Norja yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. | 12 | 6 | 6 | 24 |
Norja on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Lisäksi se oli mukana olympiaohjelmaan kuulumattomien naisten juoksulajien MM-kilpailuissa 1980, ja niistä se saavutti ensimmäisen MM-mitalinsa. Kaikkiaan Norja on saanut MM-kilpailuissa 24 mitalia, joista 12 on kultaisia.
Norjan menestynein MM-kisaurheilija on Karsten Warholm, joka voitti 400 metrin aitajuoksun vuosina 2017, 2019 ja 2023. Kaksinkertaisia maailmanmestareita ovat Trine Hattestad, joka voitti kultaa keihäänheitossa vuosina 1993 ja 1997 sekä vielä pronssia vuonna 1999, ja Jakob Ingebrigtsen, joka voitti 5 000 metrin juoksun vuosina 2022 ja 2023 ja on lisäksi ollut kahdesti hopealla. Muut maailmanmestarit ovat maratonin vuonna 1983 voittanut Grete Waitz, 10 000 metrin juoksun vuonna 1987 voittanut Ingrid Kristiansen, korkeushypyn vuonna 1997 voittanut Hanne Haugland, keihäänheiton vuonna 2009 voittanut Andreas Thorkildsen ja 50 kilometrin kävelyn vuonna 2009 voittanut Trond Nymark. Thorkildsen oli ainoa norjalaismitalisti Helsingissä 2005, Osakassa 2007 ja Daegussa 2011, joissa hän saavutti hopeaa. Myös Moskovassa 2013 hän oli paras norjalaisurheilija kuudennella sijallaan. Hänen lisäkseen 2000-luvulla ovat parhaiten useimmiten menestyneet kävelijät: Pariisissa 2003 Norjan ainoa pistesijalle eli kahdeksan parhaan joukkoon yltänyt urheilija oli 50 kilometrin kävelyssä kahdeksanneksi sijoittunut Trond Nymark, Helsingissä Nymark sijoittui 50 kilometrillä neljänneksi, ja Osakassa pistesijoille ylsivät Kjersti Plätzer naisten 20 kilometrillä (neljäs), Nymark 50 kilometrillä (kahdeksas) ja Plätzerin veli Erik Tysse sekä 20:llä että 50 kilometrillä (kahdeksas ja viides). Berliinissä 2009 Nymark sijoittui 50 kilometrillä alun perin hopealle, mutta nousi vuonna 2016 kultamitalistiksi kun alkuperäinen voittaja Sergei Kirdjapkin hylättiin dopingin takia. Berliinissä 2009 Tysse sijoittui 20 kilometrillä kuudenneksi. Daegussa 2011 pistesijoille ylsivät Jaysuma Saidy Ndure neljänneksi 200 metrin juoksussa ja Ingvill Måkestad Bovim kuudenneksi 1 500 metrin juoksussa. Moskovassa 2013 Thorkildsenin lisäksi ylsivät pistesijoille kahdeksanneksi sijoittuneet Jaysuma Saidy Ndure 200 metrin juoksussa sekä Henrik Ingebrigtsen 1 500 metrillä. Lontoossa 2017 Karsten Warholm voitti kultaa 400 metrin aitajuoksussa ja Filip Ingebrigtsen pronssia 1 500 metrillä. Dohassa 2019 Karsten Warholm voitti kultaa 400 metrin aitajuoksussa ja lisäksi Jakob Ingebrigtsen sijoittui 1 500 metrin juoksussa neljänneksi ja 5 000 metrin juoksussa viidenneksi ja Eivind Henriksen moukarinheitossa kuudenneksi. Eugenessa 2022 Jakob Ingebrigtsen voitti kultaa 5 000 metrin juoksussa ja hopeaa 1 500 metrin juoksussa ja Eivind Henriksen sai moukarinheitossa pronssia. Lisäksi Karsten Warholm oli seitsemäs 400 metrin aitajuoksussa ja Karoline Bjerkeli Grøvdal 5 000 metrin juoksussa kahdeksas. Budapestissä 2023 Karsten Warholm voitti kultaa 400 metrin aitajuoksussa, Jakob Ingebrigtsen voitti kultaa 5 000 metrin juoksussa ja hopeaa 1 500 metrin juoksussa ja lisäksi Narve Gilje Nordås sai pronssia 1 500 metrillä. Edmontonissa 2001 ja Pekingissä 2015 yksikään norjalaisurheilija ei päässyt pistesijoille.