stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Logistinen funktio
Tilastotieteessä

Tilastotieteessä logistisia funktioita käytetään moneen tarkoitukseen. Ensinnäkin logistisen jakauman kertymäfunktio on sellainen. Toiseksi niitä käytetään logistisessa regressiossa kuvaamaan, kuinka jonkin tapahtuman todennäköisyys p voi riippua joistakin selittävistä tekijäistä. Esimerkkinä voidaan mainita malli
missä x on selittävä muuttuja ja a ja b malliin sovitettavat parametrit.
Lääketieteessä: kasvainten kasvu

Logistista funktiota käytetään myös lääketieteessä, jossa logistista differentiaali­yhtälöä käytetään mallintamaan kasvainten kasvua. Niiden voidaan olettaa noudattavan samaa lakia kuin edellä selitetty populaation kasvun. Jos kasvaimen koolle hetkellä t käytetään merkintää X(t), sen koko ajan kuluessa kehittyy yhtälön
mukaisesti, joka on tyyppiä:
missä F(X) on kasvaimen kasvuvauhti.
Jos kemoterapiassa lähdetään tilanteesta, jossa hoito jollakin toden­näköisyydellä tappaa syöpä­solun, yhtälö voidaan korjata muotoon
missä c(t) kuvaa sitä, minkä toden­näköisyydellä hoito tappaa syöpä­solun. Ideaalisessa hyvin pitkän hoidon tapauksessa c(t) voidaan mallintaa jaksollisena funktiona (jaksona T) tai jatkuvan infuusion tapauksessa vakiona, jolloin yhtälö saadaan muotoon
eli jos hoidon aikaansaama syöpä­solujen kuolleisuus on suurempi kuin niiden lisääntymis­vauhti, tauti saadaan parannetuksi.  Tämä on tietysti hyvin yksin­kertaistettu malli sekä kasvusta että hoidosta, sillä tässä ei oteta huomioon potilaan vastustus­kykyä.
Kemiassa

Autokatalyyttisissä reaktioissa reaktiotuotteiden konsentraatiot kasvavat logistisen funktion mukaisesti.
Fysiikassa: Fermin jakauma

Logistinen funktio kuvaa fermionien tilastollista jakaumaa eri energiatiloissa systeemin ollessa termisessä tasapainossa. Se on Fermin-Diracin statistiikan mukainen jakauma, joka osoittaa, millä todennäköisyydellä kullakin mahdollisella energiatilalla on fermioni.
Kielitieteessä: kielen muutos

Kielitieteessä logistisella funktiolla voidaan mallintaa kielen muutosten leviämistä.. Uusi piirre kielessä, esimerkiksi uudissana, on aluksi harvinainen, mutta saattaa nopeasti yleistyä, mutta sen yleistyminen hidastuu sen tullessa vähitellen yleisesti omaksutuksi.
Taloustieteessä: innovaatioiden leviäminen

Logistisella funktiolla voidaan kuvata innovaatioiden leviämisestä niiden elinkaaren aikana. Näin sitä ovat käyttäneet useat IIASA: (International Institute of Applied Systems Analysis) tutkijat. Heidän tutkimuksensa koskevat useiden innovaatioiden, infrastruktuurien ja energianlähteiden leviämistä, työn merkitystä taloudessa sekä pitkin aikavälin taloudellisia syklejä. Viimeksi mainittuja on tutkinut Robert Ayres vuonna 1989. Cesare Marchetti on tutkinut samaan tapaan Kondratjevin syklejä ja innovaatioiden leviämistä. Arnulf Grüblerin kirja vuodelta 1990 sisältää yksityiskohtaista tietoa esimerkiksi kanavien, rautateiden, valtateiden ja lentoliikennteen kehityksestä ja osoittaa, että niiden yleistyminen on noudattanut logistista funktiota.
Carlota Perez käytti logistista käyrää kuvaamaan pitkän aikavälin taloudellisia syklejä eli Kondratjevin syklejä käyttäen seuraavia termejä: irruptio merkitsee jonkin teknologisen aikakauden alkua, vimma (frenzy) sen nousua, synergia nopeaa rakentumista ja maturiteetti valmistumista.
Kaksoislogistinen funktio

Kaksoislogistinen funktio on samantapainen kuin logistinen funktio, ja sillä on monia sovelluksia. Sen yleinen yhtälö on
missä d on keskus ja s sen jyrkkyyttä kuvaava tekijä.  Tässä "sgn" merkitsee merkkifunktiota, joka on +1, jos sen argumentti on positiivinen, ja -1, jos sen argumentti on negatiivinen.
Kaksoislogistinen funktio perustuu Gaussin käyrään, ja sen kuvaaja muistuttaa kahta logistista käyrää, jotka koskettavat toisiaan pisteessä x = d.
Sitä käytetään muun muassa aineiston epälineaariseen normalisointiin, ja sen ominaisuuksiin kuuluu, että se eliminoi muista suuresti poikkeavat tapaukset.
Aiheesta muualla

L. J. Linacre, Why logistic ogive and not autocatalytic curve?, Viitattu 2009-09-12.
Luna.cas.usf.edu (Arkistoitu – Internet Archive)
Modeling Market Adoption in Excel with a simplified s-curve
Logistinen funktio Mathworldissa (englanniksi)
Online experiments with JSXGraph
Pierre-François Verhulst (1804–1849)
Moskvajoki

| Moskvajoki |
| --- | --- |
 Moskvajokea Moskovan kaupungin kohdalla.
Alkulähde:  Moskovan ylänkö
Laskupaikka:  Oka
Maat:  Venäjä
Pituus:  473 km
Virtaama:  109 m³/s
Valuma-alue:  17 600 km²
Moskvajoki eli Moskovanjoki (ven. Москва́, Moskva) on Moskovan kaupungin läpi virtaava ja Okaan Kolomnan lähellä laskeva joki Moskovan ja osittain myös Smolenskin alueilla Venäjällä. Sen pituus on 473 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 17 600 neliökilometriä.
Moskvajoen ylittävä siirrettävä jalankulkusilta Kolomnan vanhan kaupungin kohdalla.
Joki saa alkunsa Moskovan ylängöltä. Tärkeimmät sivujoet ovat Ruza, Istra, Jauza, Pahra ja Severka. Keskimääräinen virtaama on 109 kuutiometriä sekunnissa.selvennä Virtausta säännöstelevät Možaiskin, Ruzan, Ozerninskojen ja Istran tekoaltaat sekä Petrovo-Dalnejen ja Rubljovon lähellä sijaitsevat padot. Vettä virtaa jokeen myös Volgasta Moskovan kanavaa pitkin. Moskvajoen rannalla sijaitsevat Možaiskin, Zvenigorodin, Moskovan, Žukovskin, Bronnitsyn, Voskresenskin ja Kolomnan kaupungit.
Joen nimitys

Joen nimen alkuperä on pitkään kiinnostanut tutkijoita. 1800–1900-luvulla sille esitettiin lukuisia suomalais-ugrilaisiin, slaavilaisiin ja balttilaisiin kieliin pohjautuvia etymologioita. Myöhemmin useimmat niistä, kuten komin mösk ’lehmä’ + va ’vesi’, on torjuttu tieteellisesti kestämättöminä. Nimistöntutkija Jevgeni Pospelov pitää teoksessaan ”Moskovan alueen paikannimet” mahdollisina seuraavia selityksiä:
1) Mordvan muška ’hamppu’ -sanan perusteella rekonstruoitu merjan mosk, jota tukee joen yläjuoksusta käytetty nimitys Konopelka < venäjän konoplja ’hamppu’;
2) Muinaispermin mosk ’lähde, virta, sivujoki’ + va ’vesi’, jota tukee Moskvajoen asema suhteessa Okaan tai omiin sivujokiinsa kuten Jauzaan;
3) Kantaslaavin mosk, jolla on mm. merkitykset ’kostea, märkä’;
4) Balttilaisten kielten perusteella rekonstruoidut muodot Mask-(u)va, Mask-ava tai Mazg-(u)va, Mazg-ava, joiden yhteinen merkitys olisi ’upottava, loskainen, märkä’.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hydrologisia tilastoja 1924-1985: Moskva at Zvenigorod                             (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (unesco.org)
Hydrologisia tilastoja 1939-1985: Moskva at Perervinskiy Gidrouzel                 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (unesco.org)
Moskvajokea Moskovan Kremlin luona.
Malik Mu’adh

Malik Mu’adh (kirjoitetaan myös Malek Maath; s. 10. elokuuta 1981) on saudiarabialainen jalkapalloilija, joka pelasi pitkään Saudi-Arabian pääsarjassa al-Ahlissa. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä.
Mu’adh oli uransa alussa hyökkäävä keskikenttäpelaaja, mutta siirryttyään al-Ahliin hän pelasi hyökkääjänä. Mu’adh on pelannut Saudi-Arabian jalkapallomaajoukkueessa viisi ottelua (tilanne toukokuu 2006). Hänet kuului maajoukkueeseen Saksan MM-kilpailuissa 2006 ja pääsi jokaisessa Saudi-Arabian kolmessa ottelussa vaihtopelaajana kentälle.
Mosambikin itsenäisyyssota

Mosambikin itsenäisyyssota oli Mosambikin vapautusrintaman eli Frelimon ja Portugalin välillä käyty sota, joka on osa Portugalin siirtomaasotia. Se käytiin vuosina 1964–1974. Tulitauko solmittiin 8. syyskuuta 1974, ja vuotta myöhemmin 25. kesäkuuta 1975 Mosambik itsenäistyi.
Tausta

Portugalin siirtomaapolitiikka oli ankaraa sen siirtomaita kohtaan. Cabo Delgadon maakunnassa työläisten kapinajohtajia pidätettiin ja vuonna 1960 maakunnassa ammuttiin noin 500 työläistä rauhallisen mielenosoituksen lopettamiseksi. Portugali ei halunnut antaa siirtomailleen itsenäisyyttä, mutta lisääntyvä levottomuus pakotti sen säätämään politiikkaansa. Kun Angolan sisällissota oli käynnistynyt kapinalla, Portugalin johtaja António de Oliveira Salazar yritti hillitä muiden siirtomaidensa itsenäisyyspyrkimyksiä myöntämällä merentakaisille maakunnilleen paikan Portugalin parlamentissa ja maakuntien alkuperäisasukkaille täyden kansalaisuuden. Joulukuussa 1961 Intia otti haltuunsa kolme Portugalin Intian enklaavia, minkä jälkeen Salazar päätti, että eroamispyrkimyksiin Afrikassa tultaisiin vastaamaan sotilaallisella voimalla.
Mosambikin vapautusrintama (Frelimo) perustettiin Dar es Salaamissa, Tansaniassa 25. kesäkuuta 1962. Tansanian presidentti Julius Nyerere oli kutsunut neuvotteluihin kolme poliittista järjestöä, jotka maanpaossa olevat mosambikilaiset olivat perustaneet. Mosambikin afrikkalainen kansallinen unioni (Manu), Mosambikin kansallinen demokraattinen liitto (Udenamo) ja Itsenäisen Mosambikin kansallinen afrikkalainen unioni (Unami) liittyivät yhteen ja muodostivat Frelimon, jonka ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Eduardo Mondlane.
Mondlane yritti saada tukea Yhdysvalloilta, muttei onnistunut pyrkimyksissään. Frelimo sai kuitenkin rahoitusta yksityisiltä tahoilta, ja sotilaallista tukea Algerialta, Neuvostoliitolta ja Kiinalta.
Sota > Sotatoimien alku

Itsenäisyyssota käynnistyi syyskuussa 1964 Frelimon ensimmäisten sissijoukkojen tunkeutuessa Mosambikiin Tansaniasta. Sodan ensimmäisten vuosien aikana Frelimon sotatoimet kohdistuivat lähinnä Mosambikin pohjoisiin Cabo Delgadon ja Niassan maakuntiin. Se pystyi hyvin hyökkäämään näihin maakuntiin tukikohdistaan Tansaniasta. Frelimo käytti sodassaan sissitaktiikkaa. Se ei pyrkinytkään kukistamaan Portugalin joukkoja sotilaallisella voimalla, mutta Frelimon sissit tekivät iskuja maakunnan syrjäseuduilla. Se yritti pakottaa Portugalin neuvotteluihin. Portugali vastasi Frelimon hyökkäykseen lähettämällä Mosambikiin yli 70 000 sotilasta. Se sai aseellista tukea Natolta, lainaa Yhdysvalloilta ja Länsi-Saksalta sekä apua Etelä-Afrikalta.
Vuoden 1965 loppuun mennessä Frelimo hallitsi suurta osaa Cabo Delgadosta ja Niassasta. Portugalilaiset vastasivat Frelimolle pidättämällä Mosambikin eteläosista 1 500 Frelimon tiedustelijaa ja estivät sissien etenemisen. Frelimo laajensi kuitenkin toimintaansa Teten maakuntaan vuonna 1978. Järjestön johtaja Mondlane murhattiin kirjepommilla vuonna 1969, ja hänen seuraajakseen nimitettiin Samora Machel.
Machel kohtasi pian portugalilaisten vastahyökkäyksen, jonka tarkoituksena oli häätää Frelimon joukot pois Mosambikista ja hyökätä sen tukikohtiin Tansaniassa. Portugali lähetti pohjoiseen 35 000 miestä. Portugalin vastahyökkäys tunnetaan nimellä operaatio Gordionin solmu, ja sen aikana portugalilaiset joukot siirsivät monien kylien asukkaita leireille, käyttivät napalmia, poltetun maan taktiikkaa ja terrorisoivat paikallisia ihmisiä. Frelimo ei vastannut sotilaallisesti portugalilaisille joukoille, vaan evakuoi väkensä ja siirsi toimintansa Malawiin. Jatkossa Frelimo keskitti Mosambikin toimintansa Teten alueelle ja pyrki häiritsemän Teten ja Beiran kaupungin liikenneyhteyksiä sekä vaikeuttamaan Cahora Bassan padon rakentamista.
Sota > Portugalin vallankumous ja sodan loppu

Frelimo hallitsi 1970-luvun alussa Mosambikin keski- ja pohjoisosaa 7 000 miehen vahvuisella ryhmittymällään. Samalla Portugalin 35 000 miehen joukko kärsi jatkuvia tappioita ja kärsi varojen puutteesta. Kun portugalilaiset olivat samalla sotatilassa sekä Angolassa että Guinea-Bissaussa, tyytymättömyys maan hallintoon kasvoi. Lopulta Portugalissa tapahtui vasemmiston suorittama sotilasvallankaappaus, niin sanottu neilikkavallankumous, 25. huhtikuuta 1974.
Uusi vasemmistolainen hallitus halusi saada siirtomaasodat nopeasti päätökseen. Lisäksi se oli myötämielinen Frelimoa kohtaan, sillä sillä oli samantaustainen vasemmistolainen ideologia. Portugali ja Frelimo solmivat 7. syyskuuta 1974 Lusakan sopimuksen, joka päätti sotatoimet. Sopimuksessa myös määriteltiin siirtymähallitus, joka toimisi yhdeksän kuukautta ennen Mosambikin itsenäistymistä. Joaquim Chissanosta tehtiin siirtymähallituksen pääministeri. Mosambik itsenäistyi 25. kesäkuuta 1975, ja Frelimon johtajasta Samora Machelista tuli maan ensimmäinen presidentti.
Itsenäisyyden aikana noin 300 000 valkoista portugalilaista siirtolaista lähti Mosambikistä  pakolaisena Portugaliin tai Brasiliaan.
Mount Logan

Mount Logan
| --- | --- |
Sijainti:  Yukon, Kanada
Vuoristo:  Saint Eliasin vuoret
Korkeus merenpinnasta:  5 950 m 
Prominenssi:  5 250  m 
Suojelualue:  Kluanen kansallispuisto 
Ensimmäinen nousu huipulle:  A. H. MacCarthy vuonna 1925
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mount Logan on Kanadan korkein ja Pohjois-Amerikan toiseksi korkein vuori. Vuori nimettiin kanadalaisen geologin William Edmond Loganin mukaan. Se sijaitsee Kluanen kansallispuistossa, Yukonin territorion luoteisosassa, ja on osa Saint Eliasin vuoria.
Mount Logan on 5 950 metriä korkea ja kasvaa yhä korkeutta laattatektoniikan vuoksi. Vuori on kuuluisa kylmistä olosuhteistaan: vuonna 1991 siellä mitattiin −77,5 celsiusasteen lämpötila. Huippua koettelevat usein rankat lumimyrskyt Alaskanvirran läheisyyden takia.
Valloitus

Mount Logan valloitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1925, kun sen huipulle nousi A. H. MacCarthyn johtama joukko vuorikiipeilijöitä. MacCarthyn lisäksi seurueeseen kuuluivat H. F. Lambart, W. W. Foster, A. Carpe, H. S. Hall Jr., N. H. Read, R. M. Morgan ja A. Taylor.
Muhammad I (Córdoba)

Muhammad I oli viides Umaijadi-dynastiaan kuulunut Cordoban kalifaatin emiiri vuosina 852–886 isänsä Abd ar-Rahman II:n jälkeen.
Muhamed oli isänsä suosikki vallanperimyksessä ja tulikin valituksi emiiriksi, vaikka hänen äitipuolensa sulttaanitar Tarub yritti saada oman poikansa valtaan ja yritti jopa myrkyttää miehensä. Muhammedia on kuvailtu itsekkääksi, kylmäveriseksi ja tyhmäksi, mistä huolimatta al-Andalusin kukoistuskausi jatkui hänen aikanaan. Samoin jatkui myös kapinointi: Toledon asukkaat karkottivat Muhammedin joukot vuonna 852, ja kaupunki pysyi itsenäisenä seuraavat 80 vuotta. Vuonna 859 viikingit hätyyttelivät jälleen Espanjaa ja ryöstivät muu Lissabonin, Sevillan, Cadizin ja Cartagenan.
Muhammad I kuoltua häntä seurasi emiirinä hänen poikansa Mundhir (886–888) ja tämän kuoltua veljensä Abdallah ibn Muhammad (888–912).
Muhammad ibn Idris

Muhammad ibn Idris oli Keski-Marokkoa hallitsevan Idrisidi-dynastian kolmas kuningas vuosina 828-36. Hän seurasi isäänsä Idris II:ta kuninkaana, mutta vallan jakaminen kaikkien veljien kesken pirstoi valtakunnan alustavan yhtenäisyyden. Muhammedin hallituskaudella hänen pääkaupungistaan Fèsistä kasvoi alueen kaupallinen keskus.
Kun Azmorin Isa hyökkäsi Muhammadin kimppuun, tämä pyysi veljeltään Quasimilta apua, jota ei kuitenkaan saanut. Quasimin kieltäydyttyä toinen veli Umar löi azmorilaisten joukot ja tämän jälkeen rankaisi veljeään Quasimia. Umar kuoli 835 ja seuraavana vuonna kuoli Muhammad, joka oli ennen kuolemaansa saanut 9-vuotiaan poikansa Ali ibn Muhammadin julistettua kruununperijäksi. Umar kasvatti valtaansa ja liitti Quasimin valtakunnan omaansa. 70 vuotta myöhemmin Umarin jälkeläinen Yahya ibn Idris ibn Umar tuli alueen hallitsijaksi.
Možgan piiri

Možgan piiri Udmurtian kartalla.
Možgan piiri (ven. Можги́нский райо́н, Možginski raion, udmurtiksi Можга ёрос, Možga joros) on paikallinen itsehallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1 988 neliökilometriä ja vuoden 2010 väestönlaskennassa asukkaita oli 28 293.
Piiri sijaitsee Udmurtian lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Uvan ja lännessä Malaja Purgan piireihin, kaakossa Tatarstaniin, etelässä Alnašin ja Grahovon piireihin, lännessä Kiznerin ja luoteessa Vavožin piireihin. Hallinnollinen keskus on Možgan kaupunki, joka ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen  47 961 asukkaan kaupunkipiirikunnan. Možgan piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa.
Alue käsittää Možgan ylängön keskiosan. Huomattavin joki on Vala. Pinta-alasta 52 % on maatalousmaata ja 41 % metsää. Hyötykaivannaisista taloudellista merkitystä on kalkkikivellä.
Piirin kautta kulkee Kazanin ja Agryzin välinen rautatie sekä Moskovan–Vladimirin–Nižni Novgorodin–Ufan välinen M7-valtatie. Piirikeskuksesta on matkaa tasavallan pääkaupunkiin Iževskiin 93 kilometriä.
Väestöstä 64,3 % on udmurtteja, 30,3 % venäläisiä ja 3,3 % tataareja.
Seudun teollisuus on keskittynyt Možgan kaupunkiin. Piirin alueella teollisuutta on vähän. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja pellavan viljelyyn.
Aiheesta muualla

Možgan piirin sivusto (venäjäksi)
Možgan piiri Udmurtian valtioneuvoston sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Možgan piiri Den-uutistoimiston sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Udmurtian hallinnollinen jako
| --- | --- |
Kaupunkipiirikunnat:  Iževsk (pääkaupunki) · Glazov · Možga · Sarapul · Votkinsk
Piirit:  Alnaši · Balezino · Debjosy · Glazov · Grahovo · Igra · Jar · Jukamenskoje · Kambarka · Karakulino · Kez · Kijasovo · Kizner · Krasnogorskoje · Malaja Purga · Možga · Sarapul · Selty · Šarkan · Sjumsi · Uva · Vavožin · Votkinsk · Jakšur-Bodja · Zavjalovo
Muhoksen vaakuna

Muhoksen vaakuna
Muhoksen vaakuna on Muhoksen kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa Oulujokeen, joka oli aiemmin tunnettu lohenkalastuksesta mutta on nyttemmin valjastettu sähköntuotantoon voimalaitoksen rakentamisen jälkeen.
Vaakunan selitys on ”aaltokorokatkoisen kilven sinisessä yläkentässä hopeinen lohi ja hopeisessa alakentässä kolme sinistä yksipolvekkeista salamaa vierekkäin”. Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, Muhoksen kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 12. joulukuuta 1955. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 6. helmikuuta 1956.
Mtšadi

Mtšadia
Mtšadi (georg. მჭადი) on georgialainen maissileipä. Se on tyypillinen leipä maan länsiosassa, jossa käytetään vehnän sijaan maissijauhoja (Itä-Georgiassa vastaava leipä on puri). Perinteisesti mtšadi valmistetaan avotulella (ketsi). Mtšadi on kuiva leipä, joten sitä käytetään kastikkeen tai pataruoan kaapimiseen. Se on myös mauton, joten se muodostaa hyvän vastapainon muutoin mausteiselle länsigeorgialaiselle ruoalle. Vaikka leipä ei ole kosteaa, toisin kuin yhdysvaltalainen cornbread, sitä ei saa myöskään päästää täysin kuivumaan.
Aiheesta muualla

Mtšadin resepti (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Moottoriöljy

Synteettistä moottoriöljyä
Moottoriöljy on öljyä, jonka tehtävä on sitoa likaa, tiivistää, jäähdyttää ja voidella moottoria. Moottorin voiteluöljy koostuu perusöljystä ja siihen käytetyistä lisäaineista. Käytettävän perusöljyn laatu ja viskositeetti vaikuttavat siihen, miten tehokas, kestävä ja suojaava voitelu on. Oikeanlaatuinen moottoriöljy takaa kestävät voiteluominaisuudet niin öljyn ikääntyessä kuin kovassa rasituksessakin.
Yleistä moottoriöljyistä

Moottoriöljyjä on kaksi- ja nelitahtimoottoreihin. Kaksitahtisissa moottoreissa voiteluöljy sekoitetaan joko polttoaineen sekaan tai levitetään tuorevoitelujärjestelmän kautta voitelukohteisiin (erillinen tankki öljylle). Nelitahtisissa moottoreissa voiteluöljy on öljypohjassa, josta sitä kierrätetään voitelukanavia pitkin voitelemaan koko moottoria. Kaksitahtimoottori polttaa kaiken saamansa öljyn, joten siihen ei tarvitse tehdä öljynvaihtoa, mutta öljytasoa on seurattava paljon tarkemmin. Kaksi- ja nelitahtiöljyt eivät ole yhteensopivia, eikä niitä saa sekoittaa.
Moottoriöljyissä ja moottoreissa käydään jatkuvaa kehityskilpailua. Jatkuvasti kiristyvät ympäristöystävällisyys- ja päästövaatimukset vaativat jatkuvaa moottoriöljyjen kehittämistä yhtenä osana taloudellisesti toimivaa moottoria. Kärjistetysti voisi sanoa, että autonvalmistajat haluaisivat pidentää öljynvaihtovälejä autojen myyntivalttina ja öljy-yhtiöt haluaisivat lyhemmät vaihtovälit, jotta öljyjä olisi helpompi kehittää.
Moottoriöljyn ympäristövaikutukset

Moottoriöljyn ominaisuudet vaikuttavat polttoaineenkulutukseen pääosin perusöljyn laadun ja viskositeetin kautta. Synteettinen perusöljy ja alhainen viskositeetti aiheuttavat vähemmän kitkavastuksia moottorin voitelujärjestelmässä ja täten laskevat polttoaineenkulutusta. Vaikutus pakokaasupäästöjen koostumukseen tulee öljyn, sekä käytettävän polttoaineen kemiallisesta koostumuksesta.
Nesteen tekemän raskaan kaluston voiteluainetutkimuksen mukaan siirtymällä 15w-40 -luokan öljystä 10/5/0w-30 -luokkaan, voidaan polttoaineenkulutusta saada laskettua 1-2 % (moottorista riippuen). Moottoriöljyn vaikutus polttoaineenkulutukseen on suurimmillaan pienillä moottorin kuormituksilla, jolloin moottorin sisäisten kitkahäviöiden suhteellinen osuus on suurimmillaan. VTT:n tutkimuksessa raskaan kaluston polttoaineenkulutuksessa ei havaittu suuria eroja normaalissa käytössä kuluneen ja uuden moottoriöljyn välillä.
Moottoriöljyjen vaihtoväli pyritään maksimoimaan, jotta syntyvän jäteöljyn määrä vähenee ja näin jäteöljyjen aiheuttama ympäristökuormitus alenee. Vaihtovälin määrittelyssä pyritään huomioimaan sekä päästövaatimukset että ajoneuvon käyttöolosuhteet entistä tarkemmin. Euro 4 ja 5 -päästöluokkiin tarkoitetusta Low-SAPS -moottoriöljystä on hyötyä myös aiempien päästöluokkien moottoreissa, sillä ne alentavat päästöpartikkelien muodostusta.
Moottoriöljyn toiminta

Moottoriöljyltä vaaditaan hyvää suojausta heti käynnistyksestä lähtien, eli öljyn on kyettävä nousemaan nopeasti öljypohjasta moottorin yläosaan ja voideltava osia kulumisen minimoimiseksi. Öljyn nousemista moottorin yläosiin pyritään nopeuttamaan käyttämällä ohuempia öljyjä. Moottoriöljyn toiminta monissa ajoneuvojen nelitahtimoottoreissa perustuu paineistettuun järjestelmään, missä öljynpaineet vaihtelevat 0,5 - 7 bar riippuen moottorista ja kierrosluvuista. Öljyn on toimittava tehokkaasti jo ulkoilman lämpötilasta aina satojen asteiden lämpötilaan asti kestäen kovia paineita ja leikkausvoimia. Moottoriöljyn ihanteellinen käyttölämpötila on 70 - 110 °C, jolloin moottoriöljyn lisäaineet toimivat aktiivisesti ja pitävät moottorin puhtaana. Nyrkkisääntönä on, ettei moottoria saisi kuormittaa raskaasti ennen kuin öljyn lämpötila on saavuttanut 50 °C.
Joissain moottoreissa on öljynjäähdytin, joka estää moottoriöljyn ylikuumentumisen kovassa rasituksessa, parantaen näin öljyn ja moottorin kestoikää. Öljyn ylikuumentuminen saattaa aiheuttaa öljykalvon liiallisen ohenemisen, jolloin laakereille ei enää muodostu kestävää öljykalvoa ja metalli-metalli -kosketus on mahdollinen. Se johtaa nopeaan osien kulumiseen tai jopa laakeri-/moottorivaurioon. Öljynjäähdyttimiä käytetään paljon raskaan kaluston moottoreissa, henkilöautoissa yleensä vain tehokkaimmissa moottoreissa on öljynjäähdytin. Öljynjäähdytin voi olla myös yhdistettynä moottorin nestejäähdytysjärjestelmään, jolloin moottorin jäähdytysneste lämmittää öljyä kylmällä säällä ja viilentää öljyä kuumalla säällä - tätä kutsutaan lämmönvaihtimeksi.
Uusi moottoriöljy on yleensä vaalean- tai tummanruskeaa. Käytössä moottoriöljy kuitenkin tummuu, sillä se sitoo moottorin likaa itseensä. Öljyn sekaan pääsee muun muassa metallihiutaleita, karstaa, nokea ja pieniä määriä polttoainetta sekä tiivistynyttä vettä. Loppuunkäytetty moottoriöljy eli jäteöljy on yleensä tumman mustaa. Erityisesti dieselmoottorin öljy tummuu noen vuoksi nopeasti, mutta se ei tarkoita että öljy olisi heti käyttökelvotonta. Moottoriöljyn ikääntymiseen vaikuttavat muun muassa moottorin pyörimisnopeus, käyttötuntimäärä, käytetty polttoainemäärä (kuormitus), sekä öljyn ja imuilman lämpötila. Hapettumisen kautta vanhenemiseen vaikuttavat öljyyn pääsevä noki ja korkeat öljyn lämpötilat. Tässäkin tulee luottaa autonvalmistajan antamaan vaihtoväliin ja öljynlaatusuosituksiin.