stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katkopalot

| Katkopalot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit
Suku::  Katkopalot Desmodium  Desv.
Katso myös
   Katkopalot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katkopalot (Desmodium) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on 185 lajia. Ne ovat kasvutavaltaan vaihtelevia, ruohoja tai pensaita. Katkopalkoja esiintyy Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Lajit jakautuvat eri maanosiin seuraavasti: Afrikka ja Madagaskar noin 40 lajia, trooppinen Kaakkois-Aasia noin 70 lajia, Kiina ja Itä-Aasian lauhkea vyöhyke noin 35 lajia Yhdysvaltojen eteläosa noin 35 lajia Meksiko noin 80 lajia, Keski-Amerikka, Karibia ja Etelä-Amerikka noin 80 lajia (Argentiina 21 lajia) ja Australia noin 14 lajia.
Lajeja

Desmodium canadense
Desmodium gangeticum → nykyisin Pleurolobus gangeticus
Desmodium incanum
Desmodium uncinatum
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Katkopalot – Desmodium
Kent Karlsson

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kent Karlsson
Syntymäaika: 25. marraskuuta 1945 (ikä 78)
Syntymäpaikka: Arboga, Västmanlandin lääni, Ruotsi
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1963–1966 1967–1976 1976–1980 |  IFK Eskilstuna  Åtvidabergs FF  IFK Eskilstuna |  |
Maajoukkue
| 1973–1977 |  Ruotsin maajoukkue | 38 (0) |
Valmennusura
1981–1982 1983–1985 1985–1989 1990 1991–1992 1993 1995 1996–1997 1997–1998 2000–2001 2001 2001 2002–2003 2004–2006 2007–2009 2010:  IK Brage  Bryne FK  IFK Norrköping  Kongsvinger IL  Lyngby BK  Örebro SK  IFK Norrköping  IK Sleipner  FC Kööpenhamina  IK Sleipner  FC Kööpenhamina  Assyriska FF  Västerås SK  Åtvidabergs FF  Smedby AIS  IK Sleipner
Kent Karlsson (s. 25. marraskuuta 1945) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja uransa lopettanut puolustaja.
Ura pelaajana

Karlsson aloitti pelaajauransa IFK Eskilstunassa 1963, mutta teki lopullisen läpimurtonsa Åtvidabergissä 1970-luvulla. Hän kuului joukkueensa avainpelaajiin, kun ÅFF voitti kaksi peräkkäistä Ruotsin mestaruutta 1972 ja 1973. Toisen mestaruuskauden jälkeen Karlsson nous Ruotsin maajoukkueeseen ja oli mukana MM-kisoissa 1974 ja 1978. Hänet valittiin Ruotsin parhaaksi jalkapalloilijaksi 1975.
Karlsson jätti ÅFF:n 1976 ja palasi Eskilstunaan, jossa lopetti uransa 1980.
Meriitit pelaajana

Ruotsin mestaruus (2): 1972, 1973
Hopeaa (2): 1970, 1971
Ruotsin cup (2): 1970, 1971
Hopeaa: 1973
MM-2.kierros: 1974
MM-1.kierros: 1978
Guldbollen: 1975
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Karlsson on tehnyt pitkän uran valmentajana. Hän aloitti vuonna 1981 IK Bragen päävalmentajana ja luotsasi debyyttikaudellaan seuran Allsvenskanissa neljänneksi, mikä on seuran paras sijoitus. Hän siirtyi 1983 norjalaisen Brynen päävalmentajaksi, mutta palasi Ruotsiin jo 1985. Hänestä tuli IFK Norrköpingin päävalmentaja ja menestystä tuli. Karlssonin johdolla seura oli Allsvenskanissa hopealla 1987, voitti seuraavana vuonna cupin mestaruuden ja kaudella 1989 Ruotsin liigamestaruuden 23 vuoden tauon jälkeen. Mestaruuskauden jälkeen Karlsson siirtyi Norjaan, jossa valmensi Kongsvingeriä yhden kauden. Parhaaksi saavutukseksi jäi cupin välieräpaikka.
Kongsvingeristä Karlsson siirtyi tanskalaisen Lyngby BK:n päävalmentajaksi. Hänen johdollaan seura sijoittui heti kaudella 1991 Tanskan liigassa hopealle ja 1992 tuli mestaruus. Mestaruuskauden jälkeen Karlsson jätti seuran ja valmensi kaudella 1993 Örebrota. Hän palasi vanhaan seuraansa IFK Norrköpingiin kaudeksi 1995 ja valmensi tämän jälkeen IK Sleipneriä. Heinäkuussa 1997 hän palasi Tanskaan siirtyen FC Kööpenhaminan päävalmentajaksi. Hän luotsasi seuran liigassa kolmanneksi ja jätti tehtävänsä syyskuussa 1998 kehnon alkukauden vuoksi. Hän palasi Sleipneriin jälleen vuonna 2000 ja kesällä 2001 jälleen FC Kööpenhaminaan. Toinen pesti seurassa jäi kuitenkin vieläkin lyhyemmäksi hänen erottua tehtävistään jo elokuussa.
FCK-pestinsä jälkeen hän on valmentanut Superettanissa. Parhaaksi saavutukseksi on jäänyt Ruotsin cupin finaalipaikka Åtvidabergin kanssa 2005. Division 1:ssa pelaavan IK Sleipnerin päävalmentajaksi hän palasi kaudeksi 2010.  Karlsson jätti tehtävänsä jo heinäkuussa 2010.
Meriitit valmentajana

Ruotsin mestaruus: 1989
Hopeaa: 1987
Ruotsin cup: 1988
Hopeaa: 2005
Tanskan mestaruus: 1992
Hopeaa: 1991
Ken Parker

| Ken Parker |
| --- | --- |
 Ensimmäisen Suomessa julkaistun albumin kansi.
Luoja(t):  Giancarlo Berardi (käsikirjoitus) Ivo Milazzo (piirtäjä)
Ensi- esiintyminen:  1974
Kustantaja:  Egmont Kustannus
Henkilötiedot
Suhteet
Muut sukulaiset:  Vaimo Tecumseh (kuollut), Lapsi Theba(Teddy)
Tutut:  Pat O'Shane, Nanuk
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ken Parker, lempinimeltään Pitkä Pyssy, on Giancarlo Berardin ja Ivo Milazzon luoma italialainen villin lännen sarjakuvahahmo ja samaa nimeä kantava sarjakuva.
Historia

Ken Parker esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1974 Italiassa lehtijulkaisussa, ja ensimmäinen varsinainen sarjakuva-albumi julkaistiin 1977. Suomessa pokkareita julkaistiin vuosina 1980-1987 silloisen Semicin kustantamana sekä vuonna 1989 yksi albumi Jalavan kustantamana. Uudelleen, ja uusia, Ken Parkereita alettiin painamaan Egmont Kustannuksen toimesta vuodesta 2007, nyt kahden alkuperäispokkarin kokoisena julkaisuna.
Henkilöhahmo ja tarinat

Ken Parker sai ulkonäkönsä Robert Redfordilta sekä vaikutteita tämän esittämästä roolihahmosta Jeremiah Johnson Sydney Pollackin samannimisestä elokuvasta. Henkilöhahmona Parker on hyväntahtoinen, heikompien puolella oleva lännensankari, joka ei kuitenkaan ole erehtymätön tai absoluuttisesti hyväntahtoinen. Ammatiltaan hän on alun perin turkismetsästäjä ja armeijan sotilastiedustelija, jatkossa sheriffi, etsivä ja kirjailija; tarinoiden edetessä hänelle kertyy siis useampi ammattitaito, joskin uutta työtä aloittaessa hän on realistisesti vasta-alkaja.
Ken Parker tarttui 80-luvun teoksissa aiheisiin, johon perinteiset lännensarjat, kuten Tex Willer, eivät olleet koskeneet, kuten homouteen, rasismiin ja väkivaltaan.
Ko

Wikisanakirjassa on tähän liittyviä sananselityksiä:   ja .
Ko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Alaska Central Express, IATA-koodi KO, lentoyhtiö
Kansas and Oklahoma Railroad, yhtiölyhenne KO, yhdysvaltalainen rautatieyhtiö
Karjalainen Osakunta, KO, Helsingin yliopiston osakunta
ko, katakana-merkki コ ja hiragana-merkki こ, japanin kielen kana-merkki
K.O., Radiopuhelimet-yhtyeen albumi
korea, ISO 639-1 -koodi ko, kieli
kuvaamataidonopettaja, KO, ammatti
kyseessä oleva, ko., viittaus käsiteltävään asiaan
käräjäoikeus, KO, tuomioistuin
tyrmäys, KO (englannin ilmauksesta knock out), isku, jonka jälkeen vastustaja ei kykene jatkamaan ottelua.
Henkilöt

Ko tai Kō on seuraavien henkilöiden nimi:
Kō Arima (s. 1917), japanilainen jalkapalloilija
Kō Itakura (s. 1997), japanilainen jalkapalloilija
Ko Jin-young (s. 1995), eteläkorealainen golfpelaaja
Ko Lai Chak (s. 1976), hongkongilainen pöytätennispelaaja
Ko San (s. 1976), eteläkorealainen avaruustutkija
Kō Shibasaki (Yukie Yamamura, s. 1981), japanilainen näyttelijä ja laulaja
Kō Takamoro (1907–1995), japanilainen jalkapalloilija
Ko Un (s. 1933), eteläkorealainen runoilija
Ko Wen-je (s. 1959), taiwanilainen kirurgi ja poliitikko
Ko Yong-hui (1952–2004), pohjoiskorealainen tanssija ja muusikko, Kim Jong-unin äiti
Lydia Ko (s. 1997), uusiseelantilainen golfaaja
Seng-hyoun Ko (s. 1962), eteläkorealainen oopperalaulaja.
Kevin McCarthy

| Kevin McCarthy |
| --- | --- |
 McCarthy Ruumiinryöstäjien trailerissa 1956
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1914 Seattle, Washington, Yhdysvallat
Kuollut: 11. syyskuuta 2010 (96 vuotta) Hyannis Port, Massachusetts, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvanäyttelijä
Puoliso:  Augusta Dabney (1941–1961) Kate Crane (1979–2010)
Aiheesta muualla
www.body-snatchers.com
IMDb 
Elonet
Kevin McCarthy (15. tammikuuta 1914 Seattle, Washington, Yhdysvallat – 11. syyskuuta 2010 Hyannis Port, Massachusetts, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
McCarthy syntyi Seattlessa, Washingtonin osavaltiossa. Hän valmistui Campion High Schoolista Wisconsinissa. Näyttelijän sisko on kirjailija Mary McCarthy ja serkku entinen presidenttiehdokas Eugene McCarthy.
McCarthyn lukuisiin elokuviin kuuluvat muun muassa Kauppamatkustajan kuolema (1951), Ruumiinryöstäjät (1956), Hotelli (1967), Avaruusfantasia (1972), Tappokäsky (1974), Piraija (1978), Murhenäytelmän loppu (1990) ja Riittävä todiste (1994).
McCarthy voitti Golden Globen ja oli lisäksi ehdolla Oscarin saajaksi. Hän kuoli 96 vuoden iässä 11. syyskuuta 2010.
Kiinanherhiläinen

| Kiinanherhiläinen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Ampiaismaiset pistiäiset Vespoidea
Heimo::  Yhteiskunta-ampiaiset Vespidae
Alaheimo::  Vespinae
Suku::  Herhiläiset Vespa
Laji::  mandarinia
Kaksiosainen nimi
 Vespa mandarinia  Smith, 1852 
Alalajit
 V. m. bellona  V. m. japonica  V. m. magnifica  V. m. mandarinia  V. m. nobilis 
Katso myös
   Kiinanherhiläinen Wikispeciesissä   Kiinanherhiläinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinanherhiläinen, suomalaisissa uutislähteissä kutsuttu nimellä ”Aasian jättiherhiläinen” (Vespa mandarinia) on maailman suurin herhiläislaji. Sen vartalo voi kasvaa 50 millimetrin mittaiseksi ja siipien kärkiväli 76 millimetriin. Sen pistin on noin 6 millimetrin pituinen. Kiinanherhiläinen tuottaa erittäin voimakasta hermomyrkkyä, ja sen pistot voivat olla ihmisille tappavia. Esimerkiksi Japanissa lajin pistoon kuolee vuosittain noin 40 ihmistä.
Kompassi (Tallinnan asuinalue)

| Kompassi |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Kesklinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,16 km²
Väkiluku (1.1.2018):  2 001
 – Väestötiheys:  12 506,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kompassi on asuinalue (vir. asum) Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 16 hehtaaria ja väkiluku 2 001 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 54 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kompassi (Tallinnan asuinalue) Wikimedia Commonsissa
Katuverkko

Katuverkko kattaa tietyn aleen, kaupunkien tai taajamien katujärjestelmät. Kuntatasolla tehdään katujen rakentamisen suunnitelmat sekä hoidetaan katujen rakentamisen toteutus ja katujen huolto. Kunnissa tapahtuu myös katuverkon kehittämistoiminta. Katuverkon kehittämistä tarvitaan katujen uudistamiseen. Uudistamistarve puolestaan johtuu liikenteessä tapahtuvista aikojen kuluessa tapahtuvista muutoksista. Katuverkon kehittämisessä huomioon otettavia asioita ovat ajoittain ruuhkautuvat väylät ja tavaraliikenteen kuljetusreitit. Tavaraliikenteen kehittämisessä esiin tulevia seikkoja ovat kaupunkien logistiikan seikat, kuten tavaroiden lastaamiseen, purkuun ja jakeluun kuuluvaan tiedotukseen liittyvät seikat. Suomessa Väylävirasto pitää yllä Digiroad-tietojärjestelmää, missä on tietoja muun muassa joukkoliikenteen pysäkkien ylläpidosta ja katuverkoston, kuten myös maantieverkoston tapahtumista.
Aiheesta muualla

https://www.kunta-liitto.fi/julkaisut/2019/1981-okemuksia-katuverkon-automaattivalvonnasta%5Bvanhentunut+linkki%5D
https://www.tyrnava.fi/asuminen-ja-ymparisto/liikenne/katuverkko
https://www.ess.fi/aihe/Katuverkko
Kangasvuokko

| Kangasvuokko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Vaarantunut
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Kylmänkukat Pulsatilla
Laji::  vernalis
Kaksiosainen nimi
 Pulsatilla vernalis  (L.) Mill. 
Synonyymit
 Anemone vernalis L. 
Katso myös
   Kangasvuokko Wikispeciesissä   Kangasvuokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kangasvuokko (Pulsatilla vernalis, aikaisemmin Anemone vernalis) on ainoastaan Euroopassa tavattava kylmänkukka. Suomessa laji on luokiteltu vaarantuneeksi ja se on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.
Ulkonäkö ja koko

Kangasvuokko on heikosti mätästävä, kukkimisaikana 6–20 senttimetriä korkea kasvi. Varsi on pitkäkarvainen. Paksut ja nahkeat aluslehdet talvehtivat vihreinä ja kasvavat matalana ruusukkeena. Ruoti on 2–10 cm pitkä. Lehtilapa on 5–7 cm leveä ja parilehdykkäinen. Lehdyköitä on kolmesta viiteen kappaletta ja ne ovat vinosti vastapuikeita ja halkoisia. 1–3 cm pitkät varsilehdet kasvavat varren tyvestä yhdyskasvuisena suojuskiehkurana. Lehtilavan liuskat ovat ehyitä, mutkaisia, väriltään ruskeita ja keltakarvaisia. Kangasvuokon suurikokoinen kukka sijaitsee yksittäin varren päässä. Kukkaperä on kukkimisaikana 3–10 cm pitkä, hedelmävaiheessa jopa yli 30 cm pitkä. Kukan kehä on teriömäinen. 2–3 cm pitkiä kehälehtiä on kuusi kappaletta. Ne kukkivat kahtena hieman erilaistuneena kiehkurana, sisimmät kehälehdet ovat ulompia selvästi leveämpiä. Kehälehdet ovat sisäpinnaltaan lähes valkoisia ja ulkopinnaltaan keltaisia tai keskiosasta punaruskeita sekä ruskeakarvaisia. Suomessa kangasvuokon kukinta-aika on huhti-kesäkuussa. Hedelmistö koostuu noin 3 mm pitkistä karvaisista pähkylöistä, joissa on 2–5 cm pitkät odat. Kangasvuokko on myrkyllinen kasvilaji.
Kangasvuokko risteytyy helposti hämeenkylmänkukan (P. patens) ja ahokylmänkukan (P. pratensis) kanssa lajien yhteisillä kasvupaikoilla. Lajiristeymä liilakylmänkukka (Pulsatilla × intermedia) esiintyy Suomessa Etelä-Hämeessä.
Levinneisyys

Kangasvuokko on eurooppalainen kasvilaji. Laajempia esiintymiä tavataan Pyreneillä, Alpeilla, Itä-Saksassa, Puolassa, Etelä- ja Keski-Ruotsissa, Keski-Norjassa, Itä-Suomessa sekä Venäjällä Karjalankannaksella. Lisäksi pienempiä esiintymiä tavataan Espanjasta, Ranskasta, Balkanin niemimaalta ja Tanskasta. Suomessa kangasvuokon levinneisyysalue seuraa harjuvyöhykettä lähinnä Etelä-Hämeestä Etelä-Savoon ja Etelä-Karjalaan. Suomen esiintymät keskittyvät erityisesti Salpausselkien harjuvyöhykkeelle.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut lajin elinvoimaiseksi, mutta Suomessa laji on vaarantunut.
Elinympäristö

Suomessa kangasvuokko kasvaa karuilla harjumäntykankailla. Sitä tavataan myös harjuteiden hiekkaisilla pientareilla ja polkujen reunoilla. Suomessa laji on vähentynyt soranoton, metsien umpeenkasvamisen, metsänhakkuiden ja keräilyn takia. Keski- ja Etelä-Euroopassa kangasvuokon esiintymät keskittyvät vuoristoalueille.
Muuta

Kangasvuokko on Etelä-Karjalan nimikkokasvi sekä ruotsalaisen Härjedalenin maakunnan maakuntakasvi.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Kangasvuokko (Pulsatilla vernalis)
Kasviatlas 2022: Kangasvuokon (Pulsatilla vernalis) levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Pulsatilla vernalis - kangasvuokko
Pohjolan kasvien pauloissa: Pulsatilla patens x vernalis - liilakylmänkukka, hämeenkylmänkukka x kangasvuokko
Yle: Kangasvuokko on oikukas kaunotar
Kangasvuokon kukkia.
Kangasvuokkoja nupullaan.
Ken Reardon

Kenneth Joseph "Kenny" Reardon (1. huhtikuuta 1921 – 15. maaliskuuta 2008) oli  kanadalainen jääkiekkoilija. Puolustajana pelanneen Reardonin seura oli läpi hänen ammattilaisuransa Montreal Canadiens National Hockey Leaguessa.
Saavutuksia ja palkintoja

Allan Cup (1943)
Stanley Cup 1946 (pelaajana), 1956 (apulaisvalmentajana), 1957 1958, 1959, 1960 (varatoimitusjohtajana)
NHL:n ykköstähdistössä puolustajana (1947 ja 1950)
NHL:n kakkostähdistössä puolustajana (1946, 1948 ja 1949)
Hockey Hall of Famen 1966
otettiin Manitoba Sports Hall of Fame and Museum -kunniagalleriaan 1996
valittiin Manitoban vuosisadan tähtijoukkueen kakkoskentälliseen
Manitoba Hockey Hall of Famen kunniajäsen.
Aiheesta muualla

Ken Reardon The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Legends of Hockey: Ken Reardon
Ken Reardonin elämäkerta Manitoba Sports Hall of Fame and Museumissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Ken Reardonin elämäkerta Manitoba Hockey Hall of Famessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Karppila

Karppila eli Podborovje (ven. Подборовье) on maaseututaajama Viipurinlahden pohjoisrannalla Leningradin alueen Viipurin piirien Tienhaaran (Seleznjovon) maalaiskunnassa. Karppila sijaitsee pienellä Viipurinlahteen työntyvällä niemellä Viipurista lounaaseen.
Historia

Suomelle kuuluessaan Karppilan kylä kuului Viipurin maalaiskuntaan. Se sijaitsi maalaiskunnan länsirajalla ja rajoittui lännessä Vahvialaan kuntaan ja Viipurin kaupunkiin kuuluneeseen Uuraan satama-alueeseen. Karppilan naapurikyliä olivat Hapenensaari Viipurin maalaiskunnan alueella sekä Tervajoki Vahvialan puolella.
Historia > Asutus ja elinkeinot

Karppilassa oli 551 asukasta vuonna 1937. Maatalous oli tärkeä elinkeino Karppilassa. Vuonna 1937 Karppilassa oli 280 ha metsää, 73 ha peltoa ja seitsemän ha niittyä. Maatalouden ohella harjoitettiin sivuelinkeinona kalastusta Viipurinlahdella. Kylässä oli T:mi L. Vaittisen kauppa ja Viipurin Osuusliikkeen myymälä. Kylässä toimi urheiluseura Karppilan Kaiku, joka oli perustettu vuonna 1921.
Historia > Kansakoulu

Karppilan kylä muodosti oman kansakoulupiirin. Aikaisemmin Karppila oli kuulunut Tervajoen koulupiiriin, mutta kun Tervajoki vuonna 1921 siirtyi vastaperustettuun Vahvialan kuntaan jäi Karppila ilman koulua. Viipurin maalaiskunta luovutti Tervajoen koulun Vahvialan kunnalle vuonna 1928, jonka jälkeen Karppilan kylän keskustaan rakennettiin koulu ja erillinen opettajien asuinrakennus. Vuonna 1939 koulussa oli kolme opettajaa ja 58 oppilasta.  Koulun rakennukset tuhoutuivat talvisodassa ja jatkosodan aikana rakennettiin uusi komea tiilinen koulu vuosina 1943–1944.
Historia > Sota-aika

Aivan talvisodan loppuvaiheessa taistelut ulottuivat Karppilan alueelle, kun neuvostojoukot pääsivät ylittämään jäätyneen Viipurinlahden. Kylän väestö oli evakuoitu muualle Suomeen jo ennen tätä. Moskovan rauhassa 1940 Viipurin maalaiskunta Karppila mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
Kiljukotka

| Kiljukotka |
| --- | --- |
 Kiljukotka talvehtimassa Israelissa.
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Suomessa:
 Äärimmäisen uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Varsinaiset kotkat
Suku::  Kiljukotkat Clanga
Laji::  clanga
Kaksiosainen nimi
 Clanga clanga  (Pallas, 1811) 
Synonyymit
 Aquila clanga 
 Kiljukotkan levinneisyys. Vihreällä pesimä- ja sinisellä talvehtimisalue.
Katso myös
   Kiljukotka Wikispeciesissä   Kiljukotka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Clanga clanga
Kiljukotka (Clanga clanga, syn. Aquila clanga) on suuri petolintu. Se on noin 65 cm pitkä ja sen siipienväli on 160 cm. Vanha lintu on kokonaan lähes musta tai hyvin tummanruskea. Nuoret linnut ovat useimmiten myös hyvin tummia ja siiven peitinhöyhenissä on suuret valkoiset pisaratäplät. Kiljukotka muistuttaa hyvin paljon muita kotkia, erityisesti pikkukiljukotkaa.
Vanhin suomalainen rengastettu kiljukotka on ollut vähintään yhden vuoden ja 11 kuukautta vanha.
Levinneisyys

Kiljukotka on levittäytynyt pohjoisesta Euroopasta aina Aasiaan saakka, talvehtii Kaakkois-Euroopassa, Keski-idässä ja Etelä-Aasiassa. Koko Siperian taigan halki yltävän levinneisyysalueensa ja vähäisen parimääränsä (maailmanlaajuiseksi kannaksi arvioidaan noin 3 000 paria) takia kiljukotka on luokiteltu maailmanlaajuisesti vaarantuneeksi lajiksi.
Muutamia harhailijoita tavataan Suomessa vuosittain. Suomessa laji on ollut ilmeisesti vielä sata vuotta sitten nykyistä runsaslukuisempi pesimälaji, vaikka lajista
tunnetaan vain runsaat 20 pesimähavaintoa. Vuoden 1919 jälkeen pesintä on varmistettu 1900-luvulla vain kahdesti, vuosina 1943 ja 1975. Laji ehdittiin jo tuomita Suomesta hävinneeksi vuoden 2000 uhanalaisuusarvioinnissa, mutta yllättäen vuonna 2005 yksi pari alkoi pesiä Pohjois-Pohjanmaalla.
Euroopan pesimäkannaksi on arvioitu 960 – 1 300 paria, joista 82 prosenttia eli 800 – 1 000 paria Venäjällä, 120–160 paria Valko-Venäjällä, 25–35 paria Ukrainassa, 12–15 paria Puolassa, 5–10 paria Virossa, 1–5 paria Liettuassa ja 0–1 paria Suomessa.
Ympäristöministeriön päätöksellä (n:o 1209/95) lähes kaikille Suomen pesimälintulintulajeille on määritelty ohjeellinen arvo; kiljukotkan ohjeellinen arvo on 6 728 euroa.
Elinympäristö

Lintu elää kosteikko-, metsä- ja suoalueilla, joilta se metsästää pieniä nisäkkäitä, lintuja, matelijoita, sammakoita sekä kaloja.
Lisääntyminen

Kiljukotkalla on suuri pesä puussa, johon se munii 1–2 munaa. Poikasista jää käytännöllisesti katsoen aina eloon ainoastaan vahvempi poikasten keskinäisen kilpailun takia.
Nimi

Tieteellinen nimi Aquila (lat.) tarkoittaa kotkaa ja tulee mahdollisesti sanasta aquilus ("tummanvärinen"). Lajinimi clanga tulee kreikan sanasta klange ("meteli", "kalke").
Konservatiiviliberalismi

Konservatiiviliberalismi on liberalismin muoto, joka yhdistää liberaaleja arvoja ja politiikkaa konservatiivisten vaatimusten kanssa. Konservatiiviliberalismia ei tule sekoittaa liberaalikonservatismiin joka tyypillisesti yhdistää talousliberalismin ja arvokonservatismin. Konservatiiviliberalismi jakaa samat aatteet klassisen liberalismin kanssa, mutta on aatteena vähemmän radikaali.
Kim Byung-jun

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kim Byung-jun vuonna 2017. |  Kim Byung-jun vuonna 2017. |  Kim Byung-jun vuonna 2017. |  |
Maa:  Etelä-Korea
Miesten yleisurheilu
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Hopeaa | Incheon 2014 | 110 metrin aidat |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Wuhan 2015 | 110 metrin aidat |  |
Kim Byung-jun (s. 15. elokuuta 1991) on eteläkorealainen aitajuoksija, joka kilpailee 110 metrin aidoissa. Byung-junin ennätys pika-aidoissa on 13,39 s, joka syntyi Bangkokissa 13. kesäkuuta 2017.
Vuoden 2014 Aasian kisoissa Byung-jun oli hopealla ajalla 13,43 s. Vuoden 2015 Aasian-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui pronssille ajalla 13,75 s. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 Byung-jun juoksi alkuerissä 13,81 s, mutta ei päässyt välieriin.
Etelä-Korean mestaruuden 110 metrin aidoissa Byung-jun on voittanut vuonna 2012 ajalla 13,79 s, vuonna 2013 ajalla 13,85 s, vuonna 2014 ajalla 13,73 s ja vuonna 2017 ajalla 13,70 s.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradoilla

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 110 m aidat | 13,39 NR | Bangkok | 13.6.2017 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradoilla

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m aidat | 7,86 | Flagstaff | 8.2.2014 |
Lähde
Aiheesta muualla

Byoungjun Kim Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Profile of Byung-Jun Kim all-athletics.com. Arkistoitu 8.8.2017. Viitattu 2.10.2017. (englanniksi)
Knuuttilan linnasmäki

| Knuuttilan linnasmäki> Sijainti |
| --- | --- |
 Knuuttilan linnasmäki
Koordinaatit:  60.47307°N, 22.18656°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Raisio
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Knuuttilan linnasmäki on Varsinais-Suomessa Raision Ihalassa sijaitseva linnavuori. Muinaislinnaa on tutkittu vähän, mutta selviä merkkejä linnoittamisesta ei ole saatu.