stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Insinööriopiskelijaliitto
Kulttuuri

Niin kauan kuin on ollut insinöörikoulutusta, on ollut myös insinööriopiskelijakulttuuria.
Insinööriopiskelijakulttuuri on iloista, yhteishenkeä luovaa toimintaa. Kuten opiskelijakulttuuri yleensäkin, on insinööriopiskelijakulttuurilla vahva merkitys opiskelijoiden keskinäiselle verkostoitumiselle ja yhteisten etujen sekä yhteisen hyvinvoinnin edistämiselle.
Insinööriopiskelijoilla on pitkät perinteet – jo 1917 oli opiskelijakulttuuri voimissaan.
Insinööriopiskelijan tunnistaa helpoiten päässä pilkottavasta lilasta tupsulakista eli insinöörilakista ja oman opinahjon opiskelijahaalareista. Viime vuosina laulu- ja sitsikulttuuri on juurtunut myös insinööriopiskelijoiden keskuuteen, ja useimpien haalareiden taskusta löytyykin insinöörimäisiä lauluja täynnä oleva Laulumatti. Vuonna 2019 laulumatista julkaistiin jo kolmas versio Laulumatti^3.
Insinööriopiskelijaliitto paikallisyhdistyksineen ylläpitää ja kehittää insinööriopiskelijakulttuuria. Opiskelijoita yhdistävät tapahtumat ja tempaukset, joihin kerääntyy opiskelijoita ympäri valtakunnan, ovat yksi osa tätä työtä. Jokasyksyiset Insinööriopiskelijapäivät keräävät sankoin joukoin osallistujia. Päiville ottaa osaa myös suuri joukko jo valmistuneita insinöörejä, jotka tahtovat verestää opiskeluaikaisia muistoja. Valtakunnallisten tapahtumien lisäksi myös kaikilla Insinööriopiskelijaliiton paikallisyhdistyksillä on suurempaa ja pienempää paikallistoimintaa sekä huvien että hyödyn merkeissä.
Organisaatio > IOL:n organisaatio > Yhteyshenkilöt

Insinööriopiskelijaliiton toiminta rakentuu toimivaan yhteyshenkilöjärjestelmään. Jokaiseen luokkaan valitaan kaksi yhteyshenkilöä, jotka vastaavat informaation välittämisestä luokalle sekä välittävät jäsenten kertoman palautteen omalle paikallisyhdistykselle ja Insinööriopiskelijaliittoon päin.
Organisaatio > IOL:n organisaatio > Paikallisyhdistyksen hallitus

Hallitus valitaan vuosittain yhdistyksen kokouksessa. Yhdistyksen muodostavat siis IOL:n jäsenet kullakin paikkakunnalla. Hallitus toimii kentällä käytännön työn suorittajana, joka ideoi ja toteuttaa koulutuksia sekä erilaisia tapahtumia jäsenistölleen. Hallitukseen valitaan puheenjohtajan ja rahastonhoitajan lisäksi tyypillisesti 2–8 jäsentä.
Organisaatio > IOL:n organisaatio > Liittokokous

Valtakunnallisella tasolla ylin päättävä elin on liittokokous, jossa jokaisella yhdistyksellä on käytössään yksi ääni alkavaa 300 jäsentä kohti. Liittokokous valitsee liittohallituksen ja antaa sille toimintasuunnitelman ja talousarvion muodossa resurssit.
Organisaatio > IOL:n organisaatio > IOL:n hallitus

IOL:n hallituksessa on puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan lisäksi kahdeksan jäsentä. Lisäksi kokouksissa on paikalla läsnäolo- ja puheoikeudella kaksi Insinööriliiton hallituksen edustajaa opiskelijoiden vaalipiiristä.
Vuonna 2025 Insinööriopiskelijaliiton hallituksen muodostavat puheenjohtaja Kasper Laaksonen, varapuheenjohtaja Pinja Nykänen sekä hallituksen jäsenet, Casper Varis, Emmi Helkkula, Hanna Ehtonen, Jenni Juurinen, Katariina Jokimäki, Robert Lönnfors, Tatu Hirvonen sekä Vennu Sarvi
Vuonna 2024 Insinööriopiskelijaliiton hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Jimi Kuisma, varapuheenjohtaja Helmi Rusanen sekä hallituksen jäsenet, Emma Juhola, Jenni Rämä, Lauri Pasonen, Mikko Kieränen, Niko Jekkonen, Oiva Hietala, Riku Saari sekä Sampo Kajaste.
Vuonna 2023 Insinööriopiskelijaliiton hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Kristian Suominen, varapuheenjohtaja Ulla-Maija Karjalainen sekä hallituksen jäsenet Veikka Hovivuori, Kim Kahila, Ville Kilpiö, Jesse Nyström, Emilia Jalaja, Outi Kostiainen, Ella Räty sekä Mikko Wrightson.
Vuonna 2022 Insinööriopiskelijaliiton hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Nicole Ojala, varapuheenjohtaja Tatu Niemelä sekä hallituksen jäsenet Isa Jeskanen, Outi Kostiainen, Pauli Nohynek, Mikko Puukka, Joel Eeli, Juhani Hernesniemi, Kari Kujansuu sekä Kerttu Leutola.
Vuonna 2021 Insinööriopiskelijaliiton hallitukseen kuuluivat puheenjohtaja Saana Lappalainen, varapuheenjohtaja Janne Jama sekä hallituksen jäsenet Juho Toukola, Anssi Pelkonen, Rami Takala, Aaro Yli-Öyrä, Jani Tervo, Ronja Nieminen sekä Ailu Vuolli.
Organisaatio > IOL:n organisaatio > Edustukset

Insinööriopiskelijaliitolla on edustus Insinööriliiton kaikissa hallintoelimissä. IOL on mukana AKAVAn opiskelijavaltuuskunta AOVA:ssa. AOVA vaikuttaa AKAVAn sisäiseen päätöksentekoon painopisteenään opiskeluajan koulutus- ja sosiaalipoliittiset kysymykset sekä vastavalmistuneiden asema.
Järjestöjäsenyyksien lisäksi Insinööriopiskelijaliitto tekee aktiivisesti yhteistyötä muiden opiskelija- ja nuorisojärjestöjen sekä yritysten kanssa. IOL toimii myös aktiivisesti kansainvälisessä toiminnassa erityisesti pohjoismaisella tasolla.
Paikallisyhdistykset

Insinööriopiskelijaliiton paikallisyhdistyksiä ovat:
| --- | --- |
 Centrian Insinööriopiskelijat CentrIO ry  Hämeenlinnan Insinööriopiskelijat HIOP ry  Joensuun Insinööriopiskelijat ry  Jyväskylän Insinööriopiskelijat JIO ry  Kajaanin Insinöörioppilaat KaIO ry  Kemin Insinööriopiskelijat KeIO ry  Kotkan Insinööriopiskelijat KoIO ry  Kuopion Insinööriopiskelijat KINRA ry  Lahden Insinööriopiskelijat LIRO ry  Lappeenrannan Insinööriopiskelijat LapIO ry  Mikkelin Insinööriopiskelijat MIO ry  Savonlinnan Insinööriopiskelijat SAIO ry :  Oulun Insinööriopiskelijat OIO ry  Porin Insinööriopiskelijat PIO ry  Rauman Insinööriopiskelijat RaunIO ry  Riihimäen Insinööriopiskelijat RINO ry  Rovaniemen Insinööriopiskelijat RovIO ry  Seinäjoen Insinööriopiskelijat SenIOR ry  Tampereen Insinööriopiskelijat TIRO ry  Turun Insinööriopiskelijat TIO ry  Uudenmaan Insinööriopiskelijat UIO ry  Vaasan Insinööriopiskelijat VIO ry  Valkeakosken Insinööriopiskelijat VARO ry  Walter Ahlströmin Insinööriopiskelijayhdistys WaIO ry
Talous > Rahoitus

| Rahoituksen lähde | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | - | 10 000 € | 10 000 € | 12 000 € | 12 000 € | 12 000 € | 12 000 € |
Putous (16. tuotantokausi)

| Putous |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Ikäraja:  
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  20. tammikuuta 2024
Viimeinen esitys:  9. maaliskuuta 2024
Esitysten määrä:  8
Kaudet
 ← Edellinen 15. tuotantokausi Seuraava → 17. tuotantokausi
Putouksen 16. tuotantokausi esitettiin 20. tammikuuta 2024 alkaen. Juontajana jatkoi Niina Lahtinen ja ohjaajana Antti Tuomas Heikkinen. 16. kaudella Putouksen Vuoden Sketsihahmo -kilpailu uudistui, ja ohjelmaan tuli kaksi uutta ohjelmaosiota. Kauden näyttelijöinä nähtiin edelliskaudelta tutut Ushma ”Upi” Olava, Linda Wiklund, Juuso ”Köpi” Kallio ja Joonas ”Jonttu” Kääriäinen. Uusina näyttelijöinä nähtiin Eino ”Eino Leino” Heiskanen ja Nicklas ”Nikke” Pohjola. Ohjelman uutena house-bändinä toimi kolmihenkinen Törkypojat. Vuoden Sketsihahmo -kilpailun voitti Nicklas Pohjola hahmollaan Matti McConaughey.
Kaudella nähtiin paljon uudistuksia. Vuoden Sketsihahmo -kilpailu uudistui, ja näyttelijät valmistelivat kautta varten kaksi sketsihahmoa yhden sijaan. Kyseiset sketsihahmot osallistuivat kahdessa ensimmäisessä jaksossa nähtävään alkukarsintaan, jossa kotikatsojat saivat päättää, kumpi sketsihahmoista jatkoi varsinaiseen hahmokilpailuun. Lisäksi mukaan lähetyksiin tuli uudet Pokkakoe- ja Kierrepallo-nimiset osiot, joissa testataan muun muassa näyttelijöiden paineensietokykyä ja sopeutumiskykyä uuteen tilanteeseen.
Tulikoe

| Jakso | Tulikokeen voittaja | Tulikoe |
| --- | --- | --- |
| 1. | Joonas Kääriäinen | Rikkinäinen puhelin feat. Jarkko Tamminen |
| 2. | Linda Wiklund | Lahtisen Luola - innovaatioiden esittelyt improvisoiden |
| 3. | Linda Wiklund | Elokuvien esittäminen pantomiiminä |
| 4. | Joonas Kääriäinen | Pikahahmot |
| 5. | Eino Heiskanen | Balettiesitykset feat. Atte Kilpinen |
6.: Ei Tulikoetta
| 7. | Nicklas Pohjola | Hahmot vaihtoon |
| 8. | Putouksen näyttelijät | Vitsi-battle: Putouksen näyttelijät vs. YleX:n juontajat feat. Jenni Poikelus, Aikku Silkelä, Jere Pehkonen, Mellu Mäkelä, Mika Parikka ja Ville ”Viki” Eerikkilä |
Pokkakoe

Pokkakoe on osio, jossa yhden näyttelijöistä täytyy selvitä ennalta-arvaamattomasta tilanteesta olemalla nauramatta mahdollisimman hyvin. Jokaisesta repeämisestä lähtee yksi piste 15 pluspisteestä lähtien.
| Jakso | Pokkakokeessa | Haaste | Pisteitä menetetty (max>  25) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Juuso ”Köpi” Kallio | Pikku Köpi feat. Joonas Nordman | 24 |
| 2. | Joonas Kääriäinen | Viikkokatsauksen lukeminen | 19 |
| 3. | Linda Wiklund | Lääkärin vastaanotto feat. Mikko Nousiainen | 25 |
| 4. | Nicklas Pohjola | Omien repeilyjen katsominen | 25 |
| 5. | Ushma Olava | Gimmel-parodia feat. Erin | 25 |
| 6. | Eino Heiskanen | Einon hylätyt hahmot | 25 |
| 7. | Niina Lahtinen | Niinan ykkösfani feat. Pirjo Heikkilä | 25 |
8.: Ei Pokkakoetta
Kierrepallo

Kierrepallo-osiossa näyttelijät joutuvat näytellä yhden jakson live-sketseistä uudestaan eri tavalla, jonka kotiyleisö päättää. He voivat esimerkiksi esittää sketsin toisella kielellä.
Jakso 1: Ei Kierrepalloa
Jakso 2: Ei Kierrepalloa
Jakso 3: livesketsi eri kielellä (saksa vs. ruotsi)
Jakso 4: livesketsi valittu näyttelijä Arttu Wiskarina (Nicklas vs. Ushma vs. Linda)
Jakso 5: livesketsi eri hahmoilla (Jope Ruonansuun hahmot vs. Kummeli-hahmot)
Jakso 6: Tarja Delá Fonten Yläluokkainen-lauluesitys eri tyylillä (Oktoberfest vs. Tuskafest)
Jakso 7: livesketsi eri puhetyylillä (eri murteilla vs. eri R-kirjaimilla)
Jakso 8: livesketsi eri Putous-hahmoilla (vanhat Putous-hahmot vs. tämän kauden Putous-hahmot)
Vuoden Sketsihahmo -kilpailu > Alkukarsinta

| Sketsihahmo | Hahmon kuvaus | Näyttelijä | Hokema(t) | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Assbjørn Sinitucca | Fennoskandian pelätyin soturi | Eino Heiskanen | Mitä täällä tapahtuu?/ Pidä turska kuivana/ Mä lähen meneen | pudonnut 20. tammikuuta |
| Kari Varaani | Harmaavesisäiliöiden tyhjentäjä, kaikkien leirintäalueiden kauhu ja pitkän linjan karavaanari | Eino Heiskanen | Hanskaa lasiin ja harmaavesisäiliön tyhjennykseen! / Etuteltta pystyyn | Jatkoi kilpailua 20. tammikuuta |
| Rekka-Liisa | Maanteiden kuningatar ja kuljetusyrittäjä | Ushma Olava | Mahtuu, mahtuu/  Mul on nää | Jatkoi kilpailua 20. tammikuuta |
| Tarja Delá Fonte | 116-vuotias kabaree-laulaja | Ushma Olava | Mä delaan/ Kipaiseppa mulle... | pudonnut 20. tammikuuta |
| Aki | Nolo iskä Juvalta | Joonas Kääriäinen | Miten mie oon näin nolo?/ Kyllä saa lapset taas hävetä iskää/ Terkkuja Siirille ja Leolle! | Jatkoi kilpailua 20. tammikuuta |
| Aromipönttö | Aromipesän vähemmän tunnettu veli | Joonas Kääriäinen | Jätetään hautumaan/ Meikäköläinen | pudonnut 20. tammikuuta |
| Veikko Kävynkuori | Äänimaisemataiteilija Kälviältä | Nicklas Pohjola | Noniin, noniin | pudonnut 27. tammikuuta |
| Matti McConaughey | Suomen halutuin unelmavävy | Nicklas Pohjola | Nöyrä ja komee/ Naiset tykkää / Matti tykkää / No yleensä on! | Jatkoi kilpailua 27. tammikuuta |
| Baby burn | 11-kuukautinen vauva | Linda Wiklund | Voi vattu, mä oon loppu | Jatkoi kilpailua 27. tammikuuta |
| Artur Laudatur | Lukiolainen ja abiturientti vuodesta 1968 asti. | Linda Wiklund | Ei muutaku uusimmaa, uusimmaa / Hylätty muttei hyljätty / No pirskattilainen! | pudonnut 27. tammikuuta |
| VV Lahtinen | Suomen Kansallisoopperan ensimmäinen virallinen TikTok-tanssija | Juuso "Köpi" Kallio | Kiva! / Vähän noloo / Mä meen mun huoneeseen! | Jatkoi kilpailua 27. tammikuuta |
| Veijo Challenger Kallio | Herkkä 6-vuotias staffordshirenbullterrieri | Juuso "Köpi" Kallio | Mä oon herkkä poika | pudonnut 27. tammikuuta |
Vuoden Sketsihahmo -kilpailu > Varsinainen kilpailu

| Sketsihahmo | Hahmon kuvaus | Näyttelijä | Hokema(t) | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kari Varaani | Harmaavesisäiliöiden tyhjentäjä, kaikkien leirintäalueiden kauhu ja pitkän linjan karavaanari | Eino Heiskanen | Hanskaa lasiin ja harmaavesisäiliön tyhjennykseen! / Etuteltta pystyyn | 1. pudonnut 10. helmikuuta |
| Baby burn | 11-kuukautinen vauva | Linda Wiklund | Voi vattu, mä oon loppu | 2. pudonnut 17. helmikuuta |
| Aki | Nolo iskä Juvalta | Joonas Kääriäinen | Miten mie oon näin nolo?/ Kyllä saa lapset taas hävetä iskää/ Terkkuja Siirille ja Leolle! | 3. pudonnut 24. helmikuuta |
| Rekka-Liisa | Maanteiden kuningatar ja kuljetusyrittäjä | Ushma Olava | Mahtuu, mahtuu / Mul on nää | 3. sija 2. maaliskuuta |
| VV Lahtinen | Suomen Kansallisoopperan ensimmäinen virallinen TikTok-tanssija | Juuso "Köpi" Kallio | Kiva! / Vähän noloo / Mä meen mun huoneeseen! | 2. sija 9. maaliskuuta |
| Matti McConaughey | Suomen halutuin unelmavävy | Nicklas Pohjola | Nöyrä ja komee/ Naiset tykkää / Matti tykkää / No yleensä on! | Voittaja 9. maaliskuuta |
Katsojaluvut

| Jakso | Esityspäivä | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 1 | 20. tammikuuta 2024 | 830 000 |
| 2 | 27. tammikuuta 2024 | 676 000 |
| 3 | 3. helmikuuta 2024 | 613 000 |
| 4 | 10. helmikuuta 2024 | 652 000 |
| 5 | 17. helmikuuta 2024 | 527 000 |
| 6 | 24. helmikuuta 2024 | 598 000 |
| 7 | 2. maaliskuuta 2024 | 591 000 |
| 8 | 9. maaliskuuta 2024 | 750 000 |
Simferopol

| Simferopol (Aqmescit) Симферополь/Сімферополь |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Krimin tasavallan sijainti, alla kaupungin sijainti Krimillä
 Simferopol
 Koordinaatit: 44.9482°N, 34.1002°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Krimin autonominen tasavalta
Piiri:  Simferopolin piiri
Perustettu:  1784
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  107,41 km²
Korkeus:  245 m
Väkiluku (2013 (arvio))  ():  337 285
 – Metropolialue:  362 075
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK) 
 
 simgov.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Simferopol (ven. Симферополь, ukr. Сімферополь, krimintat. Aqmescit) on Ukrainan Krimin autonomisen tasavallan pääkaupunki ja Simferopolin piirin hallinnollinen keskus Krimin niemimaan eteläosassa.
Historia

Nykyisen kaupungin paikalla on ollut antiikin skyyttien asuinpaikka nimellä Neapolis. Skyytit asuivat alueella kolmannelta vuosisadalta eaa. 300-luvulle jaa. Alueella on tehty arkeologisia kaivauksia. Osa kaivausalueesta on ollut avoinna matkailijoille. Sittemmin paikkakunta tunnetaan  Krimin tataarien linnoituspaikkana (Kermentšik) ja kaupunkina nimellä Aqmescit (suom. 'valkea moskeija'). Turkin ja Venäjän välisen sodan (1768–1774) aikana venäläiset tekivät kaupunkiin ryöstöretkiä.lähde? Venäjän Katariina Suuren liitettyä seudun keisarikunnan alueisiin vuonna 1783 kaupunki nimettiin vuonna 1784 uudelleen. Tuolloin ajan hengen mukaan annettu uusi pseudokreikkalainen nimi pohjautuu kahdesta osasta muodostettuun kreikankieliseen kaupunkinimeen (Συμφερόπολις, Simferopolis), jossa yhdistyvät kreikan keräämistä tai kokoamista tarkoittava sana kaupunki-sanaan.
Venäjään liittämisen jälkeen Simferopol oli Taurian kuvernementin (1802 (1783)–1917) hallintokeskus, kuvernementtikaupunki.
Väestö

Vuoden 2001 väestönlaskennan aikaan kaupunkipiirissä oli 363 600 asukasta. Vuonna 2013 kaupunkipiirissä arvioitiin olevan 362 075 asukasta ja itse Simferopolin kaupungissa 337 295 asukasta. Kaupunkipiiriin kuuluu lisäksi neljä kaupunkityyppistä taajamaa (näistä suurin on 11 391 asukkaan Hresivskyi) ja vajaa 200 maaseutuasukasta. Simferopolia ympäröi 158 375 asukkaan Simferopolin piiri.
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Simferopolin asukkaista 67 prosenttia oli kansallisuudeltaan venäläisiä, 21 prosenttia ukrainalaisia ja 7 prosenttia krimin tataareja.lähde?
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1811  | 1840  | 1863  | 1897  | 1914  | 1931  | 1939  | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&&02500.&&&&002 500 | &&&&&&&&&&&08584.&&&&008 584  (12900) | &&&&&&&&&&017100.&&&&0017 100 | &&&&&&&&&&049078.&&&&0049 078  (49100) | &&&&&&&&&&069600.&&&&0069 600 | &&&&&&&&&&083248.&&&&0083 248 | &&&&&&&&&0143000.&&&&00143 000 | &&&&&&&&&0187623.&&&&00187 623 | &&&&&&&&&0249053.&&&&00249 053 | &&&&&&&&&0301505.&&&&00301 505 | &&&&&&&&&0343565.&&&&00343 565 | &&&&&&&&&0363600.&&&&00363 600 |

Edellä kaikki asukasluvut eivät ole täysin vertailukelpoisia toisiinsa. Esimerkiksi vuoden 2001 lukuarvo on koko Simferopolin kaupunkipiirin asukasluku. Osa aiemmista arvoista viittaa varsinaiseen kaupunkiin.
Talous

Simferopol on viinin- ja hedelmäviljelyalueen keskus ja siellä on elintarviketeollisuutta.lähde?
Talous > Liikenne

Simferopoliin johtaa useita valtatieyhteyksiä. Valtatie M24 saapuu Krimille pohjoisluoteesta ja M26 (eurooppatie E105) Ukrainan itäosista. M26 jatkaa lounaassa Sevastopoliin. M17 vie puolestaan Krimin niemimaan itäosiin Kertšiin ja aluksi kaakkoon suuntaava M18 muodostaa maisemallisen eteläreitin Jaltan kautta Sevastopoliin.. Ukrainan päärataverkon varrella sijaitsevalta Simferopolin rautatieasemalta on hyvät rautatieyhteydet. Kaupungissa on kansainvälinen lentoasema. Joidenkin lähteiden mukaan kaupungista lähtee maailman pisin johdinautolinja Jaltaan.
Ukrainalainen teatteri Leninin patsaan taustalla Simferopolissa.
Simferopolin kansainvälisen lentoaseman terminaalirakennus.
Koulutus

Kaupungissa sijaitsee Taurian kansallinen Vernadski-yliopisto, lääketieteellinen yliopisto ja monia muita oppilaitoksia.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Simferopol Wikimedia Commonsissa
Simferopol (Albertan ja Toronton yliopistojen Ukraina-tietosanakirjan artikkeli) Internet Encyclopedia of Ukraine, IEU. 1993. Canadian Institute of Ukrainian Studies (CIUS, University of Alberta/University of Toronto), encyclopediaofukraine.com. (englanniksi)
Autonomisen tasavallan länsiosan kattava 1:200 000 topografiakarttalehti v.2006 (jpg) (Arkistoitu – Internet Archive)
Simferopol in your pocket (Arkistoitu – Internet Archive) Inyourpocket.com (englanniksi)
Skyyttien mausoleumi Neapoliksen alueella Simferopolissa.
Rusaf

Rusaf (Russian Athletic Federation) on Venäjän yleisurheiluliitto. Sen puheenjohtaja Dmitri Šljahtin erosi tehtävästä 23. marraskuuta 2019 syynä dopingongelmat. Venäjä oli osallistumiskiellossa kansainväliseen kilpailutoimintaan vuodesta 2015 lähtien, mutta sen piti palata, kunnes tuli epäily että venäläinen antidopinglaboratorio on käsitellyt testitietoja.
Toivotaan, toivotaan

| Toivotaan, toivotaan |
| --- | --- |
Tyyli:  toivekonsertti, hyväntekeväisyys
Kestoaika:  60 min, vuodesta 1988 30 min
Pääosissa:  Pia Christiansen Jukka Virtanen Helena Kokko Olli Ahvenlahti Mika Jenytin Pirkko Leisti Marjaana Castren Erkki Jantunen
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  TV1 / MTV
Esitetty:  syksy 1974 – 13.1.1990
Tunnuskappale:  ”Toivotaan, toivotaan” (Che sarà)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Ere Kokkonen
Ohjaaja(t):  Arja Rinne Inkeri Pilkama Risto Linnus Mervi Vesala Peppi Kajanne Ismo Sajakorpi ym.
Tuotantoyhtiö(t):  Mainos-TV
Aiheesta muualla
IMDb
Toivotaan, toivotaan oli Mainostelevision vuosina 1974–1990 tuottama viihdeohjelmasarja, jossa yleisön musiikkitoiveiden ja -terveisten avulla kerättiin varoja eri avustusjärjestöille. Ohjelman juontajina toimivat aluksi Jukka Virtanen ja Helena Kokko. Syksyllä 1976 Kokon tilalle tuli mallina tunnettu Pia Christiansen, joka veti ohjelmaa 1980-luvulla vaihtuvien juontajaparien kanssa Jukka Virtasen jäätyä pois. Kapellimestarina toimi alkuun Antti Hyvärinen, myöhemmin Markku Johansson ja Olli Ahvenlahti.
Ohjelmakonseptin ideoivat MTV:ssä ohjelmapäällikkö Tauno Äijälä, ohjelmajohtaja Leo Meller, television monitoimimies Jukka Virtanen ja MTV:n perheohjelmien toimituspäällikkö Kyllikki Stenros. Toivekonsertin tuottajaksi nimettiin Ere Kokkonen. Ohjelman esikuvana oli Yleisradion radio-ohjelma Sävellahja, joka keskittyi ajankohtaisiin varainkeräyksiin maailman katastrofialueille. MTV valitsi yhteistyökumppaneikseen suomalaislapsia avustavia järjestöjä, joista ensimmäinen avustuskohde oli Pelastakaa Lapset. Myöhemmin varoja kerättiin myös eri vammais- ja potilasjärjestöille. Ohjelman 15 lähetysvuoden kuluessa ehdittiin kerätä varoja 56 eri järjestölle kaikkiaan 22 miljoonaa markkaa.
Tunnin mittaiset jaksot esitettiin sunnuntai-iltapäivisin, ja ne koostuivat studiossa kuvatuista artistivieraiden musiikkiesityksistä, jotka toteutettiin studioyhtyeen säestämänä tai ”playbackinä” eli musiikkivideon kaltaisena huulisynkkaesityksenä valmiin ääniraidan päälle. Haastatteluissa ja etukäteen kuvatuissa inserteissä esiteltiin kunkin jakson tuotoista hyötyvää hyväntekeväisyysjärjestöä. Ohjelma oli varustettu ruotsinkielisin tekstein, osa katsojien tervehdyksistä luettiin ruotsiksi ja tekstitettiin suomeksi, ja puhe ja laulunsanat usein myös viitottiin. Juontaja Jukka Virtasen mielestä Toivotaan, toivotaan oli alkuaikoinaan Mainostelevision musiikkiohjelmaksi poikkeuksellisen edistyksellinen ja aatteellinen.
Alkuvuodesta 1987 ohjelmalle haettiin uutta juontajaa yleisöäänestyksellä kahdeksan finalistin joukosta.
Syksyllä 1988 ohjelman kestoaika lyhennettiin tunnista puoleen tuntiin, ja esitysaika siirrettiin sunnuntaista lauantain alkuiltaan. Viimeinen jakso lähetettiin 13. tammikuuta 1990.
Ohjelman nimi tuli José Felicianon tunnetuksi tekemän kappaleen ”Che sarà” suomenkielisestä versiosta, jonka levytti vuonna 1970 Eero Raittinen. Melodiasta sovitettiin myös ohjelman tunnussävelmä.
MTV julkaisi vuosina 1978–1990 myös muutaman kokoelma-albumin nimeltä Toivotaan, toivotaan.
Vastaanotto

Toivotaan, toivotaan sai alkuaikoinaan jokaiselle jaksolleen noin puolitoista miljoonaa katsojaa, loppuvuosinakin noin puolet siitä.
Ohjelman alkuvaiheessa Helsingin Sanomien Jukka Kajava kehui ohjelmaideaa ja juontajien Jukka Virtasen ja Helena Kokon keskinäistä kemiaa, mutta moitti Antti Hyvärisen johdolla tuotettuja musiikkiosuuksia kovin siloitelluiksi ja Virtasen puheilmaisua kehnoksi. Myöhemmin hän arvosteli myös Pia Christiansenin kielenkäyttöä. Helmikuussa 1982 Kajava kehui jo väsähtäneeksi luulemansa ohjelman tulleen Risto Linnuksen ohjaamana aiempaa viitseliäämmäksi ja kekseliäämmäksi.
Toni Keränen

| Toni Keränen |
| --- | --- |
 Toni Keränen Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Toni Keränen
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1998 (ikä 26) Liminka, Suomi
Yleisurheilija
Pituus:  185 cm
Laji:  keihäänheitto
Seura:  Limingan Niittomiehet
Valmentaja:  Petteri Piironen
Ennätykset:  keihäs (800 g) 85,27
 Tietolaatikko päivitetty 6. elokuuta 2024 
Toni Tuomas Keränen (s. 16. kesäkuuta 1998 Liminka) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän edustaa Limingan Niittomiehiä.
Keränen voitti vuonna 2015 alle 18-vuotiaiden SM-kultaa tuloksella 81,39 m, joka oli lähes kolme metriä parempi kuin saman vuoden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuiden voittotulos. Elokuussa 2015 Keränen heitti kotipaikkakunnallaan uuden ikäluokkansa Suomen ennätyksen 83,29 m. Hän sijoittui kymmenenneksi Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Keränen saavutti heinäkuussa 2018 Kalevan kisoissa SM-hopeaa tuloksella 78,86 m. Hän oli mukana Eugenen MM-kilpailuissa 2022. Karsinnassa hän heitti tuloksen 78,52, mikä ei riittänyt finaalipaikkaan. Hän sai samana vuonna hopeaa Kalevan kisoissa ja karsiutui loppukilpailusta Münchenin EM-kilpailuissa tuloksella 77,01. Rooman EM-kilpailuissa 2024 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,76. Saman vuoden Kalevan kisoissa hän sai hopeaa.
Ennätyksensä 85,27 Keränen heitti Pariisin olympialaisten karsinnassa 6. elokuuta 2024. Loppukilpailussa hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,92.
Keränen on pelannut myös pesäpalloa ja kilpaillut muissa yleisurheilulajeissa, voittaen poikien SM-kultaa pituushypyssä, 100 metrin juoksussa ja viisiottelussa.
Syksystä 2021 lähtien Kerästä on valmentanut Petteri Piironen. Aikaisemmin häntä ovat valmentaneet Jorma Markus, Timo Keränen ja Hannu Kangas.
Henkilökohtaiset ennätykset

keihäänheitto: 85,27 (Pariisi 2024)