stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mosaiikkibetoni
Paikallavalettu mosaikkibetoni

Paikallavalettu mosaiikkibetoni sementoidaan valun ja hionnan jälkeen. Näin saadaan hionnassa esiin tulleet huokoset ja halkeamat umpeen. Seuraavaksi tehtävän hienohionnan jälkeen lattia pestään ja suojakäsitellään. Suojakäsittelyaine estää likaa imeytymästä betonin huokosiin.
Kuten muutkin betonit, mosaiikkibetoni kutistuu kuivuessaan, jolloin siihen syntyy helposti halkeamia. Jakamalla paikallavalettu lattiapinta listoilla pienempiin osiin ei kutistumisrako ilmaannu keskelle laattaa vaan listasaumaan. Lisäksi jakolistoilla voidaan kuvioida lattiaa. Eri osiin voidaan myös käyttää eriväristä massaa tai kiviainesta. Jakolistat ovat yleensä messinkiä, ruostumatonta terästä tai muovia, aiemmin käytettiin myös sinkkisiä listoja.
Mosaiikkibetoni tarvitsee alleen kuormaa kantavana rakenteena toimivan betonilaatan. Pintaan tulevan mosaiikkibetonivalun paksuus on normaalisti 50–70 mm. Jos joudutaan tekemään ohuempi 30 mm laatta, käytetään polymeerisementtibetonia eli muovibetonia. Tällöin betonimassaan lisätään polymeeridispersiota, joka parantaa tiiviyttä ja tartuntaa alustaan.
Tehdasvalmisteinen mosaiikkibetonilaatta

Mosaiikkibetonilaatta on joko valettu kahdesta erilaisesta betonikerroksesta, alapuoli tavallisesta betonista ja pinta mosaiikkibetonista, tai se on tyypiltään yksikerroslaatta, joka on kokonaan mosaiikkibetonia. Tehdasvalmisteisen mosaiikkibetonilaatan paksuus on 16–28 mm. Laatat ladotaan asennusbetonin päälle ja saumataan tiiviiksi lattiapinnaksi. Uudemmat 16–19 mm paksut yksikerroslaatat asennetaan samoin kuin kaakelilaatat. Laattojen koko on yleensä 297 × 297 mm tai 400 × 400 mm.
Neljä nahkafagottia

| Neljä nahkafagottia Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: punk rock
 Kesto: 20.58
 Levy-yhtiö: Kråklund
Neljä nahkafagottia on vaasalaisen Kråklund Recordsin vuonna 1998 julkaisema minialbumi, joka sisältää levy-yhtiön talliin kuuluneiden yhtyeiden kappaleita.
Kappaleet

Sanktio: Miks aina niin? – 2.10
FTK: Rannalla – 2.45
Nukkekoti: Niin sanottua elämää – 2.23
Klamydia: Rehellistä kiristystä – 2.20
Sanktio: Tappaja – 2.39
FTK: Anna mun olla – 2.59
Nukkekoti: Upottaa – 2.33
Klamydia: Lähde pois (kun vielä voit) – 3.09
Nelli-Lotta Karppelin

Nelli-Lotta Karppelin (s. 26. heinäkuuta 2006 Salo) on suomalainen maastohiihtäjä. Vuoden 2024 nuorten talviolympialaisissa hän voitti 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun ja sijoittui vapaan hiihtotavan sprinttikilpailussa kolmanneksi.
Maastohiihdon lisäksi kestävyysjuoksua harrastava Karppelin asuu Limingassa ja käy Oulussa Kastellin urheilulukiota. Vuodesta 2024 lähtien hän on edustanut Vuokatti Ski Team Kainuuta. Sitä ennen hän edusti Limingan Niittomiehiä.
Mustalampi (Pieksämäki, Mataramäki)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°24′11″N, 26°53′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Koukkujoki Pätinlampeen 
Järvinumero:  14.718.1.079
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,3 m  
Pituus:  690 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,811 km  
Pinta-ala:  10,99 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Mataramäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 690 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy.
Nellee Hooper

Nellee Hooper on englantilainen musiikkituottaja ja miksaaja. Hän on työskennellyt muun muassa artistien Soul II Soul, Nelly Furtado, Björk, No Doubt, Madonna, Gwen Stefani, Garbage, U2 ja Massive Attack kanssa.
Lisäksi Hooper on säveltänyt musiikin Baz Luhrmannin elokuvaan William Shakespearen Romeo ja Julia (1996) yhdessä Craig Armstrongin ja Marius De Vriesin kanssa.
Nelleke Penninx

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sydney 2000 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Tampere 1995 | pariaironelonen |  |
|  Pronssia | Köln 1998 | nelonen i.p. |  |
Nelleke Penninx (s. 14. syyskuuta 1971) on alankomaalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa Sydneyssä 2000. Hän sijoittui pariaironelosessa kuudenneksi Atlantan olympialaisissa 1996. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia pariaironelosessa Tampereella 1995 ja perämiehettömässä nelosessa Kölnissä 1998.
Muteniaatikot (yhtye)

| Muteniaatikot> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  hip hop, rap
Kotipaikka:  Ivalo
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Juan Muteniac  
Entiset jäsenet:  Ezkimo  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muteniaatikot (ent. Da Muteniacs) on suomalainen rap-yhtye. Yhtyeen muodostivat räppäri Ezkimo ja tuottaja Juan Muteniac. Ezkimo kuoli kesäkuussa 2015.
Yhtyeen ensimmäisenä julkaisuna voidaan pitää Ezkimon Muteniaatikot -albumia, joka piti alun perin julkaista Muteniaatikot -nimen alla.
Aiheesta muualla

Da Muteniacs Mikseri.netissä
Ezkimo Myspacessa (englanniksi)
Juan Muteniac Myspacessa (englanniksi)
Mustalampi (Rautalampi, Hanhitaipale)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°34′46″N, 26°44′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Hankaveteen 
Järvinumero:  14.712.1.039
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,2 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,904 km  
Pinta-ala:  1,647 ha  
Suurin syvyys:  4,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Hanhitaipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 430 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy.
Mute Records

| Mute Records |
| --- | --- |

Emoyhtiö:  itsenäinen (1978–2002, 2010–) EMI Group Limited (2002–12) Universal Music Group (2012) BMG Rights Management (2013–)
Perustettu:  1978
Perustajat:  Daniel Miller
Jakelijat:  Alternative Distribution Alliance (Yhdysvalloissa, 2017–) Sony Music Entertainment (Depeche Moden julkaisuissa)
Tyylilajit:  elektroninen musiikki experimental vaihtoehtorock
Kotimaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Sijainti:  Hammersmith, Lontoo
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mute Records on brittiläinen levy-yhtiö, jonka Daniel Miller perusti vuonna 1978, lähinnä oman musiikkinsa julkaisemista varten.
Mute Records tuli tunnetuksi 1980-luvun alun post-punk-artistien kotina. Tunnetuimpia alkuaikojen marginaalisemman linjan edustajia olivat Fad Gadget, Einstürzende Neubauten, Throbbing Gristle ja Cabaret Voltaire.
Täysin marginaalisen musiikin julkaisija Mute Records ei kuitenkaan ole koskaan ollut, sillä yksi yhtiön ensimmäisistä kiinnityksistä oli valtavirran suosikiksi heti ensimmäisellä albumillaan vuonna 1981 noussut Depeche Mode. Muita tunnettuja Mute Recordsin kiinnityksiä ovat muun muassa Yazoo, Erasure, Sonic Youth, Nick Cave and the Bad Seeds, Goldfrapp, Moby sekä suomalainen Pan Sonic.
Vuonna 2002 Mute Records siirtyi EMI:n omistukseen, mutta Daniel Miller jatkaa edelleen yhtiön johdossa.
Aiheesta muualla

Mute Recordsin viralliset kotisivut (englanniksi)
Mute Recordsin vanhat, arkistoidut kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nelli Cooman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nelli Cooman. |  Nelli Cooman. |  Nelli Cooman. |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten yleisurheilu
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Indianapolis 1987 | 60 metriä |  |
|  Kultaa | Budapest 1989 | 60 metriä |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Stuttgart 1986 | 100 metriä |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pireus 1985 | 60 metriä |  |
|  Kultaa | Madrid 1986 | 60 metriä |  |
|  Kultaa | Lievin 1987 | 60 metriä |  |
|  Kultaa | Budapest 1988 | 60 metriä |  |
|  Kultaa | Haag 1989 | 60 metriä |  |
|  Kultaa | Pariisi 1994 | 60 metriä |  |
|  Pronssia | Göteborg 1984 | 60 metriä |  |
|  Pronssia | Glasgow 1990 | 60 metriä |  |
Cornelli Antoinette Hariëtte ”Nelli” Fiere-Cooman (o.s. Cooman, s. 6. kesäkuuta 1964 Paramaribo, Suriname) on alankomaalainen pikajuoksija. Hän muutti kahdeksanvuotiaana Surinamesta Alankomaihin, ja harrasti jalkapalloa, kunnes hänen pikajuoksulahjansa yläluokilla huomattiin.
Cooman menestyi etenkin hallikilpailuissa. Hän voitti sisäratojen maailmanmestaruuden 60 metrin juoksussa Indianapolisissa 1987 ajalla 7,08 ja Budapestissa 1989 ajalla 7,05. Hän karsiutui saman matkan välierissä Sevillassa 1991 sekä sijoittui seitsemänneksi Torontossa 1993 ja kuudenneksi Barcelonassa 1995.
Cooman voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 60 metrin juoksussa Pireuksessa 1985 ajalla 7,10, Madridissa 1986 maailmanennätysajalla 7,00, Lievinissä 1987 (aika 7,08), Budapestissa 1988 (7,04), Haagissa 1989 (7,15) ja Pariisissa 1994 (7,17). Lisäksi hän sai sisäratojen EM-pronssia 60 metrillä Göteborgissa 1984 ja Glasgow'ssa 1990.
Ulkoradoilla Cooman karsiutui 100 metrin välierissä Rooman MM-kilpailuissa 1987 ja Soulin olympialaisissa 1988 sekä toisissa alkuerissä Barcelonan olympialaisissa 1992.
Cooman sai ulkoratojen EM-kilpailuissa pronssia 100 metrillä Stuttgartissa 1986 ajalla 11,08. Hän sijoittui samalla matkalla viidenneksi Helsingissä 1994. Hän voitti ulko- ja sisäradoilla yhteensä 15 Alankomaiden-mestaruutta.
Cooman valittiin Alankomaiden vuoden naisurheilijaksi 1986. Nelli Cooman Games -nimiset kilpailut on järjestetty Stadskanaalissa vuodesta 1997 alkaen.
NextJet

| NextJet |
| --- | --- |

 IATA: 2N  –  ICAO: NTJ 
Kutsukoodi:  NextJet
Perustettu:  2002
Lakkautettu:  2018
Laivaston koko:  12
Kohteiden määrä:  19
Solmukohdat:  Tukholma-Arlanda (ARN/ESSA)  Åre-Östersund (OSD/ESNZ)
Kotipaikka:   Tukholma, Ruotsi
Yhtiön sivut:  www.nextjet.se
NextJetin BAe ATP.
NextJet oli ruotsalainen lentoyhtiö, jonka keskuksena toimi Sollentuna.
Yhtiön lennot olivat pääosin Pohjoismaiden sisäisiä. Arlandan lentoasemalta yhtiö liikennöi ainakin Maarianhaminaan, Hagforsiin, Mora-Siljaniin, Svegiin, Torsbyhyn, Örebrohon ja Poriin. Lentoyhtiöllä oli myös lentoja Porista Helsinkiin ja Oulusta Tromssaan Luulajan kautta.
Lentoyhtiö operoi myös tilauslentoja Cessna 560XL -mallin liikesuihkukoneella. Yhtiö käytti myös Golden Airin vanhaa Saab 340A -mallin potkurimatkustajakonetta, johon mahtuu 33 matkustajaa. Yhtiön IATA-lentoyhtiökoodi oli 2N, ja yhtiö jakoi sen ukrainalaisen Южмашавиа / Yuzhmashair -lentoyhtiön kanssa. Yksi NextJetin omistajista oli ABBA-yhtyeen entinen solisti Björn Ulvaeus.
NextJet lensi myös Tampere-Pirkkalaan Brommasta ja operoi Air Ålandin lennot.
Huhtikuussa 2017 Porin kaupunginvaltuusto päätti myöntävänsä NextJetille 3,5 miljoonan euron tuen, jolla lentoyhtiö rahoitti päivittäiset reittilennot Porista Helsinkiin ja Tukholmaan.
NextJet tiedotti 16. toukokuuta 2018 hakeutuvansa konkurssiin ja peruvansa kaikki lentonsa. Suomalainen Air Åland ajautui konkurssiin saman vuoden lokakuussa NextJetin maksamattomien velkojen vuoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta NextJet Wikimedia Commonsissa
NextJetin Cessna 560XL - Airliners.net (Arkistoitu – Internet Archive)
NextJetin Saab 340A - Airliners.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Mutaz Essa Barshim
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mutaz Essa Barshim Wikimedia Commonsissa
Miesten korkeushypyn olympiavoittajat
Miesten korkeushypyn maailmanmestarit
Mustalampi (Pieksämäki, Venetmäki, itäinen)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°19′22″N, 26°48′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.936.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,6 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,472 km  
Pinta-ala:  1,068 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Venetmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 230 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Niskakoskenjoen valuma-alueeseen (14.936) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä mpy.
Nelu Orian (albumi)

| Nelu Orian Nelu Orian |
| --- | --- | --- |

Julkaisun tiedot
 Julkaistu: 1972
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: hora, doina
 Kesto: 25'.46
 Levy-yhtiö: Electrecord
{{{artistin}}} muut julkaisut
| {{{edellinen}}} {{{vuosie}}} | Nelu Orian {{{vuosit}}} | {{{seuraava}}} {{{vuosis}}} |
Nelu Orian on Electrecordin Romaniassa vuonna 1971 julkaisema muun muassa romanien kansanmusiikkia sisältävä LP-albumi. Se sisältää 12 musiikkikappaletta, joista kuusi on doinaa, loput învîrtităa ja horaa. Yhtyeen solistina on harmonikkataituri Nelu Orian ja sen taustalla on Orchestra de Musicǎ popularǎ a Radioteleviziunii, jonka johdossa vaihtelevat George Vancu, Radu Voinescu ja Victor Predescu. Taustalla kuullaan orkesterissa muun muassa viuluja ja symbaalia
Mustalampi (Pieksämäki, Venetmäki, Liukkoskylä)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°17′05″N, 26°51′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskupuro:  Mustapuro Iso-Ristiseen 
Järvinumero:  14.936.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,1 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,425 km  
Pinta-ala:  1,1 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Venetmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Niskakoskenjoen valuma-alueeseen (14.936) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,1 metriä mpy.
Neljä nolattua neroa (elokuva)

| Neljä nolattua neroa> Monkey Business |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Norman Z. McLeod
Käsikirjoittaja:  S. J. Perelman Will B. JOhnstone
Tuottaja:  Herman J. Mankiewicz
Säveltäjä:  John Leipold
Kuvaaja:  Arthur L. Todd
Leikkaaja:  Ralph Rainger
Pääosat:   Groucho Marx  Harpo Marx  Chico Marx  Zeppo Marx 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:   1931-09-1919. syyskuuta 1931 (Yhdysvallat)  1932-01-3131. tammikuuta 1932 (Suomi)  
Kesto:  77 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Neljä nolattua neroa (Monkey Business) on Marx-veljesten kolmas elokuva ja se valmistui vuonna 1931. Elokuvan pääosissa ovat Marx-veljesten lisäksi Thelma Todd, Rockliffe Fellowes, Harry Woods ja Ruth Hall. Käsikirjoitukseen teki  humoristi S. J. Perelman. Marx-veljesten elokuvista tunnettu Margaret Dumont ei poikkeuksellisesti ole tässä elokuvassa mukana.
Elokuvassa Marx-veljet esittävät salamatkustajanelikkoa, jotka joutuivat pakoilemaan viranomaisia luksusristeilijällä ja he ryhtyvät vahingossa kilpailevien gangstereiden kätyreiksi.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Groucho Marx  | … |  Groucho   |
|  Harpo Marx  | … |  Harpo   |
|  Chico Marx  | … |  Chico   |
|  Zeppo Marx  | … |  Zeppo   |
|  Thelma Todd  | … |  Lucille   |
|  Rockliffe Fellowes  | … |  Joe Helton   |
|  Harry Woods  | … |  Briggs   |
|  Ruth Hall  | … |  Mary Helton   |
|  Tom Kennedy  | … |  Gibson    |
Aiheesta muualla

Neljä nolattua neroa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Myrskylänkylä

Myrskylänkylässä sijaitsevaa Myrskylän kirkonkylää
Myrskylänkylä on Myrskylän kunnan pohjoisosan muodostava suuri maarekisterikylä, joka muodostaa merkittävän osan suomenkielistä Pohjois-Myrskylää. Sen kiinteistörekisteritunnuksen numero on 504-401. Myrskylänkylän, kirkonkylän, halki kulkevat seututie 167, Koskenkyläntie ja seututie 172 Artjärventie
Taajama

Myrskylä taajamana on merkitty alla olevissa kohdissa paikallisesti keskeisillä sinne johtavilta tai sieltä johtavilta teiltä.
| seututie 167 etelässä ja pohjoisessa   Koskenkyläntie | yhdystie 1605 etelässä  Porvoontie | seututie 162 lännessä  Pukkilantie | seututie 174 idässä  Pukkilantie |
| --- | --- | --- | --- |
60.65379, 25.84749  : 
Siihen kuuluu Myrskylän kirkonkylän lisäksi siitä pohjoiseen päin mm. Hevonoja,  Itäkylä, Kartanonmäki, Kirkonkylä, Kylmäsuo, Muttila, Myllykylä, Paavola, Palonpää, Palostenmäki, Sepänmäki, Soidinsuo ja Suntionmäki.
Myrskylänkylän kansakoulu perustettiin 1872, jossa oli 1917 yhteensä 111 oppilasta.  Hevonojan kansakoulu perustettiin 1917.
Myrskylänkylä on Myrskylän kunnan rajakylä Orimattilan kaupungin Pakaan rajalla sekä luoteeseen päin Pukkilan kunnan Kanteleen kylään päin. Myös Kartanonmäki kuuluu Myrskylänkylään.
Myrskylänkylään kuuluu Myrskylän kirkonkylä, jossa on Osuuskauppa Hämeenmaan Sale Myrskylä, ABC-polttoaineen jakelupiste, Myrskylän kunnanvirasto, Myrskylän seurakunnan Myrskylän kirkko, kahvitupa Karoliina, Myrskylän Säästöpankki, Myrskylän Osuuspankki ja muut keskeiset kunnalliset palvelut, myös Myrskylän puolivakinainen palokunta.
Myrskylän evankelis-luterilaisen seurakunnan kolmas kirkko vuodelta 1803
Naprej zastava slave

Esite, jossa nuotit kappaleesta "Naprej zastava slave".
Naprej zastava slave, partisaaniversio vuodelta 1944.
Naprej zastava slave, (”Eespäin, kunnian lippu”) on Slovenian entinen kansallislaulu ja sotilasmarssi. Se on ollut Slovenian asevoimaten kunniamarssi vuodesta 1992 ja on myös Slovenian tasavallan presidentin. Laulun on sanoittanut Simon Jenko ja säveltänyt Davorin Jenko 16. toukokuuta 1860. Kyseessä on voimakas isänmaallinen runo, josta tuli pian sloveenien tunnuslaulu. Kun Itävalta-Unkariin kuuluneesta Sloveniasta tuli vuonna 1918 osa Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaa (myöhemmin Jugoslavian kuningaskunta), tuli Naprej zastava slavesta osa maan kansallislaulua – sen osina olivat lisäksi Serbian ja Kroatian kansallishymnit. Toisen maailmansodan jälkeen, ja maan muututtua federatiiviseksi kansantasavallaksi maan kansallislauluksi valittiin vanha slaavilainen vapauslaulu Hej, sloveni.
Slovenian itsenäistymispyrkimysten voimistuessa 1980-luvulla Naprej zastava slavesta tuli taas suosittu isänmaallinen laulu. Kansallislaulun asemaa se ei kuitenkaan saavuttanut, vaan siksi valittiin maan itsenäistyttyä 1991 sloveenien runoilijoista suurimman, France Prešerenin kirjoittama ja Stanko Premrlin säveltämä Zdravljica. Naprej zastava slave on kuitenkin Slovenian armeijan tunnuslaulu.
Davorin Jenko sävelsi myös Serbian nykyäänkin käytössä olevan kansallislaulun Bože pravde.
Sanat

| --- | --- |
 Sloveeniksi Naprej zastava Slave Naprej zastava slave,  na boj junaška kri,  za blagor očetnjave  naj puška govori!  Z orožjem in desnico,  nesimo vragu grom,  zapisat v kri pravico,  ki terja jo naš dom.  Naprej zastava slave,  na boj junaška kri,  za blagor očetnjave  naj puška govori!  Naprej! Naprej! :  Käännös suomeksi Eespäin, kunnian lippu Eespäin, kunnian lippu,  taistoon, vereen sankarten!  Isänmaamme tähden  soikoon kiväärit.  Asein, joita kannamme kupeellamme,  tuomme vihan perkeleen  kirjoittamaan verellä oikeuden,  jota maamme vaatii.  Eespäin, kunnian lippu,  taistoon, vereen sankarten!  Isänmaamme tähden  soikoon kiväärit.  Eespäin! Eespäin!
Morsiusharso

| Morsiusharso |
| --- | --- |
 Luonnonvarainen morsiusharsokasvusto.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Raunikit Gypsophila
Laji::  paniculata
Kaksiosainen nimi
 Gypsophila paniculata  L. 
Katso myös
   Morsiusharso Wikispeciesissä   Morsiusharso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Morsiusharso (Gypsophila paniculata) on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva ruohovartinen kasvi, jota käytetään yleisesti myös koristekasvina.
Ulkonäkö ja koko

Morsiusharso on monivuotinen ja runsaasti haarova. Varret ovat tanakat, ainakin yläosasta kaljuja ja pituudeltaan noin 20–90 cm pitkiä. Varret ja lehdet ovat sinivihreitä. Lehtien muoto vaihtelee suikeista kapean kolmiomaisiin. Kukinto on tiheähkö, runsaskukkainen viuhko. Kukkaperät ovat tavallisesti verhiötä lyhyempiä, 2,5–5 mm pitkiä. Verhiö on kellomainen, valkojuovainen ja viisiliuskainen. Ulkoverhiö puuttuu. Valkoinen teriö on 4–6 mm leveä, noin 1,5 kertaa verhiön pituinen. Terälehdet ovat kynnelliset. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Suomessa morsiusharso kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on 2 mm mittainen, neliliuskaisesti aukeava kota.
Levinneisyys

Morsiusharso kasvaa alkuperäisenä Saksasta, Unkarista ja Romaniasta itään aina Länsi-Siperiaan asti. Lajia kasvaa myös Kaukasuksen alueella ja Iranin pohjoisosissa. Sitä tavataan monin paikoin myös satunnaisena viljelykarkulaisena, muun muassa Fennoskandiassa ja Benelux-maissa sekä monin paikoin myös Pohjois-Amerikassa. Suomessa morsiusharsoa on tavattu harvinaisena villiintyneenä tai satunnaisena uustulokkaana eri puolilta maata Etelä-Lappia myöten.
Elinympäristö

Villiintyneenä morsiusharsoa tavataan pihoilla, joutomailla ja lastauspaikoilla.
Käyttö

Morsiusharso on suosittu leikkokukka, jota viljellään ympäri maailmaa. Lajista on jalostettu myös kerrottukukkaisia ja vaaleanpunaisia lajikkeita. Sitä voidaan käyttää myös kuivakukkana.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Morsiusharson levinneisyys Suomessa
Puutarha.net: Morsiusharso (Gypsophila paniculata)[vanhentunut linkki]
ITIS: Gypsophila paniculata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Gypsophila paniculata (englanniksi)
Flora of China: Gypsophila paniculata (englanniksi)
Morsiusharson kukkia.
Morsiusharsoja (valkoiset kukat) leikkokukkakimpussa.
Mäkelin

Mäkelin on suomenkielinen sukunimi. Mäkelin-nimisiä henkilöitä ovat muun muassa:
Antti Mäkelin (1871–1948), päätoimittaja, osuustoimintavaikuttaja ja kansanedustaja
Ellen Mäkelin (o.s. Vuorenmaa, 1871–1935), kommunistipoliitikko
Emmi Mäkelin (o.s. Lindeman, 1874–1962), kätilö ja poliitikko, Antti Mäkelinin puoliso
Leo Mäkelin (1897–?), jääkärivaravääpeli, Yrjö ja Ellen Mäkelinin poika
Yrjö Mäkelin (1875–1923), suutari, päätoimittaja ja poliitikko, Ellen Mäkelinin avopuoliso
Impi Aronaho (o.s. Mäkelin, nimimerkki Pauliina Mäkelä, 1880–1945), kirjailija ja pakinoitsija, Yrjö Mäkelinin sisar
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.