Valoe
Historiaa

Valoen juuret ulottuvat vuoteen 1948, jolloin perustettiin suomalainen elektroniikan komponentteja ja niiden valmistustekniikkaa kehittävä Evox Oy. Cencorp Inc. (Colorado Engineering Corporation) puolestaan perustettiin vuonna 1978 Denverissä Yhdysvalloissa. Evox valmisti ensimmäiset odd-form-komponenttien ladontasolutselvennä vuonna 1986.
Markku Jokela osti Evoxin automaatioliiketoiminnan vuonna 1989, ja uusi yhtiö sai nimen PMJ Automec. Vuonna 1994 se julkisti ensimmäisen modulaarisen tuotantoautomaatiosolun (HiSAC - High Speed Assembly Cell)selvennä ja seuraavana vuonna uuden parannetun version siitä.
PMJ Automec listautui Helsingin pörssiin vuonna 1998 ja esitteli samana vuonna kolmannen sukupolven HiSAC-tuotteestaan. Seuraavana vuonna yhtiö hankki yhdysvaltalaisen Cencorp Inc -yhtiön ja Salon Hannu Seppälä Oy:n joka oli erikoistunut testausjärjestelmiin. 2000-luvun alussa PMJ julkisti useita uuden sukupolven automaatio- ja testausjärjestelmiä.
Vuonna 2005 PMJ Automec muutti nimensä Cencorp Oyj:ksi. Toimitusjohtajaksi kutsuttiin Petri Väinölä. Yhtiö teki 35,3 miljoonan euron liikevaihdolla 0,8 miljoonan liiketuloksen. Seuraavan vuoden marraskuussa toimitusjohtajaksi vaihdettiin Jouni Suutarinen. Yhtiö teki 20 miljoonan liikevaihdolla 3,3 miljoonan euron tappion.
Vuonna 2007 liikevaihto pysyi lähes ennallaan, mutta liiketulos parani –1,1 miljoonaan euroon. Syksyllä 2008 mikkeliläinen monialayhtiö Savcor Group Oy teki ostotarjouksen kaikista yhtiön osakkeista, ja uusi hallitus nimitti joulukuussa toimitusjohtajaksi Hannu Timmerbackan. Liikevaihto kutistui 15,6 miljoonaan ja liiketulos vuodelta 2008 painui 2,2 M€ tappiolle. Yrityskauppa toteutui alkuvuodesta 2009, ja Savcorista tuli yhtiön enemmistöomistaja noin 70 % osuudella.. Liikevaihto romahti 6,1 miljoonaan, ja tappiota tehtiin 4,8 miljoonaa.
Vuonna 2010 Cencorp otti omistukseensa Savcor Facen Kiinan-tehtaat Pekingissä ja Guangzhoussa ja kasvatti liikevaihtoaan 12,8 miljoonaan euroon. Liiketulos jäi yhä 3,1 M€ tappiolle. Uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin Mats Eriksson lokakuun alusta 2010 alkaen.  Vuonna 2011 Cencorpin liikevaihto kasvoi yli kaksinkertaiseksi (26,5 M€), mutta niin myös liiketappio, joka oli yhtiön kaikkien aikojen suurin (–7,1 M€). Yhtiö alkoi panostaa uusiutuvien energioiden markkinoihin.
Vuonna 2012 Cencorp sulki tappiollisen tehtaansa Guangzhoussa, ja liikevaihto pieneni 15,4 miljoonaan. Tulos oli –3,9 miljoonaa tappiolla. Toimitusjohtaja Eriksson irtisanoutui, minkä syyksi kerrottiin eriävät näkemykset yhtiön kehittämisestä. Uudeksi toimitusjohtajaksi tuli Hannu Savisalon vanhin poika Iikka Savisalo. Cencorp osti Sunweb Solarin aurinkosähköliiketoiminnan ja teki  aiesopimuksen CBS-virranjohdekomponenttien toimittamisesta suurelle kiinalaiselle aurinkosähkömoduulien valmistajalle. Sopimuksen arvoksi arvioitiin vähintään 20 miljoonaa euroa seuraavien kolmen vuoden aikana.
Helmikuussa 2013 Cencorp ilmoitti avaavansa aurinkopaneleja valmistavan tehtaan Mikkelissä. Sen odotettiin työllistävän jopa sata henkeä ja liikevaihdon olevan 50 miljoonaa euroa. Toukokuussa Etera sijoitti yhtiöön 1,5 miljoonaa ja Ingman Finance 600 tuhatta euroa vaihtovelkakirjalainan muodossa. Elokuussa kerrottiin koetuotannon alkaneen, mutta alkuvuoden tuloksen näyttävän yhä raskasta tappiota ja yli 35 % liikevaihdon laskua. Syyskuussa yhtiö ilmoitti aloittavansa yt-neuvottelut henkilöstön vähentämiseksi automaatio- ja laserliiketoiminnassa. Marraskuussa yhtiö kertoi kolmannen vuosineljänneksen katsauksessaan liikevaihdon yhä supistuneen ja tappion yhä kasvaneen, ja aloittavansa osakeannin valmistelun rahoituksensa turvaamiseksi. Joulukuussa yhtiö ilmoitti tarjoavansa enintään 510 000 000 uutta osaketta merkittäväksi 0,01 € hintaan ja samalla varoitti konkurssiuhasta. Toimitusjohtaja Hannu Savisalo tyrmäsi kuitenkin konkurssiuhan: ”Olemme nähneet, että se [Cencorp] on hyvä yhtiö. Käyttämällä sen vahvuudet energia-alalla se voi tulla maailman ykköseksi alallaan."
Tammikuussa 2014 Cencorp kertoi täysautomaattisen tuotantolinjansa valmistuneen.. Osakeannin merkintäaikaa pidennettiin, ja rahoittajat jatkoivat rahoitussopimuksia ja siirsivät lainojen eräpäiviä. Osakeanti onnistui, ja yhtiö keräsi uutta pääomaa 4,9 miljoonaa euroa, josta noin 2,5 miljoonaa käteistä. Helmikuussa yhtiö tiedotti aiesopimuksesta intialaisen Vikram Solarin kanssa ja julkisti vuoden 2013 tuloksen, joka oli raskaasti tappiollinen. Vuoden 2013 vuosikertomuksessa maaliskuussa Iikka Savisalo toteaa Cencorpin onnistuneen vakiinnuttamaan asemansa eräänä innovatiivisimmista uuden sukupolven aurinkosähkömoduulien ja niiden täysin automatisoidun valmistusteknologian avaimet käteen -tarjoajana maailmanlaajuisesti. Hän kertoi moduulien menestyneen testeissä erinomaisesti ja osoittaneen olevansa kilpailukykyisiä sekä hinnaltaan että teknisesti. Toukokuussa Cencorp kertoi rakentavansa aurinkovoimalaitoksen oman tehtaansa katolle Mikkeliin  ja  aloittavansa yt-neuvottelut. Kesäkuussa Sami Lindfors kertoi Karikon täysautomaattisen aurinkomoduulitehtaan tuotantonopeuden olevan yksi paneeli minuutissa  . Elokuussa edelleen raskaasti tappiollisessa osavuosikatsauksessa yhtiö ilmoitti sulkeneensa Pekingin tehtaan ja siirtävänsä aurinkopaneeleihin liittyvän komponenttituotantonsa Mikkeliin. Syyskuussa yhtiö tiedotti sopimuksesta automaatioliiketoimintansa myymisestä hongkongilaiselle FTTK Company Limitedille.
Yhtiö julkisti helmikuussa 2015 vuoden 2014 tilinpäätöstiedotteen, jossa raportoitiin liikevaihdon romahtaneen vuoden loppuneljänneksellä ja tappioiden kasvaneen. Yritys ei ollut löytänyt ostajaa Pekingin tehtaalleen ja joutui alaskirjaamaan sen arvon. Liikevaihtotavoitteeksi vuodelle 2015 asetettiin 10–15 miljoonaa, vuodelle 2016 45–55 miljoonaa ja vuodelle 2017 150–200 miljoonaa euroa. Tiedotetta seuraavana päivänä Helsingin pörssi asetti Cencorpin osakkeen tarkkailulistalle. Maaliskuussa yhtiö ilmoitti automaatioliiketoimintakaupan lykkääntyvän ja tilintarkastetun tilinpäätöksen myöhästyvän. Yhtiö sai Finanssivalvonnalta lisäaikaa tilinpäätöksen julkaisemiseen. Toukokuun lopussa Valoeksi nimensä vaihtanut yhtiö ilmoitti laskevansa liikkelle yhteensä 5 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan ja aloittavansa osakeannin valmistelut. Marjukka Karttunen ja Sauli Kiuru jättivät yhtiön hallituksen, ja uudeksi jäseneksi nimitetään Karttusen puoliso Ville Parpola. Kesällä Valoe sai ilmoituksen FTTK Companylta välimiesmenettelystä koskien kauppahinnan maksuun ja osakkeiden luovutukseen liittyvää riitakokonaisuutta. Yhtiö laski liikkeelle vaihtovelkakirjalainan, jonka merkintäaikaa jatkettiin useaan otteeseen. Lokakuussa yhtiö kertoi lainan tulleen merkityksi kokonaan, suurelta osin vanhojen lainojen konvertointina uuteen lainaan. Kai Mäkelä merkitsi lainaa miljoonalla eurolla. Syksyn mittaan yhtiö tiedotti sopimusneuvottelujen ensimmäisestä valmistuspartenrisopimuksesta päättyneen, mutta asiakkaan rahoitusneuvottelujen olevan yhä kesken. Joulukuussa yhtiö arvioi tulevan vuoden 2016 liikevaihdon olevan 11–13 miljoonaa ja käyttökatteen 1,5–2,0 miljoonaa. Tekes päätti jatkorahoittaa yhtiötä noin neljän miljoonan euron tuotekehityslainalla. Vuoden lopussa yhtiön rahavarat olivat 31 000 ja tilauskanta 46 000 euroa.
Helmikuussa 2016 Valoe tiedotti saaneensa Etiopiasta 15,8 miljoonan euron tilauksen aurinkosähköpaneelitehtaasta. Hankkeen päärahoittaja on Etiopian Kehityspankki (The Development Bank of Ethiopia). Tilaajaa ei julkisteta, mutta yhtiö kertoo saavansa 30 prosenttia kauppahinnasta perustettavan yhteisyrityksen osakkeina. Vuoden 2015 tilinpäätöksessä liikevaihto oli 700 tuhatta euroa ja tulos 3,9 miljoonaa tappiollinen. Yritys siirsi vuosikertomuksensa julkaisua.
| Vuosi | Toimitusjohtaja | Henkilöstö | Liikevaihto M€ | Liiketulos (EBIT) M€ | Oman pääoman tuotto % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Markku Jokela | 476 | 61,8 | –5,8 | –18 |
| 2001 | Seppo Kolo | 400 | 50,6 | –7,8 | –59 |
| 2002 | Seppo Kolo | 318 | 38,3 | –7,3 | –96 |
| 2003 | Jouni Suutarinen | 282 | 31,9 | 0,6 | –9 |
| 2004 | Jouni Suutarinen | 207 | 32,3 | –0,9 | –40 |
| 2005 | Petri Väinölä | 205 | 35,3 | 0,8 | 5 |
| 2006 | Jouni Suutarinen | 156 | 20,0 | –3,3 | –103 |
| 2007 | Jouni Suutarinen | 133 | 20,3 | –1,1 | –238 |
| 2008 | Hannu Timmerbacka | 101 | 15,6 | –2,2 | –212 |
| 2009 | Hannu Timmerbacka | 86 | 6,1 | –4,8 | –175 |
| 2010 | Mats Eriksson | 371 | 12,8 | –3,1 | –22,5 |
| 2011 | Mats Eriksson | 328 | 26,5 | –7,0 | –25,0 |
| 2012 | Iikka Savisalo | 168 | 15,4 | –3,9 | –53,3 |
| 2013 | Iikka Savisalo | 149 | 11,1 | –5,2 | –405,7 |
| 2014 | Iikka Savisalo | 26 | 0,8 | –11,7 |  |
| 2015 | Iikka Savisalo | 20 | 0,7 | –3,9 |  |
| 2016 | Iikka Savisalo | 18 | 3,8 | -1,8 |  |
| 2017 | Iikka Savisalo | 18 | 0,6 | -3,1 |  |
| 2018 | Iikka Savisalo | 25 | 1,3 | -2,5 |  |
| 2020 | Iikka Savisalo | 33 | 1,6 | -3,3 |  |