stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anssi Koivuranta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Anssi Koivuranta Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)  (yhdistetty)
Anssi Koivuranta Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)  (mäkihyppy)
YLE Elävä arkisto: Koivurannalle MM-pronssia 2007[vanhentunut linkki]
Yhdistetyn maailmancupin kokonaiskilpailun voittajat
83–84: Tom Sandberg | 84–85: Geir Andersen | 85–86: Hermann Weinbuch | 86–87: Torbjørn Løkken | 87–88: Klaus Sulzenbacher | 88–89: Trond-Arne Bredesen | 89–90: Klaus Sulzenbacher | 90–91: Fred Børre Lundberg | 91–92: Fabrice Guy | 92–93: Kenji Ogiwara | 93–94: Kenji Ogiwara | 94–95: Kenji Ogiwara | 95–96: Knut Tore Apeland | 96–97: Samppa Lajunen | 97–98: Bjarte Engen Vik | 98–99: Bjarte Engen Vik | 99–00: Samppa Lajunen | 00–01: Felix Gottwald | 01–02: Ronny Ackermann | 02–03: Ronny Ackermann | 03–04: Hannu Manninen | 04–05: Hannu Manninen | 05–06: Hannu Manninen | 06–07: Hannu Manninen | 07–08: Ronny Ackermann | 08–09: Anssi Koivuranta | 09–10: Jason Lamy Chappuis | 10–11: Jason Lamy Chappuis | 11–12: Jason Lamy Chappuis | 12–13: Eric Frenzel | 13–14: Eric Frenzel | 14–15: Eric Frenzel | 15–16: Eric Frenzel | 16–17: Eric Frenzel | 17–18: Akito Watabe | 18–19: Jarl Magnus Riiber | 19–20: Jarl Magnus Riiber | 20–21: Jarl Magnus Riiber | 21–22: Jarl Magnus Riiber | 22–23: Johannes Lamparter
Kserkses

Kserkses, Xerxes tai Serse voi viitata seuraaviin:
Persian kuninkaita
Kserkses I, Persian kuningas 485–465 eaa.
Kserkses II, Persian kuningas 424 eaa.
Händelin oopperaa, katso Serse
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kserkses”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kukat puhuvat

| Kukat puhuvat |
| --- | --- |
Kirjailija:  useita
Kieli:  suomi
Genre:  runous
Kustantaja:  Pellervo-Seura
Julkaistu:  1948
Sivumäärä:  71
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirjan kansi
Kukat puhuvat, alaotsikoltaan Runoja ja kuvia, on Pellervo-Seuran vuonna 1948 julkaisema runokokelma. Sen on toimittanut Liisa Tuliniemi. Kirjanvalmistaja on Helsingissä toiminut Yhteiskirjapaino Osakeyhtiö.
Kirja on taitettu siten, että aukeaman vasemmalla puolella on runo ja oikealla puolella runoon liittyvä mustavalkoinen valokuva. Kuvataiteilijat ovat: Eero Laaksovirta (21 kuvaa), Pekka Kyytinen (3), Päivi Kosonen (2) sekä yhdellä kuvalla H. Seppänen, Olavi Aavikko, Aarne Pietinen, Arvi Matilainen, Jussi Kangas ja Toivo Hyvärinen.
| Runoilija  (ja suomentaja) | Runo(t) | Alku |
| --- | --- | --- |
| Robert Herrick   (Toivo Lyy) | Kukkasille | Puun heelmäin armaat vakuudet |
| Robert Herrick   (Toivo Lyy) | Keltanarsissille | Täält’ ihana, nään kyynelin |
| Saima Harmaja | Krookus | Krookus-pienokainen ruukussaan |
| Saima Harmaja | Kieloniityllä | Uupuneena itkemään |
| Saima Harmaja | Ruusu | Väristen hurmaa kimalainen vaipuu |
| Kaarlo Sarkia | Kukkiva kaktus | Kuin polttavan unelman tuoreen kukkasi avaat |
| Kaarlo Sarkia | Georgiini | Heitti sammuvan päivän miilu |
| Detlev von Liliencron   (V. A. Koskenniemi) | Syvä kaipaus | Kevätvuokko, ensi kukka |
| F. M. Franzén   (Em. Tamminen) | Valkovuokko | Kas, kun valkoinen vuokko on sievä mut kuihtuva sangen |
| Einari Vuorela | Tuomi kukkii | Unta näkee talo |
| Arvi Kivimaa | Kukkiva omenapuu | Tänä päivänä lainehtinut |
| Viljo Kajava | Voikukat | Maan karvas, väkevä maito |
| Aale Tynni | Ruusu | Ruusu kaunis, raskasmielinen |
| Elina Vaara | Vaaleat tulppaanit | Luoja varmaan kastoi sivellintä |
| Elina Vaara | Tähtimöt | Tähtikukat syttyneet on heinään pienen metsikön |
| Elina Vaara | Elämänlanka | Murheen köynnös, kärsivästi |
| Marie Under   (Saima Harmaja) | Sireenien aikaan | Jo, tuomet, kukkasenne varistakaa |
| V. A. Koskenniemi | Ranunculus | Ranunculus, kultakukka |
| V. A. Koskenniemi | Lehdokki (Platanthera bifolia) | En joukoin kulkevalle näy |
| V. A. Koskenniemi | Chrysanthemum | Sano, mistä sä saitkaan loistosi |
| V. A. Koskenniemi | Jääkukkia | Jääkukkaset ikkunalla |
| Otto Manninen | Orvokki | Sa kasvoit kainona kevään lehtoon |
| Laura Latvala | Jasmiini | Aamukasteisin, samettisin |
| Laura Latvala | runoelmasta Puutarhani | "Oi armas lummesisko |
| Laura Latvala | runoelmasta Puutarhani | Ken kukkaiskuningatar on? |
| J. H. Erkko | Sinikaunokki | Kysytte, miks’ elokaunokki |
Heikki Klemetti: Nurmella nuokkuu apila
| tuntematon | Lemmenkukka | Partahalla lähtehen |
| Olavi Paavolainen | Angervoniitty | Miten tuoksuva ja makea olet, maa |
| Väinö Siikaniemi | Koski ja kellokukka | Mä kesän hennon kellokukan näin |
| Anna-Maija Raittila | Metsätähti | On ilta päivän vaikean |
| Anna-Maija Raittila | Vanamoseppele | Tämän vaalean vanamoseppeleen |
| Katri Vala | Unikot | Yöllä on varmaan joku jumala |
| Juhan Liiv   (Yrjö Jylhä) | Oi kanerva, oi kukkanen! | Oi kanerva, oi kukkanen |
Krestjah

| Krestjah |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Saha
Ulus:  Suntarin ulus
Perustettu:  [1873
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  Maalaiskunta (nasleg)
 – Kylähallinnon johtaja:  Larisa Dmitrijevna Mihailova
Väkiluku (2001):  1 022
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krestjah (ven. Крестях,  jak. Кириэстээх) on nasleg eli maalaiskunta ja sen keskyskylä Suntarin ulusin keskiosassa Sahan tasavallassa Venäjällä. Keskuskylä sijaitsee Viljuin varrella 95 kilometriä länteen piirikeskuksesta Suntarista.
Krestjahissa on kulttuuritalo, yhtenäiskoulu, terveysasema, jokisatama ja kauppa. Krestjahin kylä on perustettu vuonna  1873 .
Krestjahissa harjoitetaan nautakarja- ja hevostaloutta sekä maanviljelyä.
Asukasluvun kehitys

1 000 (1989)
1 022 (2001)
Lähdeviitteet

1 2 3 4 5  Suntarski ulus, Krestjahski nasleg Jakutski Gosudarstvennyi Universitet, "Tsentr Internet". Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 18. kesäkuuta 2007. (venäjäksi)
Krestonia

Krestonia ja muut Makedonian valtakunnan alueet (n. 334–323 eaa.) kartalla.
Krestonia (m.kreik. Κρηστωνία, Krēstōnia, myös Krestonike, Κρηστωνική, Krēstōnikē, lat. Crestonia) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa pohjoisessa Kreikassa.
Maantiede

Krestonia sijaitsi Mygdonian sekä nykyisin Chalkidikína tunnetun niemimaan pohjoispuolella. Sen koillispuolella sijaitsivat Sintike ja Odomantike, itäpuolella Bisaltia, lounaispuolella Bottiaia ja luoteispuolella Parorbelia. Alueen läpi virtasi Ekhedoros (nyk. Gallikós) -joki, jonka lähteet olivat myös alueella. Krestonian pääalue sijoittui tämän joen ja Strymon-joen väliselle alueelle.
Krestoniassa sijaitsi Krestonin (myös Krestone) kaupunki.
Historia

Krestoniaa asutti alun perin sille nimensä antanut krestonien heimo, jonka jäsenistä käytettiin etnonyymejä Krēstōnaios (Κρηστωναῖος) ja Krēstōniētēs (Κρηστωνιήτης). Alueen asukkaat olivat antiikin lähteiden mukaan pelasgilaista alkuperää.
Konstantin Sarlin
Julkaisuja

Nimellä K. Saarelainen:
Jesus elää!: muutamia sydämellisiä sanoja ystävilleni autuuden kotimatkalla; kirjoitti murheen ja vaivan alla K. Saarelainen.  Lutherilainen Evankeliumi-yhtiö, Jyväskylä 1880, 3. painos 1885, 4. painos 1888, 5. painos Suomen luth. evank.-yhdistys, Helsinki 1905
Oletkos autuas?: eli onko sinulla Jumalan henki?: muutamia sydämellisiä kysymyksiä ystävilleni autuuden kotimatkalla. Jyväskylä 1883
Nuotti-kirja, suomenkieliseen virsikirjaan; sovitellut K. Saarelainen. 3. painos Weilin & Göös, Helsinki 1883
Jesus auttaa!: jatkoa kirjaselle "Jesus elää": muutamia lohdutuksen sanoja murheellisille sieluille matkalla taivaalliseen kotiin. Pitkänen, Sortavala 1887
Havaannoita autuuden matkalla eli onko Jesus seurassasi?. Jyväskylä 1888
Muutamia pääpiirteitä K. Saarelaisen elämänvaiheista. Osmo Kalpala, Helsinki 1968
Nimellä Konstantin Sarlin-Saraste:
Taivaan portilla: unelma; kokoili K. S. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1893, 2. painos Satakunnan kirjapaino, Pori 1898
Lepolan vanhuksen muistiinpanoja piirretyt pitkän elämän taipaleella, vaihtelevista aineista. Kuopio 1910
Lepolan vanhuksen muistiinpanoja, piirretyt vaihtelevista aineista pitkän elämän taipaleella. 2 osa. Kuopio 1911
Lepolan vanhuksen puhe "Äänettömän hädän" puolesta. Helsinki 1912
Lepolan vanhuksen muistiinpanoja. Tekijä, Hamina 1912
Jeesuksen seurassa: Lepolan vanhuksen viimeiset veljelliset sanat rakkaille ystäville, heränneille ja uskovaisille: piirretyt murheen ja vaivan alla, pitkän elämän taipaleella. Gummerus 1912
Miikka Marttinen

| Miikka Marttinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Miikka Marttinen
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1992 (ikä 32)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Mara
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä/Iso laitahyökkääjä
Pituus:  195 cm
Paino:  98 kg
Nyk. joukkue:  KTP-Basket
Sarja:  Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2009–2012 2011–2012 2013 2013–2016 2016–2018 2018–2021 2021–2023 2023–:   Tampereen Pyrintö → Tampereen Pyrintö II  Säynätsalon Riento  BC Jyväskylä  JBA  Korihait  Kauhajoki Karhu Basket  KTP-Basket
Miikka Marttinen (s. 12. huhtikuuta 1992) on suomalainen koripalloilija.
Tampereen Pyrinnön kasvatti Marttinen pelasi kasvattajaseuransa edustusjoukkueessa vuosina 2009–2012 yhteensä viidessä pääsarjaottelussa ja seuran reservijoukkueessa. Hän saavutti Pyrinnössä Suomen cupin hopeaa joulukuussa 2009. Sammon keskuslukiosta ylioppilaaksi valmistunut Marttinen siirtyi opiskelemaan Jyväskylään ja siirtyi vuodenvaihteessa 2012–2013 Säynätsalon Riennon I-divisioona A -joukkueeseen. Syksystä 2013 lähtien hän edusti I-divisioonan BC Jyväskylää. A-nuorten maaotteluita Marttiselle kertyi 21 kappaletta 3,4 pisteen keskiarvolla.
Toukokuussa 2018 Marttinen teki sopimuksen Korisliigassa pelaavan Korihaiden kanssa.
Toukokuussa 2021 Marttinen teki kaksivuotisen sopimuksen Karhubasketin kanssa.
Toukokuussa 2023 Marttinen solmi KTP-Basketin kanssa kaksivuotisen sopimuksen.
Tilastot > Korisliiga

| Kausi | Joukkue | O | MIN | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009–2010 | Pyrintö | 1 | 07:52 | 0,0 % | 0,0 % | - | 1,0 | - | 1,0 | - | - | - | 1,0 | - | 0 |
| 2010–2011 | Pyrintö | 3 | 03:50 | 0,0 % | 0,0 % | - | - | 1,0 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | - | - | - | 0 |
| 2011–2012 | Pyrintö | 1 | 03:09 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 0 |
| 2018–2019 | Korihait | 34 | 14:52 | 43,3 % | 33,3 % | 51,2 % | 0,6 | 1,5 | 2,1 | 0,7 | 0,4 | 0,3 | 0,1 | 4,2 | 142 |
| 2019–2020 | Korihait | 36 | 24:47 | 46,7 % | 23,8 % | 70,2 % | 0,6 | 2,3 | 2,8 | 1,7 | 1,2 | 0,6 | 0,1 | 5,8 | 210 |
| 2020–2021 | Korihait | 22 | 30:28 | 39,4 % | 38,2 % | 58,6 % | 0,5 | 2,2 | 2,6 | 1,5 | 1,7 | 0,9 | 0,2 | 11,4 | 251 |
| Yhteensä | Yhteensä | 97 | 21:33 | 43,2 % | 32,2 % | 60,9 % | 0,5 | 1,9 | 2,4 | 1,2 | 1,0 | 0,5 | 0,1 | 6,2 | 603 |
Tilastot > I-divisioona A

| Kausi | Joukkue | O | MIN | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011–2012 | Pyrintö II | 18 | 14:43 | 41,9 % | 20,0 % | 80,6 % | 0,7 | 1,7 | 2,4 | 0,8 | 1,1 | 0,4 | 0,3 | 5,1 | 92 |
| 2012–2013 | Pyrintö II | 12 | 09:44 | 54,5 % | 42,9 % | 53,8 % | 0,4 | 1,7 | 2,1 | 0,2 | 0,4 | 0,2 | - | 4,1 | 49 |
| 2012–2013 | Säynätsalon Riento | 11 | 19:12 | 48,4 % | 27,8 % | 63,6 % | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 0,5 | 1,1 | 0,7 | 0,2 | 6,1 | 67 |
| 2014–2015 | HoNsU | 8 | 21:11 | 22,2 % | 41,5 % | 60,0 % | 0,5 | 1,6 | 2,1 | 0,3 | 1,1 | 0,9 | - | 8,1 | 65 |
| 2015–2016 | HoNsU | 23 | 26:35 | 38,8 % | 28,3 % | 66,7 % | 1,0 | 3,3 | 4,3 | 1,1 | 1,5 | 1,4 | 0,3 | 10,0 | 230 |
| 2016–2017 | JBA | 19 | 24:48 | 42,9 % | 29,0 % | 71,4 % | 0,6 | 4,2 | 4,8 | 1,4 | 2,7 | 1,4 | 0,1 | 9,6 | 182 |
| 2017–2018 | JBA | 25 | 25:49 | 51,1 % | 31,0 % | 67,5 % | 1,0 | 3,8 | 4,8 | 1,7 | 1,9 | 1,5 | 0,4 | 13,1 | 327 |
| Yhteensä | Yhteensä | 116 | 21:28 | 44,7 % | 30,3 % | 68,6 % | 0,8 | 2,9 | 3,7 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 0,2 | 8,7 | 1012 |
Tilastot > I-divisioona B

| Kausi | Joukkue | O | MIN | 2P % | 3P % | 1P % | HL | PL | LEV | S | M | R | T | PTS | PTS YHT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013–2014 | BC Jyväskylä | 20 | 22:18 | 36,9 % | 32,8 % | 64,3 % | 1,1 | 2,8 | 3,8 | 0,6 | 1,1 | 1,0 | 0,2 | 11,1 | 222 |
O = ottelut, MIN = peliminuutit, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä
Kotihoito

Kotihoito tukee ihmisten kotona selviämistä
Kotihoidolla tarkoitetaan sosiaalihuoltolain perustella tuotetun kotipalvelun ja terveydenhoitolain perusteella tuotetun kotisairaanhoidon yhdistämistä palveluksi, jonka tarkoituksena on tukea kotona selviytymistä. Kunnat voivat päättää, että tuotetaanko nämä palvelut yhdessä vai erikseen.
Vuonna 2020 valtakunnallisesti kotihoidon asiakkaita oli yhteensä 208 000. Näistä 55 % sai palveluita säännöllisesti ja 43 % sai paljon palveluita kotihoidolta. Ikäryhmässä 85–94 vuotta 31 % sai säännöllisesti kotihoidon palveluita. Yli puolella (59 %) asiakkaista oli vähintään yksi kotihoidon käynti päivässä. Asiakkaista 18 %:lla oli käyntejä kolme tai useampi päivässä.
Kotihoidon palvelut ovat maksullisia ja sitä ohjaa asiakasmaksulaki.
Kotihoidossa työskenteli vuonna 2021 yhteenä 17 000 henkeä, joista 74 % on lähi- ja perushoitajia ja 12 % sairaanhoitajia ja terveydenhoitajia.
Kuuma kesä (televisiosarja)

| Kuuma kesä> The Long, Hot Summer |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  à 45 min
Pääosissa:  Roy Thinnes
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  1965 – 1966
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  26
Tunnuskappale:  ”The Long Hot Summer”
Tuotanto
Tuottaja(t):  Frank Glicksman
Säveltäjä(t):  Alex North
Tuotantoyhtiö(t):  ABC
Aiheesta muualla
IMDb 
Kuuma kesä (The Long, Hot Summer) on yhdysvaltalainen television draamasarja, jota tuotettiin vuosina 1965–1966. Siinä nuori Ben Quick (Roy Thinnes) saapuu lapsuutensa kaupunkiin huolehtimaan perinnöstään. Hän joutuu kahnauksiin paikallisen mahtimiehen Boss Varnerin kanssa. Varneria esittää sarjan alussa Edmond O’Brien ja sitten Dan O’Herlihy. Muissa vakiorooleissa nähdään Nancy Malone, Paul Geary, Ruth Roman ja Lana Wood.
Dean Riesnerin luoma, yhden tuotantokauden (26 jaksoa) kestänyt sarja perustuu William Faulknerin romaaniin Kylä (The Hamlet, 1940) ja novelliin ”Barn Burning”, sekä Martin Rittin ohjaamaan elokuvaan Hehkuva kesä (The Long, Hot Summer, 1958).
Sarjan tunnusmusiikkina on Sammy Cahnin säveltämä ”The Long Hot Summer”, jonka laulaa Jimmie Rodgers.
Käännös suomeksi
Korbin Albert

| Mitalit |
| --- | --- | --- |
 Albert tammikuussa 2024.
 Olympialaiset 
|  Kultaa | Pariisi 2024 | Jalkapallo |
Korbin Albert (s. 13. lokakuuta 2003) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Division 1 Fémininessa pelaavaa Paris Saint-Germainia ja Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkuetta. Hänen pelipaikkansa on keskikenttäpelaaja.
Kristen

Kristen on etunimi, joka voi olla naisen tai miehen nimi. Suomessa se on ollut vuoteen 2023 mennessä virallisena etunimenä noin 100–110 naisella ja noin 90 miehellä.
Skandinaviassa Kristen tunnetaan miehennimenä. Se on Kristianin vanha rinnakkaismuoto, joka on esiintynyt jo 1500-luvulla kirjoitusasussa Christen. Ruotsin ja norjan kielessä sana kristen tarkoittaa kristittyä.
Naisennimi Kristen on puolestaan muunnos Kirstenistä, Kristinasta ja Kristinestä. Nimeä on käytetty erityisesti Yhdysvalloissa, missä se on yleistynyt 1960-luvulta alkaen.
Nimipäivä

Kristenillä on Norjassa nimipäivä 14. toukokuuta.
Tunnettuja Kristenejä

Kristen Alderson (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Bell (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Bjorn (s. 1957), brittiläinen pornonäyttelijä, tuottaja ja ohjaaja
Kristen Kyrre Bremer (1925–2013), norjalainen piispa
Kristen Campbell (s. 1997), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Kristen Cloke (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Connolly (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Gilbert (s. 1967), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja
Kristen Johnston (s. 1967), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Michal (s. 1975), virolainen poliitikko
Kristen Nygaard (1926–2002), norjalainen ohjelmoija
Kristen Helveg Petersen (1909–1997), tanskalainen poliitikko
Kristen Pfaff (1967–1994), yhdysvaltalainen basisti
Kristen Rivertz (1862–1937), norjalainen arkkitehti
Kristen Schaal (s. 1978), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Skjeldal (s. 1967), norjalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
Kristen Stewart (s. 1990), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristen Vadgaard (1886–1979), tanskalainen voimistelija ja olympiamitalisti
Kristen Viikmäe (s. 1979), virolainen jalkapalloilija
Kristen Wiig (s. 1973), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
Kultaisen haukan ritarikunta

Ritarikunnan tunnuksia
Kultaisen haukan ritarikunta (jap. 金鵄勲章, Kinshi Kunshō) oli japanilainen ritarikunta. Se perustettiin vuonna 1890 keisari Meijin käskystä. Sitä myönnettiin tunnustuksena urheudesta tai taitavasta johtajuudesta sotilaille ja sotaan osallistuneille siviileille. Se, mihin ritarikunnan luokkaan henkilö nimitettiin riippui tämän sotilasarvosta. Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1947.
Ritarikunta jaettiin seitsemään luokkaan:
suurristi
II luokka
III luokka
IV luokka
V luokka
VI luokka
VII luokka
Kotalampi (Saarijärvi)

| Kotalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°33′50″N, 25°19′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Kotapuro Iso-Haaraseen 
Järvinumero:  14.616.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,1 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,159 km  
Pinta-ala:  5,316 ha  
Tilavuus:  0,0002174 km³ 
Keskisyvyys:  4,09 m  
Suurin syvyys:  7,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotalampi 
Kotalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Hoikankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 217 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Murronjoen alueeseen (14.616) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,1 metriä mpy.
Kratos

Kratos (m.kreik. Κράτος, suom. voima) oli kreikkalaisessa mytologiassa Pallaksen ja Styksin poika ja Niken, Zeloksen ja Bian veli.
Kratos oli voiman, mahdin ja suvereenin vallan henkilöitymä. Yhdessä sisaruksiensa kanssa hän oli Zeuksen seuralainen ja pani täytäntöön hänen käskyjänsä. Aiskhylos menee vielä pidemmälle ja kuvaa Kratoksen hahmona, joka tottelee sokeasti Zeuksen käskyjä kykenemättä tuntemaan sääliä eikä voi ymmärtää niitä, jotka eivät tee samoin.
Videopelihahmo Kratos perustuu mytologian hahmoon Kratos.
Kratinos (taidemaalari)

| Kratinos Ateenalainen> Κρατῖνος ὁ Ἀθηναῖος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: ? Ateena
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Kuuluisimpia töitä:  Pompeionin maalaukset
Kratinos Ateenalainen (m.kreik. Κρατῖνος ὁ Ἀθηναῖος, Kratīnos ho Athēnaios, lat. Cratinus Atheniensis) oli antiikin kreikkalainen taidemaalari, joka oli kotoisin Ateenasta. Plinius vanhempi mainitsee hänen tehneen maalauksia Ateenan Pompeioniin.
Taidemaalari Eirene oli Kratinoksen tytär ja oppilas.
Kouhinsalo

Kouhinsalo
Kouhinsalo kuvassa vasemmalla.
| --- | --- |
Sijainti:  Jyväskylä (Korpilahti) Keski-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Putkilahden saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  112,5 m 
Pinta-ala:  3,92 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kouhinsalo  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Korpilahdella Jyväskylässä.
Maantietoa

Saari on 3,5 kilometriä pitkä, 3,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 3,92 neliökilometriä . Saari voidaan katsoa Putkilahteen kuuluvaksi, joka silloin alkaisi Kouhinsalon salmista ja se muodostuisi sokkeloisten salmien, saarien ja lahtien muodostamasta kokonaisuudesta . Saaren länsipuolen rannat ovat alttiina Vanhanselän aallokolle, joka pääsee rantaan Kilvensalon ja Hiironiemen välistä. Etelässä saaren erottaa mantereesta Haljaalansalmi, joka on 80–250 metriä leveä. Salmen itäpuoli suuntautuu lahdelle, jossa on heti vastassa Viljamensaari ja koilliseen päin työntyvä, 150–250 metriä leveä ja 600 metriä pitkä kannas Latvakanta. Kannas päättyy leveään niemenkärkeen, jossa sen erottaa mantereesta kapea ja lähes umpeenkasvanut Koivusalmi. Saaren pohjoispuolella sijaitsee Otava eli Otavavesi, joka kapenee länteen päin mennessä Hiirosalmeksi, joka on 5–150 metriä leveä. Otava työntyy etelään 900 metriä pitkänä Haapapohjan lahtena. Saaren länsiranta on kalliosta rantaa, jossa on pieniä lahtia ja niemiä. Suurin lahti on Ikaanlahti, jonka vieressä on pitkä Ikaanniemi. Saaressa on korkeudeltaan kolme yli 100-metristä mäenselännettä. Ne sijaitsevat etelärannan tuntumassa, saaren luoteisosassa ja niistä pienin saaren lounaispuolella. Saaren korkein mäki sijaitsee kallioisella pohjoispuolella ja se kohoaa 34 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saarella toimii kolme maatilaa ja sen rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa, joihin tulee tiet Koivusalmen ylittävältä sillalta, jonne tie tulee Putkilahden kylältä. Myös saaren pohjoispäässä on pieni silta ja saaren kaakkoiskärjessä on pengertie pieneen saareen.
Luontoarvoja

Saaren Latvankannassa sijaitsevat matalat niittymäiset rannat ovat paikoin luhtamaata, saraikkoa ja järviruovikkoa. Niillä viihtyvät monet sellaiset lintulajit, jotka pesivät rantavyöhykkeellä. Alueet sisältyvät luonnonsuojelualueeseen, jotka on koottu Natura 2000-hankkeen Putkilahden alueeseen (226 hehtaaria, FI0900098), ja johon sisältyy muita alueita Viljamensaaresta ja Sööringistä sekä kauempana Ylisjärven rannasta kohoavasta Housuvuoresta.
Historiaa

Vuosina 1820–1832 perattiin Päijänteen laskujokea Kymijokea sen yläjuoksulla ja erityisesti Kalkkisten koskea, minkä vuoksi Päijänteen vedenpinta laski 1,2 metriä. Silloin Koivusalmen on täytynyt tulla niin matalaksi, että siitä olisi alkanut sen maatumisprosessi ja umpeenkasvu.
Vuoden 1940 taloudellisessa kartassa Kouhinsalossa oli kuusi maatilaa. Niiden pellot sijaitsivat pääasiassa veden äärellä rannassa, mutta Kouhilla on sisäosissakin peltomaata. Saarelle tuli Putkilahdelta tie, joka kapeni kärrypoluksi ennen saarta ja saaressa polkuverkosto laajeni hajautuen kulkemaan taloista taloihin. Kartan mukaan siltaa ei vielä tuolloin ollut.
Vuoden 1972 peruskartassa on kaikki maatilat viljelykäytössä. Kartassa näkyy Kouhin ja Haapalahden talojen välisellä tiellä kansakoulun rakennus. Seuraavassa vuosien 1987 ja 1988 kartoissa on Ikaan talon pellot metsitetty ja Koivusalmen niemen peltoalat ovat pienentyneet. Vuonna 1972 kartassa ohitettiin Koivusalmi mahdollisesti pengertietä pitkin.
Kuuma kesä

Kuuma kesä voi tarkoittaa:
Kuuma kesä, yhdysvaltalainen televisiosarja 1965–1966
Kuuma kesä (Over the Summer), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1984
Kuuma kesä (Hot Resort), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1985
”Kuuma kesä”, Popedan kappale
Kotikatu-televisiosarjaan perustuvan kirjasarjan osa.
Muita merkityksiä

Pitkä kuuma kesä (täsmennyssivu)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuuma kesä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.