stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antti Louhisto
Valokuvia julkisista teoksista

Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki, Turku, 1955.
Leningradin ja Turun ystävyyden patsas, Turku, 1969.
Itsenäisyyden kivi, Turku, 1977.
Aiheesta muualla

Antti Louhisto taiteilijamatrikkelissa
Ari Uusitalo

| Ari Uusitalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ari Juhani Uusitalo
Syntynyt: 1. helmikuuta 1957 (ikä 67) Vimpeli,  Suomi
Pesäpalloilija
Seura:  
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Vimpelin Veto
Ammattilaisjoukkueet
1974–1981 1982–1983 1985, 1987–1993:  Vimpelin Veto SMJ Vimpelin Veto
Ari Juhani Uusitalo (s. 1. helmikuuta 1957 Vimpeli)[lähde? ] on suomalainen entinen pesäpalloilija. Hän edusti kahta kautta lukuun ottamatta koko uransa ajan Vimpelin Vetoa.
Uusitalo voitti Superpesiksen lyöjäkuninkuuden kaudella 1991.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1983
2 SM-hopeaa: 1975, 1982
Superpesiksen lyöjäkuningas: 1991
Vuoden jokeri: 1987
Alpha Omega

| Alpha Omega Cheek |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. lokakuuta 2015
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tuottaja(t): Cheek (vast.), Antti Riihimäki (vast.), MMEN, MGI, #33, Beni Blankko
 Tyylilaji: rap, pop
 Kesto: 38.51
 Levy-yhtiö: Liiga Music Oy / Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 1.
Cheekin muut julkaisut
| Kuka muu muka 2013 | Alpha Omega 2015 | Timantit on ikuisia 2018 |
Singlet albumilta Alpha Omega
 ”Sä huudat” Julkaistu: 19. elokuuta 2015  ”Sillat” Julkaistu: 14. lokakuuta 2015
Alpha Omega on suomalaisen rap-artisti Cheekin 16. lokakuuta 2015 julkaistu yhdeksäs ja viimeinen studioalbumi.
Alpha Omega nousi suoraan Suomen virallisen albumilistan ykköseksi viikolla 43/2015, pysyi ykkösenä myös seuraavan viikon ja nousi listan kärkeen jälleen viikolla 8/2016. Albumin kaikki kymmenen kappaletta nousivat Suomen Spotifyn top 10 -listalle. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun listan kymmenen kärjessä on kappaleita vain yhdeltä artistilta.
Kriitikoilta albumi sai sen sijaan pääosin erittäin negatiivisen vastaanoton. Suomen Kuvalehden Tero Alangon mukaan Alpha Omega on ”kevyttä käyttömusiikkia, josta tulee ajan myötä ongelmajätettä”, ja siinä on ”suunnilleen saman verran substanssia kuin sokeritoukassa”. Aamulehden Jussi Saarisen mukaan ”itseriittoisuus on niin sakeaa, että levyä on vaikea kuunnella vakavalla naamalla”. Hän arvioi, että Alpha Omega ”jää pop-aikakirjoihin narsismiräpin huipentumana”. Rumban Anton Vanha-Majamaa arvioi, että Alpha Omegalla Cheekin ”megalomania löytää viehättäviä sävyjä” ja että ”levy tuntuu kaikessa kömpelyydessään lähinnä sympaattiselta”. Albumi sai Rumbalta hyvän arvosanan 8,0.
Kultalevy myönnettiin vuonna 2015, ja platinalevy 2015. Albumia on myyty yhteensä yli 36 000 kappaletta.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Alpha Omega | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 4.19 |  |  |  |  |  |
| 2. | Sä huudat | Jare Tiihonen | Juha-Matti Penttinen, Ossi Riita, Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.10 |  |  |  |  |  |
| 3. | Me ollaan ne (mukana Nikke Ankara)  | Jare Tiihonen, Niiles Hiirola | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.39 |  |  |  |  |  |
| 4. | Chekkonen | Jare Tiihonen | Henri Lanz, Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.13 |  |  |  |  |  |
| 5. | Sillat (mukana Ilta)  | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 4.06 |  |  |  |  |  |
| 6. | Leveellä (mukana Herrasmiesliiga & Kapasiteettiyksikkö)  | Jare Tiihonen, Dan Tolppanen, Anders Westerholm, Tomi Sipikari, Kari Härkönen, Markku Wettenranta | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen, Kimmo Laiho, Teemu Koskenoja | 4.24 |  |  |  |  |  |
| 7. | Makee ja selkee (mukana Kasmir)  | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 3.38 |  |  |  |  |  |
| 8. | Jos sä haluut (mukana Yasmine Yamajako)  | Jare Tiihonen | James Harris III, Terry Lewis, Henri Lanz, Robin Wrede | 3.24 |  |  |  |  |  |
| 9. | Keinu | Jare Tiihonen | Benjamin Palomäki, Antti Riihimäki, Eppu Kosonen | 3.54 |  |  |  |  |  |
| 10. | Valot sammuu | Jare Tiihonen | Antti Riihimäki, Jare Tiihonen | 5.04 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 38.51 |  |  |  |  |  |
”Leveellä” sisältää samplet Herrasmiesliigan kappaleesta ”Pelihelvetti” ja Kapasiteettiyksikön kappaleesta ”Mä pysyn liikkeessä”.
”Jos sä haluut” sisältää lainauksen kappaleesta ”Just Be Good to Me”.
Tekijät > Tuottajat

#33: 8
Beni Blankko: 9
MGI: 4, 8
MMEN: 2
RZY: 1–10
Tekijät > Muusikot

| --- | --- |
 Bratislavan sinfoniaorkesteri – jouset (5, 10)  Chisu – taustalaulu (1)  Evelina – laulu (4)  Antti Hynninen – saksofoni (7)  Ilta – taustalaulut (3, 10) :  Leri Leskinen – piano (5, 10)  Emma Schnitt – taustalaulu (7)  Mikko Sirén – rummut (9)  Hanna Maaria Tuomela – laulu (2)
Tekijät > Muut tekijät

Antti Riihimäki – äänittäjä, miksaaja (Fried Rice), masteroija (Fried Publishing)
Masterointi: Henkka Niemistö – masteroija (Chartmakers East)
Eppu Kosonen – masteroija (Kaiku Songs)
Henri Lanz – masteroija (HMC Publishing)
Nana Simelius – kuvat
Markku Wettenranta – kannet (All Make Paradise)
Carla Ahonius – management (Fullsteam Management)
Juha Kyyrö – keikat (Fullsteam Agency)
Arvostelut

Keskisuomalainen:
Rosvot.fi: ristiriitainen
Rumba: 8.0/10
Soundi:
Arkadia (täsmennyssivu)

Arkadia voi tarkoittaa seuraavia:
Arkadia, antiikin Kreikan maakunta
Arkadia, Kreikan maakunta ja nykyinen alueyksikkö
Arkadia, utopia paimenidyllistä
Arkadia, entinen huvila-alue Helsingin Etu-Töölössä 1800-luvulla. Siitä ovat saaneet nimensä:
Arkadia-teatteri
Arkadiankatu, katu Etu-Töölössä
Arkadianmäki, jossa Eduskuntatalo sijaitsee
Arkadian yhteislyseon lukio, joka aikoinaan sijaitsi Arkadiankadulla
Arkadia-kvartetti
Arkadia Gazette, suomalainen aikakauslehti
Arkadia-halli

| Arkadia-halli |
| --- | --- |
 Arkadia-halli on Nurmijärven Klaukkalassa, Arkadian yhteislyseon yhteydessä sijaitseva sisäliikuntahalli.
Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Lepsämäntie 15, 01800 Klaukkala
Koordinaatit:  60°22′49″N, 24°44′14″E
Avattu:  8.1.2018
Omistaja:  Arkadian koulukiinteistöt Oy
Kustannukset:  n. 7 Milj. euroa
Pääurakoitsijat:  MM-Yritysrakentaja Oy
Katsojakapasiteetti
 n. 500 
Kentän mitat
 Pelikentän ulkomitat 24x45 metriä. Salibandykentän mitat 20x40 metriä. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Arkadia-halli on Nurmijärvellä, Klaukkalan taajamassa sijaitseva sisäliikuntahalli, joka soveltuu mm. salibandyn ja koripallon pelaamiseen. Halli on rakennettu Arkadian yhteislyseon yhteyteen ja avattu käyttöön talvella 2018. Halli on nurmijärveläisen salibandyseuran SB-Pro kotiareena.
Arkki

Arkilla voidaan viitata seuraaviin:
paperiarkki, määräkokoinen paperipala
arkki, mittayksikkö, 25 arkkia on 1 kirja
arkit eli arkeonit, pieneliöitä
Arkki, Pälkäneen pääkirjasto
Arkki, kuvitteellinen avaruusalus Transformers-universumissa
Nooan arkki, laiva, jonka Nooa Raamatun mukaan rakensi vedenpaisumuksen edellä
liitonarkki eli liitonarkku tai pelkkä arkki, Raamatussa mainittu pyhä arkku
Luontotalo Arkki, luonnontieteellinen museo Porissa
Arkkitehtuurikoulu Arkki, Helsingissä toimiva taiteen perusopetusta antava arkkitehtuurikoulu
Arkki International, arkkitehtuurikasvatuksen koulutusvientiä tarjoava osakeyhtiö
Järvenpään vapaaseurakunta Arkki, Järvenpäässä toimiva Suomen Vapaakirkon seurakunta
arkki-, etuliite kreik. ἀρχή , arkhē , suom. ensimmäinen, pää-, vanhin, yli- esiintyy muun muassa seuraavissa sanoissa:
arkkiatri
arkkienkeli
arkkiherttua
arkkipiispa
arkkityyppi
arkkivihollinen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Arkki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Arkki International

Arkki International Oy on suomalainen arkkitehtuurikasvatuksen koulutusvientiin keskittyvä, vuonna 2013 perustettu yritys. Toimitusjohtaja on Pihla Meskanen.
Arkki International vie eri maihin Lasten ja nuorten arkkitehtuurikoulu Arkin opetusohjelmia.
Ammoniumkloridi

| Ammoniumkloridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
Muut nimet:  salmiakki
CAS-numero:  12125-02-9
PubChem CID:  12820921, 518533 ja 21924987 25517, 12820921, 518533 ja 21924987
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NH4Cl
Moolimassa:  53,5 g/mol
Ulkomuoto:  valkoinen, kiteinen jauhe
Sulamispiste:  > 350 °C
Kiehumispiste:  520 °C (793 K)
Tiheys:  1,526 g/cm3 (20 °C:ssa)
Liukoisuus veteen:  28,3 g / 100 g vettä (25 °C:ssa)
Ammoniumkloridi eli salmiakki (NH4Cl) on puhtaana valkoinen, vesiliukoinen 28,3 g/100ml H2O (25 °C) ja pistävän makuinen kiteinen suola. Se sublimoituu eli muuttuu kiinteästä olomuodosta suoraan kaasumaiseksi lämpötilassa 338 °C. Lisää kuumennettaessa se hajoaa ammoniakiksi ja vetykloridiksi. Ammoniumkloridin vesiliuos on ammoniumionin vuoksi lievästi hapan. Ammoniumkloridin moolimassa on 53,5 g/mol, kiehumispiste 520 °C, tiheys 1,5 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 12125-02-9. Ammoniumkloridin E-koodi on E510.
Etymologia

Muinaiset kreikkalaiset löysivät Ammonin temppelin läheltä ammoniumkloridia, jota alkoivat kutsua nimellä ammōniakos. Roomalaiset antoivat yhdisteelle nimeksi sal ammoniacus, "Ammonin suola", mistä on johdettu sanat salmiakki ja ammoniakki.
Käyttö

Ammoniumkloridia hyödynnetään lannoitteissa, kuivaparistoissa, kylmäseoksissa, puhdistusaineissa ja yskänlääkkeissä. Sitä käytetään myös galvanointiin, juottamiseen, värjäykseen ja muiden ammoniumsuolojen valmistukseen. Salmiakkimakeisten suolainen maku johtuu ammoniumkloridista. Hajusuola on yleensä ammoniumkloridin ja hajuaineiden seos. Ammoniumkloridi ei ole pieninä määrinä myrkyllistä vesieliöille.
Valmistus

Ammoniumkloridia voidaan valmistaa esimerkiksi neutraloitumisreaktion avulla johtamalla ammoniakkia väkevään suolahappoon:
Ammoniumkloridia syntyy myös ammoniumsulfaatin (NH4)2SO4 ja natriumkloridin NaCl liuosten välisessä reaktiossa. Ammoniumkloridia saadaan sivutuotteena natriumkarbonaatin valmistuksesta.
Reaktioita

Ammoniumkloridin avulla voi valmistaa ammoniakkikaasua:
Kun petrimaljalle laittaa muutaman pisaran ammoniakkia ja toiseen reunaan pisaran HCl:a, ammoniumkloridia härmistyy pisaroiden väliin.
Terveysvaikutukset

Karamellisalmiakissa on ammoniumkloridia hyvin vähän. Lisäainerajoitukset E 510: Ammoniumkloridi; vain makeisiin ja purukumiin sekä keksien ja vohvelien täytteeseen ja kuorrutteeseen 35 g/kg, salmiakkimakeisiin 70 g/kg
Pöly voi ärsyttää voimakkaasti silmiä, lievästi ihoa. Pölyn hengittäminen saattaa aiheuttaa ärsytystä limakalvoilla, yskimistä ja hengenahdistusta.
Nieltynä saattaa aiheuttaa välittömän myrkytyksen (happomyrkytystila) oireinaan päänsärky, pahoinvointi, oksentelu ja jopa tajuttomuus.
Välitön myrkyllisyys:
LD50 = 1 650 mg/kg (suun kautta, rotta).
LD50 = 1 300 mg/kg (suun kautta, hiiri).
LDLo = 1 000 mg/kg (suun kautta, rotta).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ammoniumkloridin kansainvälinen kemikaalikortti
Arkkienkeli Mikaelin kirkko

Arkkienkeli Mikaelin kirkko voi viitata seuraaviin kirkkoihin:
Arkkienkeli Mikaelin kirkko, kirkko Episkopín kylässä Kreetan saarella Kreikassa
Arkkienkeli Mikaelin kirkko, kirkko Pedoulásin kylässä Kyproksella
Arkkienkelin katedraali, kirkko Moskovassa Venäjällä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Arkkienkeli Mikaelin kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Arttu Lesonen

| Arttu Lesonen |
| --- | --- |
 Arttu Lesonen South Park -festivaalilla 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. tammikuuta 1993 (ikä 31) Jyväskylä
Muusikko
Aktiivisena:  2011–
Tyylilajit:  thrash metal
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Lost Society
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Arttu Lesonen (s. 5. tammikuuta 1993 Jyväskylä) on suomalainen kitaristi. Hänet tunnetaan thrash metal -yhtye Lost Societyn kitaristina, jossa hän on ollut vuodesta 2011. Hän jakaa yhtyeessä soolot laulaja-kitaristi Samy Elbannan kanssa, mutta soittaa suurimman osan rytmeistä. Lesonen innostui kitaransoitosta noin 10-vuotiaana ja sai ensimmäisen sähkökitaransa 12-vuotiaana. Esikuvikseen hän on maininnut muun muassa Dimebag Darrellin, Marty Friedmanin, Zakk Wylden ja Tony Iommin. Aiemmin hän on soittanut yhtyeissä Tarvas, Fatal Anoxia ja Raster Density.
Lesonen on lähtöisin Jyväskylän Tikkakoskelta. Lesonen avioitui vuonna 2019.
Aiheesta muualla

Arttu Lesonen Discogsissa. (englanniksi)
Anna Wiik

| Anna Wiik |
| --- | --- |
 Anna Wiik vuonna 1919.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1891 Helsinki
Kuollut: 30. lokakuuta 1964 (73 vuotta) Helsinki
Ammatti:  arkistonhoitaja
Poliitikko
Puolue:  SDP, SKP
Puoliso:  K. H. Wiik (1925–1946)
Anna Elisabeth Wiik (o.s. Forsström; 5. maaliskuuta 1891 Helsinki – 30. lokakuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen työväenliikkeen valistaja ja arkistonhoitaja, joka tunnetaan Työväen Arkiston pitkäaikaisena hoitajana ja Kansan Arkiston perustajana. Lisäksi hän loi pohjan myöhemmin perustetulle Työväenliikkeen kirjastolle. Wiikin syntymäpäivänä 5. maaliskuuta on Suomessa vuodesta 1997 lähtien vietetty kansallista työväenperinnepäivää. Työväenperinne ry jakaa tuolloin Vuoden Työväentutkimus -palkinnon vuorovuosina ammattitutkijoille ja harrastajatutkijoille.
Elämä > Varhaiset vuodet

Äidinkielenään ruotsia puhunut Wiik syntyi poliisi Karl Gustaf Forsströmin perheeseen. Vuonna 1907 Wiik liittyi Helsingfors Socialdemokratiska Ungdomsklubbiin, jonka parissa hän teki muun muassa kiertävää nuorisotyötä. Wiik kirjoitetti ylioppilaaksi vuonna 1915, jonka jälkeen hän työskenteli senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan ekspeditöörin apulaisena. Lisäksi Wiiki opiskeli Helsingin ruotsinkielisen työväenopiston kursseilla, toimi luennoitsijana ja kouluttajana suomenruotsalaisissa työväenyhdistyksissä sekä työskenteli sosialidemokraattisen puolueen arkistossa.
Sisällissodan aikana Wiik toimi avustajana kansanvaltuuskunnan julkaiseman Arbetarnas Notisblad -lehden toimituksessa sekä opettajana Ratakadun kansakoulussa. Hän kuului myös punaisten nimittämän Helsingin ruotsinkielisten kansakoulujen johtokuntaan. Wiik vangittiin toukokuun lopussa ja syyskuussa hän sai 4 vuoden vankeustuomion avunannosta valtiopetokseen. Wiik suoritti tuomiotaan Helsingin lääninvankilassa, mutta hänet armahdettiin ehdonalaiseen vielä samana syksynä.
Vapautumisensa jälkeen Wiik aloitti marraskuussa Työväen Arkiston assistenttina sitä johtaneen tulevan puolisonsa K. H. Wiikin palkkaamana. Varsinaisen toimeentulonsa Anna Wiik sai kuitenkin työstään Finlands Svenska Arbetarförbundin toimitsijana ja sivistysjaoston sihteerinä, koska molemmat hoitivat Työväen Arkistoa luottamustehtävänä. Pariskunta solmi avioliiton 1925, jonka jälkeen Anna Wiik seurasi aviomiestään Työväen Arkiston hoitajana, tämän tultua valituksi SDP:n puoluesihteeriksi vuoden 1926 puoluekokouksessa. Hän oli ensimmäinen arkistonhoitaja, jolle maksettiin työstään myös palkkaa.
Elämä > Kansan Arkistossa

Anna Wiik toimi Työväen Arkiston hoitajana aina vuoteen 1941 saakka, jolloin hänet erotettiin poliittisin perustein, vaikka viralliseksi syyksi kirjattiinkin väärinkäytökset. Syynä oli K. H. Wiikin päätyminen SDP:n sisäiseen oppositioon, eli ns. kuutosiin. Samalla myös Anna Wiik jätti puolueen ja kaikki siihen liittyvät järjestötehtävänsä. Hän oli erittäin katkera, koska oli kehittänyt arkistoa antaumuksella yli 22 vuoden ajan ja kartuttanut sen kokoelmia myös omilla varoillaan. Jatkosodan aikana K. H. Wiik joutui poliittisista syistä vankilaan ja työttömänä ollut Anna joutui elättämään itsensä säästöillään. K. H. Wiik puolestaan menetti vankilavuosien aikana terveytensä ja kuoli vuonna 1946.
Sodan jälkeen vuosina 1946–1948 Wiik oli mukana perustamassa SKP:n arkistoa, josta myöhemmin kehittyi Kansan Arkisto. Aloite SKP:n oman arkiston muodostamiseen tuli Raoul Palmgrenilta, joka valitsi tehtävään ammattitaitoiseksi tietämänsä Wiikin. Hän käytti arkiston kokoamisessa hyväkseen Työväen Arkiston aikana syntynyttä laajaa kontaktiverkostoaan, joka ulottui myös muihin Pohjoismaihin. Arkiston järjestämisen Wiik teki Työväen Arkistoon yhdessä aviomiehensä kanssa kehittämän luokituksen mukaisesti. Saatuaan Kansan Arkiston pohjan valmiiksi keväällä 1948, Wiik erosi tehtävästään ja suoritti sen jälkeen 1950-luvulla vielä joitakin yliopisto-opintoja.
Kirjallisuutta

Lindholm, Anna: Den rätta färgen: En biografi om socialisten Anna Wiik.  Helsingfors:  Schildts & Söderströms, 2021.  ISBN 978-951-52-5429-0.
Anatoli

| Anatoli |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  3. heinäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Anatolius, Anatole
Nimen alkuperä:  kreikkalainen Anatolios, idän mies, anatolialainen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anatoli (ven. Анато́лий) on varsinkin Venäjällä yleinen miehen etunimi. Nimi on lyhentymä kreikan­kielisestä nimestä Anatolios (m.kreik. Ἀνατόλιος), joka merkitsee idän miestä, erityisesti Anatolian asukasta. Nimen latinalainen muoto on Anatolius, ja esimerkiksi Ranskassa se esiintyy muodossa Anatole. Nimen on tehnyt suosituksi kaksi tämän nimistä pyhimystä. Anatolios Laodikeialainen (k. 283) oli syntyjään aleksandrialainen filosofi ja matemaatikko, josta myöhemmin tuli myös Laodikeian piispa. Anatolios Konstantinopolilainen (k. 458) taas oli Konstantinopolin patriarkka. Molempien muistopäivä on vanhastaan sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa 3. heinäkuuta. Sama päivä oli Suomessakin vuoteen 1907 saakka Anatoliuksen nimipäivä. Nykyisin nimi esiintyy vain orto­doksisessa kalen­terissa lyhentyneessä muodossa Anatoli. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut 673 Anatoli-nimistä miestä.
Kuvitteellisia Anatoli-nimisiä

Anatoli Kurkinen, inkeriläissyntyinen Neuvostoliiton sotilas Niilo Lauttamuksen teoksessa Anatoli Kurkisen sota
Anni Siirtola

| Anni Siirtola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. syyskuuta 1998 (ikä 26) Espoo
Kansalaisuus:   Suomi
Yleisurheilija
Pituus:  162 cm
Paino:  51 kg
Laji:  aitajuoksu
Seura:  HKV
Valmentaja:  Timo Siirtola
Ennätykset:  100 m: 12,11 (2019) 200 m: 25,31 (2018) 100 m aj: 13,24 (2021)
Anni Maria Siirtola (s. 12. syyskuuta 1998) on suomalainen pika-aitajuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Häntä valmentaa hänen isänsä Timo Siirtola.
Kalevan kisoissa Siirtola on ollut parhaimmillaan 100 metrin aidoissa viides vuonna 2020. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa 60 metrin aitajuoksussa 2021 ajalla 8,15 sekä saanut pronssia 4 × 200 metrin viestijuoksussa vuonna 2018.
Siirtola pääsi alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 välieriin kuten myös alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021 hänet hylättiin alkuerässä varaslähdön vuoksi.
Siirtola alitti vuoden 2021 sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailujen rajan 8,25 s juoksemalla ennätyksensä 8,15 s. Myöhemmin hallikaudella hän paransi ennätystään vielä aikaan 8,12 s.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m aj | 13,24 | Helsinki | 30. toukokuuta 2021 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m aj | 8,12 | Łódź | 12. helmikuuta 2021 |
Suku

Anni Siirtolan äiti Anna (o.s. Suurnäkki) on kaksinkertainen 400 metrin aitajuoksun Suomen-mestari ja isä Timo kaksinkertainen 60 metrin aitajuoksun SM-hallimitalisti.
Arkadi Vorobjov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Rooma 1960 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 82,5 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tukholma 1953 | 82,5 kg |  |
|  Kultaa | Wien 1954 | 90 kg |  |
|  Kultaa | München 1955 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Teheran 1957 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Tukholma 1958 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Pariisi 1950 | 82,5 kg |  |
|  Hopeaa | Varsova 1959 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Wien 1961 | 90 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1950 | 82,5 kg |  |
|  Kultaa | Tukholma 1953 | 82,5 kg |  |
|  Kultaa | Wien 1954 | 90 kg |  |
|  Kultaa | München 1955 | 90 kg |  |
|  Kultaa | Tukholma 1958 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 82,5 kg |  |
|  Hopeaa | Varsova 1959 | 90 kg |  |
|  Pronssia | Wien 1961 | 90 kg |  |
Arkadi Nikititš Vorobjov (ven. Аркадий Никитич Воробьёв, 8. lokakuuta 1924 Mordovo, Tambov, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 22. joulukuuta 2012) oli urheilu-urallaan Neuvostoliittoa edustanut venäläinen painonnostaja, lääkäri ja tutkija. Hän voitti kahdesti painonnoston olympiakultaa ja viisi maailman- sekä euroopanmestaruutta.
Vorobjov saavutti olympiapronssia Helsingissä 1952 alle 82,5-kiloisten sarjassa yhteistuloksella 407,5 kg. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 hän voitti kultaa alle 90-kiloisten sarjassa maailmanennätystuloksella 462,5 kg. Rooman kesäolympialaisissa 1960 hän voitti kultaa alle 90-kiloisissa yhteistuloksella 472,5 kg, joka sekin oli uusi maailmanennätys.
Vorobjov voitti MM-kultaa alle 82,5 kilon sarjassa vuonna 1953 sekä alle 90-kiloisissa vuosina 1954, 1955, 1957 ja 1958. Hän saavutti MM-hopeaa vuosina 1950 ja 1959 sekä MM-pronssia vuonna 1961. Hän voitti EM-kultaa alle 82,5 kilon sarjassa vuosina 1950 ja 1953 sekä alle 90 kilon sarjassa vuosina 1954, 1955 ja 1958. Hän saavutti EM-hopeaa vuosina 1952 ja 1959 sekä EM-pronssia vuonna 1961.
Vorobjov teki 26 maailmanennätystä: kaksi punnerruksessa, neljä työnnössä, seitsemän yhteistuloksessa sekä kolmetoista tempauksessa.
Arkadi Vorobjov oli urheilu-uransa jälkeen tunnettu lääkäri ja lääketieteen tutkija. Hän toimi vuosien ajan Neuvostoliiton painonnostomaajoukkueen päävalmentajana. Vuonna 1995 Vorobjov nimettiin International Weightlifting Federation Hall of Fameen.
Vorobjov kuoli 22. joulukuuta 2012, 88-vuotiaana.
Arttu Lötjönen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 28. tammikuuta 2004 (ikä 20)
Syntymäpaikka: Pori
Pelipaikka: puolustaja
Seura
Seura: Sampdoria
Pelinumero: 15
Junioriseurat
–2019: ToVe
2020–2023: FC Jazz
2023–: Sampdoria
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2020–2022 | FC Jazz | 50 | (1) |
| 2023– | Sampdoria | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2021–2022 | Suomi U18 | 5 | (0) |
| 2022 | Suomi U19 | 5 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. tammikuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. tammikuuta 2024.
Arttu Mikael Lötjönen (s. 28. tammikuuta 2004 Pori) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie B:ssä pelaavaa Sampdoriaa.
Lötjönen on Toejoen Veikkojen kasvatti, joka edusti Kakkosessa pelaavaa FC Jazzia vuodet 2020–2022. Tammikuussa 2023 hän siirtyi Sampdorian U19-joukkueeseen. Lötjönen oli Sampdorian edustusjoukkueen kokoonpanossa ensimmäistä kertaa kesäkuussa 2023 Serie A:n päätöskierroksen ottelussa. Tammikuussa 2024 Lötjönen solmi seuran kanssa kauden loppuun saakka ulottuvan ammattilaissopimuksen.
Lötjönen on edustanut myös Suomen alle 18- ja alle 19-vuotiaiden maajoukkueita.
Aiheesta muualla

Arttu Lötjönen Soccerway
Anna Waronker

Anna Waronker (s. 10. heinäkuuta 1972, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän toimi 1990-luvulla that dog. -yhtyeen laulaja-kitaristina ja keulahahmona.
Waronkerin vanhemmat ovat tuottaja Lenny Waronker sekä näyttelijä ja muusikko Donna Loren. Hänen veljensä on sessiorumpali Joey Waronker. Waronkerin ensimmäinen sooloalbumi Anna julkaistiin vuonna 2002.
Anna Waronker on naimisissa Redd Krossin basistina tunnetuksi tulleen muusikko Steve McDonaldin kanssa.
Diskografia > That Dog

That Dog (1994)
Totally Crushed Out! (1995)
Retreat From The Sun (1997)
Old LP (2019)
Diskografia > Ze Malibu Kids

Sound It Out (2002)
Diskografia > Soolo

Anna (2002)
Castle (Music from the TV Show) – EP (2009)
California Fade (2011)