stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2008
Pudotuspelit > Välierät

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC-4)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.5. |  Venäjä | 4–0 |  Suomi | Colisée Pepsi, Quebec, Quebec |  |
13.00: 
| 13.00 | (1-0, 1-0, 2-0)  | (1-0, 1-0, 2-0)  | (1-0, 1-0, 2-0)  | Yleisömäärä: 11159  Tuomarit:  Danny Kurmann SUI Brent Reiber SUI |  |
| 13.00 | 13.41 Fjodorov (Sjomin, Ovetškin) 23.44 Zaripov (A. Markov, Zinovjev) 52.15 Morozov (Nikulin, Zinovjev) yv 57.56 Sušinski (Tereštšenko) tm | tilastot kokoonpanot |  | Yleisömäärä: 11159  Tuomarit:  Danny Kurmann SUI Brent Reiber SUI |  |
| 13.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 11159  Tuomarit:  Danny Kurmann SUI Brent Reiber SUI |  |
| 13.00 | 5 x 2 min |  | 7 x 2 min | Yleisömäärä: 11159  Tuomarit:  Danny Kurmann SUI Brent Reiber SUI |  |
| 13.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 11159  Tuomarit:  Danny Kurmann SUI Brent Reiber SUI |  |
| 13.00 | Nabokov 9+5+9=23 |  | Bäckström 4+8+11=23 | Yleisömäärä: 11159  Tuomarit:  Danny Kurmann SUI Brent Reiber SUI |  |
13.00: 
13.00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.5. |  Kanada | 5-4 |  Ruotsi | Colisée Pepsi, Quebec, Quebec |  |
17.00: 
| 17.00 | (1-1, 4-2, 0-1)  | (1-1, 4-2, 0-1)  | (1-1, 4-2, 0-1)  | Yleisömäärä: 13026  Tuomarit:  Rick Looker USA Jyri Rönn FIN |  |
| 17.00 | 05.35 Heatley (Burns, Green) yv 23.58 Getzlaf (Green) yv 28.31 Mayers (Chimera, Spezza) 32.29 Nash (Getzlaf, Heatley) 39.53 Green (Leclaire) yv | tilastot kokoonpanot | 19:15 Strålman (Weinhandl, Ledin) 22.46 Wallin (Ledin, Weinhandl) 31.26 Strålman (Nilsson) yv 54.21 Warg (Fabricius, Wallin) | Yleisömäärä: 13026  Tuomarit:  Rick Looker USA Jyri Rönn FIN |  |
| 17.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 13026  Tuomarit:  Rick Looker USA Jyri Rönn FIN |  |
| 17.00 | 4 x 2 min |  | 7 x 2 min | Yleisömäärä: 13026  Tuomarit:  Rick Looker USA Jyri Rönn FIN |  |
| 17.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 13026  Tuomarit:  Rick Looker USA Jyri Rönn FIN |  |
| 17.00 | Leclaire 10+10+10=30 |  | Lundqvist 12+15+0=27 Tellqvist 0+0+11=11 | Yleisömäärä: 13026  Tuomarit:  Rick Looker USA Jyri Rönn FIN |  |
17.00: 
17.00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC-4)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17.5. |  Suomi | 4–0 |  Ruotsi | Colisée Pepsi, Quebec, Quebec |  |
15.00: 
| 15.00 | (2–0, 0–0, 2–0)  | (2–0, 0–0, 2–0)  | (2–0, 0–0, 2–0)  |   Tuomarit:  Guy Pellerin CAN Daniel Piechaczek GER |  |
| 15.00 | 11.31 Pihlström (Kapanen, Hyvönen) 13.44 Niskala (Peltonen) 42.18 Pihlström (Hyvönen) 57.35 M. Koivu av tm | tilastot kokoonpanot |  |   Tuomarit:  Guy Pellerin CAN Daniel Piechaczek GER |  |
| 15.00 |   | Jäähyt |   |   Tuomarit:  Guy Pellerin CAN Daniel Piechaczek GER |  |
| 15.00 | 8 x 2 min |  | 5 x 2 min |   Tuomarit:  Guy Pellerin CAN Daniel Piechaczek GER |  |
| 15.00 |   | Maalivahdit |   |   Tuomarit:  Guy Pellerin CAN Daniel Piechaczek GER |  |
| 15.00 | Bäckström 12+11+13=36 |  | Liv 6+2+1=9 |   Tuomarit:  Guy Pellerin CAN Daniel Piechaczek GER |  |
15.00: 
15.00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC-4)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.5. |  Kanada | 4-5 ja |  Venäjä | Colisée Pepsi, Quebec, Quebec |  |
13.00: 
| 13.00 | (3-1, 1-1, 0-2, 0-1)  | (3-1, 1-1, 0-2, 0-1)  | (3-1, 1-1, 0-2, 0-1)  | Yleisömäärä: 13 339  Tuomarit:  Christer Lärkin SWE Marcus Vinneborg SWE |  |
| 13.00 | 3.54 Burns (Roy, Green) 9.17 Kunitz 14.51 Burns (St. Louis, Heatley) yv 29.56 Heatley (Getzlaf) | tilastot kokoonpanot | 1.23 Sjomin (Ovetškin, Fjodorov) 21.14 Sjomin (Kornejev, A. Markov) yv 48.55 Tereštšenko (Sjomin, Tjutin) 54.46 Kovaltšuk (Proškin, Radulov) 62.42 Kovaltšuk (Fjodorov, Ovetškin) yv | Yleisömäärä: 13 339  Tuomarit:  Christer Lärkin SWE Marcus Vinneborg SWE |  |
| 13.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 13 339  Tuomarit:  Christer Lärkin SWE Marcus Vinneborg SWE |  |
| 13.00 | 4 x 2 min |  | 6 x 2 min | Yleisömäärä: 13 339  Tuomarit:  Christer Lärkin SWE Marcus Vinneborg SWE |  |
| 13.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 13 339  Tuomarit:  Christer Lärkin SWE Marcus Vinneborg SWE |  |
| 13.00 | Ward 4+11+11+1=27 |  | Nabokov 12+7+6+0=25 | Yleisömäärä: 13 339  Tuomarit:  Christer Lärkin SWE Marcus Vinneborg SWE |  |
13.00: 
13.00:
Lopputulokset

Slovenia ja Italia putosivat seuraavaksi vuodeksi 1. divisioonaan, kun taas pääsarjaan seuraavaksi vuodeksi nousivat Itävalta ja Unkari
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Jevgeni Nabokov
Paras puolustaja:  Brent Burns
Paras hyökkääjä  Daniel Heatley
Arvokkain pelaaja:  Daniel Heatley
Palkinnot > Median valitsema tähtijoukkue

Maalivahti:  Jevgeni Nabokov
Puolustajat:  Mike Green ,  Tomáš Kaberle
Hyökkääjät:  Rick Nash,  Daniel Heatley,  Aleksandr Ovetškin
Tilastot > Turnauksen pistepörssi

| Pelaaja | O | M | S | P | +/- | RM | PP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Daniel Heatley | 9 | 12 | 8 | 20 | +13 | 4 | H |
|  Ryan Getzlaf | 9 | 3 | 11 | 14 | +10 | 10 | H |
|  Rick Nash | 9 | 6 | 7 | 13 | +9 | 6 | H |
|  Aleksandr Sjomin | 9 | 6 | 7 | 13 | +11 | 8 | H |
|  Mattias Weinhandl | 9 | 5 | 8 | 13 | +9 | 2 | H |
|  Aleksandr Ovetškin | 9 | 6 | 6 | 12 | +11 | 8 | H |
|  Sergei Fjodorov | 9 | 5 | 7 | 12 | +10 | 8 | H |
|  Mike Green | 9 | 4 | 8 | 12 | +2 | 2 | P |
O = Ottelut; M = Maalit; S = Syötöt; P = Pisteet; RM = Rangaistusminuutit; PP = Pelipaikka
Lähde: IIHF.com
Tilastot > Maalivahtien torjuntapörssi

Maalivahdit, jotka ovat pelanneet 40% joukkueensa peleistä.
| Pelaaja | M | T | PM | PMK |  % | N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Robert Esche | 198:03 | 102 | 7 | 2.12 | 93.14 | 0 |
|  Jevgeni Nabokov | 302:42 | 126 | 9 | 1.78 | 92.86 | 2 |
|  Pascal Leclaire | 240:00 | 107 | 8 | 2.00 | 92.52 | 1 |
|  Niklas Bäckström | 483:22 | 218 | 17 | 2.11 | 92.20 | 1 |
|  Vitali Koval | 370:49 | 217 | 19 | 3.07 | 91.24 | 0 |

M = Minuutit; T = Torjunnat; PM = Päästetyt maalit; PMK = Päästettyjen maalien keskiarvo; % = Torjuntaprosentti; N = Nollapelit
Lähde: IIHF.com
Televisiointi

Suomessa kisojen televisioinnista vastasi Yleisradio. Kisojen kuvanlaatu Suomessa oli heikko, koska NTSC-järjestelmä piti skaalata PAL-järjestelmään.  Kanadassa turnauksen välitti katsojille The Sports Network.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kisasivut Kansainvälisen jääkiekkoliiton sivuilla (englanniksi)
YLEn kisasivut
YLE Elävä arkisto: Kuumat USA-ottelut 2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
YLE Elävä arkisto: Pronssia Québecista 2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuoden 2008 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona
Naiset: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona ● 4. divisioona
U20: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona
U18 naiset: MM-kisat
U18: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona ● Ivan Hlinkan muistoturnaus
USA - Slovenia
Tšekki - Venäjä
Venäjä - Suomi välieräottelu
46

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku
Vuosikymmenet: I vuosikymmen eaa. · I vuosikymmen · 10-luku · 20-luku · 30-luku 40-luku · 50-luku · 60-luku · 70-luku · 80-luku · 90-luku · 100-luku
Vuodet: 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. 2 eaa. · 1 eaa. · 1 · 2 · 3 · 4 · 5 · 6 · 7 · 8 · 9 10 · 11 · 12 · 13 · 14 · 15 · 16 · 17 · 18 · 19 20 · 21 · 22 · 23 · 24 · 25 · 26 · 27 · 28 · 29 30 · 31 · 32 · 33 · 34 · 35 · 36 · 37 · 38 · 39 40 · 41 · 42 · 43 · 44 · 45 · 46 · 47 · 48 · 49 50 · 51 · 52 · 53 · 54 · 55 · 56 · 57 · 58 · 59 60 · 61 · 62 · 63 · 64 · 65 · 66 · 67 · 68 · 69 70 · 71 · 72 · 73 · 74 · 75 · 76 · 77 · 78 · 79 80 · 81 · 82 · 83 · 84 · 85 · 86 · 87 · 88 · 89 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109
Tapahtumia

Traakiasta tuli Rooman provinssi
Censuksen mukaan Rooman kansalaisia oli yli kuusi miljoonaa
Syntyneitä

Plutarkhos, historioitsija (arvioitu vuosi)
Acasta-luokka (hävittäjä)

| Acasta-luokka |
| --- | --- |
 Luokkaan kuulunut HMS Shark

Tekniset tiedot
Uppouma:  934-984 t
Pituus:  81,53 m (kokonaispituus)
Leveys:  8,08 m
Syväys:  2,90 m
Koneteho:  24 500 shp (18,3 MW)
Nopeus:  29 solmua (54 km/h)
Miehistöä:  75-77
Aseistus
Meritorjunta:  3 × QF 4"/L40 Mk IV -tykkiä yksiputkisina P Mk XI -asennuksina 2 × 21" torpedoputkea
Ilmatorjunta:  1 × QF 2 naulan Mk II -ilmatorjuntatykki
Acasta-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston alusluokka, jonka muodostivat vuosien 1911-1912 laivasto-ohjelmassa tilatut 20 hävittäjää. Luokka nimettiin lokakuussa 1913 uudelleen K-luokaksi, jolloin osalle aluksista varattiin K-kirjaimella alkavat nimet. Varattuja nimiä ei kuitenkaan koskaan otettu virallisesti käyttöön. ensimmäisessä maailmansodassa aluksista seitsemän tuhoutui. Jäljelle jääneet myytiin romutettavaksi pian sodan päätyttyä.
Suunnittelu

Luokan alukset olivat suurempia ja raskaammin aseistettuja kuin edeltäneet Acorn- ja Acheron-luokkien alukset. Niiden uppouma oli lisääntynyt lähes 25 prosenttia ja aiemmin käytetyt erikaliiperiset tykit oli korvattu neljän tuuman tykeillä. Lisäksi aiemmin käytössä ollut nelituumainen käytti kartussilaukauksia, mutta luokan aluksille asennetut tykit messinkihylsyihin valmiiksi ladattuja ammuksia. Tykit asennettiin etukannelle ja kummallekin laidalle torpedoputkien etupuolelle.
Aluksilla oli kolme savuhormia, joista etummainen oli pitkä ja kapea, toinen lyhyt ja paksu ja kolmas saman mittainen kuin toinen, mutta ohuempi. Etummainen torpedoputki oli asennettu kahden taaimman savuhormin väliin.
Luokan aluksista kaksitoista oli Amiraliteetin suunnittelemia standardialuksia ja loput kahdeksan valmistajien modifioimia.
Palvelus

Ensimmäisen maailmansodan alusta vuoden 1916 puoleen väliin luokan alukset olivat Suuren laivaston 4. hävittäjälaivueessa, jonk laivueenjohtajana oli HMS Swift. Faulknor-luokan HMS Tipperary oli laivueenjohtajana Skagerrakin taistelussa, jossa neljä luokan aluksista tuhoutui ja yksi vaurioitui pahoin. Taistelun jälkeen luokan alukset siirrettiin Humberiin ja edelleen  vuoden lopulla Portsmouthiin, kunnes ne hajaantuivat 6. hävittäjälaivueeseen, Doverin partio-osastoon ja Devonportiin. Kaikki jäljellä olleet alukset romutettiin 1921.
Abdel Rahman El Bacha

Abdel Rahman El Bacha konsertissa Pariisissa vuonna 2006
Abdel Rahman El Bacha (arab. عبد الرحمن الباشا‎; s. 23. lokakuuta 1958 Beirut, Libanon) on libanonilais-ranskalainen pianisti ja säveltäjä.
El Bacha syntyi muusikkoperheeseen, jonka isä oli säveltäjä ja äiti laulaja. Hän aloitti vakavat pianonsoitonopinnot vuonna 1967 opettajanaan Marguerite Longin ja Jacques Févrierin johdolla opiskellut Zvart Sarkissian. Kymmenvuotiaana El Bacha piti ensimmäisen konserttinsa orkesterin solistina ja 13-vuotiaana Beirutin amerikkalaisen yliopiston salissa ensimmäisen resitaalinsa. Vuonna 1974 hän pääsi stipendillä Pariisin konservatorioon, jossa hän opiskeli Pierre Sancanin luokalla. Hän valmistui saaden ensimmäiset palkinnot pianonsoitossa, kamarimusiikissa, harmoniassa ja kontrapunktissa.
El Bacha voitti useita kilpailuja, kuten kesäkuussa 1978 ensimmäisen palkinnon Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailussa Belgiassa. Voitosta käynnistyi hänen kansainvälinen uransa. Hän on esiintynyt laajalti Euroopassa, Venäjällä, Japanissa, Lähi-idässä, Yhdysvalloissa, Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. El Bachan ohjelmistossa keskeinen asema on ollut Johann Sebastian Bachin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Ludwig van Beethovenin, Franz Schubertin, Frédéric Chopinin, Robert Schumannin, Sergei Rahmaninovin, Maurice Ravelin, Sergei Prokofjevin ja Béla Bartókin teoksilla. El Bacha on esiintynyt muiden muassa Berliinin filharmonikkojen, Royal Philharmonic Orchestran, Orchestre de Parisin, NHK:n sinfoniaorkesterin ja Orchestre de la Suisse Romanden solistina. Hän on tehnyt lukuisia levytyksiä, joista hän on myös saanut palkintoja. Levytysten joukossa ovat muiden muassa tulkinnat kaikista Beethovenin pianosonaateista ja kaikista Chopinin soolopianosävellyksistä. Myös El Bachan omia sävellyksiä on esitetty.
El Bachasta tuli Ranskan ja Libanonin kaksoiskansalainen vuonna 1981. Hän sai vuonna 1998 Ranskalta ritarikunnan Ordre des Arts et des Lettres -kunniamerkin ja on lisäksi saanut Libanonin presidentin myöntämän maan korkeimman tunnustuksen, ansioritarikunnan mitalin Médaille de l’Ordre du mérite.
Kovjoen asema (museorautatie)

Kovjoen asema on Kovjoen museorautatien rautatieliikennepaikka ja samalla museorautatien keskuspaikka sekä itäinen pääteasema. Liikennepaikka sijaitsee Kovjoen kylässä Uudessakaarlepyyssä, valtion rataverkolla sijaitsevan Kovjoen rautatieaseman tuntumassa.
Liikennepaikka käsittää pääraiteen ja sen rinnalla olevan sivuraiteen, jota käytetään veturin ympäriajoon. Lisäksi aseman eteläpuolella on museorautatien veturivarikkoalue talleineen, säilytysraiteineen ja -tiloineen.
Kommunistien liitto (1847)

Karl Marx vuonna 1861.
Kommunistien liitto oli Lontoossa vuonna 1847 uudelleen järjestäytynyt vallankumouksellinen saksalaisten emigranttisosialistien yhdistys. Liiton entinen nimi oli Oikeamielisten liitto, ja sitä johtivat Karl Schapper (työmies), Heinrich Bauer (suutari) ja Joseph Moll (kelloseppä). Karl Marx ja Friedrich Engels vaikuttivat liiton tavoitteiden muuttumiseen marxilaisiksi. Kommunistinen manifesti oli kaksikon liittoa varten kirjoittama ohjelma.
Myöhemmin venäläiset bolševikit vaihtoivat puolueensa nimen sosialidemokraateista kommunisteiksi Kommunistien liiton esikuvan mukaisesti. Syynä oli se, että eurooppalaiset sosiaalidemokraattiset puolueet eivät olleet hyväksyneet kommunistien perustamaa diktatuuria Venäjällä, ja tällä tavalla he olivat Leninin mukaan häpäisseet sosiaalidemokratian nimen.
Historia

Liitto organisoitui 2.–9. kesäkuuta 1847 järjestetyssä kongressissa, jossa Oikeamielisten liitto vaihtoi nimensä ja sääntönsä. Oikeamielisten liitto oli Pariisissa 1836 saksalaisten käsityöläisten perustama yhdistys, jonka juuret olivat aiemmin toimineessa Lainsuojattomien liitossa. Liitto osallistui Blanquin ja Barbesin vuonna 1839 järjestämään kapinaan, minkä jälkeen suurin osa jäsenistä oli paennut Lontooseen.
Marraskuussa 1846 vielä Pariisissa toiminut Oikeamielisten liiton keskuskomitea siirtyi Lontooseen. Brysselissä asuvaa Karl Marxia pyydettiin liiton jäseneksi tammikuussa 1847. Haluttiin myös, että Marxin ajatusten pohjalta laadittaisiin liitolle manifesti. Rahapulan takia Marx jättäytyi pois Lontoon kongressista, mutta vaikutti sen päätöksiin. Uusituissa säännöissä liiton iskulause ”Kaikki ihmiset ovat veljiä” korvattiin lauseella ”Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!” Marxin kerrotaan sanoneen, että oli joukko ihmisiä, joiden veli hän ei mistään hinnasta halunnut olla. Sääntöjen ensimmäinen pykälä kuului:
Liitto  pyrkii poistamaan ihmisen orjuutuksen propagoimalla hyödykkeiden yhteisyyden teoriaa ja tavoittelemalla sen mahdollisimman pikaista toteuttamista.
Salaliittomaisesti toiminut järjestö oli perustanut peitejärjestökseen "Saksalaisten työläisten sivistysyhdistyksen", jossa vuoden 1847 lopulla oli lähes tuhat jäsentä. Tämä yhdistys jatkoi toimintaansa ensimmäiseen maailmansotaan asti. Yhdistys järjesti opintotilaisuuksia neljänä iltana viikossa Punaisen leijonan pubin yläkerrassa lähellä Piccadillya. Ensimmäisen kongressin jälkeen Liitto alkoi irtautua salaliittohengestään ja perusti aikakauslehden Kommunistische Zeitung, josta tosin ilmestyi vain yksi numero vuoden 1847 syyskuussa.
Kommunistinen manifesti

Kommunistien liiton toinen kongressi syksyllä 1847 poisti säännöissään olevan "hyödykkeiden yhteisyyden teorian" ja muotoili tavoitteensa uudelleen vallankumouksellisemmin. Nyt tavoitteeksi tuli "kukistaa porvaristo, pystyttää proletariaatin valta, kumota vanha luokkavastakohdille perustuva porvarillinen yhteiskunta ja perustaa uusi yhteiskunta vailla luokkia ja yksityisomistusta."
Kongressin lopulla  Marxille ja Engelsille annettiin tehtäväksi liiton ohjelman laatiminen. Syyskuussa liitto oli lähettänyt jäsenjärjestöilleen luonnoksen nimeltä Kommunistinen uskontunnustus. Utooppiskommunistinen manifesti ei tyydyttänyt Marxia ja Engelsiä. Lokakuussa 1847 Engels sai tehtäväksi laatia uuden version. Myös se noudatti Martti Lutherin katekismuksen esikuvaa ja koostui 25 kysymyksestä ja vastauksesta. Engels antoi kirjoitukselle nimen "Kommunismin periaatteet". Engels itse ehdotti Marxille katekismusmuodosta luopumista ja nimen vaihtamista "kommunistiseksi manifestiksi". Vuonna 1848 julkaistu Marxin ja Engelsin kirjoittama Kommunistinen manifesti on tekijöidensä tunnetuin yhteinen teos. Sitä tehdessään Marx oli 29- ja Engels 27-vuotias. Ilmestyessään manifesti jäi miltei vaille huomiota, sillä vuoden 1848 vallankumousliikkeet olivat jo alkaneet.
Nimen uusiokäyttö

V. I. Leninin johtamat bolševikit erosivat Venäjän sosialidemokraattisesta työväenpuolueesta ja perustivat oman puolueen helmikuun vallankumouksen jälkeen toukokuussa 1917. Lenin vaati, että oli heitettävä pois "likapyykki" ja lakattava kutsumasta itseään sosialidemokraateiksi, mitä nimitystä käyttivät myös II Internationaalin puolueet ja menševikit, jotka pettureina olivat tahrineet ja häväisseet tämän nimen. Marxin ja Engelsin "Kommunistien liiton" esimerkin pohjalta bolševikkien tuli kutsua itseään kommunisteiksi. Marraskuun 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen bolševikit muuttivat maaliskuussa 1918 puolueen nimen muotoon Venäjän kommunistinen puolue (bolševikit), jolloin myös puolueen jäseniä alettiin kutsua kommunisteiksi.
Kolmas laukaus

| Kolmas laukaus |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Yrjö Norta
Käsikirjoittaja:  Yrjö Norta
Perustuu:  Mauri Sariolan romaaniin Rotat pois laivasta! (1956)
Tuottaja:  Yrjö Norta
Säveltäjä:  Georg Nyberg
Kuvaaja:  Yrjö Norta
Leikkaaja:  Ilmari Waltamaa
Lavastaja:  Georg Nyberg
Pääosat:  Ismo Kallio Antero Karres Mirja Karisto Severi Seppänen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmistudio Oy
Ensi-ilta:  4. joulukuuta 1959
Kesto:  116 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolmas laukaus on Yrjö Nortan ohjaama elokuva vuodelta 1959. Nortan laatima käsikirjoitus perustuu  Mauri Sariolan romaaniin Rotat pois laivasta! vuodelta 1956.
Tuotanto

Norta palasi pitkän näytelmäelokuvan pariin kymmenen vuoden tauon jälkeen. Käsikirjoituksen pohjana oleva teos on Sariolan toinen poliisiromaani. Ismo Kallio teki pääosassa komisario Susikoskena ensimmäisen roolityönsä pitkässä elokuvassa. Musiikki on peräisin englantilaisen de Wolfe -musiikkikustantamon ja äänilevy-yhtiön levyiltä, sillä se tuli halvemmaksi kuin Teoston kautta hankittuna. De Wolfen musiikkia käytettiin tuolloin paljon lyhytelokuvissa. Elokuva oli lähes kauttaaltaan Nortan omaa käsialaa, osittain salanimillä. Elokuvan katsojamäärät olivat vuoden pienimmät.
Elokuvasta on säilynyt vain alkuperäistä 148 metriä lyhyempi esityskopio.
Juoni

Komisario Olavi Susikoski on kesälomalla, kun hän sattuu paikkakunnalle, jossa käsitellään käräjillä murhatapausta. Tuttu rikosetsivä pyytää Susikosken seuraamaan oikeudenkäyntiä, ja pian Susikoski joutuu virallisestikin avustamaan tutkinnassa, kun tuomiota ei saada aikaan. Paikallisen liikemiehen murhasta epäillään maanviljelijää, joka on tavattu rikospaikalta oikeanlaisen kiväärin kanssa ja jonka selitys lavastuksesta vaikuttaa epäuskottavalta. Susikosken onnistuu kuitenkin selvittää, että murhan motiivina on vakuutuspetos: vakuutusedustaja on ottanut uhrille suuren henkivakuutuksen tämän tietämättä ja lunastanut rahat, joiden kanssa hän on aikonut paeta ulkomaille.
Arviot

Aikalaiskriitikkojen arviot elokuvasta olivat tylyjä. Paula Talaskiven (Helsingin Sanomat) mukaan se edusti "kotimaisen dekkarifilmin tämänhetkistä tasoa". Henry G. Gröndahlin (Hufvudstadsbladet) mukaan Norta ei ole tehnyt oikeutta Sariolan käsikirjoitukselle. Sen sijaan että olisi antanut kuvien puhua, hän kuvaa tapahtumia puhelinkeskustelun kautta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ismo Kallio  | … |  Keskusrikospoliisin komisario Susikoski   |
|  Antero Karres  | … |  lääninetsivä Tirri   |
|  Mirja Karisto  | … |  rouva Margit Irene Sartimo   |
|  Severi Seppänen  | … |  rakennusmestari Kurt Allan Sartimo   |
|  Anita Sohlberg  | … |  neiti Kulmala   |
|  Lennart Lauramaa  | … |  asioitsija Anttila   |
|  Arttu Suuntala  | … |  pienviljelijä Mikko Nieminen, "Tina-Mikko"   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  maanviljelijä Jukka Perälä   |
|  Aarne Välimäki  | … |  tuomari käräjillä   |
|  Pentti Lähde  | … |  puolustusasianajaja   |
|  Martti Räsänen  | … |  syyttäjä   |
|  Wulf Rafkin  | … |  Rolf Kara   |
|  Arne Gadd  | … |  työmies Seppälä   |
|  Urho Seppälä  | … |  agronomi Armas Harstila   |
|  Kyösti Erämaa  | … |  lautamies   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  lautamies   |
|  Veikko Kines  | … |  lautamies   |
|  Harry Helenius  | … |  lautamies   |
|  Anton Soini  | … |  lautamies   |
|  Aimo Paapio  | … |  henkivakuutusyhtiön ylilääkäri   |
|  Keijo Komppa  | … |  tohtori Jokivaara   |
Krakatau (elokuva)

| Krakatau |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Sandy Suwardi Hasan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Indonesia
Ensi-ilta:  1977
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  indonesia
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krakatau on elokuva vuodelta 1977, joka kertoo Krakataun vuoden 1883 tulivuorenpurkauksesta. Katastrofissa hukkui noin 40 000 ihmistä purkauksen aiheuttamiin tsunameihin, ja purkaus kuului 5 000 kilometrin päähän Australiaan.
Klamilan kirkko

| Klamilan kirkko |
| --- | --- |
 Klamilan kirkko
Sijainti:  Museotie 1903, 49860  Virolahti
Koordinaatit:  60°30′58.7″N, 027°27′24.0″E
Seurakunta:  Haminan seurakunnan Virolahden kappeliseurakunta
Rakentamisvuosi:  1955
Suunnittelija:  Veli Klami
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Tyylisuunta:  modernismi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Klamilan kirkko on kyläkirkko Virolahden kunnan Klamilan kylässä. Puurakenteisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Veli Klami ja se valmistui vuonna 1955. Kirkkosalissa on 200 istumapaikkaa ja rakennuksessa on kerhohuone.
Klamilan kirkon syntyhistoria alkaa 1920-luvulta, jolloin perustettiin Klamilan rukoushuoneyhdistys hankkimaan varoja oman kirkon rakentamiseksi. Syynä oli lähes parinkymmenen kilometrin matka Virolahden kirkolle. Inflaatio söi kuitenkin kerättyjen varojen arvoa ja kirkon rakentamisen rahoitti lopulta Virolahden seurakunta. Veli Klami suunnitteli veloituksetta rakennuksen, kauppias Juho Klami lahjoitti tontin ja se pystytettiin talkoovoimin paikkakunnalta lahjoituksena saadusta puutavarasta. Kirkko on vihitty käyttöön marraskuussa 1955.
Klamilan kirkon kello on alun perin Viipurin hiippakunnan pappien Kallivieren seurakunnalle Viron Inkeriin vuonna 1933 lahjoittama kello. Kello on valmistettu Lokomon tehtaalla Tampereella. Kello kulkeutui inkeriläisten pakolaisten mukana Suomeen 1943.
Kirkon vieressä on akateemikko Uuno Klamin muistomerkki.