stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
IAMX
Diskografia > Singlet

| Vuosi | Julkaisu | Levy-yhtiö | Albumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | "Your Joy Is My Low" | Recall | Kiss + Swallow |
| 2004 | "Kiss and Swallow" | Tennis Schallplatten | Kiss + Swallow |
| 2005 | "Missile" | Tennis Schallplatten | Kiss + Swallow |
| 2006 | "Spit It Out" | 61seconds | The Alternative |
| 2007 | "Nightlife" | 61seconds | The Alternative |
| 2008 | "The Alternative" | Fiction / No Carbon / Genepool (UK) | The Alternative |
| 2008 | "President" | Fiction / No Carbon / Genepool (UK) | The Alternative |
| 2008 | "Spit It Out" | Metropolis Records (USA), Fiction / No Carbon / Genepool (UK) | The Alternative |
| 2008 | "Song of Imaginary Beings" | Metropolis Records (USA) | The Alternative |
| 2008 | "President" | Metropolis Records (USA) | The Alternative |
| 2008 | "Think of England" | 61seconds / Metropolis Records | Kingdom of Welcome Addiction |
| 2009 | "Tear Garden" | 61seconds / Metropolis Records | Kingdom of Welcome Addiction |
| 2009 | "My Secret Friend" | 61seconds | Kingdom of Welcome Addiction |
Aiheesta muualla

IAMX Myspacessa (englanniksi)
IAMX Official Site
Artist Profile via Management (Arkistoitu – Internet Archive)
IAMX Official Podcast
Unofficial IAMX Forum & Community (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Chris Corner
Saara Jokiaho

Saara Jokiaho (s. 1982 Vantaa) on suomalainen näyttelijä, joka työskentelee Jyväskylän kaupunginteatterissa. Jokiaho valmistui näyttelijäksi Lahden ammattikorkeakoulun musiikkiteatterilinjalta vuonna 2011 sekä muusikoksi Helsingin konservatoriosta vuonna 2005. Hän on näytellyt myös Teatteri Imatrassa ja Helsingin kaupunginteatterissa. Jokiaho on äänialaltaan sopraano.
Roolit teattereissa > Jyväskylässä

Ella ja Paterock (Ella), 2019
Phantom - Pariisin oopperan kummitus (Christine), 2019
Tavat ja Toiveet: Jane Austenin matkassa (Margaret), 2019
Oi ihana Panama (Karhu), 2018
Merten gorilla (Ana Molina), 2018
Hair (Dionne), 2018
Kun isoisä Suomeen hiihti, 2018
Peter Pan (päärooli), 2017
Onnensirpaleita (Riitta, sivurooleja), 2017
Kolme sisarta (Irina, päärooli), 2017
Kauas pilvet karkaavat, 2017
Diivat (Audrey), 2016
Ansa - Musikaali liian hyvästä ihmisestä, 2016
Jekyll&Hyde (Emma Carew), 2015
Elämänmeno (Anneli Nieminen ja Huulipunatyttö), 2015
Prinsessa Ruusunen - Maailman ihanin satu (Päivätär ja Liljana), 2015
Lainahöyhenissä, 2015
Yksi lensi yli käenpesän, 2014
Niskavuoren naiset, 2014
Roolit teattereissa > Teatteri Imatrassa

Liisa Ihmemaassa (päärooli)
Viivi ja Wagner (Viivi)
Veriveljet (Linda)
Roolit teattereissa > Muut roolit

Peter Pan -seikkailumusikaali (päärooli), Teatterimuseo, Kaapelitehdas
Aiheesta muualla

Kotisivut
Pekka Markkanen

| Pekka Markkanen |
| --- | --- |
 Pekka Markkanen EuroBasket 2017 -turnauksen Fan Zonella.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Juha Pekka Markkanen
Syntynyt: 28. toukokuuta 1967 (ikä 57) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Volkki
Pelipaikka:  Sentteri
Pituus:  207 cm
Paino:  110 kg
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1989–1990:   Kansasin yliopisto
Seurajoukkueet
1985–1988 1988–1989 1990–1993 1993–1994 1994–1995 1995–1996 1996–1998 1998–2000 2000 2000 2000–2001 2001–2002 2007:   Helsingin NMKY  HoNsU  HoNsU  St.Josep  ZTE  Bamberg TSK  Torpan Pojat  SLUC Nancy  Torpan Pojat  HoNsU  Säynätsalon Riento  BC Jyväskylä  Kataja
Maajoukkueet
1986–2000:   Suomi
Ottelut (pisteet):  129 (1432)
Aiheesta muualla
FIBA
Pekka Juha Markkanen (s. 28. toukokuuta 1967 Pori) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Markkanen on Porin Korinpunojien kasvatti. Myöhemmin urallaan hän pelasi Helsingin NMKY:n ja HoNsUn riveissä. Kaudeksi 1989–1990 Markkanen siirtyi Kansasin yliopistoon, mutta palasi yhden kauden jälkeen takaisin Suomeen. Myöhemmin urallaan Markkanen pelasi Espanjassa, Unkarissa, Saksassa ja Ranskassa. Hän lopetti ammattilaisuransa kauden 2001–2002 jälkeen.
Uransa jälkeen Markkanen on toiminut muun muassa BC Jyväskylän edustusjoukkueen valmennusryhmässä.
Ura > Suomi

Markkanen pelasi jalkapalloa 16-vuotiaaksi asti Musan Salamassa maalivahdin paikalla.  Hän aloitti koripallouransa sukulaisen suosituksesta, koska hän oli jo nuorena pitkä ja hänen kasvuennustuksensa oli lupaava. Markkanen innostui lajista ja pelasi 17-vuotiaana Suomi-sarjaa Porissa. Lisäksi hän kävi nuorten maajoukkueleireillä, joissa myös Henrik Dettmann huomasi hänet. Vuoden päästä hän muutti Helsinkiin ja alkoi kehittyä huimaa vauhtia. Markkanen siirtyi pian pelaamaan Helsingin NMKY:n junioreihin, jonka jälkeen hän harjoitteli edustusjoukkueen kanssa. SM-sarjan alettua Markkanen sai paljon vastuuta, vaikka sanoikin, ettei ansainnut niin paljon peliaikaa. Kauden 1987–1988 Markkanen päätti SM-hopeaan joukkueen hävitessä KTP:lle. Kaudeksi 1988–1989 Markkanen siirtyi Hongikon Nuorisoseuran Urheilijoihin, jonka kanssa hän voitti SM-hopeaa.
Ura > Kansasin yliopisto

Tämän jälkeen Markkanen siirtyi Yhdysvaltoihin Kansasin yliopistoon. Hänestä ei ollut kiinnostunut pelkästään Kansasin yliopisto, sillä yhteydenottoja tuli yli kahdeltakymmeneltä koululta. Vaakakupissa painoi kuitenkin koulun vuonna 1988 voittama NCAA:n mestaruus. Markkasen iän takia hänelle myönnettiin alun perin ainoastaan kaksi pelikautta. Hänen ensimmäiset pelinsä menivät totutellessa uuteen ilmapiiriin ja kovaan kilpailuun. Joukkue aloitti kauden hyvin, vaikka siltä ei odotettu paljoa sääntörikkomusten takia. Joukkue kutsuttiin NIT-turnaukseen, jossa se pärjäsi hyvin. Kansasin hyvien pelien oletettiin loppuvan, kun se kohtasi koko maan toiseksi rankatun Louisianan yliopiston, jonka riveissä pelasi muun muassa Shaquille O'Neal. Markkanen puolusti O'Nealin kymmeneen pisteeseen ja Kansas otti yllätysvoiton kuudella pisteellä. Joukkue voitti myös koko maan ykköseksi rankatun Nevada-Las Vegasin (UNLV) yliopiston. Tämän jälkeen Kansas voitti NIT-turnauksen finaalissa St. John'sin. NCAA-turnauksessa Kansas pääsi toiselle kierrokselle asti. Markkanen aloitti kaudella 33 ottelua ja teki 6,9 pistettä ottelua kohden. Kauden päätyttyä hänet valittiin Big Eight Conferencen puolustustähdistöön.
Ura > Paluu Suomeen

Kauden jälkeen Markkanen lähti yliopistosta, koska ei ollut tottunut yliopistoelämään. Hän sai myös soittoja NBA-valmentajilta, jotka pyysivät häntä jäämään yliopistoon, mutta hän ei antanut puheille paljon painoarvoa. Markkanen palasi Suomeen Hongikon riveihin, jonka riveissä hän voitti SM-hopeaa vuonna 1991 ja SM-pronssia vuonna 1993. Tämän jälkeen hän halusi siirtyä ammattilaiseksi.
Ura > Ammattilaisena Euroopassa ja uran loppuvuodet

Sattumalta Joventut Badalonan apuvalmentaja kiinnostui Markkasesta ja häntä pyydettiin tulemaan Espanjaan Badalonan kakkosjoukkueen, CB St.Josep de Badalonan, näytille. Markkasen siirryttyä Badalonaan hän harjoitteli Joventut Badalonan kanssa kaksi viikkoa, minkä jälkeen seura ilmoitti haluavansa hänet ykkösjoukkueeseen. Kauden alussa Corny Thompson loukkaantui, joten Markkanen pääsi pelaamaan ykkösjoukkueeseen kolmen pelin ajaksi, muttei päässyt kentälle.
Espanjasta Markkanen siirtyi Unkariin, jossa hän pelasi yhden kauden. Sieltä hän siirtyi Saksaan, jossa hän kuitenkin loukkasi nilkkansa. Markkanen kärsi nilkan loukkaantumisesta koko kauden ajan, minkä vuoksi hän halusi hakea vauhtia uralleen Suomesta, vaikka joukkue tarjosi jatkosopimusta. Tämän takia Markkanen siirtyi kahden kauden ajaksi Torpan Poikiin. Joukkueen menestyttyä hyvin eurokentillä ranskalaisjoukkueilta alkoi tulla tarjouksia. Markkanen siirtyikin vuonna 1998 SLUC Nancyyn Ranskan pääsarjaan ja pelasi joukkueessa puolitoista kautta. Helmikuussa 2000 Markkanen teki paluun Suomeen Torpan Poikien paitaan ja voitti seurassa SM-hopeaa.
Tämä kuitenkin riitti ja hän palasi vuonna 2000 jäähdyttelemään Hongikon riveihin I-divisioonaan. Syksyn jälkeen Markkanen palasi pääsarjaan Säynätsalon Rientoon ja pelasi joukkueen riveissä loppukauden. Viimeisen kokonaisen pääsarjakauden hän pelasi BC Jyväskylässä kaudella 2001–2002.
Ura > Viimeinen peli Katajassa

Joensuun Katajan Sami Lehtorannan loukkaannuttua marraskuussa 2007 Katajan valmentajana toiminut Antti Papinaho pyysi Markkasta tuuraajaksi. Aluksi Markkanen kieltäytyi, mutta suostui myöhemmin. Pian tämän jälkeen osapuolet solmivatkin ottelukohtaisen sopimuksen. Markkanen pelasi lopulta yhden ottelun Katajan riveissä.
Ura > Maajoukkueura

Markkanen pelasi nuorten maajoukkueessa 32 ottelua. Suomen koripallomaajoukkueessa hän pelasi 129 ottelua, joissa hän teki yhteensä 1 432 pistettä. Kyseisellä pistemäärällä Markkanen on kaikkien aikojen pistetilastossa yhdennellätoista sijalla. Markkanen oli myös mukana vuoden 1995 EM-kisoihin päässeessä joukkueessa. Hän edusti Suomea kuudessa kisaottelussa tehden 7,5 pisteen keskiarvot. Eniten pisteitä, neljätoista, hän teki Turkkia vastaan.
Saavutukset

SM-kultaa: 1987, 1997, 1998
SM-hopeaa: 1988, 1989, 1991 ja 2000
SM-pronssia: 1986, 1993
Vuoden koripalloilija: 1989, 1993 ja 1996
Korisliigan vuoden pelaaja: 1989
Valittiin Suomen koripallon kunniagalleriaan 2021
Perhe

Markkasen entinen vaimo Riikka (o.s. Ellonen) ylsi koripallossa SM-mitaliin ja maajoukkuetasolle. Heidän pojistaan Lauri ja Miikka ovat koripalloilijoita, ja Eero on kansainvälisen tason jalkapalloilija.
Fergananlaakso

Fergananlaakso kartalla.
Laakson tärkein viljelykasvi on puuvilla.
Alue on tärkeä silkin tuotannon keskus. Kuva Marg‘ilonin Yodgorlik-tehtaalta.
Fergananlaakso (uzb. Fargʻona vodiysi, tadžikiksi водии Фарғона, vodii Farghona, kirg. Фергана өрөөнү, Fergana öröönü) on Tienšan- ja Hisor–Alaivuoristojen ympäröimä kattilalaakso Keski-Aasiassa. Laakson pinta-ala on 22 000 neliökilometriä. Suurin osa siitä kuuluu Uzbekistaniin ja osa Tadžikistaniin ja Kirgisiaan.
Kolmionmuotoisen laakson pituus on noin 300 ja leveys enimmillään 170 kilometriä. Sitä rajoittavat koillisessa Ferganavuoret, etelässä Alai- ja Turkestanvuoret sekä luoteessa Qurama- ja Tšatkalvuoret. Laakso yhtyy lännessä kapean käytävän kautta Nälkäaroon. Sen soikionmuotoisen pohjan muodostaa itää kohti kohoava tasanko, jonka korkeus on 330–1 000 metriä merenpinnasta. Vuoria reunustavat harjut ja kukkulat sekä vuoristojokien tuoman maa-aineksen kartiot, joita pitkin joet levittäytyvät viuhkoina tasangolle. Alue on hyvin altis maanjäristyksille. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, maakaasu, kivihiili, rautamalmi, kupari, monimetalli, antimoni, rikki, kivisuola ja kivennäisvesi.
Tärkein joki on Narynin ja Karadarjan laakson itäosassa muodostama Syrdarja. Maatalouden keinokastelua varten on rakennettu kanavia ja tekojärviä. Tasangon keskiosassa on osin viljelyskäyttöön otettuja suolasoita ja hiekkamaita.
Seudulla vallitsee mannerilmasto. Talvet ovat melko leutoja ja kesät kuumia ja kuivia. Keskilämpötila on tammikuussa –2:sta –3:een ja heinäkuussa 24–28 astetta. Vuotuinen sademäärä on 100–500 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä keväällä.
Fergananlaakso on tärkeä maatalousalue, joka tuottaa varsinkin puuvillaa, silkkiä ja viinirypäleitä. Lisäksi viljellään riisiä ja muita viljakasveja, vihanneksia, meloneja ja hedelmiä. Lähes koko tasanko on viljelykäytössä. Joutomailla ja vuorten reuna-alueilla laidunnetaan karjaa.
Laakso on yksi Keski-Aasian tiheimmin asutuista alueista. Sen väestö lähes kolminkertaistui 1900-luvun aikana. Tärkeimmät kaupungit ovat Andižan, Fergana, Kokand ja Namangan Uzbekistanissa, Hudžand Tadžikistanissa sekä Oš ja Žalal-Abad Kirgisiassa. Kilpailu resursseista on aiheuttanut verisiä yhteenottoja eri väestöryhmien välillä.
Historiallisena alueena Fergana on ikivanha maanviljelyn ja Silkkitien kaupankäynnin keskus, joka on kuulunut moniin keskiaasialaisiin valtakuntiin. 1700-luvulta lähtien se muodosti Kokandin kaanikunnan ydinalueen, jonka venäläiset valtasivat vuonna 1876. Alue jaettiin eri neuvostotasavaltojen kesken vuosina 1924–1926. Neuvostoaikana sinne syntyi myös teollisuutta.
Kukka Paavilainen

Kukka Paavilainen (s. 1976 Helsinki) on suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli aluksi Lahdessa ja valmistui vuonna 2005 sekä humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta että kuvataiteen maisteriksi Kuvataideakatemiasta. Paavilaisen töitä kuuluu muiden muassa Kiasman ja Tampereen taidemuseon kokoelmissa.
Paavilainen sairastui parikymppisenä vaikeaan masennukseen ja jäi myöhemmin kotiäidiksi pyrkiessään vähentämään lastensa masennusriskiä.
Aiheesta muualla

Kukka Paavilainen taiteilijamatrikkelissa
Kukka Paavilainen Kansallisgallerian kokoelmissa
Amerikanpelikaani

| Amerikanpelikaani |
| --- | --- |
  
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Pelikaanit Pelecanidae
Suku::  Pelikaanit Pelecanus
Laji::  erythrorhynchos
Kaksiosainen nimi
 Pelecanus erythrorhynchos  Gmelin, 1789 
Katso myös
   Amerikanpelikaani Wikispeciesissä   Amerikanpelikaani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikanpelikaani (Pelecanus erythrorhynchos) on pohjoisamerikkalainen pelikaanilintu. Sen esiintymisalue käsittää Kanadan eteläosan British Columbiasta Ontarion lounaisosiin, sekä Yhdysvaltain läntisen puoliskon Luoteis-Kaliforniasta Minnesotan lounaisosaan ja sieltä Texasin kaakkoisosiin. Talvet se viettää Atlantin ja Tyynenmeren rannikoilla Yhdysvalloista Costa Ricaan. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Hudsoninlahdelta ja New Yorkista vuonna 1789.
Amerikanpelikaani on yksi Pohjois-Amerikan suurimmista linnuista ja tunnettu sen vaikuttavasta lentotyylistä. Laajat valkoiset ja mustat siivet mahdollistavat vakaan ja tyylikkään liidon korkeuksissa. Vedessä se käyttää isoa pussia sisältävää nokkaansa kalojen pyydystämiseen ja saattaa käännellä päätään veden alle kuin valtava sorsalintu. Yhteistyö on keskeinen osa ruokailua: pelikaaniryhmät ohjaavat yhdessä kalaparvia matalampaan veteen helpottaakseen saalistusta.
Elinympäristö

Amerikanpelikaanit elävät sisämaan järvillä ja lammilla pesimäkaudella ja siirtyvät rannikkoalueille talveksi. Niitä voi nähdä myös Kalifornian Central Valleyssä, Salton Sea -alueella sekä Colorado-joen varrella.
Ruokavalio

Kalansyöjiä, jotka käyttävät nokkapussiaan kalojen pyydystämiseen ja nielevät saaliin ennen lentoon lähtöä.
Pesintä

Pesät sijaitsevat maassa, ja poikaset kehittyvät nopeasti: ne voivat ryömiä 1-2 viikon iässä, kävellä 3 viikon kohdalla ja lentää 9-10 viikkoisina.
Käyttäytyminen

Amerikanpelikaanit ovat päiväaktiivisia ja metsästävät usein yhdessä. Ne saalistavat myös yöllä pesimäkaudella, jolloin suurempien kalojen saaminen on todennäköisempää.
Käyttäytyminen > Yhteiselo muiden lintujen kanssa

Amerikanpelikaanit jakavat usein elinympäristönsä merimetsojen kanssa. Vaikka ne saalistavat eri kaloja ja eri syvyyksistä, ne voivat pesiä lähekkäin ja jopa yhteistyössä.
Hálfdan Eysteinninpojan saaga

Hálfdan Eysteinninpojan saaga (isl. Hálfdanar saga Eysteinssonar) on keskiaikainen islantilainen saaga, joka kertoo norjalaisen kuninkaan pojasta, Hálfdanista, ja tämän viikinkiretkistä idässä. Hálfdan Eysteinninpojan saaga luetaan muinaissaagoihin. Se on kirjoitettu todennäköisesti 1300-luvun ensimmäisellä puoliskolla. Saagan kirjoittajaa ei tunneta. Hálfdan Eysteinninpojan saagan varhaisimmat säilyneet käsikirjoitukset ovat 1400-luvulta AM 343 a 4to ja  AM 586 4to. Hálfdan Eysteinninpojan saagaa ei ole suomennettu.
Synopsis > Hálfdanin suku

Saagan alussa kerrotaan Hálfdanin suvusta. Kerrotaan, että Norjan Trondheimin nimi tulee þrándr-nimisestä kuninkaasta, joka oli Óðinn-jumalan pojanpoika. Þrándrilla oli puolisonsa Dagmærin kanssa poika nimeltä Eysteinn. Eysteinnin velipuolen äidin nimeä ei tiedetä, mutta kyseisen velipuolen kerrotaan olevan Eirekr Kaukomatkaaja (isl. inn víðförli), joka löysi ”Kuolemattomien vainion” (isl. Ódáinsakr). Eysteinnin vaimo on saagan mukaan Ása, joka on Sigurðr Hirvihärän (isl. hjörtr) ja Áslaugin, Sigurðr Käärmeensilmäisen (isl. Ormr í auga) tyttärentytär. Eysteinnillä ja Ásalla on poika nimeltä Hálfdan.
Synopsis > Eysteinnin sotaretki Aldeigjuborgiin

Kun Hálfdanin äiti kuolee, isä Eysteinn ei tahdo enää olla kotona vaan lähtee viikinkiretkille. Eysteinnillä on näillä matkoilla mukanaan Úlfkell Mestari (isl. snillingr) Sviprinpoika, hankalaluonteinen mies, jolle Eysteinn kuitenkin antaa paljon arvoa ja asettaa tämän viiden laivansa johtoon. Kun Eysteinn on viikinkiretkillä, hänen valtakuntaansa hallitsee Úlfkellin veli Úlfarr Sviprinpoika.
Eräänä kesänä kuningas Eysteinn lähtee viikinkiretkelle Idäntielle (isl. Austrvegr) poikansa ja Úlfkellin kanssa. He saapuvat Aldeigjuborgin kaupunkiin, missä hallitsee jo ikääntynyt kuningas Hergeirr. Tällä on kaupungissa vain vähän joukkoja. Eysteinn joukkoineen hyökkää kaupunkiin ja lyö kuninkaan nopeasti. Vanhan kuninkaan lesken, kuningatar Ísgerðrin, kerrotaan olevan Göötanmaan kuninkaan Hlöðvirin tytär. Leskikuningatar myöntyy vastentahtoisesti siihen, että Eysteinn ottaa hänet vaimokseen ja saa siten Hergeirrin valtakunnan haltuunsa.
Synopsis > Eysteinn lähettää Hálfdanin noutamaan prinsessaa

Kuningas Hergeirrin ja kuningatar Ísgerðrin tytär Ingigerðr, jonka kerrotaan olevan pitkä kuin mies, asuu kasvatusisänsä jaarli Skúlin luona. Skúli hallitsee Álaborgia ja hänen kerrotaan olevan Heimirin, Brynhildr Buðlintyttären kasvatusisän veli. Skúlilla on saagan mukaan myös orja nimeltä Kollr, jonka tyttären nimi on myös Ingigerðr. Jälkimmäinen Ingigerðr muistuttaa prinsessa Ingigerðriä, mutta tällä ei ole prinsessan tapoja. Eysteinn lähettää poikansa Hálfdanin ja Úlfkell Mestarin valloittamaan jaarli Skúlin valtakunnan ja noutamaan prinsessan takaisin. Hän lupaa, että Hálfdan saisi prinsessan puolisokseen ja Úlfkell saisi hallintaansa Skúlin valtakunnan, minkä jälkeen Eysteinn hankkisi hänelle myös hyvän puolison.
Synopsis > Álaborgin valloitus

Jaarli Skúli saa tietää hyökkäyksestä etukäteen, mutta sairastuu juuri ennen hyökkäystä. Hän pyytää orjaansa Kolria pukeutumaan vaatteisiinsa ja johtamaan sotajoukkojaan. Kolr suostuu, ja kaikki luulevat hänen taistellessaan hänen olevan Skúli. Samaan aikaan prinsessa Ingigerðr sopii Ingigerðr Kolrintyttären kanssa, että tämä ottaa hänen paikkansa ja väittää olevansa prinsessa. Kun Hálfdan ja Úlfkell kohtaavat Kolrin joukkoineen, syntyy hurja taistelu, jossa Kolr lopulta saa surmansa. Taistelun jälkeen Hálfdan miehineen näkee vanhan miehen ja naisen, jotka kulkevat kohti metsää. Mies on niin heikko, että joutuu nojautumaan naista vasten. Pariskunnan mentyä Hálfdan epäilee, että vanhasta miehestä on hänelle vielä harmia.
Hálfdan ja Úlfkell vievät nyt prinsessaksi luulemansa Ingigerðrin Aldeigjuborgiin. Hálfdan ei vielä tahdo avioon, mutta Ingigerðr annetaan puolisoksi Úlfkellille, josta tehdään jaarli ja Álaborgin ja siihen kuuluvan valtakunnan hallitsija.
Synopsis > Nuorempi ja vanhempi Grímr

Kolmen vuoden kuluttua Bálagarðrin rannikolla (isl. Bálagarðssíða) katoaa kauppalaiva ja kaikki olettavat, että se on joutunut kovaan myrskyyn. Myöhemmin syksyllä kuningas Eysteinnin hoviin saapuu kaksi pitkää muukalaista. Näillä on pitkä huppu päässään, niin etteivät kasvot näy kunnolla, ja kumpikin kertoo olevansa nimeltään Grímr ja olevansa venäläistä sukua (ættaðir utan af Rússía). He kertovat menettäneensä kaiken haaksirikossa ja pyytävät saada jäädä talven yli. Vanhempi Grímr osoittautuu talven mittaan vahvaksi ja taitavaksi erilaisissa kisailuissa, ja nuorempi Grímr on taidokas jousiammunnassa ja lautapelissä. Ihmiset pitävät kummastakin Grímristä. Hálfdan pitää kumpaakin Grímriä tarkasti silmällä.
Joulun aikaan, juhlajuominkien jälkeen Hálfdan sattuu palaamaan saliin, missä kumpikin Grímr nukkuu. Nuoremman Grímrin käsi on ilman hansikasta, eikä Hálfdan ole koskaan nähnyt kenelläkään miehellä niin kaunista kättä. Kädessä on myös sormus. Hálfdan ottaa sormuksen ja hansikkaan mukaansa, mutta yöllä hän herää siihen, että nuorempi Grímr on suunnannut sokaisevan valon hänen kasvoihinsa. Grímr ottaa hanskan ja sormuksen ja lausuu, että ne ja käsi tulisivat piinaamaan Hálfdania antamatta hetkenkään rauhaa, kunnes joku antaisi ne Hálfdanin käteen yhtä mielellään kuin Grímr on ne juuri häneltä ottanut. Tämän jälkeen Grímr syöksyy ulos. Hálfdan yrittää lähteä hänen peräänsä, mutta huomaa ovet lukituiksi. Kun hän menee etsimään isäänsä kuningas Eysteinniä, hän löytää tämän kuolleena vuoteestaan. Henkiin jäänyt palveluspoika kertoo, että vanhempi Grímr oli tullut sisään ja surmannut kuninkaan ja muut palveluspojat miekalla. Kumpaakaan Grímriä ei löydetä, mutta kansa tahtoo Hálfdanin ryhtyvän kuninkaaksi isänsä jälkeen. Hálfdan kuitenkin kieltäytyy, sillä hän tahtoo kostaa ensin isänsä surman, ja määrää kuningatar Ísgerðrin ja tämän veljen Sigmundrin hallitsijaksi kunnes hän palaisi. Hän lähtee viikinkiretkille viideksi vuodeksi, ensin Idäntielle (isl. Austrvegr), mutta kuva hänen näkemästään kädestä ja kultasormuksesta piinaa häntä kaikkialla.
Synopsis > Veljesmurha

Vale-prinsessa Ingigerðr Kolrintytär tahtoo, että Úlfkell ottaisi Eysteinnin kuoleman jälkeen myös Aldeigjuborgin hallintaansa. Ísgerðr ja Sigmundr eivät kuitenkaan suostu siihen, ja Úlfkell palaa Álaborgiin keräämään joukkoja. Sigmundr lähtee heidän peräänsä, ja käy niin, että Úlfkell ja Ingigerðr joutuvat pakenemaan yhdellä laivalla Norjaan. Siellä Úlfkell surmaa Eysteinnin maita sijaishallitsevan veljensä Úlfarrin ja julistautuu kuninkaaksi.
Synopsis > Úlfkellin ja Hálfdanin taistelu

Úlfkell kerää itselleen valtavan armeijan viikingeistä, lainsuojattomista ja berserkeistä ja lähtee Idäntielle. Hän saapuu kolmellakymmenellä laivalla paikkaan nimeltä Jakoniemi (isl. Klyfandanes), joka on saagan mukaan itään Vaahterametsä (isl. Hlynskógr) nimisestä paikasta eikä kovin kaukana Bjarmien maasta (isl. Bjarmaland). Siellä hän kohtaa Hálfdanin, joka on matkassa kymmenellä laivalla. Alkaa taistelu, jossa Hálfdan pienemmästä joukostaan huolimatta taistelee miehineen urheasti. Hálfdan haavoittuu taistelussa vaikeasti, mutta tippuu yli laidan, mistä hänen neuvonantajansa Sviði onkii tiedottoman Hálfdanin laivan vierellä kelluvaan veneeseen.
Paikalle saapuu 25 suurta laivaa, joita johtava mies tarjoaa alakynnessä oleville apua. Sviði hyväksyy avun. Úlfkell joukkoineen joutuu nyt taistelussa alakynteen ja joutuu lopulta pakenemaan. Hálfdanin joukkoja auttamaan tullut mies lähettää pahasti haavoittuneen Hálfdanin maihin erään parantajapariskunnan hoiviin. Hálfdan toipuu lopulta, mutta ajatukset kädestä, sormuksesta ja hansikkaasta piinaavat häntä yhä.
Synopsis > Úlfkell ja kuningas Hárekr

Täpärästi pelastunut Úlfkell lähtee tapaamaan toista veljeään Úlfria Bjarmiaan. Úlfr on kosinut Bjarmien kuningas Hárekrin tytärtä Eðnýä, mutta kuningas on kieltäytynyt. Veljekset yhdistävät voimansa ja lopulta kuningas Hárekr ja prinsessa Eðný suostuvat avioliittoon. Úlfkell saa tietää, että Hálfdania auttanut mies on Grímr, joka hallitsee paikkaa nimeltä Kirjálabotn. Kuningas Hárekr tahtoisi naida Grímrin kasvattityttären ja Úlfkell taas tahtoo kostaa Grímrille kokemansa tappion. Keväällä miehet valmistelevat armeijansa. Mukaan tulee kaksi Finnien kuningasta (isl. konungar finnskir), Fiðr ja Flóki nimeltään, jotka kumpikin ovat velhoja (isl. galdramenn). He hyökkäävät Grímriä vastaan.