Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hallinto
Hiippakunnat

| Hiippakunta | Istuin | Tuomiokirkko | Perustettu | Nykyinen piispa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turun arkkihiippakunta | Turku | Turun tuomiokirkko | 1276 | Tapio Luoma (Turun ja Suomen arkkipiispa) Mari Leppänen (Piispa) |
| Tampereen hiippakunta | Tampere | Tampereen tuomiokirkko | 1554 | Matti Repo |
| Oulun hiippakunta | Oulu | Oulun tuomiokirkko | 1851 | Jukka Keskitalo |
| Mikkelin hiippakunta | Mikkeli | Mikkelin tuomiokirkko | 1897 | Mari Parkkinen |
| Porvoon hiippakunta | Porvoo | Porvoon tuomiokirkko | 1923 | Bo-Göran Åstrand |
| Kuopion hiippakunta | Kuopio | Kuopion tuomiokirkko | 1939 | Jari Jolkkonen |
| Lapuan hiippakunta | Lapua | Lapuan tuomiokirkko | 1956 | Matti Salomäki |
| Helsingin hiippakunta | Helsinki | Helsingin tuomiokirkko | 1959 | Teemu Laajasalo |
| Espoon hiippakunta | Espoo | Espoon tuomiokirkko | 2004 | Kaisamari Hintikka |

Hiippakunnan toimielimiä ovat tuomiokapituli ja hiippakuntavaltuusto.
Tuomiokapituli on hiippakunnan yleisviranomainen. Tuomiokapituli on seitsenjäseninen toimielin, jonka jäseniä ovat piispa, tuomiorovasti, maallikkojäsen, kaksi pappisasessoria sekä hiippakunnallisina viranhaltijoina lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani. Piispa on tuomiokapitulin puheenjohtaja. Tuomiorovastina toimii kunkin hiippakunnan tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra. Maallikkojäsenen valitsee hiippakuntavaltuusto neljän vuoden toimikaudeksi. lähde?
Pappisasessorit valitaan vaaleilla korkeintaan kahdeksi kolmen vuoden toimikaudeksi. Pappisasessorin tulee olla erityisen kelpoistavan tutkinnon (ylempi pastoraalitutkinto) suorittanut hiippakunnan kirkkoherra tai kappalainen. Äänivaltaisia pappisasessorin vaalissa ovat hiippakunnan papit ja lehtorit. Tuomiokapituliksi kutsutaan yleisesti myös hiippakunnan virastoa, jossa toimii toistakymmentä päätoimista viranhaltijaa. Tuomiokapitulin johtavia viranhaltijoita ovat lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani, joista edellinen johtaa hallintoa ja jälkimmäinen seurakuntien työtä tukevaa toiminnallista työtä. lähde?
Hiippakunnan talouden ja toiminnan yleisten linjojen ylintä päätösvaltaa käyttää hiippakuntavaltuusto. Hiippakuntavaltuuston jäseniä ovat neljätoista maallikkoa ja seitsemän pappia. Maallikkojäsenten vaalissa äänivaltaisia ovat seurakuntaneuvostojen, kirkkovaltuustojen ja yhteisten kirkkovaltuustojen jäsenet. Pappisjäsenten vaalissa äänivaltaisia ovat hiippakunnan papit. Hiippakuntavaltuusto perustaa ja lakkauttaa hiippakunnan virat, hyväksyy talousarvion, toimintakertomuksen, toimintasuunnitelman ja tilinpäätöksen. Lisäksi hiippakuntavaltuusto voi tehdä esityksiä kirkolliskokoukselle. Hiippakunnan hallinnossa on siten vahvasti läsnä kirkon edustuksellinen ja piispallinen hallintoperiaate.lähde?
Hiippakunnan seurakunnat on jaettu rovastikuntiin. Rovastikunnassa piispan ja tuomiokapitulin apuna toimii lääninrovasti. Lääninrovasti valitaan rovastikuntaan kuuluvien seurakuntien kirkkoherroista kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Lääninrovastin tehtävänä tukea ja valvoa seurakuntien työtä, johtaa seurakuntien yhteistyötä sekä kutsua papit ja lehtorit tarpeen mukaan keskustelemaan seurakuntien työhön liittyvistä asioista. Lääninrovasti hoitaa lisäksi kirkollisia vaaleja sekä piispan ja tuomiokapitulin hänelle antamat asiat. lähde?