stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
3-aminopropaanihappo
Ominaisuudet ja biosynteesi

Huoneenlämpötilassa 3-aminopropaanihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja hieman huonommin poolisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin. Luonnossa 3-aminopropaanihappoa esiintyy pieniä määriä vapaana eräissä kasveissa ja sienissä. Tyypillisimmin se on kuitenkin peptidinä esimerkiksi osana karnosiinia, anseriinia tai pantoteenihapossa. 3-aminopropaanihappoa muodostuu eliöissä urasiilin aineenvaihduntatuotteena, karnosiinin ja anseriinin hydrolysoituessa, asparagiinihaposta dekarboksylaatioreaktiolla ja 3-oksopropaanihapon ja aminohappojen välisellä transaminaatioreaktiolla. Mikro-organismit muodostavat 3-aminopropaanihaposta ja pantoiinihaposta pantoteenihappoa.
Valmistus ja käyttö

3-aminopropaanihapon valmistukseen on useita tapoja. Teollisuudessa käytetyt yleisimmät tavat ovat akryylihapon ja ammoniakin välinen reaktio tai ammoniakin ja akryylinitriilin välinen reaktio 120 °C:n lämpötilassa. Tässä jälkimmäisessä reaktiossa muodostuu 3-aminopropionitriiliä, joka hydrolysoidaan emäksisissä olosuhteissa 3-aminopropaanihapoksi. 3-aminopropaanihaposta valmistetaan muun muassa pantoteenihappoa reaktiolla pantolaktonin kanssa. Lisäksi yhdistettä käytetään elektrolyysiprosesseissa pH-puskurina. Urheilijoille 3-aminopropaanihappoa markkinoidaan karnosiinin biosynteesiä lisäävänä lisäravinteena ja sen sanotaan parantavan lihasten rasituksensietoa intensiivisen urheilusuorituksen aikana. Aineen tehokkuudesta ei kuitenkaan ole täyttä yksimielisyyttä tutkijoiden keskuudessa ja tulokset ovat osin ristiriitaisia.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): beta-Alanine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): β-alanine (englanniksi)
DrugBank: Beta-Alanine (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Beta-Alanine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): 3-aminopropionic acid (englanniksi)
ChemBlink: beta-Alanine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: beta-Alanine (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - beta-alanine (englanniksi)
Maailman rauha (patsas)

| Maailman rauha |
| --- | --- |

Nimi:  Maailman rauha
Tekijä:  Oleg Kirjuhin
Valmistumisvuosi:  1990
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Korkeus:  650 cm
Sijainti:  Hakaniemenranta
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°10′41.28″N, 024°57′12.55″E
Maailman rauha (myös Rauha maailmalle, ruots. Världsfreden, ven. Мир во всем мире) on Moskovan kaupungin Helsingin kaupungille lahjoittama pronssiveistos, jonka on veistänyt kuvanveistäjä Oleg Kirjuhin. Patsas sijaitsi Hakaniemenrannassa, ja se paljastettiin 14. tammikuuta 1990, kaksi kuukautta Berliinin muurin murtumisen jälkeen. Patsas kuuluu Helsingin taidemuseon kokoelmiin. Teos siirrettiin varastoon elokuussa 2022.
Patsas on 6,5 metriä korkea. Siinä eri mantereita edustavat ihmiset kannattelevat toisella kädellään maapalloa, jossa on lehvät. Vapaat kätensä patsaan hahmot ovat puristaneet nyrkkiin, minkä avulla he osoittavat mieltään maailmanrauhan puolesta.
Maailman rauha on herättänyt keskustelua Suomessa. Vuonna 2008 se valittiin sekä kolmanneksi rumimmaksi että kolmanneksi rakastetuimmaksi helsinkiläiseksi patsaaksi sanomalehtien lukijaäänestyksissä.
Tausta

Vuonna 1983 sovitun Moskovan ja Helsingin patsaidenvaihtosopimuksen mukaan Helsinki lahjoitti Moskovalle Antti Neuvosen veistoksen Rauhan lapset (1990).
Vuoden 1983 jälkeen Oleg Kirjuhinin veistoksesta käytiin pitkä kulttuuripoliittinen keskustelu, jossa sitä vastustettiin kovin sanoin. Vaihtoehtona olleesta Leninin patsaasta Helsingin kaupunki kieltäytyi.
Maailman rauha on yksi monista alkuperäisveistoksen kopioista. Niitä sijoitettiin Neuvostoliiton kaupunkeihin ja Helsinkiin tiettävästi niiden jälkeen viimeisenä. Helsinki oli ainoa Neuvostoliiton ulkopuolinen pystytyspaikka.
Veistos oli osa 1980-luvun lopulla laadittua Hakaniementorin kokonaissuunnitelmaa. Helsingin Sanomissa 1986 julkaistun artikkelin mukaan torin suunnitelmaan olisivat kuuluneet Kirjuhinin  Rauha maailmalle -veistoksen lisäksi veistoskilpailun voittaneet Jukka Vikbergin punatiilistä rakennettu Riemukaari ja Reijo Paavilaisen punagraniittinen Hermeksen pöytä. Ne olisi sijoitettu Hakaniemen kauppahallin lähelle.
Veistos saapui osina Helsinkiin 1989. Kuvanveistäjä Kirjuhin valvoi patsaan hitsaustöitä.
Vastaanotto > Paljastus

Toimittaja Timo Kalevi Forssin mukaan paljastustilaisuudessa vuonna 1990 vanha YYA-retoriikka oli vielä voimissaan ja siinä nähtiin ”suurvaltapoliittista vaivaantuneisuutta ja karvahattulähetystöjen pönötystä”. Helsingin kaupunginjohtaja Raimo Ilaskivi (kok.) luonnehti tilaisuudessa veistosta ”intohimoiseksi, selkeäksi ja konkreettiseksi vetoomukseksi rauhan ja ystävyyden puolesta”. Neuvostoliittoa edusti Moskovan kaupunkineuvoston toimeenpanevan komitean puheenjohtaja Valeri T. Saikinin johtama valtuuskunta, johon kuului myös veistoksen tekijä Kirjuhin.
Forssin mukaan glasnost ja perestroika olivat kuitenkin jo vaikuttaneet neuvostokansalaisten ajatteluun. Taiteilija kertoi paljastamistilaisuudessa patsaan olevan realistinen mutta ei sosialistinen. Hän ei myöskään halunnut luonnehtia teoksensa naiskuvaa sen koommin kapitalistiseksi kuin sosialistiseksikaan.
Vastaanotto > Tulkintoja

Patsaan liikanimi kansan suussa on Lasse Lehtisen mukaan ”katiskavarkaat”.
Patsaan nyrkkiä heristävien hahmojen tulkitaan edustavan eri maanosia, mutta joukosta puuttuu Aasian edustaja. Patsaan malliksi kulttuuritoimittaja Hannu Marttila on tulkinnut Pariisin Luxembourgin puiston suihkulähteen keskellä olevan Jean-Baptiste Carpeaux’n veistoksen Neljä maanosaa.
Kylmän sodan aikaista taidetta tutkinut Maija Koskinen kirjoitti Rauhanpuolustajat-lehdessä: ”Veistos on melkoinen reliikki, ja se voidaan tulkita jonkinlaiseksi suomettumisen muistomerkiksi. Tässä vaiheessa oltiin kuitenkin jo hakemassa uutta suhdetta itänaapuriin. Koko 1980-luvun alkoi olla nähtävissä, että Neuvostoliiton systeemi tulee jollain tavoin muuttumaan tai hajoamaan. Veistoshankkeen suhteen juna oli kuitenkin jo tullut asemalle.”
Vastaanotto > Siirto rakennustöiden ajaksi

Kruunusillat-pikaraitiotien rakennustöiden takia Maailman rauha siirrettiin pois Hakaniemenrannasta 8. elokuuta 2022. Patsas kuljetettiin meriteitse proomulla varastoon itäiselle Uudellemaalle, ja sitä säilytetään ulkosalla Sipoossa. Patsaan entisen sijaintipaikan kohdalle rakennetaan jalkakäytävä. Rakennus­töiden päätyttyä patsas on Taidemuseon mukaan tarkoitus palauttaa lähelle entistä paikkaansa.
Kohuja > Tervaus (1991)

Patsas tervattiin torstaina 10. lokakuuta 1991 Aleksis Kiven päivänä kello 16 alkaen. Tervaajat olivat valtiotieteiden ylioppilas Jari Kajas, oikeustieteen ylioppilas Mikael Jungner ja lääketieteen ylioppilas Sara Hirvelä. Tervan päälle oli laitettu höyheniä. Poliisi saapui paikalle kello 16.25 ja tilaisuus kesti kello 16.40:een, jolloin kaikki kolme kuljetettiin poliisiautossa pois.
Itseään ”Höyhenryhmäksi” kutsuneen joukon mielestä patsas on ruma eikä sovi ympäristöön. Töhrijöiden tarkoituksena oli lähettää terveisiä Helsingin kaupunginvaltuustolle. Ryhmän mielestä Helsinki teki virheen ottaessaan patsaan vastaan samaan aikaan kun kommunismi oli päättymässä Itä-Euroopassa.
Kohuja > Räjäytysyritys (2010)

Patsas yritettiin räjäyttää kaasupullolla 9.–10. toukokuuta 2010 puolenyön aikaan. Poliisi tutki tapausta törkeänä vahingonteon yrityksenä. Toukokuussa 2016 eräs muusta rikoksesta tuomiota kärsivä vanki tunnusti räjäytysyrityksen, ja häntä vastaan nostettiin syyte. Huhtikuussa 2017 Itä-Suomen hovioikeus tuomitsi tekijän kahden vuoden ehdottomaan vankeuteen. Hovioikeus lyhensi käräjäoikeuden antamaa tuomiota kahdeksalla kuukaudella, koska tekijä oli oikeuden päätöksen mukaan edesauttanut teon selvittämistä.
Kohuja > Mielenosoitus Ukrainan lipulla (2014)

Ukrainan kansallispäivän vastaisena yönä 24. elokuuta 2014 patsaaseen ripustettiin Ukrainan lippuja. Lipuista oli silminnäkijöiden mukaan aamun valjettua kuitenkin jäljellä vain riekaleita.
Kohuja > Ukrainan sodan vastustaminen (2022)

Kun Venäjä oli hyökännyt Ukrainaan helmikuussa 2022, patsaan jalustaan töhrittiin sana ”maailmanräyhää” ja ympärille kiedottiin Ukrainan lipun väristä sinikeltaista nauhaa. Patsaalle tuotiin myös Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia vastustavia kylttejä.
Aiheesta muualla

Maailman rauha. (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin taidemuseo.
Maailmanrauha-patsas paljastettiin Helsingissä. Ylen Elävä arkisto.
Höyhensoturit: Mitä tapahtui ja miksi? maailmanrauhapatsas.net. Arkistoitu 28.9.2007. Viitattu 24.7.2015.
Kopio veistoksesta Moskovassa Kansojen ystävyyden yliopiston edustalla olevan pylvään päässä.
Jean-Baptiste Carpeaux: Neljä maanosaa Pariisin Luxembourgin puistossa.
3584 Aisha

| 3584 Aisha |
| --- | --- |
 1981 TW 
Löytäminen
Löytäjät:  N. G. Thomas
Löytöaika:  5. lokakuuta 1981
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,09 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,79 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,39 AU
Eksentrisyys:  0,098
Kiertoaika Auringon ympäri:  1982 päivää  5,43 vuotta
Inklinaatio:  2,13°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  25 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,10
Albedo:  0,0397
3584 Aisha on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi N. G. Thomas vuonna 1981. Pikkuplaneetta sai nimensä löytäjänsä lapsenlapsen, Aisha Renee Thomasin, mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1981 TW. Aishan läpimitta on noin 25 kilometriä.
332 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Tapahtumia

Tyroksen piiritys. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Tyroksen pitkän piirityksen jälkeen.
Aleksanteri Suuren hyökättyä Persiaan Juudean maakunta joutui makedonialaisten hallintaan.
Gazan piiritys, Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Gazan.
Aleksanteri Suuri valloitti Egyptin.
Abdalonymos nimitettiin Sidonin satraapiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 332 eaa. Wikimedia Commonsissa
3758 Karttunen

| 3758 Karttunen> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Edward L. G. Bowell
Löytöpäivä:  28. marraskuuta 1983
Muut nimet:  1983 WP
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  7,812  km
Pyörähdysaika:  12,50101 h
Albedo:  0,241
Absoluuttinen magnitudi:  12,8  ja 13,01
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,11 , 0,1135504  tai 0,1157911180718591
Inklinaatio:  14,14173 astetta tai 14,12227953648385 astetta
Keskianomalia:  52,40514 astetta tai 60,9644183079538 astetta
Kiertoaika:  4,26 vuotta ja 1 557,036493122719 vuorokautta
Periapsis:  2,3305550 au ja 2,324636840044382 au
Apoapsis:  2,928 au ja 2,933480076798134 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6290890 au ja 2,62905845908563 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
3758 Karttunen on E. Bowellin vuonna 1983 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen tähtitieteilijän Hannu Karttusen mukaan.
Karttusen likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,63 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 3 kuukautta.
Liisa Lappalainen

Liisa-Maija Lappalainen (19. joulukuuta 1933 Iisalmi – 20. marraskuuta 2008 Vantaa) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija. Hän kirjoitti myös nimellä Liisa Lepistö ja nimimerkillä Liisa-Maija.
Lappalaisen vanhemmat olivat kauppiaat Olli Lappalainen ja Martta Mähönen. Hän oli naimisissa elokuvaohjaaja Jaakko Lepistön kanssa. Lappalainen opiskeli opettajaksi 1951–1955 Tornion opettajaseminaarissa. Hän oli kansakoulunopettajana Suomussalmella, Punkalaitumella ja Hyvinkään lähellä Nopon koulussa. Nopon koulussa Lappalainen (sukunimellä Lepistö) aloitti opettajana vuonna 1962 ja toimi siellä eläköitymiseensä asti vuoteen 1998.
Lappalainen on julkaissut kertomuksen ja lisäksi kirjoittanut lehtiartikkeleita ja pakinoita. Lisäksi hän on kirjoittanut suuren määrän meditaatiotarinoita vuosina 1982-1997 liittyen Dharmakeskuksen toimintaan. Lappalainen toimi myös vuosikymmeniä joogan opettajana ja tiibetinbuddhalaisen meditaation opettajana.
Lappalainen kuoli tulipalossa Vantaalla vuonna 2008.tarvitaan parempi lähde Hänen tyttärensä on käsikirjoittaja ja esiintyvä taiteilija Tina Lepistö.lähde?
Teoksia

On niin vaikea unohtaa : kertomus. Tammi 1957
385 Ilmatar

| 385 Ilmatar |
| --- | --- |
 1894 AX 
Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  1. maaliskuuta 1894
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,85 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,49 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,21 AU
Eksentrisyys:  0,126
Kiertoaika Auringon ympäri:  1755 päivää  4,81 vuotta
Inklinaatio:  13,56°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  91,53 km
Pyörähdysaika:  62,35 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,49
Asteroidiluokka:  S
385 Ilmatar on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1894. Nimensä asteroidi sai Kalevalan Ilmattaren mukaan. Ilmatar oli ensimmäinen suomalaisnimen saanut pikkuplaneetta. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1894 AX. Ilmattaren pyörähdysaika eli vuorokausi on hyvin pitkä. Sen pituus on jopa 62,35 tuntia ja kappaleen läpimitta on hieman alle 92 kilometriä.
Irinotekaani

| --- | --- |

Irinotekaani
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(S)-4,11-dietyyli-3,4,12,14-tetrahydro-4-hydroksi- 3,14-diokso1H-pyrano[3’,4’:6,7]-indolitsino[1,2-b]kinolin- 9-yyli-[1,4’bipiperidiini]-1’-karboksilaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 97682-44-5
ATC-koodi: L01XX19
PubChem CID: 3750
DrugBank: APRD00579
Kemialliset tiedot
Kaava: C33H38N4O6 
Moolimassa: 586,678 g/mol 677,185 g/mol (hydrokloridi)
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: NA
Metabolia: Hepaattinen glukuronidaatio
Puoliintumisaika: 6–12 tuntia
Ekskreetio: Biliaarinen and renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  D (Au, USA)
Reseptiluokitus:  POM (UK), ?-only (USA)
Antotapa: Intravenoosinen
Irinotekaani (C33H38N4O6) on solunsalpaaja, jonka syöpäsolujen kasvua estävä vaikutus perustuu topoisomeraasi 1 -entsyymin estoon. Sitä käytetään erityisesti paksusuolen syövän hoitoon yhdessä muiden syöpälääkkeiden kanssa. Irinotekaania markkinoi Pfizer-lääkeyhtiö kauppanimellä Camptosar®. Irinotekaani tunnetaan myös koodilla: CPT-11. Irinotekaani on luonnonaine kamptotesiinin johdos.
Aiheesta muualla

ChemBlink: Irinotecan, CAS 97682-44-5 (englanniksi)
ChemBlink: Irinotecan hydrochloride, CAS 100286-90-6 (englanniksi)
ChemBlink: Irinotecan hydrochloride trihydrate, CAS 136572-09-3 (englanniksi)
Thor (sarjakuvahahmo)

| Thor |
| --- | --- |
 Mahtava Thor, ukkosenjumala Ed McGuinnessin ja Dexter Vinesin kuvittamana
Luoja(t):  Viikinkijumala Thorista luoneet Stan Lee, Jack Kirby ja Larry Lieber
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Journey into Mystery #83 (elokuu 1962)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Thor Odinin poika
Status:  Aktiivinen
Pituus:  200 cm
Paino:  290 kg
Ryhmäsidokset:  Asgardilaiset, Kostajat
Henkilöllisyydet:  Tri. Donald Blake, Eric Masterson, Jake Olson, Sigurd Jarlson
Voimat:  Suunnattomat fyysiset voimat, nopeus ja kestävyys, miltei haavoittumaton, epätavallisen pitkä elinikä, lentokyky (Mjolnirin kautta), sään hallinnan mahdollistava voima (atmokinesis), voimasalamat
Suhteet
Sukulaiset:  Odin (isä), Gaea (äiti), Loki (velipuoli).
Thor on samannimiseen ukkosenjumalaan perustuva sarjakuvahahmo, jonka loivat Marvel-kustantamon Stan Lee ja Jack Kirby. Thor esiteltiin vuonna 1962 amerikkalaisen Journey into Mystery -lehden numerossa 83. Leen ja Kirbyn lisäksi Thorin luomiseen osallistui Larry Lieber.
Thorin isä ja Asgårdin herra Odin on lähettänyt poikansa oppimaan nöyryyttä maan pinnalle tohtori Donald Blaken, ramman lääkärin hahmossa. Blake muuntautuu Thoriksi napauttamalla keppiään maahan, jolloin keppi muuttuu mystiseksi Mjolnir-vasaraksi ja Blake itse Thoriksi.
Thorin pääasiallinen vastustaja on hänen ilkeä velipuolensa Loki. Thor on myös Kostajien pitkäaikainen jäsen.
Suomessa Thor esiintyi ensimmäisen kerran Ihmesarjan numerossa 30 (1968).
Julkaisuhistoria

Huolimatta Stan Leen ja Jack Kirbyn kiinnostuksesta 60-luvun tieteellisiin ihmeisiin, myös myytit olivat oivaa materiaalia uusien supersankarien luomisessa. Jollei oteta huomioon Ihmenaisessa käsiteltyjä Olympos-vuoren jumalia, hyvin vähän ihmiskunnan myyttisiä aineita käytettiin supersankarisarjakuvissa. Niinpä he siirsivät Skandinaavisesta mytologiasta ukkosenjumala Thorin auttamaan tavallisia ihmisiä.
Thorin suosiota saavuttaneen debyytin, Journey into Mystery -lehden jälkeen alettiin julkaista 13-sivuista The Mighty Thor -lehteä, joka oli omistettu kokonaisuudessaan Thorin seikkailuille. Sarjaa käsikirjoitti Larry Lieber ja piirsi Jack Kirby tai Don Heck. Lehti muutti myöhemmin nimensä pelkäksi Thoriksi ja esitteli Marvel-universumiin lukuisia uusia hahmoja, kuten Suuren Kehittäjän ja Egon, Elävän Planeetan.
Thor lakkautettiin 90-luvulla Heroes Reborn -tarinakokonaisuuden myötä, mutta myöhemmin lehteä alettiin jälleen julkaista numeroinnin alkaessa siitä mihin se jäikin, eli numeroon 587. Nykyään Thor on myös esiintynyt lukuisissa minisarjoissa.
Historia

Ikuisuuksia sitten Odin, asgardilaisten herra, halusi lapsen, jossa yhdistyisivät Asgårdin ja Midgårdin eli Maan voimat. Niinpä hän etsi käsiinsä Gaean, maapallon vanhimman jumalattaren ja yhden Vanhoista Jumalista, joka synnyttikin Asgardin herralle lapsen pienessä luolassa Norjassa. Odin vei lapsen, Thorin Valhallan saleihin joissa Odinin vaimo Frigga kasvattaisi lapsen omanaan.
Nuori Thor kasvoi yhdessä velipuolensa Lokin kanssa. Loki oli aina kateellinen Thorille, joka saavuttikin suosiota. Täyttäessään kahdeksan Odin pyysi kääpiöitä luomaan pojalleen lahjan ja niin luotiin Mjolnir, uskomattoman voimakas ase. Mjolnir kuitenkin annettaisiin Thorille vain, mikäli tämä osoittaisi urhoollisuutensa taistelussa. Vuosia Thor harjoitteli ja suoritti urotekoja ja lopulta, kahdeksan vuotta myöhemmin vastaanotti Mjolnirin.
900-luvulla Thor matkusti ensimmäisen kerran Midgårdin kamaralle. Huomatessaan viikinkien palvovan häntä jumalanaan, Thor jalosti sotureita ja johti monia suuria taisteluja viikinkiurhojen mukana. Lopulta Thor sai kuitenkin tietää viikinkien suorittavan veri- ja ihmisuhreja hänen nimissään. Kauhistunut Thor palasi Asgårdiin ja lopulta aasojen palvonta loppui kokonaan.
Asgardin kahdeksassa maailmassa Thor kuitenkin jatkoi seikkailujaan. Odinin mielipahaksi Thorista kasvoi kuitenkin kovapäinen, ylpeä ja itsekäs soturi. Erään kerran Thorin matka johti jääjättiläisten maahan, jossa aloitti miltei sodan rauhansopimuksesta huolimatta. Odinin oli opetettava pojalleen nöyryyttä. Niinpä hän voimillaan siirsi Thorin alas kuolevaisten maailmaan, Midgårdiin heikon lääkärin Donald Blaken hahmoon. Blake osoittautuikin nöyräksi ja ahkeraksi lääkäriksi, joka niitti mainetta taitavana kirurgina ja välittävänä perhelääkärinä. Blake avasi oman praktiikan New Yorkiin ja rakastui Jane Fosteriin, kauniiseen sairaanhoitajaan.
Todellisesta olomuodostaan autuaan tietämätön Blake matkusti kerran Norjaan, jossa hän jäi jumiin luolaan. Epätoivoisena hän yritti kammeta luolan suun telkeävää kiveä pois löytämällään kepillä, mutta epäonnistuttuaan iski vimmoissaan kepin maahan. Hämmästyksekseen hän muuttui mahtavaksi Thoriksi ja samalla tajusi oikean olomuotonsa. Odinin kirous oli väistynyt. Ainoa rajoitus oli, että hänen oli lyötävä keppinsä maahan muuttuakseen Thoriksi. Myöhemmin Odin muutteli poikansa olomuotoja useaan otteeseen. Alkupään kertomuksissa Thor taisteli yksinään, kunnes Kostajat-supersankariryhmä perustettiin. Perustamisesta lähtien Thor on ollut enemmän tai vähemmän aktiivinen ryhmässä, mutta kuuluu silti vakiokalustoon. Thoria ei näkynyt sisällissodassa, vaikkakin Rautamiehen klooni sodassa esiintyikin. Syy poissaoloon oli Asgårdin pelastaminen.
Eroavaisuuksia myyttiseen Thoriin

Marvelin käsikirjoittajat ovat vuosien saatossa muokanneet ja ottaneet myyttisen materiaalin tarjoamaa aineistoa miten mielivät. Siksi sarjakuvien Thor eroaa suuresti myyttisestä alkuperästään. Odinin irrotettu silmä kertoi kerran Mimir-lähteestä, että edelliset aasat olisivat kuolleet Ragnarökissä ja nykyinen jumalsukupolvi olisi variaatio edeltäjistään, jotka olivat mytologian hahmoja. Koska silmä on kuitenkin paatunut valehtelija, ei asiaan ole saatu varmuutta. Alla luettelo asioista, jotka erottavat myyttisen ja sarjakuva-Thorin toisistaan.
Marvelin Thor on vaaleatukkainen ja parraton. Klassisella versiolla oli pitkä punainen parta ja punaiset hiukset.
Marvelin Mjolnir muistuttaa enemmän nuijaa. Mytologisella versiolla vasara oli enemmänkin sotavasaran tapainen.
Myyteissä vain Thor ja hänen poikansa Magni kykenivät nostamaan vasaran. Sarjakuvissa ne, "jotka ovat sen arvoisia" voivat nostaa vasaran. Näin Kapteeni Amerikka pystyi kerran nostamaan vasaran hätätilassa.
Marvelin Thor on lapseton poikamies. Myyteissä Thorilla ja hänen vaimollaan Sifillä on kaksi lasta, Thurd ja Magni sekä poikapuoli, Ullr. Sarjakuvissa Sif on vain Thorin rakastajatar.
Myyttinen Thor tulee kuolemaan Jormungandin kynsissä Ragnarökissä. Sarjakuvissa Thor surmaa käärmeen ja Hela kiroaa hänet kuolemattomaksi.
Mytologinen Loki ei ollut jumala, vaan jättiläinen, tulen jumala jumalvoimilla varustettuna. Vannomalla veriveljeyden valan Odinin kanssa hän sai oikeuden kävellä Valhallan saleissa. Sarjakuvissa Loki on normaalin kokoinen pahuuden jumala, jonka Odin on adoptoinut.
Sarjakuvien Thor puhuu shakespearilaisittain. Myyteissä Thor puhuu kuitenkin kansanomaisesti.
Voimat ja varusteet

Koska Thor on Odinin poika, hänellä on vielä uskomattomammat voimat kuin muilla asgardilaisilla. Hän nostaa yli 100 tonnia (joka on ylin voimaluokitus Marvelin universumissa). Näin Thor nousee samaan kastiin muiden Marvelin voimakkaimpien hahmojen kanssa, kuten Hulkin ja Hopeasurffarin. Hänen voimansa voivat vielä kaksinkertaistua, jos hän pukee päälleen erikoisvalmisteisen vyön (tosin Thor käyttää tätä hyvin harvoin). Thor on lisäksi silloin tällöin vajonnut raivohulluutta lähentelevään kiihkoon taisteluissa, jolloin hänen voimansa ovat kasvaneet kymmenkertaisiksi. Thor on rotunsa tavoin hyvin pitkäikäinen (tosin ei kuolematon), immuuni tavallisille sairauksille ja uskomattoman kestävä.