stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sirkka Sari
Kuolema

Sirkka Sari kuoli tapaturmaisesti Hämeenlinnassa Hotelli Aulangolla elokuvan Rikas tyttö valmistumiseen liittyvässä juhlinnassa. Elokuva oli saatu loppukohtausta vaille valmiiksi, ja Sari oli ehdottanut Hauholla majailevalle kuvausryhmälle juhlaillan viettoa Aulangolla. Sulhanen Linnala oli leirillä Perkjärven lähistöllä, ja oli keskustellut puhelimitse morsiamensa kanssa tämän kuolinpäivän aamuna. Linnalan mukaan Sari oli vaikuttanut hyväntuuliselta ja odottanut tapaavansa sulhasensa pian. Aulangolle lähtivät Sarin lisäksi ohjaaja Vaala sekä muita näyttelijöitä ja kuvausryhmän jäseniä. Heidän seuraansa liittyi myös Vaalan tuttava, luutnantti Jaakko Sauli.
Illan aikana Sari halusi käydä vilvoittelemassa ulkona ja pyysi tanssikavaljeeriaan Saulia mukaan. Hän oli paikallaolijoiden mukaan ollut iloisella tuulella. Sari ja Sauli menivät hissillä viidenteen kerrokseen ja sieltä kattoterassille. Sari kiipesi näköalatorniksi luulemansa savupiipun tikkaat ylös ja putosi sen sisään. Sarin perässä huipulle kiivennyt Sauli ei nähnyt putoamista vaan ainoastaan sen, että Sari oli kadonnut jonnekin. Tajuttuaan Sarin pudonneen Sauli hälytti hotellin henkilökunnan. Sarin ruumis löydettiin lämmityskeskuksen tuhkanpoistouunista hotellin kellarikerroksessa. Häntä yritettiin elvyttää, mutta kymmenen minuutin kuluttua paikalle saapunut lääkäri totesi hänet kuolleeksi. Sarin kuolinsyitä olivat sisäiset vammat sekä sydämen pysähtyminen. Putoamismatkaa savuhormin huipulta oli lähes 30 metriä.
Sarin traaginen kuolema kohosi sensaatiouutiseksi Suomessa. Lehdistö kirjoitti nuoren filmitähden kuolemasta vuolaasti. Toisen maailmansodan uhka lietsoi Sarin kuolemaan liitettyjä perättömiä huhuja. Mukaan mahtui myös skandaalinhakuisia vihjailuja itsemurhasta ja henkirikoksesta – taustalla olivat useisiin julkisuuden henkilöihin liitetyt valheelliset vakoojajuorut. Näyttelijäseurueeseen kuulunut Topo Leistelä kertoi nähneensä Sarin kuolinpäivää edeltäneenä yönä enneunen, jossa muuan henkilö oli temppuillut Tilkan sairaalan savupiipun päällä.
Sirkka Sari haudattiin Muolaan Perkjärven hautausmaalle Karjalankannakselle lauantaina 5. elokuuta. Hautajaiset olivat merkkitapahtuma, saattoväkeä riitti parin kilometrin verran. Neljä kuukautta myöhemmin syttyi talvisota, jonka aikana Perkjärven kirkko ja hautausmaa tuhoutuivat täydellisesti. Suomen valtio luovutti alueen Moskovan rauhassa 1940 Neuvostoliitolle. Sirkka Sarin hautapaikkaa on etsitty Perkjärveltä 1990-luvulta lähtien, mutta toistaiseksi sitä ei ole pystytty paikallistamaan.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Ohjaaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1938 | Niskavuoren naiset | Ilona Ahlgren, opettaja | Valentin Vaala |
| 1938 | Sysmäläinen | Brita Ekestubbe alias Adolf, ”Aatu” | Valentin Vaala |
| 1939 | Rikas tyttö | Anni Hall | Valentin Vaala |
Aiheesta muualla

Sirkka Sarin kuvia Finnassa
Kannaksen kaunis tytär, Seura, 15.03.1939, nro 11, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomalaista eleganssia valkokankaalla. Valentin Vaala ohjaa Verna Kankaan kirjoittaman romaanin: 'Rikas tyttö', Kuva, 19.07.1939, nro 15, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Järkyttävä tapaturma Aulangolla. Filminäyttelijätär Sirkka Sari saanut surmansa, Helsingin Sanomat, 01.08.1939, nro 203, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Filminäyttelijätär Sirkka Sari joutunut dramaattisen kuoleman uhriksi Käkisalmen Sanomat.  1.8.1939. Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.
Sirkka Sari, Elokuva-aitta, 15.08.1939, nro 15-16, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Teider, Hannu: 80 vuotta mysteeriturmasta: Sirkka Sari katosi savupiippuun – mitä tähtinäyttelijän kuolinyönä tapahtui? Seura.  30.7.2019.
Kantola, Iida: Sirkka Sari erehtyi kohtalokkaasti kesken railakkaan illan ja syöksyi kuolemaansa – karmiva savupiippukuolema ravisutti kansaa 80 vuotta sitten Ilta-Sanomat.  30.7.2019. Sanoma Media.
Marjamäki, Tuomas: Sirkka Sari: Kuolema Aulangolla – Valkokankaan varjot 8/10 Apu.  6.11.2021.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Elonet
Unilateralismi

Unilateralismi tarkoittaa yksipuolisuuteen pohjautuvaa menettelyä poliittisessa toiminnassa.
Yleismääritelmät

Unilateralismin käsitteelle on esitetty useita hiukan erilaisia yleismääritelmiä.
Yksinkertaisimman yleismääritelmän mukaan unilateraalinen toiminta tarkoittaa sitä, että siihen osallistuu vain yksi valtio. Joidenkin tutkijoiden mukaan unilateraalista toimintaa on sekin, jos vahvan johtajavaltion mukana on muitakin valtioita, mutta ne ovat sivuosassa. Tällainen työnjako oli esimerkiksi Yhdysvaltain johtamassa Irakin sodassa vuonna 2003.
Toisen määritelmän mukaan unilateralismi tarkoittaa valtion toimintaa omien kapeiden etujensa ajamiseksi, ottamatta huomioon muita valtioita. Selkein esimerkki on se, kun valtio toimii vastoin kaikkien muiden valtioiden toiveita, joskin tämä on harvinaista kansainvälisessä politiikassa. Tämän määritelmän mukaan valtion toiminta yksinäänkään ei ole unilateraalista silloin, kun muut valtiot hyväksyvät sen.
Kolmannen määritelmän mukaan unilateralismilla tarkoitetaan sitä, kun valtio toimii kertomatta siitä etukäteen muille valtioille.
Neljännen yleismääritelmän mukaan unilateralismi tarkoittaa sitä, kun valtio ei noudata ulkopolitiikassaan kansainvälisten instituutioiden toiveita, tai kun se vetäytyy instituutioista, kuten tekemistään kansainvälisistä aserajoitussopimuksista, tai jättää sopimuksia ratifioimatta.
Erikoismääritelmät

Kansainvälisessä talouspolitiikassa unilateralismilla voidaan tarkoittaa sitä, että valtio luopuu syrjimättömyysperiaatteesta ulkomaankaupassaan. Toinen unilateralismin merkitys talouspolitiikassa on aggressiivinen voimankäyttö myönnytysten saamiseksi talousneuvotteluissa heikomman valtion kanssa.
Turvallisuuspolitiikassa unilateralismilla on tarkoitettu ensinnäkin sitä, kun valtio toimii sotilaallisesti ilman muiden valtioiden tukea. Joidenkin tutkijoiden mukaan unilateralismiksi voidaan kutsua myös sellaisia sotilaallisia operaatioita, joissa joukot ja resurssit tulevat pääasiassa yhdeltä valtiolta, joka myös johtaa operaatiota. Toinen unilateralismin merkitys turvallisuuspolitiikassa on operaatio, jolla ei ole kansainvälisen instituution, kuten Yhdistyneiden kansakuntien, valtuutusta tai tukea, sillä kansainvälisen lain mukaan sotilaallisen voiman käyttö muuhun kuin hyökkäyksen torjumiseen vaatii YK:n valtuutuksen.
Esimerkkejä

Yhdysvallat on nostettu esimerkiksi maasta, joka on usein harjoittanut unilateralismia ulkopolitiikassaan, esimerkiksi George W. Bushin presidenttikaudella.
Unssi

Unssi (lat. uncia, kahdestoistaosa; lyhenne oz.), on vanha painomitta, joka on edelleen käytössä brittiläisiä yksiköitä käyttävissä maissa. Kansainvälisesti käytetty Avoirdupois-unssi on noin 28,35 grammaa.
16 unssia (oz) = 1 pauna (lb) eli avoirdupois-naula.
Useimmissa Euroopan maissa on ollut Rooman valtakunnan perua käytössä naulaa ja unssia vastaavat painon yksiköt. Roomalainen naula (libra) oli massaltaan noin 327 g ja roomalainen unssi (uncia) 27,75 g. Viimeinen Suomessa standardoitu naula oli massaltaan n. 425 g ja sitä vastaava unssi 35,4 g.
Apteekkimittana naula eli libra oli 12 unssia eli 356,247 g. Yksi unssi (29,687 g) jakaantui 8 drakmaan (tunnus ʒ).
Troy-unssi

Troy-unssi oli alun perin ranskalaisen Troyesin kaupungin naulan prototyypin kahdestoistaosa. Troy-mittayksiköitä käytettiin jalometallien, jalokivien, kemikaalien, apteekkitavaroiden ja muiden arvotavaroiden punnitsemisessa. Jalometalleja, kuten kultaa ja hopeaa, mitataan vieläkin yleisesti troy-unsseissa, joka on nykyään määritelty 31,103 476 8 grammaksi. Kultaunssi ja hopeaunssi tarkoittavat troy-unssia. Troy-unssi on hyväksytty jalo­metallien massan yksiköksi Suomessakin voimassa olevassa mitta­yksikkö­asetuksessa, joka määrittelee sen suuruudeksi 31,10 grammaa.
12 troy-unssia = 1 troy-naula (troy pound)
Unssit kuitujen ja kankaiden tiheyden määrittelyssä

Unssia käytetään mittayksikkönä myös tekstiiliteollisuudessa määriteltäessä kuitujen ja kankaiden tiheyttä. Yleisesti käytetty yksikkö on unssia neliöjaardia kohti, joka lyhennettynä ilmaistaan vain luvulla sekä sanalla unssi tai lyhenteellä oz. Esimerkiksi "kahdeksan unssin" materiaali on siis materiaalia, josta leikatun neliöjaardin kokoisen kappaleen massa on 8 unssia.
Tällä tavoin unssit ovat käytössä esimerkiksi nyrkkeilyhansikkaiden mitoituksessa. Mitä pienempi on unssiluku, sitä kevyempi on käytetty materiaali ja sitä vähemmän suojaava hansikas.  Yleiset harjoitteluhansikkaat voivat vaihdella 14 ja 20 unssin välillä, mutta säkki-, amatööri- ja ammattitaisteluhansikkaat vaihtelevat 8 ja 10 unssin paikkeilla.lähde?
Uraanipentabromidi

| Uraanipentabromidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  13775-16-1
PubChem CID:  139592
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  UBr5
Moolimassa:  537,53
Ulkomuoto:  Ruskea kiteinen aine
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Uraanipentabromidi (UBr5) on uraanin ja bromin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste.
Ominaisuudet ja valmistus

Huoneenlämpötilassa uraanipentabromidi on tumman ruskeaa kiteistä ainetta. Yhdisteen rakenne muistuttaa uraanipentakloridin rakennetta ja sen alkeiskoppi on trikliininen. Kiinteänä se esiintyy dimeerinä U2Br10. Uraanipentabromidi reagoi herkästi veden ja eräiden orgaanisten liottimien kuten etanolin ja asetonin kanssa. Se liukenee kloorattuihin hiilivetyihin ja asetonitriiliin. Bromidien kanssa se muodostaa kompleksisen heksabromouranaatti(V)ionin ([UBr6]-) Yhdiste pelkistyy suhteellisen helposti.
Uraanipentabromidia voidaan valmistaa kuumentamalla uraania ja bromia tai uraanitetrabromidia ja bromia 25–55 °C:n lämpötilaan. Asetonitriili katalysoi reaktiota.
Upanishad

Historia
Jumalat
Suuntaukset
Mytologia
Uskomukset ja tavat
Dharma
Artha
Kaama
Mokša
Karma
Samsara
Jooga
Bhakti
Mayasura
Puja
Mandir
Suuntaukset
Shaivismi
Vaishnavismi
Veerashaivismi
Smartismi
Reformihindulaisuus
muut suuntaukset
Tekstit
Veda-kirjat
Upanishad
Ramayana
Mahabharata
Bhagavad Gita
Purana
muut tekstit
Katso myös
Krishna-liike
Kastilaitos
Kalenteri
Hindulaisuuden kritiikki
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
Upanishadit tai upanisadit (devanagari: उपनिषद्, IAST: upaniṣad) ovat hindujen pyhiä kirjoituksia, veda-kirjojen viimeinen osa, joka sisältää selityksiä ja elämänohjeita veda-kirjojen pohjalta.
Tutkijoiden arviot upanishadien syntyajasta vaihtelevat 1500-luvusta eaa. 700-luvulle eaa. Upanishadit kulkivat suullisena perimätietona kunnes ne kirjoitettiin. Upanisadeja oli aluksi yli kaksisataa, mutta yleisesti hyväksyttyyn laitokseen niitä on päässyt kaksitoista pääasiallista ja joukko vähäisempiä tekstejä, yhteensä 108 kappaletta.
Kirjallisuutta

Seitsemän Upaniśadia.  (Sanskritin kielestä suomentanut Marja-Leena Teivonen)  Helsinki:  Gaudeamus, 1975.  ISBN 951-662-127-9
Jani Uotinen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. toukokuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Kuusankoski, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 168 cm
Seura
Seura: Jazz
Tehtävä: päävalmentaja
Junioriseurat
1988–1992: Kumu
1993–1996: MyPa
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1996–1999 | MyPa | 63 | (5) |
| 1995 | → Kultsu (laina) | 2 | (0) |
| 1995 | → Purha (laina) | 1 | (0) |
| 1996 | → Reipas (laina) | 11 | (2) |
| 2000–2001 | FC Kuusankoski | 32 | (15) |
| 2001 | Morton | 1 | (1) |
| 2002 | FC Kuusankoski | 6 | (0) |
| 2002–2004 | Morton | 53 | (9) |
| 2004 | MyPa | 8 | (2) |
| 2004 | → Rakuunat (laina) | 6 | (4) |
| 2005–2008 | VPS | 63 | (6) |
| 2009 | VIFK | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 247 | (44) |
Maajoukkue
| 1993 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 1995 | Suomi U17 | 3 | (0) |
| 1997–1998 | Suomi U21 | 3 | (1) |
Valmennusura
2009: VPS-j
2011: VPS (apuv.)
2014: Jazz
2016: Jazz
2018–2019: SJK Akatemia
2019–2020: KPV
2021–: Jazz
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jani Uotinen (s. 17. toukokuuta 1978 Kuusankoski) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.
Ura

Uotinen on Kuusankosken Kumun kasvatti, joka pelasi ensimmäiset miesten ottelunsa Kultsussa vuonna 1995. Veikkausliiga-debyyttinsä hän teki Myllykosken Pallon riveissä 28. heinäkuuta 1996 ottelussa Turun Palloseuraa vastaan. Veikkausliigaa Uotinen pelasi myös Vaasan Palloseurassa, jota hän oli aluksi nostamassa takaisin pääsarjaan kaudeksi 2006. Veikkausliiga-otteluita Uotinen pelasi yhteensä 110, joissa hän teki yhdeksän maalia. Uotinen saavutti MyPassa SM-hopeaa 1996 ja SM-pronssia 1999. Hän pelasi urallaan myös skotlantilaisessa Greenock Mortonissa.
Kauden 2009 Uotinen aloitti pelaajana Vasa IFK:ssa, mutta jo toukokuussa hänet nimettiin VPS-junioreiden päävalmentajaksi. Aikaisemmin hän on valmentanut myös Palloliiton Vaasan piirin piirijoukkuetta. Uotinen on suorittanut Pro-valmentajatutkinnon helmikuussa 2014. Siirrýttyään FC Jazzin valmennuspäälliköksi helmikuussa 2014, hänet nimitettiin elokuussa seuran päävalmentajaksi tehtävästä eronneen Jouni Joensuun tilalle.
Heinäkuussa 2019 Uotinen siirtyi Veikkausliigajoukkue KPV:n päävalmentajaksi.
Saría

Sarían saari satelliittikuvassa. Kárpathoksen saaren (etelässä) Saríasta erottaa kapea salmi.
| --- | --- |
Sijainti:  35°52′N, 27°13′E, Kárpathos Kárpathos-Kásos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Korkein kohta:  Pachý Vounó, 631 m
Pinta-ala:  21 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  45
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Saría (kreik. Σαρία; myös Sariá, Σαριά) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kárpathoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku 45 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Saría kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Maantiede

Saría sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä suuremman Kárpathoksen saaren pohjoiskärjen edustalla. Saari muodostaa yhdessä lähisaartensa kanssa muodostaa Kárpathoksen kunnan, joka kuuluu Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kallioiselle Saríalle ovat ominaisia jyrkät rinteet ja irtokivet. Saría yhdessä Kárpathoksen saaren pohjoisosan kanssa muodostaa Natura 2000 -verkostoon kuuluvan luonnonsuojelualueen, jolla on kokoa 112,98 neliökilometriä. Suojelualueen uhkia ovat maaperäeroosio, tulipalot sekä ylilaidunnus.
Saarella harjoitetaan metsästystä ja karjankasvatusta. Saríalle pääsee veneellä Kárpathoksen pohjoisosassa sijaitsevasta Diafánin satamasta.
Maantiede > Eläimistö

Äärimmäisen uhanalaista munkkihyljettä tavataan Natura 2000 -alueella. Euroopan unionin alueella munkkihyljettä tavataan noin sadassa paikassa. Muista nisäkkäistä alueella tavataan myös hiirenkorvasiippaa ja alppipikkulepakkoa. Matelijoista Natura 2000 -alueella tavataan Chalcides ocellatus ocellatus -skinkkiä, joka on silmäskinkin alalaji sekä Hemidactylus turcicus- ja Cyrtopodion kotschyi -gekkoja. Alueen muita eläinlajeja ovat sammakkoeläimiin kuuluva mölysammakko ja salamanterien heimoon kuuluva Lyciasalamandra luschani.
Saría muodostaa yhdessä Kárpathoksen saaren pohjoisosan kanssa 87,91 neliökilometrin laajuisen kansainvälisesti tärkeän lintualueen, jolla pesii muun muassa välimerenlokkeja. Muita alueella asuvia lintulajeja ovat sinirastas ja vuorikotka. Alueen pinta-alasta 85 prosenttia on maatalouden käytössä, 5 % kalastuksen käytössä ja loput 10 % on käyttämätöntä. Alueesta 78 % on pensaikkoa ja 8 % kallioisia merenrantoja ja rantajyrkänteitä. Loput 5 % alueesta on alkuperäisen havumetsän peitossa. Lintualueen uhkia ovat esimerkiksi tulipalot, laiton metsästys, metsänhakkuut, vieraslajit ja matkailu.
Maantiede > Kasvillisuus

Sarían kasvillisuus on phryganaa. Saarella on useita harvinaisia ja kotoperäisiä kasvilajeja. Sarían ja Kárpathoksen pohjoisosan käsittävällä Natura 2000 -alueella tavattavista kasvilajeista IUCN:n uhanalaisten lajien punaiseen listaan (1993) kuuluvat ja Kreikan laissa suojeltuja ovat muun muassa kellojen sukuun kuuluvat Campanula delicatula ja Campanula carpatha, paloyrttien sukuun kuuluva Phlomis pichleri, neilikkojen sukuun kuuluva Dianthus fruticosus ssp. carpathus, lyijykukkakasvien heimoon kuuluva Limonium carpathum, asterikasvien heimoon kuuluva Staehelina fruticosa, törmäkukkien sukuun kuuluva pensastörmäkukka, marattien sukuun kuuluva Asperula tournefortii, kohokkien sukuun kuuluva Silene ammophila ssp. carpathum, ukonnauriiden sukuun kuuluva Erysimum candicum ssp. carpathum ja villakkojen sukuun kuuluva Senecio gnaphalodes. Suojelualueella kasvavia CITES-sopimuksen C-liitteessä mainittuja kasvilajeja ovat muun muassa kalkkikämmekköjen sukuun kuuluvat kartiosaalepjuuri ja Anacamptis sancta. Suojelualueen muita kasvilajeja ovat esimerkiksi huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kuputeurikka, lemmikkikasvien heimoon kuuluva Lithodora hispidula ssp. hispidula, matarojen sukuun kuuluva Galium canum ssp. ovatum ja munkinhuppujen sukuun kuuluva Arum creticum.
Historia > Antiikki

Sarían saarelta on löydetty merkkejä asutuksesta, jotka on ajoitettu myöhäiselle neoliittiselle kaudelle eli noin vuosille 4000–3000 eaa. sekä pronssikaudelle vuosille 2300–2000 eaa. Antiikin aikana saari tunnettiin nimimuodossa Saros. Saarella oli ainakin yksi polis eli kaupunkivaltio, jonka nimi oli oletettavasti myös Saros. Toisaalta saarella mainitaan olleen myös Nisyros-niminen kaupunki, mutta ei ole varmuutta siitä, oliko kyseessä sama vai eri kaupunki. Myöskään kaupunkien sijainnista saarella ei ole täyttä varmuutta. Saaren koillisrannikon Palátianlahden läheisyydessä, Kástelloksen kukkulalla on sijainnut akropolis, jolta on löytynyt muurien jäänteitä sekä hautakammioita. Se oletetaan yleensä Saroksen kaupungin paikaksi.
Historia > Myöhempi historia

Löytöjen perusteella Saría säilyi asuttuna varhaisella kristillisellä ja bysanttilaisella kaudella. Palátianlahden pohjoispuolella on kahden basilikakirkon rauniot. Samoin antiikin akropoliilla sijaitsi basilika. Itärannikon Palátiassa oli 800- ja 900-luvuilla asutuskeskus, jossa oli kivestä rakennettuja yhden huoneen taloja. Taloissa oli kaareutuva kartiomainen katto. Samankaltaisia taloja on esimerkiksi Turkin kaakkoisosassa ja Syyriassa.
Sarían saari kuului vuoden 2010 loppuun saakka Ólympoksen kyläkuntaan. Vuoden 2011 alussa Saría päätyi Kárpathoksen kunnan osaksi, kun Ólympos liitettiin siihen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saría Wikimedia Commonsissa
Dodekanesia
| --- | --- |
Pääsaaret:   Astypálaia  Kálymnos  Kárpathos  Kásos  Kastelórizo (Megísti)  Kos  Léros  Nísyros  Pátmos  Ródos  Sými  Tílos 
Muut suuremmat saaret:   Agathonísi  Alimiá  Arkoí  Farmakonísi  Gyalí  Kínaros  Lévitha  Leipsoí  Nímos  Psérimos  Saría  Télendos 
Pienet saaret:   Adelfoí  Áfoti  Ágios Antónios  Agía Kyriakí, Astypálaia  Agía Kyriakí, Kálymnos  Agía Kyriakí, Léros  Agía Marína  Agía Thékla  Ágios Andréas  Ágios Geórgios, Megísti  Ágios Geórgios, Pátmos  Ágios Theódoros  Agriélaia  Ammoúdi  Antítilos  Ánydro  Apanonísia  Archángelos  Archangélou  Arefoúsa  Argeloússa  Armáthia  Artikonísi  Aspronísia Makrý Aspronísi  Megálo Aspronísi  Mikró Aspronísi  Aspropníchtis  Astakidonísia Astakída  Astakidópoulo  Chténi  Siál  Aváptistos  Avgó  Balámou  Chálavra Káppari  Makronísi  Piáto  Piláfi, Leipsoí  Psómos  Stavrí  Chamilí  Charkiás  Chiliomódi  Chína  Chondró  Chondronísi  Chondrós  Despotikó  Diakóftis  Diavátes Karavalonísi  Megalonísi  Divoúnia  Drosonísi  Exonísi  Faradonísia  Fokionísia  Frágkos  Ftenó  Gáidaros Livadeión  Gáidaros Megálou Chorioú  Gialesíno  Gláros, Agathonísi  Gláros, Léros  Glynó  Griá  Ímia  Kalapódia  Kalavrós  Kalólimnos  Kalóvolos  Kandelioússa  Karávolas  Karofýlla  Káto Prasoúa  Katsagrélli  Katsikópoula  Kentronísi  Kolófonas, Chálki  Kolófonas, Kásos  Kómaros  Kouloúndros  Kouloúra  Kounéli  Kounoúpoi  Koúrika  Koutsomýti  Krevátia  Krevatió  Kténia  Liádia Megálo Livádi  Pláka, Léros  Lígkia  Líra  Lítra  Maelonísi  Makronísi, Kásos  Makronísi, Pátmos  Makrý  Manóli  Márathos  Marmarás  Mávra  Mávro Poïní  Megálo Mávro Poïní  Megálo Trístomo  Mikrí Kouloúra  Mikró Sofráno  Mikró Trístomo  Moíra  Moní  Nekrothíki  Nerá, Agathonísi  Nerá, Kálymnos  Nípouri  Nisáki  Nisí  Nisierós  Ofidoússa  Oxiá  Pacheiá  Palaiókastro  Páno Prasoúa  Páploma  Patelída  Paximáda  Pentánisa  Pénte Vráchoi  Pergoússa  Petrokáravo  Piganoússa  Piláfi, Pátmos  Pítta  Pláka, Kásos  Plateía  Pláti, Kálymnos  Pláti, Kásos  Pláti, Sými  Polýfados  Pontikonísia Megálos Pontikós  Mikrós Pontikós  Pontikoúsa  Porionísi  Práso  Prasonísi, Kárpathos pohj.  Prasonísi, Kárpathos itä  Prasonísi, Pátmos  Prasonísi, Ródos  Prasoúda  Psathonísi, Agathonísi  Psathonísi, Pátmos  Psomí  Psoradiá  Ro  Safonídi  Saráki  Savoúra  Sélli  Sesklí  Sfýra  Skláves  Smyneronísi  Sochás  Sókastro  Spoláto  Strongylí, Agathonísi  Strongýli, Chálki  Strongýli, Kásos  Strongylí, Léros  Strongylí, Megísti  Strongylí, Nísyros  Strongyló, Pátmos  Strongyló, Ródos  Sýrna  Tigáni  Tragonéra  Tragonísi  Tragoúsa  Tría Nisiá Mesonísi  Plakída  Stefánia  Troumpéto  Trypití  Tsoúka, Chálki  Tsoúka, Pátmos  Tsoukáki  Vasilikí  Velóna  Xéra  Xóplakes  Zaforás 
Sarían Palátian ranta.
Sarían luontoa.
Urania

Urania (m.kreik. Οὐρανία, "taivaallinen") oli kreikkalaisessa mytologiassa tähtitieteen ja tähdistä ennustamisen muusa eli runotar. Hänet kuvataan usein pitämässä maapalloa vasemmassa ja vaarnaa oikeassa kädessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urania Wikimedia Commonsissa
Uraanitetrabromidi

| Uraanitetrabromidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  13470-20-7
PubChem CID:  83507 ja 57348036
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  UBr4
Moolimassa:  557,63
Ulkomuoto:  Ruskea kiteinen aine
Sulamispiste:  519 °C
Kiehumispiste:  777 °C
Tiheys:  5,35 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee, reagoi veden kanssa
Uraanitetrabromidi (UBr4) on uraanin ja bromin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste.
Ominaisuudet ja valmistus

Huoneenlämpötilassa uraanitetrabromidi on ruskeaa hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen ja atomit muodostavat levymäisen rakenteen. Yhdiste liukenee veteen, mutta myös hydrolysoituu sen vaikutuksesta. Uraanitetrabromidi liukenee poolisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja asetoniin. Aine on Lewis-happo ja muodostaa komplekseja esimerkiksi nitriilien kanssa.
Uraanitetrabromidia voidaan valmistaa kuumentamalla uraania ja bromia 500–700 °C:n lämpötilaan suojakaasun esimerkiksi typen läsnä ollessa. Muita tapoja ovat uraanidioksidin ja tetrabromimetaanin tai uraanidioksidin, bromin ja rikin tai hiilen välinen reaktio.
Umpipiha

Tammelan Portaan Syrjälän umpipiha on säilynyt alkuperäisellä paikallaan Portaan kylätontilla Hämeen Härkätien vanhan linjauksen varrella.
Umpipiha on vanhaan maatalouskulttuurin kuuluva maatilan rakennusten ryhmittelytapa, jossa pihapiiri on ympäröity kokonaan rakennuksilla. Ympäröity umpipiha on jaettu rakennuksilla tai aidalla kahteen toiminalliseen osaan: asuinpiha oli niin kutsuttu miespiha, ja talouspiha karjapiha.