stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hawash!

| Hawash! Jaakko Löytty |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984 Studio JJ, Tampere
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP (1984), CD (2003)
 Tuottaja(t): Ippe Kätkä
 Tyylilaji: gospel
 Kesto: 41.42
 Levy-yhtiö: Just Records Naxos (2003)
Jaakko Löytyn muut julkaisut
| Laulu yhteisestä leivästä 1984 | Hawash! 1984 | Sinisen syvyys 1987 |
Hawash! on suomalaismuusikko Jaakko Löytyn studioalbumi vuodelta 1984. Albumi on Löytyn ensimmäinen, jolla on vaikutteita afrikkalaisesta musiikista.
Levyn nimikappale on etiopialaisen oromo-muusikon Ali Mohammed Birran inspiroima. Löytty oli tavannut tämän Etiopiasafarin aikana vuonna 1976 addisabebalaisessa yökerhossa. Löytty oli ostanut tältä LP-levyn, jolla oli laulu Hawash-virrasta, ja hän kirjoitti käännöksen kappaleen sanoista levyn sisäpussiin. Tämä kappale inspiroi Löytyn samannimisen kappaleen, tämän albumin nimikappaleen.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Jaakko Löytty, sov. Jaakko Löytty ja Ippe Kätkä.
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | John Muafangeyo | 2.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Orjalaiva | 3.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kuusimba (kaukana kotoa) | 5.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kuuletko rummut? | 4.52 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Pieni pakolainen | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 20.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Niin tulvii Hawash | 2.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Miljoonat jeesuslapset | 4.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Lennä, leijani, lennä | 6.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Taas on tänään | 4.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Valaiskoon | 3.26 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 21.03 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Jaakko Löytty — laulu, akustinen kitara
Mikko Löytty — basso
Sakari Löytty — rummut, perkussio
Ippe Kätkä — rummut, perkussio
Heikki Silvennoinen — kitarat
Jouko Laivuori — kosketinsoittimet
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Taru Hallama — laulu
Pave Maijanen — laulu
Lucjan Czaplicki
Andrej Nowak
Jimmy Amupala — lausunta
Kokoonpano > Tuotanto

Ippe Kätkä — tuottaja, äänittäjä, miksaus
Heikki Silvennoinen — äänittäjä, miksaus
Jaakko Löytty — kansi
Tuomo Manninen — kansi
John Muafangejo — kannen puupiirros
Aiheesta muualla

Hawash! Discogsissa
Hunter Parrish

Hunter Parrish syyskuussa 2009
Hunter Parrish (s. 13. toukokuuta 1987 Richmond, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Sleepover, Freedom Writers, 17 Again, Paper Man ja Edelleen Alice sekä vieraillut muun muassa televisiosarjoissa C.S.I., Kodinpuolustaja, Kova laki: Erikoisyksikkö ja Summerland. Vuosina 2005–2012 hän näytteli Silas Botwinia televisiosarjassa Weeds.
Aiheesta muualla

Hunter Parrish Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Haukijärvi (Orivesi)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°39′21″N, 24°18′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Ison Teerijärveen 
Järvinumero:  35.721.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,1 m  
Rantaviiva:  0,768 km  
Pinta-ala:  3,179 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Erämaajärven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee alle kaksi kilometriä Oriveden keskustaajamasta länteen Ison Teerijärven länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat suota. Sen lähelle tulee metsäautotie valtatieltä 9. Myös Teerijärven hiihtolatu  seuraa järven etelärantoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan lyhyttä suo-ojaa, joista koilispään oja toimii myös laskuojana Isoon Teerijärveen.
Virkistys

Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven etelärannoille.
Kress

Kress tai Kreß on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bob Kress (1928–2007), yhdysvaltalainen lentokoneinsinööri
Christian Fredric Kress (1767–1812), saksalais-suomalainen sotilaskapellimestari ja urkuri, Porilaisten marssin säveltäjä
Friedrich Kress von Kressenstein (1870–1948), saksalainen tykistonkenraali
Henriette Kress, suomalainen tietokirjailija ja yrttien harrastaja
Nancy Kress (s. 1948), yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija
Nathan Kress (s. 1992), yhdysvaltalainen näyttelijä
Willibald Kreß (1906–1989), saksalainen jalkapallomaalivahti ja valmentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hunter Pence

| Hunter Pence |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Hunter Andrew Pence
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1983 (ikä 41) Fort Worth, Texas
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Baseballpelaaja
Pelipaikka:  Koppari
Pituus:  193 cm
Paino:  99 kg
Lyöntipuoli:  oikea
Heittokäsi:  oikea
Nyk. joukkue:  San Francisco Giants
Sarja:  MLB
MLB-varaus:  64. varaus, 2004 Houston Astros
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2007–2011 2011–2012 2012–:  Houston Astros Philadelphia Phillies San Francisco Giants
Hunter Andrew Pence (s. 13. huhtikuuta 1983 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelaa MLB-liigan San Francisco Giantsissa. Hänen pelipaikkansa on koppari.
Pence on aiemmin MLB-urallaan edustanut myös Houston Astrosia sekä Philadelphia Philliesiä. Hän voitti heti ensimmäisellä kaudellaan 2012 Giantsissa World Seriesin siirryttyään seuraan kesken kauden. Toisen kerran hän voitti World Seriesin kaudella 2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hunter Pence Wikimedia Commonsissa
Koskö

Koskö on kylä Koivulahdessa, Mustasaaren kunnassa Pohjanmaalla. Se sijaitsee Karperön ja Norrminnen puolessavälissä, Karperöntien ja Kosköntien risteyksessä, Karperöjärven pohjoisrannan tuntumassa.
Haukijärvi (Orivesi, Korvenkylä)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′31″N, 24°44′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Kaakkojärveen 
Järvinumero:  35.723.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159,2 m  
Rantaviiva:  1,032 km  
Pinta-ala:  2,955 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä kolmen korkean men välissä. Järven luoteispuolella sijaitsee 230 metriä korkea Vieruvuori, kaakkoispuolella 210 metriä korkea Haukivuori ja lounaassa sijaitsee 240 metriä korkea Vilhevuori. Etenkin Haukivuoren rinteet laskevat järveen jyrkimpinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven itärantoja seuraa Korvenkylästä tuleva metsäautotie, joka haarautuu pohjoispäässä kahteen suuntaan.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Laskuoja lähtee sen etelärannasta ja se laskee Kaakkojärven kautta Väärä-Kalkkuun. Vesireitti jatkaa Myllyveteen, joka laskee Haapaojaa myöten Koljonselän Säkkiin.
Historiaa

Vuoden 1958 peruskartassa kulki järven länsipuolelta kärrypolku Haukijärvellä sijaitsevaan taloon.
Krestinlahti

Krestinlahti Tšuktšien niemimaan eteläreunalla
Krestinlahti (ven. Зали́в Креста́, Zaliv Kresta) on Beringinmeren luoteisosassa Tšuktšien niemimaan eteläreunaan työntyvä merenlahti Tšukotkassa, Venäjän koillisosassa. Krestinlahti on noin 100 km pitkä ja 25–40 km leveä ja se on osa laajempaa Anadyrinlahtea. Lahden luoteispuolella kohoavat Uškanyivuoret.  Lahden pohjoisrannalla sijaitsee Egvekinottin kaupunkityyppinen taajama. Lahteen laskevista joista tärkein on Tnekvejem.
Hermann Bahr

| Hermann Bahr |
| --- | --- |
 Hermann Bahr
Henkilötiedot
Syntynyt: 1863
Kuollut: 1934 (70–71 vuotta)
Kansalaisuus:  Itävalta
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Pääteokset:  Konsertti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hermann Bahr (1863 Linz, Saksa − 1934 München, Saksa) oli itävaltalais-saksalainen kirjailija, esseisti ja dramaturgi. Hän oli aikakauden uusimpien suuntien esitaistelija. Hän oli Maurice Maeterlinckin, Friedrich Nietzschen, Henrik Ibsenin ja August Strindbergin ensimmäisiä ja innokkaimpia kannattajia. Hän kirjoitti kirjallisaiheisia esseekokoelmia, kuten Zur Kritik der Moderne 1890, Die Überwindung des Naturalismus 1891 ja Renaissance 1897, romaaneja, kuten Die gute Schule, ja näytelmiä, kuten Die Mutter, sekä Suomessakin esitetyt Der Meister ja Der Andere. Hän oli myös huomattava teatterikriitikko.
Bahrin tunnetuin näytelmä on Konsertti (Das Konzert, 1909), jonka aiheena ovat avioliiton vapaudet ja rajoitukset. Hän hylkäsi kommunismin ja omaksui konservatiivisen katolisuuden, mikä ilmenee romaaneista Himmelfahrt (1916) ja Österreich in Ewicgkeit (1929).
Suomennettua tuotantoa

Konsertti: kolminäytöksinen huvinäytelmä (Das Konzert); suom. Hilma Rantanen (käsikirjoitus, Teatterikorkeakoulun Viipurin Näyttämö -kokoelma)
Lapset: 3-näytöksinen komedia (Die Kinder); suom. Hilma Rantanen-Pylkkänen (käsikirjoitus, Teatterikorkeakoulun Viipurin Näyttämö -kokoelma)
Mestari
Toinen'
Keltainen satakieli
Periaate'
Laki ja oikeus'
Omakuva, novelli antologiassa: Maailmankirjallisuuden kultainen kirja. Saksan kirjallisuuden kultainen kirja. WSOY 1930.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermann Bahr Wikimedia Commonsissa
Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°30′55″N, 23°31′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Kyynijärveen 
Järvinumero:  35.212.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,7 m 
Rantaviiva:  0,599 km 
Pinta-ala:  0,01489 km² 
Tilavuus:  0.000033 km³ 
Suurin syvyys:  5 m 
Valuma-alue:  4,8 km² 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Pirkanmaalla Nokialla Koukkujärven kaatopaikalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo pohjoisesta Kirkaslammin, Pienen Koukkujärven ja Koukkujärven vesiä. Haukijärven laskuoja lähtee sen etelärannasta ja laskee luoteeseen, alittaa moottoriradan ja laskee sen jälkeen Kyynijärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 10 vuorokautta, sillä järven tilavuus on pieni suhteutettuna sen valuma-alueen suuruuteen. Rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat suomaata, jota reunustaa Koukkujärven kaatopaikka. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Kaatopaikan huoltotie ohittaa Haukijärven läheltä.
Vedenlaatu

Haukijärven vedenlaatua on tutkittu toistuvasti 1970-luvun puolivälistä lähtien. Aiemmin kaatopaikan valuma- ja suotovedet laskivat suoraan järveen. Vuonna 1983 kaatopaikan reunaan ja järven viereen rakennettiin penkereet, jonka keräämät vedet johdettiin saostusaltaaseen. Nämä vedet sadetettiin eteläpuolisiin metsiin. Vuonna 1992 kaatopaikan vedet on johdettu viemärillä pois alueelta. Järvi on kaatopaikan vesien pilaama eikä se osoita toipumisen merkkejä. Epäillään, että kaatopaikalta kulkeutuu edelleen likavettä järveen. Sen typpipitoisuudet ovat korkeat ja järven happitalous on sekaisin. Järvi on käytännössä välillä hapeton. Järvellä ei ole mitään virkistysarvoa.
Historiaa

Vuoden 1953 peruskartan mukaan järven suot olivat jo tuolloin ojitettuja ja suolla sijaitsi lato. Yksi ojista toi lännestä pienen Paskolammin vedet, mutta vuosien 1964–1975 välillä Paskolammin pohjoispuolelle perustettiin Koukkujärven kaatopaikka. Kaatopaikka oli vuoteen 1991 mennessä laajentunut monin kertaiseksi. Samalla Paskolammi oli kaatopaikan eteläreunan mittainen järvi, joka laski edelleen Haukijärveen.
Aiheesta muualla

Huurinainen, Säde: Vanhojen kaatopaikkojen ympäristövaikutukset, tutkintotyö, Taml, Kemiantekniikka, 2007
(35.2)
Nokian järvet
Pyhäjärvi
• Kulovesi
• Jokisjärvi
• Teernijärvi
• Vihnusjärvi
• Tottijärvi
• Alinenjärvi
• Järvenjärvi
• Ylinenjärvi
• Tuulosjärvi
• Hätikkäjärvi
• Sanasjärvi
• Otajärvi
• Kalliojärvi
• Taulajärvi
• Ruokejärvi
• Juojärvi
• Kivikesku
• Toivasjärvi
• Porrasjärvi
• Kyynijärvi
• Murtoonjärvi
• Kirstuanjärvi
• Iso-Ahvenisto
• Iso-Tappuri
• Launiasjärvi
• Koukkujärvi
• Oksilammi
• Ruutana
• Siukolanjärvi
• Juottojärvi
• Hangaslammi
• Ylinenjärvi
• Heinijärvi
• Haukijärvi
• Korpijärvi
• Heinijärvi
• Pitkälammi
• Jouttijärvi
• Ylisenjärvenlammi
• Hangaslammi
• Vähäjärvi
• Lilträskinjärvi
• Iso Kakkurijärvi
• Kahtalammi
• Haukijärvi
• Pieni Porrasjärvi
• Pieni-Tappuri
• Kiimalammi
• Paskolampi
• Pieni Koukkujärvi
• Ylisenlammi
• Jänninjärvi
• Pikku-Matalus
• Pannukakko
Kid Auto Races at Venice

| Kid Auto Races at Venice |
| --- | --- |
 Kid Auto Races at Venicen mainosjuliste.
Ohjaaja:  Henry Lehrman
Käsikirjoittaja:  Henry Lehrman
Tuottaja:  Mack Sennett
Kuvaaja:  Frank D. Williams
Pääosat:  Charles Chaplin   Henry Lehrman   Frank D. Williams   Billy Jacobs   Charlotte Fitzpatrick   Thelma Salter   Gordon Griffith
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Keystone Studios
Levittäjä:  Keystone Studios
Ensi-ilta:  7. helmikuuta 1914
Kesto:  11 min
Alkuperäiskieli:  mykkäelokuva (alkuperäiset välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kid Auto Races at Venice
Kid Auto Races at Venice on Henry Lehrmanin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen vuoden 1914 lyhyt mykkäelokuva. Siinä Charles Chaplin esittämä Pikku kulkuri -hahmo esiintyy ensimmäisen kerran.
Elokuvassa Kid Auto Races at Venice Kulkuri-hahmo esiintyy ensimmäisen kerran yleisölle. Chaplin keksi kuitenkin hahmon todennäköisesti elokuvaan Charlie hotellissa, jonka kuvaukset alkoivat aikaisemmin. Chaplin oli etsinyt Keystone Studiosin puvustamosta vaatteita, jotka muodostaisivat ristiriitaisen asukokonaisuuden. Vaatteet oli otettu käyttöön Charlie hotellissa -elokuvan hahmolle, mutta Kid Auto Races at Venice kuvattiin, kun Charlie hotellissa -elokuvan kuvaukset olivat tauolla.
Aiheesta muualla

Kid Auto Races at Venice Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kid Auto Races at Venice AllMoviessa. (englanniksi)
Krestovski ostrovin metroasema

| Krestovski ostrov (Крестовский остров) |
| --- | --- |

 Pietarin metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Frunzen–Primorjen linja
Sijainti:  59.971781°N, 30.259442°E
Paikkakunta:  Pietari, Venäjä
Avattu:  3. syyskuuta 1999
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Krestovski ostrov (ven. Крестовский остров) on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 3. syyskuuta 1999.
Krestjanskaja zastavan metroasema

Krestjanskaja zastava (ven. Крестьянская застава) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 28. joulukuuta 1995.
Koukkaus itään

| Koukkaus itään |
| --- | --- |

Kirjailija:  Reino Lehväslaiho
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1999
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  343
ISBN:  951-0-23641-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Koukkaus itään on Reino Lehväslaihon kirjoittama sotaromaani.
Juoni

Syksyllä 1943 reservinvänrikki Santeri Repo joukkueineen saa vaikean tehtävän. Joukon on mentävä kauas pohjoiseen vapauttamaan toinen joukkue pahamaineisesta  Suonteleen kenttävartiosta.
Henley Business School

| Henley Business School |
| --- | --- |
  

Perustettu:  1945
Dekaani:  John Board
Henkilökunta:  yli 150
Opiskelijoita:  7 000 (2012)
Sijainti:  Henley-on-Thames,  Britannia
Sivusto:  www.henley.reading.ac.uk
Henley Business School on englantilainen, brittiläiseen Readingin yliopistoon kuuluva kauppatieteellinen korkeakoulu. Henley Business School perustettiin vuonna 1945 Ison-Britannian ensimmäisenä business-kouluna, ja nykyään se on yksi Euroopan vanhimmista ja arvostetuimmista liikkeenjohdon kouluista.
Koulutus

Henley Business School on tunnettu koulutusohjelmistaan, jotka on suunnattu kokeneille johtajille. Henley on kansainvälisesti korkealle arvostettu MBA-kouluttaja., ja Henleyn opiskelijoita on yli 7 000 ympäri maailmaa. Executive MBA – Global -tutkinnon lisäksi Henleyssä voi suorittaa myös useita kymmeniä muita tutkintoja ja koulutusohjelmia.
Opetuksen taso

Henley Business Schoolille on myönnetty kolme akkreditointia: AMBA (Association of MBA), EQUIS (European Quality Improvement System) ja AACSB (Association to Advance Collegiate Schools of Business). Lisäksi Henley Business School on sijoittunut hyvin mm. The Economist ja Financial Times -lehtien laatuarvosteluissa.
Henley Business Schoolin alumniverkosto

Henley Business Schoolin alumniverkostoon kuuluu yli 80 000 alumnia yli 180 maassa.
Paikallinen koulutustoiminta

Henley Business School toimii Ison-Britannian lisäksi paikallisesti mm. Etelä-Afrikassa, Malesiassa, Saksassam Tanskassa ja Suomessa.
Aiheesta muualla

Henleyn Suomen kotisivut (englanniksi)
Henleyn UK verkkosivut
Hunter Island

Hunter Island
| --- | --- |
Sijainti:  Tasmania Australia
Vesialue:  Bassinsalmi 
Korkein kohta:  40  m 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Yhdysvaltalainen merikartta alueelta (v. 1901)
Hunter Island on saari, joka sijaitsee Hunter Islandin saariryhmässä Bassinsalmessa King Islandin ja Luoteis-Tasmanian välillä Australiassa. Saari sijaitsee lähellä Three Hummock Islandia, useita kilometrejä Tasmanian luoteisrannikolta. Saaren pinta-ala on 7730 hehtaaria. Saari toimii karjatilana ja saarella on maatila. Yksityisomistuksessa olevaa proomua käytetään kuljetukseen Smithtoniin Tasmanian pohjoisrannikolle. Saari on noin 25 kilometriä pitkä ja leveimmillään 6,5 kilometriä leveä. Itä-Intian rahtialus Phatisalam tuhoutui saarella vuonna 1821.
Hunter Islandin saariryhmä

Hunter Island
Albatross Island
Bears Island
Bird Island
Black Pyramid Rock
Dugay Islet
Edwards Islet
Nares Rocks
Penguin Islet
South Black Rock
Steep Island
Stack Island
Three Hummock Island
Linnut

Saari on osa Hunter Islandin saariryhmän tärkeää lintualuetta, koska se sijaitsee kriittisesti uhanalaisen tasmanianruohokaijan muuttoreitillä Lounais-Tasmanian ja Kaakkois-Australian välillä.
Käännös suomeksi
Kristen Gilbert

Kristen Gilbert (s. Kristen Strickland, 13. marraskuuta 1967) on yhdysvaltalainen sairaanhoitaja, joka tuomittiin kolmesta ensimmäisen asteen murhasta, yhdestä toisen asteen murhasta ja kahdesta murhan yrityksestä.
Gilbertin rikokset kohdistuivat potilaisiin Veteran's Affairs Medical Centerissä Northamptonissa, Massachusettsissa. Hän tappoi uhrinsa vuosina 1995–1996 myrkyttämällä heidät adrenaliinilla. Jotkut huomasivat korkean kuolleisuuden Gilbertin hoidokkien keskuudessa ja kutsuivat naista huumorimielessä "kuolemanenkeliksi". Asiaa kuitenkin alettiin tutkia, kun vuonna 1996 tehtiin ilmoitus kasvaneesta kuolleisuudesta sydänpysähdyksiin sekä adrenaliinin kulumisesta.
Hänet tuomittiin 14. maaliskuuta 2001 elinkautiseen vankeuteen.
Gilbertillä on kaksi lasta. Hän erosi aviomiehestään vuonna 1998.
Kolmion sisään ja viereen piirretyt ympyrät

Sisäympyrä ja vierusympyrät
Kolmion sisään- ja viereen piirretyt ympyrät ovat geometriassa kolmion sivuja, tai niiden jatkeita, sivuavien ympyröiden lyhennetyt nimitykset. Sisään piirretyllä ympyrällä (joskus myös sisäympyrä) tarkoitetaan ympyrää, joka sivuaa kaikkia kolmion sivuja yhdessä pisteessä. Viereen piirretyllä ympyrällä (joskus myös vierusympyrä) tarkoitetaan ympyrää, joka sivuaa kolmion yhtä sivua ulkoisesti yhdessä pisteessä ja tämän sivun viereisten kummankin sivujen jatketta yhdessä pisteessä. Asetelmasta johtuu, että sisäympyröitä on vain yksi ja vierusympyröitä on aina kolme. Huomaa, että kolmion ympäri piirrettyä ympyrää voidaan kutsua myös ulkoympyräksi.
Näitä nimityksiä käytetään suomalaisessa kirjallisuudessa vain satunnaisesti, koska niiden käyttö ei ole vakiintunutta. Sisäympyrällä on muissa kielissä monia samantapaisia vastineita engl. incircle, saks. Inkreis ja ital. incerchio. Sisään piirretyllä ympyrällä on vastaavasti vastineita tansk. indskriven cirkel, ruots. inskriven circel , esp. circunferencia insctita, ransk. cercle inscrit ja holl. ingeschreven circle. Viereen piirretylle ympyrälle on engl. excircle, esp. circulos exinscritos, saks. Ankreis, holl. aangeschreven circel, ven. Вневписанная окружность ja ruots. vidskriven circel. Suomalaiset vastineet voivat olla näiden suoria käännöksiä tai omia kuvailevia nimityksiä.
Viereen piirretty ympyrä > Kulmanpuolittajat

Viereen piirretyn ympyrän keskipiste (kuvassa EA), jota voidaan kutsua ulkokeskukseksi , sijaitsee kolmion vastaisen kulman A kulmanpuolittajalla. Myös kolmion ulkokulmien B ja C kulmanpuolittajat kulkevat ulkokeskuksen kautta.
Kolmion sisäympyrän sivuamispiste ei välttämättä ole viereisen ympyrän sivumaispisteessä.
Viereen piirretty ympyrä > Sivuamispiste XA

Kolmion viereen piirretty ympyrä sivuaa kolmea suoraa pisteissä XA sekä XAC ja XAB (kuvassa). Etäisyydet sivuamispisteistä XAB ja XAC kolmion vastaiseen kärkeen A ovat samat eli
koska ympyrän sivuamispisteiden ja keskipisteen muodostamat kolmiot  \scriptstyle \triangle AX_{AC}E_{A} ja  \scriptstyle \triangle AX_{AB}E_{A} ovat yhtenevät.
Seuraavassa osoitetaan, että piste XA jakaa kolmion piirin pisteen A kanssa kahteen puolipiiriin. Etäisyydet kärjestä C sivuamispisteisiin XAC ja XA ovat yhtä pitkät ja samoin ovat etäisyydet kärjestä B sivuamispisteisiin XAB ja XA. Silloin ovat seuraavien murtoviivojen pituudet samat:
Koska matkat kärjestä A kärkien B tai C kautta pisteeseen XA ovat yhtä pitkät, ovat ne pituudeltaan puolet kolmion piiristä ja murtoviivat ABXA ja ACXA ovat puolipiirejä.
Neljän ympyrän konstruktio

Kolmion sisään piirretyn ympyrän keskipiste sijaitsee sisäkulmien kulmanpuolittajilla. Kolmion viereen piirrettyjen ympyröiden keskipisteet eli ulkokeskukset sijaitsevat kolmion ulkokulmien kulmanpuolittajilla. Nämä kuusi suoraa leikkaavat toisensa, aina kolme kerrallaan, ympyröiden keskipisteissä. Jos ulkokeskuksien välille vedetään janat, muodostuu ulkokeskuskolmio, jonka korkeusjanoja sisäkulmien kulmanjakajat ovat.
Jos ympyrän, jonka ulkokeskus on esimerkiksi EA, sädettä merkitään rA ja kolmion sisään piirretyn ympyrän sädettä merkitään r, riippuvat säteet toisistaan
Kolmion ala voidaan myös ilmoittaa säteiden avulla
Jos koko konstruktio ympäröidään vierusympyröitä sivuavalla ympyrällä, jonka säde on R, riippuu sen säde muiden ympyröiden säteistä
Ulkokeskuksien trilineaariset koordinaatit ovat  \scriptstyle E_{A}=(-1\,:\,1\,:\,1),  \scriptstyle E_{B}=(1\,:\,-1\,:\,1) ja  \scriptstyle E_{C}=(1\,:\,1\,:\,-1).