stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cristina Fernández de Kirchner
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Senadora Nacional Cristina E. Fernández De Kirchner (senado.gov.ar)
Profile: Argentina's powerful First Lady (BBC)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Néstor Kirchner | Argentiinan presidentti 2007–2015 | Seuraaja: Mauricio Macri |
| n k  Argentiinan presidentit |
| --- | --- | --- |
| Tasavalta (1861–) |  Bartolomé Mitre  Domingo Faustino Sarmiento  Nicolás Avellaneda  Julio Argentino Roca  Miguel Juárez Celman  Carlos Pellegrini  Luis Sáenz Peña  José Evaristo Uriburu  Julio Argentino Roca  Manuel Quintana  José Figueroa Alcorta  Roque Sáenz Peña  Victorino de la Plaza  Hipólito Yrigoyen  Marcelo Torcuato de Alvear  Hipólito Yrigoyen  José Félix Uriburu  Agustín Pedro Justo  Roberto María Ortiz  Ramón Castillo  Arturo Rawson  Pedro Pablo Ramírez  Edelmiro Julián Farrell  Juan  Perón  Eduardo Lonardi  Pedro Eugenio Aramburu  Arturo Frondizi  José María Guido  Arturo Umberto Illia  Juan Carlos Onganía  Roberto M. Levingston  Alejandro A. Lanusse  Héctor José Cámpora  Raúl Alberto Lastiri  Juan Perón  Isabel Martínez de Perón  Jorge Videla  Roberto Eduardo Viola  Leopoldo Galtieri  Reynaldo Bignone  Raúl Alfonsín  Carlos Menem  Fernando de la Rúa  Adolfo Rodríguez Saá  Eduardo Duhalde  Néstor Kirchner  Cristina Fernández de Kirchner  Mauricio Macri  Alberto Fernández  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Heikki Ailisto

Heikki Juhani Ailisto (s. 18. heinäkuuta 1959 Ii) on Teknologian tutkimuskeskus VTT:n mobiiliviestinnän käyttöliittymäteknologioiden tutkimusprofessori, jonka erityistä osaamisaluetta ovat käyttöliittymäteknologiat, biometrinen tunnistus ja tekoälyn soveltaminen teollisuudessa.
Ainamo kirjoitti ylioppilaaksi Iin lukiossa 1978 ja väitteli tekniikan tohtoriksi 1997 Oulun yliopistossa. Hänen väitöskirjansa nimike on CAD model-based planning and vision guidance for optical 3D co-ordinate measurement.
Työurallaan Ainamo on toiminut tutkijana VTT:ssä 1986–1991, erikoistutkijana samassa tutkimuskeskuksessa 1991–2002 ja VTT:n tutkimusprofessorina vuodesta 2001 lähtien. Hän on kirjoittanut noin 80 artikkelia konenäöstä, hahmontunnistuksesta, biometriasta ja mobiililaitteiden käyttöliittymäteknologioista kansainvälisiin julkaisuihin.
Kaukalopikaluistelu talviolympialaisissa 2006

Palavela olympiakisojen aikaan.
Kaukalopikaluistelijoita.
XX talviolympialaisissa Torinossa järjestettiin kaukalopikaluistelussa kahdeksan kilpailutapahtumaa. Kisat käytiin Palavelan 8 285-paikkaisella areenalla. Olympialaisissa lajiin osallistui noin 110 urheilijaa.
Monista muista lajeista poiketen kaukalopikaluistelussa on käytössä ikärajat, sillä kilpailijan pitää olla täyttänyt 15 vuotta viimeistään 1. heinäkuuta.
Tulokset > Miehet > 500 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Apolo Anton Ohno | 41,935 |
| 2 |  | François-Louis Tremblay | 42,002 |
| 3 |  | Ahn Hyun-Soo | 42,089 |
Tulokset > Miehet > 1 000 m

18. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hyun-Soo Ahn | 1.26,739 |
| 2 |  | Ho-Suk Lee | 1.26,764 |
| 3 |  | Apolo Anton Ohno | 1.26,927 |
Tulokset > Miehet > 1 500 m

12. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hyun-Soo Ahn | 2.25,341 |
| 2 |  | Ho-Suk Lee | 2.25,600 |
| 3 |  | Jiajun Li | 2.26,005 |
Tulokset > Miehet > 5 000 m viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ahn Hyun-Soo   Lee Ho-Suk   Seo Ho-Jin   Song Suk-Woo Oh Se-jong* | 6.43,376 |
| 2 |  | Eric Bedard  Charles Hamelin  Francois-Louis Tremblay  Mathieu Turcotte | 6.43,707 |
| 3 |  | Alex Izykowski  J.P. Kepka  Apolo Anton Ohno  Rusty Smith | 6.47,990 |
(*) Oh Se-jong ei kilpaillut loppukilpailussa mutta sai mitalin.
Tulokset > Naiset > 500 m

15. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wang Meng | 0.44,345 |
| 2 |  | Jevgenija Radanova | 0.44,374 |
| 3 |  | Anouk LeBlanc-Boucher | 0.44,759 |
Kanada valitti lopputuloksesta Urheilun vetoomustuomioistuimeen (CAS), sillä Kanadan mielestä Radanovalla oli oikea luistin ilmassa hänen ylittäessään maaliviivan. Sääntöjen mukaan molemmat luistimet pitää olla kiinni jään pinnassa maaliin tultaessa. Vetoomus ei kuitenkaan mennyt läpi ja maaliintulojärjestys säilyi.
Tulokset > Naiset > 1 000 m

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jin Sun-Yu | 1.32,859 |
| 2 |  | Wang Meng | 1.33,079 |
| 3 |  | Yang Yang (A) | 1.33,937 |
Tulokset > Naiset > 1 500 m

18. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jin Sun-yu | 2.23,494 |
| 2 |  | Choi Eun-kyung | 2.24,069 |
| 3 |  | Wang Meng | 2.24,469 |
Tulokset > Naiset > 3 000 m viesti

22. helmikuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eun-Kyung Choi da-Hye Jeon Jin Sun-yu Chun-Sa Byun | 4.17,040 |
| 2 |  | Alanna Kraus Anouk Leblanc-Boucher Tania Vicent Kalyna Roberge | 4.17,336 |
| 3 |  | Arianna Fontana Marta Capurso Katia Zini Mara Zini | 4.20,030 |
Panu Jantunen

Panu Aleksi Jantunen (s. 11. huhtikuuta 1989) on suomalainen keskimatkan juoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Aikaisemmin hän on edustanut Parikkalan Urheilijoita ja Imatran Urheilijoita.
Kuopion Kalevan kisoissa 2014 Jantunen saavutti hopeaa 800 metrillä silloisella ennätysajallaan 1.50,85. Oulun Kalevan kisoissa 2016 hän sai hopeaa 1 500 metrillä ajalla 3.45,91 ja Jyväskylän Kalevan kisoissa 2018 pronssia ajalla 3.56,36. Maastojuoksun SM-kilpailuista Jantunen on saavuttanut lyhyeltä matkalta hopeaa vuonna 2023 ja lyhyen matkan joukkuekilpailusta kultaa 2021 ja 2023 ja hopeaa 2018, 2019, 2020 ja 2024. Viestijuoksun SM-kilpailuista hän on saavuttanut 4 × 800 metrin viestissä kultaa 2019 ja pronssia 2018, 4 × 1 500 metrin viestissä kultaa 2018 ja pronssia 2019, 4 000 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2021 sekä hopeaa 2024 ja 4 × 1 500 metrin sekaviestissä kultaa 2020 ja pronssia 2021. Sisäratojen SM-kisoista Jantunen on voittanut 800 metriltä pronssia vuosina 2011 ja 2014, 1 500 metriltä kultaa 2013, hopeaa 2014 sekä pronssia 2016, 2017, 2019, 2020 ja 2021 sekä 3 000 metrillä hopeaa 2017.
Jantunen on edustanut Suomea aikuisen maaottelukilpailuissa vuodesta 2013 sijoittuen parhaimmillaan toiseksi hallimaaottelun 1 500 metrillä Tampereella 2017.
Jantusen ennätykset ulkoradoilla 800 metrillä on 1.50,37 (2014) ja 1 500 metrillä 3.44,80 (2016).
Christian Vänttinen

Christian Thomas Petteri Vänttinen (s. 6. syyskuuta 1999 Raisio) on suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Hän edusti Raision Kuulaa vuoteen 2015, vuosina 2016–2023 Naantalin Löylyä ja sen jälkeen Turun Urheiluliittoa.
Kalevan kisoissa Vänttinen on saavuttanut 400 metrin juoksussa pronssia vuonna 2020 ajalla 48,27 s. Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailuissa Vänttinen on saanut 4 × 800 metrillä kultaa vuonna 2018 ja hopeaa vuonna 2019, 4 000 metrin viestissä kultaa 2024 sekä 4 × 400 metrin viestijuoksussa hopeaa vuonna 2019.
Vänttinen on kilpaillut kerran aikuisten maaottelussa: hän oli kuudes Suomi–Ruotsi-maaottelun 400 metrillä 2020.
Vänttisen ennätys 400 metrillä on 2. kesäkuuta 2021 Jyväskylässä juostu 48,07 ja 800 metrillä 14. heinäkuuta 2020 Turussa juostu 1.52,90.
Sarah McBride

Sarah McBride vuonna 2025.
Sarah Elizabeth McBride (s. 9. elokuuta 1990) on yhdysvaltalainen aktivisti ja demokraattipuolueen poliitikko, joka on edustanut Delawaren osavaltiota Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 2025. McBride on ensimmäinen avoimesti transsukupuolinen jäsen Yhdysvaltain kongressissa.
Aikaisemmin McBride toimi Human Rights Campaignin kansallisena lehdistösihteerinä vuosina 2016–2021. Hän toimi Delawaren senaatissa tammikuusta 2021 tammikuuhun 2025 edustaen osavaltion 1. vaalipiiriä.
McBride syntyi Wilmingtonissa Delawaressa 9. elokuuta 1990. Hänen isänsä on asianajaja, ja äitinsä opinto-ohjaaja.  McBride valmistui Cab Callowaysta vuonna 2009 ja opiskeli sitten American Universityssä, jossa hän suoritti kandidaatin tutkinnon vuonna 2013.
McBride meni naimisiin vuonna 2014 HLBT-aktivisti Andrew Crayn kanssa. Neljä päivää häiden jälkeen Cray kuoli suusyöpään. McBride on presbyteeri.
Ominaislämpökapasiteetti

Ominaislämpökapasiteetti eli ominaislämpö (tunnus c) kuvaa, kuinka paljon lämpöenergiaa materiaaliin sitoutuu lämpötilaeroa ja massaa kohti. SI-järjestelmän mukainen ominaislämpökapasiteetin yksikkö on joulea kelviniä ja kilogrammaa kohti eli J/(K·kg).
Moolinen lämpökapasiteetti eli moolilämpö (tunnus Cm) puolestaan kuvaa, kuinka paljon lämpöenergiaa materiaaliin sitoutuu lämpötilaeroa ja ainemäärää kohti. Moolisen lämpökapasiteetin yksikkö on joulea kelviniä ja moolia kohti eli J/(K·mol).
Ominaislämpökapasiteetti ja moolinen lämpökapasiteetti ovat intensiivisiä suureita. Niitä vastaava ekstensiivinen suure on lämpökapasiteetti (yksikkö J/K), joka kuvaa tietyn kappaleen tai termodynaamisen systeemin lämmittämiseen tarvittavaa energiamäärää.
Määritelmä ja yhtälöitä

Ominaislämpökapasiteetti määritellään kappaleeseen siirtyvän lämpömäärän, kappaleen lämpötilanmuutoksen ja kappaleen massan avulla. Kappaleen lämpötilan muuttuessa sitoutunut tai vapautunut lämpömäärä määritellään yhtälöllä
josta saadaan ominaislämpökapasiteetiksi
missä siis  E on lämpömäärä,  m kappaleen massa ja  T lämpötila.
Jos tiedetään kappaleen ominaislämpökapasiteetti, lämpömäärä sekä massa, voidaan lämpötilan muutos laskea yhtälöllä
Kappaleen kyky varastoida lämpöä on puolestaan nimeltään lämpökapasiteetti (tunnus C, yksikkö J/K). Se voidaan laskea jollekin kappaleelle (massa m) materiaalin ominaislämpökapasiteetin c avulla seuraavasti
Ominaislämpökapasiteetti vakiopaineessa ja vakiotilavuudessa

Kun ainetta lämmitetään, se laajenee, tai mikäli tämä estetään, paine kasvaa. Laajetessaan aine tekee työtä, ja osa lämmittämiseen tarvittavasta energiasta menee tämän työn suorittamiseen. Tämän vuoksi varsinkin kaasujen ominaislämpökapasiteetti on hyvinkin erisuuri riippuen siitä, lämpeneekö se vakiopaineessa (esimerkiksi herkkäliikkeisellä männällä varustetussa sylinterissä) vai vakiotilavuudessa (umpinaisessa astiassa). Ominaislämpökapasiteetti on vakiopaineessa (cp) selvästi suurempi kuin vakiotilavuudessa (cv). Sekä teoreettisesti että kokeellisesti on voitu osoittaa, että näiden ominaislämpökapasiteettien suhde riippuu atomien lukumäärästä kaasun molekyylissä. Yksiatomisilla kaasuilla (esimerkiksi jalokaasuilla) suhde on noin 5/3, kaksiatomisilla (esimerkiksi vedyllä, typellä ja hapella) noin 7/5, kolmiatomisilla (esimerkiksi hiilidioksidilla) noin 3/2, useampiatomisilla (esimerkiksi metaanilla) vielä pienempi.
Myös nesteillä ja kiinteillä aineilla on hieman erisuuruinen ominaislämpökapasiteetti vakiotilavuudessa ja vakiopaineessa. Näiden aineiden paljon pienemmän lämpölaajenemisen ja vähäisen kokoonpuristuvuuden vuoksi ero on kuitenkin yleensä merkityksettömän pieni.
Moolinen lämpökapasiteetti

Ominaislämpökapasiteetin ohella käytetään varsinkin teoreettisissa tarkasteluissa myös moolista eli molaarista lämpökapasiteettia tai lyhyesti moolilämpöä. Sillä tarkoitetaan lämpömäärää, joka lämmittää yhtä moolia tarkasteltavaa ainetta yhden lämpötilayksikön verran. Sen yksikkönä on J/(mol·K), ja se voidaan laskea kertomalla aineen ominaislämpökapasiteetti sen moolimassalla. Kaasuilla myös se on samassa suhteessa eri suuri vakiotilavuudessa ja vakiopaineessa kuin ominaislämpökapasiteettikin. Vakiopaineessa ja vakiotilavuudessa mitattujen moolilämpöjen erotus on kuitenkin kaikilla kaasuilla lähes sama ja yhtä suuri kuin myös ideaalikaasun tilanyhtälössä esiintyvä kaasuvakio, 8,3145 J / (mol·K).
Yksiatomisilla kaasuilla mooliset lämpökapasiteetit vakiopaineessa ja -tilavuudessa ovat noin 3/2 ja 5/2 kertaa, kaksiatomisilla noin 5/2 ja 7/2 kertaa kaasuvakion suuruiset ja useampiatomisilla vielä suuremmat. Tämä johtuu siitä, että useampiatomisilla kaasuilla molekyylit eivät ainoastaan etene vaan myös pyörivät ja niiden atomit värähtelevät toistensa suhteen, toisin sanoen lämpöliikkeellä on enemmän vapausasteita. Osa näistä vapausasteista ilmenee kuitenkin kvantittumisten vuoksi vasta melko korkeissa lämpötiloissa, minkä vuoksi useampiatomisten kaasujen ominaislämpökapasiteetit riippuvat myös lämpötilasta.
Moolinen lämpökapasiteetti > Dulongin ja Petit'n laki

Pierre Louis Dulong ja Alexis Thérèse Petit esittivät vuonna 1819 lain, jonka mukaan useimmilla kiinteillä aineilla moolinen lämpökapasiteetti on likipitäen yhtä suuri ja noin kolme kertaa kaasuvakion suuruinen, siis noin 25 J/(mol·K). Tämä Dulongin ja Petit'n laki pätee varsin hyvin melkein kaikille metalleille ja monille epämetallisillekin kiinteille alkuaineille. Selviä poikkeuksia ovat kuitenkin beryllium, boori, pii ja erityisesti hiili, varsinkin timanttina..
On kuitenkin havaittu, että matalissa lämpötiloissa aineiden ominaislämpökapasiteetit pienenevät. James Clerk Maxwell totesi jo vuonna 1859, että tässä kohdin havainnot olivat ristiriidassa teorian kanssa, jonka mukaan niiden olisi pitänyt pysyä vakioina. Selityksen asiaan antoi vasta kvanttifysiikka. Ensin Albert Einstein, myöhemmin täsmällisemmin Peter Debye osoittivat tämän johtuvan aineen hilavärähtelyjen kvantittumisesta. Kullakin aineella on tietty Debyen lämpötila, jonka yläpuolella ominaislämpökapasiteetti on likipitäen Dulongin ja Petit'in lain mukainen, mutta jonka alapuolella se laskee nopeasti.
Ainekohtaisia ominaislämpökapasiteetteja > Kaasuja

| Aine>  | moolimassa kg/kmol>  | Ominaislämpö- kapasiteetti kJ/(K·kg)> vakiopaineessa (cp) | Ominaislämpö- kapasiteetti kJ/(K·kg)> vakiotilavuudessa (cv) | Ominaislämpö- kapasiteetti kJ/(K·kg)> cp/cv | Ominaislämpö- kapasiteetti kJ/(K·kg)> cp - cv | Moolinen lämpökapasiteetti J/(mol·K)> vakiopaineessa (Cp) | Moolinen lämpökapasiteetti J/(mol·K)> vakiotilavuudessa (Cv) | Moolinen lämpökapasiteetti J/(mol·K)> Cp - Cv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helium (He) | 4 | 5,23 | 3,16 | 1,63 | 2,0794 | 20,92 | 12,60 | 8,32 |
| Argon (Ar) | 39,95 | 0,52 | 0,315 | 1,65 | 0,205 | 20,774 | 12,584 | 8,19 |
| Vety (H2) | 2 | 14,32 | 10,1560 | 1,41 | 4,1640 | 28,64 | 20,3120 | 8,328 |
| Typpi (N2) | 28 | 1,04 | 0,743 | 1,356 | 0,297 | 29,12 | 20,804 | 8,316 |
| Happi (O2) | 32 | 0,92 | 0,657 | 1,40 | 0,743 | 29,44 | 21,027 | 8,413 |
| Ilma (pääasiassa typen ja hapen seos) |  | 1,00 | 0,714 | 1,40 | 0,286 |  |  |  |
| Hiilidioksidi (CO2) | 44 | 0,84 | 0,656 | 1,28 | 0,18375 | 36,96 | 28,88 | 8,08 |
| Rikkidioksidi (SO2) | 64 | 0,64 | 0,5039 | 1,27 | 0,1361 | 40,96 | 32,25 | 8,71 |
| Metaani (CH4) | 16 | 2,22 | 1,695 | 1,31 | 0,525 | 35,52 | 27,16 | 8,36 |
Ainekohtaisia ominaislämpökapasiteetteja > Kiinteitä alkuaineita

| Aine | Kiteytymismuoto | Moolimassa kg/kmol | Ominaislämpökapasiteetti kJ/(K·kg) | Moolinen lämpökapasiteetti J/(mol·K) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beryllium |  | 9,012 | 1,82 | 16,40184 |
| Boori |  | 10,811 | 1,026 | 11,0921 |
| Hiili | kivihiili | 12,011 | 1,15 | 13,813 |
| Hiili | grafiitti |  | 0,709 | 8,5158 |
| Hiili | timantti |  | 0,502 | 6,030 |
| Alumiini |  | 26,982 | 0,896 | 24,176 |
| Rikki |  | 32,064 | 0,704 | 22,573 |
| Rauta |  | 55,847 | 0,449 | 25,075 |
| Kupari |  | 63,55 | 0,384 | 24,403 |
| Sinkki |  | 65,37 | 0,388 | 25,364 |
| Hopea |  | 107,87 | 0,235 | 25,349 |
| Tina |  | 118,69 | 0,227 | 26,943 |
| Platina |  | 195,09 | 0,133 | 25,947 |
| Kulta |  | 196,917 | 0,129 | 25,402 |
| Lyijy |  | 207,19 | 0,127 | 26,313 |
Ainekohtaisia ominaislämpökapasiteetteja > Muita kiinteitä aineita ja nesteitä

| Aine | Olomuoto | Ominaislämpökapasiteetti kJ/(K·kg) |
| --- | --- | --- |
| Vesi | neste | 4,186 |
| Vesi | kiinteä (jää 0 °C) | 2,09 |
| Puu (kuiva) | kiinteä | 1,5 |
| Betoni | kiinteä | 0,75 |
| Savi (10 % kostea) | kiinteä | 0,88 |
| Piilasi | kiinteä (amorfinen) | 0,481 |
| Graniitti | kiinteä | 0,75 |
| Bromi | neste | 0,46 |
| Elohopea | neste | 0,139 |
| Etanoli | neste | 2,43 |
| Rikkihappo | neste | 0,996 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ominaislämpökapasiteetti Wikimedia Commonsissa
Korppu

Kanelisokerikorppuja
Korppu on leipä- tai pullaviipale tai halkaistu sämpylä, joka on paistamisen jälkeen kuivattu uunin miedossa lämmössä rapeaksi. Taikinasta tehdään löysää, ja siinä käytetään melko runsaasti rasvaa. Jauhoina on vehnä-, graham- tai ruisjauhoja, ja taikinasta muotoillaan pyöreitä tai tankomaisia leivonnaisia, joiden annetaan kohota ennen paistamista.
Kanelilla ja sokerilla maustetut kanelikorput on leivottu makeaan pullataikinaan. Hapankorppu sisältää tavallisesti vain ruisjauhoja ja suolaa, ja se on nostatettu pienellä määrällä leivinhiivaa. Murskatusta korpusta saadaan korppujauhoa, jota käytetään muun muassa leivonnaisten pohjissa estämään tarttumista paistoalustaan sekä lihapullataikinan jatkeena. Korppujauhoa käytetään myös joulukinkun kuorrutuksena kinkun paistannan loppuvaiheessa.
Korppu kastetaan usein maitoon tai kahviin ennen sellaisenaan syöntiä.
Etelä-Afrikka

Etelä-Afrikassa korppu on perinteinen pikkuleipä (Afrikaansin kielellä nimeltään bescuit), jota syödään sen jälkeen, kun sitä on kastettu kahviin, teehen tai rooibos-teehen.
Historiassa korput ovat kehittyneet (biltong-ruoan kanssa) aikaisilla edelläkäyntipäivillä, tapana tarjota korppua kuivassa ilmapiirissä. Sitä on käytetty myös matkustettaessa pitkiä matkoja tai sodan aikana.
Perinteisesti korput on leivottu kotona, mutta nykyään niitä saa myös ruokakaupoista. Luultavasti kaikista tunnetuimpia korppuja ovat Ouma Rusks -nimiset korput. Useat leipomot ja kotitaloudet myyvät niitä, yleensä käyttäen enemmän eksoottisia ainesosia kuin ruokakaupat.
Normaalien korppujen lisäksi on olemassa piimä-, anisruoho-, kokovehnä-, nestemaito, mysli ja sitruuna unikonsiemenmakuja.
Sormuksen ritarit

| Sormuksen ritarit> The Fellowship of the Ring |
| --- | --- |
 Alkuperäisen teoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  J. R. R. Tolkien
Kieli:  englanti
Genre:  fantasiaromaani
Kustantaja:  Allen & Unwin
Julkaistu:  29. heinäkuuta 1954
Sivumäärä:  423
Suomennos
Suomentaja:  Kersti Juva ja Eila Pennanen (runot Panu Pekkanen)
Julkaistu:  1966
Sivumäärä:  359
Sarja: Taru sormusten herrasta
Seuraava:  Kaksi tornia
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sormuksen ritarit (engl. The Fellowship of the Ring) on englantilaisen J. R. R. Tolkienin kirjoittaman Taru sormusten herrasta -fantasiaromaanin ensimmäinen osa. Alkuperäinen teos julkaistiin vuonna 1954 Lontoossa. Tolkienin Taru sormusten herrasta-trilogiaan kuuluvat myös Kaksi tornia ja Kuninkaan paluu. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Tolkienin luomaan kuvitteelliseen Ardan maanosaan, Keski-Maahan.
Alun perin Tolkien toivoi Taru sormusten herrasta-kirjan julkaistavan yhtenä osana, jotka hän jakoi kuuteen kirjaan. Taloudellisista syistä kustannusyhtiö Allen & Unwin päätti jakaa kirjan kolmeen osaan. Jokainen osa sisälsi kaksi kirjaa. Ensimmäisen osan nimi Sormuksen ritarit viittasi Sormuksen Saattueen jäseniin.
Sisältö > Ensimmäinen kirja

Odotettu juhla (A Long-expected Party)
Menneisyyden varjo (The Shadow of the Past)
Kolme kumppanusta (Three is Company)
Oikotie ja sieniä (A Short Cut to Mushrooms)
Salaliitto paljastuu (A Conspiracy Unmasked)
Vanha Metsä (The Old Forest)
Tom Bombadilin talossa (In the House of Tom Bombadil)
Sumua Hautakeroilla (Fog on the Barrow-downs)
Pomppivan ponin majatalossa (At the Sign of the Prancing Pony)
Konkari (Strider)
Veitsi yössä (A Knife in the Dark)
Pako kahlaamolle (Flight to the Ford)
Sisältö > Toinen kirja

Kohtaamisia (Many Meetings)
Elrondin neuvonpito (The Council of Elrond)
Sormus vaeltaa etelään (The Ring goes South)
Matka pimeydessä (A Journey in the Dark)
Khazad-dûmin silta (The Bridge of Khazad-dûm)
Lothlórien (Lothlórien)
Galadrielin Peili (The Mirror of Galadriel)
Jäähyväiset Lórienille (Farewell to Lórien)
Suuri Virta (The Great River)
Saattue hajoaa (The Breaking of the Fellowship)
Juoni

Sormuksen ritarit kertoo pääsääntöisesti Frodo Reppulin matkasta Rivendelliin ja Sormuksen Saattueen tehtävästä matkustaa Mordoriin ja tuhota Sormusten Sormus Tuomiovuoren tulessa matkalla, joka määrittää koko Keski-Maan kohtalon.
Chilen presidentti

| Chilen presidentti |
| --- | --- |
 Presidente de Chile
 Presidentin käyttämä lippu
 
 Nykyinen Gabriel Boric 11. maaliskuuta 2022 lähtien
Virka-asunto:  La Moneda
Kauden pituus:  4 vuotta (uusittavissa rajattomasti, muttei peräkkäisiä kausia)
Perustettu:  9. heinäkuuta 1826
Ensimmäinen:  Manuel Blanco Encalada
Palkka:  7 634 385 pesoa kuukaudessa
Kotisivut:  www.gobiernodechile.cl/
Chilen presidentti (esp. Presidente de Chile) maan vaaleilla valittu sekä valtion- että hallituksenpäämies. Nykyinen presidentti on Gabriel Boric maaliskuusta 2022 lähtien.
Valinta ja pätevyysvaatimukset

Presidentti valitaan suorilla kansanvaaleilla. Tullakseen valituksi ehdokkaan tulee saada vähintään yli 50 % äänistä. Mikäli yksikään ehdokas ei onnistu tässä ensimmäisellä kierroksella, kahden tuolloin parhaiten menestyneimmän ehdokkaan välillä järjestetään toinen kierros.
Maan perustuslain mukaan presidenttiehdokkaan tulee täyttää seuraavat ehdot:
vähintään 35-vuotias
syntyperäinen Chilen kansalainen tai tällaisen ulkomailla syntynyt lapsi
täytyy olla täysin äänioikeutettu
Tehtävä ja valtaoikeudet

Kauden pituus on neljä vuotta. Kausien määrää ei ole rajattu, mutta samaa henkilöä ei voi valita kahdelle peräkkäiselle kaudelle.
Presidentti toimii maan asevoimien ylipäällikkönä ja voi julistaa sodan.
Vuonna 2011 tehdyn perustuslain lisäyksen mukaan presidentin ensisijainen sijainen maan sisäministeri, joka on virkansa puolesta käytännössä myös varapresidentti, vaikka kyseistä virkaa ei virallisesti ole. Samassa perustuslain lisäyksessä määriteltiin myös vallan siirtyminen sisäministeriltä eteenpäin tarpeen vaatiessa.
Tunnukset ja etuudet

Presidentti käyttää olkanauhaa, jossa on Chilen lipun mukaiset värit. Lisäksi nauhassa olevaa O'Higginsin koristetta pidetään presidentin vallan symbolina.
Presidentti on virkansa puolesta myös Chilen ansioritarikunnan suurmestari.
Vuonna 2022 presidentin kuukausipalkka on 7 634 385 pesoa. Presidentin virka-asuntona toimii Santiagossa sijaitseva La Monedan palatsi, jonne maan hallinto muutti vuonna 1846 presidentti Manuel Bulnesin kaudella. Rakennuksen alkuperäinen käyttötarkoitus oli rahapaja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gobierno de Chile (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Protocolo.org: Cambio de mando: La tradición que se adapta a los tiempos. Protocolo de la cermonia de cambio. (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
¿Gobierno portaliano o gobierno conservador autoritario?: De los mecanismos constitucionales para garantizar la eficacia del ejercicio del poder en la constitución de 1833 (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)