stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keuppia

| Keuppia |
| --- | --- |
 K. levante
 Myöhäisliitukausi 95 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Pääjalkaiset Cephalopoda
Alaluokka::  Mustekalat Coleoidea
Lahko::  Tursaat Octopoda
Heimo::  †Palaeoctopodidae
Suku::  †Keuppia  Fuchs, Bracchi & Weis, 2009
Lajit
 †K. hyperbolaris Fuchs, Bracchi & Weis, 2009  †K. levante Fuchs, Bracchi & Weis, 2009 
Katso myös
   Keuppia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keuppia on sukupuuttoon kuollut mustekalasuku, joka löydettiin Libanonista vuonna 2009 cenomanum-vaiheen 95 miljoonaa vuotta vanhoista kerrostumista.
Lajit Keuppia levante ja Keuppia hyperbolaris erosivat toisistaan selkäkilven kasvulinjan perusteella, mutta muuten ne olivat hyvin samanlaisia. Selkäkilpi ei ollut supistunut sauvoiksi kuten Styletoctopuksella, mutta näyttää silti olleen lyhentynein siivin. Hyvin säilyneissä fossiileissa näkyvät kidukset, mustepussi sekä imukupit. Keuppia on Palaeoctopuksen lisäksi sijoitettu heimoon Palaeoctopodidae selkäkilven yhtäläisyyksen johdosta. Vaikka Keuppialta puuttuivat evät, sitä pidetään Palaeoctopusta suurempana ja voimakkaampana uimarina.
Aiheesta muualla

Prehistoric Wildlife: Keuppia
Khulnan alue

| Khulnan alue খুলনা বিভাগ |
| --- | --- |
 Maisemaa Kushtian piirikunnassa
 Alueen sijainti Bangladeshissa
Valtio:  Bangladesh
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Khulna
Pinta-ala:  22 272 km²
Väkiluku (2016):  17 252 000
 – väestötiheys:  774,6 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BD-D
Khulnan alue (bengaliksi খুলনা বিভাগ, Khulanā bibhāga) on yksi Bangladeshin kahdeksasta hallinnollisesta alueesta. Bangladeshin lounaisosassa sijaitsevan alueen pinta-ala on 22 272 neliökilometriä ja siellä on arviolta 17 252 000 asukasta (vuonna 2016). Alueen itäpuolella on Dhakan ja Barisalin alueet, pohjoispuolella Rajshahin alue, lännessä Intian Länsi-Bengalin osavaltio ja etelässä on Bengalinlahti, jossa sijaitsee alueeseen kuuluvia saaria. Alueen hallinnollinen keskus on Khulna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khulnan alue Wikimedia Commonsissa
Bangladeshin alueet
Barisal
Chittagong
Dhaka
Khulna
Mymensingh
Rajshahi
Rangpur
Sylhet
Kalaton (Asikkala, Kurhila)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°10′31″N, 25°18′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Mustjärveen 
Järvinumero:  14.222.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,7 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,375 km  
Pinta-ala:  0,923 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Äiniönjoen valuma-alueeseen (14.222) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,7 metriä mpy.
Kalaton (Heinola, Paistjärvi)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°16′10″N, 26°26′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.179.1.045
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,8 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,481 km  
Pinta-ala:  1,142 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Paistjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.
Karl Johans gate

Karl Johans gatea länteen päin, taustalla kuninkaallinen linna.
Karl Johans gate on Oslon keskustassa sijaitseva paraatikatu, joka johtaa kaakkois-luode-suuntaisesti keskusrautatieasemalta kuninkaalliselle linnalle. Se on nimetty Kaarle XIV Juhanan mukaan, joka oli Ruotsin ja Norjan yhteinen kuningas vuosina 1818–1844 (Norjassa hänen järjestysnumeronsa oli III). Katu kulkee Egertorgetin läpi. Sen kaakkoispuolella Karl Johans gate on kävelykatu, jota reunustavat erilaiset liikkeet, kun taas torista luoteeseen on monia julkisia rakennuksia, kuten parlamenttitalo, Oslon yliopiston päärakennus sekä kansallisteatteri. Vuosittain 17. toukokuuta eli Norjan kansallispäivänä katu täyttyy juhlivista kansalaisista.
Kuvia

Ihmisvilinää marraskuussa 2011.
Egertorget, josta kaakkoon päin Karl Johans gate on vilkas kauppakatu, ja toiseen suuntaan aukeaa näkymä kuninkaalliselle linnalle.
Kansallispäivän juhlintaa vuonna 2003.
Karl Johans gaten ja Rosenkrantz’ gaten kulmassa sijaitsee Grand Hotel. Se tunnetaan muun muassa Nobelin rauhanpalkinnon saaneiden majoituspaikkana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karl Johans gate Wikimedia Commonsissa
Kaussjärv

| Kaussjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Rõugen kunta
Koordinaatit:  57°43′54″N, 26°55′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Rõuge jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Sandisuu oja 
Laskuoja:  oja Suurjärveen 
Järvinumero:  VEE2140200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,6 m  mpy. 
Rantaviiva:  0,562 km  
Pinta-ala:  2,3 ha  
Keskisyvyys:  7,3 m  
Suurin syvyys:  22 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaussjärv 
Järvi elokuussa 2012
Järvi lokakuussa 2011
Kaussjärv (myös Rõuge mõisa järv ja Rõuge Mõisajärv) on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Se sijaitsee Rõugen taajamassa Võrun ja Haanjan maanteiden risteyksen koillispuolella. Sen rannat laskevat lampeen jyrkästi eikä sillä ole saaria. Lampi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys 22 metriä (myös 24,5 m ). Viereinen Suurjärv on Viron syvin järvi 38 metrin syväyksellään. Kaussjärven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00017 kuutiokilometriä eli 0,17 miljoonaa kuutiometriä . Lampi sijaitsee suppamaisessa painaumassa, jonka reunat kohoavat monessa suunnassa 20 metrin korkeuteen. Laakso aukeaa kuitenkin Suurjärven suuntaan, jonne on myös lampea ympäröivä suovyöhyke päässyt leviämään esteettä. Lampi sijaitsee Rõugen keskustassa, joten joka puolella on asuinalueita ja eteläpuolella sijaitsee taajamakeskusta. Lammelle ei tule tietä, vaikka sen itäpuolella on rannan tuntumassa rakennuksia. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampea on kutsuttu myös Kalevin pojan kaivoksi .
Järven luokittelu ja luontoarvoja

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (vir. kareda veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat.
Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (vir. Rõuge ürgorg). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi järvi on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luontopuistoon.
Kaussjärvellä on mutapohja ja sen vesi on selvästi lämpötilakerrostunut. Järvessä ei ole tapahtunut aikoihin täyskiertoa, joka olisi sekoittanut alusveden ja päällysveden keskenään. Tällaisia järviä kutsutaan meromiktisiksi järviksi. Tällaisen järven alusvesi muuttuu lopulta hapettomaksi ja sinne alkaa kertyä suoloja ja muita aineita eri tavalla kuin päällysveteen, joka sekoittuu tuulen vaikutuksesta ja vaihtuu ojien läpivirtauksesta. Päällysvedessä vedenväri on vaalenanruskea ja sen näkösyvyys on 1,7–3,3 metriä. Sen vesikasvillisuuteen kuuluu 24 lajia. Järvessä elää ainakin ahven, särki, hauki, sorva ja lahna. Kahrila järvestä vaeltaa tänne myös ankerias ja siika.
Vesistösuhteet

Kaussjärv kuuluu Rõuge jõen valuma-alueeseen, sillä sen laskuoja laskee viereiseen Suurjärveen, joka on joen läpivirtausjärvi. Huomattavin tulo-oja on Sandisuu oja, joka on 4,8 kilometriä pitkä ja tuo peltojen kuivatusvesiä Taudsasta asti. Ojan valuma-alueen suuruus on 8,6 neliökilometriä, joka on vain hieman vähemmän, kuin lammen valuma-alue. Rõuge jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
↑  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Kiertolaisluotain

Kiertolaisluotain on tutkimaansa taivaankappaletta satelliittina kiertävä avaruusluotain. Monet kehittyneet, planeettaa läheltä tutkivat avaruusluotaimet omaavat ainakin taivaankappaletta kiertävän osan kuten Mars Reconnaissance Orbiter. Esimerkiksi Saturnus-luotain Cassini-Huygens sisälsi myös laskeutujaosan, jolle kiertorataosa toimi viestintäsatelliittina.
Ensimmäinen Marsia kartoittanut kiertolaisluotain oli Mariner 9. Sitä ennen miehittämättömät laitteet olivat kiertäneet Kuuta. Maata kiertäviä satelliitteja ei tyypillisesti nimitetä kiertolaisluotaimiksi; niihin viitataan usein satelliitteina.
Keltakangas

| Keltakangas |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Keltakangas korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Entinen kaupunki:  vuosina 1975-2008 Anjalankoski
Entinen kunta:  vuoteen 1974 Sippola
Suuralue:  Anjalankoski
Kaupunginosa nro:  32
Osa-alueet:  Keltakangas  Hasunkulma
Postinumero:  46860 Keltakangas
Taajamat:  Myllykoski
Naapurikaupunginosat:  Myllykoski  Inkeroinen  Anjala  Ummeljoki  Sippola
Entinen Anjalankosken kaupungintalo Keltakankaalla on arkkitehti Seppo Kasasen suunnittelema. Rakennus valmistui 1966 Sippolan kunnantaloksi.
Keltakangas on Kouvolan kaupunginosa, Anjalankosken suuralueella. Se on entisen Anjalankosken kaupungin ja sitä edeltäneen Sippolan kunnan hallinnollinen keskus. Keltakangas sijaitsee Myllykosken taajamassa Kymijoen itäpuolella valtatie 15:n varrella. Keltakangas on tilastollisessa taajamarajauksessa kasvanut yhteen Myllykosken ja Ummeljoen kanssa. Tilastollisesti Keltakankaan hallinnollinen kaupunginosa on osa Myllykosken tilastoaluetta, johon kuuluu myös Ummeljoen kylä.
Keltakankaalla on yli 600 asukasta.[lähde? ] Keltakankaalla on terveysasema ja perhekeskus. Keltakankaalla sijaitsee yritysalue Hyötyvirta, joka tunnettiin aiemmin nimellä Ekopark.
Valtatielle 15 Keltakankaan risteykseen valmistui eritasoliittymä vuonna 2018. Liikenneviraston mukaan hanke maksoi 6,1 miljoonaa euroa. Keltakankaan liittymän läheisyydessä on Anjalankosken ABC-liikennemyymälä.
Keltakankaalla oli Kouvolan seudun ammattiopiston tekniikan alojen toimipiste.
Kiertokaukoputki

Kiertokaukoputki
Kiertokaukoputki on kenttätykissä käytettävä suuntainlaite.
Kiertokaukoputkeen (lyhennetään KKP) asetetaan haluttu sivusuunta ("sivuluku") ja tykin putkea kierretään samaan aikaan kiertokaukoputken läpi tähystäen, kunnes kiertokaukoputken ja yleensä vasemmalle takaviistoon asetetun kollimaattorin asetusmerkit ovat päällekkäin. Kiertokaukoputkea ja kollimaattoria käytettäessä tykin lavetin ei tarvitse olla tarkasti suunnattu.
Kiertokaukoputkea voidaan käyttää myös suora-ammuntatähtäimenä, joskin etenkin venäläisvalmisteisten kenttätykkien vakiovarustukseen kuuluu erityinen suora-ammuntaan tarkoitettu tähtäinkaukoputki (TKP).
Keltajuova-aratti

| Keltajuova-aratti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Suku::  Pikkuaratit Brotogeris
Laji::  chiriri
Kaksiosainen nimi
 Brotogeris chiriri  (Vieillot), 1818 
Katso myös
   Keltajuova-aratti Wikispeciesissä   Keltajuova-aratti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltajuova-aratti (Brotogeris chiriri) on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö käsittää mantereen keskiosia Boliviasta Paraguayhin, Pohjois-Argentiinaan ja Brasiliaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Sen holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Paraguaysta 1818. Keltajuova-aratti on saanut nimensä keltaisista siipijuovistaan, jotka näkyvät hyvin lennossa. Lajille kertyy pituutta 22 cm. Sen ravintoon kuuluu siemenet, hedelmät, kukat ja versot. Pesimäajan ulkopuolella keltajuova-aratit elävät parvissa, jotka havaitsee helpoiten kimeistä huudoista. Pesä sijaitsee kolossa puussa tai oksassa.
Katsumi Oenoki

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 3. huhtikuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1988-1991 1992-2002 | Yamaha Motors Shimizu S-Pulse |  |
Maajoukkue
| 1989-1990 | Japani | 5 (0) |
Katsumi Oenoki (jap. 大榎 克己; s. 3. huhtikuuta 1965 Shizuoka, Japani) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Katsumi Oenoki edusti Japanin maajoukkuetta vuosina 1989-1990. Hän on osallistunut mm. Asian mestaruuskilpailuissa 1988.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 1989 | 4 | 0 |
| 1990 | 1 | 0 |
| Yhteensä | 5 | 0 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 1988
1 Tsuchida |
2 Ueno |
3 Horiike |
4 Taguchi |
5 Sakakura |
6 Motoyoshi |
7 Ihara |
8 Ōtake |
9 Shirasawa |
10 Oenoki |
11 Ikenoue |
12 Nakayama |
13 Kurosaki |
14 Noda |
15 Minoguchi |
16 Maeda |
17 Sukigara |
18 Matsuyama |
19 Sanada |
20 Takagi |
Valmentaja Yokoyama
Keulaportti

M/S Isle of Mull visiiri avattuna.
Stena Germanican perhosportti.
Keulaportiksi kutsutaan laivan varsinaisen rungon etuosassa eli aluksen keulassa sijaitsevaa rungon avattavaa osaa, jonka kautta aluksesta on mahdollista joko purkaa tai lastata ajoneuvoja. Keulaportteja on asennettu pääasiassa autolauttoihin sekä muihin ro-ro-aluksiin (roll-on, roll-off).
Keulaportit on edelleen jaoteltu eri ryhmiin rakenteidensa puolesta. Keulaportin käyttö tapahtuu yleensä keulaportin läheisyydessä sijaitsevasta käyttö-/hallintapaneelista. Myös aluksen komentosillalla on keulaporttien valvontaan tarvittavat laitteet.
Tämän lisäksi autolauttoihin on Estonian onnettomuuden jälkeen tiukentuneiden kansainvälisten määräysten seurauksena rakennettu ajorampin taakse nk. kolmannet portit, jotka estävät veden virtaamisen autokannelle mahdollisen visiiri-/ajoramppivaurion sattuessa. Myös itse visiirien mekaaniset rakenteet, niiden ohjaus-, lukitus-, ja valvontalaitteet sekä niihin liittyvät määräykset ovat tiukentuneet huomattavasti viimeisen vuosikymmenen aikana.
Visiiri-tyyppinen portti

Visiirityyppinen keulaportti aukeaa nimensä mukaisesti alhaalta ylöspäin, eli se on saranoitu aluksen sääkannen tukirakenteisiin yläosastaan. Aukeava visiiri on yksiosainen ja se on lukittu yleensä alhaalta sekä kummaltakin sivulta erillisillä lukituslaitteilla. Se on lisäksi varustettu erillisin ohjurein, jotka varmistavat visiirin ohjautumisen oikealle kohdalleen sen laskeutuessa alas. Visiirikeulaportin avaus- ja sulkuliike on pystysuuntainen.
Varsinaisen visiirin takana sijaitsee autokannen lastauksessa käytettävä ajoramppi, jota pitkin ajoneuvoliikenne johdetaan aluksen ja laiturin välillä. Suljettuna ollessaan rampin tulee olla vesitiivis.
Visiirityyppisten keulaporttien rakennus uusiin laivoihin on loppunut lähes kokonaan Estonian onnettomuuden jälkeen.[lähde? ]
Sivulle aukeava portti

Sivulle aukeavat nk. perhosportit puolestaan aukeavat nimensä mukaisesti aluksen sivuille. Tämä porttirakenne on yleistynyt voimakkaasti 1980-luvun lopulta lähtien. Tämän keulaporttityypin etuna on se, että aaltojen iskut eivät rasita portin lukkoja kuten visiirityypissä, vaan painavat portteja tiiviimmin toisiinsa ehkäisten keulaportin yllättävää aukeamista ja veden tulvimista sisään autokannelle. Perhosportti koostuu kahdesta eri osasta, jotka ovat muodoiltaan sekä rakenteeltaan toistensa peilikuvia. Yhdessä nämä muodostavat suljettuina ollessaan aluksen keulaosan. Perhosportin avaus- ja sulkuliike on vaakasuuntainen. Perhosportin kummatkin puoliskot ovat tuetut saranointi- sekä käyttövarsiensa puolesta aluksen rungon etuosan tukirakenteisiin. Myös perhosportit ovat varustettu ohjuri-, lukitus- sekä valvontalaitteilla. Varsinaisen portin takana sijaitsee purkamiseen ja lastaamiseen tarvittava ajoramppi, jonka tulee suljettuna olla vesitiivis. Sivulle aukeavien porttien etuna on myös se, että keulan ei tarvitse avautua koko korkeudelta, vaan ainoastaan autokansien korkeudelta.
Kalaton (Joutsa, Kivisuo)

| Kalaton Putamalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°52′34″N, 26°00′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.236.1.049
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,9 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,59 km  
Pinta-ala:  1,418 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton eli Putamalampi on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Sorsanselkä–Keskinenvedeltä tulevan harjujakson sisällä olevassa soistuneessa painaumassa.  Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannoilla kasvaa kangasmetsä tai se on suomaata.
Leivonmäen kansallispuisto

Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen länsipuolella kulkee harjun päällä tie ja itäpuolella patikkareitti.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.
Kingsmillin joukkomurha

| Kingsmillin joukkomurha |
| --- | --- |

Paikka:  Kingsmill, Armagh, Pohjois-Irlanti
Ajankohta:  5. tammikuuta 1976
Iskutyyppi:  Massamurha
Kuolleita:  10
Haavoittuneita:  1
Kingsmillin joukkomurha oli terroriteko Kingsmillin kylän lähellä Pohjois-Irlannissa 5. tammikuuta 1976. Asemiehet pysäyttivät protestantteja kuljettaneen minibussin ja ampuivat kymmenen sen matkustajaa. Iskua pidetään kostona edellisiltana tehdystä viiden katolisen surmasta.
Kaksi päivää verilöylyn jälkeen Britannian hallitus ilmoitti, että Special Air Service (SAS) on siirtymässä Etelä-Armagh’han.
Kierikin keramiikka

Kierikin keramiikkaa.
Kierikin keramiikka 3500–3200 eaa. oli Pohjois-Pohjanmaalta Laatokalle ulottunutta Sisä-Suomalaista asbestikeramiikkaa, jossa jatkui vanhempi kampakeraaminen perinne. Kierikin keramiikan yksi merkittävä asutuskeskittymä oli Iijoen suulla, ja sen luoneeseen kulttuuriin liittyi rikas esineistö. Kierikin jälkeen tuli Pöljän keramiikka, johon liittynyt esineistö oli köyhempää. Kierikin ja Pöljän keramiikkaa pidetään joskus saamelaisten tekemänä. Jätinkirkot, suuret kiviset aitaukset Perämeren rannoille liittyivät Kierikin ja Pöljän keramiikkoihin.
Kierikin keramiikka

Pohjoisen/itäisen Suomen kivikautiseen kulttuuriperinteeseen liittyvä Kierikin keramiikka vallitsi 3 500–3 200 eaa. Nimensä keramiikkatyyppi sai löytöpaikkansa Yli-Iissä sijaitsevan Kierikkisaaren mukaan. Kierikissä tehdyt kaivaukset 1960-luvulla paljastivat uuden asbestisekoitteisen keramiikkatyypin. Koristeena on harvassa kampaleimakoristeita. Kierikin keramiikka jatkaa tyypillisen kampakeramiikan traditiota. Astiat olivat usein erittäin suuria, jopa satalitraisia. Asbestikuiduilla suurista astioista saatiin huomattavasti kestävämpiä. Kierikin keramiikan aikaiset kaivauspaikat ovat varsin rikkaita, sillä löytöjen joukossa on usein mm. meripihkakoruja ja muita eksoottisia tuontitavaroita. Esiintymisalue on Pohjois-Pohjanmaalta Pohjois-Karjalaan. Kierikin keramiikka oli osin käytössä samaan aikaan sen jälkeen muotiin tulleen Pöljän keramiikan kanssa.
Aiheesta muualla

Kierikki.fi
Kierikki, Helsingin yliopisto
Ken Broderick

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Grenoble 1968 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Jugoslavia 1966 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1968 |  |  |
Kenneth Lorne ”Ken” Broderick (16. helmikuuta 1942 Toronto, Ontario – 13. maaliskuuta 2016 Niagara Falls, Ontario) oli kanadalainen jääkiekkomaalivahti ja olympiamitalisti.
Broderick kuului Kanadan maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Grenoblessa 1968. Olympiaturnauksella oli myös MM-arvo. Broderick valittiin Grenoblen olympiaturnauksen parhaaksi maalivahdiksi ja tähdistökentälliseen. Innsbruckin talviolympialaisissa 1964 Broderick sijoittui Kanadan joukkueessa neljänneksi. Vuoden 1966 MM-kilpailuissa hän voitti pronssia. Broderick pelasi myös muun muassa NHL:ssä.
Broderick kuoli lyhyen sairauden jälkeen sairaalassa 74-vuotiaana 13. maaliskuuta 2016.
Ken Breitenbach

| Ken Breitenbach> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. tammikuuta 1955 Welland, Ontario, Kanada
Kuollut: 28. huhtikuuta 2017 (62 vuotta)
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Pelinumero:  23
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1975–1979
Seurat:  Buffalo Sabres (NHL)
NHL-varaus:  35. varaus, 1975 Buffalo Sabres
Ken Breitenbach (9. tammikuuta 1955 Welland, Ontario, Kanada – 28. huhtikuuta 2017) oli kanadalainen jääkiekkopuolustaja. Hänen varattiin vuoden 1975 NHL-varaustilaisuudessa toisella kierroksella Buffalo Sabresiin. NHL-uransa aikana Breitenbach teki 68 ottelussa yhden maalin ja antoi 13 maaliin johtanutta syöttöä.
Keurunlampi (Suonenjoki, suurempi)

| Keurunlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°31′56″N, 26°56′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Särkilampeen 
Järvinumero:  14.718.1.056
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,4 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  2,216 km  
Pinta-ala:  6,655 ha  
Suurin syvyys:  13,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeurunlampi 
Keurunlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Iso-Kurikan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 390 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,4 metriä mpy.