stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reunameri
Maailman reunameret > Intian valtameren reunameret

Adeninlahti
Andamaanienmeri
Arabianmeri
Bengalinlahti
Jaavanmeri
Lakkadiivienmeri
Mosambikin kanaali
Persianlahti (voidaan lukea myös välimeriin)
Punainenmeri (voidaan lukea myös välimeriin)
Maailman reunameret > Pohjoisen jäämeren reunameret

Baffininlahti
Barentsinmeri
Beaufortinmeri
Grönlanninmeri
Itä-Siperian meri
Karanmeri
Laptevinmeri
Lincolninmeri
Tšuktšimeri
Vienanmeri
Maailman reunameret > Tyynenmeren reunameret

Alaskanlahti
Bismarckinmeri
Beringinmeri
Celebesinmeri
Chilenmeri
Etelä-Kiinan meri
Filippiinienmeri
Itä-Kiinan meri
Japaninmeri
Kalifornianlahti
Keltainenmeri
Korallimeri
Ohotanmeri
Salomonmeri
Sulunmeri
Tasmaninmeri
Maailman reunameret > Välimeren reunameret

Adrianmeri
Alboráninmeri
Asovanmeri (voidaan lukea myös välimeriin tai Mustanmeren reunamereksi)
Baleaarienmeri
Egeanmeri
Joonianmeri
Levantinmeri
Ligurianmeri
Marmarameri (voidaan lukea myös välimeriin)
Mustameri voidaan lukea myös välimeriin)
Tyrrhenanmeri
Välimeri itse voidaan lukea joko Atlantin reunamereksi tai välimeriin.
Aiheesta muualla

Circulation in Marginal Seas and Estuaries, (manoa.hawaii.edu) (englanniksi)
Marginal sea - Video Learning - WizScience.com (www.youtube.com) (englanniksi)
Irlanninmeri, jonka alapuolella näkyy Kelttimeren pohjoisosaa.
Antarktista ympäröivät meret.
Arabianmeri. Kuvassä näkyy myös Punainenmeri ja Persianlahti
Pohjoinen jäämeri
Tyynenmeren reunameriä: Korallimeri, Bismarckinmeri, Salomonmeri ja osa Tasmaninmerestä.
Egeanmeri, Adrianmeri, Joonianmeri ja Tyrrhenanmeri Välimeressä.
Markku Riihimäki

Markku Riihimäki (s. 2. syyskuuta 1951 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1968–1973 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden.
Riihimäki edusti koko SM-sarjauransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 105 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 7 + 0 = 7 ja jäähymääränsä 4 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1971.
Neitsyys

Neitsyys tarkoittaa sukupuolista koskemattomuutta. Neitsyt on henkilö, joka ei ole vielä ollut sukupuoliyhdynnässä. Sanaa käytetään yleensä naisen kohdalla – miehen kohdalla voidaan puhua myös poikuudesta. Suuseksin ja anaaliseksin merkityksestä neitsyyden menettämisen kannalta on erilaisia käsityksiä.
Toteaminen

Miehen neitsyyttä ei voi todeta mitenkään fysiologisesti, vaan siitä on vain henkilön ja hänen seksikumppaniensa sana.
Jotkut pitävät naisen emättimen osittain peittävän immenkalvon ehjyyttä todisteena neitsyydestä ja vastaavasti sen puuttumista todisteena neitsyyden menetyksestä. Immenkalvo repeytyykin joskus naisen ensimmäisessä yhdynnässä, mikä aiheuttaa joillekin naisille verenvuotoa ja kipua. Immenkalvon koskemattomuus ei kuitenkaan ole luotettava keino määritellä tytön neitsyyttä, sillä paitsi että immenkalvot ovat naisilla hyvin yksilöllisen kokoisia, immenkalvo voi revetä muutenkin kuin yhdynnässä, ja joskus se ei yhdynnässäkään kokonaan poistu. Tästä huolimatta immenkalvoa käytetään monessa kulttuurissa morsiamen neitsyyden määrittelemiseksi. Rikostutkinnassa nuoren tytön immenkalvolta havaittu miehen siemenneste on varma todiste neitsyyden menetyksestä ja täten seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
Kulttuurihistoriaa > Länsimaissa

Neitsyys on historiallisesti yhdistetty usein puhtauteen ja itsehillintään. Muinaisen Kreikan jumalattaret Athene, Artemis ja Hestia olivat neitsyitä. Antiikin Roomassa jumalatar Vestalle valittiin kuusi neitseellistä papitarta, joiden täytyi kuoleman uhalla säilyttää neitsyytensä 30-vuotisen palveluksensa ajan.
Euroopassa neitsyyden arvostus kasvoi kristinuskon leviämisen ja Neitsyt Marian arvostuksen myötä. Joidenkin kirkkokuntien papeilta odotetaan yhä poikuuden säilyttämistä eli selibaattia, ja naispuolisia neitsyitä on kutsuttu "Kristuksen morsiamiksi". Protestanttisessa uskonpuhdistuksessa katolisuuteen kuuluva neitsyyden uskonnollinen arvostus torjuttiin.
Länsimaissa neitsyys menetti pitkälti perinteisen merkityksensä 1900-luvun loppupuolella. Nuoret menettävät nykyaikana neitsyytensä aiempaa nuorempina jo seurustelusuhteissaan ennen avioitumista. Neitsyys ja sen menettäminen on kuitenkin useimmille nuorille edelleen henkilökohtaisesti tärkeä kysymys. Joillekin oma neitsyys on lahja, joka on tarkoitus antaa tulevalle rakastetulle. Toisille neitsyys on taakka, josta pitää päästä nopeasti eroon. Joillekin nuorille neitsyyden menetys on luonnollinen aikuistumisriitti. Neitsyys onkin suosittu aihe esimerkiksi nuorista kertovissa elokuvissa.
Kulttuurihistoriaa > Neitsyyden varjelemisen kulttuureissa

Naimattomien naisten neitsyyttä on perinteisesti arvostettu joissakin kulttuurissa ja uskonnoissa, mutta toisissa sille ei ole annettu minkäänlaista erityisarvoa. Morsiamen neitsyyttä hääyönä on pidetty tärkeänä sen varmistamiseksi, että hänen aviomiehensä on hänen lastensa isä. Joskus neitsyyden arvostamisen syy on se, että neitsyitä pidetään tottelevaisina ja ”käyttämättöminä”. Neitsyysvaatimus morsiamelta on edelleen yleistä etenkin Lähi-idässä ja Afrikassa. Joissain kulttuureissa neitsyys on jopa avioon pääsemisen ehto, joten nuorten naisten koskemattomuutta varjellaan tarkasti. Keskiajan Euroopassa tätä tehtiin pukemalla tyttö siveysvyöhön. Nykyaikana joissain Afrikan ja Lähi-idän kulttuureissa esiaviollista seksiä ehkäistään naisen sukupuolielinten silpomisella. Lievempiä valvontakeinoja ovat lääkärintarkastus hääpäivänä, veristen lakanoiden esittely hääyön jälkeen, tai neitsyysvalan vannominen.
Rikkaissa arabimaissa ovat nykyaikana yleistyneet niin kutsutut neitsyydenpalautusleikkaukset, joissa immenkalvon aukkoa pyritään pienentämään neitsyyden vaikutelman luomiseksi.
Kulttuurihistoriaa > Suomessa

Neitsyellä voitiin entisaikaan Suomessa tarkoittaa sekä seksuaalisesti koskematonta naista että naimatonta naista. Nämä merkitykset nimittäin samaistettiin - kaikki "kunnolliset" naimattomat naiset olivat seksuaalisesti koskemattomia. Leskeä ei pidetty naimattomana eikä neitsyenä. Piikuus tarkoitti myös lähinnä naimattomuutta, mutta myös piikana toimimista. Koskemattomuutta nimitettiin vertauskuvallisesti muun muassa kunniaksi, siveydeksi, aarteeksi tai lahjaksi. Koskemattomuuden menetystä (muuten kuin aviomiehen kanssa) nimitettiin usein pilaamiseksi.
Ei tiedetä juuri mitään siitä, millainen seksuaalimoraali oli suomalaisten esivanhemmilla ennen kristinuskon vaikutusta. Viimeistään kristinuskon mukana vaatimus naimattoman naisen (paitsi lesken) neitsyydestä tuli kuitenkin voimakkaaksi, kuten muuallakin Euroopassa. Naisen oli vaikea päästä hyviin naimisiin, jos hänen arveltiin harrastaneen esi-aviollista seksiä.
Nykyajan Suomessa eräät kristilliset ryhmät ovat kampanjoineet neitsyyden säästämisen puolesta – eräs tunnettu kampanja on nimeltään "Tosi rakkaus odottaa".
Neitsyyden rahallinen arvo

19-vuotias uusiseelantilainen naisopiskelija myi vuonna 2010 neitsyytensä 32 000 yhdysvaltain dollarilla. Hän sai 1 200 tarjousta.
Slate.comin artikkelin mielestä nuoren naisen neitsyyden arvo on vähintään 10 000 dollaria, jos hän on edes kohtuullisen viehättävä ja hän on alle 25-vuotias. Tarkka rahallinen arvo riippuu siitä, miten nuori ja seksikäs nainen on. Samassa artikkelissa arvioidaan mallitasoa olevien neitsyyden hinnan olevan yli miljoona dollaria. 2005 perulainen naismalli Graciela Yataco ensimmäisenä rikkoi tämän rajan. Loppujen lopuksi hän kuitenkin kieltäytyi voittaneesta 1,3 miljoonan tarjouksesta.
20-vuotias italialainen malli Raffaella Fico sai vuonna 2009 1,5 miljoonan dollarin tarjouksen, mutta tiettävästi hänkään ei suostunut. 18-vuotias manchesterilainen Carys Copestake keräsi vuonna 2007 23 000 dollaria fysiikan opintojensa rahoitukseen. Ainoat fyysiset tiedot, mitä hän tarjosi itsestään, olivat "ruskeaverikkö, kuppikoko 34C, vihreät silmät, sopusuhtainen ja hyvännäköinen".
Sacramentolainen 22-vuotias sukupuolentutkimuksen opiskelija Natalie Dylan ilmoittautui ostettavaksi Howard Sternin radio-ohjelmassa vuonna 2008 ja sai yli 10 000 tarjousta, joiden mediaani ylitti miljoona dollaria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neitsyys Wikimedia Commonsissa
Rigmor

| Rigmor |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  8. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  germaaninen, "rikas äiti" tai "loistava hallitsija"
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rigmor on naisen etunimi, jonka alkuperästä on erilaisia käsityksiä. Se voi perustua sanoihin rig (rikas) ja mor (äiti). Toisaalta on esitetty, että nimi olisi tanskalaistunut muoto saksalaisesta nimestä Rikmod, jonka alkuosa tarkoittaa mahtavaa ja loppuosa mieltä. On myös arveltu Rigmorin liittyvän saksalaiseen miehennimeen Richmar. Tällöin nimen merkitys olisi kuuluisa, loistava hallitsija. Tämä voisi olla nimen sisältö myös, jos pitää paikkansa arvelu, jonka mukaan nimi on kelttiläistä alkuperää. Rigmor on välittynyt tanskalaisilta ruotsalaisille ja sitä kautta Suomen ruotsinkielisten käyttöön. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu hieman alle 200 henkilölle. Rigmorin nimipäivä on Suomen ruotsinkielisessä nimipäiväkalenterissa 8. helmikuuta.
Tunnettuja Rigmoreja

Rigmor Aasrud (s. 1960), norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja ministeri
Riboosi-5-fosfaatti

| Riboosi-5-fosfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  [(2R,3R,4R)-2,3,4-trihydroksi-5-oksopentyyli]divetyfosfaatti
CAS-numero:  3615-55-2
PubChem CID:  77982
SMILES:  C(C(C(C(C=O)O)O)O)OP(=O)(O)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H11O8P
Moolimassa:  230,108 g/mol
Riboosi-5-fosfaatti (C5H11O8P) on riboosisokerin ja fosforihapon esteri. Se on tuote ja välituote pentoosifosfaattireitissä ja tärkeä välituote myös yhteyttämisen pimeärektioissa ja nukleotidien biosynteesissä.
Pentoosifosfaattireitti

Riboosi-5-fosfaattia muodostuu pentoosifosfaattireitin toisessa vaiheessa, jossa ribuloosi-5-fosfaatti isomeroidaan fosfopentoosi-isomeraasientsyymin avulla riboosi-5-fosfaatiksi. Jos eliöt tuottavat riboosi-5-fosfaattia enemmän kuin tarvitsevat nukleotidisynteesissä voi se reagoida pentoosifosfaattireitillä eteenpäin ksyluloosi-5-fosfaatin kanssa glyseraldehydi-3-fosfaatiksi ja sedoheptuloosi-7-fosfaatiksi transketolaasientsyymin katalysoimana.
Calvinin sykli

Yhteyttämisen pimeäreaktioissa eli Calvinin syklissä. Sykli on käänteinen pentoosifosfaattireitille ja siinä riboosi-5-fosfaattia muodostuu glyseraldehydi-3-fosfaatista ja seduheptuloosi-5-fosfaatista transketolaasin katalysoimana. Yhdiste isomeroituu fosfopentoosi-isomeraasin katalysoimana ribuloosi-5-fosfaatiksi, joka reagoi edelleen.
Nukleotidien synteesi

Eliöt käyttävät riboosi-5-fosfaattia ribonukleotidien biosynteesiin. Eliöt muokkaavat siitä ja ATP-molekyyleistä puriinien ja pyrimidiinien synteesissä tarvittavaa fosforibosyylipyrofosfaattia riboosifosfaattipyrofosfokinaasientsyymin toimiessa katalyyttinä.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database: D-Ribose 5-phosphate (englanniksi)
Riippuansassilta

Vihantasalmen silta Mäntyharjulla on moderni riippuansassilta.
Riippuansassilta on siltatyyppi, jossa sillan kantavan rakenteen muodostavat palkit, jotka on jäykistetty palkin yläpuolisilla vinotuilla ja riipputangoilla.
Sirpa Riikola

Sirpa Maarit Riikola (o.s. Ryhänen, s. 27. marraskuuta 1966 Ilomantsi) on suomalainen, arvokisoissa kilpaillut maastohiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Ilomantsin Urheilijoita ja Ylikiimingin Nuijamiehiä.
Riikola sijoittui Albertvillen olympialaisissa 1992 perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä 22:nneksi ja vapaan hiihtotavan 30 kilometrillä 36:nneksi. Falunin MM-kilpailuissa 1993 hän oli vapaan hiihtotavan 30 kilometrillä 49:s.
Riikola voitti viestihiihdon Suomen-mestaruuden Ilomantsin Urheilijoiden joukkueessa vuonna 1988. Hän saavutti SM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla hopeaa takaa-ajossa 1991 sekä pronssia vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä 1992 ja 1993.
Sirpa Riikolan puoliso Ilkka Riikola kilpaili hiihtäjänä ja toimi vuodesta 1992 Suomen hiihtomaajoukkueen huoltoryhmässä.
Rhypes

| Rhypes> Ῥύπες |
| --- | --- |
 Rhypesin arkeologista aluetta.
Sijainti
 Rhypes
Koordinaatit:  38°13′09″N, 22°01′48″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Koúmaris, Aigiáleia, Akhaia, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Akhaia
Aiheesta muualla
  Rhypes Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rhypes (m.kreik. Ῥύπες, myös Ῥύπαι, Rhypai, Ῥύπη, Rhypē, Ῥύπαίη, Rhypaiē; lat. Rhypes, Rhypae) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Akhaiassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee lähellä nykyistä Aigiáleian kunnan Koúmarisin kylää.
Maantiede

Rhypes sijaitsi Peloponnesoksen niemimaan pohjoisissa sisäosissa 30 stadioninmittaa luoteeseen Aigionista. Pausanias näki kaupungin rauniot jonkin matkaa sivuun Aigionista Patraihin johtaneelta tieltä. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi nykyinen Trapezán kukkula, joka sijaitsee noin kilometrin lounaaseen Koúmarisin kylästä ja noin seitsemän kilometriä lounaaseen Aigionin paikalla sijaitsevasta nykyisestä Aígiosta. Sen korkeus on 448 metriä merenpinnasta laskettuna.
Kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimillä Rhypis (Ῥυπίς) ja Rhypike (Ῥυπική, Rhypikē). Sen kokoa ei tunneta, mutta siihen kuului Korintinlahden rannalla Aigionista luoteeseen sijainnut satamakaupunki Erineos eli Erineon, jonka Thukydides mainitsee, ja jonka Pausanias sanoo sijainneen 60 stadionin päässä Aigionista. Alueella sijaitsi myös demos nimeltä Leuktron (Λεῦκτρον, lat. Leuctrum).
Historia

Rhypes on ollut asuttu viimeistään keskisellä helladisella kaudella 1700-luvulla eaa. ja edelleen läpi mykeneläisen ja geometrisen kauden.
Antiikin aikana klassisella kaudella kaupunki oli yksi Akhaian liiton dodekapoliin kahdestatoista kaupungista. Strabon sanoo Aiskhyloksen käyttäneen kaupungista ilmaisua ”salaman iskemä Rhypes” (κεραυνίας Ῥύπας, keraunias Rhypas). Kaupungista oli kotoisin Myskellos, jonka sanotaan perustaneen Suur-Kreikassa sijainneen Krotonin, joskin joskus Krotonin sanotaan olleen Spartan siirtokunta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Rhyps (Ῥύψ) ja Rhypos (Ῥύπος).
Rhypes oli lakannut olemasta Akhaian liiton jäsen viimeistään Polybioksen aikana, sillä hän mainitsee sen tilalla Leontionin. Itse kaupunki säilyi olemassa aina roomalaiselle kaudelle keisari Augustuksen aikaan saakka. Augustus siirrätti sen asukkaat Patraihin, ja sen alue jaettiin Aigionin, Farain ja Patrain kesken.
Kaupungin raunioita tutki ensimmäisenä ranskalainen Jean-Auguste Lebesgue 1860-luvulla. Tämän jälkeen alue oli maanviljelykäytössä, ja paljon antiikin aikaisia jäänteitä tuhoutui. Tuhoja aiheutti myös antiikin aikaisten rakennuskivien uudelleenkäyttäminen rakentamiseen lähiseudulla. Nykyisiä arkeologisia tutkimuksia on tehty 1990-luvulta lähtien ja säännöllisiä kaivauksia vuodesta 2007 lähtien. Kaivauksia ovat suorittaneet kreikkalaiset ja italialaiset arkeologit.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropoliilta on löydetty muurien, temppelin, agoran sekä lukuisten muiden rakennusten ja rakennelmien jäänteitä. Temppeli oli oletettavasti omistettu Athenelle. Se ajoittuu arkaaiselle kaudelle 500-luvulle eaa. ja vaikuttaa tuhoutuneen maanjäristyksessä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyliä, ja sen koko oli noin 31,56 × 16,72 metriä, mikä tekee siitä sata jalkaa pitkän eli hekatompedon-temppelin. Sen päätykolmiot oli koristeltu veistoksin, jotka esittivät taisteluita. Länsipään päätykolmiossa oli kuvattuna gigantomakhia ja itäpään päätykolmiossa oletettavasti ainakin Zeus.
Akropoliin lounaisrinteestä on löydetty mykeneläisaikainen ja submykeneläinen nekropolis eli hauta-alue, joka ajoittuu noin 1500–1000-luvuille eaa. Sieltä on löydetty kammiohautoja ja muun muassa pronssimiekkoja, keramiikkaa ja muita hautaesineitä. Haudat ovat antiikin aikana akropoliille johtaneen tien varrella. Nekropoliista etelään olevalta kukkulalta on löydetty jäänteitä keskisen helladisen ja varhaismykeneläisen kauden kylästä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rhypes Wikimedia Commonsissa
Rihmanaava

| Rihmanaava |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Karpeet Parmeliaceae
Suku::  Naavat Usnea
Laji::  longissima
Kaksiosainen nimi
 Usnea longissima  Ach. 
Synonyymit
 Dolichousnea longissima 
Katso myös
   Rihmanaava Wikispeciesissä   Rihmanaava Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rihmanaava (Usnea longissima syn. Dolichousnea longissima) on maailman pisin jäkälä, jonka lähes haaraton sekovarsi venähtää jopa kolmimetriseksi. Laji ei yleensä kiinnity kasvualustaan yhdestä pisteestä vaan roikkuu vyyhtenä puun oksilla. Rihmanaava on perusväriltään kalpean kellanvihreä tai -harmaa. Aiemmin rihmanaavaa on esiintynyt Suomessa muutamissa paikoissa, mutta se lienee sittemmin hävinnyt Suomesta.
Rihmanaavan jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy diffraktahappoa (C20H22O7) ja skvamaattihappoa (C19H18O9).
Aiheesta muualla

iNaturalist: Rihmanaava (Usnea longissima)
ITIS: Usnea longissima (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Dolichousnea longissima (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Usnea longissima (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Dolichousnea longissima (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q22111343  Wikispecies: Usnea longissima  BioLib: 167074  Calflora: 13080  CoL: 7F2QJ  CNPS: 3817  Fungorum: 356462  GBIF: 2606107  iNaturalist: 122681  ITIS: 190810  MycoBank: 356462  NatureServe: 2.125751  NCBI: 143883  Open Tree of Life: 399751  PLANTS: USLO50  Tropicos: 100376275  Laji.fi: MX.66765
Rifabutiini

| --- | --- |

Rifabutiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(9S,12E,14S,15R,16S,17R,18R,19R,20S,21S,22E,24Z)-6,16,18,20-tetrahydroksi-1'-isobutyyli-14-metoksi-7,9,15,17,19,21,25-heptametyylispiro[9,4-(epoksipentadeka[1,11,13]trienimino)-2H-furo-[2',3':7,8]-naft[1,2-d]imidatsoli-2,4'-piperidiini]-5,10,26-(3H,9H)-trioni-16-asetaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 72559-06-9
ATC-koodi: J04AB04
PubChem CID: 6323490
DrugBank: DB00615
Kemialliset tiedot
Kaava: C46H62N4O11 
Moolimassa: 846,996
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 20 %
Proteiinisitoutuminen: 85 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 45 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Rifabutiini (C46H62N4O11) on puolisynteettinen antibiootti ja rakenteeltaan rifamysiinin spiropiperidyylijohdannainen. Yhdiste on vaikutukseltaan laajakirjoinen antibiootti ja erityisesti sitä käytetään tuberkuloosin ja muiden mykobakteerien (Mycobacterium) aiheuttamien infektioiden hoitoon.
Vaikutusmekanismi ja käyttö

Rifabutiini sitoutuu bakteerien RNA-polymeraasientsyymiin ja inhiboi sen toimintaa. Tämän seurauksena bakteerin RNA:n synteesi estyy. Yhdiste estää myös DNA-synteesiä estämällä uusien tymidiiniemästen liittymistä DNA-ketjuun. Rifabutiini vaikuttaa useisiin sekä grampositiivisiin että gramnegatiivisiin bakteereihin muun muassa Pseudomonas-, Staphylococcus- ja Mycobacterium-sukujen lajeihin. Erityisesti yhdistettä käytetään tuberkuloosin hoitoon ja Mycobacterium avium-intracellulare -infektion hoitoon HIV:tä sairastavilla. Rifabutiini on tehokkaampi antibiootti kuin rifampisiini ja sillä on rifampisiiniin verrattuna vähemmän yhteisvaikutuksia muiden lääkkeiden, esimerkiksi proteaasien estäjien kanssa. Myös resistenttiyden kehittyminen rifabutiinia vastaan on vaikeampaa kuin rifampisiiniä vastaan.
Haitta- ja yhteisvaikutukset

Rifabutiini voi aiheuttaa toimintahäiriöitä maksassa, niveltulehduksen tai uveiitin eli silmän suonikalvoston tulehduksen. Rifabutiini aktivoi maksan CYP3A4-entsyymin toimintaa ja tämä voi nopeuttaa muiden lääkeaineiden aineenvaihduntaa, mikä heikentää niiden tehoa. CYP3A4:ää inhiboivat entsyymit puolestaan hidastavat rifabutiinin aineenvaihduntaa, mikä voi altistaa haittavaikutuksille.
Heikki Riihijärvi (jääkiekkoilija)

| Heikki Riihijärvi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1966 Salla, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  195 cm
Paino:  95 kg
Pelinumero:  33
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1984–2002
Seurat:  TPS (SML),   Kärpät (SML),   Jokerit (SML),   Rouen HE (Ligue Magnus),   HC Amiens (Ligue Magnus)
NHL-varaus:  147. varaus, 1984 Edmonton Oilers
Heikki Riihijärvi (s. 4. kesäkuuta 1966 Salla) on entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan Riihijärvi oli puolustaja. Ennen pääsarjauraansa Riihijärvi edusti kolmen kauden ajan, vuosina 1981–1984 II-divisioonassa pelannutta S-Kiekkoa. Pääsarjatasolla hän on edustanut SM-liigassa Turun palloseuraa, Oulun Kärppiä ja Helsingin Jokereita. Heikki Riihijärvi on voittanut kaksi Suomen mestaruutta Jokereiden riveissä vuosina 1992 ja 1994. Riihijärvi lopetti jääkiekkouransa Ranskan liigassa pelaavassa Rouenin jääkiekkojoukkueessa 2002.
Heikki Riihijärvi toimii vaimonsa Johanna Riihijärven kanssa kuntosaliyrittäjänä. He perustivat Kuntokeskus Liikkun vuonna 2010. Nykyisin he ovat yrityksessä vähemmistöosakkaina.
Heikki Riihijärven veli Juha Riihijärvi on myös jääkiekkoilija ja hänen tyttärensä Kiira Riihijärvi on golffaaja.
Aiheesta muualla

Heikki Riihijärvi (jääkiekkoilija) Eurohockey.com. (englanniksi)
Riittävän perusteen periaate

Riittävän perusteen periaate (myös riittävän syyn periaate) on ontologinen periaate, joka sanoo, että mitä tahansa tapahtuukin, tapahtuu syystä: toisin sanoen mikään asiaintila ei voi vallita eikä mikään väittämä voi olla tosi, ellei ole riittävää syytä, miksi asia ei olisi toisin. Periaate on tavallisesti laitettu Gottfried Leibnizin nimiin, vaikkakin ensimmäinen joka käytti sitä oli antiikin kreikkalainen Anaksimandros. Leibniz käytti periaatetta kirjeenvaihdossaan Isaac Newtonin ja Samuel Clarken kanssa.
Vaihtoehtoisia muotoiluja:
Jokaiselle olennolle A, olettaen että A on olemassa, on olemassa riittävä perustelu miksi olento A on olemassa.
Jokaiselle tapahtumalle T, olettaen että T tapahtuu, on olemassa riittävä perustelu, miksi T tapahtuu.
Jokaiselle väitelauseelle P, olettaen että P on tosi, on olemassa riittävä perustelu miksi P on tosi.
Riittävä perustelu voi olla esimerkiksi ulkoinen syy: omenan olemassaolon selittää omenapuu. Ontologisesti välttämättömille olennoille syy olemassaoloonsa sisältyy olentoon itseensä eikä ulkoiseen syyhyn.
Käännös suomeksi