stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mäntsälä
Talous > Yritykset

Mäntsälän suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja maanrakennus. Mäntsälän viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Tokmannin pääkonttori (4217), Ball Beverage Packaging (99), Attendo Kuntoutumiskoti Harjula (60), Taitomanni (51) ja Saferoad Suomi (50). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Tokmanni, Global DC, Vetcare, Recticel Insulation ja K-Citymarket Mäntsälä.
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Mäntsälä on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa toiseksi korkeimpaan neljännekseen sijalle 21. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Mäntsälälle on 3,39.
Tokmannin pääkonttori, logistiikkakeskus ja varasto on Mäntsälässä. Kunnassa on myös hakukoneyhtiö Yandexin datakeskus ja Ball Beverage Packaging Mäntsälä Oy juomatölkkitehdas. 1 034:n yrityksen toimipaikka oli Mäntsälässä vuonna 2006. Näistä 289 oli rakennusalan yritystä, 191 tukku- ja vähittäiskaupan, 169 kiinteistöyritystä ja 105 teollisuusyritystä. Mäntsälässä on kahden pankin toimipisteet (2022): Mäntsälän Osuuspankin ja Myrskylän Säästöpankin.
Mäntsälän kunnan keskustassa sijaitsee kolme toria: Kauppatori, Kapinatori ja Raitori.
Kauppatori Seurojentalon vieressä toimii markkinoiden ja myyntitapahtumien pitopaikkana. Kapinatori S-marketin vieressä toimii torikauppiaiden ja tapahtumien pitopaikkana. Raitori on puolestaan yksityinen myyntitori Keskustien läheisyydessä.
Talous > Julkistalous

Mäntsälän kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 56 miljoonaa euroa. Mäntsälän kunnallisveroprosentti on 8,30 prosenttia vuonna 2025. Pornaisten viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Global DC, Egerstan, Anstar, Mäntsälän Osuuspankki ja Tokmanni.
Mäntsälän kunta on yhtiöittänyt toimintojaan ja koonnut ne Mäntsälän Kuntayhtiöt -nimiseksi holdingyhtiöksi. Yhtiön hallituksessa on yhdeksän jäsentä, joista kuusi on luottamusmiehiä. Kunta hyötyy ratkaisusta synergiaetujen kautta ja siten, että ratkaisu minimoi kunnan maksamat verot.
Palvelut ja infrastruktuuri

Mäntsälässä toimii Keusote-kuntayhtymän ylläpitämä Mäntsälän terveysasema. Mäntsälä on yksi Keusoten jäsenkunnista. Paikkakunnalla toimii myös apteekki ja yksityiset Terveystalon sekä Mäntsälän Lääkäripalvelun lääkäriasemat. Kunnankirjastolla on yksi kirjasto ja kirjastoauto. Kunta omistaa Mäntsälän vuokra-asunnot -yhtiön, joka rakennuttaa, omistaa ja isännöi asuinrakennuksensa. Yhtiöllä on 535 asuntoa. Mäntsälässä on 22 leikkipuistoa ja -kenttää.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella on Mäntsälässä paloasema, jonka lisäksi paikkakunnalla toimii neljä vapaaehtoista palokuntaa. Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella on Mäntsälässä poliisiasema.
Palvelut ja infrastruktuuri > Koulutus

Mäntsälässä on kaksitoista alakoulua: Arolan koulu, Hepolan koulu, Hirvihaaran koulu, Hyökännummen koulu, Kirkonkylän koulu, Lukon koulu, Myllymäen koulu, Nummisten koulu, Ohkolan koulu, Saaren koulu, Sälinkään koulu ja Sääksjärven koulu. Yläkouluja kunnassa on kaksi: Ehnroosin koulu ja Riihenmäen koulu.
Mäntsälän lukiossa on noin 290 opiskelijaa.
Keski-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä Keudalla on Mäntsälässä kaksi toimipistettä, Lukkarinpolku 2 ja Saaren kartano. Lukkarinpolku 2:ssa järjestetään ajoneuvoasentajan, automyyjän, kokin, lähihoitajan, sähköasentajan, talonrakentajan, varaosamyyjän ja varastonhoitajan ammattikoulutusta. Saaren kartanossa taas järjestetään eläintenhoitajan, floristin, floristimestarin, maarakennuskoneenkuljettajan, maarakentajan, maaseutuyrittäjän, maatalouskoneasentajan, metsäkoneenkuljettajan, puutarhurin, tuotantoeläinten hoidon ja hyvinvoinnin, viheralan ja ympäristönhoitajan ammattikoulutusta. Lisäksi Saaren kartanolla on Helsingin yliopiston tuotantoeläimille tarkoitettu tutkimus- ja opetussairaala.
Palvelut ja infrastruktuuri > Energia-, vesi- ja jätehuolto

Mäntsälän kunnan täysin omistama Mäntsälän Kuntayhtiöt -osakeyhtiö omistaa Mäntsälän Sähkön ja Mäntsälän Veden.
Mäntsälän Sähkö toimittaa muun muassa sähköä, kaukolämpöä, maakaasua ja laajakaistaliittymiä. Sen sähköverkko ulottuu Mäntsälän lisäksi yhdeksän muun kunnan alueelle. Yhtiön kaukolämpöverkko kattaa kirkonkylän, Männikön ja Ruusutarhan alueet sekä Kapulin teollisuusalueen. Yhtiö tuottaa kaukolämpönsä maakaasulla Kapulin ja Liedontien lämpökeskuksissa ja kesäisin myös Huvitien lämpökeskuksessa. Vuonna 2016 yhtiön kaukolämmöntuotannosta 62 prosenttia oli hukkalämpöä. Yhtiö ostaa hukkalämmön Yandexin Mäntsälässä sijaitsevalta datakeskukselta. Mäntsälän Sähkön asiakkaat voivat olla sähkön pientuottajia.
Mäntsälän Vesi järjestää vesihuollon pääasiassa asemakaava-alueille ja niiden lähistölle. Yhtiöllä on Lukon, Ojalan ja Puntarmäen vedenkäsittelylaitokset. Kirkonkylään myös ostetaan vettä Hyvinkään vesilaitokselta. Hyökännummen ja Ohkolan vesi ostetaan Tuusulan seudun vesilaitokselta. Kirkonkylässä on jätevedenpuhdistamo, jossa käsitellään kirkonkylän ja Sälinkään sekä Pukkilan vesilaitoksen jätevedet. Hyökännummen ja Ohkolan jätevedet käsitellään Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla. Mäntsälän alueella toimii vesiosuuskuntia, jotka ostavat vetensä Mäntsälän Vedeltä ja toimittavat jätevetensä kirkonkylän puhdistamolle.
Mäntsälä kuuluu yhdentoista muun kunnan kanssa jätelautakunta Kolmenkiertoon. Kunnat ovat Kiertokapulan osakkaita ja Kiertokapula vastaa Mäntsälän jätteenkuljetuksesta. Mäntymäentiellä on kunnan keräyspiste ongelmajätteille sekä sähkö- ja elektroniikkaromulle. Kunnalla on maan- ja lumenkaatopaikka, jonne otetaan vastaan myös puutarhajätettä.
Palvelut ja infrastruktuuri > Liikenne

Mäntsälän rautatieasema on Kerava–Lahti-oikoradan varrella. Asemalla pysähtyvät Helsingin ja Lahden välillä liikennöivät junat. Helsingin ja Itä-Suomen väliset kaukojunat kulkevat Mäntsälän kautta pysähtymättä.
Kunnan halki kulkee valtatie 4, jonka eteläosa Helsingistä Heinolaan saakka on moottoritie. Rinnakkaistienä on käytössä entinen valtatie, joka kulkee suoraan Mäntsälän kirkonkylän kautta ja on nykyisin seututie 140. Juuri kirkonkylän eteläpuolella nämä leikkaavat kehämäisen, Porvoosta Hyvinkään ja Lohjan kautta Hankoon johtavan tien, jonka osuus Porvoosta Mäntsälään on kantatie 55, Mäntsälästä Hankoon valtatie 25.
Mäntsälän linja-autoasema on vilkkaimpia asemia Suomen maaseudulla. Moni mäntsäläläinen käy töissä muulla paikkakunnalla ja linja-autoliikenne on ollut Mäntsälälle pitkään merkittävässä asemassa. Nykyinen linja-autoasema valmistui vuonna 1962.
Väestö > Väestörakenne

Mäntsälä on asukasluvultaan Suomen 49. suurin kunta. Mäntsälän asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 20 950 asukasta, mikä on 1,2 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Mäntsälän väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Mäntsälän väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 64,1 prosenttia, mikä on noin 12 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Mäntsälän väestöstä on 13,8 prosenttia. Työikäisiä Mäntsälässä on 55,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 30,7 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Mäntsälässä oli vuonna 2021 yhteensä 864 eli 4,1 prosenttia kaupungin asukkaista.
Kunnan asukkaista 94,5 prosenttia on suomenkielisiä, 0,8 prosenttia ruotsinkielisiä ja 4,7 prosenttia muunkielisiä (31.12.2022). Kunta on yksikielisesti suomenkielinen. Keski-ikä on 42,4 vuotta.(31.12.2022)
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1880 alkaen. Luvut ovat kymmenen vuoden välein ja tuorein on vuoden 2020 lopun väkiluku. Siitä eteenpäin kyse on ennusteista.
| Mäntsälän väestönkehitys 1880–2024, ja ennuste 2025-2040 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 6 724 | 6 724 |
| 1890 | 1890 |    | 7 526 | 7 526 |
| 1900 | 1900 |    | 8 087 | 8 087 |
| 1910 | 1910 |    | 8 443 | 8 443 |
| 1920 | 1920 |    | 8 213 | 8 213 |
| 1930 | 1930 |    | 7 926 | 7 926 |
| 1940 | 1940 |    | 8 212 | 8 212 |
| 1950 | 1950 |    | 11 169 | 11 169 |
| 1960 | 1960 |    | 10 945 | 10 945 |
| 1970 | 1970 |    | 10 047 | 10 047 |
| 1980 | 1980 |    | 11 458 | 11 458 |
| 1990 | 1990 |    | 14 774 | 14 774 |
| 2000 | 2000 |    | 16 628 | 16 628 |
| 2010 | 2010 |    | 19 975 | 19 975 |
| 2020 | 2020 |    | 20 783 | 20 783 |
| 2030 | 2030 |    | 21 352 | 21 352 |
| 2040 | 2040 |    | 22 434 | 22 434 |
Lähde: Vuodet 1880–1975, vuodesta 1980 alkaen ja ennusteet vuodesta 2030 alkaen.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Mäntsälän väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 93,9 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,8 prosenttia ja vieraskielisiä 5,4 prosenttia. Mäntsälässä asui vuoden 2023 lopussa 828 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,0 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Mäntsälässä 315 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (119) ja afganistanilaiset (52).
Väestö > Uskonto

Mäntsälän asukkaista 68,7 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,7 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 29,6 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Mäntsälässä toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Mäntsälän seurakunta.
Kirkon herätysliikkeistä Lohjalla toimivat vanhoillislestadiolaisuus, herännäisyys ja kansanlähetys. Vanhoillislestadiolaisuutta edustaa Mäntsälän rauhanyhdistys.  Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Mäntsälässä Hyvinkään kanssa yhteinen paikallisosasto. Uudenmaan Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa seurakunnan tiloissa.
Helluntaiherätyksen piirissä Mäntsälässä toimii vuonna vuonna 1969 perustettu Mäntsälän helluntaiseurakunta.
Taajamat

Vuoden 2021 lopussa Mäntsälässä oli 20 837 asukasta, joista 15 215 asui taajamissa, 5 390 haja-asutusalueilla ja 232:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mäntsälän taajama-aste on 73,8 %. Mäntsälän taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2021) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mäntsälän kirkonkylä | 11 656 |
| 2 | Helsingin keskustaajama* | 2 706 |
| 3 | Numminen | 317 |
| 4 | Sääksjärvi | 290 |
| 5 | Sälinkää | 246 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hyökännummi ja Ohkola ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Mäntsälän lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.
Kulttuuri

Kirjastotoiminta sai alkunsa Mäntsälässä jo vuonna 1847. Mäntsälän kirjaston nykyiset toimitilat sijaitsevat monitoimitalossa. Kuntalaisia palvelee myös kirjastoauto ja käytössä on verkkokirjasto. Lisäksi aineistoa voi lainata Kirkes-kirjastokimpan muista toimipisteistä.
Useassa Mäntsälän kylässä on ollut aikanaan kartano. Nykyisellään Hirvihaaran kartano on hotellina, Saaren kartano oppilaitoksena ja Sälinkään kartano ravintolana. Alikartano on museona, mutta Museovirasto ilmoitti vuonna 2015 sulkevansa museon. Muita museoita Mäntsälässä ovat Kirvun pitäjämuseo ja Sepänmäen käsityömuseo, joiden lisäksi Mäntsälän kirkossa on museohuone.
Herättäjäjuhlat järjestettiin Mäntsälässä vuonna 1988.
Museovirasto on määritellyt Mäntsälästä kolme valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Frugårdin kartano ja viljelymaisema, Mäntsälän kirkonmäki ja Saaren kartano. Vääpeli Körmy -elokuvat (1990–1997) kuvattiin vanhan Saaren Tulitikkutehtaan rakennuksissa ja ympäristössä.
Mäntsälä mainitaan Kake Singersin kappaleessa ”Mäntsälä mielessäin” vuodelta 1979. Sen innoittajaksi on sanottu paikkakunnan 1970-luvun vilkkaasta liikenteestä johtuvia ruuhkia.
Kulttuuri > Murre

Mäntsälän alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Mäntsälän murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Mäntsälä kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Mäntsälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla piimäjuusto, potikkaloora eli perunalaatikko ja omenapannukakku nimeltä kuutelo.
Virkistys > Retkeily

Mäntsälän alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Mäntsälän alueen kohteita ovat muun muassa Sahajärven ulkoilualue ja uimaranta. Mäntsälän alueen luontoreittejä ovat muun muassa Alikartanon historia- ja luontopolku sekä Haukankierros. Muita Mäntsälän alueella sijaitsevia luontokohteita ovat myös Kotojärvi–Isosuo, Metsäkulma, Mustametsä, Sandbergin pelto, Vähäjärvenkalliot sekä Ullamäki ja pirunpelto. Mäntsälässä sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkiä: Mänty Ohkolan kylässä sekä Pylväskuusi Sääksjärven kylässä.
Virkistys > Urheilu

Mäntsälän merkittävin urheiluseura on vuonna 1946 perustettu Mäntsälän Urheilijat. Joukkuelajeissa Mäntsälän Urheilijoiden lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, koripallo ja lentopallo. Yksilölajeissa lajivalikoimaan kuuluvat yleisurheilu, hiihto, suunnistus ja ammunta. Lisäksi urheiluseuralla on liikuntakerho lapsille. Salibandyn parissa Mäntsälässä toimii Mäntsälän NMKY. Aikaisemmin seurojen lajivalikoimaan on kuulunut muun muassa pesäpallo.
Jalkapallon kotikenttä Mäntsälässsä on Mäntsälän urheilupuiston tekonurmi. Urheilupuistossa sijaitsee myös yleisurheilukenttä. Jäälajien kotiareena on Mäntsälän jäähalli.
Tapahtumat

Mäntsälän Sääksjärvellä järjestetään heinäkuisin Wanhan Kaluston Päivät, joilla esitellään vanhoja moottoriajoneuvoja.
Ystävyyskunnat

Mäntsälän ystävyyskunta on ollut vuodesta 2002 lähtien Ruotsin Varan kunta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mäntsälän kunta
Mäntsälä Kuntien avainluvut. Tilastokeskus.
Mäntsälän karttapalvelu Mäntsälän kunta ja Karttatiimi.
Mäntsälän kotiseutupolut Mäntsälä-Seura.
| n k Helsingin seutu |
| --- | --- | --- |
| Pääkaupunkiseutu |  Espoo  Helsinki  Kauniainen  Vantaa  |  |
| Helsingin seutu | Pääkaupunkiseudun kuntien lisäksi: Hyvinkää  Järvenpää  Kerava  Kirkkonummi  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Sipoo  Tuusula  Vihti  |  |
| Helsingin seutukunta | Helsingin seudun kuntien lisäksi: Karkkila  Lohja  Siuntio  |  |
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Mäntsälänjoki
Mäntsälän kirkko. Kirkon suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866. Kuvassa etualalla Ilmari Wirkkalan suunnittelema sankarihauta-alue.
Mäntsälän kunnantalo.
Raitori ja Keskuskatu. Kuva vuodelta 2005.
Saaren kartano, jossa on Keudan ammattikoulutusta ja yliopistollista tuotantoeläinopetusta.
Valtatie 4 (E75) kulkee Mäntsälän läpi moottoritienä. Kuvassa moottoritie, taustalla Mäntsälän rautatieasema. Kuva vuodelta 2009.
Alikartano on ollut museona. Museovirasto on määritellyt kartanon ja sen viljelymaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Näkymä Korkeakalliolta, Mäntsälässä sijaitsevan Ullamäen huipulta.
Tutkija ja tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöld oli kotoisin Mäntsälästä.
Wolf Karni

Wolf Waldemar Karni (alun perin Ze'ev Wulf Koseloff, 4. helmikuuta 1911 Viipuri – 31. tammikuuta 1996 Helsinki ) oli suomalainen jalka- ja käsipalloerotuomari.
Viipurissa syntynyt Karni vaihtoi alkuperäisen nimensä vuonna 1935.  Hän harrasti nuorena jalka- ja käsipalloa juutalaisten urheiluseurojen Helsingin Makkabin ja Viipurin Kadurin riveissä. Käsipalloa hän pelasi pääsarjatasolla saakka. Myöhemmin Karni tuomitsi 167 käsipallon SM-sarjan ottelua.
Kansainvälisenä jalkapalloerotuomarina Karni toimi vuosina 1949–1955. Hän vihelsi yhteensä kahdeksan A-maaottelua. Niistä neljä oli Helsingin olympialaisissa vuonna 1952, mukaan lukien välieräottelu Jugoslavian ja Saksan kesken.
Suomen jalkapallosarjoissa Karni herätti toisinaan kummastusta omalaatuisilla tuomioillaan. Vuonna 1953 hän hyväksyi Vasa IFK:n ja Hakan välisessä ottelussa Hakan tasoitusmaalin, vaikka oli jo aikaisemmin hylännyt sen paitsiona.  Lokakuussa 1965 Karni vihelsi Porissa pelatussa RU-38:n ja Turun Palloseuran ottelussa vierasjoukkueelle rangaistuspotkun, joka ratkaisi voiton ja SM-sarjapaikan TPS:lle. Rike oli kuitenkin paikalla olleen yleisön ja lehtikuvienkin mukaan sattunut selvästi rangaistusalueen ulkopuolella.  Vastaava protestiin johtanut tapaus oli nähty jo vuonna 1957 Karnin tuomitsemassa Suomen Cupin finaalissa.
Päätuomaritehtävät jalkapallomaaotteluissa

| Päivä | Ottelupaikka | Kaupunki | Ottelu | Tulos |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.9.1949 | Ullevaal | Oslo | Norja – Tanska | 0-2 | PM-turnaus |
| 10.6.1951 | Råsundastadion | Solna | Ruotsi – Turkki | 3-1 |  |
| 15.7.1952 | Ratinan stadion | Tampere | Tanska – Kreikka | 2-1 | Helsingin olympialaiset |
| 24.7.1952 | Urheilukeskus | Kotka | Unkari – Turkki | 7-1 | Helsingin olympialaiset |
| 25.7.1952 | Pallokenttä | Helsinki | Tanska – Jugoslavia | 3-5 | Helsingin olympialaiset |
| 29.7.1952 | Olympiastadion | Helsinki | Saksa – Jugoslavia | 1-3 | Helsingin olympialaiset |
| 15.11.1952 | Boothferry Park | Hull | Englanti – Hollanti | 2-2 |  |
| 12.6.1955 | Ullevaal | Oslo | Norja – Romania | 0-1 |  |
Georgi Pogodin-Aleksejev

| Georgi Pogodin-Aleksejev> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. toukokuuta 1993 (ikä 31) Moskova, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  GPA
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  H’K Brest
Sarja:  Ekstraliga
Pelinumero:  94
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  HDD Bled (Slohokej/Slovenia) Olimpija Ljubljana (EBEL) HCK (Mestis) Sokol Krasnojarsk (VHL
Georgi Pogodin-Aleksejev (ven. Георги Погодин-Алеxейев; s. 9. toukokuuta 1993 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa Valko-Venäjän Ekstraligan H’K Brestissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Pogodin-Aleksejevin vahvuuksiin kuuluu fyysinen peli, urheilullisuus ja kiekollinen peli. Hänen heikkouksiinsa kuuluvat ajoittaiset kuumenemiset ja turhat jäähyt sekä luistelu.
Ura

Pogodin-Aleksejev on Vitjaz Tšehovin kasvatti. Hän siirtyi 18-vuotiaana kaudeksi 2011–2012 slovenialaisjoukkue HDD Bledin riveihin, jota Pogodin-Aleksejev edusti Slohokej Ligassa ja Slovenian pääsarjassa. Hän oli ensimmäisenä mainitussa sarjassa joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 18+11=29.
Heinäkuussa 2012 Pogodin-Aleksejev siirtyi try-outille itävaltalaisen Villacher SV:n U20-joukkueeseen, mutta runsas viikko  myöhemmin hän siirtyi kuitenkin try-outille Erste Bank Eishockey Liga -joukkue HDD Olimpija Ljubljanaan. Pogodin-Aleksejev pelasi kaudella 2012–2013 viisi ottelua sen miesten joukkueessa ja neljä ottelua sen U20-joukkueessa, kunnes hän siirtyi joulukuussa try-outille Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uusimaahan. Pogodin-Aleksejev sai jatkaa joukkueessa kauden loppuun asti ja kuului HCK:n parhaimpiin aloittajiin. Kesäkuussa 2013 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.
Kaudella 2013–2014 Pogodin-Aleksejev ei mahtunut enää HCK:n kokoonpanoon yhdessäkään runkosarjaottelussa. Hän pelasi alkukauden lainalla Suomi-sarjajoukkue Bewe TuusKissa, kunnes Pogodin-Aleksejev palasi kesken kauden takaisin kotimaahansa siirryttyään Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle VHL:n Sokol Krasnojarskiin. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Valko-Venäjän Ekstraligassa pelaavaan H’K Brestiin.
Virankannos

Virankannos on Mikael Agricolan mainitsema karjalaisten henkiolento, joka tekee kaurapellot viljaviksi.
Varhaiset maininnat

Agricolan "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 Wirancannos kaitsi kauran:
Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Virancannos hedelmöittää kaurapellot vihreiksi:
Kansanrunous

Kansanrunoissa esiintyy monia eri versioita Virankannoksen nimestä: Virokannas, Vierokanta, Viinikanta, Visakanta, Tinkanta, Tinarinta. Yleisin versio on Virokannas, joka mainitaan erityisesti kahdessa kertovassa runossa, Ison härän runossa ja Väinämöisen tuomiossa. Elias Lönnrot sovitti molemmat runot Kalevalaan.
Kalevalan 20. runossa Virokannas tekee epäonnistuneen yrityksen teurastaa härkä:
Kalevala 20:53−72

Tulipa ukko ulkomainen,

Virokannas karjalainen. 

---

Läksi ukko iskemähän,

Virokannas koskemahan, 

Palvoinen pitelemähän.

Härkä päätä häiläytti, 

mustat silmänsä mulisti:

ukko kuusehen kavahti,

Virokannas vitsikkohon,

Palvoinen pajun sekahan!
Kalevalan 50. runossa Virokannas kutsutaan kastamaan Marjatan poikaa, mutta hän vaatii että lapsi on ensin tutkittava ja tuomittava:
Kalevala 50:431−440

Etsittihin ristijätä,

katsottihin kastajata.

Tuli ukko ristimähän,

Virokannas kastamahan.

---
Väinämöinen tuomitsee lapsen kuolemaan, mutta puolikuinen poika muistuttaa hänen omista pahoista teoistaan, jolloin Virokannas kastaa lapsen Karjalan kuninkaaksi:
Kalevala 50:475−478

Ukko risti ripsahutti,

kasti lapsen kapsahutti

Karjalan kuninkahaksi,

kaiken vallan vartijaksi.
Alkuperä

Virankannoksen alkuperästä ja nimestä on olemassa monia teorioita. Suuressa suomalais-ruotsalaisessa sanakirjassaan Lönnrot arveli, että nimi Virokannas tarkoittaisi miestä, joka on Virosta peräisin, on Viron kantaa. Martti Haavion teorian mukaan Virankannoksen taustalla olisi katolinen pyhimys, Virok-Johannes eli Suitsuke-Johannes.
E.N. Setälän ja Uno Harvan tulkinnan mukaan Virankannos eli Virokannas tarkoitti maailmanpylvästä, joka kannattaa maailmaa eli viroa. Viro olisi tässä yhteydessä skandinaavinen lainasana (nykyruots. värld), joka tarkoittaisi maailmaa paikannimen Viro lisäksi. Harva myös liitti Virankannoksen skandinaavien 'maailman jumalan' (veraldar god) eli Freyrin yhteyteen.
Suomalaisen kirjallisuuden seuran etymologinen sanakirja hyväksyy Harvan ja Setälän tulkinnan ja toteaa lisäksi että viro-sanaa muistuttaa merkitykseltään venäläisperäinen sana miero (kuten ilmauksessa mieron tiellä). Kannas taas tulee joko kantaa-sanasta tai kansi-sanasta (jotka ovat sukulaissanoja keskenään), joten sen voisi sananmukaisesti kääntää nykykielelle maailman kantajaksi tai maailman kanneksi.
Nykyisistä tutkijoista Anna-Leena Siikala tukee käsitystä Virankannoksen ja Freyrin yhteydestä. Siikalan mukaan kaura on viljalajina Suomessa niin nuori, että Virankannos tuskin oli pelkästään sen suojelija, vaan todennäköisesti Freyrin kaltainen koko maan kasvun ja hedelmällisyyden miehinen jumaluus.
Myös saamelaiseen Veralden Olmai -jumaluuteen, jonka nimi on samaa juurta, yhdistetään maailmanpylväs ja hedelmällisyyskultin piirteitä.
Ampujakalat

| Ampujakalat |
| --- | --- |
 Ampujakala (Toxotes jaculatrix)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Ampujakalat  Toxotidae  Bleeker, 1859
Katso myös
   Ampujakalat Wikispeciesissä   Ampujakalat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ampujakalat (Toxotidae) on ahvenkaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan indopasifiselta merialueelta ja makeista vesistä Kaakkois-Aasian sekä Australasian alueilta.