stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pienvesien kunnostus
Yleistä

Pienvedet kuuluvat suomalaiseen luontoon ja ovat tärkeä osa luonnon monimuotoisuutta. Pienvedet tarjoavat elinympäristöjä monille eliöille, muun muassa kaloille, linnuille ja hyönteisille. Nisäkkäistä esimerkiksi saukko on riippuvainen pienvesiympäristöstä. Täysin luonnontilaisia pienvesiä on enää hyvin vähän jäljellä ja suurin osa luonnontilaisista pienvesistä on säilynyt kansallispuistoissa ja suojelualueilla. Suomen uhanalaisista lajeista noin kuusi prosenttia on riippuvaisia pienvesistöistä, joten pienvesien suojelu ja ennallistaminen on tärkeää. Pienvedet ovat herkkiä veden laadun ja ympäristön muutoksille niiden vähäisen vesimäärän takia.v
Pienvesien kunnostamisia on tehty enimmäkseen luonnonsuojelualueilla, mutta ennallistaminen on tärkeää myös suojelualueiden ulkopuolella. Ennallistamisessa täytyy ottaa huomioon pienveden lähiympäristö ja valuma-alue, sillä alueiden tila vaikuttaa olennaisesti myös pienveden kuntoon. Suojavyöhyke on pienveden lähiympäristö, joka suojaa kiintoaineiden ja ravinteiden huuhtoutumista vesistöön. On tärkeää, että ennallistamistoimenpiteiden yhteydessä pyritään säilyttämään pienveden lähiympäristö mahdollisimman luonnontilaisena. Pienvesien ennallistaminen on tehtävä alueen luontoarvoja vaarantamatta. Pienvesien ennallistamista ja kunnostamista varten on haettava vesiomistajan lupa sekä alueellisen ympäristökeskuksen ja kalatalousviranomaisen lausunnot.[lähde? ]
Kunnostus- ja ennallistamistoimenpiteitä

Lähteen kunnostamisessa pyritään nostamaan pohjaveden pinta samalle tasolle, jolla se on ollut aikaisemmin. Veden pinnan nostamisen seurauksena elinympäristöjä eliöille ja kasvillisuudelle palautuu ja lähdealue suurenee. Kunnostaminen on hyvä tehdä yhdessä asiantuntijan kanssa, sillä lähdekasvillisuus ja –eliöstö ovat hyvin herkkiä vahingoittumaan kunnostuksen yhteydessä. Lähteen ennallistamista voidaan tehdä muun muassa nostamalla laskupuron tai –noron pohjaa, täyttämällä lähteen lähistöllä olevia metsäojia, poistamalla vedenottorakenteita ja ohjaamalla vesi alkuperäiseen lasku-uomaan.[lähde? ]
Lammen kunto kohenee kunnostamalla lammesta alkavia ja lampeen laskevia noroja ja puroja. Yksi tärkeimpiä lammen kunnostustoimenpiteitä on veden pinnan nosto. Myös ojien tukkiminen on yksi kunnostustoimenpiteistä.
Aiheesta muualla

Pienvedet, Hämeen ympäristökeskus
Vesistöjen kunnostus ja hoito, Suomen ympäristökeskus
Pienvesien ennallistaminen, Suomen ympäristökeskus
Kaislat
Platyvóla

| Platyvóla Πλατυβόλα |
| --- | --- |
 Platyvóla
 Koordinaatit: 35°24′53″N, 24°2′13″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Chaniá
Kunta:  Chaniá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7401050601
Väkiluku (2021):  9
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Platyvóla (kreik. Πλατυβόλα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 9 (2021).
Platyvólan kylä sijaitsee Kreetan läntisissä sisäosissa noin 19 kilometriä etelään Chanián kaupungista. Platyvóla muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Πλατυβόλας, Dimotikí Koinótita Platyvólas), johon kuuluvat varsinaisen Platyvólan kylän lisäksi kylät Spiliária ja Thymiá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 50 (2021).
Pensaskäet

| Pensaskäet |
| --- | --- |
 Pensaskäki (Cacomantis variolosus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Käkilinnut Cuculiformes
Heimo::  Käet Cuculidae
Suku::  Pensaskäet Cacomantis  S. Muller, 1843
Katso myös
   Pensaskäet Wikispeciesissä   Pensaskäet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pensaskäet (Cacomantis) on käkien heimoon kuuluva käkilintusuku. Siihen kuuluu BirdLife Suomen mukaan kymmenen lajia.
Pensaskäkiin kuuluvat lajit

Harmaakäki (Cacomantis passerinus)
Kirjokäki (Cacomantis sonneratii)
Papuankäki (Cacomantis castaneiventris)
Pensaskäki (Cacomantis variolosus)
Valittajakäki (Cacomantis merulinus)
Viuhkakäki (Cacomantis flabelliformis)
Ruostevatsakäki (Cacomantis sepulcralis)
Halmaherankäki (Cacomantis heinrichi)
Aiheesta muualla

ITIS: Cacomantis (englanniksi)
Pori-kirja

| Pori-kirja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Janne Toivonen
Kuvittaja:  Heikki Westergård
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Satakunnan Kirjateollisuus
Julkaistu:  2008
Sivumäärä:  215
ISBN:  978-952-6-71190-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pori-kirja on toimittaja Janne Toivosen ja valokuvaaja Heikki Westergårdin tekemä kirja Porista, joka on ilmestynyt vuonna 2008. Kirjan on kustantanut Satakunnan Kirjateollisuus ja sen kustannustoimittajana toimi kirjailija Juha Seppälä. Kirjoittaja Janne Toivonen on syntynyt Porissa ja tehnyt pääosan työurastaan Yleisradiossa. Kuvaaja Heikki Westergård on työskennellyt Satakunnan Kansan lehtikuvaajana.
Kirja eroaa perinteisistä suomalaisista kaupunkikirjoista realistisen ja kaunistelemattoman tyylinsä vuoksi. Kirja ei kerro vain Porin hyvistä puolista, vaan käsittelee kaupungin lähihistoriaa ja nykypäivää useiden haastattelujen kautta niin negatiivisessa kuin positiivisessakin valossa. Kirjan pääpaino on selvittää, miksi Pori romahti 1970-luvun alkuun jatkuneen menestyksen jälkeen.
Kirjaan on haastateltu lähes sataa pääosin porilaista tai Porista kotoisin olevaa henkilöä, joukossa poliitikkoja, taiteilijoita, tutkijoita, viranomaisia ja tavallisia kaupunkilaisia. Tyyliltään Pori-kirja on haastatteluihin ja tekijöiden mielipiteisiin pohjautuva pamfletti. Teos on itsenäinen: tekijöiden mukaan kirjan tekemiseen ei haettu eikä saatu Porin kaupungin tukea.
Aiheesta muualla

Lauri Levola: Mainio Pori-kirja[vanhentunut linkki], arvio Pori-kirjasta Satakunnan Kansa -lehdessä 28.9.2008
Kari Levola: Taatusti toisenlainen kaupunkikirja[vanhentunut linkki], arvio Pori-kirjasta Satakunnan Kansa -lehdessä 28.9.2008
Propaganda (lehti)

Propaganda on vuonna 1978 perustettu suomalainen pienlehti, joka ilmestyi aktiivisesti vuosina 1979–1984. Lehden päätoimittajana ja kustantajana toimi Heikki Vilenius. Propaganda records -levy-yhtiö on perustettu lehden vaikutuksesta vuonna 1981 punkmusiikin kustannustoimintaan. Lehtiä ilmestyi myös levyjen välissä bookletteina vuosina 1982–1984. Barabbas korvasi lehden kuitenkin ulkoisena mediana vuosien 1982–1984 pyörteissä. Uusin jälkipainos Propaganda-lehdestä on muun muassa Hardcore`83-levyn välissä vuodelta 2006.
Keväästä 2015 alkaen joitain Propaganda-lehden numeroita on voinut lukea Oranssi ry:n pienlehtiarkistosta internetistä.
Aiheesta muualla

Oranssin pienlehtiarkisto
Propagandan kotisivu
Pensasleppä

| Pensasleppä |
| --- | --- |
 Euroopanpensasleppä Alnus alnobetula subsp. alnobetula.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit
Suku::  Lepät Alnus
Laji::  alnobetula
Kaksiosainen nimi
 Alnus alnobetula  (Ehrh.) K.Koch 
Katso myös
   Pensasleppä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pensasleppä (Alnus alnobetula) on pensasmainen leppälaji, joka esiintyy laajasti pohjoisen puoliskon lauhkealla ja boreaalisella vyöhykkeellä.
Pensasleppä kasvaa 0,5–2 metriä korkeaksi. Sen kuori on harmaa tai ruskea ja sileä. Lehtilapa on tavallisesti 1–5 cm pitkä, ehyt, soikea ja lyhyesti suippokärkinen. Lehti on väriltään päältä tummanvihreä ja alta kirkkaanvihreä. Lehtilaita on sahahampainen tai heikosti toissahainen. Pensasleppä kukkii kesäkuussa.
Levinneisyys

Pensasleppä kasvaa luonnonvaraisena Keski- ja Itä-Euroopassa, Venäjällä, Koillis-Kiinassa, Mongoliassa, Japanissa, Alaskassa ja osassa muita Yhdysvaltoja, Kanadassa ja Grönlannissa. Laji jaetaan viiteen alalajiin: euroopanpensasleppä (subsp. alnobetula) joka esiintyy Euroopassa, subsp. crispa Pohjois-Amerikassa ja Grönlannissa, siperianpensasleppä (subsp. fruticosa) Venäjältä Pohjois-Amerikkaan, sitkanpensasleppä (subsp. sinuata) Itä-Aasiasta läntiseen Pohjois-Amerikkaan ja subsp. suaveolens Korsikalla. Sahalininpensasleppä (Alnus maximowiczii, syn. A. alnobetula subsp. maximowiczii), joka esiintyy Koreassa, Japanissa ja Venäjän Kaukoidässä, voidaan luokitella joko lajiksi tai myös yhdeksi pensaslepän alalajeista. Pensasleppä viihtyy tuoreissa ja kosteissa keskiravinteisissa metsänreunoissa sekä puron- ja tienvarsilla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Pensasleppä – Alnus alnobetula
Plattsburgh Air Force Base

| Plattsburgh Air Force Base |
| --- | --- |

Sijainti:  Plattsburgh
Lopetettu:  25. syyskuuta 1995
Lentokoneiden päätyypit:  Boeing B-52 Stratofortress
Plattsburgh Air Force Base on entinen Yhdysvaltain ilmavoimien lentotukikohta New Yorkin osavaltion koillisosassa. Kenttä tunnetaan nykyään nimellä Plattsburgh International Airport.
Pori Big Band

Pori Big Band on vuonna 1971 Porissa perustettu big band. Se toimi alun perin Pori Jazz 66 ry:n yhteydessä porilaisten jazzharrastajien orkesterina.
Pori Big Band oli merkittävä koulutusorganisaatio 1970- ja 1980-luvuilla, jolloin rytmimusiikin opetus suomalaisissa musiikkioppilaitoksissa teki vasta tuloaan. Vuonna 1979 Pori Big Band, johtajanaan Raimo Henriksson ja laulusolistinaan Monica Aspelund, esiintyi Yhdysvaltojen itärannikolla muun muassa New Yorkin kuuluisalla Village Vanguard -jazzklubilla. Seuraavana vuonna orkesteri vieraili jälleen New Yorkissa Aarno Ranisen valmentamana, esiintymispaikkoina Village Vanguardin lisäksi ”jazzkirkko” St. Peter’s ja Columbian yliopisto. Solistina toimi orkesterin kanssa tuolloin yhteistyötä tehnyt saksofonisti Frank Foster. Aiemmin samana vuonna 1980 Pori Big Band konsertoi Kööpenhaminassa, Amsterdamissa ja Nizzassa solisteinaan Frank Foster ja Monica Aspelund. Syksyllä 1983 Pori Big Band kiersi Puolassa Frank Fosterin johdolla.
Pori Big Band on esiintynyt lähes joka vuosi Pori Jazz -festivaaleilla, usein tapahtuman avajaiskonsertissa.
Nykyään orkesteri toimii Palmgren-konservatoriossa hallinnollisesti itsenäisenä yksikkönä. Yhteistyö Pori Jazz 66 ry:n kanssa jatkuu myös edelleen. Pori Big Bandin taiteellinen tuottaja on Juha Järvinen .
Pori Big Band on julkaissut viisi albumia. Viimeisin on kesällä 2012 ilmestynyt Luhtahuitti, jossa orkesterin solistina vierailee bassoklarinetisti Tapani Rinne. Levyn kappaleet ovat Tapani Rinteen ja Arttu Takalon sävellyksiä. Sovituksia ovat kirjoittaneet Iro Haarla ja Arttu Takalo.
Diskografia

Live at Pori Jazz Festival (1976)
Pori Big Band & Ernie Wilkins (1977)
Pori Jazz 80 (1980)
Pori Big Band Plays Antti Sarpila (1991)
Luhtahuitti (2012)
Porilaisten hauta

Elfsborgin rykmentin sotilaiden risti tai Porilaisten hauta on Sulkavalla Halttulan kylässä sijaitseva hautamuistomerkki. Kustaa III:n sodan aikana 1788–1790 aikana kaatuneiden Elfsborgin rykmentin ruotsalaisten ja suomalaisten sotilaiden hautapaikan löysi nimineuvos Kaarlo Hämäläinen. Yhdessä Halttulan kyläläisten kanssa hän pystytti hautakummun löytöpaikalle vuonna 1934. Sulkavan Leijonat pystyttivät hautapaikalle 1966 ristin ja aidan; risti paljastettiin 19.6.1966. Nykyisin Sulkavan seurakunta järjestää paikalla hartaustilaisuuden vuosittain heinäkuussa.
Sulkavan kirkonkylän kirkkotarhassa sijaitsee toinen Elfsborgin rykmentin sotilaiden hautamuistomerkki, jonka kuninkaallinen Elfsborgin rykmentti pystytti vuonna 1936.
Pihalla tuulee taas

| Pihalla tuulee taas Antti Autio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. lokakuuta 2019
 Kesto: 41.08
 Levy-yhtiö: Soit Se Silti
Listasijoitukset
  28.
Antti Aution muut julkaisut
| Minä tuon mukanani sateet 2017 | Pihalla tuulee taas 2019 | Kaikki talot huojuu 2022 |
Pihalla tuulee taas on Antti Aution toinen studioalbumi, joka julkaistiin 11. lokakuuta 2019.
Kappaleet

Pihalla tuulee taas – 5.11
Mustaa – 4.16
Liikaa – 3.26
Emmanuel – 4.10
Rikkinäinen piha – 3.36
Aavikko – 3.19
Tehty sinulle – 3.48
Kallio – 4.25
Ketään toista – 4.49
Maailman reunalla – 4.04
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Pori Dance Company

Pori Dance Company on suomalainen nykytanssiryhmä. Ryhmän perusti vuonna 1989 tanssitaiteilija Liisa Nojosen ja se tunnettiin aluksi nimellä Tanssiryhmä Liisa Nojonen. Uudella nimellään Pori Dance Company ryhmä on toiminut vuodesta 2001 lähtien. Vuodesta 2014 ryhmän toiminnanjohtajana on toiminut tanssitaiteilija Mikko Lampinen, joka toimii myös ryhmän taiteellisessa johdossa yhdessä tanssitaiteilija Riku Lehtopolun kanssa. Vuonna 2018 ryhmässä on viisi vakituista tanssijaa ja vuosittain ryhmässä työskentelee keskimäärin noin 40 eri taidealojen tekijää.
Ryhmä toteuttaa vuosittain 3-4 kantaesitystä ja esiintyy niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Ohjelmistossa on vuosien varrella ollut teoksia sekä kokeneilta taiteilijoilta kuten Tero Saarinen, Jorma Uotinen, Marjo Kuusela ja Alpo Aaltokoski kuin myös nuorilta nousevilta kyvyiltä. Ryhmä tekee yhteistyötä myös alan koulutusyksiköiden ja lukuisten muiden taiteenalojen edustajien kanssa. Porin lisäksi ryhmä esiintyy säännöllisesti myös muualla kotimaassa sekä kansainvälisesti.
Ryhmän koreografeina on vieraillut joukko kotimaisia ja ulkomaisia taiteilijoita. Ryhmä on kiertänyt runsaasti ulkomailla, muun muassa Virossa, Hollannissa, Ranskassa, Saksassa, Ruotsissa, Yhdysvalloissa ja Etelä-Koreassa.
Lokakuussa 2017 Pori Dance Companylle myönnettiin Suomi-palkinto.
Aiheesta muualla

Pori Dance Companyn kotisivut
PixelfedSocial

| PixelfedSocial |
| --- | --- |
Verkkosivusto:  pixelfed.social
Tyyppi:  yhteisöpalvelu
Nykyinen tila:  aktiivinen
PixelfedSocial (pixelfed.social) on eurooppalainen yhteisöpalvelu. Palvelu noudattaa ActivityPub-protokollaa ja toimiminen toisten tätä protokollaa tukevien palveluiden välillä käy saumattomasti. Sähköpostien mallin tapaan.
PixelfedSocial käyttää palvelinpuolella Pixelfed-palvelinohjelmistoa ja tarjoaa käyttäjiensä käyttöön asiakkaaksi selaimella käytettävän Pixelfed-Web-sovelluksen. Käyttäjä voi myös käyttää muuta haluamaansa asiakasohjelmaa, kunhan se tukee ActivityPub-protokollaa.
PixelfedSocial on yksi käytetyimmistä Pixelfed-ohjelmistoa käyttävistä yhteisöpalveluista, sillä on noin 50 000 käyttäjää ja palvelussa on julkaistu noin 4 000 000 kuvaa/videota.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto
Dokumentaatio
Blogi
Pommitamme Pasilasta

| Pommitamme Pasilasta |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Veikko Kerttula
Käsikirjoittaja:  Matti-Juhani Karila (tv-sovitus) Veikko Kerttula (tv-sovitus) Markku Lahtela (näytelmän suomennos)
Perustuu:  Joseph Hellerin romaaniin Me sotasankarit (1961)
Kuvaaja:  Mikko Sergejeff
Lavastaja:  Reino Helkesalo
Pääosat:   Yrjö Järvinen  Saara Pakkasvirta  Martti Romppanen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Oy Mainos-TV-Reklam Ab
Ensi-ilta:  6. huhtikuuta 1970
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pommitamme Pasilasta on Veikko Kerttulan ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1970. Se on MTV-teatterin tuottama ja se sai ensi-iltansa Mainos-TV:n Aitiopaikka-ohjelmapaikalla 06.04.1970. Elokuva perustuu Joseph Hellerin romaaniin Me sotasankarit (1961).
Elokuva on farssi, joka käsittelee sokean käskyjen noudattamisen seurauksia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yrjö Järvinen  | … |  majuri   |
|  Saara Pakkasvirta  | … |  sotilaskotisisar   |
|  Martti Romppanen  | … |  kapteeni   |
|  Aarre Karén  | … |  ylikersantti   |
|  Ismo Kallio  | … |  kersantti   |
|  Tapio Hämäläinen  | … |  värvätty alikersantti   |
|  Martti Kuisma  | … |  alikersantti   |
|  Veikko Uusimäki  | … |  sotapoliisi   |
|  Rolf Labbart  | … |  sotapoliisi   |
|  Harri Hyttinen  | … |  sotamies   |
|  Hannu Oravisto  | … |  poika   |
|  Veikko Honkanen  | … |  näyttelijä   |
Punainen pää II

| Punainen pää II |
| --- | --- |

Nimi:  Punainen pää II
Tekijä:  Helene Schjerfbeck
Valmistumisvuosi:  1915
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri, lyijykynä ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  37  cm
Leveys:  36  cm
Kokoelma:  Gösta Serlachiuksen taidesäätiö
Sijainti:  Serlachius Kartano
Punainen pää II on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyväri- ja lyijykynätyö kankaalle vuodelta 1915. Maalaus on kooltaan 37×36 cm ja se kuuluu Gösta Serlachiuksen taidesäätiön kokoelmiin.
Pixoff

Pixoff oli vuonna 2002 perustettu lyhytelokuvien verkkojulkaisemiseen erikoistunut suomenkielinen Internet-sivusto ja elokuvantekijöiden yhteisö. Pixoffin perusti Provisual Oy, joka ylläpiti palvelua vuoteen 2007 saakka. Tuolloin Pixoff siirtyi Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun omistukseen. Pixoffin elokuvia katsottiin yli miljoona kertaa.
Sivusto luotiin hyvin pitkälle pioneerihengessä ilman aiempia toimintamalleja. Pixoff oli ensimmäinen suomalainen lyhytelokuvia julkaiseva kanava ja edelläkävijä videoiden levittämisessä Internetissä sekä verkkoyhteisöjen luomisessa.
Pixoff lopetti toimintansa kesäkuussa 2011 taloudellisista syistä. Verkkosivut olivat toiminnassa vielä vuoden 2011 loppuun asti.
Aiheesta muualla

Pixoff, etusivu vuonna 2003, web.archive
Punainen planeetta

Punainen planeetta voi tarkoittaa seuraavia asioita:
”punainen planeetta”, Mars-planeetasta käytetty nimitys
Punainen planeetta, Tuomari Nurmion albumi
Punainen planeetta, Heikki Kuulan mixtape
Punainen planeetta (Red Planet Mars), vuoden 1952 elokuva
Red planet – punainen planeetta, vuoden 2000 elokuva.
Red Planet, televisiosarja vuodelta 1994
Red Planet, Robert A. Heinleinin romaani vuodelta 1949
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Punainen planeetta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pont d’Iéna

Pont d'Iéna
Pont d’Iéna on Pariisissa sijaitseva silta, joka ylittää Seinejoen Jardins du Trocadéron ja Mars-kentän kohdalla. Silta on nimetty Jenan–Auerstedtin taistelun voiton kunniaksi. Pont d’Iéna on merkitty Pariisin historiallisten muistomerkkien rekisteriin.
Sillassa on viisi holvikaarta, jotka tukeutuvat neljään pilariin. Pilarit on koristeltu keisarillisilla kotkilla. Sillalla on neljä ratsastajapatsasta, kaksi kummankin rannan puolella. Ne esittävät gallialaista, roomalaista, arabialaista ja kreikkalaista soturia. Sillan oikean rannan puolella on Auguste Préaultin veistämä Cavalier gaulois ja Louis Joseph Daumasin veistämä Cavalier romain. Vasemman rannan puolella on Jean Charles Feuchèren veistämä Cavalier arabe ja François Théodore Devaulx’n veistämä Cavalier grec.
Silta rakennettiin aluksi 19 metriä leveäksi. Vuonna 1900 se päätettiin leventää 24 metriin. Levennys kuitenkin epäonnistui ja se täytyi purkaa. Siltaa levennettiin uudelleen vuoden 1937 maailmannäyttelyä varten, ja tuolloin sillan alla olevien tukipilareiden määrä kaksinkertaistettiin. Pont d’Iénan nykyinen leveys on 35 metriä.
Historia

Silta rakennettiin keisari Napoleonin käskystä, ja sen piti alun perin olla nimeltään Pont de l'Ecole Militaire tai Pont du Champ de Mars. Vuonna 1807 silta päätettiin kuitenkin nimetä Pont d'Ienaksi edellisenä vuonna Jenan–Auerstedtin taistelussa saavutetun voiton kunniaksi.
Ensin sillan rakennustöitä johti Jacques Dillon, mutta hänen kuoltuaan kesken rakennustöiden vastuu siirtyi arkkitehti Francois Laurent Lamandelle, joka oli suunnitellut Pont d'Austerlitz -sillan. Silta oli määrä rakentaa valuraudasta, mutta materiaaliksi vaihdettiin kivi keisarillisella asetuksella vuonna 1808, koska kivisilta katsottiin kestävämmäksi ja helpommaksi ylläpitää.
Pont d'Ienan rakennustyöt etenivät hitaasti, ja sillan betonivalut valmistuivat vasta vuonna 1814. Napoleonin hävittyä ja keisarikunnan kaaduttua vuonna 1815 silta aiottiin purkaa, mutta kuningas Ludvig XVII onnistui pelastamaan sillan. Sen uudeksi nimeksi tuli Pont des Invalides, ja keisarilliset kotkat poistettiin ja niiden tilalle tuli monogrammi L. Vuoden 1830 vallankumouksen jälkeen sillalle palautettiin sen alkuperäinen nimi. Vuonna 1852 kuvanveistäjä Antoine-Louis Barye teki pilarien yläpuolelle uudet keisarilliset kotkat alkuperäisten mallin mukaan. Seuraavana vuonna sillalle lisättiin vielä neljä ratsastajapatsasta.
Pariisin kaupunki katsoi 1800-luvun loppupuolella, että silta oli liian kapea kasvavalle liikenteelle. Lisäksi vuonna 1889 järjestettiin Pariisin maailmannäyttely, jonka vetonaulana oli sillan läheisyyteen rakennettu Eiffel-torni, joka lisäsi liikennettä entisestään. Myöhemmät maailmanäyttelyt kasvattivat painetta leventää siltaa. Uudeksi leveydeksi ehdotettiin 40 metriä, mutta lopulta sillan leveydeksi sovittiin 35 metriä ennen vuoden 1937 maailmannäyttelyä.
Kuvagalleria

Roomalainen soturi
Gallialainen soturi
Arabialainen soturi
Kreikkalainen soturi
Näkymä sillalta kohti Trocadéron puutarhaa
Prince Moulay Abdellah Stadion

| Prince Moulay Abdellah Stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Rabat, Marokko
Avattu:  1983
Remontoitu:  2001
Omistaja:  Rabatin kaupunki
Kenttä:  luonnonnurmi
Käyttäjät
 FUS Rabat Marokon jalkapallomaajoukkue 
Katsojakapasiteetti
 52 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Prince Moulay Abdellah Stadion on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Marokon pääkaupungissa Rabatissa. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1983 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 52 000. Stadionilla pelataan pääosin jalkapalloa, mutta siellä voidaan myös järjestää yleisurheilukilpailuja.
Aiheesta muualla

Stadionin kuvia World Stadiums -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Peruspuurtajat

| Peruspuurtajat |
| --- | --- |
Perustettu:  2019
Toimiala:  poliittinen työntekijäjärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  koko Suomi
Puheenjohtaja:  Ari Perämaa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peruspuurtajat ry on perussuomalaisten työntekijäjärjestö. Se lisättiin yhdistysrekisteriin 5.3.2019.
Yhdistyksen tarkoituksena on palkkatyössä työskentelevien taloudellisen ja yhteiskunnallisen aseman turvaaminen, vaikuttaminen työmarkkinoiden toimintaympäristöön, elinkeinopolitiikkaan, koulutuspolitiikkaan ja työympäristöasioihin.
Peruspuurtajien varsinaisiksi jäseniksi voidaan hyväksyä vain Perussuomalaiset rp:n jäseniä.
Puheenjohtajat

Ari Perämaa 2019–
Sihteerit

Kirsi-Maarit Asplund 2019–
Aiheesta muualla

Peruspuurtajat ry:n verkkosivusto
Peruspuurtajat ry:n Facebook-sivu
Pikku-Vasu

| Pikku-Vasu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°43′16″N, 24°11′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Iso-Vasuun 
Järvinumero:  35.743.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,9 m  
Rantaviiva:  1,52 km  
Pinta-ala:  4,388 ha  
Saaria:  1 
 fiPikku-Vasu 
Pikku-Vasu  on Pirkanmaalla Oriveden Untavan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on metsäjärvi ja sillä kartan mukaan yksi soistuva saari. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Enonsivun tieltä, joka haarautuu Untavassa yhdystieltä 3381.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa, joista pohjoisin tulee Ralakekorvelta. Tätä kautta laskee ilmeisesti Pikku-Niskan vedet Pikku-Vasuun. Järven oma laskuoja laskee Iso-Vasun suuntaan.