stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MotoGP-kausi 2008
Aiheesta muualla

Motogp.com
Ratamoottoripyöräilyn MM-sarjankaudet
1949
1950
1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
Murtopituus

Murtopituus eli katkeamispituus on lujuuden mitta, joka ilmaisee miten pitkä vapaasti riippuva nuoramainen valmiste katkeaa omasta painostaan. Suureella selvitetään murtolujuus sellaisille pitkille kappaleille, joiden poikkipintaa on vaikea määrittää. Tällaisia kappaleita ovat muun muassa köydet, ketjut, vaijerit, metallilangat ja paperinauhat. Kun määritetään köyden murtokuormitus ja sen metrin pituisen pätkän massa, voidaan laskea, kuinka pitkä köysi katkeaa omasta painostaan. Tätä pituutta kutsutaan murtopituudeksi. Suuretta käytetään esimerkiksi mitoitettaessa pilvenpiirtäjän hissien vaijereita.
Memories...Do Not Open

| Memories> ..Do Not Open The Chainsmokers |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. huhtikuuta 2017
 Tuottaja(t): The Chainsmokers DJ Swivel KIN Mac & Phil Captain Cuts
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 43.19
 Levy-yhtiö: Disruptor Columbia
Listasijoitukset
  Yhdysvallat: 1.  Britannia: 3.  Suomi: 3.
The Chainsmokersin muut julkaisut
| Collage (EP) 2016 | Memories...Do Not Open 2017 | Sick Boy 2018 |
Singlet albumilta Memories...Do Not Open
 ”Paris” Julkaistu: 13. tammikuuta 2017  ”Something Just Like This” Julkaistu: 22. helmikuuta 2017  ”Honest” Julkaistu: 11. heinäkuuta 2017
Memories...Do Not Open on yhdysvaltalaisen popyhtye The Chainsmokersin debyyttialbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2017. Albumi ylsi kotimaassaan Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla ykköseksi. Albumilta julkaistiin singlenä  kolme kappaletta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The One | 2.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Break Up Every Night | 3.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Bloodstream | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Don’t Say | 3.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Something Just Like This | 4.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | My Type | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | It Won’t Kill Ya | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Paris | 3.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Honest | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Wake Up Alone | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Young | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Last Day Alive | 3.34 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 43.19 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

The Guardian:
Pitchfork: 4,2/10
Rolling Stone:
Mohamed Saad Basha

Mohamed Saad Basha (s. 22. syyskuuta 1972 Kairo) on egyptiläinen säveltäjä ja lyömäsoittaja. Hänen tuotantonsa koostuu pääasiassa kamari- ja vokaalimusiikista.
Basha opiskeli Kairon konservatoriossa. Hän sai siellä musiikin kandidaatin arvon sävellyksessä ja orkesterinjohdossa vuonna 1997, sitten ylemmän diplomin sävellyksessä 1999. Sävellyksessä Basha sai vielä musiikin maisterin arvon vuonna 2004 ja filosofian tohtorin arvon 2008. Hänen sävellyksiään on esitetty Egyptin lisäksi Algeriassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Marokossa, Alankomaissa, Venäjällä, Serbiassa, Ruotsissa, Sveitsissä, Tunisiassa, Turkissa ja Yhdysvalloissa.
Basha soitti lyömäsoittimia Kairon oopperan orkesterissa vuosina 1998–2002. Hän esiintyi Saxofourte-kvartetin kanssa Egyptissä ja Saksassa vuonna 2004. Hän on opettanut Kairon taideakatemian konservatoriossa vuodesta 2004 lähtien.
Teoksia > Orkesterimusiikkia

Steps Rewind... suurelle orkesterille (71 soittajaa), 1997
Legnawy, 2003
Sabrine, 2004
Eskinderia – Alexandria jousiorkesterille, 2004
28/4/2004 jousiorkesterille, 2004
Entazar udille ja orkesterille, 2007
Teoksia > Kamarimusiikkia

El-Nahhasseen... – Brass Makers of El-Hussain, 7 lyömäsoittimelle, 2001
Dandourmah – Ice Cream, 4 saksofonille ja rumpusetille, 2004
A Gift from Egypt, 4 saksofonille ja rumpusetille, 2004
Your Paradise, 4 saksofonille ja rumpusetile, 2004
Bannoutah – A Young Girl, 4 saksofonille ja rumpusetille, 2004
El-Metfarnageen, viululle, sellolle, pianolle ja marimballe, 2009
Teoksia > Kuoromusiikkia

The Throne, 2000
Ay'oub, 2002
Misr el-Gadidah, 2006
Ya Laytani – I wish I could be, 2008
Murha Hollywoodissa

| Murha Hollywoodissa> Hollywood Homicide |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ron Shelton
Käsikirjoittaja:  Robert Souza Ron Shelton
Tuottaja:  Lou Pitt
Säveltäjä:  Alex Wurman
Kuvaaja:  Barry Peterson
Leikkaaja:  Paul Seydor
Pääosat:  Harrison Ford Josh Hartnett Lena Olin Bruce Greenwood Isaiah Washington Lolita Davidovich Master P Kurupt Lou Diamond Phillips
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Sony Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:   10.–13. kesäkuuta 2003  16. syyskuuta 2003
Kesto:  116 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Murha Hollywoodissa (engl. Hollywood Homicide) on vuonna 2003 valmistunut toimintakomedia, jonka pääosissa näyttelevät Harrison Ford ja Josh Hartnett. Elokuvan ohjasi Ron Shelton, joka myös Robert Souzan kanssa käsikirjoitti elokuvan.
Elokuva perustuu Robert Souzan omiin työkokemuksiin Los Angelesin poliisin (LAPD) rikostutkijana Hollywoodissa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Harrison Ford  | … |  Ylikonstaapeli Joe Gavilan   |
|  Josh Hartnett  | … |  Etsivä K.C. Calden   |
|  Lena Olin  | … |  Ruby   |
|  Bruce Greenwood  | … |  Komisario Bennie Macko   |
|  Isaiah Washington  | … |  Antoine Sartain   |
|  Lolita Davidovich  | … |  Cleo Ricard   |
|  Keith David  | … |  Leon   |
|  Master P  | … |  Julius Armas   |
|  Gladys Knight  | … |  Olivia Robidoux   |
|  Lou Diamond Phillips  | … |  Wanda   |
|  Meredith Scott Lynn  | … |  I.A. Etsivä Jackson   |
|  Tom Todoroff  | … |  I.A. Etsivä Zino   |
|  James MacDonald  | … |  Danny Broome   |
|  Kurupt  | … |  K-Ro   |
Mika Myllyaho

Mika Juhani Myllyaho (s. 30. joulukuuta 1966 Kerava) on suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja ja näytelmäkirjailija. Hän aloitti Kansallisteatterin pääjohtajana vuonna 2010.
Henkilöhistoria

Mika Myllyaho syntyi Urho ja Lilja Myllyahon perheeseen. Nuorena hän soitti kitaraa ja lauloi yhtyeessä Urban Tango. Ennen Teatterikorkeakouluun pääsemistä Myllyaho opiskeli Lahden kansanopistossa. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta ohjaajaksi vuonna 1999. Myllyaho toimi vuosina 2002–2006 Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön lehtorina ja oli vuodesta 1998 Ryhmäteatterin taiteellinen johtaja yhdessä kirjoittaja-ohjaaja Esa Leskisen kanssa.
Myllyaho on ohjannut Ryhmäteatterissa ja Kansallisteatterissa. Vuonna 2007 Kansallisteatterin Willensaunassa sai kantaesityksensä hänen ohjaamanaan Sofi Oksasen näytelmä Puhdistus. Sama ohjaus on nähty myös Tampereen Teatterikesässä. Myllyaho on myös näytellyt sekä teatterissa että elokuvassa. Hän oli myös yksi Tampereen teatterikesän kolmesta taiteellisesta johtajasta vuodesta 2007 alkaen.
Ohjauksia > Ryhmäteatteri

Isla Negran postimies (1998)
Kokous (1998)
Oliwer Bukowski: Tokioon menossa (1999)
Ja hän puki takin yllensä (1999)
Waterloo (1999)
Sami Keski-Vähälä: Valtameren yllä (2000)
Peter Shaffer: Amadeus (2001)
Haapoja (2002)
Hamlet – 150 bpm (2003)
Mika Myllyaho: Paniikki (2005)
Sami Keski-Vähälä, Esa Leskinen, Tiina Lymi, Mika Myllyaho, Veikko Nuutinen, Harri Virtanen: Helsingin taivaan alla (ohjaus Esa Leskinen ja Mika Myllyaho, 2006)
Tuntematon sotilas (2007)
Mika Myllyaho: Kaaos (2008)
Mika Myllyaho: Harmonia (2009)
Ohjauksia > Kansallisteatteri

Itkupilli (2000)
Persialainen syreeni (2000)
Kullervo (2001)
Mitä rauta maksaa? (2002)
Piknik (2002)
Martin McDonagh: Inishmoren luutnantti (2004)
Sofi Oksanen: Puhdistus (2007)
Täällä Pohjantähden alla 2011 (2011)
Kansanhiihto (2012)
Frankenstein (2013)
Kirsikkapuisto (2013)
Alli Jukolan tarina (2015)
Mika Myllyaho: Korjaamo (2018)
Mika Myllyaho: Kampaamo (2021)
Ohjauksia > Seinäjoen kaupunginteatteri

Caligula (Seinäjoen kaupunginteatteri, 1997)
Pato (Seinäjoen kaupunginteatteri, 2000)
Ohjauksia > Muut

Jusa Peltoniemi: Peltoniemen Hintrekin Surumarssi (Kokkolan kaupunginteatteri, 1995)
Astrid Lindgren: Veljeni Leijonamieli (Q-teatteri/Rymäteatteri, 2003; Suomenlinnan kesäteatteri, 2004)
Sinisen planeetan villit lapset (Lahden kaupunginteatteri, 2006)
Väinö Linna: Tuntematon sotilas (Suomenlinnan kesäteatteri, 2007)
Lähde
Aiheesta muualla

Kemppi, Emilia: Miten minusta tuli minä, Mika Myllyaho Ylen Elävä arkisto. 3.8.2010.
Vuori, Suna: Teatterin pääjohtajan kausi on ollut täynnä säästöjä – "Kansallisteatterin paikallakin voi 20 vuoden päästä olla kuntosali" HS.fi.  31.1.2015.
Kansallisteatterin pääjohtaja Mika Myllyaho: Toivon teatterin olevan tasokas ja hullu (Kuusi kuvaa -ohjelmasarja) Yle Areena.  17.10.2015.
Montenegro (täsmennyssivu)

Montenegro voi tarkoittaa seuraavia:
Montenegro, valtio Balkanilla
montenegro, eteläslaavilainen Montenegrossa puhuttava kieli
Sukunimenä

Fernanda Montenegro (s. 1929), brasilialainen näyttelijä
Hugo Montenegro (1925–1981), yhdysvaltalainen säveltäjä
Luís Montenegro (s. 1973), portugalilainen poliitikko
Elena Montenegrolainen (1873–1952), montenegrolainen prinsessa, Italian kuningatar
Sukunimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Angela Montenegro, kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Bones.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Montenegro”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mitä rakkaus on

| Mitä rakkaus on Lea Laven |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 1994
 Tuottaja(t): Mika Toivanen
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 40.58
 Levy-yhtiö: Audiovox Records Oy
Lea Lavenin muut julkaisut
| Vie 1993 | Mitä rakkaus on 1994 | Adios amigo 1997 |
Mitä rakkaus on on Lea Lavenin vuonna 1994 julkaistu albumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Mika Toivanen.
Mitä rakkaus on – 4.18 (alkup. I Want to Know What Love Is, säv. Mick Jones, suom. san. Jukka Välimaa)
Kuin kissa – 3.05 (säv. Pertti Haverinen, san. Pirjo Nyman)
Oot luonain ain – 3.09 (säv. Haverinen, san. Aappo I. Piippo)
Pelkkää näytelmää – 3.08 (säv. Jouko Tammisto, san. Jukka Saarinen)
Musta maanantai – 3.01 (säv. Toivanen, san. Piippo)
On rakkaus vaikein yksinkertaisuus – 3.33 (säv. Laszlo Varga, san. Piippo)
Näytit parhainta aikaa – 3.20 (säv. Toivanen, san. Ilkka Vainio)
Jos sydänmettä läikytät – 2.46 (säv. Samuel Torniainen, san. Chrisse Johansson)
Miksi sydän joskus myrskyn nostaa – 4.05 (säv. Hannu Perälä, san. Jorma Toiviainen)
On aika mennä – 3.28 (säv. Toivanen)
Yön rytmi – 2.59 (säv. Haverinen, san. Piippo)
Viimeinen juna – 3.38 (säv. Roni Kamras, san. Lasse Wikman)
Kokoonpano

Juha Björninen – kitarat
Jari Nieminen – kitarat
Miri Miettinen – rummut
Jari Heino – basso
Mika Toivanen – koskettimet ja haitari
Pentti Lahti – saksofonit
Anna-Mari Kähärä – taustalaulu
Anita Pajunen – taustalaulu
Jokke Seppälä – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Mika Toivanen – tuottaja, äänitys, miksaus
Ilkka Vainio – vastaava tuottaja
Klaus Weyner – vastaava tuottaja
Timo Toikka – äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
Pentti Hokkanen – kuvat (Flamins Star)
Theodor Wickman – kansi
Aiheesta muualla

Mitä rakkaus on Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
Montellà i Martinet

| Montellà i Martinet |
| --- | --- |
 Montellàn kylä kunnassa.
 lippu:  vaakuna
 Montellà i Martinetin sijainti.
 Montellà i Martinet
 Koordinaatit: 42°21′45″N, 1°41′47″E 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Katalonia
Maakunta:  Lleida
Comarca:  Baixa Cerdanya
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Josep Castells Farràs
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  55 km²
Korkeus:  967 m
Väkiluku (1.1.2016):  547
 – Väestötiheys:  9,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  25725
 
 montellamartinet.ddl.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montellà i Martinet on kunta Espanjassa. Se sijaitsee Katalonian itsehallintoalueella Lleidan maakunnassa Baixa Cerdanyan comarcassa. Kunnan pinta-ala on 55 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on 547 (2016). Väestötiheys on noin 10 as./km².
Montellà i Martinetin naapurikunnat ovat pohjoisessa Lles de Cerdanya, koillisessa Prullans ja idässä Bellver de Cerdanya. Etelässä kunta rajautuu Berguedàn ja Alt Urgellin comarcoihin, joista Alt Urgellin comarcaan se rajautuu myös lännessä.
Kunnan alueella virtaa Segrejoki.
Kunnan alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa kirkot Església de Sant Genís de Montellà, Església de Sant Martí de Víllec ja Santuari de Santa Maria de Bastanist.
Asutuskeskukset

Montellà i Martinetin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut vuonna 2007:Lähde:
| Nimi | Väkiluku |
| --- | --- |
Béixec: 6
Estana: 30
Martinet: 447
Montellà: 106
Víllec: 8
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montellà i Martinet Wikimedia Commonsissa
Kunnan kotisivut (katalaaniksi)
Kunta Municatin sivuilla[vanhentunut linkki] (katalaaniksi)
Kunta Idescatin sivuilla (katalaaniksi)
Baixa Cerdanyan kunnat
Alp
Bellver de Cerdanya
Bolvir
Das
Fontanals de Cerdanya
Ger
Guils de Cerdanya
Isòvol
Lles de Cerdanya
Llívia
Meranges
Montellà i Martinet
Prats i Sansor
Prullans
Puigcerdà
Riu de Cerdanya
Urús
Kirkko ja hautausmaa Estanan kylässä Montellà i Martinetissa.
Memorial Beach

| Memorial Beach A-ha |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991–1993
 Julkaistu: 14. kesäkuuta 1993
 Tuottaja(t): A-ha, Pål Waaktaar, David Z
 Tyylilaji: vaihtoehtorock, poprock
 Kesto: 49.33
 Levy-yhtiö: Warner
A-han muut julkaisut
| East of the Sun, West of the Moon 1990 | Memorial Beach 1993 | Minor Earth Major Sky 2000 |
Memorial Beach on A-han viides albumi, joka julkaistiin 14. kesäkuuta 1993.
Kappaleet

Dark is the Night for All – 3.46
Move to Memphis – 4.22
Cold as Stone – 8.19
Angel in the Snow – 4.13
Locust – 5.09
Lie Down in Darkness – 4.32
How Sweet it Was – 6.00
Lamb to the Slaughter – 4.20
Between Your Mama and Yourself – 4.16
Memorial Beach – 4.36
Kokoonpano

Morten Harket – laulu
Magne Furuholmen – koskettimet, taustalaulu,
Pål Waaktaar – kitara, rummut, taustalaulu
Jørun Bøgeberg – basso
Per Hillestad – rummut
J.D. Steele – taustalaulu
Jevetta Steele – Taustalaulu
Kat Wilson – taustalaulu
Aiheesta muualla

Memorial Beach discogs.com-sivustolla
Mehmed Paša Sokolovićin silta

| Mehmed Paša Sokolovićin silta |
| --- | --- |
 Mehmed Paša Sokolovićin silta heinäkuussa 2009.
Ylittää:  Drina
Sijainti:  Višegrad, Bosnia-Hertsegovina
Siltatyyppi:  kiviholvisilta
Pituus:  179,50 m
Leveys:  7,20 m
Korkeus:  15,40 m
Karttalinkit:  43.78222219.287778
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Mehmed Paša Sokolovićin silta (serb.  ja bosn.   Мост Мехмед-паше Соколовића, Most Mehmed-paše Sokolovića, turk. Sokullu Mehmet Paşa Köprüsü) on Drinajoen ylittävä kiviholvisilta Višegradin kaupungissa Serbitasavallassa, Bosnia-Hertsegovinassa. Vuonna 1577 valmistuneen sillan suunnitteli suurvisiiri Mehmed pašša Sokolovićin pyynnöstä osmaniarkkitehti Sinan. Silta on ollut vuodesta 2007 Unescon maailmanperintökohde.
Drina virtaa Višegradin kohdalla lounaasta koilliseen, joten joen vasen ranta on sillan luoteis- ja oikea ranta kaakkoispuolella. Silta on edustava esimerkki osmanien ajan arkkitehtuurista ja rakennustaidosta. Se muodostuu yhdestätoista 11–15 metriä pitkästä holvikaaresta sekä rampista, jota pitkin sillalle noustaan Drinan vasemmalta rannalta. Sillan kokonaispituus on lähes 180 metriä. Se on Sinanin mestarityö, jota voi verrata samaan aikaan Italiassa kukoistaneeseen renessanssiin.
Silta tunnetaan myös Nobel-palkitun kirjailijan Ivo Andrićin teoksesta Drina-joen silta.
Sijainti

Mehmed Paša Sokolovićin silta sijaitsee Višegradin kaupungissa, joka on lähes keskellä samannimistä kuntaa. Silta ylittää Drina-joen, jonka alkulähteelle on matkaa noin 93 kilometriä. Valtatie Sarajevosta Užiceen kulkee Višegradin halki, ja ennen vuotta 1991, jolloin uusi silta valmistui, tien autoliikenne ylitti Drinan Mehmed Paša Sokolovićin sillan kautta. Silta sijaitsee kapeassa laaksossa, joka kapenee 400 metrin päässä sillasta kanjoniksi.
Višegradin keskusta sijaitsee Drinan oikealla rannalla sillan läheisyydessä. Noin puolen kilometrin etäisyydellä sillasta on Višegradin hallinnollinen keskus. Sillan vasen ranta on jyrkkäreunainen, minkä takia siellä ei ole rakennuksia. Valtatie Sarajevosta ja Rogaticasta ohittaa sillan sen vasemmalta rannalta ja jatkaa kohti uutta siltaa.
Historia > Tausta ja rakentaminen

Višegradin sillan rakentamisesta teki päätöksen Mehmed pašša Sokolović, joka oli osmanien suurvisiirinä kolmen sulttaanin aikana. Sillan perimmäisenä tarkoituksena oli olla Sokolovićin kunnianosoitus omalle synnyinseudulleen. Vallanpitäjät rakennuttivat usein tällaisia rakennelmia valtansa symboliksi, mutta silta oli tärkeä myös liikenneväylänä, sillä se yhdisti Tonavan tasangot Sarajevoon ja edelleen Adrianmeren rannalle Ragusaan.
Sillan rakentaminen osui Suleiman Suuren kauden jälkeiseen osmanien valtakunnan huippuaikaan. Mehmed pašša Sokolović pyysi hovin pääarkkitehti Sinania suunnittelemaan sillan. Sinan oli jo suunnitellut Sokolovićin pyynnöstä useita moskeijoita, siltoja ja hallintorakennuksia Istanbuliin ja muualle Eurooppaan. Višegradin siltaa rakennettiin 1571–1577, ja rakennustyöt vaativat huomattavan määrän työvoimaa ja taloudellisia varoja.
Siltaa käyttivät sen valmistumisen jälkeen härkä- ja hevosvetoiset vaunut, jalankulkijat, taisteluvaunut, hevosmiehet, kauppiaat ja armeija.
Historia > Ensimmäiset vuosisadat

Višegrad sijaitsi keskiajalla strategisesti merkittävässä paikassa, sillä asutuskeskus oli kasvanut kauppareitin varrelle. Kaupunki oli kauppakaravaanien välietappi, ja lisäksi matkaajia pystyttiin valvomaan asutuskeskuksesta. Višegradissa oli 1500-luvun alkupuoliskolla käytössä Drinan ylittävä puinen silta. Sillan merkitys oli suuri, sillä Višegradin kohdalla se palveli osmanien valtakunnan taloutta ja laajentumissuunnitelmia. Silta oli merkittävä kulkureitti Drinan yli, ja se yhdisti Bosnian Serbiaan. Se oli ainoa pysyvä silta Drinan ylä- ja keskijuoksulla. Višegradin kaupunki kehittyi lopulta sillan ympärille joen oikealle rannalle.
Sillan vaurioista tai korjaustöistä 1500-luvulta 1800-luvun lopulle ei ole juurikaan kirjallista tietoa. Ainoa maininta on turkkilaiselta matkailijalta Evliya Çelebiltä, joka kirjoittaa matkakertomuksessaan, että siltaa oli korjattu vuonna 1625. Seuraavan kerran siltaa tiettävästi kunnostettiin vuosina 1873–1875.
Vuonna 1896 Drina tulvi 15,4 metriä normaalin pinnankorkeutensa yläpuolelle, jolloin tulvaveden pinta oli 1,6 metriä siltakannen yläpuolella. Silta ei kuitenkaan kärsinyt suuria vaurioita, sillä vain sen kaide tuhoutui. Itävalta-Unkarin virkamiehet tutkivat sillan vuonna 1911. Heidän tutkimuksissaan paljastui, että eroosio oli vahingoittanut sillan puisia perustuksia. Samana vuonna sillan perustuksia kunnostettiin ja sillan tukemiseksi pylväisiin tehtiin pieniä korjauksia.
Historia > Vaurioituminen maailmansotien aikana

Silta oli merkittävä myös sotilaalliselta kannalta, sillä se sijaitsi Itävalta-Unkarin rajaseudulla lähellä Serbian kuningaskuntaa. Itävalta-Unkarin armeija miinoitti sillan vuonna 1911. Vetäytyessään Višegradista 1914 se tuhosi yhden sillan pilareista estääkseen serbien etenemisen Drina-joen yli. Silta tuettiin tilapäisesti teräsrakenteella. Seuraavana vuonna serbiarmeija tuhosi sillasta vielä toisen pilarin. Alkuperäiseen asuunsa silta palautettiin vuosina 1939–1940. Siihen saakka silta oli tuettu rautarakenteella, niin että siltaa voitiin käyttää liikenneväylänä.
Toisen maailmansodan aikana lokakuussa 1943 saksalaiset tuhosivat kolmannen, neljännen, viidennen ja kuudennen pilarin, ja sen seurauksena viisi kaarta tuhoutui täysin. Tuhotut kaaret rakennettiin uudelleen 1950–1952 ehjinä säilyneiden kaarien mallin mukaan.
Historia > Sotien jälkeen suojelukohteeksi

Silta on ollut vuodesta 1951 valtion suojelukohde ja vuodesta 1962 Bosnia-Hertsegovinan kulttuurimuistomerkki.
Sillan rakenne ei ollut paras mahdollinen autoliikenteelle, sillä sillalle johtava ramppi oli suorassa kulmassa siltaan nähden. Tästä syystä sillan ja rampin yhtymäkohdan reunakiveys poistettiin vuonna 1952 alkuperäisestä paikastaan, jotta autoilijoiden ei enää tarvinnut tehdä jyrkkää käännöstä sillalle noustessaan.
Vuonna 1966 valmistunut Bajina Baštan voimalaitos ja vuonna 1989 valmistunut Višegradin voimalaitos ovat suhteellisen lähellä siltaa, ja ne ovat vaikuttaneet Drinan virtaukseen. Drina virtasi vuolaasti Višegradin ohi sillan rakentamisen aikana. Voimalaitokset ovat kuitenkin nostaneet Drinan pintaa, ja muuttaneet sen virtauksen huomattavasti rauhallisemmaksi. Korkeamman vedenpinnan takia sillan rakenteet eivät ole enää yhtä hyvin nähtävissä. Lisäksi voimalaitokset aiheuttavat virtauksen päivittäisen vaihtelun, sillan pylväät ovat joutuneet aaltojen ja jatkuvasti vaihtelevien olosuhteiden armoille, mikä heikentää pylväiden kivien ominaisuuksia, ja tekee ne alttiimmiksi eroosiolle.
Vuonna 1977 havaittiin, että autoliikenne, jota oli noin 10 000 kulkuneuvoa vuorokaudessa, oli uhka sillan kunnolle. Sillan kunnostuksesta tehtiin havaintojen pohjalta kaksiosainen suunnitelma. Ensiksi vuonna 1979 ajo- ja kävelytie eristettiin, jotta kosteus ei pääsisi tunkeutumaan sillan sisäosiin. Toiseen vaiheeseen kuuluivat viidennen, kuudennen ja kahdeksannen pylvään perustusten kunnostustyöt. Kunnostusten tarkoituksena oli laajentaa perustuksia peruskallioon, jotta suuri osa sillan taakasta siirtyisi suoraan kallioon. Rahojen puutteen takia kunnostus jäi kuitenkin keskeneräiseksi. Vuonna 1992 aloitettu toisen pylvään kunnostus jäi myös kesken samasta syystä.
Autoliikenne siirrettiin jo vuonna 1986 pois Mehmed Paša Sokolovićin sillalta käyttämään uutta ajoneuvosiltaa, joka oli valmistunut 1,5 kilometrin päähän alavirran suuntaan. Samalla sillan ja rampin välinen reunakiveys palautettiin alkuperäiseen paikkaansa, josta se oli poistettu yli 30 vuotta aiemmin.
Vuosina 1992–1995 käyty Bosnian sota ei vaikuttanut sillan rakenteisiin. Keväällä 1992 silta joutui kuitenkin osaksi sotatapahtumia, kun kaupungin bosniakkiväestöön kohdistuneen Višegradin joukkomurhan yhteydessä sillalta heitettiin lukemattomia ihmisiä kuolleina tai puolikuolleina Drinaan.
Vuonna 2003 Bosnian kansallismuistomerkkien suojelukomitea ja Višegradin kaupunki päättivät kieltää moottoriliikenteen sillalla. Tämän jälkeen siltaa on käytetty lähinnä kävelykatuna. World Monuments Fund otti sen vuonna 2005 sadan uhanalaisimman kulttuurikohteen listalle. Unesco liitti sen vuonna 2007 maailmanperintöluettelon kohteeksi.