stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Livermore Municipal Airport

Livermore Municipal Airport (IATA: LVK, ICAO: KLVK) on julkinen lentokenttä noin viiden kilometrin päässä Livermoren keskustasta, Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Kentän omistaa Livermoren kaupunki. Se rakennettiin vuonna 1969. Siellä toimii myös useita lentäjien koulutuskeskuksia. Lentoasemalla on kaksi asfaltilla päällystettyä kiitotietä. Valaistu pääkiitotie on 1 601 metriä pitkä ja vuonna 1985 rakennettu toinen, valaisematon kiitotie 823 metriä pitkä.
Aiheesta muualla

Livermore Municipal Airport Livermoren kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Livermore Municipal Airport (Form 5010 PDF) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Loïc Duval

| Loïc Duval |
| --- | --- |
 Loïc Duval vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1982 (ikä 42) Chartres
Kansalaisuus:   Ranska
Formula E -ura
Auton numero:  6
Nykyinen talli:  Dragon (2015-)
Kilpailuja:  19
Pisteitä:  103
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  2
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  1
Ensimmäinen ePrix:  Miamin ePrix 2015
Viimeisin kausi:  2015-16
Viimeisin sijoitus:  8. (60 p)
Aiheesta muualla
www.loicduval.com/home.htm
Loïc Duval (s. 12. kesäkuuta, 1982 Chartres) on ranskalainen moottoriurheilija. Hän on vuoden 2013 Le Mansin 24 tunnin ajon voittaja.
Ura

Karting-uransa jälkeen Duval siirtyi vuonna 2002 Ranskan Formula Campus -sarjaan voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2003 Duval ajoi Ranskan Formula Renault 2000 -sarjaan voittaen myös tämän sarjan mestaruuden. Vuonna 2004 Duval kilpaili Formula 3 Euroseries -sarjassa sijoittuen sarjan 12:ksi. Vuonna 2005 Duval jatkoi F3-Eurosarjassa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Samana vuonna hän ajoi Macaon Grand Prix -kilpailussa paalupaikalle, mutta sijoittui lopulta kilpailussa kuudenneksi.
Vuonna 2006 Duval siirtyi kilpailemaan Japaniin ja kilpaili Formula Nippon -sarjassa sijoittuen sarjan kuudenneksi. Samana vuonna hän ajoi Japanin Super GT -sarjassa voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjan toiseksi. Vuonna 2008 Duval jatkoi Formula Nippon -sarjassa voittaen kaksi kilpailua ja sijoittuen sarjan toiseksi. Samana vuonna Duval osallistui ensi kertaa Le Mansin 24 tunnin ajoon sijoittuen kokonaiskilpailun kahdeksanneksi. Vuonna 2009 Duval onnistui voittamaan Formula Nippon -sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän ajoi Aasian Le Mans Series -sarjassa. Vuonna 2010 Duval voitti Super GT -sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän sijoittui Formula Nippon -sarjassa neljänneksi. Vuonna 2011 Duval sijoittui Super GT -sarjan kolmanneksi. Samana vuonna hän kilpaili jälleen Le Mansin 24 tunnin kilpailussa ollen kokonaiskilpailun viides. Vuonna 2012 Duval kilpaili uudessa FIA World Endurance Championship -sarjassa kolme kilpailua. Vuonna 2013 Duval jatkoi täyden kauden FIA WEC -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden yhdessä Tom Kristensenin ja Allan McNishin kanssa. Samana vuonna he voittivat yhdessä Le Mansin 24 tunnin ajon.
Vuonna 2014 Le Mansin 24 tunnin ajon harjoituksissa Duvalin ajama Audi ajoi pahannäköisen ulosajon, jonka seurauksena auto romuttui täysin ja Duval vietiin sairaalaan. Duval selvisi tilanteesta pienin naarmuin, mutta hän ei päässyt osallistumaan itse kilpailuun. Hänen tuuraajaksi otettiin Audin varakuljettaja Marc Gené.
Vuonna 2015 hän ajoi Formula E -sarjaa Miamin GP:stä lähtien saavuttaen kaksi kolmossijaa ja 42 pistettä.
Formula E -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014–15 | Dragon Racing | BEI   | PUT   | PDE   | BNA   | MIA 7 | LBH 9 | MON Kesk. | BER 3 | MOS 15 | LON 8 | LON 3 |  | 42 | 9. |
| 2015–16 | Dragon Racing | BEI 4 | PUT 16† | PDE 4 | BNA 6 | MEX 4 | LBH 8 | PAR Kesk. | BER Kesk. | LON Kesk. | LON 4 |  |  | 60 | 8. |
| 2016–17 | Dragon Racing | HKG 14 | MRK 18 | BUE 6 | MEX Kesk. | MCO NC | PAR | BER 15 | BER Kesk. | NYC 5 | NYC 13† | MTR Kesk. | MTR 19† | 20 | 15. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loïc Duval Wikimedia Commonsissa
Lentopalloseura Etta

| Lentopalloseura Etta |
| --- | --- |

Koko nimi:  Lentopalloseura Etta ry
Perustettu:  1990
Kenttä:  Oulun urheilutalo, Oulu
– Kapasiteetti:  700 istumapaikkaa
Puheenjohtaja:   Pentti Uusi-Illikainen
Valmentaja:  Olli Kuoksa
Sarja:  Mestaruusliiga
Lentopalloseura Etta on vuonna 1990 perustettu oululainen lentopalloseura. Ettan jäsenseuroja ovat Oulun NMKY, Oulun Kisko ja Oulunsalon Vasama sekä Kempeleen Lentopallo.
Ettan miesten edustusjoukkue pelaa lentopallon 1-sarjassa. Sekä miesten että naisten joukkua ovat pelanneet Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-liigassa historiansa aikana.
Historia > Alkutaival

Ettan perustivat 15. marraskuuta 1990 Oulun Kisko, Oulun NMKY ja Oulunsalon Vasama. Seuran ensimmäinen 1-sarjakausi sujui onnistuneesti ja keväällä 1991 seura juhli Seinäjoen Urheilutalossa SM-liigaan nousua pääsarjaan. Vierailusta pääsarjaan tuli kuitenkin lyhyt, kun joukkue putosi niukasti takaisin ykkössarjaan ensimmäisen liigakautensa jälkeen.
Seuraavat vuodet liigasta tippumisen jälkeen olivat seuralla vaikeat. Seurasta ei löytynyt vastuunkantajia nostamaan seuraa takaisin liigaan, ja talousvaikeudet olivat huomattavia. Yksi merkittävä seikka oli kuitenkin puheenjohtaja Pentti Uusi-Illikaisen usko parempaan, ja hän rakensi talouden tukijalaksi seuralle Pohjois-Suomen Erämessut.
Historia > Uusi liiganousu

Vuonna 1996 naisten joukkue esiintyi ensimmäisen kauden Ettan väreissä ja ylsi supersarjassa välieriin. Samana keväänä miesten joukkue nousi myös supersarjaan. Liigapaikan miehet saivat villillä kortilla kaudeksi 1999–2000. Liigassa Ettan miehet olivat kaudelle 2005 asti, kunnes joukkue tippui karsinnoissa.
Karsintojen jälkeen joukkue pelasi 1-sarjassa menestyksellisesti. Se voitti kaudella 2008–2008 1-sarjan pohjoislohkon ja eteni liigakarsintoihin mutta ei noussut SM-liigaan. Kaudeksi 2008–2009 joukkue teki merkittäviä satsauksia, joista kovin nimi oli maajoukkueyleispelaaja Teppo Heikkilä. Etta eteni liigakarsintoihin, mutta nousu ei onnistunut vieläkään. Kaudella 2009–10 Etta voitti 1-sarjan mestaruuden ja tiputti liigakarsinnoissa SM-liigasta Valkeakosken Isku-Veikot ja nousi näin mestaruusliigaan - ylimmälle sarjatasolle - historiansa kolmannen kerran miesten puolella.
Kaudella 2010–11 Etta eteni pudotuspeleihin viimeisenä joukkueena runkosarjasta ja kaatoi puolivälierissä runkosarjan voittaneen Pielaveden Sammon voitoin 3–1. Välierissä joukkue hävisi Rovaniemen Team Lakkapäälle (PerPo). Ettaa haittasivat loukkaantumisvaikeudet, kun ykköspassari Toni Mäkitupa loukkaantui puolivälierien viimeisessä ottelussa. Välierien neljännessä ottelussa Ettalta loukkaantui myös latvialaishakkuri Salvis Cielavs ja Mäkitupaa tuurannut Juha Keihäskoski. Pronssiotteluissa Etta hävisi Tampereen Isku-Volleylle voitoin 2–0.
Kaudella 2011–12 Etta sijoittui runkosarjassa seitsemänneksi. Se putosi puolivälierissä Vammalan Lentopallolle otteluvoitoin 3–0. Lopulta VaLePa eteni mestariksi asti.
Kaudella 2021–22 Etta ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Joukkue olisi säilyttänyt sarjapaikkansa Mestaruusliigassa pelaamalla, mutta se ei saanut maksettua kaikkia maksujaan.
Muuta

Ettan taustalla ovat vaikuttaneet monet nimet aiemmin mainitun Pentti Uusi-Illikaisen lisäksi. Matti Ruottinen, Erkki Saukko, Markku Pyrhönen, Ahti Kaikkonen ja Seppo Kupila on ollut Ettan ydinryhmä. Uusina tekijöinä ovat muiden muassa Pauli Piirala, Seppo Heinonen ja Ossi Kuopusjärvi. Ettan puheenjohtajina ovat toimineet Pentti Uusi-Illikainen 1990–1999, Arto Marttila 1999–2004, Kauko Väinämö 2004–2006. Vuodesta 2006 on puheenjohtajana jälleen toiminut Pentti Uusi-Illikainen.[lähde? ]
Ettassa ovat pelanneet muun muassa Tuomas Sammelvuo, Jarmo Tanskala, Timo Kenakkala, Ismo Heikkinen, Teppo Heikkilä, Kari Seppä, Antti Malinen, Toni Tirkkonen, Salvis Cielavs, Kalle Määttä, Juha Mäkikokko, Matti Palonen, Juho Rajala, Anssi Hakala, Ville Kaksonen, Antti Ronkainen, Joonas Jokela ja Jiti Hänninen.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
ETTAn tilastoja (UrheiluSuomi.com)
Luolavuori

| Luolavuori |
| --- | --- |
 Takamaantien pientaloja.
 Kaupungin kartta, jossa Luolavuori korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Skanssi-Uittamo
Väkiluku:  4 465 (31.12.2016)
Osa-alueet:  Luolavuori it., Luolavuori länt.
Postinumero(t):  20720, 20740, 20810
Luolavuori on kaupunginosa Turussa noin kolme kilometriä kaakkoon keskustasta. Se kuuluu Uittamo-Skanssin suuralueeseen. Luolavuoren rakennuskanta koostuu pääosin 1950-luvulla rakennetuista kerros- ja pientaloista. Luolavuoren itäreunassa on Aarne Ehojoen toimiston suunnittelema Petreliuksen asuinalue, joka jatkuu sieltä edelleen Peltolan puolelle.
Vuoden 2016 lopussa kaupunginosan väkiluku oli 4 465. Asukkaista 10,8 % oli alle 15-vuotiaita, 58,4 % 15–64-vuotiaita ja 30,8 % yli 65-vuotiaita. Asukkaista 88,8 % puhui suomea, 7,0 % ruotsia ja 4,2 % muita kieliä.
Ilmakuva Ilpoisten maankaatopaikasta ja Luolavuoren lämpökeskuksesta.
Kaupunginosassa sijaitsevat Luolavuoren koulu, Luolavuoren ja Mäntyrinteen vanhainkodit sekä Luolavuoren vesitorni. Petreliuksen alueella sijaitsevat Henrikinkirkko, kuntoutuskeskus Petrea, Tähkäpuisto sekä Petreliuksen uimahalli.
Luolavuoren nimi on peräisin huipun alla sijaitsevasta Luolavuoren luolasta. Luolan sisäänkäynti löytyy suunnilleen puolessa välissä keskellä rinnettä tenniskentän ja vesitornin välissä. Sisäänkäynti on ahdas, mutta sen takaa avautuu tila, jossa voi hyvin kävellä. Tarinan mukaan rikolliset pitivät luolaa aikoinaan majapaikkana.
Luolavuoren kukkula on nykyään 65 metrin korkeudella merenpinnasta. Kukkula kohosi nykyiseen korkeuteensa vuosina 1941–1970 toimineen Peltolan kaatopaikan ansiosta. Myöhemmin kukkula muuttui kaatopaikasta Ilpoisten maankaatopaikaksi. Kun kukkula oli vielä 1950-luvulla kaatopaikkana, sieltä ammuttiin 665 grammaa painanut Suomen suurin rotta. Nykyään alue on suosittu lenkkeily- ja koirien ulkoilutuspaikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luolavuori Wikimedia Commonsissa
Luolavuoren luolan esittely Retkipaikka.fi-palvelussa
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
Makassarin kieli

| Makassar> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Indonesia
Puhujia:  2,130,000 (2000)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet eteläsulawesilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  mak
ISO 639-3:  mak
 Ohje 
Makassar on austronesialaiseen malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan pääasiassa Etelä-Sulawesissa, Indonesiassa.
Makassaria puhui vuonna 2000 äidinkielenään 2,1 miljoonaa henkilöä. Lisäksi sadattuhannet käyttävät sitä toisena kielenään.
Makassaria on perinteisesti kirjoitettu lontaran/makassarin kirjaimilla , joita on käytetty myös bugissa ja mandarissa, mutta myös latinalaisten aakkosten käyttö makassarin kirjoittamiseen on yleistynyt.
Makasiiniohjelma

Makasiiniohjelma on radion tai television asiaohjelma, jonka jokainen jakso käsittää useita toisistaan erillisiä toimitettuja juttuja, jotka käsittelevät eri aiheita. Yleensä makasiiniohjelmalla on kuitenkin jokin teema, johon kaikki osiot liittyvät. Esimerkiksi terveysmakasiiniohjelmassa on useita terveyteen ja sairauteen liittyviä mutta toisistaan erillisiä osia. Makasiiniohjelmien eri jaksoissa olevat pätkät voivat muodostaa ohjelmasarjan. Niinpä TV2:n pitkäikäisessä lasten makasiiniohjelmassa Pikku Kakkosessa on useita ohjelman sisäisiä sarjoja, joilla ei ole vakiopaikkaa Pikku Kakkosen jokaisessa jaksossa.
Majakowskiring

Itä-Saksan presidentin Wilhelm Pieckin entinen asuintalo osoitteessa Majakowskiring 29.
Majakowskiring on Berliinin Pankowin piiriin kuuluvassa Niederschönhausenin kaupunginosassa sijaitseva renkaanmuotoinen katu, jonka varrella olevissa huviloissa Itä-Saksan (DDR) puoluejohto asui 1950-luvulla.
Neuvostoliiton miehityshallinto takavarikoi alueen huvilat pian toisen maailmansodan päättymisen jälkeen elokuussa 1945, ja Neuvostoliitosta palanneet saksalaiset kommunistijohtajat majoitettiin niihin. DDR:n perustamisen jälkeen vuonna 1949 kadun varren taloihin muutti myös muita maan poliittiseen johtoon kuuluneita. Samoihin aikoihin noin neljännesneliökilometrin käsittänyt alue suljettiin ulkopuolisilta. Puoluejohto eli suljetulla ja tarkoin vartioidulla alueella eristäytyneinä tavallisesta väestöstä. Lähellä sijainnut Schönhausenin linna toimi DDR:n presidentin virka-asuntona. Varsinkin Länsi-Saksassa Itä-Saksan johtoon viitattiin 1950-luvulla usein ”Pankowin hallituksena”, millä haluttiin korostaa kommunistijohtajien etääntymistä tavallisesta kansasta. Majakowskiringin varrella asuivat muun muassa Walter Ulbricht (talo nro 28), Wilhelm Pieck (29), Otto Grotewohl (46–48), Willi Stoph (64) ja Johannes R. Becher (34). Lähikaduilla asuivat myös muun muassa Erich Mielke, Heinz Hoffmann, Friedrich Ebert nuorempi, Wilhelm Zaisser, Markus Wolf ja Erich Honecker.
Vuoden 1953 Itä-Berliinin kansannousun ja vuoden 1956 Unkarin kansannousun jälkeen DDR:n johtajat eivät tunteneet oloaan enää turvalliseksi edes Majakowskiringin suljetulla alueella. Lisäksi kylmän sodan tilanteen kiristyessä alueen sijainti lähellä Länsi-Berliinin rajaa tuntui turvattomalta. Berliinin ulkopuolelle Wandlitziin alettiin vuonna 1958 rakentaa Waldsiedlung-nimistä uutta suljettua puoluejohdon asuinaluetta, josta tehtiin vielä eristyneempi. Ylimmän puoluejohdon muutettua sinne 1960-luvun alussa Majakowskiringin suljetulle alueelle jäi asumaan muita ministereitä ja korkeita virkamiehiä. Myöhemmin osa huviloista muutettiin valtion vierastaloiksi ja ulkomaisten diplomaattien asunnoiksi. Kommunistisen järjestelmän kaaduttua syksyllä 1989 alue menetti suljetun luonteensa. Walter Ulbrichtin leski Lotte Ulbricht asui yhdessä huviloista aina vuonna 2002 tapahtuneeseen kuolemaansa asti.
Majakowskiring sai nimensä vuonna 1950 neuvostoliittolaisen runoilijan Vladimir Majakovskin mukaan. Sitä ennen kadun pohjoinen puolisko oli nimeltään Kronprinzestrasse ja eteläinen puolisko Viktoriastrasse.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Majakowskiring Wikimedia Commonsissa
Lumen kaukokartoitus

Lumen kaukokartoitus on lumipeitteen ominaisuuksien havaitsemista laitteilla, jotka eivät ole kosketuksissa itse lumen kanssa; yleensä mittalaitteet kulkevat satelliittien mukana. Tieto lumen alueellisesta jakaumasta eli peitteestä ja lumipeitteen paksuudesta eli lumen syvyydestä on tärkeä meteorologisissa (kuten lämpötilan ennustaminen) ja hydrologisissa sovelluksissa (kuten tulvien tai vesivoiman tuotannon ennustaminen).
Lumipeite

Lumi sekoittuu helposti pilviin, erityisesti alapilviin, jotka koostuvat vesipisaroista. Lumi on näkyvän valon alueella hyvin heijastavaa, kuten pilvetkin. Myös pitkäaaltoisen lämpösäteilyn alueella
lumen ja pilvien kontrasti on usein hyvin pieni. Vaikka yleensä paksut keski- ja yläpilvet ovat yleensä kylmempiä kuin pilvetön pinta, niin talvella tai yöllä alapilvien ja pinnan lämpötilaeroa ei
välttämättä ole lainkaan tai pilvet ovat lämpimämpiä kuin pinta.
Lumen erottaminen alapilvistä onnistuu kuitenkin käyttämällä lumen heijastusominaisuuksia lähi-infrapuna-alueella. Oheisessa kuvassa on sama alue Pohjois-Norjasta esitetty tosivärikuvana sekä 1,6 mikrometrin ja 3,8 mikrometrin yksivärikuvina. Pilvien ja lumen kontrasti on selvästi parempi lähi-infrapuna-alueella.
Auringon heijastuvaan valoon perustuvien menetelmien ongelmina on, että pilvet estävät pinnan havaitsemisen ja talvella, jolloin lunta on eniten, päivä on lyhyt ja auringon korkeuskulma on matala.
Lumen syvyys

Lumen syvyyden tai yleensä lumen vesiarvon mittaaminen näkyvän valon tai lämpösäteilyn alueella on hyvin epätarkkaa. Parempiin tuloksiin päästään käyttämällä mikroaaltoaluetta mittaavilla instrumenteilla. Nämä näkevät pilvien lävitse, mutta niiden
paikkaerotuskyky on näkyvää valoa ja lähi-infrapunaa käyttäviä instrumentteja heikompi.
Operatiivisia järjestelmiä

NOAA/NESDIS:n järjestelmä
NASAn MODIS-instrumenttiin perustuva järjestelmä
SYKEn  MODIS-instrumenttiin perustuva järjestelmä
EUMETSATin LSA SAF- ja H-SAF-projektien järjestelmät eivät vielä ole operatiivisia.
Lumen heijastavuusominaisuudet näkyvän valon, 1.6 mikrometrin ja 3.8 mikrometrin alueilla. Kahdessa alemmassa kuvassa alapilvet näkyvät vaaleampina kuin lumi ja meri.
Lussan (Gard)

| Lussan |
| --- | --- |

 vaakuna
 Lussan
 Koordinaatit: 44°09′14″N, 4°22′01″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Gard
Arrondissementti:  Nîmes
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,9 km²
Väkiluku (2016):  491 
 – Väestötiheys:  10 as./km²
Kunnan numero:  30151
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lussan on kunta Ranskan eteläosassa Gardin departementissa Occitanien alueella.  Se sijaitsee noin 42 kilometriä Nîmesin kaupungista pohjoiseen.
Lussan on muurien ympäröimä keskiaikainen kylä, joka on rakennettu kiviselle kukkulalle. Se kuuluu Ranskan kauneimpien kylien luetteloon. 1800-luvulla Lussan oli silkkituotannon keskus. Kunnan nähtävyyksiä ovat 1400-luvulla rakennettu linna Château de Lussan sekä esihistoriallinen 5,6 metriä korkea menhir, Menhir de la Lèque.
Château de Lussan
Menhir de la Lèque
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lussan (Gard) Wikimedia Commonsissa
Landon Ronald

Landon Ronald (1873, Liverpool – 1938) oli brittiläinen kapellimestari, säveltäjä ja pianisti. Ronald opiskeli Royal College of Music -korkeakoulussa vuosina (1884–1890). Opintojen jälkeen hän työskenteli Royal Opera Housen ja Covent Gardenin oopperataloissa. Vuonna 1894 hän oli Yhdysvalloissa kiertueella australialaisen sopraanon Nellie Melban säestäjänä.
Ronaldin sävellystuotanto sisältää yli 200 yksinlaulua, joista tunnetuin lienee Espanjalainen serenadi (Serenade espagnole), jonka levytti aikoinaan italialainen tenori Enrico Caruso.
Landon Ronald aateloitiin 1922.
Lux Æterna (Metallican kappale)

| ”Lux Æterna” Metallica |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: 72 Seasons
 Julkaistu: 28. marraskuuta 2022
 Formaatti: digitaalinen lataus, suoratoisto
 Tekijä(t): James Hetfield, Lars Ulrich
 Tuottaja(t): Greg Fidelman, James Hetfield, Lars Ulrich
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 03.26
 Levy-yhtiö: Blackened Recordings
Metallican muut singlet
| ”Spit Out the Bone” 2017 | ”Lux Æterna” 2022 | ”Screaming Suicide” 2023 |
Lux Æterna on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Metallican kappale, ja ensimmäinen single heidän huhtikuussa 2023 julkaistulta studioalbumiltaan 72 Seasons. Single julkaistiin musiikkivideon kanssa 28. marraskuuta 2022.
Kokoonpano > Yhtye

James Hetfield – laulu, rytmikitara, sävellys, sanoitus, tuotanto
Lars Ulrich – rummut, sävellys, sanoitus, tuotanto
Kirk Hammett – kitara
Robert Trujillo – basso
Kokoonpano > Tuotanto

Greg Fidelman – tuotanto, miksaustekniikka
Jim Monti – äänitekniikka
Sara Lyn Killion – äänitekniikka
Jason Gossman – avustava tekniikka, editointi
Kent Matcke – avustava äänitystekniikka
Dan Monti – editointi
Bob Ludwig – masterointi
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Luettelo Anssi Kelan kappaleista

Tämä on luettelo Anssi Kelan kappaleista hänen soolouraltaan. Kappaleet on pyritty järjestämään julkaisuajan mukaan vanhimmasta uusimpaan.
2000-luku

| Vuosi | Kappale | Kesto | Raita | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | ”Mikan faijan BMW”  | 4.14 | 2 | Nummela  |
| 2001 | ”Kaksi sisarta”  | 4.19 | 1 | Nummela  |
| 2001 | ”Nummela”  | 5.29 | 9 | Nummela  |
| 2001 | ”Esko Riihelän painajainen” | 3.14 | 3 | Nummela  |
| 2001 | ”Puistossa” | 4.30 | 4 | Nummela  |
| 2001 | ”Kaunotar ja basisti” | 4.17 | 5 | Nummela  |
| 2001 | ”Rva Ruusunen” | 3.45 | 6 | Nummela  |
| 2001 | ”Harhaa” | 4.12 | 7 | Nummela  |
| 2001 | ”Kissanpäivät” | 4.08 | 8 | Nummela  |
| 2001 | ”Milla” | 4.30 | 10 | Nummela  |
| 2001 | ”Puistossa (Flegmaatikot-remix)” | 4.33 | 2 | ”Puistossa” (single)  |
| 2001 | ”Puistossa (demo)” | 4.48 | 3 | ”Puistossa” (single)  |
| 2003 | ”Suuria kuvioita”  | 6.53 | 9 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Kipinöitä” | 2.26 | 1 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”1972” | 4.08 | 2 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Laulu petetyille” | 4.43 | 3 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Mies ja meri” | 3.58 | 4 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Faijan haamu” | 5.02 | 5 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Kaatuneiden muistolle” | 4.19 | 6 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Sormus” | 3.15 | 7 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Ensilumi” | 4.51 | 8 | Suuria kuvioita  |
| 2003 | ”Uudet autot” | 3.35 | 10 | Suuria kuvioita  |
| 2005 | ”Karhusaari”  | 3.31 | 4 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Jennifer Aniston”  | 4.55 | 2 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Joki” | 4.56 | 1 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Huoneessa” | 3.48 | 3 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Rock-unelma” | 5.31 | 5 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Kaveria ei jätetä” | 3.15 | 6 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Rakkaus on murhaa” | 4.20 | 7 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Älä mene pois” | 3.23 | 8 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Hakaniemen harmaa mies” | 4.50 | 9 | Rakkaus on murhaa  |
| 2005 | ”Insomnia” | 3.54 | 10 | Rakkaus on murhaa  |
| 2007 | ”Suomalainen (sininen versio)” | 3.29 | 1 | ”Suomalainen” (single)  |
| 2007 | ”Suomalainen (valkoinen versio)” | 3.54 | 2 | ”Suomalainen” (single)  |
| 2009 | ”Aamu”  | 4.26 | 3 | Aukio  |
| 2009 | ”Huuto” | 3.39 | 1 | Aukio  |
| 2009 | ”Uni” | 2.06 | 2 | Aukio  |
| 2009 | ”Kaivos” | 4.12 | 4 | Aukio  |
| 2009 | ”Albin Stenman” | 3.44 | 5 | Aukio  |
| 2009 | ”Haaveilua” | 3.29 | 6 | Aukio  |
| 2009 | ”Romahdus” | 3.40 | 7 | Aukio  |
| 2009 | ”Loukussa” | 4.47 | 8 | Aukio  |
| 2009 | ”Ihme” | 4.13 | 9 | Aukio  |
| 2009 | ”Paluu” | 5.22 | 10 | Aukio  |
| 2009 | ”Aukio” | 1.44 | 11 | Aukio  |