stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oulun Tarmo
Aiheesta muualla

Oulun Tarmon kotisivut
| n k Oulun urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Castrenin kenttä  Heinäpään jalkapallohalli  Heinäpään urheilukeskus  Iinatin moottoriurheilukeskus  Kisakangas  Linnanmaan jäähalli  Linnanmaan liikuntahalli  Lintulan urheilukeskus  Ouluhalli  Oulun jäähalli  Oulun uimahalli  Oulun urheilutalo  Äimäraution ravirata  Raatin liikuntakeskus  Raatin stadion  Raksilan pesäpallostadion  Sankivaaran golfkenttä  Virpiniemi 
Urheiluseurat:  AC Oulu  Haukiputaan Pallo  IFK Uleåborg  Jalkapalloseura Hercules  Jalkapalloseura Iltatähti  K&C  Kellon Työväen Urheilijat  Kiekko-Oulu  Kiimingin Kiekko-Pojat  KISE  Kuivasjärven Aura  Laivakankaan Futis Klubi  Laser HT  Lentopalloseura Etta  Lintulammen Palloseura  FC NETS  Merikoski SBT  Northern Lights  Oulun Floorball Club  Oulun Harrastefutis  Oulun Hiihtoseura  Oulun Jalkapalloklubi  Oulun Jousimiehet  Oulun Judokerho  Oulun kendoseura Hokufuu  Oulun Kärpät  Oulun Lippo  Oulun Luistelukerho  Oulun Luistinseura Jalkapallo  Salibandy  Oulun Merenkävijät  Oulun Naisfutis  Oulun NMKY  FC Oulun Pallo  Oulun Palloseura Jalkapallo  Jääpallo  Oulun Purjehdusseura  Oulun Pyrintö  Oulun Rotuaarin Pallo  Oulun Tarmo  Oulun Työväen Palloilijat  Oulun Työväen Pursiseura  Oulun Uinti  Oulujoen Kiekko  Oulunsalon Pallo  Oulunsalon Vasama  Pateniemen Vesa  ProSki Oulu  RB-Oulu  SK Pohjantähti  SS Rankat Ankat  Sun Volley Oulu  Taekwon-Do Akatemia  Telemark Team  Team FC Uleåborg  Tervarit  Villan Pojat  Yli-Iin Naseva  Ylikiimingin Nuijamiehet 
Urheilutapahtumat:  Oulu Ocean Race  Oulun Tervahiihto 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Nimetatsepaami

| --- | --- |


Nimetatsepaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-metyyli-7-nitro-5-fenyyli-3H-1,4-bentsodiatsepin-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 2011-67-8
ATC-koodi: N05CD15
PubChem CID: 4496
Kemialliset tiedot
Kaava: C16H13N3O3 
Moolimassa: 295.3 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 95 %
Metabolia: Renaalinen
Puoliintumisaika: 14–30 tuntia
Ekskreetio: Hepaattinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: Oraalinen
Nimetatsepaami on keskinopeasti vaikuttava hypnoottinen bentsodiatsepiinijohdannainen lääkeaine.
Kemikaalin syntetisoi enimmäisen kerran Hoffmann-La Rochen tutkijatiimi vuonna 1962.lähde? Sillä on hypnoottinen, ahdistusta poistava, sedatiivinen ja lihaksia rentouttava vaikutus.lähde? Nimetatsepaami ehkäisee myös kouristuksia. Sitä myydään 5mg tabletteina tuotenimillä Erimin ja Lavol.lähde?selvennä
Nimetatsepaamia markkinoidaan yleensä lyhytaikaiseen käyttöön vaikeaan unettomuuteen potilailla, joilla on vaikeuksia vaipua uneen ja joilla esiintyy kesken unen heräilyä öisin.lähde? Sen japanilainen valmistaja Sumimoto Japan on lopettanut Erminin valmistuksen marraskuussa 2015.lähde? Potilaille, jotka ovat käyttäneet Eriminiä, on siirrytty käyttämään muita bentsodiatsepiineja kuten etitsolaamia tai flunitratsepaamia.lähde?
Kemikaali on kaikkein nopeavaikutteisin oraalisesti annosteltava bentsodiatsepiini, ja hypnoottiset vaikutukset tulevat esiin tyypillisesti 15–30 minuutin sisällä lääkeannoksen ottamisesta.lähde? Se hajoaa elimistössä nitratsepaamiksi, jota käytetään myös unilääkkeenä.lähde? Nimetatsepaami on myös pitkävaikutteinen lääkeaine.lähde?
Nimetatsepaamilla on voimakas riippuvuuspotentiaali.lähde?
Aiheesta muualla

PubChem: Nimetazepam (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Nimetazepam (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Nimetazepam (englanniksi)
ChemBlink: Nimetazepam (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nimetazepam
Unilääkkeet
| --- | --- |
GABAAR PAM:t:  Bentsodiatsepiinit: brotitsolaami* • estatsolaami* • etitsolaami* • flunitratsepaami* • fluratsepaami • haloksatsolaami* • kvatsepaami • lopratsolaami • lormetatsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • triatsolaami; Nonbentsodiatsepiinit: estsopikloni* • tsaleploni • tsolpideemi • tsopikloni
Muut:  Melatoniinireseptorimodulaattorit: agomelatiini • melatoniinivalmisteet • ramelteoni* • tasimelteoni*; Oreksiinireseptoriantagonistit: daridoreksantti* • lemboreksantti* • suvoreksantti*; Karbamaatit (esim.meprobamaatti‡) • Masennuslääkkeet: amitriptyliini • doksepiini • mianseriini • mirtatsapiini • nefatsodoni‡ • tratsodoni • trimipramiini; fenibuutti • kava • kloraalihydraatti • klometiatsoli • niapratsiini* • paraldehydi • valeriaana
‡ markkinoilta poistettu lääke, * ei myynnissä Suomessa
Kouristuksen estolääkkeet
| GABAergiset |
| --- | --- |
GABAAR PAM:  Barbituraatit: barbeksakloni • fenobarbitaali • metarbitaali • metyylifenobarbitaali • pentobarbitaali • primidoni • Karbamaatit: felbamaatti • Bentsodiatsepiinit: diatsepaami • klobatsaami  • klonatsepaami • kloratsepaatti • loratsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • Muut: bromidi (kaliumbromidi, natriumbromidi) • imepitoiini • paraldehydi • stiripentoli
GABA-T -inhibiittorit:  Rasvahapot (ja liittyvät): valproaatti • valpromidi • valproaatti pivoksiili • vigabatriini
Muut:  GABAR-reseptorinaktivoijat: progabidi • GAT-1 -inhibiittorit: tiagabiini
| Kanavamodulaattorit |
| --- | --- |
Natrium-salpaajat:  Hydantoiinit: etotoiini • fenytoiini • fosfenytoiini • mefenytoiini • Karboksamidit: eslikarbatsepiiniasetaatti • karbamatsepiini • okskarbatsepiini • Muut: lakosamidi • lamotrigiini • rufinamidi • topiramaatti • tsonisamidi
Kalsium-salpaajaat:  Oksatsolidiinidionit: etadioni • parametadioni • trimetadioni • Suksinimidit: etosuksimidi • fensuksimidi • mesuksimidi • Gabapentinoidit: gabapentiini • pregabaliini
Kalium-avaajat:  retigabiini
| Muut |
| --- | --- |
Hiilihappoanhydraasi-inhibiittorit:  Sulfonamidit: asetatsolamidi • etoksotsolamidi • sultiaami
Muut:  beklamidi • brivarasetaami • etirasetaami • kannabidioli • levetirasetaami • perampaneeli
Käännös suomeksi
Copa América 2024

Copa América 2024 oli 48. Copa América. Turnaus järjestettiin Yhdysvalloissa 20. kesäkuuta – 14. heinäkuuta 2024, ja sen järjestivät yhdessä CONMEBOL ja CONCACAF.
Yhdysvallat isännöi turnausta toista kertaa Copa América Centenarion jälkeen vuodelta 2016. Argentiina oli puolustava mestari. Finaali pelattiin 14. heinäkuuta 2024 Hard Rock Stadiumilla, Miami Gardensissa, Floridassa.
Osallistujamaat

Turnauksessa on kuusitoista joukkuetta – kymmenen CONMEBOLista ja kuusi CONCACAFista. Kaikki kymmenen CONMEBOL-maajoukkuetta olivat oikeutettuja osallistumaan.
Kuusi CONCACAFin osallistujaa selviytyi kauden 2023–24 CONCACAF Nations Leaguen kautta. Joukkueet ovat neljä A-liigan puolivälierän voittajaa ja kaksi pudotuspelikierroksen voittajaa neljän hävinneen neljännesfinalistin välillä.. Toisin kuin Copa América Centenario, Yhdysvallat ei päässyt automaattisesti, vaikka se oli isäntä, mutta varmisti silti paikan yhdeksi liigan A neljännesvälierien voittajista, kun se voitti Trinidad ja Tobago yhteistuloksilla 4–2.
| CONMEBOL (10 joukkuetta) | CONCACAF (6 joukkuetta) |
| --- | --- |
  Argentiina   Bolivia   Brasilia   Chile   Kolumbia   Ecuador   Paraguay   Peru   Uruguay   Venezuela:   Jamaika  (2023–24 CONCACAF Nations Leaguen finalisti)   Meksiko  (2023–24 CONCACAF Nations Leaguen finalisti)   Panama  (2023–24 CONCACAF Nations Leaguen finalisti)   Yhdysvallat  (2023–24 CONCACAF Nations Leaguen finalisti)   Kanada  (Vuoden 2024 Copa América -karsintaottelun voittaja)   Costa Rica  (Vuoden 2024 Copa América -karsintaottelun voittaja)
Pelipaikat

Avausottelu pelataan Mercedes-Benz Stadiumilla Atlantassa, Georgiassa, kun taas finaali pelataan Hardrock Stadiumilla Hard Rock Stadiumilla Miami Gardensissa Floridassa. Molemmat paikat julkistettiin 20. marraskuuta 2023.Kaikki muut tapahtumapaikat valittiin ja julkistettiin 4. joulukuuta 2023, kaksi viikkoa sen jälkeen, kun avajaiset ja lopulliset tapahtumapaikat vahvistettiin.
Tsolatsepaami

| --- | --- |

Tsolatsepaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-(2-fluorifenyyli)-1,3,8-trimetyyli-6H-pyratsolo[3,4-e][1,4]diatsepin-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 31352-82-6
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 35775
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H15N4FO 
Moolimassa: 286,304 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Tsolatsepaami on bentsodiatsepiinijohdannainen lääkeaine.lähde? Sitä käytetään anestesia-aineena eläinlääketieteessä.lähde? Tsolatsepaamia annosteltaessa käytetään yleensä - käyttötarkoituksesta riippuen - tiletamiinia tai ksylatsiinia.lähde?
Tsolatsepaamin keksivät A. de Wald ja Donald E. Butler ja se on lopputulos hyvin yksityiskohtaisesta bentsodiatsepiinien tutkimisesta vuonna 1969.lähde?
Tsolatsepaami yhdistettynä tiletamiiniin sopii hyvin suurten villieläinten kuten gorillojen ja jääkarhujen nukuttamiseen, ja sillä on todettu olevan huomattavasti vähemmän haittavaikutuksia kuin ketamiinilla.
Aiheesta muualla

PubChem: Zolazepam (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Koutokeino

Koutokeino (pohjoissaameksi Guovdageaidnu, norj. Kautokeino, kveeniksi Koutokeino) on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Asukkaista valtaosa on saamelaisia ja kunta on saamelaisuuden keskuspaikka. Koutokeinossa oli vuoden 2023 alussa 2 847 asukasta ja se on 9 707,34 neliökilometrin laajuinen, mikä tekee siitä Norjan suurimman kunnan pinta-alan mukaan.
Nimi

Kunnan suomenkielinen nimi Koutokeino tulee pohjoissaamenkielisestä nimestä Guovdageaidnu. Kunnan norjankielinen nimi Kautokeino puolestaan pohjautuu suomenkieliseen nimeen.
Guovdageaidnu tarkoittaa suomeksi keskitietä. Nimi saattaa tulla siitä, että Koutokeinosta on yhtä pitkä matka Alattioon (vanha markkinapaikka), Karesuvantoon, Raisiin ja Kaarasjoelle.
Maantiede

Koutokeinon kunnan pinta-ala on 9 707,34 km², joka tekee siitä Norjan suurimman kunnan pinta-alan mukaan. Kunnan rajanaapureita ovat Alattio pohjoisessa, Kaarasjoki idässä, Tromssan läänin puolella Raisi lännessä ja Naavuono koillisessa, sekä Suomen puolella Inari kaakossa ja Enontekiö etelässä.
Kolmen maan läpi kulkevan Kalottireitin toinen pää on Koutokeinossa. Koutokeinon kunnan ja sen keskustaajaman läpi virtaa alajuoksultaan Altajoeksi kutsuttu Koutokeinojoki.
Kunnan korkein vuori on Čáravárri, jonka huippu kohoaa 887 metrin korkeuteen. Metsä on lähes kokonaan koivua, ja monissa kohdin on vain paljakkaa.
Maantiede > Ilmasto

Koutokeinossa vallitsee subarktinen ilmasto, ja talvet ovat usein kylmiä ja kesät lämpimiä. Kaamos kestää noin 7 viikkoa, marraskuun loppupuolelta tammikuun puoleenväliin, ja lisäksi kesäisin on yötön yö.
Historia

Koutokeinosta muodostettiin oma kirkkoherrakuntansa vuonna 1674. Ensimmäinen kirkkoherra oli Ylitornion kirkkoherra Nicolai Ulopolitanuksen poika Johannes Nikolainpoika Tornensis. Ensimmäinen kirkko Koutokeinoon saatiin vasta seuraavan kirkkoherran, Johanneksen veljen Andreasin aikana vuonna 1701.
8. marraskuuta 1852 Koutokeinossa tapahtui Koutokeinon kansannousu, joka oli saamelaisten aloittama kansannousu norjalaisia vastaan. Kansannousun aloitti lestadiolainen äärilahko Koutokeinon hurmos.
Yhteiskunta > Politiikka

Koutokeinon pormestarina on vuodesta 2023 toiminut Flyttsamelista-puolueen Anders S. Buljo. Hän oli aiemmin ollut apulaispormestari Johan Vasaran pormestarikaudella.
Koutokeinon kunta oli vuoteen 2009 asti oma vaalipiirinsä saamelaiskäräjävaaleissa, mutta siitä lähtien se on ollut osa Ávjovárrin vaalipiiriä yhdessä Kaarasjoen ja Porsangin kuntien kanssa.lähde? Muissa vaaleissa se on osa Finnmarkin vaalipiiriä.
Yhteiskunta > Talous

Koutokeinossa on kolme päivittäistavarakauppaa, joista kaksi, ketjukaupat Rema 1000 ja Coop Marked ovat keskustaajamassa, ja Nærbutikken-ketjuun kuuluva Oves Varesenter Maasin kylässä. Coop Marked -kaupan yhteydessä toimivat myös apteekki ja norjalainen alkoholijuomakauppa Vinmonopolet. Keskustassa on lisäksi norjalaisen Thon Hotel -ketjun hotelli, Kautokeino Villmarksenter -majapaikka ja Kautokeino Camping. Taajamassa on myös kaksi huoltoasemaa, ja paikallisessa kulttuurikeskuksessa on Maritex Gávpi -käsityöliike. Koutokeinossa on lisäksi kaksi ravintolaa; Boddu, Pitstop ja vielä lisäksi kahvila Kafé Vika.
Yhteiskunta > Talous > Kaivostoiminta

Koutokeinon Biedjovággissa on ollut aiemmin kaivostoimintaa. Vuonna 2010 Biedjovággin kaivosten vanha omistaja IGE Nordic myi kaivokset Arctic Gold -yhtiölle. Vuonna 2012, kun kunnanvaltuusto päätti kaivostoiminnasta, tulos oli ei. Kesäkuun neljännen ja viidennen päivän välisenä yönä Max Mackhè, joka pysyi tuntemattomana yhden vuorokauden ajan, liimasi keskustaajaman ilmoitustauluille, oviin, seiniin, valotolppiin ja muihin mahdollisiin paikkoihin protestijulisteita joiden otsikko oli «Si NEI til gruvedrift og opplev fordelen!», eli vastustusta kaivostoimintaa kohtaan. Pian sen jälkeen alueelle ilmestyi samantapaisia julisteita kaivostoiminnan puolesta, kuin oli ollut aiemmin kaivostoimintaa vastaan.lähde?
Yhteiskunta > Liikenne

Koutokeinon julkinen liikenne on vähäistä, ja melkein kaikki asukkaat omistavat henkilöauton.lähde? Koutokeinon ja Alattion välisiä busseja kulkee vuoden ympäri. Jo 1-luokkalaisten (6-vuotiaiden) koulumatkojen ollessa pisimmillään monta kymmentä kilometriä on Koutokeinossa koulubusseja, jotka liikennöivät koulujen ja asutetuimpien teiden välillä aamuisin ja iltapäivisin. Näihin minibusseihin voi tarpeen mukaan tulla kyytiin muitakin paikallisia. Koutokeinossa on takseja, mutta ei varsinaista taksiasemaa eikä taksipaikkaa. Joitain kilometrejä keskustaajamasta pohjoiseen on toisen maailmansodan aikainen lentopaikka, Koutokeinon lentokenttä, mutta sillä ei ole tällä hetkellä minkäänlaista liikennöintiä. Koutokeino on tieyhteydessä Riksvei 93:n avulla Alattioon, Riksvei 92:n avulla Kaarasjoelle, ja Norjan puolen Riksvei 93:n ja Suomen puolen Kantatie 93:n avulla Enontekiön Hettaan.
Yhteiskunta > Väestö

Koutokeinon kunnan 2 847 asukkaasta  noin kaksi kolmasosaa asuu Koutokeinon keskustaajamassa. Yksi kolmasosa asutuksesta on jakautunut eri puolille kuntaa. Maasin kylässä asuu noin 400 asukasta, ja loput kunnan asukkaista asuvat hajallaan 14 kylässä ympäri kuntaa. Koutokeinon kunnan ikäjakauma eroaa huomattavasti sekä Finnmarkin läänin että Norjan tavallisesta ikäjakaumasta, sillä kunnan väestöstä yli 50 % on alle 30-vuotiaita. Lisäksi yli 66-vuotiaita on Koutokeinossa alle puolet Norjan keskiarvosta.
| Koutokeinon kunnan väestökehitys 1769-2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1769 | 1769 |    | 412 | 412 |
| 1801 | 1801 |    | 505 | 505 |
| 1825 | 1825 |    | 493 | 493 |
| 1855 | 1855 |    | 869 | 869 |
| 1875 | 1875 |    | 738 | 738 |
| 1900 | 1900 |    | 967 | 967 |
| 1910 | 1910 |    | 984 | 984 |
| 1920 | 1920 |    | 941 | 941 |
| 1930 | 1930 |    | 1 123 | 1 123 |
| 1951 | 1951 |    | 1 559 | 1 559 |
| 1955 | 1955 |    | 1 670 | 1 670 |
| 1960 | 1960 |    | 1 863 | 1 863 |
| 1965 | 1965 |    | 2 155 | 2 155 |
| 1970 | 1970 |    | 2 507 | 2 507 |
| 1975 | 1975 |    | 2 791 | 2 791 |
| 1980 | 1980 |    | 2 855 | 2 855 |
| 1985 | 1985 |    | 2 925 | 2 925 |
| 1990 | 1990 |    | 2 953 | 2 953 |
| 1995 | 1995 |    | 3 141 | 3 141 |
| 2000 | 2000 |    | 3 063 | 3 063 |
| 2005 | 2005 |    | 2 997 | 2 997 |
| 2010 | 2010 |    | 2 949 | 2 949 |
| 2013 | 2013 |    | 2 910 | 2 910 |
Tummansiniset pylväät eivät ole tasaisin aikavälein, toisin kuin vaaleansiniset pylväät. Lähde: Statistisk Sentralbyrå
Yhteiskunta > Koulutus

Koutokeinossa on nykyään viisi opetuslaitosta. Keskustaajamassa sijaitsevat Koutokeinon ala-aste ja Koutokeinon yläaste, jotka aiotaan yhdistää hallinnollisesti yhdeksi kouluksi. Ala-asteella opetusta on erikseen sekä saameksi että norjaksi, mutta norjankielisiä luokkia on vain kaksi, 1-4 C ja 5-7 C, koska suurin osa lapsista käy saamenkielistä luokkaa. Yläasteella opetus ei ole kielellisesti jaoteltua. Keskustaajamassa on myös Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla. Kunnan koulutuksen huippu on Saamelainen korkeakoulu (pohjoissaameksi Sámi allaskuvla), jossa on noin 200 opiskelijaa ja 80 työntekijää.  Maasin kylässä on Máze lagasbirasguovddáš, jossa on peruskoulu, iltapäivätoimintaa ja päiväkoti. Maasin koulussa kaikki opetus on saameksi. Koutokeinossa Láhpoluoppalin kylässä oli myös koulu, Láhpoluoppalin koulu, mutta se lakkautettiin kesällä 2012.
Kulttuuri

Koutokeinossa vallitsee vahva saamelaiskulttuuri, ja kuntaa pidetään saamelaisuuden keskuksena. Koutokeinossa sijaitsevat mm. Saamelainen korkeakoulu (Sámi allaskuvla) ja saamelaisten kansallisteatteri Beaivváš Sámi Teáhter. Pääsiäisenä Koutokeinossa järjestetään Koutokeinon pääsiäisfestivaalit (Kautokeino påskefestival) sekä saamelainen laulukilpailu Sámi Grand Prix. Kiinnostava on myös Juhlsin hopeapaja.
Kulttuuri > Struven ketju

Koutokeinon kunnan alueella on kaksi Struven ketjun suojeltua pistettä. Ne ovat vuorenhuipuilla Luvddiidčohkka ja Bealjášvárri.
Kulttuuri > Kieli

Sekä pohjoissaamen kieli että norjan kieli ovat tasa-arvoisia. Niitä käytetään sekä saamelaisessa että julkisessa hallinnossa. Koutokeinon väestöstä yli 90 prosentilla on pohjoissaame äidinkielenään. Koutokeino oli ensimmäinen ja pitkään ainoa kunta Norjassa, jossa saame oli tasa-arvossa norjan kanssa julkisessa hallinnossa.
Kulttuuri > Vaakuna

Koutokeinon kunnanvaakunassa on kultainen kota sinisellä pohjalla. Koutokeinon kunnan vaakuna päätettiin kuninkaallisen resoluution mukaan 4. syyskuuta 1987.
Kota kuvaa kunnan saamelaista perinnettä ja kulttuuria.
Kultainen kota kuvaa saamelaisen kulttuurin rikkautta.
Sininen tausta kuvaa arktista ilmastoa ja luontoa.
Paikkoja

Nieidagorži
Biedjovággi
Paikkoja > Kyliä

Kunnan keskuskylä on Koutokeino, ja muut isot kylät ovat Maasi, Láhpoluoppal ja Ávži.
Koutokeino
Maasi
Láhpoluoppal
Ávži
Siebe
Aittijärvi
Ákšomuotki
Čunovuohppi
Soahtefielbmá
Suolovuopmi
Heammogieddi
Ádjetjohka
Guhkesluokta
Stornes
Mieron
Mierojávri
Tunnettuja henkilöitä

Maaren Aikio (1978–2018), laulaja ja joikaaja
Ann-Mari Andersen (s. 1969), laulaja
Hans Ole Eira (s. 1972), joikaaja ja poliitikko
Inger Karoline Gaup (s. 1995), laulaja
Nils Gaup (s. 1955), elokuvaohjaaja
Sara Marielle Gaup (s. 1983), joikutaiteilija
Aslak Hætta (1824–1854), kapinajohtaja
Klemet Erland Hætta (s. 1973), entinen pormestari
Håvard Klemetsen (s. 1979), yhdistetyn hiihtäjä
Lajla Mattsson Magga (s. 1942), kirjailija
Ole Henrik Magga (s. 1947), poliitikko
Máret Ánne Sara (s. 1983), kuvataiteilija
Liv Inger Somby (s. 1962), toimittaja ja kirjailija
Mons Somby (1827–1854), kapinajohtaja
Niko Valkeapää (s. 1968), laulaja-lauluntekijä
Ellen Marie Vars (s. 1957), kirjailija
Láilá Susanne Vars (s. 1976), poliitikko
Johan Vasara (s. 1988), entinen pormestari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koutokeino Wikimedia Commonsissa
Koutokeinon kunnan kotisivut
Aiheesta muualla > Tilastot

2011 Kautokeino (PDF) (Vuoden 1960 väestönlaskennan kuntavihko) Folketellingen 1960 – Kommunehefter. Statistik sentralbyrå. (norjaksi)
2011 Kautokeino (PDF) (Vuoden 1970 väestönlaskennan kuntavihko) Folketellingen 1970 – Kommunehefter. Statistik sentralbyrå. (norjaksi)
2011 Kautokeino (PDF) (Vuoden 1980 väestönlaskennan kuntavihko) Folketellingen 1980 – Kommunehefter og dokumentasjon. Statistik sentralbyrå. (norjaksi)
Grunnkretser og tettsteder (PDF) (Vuoden 1980 väestönlaskennan kuntavihkon dokumentaatio-osa) Folketellingen 1980 – Kommunehefter og dokumentasjon. Statistik sentralbyrå. (norjaksi)
2011 Kautokeino (PDF) (Vuoden 1990 väestönlaskennan kuntavihko) Folketellingen 1990 – Kommunehefter. Statistik sentralbyrå. (norjaksi)
2011 Guovdageaidnu - Kautokeino (PDF) (Vuoden 2001 väestönlaskennan kuntavihko Koutokeinosta useana tiedostona) Folketellingen 2001 – Kommunehefter. Statistik sentralbyrå. (norjaksi)
Tromssan ja Finnmarkin läänin kunnat
Alattio (Alta)
Bardu
Berlevåg
Båtsfjord
Dyrøy
Etelä-Varanki (Sør-Varanger)
Gamvik
Gratangen
Hammerfest
Harstad
Hasvik
Ibestad
Kaarasjoki (Karasjok)
Kaivuono (Kåfjord)
Kalsa (Karlsøy)
Koutokeino
Kierua (Skjervøy)
Kvæfjord
Lappea (Loppa)
Lavangen
Lebesby
Moseija (Måsøy)
Målselv
Naavuono (Kvænangen)
Nordkapp
Omasvuono (Storfjord)
Paatsivuono (Balsfjord)
Porsanki (Porsanger)
Raisi (Nordreisa)
Raisivuono (Sørreisa)
Salangen
Senja
Teno (Tana)
Tromssa
Uuniemi (Nesseby)
Vesisaari (Vadsø)
Vuoreija (Vardø)
Yykeä (Lyngen)
Norjan läänit | Norja
Koutokeinojoki virtaa keskustaajaman läpi.
Koutokeinon ydinkeskusta.
Saamelainen keskiasteen koulu ja poronhoitokoulu
Koutokeinon kirkko
Beaivváš-saamelaisteatteri
Kultainen kota kuvaa saamelaisen kulttuurin rikkautta.
Nieidagorži on koski Koutokeinojoessa, reilut 30 km pohjoiseen kunnan keskustasta.
Ippe Kätkä

Ippe Kätkä Royalsin rumpalina Kaivopuistossa 1976.
Ismo Paavo Matias ”Ippe” Kätkä (s. 19. maaliskuuta 1948 Seinäjoki) on suomalainen rumpali, miksaaja ja äänilevytuottaja. Hän on soittanut muun muassa yhtyeissä Anssi Tikanmäki Filmorchestra, Royals, Pekka Pohjola Group, Ippe Kätkä Band, Krakatau, Woodoo, Heru, Jazzgansters ja Galaxy.
Ippe Kätkä on toiminut myös sessiomuusikkona ja soittanut muun muassa Kirkan, Juice Leskisen, Ismo Alangon, Anneli Saariston, Albert Järvisen, Pave Maijasen ja Veltto Virtasen taustayhtyeissä.
Kätkä on tehnyt musiikkia televisio-ohjelmiin, dokumenttielokuviin, kuunnelmiin, näytelmiin ja nykytanssiteoksiin. Hän sai työryhmineen vuoden parhaan radio-ohjelman Koura-palkinnon 1998 kuulokuvasarjasta Pultava.
Baptismi Alankomaissa

Alankomaiden baptismi on hollantilainen vapaakirkollinen liike. Baptistisena kirkkokuntana Alankomaissa toimii baptististen ja lähetyskirkkojen liitto Unie-ABC, johon kuuluu 135 seurakuntaa ja noin 15 500 jäsentä.
Historia

Baptismi levisi varhain Saksasta muulle saksankieliselle väestöalueelle. Alankomaiden baptismi oli läheisessä yhteydessä saksalaisiin baptisteihin. Ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1845, mutta kasvu lähti hitaasti liikkeelle. Vuonna 1881 hollannin baptistit loivat yhdyskuntajärjestön, minkä jälkeen työ lähti kehittymään vilkkaammin.
1970-luvun lopussa liikkeen jäsenmäärä oli noin 7 000 henkilöä. Hollannin baptistipastoreiden koulutus on tapahtunut osaksi Hampurin teologisessa seminaarissa ja osaksi englantilaisissa seminaareissa.
Eden baptistikirkko "De Goede Herder".
Cunninghamin laki

Cunninghamin laki (engl. Cunningham's law) on laki, jonka mukaan ”paras tapa saada oikea vastaus Internetissä ei ole kysyä kysymystä, vaan kirjoittaa väärä vastaus”.
Ward Cunningham itse lievensi vuonna 2015 omistajuuttaan lakiin (tai suhtautuu lakiin epävarmasti) kutsumalla sitä ”vääräksi lainaukseksi, joka kumoaa itsensä levittäytymällä internetissä” ja sanomalla, että hän ”en ole milloinkaan ehdottanut kysymyksen esittämistä väärällä vastauksella”.