stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Popsikkaat
Hahmot > Lari Kurkku

Lari Kurkku (engl. Larry the Cucumber) on tummanvihreä avomaankurkku, joka on yhdessä Bobi Tomaatin kanssa sarjan päähahmo. Joissakin Popsikkaiden jaksoissa Lari esiintyy Raamatun kertomusten henkilönä. Lari on myös tunnettu "hullunkurisista lauluistaan", joita hän esittää jaksojen väleissä. Larilla on myös toinen henkilöllisyys, Popsikkalan kaupunkia suojeleva Ihmelari (engl. Larry-Boy), joka on päihittänyt muun muassa Palturi Puppulan ja Juorukin. Hänet esitetään lähes aina pelottomimpana mutta ei aivan taitavimpana supersankarina. Jaksossa Ihmelari ja Puppu ulkoavaruudesta Ihmelarin taru oli vaarassa loppua, mutta hänen apurinsa Alfred pelasti tilanteen.
Hahmot > Juniori Parsa

Juniori Parsa (engl. Junior Asparagus) on parsakaali, joka asuu isänsä ja äitinsä luona Popsikkalassa.
Juniorin parhaita ystäviä ovat Laura Porkkana ja tämän pikkuveli Lenni. Popsikkaiden jaksossa Vihaiset viinirypäleet Junioria kiusattiin, mutta muuten kaikki Popsikkalan asukkaat ovat hänen ystäviään.
Hahmot > Laura Porkkana

Laura Porkkana (engl. Laura Carrot) on porkkana, joka käy esikoulua Popsikkalassa. Hänellä on myös pikkuveli, Lenni.
Lauran tunnistaa vaaleista letitetyistä hiuksista. Lauran paras ystävä on Juniori Parsa, joka käy samaa koulua.
Hahmot > Herra Nekkula

Herra Nekkula (engl. Mr. Nezzer) on kesäkurpitsa. Jaksossa Herra Nekkulan suklaatehdas (engl. Rack, Shack & Benny) hän esiintyy suklaatehtaan pomona. Jaksossa hän uhkaa heittää kolme työntekijää uuniin, jos nämä eivät kumarra suurta pupupatsasta. Kohtaus on otettu Raamatun tarinasta, jossa Nebukadnessar käskee kolmea miestä kumartamaan kultaista patsasta. Jaksossa Lelu, joka pelasti joulun (engl. The Toy That Saved Christmas) hänellä on veli nimeltä Wally, joka omistaa lelutehtaan. Hän näyttää kuitenkin ja kuulostaa täsmälleen samalta.
Hahmot > Alfred Parsa

Alfred Parsa (engl. Archibald Asparagus) on parsa, joka rakastaa historiaa ja kulttuuria. Yleensä hän ei ymmärrä hölynpölyä, kuten Larin lauluja. Alfred toimii myös opettajana Popsikkalan alakoulussa ja on Ihmelarin hovimestari.
Hahmot > Pappa Rypäle

Pappa Rypäle (engl. Pa Grape) on viinirypäle. Jaksossa Vihaiset viinirypäleet (engl. The Grapes of Wrath) hän ja hänen perheensä nauravat Juniorille päänsä takia. Perhe kuitenkin oppi myöhemmin anteeksi hänelle. Pappa esiintyy tyypillisesti jaksoissa, jotka perustuvat Vanhan testamentin tarinoihin. Papan perheeseen kuuluu kaksi lasta: Tomi ja Roosa.
Hahmot > Tomi Rypäle

Tomi Rypäle (engl. Tom Grape) on viinirypäle ja Pappa Rypäleen poika. Jaksossa Vihaiset viinirypäleet (engl. The Grapes of Wrath) hän ja hänen perheensä nauravat Juniorille päänsä takia. Perhe kuitenkin oppi myöhemmin anteeksi hänelle. Tomi on myös yksi Taavin veljistä jaksosta Taavi ja jättiläiskurkku (engl. Dave and the Giant Pickle), ja hän on myös yksi israelilaisista jaksosta Josse ja suuri muuri (engl. Josh and the Big Wall!).
Suomenkieliset ääninäyttelijät

Listassa näkyy vain osa hahmoista:
Antti Pääkkönen - Bobi Tomaatti, Alfred Parsa, kertoja, sivuroolit
Petri Hanttu - Lari Kurkku, sivuroolit
Annituuli Kasurinen - Juniori Parsa
Kari Tamminen - Skootteri, Jori, Pappa Rypäle, sivuroolit
Mirjami Heikkinen - Laura Porkkana, sivuroolit
Timo Tuominen - Herra Nekkula, sivuroolit
Johanna Viksten - Madame Mustikka, Esteri, sivuroolit
Paavo Kerosuo - Juniorin isä, sivuroolit
Matti Holi - sivuroolit
Päivi Granström - sivuroolit
Mikko Pettinen - sivuroolit
Ulla Renko - sivuroolit
Johanna Matila - sivuroolit
Maija-Liisa Peuhu - sivuroolit
Suomenkieliset ääninäyttelijät > Tuotanto

Miksaus - Magnus Axberg
Suomennos ja ohjaus - Annamari Metsävainio
Vastaava tuottaja - Jaana Hovinen
Suomenkielinen toteutus - Tuotantotalo Werne
Suomessa DVD-julkaisut

Rouskuvia tarinoita (2003)
Taavi ja jättiläiskurkku (2003)
Kuningas ja kumiankka (2003)
Joulun tähti (2003)
Pikku-Joe (2003)
Kukkelin tarina (2003)
Triviaa

Sarjan alkuperäisessä versiossa on huomattavasti uskonnollista sisältöä, suomenkielisessä versiossa tällaisia ​​viitteitä on vähemmän. Suomenkielisessäkin versiossa on Raamatusta peräisin olevia tarinoita.
Esimerkiksi ensimmäisessä jaksossa Bobi laulaa siitä, kuinka Jumala on suurempi kuin mikään. Suomenkielisessä versiossa hän laulaa siitä, miten hirviöitä ei ole.
Jaksojen lopussa saatetaan rikkoa neljäs seinä ja hahmot voivat puhua suoraan katsojalle esimerkiksi "muistakaa muksut, että jumala on luonut teidät ja rakastaa teitä" -tyylisesti.
Borgbyträsket

| Borgbyträsket |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori
Koordinaatit:  60°06′50″N, 23°32′28″E
Järvinumero:  82.002.1.001 
Mittaustietoja
Rantaviiva:  3,8 km
Pinta-ala:  0,275 km²
 fiBorgbyträsket 
Borgbyträsket on pieni järvi Pohjan kirkonkylän pohjoispuolella Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Seututie 104 kulkee Borgbyträsketin länsipuolitse. Järven eteläpuolella, sen ja Pohjanpitäjänlahden välistä, kulkevat Seututie 111 ja Rantarata Helsingistä Turkuun.
Borgbyträsket on Fiskarsinjoen eteläisin allas reitillä Seljänalasen järvestä Suomenlahteen kuuluvaan Pohjanpitäjänlahteen. Se on muodoltaan pitkulainen ja vesi on lievästi savisameaa. Kasvillisuus on melko runsasta. Borgbyträsketin laaksossa on maisemallisesti merkittäviä avo- ja tervaleppäluhtia. Järven itäpuolitse on kulkenut kapearaiteinen rautatie, jonka linjalla on nykyisin maantie.
Vesireitti Seljänalasesta etelään kohti Suomenlahtea (linnuntietä noin 10 km):
Seljänalanen (41 mpy) → Anskunjoki → Finnsjön → Kvarnbyån → Degersjön (19 mpy) → Fiskarsinjoki → Borgbyträsket → Suomenlahti.
Aiheesta muualla

Nopsatravels.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Borgen kirkko (Fredrikstad)

| Borgen kirkko Borge kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Fredrikstad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1861
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Borgen kirkko (norj. Borge kirke) on Fredrikstadin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1861.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Borgen kirkko (Fredrikstad) Wikimedia Commonsissa
Beachy Head

Belle Toutin majakka liitukivijyrkänteiden yllä.
Beachy Head on liitukivestä muodostunut niemi Englannin kaakkoisrannikolla, lähellä Eastbournen kaupunkia Itä-Sussexin kreivikunnassa. Korkeimmillaan 162 metriin merenpinnan yläpuolelle yltävät Beachy Headin jyrkänteet ovat korkeimpia kaikista Britannian rannikon liitukivijyrkänteistä. Korkeutensa vuoksi Beachy Head on myös suosittu itsemurhapaikka.
Rannikon liitukiviaines on muodostunut meren alla liitukaudella, yli 65 miljoonaa vuotta sitten. Se nousi merestä kenotsooisella kaudella, ja on siitä asti ollut eroosion muovattavana.
Paikan nimi on vuodelle 1274 päivätyissä dokumenteissa Beauchef (ransk. kaunis niemi), ja vuonna 1317 siitä on käytetty nimeä Beaucheif. Vuoteen 1724 mennessä näistä kehittynyt nimitys Beachy Head oli vakiintunut.
Eräs Beachy Headin osa, Devil's Chimneynä tunnettu muodostuma, sortui mereen vuonna 2001 runsassateisen talven seurauksena.
Majakat

Beachy Headin niemi oli Englannin kanaalissa ennen uhka merenkululle, ja useat laivat haaksirikkoituivat 1600- ja 1700-luvuilla sen rantaan. Adressi majakan rakentamisen puolesta kerättiin 1691. Belle Toutin majakan rakennustyöt alkoivat vuonna 1831 Beachy Headin viereisellä läntisellä niemellä, ja toimintansa majakka aloitti 11. lokakuuta 1834. Majakka on ollut esillä useissa tv-sarjoissa ja elokuvissa, ja sitä on kutsuttu Britannian tunnetuimmaksi asutuksi majakaksi koskaan. Majakkaa siirrettiin maaliskuussa 1999 eroosion vuoksi parikymmentä metriä sisämaahan päin.
Belle Toutin valo ei kuitenkaan sumuisella säällä näkynyt tarpeeksi kauas, ja sen avuksi valmistui vuonna 1902 suoraan Beachy Headin eteen rakennettu 43 metriä korkea majakka. Uusi majakka työllisti kolme majakanvartijaa, kunnes se automatisoitiin vuonna 1983. Sen valo välkkyy 20 sekunnin välein ja näkyy neljänkymmenen kilometrin päähän.
Itsemurhat

Beachy Head on 1600-luvulta lähtien ollut tunnettu itsemurhapaikka. Siellä on arvioitu kuolevan vuosittain keskimäärin 20 ihmistä. Itsemurhien hillitsemiseksi jyrkänteen huipun tuntumaan on 1976 pystytetty erityinen puhelinkoppi, jolla voi ottaa yhteyden tukilinjoille. Itsemurhapartiot kiertävät niemeä säännöllisesti, ja niistä vastaavalla Beachy Head Chaplancy Teamilla on myös ympärivuorokautinen ryhmä, jonka voi soittaa paikalle hätätilanteissa. Toimet ovat vähentäneet kuolemia 2000-luvulla, ja vuonna 2006 Beachy Headissa tiedetään kuolleen vain seitsemän ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Beachy Head Wikimedia Commonsissa
Beachy Headin esittely Eastbournen sivuilla (englanniksi)
Beachy Head Chaplaincy Team – itsemurhapartion kotisivut (englanniksi)
Beachy Headin majakan rakennustyöt.
Pystynävertäjä

| Pystynävertäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Kaarnakuoriaiset Scolytinae
Tribus::  Tomicini
Suku::  Ytimennävertäjät Tomicus
Laji::  piniperda
Kaksiosainen nimi
 Tomicus piniperda  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Pystynävertäjä Wikispeciesissä   Pystynävertäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pystynävertäjä (Tomicus piniperda) on noin neljän millimetrin mittainen kaarnakuoriainen, joka on yksi vahingollisimpia männyn hyönteistuholaisia. Lisääntymiskykyiset pystynävertäjät parveilevat keväällä, kun lämpötila on vähintään 12 °C, Etelä-Suomessa huhtikuun lopussa ja Pohjois-Suomessa 2–4 viikkoa myöhemmin. Parveilu kestää kaksi viikkoa.
Ulkonäkö ja elintavat

Aikuinen pystynävertäjä on musta tai punaruskea 3–5 millimetriä pitkä. Takapään pisterivien välissä ei ole nystyröitä.
Pystynävertäjät talvehtivat mäntyjen tyvikaarnassa ja karikkeessa. Ne vetäytyvät talvilepoon lokakuun tienoilla lämpötilan laskiessa pakkasen puolelle. Keväällä aikuiset joko aloittavat lisääntymisparveilun tai lentävät suoraan mäntyjen latvuksiin (nuoret vielä lisääntymiskyvyttömät aikuiset). Pystynävertäjää ja vaakanävertäjää (Tomicus minor) kutsutaan myös yhteisnimellä ytimennävertäjät. Ne kuuluvat samaan kaarnakuoriaisten sukuun (Tomicus sp.).
Lisääntyminen

Pystynävertäjä lisääntyy kuorellisessa mäntypuutavarassa, kuten männyn tukkipinoissa, kannoissa, tuulenkaadoissa ja kuolevissa pystypuissa. Aikuiset porautuvat männyn kaarnan läpi munimaan tuoreeseen puutavaraan. Ne valitsevat siis yleensä jo ennestään heikentyneen puun, jonka nila on kuitenkin vielä tuoretta. Aikuiset pystynävertäjät kaivertavat kuoren alle pituussuuntaisen 6–14-senttisen emokäytävän ja munivat käytävän molemmille puolille. Kaivamistyöstä jää merkiksi ruskeaa purua kuoren alle ja emokäytävä pihkoittuu. Valkeat jalattomat toukat kehittyvät kuoren alla ja ne syövät kuoren alustan kokonaan puruksi. Muninta, toukkavaihe ja kotelovaihe kestävät yhteensä kaksi kuukautta.
Tuhot

Uudet aikuiset poistuvat kuoren alta keski- ja loppukesällä ja lentävät lähellä olevien mäntyjen latvuksiin. Ne kaivertavat yleensä ensimmäisen tai toisen vuoden kasvaimia ontoiksi, jolloin latvukset katkeavat tuulen tai lumen voimasta. Pystynävertäjän tuhot kohdistuvat männyn fysiologisesti tärkeään osaan eli latvuston ylimpään kolmannekseen, missä yhteyttäminen on tehokkainta. Menetetyn neulasbiomassan ja yhteyttämistehokkuuden laskun takia puun paksuuskasvu hidastuu. Latva voi myös kuivua, kun nestevirtaukset vähenevät hidastuneen haihdunnan takia. Jos perättäisiä kasvainsyöntivuosia on useita, männyn latvusto harsuuntuu ja siitä kehittyy piikkimäinen. Puu voi kuolla pystyyn, jos aikuisten ja toukkien syömäkuviot puun nilakerroksessa ulottuvat rungon ympäri, jolloin nestevirtaukset pysähtyvät. Pystynävertäjät ovat yleisimpiä tuholaishyönteisiä, jotka seuralaistuholaisinaselvennä voivat tappaa jo ennestään heikentyneitä mäntyjä. Pystynävertäjä kuljettaa mukanaan puutavaraan myös sinistäjäsieniä.
Torjunta

Kuorellinen mäntypuutavara tulisi poistaa metsästä ennen pystynävertäjän parveiluaikaa. Myös myrskytuhoissa kaatuneet merkittävät määrät kaatuneita männynrunkoja tulee kerätä pois viimeistään seuraavana kesänä ennen puutavaran pois kuljettamiselle säädetyn määräajan päättymistä. Talvikaudella 1.9.–31.5. välisenä aikana hakattu kuorellinen mäntypuutavara tulee kuljettaa pois hakkuualueelta tai välivarastosta Etelä-Suomessa viimeistään kesäkuun loppuun mennessä (1.7.) ja Pohjois-Suomessa heinäkuun puolessa välissä (15.7.)
Enintään sadan motin mäntytukit on sijoitettava vähintään 200 metrin päähän siemenpuu- tai suojuspuumetsiköstä tai nuoresta kasvatusmetsästä ja sadan metrin päähän muusta metsiköstä. Yli sadan motin varastot vastaavasti 400 metrin ja 200 metrin päähän.
Ennen parveilua puutavara voidaan myös suojata metsässä joko peittämällä tukkipinot kokonaan, kuorimalla tukit, ruiskuttamalla ne torjunta-aineilla, varastoimalla veteen tai sadettamalla (vähintään kahdeksan viikkoa). Pystynävertäjän viholliset isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius) ja sarvijaakko (Acanthocinus aedilis) vähentävät sen kantaa. Muita pystynävertäjän luonnollisia vihollisia ovat: pitkähukka (Corticeus longulus), soikokonnakas (Epuraea marseuli), Epuraea unicolor, litteämäihiäinen (Glischrochilus quadripunctatus), tasalaakatylppö (Platysoma lineare), havuarpitylppö (Plegaderus vulneratus), lattakaarniainen (Rhizophagus depressus), vähäkaarniainen (Rhizophagus fenestralis syn. Rhizophagus parvulus) ja muurahaiskuoriaisiin (Thanasimus) kuuluvat Thanasimus dubius.
Aiheesta muualla

Ilari Patamaa: Peittämisen vaikutus kesäaikaan lentävien kovakuoriaisten runsauteen mäntyenergiapuupinoilla, Maisterintutkielma, Helsingin yliopisto, Metsätieteiden laitos, Elokuu 2016 (pdf)
ITIS: Tomicus piniperda (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Tomicus piniperda (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Tomicus piniperda - Pine Shoot Beetle (englanniksi)
Forest Pest Insects in North America: Larger pine shoot beetle (Tomicus piniperda) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Tomicus piniperda (common pine shoot beetle) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Tomicus piniperda, the Pine shoot beetle (englanniksi)
Psalmi 1

| Psalmi 1> Raamattu Vanha testamentti Psalmien kirja |
| --- | --- |

Synty
Teksti
Genre:  psalmi
Alkukieli:  heprea
Alkuperä:  Septuaginta
Lyhenne:  Ps. 1
Lukuja:  1

Katso myösLuettelo Raamatun kirjoista
Psalmi 1 on Psalmien kirjan 1. psalmi, joka alkaa nykyisessä kirkkoraamatussa sanoilla Hyvä on sen osa. Se on osa juutalaisuuden pyhien kirjoitusten kokoelman Tanakin kolmatta osaa Ketuvimia ja kristinuskon Raamatun Vanhaa testamenttia.
Sisältö > Teksti hepreaksi

| Jae | Hepreaksi |
| --- | --- |
1: אַֽשְֽׁרֵ֥י הָאִ֗ישׁ אֲשֶׁ֚ר לֹ֥א הָלַךְ֘ בַּֽעֲצַ֪ת רְשָׁ֫עִ֥ים וּבְדֶ֣רֶךְ חַ֖טָּאִים לֹ֥א עָמָ֑ד וּבְמוֹשַׁ֥ב לֵ֜צִ֗ים לֹ֣א יָשָֽׁב
2: כִּ֚י אִ֥ם־בְּתוֹרַ֥ת יְהֹוָ֗ה חֶ֫פְצ֥וֹ וּבְתֽוֹרָת֥וֹ יֶהְ֜גֶּ֗ה יוֹמָ֥ם וָלָֽיְלָה
3: וְהָיָ֗ה כְּעֵץ֘ שָׁת֪וּל עַל־פַּלְגֵ֫י מָ֥יִם אֲשֶׁ֚ר פִּרְי֨וֹ | יִתֵּ֬ן בְּעִתּ֗וֹ וְ֖עָלֵהוּ לֹ֣א יִבּ֑וֹל וְכֹ֖ל אֲשֶׁר־יַֽעֲשֶׂ֣ה יַצְלִֽיחַ
4: לֹא־כֵ֥ן הָֽרְשָׁעִ֑ים כִּ֥י אִם־כַּ֜מֹּ֗ץ אֲשֶׁר־תִּדְּפֶ֥נּוּ רֽוּחַ
5: עַל־כֵּ֚ן | לֹֽא־יָקֻ֣מוּ רְ֖שָׁעִים בַּמִּשְׁפָּ֑ט וְ֜חַטָּאִ֗ים בַּֽעֲדַ֥ת צַדִּיקִֽים
6: כִּֽי־יוֹדֵ֣עַ יְ֖הֹוָה דֶּ֣רֶךְ צַדִּיקִ֑ים וְדֶ֖רֶךְ רְשָׁעִ֣ים תֹּאבֵֽד
Sisältö > Vuoden 1933 suomennos

| Jae | Suomeksi |
| --- | --- |
1: Autuas se mies, joka ei vaella jumalattomain neuvossa eikä astu syntisten teitä eikä istu, kussa pilkkaajat istuvat,
2: vaan rakastaa Herran lakia ja tutkistelee hänen lakiansa päivät ja yöt!
3: Hän on niinkuin istutettu puu vesiojain tykönä, joka antaa hedelmänsä ajallaan ja jonka lehti ei lakastu; ja kaikki, mitä hän tekee, menestyy.
4: Niin eivät jumalattomat! Vaan he ovat kuin akanat, joita tuuli ajaa.
5: Sentähden eivät jumalattomat kestä tuomiolla eivätkä syntiset vanhurskasten seurakunnassa.
6: Sillä Herra tuntee vanhurskasten tien, mutta jumalattomain tie hukkuu.
Sisältö > Vuoden 1992 suomennos

1 Hyvä on sen osa, joka ei vaella jumalattomien tavoin, ei astu syntisten teille, ei istu pilkkaajien parissa

2 vaan löytää ilonsa Herran laista, tutkii sitä päivin ja öin.

3 Hän on kuin puu,  vetten äärelle istutettu: se antaa hedelmän ajallaan, eivätkä sen lehdet lakastu. Hän menestyy kaikissa toimissaan.

4 Niin ei käy jumalattomien. He ovat kuin akanat, joita tuuli ajaa.

5 Väärintekijät saavat kerran tuomionsa, syntisillä ei ole sijaa vanhurskaiden joukossa.

6 Herra ohjaa omiensa tietä, mutta jumalattomien tie päätyy tuhoon.
Asema Psalmien kirjassa

Psalmien kirja jakautuu viiteen kirjaan, joista psalmi 1 aloittaa ensimmäisen, psalmiin 41 päättyvän kokonaisuuden. Jako on kirjaa nuorempi ja saattaa olla lähtöisin pyrkimyksestä jakaa psalmit Tooran tavoin viideksi kirjaksi.
Juutalaisuus

Psalmi kuuluu muun Psalmien kirjan ohella Tanakin kolmanteen osaan Ketuvimia. Se luokitellaan kuuluvaksi viisauspsalmeihin, joissa kuvataan viisauden tie ja sen vastakohta. Onnellinen valitsee elämän Tooran kanssa opiskellen sitä niin päiviensä aktiivisina kuin myös levon hetkinä. Rabbi Rašin mukaan laista puhuttaessa sana "hänen" viittaa ensi sijassa Jahveen, mutta ihmisen kiinnittyessä Tooraan sitä oppimalla siitä tulee myös hänen lakinsa.
Psalmi ei sulje pois iloisuutta, mutta enemmän on kyse ihmisestä, joka on rauhallinen ja rento, tyytyväinen niihin arvoihin, jotka tuovat hänen elämäänsä vakautta ja hyvinvointia. Onnellisuus on siis enemmän yleismielentila kuin innostunutta iloisuutta. Viisauden tien valinneelle onnellisuus on olemuksellista. Rabbi Isidore Epsteinin mukaan psalmin onnellisuus ei ole ekstaattista, vaan se kuvaa elämää "inspiraatiossa ja omistautumisessa, kutsuna palvella ja toimia - vanhurskauden tekemistä."
Martin Buberin mukaan psalmissa esiintyy usein viisauskirjallisuudessa kuvattu paradigma. Hänen mukaansa siinä on kyse paljon aktiivisemmasta asiasta kuin Epsteinin epämääräisestä karakterisoinnista "vanhurskauden tekemisenä". Hänen mukaansa psalmissa onnellisella ihmisellä on "tie", suunta, jota kulkeminen tuo hänelle hyötyä (kaikki mitä hän tekee, menestyy), toisin kuin jumalattomilla. Onnellisuus on palkinto vanhurskauden saavuttamisesta. Psalmin onnellinen ihminen pitää itsensä erossa pahasta ja mietiskelee jumalallista lakia eli Buberin sanoin elää ohjattua elämää. Hänen onnellisuutensa ei ole laulu ja tanssi, ei ekstaasi ja jännitys, vaan tyytyväisyys ja mielihyvä.
Psalmien Midrašissa on pohdittu, onko psalmin onnellinen ihminen typologia vai konkreettinen henkilö. Hänet on anakronistisesti identifioitu kuningas Daavidiksi mutta myös muiksi Raamatun henkilöiksi. Pidetään myös mahdollisena, ettei kyse ole tietystä yksilöstä, vaan ihmistyypistä. Viisauskirjallisuus on enemmän kiinnostunut moraalifilosofiasta kuin historiasta ja psalmin onnellisen ihmisen voi katsoa vastaavan yleistä viisauskirjallisuuden tyyppikuvausta.
Talmudin mukaan Psalmit 1 ja 2 kuuluivat alkuaan yhteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Psalmi 1 Wikimedia Commonsissa
Psalmi 1 nykyisessä kirkkoraamatussa
Brjanskin kouluammuskelu

Brjanskin kouluammuskelu oli Brjanskin kaupungissa Venäjällä 7. joulukuuta 2023 tehty koulusurma. Iskun seurauksena yksi henkilö kuoli ja viisi haavoittui, näistä yksi vakavasti. Teon jälkeen tekijä, 14-vuotias Alina Afanaskina teki itsemurhan.
Afanaskina teki ammuskelun koulussaan pumppuhaulikolla, johon lupa oli hänen isällään. Poliisin mukaan tyttö oli ollut riidoissa luokkatovereidensa kanssa. Brjanskin kouluammuskelun jälkeen tehtiin useita tapaukseen liittyneitä pidätyksiä; muun muassa tytön isä pidätettiin epäiltynä aselakien rikkomisesta aseen huolimattomalla säilyttämisellä. Venäjällä oli edellisinä vuosina ollut useita kouluammuskelutapauksia, kuten Kazanin koulusurmat ja Iževskin kouluampuminen, mutta Brjanskin kouluammuskelu oli näistä ensimmäinen, jonka tekijä oli naispuolinen.
Prahan ammuskelun kaksi viikkoa Brjanskin kouluammuskelun jälkeen tehnyt mies viittasi Brjanskin ampujaan innoituksensa lähteenä ja toivoi, että hyökkäys olisi vaatinut enemmän kuolonuhreja.
Bobby Kerr

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bobby Kerr |  Bobby Kerr |  Bobby Kerr |  |
Maa:   Kanada
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | 200 m |  |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | 100 m |  |
Robert ”Bobby” Kerr (9. kesäkuuta 1882 – 12. toukokuuta 1963) oli irlantilais-kanadalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja Lontoossa 1908.
Kerr syntyi Enniskillenissä, Pohjois-Irlannissa, mutta hänen perheensä muutti Kanadaan hänen ollessaan viisivuotias ja asettui asumaan Hamiltoniin, Ontarioon. Kerr oli ammatiltaan palomies ja harjoitteli juoksua vapaa-ajallaan. Hänestä tuli pian alueensa paras pikajuoksija. Vuonna 1904 hän käytti säästönsä matkustaakseen St. Louisin olympialaisiin. Siellä hän karsiutui alkueristä 60 metrillä, 100 metrillä ja 200 metrillä.
Kerrin kehitys kuitenkin jatkui, ja hän rikkoi Kanadan ennätykset kaikilla pikajuoksumatkoilla 40 ja 220 jaardin välillä. Hän voitti Kanadan mestaruudet 100 jaardilla 1907 ja 220 jaardilla 1906–1908. Vuonna 1908 Kerr matkusti Englantiin, missä hän kilpaili Ison-Britannian mestaruuskilpailuissa voittaen sekä 100 että 220 jaardia.
Lontoon olympialaisissa Kerr oli yksi ennakkosuosikeista. 100 metrillä Kerr voitti sekä alku- että välieränsä, mutta sai finaalissa muita huonomman lähdön. Etelä-Afrikan Reginald Walker voitti ja Kerr tuli kolmanneksi ajalla 11,0. 200 metrillä Kerr voitti jälleen alku- ja välieränsä ja onnistui tällä kertaa finaalissakin lähdössä johtaen puolimatkassa kahdella metrillä. Loppusuoralla yhdysvaltalaiset tavoittivat häntä, mutta Kerr ylsi voittoon ajalla 22,6.
Ensimmäisessä maailmansodassa Kerr palveli Kanadan 205. pataljoonan upseerina. Pataljoona tunnettiin Urheilijapataljoonana, koska monet sen sotilasta olivat paikallisesti merkittäviä urheilijoita. Yksikön hajottamisen jälkeen Kerr siirrettiin Kanadan 164. pataljoonaan ja lopulta 1. Panssaripataljoonaan.
Aktiiviuransa jälkeenkin Kerr oli urheilun kanssa tekemisissä. Hän valmensi kotikaupunkinsa Hamiltonin jalkapallo- ja yleisurheilujoukkueita ja oli toimitsijana vuosien 1928 ja 1932 kesäolympialaisissa. Hän oli mukana myös Kanadan olympiakomitean toiminnassa ja järjestämässä Kansainyhteisön kisoja 1930 Hamiltonissa.
Kerr kuoli Hamiltonissa 80-vuotiaana. Yksi kaupungin puistoista on nimetty hänen mukaansa.
Black (videopeli)

| Black |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Criterion Games
Julkaisija:  Electronic Arts
Säveltäjä:  Michael Giacchino
Pelimoottori:  RenderWare
Julkaistu:  NA 28. helmikuuta 2006EU 24. helmikuuta 2006
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ACB: M ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo OFLC: M PEGI: 16 USK: 18
Alusta:  PlayStation 2, Xbox
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Black on Criterion Gamesin kehittämä ja Electronic Artsin vuonna 2006 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli on julkaistu PlayStation 2:lle ja Xboxille. Black kertoo erikoisjoukon jäsenestä, jonka tehtävänä on tuhota terroristiliike ”seventh wave”.