stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Planet Michael

| Planet Michael |
| --- | --- |

Kehittäjä:  SEE Virtual Worlds
Julkaistu:  2012
Lajityyppi:  MMOG
Pelimuoto:  Moninpeli
Alusta:  PC
Jakelumuoto:  ladattavissa verkosta
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Planet Michael on SEE Virtual Worldsin kehittämä ilmainen MMOG tietokonepeli, joka oli tarkoitus julkaista vuoden 2012 aikana. Peli tarjoaa faneille ympäri maailmaa innovatiivisen interaktiivisen ja sosiaalisen pelikokemuksen, joka juhlistaa Michael Jacksonin elämää taiteilijana ja ihmisystävänä. Planet Michael on yksi ensimmäisiä teemallisia planeettoja SEE Virtual Worldsilta, joka tarjoaa valtavan dynaamisen 3D ympäristön. Peli julkaistaan ladattavana versiona verkosta, eikä se sisällä kuukausimaksua. Peliä ei ole kuitenkaan vieläkään julkaistu,eikä pelin virallista sivua ole päivitetty kahteen vuoteen, joten peliä ei tulla todennäköisesti julkaisemaan.
Aiheesta muualla

Pelin kotisivu
Michael Jackson
| --- | --- |
Studioalbumit:   Got to Be There  Ben  Music & Me  Forever, Michael  Off the Wall  Thriller  Bad  Dangerous  HIStory: Past, Present and Future, Book I  Invincible 
Remix-albumit:   The Michael Jackson Mix  Dangerous Remix  Dangerous – Collector’s Edition  Blood on the Dance Floor: HIStory in the Mix What More Can I Give  The Stripped Mixes  The Remix Suite 
Soundtrackit:   The Wiz: Original Motion Picture Soundtrack  E.T. the Extra-Terrestrial  This Is It  Immortal 
Kokoelmat:   A Collection of Michael Jackson’s Oldies  The Best of Michael Jackson  One Day in Your Life  Anthology  The Original Soul of Michael Jackson  Greatest Hits: HIStory, Volume I  Number Ones  The Ultimate Collection  The Essential Michael Jackson  King of Pop  The Collection  The Definitive Collection  Hello World: The Motown Solo Collection 
Muut albumit:   Farewell My Summer Love  Looking Back to Yesterday  Thriller 25  Michael  Bad 25  Xscape 
Kappaleet:   All In Your Name  Another Part of Me  Bad  Beat It  Behind the Mask  Ben  Billie Jean  Black or White  Blood on the Dance Floor  Butterflies  Cheater  Cry  D.S.  Dancing Machine  Dirty Diana  Don’t Stop ’til You Get Enough  Earth Song  The Girl Is Mine  Give In to Me  Gone Too Soon  Got to Be There  Heal the World  HIStory/Ghosts  Hold My Hand  Hollywood Tonight  Human Nature  I Just Can’t Stop Loving You  I Wanna Be Where You Are  In the Closet  Is It Scary  Jam  Leave Me Alone  Liberian Girl  Man in the Mirror  Michael Jackson’s Thriller  Off the Wall  One More Chance  P.Y.T. (Pretty Young Thing)  Remember the Time  Rock with You  Rockin’ Robin  Say Say Say  Scream/Childhood  She’s Out of My Life  Smile  Smooth Criminal  Someone Put Your Hand Out  Speechless  Speed Demon  Stranger in Moscow  They Don’t Care About Us  This Is It  This Time Around  Thriller  Wanna Be Startin’ Somethin’  The Way You Make Me Feel  We Are the World  What More Can I Give  Whatzupwitu  Who Is It  Why  Will You Be There  You Are Not Alone  You Rock My World 
Filmografia:   Taikuri Oz  Michael Jackson’s Thriller  Captain EO  Moonwalker  Michael Jackson’s Ghosts  Men in Black II  Miss Haaksirikko  Michael Jackson’s This Is It 
Videografia:   Dangerous – The Short Films  Video Greatest Hits - HIStory  HIStory on Film, Volume II  Number Ones  The One  Live in Bucharest: The Dangerous Tour  Michael Jackson’s Vision 
Pelit:   Michael Jackson’s Moonwalker  Sonic the Hedgehog 3  Michael Jackson: The Experience  Planet Michael 
Kirjat:   Moonwalk  Moonwalker: The Storybook  Dancing the Dream: Poems and Reflections  My World: The Official Photobook  Thriller 25: The Book  The Official Michael Jackson Opus 
Konserttikiertueet:   Bad World Tour  Dangerous World Tour  HIStory World Tour  This Is It 
Konsertit:   The Royal Concert  Michael Jackson & Friends  Michael Jackson: 30th Anniversary Celebration: The Solo Years  United We Stand: What More Can I Give 
Omaisuus:   Neverland Ranch  Sony/ATV Music Publishing
Seiskarinkoira

| Seiskarinkoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Suomi
Määrä:  noin 580
Rodun syntyaika:  alun perin 1600-luku hävisi 1950-luvulla, minkä jälkeen kehitetty uudelleen
Alkuperäinen käyttö:  hyljekoira
Nykyinen käyttö:  seura-, vahti- ja jäljestyskoira
Muita nimityksiä:  seiskari
FCI-luokitus:  ei FCI-rotu
Ulkonäkö
Paino:  14–20 kg
Säkäkorkeus:  uros 47–53 cm narttu 44–50 cm
Väritys:  musta tai ruskea - valkoisin merkein tai ilman
Seiskarinkoira oli alun perin Seiskarin saariston alueella käytetyistä hyljekoirista polveutunut harvinainen koirarotu. Nykyinen seiskarinkoira on jalostusohjelma, jonka tarkoituksena on luoda uudelleen alkuperäisen seiskarinkoiran kaltainen koirarotu. Nykyinen seiskarinkoira ei ole Suomen Kennelliiton eikä FCI:n tunnustama. Sen jalostusta valvoo ja kannan rekisteriä ylläpitää Seiskarinkoirakerho ry.
Ulkonäkö

Nykyisten seiskarinkoirien jalostuksessa tavoitellaan seuraavan määritelmän mukaista tyyppiä: urosten korkeus 47–53 senttimetriä, narttujen 44–50 senttimetriä. Paino on suhteessa koiran korkeuteen, yleensä 14–20 kilogrammaa. Yleisvaikutelma on kevyt ja hieman korkeuttaan pidempi pystykorva.
Pää on muodoltaan kiilamainen kolmio, ja otsapenger on loivahko. Korvat ovat pystyt ja mahdollisesti kärjestä taittuvat, ihanteellisesti leveyttään korkeammat. Kuono on pitkän- ja sironpuoleinen, ja häntä kiertyy selän päälle. Takajaloissa on kannukset. Raajojen kulmaukset ovat normaalit, ja koiran liikkeet ketterät.
Turkin päällikarva on lyhyehköä, vartalonmyötäistä ja vettä hylkivää, aluskarva on havaittavaa. Väritys on musta, ruskea (eri sävyissään) tai kirjava (musta- tai ruskeavalkoinen); valkoista on yleensä rinnassa, tassuissa ja hännänpäässä.
Luonne ja käyttäytyminen

Koira on luonteeltaan sosiaalinen ja ystävällinen ihmisiä kohtaan.
Alkuperä

Alun perin Suomenlahden hyljekoirat olivat väriltään vaaleankirjavia, mutta ennen 1800-luvulla tapahtunutta risteytymistä lähes valkoisia.
Talvisodan edellä lokakuussa 1939 tehdyn Seiskarin ja muiden Suomenlahden ulkosaarten saarelaisten evakuoinnin yhteydessä valtaosa hyljekoirista jäi joko kotisaarilleen tai ammuttiin. Saarille jääneet nääntyivät vähitellen nälkään. Rotu harvinaistui ja hävisi 1950-luvulla hylkeenpyynnin vähetessä lähes kokonaan tai sekoittui muihin rotuihin.
Seiskarinkoiran hävittyä 1950-luvulla miltei kokonaan on rotua sittemmin kehitetty jäljelle jääneistä rippeistä.
Jalostus

Nykyinen seiskarinkoiran jalostusprojekti ei koostu puhtaasti seiskarilaisista hyljekoirista vaan on niiden rekonstruktio, jonka määritelmä perustuu aikalaislähteisiin ja perimätietoon alkuperäisistä Seiskarin koirista.
Uutta seiskarinkoiraa jalostetaan avoimella kantakirjalla, millä yritetään välttää liian pienen kannan perimän yksipuolistuminen ja perinnölliset viat. Jalostuskantaan hyväksytään määritelmän mukaisia yksilöitä rotutaustasta riippumatta. Kantaan lisättävät koirat ovat enimmäkseen pystykorvataustaisia sekarotuisia. Jalostuksen tärkein periaate on kannan terveys.
Kristianstadin kunta

| Kristianstadin kunta |
| --- | --- |
 Kristianstadin kaupungintalo.
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Kristianstad
Kuntakoodi:  1290
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 245,22 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  86 641
 – Väestötiheys:  69,6 as./km²
 
 www.kristianstad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kristianstadin alueella sijainneet entiset pitäjät.
Ivösjön-niminen järvi kunnan koillisosassa.
Pyhän Ursulan lähde Ivön saarella.
Fjälkingen taajama.
Piispanlinnan rauniot Åhusissa.
Kumlanin luonnonsuojelualue kunnan etelälaidalla lähellä Itämeren rantaa.
Forsakarin kahdesta vesiputouksesta ylempi. Ne ovat Skånen korkeimmat vesiputoukset.
Kristianstadin kunta (ruots. Kristianstads kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Kristianstad.
Kunnan maapinta-ala on 1 245,22 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 86 641 henkeä (31.12.2021).
Kunta on maapinta-alaltaan Skånen toiseksi suurin Hässleholmin kunnan jälkeen. Vuonna 2007 kunnassa oli 433,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsee Vittskövlen linna.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan 1.1.1863, jolloin nykyisen kunnan alueella oli Kristianstadin kaupungin lisäksi 34 maalaiskuntaa. Maalaiskunnat luotiin ikivanhan pitäjäjaon perusteella ja Kristianstadilla oli kaupunginoikeudet vuodelta 1622. Vuonna 1887 entisen Åhusin kaupungin alue samannimisessä Åhusin maalaiskunnassa muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Samana vuonna perustettiin vielä Hvilan-niminen taajaväkinen yhdyskunta Norra Åsumin maalaiskuntaan. Åhusin kauppala perustettiin vuonna 1905 erottamalla se maalaiskunnasta. Osa maalaiskuntaa oli kuitenkin Åhusin taajaväkisenä yhdyskuntana vielä vuoteen 1928 asti. Lisäksi perustettiin kaksi muuta taajaväkistä yhdyskuntaa: Tollarp Västra Vramin maalaiskuntaan vuosiksi 1913–1957 ja Önnestad Önnestadin maalaiskuntaan vuosiksi 1931–1966. Vuonna 1941 Norra Åsumin maalaiskunta liitettiin Kristianstadin kaupunkiin, jolloin Vilanin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin seuraavat "suurkunnat":
Araslöv (Färlöv, Norra Strö ja Önnestad)
Degeberga (Degeberga, Huaröd, Hörröd, Maglehems ja Vittskövle)
Everöd (Everöd, Lyngsjö ja Östra Sönnarslöv)
Fjälkinge (Fjälkinge, Gustav Adolf, Ivö, Kiaby, Nymö, Rinkaby ja Trolle-Ljungby)
Nosaby (Nosaby, Fjälkestad ja Österslöv)
Oppmanna och Vånga (aiemmat Oppmanna ja Vånga)
Tollarp (Linderöd, Västra Vram ja Östra Vram)
Träne (Träne, Djurröd ja Äsphult)
Vä (Vä, Köpinge ja Skepparslöv)
Lisäksi Åhusin kauppalaan liitettiin loput Åhusin maalaiskunnasta, mutta Kristianstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.
Seuraava kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Vuonna 1967 Kristianstadin kaupunkiin liitettiin Araslövin, Nosabyn, Tränen ja Vän maalaiskunnat. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Tuona vuonna muodostettiin Kristianstadin kunta, johon tulivat kuulumaan vuoden 1967 rajojen mukainen kaupunki, Åhusin kauppala sekä Everödin ja Fjälkingen maalaiskunnat. Nykyiset rajansa Kristianstadin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Degeberga, Tollarp ja Oppmanna och Vånga.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Kristianstadin kaupungin vaakuna. Myös Åhusin kauppalalla ja kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Tollarpin maalaiskunta
Vän maalaiskunta
Åhusin kauppala
Väestönkehitys

| Kristianstadin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 64 620 | 64 620 |
| 1955 | 1955 |    | 63 744 | 63 744 |
| 1960 | 1960 |    | 62 476 | 62 476 |
| 1965 | 1965 |    | 63 168 | 63 168 |
| 1970 | 1970 |    | 65 255 | 65 255 |
| 1975 | 1975 |    | 67 499 | 67 499 |
| 1980 | 1980 |    | 68 883 | 68 883 |
| 1985 | 1985 |    | 69 752 | 69 752 |
| 1990 | 1990 |    | 71 750 | 71 750 |
| 1995 | 1995 |    | 73 786 | 73 786 |
| 2000 | 2000 |    | 74 161 | 74 161 |
| 2005 | 2005 |    | 75 915 | 75 915 |
| 2010 | 2010 |    | 79 543 | 79 543 |
| 2015 | 2015 |    | 82 510 | 82 510 |
| 2020 | 2020 |    | 86 641 | 86 641 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 13 673 | 16,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 4 062 | 4,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 4 215 | 5,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 60 560 | 73,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 358 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 386 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 658 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,3 %
18–64-vuotiaat: 59,5 %
65 vuotta täyttäneet: 20,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,6 | 3,5 |
|   | jalostus | 21,2 | 22,1 |
|   | palvelut | 74,3 | 73,6 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 36 331 | 35 418 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 102,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 26 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 914 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kristianstad | 35 711 |
| 2 | Åhus | 9 423 |
| 3 | Tollarp | 3 284 |
| 4 | Hammar | 2 057 |
| 5 | Fjälkinge | 1 690 |
| 6 | Önnestad | 1 378 |
| 7 | Degeberga | 1 291 |
| 8 | Norra Åsum | 1 264 |
| 9 | Färlöv | 1 026 |
| 10 | Viby | 991 |
| 11 | Gärds Köpinge | 936 |
| 12 | Everöd | 885 |
| 13 | Arkelstorp | 768 |
| 14 | Rinkaby | 745 |
| 15 | Vinnö | 536 |
| 16 | Hammarslund | 461 |
| 17 | Balsby | 430 |
| 18 | Österslöv | 414 |
| 19 | Linderöd | 404 |
| 20 | Yngsjö | 302 |
| 21 | Övesholm | 299 |
| 22 | Östra Sönnarslöv | 294 |
| 23 | Bäckaskog | 293 |
| 24 | Torsebro | 270 |
| 25 | Huaröd | 242 |
| 26 | Vittskövle | 235 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Hammarin taajaman nimi oli aiemmin Palestina ja Vibyn nimi Håslöv.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bjärlöv
Maglehem
Nymö
Skepparslöv
Vanneberga
Vä
Öllsjö
Önnestads Backar
Luettelossa mainituista taajamista Vä ja Öllsjö ovat sittemmin kasvaneet yhteen Kristianstadin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Barum
Bjärlöv
Djurröd
Ekestad
Fjälkestad
Fjälkinge (itäinen osa)
Fjäringsgården
Gringelstad
Horna
Ivö
Kiaby
Källunda
Lyngby
Maglehem
Mjönäs
Nyehusen och Furuboda
Nymö
Odersbäck
Oppmanna
Rickarum
Ripa
Skepparslöv
Tings Nöbbelöv
Tosteberga
Träne
Ullstorp
Vanneberga
Venestad
Vånga
Yngsjöstrand
Åhuskärr
Östervång
Östra sandar
Övarp
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kjuge
Källunda
Olseröd
Oppmanna (luoteinen osa)
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Kristianstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Kristianstad Centrum (22 valtuutettua)
Kristianstad Norra-Östra (27 valtuutettua)
Kristianstad Södra (22 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kristianstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 11 | 15 | 17 | 16 | 13 | 19 | 14 | 15 | 12 | 14 | 17 | 11 | 13 |  |
|   | Keskustapuolue | 19 | 17 | 13 | 12 | 11 | 10 | 8 | 6 | 4 | 4 | 5 | 4 | 5 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 7 | 10 | 10 | 6 | 10 | 9 | 8 | 5 | 6 | 11 | 11 | 10 | 10 | 9 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 6 | 6 | 3 | 2 | 1 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 3 | 3 | 1 | 3 | 4 | 4 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 34 | 32 | 32 | 35 | 33 | 34 | 29 | 36 | 26 | 28 | 25 | 21 | 23 | 17 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 2 | 5 | 4 | 1 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 9 | 14 | 16 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 6 | 5 | 6 | 2 | 1 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 71 | 65 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Degebergan piiri
Djurrödin piiri
Everödin piiri
Fjälkestadin piiri
Fjälkingen piiri
Färlövin piiri
Gustav Adolfin piiri (Skåne)
Huarödin piiri
Hörrödin piiri
Ivön piiri
Kiabyn piiri
Kristianstadin Heliga Trefaldighetin piiri (Kristianstads Heliga Trefaldighets distrikt)
Köpingen piiri
Linderödin piiri
Lyngsjön piiri
Maglehemin piiri
Norra Strön piiri
Norra Åsumin piiri
Nosabyn piiri
Nymön piiri
Oppmannan piiri
Rinkabyn piiri (Skåne)
Skepparslövin piiri
Trolle-Ljungbyn piiri
Tränen piiri
Vittskövlen piiri
Vångan piiri (Skåne)
Vän piiri
Västra Vramin piiri
Åhusin piiri
Äsphultin piiri
Önnestadin piiri
Österslövin piiri
Östra Sönnarslövin piiri
Östra Vramin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Kristianstads Heliga Trefaldighet
Norra Åsum
Äsphult
Träne-Djurröd
Vä-Skepparslöv
Köpinge
Nosaby
Araslöv
Åhus
Bäckaskog
Fjälkinge-Nymö
Gustav Adolf-Rinkaby
Degeberga
Västra och Östra Vram
Linderöd
Vånga
Oppmanna
Everödsbygden
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Araslöv*
Bäckaskog*
Degeberga
Djurröd
Everöd
Fjälkestad (Fjälkestad med Råbelöv)
Fjälkinge
Färlöv
Gustav Adolf (Viby)
Huaröd
Hörröd
lvö
Kiaby
Kristianstads garnisonsförsamling* (Vendes artilleriregemente)
Kristianstads Heliga Trefaldighet (Kristianstad)
Kristianstads slottsförsamling* (Fästningsfängelset)
Köpinge
Linderöd
Lyngsjö
Maglehem
Norra Strö (Strö)
Norra Åsum (Åsum)
Nosaby
Nymö
Nöbbelöv*
Oppmanna
Rinkaby
Råbelöv*
Skepparslöv
Trolle-Ljungby (Ljungby, Västra Ljungby)
Träne
Vittskövle
Vånga
Vä
Yästra Vram
Åhus
Åraslöv*
Älleköpinge*
Äsphult
Önnestad
Österslöv
Östra Sönnarslöv (Sönnarslöv)
Östra Vram
Seurakunnat > Kirkot

Araslövin kirkko
Degebergan kirkko
Djurrödin kirkko
Everödin kirkko
Fjälkestadin kirkko
Fjälkingen kirkko
Färlövin kirkko
Gustav Adolfin kirkko
Heliga Trefaldighets kyrka
Huarödin kirkko
Hörrödin kirkko
Ivön kirkko
Kiabyn kirkko
Köpingen kirkko
Linderödin kirkko
Lyngsjön kirkko
Maglehemin kirkko
Norra Strön kirkko
Norra Åsumin kirkko
Nosabyn kirkko
Nymön kirkko
Näsbyn kirkko
Oppmannan kirkko
Rinkabyn kirkko
Sankta Maria kyrka
Skepparslövin kirkko
Trolle-Ljungbyn kirkko
Tränen kirkko
Vilanin kirkko
Vittskövlen kirkko
Vångan kirkko
Vän kirkko
Västra Vramin kirkko
Äsphultin kirkko
Önnestadin kirkko
Österslövin kirkko
Österängin kirkko
Östra Sönnarslövin kirkko
Östra Vramin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kristianstadin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kristianstads kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Skånen läänin kunnat
Kartta Kristianstadin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Holly Jackson

| Holly Jackson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1992 (ikä 31–32)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Tyylilajit:  rikoskirjallisuus nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Kiltin tytön murhaopas (2019)
Pääteokset:  Kiltin tytön murhaopas
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Holly Jackson (s. 1992) on brittiläinen rikos- ja nuortenkirjailija. Hän on tunnettu etenkin kirjasarjasta Kiltin tytön murhaopas, jota on myyty maailmanlaajuisesti miljoonia kappaleita. Sarjan vuonna 2019 julkaistu samanniminen ensimmäinen osa oli Jacksonin esikoisteos.
Teoksia > Kiltin tytön murhaopas

Kiltin tytön murhaopas.  (A Good Girl’s Guide to Murder, 2019)  Suomentanut Leena Ojalatva. Karisto, 2022.  ISBN 9789511429210
Kiltti tyttö, julma kosto.  (Good Girl, Bad Blood, 2020)  Suomentanut Leena Ojalatva. Karisto, 2023.  ISBN 9789511463351
Kiltti tyttö, kohta kuollut.  (As Good as Dead, 2021)  Suomentanut Leena Ojalatva. Karisto, 2024.  ISBN 9789511476436
Kiltin tytön murhaleikki.  (Kill Joy, 2021)  Suomentanut Leena Ojalatva. Karisto, 2024.  ISBN 9789511483298
Teoksia > Muita teoksia

Kuudes kuolee.  (Five Survive, 2022)  Suomentanut Leena Ojalatva. Karisto, 2025.  ISBN 9789511498261
Pauli Tapani Karjalainen

Pauli Tapani Karjalainen (s. 18. helmikuuta 1953) on suomalainen maantieteilijä.
Karjalainen väitteli vuonna 1986 Joensuun yliopistossa ja toimi 1990-luvulta 2010-luvulle ensin maantieteen apulaisprofessorina ja sitten professorina Oulun yliopistossa.
Karjalainen tunnetaan humanistisen maantieteen tutkijana. Hänen tutkimuskohteinaan ovat olleet muiden muassa maisema, ympäristö ja paikka osana ihmisen elämismaailmaa.
Vuonna 2017 Karjalainen palkittiin elämäntyöstään Suomen maantieteellisen seuran myöntämällä Ragnar Hult -mitalilla.
Julkaisuja

Karjalainen, Pauli Tapani: Geodiversity as a lived world. On the geography of existence.  (University of Joensuu Publications in Social Sciences 7)  Joensuu:  University of Joensuu, 1986.
Karjalainen, Pauli Tapani: Ympäristön eletty mieli.  (Joensuun yliopisto. Kulttuuri- ja suunnittelumaantiede. Tiedonantoja n:o 2)  Joensuu:  Joensuun yliopisto, 1987.  ISBN 951-696-705-1
Aiheesta muualla

Anssi Paasi, Päivi Rannila & Sirpa Tani (toim.): Matkalla. Pauli Tapani Karjalaisen 60-vuotisjuhlakirja, s. 7-8.  Oulu:  Multiprint, 2013.  ISBN 978-952-93-1901-5  Kirjan verkkoversio Academia.edu-palvelussa (pdf) (viitattu 6.4.2018).
YO:n asiantuntijat. Karjalainen, Pauli Tapani SoleCRIS. Oulu:  Oulun yliopisto. Viitattu 6.4.2018.[vanhentunut linkki]