stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Richard Bedford Bennett
Elämäkerta > Pääministerinä

Suuren laman alettua vuonna 1929 pääministeri William Lyon Mackenzie Kingin liberaalit kärsivät vaalitappion vuoden 1930 vaaleissa, ja Bennettistä tuli pääministeri. Hän ei ymmärtänyt laman laajoja vaikutuksia Kanadan talouteen ja yhteiskuntaan ja tyytyi lähinnä kehottamaan kansalaisia kovaan työhön ja säästeliäisyyteen. Valtion omat toimenpiteet työttömyyden alentamiseksi rajoittuivat tuontitullien hienoiseen nostamiseen. Lisäksi hän perusti vuonna 1932 yleisradioyhtiö CBC:n edeltäjän Canadian Radio Broadcasting Commissionin ja 1935 Kanadan keskuspankin. Hänen mukaansa nimettiin pilkkamielessä useita kansalaisten elämässä laman aikana tutuiksi tulleita asioita – esimerkiksi Bennett buggy merkitsi moottoritonta hevosvetoista autoa, eggs Bennett (suom. munat Bennettin tyyliin) paahdettuja kastanjoita ja Bennett blanket (suom. Bennett-huopa) sanomalehteä.
Pääministeriytensä loppupuolella Bennett muutti äkillisesti linjaansa ja lupasi ottaa Kanadassa käyttöön Yhdysvalloissa presidentti Franklin D. Rooseveltin toteuttaman New Deal -ohjelman kaltaisia uudistuksia, jos kansalaiset valitsisivat hänet uudelleen pääministeriksi. Konservatiivit kuitenkin hävisivät vuoden 1935 vaalit liberaaleille, ja Mackenzie King palasi pääministeriksi.
Elämäkerta > Myöhempi elämä

Bennett palasi vuoden 1935 vaalitappionsa jälkeen oppositiojohtajaksi. Hän muutti vuonna 1939 Britanniaan, missä hänestä tuli vuonna 1941 varakreivi ja ylähuoneen jäsen. Hän kuoli 27. kesäkuuta 1947. Hän ei koskaan avioitunut tai saanut lapsia, joten hänen varakreivin arvonsa ei periytynyt kenellekään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Bedford Bennett Wikimedia Commonsissa
Boyko, John: Bennett: The Rebel Who Challenged and Changed a Nation.  Goose Lane Editions, 2012.  ISBN 978-0864926692.  (englanniksi)
Kanadan pääministerit
Macdonald
Mackenzie
Abbott
Thompson
Bowell
Tupper
Laurier
Borden
Meighen
King
Bennett
St. Laurent
Diefenbaker
Pearson
P. Trudeau
Clark
Turner
Mulroney
Campbell
Chrétien
Martin
Harper
J. Trudeau
Rimmi (Orivesi)

| Rimmi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′53″N, 24°47′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  uoma Luukkaanjokeen 
Järvinumero:  35.763.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,4 m  
Rantaviiva:  0,928 km  
Pinta-ala:  1,569 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRimmi 
Rimmi  tai aikaisemmin Sahinlammi  on Pirkanmaalla Oriveden Vinkiällä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Lahnajärven eteläpuolella Luukkaanjoen laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suota tai jopa avosuota.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy. Lampeen laskee Lahnajärvestä alkava Sahinoja ja lammen lasku-uoma on kanava, joka on kaivettu Luukkaanjoesta. Lammen ja joen järvimäisen osan vedenpinnat ovat samalla tasolla.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty niin, että se vaikuttaisi olevan joen sivulahti. Lahden ympärille oli raivattu niittymaita.
Vuoden 1965 peruskartoissa lampi näyttää hyvin samanlaiselta kuin nykyään. Myös sen lahtimainen olemus on muuttunut lasku-uomaksi. Lammen koillispuolella ja eteläpuolella olevat peltopalstat on myöhemmin metsitetty.
Syvänsalmenpuisto

| Syvänsalmenpuisto |
| --- | --- |

Tyyppi:  puisto
Sijainti:  Kaitaa, Espoo
Koordinaatit:  60°09′09.0″N, 024°42′05.0″E
Syvänsalmenpuisto  (ruots. Djupsundsparken) on 2020-luvulla rakennettu puisto Kaitaaseen kuuluvalla Finnoon alueella eteläisessä Espoossa.
Syvänsalmenpuisto on rakennettu Djupsundsbäckenin varrelle Kaitaantien eteläpuolelle. Puiston kävelyakselina on lännestä Hyljetieltä alkava Kaitaantien suuntainen Lapinpellonpolku, joka päättyy idässä Hylkeenpyytäjänpolkuun. Djupsundsbäckenin eteläpuolitse kulkevaa Lapinpellonpolkua yhdistää Kaitaantiehen kaksi kävelysiltaa. Syvänsalmenpuistoon kuuluu myös aidattu leikkipaikka ja pieni ulkokuntoilupaikka, joka sijaitsee puiston itäkolkassa. Puistoon istutetussa puustossa on huomioitu liito-oravien reitit. Finnoon metroasema sijaitsee puiston itäpuolella. Puistosta on Syvänsalmenmetsän kautta viheryhteys Finnoon lintukosteikkoon.
Kuvia

Näkymä Djupsundsbäckenin ylittävältä sillalta
Puisto keväällä 2022
Puisto lumien sulaessa
Surinamen dollari

| Surinamen dollari |
| --- | --- |
 20 Surinamen dollarin seteli.
ISO 4217 -koodi:  SRD
Keskuspankki:  Surinamen keskuspankki
Esitelty:  2004
Käyttäjät:  Suriname
Jaettava yksikkö:  cent
Surinamen dollari (SRD) on Surinamen rahayksikkö, joka on ollut käytössä vuodesta 2004 lähtien. Tuolloin se otettiin käyttöön korvaamaan aiemmin käytössä ollut Surinamen guldeni suhteella yksi dollari on 1000 guldenia.. Surinamen dollari jakaantuu 100 centiin.
Heinäkuussa 2020 yhdellä eurolla sai 8,4 Surinamen dollaria.
Käännös suomeksi
Suomen Huolto

Suomen Huolto oli jatkosodan ja sitä seuranneiden pulavuosien aikana toiminut, vapaaehtoista kansalaisten huoltoa tehneiden järjestöjen keskuselin, jonka tarkoituksena oli taata avustustyön tasapuolisuus ja tarkoituksenmukaisuus. Järjestön edeltäjä oli talvisodan jälkeen perustettu Suomen huollon komitea. Virallisesta kansanhuollosta vastasi kansanhuoltoministeriö.
Historia

Suomen Huolto perustettiin vuonna 1941. Järjestö välitti ulkomailta, lähinnä Ruotsista, Tanskasta, Sveitsistä ja Yhdysvalloista aineellista apua pääasiassa sotaleskille ja -orvoille, sotainvalideille ja siirtoväelle. Suomen Huolto suoritti myös välitöntä avustustyötä lääninkeskusten ja paikallisten vapaan huollon keskusten kautta, etenkin Pohjois-Suomessa. Avustuksia jakaessaan järjestö käytti maan eri osien välillä tarveharkintaa. Suomen Huollon sääntöjen mukaan sen jäseneksi pääsi järjestö tai muu huoltoelin, joka toimi hädänalaiseen asemaan joutuneen väestön hyväksi. Vuoden 1941 lopussa Suomen Huollossa oli kaikkiaan 19 jäsenjärjestöä, muiden muassa Suomen Punainen Risti, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Aseveljien Liitto, Lotta-Svärd ja Pelastusarmeija.
Avustustoiminnan kokonaisarvo oli noin 14 miljardia silloista markkaa (nykyrahassa vajaat 500 miljoonaa euroa). Vuosina 1942–1949 Suomen Huolto toteutti Kansanavun suurkeräykset, jotka tuottivat noin 1,2 miljardia markkaa (noin 40 miljoonaa euroa). Tunnetussa Kansanavun suurkeräysjulisteessa oli kuvattuna evakkomatkalla ollut poika ja teksti ”Oletko auttanut minua?”.
Suomen Huolto isännöi vuonna 1950 Yhdysvaltain presidentin Franklin D. Rooseveltin lesken Eleanor Rooseveltin vierailua Suomessa. Katsottuaan tehtävänsä tulleen suoritetuksi Suomen Huolto lopetti toimintansa vuonna 1952.
Aiheesta muualla

Tietoa Suomen Huollon asiakirjoista (Arkistolaitos)
Kansanapu auttaa sodan keskellä, Ylen Elävä arkisto
Syvänniemi

Syvänniemi on kylä Kuopion Karttulassa Kuttajärven itärannalla, noin 30 kilometriä länsilounaaseen Kuopion keskustasta. Kylässä asuu 650 ihmistä noin 125 taloudessa. Joukossa on monia lapsiperheitä.  Tilastokeskuksen taajama-määritelmän mukaisesen Syvänniemen taajaman pinta-ala oli 1,28 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2016 lopussa yhteensä 229 ihmistä. Koko Karttulassa (aiemman kunnan alueella) asuu noin 3 500 henkeä.
Syvänniemi valittiin vuoden kyläksi vuonna 2004.
Kylällä sijaitsevat muun muassa päiväkoti, Kemppaanmäen koulu, kauppa (M-Market Keihäskoski), maaseutuhotelli sekä Syvänniemen kirkko (arkkitehti J. V. Strömberg, 1925) ja Syvänniemen ortodoksisen rukoushuone (Ylienkeli Mikaelin rukoushuone, vuodelta 1949).  Kesällä 2019 kylällä avattiin aiempaan omakotitaloon sijoittuva, burmalais-suomalaisen yhteisön buddhalainen Ratanasukhan luostari.
Syvänniemi tunnetaan muun muassa Herman Saastamoisen toiminnan johdosta. Vuonna 1862 Syvänniemelle perustettiin kauppahuone Rosenius & Sesemanin omistama höyrysaha jonka omistajiksi tuilvat vuonna 1885 tapahtuneen konkurssin jälkeen kuopiolaiset liikemiehet Hallman, Möller ja Saastamoinen. Saha muutettiin 1890-luvulla lankarullatehtaaksi joka työllisti parhaimmillaan lähes 300 työntekijää. Lankarullatehdas toimi aina 1930-luvun alun pulavuosiin saakka jolloin se lopetettiin. Talvisodan aikaan entisen rullatehtaan tiloja käytettiin vankileirinä ja jatkosodan aikana tehtaan tiloissa toimi sotamateriaalin korjauspaja. Syvänniemellä toimi lisäksi järvimalmia käyttänyt Sourun ruukki vuosina 1868–1908 jolloin se lakkautettiin kannattamattomana. Saastamoinen omisti Syvänniemellä myös suuren maatilan.
Syvänniemen aiempi rullatehdas.
Kuttajärven rantaa Syvänniemen venelaiturilta nähtynä.
Syvänniemen kirkko (1925).
Syvänniemen ortodoksinen rukoushuone.
M-market Keihäskoski on Syväniemellä palveleva kyläkauppa.
Aiheesta muualla

Karttulan alueen palveluopas (pdf, 2017) (Arkistoitu – Internet Archive) (kuopio.fi)
M-Market Keihäskoski
Syvänniemen tarveselvitys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaksi hävinnyttä tehdasyhdyskuntaa, Helsingin Sanomat, 04.07.1937, nro 175, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sumin tuulivoimalaitos

| Sumin tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kemi
Koordinaatit:  65°39′36″N, 24°32′06″E
Kustannus:  noin 2,5 miljoonaa € 
Perustaja:  Sumituuli Oy 
Rakennuttaja:  Sumituuli Oy 
Omistaja:  Sumituuli Oy 
Voimalaitos
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  0 m 
Tuulivoimala:  Hyundai HQ2000/93 
Kapasiteetti:  2 MW  
 fiSumin tuulivoimalaitos 
Sumin tuulivoimalaitos on Lapissa Kemin Ajoksessa sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on 2 megawattia. Voimalan on rakentanut Sumituuli Oy, joka myös omistaa sen ja operoi sitä.
Tuulivoimala sijaitsee Ajoksen tuulivoimapuiston keskellä.
Yleistä

Tuulivoimalaitos sijaitsee Ajoksen sataman kaakkoispuolella aivan rannassa. Sataman säiliörivit jäävät voimalaitoksen pohjoispuolelle, joiden välistä tulee voimalalle huoltotie. Muut voimalaitokset kuuluvat Ikealle. Tuulivoimalaitos on eteläkorealaisen Hyundain valmistama HQ2000/93, jonka tuuliturbiinin halkaisija 93 metriä ja jonka kapasiteetti on 2,0 megawattia. Haminan Mäkelänkankaan tuulivoimapuistossa käytetään samoja tuulivoimaloita.
Historiaa

Sumituuli Oy kehitteli tuulivoimahanketta vuonna 2001, jolloin se mittasi tuulen voimakkuuksia Tornion Voijakkalan Tornionjoen Sumisaarella. Yhtiö jätti vuonna 2002 hakemuksen tuulivoimalan perustamiseksi Sumisaareen, mutta Lapin ympäristökeskus ei puoltanut hanketta. Päätöksestä valitettiin, mutta seitsemän vuoden kuluttua hanke raukesi ja yhtiön katseet kääntyivät Kemiin.
Kemin Ajokseen suunniteltu tuulivoimalaitos oli sen sijaan paremmin perusteltu. Voimalan rakentamiseksi saatiin vuonna 2009 investointitukea 743 000 euroa ja sen rakentaminen arveltiin alkavan vuoden 2009 lopulla. Syksyllä 2009 ilmoitettiin voimalan rakentamisen siirtyvän seuraavalle vuodelle. Pienosakkaiden omistavan yhtiön tuottaman sähkön toimittaisi asiakkaille Kainuussa toimiva Ekosähkö. Rakentamisen aloitus kuitenkin viivästyi vuosia, koska vasta toukokuussa 2012 uutisoitiin tuulivoimalan olevan laivassa matkalla Etelä-Koreasta Kemin satamaan. Voimalan pystytys alkaisi uutisen mukaan heinäkuussa ja työ kestäisi kuukauden.
Tuulivoimalaitoksen pystytys tapahtui lopulta elokuussa ja lokakuussa se käynnistettiin testausta varten. Pari vuotta myöhemmin uutisoitiin voimalan käyttökokemuksista. Uutisen mukaan talvituotanto on ollut parempi kuin kesätuotanto eikä meren rannikolla ole yleensä ollut tyyntä.
Aiheesta muualla

Sumituuli Oy (yhtiön verkkosivut)
Roses Are Red (albumi)

| Roses Are Red Bobby Vinton |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1962
 Formaatti: LP-levy
 Tuottaja(t): Robert Morgan
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 32.20
 Levy-yhtiö: Epic
Bobby Vinton muut julkaisut
| Bobby Vinton Plays for His Li'l Darlin's 1961 | Roses Are Red 1962 | Bobby Vinton Sings the Big Ones 1962 |
Roses Are Red on Bobby Vintonin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 1962. Albumilla on cover-versioita kappaleista "Sentimental Me", Cole Porterin kappale "True Love", Roy Orbisonin hitti "Crying", "If I Give My Heart for you", ja viisi kantrikappaletta "I Fall to Pieces", "Have I Told You Lately That I Love You?", "I Can't Stop Loving You", "I Can't Help It" ja "Please Help Me, I'm Falling".
Kappaleet > Puoli 1

Roses Are Red (My Love) - (Paul Evans, Al Byron) - 2:38
Sentimental Me - (Jimmy Cassin, Jim Morehead) - 2:51
I Fall to Pieces - (Hank Cochran, Harlan Howard) - 2:49
Mr. Lonely - (Bobby Vinton, Gene Allan) - 2:40
Have I Told You Lately That I Love You? - (Scotty Wiseman) - 2:42
I Can't Stop Loving You - (Don Gibson) - 2:35
Kappaleet > Puoli 2

I Can't Help It - (Hank Williams) - 2:49
True Love - (Cole Porter) - 2:19
Always in My Heart - (Kim Gannon, Ernesto Lecuona) - 2:22
Crying - (Roy Orbison, Joe Melson) - 2:41
If I Give My Heart to You - (Jimmy Brewster, Jimmie Crane, Al Jacobs) - 2:36
Please Help Me, I'm Falling - (Don Robertson, Hal Blair) - 2:33
Albumin tekijät

Tuottaja: Robert Morgan
Kannen kuva: Columbia Records Photo Studio – Henry Parker
Sijoitukset

Albumilista – Billboard (North America)
| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 1962 | The Billboard 200 | 5 |

Singles – Billboard (North America)
| Vuosi | Single | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1962 | "Roses Are Red (My Love)" | The Billboard Hot 100 | 1 |
| 1962 | "Roses Are Red (My Love)" | Billboard Adult Contemporary | 1 |
| 1962 | "Roses Are Red (My Love)" | VG-lista | 1 |
| 1962 | "Roses Are Red (My Love)" | R&B Singles | 5 |
| 1962 | "Roses Are Red (My Love)" | UK Singles Chart | 15 |
| 1964 | "Mr. Lonely" | The Billboard Hot 100 | 1 |
| 1964 | "Mr. Lonely" | Billboard Adult Contemporary | 3 |
Ruokolahden lava

| Ruokolahden lava |
| --- | --- |

 Ruokolahden lavan tanssilattia.
Osoite:  Limingantie 197, 92430 Paavola
Koordinaatit:  64.613°N, 025.2405°E
Perustettu:  1956
Omistaja:  Paavolan Nuorisoseura ry
Tanssilattia:  440 m², suorakulmio, mäntylautaa
Tanssikausi:  toukokuun lopulta syyskuun alkuun
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruokolahden lava heinäkuussa 2013.
Erkki Liikanen, Timo Tervo, Vesa Enne & Lisävero esiintyivät Ruokolahden lavalla 4.9.1971 (seinäkirjoitus orkesterin taukotilasta).
Rokkisavotassa 11.9.1976 Kirka, Jig Saw ja Rolling (seinäkirjoitus orkesterin taukotilasta).
Ruokolahden lava on tanssilava Paavolassa Siikajoen kunnassa. Lavan toiminnasta vastaa Paavolan Nuorisoseura, joka ylläpitää paikkaa talkoovoimin. Tanssipaikka sijaitsee Siikajoen rantatörmällä.
Historia

Lavan ensimmäinen osa rakennettiin vuonna 1956. Lavaa on laajennettu useita kertoja 1960-luvulla.
Vaiheita vuosien varrelta:
Vuonna 1956 ensimmäiset tanssit juhannuksena.
Vuonna 1965 Ruokolahden lavan logo otettiin käyttöön. Logon on tehnyt Markku Seppälä.
Vuonna 2010 tanssilattia uusittu, mäntylautaa, käsitelty kasviöljyseoksella.
Vuonna 2010 valmistui pysäköintialue asuntovaunuille/-autoille, sähköistettyjä paikkoja 8 kappaletta.
Vuonna 2012 lavalle valmistui huoltorakennus, jossa WC:t ja matkaparkin huoltotilat.
Vuonna 2013 pysäköintialueen laajennus.
Tanssipaikka

Lavalla järjestetään tanssit kesälauantaisin sekä muina erikseen ilmoitettuina ajankohtina. Tanssi-iltoina naisille on varattu tunnin naistenhaku. Vuosittain järjestetään myös nuortentapahtuma Ruokolahti Rock. Kauden aikana lavalla käy yli 10 000 asiakasta.
Tanssilavan, kahvion ja makkaramyynnin lisäksi huvialueella on myös lauantaisin karaoke tanssien aikaan.
Matkaparkki

Lavan pysäköintialueella sijaitsee lyhytaikaiseen leiriytymiseen tarkoitettu matkaparkki, jossa asuntovaunu/-autopaikkoja (osa sähköistettyjä) sekä huoltorakennus. Huoltorakennuksessa suihku, WC, inva-WC, lastenhoito- ja tiskaushuoneet sekä kemiallisen WC:n tyhjennys. Avaimen saa vuokrattua kesäkioskilta.
Lavan yhteydessä toimiva kesäkioski sekä matkaparkki on avoinna joka päivä toukokuun lopulta syyskuun alkuun.
Aiheesta muualla

Ruokolahden lava (Facebook)
Paavolan Nuorisoseura (Arkistoitu – Internet Archive)
Stoned Raiders

| Stoned Raiders Cypress Hill |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001
 Julkaistu: 4. joulukuuta 2001
 Tuottaja(t): DJ Muggs
 Tyylilaji: hip hop, rap rock
 Kesto: 58.28
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Cypress Hillin muut julkaisut
| Live at the Fillmore 2000 | Stoned Raiders 2001 | Stash 2002 |
Stoned Raiders on Cypress Hillin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2001.[lähde? ]
Kappalelista

Intro – 1.03 (säv. Muggerud)
Trouble – 5.00 (säv. Correa, Freese, Muggerud, Reyes, Wolbers)
Kronologik – 4.45 (ft. Kurupt, säv. Brown, Freese, Muggerud, Reyes)
Southland Killers – 3.25 (ft. MC Ren & King Tee, säv. Freese, McBride, Muggerud, Patterson, Reyes)
Bitter – 4.20 (säv. Freese, Muggerud)
Amplified – 3.54 (säv. Correa, Fleener, Freese, Muggerud, Reyes, Zambrano)
It Ain't Easy – 4.13 (säv. Freese, Muggerud, Reyes)
Memories – 4.09 (säv. Freese, Muggerud)
Psychodelic Vision – 4.27 (säv. Freese, Muggerud)
Red, Meth & B – 3.45 (ft. Redman & Method Man, säv. Freese, Muggerud, Noble, Smith)
Lowrider – 6.41 (säv. Freese, Muggerud, Reyes, Reyes)
Catastrophe – 3.25 (säv. Correa, Freese, Muggerud, Reyes, Wolbers)
L.I.F.E. – 4.43 (ft. Kokane, säv. Freese, Long, Muggerud, Reyes)
Here Is Something You Can't Understand – 4.30 (ft. Kurupt, säv. Brown, Freese, Muggerud, Reyes)
Weed Man – 3.14 (Bonusraita, säv. Brown, Freese, Muggerud, Reyes)
Singlet

"Lowrider" (2001)
"Trouble" (2001)
Listasijoitukset

| Vuosi | Lista | Sija |
| --- | --- | --- |
| 2001 | The Billboard 200 | 16 |
| 2001 | Top R&B/Hip-Hop Albums | 26 |
Säkylä-Köyliön seurakunta

| Säkylä-Köyliön evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Rovastikunta:  Ala-Satakunnan rovastikunta
Kirkkoherra:  Irina Kaukinen
Pääkirkko:  Säkylän kirkko
Jäseniä:  5 976 (v. 2016)
Aiheesta muualla
Säkylä-Köyliön seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Säkylä-Köyliön seurakunta (ent. Säkylän seurakunta) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Ala-Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Irina Kaukinen. Seurakuntaan kuuluu Köyliön kappeliseurakunta.
Stunner (vapaapaini)

Animaatio stunnerista
Stunner (tai Cutter) on amerikkalaisessa vapaapainissa yleinen liike, joka viittaa neljänneksen kasvolukko-leuanmurskaajaan. Se velvoittaa hyökkäävän vastustajan lukitsemaan neljänneksen kasvolukon, ennen kuin pudottautuu alas matolle istuma-asennossa ja pakottaa puolustavan vastustajan leuan putoamaan alas hyökkäävän vastustajan olkapäälle.
Liikettä käyttänyt Stone Cold Steve Austin kutsui liikettä Stone Cold Stunneriksi. Ennen liikkeen suorittamista Austin näytti yleensä keskisormeaan vastustajalleen, ennen kuin potkaisi vastustajaa kiveksille ja suoritti liikkeen.
Variaatiot > RKO (Jumping Cutter)

Kun puolustava painija seisoo poispäin hyökkäävästä painijasta, hyökkääjä hyppää ilmaan ja lukitsee ilmassa puolustajan pään olkapäällensä neljänneksen kasvolukkoon, ennen kuin tiputtautuu lattialle, pakottaen hänen kasvojen iskeytyvän mattoon. Tätä liikettä Randy Orton kutsuu nimellä RKO (Randall Keith Orton) ja on täten hänen lopetusliikkeensä. Randy Orton käyttää myös liikettä Super RKO, jossa vastustaja nostetaan kehätolpan päälle ja siitä tehdään kyseinen RKO.
Variaatiot > Twist of Fate

Variaatiossa hyökkäävä lukitsee puolustajaan etukasvolukon, ennen kuin pyörähtää saranaliikkeellä 180 astetta vasemmalle ja tiputtautuu makuuasennossa lattialle (puolustajan pää hänen olkapäällään). Tätä variaatiota käyttäneet Jeff Hardy ja Matt Hardy nimesivät liikkeen Twist of Fateksi ja siitä tuli täten Team Xtremen (Matt Hardy, Jeff Hardy ja Lita) lempiliike. Liike on myös ollut Hardyjen normaaliliikkeenä.
Variaatiot > Neckbreaker

Liikkeessä uhri ja iskijä seisovat seläkkäin, jolloin iskijä lukitsee vastustajan pään niska edellä olkapäähän ja tiputtautuu mattoon. Liikettä käyttävät monet henkilöt, kuten Triple H ja Edge jne. ja se on saanut yhteisen nimen Neckbreaker.
Slippin’ and Slidin’ (Coupé de Ville)

| ”Slippin’ and Slidin’” Coupé de Ville |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Checkin’ & Bowlin’ (1991)
 Äänitetty : 1988 ja 1990
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Micco Milkówitz
 Tyylilaji: rhythm and blues
 Kesto: 03.16
 Levy-yhtiö: Dojo Records
Coupé de Villen muut singlet
|   | ”Slippin’ and Slidin’” 1990 |   |
Slippin’ and Slidin’ on suomalaisyhtye Coupé de Villen single vuodelta 1990. Nimikappale on tuttu Little Richardin tuotannosta. Kääntöpuolen kappale on myös yhtyeen esikoisalbumilla Checkin’ & Bowlin’, joka on julkaistu vuonna 1991.
Singlellä vierailee Polarvox Recordsin artisti Albert Järvinen, joka soittaa toisen kitarasoolon nimikappaleella. Äänitys on tehty Blue Star Studiolla vuosina 1988 ja 1990. Miksauksen tuottajana on ollut Antero Jakoila ja miksaajana Jouko Riihimaa.
Singlen on kustantanut levy-yhtiö Dojo Records ja äänittänyt ja tuottanut Coupé de Villen jäsen Micco Milkówitz Bad Luck & Trouble -yhtiöstä.
Singlen tekstitys on englanniksi.
Kappaleet

1. Slippin’ and Slidin’ – 3:16
2. Goodman Blues – 3:12
Kokoonpano

Micco Milkówitz – laulu, rytmikitara
Big Papa Auvinen – soolokitara
Aikka Hakala – rummut
Pekka Helin – basso
Yhtyeestä on kuva singlen levykannen kääntöpuolella. Kuvan on tuottanut Kuva-Ahti.
Kiitokset

Erityiskiitoksissa on mainittu Sonny Boy Magnusson erinomaisesta huuliharpun soitosta.
Suriname (joki)

| Suriname |
| --- | --- |
 Suriname Leonsbergissä, Paramaribossa
Maat:   Suriname
Kunnat:  Suriname
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Guyanan ylänkö
Laskupaikka:  Atlantti
Läpivirtausjärvet:  Brokopondon tekojärvi
Sivu-uomat:  Parakreek (en) (käännä suomeksi), Commewijne River (en) (käännä suomeksi)
Mittaustietoja
Pituus:  480 km
Keskivirtaama:  440,0 kuutiometriä sekunnissa
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Suriname on Surinamessa kulkeva, noin 480 kilometriä pitkä joki. Se saa alkunsa Wihelmina- ja Eilerts de Haan-vuorilta, joilta se virtaa koilliseen, laskeakseen lopulta Atlanttiin maan pääkaupungin, Paramaribon pohjoispuolella. Joki on padottu Afobakassa, jossa se muodostaa Brokopondon tekojärven.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suriname (joki) Wikimedia Commonsissa
Surinamen juutalaiset

Surinamen juutalaiset ovat pieni juutalainen vähemmistö Etelä-Amerikan Surinamessa. Juutalaisyhteisön lukumäärä on nykyisin alle 200, mutta 1600-luvulta 1700-luvulle niin sanotun Jodensavannen alueen sokeriplantaaseja asutti noin 2 000 juutalaista, jotka olivat alueen tuolloisen valkoihoisen väestön enemmistö.