stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taulukko (tietorakenne)
Ohjelmointi taulukolla > Alkion etsiminen

Yksinkertainen hakualgoritmi on peräkkäishaku, jossa taulukosta etsitään arvo käymällä alkiot yksi kerrallaan läpi. Pseudokoodina:
function peräkkäishaku(T, k, n)
    T: taulukko
    k: haettava arvo
    n: taulukon koko
    jos arvo löytyy, palauttaa etsityn arvon indeksin (ensimmäisen vastaan tulevan)
    jos arvoa ei löydy, palauttaa -1
    
    for i := 0 to n-1 do
        if T[i] = k then return i
    end for

    (ei löytynyt)

    return -1
end function
Jos taulukko on järjestetty, voidaan käyttää tehokkaampaa puolitushakua.
Ohjelmointi taulukolla > Koon kasvattaminen

Taulukon kokoa ei varsinaisesti voi kasvattaa, mutta vanhan taulukon alkiot voi kopioida uuteen, suurempaan taulukkoon. Yleisimmissä ohjelmointikielissä on välineitä, jotka tekevät tämän automaattisesti, esimerkiksi C++:n std::vector ja Javan Vector tai ArrayList.
T: vanha taulukko
S: uusi taulukko
n: vanhan taulukon koko

S := new table(n * 2)
for i := 0 to n - 1 do
    S[i] := T[i]
end for
C-kielessä voidaan yrittää kasvattaa taulukon kokoa, mikä onnistuu vain, jos keskusmuistia on riittävästi vapaana. Jos alkioita joudutaan jatkuvasti lisäämään ja poistamaan, linkitetty lista voi olla parempi tietorakenne.
Ohjelmointi taulukolla > Alkion poistaminen

Alkion poistamiseen on useita ratkaisuja. Yksi on kopioida kaikki alkiot poistettavaa lukuun ottamatta uuteen taulukkoon. Yleinen tapa on myös poistettavan alkion jälkeen tulevien alkioiden vetäminen yksi indeksi eteenpäin:
T: taulukko
n: taulukon koko
d: poistettavan alkion indeksi

for i := d to n – 2 do
    T[i] := T[i + 1]
end for
Tämän jälkeen voidaan:
pienentää taulukkoa, jos ohjelmointikieli sallii sen (C-kielessä realloc)
huijata pienentämällä pituutta esittävää muuttujaa yhdellä
Taulukon pienentäminen jokaisen poiston yhteydessä on nopeusrasite, joten yleensä kannattaa huijata: mikäli taulukon koko vaikkapa puolittuu, kannattaa harkita sen pienentämistä oikeasti.
Ohjelmointi taulukolla > Alkion lisääminen taulukon alkioiden väliin

Uuden alkion lisääminen taulukon alkioiden väliin (esimerkiksi suuruusjärjestyksen säilyttämistä varten) muistuttaa yllä esitettyä poistoalgoritmia: Alkioita täytyy työntää eteenpäin taulukon loppupäästä alkaen lisäyskohtaan asti. Jos työntämisen aloittaa lisäyskohdasta ja etenee loppua kohden, syntyy virhe: lisäyskohdan alkio kopioituu jokaiseen sitä seuraavaan taulukon paikkaan!
T: taulukko
a: indeksi, johon lisättävä alkio sijoitetaan

kasvata T:n kokoa yhdellä
n := T:n uusi koko

for i := n – 2 down to a do
    T[i + 1] := T[i]
end for
Lisäyslajittelu käyttää hyväkseen yllä esitettyä lisäysalgoritmia.
Ohjelmointi taulukolla > Lajitteleminen suuruusjärjestykseen

Taulukon lajittelemiseksi suuruusjärjestykseen on kehitetty lukuisia lajittelualgoritmeja, joiden tehokkuus vaihtelee huomattavasti. Tehoton mutta yksinkertainen keino on valintalajittelu:
Etsitään väliltä T[first]...T[last] pienin alkio ja vaihdetaan se paikkaan T[first].
Etsitään väliltä T[first + 1]...T[last] pienin arvo ja vaihdetaan se paikkaan T[first + 1].
Tehdään sama kolmannelle alkiolle, neljännelle alkiolle...
Kun toiseksi viimeinen alkio on saatu käsiteltyä, koko taulukon väli last...first on järjestyksessä.
for i := 0 to n – 2 do
    min := pienin alkio väliltä T[i]...T[n – 1]
    vaihda T[i] <–> min
end for
Muunnelmia

Ohjelmoinnissa taulukoita on kaikkialla, joten niistä on tehty lukuisia muunnelmia.
Muunnelmia > Moniulotteiset taulukot

Taulukot voivat olla moniulotteisia. Kaksiulotteisuus voidaan toteuttaa taulukolla, jonka alkiot ovat taulukoita:
T := new Table(korkeus)
for i := 0 to korkeus – 1 do
    T[i] := new Table(leveys)
end for
Tämä toteutustapa luonnollisesti mahdollistaa kuinka moniulotteiset taulukot tahansa. Läpikäyntiin voidaan käyttää sisäkkäisiä for-lauseita:
for y := 0 to korkeus – 1
    for x := 0 to leveys – 1
        T[y][x] := 0
    end for
end for
Sisäkkäiset taulukot mahdollistavat myös vaikkapa kolmionmuotoisen taulukon, josta voi olla hyötyä esimerkiksi toteutettaessa suuria symmetrisiä matriiseja. Linkitetty lista on yksinkertainen tietorakenne, joka ketjuttaa arvoja toisiinsa hitusen sisäkkäisten taulukoiden tapaan.
Kaksiulotteista taulukkoa voidaan jäljitellä käyttämällä yksiulotteista taulukkoa:
T := new Table(leveys * korkeus)

seuraava vastaa ilmausta T[x][y] := 999
T[y * leveys + x] := 999
Tästä on se etu, että taulukko sijaitsee keskusmuistissa yhtenäisenä nauhana, jolloin välimuistitus saattaa parantua ja taulukon jokaiselle alkiolle on helpompi ja hitusen nopeampi tehdä operaatioita. Usein esimerkiksi bittikarttakuvat ladataan tähän muotoon keskusmuistiin.
Muunnelmia > Indeksiväli

Nollalla alkavat indeksit ovat käytössä kaikissa yleisimmissä ohjelmointikielissä. Edsger Dijkstra puolusti nollalla alkavia indeksejä kirjoitelmassa Why numbering should start at zero. Kuitenkin joissakin ohjelmointikielissä ensimmäiseksi indeksiksi on valittu luku 1 eikä 0. Tässä lähestymistavassa on puolensa:
1 on arkikäytössä yleisempi ensimmäinen järjestysluku kuin 0 (”nollas”), joten se on intuitiivisempi.
Voidaan kirjoittaa for i := 1 to taulukon_koko eikä for i := 0 to taulukon_koko – 1.
Toisaalta 0 on luonnollisempi ensimmäinen indeksi:
Lauseke taulukon_koko – ensimmäinen_indeksi antaa tulokseksi taulukon koon.
Laitteistotasolla taulukon indeksit alkavat nollasta.
Arvoalueen ylitys voidaan tarkistaa yksinkertaisesti: i < taulukon koko.
For-lause voidaan kirjoittaa for i := 0; i < taulukon_koko; i := i + 1, joka kertoo suoraan, mitä silmukassa laitteistotasolla tapahtuu.
Euroopassa nolla kuuluu yleensä luonnollisiin lukuihin matematiikassa ja siten myös lukujonot alkavat nollasta.
Käytännössä nolla ensimmäisenä indeksinä on huomattavasti yleisempi, koska C-pohjaiset kielet kuten C++, Java ja C# sekä monet uutta tyyliä edustavat kielet kuten JavaScript, Perl, PHP, Python ja Ruby käyttävät sitä.
Joissakin ohjelmointikielissä voidaan valita taulukon indeksiväli itse (eli ne tukevat n-pohjaisia taulukoita); tällaisia ovat esimerkiksi Visual Basic, Pascal, Ada ja Lua. Ei ole selvää, onko tästä enemmän hyötyä vai haittaa: Ohjelmoijan täytyy tarkistaa taulukon indeksiväli erikseen, ja taulukkomuuttujan vastaanottaminen aliohjelman parametrina aiheuttaa omat hankaluutensa. Indeksialueen määriteltävyys auttaa eniten silloin, kun ohjelmoidaan tarkasti matemaattisten määritelmien mukaan.
Taulukko laitteistoläheisesti

Taulukko on helpoimpia tietorakenteita toteuttaa konekielen tasolla. Itse asiassa keskusmuistia voi ajatella nauhamaisena taulukkona, jota indeksoidaan muistiosoitteilla. Taulukko on vain yhtenäinen pätkä keskusmuistia.
Taulukko laitteistoläheisesti > Taulukon luominen

Taulukko luodaan pyytämällä käyttöjärjestelmää varaamaan vapaalta muistialueelta n · k tavua muistia, missä n on taulukon pituus ja k yhden alkion vaatima tila tavuina. Käyttöjärjestelmä vastaa antamalla osoittimen varatun muistialueen alkuun.
Jos taulukon säilyy muistissa koko suorituksen ajan, tarvittava muistialue voidaan sisällyttää ohjelman binääriin. Paikallisena muuttujana käytettävä pieni taulukko voidaan myös luoda ajonaikaiseen pinoon.
Taulukko laitteistoläheisesti > Taulukon indeksoiminen

Käyttöjärjestelmän antama osoitin on arvo, joka sisältää taulukon ensimmäisen alkion muistiosoitteen – eli indeksin taulukkoon nimeltä keskusmuisti. Olkoon tuo osoite p. Jos halutaan käyttää taulukon ensimmäistä alkiota johonkin, prosessoria voidaan yksinkertaisesti käskeä noutamaan k tavua pitkä arvo muistiosoitteesta p. Jos halutaan noutaa arvo taulukon indeksistä 3, prosessoria käsketään noutamaan k tavua pitkä arvo osoitteesta p + 3 · k. Tällaista osoitteiden summausta kutsutaan osoitinaritmetiikaksi.
Ohjelmointi ilman taulukoita

Useimmat ohjelmoijat ovat tottuneet käyttämään taulukoita jokapäiväisesti. Kuitenkin monissa funktio-ohjelmointikielissä, kuten LISPissä ja Haskellissa, alkeellisimpana tietorakenteena taulukon tilalla on linkitetty lista. Se sopii kieliin, joissa for-lauseen korvaa rekursio. Jos puhtaassa funktio-ohjelmointikielessä on taulukko, sen muuttaminen voi olla toteutettu käyttäen alkuperäisen taulukon päälle lisättyä hakurakennetta, jolloin indeksointi ei toimikaan vakioajassa.
Lua perustuu assosiaatiotauluun, joka toimii myös taulukkona.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Taulukosta yleisesti

Malmi, Korhonen ja Karavirta: TRAKLA2: Elektroninen oppikirja / Opetusmoniste: Taulukko (Arkistoitu – Internet Archive)
Edsger Dijkstra: Why numbering should start at zero
Aiheesta muualla > Taulukko ohjelmointikielissä

Arto Wikla: Ohjelmoinnin perusteita Java-kielellä: 2.8 Taulukko-olioista
Wikibooks: C: ohjelmointiopas ja vakiokirjastot: Taulukot
Steve Summit: C Programming Class Notes: 4.1 Arrays
Ohjelmointiputka: Pascal-ohjelmointi: Osa 2 - Vakiot, muuttujat ja tietueet: Taulukot
KDM Herluf Trolle (F353)

| KDM Herluf Trolle |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Helsingör
Kölinlasku:  18. joulukuuta 1964
Laskettu vesille:  8. syyskuuta 1965
Palveluskäyttöön:  16. huhtikuuta 1967
Poistui palveluskäytöstä:  5. heinäkuuta 1990
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 371 t
Pituus:  108,50 m (vesiraja) 112,65 m (kokonaispituus)
Leveys:  12,0 m
Syväys:  5,0  m
Koneteho:  CODOG: 2 x Pratt&Whitney -kaasuturbiinia 44 000 shp 2 x GM-dieselmoottoria 4 800 shp
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  207
Aseistus
Aseistus:  2 x 127 mm tykki K M/60 LvSa2 4 x Bofors 40 mm M/48 LvSa 1 x syvyyspomminheitin 4 x 533 mm torpedoputkea
KDM Herluf Trolle (runkonumero F353) oli Tanskan laivaston Peder Skram -luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Helsingörin telakalta, missä köli laskettiin 18. joulukuuta 1964. Se laskettiin vesille 8. syyskuuta 1965 ja valmistui 16. huhtikuuta 1967.
Palvelus

Alus modernisoitiin vuodesta 1976 kesäkuuhun 1977 Helsingörin telakalla, jolloin se muutettiin ohjusfregatiksi. Muutostöiden jälkeen aluksen uppouma nousi 2 425 tonniin. Sen aseistuksesta poistettiin toinen 127 millimetrin tykkitorni ja sille asennettiin kaksi neljän ohjuksen Boeing Harpoon -merimaaliohjuksen laukaisualustaa, yksi Mk29 Sea Sparrow -ilmatorjuntaohjuksen laukaisualusta, jossa kahdeksan ohjusta. Muutostöiden jälkeen aluksen miehistötarve laski ainoastaan kahdella.
1980-luvun puolivälissä aluksen ilmatorjuntaa vahvistettiin lisäämällä kaksi 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Alus poistettiin palveluksesta 5. heinäkuuta 1990.
Julija Paratova

| Mitalit> Maa:   Ukraina.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Ukraina> Naisten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | 53 kg |  |
Julija Jevhenijivna Paratova (ukr. Юлія Євгеніївна Паратова, s. 7. marraskuuta 1986 Odessa, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen kilpauransa päättänyt painonnostaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Pääasiassa 53 kilogramman painoluokassa kilpaillut Paratova voitti olympiapronssia Lontoossa 2012. Hän nousi mitalille vuonna 2016, kun kaksi hänen edelleen sijoittunutta nostajaa kärähti dopingista. Paratova kilpaili myös Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 sijoittuen kahdeksanneksi. EM-kilpailuista Paratova voitti kultaa vuosina 2013 ja 2015 sekä hopeaa vuosina 2011, 2014 ja 2016. Vuoden 2011 EM-hopeamitalinsa hän saavutti 58 kilogramman painoluokassa. MM-kilpailuissa Paratova sijoittui parhaimmillaan vuosina 2013 ja 2014 viidenneksi.
Aiheesta muualla

Julija Paratova Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Jukka Meskanen

Pohjalainen lentopalloilija Jukka Meskanen (2009)
Jukka Meskanen (12. lokakuuta 1982) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2008-09 Valkeakosken Isku-Veikkojen riveissä, Lentopallon SM-liigassa. Hän on Nurmon Jymyn kasvatteja. Urallaan hän on pelannut SM-liigassa, 1-sarjassa sekä 2-sarjassa. Hän on voittanut sekä 1-sarjan että myös 2-sarjan mestaruuden.
Ura > Nuoruusvuodet

Jukka Meskanen aloitti lentopallon harrastamisen Nurmon Jymyn väreissä.
Ura > 1- ja 2-sarjat

Meskanen aloitti uransa aikuisten sarjoissa, kun hän pelasi Kauhavan Wisan lentopallojoukkueessa, Lentopallon 1-sarjaa. Kauhavan joukkueen hajottua, hän vaihtoi Nurmon Jymyyn pelaamaan kakkossarjaa, jossa hän oli nostamassa seuraa heti ensimmäisellä kaudellaan historiallisesti ykkössarjaan. Hän oli yksi kakkossarjan parhaimmista pelaajista nousukaudella.
Nurmolaislähtöinen Meskanen oli viihtynyt hyvin vuoden kasvattajaseuransa Jymyn riveissä, mutta lähti kuitenkin kauden jälkeen Valkeakoskelle opiskelujen vuoksi. Valkeakoskella hän alkoi pelata 1-sarjassa pelaavan Valkeakosken Isku-Veikkojen riveissä. Hän nousi heti joukkueen runkopelaajaksi, ja pian myös joukkueen kapteeniksi. Valkeakoskelaisseuran kanssa hän pääsi neljänä kautena peräkkäin SM-liigakarsintoihin, josta paikka ei kuitenkaan auennut Lentopallon SM-liigaan. Viimein SM-liigaovi aukesi kauden 2006-07 päätteeksi, kun Isku-Veikot pudotti liigakentiltä Korson Vedon ja Keski-Savon Paterin. Nousu liigaan tuli valkeakoskilaisille hieman yllättäen, mutta organisaatio tarttui kuitenkin loistavaan tilaisuuteen.
Ura > SM-liiga

Meskanen päätti jatkaa uraansa liiganousun tehneessä seurassa. Hänen uransa ensimmäistä SM-liigakautta haittasivat loukkaantumiset, jotka sotkivat etenkin alkukauden pelit. Joulutauon jälkeen kovakätinen laitahyökkääjä palasi kuitenkin kentille ja jälki oli odotetun tuhoisaa, sillä hän oli Isku-Veikkojen toiseksi tehokkain pelaaja loppukauden ajan. Lisäksi Meskanen oli joukkueen kapteeni, kuten myös edellisillä kausillakin.
Kaudella 2008-09 Meskanen nousi SM-liigassa eturivin yleispelaajiin. Hyvän kesäharjoittelukauden jälkeen hän oli todella vahvassa vedossa, ja johdattikin Isku-Veikot historian ensimmäisen kerran pudotuspeleihin sekä runkosarjassa historian parhaimpaan sijoitukseen. Henkilökohtaisissa tilastoissa hän oli pistepörssissä 15. sijalla ja etenkin syöttötilastossa hän oli vahvoilla voittaa koko tilaston, mutta tippui kuitenkin loppukaudesta seitsemännelle tilalle.
Muuta

Vaikka Meskanen on ollut jo monta vuotta Valkeakosken Isku-Veikkojen pelaaja, on hän pelannut kasvattajaseuransa Nurmon Jymyn riveissä muutamia ystävyysotteluita.
Saavutukset > Henkilökohtaiset

Ässäsyöttötilaston 7. sija -09
Pistepörssin 15. sija -09
Saavutukset > Joukkueessa

SM-liigaan nousu -07
1-sarjaan nousu -02
Kaikki on tuhoutunut

| Kaikki on tuhoutunut |
| --- | --- |

Kirjailija:  Markku Paasonen
Kansitaiteilija:  Jussi Karjalainen
Kieli:  suomi
Genre:  runoproosa
Kustantaja:  Teos
Julkaistu:  2023
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  144 sivua
ISBN:  978-952-363-397-1

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaikki on tuhoutunut on Markku Paasosen proosarunokirja vuodelta 2023. Sen on julkaissut Teos vuonna 2023.
Kulttuuritoimituksen arviossaan Mikko Saari vertaa teosta Paasosen edelliseen kirjaan Lykätty salamurha, jossa Paasonen kyseenalaisti kirjoittamisen mielekkyyden. Tässä kirjassa kaikki on jo tuhoutunut. Teoksen alku painottuu enemmän runoon ja Saaren mukaan saa lukijan odottamaan, mihin tämä vie. Toinen osa alkaa kolmisivuisella proosarunolla "Paavali Jerusalemissa", joka on yhtä pisteetöntä virkettä. Senjälkeisessä "Jumalan armon painossa" ei ole edes isoa alkukirjainta, ja sen teho perustuu toistoon. Siinä toistuvat tuhoa, iankaikkista kadotusta kuvaavat H. Gruebel- ja H. Verschmelz -nimisten taiteilijoiden maalaukset.
Saari ehdottaa, että kirjasta tehtäisiin äänikirja: "iankaikkinen kakaka iankakakaikkinen kakakaka". Saari sanoo, että kirja ei päästä lukijaa helpolla, eikä tarvitsekaan, ja että "Paasonen on mielenkiintoisella, ajatuksia herättävällä tavalla omituinen kirjoittaja".
Arttu Seppänen ottaa Helsingin Sanomissa kriittisen asenteen: kun hän toteaa, että Paasonen on saanut vaikutteita Thomas Bernhardilta, hän muotoilee asian niin, että "Paasonen ammentaa – – samasta kielellisestä pelistä [kuin Bernhard], mutta mekaniikka ei vain ole yhtä hyvin hallussa. Hänen kokemuksensa kirjasta on se, että lukija jää ulkopuolelle, koska "Paasosen kielellinen maailma on merkillisen umpinainen, joka ei kutsu lukijaa sisään", ja hän väittää, että "Paasonen miettii muotoa liikaa".
Aiheesta muualla

Kaikki on tuhoutunut Teos.fi
Jälkeen keskiyön & Ennen aamunkoittoa

| Jälkeen keskiyön Ennen aamunkoittoa> Skeleton Crew Jälkeen keskiyön -kirjan kansi.Ennen aamunkoittoa -kirjan kansi..Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Stephen King
Kieli:  englanti
Genre:  kauhu
Julkaistu:  1985
Sivumäärä:  512
ISBN:  978-0-399-13039-7
Suomennos
Suomentaja:  Tapio Tamminen
Kansitaiteilija:  Kari T. Leppänen
Kustantaja:  Book Studio
Ulkoasu:  pokkari
Sivumäärä:  314 (Jälkeen keskiyön) 313 (Ennen aamunkoittoa)
ISBN:  951-611-498-9 (Jälkeen keskiyön) 951-611-435-0 (Ennen aamunkoittoa)
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Jälkeen keskiyön & Ennen aamunkoittoa (engl. Skeleton Crew) on Stephen Kingin julkaisema vuoden 1985 novellikokoelma, joka julkaistiin suomeksi kahdessa osassa.
Frank Darabont ohjasi vuonna 2007 Usvasta samannimisen elokuvaversion, jonka pääosassa ovat mm. Thomas Jane ja Marcia Gay Harden. Lautta -tarina taas toimii Creepshow 2 -elokuvan keskimmäisenä tarinana.
Tarinat > Jälkeen keskiyön

Usva (The Mist, 1980)
Täällä tiikereitä on (Here There Be Tygers, 1968)
Apina (The Monkey, 1980)
Kain karkasi kimppuun (Cain Rose Up, 1968)
Rouva Toddin oikotie (Mrs. Todd's Shortcut, 1984)
Jauntti (The Jaunt, 1981)
Hääkeikka (The Wedding Gig, 1980)
Vainoharhainen: Loitsu (Paranoid: A Chant, 1985)
Lautta (The Raft, 1982)
Tarinat > Ennen aamunkoittoa

Jumalten tekstinkäsittelylaite (Word processor of the Gods, 1983)
Mies, joka ei kätellyt (The Man Who Would Not Shake Hands, 1981)
Rantaelämää (Beach World, 1984)
Viikatemiehen Kuva (The Reaper's Image, 1969)
Nona (Nona, 1978)
Owenille (For Owen, 1985)
Eloonjäävää tyyppiä (Survivor Type, 1982)
Otto-sedän kuorma-auto (Uncle Otto's Truck, 1983)
Aamujakeluita (Maitomies N:o 1) (Morning Deliveries (Milkman #1), 1985)
Katsastus (Maitomies N:o 2) (Big Wheels: A Tale of the Laundry Game (Milkman #2), 1980)
Isoäiti (Gramma, 1984)
Balladi joustavasta luodista (The Ballad of the Flexible Bullet, 1984)
Ulappa (The Reach, 1981)
Kafr al-Šaykh

| Kafr al-Šaykh محافظة كفر الشيخ Muḥāfāzah Kafr Al Sheikh |
| --- | --- |

 Lippu
 Koordinaatit: 31.3°N, 30.93°E 
Valtio:  Egypti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kafr El Sheikh
Pinta-ala:  3 437 km²
Väkiluku (2018):  3 414 000
Kafr al-Šaykh (arab. كفر الشيخ‎) on yksi Egyptin 26 kuvernementista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Niilin länsihaaralla. Sen pääkaupunki on Kafr al-Šaykh. Alueen pinta-ala on 3 467 neliökilometriä. Vuonna 2010 sen asukasluku oli 2,8 miljoonaa.
Kaupungit

Kafr al-Šaykh
Disuk
Beila
Kellien
Metobes
Al-Riad
Foah
Balteem
Sidi Salem
Al-Hamool
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kafr al-Šaykh Wikimedia Commonsissa
Jukka Mallinen

| Jukka Mallinen |
| --- | --- |
 Jukka Mallinen Turun kirjamessuilla 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1950 (ikä 74) Lahti
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  suomentaja, tulkki
Jukka Mallinen (s. 3. kesäkuuta 1950 Lahti) on suomentaja ja kirjailija. Hän on työskennellyt idänkaupassa ja suomentanut venäläistä proosaa ja runoutta. Hän oli Suomen Penin puheenjohtaja 2006–2009. Hänen teoksiaan ovat muun muassa Varastettua ilmaa – Vapaita esseitä Venäjästä (2008) sekä Seisahdus erämaassa. Elämäkertaa ja kirjoituksia Joseph Brodskysta (2020).
Elämä ja ura

Mallinen on opiskellut kirjallisuutta Moskovan valtionyliopiston filologisessa tiedekunnassa vuosina 1972–1978. Hän teki pro gradua vastaavan opinnäytetyönsä Mihail Bulgakovin Saatana saapuu Moskovaan -teoksesta. Mallinen työskenteli idänkaupassa vuosina 1979–1989 muun muassa Kone Oy:n palveluksessa. Vuosina 1993–1995 hän johti Suomen Pietarin-instituuttia. Hän on toiminut vapaana kääntäjänä vuodesta 1998 lähtien sekä suomentanut venäläistä proosaa ja runoutta. Suomen Penin puheenjohtaja hän oli vuosina 2006–2009.
Mielipiteitä > Venäjästä

Mallisen mukaan opiskeluaikana hänen silmänsä avautuivat, kun hän tutustui kirjalliseen alamaailmaan. Neuvostoliittoon hän oli lähtenyt kommunistina, mutta sieltä hän palasi antikommunistina. Filologinen tiedekunta ”oli jo silloin ihan dissidenttinen”. Sen piirissä harrastettiin kiellettyä kirjallisuutta. ”Tukevaan itäsaksalaiseen Erika-kirjoituskoneeseen voi panna neljä hiilipaperia, joten kerralla sai naputettua viisi kopiota. Suositun teoksen sai lainaan yöksi, kun seuraavana päivänä vei takaisin neljä kopiota. Yhden sai pitää”, Mallinen kertoo. Jo opiskeluaikanaan Mallinen harrasti kielletyn kirjallisuuden salakuljettamista Neuvostoliitosta Suomeen. Myöhemmin, työskennellessään ulkomaankaupassa, hän käänsi muun muassa Eduard Limonovin runoja. Silloin häntä pelotti hieman, sillä hän olisi voinut menettää viisuminsa ja joutunut etsimään muita töitä.
Mallinen on kirjoittanut näkemyksistään Venäjästä esikoisteoksessaan Varastettua ilmaa – Vapaita esseitä Venäjästä (2008). Hän katsoi Venäjän tilan olevan huolestuttava. Hän rinnastaa Vladimir Putinin Iivana Julmaan ja näkee nyky-Venäjässä yhtäläisyyksiä natsi-Saksaan. Venäjän hallintotapa on kansalaisvapaudet tukahduttava. Venäjän valtiojohto edustaa ”uusbarbarismia”, jota luonnehtii voiman kultti, hierarkkisuus ja oikeudenmukaisuuden puuttuminen. Valtion edistämä kansallismielinen yhtenäisyyskulttuuri tukahduttaa monikulttuurisuuden ja johtaa pysähtyneisyyteen ja kulttuurin kivettymiseen. Ortodoksinen kirkko on liittoutunut militarismin ja valtiojohdon kanssa, ja isänmaallisuuteen kutoutuu muukalaisviha. Mallisen mukaan Venäjän historiassa erityisesti suomensukuiset vähemmistökansat ovat vaiennettuja vähemmistöjä.
Mallisen mukaan Venäjällä rasistiset mielipiteet ovat valtavirtaa. Venäjällä on levinnyt autoritaarisuus ja etupiiriajattelu sekä fundamentalismiin kallistuva ortodoksisuus. Putinin messianismiin vivahtava ”Kolmannen Rooman” linja esittää Venäjän maailman kristillis-konservatiivisena arvojohtajana. Mallinen kuitenkin katsoo, että Venäjän, Kiinan tai islamilaisten maiden diktatuurit eivät tule pärjäämään valistukselle ja liberaalille demokratialle.
Putinin Venäjällä on vallalla henkinen neuvostovallan ennallistaminen:
»Stalin on oopiumia Venäjän kansalle. – – Stalin-hurmos on hypnotisoinut ihmiset siellä. Surullista, koska sellainen silmien sulkeminen pitää Venäjän umpikujassa erillään muusta maailmasta.»
Suomi–Venäjä-Seuraa Mallinen sanoi vuonna 2014 ”Kremlin käsikassaraksi", joksi sen olivat muuttaneet Heikki Talvitie ja Paula Lehtomäki. Venäjän Aika -lehdessä Mallinen oli hänen mukaansa rinnastettu dosentti Johan Bäckmaniin ja näiden käymä keskustelu ”kinasteleviin kylähulluhin”.
Mielipiteitä > Islamista

Mallinen on arvostellut vääränlaista islamin kritiikkiä. Hänen mukaansa "Timo Vihavaisen ja Jussi Halla-ahon islamkritiikki toistaa nykyvenäläistä rasistista ajattelua, joka uhkaa eurooppalaisia perusarvoja." Hän katsoo, että Timo Vihavaisen näkemys ”vieraiden sivilisaatioiden tuhoisasta soluttautumisesta” on yhtenevä Aleksandr Duginin kaltaisten ajattelijoiden kanssa ja edustaa ”suomettuneisuutta, eli venäläisen suurvaltaideologian sisäistämistä”. Todellisuudessa "antiikin perintö ja herätteet renessanssiin tuotiin keskiajalla Eurooppaan nimenomaan islamilaisesta kulttuurista." Mallinen katsoo, että "Suvaitsevaisuus–dogmaattisuus- ja sotaisuus–rauhanomaisuus-mittareilla arvioituna islam on kutakuinkin identtinen kristinuskon kanssa".