stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karuselli
Erikoisia tai tunnettuja karuselleja

Euroopan vanhin yhä toimiva karuselli sijaitsee Prahassa, Letnán puistossa. Se oli toiminnassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1892 vuoteen 2004. Tällä hetkellä karusellia korjataan; töiden odotetaan valmistuvan vuoteen 2008 mennessä, jonka jälkeen karuselli avataan jälleen yleisölle. Helsingin Linnanmäen vuonna 1896 Hollannissa valmistettu Karuselli on huvipuiston vanhin laite.
William Henry Dentzel III on rakentanut maailman ensimmäisen aurinkovoimalla toimivan karusellin. Se otettiin käyttöön vuonna 2005 ja toimii Solar Living Institutessa Hoplandissa Kaliforniassa.
Kööpenhaminan Tivolin Himmelskibet on Pohjois-Euroopan korkein karuselli. Se pyörittää matkustajia 80 metrin korkeudessa.
Belfastissa Irlannissa toimi pitkään Mickey Marleyn hevosvetoinen karuselli. Marley veti pientä karuselliaan hevosella ympäri Belfastin katuja lasten iloksi vuoteen 1983 saakka. Siitä tehtiin jopa suosittu laulu Mickey Marley's Roundabout.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta karuselli Wikimedia Commonsissa
International Museum of Carousel Art – karusellitietoutta, lyhyet kuvaukset esimerkiksi tunnetuimmista yhdysvaltalaisista karusellinvalmistajista (englanniksi)
Carousels.com – karusellisivusto (englanniksi)
Merry-Go-Round Museum (englanniksi)
1964–65 New York World's Fair Carousel (englanniksi)
Lisa A. Pomeroy: Collecting Carousel Art. Artikkeli New England Antiques Journal -lehdessä.
Ketjukarusellin kyyti on perinteistä karusellia lennokkaampaa.
Lapset leikkivät kotitekoisella karusellilla Pohjois-Dakotassa 1930-luvulla.
Neuvostoliittolainen leikkikentän karuselli.
Perinteinen karuselli Honfleurissa Ranskassa.
Saksalainen karuselli.
Karuselli ilahdutti helsinkiläisiä Kampin keskuksen edustalla joulukuussa 2005.
Englantilaistyyppinen karusellihevonen Edinburghissa. Kirkasvärisen hevosen selkään mahtuu kaksikin ratsastajaa.
Perinteinen englantilainen karuselli Nottinghamin vuotuisessa Goose Fair -tapahtumassa. Huomaa karusellin vastakkainen pyörimissuunta.
Puinen karusellihevonen San Sebastiánissa Espanjassa.
Gröna Lundin lastenkaruselli Cirkuskarusellen on aito käsin tehty karuselli 1800-luvun lopulta.
Karusellihevonen Philadelphia Toboggan Companyn vuonna 1918 valmistamassa karusellissa, joka nykyään sijaitsee Woodland Park Zoo -nimisessä eläintarhassa Seattlessa.
Karusellieläimiä, etualalla skotlanninpaimenkoira.
Yksityiskohta Budapestin huvipuiston karusellista.
Bulgarian lippu

Bulgarian lippu 1878–1944, 1991–

 mittasuhteet: 3:5
 Värien symbolit:
 valkoinen kuvaa rauhaa

  vihreäkuvaa vapautta ja syntyvää kansakuntaa
   punainen  kuvaa kansan urheutta
Bulgarian merivoimien lippu.
Bulgarian lippu (bulg. знаме на България, zname na Bǎlgarija) on Bulgarian tunnus vaakunan, moton ja hymnin ohella. Se koostuu kolmesta vaakaraidasta väreiltään ylhäältä alas valkoinen, vihreä ja punainen. Valkoinen edustaa rauhaa, vihreä Bulgarian maiden hedelmällisyyttä ja punainen kansan ja/tai armeijan rohkeutta.
Alun perin lipussa käytettiin panslaavilaisia värejä, jotka olivat peräisin 1800-luvun Euroopan panslavistisesta liikkeestä. Keskimmäinen raita oli sininen, joten lippu oli hyvin samankaltainen Venäjän lipun kanssa. Nykyisin Bulgariaan kuuluvan Osmanien valtakunnan entisen provinssin Itä-Rumelian lippu koostui myös samoista väreistä. Bulgarian itsenäistyttyä vuonna 1878 keskimmäinen väri vaihdettiin vihreäksi edustamaan maan kehitystä maatalousvaltiona.
Myöhemmin vuonna 1990 kommunismin kaudella valkoisen raidan vasemmassa reunassa ollut vaakuna poistettiin lipusta – vaakunassa oli leijona viljaseppeleen ympäröimänä viisisakaraisen punaisen tähden alla, ja alapuolella olevassa nauhassa luki ensimmäisen bulgarialaisen valtion perustamisvuosi 681 ja kommunistien valtaannousuvuosi 1944.
Entisiä lippuja

Bulgarian lippu 1944–1946
Bulgarian lippu 1946–1948
Bulgarian lippu 1948–1967
Bulgarian lippu 1967–1971
Bulgarian lippu 1971–1990
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bulgarian lippu Wikimedia Commonsissa
Euroopan liput
| --- | --- |
Valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Azerbaidžan  Armenia  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Islanti  Irlanti  Italia  Itävalta  Kroatia  Kreikka  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Yhdistynyt kuningaskunta Englanti  Skotlanti  Wales  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro 
Itsehallintoalueet:  Ahvenanmaa  Färsaaret  Gibraltar  Guernsey  Jersey  Mansaari 
Tunnustamattomat valtiot:  Abhasia  Artsakh  Kosovo  Transnistria  Pohjois-Kypros
Skynet

Skynet on tietokoneverkko yhdysvaltalaisessa Terminator-elokuvasarjassa. Se on itsenäistyvä tekoäly, joka käynnistää tuhoisan sodan ihmiskuntaa vastaan muun muassa ydinasein. Vaikkakin fiktiivinen, Skynetiä on kutsuttu varoittavaksi esimerkiksi tekoälyn vaaroista.
Skynetin kehitti Cyberdyne Systems Corporation -yhtiö Yhdysvaltain ilmavoimien Strategisen ilmapuolustuksen (SAC) käyttöön Yhdysvaltain ja Kanadan kattavan ilmanpuolustusalueen (NORAD) suojaksi. Kahdessa ensimmäisessä elokuvassa Terminator – tuhoaja ja Terminator 2 – Tuomion päivä Skynet esitellään vain pintapuolisesti, mutta kolmannessa elokuvassa Terminator 3: Koneiden kapina siitä kerrotaan enemmän yksityiskohtia.
Ensimmäinen Terminator-elokuva tuli levitykseen vuonna 1984 eli vain vuoden Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin Tähtien sota -julistuksen jälkeen. Julkisessa keskustelussa arveltiin avaruuteen sijoitettavan ohjuspuolustusjärjestelmän olevan pakotettu sellaiseen autonomiaan ja automaatioon, ettei ihminen voi kontrolloida sen toimintaa, mikä luo riskejä ydinsodan syttymiselle vahingossa.
Terminator 3: Koneiden kapinassa Skynet on kääntynyt robottien puolelle ja ohjailee niitä. Ihmiset ovat ensiksi tietämättömiä asiasta, kunnes Skynet käynnistetään, ja se sammuu itsestään. Sammumisen seurauksena verkkoon tapahtuu paljon merkittävää vahinkoa, jonka jälkeen koneet hallitsevat itseään ja verkko antaa käskyn koneille tuhota ihmiskunta.
Kylmäsavustus

Kylmäsavustus on menetelmä kalan tai lihan säilöntään. Säilymistä edistävät savun ainesosaset, kuivuminen, matala lämpötila (17–30 celsiusastetta) ja suola (esimerkiksi merisuola). Savustaminen antaa tuotteelle väriä, tekee siitä savun makuisen ja tuhoaa pieneliöitä. Nykyään savustamisen tärkein merkitys on maun antaminen, kun taas entisaikaan tärkeintä oli pitkä säilymisaika. Tehdasmaisesti prosessi tehdään tunneissa, muutoin 4–5 vuorokaudessa tai jopa 1–3 viikossa.
Esikäsittelynä kala perataan, suomustetaan (nahka jää pitämään filettä koossa), fileoidaan, poistetaan ruodot, puhdistetaan ja suolataan. Paksummat kappaleet tarvitsevat pitemmän kypsymisajan.
Liha tai kala laitetaan savustusastiaan tai -kaappiin. Savua johdetaan tai kehitetään tilassa. Samalla päästetään ulos kosteaa ilmaa.
Prosessi ei tuhoa eikä muuta ravintoaineita paljoakaan. Samoin säilyvät bakteerit ja loiset, joten raaka-aineen on oltava puhdasta ja sopivaa. Myös lopputuotteen säilytystä ja käyttöohjeita on noudatettava.
Täynnä kuin Turusen pyssy

Sanonta ”täynnä kuin Turusen pyssy” kuvaa jonkin esineen, paikan tai muun vastaavan olemista täpötäynnä, mahdollisesti liiankin täynnä.
Sanonta perustuu historialliseen tapahtumaan vuodelta 1708. Lieksasta Venäjän puolelle Lentieraan ja Tuulijärvelle tehdyllä ryöstöretkellä oli mukana eräs Turunen, joka tunki retkeltä saatuja saalisrahoja pyssynsä piippuun niin, ettei täydellä pyssyllään voinut paluumatkalla ampua rajalla kunnialaukauksia.
Gotthardin pohjatunneli

| Gotthardin pohjatunneli Gotthard-Basistunnel |
| --- | --- |
 Pyöreitä, betonilla vahvistettuja tunneleita on Gotthardin pohjatunnelissa kaikkiaan 152 km.
Alittaa:  Glarusin Alpit, Adulan Alpit
Paikkakunta:  Urin, Graubündenin ja Ticinon kantonit
Alkupiste:  Erstfeld
Loppupiste:  Bodio
Maa:  Sveitsi
Avattu:  1.6.2016
Pituus:  57,1 km
Syvyys:  2,4 km
Raiteita:  2
Ylläpitäjä:  SBB
Tunneli kulkee monentyyppisten kalliorakenteiden läpi.
Gotthardin pohjatunneli sijaitsee Erstfeldin ja Bodion asemien välillä.
Gotthardin pohjatunneli (saks. Gotthard-Basistunnel, ital. Galleria di base del San Gottardo) on 57-kilometrinen rautatietunneli Sveitsissä. Tunneli avattiin virallisesti 1. kesäkuuta 2016, ja aikataulun mukainen henkilöliikenne tunnelissa alkoi 11. joulukuuta 2016. Gotthardin pohjatunneli on maailman pisin rautatietunneli. Toiseksi pisin on vain kolme kilometriä lyhyempi Seikan-tunneli, joka sijaitsee Japanissa.
Tunnelin rakenne

Rautatietunneli koostuu kahdesta erillisestä, noin 40 metrin päässä toisistaan kulkevasta tunnelista, joista itäistä pitkin junat kulkevat etelään ja läntistä pohjoiseen. Itäisen tunnelin pituus on 57,104 kilometriä ja läntisen 57,017 kilometriä. Tunnelit on turvallisuussyistä yhdistetty käytävällä 325 metrin välein. Kaiken kaikkiaan tunneleita, kuiluja ja kulkureittejä kaivettiin 151,8 kilometriä.
Tunnelin pohjoinen suuaukko on Rynächtin liikennepaikan (456 metriä meren pinnan yläpuolella) eteläpuolella, lähellä Altdorfia, Urin kantonissa. Eteläinen suuaukko on Pozzo Negrossa (310 metriä meren pinnan yläpuolella), Biascan lähellä, Ticinon kantonissa. Tunneli nousee keskikohtaa kohti kuljettaessa siten, että korkein kohta on 550 metriä meren pinnan yläpuolella. Tunnelissa on kaksi raiteenvaihtopaikkaa, Tujetsch (22,3 kilometrin päässä Rynächtistä) ja Polmengo (17,2 kilometrin päässä Pozzo Negrosta).
Liikenne

Pohjatunneli liittyy laajaan hankkeeseen, jolla parannetaan Sveitsin ja Saksan sekä Italian välisiä ratayhteyksiä. Gotthardin tunneleiden lisäksi Zürichin ja Milanon välillä tulee olemaan Cenerin ja Zimmerbergin pohjatunnelit. Pohjatunnelin käyttöönoton jälkeen matka-aika Zürichistä Milanoon on vuonna 2017 kolme tuntia ja 26 minuuttia, kun se vuonna 2016 oli neljä tuntia ja kolme minuuttia . Nopeimmat junat voivat kulkea tunnelissa 250 kilometrin tuntinopeudella. Tunnelin päivittäinen kapasiteetti on noin 315 junaa, josta henkilöjunien osuus on arviolta 65 (keskimäärin noin kaksi junaa tunnissa suuntaansa päiväaikaan).
Gotthardin pohjatunneli korvaa osittain Gotthardin tunnelin, joka jää edelleen hitaamman tavara- ja paikallisliikenteen käyttöön.
Rakennusprojekti

Hankkeen toteuttaja oli AlpTransit Gotthard AG -yhtiö, joka on Sveitsin valtiollisen rautatieyhtiön SBB-CFF-FFS:n tytäryhtiö. Pohjatunnelin kokonaiskustannukset olivat 12,2 miljardia Sveitsin frangia (runsaat 11 mrd. €). Projekti kesti kaikkiaan 17 vuotta.
Tunneliprojektissa tehtiin yhteensä noin neljä miljoonaa työtuntia. Tunnelin rakennustöissä kuoli yhteensä yhdeksän henkilöä, kaikki louhintavaiheessa vuosina 2002–2012.
Tunneleita tehtiin muun muassa kallioperästä ja tunnelien koosta riippuen sekä räjäyttämällä (36 prosenttia tunnelipituudesta) että isoilla porauslaitteistoilla (64 %). Kaivettujen kalliomassojen paino oli noin 28 miljoonaa tonnia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gotthardin pohjatunneli Wikimedia Commonsissa
Vihdin yhteiskoulun lukio

| Vihdin yhteiskoulun lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Vihdin kirkonkylä, Vihti
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1959
Lakkautettu:  2007
Vihdin yhteiskoulun lukio oli  Vihdin  kirkonkylässä sijainnut ns. yleissivistävä lukio, joka yhdistyi vuonna 2007 Nummelan lukion kanssa.  Lukion tiloissa toimii nykyään 7–9 luokille opetusta antava Vihdin yhteiskoulu.
Historiaa

Vihdin Yhteiskoulun lukio perustettiin vuonna 1959. Alun perin se toimi yhteiskouluna. Vuonna 1976 Vihdin lukiosta tuli kunnallinen oppikoulu. Vuonna 1991 nimeksi vaihtui Vihdin yhteiskoulun lukio, ja neljä vuotta myöhemmin koulu siirtyi luokattomaksi lukioksi. Viimeisin muutos oli siirtyminen nykyisiin tiloihin. Koulu yhdistyi vuoden 2007 aikana Vihdin toiseen lukioon, Nummelan lukioon.  Uuden lukion nimeksi tuli Vihdin lukio.
Aiheesta muualla

Länsi-Uusimaa: Vihtiläiskouluissa kevätkuohuntaa[vanhentunut linkki]
2Pacalypse Now

| 2Pacalypse Now Tupac Shakur |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990–1991
 Julkaistu: 12. marraskuuta 1991
 Tuottaja(t): Shock G & Money-B, DJ Fuse, Pee-Wee and Big D the Impossible
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 52.02
 Levy-yhtiö: Amaru/Interscope
Tupac Shakurin muut julkaisut
|   | 2Pacalypse Now 1991 | Strictly 4 My N.I.G.G.A.Z... 1993 |
2Pacalypse Now on Tupac Shakurin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1991. Albumi sai kyseenalaista kunniaa, kun Yhdysvaltojen varapresidentti Dan Quayle hyökkäsi albumia vastaan todeten: "There's no reason for a record like this to be released. It has no place in our society". Muun muassa tämä episodi ja listahitti "Brenda's Got a Baby" siivittivät albumin lopulta kultarajan yli.
Albumilta julkaistiin yhteensä kolme singleä, joista kaikista kuvattiin myös musiikkivideot. Kappale "I Don't Give a Fuck" esiintyy Grand Theft Auto: San Andreas pelissä radiokanava Los Santosilla.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

| # | Kappale | Vieraileva(t) artisti(t) | Tuottaja(t) | Kesto |
| 1 | "Young Black Male" |  | Big D the Impossible | 2:35 |
| 2 | "Trapped" | Shock G | The Underground Railroad | 4:44 |
| 3 | "Soulja's Story" |  | Live Squad | 5:05 |
| 4 | "I Don't Give a Fuck" | Pogo | Raw Fusion | 4:20 |
| 5 | "Violent" |  | Big D the Impossible | 6:25 |
| 6 | "Words of Wisdom" |  | Shock G | 4:54 |
| 7 | "Something Wicked" | Pee Wee | Pee Wee | 2:28 |
| 8 | "Crooked Ass Nigga" | Stretch | Live Squad | 4:17 |
| 9 | "If My Homie Calls" |  | Shock G | 4:18 |
| 10 | "Brenda's Got a Baby" | Dave Hollister | The Underground Railroad | 3:55 |
| 11 | "Tha' Lunatic" | Stretch | Live Squad | 3:29 |
| 12 | "Rebel of the Underground" | Ray Luv ja Shock G | Shock G | 3:17 |
| 13 | "Part Time Mutha" | Angelique & Poppi | Jeremy | 5:14 |
Samplet

Young Black Male
"Good Ole Music" by Funkadelic
"I Got to Have It" by Ed O.G. & Da Bulldogs
"Dead Homiez" by Ice Cube
"The Product" by Ice Cube
Trapped
"Holy Ghost" by Bar-Kays
"The Spank" by James Brown
Soulja's Story
"No Name Bar" by Isaac Hayes
"Ain't No Sunshine" by Bill Withers
"Sneakin' In The Back" by Tom Scott
Violent
"Any Colour You Like" by Pink Floyd
Crooked Ass Nigga
"Crab Apple" by Idris Muhammad
"Straight Outta Compton" by N.W.A
"Fuck The Police" by N.W.A
"Gangsta Gangsta" by N.W.A
If My Homie Calls
"Let a Woman Be a Woman, and Let a Man Be a Man" by Dyke & the Blazers
"Fat Mama" by Herbie Hancock
"Chameleon" by Herbie Hancock
"I Don't Know What This World Is Coming To" by The Soul Children
"Prelude" by N.W.A
Rebel of the Underground
"Impeach the President" by The Honey Drippers
Part Time Mutha
"Part-Time Lover" by Stevie Wonder
Albumin listasijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Albumi | Listasijoitus | Listasijoitus |
| Vuosi | Albumi | Billboard 200 | Top R&B/Hip Hop Albums |
| 1992 | 2Pacalypse Now | #64 | #13 |
Singlejen listasijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kappale | Listasijoitus | Listasijoitus | Listasijoitus | Listasijoitus |
| Vuosi | Kappale | Hot R&B/Hip-Hop Singles & Tracks | Hot Rap Singles |  |  |
| 1992 | "Brenda's Got A Baby/If My Homie Calls" | #23 | #3 |  |  |
Kasvintuotanto

Kasvintuotanto tarkoittaa erilaisten kasvien viljelyä nautintoaineiksi tai hyödykkeiksi. Kasvintuotannoksi lasketaan yleensä kaikki teollinen kasvintuotanto viljan viljelystä kasvihuonetuotantoon, energiakasvien viljelyyn sekä taimistoviljelyyn. Puuntuotantoa ei varsinaisesti mielletä kasvintuotannoksi, vaikka puut kuuluvat kasvikuntaan. Kasvintuotanto voidaan jakaa avomaatuotannoksi sekä kasvihuonetuotannoksi. Maatalouden alainen kasvintuotanto käsittää viljojen, perunan, öljykasvien sekä rehukasvien tuotannon. Puutarhatuotanto taas käsittää vihannesten, hedelmien sekä marjantuotannon ja koristekasvien tuotannon.
Viime aikoina rehun tuotanto on vähentynyt ja viljan tuotanto lisääntynyt. Puutarhatuotannossa avomaan kasveista eniten viljellään sipulia, porkkanaa, herneitä ja kaalia. Kasvihuonevihanneksista
eniten viljellään tomaattia ja kurkkua ja leikkokukista eniten viljelty on ruusu. Muita kukkakaupoissa myytäviä kukkia tuotetaan myös paljon, kuten ryhmäkasveja, sipulikukkia ja huonekasveja. Kasvintuotantoa valvovat EU:n viranomaisten lisäksi Evira, varsinkin luomutuotantoa.
Headset

Headset.
Peliheadsettejä rivissä.
Headset (kuulokemikrofoni) on päässä pidettävä laite, jossa on yhdistetty kuulokkeet ja mikrofoni. Headsettejä käyttivät ensimmäisinä lentäjät ja lennonjohtajat radiokommunikaatioissaan, puhelinpalvelutyössä toimivat toimistotyöntekijät sekä simultaanitulkit. Nykyisin headset on käytössä myös erilaisissa tietokoneella internetin välityksellä pelattavissa verkkopeleissä, joissa käyttäjät kommunikoivat toisilleen sekä pikaviestimissä ja VoIP puhelimissa.  Erityisen kätevä headset on Internetin välityksellä käytävissä puhelin- tai multimediapalavereissa. lähde?
Headsetin johdossa tai rungossa voi olla äänenvoimakkuuden säädin ja mikrofonin mykistyskytkin. Headset kytketään tietokoneeseen, tablettiin tai puhelimeen joko langallisesti tai langattomasti.
Mobiililaitteiden headseteissä korvanapit ja mikrofoni ovat usein kiinni toisissaan vain johtojen välityksellä, ilman sankaa.  Joissain kuulokemikrofoneissa on audioliittimien sijaan USB-liitin, jolloin luuri yhdistetään tietokoneeseen sen kautta.
Suosittuja pelaamsieen tarkoitettujen headsettien valmistajia ovat muun muuassa Logitech, Razer, Corsair ja SteelSeries.
Oslon rauhanprosessi (1993–2000)

Jitzhak Rabin, Bill Clinton ja Jasser Arafat Valkoisessa talossa 13. syyskuuta  1993.
Oslon rauhanprosessi (1993–2000) oli Yhdysvaltojen välittämä epäonnistunut yritys solmia rauha Israelin ja Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välille. Israel ja PLO allekirjoittivat prosessin aikana kaksi sopimusta, jotka tunnetaan yhteisnimellä Oslon sopimukset.
Allekirjoitetut sopimukset eivät olleet varsinaisia rauhansopimuksia, vaan sopimuksia palestiinalaisten määräaikaisesta itsehallinnosta ja neuvotteluprosessista. Osapuolet sitoutuivat pyrkimään poliittisen prosessin kautta pysyvään ja kattavaan rauhansopimukseen. Prosessin lähtökohtana oli YK:n jakosuunnitelmassa vuonna 1947 esitetty ja turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 242 vuonna 1967 vahvistettu kahden valtion malli.
Rauhanpyrkimykset katkesivat palestiinalaisten toiseen intifadaan vuonna 2000.
Rauhanprosessin vaiheet

Prosessi koostui ennen muuta kahdesta sopimuksesta, jotka ovat saaneet nimet Oslo I ja Oslo II, mutta siihen sisältyi muitakin vaiheita.
Rauhanprosessin vaiheet > Oslo I -sopimus (1993)

Oslo I -sopimus oli Israelin ja Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n välinen rauhansopimus, joka neuvoteltiin Washingtonissa ja allekirjoitettiin siellä 13. syyskuuta 1993 Yhdysvaltojen välittämänä. Sopimus oli merkittävä ensimmäinen askel Israelin ja Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisessä rauhanprosessissa, vaikka se ei ratkaissutkaan konfliktia kokonaan. Silti se loi perustan neuvotteluille ja toimenpiteille.
Sopimus perustui kahden valtion malliin ja oli periaatejulistus Palestiinan väliaikaisen itsehallinnon perustamisesta. PLO hyväksyi Israelin oikeuden turvalliseen ja rauhanomaiseen olemassaoloon sekä YK:n päätöslauselmat 242 ja 338 ja tuomitsi terrorismin ja väkivallan käytön. Jatkoneuvotteluissa tuli sopia tarkemmista yksityiskohdista. Ne PLO:n peruskirjan kohdat, jotka olivat ristiriidassa Israelin olemassaolon oikeutuksen kanssa, julistettiin pätemättömiksi. Israel puolestaan hyväksyi PLO:n palestiinalaisten edustajaksi, mutta ei hyväksynyt Palestiinan valtion olemassaolon oikeutusta, eikä ole koskaan myöhemminkään niin tehnyt.
Sopimuksen ehtojen mukaan Israel on sitoutui vetämään joukkonsa Gazan kaistalta ja Länsirannalta huhtikuuhun 1994 mennessä. Lisäksi sovittiin, että molemmilla alueilla järjestetään vaalit, jotta palestiinalaiset saisivat jonkinlaisen itsehallinnon. Lopullisen ratkaisun määräajaksi asetettiin helmikuu 1999. Sopimus ei sisältänyt ratkaisua esimerkiksi Jerusalemin asemasta, joka jätettiin myöhemmin käsiteltäväksi. Jerusalem oli yksi kiistanalaisimmista kysymyksistä Israelin ja palestiinalaisten välillä.
Sopimuksen kolme neuvottelijaa palkittiin seuraavana vuonna Nobelin rauhanpalkinnolla. He olivat Jitzhak Rabin, Shimon Peres ja Jasser Arafat.
Valtaosa sekä israelilaisista että palestiinalaisista hyväksyi sopimuksen tässä vaiheessa. Sopimusta kuitenkin myös kritisoitiin rankasti. Israelissa sopimusta vastusti etenkin oikeisto. Oppositiossa olleen oikeistolaisen Likud-puolueen Benjamin Netanjahu ilmoitti mitätöivänsä Oslon sopimuksen, kunhan pääsee valtaan. Palestiinalaisten puolella vastustus oli laajempaa ja tuli sekä islamistisen Hamasin että Arafatin Fatah-puolueen sisältä ja muualta vasemmistosta. Arafatin katsottiin myyneen palestiinalaiset. Sopimus ei käsitellyt palestiinalaisten keskeisiä vaateita, joihin kuuluivat siirtokunnat ja Jerusalemin asema sekä palestiinalaisten paluuoikeus Israeliin. Israelin valtion tunnustamisen jälkeen sitäkään ei voinut enää käyttää neuvotteluvalttina. Palestiinalais-amerikkalainen kirjailija ja professori Edward Said kutsui sopimusta palestiinalaisten Versailles’n sopimukseksi.
Rauhanprosessin vaiheet > Kairon sopimus (1994)

Kairon sopimus allekirjoitettiin 4. toukokuuta vuonna 1994, ja sen mukaisesti palestiinalaishallinto (arab. السلطة الوطنية الفلسطينية‎, al-Sulta al-wataniyya al-filastaniyya) aloitti toiminnan Gazassa ja Jerikossa. Arafatin mukana saapui laaja virkakoneisto ja tuhansia PLO:n taistelijoita, joista muodostettiin poliisikoneisto.
Rauhanprosessin vaiheet > Oslo II -sopimus (1995)

Oslo I -sopimus sai jatkoa Oslo II -sopimuksessa, joka allekirjoitettiin 28. syyskuuta vuonna 1995. Sopimus oli nimeltään ”Israelin ja Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välinen väliaikainen sopimus Länsirannan ja Gazan kaistan itsehallinnosta”. Oslo II -sopimuksen tärkeimpiä kohtia olivat:
Alueiden ja vallan jakaminen: Sopimus jakoi Länsirannan ja Gazan kaistan A-, B- ja C-alueisiin. A-alue siirtyi palestiinalaisten täyteen itsehallintoon. Siihen kuuluivat useimmat Länsirannan tärkeimmät kaupungit, kuten Ramallah, Jenin ja Betlehem. B-alue koostuu Länsirannan 450 arabikylästä. Ne jakautuivat palestiinalaisten ja Israelin yhteishallintoon siten, että siviilihallinto kuului palestiinalaisille ja järjestysvalta Israelille. C-alue muodostuu siirtokunnista ja valtion maista ja pysyi Israelin hallinnassa sillä poikkeuksella, että palestiinalaishallinto vastasi alueen palestiinalaisten terveys- ja koulutuspalveluista.
Palestiinan hallintoelinten määrittely: Palestiinalaishallintoa johtamaan valitaan neuvosto ja puhemies eli presidentti. Vuoden 1996 vaaleissa Fatahista tuli neuvoston suurin puolue ja Arafatista presidentti.
Turvallisuus: Sopimus sisälsi velvoitteita turvallisuusyhteistyöstä Israelin ja Palestiinan välillä. Tarkoituksena oli torjua terrorismia ja ylläpitää turvallisuutta.
Jerusalem: Jerusalemia koskeva kysymys jäi avoimeksi ja vaille ratkaisua.
Talous: Sopimuksessa vahvistettiin taloudellista yhteistyötä ja koordinointia Israelin ja Palestiinan välillä.
Oslo II -sopimus oli merkittävä askel eteenpäin rauhanprosessissa, mutta jätti monia asioita edelleen avoimeksi ja herätti molempien tahojen keskuudessa myös arvostelua. Erityisesti palestiinalaisen Hamas-järjestön terrorikampanja heikensi rauhanprosessin etenemistä. Perustettu palestiinalaishallinto ei ryhtynyt tehokkaisiin toimiin terroristien pidättämiseksi, mikä oli edellytyksenä prosessin jatkumiselle.  PLO sitoutui muuttamaan peruskirjaansa ja tunnustamaan Israelin, mutta muutosta ei tapahtunut. Rauhansopimuksen saavuttaminen ja konfliktin ratkaiseminen ovat jääneet avoimiksi.