Ruandan puolustusvoimat
Sotatoimet Kongon demokraattisessa tasavallassa

Ruandan puolustusvoimat on keskeinen epävakautta ylläpitävä tekijä Kongossa.
Ruandan puolustusvoimat hyökkäsivät lokakuussa 1996 Zairen itäosiin osana kapinallisjohtaja Laurent-Désiré Kabilan johtamaa liittoumaa. Näin syttyi Ensimmäinen Kongon sota. Vuotta aiemmin Zairen itäosissa hutujoukot olivat yhdessä Zairen asevoimien kanssa alkaneet puhdistaa aluetta tutseista. Hutut hyökkäilivät alueen pakolaisleireistä uuden Ruandan joukkoja vastaan ja jatkoivat vuoden 1994 sotaa Zairesta käsin. Ruandan puolustusvoimat pyrki vuoden 1996 operaatiollaan kukistamaan hutupakolaisten vastarinnan, hajottamaan pakolaisleirit ja pakottamaan niiden asukkaat palaamaan Ruandaan. Seuraavana vuonna Kabilan kapinalliset kukistivat Mobuto Se Sekon ja muuttivat maan nimeksi Kongon demokraattinen tasavalta. Heinäkuussa Kabila määräsi Ruandaa ja Ugandaa vetämään pois joukkonsa maasta. Ruandan armeija ei suostunut vetäytymään, vaan nousi vastarintaan 2. elokuuta 1998. Pian maahan alkoi saapua Ruandan ja Ugandan lisäjoukkoja.
Alkoi Toinen Kongon sota, jossa Ruandan puolustusvoimien tarkoituksena oli vallata Kinshasa, syrjäyttää Kabilan hallinto ja korvata se RCD-liikkeellä (ransk. Rassemblement Congolais pour la Démocratie). Angolan, Namibian ja Zimbabwen joukot kuitenkin asettuivat Kabilan taakse, mikä johti Ugandan ja Ruandan tappioasemaan. Ruandan puolustusvoimat vetäytyivät yhdessä Ugandan joukkojen kanssa Kongon itäosiin, jossa jatkuivat taistelut kongolaisia ja heidän liittolaisiaan vastaan. Ruandan joukkojen hallinnoiman alueen keskuspaikkana oli Goma.
Laurent Kabila salamurhattiin tammikuussa 2001 ja pian alkoivat rauhantunnustelut. Maaliskuussa Ugandan ja Ruandan liittolaissuhde hajosi ja maat joutuivat konfliktiin. Loka–marraskuussa alkoivat Ugandan ja Ruandan väliset rauhantunnustelut. Samoin marraskuussa 2001 Ruanda alkoi vetää joukkojaan Kongosta. Heinäkuussa 2002 Ruandan ja Kongon presidentit allekirjoittivat rauhansopimuksen ja saman vuoden lokakuussa viimeiset 20 000 miehestä koostuneet Ruandan puolustusvoimien joukot vetäytyivät Kongosta.
Kuitenkin vuoden 2002 jälkeen Ruandan hallitus on uhannut käytännössä joka vuosi lähettävänsä joukkoja Kongon itäosiin, jollei Kongon hallitus saa kukistettua huturyhmiä, joiden Ruandan hallitus olettaa suunnittelevan hyökkäystä Ruandaan. Ruandan joukot ovatkin tehneet jatkuvasti iskuja sekä suurempia että pienempiä sotilasoperaatioita Kongon puolelle. Iskut ovat kohdistuneet myös siviileihin terrorin ja ryöstelyn muodossa.
Ruanda tukee tutsimielistä kenraali Laurent Nkundaa, joka on käynyt vuodesta 2004 lähtien jatkuvaa kapinaa Kongon demokraattisen tasavallan hallitusta vastaan. Kyse on Kivun konfliktista, jonka pohjimmainen kysymys on siitä, että Ruanda haluaa Kivun mineraalialueen kontrollin itselleen tai liittolaisilleen sekä kukistaa FLDR:n. Kivun alueella on muun muassa puuta, timantteja, coltania, kultaa ja kobolttia.
Kivun konflikti on pysynyt kuitenkin pääasiassa kenraali Kundan joukkojen ja Kongon armeijan välisenä. 25. lokakuuta 2008 kuitenkin alkoi kapinallisten laaja hyökkäys, joka on johtanut suureen pakolaiskriisiin. Kapinallisjoukot ovat saartaneet Goman kaupungin ja on raportoitu, että Ruandan puolustusvoimat olisi hyökkäyksessä mukana. Tosin Ruandan hallitus on kiistänyt jyrkästi osallisuutensa sotatoimiin Kongon asevoimia vastaan. Silminnäkijöiden mukaan Ruandan joukot ovat ainakin ampuneet tykistötulitusta Ruandan rajalta Gomaan päin.