stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antti Virtanen (jääkiekkoilija, 1998)

| Antti Virtanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1998 (ikä 26) Kittilä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  RoKi
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  14
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  Chamonix Hockey Club (Ranska) Lillehammer IK (Norja)
Antti Virtanen (s. 14. maaliskuuta 1998 Kittilä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa.
Ura > Seuraura

Virtanen on Kittilän Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Rovaniemen Kiekkoon, josta Virtanen siirtyi 15-vuotiaana Oulun Kärppiin kaudeksi 2013–2014. Kaudella 2014–2015 hän nousi seuran B-nuorten varakapteeniksi. Virtanen voitti kauden päätteeksi B-nuorten Suomen-mestaruuden, kuten myös seuraavan kauden 2015–2016 päätteeksi. Kaudella 2016–2017 hän toimi Kärppien A-nuorten varakapteenina. Virtanen jakoi tehoilla 7+18=25 U20 SM-sarjan puolustajien pistepörssin kymmenennen sijan KalPan Eetu Torpströmin ja JYPin Roni Allénin kanssa.
Sioux Falls Stampede varasi Virtasen 182. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2017. Hän siirtyi joukkueeseen 2017–2018. Virtanen voitti Stampeden sisäisen tehotilaston lukemalla +14. Vuodet 2018–2022 hän kävi Alaskan yliopistoa Fairbanksissa. Virtasen Junior-vuosi 2020–2021 jäi häneltä kokonaan pelaamatta, kun joukkueen kausi peruuntui koronaviruspandemian vuoksi. Senior-vuotenaan 2021–2022 Virtanen oli tehoilla 3+16=19 Fairbanksin tehokkain puolustaja Garrett Pyken kanssa.
Toukokuussa 2022 Virtanen teki syyskuun loppuun asti kestävän määräaikaisen sopimuksen SM-liigajoukkue Tapparan kanssa. Hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin yhteisymmärryksessä jo elokuussa. Syyskuussa Virtanen siirtyi kauden 2022–2023 kattavalla sopimuksella Ranskan Ligue Magnusissa pelaavan Pionniers de Chamonix'n joukkueeseen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä seuraavana päivänä 10. syyskuuta 2024 vieraissa Jokers de Cergya vastaan. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa Virtanen teki kymmenennessä ottelussaan 21. lokakuuta 2024 vieraissa Anglet Hormadia vastaan. Hän teki runkosarjassa 43 ottelussa tehot 6+18=24. Virtanen oli kuudella osumallaan Chamonix'n eniten maaleja tehnyt puolustaja Christian Silfverin kanssa. Kaudeksi 2023–2024 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Norjan EliteHockey Ligaenin Lillehammer IK:hon.
Kaudeksi 2024–2025 Virtanen palasi Suomeen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella hänen aiemman junioriseuransa Rovaniemen Kiekon Mestis-joukkueeseen. Virtasen runkosarja jäi vain 28 ottelun mittaiseksi ja hän teki niissä 11 tehopistettä.
Ura > Maajoukkueura

Virtanen on pelannut kolme nuorten ja kaksi poikien maaottelua.
Luettelo Norjan liputuspäivistä

Norjan lippu
| Norjan liputuspäivät |
| --- | --- | --- | --- |
| Päivämäärä | Liputuksen aihe |  |  |
| 1. tammikuuta | Uudenvuodenpäivä |  |  |
| 21. tammikuuta | Prinsessa Ingrid Alexandran syntymäpäivä |  |  |
| 6. helmikuuta | Saamelaisten kansallispäivä |  |  |
| 21. helmikuuta | Kuningas Harald V:n syntymäpäivä |  |  |
| Sunnuntai, vaihtuva päivämäärä | Pääsiäispäivä |  |  |
| 1. toukokuuta | Vappu |  |  |
| 8. toukokuuta | Voiton päivä, Norjan vapautuminen 1945 |  |  |
| 17. toukokuuta | Norjan kansallispäivä, Perustuslain päivä |  |  |
| Sunnuntai, vaihtuva päivämäärä | Helluntaipäivä |  |  |
| 7. kesäkuuta | Unionin purkautumisen päivä (1905) |  |  |
| 4. heinäkuuta | Kuningatar Sonjan syntymäpäivä |  |  |
| 20. heinäkuuta | Kruununprinssi Haakon Magnuksen syntymäpäivä |  |  |
| 29. heinäkuuta | Olsok (Pyhän Olavin päivä) |  |  |
| 19. elokuuta | Kruununprinsessa Mette-Maritin syntymäpäivä |  |  |
| 25. joulukuuta | Joulupäivä |  |  |
|  | Norjan suurkäräjien vaalipäivä |  |  |
Voitolla yöhön (albumi)

| Voitolla yöhön JVG |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. helmikuuta 2014
 Tuottaja(t): MD$, Jarkko Ehnqvist, Ercola, MGI, GoodWill, BeatBin, Palmroth, DJPP, Jaakko Salovaara, Gundrei
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 54.23
 Levy-yhtiö: PME
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
JVG:n muut julkaisut
| jvg.fi 2012 | Voitolla yöhön 2014 | 247365 2015 |
Voitolla yöhön on rap-kaksikko JVG:n kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin PME Recordsin kautta 28. helmikuuta 2014. Albumin ensimmäinen single "Voitolla yöhön" julkaistiin musiikkivideona 28. marraskuuta 2013. Kappaleella vierailee jääkiekkoilija Siim Liivik. Albumi on aikaisempaan JVG:n tuotantoon verrattuna tyyliltään elektronisempaa, ja sitä ovat olleet tuottamassa DJPP ja MD$. Albumin toinen single "Huominen on huomenna" julkaistiin 7. helmikuuta 2014. Myös kappaleista "Mist sä tuut", "Fäijönii" ja "Etenee" on julkaistu musiikkivideot. Albumilla vierailevat muun muassa Sanni, Karri Koira, Mikael Gabriel ja Pete Parkkonen. Kuten kaksi JVG:n aikaisempaakin albumia myös Voitolla yöhön nousi parhaimillaan Suomen virallisen albumilistan ykköspaikalle.
Albumi palkittiin vuoden 2015 Emma-gaalassa "vuoden hiphop-albumina".
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Vainois | Ville Galle, Jare Brand | Santeri Kauppinen | 3.03 |  |  |  |  |  |
| 2. | Voitolla yöhön | Ville Galle, Jare Brand, Jarkko Ehnqvist, Sanni Kurkisuo | Santeri Kauppinen, Jarkko Ehnqvist, Sanni Kurkisuo | 3.55 |  |  |  |  |  |
| 3. | Huominen on huomenna (mukana Anna Abreu)  | Ville Galle, Jare Brand, Jarkko Ehnqvist Anna Abreu | Jarkko Ehnqvist, Anna Abreu | 3.40 |  |  |  |  |  |
| 4. | Etenee (mukana Pete Parkkonen)  | Ville Galle, Jare Brand, Eppu Kosonen, Perttu Mäkelä | Veikka Erkola, Eppu Kosonen | 3.40 |  |  |  |  |  |
| 5. | Fäijönii (mukana MG)  | Ville Galle, Jare Brand, Mikael Sohlman | Santeri Kauppinen | 4.25 |  |  |  |  |  |
| 6. | Sara Chafak (mukana MG)  | Ville Galle, Jare Brand, Mikael Sohlman, Jarkko Ehnqvist | Henri Lanz, William Rappaport, Robin Wrede | 1.51 |  |  |  |  |  |
| 7. | KMDOD (mukana Karri Koira)  | Ville Galle, Jare Brand, Karri Sirén, Rudy Kulmala | Olli Palmunen, Karri Sirén, Rudy Kulmala | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 8. | Kuluu mut ei lopu | Ville Galle, Jare Brand | Santeri Kauppinen | 3.34 |  |  |  |  |  |
| 9. | Mist sä tuut? (mukana Gracias, Paperi T, Juno, Stepa, Särre, Gasellit ja Kube)  | Ville Galle, Jare Brand, Deogracias Masomi, Henri Pulkkinen, Jon Korhonen, Joni Stenberg, Miika Särmäkari, Pekka Salminen, Miikka Niiranen, Tuomas Pietikäinen, Jussi Hauta-aho | Santeri Kauppinen | 6.18 |  |  |  |  |  |
| 10. | Puhelimet kii (mukana Stig)  | Ville Galle, Jare Brand, Jukka Salmi, Pasi Siitonen | Perttu Mäkelä, Pasi Siitonen | 3.28 |  |  |  |  |  |
| 11. | Jengi ku jengi | Ville Galle, Jare Brand | Jaakko Salovaara, Perttu Mäkelä | 2.56 |  |  |  |  |  |
| 12. | Venäläist rulettii (mukana Sanni)  | Ville Galle, Jare Brand, Jarkko Ehnqvist, Sanni Kurkisuo | Santeri Kauppinen, Gundrei, Jarkko Ehnqvist, Sanni Kurkisuo | 3.46 |  |  |  |  |  |
| 13. | Kartalla | Ville Galle, Jare Brand | Veikka Erkola, Perttu Mäkelä | 3.14 |  |  |  |  |  |
| 14. | Valot kii (mukana Jippu)  | Ville Galle, Jare Brand, Axel Ehnström | Jarkko Ehnqvist, Anna Abreu | 4.28 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 51.07 |  |  |  |  |  |
Biitit

MDS: 1, 5, 8, 9
MDS, Jarkko Ehnqvist, Ercola: 2
Jarkko Ehnqvist: 3
Ercola: 4
MGI, GoodWill, BeatBin: 6, 14
Palmroth: 7
DJPP, Ercola: 10, 13
Jaakko Salovaara, DJPP: 11
MDS, Gundrei, Jarkko Ehnqvist: 12
Arvostelut

Rumba:
Soundi:
Luettelo Alankomaiden pääministereistä

Tämä on luettelo Alankomaiden pääministereistä.
Helsinki – Shangri-La

| Helsinki – Shangri-La Paleface |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 15. syyskuuta 2010
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Joel Attila
 Tyylilaji: rap, folk
 Levy-yhtiö: XO Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Palefacen muut julkaisut
| Studio Tan 2007 | Helsinki – Shangri-La 2010 | Palaneen käryä 2011 |
Helsinki – Shangri-La on suomalaisen rap-artisti Palefacen 15. syyskuuta 2010 julkaistu studioalbumi. Albumi on Palefacen neljäs studioalbumi ja ensimmäinen, jolla hän räppää suomeksi. Albumilta on julkaistu singlet "Talonomistaja", "Merkit", "Helsinki – Shangri-La" ja "Syntyny rellestää". Albumin julkaisi XO Records ja se julkaistiin CD:n lisäksi vinyylinä. Vuoden 2011 Emma-gaalassa albumi palkittiin sekä "vuoden hip-hop- /elektroninen- /reggaealbumina" että "vuoden etnoalbumina". Paleface palkittiin myös "vuoden miessolistina".
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 2. Levy myi kultaa 2010 ja platinaa 2011.
Albumista on ilmestynyt remix-versio nimeltä Palaneen käryä. Vuonna 2020 albumista ilmestyi myös 10-vuotisjuhlajulkaisu.
Kappaleet

Helsinki – Shangri-La – 2.47 (mukana Felix Zenger)
Talonomistaja – 3.50
Merkit – 4.04 (mukana Fat Beat Sound System)
Kun saapuu elokuun yö – 5.28 (mukana Hilja Grönfors)
Syntyny rellestää – 4.07 (mukana Timo Lassy)
Riisto räppääjä – 4.44 (mukana DJ Leijonamieli)
Leijonakypärät – 3.20 (mukana Herra Ylppö)
Karavaani kulkee – 3.30 (mukana Terakaft)
Sammuva soihtu – 6.16 (mukana Davo, Wimme Saari & Tapani Rinne)
Kalpeaakin kalpeempaa – 4.26 (mukana Janna Hurmerinta & Mika Mylläri)
Arvostelut

Desibeli.net / Ilkka Valpasvuo:
Keskisuomalainen / Mikko Siltanen:
Noise.fi / Tero Kallio:
Redrum-187 / Sami Väisänen:
Soundi / Antti Luukkanen:
Luettelo tenniksen kaksinpelin Norjan mestareista

Tämä on luettelo tenniksen kaksinpelin Norjan mestareista. Ulkokentillä on kilpailtu Norjan mestaruuksista vuodesta 1910 lähtien ja sisäkentillä vuodesta 1927.
Street Music

| Street Music Redrama |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jukka Immonen, Redrama
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Virgin/EMI
Redraman muut julkaisut
| Everyday Soundtrack 2003 | Street Music 2005 | The Getaway 2009 |
Street Music on rap-artisti Redraman toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin EMI-levy-yhtiön kautta syyskuussa 2005.
Albumin nimikko kappale menestyi hyvin ja sai runsaasti radiosoittoja. Albumi voitti myös Emma-palkinnon vuoden hiphop/dance-albumista.
Kappaleet

Introduction – 2.00
Street Music – 3.40
I Don't Know What to Tell You – 4.27
Today Just Ain't the Day – 3.02
Off Your Chest – 3.54
Let Me Go – 4.06
I Can't Help Myself – 1.01
List of Things to Do – 4.28
Good Woman – 4.27
Blessed – 3.17  (mukana Elastinen)
Rest of Your Life – 4.39
Feet to Work – 4.40
Biitit

Jukka Immonen & Redrama: 1, 2, 3, 7, 8, 9, 10, 11, 12
Redrama: 4, 5, 6
Singlet

"Street Music" (2005)
"Rest of Your Life" (2005)
"I Don't Know What to Tell You" (2005)
Aiheesta muualla

Meteli (Arkistoitu – Internet Archive)
Marsin kaasukehä

Auringonlasku Marsissa näyttää valon siroamaisen ja heijastumisen Marsin kaasukehässä ja siinä leijuvissa pölyhiukkasissa. (Spirit-luotaimen 2005 ottama kuva).
Marsilla on ohut kaasukehä, jonka paine on noin 1/200 Maan ilmakehän paineesta. Se on enimmäkseen hiilidioksidia, mutta siellä on myös typpeä, argonia ja jälkiä hapesta ja vesihöyrystä, sekä muita kaasuja vielä pienempiä määriä. Marsin ilmakehässä on vesihöyryä vain 1/1000 Maan vastaavasta.lähde? Paine pinnalla on korkeudesta riippuen 0,6–1,155 kPa, Maassa se on 101,3 kPa. Talvella 25 % kaasukehästä tiivistyy napalakkiin hiilidioksidijääksi. Hiilidioksidijään sulaminen laukaisee voimakkaita pölymyrskyjä, ja Marsissa on monenlaisia vedestä ja hiilidioksidijäästä koostuvia pilviäkin. Marsin sää on kokonaisuutena ennustettavampaa kuin Maan sää.
Muinaisessa historiassa Marsin kaasukehä on ollut tiheämpi tulivuorista purkautuneiden kaasujen takia. Koska Marsin painovoima on pieni, kaasuja haihtuu jatkuvasti pois, noin 100 grammaa sekunnissa.
Kaasukehän koostumus

Marsin kaasukehä on hyvin ohut ja koostuu lähinnä hiilidioksidista (95 %) ja vähistä määristä typpeä (3 %), argonia (1,6 %), happea 0,13 % ja vettä 0,03 %. Jos se olisi nesteenä pinnalla, se synnyttäisi vain 0,1 mm:n paksuisen kerroksen. Ilmakehässä on jälkiä otsonista.
Kaasukehän rakenne

Marsin kaasukehä eroaa maan kaasukehästä muun muassa siten, että siitä puuttuu Maalle tyypillinen tropopaussi ja stratosfääri.
Marsin kaasukehän skaalakorkeus on noin 11 km, kun se on Maassa 6 km. Skaalakorkeuden matkalla kaasuosasten tiheys alenee noin 1/2,72 osaan. Noin 50 km korkeudessa kaasun paine on noin 1/60 siitä mitä pinnalla, eli noin 1/1000 siitä mitä Maassa, eli 0,1 mbar. 105 km korkeudessa paine on vain 0,0001 mbar. Marsin pilviä sisältävän "troposfäärin" raja on noin 80–90 km:ssä. Siellä on vesijääpilviä noin 20 km ja hiilidioksidijääpilviä 50 km korkeudessa. Sen jälkeen alkaa stratosfääri tai oikeammin mesosfääri.
Marsin kaasukehä voidaan jakaa kolmeen kerrokseen:
Troposfääri ulottuu noin 45 km:n korkeuteen
Mesosfääri 45–115 km
Termosfääri eli eksosfääri yli 115 km, jopa yli 300 km
Toinen Marsin kaasukehän jako:
Alempi kaasukehä: leijuvan pölyn lämmittämä kaasukehän alin kerros.
Keskikaasukehä: Tässä kerroksessa on suihkuvirtaus
Ylempi kaasukehä tai termosfääri: auringon kuumaksi lämmittämä kerros, jossa kaasumolekyylit alkavat hajota. Noin 150 km korkeudessa lämpötila alkaa nousta.
Eksosfääri alkaa suunnilleen 200 km korkeudessa Marsin pinnasta. Eksosfääri on ulospäin äärettömiin harveneva vyöhyke, missä Marsin kaasukehä karkaa avaruuteen, koska täällä kaasun osasten nopeudet ylittävät Marsin painovoiman.
Kaasukehän paine

Marsin kaasukehän paine on keskimäärin vain 0,6 kPa (6 mbar), verrattuna Maan ilmakehän 101,3 kPa:n paineeseen. Näin ollen Marsin kaasukehän paine on 0,6 % maan vastaavasta. Marsin kaasukehän paine on korkeimmalla kohdalla noin 25 km korkean Olympus Monsin huipulla 30 Pa ja alimmalla kohdalla Hellas Planitiassa yli 1155 Pa.  Marsin kaasukehän paine eli "ilmanpaine" vaihtelee vuodenaikojen mukaan muun muassa sen takia, että ajoittain osa kaasukehän hiilidioksidista sitoutuu planeetan napalakkiin. Vikingin ja Pathfinderin laskeutumispaikoilla paine vaihteli niin että talvella oli korkeapaine 9–10 mbar, kesällä matalapaine 7 mbar.
Lämpötila

Marsin keskimääräinen lämpötila on -55 °C (vrt. Maan keskilämpötila +15 °C). Vuoden keskilämpötila päiväntasaajalla on -50 – -55 °C ja navoilla -110 – -115 °C. Lämpötila vaihtelee vuorokauden aikana 50-60 °C, jopa 80 °C. Päiväntasaajalla yölämpötila on -90 °C ja päivällä joskus jopa 0 –+20–+25 °C.. Napaseudun kylmin yö on etelänavalla talvella -133 °C, päivällä siellä on vaaleilla alueilla -70 °C ja tummilla noin -35 °C. Tässä lämpötilassa hiilidioksidijää sublimoituu Marsin kaasukehään, ja jää on siten vesijäätä.
Marsin akselikallistuma on suunnilleen sama kuin Maapallolla ja vuorokausi hieman pidempi kuin Maalla. Mars saa säteilyä 589 W/m2 eli alle puolet siitä mitä Maa. Tästä johdettu Marsin ns. tasapainolämpötila on 210 K.
Marsin kaasukehän kasvihuoneilmiö on vain 7 °C (5–10 C), Maassa 38 °C.
Mars on lähimpänä Aurinkoa silloin, kun Marsin kaltevan akselin etelänapa osoittaa Auringon suuntaan. Tällöin Marsin etelän kesä on hivenen lämpimämpi kuin pohjoisen kesä.
Huhtikuussa 2007 julkaistun tutkimuksen mukaan Marsissa olisi käynnissä globaali ilmastonmuutos, jonka seurauksena planeetan keskilämpötila voi nousta 0,65 °C vuosisadassa. Tämä johtuu planeetan pinnan tummumisesta pölymyrskyjen siirtäessä vaaleaa pölymäistä maa-ainesta pois tummien kallioiden päältä. Pölymyrsky supistaa Marsin yö- ja päivälämpötilan eron noin 10 °C, se viilentää päivää ja lämmittää yötä.
Lämpötila > Luotaimien mittaamia lämpötiloja

Viking 1-luotaimen laskeutumispaikan lämpötila oli kesällä -31 – -81 °C. Viking 2:n lämpötila oli -30 – -81 °C. Mars Pathfinderin laskeutumispaikalla lämpötila laski eräänä yönä -75 asteeseen ja nousi päivällä -15 asteeseen. Viking 1:n ja Pathfinderin laskeutumispaikalla lämpötila vaihteli melko säännöllisesti välillä -90 °C – -25 °C.
Mahdollinen nestemäinen vesi

Hellaksen altaassa paine ylittää 11,55 mbar, ja jos lämpötila nousisi siellä 0 °C yläpuolelle, niin vesi voisi olla nesteenä.
Marsin sää

Tavallinen tuulen nopeus Marsin pinnalla oli Vikingin laskeutumispaikalla kesällä 2–7 m/s ja syksyisin 5–10 m/s. Pölymyrskyn tuulen nopeus on jopa 17–30 m/s , ja pyörremyrskyissä jopa tätä isompi.
Marsin ja Maan tuulet muistuttavat jossain määrin toisiaan, koska molemmat pyörivät suunnilleen samassa jaksossa ja niiden akseli on samalla lailla kallellaan. Ns. Hadleyn kiertoliikkeessä Marsin päiväntasaajan seuduilla nousee lämmin ilma ylöspäin, ja liikkuu ylhäällä kohti napoja. Marsin pyörimisen aiheuttama Coriolis-ilmiö kääntää liikettä kohti napoja. Ilman virtaus lämpimältä päiväntasaajaseudulta jatkuu navoille asti, toisin kuin Maassa. Marsissa esiintyy Maata säännöllisempinä korkea- ja matalapaineiden vuorottelua eli niin sanottuja barokliinisia vaihteluita lähinnä talven molemmin puolin.
Marsissa on matalapaineita alemmassa ilmakehässä lähellä napalakkia. Päiväntasaajalla on itätuulia, muualla länsituulia. Yläilmakehässä on napa-alueita kiertäviä suihkuvirtauksia, joiden nopeus on 150 m/s. Marsille luonteenomaisia säähän vaikuttavia tekijöitä ovat hiilidioksidin härmistymisestä ja tiivistymisestä johtuvat tuulet pohjois-eteläsuunnassa sekä tuulten nostaman pölyn vaikutus kaasukehän lämpötilaan ja tuuliin.
Marsissa esiintyy vuorituuli-ilmiö, joka on Marsin kesäpallonpuoliskolla hyvin säännöllinen.
Marsin sää > Marsin pohjoinen hurrikaani

Marsissa on kesäisin pohjoisen napalakin lähistöillä aina samassa kohdassa suuri Maan syklonia tai hurrikaania muistuttava pilvipyörre, joka koostuu vesijääpilvistä. Sen läpimitta on noin 1750 km, ja myrskyn silmän läpimitta noin 300 km. Myrsky on suunnilleen paikassa 67° pohjoista leveyttä, 85° läntistä pituutta, Mare Acidaliumin länsipuolella. Hurrikaani on pohjoisen napalakin lähistöillä, missä on kesäisin myös muita hurrikaaneja.
Marsin vuodenajat eri pallonpuoliskoilla

Marsin akselikallistuma määrää planeetan vuodenajat, mutta myös radan suurella soikeudella on merkitystä. Marsin etelän talvi on pitkä ja kylmä, pohjoinen talvi lyhyt ja lauha, Marsin mittapuiden mukaan. Marsin akselikallistuman uskotaan huojuvan jopa 45 astetta, ja Marsin uskotaan olevan nykyään lämpimässä jääkausien välisessä tilassa. Marsin radan soikeuden ja akselikallistuman muutokset johtavat 170000 vuoden mittaiseen jääkausijaksoon.
Marsin pilvet

Marsin pilvet koostuvat vesi- ja hiilidioksidijäästä. Vesijääpilviä on silloin tällöin varsinkin päiväntasaajan lähellä, ja hiilidioksidipilviä napojen lähellä. Vesijääpilvet ovat noin 10–15 km:n korkeudessa ja hiilidioksidijääpilvet yli 40–50 km:n korkeudella, mutta Marsista on löydetty pilviä jopa 80–100 km:n korkeudelta. Planeetalla pöly nousee yli 40 km:n korkeuteen. Marsin pilviä, ns. "sinisiä" tai "valkoisia pilviä" on nähty pitkään kaukoputkilla, ja niitä nähdään avaruusluotainten kuvissa. Ne muistuttavat useimmin maan cirruspilviä. Pilviä on usein korkeiden tulivuorten ympärillä ja muutenkin eniten ekvaattorialueilla. Pilvisyyteen vaikuttavat tietenkin vuodesta toiseen epäsäännöllisesti esiintyvät pölymyrskyt.
Pohjoisen pallonpuoliskon syksyllä napajäätikön supistuttua pienimmillään syntyy pilviä, jotka leviävät aina 40–50 leveysasteelle asti. Eteläisellä pallonpuoliskolla ilmiötä ei ole nähty. Pohjoisella pallonpuoliskolla, toisin kuin eteläisellä, nähdään myös 100–300 km:n läpimittaisia spiraalipilviä.
Talvella kraattereissa havaitaan tuulen suojapuolelle synnyttäviä aaltomaisia pilviä, ja pohjoisessa myös kylmän rintaman pilviä. Marsin päiväntasaajan seuduilla näkyy aaltopilveä kevään aikoina, mutta niiden määrä pienenee kesällä, ja syksyllä nämä pilvet ovat molemmilla pallonpuoliskoilla harvinaisia. Lopputalvella pohjoisella pallonpuoliskolla näkyy 3–4 päivän välein säärintamiin liittyviä pilviä, mutta nämä ovat eteläisellä pallonpuoliskolla harvinaisia.
Hyvin korkealla Tharsis-harjulla havaitaan monipuolisempia sääilmiöitä kuin muualla, koska korkeusvaihtelut tuottavat monenlaisia tuulia. Monesti Tharsis-harjun tulivuorten lähellä on valkea pilvivaippa. Pilviä esiintyy pitkin vuotta, toki vaihdellen vuodenajan mukaan. Keväisin aamulla Tharsiksen seudulla on vuorten suojanpuolella aaltopilviä, päivän edetessä tuulen puolelle syntyy konvektiopilviä niin kuin vastaavissa oloissa Maassa.
Loppukeväällä ja alkukesällä aamuisin esiintyy pitkiä, jopa 1000 km:n mittaisia putkipilviä, joihin syntyy aaltojärjestelmä päivällä, aallonpituuden ollessa 10–20 km. Tämä järjestelmä siirtyy koilliseen tulivuorten jonoa pitkin. Syksyllä Tharsiksella syntyy suojanpuolen aaltopilviä, ja alkutalvella pelkkää utua.
Marsin pilvet > Marsin pilvilajit

Suojanpuolen pilvet: pilviä, joita on korkeiden vuorten tuulen suojanpuolella, liittyen tulivuoriin, harjanteisiin, kraattereihin. Marsin  "ilma" liikkuu täällä aaltomaisesti.
Aaltopilvet: Yleensä napa-alueen lähellä olevia aaltomaisia pilviä. Niitä on myös Tharsisksella ja Lunae Planumilla.
Pilvitäplät: pilviä, joita esiintyy kahden riveissä, ovat kumpupilviä. Niitä on pohjoisella napa-alueella, Tharsis-harjulla ja Syria Planumilla.
Viirumaisia pilviä: muistuttavat lähinnä Maan cirrus-tai cirrostratus-pilviä. Esiintyvät kaikkialla, eniten niitä on ylämailla lounaaseen Syrtis Majorista.
Sumua ja utua iltaisin ja aamuisin, näkyy hyvin jos ilmakehässä ei ole pölyä. Mm Argyren ja Hellasin altaassa. Niitä esiintyy joskus ylämaillakin, Sinus Sabaeusilla ja Solis Planumilla.
Pölypilvet, pölymyrskyt.
Pölymyrskyt

Marsissa esiintyy pieniä pölypyörteitä, ja myös valtavia pölymyrskyjä. Pienet pölypyörteet jättävät jälkeensä kiemurtelevia tummia vanoja. Joka vuosi syntyy monia muutaman sadan kilometrin läpimittaisia pölymyrskyjä. "Keltaiset pilvet", pölymyrskyt nostavat pölyä jopa 50 km:n korkeuteen.lähde? Joskus pölymyrsky leviää koko planeetan laajuiseksi peittäen kaikki planeetan piirteet tulivuoria lukuun ottamatta. Pölymyrskyt esiintyvät planeetan ollessa lähellä Aurinkoa. Tuulen nopeus on myrskyissä yli 100 m/slähde? ja ilman 35 m/s.lähde?
Pölymyrskyt > Suuret pölymyrskyt

Marsin kesällä näyttää syntyvän pienehköjä pölymyrskyjä. Eräs syntyi Hellaksen altaan eteläosissa heinäkuussa. Joskus harvoin pieni pölymyrsky leviää nopeasti parissa päivässä laajalle alueelle, koko planeetan alalle.
Vuodesta 1877 on havaittu vain 10 suurta koko planeetan peittänyttä pölymyrskyä. Niitä on ollut esimerkiksi vuosina 1909, 1924, 1956, 1971, 1973, 1975, kaksi 1977, 1982 ja 2001.
Pölymyrsky vaeltaa synnyttyään länteen Tharsiksen seudulle. Planeetan laajuinen pölymyrsky peittää useimmat piirteet, pöly leviää niillekin alueille, joilla tuuli ei ole kaikkein voimakkainta. Tällöin planeetalta erottuvat vain napalakit, aavistus tummista alueista ja korkeimmat Tharsis-harjun tulivuoret.
Ilmaan noussut pöly varjostaa ja viilentää Marsin pintaa, mutta lämmittää ilmakehän keskikerroksia. Pölyhiukkaset heijastavat 20–25 % saamastaan Auringon säteilystä.
Marsissa oli suurin koskaan havaittu pölymyrsky 1971, se peitti napalakitkin. Suuret pölymyrskyt eivät vahingoittaneet pinnalle laskeutuneita Viking-luotamia.
Pölymyrskyt > Napa-alueen pölymyrskyt

Keväällä molemmilla pallonpuoliskoilla pölymyrsky saattaa kulkea napa-alueelta kohti päiväntasaajaa. Se on rintaman muotoinen, ja sen molemmilla puolilla ovat pyörteet, niin että se näyttää ylhäältä katsoen hieman sienimäiseltä. Napa-alueella on pilviä. Napa-alueen pölymyrskyt syntyvät hiilidioksidijään sulamisesta. Kylmien napa-alueiden ympärillä on lämpimiä tummia alueita, joiden yllä ilma nousee ylöspäin. Napa-alueiden ilma laskeutuu alaspäin. Syntyy kiertoliike.
Jääkaudet, lämpökaudet

Marsin tulivuorten purkausten vapauttamien kaasujen arvellaan lämmittävän ilmakehää muutaman kymmenen miljoonan vuoden välein.lähde? Marsissa on joskus sen akselikallistuman tms. muutoksista johtuvia jääkausia, jolloin napalakit ulottuvat ehkä 30 leveysasteelle asti.