stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asumisoikeusasunto
Asumisoikeuden hakeminen

Asumisoikeusasuntoja voivat hakea kaikki 18 vuotta täyttäneet. Hakemiseen tarvitaan kiinteistön sijaintikunnan jonotusnumero. Numeron voi hakea valmiiksi kunnalta, tai asunnon haun yhteydessä omistajayhtiöltä. Numero on kuntakohtainen, pysyvä, ja se pätee kaikille yhtiöille. Asumisoikeusasuntoja haetaan suoraan omistajayhtiöiltä. Vapautuvia asuntoja tarjotaan asukkaille jonotusnumeron mukaisessa järjestyksessä.
Aikaisemmin asumisoikeusasuntojen hakijoille määritetyt tulo- ja omaisuusrajat on poistettu. Hakijalta edellytetään kuitenkin ettei hänellä ole hakualueella kohtuullisen tasoista omistusasuntoa, tai varoja sellaisen hankkimiseen. Ehto ei kuitenkaan koske yli 55-vuotiaita hakijoita tai asumisoikeusasunnosta toiseen vaihtavaa.
Asuntoa tulee käyttää omana vakituisena asuntona, eikä sitä ilman erillistä lupaa saa vuokrata toiselle kuin korkeintaan kahdeksi vuodeksi.
Asumisoikeuden hakeminen > Asumisoikeuden lainoittaminen

Asumisoikeussopimusta voi käyttää lainavakuutena. Asumisoikeusasuntoa vastaan otetun asuntolainan korot ovat verotuksessa vähennyskelpoisia kuten muutkin asuntolainakorot. Asumisoikeusmaksusta ei tarvitse suorittaa varainsiirtoveroa. Osuus on myös ulosottokelpoinen joissakin tapauksissa, kuten vastikkeiden maksamattomuuden vuoksi (häätö) tai jos asukas on käyttänyt hallinnassaan olevaa huoneistoaan niin huonosti, että asunnossa on tehtävä ylimääräisiä korjauksia.
Asumisen tuet

Asumistukea voi saada Suomessa sijaitsevan, vakinaiseksi katsottavan asumisoikeusasunnon asumismenoihin Kelalta. Myös opintotuella elävät voivat saada asumisoikeusasuntoon opintotuen asumislisää. Asumistukea voi saada Suomessa kaikenlaisiin asuntoihin, myös vuokra-, osaomistus- tai omistusasuntoihin. Vuoden 2006 lopulla asumisoikeusasujista 15,7 % sai yleistä asumistukea.
Asumisoikeusjärjestelmän kritiikkiä

Asumisoikeusasuntojen käyttövastikkeet 2000-luvulla ovat nousseet inflaatiota nopeammin. Verrattaessa vastikkeita muiden asumismuotojen kustannusten nousuun, ero on vähäisempi. Joidenkin asukkaiden mukaan pääkaupunkiseudulla eräillä alueilla asumisoikeusasuminen on kalliimpaa kuin vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa..
Asumisoikeusjärjestelmän kritiikkiä > Asukkaiden kannat

Suomen asumisoikeusasukkaat ry:n mukaan kymmenet tuhannet asumisoikeusasukkaat ovat joutuneet jättämään kotinsa vasten tahtoaan. Syynä muuttoon on ollut asumiskustannuksien nousu: yhdistyksen mukaan todelliset kuukausikustannukset ovat nousseet kolmasosan kalliimmiksi kuin mitä alun perin on luvattu. SASOn hallitus on asettanut tavoitteeksi yhtiöiden hallinnassa olevien kohteiden omistuksen siirron itsenäisille asukkaiden hallinnoimille asumisoikeusyhdistyksille.
SASO ry:llä on noin 600 jäsentä. Varsinais-Suomen asumisoikeusyhtiön (VASO) asukaskokous (johon osallistui 41 asukasta) antoi julkilausuman, jonka mukaan asumisoikeus on luotettava järjestelmä johon on turhaan liitetty negatiivista julkisuutta. Julkilausuman mukaan asumisoikeusasuntojen vastikkeet ovat nousseet samassa tahdissa kuin muidenkin asumismuotojen kulut. (liite asumisoikeusjärjestelmä on luotettava)[vanhentunut linkki]Allekirjoittaneiden mielestä se, että kiinteistöjä hallitsee yritys, jonka omistus on hajautunut useisiin kohteisiin, palvelee asukasta paremmin.  SASO:n taholta on kiinnitetty huomiota siihen, että käytännössä kasvukeskusten kohteissa asuvat joutuvat maksamaan muidenkin kohteiden menoja, jolloin ns. tasaus onkin maksajien näkökulmasta kasaus, joka tekee asumisen kohtuuttoman kalliiksi.
Käyttövastikkeiden nousu on herättänyt julkisuudessa keskustelua vastikkeiden määräämisperusteista. Suomen Asumisoikeusasukkaat ry:n puheenjohtaja Eric Hällström katsoo, että yleishyödylliset asumisoikeusyhtiöt ovat rikkoneet aravalakia nostaessaan asumisoikeusvastikkeita perustein, jotka eivät kuulu omakustannusperiaatteen piiriin. Mm. "kohteen myytävyys" on vastikkeenmäärityskriterinä täysin omakustannusperiaatteen vastainen.  Yhdistys syyttää yhtiöitä myös salailusta, koska nämä liikesalaisuuteen vedoten eivät anna asukkaiden nähdä kiinteistökohtaisia tietoja lainoitustaseista, jotka ovat suurin kiinteistön menoerä. Järjestö on verkkosivullaan tuonut esiin tietoja, joiden mukaan yhtiöiden kohteissa vastikkeesta olisi jopa kolmannes vailla hyväksyttäviä perusteita, lainojen kuoleentumisen jälkeen jopa kaksi kolmannesta.lähde tarkemmin?. Tämän takia asukkaat maksavat vastikkeissaan asuntonsa rakentamishintaa moneen kertaan. Nykyisten trendien mukaan näyttää siltä, että asukkaat joutuvat vuokralaisten tapaan maksamaan asumisurastaan pitkällä aikavälillä 2–3 kertaa enemmän kuin ne, jotka pystyvät takaustensa avulla hankkimaan oman asunnonlähde?.
Vastikkeissa asukkailta on peritty etukäteen tulevien korjauksien kustannuksia ns asuintalovarausten perusteella. Näiden varojen valvonta on heikkoakenen mukaan?, ja väärinkäytöksiä niiden käytössä ja sijoittamisessa on tullut ilmi.
Suomen Asumisoikeusasukkaat ry:n piiristä käynnistettiin vuonna 2008 Asumisen Hinta Alas -verkkoadressi, jolla on tarkoitus auttaa asukkaita tuomaan julki kantansa ja ehdotuksensa järjestelmän kehittämiseksi. Tammikuussa 2016 allekirjoittajia oli 6 300. Sittemmin AHA-toiminta siirtyi Facebook-ryhmään asumisenhintaalas, johon on liittynyt yli 20 000 henkilöä.
Asumisoikeusjärjestelmän kritiikkiä > Mediahuomio

Syksyllä 2008 käynnistyi vilkas keskustelu Yle:n MOT-raportista , joka käsitteli asumisoikeusasumista, sen hallintoa ja kustannuksia. Ohjelman vaikutuksesta heräsi monilla paikkakunnilla hankkeita asumisoikeusyhdistysten perustamiseksi tarkoituksella rakennuttaa yhdistysomisteinen asumisoikeustalo.
Seitsemän kansanedustajaa teki vuoden 2008 MOT-ohjelman seurauksena hallitukselle kirjallisen kysymyksen asumisoikeustalojen omistuksen siirtämisestä nykyisiltä omistajayhtiöiltä asumisoikeusyhdistyksille. Vastauksessaan 7. tammikuuta 2009 ministeri Jan Vapaavuori viittasi järjestelmän lainsäädännön aikanaan syntyneen asianmukaisesti ja perustuslain antaman omaisuuden suojan koskevan myös asumisoikeustaloja omistavia yhtiöitä.
Lokakuussa 2015 tuhansia asuntoja omistava Avain Asumisoikeus -yhtiö alensi asukkaidensa maksamia kustannuksia julkisen arvostelun jälkeen. Oli käynyt ilmi, että yhtiö oli veloittanut asukkailta kuukausittaisissa käyttövastikkeissa Avain Yhtiöt -konsernin tytäryhtiöille ylisuuria ylläpitomaksuja, väittäen kustannusten olevan lain tarkoittamia ylläpitokuluja. Ara arvioi, että kuluja voitaisiin vähentää yhteensä 24 prosenttia vuoteen 2018 mennessä. Asumisoikeusyhtiön omistavan Avain-konsernin liikevoitto oli vuonna 2014 lähes 20 prosenttia.
Asumisoikeusjärjestelmän kritiikkiä > Yhtiöiden kannat

Suomen asumisoikeusasunnoista noin 40 prosenttia omistava Asokodit-yhtiö on tuonut esiin asukkaille sekä vuosittaisissa asukashallintoon kuuluvissa kokouksissa että asiakaslehdessä että nettisivuillaan, kuinka yhtiö on pyrkinyt vaikuttamaan valtiovaltaan talojen lainoitusjärjestelmän kehittämiseksi. Asokotien sivuilla on kerrottu kuluerien kategoriat, joihin asukkaiden maksamia vastikkeita käytetään, mutta ei ole kerrottu suhteellisesti tai määrällisesti miten vastikkeiden rahat käytetään näiden kuluerien välillä. Asukkaat saavat nähdä asian vain oman kohteensa osalta ja valtaosa vastikkeesta käytetään salaisesti yhtiön muihin tarkoituksiin.
Suurin osa vastikkeista kuluu pääomakulujen hoitamiseen, myös uusien kohteiden hankintaan nykyisten asukkaiden kustannuksella. Asumisoikeusasuntojen rahoittamiseen käytetty vuosimaksulainajärjestelmä on todettu sekä asumisoikeusyhtiöiden, että valvovan viranomaisen, ARAn taholta puutteelliseksi. Lainoja ei voi lyhentää riittävän nopeasti, jotta vastikekehitys olisi maltillisempaa. Vastikkeissa suurin kuluerä on nimenomaan pääomakulut, joiden muodostumiseen eivät asumisoikeusasuntoja omistavat yhtiöt voi vaikuttaa. Niiden määräytymisestä päättää valtiokonttori asumisoikeusasuntojen lainoitusehtojen mukaisesti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karvinen, Päivi (toim.): Uuden ajan aso. Asumisoikeusjärjestelmän vauhdikas historia.  Asumisoikeusyhteisöt ry, 2016.  Teoksen verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
VaSo:n tiedote: asumisoikeusjärjestelmä on luotettava[vanhentunut linkki]
MOT: Asumisoikeusasunnot – suuri puhallus, Yle TV1 17.11.2008, kesto 29 min. Ylen Elävä arkisto.
Asumisoikeusasuminen, www.ymparisto.fi. Ympäristöministeriö 12.11.2007.
Aiheesta muualla > Asumisoikeusasuntojen tarjoajia

Asokodit, Suomen Asumisoikeus Oy
Asuntosäätiön Asumisoikeus Oy
ATT Asuntotuotantotoimisto, Helsinki (Arkistoitu – Internet Archive)
AVO-Asumisoikeus Oy
HASO Helsingin Asumisoikeus Oy
KAS Asumisoikeus Oy
TA-Asumisoikeus Oy
VASO Varsinais-Suomen Asumisoikeus Oy
AVAIN Asumisoikeus Oy
YH-Asumisoikeus Länsi Oy
Aiheesta muualla > Asukasyhdistyksiä

Asumisoikeusasukkaiden facebooksivu, Suomen Asumisoikeusasukkaat (SASO) ry:n Keskustelufoorumi ja yhdistyksen tuottamaa materiaalia sekä linkki vain asukkaille tarkoitettuun facebookryhmään. SASO:n verkkosivu: Suomen asumisoikeusasukkaat SASO ry
Tc

Tc, TC, tC tai tc voi tarkoittaa seuraavia:
teknetium, kemiallinen merkki Tc, alkuaine
TC, Turks- ja Caicossaarten  ISO 3166-1 -maakoodi
Turks- ja Caicossaaret, ISO 3166-1 -koodi TC, valtio tai muu maantieteellinen alue
teracoulombi, tunnus TC, sähkövarauksen yksikkö
Air Tanzania, IATA-koodi TC, lentoyhtiö
hiilitonni, tunnus tC, hiilen massan yksikkö
TC, Tabor College, Yhdysvaltain Kansasissa sijaitseva yksityinen korkeakoulu
TC, threat count, kudonnassa lankatiheys tai lankaluku.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tc”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mio

| Mio |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  4. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  epäselvä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mio on etunimi, jota Suomessa ja Skandinaviassa käytetään miehennimenä.
Mio-nimen taustasta voidaan esittää useita tulkintoja. Se on saattanut syntyä lyhentymällä esimerkiksi Milosta tai Mirosta. Toisaalta nimen pohjana voi olla myös itsenäinen sana mio, jonka merkitys on italiassa ja espanjassa ’minun’.
Mio-nimi tunnetaan Astrid Lindgrenin teoksesta Mio, poikani Mio (ruots. Mio, min Mio, 1954, suom. 1955). Nimen yhteys lastenkirjallisuuteen näkyy myös suomenruotsalaisessa almanakassa: Mio jakaa nimipäivän (4. helmikuuta) Ronjan ja Myn kanssa. Kaikki kolme ovat tuttujen satuhahmojen nimiä.
Vuonna 2016 Mio oli Ruotsissa yksi yleisimmistä vastasyntyneille pojille annetuista etunimistä.lähde?  Myös Norjassa nimi on viime vuosikymmeninä suuresti yleistynyt. Vuonna 2022 Norjassa oli 777 Mio-nimistä henkilöä. Suomessa Mio on Digi- ja väestötietoviraston mukaan ollut helmikuuhun 2025 mennessä virallisena etunimenä noin 1 170 miehellä ja noin 70 naisella.
Suomessa Mion nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 4. helmikuuta. Ruotsinkieliseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 2020, suomenkieliseen vuonna 2025.
Tunnettuja Mio-nimisiä

Mio Ōtani (s 1979), japanilainen jalkapalloilija
Kuvitteellisia Mio-nimisiä

Mio, Jussi Hämäläinen, Astrid Lindgrenin teoksessa Mio, poikani Mio
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Mio (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
HC Oceláři Třinec

| HC Oceláři Třinec |
| --- | --- |

Perustettu:  1929
Kaupunki:   Třinec, Tšekki
Kotiareena:  Werk Arena
– kapasiteetti:  5 400
Sarjataso:  Tipsport Extraliga
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Jan Peterek
Puheenjohtaja:   Ján Moder
Päävalmentaja:   Zdeněk Moták
Kapteeni:   Petr Vrána
Mestaruudet:  6 (2011, 2019, 2021, 2022, 2023, 2024)
Hopeaa:  3 (1998, 2015, 2018)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
HC Oceláři Třinec on tšekkiläinen jääkiekkojoukkue, joka pelaa maan pääsarjassa Tipsport Extraligassa jonka se on voittanut viisi kertaa vuosina 2011, 2019, 2021, 2022 ja 2023. Joukkue pelaa kotiottelunsa Werk Arenalla Třinecissä.
Seuran pääsponsori on Třinecin rautaruukki.
Historia

Třinecin jääkiekkojoukkue perustettiin vuonna 1929, mutta vähäinen kiinnostus sekä toinen maailmansota haittasivat kehitystä seuran alkuvuosina. Vasta 1960- ja 70-luvuilla tapahtunut kaupungin jääkiekkoareenan hidas uudistaminen mahdollisti joukkueen kilpailukyvyn hitaan kehittymisen.
Třinecin jääkiekko erotettiin kaupungin liikuntayksiksiköstä vuonna 1994 ja uusi ammattilaiseura perustettiin HC Železárny Třinecin nimellä. Joukkue varmisti nousun Tšekin Extraligaan kun se kaatoi Jindřichová Hradecin otteluvoitoin 3-0 vuonna 1995. Ensimmäisen Extraliga kautensa päätteeksi Třinec selvisi aina välieriin saakka, mutta hävisi Berani Zlínille. Vuoden 1998 päätteeksi joukkue selvitti tiensä finaaleihin ja voitti hopeaa, häviten ainoastaan Extraligan 90-lukua dominoineelle Vsetínille.
Voitettuaan pronssia kaudella 1999, joukkue vaihtoi nimensä HC Oceláři Třineciksi. Samaan aikaan Třinecessä pelanneet Ľubomír Sekeráš ja Martin Havlát olivat seuran ensimmäiset pelaajat jotka siirtyivät NHL:ään. Seura menestyi 2000-luvulla kohtuullisesti ja onnistui vakauttamaan taloutensa. Třinec voitti ensimmäisen mestaruutensa vuonna 2011 kun se kaatoi Määri-Sleesian derbyssä ostravalaisen HC Vítkovicen.
Seuran uusi kotistadion Werk Arena valmistui kesällä 2014. Stadionin neitsytkausi huipentui Extraligan finaaleihin, joissa Třinec kärsi tappion HC Litvínoville seitsemän pelin jälkeen. Vuonna 2019 se voitti Spengler Cupin hopeaa häviten ainoastaan Kanadan maajoukkueelle.
Historia > 2020-luvun suurmenestys

Kauden 2018 päätteeksi Třinec kärsi finaalitappion hallitsevalle mestarille HC Kometa Brnolle. Tämän jälkeen Třinec on voittanut Tšekin mestaruuden neljä kertaa peräkkäin vuosina 2019, 2021, 2022 ja 2023. Vuoden 2020 pudotuspelit keskeytettiin koronaviruspandemian vuoksi.
Jäädytetyt pelipaidat

Richard Král (91)
Ľubomír Sekeráš (77)
Jan Peterek (11)
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Marek Mazanec | R | 2025 | Písek, Tšekkoslovakia |
| 31 |  | Patrik Švančara | L | 2025 | Třinec, Tšekki |
| 90 |  | Ondřej Kacetl | L | 2025 | Znojmo, Tšekkoslovakia |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 5 |  | Jakub Jeřábek | L | 2025 | Plzeň, Tšekkoslovakia |
| 7 |  | Marek Hrbas | L | 2025 | Klatovy, Tšekki |
| 52 |  | Martin Marinčin | L | 2025 | Košice, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 55 |  | Marian Adámek | R | 2025 | Třinec, Tšekki |
| 61 |  | Patrik Volas | L | Juniori |  |
| 63 |  | Martin Jandus | R | 2025 | Praha, Tšekki |
| 64 |  | Patrik Koch | L | Laina | Malacky, Slovakia |
| 73 |  | Bohumil Jank | L | 2027 | Písek, Tšekkoslovakia |
| 75 |  | Richard Nedomlel | L | 2026 | Praha, Tšekki |
| 84 |  | Tomáš Kundrátek | R | 2025 | Přerov, Tšekkoslovakia |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 3 |  | Petr Sikora | L | KH | Juniori | Karviná, Tšekki |
| 19 |  | Patrik Hrehorčák | L | VLH | 2025 | Poprad, Slovakia |
| 20 |  | Petr Vrána (C) | L | KH | 2026 | Sternbek, Tšekkoslovakia |
| 22 |  | Vladimír Dravecký (A) | L | VLH / P | 2025 | Košice, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 26 |  | Justin Addamo | L | OLH / KH | 2025 | Clermont-Ferrand, Ranska |
| 27 |  | Martin Růžička (A) | R | LH | 2026 | Beroun, Tšekkoslovakia |
| 34 |  | Ondřej Kovařčík | L | VLH | 2027 | Nový Jičín, Tšekki |
| 40 |  | Miloš Roman | L | KH | 2025 | Kysucké Nové Mesto, Slovakia |
| 43 |  | Daniel Kurovský | R | VLH | 2025 | Havířov, Tšekki |
| 47 |  | Matěj Kubiesa | R | OLH | Juniori | Frýdek-Místek, Tšekki |
| 48 |  | Viliam Čacho | L | KH | 2026 | Trenčín, Slovakia |
| 56 |  | Marko Daňo | L | VLH / KH | 2025 | Eisenstadt, Itävalta |
| 65 |  | Tomáš Marcinko | R | KH | Laina | Poprad, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 79 |  | Libor Hudáček | R | OLH / KH | 2025 | Levoča, Slovakia, Tšekkoslovakia |
| 81 |  | David Cienciala | L | VLH / KH | 2027 | Třinec, Tšekki |
| 92 |  | Michal Teplý | R | LH | 2027 | Havlíčkův Brod, Tšekki |
| 94 |  | Andrej Nestrašil | L | OLH / KH | 2026 | Praha, Tšekkoslovakia |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Zdeněk Moták
Apuvalmentaja: Jiří Raszka
Maalivahtivalmentaja & Joukkueenjohtaja: Jaroslav Kameš
Videovalmentaja: Lukáš Daneček
Fysiikkavalmentaja: Marek Gryc
Huoltopäällikkö: Jan Lamacz
Huoltopäällikkö: Pavel Smelík
Presidentti: Ján Moder
Varapresidentti: Jan Czudek
Toimitusjohtaja: Jan Peterek
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Extraliga
:
HC Bilí Tygři Liberec
•
Mountfield České Budějovice
•
HC Energie Karlovy Vary
•
HC Moeller Pardubice
•
HC Lasselsberger Plzeň
•
HC RI OKNA Zlin
•
HC Litvínov
•
HC Geus Okna Kladno
•
HC Slavia Praha
•
HC Sparta Praha
•
HC Ocelaři Třinec
•
HC Vitkovice
•
BK Mladá Boleslav
•
HC Znojemští Orli
Kaudet:
1993–94 • 1994–95 • 1995–96 • 1996–97 • 1997–98 • 1998–99 • 1999–00
2000–01 • 2001–02 • 2002–03 • 2003–04 • 2004–05 • 2005–06 • 2006–07 • 2007–08 • 2008–09 • 2009–10
2010–11 • 2011–12 • 2012–13 • 2013–14 • 2014–15 • 2015–16 • 2016–17 • 2017–18 • 2018–19 • 2019–20
Otto Fredrik Wetterhoff

Otto Fredrik Wetterhoff (8. huhtikuuta 1755 – 17. lokakuuta 1808 Kalajoki) oli suomalainen sotilas.
Wetterhoffin vanhemmat olivat kapteeni Anders Georg Wetterhoff ja Ulrika Stjernvall ja puoliso vuodesta 1794 Sofia Furuhjelm (1768–1835). Wetterhoff tuli vänrikiksi 1775 ja palveli vuosina 1788–1790 eli Kustaa III:n sodassa kapteenina ja majurina Karjalassa. Vuosien 1808–1809 aikana käytyyn Suomen sotaan hän osallistui everstiluutnanttina ja Hämeen rykmentin I pataljoonan komentajana. Hän kunnostautui muun muassa Alavuden taistelun jälkeen karkottamalla venäläiset sodan etenemisvaiheen eteläisimmässä taistelupaikassa Virroilla. Wetterhoff haavoittui Salmen luona ja kuoli lavantautiin sotilassairaalassa Kalajoella.
Wetterhoff julkaisi Ruotsin Sotatieteellisen akatemian toimituksissa kirjoitukset "Förslag till bättre proviantering af de finska trupperna" (1797) ja "Om Karelens eller östrä gränsens försvar" (1804). Jälkimmäisessä hän muun muassa ehdotti, että talonpoikia käytettäisiin nostoväen päällystönä. Vuonna 1807 häneltä ilmestyi palkittu kirjoitus "Tankar om Tavastelands upphjälpande genom fabriker och manufakturer" Suomen Talousseuran julkaisussa. Siinä Wetterhoff ehdotti, että Asikkalan Vääksyyn perustettaisiin kaupunki ja että Päijänteen pintaa laskettaisiin.
Prokuraattorin apulainen ja laamanni Georg Adolf Wetterhoff oli Otto Fredrik Wetterhoffin poika.
Pirjon Pakari

| Pirjon Pakari Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1985
Perustaja:  Pirjo Malmivaara Hannu Malmivaara
Toimitusjohtaja:  Hannu Malmivaara
Kotisivu:  https://pirjonpakari.fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pirjon Pakarin vanha logo.
Pirjon Pakari on suomalainen leipomo. Tuotevalikoimaan kuuluu leipiä, sämpylöitä, limppuja ja kahvileipiä. Leipomon perustivat Pirjo ja Hannu Malmivaara Honkajoella vuonna 1985. Pirjon Pakarin tuotteet ovat lisäaineettomia.
Myymälät

Honkajoki
Seinäjoki (avattu vuonna 2004)
Ylöjärvi (avattu vuonna 2009)
Nurmijärvi
Ylivieska (avattu vuonna 2018)
Raisio (avattu marraskuussa 2020)
Palkinnot

Vuoden gluteeniton yritys (2007)
Innosuomi (2006)
Ruokamessujen uutuustuotevoittaja (2005)
Vuoden yrittäjä -palkinto Honkajoella
Niklas Sundblad

| Niklas Sundblad |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1973 (ikä 52) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  187 cm
Paino:  92 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2008
Seurat:  AIK IF (SEL/Allsv.) Saint John Flames (AHL) Calgary Flames (NHL) TPS (SML) Malmö Redhawks (SEL) DEG Metro Stars (DEL) Kölner Haie (DEL) Füchse Duisburg (Saksa I/DEL) Alleghe Hockey (Serie A) Nippon Paper Cranes (ALIH)
NHL-varaus:  19. varaus, 1991 Calgary Flames
Niklas Sundblad (s. 3. tammikuuta 1973 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija, joka toimii tällä hetkellä Saksan DEL-liigan Kölner Haien päävalmentajana. Pelaajaurallaan hän pelasi oikeana laitahyökkääjänä ja laukoi oikealta. Sundblad pelasi kotimaansa lisäksi myös Suomessa, Saksassa, Italiassa, Japanissa sekä Pohjois-Amerikassa, jossa hän edusti myös kahden NHL-ottelun verran Calgary Flamesia. Sundbladin melko fyysistä pelityyliä verrattiin Esa Tikkaseen.
Pelaajaura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Suomi 1997 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Saksa 1992 | jääkiekko |  |
Sundblad edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuonna 1997, jolloin hän voitti hopeaa. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1992 ja 1993 voittaen ensimmäisestä turnauksesta hopeaa.
Sundblad pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 1990 ja 1991. Hän voitti ensimmäisestä turnauksesta kultaa ja oli Mikael Renbergin ja Torgny Löwgrenin kanssa tehoilla 3+5=8 Ruotsin toiseksi paras pistemies Stefan Ketolan jälkeen. Sundblad voitti vuoden 1991 turnauksen jäähypörssin 38 minuutillaan.
Valmentajaura

Lokakuusta 2008 joulukuuhun 2009 Sundblad toimi Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberligassa pelanneen Herner EV 2007:n päävalmentajana. Tämän jälkeen hänet nimettiin DEL-joukkue Kölner Haien apuvalmentajaksi. Kesken kauden 2010–2011 Sundblad nousi joukkueen päävalmentajaksi Bill Stewartin tilalle, mutta palasi taas kaudeksi 2011–2012 Kölnin apuvalmentajaksi, jossa hän toimi kaksi kautta. Kaudelle 2013–14 hän siirtyi ERC Ingolstadtin päävalmentajaksi ja johti joukkueen Saksan mestariksi. Hänet nimitettiin Kölner Haien päävalmentajaksi lokakuussa 2014. Sundblad toimi Saksan maajoukkueen apuvalmentajana vuoden 2013 ja 2014 MM-kisoissa. Lokakuussa 2014 hän ilmoitti luopuvansa Saksan maajoukkueen apuvalmentajan tehtävästä.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1995

Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1995 olivat kautta aikain 19. jääpallon MM-kilpailut ja ensimmäiset, jotka järjestettiin Euroopan tai Aasian ulkopuolella. Kisat pidettiin Yhdysvalloissa 29. tammikuuta - 5.helmikuuta 1995. Kaikki ottelut pelattiin Rosevillessa, Minneapolisin ja St. Paulin kasksoiskaupungin kupeessa, Minnesotan osavaltiossa. Peliareenana oli John Rose Minnesota Oval, joka on Pohjois-Amerikan suurin tekojäärata.
Osallistuneita maita oli kahdeksan; Norja, Ruotsi, Venäjä, Suomi, Yhdysvallat, Kanada, Unkari ja Kazakstan. Kazakstan osallistui MM-turnaukseen ensimmäistä kertaa. Aiemmin mukana olleista maista Alankomaat ei tällä kertaa osallistunut turnaukseen.
Joukkueet pelasivat lohkoissaan yksinkertaisen sarjan, jossa voitosta sai kaksi ja tappiosta nolla pistettä. Tasan päättyneen ottelun jälkeen suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu, jolla ei ollut vaikutusta pisteisiin, vaan sen tulos ratkaisisi mikäli joukkueet päätyisivät sarjassa tasapisteisiin. A-lohkon kaksi parasta etenivät suoraan välieriin ja 3. ja 4. sijoittuneet karsivat pääsystä sinne B-lohkon kahden parhaan kanssa.
MM-kultaa voitti Ruotsi. Se voitti loppuottelussa Venäjän maalein 6-4. Suomi sijoittui kolmanneksi voitettuaan kisojen ensikertalaisen Kazakstanin pronssiottelussa maalein 3-2. Ensimmäisiä Pohjois-Amerikassa pelattuja maailmanmestaruuskilpailuja seurasi noin 8 000 katsojaa.
Alkusarja > A-lohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Venäjä | 3 | 3 | 0 | 0 | 21 |  8 | +13 | 6 |
|  Ruotsi | 3 | 2 | 0 | 1 | 14 |  9 | +5 | 4 |
|  Suomi | 3 | 0 | 1 | 2 |  8 | 10 | -2 | 1 |
|  Norja | 3 | 0 | 1 | 2 |  5 | 21 | -16 | 1 |