stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mesoliittinen kausi
Mesoliittisen kauden tutkittuja asuinpaikkoja

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Brittein saaret Star Carr, Itä-Englanti 8700 eaa.  Cramond, Skotlanti 8500 eaa.  Mount Sandel, Irlanti 7010 eaa.  Howick house, Englanti 7000 eaa.  Newbury, Englanti  North Park Farm, Englanti Suomi Myllykoski, Orimattila, Etelä-Suomi, 8800 eaa.  Ristola, Etelä-Suomi, 8400 eaa.  Saarenoja 2, Kaakkois-Suomi, 8600 eaa.  Sujala, Pohjois-Suomi, 8200 eaa.  |  Venäjä Vis I, Luoteis-Venäjä, 8000–7000 eaa.  Veretje 1, Luoteis-Venäjä 7000 eaa.  Sokolok  Peurasaaren kalmisto  Besov Nos  Popovin kalmisto  Okaemo IV ja V  Ozerki V  Zamostje  Ilmurzinon asuinpaikka Tanska Tybrind Vig Ruotsi Skateholm  |  Viro Pulli, Viro 9000 eaa.  Tõrvala Latvia Zvejnieki 1  Uzavan Osa Liettua Sarnele  Kabeliai 2  Kernavė, noin 10 000 eaa. Muita asuinpaikkoja Lepenski Vir, Serbia 7000 eaa.  Franchthin luola, Kreikka 20 000–3000 eaa.  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mesoliittinen kausi Wikimedia Commonsissa
Mesoliittisia esineitä.
Eurooppa vuonna 8500 eaa. eli 10500 vuotta sitten. 1) Pohjoisessa oli vielä myöhäispaleoliittisia kulttuureja. 2) Joitain mesoliittisia kulttuureja 3) Svidryn kulttuuri, 4) Tardenoisin kulttuuri, 5) Capsan kulttuuri, 6) Oranian kulttuuri, 7) Alempi Capsan kulttuuri, 8) Hedelmällinen puolikuu, jossa maanviljely alullaan.
Saurus (yhtye)

| Saurus> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001–2021
Tyylilaji:  rap
Kotipaikka:  Espoo
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Kesken, MC   Pik3, tuottaja  
Levy-yhtiö:  Fjuu Records, 2007   Karma Musiikki, 2008–2010   Monsp Records, 2011–2021  
Aiheesta muualla
myspace.com/seonsaurus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Saurus oli espoolainen rap-yhtye. Yhtyeen muodostivat tuottaja Pik3 (lausutaan: "Pike", oik. Pirkka Räisänen) ja MC Kesken (oik. Mikko Kuuluvainen). Saurus tiedotti Facebook-sivullaan toukokuussa 2021 että yhtye lopettaa toimintansa yhteisymmärryksessä.
Historia

Sauruksen ensimmäinen albumi, Shelley Duvallin silmät, julkaistiin Lyhtyjä -levy-yhtiön kautta vuonna 2003 ja toinen albumi 400 000 vuonna 2005 sekin Lyhtyjä -levy-yhtiön kautta. Tämän jälkeen Saurus teki levytyssopimuksen The Funkiest -levykaupan alaisuudessa toimivan Fjuu Recordsin kanssa ja julkaisi kolmannen albuminsa, Son dynyy, vuonna 2007. Yhtyeen neljäs albumi, Neon Saurus, julkaistiin toukokuussa 2009 tällä kertaa Karma Musiikin kautta. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Uuteen maailmaan" ja siitä julkaistiin myös musiikkivideo. Sauruksen viides albumi Elossa julkaistiin marraskuussa 2011. Se kulki aluksi työnimellä Graindiapinat ja se piti alun perin julkaista jo vuonna 2010 Karma Musiikin kautta. Albumin julkaisu myöhästyi kuitenkin yli vuodella ja se julkaistiin lopulta Monsp Recordsin kautta, Karma Musiikin sijaan. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Bailataa" kesällä 2010 ja siltä julkaistiin kaksi musiikkivideota kappaleista "Pois edestä" ja "Välillä: Kruuna". Kumpikin musiikkivideo julkaistiin syksyllä 2011.
Pike tekee nykyään omaa musiikkia ja hän myös äänittää sekä miksaa tunnettujen artistien biisejä.lähde?
Diskografia > Albumit

Shelley Duvallin silmät (2003)
400 000 (2005)
Son dynyy (2007)
Neon Saurus (2009)
Elossa (2011)
VI (2018)
Diskografia > Singlet

Uuteen maailmaan (2009)
Luonnonvoima (2009)
Bailataa (2010)
Diskografia > Kokoelmilla

Mestarisoundi - Soundcheck 2007 (2007)
Syvällä pelissä - Kokoelma vol. 1 (2008)
Suomihiphoppia Vol. 5 (2008)
Suomihiphoppia Vol. 6 (2009)
Diskografia > Muut julkaisut

Kesken - Jäi (2006)
Nektaryn Seq & Kardoklikk - Trophikal Boyzz (2006)
Diskografia > Saurus

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Niko & Tapsa | "Täydellistä soundia" | Yhtä |  | 2011 |
Aiheesta muualla

Saurus Myspacessa (englanniksi)
Saurus Facebook -sivustolla
| n k Saurus |
| --- | --- |
 Kesken  Pik3 
Studioalbumit:  Shelley Duvallin silmät  400 000  Son dynyy  Neon Saurus  Elossa  VI 
Singlet:  ”Uuteen maailmaan”  ”Luonnonvoima”  ”Bailataa” 
Kokoelmilla:  Mestarisoundi - Soundcheck 2007  Syvällä pelissä - Kokoelma vol. 1  Suomihiphoppia Vol. 5  Suomihiphoppia Vol. 6 
Muut julkaisut:  Kesken - Jäi  Nektaryn Seq & Kardoklikk - Trophikal Boyzz
Kuumailmapallo

Kuumailmapallo
Kuumailmapallo on vanhin lentolaite, jolla on onnistuneesti pystytty lentämään.
Historia

Jotkut uskovat, että Nazcan linjat Perussa on piirretty kuumailmapallosta maata katselleen avustajan antamien ohjeiden mukaan. International Explorers Societyn jäsenten mukaan Nazcan seudun asukkailla oli edellytykset rakentaa kuumailmapalloja, ja muinaisesta keramiikan jäänteestä löytyy kuvakin kuumailmapallon kaltaisesta lentolaitteesta. Todistaakseen teoriansa IESin jäsenet rakensivat intiaanien kuumailmapalloa vastaavan laitteen ja lensivät sillä 18 minuutin ajan. IESin mukaan alkuperäisestä intiaanien kuumailmapallosta sai innoituksensa myös Bartolomeu de Gusmão.
Vuonna 1709 portugalilainen Bartolomeu de Gusmão antoi lentonäytöksen Portugalin kuninkaalle, mahdollisesti kuumailmapallolla. Inkvisitio syytti häntä noituudesta ja hän kuoli maanpaossa Sevillassa. lähde?
Tibere Cavallo teki kokeita vedyllä puhaltaen ilmaa keveämpää vetyä saippuakupliin muttei onnistunut ratkaisemaan paperin läpäisevyyden ongelmaaselvennä. lähde?
Rikkaan paperitehtailijan pojat Joseph ja Etienne Montgolfier huomasivat, että jos pussiin kerättiin kuumaa ilmaa, ilma sai pussin kohoamaan ylös. Montgolfierit esittelivät havaintoaan julkisesti 4. kesäkuuta 1783 Annonayn torilla. He polttivat olkia ja villaa pussin pohjassa olevan aukon alla, jolloin muodostunut lentolaite nousi noin 1000 metrin korkeuteen, pysyi ilmassa 10 minuuttia ja laskeutui sitten maahan 2,4 km:n päässä lähtöpaikasta. Montgolfierit matkustivat Versaillesiin, jossa he 19. syyskuuta 1783 toistivat kokeensa entistä suuremmalla ilmapallolla, jonka mukana ilmaan nousivat sen matkustajat: lammas, kukko ja ankka. Pallo lensi noin 8 minuutin ajan ja laskeutui turvallisesti 3,2 kilometrin päähän laukaisupaikasta. Lopulta 21. marraskuuta 1783 tapahtui ensimmäinen miehitetty, vapaa lento ilman turvaköyttä, matkustajinaan Jean-François Pilâtre de Rozier ja markiisi d'Arlandes. Ilmapallo purjehti Pariisin yllä 9 kilometrin matkan 25 minuutissa. Näkyä olivat todistamassa mm. Ranskan kuningas Ludvig XVI ja Benjamin Franklin.
Samaan aikaan Montgolfierin veljesten kanssa pariisilainen fysiikan professori Charles kehitteli palloa edelleen. Charles keksi ottaa käyttöön painolastin, venttiilin ja lisäsi palloon lisäkkeen alaosaan, jolloin se ei alaosasta avoimena räjähtänyt, kuten osa aikaisemmista suljetuista koepalloista. Montgolfierin veljekset ehtivät 10 päivää aikaisemminselvennä, Charles lensi pallollaan 1. joulukuuta. Hänen keksintönsä ensilentoa seurasi jopa 400 000 ihmistä. lähde?
Kuumailmapallo on yhä samoin varusteltu, lisänä ovat vielä englantilaisen Greenin 1800-luvun alussa kehittelemät laahausköydet. Montgolfierien pallotyyppi jäi pois käytöstä Pilâtre de Rozierin kuoltua pallon räjähdyksessä, kun Englannin kanaalin ylittämisestä kilpailtiin. lähde?
Historia > Suomessa

Oulussa pidettiin 29. elokuuta 1784 Ruotsin kuningas Kustaa III:n kunniaksi juhlajumalanpalvelus ja porvarien juhla. Oululainen apteekkari Johan Julin oli rakennuttanut tätä tilaisuutta varten kuumailmapallon. Se teki Pohjoismaiden ensimmäisen pallolennon ilman matkustajia.
Vuonna 1886 Albert Schumannin sirkuksen jäsen, puolalainen Karl Saks kiinnitti itsensä kuumailmapallon alla roikkuvaan trapetsiin ja nousi ilmaan Kampin kentältä. Pohjoistuuli puhalsi hänet kohti Suomenlahtea. Hänen oletettiin aikanaan putoavan mereen ja nousevan höyrylaivan kyytiin, minkä vuoksi hän oli varustautunut uimaräpylöillä ja merimiespuvulla, mutta lopulta merestä löydettiin vain ilmapallo, trapetsi ja räpylät. Tapauksen jälkeen ilmapalloilu oli kielletty yli kymmenen vuoden ajan.
1800-luvun lopulta seuraavan vuosisadan alkuun useat Ruotsista tai Venäjältä lähteneet aeronautit seikkailivat Suomen ilmatilassa. Esimerkiksi vuonna 1893 naparetkeilijä S. A. Andreé nousi pallolla Tukholmasta ja päätyi Brunskäriin Korppoon saaristoon.
Suomen ensimmäinen miehitetty ilmapallolento tapahtui vuonna 1892 Viipurissa. Tämän suoritti amerikkalainen W. Misen italialaisen Balleris'in konstruoimalla ilmapallolla. Valtavan viipurilaisen katsojajoukon silmien edessä nousi hän syyskuun 18. päivänä ilmaan 144:n kerran Tervaniemen korkeimmalta kohdalta ja leijaili sen jälkeen nopeassa tahdissa linnaa kohti. Ohjelman mukaan hänen olisi pitänyt heittäytyä laskuvarjolla maahan 3 000 m korkeudesta. Itse asiassa hän hyppäsi ulos jo Salakkalahden yläpuolella ja kuljetettiin impressaarion olkapäillä hurraahuutojen kaikuessa lähtöpaikkaansa.lähde?
Historia > Suomessa > Franzisco Cetti

Norjalais-italialaiset sukujuuret omistanut Franzisco Alexandro Cetti (1860–1925) – kapteeni, näyttelijä, rumpali, ajatustenlukija, naissankari, nälkätaiteilija, taikatemppujen paljastaja ja lisäksi vielä em. naparetkeilijä Andreén opettaja – saapui Helsinkiin toukokuussa 1907 egyptiläisestä silkistä tehdyn, 24 metriä korkean pallonsa kanssa.
Hänen oli määrä nousta ilmaan 26. toukokuuta. Kaasulaitos veti Hesperianpuistoon kahdeksantuumaisen putken Cettin palloa varten. Järjestelyjä avusti 30 venäläistä merisotilasta. Määräpäivänä sää oli sateinen, mutta Läntinen Viertotie oli sakeana väestä ja Töölönlahdella nähtiin runsaasti kanootteja. Orkesteri viihdytti kärsimätöntä väkijoukkoa, jonka painon alla kahdelle tuhannelle katsojalle mitoitetut penkkirivit romahtivat. Kenraalikuvernööriä odoteltiin paikalle. Pohjoismainen Biografinen Komppania valmistautui tallentamaan ilmapurjehduksen elokuvakameralla ensimmäistä kertaa historiassa. Tuntien viivästyksen jälkeen Cetti onnistuikin nousemaan ilmaan. Mutta pian pallo katosi yleisön näkyviltä matalalla leijuneisiin pilviin. Pilvien takana pallo nousi tuhanteen metriin ja leijui Söderskärin majakan ohi, kunnes illan pimeys pakotti miehistön laskeutumaan Sipoon saaristoon. Cetti palasi laivalla Helsinkiin.
Kesäkuussa Cetti yritti nousta ilmaan uudelleen, mutta pallon täyttäminen sujui hitaasti, ja kun kaupungin kaasulyhdyt sytytettiin kello 9 illalla, ei kaasua enää riittänyt palloon asti. Katsojat ilmaisivat pettymyksensä äänekkäästi, vyöryivät aitausten läpi ja aiheuttivat kalliit tuhot. Parin viikon kuluttua oli tarkoitus yrittää uudelleen, mutta velkojat takavarikoivat Cettin ilmapallon. Heinäkuussa Cettin onnistui viimein tehdä toinen lento, joka tapahtui hallitusti ja mitä kauneimmassa säässä. Lento laskeutui illalla Suomusjärvelle, jossa ensimmäinen vastaan tullut nainen pelästyi näkemäänsä pahanpäiväisesti ja telkeytyi talonsa suojaan.
Seuraavan kerran Cetti järjesti lentonäytöksen Viipurissa tuhannelle maksaneelle katsojalle ja kirkontornit miehittäneille uteliaille. Cetti saavutti ennätyskorkeuden 1400 m.
Kahden Viipurin-lennon jälkeen Cetti siirtyi Turkuun, jossa lento onnistui toisella yrityksellä. Åbo Underrättelserin reportterit lähtivät pallon perään vossikalla ja tavoitettuaan sen Ilpoisissa nousivat itsekin pallon kyytiin. 1 700 metrin korkeudessa toimittajat todistivat katulyhtyjen syttymistä. Cettin seuraavat yritykset kariutuivat sateeseen ja tuuleen, joka repi pallon rikki. Elokuun 17. päivänä Cettin onnistui lentää Åvikiin. Lentoaan hän rahoitti pudottamalla yläilmoista punssimainoksia. Kolmas lento onnistui 22. elokuuta ja Cettin mukana Littoisiin lensi Lisbeth Hannibal o.s. Syversen, joka suojautui gondolin uumeniin niin, ettei hänestä näkynyt enempää kuin pelkkä hatunsulka.
Tämän jälkeen Cetti palasi Ruotsiin. Hän laski Suomen-matkan tuottaneen hänelle 700 kruunun tappiot.
Rakenne

Kuumailmapalloja on eri kokoja, mutta pallo on yleensä 25 metriä korkea.lähde?
Puuvilla, nailon ja polyesteri ovat yleisiä pallojen materiaaleja. Nykyaikaisissa kuumailmapalloissa käytetään uretaanilla päällystettyä nailonia. Korkean paikan tutkimukseen käytettävät ilmapallot valmistetaan yleensä polyeteenistä tai polyesterikalvosta.
Kori on punottu pajusta tai rottingista. Koria sanotaan monesti gondoliksi. Korin alta kulkee teräsvaijerit, joiden varassa kori roikkuu. lähde?
Pallon huipussa on niin sanottu laskuvarjoventtiili, jolla voidaan säätää pallon nostetta päästämällä kuumaa ilmaa ulos sekä tyhjentää pallo laskeuduttaessa. Laskuvarjoventtiiliin voidaan myös rakentaa niin sanottu pikatyhjennys, jolla pallo voidaan tyhjentää nopeasti esimerkiksi tuulen aiheuttaman raahautumisen välttämiseksi.lähde?
Polttoaineena on propaani, jota kuljetetaan mukana erikoisvalmisteisissa pulloissa. Kaasu poltetaan tarkoitukseen suunnitellussa polttimessa lyhyin (1–8 sekunnin) sykäyksin. Polttimen ääni on tunnusomainen tuhahtelu, joka kuuluu kauas. Ihmisen kuuleman äänen lisäksi poltin ääntelee ultraäänitaajuudella,lähde? joka häiritsee muun muassa koiria ja hevosia. Siksi matalalla eläinten yli lennettäessä voidaan käyttää niin sanottua karjapoltinta jonka ääni on hiljaisempi mutta teho alhaisempi.lähde? Polttimessa palaa koko ajan niin kutsuttu pilottiliekki, jolla varsinainen polttoliekki sytytetään. lähde? Propaanipolttoainesäiliöt ovat yleensä alumiinista, ruostumattomasta teräksestä tai titaanista valmistettuja sylinterimäisiä paineastioita.
Kuumailmapallon rakenne
Kori
Korin sisusta.
Korin runkorakenteita.
Kaasupullot
Poltin
Pilottiliekki näkyy polttimessa ja toinen poltin käy täydellä teholla.
Venttiili
Erikoisia kuumailmapallomalleja
Maatuska
Darth Vader
Mikki Hiiri
Lentäminen

Ennen kuin pallo voidaan kuumentaa, täytetään se kylmällä ilmalla käyttämällä moottorikäyttöistä puhallinta. Vasta kun pallo on hyvin täyttynyt, voidaan se polttimen avulla nostaa pystyyn ja matkustajat voivat nousta koriin.
Kun poltin lämmittää pallon sisällä olevaa ilmaa se laajenee ja osa tulee alakautta pallosta pois. Pallo tulee näin kevyemmäksi kuin sitä ympäröivä ilma ja se pyrkii kohoamaan ylöspäin. Kun liekin annetaan sammua, pallossa oleva ilma alkaa jäähtyä. Tällöin pallon nousu ensin lakkaa ja se alkaa vähitellen laskea alaspäin. Pallon lentämisessä on haastavinta viive polton ja sen näkyvän vaikutuksen välillä. Esimerkiksi niin sanotun 77-pallon massa on lennettäessä yli kaksi tonnia eikä tuollainen massa muuta suuntaansa kovin nopeasti. Tämä täytyy muistaa niin laskuissa kuin nousuissakin. lähde?
Kun pallon halutaan vajoavan nopeasti alas, tai on tultu laskuun, avataan edellä mainittu pallon yläosassa oleva "huippuventtiili", jolloin kuuma ilma pääsee nopeasti virtaamaan ulos pallon sisältä.
Kuumailmapallolla lentäminen vaatii hyvää tuulten ja luonnon tuntemusta. Sitä voidaan ohjata ainoastaan vaihtamalla lentokorkeutta ja hakemalla siten haluttuun kulkusuuntaan menevä ilmavirtaus. Yleensä Suomessa noustessa ylöspäin tuuli kääntyy oikealle. Niin sanottu ohjauskulma on noin 30 asteen luokkaa, joskus jopa 180 astetta. Rannikon läheisyydessä voidaan hyödyntää myös niin sanottujen maa- ja merituulen vaikutusta.
Kuumailmapallolla lentäminen riippuu hyvin paljon sääoloista, minkä vuoksi valmiita lentosuunnitelmia joudutaan toisinaan lentoturvallisuussyiden takia muuttamaan tai perumaan.
Kuumailmapallo nousee ilmaan
Kuvia

Yönäytös
Kuumailmapallolla maailman halki
Göreme
Kappadokia
Kappadokia
Assuan
Norja
Deutscher Dom
Segovia
Wasatchvuoristo
Pagan
New Mexico
Itävalta
Tower Bridge
Todi
Oregon
Luxor
Helsinki
Lentäjät

Suomessa on kolme ammattimaista kuumailmapallolentäjää. Lajin harrastajia on maassa nelisenkymmentä. Heihin kuuluu mm. Anu Hopia.
Markku Sipinen pitää hallussaan kolmea kuumailmapallolennon Suomen ennätystä: matka (494,22 km), aika (13 h 46 min) ja korkeus (8801 m).
Suomen ilma-alusrekisterissä on 46 kuumailmapalloa vuonna 2022 .
Yleisölennot

Yleisöllä on mahdollisuus osallistua kuumailmapallolennoille. Vuodessa arviolta 4 000–5 000 ihmistä osallistuu alan yritysten järjestämille lennoille.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuumailmapallolentämisestä (Linnan pallo) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuumailmapallolentämisen historiaa
Jim Woodman: Nazca – Journey to the Sun. Pocket Books, 1977.

Kuumailmapallo Helsingissä
Vaxholmin kunta

| Vaxholmin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Vaxholm
Kuntakoodi:  0187
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  57,84 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  11 996
 – Väestötiheys:  207,4 as./km²
 
 www.vaxholm.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaxholmin linnoitus on nykyisin museona.
Oskar-Fredriksborgin linnoitus on myös nykyään museo.
Vaxholmin kunta (ruots. Vaxholms kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Vaxholm.
Kunnan maapinta-ala on 57,84 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 996 henkeä (31.12.2021).
Vaxholmin naapurikuntia ovat Värmdö, Nacka, Lidingö, Danderyd, Täby ja Österåker.
Vaxholmin kuntaan kuuluvassa Resarön saaressa sijaitsee Ytterbyn kaivos, joka on antanut nimensä neljälle alkuaineelle. Nykyään museona olevien Vaxholmin linnoituksen ja Oskar-Fredriksborgin linnoituksen tarkoituksena on ollut puolustaa reittiä Tukholmaan.
Vuonna 2007 kunnassa oli 2,65 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vaxholmin kaupunkiin kuului alun perin vain Vaxönin saari. Rindö liitettiin kaupunkiin vuonna 1913 sekä Tynningö, Skarpö ja muita saaria 1950. 1970-luvun kuntauudistuksessa kaupunki muutettiin ensin kunnaksi vuonna 1971, jolloin siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Vaxholm (4 952 asukasta) ja Österåker (19 806 asukasta) yhdistettiin. Uuden kunnan nimeksi tuli Vaxholm ja keskustaajamaksi Österåkerin keskustaajama Åkersberga. Vaxholm ei olisi halunnut luopua itsenäisyydestään ja monet asukkaat pyrkivät kunnan jakamiseen.
Vaxholmin kunta jaettiin vuonna 1983. Aikaisemman Vaxholmin alueella asuneet 5 000 asukasta muodostivat kuitenkin liian pienen asukaspohjan. Ratkaisuna oli liittää Bogesundslandet (196 asukasta) Östra Rydin seurakunnasta ja Resarö (903 asukasta) Österåkerin seurakunnasta Vaxholmin seurakuntaan. Uudesta Vaxholmin kunnasta tuli vanhaa kuntaa hieman laajempi, ja siellä oli noin 6 000 asukasta. Jäljelle jääneestä osasta muodostettiin noin 25 000 asukkaan Österåkerin kunta.
Storholmarna-saariryhmä Stora Värtanin vesistössä liitettiin 1.1.2011 Vaxholmista osaksi Lidingön kuntaa.
Vaxholm on yksi niistä 14:stä Ruotsin kunnasta, jotka käyttävät kaupunkinimitystä niissä yhteyksissä, joissa se on mahdollista.
Väestönkehitys

| Vaxholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 3 650 | 3 650 |
| 1955 | 1955 |    | 3 679 | 3 679 |
| 1960 | 1960 |    | 3 792 | 3 792 |
| 1965 | 1965 |    | 4 322 | 4 322 |
| 1970 | 1970 |    | 4 786 | 4 786 |
| 1975 | 1975 |    | 4 874 | 4 874 |
| 1980 | 1980 |    | 4 851 | 4 851 |
| 1985 | 1985 |    | 6 325 | 6 325 |
| 1990 | 1990 |    | 6 779 | 6 779 |
| 1995 | 1995 |    | 8 215 | 8 215 |
| 2000 | 2000 |    | 9 286 | 9 286 |
| 2005 | 2005 |    | 10 123 | 10 123 |
| 2010 | 2010 |    | 10 965 | 10 965 |
| 2015 | 2015 |    | 11 380 | 11 380 |
| 2020 | 2020 |    | 11 886 | 11 886 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 170 | 10,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 284 | 2,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 011 | 8,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 8 915 | 78,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 196 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 157 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 237 713 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 195 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 26,3 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 16,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,6 | 0,3 |
|   | jalostus | 11,6 | 11,5 |
|   | palvelut | 86,3 | 87,4 |
|   | tuntematon | 1,4 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 586 | 5 363 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 48,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 551 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vaxholm | 4 857 |
| 2 | Resarö | 2 946 |
| 3 | Kullö | 889 |
| 4 | Oskar-Fredriksborg | 722 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Karlsudd
Ramsö
Rindö
Rindö smedja
Rindöby
Skarpö
Storholmen
Tynningö
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Skarpöby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vaxholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Österåkerin kunta sisältyy Vaxholmin tuloksiin vuosina 1973–1979.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 10 | 10 | 12 | 11 | 11 | 9 | 12 | 10 | 12 | 10 | 16 | 13 | 10 | 7 |  |
|   | Keskustapuolue | 11 | 8 | 6 | 2 | 2 | 4 | 4 | 5 | 2 | 2 | 2 | 4 | 3 | 4 |  |
|   | Liberaalit | 6 | 5 | 5 | 3 | 5 | 5 | 4 | 3 | 3 | 5 | 3 | 4 | 3 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 0 | 1 | 2 | 3 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 17 | 16 | 12 | 11 | 10 | 8 | 11 | 9 | 10 | 7 | 7 | 6 | 4 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |  |
|   | Muut | 2 | 6 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 8 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Vaxholmin piiri.