stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Macroglossinae

| Macroglossinae |
| --- | --- |
 Matarakiitäjä (Hyles gallii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Kehrääjämäiset Bombycoidea
Heimo::  Kiitäjät Sphingidae
Alaheimo::  Macroglossinae  Harris, 1839
Katso myös
   Macroglossinae Wikispeciesissä   Macroglossinae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Macroglossinae on kiitäjäperhosten alaheimo. Siihen kuuluu yli 600 pienehköä tai keskikokoista perhoslajia, joista 25 on tavattu Euroopassa.
Osa Macroglossinae-alaheimoon kuuluvista perhoslajeista lentää yöllä, osa ainoastaan päiväaikaan. Etusiivissä on yleensä suojaväri, mutta osalla lajeista siivet ovat laajalti läpinäkyvät. Siiven ulkosyrjä on tasainen. Takasiivet saattavat olla kirkasväriset. Lepäävä perhonen pitää siipiä leveässä kattolaskuisessa asennossa ruumiin sivuilla. Imukärsä on hyvin kehittynyt ja perhoset käyvät ahkerasti kukilla. Etu- ja takasiipeä yhdistävä frenulum on hyvin kehittynyt ja keskimmäisen raajaparin sääressä on yksi kannuspari kun takimmaisen raajaparin sääressä niitä on kaksi.
Toukan pääkapseli on poikkeuksetta pyöreä. Monilla lajeilla toukka on räikeän värikäs varoittaen sillä saalistajia pahanmakuisuudestaan. Joillakin lajeilla on silmätäpliä. Toukan peräosassa oleva, kiitäjätoukille tyypillinen, kaareva sarvi saattaa puuttua. Kotelovaiheessa imukärsä on sulautuneena kotelon vartalo-osaan.
Alaheimoon kuuluvia tribuksia ja sukuja

Dilophonotini
Aellopos
Callionima
Cautethia
Enyo
Erinnyis
Eupyrrhoglossum
Hemaris
Isognathus
Madoryx
Pachylia
Pachylioides
Perigonia
Phryxus
Pseudosphinx
Macroglossini
Amphion
Arctonotus
Daphnis
Darapsa
Deidamia
Deilephila
Euproserpinus
Gnathothlibus
Hippotion
Hyles
Macroglossum
Proserpinus
Sphecodina
Sphingonaepiopsis
Theretra
Xylophanes
Philampelini
Eumorpha
Tinostoma
Aiheesta muualla

Funet: Macroglossinae
ITIS: Macroglossinae (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Macroglossinae (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q134858  Wikispecies: Macroglossinae (Lepidoptera)  ADW: Macroglossinae  AFD: Macroglossinae  BioLib: 51182  BugGuide: 39105  CoL: BM4FZ  Fauna Europaea: 443628  Fauna Europaea (new): 84e02f10-0757-482c-9c2a-3870a9ce501e  iNaturalist: 124071  ITIS: 694074  NBN: NHMSYS0000503146  NCBI: 82617
Mahaf

Mahaf on muinaisen Egyptin mytologiassa lautturi, joka ohjaa Ran laivaa meseketiä, jolla jumala matkaa joka yö manalan läpi palatessaan itään. Käärme Mehen suojelee laivaa Apofis(Apep) -hirviöltä kietoutumalla sen ympärille.
Mahdottomuus

Mahdottomuus tarkoittaa sopimusoikeudellisena käsitteenä sitä, että sovittua suoritusta ei voida toteuttaa. Sen aiheuttamiin oikeusvaikutuksiin vaikuttavat mahdottomuuden syyt, jollainen on esimerkiksi ylivoimainen este. Sopimus voi raueta kokonaan vain silloin, kun velallisella ei ole velvollisuutta korvata mahdotonta suoritusta jollakin toisella, sijaan tulleella suorituksella. Mahdollinen vahingonkorvaus voi perustua esimerkiksi mahdottomuuden salaamiseen tai mahdottomuuden aiheuttamiseen. Ohimenevä mahdottomuus voi aiheuttaa suoritusvelvollisuuden lykkäämisen.
Mahdottomuudet voidaan jaotella usealla eri tavalla. Mahdottomuus voi olla tosiasiallista eli fyysistä, kuten sopimuskohteen tuhoutuessa, tai oikeudellista, kuten silloin kun takavarikko tai tuontikielto estää suorituksen. Objektiivinen mahdottomuus estää kaikkien suoritukset, ei vain tietyn velallisen, ja subjektiivinen mahdottomuus koskee vain tiettyä velallista. Alkuperäinen mahdottomuus tarkoittaa, että mahdottomuus oli olemassa jo sopimusta tehtäessä, jälkiperäinen mahdottomuus puolestaan ilmenee vasta sopimuksen teon jälkeen. Mahdottomuus voi olla myös ohimenevää tai pysyvää sekä kokonaista tai osittaista.
Maanviljely

Rypsin korjuuta leikkuupuimurilla ja traktorilla.
Maanviljely tarkoittaa tekniikoita ja käytäntöjä, joilla ruokaa ja muita hyödykkeitä tuotetaan kasvattamalla kasveja järjestelmällisesti. Ruoantuotannon käytössä on 87 prosenttia maapallon viljelymaasta ja loput 13 prosenttia käytetään biopolttoaineiden, tekstiilikuitujen sekä villan ja nahan tuotantoon.
Maanviljelyn päätavoite on taata ravinnonsaanti. Tuotantoeläinten rehuksi voidaan kasvattaa heinää tai muita rehukasveja. Eräistä viljelykasveista, kuten pellavasta ja puuvillasta, saadaan raaka-ainetta kankaan valmistukseen.
Maanviljelyllä on vaikutuksia luontoon ja luonnon kiertokulkuun.
Maanviljelyn suurmaita ovat Kiina, Yhdysvallat, Intia sekä Ranska. Myös Venäjä, Kanada ja Indonesia ovat suuria maanviljelymaita. Tilastoissa Brasilia ja Argentiina ovat myös maininnan arvoisia.
Kasvukauden vaiheet

Maanviljelyn vaiheet ajoittuvat kasvukauteen: kylvö, kasvu ja sadonkorjuu. Kylvövaiheessa maa muokataan ensin kylvölle sopivaksi. Tämä tapahtuu kyntämällä ja äestämällä maaperä. Kyntö kääntää maan halutulta syvyydeltä. Näin maan ravinteet sekoittuvat, edellisen sadon kasvinjätteet hautautuvat maahan sekä saadaan rikkakasvit kuolemaan. Siemen kylvetään käsin tai koneella. Siemen kylvetään useimmiten maan sisään tyypillisesti muutaman sentin syvyyteen. Suotuisissa olosuhteissa (tarpeeksi lämpöä, tarpeeksi kosteutta) siemen itää. Maan päälle tullutta itänyttä kasvia sanotaan oraaksi (vilja), versoksi tai taimeksi.
Suomessa on yleisesti käytössä ns. kylvölannoitusmenetelmä, jolloin kylvökoneessa on erillinen säiliö lannoitteille ja lannoite levitetään peltoon samalla kertaa kylvön yhteydessä. Tästä menetelmästä on se etu että lannoitteista saadaan irti parempi hyötysuhde verrattuna pintalevitykseen. Suorakylvö on menetelmä jossa maata ei muokata mekaanisesti lainkaan ja rikkakasvien torjunta tehdään kemiallisesti. Suorakylvö sopii erityisen hyvin viljojen, nurmien ja öljykasvien peltoviljelyyn.
Kasvukauden aikana maaperää kastellaan ja lannoitetaan tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. Kasvukauden aikana rikkakasvit kilpailevat auringonvalosta ja muista kasvun edellytyksistä tukahduttaen varsinaisen viljelykasvin kasvuolosuhteet. Kasvua estävät ja satoa vähentävät myös tuholaiseläimet sekä kasvitaudit. Rikkakasvien vaikutusta vähennetään kitkemisellä, haraamisella, liekityksellä tai kemiallisilla kasvinsuojeluaineilla. Kasvinsuojeluaineita eli torjunta-aineita on sekä synteettisesti valmistettuja että biologisesti valmistettuja. Luonnonmukaisessa tuotannossa eli luomussa on sallittua käyttää ainoastaan biologisia kasvinsuojeluaineita. Tuhoeläimiä torjutaan karkottamalla, levittämällä peltoon tuhoeläimien torjuntaeliöitä esimerkiksi petoja tai loispistiäisiä sekä käyttämällä kemiallisia tuhoeläinten torjunta-aineita.
Viljelykierrolla tarkoitetaan menetelmää, jossa samaa kasvia ei viljellä samalla peltolohkolla useampana vuotena peräkkäin. Poikkeuksena monivuotinen nurmi, jota viljellään 3–5 vuotta samalla lohkolla. Monokulttuurissa yhdellä lohkolla kasvaa vain yhtä viljelykasvia, ja jos viljelykasvi on sama useampana vuotena peräkkäin, monet tuhoeläimet, kasvitaudit ja rikkakasvit runsastuvat pienentäen viljelykasvin satoa.
Kun viljelykasvi on tullut kypsäksi eli tuleentunut, on sadonkorjuun aika. Sadonkorjuussa syntynyt kasvin haluttu osa (useimmiten hedelmä) korjataan talteen sopivalla menetelmällä. Juureskasvit kaivetaan maasta ylös, kasvi voidaan leikata ja hedelmä tai siemen erotella, yms. Esim. viljan sadonkorjuussa uudet siemenet ovat tavoiteltu viljelyn tulos. Siemenet erotellaan leikkuupuimurilla ja niitä käytetään esimerkiksi jauhojen, rehujen, suurimoiden, tärkkelyksen ja maltaiden raaka-aineeksi.
Historia > Maanviljelyn historia Suomessa

Suomen ensimmäiset viljellyt kasvit ovat tattari 5300 eaa., hamppu 4800 eaa. ja ohra 4300 eaa. Viljely alkoi siis samaan aikaan kuin Keski-Euroopassa. Tattarin ja hampun viljely on levinnyt Suomeen todennäköisesti Kiinasta. Maanviljely on ollut ensin pienimuotoista toimintaa metsästäjä-keräilijäkulttuurin rinnalla. Kaskiviljely oli pitkään vallitseva tapa viljellä maata Suomessa, mutta peltoviljely syrjäytti sen vähitellen.
Kevättyöt, Freka Ålanderin opetustaulumaalaus
Heinänteko, Freka Ålanderin opetustaulumaalaus
Syystyöt, Freka Ålanderin opetustaulumaalaus
Maanviljelyyn sopivia kasveja

Viljat
ohra
vehnä
kaura
ruis
hirssi
maissi
durra
auringonkukka
herne
papu
nauris
kaali
lanttu
bataatti
soijapapu
sokeriruoko
sokerijuurikas
rypsi, rapsi
riisi
peruna
maniokki
jamssi
Kuitukasvit:
hamppu
puuvilla
pellava
Rehut:
timotei
puna-apila
sinimailanen
Tärkeimpien viljelyskasvien viljelyn aloitusajankohtia

Tarkkaa tietoa ajankohdista ei ole, koska kasvien domestikaatio on vanhempaa kuin ihmiskunnan kirjoitettu historia.
| --- | --- |
Viljelyn aloitusajankohta: Lajit
Ennen 5000 eaa.: ohra, vehnä, maissi, pavut, herneet, jamssi, linssi
5000–2500 eaa.: peruna, viiniköynnös, hirssi, riisi, ruis, maapähkinä, soija, pellava, sinimailanen, oliivi, omena
2500–0 eaa.: sitrushedelmät, kaura, tee, nauriit, viikuna, banaani, kaakao
0–1000 jaa.: sokeriruoko, kahvi, tupakka
1000–: katsupuu, auringonkukka, sokerijuurikas, tarhamansikka
Tällä hetkellä: metsäpuut
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maatalous foorum (Arkistoitu – Internet Archive)
Miten maanviljely muutti ihmisten elämää ja heidän käsityksiään maailmasta? (Etälukio) (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen käytössä oleva maatalousmaa 2004 (PDF)
Maanviljelijä kyntää perinteiseen tapaan kyntämiskilpailussa Saksassa.
Rapsipeltoa Kärkölässä.
Fehérvár AV19

| Fehérvár AV19 |
| --- | --- |

Perustettu:  1960
Entiset nimet:  Alba Volán Székesfehérvár (1960–1999)  Alba Volán-Riceland (1999–2000)  Alba Volán-FeVita (2000–2005)  Alba Volán Székesfehérvár (2005–2007) 
Kaupunki:   Székesfehérvár, Unkari
Kotiareena:  Alba Arena
– kapasiteetti:  5 500
Sarjataso:   IceHL
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Viktor Szélig
Päävalmentaja:   Dávid Kiss
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hydro Fehérvár AV19 on unkarilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa naapurimaansa Itävallan pääsarjassa, Bet-at-home ICE Hockey Leaguessa, mutta tulee mukaan kotimaansa pudotuspeleihin. Joukkue pelaa sinivalkoisissa peliasuissa.
Joukkue on voittanut Unkarin-mestaruuden yhdeksän kertaa.
Joukkueen nimestä on useita versioita. Uusin versio on AV19. AV on lyhenteestä Alba Volán, ja 19 tulee joukkueen ehkä tunnetuimman pelaajan Gábor Ocskayn pelinumerosta. Muita nimiä ovat Alba Volán SC ja SAPA Fehérvár AV19.
Joukkueessa pelasi kaudella 2007–2008 suomalainen jääkiekkoilija Toni Sihvonen. Kaudella 2009–2010 suomalaiskiekkoilijoita oli kolme  Tommi Satosaari, Juha Alén ja Teemu Elomo.
Saavutukset

8-kertainen Unkarin mestari: 1981, 1999, 2001, 2003–2007
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 35 |  | Dominik Horváth | L | 2025 | Székesfehérvár, Unkari |  |
| 45 |  | Rasmus Reijola | L | 2025 | Vantaa, Suomi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 5 |  | Bence Stipsicz | L | 2027 | Budapest, Unkari |  |
| 7 |  | Martin Štajnoch | R | 2025 | Bojnice, Slovakia, Tšekkoslovakia |  |
| 8 |  | Márkó Csollák | L | 2025 | Budapest, Unkari |  |
| 17 |  | Roland Kiss | L | 2025 | Dunaújváros, Unkari |  |
| 21 |  | Adam Falus | L | 2026 | Budapest, Unkari |  |
| 43 |  | Cameron Gaunce | L | 2025 | Sudbury, Ontario, Kanada |  |
| 51 |  | Tim Campbell | R | 2026 | Thornhill, Ontario, Kanada |  |
| 59 |  | Joel Messner | R | 2025 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |  |
| 95 |  | Josh Atkinson | L | 2025 | Spruce Grove, Alberta, Kanada |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 10 |  | István Bartalis | L | KH / VLH | 2025 | Miercurea Ciuc, Romania |
| 11 |  | Chris Brown | R | OLH / KH | 2025 | Flower Mound, Texas, Yhdysvallat |
| 13 |  | Kristof Németh | L | H | 2025 | Dunaújváros, Unkari |
| 14 |  | Balázs Sebők | L | KH / OLH | 2027 | Budapest, Unkari |
| 16 |  | János Hári | R | VLH / KH | 2029 | Budapest, Unkari |
| 26 |  | Rasmus Kulmala | L | H | 2025 | Alastaro, Suomi |
| 34 |  | István Terbócs | R | OLH | 2025 | Budapest, Unkari |
| 36 |  | Csanád Erdély | L | KH / VLH | 2027 | Dunaújváros, Unkari |
| 39 |  | Trevor Cheek | L | KH | 2025 | Vancouver, Washington, Yhdysvallat |
| 41 |  | Mihály Bendegúz Dobos | L | H | 2025 | Budapest, Unkari |
| 44 |  | Chase Berger | L | KH | 2025 | St. Louis, Missouri, Yhdysvallat |
| 47 |  | Csongor Ambrus | R | KH / OLH | 2025 | Miercurea Ciuc, Romania |
| 60 |  | Balázs Varga | L | OLH | Laina | Budapest, Unkari |
| 82 |  | Bálint Magosi | R | OLH | 2025 | Dunaújváros, Unkari |
| 87 |  | Gergő Ambrus | L | H | 2025 | Gheorgheni, Romania |
| 92 |  | Anže Kuralt | R | LH | 2026 | Kranj, Slovenia |
| 93 |  | Ákos Mihály | R | H | 2026 | Miercurea Ciuc, Romania |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Dávid Kiss
Apuvalmentaja: Tyler Dietrich
Maalivahti- & Videovalmentaja: Samuli Nordman
Huoltopäällikkö: Zsolt Roczanov
Toimitusjohtaja: Viktor Szélig
Apulaistoimitusjohtaja & Joukkueenjohtaja: Bence Balika
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto > Maineikkaita pelaajia

Gábor Ocskay
Krisztián Palkovics
Teemu Elomo
Siiri Magga-Miettunen

Siiri Magga-Miettunen (s. 1941 Inari) on Kemissä asuva saamelainen kirjailija ja opettaja. Hän kirjoittaa suomeksi ja pohjoissaameksi.
Magga-Miettunen on toiminut luokanopettajana ja Tornion kansalaisopistossa pohjoissaamen kielen opettajana. Eläkkeelle jäätyään hän on vieraillut esiintymässä muun muassa kirjastoissa, kouluissa ja tapahtumissa. Kaiken tekemisen pohjana on saamelaisuus.
Kahdessa muistelmakirjassaan Siirin kirja ja Siirin elämä Magga-Miettunen kertoo ensin lapsuudestaan ja nuoruudestaan ja toisessa elämästään aikuisiällä nykypäivään asti. Yksi hänen kertomuksensa sisältyy Tšekissä ilmestyneeseen suomalaisten kirjailijoiden tekstejä sisältävään antologiaan Za letních nocí se tu nespí lehce.
Teokset

Saamenkielinen aapinen
Siirin kirja (suomeksi, norjaksi ja pohjoissaameksi) Kustannus-Puntsi 2002 ISBN 952-5343-14-6
Siirin elämä, elämäkerta, Kustannus-Puntsi 2006 ISBN 952-5343-32-4
Haile Selassie ja Lass'uulan Niila. Tarinoita Kutturan kairoilta, novellikokoelma, Inari: Kustannus-Puntsi 2010 ISBN 978-952-5343-41-0
Aiheesta muualla

Paula Hiljanen, "Saamelaisuus on minulle normaali asia", Yle.fi, uutiset 8.2.2016
Siiri Magga-Miettunen puhuu Kirjastokaistalla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Norja 2  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi
Liiga

| --- | --- |
:  Määritelmä: Liiga voi tarkoittaa urheilusarjaa (kuten Jääkiekon SM-liiga), järjestäytynyttä joukkoa (esimerkiksi rikollisjoukko), tai poliittista yhteenliittymää (mm. Katolisten pyhä liiga). 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Liiga. Katso liiga Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Runge–Kutta-menetelmät

Runge–Kutta-menetelmät ovat erittäin keskeisiä numeerisen analyysin menetelmiä differentiaaliyhtälöiden ratkaisuun. Menetelmiä kehittivät saksalaiset matemaatikot Carl Runge ja Martin Wilhelm Kutta, joista Kutta julkaisi menetelmän vuonna 1895 artikkelissa Ueber die numerische Auflösung von Differentialgleichungen ja Kutta kehitti tätä edelleen vuonna 1901 julkaisussaan Beitrag zur naherungsweisen Integration von Differentialgleichungen. Runge-Kutta-menetelmille on runsaasti sovelluskohteita muun muassa fysiikan ja tilastotieteen alalla.
Eräs Runge-Kutta-menetelmien hyvistä puolista on se, ettei sen käyttäminen edellytä funktion derivaatan laskemista. Tästä ominaisuudesta on erityisesti hyötyä ratkaistaessa stokastisia differentiaaliyhtälöitä numeerisesti.  Runge-Kutta-menetelmät ovat myös asymptoottisesti stabiileja eli hyvin pienillä askeleen arvoilla saadaan häiriön kasvu rajattua tietyn rajan alle. Menetelmää käytettäessä tarvitaan tietoa vain funktion edellisestä arvosta, muttei aiemmista. Tämän vuoksi askelpituuden muuttaminen on helppoa. Runge-Kutta-menetelmän huonoja puolia on se, että apuarvoja ei käytetä kovin hyvin hyödyksi, vaikka näihin voikin joissakin tapauksissa perustaa virhearvioita. Menetelmä on myös laskennallisesti melko raskas, koska se vaatii useiden funktion arvojen laskemisen joka kierroksella, mikä voi olla työlästä, erityisesti, jos funktio on monimutkainen.
Neljännen kertaluvun Runge–Kutta-menetelmä > Menetelmän kuvaus

Tunnetuin Runge–Kutta-menetelmistä on neljännen kertaluvun Runge–Kutta, johon viitataan lyhenteellä "RK4" ja hyvin usein pelkkänä "Runge–Kutta-menetelmänä".
Olkoon alkuarvo-ongelmana
Nyt RK4-menetelmä voidaan kirjoittaa seuraavasti:
jossa h merkitsee käytettyä aika-askelta ja yn+1 on RK4-menetelmän approksimaatio arvosta y(tn+1) ja
Kertoimet ki ovat tulkittavissa mallinnettavan funktion kulmakertoimiksi välin eri pisteissä. Arvo k1 on kulmakerroin välin alkupisteessä, k2 on Eulerin menetelmällä laskettu approksimaatio puolivälin kulmakertoimesta, k3 samoin käyttäen k1:n sijaan k2:a laskuissa ja k4 on k3:a hyödyntäen laskettu kulmakertoimen arvo välin päätepisteessä. Näistä otetaan lopuksi keskiarvo painottaen puolivälin kulmakertoimia.
Neljännen kertaluvun Runge–Kutta-menetelmä > Tarkkuus

RK4:n tarkkuus on sen nimen mukaisesti neljättä kertalukua, eli menetelmän virhe on verrannollinen käytetyn aika-askeleen h neljänteen potenssiin. Aika-askelta kohti virhe menetelmässä on h5, ja koska askelia tarvitaan 1/h aikayksikköä kohden, on kokonaisvirhe verrannollinen suureeseen h4.
Low Storage Runge–Kutta -menetelmät > Taustaa

Neljännen kertaluvun Runge–Kutta-menetelmässä tarvitaan uutta arvoa laskettaessa vanhan arvon lisäksi neljä aputulosta. Tietokoneella mallintaessa tämä tarkoittaa, että muistinkäyttö menetelmällä on viisi kertaa mallinnettavan systeemin koko. Suurissa mallinnuksissa tämä saattaa merkitä hyvinkin suurta kuormaa jopa nykyisten tietokoneiden muistimäärille. Tällaista varten on kehitetty ns. Low Storage eli pienen tallennuskapasiteetin Runge–Kutta-menetelmät.
Low Storage Runge–Kutta -menetelmät > Kahden muistipaikan Runge–Kutta

Kahta muistipaikkaa käyttävä Runge–Kutta-menetelmä voidaan esittää seuraavassa muodossa. Aluksi asetetaan
Sitten lasketaan  \forall i\in [0,m]
ja lopuksi saadaan
Algoritmissa esiintyvä m merkitsee vaiheiden määrää ja siitä riippuu myös vakioiden Ai ja Bi arvot. Huomataan, että ohjelmakoodina algoritmissa tarvitaan vakioiden lisäksi ainoastaan muuttujat dyi ja yi. Artikkelissaan  Carpenter ja Kennedy esittelevät vakioiden Ai ja Bi johtamista sekä arvot muun muassa viisivaiheiselle kahden muistipaikan neljännen kertaluvun Runge–Kuttalle eli "(5,4) 2N-Storage RK"
Runge-Kutta-menetelmä tietokoneella

Runge-Kutta-menetelmää voidaan simuloida lähes millä tahansa numeeriseen laskentaan kykenevällä ohjelmalla, jopa Excelillä. Esimerkiksi Matlab-ohjelmassa on valmiita komentoja, joilla voidaan ratkaista differentiaaliyhtälöitä numeerisesti Runge-Kutta-menetelmää käyttäen.
Kirjallisuutta

Kaleva, Osmo: Numeerinen analyysi.  (Opintomoniste 163)  Tampere:  TTKK, 1993.  ISBN 951-721-941-5
Maiden ja Merien Takaa

Maiden ja Merien Takaa (aluksi: Yli Maiden ja Merien) oli 1864–1866 Helsingissä kaksi kertaa kuussa ilmestynyt lehti. Se oli ensimmäinen varsinainen suomenkielinen kuvalehti. Sen perustaja ja toimittaja oli Julius Krohn (Suonio).
Lehti alkoi ilmestyä vuoden 1864 alusta, ja Suomettaressa lehteä arvioitiin jo heti tammikuussa seuraavasti:
»Sanomat maiden ja merien takaa ovat uusi hyvin ilauttava ilmestys meidän sanomalehti kirjallisuudessa. Että kansa siihen on järkiään ihastunut se nähdään sen ottajain paljoudesta jo vuoden alussa. Tällä lehdellä onki suuri ansio, sillä se täyttää yhtaikaa osaksi kirjallisuuslehden sian ja sellaisen huvillisen luku-aineen, jota ulkomailla tarjotaan usialla kuvalehdellä ja kuukauskirjalla. Näyttääksemme lehden tarkoitusta ja lausemuotoa niilleki Suomettaren lukioille joilla sitä vielä ei ole tilattu lainaamme siitä seuraavan miellyttävän kirjoituksen.» 
(27.1.1864 Suometar no 21)
Kesäkuussa 1864 sen tilaajamäärä oli kuitenkin vain 1 300, mitä kuopiolaisessa Tapio-lehdessä ihmeteltiin ja oltiin sitä mieltä, että kyseisenlaisen lehden tilaajamäärän pitäisi olla kymmenkertainen, "vaikka hyvähän jo tuokin on".
Lehden kustantaja oli Theodor Sederholm. Lehti sisälsi historiallisia kertomuksia, elämäkertoja, novelleja ja runoja sekä suomennoksia ulkomaisista lehdistä. Krohn kirjoitti siihen "Kertomuksia Suomen historiasta", jonka kuvitus tuli ulkomailta ja ilmestyi lehdessä paljon myöhemmin kuin itse juttu. Lehden levikki supistui väheitellen viiteensataan, ja Krohn lakkautti sen.
Annie Machon

Annie Machon 2013.
Annie Machon (s. 1968) on entinen Britannian turvallisuuspalvelun MI5:n tiedustelu-upseeri, joka irtisanoutui 1997 sen palveluksesta yhtä aikaa silloisen kumppaninsa David Shaylerin kanssa auttaakseen tätä paljastamaan tiedustelupalveluissa esiintyvää rikollisuutta. Nykyisin Machon on kirjailija, ammattipuhuja, pr-konsultti ja tapahtumajärjestäjä sekä myös monien asioiden parissa toimiva aktivisti.
Machon ja Shayler pakenivat ennen lehdessä julkaistuja paljastuksia Hollantiin, kiertelivät piileskellen vuoden ajan ympäri Manner-Eurooppaa ja asuivat sitten kaksi vuotta maanpaossa Pariisissa brittiviranomaisten etsiessä heitä. He palasivat vuonna 2000 Britanniaan vapaaehtoisesti. Heidän lisäkseen tutkinnan ja pidätysten kohteiksi joutui ystäviä, sukulaisia, kannattajia ja toimittajia. Shaylerin syytteet kuitenkin supistuivat niin, että hän kärsi lopulta vain puolen vuoden vankeustuomion, Machonin mukaan siksi, että suuria juttuja, kuten suunnitelmaa Gaddafin murhaamiseksi, ei haluttu puitavan julkisuudessa.
Machonin ensimmäinen, 2005 ilmestynyt kirja on Spies, Lies and Whistleblowers: MI5, MI6 and the Shayler Affair, jossa hän arvostelee Britannian turvallisuuspavelua ja tiedustelupalvelua MI5:ssa työskennellessään tekemiensä havaintojen pohjalta.
Machon on opiskellut Cambridgen yliopistossa ja valmistuttuaan hän työskenteli kustannusalalla.
MI5

Machon meni 1991 MI5:n palvelukseen kumouksen vastaisen toiminnan osastolle, jonka virallinen nimi on F2. Siellä hän tutustui Shayleriin. Sen jälkeen hän työskenteli kaksi vuotta T-osastolla, jossa hän tutki Irlannin terrorismia, kunnes hänet siirrettiin kansainvälisen terrorismin vastaiselle osastolle, G-osastolle, jossa hän työskenteli vuosina 1991–1996. Hän ja Shayler erosivat tiedustelun palveluksesta 1996 paljastaakseen rikoksia, joita vakoilijat olivat tehneet. Niitä olivat esimerkiksi:
ministereistä pidetyt MI5:n kansiot
MI5:n tekemät laittomat puheluiden nauhoitukset
valehtelu hallitukselle
IRA:n pommitusten estämisen laiminlyönti
vuonna 1994 tapahtunut Israelin Lontoon-suurlähetystön pommitus, jossa tuomittiin kaksi syytöntä
Muammar Gaddafiin kohdistunut laiton MI6:n tekemä murhayritys
Machonin mukaan jokaisessa brittiläisessä toimituksessa on yksi tai kaksi toimittajaa, jotka pyrkivät MI5:n nimissä vaikuttamaan lehden juttuihin.