stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uskonto Kymenlaaksossa
Historia > Luterilainen aika

Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaosssa Kymenlaakson alue tuli kuuluvaksi muodostettuun Viipurin hiippakuntaan. Vuoden 1726 valtiopäivillä asetettiin seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti. Upseerien piirissä vaikuttanut karoliinipietismi toi herätyksen sotilaiden mukana ja vaikutti kartanopietisminä Kymenlaakson aateliskartanoissa. Pikkuvihan jälkeen solmitussa Turun rauhassa vuonna 1743 Kymenlaakson alue jäi suurelta osin Venäjälle.
Kymenlaakson siirtyessä Venäjän keisarikuntaan, jätti keisari voimaan luterilaisen uskonnon ja kirkollisen järjestyksen. Pikkuvihan jälkeen Venäjään liitetyt seurakunnat muodostivat Haminan hiippakunnan. Kymenlaakson alue liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812.
Historia > Uskonnollisen vapauden aika

Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Lestadiolaisuus saavutti Kymenlaakson pääosin 1880- ja 1890-luvun aikana. 1880-luvulta lähtien evankelinen herätysliike koki voimakkaimman herätyskautensa, jonka aikana liike levisi Kymenlaaksoon.
Vapaakirkollisuus sai 1880-luvulta lähtien kannatusta Kymenlaaksossa erityisesti Kotkassa, jossa sijaitsi 1920-lukuun mennessä silloisen Viipurin läänin suurin vapaaseurakunta. 1900-luvun alussa perustettiin vapaaseurakunta myös Karhulaan. Vapaakirkollisuuden piirissä syntynyt skutnabbilaisuus sai puolestaan 1900-luvun alussa kannatusta Valkealan, Sippolan, Anjalan ja Pyhtään alueella. Metodismi puolestaan alkoi vaikuttamaan Kymenlaaksossa 1890-luvulta lähtien ja Kotkaan perustettiin oma metodistiseurakunta merimies- ja sisälähetysyhdistyksen pohjalle. Baptismilla oli puolestaan 1920-lukuun mennessä kannatusta lähinnä Pyhtäällä ja Virolahdella.
Kymenlaaksossa muodostui 1920-luvulla alueellisesti laajaa kannatusta adventismille. Vehkalahti muodosti selkeän adventismin paikalliskeskuksen, minkä lisäksi alueella toimivat myös Kotkan lähetysyhdistys sekä Kouvolan ja Virolahden sapattikouluryhmät.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Kymenlaaksossa toimii Mikkelin hiippakunta. Maakunnan seurakunnat kuuluvat Kymenlaakson rovastikuntaan. Maakunnassa toimivia seurakuntia ovat Kotka-Kymin seurakunta, Haminan seurakunta ja Pyhtään seurakunta.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet

Kymenlaakson alueella vaikuttavat erityisesti uuspietismi ja evankelinen herätysliike. Kymenlaakso on evankelioivan herätyskristillisyyden vahvaa tukialuetta. Tuntuvimman kannatuksen liike saa Kouvolassa ja sen kannatus on voimakasta Kymijokivarressa. Kansanlähetyksellä on kannattajaryhmiä myös muualla Saimaan ympäristössä ja maaseudulla.
Vanhoista herätysliikkeistä evankelisuus on vaikuttanut seudulla. Liikkeellä on niin ikään kannatusta Kymenjokilaaksossa ja Haminan ympäristössä. Evankelisuuden kattojärjestö Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys omistaa Kymenlaaksossa Kotkan Luther-salin. Sillä on säännöllistä jumalanpalvelustoimintaa Kotkassa. Esikoislestadiolaisilla on rukoushuone Kotkassa.
Protestantismi > Luterilaisuus > Muut luterilaiset kirkot

Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Kymenlaaksossa kaksi seurakuntaa, Kouvolan Pauluksen seurakunta ja Kotkan Siilas-seurakunta.
Protestantismi > Helluntaiherätys

Helluntailaisuuteen kuuluvia seurakuntia on Kymenlaaksossa useita. Kotkassa toimivat Kotkan helluntaiseurakunta ja Karhulan helluntaiseurakunta, Haminassa Haminan helluntaiseurakunta ja Miehikkälän helluntaiseurakunta sekä Pyhtäällä Hirvikosken helluntaiseurakunta. Näistä Suomen helluntaikirkkoon kuuluvat Kotkan ja Karhulan helluntaiseurakunnat.
Helluntaiherätys vaikutti jo 1910-luvulla ainakin Kouvolassa, Karhulassa, Pyhtään Hirvikoskella sekä Voikkaalla. Kaikkiin näihin syntyi omat seurakunnat 1920-luvulla, kuten myös Kuusankoskelle ja Kotkaan. Kotkassa oli vuosina 1931–1932 merkittäviä kasvun aikoja, kun seurakuntaan vuonna 1931 liitettiin 86 jäsentä ja seuraavana vuonna 73. Vuonna 1985 Kotkan helluntaiseurakunta kuului Suomen 20 suurimman helluntaiseurakunnan joukkoon siten että se oli 16. sijalla 451 jäsenellään.
Protestantismi > Vapaakirkollisuus

Suomen vapaakirkolla on Kymenlaaksossa Haminan ja Kotkan vapaaseurakunnat. Vuonna 1885 W. Gutzeit & Co -sahan työntekijöiden joukosta syntyi Kotkan ruotsinkielinen vapaaseurakunta, jonka toiminta päättyi 1950-luvulla. Karhulan alueelle perustettiin vuonna 1908 suomenkielinen vapaaseurakunta. Vuonna 1914 Rakennusosuuskunta Bethel rakennutti Kotkan vapaakirkon, jonka suomenkieliset lunastivat itselleen. Vuonna 1936 myös Haminaan syntyi Kotkan vapaaseurakunnan alainen ystäväpiiri, joka itsenäistyi vuonna 1985 omaksi seurakunnakseen.
Protestantismi > Adventismi

Suomen adventtikirkkoon kuuluvat Kymenlaaksossa Kotkan adventtiseurakunta sekä Kouvolan adventtiseurakunta.
Protestantismi > Metodismi

Pelastusarmeija toimii Kotkassa ja Kouvolassa. Toiminta alkoi Kotkassa vuonna 1894, Haminassa vuonna 1895, Voikkaalla 1909 ja Kouvolassa 1910.
Protestantismi > Tunnustuskuntiin sitoutumattomat seurakunnat

One Way Mission -järjestöllä on Kymenlaaksossa Kotkan ja Kouvolan One Way -seurakunnat.
Katolinen kirkko

Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Kymenlaaksossa toimii Kouvolassa keskuspaikkaansa pitävä Pyhän Ursulan katolinen seurakunta. Seurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Kotkassa ja Pyhtäällä.
Ortodoksinen kirkko

Kymenlaaksossa toimii Suomen ortodoksisen kirkon Kaakkois-Suomen ortodoksinen seurakunta. Kymenlaakson osalta se jakautuu Kotka-Loviisan toiminta-alueeseen sekä Kouvolan ja Haminan toiminta-alueeseen. Seurakunta järjestää jumalanpalveluksia ympäri Kymenlaaksoa ja se omistaa Haminan Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkon, Haminan hautausmaankirkon sekä Kotkan Pyhän Nikolaoksen kirkon.
Haminan ortodoksinen kirkko valmistui vuonna 1837. 1900-luvun alussa Haminassa oli 250 ortodoksia, joista 115 oli passilla oleskelevia venäläisiä. Kotkan ortodoksit kuuluivat Haminan seurakunnan alaisuuteen, mutta vuonna 1910 Kotkan ortodoksinen seurakunta itsenäistyi, tosin tämä toteutui vasta 1913. 1930-luvulle tultaessa Kotkan ortodoksisuus oli lähes hajonnut, tosin Kyminlinnaan sijoitetut Vienan ja Aunuksen pakolaiset olivat tuoneet seurakuntaan uutta väkeä. Sittemmin Karjalan evakotkin vahvistivat seurakunnan toimintaa. Vuonna 1960 Haminasta tulikin Kotkan ortodoksisen seurakunnan kappeliseurakunta, mutta se itsenäistyi uudelleen vuonna 1980 varsinaisena keskuspaikkanaan Kouvola.
Vuoden 2020 alussa kuului Haminan ortodoksiseen seurakuntaan 1 118 jäsentä ja Kotkan ortodoksiseen seurakuntaan 1 033 jäsentä. Vuoden 2021 alussa nämä seurakunnat yhdistyivät yhdessä naapurimaakunnassa toimineen Lappeenrannan ortodoksisen seurakunnan kanssa Kaakkois-Suomen ortodoksiseksi seurakunnaksi.
Kulttuuri > Tapahtumat

Herätysliikkeiden tapahtumista Kymenlaaksossa on järjestetty herännäisten Herättäjäjuhlat Haminassa vuonna 1926. Evankelisuuden valtakunnalliset evankeliumijuhlat on järjestetty Elimäellä vuonna 2000 ja Evankelisen lähetysyhdistyksen kesäjuhlat Elimäellä vuonna 2017 sekä Haminassa vuonna 2024.  Vanhoillislestadiolaisten Suviseurat on järjestetty Valkealassa vuonna 2007.
Kotkan helluntaiseurakunta.
Haminan vapaaseurakunta.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1974

Suomen vuoden 1974 miesten ja naisten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Pälkäneellä 19. – 20. tammikuuta.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jouko Salakka | 43,1 | 6 | 8.05,5 | 1 | 2.16,9 | 2 | 16.55,6 | 2 | 188,063 |
| 2 | Olavi Köppä | 42,8 | 3 | 8.17,0 | 4 | 2.7,8 | 4 | 17.10,7 | 4 | 189,968 |
| 3 | Tapani Renko | 44,3 | 15 | 8.10,6 | 2 | 2.20,0 | 7 | 16.45,2 | 1 | 190,287 |
| 4 | Matti Liimatainen | 43,5 | 9 | 8.17,4 | 5 | 2.17,7 | 3 | 17.08,6 | 3 | 190,570 |
| 5 | Olavi Hjellman | 43.0 | 5 | 8.22,9 | 6 | 2.16,3 | 1 | 18.06,2 | 7 | 193,033 |
| 6 | Jorma Alppi | 44,7 | 17 | 8.25,8 | 7 | 2.21,5 | 10 | 17.31,9 | 5 | 195,042 |
| 7 | Kim Osterjärvi | 43,8 | 12 | 8.36,9 | 9 | 2.21,2 | 9 | 18.01,5 | 6 | 196,632 |
| 8 | Urpo Pikkupeura | 51,5 | 18 | 8.39,7 | 10 | 2.25,8 | 14 | 18.19,2 | 8 | 207,030 |
| 9 | Jorma Veistola | 42,9 | 4 | 8.20,1 | 8 | 2.18,9 | 5 |  |  | 140,210 |
| 10 | Kari Hujanen | 41,3 | 1 | 8.54,2 | 13 | 2.19,6 | 6 |  |  | 141,253 |
| 11 | Pertti Niittylä | 43,4 | 7 | 8.44,0 | 12 | 2.23,0 | 11 |  |  | 143,466 |
| 12 | Markku Poikela | 44,4 | 16 | 8.40,8 | 11 | 2.27,0 | 17 |  |  | 145,480 |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 1 000 m | # | 3 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paula Halonen | 46,2 | 2 | 2.31,4 | 3 | 1.35,8 | 2 | 5.27,6 | 3= | 199,167 |
| 2 | Anneli Repola | 47,8 | 5 | 2.30,0 | 1 | 1.38,2 | 3 | 5.24,0 | 2 | 200,900 |
| 3 | Tuula Vilkas | 47,5 | 4 | 2.31,0 | 2 | 1.40,0 | 5 | 5.20,0 | 1 | 201,166 |
| 4 | Pirjo Hyvärinen | 45,8 | 1 | 2.32,1 | 4 | 1.35,7 | 1 | 5.44,4 | 8 | 201,750 |
| 5 | Merja Törrönen | 49,6 | 6 | 2.32,6 | 5 | 1.39,1 | 4 | 5.27,6 | 3= | 204,617 |
| 6 | Sinikka Veijola | 46,9 | 3 | 2.37,7 | 7 | 1.42,8 | 7 | 5.52,4 | 10 | 209,600 |
| 7 | Sirkku Santala | 49,7 | 8 | 2.36,9 | 6 | 1.42,7 | 6 | 5.41,5 | 7 | 210,266 |
| 8 | Aila Tartia | 50,1 | 9 | 2.40,9 | 8 | 1.48,0 | 8 | 5.47,8 | 9 | 215,700 |
Ruohometsän kansa (minisarja)

| Ruohometsän kansa> Watership Down |
| --- | --- |

Kestoaika:  51 min
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  23. joulukuuta 2018 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  4
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Peter Dodd  Noam Murro 
Käsikirjoittaja(t):  Tom Bidwell
Tuotantoyhtiö(t):   Netflix  BBC One 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Ruohometsän kansa (engl. Watership Down) on vuonna 2018 julkaistu tietokoneanimaatiolla toteutettu neliosainen minisarja, joka perustuu Richard Adamsin samannimiseen romaaniin. Sarjan 4 jaksoa julkaistiin Netflixissä 23. joulukuuta 2018.
Vaikka minisarjaa katsotaan olevan sovituksista lähinnä kirjan tarinaa, se korostaa kuitenkin elementtejä vuonna 1978 julkaistusta samannimisestä elokuvasta.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jari Salo  | … |  Pähkinä    |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Sinikello   |
|  Markus Bäckman  | … |  kapteeni Rautatammi    |
|  Mikael Eklund  | … |  Isopää   |
|  Jon-Jon Geitel  | … |  sivuäänet   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |  Voikukka   |
|  Carla Rindell  | … |  Hyzenthlay   |
|  Jenni Laakso  | … |  Mansikka    |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Esikko, Kehaar    |
|  Markku Huhtamo  | … |  Threarah, Mustikki   |
|  Jarmo Koski  | … |  Vatukka   |
|  Tom Wentzel  | … |  kenraali Ratamo   |
|  Aku Laitinen  | … |  kapteeni Kohokki, Rautayrtti   |
|  Rauno Ahonen  | … |  Esparsetti   |
|  Rinna Paatso  | … |  Apila   |
|  Taisto Oksanen  | … |  Kämmekkä   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Watership Down - Full Cast & Crew TV Guide. Viitattu 4.12.2022. (englanniksi)
Watership Down | Official Trailer [HD] | Netflix (Video) Netflix / Youtube. Viitattu 4.12.2022. (englanniksi)
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1903

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 18. tammikuuta 1903. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuteen vaadittiin kaksi matkavoittoa kolmesta mahdollisesta, mutta Franz Fredrik Wathén voitti kaikki matkat ja viidennen peräkkäisen Suomen-mestaruutensa. Kaikki matkat luisteltiin samana päivänä järjestyksessä lyhimmästä pisimpään. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 25 luistelijaa. Jokaisella matkalla palkittiin kuusi luistelijaa.
Miesten yleiskilpailu

Parhaat tulokset.
| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Franz Fredrik Wathén | 47,2 | 1 | 2.33,2 | 1 | 8.58,0 | 1 |
|  | Toivo Tillander | kaatui | – | 2.33,6 | 2 | 9.16,0 | 2 |
|  | Walter Johansson | 49,4 | 2 | 2.39,2 | 4 | − | − |
|  | Johan Wikander | 50,8 | 5 | 2.37,8 | 3 | 9.24,4 | 5 |
|  | A. Andrejeff | 50,2 | 3 | 2.45,4 | 12 | 10.10,0 | 13 |
|  | Karl Liljeberg | 54,0 | 17 | 2.44,4 | 10 | 9.22,4 | 3 |
|  | Gunnar Hägg | 51,4 | 6 | 2.40,4 | 5 | 9.23,8 | 4 |
|  | V. Grönlund | 50,4 | 4 | 2.46,8 | 14 | − | − |
|  | P. Falin | 53,0 | 15 | 2.41,8 | 6 | 9.37,4 | 6 |
Justin Herbert

| Justin Herbert |
| --- | --- |
 Herbert vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1998 (ikä 26) Eugene, Oregon
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  198 cm
Paino:  107 kg
Pelipaikka:  Pelinrakentaja
Seura
Pelinumero:  10
Seura:  Los Angeles Chargers
Sarja:  NFL
Pelaajaura
NFL-varaus:  6., 2020 Los Angeles Chargers
Pääsarjaura:  2020–
Justin Patrick Herbert (10. maaliskuuta 1998 Eugene, Oregon) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on pelinrakentaja. Hän edustaa Los Angeles Chargersia. Chargers varasi Herbertin vuoden 2020 varaustilaisuuden kuudentena pelaajana. Yliopistourallaan Herbert edusti Oregonin yliopistoa vuodet 2016–2019. Hän pelasi Oregonissa 43 ottelua, joissa heitti 10541 jaardia ja syötti 95 touchdownia.
Ensimmäisellä kaudellaan Chargersissa Herbert pelasi 15 ottelua, joissa heitti 4336 jaardia ja 31 touchdownia. Hänet valittiin kauden päätteeksi vuoden hyökkääjätulokkaaksi.
Heinäkuussa 2023 Herbert teki Chargersin kanssa viisivuotisen ja yhteensä 262,5 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Trey Lance

| Trey Lance> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. toukokuuta 2000 (ikä 24) Marshall, Minnesota
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  193 cm
Paino:  102 kg
Pelipaikka:  Pelinrakentaja
Seura
Pelinumero:  5
Seura:  Dallas Cowboys
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  San Francisco 49ers
NFL-varaus:  3., 2021 San Francisco 49ers
Pääsarjaura:  2021–
Trey Lance (9. toukokuuta 2000 Marshall, Minnesota) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on pelinrakentaja. Hän edustaa Dallas Cowboysia. San Francisco 49ers varasi Lancen NFL:n varaustilaisuuden 2021 kolmentena pelaajana. Lance edusti collegeurallaan Pohjois-Dakotan osavaltionyliopistoa. Hän pelasi collegessa vuosina 2018–2020 19 peliä, joissa heitti 2947 jaardia ja syötti 30 touchdownia. Lisäksi hän juoksi 1325 jaardia ja teki juosten 18 touchdownia. Elokuussa 2023 49ers kauppasi Lancen Cowboysiin vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoroon.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1917

Suomen vuoden 1917 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingin Pohjoissatamassa 24.-25. helmikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein, joskin kolme matkavoittoa takasi mestaruuden pisteistä riippumatta. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet.
Miesten yleismestaruus

epäviralliset yhteispisteet.
| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Julius Skutnabb | 48,4 | 2 | 9.08,3 | 1 | 2.35,3 | 1 | 18.43,1 | 1 | 5 |
| 2 | Väinö Wickström | 46,1 | 1 | 9.37,0 | 4 | 2.45,8 | 7 | 19.15,5 | 3 | 15 |
| 3 | Waldemar Bergström | 50,9 | 11 | 9.20,3 | 2 | 2.42,0 | 2T | 18.43,5 | 2 | 16,5 |
| 4 | Alfred Strömsten | 49,6 | 3T | 9.38,1 | 5 | 2.42,1 | 4 | 18.26,9 | 5 | 17,5 |
| 5 | Jari Kurtén | 49,5 | 6 | 9.35,9 | 3 | 2.47,1 | 8T | 19.32,2 | 7 | 23,5 |
| 6 | E. Wilhelmsson | 50,4 | 9 | 9.46,9 | 7 | 2.42,0 | 2T | 19.28,9 | 6 | 23,5 |
| 7 | Aksel Belewicz | 49,6 | 3T | 9.51,9 | 8 | 2.42,5 | 5 | 19.58,0 | 8 | 24,5 |
| 8 | Gösta Strömsten | 50,5 | 10 | 9.41,7 | 6 | 2.43,3 | 6 | 19.24,0 | 4 | 25 |
| 9 | Otto Brandt | 50,0 | 8 | 9.59,2 | 10 | 2.47,1 | 8T | 20.35,9 | 9 | 33,5 |
| 10 | Teodor Lönnfors | 49,9 | 7 | 10.04,0 | 11 | 2.48,4 | 11 | 20.48,7 | 10 | 37 |
| 11 | L. Wilhelmsson | 51,1 | 12 | 10.10,7 | 12 | 2.47,8 | 10 | 21.15,7 | 12 | 45 |
| 12 | Emil Lönnfors | 51,4 | 13T | 10.25,0 | 15 | 2.51,4 | 14 | 20.57,2 | 11 | 47 |
|  | Aksel Lindholm | 49,6 | 3T | 9.53,2 | 9 | 2.49,8 | 12 | – | – |  –  |
|  | A.V. Lindholm | 51,4 | 13T | 10.15,0 | 14 | 2.53,7 | 15 | – | – |  –  |
|  | O. Lindqvist | 53,0 | 16 | 10.11,7 | 13 | 2.56,7 | 13 | – | – |  –  |
|  | Alfred Lönnfors | 51,6 | 15 | – | – | – | – | – | – |  –  |
Elisabet Itävaltalainen (1501–1526)

| Elisabet Itävaltalainen |
| --- | --- |
 Elisabet Itävaltalainen, aikalaismuotokuva Pieter van Coninxloon työpaja ennen 1513
Tanskan ja Norjan kuningatar
Virkakausi:  12. elokuuta 1515 – 20. tammikuuta 1523
Edeltäjä:  Kristiina Saksilainen
Seuraaja:  Sofia Pommerilainen
Ruotsin kuningatar
Virkakausi:  1. marraskuuta 1520 – 23. elokuuta 1521
Edeltäjä:  Kristiina Saksilainen, Ingeborg Tott
Seuraaja:  Katariina Saksi-Lauenburg

Syntynyt:  Isabel de Austria y Trastámara 18. heinäkuuta 1501 Bryssel, Flanderi
Kuollut:  19. tammikuuta 1526 Gent, Flanderi
Hautapaikka:  Sint-Pietersabdij luostarikirkko Gent (siirretty 1883 Odensen tuomiokirkkoon)
Puoliso:  Kristian II
Lapset:  Hans, Maximilian, Filip Ferdinand, Dorothea, Kristina, nimeltä tuntematon poika
Suku:  Habsburg
Isä:  Filip Komea
Äiti:  Johanna Kastilialainen
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Elisabet Itävaltalainen (alk. Isabella, esp. Isabel de Austria y Trastámara); (18. heinäkuuta 1501 Bryssel, Flanderin kreivikunta – 19. tammikuuta 1526 Gent, Flanderi) oli Itävallan, Kastilian ja Aragonian prinsessa, josta tuli Kristian II:n puolisona Ruotsin, Tanskan ja Norjan kuningatar.
Suku

Isabella kuului Habsburg-sukuun. Hänen vanhempansa olivat Burgundin herttua Filip Komea ja Kastilian infanta Johanna Kastilialainen. Perhe eli Flanderissa Brysselissä ja Leuvenissa, kunnes muutti Espanjaan vuonna 1506 vanhempien tultua Kastilian hallitsijoiksi.
Hänellä oli viisi sisarusta, joista vanhin sisar Eleonoora Itävaltalainen (1498–1558) oli Portugalin Emanuel I:n ja Ranskan Frans I:n puoliso; vanhempi veli Kaarle V oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (1500–1558); nuorempi veli Ferdinand I oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (1503–1564), nuorempi sisar Maria Itävaltalainen (1505–1558) oli Böömin ja Unkarin Ludvig II:n puoliso ja nuorin sisar Katariina Itävaltalainen (1507–1578) oli Portugalin Juhana III:n puoliso.
Avioliitto ja lapset

Isabella avioitui Kristian II:n kanssa ja hän saapui Kööpenhaminaan 14-vuotiaana vuonna 1515. Tanskalaiset alkoivat kutsua häntä Elisabetiksi. Elisabetille ja Kristianille syntyi kuusi lasta, joista kolme kuoli aivan pieninä.
Hans (21. helmikuuta 1518 – 2. elokuuta 1532) Tanskan, Norjan ja Ruotsin valtaistuimien perillinen, kuoli 14-vuotiaana
kaksospojat Filip Ferdinand (4. heinäkuuta 1519 – 1519) ja Maximilian (4. heinäkuuta 1519 – 1520), kuolivat alle vuoden ikäisinä
Dorothea (10. marraskuuta 1520 – 31. toukokuuta 1580), avioitui vuonna 1535 Reinin vaaliruhtinas Fredrik II von Pfalzin kanssa, liitto oli lapseton
Christina (n. 1522 – n. 1590), avioitui vuonna 1533 Francesco II Sforzan kanssa, ei jälkeläisiä. Avioitui uudelleen vuonna 1541 François I:n Lorrainen herttuan kanssa ja heillä oli jälkeläisiä.
Kuolleena syntynyt nimeltä tuntematon poika (tammikuu 1523)
Maanpako

Vuonna 1523 Kristian II menetti valtansa, ja kuningasperhe pakeni sukulaisten luokse Flanderiin. Heidän asuessaan Gentissä Elisabet sairastui keuhkokuumeeseen ja kuoli vain 25-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elisabet Itävaltalainen (1501–1526) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1912

Suomen luistelumestaruudesta 1912 kilpailtiin Pohjoissatamassa 24.-25. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 17 luistelijaa. Väinö Wickström voitti mestaruuden voitettuaan kaikki matkat. Ensiksi lauantaina luisteltiin 5 000 metriä ja sunnuntaina ensiksi 500 ja lopuksi 1 500 metriä. Ruotsissa ja Norjassa menestyksellä kilpaillut Gunnar Strömstén ei osallistunut SM-kilpailuun.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 5 000 m | # | 500 m | # | 1 500 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Väinö Wickström | 9.23,5 | 1 | 46,2 | 1 | 2.27,3 | 1 | 3 |
| 2 | Axel Lindholm | 9.31,4 | 4 | 47,1 | 2 | 2.30,2 | 2 | 8 |
| 3 | Arvo Tuomainen | 9.30,8 | 3 | 47,2 | 3 | 2.31,4 | 3 | 9 |
| 4 | Walter Tverin | 9.34,1 | 6 | 47,2 | 3 | 2.34,7 | 5 | 14 |
| 5 | Aksel Lihr | 9.33,2 | 5 | 48,3 | 7 | 2.34,6 | 4 | 16 |
| 6 | Waldemar Bergström | 9.28,8 | 2 | 49,9 | 14 | 2.35,7 | 7 | 23 |
| 7 | Bror Ravander | 9.37,7 | 7 | 49,3 | 10 | 2.35,0 | 6 | 23 |
| 8 | F. Modén | 9.55,8 | 10 | 48,3 | 7 | 2.37,4 | 10 | 27 |
| 9 | Gösta Spennert | 10.09,4 | 12 | 47,7 | 6 | 2.40,0 | 12 | 30 |
| 10 | W Strömstén | 9.48,7 | 8 | 49,5 | 13 | 2.40,1 | 13 | 34 |
Michael Penix Jr.

Atlanta Falconsin pelinrakentaja Michael Penix Jr. lehdistötilaisuudessa varaustilaisuuden jälkeen.
Michael Penix Jr. (s. 8. toukokuuta 2000 Cooksville, Tennessee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on pelinrakentaja. Penix Jr. edustaa NFL-joukkue Atlanta Falconsia. Ennen NFL-uraansa hän pelasi Indianan yliopiston ja Washingtonin yliopiston joukkueissa. Falcons varasi hänet ensimmäisellä kierroksella kahdeksannella varausvuorolla vuoden 2024 NFL:n varaustilaisuudessa. Kesäkuussa 2024 Penix Jr. teki Falconsin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 22,8 miljoonan dollarin arvoisen tulokasopimuksen. Penix Jr. on pelannut viisi NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on heittänyt 61 onnistunutta heittoa 105 heittoyrityksestä. Näillä heitoilla hän on heittänyt 775 heittojaardia, kolme touchdownia ja kolme syötönkatkoa. Hänen heittojensa onnistumisprosentti on 58,1%. Hän on edennyt juoksemalla 11 jaardia ja tehnyt yhden touchdownin. Hän on rähmännyt pallon kaksi kertaa. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Joona Tena

| Joona Tena> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. helmikuuta 1965 (ikä 60) Helsinki, Suomi
Ohjaaja
Aktiivisena:  1990–
Tunnetuimmat ohjaukset:  FC Venus   Parasta aikaa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Joona Tena (s. 10. helmikuuta 1965) on suomalainen elokuvaohjaaja. Hänen tunnetuimmat ohjauksensa ovat elokuva FC Venus ja televisiosarja Parasta aikaa. Tena aloitti vuonna 1990 uransa ohjaamalla lyhytelokuvia.
Ohjaukset > Elokuvat

Kulkurin taivas (1998)
FC Venus (2005)
Syvälle salattu (2011)
Supermarsu (2018)
Peruna (2020)
Supermarsu 2 (2022)
Supermarsu ja suuri huijaus (2025)
Ohjaukset > Televisiosarjat

Kivi ja Kilpi (2001 ja 2003)
Käenpesä (2006)
Itse valtiaat (2007–2008)
Röyhkeä diplomaatti (2007–2008)
Suojelijat (2008)
Parasta aikaa (2009)
Hiphop Hamlet (2009–2010)
Roba (2012, 2015)
Syke (2014–)
Aiheesta muualla

Joona Tena Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Joona Tena Elonetissä.
| n k Joona Tena |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  FC Venus (2005)  Syvälle salattu (2011)  Supermarsu (2018)  Peruna (2020)  Supermarsu 2 (2022) 
TV-elokuvat ja -sarjat (ohjaus):  Lapinpoika (1999)  Kivi ja Kilpi (2001)  Onnellisten laiva (2004)  Käenpesä (2006)  Röyhkeä diplomaatti (2007–2008)  Suojelijat (2008)  Parasta aikaa (2009–2010)  Hiphop Hamlet (2010)  Roba (2012–2015)  Syke (2014) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Haapoja Pariisissa (2000) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Aikansa edellä (1990)  Saattajat (1996)  Graceland (1997)  Kulkurin taivas (1998) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Elonet