stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sharan Rani

Sharan Rani (keskellä) esiintymässä Teheranissa (1975)
Sharan Rani (9. huhtikuuta 1929 Delhi – 8. huhtikuuta 2008) oli intialainen sarodinsoittaja.
Rani aloitti sarodinsoiton 8-vuotiaana, ja hänestä tuli ensimmäinen tunnettu naispuolinen sarodisti. Hän kohtasi uransa luomisessa haasteita muiden muassa vanhoillisten sosiaalisten normien, musiikkielämän miesvaltaisuuden ja molempien vanhempiensa varhaisen menettämisen muodossa. Rani opiskeli Allauddin Khanin ja tämän pojan, Ali Akbar Khanin johdolla. Soitonopiskelua varten hän muutti Maihariin, ja vuonna 1953 hän sai maisterinarvon Delhin yliopistosta.
Rani sai silloisen presidentti Sarvepalli Radhakrishnanin ojentaman kultamitalin. 1950-luvulta lähtien hän teki Intian klassista musiikkia tunnetuksi kansainvälisesti, ja Jawaharlal Nehru nimittikin häntä Intian kulttuurin suurlähettilääksi. Rani piti sarodistina resitaaleja esimerkiksi Australiassa, Venäjällä, Iranissa ja Mongoliassa. Rani keräsi intialaisten soitinten kokoelman ja lahjoitti niitä sadoittain museokäyttöön. Hän kirjoitti sarodista kirjan The Divine Sarod ja musiikista monia artikkeleita, joita on käännetty ja julkaistu kansainvälisesti.
Rani oli ensimmäinen intialaisen klassisen musiikin naisinstrumentalisti, jolle myönnettiin Padma Shri (1968). Myöhemmin hän sai Sangeet Natak Akademin palkinnon (1986) ja Padma Bhushanin (2000). Ranilla oli monia oppilaita, jotka asuivat hänen talossaan.
Semnan (avaruuskeskus)

Imaami Khomenin avaruuskeskus, aiemmalta nimeltään Semnanin avaruuskeskus, on eräs Iranin avaruustutkimuskeskuksista. Sieltä on vuodesta 2009 on tehty satelliittien laukaisuja iranilaisella Safir-kantoraketilla. Ensimmäinen laukaistu satelliitti oli 2.2.2009 laukaistu Omid.
Aiheesta muualla

Imam Khomeini Space Center - Iran (NTI, Nuclear Threat Initiative) (englanniksi) (youtube.com)
Venäjänkielinen sivusto, joka kuvailee eri avaruuskeskuksia
Seututie 870

Seututie 870 kulkee Pohjois-Savosta Kainuun alueelle. Tien pituus on 79,8 kilometriä. Tie erkanee Rautavaaran kunnassa kantatieltä 87 pohjoiseen ja kulkee Lehtomäen, Laakajärven, Taattolan, Tuhkakylän ja Parkuan kautta Kontinjoelle Sotkamon ja Kajaanin rajalle. Siellä tie liittyy valtatiehen 6. Rautavaaran puolella tien nimi on Kajaanintie ja Sotkamon puolella Rautavaarantie. Tien varressa sijaitsee Tuhkakylän kohdalla Talvivaaran kaivos.
Sant’Antonio

Sant’Antonio voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sant’Antonio, entinen kunta Sveitsissä, nykyisin osa Bellinzonaa
Sant’Antonio di Gallura, kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa
Villa Sant'Antonio, kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa.
Semond

| Semond |
| --- | --- |
 Immaculate Conceptionin kirkko
 Semond
 Koordinaatit: 47°43′09″N, 4°35′35″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Montbard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,0 km²
Korkeus:  285 m
Väkiluku (2018):  25 
 – Väestötiheys:  4 as./km²
Kunnan numero:  21602
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Semond on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 26 kilometriä Montbardin kaupungista koilliseen.
Näkymä Chenecièresin kylään ja Seinen laaksoon
Kunnassa on 1200-luvulta peräisin oleva Immaculate Conceptionin kirkko, joka on entinen Quincyn luostarin kappeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Semond Wikimedia Commonsissa
Ranger (yhtye)

| Ranger> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  speed metal, thrash metal, heavy metal
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Dimi Pontiac, laulu & basso (2009–)   Miko Sipilä, rummut (2009–)  
Levy-yhtiö:  Spinefarm Records (2014–)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ranger on helsinkiläinen vuonna 2009 perustettu metalliyhtye. Yhtyeen perusti laulaja-basisti Dimi Pontiac.[lähde? ] Yhtyeen musiikissa on vaikutteita speed, thrash ja heavy metalista.
Elokuussa 2014 yhtye kiinnitettiin Spinefarm Recordsille. Yhtyeen esikoisalbumi Where Evil Dwells julkaistiin vuonna 2015. Toinen albumi, Speed & Violence julkaistiin 2. joulukuuta 2016.
Diskografia

Where Evil Dwells (2015)
Speed & Violence (2016)
Ylös raunioista / Risen From The Ruins (2022)
EP:t
Knights of Darkness (2013)
Shock Skull (2014)
Skull Splitting Metal! (2014)
Enter the Zone (2009)
Metal Gear Demo 2012	Demo (2012)
Combat Metal	Demo (2013)
”Storm of Power” (2015)
”Lethal Force” (2016)
”Move It” (2017)
”Trivago” (2019)
”String” (2019)
”Third World Strong” (2021)
”Right Back” (2022)
”Hot an Ready” (2022)
Aiheesta muualla

Ranger (yhtye) Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Semnan

| Semnān (سمنان‎‎, Semnān) |
| --- | --- |

 Semnān
 Koordinaatit: 35.581°N, 53.383°E 
Valtio:  Iran
Provinssi:  Semnān
Korkeus:  1 138 m
Väkiluku (2011)  ():  153 680
Aikavyöhyke:  UTC+3:30
 – Kesäaika:  UTC+4:30
Suuntanumero(t):  +98 234
 
 semnan.ir 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Semnan (pers. ‏سمنان‎‎‎, Semnān; myös muodossa Samnān) on historiallinen, maakuntakeskuksena toimiva kaupunki ja aliprovinssitason hallintoalue (šahrestan) Iranin Semnanin provinssissa. Semnanin kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 184 kilometriä Teheranista itään.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin väkiluku oli 153 680. Edeltävinä väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 29 036 (1956), 31 058 (1966), 38 786 (1976), 64 891 (1986), 75 131 (1991), 91 045 (1996) ja 126 780 (2006).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Semnan Wikimedia Commonsissa
Qazaqstan teleradïokorporacïyası

Yhtiön tunnus.
Almatın vuonna 1984 valmistuneen radio- ja TV-tornin korkeus on 371 metriä.
Qazaqstan teleradïokorporacïyası on Kazakstanin valtiollinen yleisradioyhtiö. Se jatkaa vuonna 1931 perustetun Neuvosto-Kazakstanin radion ja vuonna 1959 aloittaneen television perinteitä.
Historia

Ensimmäinen radiolennätinasema Kazakstanin alueella perustettiin Fort-Aleksandrovskiin (nykyinen Fort-Şevçenko) vuonna 1915. Vuonna 1921 aloitettiin uutisvälitys Kirgiisien ASNT:n pääkaupunkina toimineesta Orenburgista. Ensimmäiset yleisradioasemat avattiin Petropavliin vuonna 1927 sekä Almatıin ja Qızılordaan vuonna 1928. Tasavallan radiokomitea aloitti toimintansa Almatıssa vuonna 1931.
Vuonna 1940 otettiin käyttöön uusi radioasema Almatıssa. Toisen maailmansodan aikaa leimasivat sotauutiset ja Almatıin evakuoitujen kirjailijoiden esiintymiset. Sodan jälkeen radiolähetykset alkoivat kattaa koko tasavallan alueen. Vuonna 1963 siirryttiin kolmikanavaisiin ja vuonna 1971 nelikanavaisiin lähetyksiin. Säännölliset stereolähetykset alkoivat Almatıssa vuonna 1975.
Kazakstanin SNT:n ministerineuvoston alaisuudessa toiminut tasavallan televisio- ja radiokomitea lähetti 1970-luvun puolivälissä keskimäärin 35 tuntia radio-ohjelmaa päivässä kazakin, venäjän, uiguurin ja saksan kielillä. Sillä oli neljä radiokanavaa:
Yleisohjelma
Uutis- ja musiikkiohjelma Şalqar (12 tuntia päivässä)
Maaseutuohjelma Awıl ömiri (5 tuntia kazakiksi ja venäjäksi)
Kulttuuri- ja musiikkiohjelma ULA:lla Almatıssa (7 tuntia).
Alueelliset televisio- ja radiokomiteat lähettivät päivittäin yhteensä noin 70 tuntia radio-ohjelmaa kazakiksi, venäjäksi, uiguuriksi, saksaksi, uzbekiksi ja koreaksi. Radiolähetykset tapahtuivat pitkä-, keski- ja lyhytaalloilla sekä ULA-alueella. Vuonna 1975 Kazakstanissa oli 2 580 lankaradiokeskusta, kaksi miljoonaa lankaradiovastaanotinta ja 2,4 miljoonaa radiovastaanotinta.
Televisiolähetykset alkoivat Almatıssa, Qarağandıssa ja Öskemenissä vuonna 1959. Kazakstanin televisio lähetti vuonna 1978 keskimäärin 7 tuntia ohjelmaa päivässä. Sen lisäksi oli 11 ohjelmia tuottavaa alueellista televisiokeskusta. Värilähetyksiin siirryttiin kokonaan vuonna 1980. Ohjelmien siirrossa käytettiin Orbita-satelliittijärjestelmää. Vuonna 1980 Kazakstanissa oli 2,8 miljoonaa televisiovastaanotinta.
Televisio- ja radiokomitean yhteydessä toimivat neuvostoaikana kamari- ja viihdeorkesterit sekä radion kuoro. Dokumenttielokuvia tuotti erillinen Qazaqtelefïlm-studio.
Nykypäivä

Yleisradioyhtiö Qazaqstan on perustettu tasavallan televisio- ja radiokomitean pohjalta vuonna 1992. Television toinen kanava (nykyinen Habar) erotettiin siitä vuonna 1994.
Almatıssa ja Astanassa toimivalla valtionyhtiöllä on nykyään neljä televisiokanavaa:
Valtakunnallinen yleiskanava Qazaqstan
Urheilukanava Qazsport
Lastenohjelmien kanava Balapan
Kulttuurikanava Abai tv, jonka ohjelmista osa on venäjänkielisiä.
Radiokanavia on neljä:
Yleisohjelma Qazaq radiosy
Uutis- ja musiikkiohjelma Shalqar
Ainoastaan pääkaupungissa toimiva Radio Astana
Kazakstanin konservatorion kanssa perustettu klassisen musiikin kanava Radio Classic.
Qazaqstan teleradïokorporacïyasıin kuuluu lisäksi 14 alueellista televisiokanavaa. Sen Internet-sivusto avattiin vuonna 2009. Yhtiö kuuluu kansainvälisiin Association for International Broadcasting ja Asia-Pacific Institute for Broadcasting Development -yleisradiojärjestöihin.
Aiheesta muualla

Qazaqstan teleradïokorporacïyası (kazakiksi), (venäjäksi), (englanniksi)
TV-kanava Qazaqstan (kazakiksi)
Yhtiön radiosivusto (kazakiksi)
Laura Jänisniemi

Laura Jänisniemi on suomalainen kielenkääntäjä. Hän on toiminut suomentajana vuodesta 1995 ja kääntää ruotsista ja englannista.
Jänisniemi suomensi ruotsista aluksi vain tietokirjallisuutta. Myöhemmin hän on suomentanut muun muassa myös useita Henning Mankellin kirjoja.
Vuosina 2013–2014 Jänisniemi työskenteli Urjalassa Hehkuva Nuutajärven lasikylä -hankkeen kehitysvastaavana ja 2015–2017 Pentinkulman päivät -kirjallisuustapahtuman toiminnanjohtajana. Hän toimii koordinaattorina Kersti Juvan vetämässä Suomentajat lukijoiden luo -hankkeessa, jota rahoittaa Koneen säätiö. Hankkeessa suomentajat vierailevat kirjastoissa eri puolilla Suomea.
Jänisniemi on Lukukeskuksen hallituksen jäsen. Hän on toiminut myös Väinö Linnan seuran sihteerinä.
Vuonna 2008 Jänisniemi sai Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinnon.
Aiheesta muualla

Sirén, Anna: Kääntäjä kääntää kielen lisäksi myös kulttuuria Yle Uutiset.  8.8.2010.
Suomentajat lukijoiden luo -hankkeen sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Semnān (provinssi)

| Semnanin provinssi |
| --- | --- |

 Sijainti Iranin kartalla
 Koordinaatit: 35°N, 55°E 
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Semnan (153 680 as., 2011)
Pinta-ala  ():  97 490 km²
Väkiluku (2011)  ():  631 218
 – väestötiheys:  6,5 as./km²
BKT (2012):  54 962 mrd IRR  eli noin 3,35 mrd EUR (31.3.2012 kurssein; 0,90 % Iranin BKT:stä)
 – asukasta kohti:  5 312 EUR
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  IR-12
 
ostan-sm.ir
Semnan (pers. ‏استان سمنان‎) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Sen naapuriprovinsseja ovat Yazd, Esfahan, Qom, Teheran, Māzandarān, Golestan, Pohjois-Khorasan ja Khorāsān-e Razavi.
Provinssin pinta-ala on 97 490 neliökilometriä Alueen enkeä kohti laskettu BKT-osuus (5 312 EUR/as. vuonna 2012) on lähellä Iranin keskiarvotasoa (5 054 EUR/vuosi).
Provinssin väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 631 218. Provinssin pääkaupunki on Semnan (153 680 as., 2011), ja lähes yhtä suuri on 140 474 asukkaan Shahrud (Shāhrūd, Emāmshahr).
Semnan jakaantuu kahdeksaan aliprovinssiin eli šahrestaniin (kunta; alkuvuoden 2013 tilanne):
Aradan
Damghan
Sorkhe
Semnan
Shahrud
Garmsar
Mehdishahr
Mayamee
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Semnān (provinssi) Wikimedia Commonsissa
Iranin provinssit
Ālborz
Ardabīl
Āzārbāyjān-e Gharbī
Āzārbāyjān-e Sharqī
Būšehr
Chahār Mahāl ja Bakhtīārī
Esfahan
Fārs
Gīlān
Golestan
Hamadān
Hormozgān
Īlām
Kermān
Kermānšāh
Khorāsān-e Junoubi
Khorāsān-e Razavi
Khorāsān-e Shomali
Khūzestān
Kohgiluye ja Buyer-Ahmad
Kordestān
Lorestān
Markazī
Māzandarān
Qazvīn
Qorn
Semnān
Sīstān ja Balūchestān
Teheran
Yazd
Zanjān
Shaquille Harrison

| Shaquille Harrison |
| --- | --- |
 Harrison (oik.) yliopistopelaajana vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Shaquille Harrison
Syntynyt: 6. lokakuuta 1993 (ikä 31) Kansas City, Missouri, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä
Pituus:  193 cm
Paino:  86 kg
NBA-varaus:  ei varattu 2016
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2012–2016:  Tulsan yliopisto
Seurajoukkueet
2016–2018 2018 2018–2020:  Northern Arizona Suns Phoenix Suns Chicago Bulls
Shaquille Harrison (s. 6. lokakuuta 1993 Kansas City, Missouri) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä.
Pelaajaura

Harrison pelasi yliopistokoripalloa Tulsan yliopistossa vuosina 2012–2016.
Harrisonia ei varattu NBA:n kesän 2016 varaustilaisuudessa. Lokakuussa hän siirtyi NBA:n kehityssarjassa pelanneen Northern Arizona Sunsin kokoonpanoon. Kevään 2018 hän pelasi NBA:ssa Phoenix Sunsissa, joka luopui hänestä lokakuussa 2018. Noin viikkoa myöhemmin hän teki sopimuksen Chicago Bullsin kanssa. Joulukuussa Celticsiä vastaan kärsityssä historiallisen suuressa tappio-ottelussa Harrison heitti NBA-uransa uuden piste-ennätyksen, 20 pistettä. Kauden kevätpuoliskosta lähtien hän tuli tunnetuksi laadukkaana puolustuspelaajana. Marraskuussa 2020 Bulls ei jatkanut Harrisonin sopimusta, jolloin tästä tuli vapaa pelaaja.
Ratavartijan kaunis Inkeri

| Ratavartijan kaunis Inkeri |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hannu Leminen
Käsikirjoittaja:  "Filmikynä" (Hannu Leminen ja Ilmari Unho)
Perustuu:  Jussi Kukkosen romaaniin Ratavartijan kaunis Inkeri. Karisto, 1947.
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Ahti Sonninen
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Armas Laurinen
Pääosat:  Helena Kara Erkki Viljos Eino Kaipainen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  1950
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ratavartijan kaunis Inkeri on suomalainen elokuva vuodelta 1950. Sen on ohjannut Hannu Leminen ja tuottanut Mauno Mäkelä Fennada-Filmistä. Kyseessä oli yhtiön ensimmäinen pitkä elokuva, jota on kiittäen mainittu Lemisen parhaaksi ohjaustyöksi. Sen ensi-ilta oli 20. lokakuuta 1950 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.
Elokuva perustuu Jussi Kukkosen kriitikkojen arvioissa tylytystä saaneeseen viihderomaaniin Ratavartijan kaunis Inkeri vuodelta 1947. Se on nuoren vaimon, häntä vanhemman ratavartijana toimivan aviomiehen ja nuoren komean veturinkuljettajan välinen melodramaattinen kolmiodraama.
Veturinkuljettaja (Erkki Viljos) suutelee kaunista ratavartijan vaimoa Inkeriä (Helena Kara, ohjaajan puoliso) tietämättä, että tämän mies on ratavartija. Inkeri on solminut avioliiton kiitollisuudesta ja joutuu houkutusten edessä omantunnonkriisiin.
Taustaa

Elokuvatarkastamo paheksui erästä kuvaleikkausta, jossa Inkerin ja Ilmarin rakkauskohtaus vaihtuu lähikuvaan höyryveturin kiivaasti edestakaisin liikkuvasta kiertokangesta. Tämän katsottiin herättävän katsojissa epäsiveellisiä mielikuvia.
Arviot

Aikalaiskriitikkojen näkemykset tiivistää Olavi Veistäjä (Aamulehti) kritiikkinsä otsikossa: "Hyvin ohjattua ja näyteltyä kehnoa viikkolehtiromantiikkaa." Muun muassa Juha Nevalainen (Ilta-Sanomat) ihmettelee arviossaan, "että tästä kertomuksesta on saatu aikaan elokuva, joka hämmästyttävän vankasti liikkuu arjen realistisella peruskalliolla". Kiitosta saavat ohjaaja Lemiseen lisäksi niin kuvaaja Esko Töyri kuin säveltäjä Ahti Sonninen (Jouko Tyyri, Ylioppilaslehti). Myös näyttelijät saavat kiitosta monelta kriitikolta.
Eräässä myöhemmässä arviossa elokuvaa on sanottu Lemisen parhaaksi melodraamaksi, jossa limittyvät toisiinsa rakkauden poltteessa riutuvat ihmiset, veturin mäntien voima ja kesäinen luonto.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Helena Kara  | … |  Inkeri Junkkari, ratavartijan vaimo   |
|  Erkki Viljos  | … |  Ilmari Perttula, veturin kuljettaja   |
|  Eino Kaipainen  | … |  Iikka Junkkari, ratavartija   |
|  Leila Itkonen  | … |  Martta Lukkari   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  Matti Korhonen, veturin lämmittäjä   |
|  Matti Aulos  | … |  Pekka Lukkari, rautatieläinen   |
|  Henny Waljus  | … |  Mari Lukkari   |
|  Aarne Laine  | … |  varikon päällikkö   |
|  Tiina Rinne  | … |  sairaanhoitaja   |
Liettuan venäläiset

Venäläisten prosentuaalinen määrä Baltian maissa vuosina 2021.
Liettuan venäläiset tai liettuanvenäläiset ovat Liettuassa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan venäläisiksi. Vuonna 2001 Liettuassa asui 219 789 venäläistä käsittäen 6,31 % maan väkiluvusta. Venäläiset ovat Liettuan toiseksi suurin vähemmistö puolalaisten jälkeen.
Tunnettuja liettuanvenäläisiä

Viktor Uspaskich, liettualaisen Työväenpuolueen puheenjohtaja ja Euroopan parlamentin jäsen
Shara Proctor

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Shara Proctor vuonna 2012. |  Shara Proctor vuonna 2012. |  Shara Proctor vuonna 2012. |  |
Maa:  Iso-Britannia
Naisten pituushyppy
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Peking 2015 | pituushyppy |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Istanbul 2012 | pituushyppy |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Berliini 2018 | pituushyppy |  |
Maa:  Englanti
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Pronssia | Gold Coast 2018 | pituushyppy |  |
Shara Proctor (s. 16. syyskuuta 1988 The Valley, Anguilla) on anguillalaissyntyinen pituushyppääjä, joka on edustanut vuodesta 2011 lähtien Isoa-Britanniaa.
Proctor on osallistunut urallaan seitsemän kertaa MM-kilpailuihin, vuosina 2007 ja 2009 Anguillan joukkueessa ja vuosina 2011, 2013, 2015 ja 2017 Ison-Britannian joukkueessa. Pekingissä 2015 hän voitti hopeaa uudella Britannian ennätyksellä 707. Moskovassa 2013 hän oli viides, Berliinissä 2009 kuudes ja Dohassa 2019 yhdestoista. Osakassa 2007, Daegussa 2011 ja Lontoossa 2017 hän karsiutui loppukilpailusta. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui kahdeksanneksi. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui loppukilpailusta. Vuonna 2012 Proctor saavutti pronssia Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuista ja seuraavana vuonna hän voitti Timanttiliigan kokonaiskilpailun pituushypyssä. Vuonna 2018 hän sai pronssia sekä Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa että Berliinin EM-kilpailuissa.
Proctorilla on Anguillan ulkoratojen ennätykset pituushypyn lisäksi myös kolmiloikassa ja kiekonheitossa sekä sisäratojen ennätys pituushypyssä, kolmiloikassa ja 60 metrin juoksussa. Hänellä on myös Ison-Britannian ulkoratojen ennätys pituushypyssä.
Edustaessaan Anguillaa Proctor saavutti kultaa ja hopeaa Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuista kilpaillen myös korkeushypyssä. Hän sai Britannian edustusoikeuden marraskuussa 2010.
Ennätykset

Ulkoradoilla
pituushyppy: 707 cm NR (Peking 2015)
kolmiloikka: 13,82 m (Azusa 2017)
kiekonheitto: 28,55 m (2006), NR)
Sisäradoilla
pituushyppy: 691 cm (Berliini 2016)
kolmiloikka: 13,88 m (Blacksburg 2010, NR)
60 metrin juoksu: 7,36 (Łódź 2016)
Shin Gaiden

Shin Gaiden tai suomeksi Sankaritarinoita on Hopeanuoli-mangaan liittyvä kaksiosainen manga-sarja. Sankaritarinat koostuvat lyhyistä 1-3 luvun mittaisista tarinoista, joissa kerrotaan Hopeanuolen soturien nuoruudesta. Tarinoista tunnetuimmat ovat Kai no san kyōdai ja Benizakura Hen, jotka kertovat Kain Hornanhurtista (suomidubissa Tiikeriveljekset) ja taistelukoira Benizakurasta.
Seututie 879

Seututie 879 on Vaalan Säräsniemeltä Kajaanin Vuolijoen kautta Vuottolahteen kulkeva seututie.
Tie haarautuu Säräisniemellä seututien 800 ja yhdystien 8210 risteyksestä. Sen kanssa risteävät yhdystiet 8820 ja 8190. Tie ohittaa Vuolijoen kirkonkylän, jossa siitä risteää yhdystie 8770 ja päättyy Vuottolahdella valtatien 28 risteykseen.
Tien pituus on 49 kilometriä. Tien suurin nopeusrajoitus on 100 kilometriä tunnissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 879 Wikimedia Commonsissa
Prirazlomnaja

Prirazlomnaja-öljynporauslautan sijainti Barentsinmerellä Nenetsian edustalla
Prirazlomnaja (ven. Нефтяная платформа «Приразломная», Neftnjanaja platforma Prirazlomnaja) on arktinen öljynporauslautta ja samanniminen, vuonna 1989 löydetty öljykenttä Venäjän Nenetsian autonomisen piirikunnan Zapoljarnyin piirin edustalla Barentsinmeren kaakkoisosassa, jota osaa kutsutaan joskus Petšoranmereksi. Öljykentän porausoikeudet on myönnetty valtiollisen Gazprom-konsernin tytäryritykselle (Gazprom Neft Shelf), joka omistaa myös paikalle sijoitetun tuotantolautan.
Venäjän presidentti Medvedev tutustui kesällä 2009 telakkayhtiö Sevmašin rakennushankkeisiin. Taaempana tuolloin rakenteilla ollut Gazpromin Prirazlomnaja-lautta.
Presidentti Medvedev ja Sevmašissa 2009 rakenteilla olleiden lauttojen pienoismalleja. Taaempana Prirazlomnaja-tuotantolautan pienoismalli.
Porauslautan rakenne

Tuotantolautan yläosa pohjautuu aiempaan brittiläiseen, Pohjanmerellä aiemmin käytettyyn, Murmanskissa purettuun Hutton -porauslauttaan, jonka Rosneft osti vuonna 2002. Arkangelin alueen Severodvinskissä sijaitsevalla, valtiollisen Sevmašin (OAO "PO Sevmaš") telakalla porauslauttaa uudenaikaistettiin ja se sovitettiin arktisiin oloihin. Lautalle rakennettiin usean vuoden aikana uusi runko-osa ja siihen liitettiin erilaisia modulaarisia osia, kuten asumisyksikkö ja kaksi lastausyksikköä, Viipurin telakalla rakennettu tekninen moduuli, sekä Tsentroenergomontaž-yhtiön valmistamat putkistot.
Prirazlomnaja-lautta pystyy suunnitelmien mukaan tuottamaan 22 000 tonnia raakaöljyä ja miljoona kuutiota kaasua päivässä. Öljyä on tarkoitus kerätä jopa 40 erillisen reiän kautta samanaikaisesti. Lautalla on yhteensä 14 varastosäiliötä, joiden yhteiskapasiteetti on 113 000 m3 ja kaksi 10 000 m3 siirtokapasiteettiin tunnissa pystyvää lastausyksikköä.
Porauslautta on 141 metriä korkea.
Sijoituspaikka

Porauslautan sijaintipaikalla meren syvyys on noin 20 metriä. Seudun keskilämpötila on -4 celsiusastetta, mutta voi laskea -50 celsiusasteeseen. Meri on vapaa jäästä keskimäärin noin 110 päivää vuodessa. Talvikaudella jää on noin 1,7 metriä paksua. Tuuli voi yltää hirmumyrskynopeuksiin (jopa 40 m/s) ja aallokko 12 metriä korkeaksi. Tuotantolautta on siksi rakenteeltaan jäävahvisteinen ja kiinteästi paikalleen ankkuroitu. Mantereelle on 55 kilometrin matka, eli lautta sijaitsee Venäjän yksinomaisen talousvyöhykkeen sisällä (EEZ, leveys 200 merimailia). Prirazlomnaja-öljykentän on arvioitu sisältävän yhteensä 72 miljoonaa tonnia raakaöljyä.
Ennen Prirazlomnajaa, Gazprom on porannut öljyä, kaasua ja kaasukondensaattia talvisin esimerkiksi Ohotanmeren Sahalin 2-hankkeessa. Tämä merialue on jäässä lyhyemmän aikaa (noin puolet vuodesta) ja jääpeite on ohuempi kuin Petsoranmerellä.