stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Afrikan kuningatar

| Afrikan kuningatar> The African Queen |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Huston
Käsikirjoittaja:   James Agee  John Huston  Peter Viertel 
Perustuu:  C.S. Foresterin romaaniin
Tuottaja:  Sam Spiegel
Säveltäjä:  Allan Gray
Kuvaaja:  Jack Cardiff
Leikkaaja:  Ralph Kemplen
Tuotantosuunnittelija:  Wilfred Shingleton
Pääosat:   Humphrey Bogart  Katharine Hepburn  Robert Morley  Peter Bull  Theodore Bikel  Walter Gotell  Peter Swanwick  Richard Marner 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  1951
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afrikan kuningatar (engl. The African Queen) on yhdysvaltalainen komediallinen seikkailuelokuva vuodelta 1951. Sen pääosissa ovat Humphrey Bogart ja Katharine Hepburn. Elokuva sijoittuu Saksan Itä-Afrikkaan vuoteen 1914. Hepburn esittää brittiläistä lähetyssaarnaajaa ja Bogart juopahtavaa laivuria. Bogart palkittiin roolistaan miespääosa-Oscarilla. Myös Hepburn ja ohjaaja John Huston olivat tästä elokuvasta Oscar-ehdokkaina. Elokuva perustuu C. S. Foresterin romaaniin vuodelta 1935, jota inspiroivat Tanganjikajärven taistelut Saksan Itä-Afrikassa.
Tuotanto

Afrikan kuningatar on Hustonin perustaman oman tuotantoyhtiön ensimmäinen elokuva. Käsikirjoituksen laati C. S. Foresterin romaanin pohjalta elokuvakriitikko James Agee.
Suuri osa elokuvaa kuvattiin paikan päällä Albertjärvellä, Ugandassa ja Kongossa . Ratkaisua pidettiin omaperäisenä, johtuen kuvauksissa käytettyjen Technicolor-kameroiden suuresta koosta. Noin puolet kuvattiin studiossa Englannissa taustaprojisointeina. Kuvauksissa käytetty Afrikan kuningatar -laiva on entisöitynä Key Largossa, Floridassa.
Kun Charlie näyttää Roselle karttaa, siinä esiintyy suomenkielisiä paikannimiä: Hattu, Konna, Talvi, Omena. Sanakirjasta tai lehdestä löydetyt sanat ovat ilmeisesti kuulostaneet riittävän eksoottisilta käydäkseen afrikkalaisista paikannimistä.
Vastaanotto

Harri-Ilmari Moilanen on arvioinut Afrikan kuningattaren olevan vahvoilla, kun puhutaan kaikkien aikojen rakkausfilmistä. Hänen mukaansa siinä on kaikkea mitä vaaditaan viihdyttävältä elokuvaklassikolta: seikkailun jännitystä, hyväntahtoista huumoria, komeaa kuvausta eksoottisissa maisemissa sekä valloittavat tähdet.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Afrikan kuningattaren vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta. American Film Institute valitsi sen vuonna 2006 listalleen sadasta kaikkien aikojen innostavimmasta yhdysvaltalaiselokuvasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afrikan kuningatar Wikimedia Commonsissa
Afrikan kuningatar Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Katharine Hepburn elokuvassa.
Tyydyttynyt rasvahappo

Triglyseridi on mikä tahansa glyserolin esteri, jossa kaikki kolme hydroksyyliryhmää ovat esteröityinä rasvahapoilla.
Tyydyttymätön rasvahappo
Kertatyydyttymätön rasvahappo
Monityydyttymätön rasvahappo
Transrasva
Omega-rasvahapot:
ω−3
ω−6
ω−7
ω−9
Tyydyttynyt rasvahappo
Katso myös
Rasvahappo
Välttämätön rasvahappo
Luettelo monityydyttymättömistä rasvahapoista
n
k
Tyydyttyneet rasvahapot ovat rasvahappoja, joissa on hiiliatomien välillä vain yksinkertaisia sidoksia. Rasvoja, jotka sisältävät glyserolin kanssa esteröityneinä etupäässä tyydyttyneitä rasvahappoja, kutsutaan kovaksi rasvaksi.
Tyydyttyneiden  rasvahappojen hiiliketju  on pääasiassa haaroittumaton ja siinä ei ole kaksoissidoksia. Tyydyttyneen rasvahapon sulamispiste on korkeampi kuin vastaavan hiiliketjun pituuden omaavalla tyydyttymättömällä  rasvahapolla.
Eri ruoka aineet nostavat eri tavoin veren rasva-arvoja. Runsas hiilihydraattien ja alkoholin nauttiminen nostaa tyydyttyneen rasvan määrää veressä.
Tyydyttyneitä rasvahappoja

voihappo (4:0), C4H8O2 / CH3(CH2)2COOH, CAS-numero 107-92-6
kapronihappo (6:0), C6H12O2 / CH3(CH2)4COOH, CAS-numero 142-62-1
kapryylihappo (8:0), C8H16O2 / CH3(CH2)6COOH, CAS-numero 124-07-2
kapriinihappo (10:0), C10H20O2 / CH3(CH2)8COOH, CAS-numero 334-48-5
lauriinihappo (12:0), C12H24O2 / CH3(CH2)10COOH, CAS-numero 143-07-7
myristiinihappo (14:0), C14H28O2 / CH3(CH2)12COOH, CAS-numero 544-63-8
palmitiinihappo (16:0), C16H32O2 / CH3(CH2)14COOH, CAS-numero 57-10-3
steariinihappo (18:0), C18H36O2 / CH3(CH2)16COOH, CAS-numero 57-11-4
arakidiinihappo (20:0), C20H40O2 / CH3(CH2)18COOH, CAS-numero 506-30-9
beheenihappo (22:0), C22H44O2 / CH3(CH2)20COOH, CAS-numero 112-85-6
lignoseriinihappo (24:0), C24H48O2 / CH3(CH2)22COOH, CAS-numero 557-59-5
Tyydyttyneiden rasvahappojen kulutus

Suurin osa ihmiskunnan nauttimasta rasvasta on tyydyttynyttä rasvaa, jonka kulutus on aikuisilla keskimäärin 9 prosenttia kokonaisenergiasta. Tyydyttyneen rasvan saanti vaihtelee maittain välillä 2-28 E%.
Tyydyttyneet rasvahapot ravinnossa

Lähes 70 prosenttia maidon rasvahappokoostumuksesta on tyydyttynyttä rasvaa. Tyydyttyneiden rasvojen osuus lihan sisältämistä rasvahapoista vaihtelee eläinlajin ja jalostusasteen mukaan.  Lähes puolet suomalaisen naudan rasvasta koostuu tyydyttyneistä rasvahapoista, sianlihan rasvasta 40 prosenttia ja broilerin noin 32 prosenttia.
Elintarvikkeissa esiintyvien tyydyttyneiden rasvahappojen suhteelliset osuudet vaihtelevat ruoittain:
| Ruoka | lauriinihappo | myristiinihappo | palmitiinihappo | steariinihappo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kookosöljy | 47 % | 18 % | 9 % | 3 % |
| Voi | 3 % | 11 % | 29 % | 13 % |
| Jauheliha | 0 % | 4 % | 26 % | 15 % |
| Tumma suklaa | 0 % | 1 % | 34 % | 43 % |
| Lohi | 0 % | 1 % | 29 % | 3 % |
| Kananmuna | 0 % | 0.3 % | 27 % | 10 % |
| Cashew-pähkinä | 2 % | 1 % | 10 % | 7 % |
| Soijaöljy | 0 % | 0 % | 11 % | 4 % |
Ruoansulatuksessa muodostuvat tyydyttyneet rasvahapot

Paksusuolen bakteerit hajottavat ravinnon sisältämät liukoiset kuidut tyydyttyneiksi lyhytketjuisiksi rasvahapoiksi, jotka muodostavat 6–15 prosenttia länsimaalaisten ravinnosta saadusta kalorimäärästä. Esimerkiksi voihappo vähentää kasvainten muodostumista.
Saanti

Finravinto 2007 -kyselytutkimukseen haastatellut naiset nauttivat tyydyttyneitä rasvahappoja keskimäärin 23 grammaa vuorokaudessa ja miehet 32 grammaa, mikä vastasi naisilla 12 energiaprosenttia ja miehillä kolmeatoista. Haastateltavien saamia tyydyttyneitä rasvahappoja nautittiin pääosin voin ja kasvirasvalevitteiden sekä maidon, juuston ja muiden rasvaa sisältävien maitotuotteiden muodossa. Niitä tuli myös liharuokien, viljatuotteiden ja kastikkeiden mukana.
Saantisuositukset

Suomalaisen Valtion ravitsemusneuvottelukunnan vuonna 2014 antaman suosituksen mukaan tyydyttyneiden rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla alle 10 prosenttia. Neuvottelukunnan puheenjohtaja, ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm on perustellut tyydyttyneen rasvan saantia rajoittavaa suositusta sillä, että tyydyttyneen rasvan korvaaminen tyydyttymättömällä rasvalla pienentäisi kokonaiskuolleisuutta, sydäntautikuolleisuutta ja sydäntautien ilmaantuvuutta.
Vertaisarvioitu tiedejulkaisu Journal of the American College of Cardiology julkaisi vuonna 2020 kansainvälisen 12-henkisen tutkimusryhmän laatiman ravitsemussuosituksia arvioivan tieteellisen artikkelin, jossa todettiin, ettei kyseiselle suositukselle ole tieteellistä pohjaa, koska uusimmissa satunnaistetuista ja väestöseurantatutkimuksista laadituissa meta-analyyseissa ei ole havaittu, että tyydyttyneen rasvan vähentäminen vähentäisi sydän ja verisuonitauteja tai kokonaiskuolleisuutta, vaan että tyydyttyneen rasvan runsas käyttö päin vastoin vähentää riskiä saada sydänkohtaus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fineli: Tyydyttyneiden rasvahappojen lähteet ruoka-aineissa
Onko rasva- ja hiilihydraattikritiikille perusteita? (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Lääkärilehti 13/2012 vsk 67
Top Food Sources of Saturated Fat in the U.S. (englanniksi)
Saturated fats and heart disease link 'unproven' (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Marko Äijö

| Marko Äijö> Marko Rauhala |
| --- | --- |
 Marko Äijö (keskellä) vuoden 2013 Jussi-gaalassa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Marko Arimo Äijö
Syntynyt: 1959 (ikä 65–66)
Ammatti:  ohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja, näyttelijä, muusikko
Ohjaaja
Taiteilijanimet:  Skäbä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Marko Arimo Äijö (o.s. Rauhala, s. 1959) on suomalainen ohjaaja, televisiotuottaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä.
Äijö on tuottanut saippuasarjaa Salatut elämät. Kotikatu-sarjan vastaavana tuottajana hän toimi vuosina 2008–2010, mutta palasi takaisin FremantleMedian palvelukseen. Hän on myös ohjannut muutamia molempien sarjojen jaksoja, minkä lisäksi hän on Salatut elämät -sarjaan perustuvan Nightmare – painajainen merellä -elokuvan ohjaaja.
Äijö on työskennellyt tuottajana myös muun muassa televisiosarjoissa Benner & Benner, Pulkkinen ja Ratikka-Raimo. Lisäksi hänellä on ollut lukuisia pieniä rooleja näyttelijänä eri televisiosarjoissa, myös esimerkiksi Salatuissa elämissä ja Kotikadussa.  Lisäksi hän on tuottanut ex-puolisonsa Kaisa Rastimon ohjaaman Heinähattu ja Vilttitossu -elokuvan vuonna 2002.
Äijö käsikirjoitti Rastimon kanssa vuonna 2008 ilmestyneen Myrsky-elokuvan, minkä myötä Helsingin eläinsuojeluyhdistys palkitsi Äijön sekä hänen Myrsky-koiransa Topelius-eläinsuojelupalkinnolla. Myrsky on voittanut kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla kahdeksan palkintoa.
Äijö esiintyy nykyään Skäbä-taiteilijanimellä laulajana kokoonpanolla Skäbä HardRockBand joka on tuttu myös Salatut Elämät- ja MC Taalasbiili-ohjelmista.
Filmografia > Ohjaajana tai tuottajana

| Vuosi | Elokuva / Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1995 | Kasvoton mies | avustava ohjaaja |
| 1998 | Säädyllinen murhenäytelmä | tuottaja |
| 1999–2000 | Ratikka-Raimo | tuottaja |
| 1999–2001 | Pulkkinen | tuottaja |
| 2000 | Don’t Push the River | tuottaja |
| 2001–2002 | Benner & Benner | tuottaja |
| 2002 | Heinähattu ja Vilttitossu | tuottaja,  käsikirjoitus |
| 2003 | Partanen | tuottaja |
| 2004 | Kukkia ja sidontaa | tuottaja |
| 2004–2008,  2011–2012 | Salatut elämät | tuottaja |
| 2005, 2006, 2008 | Salatut elämät | ohjaaja |
| 2006 | Rock’n Roll Never Dies | tuottaja |
| 2006 | Seppo Goes Shakespeare | tuottaja |
| 2008 | Romeo & Rafael Desperados | tuottaja |
| 2008 | Myrsky | käsikirjoitus |
| 2008–2010 | Kotikatu | vastaava tuottaja |
| 2008, 2009, 2010 | Kotikatu | ohjaaja |
| 2011 | Isän kuolema | tuottaja |
| 2011–2012 | Tuuliranta | ohjaaja, tuottaja |
| 2012 | Nightmare – painajainen merellä | ohjaaja, tuottaja |
| 2013–2023 | Salatut elämät | vastaava tuottaja |
| 2013 | Young Man, Cash Man | vastaava tuottaja |
| 2014 | Young Girl, Dream Girl | vastaava tuottaja |
| 2014 | Nightmare 2 – Painajainen jatkuu | ohjaaja |
| 2015 | Satula | vastaava tuottaja |
| 2016 | Bikineitä ja timantteja | vastaava tuottaja |
| 2016–2017 | Pihlajakadun tuhmat tädit | vastaava tuottaja |
| 2018–2020 | Pihlajasatu | vastaava tuottaja, ohjaaja (2 jaksoa) |
| 2018 | Pahainpäivä | vastaava tuottaja |
| 2018 | Soppatykkimiehet | vastaava tuottaja |
| 2018–2019 | Kämppä tyhjänä | vastaava tuottaja |
| 2019 | MC Taalasbiili | vastaava tuottaja |
| 2019 | Tuuliranta | vastaava tuottaja |
| 2019 | Ullalla on asiaa | ohjaaja, käsikirjoitus |
| 2019– | Rantabaari | vastaava tuottaja, alkuperäisidea |
Filmografia > Näyttelijänä

| Vuosi | Elokuva / Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1990 | Rundi | Taiston vaimon rakastaja |
| 1991 | Zombie ja Kummitusjuna | parturi |
| 1992 | Kuka on Joe Louis? | metronkuljettaja |
| 1993 | The last border - viimeisellä rajalla | Biker |
| 1995 | Suolaista ja makeaa | taksikuski |
| 2001 | Benner & Benner  | asemies |
| 2004 | Pelkovaara | Kurt Knabel |
| 2008 | Romeo & Rafael Desperados | Fancha Saladin |
| 2012 | Salatut elämät | remonttimies |
| 2014, 2023 | Salatut elämät | Skäbä |
| 2019 | MC Taalasbiili | Skäbä |
Aiheesta muualla

Marko Äijö Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marko Äijö Elonetissä.
Skäbä Hard Rock Band Spotifyssä
| n k Marko Äijö |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Nightmare – painajainen merellä (2012)  Nightmare 2 – Painajainen jatkuu (2014) 
TV-sarjat (ohjaus):  Salatut elämät (2005–2008)  Kotikatu (2008–2010)  Tuuliranta (2011)  Pihlajasatu (2018)  Ullalla on asiaa (2019) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Eno oli urheilumiehiä (1994) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Ruskonselkä

| Ruskonselkä |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Ruskonselkä korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Korvensuoran suuralue
Koordinaatit:  65°02′55″N, 025°34′34″E
Kaupunginosa nro:  84
Väkiluku:  10  31.12.2023
Työpaikkoja:  3 733 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Ruskonselkä
Ruskonselkä on kaupunginosa Oulun keskustan koillispuolella, noin kuusi kilometriä keskustasta pohjoiseen. Asukkaita Ruskonselällä on 15. Kaupunginosa rajoittuu koillisessa Heikinharjuun, kaakossa Kuusamontiehen (valtatie 20) ja lounaassa Ruskoon. Alueena Ruskonselkä käsittää pääasiallisesti pienen ja keskisuuren teollisuuden tuotantolaitoksia. Ruskonselän voidaan sanoa olevan Ruskon kaupunginosan luonteva itäinen jatke.
5. kesäkuuta vuonna 2024 Ruskonselän alueella sijaitseva teollisuushalli syttyi palamaan. Hallissa säilytettiin helposti syttyvää jätettä ja läheinen Kiertokaaren jätekeskus suljettiin asiakkailta. Palo levisi viereiselle tontille, mutta asuinalueen puuttumisen vuoksi ihmisille ei ollut suurta vaaraa. Paikalla oli yleisöä sekä 16 pelastuslaitoksen yksikköä ja savupilvi näkyi kilometrien päähän.
Liikenneyhteydet

Julkinen liikenne rajoittuu Kuusamontietä kulkeviin linja-autovuoroihin.
Alueen pääväylä on Kuusamontien suuntainen Konetie, jonka varrelle pääosa teollisuuslaitoksista on sijoittunut. Suoraa yhteyttä Ruskonselän alueelta valtatielle ei ole, vaan yhteydet kulkevat Laanilan ja Hönttämäen liittymien kautta. Oulun rautatieasemalta Ruskonselkään on myös pistoraide: Ruskonselässä VR Transpointin viimeinen asiakas oli NK Cables. Junaliikenne Ruskonselälle on loppunut vuonna 2010, ja rata on nykyisin poikki useasta kohdasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruskonselkä Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Monityydyttymätön rasvahappo

Triglyseridi on mikä tahansa glyserolin esteri, jossa kaikki kolme hydroksyyliryhmää ovat esteröityinä rasvahapoilla.
Tyydyttymätön rasvahappo
Kertatyydyttymätön rasvahappo
Monityydyttymätön rasvahappo
Transrasva
Omega-rasvahapot:
ω−3
ω−6
ω−7
ω−9
Tyydyttynyt rasvahappo
Katso myös
Rasvahappo
Välttämätön rasvahappo
Luettelo monityydyttymättömistä rasvahapoista
n
k
Monityydyttymättömät rasvahapot (PUFA) ovat varsinkin kasvirasvoissa esiintyviä rasvahappoja, joiden hiiliketjussa on vähintään kaksi kaksoissidosta. Jokaista kaksoissidosta kohti molekyylissä on kaksi vetyatomia vähemmän kuin vastaavassa tyydyttyneessä rasvahapossa, jossa on yhtä monta hiiliatomia.
Kaksoissidosten määrä, sijainti ja konfiguraatio määrittelevät rasvahapon fysikaaliset  ominaisuudet. Monityydyttyneet rasvahapot esimerkiksi hapettuvat herkemmin kuin tyydyttyneet ja yksittäistyydyttymättömät.
Luonnon rasvahapoissa kaksoissidokset ovat yleensä cis-muotoa. Cis-muotoinen kaksoissidos aiheuttaa rasvahapon hiiliketjuun mutkan, mutta trans-muotoinen kaksoissidos on suora. Mitä enemmän rasvahapossa on kaksoissidoksia, sitä alempi on sen sulamispiste.
Välttämättömät n-3- ja n-6-sarjan rasvahapot kuuluvat monityydyttymättömiin rasvahappoihin. Välttämättömät n-3-sarjan rasvahappot ovat alfalinoleenihappo (ALA) ja n-6-sarjan rasvahappo linolihappo. Linolihappo on ihmisravinnon yleisin tyydyttymätön rasvahappo. Linoli- ja alfalinoleenihappo muuntuvat kudoksissa 20- ja 22-hiilisiksi eli pitkiksi ja korkeasti tyydyttymättömiksi rasvahapoiksi (engl. highly unsaturated fatty acid, HUFA).
Toinen nimitys monityydyttymättömille rasvoille on polytyydyttymättömät rasvahapot.
Linolihappo
Tarve ja saanti

Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan aikuisilla ja yli 2-vuotiailla lapsilla monityydyttämättömien rasvahappojen osuus energiansaannista tulisi olla 5–10 E%, josta n-3-rasvahappojen suositeltava osuus on 1 E%. Alle 2-vuotiailla suositus vaihtelee iän mukaan.
Länsimaiden asukkaiden omega 6 -rasvahappojen saanti on lisääntynyt niin paljon, että omega kuutosta saadaan nykyisin 12–20 enemmän kuin omega kolmosta, vaikka niiden saanti saisi olla enintään viisi kertaa suurempaa.
Finravinto 2007 -tutkimuksen mukaan suomalaiset saavat monityydyttämättömiä rasvahappoja keskimäärin: naiset 10,4 g/vrk ja miehet 14,7 g/vrk eli energiasta naiset 5,7 E% ja miehet 5,9 E%. Suurimmalla osalla väestöstä saanti on suositusten mukaista. Suomalaisten monityydyttämättömistä rasvahapoista yli puolet saadaan ravintorasvoista (kasviöljyt ja margariinit). Seuraavaksi yleisin lähde on liha. .
| öljy | painoprosenttia |
| --- | --- |
Hampunsiemenöljy: 80
Auringonkukkaöljy: 63
Soijaöljy: 59
Maissiöljy: 54
Rypsiöljy: 33
Rypsiöljy, kylmäpuristettu: 30,5
Oliiviiöljy, kylmäpuristettu: 15
Oliiviöljy: 11
Palmuöljy: 9,5
Äidinmaito sisältää sitä enemmän monityydyttymättömiä rasvahappoja, mitä enemmän äiti nauttii niitä ravinnossaan. Niiden osuus ei vaikuta kuitenkaan lapsen kasvunopeuteen.
Fysiologiset vaikutukset

Runsas monityydyttämättömien rasvahappojen saanti pienentää sekä LDL- että HDL-hiukkasten kuljettaman kolesterolin määrää.
Terveysvaikutukset

Monet viime vuosina julkaistut tutkimukset viittaavat siihen, että monityydyttymättömien rasvojen kuumennuksen yhteydessä syntyvä HNE eli 4-hydroksinonaali (4-hydroksi-trans 2-nonenaali ta 4-hydroksi-trans-2-nonenaali on suuressa roolissa esimerkiksi metabolisen oireyhtymän, diabeteksen, sydän- ja verisuonitautien, neurologisten ja immunologisten sairauksien sekä korkeaan ikään liittyvien rappeumasairauksien synnyssä.
Terveysvaikutukset > Sydänterveys

Monityydyttymättömien teollisten transrasvojen on todettu lisäävän merkittävästi sydäntautien riskiä. Vuonna 2004 julkaistussa naisilla tehdyssä suomalaistutkimuksessa havaittiin, että tmonityydyttymättömän rasvan lisääminen lisäsi terveydelle haitallista hapettunutta LDL-kolesterolia.
Väestötutkimuksissa on havaittu, että veren HUFA:n kokonaismäärän suhteessa omega-6-peräiseen HUFA:an pitäisi olla korkeintaan 1/2:een optimaalisen sydänterveyden kannalta. HUFA-rasvahapot ovat linoli- ja alfalinoleenihapoista muodostuvia korkeasti tyydyttymättömiä rasvahappoja. Tämä saavutetaan joko vähentämällä ravinnon omega 6 -rasvahappojen määrää tai lisäämällä omega 3 -rasvahappojen määrää.
Terveysvaikutukset > Rasvamaksa

Vuonna 2021 julkaistussa kiinalaistutkimuksessa havaittiin, että eniten monityydyttymättömiä rasvahappoja nauttivalla väestöneljänneksellä esiintyy yli kolme kertaa enemmän ei-alkoholiperäistä rasvamaksaa kuin vähiten nauttivilla. Riski alkaa lisääntyä voimakkaasti päiväsaannin ylittäessä 19 grammaa. Tutkimuksen osanottajamäärä oli 1068 henkeä ja rasvamaksan muut riskitekijät vakioitiin.
Terveysvaikutukset > Haimasyöpä

Vuonna 2020 julkaistussa iranilaistutkimuksessa havaittiin, että se väestökolmannes, jonka veressä oli eniten monityydyttymättömiä rasvahappoja, sairastui haimasyöpään lähes neljä kertaa useammin kuin se kolmannes, joiden veressä oli vähiten monityydyttymätöntä rasvaa.
Terveysvaikutukset > Muut sairaudet

Monityydyttymättömässä ruokaöljyssä uppopaistetun ruoan runsasta nauttimista pidetään yhtenä merkittävimmistä kakkostyypin diabeteksen ja Alzheimerin taudin riskiä lisäävistä tekijöistä.
Historiaa

Valtion ravitsemusneuvottelukunnan vuoden 1987 ravitsemussuosituksissa painotettiin monityydyttymättömien rasvahappojen saannin tärkeyttä. Kuopion yliopiston kliinisen ravitsemustieteen laitoksella suositeltiin kuitenkin vuonna 1993, että monityydyttymättömien rasvahappojen saanti olisi enintään kolmannes nautitun kokonaisrasvan määrästä.
Aiheesta muualla

Fineli: Monityydyttämättömien rasvahappojen lähteet ruoka-aineissa