stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kausaliteetti
Assosiaatio vai kausaalisuhde

Korrelaatiosta ei seuraa välttämättä kausaalisuutta, mutta kuitenkin tutkimusasetelman tarkoituksena on usein tehdä päätelmiä nimenomaan tapahtuminen kausaalisuhteista. Usein kun riittävää ennakkotietoa ei ole, ollaan riippuvaisia havainnoista ja havaituista assosiaatioista tapahtumien välillä. Austin Bradford Hill on esittänyt seuraavat kriteerit, joiden avulla voidaan arvioida voiko havaittu assosiaatio johtua kausaalisuudesta. Annetut kriteerit eivät ole välttämättömiä ehtoja kausaalisuudelle vaan niiden tarkoitus on auttaa hahmottamaan, missä tilanteissa assosiaatio voisi johtua kausaalisuudesta.
Assosiaation voimakkuus – mitä voimakkaampi korrelaatio, sitä luultavimmin taustalla on kausaaliyhteys
Konsistenssi – samanlaisia tuloksia muissa riippumattomissa tutkimuksissa
Spesifisyys
Ajallinen suhde – syyn tulee edeltää seurausta
Annos-vaste – altistusta kasvattamalla vaste muuttuu
Uskottavuus – kausaalisuus on biologisesti uskottava, eli sen voi selittää biologisella periaatteella
Johdonmukaisuus – epäilty kausaalisuhde ei ole ristiriidassa tunnetun tietämyksen kanssa
Kokeellinen näyttö – joissakin tapauksissa kausaalisuuden puolesta on mahdollista saada kokeellista näyttöä
Analogia – samantapaisia kausaaliyhteyksiä tunnetaan ennalta
Rubinin kausaalimalli

Oletetaan että populaatio koostuu yksilöistä  u. Yksilöille suoritettavia mahdollisia käsittelyjä S on kaksi: kontrolliryhmä  (S=c) ja koeryhmä  (S=t), johon käsittely kohdistuu. Kokeellisessa tutkimuksessa tutkija voi kontrolloida kumpaan ryhmään kukin yksilö joutuu, havainnoivassa, kvasikokeellisessa tutkimuksessa ryhmä määräytyy muista, ulkopuolisista tekijöistä. Rubinin kausaalimallissa oleellista on, että jokainen yksilö voidaan altistaa mille tahansa käsittelylle. Tai siis arvo  S(u) olisi voinut olla erilainen jokaiselle yksilölle  u.
Vastemuuttujan tehtävä on mitata valitun käsittelyn vaikutusta. Potentiaalisia vasteita on kaksi,  Y_{t} ja  Y_{c}, riippuen käsittelystä  S. Merkitään yksilön  u potentiaalisia vasteita  Y_{t}(u) ja  Y_{c}(u), missä  Y_{t}(u) on vaste, joka olisi havaittu, jos yksilö  u olisi altistettu käsittelylle  t. Vastaavasti  Y_{c}(u) on arvo, joka olisi havaittu samalta yksilöltä  u, jos se olisi altistunut käsittelylle  c. Yksilöltä havaitaan kuitenkin vain toinen potentiaalisista vasteista, havaitsematonta vastetta kutsutaan kontrafaktuaaliksi.
Käsittelyn  t kausaalivaikutus suhteessa kontrolliin  c yksilölle  u on erotus  Y_{t}(u)-Y_{c}(u).
Rubinin kausaalimalli > Kausaalipäättelyn perusongelma

Erotusta  Y_{t}(u)-Y_{c}(u) ei voida sellaisenaan käyttää kausaalivaikutuksen laskemiseksi, koska molempia arvoista  Y_{t}(u) ja  Y_{c}(u) ei voida havaita. Samalta yksilöltä on mahdoton mitata molempia vasteita. Ongelmalle voidaan esittää kaksi yleistä ratkaisua.lähde?
Tieteellinen ratkaisu on olettaa ajallinen stabiilius, jolloin vaste ei riipu käsittelyn ajankohdasta tai aiemmista käsittelyistä. Tällöin voidaan mitata sekä  Y_{t}(u) että  Y_{c}(u) yksilöltä  u. Toinen vaihtoehto on olettaa yksilöiden homogeenisuus, jolloin kausaalivaikutus voidaan laskea erotuksena  Y_{t}(u_{1})-Y_{c}(u_{2}) kahden eri yksilön vasteita käyttäen.lähde?
Tilastotieteellisessä ratkaisussa tarkastellaan keskimääräistä kausaalivaikutusta  T=E(Y_{t}-Y_{c})=E(Y_{t})-E(Y_{c}). Kuitenkaan yleisesti yhtäsuuruus  E(Y_{t})=E(Y_{t}|S=t) ei päde. Tai siis koko populaatiosta laskettu keskiarvo poikkeaa keskiarvosta, joka lasketaan käsittelyyn  t joutuneiden yksilöiden yli. Yhtäsuuruus pätee, jos yksilöt on jaettu satunnaisesti käsittelyryhmiin, mikä voidaan varmistaa ainakin kokeellisessa tutkimuksessa. Tällöin prima facie kausaalivaikutuksella  T_{PF}=E(Y_{t}|S=t)-E(Y_{c}|S=c) voidaan estimoida kiinnostavaa kausaalivaikutusta  T.
Pearlin kausaalimalli

Tilastotieteilijät ovat perinteisesti varovaisia tekemään päätelmiä kausaalisuudesta. Kuitenkin esimerkiksi terveys-, sosiaali- ja käyttäytymistieteissä ollaan kiinnostuneita nimenomaan kausaalisuhteista, eikä pelkästään havaitusta assosiaatiosta. Kausaalipäätelmiä varten tarvitaan aina ulkopuolista tietämystä, eikä niitä voi tehdä pelkästään kerätyn datan avulla, mikä osaltaan selittää varovaisuutta tehdä päätelmiä kausaalisuudesta. Hyvin toteutetussa satunnaistetussa tutkimusasetelmassa kausaliteetista tehtävät päätelmät ovat valideja. Aina tällaista tutkimusasetelmaa ei voida toteuttaa. Esimerkiksi tupakoinnin ja keuhkosyövän yhteyttä ei ole eettisistä syistä mahdollista tutkia näin. Judea Pearlin esittelemän kausaalimallin puitteissa voidaan kausaalilaskennan sääntöjä käyttäen poistaa tarve kokeelliselle interventiolle. Pearlin määrittelemässä kausaalilaskennassa keskeisessä osassa on do()-operaattori. Merkintä do(X) tarkoittaa, että muuttujan X arvo on kiinnitetty eli siihen on kohdistettu toiminto, jota kutsutaan myös interventioksi.
Pearlin kausaalimallissa muuttujat ovat samanarvoisia sen suhteen mikä voi olla syy. Perinteisesti syyksi on kelpuutettu vain muuttujat, joiden arvoja voidaan kontrolloida. Rubinin kausaalimallin yhteydessä on Hollandin artikkelissa on käytetty mottoa ”No causation without manipulation” selventämään tätä filosofiaa.
Pearlin kausaalimallin kokoaminen lähtee kausaalirakenteen tarkasta määrittelystä graafiteorian avulla. Kausaalirakenne kertoo yksinkertaisesti muuttujien välisistä kausaalivaikutuksista. Graafissa jokainen solmu vastaa muuttujaa ja solmujen välille piirrettävät nuolet, särmät, kertovat kausaaliyhteyden suunnan. Rakenteelle on vaatimuksena mm. se että kausaalirakenteen on muodostettava suunnattu silmukaton graafi. Yksinkertaisesti tämä tarkoittaa että kausaalivaikutuksilla on oltava suunta (muuttuja X vaikuttaa muuttujaan Y) ja lisäksi rakenteessa ei saa olla silmukoita. Esimerkiksi graafi, jossa X vaikuttaa Y:n arvoon, Y vaikuttaa Z:n arvoon ja Z edelleen vaikuttaa X:n arvoon, ei ole tässä mielessä hyväksyttävä kausaalirakenne.
Granger-kausaalisuus

Granger-kausaalisuuden käsitettä käytetään aikasarjojen ennustamisessa. Jos signaali X1 on signaalin X2 Granger-syy, niin X1:n aiempien arvojen tulisi sisältää lisäinformaatiota X2:n arvojen ennustamiseen. Toisin sanoen X1 ja X2 yhdessä antamaa informaatiota käyttäen saadaan parempia ennusteita X2:lle verrattuna ennusteisiin, jotka olisi laskettu vain aiempia X2-arvoja käyttäen.lähde?
Granger-kausaalisuus kehitettiin 1960-luvulla ja se on siitä asti ollut laajalti käytössä erityisesti taloustieteissä. Viime vuosina sovellukset neurotieteissä ovat myös yleistyneet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kausaliteetti Wikimedia Commonsissa
Dowe, Phil: Causal Processes The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Menzies, Peter: Counterfactual Theories of Causation The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Schaffer, Jonathan: The Metaphysics of Causation The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Kazumi Totaka

Kazumi Totaka (jap. 戸高 一生, Totaka Kazumi) (s. 23. elokuuta 1967) on japanilainen säveltäjä ja ääninäyttelijä. Hän on säveltänyt musiikkia moneen Nintendon julkaisemaan peliin, kuten Mario Paint ja Animal Crossing. Hänen äänirooleistaan kuuluisin on Mario-pelisarjan Yoshin ääni.
Totaka aloitti työskentelyn Nintendolla vuonna 1991 24-vuotiaana. Hän on toiminut pelituotannossa ohjaajana, kun vaikeuksiin ajautunut Wii Music piti pelastaa.
Totaka on toiminut Animal Crossing -pelisarjan äänisuunnittelijana. Pelissä esiintyvä kitaraa soittava koirahahmo, K.K. Slider, japaniksi Totakeke (とたけけ) on tavallaan Totakan vastine pelimaailmassa.
Eräs Totakan säveltämistä melodianpätkistä on piilotettu useimpiin peleihin, joiden parissa hän on työskennellyt. Ensimmäisen kerran se kuultiin Mario Paintissa; Animal Crossing-peleissä K.K. Slider soittaa sen, jos häntä pyytää soittamaan kappaleen "K.K. Song".
Aiheesta muualla

https://nindb.net/feature/totakas-song-guide/index.html (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Stefan Löfven

| Stefan Löfven |
| --- | --- |
 Stefan Löfven kesäkuussa 2021.
Ruotsin 43. pääministeri
 3. lokakuuta 2014 – 30. marraskuuta 2021  
Monarkki:  Kaarle XVI Kustaa
Varapääministeri:  Åsa Romson Isabella Lövin
Edeltäjä:  Fredrik Reinfeldt
Seuraaja:  Magdalena Andersson
Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen puheenjohtaja
 27.1.2012–4.11.2021  
Edeltäjä:  Håkan Juholt
Seuraaja:  Magdalena Andersson
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. heinäkuuta 1957 (ikä 67) Tukholma
Puoliso:  Ulla Löfven (vih. 2003)
Tiedot
Puolue:  Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue
 Nimikirjoitus
Kjell Stefan Löfven (oik. Löfvén, s. 21. heinäkuuta 1957 Tukholma) on Ruotsin entinen pääministeri, entinen sosiaalidemokraattien puheenjohtaja ja entinen ammattiyhdistysjohtaja. Löfven toimi pääministerinä vuosina 2014–2021.
Perhe, yksityiselämä ja koulutus

Stefan Löfven syntyi Tukholmassa, mutta tuli alle yksivuotiaana kasvattilapseksi Melanderin perheeseen Sollefteån kuntaan, kun hänen äitinsä ei pystynyt pitämään molempia lapsiaan. Löfven tapasi biologisen äitinsä Margaretan ja veljensä Ulfin ensimmäisen kerran 22-vuotiaana.
Sukunimensä Löfven kirjoittaa ilman aksenttimerkkiä, vaikka virallisesti sukunimessä on é. Hän on yrittänyt muuttaa virallista kirjoitusasua, mutta Ruotsin väestörekisteri on hylännyt muutoshakemuksen.
Löfven meni naimisiin nykyisen puolisonsa Ullan kanssa marraskuussa 2003. Pari oli tavannut toisensa töiden kautta, ja tuolloin Ulla oli vielä naimisissa. Löfvenillä ei ole omia lapsia, mutta hänen puolisollaan on kaksi lasta aiemmasta liitosta.
Koulutukseltaan Löfven on hitsaaja.
Sosiaalidemokraattien puheenjohtajana

Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajaksi Löfven valittiin 27. tammikuuta 2012 Håkan Juholtin seuraajaksi. Ennen valintaansa Löfven oli toiminut Ruotsin metalliliiton IF Metallin puheenjohtajana vuodesta 2006 ja toiminut sitä ennen metalliliitossa pitkään.
Löfvenin valinta perustui siihen, että hänen arvioitiin pystyvän yhdistämään oikeisto- ja vasemmistodemareihin jakautuneen puolueen. Hänellä ei ollut tuolloin aiempaa taustaa politiikassa, mutta hän pystyi uudistamaan IF Metallin. Häntä pidetään rauhallisena ja tasapainoisena hahmona. Ydinvoimaa, jopa lisärakentamista, voimakkaasti kannattanut Löfven vaimensi mielipiteitään siirryttyään puolueen puheenjohtajaksi.
Pääministerinä > Ensimmäinen hallitus 2014–2019

Vuoden 2014 valtiopäivävaalien jälkeen Löfven valittiin Ruotsin uudeksi pääministeriksi. Hänen johtamansa sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen muodostama vähemmistöhallitus astui virkaansa 3. lokakuuta 2014.
Löfvenin johtama hallitus hävisi budjettiäänestyksessä joulukuun 2014 alussa ruotsidemokraattien äänestettyä opposition porvaripuolueiden budjettiesityksen puolesta. Samana päivänä Löfven ilmoitti uusista vaaleista, jotka oli tarkoitus järjestää 22. maaliskuuta 2015. Muodollinen päätös uusista vaaleista oli tarkoitus tehdä 30. joulukuuta.
Uusintavaalien peruuntumisesta ilmoitettiin 27. joulukuuta Löfvenin punavihreän hallituksen ja opposition porvaripuolueiden päästyä sopuun budjetista. Sopimuksen mukaan hallituksen oli noudatettava opposition budjettia seuraavana vuonna, mutta siihen voitaisiin tehdä muutoksia keväällä. Porvariblokki lupasi olla vastustamatta hallituksen antamia esityksiä myöhemmin keväällä. Puolueiden tekemän ns. ”joulukuun sopimuksen” oli tarkoitus olla voimassa vuoteen 2022 saakka. Mielipidemittausten mukaan uudet vaalit eivät olisi muuttaneet poliittista tilannetta.
Vuoden 2018 valtiopäivävaalien jälkeen Löfvenin ensimmäinen hallitus jatkoi toimitusministeristönä (övergångsregering) pitkittyneiden hallitusneuvotteluiden vuoksi tammikuun 2019 loppupuolelle asti.
Pääministerinä > Toinen hallitus 2019–2021

Löfven valittiin jatkokaudelle pääministeriksi vasta tammikuussa 2019 ennätyspitkien, yli neljän kuukauden pituisten hallitusneuvottelujen jälkeen. Pitkittyneet hallitusneuvottelut olivat seurausta syyskuun valtiopäivävaalien tuloksesta, jossa perinteiset punavihreä blokki tai oikeistoallianssi eivät kumpikaan voineet muodostaa yksin ehdotonta enemmistöä. Lopulta Löfven muodosti hallituksensa edelleen ympäristöpuolueen kanssa mutta vasemmistopuolueen lisäksi myös oikeistoallianssiin kuuluneiden keskustan ja liberaalien tuella.
Löfvenin toinen hallitus kaatui opposition välikysymykseen 21. kesäkuuta 2021. Epäluottamusäänestyksen taustalla oli kiista Ruotsin tiukasti säänneltyjen vuokramarkkinoiden avaamisesta markkinaehtoiselle hinnoittelulle, mikä oli kynnyskysymys vasemmistopuolueen tuelle. Löfven ilmoitti erostaan 28. kesäkuuta 2021. Hän jatkoi toimitusministeristön pääministerinä siihen asti, kunnes uusi hallitus aloitti 9. heinäkuuta.
Pääministerinä > Kolmas hallitus 2021

Löfvenin II hallituksen kaaduttua puhemies Andreas Norlén nimitti Löfvenin uudelleen hallitustunnustelijaksi, ja 7. heinäkuuta 2021 valtiopäivät valitsi hänet uudeksi pääministeriksi. Sosiaalidemokraattien ja ympäristöpuolueen muodostama Löfvenin III hallitus aloitti toimintansa 9. heinäkuuta ilman muutoksia ministerinimissä.
Löfvenin seuraajaksi valittiin marraskuussa 2021 Magdalena Andersson.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stefan Löfven Wikimedia Commonsissa
Ruotsin valtiopäivät: Stefan Löfvenin sivusto (ruotsiksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Fredrik Reinfeldt | Ruotsin pääministeri 2014−2021 | Seuraaja: Magdalena Andersson |
| n k Ruotsin pääministerit |
| --- | --- | --- |
:  De Geer  Posse  Thyselius  Themptander  Bildt  Åkerhielm  Boström  von Otter  Boström  Ramstedt  Lundeberg  Staaff  Lindman  Staaff  Hammaskjöld  Swartz  Edén  Branting  De Geer  von Sydow  Branting  Trygger  Branting  Sandler  Ekman  Lindman  Ekman  Hamrin  Hansson  Pehrsson-Bramstorp  Hansson  Erlander  Palme  Fälldin  Ullsten  Fälldin  Palme  Carlsson  Bildt  Carlsson  Persson  Reinfeldt  Löfven  Andersson  Kristersson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Ruotsi
High Bandwidth Memory

High Bandwidth Memory (HBM) on JEDECin standardoima DRAM-muistityyppi. Muistityypin ovat kehittäneet AMD ja Hynix.
Perinteisissä muistityypeissä RAM-piirit ovat vierekkäin piirilevyllä kun taas HBM-muisti pinoaa piirit toistensa päälle.
Muistityyppi on käytössä muun muassa AMD:n ja Nvidian grafiikkasuorittimien kanssa näytönohjaimissa.
AMD Fiji grafiikkasuoritin HBM-muistilla.
Standardin uudempi versio (HBM2) on hyväksytty vuonna 2016.
Kolmannen sukupolven versio (HBM3) on julkaistu tammikuussa 2022. HBM3:n kehittämisessä on tavoiteltu parempaa tiheyttä, kaistanleveyttä ja energiatehokkuutta sekä halvempaa valmistusta. Uusi standardi tuplaa riippumattomien kanavien määrän HBM2:n kahdeksasta 16:een ja kahdella pseudo-kanavalla kanavaa kohden HBM3 tukee 32 kanavaa. HBM3 sisältää tuen virheenkorjauskoodille sekä virheen ilmoittamiselle.
Tekniikka

Muistityyppi hyödyntää DRAM-piirien pinoamista piirin pinta-alan kasvattamisen sijaan. Pinoaminen pienentää tarvittavaa pinta-alaa. Muistipiirit ja suoritinpiiri yhdistetään samaksi komponentiksi ilman tarvetta piirilevyllä olevia johtimia tai siirtolinjoja.
HBM2 tukee kahden, neljän tai kahdeksan DRAM-piirin pinoja. Kommunikointi piiripinon läpi tapahtuu ”Through-Silicon Vias” (TSV) -tekniikalla. HBM3 tukee 4, 8 ja 12 piirin pinoja ja sisältää mahdollisuuden myöhemmälle laajennukselle 16 piirin pinolle.
HBM-tekniikka tuo muistit mahdollisimman lähelle niitä käyttävää suoritinta ja mahdollistaa leveämmän muistiväylän kuin piirilevylle on mahdollista toteuttaa. Muistiväylän leveyttä kasvattamalla kellotaajuuden sijaan kaistanleveyttä voidaan kasvattaa vähemmällä virrankulutuksella. Muistiväylä voi olla 4096-bittinen.
Havainnekuva pinoamisesta.
Buhund

| Buhund |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Norja
Määrä:  Suomessa rekisteröityjä 235
Rodun syntyaika:  ikivanha
Alkuperäinen käyttö:  paimenkoira, pihakoira, vahtikoira, metsästyskoira
Nykyinen käyttö:  seurakoira, palveluskoira
Muita nimityksiä:  norjanpystykorva, norjanpaimenkoira, norsk buhund, Norwegian Buhund, buhund norvegien, Norwegischer Buhund, buhund noruego, norra õuekoer
FCI-luokitus:  ryhmä 5 Pystykorvat ja alkukantaiset koirat alaryhmä 3 Pohjoiset vahti- ja paimenkoirat #237
Ulkonäkö
Paino:  12–18 kg
Säkäkorkeus:  uros 43–47 cm narttu 41–45 cm
Väritys:  kellertävän eri sävyt tai musta
Buhund (norj. norsk buhund), myös norjanpystykorva tai norjanpaimenkoira, on Norjasta kotoisin oleva pystykorvainen koirarotu.
Ulkonäkö

Buhund on hieman keskikokoista pienempi pystykorvainen ja kippurahäntäinen koira. Ruumiinrakenne on neliömäinen ja tasapainoinen. Väritys on musta tai vehnänvärinen, joko valkoisilla laikuilla tai ilman. Vehnänvärisen koiran värisävy voi vaihdella hyvin vaaleasta punertavaan ja sillä voi olla myös mustat karvojen kärjet. Silmät ja kirsu ovat mustat, ja myös musta maski sallitaan. Kaksikerroksinen turkki on helppohoitoinen ja tarvitsee harjausta oikeastaan vain karvanlähtöaikaan kaksi kertaa vuodessa.
Luonne ja käyttäytyminen

Luonteeltaan buhund on ystävällinen ja tulee hyvin toimeen sekä ihmisten että muiden eläinten kanssa. Rotu on liikkuvainen, valpas, energinen ja nopea oppimaan, minkä vuoksi se soveltuu hyvin erilaisten koiraurheilulajien kuten agilityn ja tokon harrastamiseen. Siksi se tarvitsee myös kohtalaisen paljon liikuntaa ja aktiviteetteja, eikä sitä pitäisi jättää pitkiksi ajoiksi yksin.
Alkuperä

Buhund on rotutyyppinä tuhansia vuosia vanha. Muiden pohjoismaisten pystykorvien tapaan se polveutuu viikinkien käyttämistä pystykorvaisista koirista. Alun perin koiria käytettiin lampaiden paimennuksessa sekä piha- ja vahtikoirina, jossain määrin myös metsästyksessä. Koirat kulkivat viikinkien mukana pitkilläkin matkoilla jopa merellä. Nimi buhund tulee norjan sanoista "bu" (asumus tai piha) ja "hund" (koira), ja sitä käytettiin ensi kerran 1600-luvulla. Vastaavanlaisten koirien jäännöksiä on löydetty viikinkiaikaisista haudoista.
Norjalainen rotuyhdistys Norsk Buhundklubb perustettiin vuonna 1939, ja neljä vuotta myöhemmin FCI kelpuutti buhundin omaksi rodukseen. Norjan ulkopuolella buhundeja on nykyään melko vähän. Niitä käytetään jossain määrin myös palvelustehtävissä, kuten poliisikoirina.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norsk Buhundklubb (norjaksi)
The Norwegian Buhund Club of America (englanniksi)
| n k Norjalaiset koirarodut |
| --- | --- |
FCI:  buhund  dunkerinajokoira  haldeninajokoira  harmaanorjanhirvikoira  hygeninajokoira  lunnikoira  mustanorjanhirvikoira 
Harvinaiset:  greyster  skandinaviankoira 
Sukupuuttoon kuolleet:  garpehund  gråhund  ringerikenajokoira 
Kaksi mustaa buhundia
Fagersanna

| Fagersanna |
| --- | --- |
 Fagersanna
 Koordinaatit: 58°27′43″N, 14°16′08″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tibro
Väkiluku (31.12.2023):  723
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fagersanna on taajama Tibron kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 723 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fagersanna Wikimedia Commonsissa
Kay Hagan

| Kay Hagan |
| --- | --- |
 Kay Hagan vuonna 2009.
Yhdysvaltain senaatin jäsen Pohjois-Carolinasta
 3. tammikuuta 2009 – 3. tammikuuta 2015  
Edeltäjä:  Elizabeth Dole
Seuraaja:  Thom Tillis
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. toukokuuta 1953 Shelby, Pohjois-Carolina
Kuollut: 28. lokakuuta 2019 (66 vuotta)
Puoliso:  Chip Hagan
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Koulutus:  Bachelor of Arts (1975) Juris Doctor (1978)
Kay Hagan (o.s. Ruthven, 26. toukokuuta 1953 Shelby, Pohjois-Carolina – 28. lokakuuta 2019) oli yhdysvaltalainen poliitikko demokraattisesta puolueesta. Hän toimi vuosina 2009–2015 Yhdysvaltain senaatin jäsenenä Pohjois-Carolinasta.
Ura

Hagan suoritti vuonna 1975 alemman korkeakoulututkinnon (Bachelor of Arts) Floridan osavaltionyliopistossa ja vuonna 1978 oikeustieteen tutkinnon (Juris Doctor) Wake Forest Universityssä. Hän työskenteli ennen poliittista uraansa North Carolina National Bankin (NCNB) palveluksessa yleten lopulta sen varapuheenjohtajaksi.
Hagan toimi vuosina 1992 ja 1996 Jim Huntin kampanjapäällikkönä Guilfordin piirikunnassa tämän pyrkiessä onnistuneesti Pohjois-Carolinan kuvernööriksi. Vuonna 1998 hän tuli itse valituksi Pohjois-Carolinan senaattiin. Hän toimi sen jäsenenä tammikuuhun 2009, jolloin aloitti Yhdysvaltain senaatin jäsenenä. Hagan voitti marraskuun 2008 vaaleissa istuvan senaattorin, republikaani Elizabeth Dolen prosentein 52,6–44,2.
Hagan toimi vuosinaan Yhdysvaltain senaatissa kaikkiaan neljän valiokunnan (Committee on Armed Services, Committee on Banking, Housing, and Urban Affairs, Committee on Health, Education, Labor and Pensions ja Committee on Small Business and Entrepreneurship) jäsenenä ja kahden alivaliokunnan (Subcommittee on Emerging Threats and Capabilities ja Subcommittee on Children and Families) puheenjohtajana. Hän pyrki jatkokaudelle marraskuun 2014 vaaleissa, mutta hävisi Pohjois-Carolinan edustajainhuoneen puhemiehenä toimineelle republikaani Thom Tillisille prosentein 47,25–48,8.
Tammikuussa 2016 Hagan aloitti lobbausfirma Akin Gump Strauss Hauer & Feldin konsulttina Washingtonissa.
Yksityiselämä

Kay Hagan, silloinen Ruthven, syntyi Shelbyssä, Pohjois-Carolinassa, mutta muutti lapsena perheensä kanssa Lakelandiin, Floridaan. Hänen isänsä Joe Ruthven valittiin myöhemmin Lakelandin pormestariksi ja hänen äitinsä Jeanette Chiles Ruthvenin veli Lawton Chiles toimi 1970- ja 1980-luvuilla Yhdysvaltain senaatin jäsenenä Floridasta ja 1990-luvulla Floridan kuvernöörinä.
Kay Hagan on naimisissa Charles “Chip” Haganin kanssa ja hänellä on kolme lasta, poika Tilden ja tyttäret Jeanette ja Carrie.
Hagan joutui joulukuussa 2016 sairaalahoitoon punkkien levittämän Powassan-viruksen takia ja oli tajuttomana 43 vuorokautta. Hän pääsi sairaalasta heinäkuussa 2017, mutta jatkoi kuntoutuksessa viruksen vietyä hänen kävelykykynsä ja rajoitettua hänen puhekykyään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kay Hagan Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  US Congress 
Muut:  SNAC
Vuoden artistin Emma-palkinto

| Vuoden artistin Emma-palkinto |
| --- | --- |
Palkinnon antaja:  Musiikkituottajat – IFPI Finland
Maa:  Suomi
Ensimmäinen palkinto:  2021
Viimeisin palkittu:  Mirella (2025)
Virallinen internet-sivu
Vuoden artistin Emma-palkinto on yksi Musiikkituottajat – IFPI Finlandin vuosittain jakamista musiikkialan Emma-palkinnoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2021. Palkinto korvasi vuodesta 1983 asti jaetut Vuoden naissolistin ja Vuoden miessolistin Emma-palkinnot.
Tämän kategorian tuorein voittaja on Emma-gaalassa vuonna 2025 palkittu Mirella.
Voittajat ja ehdokkaat

| Vuosi | Voittaja | Muut ehdokkaat | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Emma-gaala 2021 | Behm |  Antti Tuisku  Arttu Wiskari  Cledos  Evelina  Vesala |  |
| Emma-gaala 2022 | Ellinoora |  Erika Vikman  Kaija Koo  Keko Salata  Kube  Yona |  |
| Emma-gaala 2023 | Bess |  Etta  Gettomasa  Isac Elliot  Sexmane  Vesala |  |
| Emma-gaala 2024 | Käärijä |  Alma  Behm  Ibe  Lauri Haav  Sexmane |  |
| Emma-gaala 2025 | Mirella |  Averagekidluke  Ege Zulu  Etta  Pehmoaino  Turisti |  |