stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Muddy Moonshine
Historia

Muddy Moonshine perustettiin kesällä 2014. Alkuperäisenä ideana oli toimia kolmen hengen blues-yhtyeenä (Jonne Rytkönen, Tero ja Jarmo Ikala), joka tekee satunnaisia pub-keikkoja. Nopeasti yhtye sai omaa materiaalia tehtyä, jonka johdosta yhtyeeseen liittyi rumpuihin Saku Manninen, sekä bassokitaraan Jaakko Ruusulampi. Kolmanneksi kitaristiksi valikoitui Niko Turunen. Tällä kokoonpanolla yhtye äänitti Porvoon Magnusborgin studiossa EP:n Distilled in Finland vuonna 2015.
Yhtye jatkoi oman musiikin tekemistä ja keikkailua hyvällä tahdilla. Ruusulampi päätti poistua yhtyeestä ja hänet korvasi Kim Sandström. Myös Turunen päätti siirtyä sivuun, ja Muddy Moonshine jatkoi toimintaansa kolmen kitaristin yhtyeenä, kun Stefan Granroth tuli mukaan.
Yhtye julkaisi EP:n Distilled in Finland vuonna 2015, jonka jälkeen yhtye sai julkaisusopimuksen Secret Entertainmentin kanssa.
Debyyttialbumiaan nauhoittamaan menossa ollut yhtye koki vakavan menetyksen, kun sairaskohtauksen takia Tero Ikala joutui poistumaan yhtyeestä ja tilalle otettiin Aleksi Ahokas.
Debyyttialbumi Muddy & Wild äänitettiin Porvoossa Magnusborgin studiossa ja julkaistiin Inverse Recordsin tytäryhtiön Secret Entertainmentin kautta maailmanlaajuisesti vuonna 2016.
Musiikillisten erimielisyyksien takia Ahokas poistui yhtyeestä seuratakseen omia ambitioitaan musiikin saralla, ja vokalistin saappaisiin astui muun muassa Iconofear-, Doperman-, Hedonist- ja Zombie Rodeo -yhtyeissä vaikuttanut Thomas Vee. Siirtymä oli luonnollinen, sillä tuttuja oltiin jo vuosien takaa ja yhteistyöstä oli ollut puhetta aikaisemminkin. Keikkailu ja oman materiaalin tekeminen jatkui hyvällä tahdilla, sekä toinen studioalbumi oli lähes valmis, kun Granroth päätti keskittyä perhe-elämään. Muddy Moonshine ei päättänyt ottaa enää kolmatta kitaristia yhtyeeseen.
Vuoden 2021 syyskuussa yhtye julkaisi tuplasinglen "Charm of Drinking Hard", joka oli ensimakua tulevalta levyltä. Vuoden 2022 tammikuussa yhtye julkaisi singlen "Crystal Riders", joka on toinen single Are We There Yet? -nimiseltä levyltä.
Koko albumi siirtyi suoratoistoihin ja levykauppoihin (CD) keväällä 2022 Secret Entertainmentin kautta, ja LP-vinyyli julkaistiin syksyllä 2022.
Jäsenet

Thomas Vee (Tuomo Varjola) – laulu
Jarmo Ikala – kitara
Jonne Rytkönen – kitara
Kim Sandström – basso
Saku Manninen – rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Make Tuores – laulu
Stefan Granroth – kitara
Aleksi Ahokas – laulu
Tero Ikala – laulu
Niko Turunen – kitara
Jaakko Ruusulampi – basso
Diskografia > Albumit

Muddy & Wild (2015, Secret Entertainment)
Are We There Yet? (2022, Secret Entertainment)
Diskografia > EP-levyt

Distilled in Finland (2014)
Diskografia > Singlet

This Town of Mine (2015, Secret Entertainment)
Charm of Drinking Hard (2021, Secret Entertainment)
Crystal Riders (2022, Secret Entertainment)
Levy-yhtiöt

Secret Entertainment
Aiheesta muualla

Kotisivut
Falkerslevin seurakunta

| Falkerslev Sogn   Falkerslevin seurakunta |
| --- | --- |
 Seurakunnan sijainti Guldborgsundin kunnassa.
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Tanskan kansankirkko
Hiippakunta:  Lolland-Falsterin hiippakunta
Rovastikunta:  Falsterin rovastikunta
Pääkirkko:  Falkerslevin kirkko
Jäseniä:  228, 88,4% alueen 258:sta asukkaasta (1.1.2018)
Aiheesta muualla
Horbelev og Falkerslev kirker
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Falkerslevin seurakunta (tansk. Falkerslev Sogn) on Lolland-Falsterin hiippakuntaan ja Falsterin rovastikuntaan kuuluva Tanskan kansankirkon seurakunta, joka toimii Guldborgsundin kunnan alueella. Seurakunta kuuluu Horbelev-Falkerslevin pastoraattiin. Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta seurakunta toimi Stubbekøbingin kunnan alueella.
Falkerslevin kirkko.
Aiheesta muualla

Falkerslev Sogn
Horbelev og Falkerslev kirker
Etelä-Afrikan presidentti

| Etelä-Afrikan presidentti |
| --- | --- |
 President of the Republic of South Africa
 
 
 Nykyinen Cyril Ramaphosa 15. helmikuuta 2018 lähtien
Virka-asunto:  Mahlamba Ndlopfu (Pretoria) Genadendal (Kapkaupunki)
Kauden pituus:  5 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  10. toukokuuta 1994
Ensimmäinen:  Nelson Mandela
Kotisivut:  thepresidency.gov.za
Etelä-Afrikan presidentti on Etelä-Afrikan valtionpäämies ja hallituksen puheenjohtaja. Valtionpäämiehenä johdossa on ollut presidentti maan itsenäistymisestä vuonna 1961 alkaen – sitä ennen valtionpäämiehenä oli emämaan Ison-Britannian monarkki.
Vuosina 1961–1994 presidentin titteli oli State President of South Africa/Staatspresident van Suid-Afrika, jonka voi suomentaa vapaasti Etelä-Afrikan valtiolliseksi presidentiksi.
Etelä-Afrikka on parlamentaarinen tasavalta, jossa on melko harvinaislaatuinen presidentti-instituutio: samoin kuin useimmissa presidentillistä järjestelmää noudattavissa maissa, presidentti on myös hallituksen johdossa eikä pääministerin virkaa ole ja näin ollen presidentillä on laajat valtaoikeudet, mutta toisin kuin presidentillisessä järjestelmässä, presidentin valitsee parlamentti keskuudestaan ja hänen ministereineen on nautittava parlamentin luottamusta. Näin on ollut vuodesta 1984, jolloin pääministerin virka lakkautettiin ja toimeenpanovalta siirrettiin presidentille mutta presidentin asemaa muutettiin myös siten, että hän tarvitsee parlamentin luottamuksen. Vuosina 1961–1984 ylin valta oli pääministerillä ja presidentin asema oli ensisijaisesti edustuksellinen.
Presidentti valitaan parlamentin alahuoneen edustajien äänestyksellä, ja tehtävän saa yleensä suurimman puolueen puheenjohtaja. Tämä on ollut Afrikan kansalliskongressi ANC vuoden 1994 ensimmäisistä vapaista vaaleista alkaen.
Luettelo presidenteistä

| Etelä-Afrikan presidentit (1994-)> Presidentti  (syntynyt-kuollut) | Etelä-Afrikan presidentit (1994-)> Presidentti  (syntynyt-kuollut) | Etelä-Afrikan presidentit (1994-)> virkakausi | Etelä-Afrikan presidentit (1994-)> Puolue | Etelä-Afrikan presidentit (1994-)>  | Etelä-Afrikan presidentit (1994-)>  | Etelä-Afrikan presidentit (1994-)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nelson Mandela  (1918–2013) |  | 10.6.1994–14.6.1999 | Afrikan kansalliskongressi |  |  |  |
| Thabo Mbeki (s. 1942) |  | 14.6.1999–24.9.2008  (erosi virasta) | Afrikan kansalliskongressi |  |  |  |
| Kgalema Motlanthe (s. 1949) |  | 25.9.2008–9.5.2009 | Afrikan kansalliskongressi |  |  |  |
| Jacob Zuma (s. 1942) |  | 9.5.2009–14.2.2018 (erosi virasta) | Afrikan kansalliskongressi |  |  |  |
| Cyril Ramaphosa (s. 1952) |  | 15.2.2018– (virassa) | Afrikan kansalliskongressi |  |  |  |
Elossa olevat entiset presidentit

Thabo Mbeki (ANC),
virka-aika 1999–2008
Kgalema Motlanthe (ANC),
virka-aika 2008–2009
Jacob Zuma (ANC),
virka-aika 2009–2018
Koulutus Yhdysvalloissa

Koulutus Yhdysvalloissa koostuu yleissivistävästä ja ammatillisesta koulutuksesta sekä korkeakoulutuksesta.
Osavaltiot päättävät opetuksesta itsenäisesti. Opetusta järjestävät sekä yksityiset että julkiset tahot.
Vuoden 2022 PISA-vertailussa yhdysvaltalaiset opiskelijat olivat lukutaidossa ja luonnontieteissä OECD-maiden keskitason yläpuolella, ja matematiikassa lähellä keskitasoa..
Koulutusjärjestelmä

Oppivelvollisuusikä riippuu osavaltiosta. Oppivelvollisuus alkaa 5–7 vuoden iässä ja päättyy 16–18 vuoden iässä.
Varhaiskasvatus ja perusaste

Esikoulu ei ole pakollista useimmissa osavaltioissa. 
Varsinainen koulu kestää 12 vuotta. Alakoulu käsittää siitä viisi ensimmäistä kouluvuotta. Yläastetta vastaava koulu on nimeltään "junior high" tai "middle high school".
Myös lukiota vastaava high school on Yhdysvalloissa pakollinen. Ammatillista opetusta antavaan trade schooliin mennään myös high schoolin jälkeen.
High schoolin loppupuolella, usein toisen kouluvuoden päätteeksi, voi osallistua SAT-kokeisiin, joiden tulos vaikuttaa korkeakoulujen oppilasvalintaan. SAT-kokeissa on kaksi ainetta: äidinkieli ja matematiikkka. Se koostuu tietokoneella arvioiduista monivalintatehtävistä.
Jatko-opinnot

Korkeakouluasteella vaihtoehdot ovat yliopisto ja college. Yliopiston perustutkinto on kandidaatti (bachelor), jonka suorittaminen kestää yleensä neljä vuotta. Tämän jälkeen voi halutessaan jatkaa maisteriopintoihin (master).
Collegessa suoritettava kandidaatintutkinto (bachelor) kestää yleensä vain kaksi vuotta. Jotkut collegetutkinnot valmistavat suoraan tiettyyn ammattiin, kun taas osa on yleissivistäviä perusopintoja. Lisäksi on community collegeja, jotka voivat antaa esimerkiksi ammatillisen pätevyyden tiettyyn tehtävään.
Koulubussi Louisianassa
Géranlahti

| Géranlahti> Κόλπος Γέρας |
| --- | --- |
  Géranlahti 
Koordinaatit:  39°5′N, 26°28′E
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Géranlahti (kreik. Κόλπος Γέρας, Kólpos Géras) on lahti Egeanmeressä Lesboksen saaren etelärannikolla Kreikassa. Se jakaa saaren itäpään kahteen osaan.
Géranlahti on saanut nimensä antiikin aikaisesta Hieran kaupungista, joka sijaitsi sen rannalla. Roomalaisella ajalla lahti tunnettiin nimellä Portus Hieraeus. Géranlahden pituus on noin 13 kilometriä ja suurin leveys noin 5 kilometriä. Lahti yhdistyy muuhun Egeanmereen alle 300 metriä leveän salmen kautta. Lahden itäpuolen muodostaa niemi, jolla sijaitsee muun muassa saaren pääkaupunki Mytilíni.
Lännempänä saarella sijaitsee suurempi Kallonínlahti.
Ierissóksenlahti

| Ierissóksenlahti> Κόλπος Ιερισσού |
| --- | --- |
  Ierissóksenlahti 
Koordinaatit:  40°27′N, 23°54′E
Sijainti:  Chalkidikí, Makedonia
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Ierissóksenlahti (kreik. Κόλπος Ιερισσού, Kólpos Ierissoú) on lahti Egeanmeren pohjoisosissa Chalkidikín niemimaan itärannikolla Athoksen niemen juuressa Kreikassa. Se sijaitsee Ierissóksen kaupungin edustalla, josta se on saanut nimensä. Lahden ranta kuuluu Aristotéliin kuntaan.
Lahden pohjois- ja itärannikolla on suojeltuja metsäalueita. Rannan lähellä sijaitsi muun muassa antiikin aikainen Stageiran kaupunki.
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Äly ja Väläys

| Äly ja Väläys> Pinky and the Brain |
| --- | --- |


Tyyli:  Animaatio
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  Tom Ruegger
Pääosissa:  Maurice LaMarche Rob Paulsen
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   The WB  MTV3  C More Juniori  Cartoon Network (2010)
Esitetty:  9. syyskuuta 1995 – 28. syyskuuta 1998
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  66
Tuotanto
Tuottaja(t):  Peter Hastings Charles M. Howell IV Liz Holzman Steven Spielberg Tom Ruegger Rusty Mills Elin Hampton Barbra J. Gerard
Ohjaaja(t):  Charles Visser Liz Holzman Al Zegler Audu Paden Kirk Tingblad Nelson Recinos Russell Calabrese Barry Caldwell Mike Milo
Käsikirjoittaja(t):  Tom Sheppard Wendell Morris Peter Hastings Charles M. Howell IV Gordon Bressack Eva Almos Alex Borstein Bill Braunstein Erin Ehrlich Dave Finkel David Fury Elin Hampton Shaun McLaughlin Tom Minton Jed Spingarn Sherri Stoner Brian Swenlin Patric Verrone
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. Animation
Palkinnot
Voitetut:  Annie (1996, 1997, 1998) Daytime Emmy (1999)
Ehdokkuudet:  Annie (1997, 1998) Daytime Emmy (1998, 1999)
Aiheesta muualla
IMDb 
Äly ja Väläys (engl. Pinky and the Brain) on Steven Spielbergin tuottama Daytime Emmyllä palkittu Animaanisten spin-off-televisiosarja, joka kertoo kahdesta koehiirestä. He ovat mutaatioita nimeltään Hiirten Äly ja Väläys. Äly on hiiristä viisaampi ja Väläys tyhmempi. Jokaisessa jaksossa hiirikaverukset suunnittelevat maailman valloitusta ja joissain jaksoissa hiiret auttavat myös ihmiskuntaa. Sarjassa esiintyy heidän lisäksi monia muitakin hahmoja, kuten Larry, Billie Hiiri sekä Älyn ja Väläyksen vihollinen Lumipallo joka on hamsteri.
Äly ja Väläys tunnetaan erityisesti siitä, että Väläys kysyy joka ohjelman alussa "Hei Brain! Mitä teemme tänä iltana?" ja Äly vastaa siihen "Samaa mitä teemme joka ilta Pinky, yritämme valloittaa maailman."
Suomessa sarjaa ovat esittäneet MTV3 ja C More Juniori. Animaanisissa Äly ja Väläys -osuus oli koko muun sarjan tavoin dubattu, mutta hiirten oma sarja on tekstitetty.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Maurice LaMarche  | … |  Äly (Brain)   |
|  Rob Paulsen  | … |  Väläys (Pinky)   |
|  Tress MacNeille  | … |  First Lady, Billie, sivuäänet   |
|  Frank Welker  | … |  Presidentti, Milo, Baby Forthwright, Steven S., sivuäänet   |
|  Jeff Bennett  | … |  Chris, Castro-type, Tom Caljones, Leonard Shelton, sivuäänet   |
|  Jim Cummings  | … |  Chuck, Orson Welles, Saran, sivuäänet   |
|  Billy West  | … |  Dean, Earl Wendell, Roger Ebert, sivuäänet   |
|  Roddy McDowall  | … |  Lumipallo (Snowball)   |
|  Larry Cedar  | … |  Fedora, Johannes Gutenberg, Majuri, Rags   |
|  Jess Harnell  | … |  Fred Spinatra, Alien Singer, sivuäänet   |
|  Michael McKean  | … |  Herbert Schniederlander, Toll Collector   |
|  Paul Rugg  | … |  Herra Ohjaaja, Sultana Sultana, Tri. Belvadere   |
|  Townsend Coleman  | … |  Bobby Bob Yokel, Hal Slug   |
Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2008 Äly ja Väläyksen sijalle 17 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatimalla sadan parhaan animaatiosarjan listalla Äly ja Väläys oli sijalla 47.
Lakonianlahti

| Lakonianlahti> Λακωνικός Κόλπος |
| --- | --- |
 Lakonianlahti satelliittikuvassa.
  Lakonianlahti 
Koordinaatit:  36°36′N, 22°40′E
Sijainti:  Peloponnesos
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Lakonianlahti (kreik. Λακωνικός Κόλπος, Lakonikós Kólpos) on lahti Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan etelärannikolla Kreikassa. Se sijaitsee Peloponnesoksesta erkanevien Mánin ja Maléan niemimaiden välissä.
Lakonianlahtea ja Lakonian rannikkoa Trínisassa lähellä Gýtheioa.
Lahti on suunnilleen ylösalaisin käännetyn U-kirjaimen muotoinen, ja sen leveys itä-länsisuunnassa on noin 58 kilometriä ja pituus pohjois-eteläsuunnassa noin 44 kilometriä. Lahden rannat kuuluvat Lakonian alueyksikköön. Mánin niemimaa, joka käsittää lahden länsirannan, erottaa lahden Messenianlahdesta. Maléanniemi käsittää lahden itärannan.
Evrótas-joki laskee lahteen sen pohjoisrannikolla. Lahden pohjukassa sijaitsee Gýtheion kaupunki. Lahden suulla sijaitsevat Elafónisoksen ja Kytheran saaret.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lakonianlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Kallonínlahti

| Kallonínlahti> Κόλπος Καλλονής |
| --- | --- |
 Kallonínlahti ja sen Egeanmereen yhdistävä salmi ilmasta.
  Kallonínlahti 
Koordinaatit:  39°9′N, 26°11′E
Sijainti:  Lesbos, Pohjoisen Egean saaret
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Kallonínlahti (kreik. Κόλπος Καλλονής, Kólpos Kallonís) on lahti Egeanmeressä Lesboksen saaren etelärannikolla Kreikassa. Se jakaa saaren kahteen osaan, joista idemmän jakaa edelleen osiin Géranlahti.
Kallonínlahtea.
Kallonínlahden pituus on noin 22 kilometriä ja suurin leveys noin 8 kilometriä. Sen yhdistää muuhun Egeanmereen noin kilometrin levyinen salmi. Lahti on suhteellisen matala ja laguunimainen. Lahden pohjukassa sijaitsee Skála Kalloníksen kylä, joka on hieman sisämaassa sijaitsevan Kallonín kylän ranta-asutus. Lahden rannalla on suolantuotantoaltaita ja sen alueella elää paljon vesilintuja, kuten flamingoja ja erilaisia kahlaajia.
Antiikin aikana lahden itärannikolla sijaitsi Pyrrhan kaupunki. Sen rauniot ovat nykyisin pääosin meren pohjassa. Aristoteles suoritti lahdella eläinopillisia tutkimuksia kahden vuoden ajan vuosina 345/344–343/342 eaa. Hän mainitsee paikan teoksessaan Eläinoppi nimellä ”Pyrrhan Euripos”, mikä viittaa joko lahteen tai salmeen, joka yhdistää sen mereen.
Kaválanlahti

| Kaválanlahti> Κόλπος Καβάλας |
| --- | --- |
 Kaválanlahti satelliittikuvassa.
  Kaválanlahti 
Koordinaatit:  40°52′N, 24°27′E
Sijainti:  Makedonia
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Traakianmeri, Egeanmeri, Välimeri
Kaválanlahti (kreik. Κόλπος Καβάλας, Kólpos Kaválas) on lahti Egeanmereen kuuluvan Traakianmeren pohjoisrannikolla Makedonian maantieteellisellä alueella Kreikassa.
Kaválanlahtea ja Kaválan kaupunki.
Kaválanlahden pohjukassa sijaitsee Kaválan kaupunki, josta lahti on saanut nimensä. Lahden rannalla sijaitsee myös muun muassa Néa Péramoksen kaupunki. Kaválanlahden länsiranta kuuluu Pangaíon kuntaan, pohjoisranta Kaválan kuntaan ja itäranta Néstoksen kuntaan. Lahden edustalla sijaitsee Thásoksen saari.
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
European Film Awards: Vuoden elokuva

European Film Awards: Vuoden elokuva on yksi Euroopan elokuva-akatemian jakamista European Film Awards -palkinnoista. Se jaetaan vuoden parhaalle eurooppalaiselle elokuvalle.
Palkitut > 1980- ja 1990-luvut

1988: Lyhyt elokuva tappamisesta (Krótki film o zabijaniu), ohjaaja Krzysztof Kieślowski
1989: Usvainen maisema (Topio stin omichli), ohjaaja Theó Angelópoulos
1990: Avoimet ovet (Porte aperte), ohjaaja Gianni Amelio
1991: Riff Raff (RiffRaff), ohjaaja Ken Loach
1992: Varastetut lapset (Il Ladro di bambini), ohjaaja Gianni Amelio
1993: Urga, ohjaaja Nikita Mihalkov
1994: Lamerica, ohjaaja Gianni Amelio
1995: Maa ja vapaus (Land and Freedom), ohjaaja Ken Loach
1996: Breaking the Waves, ohjaaja Lars von Trier
1997: Housut pois! (The Full Monty), ohjaaja Peter Cattaneo
1998: Kaunis elämä (La Vita é Bella), ohjaaja Roberto Benigni
1999: Kaikki äidistäni (Todo sobre mi madre), ohjaaja Pedro Almodóvar
Palkitut > 2000-luku

2000: Dancer in the Dark, ohjaaja Lars von Trier
2001: Amélie (Le Fabuleux destin d'Amélie Poulain), ohjaaja Jean-Pierre Jeunet
2002: Puhu hänelle (Hable con ella), ohjaaja Pedro Almodóvar
2003: Good bye, Lenin!, ohjaaja Wolfgang Becker
2004: Suoraan seinään (Gegen die Wand), ohjaaja Fatih Akın
2005: Kätketty (Caché), ohjaaja Michael Haneke
2006: Muiden elämä (Das Leben Der Anderen), ohjaaja Florian Henckel von Donnersmarck
2007: 4 kuukautta, 3 viikkoa, 2 päivää (4 luni, 3 săptămâni şi 2 zile), ohjaaja Cristian Mungiu
2008: Gomorra, ohjaaja Matteo Garrone
2009: Valkoinen nauha (Das Weisse Band), ohjaaja Michael Haneke
Palkitut > 2010-luku

2010: The Ghost Writer, ohjaaja Roman Polański
2011: Melancholia, ohjaaja Lars von Trier
2012: Rakkaus (Amour), ohjaaja Michael Haneke
2013: Suuri kauneus (La grande bellezza), ohjaaja Paolo Sorrentino
2014: Ida, ohjaaja Paweł Pawlikowski
2015: Youth, ohjaaja Paolo Sorrentino
2016: Isäni Toni Erdmann (Toni Erdmann), ohjaaja Maren Ade
2017: The Square, ohjaaja Ruben Östlund
2018: Zimna wojna, ohjaaja Paweł Pawlikowski
2019: The Favourite, ohjaaja Giórgos Lánthimos
Palkitut > 2020-luku

2020: Yhdet vielä, ohjaaja Thomas Vinterberg
2021: Quo vadis, Aida?, ohjaaja Jasmila Žbanić
2022: Triangle of Sadness, ohjaaja Ruben Östlund
2023: Putoamisen anatomia, ohjaaja Justine Triet.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Laganáksenlahti

| Laganáksenlahti> Κόλπος Λαγανά |
| --- | --- |
 Laganáksenlahtea.
  Laganáksenlahti 
Koordinaatit:  37°42′25″N, 20°52′52″E
Sijainti:  Zákynthos
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Laganáksenlahti (kreik. Κόλπος Λαγανά, Kólpos Laganá) on lahti Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikolla Kreikassa.
Valekarettikilpikonna Laganáksenlahdella.
Laganáksenlahden leveys on noin 13 kilometriä. Lahdessa sijaitsevat pienet saaret Kalonísi ja Marathonísi ja sen pohjoisrannalla muun muassa Laganáksen kylä.
Laganáksenlahden ranta on hiekkarantaa ja se on Zákynthoksen turismin keskus. Ranta tunnetaan myös merkittävänä valekarettikilpikonnien (Caretta caretta) pesimäalueena. Kilpikonnakanta on vaarantunut, koska pesimäkausi on heinä-elokuussa samaan aikaan vilkkaimman turismikauden kanssa, mutta kantaa pyritään suojelemaan. Lahden alue muodostaa Zákynthoksen merikansallispuiston ja muun muassa rakentamista alueella on rajoitettu ja vesiurheilu lahdella kielletty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laganáksenlahti Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Työväen pääneuvosto

Työväen pääneuvosto (ruots. Arbetarnas centralråd) oli Suomen sisällissodan aikana kokoontunut punaisten lainsäädäntöelin, jonka tehtävänä oli toimia kansanedustuslaitoksena sekä valvoa Suomen kansanvaltuuskunnan toimintaa. Se koostui 40 jäsenestä, jotka edustivat Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta, Suomen Ammattijärjestöä, Suomen Punaista Kaartia sekä Helsingin Työväenjärjestöjen Eduskuntaa. Työväen pääneuvosto kokoontui epäsäännöllisesti 12. helmikuuta – 10. huhtikuuta 1918. Istuntoja pidettiin aluksi Helsingissä ja sodan loppuvaiheessa Viipurissa, jonne punaisten hallinto evakuoitiin huhtikuun alussa. Työväen pääneuvosto puheenjohtajana toimi entinen kansanedustaja Valfrid Perttilä.