stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Akraifnía

| Akraifnía Ακραιφνία |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Akraifnía
 Koordinaatit: 38°27′N, 23°13′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Boiotia
Kunta:  Orchomenós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  280502
Väkiluku (2011):  2 752
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  VI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akraifnía (kreik. Ακραιφνία; myös Akrefnía; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ακραιφνίας, Dimotikí Enótita Akraifnías) on yksi Orchomenóksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Boiotian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 752 (vuonna 2011).
Akraifnían kunnallisyksikkö käsittää Orchomenóksen kunnan itäosan. Se suurin asutus on Akraífnion kylä. Kumpikin on ottanut nimensä seudulla sijainneelta antiikin ajan Akraifian kaupungilta. Akraifnía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Orchomenóksen kuntaan, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Akraifnían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Akraífnio | Akraífnio | 1 058 |
| Kástro | Kástro | 868 |
| Kástro | Strovíki | 14 |
| Kókkino | Ágios Ioánnis | 168 |
| Kókkino | Kókkino | 618 |
| Kókkino | Moní Pelagías (luostari) | 12 |
| Kókkino | Skroponéria | 14 |
Yhteensä: 2 752
Antonio Blanco

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Antonio Blanco Conde
Syntymäaika: 23. heinäkuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Montalbán de Córdoba, Espanja
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 176 senttimetriä
Seura
Seura: Cádiz
Pelinumero: 36
Junioriseurat
2007–2010: Montalbán
2010–2013: Séneca
2013–2019: Real Madrid
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2019– | Real Madrid B | 64 | (2) |
| 2021– | Real Madrid | 5 | (0) |
| 2022– | → Cádiz (laina) | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2021– | Espanja U21 | 2 | (0) |
| 2021– | Espanja | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. syyskuuta 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 3. syyskuuta 2022.
Antonio Blanco Conde (s. 23. heinäkuuta 2000 Montalbán de Córdoba, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Cádizia ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Blanco teki ensiesiintymisensä Real Madridin edustusjoukkueessa 18. huhtikuuta 2021 ottelussa Getafea vastaan. Ensimmäistä kertaa edustusjoukkueen avauskokoonpanossa hän pelasi kolme päivää myöhemmin ottelussa Cádizia vastaan.
18. elokuuta 2022 Blanco siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella Cádiziin.
Maajoukkueura

Blanco pelasi ensimmäisen maaottelunsa aikuisten tasolla Liettuaa vastaan 8. kesäkuuta 2021. Espanja pelasi tuon ottelun alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanolla, kun aikuisten maajoukkueeseen kuulunut Sergio Busquets antoi positiivisen COVID-19 näytteen ennen ottelua ja sen johdosta osa joukkueesta joutui eristykseen.
Aiheesta muualla

Antonio Blancon tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Akoúmia

| Akoúmia Ακούμια |
| --- | --- |
 Akoúmian kylä.
 Akoúmia
 Koordinaatit: 35°9′53″N, 24°34′55″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Ágios Vasíleios
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7302010301
Korkeus:  500 m
Väkiluku (2011):  344
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akoúmia (kreik. Ακούμια) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 344 (vuonna 2011).
Akoúmian Pyhän Georgioksen (Ágios Geórgios) kirkko.
Akoúmian kylä sijaitsee noin 36 kilometriä eteläkaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 500 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on ehdotettu tulevan joko eläinsuojista (koúmous) tai siitä, että alueelle asettui bysanttilaisella kaudella 900-luvulla Koumís-suku.
Akoúmian vanhin kirkko on bysanttilaisaikainen Kristuksen kirkastumisen (Metamórfosi tou Christoú) kirkko vuodelta 1389. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (Koímisi tis Theotókou). Kylän lähellä sijaitsee Pyhän Antonioksen luostari (Moní Agíou Antoníou Katevatís).
Akoúmia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ακουμίων, Topikí Koinótita Akoumíon), johon kuuluvat varsinaisen Akoúmian kylän lisäksi kylät Triópetra ja Vrýses. Koko yhdyskunnan väkiluku on 509.
Aiemmin kylä kuului Lámpin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Lámpin kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akoúmia Wikimedia Commonsissa
Australian parlamentti

Australian parlamentin rakennus Canberrassa.
Istuntosali.
Australian parlamentti  on Australian lakeja säätävä elin.
Parlamentin osat

Australian parlamentin rakenne muistuttaa ennen kaikkea Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttia, mutta vaikutteita on saatu myös Yhdysvalloista. Perustuslain mukaisesti Australian parlamentti koostuu kolmesta osasta: kuningatar tai kuningas, tällä hetkellä kuningas, senaatti ja edustajainhuone. Yleensä kenraalikuvernööri toimii kuninkaan edustajana.
Edustajainhuoneessa eli alahuoneessa on 150 edustajaa, joista kukin edustaa tiettyä alueellista vaalipiiriä. Ylähuoneessa eli senaatissa on 76 jäsentä, 12 joka osavaltiosta ja kaksi kustakin territoriosta. Senaattorien toimikausi kestää tavallisesti kuusi vuotta, joten kolmen vuoden välein pidettävissä parlamenttivaaleissa äänestetään vain puolesta senaatista; tästä poikkeuksena ovat territorioiden senaattorit, joiden toimikausi on kolme vuotta kuten edustajainhuoneen jäsenillä. Mikäli kyseessä on kuitenkin niin kutsuttu Double Dissolution Election, koko senaatin kokoonpanosta äänestetään.
Parlamenttirakennukset > Melbourne

Australian liittovaltion parlamentin avajaiset pidettiin 9. toukokuuta 1901 Melbournessa Royal Exhibition Buildingissa. Avajaisiin osallistuivat muun muassa Yorkin ja Cornwallin herttua ja herttuatar sekä Australian pääministeri Edmund Barton. Avajaisten jälkeen Australian liittovaltion parlamentti kokoontui Melbournessa Victorian osavaltion parlamenttitalossa vuosina 1901–1927. Tällä välin Victorian osavaltion parlamentti joutui kokoontumaan Royal Exhibition Buildingissa.
Parlamenttirakennukset > Canberra

Vuonna 1911 hyväksyttiin yhdysvaltalaisen arkkitehdin Walter Burley Griffinin suunnitelma uuden pääkaupungin Canberran kaavoituksesta. Canberraan muuttaminen kuitenkin lykkääntyi ensimmäisen maailmansodan vuoksi ja Griffinin suunnittelema Canberran parlamenttirakennus jäi toteuttamatta. Sen sijasta Canberraan valmistui vuonna 1927 John Smith Murdochin suunnittelema parlamenttirakennus, jonka avajaiset pidettiin 9. toukokuuta 1927. Avajaisiin osallistuivat muun muassa Yorkin herttua, Yorkin herttuatar, Australian pääministeri Stanley Bruce ja oopperalaulaja Nellie Melba. 1970-luvulle tultaessa kävi selväksi, että tilanpuutteen takia uusi parlamenttirakennus oli välttämätöntä rakentaa. Uuden parlamenttitalon avajaisia vietettiin 9. toukokuuta 1988 eli 61 vuotta edellisen rakennuksen vihkimisen jälkeen. Uuden parlamenttitalon avajaisiin osallistui kuningatar Elisabet II.
Victorian parlamenttitalo Melbournessa, jossa Australian liittovaltion parlamentti kokoontui väliaikaisesti vuosina 1901–1927.
Canberran vanha parlamenttitalo, jossa Australian parlamentti kokoontui vuosina 1927–1988.
Albanian piirikunnat

Albania jaettiin vuoteen 2000 saakka 36 piirikuntaan (alb. rrethe). Piirikunnat kuuluivat edelleen prefektuureihin, joita oli kaksitoista. Nykyisin prefektuurit on korvattu maakunnilla.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Berat  Bulqizë  Delvinë  Devoll  Dibër  Durrës  Elbasan  Fier  Gjirokastër  Gramsh  Has  Kavajë  Kolonjë  Korçë  Krujë  Kuçovë  Kukës  Kurbin |  Lezhë  Librazhd  Lushnjë  Malësi e Madhe  Mallakastër  Mat  Mirditë  Peqin  Përmet  Pogradec  Pukë  Sarandë  Shkodër  Skrapar  Tepelenë  Tirana  Tropojë  Vlorë  |  |
Albanian entiset piirikunnat
Berat | Bulqizë | Delvinë | Devoll | Dibër | Durrës | Elbasan | Fier | Gjirokastër | Gramsh | Has | Kavajë | Kolonjë | Korçë | Krujë | Kuçovë | Kukës | Kurbin | Lezhë | Librazhd | Lushnjë | Malësi e Madhe | Mallakastër | Mat | Mirditë | Peqin | Përmet | Pogradec | Pukë | Sarandë | Shkodër | Skrapar | Tepelenë | Tirana | Tropojë | Vlorë
4H-järjestö Suomessa

| Suomen 4H-liitto ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1928
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  45 000 (2021)
Toimitusjohtaja:  Tomi Alakoski
Puheenjohtaja:  Marko Kilpi
Hallitus:  Sari Innanen, Päivi Marjanen, Ritva-Liisa Nisula, Markus Nissinen, Kimmo Suominen ja Paula Werning
Aiheesta muualla
[4h.fi Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
4H-järjestö Suomessa toteuttaa kansainvälisen 4H-järjestön toimintaa Suomessa. Suomen 4H koostuu Suomen 4H-liitosta ja paikallisyhdistyksistä. Suomen 4H-liitto tukee valtakunnallisesti toimivien yhdistysten toimintaa. 4H-yhdistyksiä on yli 190 eri puolilla Suomea. Yhdistykset järjestävät jäsenilleen erilaista toimintaa: kerhoja, kursseja, työpalvelua, kilpailuja, leirejä ja tapahtumia.
4H-toiminta on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonta.
Historia

4H-aate saapui Suomeen, kun yksittäiset henkilöt olivat tutustuneet järjestön toimintaan Yhdysvalloissa. 4H-työtä käynnistämässä olivat muun muassa Mannerheimin Lastensuojeluliitto, maatalousjärjestöt ja Marttaliitto. Ensimmäiset paikalliset 4H-yhdistykset, maatalouskerhoyhdistykset, perustettiin 1920-luvun puolivälissä. Vuonna 1928 ne saivat valtakunnallisen keskusliiton, Suomen Maatalouskerholiiton. Toimintaa rahoitti aluksi Rockefeller-säätiö, sittemmin rahoittajiksi saatiin myös Suomen valtio ja elinkeinoelämä. Nuoria haluttiin kannustaa keksimään itselleen elinkeino ja siksi heille opetettiin muun muassa puutarhan- ja metsänhoitoa. Maatalouskerholiiton pitkäaikaisena toiminnanjohtajana toimi vuodet 1929–1968 maanviljelysneuvos Aatos Tavaila.
Suomi liittyi 4H-järjestöjen Euroopan Komiteaan vuonna 1960.
Toiminta oli alussa maaseutupainotteista, mutta pian toiminta laajeni myös taajamiin ja suuriin kaupunkeihin. Vuonna 1968 järjestön nimi vaihdettiin vastaamaan kansainvälistä nimeä eli 4H-liitoksi.
Vuonna 2008 4H:lla oli yhteensä 83 000 jäsentä, joista alle 29-vuotiaita oli 72 000. Järjestö oli tuolloin Suomen suurin nuorisojärjestö.
Suomen 4H-liitto

Vuonna 2023 Suomen 4H:hon kuului noin 45 000 jäsentä yli 190 yhdistyksessä ympäri Suomea. Suomen 4H-liitto toimii valtakunnallisten 4H-yhdistysten keskustoimistona ja liitolla oli noin 40 työntekijää. Opintokeskus Sivis tukee järjestön kehittämis- ja koulutustyötä ja toiminnan merkittävin rahoittaja on maa- ja metsätalousministeriö. 4H-järjestön keskustoimisto sijaitsee Helsingissä, aluetoimistoja sillä on ympäri Suomen. Ruotsinkielistä 4H-toimintaa järjestää Finlands svenska 4H.
Suomen 4H-liitto > 4H-liitto

4H-liiton tehtäviin kuuluu:
valtakunnallisten ja maakunnallisten toimintaedellytysten luominen 4H-työlle
4H-työn johtaminen ja kehittäminen
yhteydenpito ja yhteistyöt kansainvälisen 4H-järjestön kanssa
keskitettyjä palvelujen tuottaminen yhdistyksille
rahoituksen hankkiminen
4H-liiton hallintoelimet ovat liiton edustajakokous, valtuuskunta ja  hallitus.
Suomen 4H-liitolla on kuusi alueyksikköä:
4H Lappi,
Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla toimiva 4H Keski- ja Pohjois-Pohjanmaa - Kainuu,
Pohjanmaalla, Etelä-Pohjanmaalla ja Keski-Suomessa toimiva 4H Pohjanmaa - Etelä-Pohjanmaa - Keski-Suomi,
Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Savossa ja Etelä-Savossa toimiva 4H Itä-Suomi,
Pirkanmaalla ja Hämeessä toimiva 4H Länsi-Suomi,
Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa toimiva 4H Etelä-Suomi.
Suomen 4H-liitto > 4H-yhdistykset

4H-yhdistykset vastaavat 4H:n paikallisesta nuorisotyöstä. Vuonna 2021 4H:n noin 300 toimihenkilöstä noin 260 toimi paikallisessa yhdistyksessä esimerkiksi toiminnanjohtajana tai -ohjaajana.
4H:ssä vapaaehtoisia luottamushenkilöitä on noin 3 500. Myös kerhojen ohjaustehtävien vapaaehtoisia on noin 3 500.
Erilaisia 4H:n vapaaehtoisrooleja:
yritysohjaajat ja työelämäkoulutusten kouluttajat
kerhonohjaajat ja leirien ja retkien järjestäjät
4H-metsätiimit
vaihtoperheet
hallitusten jäsenet
4H-vaikuttajanuoret
Toiminta

4H-toimintaa järjestetään 6–28-vuotiaille lapsille ja nuorille. 4H:n toimintamalli ”Kolme askelta työelämään” alkaa 4H-harrastekerhoista ja työelämätaitoja opettavasta 4H-akatemiasta ja päättyy 4H:n kautta syntyviin 4H-yrityksiin ja työpaikkoihin.
Yli 13-vuotiaille nuorille tarjotaan erilaisia koulutuksia ja kursseja, jotka opastavat nuorta kohti työelämää.
Nuori voi alkaa johtaa 4H-kerhoja tai perustaa oman 4H-yrityksen.
Järjestön kansainvälistä toimintaa ovat muun muassa nuorille suunnatut vaihdot, kurssit, leirit, seminaarit ja tapahtumat.
Järjestö järjestää leirien lisäksi valtakunnallisia kilpailuja, joissa valitaan esimerkiksi vuoden paras 4H-yritys ja 4H-kerho.. Vuonna 2021 4H:n järjestämille kesäleireille osallistui noin 20 000 lasta ja nuorta. Vuonna 2020 4H järjesti etäleirejä, joita on järjestetty senkin jälkeen.
Toiminta > Ajokortti työelämään

4H-järjestöjen järjestämillä Ajokortti työelämään -koulutuksissa nuoret oppivat työnhakuun liittyviä taitoja ja saavat tietoa työelämän pelisäännöistä. Nuorille opetetaan esimerkiksi työnhakua, ansioluettelon tekoa, työntekijän oikeuksia ja velvollisuuksia ja rahankäyttöä. Nuoret voivat osallistua esimerkiksi koirien hoitoon, ikkunoiden pesuun tai erilaisiin pihatöihin.
Suomen 4H käynnisti Ysit töihin -hankkeen vuonna 2019. Hankkeessa koulutetaan 9-luokkalaisia nuoria ja etsitään heille työnantajia. Yritys voi osallistua toimintaan palkkaamalla nuoria yrityksen tai 4H-yhdistyksen kautta tai ostamalla 4H-yhdistykseltä viherpalvelutöitä. Opetus- ja kulttuuriministeriö rahoittaa toimintaa. Esimerkiksi vuonna 2021 hankkeeseen osallistui 90 4H-yhdistystä.
Toiminta > 4H-kerhot

Paikalliset 4H-yhdistyksen järjestävät 4H-kerhoja 6-12-vuotialle lapsille. Myös tätä vanhemmat nuoret voivat perustaa itselleen 4H-kerhoja, jotka voivat keskittyä vaikka mangaan, moottoreihin tai elokuviin. Tavallisesti 4H-kerhojen toimintaan kuuluu esimerkiksi retkeily, ruuan laitto, pelaaminen ja erilaisten tehtävien suorittaminen, joiden avulla harjoitellaan työelämätaitoja, kuten tuotteiden hinnoittelua ja tietotekniikkaa. TOP-tehtäviä (lyhenne sanoista Tekemällä Oppii Parhaiten) on määritelty satoja. Joskus 4H-kerhoissa on useampia kerhokertoja kestäviä teemoja, joita voivat olla esimerkiksi luonto, lemmikkieläimet tai media. 4H-kerhoja ohjaavat koulutetut kerhonohjaajat. Vuonna 2022 Suomessa oli noin 3500 4H-kerhoa.
Toiminta > 4H-yritykset

4H-yrityksiä voivat perustaa 13-28-vuotiaat nuoret. 4H-yrityksen vuositulojen tulee olla 50–8000 euroa. Jos liikevaihto on korkeampi,yrityksen tulee hankkia y-tunnus ja alkaa maksaa arvonlisäveroa. Nuoret saavat opastusta yrityksen perustamiseen ja toimintaan 4H-yhdistysten tarjoamista koulutuksista sekä 4H-yritysohjaajalta. 4H-yrittäjät ovat 4H:n jäseniä.
4H-yrityksen voi perustaa yksin tai yritysryhmänä muiden 4H-yrittäjien kanssa. 4H-yritysten joukossa on esimerkiksi kahviloita, kioskeja ja verkkokauppoja. Nuoret ovat myös järjestäneet kokkauskursseja, leikanneet nurmikoita ja siivonneet.
Vuonna 2018 Suomessa oli yli tuhat 4H-yrittäjää, vuonna 2020 1600 4H-yrittäjää. Vuoden aikana oli perustettu 850 uutta 4H-yritystä. Vuonna 2022 Suomessa oli 2050 4H-yritystä, joista uusia oli yli 1100.
Toiminta > Taimiteko

Suomen 4H käynnisti Taimiteko-toiminnan vuonna 2019 tavoitteenaan lisätä hiilinielujen ja nuorten kesätöiden määrää. Toimintaa tukevat niin yhteistyökumppanit kuin yksityishenkilöt, jotka voivat lahjoittaa kuusen tai männyn taimia. Taimia istutetaan alueille, joissa ei ole ollut vuosikymmeniin aktiivista metsä- tai maataloutta, esimerkiksi turvetuotannosta poistuneille alueille. Vuonna 2021 hanke toimi 12 kunnan alueella 15 kohteessa ja toimintaan osallistuneet nuoret istuttivat yli 95 hehtaaria havumetsää.
Taimiteon tavoite on istuttaa vuoteen 2030 mennessä 10 000 hehtaaria uutta metsää. Vuoteen 2023 mennessä hankkeessa oli istutettu noin 400 hehtaaria metsää.
Aiheesta muualla

Etusivu
Antti Janka-Murros

| Antti Janka-Murros> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. syyskuuta 1983 (ikä 41)
Ammatti:  säveltäjä, muusikko
Muut tiedot
Aktiivisena:  2016–
Antti Janka-Murros (2019)
Antti-Jussi Janka-Murros on suomalainen säveltäjä, multi-instrumentalisti, muusikko ja kontrabasson soiton opettaja Kuopion konservatoriolla.
Janka-Murros toimi Siilifolk-kansantaidefestivaalin tuottajana vuosina 2016–2023.
Tamperelainen rakennusmestari Eetu Murros oli Janka-Murroksen isoisän isä.
Säveltäjänä

Orkesteriteokset:
Savolainen messu (2019)
Teatterimusiikkia:
"Koko kaupungin Vinski" (2022)
"Vinski, Vinsentti ja Salamyhkäinen sirkustapaus"  (2023),
"Sheikki" (2023).
"Laulu tulipunaisesta kukasta" (2024)
Diskografia

Kouhot – Ryhmäterapia (2007)
The Worn Soles – Like Good Wine (2017)
Lammassaari / Janka-Murros – Marras (2020)
Kaskikuusen pelimannit – Kaskikuusen kuiskintaa (2021)
Lammassaari / Janka-Murros – Joulu (2021)
Alakylä

Alakylä on yleinen paikannimi Suomessa:
Alakylä, kylä Alajärvellä
Alakylä, kylä Haapavedellä
Alakylä, kylä Heinävedellä
Alakylä, kylä Isojoella
Alakylä, kylä Juankoskella
Alakylä, kylä Juvalla
Alakylä, kylä Kajaanissa
Alakylä, kylä Karijoella (ruots. Nederby)
Alakylä, kylä Kemijärvellä
Alakylä, kylä Kempeleessä
Alakylä, kylä Kesälahdella
Alakylä, Oulun kaupunginosa
Alakylä, kylä Kittilässä
Alakylä, kylä Konnevedellä
Alakylä, Jäppilän kylän osa Kotkassa
Alakylä, kylä ja pienalue Kouvolassa
Alakylä, kylä Laihialla
Alakylä, kaupunginosa  Lappeenrannassa
Alakylä, kylä Lapualla
Alakylä, kylä Leppävirralla
Alakylä, kylä Lieksassa
Alakylä, kylä Merikarvialla (ruots. Nederby)
Alakylä, kylä Nilsiässä
Alakylä, kylä Nousiaisissa
Alakylä, kylä Polvijärvellä
Alakylä, kylä Punkaharjulla
Alakylä, kylä Puolangalla
Alakylä, Purolan kylän osa Pyhtäällä (ruots. Nerbyn)
Alakylä, kylä Pylkönmäellä
Alakylä, kylä Vpl Pyhäjärvellä luovutetulla alueella Karjalankannaksella.
Alakylä, kylä Pieksänmaalla
Alakylä, kylä Rajajoella
Alakylä, kylä Rantasalmella
Alakylä, kylä Ruokolahdella
Alakylä, kylä Ruokolahden Ahjärvellä
Alakylä, kylä Ruotsinpyhtäällä (ruots. Neriby)
Alakylä, kylä Rymättylässä
Alakylä, kaupunginosa Seinäjoella
Alakylä, kylä Suonenjoella
Alakylä, kylä Toholammilla
Alakylä, kylä Utajärvellä Oulujoen varrella
Alakylä, kylä Utajärvellä Naamanjoen varrella
Alakylä, kylä Vaalassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alakylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
455

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Tapahtumia

2.–16. kesäkuuta: Vandaalit ryöstivät Roomaa kaksi viikkoa vieden mukanaan lukemattomia kalleuksia, muun muassa Jerusalemin temppelin esineitä.
9. heinäkuuta: Avitus Länsi-Rooman keisariksi.
Varhaisin löydetty päiväys mayojen Chichén Itzássa.
Kuolleita

16. maaliskuuta – Valentinianus III, Rooman keisari (murhattiin).
31. toukokuuta – Petronius Maximus, Rooman keisari (vihaisen väkijoukon tappamana).
Aku Granqvist

Akseli Vilhelm (Aku) Granqvist (sukunimi myöh. Hakosalo; 7. maaliskuuta 1873 Isokyrö – 16. heinäkuuta 1930 Merikarvia) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Granqvistin vanhemmat olivat Juho Tuomaanpoika Busö (Granqvist) ja Eufosyne Elisabet Blanksvärd. Akseli Granqvist toimi muun muassa kirkonmiehenä Siikaisissa.
Teoksia

Koskelan impi : kahdessa osassa : kuvaelma 1808 vuoden sodan ajoilta.    Satakunnan kirjapaino, Pori 1897
Aku Ankka ja punainen postimerkki

Tarinan englanninkielisen alkuperäisversion ensimmäinen sivu.
Aku Ankka ja punainen postimerkki (engl. The Gilded Man) on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuvatarina vuodelta 1952. Se julkaistiin alun perin Donald Duck -lehden numerossa 422. Suomessa tarina julkaistiin ensimmäistä kertaa kirjassa Minä Aku Ankka vuonna 1972. Se on julkaistu myös Aku Ankka -lehden numeroissa 40–42/1973.
Juoni

Aku Ankka sekä Tupu, Hupu ja Lupu matkustavat Brittiläiseen Guyanaan etsimään kilpaa Hannu Hanhen kanssa magentanpunaista vuoden 1856 postimerkkiä, joka on harvinaisuutensa vuoksi erittäin arvokas. Matkallaan he kohtaavat alkuperäisasukkaiden palvoman kullatun miehen nimeltä El Dorado.
Aarne Pekkalainen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten kilpapurjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | 10mR |  |
Johan Anders ”Juho Aarne” Pekkalainen (20. toukokuuta 1895 Viipuri – 19. maaliskuuta 1958 Turku) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Wiborgs Läns Segelföreningiä.
Pekkalainen kuului suomalaisen Nina-veneen miehistöön sen voittaessa 10mR-luokan olympiahopeaa Tukholmassa 1912.
Ateenan tyrannia

Ateenan tyrannia viittaa antiikin Ateenan historian vaiheeseen noin vuosina 561–510 eaa. Tuolloin Ateena oli tyrannia, ja sitä hallitsivat itsevaltaisesti ensin Peisistratos ja tämän jälkeen hänen poikansa Hippias ja Hipparkhos. Ateenan tyrannia oli manner-Kreikan viimeisiä merkittäviä arkaaisen kauden tyrannioita. Kuten usein muuallakin Kreikassa, tyrannia oli Ateenassa välivaihe siirryttäessä aristokratiasta kohti kansanvaltaa, ja sitä seurasi Ateenan demokratian kausi, joka alkoi noin vuonna 508/507 eaa.
Tausta

Ateenassa oli arkaaisella kaudella 600-luvulla sekä 500-luvun eaa. alkupuolella laajoja yhteiskunnallisia levottomuuksia eri kansanryhmien välillä. Vastakkain olivat sekä maat omistanut aristokratia eli ylimystösuvut ja köyhemmät maanviljelijät, että eri ylimystösuvut keskenään. Vuonna 594 eaa. sovittelijaksi ja uudeksi lainsäätäjäksi nimitettiin Solon. Solonin lait paransivat köyhempien asemaa. Yksi tärkeimmistä uudistuksista oli velkaorjuuden lopettaminen. Vaikka lait eivät vielä tuoneet kaupunkiin demokratiaa, ne voidaan nähdä tärkeänä välivaiheena matkalla demokratiaa kohti.
Solonin lait eivät ratkaisseet kaikkia Ateenan sisäisiä ongelmia. Ylimystösuvut olivat edelleen keskenään riitaisia ja kilpailivat vallasta, kun taas köyhemmät kansalaiset olivat edelleen tyytymättömiä asemaansa ja halusivat lisää poliittisia oikeuksia. Solon myönsi itsekin, ettei kumpikaan osapuoli ollut tyytyväinen hänen valtiomuotoonsa.