stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tom Thorpe
Ura > Maajoukkueura

Thorpe on edustanut käytännössä kaikkia Englannin nuorten maajoukkueita. Hän pelasi Englannin alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa yhden pelin elokuussa 2013.
Käännös suomeksi
Koripallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1950

Vuoden 1950 koripallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin Budapestissa, Unkarissa 14.–20. toukokuuta 1950. Nämä olivat toiset koripallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut. Kisoihin osallistui 12 maata. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopeaa saavutti Unkari ja pronssille sijoittui Tšekkoslovakia. Turnauksen korikuningatar oli Ranskan Anne-Marie Colchen.
Sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.:  Neuvostoliitto
2.:  Unkari
3.:  Tšekkoslovakia
4.:  Ranska
5.:  Italia
6.:  Puola
7.:  Romania
8.:  Belgia
9.:  Sveitsi
10.:  Itävalta
11.:  Israel
12.:  Alankomaat
Liikennetelematiikka

Liikennetelematiikka (ITS, Intelligent Transportation System tai Intelligent Transportation Systems and Services) tarkoittaa tieto- ja viestintätekniikan, erityisesti tietoliikenne- ja paikkatietotekniikan yhdistelmien soveltamista henkilö- ja tavaraliikenteessä maalla, merellä ja ilmassa. Liikennetelematiikkajärjestelmien toimintoina on tiedon keruu, käsittely ja välittäminen sekä tietopalvelujen tarjoaminen liikenteen ja kuljetusten avuksi. Järjestelmiltä edellytetään yleensä ajantasaisuutta, luotettavuutta ja helppokäyttöisyyttä. Varsinaisella telematiikalla on myös muita käyttökohteita kuin liikenne.
Yleistä

Liikennetelematiikan avulla yritetään parantaa liikenneturvallisuutta ja teiden käyttöä tehostavaa liikenteenhallintaa sekä ohjata liikennettä. Tavoitteena voi olla myös ympäristöystävällisyys. Joukkoliikennettä tehostavat informaatio-, kuljetusten hallinta- ja maksujärjestelmät, tavarankuljetuksia erilaiset logistiikan telematiikkajärjestelmät. Liikenneonnettomuuksien syynä ovat usein havainto- ja huomiovirheet, mutta juuri liikennetelematiikan avulla voidaan parantaa riskitekijöiden havaittavuutta. Liikenteen sujuvuudesta ja onnettomuuksista halutaan yleensä tietoa, koska sujuvuuteen tulee häiriöitä onnettomuuksien yhteydessä.
Suomessa Liikenne- ja viestintäministeriön tavoitteena on saada vuoteen 2010 mennessä sekä kansalaisille että elinkeinoelämälle käyttöön sähköisessä muodossa tietoa, joka auttaa kiertämään ruuhkat, nopeuttamaan tavarankuljetusta ja löytämään sopivimmat joukkoliikenneyhteydet. Suomessa on ollut myös useita muita liikennetelematiikkaan liittyviä hankkeita. Liikennetelematiikan avulla voidaan siirtää tai korvata muunlaisia rahaa vaativia parannuksia, varsinkin kun telematiikka-hankkeisiin voi osallistua pienemmälläkin budjetilla: se on halvempaa kuin esimerkiksi uusien teiden rakentaminen. Valtio tai kunta hoitaa yleensä tielle hankittavat liikennetelematiikkajärjestelmät, autoihin hankittavat järjestelmät autoilijat hoitavat itse yleensä vapaaehtoisesti. Palveluista osa on käyttäjille ilmaisia (esimerkiksi keli- ja liikennetiedotteet), osa taas maksullisia (esimerkiksi jotkut reittipalvelut).
Historiaa

Liikennetelematiikkaan liittyvä tutkimus aloitettiin 1960- ja 1970-luvulla ainakin Japanissa, Yhdysvalloissa ja Saksassa. Aihepiirinä oli erityisesti reittiopastus ja käytössä olivat suuret keskustietokoneet, mutta erilaisten rajoitusten vuoksi mikään järjestelmistä ei kuitenkaan päätynyt käytännön toteutukseen. 1980-luvulla olivat liikennetelematiikan mahdollisuudet parantuneet tekniikan kehittymisen vuoksi, joten eri puolilla maailmaa saatiin kehitettyä uusia järjestelmiä.
Tietopalveluja > Tiedotukset säästä ja liikenteestä

Liikennetiedotuspalveluja tarjotaan sekä radiossa että internetissä. Kelikameroiden näyttämää kuvaa voi katsella internetistä. Radiossa voidaan kertoa liikennemäärästä ja säästä sekä poikkeustilanteista, kuten ruuhkista ja erikoiskuljetuksista. Suomessa liikennetietopalveluita tuottaa lähinnä Tiehallinnon liikennekeskus, joka myös suorittaa liikenteen seurantaa. Seurantajärjestelmän hyödyt tulevat parhaiten esille ruuhka- ja muissa häiriötilanteissa: kun matka-aikoja on seurattu, siitä voidaan myös tiedottaa ja tarvittaessa neuvoa vaihtamaan kiertotielle. Suomessa kyseinen järjestelmä on käytössä esimerkiksi valtatie 4:llä, Lahden ja Heinolan välillä. Ennustamalla lähituntien tilannetta pääteillä ja kertomalla senhetkisestä tilanteesta, voivat autoilijat tarvittaessa valita toisen reitin. Sää- ja kelitiedotuksissa apuna ovat tiesääasemien keräämät tiedot, kelikamerakuvat sekä satelliitti- ja tutkakuvat, joiden perusteella voidaan tehdä ennusteita ja tiedotuksia.
Tietopalveluja > Tiedotukset säästä ja liikenteestä > Tiesääasemat

Tiesääasemien verkon pohja rakennettiin Suomeen 80- ja 90-luvun vaihteessa, jolloin järjestelmään kuului noin 100-150 asemaa. Sen jälkeen verkon reikiä on täydennetty, ja nykyisin tiesääasemia on Suomessa yli 400. Useimmat nykyiset tiesääasemat on päivitetty optisilla kitka-antureilla, jotka mittaavat tienpinnan kitkaa, ja kyseiset anturit lisätään automaattisesti melkein kaikkiin uusiin tiesääasemiin. Lisäksi on kehitelty tiesääaseman kevyempi ja halvempi versio, joka mittaa vain tarvittavat perustiedot. Kyseistä versiota tiesääasemasta käytetään vain vähäliikenteisellä tieverkolla ja seutu- sekä yhdystieverkolla erityisesti itärajan tuntumassa.
Tietopalveluja > Tiedotukset säästä ja liikenteestä > Kelikamerat

Suomen ensimmäinen kelikamera asennettiin Kuuselaan vuonna 1992. Kelikamerat alkoivat yleistyä Suomen teillä vasta vuoden 1995 jälkeen, suuremmissa määrin vasta 2000 jälkeen. Vielä 2000-luvun alkupuoliskolla kameraverkossa oli hyvinkin isoja reikiä. Nykyisin kameraverkko on melko tiivis ja siihen kuuluu reilut 500 kelikameraa. Uusia kameroita asennetaan vuosittain noin 20–50 kappaletta.
Tietopalveluja > Reitinhakupalvelut ja navigointi

Liikennetelematiikan eräänlaisia sovelluksia ovat erilaiset internetistä löytyvät reitinhakupalvelut, reittioppaat, joista voi hakea reittivaihtoehtoja liikkuipa sitten julkisella liikenteellä tai omalla autolla. Liikennetelematiikka ja navigointi puolestaan yhdistyvät esimerkiksi autoihin kiinnitettävissä näyttötauluissa, joiden avulla voidaan hakea matkareitti ja kone neuvoo sen. Navigointi perustuu paikkatietokantoihin ja paikannukseen. Laitteet voivat kertoa karttojen pohjalta lyhyimmän reitin tai liikenteen sujuvuuden mukaan nopeimman. Navigointiin liittyy informaatio esimerkiksi seuraavista asioista: kulkureitti, reitin valinnan opastus, matka-aika, sää- ja kelitiedot, joukkoliikenteen aikataulut ja liikennehäiriöt. Nykyään joitakin tietoja voidaan välittää myös matkapuhelimeen.
Tietopalveluja > Tietokannat

Tieverkosta voidaan tehdä erilaisia tietokantoja. Suomessa tärkeimpiä on Tiehallinnon Digiroad-paikkatietojärjestelmä, joka sisältää koko Suomesta teiden ja katujen tietoja, niiden sijainnin ja erilaisia ominaisuuksia. Logistiikka ja joukkoliikenne ovat mahdollisia tietokantojen käyttäjiä kuljetusten suunnitteluun, pelastustoimi voi yhdistää paikannuksen ja reittimahdollisuudet vaikka rakennuksista kertoviin paikkatietojärjestelmiin. Tietokanta-aineistoa voidaan käyttää myös esimerkiksi liikenteen seuranta- ja hallintajärjestelmiin tai teiden ja katujen kunnossapidon kehittämiseen.
Ajantasainen pysäköintiopastus

Järjestelmä kertoo autoilijoille, missä pysäköintilaitoksessa on vielä tilaa ja siten säästää autoilijaa turhalta etsimiseltä, kyseistä aluetta turhalta paikanhakuliikenteeltä ja saa pysäköintilaitokset täyttymään järjestelmällisemmin. Saksassa on tutkittu, että opastus vähentää pysäköintiä etsivien liikennettä 10–20 %. Useimmiten pysäköintilaitoksiin opastavissa viitoissa merkintä kertoo onko paikka auki tai siellä tilaa, vaihtoehtoisesti opasteissa voi olla erikseen lähes ajantasaisesti päivittyvä vapaiden pysäköintipaikkojen määrä. Myös pysäköintilaitoksen oven vieressä voi olla taulu, jossa on esimerkiksi tekstiä (monissa maissa merkitykseltään yleensä tilaa ja täynnä) tai vapaiden pysäköintipaikkojen määrä numeroina. Helsingissä ollaan merkiksi valittu P-kirjain, jonka yli on vedetty punainen viiva, jos tilaa ei ole.
Järjestelmä toimii siten, että se laskee paikan sisään- ja ulosajokohtien liikenteen. Jos käytössä on rahastusjärjestelmä, niin siihen liittyvän puomin avulla voidaan laskea sekä sisään että ulos ajavat autot, jonka perusteella voidaan sitten laskea vapaiden paikkojen määrä. Kun autojen määrä alkaa lähestyä suurinta mahdollista määrää, opastetauluihin vaihdetaan merkintä "täynnä" ja se vaihtuu ensin kauempana oleviin opasteisiin. Tosin Suomessa on usein ongelmana se, että vaikka paikan ilmoitetaan olevan täynnä, autoilijat jäävät silti odottamaan ja etsimään paikkaa – aiheuttaen siinä samalla suuria pakokaasuhaittoja.
Joukkoliikenteen informaatiojärjestelmät Suomessa

Monissa suuremmissa kaupungeissa on käytössä erilaisia joukkoliikenteen informaatiojärjestelmiä. Suomessa esimerkiksi Helsingissä järjestelmän nimi on HELMI ja siinä ovat vuonna 2012 mukana kaikki raitiovaunulinjat ja 37 pääkaupunkiseudun bussilinjalla.
Helsingin HELMI perustuu radioviestintään: keskuslaitteiden välillä on kaapeliverkko, mutta liikennevälineiden ja aikataulunäyttöjen väliset tiedot kulkevat tukiasemien kautta. Bussin tai raitiovaunun sijainti pysäkin tarkkuudella määritellään satelliittipaikannuksen ja matkamittauksen avulla. Aikatauluseurannassa vertaillaan todellista sijaintia ja pysäkkiaikataulun perusteella laskettua sijaintia. Sitten sekä kuljettaja että muu liikennöinnistä vastaava henkilökunta saa tietää poikkeaman aikataulusta. Kuljettajan on vain muistettava aina päivän ensimmäistä kertaa liikkeelle lähtiessään kirjautua järjestelmään, niin sen jälkeen hänellä olevaan näyttöruutuun ilmestyy tiedot aikataulussa pysymisestä. Tarvittaessa järjestelmän kautta voidaan antaa tietoja myös liikennehäiriöistä tai muista hidastavista esteistä. Ainakin Helsingissä joukkoliikenne on sujuvoitunut HELMIn ansiosta ja siten saatu selviä rahallisia säästöjä.
Pysäkeille voidaan asentaa näyttötauluja, joista näkee Helsingissä ajantasaisen ennusteen minuutin tarkkuudella, milloin kaksi seuraavaa linjan bussia tai raitiovaunua ovat tulossa pysäkille. Joissakin kaupungeissa näytöstä näkee linjan aikataulun mukaisen saapumisajan ja Suomessa muualla kuin Helsingissä saapumisaikoja näytetään vain yksi. Lisäksi liikennöinnistä vastaavilla henkilöillä voi olla mahdollisuus lähettää tauluun tiedote vaikkapa liikennehäiriöistä. Helsingissä raitiovaunuissa sisällä on erilliset näytöt, joissa kerrotaan seuraava pysäkki vuorotellen suomeksi ja ruotsiksi. Lisäksi järjestelmä voi kuuluttaa pysäkin lisäksi tiedon sen läheisyydessä olevista merkittävistä matkailukohteista, kuten terminaaleista ja yleisötilaisuuksien pitopaikoista.
Myös esimerkiksi Tampereella on kehitteillä uusi joukkoliikenteen infojärjestelmä, joka tuottaa reaaliaikaista informaatiota busseihin ja ulkona oleviin näyttölaitteisiin sekä toteuttaa liikennevaloetuuksia, kuljettajien hälytystoimintoja ja välittää häiriötiedotteita.
Logistiikkaa helpottavia telematiikkajärjestelmiä

Logistiikassa telematiikkaujärjestelmiä voidaan käyttää esimerkiksi kuljetusjärjestelmän kehitykseen ja autojen reittien suunnitteluun, kuten kuljetusmatkan ja tyhjänä ajon määrän minimointiin, jolloin järjestelmät parantavat kuljetustaloutta ja vaikuttavat tuotantolaitoksen kuljetuskustannuksiin.
Tieto- ja viestintäteknisten sovellusten avulla liikennöinnin suunnittelija voi seurata ajoneuvon sijaintia ja suunnitella paluu- ja täydennyskuormia sekä nähdä auton täyttöasteen tilavuuden ja massan suhteen. Kyseiset järjestelmät ovat tuoneet säästöjä ja lisää tehokkuutta osittain siksi, kun enää ei tarvitse käyttää seurantaan niin paljoa aikaa eikä puhelimessa puhumista. Ajoneuvojen ja tavaran seurantaan liittyvät tiedot toimituksen etenemisestä ja saapumisajan arviointi, usein on myös mahdollisuus seurata kuljetusta internetissä, mikä on tärkeää erityisesti kriittisissä toimituksissa.
Kuljetettaviin tavaroihin voidaan liittää viivakoodeja, jotka kertovat tuotetiedot ja tiedetään tarkemmin mitä kuljetetaan. On myös olemassa järjestelmiä, jotka kertovat automaattisesti suunnittelijalle, koska auto saapuu lastauslaiturille ja lähtee sieltä eikä kuljettajan tarvitse itse kuitata. Ne tiedot voidaan yhdistää laskutukseen, ajo- ja lepoaikojen seurannan tiedot voidaan puolestaan siirtää palkanmaksujärjestelmään.
GPS-satelliittipaikannusta ja karttaohjelmia käyttävät ajoneuvopäätteet antavat kuljettajille tietoja lastin noutopaikasta, tavaramäärästä ja toimitusosoitteesta ja siten vähentävät etsiskelyä ja muuta turhaa ajoa. Ensimmäiset versiot laitteista tulivat 1990-luvun alussa, mutta sen jälkeen järjestelmät ovat kehittyneet ja laitteiden hinta laskenut. Käytössä laitteita on esimerkiksi puu- ja maidonkeruukuljetuksissa.
Muita sovelluksia

Tienkäyttömaksuja varten voidaan tietoja autojen liikkumisesta kerätä esimerkiksi satelliittipaikannuksella tai muilla sähköisillä tunnistimilla ilman että autoilijoiden tarvitsee pysähtyä maksun keruuta varten.
Satamainformaatiotaulu, joka antaa tietoa risteilyistä ja säästä. (Tampere)
Kännykkälippu raitiovaunuihin ja metroon. (Helsinki)
Pääkaupunkiseudun matkakortti ja muunlaiset joukkoliikenteessä matkalippuna toimivat ladattavat kortit, joita varten tarvitaan kehittyneet, mutta toimivat ja helppokäyttöiset tietojärjestelmät, joiden pitää osata ohjata lipputulot oikealle liikennöitsijälle.
Kysyntäohjatut linjat, jotka ajavat matkustajamäärän eivätkä aikataulun mukaan maaseudulla, josta on saatettu vähentää normaaleja bussivuoroja.
Raideliikenteen automatisointi eli liikkuminen ilman kuljettajaa, minkä yhtenä ongelmana on matkustajaturvallisuus.
Liikennevalo-ohjaus: liikennetilanteen mukana vaihtuminen, alueellinen ohjaus, joukkoliikenne-etuudet.
Kännykkäpohjainen pysäköintimaksujärjestelmä.
Automaattinen valvonta esimerkiksi ylinopeuden ajamiseen ja liikennevalojen noudattamatta jättämiseen, joiden seuraukset hoidetaan jälkikäteen auton rekisterinumeron perusteella.
Vielä kehitysvaiheessa olevat älykkäät nopeudensäätöjärjestelmät, jotka toimivat GPS-paikannuslaitteen ja digitaalisen nopeusrajoituskartan ja jotka merkitsevät muistiin ylinopeudet, kertovat nopeusrajoituksista ja niiden ylityksistä tai estävät ylinopedudella ajamisen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ITS Finland, Älykkään liikenteen verkosto Suomessa
Liikennetelematiikkaan keskittyvä telematiikka-sivu (englanniksi)
Digiroad
U.S Department of Transportation / Intelligent Transportation Systems (englanniksi)
Liikenneviraston Tiehallinnon liikennetietopalvelu (Arkistoitu – Internet Archive)
GPS-navigointilaite autossa.
Tiesääasema vuonna 2023 Lahdessa eteläisellä ohitustiellä
Pysäköintiopasteet Saksassa.
Australialainen seuraavan raitiovaunun tulosta kertova näyttötaulu.
Vaihtuva varoituskyltti Ranskassa.
Sähköisesti tiedot keräävä tietullipiste Singaporessa.
Kiss Me Once Tour

Kiss Me Once Tour on australialaisen laulaja Kylie Minoguen neljästoista konserttikiertue. Kiertue markkinoi hänen Kiss Me Once -albumiaan ja alkoi 24. syyskuuta 2014 Liverpoolissa Englannissa.
Soittolista

Act 1: Sex Is Better
"Breathe" (Intro)
"Les Sex"
"In My Arms"
"Timebomb"
"Wow"
Act 2: Secret Kiss
"Bauhaus Disco" (Dance Interlude)
"Step Back in Time"
"Spinning Around"
"Your Disco Needs You"
"On a Night Like This"
"Slow"
Act 3: Dizzy Kiss
"Chasing Ghosts" (Video Interlude)
Medley : "Enjoy Yourself" (Intro) / "Hand on Your Heart" / "Never Too Late" / "Got to Be Certain" / "I Should Be So Lucky"
Act 4: Lick Kiss
"Skirt" (Video Interlude)
"Need You Tonight" (INXS-cover)
"Sexercize"
"Nu-di-ty" (Dance Interlude)
"Can't Get You Out of My Head"
"Kids"
Act 5: French Kiss
"Beautiful"
"Kiss Me Once"
"Get Outta My Way"
"Love at First Sight"
"The Loco-Motion"
"All the Lovers"
Encore
"Into the Blue"
Kiertueaikataulu

| Päivämäärä | Kaupunki | Valtio | Areena |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |


| Eurooppa | Eurooppa | Eurooppa | Eurooppa | Eurooppa |  |  |

| 24. syyskuuta 2014 | Liverpool | Englanti | Echo Arena Liverpool |  |  |  |
| 26. syyskuuta 2014 | Manchester | Englanti | Manchester Evening News Arena |  |  |  |
| 27. syyskuuta 2014 | Lontoo | Englanti | The Roundhouse |  |  |  |
| 29. syyskuuta 2014 | Lontoo | Englanti | The O2 Arena |  |  |  |
| 30. syyskuuta 2014 | Lontoo | Englanti | The O2 Arena |  |  |  |
| 1. lokakuuta 2014 | Lontoo | Englanti | The O2 Arena |  |  |  |
| 3. lokakuuta 2014 | Cardiff | Wales | Motorpoint Arena Cardiff |  |  |  |
| 4. lokakuuta 2014 | Nottingham | Englanti | Capital FM Arena Nottingham |  |  |  |
| 5. lokakuuta 2014 | Nottingham | Englanti | Capital FM Arena Nottingham |  |  |  |
| 7. lokakuuta 2014 | Birmingham | Englanti | National Indoor Arena |  |  |  |
| 11. lokakuuta 2014 | Monte Carlo | Monaco | Salle des Étoiles |  |  |  |
| 13. lokakuuta 2014 | Madrid | Espanja | Palacio de Deportes |  |  |  |
| 14. lokakuuta 2014 | Barcelona | Espanja | Palau Sant Jordi |  |  |  |
| 15. lokakuuta 2014 | Montpellier | Ranska | Park&Suites Arena |  |  |  |
| 18. lokakuuta 2014 | Budapest | Unkari | Budapest Sports Arena |  |  |  |
| 19. lokakuuta 2014 | Bratislava | Slovakia | Samsung Arena |  |  |  |
| 21. lokakuuta 2014 | Praha | Tšekki | O2 Arena |  |  |  |
| 30. lokakuuta 2014 | Łódź | Puola | Atlas Arena |  |  |  |
| 31. lokakuuta 2014 | Kaunas | Liettua | Žalgiris Arena |  |  |  |
| 2. marraskuuta 2014 | Riga | Latvia | Arena Riga |  |  |  |
| 5. marraskuuta 2014 | Lille | Ranska | Zénith de Lille |  |  |  |
| 6. marraskuuta 2014 | Bryssel | Belgia | Palais 12 |  |  |  |
| 8. marraskuuta 2014 | Dublin | Irlanti | 3Arena |  |  |  |
| 9. marraskuuta 2014 | Belfast | Pohjois-Irlanti | Odyssey Arena |  |  |  |
| 11. marraskuuta 2014 | Newcastle | Englanti | Metro Radio Arena |  |  |  |
| 12. marraskuuta 2014 | Glasgow | Skotlanti | SSE Hydro |  |  |  |
| 13. marraskuuta 2014 | Sheffield | Englanti | Motorpoint Arena Sheffield |  |  |  |
| 15. marraskuuta 2014 | Pariisi | Ranska | Bercy Arena |  |  |  |
| 17. marraskuuta 2014 | Zürich | Sveitsi | Hallenstadion |  |  |  |
Australia

| 14. maaliskuuta 2015 | Perth | Australia | Perth Arena |  |  |  |
| 17. maaliskuuta 2015 | Adelaide | Australia | Adelaide Entertainment Centre |  |  |  |
| 18. maaliskuuta 2015 | Melbourne | Australia | Rod Laver Arena |  |  |  |
| 20. maaliskuuta 2015 | Sydney | Australia | Sydney Entertainment Centre |  |  |  |
| 21. maaliskuuta 2015 | Brisbane | Australia | Brisbane Entertainment Centre |  |  |  |
Aasia

| 28. maaliskuuta 2015 | Dubai | Yhdistyneet arabiemiirikunnat | Meydan Racecourse |  |  |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
Kylie Minogue
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Diskografia ·  Videografia ·  Konserttikiertueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Studioalbumit : Kylie ·  Enjoy Yourself ·  Rhythm of Love ·  Let’s Get to It ·  Kylie Minogue ·  Impossible Princess ·  Light Years ·  Fever ·  Body Language ·  X ·  Aphrodite ·  Kiss Me Once ·  Kylie Christmas ·  Golden ·  Disco ·  Tension
Kokoelmat : Greatest Hits ·  Hits+ ·  Confide in Me ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Confide in Me: The Irresistible Kylie ·  Kylie Hits ·  Kylie: The Albums 2000–2010 ·  The Best of Kylie Minogue ·  The Abbey Road Sessions ·  Confide in Me ·  Step Back in Time: The Definitive Collection
Livealbumit : Intimate and Live ·  Showgirl ·  Showgirl Homecoming Live ·  Kylie: Live in New York
Remixalbumit : The Kylie Collection ·  Kylie’s Remixes Volume 1 ·  Kylie’s Remixes Volume 2 ·  Kylie’s Non-Stop History 50+1 ·  Greatest Remix Hits 1 ·  Greatest Remix Hits 2 ·  Mixes ·  Impossible Remixes ·  Greatest Remix Hits 3 ·  Greatest Remix Hits 4 ·  Boombox
EP:t : Money Can’t Buy ·  Darling ·  Pink Sparkle ·  A Kylie Christmas
DVD:t : Live in Sydney ·  Intimate and Live ·  KylieFever2002: Live in Manchester ·  Greatest Hits 1987–1992 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Body Language Live ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Kylie Showgirl ·  White Diamond ·  Kylie Live: X2008 ·  Aphrodite Les Folies Live in London ·  The Best of Kylie Minogue
Kiertueet : Disco in Dream / The Hitman Roadshow ·  Enjoy Yourself Tour ·  Rhythm of Love Tour ·  Let’s Get to It Tour ·  Intimate and Live Tour ·  On a Night Like This Tour ·  KylieFever2002 Tour ·  Showgirl Tour ·  Showgirl Homecoming Tour ·  KYLIEX2008 ·  For You, For Me Tour ·  Aphrodite World Tour ·  Anti Tour ·  Kiss Me Once Tour ·  Golden Tour
Kirjat : Kylie: La La La ·  The Showgirl Princess ·  K ·  Kylie / Fashion
Parfyymit : Darling ·  Sweet Darling ·  Sexy Darling ·  Showtime ·  Couture ·  Inverse ·  Pink Sparkle ·  Dazzling Darling ·  Music Box
Muuta : Dannii Minogue ·  Stock Aitken Waterman ·  Neighbours
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Kirja ·   Luokka
Vyvyan Adams

Vyvyan Adams vuonna 1945.
Samuel Vyvyan Trerice Adams (22. huhtikuuta 1900 – 13. elokuuta 1951 Helston) oli brittiläinen alahuoneen valtiopäivämies. Hän oli koulutukseltaan juristi, ja hänet valittiin alahuoneen jäseneksi Leedsin läntisestä vaalipiiristä 1931 konservatiivisen puolueen ehdokkaana. Vaalipiirissä oli voimakas liberaalien kannatus. Hän hävisi 1945 vaalit ja toimi sen jälkeen teollisuusjohtajana. 1947–1950 hän oli ehdokas Itä-Fullhamin vaalipiirissä mutta ei onnistunut uusimaan paikkaansa.
Adams kysyi 5. joulukuuta 1939 alahuoneen keskustelussa, aikoiko Chamberlainin hallitus tukea Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta. Neville Chamberlain ei vastannut kysymykseen.
Tomasz Szukalski

Szukalski (toinen oikealta) hyväntekeväisyyskonsertissa vuonna 2010.
Tomasz Szukalski (1947 Varsova – 2. elokuuta 2012) oli puolalainen jazz-saksofonisti. Hän on yksi puolalaisen jazzin historian tärkeimmistä muusikoistakenen mukaan?. 1970-luvulla Szukalski soitti Edward Vesala – Tomasz Stańko -kvartetissa sekä Edward Vesalan soololevyillä. 1980-luvulla Szukalski siirtyi soololevyillään Stańkon free jazz -tyylisestä ilmaisusta perinteisempään suuntaan. Hän soitti myös fuusiojazzia rumpali Czeslaw Bartkowskin ja kosketinsoittaja Wojtek Karolakin kanssa yhtyeessä Time Killers.
Diskografiaa > Tomasz Stańkon kanssa

TWET (1974)
Balladyna (1976)
Almost Green (1978)
Diskografiaa > Edward Vesalan kanssa

Satu (1976)
Rodina (1976)
Neitsytmatka (1979)
Aiheesta muualla

Tomasz Szukalskin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Koripallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 1954

Vuoden 1954 koripallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin Belgradissa, Jugoslaviassa 4.–13. kesäkuuta 1954. Nämä olivat neljännet koripallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut. Kisoihin osallistui kymmenen maata. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopeaa saavutti Tšekkoslovakia ja pronssille sijoittui Bulgaria. Turnauksen korikuningatar oli Tšekkoslovakian Dagmar Hubálková.
Sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.:  Neuvostoliitto
2.:  Tšekkoslovakia
3.:  Bulgaria
4.:  Unkari
5.:  Jugoslavia
6.:  Ranska
7.:  Italia
8.:  Itävalta
9.:  Länsi-Saksa
10.:  Tanska
Kauhukeittiö (kausi 2)

Kauhukeittiö on yhdysvaltalainen televisioformaatti, jossa Gordon Ramsay etsii uutta ravintolapäällikköä tulevaan ravintolaansa. Kaudella 2 ohjelman voittaja pääsi johtamaan lasvegasilaista miljardin dollarin ravintola Red Rock Resort Spa and Casinoa. Kausi esitettiin Yhdysvalloissa FOX-kanavalla 12. kesäkuuta – 14. elokuuta 2006 ja Suomessa MTV3-kanavalla 13. heinäkuuta – 22. syyskuuta 2007.
Henkilökunta

Gordon Ramsay, keittiömestari, keittiöpäällikkö ja ohjelman juontaja.
Scott Liebfried, apulaiskeittiöpäällikkö/ sinisen ryhmän johtaja.
Mary Ann Salcedo, apulaiskeittiöpäällikkö/ punaisen ryhmän johtaja.
Jean-Philippe Susilovic, hovimestari.
Kilpailijat

Toisen kauden osallistujat jaettiin sukupuolen mukaan.