stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Geiserik

Karl Brjullov, Geiserik ryöstää Rooman, 1833–1836.
Geiserik tai Genserik (Geisarîx, noin 389 – 25. tammikuuta 477) oli vandaalien kuningas vuosina 428–477. Hän oli kuningas Godigiselin avioton poika ja seurasi valtaistuimella velipuoltaan Gunderikia. Geiserik perusti Vandaalien kuningaskunnan Länsi-Rooman valtakunnalta valloittamalleen alueelle Pohjois-Afrikkaan.
Geiserik johdatti vuonna 429 vandaalit Etelä-Espanjasta Pohjois-Afrikkaan, joka oli Rooman vilja-aitta. Sitkeätä vastarintaa hänelle teki Hippo Regiuksen kaupunki, jota vandaalit piirittivät vuonna 430. Roomalaisten oli vuonna 435 tunnustettava Geiserik nykyisen Tunisian ja Algerian alueella sijainneen rannikkovyöhykkeen valtiaaksi. Vastineeksi vandaalit suostuivat olemaan Rooman foederateja eli liittolaisia. Geiserik valloitti vuonna 439 Karthagon ja teki kaupungista valtakuntansa keskuksen. Geiserik valloitti myös Baleaarit ja teki saarista Välimerelle suuntautuneiden rosvoretkien tukikohdan. Vandaalit ottivat lisäksi haltuunsa Sisilian, Sardinian ja Korsikan.
Petronius Maximuksen anastettua vallan Roomassa Geiserik katsoi, että Valentinianus III:n kanssa solmittu rauhansopimus ei enää sitonut häntä. Geiserik marssi Roomaan vuonna 455. Maximus päätti paeta, mutta väkijoukko murhasi hänet Rooman ulkopuolella. Tämän jälkeen vandaalit ryöstivät Roomaa kahden viikon ajan. Geiserik otti panttivangikseen Valentinianuksen lesken, keisarinna Licinia Eudoxian ja tämän tyttäret Eudocian ja Placidian. Eudocia meni sittemmin Karthagossa naimisiin Geiserikin pojan Hunerikin kanssa.
Vuonna 468 Itä-Rooman lähettämä ja Basiliscuksen komentama roomalainen laivasto yritti lopettaa vandaalien merirosvouksen, mutta Geiserikin onnistui lyödä roomalaiset, vaikka näillä oli huomattava ylivoima. Vuonna 474 Geiserik teki rauhan Itä-Rooman kanssa. Hän kuoli Karthagossa 88-vuotiaana vuonna 477.
The Garden of Love

William Blaken alkuperäinen laatta.
"The Garden of Love" on William Blaken runo. Se kuuluu hänen kokoelmaansa Songs of Experience.
Runon "The Garden of Love" Blake kirjoitti ilmaistakseen ajatuksiaan seksuaalisuuden luonnollisuudesta ja siitä miten järjestynyt uskonto, etenkin Blaken ajan puhdasoppinen kristillinen kirkko aiheutti saarnojensa ja sääntöjensä kautta luonnollisten halujen tukahtumisen.
Hänen aikanaan tuollaisen ilmaiseminen oli hyvin rohkeaa, ja sanat "Chapel" ja "priests" olivat suorasukainen hyökkäys anglikaanista kirkkoa vastaan. Blaken närkästys aiheestaan käy ilmi toisesta rivistä, jossa hän puhuu sen näkemisestä "mitä en ole koskaan nähnyt" ("what I had never seen"). On kiinnostavaa, että hän sanoo ettei ole "koskaan" nähnyt sitä, vaikka hän on koko ikänsä ollut varsin hyvin selvillä kirkon suhtautumisesta seksuaalisuuteen. Se voikin ehkä ilmaista, että hän puhuu sellaisen viattoman näkökulmasta, joka on juuri astunut kokemuksen piiriin ja on järkyttynyt ja surullinen siitä, miten kirkko on kirjaimellisesti murskannut ja tehnyt tyhjäksi hänen aiemmat vapautensa. "A chapel was built in the midst/ Where I used to play on the green" ("Sinne on noussut kappeli,/ missä ennen leikin viheriöllä"): ja siinä sanalla "green" (viheriö) on erityistä merkittävyyttä, sillä se heijastaa viattomuuden vastarunoa "The Echoing Green" jossa "green" edustaa aiempaa viatonta vapautta, kuten myös ilmeisempi sana "play" (leikkiä).
Runon on suomentanut Risto Ahti nimellä "Rakkauden puutarha", ja se on julkaistu kokoelmassa William Blake & vimmainen genius (Sanasato, 2001. ISBN 952-5086-44-5).
Runo

I went to the Garden of Love,

And saw what I never had seen;

A Chapel was built in the midst,

Where I used to play on the green.



And the gates of this Chapel were shut,

And ‘Thou shalt not’ writ over the door;

So I turned to the Garden of Love

That so many sweet flowers bore.



And I saw it was filled with graves,

And tombstones where flowers should be;

And Priests in black gowns were walking their rounds,

And binding with briars my joys & desires.
Käännös suomeksi
Joe Biden
Nuoruus ja opinnot

Biden syntyi vuonna 1942 Pennsylvaniassa varakkaaseen perheeseen. Perhe kuitenkin menetti vaurautensa liiketoimissa ja putosi alempaan keskiluokkaan. Bidenin vanhemmat ovat Joseph R. Biden Sr. ja Catherine Eugenia Finnegan. Hän oli neljästä sisaruksesta vanhin ja sai amerikanirlantilaisen äitinsä katolisen kasvatuksen. Perhe muutti Delawareen vuonna 1953 Bidenin ollessa 10-vuotias.
Biden kärsi lapsena änkytyksestä, minkä vuoksi häntä kiusattiin koulussa. Hän harjoitteli pois änkytyksestä lausumalla W. B. Yeatsin runoja pieniä kiviä suussaan. Menetelmän innoittajana olivat antiikin puhetaiturista, Demosthenesista, kerrotut tarinat. Nykyisin Biden änkyttää toisinaan lievästi ja on pyrkinyt auttamaan änkytyksestä kärsiviä lapsia.
Biden opiskeli katolisessa Archmere Academyn lukiossa ja meni sen jälkeen yliopistoon. Biden valmistui Delawaren yliopistosta vuonna 1965. Hän jatkoi opintoja Syracusen yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa New Yorkissa ja valmistui juristiksi vuonna 1968.
Biden vältti Vietnamin sotaan joutumisen opintojensa ja astmansa vuoksi.
Poliittinen ura > Senaattorina

Biden valittiin piirikuntansa valtuustoon 1970-luvun alussa. Pian sen jälkeen hän päätti pyrkiä Delawaren edustajaksi Yhdysvaltain senaattiin demokraattien riveistä. Kampanjassaan hän asemoi itsensä keskitien ehdokkaaksi ja vastusti Vietnamin sotaa. Biden valittiin Yhdysvaltain senaattiin vuonna 1972. Hänestä tuli 29-vuotiaana yksi Yhdysvaltojen historian nuorimmista senaattiin valituista. Hän aloitti virassa 3. tammikuuta 1973. Biden ei aluksi muuttanut Washingtoniin vaan asui Wilmingtonissa pienten lastensa kanssa ja kulki töihin junalla.
Biden sai senaatissa aluksi paikan kahdesta komiteasta, joissa käsiteltiin julkisia hankkeita ja pankkitoimintaa sekä asunto- ja kaupunkipolitiikkaa. Biden muun muassa esitteli lakialoitteen, jolla parannettaisiin hylättyjen rakennusten uusiokäyttöä.
Biden kertoi vuonna 1974 haastattelussa suhtautuvansa liberaalisti kansalaisoikeuksiin ja kansalaisvapauksiin sekä eläkeläisasioihin ja terveydenhuoltoon, mutta olevansa varsin konservatiivinen useimpien asioiden, kuten abortin, armahdusten ja huumeiden suhteen. Hän kannatti rotujen segregaation vähentämiseen pyrkiviä mustien ja valkoisten lasten koulukuljetuksia etelävaltioissa mutta vastusti sitä muualla maassa.
Biden valittiin senaattiin useille jatkokausille. Hänen suosionsa kasvoi 1980-luvulla niin että hänestä alettiin puhua vakavasti presidenttiehdokkaana. Biden oli 1980-luvun alusta lähtien 17 vuoden ajan senaatin oikeuskomitean jäsenenä ja nousi sen puheenjohtajaksi vuonna 1986. Vuonna 1997 hänet valittiin senaatin ulkoasiainkomiteaan, jossa hän toimi myös puheenjohtajana ja vaikutti merkittävästi Yhdysvaltain ulkopolitiikkaan.
Senaatissa Biden muun muassa vastusti Yhdysvaltain lähtemistä Persianlahden sotaan vuonna 1991, mutta kannatti Bosnian muslimien aseellista tukemista Bosnian sodassa kuten myös Irakin sotaa. Biden oli tärkeässä osassa presidentti Clintonin vuoden 1994 rikoslakiuudistuksessa, jonka on sittemmin katsottu vaikuttaneen kielteisesti etenkin Yhdysvaltain mustaan väestöön. Biden oli vuonna 1994 toisena tukijana laille, joka antoi 1,6 miljardia dollaria naisiin kohdistuvan väkivaltarikollisuuden tutkimiseen ja syyttämiseen. Biden äänesti vuonna 1999 investointipankkien ja liikepankkien välisen sääntelyn purkamisen puolesta, mitä hän on itse jälkeenpäin katunut.
Poliittinen ura > Varapresidenttinä

Presidentti Obama ja varapresidentti Biden vuonna 2014.
Obaman ja Bidenin selfie.
Liikuntakampanjan videon kuvauksissa.
Obama ja Biden valitaan uudelleen 2012
Demokraattien presidenttiehdokas Barack Obama valitsi Bidenin Yhdysvaltain demokraattisen puolueen varapresidenttiehdokkaaksi vuoden 2008 presidentinvaaliin. Valintaan vaikuttivat hänen työläistaustansa sekä näytöt ulkopolitiikan alueella.
Obaman voitettua presidentinvaalit Biden toimi Yhdysvaltain varapresidenttinä 20. tammikuuta 2009 – 20. tammikuuta 2017. Biden ei halunnut ottaa hoitaakseen mitään tiettyä politiikan aluetta. Sen sijaan hän pyysi ja sai Obaman luottoneuvonantajan roolin.
Bidenista tuli Obaman hallinnon ”ylin lähettiläs” Itä-Euroopan maihin vuonna 2014 kun Venäjä oli valloittanut Krimin niemimaan.
Presidentti Obama myönsi tammikuussa 2017 Bidenille Yhdysvaltain korkeimman siviilikunniamerkin, Presidential Medal of Freedomin, jonka hän sai korkeammassa with Distinction -luokassa.
Poliittinen ura > Presidenttiehdokkaana

Biden pyrki demokraattien presidenttiehdokkaaksi ensimmäisen kerran vuonna 1987. Hän keskeytti kampanjansa plagiointikohun seurauksena.
Biden pyrki toisen kerran presidentiksi Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2008. Hän vetäytyi demokraattien ehdokaskisasta menestyttyään heikosti Iowan esivaaleissa.
Toimiessaan Obaman varapresidenttinä Biden harkitsi ehdokkuutta vuoden 2016 presidentinvaaleissa. Presidentti Obaman kerrotaan suostutelleen häntä olemaan lähtemättä kisaan, koska piti Hillary Clintonin mahdollisuuksia parempina. Biden kertoi myöhemmin aikoneensa kyllä ryhtyä ehdokkaaksi, mutta luopuneensa ajatuksesta poikansa Beaun vakavan sairauden vuoksi.
Biden ilmoitti 25. huhtikuuta 2019 pyrkivänsä demokraattien ehdokkaaksi vuoden 2020 Yhdysvaltain presidentinvaaleihin. Huolimatta hänen vaihtelevan tasoisista esiintymisistään demokraattien vaaliväittelyissä ja muita kärkiehdokkaita heikommasta varainkeruusta, Biden onnistui hyvän tunnettavuutensa turvin pysyttelemään keskeytyksettä koko vuoden 2019 ajan demokraattiehdokkaita koskevien valtakunnallisten mielipidetiedustelujen kärjessä.
Biden sai melko vähäisen kannatuksen demokraattien ensimmäisissä esivaaleissa Iowassa, New Hampshiressä ja Nevadassa, mutta voitettuaan ylivoimaisella 40 prosenttiyksikön marginaalilla tärkeän Pohjois-Carolinan esivaalin maaliskuun 2020 alussa, hänen valintansa demokraattien ehdokkaaksi alkoi yhtäkkiä näyttää väistämättömältä. Demokraattien ehdokkuutta tavoitelleet Pete Buttigieg ja Amy Klobuchar luopuivatkin ehdokkuuksistaan ja tukivat Bidenia jo ennen supertiistain esivaaleja 3. maaliskuuta 2020 . Myös Elizabeth Warren luopui ehdokkuudestaan supertiistain jälkeen mutta ilmaisi tukensa Bidenille vasta 15. huhtikuuta.
Biden johti demokraattien esivaalikisaa keväällä 2020 niin selvästi, että hänen viimeinen vastaehdokkaansa Bernie Sanders luopui ehdokkuudestaan 8. huhtikuuta 2020. Sanders julkisti virallisesti tukensa Bidenille 13. huhtikuuta 2020. Elokuussa 2020 Biden ilmoitti valinneensa varapresidenttiehdokkaakseen senaattori Kamala Harrisin. Biden nimitettiin 18. elokuuta 2020 virallisesti demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaaksi.
Poliittinen ura > Poliittiset näkemykset vuonna 2020

Biden kannatti liittovaltion minimipalkan yli kaksinkertaistamista 15 dollariin sekä yritysten ja varakkaiden henkilöiden verotuksen kiristämistä. Hän tavoitteli julkisen terveydenhuollon laajentamista niin, että Obamacare-nimellä tunnettu terveydenhuoltouudistus kattaisi entistä useampia kansalaisia. Hän ehdotti myös riippumatonta toimielintä lääkkeiden hintojen kohtuullistamiseksi. Biden esitti opettajien palkkojen korottamista. Hän kannatti maksuttomia kaksivuotisia community college- ja technical school -opintoja sekä rajoituksia voittoa tuottavien charter-koulujen toimintaan, jotta julkinen koulutus saisi enemmän rahoitusta.
Biden kannatti laittoman maahanmuuton pitämistä rikoslaissa, mutta hän myös tuki lakiuudistusta, joka sallisi entistä useammalle lapsena maahan tulleelle pysyvän kansalaisuuden myöntämisen.
Biden kannatti luopumista kuolemanrangaistuksesta sekä käteistakuista, jotka hänen mukaansa suosivat varakkaita. Bidenin mukaan liittovaltion ei enää pitäisi käyttää yksityisiä yrityksiä pyörittämään vankiloita. Hän suosisi rikollisuuden vähentämisessä ennaltaehkäisyä vankeusrangaistusten sijaan ja ehdotti rahoitusta ennaltaehkäisyyn panostaville osavaltioille. Kannabiksen sallimisessa hän halusi säilyttää maan linjan, jossa osavaltiot saavat päättää siitä itse. Hän kannatti aiempien kannabistuomioiden pyyhkimistä henkilön rikosrekisteristä. Biden toivoi lisärajoituksia puoliautomaattiaseiden myyntiin, niiden takaisinosto-ohjelmaa sekä kansallisen aserekisterin perustamista ja aseen ostajien kattavaa taustatarkistusta.
Biden halusi taistella ilmastonmuutosta vastaan eri tavoin. Hän muun muassa halusi lisätä ydinvoiman käyttöä ja hiilidioksidiveroa, ja hän vastusti uusien öljy- ja kaasuvarojen hyödyntämistä liittovaltion mailla.
Biden halusi Yhdysvaltain liikenneinfrastruktuuriin 1,3 biljoonan dollarin investoinnit parantaakseen köyhien alueiden liikenneyhteyksiä, luodakseen uusia työpaikkoja ja taistellakseen ilmastonmuutosta vastaan. Hän halusi rahoittaa suunnitelmansa rikkaiden veronkiristyksillä ja alentamalla fossiilisiin polttoaineisiin nojaavan teollisuuden tukiaisia.
Biden kannatti Yhdysvaltojen sotilasmenojen lisäämistä. Biden asettui Kiinaa vastaan tuolloisissa maiden välisissä kiistakysymyksissä. Hän ei kuitenkaan kannattanut tariffien käyttöä kauppasodassa Kiinaa vastaan. Hän kannatti USMCA-vapaakauppasopimusta ja tuki Tyynenmeren kumppanuussopimukseen liittymistä.
Biden halusi saada sosiaalisen median jättiläiset vastuuseen käyttäjiensä julkaisemista sisällöistä.
Poliittinen ura > Menestys vaaleissa

Joe Biden voitti vastaehdokkaansa Donald Trumpin yli 7 miljoonalla äänellä. Biden sai marraskuun 2020 vaaleissa yli 81 miljoonaa ääntä, mikä on suurin äänimäärä Yhdysvaltain presidentinvaalien historiassa. Samalla hän rikkoi Barack Obaman vuoden 2008 ennätyksen valittuna presidenttinä yli 11 miljoonalla äänellä. Biden onnistui voittamaan takaisin lähes kaikki Donald Trumpin 2016 vaaleissa voittamat vaa’ankieliosavaltiot.
Poliittinen ura > Presidentiksi valittuna

Ääntenlaskun vielä ollessa kesken Yhdysvaltain media kertoi 7. marraskuuta 2020 Bidenin saaneen 3. marraskuuta pidetyssä presidentinvaalissa taakseen voittoon riittävän määrän valitsijamiehiä. 14. joulukuuta 2020 valitsijamiehet vahvistivat Bidenin voittaneen vaalit äänin 306–232. Biden vannoi virkavalansa 20. tammikuuta 2021 keskipäivällä Yhdysvaltain itärannikon aikaa.
Poliittinen ura > Kohut

Biden on toisinaan antanut menneisyydestään paikkaansapitämätöntä tietoa. Hän on esimerkiksi väittänyt marssineensa kansalaisoikeusmarssissa 1960-luvulla ja joutuneensa pidätetyksi Etelä-Afrikassa pyrkiessään tapaamaan vangittua vapausoikeustaistelija Nelson Mandelaa.
Biden keskeytti vuonna 1987 vaalikampanjansa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa, kun kävi ilmi, että hän oli käyttänyt puheissaan lainauksia muun muassa Britannian Työväenpuolueen johtajalta Neil Kinnockilta sekä edesmenneeltä senaattorilta Robert F. Kennedyltä. Myös Bidenin opiskeluajoilta löytyi plagiointia.
Tammikuussa 2011 Biden herätti huomiota puolustamalla Yhdysvaltain liittolaiseksi nimittämäänsä Egyptin johtaja Hosni Mubarakia. Toimittajan kysymykseen Biden vastasi, ettei pidä Mubarakia diktaattorina. Mubarak joutui eroamaan mielenosoitusten vuoksi asemastaan parin viikon kuluttua.
Bidenilla on aina ollut tapana kosketella ja halailla ihmisiä, myös naisia. Tämä on johtanut syytöksiin epäasiallisesta käytöksestä ja seksuaalisesta häirinnästä, jotka Biden on kiistänyt.
Bidenin on usein sanottu kärsivän muistiin liittyvistä ongelmista, jotka hän on tosin kiistänyt.
Presidenttinä (2021–2025)

Biden vannoi Yhdysvaltain presidentin virkavalan 20. tammikuuta 2021. Hänestä tuli 78-vuotiaana kaikkien aikojen vanhin Yhdysvaltain presidentin virkavalan vannonut.
Ensimmäisenä päivänään Yhdysvaltojen presidenttinä 20. tammikuuta 2021 Biden allekirjoitti 17 asetusta tai muuta dokumenttia muun muassa Yhdysvaltojen paluusta Pariisin ilmastosopimukseen ja Maailman terveysjärjestö WHO:hon.
Presidenttinä (2021–2025) > Hallitus

Biden nimitti virkakautensa aluksi hallitukseen (ministeritasoisiin tehtäviin, pois lukien varapresidentti) 13 miestä ja 11 naista, mikä on tasaisin jakauma Yhdysvaltain historiassa. Hallituksen jäsenistä 12 edusti jotakin etnistä vähemmistöä. Päämääränä oli valkoisen talon sivujen mukaan ”nimittää ministeriöille johtajia, jotka heijastavat sitä maata, jota he pyrkivät palvelemaan.” Toisaalta Bidenin hallintoa hallitsivat liberaalit katolilaiset ja juutalaiset. Valkoisia protestantteja, jotka muodostavat 15% Yhdysvaltain väestöstä ja joiden tiedetään tukevan republikaaneja, ei hallitukseen kuulunut yhtään.
Presidenttinä (2021–2025) > Sisäpolitiikka

Maaliskuussa 2021 Biden allekirjoitti lain suuresta talouden elvytyspaketista. 1,9 biljoonan, eli 1900 miljardin, dollarin suuruinen elvytyspaketti on seurausta koronaviruspandemiasta. Paketin on tarkoitus parantaa erityisesti Yhdysvaltain vähäosaisten ostovoimaa. Paketti sisältää myös panostuksia koronarokotuksiin sekä tukea koulutukseen ja ravintoloille. Yhtä Bidenin keskeisistä vaalilupauksista, minimipalkan nostoa 15 dollariin tunnilta ei saatu mukaan pakettiin. Toinen keskeinen Bidenin hanke oli infrastruktuurisuunnitelma.
Elokuussa 2022 Biden allekirjoitti Inflation Reduction Act of 2022 -lain, joka jatkoi reseptilääkkeiden korvauksia ja myönsi 369 miljardia tukiaisia puhtaaseen energiaan ja sähköautoille. Euroopan unioni ja Etelä-Korea asettuivat tätä vastaan, koska laki oli suora tukiainen Yhdysvaltain teollisuudelle ja sähköautoja valmistavia ulkomaisia valmistajia vastaan. CHIPS and Science Act puolestaan antoi 280 miljardia puolijohteiden kehittämiseen ja valmistukseen Yhdysvalloissa.
Yhdysvaltain teollisuuden tukiaisista tuli kauppasotaan verrattava tilanne Euroopan unionia vastaan.
Presidenttinä (2021–2025) > Sisäpolitiikka > Laiton maahanmuutto

Laiton maahanmuutto kasvoi Bidenin kaudella. Maahan tuli Bidenin kolmen ensimmäisen vuoden aikana 7,2 miljoonaa laitonta maahantulijaa, mutta huomioon ei ole otettu noin 2,5 miljoonaa COVID-19-epidemian aikaisten määräysten perusteella pikakäännytettyä ja 590 000 myöhemmin käännytettyä. Presidenttiehdokas Donald Trump vannoi karkottavansa kaikki Bidenin aikana maahan tulleet laittomat oleskelijat.
Kongressin budjettitoimiston mukaan Bidenin hallinto oli päästänyt 6,2 miljoonaa laitonta tulijaa maahan. Lisäksi Bidenin hallinto salli noin miljoonan tulijaa erityisesti konfliktien ja talousongelmien riivaamista maista kun Afganistan, Haiti, Venezuela ja Ukraina.
Texasin osavaltio kuvernööri Greg Abbottin johdolla nousi avoimesti vastustamaan liittovaltion politiikkaa. Texasin kansalliskaarti oli vetänyt Meksikon vastaiselle rajalle Nato-piikkilankaa. Bidenin hallinnon nostaman oikeusjutun päätteeksi korkein oikeus päätti tammikuussa 2023 äänin 5–4 kieltää tämän. Vuoden 2012 korkeimman oikeuden päätöksen mukaan maahanmuuttoasiat kuuluvat liittovaltiolle. 25 osavaltion republikaanikuvernöörit tukivat Abbottia. 19. tammikuuta 2024 Texas esti liittovaltion Border Patrolin pääsyn Shelby Parkiin Eagle Passissa.
Presidenttinä (2021–2025) > Ulkopolitiikka

Biden nousee Air Force Onen kyydistä (2023).
Biden ja Xi Jinping vuoden 2022 G20-kokouksessa.
Bidenin vierailu Helsingissä heinäkuussa 2023.
Lehdistötilaisuudessa Sauli Niinistön kanssa 13.7.2023 Presidentinlinnassa.
Biden jatkoi vetäytymistä Afganistanista, jota Yhdysvaltain joukot olivat miehittäneet 20 vuotta. 15. elokuuta 2021 koko Afganistanin lännen tukema hallitus oli romahtanut ja taliban-taistelijat saapuivat Kabuliin, jossa Yhdysvallat evakuoi suurlähetystönsä helikoptereilla. Viimeiset joukot poistuivat maasta elokuun lopussa.
Huhtikuussa 2021 Biden määräsi pakotteita 30 venäläiselle henkilölle ja organisaatiolle, joita syytettiin puuttumisesta Yhdysvaltain vuoden 2020 presidentinvaaleihin ja vakoiluun. Biden ja Putin tapasivat Genevessä kesäkuussa 2021. Tuolloin kummallakaan maalla ei ollut suurlähettilästä toisessa maassa.
Biden asetti helmikuussa 2022 Venäjälle pakotteita Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Biden vieraili Helsingissä 12.–13. heinäkuuta 2023. Hän on kuudes Yhdysvaltain presidentti, joka on vieraillut Suomessa virkakautensa aikana. Biden vieraili Suomessa aiemminkin vuonna 2011 toimiessaan varapresidenttinä.
Presidenttinä (2021–2025) > Kannatus

Heinäkuussa 2022 tehdyssä kyselyssä ainoastaan 38 % yhdysvaltalaisista ilmoitti olevansa tyytyväinen Bidenin toimintaan presidenttinä. Tulos on Yhdysvaltain mittaushistorian alhaisin.
Presidenttinä (2021–2025) > Vetäytyminen 2024 presidentinvaaleista

Biden tavoitteli demokraattien ehdokkuutta ja toista presidenttikauttaan 2024 presidentinvaaleissa, mutta vetäytyi vaalikampanjasta 21. heinäkuuta 2024. Vetäytymisen jälkeen Bidenin veli Frank Biden kertoi medialle, että vetäytymisen syynä olisi ollut Joe Bidenin terveys, mutta Bidenin perheen läheinen lähde on kiistänyt nämä väitteet. Biden oli sairastunut koronavirukseen vain hetki ennen vetäytymistään. Biden ilmoitti vetäytymisen yhteydessä tukevansa varapresidentti Kamala Harrista demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaaksi.
Yksityiselämä > Uskonto

Uskonnolliselta vakaumukseltaan Biden on katolilainen. Hän on Yhdysvaltain historian toinen katolilainen presidentti John F. Kennedyn jälkeen. Jo varapresidenttinä toimiessaan Biden osallistui viikoittain messuun Washingtonin Pyhän kolminaisuuden katolisessa kirkossa.
Presidentiksi noustuaan Biden on edelleen osallistunut useasti messuun Washingtonissa. Osa katolisista piispoista ilmaisi tyytymättömyytensä Bideniin muun muassa tämän aborttimyönteisten mielipiteiden takia ja ehdotti, ettei Bidenia päästettäisi enää ehtoolliselle. Pyhän kolminaisuuden katolinen kirkko kuitenkin tiedotti kesäkuussa 2021, ettei se aio evätä ehtoollista Bidenilta sanoen, ettei ehtoollinen ole ”palkinto täydellisille, vaan voimakas lääke ja ravinto heikoille”. Lokakuussa 2021 Biden kertoi paavi Franciscuksen kutsuneen häntä hyväksi katolilaiseksi ja sanoneen, että hänen tulisi jatkaa ehtoollisella käymistä.
Yksityiselämä > Perhe ja vapaa-aika

Biden on ollut kaksi kertaa naimisissa. Hän meni vuonna 1966 naimisiin Neilia Hunterin kanssa. Pari sai kolme lasta: Beaun, Hunterin ja Naomin. Neilia ja Naomi kuolivat auto-onnettomuudessa pian Bidenin senaattiin valinnan jälkeen vuonna 1972. Beau ja Hunter loukkaantuivat vakavasti mutta toipuivat. Beau Bidenista tuli tunnettu juristi ja poliitikko. Hän kuoli aivosyöpään vuonna 2015. Hunter Biden on asianajaja ja Eudora Global -riskipääomayhtiön perustaja, joka on myös toiminut monen yrityksen johdossa.
Biden solmi vuonna 1977 uuden avioliiton Jill Tracy Jacobsin kanssa. Pari sai vuonna 1981 tyttären Ashleyn. Tytär työskentelee sosiaalialalla.
Biden on kiinnostunut autoista ja niiden tekniikasta sekä rakennuksista. Hän rentoutuu arkkitehtipiirustusten parissa.
Yksityiselämä > Terveys

Biden joutui helmikuussa 1988 leikkaukseen saatuaan aivorunkoon vuotavan verisuonen pullistuman ja menetettyään tajuntansa. Leikkaus oli vaarallinen, ja Bidenille toimitettiin varalta viimeinen voitelu. Toimenpide kuitenkin onnistui. Hänellä havaittiin samalla toinenkin leikkausta vaativa pullistuma, ja myöhemmin myös keuhkoveritulppa. Biden oli seitsemän kuukauden toipilasajalla poissa senaatista.
Valkoinen talo on julkaissut lääkärintarkastuksen tuloksia, joiden mukaan Biden soveltuu menestyksekkäästi hoitamaan presidentin tehtäviä. Valkoinen talo ei kuitenkaan julkaise kognitiivisten testien tuloksia. Oikeistomyönteisessä mediassa on kuitenkin tasaisin väliajoin esitetty väitteitä Bidenin mahdollisesta dementiasta. Perusteluina on käytetty muun muassa lukuisia erinäköisiä hänelle sattuneita kömmähdyksiä. Bidenin dementiasta vihjaili myös hänen kilpailijansa Donald Trump, joka antoi Bidenille lempinimen ”Sleepy-Joe” (Uninen Joe). Kyselyjen mukaan 38 prosenttia äänestäjistä uskoi kesällä 2020 Bidenin kärsivän dementiasta.
Kesäkuussa 2024 televisioitu presidentinvaaliväittely Donald Trumpia vastaan nostatti demokraattisessa puolueessa huolen Bidenin kunnosta ja sopivuudesta presidentiksi. Moni edustajainhuoneen jäsen kehotti Bideniä vetäytymään ehdokkuudesta, ja ensimmäisenä demokraattien senaattorina Bidenin vetäytymistä vaati Peter Welch Vermontista.
Biden vetäytyi presidenttikisasta 21. heinäkuuta 2024 perustellen sen olevan ”maansa ja puolueensa parhaan edun mukaista”. Loppuvuodesta 2024 Wall Street Journal  julkaisi laajan artikkelin, jossa kerrottiin miten Valkoisen talon henkilökunta joutui peittelemään Bidenin heikentynyttä terveydentilaa koko hänen presidenttikautensa ajan.