stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seppuku
Perinteen jatkuminen kiellon jälkeen

Seppuku kiellettiin virallisesti Meiji-restauraation yhteydessä 1800-luvun lopulla, mutta satunnaisia tapauksia on esiintynyt senkin jälkeen. Paljon huomiota herätti kenraali Maresuke Nogin ja hänen vaimonsa itsemurha keisari Meijin hautajaispäivänä vuonna 1912; he noudattivat vanhaa perinnettä (junshi), jossa palvelijat seuraavat herraansa kuolemaan. Myöhemmin eritoten toisen maailmansodan loppuvaiheessa korkeat japanilaiset upseerit uhmasivat seppuku-kieltoa. Muun muassa kamikaze-itsemurhalentäjien ylin komentaja vara-amiraali Takijirō Ōnishi teki seppukun pyytääkseen anteeksi urheilta miehiltä, jotka oli lähettänyt turhaan kuolemaan; Iwo Jiman komendantti kenraaliluutnantti Tadamichi Kuribayashi ja Okinawan komendantti kenraaliluutnantti Mitsuru Ushijima tekivät seppukun lopullisen häviön hetken jo uhatessa.
Sen sijaan Saipanin komendantti, Pearl Harbourin hyökkäystä komentanut vara-amiraali Chūichi Nagumo, hylkäsi seppukun ja teki itsemurhan revolverinlaukauksella päähänsä vangitsemisen uhatessa Saipanin taistelun loppuvaiheessa; hänen kohdallaan kysymys ei ollut niinkään samurain kunniasta vaan siitä, että lopullinen tappio oli liian katkera, jotta elämällä olisi ollut hänelle enää merkitystä.
Kuuluisin lienee kirjailija Yukio Mishiman julkinen seppuku epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen vuonna 1970.
Tokion vuoden 1964 olympialaisten mitalisti judoka Isao Inokuma suoritti seppukun luultavasti epäonnistuneiden liiketoimien takia 2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seppuku Wikimedia Commonsissa
Seppukua varten aseteltu tantō-veitsi.
15. kesäkuuta

15. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 166. päivä (167. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 199 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Vieno, Moona, Mona, Viena
suomenruotsalainen kalenteri: Mona, Monika
ortodoksinen kalenteri: Aamos, Joonas, Aukusti, Kriska
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Viggu
vanhemmissa kalentereissa: Justina, Vietti, Vitus, Wietti, Witus
Juhlapäiviä

Rooman valtakunta: Kotilieden jumalattarelle Vestalle omistetun Vestaalijuhlan yhdeksäs ja viimeinen päivä.
Evelyn Underhillin muistopäivä.
Keskiaikainen Latvia: Vitus Diena, Pyhän Vituksen Tanssin Päivä.
Pyhä Mary Michaelan muistopäivä.
Chiban prefektuurin perustamispäivä Japanissa, yleinen vapaapäivä Chiban asukkaille.
Viljelijöiden päivä Etelä-Koreassa.
Global Wind Day, Maailman tuulipäivä.
Tapahtumia > Kulttuuri

1493 – Giuliano Datin Lettera delle isole novamente trovata julkaistiin Roomassa. Teos on riimitetty versio Kolumbuksen Ferdinand Katolilaiselle lähettämästä kirjeestä, jossa tutkimusmatkailija kertoi edellisvuonna tekemästään ensimmäisestä matkasta.
1786 – Venäjän keisarinna Katariina Suuri sai valmiiksi komediakäsikirjoituksensa Kori, joka on mukaelma Shakespearen näytelmästä Windsorin iloiset rouvat.
1809 – Joseph Haydnin muistojumalanpalvelus Wienissä. Tilaisuudessa soitettiin Mozartin Requiem.
1810 – Goethen näytelmä Egmont esitettiin ensimmäistä kertaa Beethovenin säveltämällä musiikilla.
1869 – Ensimmäinen irakilaisen sanomalehden al-Zawran perusti Bagdadissa suurvisiiri Mithat Pašša. Lehti ilmestyi arabiaksi ja turkiksi aina ensimmäisen maailmansodan loppuun.
1874 – Kaksi kuukautta kestänyt impressionistien ensimmäinen näyttely Pariisissa päättyi. Nimellä Société anonyme des artistes järjestettyä näyttelyä ei pidetty galleriassa vaan valokuvaajan studiossa.
1880 – Kansainvälinen Mozart-säätiö avasi museon Mozartin synnyinkotiin Salzburgiin.
1895 – Unkarilainen kapellimestari Arthur Nikisch debytoi Lontoon Queen's Hallissa.
1901 – Kulta- ja hopearyntäyksen synnyttämä kaivoskaupunki Tonopah sai ensimmäisen sanomalehtensä, Tonopah Bonanzan.
1952 – Anne Frankin Nuoren tytön päiväkirja julkaistiin Yhdysvalloissa.
1956 – Yhdysvaltain arapaho-intiaanit ottivat käyttöön Arapahokansan lipun.
1964 – Nykyisin suurin Pohjois-Amerikan ranskankielinen sanomalehti Le Journal de Montréal perustettiin Kanadassa.
1967 – Elokuvan Likainen tusina ensi-ilta Yhdysvalloissa.
1974 – Presidentti Urho Kekkonen vihki Kaustisen Pelimannitalon nykyiseen käyttöönsä.
1977 – Elokuvan Yksi silta liikaa ensi-ilta Yhdysvalloissa.
1978 – Columbia Records julkaisi Bob Dylanin 18. studioalbumin Street Legal.
1979 – Joy Divisionin esikoisalbumi Unknown Pleasures julkaistiin.
1979 – Hawkwindin albumi PXR 5 julkaistiin.
1979 – Elokuvan Rockyn uusintaottelu ensi-ilta Yhdysvalloissa.
1981 – Eppu Normaalin albumi Cocktail Bar julkaistiin.
1981 – Yhtye Duran Duran julkaisi esikoisalbuminsa Duran Duran.
1983 – Televisiokanava BBC One alkoi esittää komediasarjaa ”Musta Kyy” (Blackadder).
1989 – Nirvanan esikoisalbumi Bleach julkaistiin.
1989 – The Offspring julkaisi esikoisalbuminsa The Offspring.
1990 – Vasa-museo avattiin yleisölle Tukholmassa.
1994 – Tietokonepeli Lords of the Realm julkaistiin Amigalle ja MS-DOSille.
1994 – Elokuvan Leijonakuningas ensi-ilta Yhdysvalloissa.
1995 – Elokuvan Pocahontas ensi-ilta Yhdysvalloissa.
2001 – Elokuvan Bully ensi-ilta Method Fest -elokuvajuhlilla.
2005 – Elokuvan Batman Begins maailmanensi-ilta.
2007 – Nokkakiven huvipuisto avattiin Lievestuoreella.
2007 – The White Stripes -yhtyeen kuudes studioalbumi Icky Thump julkaistiin.
2010 – Kustantaja WSOY ilmoitti, ettei se enää julkaise kirjailija Sofi Oksasen teoksia. Päätös liittyi Oksasen ja muiden kirjailijoiden riitaan uuden toimitusjohtajan Anna Baijarsin kanssa.
Tapahtumia > Tiede

1667 – Ensimmäisen dokumentoidun verensiirron ihmiselle suoritti tri Jean-Baptiste Denis. Hän siirsi verta noin 15-vuotiaalle pojalle, jonka suonta oli isketty liikaa. Potilas tervehtyi, vaikka luovuttaja oli lammas. Nykyään pidetään todennäköisenä, että siirretyn veren määrä oli ollut onneksi liian pieni haitatakseen jo alkanutta normaalia tervehtymistä.
1752 – Väittämänsä mukaan Benjamin Franklin todisti salaman olevan sähköä lennättämällä erikoisvalmisteista leijaa ukkosmyrskyn aikana; kokeesta olisi myös kehitetty ukkosenjohdatin. Franklin kirjoitti kokeesta vasta vuonna 1788.
1754 – Tšekkiläinen pappi ja luonnontieteilijä Prokop Diviš pystytti itsenäisesti kehittämänsä ukkosenjohdattimen machina meteorologican puutarhaansa.
1844 – Charles Goodyear sai patentin kumin vulkanoinnille.
1850 – Suomalainen tutkimusmatkailija Georg August Wallin palasi Suomeen kolmannelta ja viimeiseksi jääneeltä matkaltaan.
1869 – John Wesley Hyatt patentoi selluloidin Yhdysvalloissa.
1906 – Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon.
1952 – Vuonna 1949 löydetty mayakuningas Pakalin hauta avattiin Palenquessa Meksikossa.
1988 – Euroopan avaruusjärjestön ESA:n menestynein kantoraketti Ariane 4 laukaistiin ensimmäisen kerran.
2004 – Presidentti Tarja Halonen luovutti ensimmäisen Millennium-palkinnon Tim Berners-Leelle, World Wide Webin kehittäjälle.
2005 – Pluto Companion Search Team -työryhmä löysi Hydran, Pluton ja Kharonin kiertolaisen.
2007 – Saksalainen tutkasatelliitti TerraSAR-X laukaistiin Venäjältä. Satelliitti on osittain suomalaisvalmisteinen.
Tapahtumia > Liike-elämä

1605 – St. Peter Port Guernseyssä sai tullioikeudet.
1756 – Oostende sai vapaasataman oikeudet.
1780 – Irlanti sai luvan viedä lampaanvillatuotteita ulkomaille ensimmäisen kerran.
1851 – Baltimorelainen meijeritehtailija Jacob Fussell avasi maailman ensimmäisen jäätelötehtaan.
1855 – Ensimmäisten Metropolitanin karjamarkkinoiden (myös Caledonian Market) päätöspäivä. Pohjois-Lontoossa Kööpenhaminan kentällä pidetyt markkinat alkoivat 11. kesäkuuta.
1911 – Tabulating Computing Recording Corporation, josta kehittyi myöhemmin IBM, yhtiöitettiin.
1938 – Unkarilainen päätoimittaja László Bíró haki patentin kuulakärkikynälle Britanniassa.
1951 – Osana teollistamisprojektia Kiina allekirjoitti sopimuksen, jonka mukaan lähitulevaisuudessa maahan rakennettaisiin rautaseostehdas Neuvostoliiton tuella. Jilin rautaseostehtaan ympärille rakentui Sinosteel, joka on Kiinan toiseksi suurin rautamalmin maahantuoja.
1956 – Weipasta, Australian sarvesta löydetyn valtavan bauksiittiesiintymän tutkiminen aloitettiin. Alue oli annettu aboriginaaleille, mutta hallitus pakkolunasti sen kaivoskäyttöön 1960.
1957 – Kansainvälinen tavara- ja palvelumerkkien rekisteröimistä koskeva Nizzan sopimus allekirjoitettiin Nizzassa. Sopimuksen mukaan kaikki tavarat ja palvelut luokitellaan 45 luokkaan.
1984 – M/S Baltijsk laskettiin vesille.
2004 – Junalautta M/S Makhachkala-1n kölinlasku Kroatiassa.
2006 – Bill Gates ilmoitti jättävänsä päivittäisen työnsä Microsoftin johdossa vuoden 2008 heinäkuuhun mennessä.
Tapahtumia > Urheilu

1901 – Willie Anderson voitti golfin US Openin. Voitto oli ensimmäinen merkittävä vain 31-vuotiaana kuolleen pelaajan uralla.
1903 – Barney Oldfield ajoi ensimmäisenä mailin alle minuutissa autolla kilpa-ajoissa Indianapolisissa.
1909 – Englannin, Australian ja Etelä-Afrikan edustajat tapasivat ja perustivat Kansainvälisen krikettiliiton (ICC).
1923 – Lou Gehrig pelasi ensimmäisen pelinsä baseballin ammattilaissarjassa.
1951 – Yhdysvaltalainen nyrkkeilijä Joe Louis löi viimeisen tyrmäysvoittonsa ottelussa Lee Savoldia vastaan.
1954 – Union des Associations Européennes de Football (UEFA) perustettiin Sveitsin Baselissa.
1969 – Kilpa-ajaja Giulio Cabianca ajoi ulos testiradalta törmäten taksiin. Cabianca ja kolme taksimatkustajaa kuolivat onnettomuudessa.
1969 – Yksi ”jalkapallosodan” käynnistäneistä peleistä Hondurasin ja El Salvadorin välillä pelattiin.
1986 – Richard Pettystä tuli ensimmäinen tuhat lähtöä NASCARissa ajanut kuljettaja.
2003 – Puolialaston pornonäyttelijä Brittney Skye häiritsi golfin Yhdysvaltain avoimien viimeistä kierrosta yrittämällä kukittaa pelaaja Jim Furykin, joka myöhemmin voitti kisat.
Tapahtumia > Seurapiirielämä

1204 – Aragonian kuningas Pietari II meni naimisiin Marie de Montpellier’n kanssa.
1315 – Aragonian kuningas Jaakko II avioitui Marie de Lusignanin kanssa. Avioliitto oli kuninkaan kolmas; kun parille ei tullut lapsia, Jaakko II erosi avioituakseen vielä kerran.
1509 – Englannin kuningas Henrik VIII ilmoitti avioituvansa Katariina Aragonialaisen kanssa. Katariina esiintyi ensimmäisen kerran hovissa Englannin kuningattarena.
1538 – Skotlannin kuningas Jaakko V avioitui Maria Guisen kanssa.
1837 – Venäläinen aatelisnainen Dorothea Lieven ja tuleva Ranskan pääministeri François Guizot aloittivat suhteen.
1905 – Kustaa VI Aadolf nai Connaughtin prinsessa Margaretin. Häät pidettiin Windsorin linnassa.
1945 – Vincente Minnelli ja Judy Garland menivät naimisiin.
1968 – Dudley Moore ja Suzy Kendall menivät naimisiin.
1978 – Jordanian kuningas Hussein avioitui yhdysvaltalaissyntyisen Elizabeth Najeeb Halabyn kanssa.
1997 – Malli Naomi Campbell vietiin sairaalaan Kanariansaarilla, syynä lääkkeiden yliannostus. Campbell kielsi huhut, joiden mukaan hän olisi yrittänyt itsemurhaa.
2002 – Charlie Sheen ja Denise Richards menivät naimisiin.
2010 – Harrison Ford ja Calista Flockhart menivät naimisiin.
Muuta

Ruotsalaisen historiamaalari Karl Gustaf Hellqvistin maalaus Wolgastin satamassa 15. kesäkuuta 1633 esittää edellisvuoden lopulla Lützenin taistelussa kuolleen Kustaa II Aadolfin ruumiin saattoa laivaan kuljetettavaksi edelleen Tukholmaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 15. kesäkuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Amartya Sen

| Amartya Sen |
| --- | --- |
 Amartya Sen vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. marraskuuta 1933 (ikä 91) Santiniketan, Bengali, Brittiläinen Intia
Kansalaisuus:  Intia
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Kalkutan yliopisto (BA) Cambridgen yliopisto  (BA, MA, PhD)
Väitöstyön ohjaaja:  Joan Robinson
Instituutti:  Harvardin yliopisto
Tutkimusalue:  hyvinvointitaloustiede
Palkinnot:  Nobelin taloustieteen palkinto (1998) Bharat Ratna (1999)
Aiheesta muualla
scholar.harvard.edu/sen
Amartya Sen (s. 3. marraskuuta 1933 Santiniketan, Brittiläinen Intia) on intialainen taloustieteilijä ja filosofi. Hän sai Nobelin taloustieteen palkinnon 1998.
Elämä ja ura

Senin perhe oli kotoisin Dhakasta, Bangladeshin nykyisestä pääkaupungista. Hänen isänsä Ashutosh Sen opetti kemiaa Dhakan yliopistossa. Sen kuitenkin syntyi Santiniketanissa, missä hänen äitinsä Amata Senin isä opetti yliopistossa sanskritia ja muinaista ja keskiaikaista Intian kulttuuria. Sen opiskeli Kalkutassa ja Cambridgen yliopiston Trinity Collegessa.
Sen on opettanut Delhin, Kalkutan ja Oxfordin yliopistoissa, ja hän on taloustieteen ja filosofian professori Harvardin yliopistossa, jossa hän hoitaa Thomas W. Lamontin professuuria.
Senille myönnettiin Nobelin taloustieteen palkinto vuonna 1998 työstä hyvinvointitaloustieteen alalla. Vuonna 2020 Sen sai Saksan kirjakauppiaiden rauhanpalkinnon työstään globaalin oikeudenmukaisuuden kysymysten parissa.
Tutkimus ja filosofia

Senin tunnetuin teos on 1981 ilmestynyt Poverty and Famines. An Essay on Entitlement and Deprivation. Teoksessa Sen osoittaa, etteivät nälänhädät aiheudu ruoan pulasta vaan sen jakamiseen sisältyvistä epätasa-arvoisista mekanismeista.
Teoksessa Identiteetti ja väkivalta Sen arvioi, että nykymaailman selkkausten merkittävä alkuunpanija on oletus, että ihmiset voidaan luokitella yksiselitteisesti uskonnon tai kulttuurin perusteella. Hänen mielestään tällainen rajoittunut käsitys identiteetistä luo pohjan jyrkille vastakkainasetteluille ja väkivallalle.
Senin vuonna 2009 ilmestynyttä teosta The Idea of Justice on sanottu merkittävimmäksi etiikan teokseksi John Rawlsin 1971 ilmestyneen oikeudenmukaisuusteorian jälkeen.
Sitaatteja

"Itsenäisissä ja demokraattisissa maissa, joissa on suhteellisen vapaa lehdistö, ei ole koskaan ollut merkittävää nälänhätää."
Tuotanto

Choice of Techniques, 1960.
An Aspect of Indian Agriculture, Economic Weekly, Vol. 14, 1962.
Collective Choice and Social Welfare, 1970, Holden-Day, 1984, Elsevier.
On Economic Inequality, New York, Norton, 1973. (Uudelleenjulkaistu laajennettuna James E. Fosterin ja tekijän liitteillä 1997, Clarendon Press, ISBN 9780198281931)
Poverty and Famines : An Essay on Entitlements and Deprivation, Oxford, Clarendon Press, 1982.
Choice, Welfare and Measurement, Oxford, Basil Blackwell, 1983. ISBN 9780631137962 (Uudelleenjulkaistu: Choice, Welfare, and Measurement. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1997. ISBN 9780674127784)
Food Economics and Entitlements, Helsinki, Wider Working Paper 1, 1986.
Hunger and Public Action, Jean Drèzen kanssa, Oxford: Clarendon Press. 1989.
More Than 100 Million Women Are Missing. New York Review of Books, 1990. (artikkeli www-sivulla)
Inequality Reexamined, Oxford, Oxford University Press, 1992.
The Quality of Life, Martha Nussbaumin kanssa, Oxford: Clarendon Press, 1993.
India: Economic Development and Social Opportunity, Jean Drèzen kanssa, 1995.
Reason Before Identity (The Romanes Lecture for 1998), Oxford, Oxford University Press, 1999. ISBN 0-19-951389-9
Commodities and Capabilities, 1999.
Development as Freedom, Oxford, Oxford University Press, 1999.
Reason Before Identity, 1999.
Freedom, Rationality, and Social Choice: The Arrow Lectures and Other essays, 2000.
Rationality and Freedom, Harvard, Harvard Belknap Press, 2002.
Inequality Reexamined, 2004.
The Three R's of Reform, Economic and Political Weekly, Vol. 40(19): pp. 1971–1974, 2005.
Imperial Illusions, 2007. The New Republic (katkelma: Imperial Illusions: India, Britain, and the wrong lessons. By Amartya Sen. Response by Niall Ferguson.)
The Idea of Justice Harvard University Press & London: Allen Lane, 2009.
Peace and Democratic Society, 2011. Cambridge, UK: Open Book Publishers. ISBN 9781906924393
The Country of First Boys: And Other Essays, 2015. India: Oxford University Press. ISBN 9780198738183
Home in the World: A Memoir, 2020. London: Penguin. ISBN 9780141970981
Tuotanto > Suomennetut teokset

Luentoja etiikasta ja taloustieteestä.  ((On Ethics and Economics, 1987). Suomentaneet Juha Räikkä ja Hanna Meretoja)  Helsinki:  Unipress, 2001.  ISBN 951-579-107-3
Moniääninen Intia. Kirjoituksia historiasta, kulttuurista ja identiteetistä.  ((The Argumentative Indian. Writings on Indian Culture, History and Identity, 2005.) Suomentanut Tiina Wikström)  Helsinki:  Basam Books, 2007.  ISBN 978-952-5534-51-1
Identiteetti ja väkivalta.  ((Identity and Violence. The Illusion of Destiny, 2006.) Suomentanut Jussi Korhonen)  Helsinki:  Basam Books, 2009.  ISBN 978-952-5734-03-4
Amartya Sen & Jean Drèze: Vastakohtien Intia. (Alkuteos An Uncertain Glory: The Contradictions of Modern India, 2013. Suomentanut Annukka Kolehmainen.) Helsinki: Into, 2017. ISBN 9789522647528
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jäntti, Markus: Vuoden 1998 taloustieteen Nobelin palkinnon saaja: Amartya Sen. Kansantaloustieteellinen aikakauskirja. (PDF)
Food for Thought. The Guardian. (englanniksi)
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinnon saajat
| --- | --- |
 1969: Frisch, Tinbergen  1970: Samuelson  1971: Kuznets  1972: Hicks, Arrow  1973: Leontief  1974: Myrdal, Hayek  1975: Kantorovitš, Koopmans  1976: Friedman  1977: Ohlin, Meade  1978: Simon  1979: Schultz, Lewis  1980: Klein  1981: Tobin  1982: Stigler  1983: Debreu  1984: Stone  1985: Modigliani  1986: Buchanan  1987: Solow  1988: Allais  1989: Haavelmo  1990: Markowitz, Miller, Sharpe  1991: Coase  1992: Becker  1993: Fogel, North  1994: Harsanyi, Nash, Selten  1995: Lucas  1996: Mirrlees, Vickrey  1997: Merton, Scholes  1998: Sen  1999: Mundell  2000: Heckman, McFadden  2001: Akerlof, Spence, Stiglitz  2002: Kahneman, Smith  2003: Engle, Granger  2004: Kydland, Prescott  2005: Aumann, Schelling 2006: Phelps 2007: Hurwicz, Maskin, Myerson 2008: Krugman 2009: Ostrom, Williamson 2010: Diamond, Mortensen, Pissarides 2011: Sargent, Sims 2012: Roth, Shapley 2013: Fama, Hansen, Shiller 2014: Tirole 2015: Deaton 2016: Hart, Holmström 2017: Thaler 2018: Nordhaus, Romer 2019: Banerjee, Duflo, Kremer 2020: Milgrom, Wilson 2021: Card, Angrist, Imbens  2022: Bernanke, Diamond, Dybvig  2023: Goldin 2024: Acemoğlu, Johnson, Robinson
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  Google Scholar  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  PhilPeople  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Aura Sevón

Aura Sevón
Aura Sevón (s. 1981) on suomalainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja suomentaja, koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän on väitellyt Pariisin (Uni. Paris 8) ja Turun yliopistossa ylirajaisesta kirjallisuudesta ja monikielisten naisten kirjoittamisesta.
Sevónin esikoisromaani, niin sanottua naiskatsetta tutkiva esseeromaani Okulovulva, ilmestyi keväällä 2021 Aviador kustannukselta. Se valittiin Helsingin Sanomissa vuoden parhaiden teosten joukkoon. Sevón on kirjoittanut myös lastenkirjallisuutta. Aunis Ahosen ja Paula Lehdon kuvittama kulttuurihistoriallinen Aika metka retki (Karisto) valittiin vuoden 2013 kauneimpien kirjojen joukkoon.
Sevón on suomentanut erityisesti ranskankielistä kirjallisuutta. Hän oli ehdolla vuoden 2014 J. A. Hollon palkinnon saajaksi.
Sevónin artikkeleita, esseitä ja arvioita on julkaistu muun muassa kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti Avaimessa, Niin & näinissä, Nuoressa Voimassa, Sukupuolentutkimuksessa, Tiede & Edistyksessä ja Tuli & Savussa. Hän asuu ja työskentelee Ranskassa.
Teokset

Radical Multiplicity: Translingual “Feminine” Writing and Corporeal Knowing in the Works of Theresa Hak Kyung Cha, Hélène Cixous, and Marguerite Duras. Väitöskirja. Turku: University of Turku & Paris 8 University, 2024. Utupub. ISBN 978-951-29-9718-3.
Okulovulva. Romaani. Helsinki: Aviador, 2021. ISBN 978-952-7347-89-8.
Aika metka retki. Monitaiteinen lastenkirja. Hämeenlinna: Karisto, 2013. ISBN 978-951-23-5655-3.
Suomennokset

Hélène Cixous: Sisään kirjoittamiseen. Helsinki: Aporia, 2022. ISBN 978-952-68225-7-0.
Hélène Cixous: Medusan nauru ja muita ironisia kirjoituksia. Helsinki: Tutkijaliitto, 2013. Yhteiskäännös Heta Rundgrenin kanssa. ISBN 978-952-5169-93-5.
Leopoldina Pallotta della Torre & Marguerite Duras: Nimetön intohimo. Helsinki: Poesia, 2014. ISBN 978-952-305-022-8.
Lola Lafon: Pieni kommunisti joka ei koskaan hymyillyt. Helsinki: Like, 2017. ISBN 978-952-01-1264-6.
Zeina Abirached: Pääskysen leikki. Helsinki: Like, 2011. ISBN 978-952-01-0578-5.
Zeina Abirached: Minä muistan. Helsinki: Like, 2013. ISBN 978-952-01-0934-9.
Boualem Sansal: Hyvitys. Helsinki: Into, 2012. ISBN 978-952-264-135-9.
Alina Reyes: Ruusun vihko & Seitsemän yötä. Helsinki: Basam Books, 2011. ISBN 978-952-260-000-4.
Lubna Ahmad Al-Hussein: 40 raipaniskua. Helsinki: Minerva, 2010. ISBN 978-952-492-391-0.
Denise Affonço: Elossa kuoleman kentillä. Helsinki: Like, 2009. ISBN 978-952-300-169-5.
Juan Reinaldo Sánchez: Fidel Castron salattu elämä. Jyväskylä: Atena, 2015. ISBN 978-952-300-169-5.
Boris Cyrulnik: Ihmeellinen kurjuus. Helsinki: Rasalas, 2012. ISBN 978-952-01-0442-9.
Margret & H. A. Rey: Utelias Vili - Aarreaitta. Helsinki: Kids.fi, 2011. ISBN 978-952-256-026-1.
Zondacrypto Arena

Jäähalli vuonna 2022.
zondacrypto Arena (aiemmin Eisstadion Davos ja Vaillant Arena) on jäähalli, joka sijaitsee Sveitsissä Davosissa. Areenalla pelaa jääkiekkojoukkue HC Davos. Eisstadion Davos on rakennettu alppikylämäisesti kuten Davosin kaupunki. Areenan kapasiteetti on noin 6 795 katsojaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zondacrypto Arena Wikimedia Commonsissa
Raimo Seppälä

Raimo Toivo Johannes Seppälä (27. maaliskuuta 1934 Ulvila – 24. tammikuuta 2021 Tampere) oli suomalainen päätoimittaja, professori ja tietokirjailija.
Kauppaopiston käytyään Seppälä aloitti toimittajauransa Lallissa, jossa hän työskenteli vuosina 1953−1955. Tämän jälkeen hän siirtyi Aamulehden palvelukseen, jossa hän työskenteli toimittajana vuosina 1955−1975, taloustoimituksen esimiehenä 1976−1979, erikoistoimittajana 1979−1985 ja päätoimittajana 1985–1995 (vuodesta 1991 vastaavana päätoimittajana). Hän kirjoitti lukuisia elämäkertoja sekä yritys- ja järjestöhistoriikkeja.
Vuonna 2000 hän sai Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinnon.
Kirjallisuutta

Vesikansa, Jyrki: ”Seppälä, Raimo (1934–)”, Suomen kansallisbiografia, osa 8, s. 820.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-449-5  / Teoksen verkkoversio.