stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lahden kansainvälinen julistetriennaali
Julistemuseo

Vuonna 1975, samana vuonna kun biennaalitoiminta aloitettiin, Lahden taidemuseon yhteyteen perustettiin Julistemuseo, jonka tavoitteena on kerätä, taltioida, tutkia ja pitää esillä suomalaista ja ulkomaista graafista muotoilua ja julkaista sitä käsitteleviä tutkimuksia. Kokoelmaa kartutetaan  pääosin lahjoituksin. Museon kokoelmissa oli vuonna 2016 noin 75 000 painotuotetta. Kokoelmiin kerättiin aiemmin myös etikettejä ja exlibriksiä, mutta niiden kokoelmaa ei enää kartuteta.
Anja Karkku-Hohti

Anja Karkku-Hohti, Elin Danielsson-Gambogin muistomerkki, 2011, Noormarkku.
Anja Karkku-Hohti (s. 9. heinäkuuta 1935 Hailuoto) on suomalainen taidemaalari ja kuvataiteilija, joka tunnetaan parhaiten guassimaalauksistaan.
Hän opiskeli Suomen taideakatemiassa vuosina 1956–1959 ja piti ensimmäisen näyttelynsä Jyväskylässä 1958. Nykyään Noormarkussa asuvan Karkku-Hohdin töitä on ollut esillä useissa yksityis- ja yhteisnäyttelyissä Suomen lisäksi myös ulkomailla, kuten Tukholmassa, Pariisissa ja Riiassa. Hän on toiminut myös taideopettajana muun muassa Porin taidekoulussa sekä ollut oppilaitoksen rehtorina vuosina 1989–1992.
Vuonna 2011 paljastettiin Noormarkussa Karkku-Hohdin suunnittelema taidemaalari Elin Danielson-Gambogin muistomerkki.
Anja Kampe

Anja Kampe (s. 1968 Itä-Saksa) on saksalais-italialainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän osallistui Cardiffin Singer of the World -kilpailuun vuonna 1995 ja sai laajaa suosiota Sieglinden roolin tulkinnallaan Richard Wagnerin Valkyyria-oopperan esityksessä Washingtonin kansallisoopperassa vuonna 2003.
Kampe tutustui lapsena äitinsä myötä paikallisiin kansanlauluihin. 9-vuotiaana hän ei päässyt kitaraoppilaaksi, koska luokka oli jo täynnä, mutta valitsi sen sijaan laulun opiskelun. Teini-ikäisenä hän kiersi Itä-Euroopassa musiikkikoulun orkesterin kanssa ja opiskeli laulamista Dresdenissä. Mennessään naimisiin italialaisen miehen kanssa Kampe muutti Italiaan vuonna 1989. Hän italialaistui niin perusteellisesti, että kertomansa mukaan puhuu nykyään helpommin italiaa kuin saksaa. Kampe teki debyyttinsä Torinossa vuonna 1991 Hannun ja Kertun italiankielisessä tuotannossa. Hänen uramahdollisuuksiaan heikensi se, että häntä pidettiin liian saksalaisena italialaisiin rooleihin ja liian italialaisena saksalaisiin rooleihin. 1990-luvun aikana Kampe hankkikin elantoa työskentelemällä lapsenvahtina ja kielenkääntäjänä.
Vuonna 2000 Kampen lauluvalmentaja kannusti tätä ryhtymään Wagnerin tulkitsijaksi, jolloin Kampen ura kääntyi noususuuntaan. Hän esitti Freian roolissa Reininkullan esityksessä Bayreuthissa vuonna 2002 ja teki seuraavana vuonna menestyksekkään esiintymisensä Sieglinden roolissa Plácido Domingon vastaesiintyjänä. Wagnerin teosten ohella Kampen ohjelmistoon on kuulunut Wolfgang Amadeus Mozartin, Ludwig van Beethovenin, Gioacchino Rossinin Giacomo Puccinin ja Dmitri Šostakovitšin rooleja. Hän on myös tulkinnut Georges Bizet'n ja Hugo Wolfin lauluja.
Anja Vähäaho

Anja Vähäaho (o.s. Isomaa 26. elokuuta 1946, Ylivieska - 5. huhtikuuta 2010, Pyhäjärvi) oli kärsämäkinen monen kulttuurin alan vaikuttaja; kirjailija, kriitikko, kirjoittajakouluttaja sekä Suomen Elämäntarinayhdistyksen puheenjohtaja.
Anja Vähäaholta ilmestyi viisi kaunokirjallista teosta, joista viimeisin on omaelämäkerrallinen romaani Musta joutsen (1991). Lisäksi hän toimitti lukuisia antologioita, mm. toimituskunnan puheenjohtajana Elämäntarinayhdistyksen julkaiseman Lapsuusmuistoja-antologian (2006). Hän myös kirjoitti yhdessä Liisa Enwaldin ja Marja-Riitta Vainikkala-Kejosen kanssa teoksen Elämä tarinaksi (2003).
Anja Vähäaho oli perustamassa Suomen Elämäntarina- ja kansantaideakatemiaa (myöhemmin Elämäntarina-akatemia) ja sen tueksi Suomen Elämäntarinayhdistystä Kärsämäelle vuonna 1999. Vähäahon aloitteesta Elämäntarinayhdistys alkoi vuonna 2000 julkaista Elämäntarina-lehteä, joka on Suomen ainoa elämäkertateemainen kulttuurilehti. Anja toimi sekä yhdistyksen puheenjohtajana että lehden päätoimittajana alusta lähtien kuolemaansa asti. Kärsämäellä 2000-luvun alussa järjestettyjen tapahtumien luomalta pohjalta alkoi kehitys, joka on synnyttänyt jokakesäiset mittavat Elämäntarinafestivaalit työpajoineen, seminaareineen ja Tarinaniskennän SM-kilpailuineen.
Anja Vähäaholle on myönnetty hänen ansioistaan seuraavat palkinnot: Oulun läänin vuoden 2004 Hyvä Opettaja -tunnustuspalkinto ja Kärsämäen kunnan kulttuuripalkinto vuonna 2009. Anjan johtama Suomen Elämäntarinayhdistys sai Alfred Kordelinin rahaston myöntämän kannustuspalkinnon vuonna 2005 suomalaisten elämäkertakirjoittamisen lisäämiseen.
Aiheesta muualla

Anja Vähäahon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kristian Järvinen

| Kristian Järvinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. heinäkuuta 1992 (ikä 32) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Krisu
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  77 kg
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–2016
Aik. seurat:  KooKoo (Mestis) TPS (SML) HPK (SML) TuTo (Mestis) KoMu HT (II-divisioona)
Kristian Järvinen (s. 29. heinäkuuta 1992 Turku) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi viimeksi II-divisioona -joukkue KoMu HT:ssa
Ura > Maajoukkueura

Järvinen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2009. Yhteensä hän on pelannut 11 poikien maaottelua. Järvinen valittiin Pohjola-leirin parhaaksi maalivahdiksi ja tähdistökentälliseen vuonna 2009.
Muuta

Järvisen kaksoisveli Niko on pelannut jääkiekkoa puolustajana.
Anja Vitikka

Anja Betty Rakel Kuivalainen, kirjailijanimi Anja Vitikka  (o.s. Vitikka; 17. joulukuuta 1921 Viipuri – 6. huhtikuuta 2021 Joensuu) oli suomalainen nuortenkirjailija.
Teoksia

Kotikesä. Nuorten toivekirjasto 139. WSOY 1960
Kärnä

Kärnä voi tarkoittaa seuraavaa:
Paikka

Kärnä, saari ja kylä Lappajärvellä
Sukunimi

Antti Emil Kärnä (1892–1919), jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti
Eija Kärnä (myös Kärnä-Lin, s. 1956), kasvatustieteilijä ja erityispedagogiikan professori
Jarmo Kärnä (s. 1958), pituushyppääjä
Jukka Kärnä (s. 1955), sosiaalidemokraattisen puolueen kansanedustaja
Juhani Kärnä (s. 1940), tekniikantutkija, professori
Julia Kärnä, näyttelijä
Julius Kärnä (1895–1977), jääkärimajuri, talouspäällikkö
Kirsi Kärnä (s. 1977), näyttelijä
Mikko Kärnä (s. 1980), keskustalainen kansanedustaja, kunnanjohtaja
Oiva Albert Kärnä (1892–1966), kansakoulunopettaja ja oppikirjojen tekijä
Pietari Kärnä (1859–1930), opettaja, suomalaisen puolueen kansanedustaja
Sari Kärnä (s. 1988), jääkiekkoilija
Taavetti Kärnä (1658–1738), "Lappajärven kuningas", talollinen, lautamies ja talonpoikaispurjehtija
Tapani Kärnä (1923–2000), lähetyssaarnaaja ja -sihteeri
Toivo Kärnä (1895–1941), jääkärikapteeni
Usva Kärnä (s. 1982), näyttelijä
Kärnäslampi

| Kärnäslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°31′59″N, 25°58′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskuoja:  oja Haapajärveen 
Järvinumero:  14.337.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,1 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,867 km  
Pinta-ala:  1,763 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKärnäslampi 
Kärnäslampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Haapalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Haapajoen valuma-alueeseen (14.337) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,1 metriä mpy.
Lahden ilmailukerho

Lahden ilmailukerho ry on Lahti-Vesivehmaan lentopaikkaa kotikenttänään pitävä lahtelainen purjelentokerho.
Lahden Ilmailukerho perustettiin vuonna 1934, tuolloin Lahden purjelentokerho -nimisenä. Kerho hankki Suomessa ajalle epätyypillisesti oikean purjelentokoneen piirustukset Puolasta ja alkoi rakentaa Wrona bis -konetta vuonna 1935. Rinnalla kerho rakensi saksalaista Grunau Baby -konetta, joka tuhoutui vuonna 1937. Koelennot tehtiin Hennalassa kumiköysistartilla. Lentotoiminta tapahtui vain Jämijärvellä. Talvisotaa edeltäneenä kesänä seura siirtyi jo autohinaukseen.
Vuonna 1951 kerho hankki De Havilland Tiger Moth -koneen hinauskoneeksi. 1960-luvun lopulla kerho toimi yhteistoiminnassa PIKin kanssa ja rakensi itselleen PIK-15 Hinun. 1980-luvun kerho hankki edelleen käytössä olevan peruskalustonsa: kalusto LS-4, SZD-51-1 "Junior" ja SZD-50-3 "Puchacz". Vuonna 2005 kerho osti LS-8-koneen.
Seura kouluttaa purjelentäjiä keväästä syksyyn.
PIK-27

Liki kymmenen vuotta kestänyt hinauskoneen rakennusprojekti saatiin loppuun joulukuun 21. päivänä 2006, kun koneen suunnittelija Aki Suokas suoritti ensimmäisen koelennon. PIK-27 "Sehinu" on suunniteltu erityisesti hinauskoneeksi tarkoituksena pienentää kasvaneita hinauskoneiden käyttökustannuksia. Kesän 2007 hinaustoiminta osoitti Sehinun olevan hyvä hinauskone, mutta moottoritilan jäähdytys aiheutti päänvaivaa suunnittelijalle ja rakentajille. Sittemmin moottoritilaa on väljennetty ja ongelma ratkaistu.
Aiheesta muualla

Seuran sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotkan liikenne

Kotka on yksi Suomen merkittävimmistä satamakaupungeista ja myös tärkeä liikenteen solmukohta. Kotkan kautta kulkee myös Helsingistä Vaalimaalle johtava Valtatie 7.
Tieliikenne

Kotkan kautta kulkee yksi Suomen pääväylistä, Helsingistä Vaalimaalle johtava Valtatie 7, joka on osa eurooppatietä E18.
Meriliikenne

Liikennemäärältään Kotkan satama oli Suomen toiseksi suurin yleissatama vuonna 2008. Liikennemäärästä viennin osuus oli 43,6 %, tuonnin 25,3 %, kauttakulun 29 % ja kotimaan liikenteen 2,1 %. Kotkan satamasta on säännölliset yhteydet muun muassa Göteborgin, Tallinnan, Lyypekin, Hampurin, Bremenin, Amsterdamin, Rotterdamin, Tilburyn, Hullin, Pietarin ja Antwerpenin satamiin.
Julkinen liikenne > Linja-autoliikenne

Paikallisliikennettä Kotkassa hoitaa nykyisin vain Pohjolan Liikenne, joka osti ensin Karhulan-puoleisen linja-autoliikenteen Onni Vilkas Oy:ltä Onni Vilkkaan kuoltua ja sitten Mussalon–Karhuvuoren liikenneoikeudet marraskuussa 2007 Jyrkilä-liikenneyhtiöltä, joka jatkaa kuitenkin tilausmatka-liikenneyhtiönä. Palvelulinjoja sekä seutu- ja kaukoliikenteen vakiovuoroja Kotkassa ajavat lisäksi Savonlinja-Yhtiöt, Henkilöliikenne Heino Oy ja Vuorelan Liikenne.
Lahden ilmasilta

Lahden Ilmasilta ry (LIS) on suomalainen, kiltajärjestönä toimiva yhdistys. Yhdistys on perustettu 15. marraskuuta 1962. Sen hallussa olevat lentokoneet sijaitsevat Päijät-Hämeen ilmailumuseossa, Lahti-Vesivehmaan lentokentällä sijaitsevassa hallissa. Hallia pidetään avoinna yleisölle kesäaikana.
Kokoelma

Aero A-32
Blackburn Ripon II F
Caudron C.59
Caudron-Renault C.R. 714
Saab 35 Draken
Folland Gnat Mk.1
Fouga Magister CM 170
I.V.L. D.26 Haukka I
I.V.L. K.1 Kurki
Kassel 12
MiG-15 UTI
MiG-21bis
Republic RC-3 Seabee
VL E.30 Kotka II
Mil Mi-8 P
de Havilland Vampire Mk55
Venäläisten lentokoneiden osia sekä pienesineistöä.
Aiheesta muualla

Lahden Ilmasilta
Kööpenhaminan lentoasema

Kööpenhaminan lentoasema, Kastrup (tansk. Københavns Lufthavn, Kastrup) (IATA: CPH, ICAO: EKCH) on Amagerin saarella Tårnbyssä Tanskassa, kahdeksan kilometriä Kööpenhaminasta etelään sijaitseva lentoasema. Se on matkustajamääriltään Pohjoismaiden vilkkain etenkin kansainvälisillä matkustajilla mitattuna ja kokonaisuudessaan vuonna 2017 kenttä palveli yli 29 miljoonaa matkustajaa. Lentoasema on toinen Scandinavian Airlinesin (SAS) kahdesta päälentoasemasta. Lentoasema avattiin 20. huhtikuuta 1925 ja työllistää nykyään noin 1 700 työntekijää, ja sitä ylläpitää Copenhagen Airports A/S.
Lentoasema on saanut useita tunnustuksia ja palkintoja. Sen on muun muassa monesti eri tahot valinneet yhdeksi Euroopan parhaista lentoasemista, ja Forbes-lehti sijoitti sen kymmenen joukkoon listallaan The World’s Ten Best Airport Lounges.
Lentoyhtiöt ja kohteet

Kööpenhaminan Kastrupin lentoasemalle lentävät lentoyhtiöt tammikuussa 2023:
Lentoyhtiöt ja kohteet > Terminaali 2

AirCairo
Air Canada
Air China
Air France (Pariisi-Charles de Gaulle)
Air Greenland (Kangerlussuaq, Narsarsuaq)
Air Serbia
Atlantic Airways (Färsaaret)
Austrian Airlines
British Airways (Lontoo-Heathrow)
Brussels Airlines (Bryssel)
Corendon Airlines
Croatia Airlines
Delta Air Lines (Atlanta)
easyJet (Berliini-Schönefeld, Lontoo-Stansted)
Emirates
Finnair (Helsinki)
Flyr
Freebird Airlines
Iberia Express (Madrid)
Iraqi Airways
Jet Time
KLM (Amsterdam)
Laudamotion
LOT (Varsova)
Lufthansa
Luxair
Middle East Airlines (Beirut)
Niceair
Norwegian
Novair (lomalentoja)
Pegasus Airlines
Play
Qatar Airways
Royal Jordanian
Ryanair
Sunclass Airlines
Swiss International Air Lines (Zürich)
transavia.com (Amsterdam)
TUIfly Nordic
Turkish Airlines (Ankara, Istanbul-Atatürk, Kayseri, Konya)
Vueling
Wizz Air
Lentoyhtiöt ja kohteet > Terminaali 3

Aegean Airlines
airBaltic (Riika, Vilna)
Alsie Express
DAT Danish Air Transport
Egyptair
Eurowings
Icelandair (Reykjavik)
Scandinavian Airlines System (Aberdeen, Amsterdam, Ateena, Bangkok, Bergen, Berliini, Birmingham, Bryssel, Chicago-O'Hare, Dubai, Dublin, Düsseldorf, Frankfurt, Gdansk, Geneve, Göteborg, Hampuri, Hannover, Helsinki, Kangerlussuaq, Kristiansand, Lontoo-Heathrow, Madrid, Manchester, Milano-Linate, Milano-Malpensa, München, Newark, Nizza, Oslo, Palanga, Pariisi-Charles de Gaulle, Peking, Poznan, Praha, Pristina, Rooma-Fiumicino, Seattle/Tacoma, Stavanger, Tukholma-Arlanda, Stuttgart, Tampere, Tokio-Narita, Turku, Varsova, Venetsia, Washington-Dulles, Wien, Zürich)
Singapore Airlines (Singapore)
SunExpress
TAP Air Portugal
Thai Airways International (Bangkok)
Widerøe (Sandefjord, Stavanger, Trondheim)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kööpenhaminan lentoasema Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (tanskaksi)
Kartta ajoväylistä sekä tietoa lentokentästä
Terminaali 3
Andrus Värnik

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Andrus Värnik |  Andrus Värnik |  Andrus Värnik |  |
Maa:   Viro
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 2005 | Keihäänheitto |  |
|  Hopeaa | Pariisi 2003 | Keihäänheitto |  |
Andrus Värnik (s. 27. syyskuuta 1977 Antsla, Võrumaa) on uransa jo lopettanut virolainen keihäänheittäjä. Hän voitti keihäänheiton maailmanmestaruuden Helsingin MM-kisoissa 2005 ja sai Pariisin MM-kisoissa 2003 hopeaa.
Värnikin edustama urheiluseura oli KJK Lõunalõvi, ja hänen valmentajanaan oli Heino Puuste.
Värnik sai elokuussa 2014 Harjumaan oikeudessa kahden vuoden ja yhden kuukauden ehdollisen vankeustuomion 2,5 vuoden koetusajalla toistuvista pahoinpitelyistä.
Henkilökohtainen ennätys

87,83 m, 19. elokuuta 2003, Valga (Viron ennätys vuoteen 2018 saakka, jolloin ennätyksen rikkoi Magnus Kirt)
Saavutukset

| Kilpailu | Sijoitus | Tulos | Paikka | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kesäolympialaiset 2000 | 15. (karsiutui finaalista) | 81,34 | Sydney | 22. syyskuuta 2000 |
| EM-kilpailut 2002 | 10. omassa karsintaryhmässään (karsiutui) | 75,66 | München | 7. elokuuta 2002 |
| MM-kilpailut 2003 | hopeaa | 85,17 | Pariisi | 31. elokuuta 2003 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2003 | viides | 80,43 | Monaco | 14. syyskuuta 2003 |
| kesäolympialaiset 2004 | kuudes | 83,25 | Ateena | 28. elokuuta 2004 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2004 | seitsemäs | 76,65 | Monaco | 19. syyskuuta 2004 |
| MM-kilpailut 2005 | kultaa | 87,17 | Helsinki | 10. elokuuta 2005 |
| IAAF:n yleisurheilufinaali 2005 | kahdeksas | 76,11 | Monaco | 10. syyskuuta 2005 |
| MM-kilpailut 2007 | karsiutui finaalista | 75,96 | Osaka | 31. elokuuta 2007 |
Ann Simons

| Mitalit> Maa:  Belgia.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Belgia.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Belgia.Naisten judo. Olympialaiset  | Maa:  Belgia> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 48 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Bratislava 1999 | 48 kg |  |
|  Pronssia | Pariisi 2001 | 48 kg |  |
|  Pronssia | Düsseldorf 2003 | 48 kg |  |
Ann Simons (s. 5. elokuuta 1980 Tongeren) on belgialainen judoka. Hän kilpaili 48 kilogramman sarjassa.
Simons osallistui Sydneyn olympialaisiin 2000. Hän saavutti olympiapronssia.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa Simons oli pronssilla Bratislavassa 1999, Pariisissa 2001 ja Düsseldorfissa 2003.
Belgian mestaruuden Simons voitti viisi kertaa.
Kuuma

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kuuma voi tarkoittaa muun muassa seuraavaa:
lämpötilaltaan korkea
Kuuma, osa Jänhijokea, joka on Jokioisten kunnan kylä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuuma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Károlin Raamattu

Károlin Raamattu on ensimmäinen unkarinkielinen Raamattu. Sen on kääntänyt pappi Gáspár Károli. Se on painettu vuonna 1590 kirjapainossa Vizsolyn vuoristokylässä, joka sijaitsee noin 60 kilometriä Miskolc-Tapolcasta koilliseen.
Køgenlahti

Køgenlahden sijainti merkitty karttaan punaisella.
Køgenlahti (tansk. Køge Bugt) on Själlannin itärannikolla Kööpenhaminan lounaispuolella sijaitseva lahti.
Køgenlahdella on käyty kaksi suurta meritaistelua. Ensimmäinen vuonna 1677 oli osa Skoonen sotaa, ja siinä Niels Juelin johtamat tanskalaiset voittivat lukumääräisesti ylivoimaiset Henrik Henrikinpoika Hornin johtamat ruotsalaiset. Toinen käytiin vuonna 1710 niin ikään tanskalaisten ja ruotsalaisten välillä osana suurta Pohjan sotaa. Ruotsalaiset yrittivät hyökätä lahdessa oleilevan Tanskan laivaston kimppuun, mutta Iver Huitfeldtin onnistui oman laivansa ja henkensä uhraamalla estää suurempi yhteenotto.
Køgenlahden meritaistelu 1677 päättyi tanskalaisten voittoon.
Køgenlahden meritaistelu 1710. Tanskalaisten Dannebrog tulessa ennen räjähtämistään.
Køgenlahden rantaa ilmasta nähtynä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Køgenlahti Wikimedia Commonsissa
Kus tba

| კუს ტბა Kus tba |
| --- | --- |

Valtiot:  Georgia 
Paikkakunta:  Tbilisi
Koordinaatit:  41°42′01″N, 44°45′15″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  686,7 m
Pituus:  0,18  km
Leveys:  0,05  km 
Pinta-ala:  0,034 km²
Suurin syvyys:  2,6 m
Valuma-alue:  0,4 km2 
 fiKus tba 
Kus tba (georg. კუს ტბა) eli Kilpikonnajärvi on pieni järvi Georgian pääkaupungin Tbilisin laitamilla. Se on nimetty alueella eläneiden lukuisten kilpikonnien mukaan. Järven toinen, vähemmän käytetty nimi on Korki (georg. ქორქის ტბა, Korkis tba).
Kilpikonnajärvi sijaitsee Mtatsminda-vuoren metsäisellä pohjoisrinteellä 686,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Vettä järveen tuo pieni Varazis-khevi-joki, Mtkvarin sivuhaara. Järven pinta-ala on 0,034 neliökilometriä ja sen valuma-alue on 0,4 neliökilometrin suuruinen. Järven syvin kohta on vain 2,6 metriä.
Kilpikonnajärven alue on suunniteltu ulkoilualueeksi, ja tbilisiläiset käyvät siellä viikonloppuisin. Siellä pidetään myös festivaaleja ja konsertteja. Järvelle pääsee Tbilisin Vaken alueelta joko tietä pitkin tai  köysiradalla. Järven länsipuolella on suuri Tbilisin etnografinen ulkomuseo, joka esittelee georgialaista kansanrakentamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kus tba Wikimedia Commonsissa
Alice (laulaja)

Alice esiintymässä vuonna 2009.
Alice ([aˈliːtʃɛ]), aiemmalta taiteilijanimeltään Alice Visconti ja oikealta nimeltään Carla Bissi, (s. 26. syyskuuta 1954 Forlì) on italialainen laulaja-lauluntekijä ja pianisti, joka aloitti uransa vuonna 1971. Hän teki läpimurtonsa voittamalla San Remon musiikkifestivaalit vuonna 1981 laulullaan ”Per Elisa”. Tätä seurasivat hittisinglet ”Una notte speciale”, ”Messaggio”, ”Chan-son Egocentrique”, ”Prospettiva Nevski” ja ”Nomadi” sekä albumit kuten Gioielli rubati, Park Hotel, Elisir ja Il sole nella pioggia, jotka saavuttivat Italian lisäksi menestystä Manner-Euroopassa, Skandinaviassa ja Japanissa. Vuonna 1984 Alice duetoi Eurovision laulukilpailussa yhdessä pitkäaikaisen yhteistyökumppaninsa Franco Battiaton kanssa kappaleella ”I treni di Tozeur”. Myöhempinä vuosina Alice on laajentanut musiikillista uraansa iskelmästä klassiseen, jatsiin, electronicaan ja ambientiin ja on tehnyt yhteistyötä useiden englantilaisten ja amerikkalaisten muusikoiden kanssa. Yhteistyökumppaneita ovat olleet muun muassa muusikot Trey Gunn, Peter Hammill, Gavin Harrison, Steve Jansen, Phil Manzanera ja Jerry Marotta. Alicen viimeisin albumi, Eri con me, julkaistiin vuonna 2022.
Diskografia > Carla Bissi

"Il mio cuore se ne va" / "Un giorno nuovo" (1972, single)
"La festa mia" / "Fai tutto tu" (1972, single)
"Il giorno dopo" / "Vivere un po' morire un po'" (1973, single)
Diskografia > Alice Visconti

La mia poca grande età (1975)
Cosa resta... Un fiore (1978)
Diskografia > Alice

Capo Nord (1980)
Alice (joissakin maissa albumi julkaistiin nimellä Per Elisa; 1981)
Azimut (1982)
Falsi allarmi (1983)
Gioielli rubati (1985)
Park Hotel (1986)
Elisir (1987)
Mélodie passagère (1988)
Il sole nella pioggia (1989)
Mezzogiorno sulle Alpi (1992)
Charade (1995)
Exit (1998)
God Is My DJ (1999)
Personal Jukebox (2000)
Viaggio in Italia (2003)
Lungo la Strada Live (2009)
Samsara (2012)
Weekend (2014)
Eri con me (2022)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alice Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut
Alice All Musicissa[vanhentunut linkki]
Kärnten

| Kärnten |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Itävalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Klagenfurt
 – Kuvernööri:  Peter Kaiser
Pinta-ala:  9 538 km² (5.)
Väkiluku (2015):  557 641 (6.)
 – väestötiheys:  58,5 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AT-2
 
Kärnten
Kärnten (sloveeniksi Koroška) on osavaltio Itävallassa Dravajoen ympäristössä. Sen pinta-ala on 9 538 km², ja siellä on arviolta 557 641 asukasta (2015). Osavaltion pääkaupunki on Klagenfurt (sloveeniksi Celovec). Kärnten on suosittu kesälomapaikka suurten järviensä takia. Monet lomanviettäjät vuokraavat pariksi viikoksi järvenrannalta mökin.
Kärnten rajoittuu etelässä Italiaan ja Sloveniaan. Naapuriosavaltiot ovat idässä ja pohjoisessa Steiermark, luoteessa Salzburg ja lännessä Itä-Tiroli.
Kärnten käsittää suuren osan Itä-Alppeja ja Klagenfurtin laakion. Pääelinkeinoina ovat maanviljely (viljaa ja viiniä) ja karjanhoito, mutta alueella on myös merkittävää vuorityötä (hiiltä, rautaa, lyijyä, sinkkiä). Osavaltiossa on kahdeksan piiriä, Feldkirchen, Hermagor, Klagenfurt-Land, Spittal an der Drau, St. Veit an der Glan, Villach-Land, Völkermarkt ja Wolfsberg, ja kaksi itsehallinnollista kaupunkia Klagenfurt ja Villach.
Asukkaat ovat enimmäkseen saksankielisiä, ja Kärntenissa puhutaan omaa, helposti tunnistettavaa murrettaan. 14 000 hengen slovenialaisvähemmistö on keskittynyt kaakkoisosaan.