stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uralilaiset kielet
Typologia

Uralilaisilla kielillä on monia tyypillisiä piirteitä, jotka ovat yhteisiä suurelle osalle kielikuntaa. Mikään yksittäinen piirre ei useinkaan ole yhteinen koko kielikunnalle. Samat piirteet johtuvat siitä, että uralilaiset kielet juontuvat samasta kantakielestä. Kielet ovat tuhansien vuosien aikana kehittyneet erilaisiksi, eivätkä ne siksi enää kuulosta kovin samanlaisilta. Silti yhteisiä piirteitä on. Sukukielillä on myös yhteistä sanastoa, mutta erityisen hyvin kielisukulaisuus näkyy kielen muissa piirteissä.
agglutinaatio
suuri sijamuotojen määrä
uralilainen sijajärjestelmä
paljon muita päätteitä ja muun muassa omistusliite
vokaalisointu
kieliopillisen suvun puuttuminen
kieltoverbi
liudennus
tonaalisuuden puuttuminen
yhteinen sanasto
possessiivipronominien puuttuminen
kaksikko eli duaali
monikko eli pluraali
omistusrakenne
artikkelittomuus
yhdyssanat
Typologia > Agglutinaatio

Agglutinaatio eli erilaisten johdinten, tunnusten ja päätteiden käyttö esiintyy voimakkaana monissa uralilaisissa kielissä. Tunnuksia ja päätteitä ovat muun muassa verbin pääluokkien, tapaluokkien ja aikamuotojen tunnukset, persoona- ja sijapäätteet, possessiivisuffiksit eli omistusliitteet sekä liitepartikkelit.
Typologia > Suuri sijamuotojen määrä

Uralilaisissa kielissä on keskimäärin 13–14 sijamuotoa. Sijamuotojen määrä vaihtelee kuitenkin suuresti eri kielissä (sekä eri kielioppitraditioissa; sijamuodon ja adverbinjohtimen raja on epäselvä, ja esimerkiksi unkarissa luetaan perinteisesti sijapäätteiksi suffikseja, jotka suomessa on katsottu johtimiksi). Suomessa on 15 produktiivista sijaa, mutta unkarissa jopa 24, kun taas jotkin kielet tulevat toimeen jopa kolmella sijamuodolla. Sijamuotojen määrä muutamissa kielissä on seuraava:
ersä: 12
inarinsaame: 9
komi: 18
mokša: 13
nenetsi: 7
pohjoissaame: 6–7
suomi: 14 (tai enemmän)
udmurtti: 16
unkari: 24 (tai enemmän)
vepsä: 24
viro: 14
Typologia > Uralilainen sijajärjestelmä

Uralilainen sijajärjestelmä on pohjana kaikille uralilaisille kielille. Monissa kielissä sijamuotojen määrä on lisääntynyt runsaasti, kun taas toisissa se on pysynyt maltillisena tai jopa vähentynyt. Uralilainen sijajärjestelmä käsittää kolme yleissijaa ja kolme paikallissijaa. Yleissijoja ovat nominatiivi, akkusatiivi ja genetiivi ja paikallissijoja lokatiivi, separatiivi ja latiivi.
Typologia > Paljon muita päätteitä ja muun muassa omistusliite

Uralilaisissa kielissä on runsaasti verbien taivutusta. Lisäksi omistusliite on niille tyypillinen. Kielissä on myös paljon liitepartikkeleita.
Typologia > Vokaalisointu

Vokaalisointu eli vokaaliharmonia on useimpien tutkijoiden mielestä ollut jo uralilaisessa kantakielessä. Nykyisistä uralilaisista kielistä vokaalisoinnun tuntevat monet itämerensuomalaiset kielet kuten suomi (virossa se puuttuu yleiskielestä mutta esiintyy varsinkin etelämurteissa), unkari sekä murteittain mari, ja joistain muistakin uralilaisista kielistä voidaan ainakin murteittain osoittaa vokaalisoinnun jälkiä.
Typologia > Kieliopillisen suvun puuttuminen

Uralilaisten kielten substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua kuten monilla indoeurooppalaisilla kielillä, joissa substantiivit jaetaan yleensä maskuliineihin, neutreihin ja feminiineihin.
Typologia > Kieltoverbi

Kieltoverbi esiintyy useimmissa uralilaisissa kielissä. Kieltoverbi taipuu persoona- ja aikamuodoissa. Kieltoverbi on taipuva verbi, jonka avulla muodostetaan verbien kieltomuodot. Kieltoverbi esiintyy muun muassa suomessa, karjalassa, pohjoissaamessa, inarinsaamessa, niittymarissa, komissa, nenetsissä, enetsissä, nganasanissa ja kamassissa. Unkarissa on käytössä pelkkä kieltosana. Myös hanti ja mansi eroavat tässä suhteessa muista uralilaisista kielistä.
Typologia > Liudennus

Uralilaisessa kantakielessä oletetaan joillakin konsonanteilla olleen liudentunut vastineensa, esimerkiksi n:n rinnalla liudentunut n'. Nykyisistä uralilaisista kielistä jotkin (esimerkiksi unkari) ovat laajentaneet liudennuksen vaikutusalaa, jotkin taas (kuten itämerensuomalaiset kielet) menettäneet alkuperäisen liudennuksen kokonaan. Joissain itämerensuomalaisissa kielissä on sittemmin kehittynyt uusi liudennus alkuperäisen i:n tai j:n edelle, näin esimerkiksi virossa tai suomen itämurteissa.
Typologia > Tonaalisuuden puuttuminen

Uralilaiset kielet eivät ole tonaalisia kuten esimerkiksi jeniseiläiskielet, joiden puhuma-alue on Ural-vuoriston itäpuolella.
Typologia > Yhteinen sanasto

Yhteisellä sanastolla on olennainen merkitys kielisukulaisuutta tutkittaessa. Uralilainen kantakieli on ollut täysimittainen kieli, jonka sanasto ei ole ollut olennaisesti niukempi kuin nykyisten kielten, mutta tästä sanastosta on tytärkielissä ilmeisesti säilynyt vain pieni murto-osa. Tämä uralilainen sanasto sisältää kriittisimpien nykytutkijoiden mukaan noin 200 sanaa. (On kuitenkin otettava huomioon, että kaikkien uralilaisten kielten sanastoa ei ole tutkittu yhtä perusteellisesti kuin esimerkiksi suomen tai unkarin. Lisäksi jotkin vanhat sanat ovat saattaneet säilyä vain esimerkiksi yhden tytärhaaran kielissä, jolloin niitä ei voida todistaa ikivanhoiksi.)
Sanan katsotaan olevan uralilaista alkuperää, mikäli se esiintyy sekä suomalais-ugrilaisissa että samojedikielissä eikä kyse ole lainasanasta kummassakaan kieliryhmässä. Yhteinen sanasto sisältää muun muassa ruumiinosien, sukulaisuussuhteiden, eläinten ja luontoon liittyvien asioiden nimityksiä sekä pronomineja, pieniä lukusanoja ja yleisiä verbejä. Koska nämä sanat ovat keskeistä perussanastoa, myös niistä muodostettuja johdoksia on nykyisissä uralilaisissa kielissä runsaasti.
Typologia > Artikkelittomuus

Uralilaisissa kielissä ei ole artikkelia, paitsi unkarissa.
Typologia > Yhdyssanat

Uralilaisissa kielissä uusia sanoja voidaan muodostaa liittämällä yhteen aiemmin tunnettuja sanoja eli tekemällä yhdyssanoja.
Kielinäytteitä

Oheisissa kielinäytteissä esitetään Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisen ihmisoikeuksien julistuksen ensimmäinen pykälä yhdeksällä uralilaisella kielellä.
Suomi

Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan.
Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.
Livvikarjala eli aunuksenkarjala

Kai rahvas roittahes vällinny da taza-arvozinnu omas arvos da oigevuksis.
Jogahizele heis on annettu mieli da omatundo da heil vältämättäh pidäy olla keskenäh, kui vellil.
Vepsä

Kaik mehed sünduba joudajin i kohtaižin, ühtejiččin ičeze arvokahudes i oiktusiš.
Heile om anttud mel’ i huiktusentund i heile tariž kožuda toine toiženke kut vel’l’kundad.
Viro

Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt.
Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.
Liivi

Amād rovzt attõ sindõnd brīd ja īdlizt eņtš vǟrtitõks ja õigiztõks.
Näntõn um andtõd mūoštõks ja sidāmtundimi, ja näntõn um īdtuoisõ tuoimõmõst veļkub vaimsõ.
Pohjoissaame

Buot olbmot leat riegádan friddjan ja olmmošárvvu ja olmmošvuoigatvuođaid dáfus. 
Sii leat jierbmalaš olbmot geain lea oamedovdu ja sii gálggaše leat dego vieljačagat.
Ersä

Vese lomantne tschatschit’ oljaks dy pravasost vese vejketeks. 
Synst ulit’ prevest-tschar’kstschist dy viz’kste tschar’kodemast, vejke-vejken’ korjas prjas’ tenst vetjama braton’ jozho marto.
Komi

Bydös otirys čužöny vol’nöjеzön da ötkoddеzön dostoinstvoyn da pravoèzyn.
Nylö sеtöm myvkyd da sovеst’ ovny ötamödnysköt kydz vonnèzlö.
Nenetsi

Et xibjari nenėc’ sojamarianta xurkari pravada tnjava, ṇoboj nenėcja nidu nic’ tokalba, ṇybtamba ilevatu tara.
Unkari

Minden emberi lény szabadon születik és egyenlő méltósága és joga van.
Az emberek, ésszel és lelkiismerettel bírván, egymással szemben testvéri szellemben kell hogy viseltessenek.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Daniel Abondolo (ed.) 1998: The Uralic Languages. London: Routledge.
Suomalais-ugrilaisten kansojen informaatiosivusto
Suomalais-ugrilaiset kielet ja niiden puhujat
Suomen ja unkarin kielen sukulaisuudesta Gyula Weöres (1935)
Kulonen, Ulla-Maija: Origin of Finnish and related languages thisisFINLAND. Finland Promotion Board. Arkistoitu 18.12.2009. Viitattu 30.10.2009. (englanniksi)
Tieteen termipankki 17.04.2015: Kielitiede:uralilaiset kielet.
Uralilaisten kielten perinteinen sukupuu Otto Donnerin mukaan (+ samojedi)
Uralilaisten kielten lattea sukupuu eli kampamalli Tapani Salmisen mukaan.
Uralilaisten kielten sukupuu Ulla-Maija Kulosen mukaan.
Uralilaisten kielten sukupuu äännetason perusteella Jaakko Häkkisen mukaan.
Kartta permiläisten kielien levinneisyydestä 1000-luvulla.
Uralilaisia kieliä puhuvien osuus väestöstä kihlakunnittain Venäjän väestönlaskennassa 1897.
Suurimmalla osalla uralilaisten kielten puhujista on yhteiset geneettiset juuret.
Henties Bay

| Henties Bay afrikaansiksi: Hentiesbaai saksaksi: Hentiesbucht |
| --- | --- |
 Henties Bay (2018)
 vaakuna
 Henties Bay
 Koordinaatit: 22°06′50″S, 14°17′00″E 
Valtio:  Namibia
Alue:  Erongo
Väkiluku (2023):  7 569
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Haaksirikkoutunut alus Zeila 14 km etelään Henties Baysta (2014)
22°14′28″S, 014°21′13″E
Kamwandi
Henties Bay (afrikaansiksi: Hentiesbaai, saksaksi: Hentiesbucht) Namibian rannikolla 70 km Swakopmundista pohjoiseen sijaitseva pikkukaupunki. Se kuuluu Erongon alueeseen ja on merkittävä lomanviettokohde. 70 km pohjoiseen Henties Baysta sijaitsee Cape Cross, jossa on merkittävä afrikanmerikarhujen yhdyskunta.
Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 7 569 asukasta, kun vuonna 2011 asukkaita oli 4 720. Henties Bayn pormestari on Herman /Honeb.
Historia

Bartolomeu Dias purjehti Atlantin rannikkoa etelään vuonna 1488. Lähellä Henties Bayta hän tapasi niin suuren määrän kalaa, että hän antoi tälle rannikkolle nimen Praia das Sardinhas (‘Kalarannikko’). Makean veden lähteen sieltä löysivät saksalaiset joukot (Schutztruppe) vuonna 1886. Vuonna 1920 paikalla yöpyi eräs malminetsijä. Maistettuaan paikan vettä hänen sanotaan parantuneen vaivoistaan.
Paikka sai nimensä otjiwarongolaiselta majuri Hendrik "Henty" Stefanus van der Merweltä, joka löysi paikan vuonna 1929 ollessaan etsimässä vettä. Hän oli ollut metsästämässä sarvikuonoa rannikon lähistöllä Brandbergin seudulla, sillä eräs museo Pennsylvaniassa oli luvannut palkkion sarvikuonon luurangosta. van der Merwe oli ampunut sarvikuonon ja irrottanut siitä lihat, mutta sitten hänen seurueensa vesivarat kävivät vähiin, ja he lastasivat ruhon kulkuneuvoonsa ja ryhtyivät etsimään vettä.
He suuntasivat Atlantin rannikolle, jonka he saavuttivat lähellä Cape Crossia. Sieltä van der Merwe suuntasi etelään Omarurujoen suulle. Muutama maili siitä etelään hän löysi syvän hiekkalaakson, jossa kasvoi ruokokasveja, mikä oli merkki makeasta vedestä. van der Merwe piti paikasta, ja kun hän oli lähettänyt luurangon Amerikkaan ja saanut palkkionsa, hän palasi paikalle seuraavana jouluna ja rakensi sinne pienen mökin. Paikka tuli tunnetuksi nimellä Henty se baai (‘Hentyn lahti’), ja siitä kehittyi lomanviettopaikka, lähinnä siksi, että siellä oli saatavilla paljon kalaa.
Vuonna 1951 Lounais-Afrikan hallinto, joka oli Kansainliiton mandaatilla luovutettu Etelä-Afrikalle, ilmoitti, että Omarurujoen varrella voisivat ihmiset vuokrata maita, mutta pysyvien rakennusten rakentamista ei sallittu. Paikan ensimmäinen kauppa avattiin tuolloin. Paikalle rakennettiin majakka merenkulkua varten, sillä rannikko oli meriliikenteelle vaarallinen. 1960-luvulla kaivoskuiluja kaivettiin alueella, sillä sieltä oli löydetty joitakin kertoja timantteja. Muutaman vuoden kuluttua nämä kaivokset kuitenkin hylättiin tuottamattomina. Vuonna 1966 päätettiin, että joen uomaan ei saanut rakentaa, mutta sen pohjois- ja eteläpuolelle saisi rakentaa. Vuotta myöhemmin paikalle rakennettiin hotelli, ja yhdyskunta alkoi muotoutua sen ympärille.
Maantiede

Henties Bay sijaitsee Omarurujoen muodostaman deltan suulla. Nykyään sinne ani harvoin tulee virtaavaa pintavettä. Noin 25 km yläjuoksuun on rakennettu pato. Syvä pohjahiekka aiheuttaa sen, että vesi harvoin muodostaa järven ja aikaa myöten patoallas täyttyy kokonaan hiekalla (silt dam), mikä estää veden haihtumisen. Padon alapuolella on 16 porakaivoa, mistä Henties Bay saa osan vedestään. Osa tulee putkea pitkin Kuiseb-joen laaksosta Swakopmundin kautta ja osa meriveden suolanpoistoasemalta.
Ympäristö ja turismi

Kaupunki on lähinnä matkakohde kalastuksen ja nelivetoautojen harrastajille. Kaupungin huoneistomarkkinat ovat laajentuneet huomattavasti 1990-luvun viime vuosien jälkeen, ja sama koskee erityisesti loma-asuntojen vuokrausta.
Henties Bay sijaitsee “Kansallisella länsirannikon virkistysalueella” (National West Coast Recreation Area), mutta tällä alueella on vain vähän rajoituksia, eivätkä ne juuri koske off road -ajelua rannalla ja autiomaassa. Tämä houkuttaa turisteja, mutta on rasitteena alueen herkälle luonnolle. Vaarassa ovat etenkin jäkäläkasvustot, joiden toipuminen ennalleen kestää vuosikymmeniä, ja sama koskee afrikanpikkutiiraa, joka on alueen kotoperäinen laji Luurankorannikolla ja jonka uhkana on pesimäalueen tuhoutuminen.
Kaupunkiin avattiin uusi turismikeskus lokakuussa 2016. Se maksoi useita miljoonia Namibian dollareita.
Teollisuus

Ranskalainen yhtiö Areva, joka on rakentanut suolanpoistolaitoksen Wlotzkasbakeniin, 30 km pohjoiseen Swakopmundista, on ehdottanut samalaista laitosta rakennettavaksi Henties Bayn pohjoispuolelle. Suunnitelmien mukaan näin saatavaa makeaa vettä voisivat hyödyntää lähiseudun kaupungit Uis, Okombahe and Henties Bay. On myös olemassa suunnitelmia hyödyntää jatropia biopolttoaineiden tuottamiseen. Nämä kasvit ovat sopeutuneet kuiviin olosuhteisiin.
Namibian yliopisto julkisti heinäkuussa 2017 suunnitelmansa perustaa laivamoottori- ja kaivosteknologian oppilaitoksen rannikolle. Kaupungin johto on lahjoittanut tätä varten kahdeksan hehtaarin alueen, jonne tulisi oppilaitos nimeltä School of Marine Engineering and Maritime Studies.
Vuoden 2020 lokakuun loppupuolella Namibian yliopisto käynnisti kaupungissa suolaisesta vedestä valmistetun makean veden pullottamislaitoksen. Se on osa yliopiston kehityssuunnitelmaa, joka hyväksyttiin toukokuussa 2019.
Politiikka

Henties Bayta hallinnoi kaupunginvaltuusto, jossa on seitsemän valtuutettua. Henties Bayssa toimii Civic Association of Henties Bay, poliittinen puolue, joka osallistuu paikallisvaaleihin.
Vuodesta 2004 vuoteen 2010 Henties Bayn valtuustossa oli kolme valtuutettua Civic Associationista, kolme SWAPOn edustajaa sekä yksi valtuutettu United Democratic Frontista (UDF). Vuoden 2010 paikallisvaaleissa Civic Association sai eniten ääniä (n. 44 %), kun SWAPO sijoittui toiseksi (n. 37 %). Rally for Democracy and Progress, joka oli oppositiossa parlamentissa vuoden 2009 vaalien jälkeen, sai 4 % äänistä.
Vuoden 2015 paikallisvaalien tulokset olivat Henties Bayssa seuraavat:
| Henties Bayn paikallisvaalit 2015> Puolue | Henties Bayn paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Henties Bayn paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Henties Bayn paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Henties Bayn paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 702 | 45,2% | 3 |  |
| United Democratic Front (UDF) | 357 | 23,0% | 2 |  |
| Civic Association | 266 | 17,1% | 1 |  |
| Democratic Turnhalle Alliance (DTA) | 129 | 8,3% | 1 |  |
| Republican Party of Namibia (RP) | 79 | 5,1% | 0 |  |
| Rally for Democracy and Progress (RDP) | 20 | 1,3% | 0 |  |
| Yhteensä | 1 553 | 100%  | 15 |  |
Vuoden 2020 paikallisvaalien tulokset olivat Henties Bayssa seuraavat:
| Henties Bayn paikallisvaalit 2020> Puolue | Henties Bayn paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Henties Bayn paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Henties Bayn paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Henties Bayn paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Republican Party (RP) | 543 | 24,1% | 2 |  |
| SWAPO | 539 | 23,9% | 2 |  |
| Independent Patriots for Change (IPC) | 297 | 13,2% | 1 |  |
| United Democratic Front (UDF) | 269 | 11,0% | 1 |  |
| Popular Democratic Movement | 208 | 9,2% | 1 |  |
| Landless People’s Movement (LPM) | 202 | 9,0% | 0 |  |
| Rally for Democracy and Progress (RDP) | 106 | 4,7% | 0 |  |
| United People’s Movement (UPM) | 46 | 2,0% | 0 |  |
| All People’s Party (APP) | 23 | 1,0% | 0 |  |
| Congress of Democrats (CoD) | 11 | 0,5% | 0 |  |
| Christian Democratic Voice (CDV) | 7 | 0,3% | 0 |  |
| Yhteensä | 2 251 | 100% | 7 |  |
Politiikka > Kaupunginvaltuuston korruptiotapaus

Vuoden 2009 marraskuussa kolme kaupunginvaltuutettua, kaupungin henkilöstöjohtaja ja kaupunginjohtaja pidätettiin korruptiosyytösten nojalla. Heidän sanottiin palkanneen virkamiesten ystäviä kaupungin yleisiksi työntekijöiksi.
Suomalaisyhteys

Swakopmundin suomalaisen koulun koulukodin hoitaja Kirsti Asunta kävi 1980-luvulla ELCIN:in Swakopmundin evankelistan kanssa Henties Baissa pitämässä jumalanpalveluksia paikallisessa hökkelikirkossa, jonka seurakunnan voimahahmoja oli kaksi paikallista naista, joista toisen nimi oli Meme Viktooria. Asunta myi kristillisiä kirjoja ja piti kirpputoreja Suomesta tulleista vaatelähetyksistä. Hän ehkä piti myös neuvontatuokioita edullisten, mutta ravitsevien ruokien laitosta, kaivoksilla hän nimittäin piti tällaisia neuvontatuokioita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henties Bay Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Henties Bay
Käännös suomeksi
Andrejs Rastorgujevs

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Andrejs Rastorgujevs vuonna 2023 |  Andrejs Rastorgujevs vuonna 2023 |  Andrejs Rastorgujevs vuonna 2023 |  |
Maa:   Latvia
Miesten ampumahiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Nove Mesto 2024 | yhteislähtö |  |
Andrejs Rastorgujevs (s. 27. toukokuuta 1988 Alūksne) on latvialainen ampumahiihtäjä.
Rastorgujevsin maailmancupin debyytissä joulukuussa 2009 Östersundissa hän tuli ensimmäisessä kilpailussaan sijalle 47. Hänet kuitenkin hylättiin, koska hän vaihtoi loppusuoralla linjaa estäen samalla toista urheilijaa. Kaudella 2012-2013 hän sijoittui ampumahiihdon maailmancupin kokonaiskilpailussa 36. sijalle. Seuraavalla kaudella hän oli maailmancupissa kuudestoista. Rastorgujevs saavutti ensimmäisen palkintosijansa maailmancupissa oltuaan toinen Oslon yhteislähtökilpailussa maaliskuussa 2017. Tätä ennen hän oli ollut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan neljä kertaa neljäs. Kaudella 2017–2018 hän sijoittui toiseksi Kontiolahden pikakilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmastoista ja pikakilpailun cupissa viides. Kaudella 2023–2024 hän sijoittui Oslon yhteislähdössä toiseksi. Kaudella 2024–2025 hän oli Ruhpoldingin normaalimatkalla kolmas.
Hän on osallistunut kolmiin talviolympialaisiin: 2010 ja 2014 ja 2018. Sotšissa 2014 hän sijoittui takaa-ajokilpailussa yhdeksänneksi ja yhteislähdössä 14:nneksi. Pyeongchangissa 2018 hän oli takaa-ajokilpailussa kahdestoista. MM-kilpailuihin hän on osallistunut vuodesta 2011 lähtien. Hän sijoittui Östersundissa 2019 takaa-ajokilpailussa kuudenneksi, normaalimatkalla 13:nneksi ja pikakilpailussa 14:nneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 hän oli pikakilpailussa viidestoista ja takaa-ajossa kymmenes. Oberhofissa 2023 hän sijoittui yhteislähdössä viidenneksi, pikakilpailussa seitsemänneksi ja takaa-ajossa yhdeksänneksi. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän saavutti yhteislähdössä hopeaa. Hän oli normaalimatkalla neljäs ja pikakilpailussa kahdestoista.
Vuonna 2014 Rastorgujevs voitti ampumahiihdon Euroopan mestaruuden miesten normaalimatkalla Nové Městossa ja oli pikakilpailussa kolmas. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa hän sai takaa-ajossa pronssia. Hän voitti pikakilpailun Euroopan mestaruuden Ridnaunissa 2018 ja sai samassa lajissa hopeaa Minskissä 2020. Hän voitti normaalimatkan Euroopan-mestaruuden Duszniki-Zdrój'ssa 2021. Hän on voittanut rulla-ampumahiihdon nuorten takaa-ajon maailmanmestaruuden 2006 sekä saanut aikuisten sarjssa MM-pronssia pikakilpailussa ja takaa-ajossa 2010.
Kansainvälinen ampumahiihtoliitto IBU asetti Rastorgujevsin 24 kuukauden kilpailukieltoon maaliskuussa 2021, koska hän oli laiminlyönyt dopingtestaukseen liittyvien olinpaikkatietojensa kertomisen. Rastorgujevs valitti tuomiosta urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen, joka lyhensi kilpailukiellon 18 kuukauden pituiseksi.
GMA Network

| GMA Network, Inc>  |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Isa sa Puso ng Pilipino
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1. maaliskuuta 1950 (radio) 29. lokakuuta 1961 (televisio)
Toimitusjohtaja:  Felipe Gozon
Puheenjohtaja:  Felipe Gozon
Kotipaikka:   Quezon City, Filippiinit
Toimiala:  joukkotiedotusväline
Emoyhtiö:  GMA Holdings, Inc.
Omistaja:  GMA Holdings, Inc.
Kotisivu:  gmanetwork.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
GMA Network, Inc. on filippiiniläinen mediayhtiö, joka sijaitsee Quezon Cityssa. GMA Network on perustettu DZBB-AM-nimisenä vuonna 1950. Se muutti nimensä vuonna 1996.
Yhtiö operoi useita radio- ja televisioasemia Filippiineillä, mukaan lukien GMA 7, GTV 27, Super Radyo DZBB 594 ja Barangay LS 97.1.
Televisio-ohjelmat

24 Oras
Saksi
Unang Hirit
Kapuso Mo, Jessica Soho
Eat Bulaga!
Prima Donnas
Bubble Gang
Pepito Manaloto
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Saturn Relay

| Saturn Relay |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Saturn
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  2004–2006
Korimalli:  4-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Edeltäjä:  Oldsmobile Silhouette
Seuraaja:  Saturn Outlook
Teknisesti samankaltaisia:  Chevrolet Venture Chevrolet Uplander Buick GL8 Buick GL8 First Land Buick Terraza Oldsmobile Silhouette Opel Sintra/Vauxhall Sintra Pontiac Trans Sport Pontiac Trans Sport Montana Pontiac Montana Pontiac Montana SV6 Buick Rendezvous Pontiac Aztek
Tekniset tiedot
Mitat
Pituus:  5 204 mm
Leveys:  1 829 mm
Korkeus:  2004: 1 829 mm 2005–06: 1 742 mm
Saturn Relay on General Motorsiin kuuluneen Saturnin vuosina 2004-2006 valmistama tila-auto. Ensimmäinen mallivuosi oli 2005, ja viimeinen 2007.
Myyntiluvut

| Vuosi | Myyntiluvut Yhdysvalloissa |
| --- | --- |
2004: 1 563
2005: 15 758
2006: 7 171
2007: 1 474
2008: 163
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saturn Relay Wikimedia Commonsissa
Saturn Outlook

| Saturn Outlook |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Saturn
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  2006-2010
Korimalli:  5-ovinen katumaasturi
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Saturn RELAY
Seuraaja:  Chevrolet Traverse
Teknisesti samankaltaisia:  Buick Enclave GMC Acadia Chevrolet Traverse
Tekniset tiedot
Mitat
Pituus:  5 098 mm
Leveys:  1 986 mm
Korkeus:  1 775 mm
Outlook takaa
Saturn Outlook on General Motorsiin kuuluneen Saturnin vuosina 2006-2010 valmistama viisiovinen katumaasturi. Sitä tuotettiin Lansing Delta Township Assembly -tehtaalla Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
Myyntiluvut Yhdysvalloissa

| Vuosi | Myyntiluvut |
| --- | --- |
2006: 144
2007: 34 748
2008: 25 340
2009: 13 115
2010: 3 637
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saturn Outlook Wikimedia Commonsissa
Luettelo joululauluista

Tämä on luettelo joululauluista.