stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
St1:n historia
2014–2015

Vuonna 2014 St1 tuotti etanolia viidessä tehtaassa: Lahdessa, Vantaalla, Haminassa, Jokioisissa ja Hämeenlinnassa.
Kesäkuussa 2014 uutisoitiin, että metsäteollisuusjätti UPM alkaa myydä Lappeenrannan biojalostamossa tuotettavaa uusiutuvaa dieseliä, UPM BioVernoa, North European Oil Traden kautta mm. St1- ja Shell-huoltamoille.  Bio­die­sel­lai­tos aloitti toimintansa tammikuussa 2015. Lai­tos tuot­taa vuo­des­sa 100 000 ton­nia uu­siu­tu­vaa polt­toai­net­ta.
Marraskuussa 2014 uutisoitiin, että St1 Deep Heat aloittaa yhteistyön Fortumin kanssa. St1 aikoo rakentaa Espooseen Suomen ensimmäisen geotermisellä energialla toimivan teollisen mittakaavan lämpölaitoksen. Otaniemeen tulevasta tuotantolaitoksesta vastaa St1 Deep Heat. Mika Anttonen uskoo, että menetelmällä on mahdollista tuottaa merkittäviä määriä energiaa teollisessa mittakaavassa kansainvälisestikin. Hankkeella halutaan vähentää kaukolämmön aiheuttamia päästöjä Espoon alueella, sillä geoterminen lämpö on päästötöntä energiaa.
Joulukuussa 2014 St1 Nordic Oy kertoi, että se ostaa osakkeet Shellin Norjan markkinointiyhtiö Smart Fuel AS:lta, joka harjoittaa huoltoasematoimintaa ja suoramyyntikauppaa maassa omistamansa terminaaliverkoston kautta. Norjan markkinoilla St1:llä on myös pitkäaikainen Shell-tavaramerkkiin liittyvä lisenssisopimus, joka sallii nykyisen palvelusisällön säilyttämisen asiakkaille.
Vuoden 2014 aikana St1 Nordic -konserniin yhdistettiin St1 Group -konsernin 273 Shell-asemaa Ruotsista, jolloin koko asemaverkosto toimi samassa konsernissa.
Kesällä 2015 St1 Biofuels toimitti North European Bio Tech -yritykselle (NEB) etanolin tuotantolaitoksen Göteborgin Ruotsiin. Etanolix®-laitoksessa tehdään bioetanolia muun muassa lähialueen leipomoteollisuuden jätteistä. Laitoksen tuotantokapasiteetti, noin 5 miljoonaa litraa etanolia vuodessa vuokrattiin North European Oil Trade-yritykselle (NEOT).
Omistusosuus Avifuels Oy:stä myytiin sen toiselle omistajalle Air BP Norway AS:lle vuonna 2015.
Vuoden 2015 lopussa St1 Nordicilla oli kaikkiaan 1 443 St1- ja Shell-asemaa, joista osa on automaatti- ja palveluasemia ja osa raskaan kaluston tankkauspisteitä.
2020–

Heinäkuussa 2020 St1 Nordic ilmoitti myyvänsä osuutensa S-Voiman kanssa omistamastaan TuuliWatista. Oman osuutensa se myi suomalaisten työeläkeorganisaatioiden omistamalla Elixion Tuuli ky:lle. St1 kertoi käyttävänsä saatavan pääoman uusiin tuulivoimainvestointeihin Pohjoismaissa. Yhtiöllä oli käynnissä tuulivoimahankkeita sekä Norjassa että Ruotsissa.
Tammikuussa 2022 St1 kertoi ostavansa elintarvikejätteitä kierrättävän Brocklesby Ltd:n Britanniasta. Maaliskuussa Valio ja St1 kertoivat perustaneensa Suomen Lantakaasu -yhteisyrityksen, joka tuottaa biokaasua liikenteen käyttöön maitotilojen lannasta ja muista sivuvirroista. Yhtiön tavoite on rakentaa vuoteen 2030 mennessä 8–10 tuotantolaitosta. Ensimmäinen laitos avataan Pohjois-Savoon vuonna 2026. Huhtikuussa Fortum vetäytyi St1:n geotermisestä pilottiprojektista. Lämpökaivot oli porattu tavoitesyvyyteen, mutta vettä ei saatu virtaamaan riittävästi kaivosta toiseen. St1 kertoi jatkavansa tuotekehittelyä. Pilotin avulla on kehitetty uutta liiketoimintaa, jota hyödynnetään taloyhtiöiden lämmityksessä.
Ysi5-asema Raumalla vuonna 2013
St1-asema vuodelta 2008
Otaniemen geotermisten kaivojen poraustorni syyskuussa 2019.
The Hellacopters

| The Hellacopters |
| --- | --- |
 Hellacoptersin Nicke Andersson ja Robert Dahlqvist Barcelonassa vuonna 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  1994—2008, 2016–
Tyylilaji:  garage rock, garage punk, punk rock, hard rock, power pop
Kotipaikka:  Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Nicke Andersson, Laulaja   Robert Dahlqvist, Kitaristi   Robert Eriksson, Rumpali   Kenny Håkansson, Basisti   Anders Lindström, Kosketinsoittaja  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Hellacopters on ruotsalainen rock-yhtye, joka saavutti  kansainvälistä menestystä 1990-luvun jälkipuolelta eteenpäin. Yhtyeen vauhdikkaassa ja energisessä musiikissa kuuluvat voimakkaat retrovaikutteet eräistä 1960- ja 1970-lukujen rock-tyyleistä, kuten rhythm and bluesista, hard rockista, punk rockista ja garage rockista. The Hellacopters on esiintynyt useita kertoja eri puolilla Suomea.
Yhtyettä pidetään yleisesti yhdessä The Hivesin kanssa yhtenä tärkeimmistä ruotsalaisista bändeistä ja yhtenä vaikutusvaltaisimmista rockbändeistä Ruotsissa.  Musiikkilehti Sue valitsi Hellacoptersin albumin By The Grace Of God Suomessa vuoden parhaaksi ulkomaiseksi albumiksi.
The Hellacopters ilmoitti 13. lokakuuta 2007 lopettavansa. Seuraavana samana vuonna julkaistiin myös yhtyeen viimeinen albumi nimeltään Head Off. Vuodesta 2016 lähtien yhtye on jatkanut esiintymisiään. Lokakuussa 2021 yhtye tiedotti tehneensä sopimuksen Nuclear Blast -yhtiön kanssa, joka julkaisi yhtyeen uuden albumin Eyes of Oblivion keväällä 2022.
Historia

Vuonna 1994 Entombed-rumpali Nicke Andersson (laulu ja kitara) perusti Hellacopters yhtyeen yhdessä Dregenin (kitara), Kenny Håkanssonin (basso) ja Robert Erikssonin (rummut) kanssa. Dregen ja Eriksson olivat aiemmin työskennelleet roudareina Entombedin kiertueilla, ja Håkansson oli yksi Anderssonin lapsuudenystävistä. Bändi julkaisi debyyttialbuminsa Supershitty to the Max! vuonna 1996.
Juuri ennen kuin yhtye oli lämmittelijänä Kissille, Anders Lindström rekrytoitiin soittamaan koskettimia. Vuonna 1998 bändi julkaisi albumin Payin' the Dues, ja kiertueella, joka seurasi julkaisua, Dregen päätti jättää bändin keskittyäkseen täysin Backyard Babiesiin. Korvaajiksi otettiin ensin Danne Andersson ja myöhemmin Mattias Hellberg, jotta bändin kiertue saataisiin päätökseen. Lindström ja Hellberg korvasivat Dregenin Grande Rock -albumin nauhoituksissa ennen kuin Robert Dahlqvist tuli lopulta Dregenin pysyväksi korvaajaksi. Tällä uudella kokoonpanolla bändi julkaisi kolme menestyksekästä albumia omalla materiaalilla ja yhden cover-albumin ennen kuin hajosi vuonna 2008.
Vuonna 2016 alkuperäinen kokoonpano palasi yhteen muutamia esiintymisiä varten Supershitty to the Max! -albumin kaksikymmentävuotisjuhlan kunniaksi.  Maaliskuun lopussa 2017 bändi ilmoitti Facebook-sivullaan, että Kenny Håkansson on jättänyt yhtyeen. Samalla ilmoitettiin, että suomalainen Sami Yaffa (Hanoi Rocks, Joan Jett, New York Dolls, Michael Monroe) on yhtyeen uusi basisti. Huhtikuussa 2018 bändi ilmoitti jälleen Facebook-sivullaan, että Sami Yaffa ei ehdi soittaa The Hellacoptersissa aikaisempien sitoumustensa vuoksi. Yhtyeen kahdeksas studioalbumi Eyes of Oblivion julkaistiin 1. huhtikuuta 2022 Nuclear Blast levy-yhtiön kautta.
Historia > Kokoonpano

Nicke Andersson — laulu, kitara (tunnettu myös nimillä Nick Royale ja Nicke Hellacopter), yhtyeen pääasiallinen musiikin kirjoittaja. 1994–
Robert Eriksson — rummut, 1994–
Dregen — kitara, laulu, 1994–1998, 2016
Dolf De Borst — basso, 2018–
Anders Lindström — koskettimet, tamburiini ja kitara. Tunnettu myös lempinimellä Boba (Fett). 1996–
Historia > Aiemmat jäsenet

Kenny Håkansson — basso, 1994–2008, 2016
Sami Yaffa — basso, 2017–2018
Chuck Pounder — kitara, laulu, 1998 (helmi–marraskuu)
Mattias Hellberg — kitara, laulu, 1998 (joulukuu)
Robert ”Strängen” Dahlqvist — kitara, 1999–2008 (kuoli 1. helmikuuta 2017)
Diskografia > Albumit

Supershitty To The Max! - 1996
Payin´ The Dues - 1997
Supershitty To The Max! (uusiojulkaisu, eri levy-yhtiö) - 1997
Grande Rock - 1999
Payin´ The Dues (uusiojulkaisu, bonus-levy mukana) - 1999
High Visibility - 2000
Cream Of The Crap! Vol.1 - 2002
By the Grace of God - 2002
Cream Of The Crap! Vol.2 - 2004
Strikes Like Lightning - 2004
Rock & Roll Is Dead - 2005
Air Raid Serenades - 2006, kokoelma
Head Off - 2008
Eyes of Oblivion - 2022
Diskografia > 7 tuuman vinyylisinglet

Killing Allan - 1995
1995 - 1995
(Gotta Get Some Action) NOW! (tupla-7") - 1996
Misanthropic High - 1996
Electric Frankenstein vs The Hellacopters (split Electric Frankenstein) - 1997
Riot On The Rocks - 1997
Soulseller - 1997
City Slang - 1998
Like No Other Man - 1998
Looking At Me - 1998
Hey! - 1998
Rock & Roll Jihad (split Nitwitz) - 1998
Dirty Women - 1999
New Bomb Turks / The Hellacopters (split New Bomb Turks) - 1999
Twist Action - 1999
Down Right Blue - 1999
The Devil Stole The Beat From the Lord - 1999
The Hellacopters / Powder Monkeys (split Powder Monkeys) - 1999
Check This Action (split Powder Monkeys) - 1999
Blå Tåget / The Hellacopters (split Blå Tåget) - 1999
Gearhead Magazine #10 (split Rocket From The Crypt) - 1999
Move Right Out Of Here (myös 10" ja Mini-CD-versiot) - 1999
Quadracopters / Hellajets (split Quadrajets) - 1999
Scott Morgan & The Hellacopters (split Scott Morgan) - 1999
It´s Not A Long Way Down - 2000
Toys And Flavors - 2000
Hopeless Case Of A Kid In Denial - 2000
The Hellacopters / Adam West (split Adam West) - 2001
By The Grace Of God (myös Mini-CD-versio) - 2002
Carry Me Home (myös CD-Single-versio) - 2002
Pack Of Lies - 2003
The Hellacopters / Adam West (split Adam West, picture-disc) - 2004
Everything's On T.V. (myös Mini-CD-versio) - 2005
I'm In The Band (myös CD-Single-versio) - 2005
The Hellacopters And The Dots (split The Dots)
In the sign of the octopus / Acid reign (19.3.2008)
Reap a Hurricane / Done Fighting - 2022
Diskografia > 10":t

Respect The Rock (split Gluecifer) - 1997
Disappointment Blues - 1998
Doggone Your Bad-Luck Soul - 1999
Respect The Rock America (split Gluecifer) - 1999
Move Right Out Of Here (myös 7" ja Mini-CD-versiot) - 1999
White Trash Soul! (split The Flaming Sideburns, myös CD-versio) - 2000
Diskografia > 12":t

Hellacopters 12" - 2002
I´m In The Band (limited edition, picture disc) - 2005
Diskografia > Mini-CD:t

Devil Stole the Beat from the Lord - 1999
Move Right Out Of Here (myös 10" ja 7"-versiot) - 1999
Hopeless Case Of A Kid In Denial - Box - 2000
No Song Unheard (myös CD-Single-versio) - 2001
Geekstreak - 2001
Everything's On T.V. (myös 7"-versio) - 2005
Diskografia > CD-Singlet

No Song Unheard (myös Mini-CD-versio) - 2001
By The Grace Of God (myös 7"-versio) - 2002
Carry Me Home (myös 7"-versio) - 2002
I´m In The Band (myös 7"-versio) - 2005
Diskografia > DVD:t

Goodnight Cleveland - 2002
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Hellacopters Wikimedia Commonsissa
The Hellacoptersin viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Virallinen fanituotekauppa (Backstage Rock Shop)
The Hellacopters Yle Elävässä arkistossa
Isokatu (Oulu)

| Isokatu> Storgatan |
| --- | --- |

Maa:  Suomi
Tieluokka:  katu
Omistaja:  Oulun kaupunki
Tienpitäjä:  Oulun kaupunki
Pituus:  2,25 km
Alkupiste:  Myllytulli
Päätepiste:  Heinäpää (2,25 km)
Päällyste:  asfaltti, noppakivi
Kaistaluku:  pääosin kaksikaistainen
Isokatu on katu Oulussa sekä eräs keskustan pääliikenneväylistä. Se johtaa lähes pohjois-eteläsuuntaisena halki kaupungin ruutukaavakeskustan, alkaen Myllytullin kaupunginosasta, johtaen halki Pokkisen, Vanhantullin ja Leverin kaupunginosien, päättyen Nuottasaaren kaupunginosaan. Kadun pituus on noin 2,25 kilometriä, ja sen pinnoitteena on käytetty pääosin asfalttia, mutta osalla matkaa katu on päällystetty noppakivin.
Katu alkaa Heinäpään urheilukeskuksen pysäköintialueelta Liikuntakeskus Hukan luota, jatkuen suorana pohjoiskoilliseen halki kaupungin ruutukaavakeskustan. Liikenteellisesti merkittävät ja ruuhkaherkimmät poikkikatujen liittymät ovat Puistokadun, Saaristonkadun, Kajaaninkadun ja Linnankadun risteykset, joissa kaikissa on liikennevalo-ohjaus. Isokaduksi nimetty osuus päättyy Myllytulliin Mannenkadun ja Valjastehtaankadun liittymään, josta väylä jatkuu suoraan Kasarmintienä Oulujoen etelärantaa seuraten Erkkolan sillan liittymään saakka.
Isokadun osuus Saaristonkadulta Linnankadulle on aiemmin ollut käytössä keskustan halki pohjoiseen kulkevan linja-autoliikenteen väylänä. Joukkoliikenne siirtyi kuitenkin pääosin joukkoliikennekaduksi muutetulle Torikadulle 22. syyskuuta 2007. Saaristonkadun ja Pakkahuoneenkadun välinen osuus muuttui kävelykaduksi vuonna 2016; Pakkahuoneenkadun ja Kauppurienkadun välinen osuus kulkee Kauppakeskus Valkean läpi (tunnetaan myös Kesäkatuna), ja Kauppurienkadun ja Saaristonkadun välisellä kävelykadulla sijaitsee yksi Kivisydämen sisäänkäynneistä.
Historiaa

Aiemmin katu tunnettiin nimellä Iso Uusikatu. Nykyisen nimensä katu sai vuoden 1907 asemakaavan hyväksymisen yhteydessä, jolloin vanhoja pidempiä kadunnimiä muutettiin lyhyemmiksi.. Isokatu oli myös vuoden 1990 nuorisomellakoiden päätapahtumapaikka (ks. Oulun kristalliyö).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isokatu Wikimedia Commonsissa
Oulun liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikenne:   Oulun liikenne  Oulun seudun liikenne  Potnapekka 
Liikennekeskukset:   Kivisydän  Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali  Oulun lentoasema  Oulun asemakeskus  Oulun rautatieasema  Oulun satama  Pikkaralan rautatieasema  Toppilan rautatieasema  Tuiran rautatieasema 
Oulu kautta kulkevat tiet:   Valtatie 4  Valtatie 20  Valtatie 22  Seututie 815  Seututie 816  Seututie 834  Seututie 836  Seututie 847  Seututie 849  Yhdystie 8300  E8  E75 
Oulun kautta kulkevat rautatiet:   Pohjanmaan rata  Oulu–Tornio-rata  Oulu–Kontiomäki-rata 
Katuja:   Aleksanterinkatu  Isokatu  Kauppurienkatu  Kirkkokatu  Pakkahuoneenkatu  Rantakatu  Rautatienkatu  Saaristonkatu  Torikatu  Uusikatu  Yliopistokatu 
Sillat:   Erkkolan silta  Kiskopolun silta  Joutsensilta  Möljän silta  Rautasilta  Sangin silta  Tuiran sillat 
Muut kaupungin sisäiset tiet:   Hetekyläntie  Joloksentie  Merikoskenkatu  Raitotie  Poikkimaantie  Seututie 833  Seututie 848  Valtatie 
Liittymät välillä Heinäpää–Myllytulli
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 : Kaksisuuntainen katu (1+1)
|  |   |  | Ammattioppilaitos | Mannenkuja Valjastehtaankatu Kasarmintie | Kasarmintie päättyy, Isokatu alkaa |
|  |   |  |  | Heikinkatu |  |
|  |   |  |  | Linnankatu | Tuira, yksisuuntainen idästä länteen |
 : Yksisuuntainen katu suunnassa Puistokatu–Linnankatu (3+0)
|  |   |  |  | Kajaaninkatu | yksisuuntainen lännestä itään |
|  |   |  |  | Asemakatu | yksisuuntainen idästä länteen |
 : Yksisuuntainen katu suunnassa Puistokatu–Linnankatu (2+0)
|  |   |   |  | Hallituskatu |  |
|  |  |   | Kaupunginoja |  |  |
|  |   |   | Otto Karhi | Hallituskatu |  |
|  |   |  | Otto Karhi | Pakkahuoneenkatu |  |
|  |   |   |  | Jalkakäytävä | vilkas suojatie Isonkadun ylittävän kävelysillan alla |
|  |   |  | Kauppuri | Kauppurienkatu, Rotuaari |  |
|  |   |  | Anttilan risteys | Saaristonkatu |  |
|  |   |   | Kela | Sepänkatu |  |
|  |   |  | Technopolis (ent. Autonummi) | Nummikatu |  |
|  |   |  |  | Heinätorinkatu |  |
|  |   |  |  | Limingankatu |  |
|  |   |  |  | Peltokatu |  |
|  |   |   |  | Kevyen liikenteen väylä |  |
|  |   |  | Kyösti Kallion puisto | Puistokatu |  |
 : Kaksisuuntainen katu (1+1), lisäksi paikoituskaistat molemmin puolin
|  |   |   | Vesper-koti | Rommakkokatu (itään) Kevyen liikenteen väylä (länteen) |  |
|  |   |   |  | Tarkka-ampujankatu |  |
|  |   |   | Nuottasaaren koulu | Kevyen liikenteen väylä |  |
|  |   |   | Heinäpään urheilukeskus | pysäköintialue | Tie päättyy |
Poikolan koulu

| Poikolan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Poikolantie 6 G, 83900 Juuka
Koordinaatit:  63.23854°N, 29.25171°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu ja esikoulu
Rehtori:  Virpi Nevalainen
Luokat:  0–9
Oppilaita:  258 (2023)
Poikolan koulu on suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0–9) Juuan kunnan kirkonkylässä  Pohjois-Karjalassa. Vuonna 2023 Poikolan koulua kävi yhteensä 258 lasta. Lisäksi koulussa oli esikoululaisia. Koulun naapurustossa sijaitsee esimerkiksi Juuan kunnankirjasto.
Vuoden 2018 lopulla uutisoitiin Juuan kunnan rakentavan uudisrakennuksen Poikolan yhtenäiskoululle. Uusi koulurakennus otettiin käyttöön 11.8.2021 ja entiset koulurakennukset purettiin pihalta. Ensin purettiin ns. "keltainen koulu" eli ala-aste 2021 ja sitten "punainen koulu" (yläaste) kevättalvella 2022.
Rautatienkatu (Oulu)

| Rautatienkatu> Järnvägsgatan |
| --- | --- |
 Rautatienkatu kuvattuna Pakkahuoneenkadun risteyksestä koillisen suuntaan.
Maa:  Suomi
Tieluokka:  katu
Omistaja:  Oulun kaupunki
Tienpitäjä:  Oulun kaupunki
Alkupiste:  Heikinkatu, Vaara
Päätepiste:  Limingantie, Limingantulli
Päällyste:  asfaltti, noppakivi
Kaistaluku:  2
Rautatienkatu on katu Oulun keskustan ruutukaava-alueen kaakkoislaidalla. Kadun koillinen päätepiste on Vaaran kaupunginosassa Heikinkadun, Tulliväylän ja Kajaanintien risteyksessä, josta tie kulkee rautatieaseman ohitse ja jatkuu Saaristonkadun yli, Lyötynpuiston vierestä Vanhatullin kaupunginosan kautta Limingantulliin, jossa se päättyy Limingantiehen. Tie kulkee koko matkan Oulun ratapihan vieressä, ratapihan luoteispuolella.
Aiemmin Itäinen aitakatu -nimellä tunnettu katu nimettiin Rautatienkaduksi (ruots. Järnvägsgatan) vuoden 1907 asemakaavan hyväksymisen yhteydessä, jolloin vanhoja pidempiä kadunnimiä muutettiin lyhyemmiksi. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puoliväliin asti Rautatienkatu ulottui vain Heikinkadulta Arkistokadulle. Etu-Lyötyn asuinalueen rakentamisen yhteydessä katua jatkettiin silloiselle Harjapäänkadulle, ja entinen Härkätie muutettiin osaksi Rautatienkatua.
Koko matkaltaan kaksikaistainen Rautatienkatu on Aleksanterinkadun ja Uudenkadun ohella ajoneuvoliikenteen kannalta merkittävä lounas–koillinen-suuntainen yhteys, ja merkittävä osa Etu-Lyötyn liikenteestä kulkee sen kautta. Oulun joukkoliikenteen citybussireitit kulkevat Rautatienkadun kautta, ja sen varrella kulkee myös kevyenliikenteenväylä.
Pohjoispäässään Rautatienkadun ympäristö on leimallisesti keskustan reuna-aluetta, eikä sen varrella ole merkittäviä kauppaliikkeitä. Saaristonkadun eteläpuolella sen varrella on lähinnä asuntoja ja aivan eteläpäässä myös teollisuutta.
Kuvia

Rautatienkadun koillispää
Rautatienkadun koillispää
Rautatienkadun ja Saaristonkadun risteys kuvattuna koillisen suuntaan
Rautatienkadun uudempaa osuutta Etu-Lyötyssä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautatienkatu (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Oulun liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikenne:   Oulun liikenne  Oulun seudun liikenne  Potnapekka 
Liikennekeskukset:   Kivisydän  Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali  Oulun lentoasema  Oulun asemakeskus  Oulun rautatieasema  Oulun satama  Pikkaralan rautatieasema  Toppilan rautatieasema  Tuiran rautatieasema 
Oulu kautta kulkevat tiet:   Valtatie 4  Valtatie 20  Valtatie 22  Seututie 815  Seututie 816  Seututie 834  Seututie 836  Seututie 847  Seututie 849  Yhdystie 8300  E8  E75 
Oulun kautta kulkevat rautatiet:   Pohjanmaan rata  Oulu–Tornio-rata  Oulu–Kontiomäki-rata 
Katuja:   Aleksanterinkatu  Isokatu  Kauppurienkatu  Kirkkokatu  Pakkahuoneenkatu  Rantakatu  Rautatienkatu  Saaristonkatu  Torikatu  Uusikatu  Yliopistokatu 
Sillat:   Erkkolan silta  Kiskopolun silta  Joutsensilta  Möljän silta  Rautasilta  Sangin silta  Tuiran sillat 
Muut kaupungin sisäiset tiet:   Hetekyläntie  Joloksentie  Merikoskenkatu  Raitotie  Poikkimaantie  Seututie 833  Seututie 848  Valtatie
Karkottaminen

Karkottaminen eli karkotus on toimeenpanevan viranomaisen suorittama henkilön poistaminen maasta, kun hänen läsnäolonsa on katsottu lainvastaiseksi tai haitalliseksi.
Eri maiden lainsäädännöissä > Roomassa

Roomalaisessa laissa karkotuksella tarkoitettiin alun perin elinikäistä maanpakoa, usein jollekin saarelle. Sitä määrättiin aluksi poliittisille rikollisille, mutta ajan myötä karkottamista alettiin käyttää myös epäilyttävinä pidettyjen rikkaiden ja suosittujen henkilöiden kohdalla. Lisäksi karkotusta käytettiin rangaistuksena aviorikoksesta, murhasta, myrkyttämisestä, väärentämisestä, kavalluksesta ja joistain muista rikoksista. Karkotukseen liittyi omaisuuden takavarikko, kansalaisuuden menetys ja kansalaisoikeuksien menetys.
Eri maiden lainsäädännöissä > Länsimaissa

Euroopan maat alkoivat 1400-luvulla karkottaa rikollisiaan ja poliittisia vankejaan siirtomaihinsa Euroopan ulkopuolelle. Portugalista karkotettiin Brasiliaan, Ranskasta Ranskan Guayanaan ja Pirunsaarelle. Venäjältä alettiin Pietari Suuren aikana karkottaa Siperiaan. Englannista karkotettiin muun muassa Pohjois-Amerikan siirtokuntiin ja Australiaan.
Nykyisin angloamerikkalaisessa laissa karkotusta käytetään laittomasti maahan tulleisiin tai paperittomiin henkilöihin, tai rikollisiin. Joskus perhesiteet ovat estäneet karkotuksen.
Eri maiden lainsäädännöissä > Suomessa

Suomen ulkomaalaislaissa (301/2004) karkottaminen on toimenpide, jolla maassa oleskeleva ulkomaalainen poistetaan maasta. Se eroaa käännyttämisestä, joka on toimenpide, jolla maahan pyrkivän jääminen Suomeen kielletään ja estetään.
Maasta voidaan karkottaa oleskeluluvalla oleskellut ulkomaalainen
1) joka oleskelee Suomessa ilman vaadittavaa oleskelulupaa eli aiempi oleskelulupa on päättynyt;
2) jonka on todettu syyllistyneen rikokseen, josta on säädetty enimmäisrangaistuksena vähintään yksi vuosi vankeutta tai jonka on todettu syyllistyneen toistuvasti rikoksiin, taikka joka on jätetty syyntakeettomana rangaistukseen tuomitsematta;
3) joka on käyttäytymisellään osoittanut olevansa vaaraksi muiden turvallisuudelle; taikka
4) joka on ryhtynyt taikka jonka voidaan aikaisemman toimintansa perusteella tai muutoin perustellusta syystä epäillä ryhtyvän Suomessa kansallista turvallisuutta vaarantavaan toimintaan.
Pakolaisen saa karkottaa 2–4 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Pakolaista ei saa karkottaa kotimaahansa tai pysyvään asuinmaahansa, johon nähden hän on edelleen kansainvälisen suojelun tarpeessa. Pakolaisen saa karkottaa vain valtioon, joka suostuu ottamaan hänet vastaan.
Ulkomaalainen, jolle on Suomessa myönnetty pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EU-oleskelulupa, voidaan karkottaa maasta vain, jos hän muodostaa yleiselle järjestykselle tai yleiselle turvallisuudelle välittömän ja riittävän vakavan uhan. Jos karkotettavalla on pakolaisasema tai toissijainen suojeluasema pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen EU-oleskeluluvassa olevan merkinnän ja merkinnässä mainitulta jäsenvaltiolta pyydetyn vahvistuksen mukaisesti, hänet on karkotettava kyseiseen jäsenvaltioon.
Euroopan unionin kansalainen tai kansalaisen perheenjäsen, joka on saanut pysyvän oleskeluoikeuden, voidaan karkottaa maasta ainoastaan yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen liittyvistä vakavista syistä. EU:n kansalainen, joka on laillisesti oleskellut maassa edelliset kymmenen vuotta, voidaan karkottaa maasta ainoastaan yleiseen turvallisuuteen liittyvistä pakottavista syistä.
Ulkomaalaiselle voidaan maasta karkottamista koskevassa päätöksessä määrätä maahantulokielto.
Karkottamisesta päättää maahanmuuttovirasto poliisilaitoksen tai rajatarkastusviranomaisen esityksestä taikka omasta aloitteestaan. Päätöksestä voi valittaa hallinto-oikeuteen.
Kirjallisuutta

Pirkkalainen, Päivi; Lyytinen, Eveliina; Pellander, Saara (toim.): Suomesta poistetut - näkökulmia karkotuksiin ja käännytyksiin.  Tampere:  Vastapaino, 2022.  ISBN 978-951-768-996-0  Teoksen verkkoversio.