stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tarkenäppäin

Tarkenäppäimiä ovat PC-koneen näppäimistöllä yleensä plus-merkin ja Å-kirjaimen oikealla puolella olevat kaksi näppäintä.
Tarkenäppäin eli päällekkäisnäppäin on tietokoneen tai kirjoituskoneen näppäimistöllä oleva merkki, joka on tarkoitettu tarkkeiden tai muiden muutosten lisäämiseen muihin kirjaimiin.
Esimerkiksi painamalla ensin ´-näppäintä ja sitten e-näppäintä syntyy merkki é.
Tällä tavalla on mahdollista tuottaa myös ä- ja ö-merkit näppäimistöllä, joissa on ¨-näppäin sekä a- ja o-näppäimet, mutta ei ä- ja ö-näppäimiä, kirjoittamalla ensin ¨ ja sitten a tai o.
Kirjoituskoneella tämä toteutetaan niin, että kun tarkenäppäintä painetaan, kirjoituskone lyö merkin paperiin, mutta ei siirrä paperia eteenpäin. Tämä aiheuttaa sen, että seuraava kirjoitettu merkki lyödään edellisen merkin päälle. Tietokoneella tarkenäppäimet toimivat niin, että kun tarkenäppäintä painetaan, tietokone muuttaa näppäimistöasettelua väliaikaisesti. Esimerkiksi ´-näppäintä painettaessa e muuttuu kirjaimeksi é, u muuttuu kirjaimeksi ú, i muuttuu í:ksi ja niin edelleen. Yleensä jos tarkenäppäimen jälkeen painetaan välilyöntiä, tietokone tuottaa tarkkeet ja muut muutokset "erikseen".
Tarkiainen

Tarkiainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Antti Tarkiainen (1932–2001), Teatterikoulun mimiikan, liikunnan ja akrobatian opettaja
J. A. Tarkiainen, kultaseppä
Jukka Tarkiainen (s. 1961), muusikko ja graafinen suunnittelija
Kari Tarkiainen (s. 1938), historioitsija ja virkamies
Lauri Tarkiainen (1946–2003), teatteriohjaaja ja runoilija
Mauno Tarkiainen (1904–1971), kestävyysjuoksija
Outi Tarkiainen (s. 1985), jazzsäveltäjä
Paavo Tarkiainen (1923–2001), kultaseppä, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Pentti Tarkiainen (s. 1943), näyttelijä
Rasmus Tarkiainen (s. 1992), jääkiekkoilija ja näyttelijä
Terhi Tarkiainen (s. 1977), kirjailija
Terhi Tarkiainen (s. 1962), pikajuoksija
Tuttu Tarkiainen (1912–1969), valtiotieteilijä, Yhteiskunnallisen korkeakoulun rehtori 1954-1956
Viljo Tarkiainen (1879–1951), kirjallisuudentutkija, kriitikko ja professori
Suomen ralli 2009

|  Suomen ralli 2009 |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 2009. 
Ajankohta:  30. heinäkuuta.–2. elokuuta 2009
Sijainti:  Jyväskylä, Suomi
Pituus:  23 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (Ford World Rally Team)
Toinen:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën World Rally Team)
Kolmas:   Jari-Matti Latvala  Miikka Anttila  (Ford World Rally Team)
Sébastien Loeb sijoittui toiseksi.
Suomen ralli 2009 (virallisesti 59. Neste Oil Rally Finland) oli Rallin MM-sarjan kauden 2009 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 30. heinäkuuta.–2. elokuuta 2009. .
Mikko Hirvonen ajoi kilpailussa kauden kolmanteen peräkkäiseen voittoon. Tuloksen myötä Hirvonen nousi MM-sarjan johtoon kolmella pisteellä ennen Sébastien Loebiä kun kaudesta oli ajamatta kolme kilpailua.
Kilpailu oli Formula 1 -kuljettaja Kimi Räikkösen ensimmäinen WRC-kilpailu. Hän oli ajanut kolmessa rallissa aiemmin vuoden aikana, mutta kilpailu oli ensimmäinen MM-tason kilpailu. Räikkösen kartanlukijana oli Kaj Lindström. Räikkönen oli yleiskilpailussa 15. sijalla ja luokkansa kolmantena kun hän ajoi ulos, ja sai hyvää palautetta vauhdistaan.
Reitti

Kilpailussa oli 23 erikoiskoetta ja niiden yhteispituus oli 345,15 km, vaikka säännöt olisivat sallineet jälleen 400 km mittaisen reitin.
Kavalan erikoiskoe palasi reitille, mutta sillä ei ollut yhtään samaa reittiä kuin vuosien 1986–1987 samannimisellä erikoiskokeella. Kavalan erikoiskoe päättyi myös nyt rallicross-radalle.
Ouninpohja puuttui nyt kokonaan reitiltä, edes osia sen reitistä ei ajettu millään erikoiskokeella ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1976. Sen sijaan Myhinpää palasi reitille ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1995.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Ford Focus RS WRC 09 | 2:50.40,9 |  | 10 |
| 2. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën C4 WRC | 2:51.06,0 | +25,1 | 8 |
| 3. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Ford Focus RS WRC 09 | 2:51.30,8 | +49,9 | 6 |
| 4. |  Daniel Sordo |  Marc Martí | Citroën C4 WRC | 2:51.47,0 | +1.06,1 | 5 |
| 5. |  Matti Rantanen |  Mikko Lukka | Ford Focus RS WRC 08 | 2:54.59,1 | +4.18,2 | 4 |
| 6. |  Sébastien Ogier |  Julien Ingrassia | Citroën C4 WRC | 2:54.59,4 | +4.18,5 | 3 |
| 7. |  Jari Ketomaa |  Mika Stenberg | Subaru Impreza WRC 2007 | 2:55.48,4 | +5.07,5 | 2 |
| 8. |  Matthew Wilson |  Scott Martin | Ford Focus RS WRC 08 | 2:57.14,5 | +6.33,6 | 1 |
Lähde:
N-ryhmän voitti Juho Hänninen Skoda Fabia S2000:lla.
JRC:n voitti Martin Prokop.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen ralli 2009 Wikimedia Commonsissa
Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Osakilpailut MM-rallikaudella 2009
Irlanti
Norja
Kypros
Portugali
Argentiina
Sardinia
Akropolis
Puola
Suomi
Australia
Katalonia
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Sähköinen toimeksiantosopimus

Sähköinen toimeksiantosopimus on irtaimen tai kiinteän omaisuuden myynnissä käytetty sopimus, joka on tehty internetissä. Voimassa oleva lainsäädäntö 5§ mahdollistaa nykyisin sähköisen sopimisen mikäli sopimus täyttää asiakkaan vahvan tunnistamisen kriteerit ja järjestelmä tai tekotapa on sellainen, että sopimusta ei voi yksipuolisesti muuttaa. Sähköistä sopimusta hyödyntävät nykyisin esimerkiksi kiinteistönvälittäjät  Välityssopimus kiinteistöjen ja huoneistojen myyntisopimuksissa. Sähköistä sopimisen avulla myönnetään nykyisin myös esimerkiksi pankkilainat. Samoin kiinteistönkauppa on mahdollista sopia suoraan osapuolten välillä maanmittauslaitoksen  järjestelmessä siten että kaupan osapuolet kirjautuvat omilla pankkitunnuksillaan ja tekevät sähköisen tunnistautumisen avulla oman allekirjoituksen luovutuskirjaan. Sähköinen toimeksiantosopimus ja sopiminen ovat korvanneet perinteisen paperisen allekirjoittamisen.
Stickball

| Stickball |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Piirteet
Tyyppi:  Pallopeli, katupeli
Varusteet:  Harjanvarsimaila tennispallo tai kumipallo
Pelikenttä:  Kaupungin kadut ja rakennukset
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stickball on baseballiin perustuva katupeli, jota on pelattu Yhdysvaltojen suurimmissa kaupungeissa, mm. New Yorkissa ja Pennsylvaniassa. Pelivälineenä käytetään harjanvartta tai keppiä, jolla lyödään tennis- tai kumipalloa (Spaldingin urheiluosasto Spaldeen valmisti lajia varten kumisia palloja 1950–70-luvuilla ja toi pallon retroesineeksi uudelleen tuotantoon 2000-luvun alussa). Pelin sääntöjä voidaan muokata katuolosuhteisiin soveltuviksi, esimerkiksi käyttämällä viemärinaukon kansia tai paloposteja pesinä ja rakennuksia rajalinjoina. Peli oli suosittu 1900-luvulla, mutta suosio on hiipunut kaupunkilaisten keskuudessa.
Muunnokset pelistä

Amerikan alkuperäisasukkaat pelasivat hikkoripuusta valmistetuilla kepeillä ja peuran karvasta tai nahasta valmistetuilla palloilla stickballin kaltaisia seurapelejä, joista on myöhemmin kehittynyt, mm. lacrosse. Itsesyöttämismenetelmässä eli fungo'ssa lyöjä heittää pallon ilmaan ja lyö sitä joko heti tai tietyn pomppumäärän jälkeen.
Stickball elokuvissa

Rocky-elokuvan eräässä kohtauksessa nuorisojoukko pelaa stickballin muunnelmaa halfballia Philadelphian kaduilla. Jatko-osassa Rocky II päähenkilö itse pelaa eräässä kohtauksessa stickballia/halfballia.
Aiheesta muualla

Fastpitch Stickball (An Unheard Pastime) (2007, ohjaus Jesse Tornabe).
Coverage Of Stickball Opening Day (2008).
Stickball Night Coverage: Stickball Highlights (2006, ohjaus Ross O. Fomerand).
Stickballtv
Rocky II elokuvan kohtaus
Mustavalkokuva vuodelta 1999 lapsista pelaamassa stickballia Havanassa.
Svetlana Ražnatović

| Svetlana Ražnatović> Светлана Ражнатовић |
| --- | --- |
 Svetlana Ražnatović kesäkuussa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1973 (ikä 51) Žitorađa, Jugoslavia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ceca
Laulukielet:  serbia
Aktiivisena:  1988–
Tyylilajit:  pop-folk pop
Levy-yhtiöt:  PGP RTS  Ceca Music Miligram Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Svetlana "Ceca" Ražnatović (o.s. Veličković, s. 14. kesäkuuta 1973 Žitorađa) on serbialainen pop-folk-laulaja. Hän oli naimisissa poliitikko Željko Ražnatovićin kanssa.
Ceca (serb. Цеца "tsetsa") aloitti laulamisen 9-vuotiaana kotikaupungissaan Žitorađassa, ja esiintymisen 15-vuotiaana, jolloin hän esiintyi Ilidžan musiikkifestivaaleilla. Cecan kaksi ensimmäistä albumia (Cvetak zanovetak 1988, Ludo srce 1989) sisälsivät sekä modernimman tyylisiä kappaleita että vanhaa serbialaista kansanmusiikkia. Hänen kolmas albuminsa To Miki oli suuri hitti entisessä Jugoslaviassa, ja sitä myytiin 350 000 kappaletta. Cecasta tuli Belgradin television PGP-RTB:n (nyk. PGP RTS) myydyin artisti, ja kolmanneksi myydyin naisartisti Jugoslaviassa Lepa Brenan ja Dragana Mirkovićin jälkeen.
Diskografia

Cvetak zanovetak (1988), PGP RTB
Ludo srce (1989), PGP RTB
To Miki (1990), PGP RTB
Babaroga (1991), PGP RTB
Šta je to u tvojim venama (1993), Juvekomerc
Ja još spavam u tvojoj majici (1994), Lucky Sound & Centro scena
Fatalna ljubav (1995), Lucky Sound & PGP RTS
Emotivna luda (1996), Komuna
Maskarada (1997), PGP RTS
Ceca 2000 (1999), PGP RTS
Decenija (2001), Grand Production & City Records
Gore od ljubavi (2004), Ceca Music & Miligram Music
Idealno loša (2006), Ceca Music & Miligram Music
Poziv (2013), Ceca Music & City Records
Autogram (2016), Ceca Music & City Records
Diskografia > Muut albumit

London Mix (2005)
C Club (2012)
Sylvain N’Diaye

Sylvain N’Diaye (s. 25. kesäkuuta 1976 Pariisi, Ranska) on senegalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 178-senttimetrinen. Hän pelasi pääsarjatasolla Ranskassa, Belgiassa ja Espanjassa.
N’Diaye pelasi Senegalin maajoukkueessa Afrikan-mestaruuskilpailuissa vuosina 2002 ja 2004. Hän kuului Senegalin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2002 mutta jäi vaihtopelaajaksi.
Sverige-luokka

| Sverige-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  Sverige: 6 961 t (standardi) 7 758 t (kuormattu) muut: 7 239 t (kuiva) 7 755 t (kuormattu)
Pituus:  Sverige: 119,7 m (vesiraja) 120 m (kokonaispituus) muut: 120,9 m (vesiraja) 121,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  18,63  m
Syväys:  6,25 m
Koneteho:  HMS Sverige: 25 400 shp muut: 23 910 shp
Nopeus:  22,5 solmua
Miehistöä:  427, lippulaivana 443
Aseistus
Meritorjunta:  4 × 283 mm M/12 -tykkiä kaksiputkisina asennuksina 8 × 152 mm M/12 -tykkiä (1x2 ja 6x1) 4 × 75 mm M/12 -tykkiä 2 × 57 mm M/16 -merkinantotykkiä 2 × 6,5 mm M/14 -konekivääriä 2 × 457 mm M/14 -torpedoputkea
Ilmatorjunta:  2 × 75 mm M/15 -ilmatorjuntatykkiä
Sverige-luokka oli kolmen Ruotsin merivoimien  vuosina 1917–1922 valmistuneen rannikkopanssarilaivan muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HMS Sverige | Götaverken, Göteborg | joulukuu 1912 | 3. toukokuuta 1915 | 10. toukokuuta 1917 | poistettu palveluksesta 30. tammikuuta 1953 |
| HMS Drottning Victoria | Götaverken | 1915 | 15. syyskuuta 1917 | 5. joulukuuta 1921 | poistettu palveluksesta 1. huhtikuuta 1957 |
| HMS Gustav V | Kockums, Malmö | 1915 | 31. tammikuuta 1918 | 9. tammikuuta 1922 | poistettu palveluksesta 1. huhtikuuta 1957 |
Sylvester Howard Roper

Roper ja hänen kehittämä höyryvaunu noin vuodelta 1870.
Sylvester Howard Roper (24. marraskuuta 1823 Francestown, New Hampshire – 1. kesäkuuta 1896 Cambridge, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen keksijä.
Roper suunnitteli muun muassa ompelukoneita, aseita ja työstökoneita. Hän kehitti useita höyrykäyttöisiä kulkuneuvoja kuten esimerkiksi vuonna 1863 höyryvaunun, jota pidetään yhtenä varhaisimmista automalleista. Roperin vuonna 1869 rakentamaa höyrykäyttöistä pyörää pidetään yhtenä ensimmäisistä moottoripyöristä. Roperilla on lisäksi useita haulikoihin ja kivääreihin liittyviä patentteja.
Vuonna 1895 Roper kehitti parannellun mallin höyrypyörästään. Hän kuoli 1. kesäkuuta 1896 ajaessaan sillä pyöräilyvelodromilla yli 40 kilometrin tuntinopeudella. Pyörä alkoi horjumaan ja hän ajautui ulos radalta. Myöhemmin hänen todettiin kuolleen sydänkohtaukseen eikä ole varmaa aiheutuiko onnettomuus kohtauksesta vai kohtaus onnettumuudesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sylvester Howard Roper Wikimedia Commonsissa
Suomen Autokierrätys

Suomen Autokierrätys Oy on käytöstä poistettavien autojen kierrätyksestä vastaava yritys, joka koordinoi romuautojen vastaanottoa, käsittelyä ja kierrätystä EU:n syyskuussa 2004 voimaan astuneen romuajoneuvodirektiivin vaatimusten mukaisesti.
Vuonna 2011 Suomessa romutettiin yhteensä 65 000 autoa, ja niistä kirjoittivat romutustodistukset Suomen Autokierrätys ja sen yhteistyöoperaattorit.
Romuautojen vastaanottopisteet ja auton loppukierrätys

Romutukseen jättämistä varten yrityksellä oli yhteensä 257 virallisesta vastaanottopistettä. Romuautojen vastaanottopisteet ovat esimerkiksi autopurkamoja, jotka kuuluvat jonkun automurskaamon eli Suomen Autokierrätyksen sopimusoperaattorin verkostoon. Useat hinausliikkeet tarjoavat romuautoille veloituksettoman noudon. Automurskaamoja ovat Kuusakoski Oy, Stena Recycling Oy, Kajaanin Romu ja Eurajoen Romu Oy.
Romuautojen vastaanottopisteet ja auton loppukierrätys > Toiminta vastaanottopisteessä

Autokierrätysjärjestelmän vaiheita ovat ajoneuvon vastaanotto, sen poisto ajoneuvorekisteristä romutustodistuksella, varaosien uudelleenkäytön mahdollistaminen, esikäsittely ja murskaus.
Romutettavaksi tuotavan auton asiapaperit sekä rekisteröinti- ja tunnistetiedot varmistetaan autopurkamolla. Rekisteriotetta ei välttämättä tarvita, sillä tiedot tarkastetaan ajoneuvohallinnon (Traficom) tietokannasta. Auton voi tuoda romutettavaksi auton omistaja tai henkilö, jolla on omistajan antama valtakirja romutukseen. Ajoneuvosta tarkastetaan, onko siihen jäänyt ylimääräisiä esineitä tai onko esimerkiksi tavaratilassa ajoneuvoon kuulumattomia materiaaleja. Jos tarkastuksessa ei löydy puutteita, ajoneuvo voidaan poistaa rekisteristä ja omistaja saa romutustodistuksen. Romutustodistus on ainoa keino ajoneuvon lopulliseen rekisteristä poistoon. Vastaanottopisteen tietokoneelta lähetetään tieto vakuutusyhtiölle ajoneuvoon liittyvien vakuutusten päättämiseksi. Myös Liikenne- ja viestintävirasto (Traficom) saa tiedon romutuksesta, jolloin autoverotus päättyy.
Auton romutuspoistoon liittyvien asiakirjojen laatiminen onnistuu myös katsastusasemalla. Autoromu noudetaan sovitusta noutopisteestä ja viedään johonkin virallisena esikäsittelypisteenä toimivaan autopurkamoon tai -murskaamoon. Ajoneuvon viimeiselle rekisteröidylle omistajalle lähetetään romutustodistus postitse, mikä on samalla todistus ajoneuvoa koskevan vastuun päättymisestä. Kun auto on poistettu rekisteristä, se siirtyy kierrätysjärjestelmään. Tällaista ajoneuvoa ei voi enää uudelleenrekisteröidä, vaikka se olisi ajokelpoinen.
Romuautojen vastaanottopisteet ja auton loppukierrätys > Esikäsittely

Esikäsittelyssä romuautosta poistetaan nesteet kuten polttoaine, öljyt sekä jäähdytys- ja jarrunesteet. Lisäksi autosta irrotetaan muun muassa renkaat, akku ja katalysaattori. Räjähdysvaaralliset turvatyynyt ja muut vastaavat osat tehdään vaarattomiksi tai poistetaan. Autopurkamot irroittavat myös muita autonosia, kuten varaosiksi myytävissä olevia hyväkuntoisia osia liiketoimintaansa varten. Varaosien uudelleenkäyttö onkin asetettu romuajoneuvodirektiivissä etusijalle ennen kierrätystä ja hyödyntämistä. Käytettyä varaosaa kannattaa hyödyntää ajoneuvojen korjauksessa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti.
Romuautojen vastaanottopisteet ja auton loppukierrätys > Ajoneuvon murskaus

Murskaus tapahtuu autonmurskaamiseen sopivissa automurskaamossa. Esikäsitelty ajoneuvo voidaan tätä vaihetta varten myös siirtää toiselle paikalle. Murskausvaiheessa ajoneuvon materiaalit jaotellaan kolmeen eri ryhmään:
terästeollisuuden raaka-aineeksi sopiva, magneetilla eroteltava teräs
ei-magneettinen metallijäännös (Non-Ferrous Residue, NFR), esimerkiksi auton alumiiniosat. Nämä voidaan lajitella ja jalostaa metalliteollisuuden käyttämäksi raaka-aineeksi
niin sanottu kevytjae. Tästä osa voidaan polttaa ja hyödynnetään energianlähteenä.
Loppujäte jää yleensä hyödyntämättä ja päätyy kaatopaikalle.
Aiheesta muualla

Auton kierrätys Autoalan Tiedotuskeskus
Kuinka kierrätän autoni?
Sylvelin Vatle

| Sylvelin Vatle |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1957 (ikä 67) Arna, Norja
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: norja
Esikoisteos:  Alle kjenner vel presten (1991)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sylvelin Vatle (s. 4. syyskuuta 1957 Arna) on norjalainen kirjailija, joka on kotoisin Osterøystä. Vatle on kirjoittanut sekä lasten- ja nuortenkirjoja että aikuisten romaaneja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sylvelin Vatle Wikimedia Commonsissa
Sylkirauhanen

Sylkirauhaset: 1. korvasylkirauhanen, 2. leuanalussylkirauhanen, 3. kielenalussylkirauhanen
Sylkirauhanen on sylkeä erittävä rauhanen. Ihmisellä on pieniä ja suuria sylkirauhasia. Pieniä sylkirauhasia on kaikkialla suuontelon limakalvossa ja sen alaisessa kerroksessa. Pienet sylkirauhaset erittävät mukoosia eli limaista sylkeä. Suuria sylkirauhasia ovat parilliset leuanalussylkirauhanen, kielenalussylkirauhanen ja korvasylkirauhanen. Suurin sylkirauhanen on korvasylkirauhanen, jonka tiehyt avautuu yläposkihampaiden kohdalle. Korvasylkirauhasen alue suurenee sikotaudin eli tarttuvan parotiitin seurauksena. Seroosia eli juoksevaa sylkeä, joka sisältää amylaasia, erittävät kaikki suuret sylkirauhaset. Mukoosia sylkeä erittävät suurista sylkirauhasista leuanalussylkirauhanen ja kielenalussylkirauhanen.
Sylkirauhasten toimintaa säätelee syljenerityskeskus, joka sijaitsee ydinjatkeessa. Ärsykkeenä keskukselle toimii ruuan aiheuttamat maku-, tunto- ja hajuaistimukset sekä jopa pelkkä ruuan ajatteleminenkin. Syljenerityskeskuksen käskyjä välittää sylkirauhasille autonominen hermosto siten, että parasympaattinen hermosto aiheuttaa seroosin syljen erittymisen ja sympaattinen mukoosin syljen erittymisen. Leuanalus- ja kielenalussylkirauhasen parasympaattisena hermona toimii muiden toimintojensa ohella kasvohermo, joka on seitsemäs aivohermo. Korvanalussylkirauhasen parasympaattisena hermona toimii taas kieli-kitahermo, joka on yhdeksäs aivohermo.
Sylkirauhasissa voi esiintyä erilaisia kasvaimia. Useimmiten ne ovat hyvänlaatuisia; hyvänlaatuisia ovat esimerkiksi pleomorfinen adenooma ja Warthinin tuumori. Myös erilaiset syöpätaudit voivat kuitenkin lähteä sylkirauhasista. Kansainvälisesti yleisin sylkirauhassyöpä on mukoepidermoidikarsinooma.
Sylkirauhasissa voi esiintyä myös sylkikiveä, joka tukkii rauhastiehyitä.
Aiheesta muualla

Helsingin yliopisto
Terveyskirjasto: Yleislääketieteen erikoislääkäri Osmo Saarelma, Sylkirauhasten sairaudet, Lääkärikirja Duodecim, 22.8.2018
Suomen ralli 2000

|  Suomen ralli 2000 |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2000. 
Ajankohta:  18.–20. elokuuta 2000
Sijainti:  Jyväskylä, Suomi
Pituus:  23 erikoiskoetta, 410,18 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Peugeot Sport)
Toinen:   Colin McRae  Nicky Grist  (Ford World Rally Team)
Kolmas:   Harri Rovanperä  Risto Pietiläinen
Suomen ralli 2000 (virallisesti 50. Neste Rally Finland) oli Rallin MM-sarjan kauden 2000 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 18.–20. elokuuta 2000.
Reitti

Kilpailussa oli 23 erikoiskoetta ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 410,18 kilometriä.
| Perjantai | Lauantai | Sunnuntai |
| --- | --- | --- |
Jyväskylä–Tikkakoski–(Saarijärvi)*–Tikkakoski–(Laukaa)*–Jyväskylä: Jyväskylä–Halli–Jyväskylä
| 10 EK:ta | 8 EK:ta | 5 EK:ta |
| 128,10 km | 165,11 km | 116,97 km |
*=ei huoltotaukoa
Rallin kilpailukeskus siirrettiin Laajavuoresta Paviljonkiin. Nyt huoltoalueita sai olla vain yksi päivässä. Perjantaina se oli Tikkakoskella, lauantaina ja sunnuntaina Hallissa.
Ruuhimäki oli nyt poissa reitiltä. Siitä oli sen sijaan tehty rallin testierikoiskoe.
Ralli alkoi nyt jo perjantaiaamuna ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1995. Perjantaina käytiin Saarijärvellä Muittarin erikoiskokeella ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1980. Palsankylää oli puolestaan ajettu edellisen kerran vuonna 1973. Kolmas Saarijärven alueen erikoiskoe Konttimäki oli täysin uusi, ja siitä tuli rallin siihenastisen historian nopein erikoiskoe 138 km/h keskinopeudellaan.
Killerin yleisöerikoiskoe ajettiin nyt ensimmäistä kertaa, tosin eri muodossa kuin myöhemmin. Tämänvuotisella versiolla ajettiin pelkkää ravirataa kahden auton startatessa radan eri puolilta samanaikaisesti. Erikoiskokeen keskinopeus oli jopa 118 km/h.
Lauantain lenkkiin oli lisätty muutaman vuoden tauon jälkeen Päijälä ja Ehikki. Sunnuntaina ajettiin Joutsan alueen erikoiskokeiden sijasta jälleen Jämsän suunnalla, suurilta osin lauantain erikoiskokeiden toistoja.
Kilpailun tapahtumia

Kilpailun voittoon ajoi Marcus Grönholm, jolle voitto oli kauden kolmas ja toinen perättäinen. Voiton myötä Grönholm nousi kuuden pisteen johtoon kuljettajien MM-sarjassa. Pistejohdossa ollut Richard Burns ajoi ulos toisena päivänä. Colin McRae ja yksityistallissa ajanut Harri Rovanperä kilpailivat toisesta sijasta, joka päättyi McRaelle kun Rovanperä sai kymmenen sekunnin aikasakon.
Grönholmin kokonaiskeskinopeus maalissa oli 121,5 km/h, mikä oli rallin siihenastisen historian ennätys.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 206 WRC | 3:22.37,1 |  | 10 |
| 2. |  Colin McRae |  Nicky Grist | Ford Focus RS WRC 00 | 3:23.43,3 | +1.06,2 | 6 |
| 3. |  Harri Rovanperä |  Risto Pietiläinen | Toyota Corolla WRC | 3:23.46,7 | +1.09,6 | 4 |
| 4. |  Tommi Mäkinen |  Risto Mannisenmäki | Mitsubishi Lancer Evo VI | 3:24.15,8 | +1.38,7 | 3 |
| 5. |  Sebastian Lindholm |  Jukka Aho | Peugeot 206 WRC | 3:25.43,1 | +3.06,0 | 2 |
| 6. |  François Delecour |  Daniel Grataloup | Peugeot 206 WRC | 3:27.42,1 | +5.05,0 | 1 |
Lähde:
N-ryhmän voitti Jani Paasonen.
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla
Osakilpailut MM-rallikaudella 2000
Monte Carlo
Ruotsi
Safari
Portugali
Katalonia
Argentiina
Akropolis
Uusi-Seelanti
Suomi
Kypros
Korsika
Sanremo
Australia
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024