stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sydänjää
Henkilöt > Kiti Kuikka

Kirsi Ylijoki
Kiti, 35, on töissä levy-yhtiö recordaressa. Kitillä on vainu vaistota kenessä tuleva supertähti. Kiti asui lapsena isänsä kanssa, kunnes tämä kuoli, ennen kuin Kiti aloitti koulun käynnin. Siitälähtien Kiti on asunut sijaisperheissä ja lastenkodeissa. Kiti tietää biologisen äitinsä nimen, Riitta Nuutinen, ja hän oppinut elämänsä aikana vihaamaan äitiään ja haukkumaan tätä, koska tämä aikoinaan hylkäsi hänet. Kiti on pitänyt yllä suhdetta pomoonsa Jarmo Geisleriin. Kun kirje menneisyydestä yhdistää Kitin tämän sisariin Outiin ja Jonnaan, hän alkaa pitää suhdetta yllä myös heihin. Outi on aluksi negatiivinen, mutta Jonnan kanssa Kiti löysi yhteisen sävelen.
Kiti piti yllä suhdetta myös Mikko Suutariin, josta oli määrä tulla laulaja. Kiti tulee raskaaksi Mikolle, mutta ei halua synnyttää lasta, Mikko kuitenkin saa Kitin tajuamaan että lapsi on iloinen asia. Jonnan ex-miesystävä Harri Bergman kuitenkin ajaa Mikon päälle humaltuneena. Kun selviää että sisarten äiti Riitta Nuutinen onkin elossa, Kiti ei usko vaan on varma että joku esiintyy heidän äitinään, vaikka asia ei näin ole. Kiti vihaa äitiään.
Kitin perhe
Outi Keränen, Kitin sisar
Jonna Alanen, Kitin sisar
Riitta Nuutinen, Kitin äiti
Eeva Kultalahti, Kitin täti, Riitan sisar
Riku Kultalahti, Kitin serkku, Eevan poika
Jukka Kuikka, Kitin isä (kuollut)
Kitin miessuhteet
Jarmo Geisler, parisuhde, (päättynyt)
Mikko Suutari, seurustelusuhde, (päättyi, kun Mikko kuoli)
Sami, seksisuhde (päättynyt)
Henkilöt > Jonna Alanen

Mervi Takatalo
Jonna, 26, on ammatiltaan urheilija. Hänen isänsä on Simo Alanen, ja äiti Riitta Nuutinen. Jonna on elänyt kokoikänsä isänsä hoivissa, kun Riitta äiti katosi jäljettömiin, lopulta Riitta julistettiin kuolleeksi. Jonna on seurustellut jo vuosia Harri Bergmanin kanssa. Jonnan isä Simo on toiminut Jonnan valmentajana. Jonna saa kirjeen menneisyydestä. Kirje on Riitta Nuutisen sisarelta, Eeva Kultalahdelta. Kirjeessä Eeva ilmoittaa haluavansa kertoa Jonnalle jotain tämän äidistä Riitasta. Samalla Jonnalle selviää, että Riitta Nuutisella on kaksi muutakin lasta, Outi ja Kiti, Jonnan sisaret. Jonnan elämä mullistuu suunnattomasti kahden sisaren löydyttyä. Kun Jonna ja Harri erosivat, ja Jonna avioitui Olli Santamaan, uuden sisarensa Outin veljen kanssa. Jonna halusi lapsen ja he yrittivät Ollin kanssa moneen otteeseen saada Jonna raskaaksi. Jonnalla ja Ollin ex-vaimolla Helenalla on huonohkot välit, ja Jonnaa ärsyttää se, että Helena on jatkuvasti kinumassa rahaa Ollilta, muka Helenan ja Ollin avioliitosta syntyneen Sonja-tytön ruokkimiseen. Olli joutuu tekemään paljon töitä, mikä toisinaan ärsyttää Jonnaa. Jonna alkaa kaivata rakkautta ja hellyyttä Ollin pitkien ulkomaanmatkojen aikana. Loukattuaan polvensa, ja saatuaan lääkäriaikoja Mark Järviselle, alkaa Jonnan ja Markin välillä  kipinöidä. Jonnan ja Markin välille kehittyy seksisuhde, jonka Jonna pitää salassa mieheltään Ollilta. Pian käy ilmi ettei Jonnan ja tämän sisarten äiti Riitta Nuutinen olekaan kuollut. Ja Riitta todella alkaa osallistua kymmeniä vuosia sitten hylkäämiensä lastensa elämään. Outin ja Kitin mielestä on myöhäistä osallistua lastensa elämään niin pitkän välinpitämättömyyden jälkeen, kun taas hyväsydäminen Jonna on valmis antamaan äidilleen anteeksi.
Jonnan perhe
Outi Keränen - Jonnan sisar
Kiti Kuikka - Jonnan sisar
Simo Alanen - Jonnan isä
Riitta Nuutinen - Jonnan äiti
Kaarina Santamaa - Jonnan anoppi ja äitipuoli
Olli Santamaa - Jonnan aviomies
Sonja Santamaa - Jonnan miehen tytär entisestä avioliitosta
Harri Bergman - Jonnan ex-avomies
Jonnan miessuhteet
Harri Bergman - parisuhde (päättynyt)
Olli Santamaa - avioliitto
Mark Järvinen - salattu seksisuhde
Suppiloköynnökset

| Suppiloköynnökset |
| --- | --- |
 Suppiloköynnös (Beaumontia grandiflora).
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Suppiloköynnökset Beaumontia  Wall. (1824)
Katso myös
   Suppiloköynnökset Wikispeciesissä   Suppiloköynnökset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Beaumontia multiflora -suppiloköynnös.
Suppiloköynnökset (Beaumontia) on kasvisuku, joka kuuluu oleanterikasveihin (Apocynaceae).
Ulkonäkö ja koko

Suppiloköynnökset ovat rotevia ja maitiaisnesteellisiä puuvartisia liaaneja. Lehdet ovat vastakkain, ja ruodissa on tavallisesti rauhasia. Kukinto on terminaalinen tai lehtihankainen viuhko, jossa on lehtimäiset isot ylälehdet. Kukat ovat kookkaita ja tuoksuvia. Verhiö on erilehtinen, ja sen sisäpinnalla on monta tyvirauhasta; verhiön liuskat ovat kookkaita ja lehtimäisiä. Teriö on valkoinen, suppilomainen, pitkä- tai lyhyttorvinen, laide avoimen kellomainen, nielu suomuton ja liuskat limittyvät oikealle. Heteet kiinnittyvät teriötorven kärkikapeikkoon; palhot ovat kaareutuvia, pitkiä ja kärjestä paksuuntuneita. Ponnet ovat nuolimaisia ja tyveltä kannuksellisia ja tavallisesti pistävät ulos kukasta; ne tarrautuvat vartalon kärkeen. Kukassa on rengasmainen diskus eli pohjuskehrä; siinä on viisi matalaa liuskaa. Yhdislehtinen sikiäin on kaksilehtinen, ja se on diskuksen ympäröimä. Kussakin sikiäimen lokerossa on lukuisesti siemenaiheita. Vartalo on pitkä ja päästään linssimäinen. Tuppilot ovat pitkänomaisia, paksuja ja kovia. Siemenet ovat litteitä, kärjestään ohuita ja silkkikarvaisia. Siemenessä on lehtimäiset tai paksut sirkkalehdet ja lyhyt sirkkajuuri.
Levinneisyys

Suppiloköynnökset ovat kotoisin Itä- ja Kaakkois-Aasiasta.
Luokittelu

Suppiloköynnöslajeja tunnetaan yhdeksän.
Lajit:
Beaumontia brevituba Oliv.
Beaumontia grandiflora Wall. – suppiloköynnös
Beaumontia jerdoniana Wight
Beaumontia khasiana Hook.f.
Beaumontia longituba Craib
Beaumontia macrantha (Ridl.) Rudjiman
Beaumontia multiflora Teijsm. & Binn.
Beaumontia murtonii Craib
Beaumontia pitardii Tsiang
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Beaumontia
Thomasschule

Vuonna 1902 purettu vanha Tuomaskoulun rakennus Tuomaskirkon vieressä.
Uusi Tuomaskoulu Hillerstrassella.
Thomasschule zu Leipzig, suomeksi usein Tuomaskoulu, on 1200-luvulla perustettu oppilaitos Leipzigissa. Kanttorinvirka Tuomaskoulussa on musiikkimaailmassa ollut arvostettu asema, jossa on 1500-luvun alusta lähtien toiminut arvostettuja henkilöitä, joista merkittävin on Johann Sebastian Bach. Muita merkittäviä ovat olleet Sethus Calvisius, Johann Kuhnau, Johann Adam Hiller, Moritz Hauptmann ja Ernst Friedrich Richter. Koulun kanttori vastaa Tuomaskirkon ja Nikolauksenkirkon kirkkomusiikista ja toimii koulun oppilaista muodostetun kuoron johtajana.
Talouspaperi

Rulla talouspaperia.
Talouspaperi, joskus myös keittiöpaperi, on imukykyistä paperia, jota käytetään muun muassa erilaisien tasojen pyyhkimiseen sekä nesteiden kuivaamiseen. Talouspaperi on vessapaperia hieman karheampaa ja saattaa siksi ärsyttää ihoa. Käytön jälkeen talouspaperi heitetään roskakoriin tai kompostoidaan. Keittiöpaperia myydään rullissa, pakkausten koot vaihtelevat kahdesta kuuteentoista rullaan. Yhdessä rullassa voi olla 14 metriä 22 cm leveää paperia, joka on jaoteltu arkeihin. Talouspaperia on myös rullina, joissa paperi on jaoteltu puoliarkkeihin. Yhdessä rullassa olisi 3,08 m² keittiöpaperia.
Suomessa toimivia suuria pehmopaperitehtaita ovat Nokian paperi ja Mäntän paperitehdas.
Historia

3T-lehti mainitsee kaksi toisistaan riippumatonta paperipyyhkeiden keksijää: Arhur Hoyt Scott ja William E. Corbin. Philadelphialaisen Scottin WC-paperia valmistava Scott Paper Company sai vuonna 1907 junalastillisen WC-paperiksi liian paksua raakapaperia. Scott keksi paperin sopivan niistämiseen, ja alkoi markkinoida sitä ensin pinkoissa, sitten rullissa. Scott sai keksinnölleen patentin vuonna 1915. Aluksi pyyhkeitä markkinoitiin hotelleille ja ravintoloille, kotitalouksille vasta vuodesta 1921.
Seuraavana vuonna William E. Corbin New Hampshiresta toi markkinoille kertakäyttöpyyhepinkkansa. Corbin oli antanut tuotteellen nimeksi oman sukunimensä takaperin: Nibroc. Corbinin tuote jäi markkinoilla toiseksi Scottin kertakäyttöpyyhkeille.
Scottin paperiyritys on kuulunut Kimberly-Clark-konserniin vuodesta 1995 lähtien.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vastuullisempia valintoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Sydänlampi (Kouvola, Siikakoski)

| Sydänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°07′09″N, 26°41′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Iso-lempiään 
Järvinumero:  14.941.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,4 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,965 km  
Pinta-ala:  3,286 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSydänlampi 
Sydänlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Siikakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 390 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Niskajärven lähi-alueeseen (14.941) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.
Sydänlihastulehdus

| Sydänlihastulehdus |
| --- | --- |
 Tulehdussoluja sinisellä
Luokitus
ICD-10:  I09
ICD-9:  391.2
MedlinePlus:  000149
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Sydänlihaksen tulehdus eli myokardiitti on yleensä viruksen aiheuttama tulehdus sydänlihaksessa. Usein kyse on sydänlihaksen ja sydänpussin eli myokardiumin ja perikardiumin samanaikaisesta tulehduksesta, jolloin puhutaan myoperikardiitista tai perimyokardiitista.
Tulehduksessa kudokseen kertyy tulehdussoluja ja/tai tulehdusta aiheuttavia mikrobeja: bakteereja tai viruksia. Sydänlihastulehduksen syy eli etiologia on moninainen, ja usein taustalla oleva tekijä jää epäselväksi. Sydänlihastulehdus voi olla akuutti tai krooninen, ja sen oirekuva voi vaihdella oireettomasta äkkikuolemaan.
Epidemiologia

Oireettomista infektiopotilaista noin 1 %:lla tavataan sydänlihaksen ärsytystä. Tämä ärsytys väistyy itsestään infektion parantuessa, mutta se on syy välttää liiallista rasitusta tulehdusten yhteydessä. Oireisten sydänlihastulehdusten ilmaantuvuus on varusmiesten joukossa 1,7 / 100 000, normaaliväestössä todennäköisesti pienempi. Sydänlihastulehdus on harvinainen diagnoosi, mutta se selittää aineistosta riippuen 10–20 % nuorten aikuisten kuolemista. Tauti on yleisempi miehillä kuin naisilla.
Syyt ja taudin synty

Sydänlihastulehduksen aiheuttajia on lukuisia, ja aina yksittäisen potilaan sydänlihastulehduksen taustalla oleva syy ei selviä. Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa virukset ovat yleisimmät sydänlihastulehduksen aiheuttajat. Sydänlihastulehduksen taustalta voi löytyä myös bakteeri-infektio, tai syynä voi olla bakteerimyrkyn suora vaikutus, kuten streptokokin aiheuttamassa nielutulehduksessa eli angiinassa, jossa sydänlihastulehduksen oireet alkavat heti infektion alkuvaiheessa. Lääkkeiden aiheuttama sydänlihastulehdus voi olla joko yliherkkyysreaktio lääkeaineelle tai lääkeaineen suora myrkyllinen vaikutus sydänlihassoluihin. Myös sädehoidot ja hypotermia voivat aiheuttaa sydänlihastulehduksen. Reaktiivinen sydänlihastulehdus syntyy elimistön puolustusreaktiosta infektion aiheuttajaa vastaan, kun infektion aiheuttaja on jo väistynyt mutta reaktio jatkuu ja kohdistuu elimistön omiin kudoksiin. Sydänlihastulehdus voi syntyä myös täysin ilman ulkopuolista tekijää, jolloin puhutaan idiopaattisesta sydänlihastulehduksesta.
Sydänlihastulehduksen syitä:
Virukset
Coxsackie-B-virus
Influenssavirus
Adenovirus
Epstein-Barrin virus
HI-virus
Varicella-zostervirus
Sytomegalovirus
Bakteerit
Streptokokki A -bakteeri
Corynebacterium diphtheria -bakteeri
Borrelia burgdorferii -bakteeri
Reaktiivinen sydänlihastulehdus
Reumakuume (streptokokki A)
Reaktiiviset niveltulehdukset
Idiopaattinen sydänlihastulehdus
Jättisolumyokardiitti
Eosinofiilinen sydänlihastulehdus
Sulfonamidi
Penisilliini
Systeemisairaudet
Sarkoidoosi
Sidekudossairaudet
Muut syyt
Lääkkeiden myrkylliset vaikutukset
Häkä
Hypotermia
Sädetys
Hylkimisreaktio sydänsiirteelle
Sydänlihastulehduksen synty on vaihteleva ja etiologisesta tekijästä riippuva. Viruksen aiheuttamissa sydänlihastulehduksissa virusten lisääntyminen aiheuttaa sydänlihassolujen tuhoa. Immuunivaste, tulehdussolujen kertyminen paikalle ja niiden erittämät tulehdusvälittäjäaineet, sytokiinit, lisäävät kudostuhoa. Eosinofiilisessa sydänlihastulehduksessa sydänlihakseen kertyy eosinofiilisia puolustussoluja ja koepaloissa voi nähdä myös nekroosia. Sarkoidoosissa muodostuu granulomatoottisia tulehduspesäkkeitä sydänlihakseen. Idiopaattisessa jättisolumyokardiitissa voidaan sydänlihaskoepalassa nähdä jättisoluja, lymfosyyttejä ja fibroosia.
Usein sydänlihastulehdus vaurioittaa koko sydäntä, mutta tulehduspesäke voi myös olla pieni ja yksittäinen. Tulehduksen laajuus ei välttämättä korreloi taudin vaikeusasteen kanssa, sillä pienikin tulehduspesäke väärässä paikassa voi aiheuttaa rytmihäiriön ja äkkikuoleman. Sydänlihassolujen vauriosta ja muista tulehdusvasteista aiheutuu sydämen pumppaustoiminnan heikentyminen.
Oireet ja löydökset

Suuri osa sydänlihastulehduksista on oireettomia tai hyvin lieväoireisia. Oireinen sydänlihastulehdus muistuttaa sydäninfarktia oireiltaan. Tyypillisesti potilaat kuvaavat kaulalle tai yläraajaan säteilevää rintakipua mutta eivät kuitenkaan erityisesti rasituksessa ilmaantuvaa rintakipua. Jos mukana on myös sydänpussin tulehdus, voi kipu olla myös pistävää, erityisesti sisäänhengityksessä pahenevaa. Lisäksi oireina voi olla hengenahdistusta ja rasituksensiedon heikentymistä. Oireet alkavat yleensä infektion alkuvaiheessa. Myös rytmihäiriötuntemuksia voi esiintyä – näitä potilaat kuvaavat yleensä sydämen muljahduksina. Vaikeassa taudinkuvassa oireet ovat sydämen vajaatoiminnan oireita. Sydänlihastulehdus voi aiheuttaa myös kardiomyopatian taudinkuvan.
Kliinisiä löydöksiä sydänlihastulehduksessa ovat sydämen sivuäänet, sydänsähkökäyrän muutokset ja sydämen ultraäänikuvauksessa näkyvät sydämen toiminnan muutokset. Sivuääni sydänlihastulehduksessa on niin sanottu kammiogaloppi eli S3, joka on alkudiastolinen sivuääni. S3 voi nuorilla olla myös täysin hyvänlaatuinen, joten löydös on yhdistettävä potilaan kliiniseen tilaan. EKG-muutokset ovat sydänlihastulehduksessa moninaisia ja päivien kuluessa muuttuvia. Tavallisesti nähdään rintakytkennöissä esiintyviä ST-tason nousuja, jotka aiheutuvat sydämen sähköisen toiminnan muutoksesta. ST-nousut ovat tyypillisiä sydänlihastulehduksen lisäksi myös sydäninfarktille – tärkein erotusdiagnostinen tekijä on yleensä potilaiden ikä, joka sydänlihastulehduksessa on usein alle 40 vuotta. Sydämen ultraäänitutkimuksessa näkyy vasemman kammion toiminnan häiriöitä. Yleisiä löydöksiä ovat paikalliset heikosti supistuvat alueet ja toisaalta terveiden alueiden normaalia voimakkaampi supistuminen. Keuhkoröntgenkuvaus on harvoin diagnoosin kannalta olennainen. Sepelvaltimoiden varjoainekuvaus on aiheellinen yli 40-vuotiailla sydäninfarktin poissulkemiseksi. Sydänlihastulehdus ja sydäninfarkti muistuttavat toisiaan oireiltaan ja löydöksiltään niin suuresti, että sydänlihastulehduspotilaille on tehty virheellisesti sydäninfarktidiagnoosin perusteella liuotushoito. Tästä ei kuitenkaan ole perusterveillä suurta haittaa. Sydämen koepaloja voi tietyissä sydänlihastulehduksissa olla tarpeen ottaa, mutta rutiinitoimenpide se ei ole. Laboratoriotutkimuksissa voidaan nähdä sydänlihasvauriosta kertovien merkkiaineiden nousua. Troponiini T ja I sekä CK-MBm ovat sydänlihassoluissa olevia entsyymejä, joiden vapautuminen verenkiertoon on merkki sydänlihassolujen solukalvovauriosta tai tuhoutumisesta.
Diagnosointi

Sydänlihastulehduksen diagnoosi perustuu potilaan esitietoihin, kliiniseen kuvaan, tyypillisiin oireisiin ja EKG- sekä ultraäänilöydöksiin.
Potilaan haastattelussa on tärkeä selvittää edeltävät oireet ja mahdolliset lääkehoidot. Kliinisessä tutkimuksessa sydämen kuuntelu ja sydänsähkökäyrä EKG ovat olennaisia. Laboratoriotutkimukset voivat kertoa sydänlihasvauriosta. Sydämen ultraääni on tärkeä tutkimus diagnoosin varmistamiseksi ja sydämen toiminnanvajauksen arvioimiseksi. Koepalojen ottaminen sydämestä ei ole rutiinitutkimus, mutta tietyissä tapauksissa se on perusteltua. Koepalat eli biopsiat voidaan ottaa, jos kyseessä on:
hoitoon reagoimaton sydänlihastulehdus
epäily sydänsarkoidoosista, eosinofiilisesta sydänlihastulehduksesta tai jättisolumyokardiitista
restriktiivinen sydänlihastulehdus
selittämättömät vakavat kammiorytmihäiriöt tai etenevä johtumishäiriö
Hoito

Oireettomankin sydänlihastulehduspotilaan tulee välttää rasittavaa liikuntaa niin pitkään, kunnes EKG-muutokset ovat pysyvästi korjaantuneet ja sydänlihasvaurion merkkiaineiden pitoisuudet veressä ovat normalisoituneet.
Oireinen sydänlihastulehduspotilas kuuluu yleensä sairaalahoitoon. Kaikki paitsi välttämätön lääkehoito tauotetaan, jos on syytä epäillä yliherkkyysreaktiota tai lääkkeen myrkyllisyyteen liittyvää reaktiota. Jos taustalla on virusinfektio, tulisi potilas pitää vuodelevossa, kunnes verestä ei löydy enää virusta. Sydämen vajaatoiminnan hoito tapahtuu nesteenpoistajien ja ACE-estäjien avulla. Tilanteen parantuessa voidaan aloittaa myös beetasalpaaja rytmihäiriöitä estämään. Tilanteen mukaan voidaan lisäksi joutua helpottamaan sydämen työtä nitro-lääkityksellä tai tehostamaan sydämen supistumistoimintaa esimerkiksi levosimendaanilla. Sydämen toimintaa seurataan telemetrialla alkuvaiheessa. Rytmihäiriöt menevät ohi usein itsestään ja voidaan hoitaa tarvittaessa väliaikaisella tahdistimella.
Sydänlihastulehdus on useimmissa tapauksissa itsestään ohimenevä tauti, jonka pahin vaihe on taudin alkuvaiheen ensimmäiset 2–3 päivää. Viruksen aiheuttamissa sydänlihastulehduksissa on beetainterferonihoidoilla saatu hyviä tuloksia. Hoitona on myös kokeiltu suuria immunoglobuliini-annoksia, joista on hyviä kokemuksia mutta ei kontrolloituja tutkimuksia. Rutiininomaisesti annettavista immunosupressiivisista hoidoista ei ole havaittu olevan merkittävää hyötyä – tätä voidaan kuitenkin käyttää, jos taustalla on reaktiivinen tai eosinofiilinen sydänlihastulehdus tai jättisolumyokardiitti. Antibioottilääkitys on paikallaan, mikäli aiheuttajana on bakteeri-infektio.
Sydänlihastulehdus voi aiheuttaa potilaalle voimakasta kipua, jota pystytään tehokkaasti yleensä hoitamaan tulehduskipulääkkeillä. Joskus kivut voivat olla kovia, jolloin niiden hoitoon voidaan käyttää opioideja, kuten morfiinia.
Thomas Åhlén

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sarajevo 1984 |  |  |
Thomas Åhlén (s. 8. maaliskuuta 1959 Gävle) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta vuonna 1984 Sarajevon olympialaisissa, joissa hän saavutti pronssia, ja Kanada-cupissa, jossa hän saavutti hopeaa. Hän voitti alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1977.
Åhlén siirtyi vuonna 1977 Hofors IK:sta Ruotsin pääsarjaan, jossa hän edusti Leksands IF:ää kausina 1977–1979, Skellefteå AIK:ta kausina 1979–1985 ja solnalaista AIK:ta kausina 1985–1990. Kaudella 1984–1985 hän oli liigan jäähytilaston ykkönen. NHL-seura Los Angeles Kings varasi Åhlénin vuoden 1983 varaustilaisuuden kymmenennellä kierroksella 187. varausvuorolla mutta Åhlén ei koskaan pelannut NHL:ssä.
Thomas Åhlénin isä Valter Åhlén on jääkiekon maailmanmestari vuodelta 1957.
Thomas von Scheele

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten pöytätennis.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten pöytätennis.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten pöytätennis.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten pöytätennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Chiba 1991 | nelinpeli |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bratislava 1996 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Birmingham 1994 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Göteborg 1990 | nelinpeli |  |
|  Pronssia | Stuttgart 1992 | nelinpeli |  |
|  Pronssia | Stuttgart 1992 | sekanelinpeli |  |
Rolf Thomas von Scheele (s. 23. maaliskuuta 1969 Bollnäs) on ruotsalainen pöytätennispelaaja. Hän voitti Peter Karlssonin parina miesten nelinpelin maailmanmestaruuden vuonna 1991. Loppuottelussa he voittivat kiinalaisparin Lu Lin – Wang Tao.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa von Scheele voitti kultaa joukkuekilpailussa vuonna 1996. Hän saavutti EM-hopeaa joukkuekilpailussa vuonna 1994 sekä EM-pronssia miesten nelinpelissä vuosina 1990 ja 1992 ja sekanelinpelissä vuonna 1992. Atlantan olympialaisissa 1996 hän pelasi nelinpeliä Peter Karlssonin parina ja he karsiutuivat jatkosta alkulohkojen jälkeen.
Sydänjuuret

| Sydänjuuret Mokoma |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu 2009 – tammikuu 2010
 Studio : Sound Supreme, Hämeenlinna
 Julkaistu: 24. maaliskuuta 2010
 Tuottaja(t): Mokoma & Janne Saksa
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 43.54
 Levy-yhtiö: Sakara
Listasijoitukset
  1.
Mokoman muut julkaisut
| Luihin ja ytimiin 2007 | Sydänjuuret 2010 | Juurta jaksain 2010 |
Sydänjuuret on Mokoma-yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi 24. maaliskuuta 2010.
Albumi äänitettiin Sound Supreme -studiolla Hämeenlinnassa ja miksattiin Astia-studiolla Lappeenrannassa vuodenvaihteen 2010 molemmin puolin. Albumin tuotti Janne Saksa ja miksasi Miitri Aaltonen.
Albumin sanoitukset, jotka on kirjoittanut laulaja Marko Annala, kertovat suomalaisista arvoista ja perinteistä.
Albumi julkaistiin normaalin CD- sekä vinyyliversion lisäksi kirjaversiona, joka sisältää Ville Pirisen kuvittaman 44-sivuisen kovakantisen kirjan sekä säveltäjän esipuheen jokaiselle kappaleelle. Albumin vinyyliversiossa on mukana mp3-latauskoodi.
Albumin ilmestymisen jälkeen yhtye aloittaa Onko siitä tullut leso -nimisen kevätkiertueen. Kappaleista "Ei kahta sanaa (ilman kolmatta)" ja "Hei hei heinäkuu" on tehty myös musiikkivideot.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1.
Kappaleet

Kaikki sanoitukset Marko Annala, kaikki sovitukset Mokoma.
Sydänjuuret – 4.23 (säv. Annala)
Vastavirtaan – 3.41 (säv. Kuisma Aalto)
Ei kahta sanaa (ilman kolmatta) – 2.33 (säv. Annala)
Vääräleuka – 3.29 (säv. Santtu Hämäläinen)
Kristuksen ruumis ja pedon pää – 5.33 (säv. Annala)
Niin hyville kuin pahoille – 3.24 (säv. Annala)
Rautaa rinnoista – 4.07 (säv. Annala)
Älä anna sille nimeä – 4.24 (säv. Aalto)
Kalmannäkijä – 4.43 (säv. Annala)
Hei hei heinäkuu – 3.54 (säv. Annala)
Turhuuksien turhuus – 3.44 (säv. Aalto)
Kokoonpano

Kuisma Aalto – kitara, taustalaulu
Marko Annala – laulu, taustalaulu
Janne Hyrkäs – rummut
Santtu Hämäläinen – basso
Tuomo Saikkonen – kitara, taustalaulu
+
Janne Saksa – taustalaulu
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 4+/10
Inferno:
Rumba:
Soundi:
V2.fi: