stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerttu Niskanen
Aikuisten arvokilpailut

Ensimmäisissä aikuisten arvokilpailuissaan, Oslon MM-kilpailuissa 2011 Niskanen sijoittui 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kahdeksanneksi.
Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli perinteisen hiihtotavan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa seitsemäs, perinteisen sprintissä yhdeksäs ja yhdistelmäkilpailussa kahdestoista. Lisäksi hän oli mukana viidenneksi sijoittuneessa Suomen viestijoukkueessa.
Sotšin olympialaisissa 2014 Niskanen hiihti kolmannen osuuden hopeaa saaneessa Suomen viestijoukkueessa. Hän voitti Aino-Kaisa Saarisen kanssa hopeaa parisprintissä samana päivänä kuin hänen veljensä Iivo Niskanen voitti samalla matkalla kultaa. Yksilömatkoilla hän oli yhdistelmäkilpailun seitsemäs, 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kahdeksas ja vapaan hiihtotavan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa neljäs.
Falunin MM-kilpailuissa 2015 Niskanen kuului pronssia hiihtäneeseen naisten 4 × 5 km:n viestijoukkueeseen. Henkilökohtaisilla matkoilla hän oli neljäs 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa ja 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, seitsemäs perinteisen hiihtotavan sprintissä ja kahdeksas 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.
Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui perinteisen hiihtotavan parisprintissä Aino-Kaisa Saarisen kanssa viidenneksi. 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hän oli kuudes. Viestissä hän hiihti toisen osuuden Suomen pronssijoukkueessa. Niskanen osallistui myös 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa mutta keskeytti 15 kilometrin jälkeen.
Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Niskanen sijoittui 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kuudenneksi, yhdistelmäkilpailussa 16:nneksi sekä perinteisen hiihtotavan sprintissä 23:ksi. Lisäksi hän oli mukana Suomen neljänneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa.
Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Niskanen sairasteli ja joutui jättämään pariviestin väliin. 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa hän sijoittui 22:nneksi.
Pekingin olympialaisissa 2022 Niskanen saavutti 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan väliaikalähtökilpailussa hopeaa häviten vain 0,4 sekuntia Norjan Therese Johaugille. 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa hän saavutti pronssia. Yhdistelmäkilpailussa, viestissä ja parisprintissä hän sijoittui neljänneksi.
Planican MM-kilpailuissa 2023 Niskanen sijoittui 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa viidenneksi, 30 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa kuudenneksi, 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa yhdeksänneksi ja viestissä neljänneksi.  Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän oli 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa yhdeksäs  sekä viestissä ja perinteisen parisprintissä neljäs.
Maailmancup > Sijoittuminen maailmancupin kokonaiskilpailuissa ja kiertueilla

| Kausi | Ikä | Sijoittuminen kauden cupeissa> Kokonaiscup | Sijoittuminen kauden cupeissa> Normaalimatkat | Sijoittuminen kauden cupeissa> Sprintit | Sijoittuminen maailmancupin kiertueilla> Nordic Opening | Sijoittuminen maailmancupin kiertueilla> Tour de Ski | Sijoittuminen maailmancupin kiertueilla> Maailmancupin finaali | Sijoittuminen maailmancupin kiertueilla> Ski Tour Canada |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 20 | 67. | 45. | 55. | — | — | DNS | — |
| 2010 | 21 | 72. | 57. | 58. | — | — | DNS | — |
| 2011 | 22 | 36. | 30. | 40. | — | DNS | 19. | — |
| 2012 | 23 | 32. | 27. | 39. | 25. | 16. | — | — |
| 2013 | 24 | 11. | 12. | 21. | 12. | 17. | 5. | — |
| 2014 | 25 | 5. | 3. | 28. | 23. | 5. | 4. | — |
| 2015 | 26 | 14. | 12. | 41. | 9. | DNS | — | — |
| 2016 | 27 | 9. | 6. | 32. | 5. | 5. | — | 7. |
| 2017 | 28 | 8. | 8. | 37. | 14. | 6. | 11. | — |
| 2018 | 29 | 10. | 9. | 42. | 19. | 6. | 11. | — |
| 2019 | 30 | 42. | 21. | 79. | — | — | 34. | — |
| 2020 | 31 | 15. | 11. | 43. |  |  |  |  |
| 2021 | 32 | 28. | 24. | 65. |  |  |  |  |
| 2022 | 33 | 7. | 9. | 30. |  | 5. |  |  |
| 2023 | 34 | 3. | 1. | 22. |  | 2. |  |  |
| 2024 | 35 | 5. | 4. | 17. |  | 3. |  |  |
Lähde: Kansainvälisen hiihtoliiton virallinen tietokanta
Muut kilpailut

Niskanen voitti Suomen mestaruuden 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2011 ja 2013, 5 kilometrin vapaan ja 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuissa 2014, 15 kilometrin perinteisen kilpailussa 2015, 10 kilometrin vapaan takaa-ajon 2016,  15 kilometrin perinteisen 2017, 5 kilometrin vapaan ja 30 kilometrin perinteisen 2022, 5 kilometrin perinteisen ja 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2023 sekä 5 kilometrin vapaan ja 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajokilpailussa 2024. Viestin ja sprinttiviestin Suomen mestaruuden Niskanen voitti vuonna 2013. Huhtikuussa 2011 hän sijoittui toiseksi pohjoismaisessa Tour de Barents -kilpailusarjassa (6.4.–10.4.2011) Slovenian Petra Majdičin jälkeen ennen Krista Lähteenmäkeä. Maastohiihdon Suomen Cupin Niskanen on voittanut ennätykselliset kolme kertaa kausina 2011–2012, 2013–2014 ja 2014–2015.
Yksityiselämä

Kerttu Niskasen vanhemmat ovat Eero Niskanen ja Tarja Niskanen. Kerttu Niskanen avioitui maastohiihtäjä Juho Mikkosen kanssa elokuussa 2020. He asuvat Vuokatissa. Kerttu Niskasella on kolme sisarusta: isosisko Katri Niskanen, pikkuveli Iivo Niskanen ja pikkusisko Iita Niskanen.
Eero-isä mukaan Kertun unelma olympiamitalista syntyi noin seitsemänvuotiaana. Entinen valmentaja sanoo vanhemmilla olleen iso vaikutus sisarusten menestykseen. Perheessä kannustettiin, kuljetettiin ja säästettiin kovasti, ja isä erosi ammattiliitostakin rahoittaakseen lasten urheilua. Lapsuutensa Niskaset elivät Vieremällä (Pohjois-Savossa) ja kilpailivat keskenään eri lajeissa, hiihdossa isänsä tekemillä laduilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kerttu Niskanen Wikimedia Commonsissa
Kerttu Niskanen Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Yle
1935

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Italian siirtokunnat Tripoli ja Kyrenaika yhdistettiin Libyaksi.
3. tammikuuta – Kahdeksan suomalaista Inosta kotoisin ollutta kalastajaa hukkui Suomenlahdella jäätyään myrskyn irrottamalle jäälautalle ja kadottuaan sen mukana.
6. tammikuuta – Mao Zedong esiintyi ensimmäistä kertaa Kiinan kommunistipuolueen puheenjohtajana Tsunyin konferenssissa.
7. tammikuuta – Italian Benito Mussolini ja Ranskan ulkoministeri Pierre Laval sopivat, etteivät maat vastusta toistensa siirtomaavaateita.
11. tammikuuta – Amelia Earhart lensi ensimmäisenä Havaijilta Kaliforniaan.
13. tammikuuta – Kansanäänestyksessä Saarlandissa 90,3 % kannatti liittymistä Saksaan.
14. tammikuuta – Irakin Kirkukin öljykentiltä Palestiinan Haifaan kulkenut 942 kilometriä pitkä öljyjohto otettiin käyttöön.
16. tammikuuta – Kivimäen hallitus antoi eduskunnalle yliopistolakiesityksen, jonka tarkoituksena oli hillitä vallinnutta kieliriitaa suomen- ja ruotsinkielisten ylioppilaiden välillä.
20. tammikuuta – Hallituksen yliopistolakiesitystä vastustaneet Helsingin yliopiston opiskelijat järjestivät mielenosoituskulkueen Vanhalta ylioppilastalolta eduskuntatalolle.
23. tammikuuta – Hallituksen yliopistolakiesitystä vastustaneet kansanedustajat aloittivat jarrutuspuheenvuorot eduskunnan perustuslakivaliokunnassa.
28. tammikuuta – Islanti laillisti ensimmäisenä maana abortin lääketieteellisin perustein.
28. tammikuuta – Eduskunta hylkäsi Kivimäen hallituksen esityksen uudeksi yliopistolaiksi.
30. tammikuuta – Pankkimies Hjalmar Schacht nimitettiin Saksan rahaministeriksi.
12. helmikuuta – Yhdysvaltalainen maailman suurin ilmalaiva USS Macon tuhoutui syöksyttyään veteen noin 150 kilometriä San Franciscosta etelään. Paikalle tulleet sotalaivat pelastivat 81 ilmalaivan miehistön jäsentä kahden miehen jäädessä kateisiin. Ilmalaiva oli valmistunut 1933.
13. helmikuuta – Bruno Hauptmann tuomittiin kuolemaan Charles ja Anne Morrow Lindberghin lapsen Charles Augustus Lindbergh nuoremman kidnappauksesta ja murhasta. Hänet teloitettiin sähkötuolissa 3. huhtikuuta 1936.
17. helmikuuta – Leevi Madetojan kolminäytöksinen ooppera Juha sai ensiesityksensä Suomalaisessa Oopperassa. Teos perustui Juhani Ahon samannimiseen romaaniin.
26. helmikuuta – Adolf Hitler määräsi Hermann Göringin perustamaan Saksalle uudelleen ilmavoimat, Luftwaffen.
28. helmikuuta – Suomessa alkoivat Kalevalan satavuotisjuhlallisuudet.
1. maaliskuuta – Saarlandin alue liitettiin Saksaan.
8. maaliskuuta – Suomessa kerättiin yli 100 000 nimen adressi kuolemanrangaistusta vastaan. Tämä oli vastareaktio oikeudenkäynnille, jossa vaadittiin kuolemantuomiota kommunistipoliitikko Toivo Antikaiselle. Antikainen tuomittiin elinkautiseen vankeuteen ja luovutettiin Neuvostoliittoon vuonna 1940. Adressin ansiosta Suomessa ei koskaan hyväksytty oikeiston vaatimaa lakia kuolemanrangaistuksesta.
16. maaliskuuta – Hitler ilmoitti Saksan uudelleenaseistamisesta Versailles’n rauhansopimuksen vastaisesti ja julisti yleisen asevelvollisuuden.
21. maaliskuuta – Persia muutti nimensä Iraniksi.
Tapahtumia > Huhtikuu–kesäkuu

12. huhtikuuta − Saksassa kiellettiin ”ei-arjalaisilta” kirjailijana toimiminen.
17. huhtikuuta – Kansainliitto tuomitsi Saksan varustautumisen.
25. huhtikuuta – Vuonna 1873 rakennettu Oregonin kongressitalo tuhoutui tulipalossa.
27. huhtikuuta − Suurpalo Kiviniemen kylässä Karjalan kannaksella tuhosi kuusi kaksikerroksista asuin- ja liiketaloa aiheuttaen 2,5 miljoonan markan vahingot.
28. huhtikuuta − Moskovan metro otettiin käyttöön 82 kilometrin pituisena.
2. toukokuuta – Raudun kirkonkylä Karjalan kannaksella oli vaarassa palaa voimakkaan tuulen lietsomassa tulipalossa mutta lopulta tuhoutui vain kolme asuinrakennusta ja kahdeksan ulkorakennusta.
15. toukokuuta – Tanskassa valmistui rautatie- ja maantiesilta Vähän-Beltin salmen yli.
15. toukokuuta   – Ranska ja Neuvostoliitto solmivat sotilaallisen yhteistyösopimuksen.
16. toukokuuta - Suomessa järjestettiin juuri valmistuneessa Helsingin Messuhallissa ensimmäinen ammattinyrkkeilyilta, jossa pääottelussa Suomen Gunnar Bärlund voitti saksalaisen Arno Kölblinin tyrmäyksellä 8. erässä 7 000 katsojan edessä.
18. toukokuuta – Neuvostoliitossa 48 ihmistä sai surmansa, kun maailman suurin lentokone Tupolev ANT-20 Maksim Gorki syöksyi maahan törmättyään toiseen pienempään lentokoneeseen Moskovan keskuslentokentän yläpuolella.
29. toukokuuta – Hooverin padon rakennustyöt valmistuivat osana suuren laman elvytystä.
31. toukokuuta – 26 000–35 000 ihmistä kuoli maanjäristyksessä Quettassa Pakistanissa.
5. kesäkuuta – Neuvostoliitossa laskettiin rikosoikeudellinen ikäraja 12 vuoteen ja perustettiin erikoistuomioistuimia nuoria rikoksentekijöitä varten.
9. kesäkuuta – Kiinan tasavalta suostui antamaan Ho-Umezun sopimuksella maan koillisosan Japanin hallintaan.
10. kesäkuuta − AA-liike (nimettömät alkoholistit) perustettiin Yhdysvalloissa.
13. kesäkuuta – Suomessa vahvistettiin sterilisaatiolaki, jonka nojalla oikeus voi määrätä tylsämielisen, vähämielisen tai mielisairaan henkilön steriloitavaksi.
14. kesäkuuta – Korkein oikeus vahvisti Lapuan liikkeen lakkauttamisen.
15. kesäkuuta – Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Eric Assmus ilmoitti pääministeri Toivo Kivimäelle, että sodan syttyessä Euroopassa Neuvostoliitto voi joutua oman turvallisuutensa vuoksi miehittämään eräitä osia Suomesta.
18. kesäkuuta – Britannian ja Saksan laivastosopimus: Britannia suostui siihen, että Saksa sai lisätä laivastoaan 35 prosenttiin Britannian tonnistosta.
26. kesäkuuta – Saksassa säädettiin laki pakollisesta työpalvelusta.
Tapahtumia > Lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – Italian–Etiopian sota: Italia hyökkäsi Abessiniaan.
7. lokakuuta − Kansainliiton neuvosto tuomitsi Italian hyökkääjäksi Abessinian sodassa.
9. lokakuuta − Aero Oy:n Junkers F 13 OH-ALI tuhoutui Tallinnan majakkalaivan läheisyydessä matkalla Helsingistä Tallinnaan. Kapteeni, mekaanikko ja neljä matkustajaa menehtyivät.
10. lokakuuta − George Gershwinin ooppera Porgy ja Bess sai ensiesityksensä New Yorkissa.
12. lokakuuta − ”Neekerien jazzmusiikin” esittäminen kiellettiin Saksan radiossa.
20. lokakuuta – Pitkä marssi päättyi Yan'aniin (延安), Shaanxiin.
22. lokakuuta – Pikkalanjoen linja-autoturmassa henkilöautoa sillalla väistänyt linja-auto syöksyi jokeen. Autossa olleissa yhdeksästä henkilöstä kolme hukkui.
2. marraskuuta – Lauantain toivotut levyt -radio-ohjelma lähetettiin ensimmäisen kerran.
3. marraskuuta – Kreikan Yrjö II nousi jälleen valtaan.
5. marraskuuta – Parker Brothers julkisti MonopolyMonopoly-lautapelin.
24. marraskuuta – Valentin Vaalan elokuva Kaikki rakastavat sai ensiesityksensä. Kyseessä oli ensimmäinen Ansa Ikosen ja Tauno Palon yhteinen elokuva.
1. joulukuuta – Turkki, Iran ja Afganistan solmivat keskinäisen hyökkäämättömyyssopimuksen.
5. joulukuuta – Pääministeri Toivo Kivimäki esitti eduskunnalle hallituksen ulkopoliittisen selonteon, jonka mukaan Suomen ulkopoliittinen suuntautuminen tapahtui Skandinaviaan päin ja sen pohjana tuli olemaan pohjoismainen puolueettomuus.
7. joulukuuta – Helsinkiin saapuneet muiden Pohjoismaiden pääministerit ilmaisivat tyytyväisyytensä Suomen ulkopoliittiseen suuntaukseen.
8. joulukuuta – Säveltäjä, professori Jean Sibelius täytti 70 vuotta. Merkkipäivän kunniaksi Helsingin Messuhallissa pidettiin juhlakonsertti, jossa orkesteria johti Sibeliuksen lanko Armas Järnefelt. Tämän jälkeen Sibelius ei enää osallistunut julkisiin tilaisuuksiin.
9. joulukuuta – Samuel Hoare ja Pierre Laval solmivat salaisen Britannian ja Ranskan välisen sopimuksen Abessinian alueiden luovuttamiseksi Italialle. Sopimuksen paljastuttua Hoare ja Laval joutuivat eromaan.
12. joulukuuta – Saksan salainen poliisi Gestapo kiihdytti katolisen kirkon ja sen viranhaltijoiden vainoja vangitsemalla useita pappeja.
14. joulukuuta − Tšekkoslovakian ensimmäinen presidentti Tomáš Masaryk erosi virastaan 85-vuotiaana.
18. joulukuuta − Edvard Beneš valittiin Tšekkoslovakian uudeksi presidentiksi.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

7. tammikuuta – Valeri Kubasov, neuvostoliittolainen kosmonautti (k. 2014)
8. tammikuuta – Elvis Presley, yhdysvaltalainen laulaja, muusikko ja näyttelijä (k. 1977)
17. tammikuuta – Benito Scocozza, tanskalainen historioitsija (k. 2020)
25. tammikuuta – Pentti Fagerholm, suomalainen radiotoimittaja ja -kuuluttaja (k. 2015)
25. tammikuuta – António Ramalho Eanes, Portugalin presidentti 1976–1986
30. tammikuuta – Elsa Martinelli, italialainen elokuvanäyttelijä (k. 2017)
31. tammikuuta – Kenzaburō Ōe, vuoden 1994 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut japanilainen kirjailija (k. 2023)
31. tammikuuta – Ole Løvig Simonsen, tanskalainen poliitikko
4. helmikuuta – Martti Talvela, suomalainen oopperalaulaja (k. 1989)
5. helmikuuta – Alex Harvey, skotlantilainen rockmuusikko (k. 1982)
6. helmikuuta – Peter Angelsen, norjalainen poliitikko
10. helmikuuta – Gunnar Stålsett, norjalainen piispa ja poliitikko
15. helmikuuta – Pirkko Arhippa, suomalainen kirjailija
15. helmikuuta – Roger B. Chaffee, yhdysvaltalainen astronautti (k. 1967)
2. maaliskuuta – Jussi Väisälä, suomalainen matemaatikko ja professori
4. maaliskuuta – Bent Larsen, tanskalainen shakin suurmestari (k. 2010)
14. maaliskuuta – Erno Paasilinna, suomalainen kirjailija (k. 2000)
16. maaliskuuta – Pirkko Alhoniemi, suomalainen kirjallisuuden tutkija ja professori
24. maaliskuuta – Peter Bichsel, sveitsiläinen kirjailija
26. maaliskuuta – Mahmud Abbas, palestiinalaishallinnon presidentti
26. maaliskuuta – Matti Manneri, suomalainen Hankkijan varatoimitusjohtaja (k. 2013)
30. maaliskuuta – Olavi Borg, suomalainen politiikan tutkija ja professori (k. 2020)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Märta Tikkanen, suomalainen kirjailija
6. huhtikuuta – Elisabeth Rehn, suomalainen poliitikko ja puolustusministeri
8. huhtikuuta – Tore Austad, norjalainen poliitikko (k. 2025)
9. huhtikuuta – Aulis Sallinen, suomalainen säveltäjä (Punainen viiva)
13. huhtikuuta – Thorbjørn Berntsen, norjalainen poliitikko
14. huhtikuuta – Erich von Däniken, sveitsiläinen kirjailija (Vieraita avaruudesta)
21. huhtikuuta – Charles Grodin, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2021)
22. huhtikuuta – Paul Chambers, yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja kontrabasisti (k. 1969)
25. huhtikuuta – Jim Peebles, vuoden 2019 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut kanadalais-yhdysvaltalainen astrofyysikko ja kosmologi
2. toukokuuta – Faisal II, Irakin viimeinen kuningas 1939–1958 (k. 1958)
5. toukokuuta – Heikki Palva, suomalainen kielitieteilijä ja arabian kielen professori (k. 2022)
8. toukokuuta – Jack Charlton, englantilainen jalkapalloilija, valmentaja ja maailmanmestari (k. 2020)
10. toukokuuta – Terrance Dicks, englantilainen kirjailija ja käsikirjoittaja (k. 2019)
31. toukokuuta – Nina Terno, suomalainen kuvanveistäjä ja kuvataiteilija (k. 2003)
1. kesäkuuta – Pertti Raveila, suomalainen näyttelijä
3. kesäkuuta – Ted Curson, yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti (k. 2012)
16. kesäkuuta – Olavi Myhrberg, suomalainen tekniikan tutkija ja professori (k. 2016)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – David Prowse, englantilainen kehonrakentaja, painonnostaja ja näyttelijä (k. 2020)
6. heinäkuuta – Lhamo Dhondrup (”Tenzin Gyatso”), 14. dalai-lama, vuoden 1989 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Tiibetin pakolaishallituksen johtaja
8. heinäkuuta – Kai Pahlman, suomalainen muusikko ja jalkapalloilija (k. 2013)
9. heinäkuuta – Wim Duisenberg, alankomaalainen taloustieteilijä, pankkiiri ja poliitikko (Euroopan keskuspankin pääjohtaja) (k. 2005)
12. heinäkuuta – Satoshi Ōmura, vuoden 2015 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut japanilainen biokemisti
14. heinäkuuta – Eiichi Negishi, vuoden 2010 Nobelin kemianpalkinnon saanut japanilainen kemisti (k. 2021)
15. heinäkuuta – Ken Kercheval, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2019)
17. heinäkuuta – Diahann Carroll, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (k. 2019)
17. heinäkuuta – Donald Sutherland, kanadalainen näyttelijä (M*A*S*H) (k. 2024)
2. elokuuta – Betty Brosmer, yhdysvaltalainen malli
18. elokuuta – Hifikepunye Pohamba, Namibian presidentti 2005–2014
20. elokuuta – Heikki Haavisto, suomalainen keskustalainen poliitikko, MTK:n puheenjohtaja ja ministeri (k. 2022)
11. syyskuuta – Arvo Pärt, virolainen säveltäjä (Berliner Messe)
11. syyskuuta – German Titov, neuvostoliittolainen kosmonautti (toinen ihminen avaruudessa) (k. 2000)
12. syyskuuta – Harvey J. Alter, vuoden 2020 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääketieteen tutkija ja virologi
15. syyskuuta – Mar Dinkha IV, Idän assyrialaisen kirkon katolikos (k. 2015)
19. syyskuuta – Olle Häger, ruotsalainen toimittaja ja dokumenttiohjaaja (k. 2014)
25. syyskuuta – Agnete Laustsen, tanskalainen poliitikko (k. 2018)
28. syyskuuta – Leni Katajakoski, suomalainen näyttelijä (k. 2020)
29. syyskuuta – Jerry Lee Lewis, yhdysvaltalainen rock-uranuurtaja, pianisti ja laulaja (k. 2022)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Julia Elizabeth Wells (”Julie Andrews”), englantilainen Oscar-palkittu näyttelijä ja laulaja
11. lokakuuta – Outi Nyytäjä, suomalainen kirjailija, dramaturgi, elokuvakäsikirjoittaja, suomentaja ja kolumnisti (k. 2017)
12. lokakuuta – Luciano Pavarotti, italialainen oopperalaulaja (k. 2007)
15. lokakuuta – Lasse Lintala, suomalainen musiikkineuvos, kuoronjohtaja ja musiikkivaikuttaja (k. 2009)
20. lokakuuta – Kauno Villberg, suomalainen näyttelijä
28. lokakuuta – Juhani Kärkinen, suomalainen mäkihyppääjä (k. 2019)
31. lokakuuta – Charles Cioffi, yhdysvaltalainen näyttelijä
1. marraskuuta – Svend Jakobsen, tanskalainen poliitikko (k. 2022)
14. marraskuuta – Hussein, Jordanian kuningas (k. 1999)
15. marraskuuta – Arto Lahti, suomalainen nuortenkirjailija
18. marraskuuta – Rudolf Bahro, itäsaksalainen kirjailija, filosofi ja toisinajattelija (k. 1997)
23. marraskuuta – Vladislav Volkov, neuvostoliittolainen kosmonautti (k. 1971)
1. joulukuuta – Allen Stewart Konigsberg (”Woody Allen”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja elokuvaohjaaja
1. joulukuuta – Roger Christian, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja olympiavoittaja (k. 2011)
5. joulukuuta – Kaj Ikast, tanskalainen poliitikko (k. 2020)
6. joulukuuta – Kyllikki Saari, suomalainen henkirikoksen uhri (k. 1953)
8. joulukuuta – Michael Kahn, yhdysvaltalainen elokuvaleikkaaja
13. joulukuuta – Juhani Aaltonen, suomalainen jazz-muusikko
14. joulukuuta – Jussein, Jordanian kuningas (k. 1999)
14. joulukuuta – Eric Adlercreutz, suomalainen arkkitehti
15. joulukuuta – Eino Säisä, suomalainen kirjailija (k. 1988)
16. joulukuuta – Ismo Kallio, suomalainen näyttelijä (k. 2019)
17. joulukuuta – Nils Totland, norjalainen poliitikko
21. joulukuuta – John G. Avildsen, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 2017)
21. joulukuuta – Lorenzo Bandini, italialainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1967)
21. joulukuuta – Simo Liimatainen, suomalainen jääkiekkoilija (k. 2018)
21. joulukuuta – Olav Vesaas, norjalainen toimittaja ja kirjailija
26. joulukuuta – Noel Kelehan, irlantilainen muusikko ja kapellimestari (k. 2012)
31. joulukuuta – Tom Westergård, suomalainen maaherra (Vaasan lääni) (k. 2009)
Bilal Xhaferri – albanialainen runoilija ja toimittaja (k. 1986)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

19. tammikuuta – Martin Olsen Nalum, norjalainen poliitikko (s. 1854)
25. tammikuuta – Valerian Kuibyšev, neuvostoliittolainen poliitikko (s. 1888)
28. tammikuuta – Mihail Ippolitov-Ivanov, venäläinen säveltäjä (s. 1859)
3. helmikuuta – Hugo Junkers, saksalainen teollisuusmies ja lentokonesuunnittelija (s. 1859)
8. helmikuuta – E. N. Setälä, suomalainen kielen- ja kansanrunoudentutkija, poliitikko ja valtioneuvos (s. 1864)
12. helmikuuta – Kai Donner, suomalainen kieltentutkija ja itsenäisyysmies (s. 1888)
23. helmikuuta – Anders Venger, norjalainen poliitikko (s. 1872)
15. maaliskuuta – Johan Ramstedt, ruotsalainen poliitikko, virkamies ja pääministeri (s. 1852)
16. maaliskuuta – John James Rickard Macleod, vuoden 1923 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut skotlantilainen fysiologi (s. 1876)
16. maaliskuuta – Aron Nimzowitsch, latvialainen shakkimestari (s. 1886)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

12. huhtikuuta – Carl Magnus Fürst, ruotsalainen lääkäri, anatomian professori ja rotubiologi (s. 1854)
12. huhtikuuta  – Knut Wasastjerna, suomalainen arkkitehti (s. 1867)
20. huhtikuuta – Lucile Duff-Gordon, englantilainen pukusuunnittelija (s. 1863)
9. toukokuuta – Georg Ehrnrooth, suomalainen talouselämän vaikuttaja ja vuorineuvos (s. 1866)
12. toukokuuta – Józef Piłsudski, puolalainen marsalkka ja valtiomies (s. 1867)
15. toukokuuta – Kazimir Malevitš, ukrainalais-venäläinen kuvataiteilija ja taideteoreetikko (s. 1878)
16. toukokuuta – Elmo Kaila, suomalainen poliittinen aktivisti (s. 1888)
19. toukokuuta – Thomas Edward Lawrence (”Arabian Lawrence”), brittiläinen arkeologi, kirjailija ja sotilas (s. 1888)
21. toukokuuta – Jane Addams, vuoden 1931 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen sosiaalipoliitikko ja pasifisti (s. 1860)
29. toukokuuta – Josef Suk, tšekkiläinen säveltäjä ja viulisti (s. 1874)
13. kesäkuuta – Hjalmar Backman, suomalainen säveltäjä (s. 1882)
19. kesäkuuta – Harald Sohlberg, norjalainen taidemaalari (s. 1869)
24. kesäkuuta – Carlos Gardel, argentiinalainen tangojen säveltäjä ja laulaja (s. 1890)