1900
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Jokainen ranskalainen poliisi määrättiin kantamaan asetta.
1. huhtikuuta – Kuningatar Viktoria muodosti Irlantilaisen kaartin.
4. huhtikuuta – Anarkisti ampui Walesin prinssi Edvardia tämän ottaessa osaa Belgian kuninkaan syntymäpäiväjuhliin.
14. huhtikuuta – Pariisin maailmannäyttely avattiin.
15. huhtikuuta – Pariisin maailmannäyttely alkoi.
1. toukokuuta – Ruutiräjähdys Pleasant Valley Coal Companyn hiilikaivoksessa Utahin Scofieldissä surmasi 200 kaivostyöläistä. Uhreista 60–70 oli amerikansuomalaisia, pääasiassa Keski-Pohjanmaalta tulleita siirtolaisia.
2. toukokuuta – Ruotsin kuningas Oskar II julisti tukevansa Yhdistynyttä kuningaskuntaa buurisodassa.
4. toukokuuta – Itävalta-Unkarin keisari Frans Joosef I saapui monipäiväiselle vierailulle Saksaan vahvistamaan maiden suhteita.
14. toukokuuta – Pariisin kesäolympialaiset alkoivat.
17. toukokuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot vapauttivat Mafekingin.
17. toukokuuta – Boksarit tuhosivat kolme kylää lähellä Pekingiä ja tappoivat 60 kiinalaista kristittyä.
17. toukokuuta – Kirjailija L. Frank Baumin Ihmemaa Oz julkaistiin  Chicagossa.
18. toukokuuta – Buurilähetystö matkusti Yhdysvaltoihin pyytämään apua.
18. toukokuuta – Yhdistynyt kuningaskunta julisti Tongan protektoraatikseen.
21. toukokuuta – Venäjä tunkeutui Mantšuriaan.
23. toukokuuta – Kersantti William Harvey Carneystä tuli ensimmäinen afroamerikkalainen, jolle myönnettiin Medal of Honor. Mitali myönnettiin Carneyn urheudesta Fort Wagnerin taistelussa Yhdysvaltain sisällissodassa.
24. toukokuuta – Buurisota: Yhdistynyt kuningaskunta liitti Oranjen vapaavaltion alueisiinsa nimellä Orange River Colony.
25. toukokuuta – Buurisotilaat äänestivät sodan jatkumisen puolesta.
28. toukokuuta – Boksarit hyökkäsivät belgialaisen henkilökunnan kimppuun Fengtain rautatieasemalla.
29. toukokuuta – Kiinan hallitus tuomitsi boksarikapinalliset.
30. toukokuuta – Boksarit valtasivat Tianjinin.
31. toukokuuta – Rauhanturvaajia useista maista saapui Kiinaan.
31. toukokuuta – Buurisota: lordi Robertin johtamat Yhdistyneen kuningaskunnan joukot valtasivat Johannesburgin.
1. kesäkuuta – Kuopion hiippakunnan tuomiokapituli ja piispanistuin siirrettiin keisari Nikolai II:n julistuksella Kuopiosta Ouluun. Hiippakunnan nimenä säilyi Kuopion hiippakunta 17. heinäkuuta 1923 asti, jolloin nimi muutettiin asetuksella Oulun hiippakunnaksi.
5. kesäkuuta – Buurisota: Yhdistyneen kuningaskunnan joukot valtasivat Pretorian.
12. kesäkuuta – Saksan Reichstag hyväksyi laivaston laajentamisen mahdollistaneen toisen laivastolain.
15. kesäkuuta – Senaatin kulkulaitostoimikunta ilmoitti suomalaisten postimerkkien lakkauttamisesta. Venäläiset postimerkit tulivat pakollisiksi ulkomaanliikenteessä 14. elokuuta ja kotimaanliikenteessä 14. tammikuuta 1901.
17. kesäkuuta − Suomalainen Voimistelu- ja Urheiluliitto (SVUL) perustettiin Helsingissä Kansanvalistusseuran laulu- ja soittojuhlien ja Helsingin Ponnistuksen voimistelujuhlien yhteydessä.
20. kesäkuuta – Boksarikapina: boksarit kokosivat noin 20 000 ihmistä Pekingin lähellä ja tappoivat satoja eurooppalaisia mukaan lukien Saksan suurlähettilään vapaaherra Klemens von Ketterin. Keisari Vilhelm II vaati suurvaltojen yhteisoperaatiota Kiinaa vastaan. Samana päivänä kiinalaiset joukot aloittivat 55 päivää kestäneen Pekingin länsimaisen lähetystökorttelin piirityksen.
20. kesäkuuta – Keisari Nikolai II antoi kielimanifestin. Venäjän kieli määrättiin virkakieleksi Suomessa.
21. kesäkuuta – Kiina julisti virallisesti sodan Yhdysvalloille, Britannialle, Saksalle, Ranskalle ja Japanille leskikeisarinna Cixin ediktillä.
29. kesäkuuta – Bobrikov lakkautti ikuisiksi ajoiksi Nya Pressen -sanomalehden.