stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kategoria (matematiikka)
Määritelmä

Kategoria  {\mathcal {C}} koostuu seuraavista:
luokka objekteja, jota merkitään  Obj({\mathcal {C}});
jokaiselle objektiparille  A,B\in Obj({\mathcal {C}}), luokka morfismeja  A:sta  B:hen, jota merkitään  hom(A,B) tai  {\mathcal {C}}(A,B); morfismia  f\in {\mathcal {C}}(A,B) merkitään yleisesti  f:A\rightarrow B, ja objekteja  A ja  B kutsutaan morfismin  f lähtö- ja maaliobjektiksi; luokkaa, joka koostuu kaikista  {\mathcal {C}}:n morfismeista merkitään  Mor({\mathcal {C}});
jokaiselle objektille  A\in Obj({\mathcal {C}}) on olemassa identiteettimorfismi  id_{A}:A\rightarrow A;
jokaiselle morfismiparille  f:A\rightarrow B ja  g:B\rightarrow C siten että  f:n maaliobjekti on sama kuin  g:n lähtöobjekti on olemassa yhdiste  g\circ f:A\rightarrow C
siten että kaksi ehtoa pätevät:
liitäntälaki: kaikille morfismeille  f:A\rightarrow B,  g:B\rightarrow C ja  h:C\rightarrow D pätee
identiteettilaki: kaikille morfismeille  f:A\rightarrow B pätee
Liitäntälain perusteella sulkeet voidaan jättää merkitsemättä useiden peräkkäisten yhdisteiden sarjassa. Yhdisteen symboli  \circ  jätetään usein merkitsemättä, ja yhdiste merkitään tällöin  gf. Identiteettilain seurauksena jokaisen objektin identiteettimorfismi on yksikäsitteinen: jokaiselle objektille on olemassa täsmälleen yksi morfismi, jolle identiteettilaki pätee.
Peruskäsitteitä

Kategoria  {\mathcal {C}} on
pieni, jos  Mor({\mathcal {C}}) on joukko (eikä siis aito luokka),
suuri, jos se ei ole pieni,
lokaalisti pieni, jos jokainen  hom(A,B) on joukko,
äärellinen, jos  Mor({\mathcal {C}}) on äärellinen joukko
lokaalisti äärellinen, jos jokainen  hom(A,B) on äärellinen joukko,
diskreetti, jos jokainen morfismi on identiteettimorfismi.
Peruskäsitteitä > Erityisiä objekteja

Jonkin kategorian objekti  O on
alkuobjekti, jos jokaiselle objektille  B on olemassa täsmälleen yksi morfismi  O\rightarrow B,
loppuobjekti, jos jokaiselle objektille  B on olemassa täsmälleen yksi morfismi  B\rightarrow O,
nollaobjekti, jos  O on sekä alku- että loppuobjekti.
Peruskäsitteitä > Erityisiä morfismeja

Jonkin kategorian morfismi  f:A\rightarrow B on
monomorfismi, jos kaikille morfismeille  h,g:C\rightarrow A, joille  fh=fg pätee  h=g,
epimorfismi, jos kaikille morfismeille  h,g:B\rightarrow C, joille  hf=gf pätee  h=g,
nollamorfismi, jos kategoriassa on nollaobjekti  0, ja  f=hg, jossa  g:A\rightarrow 0 ja  h:0\rightarrow B ovat nollaobjektin yksikäsitteisiä morfismeja,
isomorfismi, jos on olemassa morfismi  g:B\rightarrow A siten että  gf=id_{A} ja  fg=id_{B}; morfismia  g sanotaan tällöin  f:n käänteismorfismiksi; sillä jokaiselle morfismille on olemassa korkeintaan yksi käänteismorfismi, sitä voidaan yksiselitteisesti merkitä  f^{-1}, mikäli se on olemassa.
Jokainen isomorfismi on sekä mono- että epimorfismi, muttei käänteisesti: on olemassa kategorioita, joissa morfismi voi olla mono- ja epimorfismi muttei isomorfismi (esimerkiksi  topologiset avaruudet).
Jokainen identiteettimorfismi on isomorfismi, joka on itse oma käänteismorfisminsa. Isomorfismia, jonka lähtöobjekti on sama kuin maaliobjekti kutsutaan joskus automorfismiksi.
Esimerkkejä

Kategoria on hyvin perustavanlaatuinen käsite, joten esimerkkejä kategorioista löytyy lähes jokaiselta matematiikan osa-alueelta. Näin ollen seuraava esimerkkilista on väistämättä puutteellinen, mutta se kuvaa hyvin kuinka yleisestä käsitteestä on kyse. Kussakin esimerkissä on ensiksi annettu objektien luokka ja toiseksi morfismien luokka:
joukot ja  funktiot,
vektoriavaruudet ja  lineaarikuvaukset,
topologiset avaruudet ja  jatkuvat funktiot,
metriset avaruudet ja  jatkuvat funktiot,
ryhmät ja  ryhmähomomorfismit,
mitta-avaruudet ja  mitalliset funktiot.
Kaikissa yllä listatuissa esimerkeissä kategorian rakenne muodostuu joukoista, joilla on määritelty jokin rakenne, kuten ryhmä tai topologia (objektit) ja tämän rakenteen säilyttävistä funktioista (morfismit). Alla on joitakin esimerkkejä, jossa näin ei ole.
joukot ja  binäärirelaatiot,
mikä tahansa  osittain järjestetty joukko, jonka  alkiot ovat objekteja ja  relaatiot  a\leq b morfismeja,
mikä tahansa esijärjestys, jonka objektit ja morfismit määritellään samalla tavalla kuin osittain järjestetylle joukolle.
Kategorioita voidaan myös käyttää muiden matemaattisten käsitteiden määrittelyyn, esimerkiksi:
monoidi on (lokaalisti pieni) kategoria, jossa on täsmälleen yksi objekti (morfismit nähdään tällöin monoidin alkioina),
grupoidi on kategoria, jossa jokainen morfismi on isomorfismi,
ryhmä on (lokaalisti pieni) kategoria, jossa on täsmälleen yksi objekti ja jokainen morfismi on isomorfismi,
esijärjestys on (pieni) kategoria, jossa jokaisen  järjestetyn objektiparin välillä on enintään yksi morfismi,
osittain järjestetty joukko on (pieni) kategoria, jossa minkä tahansa kahden objektin välillä on enintään yksi morfismi.
Kateus

Giotto di Bondone, Kateus, noin 1305-1306.
Kateus on mielentila ja tunne, joka merkitsee toisen paremmuuden, menestyksen tai muun sellaisen aiheuttamaa vihan, alemmuuden, mitättömyyden, huonommuuden, kykenemättömyyden, syyllisyyden tai harminsekaisen pahansuopeuden tunnetta. Nykysuomen sanakirjan mukaan kateus liittyy ihmiseen, joka ei suo toiselle hyvää ja haluaa itselleen hyvän, joka toisella on. Se ei vaadi uhriltaan välttämättä mitään erityistä.
Kateutta esiintyy yksilöiden, ryhmien, yhteisöjen ja jopa kansojen välillä. Yksilöiden väliseen kateuteen liittyvät kohteet, joita toisella koetaan olevan enemmän tai paremmin kuin itsellä. Kateellinen vertaa itseään ja havaitsee huonommuutta, joka häiritsee hänen omaa sosiaalista elämäänsä.
Kateus on epämiellyttäviin ajatuksiin liittyvää oloa, joka voi ilmetä inhona, panetteluna ja vastoinkäymisistä iloitsemisena. Kateellinen ihminen ahdistuu muiden menestyksestä ja saattaa vaipua itsesääliin. Kateellinen kadehtii, vaikkei toisen onni olekaan itseltä pois ja rakastaa sitä, mitä muilla on.
Jopa kaikkein primitiivisimmissä kulttuureissa on ollut tarpeen keksiä määritelmä ihmisille, jotka eivät kestä sitä, että toisella on jotakin, mikä itseltä puuttuu. Kateus on moottori, joka asustelee ihmisen sosiaalisen olemuksen ytimessä ja joka alkaa toimia heti, kun ihminen oppii vertaamaan itseään muihin. Vertailuntarvetta esiintyy myös joillakin eläimillä, mutta ihmisillä se on saanut aivan erityisen aseman. Ilman kateutta sosiaalinen kontrolli ei voisi toimia.
Aseman paraneminen lisää kateutta

Yhteiskunnallisen aseman paraneminen ei suinkaan poista kateutta. Päinvastoin, yleensä se lisää sitä. Kateus on voimakkaimmillaan silloin, kun se kohdistuu vain vähän parempiin.
Melkein aina ihmiset ovat kateellisempia heitä vähän paremmin menestyneille kuin superrikkaille. Kerjääjä on kateellinen ennemmin vähän menestyneemmälle kerjääjälle kuin Bill Gatesille.
Kateus on yleensä paikallista, kohdistuu läheisiin ja tuttaviin. Kampanjaa rikkaiden eliittiä vastaan johtaa lähinnä älymystön eliitti (akateemikkoja, taiteilijoita jne.), mahdollisesti todellisena syynä näiden eliittien välinen statuskamppailu, kirjoittaa professori Tyler Cowen.
Aseman paraneminen lisää kateutta > Amerikkalainen ja venäläinen kateus

Vanhan määritelmän mukaan kateutta on amerikkalaista ja venäläistä (tai esimerkiksi irlantilaisen perimätiedon mukaan amerikkalaista ja irlantilaista). Kademielinen venäläinen (irlantilainen) tuhoaa rikkaan varallisuuden. Amerikkalainen puolestaan työskentelee vimmatusti saavuttaakseen rikkaan elintason.
Melko pysyvä ominaisuus, vahvin nuorissa ja naisissa

80 % kateudesta selittyy ihmisten pysyvällä luonteenpiirteellä, 20 % muulla: iän myötä kyky säännellä tunteita paranee ja taipumus sosiaaliseen vertailuun vähenee. Nuorilla ja naisilla kateus on voimakkainta. Naisilla syynä voi olla voimakkaampi negatiivinen affektiivisuus ja huonompi itsetunto. Negatiivinen affektiivisuus vähenee iän myötä.
Itsetunto ja narsismi

Kateuden sanotaan myös liittyvän itsetuntoon. Itsetunnolla tarkoitetaan jäsentynyttä käsitystä omasta olemassaolosta sekä yksilön ja ympäristön välisen suhteen tasapainoa. Itsetuntonsa vahvistamiseksi ihminen arvioi ja vertaa itseään, tavoitteitaan ja odotuksiaan ympäristön odotuksiin. Itsetunnon vahvuuden sanotaan vaikuttavan kateudesta aiheutuvasta ahdistuksesta selviämiseen. Kun ihmisen mielenkiinto kohdistuu liikaa itseen, puhutaan narsismista. Kateudessa ja narsismissa on samankaltaisia piirteitä, koska molemmissa ihminen tunnistaa itsessään voittamattomana alemmuuden ja riittämättömyyden tunteet. Narsistiselta ihmiseltä puuttuu terve itsekunnioitus, koska hän yliarvioi omia kykyjään.
Poliittinen filosofia

Poliittisessa filosofiassa kateus on kiistelty aihe. Eniten kiistoja aiheuttava väite lienee se, että kateuteen liittyisi egalitaristisia näkökulmia. Yhteiskunnallisesti kateus on hyödyllistä niin kauan kuin kadehtija ja kadehdittu kokevat kuuluvansa samaan yhteiskuntaan. Kateus voi toimia myös oikeudenmukaisuutta puolustavana tunnevoimana ja epäkohtien paljastajana. Se ei siis ole yksiselitteisesti tai yksinomaan vain kielteinen ja tuhoava tunne. Yhteiskunnalliset uudistusliikkeet voivat hyödyntää positiivisella tavalla taloudellisen eriarvoisuuden ja siitä johtuvan tyytymättömyyden aiheuttamia tunteita, mikä estää näitä jähmettymästä katkeruudeksi. Kateudesta syntyvien mielipiteiden ilmaiseminen edistää täten demokratian toteutumista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alberoni, Francesco: Kateus.  Otava, 1993.
Lundell, Susanna: Kateus työyhteisössä . Työterveyslaitos, 2008. ISBN 9789518027914
Kateus syö menestyksen eväät. Työ Terveys Turvallisuus, 2008, nro 5.  Työterveyslaitos. Artikkelin verkkoversio.[vanhentunut linkki]
Peugeot

| Automobiles Peugeot S> A. |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1810
Perustaja:  Armand Peugeot
Toimitusjohtaja:  Linda Jackson 
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Toiminta-alue:  globaali
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilöautot hyötyajoneuvot
Emoyhtiö:  Stellantis
Kotisivu:  www.peugeot.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Peugeot [pøˈʒo] on ranskalainen ajoneuvovalmistaja ja automerkki, joka on osa Stellantis-konsernia. Suomessa autoa kutsutaan kansanomaisesti nimellä Pösö.  Peugeot-nimellä valmistetaan myös mopoja, moposkoottereita, polkupyöriä ja keittiövälineitä muun muassa pippurimyllyjä.
Peugeot on myös ranskalainen teollisuussuku, joka jo 1400-luvulla vaikutti nykyisen Ranskan alueen itäosassa. Peugeot omisti Ranskan itäosassa useita maa-alueita, joille se 1700-luvulla perusti myllyjä ja harjoitti kutoma-, kehräämö- ja puusepänteollisuutta.
Maat, joissa sijaitsee Groupe PSA:n tehtaita. Valtaosa Peugeot’n Euroopan markkinoilla myydyistä autoista valmistetaan Ranskassa.
Historia

Vuonna 1810 kaksi veljestä, Jean-Pierre Peugeot’n vanhimmat pojat Jules ja Emile Peugeot, muodostivat yhtiön paikallisen suurliikemiehen J. Maillard-Salinsin kanssa. He muuttivat yhtiön jauhatusmyllyn rautasulatoksi, mutta tuottamaton sulatto lopetti toimintansa jo vuonna 1814. Yhtiö vaihtoi toimialaa ja otti tuotantoalakseen sahanterät sekä kelloteollisuuden työvälineet. Tätä voidaan pitää perheen todellisen teollisen uran alkuna. Seuraava sukupolvenvaihdos tapahtui 1865, kun Julesin ja Emilen pojat, Eugène ja Armand, ryhtyivät hoitamaan yritystä.
Vuonna 1858 takajaloilla seisovasta leijonahahmosta tuli yhtiön virallinen tunnus. Sen suunnitteli Montbéliardin kaupungin graafikko Justin Blazer. Tunnus on säilynyt lähes samanlaisena tähän päivään saakka.
Historia > Laajeneva yritys

Uuden tunnuksen myötä myös yrityksen tuotevalikoima laajeni. Erilaiset käsityöammattien harjoittajien työvälineet, kotitalouden laitteet, kuten tunnetuksi tullut kahvimylly, ompelukone ja aikakauden naisten pukeutumiseen liittyvät hameiden tukirungot olivat keskeinen osa yrityksen tuotantoa.
Peugeot-yhtiö säästyi vuoden 1870 Saksan–Ranskan-sodan aiheuttamilta ongelmilta ja sen toiminta-alue jäi edelleen osaksi Ranskaa, vaikka suuri osa maan itäisistä maakunnista liitettiin Saksaan syntyneeseen keisarikuntaan.
Vuonna 1885 Armand Peugeot aloitti polkupyörien tuotannon Beaulieun tehtaassa. Ensimmäisen kolmipyöräisen ja höyryllä toimivan ajoneuvonsa hän esitteli vallankumouksen satavuotisjuhlien kunniaksi järjestetyssä Pariisin maailmannäyttelyssä 1889. Näin Peugeot sijoittuu auton historiassa uranuurtajiin. Mutta jo seuraavana vuonna Peugeot hylkäsi höyryvoiman bensiinin hyväksi. Tähän johti höyryajoneuvojen heikko toiminta, sekä Gottlieb Daimlerin ja Levassorin vierailu yhtymän Valentigneyn tehtailla 1888. Tuolloin hän huomasi tulevaisuuden kuuluvan räjähdysmoottoreille.
Historia > Autonvalmistaja

Vuoden 1889 lokakuussa, heti maailmannäyttelyn päättymisen jälkeen, Daimler lähetti ajoneuvonsa prototyypin Panhard ja Levassorille Pariisiin. Nämä aloittivat lisenssillä Daimlerin moottoreiden valmistuksen ja etsivät autoilleen korinrakentajaa. Armand Peugeot hyväksyi tehdyn ehdotuksen ja 20. tammikuuta 1890 nelipyöräisen Peugeot-ajoneuvon suunnitelmat olivat valmiit. Valmis auto, malli 2 (malli 1 oli kolmipyöräinen höyryajoneuvo) ajoi ulos tehtaalta.
Vuonna 1891 Armand Peugeot onnistui puhumaan ympäri Petit Journal-lehden päätoimittajan, joka antoi Peugeot 3 mallille luvan seurata mukana Paris-Brest-Paris polkupyöräkilpailua.
Historia > Yhtiö jakautuu

Perheriitojen ja Armand ja Eugène Peugeot’n näkemyserojen vuoksi perusti Armand vuonna 1896 uuden osakeyhtiön, ”Société des Automobiles Peugeot”’n, yksinomaan autojen valmistamista varten. Vanha ”Fils de Peugeot Frères” -yhtiö jatkoi Eugènen johdolla perinteisten tuotteiden, kuten polkupyörien ja talouslaitteiden, valmistamista.
Eri teille lähteneiden keskinäisen sopimuksen mukaan kumpikaan ei olisi saanut ryhtyä tekemään samoja tuotteita toisen osapuolen tuotannon kanssa. Armandin perustama autotehdas oli menestyksekäs ja tuotanto kasvoi niin, että vuoden 1887 156 tuotetusta ajoneuvosta päästiin jo 500 ajoneuvoon vuonna 1900. Kuitenkin polkupyöriä ym. valmistava Eugène aloitti tehtaittensa tyhjissä tiloissa ajoneuvojen valmistuksen niin, että ensimmäinen esiteltiin joulukuussa 1898. Näin Eugène oli polkupyörien ja kodinkoneiden valmistuksesta siirtynyt Armandin toimialalle, sekä esitteli vuoden 1905 autonäyttelyssä Lion (Leijona) ajoneuvonsa. Tämä kävi kuitenkin kalliiksi Eugènelle ja hänen kolmelle tuotantoa jatkaneelle pojalleen, joiden tuli suorittaa vahingonkorvauksena Armandille miljoona tuolloista frangia.
Historia > Uudelleen yhdessä

Vuonna 1910 kaksi yhtiötä fuusioituivat ja perhe lähti yhtenäisenä mukaan syntyneeseen ja voimakkaaseen kasvuun lähteneeseen autoteollisuuteen. Nyt nimeksi tuli ”Société Anonyme des Automobiles et Cycles Peugeot”.
Ensimmäisen maailmansodan päättyessä Peugeot-tehtaat olivat huonosti varautuneet syntyneeseen kovaan kilpailuun. Tuotanto ei käynyt kaupaksi markkinoilla, joilla hallitsevassa asemassa oli brittiläinen ja yhdysvaltalainen tuotanto. Myös sotineiden osapuolien ylijäämävarastojen ajoneuvot vaikuttivat markkinoihin.
Peugeot-yritys velkaantui, ja 1926 kannattava polkupyörien ja muiden metallituotteiden valmistus erotettiin omaksi yhtiökseen tappiollisesta autonvalmistuksesta. Tällöin autoteollisuuden kotipaikaksi tuli Beaulieun tuotantolaitokset.
Peugeot-perheen pikkupoika Eric Peugeot kidnapattiin vuoden 1960 vaiheilla suurten lunnasrahojen toivossa.
Autourheilu

Peugeot on ottanut osaa autokilpailuihin niiden alkuvaiheista saakka.
Peugeot Suomessa

Suomen ensimmäisen Peugeot-auton osti toimittaja L. M. Viherjuuri. Korpivaara & Halla Oy toi Suomeen 22 Peugeot-autoa vuosina 1918–1920. 1920- ja 1930-luvuilla eri yhtiöt toivat maahan pieniä eriä Peugeot’ja. Viimeisen erän ennen toista maailmansotaa, 30 Peugeot-autoa, toi maahan helsinkiläinen Töölön Autotarvike Oy kesällä 1939.
Johtaja Aimo Aho perusti yhtiökumppaneineen Oy Maan Auto Ab:n vuonna 1945. Yhtiö solmi maahantuontisopimuksen Peugeot’n kanssa vuonna 1948, ja ensimmäiset Peugeot 203 -autot tulivat Suomeen seuraavana vuonna. 1950-luvun kuluessa Peugeot-henkilöautoja tuotiin maahan muutama sata kappaletta vuodessa. Olympiavuonna 1952 tuonti oli peräti 1 250 autoa, ja tuhannen maahan tuodun Peugeot'n raja ylittyi seuraavan kerran vuonna 1958. Peugeot'n tunnettuutta Suomessa lisäsi paljolti se, että suomalaiset osallistuivat Peugeot-autoilla useana vuonna mm. Monte Carlo -ralliin ja Jyväskylän Suurajoihin. Peugeot 403 esiteltiin Suomessa vuonna 1955, ja vuodesta 1961 alkaen maahantuotu 403:n farmarimalli käynnisti Suomessa ensimmäisen ns. piilofarmarivillityksen. Auto rekisteröitiin pakettiautoksi, mutta siihen sai tietyin ehdoin asentaa takaistuimen. Esko Keinänen voitti Peugeot 403:lla ralliautoilun ensimmäisen Suomen mestaruuden vuonna 1959.
Peugeot’n pääasiallinen myyntimalli Suomessa oli 1960-luvun ajan 404, joka oli suosittu myös taksikäytössä suurelta osin sen vuoksi, että se oli saatavissa myös dieselmoottorilla varustettuna. 1960- ja 1970-lukujen taitteessa Peugeot oli Mercedes-Benzin ohella Suomen ainoa henkilöauto, jossa oli tehdasasenteinen dieselmoottori. Oy Maan Auto Ab:n päätoimipaikka sijaitsi 1960-luvun puolivälistä lähtien Helsingin Lauttasaareen rakennetussa kiinteistössä. 1960-luvun lopussa Suomessa oli rekisterissä hieman alle 18 000 Peugeot-henkilöautoa, mikä oli miltei täsmälleen saman verran kuin kahdella muulla ranskalaismerkillä, Renaultilla ja Simcalla.
Joulukuussa 1974 koko Maan Auton osakekanta siirtyi SOK:n haltuun, ja Maan Auton toiminta jatkui SOK:n itsenäisenä tytäryhtiönä. Tässä vaiheessa Maan Auto oli keskittynyt yksinomaan Peugeot-autojen ja niiden varaosien maahantuontiin, mutta vuonna 1980 yhtiö aloitti myös japanilaisten Daihatsu-henkilö- ja -pakettiautojen tuonnin. Vuonna 1979 SOK oli ostanut muun muassa Talbotia maahantuoneen Crys-Auto Oy:n, joka sulautettiin Oy Maan Auto Ab:een vuonna 1983. Vuoden 1988 lopussa Suomessa oli rekisterissä 41 496 Peugeot-henkilöautoa, jolloin se oli 13. yleisin henkilöautomerkki.
Autot

Peugeot’n automallit nimetään X0Y muotoisella numerosarjalla. X kertoo auton koon ja Y puolestaan sukupolven, toisin sanoen mitä suurempi numero, sitä uudempi malli. Muutamia poikkeuksiakin löytyy, esimerkiksi Peugeot 309 oli tuotannossa ennen mallia 306. Lisäksi Peugeot’n pakettiautot on nimetty toisin.
Edellä kuvattu mallinumerointi otettiin käyttöön vuonna 1929, kun Peugeot 201 esiteltiin. Kaikki numerot 101 ja 909 väliltä ovat suojattuja tavaramerkkejä. Tämän vuoksi Porsche joutui vuonna 1963 muuttamaan uutuusmallinsa mallinumeron 901:stä 911:een. Erilaiset erikoismallit nimetään nykyisin ”tuplanolliksi” eli muodossa X00Y. Ensimmäinen tällainen malli, Peugeot 1007, tuli myyntiin vuonna 2005 ja sen erikoisuutena ovat muun muassa sähkö-/manuaalikäyttöiset liukuovet.
Toukokuussa 2012 Peugeot ilmoitti uudistavansa mallimerkintästrategiaansa. Uudet, lähinnä kehittyville markkinoille suunnatut autot tulevat saamaan mallimerkintänsä viimeiseksi numeroksi 1:n, kuten Peugeot 301 ja nykyiset Euroopassa myytävät mallit säilyttävät viimeisenä numeronaan 8:n, kuten 308.
Peugeot käyttää myös joidenkin automallien erittelyssä kirjainyhdistelmiä. Esimerkiksi SW tarkoittaa ”sport wagonia”, joka on urheilullinen farmarimalli. CC taas tarkoittaa ”coupé-cabriolet” eli avoautoa.
Autot > Henkilöautot

104 (1972–1988)
106 (1991–2003)
107 (2005–2014)
108 (2014–2021)
201 (1929)
202 (1938)
203 (1948–1960)
204 (1965–1976)
205 (1983–1998)
206 (1998–2009)
206+ (2009–2012)
206 GT (1999)
206 WRC (ralliauto)
207 (2006–2015)
208 (2012–)
301 (1932–1936)
301 (2012–)
302 (1936)
304 (1969)
305 (1977–1988)
309 (1985–1993)
306 (1993–2002)
307 (2001–2009)
307 WRC (ralliauto)
308 (2007–)
401 (1934)
402 (1935)
403 (1955–1966)
404 (1960–1980)
405 (1987–1997)
406 (1995–2004)
406 Coupé (1997–2005)
407 elixir (konseptiauto, 2003)
407 (2003–2011)
407 Coupé (2005–2011)
408 (2010–)
504 (1968–1983)
505 (1979–1992)
508 (2010–)
601 (1934–1935)
604 (1975–1985)
605 (1989–1999)
607 (1999–2010)
806 (1994–2002)
807 (2002–2010)
905 (kilpa-auto)
907 (konseptiauto)
908 (kilpa-auto)
1007 (2005–2009)
3008 (2009–)
4002 (konseptiauto, 2003)
4007 (2007–2012)
4008 (2012–2017)
5008 (2009–)
RCZ (2009–2015)
Autot > Pakettiautot

Peugeot’n pakettiautot valmistaa Fiatin ja PSA:n yhteisyritys Sevel.
J5 (1981–1994)
Partner (1996–)
Expert (1995–)
Boxer (1994–)
Bipper (2008–2017)
Mopedit, skootterit ja moottoripyörät

Peugeot Kisbee
Peugeot Speedfight
Peugeot Trekker
Peugeot XPS
Kuvagalleria

Peugeot 6HP Vis-à-vis 1898.
Peugeot 301
Peugeot 202
Peugeot 203
Peugeot 404
Peugeot 304
Peugeot 308
Peugeot 307 CC
Peugeot 406 -poliisiauto Sveitsissä.
Peugeot 607
Peugeot RCZ
Peugeot 508
Peugeot 3008
Peugeot Boxer
Peugeot skootteri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peugeot Wikimedia Commonsissa
Peugeot’n suomenkieliset sivut
Peugeot’n viralliset sivut (ranskaksi) (englanniksi)
http://www.museedelapub.org/virt/mp/peugeot/ (ranskaksi)
http://www.peugeot-motocycles.fr/Peugeot/Histoire/histoire.php (ranskaksi)
http://www.histomobile.com/histomob/internet/22/histo01.htm (ranskaksi)
Stellantis
| Merkit> Merkit.Merkit.Stellantis Europe.Stellantis Europe.Stellantis Europe.Stellantis Europe.FCA US. | Nykyiset> Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset.Sidokset | Tytäryhtiöt> Nyk. yhteisyritykset.Ent. yhteisyritykset.. |  Abarth | Alfa Romeo | Chrysler | Citroën | Dodge | DS | Fiat | Fiat Professional | Jeep | Lancia | Maserati | Opel | Peugeot | Ram | SRT | Vauxhall> .. Abarth & C. | Alfa Romeo Automobiles | Citroën Automobiles | Fiat Automobiles | Fiat Professional | Lancia Automobiles | Fiat Auto Argentina | Fiat Brasil | Fiat Auto Poland | Opel Automobile | Peugeot Automobiles | Sevel. Fiat Automobili Srbija (67 %) | Fiat India Automobiles (50 %) | GAC Fiat Automobiles (50 %) | Tofaş Türk Otomobil (37,8 %). Nanjing Fiat Automobile. Katso tiedot yhtiöstä ja sen tuotteista omasta mallineestaan. Comau | Fiat Powertrain Technologies (VM Motori) | Italiana Editrice (77 %) (La Stampa |Il Secolo XIX) | Magneti Marelli | Maserati | Teksid (84,8 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimipaikat |  |  |  Luettelo Stellantis-yhtiön tehtaista | Lingotto (entinen) | Nardò Ring (entinen) |
| Avainhenkilöt |  |  |  Giovanni Agnelli | Gianni Agnelli | Andrea Agnelli | John Elkann | Carlos Tavares |
| Muut tärkeät yhtiöt |  |  |  CNH Industrial | Iveco Group | Ferrari | Exor | Fiat S.p.A. | Fiat Aviazione | Fiat Ferroviaria | Fiat Industrial |
Peugeot’n automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:  108  208  301  308  408  508  2008  3008  5008  Rifter  Traveller 
Nykyiset hyötyajoneuvot:  Partner  Expert  Boxer  Landtrek 
Entiset mallit:  104  106  107  1007  201  202  203  204  205  206  207  301  302  304  305  306  307  309  401  402  403  404  405  406  407  504  505  601  604  605  607  806  807  4007  4008  Bipper  RCZ  Hoggar  iOn  D3  D4  J5  J7  J9  Pick Up
Pihlajasaaret

Läntisen ja Itäisen Pihlajasaaren välinen silta.
Pihlajasaaren kesäravintola (Villa Hällebo).
Pihlajasaaret (ruots. Rönnskären) on Helsingissä Lauttasaaren ja Ruoholahden edessä pienen matkan päässä mantereelta sijaitseva saariryhmä, johon kuuluvat Itäinen Pihlajasaari, Läntinen Pihlajasaari, Vadelmakupu sekä joukko pieniä luotoja. Pihlajasaaret on suosittu kesäulkoilualue, jossa on uimarantoja ja ravintola. Pihlajasaareen pääsee reittiveneellä Ullanlinnan Merisatamasta ja Ruoholahdesta. Pihlajasaaressa on myös vierasvenesatama.
Krimin sodan aikana Pihlajasaaret hakattiin avoimiksi, jotta vihollinen ei olisi voinut piiloutua metsiin. Viaporiin elokuussa 1855 kohdistunut tykistötuli kuitenkin ammuttiin Pihlajasaaren läheisyydestä. Todennäköisimmin juuri Krimin sodan aikana saarten eteläpuolelle upposi venäläinen Pihlajasaaren kuulahylky.
1800-luvun lopulla Helsingin kaupungin omistama Läntinen Pihlajasaari jaettiin vuokratuiksi huvilapalstoiksi, ja useimmat tuolloin rakennetut huvilat ovat vieläkin jäljellä, joskaan eivät enää yksityiskäytössä. Yhdessä niistä toimii nykyisin kesäravintola ja toisessa toimi vuosina 1995–2016 eläkeläisten virkistyskeskus Wirkkula. Huvilapalstojen vuokra-aika päättyi vuoden 1928 lopussa, ja seuraavana vuonna saaret avattiin yleisölle ulkoilualueeksi.