stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
6. syyskuuta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 6. syyskuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 6. syyskuuta: |  |
:   Vieno Kekkonen Valtakunnallinen suomenhevosen päivä. 1522 – Fernão de Magalhãesin retkikunnan viimeinen alus Victoria saapui Sevillaan ensimmäisenä maailmanympärimatkan tehneenä aluksena.  1638 – Suomen postilaitos perustettiin.  1766 – Englantilainen luonnontieteilijä John Dalton syntyi.  1934 – Iskelmälaulaja Vieno Kekkonen syntyi.  1966 – Dimitri Tsafendas murhasi Etelä-Afrikan pääministerin ja apartheid-lakien pääsuunnittelijan Hendrik Verwoerdin.  1968 – Swazimaa itsenäistyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 5. syyskuuta, 7. syyskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Thomas Wulff

Thomas Wulff (s. 24. elokuuta 1953 Helsinki) on suomenruotsalainen kirjailija.
Henkilöhistoria

Filosofian maisteri Wulff työskenteli Fågel Fenix -lehden päätoimittajana 1975-1976. Hän oli Finlands Svenska Författareföreningenin puheenjohtaja 1998-2007.
Kirjallinen tuotanto

Wulff julkaisi esikoisrunokokoelmansa Månsten vuonna 1973, mutta on kirjoittanut myös muun muassa proosaa,  esseitä ja näytelmiä. Ivar Lassyn elämänvaiheet ovat pohjana Wulffin romaanitrilogialle En hjälte för vår tid (2006), Med bästa vilja i världen (2012) ja Otack är världens lön (2017).
Kirjallinen tuotanto > Teoksia

Månsten, (1973, runoja)
Nattens Fabler,  (1974, romaani)
Hjärtats Stråtrövare, (1976, runoja)
Snapshots – Mumlade Mytologier,  (1980, runoja ja lyhytproosaa)
Trance-Dance,  (1980, romaani)
Sumpråttans Resa,  (1980, faabeli)
Rockshow, (1980, näytelmä, Joakim Grothin kanssa)
En Drömmares Dagbok,  (1982, runoja, Tom Sandqvistin kanssa)
Utspelad i Ulan-Bator,  (1983, romaani)
Kirurgens Park, (1985, runoja ja lyhytproosaa)
Akvarium-Akvaario-Aquarium, (1986, näytelmä, Juha Siltasen kanssa)
Det Ondas Tjusning,  (1987, esseitä)
Elddopet, (1989, näytelmä, Juha Siltasen kanssa)
Helsinski-Romanka,  (1990, romaani)
Pang, Pang, Du är Död, (1996, salapoliisiromaani)
En hjälte för vår tid,  (2006)
Med bästa vilja i världen,  (2012)
Otack är världens lön, (2017)
Aiheesta muualla

Schildts & Söderströmsin kirjailijaesittely (Viitattu 1.10.2015)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Tabula Rasa (albumi)

| Tabula Rasa Tabula Rasa |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 1975
 Studio : Marcus Music AB Studios, Tukholma
 Julkaistu: syyskuu 1975
 Formaatti: LP, MC, CD
 Tuottaja(t): Måns Groundstroem
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 39.06
 Levy-yhtiö: Love Records
Listasijoitukset
  Suomi: 16.
Tabula Rasan muut julkaisut
|   | Tabula Rasa 1975 | Ekkedien tanssi 1976 |
Singlet albumilta Tabula Rasa
 ”Prinssi” / ”Lähtö” Julkaistu: elokuu 1975
Tabula Rasa on samannimisen suomalaisen progressiivista rockia soittaneen yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1975. Levyn sävellykset kirjoitti pääosin Tabula Rasan kitaristi Heikki Silvennoinen ja sanoitukset yhtä lukuun ottamatta yhtyeen ulkopuolinen Mikko Alatalo.
Albumi sai myönteisen vastaanoton, vaikka jotkut kritisoivatkin levyn soundeja ja Alatalon voimakkaasti kantaa ottavia sanoituksia. Tabula Rasa nousi Suomessa listasijalle 16. Albumilta julkaistiin single ”Prinssi” / ”Lähtö”.
Sekä levyn alkuperäisessä vinyylipainoksessa että myöhemmässä CD-painoksessa kappaleet ”Tuho” ja ”Gryf” on merkitty kappalelistaan väärinpäin. ”Gryf” on todellisuudessa levyn kolmas kappale ja ”Tuho” neljäs.lähde?
Työstö

Tabula Rasa -albumi äänitettiin huhtikuussa 1975 Marcus Music -studiolla Tukholmassa. Nauhoituksiin kului viisi päivää. Levyn tuotti tuolloin Wigwamissa bassokitaraa soittanut Måns Groundstroem.
Musiikki ja sanoitukset

Albumin musiikki on melodista suomenkielistä progressiivista rockia, johon antoivat vaikutteita brittiläiset Jethro Tull- ja King Crimson -yhtyeet. Sävellyksistä vastasi pääosin Tabula Rasan kitaristi Heikki Silvennoinen ja sanoituksista yhtä lukuun ottamatta yhtyeen ulkopuolinen muusikko Mikko Alatalo. Kappaleen ”Vuorellaistuja” sanoitti naantalilainen runoilija Tapio Keskitalo. Yhtye sovitti kappaleet itse. Wigwam-yhtyeen Jim Pembroke soittaa albumilla pianoa.
Alatalo oli toiminut opiskelijajärjestöissä ja eronnut muista tamperelaisista rockmuusikoista sosiaalista vastuuta korostavilla vasemmistolaisilla mielipiteillään. Tabula Rasan hyväksynnällä Alatalo kirjoitti sanoituksistaan kantaa ottavia, ja teksteillään hän myös halusi antaa syvyyttä yhtyeen moniulotteisiin sävellyksiin. Monen kappaleen sanoituksessa päävihollinen on kova kilpailuyhteiskunta, jonka vastapainona Alatalo koki Tabula Rasan hengittävän pehmeämmän, hitaamman ja filosofisemman elämäntavan arvoja. Kaikkein kantaa ottavin teksti on ”Miks’ ette vastaa vanhat puut”, jossa pohditaan retorisia kysymyksiä esittäen, onko ihmiskunnan tulevaisuus punainen, kaappaavatko koneet vallan ja nousevatko alistetut yhteiskuntaluokat suureen vallankumoukseen. Kitaristi Silvennoinen kutsui Alatalon sanoituksia ”uutistoimituskommunismiksi”.
Alatalo kertoi sanoitusten taustasta Tabula Rasan Ekkedien tanssi -albumin vuonna 2014 ilmestyneen uusintapainoksen kansitekstissä:
»Kuitenkin täytyy muistaa, että elimme jo 70-luvun puoliväliä. Woodstock sekä rock, ruoho, rakkaus olivat jo siinä vaiheessa monen vuoden takaista väljehtynyttä viiniä. Yhteiskunnallisuus oli läsnä niin teatterissa kuin musiikissa. Myös levy-yhtiö Love Records oli poroporvarillisen yhteiskunnan ja sen taidenäkemyksen vaihtoehto. Siksi en pelännyt ottaa kantaa, kun bändikin sen hyväksyi.» 
(Mikko Alatalo)
Julkaisu ja vastaanotto > Myynti ja painokset

Love Records julkaisi Tabula Rasa -albumin syyskuussa 1975. Se julkaistiin tuolloin vinyylilevynä (LRLP 135) ja C-kasettina. Vinyylipainoksen kannessa on kohokirjaimin painettu Tabula Rasa -logo, jonka suunnitteli yhtyeen manageri Kimmo Torkkeli. Levyn liitteenä on Kari Sipilän taiteilema kuva ”Lähtö”.
Albumin listasijoitus Suomessa oli 16, ja se pysyi listalla kymmenen viikon ajan.
CD-levynä Tabula Rasa ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1992 Japanissa Edison-yhtiön julkaisemana. Ensimmäinen suomalainen CD-versio ilmestyi vuonna 1995. Svart Records julkaisi vuonna 2013 uudet vinyylipainokset kahdella erilaisella versiolla, jossa toisessa on musta ja toisessa valkoinen levy.
Julkaisu ja vastaanotto > Arvioita

Albumi sai myönteisen vastaanoton, vaikka jotkut kritisoivatkin levyn soundeja ja Alatalon voimakkaasti kantaa ottavia sanoituksia. Alatalon mukaan arvostelijat väittivät hänen pilanneen ”kukka ja mehiläisbändin” liian asiapitoisilla teksteillään.
Soundin Jussi Niemen mielestä albumin sanoitukset ovat ”ihan ok, vaikkakin ehkä paikoin lievästi naiveja voimakkaassa ihanteellisuudessaan”. Suorempaakin kritiikkiä esiintyi:
»Tyylittömyys sekä suomenkielisissä sanoituksissa että laulutulkinnoissa on niin törkeää, ettei niitä voi kärsimättä kuunnella. Syy ei lankea yksinomaan yhtyeen niskoille, sillä sanat ovat Mikko Alatalon väsäämät. Että iso mies voikin olla niin lapsellinen.» 
(Salon Seudun Sanomat)
Sen sijaan Jake Nyman antoi kehuja omassa arvostelussaan:
»Levyn tekstipuolesta vastaa pääasiallisesti Mikko Alatalo ja hän taas osaa sen homman, jos joku ei vielä sattuisi sitä tietämään. Teksteistä ei Tabulan kannata siis huolta kantaa niin kauan kuin Mikko irrottelee sellaista kamaa kuin esim. kappaleissa Miks' ette vastaa, Vanhat puut, Tuho tai Prinssi.» 
(Jake Nyman)
Esko Lehtonen kirjoittaa kirjassaan Suomalaisen rockin tietosanakirja 2 (1983), että levyn yleisilme on järeä ja hallittu, mutta albumi kärsii hieman latteista soundeistaan. Lehtosen mukaan lisäksi musiikissa ja etenkin laulussa on hieman hajanaisuutta ja epävarmuutta.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Maa | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomi | 16. | 10 | syyskuu 1975 |  |
Kappaleet

Kaikki sovitukset Tabula Rasa.
A-puoli
Lähtö – 3.51 (säv. Heikki Silvennoinen, san. Mikko Alatalo)
Miks’ ette vastaa vanhat puut – 3.01 (säv. Silvennoinen, san. Alatalo)
Tuho – 6.32 (säv. Silvennoinen, san. Alatalo)
Gryf – 6.17 (säv. Silvennoinen, san. Alatalo)
B-puoli
Tyhjä on taulu – 4.04 (säv. Silvennoinen & Tapio Suominen, san. Alatalo)
Nyt maalaan elämää... – 4.00 (säv. Silvennoinen & Jarmo Sormunen)
Vuorellaistuja – 8.10 (säv. Silvennoinen, san. Tapio Keskitalo)
Prinssi – 3.10 (säv. Silvennoinen & Sormunen, san. Alatalo)
Kokoonpano

| --- | --- |
 Soittajat  Tabula Rasa  Heikki Silvennoinen – kitara  Jukka Leppilampi – laulu  Tapio Suominen – bassokitara  Asko Pakkanen – rummut  Jarmo Sormunen – huilu  Vierailijat  Jim Pembroke – piano  :  Muut Kimmo Torkkeli – kannen logo ja levypussin valokuva  Kari Sipilä – liitteen ”Lähtö”-taulu
Painokset

| Formaatti | Valtio | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu | Muuta | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LP | Suomi | Love / LRLP 135 | 1975 |  |  |
| MC | Suomi | Love / LRC 135 | 1975 |  |  |
| CD | Japani | Edison / ERC-29251 | 1992 |  |  |
| CD | Suomi | Love / LRCD 135 | 1995 |  |  |
| CD | Japani | Arcàngelo / ARC-3030 | 2011 | paperi-/pahvikansi |  |
| LP | Suomi | Svart / SVR229 | 2013 |  |  |
| LP | Suomi | Svart / SVR229 | 2013 | värivinyyli, rajoitettu painos |  |
| CD | Suomi | Lippo / LIPPOCD-004 | 2021 |  |  |
| LP | Suomi | Lippo | 2021 | värivinyyli, rajoitettu painos |  |
Adam Harasiewicz

Adam Harasiewicz vuonna 1963.
Adam Harasiewicz (s. 1. heinäkuuta 1932 Chodzież) on puolalainen pianisti. Hän on tullut tunnetuksi etenkin Frédéric Chopinin teosten tulkitsijana. Lisäksi hänen ohjelmistoonsa on kuulunut esimerkiksi Johannes Brahmsin ja Karol Szymanowskin musiikkia.
Harasiewicz aloitti pianotunneilla käymisen Rzeszówissa Kazimierz Mirskin ja Janina Stojałowskan johdolla. Zbigniew Drzewiecki opetti häntä Krakovan musiikkiakatemiassa, josta hän sai diplominsa kunniamaininnoin vuonna 1955. Harasiewiczin maine kasvoi Chopin-pianokilpailun ensipalkinnon voittamisen (1955) jälkeen. Hän muutti 1950-luvun loppupuolella Salzburgiin. Harasiewicz oli levyttäjänä aktiivisimmillaan 1950-luvun loppupuolella ja 1960-luvulla. Esimerkiksi vuonna 1958 hän teki arvostelumenestykseksi nousseen levytyksen Chopinin molemmista pianokonsertoista Philips-levymerkille Heinrich Hollreiserin johtaman Wienin sinfoniaorkesterin kanssa. Vuonna 1960 Harasiewicz esiintyi YK:ssa konsertissa, joka järjestettiin Chopinin syntymän 150-vuotisjuhlan kunniaksi. Hänen levytyksistään on julkaistu 2000-luvulla uusia painoksia, kuten suosiota saavuttaneena esimerkkinä Brilliant Classicsilla vuonna 2007 ilmestynyt levytys Chopinin nocturneista.
Harasiewicz on istunut monta kertaa Chopin-kilpailun ja muiden pianokilpailujen tuomaristojen jäsenenä.
3. kesäkuuta

3. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 154. päivä (155. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 211 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Viola, Orvokki
suomenruotsalainen kalenteri: Viola, Malva
ortodoksinen kalenteri: Valo, Paula, Pauliina
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Čuvje
vanhemmissa kalentereissa: Biola, Erasmus, Ingemar, Marcellinus, Marcellus
Tapahtumia

1098 – Ensimmäinen ristiretki: ristiretkeläiset valloittivat Antiokian.
1769 – Tapahtui Venuksen ylikulku, jonka aikana muun muassa James Cook suoritti Tahitilla mittauksia Auringon vuorokautisen parallaksin entistä tarkemmaksi mittaamiseksi.
1839 – Lin Zexu tuhosi Humenissa, Kiinassa 1,2 miljoonaa kilogrammaa oopiumia, mikä johti Kiinan ja Britannian väliseen ensimmäiseen oopiumisotaan.
1885 – Viimeinen Kanadan maaperällä suoritettu sotatoimi: Cree-intiaanien johtaja Big Bear karkasi ratsupoliiseilta.
1889 – Kanadan mantereen ylittänyt rautatie valmistui (rannikolta rannikolle ulottuva Canadian Pacific Railway).
1937 – Windsorin herttua (entinen kuningas Edvard VIII) solmi avioliiton Wallis Simpsonin kanssa.
1940 – Toinen maailmansota: Luftwaffe pommitti Pariisia.
1942 – Japani aloitti Aleuttien saarten sotaretken.
1944 – Charles de Gaullesta tuli maanpaossa olevan Ranskan väliaikaisen hallituksen pääministeri.
1960 – Oikeudenkäynnissä Gideon vs. Wainwright Yhdysvaltain korkein oikeus päätti, että kaikilla syytetyillä on oikeus asianajajaan.
1962 – Ilmailu: Air Francen Boeing 707 syöksyi pian lähtönsä jälkeen maahan Pariisissa, 130 ihmistä sai surmansa.
1963 – Ilmailu: Northwest Airlinesin Douglas DC-7 syöksyi Tyyneen valtamereen Brittiläisen Kolumbian rannikolla Kanadassa, 101 ihmistä sai surmansa.
1965 – Avaruustutkimus: Gemini 4, ensimmäinen yhdysvaltalaisen miehistön useamman päivän lento, lähti matkaan.
1968 – Poptaiteilija Andy Warhol joutui murhayrityksen kohteeksi New Yorkissa.
1969 – Tieteissarja Star Trekin viimeinen jakso esitettiin. Sarjan ensi-ilta oli 8.9.1966.
1969 – Australialainen lentotukialus Melbourne törmäsi Etelä-Vietnamin rannikolla yhdysvaltalaiseen hävittäjään USS Frank E. Evansiin leikaten sen kahtia.
1973 – Neuvostoliittolainen yliäänikone Tupolev Tu-144 syöksyi maahan Ranskassa Goussainvillen lähellä. Tässä ensimmäisessä yliäänimatkustajalentokoneen maahansyöksyssä sai 14 ihmistä surmansa.
1979 – Ixtoc-öljylähteen räjähdysmäinen vuoto eteläisellä Meksikonlahdella sai aikaan 600 000 tonnin öljymäärän pääsyn veteen, mikä on suurin vuoteen 2009 mennessä sattunut öljyvuoto. Eräiden arvioiden mukaan vuoto oli 2,4 kertaa tätäkin arviota suurempi.
1982 – Israelin Britannian suurlähettilästä Shlomo Argovia ammuttiin Lontoossa, mikä toimi osasyynä Libanonin sodan syttymiselle kolme päivää myöhemmin.
1989 – Kiinan hallitus lähetti joukkoja karkottamaan protestoijat Tiananmenin aukiolta seitsemän valtausviikon jälkeen.
1997 – Lionel Jospinista tuli Ranskan pääministeri.
1998 – Escheden junaonnettomuus: ICE-suurnopeusjuna syöksyi raiteilta Saksassa, 101 ihmistä sai surmansa.
2006 – Montenegro erosi valtioliitosta Serbian kanssa ja julistautui itsenäiseksi.
2010 – Irja Askola valittiin Suomen ensimmäiseksi naispiispaksi.
2017 – Lontoossa oli terrori-isku, jossa kuoli kahdeksan ja loukkaantui 48 ihmistä.
Juhlapäiviä

Rooman valtakunta: Bellonan juhla (sodan kauhujen jumalatar).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 3. kesäkuuta: |  |
:   Lin Zexu valvomassa oopiumin tuhoamista. 1726 – Skotlantilainen geologi James Hutton syntyi.  1839 – Lin Zexu tuhosi Humenissa 1,2 miljoonaa kilogrammaa oopiumia, mikä johti Kiinan ja Britannian väliseen ensimmäiseen oopiumisotaan.  1924 – Kirjailija Franz Kafka kuoli.  1927 – Uppo-Nalle-kirjailija Elina Karjalainen syntyi.  1937 – Windsorin herttua eli entinen kuningas Edvard VIII ja Wallis Simpsonin menivät naimisiin.  1942 – Japani aloitti Aleuttien saarten sotaretken.  
Katso myös: kalenteri ~ 2. kesäkuuta, 4. kesäkuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Hakkapeliittain kotiinpaluu

| Hakkapeliittain kotiinpaluu |
| --- | --- |

Nimi:  Hakkapeliittain kotiinpaluu
Tekijä:  Pentti Papinaho
Valmistumisvuosi:  1975
Taiteenlaji:  patsas
Paikkakunta:  Lahti
Koordinaatit:  60°58'58.4"N, 25°39'21.6"E
Hakkapeliittain kotiinpaluu on Lahden keskustassa sijaitseva Pentti Papinahon veistos. Se on ratsastajapatsas, joka kuvaa kahta kotiin palaavaa hakkapeliittaa. Teos sijaitsee nykyisin Lahden torin eteläpuolella, Aleksanterinkadun ja Mariankadun risteyksessä.
Kuvanveistäjä Papinaho käytti tähän työhön viisi vuotta. Se sijoitettiin ensin Lahden Sairaalanmäelle, jossa se paljastettiin 4. lokakuuta 1975. Nykyiselle paikalleen kävelykaduksi muutetulle Mariankadun osalle se siirrettiin 1991, jossa se paljastettiin toisen kerran puolustusvoimain lippujuhlan päivänä 4. kesäkuuta. Uusi sijainti on keskeinen, se on suoralla linjalla Lahden kaupungintalon ja Ristinkirkon välissä.
Patsas sai osakseen arvostelua 1970-luvulla, sillä sitä pidettiin sotaa ihannoivana. Sen pystytys syrjäiselle, vaikka avoimelle Sairaalanmäelle herätti keskustelua, mutta myös sen uusi paikka ja siirron mielekkyys saivat aikaan ristiriitaisia tunteita. Teoksen luonne ja sijainti on antanut aihetta keskusteluun vuosikymmenestä toiseen. Teoksen sijainti ja keskustelu siitä on muodostunut Lahdessa patsasriidaksi, joka heijastaa valtuuston voimasuhteita.   Vuonna 2007 Hakkapeliittain kotiinpaluu oli Etelä-Suomen Sanomien mukaan lahtelaisten suosikkipatsas.
Kirjallisuutta

Kaloinen, Kimmo & Ojala, Ilmari: Hakkapeliittain kotiinpaluu: Pentti Papinahon ratsastajapatsas: Teos ja tausta.  Hämeenlinna:  Karisto, 1980.  ISBN 951-23-1709-5
Ragnar Ekelund

| Ragnar Ekelund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Karl Selim Ragnar Ekelund
Syntynyt: 18. joulukuuta 1892
Kuollut: 8. kesäkuuta 1960 (67 vuotta)
Karl Selim Ragnar Ekelund  (18. joulukuuta 1892 Kangasniemi – 8. kesäkuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja taidemaalari. 
Ranskan maisemien ohella Ekelundille tyypillisiä olivat talorivejä kuvaavat maalaukset eri kaupungeista, etenkin Porvoosta. Hän maalasi myös sisätiloja, joissa on usein asetelma, kuten kukkavaasi. Modernisteihin kuulunut Ekelund oli mukana perustamassa Prisma-taiteilijaryhmää vuonna 1956.
Ekelundin isä Georg Alfred Ekelund toimi Kangasniemen ensimmäisenä apteekkarina. Perhe erottui ruotsinkielisenä muutoin lähes täysin suomenkielisessä kunnassa. Ragnar Ekelundilla oli vain yksi sisarus, veli Hilding Ekelund. Koulunsa nuoret Ragnar ja Hilding kävivät suurelta osin äidinkielensä takia Porvoossa, mistä he valmistuivat ylioppilaiksi vuonna 1911. Ragnar kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua 1911–1914, opettajinaan muun muassa sellaiset arvostetut taiteilijat kuin Hugo Simberg ja Väinö Blomstedt. Ragnar kuitenkin keskeytti opiskelunsa keväällä 1914 saamatta päästötodistusta. Hän päätti lähteä matkoille ja vietti pitkiä aikoja Tanskassa tutustuen muun muassa Edvard Munchin tuotantoon.
Palattuaan Suomeen Ekelund maalasi seuraavien vuosien aikana tuotteliaasti asuen aluksi Kangasniemellä. Tärkeimmät näyttelyt olivat kuitenkin luonnollisesti Helsingissä, minne Ekelund myöhemmin asettui pysyvästi. Vuonna 1918 Ekelund meni naimisiin taiteilija Inkeri Siegbergin kanssa. 1930-luvulla Ekelund oli jo vakiinnuttanut asemansa suomalaisten taidemaalareiden eturivissä. Hän teki säännöllisesti ulkomaanmatkoja muun muassa Ranskaan ja Viroon. Ekelund tutki tarkasti muiden taiteilijoiden töitä pyrkien samalla kehittämään omaa taidenäkemystään. Erityisesti hän keskittyi Cézannen tuotannon tutkimiseen, mutta hän arvosti myös monia suomalaistaiteilijoita, kuten Akseli Gallen-Kallelan nuoruudentöitä.
Vuonna 1937 Ragnar Ekelund avioitui Karin Allardtin kanssa, erottuaan sitä ennen ensimmäisestä vaimostaan. Vuonna 1956 Ekelund oli mukana perustamassa Prisma-taiteilijaryhmää yhdessä Yngve Bäckin, Gösta Diehlin, Torger Enckellin, Unto Pusan, Sigrid Schaumanin ja Sam Vannin kanssa. Ryhmä edusti sekä modernismia että voimakasta väri-ilmaisua, ja se järjesti monia yhteisnäyttelyitä.
Maalauksen ohella Ragnar Ekelund kirjoitti yhdeksän runokokoelmaa ruotsiksi. Hän toimi lisäksi kääntäjänä, kielentarkastajana ja taidekriitikkona Hufvudstadsbladetissa vuosina 1943–1950.
Hän oli myös valtion kirjallisuuslautakunnan jäsen. Ekelund sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1951 ja Valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1958. Ekelund käänsi ruotsiksi muun muassa F. E. Sillanpään, Maria Jotunin, Toivo Pekkasen ja Mika Waltarin teoksia.
Ekelundin veli Hilding Ekelund opiskeli Helsingissä arkkitehdiksi, ja hänestä tuli arvostettu arkkitehtuurin professori.
Runokokoelmia

Sånger i sol och skymning.  Schildt 1914
Gatans dikter.   Schildt 1915
Intermezzo.  Söderström 1916
Disticha.  Schildt 1918
Visioner.  Schildt 1918
Vägarna.  Schildt 1919
Tidiga år : 1914-1916.  Schildt 1919
Improvisationer.  Schildt 1922
Strofer i grått.  Schildt 1926
Ljust i mörkt.  Schildt 1941
Lyrik 1912-1926.  Schildt 1942
Aiheesta muualla

Ragnar Ekelund taiteilijamatrikkelissa
Ragnar Ekelund Kansallisgallerian kokoelmissa
Porvoon maankuntakirjailijat (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Jukka Joutsin artikkeli
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Taiteenala:  MusicBrainz  RKD Artists 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Suomen Lainelautaliitto

| Suomen Lainelautaliitto |
| --- | --- |

Laji:  lainelautailu
Toimialue:  kansallinen lajiliitto
Lyhenne:  SLLL
Perustettu:  2002
Päämaja:  Henry Fordin katu 6
Sijainti:  Helsinki, Suomi
Puheenjohtaja:  Tanja Piha
Jäsenyydet:   ISA  Suomen Olympiakomitea 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Lainelautaliitto (lyh. SLLL) on lainelautailun kattojärjestö Suomessa. Liiton toiminnan tarkoituksena on edistää lainelautailun harrastamista, järjestää tapahtumia ja yhdistää lajin harrastajia. Suomen Lainelautaliitto on International Surfing Associationin jäsen.
22. elokuuta

22. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 234. päivä (235. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 131 päivää.