stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Storm in the Heartland
Kappaleet

| # | Nimi | Pituus | Kirjoittajat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | "Storm in the Heartland" | 3:53 | Billy Henderson, Donal Burns, Curt Ryle |
| 2. | "Deja Blue" | 3:36 | Craig Wiseman, Donny Lowery |
| 3. | "Redneck Heaven" | 4:03 | Billy Ray Cyrus, Terry Shelton, Michael Joe Sagraves, Mark Collie, Danny Shirley |
| 4. | "Casualty of Love" | 4:29 | Cyrus, Don Von Tress |
| 5. | "One Last Thrill" | 3:38 | Dave Loggins, Reed Nielsen |
| 6. | "I Ain't Even Left" | 3:51 | Cyrus, Corky Holbrook, Joe Scaife |
| 7. | "How Much" | 5:30 | Gregg Sutton, Danny Tate |
| 8. | "Patsy Come Home" | 3:53 | Ronnie Scaife, Katie Wallace |
| 9. | "A Heart with Your Name on It" | 2:44 | Phillip Douglas, Brett Beavers |
| 10. | "Only God (Could Stop Me Loving You)" | 5:10 | Robert John "Mutt" Lange |
| 11. | "Roll Me Over" | 2:33 | Cyrus, Barton Stevens, Greg Fletcher, Shelton, Holbrook, Sagraves |
| 12. | "Enough Is Enough" | 3:43 | Cyrus, Von Tress, Keith Hinton |
| 13. | "The Past" | 4:06 | Cyrus |
| 14. | "Geronimo" | 3:51 | Cyrus, Von Tress, Hinton |
Suulisniemi

| Suulisniemi |
| --- | --- |
 Äijänniemen uimaranta Suulisniemessä.
Kaupunki:  Kotka
Kaupunginosa nro:  35
Väkiluku:  1 250 (31.12.2012)
Osa-alueet:  Metsäkulma
Postinumero(t):  48910
Suulisniemi on Kotkan kaupunginosa Suomenlahden rannikolla kaupungin itäosassa. Suulisniemi kuului Kymin kuntaan vuoteen 1950 saakka ja Karhulan kauppalaan vuosina 1951–1976.
Suulisniemen rakennuskanta muodostuu suurimmaksi osaksi omakotitaloista, jotka on rakennettu 1920-luvulta alkaen. Rivitaloja on lähinnä kaupunginosan pohjoisosassa eli Metsäkulmassa. Aatteenkadun ja Kenttäkadun seudulla on kahdeksan kerrostalon ryhmä.
Suulisniemessä on myös Äijänniemen uimaranta ja pienvenesatama sekä Kotka–Kymin seurakunnan Metsäkulman kappeli ja hautausmaa. Hautausmaa otettiin käyttöön vuonna 1925 ja kappeli rakennettiin vuonna 1955. Metsäkulman koulu, joka oli ala-aste, lakkautettiin vuonna 1995.
Aiheesta muualla

Suulisniemen kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotka
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Aittakorpi  Eskola  Etukylä  Halla  Helilä  Hirssaari  Hovila  Hovinsaari (6–8)  Itäranta  Jumalniemi  Jylppy  Kaarniemi  Kalliokoski  Karhula  Karhuvuori  Katariina  Kaukola  Kierikkala  Koivula  Korela  Korkeakoski  Kotkansaari (1–4)  Kyminlinna  Lankila  Metsola  Mussalo  Otsola  Popinniemi  Rauhala  Ristinkallio  Ruonala  Saksala  Sunila  Sutela  Suulisniemi  Takakylä  Tiutinen 
Kyliä:   Haapasaari  Huruksela  Juurikorpi  Jäppilä  Kurittula  Kuutsalo  Laajakoski  Marinkylä  Peippola  Pernoo  Pihkoo  Rantahaka  Tavastila  Ylänummi 
Muita alueita:   Hietanen  Hovinsaari (saari)  Kirkonmaa  Kolkansaari  Kuusinen  Rankki
Storm Reid

| Storm Reid |
| --- | --- |
 Storm Reid vuonna 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 2003 (ikä 21) Atlanta, Georgia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2012–
Merkittävät roolit:  Hyppy ajassa The Invisible Man Euphoria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Storm Reid (s. 1. heinäkuuta 2003 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Uransa alussa hän on näytteli muun muassa elokuvissa 12 Years a Slave (2013) ja Sleight (2016). Hän teki läpimurtonsa fantasiaelokuvassa Hyppy ajassa (2018), josta hän sai muun muassa Teen Choice -palkintoehdokkuuden. Sittemmin hän on esiintynyt muun muassa jännityselokuvassa Don’t Let Go (2019), minisarjassa When They See Us (2019) ja kauhuelokuvassa The Invisible Man (2020). Reidillä on pääosa HBO:n draamasarjassa Euphoria (2019–) ja sivuosa sarjassa The Last of Us (2023). Hänellä oli myös sivurooli sarjakuvaelokuvassa The Suicide Squad: Suicide Mission (2021).
Aiheesta muualla

Storm Reid Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tampereen anarkistiliitto TAL

Tampereen anarkistiliitto TAL on Tampereella toimiva anarkistinen toimintaryhmä, joka on osa anarkistiliitto Alustaa. TAL on perustettu kesäkuussa 2015, ja se on rekisteröitymätön yhdistys, jolla ei ole hallitusta eikä puheenjohtajaa, sillä se vastustaa valta-asemia, kuten puheenjohtajuutta. Ryhmä toimii konsensusperiaatteella eli kaikkien osallistujien on oltava samaa mieltä, jotta päätös voidaan tehdä.
Storm Shadow (ohjus)

| Storm Shadow |
| --- | --- |

Valmistushistoria
Valmistaja:  MBDA
Käyttäjämaat:  Ranska, Kreikka, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta, Arabiemiraatit
Storm Shadow, ranskalaiselta nimeltään SCALP (Système de Croisière Autonome à Longue Portée) on brittiläis-ranskalainen lentokoneesta laukaistava risteilyohjus, jota valmistaa MBDA. Se perustuu aiempaan MBDA Apache -ohjukseen, joka on tarkoitettu kiitoteiden tuhoamiseen.
Ohjuksen massa on 1300 kg. Se on täysin itsenäinen ja käyttää inertia- ja GPS-ohjausta ja maaston muotojen seurantaa (Tercom). Ohjuksessa on Turbomeca Microturbo TRI 60-30 -suihkumoottori, jonka ansiosta enimmäisnopeus on 0.8 Mach.
Ohjusta voi käyttää Tornado GR4/IDS, Rafale, Saab Gripen, Mirage 2000D, Eurofighter Typhoon ja F-35 -koneissa. Se on tarkoitettu täsmäiskuihin liikkumattomia kohteita kuten lentotukikohtia, tutka-asemia, viestikeskuksia ja satamia vastaan.
Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö solmi 1,13 miljardin punnan sopimuksen MBDA Systemsin kanssa ohjuksen kehittämisestä vuonna 1997. Ranskan Direction Générale de l’Armement teki kehityssopimuksen samana vuonna. Italia ja Arabiemiirikunnat tilasivat ohjuksia 1999. Kreikka tilasi ohjuksia 2000 ja 2003 Mirage 2000-5 Mk2 -koneilleen.
Ohjusta käytettiin ensi kerran taistelussa Irakin sodassa Operaatio Telicissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Storm Shadow (ohjus) Wikimedia Commonsissa
Luettelo Psygnosisin julkaisemista videopeleistä
Aiheesta muualla

All Known Psygnosis Games (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Psygnosis
Käännös suomeksi
TGV Lyria

| TGV Lyria |
| --- | --- |

Perustiedot
Edeltäjät:  Trans Europ Express GIE TGV France Suisse Rail France Suisse SAS
Toiminta-alue:   Ranska  Sveitsi
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Perustettu:  1993 (ensimmäinen yhteisyritys) 2002 (nykyisellään)
Omistajat:  
 • pääomistaja :  SNCF (74%)
 • muu omistaja :  SBB-CFF-FFS (26%)
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
Kotisivut
Lyrian Euroduplex-juna Gare de Lyonin asemalla
TGV Lyria on brändinimi TGV-suurnopeusjunalinjoille, jotka kulkevat Ranskasta Sveitsiin. Linjoja operoi samanniminen yhtiö, joka käyttää SNCF:n henkilöstöä Ranskassa ja SBB-CFF-FFS:n henkilöstöä Sveitsissä.
Historia

SNCF on liikennöinyt TGV:llä Sveitsiin vuodesta 1981 lähtien. Vuonna 1993 SNCF ja SBB CFF FFS tekivät yhteistyösopimuksen ja perustivat yhteisen eturyhmän GIE TGV France Suissen, jonka tehtäväksi tuli vastata edestakaisista Pariisi–Lausanne ja Pariisi–Neuchâtel/Bern -reiteistä. Reittiverkostoa laajennettiin 1990-luvun aikana muun muassa Zürichiin. Vuonna 1999 uusi Rail France Suisse SAS -yhteisyritys otti liikenteen vastuulleen.
Lyhytaikaisen Rail France Suisse:n korvasi uusi yhteisyritys Lyria, joka perustettiin vuonna 2002 laajempaan Pariisin ja Sveitsin kaupunkien väliseen suurnopeusjunaliikenteeseen. Lyrian myötä toiminta kasvoi ja reittejä tuli lisää. Vuonna 2007 avattiin LGV Est -suurnopeusrata, joka nopeutti matkaa joihinkin kaupunkeihin, ja jonka myötä Lyrian käyttöön tulivat uudet TGV POS -junat. Vuonna 2019 brändättiin uudet Lyria+ -palvelut, joihin sisältyy muun muassa kolme matkustusluokkaa ja enemmän junavuoroja. Nykyään Lyria-reiteillä käytetään kaksikerroksisia TGV 2N2) (Euroduplex) -junia, joita otettiin käyttöön 15 vuodesta 2019 alkaen.
Lyrian TGV POS -juna Satignyssä Sveitsissä
Lappajärvi (järvi)

| Lappajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Lappajärvi, Vimpeli, Alajärvi
Koordinaatit:  63°07′59″N, 23°40′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Ähtävänjoen vesistö (47) 
Valuma-alue:  Lappajärven alue (47.03)
Tulouomat:  Savonjoki, Kurejoki, Vieresjoki, Kokonpuro, Hietojanpuro
Laskujoki:  Välijoki Evijärveen
Järvinumero:  47.031.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  69,5 m  
Rantaviiva:  159,96 km  
Pinta-ala:  145,49 km²  
Tilavuus:  1,00547 km³  
Keskisyvyys:  6,88 m  
Suurin syvyys:  36,04 m  
Valuma-alue:  1 526 km2 
 fiLappajärvi 
Lappajärvi satelliittikuvassa (suurin kuvassa näkyvä järvi kuvan oikeassa alanurkassa). Vasemmassa ylänurkassa näkyy Merenkurkkua).
Kartta Lappajärven saarista.
Lappajärvi on järvi Etelä-Pohjanmaan Järviseudulla, suurimmaksi osaksi Lappajärven kunnan sekä osin Vimpelin kunnan sekä Alajärven kaupungin alueella. Se on Etelä-Pohjanmaan suurin järvi ja nykyisen käsityksen mukaan kraatterijärvi. Järven pinta-ala on 145 km² ja korkeus on 69,5 metriä meren pinnan yläpuolella, järven suurin syvyys on 38 metriä Aholan syvänteellä. Järven suurin saari on Kärnänsaari, josta järven rantamilta löydetty ainutlaatuinen törmäyssyntyinen kivilaji kärnäiitti on saanut nimensä.
Lappajärvi laskee Ähtävänjokea Merenkurkkuun. Vuonna 2024 Lappajärven Kraatterijärvi Geopark hyväksyttiin Unescon geologisesti arvokkaiden alueiden Geopark-verkostoon.
Saaria

Lappajärvessä on kokoisekseen suomalaiseksi järveksi vähän saaria. Useimmat saaret ovat järven pohjoisosan ympäröimiä. Selvästi suurin saari on Kärnänsaari, jonka erottaa järven pohjoisrannasta ja Lappajärven kirkonkylästä kapea Kärnänsalmi.
Ammessaari,
Halkosaari, 
Ilkka,
Isokari,
Iso-Kannus,
Joensuunsaaret,
Karppa,
Korkeasaari,
Kotikari,
Kuivaskari,
Kuusisaari,
Kyrönsaari,
Kärnänsaari,
Lokkikari,
Lukkarinsaari,
Mänkki,
Norssisaari,
Pikkusaari,
Pihlajasaari,
Pitkästö,
Rämäkkösaari,
Sammakkosaari,
Selkäsaaret,
Sontikari,
Ukonsaari,
Vartijasaari,
Varissaari,
Vasikkasaari,
Veanteensaari ja
Vähä-Kannus
Hydrologia

Lappajärvi on osa Ähtävänjoen vesistöä, Lappajärven valuma-alueeseen kuuluu Lappajärven kuntaa, Vimpeliä, Alajärveä ja osa Soinin kunnasta. Merkittävimmät Lappajärveen laskevat joet ovat Alajärvestä tuleva Kurejoki ja Vimpelin Savonjoki, pienempiä laskujokia ovat Itäkylän Vieresjoki, Savonkylän Kokonpuro ja Vimpelin Hietojanpuro. Lappajärvi laskee Välijokea pitkin Evijärveen ja sieltä Ähtävänjokea pitkin Merenkurkkuun.
Lappajärven säännöstelyväli on 1,8 metriä välillä 68,85-70,65 metriä keskimerenpinnasta N60 korkeusjärjestelmän mukaan.
Historiaa

Lappajärven vedenpintaa on ihmisen aikaansaamana laskettu ensimmäisen kerran mahdollisesti jo 1600–1700 lukujen vaihteessa, seuraavan kerran vuoden 1834 paikkeilla noin metrin verran ja vuosien 1904–1908 aikana 0,7 metriä, näiden seurauksena vedenpinta on laskenut vähintään kaksi metriä.
Vuodesta 1961 Lappajärveä on säännöstelty Niskan padolla, säännöstelyn jälkeen järven tila alkoi heikentyä nopeasti. Keväällä 1979 puhkesi Lappajärven patokapina kun järven pinta oli juoksutettu alas ja paikalliset kävivät tukkimassa kansanpadolla Ähtävänjoen pudottamalla kiviä Niskan sillalta.
Lappajärven meteoriittikraatteri

Lappajärvi on Suomen suurin tai toiseksi suurin meteoriittikraatteri ja myös iältään nuorin ja ensimmäinen Suomesta löydetty meteoriittikraatteri.
Lappajärven syntyneen 750 metriä syvän kraatterin läpimitta oli noin 22–23 kilometriä ja sen aiheutti noin 1,6 kilometrin kokoinen asteroidi nykyisten arvioiden mukaan 77,85 ± 0,78 miljoonaa vuotta sitten. Se olisi tämän mukaan syntynyt liitukauden lopun kiihtyneessä meteoriitti- ja asteroidipommituksessa. Asteroidin on päätelty olleen tavallinen H-tyypin kondriitti.
Kallioperän jäähtymisen on arvioitu kestäneen sadastatuhannesta vuodesta miljoonaan vuotta.
Järven keskellä sijaitsevan Kärnänsaaren alapuolella on kärnäiitiksi nimettyä impaktiittia, Kärnänsaaren on epäilty olevan törmäyskraatterin keskuskohouma, tosin se saattaa myös olla pelkkä jääkausien muovaama eroosiojäänne. Kraatterin kaakkoisreunaa ympäröi kohonnut reuna, joka tunnetaan nykyisin Lakeaharjuna ja Pyhävuorena. Lappajärvestä on löydetty tyypillisiä meteoriittikraattereista löytyviä kiviä kuten breksiaa, myös törmäystimantteja ja mineraaleja kuten sueviittia ja coesiittia. Meteoriitin hajottama peruskallio on mahdollistanut hyvät pohjavesialueet Lappajärvelle.
Iso-Räyrinki-järveä Alajärvellä on epäilty Lappajärven meteorikraatterin sivukraatteriksi, jonka on esitetty syntyneen Lappajärven meteoriittia kiertäneestä kuusta.
Kalasto

Järvessä elää kalastuksen kannalta hyvin ainakin kuhaa, ahventa, madetta ja muikkuja. Myös vieraslajiksi todettua täplärapua esiintyy harvakseltaan järvessä.
Kulttuuria

Lappajärveä pidettiin pitkään tulivuorijärvenä, ja sen mukaan on nimetty muun muassa Tulivuorirock. Tulivuoriaihe näkyy myös osana Lappajärven kunnan vaakunaa. Myöhemmin järven paljastuttua meteoriittikraatteriksi sitä on käytetty aiheena Lappajärven kunnan ja alueen markkinoinnissa. Nykälänniemessä toimiva kylpylähotelli Kivitippu on saanut nimensä maahan pudonneen meteoriitin mukaan. Kivitipussa sijaitsee myös Meteoriittikeskus-niminen näyttely. Lappajärvestä kertovan Lappajärvi-humpan on säveltänyt Kaarlo Valkama ja sanoittanut Tuula Valkama. Lappajärvi valittiin vuonna 2011 Etelä-Pohjanmaan maakuntajärveksi, ja järvestä löytyvä kärnäiitti on valittu maakuntakiveksi. Vuonna 2021 Lappajärven alueen kunnat aloittivat projektin Unescon Geopark -statuksen hakemiseksi kraatterijärven alueelle. Unesco myönsi statuksen vuonna 2024
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lappajärvi Wikimedia Commonsissa
Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2.  ISSN 0781-4240.  Teoksen verkkoversio (PDF) (viitattu 29.10.2022).
Merja Siirilä, Lappajärven kraatteri vanheni pari miljoonaa vuotta – tuore tutkimus paljasti meteorin tarkan törmäysajankohdan, Yle 11.1.2019
Öhman, Teemu: Lappajärven varhaisimmat tutkijat. Geologi, marraskuu 2022, nro 5/2022.  Suomen Geologinen Seura. Artikkelin verkkoversio. (PDF)
Lappajärven synty Lappajärven kunnan kotisivut. (Archive.org)
Lappajärvi. Järviwiki.
Lappajärvi Impact structures of the world database. somerikko.net
Somerikko.net − Lappajärven törmäyskraatteri
Etelä-Pohjanmaa: Kärnäiitti GTK tietoaineistot. (Archive.org)
Geologinenseura.fi − "New evidence for an impact origin of Lake Lappajärvi, Western Finland" A preliminary report by Martti Lehtinen (1970) (englanniksi)
Kraatterijärven Geopark -hankkeen nettisivut
Lappajärven saaret
Ammessaari
Halkosaari
Ilkka
Isokari
Iso-Kannu
Joensuunsaaret
Karppa
Korkeasaari
Kotikari
Kuivaskari
Kuusisaari
Kyrönsaari
Kärnänsaari
Lokkikari
Lukkarinsaari
Mänkki
Norssisaari
Pikkusaari
Pihlajasaari
Pitkästö
Rämäkkösaari
Sammakkosaari
Selkäsaaret
Sontikari
Ukonsaari
Vartijasaari
Varissaari
Vasikkasaari
Veanteensaari
Vähä-Kannus
Tampereen ensimmäinen postitalo

| Ensimmäinen postitalo |
| --- | --- |
 Postitalo Kuninkaankadun puolelta kuvattuna.
Osoite:  Puuvillatehtaankatu 3 Kuninkaankatu 6
Sijainti:  Finlayson, Tampere
Koordinaatit:  61°30′06″N, 23°45′20″E
Valmistumisvuosi:  1867
Suunnittelija:  Erik Johan Wennerqvist
Rakennuttaja:  Wilhelm von Nottbeck
Omistaja:  As.oy Nääsvillat 
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tampereen ensimmäinen postitalo sijaitsee Finlaysonin tehdasalueella Puuvillatehtaankadun ja Kuninkaankadun kulmassa. Sen on rakennuttanut Finlaysonin patruuna Wilhelm von Nottbeck. Postitalon suunnitteli Erik Johan Wennerqvist vuonna 1867, ja se otettiin käyttöön samana vuonna. Postikonttorin lisäksi talossa oli lennätin. Posti muutti muihin tiloihin vuonna 1883, mutta lennätinkonttori toimi rakennuksessa pitempään, vuoteen 1915 asti. Nykyään talo on asuinkäytössä.
Postitalo on rakennustaiteellisesti, kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti merkittävä kohde, joka on suojeltu asemakaavalla. Samalla tontilla sijaitsee myös Wennerqvistin suunnittelema Barkerintalo (1837). Molemmat talot ovat osa Tammerkosken teollisuusmaisemaa, jonka Museovirasto on vuonna 2009 luokitellut valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Luoja auta

| Luoja auta Joose Keskitalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003 – lokakuu 2004
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Joose Keskitalo Arwi Lind
 Tyylilaji: country, lo-fi, blues
 Kesto: 45.24
 Levy-yhtiö: Helmi Levyt
Joose Keskitalon muut julkaisut
| 7″ (EP) 2004 | Luoja auta 2004 | Kaupungit puristuvat puristimissa 2006 |
Luoja auta on Joose Keskitalon esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Helmi Levyt. Albumi yhdistelee raamatullisia viittauksia nykyajan yhteiskuntakritiikkiin ja inhorealistiseen arkeen, jossa kioskikirjallisuus ja gospel sekoittuvat. Albumi on nauhoitettu neliraitanauhurilla, jonka kappaleista suurin osa vintillä.
Joulukuussa 2013 Svart Records julkaisi albumista vinyylipainoksen.
Vastaanotto

Desibelin Marko Ylitalo antoi albumille täydet viisi tähteä. Hän kuvaili äänimaailmaa kuivaksi ja minimalistiseksi, mikä palvelee harkittua kokonaisuutta. Hän piti Keskitalon laulullista ulosantia avaintekijänä, ja kehui hienojen sovitusten ja koruttomuuden luovan albumille intensiivisen tunnelman ja kutsui sitä vuoden levyksi, jota ei voi yksinkertaisesti olla kuuntelematta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Joose Keskitalo.
Luoja auta – 2.23
Joose Keskitalon laulu nro.117 – 4.36
Laulu kosmonautista – 4.30
Kun Eedenin ovet suljettiin – 2.50
En saa laaksossa rauhaa – 2.59
Kuolleen miehen laulu – 4.24
Laiva – 4.48
Enkö saisi – 3.59
Muukalaisen kotielämää – 3.32
Valoa ikkunasta – 3.47
Äiti – 2.53
Jos olet veli – 4.43
Svenn Stray

| Svenn Stray |
| --- | --- |

Norjan ulkoministeri
 22. toukokuuta 1970 – 17. maaliskuuta 1971 14. lokakuuta 1981 - 9. toukokuuta 1986  
Edeltäjä:  John Lyng Knut Frydenlund
Seuraaja:  Andreas Cappelen Knut Frydenlund
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1922 Arendal, Norja
Kuollut: 20. toukokuuta 2012 (90 vuotta) Moss, Norja
Kansalaisuus:  Norja
Tiedot
Puolue:  Høyre
Svenn Thorkild Stray (11. helmikuuta 1922 – 20. toukokuuta 2012) oli norjalainen konservatiivipuolueen poliitikko. Hän syntyi Arendalissa ja valmistui juristiksi.
Stray istui Norjan parlamentissa Stortingetissa vuosina 1958–1985. Hän toimi myös maansa ulkoministerinä vuosina 1971–1972 ja 1981–1986.
Liikkuva koulu

Liikkuva koulu on kansallinen koulupäivän liikunnallistamiseen tähtäävä ohjelma.
Ohjelman tausta ja valmistelu

Ohjelman taustana voi pitää Koululaiset liikkeelle -yhteistyöverkoston esittämää kehyssuunnitelmaa koululaisen ja kouluyhteisön hyvinvoinnin edistämiseksi liikunnan avulla vuodelta 2006. Verkostossa osapuolina olivat valtion liikuntahallinto, Opetushallitus, liikuntajärjestöt (käytännössä Nuori Suomi ry) ja alan tutkimusyhteisöt. Vuonna 2008 opetusministeriö ja Nuori Suomi julkaisivat Fyysisen aktiivisuuden suosituksen kouluikäisille. Kannanotto Liikkuvan koulun toteuttamiseksi ohjelmatasoisena esitettiin Pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen politiikkariihessä 24.2.2009.Vuotta myöhemmin julkaistiin Liikkuvaa koulua valmisteleva raportti. Ministerit Stefan Wallin, Jyri Häkämies ja Henna Virkkunen linjasivat kouluviihtyvyyden, terveyden ja kansantalouden edellyttävän koulupäivän liikunnallistamista.
Liikkuvan koulun pilottivaihe

Samana keväänä alkoi ohjelman pilottivaihe: Ensimmäiset toimet olivat opetushenkilöstön täydennyskoulutus, oppilaiden fyysisen toimintakyvyn seurantajärjestelmän kehittäminen, ohjelman työryhmän asettaminen ja päätös ensimmäisistä kokeiluavustuksista. Kokeilut käynnistyivät 20 kunnassa. Fyysisen toimintakyvyn seurantajärjestelmä FTS julkaistiin maaliskuussa 2011. Sitä puolsivat Opetushallituksen pääjohtaja Timo Lankinen, THL:n pääjohtaja Pekka Puska ja puolustusvoimien henkilöstöpäällikkö Antero Karumaa.
Pilotista ohjelmaksi

Pilotin muuttaminen ohjelmaksi oli kirjattu pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelmaan 2011. Opetushallituksen ylijohtaja Petri Pohjonen esitti liikunnallisen aktiivisuuden perusteeksi sen yhteyden oppimiseen. Opetusministeri Jukka Gustafsson korosti liikunnan kokonaisvaltaista tärkeyttä. Kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki nosti esiin sen, että koulu tavoittaa kaikki lapset. Vuonna 2014 Opetushallitus julkaisi uudet Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet, joissa koulujen toimintakulttuurille esitettiin linjaus: Oppivassa yhteisössä ymmärretään fyysisen aktiivisuuden merkitys oppimiselle ja irrottaudutaan istuvasta elämäntavasta.  Pääministeri Juha Sipilän hallitusohjelman perusteella Liikkuva koulu laajennettiin valtakunnalliseksi. Se nimettiin hallituksen Osaamisen ja koulutuksen kärkihankkeen 2. toimenpiteeksi, jolle on osoitettu 21 miljoonan euron kärkihankerahoitus vuosina 2016–2018.   Fyysisen toimintakyvyn seurantajärjestelmä otettiin kouluissa virallisesti käyttöön 1.8.2016 nimellä Move! Maaliskuussa 2017 opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen ilmoitti, että Valo ryn toteuttama Ilo kasvaa liikkuen -ohjelma siirretään osaksi Liikkuvaa koulua.
Liikkuva koulu nyt

Liikkuviksi kouluiksi on rekisteröitynyt valtaosa Suomen kouluista. Koulut voivat valita liikunnallistamisen tapansa itse. Tyypillisiä ovat olleet toiminnallinen oppiminen, välituntien muuttaminen aktiivisiksi ja ulkoilu myös yläkouluissa, kerhotoiminta sekä koulumatkojen aktiivisen kulkemisen edistäminen.
Talcy

Talcy voi tarkoittaa seuraavia:
Maantiede

Talcy, kunta Ranskassa Loir-et-Cherin departementissa
Talcy, kunta Ranskassa Yonnen departementissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Talcy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sua kauheesti kaipaan

”Sua kauheesti kaipaan” (myös ”Laura (sua kauheesti kaipaan)”, alun perin ”Tell Laura I love her”) on Jeff Barryn säveltämä ja Ben Raleighin sanoittama musiikkikappale vuodelta 1960. Sitä on Suomessa esittänyt Hector, joka myös levytti suomenkielisen käännösversion vuonna 1974 albumille Hectorock I. Suomenkielisessä versiossa kerrotaan Laurasta ja Lauran poikaystävästä Ilmarista, joka kuolee moottoripyöräradalla kaaduttuaan saamiinsa vammoihin. Laura jää luonnollisesti suremaan Ilmaria. Hän itkee kappelissa laulun lopussa.
Talbotin piirikunta (Maryland)

Talbotin piirikunta (engl. Talbot County) on Yhdysvaltojen Marylandin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 37 181 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Eastonin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1661.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talbotin piirikunta (Maryland) Wikimedia Commonsissa