stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jocka Träskbäck
Poliittinen toiminta

Träskbäck valittiin 241 äänellä Lempäälän kunnanvaltuustoon tuolloin vielä sitoutumattomana ehdokkaana kokoomuksen listalta vuonna 2017. Lokakuussa 2018 Pirkanmaan Kokoomus asetti Träskbäckin ehdokkaaksi keväällä 2019 pidettäviin eduskuntavaaleihin, joissa hän sai 3 476 ääntä, mikä ei riittänyt valintaan. Vuoden 2021 kuntavaaleissa Träskbäck uusi paikkansa kunnanvaltuustossa ollen koko kunnan ääniharava 490 äänellä. Hänet valittiin Lempäälän kunnanvaltuuston puheenjohtajaksi.
Träskbäck valittiin Pirkanmaan hyvinvointialueen aluevaltuutetuksi vuoden 2022 aluevaaleissa 1 323 äänellä. Valinnan myötä hänet nimitettiin lisäksi hyvinvointialueen hyvinvointi- ja kokonaisturvallisuusvaliokunnan varapuheenjohtaksi. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Träskbäck sai 4 095 ääntä ja tuli valituksi varasijalle. Träskbäck nimettiin lokakuussa 2023 kokoomuksen ehdokkaaksi vuoden 2024 eurovaaleihin, joissa hän sai 10 069 ääntä, mutta ei tullut valituksi.
Etuovi-nimikiista

Träskbäck ja Alma Media kävivät vuodesta 2001 saakka kiistaa oikeudesta Etuovi-tavaramerkkiin. 31. joulukuuta 2010 Helsingin hovioikeus kumosi aikaisemman käräjäoikeuden tuomion ja vahvisti, että Alma Media oli loukannut Träskbäckin tavaramerkkioikeutta. Alma Media tuomittiin maksamaan Träskbäckille korvauksia ja oikeudenkäyntikuluja. Hovioikeuden päätöksen mukaan Alma Media saa käyttää Etuovi-nimeä vain internetissä.
Träskbäck ja Alma Media pääsivät Etuovi-kiistassa sovintoon keväällä 2013. Osapuolet ilmoittivat, että kiista Etuovi-nimen omistuksesta on päättynyt sovintoon, jossa kaikki oikeudet tavaramerkkiin Etuovi, mukaan lukien verkkotunnukset etuovi.fi, etuovi.net ja etuovi.org siirtyivät Alma Medialle. Osapuolet eivät kommentoineet sovinnon yksityiskohtia.
Aiheesta muualla

Jocka Träskbäckin kotisivu ja blogi
Kaitjärvi (Padasjoki)

| Kaitjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°21′09″N, 25°11′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.253.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,9 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,285 km  
Pinta-ala:  2,872 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaitjärvi 
Kaitjärvi  eli Kaitajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Syrjäntaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy.
Naukjärvi (Padasjoki)

| Naukjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°20′26″N, 25°13′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Pannijokeen 
Järvinumero:  14.253.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,8 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,173 km  
Pinta-ala:  3,638 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNaukjärvi 
Naukjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.
Vähä Särsjärvi

| Vähä Särsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°20′10″N, 25°10′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Särsjärveen 
Järvinumero:  14.253.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,2 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,905 km  
Pinta-ala:  8,65 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähä Särsjärvi 
Vähä Särsjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,2 metriä mpy.
Parikaapeli

Parikaapeli 8P8C (position 8 conductor) liittimellä.
Vasemmalla: 8P8C- tai 8PMJ (8-position modular jack) -naarasliitin, jota käytetään laajalti ja kutsutaan usein virheellisesti RJ45 (registed jack 45) -liittimeksi. Oikealla: varsinainen RJ45-naarasliitin, jota voidaan myös kutsua lovitetuksi 8P8C-liittimeksi.
8 liittimen RJ45-naarasliitin.
Parikaapeli on yleinen erilaisten sähköisten signaalien siirtämiseen käytettävä kaapelityyppi. Tyypin nimitys tulee siitä, että parikaapelissa johtimet on kierretty johdinpareiksi häiriöiden vähentämiseksi. Kukin kaapelin sisällä oleva johdinpari mahdollistaa erillisen virtapiirin muodostamisen esimerkiksi tietoliikenneyhteyttä varten. Sovelluksesta riippuen yhteys voi käyttää useampaakin johdinparia. Jokaisella johdinparilla on erisuuruinen parikierto häiriöiden parista toiseen siirtymisen estämiseksi. Parikaapeleita voidaan käyttää muun muassa Token Ring-, puhelin-, Ethernet-, FDDI-, ISDN- ja ATM-yhteyksiin.
Saatetaan myös käyttää tarkempaa nimitystä kierretty parikaapeli, joka viittaa tietynlaiseen parikaapeliin. Kierrettyjä parikaapeleita käytetään nykyään pääosin puhelin- ja verkkokaapeleina. Yleisin liitintyyppi parikaapeleille lähiverkossa on 8P8C.
Parikaapelin kiertämisen häiriösuojausmielessä keksi Alexander Graham Bell vuonna 1881.
Häiriösuojauksen periaate

Parikaapelin kahden johtimen kiertäminen vähentää magneettikentän aiheuttamien häiriöiden kytkeytymistä signaaliin, koska magneettikentän indusoimat virrat ovat vierekkäisissä, toisiinsa nähden vastakkaisissa silmukoissa vastakkaisessa vaiheessa jolloin ne kumoavat toisensa. Kiertäminen pienentää myös kaapelin itse ulospäin säteilemää häiriötä.
Sähkökentän aiheuttamia häiriöitä vastaan parien kiertäminen ei auta, ellei kierrettyä paria suojata erikseen johtavalla foliolla tai punoksella. Useita kierrettyjä pareja sisältävissä kaapeleissa eri pareissa on yleensä eri määrä kierroksia metrillä estämässä häiriöitä parista toiseen.
Tavanomainen parien kierto on kolme kierrosta tuumalla, eli noin 118 kierrosta metrillä.
Parikaapelin ominaisuudet

Suurilla taajuuksilla parikaapelin kapasitanssi ja induktanssi muodostavat yhdessä siirtoimpedanssin, joka on tietylle kaapelille ominainen ja määräytyy pääasiassa kaapelin dimensioiden ja eristemateriaalin dielektrisyyden perusteella.
Ideaalisen vähähäviöisen suojaamattoman parikaapelin siirtoimpedanssi eli ominaisimpedanssi Z on
missä  \ \epsilon  on suhteellinen eristevakio, d on johtimen halkaisija ja t  on eristeen paksuus.
Kaapelityypit

Kaapeli ja parit voidaan ympäröidä metallivaipalla, jolloin saavutetaan paras suoja häiriöitä vastaan. Tällaista parisuojattua STP-kaapelia (Shielded Twisted Pair) käytetään silloin, kun suojaukseen on erityistä tarvetta tai kaapelin luokka vaatii sen (esimerkiksi Cat7). Suojaustarve voi syntyä monesta syystä, kuten muuntajista, voimavirtakaapeleista, oikosulkumoottoreista tai muista voimakkaita magneettikenttiä aiheuttavista seikoista, staattisen sähkön purkauksista, kipinöinnistä, valokaarista jne. Tavallisin kaapelityyppi on kuitenkin suojaamaton UTP, (Unshielded Twisted Pair) jota käytetään puhelinverkoissa ja tietoliikennetekniikassa. Lisäksi on olemassa suojattu FTP-kaapeli, (Foiled Twisted Pair) joka on periaatteessa STP ilman parikohtaista suojausta. FTP-kaapelista käytetään myös nimitystä ScTP (Screened Twisted Pair). Kierretyt parikaapelit on jaettu eri kategorioihin niiden kaistanleveyksien mukaan.
Parikaapelityyppien nykyiset lyhenteet ISO/IEC 11801:n mukaisesti:
| Vanha lyhenne | Nykyinen lyhenne |
| --- | --- |
UTP: U/UTP
FTP: F/UTP
STP: U/FTP
S-FTP: SF/UTP
S-STP: S/FTP
Nykyisessä lyhenteessä vinoviivan vasen puoli tarkoittaa yhteistä suojausta ja oikea puoli parin suojausta.
TP = yhteen kierretty pari
U = suojaamaton
F = foliosuojattu
S = palmikkosuojattu
Kaapelityypit > Suojaamaton parikaapeli (U/UTP)

Suojaamatonta parikaapelia eli UTP-kaapelia käytetään yleisesti Ethernet- ja puhelinverkoissa. UTP-kaapelit ovat suhteellisen halpoja muihin parikaapelityyppeihin verrattuna (esim. Cat5 on hinnaltaan noin kolmasosa Cat7:n hinnasta), koska UTP-kaapelissa ei käytetä suojausta. Sisäkäyttöön tarkoitetuissa UTP-puhelinkaapeleissa on 25 paria värikoodattuja johtimia, mitkä noudattavat AT&T:n kehittämää standardia. Parit on yleensä eristetty polyeteenillä ja kaapelin kuori on myös polyeteeniä. Ulkokäyttöön suunnitelluissa puhelinkaapeleissa voi olla satoja tai tuhansia kierrettyjä johtopareja, jotka on niputettu useaan samankokoiseen nippuun. Myös niput on kierretty toistensa ympäri. Jokaisen nipun sisällä oleva johtopari on kierretty eri kierrostiheydellä johtojen välisten häiriöiden vähentämiseksi.
Kaapelityypit > Suojattu parikaapeli (F/UTP, U/FTP, SF/UTP ja S/FTP)

Suojattuja parikaapeleita on useita eri tyyppejä. Ne ovat kalliimpia kuin suojaamattomat.
Yhteisesti suojattuja kaapeleita (F/UTP, S/UTP ja SF/UTP) käytetään, kun halutaan estää sähkömagneettisten häiriöiden (EMI = electromagnetic interference) pääsy parikaapeliin ja toisaalta estää niiden karkaaminen kaapelista. Yhteissuojaukseen käytetään foliosuojausta, palmikointia ja foliopalmikointia.
Parisuojattujen kaapeleiden (U/FTP) käyttö estää myös ulkopuolisten häiriöiden pääsyä, mutta samalla jokaisen parin ympärillä oleva suojaus estää kierrettyjen parien välisiä häiriöitä saman kaapelin sisällä. Parisuojattujen kaapeleiden suojaamiseen käytetään pääasiassa foliosuojausta.
Yhteis- ja parisuojatuissa kaapeleissa (F/FTP, S/FTP ja SF/FTP) käytetään suojausta jokaisen parin ympärillä, sekä yhteistä suojausta koko kaapelille. Tämän tyyppiset kaapelit on parhaiten suojattu sähkömagneettisilta häiriöiltä, ja niitä käytetään kun sovelluskohteet vaativat tehokasta häiriösuojausta.
Kaapelointistandardit

Euroopassa kaapeliluokat ja kaapelointitavat on määritelty eurooppalaisessa yleiskaapelointistandardissa EN50173. Pohjois-Amerikassa vastaava standardi on EIA/TIA-568. Standardit määrittelevät kaistanleveydet sekä suuren määrän testausarvoja, jotka kaapelin on läpäistävä. Kaapelin valmistaja takaa luokituksella, että kaapeli täyttää vähintään standardin asettamat vaatimukset. EN50173-standardin parikaapeliluokat ovat:
Luokka A (100 kHz kaistanleveys)
Luokka B (1 MHz kaistanleveys)
Luokka C (16 MHz kaistanleveys)
Luokka D (vastaa TIA/EIA-568 Cat5e)
Luokka E (vastaa TIA/EIA-568 Cat6)
Luokka F (vastaa TIA/EIA-568 Cat7)
Luokka Fa (vastaa TIA/EIA-568 Cat7a)
Liittimet:
RJ11 (puhelinkaapeleissa käytetty)
8P8C, eli "RJ45" (Ethernetissä käytetty: mm. Cat5, 5e ja 6)
GigaGate45, eli GG45 (yhteensopiva 8P8C:n kanssa; Cat7, 7a ja 8.1)
TERA (ei sovi 8P8C- tai GG45- liittimiin; Cat 8.2)
Ethernet käyttää tyypillisesti kaapelista vain kahta paria (langat 1&2 ja 3&6) eli neljää liittimen kahdeksasta pinnistä. Loput ovat yleensä käyttämättä, tai niillä voidaan viedä virtaa verkkolaitteelle.
Gigabit Ethernet käyttää kaikkia 4 paria, jopa molempiin suuntiin samanaikaisesti.
Kytkentätavat

Parikaapeli voi olla suora (MD-I), jolloin se on tarkoitettu eritasoisten laitteiden välille tai ristiinkytketty (MD-X), joka on tarkoitettu samantasoisten laitteiden kytkemiseen toisiinsa. Suoralla kaapelilla kytketään esimerkiksi tietokone kytkimeen ja kytkin reitittimeen ja ristiinkytketyllä kaapelilla esimerkiksi tietokone tietokoneeseen, kytkin kytkimeen tai reititin reitittimeen.
Suurin osa kuluttajille tarkoitetuista kytkimistä osaa muuttaa ristiinkytkennän automaattisesti kaapelista riippumatta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parikaapeli Wikimedia Commonsissa
Periaatekuva kierretyn parin toiminnasta.
Suojaamaton parikaapeli.
S/FTP suojattu parikaapeli
TERA-liitin, joka ei sovi 8P8C- tai GG45-liittimiin.
Brian Carroll

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Brian Michael Carroll
Syntymäaika: 20. heinäkuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: Springfield, Virginia, Yhdysvallat
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 senttimetriä
Paino: 70 kilogrammaa
Seura
Seura: Philadelphia Union
Pelinumero: 7
Junioriseurat
2000–2002: Wake Forest Demon Deacons
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2007 2003 2008–2010 2011– | D.C. United → Richmond Kickers Columbus Crew Philadelphia Union | 121 (2) 8 (0) 84 (2) 30 (1) |
Maajoukkue
| 2005– | Yhdysvallat | 8 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. lokakuuta 2011.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. lokakuuta 2011.
Brian Michael Carroll (s. 20. heinäkuuta 1981 Springfield, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Major League Soccerin Philadelphia Unionia.
Seurajoukkueura

Carroll pelasi yliopistojalkapalloa Wake Forest Universityn joukkueessa vuosina 2000–2002, joiden aikana hänet valittiin muun muassa Atlantic Coast Conferencen tähdistöjoukkueeseen ja Hermann Trophy -finalistiksi.
Kolmannen yliopistovuotensa jälkeen Carroll teki Project-40-kehityspelaajasopimuksen ammattilaisliiga Major League Soccerin kanssa ja osallistui vuoden 2003 MLS SuperDraft -varaustilaisuuteen, jossa washingtonilainen D.C. United varasi hänet numerolla 11. Debyyttikaudellaan 2003 hän ei saanut valmentaja Ray Hudsonilta lainkaan vastuuta liigaotteluissa, vaan joutui hakemaan peliaikaa A-Leaguen Richmond Kickersistä. Kaudella 2004 Piotr Nowakin alaisuudessa tilanne muuttui ja Carroll nousi avauskokoonpanon pelaajaksi. Hän pelasi kaikissa 30 runkosarjaottelussa ja neljässä pudotuspeliottelussa, kun joukkue voitti liigan mestaruuden MLS Cupin. Hän saavutti joukkueessa myös MLS:n runkosarjamestaruuden MLS Supporters’ Shieldin kausina 2006 ja 2007.
Carroll menetti paikkansa D.C. Unitedin keskikentällä Clyde Simmsille kaudella 2007. Saman vuoden marraskuussa San Jose Earthquakes varasi hänet MLS Expansion Draft -laajennusvaraustilaisuudessa, mutta lähetti muutamaa päivää myöhemmin Columbus Crew’hin vaihdossa Kei Kamaraan. Joukkueenvaihdos osoittautui menestyksekkääksi, sillä kaudella 2008 Columbus voitti sekä MLS Supporters’ Shieldin että MLS Cupin ja Carroll pelasi jälleen kaikissa otteluissa.
Kaudeksi 2011 Carroll siirtyi Philadelphia Unioniin, joka hankki hänet vaihdossa toisen kierroksen varausoikeuteen vuoden 2011 MLS SuperDraft -varaustilaisuudessa ja allokaatiorahaan. Joukkuetta valmensi D.C. Unitedista tuttu Nowak.
Maajoukkueura

Carroll pelasi Yhdysvaltain nuorisomaajoukkueissa ja oli mukana nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2001. Yhdysvaltain maajoukkueessa hän debytoi 12. lokakuuta 2005 MM-karsintaottelussa Panamaa vastaan.
Yksityiselämä

Carrollin veljet Jeff ja Pat ovat myös jalkapalloilijoita.
Saavutukset

MLS Cup: 2004, 2008
MLS Supporters’ Shield: 2006, 2007, 2008, 2009
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brian Carroll Wikimedia Commonsissa
Brian Carrollin esittely Philadelphia Unionin sivustolla (englanniksi)
Brian Carrollin esittely Major League Soccerin sivustolla (englanniksi)
Brian Carrollin esittely US Soccerin sivustolla (englanniksi)
Viinijärvi (Padasjoki)

| Viinijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°19′34″N, 25°11′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Särsjärveen 
Järvinumero:  14.253.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,4 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,448 km  
Pinta-ala:  1,158 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiViinijärvi 
Viinijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä mpy.
Domenico Trezzini

Pietari-Paavalin katedraali Pietarissa on tunnetuimpia Domenico Trezzinin suunnittelemia rakennuksia.
Domenico Andrea Trezzini (ven. Доме́нико Андре́а Трези́ни, Domeniko Andrea Trezini); (n. 1670 Astano, Ticino, Sveitsi – 2. maaliskuuta 1734 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli sveitsiläissyntyinen, Venäjällä toiminut arkkitehti.
Domenico Trezzini työskenteli Venäjällä vuodesta 1703 lähtien. Hänen suunnitelmiensa mukaan perustettiin Kronstadt ja Aleksanteri Nevskin luostari sekä aloitettiin vuonna 1706 Pietari-Paavalin linnoituksen uudistustyöt. Trezzinin suunnittelemia rakennuksia ovat Pietari I:n kesäpalatsi Kesäpuistossa, Pietari-Paavalin katedraali ja Kahdentoista kollegion rakennus (nykyinen Pietarin yliopiston päärakennus). Hän laati myös mallipiirustuksia eri yhteiskuntaluokkien asuintaloja varten.
Trezzinin suunnittelemat rakennukset edustavat varhaista venäläistä barokkia. Niille on ominaista selkeys, koristelun vaatimattomuus ja klassististen elementtien yhdistäminen barokin piirteisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Domenico Trezzini Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  Structurae 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  IdRef
Katumajärvi (Padasjoki)

| Katumajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°19′33″N, 25°09′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja messulammiin 
Järvinumero:  14.253.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,8 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  450 m  
Rantaviiva:  3,019 km  
Pinta-ala:  15,18 ha  
Saaria:  1 
 fiKatumajärvi 
Katumajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Auttoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,8 metriä mpy.
Jonas Lie

Jonas Lie vuonna 1904
Jonas Lauritz Idemil Lie (6. marraskuuta 1833 Hokksund – 5. heinäkuuta 1908) oli norjalainen kirjailija. Hänen kirjansa kuvaavat pohjoisen luontoa ja ihmisiä, merta sekä perhe-elämää. Suomalaisessa kirjallisuudessa Lien vaikutusta voi nähdä Teuvo Pakkalan teoksissa.lähde?
Lie on tapana luokitella yhdeksi norjalaisen kirjallisuuden "neljästä suuresta" Henrik Ibsenin, Bjørnstjerne Bjørnsonin ja Alexander Kiellandin ohella.
Henkilöhistoria

Jonas Lie syntyi Pohjois-Norjassa sijaitsevassa Hokksundissa. Viisi vuotta pojan syntymän jälkeen Lien isä nimitettiin poliisiksi Tromssaan, ja siellä Lie vietti kuusi elämäänsä eniten vaikuttanutta vuotta.
Lie lähetettiin Fredriksværnin laivastokouluun, mutta huono näkö sai hänet luopumaan merielämästä. Hän siirtyi Bergenin latinakouluun opiskelemaan ja vuonna 1851 lukemaan lakia Kristianian yliopistoon, jossa hän tutustui Henrik Ibseniin ja Bjørnstjerne Bjørnsoniin.lähde? Lie valmistui vuonna 1857 ja alkoi pian sen jälkeen toimia lakimiehenä Kongsvingerissa, Mjøsa-järven ja Ruotsin välissä sijaitsevassa kaupungissa.
Konsvingerissa ei ollut paljon asiakkaita, joten Liellä oli aikaa kirjoittaa sanomalehtiin, ja hänestä tuli Kristianian lehtien uuttera avustaja. Hänen esikoisteoksensa oli runoteos, joka ilmestyi vuonna 1866 eikä saavuttanut suurta suosiota. Neljän seuraavan vuoden aikana Lie omistautui lähes yksinomaan sanomalehtityöhön tehden kovasti töitä ansaitsematta paljoakaan, mutta hänen kirjoitustaitonsa ja tyylinsä kehittyivät, mikä oli hyödyksi hänen uransa jatkon kannalta.lähde? Vuonna 1868 Lie ajautui metsäkeinottelun takia henkilökohtaiseen konkurssiin ja joutui ottamaan suuren lainan, jota velkaa hän maksoi loppuelämänsä. Hän muutti takaisin Kristianiaan.
Vuonna 1870 Lie julkaisi Den Fremsynte -teoksen, voimakkaan merestä ja taikauskosta kertovan tarinan, joka kuvaa hänen lapsuudenseutujaan. Siitä tuli hänen kirjallinen läpimurtonsa. Seuraavina vuosina Lie kävi uudelleen Nordlandissa ja matkusti Finnmarkiin.lähde?
Saatuaan pienen matkarahan Nordlandin-matkansa jälkeen Lie suuntasi Roomaan. Jonkin aikaa hän asui Pohjois-Saksassa ja muutti sitten Baijeriin, mutta vietti talvet Pariisissa. Vuonna 1882 Lie piipahti Norjassa mutta palasi sitten Keski-Eurooppaan. Hän viipyi ulkomailla vuoden 1893 kevääseen asti, jolloin hän asettui asumaan Holskogeniin, lähelle Kristiansundia. Sen jälkeen alkoi hänen tuotteliain kirjailijakautensa.lähde?
Jonas Lie kuoli Stavernissa 5. heinäkuuta 1908.
Kunnianosoitukset

Lie sai 1870-luvulla Pyhän Olavin ritarikunnan ansiomerkin.
Suomennetut teokset

Aaveiden näkijä eli kuvauksia Nordlandista. Suom. Hj. Hietala. Weilin ja Göös 1877; myös nimellä Kaukonäkijä eli kuvauksia Ruijasta. Suom. Tekla Lampén. WSOY 1914. (Den Fremsynte 1870)
Dyre Rein. Suom. Anton Helve. Kataja 1907.(Dyre Rein 1896)
Elinkautinen vanki. Suom. Herman Niemi. WSOY 1889 (Livsslaven 1883)
Eteenpäin! Suom. -o. -ai. Hagelberg 1886; myös nimellä Älä hellitä! Suom. J. A. Hollo, WSOY 1919. (Gaa Paa!  1882)
Kolmimasto "Tulevaisuus" eli kansan elämää korkeassa Pohjoisessa. Gummerus 1887.  Suom. Juhani Siljo. WSOY 1920. (Tremasteren "Fremtiden" 1872)
Komendantin tyttäret. Suom. Tellervo Laurila ja K. S. Laurila. Otava 1917. (Kommandørens Døtre 1886)
Kun aurinko laskee. Suom. Huugo Jalkanen. Otava 1912. (Naar solen gaar ned 1895)
Kun rautaesirippu laskee. Suom. Tellervo Laurila ja K. S. Laurila. Otava 1913. (Naar jerntæppet falder 1901)
Kurimus. Suom. Siiri Siegberg. WSOY 1922. (En malstrøm)
Luotsi ja hänen vaimonsa. Suom. Teuvo Pakkala. Otava 1895. (Lodsen og Hans Hustru 1874)
Maisa Jons. Suom. Selma Patajoki. WSOY 1920. (Maisa Johns 1888)
Niobe. Suom. I. K. Inha. Otava 1894. (Niobe 1893)
Pahuuden voimia. Suom. I. K. Inha. Otava 1893. (Onde makter 1890)
Perhe Giljellä. Suom. L-i S.(Lyydi Stenbäck). WSOY 1886; myös nimellä Giljen perhe. Suom. Martti Raitio. WSOY 1921. (Familjen paa Gilje 1883)
Rutland. Suom. Martti Raitio. WSOY 1917. (Rutland 1880)
Susamel y.m. kertomuksia. Suom. Juho Ahava. Karisto 1909.
Thomas Ross. Suom. Siiri Siegberg. WSOY 1923. (Thomas Ross 1878)
Ulfvungit. Suom. Maija Halonen. Otava 1904. (Ulfvungerne 1902)
Wulffie ja kumpp. Suom. Aho. WSOY 1900. (Wulffie & Comp.  1900)
Yhdyselämää. Suom. Tekla Lampén. WSOY 1916. (Et samliv 1887)