stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jotaarkka Pennanen
Kirjallinen työ > Näytelmiä ja käsikirjoituksia

Orimattila 1935 (elokuvakäsikirjoitus: Kahakorpi, Kuparinen, Pennanen; Jarno Pennasen samannimisen reportaasin pohjalta 1971-72
Tulee aika toinenkin (näytelmä: Anja Vammelvuo, sov. E. Halttunen ja J. Pennanen 1983)
Prometeus (Ritva Holmberg, J. Pennanen 1985 )
Anna Karenina (sov. L. Tolstoin samannimisen romaanin pohjalta 1998),
Valkoinen Varis (A. Vammelvuo, J. Pennanen, A. Pulkkinen 2000)
Onnenlehti (elokuvakäsikirjoitus Anja Vammelvuon samannimisen romaanin pohjalta 1993)
Särkynyt neitsyt (J. Pennanen, A. Pulkkinen 2004)
Linnunrata (näytelmä 2005)
Taatan kylä (näytelmä 2006)
Uponnut pursi (näytelmäsovitus yhdelle näyttelijälle Hannu Mäkelän samannimisestä kirjasta 2008)
Elämää pienempi näytelmä (kirja 2010)
Rakkaustarinoita (runoista ja tarinoista koostuva esitys 2010
Kirjallinen työ > Julkaistut kirjat

Elämää pienempi näytelmä, Like 2010
Orjatsalo Taiteilija politiikan kurimuksessa, 2017
Pojan ja isän Moskova, 2024
Aiheesta muualla

Jotaarkka Pennasen kotisivu
Jotaarkka Pennanen: ”Viihdesarjat tuputtavat röyhkeyttä ja itsekkyyttä”
Jotaarkka Pennanen Elonetissä.
Jotaarkka Pennanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Norja 
Henkilöt:  Elonet  Yle
Pirkanmaan Vasemmistoliitto

| Pirkanmaan Vasemmistoliitto ry>  |
| --- | --- |

Alue:  Pirkanmaan vaalipiiri Pirkanmaa
Toimisto:  Näsilinnankatu 22 A 27 33210 Tampere
Johto:  Anna Jukantupa (pj.)  Sanna Viherlehto (1. vpj.)  Katja Kotalampi (2. vpj)
Kansanedustajia:  1 / 19 (2015)
Kunnanvaltuutettuja:  60 / 764 (2017)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pirkanmaan Vasemmistoliitto on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Pirkanmaan Vasemmistoliitolla on nykyisin yksi kansanedustaja ja kymmeniä kunnanvaltuutettuja. Parhaimmillaan, Vaaleissa 1999, Vasemmistoliitto ylsi kolmeen kansanedustajan paikkaan.
Pirkanmaan Vasemmistoliitto julkaisi Hämeen Yhteistyö -sanomalehteä sen vuonna 1992 tapahtuneeseen konkurssiin asti. HY:tä seurasi viikkolehti Pirkanmaan Yhteistyö, joka ilmestyi vuoteen 1995. Piirijärjestön äänenkannattaja on 2013 marraskuussa perustettu verkkolehti Vasen Kaista.
Kansanedustajat

Mikko Kuoppa (1995–2011)
Pertti Lahtinen (1990–1991)
Eila Rimmi (1991–1999)
Minna Sirnö (2003–2011)
Marjatta Stenius-Kaukonen (1990–1995, 1999–2003)
Pertti Turtiainen (1999–2003)
Anna Kontula (2011→)
Puheenjohtajat

Erkki Moisio
Pertti Turtiainen
Jouni Siren
Kalle Hyötynen
Sinikka Torkkola
Marja-Leena Torkki
Virva-Mari Rask
Osastot

| --- | --- |
 Akaan Vasemmistoliitto  Haukijärven Työväenyhdistys  Hämeenkyrön Vasemmistoliitto  Ikaalisten Vasemmistoliitto  Juupajoen Vasemmistoliitto  Kangasalan Vasemmistoliitto  Sahalahden Työväenyhdistys Toivola  Kylmäkoski-Urjalan Vasemmistoliitto  Kuljun Työväenyhdistys  Vasemmistoliiton Lempäälän Kunnallisjärjestö  Luopioisten Vasemmistoliitto  Mansen punavihreät  Vasemmistoliiton Mouhijärven yhdistys  Vasemmistoliiton Mäntän osasto  Etelä-Nokian Vasemmistoliitto  Nokian Vasemmistoliitto  Pohjois-Nokian Vasemmistoliitto  Siuron Vasemmistoliitto  Vasemmistoliiton Nokian Kunnallisjärjestö  Oriveden seudun Vasemmistoliitto  Parkanon Vasemmistoliitto  Pirkkalan Vasemmistoliitto  Eteenpäin Työväenyhdistys  Ruoveden Työväenyhdistys Tulevaisuus  Syvinkisalmen Työväenyhdistys  Vasemmistoliiton Ruoveden Kunnallisjärjestö :  Elintarvikealan Vasemmisto-osasto  Hervannan Vasemmistoliitto  Koillis-Tampereen Vasemmistoliitto  Lamminpään Vasemmisto  Takon Vasemmistoliitto  Tampereen seudun Vasemmistorakentajat  Tampereen Seudun Vasemmistososialistit  Tulevaisuusseura Vasen  Vasemmistoliiton Tampereen Kunnallisjärjestö  Vasemmistoliiton Keski-Tampereen osasto  Vasemmistoliiton Koivistonkylän yhdistys  Vasemmistoliiton Luoteis -Tampereen osasto  Vasemmistoliiton Tampereen Kunnanalan yhdistys  Vasemmistoliiton Urjalan yhdistys  Valkeakosken Vasemmistoliitto  Vammalan Vasemmistoliitto  Suodenniemen Vasemmistoliitto  Vesilahden Vasemmistoliitto  Vasemmistoliiton Tammilahden osasto  Vilppulan Vasemmistoliitto  Virtain Työväenyhdistys  Vasemmistoliiton Metsäkylän yhdistys  Vasemmistoliiton Ylöjärven Kunnallisjärjestö  Viljakkalan Vasemmistoliitto  Ylöjärven Työväenyhdistys  Ylöjärven Vasemmisto  Äetsän Vasemmistoliitto
Aiheesta muualla

Pirkanmaan Vasemmistoliiton sivut
Vasen Kaista
Vasemmistoliiton piirijärjestöt
Etelä-Savo |
Helsinki |
Häme |
Kainuu |
Keski-Suomi |
Pohjois-Savo |
Kaakkois-Suomi |
Lappi |
Pirkanmaa |
Pohjanmaa |
Pohjois-Karjala |
Pohjois-Pohjanmaa |
Satakunta |
Uusimaa |
Varsinais-Suomi
Satakunnan Perussuomalaiset

| Satakunnan Perussuomalaiset ry |
| --- | --- |


Alue:  Satakunnan maakunta
Toimisto:  Satakunnankatu 33-35 B, 28130 Pori
Johto:  Arto Perttula (pj.)  Ismo Läntinen ja Jouko Lindstedt (vpj.)  Markku Palomäki piirisihteeri
Kansanedustajia:  2 / 8 (2019)
Kunnanvaltuutettuja:  84 / 476 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Satakunnan Perussuomalaiset ry on Satakunnan vaalipiirissä toimiva Perussuomalaisten piiriyhdistys. Se on ollut kannatukseltaan suurin perussuomalaisten piiri jo useissa vaaleissa. Piirin puheenjohtaja on Arto Perttula, varapuheenjohtajat ovat Ismo Läntinen ja Jouko Lindstedt. Piirisihteeri on Markku Palomäki, hän on toiminut eduskuntavaaleissa vaalipäällikkönä sekä kuntavaaleissa vaalityöryhmän puheenjohtajana.
Perussuomalaisilla on Satakunnassa 84 kunnanvaltuutettua Satakunnassa.
Perussuomalaisten kansanedustajat Satakunnassa

Laura Huhtasaari, Pori, tällä hetkellä Euroopan parlamentissa
Jari Koskela, Kankaanpää
Perussuomalaisten Satakunnan piirin kunnanvaltuutetut kunnittain

Eura
Jyri Sarin
Vesa-Matti Junnila
Rauli Helin
Oskari Helkkula
Ilkka Ketola
Eurajoki
Jani Rantanen
Tomi Salonen
Tapio Laaksonen
Jooa Raja-aho
Harri Peltola
Harjavalta
Markus Mäkinen
Rony Weckström
Pasi Turkki
Huittinen
Antti Suomela
Arto Viitanen
Antti Heikkilä
Martti Forsman
Niina Immonen
Ilkka Riuttamäki
Jämijärvi
Erkki Rudenberg
Joona Paattakainen
Kankaanpää
Anssi Joutsenlahti
Jari Koskela
Sofia Latvajärvi
Teuvo Roskala
Reijo Kuusisto
Tapio Laurila
Erkki Alakoski
Erno Haavisto
Sami Ojala
Hannu Juhola
Aulis Vehmasto
Rami Hakala
Karvia
Veijo Kaskimäki
Heikki Huhtaluoma
Risto Mustakoski
Joni Lentovaara
Tanja Koivuniemi
Kokemäki
Soile Ojala-Seppä
Markko Lahtinen
Olli Leino
Pasi Rännäli
Arto Perttula
Merikarvia
Juhana Torvikoski
Nakkila
Marko Nieminen
Jarno Ahosmäki
Jarmo Virtanen
Sari Kalliokorpi
Pentti Heinänen
Pomarkku
Jouni Erola
Heidi Kyrö-Anttila
Virpi Jokela
Hanna Viljanen
Pori
Petri Huru
Anssi Salmi
Arto Nurmi
Ismo Läntinen
Marianne Ostamo
Christa Lahto
Matti Välimäki
Etta Peltola
Heidi Sakari
Tiina Stenman
Niko Viinamäki
Rauma
Tomi Vainio
Pasi Mäenranta
Jami Toivonen
Jasmin Määttä
Sanna Kiiski
Mika Korteniemi
Siikainen
Marika Rantala
Susanna Järvenpää
Eeva Eerikäinen
Kauko Ylikoski
Säkylä
Maarit Markkula
Jari Laaksonen
Ville Reko
Mika Heikkilä
Marko Karonen
Ulvila
Tero Järvelä
Minna Koivunen
Tom Haavisto
Juha Hartila
Aiheesta muualla

Satakunnan Perussuomalaisten kotisivut
Perussuomalaisten piirijärjestöt
Etelä-Pohjanmaa | Etelä-Savo | Helsinki | Häme | Kainuu | Keski-Pohjanmaa | Keski-Suomi | Kymi | Lappi | Pohjois-Pohjanmaa | Pirkanmaa | Pohjois-Karjala | Pohjois-Savo | Satakunta | Uusimaa (Kirkkonummi) | Varsinais-Suomi
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

| Etelä-Pohjanmaan Keskusta |
| --- | --- |


Alue:  Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa
Toimisto:  Keskuskatu 11 A 60100 Seinäjoki
Johto:  Mikko Savola (pj.)  Susanna Laitila (1. vpj.)  Sari Palmu (2. vpj.)
Kansanedustajia:  2 / 16 (2023)
Aluevaltuutettuja:  25 / 118 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  236 / 960 (2021)
Aiheesta muualla
keskusta.fi/etela-pohjanmaa Sivusto
Etelä-Pohjanmaan keskustan piiritoimisto Seinäjoen keskustassa, Keskuskadulla.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Vaasan vaalipiirin 17 eduskuntavaaliehdokkaasta. Loput neljä asettaa saman Vaasan vaalipiirin alueella pohjoisempana toimiva Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtajana toimii Mikko Savola Ähtäristä. Piirin toiminnanjohtajana on toiminut Aki Utter 2007–2020.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiristä ovat lähtöisin Suomen ensimmäiset naispääministerit Anneli Jäätteenmäki ja Mari Kiviniemi.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja Jarmo Korhonen valittiin Suomen Keskustan puoluesihteeriksi Eero Lankian seuraajaksi, Korhonen toimi puoluesihteerinä kaksi kautta 2006–2010. Toiminnanjohtaja Korhonen on alun perin Pohjois-Karjalasta mutta on toiminut vuosia Etelä-Pohjanmaalla.
Etelä-Pohjanmaalta on myös eurokansanedustaja Anneli Jäätteenmäki, joka valittiin europarlamenttiin äänikuningattarena vuonna 2004.
Merkittäviä henkilöitä > Kansanedustajat 2023–2027

Antti Kurvinen (2015–)
Mikko Savola (2011–)
Merkittäviä henkilöitä > Aikaisemmat kansanedustajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pohjoinen vaalipiiri Oskari Lahdensuo (1910–1919)  Jaakko Loukko (1918–1924)  Jalo Lahdensuo (1921–1938)  Heikki Vehkaoja (1924–1939, 1945–1948)  Kustaa Tiitu (1945–1958)  Matti Liinamaa (1958–1962)  |  Eteläinen vaalipiiri Santeri Alkio (1909–1914, 1917–1922)  Mikko Luopajärvi (1914–1917, 1919–1920)  Frans Kärki (1919–1927)  Heikki Peura (1920–1922)  E. M. Tarkkanen (1922–1945, 1951–1954)  Juho Koivisto (1927–1951)  Salomon Hongisto (1929–1930)  Antti Kaura (1930–1933)  Samppa Aittoniemi (1933–1936, 1948–1958)  Jussi Annala (1936–1951)  Toivo Antila (1951–1962)  Toivo Saloranta (1954–1962)  Aarre Marttila (1958–1961)  |  Itäinen vaalipiiri Matti Latvala (1909–1917, 1919–1922)  Mikko Luopajärvi (1917–1919)  Lauri Perälä (1919–1924)  Aleksi Hakala (1927–1933)  Jussi Annala (1930–1936)  Artturi Leinonen (1936-1939, 1944–1945)  Matti Luoma-aho (1939–1943)  Väinö Rankila (1948–1958)  Eero Saari (1951-1955)  Eino Uusitalo (1955–1962)  Veikko Savela (1958–1962)  |
Vaasan vaalipiiri
Toivo Antila (1962–1970)
Matti Liinamaa (1962–1966)
Toivo Saloranta (1962–1970, 1972–1975)
Veikko Savela (1962–1970)
Eino Uusitalo (1962–1983)
Kustaa Tiitu (1965–1970)
Orvokki Kangas (1970–1983)
Veikko Pihlajamäki (1972-1987)
Matti Asunmaa (1975–1979)
Juhani Tuomaala (1975–1987)
Jukka Vihriälä (1983–2007)
Aapo Saari (1983–1999)
Anneli Jäätteenmäki (1987–2004)
Juho Sillanpää (1987–1991)
Rose-Marie Björkenheim (1991–1995)
Kyösti Virrankoski (1991–1995)
Mari Kiviniemi (1995–2007)
Aulis Ranta-Muotio (1995–2007)
Esko Ahonen (2003–2011)
Susanna Haapoja (2003–2009)
Lasse Hautala (2003–2007, 2009–2019)
Juha Mieto (2007–2011)
Paula Sihto (2007–2011)
Pasi Kivisaari (2019–2023)
Merkittäviä henkilöitä > Europarlamentaarikot

Anneli Jäätteenmäki (2004–2019)
Kyösti Virrankoski (1996–2009)
Merkittäviä henkilöitä > Puheenjohtajat

| --- | --- |
 Eteläisen piirin Maalaisliitto Santeri Alkio (1908)  Juho Korpela (1909)  Mikko Luopajärvi (1910–1911)  Santeri Alkio (1912–1913)  Mikko Luopajärvi (1914–1915)  Juho Koivisto (1916–1919)  Vihtori Korhonen (1920)  Vihtori Kivimäki (1921)  E. M. Tarkkanen (1922)  Vihtori Korhonen (1924)  Juho Koivisto (1925–1954)  Aarre Marttila (1955–1960) :  Pohjoisen piirin Maalaisliitto Oskari Lahdensuo (1909–1912)  K. V. Rinnankoski (1913–1914)  Herman Kalistaja (1915)  M. E. Viitanen (1915–1942)  Heikki Vehkaoja (1943–1947)  Kustaa Tiitu (1948–1960) 
Vaasan vaalipiiri
Väinö Rankila (1961–1963)
Eino Uusitalo (1963–1966)
Toivo Antila (1967–1970)
Veikko Pihlajamäki (1970–1983)
Jukka Vihriälä (1984–2006)
Esko Ahonen (2006–2011)
Esko Lehtimäki (2012–2019)
Mikko Savola (2020–)
Merkittäviä henkilöitä > Toiminnanjohtajat

| --- | --- |
 Eteläisen piirin Maalaisliitto Mikko Huhtamäki (1928-1930, 1938–1939)  Viljami Puntanen (1941)  Elias Rintala (1945–1946)  Ahto Huhtakoivisto (1946)  Olavi Pohjantalo (1947–1948)  Paavo Ojala (1949–1950)  Alpo Jaaksi (1950–1951)  Viljami Huumo (1952–1954)  Otto Kiili (1954–1958) :  Pohjoisen piirin Maalaisliitto Mikko Huhtamäki (1938–1939)  Viljami Puntanen (1941)  Elias Rintala (1945–1946)  Ahto Huhtakoivisto (1946–1947)  Paavo Ojala (1947–1950)  Alpo Jaaksi (1950–1951)  Viljami Huumo (1952–1954)  Otto Kiili (1954–1958) 
Vaasan vaalipiiri
Mauno Huikku (1958–1993)
Jarmo Korhonen (1994–2006)
Aki Utter (2007–2020)
Sini-Elina Kärsämä (2021–2022)
Pilvi Kärkelä (2022–2024)
Susanna Laitila (2024–)
Kannatus > Kunnittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kunta | Valtuusto | Valtuutettuja | % | . | . |
| Etelä-Pohjanmaa ja Pohjanmaa | 1 213 | 439 | 36,2 |  |  |
| Alahärmä | 35 | 16 | 45,7 |  |  |
| Alajärvi | 21 | 19 | 90,5 |  |  |
| Alavus | 35 | 19 | 54,3 |  |  |
| Evijärvi | 21 | 15 | 71,4 |  |  |
| Ilmajoki | 35 | 17 | 48,6 |  |  |
| Isojoki | 21 | 14 | 66,7 |  |  |
| Isokyrö | 27 | 14 | 51,9 |  |  |
| Jalasjärvi | 35 | 14 | 40,0 |  |  |
| Jurva | 27 | 14 | 51,9 |  |  |
| Karijoki | 17 | 11 | 64,7 |  |  |
| Kaskinen | 17 |  | 0,0 |  |  |
| Kauhajoki | 35 | 18 | 51,4 |  |  |
| Kauhava | 35 | 19 | 54,3 |  |  |
| Korsnäs | 21 |  | 0,0 |  |  |
| Kortesjärvi | 21 | 15 | 71,4 |  |  |
| Kristiinankaupunki | 27 | 3 | 11,1 |  |  |
| Kuortane | 27 | 14 | 51,9 |  |  |
| Kurikka | 35 | 17 | 48,6 |  |  |
| Laihia | 27 | 11 | 40,7 |  |  |
| Lappajärvi | 21 | 15 | 71,4 |  |  |
| Lapua | 35 | 14 | 40,0 |  |  |
| Lehtimäki | 17 | 16 | 94,1 |  |  |
| Luoto | 27 |  | 0,0 |  |  |
| Maalahti | 27 | 5 | 18,5 |  |  |
| Maksamaa | 13 |  | 0,0 |  |  |
| Mustasaari | 43 |  | 0,0 |  |  |
| Nurmo* | 35 | 16 | 45,7 |  |  |
| Närpiö | 35 | 4 | 11,4 |  |  |
| Oravainen | 21 |  | 0,0 |  |  |
| Pedersöre | 35 | 1 | 2,9 |  |  |
| Pietarsaari | 43 | 2 | 4,7 |  |  |
| Seinäjoki | 51 | 19 | 37,3 |  |  |
| Soini | 21 | 10 | 47,6 |  |  |
| Teuva | 27 | 14 | 51,9 |  |  |
| Töysä | 21 | 16 | 76,2 |  |  |
| Uusikaarlepyy | 27 |  | 0,0 |  |  |
| Vaasa | 51 | 2 | 3,9 |  |  |
| Vimpeli | 21 | 12 | 57,1 |  |  |
| Vähäkyrö | 27 | 7 | 25,9 |  |  |
| Vöyri | 21 |  | 0,0 |  |  |
| Ylihärmä | 21 | 11 | 52,4 |  |  |
| Ylistaro | 27 | 15 | 55,6 |  |  |
| Ähtäri | 27 | 10 | 37,0 |  |  |

Valtuustoryhmä jakaantui kuntaliitospäätöksen jälkeen, koska enemmistö keskustalaisista vastusti liitosta(valtuustoryhmä Nurmo 2007).
Aiheesta muualla

Suomen Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri
http://www.etela-pohjanmaankeskusta.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Vaasan vaalipiiri |
| --- | --- |
Puolueet:  KD Pohjanmaa  KD Keski-Pohjanmaa  Keskusta (Etelä-Pohjanmaa)  Keskusta (Keski-Pohjanmaa)  Kokoomus  Perussuomalaiset (Etelä-Pohjanmaa)  Perussuomalaiset (Keski-Pohjanmaa)  RKP  SDP  Vihreät 
Kansanedustajat 2023–2027:  Kim Berg  Anna-Maja Henriksson  Janne Jukkola  Antti Kurvinen  Mika Lintilä  Juha Mäenpää  Matias Mäkynen  Anders Norrback  Mikko Ollikainen  Mauri Peltokangas  Anne Rintamäki  Paula Risikko  Mikko Savola  Pia Sillanpää  Joakim Strand  Peter Östman 
↑  Santeri Lampi: Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin vt. toiminnanjohtajaksi Susanna Laitila Suomenmaa.fi.  17.4.2024. Viitattu 1.10.2024.
Helsingin Kokoomus

| Helsingin Kokoomus |
| --- | --- |


Alue:  Helsingin kaupunki
Johto:  Maarit Vierunen (pj)  Pia Hytönen (vpj.)  Risto Rautava (vpj.)
Kansanedustajia:  7 / 23 (2023)
Kunnanvaltuutettuja:  23 / 85 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Helsingin Kokoomus on yksi Kansallisen Kokoomuksen piirijärjestöistä. Se vastaa Kansallisen Kokoomuksen järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Helsingissä. Kokoomus on pitkään ollut kaupungin suurin puolue. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Vihreät nousi hetkellisesti suurimmaksi puolueeksi, mutta kokoomus nousi takaisin kärkipaikalle vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Ylintä päätösvaltaa Helsingin Kokoomuksessa käyttää piirikokous, joka valitsee 12-jäsenisen piirihallituksen. Piirin puheenjohtajana toimii Maarit Vierunen. Käytännön toiminnasta vastaa toiminnanjohtaja Sini Jokinen.
Helsingin Kokoomuksen piiritoimisto sijaitsee Kampissa, osoitteessa Runeberginkatu 5 B, 7.krs, 00100 Helsinki.
Rahoitus > Säätiöt

Helsingin Kokoomuksen yhteydessä on toiminut kaksi säätiötä: Kansallissäätiö ja Lillträskin Kurssikeskussäätiö. Vuonna 1959 rekisteröidyn Kansallissäätiön tarkoitus oli alun perin rakentaa omat toimitilat pääkaupunkiseudun kokoomusjärjestöille. Aluksi toiminta keskittyi Pasilaan 1970-luvun alussa valmistuneeseen kerrostaloon, jossa Helsingin Kokoomus toimi jonkin aikaa. Pääasialliseksi tarkoitukseksi muotouti liike-, toimisto- sekä virastotilojen ylläpito ja vuokraus. Puolueen sisällä oli ilmeisiä erimielisyyksiä avustuskäytännöstä ja mediatietojen perusteella säätiön vanha johto syrjäytettiin 1990-luvun puolivälissä. Samalla Kansallissäätiön avusutkäytännöt muuttuivat siten, että keskeisiksi tukikohteiksi tulivat Kokoomuksen Helsingin piirijärjestö ja puolueen keskusorganisaatio.
Kansallisäätiön kiinteistö Pasilassa myytiin vuonna 2007, mistä säätiö sai 2,1 miljoonan euron myntivoiton. Vuonna 2010 uusmaalaiset kokoomusjärjestöt irtatuivat säätiöstä ja jäljelle jäi Helsinkiin kiinnittyneitä organisaatiota. Vuodesta 2011 Kansallissäätiön työnkuva vakiintui uuteen muotoon, jossa sen varallisuus on ilmoitettu olevan sijoitusrahastoisssa.
Toinen on vuonna 1975 perustettu Lillträskin Kurssikeskussäätiö ja sen pyrkimyksenä oli kansanopiston tai koulutuskeskuksen hankkiminen puolueyhteisön tarpeisiin. Paasikivi-opiston perustamisen jälkeen tarvetta ei kuitenkaan enää ollut, joten säätiön toiminta suuntautui toisaalle. Säätiön omaisuus perustui sen säädepääomana ssaamiin asunto- ja kiinteistöosakeyhtiöiden osakkeisiin sekä Helsingissä ja Kirkkonumella sijaitsevien tilusten omistukseen. Myöhemmiin omaisuuden paino siirrettiin pörssiosakkeisiin. Lillträskin Kurssikeskussäätiö toimi aikanaan väliportaana, jossa se jakoi saamansa kokoisia lahjoituksia edelleen Helsingin Kokoomukselle. Suurimmillaan avustukset olivat 2009–2010, jolloin se myönsi kahden vuoden aikana yli 120 000 euroa. Vuonna 2010 Lillträskin Kurssikeskussäätiö siirtyi Uudenmaan Kokoomuksen hallintaan ja kotipaikka siirtyi Espooseen.
Rahoitus > Muu puoluerahoitus

Helsingin Kokoomus on vastaanottanut puoluerahoitusta yksityishenkilöiltä, yrityksiltä, säätiöiltä ja järjestöiltä. Tuen antajia ovat olleet muun muassa Finanssialan Keskusliitto, Helsingin Kansallismedia, Kansalliskustannus, Rakennusosakeyhtiö Hartela sekä Suomen Taksimainos.
Vuosaaren Kokoomus

Vuonna 1964 perustettu Vuosaareen Kokoomus on yksi Helsingin Kokoomuksen jäsenyhdistyksistä. Se vastaa omalta osaltaan Kansallisen Kokoomuksen Helsingin järjestö-, tiedotus- ja vaalitoiminnasta Vuosaaressa. Yhdistys järjestää lisäksi alueellaan HOK-Elannon valtuuston vaalit ja Vuosaaren seurakunnan kirkolliset vaalit. Kokoomus on ollut vuoden 2007 kuntavaaleista lähtien Vuosaaren suurin puolue.
Yhdistyksen jäsenkuntaan kuuluu toinen helsinkiläisistä Euroopan parlamentin jäsenistä, Petri Sarvamaa. Jäsenkuntaan on kuulunut aiemmin muun muassa Helsingin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Risto Rautava. Yhdistyksen puheenjohtajana toimii Pekka Pirkkala.
Kansanedustajat 2023–2027

Atte Kaleva (2021–)
Terhi Koulumies (2019–)
Jarmo Lindberg (2023–)
Aura Salla (2023–)
Sari Sarkomaa (1999–)
Elina Valtonen (2023–)
Ben Zyskowicz (1979–)
Lähde
Entisiä kansanedustajia

Wille Rydman 2015–2023
Juhana Vartiainen 2015–2021
Jaana Pelkonen 2011–2023
Lasse Männistö 2011–2015
Juha Hakola 2007–2011
Arja Karhuvaara 2007–2011
Sanna Perkiö 2007–2011
Jan Vapaavuori 2003–2015
Sirpa Asko-Seljavaara 2003–2011
Jere Lahti 2003–2007
Leena Harkimo 2003–2007
Sauli Niinistö 1999–2003
Seppo Kanerva 1996–2002
Paula Kokkonen 1995–2003
Kirsi Piha 1994–1996, 1999–2003
Anssi Rauramo 1987–1998
Pirjo-Riitta Antvuori 1987–1995, 1996–2003
Ilkka Suominen 1983–1994
Tuure Junnila 1983–1987, 1990–1991
Eva-Riitta Siitonen 1983–1990
Pentti Sillantaus 1979–1983
Kullervo Rainio 1972–1977
Salme Katajavuori 1970–1973
Harri Holkeri 1970–1978
Pertti Salolainen 1970–1996, 2007–2019
Jouni Apajalahti 1966–1970
Raimo Ilaskivi 1962–1975
Jussi Saukkonen 1958–1966
Margit Borg-Sundman 1958–1970
Vanha Suomi

Vanhan Suomen kartta
Vanha Suomi (ruots. Gamla Finland, ven. Старая Финляндия, Staraja Finljandija) tarkoittaa niitä Suomen alueita, jotka Ruotsi menetti Venäjälle Uudenkaupungin (1721) ja Turun rauhansopimuksissa (1743). Turun rauhan jälkeen Viipurin, Käkisalmen ja Kyminkartanon provinsseista muodostettiin yksi hallinnollinen kokonaisuus Viipurin kuvernementti. Vuosina 1784–1796 kuvernementin alue muodosti Viipurin käskynhaltijakunnan. Vuodesta 1803 kuvernementti tunnettiin Suomen kuvernementtina, jonka Venäjän keisari yhdisti Suomen suuriruhtinaskuntaan eli niin sanottuun Uuteen Suomeen” vuoden 1812 alussa.
Nimitys Vanha Suomi on suomalaisittain katsottuna hieman epäjohdonmukainen. Ymmärrettäväksi se tulee katsottaessa asiaa venäläisittäin: Vanhan Suomen alue liitettiin keisarikuntaan lähes sata vuotta ennen muuta (Uutta) Suomea. Itse nimitys tuli käyttöön vuoden 1809 jälkeen, jolloin Ruotsi menetti myös muun Suomen Venäjälle.
Suuri Pohjan sota – Vanha Suomi syntyy

Vanha Suomi syntyi suuren Pohjan sodan seurauksena vuonna 1721. Ruotsi joutui vuonna 1700 yksin sotaan Venäjää, Tanska-Norjaa, Preussia ja Saksi–Puola-Liettuaa vastaan. Alkumenestyksestään huolimatta kääntyi sota Ruotsille tappiolliseksi kuningas Kaarle XII:n kärsittyä murskatappion Venäjää vastaan Pultavan taistelussa vuonna 1709. Etulyöntiasemansa turvin Venäjä valloitti Suomen Ruotsilta vuosien 1710–1715 kuluessa. Suomen valtauksesta alkoi isoviha, vuoteen 1721 saakka kestänyt venäläismiehitys Suomessa.
Ruotsin ja Venäjän väliset vihollisuudet suuressa Pohjan sodassa päättänyt Uudenkaupungin rauha solmittiin vuonna 1721. Rauhansopimuksen yhteydessä siirtyi Käkisalmen läänin etelä- ja keskiosat sekä pääosa Viipurin läänistä Venäjän haltuun. Alue muodosti hallinnollisesti Pietarin kuvernementtiin kuuluneen Viipurin ja Käkisalmen provinssin. Tähän alkuperäiseen Vanhan Suomen alueeseen sisältyivät myös Viipurin, Käkisalmen ja Sortavalan kaupungit.
Venäjän kiinnostusta Vanhan Suomen alueeseen lisäsi Neva-joen suuhun Inkerinmaalle vuodesta 1703 rakennettu Pietari-Paavalin linnoitus ja jo vuonna 1712 keisarikunnan pääkaupungiksi nostettu Pietarin kaupunki. Rauhansopimuksessa Venäjään liitetyt Vanhan Suomen alueet toimivat uuden pääkaupungin suojavyöhykkeenä.
Hattujen sota — Vanha Suomi laajenee

Ruotsin revanssinhaluinen hattupuolue ryhtyi Venäjän vastaiseen sotaan vuonna 1741 tavoitteenaan kostaa suuren Pohjan sodan aikaiset nöyryytykset ja vallata takaisin ainakin osa Ruotsin sodassa menettämistä alueista. Ruotsin armeija oli varustautunut sotaan heikosti ja Suomen alue joutui venäläismiehityksen alaiseksi kuten suuressa Pohjan sodassakin. Vuonna 1743 solmittuun rauhaan saakka kestänyttä miehitystä kutsutaan pikkuvihaksi.
Hattujen sota päättyi Turun rauhaan, jossa Ruotsin ja Venäjän välistä rajaa siirrettiin edelleen lännemmäksi ja uudeksi rajaksi muodostui Kymijoki ja siihen laskeva Mäntyharjun reitti. Pohjoisemmassa rajalinja halkoi Saimaata pirstoen sen useampaan osaan rajanaapureiden kesken. Raja teki koukkauksen Savonlinnan kohdalla liittäen tämän Saimaan solmukohdan osaksi Venäjää. Sen sijaan Puumala, toinen Saimaan kapeikko, jäi Ruotsille. Vesitie eteläiseltä Saimaalta pohjoiselle kulki väistämättä sekä Puumalan että Savonlinnan kautta.
Venäjään liitetty uusi alue muodosti aluksi Pietarin kuvernementin Kymenkartanon provinssin, kunnes se vuonna 1744 yhdessä Viipurin ja Käkisalmen provinssin kanssa yhdistettiin erilliseksi Viipurin kuvernementiksi. Liitetyillä alueilla sijaitsivat Savonlinnan lisäksi Haminan ja Lappeenrannan kaupungit sekä kyseisissä kaupungeissa sijainneet Ruotsin rajalinnoitukset.