stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lastenpsykiatria
Ongelmat

Häiriötasoisista oireista on aina selvää ja pitkäaikaista haittaa lapselle päivittäisissä toiminnoissa iänmukaisella vertailutasolla. Rajanveto häiriötasoisen oireen ja normaalin vaihtelun välillä on kuitenkin loppujen lopuksi keinotekoista ja olennaisempaa onkin arvioida sitä hyötyä, joka häiriön toteamisesta ja hoitamisesta olemassaolevilla menetelmillä olisi odotettavissa kussakin tilanteessa.
Pikkulapsipsykiatriassa on käytetty 0–3-vuotiaiden lasten tutkimisessa ns. DC:0-3R-luokitusta, johon kuuluvat seuraavat pääluokat:
Traumaperäinen stressihäiriö
Deprivaatio/kaltoinkohteluhäiriö
Mielialahäiriö
Pitkittynyt surureaktio
Varhaislapsuuden ahdistus
Varhaislapsuuden masennus
Sekamuotoinen emotionaalisen ilmaisun häiriö
Sopeutumishäiriö
Aistitoimintojen säätelyhäiriö
Yliherkkä säätelyhäiriö
Alireagoiva säätelyhäiriö
Aistiärsykkeitä etsivä, impulsiivinen säätelyhäiriö
Nukkumiskäyttäytymisen häiriö
Nukahtamisen häiriöt
Nukkumisen häiriöt
Syömiskäyttäytymisen häiriö
Vuorovaikutuksen ja kommunikaation häiriö
Laaja-alainen kehityshäiriö
Muut häiriöt
Lasten erityisiin taitoihin liittyviä kehityshäiriöitä ovat muun muassa
ääntämishäiriö
kielellinen erityisvaikeus
kehityksellinen änkytys
pragmaattinen kielihäiriö
lukemis- ja/tai kirjoittamiskyvyn häiriö (lukihäiriö)
laskemiskyvyn häiriö
motorinen kehityshäiriö
monimuotoinen kehityshäiriö
Sosiaaliseen vuorovaikutukseen painottuvia häiriöitä ovat muun muassa autismikirjon häiriö, valikoiva puhumattomuus ja lapsuuden kiintymyssuhdehäiriö. Yleisin kehityksellinen neuropsykiatrinen häiriö on ADHD eli aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö. Enemmän lastenneurologiaan liittyvät tic-oireet ovat myös lapsilla varsin tavallisia. Kun näitä harvemmin esiintyy laajasti ja pitkäaikaisesti voi olla kyse Touretten oireyhtymästä.
Käytöshäiriöihin kuuluu erilaista laajaa, pitkäaikaista ja toimintakykyä heikentävää käytöstä, joka liittyy piittaamattomuuteen toisten hyvinvointia ja yhteisön sääntöjä kohtaan. Lasten uhmakkuushäiriössä on vastahankaista, uhmaavaa ja vihamielistä käytöstä ikätasosta poikkeavalla tavalla. Tunnekylmään käytöshäiriöön liittyy lisäksi syyllisyyden, katumuksen ja empatian tunteen puute sekä pinnallisuus, vastuunkannon vaikeus ja huijaaminen ja manipulointi. Nämä häiriöt varhaislapsuudessa ennustavat myöhempää rikollisuutta, päihteiden käyttöä ja muita psykososiaalisia ongelmia.
Lapsilla voi olla myös muita psykiatrisia ongelmia kuten
ahdistuneisuushäiriöt
mielialahäiriöt (masennus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö)
päihde- ja muut riippuvuudet
syömishäiriöt
traumaperäinen stressihäiriö
sopeutumishäiriö
psykosomaattiset häiriöt
itsetuhoisuus
Menetelmät > Ehkäisy

Lasten mielenterveyttä voidaan vahvistaa yhteiskunnan jokaisella tasolla. Erityisesti negatiivisten riskitekijöiden kasaantumista on oleellista ehkäistä, mutta myös positiivisia psyykkistä sitkeyttä lisääviä tekijöitä voidaan pyrkiä vahvistamaan.
Riskitekijöihin kuuluvat muun muassa
varhaiset päihdekokeilut
yksinäisyys, kaltoinkohtelu, syrjintä ja kiusatuksi joutuminen
lapsen ja vanhempien somaattiset sairaudet
vanhempien psyykkiset häiriöt
vanhempien kypsymättömyys, kuten tietämättömyys lapsen tarpeista
poikkeavat kasvatustavat ja -asenteet
toistuvat erot ja menetykset
köyhyys, työttömyys, epätasa-arvo
väkivalta, sota ja luonnonkatastrofit
Suojatekijöihin kuuluvat taas esimerkiksi
ongelmanratkaisukyky
aiemmat selviytymisen ja onnistumisen kokemukset
vanhemman tai muiden aikuisten tarjoama tuki
hyvät sisarus- ja kaverisuhteet ja menetyksiä korvaavat suhteet
Menetelmät > Tutkiminen

Lastenpsykiatria perustuu tietämykseen lapsuusiän keskimääräisestä psyykkisestä ja somaattisesta kehityksestä ja tämän yksilöllisestä vaihtelusta. Tärkeitä psyykkisen kehityksen osa-alueita ovat muun muassa tunteiden säätely, käyttäytymisen säätely, sosiaaliset ja viestintätaidot, tietojenkäsittely, moraali ja vanhemmilla seksuaalisuus. Somaattiseen kehitykseen kuuluvat esimerkiksi kasvu ja aivojen kehitys sekä vanhemmilla sukupuolielimistön kehitys.
Lastenpsykiatrisessa tutkimuksessa voidaan kerätä tietoa
haastattelemalla lasta, vanhempia ja huoltajia vapaasti ja kyselylomakkeiden ja rakenteisten menetelmien avulla
kirjallisesti lapsen päiväkodista, koulusta tai muilta aikuisilta
havainnoimalla lasta ja tämän vanhempia vapaasti vastaanoton aikana istuessa tai leikkiessä
havainnoimalla lapselle annettujen tehtävien suorittamista (esim. piirrostehtävät)
somaattisilla tutkimusmenetelmillä kuten neurologisella tutkimisella ja laboratorio- ja kuvantamistutkimuksilla
Luotettavan arvion tekemiseksi tarvitaan yleensä useita tapaamiskertoja. Ensimmäisellä kerralla on tärkeää luoda lapseen ja hänen vanhempiinsa luottamuksellinen yhteistyösuhde.
Yli 5-vuotiaat voivat usein jo itse kertoa elämästään. Kouluikäisille voidaan jo esittää yksinkertaisia kysymyksiä esimerkiksi
toimeentulosta kavereiden ja perheen kanssa, riitelystä ja sääntöjen noudattamisesta
suuttumisesta, surusta, alakulosta, pelosta, hermostuneisuudesta
riittämättömyyden tunteesta ja itsetunnosta
Lapsen vanhemmilta tai muilta aikuisilta kerättyyn oleelliseen tietoon voivat kuulua ainakin
lapsen aiemmat terveysongelmat, tutkimukset ja hoidot (raskausajalta lähtien)
lapsen nykyoireiden ja -ongelmien kulku ja näihin vaikuttavat tai yhteydessä olevat tekijät
lapsen vahvuudet
perheen tilanne, kuten asuinpaikka, työ, parisuhde, huoltajuus, muu tukiverkosto, lastensuojelu
koulun, tarhan tai päivähoidon tilanne, kuten luokka, opettaja ja ryhmäkoko
Menetelmät > Hoito

Lastenpsykiatriassa ehkäisevät toimenpiteet ja ongelmien hoitaminen varhaisessa vaiheessa on tehokkainta. Perheen varhaisen vuorovaikutuksen laatuun voidaan vaikuttaa raskausajasta lähtien. Äitiys- ja lastenneuvolat ja terveydenhoitajien kotikäynnit ovat tälle työlle otollisia tilaisuuksia erityisesti riskiryhmissä. Moniongelmaisissa tilanteissa saatetaan taas tarvita laajaa terveydenhuollon, sosiaalitoimen, päihdehuollon, vapaaehtoisten ja perheen verkoston yhteistyötä.
Käytöshäiriöiden hoidossa vanhempainohjausta voidaan toteuttaa tehokkaasti etähoitona. Yleensä pyritään edistämään vanhempien kyvykkyyden ja hallinnan tunnetta, myönteistä vuorovaikutusta ja lopulta lapsen sosiaalisia taitoja ja tunnesäätelyä. Ohjaus voi rakentua oppimateriaalista, ryhmäkeskustelusta, roolileikistä, tehtävistä, harjoituksista ja puhelinkeskusteluista. Hoidon voi toteuttaa perhevalmentaja.
Psykoterapeuttiset, psykososiaaliset hoitomuodot ovat ensisijaisia lastenpsykiatriassa, mutta erityisesti vakavissa häiriöissä lääkehoidon lisääminen hoitoon voi olla hyödyksi. Hoidossa on käytetty hyvin erilaisia terapiasuuntauksia aina kognitiivisesta ja ratkaisukeskeisestä terapiasta toimintaterapiaan ja luoviin terapioihin (kuten musiikkiterapia). Myös pienillä lapsilla vanhempi-lapsiterapiat ja perheterapiat voivat sisältää pedagogisia, kognitiivisia ja psykodynaamisia piirteitä. Varhaisen vuorovaikutuksen hoitoon on kehitetty lukuisia erilaisia ohjelmia. Hoitoon voidaan yhdistää myös parisuhde- ja ryhmätoimintaa.
William Clark

William Clark
William Clark (1. elokuuta 1770 – 1. syyskuuta 1838) oli yhdysvaltalainen tutkimusmatkailija, sotilas, kuvernööri ja intiaaniasiamies. Hän tuli tunnetuksi vuosina 1804–1806 tehdystä Lewisin ja Clarkin tutkimusretkestä, joka ylettyi Ranskan Louisianasta Tyynen valtameren rannikolle.
Tutkimusretkeä edeltävänä vuosikymmenenä Clark ehti palvella lähes kahden vuoden ajan yksityishenkilöistä kootuissa miliisivoimissa ennen liittymistään Yhdysvaltain vakinaiseen armeijaan 1791. Tutkimusretkikunnan paluun jälkeen Clark loi uran Missourin territorion kuvernöörinä ja intiaaniasiain viraston (BIA) ylitarkastajana.
Vuonna 1838 Clark kuoli St. Louisissa lyhyen sairauden murtamana. Hän oli kuollessaan 68-vuotias.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta William Clark Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef
Laulu rakkaudelle

| ”Laulu rakkaudelle” Yö |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : syys–lokakuu 1987, Finnvox-studio, Helsinki
 Julkaistu: 7. joulukuuta 1987
 Formaatti: 7"
 Tuottaja(t): T. T. Oksala
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Yön muut singlet
| ”Tää kesä” 1987 | ”Laulu rakkaudelle” 1987 | ”Mutta kun tulee aamu” 1988 |
Laulu rakkaudelle on joulukuussa 1987 ilmestynyt Yön single, jonka molemmat kappaleet ovat tammikuussa 1988 julkaistulta albumilta Lanka palaa. Singlellä on ensimmäistä kertaa mukana yhtyeeseen syksyllä liittynyt uusi kitaristi Juha Mielonen. Se nousi tammikuussa 1988 Suosikin singlelistalla sijalle 10.
Laulu rakkaudelle äänitettiin alun perin ilman siihen kuuluvaa Pedro Hietasen haitarisooloa, joka lisättiin tuottaja T. T. Oksalan ajatuksesta. Olli Lindholm on kertonut tehneensä kappaleen sävellyksen ja sanoituksen noin viidessätoista minuutissa ukkosmyrskyn aikana kotonaan Tampereen Armonkalliolla.  Vuonna 2013 Suvi Teräsniska teki laulusta oman versionsa albumilleen Hän tanssi kanssa enkeleiden.
Muusikot

Olli Lindholm – laulu
Juha Mielonen – kitara
Jani Viitanen – kitara
Juha Rauäng – basso, taustalaulu
Veikko Lehtiranta – rummut, taustalaulu
Pedro Hietanen – haitari (A1)
Kappaleet

Laulu rakkaudelle – 2.56 (säv. & san. Olli Lindholm)
Pojat – 3.54 (säv. & san. Olli Lindholm)
Clusium

Etruskien kaupungit. Etruskien ydinalue merkitty karttaan tummemmalla.
Clusium, etruskin kielellä Clevsin, nykyinen Chiusi, oli etruskien kaupunki ja Etrurian pohjoisosien tärkeimpiä kaupunkeja. Se oli rakennettu Chiana-joen laaksosta kohoavalle kukkulalle Trasimenusjärven länsipuolelle. Clusiumissa oli asutusta jo pronssikaudella, mutta kaupunki alkoi todella kukoistaa vasta Villanova-kaudella 800-luvulla eaa. Polttohautaus oli Clusiumissa yleistä, ja se on kuuluisa ihmisenmuotoisista kanooppiuurnistaan.
Clusium kuului etruskien 12 kaupungin liittoon.
Tarujen mukaan Rooman valloittanut kuningas Lars Porsenna oli alun perin Clusiumista. Roomalaiset kukistivat Clusiumin lopullisesti vuonna 295 eaa. Vuonna 87 eaa. kaupungista tuli roomalainen municipium.
Bente Clod

| Bente Clod> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1946 (ikä 78–79) Fredriksberg, Tanska
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Esikoisteos:  Välirikko
Aiheesta muualla
benteclod.dk
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Bente Clod (1946 Fredriksberg, Tanska) on tanskalainen kirjailija. Hän kuuluu tanskalaisen naisliikkeen keskeisiin vaikuttajiin. Hänen esikoisteoksensa on omaelämäkerrallinen Välirikko (Brud, 1977)
Suomennettu teos

Välirikko: erään kehityksen kuvaus (Brud), suom. Senta Teräsalmi, Helsinki: Kirjayhtymä 1980 ISBN 951-26-1892-3
Columbian Chemicalsin uutishuijaus

Columbian Chemicalsin uutishuijaus on vuonna 2014 Yhdysvalloissa levinnyt huijaustieto, että Columbian Chemicalsin tehtaalla St. Mary Parishissa Louisianassa on tapahtunut räjähdys. Sekä viranomaiset että yksityiset ihmiset saivat tekstiviestejä, ja myös Twitteriin alkoi levitä tietoja. Viesteissä varoitettiin myrkyllisistä kaasuista ja käskettiin pysymään sisällä. Räjäytyksen tekijäksi ilmoitettiin Isis. Tieto paljastui kuitenkin pian huijaukseksi, sillä tehtaalla ei ollut tapahtunut räjähdystä. Huijaus oli tehty hyvin taitavasti, jopa uutistoimistojen sivustoista tehtiin väärennettyjä ruutukaappauksia, ja englanninkieliseen Wikipediaan laadittiin asiasta artikkeli.
New York Timesin toimittaja Adrian Chen ryhtyi tutkimaan tapauksen taustoja, ja jäljet johtivat venäläiseen trollitehtaaseen.
Lattayökkönen

| Lattayökkönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Alaheimo::  Pensasyökköset Amphipyrinae
Suku::  Amphipyra
Laji::  tragopoginis
Kaksiosainen nimi
 Amphipyra tragopoginis  (Clerck, 1759) 
Katso myös
   Lattayökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lattayökkönen (Amphipyra tragopoginis) on loppukesän yleinen yöperhonen.
Koko ja ulkonäkö

Lattayökkönen on varsin ”tavallisennäköinen” laji, joka on kuitenkin helppo tunnistaa. Etusiivet ovat tummanruskeat mutta kauttaaltaan tumman kehnän peittämät, vain kärkiosastaan hieman vaaleammat. Siiven pinta on voimakkaasti kiiltävä. Hyvin tunnusomaisena piirteenä etusiiven keskivaiheilla on kolmesta mustasta pisteestä muodostuva kuvio. Takasiivet ovat harmaanruskeat, tyviosastaan vaaleammat. Siipiväli on 33–41 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Lattayökköstä tavataan Euroopassa Portugalista ja Britteinsaarilta läntiseen Siperiaan ja Pohjois-Intiaan. Ihmisen mukana lattayökkönen on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on yleinen laji, jota tavataan ainakin Kemin korkeudelle saakka. Perhonen lentää elokuun alusta syyskuun lopulle lennon huipun osuessa syyskuun alkuun.
Elinympäristö ja elintavat

Lattayökkönen on erityisesti kulttuuriympäristöissä viihtyvä perhonen, jota tavataan kuitenkin myös metsissä ja jopa soilla. Perhonen lentää pimeän turvin ja tulee helposti sekä valolle että syötille. Toukkia tavataan touko-kesäkuussa. Täysikasvuisena toukka laskeutuu maahan, rakentaa itselleen kotelokopan ja koteloituu sen sisään. Muna talvehtii.
Lattayökkönen lepää tunnusomaisesti siivet leveässä asennossa ja pää alaspäin. Jos lepäävää perhosta häiritään, se pakenee mieluummin juosten kuin nousee lentoon.
Ravintokasvi

Toukka on polyfagi ja elää monilla ruohovartisilla kasveilla.
Aiheesta muualla

lepiforum.de (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1258034  ADW: Amphipyra_tragopoginis  BAMONA: Amphipyra-tragopoginis  BioLib: 53638  BOLD: 20919  BugGuide: 13301  EoL: 478154  EUNIS: 311216  Fauna Europaea: 449282  Fauna Europaea (new): 0d6664a6-4d3f-478d-b830-4bd80fb4da76  GBIF: 1766210  iNaturalist: 127564  IRMNG: 10864909  ITIS: 188955  LepIndex: 262195  LoB: 5395  MaBENA: AmphiTrago  NatureServe: 2.120229  NBN: NBNSYS0000006395  NCBI: 689058  Observation.org: 9142  Open Tree of Life: 891509  Laji.fi: MX.62630
Lasikangas

Maalaismaisemaa Lasikankaalla kesällä 2017.
Pattijoki Hietalan takana.
Lasikangas eli Pattijoen Ylipää on maalaiskylä Raahen kaupungissa, entisen Pattijoen kunnan alueella. Kylän asukasmäärä on hieman yli 300 asukasta. Kaupungin keskustasta Lasikankaalle on matkaa noin 15 kilometriä, Pattijoelta noin 10 kilometriä. Kylästä voidaan erotella seuraavat maantieteelliset alueet: Tuohinnonperä, Kastellinperä, Kallionperä sekä Pihlajakangas ja Jokiperä.
Kylän läpi virtaa Pattijoki sekä Ylipäässä Pattijokeen yhdistyvä Latvalammenoja. Opasteet kylälle ovat Ylipää-nimellä, mutta nykyisin alueesta käytetty vakiintunut nimi on Lasikangas. Naapurikyliä ovat Kopsa, Mattilanperä ja Jokela.
Kylällä toimi oma koulu ja kirjasto vuoteen 2007 saakka. Kylän viimeinen kauppa, yksityiskauppa Siermala, sulki ovensa vuonna 1997.
Ylipään ja Jokelan väliselle Someronkankaan alueelle sekä Ylipään ja Kopsan väliselle Yhteisellekankaalle suunniteltiin 2010-luvulla laajoja tuulivoimapuistoja. Julkisuudessa keskusteltiin muun muassa tuulivoimaloiden haitallisesta maisemavaikutuksesta historiallisesti merkittäviin kohteisiin, joista tärkeimpänä Pattijoen Kastelli.  Tuulipuistot eivät toteutuneet, sillä Raahessa säädettiin asutuksen ja tuulivoima-alueiden väliseksi suojaetäisyydeksi kaksi kilometriä.
Historiaa > Yleistä

Alkujaan Syvänmaaksi kutsutulla kylällä alkoi aktiivinen talkootoiminta Maamiesseuran perustamisen jälkeen vuonna 1915. Tieverkkoa parannettiin ja järjestettiin erilaisia tapahtumia ja kilpailuja. Maamiesseura ylläpiti myös seurantalo Jukolaa sekä aktiivisella toiminnallaan edesautti osuuskaupan sivumyymälän avaamista kylälle.
Kaiken kaikkiaan kylällä on toiminut kolme eri kauppaa, ensimmäinen jo 1920-luvulla. Viimeinen kauppa postipalveluineen suljettiin vuonna 1997.
Ensimmäinen puhelinkeskus saatiin kylälle vuonna 1927. Puhelinkeskus toimi aluksi Pietilän talossa, josta se myöhemmin siirrettiin Jukolaan.
Maamiesseuran aktiivinen kylätoiminta hiipui vuosituhannen loppua kohden. Perustettiin uusi yhdistys, Lasikankaan kyläyhdistys, joka otti hoitaakseen Maamiesseuralle kuuluneita tehtäviä. Maamiesseuran toiminta lakkautettiin virallisesti vuonna 2007.
Historiaa > Jukola

Kylän keskustassa sijaitsi aina vuodenvaihteeseen 2003 asti alueellisesti merkittävä seurain- ja nuorisotalo Jukola, jonka historia ulottui kauas menneisyyteen: 1900-luvun alkupuolelle. Jukola oli lähes vuosisadan ajan alueen kohtauspaikka, jossa järjestettiin aikanaan myös erilaisia iltamia; tansseja ja elokuvanäytelmiäkin.
Vuosituhannen loppua kohden Jukolan rooli muuttui enemmän kohti nuorisotaloa diskoineen ja nuorteniltoineen. Ennen liikuntasalin valmistumista Ylipään koulun liikuntatunnit ja joulu- sekä kevätjuhlat pidettiin Jukolassa.
Rakennuksessa toimi myös kioski kesän ajan vuonna 2001.
Maamiesseura lahjoitti rakennuksen silloiselle Pattijoen kunnalle 1980-luvun loppupuolella. 2000-luvulle tultaessa rakennus oli päässyt ränsistymään ja olisi kaivannut remonttia. Jukolaa tarjottiin nyt Lasikankaan kyläyhdistykselle, joka ei ottanut rakennusta vastuulleen kustannussyistä. Pian tämän jälkeen rakennukseen suoritettiin kosteus- ja homevauriotutkimuksia ja se asetettiin käyttökieltoon mikrobilöydösten vuoksi.
Rakennus myytiin kyläläisten suuresta vastustuksesta huolimatta ja se poltettiin vuodenvaihteessa 2003, jolloin yksi merkittävimmistä aikakausista maalaiskylän historiassa paloi savuna ilmaan.
Historiaa > Ylipään koulu

Ylipään koululla oli vaiherikas historia; koulu aloitti toimintansa 1900-luvun taitteessa Silverin emännältä vuokratuissa tiloissa, mutta jo vuonna 1905 kuntakokous lakkautti koulun oppilasmäärän vähyyden vuoksi. Eri kylät “taistelivat” uuden kansakoulun sijaintipaikasta ja vuonna 1924 koulu aloittikin jälleen toimintansa Korkian talosta vuokratuissa tiloissa, tosin supistettuna kansakouluna.
Oman koulurakennuksen valmistuminen vei vuosia. Hanketta viivästyttivät etenkin sotavuodet ja pula-ajat. Vuonna 1948 Ylipäähän saatiin oma täydellinen kansakoulurakennus, joka kuitenkin paloi heti seuraavan vuoden kesällä. Vakuutus kattoi vahingot ja niin tontille kohosikin uusi, tilavampi koulurakennus.
Tiloissa toimi normaalin koulutyöskentelyn ohella kunnan kirjaston Ylipään sivutoimipiste.
1994 koulun yhteyteen valmistui talkoovoimin liikuntahalli kerhotiloineen. Pattijoen kunta varasi hallin materiaalikustannuksiin 558 000 markkaa ja lupautui kustantamaan liittymismaksut ja vesi- ja viemäröintikustannukset. Näihin kustannuksiin ei sisältynyt puutavara, joka hankittiin lahjoituksina kyläläisten omista metsistä. Rakennustöiden ohella myös muun muassa hallin suunnittelutyö tehtiin talkoilla.
Ylipään koulun ja kirjaston tarina päättyi vuonna 2007. Pattijoen ja Raahen yhdistymissopimuksessa kirjattiin, että kyläkoulut säilyvät uudessa kunnassa niin kauan kuin koulussa esikoululaiset mukaan lukien on vähintään 20 oppilasta. Jo silloin oli ennustettavissa, että Ylipään koululla ei ole kovin montaa vuotta elinaikaa.
Ylipään entisen koulualueen oppilaat kuljetetaan nykyisin Mattilanperälle Tikkalan koululle.
Ylipään koululla toimi koulun sulkemisen jälkeen kaksi pienyritystä, joiden toiminta kuitenkin siirtyi toisaalle Raahen kaupungin myydessä Ylipään koulurakennuksen liminka- ja siikajokilaisille yrittäjille, jotka avasivat koulun tiloihin remontin jälkeen lastensuojeluyksikön. Yksikköä on kaavailtu maksimissaan 14 lapselle, jotka ovat ikähaarukaltaan 7-18 vuotta. Kaupunginhallitus hyväksyi noin 70 000 euron arvoisen tarjouksen kesäkuun 2009 kokouksessaan eikä nikotellut kyläläisten salaisiksi moittimia kauppoja. . Kauppaan ei kuulunut itse tontti eikä liikuntahalli, johon tulevat yrittäjät kuitenkin ilmaisivat myös kiinnostuksensa. Kyläläisten käyttöoikeus liikuntahalliin oli katkolla vuoden 2010 lopussa , mutta Raahen kaupungin tekninen lautakunta päätti jatkaa asukkaiden ilmaista käyttöoikeutta kymmenellä vuodella vuoteen 2020 asti.
Vielä aiemmin mm. sanomalehti Raahen Seutu arvioi pääkirjoituksessaan, että Ylipään koulu olisi saatettu joutua ottamaan uudestaan opetuskäyttöön, mikäli Laivakankaalle avattava kultakaivos olisi tuonut alueelle lisää lapsiperheitä. Tikkalan kouluun oppilaita ei mahdu enempää ja Kopsan koulu myytiin jo aiemmin.
Palvelut ja toiminta

Kylätoiminta ja erilaiset aktiviteetit keskittyvät lähinnä liikuntahallille, jossa mm. aktiivisia liikuntaryhmiä ja seurakunnan järjestämiä kerhoja. Toimivia ryhmiä ovat esimerkiksi lentopallon harrastajat, sählykerholaiset sekä sulkapallon harrastajat. Vuorojen varaaminen liikuntahalliin on mahdollista kaikille; niin yksityishenkilöille kuin yhdistyksille koko Raahen kaupungin alueelta.
Koulun pihapiirissä sijaitseva jääkiekkokaukalo sekä valaistu pururata antavat mahdollisuuden talviurheilulajien harrastamiseen.
Lisäksi kyläyhdistys järjestää vuosittain erilaisia tapahtumia ja tilaisuuksia. Esimerkiksi Pattijoki-päivien iltajuhla vuonna 2004 keräsi noin 200 osanottajaa. Toukokuussa 2010 puolestaan Pattijoen kotiseutuyhdistys ja Ylipään kyläkirjatoimikunta järjestivät Korkian kävely -nimisen opastetun luontokävelyn, jossa tutustuttiin kylän historiaan; mm. joen varren vanhoihin myllyn paikkoihin.
Kyläkirja Maailman kaunein kylä Pattijoen Ylipään historiasta valmistui 2012. Kirjan julkistamistilaisuus pidettiin 3. elokuuta 2012 Ylipään liikuntahallilla.
Kastellin jätinkirkko

Myös Kastellin linnanraunioiksi kutsuttu kivimuodostelma Lasikankaan Kastellinperällä on suurin Pohjanmaalla tavatuista ns. jättiläisten linnoista ja kirkoista. Linnakangas -nimisellä harjanteella sijaitseva muinaisjäännös on keskimäärin parinkymmenen senttimetrin kokoisista luonnonkivistä ladottu suorakaiteen muotoinen kehämuuri.
Aiheesta muualla

Lasikankaan kyläyhdistyksen kotisivut
Lasikankaan kyläyhdistyksen virallinen facebook-sivu
Lasikangas Raahen kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kastellin jätinkirkko Raahen kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kallio, Vappu (toim.): Maailman kaunein kylä : Pattijoen Ylipään eli Lasikankaan kyläkirja. Pattijoen Kotiseutuyhdistys, 2012. ISBN 978-952-93-0701-2.
Silverin vanha talo kylän keskustassa.
Ylipään koulun opetustoiminta päättyi kevätlukukauden myötä 2007.
Kyläläisten talkoovoimin rakentama liikuntahalli valmistui 1994.
Laavu pururadalla.
Liisa Laukkarinen

Liisa Helena Laukkarinen (oik. Laukkarinen-Rüfenacht; s. 13. tammikuuta 1944 Laukaa) on suomalainen runoilija ja kääntäjä. Hän opiskeli Tampereen yliopiston draamastudiossa 1965–1972.
Laukkarinen asuu Suomessa Jyväskylän Vaajakoskella ja Sveitsissä Oberschanissa. Hän on ollut naimisissa sveitsiläisen taiteilijan Peter Rüfenachtin kanssa. Puoliso on kuvittanut useita Laukkarisen teoksia. Heillä on poika Marius Rüfenacht, jonka kanssa hän on kirjoittanut kirjat Yhden asian mies (1998) ja Pakko juoda? (2007).
Laukkarisen runoja on julkaistu runsaasti myös saksaksi.
Hänelle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuonna 2007.