stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kouloúkonas

Kouloúkonas-vuoren huiput Chalépan luostarilta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  Réthymno, Kreeta, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 084 m
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kouloúkonas (kreik. Κουλούκωνας) eli Talaía Óri (Ταλαία Όρη), antiikin Tallaia (m.kreik. Ταλλαία), on vuorijono Kreetan saarella Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 084 metriä.
Kouloúkonas-vuorijono ja Anógeian kylä etelästä päin nähtynä.
Kouloúkonas-vuoret sijaitsevat Réthymnon alueyksikön alueella keskisellä Kreetalla lähellä saaren pohjoisrannikkoa. Ne ovat Ída- eli Psiloreítis-vuoren jatke pohjoiseen päin. Varsinaisesta Ída-vuoresta ne erottaa Mylopótamos-joen laakso. Vuorijonon korkeimmat huiput ovat Koutsotroúlos tai Koutsotroúlis (Κουτσοτρούλος/Κουτσοτρούλης, 1 084 m) ja Kouloúkonas eli Tímios Stavrós (Κουλούκωνας/Τίμιος Σταυρός, 1 076 m). Viimeksi mainittu on saanut toisen nimensä sen huipulla olevasta Pyhälle Ristille omistetusta kappelista.
Vuoret saivat antiikin aikaisen nimensä Kreetaa suojelleesta kreikkalaisen mytologian Talos-jättiläisestä, jonka kerrottiin asuneen vuorilla. Nykyisin Mylopótamoksen kunnan osa Kouloúkonaksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuorista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kouloúkonas Wikimedia Commonsissa
Kertausharjoitukset

Todistus kertausharjoituksiin osallistumisesta vuodelta 1897.
Kertausharjoitusten tarkoitus on pitää yllä sodan ajan joukkojen suorituskykyä ja reserviläisten sotilastaitoja. Kertausharjoitus on asevelvollisen oikeus, mutta niihin osallistuminen käskettäessä on myös velvollisuus, jonka täyttämättä jättämisestä voidaan rangaista sakkorangaistuksella.
Työntekijällä on oikeus saada työstään vapaata kertausharjoituksen suorittamista varten (ilmoitettava työnantajalle viimeistään 2 kuukautta ennen harjoitusta). Reserviläisellä on irtisanomissuoja sekä työ- ja virkaehtosopimuksen mukainen oikeus kertausharjoituksen aikaiseen palkkaan. Kertausharjoituksen ajalta maksetaan reserviläispalkkaa ja -päivärahaa noin 70 euroa.
Toisen maailmansodan jälkeisistä Suomen puolustusvoimien kertausharjoituksista ensimmäiset järjestettiin 1950 säädetyn asevelvollisuuslain perusteella vasta 8. toukokuuta – 11. lokakuuta 1953 välisenä aikana. Tuolloin kertausharjoittelivat 1 155 upseeria ja 374 aliupseeria, jotka olivat upseerikoulutuksessa. Kertausharjoitusmääräyksen saaneet oli valittu vapaaehtoisen ilmoittautumisen perusteella. Kertausharjoitusten pituudet vaihtelivat 15 päivästä 60 päivään.
Kertausharjoitukset Suomessa

Reserviläiset ovat asevelvollisia 43 vuotta eli 18–60-vuotiaina. Reservissä oleva asevelvollinen on velvollinen osallistumaan kertausharjoitukseen. Harjoitusten yhteenlaskettu enimmäisaika on:
miehistöllä 80 päivää;
miehistön erityistaitoa vaativiin ja miehistön vaativimpiin erityistehtäviin koulutetulla 150 päivää;
aliupseerilla, opistoupseerilla ja upseerilla 200 päivää.
Kertausharjoituksia ei monessakaan tapauksessa ole näin paljoa. Toisaalta vaativimmissa reserviläisten tehtävissä kertausharjoitusvuorokausia saattaa olla enemmänkin.
Kertausharjoituksia ovat muun muassa tehtäväkohtaiset harjoitukset (esimerkiksi avain- ja erikoishenkilöstö), runkohenkilöstön harjoitukset ja joukkokohtaiset harjoitukset.
Harjoituksesta voi saada anomuksesta vapautuksen, mikäli siihen on tosiasialliset perusteet.
Vuosittain kertausharjoituksissa on koulutettu noin 27 000 reserviläistä. Vuosina 2012–2014 koulutettiin vain noin 4 000 reservilästä puolustusvoimien säästämisvelvoitteiden vuoksi. Vuodesta 2015 alkaen koulutettavien reserviläisten määrä on noin 18 000 vuodessa.lähde tarkemmin?
Eri tavoilla vuosittain koulutetaan jopa 45 000 reserviläistä: Puolustusvoimien kertausharjoituksissa 18 000, puolustusvoimien järjestämissä vapaaehtoisissa harjoituksissa ja puolustusvoimien MPK:lta tilaamassa sotilaallisessa koulutuksessa 11 000 ja MPK:n sotilaallisia valmiuksia kehittävässä koulutuksessa noin 16 000 reserviläistä.
Reservin ylennysten yhtenä ehtona on sotilasarvosta riippuen tietty määrä kertausharjoituspäiviä ja vähintään viisi vuotta edellisestä ylennyksestä. Ylennys perustuu aina poikkeusolojen tehtävään ja kokonaisharkintaan eikä ole automaattinen, vaikka kertausharjoitusvuorokausimäärät täyttyisivätkin.
Suoritetut kertausharjoitukset merkitään Puolustusvoimien rekisteriin.
Velvoittavien, pakollisten kertausharjoitusten lisäksi reserviläiset voivat palvella vapaaehtoisissa harjoituksissa.
Reserviläiset voivat kehittää sotilaallista osaamistaan ja toimintakykyään myös omatoimisesti verkossa (https://www.pvmoodle.fi) sekä osallistumalla Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen (MPK) ja reserviläisjärjestöjen koulutukseen.
Merkittävää osaamista reserviläisille antaa palvelu kriisinhallintatehtävissä.
Reserviläisen ura ja poikkeusolojen sijoitus voi muodostua esimerkiksi seuraavasti:
1. tehtävä varusmiespalveluksessa tuotetussa sodan ajan joukossa, 5–10 vuotta;
2. tehtävä alueellisessa tai paikallisjoukossa, esim. Paikallispataljoonassa, Maakuntajoukossa, 5–10 vuotta;
3. tehtävä perustamisorganisaatiossa, 5–10 vuotta;
seuraavat vapaaehtoiset tehtävät voivat olla esimerkiksi MPK:n kouluttajana sekä toimiminen reserviläis- ja maanpuolustusjärjestöissä.
Reserviläisten osaamista voidaan hyödyntää yhteiskunnan kokonaisturvallisuuden eri tehtävissä.
Kertausharjoituksista voi myös kieltäytyä hakemalla täydennyspalvelukseen, jonka Lapinjärven koulutuskeskus järjestää ja jonka pituus on käytännössä aina viisi vuorokautta.
Kertausharjoitukset Suomessa > Täydennyskurssit reservissä

Puolustusvoimat jatkaa miehistöön kuuluvien reserviläisten kouluttamista aliupseereiksi sekä reservin aliupseerien kouluttamista reservin upseereiksi osana reservin koulutusjärjestelmää. Kumpaankin koulutukseen hyväksytään vuosittain noin 20–30 reserviläistä.
Kertausharjoitukset Suomessa > Vapaaehtoiset harjoitukset

Vapaaehtoiset harjoitukset (VEH) ovat Puolustusvoimien johtamia harjoituksia, joihin osallistuminen on vapaaehtoista ja joista maksetaan päivärahaa, mutta ei makseta reserviläispalkkaa. Nämä kuitenkin kartuttavat kertausharjoitusvuorokausia. VEH-harjoitukseen osallistumiseen on otettava palkatonta vapaata töistä (=lomaa). [lähde? ]
Kertausharjoitukset Suomessa > Maanpuolustuskoulutusyhdistys

Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK ry) toimeenpanee vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain (556/2007) 17 §:n perusteella Puolustusvoimien tilaamaa sotilaallista koulutusta. Tämän lisäksi MPK järjestää julkisena hallintotehtävänään sotilaallisia valmiuksia palvelevaa koulutusta ja arjen turvallisuutta kehittävää koulutusta. Nämä koulutustapahtumat eivät ole kertausharjoituksia. Sotilaalliset lisäkurssit ja eräät muut kurssit kuitenkin voidaan rinnastaa kertausharjoituksiin tietyin edellytyksin. MPK:n järjestämä sotilaallisia valmiuksia palveleva koulutus voi olla myös maksullisia siihen osallistuvalle.
Kertausharjoitukset Suomessa > Kertausharjoituksista vapauttaminen

Kertausharjoituksesta voidaan asevelvollisen hakemuksesta vapauttaa asevelvollinen:
jolle vapautus on tämän perhe- tai taloudellisten olojen taikka ammatin tai elinkeinon harjoittamiseen liittyvien syiden vuoksi erittäin tarpeellinen;
jonka opintojen aloittaminen tai eteneminen tuntuvasti kärsisi ilman vapauttamista;
jonka osallistuminen kertausharjoitukseen erityisen vakavasti haittaisi tai vahingoittaisi hänen työnantajansa toimintaa; tai
asevelvollisen muun erityisen henkilökohtaisen syyn vuoksi.
Kertausharjoituksesta ilman lupaa pois jäävä voidaan tuomita palvelusrikoksesta sakkoihin.
Kertausharjoitusten arviointi ja kehittäminen Suomessa

Kertausharjoituksissa koulutettujen joukkojen koulutustasoa mitataan ja arvioidaan vertaamalla joukkoa sen suorituskykyvaatimuksiin. Kertausharjoitusten toteuttamista ohjataan laatusuosituksilla, alan parhailla käytännöillä.lähde tarkemmin?
Kertausharjoituksen lopulla tehdään kaikille osallistujille nimetön kysely, jossa he arvioivat kokonaisuudessa saamaansa koulutusta. Tulokset käsitellään kehittämistarpeiden ja erityisesti kehittämisesitysten tunnistamiseksi.lähde tarkemmin?
Koulutustuloksia ja kyselyn tuloksia ja niiden perusteella tehtyjä toimenpiteitä arvioidaan joukko-osastoissa, puolustushaaraesikunnissa ja pääesikunnassa koulutuksen kehittämiseksi.
Kansainvälisistä operaatioista saadut kokemukset ja parhaat käytännöt (Lessons Learned) siirretään soveltuvilta osilta kansalliseen koulutukseen.
Puolustusvoimien koulutuskulttuurin kehittymistä seurataan ja arvioidaan varusmiesten loppukyselyjen, reserviläiskyselyjen ja kouluttajakyselyjen avulla. Muutokset ja kehitystrendit yhdessä tutkimustiedon kanssa antavat perusteita tavoitteiden ja laatusuositusten tarkistamiseen sekä voimavarojen kohdentamiseen.
Reservin koulutuksen sisältöä kehitetään tunnistamalla ja jakamalla alan parhaita käytäntöjä. Uudet menettelytavat testataan harjoituksissa sekä siirretään käytäntöön ohjesääntöjen, oppaiden ja käsikirjojen sekä ammattisotilaiden täydennyskoulutuksen avulla.
Aiheesta muualla

Puolustusvoimat: Reservin kertausharjoitukset (Arkistoitu – Internet Archive)
Puolustusvoimat: Maanpuolustuskoulutusyhdistys (MPK) (Arkistoitu – Internet Archive)
Julija Saharova

Julija Saharova (ven. Юлия Сахарова) on venäläinen viulisti.
Saharova soittaa Arianna-jousikvartetissa, mutta on myös solisti ja orkesteriesiintyjä. Hän on lisäksi toiminut muun muassa Erato-jousikvartetin perustajajäsenenä ja Alabaman sinfoniaorkesterin avustavana konserttimestarina. Hän teki debyyttinsä orkesterin solistina Moldovan filharmonikkojen kanssa kahdeksanvuotiaana ja lähti Venäjällä suorittamiensa opintojen jälkeen jatkamaan niitä Yhdysvaltoihin. Hän toimii Missourin yliopiston, St. Louis henkilökunnan jäsenenä.
Aiheesta muualla

AllMusic.com: Julia Sakharova (englanniksi)
Kiinan Taipei kesäolympialaisissa 2020

Kiinan tasavalta (Taiwan) osallistui Tokion kesäolympialaisiin 2020 nimellä Kiinan Taipei, kuten aiemminkin. Maa ei ole voinut osallistua olympialaisiin virallisella nimellään tai nimellä Taiwan johtuen Kiinan kansantasavallan vastustuksesta.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Urheilumuoto | Laji | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Kuo Hsing-chun | Painonnosto | Naisten 59 kg | 27. heinäkuuta |
| 1 Kultaa | Lee Yang Wang Chi-lin | Sulkapallo | Miesten kaksinpeli | 31. heinäkuuta |
| 2 Hopeaa | Yang Yung-wei | Judo | Miesten 60 kg | 24. heinäkuuta |
| 2 Hopeaa | Deng Yu-cheng Tang Chih-chun Wei Chun-heng | Jousiammunta | Miesten joukkue | 26. heinäkuuta |
| 2 Hopeaa | Lee Chih-kai | Voimistelu | Miesten hevonen | 1. elokuuta |
| 3 Pronssia | Lo Chia-ling | Taekwondo | Naisten 57 kg | 25. heinökuuta |
| 3 Pronssia | Lin Yun-ju Cheng I-ching | Pöytätennis | Sekapeli | 26. heinäkuuta |
| 3 Pronssia | Chen Wen-huei | Painonnosto | Naisten 64 kg | 27. heinäkuuta |
| 3 Pronssia | Pan Cheng-tsung | Golf | Miesten turnaus | 1. elokuuta |
Joukkue

Kiinan Taipei lähetti Tokioon 68-henkisen joukkueen, joista 33 on miehiä ja 35 naisia.
Josh Donaldson

| Josh Donaldson |
| --- | --- |
 Donaldson ottelussa vuonna 2015
Henkilötiedot
Koko nimi:  Joshua Adam Donaldson
Syntynyt: 8. joulukuuta 1985 (ikä 38) Pensacola, Florida
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Baseballpelaaja
Pelipaikka:  kolmosvahti
Pituus:  185 cm
Paino:  95 kg
Lyöntipuoli:  oikea
Heittokäsi:  oikea
Nyk. joukkue:  Toronto Blue Jays
Sarja:  MLB
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2010–2014 2015–:  Oakland Athletics Toronto Blue Jays
Joshua Adam ”Josh” Donaldson (s. 8. joulukuuta 1985 Pensacola, Florida) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka on vuodesta 2015 lähtien edustanut MLB-liigan Toronto Blue Jaysiä. Hänen pelipaikkansa on kolmosvahti.
Ammattilaisura

Chicago Cubs varasi siepparina pelanneen Donaldsonin ensimmäisellä kierroksella vuoden 2007 MLB:n varaustilaisuudessa. Hän teki MLB-debyyttinsä Oakland Athleticsin riveissä kaudella 2010.
Donaldson kaupattiin Oaklandista kauden 2014 jälkeen Toronto Blue Jaysiin. Hänen avauskautensa uudessa seurassa oli jättimenestys, Donaldsonin voittaessa American Leaguen arvokkaimman pelaajan palkinnon.
Muuta

Donaldson oli MLB The Show 16 -videopelin kansikuvaurheilija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Josh Donaldson Wikimedia Commonsissa
Klaipėdan satama

Klaipėdan sataman sijainti
Klaipėdan sataman uloimman osan nostureita
Klaipėdan satamaa
Klaipėdan satama (liett. Klaipėdos (jūrų) uostas, engl. Port of Klaipeda, LOCODE:  LT KLJ) on Klaipėdassa sijaitseva Liettuan suurin satama. Satama-alueen laiturit sijaitsevat noin kymmenen kilometriä pitkällä rantakaistaleella Kuurinkyntään itäpuolelle jäävän suojaisan lahden (Kuurinhaffi) suulla.
Rahtimäärät

Satama on rahtimäärältään yksi Baltian maiden suurimmista Tallinnan ja  Riian sataman ohella. Joissain Liettuan tilastoissa Mažeikiain öljynjalostamoa palvelevan raakaöljyn tuontiterminaalin eli Būtingėn öljyterminaalin rahtimäärät luetaan osaksi Klaipėdan sataman arvoja, mutta yleensä nämä käsitellään erikseen. Vuonna 2012 rahtimäärällä mitattuna rahdin suurimmat tuoteryhmät olivat: lannoitteet (27,6 % tonnimäärästä), öljytuotteet (23,4 %), ro-ro (13,7 %) ja konttiliikenne (12,4  %). Sataman kautta viedään huomattavasti esimerkiksi valkovenäläisen lannoitetehdas Belaruskalin tuotantoa. Satama uudistaa konttiterminaaliaan suurempien konttialusten vastaanottoon sopivaksi. Vuonna 2011 sataman kautta kulki kontteja 382 000 TEU:n verran.
Klaipėdan sataman vuosittainen rahtimäärä:
| vuosi | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| milj. t | 21,2 | 20,3 | 21,8 | 23,6 | 27,4 | 29,9 | 27,9 | 31,3 | 36,6 | 35,2 | 33,4 | 36,4 |
LNG-terminaali

Klaipėdan satama on rakentamassa nesteytetyn maakaasun tuontia varten LNG-termiaalia, joka valmistunee suunnitelmien mukaan loppuvuoden 2014 aikana. Tähän liittyen Klaipėdan kaupunki on hyväksynyt hankkeen ympäristövaikutuksien arvioinnin. Norjasta on sovittu vuokratavan kelluva LNG-varastointi ja uudelleennesteytysasema, joka muodostaa keskeisen osan Klaipėdan satamaan rakennettavaa LNG-terminaalia. Hankinnalla lisätään osaltaan maakaasun vaihtoehtoisia hankintatapoja Liettuassa ja Baltian maiden alueella. Liettua on myös sopinut 30 % nykyistä Gazpromin maakaasun hintatasoa edullisemman maakaasun hankkimisesta yhdysvaltalaisyritykseltä vuodesta 2015 alkaen. Terminaalin myöhemmän jakelun mahdollistamiseksi Liettuan parlamentti hyväksyi kesällä 2012 lain, jonka mukaan Gazpromin nykyään osittain omistama maakaasun jakeluyhtiön tulee jakaa erillisiksi kaasunmyynti- ja jakeluyhtiöiksi. Tuleva LNG-terminaalin kaasu voitaisiin jakaa uuden jakeluyhtiön kautta ilman, että venäläisyhtiö Gazprom torjuu uuden kaasuntoimittajan. Liettua myös vaatii kaasuntuojia ostamaan vähintään 25% kaasustaan uuden LNG-terminaalin kautta maahantuodusta kaasusta.
LNG-terminaalien rakentaminen osaltaan helpottaa tämän vähäpäästöisemmän polttoaineen käyttämistä uuden sukupolven laivamoottoreissa. Mahdollista laivakäyttöä varten tarvitaan myös LNG:n jakelu- ja tankkauspisteitä (bunkraus) Itämeren kulkusatamiin.
Juha Karlsson

Juha Karlsson (s. 1961) on kotkalainen kitaristi. Hän soitti kitaraa punkyhtye Dynamossa, jonka ensimmäisen singlen Hamina on kaupunki Poko Rekords julkaisi vuonna 1981. Karlsson luopui muusikon urasta ja vetäytyi perhe-elämään, mutta musiikin harrastaminen on jatkunut mm. äänilevyjen keräilyn muodossa.
Keva

| Keva |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Muu  julkisoikeudellinen oikeushenkilö 
Perustettu:  1964
Toimitusjohtaja:  Jaakko Kiander
Avainhenkilöt:  Ari Huotari, sijoitusjohtaja
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Lakisääteinen työeläkevakuutus
Henkilöstö:  noin 500 (2022)
Tytäryhtiöt:  Kuntasijoitus KE Oy, kokonaan tai osittain yhteensä 127 kotimaista kiinteistöyhtiötä, tanskalainen kiinteistöyhtiö, ruotsalainen kiinteistöyhtiö (49,4 %) ja Kuntarahoitus Oyj (30,66 %) (2021)
Kotisivu:  www.keva.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keva on suomalainen julkisoikeudellinen eläkelaitos ja Suomen suurin eläkevakuuttaja.
Keva huolehtii kunta-alan, valtion, kirkon ja Kelan henkilöstön eläkeasioista ja sen toiminta perustuu julkisten alojen eläkelakiin (JuEL) ja Keva-lakiin. Toimintaa valvovat valtiovarainministeriö ja Finanssivalvonta sekä Valtiontalouden tarkastusvirasto. Keva on ainoa eläkevakuuttaja Suomessa, joka on julkisuuslain piirissä.
Vuonna 2021 Kevalla oli lähes 2000 työnantaja-asiakasta. Työeläkepalveluita se tarjosi noin 1,3 miljoonalle julkisen sektorin työntekijälle ja eläkkeensaajalle. Keva vastaa kunta-alan henkilöstön eläkkeiden rahoittamisesta ja eläkevarojen sijoittamisesta. Eläkkeet rahoitetaan kunta-alan työnantajilta ja työntekijöiltä perittävillä maksuilla.
Historia > Kunnallinen eläkelaitos (1964–1989)

Vielä 1940-luvulla maalaiskunnilla, kauppaloilla ja kaupungeilla oli kaikilla omat toisistaan poikkeavat eläkesääntönsä, kaikkiaan 1200–1300 kappaletta. Kunnallisten eläkkeiden rahoitus ja erityiset eläke-etuudet haluttiin pitää kunnallisen itsehallinnon asiana.
Vuonna 1961 tuli voimaan yksityissektorin työntekijäin eläkelaki, mikä loi paineita koko eläketurvan yhtenäistämiseksi ja sovittamiseksi työeläkejärjestelmän periaatteisiin. Valmistelutyön perusteella säädettiin kunnallisten viranhaltijain ja työntekijäin eläkelaki (KVTEL) ja sen toteuttajaksi perustettiin toukokuussa 1964 Kunnallinen eläkelaitos. KVTEL tuli voimaan heinäkuussa ja yksityiskohtaiset säännökset eläke-eduista määriteltiin Kunnallisen eläkelaitoksen eläkesäännössä (KES).
Vuonna 1967 Kunnallinen eläkelaitos alkoi myöntää lyhytaikaisia lainoja kunnille. Ne olivat suuruudeltaan muutamia miljoonia silloisia markkoja ja ne piti maksaa takaisin parin vuoden kuluessa. Pankkilainoihin verrattuna Kunnallisen eläkelaitoksen lainat olivat edullisia ja siksi tärkeitä kunnille.
Paineet eläketurvan yhtenäistämiseksi ja sovittamiseksi yksityisen sektorin työeläkejärjestelmän periaatteisiin kasvoivat jatkuvasti. Kunnallisia eläkkeitä rahoitettiin aluksi jakojärjestelmä-periaatteella, mutta vuonna 1988 alettiin kartuttaa puskurirahastoa. Sillä varauduttiin 2000-luvun alkuvuosikymmenien aiheuttamaan ennakoituun eläkemenojen kasvuun.
Historia > Kuntien eläkevakuutus (1989–2010)

Kunnallinen eläkelaitos muutti nimensä Kuntien eläkevakuutukseksi vuonna 1989 eläkelaitoksen valtuuskunnan 25-vuotisjuhlakokouksessa. Sen perustama rahasto kasvoi rivakasti ja saavutti nopeasti 25–30 prosentin osuuden kuntalainamarkkinoista, mikä vaikutti merkittävästi kuntien rahoitushuollon ja lainamarkkinoiden kehitykseen. Ensimmäisenä vuonna lainoja myönnettiin 187 miljoonaa.
1980-luvun loppuun mennessä Kuntien eläkevakuutuksesta oli tullut merkittävä kuntien lainottajaksi. Alettiin pohtia, oliko rahamassojen kiinnittäminen kuntalainoihin sijoitusstrategisesti järkevin vaihtoehto. Syntyi ajatus erillisestä kuntia lainoittavasta yhtiöstä, Kuntarahoituksesta, jolle kuntalainat voitiin siirtää. Kuntien eläkevakuutus omisti helmikuussa 1989 perustetun uuden yhtiön osakepääoman ja takasi sen varainhankintaa. Muutos selkeytti eläkevakuutuksen toimintaa eli se saattoi keskittyä eläkerahoitukseen ja siihen liittyvään sijoitustoimintaan. Vuonna 1990 Kuntien eläkevakuutus myönsi lainoja vielä 2,7 miljardin markon arvosta, näistä pääosa oli kuntien pitkäaikaisia luottoja.
Vuonna 2000 Kuntien eläkevakuutus aloitti neljän vuoden Kuntatyö kunnossa -projektin kiinnittääkseen kuntien huomion siihen, että kymmenessä vuodessa peräti 125 000 kuntien työntekijää oli jäämässä eläkkeelle. Projektilla haluttiin kannustaa kuntia kannustamaan omia työntekijöitään jaksamaan töissä aikaisempaa pidempään ja saada nuoret kiinnostumaan kuntien työpaikoista. Eläkevakuutuksella oli vakuutettuja, kuntien työntekijöitä, noin 430 000 ja se maksoi eläkkeitä noin 230 000 työntekijälle. Se arvioi, että vuoteen 2015 mennessä eläkkeen saajien määrä ylittäisi maksajien määrän. Kampanjassa toivottiin joustavuutta eläkkeelle jäämiseen eli sen ajatuksen muuttamista, että eläkeikä merkitsee eroamisikää ja haaveiltiin siitä, että konkarit voisivat keikkailla halunsa ja jaksamisensa mukaan sen jälkeen, kun ovat lopettaneet kokopäiväisen työnteon. Kesällä 2000 Kuntien eläkevakuutus osti tontin Unioninkatu 41-43:sta rakentaakseen sille ison toimistorakennuksen. Sen järjestämän arkkitehtikilpailun voitti Käpy ja Simo Paavilainen, joiden suunnitelman mukaan tontin korkeimmalla kohdalla oleva 1800-luvulta peräisin oleva asuinrakennus säilytetään, ellei kaavailtu keskustatunneli liitäntäramppeineen toteudu. Kuntien eläkevakuutuksen tilat olivat sijainneet kolmessa eri osoitteessa, uuteen toimistoon oli tarkoitus muuttaa koko noin 360 hengen henkilökunta.
KVTEL ja KES kumottiin ja niiden sisältämät määräykset siirrettiin Kunnalliseen eläkelakiin (KuEL) ja Kunnallisen eläkelain voimaanpanolakiin (KuEL VpL), jotka tulivat voimaan elokuussa 2003.
Vuonna 2009 toimitusjohtaja Markku Kauppinen erosi vaalirahakohun vuoksi ja tehtävään valittiin Merja Ailus. Hänen valintaansa kritisoitiin ja väitettiin, että puolueen jäsenkirja painoi valinnassa siten, että Kevan silloinen sitoutumaton varatoimitusjohtaja, oikeustieteen tohtori Timo Viherkenttä, jäi toiseksi. Keva oli Suomen kolmanneksi suurin sijoittaja Varman ja Ilmarisen jälkeen.
Historia > Keva (2021–)

Kesällä 2021 Keva alkoi suojata osakesalkkuaan johdannaisten avulla mahdollisia markkinamuutoksia vastaan. Syyskuussa kunnallisen eläkejärjestelmän ja yksityisen sektorin eläkejärjestelmän yhdistämistä kaksi vuotta selvitellyt työryhmä kertoi, ettei se ollut löytänyt ratkaisua, jonka kaikki työryhmäläiset olisivat hyväksyneet. Suunnitelman kariutumisen myötä myös Kevan jakaminen kahteen osaan peruuntui. Toimitusjohtaja Timo Kietäväinen jäi eläkkeelle lokakuussa ja hänen seuraajansa valtiotieteiden tohtori Jaakko Kiander aloitti marraskuussa. Keva teki historiallisen hyvän tuloksen, sen eläkevarallisuus kasvoi vuodessa yhdeksän miljardia euroa. Tulosta selitti paitsi riskipitoisten markkinoiden nousu, myös se, että vanhuuseläkkeellä jääminen myöhentyi ja työkyvyttömyyseläkkeiden määrä aleni kymmenen prosenttia.
Maaliskuussa 2022 Keva kertoi ostaneensa Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalon. Stockmann jatkaa päävuokralaisena. Asiasta oli neuvoteltu yli vuosi.
Organisaatio

Keva on itsenäinen julkisoikeudellinen yhteisö. Sen toiminta perustuu vuonna 2016 säädettyyn Julkisten alojen eläkelakiin, joka korvasi aiemmat lait (kunnallinen eläkelaki (KuEL), valtion eläkelaki (VaEL), kirkon eläkelaki (KiEL) ja laki Kansaneläkelaitoksesta).
Keva ei voi kilpailla yksityisen sektorin asiakkaista.
Kevan ylintä päätösvaltaa käyttää valtuuskunta, jonka jäsenet valtiovarainministeriö määrää kunnallisvaalikaudeksi kerrallaan. Valtuuskunnassa on 30 jäsentä, jotka edustavat kuntasektoria tai kunnallisen alan pääsopijajärjestöjä. Valtuuskunta nimittää periaatteessa Kevan toimitusjohtajan, mutta käytännössä valinnan tekee kolmesta puolueesta vuorossa oleva: Kokoomus, Sosialidemokraattinen Puolue tai Keskusta. Valtuuskunta valitsee myös Kevan hallituksen ja päättää kunnallisen eläkejärjestelmän rahoituksesta. Hallitukseen kuuluu 9 jäsentä ja sen toimikausi on kaksivuotinen. Hallitus ohjaa ja valvoo Kevan toimintaa ja päättää eläkevarojen sijoittamissuunnitelmasta.
Organisaatio > Hallitus

Vuonna 2022 Kevan hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Petteri Orpo sekä varapuheenjohtaja Diana Bergroth-Lampinen, Anne Holmlund, Markus Lohi, Matti Putkonen, Outi Alanko-Kahiluoto, Markku Jalonen, Kirsi-Marja Lievonen, Olli Luukkainen, Päivi Niemi-Laine ja Anne Sainila-Vaarno.