stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolmhaaran asuinpaikka
Kiinteät löytökohteet > Kuoppahaudat

Hautoja löytyi 26, mutta koska hiekanotto oli tuhonnut suurimman osan harjuista, on niitä varmaan ollut enemmänkin. Useimmat tutkituista haudoista sijaitsivat Eteläkukkulalla. Ne vainajat, joista on jäänyt jälkiä maahan, olivat haudattu suorana selälleen. Hautoja oli kolmea eri tyyppiä: kuoppahaudat, paasiarkkuhaudat ja haudat, joissa oli 1−3 päätykiveä.
Kuoppahaudat ovat tyypillisiä kivikauden hautauksia, missä on käytetty punamultaa. Siksi näitä kutsutaan myös punamultahaudoiksi. Niitä tutkittiin seitsemän ja ne sijaitsivat Eteläkukkulan lounaiskulmassa. Hautakuoppien reunat erottuivat heikosti, mutta varmana haudan merkkinä pidettiin punamultakerrosta. Haudat sijaitsivat yleensä 60−115 cm syvällä ja niissä oli käytetty punamultaa eri tavoilla. Hauta-antimet saattoivat olla rikkaitakin.
Hauta 1 oli tutkittaessa soranoton katkaisema ja se sijaitsi 60 cm syvyydessä. Hautakuoppa oli 280 cm pitkä ja sen suunta oli pohjois-eteläinen. Haudan pohjaa myötäili vaakasuora tuohikerros, joka painui noin 5−12 cm:n paksuista punamultakerrosta vasten. Myös tuohikerroksen yläpuolella oli punamultaa, mikä ilmeisesti oli säästänyt tuohta lahoamiselta. Noin 75 cm leveän haudan keskikohdasta löytyi halkaisijaltaan 10 cm leveä musta kohta, josta löytyi kauniiksi arvioitu vinoneliön muotoinen piikivinen nuolenkärki. Seitsemän senttimetriä tämän kohdan yläpuolelta löytyi vielä toinen nuolenkärki. Muut esineet löytyivät tuohikerroksen alta, joten varmaan myös vainaja oli peitetty tuohella. Niitä olivat 11 meripihkariipusta tai -rengasta, 10 piikivistä nuolenkärkeä ja viisi muuta piiesinettä. Haudasta löytyi myös polttamattomia luita, joista pisin oli 11 cm pitkä ja sen asento oli haudan suuntainen.
Hauta 2 sijaitsi metrin päässä etelään haudasta 1 ja siitäkin oli tuhoutunut soranotossa suurin osa. Säilynyt osa oli vielä 160 cm pitkä ja 60 cm leveä. Punamullan joukosta löytyi kuusi piinuolenkärkeä. Hauta 3 oli vain kuoppahauta, johon oli ripoteltu 10×20 cm suuruinen punamultaläiskä. Haudasta ei löydetty hauta-antimia. Hauta 4 löytyi metrin verran pohjoiseen haudasta 1. Ainoat merkit hautauksesta olivat 20×30 cm suuruinen punamultaläiskä ja ongenkoukun liuskekivinen varsi. Haudasta 14 löytyi piiveitsi ja pystyssä ollut piinuolenkärki. Punamullan joukosta löytyi pieniä tuohenpalasia.
Hauta 5 sijaitsi metrin syvyydessä ja sen punamulta-alue oli 140 cm pitkä ja korkeintaan 45 cm leveä. Hauta oli leikkaantunut soranajossa poikki. Punamultaa löytyi 10−15 cm paksuna kerroksena, jonka sisältä todettiin runsaat hauta-antimet. Haudasta löytyi 61 meripihkakorua tai sen osaa sekä yksi liuskeriipus. Ne sijaitsivat toisiinsa nähden vierekkäin ja päällekkäin, joten ne on ilmeisesti ommeltu vaatteeseen kiinni. Riipuksien reiät osoittivat kaakkoon, missä on ilmeisesti sijainnut myös vainajan pää. Korut olivat löydettäessä murentuneet ja ne voitiin nostaa talteen vain kostuttamalla ne hiilivetyliuoksella (paraloid-13-72-tolueeni).
Kiinteät löytökohteet > Kivilaakahaudat

Kahdeksassa matalassa kuoppahaudassa oli aseteltu laakakivet haudan molempiin päihin tai toiseen päähän pystyyn. Myös näissä haudoissa käytettiin punamultaa, mutta vain 0,5−2 metrin pituudelta. Haudat oli kaivettu 60−90 cm syvyyteen ja olivat aseteltu suuntien lounas-koillisen tai luode-kaakon väliin. Haudoissa ei ollut hauta-antimia.
Hauta 7 oli 210 cm pitkä ja se oli lounas-koillis-suuntainen. Haudan pohja oli 90 cm syvyydessä ja sitä peitti 5−7 cm paksu punamultakerros. Vainajasta oli säilynyt jalkojen ja lantion välinen osa, mikä erottui vielä kellertävänä sitkeänä massana punamullan joukossa. Haudan päissä oli pystyssä laakakivet. Toisessa päässä niitä oli kaksi ja toisessa vain yksi.
Haudasta 15 löytyi vain yksi pystyssä ollut laakakivi. Hauta oli kaivettu kovaksi tallaantuneeseen soramaahan melko syvälle. Kiven itäpuolella oli 115 cm pitkä ja noin 50 cm leveä punamulta-alue, jossa punamultaa oli 2 cm kerros. Vainajan luurankoa ei erottunut enää.
Hauta 18 oli itä-länsi-suuntainen ja vain 60 cm pitkä. Haudan päädyissä oli laakakivet ja niiden välissä soikea 20×35 cm suuruinen punamultaläikkä. Punamultaa oli 2 cm vahvuinen kerros. Tämä lienee lapsen hautaus.
Hauta 9 oli 60 cm syvyydessä ja yhden pystyyn asetetun laakakiven koillispuolella sijaitsi 110 cm pitkä ja 50−80 cm leveä punamulta-alue. Hauta 12 oli 140 cm pitkä ja 60 cm leveä. Sen päädyissä oli laakakivet, joista toinen oli haudan 11 kanssa yhteinen. Se, kumpi haudoista oli tehty ensimmäiseksi, ei käynyt selväksi. Punamulta oli vaaleanpunaista. Haudoissa 13 ja 16 oli vain yksi laakakivi.
Kiinteät löytökohteet > Kuppikivi

Munasaaren laella on Euran ainoa kuppikivi, jonka pinnassa on ainakin viisi matala syvennystä. Ne on hierretty kiven pintaan ja ovat jääneet siksi mataliksi.
Esinelöydöt > Korut

Meripihkakoruja on löydetty todennäköisesti vain tyypilliseen kampakeramiikkaa käyttävien ryhmien haudoista. Ne olivat yksinkertaisia punamultaisia kuoppahautoja. Meripihkan säilyvyys oli ollut huono, joten osa koruista hajosivat kaivauksissa. Siksi kirjallisuudessa esiintyy niistä erisuuruisia lukumääriä. Yleensä niitä on yhteensä 79−81 ja joitakin korujen katkelmia päälle. Ne ovat pääosin haudoista 1 ja 5.
Korut olivat 1−4 cm pitkiä ja niiden ripustusreikä oli porattu korun keskelle tai yläreunaan. Useimmat olivat riipuksia, mutta joukossa oli myös pieniä renkaita.
Esinelöydöt > Keramiikka

Kaivauksissa löytyi yhteensä noin 7000 saviastianpalaa, joista neljäsosa kuuluu Jäkärlän keramiikkaan ja kolme neljäsosa tyypilliseen kampakeramiikkaan. Jäkärlän keramiikka on peräisin noin 75 astiasta, joista suuret astiat olivat rikkinäisiä mutta hyvin pienet astiat olivat säilyneet ehjinäkin.
Kuoppa-asumuksien pohjalta löydetyistä keramiikan kappaleista onnistuttiin kokoamaan Jäkärlän keramiikan kuuluva astia (KM 11196:868) niin, että astian muoto ja koko saatiin selville. Astia on ollut noin 30 cm korkea ja suustaan noin 35 cm leveä. Sen tilavuus olisi ollut kartiona 9,6 litraa ja puolipallona 11,2 litraa, joten voidaan puhua noin 10 litran astiasta.
Myös pronssikauden astianpalasia löytyi soranajossa, mutta työmiehet eivät laittaneet niitä kaikkia talteen. Kun löytöpaikan sora myytiin tienpohjaksi, jäi tutkijoille vain muutama kappale tutkittavaksi.
Eräästä tyypilliseen kampakeramiikkaan kuuluvasta astiasta löytyi yläosan ornamenttina katkelmia vesilintua esittävistä kuvioista. Ne oli muodostettu painamalla suoria kampaleimoja eri asentoihin. Samanlaisia lintuaiheita on löydetty samanikäiseltä Pispan asuinpaikalla, mutta aihe on tunnettu muiltakin asuinpaikoilta Virossa ja Venäjällä.
Munasaaresta löytyi myös savi-idolin kappaleita. Tämän kuuluisan idolin pää on varsin ilmeikäs, johon on painettu sormilla silmäkuopat ja sen nenä on muotoiltu pitkäksi. Idolin kasvot ovat suun kohdalta poikki eikä sen muita osia löydetty. Vuosina 2002–2004 löytyi yksi idolinkappale lisää.
Esinelöydöt > Työvälineet

Asuinpaikan työvälineet ovat olleet tavanomaisia. Sellaisia ovat esimerkiksi piiveitsi, kvartsiveitset, porfyyrittiveitsi, kaapimet, hioimet ja alaisinkiven kappale. Löytöihin kuuluu myös taltan ja kirveen keskeneräiset teelmät. Munasaaresta löytyi suuresta kivestä pari syvään kulunutta uurretta. Sillä on ilmeisesti hiottu sileäksi kivityökaluja kuten kirveitä ja talttoja. Samantapaisia kiviä kutsutaan myös miekanhiontakiviksi.
Esinelöydöt > Metsästysvälineet

Piikivestä valmistettuja nuolenkärkiä esiintyy tyypilliseen kampakeraamisen kulttuurin löydöissä runsaasti (46 kappaletta). Osa nuolenkärjistä olivat suuria, mutta myös pieniä kärkiä löytyi. Ne olivat vinoneliön muotoisia tai suiponsoikeita ja teräväkärkisiä. Sen sijaan Jäkärlän ryhmän nuolenkärkiä ei ole löytynyt. Ne ovat saattaneet olla luukärkiä, jotka maatuvat nopeasti.
Kalastusvälineet ovat Itämeren piirissä olleet voittopuolisesti orgaanisesta materiaalista valmistettuja. Poikkeuksena ovat olleet esimerkiksi kiviset painot. Täältä niitä ei löytynyt, mutta kuitenkin kolme liuskeisen ongenkoukun vartta. Niissä on ollut luupiikki lisänä, mutta se on maatunut pois. Koukut olivat hauta-antimina kuoppahaudoissa.
Esinelöydöt > Poltettua ruokaa

Saaliseläinten luita löytyi vähän. Ilmeisesti Jäkärlän ryhmällä ei ollut tapana polttaa eläinten luita nuotiossa, kuten muilla suomalaisilla asukkailla oli tapana tehdä. Vasta vuosien 2002–2004 kaivauksilla niitä seulottiin esille. Löydetystä luuta voitiin tunnistaa vain kalanluita, joista kolme kuului hauelle. Nuotiosta löytyi myös palaneita pähkinän kuoria, joista yksi ajoitettiin noin 3500 eaa.. Pähkinää olisi kaivauksien tulosten mukaan syöty runsaasti.
Asukkaat

Asuinpaikan raivasivat merestä nouseville saarille eräät Jäkärlän ryhmän asukkaat. Jossakin vaiheessa saarille muutti uutta väkeä, jotka elivät tyypillistä kampakeramiikan kulttuurissa. Tällaisia "valloituksia" on havaittu eräillä muillakin asuinpaikoilla.
Asuinpaikalla on ilmeisesti asuttu myös pronssikaudella tai rautakaudella, minkä voi perustella muutamilla löydöillä. Kaivauksissa löytyi pronssi- tai rautakauden keramiikkaa ja samalle aikakaudelle kuuluvan reikäkirveen tai -hakun kappaleita. Mahdollinen lattiakivetys oli suorakaiteen muotoinen ja kooltaan 3×3 metriä. Sellainen talo olisi kuulunut juuri tuolle aikakaudelle. Tähän viitekehykseen sopii myös kuppikivi, jossa on viisi matalaa kuppia. Paasiarkkujen tekijät saattavat olla juuri näitä ihmisiä.
Ylva Johansson

| Ylva Johansson |
| --- | --- |
 Johansson vuonna 2019
Euroopan sisäasioista vastaava komissaari
 Von der Leyenin I komissio 1.12.2019–30.11.2024  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1964 (ikä 60) Huddinge, Ruotsi
Tiedot
Puolue:   Ruotsi: SDP  Euroopan unioni: PES
Ylva Julia Margareta Johansson (s. 1964 Huddinge, Ruotsi) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi Von der Leyenin I komission sisäasioista vastaavana komissaarina vuosina 2019–2024. Hänen toimialaansa kuuluivat muun muassa uuden sisäisen turvallisuuden strategian kehittäminen sekä maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksen valmistelu.
Johansson toimi työmarkkinaministerinä Löfvenin I hallituksessa ja  Löfvenin II hallituksessa.
Vuosina 2004−2006 Johansson toimi sairaanhoito- ja vanhustenhoivaministerinä ja vuosina 1994−1998 kouluministerinä.
Koulutukseltaan Johansson on matematiikan ja fysiikan opettaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylva Johansson Wikimedia Commonsissa
| n k Von der Leyenin I komissio (2019–2024) |
| --- | --- |
 Josep Borrell3  Thierry Breton  Helena Dalli  Valdis Dombrovskis2  Elisa Ferreira  Marija Gabriel (2019–2023)  Paolo Gentiloni  Johannes Hahn  Wopke Hoekstra (2023–2024)  Phil Hogan (2019–2020)  Iliana Ivanova (2023–2024)  Ylva Johansson  Věra Jourová3  Stélla Kyriakídou  Janez Lenarčič  Ursula von der Leyen1  Mairead McGuinness (2020-)  Didier Reynders  Margarítis Schoinás3  Nicolas Schmit  Maroš Šefčovič3  Kadri Simson  Virginijus Sinkevičius  Dubravka Šuica3  Frans Timmermans2(2019–2023)  Jutta Urpilainen  Adina Vălean  Olivér Várhelyi  Margrethe Vestager2  Janusz Wojciechowski 
1 = Puheenjohtaja, 2 = Johtava varapuheenjohtaja, 3 = Varapuheenjohtaja
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Ruotsi
John Holmes

| John Holmes> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  John Curtis Estes
Syntynyt: 8. elokuuta 1944
Pornonäyttelijä
Taiteilijanimet:  The King of Porn The Sultan of Smut Johnny Wadd Wonderland
Pituus:  188 cm
Paino:  66 kg
Aiheesta muualla
IMDb
John Holmes (oikealta nimeltään John Curtis Estes, 8. elokuuta 1944 Ashville, Ohio – 13. maaliskuuta 1988 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.
John Holmes näytteli noin 2 500 pornoelokuvassa 1970-luvun alusta alkaen. Holmes oli tunnettu ennen kaikkea suuresta siittimestään, joka oli pornotuottaja Bill Amersonin mukaan 13 tuumaa eli 34,3 senttiä pitkä. Luke Fordin arvion mukaan Holmes oli harrastanut seksiä 3 000 naisen kanssa vuoteen 1981 mennessä.
Sortuminen huumeisiin 1970-luvun lopulla ja tutustuminen järjestäytyneeseen rikollisuuteen kirjasivat entisen tähden rikosrekisteriin varkauksia ja väärennöksiä. Huumeiden käytön seurauksena Holmes ei pystynyt enää esiintymään pornoelokuvissa.
Rahapulassaan hän myi sekä itse seksiä että paritti 16-vuotiasta tyttöystäväänsä, Dawn Schilleria. Vuonna 1983 valmistunut The Private Pleasures of John C. Holmes jäi tähden ainoaksi kokopitkäksi homoelokuvaksi. Holmesin heterofanit eivät olleet tietoisia tähden jo vuosia jatkuneista biseksuaalisista kokeiluista.lähde?
Holmes tunnetaan myös vuonna 1981 sattuneista raaoista Wonderlandin murhista, joihin hänen epäiltiin osallistuneen. Holmes kieltäytyi kertomasta tietojaan teoista oikeudessa ja sai vankilatuomion oikeuden halventamisesta. Aiheesta on tehty vuonna 2003 elokuva Wonderland Murders, jossa Val Kilmer näyttelee Holmesia. Myös vuonna 1997 tehdyn elokuvan Boogie Nights juonessa ja Mark Wahlbergin esittämässä Eddie Adams -nimisessä päähahmossa on selviä yhtymäkohtia John Holmesin elämään.
Vuonna 1985 Holmes todettiin HIV-positiiviseksi. Suojaamatonta seksiä elokuvissaan harrastanut sekä huumeita käyttänyt näyttelijä kuoli AIDS:iin vuonna 1988, 43-vuotiaana. On kiistanalaista, käyttikö Holmes suonensisäisiä huumeita, sillä sekä Holmesin entinen vaimo että tämän läheinen ystävä Bill Amerson kertoivat Holmesin pelänneen neuloja. Sen sijaan Holmesin tiedettiin käyttäneen kokaiinia ja muita kovia huumeita vuosikausia.
Rock-yhtye Popeda on tehnyt Holmesista kappaleen "John Holmes", joka julkaistiin albumilla Pohjantähden alla vuonna 1985. Electric Blue Peggy Sue and the Revolutionions from Mars on levyttänyt ensimmäiselle EP-levylleen You Say You Want a Revolutionion? kappaleen nimeltä "Free John Holmes".
Aiheesta muualla

John Holmes Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat 
Muut:  SNAC
Hämeenkyrön pesäpallokenttä

Hämeenkyrön pesäpallokenttä on Hämeenkyrössä sijaitseva pesäpallokenttä, joka on Hämeenkyrön Räpsän kotikenttä.
Kenttä täyttää niin miesten-, naisten-, että junnukenttien vaatimukset. Lisäksi vieressä on pienimpien junnujen vaatimukset täyttävä hiekkakenttä.
Kentän palvelut ovat Kioski, grilli ja pukukopit suihkuineen viereisen koulun tiloissa. Kenttäkuulutukset, sähköinen tulostaulu. Katettu katsomo on noin 40 hengelle, avokatsomoja yhteensä 300:lle hengelle.
Kenttä sijaitsee yhteiskoulun vieressä, ja sen pinta on hiekkatekonurmea. Parkkipaikat ovat koulun parkkipaikalla.
Hiekkatekonurmi uusittiin keväällä 2024.
Usko kohtaloon islamissa

Joona, suuri kala ja enkeli. Kuva 1400-luvulta, Jami al-Tavarikh (Compendium of Chronicles). Suura 37: 139–148 kertoo, miten Jumala määräsi kaiken, mitä Joonalle tapahtui.
Usko kohtaloon on yksi islamin kuudesta uskonkappaleesta. Kohtalo eli qadar (arab. قدر‎, kirjaimellisesti "voima") tarkoittaa islamissa sitä, että Jumala on ennalta määrännyt kaiken.  Šariakäsikirja Reliance of the Traveller esittää uskonkappaleet imaami al-Nawawin (1233–1277) kertoman hadithin mukaisesti seuraavalla tavalla: "Oikea usko on uskoa Jumalaan, hänen enkeleihinsä, hänen ilmoittamiinsa kirjoihin, hänen lähettiläisiinsä, viimeiseen tuomioon ja kohtaloon, sen antamaan hyvään ja pahaan." Uskonkappaleet löytyvät niin sanotusta Gabrielin hadithista, joka on 800-luvun kokoelmissa Sahih al-Bukhari ja Sahih Muslim.
Usko kohtaloon koskee vain islamin enemmistösuuntausta sunnalaisuutta. Šiialaisuuteen oppi ei kuulu. Kansainvälisen kyselyn mukaan lähes kaikki muslimit (88-93 %) kertovat uskovansa kohtaloon.
Al-Dhahabin kirjoitukset kohtalosta

Imaami al-Dhahabi esitti 1300-luvulla qadarin tueksi muun muassa seuraavia kohtia Koraanista:
"Olemme totisesti luonut kaiken oman mittansa mukaan - - Kaikki, mitä he tekevät, on Jumalan kirjoissa." (54: 49, 52).
"Jumalahan on luonut teidät ja teidän tekeleenne." (37: 96).
Al-Dhahabi esittää myös joukon haditheja tukemaan oppia kohtalosta.
"Aiša on kertonut Jumalan lähettilään sanoneen: Minun lisäkseni Jumala sekä jokainen profeetta on kironnut kuusi ihmistä: kohtalon kieltäjän, Jumalan kirjaan lisääjän, tyrannihallitsijan, sen joka tekee sallituksi Jumala kieltämän, sen joka rikkoo Jumalan asettamia rajoja ja kieltoja koskien jälkipolveani ja sen, joka jättää minun sunnani".
"Aby ad-Darda on kertonut Profeetan sanoneen: " Vanhempiaan kohtaan tottelematon, kohtalon kieltäjä ja alkoholista riippuvainen eivät pääse Paratiisiin."
Ibn Abbas on kertonut Profeetan sanoneen: Kahdella ryhmällä kansastani ei ole osaa islamista: al-qadariyah (ne, jotka kieltävät kohtalon] ja al-murjiah [ne jotka uskovat, että usko ilman tekoja riittää Paratiisiin pääsemiseksi].
Al-Dhahabi lukee kohtalon kieltämisen "suureksi synniksi" eli sellaiseksi, josta seuraa Jumalan kirous ja mahdollisesti myös maallinen rangaistus.
Gabrielin hadithin selityksiä

Al-Nawawin mukaan usko kohtaloon tarkoittaa uskoa siihen, että Jumala on määrännyt hyvän ja pahan ennen luomisen luomista, ja että kaikki mikä on ollut ja tulee olemaan on niin vain Jumalan määräyksestä ja tahdosta ja ennalta määräämänä. Nawawi selittää, että Jumala on kaiken todellinen luoja. Se on Hän, joka polttaa, ei tuli tai henkilö, joka sytyttää tulen. Hän on se, joka leikkaa, ei veitsi. Hän on se, joka hukuttaa miehen, ei vesi. Nawawi kysyy, miten ihmisiä sitten voidaan pitää vastuussa teoistaan. Vastaus on, että Jumala tosin luo teon, mutta ihminen valitsee sen. Nawawi toteaa, että Jumala tietää kaiken, mitä tapahtuu, jo ennalta eikä mitään tapahdu hänen tahtonsa ulkopuolella.
Usko kohtaloon käytännössä

Koska sunni-islamissa Jumala määrää kaikesta, ihmisen kohtalo on opin mukaan ennalta määrätty. Islamilaisessa maailmassa tämä on johtanut kohtalonuskon syvenemiseen fatalismiksi, joka lännessä on  usein huomattu ja ollut arvostelun kohteena. Winston Churchill nimitti sitä "pelottavaksi fatalistiseksi apatiaksi" (engl. fearful fatalistic apathy). Usko kohtaloon ilmenee arabimuslimien päivittäisessä puheessa suosittuina lausahduksina kuten "inshallah" (jos Jumala suo). Ilmaisu tulee Koraanista, joka lausuu: "Älä sano mistään 'teen sen huomenna' lisäämättä: 'Jos Jumala niin tahtoo'." (Koraani 8: 24). Toinen samanlainen lausahdus on "mashallah" (kuten Jumala on tahtonut).
Pew-tutkimuslaitoksen kansainvälisen kyselyn mukaan vuonna 2012 valtava enemmistö muslimeista uskoi asioiden ennalta määräytymiseen. Tutkituissa muslimimaissa usko kohtaloon oli välillä 92–98 % Afganistanissa, Azerbaidžanissa, Egyptissä, Indonesiassa, Irakissa, Jordaniassa, Marokossa, Pakistanissa, Palestiinassa, Tunisiassa ja Turkissa. Vähäisintä usko kohtaloon oli Albaniassa (44 %). Albania koki 1900-luvulla pitkän kauden ateistisen kommunistihallinnon alaisuudessa.
Keskustelua ja kritiikkiä

Kohtaloon liittyvät samat filosofiset ongelmat kuin kristinuskossa. Niihin kuuluu teodikea-ongelma eli kysymys siitä, miksi Jumala kaikkivaltiaana sallii pahan. Toinen ongelma liittyy pelastukseen. Jos Jumala määrää kaikesta, miten ihminen voisi silloin olla vastuussa omasta pelastuksestaan? Kohtalonusko antaa myös vahvan oikeutuksen kulloinkin vallassa olevalle hallitsijalle, joka silloin on vallassa Jumalan tahdosta.
Keskustelua ja kritiikkiä > Mutaziliitit

Islamilaiset mutaziliitit päättelivät 800-luvulla, että ihmisillä oli vapaa tahto, koska muuten olisi väärin tuomita heitä Helvettiin. Sunnalaisen islamin ainoaksi suunnaksi tuli kuitenkin asharilaisuus, joka sitoutui Jumalan kaikkivaltiuteen kaikissa suhteissa. Ashariittien ratkaisu vapaaseen tahtoon oli, että Jumala kyllä luo ihmisten teot, mutta ihmiset "hankkivat" (kasb) omat tekonsa. Tämän takia heillä säilyy niistä edelleen vastuu, vaikka he eivät muuta voikaan tehdä.
Mutaziliitteja vastaan kirjoittanut Ahmad ibn Hanbal (780–855) kirjoitti, että jos joku luulee, ettei tapettu ihminen kuollut Jumalan tahdosta, hän luulee, että Jumala tahtoi jotain muuta, mikä ei kuitenkaan tapahtunut. Tällainen oli selvää epäuskoa. Ketään ei tapeta ennenaikaisesti niin, ettei Jumala sitä olisi tahtonut.
Keskustelua ja kritiikkiä > Kritiikkiä

Suomessa islamin johtavat asiantuntijat, muun muassa Ilkka Lindstedt ja Hannu Juusola, ovat katsoneet, että islamin kuvaaminen fatalistiseksi uskoksi on islamofobiaa. Asiantuntijat käyttävät esimerkkinä muslimien todellisesta asenteesta Alice Elliotin etnografista tutkimusta marokkolaisesta kaupungista. Siellä nuoret musliminaiset käyttivät toiveikkaita keinoja, kuten ehostusta ja esiaviollisia romansseja jouduttaakseen avioitumistaan. Tämä olisi ollut turhaa työtä, jos he olisivat uskoneet avioliiton määräytymiseen ennakolta. Lisäksi  sunnalaisuudessa on aina ollut myös ennalta määräytymiseen kohdistuvaa kritiikkiä, esimerkkinä Avicenna.
Satu Taalikainen

Satu Taalikainen (s. 1965) on suomalainen näyttelijä, joka on tehnyt pitkän työuran Kouvolan Teatterissa.lähde tarkemmin?
Koulutukseltaan hän on teatteritaiteen lisensiaatti. Hän on näytellyt vuodesta 1998.
Maarrat an-Numan

| Maarrat an-Numan (معرة النعمان, Ma’arrat an-Nu’mān) |
| --- | --- |

 Maarrat an-Numan
 Koordinaatit: 35.649°N, 36.680°E 
Valtio:  Syyria
Maakunta:  Idlibin maakunta
Piirikunta:  Maarrat an-Numanin piirikunta
Väkiluku (2004)  ():  58 008
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maarrat an-Numan (myös Maarat al-Numan, arab. معرة النعمان‎, Ma’arrat an-Nu’mān) on kaupunki Syyrian pohjoisosan Idlibin maakunnassa. Kaupunki on Maarrat an-Numanin piirikunnan (al-Ma’ran piirikunnan) keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 58 008 ja koko piirikuntaan 371 829 asukasta.
Maantiede

Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 240 kilometriä Syyrian pääkaupunki Damaskoksesta pohjoiseen, ja maakuntakeskus Idlibistä noin 32 kilometriä etelään.