stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hernekeitto
Kirjallisuutta

Nieminen, Jere: Herne rokkaa: Herneruokakirja.  Helsinki:  Multikustannus, 2008.  ISBN 978-952-468-164-3
Aiheesta muualla

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hernekeitto Wikimedia Commonsissa
Markku Huusko: Tyly arvio: Suomalainen purkkihernekeitto ”pula-ajan herkkua”. Uusi Suomi 18.7.2012.
Suomen puolustusvoimien hernekeitto ja pannukakku.
Bryce Courtenay

| Bryce Courtenay |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1933 Johannesburg, Etelä-Afrikka
Kuollut: 22. marraskuuta 2012 (79 vuotta) Canberra, Australia
Kansalaisuus:  australialainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Arthur Bryce Courtenay (14. elokuuta 1933 Johannesburg, Etelä-Afrikka – 22. marraskuuta 2012 Canberra, Australia) oli Etelä-Afrikassa syntynyt australialaistunut kirjailija. Hän muutti 1958 Australiaan ja työskenteli 35 vuotta mainosalalla enne kuin julkaisi vuonna 1989 ensimmäisen kirjansa Yksi kaikkia vastaan.
Courtenayn monille kielille käännetyt romaanit ovat olleet hyvin suosittuja, erityisesti Yksi kaikkia vastaan (The Power of One, 1989), joka on käännetty yhdeksälle kielelle. Hän käsittelee useissa teoksissaan Etelä-Afrikkaan liittyviä aiheita. Teoksiin kuuluu myös trilogia, jonka tapahtumaympäristö on Tasmania, ja omaelämäkerrallinen teos, jossa hän kuvaa poikansa aidskuolemaa. Hänen romaaniensa suosiota ei vähentänyt se, että eräät merkittävät kriitikot tyrmäsivät hänen teoksensa. Courtenay kävi kriitikoiden kanssa sekä kirjallisia että julkisia kiistoja, ja hän vähätteli "kirjallisia" kirjailijoita, kriitikkoja ja tutkijoita, koska he hänen mukaansa tyrkyttämillään teoksilla vieroittivat nuoria lukemisesta.
Palkinnot ja tunnustukset

Canberran yliopiston kunniatohtori 2012
Member of the Order of Australia (AM), Order of Australia, 1995
teoksesta Smoky Joe's Cafe (2001): Australian Book Industry Awards (ABIA), Booktopia People's Choice Award 2001
teoksesta The Potato Factory (1995) Who Weekly Reader's Choice Award 1998
teoksesta The Power of One , 1989, kokoelmassa The Power of One [and] Tandia , The African Collection
1996 Western Australian Young Readers' Book Award, Avis Page Award
1996 Western Australian Young Readers' Book Award, Older Readers
1994 KOALA Awards, Secondary
1990 British Book Awards: International Awards paras uusi romaani
teoksesta Jack of Diamonds (2012): Australian Book Industry Awards (ABIA): Australian General Fiction Book of the Year 2013
teoksesta Whitethorn The African Collection (2005): International IMPAC Dublin Literary Award, International Awards 2007
Suomennetut teokset

Yksi kaikkia vastaan (The Power of One), suomentanut Hilkka Pekkanen. WSOY, 1990 ISBN  951-0-16292-2
Aiheesta muualla

Power of One author Bryce Courtenay dead at 79, ABC News 23.11.2012
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Heikki Lehikoinen

Heikki Lehikoinen (s. 1961) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut tietokirjoja eri aiheista, kuten metsästyksen historiasta, eläinuskomuksista ja kuolemakäsityksistä kansanperinteessä. Lisäksi hän on kirjoittanut lapsille.
Lehikoinen oli vuonna 2017 Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokas lastenromaanilla Kuningas Faravidin testamentti.
Teokset

Pääteitä ja sivukatuja: Helsingin kaupungin rakennusviraston katuosasto 1969-1999. Helsinki: Helsingin kaupungin rakennusviraston katuosasto, 2001, (Helsingin kaupungin rakennusviraston julkaisuja, ISSN 1238-9579, 2001, 24.). ISBN  951-718-704-1
Tuo hiisi hirviäsi: metsästyksen kulttuurihistoria Suomessa. Helsinki: Teos, 2007 ISBN  978-951-851-123-9
Ole siviä sikanen: suomalaiset eläinuskomukset. Helsinki: Teos, 2009 ISBN  978-951-851-248-9
Katkera Manalan kannu: kuoleman kulttuurihistoria Suomessa. Helsinki: Teos, 2011 ISBN  978-951-851-317-2
Kuningas Faravidin testamentti. kuvitus: Emmi Jormalainen. Helsinki: Teos 2016 ISBN  978-951-851-693-7 Sarja: Sukelluslabradori Tufunus tutkii 1
Tufunus avaruudessa. kuvitus: Emmi Jormalainen. Helsinki: Teos 2019 ISBN  978-951-851-933-4 Sarja: Sukelluslabradori Tufunus tutkii 2
Tufunus ja Olavinlinnan neito. kuvitus: Emmi Jormalainen. Helsinki: Teos 2021 ISBN  978-952-363-150-2 Sarja: Sukelluslabradori Tufunus tutkii 3
Tufunuksen Tuonelan-matka. kuvitus: Emmi Jormalainen. Helsinki: Teos 2022 ISBN  978-952-363-326-1 Sarja: Sukelluslabradori Tufunus tutkii 4
Pesäpallon SM-sarja 1934

Vuoden 1934 Suursarjaan joukkuemäärää päätettiin lisätä entisestä 8:sta 12:een. Lisäpaikkojen täyttämiseksi järjestettiin keväällä karsintaotteluja eri puolella Suomea. Sarja oli järjestyksessään 13. SM-sarja kausi ja Helsingin Pallonlyöjät palasi kultakantaan.
Esikarsinta

Helsingissä 26.4.
Katajanokan Haukat - Helsingin Pallo-Toverit  0-3
Tampereella 6.5.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |   |   |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  |  |
|   | Tampereen Pyrintö | 2 |  |  |  |  |
|   | Tampereen Pyrintö | 2 |  |  |   |   |
|   | Loimaan Palloilijat | 8  |  |  |   |   |
|   | Loimaan Palloilijat | 8  |  |  | Loimaan Palloilijat | 5 |
|   |   |   |  |  | Loimaan Palloilijat | 5 |
|   |   |   |  |  | Hämeenlinnan Tuki | 4 |
|   | Kangasalan Kisa | 6 |  |  | Hämeenlinnan Tuki | 4 |
|   | Kangasalan Kisa | 6 |  |  |  |  |
|   | Hämeenlinnan Tuki | 11  |  |  |  |  |
|   | Hämeenlinnan Tuki | 11  |  |  |  |  |
Karsinnat

Itäisen alueen karsinnat 9.-10.5. Kuusankoskella
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KV | EK | VPV | JK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 3 | 2 | 0 | 1 | 20-7 | 4 |  | 11-1 | 1-2 | 8-4 |
| Enson Kisailijat | 3 | 2 | 0 | 1 | 13-16 | 4 |  |  | 7-2 | 5-3 |
| Viipurin Pallo-Veikot | 3 | 2 | 0 | 1 | 6-9 | 4 |  |  |  | 2-1 |
| Jyväskylän Kiri | 3 | 0 | 0 | 3 | 8-15 | 0 |  |  |  |  |
Kuusankosken Veto ja Enson Kisailijat selvisivät Suursarjaan.
Läntisen alueen loppukarsinta 9.-10.5. Loimaalla
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | SMJ | PT | PPV | LP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 3 | 3 | 0 | 0 | 10-2 | 6 |  | 2-1 | 3-0 |  |
| Helsingin Pallo-Toverit | 3 | 2 | 0 | 1 | 31-4 | 4 |  |  | 23-0 |  |
| Porin Palloveikot | 3 | 1 | 0 | 2 | 3-28 | 2 |  |  |  |  |
| Loimaan Palloilijat | 3 | 0 | 0 | 3 | 5-15 | 0 | 1-5 | 2-7 | 2-3 |  |
Seinäjoen Maila-Jussit ja Helsingin Pallo-Toverit Suursarjaan.
Ks. http://mrasilainen.com/html_1/1934_SMJ.htm
Suursarja

Sarjassa huomio kiinnittyy vähäjuoksuisuuteen. Tähän osaltaan ovat vaikuttaneet räpylän käyttöön oton salliminen, takarajan käyttöönotto, sekä vuodelle 1934 lisätty uusi vuoronvaihtoon liittyvä ns. yhdeksän lyöjän sääntö. Vähäjuoksuisuus konkretisoitui loppuotteluissa, joissa yksi juoksu kahdessa ottelussa riitti mestaruuteen.
Suursarja > Itälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KV | LMV | EK | VPL | HP | SPS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Veto | 10 | 8 | 0 | 2 | 32-9 | 16 |  | 2-1 | 0-2 | 3-0 | 5-1 | 10-1 |
| Lahden Mailaveikot | 10 | 7 | 0 | 3 | 55-15 | 14 | 3-0 |  | 10-4 | 3-2 | 12-0 | 12-1 |
| Enson Kisailijat | 10 | 6 | 0 | 4 | 45-39 | 12 | 0-4 | 2-6 |  | 4-1 | 12-2 | 10-0 |
| Viipurin Pallonlyöjät | 10 | 5 | 0 | 5 | 46-23 | 10 | 0-1 | 3-1 | 10-3 |  | 7-2 | 10-2 |
| Haminan Palloilijat | 10 | 3 | 1 | 6 | 20-47 | 7 | 1-2 | 1-0 | 1-2 | 4-2 |  | 2-2 |
| Sortavalan Palloseura | 10 | 0 | 1 | 9 | 14-79 | 1 | 0-5 | 0-7 | 5-6 | 0-11 | 3-6 |  |
Suursarja > Länsilohko

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | HPL | PT | SU | RPL | SMJ | TPV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Pallonlyöjät | 10 | 6 | 1 | 3 | 33-16 | 13 |  | 5-2 | 1-2 | 3-1 | 7-0 | 6-1 |
| Helsingin Pallo-Toverit | 10 | 6 | 1 | 3 | 31-25 | 13 | 2-1 |  | 3-3 | 3-2 | 3-4 | 5-0 |
| Salo-Uskelan sk | 10 | 4 | 2 | 4 | 24-23 | 10 | 3-3 | 0-1 |  | 4-2 | 2-0 | 8-0 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 10 | 4 | 1 | 5 | 31-25 | 9 | 1-3 | 2-4 | 2-0 |  | 6-2 | 9-1 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 10 | 4 | 1 | 5 | 27-30 | 9 | 2-3 | 7-4 | 4-0 | 2-2 |  | 4-0 |
| Toijalan Pallo-Veikot | 10 | 3 | 0 | 7 | 18-45 | 6 | 2-1 | 1-4 | 7-2 | 3-4 | 3-2 |  |
Hamina, Sortavala, Seinäjoki ja Toijala putosivat sarjasta. Tilalle nousivat B-sarjan mestari Keravan KooPee sekä Jyväskylän Kiri, Tampereen Pyrintö ja Viipurin Kisa-Veikot.
Loppuottelu

| Helsingin Pallonlyöjät – Kuusankosken Veto  |
| --- | --- | --- | --- |
| 23.9. Kuusankoski | KV | HPL | 0-1  |
| 30.9. Helsinki | HPL | KV | 0-0  |
Helsingin Pallonlyöjät voitti Suomen mestaruuden yhteistuloksella 1-0
Mestaruusjuoksun toi Turpeinen heti ensimmäisessä vuorossa. Tämän jälkeen pelattiinkin 20 vuoroparia juoksuitta.
Mestarijoukkue

Unto Turpeinen, 6 tuotua juoksua
Martti Koivistoinen, 6
Veijo Nordlund, 5
Eero Olavi Henriksson, 5
Olavi Helo, 5
Osmo Kivi, 3
Ville Eskelinen, 2
Kauko Nissinen, 1
Mauno Maristo, 1
Erik Olavi Hammaren, 0
Hopeajoukkue

O. Lilja
Leo Hannula
Tarmo Turpeinen
Ahti Hakalainen
Toivo Jokinen
Yrjö Kara
P. Berg
Lasse Nyman
Kalervo Markkanen
O. Aho
Esko Vitikainen
Sundström
Naisten SM

Naisten Suomen mestaruus ratkaistiin Viipurissa 23. syyskuuta. Viipurin Pallonlyöjät voitti mestaruuden 4-2 voitolla Tampereen Pyrinnöstä.
Kilpailuun lähti mukaan 30 seuraa. Mitään yhtenäistä sarjaa ei ollut, vaan alueet ratkoivat jatkoonpääsijän eri tavoin. Joillakin alueilla pelattiin sarja, joissakin noudatettiin pudotuspelisysteemiä joko kerrasta poikki -periaatteella tai kaksoisotteluina.
VPL:n joukkue: Liisa Tiili,
Rakel Orava,
Aira Noroma,
Ester Parviainen,
Marjatta Sarjola,
Eeva Heinonen,
Aune Karjalainen,
Kerttu Halonen,
Tyyne Järvenpää.
Toinen kirje tessalonikalaisille

| Toinen kirje tessalonikalaisille> Πρὸς Θεσσαλονικείς ἐπιστολή Β΄.Raamattu Uusi testamentti.Synty |
| --- | --- |
Kirjoittaja (perint.):  Paavali
Kirjoituspaikka:  Korintti
Kohde:  Thessaloniken seurakunta
Ajoitus:  n. 50–54 jaa.
Teksti
Genre:  kirje
Alkukieli:  koinee-kreikka
Lyhenne:  2. Tess.
Lukuja:  3
Jakeita:  47
Edeltävä: < 1. Tess.Seuraava: 1. Tim. >
Katso myösLuettelo Raamatun kirjoista
Toinen kirje tessalonikalaisille eli 2. tessalonikalaiskirje (m.kreik. Πρὸς Θεσσαλονικείς ἐπιστολή Β΄, Pros Thessalonikeis epistolē 2) on yksi apostoli Paavalin  nimissä kirjoitetuista Uuden testamentin kirjeistä. Se on kirjoitettu Thessaloniken (myös Tessalonika) kaupungissa sijainneelle seurakunnalle. Se onko Paavali todella kirjeen kirjoittaja on kuitenkin kiisteltyä. Koko Paavalin tekstikorpuksesta toisen tessalonikalaiskirjeen aitous on kolossalaiskirjeen jälkeen varmaankin kiistellyin.
Historia

Perinteisen näkemyksen mukaan Paavali kirjoitti toisen kirjeen Thessaloniken asukkaille todennäköisesti Korintissa muutama kuukausi ensimmäisen kirjeen jälkeen. Seurakuntalaiset olivat omaksuneet hyvin voimakkaasti Paavalin ensimmäisessä kirjeessä opettaman ajatuksen Jeesuksen paluusta ja ajattelivat, että hetki on käsillä hyvin pian. Paavali haluaa korjata tämän käsityksen (2:1-12), ja hän kertoo, mitä pitää tapahtuman ennen kuin lopun aika koittaa. Kirje mainitsee ensimmäisen kerran "suuren luopumuksen".
Edellä kuvatussa näkemyksessä on kuitenkin ongelmia, jotka vaativat selitystä. Kirjeessä hyökätään sellaista opetusta vastaan, että Herran päivä tulisi yllättäen. Kirjeessä kiistetään myös jyrkästi, että joku voisi Paavalin (tai Silvanuksen tai Timoteuksen) kirjeeseen tai puheeseen vedoten sellaista väittää (2. Tess. 2:2). Ongelmana on kuitenkin se, että juuri ensimmäisessä tessalonikalaiskirjeessä, jota yleisesti pidetään aitona Paavalin kirjeenä, opetetaan Herran päivän tulevan kuin "varas yöllä" (1. Tess. 5:2). Opetusta suuresta luopumuksen ajasta ja anti-kristuksesta ei löydy myöskään mistään muusta Paavalin kirjeestä. Sitä, ettei kirje olisi aito Paavalin kirje, on perusteltu myös kirjeitten täysin erilaisella sävyllä. Siinä missä ensimmäinen on yksi lempeimmistä Paavalin kirjeistä, toisen sävy on kiivas ja ankara.
On myös esitetty, että toinen tessalonikalaiskirje olisi kirjoitettu korvaamaan ensimmäinen. Toisen lopussa painotetaan Paavalin omakätistä allekirjoitusta, jonka sanotaan olevan tuntomerkkinä kaikissa Paavalin kirjeissä. Ensimmäisen lopusta tämä Paavalin omakätinen allekirjoitus kuitenkin puuttuu. Siksi on epäilty, että kirjeen kirjoittaja olisi halunnut korjata hereettiseksi näkemänsä ensimmäisen tessalonikalaiskirjeen opetuksen ja näin ollen korjata siis aidon Paavalin näkemyksiä itse Paavalin nimissä. Jos kirje ei ole Paavalin kirjoittama, sen kirjoittajan on kuitenkin täytynyt tuntea muitakin Paavalin kirjeitä ja mahdollisesti olettaa myös vastaanottajiensa tuntevan niitä.
Sisältö

Yhteenveto:
Tervehdys; Jeesus tulee palaamaan tuomarina (1)
Ennustus suuresta luopumuksesta ja pahuuden edustajasta, antikristuksesta: Jeesuksen paluu ei tapahdu, ennen kuin tapahtuu luopumus, jolloin laittomuuden ihminen, kadotuksen lapsi, korottaa itsensä yli kaiken ja asettuu Jumalan temppeliin ja julistaa olevansa Jumala (2)
Rohkaisu seurakunnalle: teidät on valittu pelastukseen, pysykää lujina ja pitäkää kiinni opetuksista
Rukoilkaa meidän puolestamme, että evankeliumi leviäisi (3)
Varoitus laiskuudesta; karttakaa veljiä, jotka vaeltavat kurittomasti; älkää kuitenkaan vihatko heitä, vaan neuvokaa veljellisesti
Lopputervehdys
Kirjallisuutta > Suomeksi

Peltola, Olavi: ”Toinen kirje tessalonikalaisille”, Löytöretki Uuteen testamenttiin.  Kauniainen:  Perussanoma, 1992.  ISBN 951-888-362-9  Teoksen verkkoversio.
Thurén, Jukka & Koskenniemi, Erkki: Korinttilaiskirjeet – Tessalonikalaiskirjeet – Paimenkirjeet.  Aurinko, 2008.  ISBN 9789516189225
Kirjallisuutta > Englanniksi

Fulford, H. W.: Epistles to Thessalonians, Timothy and Titus.  Cambridge University Press, 2003.  ISBN 052104247X
Jowett, Benjamin & Campbell, Lewis: The Epistles of St. Paul to the Thessalonians, Galatians, and Romans: Translation and Commentary.  Wipf and Stock Publishers, 2003.  ISBN 1592442625
Lenski, R. C. H.: The Interpretation of St. Paul's Epistles to the Colossians and Thessalonians.  (Commentary on the New Testament)  Augsburg Fortress.  ISBN 1451416881
Milligan, George: St. Paul's Epistles to the Thessalonians: The Greek Text with Introduction and Notes.  Wipf and Stock Publishers, 2005.  ISBN 1597522414
Morris, Leon: The First and Second Epistles to the Thessalonians.  Wm. B. Eerdmans Publishing, 2009.  ISBN 0802865003
Plummer, Alfred: A Commentary on St. Paul's Second Epistle to the Thessalonians.  Wipf and Stock Publishers, 2001.  ISBN 1579106668
Wanamaker, Charles A.: The Epistles to the Thessalonians: A Commentary on the Greek Text.  (New international Greek Testament commentary 13–14)  Wm. B. Eerdmans Publishing, 1990.  ISBN 0853645108
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toinen kirje tessalonikalaisille Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Teksti

Raamattu . Suomen evankelis-luterilainen kirkko.
Toinen kirje tessalonikalaisille[vanhentunut linkki] (1992)
Toinen kirje tessalonikalaisille[vanhentunut linkki] (1938)
Toinen kirje tessalonikalaisille. Suomenkieliset käännökset (1992, 1938 ja 1776), useita muita käännöksiä sekä kreikankielinen alkuteksti (mm. Westcott-Hort -laitos). Uskonkirjat.net.
Toinen kirje tessalonikalaisille (1938, 1776 ja 1642). Finbible – suomalaisia raamatunkäännöksiä.
Aiheesta muualla > Muuta

Drum, Walter: Epistles to the Thessalonians Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Kirby, Peter (toim.): 2 Thessalonians. Early Christian Writings. (englanniksi)
Rankinen, Jari & Säilä, Tom: Toinen kirje tessalonikalaisille. SLEY:n raamattuluennot.
| n k Uusi testamentti |
| --- | --- |
Evankeliumit ja apostolien teot:  Evankeliumi Matteuksen mukaan  Evankeliumi Markuksen mukaan  Evankeliumi Luukkaan mukaan  Evankeliumi Johanneksen mukaan  Apostolien teot 
Paavalin kirjeet:  Kirje roomalaisille  Ensimmäinen kirje korinttilaisille  Toinen kirje korinttilaisille  Kirje galatalaisille  Kirje efesolaisille  Kirje filippiläisille  Kirje kolossalaisille  Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille  Toinen kirje tessalonikalaisille  Ensimmäinen kirje Timoteukselle  Toinen kirje Timoteukselle  Kirje Titukselle  Kirje Filemonille  Kirje heprealaisille 
Katoliset kirjeet:  Jaakobin kirje  Ensimmäinen Pietarin kirje  Toinen Pietarin kirje  Ensimmäinen Johanneksen kirje  Toinen Johanneksen kirje  Kolmas Johanneksen kirje  Juudaksen kirje 
Profetiat:  Johanneksen ilmestys
Tieteiskirjallisuus

Tieteiskirjallisuus eli science fiction -kirjallisuus on kirjallisuuden laji, joka käsittelee tieteen ja tekniikan vaikutusta ihmisiin ja koko yhteiskuntaan.
Tieteiskirjallisuus kirjallisuuden lajina

Tieteiskirjallisuudessa kerronta on monesti suoraviivaisempaa ja selkeämpää kuin kaunokirjallisuudessa yleisesti. Sekä tieteiskirjoja että tavanomaista näytelmäkirjallisuutta kirjoittanut Orson Scott Card on arvioinut syyksi sen, että tieteiskirjallisuudessa älyllisyys ja sanoma ovat usein itse tarinan ominaisuuksia, eikä niitä tarvitse luoda tekstiin tyylikikoilla tai vertauskuvallisella kerronnalla. Monet yleisen kirjallisuuden asiantuntijat ja kriitikot kuitenkin pitävät helppolukuista tyyliä merkkinä taiteellisten ansioiden puutteesta. Tätä Orson Scott Card pitää väärinkäsityksenä:
»Monet kirjailijat ja kriitikot ovat rakentaneet koko uransa sen käsityksen varaan, että mikä tahansa kirjallisuus, mitä tavalliset ihmiset voivat ymmärtää ilman mietiskelyä on arvotonta löpinää – – Jos yleisesti sovittaisiin, että tarinat tulisi kertoa selkeästi, kirjallisuuden professorit menettäisivät työpaikkansa ja hämärän, koodikielellä kirjoitetun kaunokirjallisuuden luojat saisivat osakseen sääliä eikä kunniaa vaikeaselkoisuudestaan.»
Tunnettuja tieteiskirjailijoita

Douglas Adams
Brian Aldiss
Isaac Asimov
Iain Banks
Ray Bradbury
Liu Cixin
Arthur C. Clarke
Philip K. Dick
William Gibson
M. John Harrison
Robert A. Heinlein
Aldous Huxley
Ursula K. Le Guin
Stanisław Lem
Ken MacLeod
George Orwell
Frederik Pohl
Alastair Reynolds
Lucius Shepard
Dan Simmons
Norman Spinrad
Bruce Sterling
Arkadi ja Boris Strugatski
Jack Vance
Jules Verne
Vernor Vinge
Kurt Vonnegut
H. G. Wells
Suomalainen tieteiskirjallisuus

Varhaiset tieteiskertomukset 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa olivat kuvitelmia tulevaisuudesta ja yhteiskunnallisia utopioita. Itsenäistymisen jälkeen ilmestyi useita teoksia, joiden voi sanoa edustavan Euroopassa 1800-luvun loppupuolelta asti yleistä tulevaisuuden sota -lajityyppiä. Jännitysromaaneissa taas esiteltiin tulevaisuuden keksintöjä, aika- ja avaruusmatkoja. 1940-luvun lopulta alkaen tieteiskirjallisuus oli yleisimmin nuortenkirjallisuutta, mutta nykyaikaisen tieteiskirjallisuuden käsite tuli Suomessa 1950-luvulla tunnetuksi. Vuonna 1968 ilmestyi Erkki Ahosen Paikka nimeltä Plaston, joka oli ensimmäinen vakava aikuisten tieteisromaani pitkään aikaan. 1970-luvun romaaneissaan Ahonen pohti ihmisen ja tekniikan suhdetta muuttuvassa yhteiskunnassa.
Suomalainen science fiction -fandom järjestäytyi 1970-luvun lopulla. 1980-luvulla harrastajalehdet alkoivat julkaista tieteisnovelleja ja Suomen tieteiskirjoittajat perustettiin. Suomalaisia tieteisromaaneja alkoi ilmestyä säännöllisesti 1990-luvulta alkaen. Tunnettuja tieteiskirjailijoita ovat muun muassa Risto Isomäki ja Hannu Rajaniemi. Tieteiskirjallisuutta ovat kirjoittaneet myös Johanna Sinisalo, Leena Krohn, Maarit Verronen, Tero Niemi ja Anne Salminen, Anne Leinonen sekä J. Pekka Mäkelä.
Kirjallisuutta

Hinkkanen, Juhani & Ekholm, Kai (toim.): Science fiction.  Helsinki:  Kirjastopalvelu, 1990.  ISBN 951-692-217-1
Koponen, Jari: Maailman SF käännöksinä. Bibliografia.  Helsinki:  Avain, 2012.  ISBN 978-951-692-944-9
Koponen, Jari: Utopia- ja tieteiskirjallisuus Suomessa. Bibliografia 1803–2013.  Helsinki:  Avain, 2014.  ISBN 978-952-304-046-5
Matilainen, Hanna: Mitä kummaa. Opas kotimaiseen spekulatiiviseen fiktioon.  Helsinki:  Avain, 2014.  ISBN 978-952-304-024-3
Portti.  Tampere:  Tampereen science fiction -seura, 1982–.  ISSN 0359-114X
Savolainen, Matti (toim.): Tieteiskirjallisuuden maailmoita.  Helsinki:  Kirjastopalvelu, 1987.  ISBN 951-692-185-X
Sisättö, Vesa: Ulkomaisia nuorten tieteis- ja fantasiakirjailijoita.  Helsinki:  Avain, 2015.  ISBN 978-952-304-065-6
Sisättö, Vesa & Jerrman, Toni (toim.): Ulkomaisia tieteiskirjailijoita 1.  Helsinki:  BTJ, 2004.  ISBN 951-692-560-X
Sisättö, Vesa & Jerrman, Toni (toim.): Ulkomaisia tieteiskirjailijoita 2.  Helsinki:  BTJ, 2004.  ISBN 951-692-579-0
Sisättö, Vesa & Jerrman, Toni (toim.): Kotimaisia tieteis- ja fantasiakirjailijoita.  Helsinki:  BTJ, 2006.  ISBN 951-692-617-7
Soikkeli, Markku: Tieteiskirjallisuuden käsikirja.  Helsinki:  Avain, 2015.  ISBN 978-952-304-053-3
Tähtivaeltaja.  Helsinki:  Helsingin science fiction -seura, 1984–.  ISSN 0781-271X
Kirjallisuutta > Englanniksi

D’Ammassa, Don: Encyclopedia of Science Fiction.  New York:  Facts on File, 2005.  ISBN 0-8160-5924-1
Aldiss, Brian W. & Wingrove, David: Trillion Year Spree. The History of Science Fiction.  London:  Victor Gollancz, 1986.  ISBN 0-575-03943-4
Bould, Mark et al. (toim.): The Routledge Companion to Science Fiction.  London:  Routledge, 2011.  ISBN 978-0-415-45379-0
James, Edward & Mendlesohn, Farah (editors): The Cambridge Companion to Science Fiction.  Cambridge:  Cambridge University Press, 2003.  ISBN 0-521-81626-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta tieteiskirjallisuus Wikimedia Commonsissa
Etusivu Turun Science Fiction Seura (TSFS). Viitattu 21.9.2018.
Suomalaisen tieteis- ja fantasiakulttuurin sivu.
Suomenkielisen sf-, fantasia- ja kauhukirjallisuuden bibliografia.
Risingshadow.fi.
Kirjakerho: Robotteja Kalevalassa, teknologisia unelmia antiikin myyteissä. Keskustelu siitä, mihin tieteiskirjallisuutta on käytetty. Yle Radio 1
Katja K: Suomen science fiction- ja fantasiatutkijat järjestäytyivät! Akateemisen ja populaarin välimaastossa -blogi. 17.10.2013. Viitattu 21.9.2018.
Jules Verne.
H. G. Wells.
Stanisław Lem.
Iain Banks.
Hannu Rajaniemi on suomalainen kansainvälisesti menestynyt tieteiskirjailija.
Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille

| Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille> Πρὸς Θεσσαλονικείς ἐπιστολή A΄.Raamattu Uusi testamentti |
| --- | --- |
 Ensimmäistä tessalonikalaiskirjettä, Papyrus 65.
Synty
Kirjoittaja (perint.):  Paavali
Kirjoituspaikka:  Korintti
Kohde:  Thessaloniken seurakunta
Ajoitus:  n. 49–54 jaa.
Teksti
Genre:  kirje
Alkukieli:  koinee-kreikka
Lyhenne:  1. Tess.
Lukuja:  5
Jakeita:  89
Edeltävä: < Kol.Seuraava: 2. Tess. >
Katso myösLuettelo Raamatun kirjoista
Ensimmäinen kirje tessalonikalaisille eli 1. Tessalonikalaiskirje (m.kreik. Πρὸς Θεσσαλονικείς ἐπιστολή A΄, Pros Thessalonikeis epistolē 1) on yksi Uuden testamentin vanhimmista kirjeistä. Sen on kirjoittanut apostoli Paavali Thessaloniken (myös Tessalonika) kaupungissa sijainneelle seurakunnalle.