stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dietrich von Choltitz

| Dietrich von Choltitz |
| --- | --- |
 Dietrich von Choltitz vuonna 1940.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. marraskuuta 1894 Wiese-Gräflich, Sleesia
Kuollut: 4. marraskuuta 1966 (71 vuotta) Baden-Baden, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksan keisarikunta  Weimarin tasavalta  Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1914–1945
Komentajuudet:  11. Panssaridivisioona,  Pariisin sotilaskomentaja
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Jalkaväenkenraali
Kunniamerkit:  Rautaristin ritariristi
 Nimikirjoitus
Dietrich von Choltitz (9. marraskuuta 1894 Wiese-Gräflich, Sleesia, Saksan keisarikunta – 4. marraskuuta 1966 Baden-Baden, Länsi-Saksa) oli saksalainen jalkaväenkenraali, joka toimi Pariisin viimeisenä saksalaisena sotilaskuvernöörinä toisen maailmansodan aikana elokuussa 1944. Hän antautui lopulta Vapaan Ranskan joukoille ja jätti noudattamatta Adolf Hitlerin käskyä hävittää Pariisi maan tasalle ennen sen luovuttamista liittoutuneille.
Varhaisempi sotilasura

Ensimmäisessä maailmansodassa Choltitz osallistui taisteluihin länsirintamalla luutnanttina. Weimarin tasavallassa hän liittyi Reichswehriin. Hänestä tuli vuonna 1929 ratsuväen kapteeni ja vuonna 1938 ensin majuri ja sitten jalkaväkirykmentin everstiluutnantti.
Toisessa maailmansodassa Choltitz otti osaa Rotterdamin valtaukseen vuonna 1940 ja sai Rautaristin ritariristin. Syyskuussa 1940 hän yleni everstiksi ja rykmentin komentajaksi. Sodassa Neuvostoliittoa vastaan hän otti osaa Sevastopolin piiritykseen kesäkuussa 1942. Samana vuonna hän yleni kenraalimajuriksi ja 1943 kenraaliluutnantiksi. Hän oli avustava Saksan 260. jalkaväkidivisioonan komentaja ja XLVIII panssariarmeijakunnan komentaja. Maaliskuussa 1944 hän palveli Italiassa ja kesäkuussa 1944 länsirintamalla. Sodan loppupuolella hän oli Pariisin sotilaskuvernöörinä kaupungin valtaukseen asti.
Pariisin tuhoamisesta kieltäytyminen

Choltitz kieltäytyi hävittämästä Pariisia uhmaten suoraan Hitlerin käskyä tuhota kaupungin näkyvimmät muistomerkit. Sotavankeuden aikaisista salakuunteluista käy ilmi, että syynä oli lähinnä Hitlerin mielikuvituksellisten käskyjen noudattamisen vaikeus, sillä kohteiden tuhoamiseen ei ollut käytettävissä räjähdysaineita eikä henkilöstöä. Choltitz kuoli vuonna 1966 ja hänen hautajaisissaan oli läsnä korkea-arvoisia ranskalaisia sotilashenkilöitä.
Pariisin tapahtumista on tehty elokuvat Palaako Pariisi? (1966) ja Diplomatia (2014).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dietrich von Choltitz Wikimedia Commonsissa
Curb

| Curb Nickelback |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. toukokuuta 1996
 Tuottaja(t): Larry Anschell
 Tyylilaji: grunge
 Kesto: 46.25
 Levy-yhtiö: omakustanne Shoreline / Select
Nickelbackin muut julkaisut
|   | Curb 1996 | The State 1999 |
Curb on post-grunge-yhtye Nickelbackin esikoisalbumi, joka julkaistiin alun perin omakustanteena vuonna 1996.
Kappaleet

Kaikki sanat Chad Kroeger, kaikki sävellykset Nickelback, ellei toisin mainita.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Little Friend |  | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pusher |  | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Detangler |  | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Curb |  | 4.51 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Where? | Nickelback, Jeff Boyd | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Falls Back On |  | 2.57 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sea Groove |  | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Fly | Nickelback, Boyd | 2.53 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Just Four |  | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Left | Nickelback, Boyd | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Window Shopper | Nickelback, Boyd | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | I Don’t Have |  | 4.05 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 46.25 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Chad Kroeger - laulu, kitara
Ryan Peake - kitara, taustalaulu
Mike Kroeger - basso
Daniel Adair - rummut, taustalaulu
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

Curb discogs.com-sivustolla
Dorota Idzi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Dorota Idzi |  Dorota Idzi |  Dorota Idzi |  |
Maa:   Puola
Naisten nykyaikainen viisiottelu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varsova 1988 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Hopeaa | Siena 1996 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Linköping 1990 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Budapest 1992 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Darmstadt 1993 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Pronssia | Basle 1995 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
Dorota Stanisława Idzi (s. 8. toukokuuta 1966 Ścinawka Średnia) on puolalainen entinen nykyaikainen viisiottelija. Hän edusti seuratasolla CWKS Legia Warszawaa.
Idzi on lajinsa 23-kertainen MM-kisojen mitalisti, jonka lisäksi hän on voittanut 12 mitalia Euroopan-mestaruuskilpailuista. Hän voitti ensimmäisen kuudesta henkilökohtaisesta MM-mitalistaan vuonna 1988, jolloin hän sai Varsovassa pidetyistä kisoista kultaa. Idzi sai kultaa historian ensimmäisistä naisten Euroopan-mestaruuskilpailuista 1989 ja oli mukana myös Sydneyn olympialaisissa 2000, joissa laji oli naisille ensimmäistä kertaa ohjelmassa, mutta jäi tuolloin 34-vuotiaana kuudennelletoista tilalle.
Telmisartaani

| --- | --- |


Telmisartaani
Systemaattinen (IUPAC) nimi
2-[4-[[4-Metyyli-6-(1-metyylibentsimidatsoli-2-yyli)-2-propyylibentsimidatsoli-1-yyli]metyyli]fenyyli]bentsoehappo
Tunnisteet
CAS-numero: 144701-48-4
ATC-koodi: C09CA07
PubChem CID: 65999
DrugBank: DB00966
Kemialliset tiedot
Kaava: C33H30N4O2 
Moolimassa: 514.6 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 43 % nieltynä
Proteiinisitoutuminen: 99.7 %
Metabolia: glukuronidaatio ohutsuolessa ja maksassa
Puoliintumisaika: 20–38 h
Ekskreetio: 86–100 % poistuu ulosteessa
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  D(US)
Reseptiluokitus:    
Antotapa: nieltynä
Telmisartaani on angiotensiinireseptorin salpaaja ja siten verenpainelääke.
Suomessa on myynnissä 20 milligrammaa (mg), 40 mg ja 80 mg telmisartaania sisältäviä tabletteja kauppanimillä Kinzalmono, Micardis ja Tolura.
FDA hyväksyi telmisartaanin USA:n lääkemarkkinoille marraskuussa 1998.
Käyttö

Telmisartaania käytetään nieltynä korkean verenpaineen alentamiseen. Sitä ei suositeta primäärisen hyperaldosteronismin aiheuttaman verenpaineen laskemiseen, sillä sen teho on tässä tilanteessa huono.
Annostus riippuu lääkärin määräyksestä ja annos otetaan säännöllisesti ja ruokailusta riippumatta. Alle 18-vuotiaille lääkettä ei suositeta. Aikuisille 40 milligramman kerta-annos per vuorokausi (mg/vrk) on usein sopiva aloitusannos, jota ei tarvitse muuttaa myöhemmin. Joskus 20 mg/vrk riittää tai sitten vaaditaan 80 mg/vrk annoksia.
Lievää tai kohtalaista munuaisten vajaatoimintaa poteville sopiva annos on 20 mg/vrk. Lievää tai keskivaikeaa maksan vajaatoimintaa poteville sopiva enimmäisannos on 40 mg/vrk.
Vasta-aiheet ja huomiot

Telmisartaanin käytössä huomioitavia asioita ovat muun muassa:
lääkettä ei tule käyttää, potee kolestaasia, muuta sappiteitä tukkeuttavaa sairautta tai vakavaa maksan vajaatoimintaa. Lääkkeen käyttö lievä tai keskivaikea vajaatoimintaa potevilla vaatii varovaisuutta.
munuaisvaltimoiden ahtaumat voivat aiheuttaa vakavaa matalaa verenpainetta tai lisätä munuaisten vajaatoimintariskiä.
muun muassa ripuli, oksentelu, vähäsuolainen ruokavalio ja nesteenpoistolääkkeet voivat alentaa veren tilavuutta tai natriumpitoisuutta liikaa ja johtaa liian alhaiseen verenpaineeseen. Nämä ongelmat tulee korjata ennen lääkkeen käytön aloittamista.
lääkkeen käytön kanssa tulee varovainen jos potee aortta- ja mitraaliläpän ahtaumaa tai sydänlihaksen liikakasvua.
lääke vähentää litiumin poistumista kehosta, joten litiumin käyttö lääkekuurin aikana ei ole suotavaa.
lääkkeen tehoa voivat alentaa kortikosteroidit ja muut ei-steroidaaliset tulehduskipulääkkeet. Näihin kuuluvien syklo-oksigenaasien estäjien (esim. aspiriini) yhteiskäyttö telmisartaanin kanssa voi pahentaa munuaisten vajaatoimintaa potevien vajaatoimintaa entisestään.
Haittavaikutukset ja yliannostus

Telmisartaanin käyttäjistä noin 8%:lla ilmenee ylähengitystieinfektioita, 4 %:lla päänsärkyä, 2 %:lla huimausta ja 1 %:lla kipuja. Käyttäjistä alle 1:llä 10:sta voi ilmetä myös tulehduksia (esim. virtsatietulehdus tai nielutulehdus), ripulia, muita vatsavaivoja tai ihottumaa. Alle 1:llä 100:sta voi ilmetä ahdistusta, näköhäiriöitä, huimausta, suun kuivuutta tai hikoilua.
Yliannostus aiheuttaa muun muassa hyvin matalaa verenpainetta ja sydämen sykkeen nopeutumista tai sitten sen hidastumista. Oksettaminen, vatsahuuhtelu ja aktiivihiilen antaminen voivat olla sopivia hoitotoimenpiteitä. Hemodialyysi ei poista telmisartaania verestä.
Toimintamekanismi

Telmisartaani on ATR-estäjä. Se on hyvin spesifinen kilpaileva AT1-reseptorien antagonisti. Se vie siis reseptorissa sitoutumispaikkoja angiotensiiniltä II, jolloin angiotensiinin II kyky aktivoida reseptoreita alenee. Aktivointi johtaisi verisuonten supistumiseen ja aldosteronin tuoton kasvuun. Nämä vaikutukset lisäisivät verenpainetta. Telmisartaani paljon pitkäkestoisempi kuin monet muut ATR-estäjät – sen puoliintumisaika on noin yksi päivä. Telmisartaanin affiniteetti (pKd) AT1-reseptoreille on 8.19±0.04.
Farmakokinetiikka

Nieltynä telmisartaanin maksimipitoisuus veressä saavutetaan 0.5–3 tunnin kuluttua – aika lyhenee, mitä suurempia annokset ovat. Telmisartaanien sitoutuvuus veren proteiineihin on noin 97 %, joista yli 99 % on kiinni albumiinissa. Pääosa telmisartaanista glukuronidoituu ohutsuolessa tai maksassa. Yleisin aineenvaihduntatuote on telmisartaanin 1-O-asyyliglukuronidi.
Aiheesta muualla

KEGG: Telmisartan
Daniel Hannan

| Daniel Hannan |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1999–2020  
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1971 (ikä 53) Lima
Ammatti:  toimittaja
Tiedot
Puolue:  Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä
Aiheesta muualla
www.hannan.co.uk
Daniel Hannan (s. 11. kesäkuuta 1971) on brittiläinen poliitikko, joka istui 1999–2020 Euroopan parlamentissa. Hän oli yksi kovaäänisimmistä EU-kriitikoista ja ajoi Brexitiä. Hannan sai vuonna 2021 elinikäisen päärin arvon, ja hänestä tuli Britannian ylähuoneen jäsen.
Hannan valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 1999 ja uudelleen vuosien 2004, 2009, 2014 ja 2019 vaaleissa. Hän oli Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän jäsen ja Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan jäsen. Hannan oli vuosia Britannian kovaäänisimpiä EU-kriitikkoja, joka ajoi Britannian täyttä eroa EU:sta ja Norjan ja Sveitsin kaltaista vapaakauppasuhteita.
Hannan sai 2021 elinikäisen päärin arvon, ja hänestä tuli Lord Hannan of Kingsclere ja Britannian ylähuoneen jäsen.
Hannan on journalisti ja kirjailija. Hän piti blogia The Daily Telegraph -lehden sivuilla.
Teoksia

Inventing Freedom: How the English-Speaking Peoples Made the Modern World (2013)
Why America Must Not Follow Europe (Encounter Broadsides) (2011)
The New Road to Serfdom: A Letter of Warning to America (2010)
The Case for EFTA (2004)
What if Britain Votes No? (2002)
The Challenge of the East (1999)
The Euro: Bad for Business (1998)
A Guide to the Amsterdam Treaty (1997)
Time for a Fresh Start in Europe (1993)
Aiheesta muualla

Book Review: 'Inventing Freedom' by Daniel Hannan Wall Street Journal
Egyptin cup

| Egyptin Cup |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Maa(t):  Egypti
Perustettu:  1922
Joukkueita:  64
Hallitseva mestari:  Zamalek SC
Eniten mestaruuksia:  Al-Ahli (36)
Egyptin Cup on vuosittain järjesttävä jalkapallon cup-kilpailu. Turnausta on pelattu aina vuodesta 1922 asti. Cupin voittaja saa osallistua seuraavan kauden CAF Confederation Cupiin. Cupin menestynein seura on ylivoimaisesti Al-Ahli jolla on 36 mestaruutta.
Mestarit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  1922 – Zamalek SC  1923 - Tersana  1924 - Al-Ahli  1925 - Al-Ahli  1926 - Al-Ittihad Aleksandria  1927 - Al-Ahli  1927 - Al-Ahli  1928 - Tersana  1929 - Al-Ahli  1930 - Al-Ahli  1931 - Al-Ahli  1932 – Zamalek SC  1933 – Al-Olympi  1934 – Al-Olympi  1935 – Zamalek SC  1936 - Al-Ittihad Aleksandria  1937 – Al-Ahli  1938 – Zamalek SC  1939 - Al-Teram  1940 – Al-Ahli  1941 – Zamalek SC  1942 – Al-Ahli  1943 – Zamalek SC & Al-Ahli  1944 – Zamalek SC  1945 – Al-Ahli  1946 – Al-Ahli  1947 – Al-Ahli  1948 - Al-Ittihad Aleksandria  1949 – Al-Ahli  1950 – Al-Ahli  1951 – Al-Ahli  1952 – Zamalek SC  1953 – Al-Ahli  1954 – Tersana  1955 – Zamalek SC  1956 – Al-Ahli  1957 – Zamalek SC  1958 – Zamalek SC & Al-Ahli  1959 – Zamalek SC  1960 – Zamalek SC  1961 – Al-Ahli |   |  1962 – Zamalek SC  1963 – Al-Ittihad Aleksandria  1964 – Al-Quana  1965 – Tersana  1966 – Al-Ahli  1967 – Tersana  1973 – Al-Ittihad Aleksandria  1975 – Zamalek SC  1976 – Al-Ittihad Aleksandria  1977 – Zamalek SC  1978 – Al-Ahli  1979 – Zamalek SC  1981 – Al-Ahli  1982 – Al-Ahli  1984 – Al-Ahli  1985 – Al-Ahli  1986 – Tersana  1988 – Zamalek SC  1989 – Al-Ahli  1990 – Al-Mokawloon  1991 – Al-Ahli  1992 – Al-Ahli  1993 – Al-Ahli  1995 – Al-Mokawloon  1996 – Al-Ahli  1997 – Al-Ismaili  1998 – Al-Masry  1999 – Al-Ismaili  2000 – Zamalek SC  2001 – Al-Ahli  2002 – Zamalek SC  2003 – Al-Ahli  2004 – Al-Mokawloon  2005 – Enppi  2006 – Al-Ahli  2007 – Al-Ahli  2008 – Zamalek SC  2009 – Haras Al-Hodood  2010 – Haras Al-Hodood  2011 – Enppi  2012 - Ei pelattu |   |  2013 – Zamalek SC  2014 – Zamalek SC  2015 – Zamalek SC  2016 – Zamalek SC  2017 – Al-Ahli  2018 – Zamalek SC  2019 – Zamalek SC |
Edith Evans

| Edith Evans |
| --- | --- |
 Edith Evans vuonna 1973
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1888  Lontoo
Kuollut: 14. lokakuuta 1976  Cranbrook, Kent
Puoliso:  George Booth (1925–1935)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1910–1976
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Edith Mary Evans (8. helmikuuta 1888 Lontoo, Iso-Britannia – 14. lokakuuta 1976 Cranbrook, Kent, Iso-Britannia) oli brittiläinen näyttelijä. Hänet tunnettiin parhaiten lavanäyttelijänä, mutta hän teki myös useita elokuvarooleja. Evans muistetaan erityisesti siitä, että hän piti mielenkiintoisten ja vaikeiden roolihahmojen näyttelemisestä, minkä vuoksi hän kieltäytyi välillä pääroolista saadakseen itselleen kiinnostavamman sivuroolin. Parhaiten Evans muistetaan rouva Backnellin roolista Oscar Wilden kirjoittamassa näytelmässä The Importance of Being Earnest.
Evans oli kolmesti ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi, mutta ei voittanut kertaakaan. Evans oli ehdolla parhaaksi naissivuosaksi rooleistaan elokuvissa Tom Jones – hulivilihurmuri ja Kotiopettajattaren salaisuus sekä parhaaksi naispääosaksi elokuvasta Kuiskausten talo.
Käännös suomeksi
Duende

Duende voi tarkoittaa seuraavia:
Duende, espanjalaisen kansanperinteen tuntemia henkiolentoja
duende, taiteellisen ilmaisun henki
367943 Duende, asteroidi
Duende – The Spanish Sessions, Killing Joke -yhtyeen kokoelma-albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Duende”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomen tienumerointijärjestelmä

Suomen tienumerointijärjestelmä on Suomen tieverkkoon sovellettava tapa numeroida tiet niiden laadun ja tyypin mukaan; vastaavia järjestelmiä on käytössä myös monissa muissa maissa. Tienumeroinnin avulla tien käyttäjä voi jo numeron perusteella tehdä päätelmiä tien laadusta ja tyypistä. Teiden numerointia käytetään opasteissa paikannimien ohella. Lisäksi teiden numerointi helpottaa niiden hallinnointia. Suomessa vuonna 1938 käyttöön otettu valtateiden ja kantateiden numerointijärjestelmä on perusteiltaan säilynyt verraten muuttumattomana.
Nykyinen tienumerointijärjestelmä

Suomen maantieverkko on jaettu valta-, kanta-, seutu- ja yhdysteihin. Opasteissa eri tieluokat erottaa toisistaan sekä opasteen värin että käytetyn numeron perusteella. Toisin kuin eräissä muissa maissa, kuten Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Suomessa moottoritiet numeroidaan samoin kuin muut tiet.
Toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa, eurooppatiet eivät Suomessa ole osa kansallista tieluokitusjärjestelmää, vaan ainoastaan opasteissa annettava lisätieto. Suomessa eurooppateillä on siis aina myös kansallinen tienumero.
Opastuksellisen merkityksen lisäksi tienumerointijärjestelmällä on myös hallinnollinen merkitys. Järjestelmän tarkoitus on auttaa tienpitäjää yksikäsitteisesti määrittelemään tiet ja niiden osuudet. Hallinnollinen tienumero on myös monilla sellaisilla teillä tai tienosilla, joille sitä ei opasteisiin merkitä. Tällaisia ovat esimerkiksi paikallistiet, eritasoliittymien rampit ja polut. Toisaalta hallinnollisesti kullakin tieosuudella voi olla vain yksi numero. Näin ollen useamman tien kulkiessa "päällekkäin" toisen tien numerointi katkeaa hallinnollisesti, vaikka tieopasteisiin yleensä merkitäänkin kaikki tienumerot.
Seuraavassa on esitetty yhteenveto Suomen tienumerointijärjestelmästä:
| Tieluokka | Numerot | Numeroinnin merkitys | Numeron merkitseminen opasteisiin |
| --- | --- | --- | --- |
| Valtatiet | 1–39 | hallinnollinen ja opastuksellinen | valkoinen teksti punaisella pohjalla |
| Kantatiet | 40–99 | hallinnollinen ja opastuksellinen | musta teksti keltaisella pohjalla |
| Seututiet | 100–999 | hallinnollinen ja opastuksellinen | musta teksti valkoisella pohjalla |
| Yhdystiet (1) | 1000–9999 | hallinnollinen ja opastuksellinen | valkoinen teksti sinisellä pohjalla; ei aina merkitä |
| Yhdystiet (2), entiset paikallistiet | 11000–19999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Rampit (maantieluonteiset) | 20001–29999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Rampit (paikallistieluonteiset) | 30001–31999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Kadut | 40001–49999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Autolla ajettavat polkutiet | 50001–50999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Muut polut | 52001–52999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Talvitiet (maantieluontoiset) | 60001–60999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Talvitiet (paikallistieluontoiset) | 61001–61999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Kevyen liikenteen väylät maanteillä | 70001–79999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Kevyen liikenteen väylät paikallisteillä | 81001–89999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Kevyen liikenteen väylät rampeilla | 90001–99999 | hallinnollinen | ei merkitä |
| Eurooppatiet | E4, E8, E12, E18, E45, E63, E75 | opastuksellinen | valkoinen teksti vihreällä pohjalla |
Historiaa > Ensimmäinen numerointi

1920-luvun tielait siirsivät päätieverkon rakentamis- ja ylläpitovastuun kunnilta valtiolle. Autoliikenteen kasvu pakotti suunnittelemaan tieverkkoa laajemmalla kuin yksittäisten kuntien tasolla. 1930-luvulla määriteltiin tärkeimpien valtakunnallisten teiden verkko, ja vuonna 1938 otettiin käyttöön termit valtatie ja kantatie sekä ensimmäinen numerointijärjestelmä.
Numerointijärjestelmässä numerot 1–49 oli varattu valtateille ja numerot 51–99 kantateille. Valtatiet 1–15 lähtivät säteittäisesti isoista kaupungeista: Tiet 1–7 Helsingistä, tiet 8–10 Turusta, tiet 11–12 Tampereelta ja tiet 13–15 Viipurista. Tässä vaiheessa kaikkiaan 21 tietä nimettiin valtateiksi. Kantateiden numerointi ei ollut näin systemaattinen.
Ensimmäiset valtatiet olivat
Helsinki – Turku
Helsinki – Nummi – Somero – Loimaa – Huittinen – Pori
Helsinki – Loppi – Hämeenlinna – Pälkäne – Tampere – Vaasa
Helsinki – Hyvinkää – Lammi – Padasjoki – Jyväskylä – Oulu – Rovaniemi – Petsamo
Helsinki – Lahti – Mikkeli – Kuopio – Kuusamo – Kemijärvi
Helsinki – Kouvola – Lappeenranta – Sortavala
Helsinki – Viipuri
Turku – Pori – Vaasa – Oulu
Turku – Huittinen – Tampere – Kangasala – Jämsä
Turku – Somero – Hämeenlinna – Tuulos
Tampere – Pori
Tampere – Lahti – Kouvola
Viipuri – Lappeenranta – Mikkeli – Jyväskylä – Kokkola
Viipuri – Savonlinna – Juva
Viipuri – Rajajoki
Vaasa – Lapua – Kyyjärvi
Kuopio – Joensuu
Sortavala – Joensuu – Kajaani
Iisalmi – Pulkkila
Oulu – Kuusamo
Kemi – Muonio
Ensimmäiset kantatiet olivat
Helsinki – Hanko
Tammisaari – Salo
Lohjanharju – Lohja – Tammisaari
Loppi – Forssa – Jokioinen
Porvoo – Hämeenlinna
Hämeenlinna – Toijala – Tampere
Huittinen – Toijala
Lahti – Padasjoki
Lusi (silloinen Heinolan mlk) – Viisarimäki (Toivakka)
Hamina – Kouvola
Viipuri – Lahdenpohja
Viipuri – Metsäpirtti
Viipuri – Kivennapa
Viipuri – Koivisto – Terijoki
Noormarkku – Parkano
Orivesi – Lapua
Kristiinankaupunki – Seinäjoki – Uusikaarlepyy
Koivulahti – Ylihärmä
Kuusa (Laukaa) – Vehmasmäki (silloinen Kuopion mlk)
Varkaus – Viinijärvi (Liperi)
Savonlinna – Tohmajärvi
Sortavala – Salmi
Sortavala – Suojärvi
Joensuu – Ilomantsi
Siilinjärvi – Nurmes
Sotkamo – Kuhmo
Oulu – Kajaani
Rovaniemi – Pudasjärvi
Rovaniemi – Muonio
Rovaniemi – Kemijärvi
Rovaniemi – Kuusamo
Kemijärvi – Kuolajärvi
Historiaa > Sodan aiheuttamien aluemuutosten vaikutukset

Karjalan alueluovutusten takia valtatie 15, Karjalankannaksen kantatiet 61–64 ja Laatokan Karjalan kantatiet 72–73 lakkautettiin. Valtatie 6 sai uuden suunnan Lappeenrannasta Parikkalan kautta Joensuuhun, ja valtatie 7 päättyi uudelle valtakunnanrajalle Virolahden Vaalimaalle. Tie 13 päätettiin Lappeenrantaan ja 14 Parikkalan Särkisalmelle.
Petsamon luovutuksen takia valtatie 4 linjattiin Ivalosta Kaamasen kautta Utsjoen Karigasniemelle. Utsjoen kirkonkylään ei tuolloin vielä ollut kunnollista tietä. Porkkalan vuokraamisen takia kantatie 51 linjattiin kulkemaan vuokra-alueen pohjoispuolitse Espoon Kivenlahdesta Kauklahden, Kirkkonummen Lapinkylän ja Siuntion kirkonkylän kautta Lohjan maalaiskunnan Virkkalaan. Nykyisin tie on yhdystietä 1130.
Historiaa > Päätieverkon uudelleenrakentaminen

1950–1970-luvuilla rakennettiin pääosa Suomen nykyisestä päätieverkosta. Uudet päätiet saivat yleensä samat numerot, jotka ennestään olivat kuuluneet samojen paikkakuntien välillä kulkeneelle vanhalle tielle. Samalla vanhat tiet menettivät valta- tai kantatien asemansa.  Numeroinnin pääperiaate pysyi silti pitkälti ennallaan.
Muutamia kokonaan uusiakin valtateitä perustettiin. Kun Kouvolasta Mikkeliin rakennettiin uusi tie, se yhdessä Kotkasta Kouvolaan johtaneen entisen kantatie 60:n kanssa numeroitiin valtatieksi 15. Tämä numero oli vapaana, koska entinen samannumeroinen valtatie oli jäänyt kokonaan luovutetulle alueelle. Lisäksi Oulun ja Kajaanin välinen kantatie muutettiin valtatieksi ja sai numerokseen 22. Uusi reitti Pori – Parkano – Jyväskylä – Joensuu nimettiin valtatieksi 23, jolloin numerot 65 ja 70 poistuivat käytöstä. Lisäksi muutamia kantateitä lakkautettiin, koska lähelle oli valmistunut uusi valtatiereitti.
Kantateiden numerointi päätettiin ulottaa alkamaan numerosta 40. Numeron 40 sai Naantalista Piikkiöön kulkeva Turun ohikulkutie.