stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lignoseriinihappo
Aiheesta muualla

PubChem: Tetracosanoic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Tetracosanoic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Lignoceric acid (englanniksi)
PheroBase: Semiochemical - lignoceric acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lignoceric-acid (englanniksi)
CaymanChemical: Lignoceric Acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Margariinihappo

| Margariinihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Heptadekaanihappo
CAS-numero:  506-12-7
PubChem CID:  10465
SMILES:  O=C(O)CCCCCCCCCCCCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H34O2
Moolimassa:  270,45 g/mol
Sulamispiste:  61,3 °C
Kiehumispiste:  227 °C
Tiheys:  0,853 g/cm3
Liukoisuus veteen:  liukenematon
Margariinihappo tai Heptadekaanihappo on tyydyttynyt rasvahappo. Yhdistettä esiintyy maitorasvassa ja kasvirasvassa pieninä pitoisuuksina (< 0,5 %) sekä syntyy myös märehtimisprosessissa. Heptadekaanihapon suoloja ja estereitä kutsutaan heptadekanaateiksi.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Aiheesta muualla

PubChem: Margaric acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Heptadecanoic acid (englanniksi)
ChemBlink: Heptadecanoic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Margaric acid (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - margaric acid (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - margaric acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Pelargonihappo

| Pelargonihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Nonaanihappo
CAS-numero:  112-05-0
PubChem CID:  8158
SMILES:  CCCCCCCCC(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H18O2
Moolimassa:  158,23 g/mol
Sulamispiste:  12,5 °C
Kiehumispiste:  254 °C
Tiheys:  0,900 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,3 g/l
Pelargonihappo (tunnetaan myös nimellä nonaanihappo) on tyydyttynyt rasvahappo. Yhdistettä esiintyy luonnossa esterinä pelargonin siementen tuottamassa öljyssä. Nonaanihappo liukenee heikosti veteen, mutta hyvin kloroformiin, eetteriin ja heksaaniin. Nonaanihappoa käytetään muovin pehmitysaineena ja lakan valmistuksessa. Nonaanihapon synteettistä esteriä metyylinoanaattia käytetään mausteena. Ammoniumnoanaattia käytetään herbisidin valmistukseen.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Aiheesta muualla

PubChem: Nonanoic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database: Pelargonic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Nonanoic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nonanoic acid (englanniksi)
ChemBlink: Nonanoic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Pelargonic-acid (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - pelargonic acid (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - pelargonic acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Inlook-konserni

| Inlook-konserni |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1967
Perustaja:  Erkki Hiltunen
Toimitusjohtaja:  Jyri Salonen
Puheenjohtaja:  Arto Pohjonen
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Itämeren alue
Toimiala:  TOL: 41200, Asuin- ja muiden rakennusten rakentaminen
Tuotteet:  Sisäkatot, lasi- ja väliseinät, julkisivut, seinäverhoukset, siirto- ja taiteseinät, hiljaiset tilat. Lisäksi projektijohtamista ja pääurakointia, asennus-ja suunnittelijapalveluita sekä materiaalimyyntiä ja teollista jauhemaalausta
Liikevaihto:  n. 90 milj. € (tilikaudella 2024)
Henkilöstö:  500 (tilikaudella 2024)
Kotisivu:  www.inlook.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Inlook on ollut mukana useissa Länsimetron asemissa toteuttamassa erilaisia ja erikoisia sisäkattoja sekä seinäverhouksia. Espoonlahden asemalle toteutimme vesiteeman mukaisesti aaltoileva pintaisia RST-kattoja ja seinäverhouksia.
Inlookin vahvuusalueisiin kuuluu myös sairaalarakentaminen. Kuvan Siltasairaala Helsingissä on yksi monista sairaaloista, joissa Inlook on asentanut sisäkattoja, seinäverhouksia, lasiseiniä ja julkisivuja
Koulut ja päiväkodit kuuluvat Inlookin kohteisiin, joissa hyvä akustiikka on tärkeässä roolissa. Kuopion taidelukio Lumit on yksi esimerkki, jossa akustiikka ja näyttävä ulkonäkö luovat miellyttäviä tiloja opiskella.
Inlook vastasi Helsingin lentokentän Clarion- ja Comfort Hotel Helsinki Airport hotellien väliseinistä, sisäkatoista ja seinäverhouksista.
Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun uudisrakennus Väre.
Inlook Group Oy eli Inlook-konserni on vuonna 1967 perustettu sisärakentamiseen erikoistunut suomalainen yhtiö.  Yhtiön päätoimialoja ovat sisäkattojen, lasiseinien ja väliseinien urakointi, projektijohto ja pääurakointi sekä materiaalimyynti ja teollinen jauhemaalaus. Inlook Oy ja Sisärakenne Kukkola Oy ovat keskittyneet rakentamispalveluihin ja Inlook Sisustus Oy toimii projektinjohdon ja pääurakoinnin puolella. Inlook Sverige AB tuottaa sisäkattourakointipalveluita Ruotsissa. Virossa toimii teolliseen jauhemaalaukseen keskittynyt Inlook Color OÜ ja Liettuassa UAB Inlook Vilnius. Tuotevalikoimassa yrityksellä on sisäkattoja, lasi- ja väliseiniä, julkisivuja, seinäverhouksia, siirto- ja taiteseiniä sekä hiljaisia tiloja.
Inlook-konsernin liikevaihto oli 90 miljoonaa euroa (tilikausi 2024) ja konsernin palveluksessa oli lähes 500 henkilöä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Herttoniemessä Helsingissä ja sillä on noin 10 toimipistettä Suomessa.
Sisärakentamisen edelläkävijä toimii vastuullisesti ympäristön, turvallisuuden ja laadunhallinnan osalta sekä huomioi myös sosiaalisen vastuullisuuden kokonaisvaltaisesti. Erityisesti yritys kehittää ympäristövastuuta sekä tarkastelee Inlookin omien tuotteiden ympäristövaikutuksia ja elinkaarta osana kiertotaloutta.
Historia

Yhtiön perusti vuonna 1967 koneinsinööri Erkki Hiltunen. Yhtiö toimi E. Hiltunen Oy -nimisenä vuoteen 2002 (vuoteen 1979 kommandiittiyhtiö), jolloin se vaihtoi nimensä Inlook Oy:ksi. Vuonna 2010 konsernirakenne muuttui nykyiselleen ja konsernin emoyhtiöksi tuli Inlook Group Oy.
1970-luvulla yhtiön toiminta laajeni kotimaassa. Lisäksi se oli mukana projektirakentamishankkeissa Neuvostoliitossa sekä Lähi-idässä. Ulkomaan projektien yhteydessä yhtiö loi tiiviit suhteet johtaviin kansainvälisiin materiaalivalmistajiin ja toi näiden innovatiivisia tuotteita myös Suomen rakennusmarkkinoille, mikä johti sisärakennustuotteiden materiaalikaupan aloittamiseen.
Inlook aloitti maalaamoliiketoiminnan vuonna 1980. Se oli ensimmäinen pitkien profiilien teollista jauhemaalausta tekevä yritys Suomessa. 1980-luvulla Inlook toimi myös telakkateollisuuden alihankkijana laivojen sisärakentamisessa. Inlook perusti metalliosaston vuonna 1983. Nykyään ohutlevypalvelut ovat osa yhtiön teollisuuspalveluliiketoimintaa. Ohutlevy-yksikkö valmistaa ohutlevytuotteita yhtiön omaan käyttöön sekä alihankintana eri teollisuuden aloille.
Yhtiön ensimmäinen ulkomainen jauhemaalaamo perustettiin vuonna 1997 Tallinnaan. 2000-luvun alussa yhtiö käynnisti maalaamot myös Pietarissa ja Vilnassa. Helsingin ja Pietarin maalaamoista on sittemmin luovuttu.
Vuonna 2000 yhtiö aloitti uutena palveluna kokonaissisustukset, jossa se pääurakoitsijana tuottaa sisärakentamisen kokonaispalvelut suunnittelusta sisustukseen. Maakunnissa sijaitsevien alueyksiköiden myötä yhtiön toiminta laajeni 2000-luvulla koko maan kattavaksi.
Tammikuussa 2019 Inlook osti Ruotsin johtaviin sisärakentajiin kuuluvan Montagegruppen i Malmö AB:n. Myyjänä oli pääomasijoittaja Olsson Groth Invest (OGI). Montagegruppen tunnetaan erikoisosaamista vaativien sisäkattokohteiden sekä vaativien akustiikkaratkaisujen toteuttajana.
Inlook-konsernin kansainvälisiä rakennuskohteita

Yhtiön Lähi-idän rakennusprojekteihin lukeutuvat ensimmäisenä kansainvälisenä projektina toteutettu Kuningas Abdul Azizin (Faisal I) tilapäisen yliopiston rakentaminen Jeddaan ja arkkitehtien Heikki Siren ja Kaija Siren suunnitteleman Bagdadin kongressipalatsin sisärakennustyöt.
Neuvostoliitossa yhtiö oli mukana sekä Svetogorskin että Kostamuksen jättiprojekteissa, Moskovan Technointorg Buildingin rakentamisessa, Hotelli Pulkovskayan rakentamisessa ja Astoria-hotellin saneerauksessa Leningradissa sekä Eremitaasin taidemuseon lisärakennusurakassa. Moskovan kesäolympialaisiin liittyen yhtiö oli rakentamassa hotelli Olympiaa Tallinnaan.
Venäjällä rakennushankkeita olivat muun muassa Sberbank-pääkonttori Moskovassa, Ikea Mega Khimkin alueella sekä Moskovan lentoasema Sheremetyevon sisäkatot. Länsimaisten yritysten etabloituessa Venäjälle yhtiön projektit käsittivät suuren joukon toimitalo- ja pankkirakennuksia.
Inlook-konsernin rakennuskohteita Suomessa

Inlook on vuodesta 1967 lähtien ollut rakentamassa merkittävää osaa suomalaisista arvorakennuksista sekä osallistunut mittavaan joukkoon kansainvälisiä rakennusprojekteja. Kohteiden joukossa on suuri määrä arkkitehtonisesti merkittäviä kulttuurirakennuksia, kauppakeskuksia, toimistorakennuksia, liikenteen rakennuksia, sairaaloita ja oppilaitoksia, historiallisia museokohteita sekä kansainvälisesti arvostettuja suomalaisen puurakentamisen keulakuvia.
Yhtiön alkuvaiheen tärkeimpiä sisärakennuskohteita olivat muun muassa Pohjolan toimitalo Munkkivuoressa Helsingissä, Helsinki-Vantaan ja Oulun lentoasemat sekä Oulun kaupunginteatteri, hotelli Korpilampi, Hanasaaren ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus ja Finlandia-talon kongressisiipi. Inlook on ollut myös myöhemmin mukana Helsinki-Vantaan lentoaseman laajennushankkeissa ja Suomen suurimmassa lentokenttähotellikokonaisuudessa sekä sisärakennuskohteena Aukio-terminaalirakennus.
Yhtiöllä on ollut tärkeä rooli kauppakeskusten sisärakentamisessa 1980-luvulta lähtien. Kohteita ovat olleet muun muassa Forumin tavaratalo Helsingissä (1985), Stockmann Argos (1989), Koskikeskus Tampereella (1988), Hansakortteli Turussa (1988), Itäkeskuksen laajennus (1992) sekä kauppakeskukset Lippulaiva (1993) ja Myyrmanni (1994).
Suurin yhtiön 1990-luvun projekti oli vuonna 1993 käyttöönotettu Oopperatalo, jonne yhtiö teki sisäkattourakan sekä sisustus- ja verhoilutöitä. Yhtiö oli sisärakentajana myös Suomen Pankin laajennushankkeessa sekä Hartwall Areenassa.
Inlookin 2000-luvun rakennuskohteita Suomessa

Inlook on ollut mukana esimerkiksi sairaala- ja terveyskeskushankkeissa, oppilaitoksissa, julkisissa rakennuksissa ja päiväkodeissa että yksityisissä toimistoissa ja toimitiloissa. Inlookin urakoinnin kohteita ovat muun muassa Iso Omena (2001), Itäkeskus Piazza (2001) ja Sello (2003), Ideapark Lempäälässä (2006) sekä kauppakeskukset  Veturi Kouvolassa (2012), Valkea Oulussa (2016) ja Redi (2018) Helsingin Kalasatamassa.
Inlookilla on Suomessa ollut 2000- ja 2010-luvuilla lukuisia arkkitehtuuristaan tunnustusta saaneita kohteita. Vuonna 2010 valmistui Helsingin Musiikkitalo. Yhtiön projekteja ovat myös Kotkan Merikeskus Vellamo, Suomen luontokeskus Haltia, Pyhän Laurin kappeli, Serlachius-museo Göstan laajennus sekä ravintola-vapaa-aikakeskus Löyly. Liike- ja toimistorakentamisen alueella arkkitehtuuristaan tunnustusta saaneita kohteita ja viihtyisiä ja toimivia sisäympäristöjä yhtiö on rakentanut muun muassa OP-Vallilassa sekä Finnairin ja Pauligin pääkonttoreissa. Yhtiön kohteita ovat myös Helsingin Sataman Länsiterminaali 2, Helsingin keskustakirjasto Oodi ja Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun uudisrakennus Väre Espoossa Otaniemen kampusalueella.
Yhtiö on ollut myös mukana rakentamassa Suomen merkittävimpiä sairaalakohteita (esimerkiksi Jorvin sairaalan lisärakennus), joissa on käytetty vaativia sisärakentamisen ratkaisuja sekä vuonna 2018 valmistunut Uusi lastensairaala.
Inlook Sisustus toimi pääurakoitsijana myös vuonna 1881 rakennetun Helsingin vankilan peruskorjaushankkeessa, joka valmistui vuonna 2024. Helsingin hotelli Mariassa näkyy myös Inlookin kädenjälki. Raumalla sijaitsevassa Karin Kampus -monitoimitilassa näkyy Inlookin asentamia väliseiniä, alakattoja ja seinäverhouksia. Suomalaisen puurakentamisen keulakuvahankkeessa ja hiilineutraalissa toimitilarakennuksessa eli Katajanokan Laiturissa Inlook toteutti vuonna 2024 väliseinät ja puuviilikaton.
Aiheesta muualla

E. Hiltunen Oy:n osakehistoriaa Pörssitiedon netissä
Luettelo Suomen hotelleista

Luettelo Suomen hotelleista sisältää tietoja nykyisistä  ja jo vuosikymmeniä sitten lopettaneista hotelleista.
Jotkin hotellikiinteistöt saattavat esiintyä taulukossa useampaan kertaan eri aikojen hotellinimillä.
Vasemmassa sarakkeessa hotellien nimet esitetään pääosin lyhyessä muodossaan, ilman etu- tai loppuliitteitä kuten "Hotelli”, "Original Sokos Hotel" tai ”Congress Wellness Spa”. Joskus lisäsanat ovat välttämättömiä erottamaan samantapaisia nimiä, kuten Holiday Inn Tampere Central Station ja Scandic Tampere Station.
Beheenihappo

| Beheenihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Dokosaanihappo
CAS-numero:  112-85-6
PubChem CID:  8215
SMILES:  O=C(O)CCCCCCCCCCCCCCCCCCCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C22H44O2
Moolimassa:  340,58 g/mol
Sulamispiste:  80,0 °C
Kiehumispiste:  306 °C g/cm3
Tiheys:  0,54
Liukoisuus veteen:  veteen 0,15 g/l
Beheenihappo (engl. Behenic acid) eli dokosaanihappo on tyydyttynyt rasvahappo, jota esiintyy ceyloninmoringan (Moringa oleifera) kasvin siementen öljyssä, Pentaclethra-kasvin siementen öljyssä, rapsin öljyssä ja pähkinäöljyssä. Beheenihapon on havaittu nostavan kolesterolin arvoa ihmisessä. Beheenihappoa käytetään myös hiustuotteissa ja kosteustuotteissa.
Beheenihappoa esiintyy myös semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Aiheesta muualla

PubChem: Docosanoic acid (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Behenic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Behenic acid (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Docosanoic acid (englanniksi)
ChemBlink: Docosanoic acid (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Behenic-acid (englanniksi)
PheroBase: Semiochemical - behenic acid (englanniksi)
Beheenihapon käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014.
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Aljohovštšina

| Aljohovštšina Алёховщина |
| --- | --- |
 Aljohovštšinan kirkko.
 Aljohovštšina
 Koordinaatit: 60°24′20″N, 33°51′29″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Lotinapellon piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 422 km²
Väkiluku (2012):  4 200
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aljohovštšinan kunta Lotinapellon piirin kartalla.
Aljohovštšina (ven. Алёховщина) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Lotinapellon piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ojattijoen rannalla 44 kilometriä Lotinapellosta kaakkoon. Kylässä on 1 600 ja kunnassa 4 200 asukasta (vuonna 2012).
Maantiede ja asutus

Aljohovštšinan kunnan pinta-ala on 2 422 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Lotinapellon piirin Janegan ja lännessä Lotinapellon ja Domožirovon kuntiin sekä etelässä Tihvinän ja idässä Podporožjen piireihin. Pinta-alasta 91,9 % on metsää, 4,8 % maatalousmaata ja 1,8 % vesistöjä.
Seudulla virtaavat Ojattijoki, sen sivujoki Šapša sekä Paksujokeen laskeva Kapša. Suurimmat järvet ovat Savozero, Malginskoje, Bolšoje Konets-Sarskoje, Ljašozero, Ljugovskoje ja Zaozerskoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi, turve ja sapropeeli. Kunnan alueella sijaitsee osa Vepsän metsä -luonnonpuistosta.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 64 kylää ja asutusta: Akulova Gora, Bolšije Kokovitši, Bor-1, Bor-2, Dmitrovka, Gaigovo, Gonginitši, Hmelezero (vepsäksi Humaŕv), Igokinitši, Imotšenitsy, Jarovštšina, Javšinitsy, Jefremkovo, Kalšenitsy, Kidebra, Kjargino, Kolokolnitsy, Krasnyi Bor, Kurgino, Levkovo, Ljugovitši, Lopotovo, Malyje Kokovitši, Martynovo, Mehbaza, Mergino, Mjagitševo, Mustinitši, Nadporožje (Koskemṕä), Nikonovštšina, Novinka, Novoje Selo, Okolok, Olhovo, Pahtovitši, Pergatšovo, Petšurino, Pirozero, Poikimo, Poljanka, Putilovets, Ratigora, Rebovitši, Rutšei, Šahtinitsy, Šarhinitši, Seredka, Širinitši, Spirovo, Sredni Dvor, Subbotšenitsy, Ternevitši (T’erl), Timošino, Tšagonitsy, Tšidovo, Tšunitsy, Ust-Sara, Valdanitsy, Valgoma, Vethoje Selo, Vjazikinitši, Vonozero (Enaŕv), Zaozerje ja Zemskoje. Niiden yhteyteen kuuluu kaksikymmentäviisi 1970- ja 1980-luvuilla lakkautettua kylää. Aljohovštšinan jälkeen suurimmat keskukset ovat lähes 500 asukkaan Jarovštšina, yli 300 asukkaan Šarhinitši ja lähes 300 asukkaan Igokinitši ja Tervenitši. Kymmenessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan noin 3 500 henkeä.
Kunnan itäosassa on säilynyt alkuperäistä vepsäläisasutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan vepsäläisiä on vain reilut kymmenen henkeä.
Historia

Aljohovštšinan läheltä on löydetty 1000-luvun vaihteen kurgaanihautoja. Vuosina 1927–1958 kylä oli Ojatin piirin hallinnollinen keskus.
Liikenne, talous ja palvelut

Tärkein liikenneväylä on Lotinapellon ja Tihvinän välinen maantie, joka on asfaltoitu Lotinapellosta Javšinitsyyn saakka. Pietarin ja Murmanskin väliseltä M18-valtatieltä haarautuu Ojatin aseman luona asfaltoitu maantie Aljohovštšinaan. Aljohovštšinasta ja eräistä muista kylistä on linja-autoyhteydet Lotinapeltoon. Keskuskylän pohjoispuolella on huoltoasema.
Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (42 % vuonna 2012), kauppa (18 %) ja jalostus (18 %). Kunnassa toimii puunhankinta- ja puunjalostusyrityksiä sekä kolme maatalousyritystä. Aljohovštšinassa on keramiikkatehdas ja Savozerossa kalanviljelylaitos. Osa asukkaista työskentelee naapurikunnissa tai Pietarissa.
Aljohovštšinassa toimii lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, käsityökeskus, poliklinikka, paikallissairaala, kahvila ja joukko kauppoja. Eräitä palveluja on myös Jarovštšinassa, Imotšenitsyssa, Šarhinitšissa, Tervenitšissä ja muissa kylissä. Tervenitšissä on vuonna 1997 perustettu naisluostari.