stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porvoon linnalääni
Aiheesta muualla

Porvoon lääni, Tietosanakirja
Anders Allardt. Borgå läns sociala och ekonomiska förhällanden 1539-71. Väitöskirja 1898
Ruotsin kuningaskunnan linnaläänit Suomessa
Hämeenlinnan linnalääni
Kastelholman linnalääni
Kokemäenkartanon linnalääni
Korsholman linnalääni
Porvoon linnalääni
Raaseporin linnalääni
Savonlinnan linnalääni
Turun linnalääni
Viipurin linnalääni
Pollux (täsmennyssivu)

Pollux voi tarkoittaa:
Pollux, tähti Kaksosten tähdistössä
Pollux b, Pollux-tähteä kiertävä eksoplaneetta
Pollux, vuori Sveitsin ja Italian rajalla
Pollux, hevoskerho
HMS Pollux, Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene vuodelta 1909
HMS Pollux, Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene vuodelta 1954
Pollux, toinen Dioskuurien jumalkaksosista
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pollux”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pollockin oktaedrilukuotaksuma

Pollockin oktaedrilukuotaksuma on otaksuma, jonka mukaan jokainen positiivinen kokonaisluku on esitettävissä korkeintaan seitsemän oktaedriluvun summana. Konjektuurin esitti ensimmäisenä matemaatikko F. Pollock.
Sergio Demian Lerner otaksuu, että on olemassa jokin n siten, että jokainen positiivinen kokonaisluku > n voidaan esittää korkeintaan neljän oktaedriluvun summana. Hän myös otaksuu, että kyseinen n on 65 285 683.
Tietokoneella saatujen tulosteen perusteella
309 näyttää olevan suurin luku, joka vaatii seitsemän oktaedrilukua.
11 579 näyttää olevan suurin luku, joka vaatii kuusi oktaedrilukua.
65 285 683 näyttää olevan suurin luku, joka vaatii viisi oktaedrilukua.
Jos otaksuma on tosi, on helppoa näyttää, että on olemassa äärettömästi lukuja, joita ei voida esittää kolmen oktedriluvun summana.
Kuvioluvut
| --- | --- |
Monikulmioluvut:   kolmioluvut  neliöluvut  viisikulmioluvut  kuusikulmioluvut  seitsenkulmioluvut  kahdeksankulmioluvut  yhdeksänkulmioluvut  kymmenkulmioluvut  yksitoistakulmioluvut  kaksitoistakulmioluvut 
Muita tasokuviolukuja::   keskitetyt neliöluvut  keskitetyt kuusikulmioluvut  tähtiluvut 
Pyramidiluvut:   tetraedriluvut  neliöpyramidiluvut  viisikulmiopyramidiluvut  kuusikulmiopyramidiluvut  seitsenkulmiopyramidiluvut 
Muut monitahokasluvut:   kuutioluvut  oktaedriluvut  Haűyn oktaedriluvut 
Monikulmiolukuja koskevia tuloksia:   Fermat’n monikulmiolause  Pollockin tetraedrilukuotaksuma  Pollockin oktaedrilukuotaksuma  Lagrangen neljän neliön lause
Pollutri

| Pollutri |
| --- | --- |
Valtio:   Italia
Alue:  Abruzzo
Maakunta:  Chieti
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Antonio Di Pietro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,17 km²
Väkiluku (31.12.2017):  2 188
 – Väestötiheys:  84 as./km²
Postinumero:  66020
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pollutri on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 2 188 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 306 asukasta.
Prahan konservatorio

Konservatorion päärakennus
Prahan konservatorio (tšek. Pražská konzervatoř) on Tšekin pääkaupungissa sijaitseva musiikkioppilaitos.
Historia

Konservatorio on perustettu vuonna 1808, ja se on yksi Euroopan vanhimmista musiikkiopistoista. Napoleonin sodat aiheuttivat viivästyksiä toiminnan alkamiselle, mutta lopulta vuonna 1811 konservatorio toiminta pääsi alkuun. Konservatoriota hallinnoi ja rahoitti aristokraattien muodostama ryhmä, ja sen ensimmäinen johtaja oli Bedřich Diviš Weber. Toimitilat olivat aluksi luostarissa. Vuonna 1918 konservatorio siirtyi valtion omistukseen, ja se sai nykyiset tilansa Prahan vanhasta kaupungista.
Aiheesta muualla

Konservatorion kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prahan konservatorio Wikimedia Commonsissa
Puutrumpetti

Puutrumpetti on vanhakantainen Karjalasta kotoisin oleva puupuhaltimiin kuuluva soitin, josta tulee hyvin erikoinen ontto puumainen ääni.
Ruotsin vallan aikana Suomessa postimiehet käyttivät puutrumpettia maaseudulla.
Ping-pong (televisio-ohjelma)

Ping-pong on norjalainen televisio-ohjelma. Se on tarina 12-vuotiaasta kiinalaistytöstä, joka on adoptoitu Norjaan nuorempana.
Aiheesta muualla

Ping-pong Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tähkä

Tähkän kaavio­kuva
Tähkällä tarkoitetaan arkikielessä usein viljakasvien, erityisesti vehnän, ohran tai rukiin, kukintoa tai maissin syötävää osaa. Kasvitieteellisesti tähkä on tertunkaltainen kukintotyyppi, jossa kukat ovat perättömiä, kun tertussa ne ovat perällisiä.
Kukintotyyppinä tähkän muodostavia kasvilajeja on useissa eri kasviheimoissa. Erityisesti monien heinä- ja sarakasvilajien kukintona on joko yksittäinen tähkä tai useasta tähkästä koostuva kukinto. Heinä- ja sarakasvien tähkät koostuvat useista tähkylöistä, mutta niiden tähkylät ovat kuitenkin rakenteiltaan hieman erilaisia.
Sarakasvien (Cyperaceae) tähkät

Sarakasvien heimoon kuuluvilla saroilla (Carex) kukintona on joko yksittäinen tähkä tai useammasta tähkästä koostuva tähkistö. Sarojen pieneksi surkastuneilla kukilla ei ole kehää tai sen kehälehdet ovat surkastuneet karvamaisiksi kehäsukasiksi. Kukissa on 2–3 hedettä ja emeissä 2–3 luottia.
Tähkistön kaikki tähkät voivat ovat keskenään samannäköisiä, jolloin sara on yhtäläistähkäinen, tai erinäköisiä, jolloin sara on erilaistähkäinen. Yhtäläistähkäisillä saroilla yhdessä tähkässä on sekä hede- että emikukkia, kun taas erilaistähkäisillä saroilla hede- ja emikukat ovat omissa, erillisissä tähkissään. Erilaistähkäisten sarojen hede- ja emitähkät ovat ulkonäöltään yleensä selvästi erinäköiset; hedetähkät ovat usein ohuempia ja sijaitsevat varressa korkeammalla kuin emitähkät. Joillakin saroilla voi olla myös tähkiä, joissa hede- ja emikukat ovat jakautuneet tähkän eri päihin, minkä myötä tähkän alapää ja yläpää voivat olla hyvinkin erinäköiset. Suomessa tavattavista saralajeista yhtäläistähkäisiä ovat esimerkiksi jänönsara (Carex leporina) ja harmaasara (Carex canescens) ja erilaistähkäisiä esimerkiksi vesisara (Carex aquatilis) ja pullosara (Carex rostrata).
Muista sarakasvien heimoon kuuluvista suvuista ainakin pilliluikissa (Eleocharis), tupasluikissa (Trichophorum) ja suovilloissa (Eriophorum) useilla lajeilla kukinto koostuu pelkästään yhdestä tähkästä ja piirtoheinissä (Rhynchospora), kaisloissa (Scirpus) ja järvikaisloissa (Schoenoplectus) useiden lajien kukinto koostuu useasta tähkästä.
Heinäkasvien (Poaceae) tähkät

Heinäkasveilla varren latvaan muodostuva tähkämäinen kukinto voi olla joko yksittäinen tähkä tai tähkää muistuttava, mutta useammasta tähkästä koostuva kerrannaistähkä. Muun muassa leipävehnän (Triticum aestivum) ja maissin (Zea mays) kukinnot ovat oikeasti kerrannaistähkiä. Toisinaan myös tiivis röyhy saattaa muistuttaa ulkonäöllisesti hyvinkin paljolti tähkää. Muun muassa puntarpäiden (Alopecurus) kukinto on tällainen tiivis, tähkää muistuttava röyhy.
Heinäkasvien tähkylöissä on kaksi suomuriviä, joiden vastakkaiset suomut ovat vuorottain pitkin tähkylän keskirankaa. Kahta alinta, yleensä keskenään eripituista suomua sanotaan kaleiksi ja ylimpiä helpeiksi. Niistä saattaa lähteä jäykkiä karvoja, joita kutsutaan vihneiksi. Tähkylä voi olla yksi-, kaksi-, tai monikukkainen. Yksikukkaisessa tähkylässä on kaleiden sisällä kaksi helvettä ja useampikukkaisessa niitä on useita pareja. Ulko- ja sisähelpeen välissä olevassa kukassa on 2–3 hedettä ja 1–3 luottia. Heinäkasvien kukasta kehittyvää hedelmää sanotaan jyväksi.
Tähkä kukintotyyppinä muissa kasviheimoissa

Eri kasvilajeilla kukintotyypiltään tähkä oleva kukinto voi näyttää hyvinkin erilaiselta. Suomalaisista lajeista tähkämäisen kukinnon muodostavat esimerkiksi ukontulikukka (Verbascum thapsus), piharatamo (Plantago major) ja jänönapila (Trifolium arvense).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tähkä Wikimedia Commonsissa
Pullosaran (Carex rostrata) hedetähkiä (ylempänä) ja emitähkiä (alempana)
Leipävehnän (Triticum aestivum) kukintoja eli kerrannaistähkiä
Ukontulikukan (Verbascum thapsus) kukintotähkä
Urheilijan ravitsemus

Urheilijan ravitsemus on avainasemassa urheilijan kehityksen kannalta yhdessä harjoittelun ja levon kanssa. Urheilijan tavoitteena on tehokas ja kehittävä harjoittelu, nopea palautuminen ja terveenä pysyminen. Ravitsemuksella voidaan tukea tätä pyrkimystä.
Energiansaanti

Urheilijan ruokavalion yksi tärkeimmistä asioista on riittävä energiansaanti. Urheilijoiden energiansaanti voi poiketa huomattavasti tavanomaisen henkilön tarpeesta. Liian vähäinen energiansaanti on melko yleinen haaste urheilijoilla ja voi johtaa erilaisiin ongelmiin niin urheilijan suorituskyvyssä kuin terveydessä. Suorituskyvyn heikkeneminen, palautumisen hidastuminen, naisilla kuukautiskierron häiriöt, loukkaantumisherkkyys, osteoporoosi, vastustuskyvyn lasku, jaksamattomuus ja ärtyneisyys ovat esimerkkejä siitä, mitä pidempään jatkuva vähäinen energiansaanti voi aiheuttaa.
Säännöllinen ja riittävän tiheä syöminen päivän aikana on yksi tärkeimmistä keinoista turvata sopiva energiansaanti. Tavallisesti urheilijan kannattaa syödä noin 5-8 kertaa päivässä riippuen harjoituskertojen määrästä. Ruokavaliota on myös hyvä täydentää enemmän energiapitoisilla ruoilla, etenkin kovien harjoituspäivien yhteydessä. Lisäksi urheilijan kannattaa noudattaa urheilijoille suunnattuja lautasmalleja. Nuorille urheilijoille riittävän energiansaannin merkitys korostuu erityisesti, koska murrosiän myötä lihasmassan ja rasvakudoksen nousu yhdessä pituuskasvun kanssa lisäävät nuoren energiantarvetta merkittävästi.
Energiaravintoaineet > Hiilihydraatit

Hiilihydraatit ovat urheilijan tärkein energianlähde. Etenkin silloin, kun liikutaan kovalla intensiteetillä, riittävät hiilihydraatit varastot lihaksissa ja maksassa ovat välttämättömiä optimaalisen suorituskyvyn saavuttamisessa. Kehon omat hiilihydraattivarastot lihaksissa ja maksassa ovat rajalliset ja täytenä ne tyhjenevät muutamassa tunnissa jos liikutaan kovemmalla teholla. Pitkäkestoisten ja kovempitehoisten suoritusten aikana kannattaakin nauttia hiilihydraatteja esim. urheilujuoman muodossa, sillä se säästää kehon hiilihydraattivarastoja ja tehostaa suorituskykyä.
Hiilihydraattien päivittäin tarve vaihtelee ennen kaikkea liikunnan määrän ja tehon mukaan. Hiilihydraattien tarvetta arvioidaan tavallisesti painokiloa kohti. Urheilijoilla hiilihydraattien tarve liikkuu 3-12 g/painokilo. Tyypillisesti kestävyyslajeissa (mm. hiihto, kestävyysjuoksu, triathlon) ja teholajeissa (mm. sprinttihiihto, kamppailu-urheilu) hiilihydraattien tarve on suurempaa, kun taas taitolajeissa (mm. voimistelu ja taitoluistelu) ja voimalajeissa (mm. voimanosto, heitto- ja hyppylajit) hiilihydraattien tarve on maltillisempaa.
Energiaravintoaineet > Proteiinit

Urheilijan ruokavaliossa proteiinit edistävät harjoittelussa syntyneiden lihasvaurioiden korjaantumista ja uusien proteiinirakenteiden muodostumista, mikä lopulta johtaa lihasten kehittymiseen ja suorituskyvyn paranemiseen. Urheilijoilla proteiinin tarve on ei-urheilijoita suurempaa. Sopiva proteiinintarve on 1,2-2,2 g/painokilo. Yleensä proteiinin riittävän määrän saavuttaminen ei ole ongelmallista, jos noudattaa suomalaista sekaruokavaliota. Proteiinin riittävän saannin lisäksi proteiinin saantia on hyvä jakaa melko tasaisesti päivän mittaan. Urheilijan on hyvä nauttia 3-4 tunnin välein sopiva kerta-annos proteiinia. Tyypillisesti sopiva kerta-annos liikkuu noin 20-40 g välillä riippuen henkilön koosta ja harjoituksen tyypistä. Kolmas tärkeä asia on proteiinien hyvä laatu. Laadukkailla proteiinin lähteillä tarkoitetaan sellaisia ruoka-aineita, jotka sisältävät kaikkia välttämättömiä aminohappoja. Tällaisia ruokia ovat esimerkiksi broileri, kala, liha, kananmuna, vähärasvaiset maitotuotteet. Kasvikunnan lähteistä saadaan myös hyvin laadukasta proteiineja, kun yhdistetään palkokasveja ja viljatuotteita keskenään. Lisäksi tietyt uudet kasviproteiinin lähteet, kuten nyhtökaura ja härkis ovat jo itsessään laadultaan hyviä proteiinin lähteitä.
Energiaravintoaineet > Rasvat

Rasva on tärkeä polttoaine yhdessä hiilihydraattien kanssa. Hyvät rasvan lähteet ovat välttämätön osa normaalin hormonitoiminnan ylläpitämisessä. Liian vähäinen rasvan saanti voikin laskea testosteronitasoja. Rasvat edistävät myös rasvaliukoisten vitamiinien imeytymistä, ehkäisevät tulehdusta kehossa ja ovat tärkeä energianlähde tukemaan riittävää energiansaantia.
Rasvojen laatuun on tärkeä kiinnittää huomiota. Rasvat voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään tyydyttyneisiin, kertatyydyttymättömiin ja monityydyttymättömiin. Terveyden kannalta on järkevä suosia ennen kaikkea monityydyttymättömiä ja kertatyydyttymättömiä rasvan lähteitä, joita kutsutaan myös pehmeiksi rasvoiksi. Lisäksi monityydyttymättömien rasvahappojen sisällä on välttämättömiä rasvahappoja alfalinoleenihappo (omega-3) ja linolihappo (omega-6). Näitä rasvahappoja elimistö ei siis itse pysty valmistamaan, jonka vuoksi niitä pitää saada ruoan mukana. Hyviä välttämättömien rasvahappojen lähteitä ovat rypsi- ja pellavansiemenöljy, pellavan- ja chiansiemenet, saksanpähkinä ja kasvirasvalevitteet. Lisäksi muita pehmeän rasvan lähteitä ovat oliiviöljy, avokado, muut siemenet ja pähkinät. Tyydyttyneitä rasvoja eli kovia rasvoja kannattaa sen sijaan syödä maltillisemmin. Keskeisiä kovan rasvanlähteitä ovat mm. rasvainen liha ja makkarat, rasvaiset maitotuotteet, kerma, kookosöljy ja voi.
Neste

Sopiva nesteen nauttiminen ja sitä kautta nestetasapainon säilyttäminen kehossa ylläpitää hyvää suorituskykyä. Noin 2-3 % nestevaje voi heikentää jo selkeästi urheilijan suorituskykyä. Päivän aikaiseen nesteen tarpeeseen vaikuttavat useat eri tekijät: liikunnan määrä ja teho, vaatetus ja ilmasto. Yleisesti vähän liikkuvalle henkilölle sopiva nesteen tarve on noin 1,5-2,5 litraa päivässä. Tyypillisesti liikunta lisää nesteen tarvetta noin 0,5-1 litraa jokaista liikuttua tuntia kohti. Hyviä indikaattoreita elimistön nestetilanteesta ovat virtsan väri, paino ja janontunne. Tumma virtsan väri kertoo tavallisesti nestevajeesta. Painon mittaamisella ennen ja jälkeen harjoituksen voidaan selvittää paljonko nestettä on menetetty harjoituksen aikana. Esimerkiksi painon laskeminen yhden kilon kertoo, että nestevajetta on noin kilon verran.
Urheilijan on hyvä ylläpitää aktiivista juomista päivän aikana. Ensinnäkin syömiskertojen kannattaa juoda 2 lasia nestettä, sillä neste imeytyy paremmin ruokailun yhteydessä. Tämä johtuu siitä, että ruoan mukana olevat suolat, hiilihydraatit ja proteiinit parantavat nesteen imeytymistä. Lisäksi syömiskertojen välissä on hyvä juoda 1-2 lasia nestettä. Myös suorituksen aikana kannattaa juoda, jotta voidaan ehkäistä liiallista nestevajetta suorituksen aikana. Yleensä sopiva juomistahti suorituksen aikana on 1,5-3 dl nestettä 15-20 min välein.
Pinewood Studios

Pinewood Studiosin sisäänkäynti.
Pinewood Studios on brittiläinen elokuvastudio, joka sijaitsee Buckinghamshiressa. Sen perusti Charles Boot vuonna 1934 ja ensimmäiset varsinaiset tilat rakennettiin 12 kuukaudessa. Myöhemmin Arthur Rank otti hallintaansa Pinewood Studiosin ja Denham Film Studiosin. Vuonna 2001 Pinewood Studios fuusioitui Shepperton Studiosin kanssa. Vuonna 2004 uusi Pinewood Shepperton listautui Lontoon pörssiin. Vuonna 2005 Pinewood Shepperton osti Teddington Studiosin. Pinewoodissa sijaitsee myös Albert R. Broccoli 007 Stage.
Studioilla on filmattu muun muassa James Bond ja Carry On -elokuvasarjat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pinewood Studios verkkosivut (englanniksi)
Ping

Ping on ohjelma, jolla mitataan laitteen saavutettavuutta tietokoneverkossa. Vian etsinnässä ping on yleensä ensimmäinen ohjelma, jolla varmistetaan että verkkoyhteys on toiminnassa. Ping lähettää laitteelle ICMP echo request -paketin, johon etätietokone vastaa omalla echo reply -paketilla.
Tyypillisesti työkalu tulostaa sekä lähetettyjen ja vastaanotettujen pakettien määrän että latenssin.
Nykyään suuri osa verkkoon kytketyistä koneista ei vastaa ping-paketteihin, sillä vieraiden koneiden pingaaminen on harvinaista muutoin kuin tietomurtoa edeltävässä kartoituksessa. Myös jotkin Internet-madot etsivät saastutettavia koneita ping-pakettien avulla. Tämän vuoksi suurin osa verkoista suodattaa ping-paketit, joiden kohteina on verkon työasemat, ja jopa osa tärkeistä sähköposti- ja web-palvelimista jättää vastaamatta niihin.
Echo request pyyntöihin vastaamatta jättäminen rikkoo kuitenkin Internet-standardia RFC 1122, joka suosittaa jokaisen verkon laitteen kuuntelemaan ja vastaamaan pyyntöihin. Vastaamatta jättäminen on ongelmallista, kun ping-ohjelmaa pyritään käyttämään sen alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, verkko-ongelmien selvittämiseen.
Kaikkien verkkojen tulisi suodattaa sisään tulevat ping-paketit, joiden kohdeosoitteena on verkon yleislähetysosoite. Muutoin verkkoa voi käyttää alustana smurf-hyökkäyksessä.
ICMP echo request -pakettien suodattamisen yhteydessä asiaan perehtymättömät ylläpitäjät usein suodattavat myös muuta ICMP-liikennettä. ICMP-liikenne on kuitenkin välttämätöntä verkon kunnolliselle toiminnalle, ja tämän vuoksi monissa verkoissa on hyvin oudosti käyttäytyviä ongelmia johtuen vääristä suodatinsäännöistä, jotka estävät IP-protokollan standardien mukaista toimintaa. [lähde? ]
Esimerkkituloste

Ohessa on wikipedia.com -palvelimen pingaamisesta syntynyt tuloste:
$ ping -c 5 wikipedia.com
 PING wikipedia.com (66.230.200.100) 56(84) bytes of data.
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=1 ttl=52 time=180 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=2 ttl=51 time=172 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=3 ttl=52 time=172 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=4 ttl=52 time=168 ms
 64 bytes from rr.pmtpa.wikimedia.org (66.230.200.100): icmp_seq=5 ttl=52 time=176 ms
 --- wikipedia.com ping statistics ---
 5 packets transmitted, 5 received, 0% packet loss, time 4000ms
 rtt min/avg/max/mdev = 168.010/173.610/180.010/4.079 ms
Potenssikeskiarvoepäyhtälö

Matematiikassa potenssikeskiarvoepäyhtälö on positiivisia reaalilukuja koskeva epäyhtälö. Sen mukaan jos  a_{1},\ldots ,a_{n} ja  k ovat positiivisia reaalilukuja, voidaan määritellä
kun  M_{0}=(a_{1}\cdot \ldots \cdot a_{n})^{\frac {1}{k}}. Tällöin  M_{a}\geq M_{b} kun  a>b. Epäyhtälössä on voimassa yhtäsuuruus jos ja vain jos kaikki luvut  a_{i} ovat keskenään yhtä suuria. Potenssikeskiarvoepäyhtälö seuraa Jensenin epäyhtälöstä.
Pineía

| Pineía Πηνεία |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Pineía
 Koordinaatit: 37°51′N, 21°34′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Elis
Kunta:  Ilída
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  390202
Väkiluku (2011):  3 699
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  270 69
Suuntanumero(t):  26220
Rekisterikilpi:  IA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pineía (kreik. Πηνεία; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πηνείας, Dimotikí Enótita Pineías) on yksi Ilídan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 699 (vuonna 2011).
Pineían kunnallisyksikkö käsittää Ilídan kunnan itäosan. Se on saanut nimensä alueen Pineiós-joesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Simópoulon kylä. Pineía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ilídan kunnaksi yhdessä Amaliádan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Pineían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágnanta | Ágnanta | 210 |
| Ágnanta | Ampelákia | 32 |
| Agrapidochóri | Agrapidochóri | 42 |
| Agrapidochóri | Kotróna | 17 |
| Agrapidochóri | Válmi | 88 |
| Anthónas | Anthónas | 95 |
| Anthónas | Kaló Paidí | 66 |
| Avgí | Avgí | 59 |
| Avgí | Oraía | 150 |
| Efýra | Efýra | 266 |
| Efýra | Pirí | 2 |
| Kámpos | Kámpos | 111 |
| Laganás | Laganás | 181 |
| Látas | Látas | 204 |
| Loukás | Loukás | 91 |
| Loukás | Prinári | 64 |
| Mazaráki | Apidoúla | 45 |
| Mazaráki | Mazaráki | 188 |
| Mazaráki | Pródromos | 174 |
| Oinói | Oinói | 298 |
| Rodiá | Akropotamiá | 75 |
| Rodiá | Rodiá | 178 |
| Simópoulo | Ágios Nikólaos | 21 |
| Simópoulo | Simópoulo | 369 |
| Sklíva | Sklíva | 120 |
| Velanídi | Roupakiá | 32 |
| Velanídi | Soúli | 22 |
| Velanídi | Velanídi | 172 |
| Vouliagméni | Gavrákia | 24 |
| Vouliagméni | Vouliagméni | 303 |
Yhteensä: 3 699
Pollusiitti

| Pollusiitti |
| --- | --- |
 Pollusiittinäyte ja kolikko mittakaavana
Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  (Cs,Na)2Al2Si4O12 · 2 H2O
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  väritön, valkoinen tai harmaa, harvoin vaaleanpunainen tai sininen
Asu:  yleensä massamainen
Lohkeavuus:  ei ole
Taottavuus:  murtuu taottaessa
Kovuus Mohsin asteikolla:  6,5
Ominaispaino:  2,9 g/cm3
Aiheesta muualla
  Pollusiitti Commonsissa 
Pollusiitti on zeoliitteihin kuuluva silikaattimineraali. Sen kemiallinen kaava on (Cs,Na)2Al2Si4O12 · 2H2O. Se on tärkeä cesiumin ja rubidiumin malmi. Yhdessä analsiimin kanssa pollusiitti muodostaa isomorfisen seossarjan. Pollusiitti kiteytyy isometrisessä heksoktahedraalisessa järjestelmässä, ja muodostaa värittömiä, valkoisia, harmaita ja harvoin vaaleanpunaisia ja sinisiä massoja. Hyvin muodostuneet kiteet ovat harvinaisia. Sen kovuus on 6,5 ja ominaispaino 2,9. Se murtuu herkästi ja on lohkeamatonta.
Mineraali esiintyy tyypillisesti runsaasti litiumia sisältävissä graniittipegmatiiteissa seuraavien mineraalien yhteydessä: kvartsi, spodumeeni, petaliitti, amblygoniitti, lepidoliitti, elbaiitti, kassiteriitti, kolumbiitti, apatiitti, eukryptiitti, muskoviitti, albiitti ja mikrokliini.
Se kuvailtiin ensimmäisen kerran vuonna 1846 Italiassa tehdyistä löydöistä. Se nimettiin Polluxin, Castorin kaksoisveljen mukaan, sillä sitä löydetään usein petaliitin yhteydestä (joka ennen tunnettiin nimellä castoriitti).
Frankiumia esiintyy pieninä määrinä tietyissä pollusiittimalmeissa, ja jotkin ensimmäisistä näytteistä herättivät paljon väittelyä, sillä niiden spektritutkimuksissa näkyi outoja viivoja, jotka pystyttiin selittämään vain uuden alkuaineen, frankiumin, olemassaololla.
Aiheesta muualla

Webmineral: Pollucite (englanniksi)
Pollucite (englanniksi)
Pimeä tähti (pimeä aine)

Pimeä tähti on teoreettinen tähtityyppi, joka on muodostunut lähes pelkästään WIMP-partikkeleista koostuvasta pimeästä aineesta maailmankaikkeuden alkuvaiheissa.
Ominaisuudet

Pimeä tähti tuottaa energiansa annihiloimalla pimeää ainetta ja voi fuusioreaktion uupumisen takia kasvaa jopa 100 000 auringon massaiseksi. Halkaisijaltaan tähdet voivat olla jopa 2 000 astronomista yksikköä AU:ta. Tähti ei säteile näkyvän valon alueella vaan infrapuna-alueella. Lisäksi tähdestä lähtee voimakasta gammasäteilyä. Johtuen alati kasvavasta pinta-alasta tähden pintalämpötila on hyvin alhainen. Pimeän tähden eliniäksi on arvioitu 10 miljoonasta vuodesta aina miljardeihin vuosiin. On myös arveltu, että pimeän tähden palaessa loppuun tähti muuttuisi tavalliseksi, vetyä polttavaksi tähdeksi ja tämän jälkeen (riippuen massasta) räjähtäisi supernovana tai luhistuisi mustaksi aukoksi.