stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jasmin Selberg
Aiheesta muualla

miss-international.org
Jasmin Selberg Instagramissa
Kainuulaiset

Kainuulaiset ovat itäsuomalaisia Kainuun maakunnan asukkaita. Ensimmäisiä vakituisia Kainuun asukkaita olivat alueelle muuttaneet savolaiset 1500-luvulla, mutta hallintohistoriallisista syistä kainuulaisista kehittyi omaleimainen suomalainen heimo 1800-luvun lopulla. Kainuulaisiin on satojen vuosien aikana sulautunut myös muita suomalaisia heimoja muuttoliikkeiden vaikutuksesta ja kainuulaisia asuu nykyisin ympäri Suomea.
Kainuulaisia ei tule sekoittaa kainulaisiin, joilla voidaan joskus viitata kveeneihin, joita asuu Pohjois-Norjassa ja jotka ovat myös suomalaisperäisiä. Lähes samankaltaiset nimet tuottavat joskus sekaannuksia.
Kainuulaiset ovat melko pieni väestöryhmä, ja heidät on joskus laskettu karkeasti kuuluvaksi myös savolaisiin. Kainuulaiset eivät kuitenkaan katso kuuluvansa savolaisiin enää 2020-luvulla.
Kainuulaisten historia > Kainuunsaamelaiset ja savolaiset uudisasukkaat

Ruotsin valta vaikutti erityisen vahvasti Oulujärven erämaan asuttamiseen. Oulujärven alueen eli nykyisen Kainuun ensimmäiset vakituiset (paikallaan pysyvät), suomenkieliset asukkaat tulivat 1550-luvulla Savon itä- ja keskiosista; Kainuun alkuperäiset asukkaat olivat kierteleviä kainuunsaamelaisia metsästäjiä ja kalastajia, jotka puhuivat kainuunsaamen kieltä. Aikojen saatossa kuitenkin kainuunsaamelaiset asukkaat sulautuivat Kainuuseen muuttaneisiin savolaisiin, ja monella kainuulaisella onkin saamelaisia sukujuuria. Myös paikannimistö kertoo saamelaisasutuksesta, esimerkiksi Suomussalmen Näljänkä on saamelaisalkuperäinen, ja nimi tarkoittaa ”neljättä järveä”. Myös Puolanka nimi on saamelaisperäinen ja tarkoittaa "palopaikkaa".
Savolaisasutus levisi pian Oulujärven länsipäähän ja Oulujokilaaksoon, Limingan erämaahan. Tuolloin seudulle muutti 10–20 savolaista. Savonlinnan vouti Gustaf Fincke painosti savolaisia muuttamaan Oulujärvelle ja keväällä 1552 Savon rintamailta muutti noin 140 perhettä Oulujärvelle, 400 kilometriä pohjoiseen. Kustaa Vaasa kielsi pohjalaisia häiritsemästä Kainuun uudisasukkaita, ja Fincke lähetti Oulujärvelle sotilaita suojelemaan savolaisia paitsi pohjalaisilta, myös Vienan alueen karjalaisilta. Kuninkaan tarkoituksena olikin vahvistaa Ruotsin valtaa kiistellyllä rajaseudulla ja vallata maita, jotka Pähkinäsaaren rauhan mukaisesti olisivat kuuluneet Venäjälle. Kustaa Vaasaa voidaan täten pitää jollain tavalla kainuulaisten ”isänä”.
Kainuulaisten historia > Suuret kuolonvuodet 1695-1697 ja suuret nälkävuodet 1866-1868

Kainuuseen asettunut väestö oli yksi suurimmista kärsijöistä suurten kuolonvuosien ja suurten nälkävuosien aikaan. Eurooppaa jo pitkään vaivannut pieni jääkausi vaikutti paljon ilmastoon, jonka aikana oli useita kylmiä ajanjaksoja. Yksi pienen jääkauden ajanjaksoista rantautui Suomeen 1695 ja 1696 välisenä talvena. Talvi oli aluksi leuto, mutta siitäkin huolimatta vetinen talvisää tuhosi syksyllä kylvetyt siemenet. Kevättalvella talvi yltyi, ja lumen tulosta ei ollut tulossa loppua millään. Tämä sai ympäri Suomea ihmiset liikkeelle, myös kainuulaisetkin, jolloin heidän sitkeyttään kokeiltiin tosissaan ensimmäisen kerran.
Suuret kuolonvuodet saivat aikaiseksi yhteensä yli 100 000:n suomalaisen kuoleman. Peräpohjolan lisäksi Kainuu kärsi eniten suurista kuolonvuosista. Itä- ja Pohjois-Suomessa väkiluku laski yhteensä jopa 30 %, vastaavasi Lounais-Suomessa noin puolet vähemmän, jonne Ruotsin kruunun apu ehti nopeammin.
Kainuulaiset kärsivät lähes yhtä pahasti 1800-luvun katovuosista eli suurista nälkävuosista ja yli 40 000:een noussut väkiluku laski roimasti. Kainuulaisia kuoli nälkään sekä kulkusairauksiin, siitäkin huolimatta, että Kainuussa uutta nälänhätää osattiin pelätä. Jo vuotta aikaisemmin, 1865, kainuulaisia lähti nälkää pakoon mm. Venäjälle. 1866 kesä oli hyvin sateinen ympäri Suomen, joka pilasi sadon monin paikoin. Vähitellen sadon kypsyminen syksyynkään mennessä ei ollut enää varmaa hallojen, eli Kainuun oloissa pakkasten vuoksi. Tällöin nälänhädän uhka oli jo ovella, ja ruokavarastojen loppuessa kainuulaisten oli pakko lähteä kerjuulle. Kerjuulla oli omat seurauksensa: kulkutaudit ja nälkä tappoivat kainuulaista väestöä, esimerkiksi jopa viidesosa Sotkamon seurakunnan väestöstä menehtyi nälkävuosien myötä.
Autonomian ajan lopussa kainuulaisia oli katovuosista huolimatta jo 60 000, joten suurista kuolonvuosista ja suurista nälkävuosista huolimatta kainuulaiset taistelivat itsensä takaisin elinvoimaisiksi.
Kainuulaisten historia > Kainuun sodat

Kainuulaisilla ja koko Kainuun maakunnalla on ollut yllättävän suuri merkitys Suomessa käydyistä sodista johtuen idän ja lännen välisestä sijainnista. Kainuulaiset ovat olleet eräänlainen suojamuuri sekä Ruotsille että Suomelle jo kainuulaisten ensimmäisesta vuosisadasta, 1500-luvulta alkaen. Voisikin sanoa, että ainakin koko Suomen olemassaolo on ollut melko riippuvainen Kainuusta. Kainuussa on käyty sen olemassaolon aikana Pitkän vihan sotaa, Suurta Pohjan sotaa, Hattujen sotaa (tosin väkivallattomasti), sisällissotaa, talvisotaa sekä jatkosodassa ja heimosodissa käytettiin Suomussalmen ja Kuhmon itää vieviä reittejä. Paitsi jatkosodassa, niin lisäksi Lapin sodassa saksalaiset viettivät paljon aikaa Hyrynsalmella ja Suomussalmella. Savolaisten uudisasutus kärsi pahasti sotien aikana ja Kainuun rakennuskannasta iso osa tuhoutui jatkuvasti, etenkin Kuhmossa ja Suomussalmella.
Suuressa Pohjan sodassa kainuulaiset puolustivat Kajaanin linnaa viisi viikkoa jatkuneessa piirityksessä, kunnes joutuivat antautumaan ylivoimaisille venäläisille.
Talvisota kuritti kainuulaisia Suomussalmen ja Kuhmon taisteluissa ja lisäksi neuvostoliittolaiset pommikoneet pommittivat runsaasti Kajaanin kaupunkia. Suomussalmen, Raatteen tien ja Kuhmon taistelut vaativat myös kainuulaisia sotilasuhreja, joita kaatui 641.
Suomussalmen ja Kuhmon taisteluissa Neuvostoliiton tarkoituksena oli katkaista Suomi sen keskiosasta ja vallata Oulu, jolloin Neuvostoliitto olisi käytännössä saanut koko Pohjois-Suomen haltuunsa ja olisi voinut keskittyä Etelä- ja Keski-Suomen valtaamiseen. Neuvostoliiton joukot eivät päässeet kuitenkaan hirveän monia kilometrejä pidemmälle ylitettyään rajan Kainuussa. Esimerkiksi Suomussalmen taisteluissa vihollinen tuhottiin lähes kokonaan tammikuun alussa vain muutamien kilometrien päässä rajasta. Kuhmossa suomalaiset sitoivat neuvostojoukot mottitaisteluihin, jotka kestivät talvisodan loppuun asti. Selvää voittoa Suomi ei kuitenkaan saanut Kuhmosta, sillä jotain neuvostojoukkoja jäi vielä motteihin sodan päättyessä.
Koska Kainuu oli erityisen altis neuvostoliitolaisten ilmapommituksille toisessa maailmansodassa, kainuulaisia sotalapsia vietiin Pohjoismaihin, erityisesti Ruotsiin satoja, ellei tuhansialähde?.
Kainuulaisten historia > Kainuulaisten maastamuutto Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin, sotalapset

Monet kainuulaisista sotalapsista jäivät palaamatta ja loivat tulevaisuuttaan uudessa kotimaassa. Kainuulaisia juuria on esimerkiksi ruotsalaisilla hiihtäjillä Toini Gustafssonilla ja Elina Rönnlundilla (Suomussalmi) sekä NHL-kiekkoilijoilla Elias Petterssonilla ja Mika Zibanejadilla(Paltamo).
Jo kuitenkin ennen itsenäisen Suomen sotia muutti runsaasti kainuulainen väestö Yhdysvaltain Keskilänteen, sillä vuosina 1874–1914 peräti 16 prosenttia suomalaisista maastamuuttajista lähtivät vähälukuisesta Oulun läänistä.  Koska Kainuu oli hyvin alkeellinen maakunta Suomessa tuohon aikaan, oli heillä hyvä syy lähteä Amerikkaan leveämmän leivän perässä. Lisäksi tervalle ei ollut noihin aikoihin kovin kauheasti kysyntää, mistä myös johtunee pohjalaisten suuri maastamuutto (jopa 52 % kaikista suomalaisista).
Tunnettuja amerikankainuulaisia olivat aikoinaan maailman pisin mies Louis Moilanen (Puolanka) sekä Yhdysvalloissa tunnettu naissarjamurhaaja Aileen Wuornos (Suomussalmi ja Puolanka) . Kuitenkin vain Wuornoksen äitinäiti oli Kainuusta kotoisin.
Kainuulaisten historia > Kainuulaisten tervakauppa

Hyvin perinteinen kainuulaisten elinkeino etenkin Kainuun köyhissä itäisissä pitäjissä oli tervakauppa, ja Kainuu olikin Suomen tervakaupan keskus 1800-luvulta lähtien, sillä Kainuu oli sijaintinsa vuoksi erittäin hallanarkaa aluetta ja mahdollisti näin kainuulaisille kenties tärkeimmäksi elinkeinoksi tervanpolton, mutta tämä johtui myös Oulujoen liikenneyhteyksien vuoksi. Kainuulaista tervaa kuljettivat Oulun ja Kokkolan tervaporvarit pitkin kainuulaisia jokia aina Oulun Tervahoviin asti. Koska kainuulaiset joet ovat hyvin matalia, ja se teki tervaveneiden kulkemisesta mahdotonta, otettiin käyttöön niin sanotut pelkkalaudat, joka mahdollisti tervan kuljettamisen. Pelkkalaudat tehtiin suuristä petäjätukeista, ja tätä tehtiin aina 1900-luvulle saakka.
Kainuulainen terva oli hyvin arvokasta kauppatavaraa Suomen ulkomaankaupalle, sillä sitä myyntiin muun muassa Englantiin, Ruotsiin ja Hollantiin. Tervakauppaan vaikutti hyvin paljon näiden maiden nousu siirtomaavalloiksi, mikä lisäsi muun muassa laivanrakentamisen tarvetta, ja täten laivojen rakentamiseen tarvittiin tervaa.
Tervalla on ollut hyvin suuri merkitys kainuulaisten elämään ja ilman niin suurta elinkeinoa kainuulaisten asutus olisi varmasti kärsinyt. Terva-aiheisia vaakunia löytyy Kainuun maakunnan kuntien vaakunoista, esimerkiksi Hyrynsalmen ja Paltamon vaakunoista.
Kainuulaisten historia > Kainuulaiset nykyään

Kainuun väkiluku on ollut vuodesta 1985 lähtien laskusuhdanteista, Kainuussa asuukin nykyään hieman yli 70 000 tuhatta ihmistä, kun vielä vuonna 1980 Kainuun väkiluku lähenteli 95 000 lukemaa. Muualla Suomea paremmat vetovoimatekijät ovat saaneet aikaiseksi melko voimakkaan kainuulaisten muuttoliikkeen, jonka vuoksi tänä päivänä kainuulaisia asuu erityisen paljon esimerkiksi Helsingissä, Tampereella ja Oulussa tai niiden seutukunnissa. Tämä ilmiö toistuu toki myös muissakin Suomen maakunnissa, muttei niin voimakkaasti Kainuuseen verrattuna.
Muuttoliikkeiden vuoksi myös nuorten kainuulaisten murteet ovat muuttaneet muotoaan. Kun vanhempi väestö puhui "savolaisempaa" murretta, on nuorten puhuma murre saanut paljon vaikutteita esimerkiksi keski- ja pohjoispohjalaisista murteista, jonka vuoksi ei voida oikeastaan puhua enää yhtenäisestä Kainuun murteesta missään Kainuun murteen alueella. Muualla Suomea asuneet kainuulaiset ovat omaksuneet myös jonkin verran uuden asuinalueensa murteita, jolloin murteesta on olemassa useita erilaisia variaatioita. On muistettava, etteivät kainuulaiset ole tässäkään ilmiössä ainoita, koska liikkuvuuden lisääntymisen myötä Suomen murre-erot ovat muuallakin tasaantumaan päin.
Kainuulaisiin liittyvät stereotypiat

Kainuulaisille ei ole määritelty esimerkiksi Kaarlo Hännisen teoksessa 1929 ”Kansakoulun maantieto ja kotiseutuoppi yksiopettajaisia kouluja varten” stereotypiaa, vaikka kainuulaiset alkoivat olemaan tietoisia ”omasta heimosta” jo 1700-luvun puolessa välissä. Muihin suomalaisiin verrattuna kainuulaisia kuvataan kuitenkin omaperäisinä, vaatimattomina, puheliaina, sosiaalisina ja sisukkaina ihmisinä. Kainuulaiseen stereotypiaan myös liittyy tietynlainen köyhyys, johon esimerkiksi liityy suomussalmelainen ”korpikirjailija” Ilmari Kianto ja hänen sanoittama Kainuun maakuntalaulu Nälkämaan laulu. Kainuulaiset eivät kuitenkaan olleet mitenkään poikkeus Suomessa, köyhyyttä näet oli lähes muissakin Suomen maakunnissa .
Kainuuseen on sijoittunut paljon televisioviihdettä. Esimerkiksi televisiosarja Metsolat kertoo kainuulaisesta elämästä. Ironista kylläkin, kuvattiin sarja Pirkanmaalla, Mouhijärvellä, nykyisessä Sastamalassa, eikä sarjassa kuulla Kainuun murretta.. Myös Suomussalmelle sijoittuva Joutilaat (2001) -dokumentti kertoo ytimekkäästi sen ajan työttömyydestä, jota vastavalmistuneet nuoret joutuivat kokemaan. Työttömyys on kuitenkin edelleen arkipäiväinen ilmiö Kainuussa.
Väinö Linnan teoksessa Tuntematon sotilas esiintyy tyypillinen vaatimaton kainuulainen rivisotilas Määttä. Kainuun murteen puhujat voivat kuitenkin huomata, ettei Määttä puhu Kainuun murretta vaan jotain muuta Pohjois-Suomessa puhuttavaa murretta.
Murteet

Kainuulaiset puhuvat savolaismurteisiin kuuluvaa Kainuun murretta, joka muistuttaa erityisesti muita Savossa ja Karjalassa puhuttavia murteita. Kainuun murteelle ovat ominaisia ae -diftongit, esimerkiksi aeka 'aika', maaelma 'maailma', paekka 'paikka'. Sama diftongien reduktio tosin esiintyy muissakin savolaismurteissa.
Erityisesti Kainuun murre eroaa muista savolaismurteista sanastoltaan, joka on saanut paljon vaikutteita pohjoispohjalaisista murteista, joita kuitenkin nuoret käyttävät enemmän mitä vanhempi väestö.
Kainuun murre eroaa muista savolaismurteista. Seuraavassa on näytteet Ristijärven ja Tohmajärven murteista:
Silloen piti mennä talavella kahtomaan rajalle mitä sieltä oekein tulloopi. Ei oekein aluksi ollum mitteän, van kyllähän sieltä olij jottaen tulossa, siellä oli hangissa ollu seleviä jäläkiä. Piti olla hilijaa.
Sillom piti män' talavella kahtommaan rajalle mitä sieltä oekein tulloop. Ei oekein aluks ollu mittään, vaan kyllähän sielt oli jottaen tulossa, siellä oli hangis ollu seleviä jäläkiä. Pit ol' hilijaa.
Kuuluisia kainuulaisia

Ilmari Kianto, kirjailija
Veikko Huovinen, kirjailija
K. J. Ståhlberg, Suomen tasavallan 1. presidentti
Riku Nieminen, näyttelijä
Rauno Ahonen, näyttelijä
Kaisa Mäkäräinen, ampumahiihtäjä
Matti Makkonen tekstiviestin (SMS) keksijä
Urho Kekkonen, Suomen tasavallan 7. presidentti
Elias Lönnrot, Kalevalan kokoaja, piirilääkäri, botanisti ja kielentutkija
Anne Kyllönen, maastohiihtäjä
Marko Kemppainen, skeet-ampuja ja olympiamitalisti
Ulla Tapaninen, näyttelijä
Janne Pesonen, jääkiekkoilija ja jääkiekon maailmanmestari
Joonas Kemppainen, jääkiekkoilija
Heikki Savolainen, lääkäri, telinevoimistelija ja olympiavoittaja
Laura Malmivaara, näyttelijä
Toini Gustafsson, ruotsalainen hiihtäjä, olympiavoittaja, (suku lähtöisin Kainuusta ja siellä syntynyt)
Isa Asp, runoilija
Antti Chydenius, valistustaiteilija ja kauppatieteilijä
Heikki Kovalainen, Formula 1 -kuljettaja
Merja Kyllönen, kansanedustaja, liikenneministeri
Osmo Tapio Räihälä, säveltäjä
Lauri (Louis) Moilanen, amerikansuomalainen jättiläinen ja voimamies
Daniel Cajanus, mahdollisesti Suomen pisin mies
Väinö Markkanen, ampuja, olympiavoittaja
Eino Leino, kirjailija ja runoilija
Jenna Laukkanen, uimari
Suomussalmen taisteluista uutisoitiin näyttävästi sanomalehdissä, kuvassa kainuulaisia sotilaita.
Piispajärven kylässä, Alassalmella kainuulaiset korpisoturit pysäyttivät neuvostoliittolaisten etenemisen Juntusrannasta 6. joulukuuta 1939.
Kustaa Vaasan rooli kainuulaisten syntymisestä on kiistaton ja ilman niin taitavaa kuningasta Kainuun erämaat olisivat hyvinkin voineet jäädä asumattomaksi. Maalauksessa Kustaa Vaasa 1500-luvulla.
Suomen armeijan sotilaita marssimassa Raatteen tiellä. Yksi talvisodan merkittävimmistä voitoista saavutettiin Suomussalmella, jossa Neuvostoliiton 44. divisioona tuhottiin lähes kokonaan.
Kuvassa tervavene matkaa Oulujoessa. Oulujoki mahdollisti tervaveneen käytön, toisin kuin muut joet Kainuussa. Tervaveneen kyydissä matkaa myös muutama tervatynnyri.
Hyrynsalmen vaakunan aiheena on pitäjän laajojen metsämaiden entisaikain tärkein elinkeino tervanpoltto. Siinä kultainen tervatynnyri kulkee pitkin jokea.
Paltamon vaakunan aiheena on  tervanpoltto ja tervakauppa. Siinä on kolme tervavenettä tynnyreineen.
Savolaismurteiden puhuma-alue, joista numero 5 on Kainuun murteen aluetta. Kuten kuvasta voi huomata, murrealue menee yli Kainuun maakunnan rajojen Kuusamoon, Taivalkoskelle, Pudasjärven itäosiin sekä Lapin Posiolle ja Ranualle.
Luettelo televisiosarjan Unelmahäät jaksoista

Unelmahäät (aiemmin Satuhäät) on suomalainen tositelevisiosarja, jotan kuvattu yhteensä kaksitoista kautta, Viimeisin kausi alkoi keväällä 2018.
Tuotantokaudet > 1. tuotantokausi

1. tuotantokausi alkoi 25. helmikuuta 2005.
| Jakso | Hääpärit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Riitta Sulavuori, 32 ja Petri Rautasalo, 36 | 25. helmikuuta 2005 |
| 2. | Heidi Olsson, 26 ja Joakim Back, 27 | 4. maaliskuuta 2005 |
| 3. | Kristiina Virta, 24 ja Joni Nurmi, 27 | 11. maaliskuuta 2005 |
| 4. | Tiia Paakkari ja Jussi Paakkari | 18. maaliskuuta 2005 |
| 5. | Piia Viander, 33 ja Ari Kauppinen, 36 | 25. maaliskuuta 2005 |
| 6. | Ann-Christine Wallen, 26 ja Tuomo Pesari, 24 | 1. huhtikuuta 2005 |
| 7. | Jenniveera Heinilä, 27 ja Mikko Tabell, 27 | 8. huhtikuuta 2005 |
| 8. | Kristiina Koho, 26 ja Petri Takala, 31 | 15. huhtikuuta 2005 |
| 9. | Marjaana Poki, 42 ja Matti Turunen, 33 | 22. huhtikuuta 2005 |
| 10. | Pirjo Palmurinne, 47 ja Andrei Matvejeff, 49 | 29. huhtikuuta 2005 |
| 11. | Sari Immonen, 29 ja Vesa Karjalainen, 39 | 13. toukokuuta 2005 |
| 12. | Kirsi Raunio, 31 ja Sami Rintamäki, 32 | 20. toukokuuta 2005 |
| 13. | Miriam Kurjenlahti, 35 ja Tomi Nieminen, 28 | 27. toukokuuta 2005 |
Tuotantokaudet > 2. tuotantokausi

2. tuotantokausi alkoi 17. maaliskuuta 2006.
| Jakso | Hääparit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Elle-Maaret Näkkäläjärvi, 30 ja Antti Tervaniemi, 19 | 17. maaliskuuta 2006 |
| 2. | Miila Kallinen, 31 ja Jouni Frilander, 39 | 24. maaliskuuta 2006 |
| 3. | Ulla Pahajoki, 25 ja Emmanuel Simon-Bellamy, 41 | 31. maaliskuuta 2006 |
| 4. | Terhi Suokas, 23 ja Anu Welling, 23 | 7. huhtikuuta 2006 |
| 5. | Tiina Mäenpää, 23 ja Janne Korhonen, 23 | 14. huhtikuuta 2006 |
| 6. | Sanna-Maija Borén, 25 ja Pekka Kauppi, 25 | 21. huhtikuuta 2006 |
| 7. | Johanna Saarinen, 25 ja Atanas Hristovin, 30 | 28. huhtikuuta 2006 |
| 8. | Veera, 21 ja Jani, 26 | 19. toukokuuta 2006 |
| 9. | Mia, 26 ja Klaus, 42 | 26. toukokuuta 2006 |
Tuotantokaudet > 3. tuotantokausi

3. tuotantokausi alkoi 17. toukokuuta 2007.
| Jakso | Hääparit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tuulia Petrelius, 32 ja Juhani Johansson, 37 | 17. toukokuuta 2007 |
| 2. | Kirsi Hellgren, 30 ja Petri Hiilloste, 28 | 24. toukokuuta 2007 |
| 3. | Heli Riihiranta, 22 ja Marko Salokanto, 23 | 31. toukokuuta 2007 |
| 4. | Katri Soronen, 25 ja Ismo Pentti, 29 | 7. kesäkuuta 2007 |
| 5. | Sanna-Mari Urpilainen, 23 ja Teemu Haapaniemi, 29 | 14. kesäkuuta 2007 |
| 6. | Hanna Koski, 26 ja Rami Hanwegn, 28 | 21. kesäkuuta 2007 |
| 7. | Pirjo Saarinen, 40 ja Juha Pahkala, 42 | 28. kesäkuuta 2007 |
| 8. | Kirsi Kuparinen, 28 ja Jari Virtanen, 35 | 5. heinäkuuta 2007 |
Tuotantokaudet > 4. tuotantokausi

4. tuotantokausi alkoi 15. tammikuuta 2009.
| Jakso | Hääparit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Katja Källin ja Keijo Lindeman | 15. tammikuuta 2009 |
| 2. | Anne Vilkman ja Pekka Halme | 29. tammikuuta 2009 |
| 3. | Marjo Männikkö ja Jani Nurmenniemi | 5. helmikuuta 2009 |
| 4. | Riikka Ehnqvist ja Antti Kankaanpää | 12. helmikuuta 2009 |
| 5. | Petra Rouhiainen ja Joonas Uuspelto | 19. helmikuuta 2009 |
| 6. | Anu Siltanen ja Paul Beadle | 26. helmikuuta 2009 |
| 7. | Henna Peltonen, 26 ja Kimi Forsberg, 26 | 5. maaliskuuta 2009 |
| 8. | Maiju Haapaniemi ja Janne Salokantele | 12. maaliskuuta 2009 |
| 9. | Johanna Juva ja Shehab Madkour | 19. maaliskuuta 2009 |
| 10. | Noora Lepistö ja Jarkko Kylväjä | 26. maaliskuuta 2009 |
| 11. | Emilia Haapala ja Joona Ukkonen | 2. huhtikuuta 2009 |
| 12. | Janika Ranta ja Mika Järvinen | 14. toukokuuta 2009 |
Tuotantokaudet > 5. tuotantokausi

5. tuotantokausi alkoi 7. tammikuuta 2010.
| Jakso | Hääparit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Suvi Honkanen, 19 ja Johannes Honkanen, 19 | 7. tammikuuta 2010 |
| 2. | Leena Nieminen ja Jamie Kerr | 14. tammikuuta 2010 |
| 3. | Päivi Saarela, 43 ja Jari Sumelles, 33 | 21. tammikuuta 2010 |
| 4. | Evelyn Escalante ja Antti Klockars | 28. tammikuuta 2010 |
| 5. | Satu Uimonen ja Janne Segersven | 4. maaliskuuta 2010 |
| 6. | Anna-Liisa Sarkkinen ja Jani Määttä | 11. maaliskuuta 2010 |
| 7. | Pauliina Brandt ja Antti Lappalainen | 18. maaliskuuta 2010 |
| 8. | Minna Virkki ja Jari-Matti Ritvonen | 1. huhtikuuta 2010 |
| 9. | Triinu Penijäinen, 22 ja Tuure Poussu, 17 | 8. huhtikuuta 2010 |
| 10. | Ulla-Maija Kulju ja Miikka Ylikoski | 15. huhtikuuta 2010 |
| 11. | Tii-Mari Kojo ja Saku Vätti | 22. huhtikuuta 2010 |
| 12. | Suvi Varis, 25 ja Timo Keskinen, 34 | 29. huhtikuuta 2010 |
Tuotantokaudet > 6. tuotantokausi

6. tuotantokausi alkoi 13. tammikuuta 2011.
| Jakso | Hääparit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Mirva Tapanainen ja Jan Koponen | 13. tammikuuta 2011 |
| 2. | Minttu Saarinen, 23 ja Janne Saarinen, 27 | 20. tammikuuta 2011 |
| 3. | Stiina Joronen, 26 ja Pekka Nikki, 31 | 27. tammikuuta 2011 |
| 4. | Carolina Mainaala, 23 ja Viljami Tiainen, 25 | 3. helmikuuta 2011 |
| 5. | Suvituuli Kauhanen, 20 ja Tim Löytäinen, 20 | 10. helmikuuta 2011 |
| 6. | Sini Roponen, 27 ja Miikka Murto, 36 | 17. helmikuuta 2011 |
| 7. | Saija Kylliäinen, 22 ja Timi Hölsö, 31 | 24. helmikuuta 2011 |
| 8. | Minna Nykänen, 42 ja Petri Luomajoki, 45 | 3. maaliskuuta 2011 |
| 9. | Heidi Jaakkola-Andersson, 26 ja Timo Penttilä, 27 | 10. maaliskuuta 2011 |
| 10. | Emmi Kunnas, 34 ja Hannu Niemelä, 31 | 17. maaliskuuta 2011 |
| 11. | Tina-Maria Hämäläinen, 42 ja Timo Jakola, 52 | 24. maaliskuuta 2011 |
| 12. | Nguyen Thi Thu Trang, 28 ja Jani Kaulo, 32 | 31. maaliskuuta 2011 |
Tuotantokaudet > 7. tuotantokausi

7. tuotantokausi alkoi 23. tammikuuta 2012.
| Jakso | Hääparit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Anu Rasimus, 33 ja Jarno Nyroos, 34 | 23. tammikuuta 2012 |
| 2. | Henna Kovelahti, 22 ja Henri Mäki, 21 | 30. tammikuuta 2012 |
| 3. | Elisa Lehto, 20 ja Harri Tuominen, 23 | 6. helmikuuta 2012 |
| 4. | Piia Pekkarinen, 34 ja Marko Pekkarinen, 32 | 13. helmikuuta 2012 |
| 5. | Maria Jakobsson, 27 ja Anssi Balk, 30 | 20. helmikuuta 2012 |
| 6. | Annika Siltala, 20 ja Anssi Mäkinen, 22 | 27. helmikuuta 2012 |
| 7. | Anne Savioja, 40 ja Peter Simu, 39 | 5. maaliskuuta 2012 |
| 8. | Johanna Merjomaa, 28 ja Kim Grönbergm 28 | 12. maaliskuuta 2012 |
| 9. | Anri Kähkönen, 28 ja Ilpo Kähkönen, 20 | 19. maaliskuuta 2012 |
| 10. | Saija Jääskeläinen, 30 ja Mikko Sivonen, 34 | 26. maaliskuuta 2012 |
| 11. | Kirsi Lintunen, 43 ja Peter Oinonen, 45 | 2. huhtikuuta 2012 |
| 12. |  | 9. huhtikuuta 2012 |
Tuotantokaudet > 8. tuotantokausi

8. tuotantokausi alkoi 7. tammikuuta 2013.
| Jakso | Hääpärit | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Susanna Talassalo, 31 ja Rauno Tuovinen, 32 | 7. tammikuuta 2013 |
| 2. | Mirva Rahtula, 23 ja Joonas Lahtinen, 25 | 14. tammikuuta 2013 |
| 3. | Sanna Lehtinen, 43 ja Ossi Koski, 49 | 21. tammikuuta 2013 |
| 4. | Maxine Frisk, 25 ja Mikko Laitinen, 26 | 28. tammikuuta 2013 |
| 5. | Helena Sparf, 42 ja Heikki Viinamäki, 52 | 4. helmikuuta 2013 |
| 6. | Suvi Nordlund ja Mario Iaciofanon | 11. helmikuuta 2013 |
| 7. | Krista Karjalainen, 35 ja Reijo Karjalainen, 44 | 18. helmikuuta 2013 |
| 8. | Maiju ja Tuukka | 25. helmikuuta 2013 |
| 9. | Pia Valkeapää, 36 ja Pekka Valkeapää, 36 | 4. maaliskuuta 2013 |
| 10. | Miia Lång, 27 ja Tero Heikkinen, 38 | 11. maaliskuuta 2013 |
| 11. | Markku Gustafsson, 59 ja Tarja Gustafsson, 58 | 18. maaliskuuta 2013 |
| 12. | Marjo Moilanen ja James Ochieng | 25. maaliskuuta 2013 |