stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Distributismi
Distributismi ja nationalismi

Distributismi on kytkeytynyt nationalismiin lähinnä Euroopassa. Distributismilla ja nationalismilla on yhteistä kansallisvaltion ja kansakunnan merkityksen korostaminen kansantaloudessa. Distributismi sopii nationalismille sen suhteen, että se on välimuoto ja kolmannen tien oppi. Distributismin kristillinen pohja taas miellyttää kristillisnationalisteja. Monesti nationalismi suhtautuu kriittisesti niin kapitalismiin kuin sosialismiinkin. Tämä ei sulje pois sitä, että osa nationalisteista kannattaa kapitalismia, osa sosialismia. Walesilainen nationalistiliikkeen johtaja Saunders Lewis kannatti distributismia, mutta katoliseen uskoon kääntynyt Lewis ei onnistunut silloin vakuuttamaan merkittävää osaa aatetovereistaan.
Nationalismin ja distributismin kytkeytyminen toisiinsa liittyy Keski-Euroopan ja sen katolisesta kirkosta nouseviin nationalistisiin suuntauksiin. Distributismi on tavallaan osa katolista nationalismia. Katoliseen nationalismiin liittyvät myös Keski-Euroopassa kannatusta saaneet korporatiiviset ajatukset. Joskus korporativismia ja distributismia on vertailtu keskenään, mutta muuten ne eroavat filosofisten perusperiaatteidensa takia toisistaan.
Jotkut radikaalinationalistiset liikkeet näkevät distributismin alkuperäisenä kansakunnan nationalistisena järjestelmänä. Distributismi on heille alkuperäinen nationalistinen järjestelmä, jonka olisi pitänyt jo aikanaan syntyä, ellei feodalismia ja siitä johtanutta kehitystä olisi syntynyt. Tähän yhdistyy 1900-luvun alun ajatus kansallisesta talonpoikaisvaltiosta, jossa jokainen omistaisi omat peltonsa ja suuromistus olisi lakkautettu lähes kokonaan. Radikaalinationalistinen aate kansallisanarkismi näkee nationalismin toteutuvan todellisena juuri ruohonjuuritason kansallisvaltiossa, jota distributismi heidän näkemystensä mukaan tavoittelee.
Koska nationalismi on laaja ideologia, sen kanta ei ole yhtenäinen distributismin suhteen. Toiset nationalistiset liikkeet tavoittelevat ruohonjuuritason demokraattista kansallisvaltiota ja toiset vahvaa keskusjohtoista kansallisvaltiota. Jälkimmäistä muotoa kannattavat nationalistit eivät yleensä distributismia kovinkaan paljoa kannata. Yleisesti kaikki nationalistit kannattavat distributismin oppeja kansakunnan syntyvyyden ylläpitämisen tärkeydestä ja kansantalouden kotimaisuudesta, mutta muissa opillisissa asioissa nationalistit eivät välttämättä ole yhteneväisiä distributismin suhteen. Distributismi on kansainväliseen nyky-markkinatalouteen perustuvassa maailmassa radikaali talousoppi ja sitä ovat tuoneet esille lähinnä radikaalinationalistit.
Aiheesta muualla

Nikolas Ojala: Omistuksen hajautusoppi eli distributismi
Distributism.org (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Justpeace: Distributism (Arkistoitu – Internet Archive)  (englanniksi)
Distributismi on enemmän kuin kapitalismin ja sosialismin välinen kompromissi.
Disjunktio

Lausetta  \scriptstyle A\lor B vastaava Venn-diagrammi
Lausetta  \scriptstyle A\lor B\lor C vastaava Venn-diagrammi
Disjunktio on propositiologiikassa kaksipaikkainen looginen konnektiivi, joka vastaa yleiskielen sanaa tai. Sillä muodostettu yhdistetty lause on tosi, jos ainakin yksi sen yhdistämistä lauseista on tosi, muussa tapauksessa epätosi. Lauseiden A ja B disjunktiolle käytetään merkintää  A\lor B.
Näin määritellystä disjunktiosta käytetään myös nimitystä inklusiivinen tai eli inklusiivinen disjunktio erotukseksi eksklusiivisesta disjunktiosta ("joko A tai B, mutta ei molemmat"), joka on tosi vain silloin, jos vain toinen sen yhdistämistä lauseista on tosi. Koska sanaa tai käytetään tavallisessa kielessä eri yhteyksissä kummassakin merkityksessä, inklusiivista disjunktiota tarkoitettaessa käytetään mahdollisen väärin­käsityksen välttämiseksi nykyisin joskus ilmaisua ja/tai.
Disjunktioon läheisesti liittyviä käsitteitä muissa yhteyksissä ovat:
joukko-opissa unioni eli yhdiste
predikaattilogiikassa eksistenssikvanttori eli olemassaolokvanttori
elektroniikassa disjunktiota vastaa OR-portti.
Merkinnät

Loogiselle disjunktiolle käytetään kirjallisuudessa useita eri symboleja. Sanan "tai" (engl. or) ohella sille käytetään yleisesti symbolia " \lor ", joka on muodostettu latinan sanan vel ("tai") alkukirjaimesta. Esi­merkiksi "A  \lor  B " luetaan "A tai B". Tällainen disjunktio on epä­tosi vain jos sekä A että B ovat epä­tosia lauseita, muussa tapauksessa se on tosi.
Kaikki seuraavat ovat disjunktiota:
Boolen algebrassa disjunktiolle käytetään merkintää  A+B. Jan Lukasiewiczin prefiksinotaatiossa disjunktion merkkinä käytetään A-kirjainta, joka on lyhenne puolan kielen sanasta alternatywa. Tällöin lauseiden p ja q disjunktio merkitään Apq.
Eri ohjelmointikielissä disjunktiota vastaava operaattori merkitään tavallisimmin joko sanalla or tai kahdella pystyviivalla (||).
Totuustaulu

Operaation  ~A\lor B totuustaulu on seuraava:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| LAUSEET | LAUSEET | DISJUNKTIO |
|  A |  B |  A\lor B |
tosi
| tosi | epätosi | tosi |
epätosi: tosi
epätosi
Ominaisuudet

Looginen disjunktio noudattaa lasku­lakeja, jotka pitkälti ovat analogisia esi­merkiksi reaalilukujen lasku­säännöille. Se on vaihdannainen ja liitännäinen, ja sille pätee myös osittelulaki, kun toisena lasku­toimituksena on looginen konjunktio. Disjunktio on lisäksi idem­potentti eli minkä tahansa lauseen disjunktiolla itsensä kanssa on sama totuus­arvo kuin alku­peräisellä lauseella. Tätä havainnollistavat seuraavat kaaviot:
Vaihdannaisuus
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A\lor B |      \Leftrightarrow      |  B\lor A |
|  |      \Leftrightarrow      |  |
Liitännäisyys
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ~A |  ~~~\lor ~~~ |  (B\lor C) |      \Leftrightarrow      |  |  |  (A\lor B) |  ~~~\lor ~~~ |  ~C |
|  |  ~~~\lor ~~~ |  |      \Leftrightarrow      |  |      \Leftrightarrow      |  |  ~~~\lor ~~~ |  |
Osittelulaki loogisen konjunktion suhteen
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ~A |  \lor  |  (B\land C) |      \Leftrightarrow      |  |  |  (A\lor B) |  \land  |  (A\lor C) |

|  |  \lor  |  |      \Leftrightarrow      |  |      \Leftrightarrow      |  |  \land  |  |
Idempotenssi
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  ~A~ |  ~\lor ~ |  ~A~ |      \Leftrightarrow      |  A~ |
|  |  ~\lor ~ |  |      \Leftrightarrow      |  |
Monotonisuus
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  A\rightarrow B |      \Rightarrow      |  |  |  (A\lor C) |  \rightarrow  |  (B\lor C) |
|  |      \Rightarrow      |  |      \Leftrightarrow      |  |  \rightarrow  |  |
Totuuden säilyttävä validiteetti
Kun kaikki disjunktiolla yhdistettävät lauseet ovat tosia, disjunktio on tosi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A\land B |      \Rightarrow      |  A\lor B |
|  |      \Rightarrow      |  |
|  |  | (kokeiltava) |
Epätotuuden säilyttävä validiteetti
Kun kaikki disjunktiolla yhdistettävät lauseet ovat epätosia, disjunktio on epätosi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A\lor B |      \Rightarrow      |  A\lor B |
|  |      \Rightarrow      |  |

Walshin spektri: (3,-1,-1,-1)
Epälineaarisuus: 1 (funktio on taivutettu)
Jos totuusarvoille käytetään binäärilukumerkintöjä tosi (1) ja epätosi (0), looginen disjunktio toimii lähes samoin kuin binäärinen yhteen­lasku. Erona on vain se, että  1\lor 1=1, kun taas binääri­järjestelmässä  1+1=10.
Sovellukset tietotekniikassa

Useimmissa ohjelmointikielissä on disjunktiota vastaava operaattori. Se merkitään monissa ohjelmointikielissä varatulla sanalla or, mutta esimerkiksi C:ssä ja siihen pohjautuvissa ohjelmointikielissä kahdella pystyviivalla (||).
Looginen disjunktio suoritetaan yleensä minimaalisella evaluaatiolla. Tämä merkitsee, että jos sen ensimmäinen (vasemmanpuoleinen) operandi on arvoltaan tosi, ohjelma ei edes tarkista, mikä sen jälkimmäisen operandin arvo on.
Useimmissa ohjelmointi­kielissä looginen disjunktio antaa tulokseksi aina boolean-tyyppisen muuttujan, jolla on vain kaksi mahdollista arvoa: tosi (1) tai epätosi (0). Monissa vahvasti tyypitetyissä kielissä disjunktio voidaan sitä paitsi suorittaa vain, jos molemmat sillä yhdistettävät operanditkin ovat boolean-tyyppisiä. Joissakin heikosti tyypitetyissä kielissä, esimerkiksi C:ssä, disjunktio voidaan kuitenkin suorittaa silloinkin, kun operandit ovat esimerkiksi kokonais- tai reaaliluku­tyyppisiä; tällöin tuloksena on 0 (epätosi) vain, jos molemmat operandit ovat nollia, mulloin tuloksena on 1 (tosi). Tällöin siis operandien kaikkien muiden arvon kuin nollan katsotaan vastaavan totuus­arvoa tosi.
Muutamissa ohjelmointikielissä kuten Pythonissa ja JavaScriptissä disjunktio-operaattori voi kuitenkin palauttaa muitakin arvoja kuin 1 tai 0. Tällöin se saa arvokseen operaattorin ensimmäisen operandin arvon, jos se on "tosi" eli ei ole nolla, muussa tapauksessa jälkimmäisen operandin arvon.
Disjunktiota vastaava looginen portti on OR-portti.
Sovellukset tietotekniikassa > Biteittäinen operaatio

Joissakin ohjelmointikielissä on määritelty myös biteittäinen disjunktio'. Tällöin operandit, jotka voivat olla esimerkiksi binäärisiä kokonaislukuja, käydään läpi bitti bitiltä ja suoritetaan disjunktio-operaatiot kummankin operandin vastaavien bittien välillä. Tuloksena saadaan muuttuja, jossa kunkin bitin arvo riippuu operandien bittien arvoista seuraavasti:
0 or 0 = 0
0 or 1 = 1
1 or 0 = 1
1 or 1 = 1
Käymällä bitit läpi esimerkiksi binääriluvuista 11001010 ja 10100011 saadaan tulokseksi 11101011.
Biteittäinen disjunktio on käytettävissä muun muassa C-kielessä, jossa se merkitään yhdellä pystyviivalla (|).
Biteittäisellä disjunktiolla voidaan muun muassa asettaa halutulle bitille arvo 1 muiden bittien pysyessä ennallaan. Esimerkiksi lauseella x = x | 0b00000001 saadaan muuttujan x viimeinen bitti ykköseksi.
Unioni

Disjunktiota vastaava operaatio joukko-opissa on unioni. Kahden joukon unioni määritelläänkin disjunktion avulla:  a\in A\cup B, jos ja vain jos  a\in A\lor a\in B. Toisin sanoen alkio a kuuluu joukkojen A ja B unioniin, jos ja vain jos se kuuluu näistä joukoista ainakin toiseen. Tämän vuoksi joukko-opillinen unioni noudattaa pitkälti samoja sääntöjä kuin disjunktiokin: sillekin pätevät vaihdanta-, liitäntä-, osittelu- ja de Morganin lait.
Luonnolliset kielet

Matemaattisessa logiikassa määritellyt käsitteet ovat merkitykseltään erilaisia kuin luonnollisen kielen sanat yleensä ovat. Suomen kielessä disjunktiota vastaa lähinnä sana tai, jota käytetään kuitenkin ainakin kahdessa toisistaan poikkeavassa merkityksessä, kuten sen vastineita useissa muissakin kielissä. Jos joku esimerkiksi pyytää: "Soita minulle tai lähetä sähköpostia", tällöin tarkoitetaan toden­näköisesti: "tee toinen, mutta älä molempia." Jos taas josta­kusta sanotaan: "Kun hän sai niin korkea arvo­sanat, hän selvästikin on hyvin lahjakas tai opiskelee ahkerasti"; tällöin ei suljeta pois sitä mahdollista, että molemmat vaihto­ehdot ovat tosia. Toisin sanoen sana "tai" voi tarkoittaa sekä inklu­siivista että eksklu­siivista disjunktiota. Silloin kun kyseessä on inklu­siivinen disjunktio, käytetään nykyisin toisinaan asian selventämiseksi ilmaisua "ja/tai".
Aiheesta muualla

Disjunction MathWorld. Viitattu 9.4.2015.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Logical disjunction
Vasemmalla olevien argumenttien disjunktiot: arvon epätosi saavat bitit muodostavat Sierpinskin kolmion.
OR-portti
Käännös suomeksi
Carola Dombeck

Carola Dombeck (s. 25. kesäkuuta 1960 Merseburg, Saksi-Anhalt) on entinen itäsaksalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Eri telineistä hän oli parhaimmillaan hypyssä.
Dombeck voitti vuonna 1974 sosialististen maiden kansainvälisen juniorikilpailun Pjongjangissa, Pohjois-Koreassa. Vuonna 1975 hän voitti maansa juniorimestaruuden ja vuonna 1976 aikuisten mestaruuden. Montréalin 1976 olympialaiset olivat hänen ensimmäiset arvokilpailunsa. Hän saavutti Montréalissa hopeaa hypyssä tasapistein 19,650 Neuvostoliiton Ljudmila Turištševan kanssa ja vain toiselle neuvostoliittolaiselle, Nelli Kimille häviten sekä pronssia joukkuekilpailussa. Hän epäonnistui joukkuekilpailussa erityisesti puomilla ja sai vain 33:nneksi parhaat henkilökohtaiset pisteet 74,90. Koska hän oli itäsaksalaisista yhteispisteissä heikoin, ei hän päässyt mukaan henkilökohtaisen moniottelun finaaliin.
Dombeck ei saavuttanut urallaan henkilökohtaisia MM-mitaleja eikä EM-mitaleja.
Italianvarpunen

| Italianvarpunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varpuset Passeridae
Suku::   Varpuset Passer
Laji::  italiae
Kaksiosainen nimi
 Passer italiae  (Vieillot, 1817) 
Katso myös
   Italianvarpunen Wikispeciesissä   Italianvarpunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Italianvarpunen (Passer italiae) on varpuslintu, jota pidettiin aiemmin varpusen ja pensasvarpusen vakiintuneena risteymäjälkeläisenä. Nykyisin sitä kuitenkin pidetään yhä useammin omana lajinaan tai pensasvarpusen alalajina.
Ulkonäkö ja koko

Italianvarpunen on 14–16 cm pitkä. Koiraan päälaki on punaruskea ja poski valkoinen. Vatsa on viiruttoman harmaa ja siitä puuttuu pensasvarpusen voimakas kuviointi. Naarasta ei pysty erottamaan ulkonäön perusteella lähilajeista. Ääniltään italianvarpunen ei ole yleensä erotettavissa varpusesta.
Levinneisyys

Italianvarpunen pesii Manner-Italiassa sekä Korsikassa ja paikoin Sisiliassa. Alppien eteläosissa se voi risteytyä varpusen kanssa.
DKW F10

| DKW F10 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Länsi-Saksa
Valmistaja:  Auto Union AG, Ingolstadt / Karl Baur Karosseriefabrik und Reparaturwerk, Stuttgart
Valmistusvuodet:  1950
Tuotantomäärä:  195 kappaletta
Korimalli:  sedan ja cabriolet
Edeltäjä:  DKW F8
Seuraaja:  DKW F89
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  4
Moottori:  2-sylinterinen, 2-tahtinen rivimoottori
Iskutilavuus:  684 cm³
Teho:  20 hv /3600 1/min
Vääntö:  5,1 kpm /1700 1/min
Polttoaine:  bensiini
Polttoainesäiliö:  32 l
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  3-vaihteinen, synkronoimaton
Kulutus:  6,25–7,50 l /100 km
Mitat
Massa:  sedan: 830 kg  cabriolet: 870 kg
Pituus:  4 110 mm
Akseliväli:  2 600 mm
Leveys:  1 500 mm
Korkeus:  1 450 mm
DKW F10 oli henkilöautomalli, jota valmistivat yhteistyössä länsisaksalaiset Auto Union ja Karl Baur Karosseriefabrik und Reparaturwerk. Auto oli ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeinen DKW-malli, ja niitä valmistettiin vuonna 1950 yhteensä 195 kappaletta sedan- ja cabriolet-koreilla.
F10:n alusta perustui sotaa edeltäneeseen F8-malliin, johon oli tehty muutamia muutoksia. Alustat valmisti Auto Union Ingolstadtissa ja Baur rakensi niiden päälle korit Stuttgartissa. Kyseessä oli väliaikainen järjestely, josta luovuttiin uuden F89-mallin edettyä tuotantoon.
Tausta

Toisen maailmansodan päätyttyä Saksan läntisellä miehitysvyöhykkeellä oli noin 60 000 käyttökuntoista DKW-autoa. Ne olivat teknisesti kestäviä, mutta niiden keinonahalla päällystetyt puukehikkoiset korit kuluivat loppuun ajan myötä. Vuonna 1948 stuttgartilainen korivalmistaja Karl Baur Karosseriefabrik und Reparaturwerk sai ajatuksen valmistaa teräksisiä vaihtokoreja. Jo ennen sotaa yritys oli valmistanut cabriolet- ja roadster-koreja Auto Unionin tuotteisiin. Baur ehdotti yhteistyötä miehitetyn Saksan itävyöhykkeeltä Ingolstadtiin, Baijeriin siirtyneen Auto Unionin kanssa. Auto Unionin torjuttua ajatuksen Baur päätti markkinoida korejaan itse.
Alkuvuonna 1949 Baur mainosti tarjoavansa DKW-autojen omistajille elegantimpaa muotoilua ja verratonta kestävyyttä. Useat DKW-autojen omistajat vaihdattivat yrityksellä autojensa korit pidentäen näin niiden käyttöikää. Baurilla oli valikoimassaan neljä korivaihtoehtoa: nelipaikkainen luksus-cabriolet, 2+2-paikkainen cabriolet, nelipaikkainen sedan sekä 2+2-paikkainen coupé, joiden ainoa ero oli kattorakenteessa. Korit olivat puukehikon päälle rakennettuja teräskoreja. Kustannussyistä kaikkien mallien ovissa käytettiin cabriolet-mallin ikkunoita pyöristettyine kulmineen.
Valmistus

Tammikuussa 1950 Auto Unionin alettua valmistaa Ingolstadtissa DKW Schnellaster -pakettiautoa näytti siltä, että ensimmäinen sodanjälkeinen DKW-henkilöautomalli antaisi odottaa itseään. Tällöin Auto Union ja Baur pääsivät sopimukseen autojen valmistamisesta yhdessä. Mallin pohjana oli sotaa edeltäneen F8-mallin muuteltu alusta, jonka päälle Baur rakensi korin. Auton mallinimeksi tuli F10. Alusta asti oli selvää että kyseessä oli väliaikainen järjestely, jota jatkettaisiin vain kunnes uusi F89-malli saataisiin tuotantovalmiiksi.
Jo maaliskuussa Auto Union alkoi markkinoida F89:ää, "uudistunutta Meisterklassea", ja F10-mallien alustojen valmistus lopetettiin elokuussa. Tähän mennessä alustoja ehdittiin valmistaa Ingolstadtissa 195 kappaletta.
Teknisiä tietoja > Moottori ja voimansiirto

Auton voimanlähteenä oli eteen asetettu 684-kuutioinen kaksisylinterinen, kaksitahtinen rivimoottori, jonka suurin teho oli 20 hevosvoimaa. Sekä sylinterin halkaisija että iskun pituus olivat 76 mm, ja moottorin puristussuhde oli 5,9:1. Jäähdytyksenä oli vapaakiertoinen nestejäähdytys. Sähköjärjestelmä oli 6-volttinen ja moottorissa oli Dynastart-merkkinen yhdistetty käynnistin ja laturi.
Voima välittyi nestekytkimen kautta synkronoimattomaan, vapaakytkimellä varustettuun vaihteistoon, johon kuului kolme vaihdetta eteen sekä peruutusvaihde. Autossa oli etupyöräveto.
Teknisiä tietoja > Runko ja alusta

Autossa oli umpinainen teräsprofiilirunko. Etu- ja taka-akseleilla oli poikittaiset lehtijouset. Edessä oli alapuoliset kolmiotuet ja takana putkiprofiilista tehty jäykkä akseli. F8-mallista poiketen F10:ssä oli hydraulitoimiset ATE:n valmistamat rumpujarrut ja teleskooppi-iskunvaimentimet. Eräät alustan osat oli kustannussyistä lainattu Schnellasterista. Rengaskoko oli 5,60 × 16".
Teknisiä tietoja > Kori

Valmistusohjelmaan kuuluivat nelipaikkaiset sedan ja cabriolet. Ensimmäisten cabrioletien kattojen sivuissa oli ulkopuolelle asetetut jäykistimet, mutta myöhemmistä yksilöistä ne puuttuivat. Bakeliittinen kojelautapaneeli periytyi suoraan sotaa edeltäneestä Sonderklasse-mallista.
Teknisiä tietoja > Ominaisuuksia

Auton huippunopeus oli 85–90 km/h ja polttoaineenkulutus 6,25–7,5 litraa sadalla kilometrillä. Tankkiin mahtui polttoainetta 32 litraa. Kääntösäde oli viisi metriä.
Itsensä havaitsemisen teoria

Itsensä havaitsemisen teoria on sosiaalipsykologi Daryl Bemin kehittämä teoria, jonka mukaan ihmisen asenteet ovat päätelmiä, joita he tekevät omasta käytöksestäänlähde?. Nämä ihmisen omat kuvaukset käytöksestään voivat sitten sisäistyä käyttäytymissäännöiksi. Teorian mukaan henkilö voi esimerkiksi havaita pitävänsä täysjyväleivästä, koska syö sitä jatkuvasti. Teoria on yksi kolmikomponenttimallinselvennä äärimmäisimmistä sovelluksista. Tutkimusten mukaan on olemassa näyttöä siitä, että emootiot määräytyvät ainakin osittain sen mukaan kuinka henkilö havaitsee fysiologisen vireystilansa syyt.
Itsetuho

Itsetuho on mekanismi, joka aiheuttaa laitteen tuhoutumisen mikäli tietyt esiasetetut määritykset täsmääväät. Itsetuhomekanismia käytetään muun muassa korkean turvallisuuden vaativissa massamuistilaitteissa, joissa tiedon tuhoutuminen on tärkeää turvallisuuden tai maineen suojaamiseksi. Myös mekanismeissa, jotka toimintahäiriöisenä vaarantavat ihmisten tai ympäristön turvallisuuden saattavat sisältää itsetuhomekanismin.
Tieteis- ja toimintaelokuvissa itsetuho tarkoittaa yleensä sitä, että laite, kulkuväline tai rakennelma tuhoutuu räjähtämällä.
Koska ilmatorjunta toimii kotiseudulla tai selustassa ilmatorjuntatykkien kranaateissa käytetään usein itsetuhomekanismeja jotteivät ohi menneet laukaukset maahan pudotessaan aiheuttaisi vahinkoa. Itsetuhomekanismeja on erilaisia, esimerkiksi valojuova voi loppuun palaessaan räjäyttää kranaatin tai ammuksen kiertoliikkeen hidastuminen lennon lopussa voi vapauttaa itsetuhosytyttimen jousen. Raskaissa ilmatorjuntatykeissä käytettiin useimmiten aikasytytyskranaatteja jotka oli tarkoitettukin räjähtämään tietyn ajan kuluessa; näissä kranaateissa ei siis tarvittu erillistä itsetuhomekanismia koska kranaattien oli tarkoituskin räjähtää ilmassa.
Käännös suomeksi
Dominicanamatsoni

| Dominicanamatsoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Amatsonit Amazona
Laji::  arausiaca
Kaksiosainen nimi
 Amazona arausiaca  (P.L.S.Müller), 1776 
Katso myös
   Dominicanamatsoni Wikispeciesissä   Dominicanamatsoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Dominicanamatsoni (Amazona arausiaca) on Dominican kotoperäinen papukaija. Sen holotyypin kuvaili Philipp Ludwig Statius Müller Dominicasta 1776.
Dominicanamatsoni on enimmäkseen vihreä. Naama on sininen ja kurkussa sekä siivissä on punaista. Lajin elinympäristöä ovat sademetsät ja se syö hedelmiä. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen.
Marija Itkina

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marija Itkina |  Marija Itkina |  Marija Itkina |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bern 1954 | 200 metriä |  |
|  Kultaa | Bern 1954 | 4×100 metriä |  |
|  Kultaa | Tukholma 1958 | 400 metriä |  |
|  Kultaa | Belgrad 1962 | 400 metriä |  |
|  Pronssia | Tukholma 1958 | 200 metriä |  |
Marija Leontjevna Itkina (ven. Мария Леонтьевна Иткина, 3. helmikuuta 1932 Smolensk – 1. joulukuuta 2020) oli neuvostoliittolainen pikajuoksija. Hän oli 1950-luvun lopussa ja 1960-luvun alussa maailman paras juoksija naisten 400 metrillä, joka ei tuolloin vielä kuulunut olympialaisten ohjelmaan.
Itkina osallistui arvokisoihin ensimmäisen kerran Bernin EM-kilpailuissa 1954. Tuolloin hän voitti kultaa 200 metrillä ajalla 24,3 ja 4 × 100 metrin viestissä ajalla 45,8. Melbournen 1956 olympialaisissa hän oli mukana viestijoukkueessa, joka sijoittui neljänneksi ajalla 45,6.
Vuonna 1957 Kansainvälinen yleisurheiluliitto alkoi noteerata virallisesti naisten 400 metrin juoksun maailmanennätystä. Itkina paransi ME-tulosta tuona vuonna kahdesti, ensin Minskissä aikaan 54,0 ja kuukausi myöhemmin Moskovassa aikaan 53,6. Laji tuli vuonna 1958 EM-kilpailujen ohjelmaan ja Tukholman EM-kilpailuissa Itkina voitti sen ensimmäisen Euroopan mestaruuden ajalla 53,7. Lisäksi hän sai 200 metrillä pronssia ajalla 24,3. Vuonna 1959 hän paransi Krasnodarissa maailmanennätyksen aikaan 53,4. Rooman 1960 olympialaisissa hänen saaliinaan oli kolme neljättä sijaa: 100 metrillä (11,4), 200 metrillä (24,7) ja 4 × 100 metrillä (45,2).
Belgradin EM-kilpailuissa 1962 Itkina voitti toistamiseen 400 metrin Euroopan mestaruuden ja sivusi samalla maailmanennätystään 53,4. Tokion 1964 olympialaisissa laji oli vihdoin myös olympiaohjelmassa mutta Itkina jäi loppukilpailussa viidenneksi ajalla 54,6. Vuonna 1965 hän paransi ennätyksensä aikaan 52,9 mutta maailmanennätys oli tuolloin jo sekunnin parempi.
Universiadeissa Itkina voitti 200 metrin mestaruuden Pariisissa 1957 ajalla 24,6. Näidenkin kilpailujen ohjelmaan naisten 400 metrin juoksu tuli vasta vuonna 1967.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 metriä: 11,4 s
200 metriä: 23,4 s
400 metriä: 52,9 s