt Mediadrivelle, ja tietonsa Kuvat.fi -palveluun siirtäneiden käyttäjien määrästä ei ole tietoa.
Palvelun myyntihetkellä vuonna 2007 palveluun oli rekisteröitynyt noin 170 000 käyttäjää, jotka olivat ladanneet sivustolle miljoonaa kuvaa. Sivulatauksia oli noin 35 miljoonaa viikossa, mikä oli enemmän kuin esimerkiksi Helsingin Sanomilla samaan aikaan.
Aiheesta muualla

Lommi, Ilpo: Nettigalleria kerää satoja lemmikkejä viikossa Ilta-Sanomat.  6.3.2007.
Korhonen, Suvi: Ii2.org lopettaa - kuvat siirtyvät Kuvat.fi:in Tivi.  28.5.2012.
Karvonen, Tuomas: ii2 satsaa käyttäjiensä yksityisyyteen Ilta-Sanomat.  3.8.2005.
Ilma-alusrekisteri

Ilma-alusrekisteri on kunkin valtion kansallinen rekisteri siviili-ilmailuun käytettävistä ilma-aluksista. Rekisterin kansallinen ylläpitovelvoite sisältyy Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAOn vuonna 1944 Chicagossa solmittuun kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimukseen ja kansallisiin lainsäädäntöihin, kuten Suomessa ilmailulakiin.
Suomessa ilma-alusrekisteriä ylläpiti vuoden 2009 loppuun ilmailuhallinto, sen jälkeen Liikenteen turvallisuusvirasto. Vuoden 2019 alusta lähtien ylläpitäjä on Liikenne- ja viestintävirasto, joka julkaisee rekisterin Suomessa rekisteröidyistä ilma-aluksista kerran vuodessa tammikuussa ja päivitysotteen kuukausittain.
Rekisterissä on ilma-aluksesta mm.
yksilöintitieto
omistaja
haltija
käyttäjä
teknisiä tietoja
vakuutustietoja
rekisteriin merkitsemispäivä
1.1.2012 (1.1.2009, 1.1.2007) rekisteri sisälsi yhteensä 1562 (1472, 1348) ilma-alusta:
Lentokoneet 682 (646, 599) kpl
Helikopterit ja autogirot 104 (84, 83) kpl
Purje- ja moottoripurjelentokoneet 400 (404, 390) kpl
Ilmaa kevyemmät ilma-alukset 58 (64, 59) kpl
Ultrakevyet lentokoneet 318 (274, 217) kpl
Väliaikaisessa rekisterissä olevat ilma-alukset 0 (0, 0) kpl
Inkeroisten tehtaankirkko

| Inkeroisten tehtaankirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Kouvola
Koordinaatit:  60°42′04.2″N, 026°49′19″E
Seurakunta:  Kouvolan seurakuntayhtymän Anjalankosken seurakunta
Rakentamisvuosi:  1910
Suunnittelija:  Birger Federley
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  n. 300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Inkeroisten tehtaankirkko (Tehtaanmäen kirkko) on Inkeroisten kartonkitehtaan omistajien vuonna 1910 tehtaan työväestölle ja ympäristön asukkaille rakennuttama kivikirkko. Kirkon suunnitteli Birger Federley. Kirkkoon mahtuu noin 300 henkeä. Kirkko rakennettiin Inkeroisten kylään tehtaanmäelle, työväestön asuntojen läheisyyteen.
Sippolan kunnan papisto toimitti kirkon jumalanpalvelukset. Tehtaan kirkon seurakunta liitettiin vuoden 1999 alussa Anjalankosken seurakuntaan. Anjalankosken seurakunta kuuluu Kouvolan seurakuntayhtymään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inkeroisten tehtaankirkko Wikimedia Commonsissa
Kouvolan seurakunnat: Inkeroisten kirkko
Inkeroisten tehtaankirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Iranin kansallissosialistinen puolue

| Iranin kansallissosialistinen puolue> حزب سوسیالیست ملی کارگران ایرا |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1952
Johto:   Davud Monshizadeh 
Ideologia:  kansallissosialismi uusfasismi nationalismi arabivastaisuus
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iranin kansallissosialistinen puolue (pers. ‏حزب سوسیالیست ملی کارگران ایران‎, Hezb-e Susyālist-e Melli-ye Kārgarān-e Irān; SUMKA) oli Iranin ulkopuolella muodostettu uusnatsipuolue, joka yritti kumota maan hallituksen ja pystyttämään uuden, ei-islamilaisen järjestelmän.
Puolueen tavoitteena oli palauttaa Iranin valtio nimeä ja kulttuuria myöten takaisin Persiaksi. Hallitusmuoto, jota puolue kutsui Persian demokraattiseksi tasavallaksi, olisi hylännyt länsimaista tulleet kapitalistiset arvot sekä islamilaisen šarialain. Puolue halusi tuoda esille iranilaisten ”todellisen arjalaisen luonnon”, jonka arabien valtaantulon jälkeen ajateltiin hiljalleen hukkuneen islamilaisuuden alle. Puolue tuomitsi jyrkästi Israelin ajaman sortopolitiikan Lähi-idässä, mutta väitteet antisemitismistä se kuitenkin epäsi ilmoittamalla, että se vastustaa ainoastaan juutalaisvaltiota, ei juutalaisia itsessään.
Iranin kansallissosialistinen puolue oli jäsen maailmanlaajuisessa uusnatsien verkostossa, panarjalaisessa kansallisessa rintamassa, joka hyväksyy joukkoihinsa europidejä myös länsimaiden ulkopuolelta.
Kirjallisuutta

Hussein Fardust, The Rise and Fall of the Pahlavi Dynasty: Memoirs of Former General Hussein, P. 62
Aiheesta muualla

Puolueen toiset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolueen historiaa
Ilm-Kreis

Ilm-Kreis (saks. Ilm-Kreis) on piirikunta Saksan Thüringenin osavaltiossa Arnstadtin ja Ilmenaun suurkaupunkialueella, Erfurtin eteläpuolella. Piirikunta rajoittuu pohjoisessa Bundesautobahn 4:ään ja etelässä Thüringeninmetsän Rennsteigiin. Ilm-Kreisissä sijaitsee myös Thüringenin suurin teollisuusalue: Arnstadtin pohjoispuolen Erfurter Kreuz ja Ilmenaun teknillinen yliopisto. Alueen nimi tulee Ilm-joesta, joka virtaa piirikunnan läpi lounaasta koilliseen. Piirikunnan pääkaupunki on Arnstadt.
Ilm-Kreis perustettiin vuonna 1994 yhdistämällä pohjoinen Arnstadtin piirikunta ja eteläinen Ilmenaun piirikunta suunnilleen samaksi alueeksi, joka edellisellä oli ollut vuosina 1922-1952. Lähes puolet Ilm-Kreisin asukkaista asuu joko Arnstadtin tai Ilmenaun kaupungissa. Hyvän infrastruktuurin, kahden Bundesautobahn-yhteyden ja Erfurtin naapuruuden ansiosta Ilmin talous on yksi entisen Itä-Saksan vahvimmista. Paikallishallinnollisesti piiri kuuluu Keski-Thüringenin suunnittelualueeseen.

Thüringenin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Altenburger Land
Eichsfeld
Eisenach
Erfurt
Gera
Gotha
Greiz
Hildburghausen
Ilm-Kreis
Jena
Kyffhäuserkreis
Nordhausen
Saale-Holzland-Kreis
Saale-Orla-Kreis
Saalfeld-Rudolstadt
Schmalkalden-Meiningen
Sömmerda
Sonneberg
Suhl
Unstrut-Hainich-Kreis
Wartburgkreis
Weimar
Weimarer Land
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Ilm-Kreis
Isosuo (Punkalaidun)

Isosuo on suo Huittisten ja Punkalaitumen rajalla, noin 12 kilometriä Lauttakylästä koilliseen. Suon pinta-ala on 595 hehtaaria, josta 130 hehtaaria sijaitsee Huittisten puolella. Pinnankorkeus on 85–96 mpy. Suo laskee ojia pitkin Palojokeen. Lähes koko suo kuuluu valtakunnalliseen soidensuojeluohjelmaa ja on Natura-aluetta.
Kolme kermikeidasosaa muodostaa Isosuon. Suoyhtymä on melko hyvin säilynyt luonnontilaisena. Alueen koillispuolella on turpeenottoalue. Suoalueen keskellä olevat Kakkurilammet ovat kasvamassa umpeen. Osa suoalueesta on muuttunut luontotyypiltään puustoiseksi suoksi.
Isosuo

Isosuo on useamman suon nimi Suomessa:
Isosuo, suo Huittisten, Kokemäen ja Sastamalan rajalla
Isosuo, suo Kärkölässä
Isosuo, suo Mynämäellä, Mynämäellä sijaitsee myös toinen Isosuo -niminen suo
Isosuo, suo Nurmijärvellä
Isosuo, suo Huittisten ja Punkalaitumen rajalla
Isosuo, osa Pompanrahkan suoaluetta Turussa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isosuo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ideaali (artisti)

| Jussi Jokela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. huhtikuuta 1986 (ikä 38)
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ideaali
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  hip hop
Yhtyeet:  Ideaali & Jay Who?
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ideaali (oik. Jussi Jokela, s. 8. huhtikuuta 1986) on lahtelainen rap-artisti. Ideaali on julkaissut viisi albumia, joista viimeisimmän yhdessä veljensä Jay Who?:n kanssa. Ideaali oli myös vierailemassa Royal Familyn Royal Radio -albumilla, sekä Open Recordsin julkaisemalla Suomi HipHop-kokoelma 4:lla. Vuonna 2010 Ideaali kilpaili veljensä Jay Who?:n kanssa mukana vuoden 2010 Kuorosota-ohjelmassa Asteen johtamassa Lahden kuorossa.
Diskografia

Huomenna & tänään (2003)
Toinen erä (2004)
Tilitys & sylkäsy (2005)
Kannanotto (2007)
Diskografia > Albumit

Piste. (2009)
Pidä se hengissä (2011)
Diskografia > Singlet

Lentokenttä (2014)
Halogeeni (2017)
Ison Omenan terveysasema

| Ison Omenan terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Kauppakeskus Ison Omenan 3. kerroksen palvelutori, Suomenlahdentie 1 (Piispansilta 19), 02230 Espoo
Sijainti:  Matinkylä, Espoo
Koordinaatit:  60.15998°N, 24.73829°E
Valmistumisvuosi:  2019 (terveysaseman aloitus)
Ison Omenan terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ison Omenan terveysasema on Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen terveysasema, joka toimii Matinkylän kaupunginosassa, Matinkylän metroaseman yläpuolella, kauppakeskus Ison Omenan eteläpäädyn kolmannessa kerroksessa. Terveysasema avattiin tammikuussa 2019 ja samalla kaupunginosan aiempi Matinkylän terveysasema sulki ovensa.
Ison Omenan terveysasema on avoinna ajanvarauksella arkisin klo 7-20. Neuvonta- ja ajanvaraus palvelee arkisin klo 7–18.
Aiheesta muualla

Hätätilanteet (espoo.fi)
Ison Omenan terveysasema (isoomena.fi)
Terveysasemat Espoossa (espoo.fi)
Palvelukartta: Ison Omenan terveysasema (hel.fi)
Hyundai Scoupe

| Hyundai Scoupe |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea
Valmistaja:  Hyundai
Valmistusvuodet:  1989-1995
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  C-segmentti
Seuraaja:  Hyundai Coupé
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Pony
Tekniset tiedot
Iskutilavuus:  1468–1495 cm3
Teho:  84–116 hv
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Mitat
Massa:  976–1000 kg
Pituus:  4213 mm
Leveys:  1626 mm
Korkeus:  1330 mm
Hyundai Scoupe on korealaisen Hyundain valmistama kaksiovinen coupé. Sillä on sama etuvetorakenne kuin Hyundai Ponylla.
Facelift-mallin Hyundai Scoupe.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyundai Scoupe Wikimedia Commonsissa
Hylomys parvus

| Hylomys parvus> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Erinaceomorpha
Heimo::  Siilit Erinaceidae
Alaheimo::  Rottasiilit Hylomyinae
Suku::  Hylomys
Laji::  parvus
Kaksiosainen nimi
 Hylomys parvus  Robinson & Kloss, 1916 
 Lajin levinneisyys
Katso myös
   Hylomys parvus Wikispeciesissä   Hylomys parvus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hylomys parvus on rottasiileihin kuuluva pieni nisäkäslaji. Se luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi.
Laji löydettiin vuonna 1918. Se virallistettiin omaksi lajikseen vasta vuonna 1994 tarkempien tutkimusten jälkeen.
Koko ja ulkonäkö

Hylomys parvus muistuttaa hieman siiliä, mutta piikkien sijaan sillä on pehmeä silkkinen turkki. Eläin on melko pieni, sillä ilman häntää, joka on 12–30 millimetriä, sen pituus on 105–146 millimetriä. Turkki on pääosin ruosteenruskea muuttuen harmaaksi tai kellertäväksi vatsapuolella. Lajin kuono on melko pitkä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Hylomys parvusta on havaittu vain Sumatralla sijaitsevan Gunung Kerinci -vuoren rinteiltä noin 2 200 metrin korkeudesta . Laji elää vuoriston sademetsissä, joissa puut ja maa on paksun sammalkerroksen peitossa .
Ison Omenan kirjasto

| Ison Omenan kirjasto |
| --- | --- |
 Ison Omenan kirjasto
Sijainti:  Suomenlahdentie 1, 02230 Espoo
Tyyppi:  Espoon kaupunginkirjaston yksikkö
Kotisivut
Ison Omenan kirjasto on Espoon Matinkylän kaupunginosassa, Matinkylän metroaseman yläpuolella, kauppakeskus Ison Omenan eteläpäädyn kolmannessa kerroksessa palveleva yleinen kirjasto. Vuonna 2018 se oli sijaintikerroksensa Palvelutorin päivittäisellä kävijämäärällä mitattuna Suomen vilkkain kirjasto, jossa kävi arkipäivisin keskimäärin 5 000 asiakasta.
Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Aiheesta muualla

Ison Omenan kirjaston sijainti kartalla (Espoon karttapalvelussa) (espoo.fi)
Sijainti Isossa-Omenassa (isoomena.fi)
Isosukastapakulo

| Isosukastapakulo> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tapakulot Rhinocryptidae
Suku::  Sukastapakulot Merulaxis
Laji::  stresemanni
Kaksiosainen nimi
 Merulaxis stresemanni  Sick, 1960 

Katso myös
   Isosukastapakulo Wikispeciesissä   Isosukastapakulo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isosukastapakulo (Merulaxis stresemanni) on äärimmäisen uhanalainen Brasiliassa elävä varpuslintu. Laji on nimetty Erwin Stresemannin kunniaksi.
Isosukastapakulo on kooltaan noin 20 cm. Lajin selkä ja pyrstö ovat väriltään mustat. Lajin rinta ja pää on kiiltävän tummansininen. Lajilla on nokan tyvessä sininen tupsu. Isosukastapakulon alaperä on tumman ruskeanpunainen. Laji muistuttaa ulkonäöltään sukastapakuloa (Merulaxis ater). Myös lajin äänet ovat hyvin samankaltaisia vihellyksiä kuin sukastapakulolla. .
Lajin elintavoista ei tiedetä paljoakaan. Isosukastapakulot muistuttavat sukastapakuloa myös siinä, että ne elävät samanlaisissa metsissä. Isosukastapakulokannan kooksi arvioidaan 50–250 yksilöä. Lajin suurin uhka on metsien kaataminen kaakaoviljelmien tieltä.
Iranin jääkiekkomaajoukkue

| Iran> Ensimmäinen ottelu |
| --- | --- |
 Macao  7–1 Iran  (Sapporo, Japani; 18. helmikuuta 2017) 
Suurin voitto
 Iran  10–3 Indonesia  (Sapporo, Japani; 20. helmikuuta 2017) Iran  9–2 Kuwait  (Bishkek, Kirgisia; 6. maaliskuuta 2022) 
Suurin tappio
 Kirgisia  13–1 Iran  (Bishkek, Kirgisia; 7. maaliskuuta 2022) 
Iranin jääkiekkomaajoukkue edustaa Irania kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue on ollut  Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen vuodesta 2019 alkaen. Ennen jäsenyyttä sitä hallinnoi Islamic Republic of Iran Skating Federation -liitto.
Iranin jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana toimi saksalainen Christian Müller vuosina 2016–2017. Iran valittiin vuoden 2017 Aasian jääkiekon talvikilpailuihin. Jo etukäteen päätettiin, että joukkue hylätään kilpailuista sen vuoksi, että joukkueessa oli hyvin vähän Iranin kansalaisia. Joukkue sai siis osallistua kisoihin, mutta se ei pelannut turnauksessa virallisia otteluita, vaan hankki kokemusta pelaamalla ystävyysotteluita.
Teheranissa sijaitseva IceBox-kaukalo Iran Mall -ostoskeskuksessa on Iranin ensimmäinen viralliset mitat täyttävä jääkiekkokaukalo.
Vuonna 2022 Iranissa oli sata rekisteöitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja kuusi jäähallia. Vuonna 2021 maalla ei vielä ollut sijoitusta jääkiekon maailmanrankingissa. Vuonna 2022 Iran otti osaa 4. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuihin. Maa sijoittui viiden maan turnauksessa 2. sijalle. Kisojen jälkeen joukkue sijoitettiin ensimmäistä kertaa maailmanrankingiin, 56. sijalle, eli viimeiseksi.
Yksi tunnetuimpia iranilaistaustaisia pelaajia on Mika Zibanejad, jolla on Ruotsin kansalaisuus ja jonka isä on iranilainen, äiti suomalainen. Hän on kuitenkin edustanut maajoukkuetasolla Ruotsia.
Sijoituksia > Maailmanranking

2022, toukokuu - 56.
Sijoituksia > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2022 - 4. divisioona, 2.
Hyundai Trajet

Hyundai Trajet
Hyundai Trajet on eteläkorealaisen Hyundai Motor Companyn vuosina 1999–2008 valmistama seitsenpaikkainen tila-auto.
Facelift-mallin Hyundai Trajet.
Sen moottorivaihtoehdot olivat 2,0- ja 2,7-litraiset bensiini- ja 2,0-litrainen dieselmoottori, käsivalintainen tai automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyundai Trajet Wikimedia Commonsissa
Hyundai Venue

| Hyundai Venue |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea  Intia
Valmistaja:  Hyundai
Valmistusvuodet:  2019–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Accent (HC) Hyundai Alcazar Hyundai Bayon Hyundai i20 (BC3) Hyundai i30 (PD) Hyundai ix25 (SU2) Kia Ceed (CD) Kia Sonet Kia XCeed
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia K2
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–1,6 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti 7-vaihteinen kaksoiskytkin CVT-automaatti
Hyundai Venue on Hyundain vuodesta 2019 lähtien valmistama pieni crossover-tyyppinen automalli. Se sijoittuu mallistossa suuremman Hyundai Konan alapuolelle. Malli esiteltiin New Yorkin autonäyttelyssä keväällä 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyundai Venue Wikimedia Commonsissa
Ilmatankkaus

Yhdysvaltain ilmavoimien C-5 lähestymässä KC-135R:ää. Kuvassa näkyvien siipievien avulla puomimies eli boomer ohjaa tankkauspään koneen tankkausaukkoon.
Ilmatankkauksella tarkoitetaan tapahtumaa, jossa ilmatankkauslentokone, ilmatankkeri, tankkaa ilmassa toista lentokonetta, joka usein on hävittäjä.
Ilmatankkaus on osa ajanmukaista ilmasodankäyntiä. Erityisesti sitä käyttävät merivoimat, jotka toimivat kaukana lentotukialusten varassa ja joilla on toimisäteellään rajallinen määrä käytettävissä olevia maalentopaikkoja. Ensimmäinen lentokoneen tankkaaminen ilmasta tapahtui 12. marraskuuta 1921, kun siivellä kävellyt Wesley May kiipesi Lincoln Standard -lentokoneesta kanisterin kanssa tankkaamaan Curtiss JN-4:ää. Samana vuonna Alexander de Seversky oli saanut ensimmäisen patentin ilmatankkaukseen liittyen. Vuonna 1923 hänen menetelmäänsä kokeiltiin käytännössä.
Ilmatankkausta käytetään monista eri syistä. Ilman ilmatankkausta pitkät pommituslennot jouduttaisiin tekemään pienemmillä aselasteilla ja suurella polttoainemäärällä.
Lisäksi laskeutuessaan tankkaamaan ne altistuisivat lentokentille suunnattuihin ohjusiskuihin. Näin ollen ilmatankkauksella voidaan katsoa suojattavan myös torjuntatehtävissä olevia hävittäjiä, joita ei tarvitse pelkästään polttoainetäydennyksen vuoksi laskea välillä lentokentille tai lentopaikoille, joihin on saatettu tai saatetaan tehdä ohjusiskuja.
Ilmatankkauksen kehittymiseen syynä oli varsinaisesti 1950-luvulla ennen ohjustekniikan kehittymistä strategisten pommikoneiden merkitys. Yhdysvallat piti jatkuvasti Boeing B-52 Stratofortress -ydinpommikoneita ilmassa, joiden tuhoaminen ilmasta olisi ollut Neuvostoliitolle vaikeampaa kuin niiden lentokenttien tuhoaminen.
Partiointitehtävissä olevat koneet voivat pysytellä toiminta-alueella joutumatta välillä laskeutumaan tankkaamaan. Hävittäjät pystytään tankkaamaan ilmassa ennen tuloa taistelualueelle ja koko polttoainekapasiteetti voidaan käyttää varsinaiseen tehtävään.
USA:n merivoimien tankkerikone KC-10 tankkaa letkutankkausmenetelmällä AV-8B Harrier:ia.
Tankkaus tapahtuu joko tankkauspuomin tai -letkun avulla, riippuen konetyypistä. Puomitankkausmenetelmässä tankkerikoneen ”puomimies” (engl. boomer) ohjaa puomin suukappaleen tankattavassa koneessa olevaan tankkausaukkoon. Kytkeydyttäessä tankkaustapahtuma on puomimiehen vastuulla eikä lentäjä voi enää silloin juuri siihen vaikuttaa.
Letkutankkausmeneltelmässä käytetään letkua, jonka päässä on kävyn muotoinen ”kori”. Tankattavan koneen lentäjä ohjaa koneessaan olevan tankkaussuuttimen koriin. Tankattavan koneen lentäjän on pidettävä kone paikallaan suhteessa tankkeriin koko tankkauksen ajan.
Ilmatankkauksen lyhyt historia

Ilmatankkauksen periaate on vanha. Ensimmäinen ilmatankkaus tapahtui 1923. Sen kehitti kenraali Sir Alan Cobham Englannissa. Ensimmäinen menetelmä oli yksinkertaisesti naruun kiinnitetty, vedellä täytetty ohutkuorinen pallo, joka heitettiin tankkauskoneesta; joku vastaanottavan koneen miehistöstä onki sen kiinni koukkupäisellä seipäällä, ja näin saatiin naruun kiinnitetty vahvempi köysi ja sen jatkona polttoaineletku koneesta koneeseen.
Vuonna 1925 sir Alan kehitti ns. silmukkamenetelmän: tankkerikoneesta ammuttiin liinakiväärillä köysi, joka putosi polttoainetta tarvitsevan koneen perässään vetämän koukullisen köyden yli; nyt oli yksinkertaista hinata köydet sisään ja perässä polttoaineletku.
Tätä menetelmää käytti Imperial Airways koelennoillaan yli Atlantin vuosina 1935–1939; viimeisen kerran sitä käytti B-50 ”Lucky Lady II”, joka suoritti ensimmäisen välilaskuttoman lennon maailman ympäri vuonna 1950.
1940-luvun lopussa kehitettiin ns. laahausankkurimenetelmä, jonka avulla myös yksipaikkaiset koneet pystyivät ilmatankkaamaan; tästä alkoikin sitten kehitys nykyiselleen.
Ilmatankkaus Suomessa

Suomessa F/A-18 Horneteissa ja CASA C-295-kuljetuskoneella on ilmatankkausmahdollisuus. Prikaatikenraali Rädyn komitea esitti Finnairille hankittavaksi Airbus-lentokoneita, jotka kykenevät myös ilmatankkaukseen. Finnair piti asiaa ylimääräisenä kustannuksena pörssiyhtiölle sekä turvallisuusriskinä yhtiölle siinä tapauksessa, että ilmatankattavat koneet osallistuvat johonkin sotilasoperaatioon.
Ilmavoimien tavoitteena oli hankkia ilmatankkauspätevyys kaikille Hornet-lentäjille. Nykyään vain muutamalla rauhankumppanuusharjoituksiin osallistuneella lentäjällä on ilmatankkauspätevyys.
Suomen puolustusministeriö asetti vuonna 2006 työryhmän selvittämään raskaan ilmakuljetuskyvyn tarvetta ja hankkimisen vaihtoehtoja. Suomeen ei päätetty hankkia omaa ilmatankkauskykyä. Uutta mahdollisuutta toivotaan Nato-maiden, Ruotsin ja Suomen ilmakuljetusjärjestelyistä.
Suomessa Yhdysvaltain Euroopan ilmavoimien tankkauskoneita esiteltiin yleisölle 2005 Lappeenranta International Air Show’ssa.
Kuusi Suomen ilmavoimien F-18 Hornet -hävittäjää osallistui vuonna 2007 Luulajassa järjestettyyn Nordic Air Meet -lentotoimintaharjoitukseen, jossa harjoittelivat myös ilmatankkausta harjoitukseen osallistuneiden kahden yhdysvaltalaisen Boeing KC-135 Stratotanker -ilmatankkauslentokoneen kanssa.
Ilmatankkausta harjoiteltiin toukokuussa 2009 Tampereella, jossa koulutettiin 16 lentäjää ja neljä kouluttajaa, sekä Kuopiossa helmikuussa 2010. Suomen Hornet-hävittäjät tarvitsevat ilmatankkaustaitoa kansainvälisissä operaatioissa ja yhteiseurooppalaisessa harjoitustoiminnassaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
U.S. Centennial of Flight Comission Aerial Refueling (Arkistoitu – Internet Archive)
Ensimmäinen ilmatankkaus Yhdysvalloissa vuonna 1923 kahden Airco D.H.4:n välillä.
F-101A Voodoo (yläoikealla), B-66 Destroyer (ylävasemmalla) ja F-100D Super Sabre ilmatankattavana KB50J tankkerikoneesta (B-29 Superfortressin versio) 1960-luvun alussa.