stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
We Rule the Night

| We Rule the Night Sonic Syndicate |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Bohus Sound Studios
 Julkaistu: 27. elokuuta 2010
 Tuottaja(t): Toby Wright
 Tyylilaji: metalcore, alternative metal, pop rock
 Kesto: 47.57
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  29.
Sonic Syndicaten muut julkaisut
| Love and Other Disasters 2008 | We Rule the Night 2010 | Sonic Syndicate 2014 |
Singlet albumilta We Rule the Night
 ”Revolution, Baby!” Julkaistu: 5. toukokuuta 2010  ”My Own Life” Julkaistu: 6. heinäkuuta  ”Turn It Up” Julkaistu: 22. elokuuta 2010
We Rule the Night on Sonic Syndicaten neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 27. elokuuta 2010. Uuden laulajan, Nathanin, pehmeämpi ja kevyempi laulanta sai ristiriitaisen vastaanoton.[lähde? ]
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 29.
Kappaleet

Beauty and the Freak – 3.32
Revolution, Baby – 3.24
Turn it Up – 3.38
My Own Life – 3.46
Burn This City – 3.29
Black and Blue – 3.29
Miles Apart – 3.39
Plans Are for People – 4.11
Leave Me Alone – 3.56
Break of Day – 3.20
We Rule the Night – 4.00
Dead and Gone – 3.46  (bonuskappale)
Perfect Alibi – 3.40  (Japanin bonuskappale)
Arviot

Imperiumi: 8-/10
Metal Hammer:
Soundi:
Sputnikmusic:
Aiheesta muualla

We Rule the Night discogs.com -sivustolla
Albumi We Rule the Night Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Algernon Maudslay

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten kilpapurjehdus. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten kilpapurjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | Avoin luokka |  |
|  Kultaa | Pariisi 1900 | ½ − 1 ton |  |
Algernon Maudslay (10. tammikuuta 1873 Tetbury – 2. maaliskuuta 1948 Winchester) oli brittiläinen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja.
Maudslay voitti Pariisin olympialaisissa 1900 kultaa sekä avoimesta että 0,5 – 1 tonnin veneiden luokasta. Hän oli saanut koulutuksensa yksityiskouluissa ja oli yksi aikansa parhaita purjehtijoita. Maudslay kuului kolmeen eri kuninkaalliseen pursiseuraan ja toimi kilpapurjehdusliiton kunniarahastonhoitajana vuodesta 1927 kuolemaansa saakka. Hän omisti paljon aikaansa Punaiselle Ristille ja muille hyväntekeväisyysjärjestöille. Maudslay palkittiin vuonna 1919 brittiläisen imperiumin komentajan arvonimellä työstään sotaorpojen komiteassa.
Voimistelu kesäolympialaisissa 1996

Vuoden 1996 kesäolympialaisten voimistelu järjestettiin 20. heinäkuuta – 29. heinäkuuta 1996 Stegeman Coliseumissa, Athensissa, Yhdysvalloissa. Tämä oli 23. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 216 osanottajaa 36 eri maasta. Tapahtumia oli 16.
Mitalistit > Telinevoimistelu > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Joukkuekilpailu |  Venäjä Sergei Harkov Nikolai Krjukov Aleksei Nemov Jevgeni Podgornyi Dmitri Truš Dmitri Vasilenko Aleksei Voropajev |  Kiina Fan Bin Fan Hongbin Huang Huadong Huang Liping Li Xiaoshuang Shen Jian Zhang Jinjing |  Ukraina Igor Korobtšinski Oleg Kosiak Hryhori Misjutin Vladimir Šamenko Rustam Šaripov Oleksandr Svitlytšnyi Juri Jermakov |
| Moniottelu |  Kiina Li Xiaoshuang |  Venäjä Aleksei Nemov |  Valko-Venäjä Vitali Štšerbo |
| Permanto |  Kreikka Ioánnis Melissanídis |  Kiina Li Xiaoshuang |  Venäjä Aleksei Nemov |
| Hevonen |  Sveitsi Donghua Li |  Romania Marius Urzică |  Venäjä Aleksei Nemov |
| Renkaat |  Italia Jury Chechi |  Unkari Szilveszter Csollány | Ei pronssimitalistia |
| Renkaat |  Italia Jury Chechi |  Romania Dan Burincă | Ei pronssimitalistia |
| Hyppy |  Venäjä Aleksei Nemov |  Etelä-Korea Yeo Hong-Chul |  Valko-Venäjä Vitali Štšerbo |
| Nojapuut |  Ukraina Rustam Šaripov |  Yhdysvallat Jair Lynch |  Valko-Venäjä Vitali Štšerbo |
| Rekki |  Saksa Andreas Wecker |  Bulgaria Krasimir Dounev |  Valko-Venäjä Vitali Štšerbo |
| Rekki |  Saksa Andreas Wecker |  Bulgaria Krasimir Dounev |  Kiina Fan Bin |
| Rekki |  Saksa Andreas Wecker |  Bulgaria Krasimir Dounev |  Venäjä Aleksei Nemov |
Mitalistit > Telinevoimistelu > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Joukkuekilpailu |  Yhdysvallat Amanda Borden Amy Chow Dominique Dawes Shannon Miller Dominique Moceanu Jaycie Phelps Kerri Strug |  Venäjä Jelena Dolgopolova Rozalija Galijeva Jelena Groševa Svetlana Horkina Dina Kotšetkova Jevgenija Kuznetsova Oksana Ljapina |  Romania Simona Amânar Gina Gogean Ionela Loaieș Alexandra Marinescu Lavinia Miloșovici Mirela Țugurlan |
| Moniottelu |  Ukraina Lilija Podkopajeva |  Romania Gina Gogean |  Romania Simona Amânar |
| Moniottelu |  Ukraina Lilija Podkopajeva |  Romania Gina Gogean |  Romania Lavinia Miloșovici |
| Hyppy |  Romania Simona Amânar |  Kiina Mo Huilan |  Romania Gina Gogean |
| Eritasonojapuut |  Venäjä Svetlana Horkina |  Kiina Bi Wenjing | Ei pronssimitalistia |
| Eritasonojapuut |  Venäjä Svetlana Horkina |  Yhdysvallat Amy Chow | Ei pronssimitalistia |
| Puomi |  Yhdysvallat Shannon Miller |  Ukraina Lilija Podkopajeva |  Romania Gina Gogean |
| Permanto |  Ukraina Lilija Podkopajeva |  Romania Simona Amânar |  Yhdysvallat Dominique Dawes |
Mitalistit > Rytminen voimistelu > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Joukkuekilpailu |  Espanja Estela Giménez Marta Baldó Nuria Cabanillas Lorena Guréndez Estíbaliz Martínez Tania Lamarca |  Bulgaria Ina Delčeva Valentina Kevlian Maria Koleva Maja Tabakova Ivelina Taleva Viara Vatačka |  Venäjä Jevgenija Botškarjova Irina Dzjuba Julija Ivanova Jelena Krivošei Olga Štyrenko Angelina Juškova |
| Yksilökilpailu |  Ukraina Kateryna Serebrjanska |  Venäjä Janina Batyršin |  Ukraina Olena Vitrytšenko |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ukraina | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 2. |  Venäjä | 3 | 3 | 3 | 9 |
| 3. |  Yhdysvallat | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 4. |  Romania | 1 | 4 | 5 | 10 |
| 5. |  Kiina | 1 | 4 | 1 | 6 |
| 6. |  Espanja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Saksa | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Kreikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Sveitsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11. |  Bulgaria | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 12. |  Etelä-Korea | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13. |  Unkari | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14. |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 4 | 4 |
Telinevoimistelu
Rytminen voimistelu
Agassiz

Agassiz [agasi] voi viitata seuraaviin ihmisiin ja asioihin:
Agassiz-suku
Louis Agassiz (1807–1873), sveitsiläis-yhdysvaltalainen eläintieteilijä, glasiologi ja geologi
Elizabeth Cabot Agassiz (1822–1907), Louis’n vaimo, opettaja
Alexander Emanuel Agassiz (1835–1910), yhdysvaltalainen tutkija ja insinööri, Louis’n ja Elizabethin poika
Louis Agassiz’n mukaan nimetyt vuoret ja jäätiköt
Agassiz-jääjärvi, jääjärvi Kanadassa ja Pohjois-Yhdysvalloissa
Agassiz-jäätikkö, jäätikkö Glacierin kansallispuistossa Yhdysvalloissa
Agassiz Peak, Arizonan toiseksi korkein vuori
Mount Agassiz, vuori Yhdysvaltojen Utahissa
Mount Agassiz, vuori Yhdysvaltojen Kaliforniassa
Agassiz, jääkenttä Kanadan Nunavutissa
Eläintiede
Gopherus agassizii, aavikolla elävä kilpikonnalaji
Ambassis agassizi, australialainen kalalaji
Agassiceras, sukupuuttoon kuolleiden ammoniittien suku
Muut
Agassiz, kanadalainen kylä Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa
Agassiz Township, kylä Yhdysvaltojen Minnesotassa
Agassiz’n ulkoilualue, 16 km²:n ulkoilualue Minnesotassa
Agassiz Rock, puisto Yhdysvaltojen Massachusettsissa
Agassiz Brewing Company, kanadalainen panimo
HMCS Agassiz, Kanadan kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Agassiz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aleksandr Batjuk

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sarajevo 1984 | viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1982 | viesti |  |
|  Hopeaa | Oberstdorf 1987 | viesti |  |
Aleksandr Mihailovitš Batjuk (ven. Александр Михайлович Батюк, s. 14. tammikuuta 1960) on aktiiviurallaan Neuvostoliittoa edustanut venäläinen entinen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti.
Batjuk kuului hopeaa voittaneeseen Neuvostoliiton viestijoukkueeseen Sarajevon olympialaisissa 1984. Batjuk saavutti viestijoukkueessa myös maailmanmestaruuden Oslosta 1982 ja hopeaa Oberstdorfista 1987. Maailmancupissa hänen paras sijoituksensa on 15 kilometrin perinteisen viides tila 10. helmikuuta 1983.
Arvokilpailut

Olympialaiset:
Sarajevo 1984: 15 km kymmenes, 30 km 16., 4 × 10 km hopeaa
Calgary 1988: 15 km (p) 15.
MM-kilpailut:
Oslo 1982: 15 km viides, 50 km neljäs, 4 × 10 km kultaa
Seefeld 1985: 15 km 13., 30 km 14., 50 km 11., 4 × 10 km kuudes
Oberstdorf 1987: 15 km (p) kahdeksas, 4 × 10 km hopeaa
We Sweat Blood

| We Sweat Blood Danko Jones |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Record High, Toronto
 Julkaistu: 21. lokakuuta 2003
 Tuottaja(t): Matt DeMatteo
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 34.51
 Levy-yhtiö: Bad Taste
Danko Jonesin muut julkaisut
| Born a Lion 2002 | We Sweat Blood 2003 | Sleep Is the Enemy 2006 |
We Sweat Blood on Danko Jonesin albumi, joka julkaistiin 21. lokakuuta 2003. Siitä julkaistiin Yhdysvalloissa uusintajulkaisu 19. huhtikuuta 2005, jolla on myös kappaleet ”Lovercall” ja ”Sound of Love”.
Kappaleet

Forget My Name – 2.53
Dance – 3.29
I Love Living in the City – 3.22
I Want You – 3.18
Heartbreak's a Blessing – 2.55
Wait a Minute – 2.34
Strut – 2.49
Home to Hell – 2.12
Hot Damn Woman – 3.06
The Cross – 2.22
Love Travel – 2.57
We Sweat Blood – 2.57
Woogie Boogie – 2.55 (Euroopan bonuskappale)
Arvostelut

AllMusic:
Soundi:
Aiheesta muualla

We Sweat Blood discogs.com -sivustolla
Andrew Graham

Andrew Graham (8. huhtikuuta 1815 – 5. marraskuuta 1908) oli irlantilainen tähtitieteilijä. Hän työskenteli Markree Castlen observatoriossa Edward Cooperin avustajana, kun löysi 9 Metis -asteroidin 25. huhtikuuta 1848.
Väkevänjärvi

| Väkevänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lappeenranta 
Koordinaatit:  60°41′14″N, 27°58′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Urpalanjoki 
Järvinumero:  09.001.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  20,3 m  
Rantaviiva:  25,553 km  
Pinta-ala:  4,52079 km²  
Tilavuus:  0,00706768 km³  
Keskisyvyys:  1,56 m  
Suurin syvyys:  12,24 m  
Saaria:  21 
 fiVäkevänjärvi 
Väkevänjärvi  on Etelä-Karjalassa Lappeenrannassa entisen Ylämaan kunnan alueella Venäjän ja Miehikkälän rajojen tuntumassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Urpalanjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 452 hehtaaria eli 4,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä leveä järvenselkä, joka katkeaa Väkevänsaareen. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jota reunustaa vain muutama mäki. Näitä ovat länsirannassa Ottopojanmäki, Hujakanniemessä sijaitseva Hietamäki ja Pirunpesän mäki. Lisäksi voidaan mainita järven eteläosassa sijaitseva Salmenkangas, jonka kiertää lasku-uoma Nurmelansalmi ja siitä jatkava Urpalanjoki. Järven keskiosia hallitsee Väkevänsaari, jonka taakse jää Oilahdensalmi. Salmen kummallakin puolella on omat laajemmat järvenosat ja sen eteläpuolella aukeaa järvenselkä. Järvenselän länsiosaan on muodostunut Räisynniemen erottama järven lahdelma, jonka pohjukka on lähes kaksi kilometriä pitkä Hujakansalmi. Hujakansalmeen laskevat Kuistinsalmen kautta Suurijärven vedet. Myös eteläosassa sijaitseva Iskunlahti, Ryönänlahti ja Salajärvi ovat maininnan arvoisia. Salajärveä käsitellään viranomaistiedoissa omana järvenään.
Järvessä on laskettu olevan 21 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 44 hehtaaria, mikä on noin 8,8 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Väkevänsaari, joka on kolmion muotoisena 900 metriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta arvioiden noin 42 hehtaaria. Muista saarista on 17 yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Väkevänsaaren pohjoispuolella sijaitsevat Törisevänluodot, länsipuolella Hepokivet ja Ytiluoto sekä Räisynniemen edustalta Räisynluoto ja Kerunluoto. Muuta saaret ovat kartoissa nimettömiä saaria tai luotoja.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0071 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 12,2 metriä. Järven syvyysjakauma on järven tasapohjaisuuden vuoksi vinoutunut siten, että pinta-alaltaan suurin osa järveä on alle 1,5 metriä syvää. Syvänteet ovat pienialaisia ja ne sijaitsevat kahdessa paikassa. Syvin kohta sijaitsee Nurmelan kylän edustalla noin 250 metriä rannasta. Sen ympärillä sijaitsee kaksi noin kahdeksanmetristä syvännettä. Väkevänsaaren länsipuolella on yksi lähes kymmenmetrinen syvänne ja pohjoispuolella kahdeksanmetrinen ja yksitoistametrinen syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 25,6 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on viisi kilometriä. Järven ympärillä on useita kyliä tai kulmakuntia. Niitä ovat Hujakanniemessä sijaitseva Hujakka, Hujakansalmen pohjoispäässä sijaitseva Joutsenkoski ja sitä laajempi Hujakkalan kylä, pohjoisrannalla Korvenranta sekä itärannalla sijaitsevat Väkevä ja Nurmela. Rannat ovat metsämaata, mutta rannoille ulottuu myös kylien peltomaita. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 387 sekä yhdysteiltä 14778 ja 14779. Venäjän raja ohittaa järven 1,3 kilometrin etäisyydeltä ja rajavyöhyke seuraa rajaa ja järven välistä aluetta. Rajavyöhyke alkaa esimerkiksi järven luusuasta ja Ryönänlahden pohjukasta. Miehikkälän kuntaraja seuraa lyhen matkaa aivan järvenrantojen läheisyydessä.
Väkevänjärvi on entisen Ylämaan kunnan suurin järvi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Urpalanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 09) Urpalanjoen alaosan alueella (09.001). Järven vedenpinnan korkeus on 20,3 metriä mpy. Järvi on tosiasiassa Urpalanjoen läpivirtausjärvi, mutta sillä on omalla lähialueellaan lukuisia järviä tai lampia, jotka laskevat siihen suoraan. Järvi saa pääosan vedestään Suurijärvestä, jonka kautta Urpalanjoen vesistön pääjoki Urpalanjoki virtaa. Vesi putoaa Joutsenkoskessa 6,5 metriä alemmaksi, jonka vesivoimaa hyödyntää Joutsenkosken voimala.
Väkevänjärven lähellä on 15 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Kalamainlampi (8 hehtaaria, ha), joka laskee pohjoisrantaan Pirunpesälle, ja Kotilampi (5 ha), joka laskee Ryönänlahteen. Muut järvet tulevat alueelta, joka jää Suurijärven itäpuolelle ja niiden vedet yhtyvät Hujakkalan peltoaukealla sen johto-ojiin. Ojat laskevat Hujakansalmen pohjoispäähän Kuistinsalmeen. Näitä järviä ovat suuruusjärjestyksessä Niemistenpitkä (30 ha), Syväjärvi (27 ha), Sairajärvi (12 ha), Mäkilampi (12 ha), Lumpeinen (10 ha), Suuri Mieslampi (9 ha), Kotilampi (5 ha), Lihava (4 ha), Vuorilampi (3 ha), Lampisenlampi (2 ha), Syvälampi (2 ha), Härkölampi (2 ha), Pieni Mieslampi (1 ha) ja Niittylampi (1 ha).
Järven laskujoki alkaa Nurmelansalmena, joka yhtyy Salajärveen (21 ha) ja josta virtaus jatkaa Urpalanjokena Kuokkajärveen (11 ha) ja etenpäin Kavalanjärveen (49 ha). Järven jälkeen joki kääntyy kohti etelää, missä se ylittää Venäjän rajan Laisniemen kohdalla. Venäjällä se virtaa vielä etelään Ylä-Urpalan (ven. Торфяновка, Torfjanovka) kautta ja laskee Itämeren Suomenlahteen.
Aiheesta muualla

ympäristö.fi: Väkevänjärven vedenpinnan korkeuksia
Etelä-Karjala: Väkevänjärven lintutorni (Arkistoitu – Internet Archive)
Retkipaikka.fi: Hitonpesä/Pirunpesä
Vaggerydin kunta

| Vaggerydin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Vaggeryd ja Skillingaryd
Kuntakoodi:  0665
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  824,88 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  14 746
 – Väestötiheys:  17,9 as./km²
 
 www.vaggeryd.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaggerydin kunta (ruots. Vaggeryds kommun) on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajamat ovat Vaggeryd ja Skillingaryd. Kyseessä on ainoa Ruotsin kunta, jossa on keskustaajamia on kaksi yhden sijasta. Kunnantalo sijaitsee Skillingarydissä.
Kunnan maapinta-ala on 824,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 746 henkeä (31.12.2021).
Kunnan alueella sijaitsee osa Store Mossen kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 47,46 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1911 Byarumin maalaiskuntaan perustettiin Vaggerydin taajaväkinen yhdyskunta ja vuonna 1920 Tofterydin maalaiskuntaan Skillingarydin taajaväkinen yhdyskunta. Molemmat lakkautettiin vuonna 1952.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Vaggerydin kauppala (Bondstorp ja Byarum)
Skillingarydin kauppala (osa Tofterydistä)
Klevshultin maalaiskunta (Fryele, Hagshult, Åker ja loput Tofterydistä)
Vrigstadin maalaiskunta (Hylletofta, Nydala, Svenarum ja Vrigstad).
Nykyinen Vaggerydin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppalat ja osia Klevshultista ja Vrigstadista. Fryele liitettiin Klevshultista Värnamon kuntaan ja muut osat Vaggerydin kuntaan. Vrigstadista liitettiin Hylletofta ja Vrigstad Sävsjön kuntaan, Nydala Värnamon kuntaan ja Svenarum Vaggerydin kuntaan.
Vaakuna

Vaggerydin ja Skillingarydin kauppaloilla oli aiemmin omat vaakunansa, joista kumpikaan ei ole kunnan nykyisenä vaakunana.
Vaggerydin kauppala
Skillingarydin kauppala
Väestönkehitys

| Vaggerydin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 445 | 10 445 |
| 1955 | 1955 |    | 10 646 | 10 646 |
| 1960 | 1960 |    | 10 877 | 10 877 |
| 1965 | 1965 |    | 11 234 | 11 234 |
| 1970 | 1970 |    | 11 044 | 11 044 |
| 1975 | 1975 |    | 11 355 | 11 355 |
| 1980 | 1980 |    | 12 121 | 12 121 |
| 1985 | 1985 |    | 12 070 | 12 070 |
| 1990 | 1990 |    | 12 431 | 12 431 |
| 1995 | 1995 |    | 12 425 | 12 425 |
| 2000 | 2000 |    | 12 738 | 12 738 |
| 2005 | 2005 |    | 12 665 | 12 665 |
| 2010 | 2010 |    | 12 991 | 12 991 |
| 2015 | 2015 |    | 13 372 | 13 372 |
| 2020 | 2020 |    | 14 532 | 14 532 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 943 | 14,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 634 | 4,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 717 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 078 | 75,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 131 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 195 550 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 65 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 22,2 %
18–64-vuotiaat: 58,8 %
65 vuotta täyttäneet: 19,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,0 | 3,5 |
|   | jalostus | 46,5 | 39,1 |
|   | palvelut | 48,0 | 56,1 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 639 | 6 479 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 87,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 281 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vaggeryd | 4 920 |
| 2 | Skillingaryd | 3 889 |
| 3 | Hok | 637 |
| 4 | Klevshult | 264 |
Kunnan keskustaajamat on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bondstorp
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bondstorp
Byarum
Hagafors + Harkeryd
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Svenarum
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vaggerydin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 7 | 7 | 7 | 7 | 8 | 8 | 6 | 5 | 9 | 9 | 7 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 6 | 7 | 6 | 5 | 3 | 4 | 5 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 4 | 4 | 4 | 5 | 4 | 6 | 8 | 5 | 7 | 8 | 6 | 6 | 5 | 5 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 13 | 13 | 13 | 14 | 15 | 15 | 13 | 15 | 14 | 15 | 16 | 16 | 14 | 11 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 2 | 1 | 2 | 3 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bondstorpin piiri
Byarumin piiri
Hagshultin piiri
Svenarumin piiri
Tofterydin piiri
Åkerin piiri (Småland)