Apollonia (Illyria)
Rakennukset ja löydökset

Apolloniasta säilyneet jäänteet ovat pääosin peräisin hellenistisen ja roomalaisen kauden rakennuksista.
Muurit ja asemakaava
Akropolis ja kaupungin ylempi osa oli linnoitettu omalla muurillaan, joka ajoitetaan 500-luvulle eaa. Se sulki sisäänsä noin 20 hehtaarin kokoisen alueen. Alakaupunkia suojasi toinen muuri, joka ajoitetaan 300–200-luvuille eaa. Sen pituus oli noin 3–4 kilometriä ja paksuus noin kolme metriä, ja se sulki sisäänsä noin 80–110 hehtaarin kokoisen alueen. Muuri oli tehty kalkkikivilohkareista ja varustettu torneilla. Sitä on säilynyt nykyaikaan suhteellisen hyvin. Muurissa oli viisi porttia, joista kaksi (portit A ja B) olivat akropoliin itäsivulla. Portti C oli kaupungin eteläportti, ja portit D ja E sijaitsivat muurien luoteisosassa.
Kaupungissa oli suunniteltu ruutuasemakaava, niin kutsuttu Hippodamoksen asemakaava, joka oli noin ajalta 450–380 eaa. Siinä kortteleiden koko oli noin 61 × 61 metriä ja katujen leveys noin 5,95–6,3 metriä.
Odeion
Akropoliin eteläisemmän huipun etelälärinteessä sijaitsi odeion tai pieni katettu teatteri. Se on pohjakaavaltaan suorakulmion muotoinen ja siinä on keskellä puolikaarenmuotoinen katsomo, jonka halkaisija on noin 15 metriä. Siinä oli tilaa noin 150 hengelle.
Suuri stoa
Akropoliin eteläisemmän huipun rinteessä luoteeseen odeionista sijaitsi noin 75 metriä pitkä stoa eli pylväshalli. Se oli kaksikerroksinen, ja sen alakerroksessa oli doorilaiset ja yläkerroksessa joonialaiset pylväät. Takaseinässä oli 17 puoliympyränmuotoista syvennystä patsaille.
Buleuterion eli Agonotheteiden muistomerkki
Niin kutsuttu Agonotheteiden muistomerkki sijaitsee odeionin eteläpuolella. Sen rakennutti Antoninusten aikana Quintus Villius Crespinus Furius Proculus, agonothetes eli julkisten kisojen valvoja, prytani ja ylipappi, veljensä Villius Valerius Furius Proculuksen muistoksi. Rakennus on suorakulmainen ja sen koko on noin 19 × 15 metriä. Sen julkisivussa on kuuden korinttilaisen pylvään muodostama portiikki ja päätykolmio. Sisällä rakennuksessa oli vestibyyli ja puolikaarenmuotoinen katsomo ja orkhestra. Rakennusta kutsutaan myös buleuterioniksi, ja se muistuttaa paljon Miletoksen buleuterionia.
Nymfaion
Nymfaion sijaitsi akropoliin luoteisrinteessä. Se rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 250 eaa. ja tunnettiin Kefissoksen lähteenä. Rakennuksessa oli viisi doorilaista pylvästä ja vesiallas, johon vesi tuli läheisestä lähteestä noin 70 metriä pitkää tunnelia pitkin. Rakennus on säilynyt suhteellisen hyvässä kunnossa siksi, että se peittyi maanvyörymän ja maanjäristysten seurauksena jo ennen ajanlaskun alkua.
Temppelit ja pyhäköt
Apollonian pääkultti oli sen nimen mukaisesti omistettu Apollonille. Kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös Artemis Limnatiille, Artemis Proskopalle ja Heliokselle. Akropoliin eteläisemmältä huipulta on löydetty oletettavasti Apollonille ja/tai Artemiille omistetun temppelin rauniot, johon liittyvät mahdollisesti läheltä löydetyn joonialaistyylisen, kalkkikivestä tehdyn friisin osat. Friisin veistokset esittävät taistelevia sotilaita, oletettavasti amatsonomakhiaa.
Agonotheteiden muistomerkin lähellä on pienen hellenistiselle kaudelle 100-luvulle eaa. ajoitetun temppelin rauniot. Sitä pidetään Artemiin temppelinä, sillä paikalta on löydetty suurikokoinen marmorinen Artemiin patsas.
Neitsyt Marian luostarin sanotaan olevan rakennettu Apollonin temppelin paikalle. Luostarissa on yksi doorilainen pylväs, joka on 400-luvulle eaa. ajoitetusta heksastyylitemppelistä.
Kaupunginmuurien ulkopuolelta läheltä muurien eteläporttia on löydetty 300-luvulle eaa. ajoitetun doorilaisen temppelin jäänteitä. Sen arvellaan olleen omistettu Poseidonille.
Teatteri
Teatteri sijaitsi akropoliin länsirinteessä. Se rakennettiin hellenistisellä kaudella kreikkalaiseksi teatteriksi ja muutettiin myöhemmin roomalaiseksi teatteriksi. Sen puolikaarenmuotoisessa katsomossa, jonka penkkirivit oli tehty kalkkikivestä, oli tilaa noin 700–8 000 hengelle. Myöhäisantiikin aikana paikalle rakennettiin kirkko, johon käytettiin teatterin katsomon kiviä.
Gymnasion
Akropoliin eteläpuolelta noin 300 metriä Neitsyt Marian luostarista etelään on löydetty gymnasion. Se rakennettiin alun perin 500-luvulla eaa. ja uusittiin lukuisia kertoja säilyen käytössä 200-luvulle jaa. Tämän jälkeen se muutettiin asuintaloksi. Raunioista on löydetty muun muassa Afroditen patsaan jalusta ja 300-luvulle ajoittuvia rahoja.
Muut rakennukset ja rakennelmat
Kaupungin muihin rakennuslöytöihin lukeutuvat muun muassa kolmiaukkoinen riemukaari, kadun varren liiketiloja, kirjastoksi tulkittu rakennus sekä useita roomalaisaikaisia asuintaloja. Kaupungin länsiosasta on löydetty kylpylä, joka on ollut koristeltu lattiamosaiikein. Aoos-joella vaikuttaa olleen jokisatama.
Nekropoliit
Kaupungin nekropoliit eli hauta-alueet sijaitsivat nykyisessä Kryegjatën laaksossa kaupungin itäpuolella. Sieltä on löydetty hautoja 600-luvun eaa. lopulta lähtien. 600–400-lukujen eaa. haudat ovat pääosin tumuluksia ja sarkofageja, 300–200-lukujen eaa. haudat kammiohautoja ja 200-luvulta eaa. ensimmäiselle vuosisadalle eaa. polttohautauksia. Rooman keisarikauden aikaiset haudat ovat usein pienen temppelin muotoisia.
Esinelöydöt
Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Apollonian arkeologisessa museossa, joka toimii arkeologisella alueella olevassa Neitsyt Marian luostarissa, sekä muun muassa Tiranassa. Yksittäisiä kaupungista löydettyjä veistoksia on muun muassa Louvressa ja Wienin taidehistoriallisessa museossa.