stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Greta Thunberg
Perhe ja elämä

Thunbergin äiti on oopperalaulaja Malena Ernman, joka edusti Ruotsia Eurovision laulukilpailussa vuonna 2009 ja isä näyttelijä, tuottaja ja kirjailija Svante Thunberg. Myös hänen isoisänsä Olof Thunberg (1925–2020) oli näyttelijä. Thunbergilla on häntä kolme vuotta nuorempi sisko Beata, joka on luonut jo uraa laulajana.
Thunberg alkoi kiinnittää huomiota ilmastonmuutokseen jo yhdeksänvuotiaana, jolloin hän lopetti lihansyönnin ja luopui kaiken turhan ostamisesta. Vuonna 2015 hän lopetti myös lentämisen, ja vuotta myöhemmin hänen äitinsä seurasi päätöstä luopuen samalla kansainvälisestä urastaan. Perhe kasvattaa omat vihanneksensa maapalstalla kaupungin ulkopuolella ja tuottaa sähkön aurinkopaneeleilla. Sähköautolla he liikkuvat vain, kun se on ehdottoman pakollista. Hänen äitinsä on julkaissut Greta- ja Beata-tytärtensä autismia ja ADHD-diagnooseja käsittelevän kirjan. Gretalla on diagnosoitu Aspergerin oireyhtymä. Muutamia vuosia ennen ilmastoaktivismin aloittamista Greta kärsi masennuksesta, ja isänsä mukaan ei halunnut syödä tai käydä koulua. Ilmastoaktivismi on kuitenkin tehnyt Gretan myöhemmin onnelliseksi.
Thunberg piti koulunkäynnissään välivuoden syksystä 2019 syksyyn 2020, jolloin hän palasi takaisin koulunpenkille.
Aktivismi

Toukokuussa 2018 Thunberg oli yksi kolmesta Svenska Dagbladetin nuorille järjestämän ilmastoaiheisen kirjoituskilpailun voittajista. Peruskoulun yhdeksättä luokkaa käynyt Thunberg aloitti koululakkonsa 20. elokuuta 2018 ilmoittaen, ettei aio mennä kouluun ennen 9. syyskuuta järjestettyjä Ruotsin valtiopäivävaaleja. Sen sijaan Thunberg istui kouluajat valtiopäivätalon edustalla mukanaan kyltti, jossa luki Skolstrejk för klimatet (Koululakko ilmaston puolesta). Thunberg vaati Ruotsin hallitusta vähentämään maan hiilipäästöjä Pariisin ilmastosopimuksen mukaiselle tasolle.
Valtiopäivävaalien jälkeen Thunberg ilmoitti jatkavansa koululakkoa perjantaisin ja pyysi ihmisiä ympäri maailmaa liittymään mukaan. Seuraavan syksyn ja talven aikana hänen käynnistämästään koululakosta kasvoi maailmanlaajuinen kansalaisliike, joka inspiroi tuhansia koululaisia eri puolilla maailmaa järjestämään vastaavia tempauksia. Joulukuussa 2018 Thunberg piti puheen Puolan Katowicessä järjestetyssä YK:n ilmastokokouksessa ja tapasi myös YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin.
Thunberg osallistui tammikuussa 2019 Maailman talousfoorumin kokoukseen Davosissa, mihin hän saapui 32 tuntia kestäneen junamatkan jälkeen. Monet muut kokoustajista olivat saapuneet paikalle yksityislentokoneilla. Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle helmikuussa pitämässään puheessa Thunberg vaati poliitikkoja yhdistymään tieteen tulosten taakse.
Thunbergilta julkaistiin toukokuussa 2019 kirja No One Is Too Small to Make a Difference. Kyseessä on kokoelma hänen ilmastonmuutoksesta pitämiään puheita. Kirjan myyntitulot lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen. Kirjan uusi, laajennettu painos julkaistiin marraskuussa 2019. Siihen oli lisätty viisi Thunbergin myöhemmin pitämää puhetta.
Marraskuussa 2022 kirjansa The Climate Book julkaisutilaisuudessa Lontoossa Thunberg sanoi tavoitteekseen kapitalismin kukistamisen pitäen nykyistä "normaalia" järjestelmää syynä ilmastokriisiin ja nykyistä maailmanjärjestystä kolonialistisena, imperialistisena, sortavana, rasistisena ja syrjivänä.
Thunberg tuomittiin heinäkuussa 2023 Malmön käräjäoikeudessa 130 euron sakkoihin niskoittelusta Malmön öljysatamassa kesäkuussa 2023 järjestetyssä ilmastomielenosoituksessa, jossa hän kieltäytyi tottelemasta poliisin käskyä siirtyä pois maantieltä.
Thunberg joutui poliisin kiinniottamaksi myös vuoden 2024 Euroviisujen aikaan Malmössä olleissa palestiinamielisissä mielenosoituksissa.
Aktivismi > Puhe YK:n ilmastokokouksessa 2019

Thunberg kutsuttiin ottamaan osaa YK:n ilmastokokoukseen New Yorkissa syyskuussa 2019. Lentämisestä aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen vuoksi hän matkusti Atlantin yli kilpapurjeveneen kyydissä. 23. syyskuuta 2019 pidetyssä ilmastokokouksessa Thunberg piti neliminuuttisen puheen, jossa hän syytti maailman johtajia toimettomuudesta ilmastonmuutoksen ja ekosysteemien romahtamisen suhteen. Puheen toistuva fraasi "Kuinka te kehtaatte!" nostettiin usein esiin mediassa. Puheesta tuli eniten huomiota herättänyt hetki Thunbergin aktivistiuralla.
Yhdysvalloista hän matkusti purjeveneellä Espanjaan osallistuakseen jälleen ilmastoneuvotteluihin. Madridissa joulukuussa 2019 hän totesi, ettei maailmanlaajuinen koululakkojen liike ollut saavuttanut mitään, sillä päästöt jatkoivat edelleen kasvuaan.
Tunnustuksia

Joulukuussa 2018 yhdysvaltalainen Time-aikakauslehti valitsi Thunbergin vuoden 2018 maailman 25 vaikutusvaltaisimman nuoren joukkoon. Ruotsalainen iltapäivälehti Expressen valitsi hänet naistenpäivänä 2019 vuoden naiseksi, ja myös Aftonbladetin tekemän mielipidetiedustelun mukaan Thunberg oli kansalaisten mielestä vuoden nainen.
Thunberg oli yksi 301 ehdotetusta, joita esitettiin vuoden 2019 Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Hänelle myönnettiin lokakuussa 2019 Pohjoismaiden neuvoston ympäristöpalkinto, mutta hän kieltäytyi ottamasta sitä vastaan. Vuonna 2019 yhdysvaltalainen Time-lehti valitsi Thunbergin vuoden henkilöksi. Lehti perusteli päätöstä sillä, että Thunberg on saanut toiminnallaan aikaan maailmanlaajuisen asennemuutoksen ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa.
Thunbergin mukaan on nimetty kovakuoriaislaji Nelloptodes gretae.
Helsingin yliopisto myönsi Thunbergille teologian kunniatohtorin arvonimen vuonna 2023. Thunbergille on myönnetty myös Monsin yliopiston kunniatohtorin arvonimi.
Kritiikki

Venäjän presidentti Vladimir Putin kuvaili 2019 Thunbergia huonosti informoiduksi ja vihjasi, että jotkut käyttävät Thunbergia tarkoitusperiensä ajamiseen. Putin samalla tuomitsi lasten käyttämisen poliittisten tarkoitusperien ajamiseen.
Syksyllä 2023 Fridays for Future -ilmastoliikkeen sisällä heräsi kritiikkiä Thunbergia kohtaan tämän otettua selvästi Palestiinan puolen Gazan vuoden 2023 sodassa. Esimerkiksi liikkeen Saksan-haara irtisanoutui Thunbergin lausunnoista.
Teokset

Ernman, Beata ; Ernman, Malena ; Thunberg, Greta ; Thunberg, Svante: Sydämen asioita: perhe ja planeetta kriisissä.  Suomentanut Raija Rintamäki. Helsinki:  Tammi, 2019.  ISBN 978-952-04099-4-4.
Thunberg, Greta: No One Is Too Small to Make a Difference.  Penguin Books Ltd, 2019.  ISBN 9780141992716.
Thunberg, Greta: Klimatboken.  Bokförlaget Polaris, 2022.  ISBN 9789177956525.
Dokumenttielokuvat ja TV-sarjat

Nathan Grossman: I am Greta.  Ruotsi, Saksa, Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta,  2020. (englanniksi), (ruotsiksi)
Greta Thunberg: A Year to Change the World. (BBC, 2021) 3 osaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Greta Thunberg Wikimedia Commonsissa
Greta Thunberg Twitterissä
Gravity Dam (Arkistoitu – Internet Archive) (SlideShare), Tandon, Gaurav H. apulaisprofessori (englanniksi)
Greta Thunberg ”Koululakko ilmaston puolesta” -kyltin kanssa.
Thunberg istumassa kadulla keskellä Elokapinan mielenilmausta Helsingissä kesäkuussa 2024.
Helmi Piisinen

Helmi Alina Piisinen (1. tammikuuta 1904 Kuopion maalaiskunta – 14. kesäkuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen runoilija, joka on julkaissut runojaan omakustanteena. Piisinen on myös säveltänyt ja sanoittanut lauluja, joita hän on julkaissut itse c-kasetilla 1980-luvulla.
Piisisen vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Tarvainen ja Anna Oinonen. Hän oli naimisissa 1925–1954 kirvesmies Johannes Piisisen kanssa.
Teoksia

Suvikukkia: Helmi Piisisen laulukokoelma. Tekijä, Helsinki 1974
Tuoreita suvikukkia: laulukokoelma. Tekijä, Helsinki 1977
Tuoreimmat suvikukat: laulukokoelma. Tekijä, Helsinki 1980
Laula mun lauluni: laulukokoelma. Tekijä, Helsinki 1983
Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa

Yhdistyksen nimikkolintu valkoviklo.
Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys - Helsingforstraktens Ornitologiska Förening Tringa r.y. on Uudenmaan lintuharrastajien oma yhdistys. Tringa on BirdLife Suomen jäsenyhdistys ja yli 3700 jäsenellään suurin sen paikallisyhdistyksistä.
Tringa syntyi aikoinaan Suomen lintutieteellisen yhdistyksen eli SLY:n nuorisojaoston pohjalta ja sen perustava kokous pidettiin 24. tammikuuta 1974. Tuolloin yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Kalevi Malmström.
Nykyään Tringa on aktiivinen harrastusjärjestö. Toiminnan kulmakivinä on aktiivinen retkitoiminta ja osallistuminen linnustonsuojeluun Uudellamaalla. Yhdistyksellä on palkattuna osa-aikainen toiminnanjohtaja. Lisäksi yhdistyksellä on oma osa-aikainen suojelusihteeri ja viime vuosina Tringan panostus linnustonsuojeluun on näkynyt muun muassa Suomenojan altaan lähelle suunnitellun rakentamisen kaavoituksen yhteydessä. Yhdistys tukee myös pienimuotoista tutkimustoimintaa. Tringan kaupunkihuuhkajatyöryhmä on ollut mukana dokumentoimassa kuuluisien ”city-huuhkajien” elämää heti alusta saakka.
Yhdistys kokoontuu syys-toukokuun välisenä aikana aina kuukauden ensimmäisenä torstaina Tieteiden talolla Helsingin Kruununhaassa. Yhdistys julkaisee myös omaa, neljä kertaa vuodessa ilmestyvää Tringa-lehteä. Lisäksi yhdistyksellä on oma lintuasema Halias Hangossa Uddskatanin kärjessä.
Yhdistys järjestää vuosittain kymmeniä linturetkiä kaikentasoisille harrastajille. Retkiä tehdään niin koti - kuin ulkomaillakin.
Helene Uri

| Helene Uri |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. joulukuuta 1964 Tukholma
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  kirjailija, tutkija, professori
Kirjailija
Palkinnot
 Norjan kulttuuriministeriön lasten- ja nuortenkirjallisuuden tietokirjapalkinto 1998  Brage-palkinto 2018  
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Helene Uri (s. 11. joulukuuta 1964 Tukholma) on norjalainen kirjailija, kielitieteilijä ja professori. Hänen sukutaustansa on osittain saamelainen.
Uri valmistui maisteriksi pohjoismaisen filologian alalta Oslon yliopistosta 1988 ja väitteli psykolingvistiikan alalta tohtoriksi 1996. Hän työskenteli alan tutkijana vuoteen 2005, jolloin hän jäi vapaaksi kirjailijaksi. Vuonna 2012 hän aloitti luovan kirjoittamisen professorina Kristiania-korkeakoulussa. Vuonna 2017 hän siirtyi samaan tehtävään Norjan lastenkirjainstituuttiin.
Vuonna 2008 hänet valittiin Norjan akatemiaan. Urilla on keskeinen rooli akatemian sanakirjassa, ja hän on sanakirjan hallituksen ja tieteellisen sanakirjakomitean jäsen. Uri oli vuodesta 2006 varajohtaja Norjan kielineuvostossa ja sen johtaja vuodesta 2010, kunnes hän erosi vuonna 2013.
Kaunokirjat ja yleistajuiset tietokirjat

Urin menestys kaunokirjailijana alkoi teoksesta Dyp rød 315 (2001), jonka jälkeen ovat Honningtunger (2002). Hän pystyy kirjoittamaan psykologisesti ja kielellisesti jännittävää tekstiä. Romaani Engel av nylon (2003) kertoo naisen monimutkaisesta kokemuksesta tulla äidiksi. De beste blant oss (2006) on nokkela romaani Oslon yliopistoympäristöstä - intrigeistä, juoruista ja valtataisteluista. Romaani Den rettferdige (2009) käsittelee uskottomuutta ja lasten hyväksikäyttöä.
1995 Anna på fredag (nuorisoromaani)
1998 Den store faktaboka om språk (lasten tietokirja)
2001 Dyp rød 315 (romaani)
2002 Honningtunger (romaani)
2003 Engel av nylon (romaani)
2003 Dråpen som fikk alt til å skje (lastenkirja)
2004 Hva er språk? (tietokirja)
2005 Sommeren vi kledde oss nakne (nuorisoromaani Arne Svingenin kanssa)
2005 (Nesten) alt du trenger å vite om språk (tietokirja, toimittaja)
2005 Quizleis (tietokirja)
2006 Perler for svin (kuvakirja, kuvat Ragnar Aalbu)
2006 De beste blant oss (romaani)
2007 Kroppsspråk (tietokirja)
2008 Snakk om språk! (tietokirja)
2008 Mamma morgenheks (lastenkirja)
2008 Den store faktaboka om språk (lasten tietokirja)
2009 Den rettferdige (romaani)
2011 Kjerringer (romaani)
2011 Latin for nybegynnere (tietokirja)
2012 Din vakre jævel (nuorisoromaani Arne Svingenin kanssa)
2013 Rydde ut (romaani)
2015 Fordi jeg elsker deg (nuorisoromaani)
2016 Godt språk : alt du trenger å vite for å ordlegge deg korrekt (tietokirja)
2016 Hålke (romaani)
2018 Hvem sa hva? Kvinner, menn og språk (tietokirja)
2019 Stillheten etterpå (nuorisoromaani)
Kielitieteelliset julkaisut

«Metalexical awareness: development, methodology or written language? A cross-linguistic comparison», Journal of Psycholinguistic Research, 2006
Ord som ikke vil. En innføring i språkpatologi, Novus forlag, 2000
«Pragmatiske partikler i et andrespråksperspektiv«, Norsk lingvistisk tidsskrift 17, 1999
Comprehension in non-fluent aphasia: compared to comprehension in other population groups, doktoravhandling i lingvistikk (UiO, 1996), publisert i serien Acta Humaniora, nr. 25, 1997
«Setningsforståelse og vanskelighetsfaktorer», Norsk lingvistisk tidsskrift, 15, 1997
«Setningsforståelse hos andrespråksinnlærere», NOA, 20, 1997
«Roman Jakobson's aphasia model - empirical evidence from four Norwegian case studies», Scandinavian Journal of Logopedics and Phoniatrics, 17, 1992
Haider (elokuva)

| Haider |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Vishal Bhardwaj
Käsikirjoittaja:  Basharat Peer Vishal Bhardwaj
Perustuu:  William Shakespearen tragediaan Hamlet
Tuottaja:  Vishal Bhardwaj Siddharth Roy Kapur
Säveltäjä:  Vishal Bhardwaj
Kuvaaja:  Pankaj Kumar
Leikkaaja:  Aarif Sheikh
Pääosat:  Shahid Kapoor Tabu Shraddha Kapoor Kay Kay Menon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  UTV Motion Pictures VB Pictures
Levittäjä:  UTV Motion Pictures
Ensi-ilta:  2. lokakuuta 2014
Kesto:  162 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haider on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen rikosdraamaelokuva, jonka on ohjannut Vishal Bhardwaj. Nimiroolia näyttelee Shahid Kapoor ja muita tärkeitä rooleja näyttelevät Tabu, Shraddha Kapoor ja Kay Kay Menon. Elokuva on nykyaikainen sovitus William Shakespearen tragediasta Hamlet. Runoilija Haider palaa Kashmiriin konfliktin huipulla etsimään vastauksia kadonneesta isästään ja päätyy vedetyksi mukaan osavaltion politiikkaan.
Haider on kolmas osa Bhardwajin Shakespeare-trilogiassa Maqboolin (2003) ja Omkaran (2006) jälkeen. Elokuva sai ensi-iltansa 2. lokakuuta 2014. Se sai suurta ylistystä kriitikoilta ja paljon mediahuomiota kiistanalaisen aihepiirinsä vuoksi. Se voitti useita palkintoja, mukaan lukien yleisöpalkinto Rooman elokuvajuhlilla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shahid Kapoor  | … |  Haider Meer   |
|  Tabu  | … |  Ghazala Meer   |
|  Kay Kay Menon  | … |  Khurram Meer   |
|  Shraddha Kapoor  | … |  Arshia Lone   |
|  Irrfan Khan  | … |  Roohdaar   |
|  Narendra Jha  | … |  tohtori Hilal Meer   |
|  Kulbhushan Kharbanda  | … |  Hussain Meer    |
|  Lalit Parimoo  | … |  Pervez Lone   |
|  Ashish Vidyarthi  | … |  prikaatikenraali T. S. Murthy   |
|  Aamir Bashir  | … |  Liyaqat Lone   |
|  Ashwath Bhatt  | … |  Zahoor Hussain   |
Soundtrack

Kaikki sanat Gulzar, kaikki sävellykset Vishal Bhardwaj.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Aao Na” | Vishal Dadlani | 4.16 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Bismil” | Sukhwinder Singh | 6.06 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Khul Kabhi” | Arijit Singh | 6.09 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Gulon Mein Rang Bhare” | Arijit Singh | 5.16 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Ek Aur Bismil” | Sukhwinder Singh | 4.03 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Jhelum” | Vishal Bhardwaj | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”So Jao” | Bashir Lone, Muzamil Bhawani, Bashir Bhawani | 2.06 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Do Jahaan” | Suresh Wadkar, Shraddha Kapoor | 4.25 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Aaj Ke Naam” | Rekha Bhardwaj | 4.15 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 40.56 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Haider Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Haider AllMoviessa. (englanniksi)
Harmaapitaho

| Harmaapitaho |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Colorhamphus
Laji::  parvirostris
Kaksiosainen nimi
 Colorhamphus parvirostris  (Gould & Gray, 1839) 
Katso myös
   Harmaapitaho Wikispeciesissä   Harmaapitaho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaapitaho (Colorhamphus parvirostris) on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Harmaapitaho kasvaa 12–14 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on harmaa ja selkä ja siivet ovat ruskeat. Siivissä on kaksi punaruskeaa raitaa. Silmien takana on tumma laikku. Harmaapitahon rinta on harmaa ja vatsa ruskehtava.
Levinneisyys ja elintavat

Harmaapitahoa tavataan Patagoniassa Argentiinan lounaisosista eteläiseen Chileen. Lajin elinympäristöä ovat kosteat ja lauhkeat metsät ja niiden reunamaat. Harmaapitahon eteläisimmät populaatiot muuttavat eteläisen pallonpuoliskon talven ajaksi pohjoiseen. Lintu syö enimmäkseen hyönteisiä ja täydentää ruokavaliotaan chilenkelastin (Maytenus boaria) siemenillä. Sen pesimäkausi on lokakuusta tammikuulle ja kuppimainen pesä rakennetaan pensaikkoon.
Harald Aars

| Harald Aars |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1875 Kristiania, Norja
Kuollut: 4. kesäkuuta 1945 (70 vuotta) Oslo, Norja
Arvonimi: arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  Royal College of Art
Merkittävät työt:  Lovisenbergin kirkko, Grefsenåsen kapell ja Piperviken småkirke
Palkinnot
 Vasa-ritarikunta Pohjantähden ritarikunta Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta 
Harald Aars (31. toukokuuta 1875 Kristiania – 4. kesäkuuta 1945 Oslo) oli norjalainen arkkitehti, Oslon kaupunginarkkitehti vuosina 1920–1940 ja Norjan arkkitehtiliiton puheenjohtaja 1918–1919 sekä 1920. Hän oli myös mukana perustamassa Byggekunst-aikakauslehteä vuonna 1919.
Töitä

Pipervikin kirkko (1911, purettu 1959)
Lovisenbergin kirkko (1912)
Fagerborgin koulu (1916) Pilestredetin varrella.
Hersleb-lukio (1920) Herslebs gatella.
Bisletin uimahalli (1920, yhdessä Lorentz Harboe Reen kanssa)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harald Aars Wikimedia Commonsissa
Harald Backman

Harald Otto Backman (2. marraskuuta 1884 Impilahti – 19. tammikuuta 1968 Helsinki) oli insinööri, joka toimi tie- ja vesirakennushallituksen yli-insinöörinä ja pääjohtajan sijaisena.
Henkilöhistoria

Harald Backmanin vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori, piirilääkäri Herman Backman ja Adéle Barth ja puoliso vuodesta 1908 Elsa Helena Perander (k. 1952). Backman tuli ylioppilaaksi 1906 ja valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1907. Hän oli tie- ja vesirakennushallituksen palveluksessa vuodesta 1907, ensin geodeetti ja sitten nuorempi insinööri vuodesta 1919, toimistoinsinööri vuodesta 1920 ja siltaosaston johtaja vuodesta 1925. Yli-insinööri hänestä tuli 1930. Backman toimi viraston pääjohtajan sijaisena 1932–1953. Backman osallistui lukuisiin vesistösuunnitelmiin ja valvoi osastonsa johtajana tuhansien maantiesiltojen  rakentamista. Hän oli monien komiteoiden ja järjestöjen jäsen julkaisi tie- ja vesirakennushallituksen historiikin vuonna 1930.
Julkaisuja

Historik över brobyggnadsverksamheten i Finland 1905–1930, 1930
Historik över vägbyggnadsverksamheten i Finland 1905–1930, 1930
Brobyggnadskonstens utveckling in Finland, 1947
Hamilton Township (Mercerin piirikunta)

| Hamilton Township |
| --- | --- |

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   New Jersey
Piirikunta:  Mercer
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  104 km²
 – Josta vettä:  2,25 km² 
Väkiluku (2020):  92 297
 – Väestötiheys:  880 as./km²
 
 http://www.hamiltonnj.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hamilton Township on kunta (township) New Jerseyn osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 92 297 vuonna 2020, ja se oli Mercerin piirikunnan suurin kunta.
Väestö

Vuonna 2020 Hamilton Townshipin 92 297 asukkaasta valkoisia oli 75,2 %, mustia 14,9 % ja aasialaisia 4,4 %. Vuonna 2019 22,7 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 16,6 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kuvia kunnasta

Hamilton Square.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hamilton Township (Mercerin piirikunta) Wikimedia Commonsissa
New Jerseyn osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Jersey  Delaware Valley  Jersey Shore  Meadowlands  North Jersey  Pine Barrens  Shore Region  Skylands Region  South Jersey  New Yorkin metropolialue  Tri‑State Region 
Huomattavat kaupungit ja kunnat:   Atlantic City  Bayonne  Camden  Clifton  Edison  Elizabeth  Hackensack  Hoboken  Jersey City  Lakewood  Newark  New Brunswick  Ocean City  Paterson  Perth Amboy  Trenton (pääkaupunki)  Vineland  Woodbridge 
Piirikunnat:   Atlantic  Bergen  Burlington  Camden  Cape May  Cumberland  Essex  Gloucester  Hudson  Hunterdon  Mercer  Middlesex  Monmouth  Morris  Ocean  Passaic  Salem  Somerset  Sussex  Union  Warren
Jacob Albert Carl Gustaf von Julin

Jacob Albert Carl Gustaf von Julin eli Jacob von Julin nuorempi (23. heinäkuuta 1906 Hanko – 1. kesäkuuta 1986 Pohja) oli suomalainen pääjohtaja ja varatuomari. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen 1950. Hän oli Kaukas Oy:n pääjohtaja vuodesta 1942, Suomen Puunjalostusteollisuuden Työnantajaliiton puheenjohtaja vuosina 1956–1965. Hän oli  1947–1983 Oy Fiskars Ab:n hallituksen puheenjohtaja. Lisäksi hän oli vuosina 1962–1973 Finncellin ja 1962–1975 Ekonon hallituksen puheenjohtaja. Taloustieteiden kunniatohtoriksi hänet promovoitiin 1970.
Hänen isänsä oli Jacob von Julin vanhempi ja isoisänsä Johan Albert Edvard von Julin.
Jacob Avshalomov

Jacob Avshalomov (28. maaliskuuta 1919 Qingdao, Kiina – 25. huhtikuuta 2013 Oregon) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän oli säveltäjä Aaron Avshalomovin poika sekä säveltäjä David ja alttoviulisti Daniel Avshalomovin isä.
Avshalomov opiskeli isänsä johdolla. Lisäksi Reed Collegessa ja Eastman School of Musicissa hän sai opetusta Bernard Rogersilta ja Aaron Coplandilta. Vuosina 1946–54 hän itse opetti Columbian yliopistossa; lisäksi hän opetti Northwestern Universityssa, Illinoisin yliopistossa, Reed Collegessa, Tanglewoodissa ja Aspenilla. Avshalomov johti Brucknerin, Tippettin, Händelin ja Sessionsin teosten Yhdysvaltain-ensiesityksiä.
Avshalomov esiintyi kapellimestarina Yhdysvaltain lisäksi muun muassa Kiinassa ja Venäjällä. Hän voitti säveltäjänä lukuisia palkintoja. Hänen säveltämiään tilaustöitä ovat muiden muassa Oregon: The Symphony, The Thirteen Clocks, Phases of the Great Land, Glorious th'Assembled Fires ja Symphony of Songs.