stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Unkarin sosialistinen puolue
Historia > Oppositiosta uudelleen valtaan

Hornin vetäydyttyä puoluejohdosta uudeksi puheenjohtajaksi valittiin László Kovács, joka oli toiminut Hornin seuraajana vuoden ulkoministerinä vuosina 1989-1990 ja edelleen Hornin hallituksessa 1994-1998. Kovácsin puheenjohtajuuden aikana vuoden 2002 parlamenttivaaleissa 178 edustajaa, ja puolueen edustaja Péter Medgyessy muodosti kokoomushallituksen Vapaiden demokraattien (SZDSZ) kanssa. Medgyessyn pääministerikaudella järjestettiin kansanäänestys 12. huhtikuuta 2003 Unkarin liittymisestä Euroopan unioniin. Kaikki Unkarin suuret poliittiset puolueet, ammattiliitot, liike-elämän järjestöt, kirkot ja tiedotusvälineet kannattivat Unkarin EU-jäsenyyttä.
Talouspoliittisesti MSZP ajoi säästötoimia ja terveyskeskus- ja yliopistojen lukukausimaksuja, jotka konservatiivinen Fidesz kaatoi järjestämällään kansanäänestyksellä. Hallituksessa puolueen hallituskumppanina on ollut liberaali SZDSZ.
Unkarin kärsimän talouskriisin vuoksi pääministeri Ferenc Gyurcsány erosi ennenaikaisesti ennen vaaleja ja hänen seuraajakseen valtion menoja karsimaan tuli Gordon Bajnai.
Vaalitulokset

| Vuosi | %-osuus | Paikkoja | Äänimäärä | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 8,55 % | 33 / 386 | 419 152 | oppositiossa |
| 1994 | 54,1 % | 209 / 386 | 2 921 039 | hallituksessa |
| 1998 | 34,7 % | 134 / 386 | 1 497 231 | oppositiossa |
| 2002 | 46,11 % | 178 / 386 | 2 361 997 | hallituksessa |
| 2006 | 49,22 % | 190 / 386 | 2 336 705 | hallituksessa |
| 2010 | 19,30 % | 59 / 386 | 990 428 | oppositiossa |
| 20141 | 25,57 % | 29 / 199 | 1 290 806 | oppositiossa |
| 2018 | 11.91 % | 17 / 199 | 682 701 | oppositiossa |
| 20222 | 34.44 %2 | 10 / 199 | 1 947 331 | oppositiossa |
1 MSZP osallistui vaaleihin osana useiden puolueiden muodostamaa keskusta-vasemmistolaista Yhdessä -liittoumaa.

2 MSZP osallistui vaaleihin osana kuuden oppositiopuolueen liittoumaa.
Puheenjohtajat

| MSZP:n puheenjohtajat> Kuva | MSZP:n puheenjohtajat> Nimi | MSZP:n puheenjohtajat> Kausi alkoi | MSZP:n puheenjohtajat> Kausi päättyi |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Rezső Nyers | 1989 | 1990 |
|  | Gyula Horn | 1990 | 1998 |
|  | László Kovács | 1998 | 2004 |
|  | István Hiller | 2004 | 2007 |
|  | Ferenc Gyurcsány | 2007 | 2009 |
|  | Ildikó Lendvai | 2009 | 2010 |
|  | Attila Mesterházy | 2009 | 2014 |
|  | László Botka (v.t.) | 2014 | 2014 |
|  | József Tóbiás | 2014 | 2016 |
|  | Gyula Molnár | 2016 | 2018 |
|  | Bertalan Tóth | 2018 | 2020 |
|  | Bertalan Tóth & Ágnes Kunhalmi | 2020 | 2022 |
|  | Ágnes Kunhalmi & Imre Komjáthi | 2022 | 2024 |
|  | Imre Komjáthi | 2024 | 2026 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Unkarin sosialistinen puolue (unkariksi)
Porin kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Pori
Valtuutettuja:  59
Johto:  Mari Kaunistola (pj.)  Jyrki Levonen (1. vpj.)  Petri Huru (2. vpj.)
Porin kaupunginvaltuusto on Porin kaupungin ylintä päätösvaltaa käyttävä elin. Porin valtuustossa on 59 jäsentä, jotka on valittu kuntavaaleissa neljän vuoden toimikaudeksi. Valtuusto kokoontuu pääsääntöisesti kerran kuussa ja kokoukset ovat julkisia.
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |  |
| vaalit | SDP | SKDL Vas. | Kok. | Kesk. | SKL KD | LKP | SMP PS | Vihr. | SEP | PPP | Muut | äänestys- aktiivisuus |  |
| 1976 | 18 | 18 | 14 | 3 | 3 | 2 | -- |  |  |  | 1 | 79,5 % |  |
| 1980 | 19 | 17 | 15 | 3 | 2 | 2 | 1 |  |  |  |  | 80,6 % |  |
| 1984 | 18 | 15 | 16 | 3 | 1 |  | 3 | 2 |  |  | 1a | 75,7 % |  |
| 1988 | 20 | 14 | 17 | 2 | 1 | -- | 1 | 1 | 2 |  | 1b | 71,8 % |  |
| 1992 | 21 | 15 | 14 | 2 | 3 | -- | -- | 3 | 1 |  | -- | 72,9 % |  |
| 1996 | 21 | 13 | 16 | 3 | 4 | -- |  | 2 |  |  | -- | 58,1 % |  |
| 2000 | 19 | 13 | 14 | 7 | 3 |  |  | 2 |  | 1 | -- | 54,3 % |  |
| 2004 | 20 | 12 | 15 | 6 | 2 |  | -- | 3 |  | 1 | -- | 58,2 % |  |
| 2008 | 18 | 10 | 16 | 4 | 2 |  | 4 | 5 |  | -- | -- | 62,3 % |  |
| 2012 | 16 | 8 | 16 | 5 | 2 |  | 9 | 3 |  |  | -- | 58,7 % |  |
| 2017 | 17 | 9 | 13 | 5 | 2 |  | 8 | 5 |  |  | -- | 58,3 % |  |
| 2021 | 13 | 8 | 13 | 4 | 3 |  | 11 | 7 |  |  | -- | 54,5 % |  |
a Ruotsalainen kansanpuolue b Demokraattinen Vaihtoehto
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Puheenjohtajat

Ilona Wessman SDP (1997−2000)
Matti Linnainmaa Kok. (2001–2004)
Sampsa Kataja Kok. (2005–2008)
Krista Kiuru SDP (2009–2012)
Rauno Vesivalo SDP (2013)
Diana Bergroth-Lampinen SDP (2013–2016)
Krista Kiuru SDP (2017–2021)
Mari Kaunistola Kok. (2021-)
Valtuutetut > Kausi 2021–2025

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Mika Aho | Vas. | 198 |
| Sinikka Alenius | SDP | 502 |
| Timo Aro | Vihr. | 1793 |
| Diana Bergroth-Lampinen | SDP | 229 |
| Tapio Furuholm | Vas. | 515 |
| Sanna Grönmark | Vihr. | 116 |
| Aila Haikkonen | Kesk. | 403 |
| Markus Halminen | KD | 291 |
| Emmastiina Hesso | Vas. | 138 |
| Hanna Hildén | Kok. | 201 |
| Tapio Huhtanen | Kesk. | 356 |
| Petri Huru | PS | 1084 |
| Jussi Ihamäki | Kok. | 232 |
| Jarno Joensuu | SDP | 158 |
| Juha Joutsenlahti | Kok. | 240 |
| Marketta Juntunen | KD | 163 |
| Jaakko Jäntti | Vas. | 146 |
| Juha Kantola | Kesk. | 325 |
| Bia Kaski | Kok. | 343 |
| Sampsa Kataja | Kok. | 1016 |
| Mari Kaunistola | Kok. | 446 |
| Krista Kiuru | SDP | 1546 |
| Antero Kivelä | Vas. | 246 |
| Anttivesa Knuuttila | Kok. | 187 |
| Tuomas Koivisto | SDP | 239 |
| Simo Korpela | KD | 517 |
| Raija Koskiranta | Kesk. | 136 |
| Neea Kähkönen | SDP | 158 |
| Henna Kyhä | Kok. | 337 |
| Christa Lahto | Liik. | 762 |
| Arja Laulainen | SDP | 422 |
| Jyrki Levonen | SDP | 339 |
| Julia Liljegren | Vihr. | 179 |
| Martti Lundén | SDP | 321 |
| Ismo Läntinen | PS | 371 |
| Sonja Myllykoski | SDP | 178 |
| Ari Nordström | SDP | 215 |
| Arto Nurmi | PS | 220 |
| Marianne Ostamo | PS | 256 |
| Jani-Petteri Pajukoski | Vas. | 183 |
| Mikko Pakkasela | Kok | 193 |
| Etta Peltola | PS | 369 |
| Nelly Pitkänen | Kok. | 190 |
| Laura Pullinen | Vihr. | 343 |
| Tiina Puska | SDP | 212 |
| Kaarina Ranne | Vihr. | 279 |
| Raisa Ranta | Vas. | 980 |
| Mikael Ropo | Kok. | 595 |
| Heidi Sakari | PS | 281 |
| Anssi Salmi | PS | 292 |
| Heikki Santavuo | Kok. | 306 |
| Hanna Sinisalmi | Vihr. | 109 |
| Tiina Stenman | PS | 196 |
| Markku Tanttinen | Vas. | 476 |
| Mika Tuhkanen | Vihr. | 141 |
| Niko Viinamäki | Liik. | 184 |
| Erno Välimäki | SDP | 202 |
| Matti Välimäki | PS | 430 |
| Viliina Välimäki | Kok. | 306 |
Valtuutetut > Kausi 2017–2021

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Mika Aho | Vas. | 252 |
| Sinikka Alenius | SDP | 403 |
| Esa J. Anttila | SDP | 215 |
| Diana Bergroth-Lampinen | SDP | 681 |
| Veera Forsbacka | Kok. | 182 |
| Sanna Grönmark | Vihr. | 217 |
| Minna Haavisto | Vihr. | 133 |
| Aila Haikkonen | Kesk. | 258 |
| Satu Hatanpää | Kok. | 323 |
| Mirva Heino | SDP | 229 |
| Oili Heino | Vas. | 247 |
| Hanna Hildén | Kok. | 209 |
| Tapio Huhtanen | Kesk. | 595 |
| Laura Huhtasaari | PS | 2566 |
| Petri Huru | PS | 529 |
| Ari Jalonen | Sin. | 416 |
| Jarno Joensuu | SDP | 199 |
| Juha Joutsenlahti | Kok. | 207 |
| Jaakko Jäntti | Vas. | 157 |
| Juha Kantola | Kesk. | 224 |
| Mari Kaunistola | Kok. | 620 |
| Krista Kiuru | SDP | 1451 |
| Antero Kivelä | Vas. | 498 |
| Anttivesa Knuuttila | Kok. | 189 |
| Aila Korkeaoja | Kesk. | 294 |
| Simo Korpela | KD | 503 |
| Henna Kyhä | Kok. | 257 |
| Petteri Lahti | SDP | 199 |
| Petri Lahtinen | Kok. | 194 |
| Jaana Laitinen-Pesola | Kok. | 753 |
| Arja Laulainen | SDP | 554 |
| Jyrki Levonen | SDP | 321 |
| Anne Liinamaa | Vihr. | 523 |
| Martti Lunden | SDP | 305 |
| Ismo Läntinen | PS | 190 |
| Sonja Myllykoski | SDP | 320 |
| Pirjo Mäki | SDP | 193 |
| Ari Nordström | SDP | 236 |
| Arto Nurmi | PS | 200 |
| Marianne Ostamo | PS | 118 |
| Jari Pajukoski | Vas. | 334 |
| Veijo Puhjo | Vas. | 310 |
| Laura Pullinen | Vihr. | 389 |
| Tiina Puska | SDP | 273 |
| Kaarina Ranne | Vihr. | 162 |
| Raisa Ranta | Vas. | 837 |
| Tommi Raunela | SDP | 601 |
| Petri Reponen | Kesk. | 177 |
| Irma Roininen | KD | 272 |
| Mikael Ropo | Kok. | 249 |
| Anssi Salmi | PS | 142 |
| Tommi Salokangas | PS | 245 |
| Heikki Santavuo | Kok. | 238 |
| Markku Tanttinen | SDP | 874 |
| Milka Tommila | Vas. | 147 |
| Mika Tuovinen | Kok. | 197 |
| Esa J. Wahlman | SDP | 202 |
| Juha Vasama | Kok. | 636 |
| Erno Välimäki | Vas. | 508 |
Valtuutetut > Kausi 2013–2017

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Taru Anttila | Kok. | 180 |
| Diana Bergroth-Lampinen | SDP | 252 |
| Tapio Furuholm | Vas. | 930 |
| Sanna Grönmark | Vihr. | 137 |
| Eija Hakala | Vas. | 287 |
| Petri Harjula | Kok. | 188 |
| Satu Hatanpää | Kok. | 186 |
| Helena Heljakka | SDP | 197 |
| Hanna Hildén | Kok. | 282 |
| Marika Hiltunen | KD | 212 |
| Ilkka Holmlund | Kok. | 175 |
| Tapio Huhtanen | Kesk. | 463 |
| Laura Huhtasaari | PS | 1064 |
| Petri Huru | PS | 277 |
| Ari Jalonen | PS | 1458 |
| Jarno Joensuu | SDP | 163 |
| Juha Joutsenlahti | Kok. | 192 |
| Bia Kaski | Kok. | 236 |
| Sampsa Kataja | Kok. | 1295 |
| Mari Kaunistola | Kok. | 298 |
| Krista Kiuru | SDP | 1886 |
| Antero Kivelä | Vas. | 303 |
| Päivi Kolehmainen | Kok. | 288 |
| Aila Korkeaoja | Kesk. | 226 |
| Simo Korpela | KD | 374 |
| Petri Lahtinen | Kok. | 190 |
| Ville-Petteri Laiho | PS | 108 |
| Jaana Laitinen-Pesola | Kok. | 1530 |
| Viveka Lanne | Kesk. | 167 |
| Arja Laulainen | SDP | 468 |
| Jyrki Levonen | SDP | 276 |
| Anne Liinamaa | Vihr. | 332 |
| Antti Linnainmaa | Kesk. | 181 |
| Martti Lunden | SDP | 194 |
| Ismo Läntinen | PS | 126 |
| Sonja Myllykoski | SDP | 179 |
| Pertti Mäenpää | PS | 218 |
| Aki Nummelin | Vas. | 200 |
| Arto Nurmi | PS | 139 |
| Jari Pajukoski | Vas. | 222 |
| Timo Prihti | Kok. | 657 |
| Veijo Puhjo | Vas. | 259 |
| Kaarina Ranne | Vihr. | 229 |
| Raisa Ranta | Vas. | 324 |
| Tommi Raunela | SDP | 356 |
| Tommi Salokangas | PS | 555 |
| Janne Salonen | PS | 110 |
| Juha Sandberg | Vas. | 235 |
| Pekka Satomaa | SDP | 820 |
| Rauli Taimi | SDP | 204 |
| Kalevi Träskelin | SDP | 173 |
| Mika Tuovinen | Kok. | 174 |
| Ari Vahala | SDP | 257 |
| Juha Vasama | Kok. | 293 |
| Rauno Vesivalo | SDP | 226 |
| Antti Vuolanne | SDP | 446 |
| Esa J. Wahlman | SDP | 236 |
| Helvi Walli | Kok. | 291 |
| Regina Wittsberg | Kesk. | 275 |
Lavian kuntaliitosta seuranneina vuosina 2015−2016 kuusi edustajaa Laviasta täydensi valtuustoa, jonka jäsenmäärä oli tilapäisesti 65.
Valtuutetut > Kausi 2009–2012

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Elina Ahlsten | Kok. | 305 |
| Esa J. Anttila | SDP | 212 |
| Irma Anttila | PS | 218 |
| Timo Aro | Vihr. | 318 |
| Leena Astala | Kok. | 299 |
| Diana Bergroth-Lampinen | SDP | 337 |
| Mikko Elo | SDP | 602 |
| Mia Fagerlund | Vihr. | 532 |
| Eija Hakala | Vas. | 271 |
| Petri Harjula | Kok. | 199 |
| Eerik Heijari | Kok. | 216 |
| Helena Heljakka | SDP | 278 |
| Hanna Hildén | Kok. | 358 |
| Reijo Hirvonen | Vas. | 241 |
| Timo Honkasalo | Kok. | 193 |
| Ari Jalonen | PS | 939 |
| Marjatta Kaartinen | Kok. | 222 |
| Oiva Kaltiokumpu | Kesk. | 1117 |
| Bia Kaski | Kok. | 221 |
| Sampsa Kataja | Kok. | 2029 |
| Heidi Katajamäki | Vas. | 190 |
| Pentti Kilkku | Kok. | 338 |
| Helena Kilpi | Kesk. | 182 |
| Krista Kiuru | SDP | 1541 |
| Antero Kivelä | Vas. | 213 |
| Anttivesa Knuuttila | Kok. | 162 |
| Antti Kokkila | Kok. | 194 |
| Päivi Kolehmainen | Kok. | 172 |
| Aila Korkeaoja | Kesk. | 167 |
| Simo Korpela | KD | 407 |
| Janne Kuusisto | PS | 146 |
| Petri Lahtinen | Kok. | 160 |
| Arja Laulainen | SDP | 313 |
| Jyrki Levonen | SDP | 211 |
| Anne Liinamaa | Vihr. | 194 |
| Martti Lundén | SDP | 320 |
| Sonja Myllykoski | SDP | 274 |
| Marika Nirhamo | Vihr. | 145 |
| Aki Nummelin | Vas. | 652 |
| Jari Pajukoski | Vas. | 327 |
| Veijo Puhjo | Vas. | 545 |
| Johanna Rantanen | SDP | 150 |
| Tommi Raunela | SDP | 310 |
| Ahti Salmi | SDP | 699 |
| Tommi Salokangas | PS | 383 |
| Marjatta Salonen | KD | 295 |
| Juha Sandberg | Vas. | 400 |
| Pekka Träskelin | Vas. | 192 |
| Reetta Uusitalo | Kok. | 263 |
| Ari Vahala | SDP | 230 |
| Esa J. Wahlman | SDP | 274 |
| Heli Vannemaa | SDP | 318 |
| Juha Vasama | Kok. | 243 |
| Rauno Vesivalo | SDP | 345 |
| Ari Westerlund | SDP | 345 |
| Regina Wittsberg | Kesk. | 230 |
| Antti Vuolanne | SDP | 903 |
| Maria Väkiparta | Vihr. | 409 |
| Pekka Välimäki | Vas. | 242 |
Noormarkun kuntaliitoksen jälkeisinä vuosina 2010−2012 valtuustossa toimivat väliaikaisesti kummankin kunnan valtuutetut ja jäsenmäärä oli 86.
Valtuutetut > Kausi 2005–2008

| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Elina Ahlsten | Kok. | 284 |
| Esa J. Anttila | SDP | 188 |
| Leena Astala | Kok. | 226 |
| Diana Bergroth-Lampinen | SDP | 150 |
| Mikko Elo | SDP | 1053 |
| Mia Fagerlund | Vihr. | 395 |
| Sanna Grönmark | Vihr. | 179 |
| Eija Hakala | Vas. | 201 |
| Pekka Hakala | Vas. | 239 |
| Sakari Halme | YL PPP | 252 |
| Tomi Haula | Kok. | 163 |
| Eerik Heijari | Kok. | 139 |
| Helena Heljakka | SDP | 397 |
| Ilkka Holmlund | Kok. | 146 |
| Risto Jokisuo | Vas. | 214 |
| Marjatta Kaartinen | Kesk. | 460 |
| Oiva Kaltiokumpu | Kesk. | 983 |
| Paula Kangas | Kok. | 123 |
| Bia Kaski | Kok. | 533 |
| Sampsa Kataja | Kok. | 1521 |
| Pentti Kilkku | Kok. | 624 |
| Krista Kiuru | SDP | 877 |
| Antero Kivelä | Vas. | 359 |
| Antti Kokkila | Kok. | 250 |
| Simo Korpela | KD | 375 |
| Jarmo O. Koskela | SDP | 220 |
| Timo Laaksonen | Vas. | 373 |
| Eero Laurila | Kok. | 165 |
| Jouni Lehtimäki | Kok. | 395 |
| Jyrki Levonen | Vas. | 193 |
| Antti Linnainmaa | Kesk. | 181 |
| Martti Lundén | SDP | 147 |
| Sonja Myllykoski | SDP | 226 |
| Aki Nummelin | Vas. | 424 |
| Jari Pajukoski | Vas. | 323 |
| Pirkko Peltomo | SDP | 879 |
| Lea Peltomäki | Kok. | 135 |
| Tapani Peltoniemi | Kesk. | 233 |
| Marjaana Perttula | Kesk. | 176 |
| Veijo Puhjo | Vas. | 729 |
| Tommi Raunela | SDP | 226 |
| Helena Rinta-Jouppi | Vihr. | 186 |
| Ahti Salmi | SDP | 702 |
| Marjatta Salonen | KD | 220 |
| Juha Sandberg | Vas. | 572 |
| Anja Suckman | SDP | 138 |
| Pekka Träskelin | Vas. | 254 |
| Ulla Turkki | SDP | 165 |
| Reetta Uusitalo | Kok. | 408 |
| Esa J. Wahlman | SDP | 290 |
| Heli Vannemaa | SDP | 150 |
| Juha Vasama | Kok. | 185 |
| Rauno Vesivalo | SDP | 290 |
| Ilona Wessman | SDP | 261 |
| Ari Westerlund | SDP | 405 |
| Regina Wittsberg | Kesk. | 185 |
| Antti Vuolanne | SDP | 1022 |
| Sandra Vuorisalo | SDP | 447 |
| Pekka Välimäki | Vas. | 333 |
Aiheesta muualla

Porin kaupunginvaltuusto
Porin kaupungintalossa sijaitsee kaupunginvaltuuston valtuustosali.
Henrik Schybergson

Paul Henrik Schybergson (26. marraskuuta 1898 Helsinki – 5. toukokuuta 1961) oli Svenska handelshögskolanin liiketalouden professori vuodesta 1934 ja myöhemmin Svenska medborgarhögskolanin rehtori 1946–1951.
Elämä

Schybergson kirjoitti ylioppilaaksi 1916 ja suoritti ruotsinkielisen kauppaopiston 1918 sekä Tukholman kauppakorkeakoulun 1920. Valmistuttuaan valtiotieteen kandidaatiksi Åbo Akademista 1925 hän siirtyi liiketaloustieteen opettajaksi  Svenska handelshögskolaniin ja sai professuurin vuonna 1934. Schybergson oli 1930–1932 aikakauslehti Kontorsvärdenin ja 1942–1951 Affärsekonomisk Revyn päätoimittaja. Hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon vuosina 1941–1950. Hänet vihittiin Svenska handelshögskolanin kunniatohtoriksi.
Henrik Schybergsonin isä oli historioitsija Magnus Gottfrid Schybergson.
Julkaisuja

Vad är att reformera i bokföringslagen?. Publikation / Affärstekniska föreningen i Finland r.f. n:o 8. Helsingfors 1943
Pääoman kulutus ja suhdannevaihtelut. Helsinki 1944
Bokföringsövningar. 2. painos Helsingfors 1946, 3. painos 1954
I: Diplomiekonomeista : II: Kauppakorkeakoulun rakennuksesta ; toim. Henrik Schybergson. Helsinki 1949
Käännöksiä

Juhana Toiviainen : Handledning för kommunala revisorer. Maalaiskuntien liitto, Helsingfors 1929 (alkuteos Kunnan tilintarkastajan käsikirja)
Aiheesta muualla

Miten Amerikka on tuhlannut rikkauksiaan?, Henrik Schybergsonin säästäväisyyspäiväksi 31.10. kirjoittama esitys hänen vuoden mittaisen Amerikan-matkansa vaikutelmista, Käkisalmen Sanomat 27.10.1934, nro 122, s. 4 Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Rubio

Rubio tai Rubió on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ana María Vela Rubio (1901–2017), espanjalainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö
Andrea Rubio (s. 1999), venezuelalainen malli ja kauneuskuningatar, Miss International 2023
Ángel Rubio Castro (s. 1939), espanjalainen katolinen piispa
Carlos María Colina y Rubio (1813–1879), meksikolainen katolinen piispa
Christian Rubio Sivodedov (s. 1997), ruotsalainen jalkapalloilija
Cosme Marrodán y Rubio (1802–1888), espanjalainen katolinen piispa
Diego Rubio (s. 1993), chileläinen jalkapalloilija
Eduardo Rubio (s. 1986), kuubalainen soutaja
Joan Rubió (1870–1952), katalonialainen arkkitehti
Jorge Iván Castaño Rubio (s. 1935), kolumbialainen katolinen piispa
Manuel Rubio (s. 1951), espanjalainen jousiampuja
Marco Rubio (s. 1971), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja ulkoministeri
Mario Martínez Rubio (s. 1984), espanjalainen jalkapalloilija
Óscar Gutiérrez Rubio, Rey Mysterio (s. 1974), yhdysvaltalainen showpainija
Pascual Ortiz Rubio (1877–1963), Meksikon presidentti 1930–1932
Paulina Rubio (s. 1971), meksikolainen poplaulaja ja näyttelijä
Ricky Rubio (s. 1990), espanjalainen koripalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Onerva Mäki

Onerva Mäki (o.s. Nummelin, s. 16. joulukuuta 1926) toimi erityispedagogiikan lehtorina erikoisalanaan cp-, kuulo- ja näkövammaisuus vuosina 1962–1990.
Mäki perehtyi ASLA-stipendillä vuonna 1955 Yhdysvalloissa CP-vammaisten koulutukseen ja puheopetukseen. Suomeen palattuaan hän perusti Suomen ensimmäisen CP-luokan Helsingin raajarikkoisten kouluun ja toimi koulussa cp-vammaisten puheopettajana vuoteen 1962. Vuonna 1964 hän muutti Jyväskylään ja käynnisti kasvatusopillisessa korkeakoulussa logopedisen klinikan. Siihen kuuluvaa lehtoraattia Mäki hoiti vuoteen 1969.
Kuulo-ja näkövammaisten opettajakoulutus siirtyi Kouluhallitukselta Jyväskylän yliopistoon erityispedagogiikan laitokselle. Onerva Mäki nimitettiin vuonna 1971 aistivammaispedagogiikan yp. lehtorin virkaan. Tehtävänä oli vastata kuulo- ja näkövammaisten lasten erityisopettajankoulutuksesta. 1980-luvulla hän aloitti suomalaisen erityispedagogiikan viennin kehitysmaihin. Afrikkalaisia opettajia alettiin kouluttaa erityisopettajiksi Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan laitoksessa. STAFRICA-projektissa koulutettiin 3 vuoden aikana 54 erityisopettajaa viidestä Afrikan maasta. Kehitysyhteistyö laajeni myös muihin Afrikan maihin. Useat afrikkalaiset opiskelijat jatkoivat Jyväskylän yliopistossa tohtoritutkintoon. Vuonna 1990 perustettiin Niilo Mäki Säätiö, jonka perustajajäseninä olivat professorit Heikki Lyytinen ja Timo Ahonen sekä Onerva Mäki. Hänen työnsä on jatkunut Niilo Mäki Instituutin kehitysyhteistyöhankkeiden parissa ja laajentunut myös Chileen ja Baltiaan.
Onerva Mäki oli naimisissa erityispedagogiikan ensimmäisen professorin, Niilo Mäen, kanssa.
Huomionosoitukset

Mäki sai vuonna 2000 kasvatustieteen kunniatohtorin arvon. Marraskuussa 2009 hänelle myönnettiin Unescon Jan Amos Comenius -palkinto. Mäki oli ensimmäinen suomalainen tämän palkinnon saaja.
Jyväskylässä toimiva valtion erityiskoulu on nimeltään Valteri-koulu Onerva.
Aiheesta muualla

Valteri-koulu Onerva
Elbe Nissinen

Elbe Maria Nissinen (25. toukokuuta 1893 Leppävirta – 23. lokakuuta 1984) oli suomalainen laulunopettaja ja oopperalaulaja, jonka ääniala oli altto.
Ura

Nissinen opiskeli nuorena laulua Alma Fohströmin johdolla Pietarin keisarillisessa konservatoriossa. Sen jälkeen hän opiskeli Helsingissä Maikki Järnefelt-Palmgrenin johdolla ja teki opintomatkoja Italiaan, jossa opiskeli äänifysiologiaa Anna Petrellan johdolla sekä oopperataidetta Giannina Russin johdolla. Äänifysiologian loppututkinnon Nissinen suoritti vuonna 1962 Sveitsin Bernissä. Sitä ennen hän oli täydentänyt alan opintojaan Tukholmassa ja Kööpenhaminassa vuosina 1946–1954.
Opettajana Nissinen suoritti merkittävän päivätyön. Hän aloitti opettajana Pietarin suomalaisessa yhteiskoulussa 1914–1917 ja Helsingin kansankonservatoriossa vuosina 1919–1932. Lisäksi hän opetti sekä Lahden että Kuopion musiikkiopistoissa ja useissa kansalaisopistoissa kautta maan. Muutettuaan Leppävirralle hän jatkoi sieltä käsin laulun ja äänifysiologisen terapian opetusta. Nissinen palkattiin vuonna 1917 Kuopion teatteriin, ja hän oli teatterin ensimmäinen palkattu näyttelijä. Hän näytteli vuonna 1937 kuvatussa Tukkijoella-elokuvassa Maijaa vastanäyttelijänään Toppo Elonperä.
Yleisradion aloittaessa radiotoiminnan 9. syyskuuta 1926 Nissinen esiintyi sen ensimmäisessä lähetyksessä Alexis af Enehjelmin kanssa, ja hän oli ensimmäinen suomalainen radiolaulaja. Nissinen jatkoi radioesiintymisiään viikoittain aina vuoteen 1932. Vuodet 1919–1931 hän oli kiinnitettynä Suomalaisen oopperan vakituiseen henkilökuntaan. Nissinen lauloi yli 40 roolia, niin kotimaisissa kuin ulkomaisissakin oopperoissa ja antoi laulu- ja lausuntaopetusta lukuisille suomalaisille laulajille sekä näyttelijöille. Hänen tunnetuimpia oppilaitaan olivat muun muassa Jorma Huttunen, Matti Lehtinen, Vieno Kekkonen, Eino Grön, Pärre Förars, Kalle Juurela, Matti Heinivaho sekä Ansa Ikonen. Oppilaista läheisin suhde Nissisellä oli perhetuttuun Ikoseen, joka oli tuttu jo Venäjän vuosilta. Ikosesta piti alun perin tullakin oopperalaulaja, mutta Nissinen kannusti häntä näyttämölle ja järjestikin hänelle ensimmäisen näyttelijän paikan Koiton Näyttämölle. Ikonen kertoo muistelmateoksessaan hyvin lämpimästi Nissisestä ja siitä kuinka tämä auttoi Ikosen näyttelijänuralle.
Presidentti Urho Kekkonen myönsi Nissiselle professorin arvonimen vuonna 1976.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto 5.9.2016 : Elbe Nissinen lauloi Yleisradion ensimmäisessä lähetyksessä
Unohtaminen

Unohtaminen on asian kadottamista muististaan. Unohtaminen edellyttää, että havainnosta on aluksi syntynyt muistijälki, jonka voi unohtaa. Muistijäljen unohtaminen voi olla täydellistä tai osittaista. Osittaiselle unohtamiselle on luonteenomaista, että unohdettu asia palaa mieleen myöhemmin.