stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2019
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Kuopion kouluhyökkäys: yksi kuoli ja kymmenen loukkaantui, kun aseistautunut nuorehko mieshenkilö hyökkäsi ammattioppilaitoksen koululuokkaan Kuopiossa.
5. lokakuuta – Yhdysvaltalainen artisti Ariana Grande konsertoi ensi kertaa Suomessa loppuunmyydyllä keikallaan Hartwall Arenalla.
9. lokakuuta – Turkki aloitti sotilashyökkäyksen Syyrian Kurdistaniin.
9. lokakuuta – Kaksi ihmistä kuoli synagogaan tehdyssä terrori-iskussa Saksan Hallessa.
12. lokakuuta – Japaniin rantautui poikkeuksellisen voimakas taifuuni Hagibis. Ainakin 74 ihmistä on kuollut, yli 200 loukkaantunut ja kuusi miljoonaa on joutunut jättämään kotinsa.
14. lokakuuta – Yhdeksän Katalonian itsenäisyyshankkeen johtajaa tuomittiin 9–13 vuoden vankeusrangaistuksiin kansankiihotuksesta. Tuomiot liittyivät lokakuussa 2017 pidettyyn kansanäänestykseen Katalonian itsenäistymisestä. Tuomiot lietsoivat laajaa arvostelua, ja sadattuhannet katalaanit osallistuivat rajuihin mielenosoituksiin erityisesti Barcelonassa.
17. lokakuuta – Liiketilojen määrällä mitattuna Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Mall of Tripla avattiin Helsingin Pasilassa. Keskuksen yhteyteen avattiin muun muassa Suomen ensimmäinen monipuolinen musiikkimuseo Fame.
24. lokakuuta – Espoon Tapiolassa sijaitsevan kauppakeskus Ainoan kolmas ja viimeinen laajennusvaihe valmistui.
24. lokakuuta – Francisco Francon jäännökset siirrettiin pois Kaatuneiden laaksosta Espanjassa.
29. lokakuuta – Ilmastoaktivisti Greta Thunberg kieltäytyi vastaanottamasta hänelle myönnettyä Pohjoismaiden neuvoston ympäristöpalkintoa.
30. lokakuuta – Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva Shurin linna tuhoutui tulipalossa Japanissa.
Tapahtumia > Marraskuu

3. marraskuuta – Lewis Hamilton voitti kauden 2019 Formula 1 -maailmanmestaruuden, joka oli samalla hänen uransa kuudes kyseisessä sarjassa.
4. marraskuuta – Yhdysvallat aloitti virallisesti Pariisin ilmastosopimuksesta irtautumisen.
4. marraskuuta – Lindsay Hoyle valittiin Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen puhemieheksi.
5. marraskuuta – Ilmansaasteiden määrä nousi ennätykselliselle tasolle tietyillä alueilla Intiassa.
11. marraskuuta – Merkuriuksen ylikulku.
11. marraskuuta – Bolivian presidentti Evo Morales erosi vaalivilppiepäilyjen, syntyneiden protestien ja mellakoiden seurauksena.
11. marraskuuta – Noin 10 000 Postin työntekijää ryhtyi lakkoon, joka hidasti postinjakelua eri puolilla Suomea. Lakko aiheutti useita tukilakkoja muun muassa joukkoliikenteessä ja satamissa. Lakko päättyi 27. marraskuuta valtakunnansovittelijan sovintoesityksen hyväksymiseen.
12. marraskuuta – Disney avasi Yhdysvalloissa, Kanadassa, Alankomaissa ja Australiassa Disney+-suoratoistopalvelunsa.
13. marraskuuta – Historiallisen voimakas tulva koetteli Italian Venetsiaa. Tulvavesi nousi korkeimmillaan lähes 1,87 metriin, minkä johdosta tulva on pahin kaupungissa yli 50 vuoteen.
14. marraskuuta – YK varoitti että välitön nälänhätä on uhkaamassa 5,5 miljoonaa Zimbabwen asukasta kuivuuden takia.
15. marraskuuta – Suomi pääsi historiansa ensimmäistä kertaa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen lopputurnaukseen kaataen karsintaottelussa Liechtensteinin lukemin 3-0.
23. marraskuuta – 7. joulukuuta – Papua-Uudelle-Guinealle kuuluvalla Bougainvillen saarella pidettiin neuvoa antava kansanäänestys alueen itsenäistymisestä. Lähes 98 prosenttia äänestäneistä kannatti itsenäistymistä.
25. marraskuuta – Helsingin Kalasatamaan valmistui Suomen korkein asuintalo, 134 metriä korkea Majakka.
Vuosi 2019 fiktiossa

Akira-elokuva sijoittuu tähän vuoteen.
Blade Runner -elokuva sijoittuu tämän vuoden marraskuuhun.
Dark Angel -tv-sarja sijoittuu tähän vuoteen.
New Yorkin tuhon jälkeen vuonna 2019 nimensä mukaisesti sijoittuu tähän vuoteen.
The Island -elokuva sijoittuu tähän vuoteen. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat päiviin 19.–23. heinäkuuta.lähde?
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto – Jim Peebles, Michel Mayor ja	Didier Queloz
Nobelin kemianpalkinto – John B. Goodenough, M. Stanley Whittingham ja Akira Yoshino
Nobelin lääketieteen palkinto – William Kaelin, Peter J. Ratcliffe ja Gregg L. Semenza
Nobelin kirjallisuuspalkinto – Peter Handke
Nobelin rauhanpalkinto – Abiy Ahmed Ali
Nobelin taloustieteen palkinto – Abhijit Banerjee, Esther Duflo ja Michael Kremer
Syntyneitä

6. toukokuuta – Archie Mountbatten-Windsor, prinssi Harryn, Sussexin herttuan ja Meghanin, Sussexin herttuataren ensimmäinen lapsi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2019 Wikimedia Commonsissa
Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä.
Mielenosoittajia Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa 23. tammikuuta.
Kashmirin kartta.
Ilmastolakkoilijoita Helsingissä Eduskuntatalon edessä 15. maaliskuuta 2019.
Pariisin Notre Damen katedraalissa syttyi valtava tulipalo.
Suomi voitti kolmatta kertaa jääkiekon MM-kultaa. Kultajuhlat Helsingin Kauppatorilla.
Luovutuslakiesitystä vastustavia mielenosoittajia Hongkongissa 16. kesäkuuta.
Boris Johnson.
Satelliittikuva Amazonin metsäpaloista 22. elokuuta 2019.
Hurrikaani Dorianin aiheuttamia tuhoja Bahamasaarilla.
Greta Thunberg.
Kuopiossa sattui 1. lokakuuta 2019 Suomen viides koulusurma, joka vaati yhden kuolonuhrin. Kuvassa suruliputus hyökkäyksen johdosta Valkealassa.
Mall of Tripla avattiin Helsingin Pasilassa.
Venetsiaa koetteli historiallisen voimakas tulva.
Sanna Marin.
Myrskylän kotiseutumuseo

| Myrskylän kotiseutumuseo |
| --- | --- |
 Myrskylän kotiseutumuseo toimii entisessä viljamakasiinissa.
Tyyppi:  Kotiseutumuseo, paikallismuseo 
Osoite:  Keskustie 5, 07600 Myrskylä
Sijainti:  Myrskylä 
Kuraattori:  Sue Salminen
Kotisivut:  http://www.museo-opas.fi/fi/museo/myrskyl%C3%A4n-kotiseutumuseo
Koordinaatit:  60.66749°N, 25.85179°E
 fiMyrskylän kotiseutumuseo 
   
Myrskylän kotiseutumuseo on Myrskylän kirkon vanhan hautausmaan viereen kahteen viljamakasiiniin 1963 perustettu kotiseutumuseo. Museon kokoelmissa on seudun maanviljelyskalustoa, taloustavaroita, huonekaluja, käsitöitä ja tekstiilejä. Kotiseutumuseo sijaitsee valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä vanhalla kirkonmäellä.
Myrskylän kotiseutumuseo ja Myrskylän kirkon ruumishuone.
Myrskylän kotiseutumuseon rakennukset korjattiin katoistaan ja seinistään sekä maalattiin. Korjauksen jälkeiset toiminnan 30-vuotisavajaiset pidettiin 25. toukokuuta 2013.
Myrskylän kotiseutumuseo on kesäsunnuntaisin. Museolla ei ole pääsymaksua, ja sitä pitää auki  Myrskylän Eläkeläiset ry. Aikaisemmin museota piti auki Eläkeliiton Myrskylän yhdistys ry.  Museon tiedottamista koordinoi Myrskylän kunnan vapaa-aikatoimi.
Kotiseutumuseon, ruuminshuoneen ja Myrskylän suomalaisen nuorisoseuran, Majakan, eteläpuolella pihassa on kolmas entinen vijamakasiini, mikä on siirretyt Myrskylän evankelis-luterilaisen seurakunnan tontilta. Sen nimi on Viljakkala, missä järjestetään kesäisin erilaisia näyttelyitä, kuten taide- ja valokuvanäyttelyitä.
Aiheesta muualla

Kulttuuri ja kotiseutumuseo (Arkistoitu – Internet Archive) (myrskyla.fi)
Myrskylä
Kylät
Luonto
| --- | --- |
Virtavedet järvineen: Ilolanjoki (Järvelänjärvi) – Koskenkylänjoki (Syväjärvi – Valkeapäänlampi) – Myrskylänjoki (Isojärvi – Vähäjärvi – Pöyrysjärvi – Muttilanjärvi – Siippo – Sopajärvi – Kirkkojärvi – Sulkavanjärvi)
Puistot ja luonto: Myrskylän hautausmaa
Nähtävyydet ja tapahtumat
| --- | --- |
Museot: Myrskylän kotiseutumuseo
Rakennukset ja alueet: Myrskylän kirkko
Patsaat ja veistokset: Lasse Virénin patsas – Myrskylän ilmavalvontalottien muistomerkki
Tapahtumat: Lassen hölkkä – Tångin soraralli
Muuta: Kentänmäki
Historia
| --- | --- |
Sodat: Muttilan sota 1808
Teollisuuden historia: Myrskylän huonekalutehdas
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Kiparkatti – Myrskylän kirkonkylän urheilukenttä
Urheiluseurat: Myrskylän Myrsky
Urheilutapahtumat: Lassen hölkkä
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikennekeskukset: Myrskylän linja-autopysäkki
Myrskylän kautta kulkevat tiet: Seututie 167 – seututie 174 - paikallistie 1751
Myrskylän kautta kulkevat rautatiet: Lahti–Loviisa-rata
Muuta Myrskylään liittyvää
| --- | --- |
Kunta ja hallinto: Kunnanvaltuusto – Vaakuna
Media: Orimattilan Sanomat
Oppilaitokset: Myrskylän peruskoulu – Porlammin lukio
| n k Perustiedot Wikidatassa: Myrskylän kotiseutumuseo (Q18346721)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kotiseutumuseo, paikallismuseo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Myrskylä
katuosoite: Keskustie 5, 07600 Myrskylä
koordinaatit: 60°40′03″N 25°51′06″E﻿ / ﻿60.66746°N 25.85165°E﻿ / 60.66746; 25.85165
Päivä (yritys)

| Päivä Osakeyhtiö |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1975
Toimitusjohtaja:  Merja Pitkänen
Puheenjohtaja:  Martti Nikula
Avainhenkilöt:   Kimmo Kaartama  Tommi Mäki  Jyrki Saikkonen 
Kotipaikka:  Tampere
Toimiala:  kristillinen kustannustoiminta
Liikevaihto:  n. 700 000 € (2022)
Liikevoitto:  –12 000 € (2022)
Henkilöstö:  8
Omistaja:  Suomen Vapaakirkko
Kotisivu:  www.paiva.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Päivä Osakeyhtiö on tamperelainen kristillinen kustantamo, joka julkaisee vuosittain viitisenkymmentä kirjaa. Valikoimaan kuuluvat myös e-kirjat ja äänikirjat. Kirjojen, musiikin ja seinäkalentereiden lisäksi Päivä kustantaa pääomistajansa Suomen Vapaakirkon viikoittain ilmestyvää Suomen Viikkolehteä, joka on ilmestynyt yhtäjaksoisesti vuodesta 1888. Jouluaatto ja Tähtipolku-lehdet ovat vuotuiset joululukemistot.
Päivä on Kristilliset kustantajat ry:n jäsen.
Palkinnot

Maarit Erosen kirjoittama teos Kadun kukka – Prostituutiosta vapauteen valittiin vuoden kristilliseksi kirjaksi vuonna 2019. Kirja on tositarina ihmiskaupan uhrista Etelä-Afrikassa sekä ihmeistä, eheytymisestä ja uudesta alusta. Kirja paljastaa, kuinka mahdotonta uhrin on vapautua seksibisneksestä omin avuin. Valinnan teki toimittaja Sanna Ukkola.
Vuoden kristillinen kirja julkistettiin Helsingin kirjamessujen aikana. Kilpailun järjestää Kristilliset kustantajat ry.
Alfa

Isossa-Britanniassa Holy Trinity Brompton (HTB) -anglikaaniseurakunnassa syntynyt Alfa eli sarja tapaamisia, joissa tutkitaan kristinuskoa, on Päivän tuotevalikoimassa.
GLS-johtajuuskoulutus

GLS-johtajuuskoulutus on myös yksi Päivän tuotteista, ja Päivä julkaisee vuosittain kirjoja GLS-puhujilta, joita ovat muiden muassa Patrick Lencioni, John C. Maxwell ja Bear Grylls.
Evankeliointikirjat

Päivän tunnetut evankeliointikirjat, Tapio Nousiaisen Yksi ainoa elämä, Kalevi Lehtisen Sinulle ja Tuomas Jäntin Vastauksia elämän tärkeimpiin kysymyksiin ovat jatkuvamenekkisiä ja niistä otetaan vuosittain uusia painoksia.
Nuottikirjat

Nuottikirjat kuuluvat Päivän valikoimaan. Lasse Heikkilän sävellyksistä on julkaistu useita nuottikirjoja, ja Heikkilän musikaaleista on ilmestynyt Simon Kyreneläinen ja Suomalainen messu -nuottikirjat. Anna sydäntemme soida -nuottikirjaan on koottu Pekka Simojoen suosituimmat ylistyslaulut, hymnit ja nuorten veisut neliäänisinä sovituksina. Pekka Simojoki on Exit-yhtyeen perustajajäsen. Kahteen nuottikirjaan on koottu Exitin kaikki laulut vuosilta 1987–1999 (ensimmäinen osa) ja 2000–2017 (toinen osa). Hyvä on tuoda kiitosta -nuottikirjasarjassa on julkaistu viisi teosta, joihin on koottu ylistysmusiikkia.
Yleistä

Päivä tunnetaan kristillisenä yleiskustantajana ja laajasta valikoimastaan. Valikoima kattaa muun muassa lastenkirjat, nuortenkirjat, opetus- ja päivähartauskirjat ja lahjakirjat. Päivä hallinnoi nettikirjakauppa.com-verkkokauppaa, jossa on sekä Päivän että muiden kustantajien tuotteita.
Päivä Osakeyhtiö toimi Hämeenlinnassa perustamisvuodestaan 1962 vuoteen 2016, jolloin pääomistaja Suomen Vapaakirkko siirsi toimintojaan Teopolis-nimiseen keskukseen Tampereelle.
Aiheesta muualla

Päivän kotisivu
Nettikirjakauppa.com
| n k Vapaakirkollisuus Suomessa |
| --- | --- |
 Historia 
Kirkot:  Missionskyrkan i Finland  Suomen Vapaakirkko  Evankeliset ystävät 
Suurimmat seurakunnat:  Helsingin vapaaseurakunta  Hämeenlinnan vapaaseurakunta  Jyväskylän vapaaseurakunta  Järvenpään vapaaseurakunta Arkki  Kuopion vapaaseurakunta  Lahden vapaaseurakunta  Pietarsaaren Ebeneser-seurakunta  Seinäjoen vapaaseurakunta  Vaasan lähetysseurakunta  Turun vapaaseurakunta  Luettelo seurakunnista 
Henkilöt:  Arpiainen  Björkenheim  Braxén  Brofeldt  Dahlbäck  Heikel  Heiskanen  A. Hellman  H. Hellman  Jalkio  E. Jokinen  W. Jokinen  Lindberg  Lönnbeck  Mangs  Mannero  Meyer  Mäkinen  Rintala  Salmensaari  Vuorinen 
Järjestöt ja media:  Finska Veckobladet  Frank Mangs Center  Fria kristliga folkhögskolan  Kiponniemen toimintakeskus  Missio Ecuador  Päivä  Santalan kartano  Suomen teologinen opisto  Suomen Viikkolehti  Teopolis  Tyyne-Liisa ja S.S.Salmensaaren Opintosäätiö  ViaDia 
Kulttuuri ja tapahtumat:  Harpunsäveliä  Hengellinen laulukirja  Vapaakirkon kesäjuhlat 
 Frikyrklig samverkan  Suomen vapaakristillinen neuvosto 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Muut:  MusicBrainz label
Maastamuuttajat (elokuva)

| Maastamuuttajat> Utvandrarna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jan Troell
Käsikirjoittaja:   Bengt Forslund  Jan Troell 
Tuottaja:  Bengt Forslund
Säveltäjä:  Erik Nordgren
Kuvaaja:  Jan Troell
Leikkaaja:  Jan Troell
Pääosat:   Max von Sydow  Liv Ullmann  Eddie Axberg 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:   1971-03-088. maaliskuuta 1971 (Ruotsi)   1971-09-033. syyskuuta 1971 (Suomi)  
Kesto:  191 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Seuraaja:  Raivaajat
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maastamuuttajat (ruots. Utvandrarna) on vuonna 1971 ensi-iltansa saanut ruotsalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Jan Troell. Elokuva pohjautuu Vilhelm Mobergin kirjoihin Maastamuuttajat ja Uuteen maahan, jotka ovat kaksi ensimmäistä teosta neliosaisesta Maastamuuttajat-kirjasarjasta. Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta ja voitti kaksi Golden Globe -palkintoa.
Elokuvan tarinassa kuvataan ruotsalaisperheen muuttoa siirtolaisina Ruotsista Yhdysvaltoihin. Maastamuuttajien jatko-osa Raivaajat (1972) keskittyy seuraamaan saman perheen elämää uudessa kotimaassaan.
Juoni

Elokuvassa seurataan 1800-luvun puolessa välissä Smålannissa elänyttä Nilssonin perhettä, joka muuttaa paremman elämän toivossa siirtolaisina Ruotsista Minnesotaan, Yhdysvaltoihin. Tarinan alussa kuvataan perheen kokemia vaikeuksia Ruotsissa, jossa perheen jäsenet elävät torppareina, renkeinä ja piikoina. Köyhyyden, nälän ja traagisten vastoinkäymisten myötä perhe päättää lähteä vaaralliselle matkalle kohti uutta maailmaa. Myöhemmin elokuvassa kuvataan perheen ja heidän tuttaviensa pitkää matkaa, jota taitetaan purjelaivalla yli Atlantin valtameren ja läpi Amerikan mantereen muun muassa rautateillä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Max von Sydow   | … |   Karl-Oskar Nilsson   |
|   Liv Ullmann   | … |   Kristina Nilsson, Karl-Oskarin vaimo   |
|   Eddie Axberg   | … |   Robert Nilsson, Karl-Oskarin veli   |
|   Allan Edwall   | … |   Danjel, saarnamies ja Kristinan eno   |
|   Pierre Lindstedt   | … |   Arvid, renki   |
|   Monica Zetterlund   | … |   Ulrika, entinen huora   |
|   Hans Alfredson   | … |   Jonas Petter   |
Palkinnot

Maastamuuttajat sai yhteensä viisi Oscar-ehdokkuutta. Se oli ehdolla parhaan elokuvan, parhaan vieraskielisen elokuvan, parhaan naispääosan (Liv Ullmann), parhaan ohjauksen (Jan Troell) ja parhaan sovitetun käsikirjoituksen (Bengt Forslund, Jan Troell) palkintosarjoissa. Oscar-ehdokkuuksista vieraskielisen elokuvan palkinnon ehdokkuus tuli vuonna 1972, mutta muut ehdokkuudet vasta laajamittaisen elokuvateatterilevityksen jälkeen vuonna 1973. Elokuva ei ehdokkuuksista huolimatta voittanut yhtään Oscar-palkintoa.
Maastamuuttajat voitti vuonna 1973 parhaan vieraskielisen elokuvan ja  parhaan draamaelokuvan naispääosan (Liv Ullman) Golden Globe-palkinnot. Kotimaassaan Maastamuuttajat voitti ilmestymisvuotenaan parhaan elokuvan Guldbagge-palkinnon. Vuotta myöhemmin Eddie Axberg voitti parhaan miespääosan Guldbaggen roolisuorituksistaan Maastamuuttajissa ja Raivaajissa. Suomessa Jan Troell voitti vuonna 1972 elokuvillaan Maastamuuttajat ja Raivaajat ulkomaisen elokuvantekijän Jussi-palkinnon.
Aiheesta muualla

Maastamuuttajat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Maastamuuttajat Elonet.
Maastamuuttajat-elokuvan ohjaaja Jan Troell
Johdon palkitseminen

Johdon palkitseminen kertoo yritysten johdon taloudellisista palkitsemisjärjestelmistä, joihin kuuluvat palkka, luontoisedut, erilaiset palkkiot ja osakeoptiot, lisäeläkkeet ja työsuhteen jälkeiset maksettavaksi sovitut korvaukset.
Palkitsemisen muotoja > Palkka

Yritysjohdon palkka on normaalia työeläkelainsäädännön mukaista ansiotuloa. Palkka määräytyy kunkin johtajan ja yrityksen välisen sopimuksen mukaan. Yritysjohtoa eivät koske työehtosopimukset ja niiden määrittämät palkat.
Palkitsemisen muotoja > Luontoisedut

Luontoisetuina voidaan antaa esimerkiksi autoetu, työsuhdeasunto ja puhelinetu. Luontoisetujen verotettava tulo voi nousta tuhansiin euroihin kuukaudessa.
Palkitsemisen muotoja > Palkkiot ja osakeoptiot

Yritysjohtoa voidaan palkita erilaisilla ylimääräisillä rahapalkkioilla, bonuksilla. Nämä voidaan sitoa erilaisiin saavutuksiin tai esimerkiksi pörssiyhtiöillä yrityksen osakekurssin kehitykseen. Johtoa voidaan palkita myös osakeoptioilla. Osakeoptio tarkoittaa ennalta määritettyä mahdollisuutta ostaa yhtiön osakkeita määrättynä aikana kiinteään, ennakolta sovittuun hintaan. Mikäli osakekurssi nousee sovittua hintaa korkeammaksi, saa ostaja osakkeet niiden arvoa halvemmalla.
 Mikäli osakekurssi laskee sovittua hintaa matalammaksi, on optio hyödytön.
Työsuhdeoptioista saatu luovutusvoitto katsotaan Suomessa poikkeuksellisesti ansiotuloksi ja sitä verotetaan progressiivisen tuloverotuksen mukaisesti.
Palkitsemisen muotoja > Työeläke

Lakisääteisen eläkkeen lisäksi tehty eläkesopimus on tyypillinen tapa palkita yrityksen johtoa. Esimerkiksi Suomessa kolme neljäsosaa valtion osittain tai kokonaan omistamien yhtiöiden toimitusjohtajista on solminut eläkesopimuksen, joka on normaalilaskutapaa edullisempi eläkkeensaajalle. Työeläkkeelle on useissa maissa lakisääteinen katto, ei kuitenkaan Suomessa.
Palkkiojärjestelmien ominaispiirteitä

Teknillisen korkeakoulun työ- ja organisaatiopsykologian professori Matti Vartiaisen mukaan yritysjohdon kannustepalkkiot toimivat saajilleen sosiaalisen vertailun perustana. Rahallisesti muutoinkin hyvin toimeentulevat johtajat pitävät rahamääräisiä palkkiota asemansa merkittävyyden mittarina ja lisäävät motivaatiota tätä kautta.
Helsingin kauppakorkeakoulussa kauppa- ja teollisuusministeriön vuosina 2007-2008 teettämän yritysjohdon motivaatiota selvittäneen tutkimuksen mukaan osake- ja optiopalkkiot saavat oikein käytettynä yritysjohdon toimimaan tehokkaammin.
Vaikka johdon palkkiojärjestelmät perustuvat pitkäaikaisiin sopimuksiin yritysjohdon ja yrityksen välillä, voidaan yrityksen hallitukselle antaa valtuudet tarpeen vaatiessa puuttua palkkioiden määrään. Ruotsalainen sijoitusyhtiö Industrivärden lisäsi huhtikuussa 2009 sääntöihinsä lausekkeen, jossa hallitus voi harkita vuosittain talouspalkkioiden maksamisesta ja perua ne. Industrivärden on Handelsbankenin teollisuussalkku, jonka omistuksiin sisältyvät Volvo, Ericsson, Skanska, SCA ja SSAB. Suomalaisissa yhtiöissä hallituksilla on yleensä laajat valtuudet päättää palkitsemisjärjestelyjen aloittamisesta. Esimerkiksi Fortumin hallituksella on valta päättää vuosittain käynnistetäänkö palkkio-ohjelmia ja millaisilla ehdoilla.
Huomioita palkkiojärjestelmistä eri maissa > Ruotsi

Ruotsin valtio ilmoitti vuonna 2009 lopettavansa bonukset valtionyhtiöissä. Ruotsin finanssiministeri Mats Odell on arvostellut bonusjärjestelmiä siitä, että ne lisäävät riskejä, mutta eivät lisää luottamusta finanssisektoriin.
Huomioita palkkiojärjestelmistä eri maissa > Ranska

Ranska kielsi vuosien 2008–2009 taantuman aikana valtion kriisitukea saaneiden yhtiöiden johdolta optiot ja osingot ainakin vuosiksi 2009–2010. Päätös koskee muun muassa pankkeja sekä Renault ja Peugeot -autoyrityksiä.
Huomioita palkkiojärjestelmistä eri maissa > Yhdysvallat

Kirjanpitokäytäntöjä valvova Federal Accounting Standards Board FASB muutti säännöksiään 2005 niin, että tilinpäätöksissä yritysten kannattavuus laski merkittävästi. Tämä vähensi myös tuloksen perusteella annettavia johdon palkkioita. 
Yhdysvaltain arvopaperimarkkinoita valvova SEC puolestaan määräsi johdon palkat ja palkkiot julkisiksi vuodesta 2006 lähtien. Yritysten on kerrottava johtajien palkka, eläke,  optioedut ja luontaisedut. SEC ei halua rajoittaa palkkioita, mutta arvion mukaan julkisuus karsii kaikkein korkeimpia esityksiä. Johdon palkkio nousivat Yhdysvalloissa julkiseen keskusteluun vuonna 2006 Exxon Mobil -yhtiön johtaja Lee Raymondin saadessa eläkkeelle lähtiessään 398 miljoonan dollarin korvauksen.
Johdon palkitsemisjärjestelmien kritiikkiä

Tulokseen sidottuja palkkiota on arvosteltu siitä, että ne rohkaisevat johtajia keskittymään pitkäaikaisen yrittämisen kehittämisen sijaan lyhyen aikavälin tuloksia.
Taloustieteilijä Paul Krugmanin mukaan johdon palkoissa on vahvaa subjektiivisuutta, jopa muotia. Paul Krugmanin mukaan korkeat palkat ovat enemmän riippuvaisia sosiaalisista normeista ja poliittisesta vallasta kuin johtajien taidoista. Johtajien palkat ovat olleet riippumattomia johtajien suorituksista. Kannattavuuteen vaikuttavat monet sellaiset seikat, joita johtajat eivät ohjaa. Kannattavuus voi olla myös pitkään harhaanjohtavaa, kuten Enronin menestys monien mielestä oli. Johdon palkoista päättää toimitusjohtajan nimittämä johtokunta ja palkkaamat konsultit. Palkkoja eivät ole rajoittaneet niinkään osakkeenomistajat kuin julkinen paine. Euroopassa palkat ovat olleet Yhdysvaltoja pienempiä johtuen suuresta sosiaalisesta häpeästä. 1960–1970-luvuilla johdon suuret palkat vaaransivat yrityksen tiimihenkeä ja saattoivat johtaa työvoimaongelmiin.
Arkkipiispa Jukka Paarman mukaan huippupalkat ja -optiot rapauttavat yhteiskuntamoraalia, ja niiden sijaan tarvittaisiin oikeudenmukaisuutta, yhteisöllisyyttä ja heikoimmista lenkeistä huolehtimista.
Entinen valtiovarainministeri Iiro Viinanen pitää useissa pörssiyhtiöissä vallinneita palkkiojärjestelmiä kohtuuttomina. Viinasen mukaan yritysjohto pääsee itse oleellisesti vaikuttamaan kun sen palkkiojärjestelmistä päätetään.
Asterix (peruna)

| Asterix |
| --- | --- |
 Asterix
yleisperuna
Alkuperämaa:  Alankomaat 1990
Risteytys:  Cardinal × SVP Ve 70-9
Kasvinjalostaja:  HZPC Holland
Ylläpito
Lajike-edustaja Suomessa:  Kantaperuna 1996
Lajikkeen ylläpitäjä:  Kantaperuna 1996  Siemenperunakeskus 1996
Viljelyala:  5,3 % ruokaperuna-alasta (2006)
Asterix on alankomaalainen keskimyöhäinen perunalajike, joka perustuu Cardinalin ja SVP Ve 70-9:n risteytykseen vuodelta 1990. Peruna on kuoreltaan punainen ja soveltuu myös ranskanperunoiden raaka-aineeksi.
Asterix kuuluu Suomen noin 40 perunalajikkeen suosituimpiin lajikkeisiin.
Asterixin tärkkelyspitoisuus on 15,5 prosenttia. Se luokitellaan ominaisuuksiltaan jauhoiseksi yleisperunaksi.
Suomessa viljelty Asterix on myös vientiperuna. Sen siemeniä viedään Venäjälle.
Sound of R.E.L.S.

| Sound of R> E.L.S..Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1990–1998
Tyylilaji:  eurodance
Jäsenet:  Ressu Redford   Suzie Aldabbagh   Guy Stoneman   Sam Eagle   Vinnie Lane  
Levy-yhtiö:  Fazer Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sound of R.E.L.S. [rels] oli laulaja Ressu Redfordin perustama 1990-luvun puolivälissä toiminut eurodance-yhtye.