stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Jengiytyminen

2010-luvun ja 2020-luvun taitteesta alkaen pääkaupunkiseudulla on toiminut useita ulkomailta tulleita rikollisryhmiä, jotka ovat saaneet yhä enemmän jalansijaa muun muassa huumekaupasta. Poliisi on sanonut, että katujengit voivat olla näille ryhmittymille otollista maaperää katukaupan pyörittämiseen. Aikaisemmin nämä ulkomaiset rikollis­ryhmät järjestivät lähinnä maahan­tuontia, mutta nyt todella monella ryhmällä on myös levitystoimintaa. Nähtävissä on myös, että pääkaupunki­seudulla vaikuttavat ulkomaalaisten rikollisryhmät saavat apua ulkomailta. Myös Turussa ja muissa isoissa kaupungeissa on tapahtunut jengiytymistä. Joulukuussa 2022 poliisi kertoi, että jengitoimintaan liittyvät nuoret ovat poliisin mukaan enimmäkseen toisen polven maahanmuuttajia. Maaliskuussa 2023 Keskusrikospoliisi tiedotti, että kaikki tunnistetut pääkaupunkiseudun katujengiläiset ovat maahanmuuttajataustaisia.
Lokakuussa 2021 Helsingin poliisilaitoksen rikostutkintayksikön johtaja Markku Heinikari sanoi, että suurimmalla osalla katujengeihin kuuluvista miehistä on maahanmuuttajatausta ensimmäisessä tai toisessa polvessa, eli heidän vanhempansa tai he itse ovat syntyneet ulkomailla. Vajaaseen kymmeneen jengiin kuuluu arviolta sata noin 20-vuotiasta miestä, mutta myös alaikäisiä. Katujengien toiminta oli muuttunut radikaalisti huonompaan suuntaan syksyn 2021 aikana, sillä vuosina 2020–2021 nuorten teräaseiden käyttö oli lisääntynyt. Lisäksi katujengeihin liittyvien henkilöiden kynnys käyttää ampuma-asetta vaikutti Heinikarin näkemyksen mukaan alentuneen selvästi, ja syyskesän 2021 aikana pääkaupunkiseudulla tapahtui useita ampumistapauksia, joista oli sivullisillekin vaaraa. Jengit ovat osallisina myös tiettyjen asuinalueiden huumekaupassa.
Tammikuussa 2022 pääkaupunkiseudulla toimi vajaat kymmenen katujengiä, ja niissä keskeisiä henkilöitä oli satakunta. Valtaosa heistä oli ulkomaalaistaustaisia nuoria miehiä ja mukana oli myös alaikäisiä. Poliisin tutkinnassa oli tuolloin useita katujengeihin liittyviä törkeitä väkivaltarikoksia sekä ampumistapauksia, joissa vaarassa on ollut myös sivullisia. Saman vuoden lopussa sisäministeri Krista Mikkonen sanoi, että jengeissä on aikaisempaa enemmän maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Hän nosti rikollisuuden kasvun syyksi muun muassa poliisin liian pienet voimavarat. Maaliskuussa 2023 poliisi kertoi, että katujengejä on noin kymmenen.
Syyskesällä 2024 poliisiylijohtaja Ilkka Koskimäki totesi, että Suomessa poliisin tärkein tehtävä oli tuolloin sellaisen rikollisuuden torjuminen, joka veisi Suomea niin sanotulle Ruotsin tielle. Ruotsissa rikollisryhmien keskinäiset kiistat ovat yltyneet ja niiden uhreiksi ovat joutuneet aiempaa useammin sattumanvaraisesti myös sivulliset. Koskimäen mukaan Suomi on huonolla tiellä, jos tuollaisen rikollisuuden ehkäisemisessä ei onnistuta.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Joukkotappelut

2000-luvulla Suomessa on käyty joitakin joukkotappeluita, joissa iso osa tappelijoista on nuoria maahanmuuttajia. Eräs ensimmäisistä tällaisista suurta huomiota saaneista joukkotappeluista oli vuonna 2010 Linnanmäen huvipuiston 60-vuotispäivillä sattunut tapaus, johon poliisin mukaan otti osaa 150 nuorta, iältään 10–20-vuotiaita ja liki 30-vuotiaita somaleja ja kurdeja.
Poliisin mukaan turvapaikanhakijoiden määrän kasvuun liittyen poliisia työllistävät eniten muun muassa joukkotappelut ja erilaiset häiriökäyttäytymisen muodot.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Alistus­väkivalta

Lokakuussa 2022 uutisoitiin, että poliisin mukaan nuorten väkivaltaisuus on kasvussa pääkaupunkiseudulla. Väkivallan käyttö oli poliisin mukaan arkipäiväistynyt ja siihen turvautuu alati laajentuva joukko nuoria. Väkivaltaisuus oli muuttunut siten, että se ei ole enää vain yksittäisten jo vakavassa rikoskierteessä olevien nuorten välienselvittelyä, vaan väkivaltaan ryhdytään hyvin matalalla kynnyksellä. Länsi-Uudellamaalla pahoinpitelyrikokset ovat poliisin mukaan nousseet alaikäisten kohdalla toiseksi yleisimmäksi rikosnimikkeeksi. Pahoinpitelyjä yleisempiä rikoksia ovat ainoastaan näpistykset. Ilmiöön liittyy alistus­väkivalta, joka leviää yhä nuorempiin pääkaupunki­seudulla. Väkivaltaiseen alistamiseen turvautuvat pääkaupunkiseudulla jopa 12-vuotiaat lapset. Alaikäisten alistusväkivalta usein videoidaan ja videot joko julkaistaan suoraan sosiaaliseen mediaan, tai niillä kiristetään uhria myöhemmin. Alistusväkivallassa muun muassa uhkaillaan uhria ja esimerkiksi pakotetaan uhri nuolemaan pahoinpitelijöiden kenkiä. Tyypillisesti tilanne päättyy pahoinpitelyyn. Näistä rikoksista epäillyissä nuorissa korostuu maahanmuuttajatausta.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Terrorismi ja sen uhka

Kesällä 2017 Suomessa tehtiin ensimmäinen ääri-islamistinen terrori-isku Turussa, jossa kuoli kaksi ja loukkaantui kymmenen ihmistä. Iskun teki marokkolainen Abderrahman Bouanane, joka oli saapunut suomeen turvapaikanhakijana keväällä 2016. Iskusta alkaen terrorismin uhka on ollut Suomessa kohonnut, eli se on tasolla kaksi neliportaisella asteikolla.
Vuoden 2018 lopussa Suojelupoliisi arvioi, että seuraava terrori-isku Suomessa tehdään Helsingissä tai Turussa. Suojelupoliisi on seurannut huolestuneena radikaalin islamismin saamaa kannatusta Suomessa. Sanomalehti Turkulaisen lähteiden mukaan suurimman uhkan muodostavat yksittäiset henkilöt, jotka eivät ole aiemmin tehneet mitään rikollista eivätkä ole suojelupoliisin tiedossa. Heitä on vaikea valvoa.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Terrorismi ja sen uhka > Vierastaistelijat ja heidän perheensä

Suomesta matkusti vuosien 2012–2016 välisenä aikana yli 80 viranomaisten tunnistamaa vierastaistelijaa Syyriaan. Lukuisia miehiä ja naisia lapsineen pyrki liittymään ISIS:iin ja elämään sen julistamassa ja sittemmin luhistuneessa kalifaatissa. Syyt henkilöiden päätökselle matkustaa ISIS:n tai jonkin muun terroristijärjestön hallitsemalle alueelle ovat pitkälti yksilöllisiä. Osa henkilöistä on kuollut, mutta vuoden 2019 lopulla alueella oli yhä kymmeniä aikuisia ja lapsia. Al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa oli vuoden 2019 lopussa yli kymmenen naista ja yli 30 lasta, joilla oli yhteyksiä Suomeen. Lisäksi joitain miehiä, joilla oli kytköksiä Suomeen, oli kiinniotettuna pidätyskeskuksissa. Suomen hallitus teki 16. joulukuuta 2019 linjauksen, jonka mukaan Suomi pyrkii kotiuttamaan leirillä olevat lapset. Kaksi orpolasta avustettiin Suomeen vuoden 2019 lopussa.
Konfliktialueella oleskelleet ovat eläneet väkivallan keskellä. He ovat altistuneet jopa vuosia äärimmäisen radikalisoivalle ympäristölle, toiminnalle ja propagandalle. Sisäministeriön mukaan uskonnolla perustellun väkivaltaisen ekstremismin tulevaisuuden kehityksen ja ennalta ehkäisyn näkökulmasta huolta aiheuttavat terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden lapset eli kasvava sukupolvi. Lapset edustavat terroristijärjestöille tulevaisuutta ja ideologista jatkuvuutta. ISIS pitää yli 9-vuotiaita poikia sopivina sotilaskoulutukseen, taistelutoimintaan ja jopa teloituksiin. Alaikäiset tytöt ovat joutuneet naimisiin hyvin nuorina, ja nämä nuoret tytöt ovat myös itse saaneet lapsia. Suomessa viranomaiset ovat yhteistyössä valmistelleet toimintaa, joka edistää lasten integroitumista takaisin yhteiskuntaan. Radikaali-islamististen verkostojen kehitys Suomessa seurailee kansainvälistä tilannetta. Konfliktialueelle lähtijöiden kaltaisesti radikaali-islamistiset verkostot Suomessa ovat sellaisia, että niihin kuuluu ulkomaalaistaustaisia, mutta myös etnisesti suomalaisia. Verkostot käsittävät useita sukupolvia. Avioliittoja solmitaan verkostojen sisällä, mikä voi hankaloittaa radikaali-ideologiasta irtautumista ja voimistaa seuraavien sukupolvien radikalisoitumista. Suomessa toimivilla terroristista toimintaa edistävillä ryhmillä ja verkostoilla on yhteyksiä ulkomaille sekä muslimienemmistöisissä maissa että länsimaissa.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Terrorismi ja sen uhka > Kunniaväkivalta

Kunniaan liittyvä väkivalta on yleistynyt Suomen maahanmuuttajien keskuudessa. Kunniaväkivalta on etnisissä ryhmissä tapahtuvaa naisen alistamista, jolla pyritään hallitsemaan naisen siveellisyyttä. Ongelmana on, että poliisi ei ole pitänyt asiasta tilastoa. Vuonna 2009 poliisi uskoi, että vain pieni osa, luultavasti alle viisi prosenttia kunniaväkivallasta tulee viranomaisten tietoon, eikä ilmiön vakavuutta ymmärretä edes virkamiespiireissä. Mannerheimin lastensuojeluliiton mukaan kunniaväkivalta koskee myös Suomessa syntyneitä toisen tai kolmannen polven maahanmuuttajia. Marraskuussa 2024 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus langetti elinkautisen vankeusrangaistuksen vaimonsa murhanneelle srilankalaiselle miehelle. Syyttäjän mukaan aviomies murhasi naisen, koska mies koki, että avioero ja sitä myötä vaimon uskottomuuden paljastuminen olisi tahrannut miehen ja koko suvun kunnian.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Laittomat halal-teurastukset

Muslimien uskonnollisten sääntöjen mukaan ruoaksi käytettävä eläin on teurastettava tietyllä tavalla, jota kutsutaan halal-teurastukseksi. Halal tarkoittaa islamissa kaikkea sitä, mikä Jumalan lain, šarian, mukaan on sallittua ja luvallista. Osa halal-säännöistä koskee ruokaa. Suomessa halal-teurastus on laillista, kunhan teurastuksessa tehtyä eläimen verenlaskua ei tehdä ennen eläimen tainnuttamista. Osa muslimeista suosii kuitenkin perinteistä halal-menetelmää, jossa eläimen kaulavaltimot avataan sen ollessa vielä tajuissaan. Tämä menetelmä on Suomen eläinsuojelulain vastainen. Suomessa on tullut ilmi tapauksia, joissa lakia ei ole noudatettu.
Poliisi on saanut vihjeitä muista vastaavista rikoksista. Yleisradion mukaan toisinaan lammastiloilta tiedustellaan, voisiko niiltä ostaa eläimiä itse teurastettavaksi. Muun muassa Vegaaniliitto on kritisoinut sitä, että Suomeen saa kuitenkin tuoda perinteisillä menetelmillä teurastettua halal- ja košer-lihaa.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Pakkoavioliitot ja lapsiavioliitot

Avioliittoon pakottaminen on rikoslain mukaan rangaistavaa ihmiskauppana, törkeänä ihmiskauppana tai pakottamisena. Rangaistavaa on paitsi varsinainen pakottaminen, myös henkilön luovuttaminen, kuljettaminen, vastaanottaminen ja majoittaminen hänen saattamisekseen pakkoavioliittoon. Tavallisesti Suomessa pakkoavioliitoissa on kysymys maahanmuuttajien välisistä avioliitoista, jotka on solmittu ennen Suomeen saapumista. Lapsiavioliitolla tarkoitetaan avioliittoa, jonka toinen tai molemmat osapuolet ovat alle 18-vuotiaita. Useimmiten alaikäinen osapuoli on tyttö. Nuorimmat pakkoavioliittoon ulkomailla naitetut ovat olleet Suomessa 14-vuotiaita, mutta auttamisjärjestelmään uhri ohjautuu kuitenkin tyypillisesti ollessaan jo täysikäinen. Pakkoavioliitoissa ikäero osapuolten välillä voi olla iso, ja joskus liitossa on voitu saada lapsia jo alaikäisenä.
Rikosuhripäivystyksen tietoon tulleiden pakkoavioliittojen määrä on kovassa kasvussa. Vuonna 2019 tietoon tuli 20 tapausta, mutta vuoden 2020 syksyyn mennessä tietoon oli tullut jo 50 tapausta. Kyse ei välttämättä ole siitä, että tapaukset olisivat erityisen kovassa kasvussa, vaan siitä, että tapaukset on onnistuttu tunnistamaan paremmin ja uhrit pääsevät paremmin avun piiriin. Suomessa elää naisia, jotka joutuvat elämään hyvin eristettyinä ja kokevat hyvin raakaa ruumiillista ja seksuaalista väkivaltaa pakkoavioliitoissa, eivätkä he eivät saa lähteä kotoa mihinkään. Jos he pääsevät ulos, joku vahtii, missä nainen saa liikkua. Taloudelliset etuudet, opintotuet ja lapsilisät eivät tule naiselle, kun sortava puoliso hallinnoi pankkitiliä. Naisen yhteydet ulkomaailmaan ovat niin vähäiset, ettei hän tiedä, että hänen kohtelunsa on väärin. Lisäksi naiset voivat olla myös kulttuuritaustaltaan sellaisia, että heidän kulttuurissaan avioero ei tule kysymykseen. Helsingin Sanomien mukaan pakkotyöhön, pakkoavioliittoon tai seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi joutuneita alaikäisiä on yksistään pääkaupunkiseudulla vähintään kymmeniä. Rikosuhripäivystyksestä apua saavien alaikäisten uhrien osalta on merkittävää, että valtaosa on joutunut ihmiskaupan ja hyväksikäytön uhreiksi Suomessa, eikä esimerkiksi turvapaikanhakijana matkalla Suomeen tai lähtömaassaan.
Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmän ja Rikosuhripäivystyksen mukaan Suomesta lähetetään tyttöjä ja naisia ulkomaille vanhempien kotimaahan naitettavaksi sukulaisen, vaikkapa serkun, kanssa. Nämä naiset ovat voineet asua Suomessa pitkäänkin, ja ovat saattaneet syntyä Suomessa tai tulla maahan alaikäisenä. Suomessa on ilmennyt tapauksia, joissa mies oleskelee Suomessa oleskeluluvalla, ja hän hankkii vaimon ulkomailta perhesideoleskeluluvan kautta. Uhreja on esimerkiksi Irakista, Afganistanista, Iranista ja Somaliasta. Irtaantuminen pakkoavioliitosta voi merkitä kunniaväkivallan uhkaa. On ehdotettu, että nykyistä lakia muutettaisiin niin, että pakkoavioliitosta voisi vapautua siten, että liitto mitätöitäisiin. Nykyään pakkoavioliitosta vapautuu vain tavallisen avioeromenettelyn kautta.
Rikollisuus 2000-luvulla > Vuodesta 2014 alkaen > Ulkomaalaisiin liittyviä rikollisuuden ilmiöitä > Pakolaisvakoilu

Pakolaisvakoilu on tiedustelutoimintaa, jolla vieras valta hankkii tietoa ja pyrkii hallitsemaan, painostaa tai uhkaa Suomessa asuvia omia tai entisiä kansalaisiaan. Tyypillisesti tietyn maan kansalaiset värvätään tai painostetaan keräämään tietoja toinen toisistaan. Suomessa pakolaisvakoilu ei ole laitonta, mutta Ruotsissa ja Norjassa on. Näissä maissa laki on johtanut syytteisiin ja vankeustuomioihin. Vakoilun kohteet kuuluvat yleensä kotimaidensa poliittiseen oppositioon tai muuhun ryhmittymään, jonka toimintaa vakoileva maa pitää itselleen uhkana. Suojelupoliisin mukaan pakolaisvakoilusta on tullut pysyvä ilmiö Suomessa, ja poliisin tietoon tulee säännöllisesti pakolaisvakoiluun liittyviä vieraiden valtioiden hankkeita, yleensä muutama vuosittain. Suojelupoliisi ehdotti jo vuonna 2012, että Suomi kriminalisoisi pakolaisvakoilun. Hanke kuitenkin hautautui hallitusten vaihtuessa, vaikka suojelupoliisin mukaan pakolaisvakoilu loukkaa kansalaisten perusoikeuksia. Eräillä Ruotsin pakolaisvakoilutapauksilla onkin yhteys Suomeen.
Rikollisuus 2000-luvulla > Seksuaalirikollisuus > Vertailu vuosien 2014–2019 välillä > Kaikki seksuaalirikokset

| Tammi-kesäkuu vuonna | Seksuaalirikoksia | Kansalaisuus tiedossa | Epäilty ulkomaalainen | Ulkomaalaisten osuus seksuaalirikoksista % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | 1 446 | 1 146 | 154 | 10,7 |
| 2016 | 1 625 | 1 219 | 317 | 19,5 |
| 2017 | 1 607 | 1 146 | 283 | 17,6 |
Poliisille ilmoitettiin vuonna 2018 yhteensä 3 826 seksuaalirikosta. Niistä yli neljännes oli ulkomaalaisen tekemä. Ulkomaalaisten osuus ilmoitetuissa seksuaalirikoksissa Helsingissä oli tuona vuonna 38,2 prosenttia.
Rikollisuus 2000-luvulla > Seksuaalirikollisuus > Vertailu vuosien 2014–2019 välillä > Raiskaukset

| Tammi-kesäkuu vuonna | Raiskausrikoksia | Kansalaisuus tiedossa | Epäilty ulkomaalainen | Ulkomaalaisten osuus raiskauksista % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 925 | – | 180+ | 19,5 |
| 2015 | 961 | 409 | 79 | 8,2 |
| 2016 | 1 060/826 | 424 | 110 | 10,4/29,2 |
| 2017 | 1 133/938 | 490 | 133 | 11,7/30,3 |
| 2018 | 1 239/790 | – | 213 | 17,1/27,0 |
| 2019 | 1 328/1 056 | – | 397 | 29,9/37,6 |
Vuonna 2018 Helsingissä ilmoitetuista raiskauksista peräti yli puolet oli ulkomaalaisen tekemiä, 53,8 prosenttia.
Kokonaisuudessaan vuonna 2019 poliisi selvitti 1 056 raiskausta, joista 37,6 prosenttia, eli 397 kappaletta oli ulkomaalaisten tekemiä. Vuonna 2019 kansallisuuksittain tarkasteltuna suurimman osuuden raiskausepäilyissä muodostivat irakilaiset, jotka olivat epäiltyinä 114 raiskauksessa. Irakilaisten osuus kaikista raiskausepäilyistä oli vuonna 2019 yhteensä 10,8 prosenttia. Seuraaviksi eniten raiskauksesta epäiltyinä olivat afganistanilaiset (60 kpl), iranilaiset (25 kpl) ja somalit (24 kpl). Nämä tilastot laatineen Tilastokeskuksen mukaan henkilö on ulkomaalaistaustainen, jos hänen molemmat vanhempansa ovat syntyneet ulkomailla. Vastaavasti suomalaiseksi lasketaan henkilö, jonka toinen tai molemmat vanhemmat ovat syntyneet Suomessa. Kaksoiskansalaiset, joilla toinen kansalaisuus on Suomi, tilastoidaan suomalaisiksi. Ulkomaalaistaustaisten osuus raiskauksista epäillyistä on ollut kasvussa.
Rikollisuus 2000-luvulla > Seksuaalirikollisuus > Turvapaikanhakijat

Poliisille ilmoitettiin vuonna 2015 hieman yli tuhat raiskausta. Niistä 20 tapauksessa epäiltynä on ollut turvapaikanhakija, joita saapui Suomeen vuonna 2015 ennätysmäiset 32 476. Tilastoja voidaan myös tarkastella väestörakenteen pohjalta. Kun poliisille vuonna 2015 ilmoitettuja tapauksia vertaa suomalaisten yli 15-vuotiaiden miesten määrään ja yli 15-vuotiaiden turvapaikanhakijamiesten määrään, raiskauksia on tehty molemmissa ryhmissä suunnilleen yhtä monta. Suomalaisia yli 15-vuotiaita miehiä on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin yli 15-vuotiaita turvapaikkaa hakeneita miehiä.
Yleisradion vuonna 2016 suorittaman selvityksen mukaan kaikista poliisin tiedossa olevista seksuaalirikosepäilyistä turvapaikanhakijoiden osuus on 7–8 prosenttia ja kaikkien ulkomaalaisten osuus on 24 prosenttia.
Poliisi on lisäksi saanut vihje- ja havaintotietoja, joiden mukaan turvapaikanhakijat ovat seurailleet, lähennelleet tai kosketelleet luvatta etupäässä nuoria suomalaisia naisia.
Rikollisuus 2000-luvulla > Seksuaalirikollisuus > Lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset

Lapsien seksuaalisista hyväksikäytöistä epäillyistä oli vuonna 2014 ulkomaalaistaustaisia 14,7 prosenttia, vuonna 2015 ulkomaalaistaustaisia 16,6 prosenttia, vuonna 2016 ulkomaalaistaustaisia 9,4 prosenttia, vuonna 2017 ulkomaalaistaustaisia 14,3 prosenttia, vuonna 2018 ulkomaalaistaustaisia 19,4 prosenttia, vuonna 2019 ulkomaalaistaustaisia 25,0 prosenttia ja vuonna 2020 ulkomaalaistaustaisia 19,0 prosenttia.
Kaikki lapsiin kohdistuneet seksuaalirikokset (lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, törkeä lapsen raiskaus) huomioon ottaaen niistä epäiltyjä henkilöitä oli vuonna 2018 yhteensä 725, ja ulkomaalaisten epäilyjen osuus oli 19 prosenttia. Vuonna 2019 tapauksia oli 1 138 kappaletta, ja ulkomaalaisten epäilyjen osuus oli 26,9 prosenttia.
Rikollisuus 2000-luvulla > Seksuaalirikollisuus > Seksuaalinen ahdistelu

Seksuaalisesta ahdistelusta kirjattiin vuonna 2015 kuukausittain keskimäärin 20 rikosilmoitusta. Ulkomaalaisten rikoksesta epäiltyjen osuus on noin 9 prosenttia.
Karkottaminen

Jos ulkomaalaisella on tai on ollut oleskelulupa ja hänet päätetään poistaa maasta, puhutaan maasta karkottamisesta. Suurin osa karkottamispäätöksistä liittyy siihen, että henkilö oleskelee luvattomasti maassa. Henkilö voidaan karkottaa myös, jos hän on syyllistynyt Suomessa rikoksiin. Jos karkottamisen taustalla on muu rikos, on se yleensä törkeä huumausainerikos, joista langetetut tuomiot ovat ankaria. Karkotuspäätöksessä otetaan huomioon maastapoistettavan henkilön rikokset ja niiden toistuvuus. Metsälässä sijaitsee Helsingin säilöönottoyksikkö, jossa pidetään ihmisiä, joiden arvellaan muussa tapauksessa pakoilevan maastapoistoa. Helsingin tai Joutsenon säilöönottoyksiköissä on vain pieni osa karkotettavista ja käännytettävistä ihmisistä. Suurin osa poistuu itse maasta, osa katoaa viranomaisilta ja jää laittomasti maassa olevana oleskelemaan Schengen-alueelle. Maailmanlaajuiset koronavirusrajoitukset vaikeuttivat tuntuvasti ulkomaalaisten poistamista maasta.
Jos ulkomaalaisella ei ole ollut oleskelulupaa ja hänet päätetään poistaa maasta, hänet käännytetään. Esimerkiksi maasta poistettavan turvapaikanhakijan kohdalla kyse on käännyttämisestä.
Karkottaminen > Edellytykset

Ulkomaalainen voidaan ulkomaalaislain mukaan karkottaa maasta, jos hän
oleskelee Suomessa ilman vaadittavaa oleskelulupaa
on syyllistynyt rikokseen, josta on säädetty enimmäisrangaistuksena vähintään yksi vuosi vankeutta
on syyllistynyt toistuvasti rikoksiin
on käyttäytymisellään osoittanut olevansa vaaraksi muiden turvallisuudelle tai
jos hänen voidaan epäillä ryhtyvän Suomessa kansallista turvallisuutta vaarantavaan toimintaan.
| Vuosi | Karkottamisesitykset vuosittain | Myönteiset karkottamispäätökset vuosittain | Myönteiset päätökset yhteensä vuodesta 2001 alkaen |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 119 | 76 | 76 |
| 2002 | 122 | 80 | 156 |
| 2003 | 141 | 80 | 236 |
| 2004 | 102 | 89 | 325 |
| 2005 | 126 | 71 | 396 |
| 2006 | 129 | 61 | 457 |
| 2007 | 139 | 59 | 516 |
| 2008 | 169 | 75 | 591 |
| 2009 | 209 | 80 | 671 |
| 2010 | 446 | 216 | 887 |
| 2011 | 382 | 214 | 1 001 |
| 2012 | 344 | 222 | 1 223 |
| 2013 | 442 | 273 | 1 496 |
| 2014 | 418 | 258 | 1 754 |
| 2015 | 380 | 279 | 2 033 |
Yllä oleva tilasto sisältää sekä Poliisin että Maahanmuuttoviraston vireillepanemat karkottamisasiat, ja se on Maahanmuuttoviraston tekemä. Maahanmuuttovirastolla ei kuitenkaan ole tilastoja siitä, kuinka monta karkottamispäätöksen saanutta on poistettu maasta. Poliisi vastaa karkottamispäätösten täytäntöönpanosta ja siten myös niiden tilastoinnista.
| Vuosi | Rikosten takia karkotetut | Rikosten takia karkotetut vuodesta 2015 alkaen |
| --- | --- | --- |
2015: 92
| 2016 | 146 | 238 |
| 2017 | 99 | 337 |
| 2018 | 92 | 429 |
| 2019 | 122 | 551 |
| 2020 | 119 | 670 |
| 2021 | 101 | 771 |
| 20221 | 751 | 8461 |
Lähde:
1Vuoden 2022 marraskuun loppuun mennessä
Aiheesta muualla

Välimäki, Matti (2024) Viranomaiset ja ulkomaalaisten näkeminen turvallisuuskysymyksenä Suomessa 1800-luvulta 2000-luvulle. Ennen ja nyt, 1/2024.
Krasnojarsk

| Krasnojarsk (Красноярск) |
| --- | --- |
 Ilmakuva kaupungista
 lippu:  vaakuna
 Krasnojarskin aluepiirin sijainti Venäjällä, alla kaupungin sijainti aluepiirissä
 Krasnojarsk
 Koordinaatit: 56.0104°N, 92.8525°E 
Valtio:  Venäjä
Liittovaltiosubjekti:  Krasnojarskin alue
Perustettu:  1628
Hallinto:  
 – Pormestari:  Edkham Akbulatov
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  172 km²
Väkiluku (2012):  1 006 856
 – Väestötiheys:  5300 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+7 (MSK+4) 
 
 www.admkrsk.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnojarsk (ven. Красноярск) on suurkaupunki Itä-Siperiassa Venäjällä Jenisein varrella. Kaupunki sijaitsee Krasnojarskin aluepiirin eteläosassa ja on aluepiirin hallinnollinen keskus.
Väestö

Krasnojarskin väkiluku on noin miljoona, ja se on Siperian suurimpia kaupunkeja. Väkiluku on kasvanut myös 2000-luvulla. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Krasnojarskin kaupunkipiirikunnan asukasluku oli 974 591, josta 973 826 asui varsinaisessa Krasnojarskin kaupungissa ja 765 kaupunkipiirikunnan maaseutualueilla. Kaupunki saavutti miljoonan asukkaan rajan 6. huhtikuuta 2012.
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Krasnojarskin väestönkehitys> Vuosi | Krasnojarskin väestönkehitys> Asukasluku | Krasnojarskin väestönkehitys> Lähde |
| --- | --- | --- |
| 1840 | &&&&&&&&&&&06888.&&&&006 888 |  |
| 1897 | &&&&&&&&&&026999.&&&&0026 999 |  |
| 1931 | &&&&&&&&&&082811.&&&&0082 811 |  |
| 1956 | &&&&&&&&&0328000.&&&&00328 000 |  |
| 1959 | &&&&&&&&&0412375.&&&&00412 375 |  |
| 1970 | &&&&&&&&&0648113.&&&&00648 113 |  |
| 1979 | &&&&&&&&&0796305.&&&&00796 305 |  |
| 1989 | &&&&&&&&&0912629.&&&&00912 629 |  |
| 2002 | &&&&&&&&&0909341.&&&&00909 341 |  |
| 2010 | &&&&&&&&&0973826.&&&&00973 826 |  |
| 2012 | &&&&&&&&01006856.&&&&001 006 856 |  |