stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1973
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Gamlakarleby IF | 47,7 | Iris Mattsson | Ann-Christin Kronqvist | Ulla Lax | Mona-Lisa Pursiainen |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 49,5 | Marjo Tuomi | Riitta-Liisa Elovainio | Eila Kelo | Riitta Salin |
| 3. | Hangö IK | 50,2 | Inger Roos | Soile Hänninen | Leena Olenius | Yvonne Hannus |
4 × 400 m
| 1. | Gamlakarleby IF | 3.57,5 | Viveca Westman | Iris Mattsson | Ulla Lax | Mona-Lisa Pursiainen |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 4.00,1 | Riitta-Liisa Elovainio | Irja Pettinen | Eila Kelo | Riitta Salin |
| 3. | Hangö IK | 4.00,6 | Soile Hänninen | Leena Olenius | Inger Roos | Yvonne Hannus |
3 × 800 m
| 1. | Raahen Vesa | 6.42,4 | Hanna Kiuru | Eija Kiuru | Aila Virkberg |  |
| 2. | Saarijärven Pullistus | 6.51,2 | Sirpa Haapakoski | Sirkka-Liisa Kuhno | Ritva Lahti |  |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 7.03,6 | Ritva Hakkarainen | Irja Pettinen | Riitta Salin |  |
Walter Michael Ebejer

Walter Michael Ebejer (3. elokuuta 1929 Dingli – 11. kesäkuuta 2021) oli Brasiliassa toiminut maltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän kuuluu dominikaaneihin. Hänet vihittiin papiksi 24. tammikuuta 1954 ja nimitettiin União da Vitórian hiippakunnan johtoon 3. joulukuuta 1976. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. maaliskuuta 1977. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Pedro Antônio Marchetti Fedalto ja Geraldo Claudio Luiz Micheletto Pellanda.
Ebejer jäi eläkkeelle 3. tammikuuta 2007.
Vihreä bruttokansantuote

Vihreä bruttokansantuote on bruttokansantuotteen rinnalle kehitetty  vihreän talouden tunnusluku, joka yrittää ottaa huomioon taloudellisen kasvun ympäristövaikutukset. Siinä näkyvät ympäristössä tapahtuneet muutokset ja tulojen jakautuminen eri väestöryhmien kesken. Kiinassa kokeiltiin vihreää bruttokansantuotetta virallisena mittarina, mutta siitä luovuttiin 2007.
Muita bruttokansantuotetta laajakatseisempia mittausjärjestelmiä on Herman Dalyn ja John B. Cobbin vuonna 1989 kehittämä kestävän taloudellisen hyvinvoinnin indeksi (Index of Sustainable Economic Welfare, ISEW) sekä siitä jatkokehitetty aidon kehityksen mittari  (Genuine Progress Indicator, GPI). Jonkinlaista ympäristöasiat huomioon ottavaa kirjanpitojärjestelmää käytetään jo viidessäkymmenessä maassa.
YK on kehittänyt Inhimillisen kehityksen indeksin eli HDI:n, joka kuvaa kansalaisten elintasoa. Ympäristöasiat näkyvät siinä lähinnä välillisesti kansalaisten elinajanodotteen kautta.
Aiheesta muualla

From The Answer Desk: Green GDP kolumni Environmental Economics -verkkolehdessä
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1967

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1967 järjestettiin 15.–16. heinäkuuta Kouvolassa.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 41,8 | Raimo Vilén | Jarkko Tapola | Kari Vauhkonen | Kari Palmen |
| 2. | Sysmän Sisu | 42,7 | Kari Korhonen | Martti Helenius | Veli Aartolahti | Reijo Toivonen |
| 3. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 42,7 | Jouko Noronen | Erik Gustafsson | Aki Virolainen | Kauko Ketolainen |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.18,1 | Matti Schmandt | Pekka Juutilainen | Keijo Ceder | Markku Aalto |
| 2. | Kenttäurheilijat-58 | 3.18,5 | Tapio Raij | Reijo Wastimo | Sakari Sareskoski | Olavi Laakso |
| 3. | Esbo IF | 3.18,8 | Raino Heinonen | Kaj Widbom | Harry Julin | Aimo Mehtonen |
4 × 800 m
| 1. | IF Standard Purmo | 7.38,6 | Tore Grön | Harald Lillqvist | Sune Backman | Olof Nyman |
| 2. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 7.39,9 | Juha Parviainen | Esko Rouhiainen | Kaj Vartio | Matti Tuura |
| 3. | Helsingfors IFK | 7.41,5 | Kaarlo Pärnänen | Rune Holmén | Karl Gustaf Kunnas | Rainer Rönn |
4 × 1 500 m
| 1. | Kaipolan Vire | 15.41,6 | Esko Sirén | Niilo Kortelainen | Rauno Kotkajuuri | Jouko Kuha |
| 2. | Mäntsälän Urheilijat | 15.48,6 | Ensio Tanninen | Rauno Mattila | Ilmari Kurkivuori | Tauno Wallenius |
| 3. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 15.56,1 | Kaj Vartio | Juha Parviainen | Esko Rouhiainen | Matti Tuura |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Vaasan Vasama | 50,0 | Raija Leino | Orvokki Ojala | Maija-Liisa Limnell | Sirkka Norrlund |
| 2. | Hangö IK | 50,4 | Inger Roos | Birgitta Roos | Tarja Metsäruusi | Marika Eklund |
| 3. | Kouvolan Urheilijat | 51,5 | Tarja Jokiniemi | Tuija Päivärinne | Marja-Liisa Inkilä | Eeva Haimi |
3 × 800 m
| 1. | Kuortaneen Kunto | 7.01,3 | Hannele Kuusela | Tuula Ilkka | Eeva-Liisa Kalliolahti |  |
| 2. | Turun Weikot | 7.12,8 | Anja Tuominen | Marita Koskinen | Ritva-Liisa Tuominen |  |
| 3. | Kouvolan Urheilijat | 7.22,5 | Eeva Haimi | Vaula Puomisto | Pirkko Ahtiainen |  |
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1972

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1972 järjestettiin 8.-9. heinäkuuta Helsingissä.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Tampereen Pyrintö | 41,5 | Jarmo Seppä | Pekka Nurmela | Raimo Nieminen | Markku Perttula |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 41,5 | Tuomo Salonen | Risto Nieminen | Seppo Kuusiola | Raimo Vilén |
| 3. | Tainionkosken Kisa | 41,9 | Kauko Karttunen | Heikki Vartiainen | Hannu Saarinen | Ossi Karttunen |
4 × 400 m
| 1. | Tampereen Pyrintö | 3.14,2 | Jarmo Seppä | Juhani Kotikoski | Raimo Nieminen | Markku Perttula |
| 2. | Porin Pyrintö | 3.15,4 | Tarmo Tupala | Martti Kröger | Hans Vuori | Matti Malin |
| 3. | Tainionkosken Kisa | 3.16,2 | Kauko Karttunen | Heikki Vartiainen | Hannu Saarinen | Ossi Karttunen |
4 × 800 m
| 1. | Mäntsälän Urheilijat | 7.25,2 | Martti Toivakainen | Matti Kyytsönen | Timo Ahola | Pekka Vasala |
| 2. | Paimion Urheilijat | 7.25,6 | Heikki Mäkelä | Aimo Peltonen | Pekka Kivelä | Raimo Karsikas |
| 3. | Turun Toverit | 7.32,0 | Matti Ranne | Olli Mäkinen | Arto Kuukka | Reima Karsikas |
4 × 1 500 m
| 1. | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 15.29,8 | Markku Mensala | Juha Parviainen | Kyösti Takkinen | Raimo Hämynen |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 15.32,2 | Kalevi Pantzar | Jouko Uola | Markku Salminen | Tapio Kantanen |
| 3. | Mäntsälän Urheilijat | 15.37,4 | Timo Ahola | Paavo Heikkinen | Martti Toivakainen | Pekka Vasala |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Lappajärven Veikot | 48,2 | Helinä Laihorinne | Helena Laihorinne | Aura-Liisa Laihorinne | Marianne Laihorinne |
| 2. | Hollolan Urheilijat -46 | 49,3 | Marja-Liisa Mäkelä | Tuula Rautanen | Ritva Laaksonen | Lea Kylmälä |
| 3. | Gamlakarleby IF | 50,0 | Viveca Westman | Ulla Karjaluoto | Maija-Liisa Limnell | Mona-Lisa Strandvall |
4 × 400 m
| 1. | Hangö IK | 3.52,3 | Inger Roos | Leena Olenius | Yvonne Hannus | Marika Eklund |
| 2. | Hollolan Urheilijat -46 | 3.55,0 | Marja-Liisa Mäkelä | Lea Kylmälä | Ritva Laaksonen | Tuula Rautanen |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.59,6 | Taina Hampaala | Eeva Salmi | Tuuli Kantola | Pirjo Wilmi |
3 × 800 m
| 1. | Saarijärven Pullistus | 6.51,2 | Seija Lahti | Sirkka-Liisa Kuhno | Ritva Lahti |  |
| 2. | Raahen Vesa | 6.56,0 | Tarja Nousiainen | Hanna Kiuru | Aila Virkberg |  |
| 3. | Valtimon Vasama | 7.00,4 | Anne Halonen | Marja Hakkarainen | Ulla Suhonen |  |
Walter Meyer

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | perämiehellinen nelikko |  |
Walter Meyer (14. syyskuuta 1904 Tangermünde – 5. joulukuuta 1949 Buchenwald) oli saksalainen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1932 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja oli siellä mukana voittamassa kultaa perämiehellisessä nelikossa.
Vesipallo kesäolympialaisissa 2020 – miesten turnaus

Miesten vesipalloturnaus Tokion olympialaisissa 2020 pelattiin 25. heinäkuuta – 8. elokuuta. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta, joista yksi paikka oli varattu isäntämaa Japanille. Kultaa voitti Serbia, joka voitti loppuottelussa Kreikan. Unkari saavutti pronssia
Karsinnat

Isäntämaa Japani pääsi suoraan ilman karsintoja olympiaturnaukseen. Vesipallon maailmanliigan kauden 2019 voittaja pääsi suoraan olympialaisiin. MM-kilpailuista 2019 pääsi kaksi parasta joukkuetta, jotka eivät olleet jo varmistaneet paikkaansa turnauksessa, olympialaisiin. Viisi maanosaa (Amerikka, Oseania, Aasia, Eurooppa ja Afrikka) pelasivat omat karsintaturnaukset, joiden voittajat (tai parhaiten sijoittuneet, jos voittaja oli jo saanut paikan olympialaisissa) pääsivät lopputurnaukseen. Viimeiset kolme paikkaa ratkaistiin erillisessä karsintaturnauksessa.
Karsinnat > Paikkansa varmistaneet joukkueet

| Karsintatapa | Aika | Paikat | Maat |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 1 |  Japani |  |
| Vesipallon maailmanliiga 2019 | 18.–23. kesäkuuta 2019 | 1 |  Serbia |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut | 12.–28. heinäkuuta 2019 | 2 |  Espanja    Italia |  |
| Pan-Amerikan kisat 2019 | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 1 |  Yhdysvallat |  |
| Oseanian valinta |  | 1 |  Australia |  |
| Euroopan-mestaruuskilpailut 2020 | 14.–26. tammikuuta 2020 | 1 |  Unkari |  |
| Aasian kisat 2018 | 25. elokuuta – 1. syyskuuta 2018 | 1 |  Kazakstan |  |
| Afrikan valinta |  | 1 |  Etelä-Afrikka |  |
| Kansainvälinen karsintaturnaus | 14.–21. helmikuuta 2021 | 3 |  Kreikka    Kroatia    Montenegro |  |
Lohkovaihe

Kansainvälinen uintiliitto FINA julkaisi maaliskuussa 2021 olympialaisten otteluohjelman.
Lohkovaihe > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kreikka | 4 | 1 | 0 | 68 | 34 | +34 | 9 | Pudotuspelit |
| 2 |  Italia | 3 | 2 | 0 | 60 | 32 | +28 | 8 | Pudotuspelit |
| 3 |  Unkari | 3 | 1 | 1 | 64 | 35 | +29 | 7 | Pudotuspelit |
| 4 |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 3 | 59 | 53 | +6 | 4 | Pudotuspelit |
| 5 |  Japani | 1 | 0 | 4 | 65 | 66 | −1 | 2 |  |
| 6 |  Etelä-Afrikka | 0 | 0 | 5 | 20 | 116 | −96 | 0 |  |
Lohko A ottelut
Lohkovaihe > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 5 | 0 | 0 | 61 | 31 | +30 | 10 | Pudotuspelit |
| 2 |  Kroatia | 3 | 0 | 2 | 62 | 46 | +16 | 6 | Pudotuspelit |
| 3 |  Serbia | 3 | 0 | 2 | 70 | 46 | +24 | 6 | Pudotuspelit |
| 4 |  Montenegro | 2 | 0 | 3 | 54 | 56 | −2 | 4 | Pudotuspelit |
| 5 |  Australia | 2 | 0 | 3 | 49 | 60 | −11 | 4 |  |
| 6 |  Kazakstan | 0 | 0 | 5 | 35 | 92 | −57 | 0 |  |
Lohko B ottelut
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Kreikka  |  10  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   Kreikka  |  10  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   Montenegro  |  4  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   Montenegro  |  4  |  |  |   Kreikka  |  9   |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   Kreikka  |  9   |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   Unkari  |  6  |  |  |  |  |
|   |   Kroatia  |  11  |  |  |   Unkari  |  6  |  |  |  |  |
|   |   Kroatia  |  11  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   Unkari  |  15  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   Unkari  |  15  |  |  |  |  |  |  |   Kreikka  |  10  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |   Kreikka  |  10  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |  |  |  |  |   Serbia  |  13  |
|   |   Italia  |  6   |  |  |  |  |  |  |   Serbia  |  13  |
|   |   Italia  |  6   |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   Serbia  |  10  |  |  |  6.8.  |  6.8.  |  |  |  |  |
|   |   Serbia  |  10  |  |  |   Serbia  |  10  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   Serbia  |  10  |  |  |  |  |
|   |  4.8.  |  4.8.  |  |  |   Espanja  |  9  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Espanja  |  12  |  |  |   Espanja  |  9  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |   Espanja  |  12  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   Yhdysvallat  |  8  |  |  |  |  |  |  |  8.8.  |  8.8.  |
|   |   Yhdysvallat  |  8  |  |  |  |  |  |  |   Unkari  |  9   |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Unkari  |  9   |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Espanja  |  5  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Espanja  |  5  |
Mitalistijoukkueiden pelaajat

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
Kultaa:  Serbia  Gojko Pijetlović, Dušan Mandić, Nikola Dedović, Sava Ranđelović, Strahinja Rašović, Duško Pijetlović, Đorđe Lazić, Milan Aleksić, Nikola Jakšić, Filip Filipović, Andrija Prlainović,Stefan Mitrović, Branislav Mitrović, Dejan Savić (valmentaja)
Hopeaa:  Kreikka  Emmanouil Zerdevas, Konstantinos Genidounias, Dimitrios Skoumpakis, Marios Kapotsis, Ioannis Fountoulis, Alexandros Papanastasiou, Georgios Dervisis, Stylianos Argyropoulos, Konstantinos Mourikis, Christodoulos Kolomvos, Konstantinos Gkiouvetsis, Angelos Vlachopoulos, Konstantinos Galanidis, Thodoris Vlachos (valmentaja)
Pronssia:  Unkari  Viktor Nagy, Dániel Angyal, Krisztián Manhercz, Gergő Zalánki, Márton Vámos, Norbert Hosnyánszky, Mátyás Pásztor, Szilárd Jansik, Balázs Erdélyi, Dénes Varga, Tamás Mezei, Balázs Hárai, Soma Vogel, Tamás Märcz (valmentaja)
Vietnamin Grand Prix

|  Vietnamin Grand Prix  |
| --- | --- |

Rata:  Hanoin katurata
Sijainti:  Hanoi, Vietnam
Ratatyyppi:  Katurata
Radan pituus:  5,613 km
Kilpailun pituus:  55 kierrosta, 308,715 km
Eniten voittoja
Viimeisin kilpailu (-):
Vietnamin Grand Prix oli tarkoitus olla kaudella 2020 Vietnamissa järjestettävä Formula 1 -sarjan osakilpailu. Kilpailu oli tarkoitus järjestää väliaikaisella katuradalla Hanoissa.
Suunnitelmat

Bernie Ecclestone oli alun perin skeptinen Vietnamilaisen Grand Prix’n elinkelpoisuudesta johtuen virhearvioinneista jotka liittyivät Intian ja Korean Gran Prix’ten vastaavan elinkelpoisuuteen.
Tammikuussa 2017 kuitenkin Liberty Media hankki urheilulajin oikeudet CVC Capital Partnersilta, mikä muutti tilanteen, koska tarkoituksena on tuoda enemmän F1-katuratakilpailuja Aasian merkittävimpiin kaupunkeihin. Vuoden 2020 koronaviruspandemian lisäksi vuoden 2021 osakilpailun perumiseen vaikuttivat myös paikallisen poliittisen vaikuttajan sekä kisajärjestäjän korruptioepäilyt, ja Vietnamin valtion kiinnostuksen kohteiden keskittyminen omiin kansallisiin hätätilanteisiinsa.
Kilparata

Kilpailu oli tarkoitus järjestää 5,613 kilometrin pituisella väliaikaisella katuradalla Hanoissa. Radan suunnitteli Hermann Tilke yhdessä Hanoin kaupungin viranomaisten kanssa. Rata yhdistää olemassa olevat kadut varta vasten rakennettuun osuuteen, joka avataan julkiseen käyttöön myöhemmin.
Vuoremivuono

Vuoremijoen suulla oleva järvimäinen leventymä. Kuva Norjan puolelta, vastarannalla on Venäjä. Meri on vasemmalla.
Vuoremivuono (ven. Губа Ворьема, Guba Vorjema) on pienehkö ja matala lahti Vuoremijoen suulla Barentsinmeren rannikolla Venäjän ja Norjan rajalla. Lahden länsirannalla Norjassa sijaitsee Grense Jakobselvin kylä. Lahden itäpuoli sijaitsee Petsamon kaupunkikunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Venäjän Murmanskin alueella. Ennen vuoden 1944 alueluovutuksia tämä  itäpuoli kuului Suomelle osana Petsamon kuntaa, ja lahden rannalla sijaitsi Vuoremin kylä, josta käytettiin myös nimeä Stolbova.  Lahden perukkaan laskeva Vuoremijoki on Norjan ja Venäjän rajajoki ja oli aikanaan Suomen ja Norjan raja.
Aiheesta muualla

Grensekart Norge - Russland 18:2 (Arkistoitu – Internet Archive) Norjan rajaviranomaisen topografinen kartta (lahdelle ei ole merkitty norjalaista nimeä)
Velkadeflaatio

Velkadeflaatio on suhdannevaihteluteoria, jonka mukaan taantumat ja lamat ovat seurausta supistuvasta kokonaisvelasta: luottosykli on suhdannesyklin ensisijainen syy.
Irving Fisherin muotoilu

Fisherin mukaan velkadeflaatio, velkakuplan puhkeaminen, johtaa seuraaviin seurauksiin: Jossain vaiheessa ylivelkaantumistilanne saattaa johtaa selvitystilaan joko velallisten, velkojien tai molempien taholta. Tämän jälkeen voimme päätellä seuraavat yhdeksän seurausketjua:
1. Selvitystila johtaa pakkomyynteihin ja

2. pankkilainojen poismaksun myötä talletusten supistumiseen sekä rahan kiertonopeuden hidastumiseen. Tämä talletusten ja niiden kiertonopeuden supistuminen, aiheuttaa

3. hintatason laskun. Olettaen, että tähän hintatason laskuun ei puututa reflaation tai muun toimesta, on seurauksena välttämättä
4. vielä suurempi liiketoiminnan nettoarvon lasku johtaen konkursseihin, ja

5. samoin kuin tappioita tekevässä yksityisyrityksessä, johtaa

6. yleiseen tuotannon, kaupan ja työvoiman leikkauksiin. Nämä tappiot, konkurssit ja työttömyys johtavat

7. pessimismiin ja luottamuksen menetykseen, mikä puolestaan johtaa

8. rahan hamstraukseen ja yhä hidastuvaan kiertonopeuteen.

Nämä 8 kohtaa johtavat
9. monimutkaisiin häiriöihin korkotasoissa, erityisesti nimellisten- tai rahakorkojen laskuun, ja todellisten hyödykkeiden tai raaka-aineiden, korkojen nousuun.
Edellisten oletusten uudelleenmuotoilu

Markkinatasapainon teoriaan nojautuen Fisher teki lisäyksen teoriaan, jota ilman se ei ollut muodissa olevan neoklassisen teorian kanssa yhtäpitävä:
⦁ Markkinoiden täytyy palautua tasapainoon syklin aikana
⦁ Velat täytyy maksaa (Fisher 1930)
Suuren laman opettamana hän kuitenkin hylkäsi tasapainoteorian ja totesi, että itse asiassa velkoja ei ehkä tulla koskaan maksamaan, vaan ne laiminlyödään:
- On yhtä järjetöntä olettaa, että taloudelliset muuttujat millään aikavälillä "pysyvät paikoillaan," täydellisessä tasapainossa, kuin että Atlantin valtameressä ei olisi koskaan aaltoja (Fisher 1933) -.
Hän hylkäsi lisäksi käsityksen, että psykologiset odotukset ja luottamus, velan sijaan, olisivat keskeinen tekijä:
- Luulen, että liiallinen luottamus harvoin tekee mitään suurta vahinkoa paitsi silloin, kuin, ja jos se innostaa sen uhreja velkaantumaan. (Fisher 1933) -.
On huomionarvoista, että Fisher oli itse henkilökohtaisesti suuren laman aikana ylivelkaantunut johtuen aiemmasta ylioptimismistaan, ja sen seurauksena tehdyistä velkarahoitetuista sijoituksistaan.
Myöhempi kehitys

Velkadeflaatiota on tutkittu ja kehitetty ennen muuta jälkikeynesiläisessä koulukunnassa. Hyman Minskyn "rahoituksen epävakaus - hypoteesi" täydentää Fisherin teoriaa ja tarjoaa selityksen sille, miten luotonanto muodostaa kuplia: REH selittää miten kuplat muodostuvat, velkadeflaatio, miten ne puhkeavat ja millaisia taloudellisia seurauksia siitä syntyy. Matemaattisia malleja velkadeflaatiosta on hiljattain laatinut australialainen jälkikeynesiläinen taloustieteilijä Steve Keen.
Vihreä internationaali

Vihreä internationaali eli Kansainvälinen agraaritoimisto oli vuodesta 1923 1930-luvulle toiminnassa ollut talonpoikaispuolueiden kansainvälinen organisaatio. Sen toimipaikka oli Prahassa. Sen tarkoitus on toimia eri maiden talonpoikaispuolueiden yhdyselimenä. Siihen kuului puolueita Alankomaista, Jugoslaviasta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta, Ranskasta, Sveitsistä ja Tšekkoslovakiasta. Vuodesta 1928 mukana oli myös Suomen maalaisliitto.
Järjestön toiminta hiipui 1930-luvun laman ja äärioikeiston nousun paineessa.
Jäsenpuolueet

Jugoslavian agraaripuolue
Kroatian talonpoikaispuolue
Bulgarian kansallinen maalaisliitto
Liettuan talonpoikien ja vihreiden liitto
Romanian kansallinen talonpoikaispuolue
Unkarin itsenäisten pienviljelijöiden ja maataloustyöntekijöiden kansalaispuolue
Tšekkoslovakian viljelijöiden ja talonpoikien tasavaltalaispuolue
Puolan kansanpuolue
Suomen maalaisliitto
Walter Mirisch

Walter Mortimer Mirisch (8. marraskuuta 1921 New York – 24. helmikuuta 2023 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja, joka oli vuonna 1957 perustamansa Mirisch Companyn johdossa mukana työstämässä useita Hollywoodin klassikkoelokuvia. Hän johti 1970-luvulla myös Yhdysvaltain elokuva-akatemiaa.
Mirisch työskenteli toisen maailmansodan aikana pommikonetehtaassa ja opiskeli sodan jälkeen Wisconsin-Madisonin yliopistossa ja Harvard Business Schoolissa.
Mirischin elokuvaura alkoi vuonna 1945 Monogram Picturesin johtotehtävissä. Hän tuotti yhtiölle useita pienen budjetin b-elokuvia.
Mirisch perusti 1957 veljiensä Haroldin ja Marvinin kanssa The Mirisch Companyn. Se julkaisi 1950– ja 1960-lukujen aikana useita merkittäviä elokuvia. Sen elokuvista parhaan elokuvan Oscarin voittivat Poikamiesboksi (1960), West Side Story (1961) ja Yön kuumuudessa (1967). Viimeksi mainitusta Mirisch sai palkinnon elokuvan tuottajana. Yhtiön elokuvia ovat lisäksi Piukat paikat (1959), 7 rohkeata miestä (1960), Suuri pakoretki (1963), Vaaleanpunainen pantteri (1963) ja Thomas Crownin tapaus (1968).
Mirisch toimi 1973–1977 Yhdysvaltain elokuva-akatemian puheenjohtajana sekä 15 vuotta akatemian hallintoneuvostossa. Akatemia palkitsi Mirischin 1978 Irving G. Thalbergin muistopalkinnolla ja 1982 Jean Hersholtin humanitaarisen palkinnon.
Mirisch täytti sata vuotta vuoden 2021 marraskuussa ja kuoli helmikuussa 2023.
Virtus

Virtus (lat., suom. miehuullisuus, urhoollisuus) oli yksi antiikin roomalaisten perushyveistä. Siihen liittyi myös moraalisen moitteettomuuden aspekti. Satiirirunoilija Gaius Lucilius esitti 100-luvulla eaa. virtuksen määritelmän. Virtus personifoitiin myös jumalaksi.
Vuoremijoki

| Vuoremijoki |
| --- | --- |
 Vuoremijoki muodostaa nykyään rajan Norjan ja Venäjän välillä
Alkulähde:  Vuoremijärvi
Laskupaikka:  Vuoremivuono
Maat:   Norja,  Venäjä
Pituus:  45 km
Vuoremijoki (norj. Jakobselva, ven. Ворьема, Vorjema) on Norjan ja Venäjän rajajoki maiden pohjoisimmalla maarajalla. Pienehkö 45 kilometriä pitkä joki virtaa pohjoiseen ja laskee Barentsinmereen Norjan Grense Jakobselvin kylän kohdalla. Joen suulla on matala Vuoremivuonon suulahti. Joen latvoilla on Vuoremijärvi.
Vuosina 1920–1944, kun Petsamo kuului Suomeen, Vuoremijoki muodosti osaltaan Norjan ja Suomen rajan.
Aiheesta muualla

Venäläinen topografinen kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Amerikkalainen kartta[vanhentunut linkki]
Velkakirja

Velkakirja on asiakirja, jossa velallinen sitoutuu maksamaan tietyn summan velkojalle. Velkakirjassa sovitaan usein myös maksuehdoista, korosta sekä mahdollisista vakuuksista ja velan irtisanomisesta.