stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Patmos Lähetyssäätiö
Historia > Mellerin 1970-luku

Toimittaja Harri Nykäsen mukaan säätiön toiminta oli pitkälle riippuvainen säätiön aiemman toiminnanjohtajan Leo Mellerin saarna- ja myyntimiehen taidoista. Meller tuli Patmos ry:n johtoon vuonna 1971 ja nosti yhdistyksen jaloilleen konkurssin partaalta Yhdysvalloissa opituilla keinoilla. Vuonna 1999 säätiöllä oli noin 18 000 rekisteröityä tukijaa ja se keräsi lahjoituksina noin 28 miljoonaa markkaa, joista 25 miljoonaa jaettiin erilaisiin avustuskohteisiin. Meller oli Nykäsen mukaan ensimmäisiä, jotka toivat maahan "amerikkalaistyylisen hengellisyyden ja sen myyntikeinot". Meller jäi eläkkeelle Patmos Lähetyssäätiön toiminnanjohtajan tehtävästä 1. elokuuta 2010.
Seurakuntien pidättyvyys antaa tiloja herätysliikkeille johti siihen, että Patmos perusti Helsingin Kristillinen Keskuksen Helsingin Kallioon Harjukadulle. Sittemmin Patmos järjesteli toimintojaan uudelleen ja perusti Savenvalajan paja -nimisen kokoustoiminnan keskuksen Helsingin Sörnäisiin ja Studio24/Kristillinen mediakeskus -nimisen studion video- ja äänitallenteiden tuottamiseen. Helsingin Sörnäisten osoitteessa toimii myös Taivas TV7:n toimitus, Ristin Tuki ry ja Lighthouse Network Ltd Oy.[lähde? ]
Toiminta > Ohjelmat

Patmos Lähetyssäätiöllä on oma radiokanava Radio Patmos, jolla on jatkuvia ja tilapäisiä yleisradiolähetyslupia. Patmos Lähetyssäätiöllä seuraavat ohjelmat Radio Deissä: Taivaan ja maan väliltä, Radiokirkko, Patmosradio, Raamatturadio sekä Ristitulta. Taivas TV7 -kanavalla Patmos Lähetyssäätiö on lähettänyt seuraavia ohjelmia: Leo Meller ja ystävät, Patmos maailmalla, Come Home ja Come Home Kids sekä AlfaTV-kanavalla Studio24.
Toiminta > "Come Home" koulu- ja nuorisotyö

"Come Home" koulu- ja nuorisotyön kautta tavoitetaan kymmeniä tuhansia ala- ja yläastelaisia koululaisia eri puolella Suomea sekä vanhempia vanhempainilloissa. Riku Rinteen johtama toiminta on muodostunut yhdeksi Suomen mittavimmista nuorisotyön muodoista. "Come Home" -ohjelmat näkyvät ja kuuluvat viikoittain TV7-kanavalla ja Radio Deissä.
Toiminta > Kuva ja Sana

Varoja toimintaansa Patmos saa omilla keräyksillä yksityisiltä lahjoittajilta sekä Kuva ja Sana Oy:n (virallisesti Kustannus Oy Kuva- ja Sanatuotanto) tuloksen kautta. Kuva ja Sana Oy on Patmos Lähetyssäätiön omistama kristillinen kustantaja.
Kuva ja Sana toimii Patmos Lähetyssäätiön osoitteessa Helsingin Etelä-Haagassa. Yrityksen vuosittainen liikevaihto on ollut viime vuosina runsaat 600 000 euroa. Rahaa Patmos kerää myös hengellisissä kokouksissa myymällä mm. Leo Mellerin kymmeniä teoksia ja satoja saarnaäänitteitä.
Toiminta > Kuva ja Sana > Yrityksen vastuuhenkilöt

Pekka Haapasaari, toimitusjohtaja
Marja Rantanen, hallituksen puheenjohtaja
Heikki Ketola, hallituksen jäsen
Leo Meller, hallituksen jäsen
Toiminta > Kansainvälinen toiminta-alue

| --- | --- |
 Afganistan  Afrikan islamilaiset maat  Albania  Arabiemiraatit  Armenia  Belgia  Bosnia  Brasilia  Egypti  Etiopia  Irak  Israel  Keski-Aasia  Kongon demokraattinen tasavalta :  Libanon  Moldova  Ranska  Romania  Sudan (eteläinen alue)  Suomi  Sudan  Ukraina  Valkovenäjä  Venäjä  Yhdysvallat  Kansainvälinen katastrofiapu  Pioneerilähetysaktiot ns. saavuttamattomien kansojen alueilla
Avainhenkilöitä

Toiminnanjohtaja Pasi Turunen
Hallintojohtaja Pekka Haapasaari
Kenttäkehitysjohtaja Pirkko Säilä
Tutkimusjohtaja Juha Ahvio
Aiheesta muualla

Patmos Lähetyssäätiön kotisivut
Kuva ja Sana kotisivut
Nieminen, Jiri: ”Suomen kristillinen oikeisto – Patmos-lähetyssäätiön poliittinen diskurssi”. Politiikasta.fi-sivusto 17.5.2016, ISSN 2323-7090.
Plummer–Vinsonin oireyhtymä

Plummer–Vinsonin oireyhtymä on oireyhtymä, jonka tyypilliset piirteet ovat raudanpuuteanemia, ruokatorven verkkomaiset muutokset ja nielemisvaikeudet. Ruokatorven limakalvomuutokset koostuvat levyepiteelistä.
Plummer–Vinsonin oireyhtymästä käytetään Isossa-Britanniassa nimitystä Paterson–Brown-Kellyn oireyhtymä. Tämä nimi tulee oireistoa koskevat löydöksensä vuonna 1919 julkaisseista Donald Ross Patersonista ja Adam Brown-Kellysta. Kansainvälisesti käytettävä nimitys tulee Henry Stanley Plummerista ja Porter Paisley Vinsonista, jotka myös havaitsivat oirekuvaan sopivia tapauksia. Plummer–Vinsonin oireyhtymän syy on tuntematon, mutta oireyhtymä on yhteydessä aliravitsemukseen. 1900-luvun alkupuoliskolla oireyhtymä vaikutti yleisemmältä lauhkeilla pohjoisilla alueilla, varsinkin keski-ikäisillä skandinavialaisilla naisilla, mutta 1900-luvun jälkipuoliskolla esiintyvyys väheni voimakkaasti. Tähän vaikuttivat yleisesti parantunut ravitsemustila ja raudanpuutteen harvinaistuminen. Nykyään Plummer–Vinsonin oireyhtymää pidetään harvinaisena sairautena. Plummer–Vinsonin oireyhtymään sairastuneet ovat olleet diagnoosihetkellä tyypillisesti 40–70-vuotiaita, mutta joitain tapauksia on kuvattu myös lapsilla. Plummer–Vinsonin oireyhtymä aiheuttaa kasvaneen syöpäriskin ruokatorven proksimaaliosassa ja alanielussa.
Plummer–Vinsonin oireyhtymän hoidossa käytetään rautalisää. Vaikeat ja pitkäaikaiset nielemisvaikeudet vaativat usein mekaanista apua eli ruokatorven dilataatiota.
Pirttijärvi (Suomussalmi, rajavyöhyke)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Suomussalmi
Koordinaatit:  65°07′44″N, 29°51′20″E
Järvinumero:  59.592.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  242,8 m 
Rantaviiva:  2,31 km 
Pinta-ala:  0,16 km² 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi on saareton ylänköjärvi Suomen ja Venäjän rajalla Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Järven pinta-ala on 15,7 hehtaaria. Etäisyys Kajaanista on 142 kilometriä koilliseen. Valtakunnanraja tekee Pirttijärven kohdalla mutkan koilliseen, joten järvi sijaitsee kokonaisuudessaan Suomen alueella.
Maantiede

Pirttijärven pituus lounaasta koilliseen on runsaan kilometrin. Järvi on melko tasaleveä. Sen rannat ovat alavaa suota ja metsää. Pirttijärvi laskee Pieneen Pirttijärveen (242,0 metriä mpy), joka sijaitsee 400 metriä lounaaseen. Pirttivaaran kylä sijaitsee noin kilometrin Pirttijärveltä länteen.
Pirttijärvi (59.592.1.008) kuuluu Karttimonjoen valuma-alueeseen (59.592), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Taivaljoen-Karttimonjoen valuma-alue (59.59) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Pirttijärvi on Karttimonjoen valuma-alueen laajin vakavesi Ala-Karttimon, Yli-Karttimon ja Iso-Öllörin jälkeen. Valuma-alueeseen kuuluu 22 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Rajavyöhykkeen Pirttijärvi on yksi Suomen 74:stä Pirttijärvestä. Suomussalmella on toinenkin Pirttijärvi, se sijaitsee kuntakeskuksen luoteispuolella noin 50 kilometriä rajavyöhykkeen Pirttijärveltä länsilounaaseen.
Uimaharjun saha

Uimaharjun saha
Uimaharjun saha on Stora Enson omistama saha Joensuun Uimaharjussa. Virallinen nimi on Stora Enso Timber Oy Ltd Uimaharjun saha. 
Saha on perustettu vuonna 1951,
jolloin sen omisti Haukivuoren Puutavara Oy. Enso Gutzeitin omistukseen se siirtyi vuonna 1955 ja Stora Enson omistukseen 1993. Saha sijaitsee samalla alueella Enocellin Uimaharjun sellutehtaan kanssa.
Sahalla työskentelee yli sata henkilöä. Päätuotteina ovat mäntylaudat ja -lankut. Saha valmistaa myös puukomponetteja muun muassa ikkunateollisuuden käyttöön. Erikoistuote on myös lämpöpuu, eli lämpökäsittelyllä kestäväksi tehty puu.
Stora Enso Timberin sahoja on lisäksi: Joutsenossa, Kemissä, Kiteellä, Kotkassa, Porvoon Tolkkisessa  ja Varkaudessa.
Turvaseksi

Kondomi
Turvaseksi on seksiä, jonka aikana kehon eritteet eivät pääse kosketuksiin kumppanin limakalvojen kanssa. Näin suojaudutaan ei-toivotuilta raskauksilta ja sukupuolitaudeilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turvaseksi Wikimedia Commonsissa
Turvasana

| ”Turvasana” Jenni Vartiainen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Monologi
 Julkaistu: 18. tammikuuta 2017
 Tuottaja(t): Jurek
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.34
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Jenni Vartiaisen muut singlet
| ”Susta enkelit pitävät huolta” 2015 | ”Turvasana” 2017 | ”Se oikea” 2017 |
Turvasana on Jenni Vartiaisen single, joka julkaistiin 18. tammikuuta 2017. Kappaleen on tuottanut Jurek.
Singlestä julkaistiin musiikkivideo 21. helmikuuta 2017 ja sen on ohjannut Joonas Kent.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 4 
Suomen virallinen latauslista: 2 
Radiolista: 2 
Striimatuimmat: 4
Työsuojelupäällikkö

Työsuojelupäällikkö on työnantajan nimeämä työsuojeluhenkilö, joka huolehtii työpaikalla työsuojelun järjestämisestä. Työnantaja voi toimia henkilökohtaisesti työpaikan työsuojelupäällikkönä, mutta tehtävässä voi olla myös muu nimetty henkilö. Työsuojelupäällikkö voi hoitaa toimea usealla työpaikalla samanaikaisesti. Työsuojelupäällikkö edustaa työnantajaa työsuojelutoimikunnassa.
Työsuojelupäällikön tehtäviin kuuluvat työnantajan ja esimiesten neuvominen työsuojeluasiantuntemuksen hankintaan liittyvissä asioissa sekä yhteistyössä työntekijöiden ja työsuojeluviranomaisten kanssa. Työsuojelupäälliköllä pitää olla työpaikan vaativuuteen tarvittavat osaamiset ja hyvät tiedot työsuojelusäännöksistä.
Työsuojeluhenkilöstön, niin työsuojelupäällikön kuin työsuojeluvaltuutetun tehtävänä on tukea työyhteisön työsuojelutoimintaa osaamisellaan, aloitteillaan ja linjaorganisaatiota palvelevilla toiminnoillaan. Toiminnan tulee tapahtua yhteistyössä esimiesten ja työntekijöiden sekä työ­terveys­huollon kanssa. Työsuojeluvastuu ja päätösvalta toimenpiteistä on työnantajalla.
Työsuojeluhenkilöstön keskeisiä tehtäviä on arvioida työympäristöä, tunnistaa häiriöitä ja oireita sekä tehdä esimiehille ehdotuksia niiden poistamiseksi. Heidän tulee olla aloitteellisia vaarojen ennalta ehkäisemiseksi sekä ratkaisujen kehittämiseksi. Onnistuakseen tässä työssä heidän pitää tuntea hyvin oma työpaikkansa ja sen työolot. He tarvitsevat myös riittävät tiedot
työsuojelusta voidakseen opastaa muuta henkilöstöä työsuojeluasioissa. Lisäksi heillä on oltava motivaatiota kehittää työpaikkansa työsuojelua sekä taito keskustella, kuunnella toista osapuolta ja perustella oma kantansa. Heille on annettava edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, kuten aikaa sekä koulutusta ja tietoa työsuojeluun liittyvistä asioista.
Työsuojelupäällikön tehtävät

Työsuojelupäällikön tehtävät määräytyvät työsuojelun valvonta-asetuksen 17 §:n mukaan.
Käytännön työsuojelupäällikön työtä kuvaa Työterveyslaitoksen tutkimus työsuojelupäällikön tehtävistä ja roolista .
Esiin nousi muun muassa seuraavia asiakokonaisuuksia:
fyysisen kunnon kohottamisprojektit (työterveyshuolto)
henkisen työkyvyn parantamisprojektit (työterveyshuolto)
testit, mittaukset (yleensä hoitaa asiaanomistautunut tutkimusryhmä/laitos)
fyysisen työympäristön parannukset (työnantaja)
työpaikkakäynnit
terveystarkastukset (terveyskeskus)
turvallisuustarkastukset, valvonta (yleensä hoitaa vartiointiliike)
työ- ja apuvälineiden hankinta ja käytön edistäminen (ei ts-päällikön tehtävä)
suojainten hankinta ja käytön edistäminen (ei ts-päällikön tehtävä)
kone suojaus, laitteiden uudistaminen (ei ts-päällikön tehtävä)
työsuojelun organisointi, johtaminen ja suunnittelu (ylinjohto hoitaa johtamisen)
työsuojelukoulutus, -tiedotus ja neuvonta
työnopastus, perehdyttäminen ja ohjaus (ei ts-päällikön tehtävä)
toimintaohjelman tai vastaavan laatiminen ja toteuttaminen
työpaikkaselvitykset (tehdään ryhmänä)
työympäristötutkimukset (erillinen tutkimuslaitos yleensä hoitaa)
terveellinen elämäntapojen edistäminen (työterveyshuolto)
kuntoutus (kuntoutuslaitos yms. tehtävä)
työryhmätyö, osallistumisen organisointi (työsuojelutoimikunnan kokoukset lähinnä)
riskien arviointi, tapaturmien tutkinta jne. tietojärjestelmät (riskienhallinta)
siisteys - ja järjestyskampanjat
työsuojelukilpailut ja kannustuskeinot
tyky-kampanjat.
On tavallista, että työsuojelupäällikkö välittää työsuojelutoimikunnan kannanotot yrityksen päätöksentekoelimelle.
Aiheesta muualla

Työturvallisuuskeskus
Pilvisirkku

| Pilvisirkku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkulit Passerellidae
Suku::  Oreothraupis
Laji::  arremonops
Kaksiosainen nimi
 Oreothraupis arremonops  (Sclater, 1855) 

Katso myös
   Pilvisirkku Wikispeciesissä   Pilvisirkku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pilvisirkku (Oreothraupis arremonops) on sirkkuleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Pilvisirkku kasvaa 20–21 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on musta, ja päälaella kulkee vaaleanharmaa juova. Leveät silmäkulmajuovat ovat valkoiset. Pilvisirkun selkä ja siivet ovat punaruskeat ja pyrstö on musta. Linnun rinta ja kyljet ovat punaiset ja vatsan keskiosat harmaat.
Levinneisyys ja elintavat

Pilvisirkku elää Andien länsipuolella Kolumbiasta Ecuadoriin. Lajin elinympäristöä ovat kosteat pilvimetsät 1 200–2 800 metrin korkeudella merenpinnasta. Pilvisirkku liikkuu metsien pohjakerroksessa tavallisesti muutaman linnun ryhminä. Sen ravintoa ovat hedelmät ja hyönteiset.
Plunge

Plunge voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Plungė, kaupunki Liettuassa
Plunge, yhdysvaltalaisen Cinder Road -yhtyeen alkuperäinen nimi
Plunge, Fever Rayn vuonna 2017 julkaisema albumi
Plunge, Michael Stearnsin vuonna 1986 julkaisema sooloalbumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Plunge”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paul Bemile

Paul Bemile (s. 20. joulukuuta 1939) on ghanalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Wan hiippakuntaan 3. elokuuta 1968 ja nimitettiin sen piispaksi 19. joulukuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. maaliskuuta 1995. Pääkonsekraattorina toimi Peter Poreku Dery, jota avustivat Gregory E. Kpiebaya ja Dominic Kodwo Andoh.
Uimaharjun kirjasto

| Uimaharjun kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Honkajoentie 2, 81280 Uimaharju (Joensuu)
Koordinaatit:  62.9148°N, 30.2523°E
Tyyppi:  yleinen kirjasto, osa Joensuun seutukirjastoa
Kokoelman koko:  ks. Joensuun seutukirjasto
Uimaharjun kirjasto
Uimaharjun kirjasto on Joensuun kaupungin pohjoisosassa, Uimaharjun taajamassa toimiva yleinen kirjasto. Kirjasto on toiminut Uimaharjun lähipalvelukeskuksen rakennuksessa kesäkuusta 2019 lähtien. Uimaharjun kirjastossa on henkilökuntaa vain muutamana viikonpäivänä; pääosan päivittäisestä aukioloajastaan kirjasto toimii omatoimikirjastona. Enon pitäjän alueella palvelevat myös Enon kirjasto sekä Kontiolahden ja Enon yhteinen kirjastoauto Runo-Antti.
Uimaharjun kirjasto toimii osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Vaara-kirjastojen verkkokirjasto ja kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös joensuulaisten käytettävissä.
Turvapuisto

Turvapuisto on Ruduksen perustama rakennusalan työturvallisuuden koulutusrata Espoossa ja Oulussa. Turvapuisto on käytännön harjoitusalue, jossa järjestetään harjoituksia työn vaaroista selviämiseen. Teemana on "Tekemällä oppii". Tekeminen on pääasiassa ulkoilmassa tapahtuvia harjoituksia. Useimmissa kohteissa kävijät pääsevät itse kokeilemaan erilaisia asioita. Alueella voi käydä harjoittelemassa yhtiön aliurakoitsijoiden, asiakkaiden sekä yhteistyökumppanien henkilökunta.
Turvapuisto on Rudus Oy:n hanke, mutta siinä on mukana monia alan toimijoita ja yrityksiä. Turvapuiston ensimmäinen vaihe avattiin Espoossa vuonna 2009 ja 2. ja 3. vaiheet avattiin 2010. Turvapuisto sijaitsee Espoon Ämmässuolla entisen betonitehtaan alueella.
Idea puiston perustamiseen saatiin yhdysvaltalaiselta emoyhtiön tytäryhtiöltä. Rudus oli työturvallisuudessa konsernin Euroopan-yritysten häntäpäässä.
Aiheesta muualla

Turvapuiston sivut
Pohjois-Suomen Turvapuisto
Paul Belmondo Racing

Paul Belmondo Racing oli ranskalainen pikkuformulatalli. Tallin perusti entinen F1-kuljettaja Paul Belmondo, joka myös ajoi tallinsa autoilla. Talli kilpaili World Series by Nissan, FIA GT Championship ja Le Mans Endurance Series sarjoissa. Talli lopetti toimintansa vuonna 2007.
Käännös suomeksi
Pietarsaaren urheilu

Centers pelaa kotiottelunsa Pietarsaaren jäähallissa.
Pietarsaari tunnetaan erityisesti jalkapallosta. Pietarsaaren uimahalli avattiin 1967. Pietarsaaren keskuskenttä eli yleisurheilu- ja jalkapallostadion avattiin vuonna 1971. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan FF Jaron kotikenttänä. Vuonna 1987 Pietarsaareen rakennettussa tennishallissa on 4 tenniskenttää (joista 1 ulkokenttä), 3 sulkapallokenttää, sekä squash ja pöytätennis. Tellushalli on vuonna 1991 käyttöön otettu halli, jossa pelataan pääasiassa jalkapalloa ja yleisurheillaan. Kentän koko 100 m × 60 m. Hallissa on myös viisi juoksurataa sekä mahdollisuus heitto- ja hyppylajeille. Tellushallissa järjestetään urheilutapahtumien lisäksi messuja ja muita tapahtumia. Rettigin vanha teollisuushalli remontoitiin liikuntalaitokseksi 2016–2018. Liikuntalaitoksessa pelataan muun muassa salibandyä, futsalia, sulkapalloa ja pöytätennistä sekä pidetään voimistelutunteja. Masaholmintiellä Messukentän vieressä sijaitsee noin 300 m² skeittipuisto, joka sopii myös temppupotkulautailijoille ja BMX-pyöräilyyn. Puisto valmistui syyskuussa 2020.
Jalkapallo

Urheiluseura IF Drottilla oli aiemmin toimintaa jalkapallossa. 18. joulukuuta 1965 perustettu FF Jaro otti haltuunsa Drottin jalkapallojaoston, sekä sen junioritoiminnan.  FF Jaro pelaa Ykkösessä. Kaupungin toinen miesten kansallisissa sarjoissa edustettu jalkapallojoukkue on JBK (Jakobstads Bollklubb), joka pelaa Kakkosessa. Kauden 1993 päätteeksi Jaron naisjoukkue nousi mestaruussarjaan. Resurssit eivät kuitenkaan riittäneet sekä naisten että miesten joukkueeseen pääsarjassa. Tämän seurauksena perustettiin FC United. FC United on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2002, sekä 2004.
Pietarsaaren uuden jalkapallostadionin rakentaminen alkaa vuonna 2024 nykyisen Keskuskentän kupeeseen Länsikentälle. Stadionista tulee brittityylinen neljän katsomon kokonaisuus, jonka kokonaiskapasiteetti on 3000 katsojaa. Hankkeen budjetti on 4,5 miljoonaa euroa.
Jääkiekko

Jääkiekkoa pelaa vuosina 1961–1992 ja jälleen vuodesta 2020 alkaen toiminut Centers II-divisioonassa. Toinen II-divisioonassa pelaava joukkue on 2019 perustettu Highsticks HT. Vuosina 1992–2020 jääkiekkoa pelasi Jeppis Hockey.
Golf

Pietarsaaren 18-reikäinen golfkenttä sijaitsee Pirilön kaupungiosassa. Kenttä valmistui 2004, ja sen on suunnitellut ruotsalainen Björn Eriksson.
Paul Berth

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Paul Berth vuonna 1912. |  Paul Berth vuonna 1912. |  Paul Berth vuonna 1912. |  |
Maa:   Tanska
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | joukkuekilpailu |  |
Paul Ludvig Laurits Berth (7. huhtikuuta 1890 – 9. marraskuuta 1969) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuoden 1912 kesälympialaisissa Tukholmassa hopeaa voittaneessa Tanskan jalkapallomaajoukkueessa.
Tunneli (vuoden 1960 elokuva)

| Tunneli> Le Trou |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jacques Becker
Käsikirjoittaja:   Jacques Becker  José Giovanni  Jean Aurel 
Perustuu:  José Giovannin romaaniin Le Trou
Tuottaja:  Serge Silberman
Säveltäjä:  Philippe Arthuys
Kuvaaja:  Ghislain Cloquet
Leikkaaja:   Marguerite Renoir  Geneviève Vaury 
Pääosat:   Michel Constantin  Marc Michel  Jean Keraudy  Philippe Leroy  Raymond Meunier 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Titanus
Levittäjä:  Titanus
Ensi-ilta:   1960-3-1818. maaliskuuta 1960 (Ranska)  1961-9-2929. syyskuuta 1961 (Suomi)  
Kesto:  132 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunneli (ransk. Le Trou) on vuonna 1960 ensi-iltansa saanut ranskalainen rikoselokuva, jonka on ohjannut Jacques Becker. Se perustuu José Giovannin vuoden 1957 romaaniin Le Trou. Elokuva perustuu tositapahtumiin ja kertoo viidestä vangista, jotka yrittivät paeta Pariisissa sijaitsevasta vankilasta vuonna 1947.
Becker, joka menehtyi vain viikkoja elokuvan kuvausten päättymisen jälkeen, valitsi elokuvan päärooleihin enimmäkseen kokemattomia näyttelijöitä. Yksi heistä oli Jean Keraudy, joka oli mukana vuoden 1947 vankilapakoyrityksessä ja esiintyy myös itsenään elokuvan alussa.
Tunneli esitettiin Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1960. Suomen-ensi-iltansa se sai 29. syyskuuta 1961.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michel Constantin  | … |  Geo Cassine   |
|  Marc Michel  | … |  Claude Gaspard   |
|  Jean Keraudy  | … |  Roland Darbant   |
|  Philippe Leroy  | … |  Manu Borelli (José Giovanni)   |
|  Raymond Meunier  | … |  Vossellin / Monseigneur   |
|  Jean-Paul Coquelin  | … |  komisario Grinval   |
|  André Bervil  | … |  johtaja   |
|  Eddy Rasimi  | … |  Bouboule   |
|  Gérard Hernandez  | … |  vanki   |
|  Dominique Zardi  | … |  vanki   |
|  Paul Préboist  | … |  vartija   |
|  Catherine Spaak  | … |  Nicole (kreditoimaton)   |
Aiheesta muualla

Tunneli Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tunneli Elonet.
Tunneli AllMoviessa. (englanniksi)
Turun kaupungintalo

| Turun kaupungintalo> Åbo stadshus |
| --- | --- |

Osoite:  Aurakatu 2
Sijainti:  Turku
Koordinaatit:  60°26′56″N, 22°16′7″E
Valmistumisvuosi:  1812
Suunnittelija:  Charles Bassi Frans A. Sjöström vuosien 1883-1885 muutokset
Omistaja:  Turun kaupunki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turun kaupungintalo (ruots. Åbo stadshus) sijaitsee Turussa Aurajoen rannalla, Aurakatu 2:ssa. Vuonna 1874 perustettu Turun kaupunginvaltuusto on kokoontunut kaupungintalossa vuodesta 1885 lähtien.
Seurahuone

Vuonna 1812 käyttöön vihityn talon suunnitteli arkkitehti Charles Bassi. Rakennus valmistui alun perin Suomen silloisen pääkaupungin Seurahuoneeksi, hotelli-ravintolaksi, joka oli lajissaan Suuriruhtinaskunnan ensimmäinen.  Päärakennuksen alkuperäinen tyyli oli uusklassismi. Kaupungin kerma vietti ravintolassa railakkaita tanssiaisia ja katseli teatterieristyksiä. Ravintola- ja juhlatilat olivat päärakennuksessa. Majoitus- ja taloustilat olivat aluksi pihasiivissä ja erillisissä paviljongeissa. Niiden tilalle rakennettiin Aurakatu 4:ään siipirakennus, joka valmistui 1861. Sen suunnittelija oli arkkitehti Georg Theodor von Chiewitz.
Seurahuone selvisi täysin vahingoittumattomana Turun palosta 1827. Palossa toimitilansa menettänyt Turun hovioikeus toimi rakennuksen tiloissa vuoteen 1830.