stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Monique Drilhon

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Monique Drilhon |  Monique Drilhon |  Monique Drilhon |  |
Maa:   Ranska
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Oslo 1946 | 4×100 metriä |  |
Monique Jeannine Marie Dubreuilh (o.s. Drilhon, 16. joulukuuta 1922 Bordeaux, Ranska – 11. joulukuuta 2019 Gradignan) oli ranskalainen pikajuoksija.
Monique Drilhon saavutti Oslon EM-kilpailuissa 1946 hopeaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa ajalla 48,5 s. Viestijoukkueen jäsenistä Claire Brésolles ja Léa Caurla vaihtoivat myöhemmin sukupuolensa mieheksi. Drilhon osallistui Oslossa myös 100 metrin juoksuun, jossa hän karsiutui välierissä ajalla 12,7 s.
Drilhon voitti Ranskan mestaruuden sekä sadan että 200 metrin juoksussa vuonna 1943. Hän juoksi kahdesti Ranskan ennätyksen 4 × 100 metrin viestissä elokuussa 1946: ensin Strasbourgissa ajan 49,7 s ja sitten Oslon EM-kilpailuissa ajan 48,5 s.
ATR 72

| ATR 72 |
| --- | --- |
 Aer Arannin ATR 72 (EI-REB) laskeutumassa Lontooseen 2007.
Tyyppi:  matkustajalentokone
Alkuperämaa:  Ranska, Italia
Valmistaja:  ATR
Ensilento:  27. lokakuuta 1988
Esitelty:  27. lokakuuta 1989 (Finnair)
Tila:  tuotannossa
Pääkäyttäjät:  Wings Air Azul Linhas Aereas Air New Zealand
Valmistusmäärä:  yli 1000 kpl 
Valmistusvuodet:  1989–
Yksikköhinta:  26 800 000 (ATR 72-600)
Kehitetty mallista:  ATR 42
Muunnelmat:  ATR 72-200 ATR 72-210 ATR 72-500 ATR 72-600
Aer Arannin ATR 72 (2003).
Virgin Australian ATR 72-600:n, rekisteritunnukseltaan VH-FVZ, ohjaamo huoltohallissa kuvattuna. 600-sarjan ATR:t olivat ensimmäisiä, joissa oli täysimittainen lasiohjaamo.
Finnairin käyttämä ATR 72-500:n lentosimulaattori. 600-sarjaan verrattuna mittaristo on osin analoginen.
Finnairin ATR 72-500-simulaattorin ohjaamo lennolla. Esimerkiksi Finnairin käyttämiin oikeisiin ATR 72-koneisiin verrattuna tämän simulaattorin esittämässä koneessa on vain yksi Honeywell HT1000-lentotietokone (käyttöliittymä keskellä alhaalla).
ATR 72 on kaksimoottorinen potkuriturbiinikäyttöinen liikennelentokone, joka on tarkoitettu syöttöliikenteeseen lyhyille lentoreiteille. Koneen valmistaja on ranskalais-italialainen ATR (ransk. Avions de Transport Régional).
ATR 72 julkistettiin vuonna 1986 ja se suoritti ensilentonsa 27. lokakuuta 1988. Tasan vuotta myöhemmin, 27. lokakuuta 1989, suomalainen Finnair otti koneen käyttöön ensimmäisenä. Lentokone on kehitetty ATR 42 -lentokoneen pohjalta. Edeltäjäänsä verrattuna ATR 72 on 4,5 metriä pidempi ja siihen mahtuu noin 30 matkustajaa enemmän. Sen moottorit ovat myös edeltäjäänsä tehokkaammat ja sen siipiväli on suurempi.
Suurin konetyypin käyttäjä maailmanlaajuisesti on Envoy Air (aik. American Eagle), jolla oli yli sadan ATR 72- ja ATR 42 -koneen laivasto vuosina 1990–2013, sisältäen sekä 200- että 500-sarjan koneita. Yhdysvalloissa on nykyään vain yksi ATR-operaattori, Silver Air, ja potkuriturbiinikoneiden maine on siellä yleensäkin huono.
Finnairin ATR 72-200 Tallinnan Lennart Meri-lentoasemalla vuonna 2004.
Historia Suomessa > Lentokoulutus

1980-luvulla ATR-tyyppikoulutukseen kuului kahdeksan simulaattorilentoa: kaksi lentoa normaalilentotoiminnan harjoittelua, viisi poikkeustilanneharjoitusta ja loppukoe, joiden lisäksi yksi harjoituslento oikealla lentokoneella, käsittäen lentoonlähdön, simuloidun vikatilanteen, mittarilähestymisen ja laskun. Nykyinen tyyppikurssi on samankaltainen, mutta oikealla koneella suoritettava harjoittelu vaaditaan vain tietyissä tapauksissa, eikä vikatilannesimulaatioita oikealla koneella enää sallita useimmilla toimijoilla (tälle ei ole enää nykyisillä, realistisemmilla simulaattoreilla tarvettakaan). Uudempiin simulaattoreihin verrattuna vanhassa ATR-simulaattorissa (jonka valmistaja oli GMI-yhtiöt) oli lukuisia puutteita: esimerkkinä sen ulkonäkymä oli toteutettu kolmen kattoon sijoitetun tietokonenäytön avulla, joiden kuvaa täydennettiin projektorien ja peilistön avulla. Koska ratkaisu rajoitti näkyvyyttä ohjaamon sivuille, esimerkiksi näkö- ja kiertolähestymisten harjoittelu laitteella oli haastavaa ja osin rajoitettua. Korvaava laite poisti rajoitukset täysin.
Valmistaja ja valmistuspaikat

ATR-konsortio syntyi marraskuussa 1981, kun Aérospatiale (nykyisin osa EADS:ää) ja Alenia Aeronautica (entinen Aeritalia) yhdistivät lyhyiden matkojen koneidensa suunnitteluosastot. ATR-tuotemallisto käynnistettiin virallisesti 4. marraskuuta, kun molemmat yhtiöt allekirjoittivat yhteistyösopimuksen. EADS (European Aeronautic Defence and Space Company) on 10. heinäkuuta 2000 aloittanut yhteenliittymän kolmen yrityksen kesken: Aérospatiale-Matra SA (Ranska), Construcciones Aeronàuticas SA (Espanja) ja DaimlerChrysler Aerospace AG (Saksa). Alenia Aeronautica osa italialaista Finmeccanica-konsernia.
Alenia Aeronautican tuotantolaitokset Pomiglianossa lähellä Napolia Italiassa valmistavat lentokoneen rungon ja pyrstöosan. EADS Sogerma Services kokoaa siivet Bordeaux’ssa läntisessä Ranskassa. Lopullisen kokoamisen, lentotestauksen, tarkastuksen ja toimituksen hoitaa ATR-yhtiö Toulousessa, Ranskassa.
Muunnokset > Muunnokset

Muunnoksia on kolmea päämallia:
ATR 72-200, alkuperäinen tuotantomalli (sivuunvedettävät ovet, käytössä mm. Finnairilla ja Kar-Airilla).
ATR 72-210, moottorit vaihdettu.
ATR 72-500, alkujaan ATR 72-210A, suurempi kantavuus ja parannetut lentokenttäominaisuudet. Käytössä mm. Norralla.
ATR 72-600, markkinointinimi Thalesin lasiohjaamoavioniikalla ja tehokkaammilla moottoreilla varustetulle ATR 72-500-koneelle. Tyyppitodistuksen näkökulmasta vain muunnos -500-sarjaan, ei oma mallinsa. ATR-72-212, johon lisätty valmistajan muutostyö no. 5948.
Ensimmäinen ATR 72 -rahtikone, jossa on suuret rahtitilan ovet, julkistettiin Farnborough 2002 -ilmailunäytöksessä.
Tekniikka ja versiohistoria

Voimanlähteenä käytetään Pratt & Whitneyn vapaastipyöriviä kaasuturbiinimoottoreita. Lentokoneeseen mahtuu enimmillään 76 matkustajaa, kaksi lentäjää ja kaksi matkustamohenkilökunnan jäsentä (yksi 50 matkustajaa kohti). Modernimpaa 600-versiota lukuun ottamatta koneen avioniikka edustaa analogi- ja lasiohjaamokauden välistä siirtymävaihetta: keinohorisontti- (EADI) ja suunnistusnäyttöjen (EHSI) kuva tuotetaan digitaalisen symboligeneraattorin avulla, mutta toisaalta osa mittareista on mekaanisia (vrt. Boeing 757/767).  Useissa ATR-koneissa on sähköinen potkurinohjausjärjestelmä (Propeller Electronic Control, PEC). Varsinainen lennonhallintajärjestelmä (FMS) koneeseen saatiin vasta vuosituhannen vaihteessa.
Koneesta on kolmea päämallia: 200-sarja on alkuperäinen tuotantoversio, 1997 liikenteeseen tuli 500-sarja, jossa on mm. uudet moottorit (PW127F) ja kuusilapaiset potkurit. 600-sarja puolestaan on nykyinen tuotantoversio, jota on valmistettu vuodesta 2010 (oikeammin molemmat ovat vain 200-sarjan muunnoksia), jossa on mm. New Avionics Standard-niminen, täysimittainen lasiohjaamo (Thalesin toimittamalla avioniikalla) ja vielä tehokkaammat moottorit (PW127M), sekä ILS CAT III- ja RNP-valmiudet, sekä vuodesta 2017 mm. inertiasuunnistusjärjestelmä.
Kesästä 2022 lähtien ATR 72:n ja 42:n moottoriksi uusiin koneisiin tulee PW127XT, joka tarjoaa kolme prosenttia pienemmän kulutuksen kuin M-sarja, pidemmät huoltovälit ja tulevaisuudessa mahdollisuuden käyttää uusiutuvaa kerosiinia (Sustainable Aviation Fuel, SAF) sekoittamatta sitä tavalliseen kerosiiniin. XT-moottoreilla koneiden polttoaineenkulutus on 40 prosenttia lähinnä vastaavia suihkuliikennekoneita pienempi. Tarjolle tulee myös mahdollisuus XT:n jälkiasennukseen olemassa oleviin 500- ja 600-sarjan koneyksilöihin.
Nykyisen ATR-malliston seuraaja on ATR Evo, jonka arvioitu kaupallinen käyttöönottoajankohta on vuonna 2030. Myös räätälöityjä malleja on olemassa -- esimerkiksi Norran operoima OH-ATP on itse asiassa ATR 72-600 500-sarjan avioniikalla. Ratkaisuun päädyttiin, koska 500-sarjaa ei enää valmistettu konetta toimitettaessa, ja kone olisi ollut yhtiön ainoa 600-sarjan yksilö, mikä olisi hankaloittanut koulutusta. Vuonna 2022 ATR esitteli uuden ATR 42/72-koneiden ilmastointijärjestelmän nimeltään New Air Management System (NAMS), joka liittyy kiinteästi uuteen XT-sarjan moottoriin, ja jota koelennettiin mm. Ivalossa ja Rovaniemellä. Kehitysaskel paransi uusien ATR-yksilöiden ilmastoinnin laatua merkittävästi. Järjestelmän toteutus muistuttaa 737 MAX-sarjan vastaavaa järjestelmää.
Toimitukset

Nykyäänmilloin? eri lentoyhtiöille on toimitettu yli 400 konetta.
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 2
Matkustajat: 66−74
Pituus: &&&&&&&&&&&&&024.016000024,16 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&027.06000027,06 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&07.07000007,7 m
Rahti/matkatavaratilavuus: 10,6 m³
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0515.&&&&00515 km/h
Lentomatka: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.1 615 km
Aiheesta muualla

Video: Norran ATR 72-500 OH-ATO paikallislennolla Malmilla
AirDolomitin ATR 72-500.
Sisäinen kello

Sisäinen kello on aivojen hypotalamuksessa sijaitseva hermosolujen joukko, joka säätelee elimistön fysiologista vuorokausirytmiä eli sirkadiaanista rytmiä. Myös yksittäisten solujen sisäiset solukellot auttavat elimistön toimintojen tahdistumista vuorokauden ajan mukaan.
Suurin osa elimistön normaaleista toiminnoista seuraa tietynlaista vuorokausirytmiä, joka on ympäristön tahdittama yksilöllinen biologinen ilmiö. Noin puolet yksilöllisestä vuorokausirytmistä selittyy perinnöllisillä tekijöillä ja noin puolet ympäristövaikutuksella.
Sisäinen kello jätättää miehillä luontaisesti keskimäärin yksitoista minuuttia vuorokaudessa ja naisilla viisi.
Säätely

Fysiologiseen vuorokausirytmiin kuuluu muun muassa unirytmi, jota keskuskello säätelee nukahtamista aiheuttavien melatoniinin, adenosiininja galaniinin sekä heräämistä edistävän oreksiinin tuotannon avulla. Keskuskello säätelee myös immuunijärjestelmän ja hormonierityksen vuorokautisia vaihteluita. Elimistön fysiologiset vuorokausirytmit säätelevät kehon lämpötilaa, liikkumiskykyyn vaihteluita sekä mielialaa ja aivotoimintaa. Sisäinen kello säätelee myös sydämen ja maksan toimintaa sekä solujen energiantuotantoa Biologinen keskuskello säätelee lisäksi testosteronin erityksen vuorokausirytmiä ja vireyttä sekä kordinaatiokyvyn, aivojen reaktioajan, keuhkojen ja lihasten toiminnan tehokkuuden, verenpaineen, ruumiinlämmön ja suoliston toiminnan ajallista vaihtelua.
Aivojen keskuskelloksi kutsuttu suprakiasmaattinen tumake eli suprakiasmaattinen hermosolurykelmä tahdistaa elimistön rytmejä. Tieto valon ja pimeän muutoksesta välittyy ihmisellä näköhermoja pitkin suprakiasmaattiseen tumakkeeseen ja sieltä edelleen käpyrauhaseen. Valo tahdistaa suprakiasmaattisen tumakkeen sisäistä kelloa, pimeys saa puolestaan aikaan nukahtamisvalmiutta lisäävän melatoniinin erittymisen käpylisäkkeessä. Liian niukka dopamiinintuotanto saa sisäisen kellon jätättämään.
Magnesiumin on havaittu olevan keskeisessä roolissa sisäisen kellon säätelijänä, sillä solujen magnesiumpitoisuus vaihtelee vuorokaudenajan mukaan. Magnesiumin määrä solussa vaikuttaa muun muassa siihen, miten tehokkaasti solu pystyy polttamaan saamaansa ravintoa energiaksi.
Säätelevät geenit

Ihmisen uni-valve-rytmiä säätelee 351 erilaista geeniä. Osa sisäistä kelloa säätelevistä geeneistä liittyy silmien verkkokalvojen toimintaan, minkä vuoksi epäillään, että niiden toiminta säätelee myös sitä, kuinka päivänvalo tahdistaa elimistön keskuskelloa.
Ihmisen vuorokausirytmi on yleensä sellainen, että luontaisen unijakson keskikohta ajoittuu kello neljään aamuyöllä. Noin puolella prosentilla väestöstä on mutaatio sisäistä kelloa säätävässä cry1-geenissä, jolloin unijakson keskikohta siirtyy kello seitsemäksi.
Kronotyypit

Aikuisilla vuorokausirytmi on aika pysyvä, ellei ihminen sairastu tai rytmi muutoin häiriinny. Ihmiset jaetaan tutkimuksissa aamu-, ilta- ja välityyppeihin. Yli 25-vuotiaiden suomalaisten yleisin vuorokausirytmityyppi on aamuvirkkuus. Iltavirkkuus ja välityyppisyys on tätä nuoremmilla yleisempää kuin aamuvirkkuus. Kun elimistö alkaa ikääntymisen myötä rappeutua, vuorokausirytmillä on taipumus häiriintyä siten, ettei se pysy enää optimissaan. Ikääntyneillä on siten enemmän haasteita pitää yllä säännöllisiä biologisia rytmejä ja hyvää uni-valve-tilaa. Rappeutuneet aivosolut reagoivat heikommin unirytmiin vaikuttaviin "aikamerkkeihin" kuten auringonvalon muutoksiin, aterioihin ja fyysiseen aktiivisuuteen. Ikääntyminen vähentää lisäksi aivoihin päätyvän valoinformaation määrää.
Vaikutukset

Vuorokausirytmin näkee esimerkiksi kehon lämpötilasta, verenpaineesta, hormonaalisista toiminnoista sekä kullekin ominaisesta luontaisesta uni-valve-rytmistä. Tutkijat ovat havainneet, että jos ihminen joutuu nukkumaan väärään aikaan vuorokaudesta, lähes kaikkien niiden geenien toiminta, jotka ovat ajastuneet olemaan aktiivisia tiettyyn aikaan vuorokaudesta, häiriintyy. Kyseinen ilmiö selittää sen, miksi väärään aikaan valvominen tuntuu pahalta. Yksilön arkisen vuorokausirymin yhteensopimattomuus hänen biologisen kellonsa kanssa on myös merkittävä vaaratekijä terveydelle. Ihmisten kyky joustaa ihannevuorokausirytminsä suhteen vaihtelee siten, että tunninkin jousto on toisille vaikeaa. Jos ihminen herää jatkuvasti itselleen väärään aikaan, keho kärsii ja monet elimistön toiminnat voivat alkaa toimia epätahdissa. Tämä saattaa johtaa aineenvaihduntasairauksiin, sydän- ja verisuonitauteihin, mielenterveyden häiriöihin, uni-valve-rytmin häiriöihin, selkäsairauksiin ja immunologisiin sairauksiin.
Keskuskelloa häiritseviä tekijöitä

Veren korkea glukoosipitoisuus ylipainoisilla ihmisillä sotkee solukellojen elimistöä tahdistavaa toimintaa. Aivojen krooninen matala-asteinen tulehdus eli neuroinflammaatio saattaa aiheuttaa sisäisen kellon häiriöitä. Elimistön fysiologisten vuorokausirytmien häiriintyminen aiheuttaa lisäksi elimistön tulehdusten aktivoitumista..
Muita sisäisen kellon toimintaa häiritseviä tekijöitä ovat esimerkiksi aikavyöhykkeiden ylittävien lentojen aiheuttama aikaerorasitus, kesä- ja talviaikaan siirtymiset, keinovalo, vuorotyö, stressi, tupakointi, alkoholi ja kofeiinipitoiset juomat. sekä yhteiskunnassa vallitsevat aamuvirkkujen ehdoilla toimivat järjestelyt.
Ylen ja työterveyslaitoksen vuoden 2019 kyselystä kävi ilmi, että vastaajien luontaisen biologisen rytmin poikkeaminen arjen pakotetusta rytmistä korreloi vahvan negatiivisesti unen laadun, vireystason, mielialan ja elämäntyytyväisyyden kanssa.
Oxfordin yliopiston tutkija Paul Kelley on väittänyt, että virastoaika on niin kaukana useiden alle 55-vuotiaiden ihmisten luontaisesta uni-valve-rytmistä, että työn laatu heikkenee ja ihmisen terveys vaarantuu erityisesti sydämen ja maksan osalta. Työntekoa ei pitäisi Kelleyn mukaan aloittaa ennen kello kymmentä ja sama pätee teini-ikäisten koulupäiviin. Kelley on myös huomauttanut, ettei ihmisen biologista uni-valve-rytmiä kyetä muuttamaan ja että riittämätön uni altistaa muun muassa immuunijärjestelmän häiriöille. Kelleyn johdolla suoritettu tutkimus on osoittanut, että oppilaiden arvosanat paranevat, kun koulun alkamisaikaa myöhennetään siten, että koulu alkaa vasta kello kymmeneltä..
Rytmin korjaaminen

Iltavirkku voi aikaistaa rytmiään korjaamalla elintapojaan. Esimerkiksi raskas ateria alkuillasta voi aiheuttaa väsymystä, mutta kun syö silloin kevyitä välipaloja ja vasta kahdeksan jälkeen raskaan illallisen, väsymys tulee sopivasti ennen kymmentä illalla.
Valvotun yön sotkeman vuorokausirytmin korjaaminen takaisin voi kestää puolikin vuotta. Univajeen paikkaaminen nukkumalla seuraavana aamuna pidempään voi vaikeuttaa seuraavaa yötä. Aamu-unet eivät myöskään ole aivoille niin ravitsevia kuin yön tunnit. Yöllä syöminen voi auttaa nukkumista lisäämällä väsymystä. Muita keinoja vuorokausirytmin säilyttämiseksi ovat 15–20 minuutin torkku päivällä ja ulkoilu.
Kasvien sisäinen kello

Myös kasveilla on sisäinen kello, sillä ne tietävät jo pari tuntia aikaisemmin, milloin aurinko nousee. Kasvit osaavat myös säädellä tärkkelysvarastojensa kulumista varaston kulloisenkin koon ja yön pituuden mukaan siten, että varastot eivät ehdy ennen aamua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalaisten vuorokausirytmi muuttunut – joustavuus lisääntyy hitaasti työpaikoilla Yle 16.8.2013.
Tutkijat suosittelevat kouluaamuihin lisää unta (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat 8.8.2013.
Vuorokausirytmi ja unen säätely (Arkistoitu – Internet Archive) Terveyskirjasto 8.5.2008.
Biologisen kellon fysiologia ja vuorokausirytmin häiriöiden yhteys sairauksiin Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 1999;115(5):565.
Secrets of the Body Clock BBC dokumentti vuodelta 2013.
The Secret Life of Your Body Clock BBC dokumentti vuodelta 2009.
Diagrammi ihmisen sisäisestä kellosta
Kivijärvi (täsmennyssivu)

Kivijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkakunta

Kivijärvi, kunta Keski-Suomessa
Kivijärvi, kylä Eurassa
Kivijärvi, kylä Evijärvellä
Kivijärvi, luonnonsuojelualue Hollolassa
Kivijärvi, kulmakunta Särkikylässä Evijärvellä
Kivijärvi, kylä Karstulassa
Kivijärvi, kylä Kauhavalla
Kivijärvi, kulmakunta Kuopiossa
Kivijärvi, kylä Laitilassa
Kivijärvi, kulmakunta Leppävirralla
Kivijärvi, kylä Mynämäellä
Kivijärvi, kylä Parikkalassa
Kivijärvi, kylä Pedersören kunnassa
Kivijärvi, kylä Pomarkussa
Kivijärvi, nyk, Simpele, entinen kylä Simpeleen kunnassa, nykyisin Rautjärven kunnan keskustaajama
Kivijärvi, kylä Soinissa
Kivijärvi, kulmakunta Utajärvellä
Kivijärvi, kylä Vehmaalla
Kivijärvi, kylä Ähtärissä
Kivijärvi, entinen kylä Vienan Karjalassa lähellä Latvajärveä
Nimeltään lähes samanlainen on myös:
Kivjärv, kulmakunta Kruunupyyssä
Järvi

Ala-Kivijärvi, järvi Luumäellä
Alinen Kivijärvi, järvi Ikaalisissa
Alinen Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä
Iso Kivijärvi, järvi Heinolassa ja Pertunmaalla
Iso Kivijärvi, järvi Heinävedellä
Iso Kivijärvi, järvi Hyrynsalmella
Iso Kivijärvi, järvi Ilomantsissa Pihlajavaaran pohjoispuolella
Iso Kivijärvi, järvi Ilomantsissa Repovaaran länsipuolella
Iso Kivijärvi, järvi Kankaanpäässä
Iso Kivijärvi, järvi Keuruulla
Iso Kivijärvi, järvi Kihniöllä
Iso Kivijärvi, järvi Kolarissa
Iso Kivijärvi, järvi Kuopiossa Savulahden eteläpuolella
Iso Kivijärvi, järvi Kuopiossa Vehmersalmen eteläpuolella
Iso Kivijärvi, järvi Muhoksen ja Utajärven kunnanrajalla
Iso Kivijärvi, järvi Parkanon Korteskylän pohjoispuolella
Iso Kivijärvi, järvi Parkanon Kirjaskylässä
Iso Kivijärvi, järvi Parkanossa Mustajärven kylän itäpuolella
Iso Kivijärvi, järvi Pomarkussa
Iso Kivijärvi, järvi Posiolla
Iso Kivijärvi, järvi Pudasjärvellä
Iso Kivijärvi, järvi Ruovedellä
Iso Kivijärvi, järvi Simossa
Iso Kivijärvi, järvi Suomussalmella
Iso Kivijärvi, järvi Sysmässä
Iso Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä Lavajärven valuma-alueella
Iso Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä Lassilassa
Iso Kivijärvi, järvi Ylöjärven Länsi-Aureessa
Kivijärvi, järvi Enontekiöllä
Kivijärvi, järvi Heinolan Hirvisalossa
Kivijärvi, järvi Heinolan Makkaramäellä
Kivijärvi, järvi Heinävedellä
Kivijärvi, järvi Joutsan Havumäellä
Kivijärvi, järvi Joutsan Taka-Ikolassa
Kivijärvi, järvi Jyväskylän Rutalahdella
Kivijärvi, järvi Jyväskylän Saukkolassa
Kivijärvi, järvi Kajaanissa
Kivijärvi, järvi Jämsän Hallissa
Kivijärvi, järvi Jämsän Jämsänniemellä
Kivijärvi, järvi Kannonkoskella, Kivijärvellä ja Kinnulassa
Kivijärvi, järvi Kannonkosken Mannilankylässä
Kivijärvi, järvi Keuruulla
Kivijärvi, järvi Kuhmossa Kaihlajoen alueella
Kivijärvi, järvi Kuhmossa Kivijoen alueella
Kivijärvi, järvi Kuopiossa Kukkamäen lähellä
Kivijärvi, järvi Lahdessa ja Hollolassa
Kivijärvi, järvi Laitilassa
Kivijärvi, järvi Lemillä ja Luumäellä
Kivijärvi, järvi Luumäellä Hietamiehen kylässä
Kivijärvi, järvi Mynämäellä
Kivijärvi, järvi Padasjoen Auttoisessa
Kivijärvi, järvi Padasjoen Nyystölässä
Kivijärvi, järvi Padasjoen Toritussa
Kivijärvi, järvi Pihtiputaalla
Kivijärvi, järvi Pusulassa Lohjalla
Kivijärvi, järvi Oulussa
Kivijärvi, järvi Sastamalan Ekojärvellä
Kivijärvi järvi Sastamalan Kiikassa
Kivijärvi, järvi Simpeleellä Rautjärvellä
Kivijärvi, järvi Suomussalmella
Kivijärvi, järvi Tuusniemellä
Kivijärvi, järvi Ulvilan Kullaalla
Kivijärvi, järvi Urjalassa
Kivijärvi, järvi Utajärvellä
Kivijärvi, järvi Tornion ja Ylitornion Mellakoskella
Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä Itä-Aureessa
Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä Lopenkulmalla
Kivijärvi, järvi Ähtärissä
Pieni Kivijärvi, järvi Sysmässä
Pikku Kivijärvi, järvi Kihniössä
Pikku Kivijärvi, järvi Ruovedellä
Tölli-Kivijärvi, järvi Ikaalisten Sisätössä
Vähä Kivijärvi, järvi Keuruulla
Vähä Kivijärvi, kuivatettu järvi Parkanon Kirjaskylässä
Vähä Kivijärvi, järvi Ylöjärven Heinälammilla
Vähä Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä Lavajärven valuma-alueella
Vähä Kivijärvi, järvi Ylöjärvellä Länsi-Aureessa
Venäjällä

Kivijärvi, entinen runokylä ja entinen kyläneuvosto nykyisen Kostamuksen kaupunkipiirin alueella Karjalan tasavallassa
Kivijärvi eli Kiitesjärvi, järvi Kostamuksen kaupunkipiirin alueella Karjalan tasavallassa
Kivijärven rautatieasema, rautatieasema Karjalan tasavallassa
Sukunimi

Erkki Kivijärvi (1882–1942), suomalainen kirjailija ja lehtimies
Harry Kivijärvi (1931–2010), suomalainen kuvanveistäjä
Kai Kivijärvi (1907–1978), suomalainen toimittaja ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Erkki Kivijärven poika
Kåre Kivijärvi (1938–1991), norjalainen valokuvaaja
Reijo Kivijärvi (s. 1955), suomalainen taidemaalari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kivijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Iivo Nei

| Iivo Nei |
| --- | --- |
 Iivo Nei vuonna 1966.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Iivo Nei
Syntynyt: 31. lokakuuta 1931 (ikä 93)
Shakinpelaaja
Titteli:  Kansainvälinen mestari
Iivo Nei (s. 31. lokakuuta 1931 Tartto) on virolainen šakinpelaaja ja šakkikirjailija. FIDE myönsi hänelle ansioista pelaajana kansainvälisen mestarin arvon 1964.
Elämä

Iivo Nei vietti lapsuutensa Tartossa. Nuorena hän voitti Viron nuorten mestaruuden tenniksessä. Suuren osan elämäntyöstään Nei on tehnyt šakkiin liittyvissä organisaatioissa. Hän toimi 1966–1992 Tallinnan šakkikoulun johtajana. Sen jälkeen hän toimi FIDE:n Baltian alueen aluepresidenttinä vuosina 1992–1998.