stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sakari Valli
Aiheesta muualla

Sakari Vallin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (44):  Aaltio  Dromberg  Hetemäki-Olander  Hilpelä  Holvitie  Impiö  Jaatinen (1983–1984)  Jokinen  Jouppila  Junnila  Järvenpää  Kanerva  Koivisto  Kärhä  Lahtinen (1984–1987)  Laurila  Louvo  Löyttyniemi (1983–1985)  Miettinen  Mikkola  Moisander  Mäki-Hakola  Perho  Pesola  Petäjäniemi  Pietikäinen  Pohjala  Pohjanoksa  Puolanne  Pystynen  Rusanen  Saarikoski  Salolainen  Sasi  Siitonen  Suominen  Särkijärvi  Tiuri  Turunen  Uosukainen  Valli  Valo  Varpasuo (1985–1987)  Viinanen  Viljanen  Zyskowicz 
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1987–1991 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Ala-Harja  Antvuori  Dromberg  Hetemäki-Olander  Hilpelä  Hokkanen  Holvitie  Häkämies  Ikkala  Jouppila  Junnila (1990–1991)  Järvenpää  Jääskeläinen  Kanerva  Kohijoki  Korkia-Aho  Kärhä  Lahtinen  Laitinen  Lamminen  Laurila  Linnainmaa  Louvo  Miettinen  Mäki-Hakola  Mörttinen  Niinistö  Perho  Pesola  Pietikäinen  Pohjanoksa  Puolanne  Pystynen  Rauramo  Rusanen  Saastamoinen  Salolainen  Sasi  Savela  Siitonen (1987–1990)  Suominen  Särkijärvi  Taina  Tiuri  Turunen  Uosukainen  Valli  Valo  Varpasuo  Vastamäki  Viinanen  Viljanen  Zyskowicz 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Joikuja

| Joikuja Nils-Aslak Valkeapää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1968
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: Joiku, folk
 Kesto: 24.02
 Levy-yhtiö: Otava (OT-LP50)
Nils-Aslak Valkeapään muut julkaisut
|   | Joikuja 1968 | Juoigamat 1973 |
Joikuja on saamelaisen Nils-Aslak Valkeapään esikoisalbumi vuodelta 1968.
Kappaleet > A-puoli

Aamupuolen yötä
Kaksikymmentäyhdeksän lannantyttöä
Nyt olen nähnyt kauniin tytön
Ole, ole, ole lämmin
Huolet ei tunnu
Sulan kiviä hän laskeskeli
Oula
Pieni mies
Ylpeä Oulahan syöksähti
Tudda Per Magga
Kappaleet > B-puoli

Helkerinmoinen kellonkalke
(ei sanoja)
Kaijoh-Antte
Inarin rikkainta
Koutokeinon ordförande
Jouni
Sankevaara
Menkää pois
Ja joskus minäkin sen näen
Inkunan poika
Hei sitä kaveria
(ei sanoja)
Muusikot

Nils-Aslak Valkeapää ‎– laulu, joikaus
Kari Rydman – tehosteiden suunnittelu
Martti Niskala ‎– kitara
Aiheesta muualla

Joikuja discogs.com -sivustolla
Albumi Fono.fi:in tietokannassa
August Valta

August Valta (14. syyskuuta 1892 Pielavesi – 12. elokuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen isännöitsijä, sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansanedustaja.
Vuonna 1905 Valta muutti Pielavedeltä Helsinkiin, jossa toimi viilaajana ja veturinlämmittäjänä. Suomen sisällissotaan Valta osallistui punaisten puolella. Sodan jälkeen hänet pidätettiin ja tuomittiin neljäksi vuodeksi kuritushuoneeseen ja menettämään kansalaisluottamuksensa kuudeksi vuodeksi.
Kuopioon Valta muutti vuonna 1924 SDP:n Kuopion läntisen vaalipiirin piirisihteeriksi. Kansanedustajaksi Valta valittiin vuosiksi 1927–1933. Vuonna 1930 Valta valittiin Metallityöväen liiton ensimmäiseksi sihteeriksi ja taloudenhoitajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1943 saakka.
Eduskuntaan Valta nousi uudelleen Uudeltamaalta vuonna 1941 ns. kuutosiin kuuluneen K.H. Wiikin tilalle. Edustajantoimi todettiin lakanneeksi marraskuussa 1944 Wiikin palattua vankilasta eduskuntaan. Vallasta tuli isännöitsijä ensimmäisen kerran vuonna 1942, aluksi Hakan palvelukseen. Helsingin kaupungin kunnallisten työväenasuntojen isännöitsijä hän oli vuodesta 1947 alkaen.
Valta oli myös pitkäaikainen Helsingin kaupunginvaltuutettu. Erilaisia luottamustoimia työväenliikkeen yhdistyksissä ja järjestöissä hänellä oli runsaasti. Valta oli kahdesti naimisissa.
Aiheesta muualla

.aspx August Valta Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (60):  A. Aalto  J. Aalto  Ailio  Ampuja  Bryggari  Eskola  Fahler  Hakala  Hakkila  Halonen  Harvala  Haverinen  Helo  Huttunen  Itkonen  Jokinen  Keto  Koivulahti-Lehto  Komu  Koponen  Kuusisto  Latvala  Lehikoinen  Lehto  Lehtokoski  F. J. Leino  J. Leino  Leinonen  Linna  Malkamäki  Muhonen  Myllymäki  Paasivuori  Paasonen  Pekkala  Pensas  Penttala  Puittinen  Rantala  Rapo  Reinikainen  Ryömä  Saarinen  Seppälä  Setälä  Sillanpää  Suokas  Sventorzetski  Tainio (1927–1929†)  Tervo  Toivonen  Tolonen  Typpö  Valjakka  A. Valta  K. Valta  Welling  Vihuri  Wiik  Voionmaa  Åhlström (1929) 
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (59):  A. Aalto  J. Aalto  Aaltonen  Aattela (1929–1930)  Ailio  Ampuja  Aro  Aromaa  Bryggari  Eskola  Hakala  Hakkila  Halonen  Harvala  Haverinen  Helo  Huttunen  Jokinen  Keto  Kivisalo  Koivulahti-Lehto  Komu  Koponen  Koskelin  Kovanen  Kujala  Lehikoinen  Lehtokoski  J. Leino  Lepistö  Linna  Marttila  Myllymäki  Paasivuori  Pekkala  Pensas  Penttala  Perho  Puittinen  Pärssinen  Rantala  Rapo  Reinikainen  Ryömä  Seppälä  Setälä  Sillanpää  Sirén  Sirola  Suokas  Sventorzetski  Tolonen  Waljakka  A. Valta  K. Valta  Welling  Vihuri (1929†)  Voionmaa  Väisänen  Åhlström 
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1930–1933 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (66):  A. Aalto  Aaltonen  Aattela  Ahlfors  Ailio (1930–1933†)  Ampuja  Aromaa (1930–1933†)  Bryggari  Erich  Eskola  Fagerholm  Fallila (1933)  Hakala  Hakkila  Harvala  Helo  Hildén  Hiltunen  Huotari (1932–1933)  Huttunen  Hämäläinen  Jokinen  Kanerva (1931–1933)  Keto (1930–1931)  Kilpi  Kivisalo  Koivulahti-Lehto  Komu  Koponen  Kosonen  Kovanen  Kulovaara  Kuusisto  Lehtokoski  Lepistö  Lindman  Lindqvist  Linna  Meriläinen  Myllymäki  Nuutinen (1930–1932†)  Paasivuori  Paasonen  Pekkala  Penttala  Perho  Puittinen  Pyy  Pärssinen  Rantala  Rapo  Reinikainen  Ryömä  Räisänen  Sallila  Seppälä (1930–1932†)  Setälä  Sillanpää  Suokas  Sventorzetski  Tanner  Toivonen (1933)  Tolonen  Turkia  A. Valta  K. Valta (1932–1933)  Welling  Voionmaa  Väisänen  Åhlström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Emil Viljanen

Emil Viljanen 1910-luvulla.
Emil Viljanen (alk. Järventausta; 10. elokuuta 1874 Mouhijärvi – 20. tammikuuta 1954 Tampere) oli suomalainen puuseppä, ammattiyhdistysmies, toimitusjohtaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Viljasen vanhemmat olivat torppari Vilhelm Järventausta ja Augusta Charlotta Sandelin. Hän oli ensin renkinä neljän vuoden ajan 1888–1892 ja toimi sitten puuseppänä 1893–1904. Viljanen oli Sanomalehti Oy:n taloudenhoitajana Tampereella 1905 ja sen jälkeen Suomen paperiteollisuustyöväen liiton sihteerinä ja toimistonhoitajana Tampereella vuosina 1906–1918. Hän oli myös Suomen maanvuokraajain liiton rahastonhoitajana ja Tampereen työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Viljanen toimi huhtikuussa 1907 Tampereen työväentalossa pidetyn Suomen Ammattijärjestön perustavan kokouksen puheenjohtajana.
Vuonna 1917 Viljasesta tuli Tampereen kaupungin työvälitystoimiston johtaja. Suomen sisällissodan aikana Viljanen oli Tampereen väliaikaisen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vaikka hän ei hyväksynytkään punaisten kapinaa. Sodan jälkeen Vijanen menetti työnvälitystoimiston johtajan virkansa mutta häntä ei muuten rangaistu. Viljanen valittiin vuoden 1919 kunnallisvaaleissa Tampereen kaupunginvaltuustoon ja hän toimi myös vuoden ajan valtuuston puheenjohtajana. Viljanen oli sitten Tampereen kaupungin köyhäinhoidon esimiehenä ja myöhemmin huoltotoimen toimitusjohtajana 20 vuoden ajan 1920–1940. Tässä toimessa "pääköyhäksi" kutsuttu Viljanen herätti usein ristiriitoja ja häntä epäiltiin muun muassa väärinkäytöksistä 1930-luvun alun lamavuosina.
Viljanen oli SDP:n kansanedustajana 1914–1917 ja 1919–1922 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi myös Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1919–1920, Työläisten keskusliiton johtokunnan varapuheenjohtajana sekä kuului Sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon ja Osuusliike Voiman hallintoneuvostoon.
Emil Viljanen oli naimisissa vuodesta 1899 Stella Hilda Elisabet Luodon kanssa.
Vilho Vallas

Vilho Valdemar Vallas (alkujaan Mykkänen, 19. kesäkuuta 1894 Pietari – 4. marraskuuta 1963 Turku) oli suomalainen kansanedustaja, puutarhaviljelijä ja kapteeni evp.
Vallas, silloiselta nimeltään Mykkänen, muutti vuonna 1917 Pietarista Valkjärvelle. Hän työskenteli kauppias Sibakoffin puutarhurina ja tämän kuoltua sai tämän puutarhan ja ennen pitkää koko maatilan omistukseensa. Hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkuepäällikkönä Valkjärven rintamalla ja jäi armeijaan vänrikiksi korotettuna. Hän oli muun muassa Polkupyöräpataljoona 2:n esikunnan adjutanttina ja siirtyi siviiliin luutnanttina vuonna 1924. Myöhemmin hänestä tuli kapteeni evp.
Valkjärven kunnanvaltuustossa Vallas istui vuodesta 1926 sen toiminta-ajan loppuun saakka. Hän toimi myös muun muassa Valkjärven Sähköosuuskunnan puheenjohtajana ja kymmenisen vuotta Valkjärven Osuuskaupan hallinnon puheenjohtajana.
Vallas toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1929–1930 ja 1933–1939. Hän kuului muun muassa eduskunnan valitsijamiehistöön, puolustusasiainvaliokuntaan, lakivaliokuntaan, laki- ja talousvaliokuntaan, sivistysvaliokuntaan sekä väestönsuojelulakikomiteaan.
Pääammattiaan puutarhaviljelystä Vallas harjoitti Valkjärven kirkon vieressä sijaitsevalla kotitilallaan. Sodan jälkeen hän oli Mäntsälän Sälinkään taimiston omistaja ja maanviljelijä vuosina 1945-1960.
Vallaksen aviopuoliso oli vuosina 1919–1942 Rauha Helvi Suokas ja vuodesta 1945 Anna Katri Kosonen.
Aiheesta muualla

.aspx Vilho Vallas Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Maalaisliiton kansanedustajat
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (60):  Alestalo  Arffman  Auer  Ellilä  Hakala  M. Hannula  U. Hannula  Heikkinen  Hongisto  Huittinen  Huuhtanen  Hänninen  Janhonen  Junes  Jussila  Jutila  Juutilainen  Kallio  Kalliokoski  Kariniva  Kauranen  Kemppi  Kirra  Kivioja  Koivisto  Koivuranta  Kontio  Kukkonen  Lahdensuo  Lautala  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Löthman  Manner  Mustakallio  Mäkelä  Niilekselä  Niukkanen  Nurmesniemi  Pilkka  Pilppula  Pitkänen  Raatikainen  Reinikka  Ruotsalainen  Saarelainen  Saarinen  Sariola  Sunila  Tarkkanen  Tukia  Tuomivaara  Vallas  Vehkaoja  Vertanen  Vesterinen  Vilhula 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1933–1936 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Aakula  Aittoniemi  Alestalo  Annala  Arffman  Asikainen  Brander  Ellilä  Halonen  Hannula  Heikkinen  Heiskanen  Hirvensalo  Huittinen  Hänninen  Ikonen  Janhonen  Jutila  Kaasalainen  Kaijalainen  Kallio  Kalliokoski  Karvetti  Kauranen (1933–1935†)  Kemppi  Kivioja  Koivisto  Koivuranta  Kuisma (1935–1936)  Kukkonen  Kämäräinen  Lahdensuo  Lahtela  Lampinen  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Löthman  Miikki  Paksujalka  Pilppula  Pitkänen  Ryynänen (1933†)  Salo  Sariola  Soininen (1933–1936)  Suurkonka  Takala  Tarkkanen  Tukia  Vallas  Vehkaoja  Venho  Vesterinen  Vilhula 
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1936–1939 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Alestalo  Annala  Arhama  Asikainen  Brander  Halonen  Hannula  Heikkinen  Hirvensalo  Huittinen  Hänninen (1939†)  Ikonen  Janhonen  Joukanen  Junes  Jutila  Kaakinen (1937–1938†)  Kaasalainen  Kaijalainen  Kailio (1938–1939)  Kallio (1936–1937)  Kalliokoski  Karvetti  Kekkonen  Kemppi  Kiiskinen (1938–1939)  Kirra  Kivioja  Koivisto  Koivuranta  Kukkonen  Kämäräinen  Lahdensuo (1936–1938)  Lahtela  Leinonen  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Luukka  Löthman-Koponen  Miikki  Niukkanen  Nurmesniemi  Pilppula  Salo  Sariola  Soininen  Takala  Tarkkanen  Tolppanen  Tukia  Vallas  Vehkaoja  Venho  Vesterinen  Vilhula 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Matti Viljanen (poliitikko)

Matti Juhani Viljanen (25. toukokuuta 1937 Lahti – 4. toukokuuta 2015 Lahti) oli suomalainen insinööri ja poliitikko. Viljanen toimi kansanedustajana kolme kautta vuosina 1979–1991 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä ja kuului Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmään. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi katsastusmiehenä ja Lahden katsastuskonttorin päällikkönä vuodesta 1969.
Orvaskesi

Orvaskesi eli epidermi (epidermis) on selkärankaisten ihon uloin kerros.
Orvaskeden tehtävä

Orvaskesi toimii ihmisen suojana ulkomaailmaa vastaan. Sen happamuus, solujen väliset liitokset (junktionaalinen kompleksi) ja mikrofloora suojaavat elimistöä pieneliöiltä. Lisäksi talirauhasten erittämä tali estää vesiliukoisia aineita tunkeutumasta epiteelin läpi. Orvaskeden kautta poistuu myös pieni määrä kuona-aineita esimerkiksi ihon hilseillessä ja ihon hikirauhasten kautta.
Orvaskeden rakenne

Orvaskesi on paksuudeltaan 0,05–0,20 mm. Se on kerrostunutta keratinisoitunutta levyepiteeliä, joka kestää hyvin kulutusta. Karvattomilla ja erityisesti kuluvilla ihoalueilla (kämmenet ja jalkapohjat) orvaskesi on paksumpi kuin alueilla, joilla on ihokarvoja. Orvaskedessä ei ole lainkaan verisuonia, vaan se saa ravintonsa diffuusion välityksellä runsassuonisen verinahan verisuonista. Samalla kun ravintoaineita siirtyy orvasketeen, kuona-aineita poistuu verisuoniin.
Ihmisen orvaskeden uloin kerros muodostuu marraskedestä, joka koostuu kuolleista keratinosyyteistä. Marraskeden alla on eläviä soluja sisältäviä kerroksia: kirkassolukerros, jyväiskerros, okasolukerros sekä tyvisolukerros.
Tyvisolukerroksessa eli tyvikerroksessa on kantasoluja, joista muodostuu jatkuvasti uusia ihosoluja. Nämä ihosolut edelleen jakautuvat ja siirtyvät kohti ihon pintaa. Epiteeliä kohti kulkiessaan niihin kerääntyy rikkipitoista keratiini-proteiinia. Solut elävät noin kuukauden ja kuolevat pintaa lähestyessään. Kuolleet solut muodostavat ihon uloimman osan, sarveiskerroksen eli marraskeden, joka on eräänlainen ihon kulutuspinta. Sen pinnasta irtoaakin jatkuvasti soluja hilseenä samalla, kun uusia syntyy kantasoluista, joten koko orvaskesi uudistuu jatkuvasti.
Ihonvärin määräävät orvaskeden alimmassa kerroksessa olevat pigmentti- eli värisolut, melanosyytit, jotka erittävät ihoon melaniinia. Tummaihoisten ihossa on enemmän melaniinia kuin vaaleaihoisten. Melanosyytit suojaavat elimistöä ultraviolettisäteilyltä erittämällä melaniinia. Melaniinia on myös silmän värikalvossa eli iiriksessä sekä silmän pohjan pigmenttiepiteelissä, joka estää valon heijastumista takaisin silmästä.
Sápmi, vuoi Sápmi!

| Sápmi, vuoi Sápmi! Áillohaččat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1981–1982 IR studio, Helsinki
 Julkaistu: 1982
 Tuottaja(t): Áillohaš
 Tyylilaji: joiku, folk
 Kesto: 43.52
 Levymerkki: Indigenous (IRLP-6)
Nils-Aslak Valkeapään muut julkaisut
| Sámi eatnan duoddariid 1978 | Sápmi, vuoi Sápmi! 1982 | Davas ja Geassai 1982 |
Sápmi, vuoi Sápmi! on Nils-Aslak Valkeapään ja Ingor Ántte Áilu Gaupin albumi, joka julkaistiin vuonna 1982.
Kappaleet

Kaikki kappaleet Ingor Ántte Áilu Gaup.
Kappaleet > A-puoli

Sápmi, Vuoi Sápmi! – 22.20
Kappaleet > B-puoli

Báite Fal Beaivi! – 21.32
Kokoonpano

Nils-Aslak Valkeapää – joiku
Ingor Ántte Áilu Gaup – joiku
Kapina

Maalaus kapinasta Rooman konsuli Appius Claudiusta vastaan.
Kapina on jonkin joukon (aseellinen) nousu esivaltaa vastaan.
Kapinoinnilla pyritään muuttamaan epätyydyttäväksi koettu asiantila. Kapinoinnilla on pyritty esim. hallituksen kaatamiseen ja vallankaappaukseen tai yhteiskuntajärjestyksen kumoamiseen vallankumouksella. Historiallisesti kapina-sanaa käytettiin epäonnistuneesta vallankaappauksesta tai -kumouksesta.lähde?
Armeijassa kapina on teko, jossa sotilaat yhdessätuumin kieltäytyvät tottelemasta esimiehen antamaa käskyä.
Merenkulkuyhteyksissä kapinalla tarkoitetaan laivan miehistön jäsenten toimia, joilla he pyrkivät saamaan aluksen komentoonsa. Merillä kapinoinnista rangaistuksena oli perinteisesti kuolemanrangaistus. Ison-Britannian laivaston sotalait ovat muuttuneet niiden vuosisataisten olemassaolon aikana hieman. Nykyiset sotalait ovat peräisin 1700-luvun puolivälistä sillä erotuksella, ettei kuolemanrangaistusta enää käytetä. Yhdysvaltain sotaoikeuden säännöstön artikla 94 määrittelee mahdolliseksi rangaistukseksi kuoleman.lähde?
Suomen rikoslain 16 luvun 4 § sisälsi vuoden 1999 alkuun asti rikosnimikkeen kapina, jolla tarkoitettiin ”väkijoukon yksin toimin harjoittamaa väkivaltaa virkamiestä vastaan.” Rikoslain uudistamisen myötä (24. heinäkuuta 1998/563) siitä luovuttiin.lähde?
Tunnettuja kapinoita

Batavian kapina (1629)
HMS Bountyn kapina (1789)
HMS Hermionen kapina (1797)
Redjoen kapina, métisien kapina Kanadan hallitusta vastaan (1869)
verisunnuntai Pietarissa Venäjällä (1905)
Varsovan kansannousu (1944) Varsovassa Puolassa
Tunnettuja kapinoita > Kapinoita Suomessa

Nuijasota 1596–1597
Elimäen talonpoikaiskapina 1616–1643
Jokioisten talonpoikien riita aateliston kanssa vuosina 1622–1628, 1651–1652, 1661–1668 ja 1680–1697
”Punakapina”, suomalaisten punaisten kapina hallitusta vastaan Suomen sisällissodassa (1918)
läskikapina (1922)
Mäntsälän kapina (1932)
Nivalan konikapina (1932)
”Kemin kapina” eli Kemin veritorstai (1949)
Kalajoen kapina (1953)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapina Wikimedia Commonsissa
Teuvo Valanne

Teuvo Salomo Valanne (8. kesäkuuta 1886 Helsinki – 10. heinäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen toimitusjohtaja, kenkäkauppias ja kansallisen kokoomuksen kansanedustaja.
Valanteen vanhemmat olivat ajuri Berndt August Oilenius ja Amanda Gustava Tötterström. Hän kävi kansakoulun ja oli aluksi konttoripoikana ja konttoristina Helsingissä 1899–1906. Valanne oli sitten Länsi-Suomi-lehden toimittajana Raumalla 1906–1911, Aamulehden toimitussihteerinä Tampereella 1911–1917 ja Uusi Aura-lehden toimitussihteerinä ja vastaava toimittajana Turussa 1917. Valanne siirtyi pois lehtialalta ja oli tämän jälkeen Aaltosen kenkätehdas oy:n konttoristina, prokuristina ja myyjänä Tampereella 1917–1931, Gösta Oldenburg oy:n toimitusjohtajana, johtokunnan puheenjohtajana ja omistajana Helsingissä 1931–1946 sekä Valanne oy:n toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana 1946–1948.
Valanne oli kansanedustajana 1942–1948 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Valanne oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Hän toimi Yksityisyrittäjien liiton, Suomen kenkäkauppiaiden liiton ja SVUL:n Tampereen piirin puheenjohtajana. Valanne kuului Stadion-säätiön edustajistoon, Kenkäkauppa-alan neuvottelukuntaan ja Kenkä-, sukka- ja nahka-alan neuvottelukuntaan.
Teuvo Valanne oli naimisissa vuodesta 1908 Josefina Vilhelmina Sarasuon kanssa.
Teoksia

Uusmaalaisten miesten (Arvo Salminen, Teuvo Valanne, Erkki Leikola y.m.) sana eduskunnassa : otteita edustajain lausunnoista vv. 1945-48 valtiopäivillä. Kansallinen kokoomuspuolue, Helsinki 1948
Aiheesta muualla

Gösta Oldenburg Oy:n toimitusjohtaja Teuvo Valanne, valokuva vuodelta 1936. Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1939–1945 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (25):  Eerola  Hackzell  Havas (1939–1941†)  Heikinheimo (1941–1945)  Heikkilä  Honka  Horelli  Hurtta  Ikola  Kallio  Kokko (1939–1943†)  Korvenoja  Kylänpää  K. Lehtonen (1943–1945)  O. Lehtonen  Linkomies  Moilanen  Oksala  Paavolainen  Pennanen  Pilkama (1939–1942†)  Pohjala  Pohjannoro  Soini  Turja  Tuurna  Valanne (1942–1945)  Virkkunen 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1945–1948 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (28):  Ahmavaara  Antila  Hakala  Hetemäki  Honkala  Järvi  Kankainen  Kivelä (1945–1948)  Koivisto  Kölli  Lappi-Seppälä  Leikola  Leppä  Malmivaara  Mäkinen  Oksala  Paavolainen  Pohjala  Pohjannoro  Saariaho  Salminen  Seppälä  Turja  Tuurna  Valanne  Virkki  Wirtanen  Ytti 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Mirja Vehkaperä

| Mirja Vehkaperä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1976 (ikä 48) Haukipudas
Poliitikko
Puolue:  keskusta
Asema:  kansanedustaja (2007–2018) europarlamentaarikko (2018–2019) Oulun kaupunginvaltuutettu (2013–)
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Kotipaikka:  Haukipudas
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Mirja Tellervo Vehkaperä (s. 6. huhtikuuta 1976 Haukipudas) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2007 vaaleissa Oulun vaalipiiristä. Vehkaperä siirtyi Euroopan parlamenttiin kesäkuussa 2018.
Vuonna 1996 Vehkaperä valittiin Haukiputaan kunnanvaltuustoon, jossa hän toimi vuoteen 2012, jolloin kunta liittyi Ouluun. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Oulun kaupunginvaltuustoon. Vehkaperä on ollut 1.3.2020 alkaen Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtaja. Hänen muihin luottamustehtäviinsä kuuluu muiden muassa Pohjois-Pohjanmaan maakuntavaltuuston jäsenyys. Vehkaperä oli ehdolla vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa saaden 16 135 ääntä muttei tullut valituksi.
Vehkaperä on jäsen eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnassa ja ympäristövaliokunnassa. Lisäksi hän on Yleisradion hallintoneuvoston jäsen ja arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin Suomen valtuuskunnan toinen varapuheenjohtaja.
Koulutukseltaan Vehkaperä on kasvatustieteiden maisteri ja ammatiltaan luokanopettaja.
Mirja Vehkaperän tilalle eduskuntaan nousi Oulun vaalipiiristä Ylivieskan kirkkoherraksi valittu Eija Nivala.
Heikki Väisänen (kansanedustaja)

Heikki Väisänen (29. syyskuuta 1864 Lapinlahti – 25. marraskuuta 1940 Lapinlahti) oli suomalainen kansanedustaja ja ammatiltaan vahtimestari. Hän oli kansanedustaja kolmeen otteeseen, 1917, 1919 ja 1929–1930. Kahdella ensimmäisellä kerralla hän oli ehdokkaana Viipurin läänin itäisessä vaalipiirissä Sosialidemokraattinen puolueen listalla, kolmannella Kuopion läänin läntisessä vaalipiirissä Työväen ja pienviljelijäin puolueen listalla.
Väisänen toimi rakennustyömiehenä Viipurissa, vaihdemiehenä ja rautatierakennustyömiehenä Kivennavan Raivolassa yli 20 vuotta, pienviljelijänä Parikkalassa 1906–1921 sekä vahtimestarina Iisalmessa vuodesta 1922. Hänet vangittiin poliittisista syistä 1930.
Väisänen oli kunnallispolitiikassa Iisalmen kaupunginvaltuuston jäsen.
Paavo Vesterinen

Paavo Viktor (Vihtori) Vesterinen (2. maaliskuuta 1918 Laukaa – 26. kesäkuuta 1993 Laukaa) oli suomalainen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1975–1987. Hän oli kansanedustajana Keski-Suomen läänin vaalipiiristä ja hänet valittiin Keskustapuolueen ehdokkaana.
Vesterinen on käynyt keskikoulu 1935 ja maamieskoulun 1936. Hän valmistui agrologiksi 1940. Hän oli ammatiltaan maanviljelijä. Hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvo 1970.
Aiheesta muualla

.aspx Paavo Vesterinen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Keskustapuolueen kansanedustajat
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Eskelinen  Hanhirova  Härkönen  Jokela  Kaarna  Kangas  Ahti Karjalainen  Aino Karjalainen  Karpola  Linna  Maijala  Martikainen  Mattila  Nieminen  Pekkala  Pekonen  Pesälä  Pihlajamäki  Poutanen  Raudaskoski  Saimo  Saukko  Saukkonen  Savola  Sukselainen  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Uusitalo  Vesterinen  Vilmi  J. Virolainen  K. Virolainen (1977–1979)  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi  Äikäs  Ääri 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (36):  Eskelinen  Jokela  Juhantalo  Kaarna  Kangas  Kauppinen  Kuuskoski-Vikatmaa (1980–1983)  Linna  Maijala  Manninen  Martikainen  Mattila  Nieminen  Palmunen  Pekkala  Pekkarinen  Pekonen  Pesälä  Pihlajamäki  Pokka  Poutanen  Raudaskoski  Ruokola  Saukko  Saukkonen  Savola  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Uusitalo  Vesterinen  Virolainen  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi  Äikäs 
| n k Keskustapuolueen kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (38):  Aho  Alaranta  Anttila  Eskelinen  Ikonen  Isohookana-Asunmaa  Jokela  Juhantalo  Karpola  Kemppainen  Kietäväinen  Kokko  Kulhia  Kuuskoski-Vikatmaa  Linna  Maijala  Manninen (1983–1987)  Martikainen  Mattila  Nieminen  Pekkala (1983–1986)  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pihlajamäki  Pokka  Poutanen  Raudaskoski  Renko (1986–1987)  Ruokola (1983)  Saari  Sutinen  Tenhiälä  Tuomaala  Tähkämaa  Vesterinen  Vihriälä  Väyrynen  Väänänen  Yläjärvi 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta