stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sotilasrikos
Rikostyypit > Palvelusrikokset

Palvelusrikosten perustyyppi on palvelusrikos, johon syyllistytään rikkomalla palvelukseen kuuluva velvollisuus teolla tai laiminlyönnillä tai rikkomalla vastaavalla tavalla ohjesääntöä tai muuta määräystä. Palvelusrikoksesta tuomitaan myös alkoholin tai huumausaineen vaikutuksen alaisena palvelusta suorittava, jos tämä heikentää kykyä suorittaa palvelusta, tai sellainen, joka vahingoittaa itseään tai terveyttään saadakseen vapautuksen tai helpotusta palveluksesta tai esittää vastaavan virheellisen tiedon. Rangaistuksena on enintään vuosi vankeutta tai kurinpitorangaistus.
Lievä palvelusrikos on palvelusrikos, joka on olosuhteet ja palvelustehtävän laatu huomioon ottaen vähäinen. Rangaistus on kurinpitorangaistus.
Törkeä palvelusrikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä palvelusrikos, jonka tekijä
on tavoitellut erityisen suurta hyötyä
pyrkinyt aiheuttamaan erityisen suurta vahinkoa tai
tehnyt rikoksen erittäin tärkeää palvelustehtävää suorittaessaan.
Rangaistuksena on enintään neljä vuotta vankeutta.
Tuottamuksellinen palvelusrikos tehdään tekemällä palvelusrikos huolimattomuudesta. Rangaistus on enintään kolme kuukautta vankeutta tai kurinpitorangaistus.
Palvelusrikos on Suomen lainsäädännössä harvinainen blankorangaistussäännös. Se kriminalisoi kaiken ohjesääntöjen tai määräysten vastaisen toiminnan. Lisäksi rikoksen voi tehdä erittäin vähäiselläkin teolla. Jo lakki päässä sisätiloissa kulkeminen rikkoo ohjesääntöä ja täyttää lievän palvelusrikoksen tunnusmerkit. Pois lukien erikseen säädetyt poikkeukset päähineen käytöstä sisätiloissa. Ratkaisu on kuitenkin lainsäätäjältä tietoinen; asiasta annettu hallituksen esitys perustelee ankaraa säännöstä sillä, että sotilaskurin ylläpidon kannalta on tärkeää voida puuttua jo pieniin poikkeamiin järjestyksestä.
Rikostyypit > Vartiorikokset

Vartiorikokset ovat olennaisesti palvelusrikoksia, jotka tekee vartio- tai päivystystehtävässä oleva sotilas. Perustyyppinä on vartiorikos, jonka alatyypit ovat lievä vartiorikos, törkeä vartiorikos ja tuottamuksellinen vartiorikos. Tärkeimpänä erona palvelusrikoksiin on rangaistusasteikko, joka on kovempi: vartiorikoksessa enimmäisrangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta ja lievässäkin kuusi kuukautta. Törkeässä rikosmuodossa vähimmäisrangaistus on neljä kuukautta ja enimmäisrangaistus neljä vuotta vankeutta.
Myös vartiorikos on luonteeltaan blankorangaistussäännös ja käsittää yhtä pienet rikkomukset kuin palvelusrikoskin. Periaatteessa jo perusyksikön päivystäjä, joka rikkoo tervehtimisestä annettuja määräyksiä, syyllistyy lievään tai tuottamukselliseen vartiorikokseen.
Rikostyypit > Poissaolorikokset

Poissaolorikokset ovat luvaton poissaolo ja karkaaminen. Luvaton poissaolo käsittää poistumisen siitä joukosta tai paikasta, jossa hänen olisi palveltava tai saapumatta jättämisen sinne. Karkaaminen on luvaton poissaolo, joka kestää yli viisi vuorokautta ja aiheuttaa tai olisi voinut aiheuttaa olennaisen keskeytyksen sotilaan koulutuksessa tai muuten olennaista haittaa palvelukselle. Luvattomasta poissaolosta tuomitaan kurinpitorangaistus tai enintään kuusi kuukautta vankeutta, karkaamisesta taas kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.
Rikostyypit > Kuuliaisuusrikokset

Kuuliaisuusrikokset jakautuvat esimiehen väkivaltaiseen vastustamiseen ja niskoitteluun.
Esimiehen väkivaltaisessa vastustamisessa sotilas kieltäytyy väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palveluksessa antamaa käskyä tai yrittää pakottaa tällaisen henkilön tekemään tai olemaan tekemättä jotain väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten tai muuten tekee hänelle väkivaltaa henkilön ollessa palveluksessa tai palvelustoimen johdosta. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kaksi vuotta vankeutta.
Törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen on kysymyksessä, kun
käytetään terä- tai tuliasetta tai muuta vastaavaa hengenvaarallista välinettä tai
rikos tehdään yhteistoiminnassa toisen sotilaan kanssa
ja rikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Rangaistus on vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.
Haitanteko esimiehelle on lievä tekomuoto, jossa ei käytetä väkivaltaa tai uhata sillä, mutta estetään tai yritetään estää esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palvelustoimen suorittamista tai vaikeuttaa sitä. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kolme kuukautta vankeutta.
Niskoitteluun syyllistyy sotilas, joka kieltäytyy täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan käskyä tai jättää sen tahallaan täyttämättä. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.
Yhteinen niskoittelu tapahtuu silloin, kun sotilaat keskenään siitä sovittuaan syyllistyvät niskoitteluun. Tällöin kukin rikoksentekijä on tuomittava kurinpitorangaistukseen tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Kuuliaisuusrikoksissa on havaittavissa lainsäätäjän tiukka suhtautuminen sotilaiden yhteiseen kurittomuuteen. Yhdessä tehtynä sekä esimiehen väkivaltainen vastustaminen tai niskoittelu muuttuu törkeäksi tekomuodoksi, joiden rangaistusasteikko on jo kova. Yhteinen niskoittelu edellyttää kuitenkin suunnitelmallisuutta. Pelkkä spontaani joukkokieltäytyminen ei täytä yhteisen niskoittelun tunnusmerkkejä.
Niskoitteluksi ei lasketa kieltäytymistä käskyn täyttämisestä, mikäli käskyn täyttäminen johtaisi selvästi lain-, virka- tai palvelusvelvollisuuden vastaiseen tekoon.
Rikostyypit > Esimiesrikokset

Esimiesrikokset ovat esimiesaseman väärinkäyttäminen ja esimiesaseman törkeä väärinkäyttäminen. Lievää tekomuotoa ei ole. Esimies on kuka tahansa, jolla on pysyvä tai tilapäinen käskyvalta yhteen tai useampaan sotilaaseen. Tässä mielessä suomalainen lainsäädäntö poikkeaa tuntuvasti anglosaksisesta.
Esimiesaseman väärinkäyttämiseen syyllistyy esimies, joka
käskyvaltaa väärinkäyttäen aiheuttaa käskynalaiselle sellaista kärsimystä tai sellaista vaaraa hänen terveydelleen, joka ei ole palveluksen kannalta tarpeellista, taikka kohtelee häntä nöyryyttävällä tavalla, tai
kurinpitoesimiehenä määrää kurinpitorangaistuksen tai -ojennuksen henkilölle, jonka tietää syyttömäksi,
teettää käskynalaisella palvelukseen tai koulutukseen kuulumatonta työtä.
Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta. Törkeä tekomuoto vaatii, tavanomaisen "kokonaisuutena arvostellen törkeä" -lauseen lisäksi, että alaiselle koituu erityisen tuntuvaa kärsimystä tai vakava terveysvaara. Rangaistus törkeästä esimiesaseman väärinkäyttämisestä on vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.
Rikostyypit > Muut rikokset

Sotilaalle sopimaton käyttäytyminen on rikos, jossa sotilas esiintyy kasarmialueella, julkisella paikalla tai julkisessa tilaisuudessa ilmeisen päihtyneenä taikka aiheuttaa häiriötä tai pahennusta meluamalla tai muulla tavoin. Rangaistus on kurinpitorangaistus.
Luvaton poliittinen toiminta on rikos, johon vain sotilasvirkaan koulutettava oppilas tai sotilasvirassa tai määräaikaisessa virkasuhteessa palveleva puolustusvoimien tai Rajavartiolaitoksen virkamies voi syyllistyä. Mikäli tällainen yksilö liittyy jäseneksi puolueeseen tai puoluepoliittista toimintaa harjoittavaan yhdistykseen tai jättää eroamatta tällaisesta, hänet on tuomittava kurinpitorangaistukseen. Säännöksen tarkoituksena on varmistaa, että sotilasorganisaatiot pysyvät vapaina puoluesidonnaisuuksista.
Rangaistukset

Sotilasrikoksista voidaan tuomita vankeuden lisäksi kurinpitorangaistus tai -ojennus, joka vastaa ankaruudeltaan sakkorangaistusta. Kurinpitorangaistuksia ovat
varoitus, joka luetaan päiväkäskyssä
poistumisrangaistus, joka määrätään vähintään 11 ja enintään 15 vuorokaudeksi
kurinpitosakko, jonka suuruus on asevelvolliselle hänen päivärahansa, muille viidesosa keskimääräisestä bruttopäivätulosta. Kurinpitosakkoja saa määrätä enintään 40 kappaletta yhdestä teosta.
aresti, jota saa tuomita vain tuomioistuin, enintään 30 vuorokautta.
Kurinpito-ojennuksia ovat
muistutus, joka on yksityisesti annettava kirjallinen varoittava teksti
ylimääräinen palvelus, jota määrätään yhdestä viiteen kertaa (yksi vuoro vuoroluettelon mukaan suoritettavaa palvelusta tai enintään kaksi tuntia muuta työtä)
poistumiskielto, joka annetaan enintään kymmeneksi vuorokaudeksi.
Palveluksesta jo kotiutetuille annetut kurinpito-ojennukset raukeavat. Kurinpitorangaistukset muunnetaan kurinpitosakoiksi lukuun ottamatta arestia, joka suoritetaan loppuun kotiuttamisesta huolimatta.
Rauhan aikana virassa olevalle sotilaalle saa määrätä tai tuomita vain muistutuksen, kurinpitosakon tai varoituksen.
Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti

Sotilasoikeudenkäynnistä ja kurinpitomenettelystä säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (323/1983) sekä sotilaskurinpitolaissa (331/1983) sekä näiden lakien soveltamisasetuksissa. Sotilasoikeudenkäyntiasiana tutkitaan sotilasrikokset sekä sotilaan tekemä
tappo, murha, surma,
pahoinpitely, törkeä pahoinpitely, lievä pahoinpitely,
kuolemantuottamus, törkeä kuolemantuottamus,
vammantuottamus, törkeä vammantuottamus,
tappeluun osallistuminen,
vaaran aiheuttaminen,
heitteillepano,
laiton uhkaus, pakottaminen,
varkaus, kavallus, luvaton käyttö (kaikkine tekomuotoineen),
ryöstö, kiristys (kaikkine tekomuotoineen),
kätkemis- tai rahanpesurikos (kaikkine tekomuotoineen),
väärennysrikos (kaikkine tekomuotoineen),
vahingonteko (kaikkine tekomuotoineen),
petos, törkeä petos, lievä petos,
maksuvälinepetos (kaikkine tekomuotoineen),
salassapitorikos, salassapitorikkomus,
viestintäsalaisuuden loukkaus, törkeä viestintäsalaisuuden loukkaus,
tietoliikenteen häirintä, törkeä tietoliikenteen häirintä, lievä tietoliikenteen häirintä
tietomurto
lahjuksen ottaminen, törkeä lahjuksen ottaminen, lahjusrikkomus,
virkasalaisuuden rikkominen, tuottamuksellinen virkasalaisuuden rikkominen
asevelvollisuudesta kieltäytyminen
Huomattavaa on, että sotilasoikeudenkäyntiin ryhdytään vain, jos teko on kohdistunut Puolustusvoimiin, Rajavartiolaitokseen, kriisinhallintajoukkoon tai toiseen sotilaaseen.
Sotarikokset eivät ole sotilasoikeudenkäynnissä käsiteltäviä asioita.
Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti > Kurinpitoesimiehen käsite

Perusyksikön päällikkö ja hänen suoranaiset esimiehensä sekä rajoitetusti perusyksikön vääpeli ovat kurinpitoesimiehiä.
Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti > Esitutkinta

Kurinpitoesimiehen, joka saa tiedon sotilasoikeudenkäyntiasiana tutkittavasta rikoksesta, on huolehdittava esitutkinnan toimittamisesta. Yleensä esitutkinnan suorittaa yksinkertaisissa tapauksissa esitutkintakoulutuksen saanut kantahenkilökunnan jäsen ja monimutkaisemmissa Pääesikunnan tutkintaosasto. 
Esitutkinnassa saadaan käyttää useimpia tavanomaisia pakkokeinoja, muun muassa kiinniottoa, pidättämistä ja vangitsemista sekä kotietsintää. Esitutkinnan jälkeen asia siirtyy kurinpitoesimiehelle, joka sotilaslakimiehen avulla päättää, minkä tasoinen kurinpitoesimies on toimivaltainen antamaan sopivan rangaistuksen. Jos rikos on vakava, se siirtyy joukko-osaston komentajalle. Tämä voi päättää, ettei hänen toimivaltansa (maksimissaan 15 päivää poistumisrangaistusta) riitä rangaistuksen antamiseen ja siirtää asian kihlakunnansyyttäjälle.
Jos rikos on vakava (esimerkiksi karkaaminen), on käytännössä tavanomaista lähettää siihen syyllistynyt varusmies kotiin joko henkilökohtaiselle syylomalle tai lääketieteellisen vapautuksen perusteella odottamaan asian ratkeamista.
Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti > Sotilasoikeudenkäynti

Sotilasoikeudenkäynti tapahtuu rauhan aikana käräjäoikeudessa, jossa on kaksi sotilasjäsentä ja lainoppinut puheenjohtaja. Majurien ja sitä korkeampien upseerien sotilasoikeudenkäynti tapahtuu ensimmäisenä asteena hovioikeudessa Sotilasoikeudenkäyntiasiaa käsittelevässä hovioikeudessa on vähintään majurin arvoinen sotilasjäsen ja korkeimmassa oikeudessa on sotilasasiaa käsiteltäessä vähintään kenraalimajurin arvoinen sotilasjäsen. Syyttäjänä toimii kihlakunnansyyttäjä. Syyttäjällä ei ole oikeutta jättää syyttämättä rikoksen vähäisyyden vuoksi, mikäli yleiset edellytykset syytteen nostamiseen ovat olemassa. Syyte nostetaan mahdollisen asianomistajan mielipiteestä huolimatta.
Jos yhtenä asiana käsitellään sekä sotilasoikeudenkäynnissä käsiteltäviä että muita rikoksia tai joku syytetyistä ei ole sotilas, asia ratkaistaan tavanomaisessa siviilirikosasioita käsittelevässä tuomioistuinkokoonpanossa. Poikkeuksen muodostavat vähäiset suoraan sotilasoikeudenkäyntiasiana käsiteltävään rikokseen liittyvät, yhdellä teolla tehdyt rikokset. (Esimerkiksi rattijuopumus luvattoman poistumisen yhteydessä.)
Sotilasoikeudenkäynti alkaa käräjäoikeudessa 30 päivän kuluessa haasteen nostamisesta. Kurinpitovalitus on kuitenkin tutkittava seitsemän päivän kuluessa. Oikeudenkäynnissä noudatetaan tavanomaista rikosasian menettelyä. Syytetyn oikeudet ovat kuitenkin sikäli normaalia paremmat, että tuomioistuimen päätökseksi tulee enemmistön kanta vain, jos se on puheenjohtajan kannattama tai syytetyn kannalta sitä lievempi.
Sota-aikana voidaan perustaa sotaoikeuksia puolustustilaan julistetulle alueelle sotilaiden tekemien rikosten käsittelyä varten. Jos yleisten tuomioistuinten toiminta on lakannut alueella, sotaoikeudet voivat tutkia myös siviilien tekemiä rikoksia.
Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti > Kurinpitomenettely

Kurinpitomenettely on tavanomaisin seuraamus sotilasrikoksesta. Kurinpitomenettelyssä voidaan määrätä kurinpitorangaistus tai -ojennus. Arestia ei kuitenkaan saa määrätä kurinpitomenettelyssä.
Kurinpitomenettelyyn voidaan ryhtyä, jos rikokseen syyllistynyt myöntää syyllisyytensä tai hänen syyllisyytensä on selvä. Syyte nostetaan kuitenkin, jos
asianomainen (syytetty tai asianomistaja) vaatii kuitenkin asiaa käsiteltäväksi tuomioistuimessa
rikoksen tehnyt ei enää ole sotilasrangaistussäännösten alainen
jostain muusta asiaan liittyvästä rikoksesta on nostettava syyte tuomioistuimessa tai
jotakuta muuta tullaan syyttämään tuomioistuimessa samasta rikoksesta eikä asian käsitteleminen erikseen ole tarkoituksenmukaista.
Kurinpitoesimies määrää kuultuaan syytettyä henkilökohtaisesti ja saatuaan sotilaslakimiehen lausunnon kurinpito-ojennuksen tai -rangaistuksen. Yleensä on määrättävä kurinpito-ojennus, jos kurinpitorangaistukseen ei ole erityistä syytä. Rangaistuksen enimmäismäärä riippuu kurinpitoesimiehen asemasta.
Perusyksikön vääpeli: enintään kolme kertaa ylimääräistä palvelusta tai muistutuksen.
Perusyksikön päällikkö: kurinpito-ojennus tai varoitus
Joukkoyksikön komentaja: kurinpito-ojennus, varoitus tai poistumisrangaistus asevelvolliselle
Joukko-osaston komentaja ja häntä ylemmät esimiehet: kurinpito-ojennus tai kurinpitorangaistus
Jos kurinpitoesimiehen toimivalta ei riitä antamaan riittävää seuraamusta, hän siirtää sen seuraavaksi korkeammalle esimiehelle. Jos kurinpitomenettelyssä ei voida määrätä riittävää seuraamusta, joukko-osaston komentaja siirtää asian syyttäjälle ja asia menee oikeuteen.
Kurinpitomenettelyssä määrätystä kurinpitorangaistuksesta saa valittaa tuomioistuimeen kolmen päivän kuluessa päätöksen tiedoksi saamisesta. Asia käsitellään tuomioistuimessa asian seitsemän vuorokauden kuluessa tavallisessa sotilasoikeudenkäyntimenettelyssä. Kurinpito-ojennuksesta ei saa valittaa. Rangaistulle on annettava palveluksen estämättä aikaa laatia valituskirjelmä ja osallistua oikeudenkäyntiin. Ylemmällä kurinpitoesimiehellä on vastaavasti oikeus valvoessaan alaistensa kurinpitoa lieventää rangaistusta tai kumota päätös. Kumotessaan päätöksen esimies voi määrätä asian käsiteltäväksi uudestaan, ratkaista sen itse tai viedä asian syyttäjälle.
Kurinpito-ojennusten katsotaan olevan rangaistuksina niin lieviä, että niiden kohdalla tavanomaiset muutoksenhakukeinot eivät ole käytössä. Mikäli rangaistu ei ole tyytyväinen saamaansa rangaistukseen, hänellä on kuitenkin oikeus kannella asiasta ylemmälle esimiehelle tai eduskunnan oikeusasiamiehelle. Tämä tutkii asian ja päättää tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin asiatilan korjaamiseksi. Mikäli epäilty ei ennen kurinpitomenettelyä halua ottaa riskiä kurinpito-ojennuksen saamisesta, hänellä on oikeus vaatia asian käsittelemistä tuomioistuimessa.
Sotilasoikeudenkäytön ongelmia ja niiden ratkaisuja

Sotilasoikeudenkäyttö tapahtuu tiukasti järjestäytyneen sotilasorganisaation piirissä, minkä vuoksi sen puolueettomuuden varmistaminen on vaikeampaa kuin tavallisessa oikeudenkäytössä. Erityisen tuntuvasti ongelma tulee esille varusmiesten kohdalla, joilta usein puuttuu elämänkokemusta ja kykyä vastustaa painostusta.
Vuosikymmenien kuluessa sotilasrikoksista annettuja säädöksiä on muutettu sotilaiden oikeusturvan takaamiseksi. Trendinä on ollut lisätä siviiliyhteiskunnan osuutta sotilasoikeudenkäytössä. Ennen toista maailmansotaa säädetty Sotaväen rikoslaki, jonka rangaistukset tavanomaisista rikoksista olivat yleisen rikoslain säätämiä kovempia, kumottiin 1980-luvulla ja säännökset sotilasrikoksista tuotiin rikoslakiin. Samalla lakkautettiin sotaoikeudet rauhan aikana ja siirrettiin käsiteltävät asiat siviilioikeuksiin. 1990-luvulla arestirangaistuksen käyttö rajattiin tuomioistuimille ja 2000-luvulla sotilasasioiden syyttäminen siirrettiin sotilaslakimiehiltä kihlakunnansyyttäjille.
Sota-aikana on varauduttu perustamaan sotaoikeuksia, sillä laajan armeijan rikosasioiden nopea ratkaisu nousee tärkeäksi yhteiskunnalliseksi eduksi. Sotaoikeuksien kokoonpanossa on kuitenkin pyritty varmistamaan tavallisen sotilaan näkökulma huomiointi määräämällä, että toisella sotilasjäsenellä on aliupseeri- tai miehistöarvo toisen ollessa upseeri. Normaaliajan käräjäoikeuksien sotilasjäsenistä toisen täytyy vastaavasti olla aliupseeri, miehistön jäsen tai opistoupseeri.
Aiheesta muualla

Laki sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa (255/2014) (finlex.fi)
Sotilasoikeudenkäyntilaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Sotilaskurinpitolaki
Rikoslaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Sotilaskurinpitoasetus
Sotilasoikeudenkäyntiasetus
Aseistakieltäytyjäliiton kuvaus viime aikojen raskaimmista sotilasrikoksesta annetuista tuomioista
Puolustusvoimien äänenkannattaja Ruotuväen artikkeli samasta aiheesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Danylo Trah’t

| Danylo Trah’t> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. helmikuuta 2003 (ikä 21) Dnipro, Ukraina
Kansalaisuus:   Ukraina
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Daniil
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  182 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Lukko
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  23
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  HAKI (II-div.)
Danylo Oleksandrovytš Trah’t (ukr. Данило Олександрович Трахт; s. 20. helmikuuta 2003 Dnipro, Ukraina) on ukrainalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Rauman Lukkoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Trah’t laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Trah’tin kasvattajaseura on Dniprovski Vovky. Hän pelasi juniorina sittemmin HC Prydniprovsk Dniprossa, jossa Trah’t voitti kauden 2017–2018 päätteeksi Ukrainan U16-sarjan mestaruuden. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi vain 15-vuotiaana virolaiseen HC Panteriin pelaamaan Suomen U17 Mestiksen karsintoja. Trah’t voitti tehoilla 39+29=68 koko sarjan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi. Hän voitti myös U17 Mestiksen piste- ja maalipörssin tehoilla 18+11=29.
Kaudeksi 2019–2020 Trah’t siirtyi Harjun Kiekkoon. Hän voitti tehoilla 12+16=28 U17 Mestiksen piste-, maali- ja syöttöpörssin. Hän debytoi myös vain 16-vuotiaana seuran miesten joukkueessa II-divisioonassa, jossa Trah’t pelasi 27 runkosarjaottelua tehopistein 13+13=26, kolme karsintasarjan ottelua tehopistein 1+3=4 ja neljä Suomen Cupin ottelua tehopistein 2+1=3. Hän pelasi kauden aikana myös HAKI:n U20- ja U18-joukkueissa.
Trah’t siirtyi kaudeksi 2020–2021 Rauman Lukkoon, jonka U18-joukkueessa hän pelasi suurimman osan kaudestaan yli-ikäisenä. Kauden 2021–2022 Trah’t pelasi pääasiassa U20-joukkueessa, jossa hän voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden. Trah’tista tuli kaikkien aikojen ensimmäinen jääkiekon Suomen-mestaruuden voittanut ukrainalaispelaaja.
Keväällä 2023 Trah’t nostettiin Lukon SM-liigarinkiin. Hän aloitti kauden 2023–2024 seuran U20-joukkueessa, jonka kapteeniksi Trah’t nimettiin. Hänestä tuli Lukon U20-joukkueen kaikkien aikojen ensimmäinen ulkomaalaiskapteeni. Trah’t voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 22+19=41. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigassa 10. lokakuuta 2023 vieraissa saksalaista EHC Müncheniä vastaan, kun Sebastian Revon, Julius Mattilan ja Brayden Burken muodostama Lukon ykkösketju oli huilivuorossa. Trah’t merkittiin joukkueen kakkosketjun vasempaan laitaan Jami Krannilan ja Tuukka Tieksolan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.58 minuuttia. SM-liigadebyyttinsä Trah’t teki 25. lokakuuta 2023 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hänet merkittiin Lukon 13. hyökkääjäksi. Trah’t sai ottelussa jääaikaa lopulta 1.59 minuuttia. Hänestä tuli SM-liigan historian neljäs ukrainalaispelaaja Ihor Malyh’inin, Oleksandr Kuzminskin ja Bogdan Savenkon jälkeen. Trah’t pelasi kauden aikana SM-liigassa neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä, kuten myös CHL:ssä. Huhtikuussa 2024 hän teki Lukon kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Trah’t edusti Ukrainaa IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2023 ja 2024. Ensimmäisessä turnauksessa hän jakoi kuudella osumallaan joukkueensa sisäisen maalipörssin voiton Illja Korentšukin kanssa. Turnaus päättyi hopeaan. Trah’t jakoi viidellä osumallaan vuoden 2024 turnauksen maalipörssin voiton Viron Robert Rooban ja joukkuetoverinsa Oleksandr Peresunkon kanssa. Ukrainan turnaus päättyi kultaan ja sarjanousuun IA-divisioonaan. Hän pelasi myös Milanon olympiakisojen 2026 karsinnoissa. Yhteensä Trah’t on pelannut 19 A-maaottelua tehopistein 10+7=17.
Trah’t pelasi myös alle 20-vuotiaiden IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2022 ja 2023, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Ukrainan varakapteenina ja voitti hopeaa.
Dominique Janicaud

| Dominique Janicaud> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1937
Kuollut: 2002
Koulutus ja ura
Koulukunta:  mannermainen filosofia
Dominique Janicaud (1937–2002) oli ranskalainen filosofi. Hän teki akateemisen uransa Nizzan yliopistossa ja julkaisi alaltaan useita teoksia.
Suomennettu teos

30 päivää filosofiaa.  ((Dernières nouvelles des choses. Une expérience philosophique, 2003.) Suomentanut Tomi Snellman. Suomennettu englanninkielisen laitoksen Philosophy in 30 Days pohjalta)  Helsinki:  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-31697-9.
Como

| Como |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Como
 Koordinaatit: 45°49′N, 9°5′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Lombardia
Maakunta:  Como
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,12 km²
Korkeus:  199–1 141 m
Väkiluku (31.12.2015):  84 495
 – Väestötiheys:  2 276 as./km²
 
 www.comune.como.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Näkymä kaupunkiin järveltä.
Como (paikallisella murteella Comm) on kaupunki Lombardiassa, Pohjois-Italiassa. Kaupunki sijaitsee 45 kilometriä Milanosta pohjoiseen Comojärven rannalla. Kaupunki on Comon maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa on noin 85 000 asukasta.