stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Limitys

Limitys eli sitomus tarkoittaa muurauksessa tiilien tai rakennuskivien limittäistä asettelua siten, että ylempi tiili tai kivi peittää alempien tiilien tai kivien välisen saumakohdan.
Tiiltä sanotaan juoksutiileksi, jos sen pisin sivu on muurin suuntainen, ja sidetiileksi, jos se on asetettu muurin suuntaan nähden poikittain. Yleensä limityksissä on osa tiilistä säännöllesissä järjestyksessä asetettu juoksutiiliksi, osa sidetiiliksi. Sidetiiliä käytetään, koska tiiliseinä yleensä tehdään vähintään kahden tiilen paksuiseksi, ja tällöin niiden tehtävänä on lujittaa rakennetta sitomalla sisäkkäiset tiilikerrat toisiinsa.  Jos jossakin tiilikerroksessa on ainoastaan juoksutiiliä, sitä sanotaan juoksukerrokseksi. Jos taas ainakin osa tiilistä on sidetiilinä, on kyseessä pääkerros, ja jos kaikki tiilet ovat sidetiiliä, on kyseessä sidekerros.
Käytössä on eri aikoina ja eri maissa ollut joukko erilaisia limitystapoja, jotka poikkeavat toisistaan siinä, millä tavoin juoksu- ja sidetiilet on aseteltu toisiinsa nähden. Niiden kehittymiseen ovat vaikuttaneet sekä rakennustekniset kestävyysnäkökohdat että esteettiset syyt. Useimmissa limityksissä osa tiilistä on juoksu- ja osa sidetiilinä. Poikkeuksena ovat juoksulimitys, jossa kaikki tiilet ovat juoksutiilinä, ja sidelimitys, jossa kaikki tiilet ovat sidetiilinä.
Tiili on 1950-luvulta lähtien pitkälti menettänyt aikaisemman keskeisen merkityksensä kantavien rakenteiden rakennus­materiaalina. Sitä käytetään kuitenkin edelleen varsin yleisesti kestävänä julki­sivu­materiaalina, mutta tällöin tavallisimmin betonista rakennettu seinä vain peitetään tiiliverhouksella. Sidetiiliä ei tällöin käytetä, vaan tiilet asetetaan seinän pituussuuntaan soveltaen juoksulimityksestä, usein myös votsiksi, joissa pystysuorat saumat ovat jokaisessa tiilikerroksessa samalla kohdalla. Muilla limityksillä on pääasiassa rakennushistoriallista merkitystä, ja niitä esiintyy enimmäkseen vanhemmissa rakennuksissa.
Erilaisia limityksiä > Juoksulimitys

Jos seinän kaikki tiilet on asetettu seinän suuntaisiksi, on kyseessä juoksulimitys. Tällöin jokaisesta tiilestä on näkyvissä sen pitkä sivu. Tavallisimmin ylemmässä tiilikerroksessa tiilien väliset saumat asetetaan lähinnä alemmassa kerroksessa olevien tiilien puolenvälin kohdalle.
Koska juoksulimityksessä ei ole sidetiiliä, se tulee kysymykseen vain ohuissa tiiliseinissä, jotka ovat vain yhden tiilen paksuisia ja jotka eivät toimi kantavina rakenteina. Sellaisia sanotaan 1/2-kiven muureiksi. Nykyisin juoksulimitystä käytetään usein, kun betoniseinä peitetään vain ulkopinnalta tiilillä.
Matemaattisesti juoksulimitys kuuluu symmetrialuokkaan cmm.
Juoksulimityksestä on käytössä myös muunnelmia, jossa ylemmän kerroksen tiilien väliset saumakohdat eivät ole alemman kerroksen tiilien puolivälin kohdalla vaan esimerkiksi tiilen pituuden kolmas- tai neljäsosan päässä alemman kerroksen tiilien päästä.  Sellaisia sanotaan juoksulimitykseksi 1/3 tai 1/4 kiven etenemällä taikka vaihtelevalla etenemällä, mikäli joka toisessa tiilikerroksessa saumat ovat samalla kohdalla.
Erilaisia limityksiä > Sidelimitys

Sidelimitys on limitys, jossa kaikki tiilet on asetettu seinän pituussuuntaan nähden poikittain.
Erilaisia limityksiä > Vuorolimitys

Vuorolimityksessä (engl. English bond), jota kansanomaisesti on sanottu myös "plokiksi", joka toinen tiilikerros on juoksukerros, joka toinen sidekerros.  Siinä kaikkien juoksukivikerrosten pystysaumat ovat samalla kohdalla. Sitä sanotaan myös englantilaiseksi limitykseksi.
Vuoro- ja ristilimitys yleistyivät uudella ajalla, ja ne syrjäyttivät keskiajalla enimmäkseen käytetyn munkkilimityksen. Niitä kutsutaan yhteisellä nimellä myös renessanssilimityksiksi.
Erilaisia limityksiä > Ristilimitys

Myös ristilimityksessä joka toinen tiilikerros on juoksukerros, joka toinen sidekerros. Toisin kuin vuorolimityksessä, siinä kuitenkin vain joka toisen juoksukivikerroksen pystysaumat ovat samalla kohdalla. Kansanomaisesti se tunnetaan myös nimellä "kryssi". Sitä pidetään lujempana kuin vuorolimitystä, ja se oli Suomessa 1900-luvun alkupuolella yleisimmin käytetty limitystapa.
Erilaisia limityksiä > Munkkilimitys

Munkkilimitys oli varsinkin keskiajalla yleisin limitystapa, ja myös vanhin Suomessa käytetty. Siinä kussakin tiilikerroksessa on peräkkäin aina kaksi juoksutiiltä ja niiden jälkeen sidetiili.
Limitysten nimet vaihtelevat eri kielissä. Niinpä munkkilimitystä sanotaan saksassa markilaiseksi (saks. Märkischer verband) tai myös vendiläiseksi limitykseksi (saks. Wendischer verband)., vaikka se ei olekaan sama kuin jäljempänä kuvattu vendiläinen limitys.
Erilaisia limityksiä > Vendiläinen limitys

Myös vendiläinen limitys on ollut käytössä jo keskiajalla. Siinä kussakin tiilikerroksessa joka toinen näkyvissä oleva tiili on juoksutiili, joka toinen sidetiili. Sitä käytetään varsinkin kahden tiilen paksuisissa muureissa, ja se on hyvin kestävä.  Matemaattisesti se kuuluu symmetrialuokkaan cmm.
Vendiläistä limitystä sanotaan joissakin Euroopan maissa myös flaamilaiseksi limitykseksi saks. Flämischer Verband, engl. Flemish bond).  Suomessa vendiläistä limitystä on sanottu myös puolalaiseksi tai goottilaiseksi., joskin saksassa termillä Gotischer Verband on eri merkitys.
Myös siinä limityksessä, jota Saksassa sanotaan puolalaiseksi tai goottilaiseksi, jokaisessa tiilikerroksessa on vuorotellen juoksu- ja sidekivi, mutta toisin kuin vendiläisessä, siinä kaikkien tiilikerrosten sidekivet ovat osittain päällekkäin.  Tätä limitystä muistuttaa sleesialainen limitys, jossa jokaisessa tiilikerroksessa on aina kaksi juoksukiveä rinnakkain ja vain joka kolmantena sidekivi.
Erilaisia limityksiä > Hollantilainen limitys

Hollantilainen limitys muodostetaan siten, että joka toisessa tiilikerroksessa kaikki tiilet ovat poikittain, kun taas joka toisessa kerroksessa on näkyvissä aina vuorotellen pitkittäin ja poikittain asetettu tiili.
Erilaisia limityksiä > Villi limitys

Villiksi limitykseksi kutsutaan limitystapoja, joissa juoksu- ja sidekivet näyttävät olevan toisiinsa nähden satunnaisessa järjestyksessä, vaikka ne todellisuudessa noudattavatkin tarkkoja sääntöjä. Siinäkin saumat, joiden toisella puolella on sidekivi, ovat tiilen pituuden neljäsosan päässä lähimmässä ylemmässä tai alemmassa kerroksessa olevien juoksukivien välisistä saumoista.
Erilaisia limityksiä > Amerikkalainen limitys

Amerikkalaisessa limityksessä suurin osa tiilikerroksista on juoksukerroksia, joista peräkkäiset asetellaan toisiinsa nähden juoksulimityksen tavoin, mutta välissä esimerkiksi joka viides tai joka seitsemäs tiilikerros on sidekerros, jossa tiilet ovat poikittain.
Erilaisia limityksiä > Votsi

Votsi on asetelma, jossa tiilet on aseteltu päällekkäin siten, että pystysuorat saumat ovat jokaisessa tiilikerroksessa samalla kohdalla ja muodostavat vaakasuorien saumojen kanssa ruudukon.  Tarkkaan ottaen votsi ei ole limitys ollenkaan, koska siinä tiilet eivät ole "limittäin", toisin sanoen ylemmät tiilet eivät peitä alempien välisiä saumakohtia. Se ei myöskään ole luja rakennelma eikä kelpaa kantaviin rakenteisiin, vaan sitä voidaan käyttää vain koristelutarkoituksiin, kun betoniseinä halutaan peittää laatoituksella.  Tiilten sijasta käytetään nykyisin usein myös keraamisia laattoja.  Matemaattisesti votsi kuuluu symmetrialuokkaan cmm.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tiililimitykset Linkkitori. FF-tuotteet. Arkistoitu 3.10.2018. Viitattu 3.10.2018.
Tavallinen juoksulimitys
Juoksulimitys
Juoksulimitys 1/4 tiilen etenemällä
Sidelimitys
Vuorolimitys
Vuorolimitys
Ristilimitys
Munkkilimitys
Vendiläinen limitys
Vendiläinen limitys (Suomessa käytetyn terminologian mukaan, saksaksi Flämischer Verband)
Goottilainen (Gotisches) limitys (Saksassa käytetyn terminologian mukaan
Sleesialainen limitys
Hollantilainen limitys
Rakennusvaiheessa oleva hollantilainen limitys
Villi limitys
Amerikkalainen limitys
Amerikkalainen limitys Viidennen Avenuen varrella New Yorkin Harlemissa.
Jiří Látal

| Jiří Látal> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. helmikuuta 1967 Olomouc, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1984–1996
Aik. seurat:  HC Sparta Praha (CŠL) HC Dukla Trenčín (CŠL) Hershey Bears (AHL) Philadelphia Flyers (NHL) Vålerenga IF (NEL) Reipas Lahti (SML) HC Olomouc (ČEL) Vsetínská Hokejová (ČEL)
NHL-varaus:  106. varaus, 1985 Toronto Maple Leafs
| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Tšekkoslovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ruotsi 1989 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 1985 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Piešťany 1987 | jääkiekko |  |
Jiří Látal (s. 2. helmikuuta 1967 Olomouc, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkiläinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi NHL-joukkue Philadelphia Flyersin riveissä yhteensä 92 ottelua tehoin 12+36=48. Jäähyminuutteja Látal keräsi 24. Suurimmaksi osaksi hän pelasi Tšekkoslovakian ja Tšekin liigoissa. Látal pelasi urallaan myös Norjassa ja Suomessa.
Ura

Látal pelasi ensimmäisen kautensa 1984–1985 Tšekkoslovakian liigan HC Sparta Prahassa 17-vuotiaana ja hän teki 28 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4. Toronto Maple Leafs varasi hänet numerolla 106 NHL:n varaustilaisuudessa 1985. Látal siirtyi kaudeksi 1987–1988 HC Dukla Trenčíniin, jossa hän pelasi kaksi kautta. Elokuussa 1989 Toronto Maple Leafs kauppasi Látalin oikeudet Philadelphia Flyersiin vaihdossa seitsemännen kierroksen varausvuoroon kesälle 1991.
Kaudeksi 1989–1990 Látal siirtyi Flyersin organisaatioon. Hän pelasi ison osan kaudesta farmijoukkue Hershey Bearsissa, AHL:ssä, jossa Látal teki 22 ottelussa tehot 10+18=28. NHL:n puolella hän teki 32 runkosarjaottelussa tehot 6+13=19. Kausi 1990–1991 jäi Látalin ainoaksi kokonaiseksi NHL:ssä. Hän teki 50 ottelussa tehot 5+21=26. Kaudella 1991–1992 Látal palasi kymmenen pelaamansa ottelun jälkeen Eurooppaan ja siirtyi loppukaudeksi Norjan Elitserienissä pelanneen Vålerenga IF:n joukkueeseen.
Kauden 1992–1993 Látal pelasi SM-liigaa Reipas Lahden riveissä. Hän oli tehoilla 5+20=25 joukkueen tehokkain puolustaja ja puolustajien pistepörssissä Látal sijoittui yhdeksänneksi KalPan Juha Tuohimaan, JYPin Harri Laurilan ja Lukon Jarmo Kuusiston kanssa. Hänen henkilökohtaisesti hyvin sujuneesta kaudestaan huolimatta Reipas joutui keväällä 1993 liigakarsintoihin, mutta onnistui säilyttämään sarjapaikkansa. Reippaan jälkeen Látal palasi kaudeksi 1993–1994 Vålerengaan ja hän palasi sieltä kesken kauden kotimaahansa ja siirtyi HC Olomoucin joukkueeseen. Látal pelasi joukkueessa kaksi seuraavaa kautta, joista toisella kaudella 1995–1996 hän pelasi myös Vsetínská Hokejovássa.
Látal lopetti uransa HC Olomoucissa kevääseen 1996.
Maajoukkue

Látal edusti maajoukkueurallaan Tšekkoslovakiaa. Hän pelasi yhden ottelun vuoden 1989 MM-kilpailuissa, joista tuli pronssia.
Látal pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1985, 1986 ja 1987. Hän voitti niistä MM-hopeaa vuosina 1985 ja 1987. Vuoden 1987 turnauksessa Látal oli tehoilla 4+2=6 Tšekkoslovakian tehokkain puolustaja Petr Pavlasin kanssa. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Vuonna 1984 Látal voitti alle 18-vuotiaiden EM-hopeaa. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Jill Hennessy

| Jill Hennessy |
| --- | --- |
 Jill Hennessy vuonna 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jillian Noel Hennessy
Syntynyt: 25. marraskuuta 1968 (ikä 55) Edmonton, Alberta, Kanada
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Paolo Mastropietro (2000–)
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  1988–
Merkittävät roolit:  “Doctor Jordan Kavanaugh” Yli synkän virran “Claire Kinkaid” Kova Laki “Dr.Marie Lazarus” Robocop 3
Aiheesta muualla
www.jillhennessy.com
IMDb 
Elonet
AllMovie
Jillian Noel Hennessy (s. 25. marraskuuta 1968 Edmonton, Alberta) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan televisiosarjoista Kova laki ja Yli synkän virran.
Elämäkerta > Lapsuus

Hennessy syntyi Edmontonissa, Albertassa. Hänen isänsä, John Hennessy, oli lihamyyjä, joka vaati huomattavasti matkustamista ja johti perheen toistuviin muuttoihin. Hänen äitinsä, Maxine, jätti perheen vuonna 1982, ja Jillin kasvatti osittain hänen isänäitinsä, Eleanor, joka asui Kitchenerissä, Ontariossa. Hänellä on nuorempi veli, John Hennessy Jr., ja identtinen kaksoissisko Jacqueline, joka on sanomalehtitoimittaja ja televisiojuontaja Kanadassa. Hennessyllä on irlantilaiset, ranskalaiset, ruotsalaiset ja italialaiset sukujuuret isänsä puolelta, ja suurimmaksi osaksi Ukrainan, kuten myös Itävallan, mustalaissukujuuret äitinsä puolelta. Hän valmistui Grand River Collegiate Institute:sta Kitcheneristä, Ontariosta.
Elämäkerta > Ura

Hennessy ja hänen siskonsa esittivät kaksoispuhelintyttöjä elokuvassa Erottomattomat vuonna 1988. Hänet listattiin lyhyeksi ajaksi Dana Scullyksi Salaiset kansiot -sarjaan. Hennessy on kuuluisin rooleista Claire Kincaidina Kova laki -sarjassa (1993–1996) ja Jordan Cavanaugh'na Yli synkän virran -sarjassa. Vuonna 1999 Hennessy näytteli Lisaa lesbo-elokuvassa Chutney Popcorn, ja vuonna 2000 hän kirjoitti, tuotti ja apuohjasi indie-elokuvan The Acting Class.
9. kesäkuuta 2007 Hennessy pääsi Kanadan Walk Of Fameen.
Elämäkerta > Yksityiselämä

Hennessy on naimisissa ravintoloitsija Paolo Mastropietron kanssa. Heillä on kaksi lasta, syyskuussa 2003 ja marraskuussa 2007 syntyneet pojat.
Aiheesta muualla

Jill Hennessy Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Juha Lindgren

Juha Lindgren (s. 9. toukokuuta 1963 Tampere) on Vaasan yliopiston vero-oikeuden professori. Työsuhde alkoi kaksivuotisena vuonna 2013, mutta määräaikaisuutta on sittemmin pidennetty. Hän on toiminut ylijohtajana Verohallinnolla, mistä tehtävästä hän on virkavapaalla.
Vuonna 2001 Tampereen yliopistossa väitellyt Lindgren on kauppatieteiden tohtori vero-oikeuden alalta.
Lindgren on selostanut Tampereen Tapparan ja aikaisemmin myös Ilveksen jääkiekkopelejä radioon vuodesta 1985 lähtien.
Lindgrenin veli on jääkiekkoilija Jari Lindgren.
Joulu joutuu

| Joulu joutuu Fröbelin Palikat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. marraskuuta 2016
 Tuottaja(t): Speedy Saarinen
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 41.31
 Levy-yhtiö: omakustanne
Fröbelin Palikoiden muut julkaisut
| Фрёбелин Паликат 2016 | Joulu joutuu 2016 | Jee-jee 30-vee 2017 |
Joulu joutuu on lastenmusiikkiyhtye Fröbelin Palikoiden kymmenes studioalbumi ja toinen jouluaiheinen albumi. Se julkaistiin 25. marraskuuta 2016. Albumi sisältää sekä yhtyeen omia että perinteisiä joululauluja.
Kappaleet

Joulu on jul – 01.40
Tonttuleikki – 01.23
Joulu joutuu – 02.17
Mökin väki – 02.36
Porsaita äidin – 01.21
Tonttuhyppely – 02.34
Talvella – 01.22
Lumiukkomarssi – 01.38
Leipuri Hiiva – 01.44
Tonttuorkesteri – 01.36
Joulusauna-Rock – 01.43
Jääkarhujen kahvila – 02.50
Joulu on taas – 01.28
Joulukuusi – 02.43
Viisi lumiukkoa – 02.08
Kas' metsämökin ikkuna – 02.00
Pikkuinen tonttu – 01.37
Joulumuorin perhe – 02.31
Tonttuja – 02.14
Saako joulu sisään tulla? – 02.00
Maatilan joulu – 02.43
Kokoonpano

Lähde:
Hannu Mäkelä – rummut, perkussiot
Timo Nuutinen – bassokitara, taustalaulu
Mats Lillrank – laulu, kitara, banjo
Ari Bergström – koskettimet, taustalaulu
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Markku Luuppala – saksofoni, klarinetti
Annina Nuutinen – taustalaulu
Ilona Lehtonen – taustalaulu
Jussi Hanhimäki

Jussi M. Hanhimäki (s. 3. helmikuuta 1965 Espoo) on suomalainen historioitsija ja politiikan tutkija. Hänen tutkimusalaansa ovat erityisesti kansainvälisten suhteiden ja kylmän sodan historia, Yhdysvaltojen ulkopolitiikan tutkimus ja transatlanttiset suhteet. Hän toimii kansainvälisen historian professorina sveitsiläisessä Graduate Institute of International and Development Studiesissa.
Hanhimäki on koulutukseltaan filosofian tohtori Bostonin yliopistosta pääaineenaan kansainvälinen historia. Hän väitteli vuonna 1993. Hän valmistui maisteriksi Bostonin yliopistosta vuonna 1987 ja kandidaatiksi Tampereen yliopistosta 1986.
Jost Bürgi

| Jost Bürgi |
| --- | --- |
 Jost Bürgi
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. helmikuuta 1552 Lichtensteig, Toggenburg (nykyään Sankt Gallenin kantoni, Sveitsi)
Kuollut: 31. tammikuuta 1632 (79 vuotta) Kassel
Jost Bürgi (myös Joost, Jobst, Byrgi tai Burgi, latinaksi Justus Byrgius) (28. helmikuuta 1552 Lichtensteig, Toggenburg – 31. tammikuuta 1632 Kassel) oli sveitsiläinen matemaatikko, tähtitieteilijä ja kelloseppä. Hän keksi logaritmit itsenäisesti skotlantilaisen matemaatikon John Napierin ohella.
Elämä ja ura

Bürgin uraa ei tunneta juuri lainkaan ajalta, ennen kuin hänet nimitettiin vuonna 1579 Hessen-Kasselin maakreivi Vilhelm IV:n hovikellosepäksi ja tähtitieteilijäksi. Hän sai matemaattisen koulutuksen todennäköisesti Strasbourgissa muun muassa sveitsiläiseltä matemaatikolta Konrad Dasypodiukselta. Kasselissa Bürgi osallistui tähtitieteelliseen havainnointiin Euroopan ensimmäisessä pysyvästi perustetussa observatoriossa, jonka hänen työnantajansa rakensi vuonna 1560. Hän otti vastuulleen tähtitieteellisten instrumenttien, kellojen ja karttapallojen rakentamisen ja huollon sekä kehitti uusia mittausvälineitä. Erityisen mainitsemisen arvoinen on kello, joka osoitti sekunnit uudella tavalla, todennäköisesti sekuntiheilurin avulla. Hän myös ensimmäisenä rakensi laitteita, jotka osoittivat planeettojen liikkeen kopernikaanisen mallin mukaisesti.
Vilhelmin kuoleman jälkeen vuonna 1592 hän jäi Hessenin palvelukseen, mutta keisari Rudolf II kutsui hänet luokseen. Bürgi nimitettiin keisarilliseksi kellosepäksi vuonna 1604, ja hän asui Prahassa vuosina 1603–1622. Siellä hän ystävystyi Johannes Keplerin kanssa, joka rohkaisi häntä tekemään matemaattisia löytöjä. Bürgi työskenteli desimaalien ja murtolukujen parissa ja kehitti logaritmit vuodesta 1588 lähtien itsenäisesti John Napierin löydöstä riippumatta, mutta Napier ehti julkaista ne vuonna 1614 ennen Bürgia. Hieman myöhemmin Bürgin ja Napierin kehittämät logaritmijärjestelmät korvattiin Henry Briggsin kehittämillä kymmenkantaisella logaritmeilla.
Bürgion oli luultavasti jo ennen Galileo Galileita huomannut heilurin heilahdusajan riippumattomuuden heilahduskulmasta ja rakentanut 1500-luvun lopulla heilurikellon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jost Bürgi Wikimedia Commonsissa
Jost Vacano

Jost Vacano, vuonna 2015.
Jost Vacano (s. 15. maaliskuuta 1934 Osnabrück) on saksalainen elokuvaaja. Hän oli ehdolla parhaan kuvauksen Oscarin saajaksi vuonna 1983 elokuvasta Sukellusvene U-96.
Saksalaisten elokuvien ja televisiosarjojen lisäksi Vacanon kädenjälki näkyy myös useassa yhdysvaltalaisessa elokuvassa. Hän on tehnyt yhteistyötä erityisesti ohjaaja Paul Verhoevenin kanssa.
Valikoitu filmografia

Katharina Blumin menetetty maine (Die Verlorene Ehre der Katharina Blum) 1975
21 pelon tuntia (21 Hours at Munich) 1976
Gestapon vihollinen numero 1 (Soldaat van Oranje) 1977
Sukellusvene U-96 (Das Boot) 1981
Pahan otteessa (52 Pick-Up) 1986
RoboCop 1987
Total Recall – Unohda tai kuole (Total Recall) 1990
Showgirls 1995
Starship Troopers – universumin sotilaat (Starship Troopers) 1997
Hollow Man – mies ilman varjoa (Hollow Man) 2000
Aiheesta muualla

Jost Vacano Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Juan Evaristo

Juan Evaristo vuonna 1930.
Juan Evaristo (20. kesäkuuta 1902 Buenos Aires, Argentiina – 8. toukokuuta 1978) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.
Evaristo edusti 15 vuotta kestäneellä urallaan Colegialesia, Huracánia, Boca Juniorsia, Independientea, Argentinos Juniorsia ja Sportivo Barracasia. Hän voitti Boca Juniorsin kanssa Argentiinan Primera Divisiónin vuonna 1931.
Evaristo edusti Argentiinan maajoukkuetta vuoden 1930 maailmanmestaruuskilpailuissa ja kesäolympialaisissa 1928.
Juan Ferrer

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten judo. Olympialaiset  | Maa:   Kuuba> Miesten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | 78 kg |  |
Juan Ferrer Lahera (24. elokuuta 1955 Santiago de Cuba – 22. lokakuuta 2015 Havanna) oli kuubalainen judoka ja olympiamitalisti.
Ferrer saavutti 78 kilogramman painoluokassa olympiahopeaa Moskovassa 1980. Hän voitti mitaleita myös alueellisista mestaruuskilpailuista.
Ferrer kuoli Havannassa 60-vuotiaana 22. lokakuuta 2015.
Jääjättiläiset

Jääjättiläiset eli huurretursaat (muinaisnorjaksi hrímþursar) olivat skandinaavisessa mytologiassa yksi jättiläisten tyyppi. He polveutuivat Ymiristä, ensimmäisestä jättiläisestä, ja olivat jatkuvassa sodassa kadehtimiensa jumalten kanssa. Jääjättiläiset asuivat Jotunheimissa ja myöhemmissä taruissa myös Niflheimissa.
Nimitys huurretursaat viittaa jääjättiläisten syntymähistoriaan. Kaikkien jättiläisten esi-isä Ymir eli Aurgelmir luotiin aikojen alussa Ginnungagapissa, jossa kylmät huurteet ja kuumat höyryt kohtasivat.
Jokipääskyt

| Jokipääskyt |
| --- | --- |
 Aasianjokipääsky (Pseudochelidon sirintarae)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pääskyt Hirundinidae
Suku::  Jokipääskyt Pseudochelidon  Hartlaub, 1861
Katso myös
   Jokipääskyt Wikispeciesissä   Jokipääskyt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jokipääskyt (Pseudochelidon) ovat pääskyjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Jokipääskyjen sukuun kuuluu kaksi lajia.
Lajit

Aasianjokipääsky (Pseudochelidon sirintarae)
Afrikanjokipääsky (Pseudochelidon eurystomina)
Jääkaappiteoria

Jääkaappiteoria eli ruokakuntamalli  on eräs sosiologinen määritelmä perheelle. Teorian mukaan ruokakunnan muodostavat ne, jotka ”syövät samasta jääkaapista”, toisin sanoen asuvat samassa kotitaloudessa, esim. avio- ja avoliitossa elävät aikuiset ja heidän kanssaan asuvat alle 18-vuotiaat, joiden hoidosta ainakin toinen avio- tai avopuolisoista huolehtii. Jääkaappiteoria kehitettiin 1990-luvulla, kun Sosiaali- ja terveysministeriössä pohdittiin perheen määritelmää. Kela soveltaa yleisen asumistuen myöntämisessä jääkaappiteoriaa: tukea voidaan myöntää pienituloisille ruokakunnille. Ruokakunnan muodostavat samassa asunnossa asuvat henkilöt.
Kehitysvammainen tai muuten erityistä huolenpitoa  tarvitseva lapsi katsotaan 21-vuotiaaksi asti kuuluvan perheeseen. Jääkaappiteorian mukaisesti perheeseen kuuluvana pidetään myös samassa taloudessa asuvia setiä, tätejä tai enoja. Tämän perhekäsityksen mukaan myös samaa sukupuolta olevien parisuhde ja yhteinen talous (sateenkaariperhe) muodostavat perheen.
Joss Ackland

Sidney Edmond Jocelyn ”Joss” Ackland (29. helmikuuta 1928 – 19. marraskuuta 2023) oli englantilainen näyttelijä, jolla oli uransa aikana yli 130 elokuvaroolia.
Ackland syntyi Lontoon North Kensingtonissa ja opiskeli Central School of Speech and Dramassa. Hän esiintyi myös televisiossa, muun muassa televisioelokuvassa Shadowlands (1985). Hänet nähdään myös Pet Shop Boysin elokuvassa It Couldn't Happen Here (1988) sekä ”Always on My Mind” -kappaleen musiikkivideolla.
Ackland ja hänen vaimonsa Rosemary olivat naimisissa 51 vuotta ennen kuin vaimo sairastui ja kuoli motoneuronitautiin vuonna 2002. Parilla oli seitsemän yhteistä lasta. Myös Rosemary oli näyttelijä. Vuoden 2001 haastattelussa BBC:lle Ackland myönsi joutuneensa tekemään joitakin ”kammottavia elokuvia” työnarkomanian johdosta.
Muutamia Acklandin elokuvia ovat Kuninkaan miekkamies (1975), Salajuoni (1988), Tappava ase 2 (1989), Billin ja Tedin maailma (1991), Kauneuden kohde (1991) ja Vuodet Picasson kanssa (1996).
Aiheesta muualla

Joss Ackland Internet Movie Databasessa. (englanniksi)