stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Palokka
Urheilua ja musiikkia

Palokan Pyry voitti lentopallon naisten Suomen-mestaruuden 1995 ja sai hopeaa 1996. Kaukalopallossa seura sai SM-hopeaa 1985 ja pronssia 1984. Lisäksi Palokassa toimii juniorijääkiekossa Jyvässeudun Kiekko ja juniorijalkapallossa Palokan Riento.
Palokan koululla on myös järjestetty vuodesta 2004 lähtien bänditapahtuma, jossa on esiintynyt paikallisia yhtyeitä, kuten Home Junior, Excalion ja muita.
Palokan vanha tanssilava paloi 9. kesäkuuta 2014.
Tunnettuja palokkalaisia

Tunnettuja entisiä palokkalaisia ovat Katri-Helena Kalaoja, Heidi Willman ja Sauli Lehtonen. Nykyisistä palokkalaisista tunnettuja on voimanostaja Tuomas Korkia-aho ja ralliautoilija Mikko Hirvonen sekä Home Junior. Myös jääkiekkoilijat Kalle Koskinen ja Veini Vehviläinen sekä JYPin entinen päävalmentaja Jyrki Aho ovat kotoisin Palokasta.
Kuvia

Palokan kirjasto
Palokan koulukeskus
Palokkajärven rantaa
Kerrostaloasutusta Palokassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Palokka Wikimedia Commonsissa
Palokka-Puuppolan kaupunginosasivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Palokka.fi – paikallisportaali.
Keski-Palokan koulun sivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki: 1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja: 7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas: 13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo: 15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala: 22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi: 18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo: 10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila: 16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo: 31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä: 58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola: 41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä: 65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka: 38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti: 80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Jyväskylän maalaiskunta
| --- | --- |
Palokka:  Eerola  Haukkamäki  Heikkilä  Heinämäki  Kirri  Lintukangas  Matinmäki  Nuutti  Pappilanvuori  Perä-Palokka  Rippalanmäki  Ritoniemi 
Vaajakoski:  Asmalampi  Haapaniemi  Hupeli  Janakka  Jyskä  Kairahta  Kanavuori  Kaunisharju  Kotimäki  Savonmäki  Sulunperä  Tölskä  Väinölä 
Tikkakoski:  Tikka-Mannila 
Muut:  Hiekkapohja  Jylhänperä  Kuikka  Kuohu  Laajaranta  Leppälahti  Mehtoniemi  Nyrölä  Oravasaari  Perälä  Pohjola  Puuppola  Ruoke  Saarenmaa  Varsalanperä  Vertaala  Vesanka
Alppihiihdon maailmancup 2012–2013

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Alppihiihdon maailmancup 2012–2013
| Laji | Miehet | Naiset |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 19 | 18 |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 36 | 37 |
Joukkuekilpailut: 1
| Perutut kilpailut |  | 1 |
← 2011–2012 2013–2014 →
Alppihiihdon maailmancup 2012–2013 oli historian 47. alppihiihdon maailmancup -kausi. Kausi alkoi Itävallan Söldenissä 27. lokakuuta 2012 ja päättyi Sveitsin Lenzerheidessa 17. maaliskuuta 2013. Miehillä oli yhteensä 36 osakilpailua ja naisilla 37. Kauden aikana laskettiin kaksi pujottelun kaupunkikilpailua, toinen Münchenissä ja toinen Moskovassa. Lisäksi kalenterissa oli Lenzerheidessa järjestetty joukkuekilpailu.
Kilpailukalenteri > Lyhenteet

| --- | --- |
DH: syöksylasku
SG: super-G
GS: suurpujottelu
SL: pujottelu
SC: superalppiyhdistetty
T: maiden joukkuekilpailu
P: parikilpailu
Kilpailukalenteri > Joukkuekilpailut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pvm | Paikka | Laji | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 15. maaliskuuta 2013 |  Lenzerheide, Sveitsi | T |  Saksa |  Ruotsi |  Italia |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marcel Hirscher | 1535 |
| 2. |  Aksel Lund Svindal | 1226 |
| 3. |  Ted Ligety | 1022 |
| 4. |  Felix Neureuther | 948 |
| 5. |  Ivica Kostelić | 900 |
| 6. |  Alexis Pinturault | 790 |
| 7. |  Manfred Mölgg | 636 |
| 8. |  Hannes Reichelt | 595 |
| 9. |  Andre Myhrer | 575 |
| 10. |  Christof Innerhofer | 522 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Miehet > Pujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marcel Hirscher | 960 |
| 2. |  Felix Neureuther | 716 |
| 3. |  Ivica Kostelić | 535 |
| 4. |  André Myhrer | 532 |
| 5. |  Manfred Mölgg | 335 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Miehet > Suurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Ted Ligety | 720 |
| 2. |  Marcel Hirscher | 575 |
| 3. |  Alexis Pinturault | 326 |
| 4. |  Manfred Mölgg | 301 |
| 5. |  Thomas Fanara | 236 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Miehet > Supersuurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Aksel Lund Svindal | 480 |
| 2. |  Matteo Marsaglia | 249 |
| 3. |  Matthias Mayer | 228 |
| 4. |  Werner Heel | 224 |
| 5. |  Adrien Théaux | 191 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Miehet > Syöksylasku

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Aksel Lund Svindal | 439 |
| 2. |  Klaus Kröll | 381 |
| 3. |  Dominik Paris | 378 |
| 4. |  Christof Innerhofer | 370 |
| 5. |  Hannes Reichelt | 290 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Miehet > Alppiyhdistetty

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Ivica Kostelić | 180 |
| 1. |  Alexis Pinturault | 180 |
| 3. |  Thomas Mermillod Blondin | 96 |
| 4. |  Carlo Janka | 86 |
| 5. |  Aksel Lund Svindal | 63 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Tina Maze | 2414 |
| 2. |  Maria Höfl-Riesch | 1101 |
| 3. |  Anna Fenninger | 1029 |
| 4. |  Julia Mancuso | 867 |
| 5. |  Mikaela Shiffrin | 822 |
| 6. |  Viktoria Rebensburg | 787 |
| 7. |  Kathrin Zettel | 759 |
| 8. |  Lindsey Vonn | 740 |
| 9. |  Lara Gut | 662 |
| 10. |  Frida Hansdotter | 615 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Naiset > Pujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Mikaela Shiffrin | 688 |
| 2. |  Tina Maze | 655 |
| 3. |  Veronika Velez-Zuzulová | 500 |
| 4. |  Frida Hansdotter | 435 |
| 5. |  Tanja Poutiainen | 354 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Naiset > Suurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Tina Maze | 800 |
| 2. |  Anna Fenninger | 480 |
| 3. |  Viktoria Rebensburg | 411 |
| 4. |  Tessa Worley | 383 |
| 5. |  Kathrin Zettel | 382 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Naiset > Supersuurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Tina Maze | 420 |
| 2. |  Julia Mancuso | 365 |
| 3. |  Anna Fenninger | 304 |
| 4. |  Lindsey Vonn | 286 |
| 5. |  Maria Höfl-Riesch | 251 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Naiset > Syöksylasku

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 340 |
| 2. |  Tina Maze | 339 |
| 3. |  Maria Höfl-Riesch | 272 |
| 4. |  Stacey Cook | 244 |
| 5. |  Lara Gut | 228 |
Maailmancupin lopulliset pistetilanteet > Naiset > Alppiyhdistetty

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Tina Maze | 200 |
| 2. |  Nicole Hosp | 160 |
| 3. |  Michaela Kirchgasser | 89 |
| 4. |  Lara Gut | 77 |
| 4. |  Marie-Michèle Gagnon | 77 |
Alppihiihdon maailmancup 2009–2010

Alppihiihdon maailmancup 2009–2010 oli historian 44. alppihiihdon maailmancup -kausi. Kausi alkoi Itävallan Söldenissä 24. lokakuuta 2009 ja päättyi Saksan Garmisch-Partenkirchenissä 14. maaliskuuta 2010. Helmikuussa maailmancupissa oli tauko Vancouverin talviolympialaisten aikana.
Kilpailukalenteri > Lyhenteet

| --- | --- |
DH: syöksylasku
SG: super-G
GS: suurpujottelu
SL: pujottelu
K: alppiyhdistetty
SC: superalppiyhdistetty
T: maiden joukkuekilpailu
Kilpailukalenteri > Joukkuekilpailu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pvm | Paikka | Laji | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 14. maaliskuuta 2010 |  Garmisch-Partenkirchen, Saksa | T |  Tšekki |  Sveitsi |  Itävalta |
Pistetilanteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Carlo Janka | 1197 |
| 2. |  Benjamin Raich | 1091 |
| 3. |  Didier Cuche | 952 |
| 4. |  Aksel Lund Svindal | 883 |
| 5. |  Ivica Kostelić | 805 |
| 6. |  Marcel Hirscher | 691 |
| 7. |  Ted Ligety | 667 |
| 8. |  Silvan Zurbriggen | 619 |
| 9. |  Julien Lizeroux | 614 |
| 10. |  Michael Walchhofer | 594 |
Pistetilanteet > Miehet > Syöksylasku

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Didier Cuche | 528 |
| 2. |  Carlo Janka | 448 |
| 3. |  Werner Heel | 292 |
| 4. |  Manuel Osborne-Paradis | 281 |
| 5. |  Mario Scheiber | 273 |
Pistetilanteet > Miehet > Supersuurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Erik Guay | 331 |
| 2. |  Michael Walchhofer | 316 |
| 3. |  Aksel Lund Svindal | 314 |
| 4. |  Benjamin Raich | 210 |
| 5. |  Mario Scheiber | 199 |
Pistetilanteet > Miehet > Suurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Ted Ligety | 412 |
| 2. |  Carlo Janka | 341 |
| 3. |  Benjamin Raich | 331 |
| 4. |  Davide Simoncelli | 311 |
| 5. |  Massimiliano Blardone | 309 |
Pistetilanteet > Miehet > Pujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Reinfried Herbst | 534 |
| 2. |  Julien Lizeroux | 512 |
| 3. |  Silvan Zurbriggen | 365 |
| 4. |  Ivica Kostelić | 360 |
| 5. |  Felix Neureuther | 329 |
Pistetilanteet > Miehet > Alppiyhdistetty

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Benjamin Raich | 246 |
| 2. |  Carlo Janka | 216 |
| 3. |  Ivica Kostelić | 109 |
| 4. |  Silvan Zurbriggen | 166 |
| 5. |  Bode Miller | 145 |
Pistetilanteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 1671 |
| 2. |  Maria Riesch | 1516 |
| 3. |  Anja Pärson | 1047 |
| 4. |  Tina Maze | 943 |
| 5. |  Kathrin Zettel | 938 |
| 6. |  Elisabeth Görgl | 591 |
| 7. |  Fabienne Suter | 568 |
| 8. |  Kathrin Hölzl | 527 |
| 9. |  Ingrid Jacquemod | 518 |
| 10. |  Andrea Fischbacher | 486 |
Pistetilanteet > Naiset > Syöksylasku

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 725 |
| 2. |  Maria Riesch | 556 |
| 3. |  Anja Pärson | 385 |
| 4. |  Ingrid Jacquemod | 271 |
| 5. |  Nadja Kamer | 266 |
Pistetilanteet > Naiset > Supersuurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 620 |
| 2. |  Elisabeth Görgl | 300 |
| 3. |  Nadia Styger | 291 |
| 4. |  Fabienne Suter | 266 |
| 5. |  Andrea Fischbacher | 239 |
Pistetilanteet > Naiset > Suurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Kathrin Hölzl | 471 |
| 2. |  Kathrin Zettel | 394 |
| 3. |  Tina Maze | 372 |
| 4. |  Viktoria Rebensburg | 271 |
| 5. |  Tanja Poutiainen | 263 |
Pistetilanteet > Naiset > Pujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Maria Riesch | 493 |
| 2. |  Kathrin Zettel | 490 |
| 3. |  Marlies Schild | 420 |
| 4. |  Sandrine Aubert | 406 |
| 5. |  Šárka Záhrobská | 347 |
Pistetilanteet > Naiset > Alppiyhdistetty

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 160 |
| 2. |  Anja Pärson | 150 |
| 3. |  Michaela Kirchgasser | 130 |
| 4. |  Elisabeth Görgl | 110 |
| 5. |  Maria Riesch | 80 |
Aiheesta muualla

Kansainvälisen hiihtoliiton alppihiihdon maailmancup-sivusto (englanniksi)
Alppihiihdon maailmancupit
67 | 68 | 68–69 | 69–70 | 70–71 | 71–72 | 72–73 | 73–74 | 74–75 | 75–76 | 76–77 | 77–78 | 78-79 | 79–80 | 80–81 | 81–82 | 82–83 | 83–84 | 84–85 | 85–86 | 86–87 | 87–88 | 88–89 | 89–90 | 90–91 | 91–92 | 92–93 | 93–94 | 94–95 | 95–96 | 96–97 | 97–98 | 98–99 | 99–00 | 00–01 | 01–02 | 02–03 | 03–04 | 04–05 | 05–06 | 06–07 | 07–08 | 08–09 | 09–10 | 10–11 | 11–12 | 12–13 | 13–14 | 14–15 | 15–16 | 16–17 | 17–18 | 18–19 | 19–20 | 20–21 | 21–22 | 22–23
Alppihiihdon maailmancup 2011–2012

Alppihiihdon maailmancup 2011–2012 oli historian 46. alppihiihdon maailmancup -kausi. Kausi alkoi Itävallan Söldenissä 22. lokakuuta 2011 ja päättyi Itävallan Schladmingissa 18. maaliskuuta 2012. Miehillä oli yhteensä 45 osakilpailua ja naisilla 40. Kauden aikana oli tarkoitus laskea kaksi pujottelun kaupunkikilpailua, toinen Münchenissä ja toinen Moskovassa, mutta Münchenin kilpailu jouduttiin perumaan lämpimään sään vuoksi. Lisäksi kalenterissa oli Schladmingissa järjestettävä joukkuekilpailu.
Kilpailukalenteri > Lyhenteet

| --- | --- |
DH: syöksylasku
SG: super-G
GS: suurpujottelu
SL: pujottelu
SC: superalppiyhdistetty
T: maiden joukkuekilpailu
P: parikilpailu
Kilpailukalenteri > Joukkuekilpailut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pvm | Paikka | Laji | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| 16. maaliskuuta 2012 |  Schladming, Itävalta | T |  Itävalta |  Sveitsi |  Ruotsi |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marcel Hirscher | 1355 |
| 2. |  Beat Feuz | 1330 |
| 3. |  Aksel Lund Svindal | 1131 |
| 4. |  Ivica Kostelić | 1064 |
| 5. |  Hannes Reichelt | 1024 |
| 6. |  Didier Cuche | 982 |
| 7. |  Klaus Kröll | 909 |
| 8. |  Kjetil Jansrud | 855 |
| 9. |  Ted Ligety | 853 |
| 10. |  Alexis Pinturault | 845 |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Syöksylasku

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Klaus Kröll | 605 |
| 2. |  Beat Feuz | 598 |
| 3. |  Didier Cuche | 521 |
| 4. |  Hannes Reichelt | 396 |
| 5. |  Bode Miller | 383 |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Supersuurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Aksel Lund Svindal | 413 |
| 2. |  Didier Cuche | 400 |
| 3. |  Beat Feuz | 368 |
| 4. |  Kjetil Jansrud | 342 |
| 5. |  Klaus Kröll | 304 |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Suurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marcel Hirscher | 705 |
| 2. |  Ted Ligety | 513 |
| 3. |  Massimiliano Blardone | 408 |
| 4. |  Alexis Pinturault | 364 |
| 5. |  Hannes Reichelt | 337 |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Pujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  André Myhrer | 644 |
| 2. |  Ivica Kostelić | 610 |
| 3. |  Marcel Hirscher | 560 |
| 4. |  Cristian Deville | 450 |
| 5. |  Stefano Gross | 412 |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet > Alppiyhdistetty

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Ivica Kostelić | 336 |
| 2. |  Beat Feuz | 300 |
| 3. |  Romed Baumann | 159 |
| 4. |  Alexis Pinturault | 130 |
| 5. |  Aksel Lund Svindal | 128 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 1980 |
| 2. |  Tina Maze | 1402 |
| 3. |  Maria Höfl-Riesch | 1227 |
| 4. |  Julia Mancuso | 1020 |
| 5. |  Anna Fenninger | 994 |
| 6. |  Elisabeth Görgl | 987 |
| 7. |  Viktoria Rebensburg | 947 |
| 8. |  Marlies Schild | 925 |
| 9. |  Tina Weirather | 674 |
| 10. |  Michaela Kirchgasser | 636 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Syöksylasku

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 690 |
| 2. |  Tina Weirather | 400 |
| 3. |  Elisabeth Görgl | 384 |
| 4. |  Maria Höfl-Riesch | 379 |
| 5. |  Julia Mancuso | 277 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Supersuurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 453 |
| 2. |  Julia Mancuso | 381 |
| 3. |  Anna Fenninger | 369 |
| 4. |  Tina Maze | 257 |
| 5. |  Fabienne Suter | 226 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Suurpujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Viktoria Rebensburg | 650 |
| 2. |  Lindsey Vonn | 455 |
| 3. |  Tessa Worley | 446 |
| 4. |  Anna Fenninger | 442 |
| 5. |  Tina Maze | 367 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Pujottelu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marlies Schild | 760 |
| 2. |  Michaela Kirchgasser | 452 |
| 3. |  Tina Maze | 413 |
| 4. |  Veronika Zuzulova | 377 |
| 5. |  Kathrin Zettel | 356 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset > Alppiyhdistetty

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Lindsey Vonn | 180 |
| 2. |  Tina Maze | 125 |
| 3. |  Nicole Hosp | 120 |
| 4. |  Maria Höfl-Riesch | 110 |
| 5. |  Kathrin Zettel | 79 |
Suomen aateli

Suomen ritarihuone Helsingissä.
Suomen aateli tarkoittaa Suomen Ritarihuoneen jäseniä. Aatelisto oli Suomen sääty-yhteiskunnan ylin luokka. Se alkoi muodostua Suomessa 1200-luvulla, kun ristiretkien yhteydessä maata valloittaneet, pääasiassa ruotsalaiset ja saksalaiset suvut, saivat verovapauden varustamalla sotilaan kuninkaalle. Heistä tuli rälssimiehiä, 1500-luvulta alkaen aatelismiehiä. Pelkästään varustamalla sotilaan saattoi siis päästä ritareiksi, valtaneuvoksiksi ja linnanpäälliköiksi, kuten mahtavat suomalaiset rälssisuvut tuohon aikaan. Rälssioikeudesta eli aateloinnista tuli periytyvää 1500-luvulla, ja myöhemmin se ei vaatinut enää vastasuoritusta.
Aateli oli Suomessa vuodesta 1435 alkaen yksi neljästä vallitsevasta sääty-yhteiskunnan säädystä. Aatelissäätyyn kuulumisesta tuli usein edellytys kaikkein korkeimpiin valtionvirkoihin kuulumiseen. Kaikkein ylimpänä oli ylhäisaateli, jonka alapuolella oli runsaslukuisempi mutta köyhempi alhaisaateli. Ritarihuone perustettiin vuonna 1818 Suomen ruotsalaisaatelille sekä suomalaisille, joita tsaari ylensi aatelismiehiksi aina vuoteen 1912 saakka. 1900-luvun alun jälkeen aatelilla ei ole Suomessa ollut enää poliittista merkitystä. Suomen aatelisto on kuitenkin edelleen olemassa valtion tunnustamana julkisyhteisönä voimassa olevan ritarihuonejärjestyksen mukaisesti.
Ruotsin vallan aika (vuoteen 1809 asti)

Suomen aatelissääty eli rälssi alkoi muodustua ristiretkiä ja rannikon kolonisaatiota seuranneen Ruotsin vallan myötä 1200–1300-luvuilla. Suomalaiset Moisioiden suurtalonpojat joutuivat uusien vallanpitäjien seurauksena luopumaan asemastaan ja heidän tilansa joutuivat Ruotsin kruunun ja katolisen kirkon omistukseen. Pääasiassa Suomen rälssi koostui ruotsalaisista ja saksalaisista suvuista, jotka olivat Baltian tavoin ulkomailta tullutta sotilaseliittiä, eivätkä paikallisen väestön jälkeläisiä. Yhteyttä Ruotsin vallan aikaa edeltäneisiin Suomen yhteiskunnan ylimpiä luokkia edustaneisiin suurtalonpoikiin ja moisioihin ei uuden vallan aatelilla ollut ja suomalaisia ei heidän joukossaan ollut juurikaan, jos lainkaan.
Ruotsin valtakunnassa erityisin oikeuksin varustettu vapaamies- eli rälssisääty, maallinen rälssi, syntyi Maunu Ladonlukon annettua niin kutsutun Alsnön säännön vuonna 1279. Asetuksen mukaan kuninkaan armeijaan varustettu ratsumies vapautettiin korvaukseksi veroista ja hänestä tuli ”rälssimies”. Moni vauras maanomistajasuku kuului rälssiin pitkiä aikoja, koska sillä oli varaa varustaa ratsumiehiä sukupolvesta toiseen. Ajan mittaan rälssioikeuksia alettiin myöntää jopa ilman rälssipalveluksen suorittamista. Verovapaus ei ollut aluksi periytyvä, mutta Juhana III määräsi aatelisarvon perinnölliseksi 1569. Saksankielestä lainattu käsite ”aateli” tuli käyttöön 1500-luvun kuluessa. Vuonna 1723 vahvistettiin laki ritariston ja aateliston erioikeuksista. Eräiltä osin sen säännökset kuitenkin kumosi vuonna 1789 annettu yhdistys- ja vakuuskirja.  Tällöin aatelisto menetti muun muassa yksin­oikeutensa korkeimpiin virkoihin. Lisäksi talonpojatkin saivat tällöin oikeuden hankkia omistukseensa verovapaita rälssi­tiloja, ei kuitenkaan säteritiloja.
Aatelin kulttuuri-ihanteet ja tavat olivat suurelta osin peräisin Ranskan hovikulttuurista. Enemmistö Suomen aatelistosta oli kuitenkin melko vähävaraista virka-aatelia ja upseristoa, jolla ei ollut suurta maaomaisuutta. Alkuaan aateli vältti tasavertaista yhteydenpitoa alempisäätyisten kanssa, mutta avioliiton solmiminen vauraiden aatelittomien kanssa alkoi taloudellisista syistä yleistyä 1700-luvulla. Ulkopuoliset eivät pitäneet Suomen aatelia kovinkaan suuressa arvossa. Eräs 1830-luvun saksalainen tietokirja väittää, ettei Suomessa ole aatelia. 1900-luvun alussa Suomen kenraalikuvernöörinä toiminut Ivan Obolenski katsoi, että Suomen aateli oli vain kultivoitunutta proletariaattia.