stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukasia 30 päivässä
Aiheesta muualla

Kurkistus kulissien taakse (Kuinka Kaukasia 30 päivässä syntyi, 2*video, 28.1.2015) (yle.fi)
Ville 30 päivässä -nettisivusto: http://ville30paivassa.yle.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Pipopää-renttu reissaa taas – Ville Haapasalon uutuussarja vie Kaukasiaan (7.1.2015) (menaiset.fi)
Illalla televisiossa: On yksi outo asia, jota ilman Ville Haapasalo ei matkusta minnekään (7.1.2015) (Arkistoitu – Internet Archive) (iltasanomat.fi)
Kaukasian kauniit kasvot (6.1.2015) (Arkistoitu – Internet Archive) (lapinkansa.fi)
Turvallisuuspalvelu pysäytti Ville Haapasalon rajalla (4.12.2014) (iltalehti.fi)
Khašurin piirikunta

Khašurin piirikunta (georg. ხაშურის რაიონი, Khašuris raioni) on piirikunta Šida Kartlin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 52 603 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 585,2 neliökilometriä. Sen keskus on Khašurin kaupunki.
Khašuri on rautatieliikenteen solmukohta, jossa Tbilisin–Potin rautatielinjasta lähtee haara Akhaltsikheen ja lyhyt sivuraide Suramiin, joka on piirikunnan alueella sijaitseva historiallinen linnoituskylä ja lomakohde. Piirikunnan nähtävyyksiin lukeutuu lisäksi Tsromin keskiaikainen, 600-luvun alkupuolella rakennettu kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khašurin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Georgian kaupungit ja piirikunnat
Misilmeri

| Misilmeri |
| --- | --- |
 Misilmeri ympäröiviltä kukkuloilta nähtynä
 Misilmeri
 Koordinaatit: 38°2′00″N, 13°27′00″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Sisilia
Metropolikaupunki:  Palermon metropolikaupunki
Hallinto:  
 – Pormestari:  
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  69,5 km²
Korkeus:  129 m
Väkiluku (30.11.2020):  28 669
 – Väestötiheys:  413 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  90036
Suuntanumero(t):  091
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Misilmeri on kunta Sisilian luoteisosassa Italiassa. Se kuuluu Palermon metropolikaupunkiin.
Maantiede ja ilmasto

Misilmeri sijaitsee Eleuterio-joen laaksossa noin 12 kilometriä Palermon keskustasta kaakkoon. Misilmerin ja Välimeren välissä on 3,5 neliökilometrin laajuinen Ficarazzin kunta. Alueella vallitsee välimerenilmasto kuumine kesineen ja leutoine talvineen.
Historia

Misilmerin nimi on arabialaista alkuperää. Alkuaan se oli Manzil al-Amir (Casale dell'Emiro, Emiirin asuinpaikka, muutamien maatalojen ryhmittymä ilman puolustusmuuria). Normannikreivi Roger I kävi Misilmerissä ratkaisevan taistelun arabeja vastaan 1068. Taistelu oli osa normannien Sisilian valloitusta. 1300-luvulla Misilmeri päätyi Chiaramonten suvun haltuun, suku lienee ollut ranskalaista alkuperää. Sen jälkeen mahtisuvut vaihtuivat. Vuonna 1692 Misilmerissä avattiin kasvitieteellinen puutarha; nykyisin se on kadonnut. Paikkakunnalla on osuutensa Italian yhdistymiseen: Giuseppe La Masan joukot yhdistyivät siellä Tuhannen retkikuntaan. Misilmerin merkittävin piazza, Piazza Comitato 1860, on nimetty tapahtuneen kunniaksi.
Misilmerissä on säilynyt arabikaudelta Castello dell'Emiron (Emiirin linnan) rauniot. Normannit ja Chiaramonten suku jättivät linnaan oman vaikutuksensa. Kaupungin kirkkoja ovat muun muassa Duomo di San Giovanni Battista, jota alettiin rakentaa 1553 ja Chiesa di Maria Santissima Annunziata.
Talous ja liikenne

Misilmerin elinkeinoja ovat teollisuus (rakennustarvikkeet, elintarvikkeet) ja maatalous (sitrushedelmät, oliivit, vilja, rehu). Misilmerin keskeinen liikenneväylä on Strada statale 121 Catanese, joka on 253-kilometrinen maantieyhteys Palermon ja Catanian välillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Misilmeri, Sisilia, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: it:Misilmeri
Palermon metropolikaupunki
Alia | Alimena | Aliminusa | Altavilla Milicia | Altofonte | Bagheria | Balestrate | Baucina | Belmonte Mezzagno | Bisacquino | Blufi | Bolognetta | Bompietro | Borgetto | Caccamo | Caltavuturo | Campofelice di Fitalia | Campofelice di Roccella | Campofiorito | Camporeale | Capaci | Carini | Castelbuono | Casteldaccia | Castellana Sicula | Castronovo di Sicilia | Cefalà Diana | Cefalù | Cerda | Chiusa Sclafani | Ciminna | Cinisi | Collesano | Contessa Entellina | Corleone | Ficarazzi | Gangi | Geraci Siculo | Giardinello | Giuliana | Godrano | Gratteri | Isnello | Isola delle Femmine | Lascari | Lercara Friddi | Marineo | Mezzojuso | Misilmeri | Monreale | Montelepre | Montemaggiore Belsito | Palazzo Adriano | Palermo | Partinico | Petralia Soprana | Petralia Sottana | Piana degli Albanesi | Polizzi Generosa | Pollina | Prizzi | Roccamena | Roccapalumba | San Cipirello | San Giuseppe Jato | San Mauro Castelverde | Santa Cristina Gela | Santa Flavia | Sciara | Scillato | Sclafani Bagni | Termini Imerese | Terrasini | Torretta | Trabia | Trappeto | Ustica | Valledolmo | Ventimiglia di Sicilia | Vicari | Villabate | Villafrati
Castello dell'Emiro
Käännös suomeksi
Klarinettikonsertto

Klarinettikonsertto on klarinetille ja orkesterille sävelletty konsertto. Klarinettikonserttoja on sävelletty klassismin ajalta näihin päiviin asti. Varhaisiin klarinettikonserttoihin kuuluu muun muassa Wolfgang Amadeus Mozartin konsertto vuodelta 1791.
Tunnettuja klarinettikonserttoja

Malcolm Arnold: Klarinettikonsertot nro 1 (1948), nro 2 (1974)
Aaron Copland: Konsertto
Bernhard Henrik Crusell: Klarinettikonsertot nrot 1–3
Gerald Finzi: Klarinettikonsertto (1949)
Jean Françaix: Konsertto
Kimmo Hakola: Klarinettikonsertto (2001)
Shigeru Kan-no: Bassettiklarinettikonsertto (2006)
Franz Krommer: Konsertto
Helmut Lachenmann: Klarinettikonsertto "Accanto" (1976)
Wolfgang Amadeus Mozart: Klarinettikonsertto A-duuri KV 622 (1791)
Carl Nielsen: Klarinettikonsertto op. 57 (1928)
Louis Spohr: Klarinettikonsertot nro 1 (1808), nro 2 (1810), nro 3 (1821), nro 4 (1828)
Igor Stravinski: Ebony Concerto klarinetille ja jazzyhtyeelle (1945)
Carl Maria von Weber: Kaksi klarinettikonserttoa (molemmat 1811)
Klarinettikvintetto (Weber)

Klarinettikvintetto, B, op. 34 (J. 182) on Carl Maria von Weberin vuosien 1811–1815 välisenä aikana säveltämä kvintetto klarinetille ja jousille.
Weber omisti klarinettikvintettonsa kahden klarinettikonserttonsa tavoin Heinrich Bärmannille.  Säveltäjä aloitti teoksen työstämisen vuonna 1811, ja kolme ensimmäistä osaa esitettiin yksityisesti ensimmäistä kertaa vuonna 1813. Weber lisäsi teokseen vielä vuonna 1815 neljännen osan, rondon.
Weberin klarinettikvintetto oli kokonaisuudessaan valmis 25. elokuuta 1815, ja sen ensiesitys oli 26. elokuuta.
Osat

Weberin klarinettikvintetto jakautuu neljään osaan:
Allegro maestoso
Fantasia: Adagio ma non troppo
Menuetti ja trio: Capriccio presto
Rondo finale: Allegro giocoso
Konstantinos Dukas

Konstantinos Dukas (noin 1074 – 1096) oli Bysantin keisari Mikael VII:n ja tämän vaimon Maria Bagrationin poika. Hän oli tärkeän Dukas-suvun jäsen. Mikael VII syrjäytettiin vuonna 1078 ja Konstantinoksen äiti Maria meni uusiin naimisiin uuden keisarin Nikeforos Botaniateksen kanssa sillä ehdolla että tämä julistaisi Konstantinoksen perillisekseen. Marian toiveesta kuuluisa filosofi Teofylaktos kirjoitti nuorelle prinssille tarkoitetun oppikirjan. Pian tuli kuitenkin selväksi ettei Nikeforos aikonut pitää lupaustaan Konstantinosta kohtaan. Vuonna 1081 Marian tukema Aleksios Komnenos syrjäytti Nikeforosken ja julistautui itse keisariksi. Aleksios kihlautti myös oman tyttärensä Anna Komnenan Konstantinoksen kanssa ja julisti Konstantinoksen seuraajakseen.
Vuonna 1087 Aleksios sai kuitenkin pojan Johanneksen jonka hän heti julisti seuraajakseen. Annan ja Konstantinoksen kihlaus purettiin. Konstantinos kuoli vuonna 1096.
Konstantinos IV

| Konstantinos IV |
| --- | --- |
 Konstantinos IV:n mosaiikki.
Bysantin keisari
Valtakausi:  668 – 685
Edeltäjä:  Konstans II
Seuraaja:  Justinianus II

Syntynyt:  n. 650 Konstantinopoli
Kuollut:  685 Konstantinopoli
Puoliso:  Anastasia
Lapset:  Justinianus II Herakles
Suku:  Herakleios
Isä:  Konstans II
Äiti:  Fausta
Konstantinos IV (652–685) oli Bysantin keisari vuosina 668–685.
Konstantinoksesta tuli keisari kun hänen isänsä Konstans II murhattiin. Hänen veljensä nimettiin kanssahallitsijoiksi.
Arabien laivasto eteni vuonna 674 Konstantinopolin edustalle mutta joutui perääntymään syksyn tullessa. Lopulta arabit piirittivät Konstantinopolia vuonna 678, mutta heidät lyötiin kun Bysantin laivasto käytti "kreikkalaista tulta". Kalifi Muawija solmi nyt rauhan kolmeksikymmeneksi vuodeksi Bysantin kanssa.
Pohjoisesta uhkasi jo uusi vaara, kun Asparuhin johtamat bulgaarit ylittivät Tonavan ja vuonna 680 Konstantin lähetti laivaston heitä vastaan. Laivasto purjehti Mustanmeren rantaa Tonavan suistolle samalla kun ratsuväkeä seurasi Traakian kautta. Yrityksistä hulimatta bulgaareihin ei saatu kosketusta ja armeija joutui vetäytymään kun keisari sairastui. Ylittäessään Tonavaan Bysantin armeija joutui bulgaarien hyökkäyksen kohteeksi ja koki suuria tappioita. Bulgaarit tunkeutuivat nyt Bysantin alueelle ja perustivat uuden kuningaskunnan, Bulgarian.
Vuonna 680 Konstantinos kutsui koolle kuudennen ekumeenisen kirkolliskokouksen Konstantinopolissa. Samoihin aikoihin hän pyrki varmistamaan poikansa aseman kruununperijänä. Niinpä Konstantinos riisti veljiltään Herekleiosilta ja Tiberiukselta heidän keisarilliset arvonimensä ja antoi silpoa heidän nenänsä niin ettei heistä olisi tulevaisuudessa keisareiksi.
Konstantinos kuoli syyskuussa 685 ollessaan vain 33-vuotias. Hänen vanhimmasta pojastaan Justinianuksesta tuli uusi keisari.
Kauppakeskus Viisari

| Kauppakeskus Viisari |
| --- | --- |
 Sisäänkäynti sisustusalan kauppakeskus Viisariin.
Sijainti:  Varisto, Vantaa
Avattu:  2008
Omistaja:  Varisto Invest Oy 
Liikkeiden määrä:  16
Päävuokralaisia:  Asko, Isku, Sotka
Kerrosten määrä:  2
Kävijämäärä:  0,3 Milj. (2020)
Pysäköintipaikkoja:  454 (joista katettuja 167)
Kotisivu
Kauppakeskus Viisari on vuonna 2008 avattu kauppakeskus, joka sijaitsee Varistossa Länsi-Vantaalla. Kauppakeskuksessa sijaitsevat muun muassa Asko, Kalustetalo, Isku ja Sotka. Viereisellä tontilla on Tokmanni.
Myymälät > 1. kerros

HopLop
Asko
Sotka
Café Viisari
Pisarameri
Myymälät > 2. kerros

Isku
Kalustetalo Vantaa
Matto.fi
Suomen Sänkytukku
Mattokymppi
Novart
Novafloor
Sohvapiste
Piscina
Suomen sähköpöytäpalvelu
Masku
Aiheesta muualla

Kauppakeskus Viisari
Kauppakeskus Viisari Vantaan Varistossa.
Kieletär

Kieletär oli vuosina 1871–1875 ilmestynyt aikakauskirja, jonka julkaisija oli August Ahlqvist. Lehteä ilmestyi seitsemän numeroa. Se sisältää tutkimuksia, arvosteluja ja muistutuksia suomalaisen kirjallisuuden ja kielitieteen aloilta.
Kieli-instituutti

Kieli-instituutit olivat suomalaisia oppilaitoksia, jossa opiskeltiin kielenkääntäjiksi. Niitä oli neljä, ja ne perustettiin 1960- ja 1970-lukujen taitteessa. Kieli-instituuttien toimintaa johtivat yksityiset säätiöt valtion ja usein myös kaupungin tukemina. Kieli-instituutit valtiollistettiin vuonna 1981, jolloin ne lakkautettiin itsenäisinä oppilaitoksina ja liitettiin osaksi yliopistoja kääntäjänkoulutuslaitoksiksi.
Kouvolan kieli-instituutti liitettiin Helsingin yliopistoon. Sen nimeksi tuli ensin Kouvolan kääntäjänkoulutuslaitos ja vuonna 1998 Käännöstieteen laitos. Laitos lopetettiin 2009 ja kääntäjänkoulutus siirrettiin Helsinkiin.
Savonlinnan kieli-instituutti liitettiin Joensuun korkeakouluun, ja se toimi ensin Savonlinnan kääntäjäkoulutuslaitoksen ja sitten Kansainvälisen viestinnän laitoksen nimellä. Opetus siirrettiin Joensuuhun 2009.
Tampereen kieli-instituutti liitettiin Tampereen yliopistoon.
Turun kieli-instituutti liitettiin Turun yliopistoon. Sen perinteitä jatkaa nykyään Turun yliopiston Kääntämisen ja tulkkauksen keskus.
Kirjobarbi

| Kirjobarbi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Karpit Cyprinidae
Suku::  Dawkinsia
Laji::  arulius
Kaksiosainen nimi
 Dawkinsia arulius  (Jerdon, 1849) 
Synonyymit
 Puntius arulius 
Katso myös
   Kirjobarbi Wikispeciesissä   Kirjobarbi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjobarbi (Dawkinsia arulius) on aasialainen särkikalalaji, jota pidetään myös akvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Kirjobarbin selkä on tumman oliivinvihreä, siitä väri vaalenee tasaisesti ruskean ja beigen kautta lähes valkoiseen vatsaan asti. Kyljissä on kolme mustaa pystyjuovaa. Pyrstöevän ja vatsaevän takareuna on punainen. Nuoren yksilön väritys on tasaisempi, eivätkä juovat ole niin selvärajaisia. Kala voi kasvaa 12 cm pitkäksi.
Alkuperä

Kirjobarbia tavataan luonnossa Intian Kaverijoessa. Se elää nopeasti virtaavissa kirkasvetisissä joissa ja puroissa. Kirjobarbikanta on vähentynyt elinympäristöjen tuohoutumisen ja akvaariokalaksi pyydystämisen vuoksi.
Käyttäytyminen, vesiolot ja ravinto

Kirjobarbi on rauhallinen ja kaikkiruokainen parvikala. Sopiva pH on 6–7,5 ja lämpötila 21–26 astetta.
Aiheesta muualla

Aquarium.info
Knut Gustaf Åkesson

Knut Gustaf Åkesson (13. tammikuuta 1845 Vaasa – 22. kesäkuuta 1924 Vaasa) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies.
Åkessonin vanhemmat olivat hovioikeuden asessori Erik Gustaf Åkesson ja Wilhelmina Katarina Hammarström ja puoliso vuodesta 1874 Naema Estlander. Åkesson tuli ylioppilaaksi 1863 ja suoritti tuomarintutkinnon 1867. Varatuomarin arvon hän sai 1870. Hän työskenteli Vaasan hovioikeudessa, jonka oikeusneuvos hänestä tuli 1898. Åkesson oli virastaan erotettuna 1902–1906, mutta palasi hoitamaan sitä vuoteen 1908 asti. Valtiopäivillä hän edusti porvarissäädyssä Vaasan kaupunkia 1894, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli myös Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen eri aikoina vuodesta 1875 ja toimi valtuuston sihteerinä 1875–1881.
Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä

| Keski-Pohjanmaan ammattiopisto |
| --- | --- |
 Ammattiopisto Närvilänkadulla Kokkolassa.
Sijainti:  Närvilänkatu 8, 67100 Kokkola
Koordinaatit:  63.8368°N, 23.1568°E
Tyyppi:  Ammattioppilaitos
Rehtori:  Nina Ollila
Oppilaita:  runsas 2 100 (nuoriso-opiskelijat), aikuiskoulutukseen osallistujat mukaanluettuna Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä yht. 4 000
Verkkosivut
Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä on neljää oppilaitosta - Keski-Pohjanmaan ammattiopisto, Keski-Pohjanmaan aikuiskoulutus, Keski-Pohjanmaan kansanopisto ja Keski-Pohjanmaan oppisopimustoimisto - ylläpitävä organisaatio, joka antaa koulutusta kahdeksassa toimipisteessä Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Koulutusyhtymän keskeisimmät toiminnot ovat ja hallinto sijaitsee Kokkolassa.
Koulutusyhtymän liikevaihto oli vuonna 2013 noin 47,7 miljoonaa euroa.
Keski-Pohjanmaan ammattiopisto

Keski-Pohjanmaan ammattiopisto on Kokkolassa ja sen lähikunnissa Keski-Pohjanmaalla toimiva ammattioppilaitos.
Oppilaitosmuotoisesti ammatillista perustutkintoa Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymässä opiskeli noin 2 700 opiskelijaa. Heistä Keski-Pohjanmaan ammattioppilaitoksen nuoriso-opiskelijoiksi kirjattiin vuonna 2015 yhteensä 2 148 henkeä (kaikki yht. 4 000).
Huuhaa-palkinto 2016

Koulutusyhtymään kuuluva, muun muassa Kokkolassa, Kälviällä ja Pietarsaaressa toimiva Keski-Pohjanmaan kansanopisto sai joulukuussa 2016 Skepsis-yhdistyksen näennäistieteen edistämisestä myönnetyn Huuhaa-palkinnon, koska Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä tarjosi kansalaisopistonsa kautta yhdistyksen kyseenalaiseksi luokittelemia humpuukikursseja esimerkiksi terveydenhoidon koulutustarjonnan rinnalla tai sekaisin samassa kurssiluettelossa esimerkiksi aikuiskoulutuksen tarjonnassa. Myös kansalaisopiston käyttämien kurssinimikkeiden katsottiin olevan osin harhaanjohtavia. Kansalaisopisto kertoi luokittelevansa kritiikkiä saaneet kurssit täydentävän hoitomuodon opetukseksi. Oppilaitoksen mukaan noin 10 prosenttia kansanopiston kaikista opintosuorituksista kertyy tämäntyyppisistä kursseista. Kansanopiston mukaan kurssien avulla on voinut myös työllistyä esimerkiksi luontaishoitajaksi.
Knut Frænkel

Knut Frænkel
Knut Frænkel (14. helmikuuta 1870 Karlstad, Ruotsi – 1897 Valkosaari, Huippuvuoret) oli ruotsalainen diplomi-insinööri ja arktisten alueiden tutkimusmatkailija. Hän oli mukana Salomon Andréen pohjoisnaparetkellä.
Frænkel kasvoi Norlannissa ja harrasti nuorena ammuntaa, hiihtoa ja retkeilyä. Ylioppilaana hän opiskeli diplomi-insinööriksi Kungliga Tekniska högskolanissa Tukholmassa, josta hän valmistui vuonna 1896.
Kun meteorologi Nils Gustaf Ekholm luopui paikastaan Salomon Andréen pohjoisnaparetkellä ennen toista yritystä, Frænkel ilmoittautui vapaaehtoiseksi. Keväällä 1897 hän matkusti Pariisiin opiskelemaan ilmapallolentämistä, ja saman vuoden kesällä hän lähti Andréen matkalle Danskøyasta. Kuten muutkin mukana olleet Frænkel kuoli matkalla. Hän oli naimaton.
Kaukasia

Satelliittikuva Kaukasiasta
Kaukasia on alue Aasian ja Euroopan rajalla, Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä. Kaukasia on saanut nimensä Kaukasusvuoristosta. Pohjoisessa alue rajoittuu Manytšin laaksoon ja etelässä Turkkiin ja Iraniin.  Alue jakautuu kahteen osaan, Etelä- ja Pohjois-Kaukasiaan. Kaukasiassa virtaavia suuria jokia ovat etelässä Rioni ja Kura, pohjoisessa Kuban ja Terek.
Kaukasian maat ja kansat ovat varsin erilaisia uskonnoiltaan ja kieliltään. Alueella puhutaan yli 40 erilaista kieltä; katso kaukasialaiset kielet.
Alueen valtiot > Etelä-Kaukasia

Armenia
Azerbaidžan
Nahitševan
Vuoristo-Karabah (julistautunut itsenäiseksi, de facto Armenian hallinnassa, ei tunnustettu)
Georgia
Adžaria
Abhasia (julistautunut itsenäiseksi, de facto Venäjän hallinnassa, itsenäisyys vain neljän YK:n jäsenvaltion tunnustama)
Etelä-Ossetia (julistautunut itsenäiseksi, de facto Venäjän hallinnassa, vain neljän YK:n jäsenvaltion tunnustama)
Alueen valtiot > Pohjois-Kaukasia

Venäjä
Adygeia
Dagestan
Ingušia
Kabardi-Balkaria
Karatšai-Tšerkessia
Pohjois-Ossetia-Alania
Tšetšenia
Historia

arabien ja kazakkien väliset sodat.
Venäjän keisarikunta laajeni Kaukasiaan 1500-luvulla
Osmanien valtakunnan vuosina 1894–1896 ja 1915–1916 tekemät armeenien kansanmurhat, joissa joidenkin arvioiden mukaan jopa 1,5 miljoonaa armeenia tapettiin. Tapaus hiertää edelleen Armenian ja Turkin välejä.
Vuonna 1918 alueelle perustettiin Transkaukasian federaatio, joka kuitenkin nopeasti hajosi jäsenvaltioiden keskinäisten kiistojen vuoksi. Neuvostoliittoon liitettiin 1922 Transkaukasian sosialistinen federatiivinen neuvostotasavalta, josta vuonna 1936 muodostettiin Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian sosialistiset neuvostotasavallat.
Neuvostoliiton hajotessa 1991 Tšetšenia julistautui itsenäiseksi Venäjästä, mutta se liitettiin takaisin Venäjään toisen Tšetšenian sodan jälkeen. Armenia ja Azerbaidžan kiistelevät Vuoristo-Karabahin alueesta, joka on Armenian miehittämä Azerbaidžanin osa, jossa asuu lähinnä armeeneja.
Eräs näkemys Kaukasian seudun jaosta antiikin aikaan.selvennä
Kaukasian aluetta Venäjän keisarikunnan aikana, lontoolaisen kartan (Edward Stanford, 1901) esittämänä.
Neuvostoliiton hallitseman Kaukasian aluejakoa (1957–1991).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaukasia Wikimedia Commonsissa
Kaukasian kielikartta (espanjaksi) (proel.org)
Kaukasian poliittinen jako 2008
Kaukasin etnis-kielellinen jako 2009.
Kirrikämmekät

| Kirrikämmekät |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Epidendroideae
Suku::  Kirrikämmekät Bulbophyllum  Thouars (1822)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirrikämmekät (Bulbophyllum) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Kirrikämmekät on lajimäärältään suurin orkideasuku, johon kuuluu noin 2170 lajia.
Useimmat kirrikämmekkälajit ovat pieniä tai keskikokoisia köynnöstäviä päällyskasveja.
Lajeja

Suomeksi on nimetty neljä kirrikämmekkälajia:
käpykirrikämmekkä (Bulbophyllum careyanum)
seppelkirrikämmekkä (Bulbophyllum corolliferum)
sarjakirrikämmekkä (Bulbophyllum longiflorum)
vankkakirrikämmekkä (Bulbophyllum maximum)
Konstantínos Miliótis-Komninós

Konstantínos Miliótis-Komninós (kreik. Κωνσταντίνος Μηλιώτης-Κομνηνός, s. 1874 Ermoúpoli) oli kreikkalainen miekkailija, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisissa florettiturnaukseen. Miliótis-Komninóksen hävittyä turnauksessa kaksi otteluansa kolmesta, hän sijoittui toiseksi viimeiseksi omassa karsintaryhmässään. Hänen karsintaryhmässään oli yhteensä neljä miekkailijaa. Koko turnauksessa Miliótis-Komninós sijoittui jaetulle viidennelle sijalle.
Knut Furuhjelm

Senaatin sota-asiaintoimituskunnan päällikkö, eversti Knut Furuhjelm. Kuvaaja N. P. Michaelis (1860-luvun alku).
Sten Knut Johan Furuhjelm (23. heinäkuuta 1813 Urjala – 26. marraskuuta 1892 Helsinki) oli suomalainen lääninkuvernööri, valtiopäivämies ja  senaattori.
Furuhjelmin vanhemmat olivat Honkolan kartanon omistanut eversti Elis Furuhjelm ja Lovisa Avellan. Furuhjelm opiskeli Uppsalan ja Helsingin yliopistoissa ennen kuin aloitti sotilasuransa alivänrikkinä Suomen kaartissa vuonna 1832. Hän yleni 1834 vänrikiksi, 1838 luutnantiksi, 1846 kapteeniksi, 1852 everstiluutnantiksi ja 1854 everstiksi, ja osallistui vuosina 1837–1838 sotaan Kaukasiassa. Oolannin sodan aikana Furuhjelm nimitettiin vuonna 1854 Ahvenanmaan siviilihallinnosta vastanneeksi varakuvernööriksi ja hänet määrättiin auttamaan Bomarsundin linnoituksen puolustuksessa. Hän komensi Bomarsundin vahvistukseksi Turusta lähetettyjä Suomen krenatööritarkk’ampujapataljoonan kahta komppaniaa. Hän jäi samana vuonna Bomarsundin antautuessa brittien vangiksi ja joutui olemaan sotavankeudessa Ranskassa, kunnes pääsi palaamaan vankienvaihdossa seuraavana vuonna.
Furuhjelm oli Kuopion läänin väliaikainen kuvernööri vuodesta 1855 ja vakinainen kuvernööri vuodesta 1858, jolloin hän erosi virallisesti armeijasta. Hän oli senaatin sotilastoimituskunnan päällikkö vuosina 1862–1882. Furuhjelmin senaattorikaudella Suomen suuriruhtinaskunta sai oman asevelvollisen sotaväen. Hän osallistui aatelissäädyssä sukunsa edustajana valtiopäiville 1877–1878 ja sai vuonna 1872 salaneuvoksen arvonimen.
Furuhjelmin poika oli Oulun läänin kuvernööri Edvard Furuhjelm ja veli Viktor Furuhjelm.