stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eleanor Coppola
Ura

Eleanor Coppolan ura dokumentaristina alkoi hänen miehensä elokuvan Ilmestyskirja. Nyt. kuvauksissa. Francis Ford pyysi vaimoaan dokumentoimaan sotaelokuvan tuotantoa. Hän oli tässä vaiheessa jo noussut elokuvantekijöiden tähtikaartiin kahden Kummisetä-elokuvan jälkeen, mutta Ilmestyskirja ajautui moniin vaikeuksiin. Rankkasateet hidastivat kuvausaikatauluja, ja hirmumyrsky tuhosi lavasteita Filippiineillä, jossa elokuvaa kuvattiin. Marlon Brando ei ollut valmistautunut kuvauksiin, ja pääosanesittäjä Martin Sheen sai sydänkohtauksen kuvausten aikana.
Eleanor Coppolan kokoamasta aineistosta koostettiin vuonna 1991 julkaistu dokumentti Pimeyden sydämet: Elokuvantekijän ilmestyskirja. Hän toimi dokumentissa kertojana sekä ohjasi sen Fax Bahrin ja George Hickenlooperin kanssa. Ohjaajat palkittiin siitä Emmyllä, ja he saivat myös ohjaajien ammattiliiton palkintoehdokkuuden.
Coppola dokumentoi Ilmestyskirjan jälkeen myös muidenkin elokuvien tuotantoa. Hän seurasi muun muassa miehensä ohjaaman John Grishamin Sateentekijän (1997) sekä tyttärensä Sofian elokuvien Virgin Suicides (1999) ja Marie Antoinette (2006) kuvauksia. Coppolan muistelmat Notes on a Life julkaistiin 2008.
Coppola ohjasi myös kaksi romanttista komediaa. Hänen ensimmäinen fiktiivinen elokuvansa Pariisi saa odottaa (2016) ilmestyi, kun hän oli 80-vuotias. Coppolan toinen ohjaustyö oli vuonna 2020 ilmestynyt Love Is Love Is Love.
Coppola teki uransa aikana myös paljon kuvataidetta, ja hänen valokuviaan, piirroksiaan ja käsitetaiteellisia teoksia on ollut esillä ympäri maailmaa. Hänen urastaan järjestettiin 2014 retrospektiivi Sonoma Valley Museum of Artissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eleanor Coppola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Emmy Awards 
Henkilöt:  DDB  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Broye-Vullyn alue

| Broye-Vullyn alue |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 46°49′N, 6°56′E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  264,98 km²
Väkiluku (5.6.2024)  (vakituiset asukkaat):  47 068
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Broye-Vullyn alue on Vaud'n kantonissa sijaitseva alue Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa alueella asui 47 068 asukasta.
Kunnat

Avenches
Bussy-sur-Moudon
Champtauroz
Chavannes-sur-Moudon
Chevroux
Corcelles-le-Jorat
Corcelles-près-Payerne
Cudrefin
Curtilles
Dompierre
Faoug
Grandcour
Henniez
Hermenches
Lovatens
Lucens
Missy
Moudon
Payerne
Prévonloup
Ropraz
Rossenges
Syens
Trey
Treytorrens
Valbroye
Villars-le-Comte
Villarzel
Vucherens
Vulliens
Vully-les-Lacs
Jura-Nord vaudois’n alue

| Jura-Nord vaudois’n alue |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Jura-Nord vaudois’n alueen kunnat.
 Koordinaatit: 46°46′N, 6°38′E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  701,20 km²
Väkiluku (5.6.2024)  (vakituiset asukkaat):  95 924
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jura-Nord vaudois’n alue on Vaud'n kantonissa sijaitseva alue Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa alueella asui 95 924 asukasta.
Kunnat

Agiez
Arnex-sur-Orbe
Ballaigues
Baulmes
Bavois
Belmont-sur-Yverdon
Bioley-Magnoux
Bofflens
Bonvillars
Bretonnières
Bullet
Chamblon
Champagne
Champvent
Chavannes-le-Chêne
Chavornay
Chêne-Pâquier
Cheseaux-Noréaz
Concise
Corcelles-près-Concise
Cronay
Croy
Cuarny
Démoret
Donneloye
Ependes
Fiez
Fontaines-sur-Grandson
Giez
Grandevent
Grandson
Juriens
L'Abbaye
L'Abergement
La Praz
Le Chenit
Le Lieu
Les Clées
Lignerolle
Mathod
Mauborget
Molondin
Montagny-près-Yverdon
Montcherand
Mutrux
Novalles
Onnens
Orbe
Orges
Orzens
Pomy
Premier
Provence
Rances
Romainmôtier-Envy
Rovray
Sainte-Croix
Sergey
Suchy
Suscévaz
Tévenon
Treycovagnes
Ursins
Valeyres-sous-Montagny
Valeyres-sous-Rances
Valeyres-sous-Ursins
Vallorbe
Vaulion
Villars-Epeney
Vugelles-La Mothe
Vuiteboeuf
Yverdon-les-Bains
Yvonand
Mortadella

Italialaista mortadella-makkaraa
Mortadella on italialainen sylinterin muotoinen kypsennetty leikkelemakkara. Sen vaaleanpunainen massa on koostumukseltaan kiinteää ja hyvin hienojakoista. Se on valkoisten silavapalojen ja usein myös vihreiden pistaasien täplittämää. Mausteina mortadellassa käytetään esimerkiksi välimerenmyrttiä, mustapippuria, laakerinlehtiä, muskottia ja korianteria. Se valmistetaan joko kokonaan sianlihasta (puro suino) tai sian- ja naudanlihasta. Maultaan mortadella on mieto.
Mortadella on lähtöisin Bolognasta, Emilia-Romagnan alueelta. Ainoastaan Mortadella Bolognalla on EU:n suojattu alkuperänimitys (SAN). Valkosipulilla ja kanelilla maustettu Mortadella di Prato tulee Toscanasta. Latiumissa valmistettava Mortadella di Amatrice poikkeaa muista siten, että se on kevyesti savustettu. Mortadella di fegato (maksamortadella) on tyypillinen Lombardian alueen tuote. Se on maultaan voimakkaampaa ja väriltään selvästi tummempaa. Myös monissa maissa, joissa on paljon italialaisperäistä väestöä, valmistetaan mortadellaa.
Mortadellan nimen arvellaan tulevan roomalaisesta makkarasta farcimen mirtatum (myrtillä maustettu makkara) tai suuresta huhmaresta (mortaio), jossa liha perinteisesti jauhettiin.
Ominaisuudet

Kokonainen mortadella voi painaa jopa 100 kg. Luonnonsuoleen valmistettu mortadella on kuitenkin suurimmillaan 18 kg:n painoinen. Suurikokoinen mortadella voi olla jopa 30 cm halkaisijaltaan. Siinä on rasvaa 33 % ja proteiineja 12 %.
Siivutettu mortadella ei säily hyvänä pitkään. Siksi se pitäisi käyttää mahdollisimman pian siivuttamisen jälkeen.
Käyttö

Mortadella tarjoillaan usein antipastona hyvin ohuina siivuina tai kuutioina, sellaisenaan tai leivän kanssa. Sitä voi käyttää myös ruoanlaitossa, esimerkiksi pastakastikkeen osana tai tortellinien täytteenä.
Valmistus

Liha jauhetaan koneellisesti hyvin hienoksi ja sekoitetaan tasaiseksi massaksi vedestä ja rasvasta tehdyn emulsion kanssa. Massaan lisätään silavapaloja (sian poski- ja kaularasvaa), suolaa, mausteita ja reseptin mukaisia muita raaka-aineita, esimerkiksi pistaaseja. Makkaramassa pakataan luonnonsuoleen tai keinotekoiseen kuoreen. Makkaraa kypsennetään uunissa 80-100 °C:n lämmössä, kunnes sen sisuksen lämpötila on vähintään 70 °C. Sen jälkeen se jäähdytetään kylmän ilman ja veden avulla nopeasti 4 °C:n lämpöiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mortadella Wikimedia Commonsissa
Albin Kurti

Albin Kurti vuonna 2013.
Albin Kurti (s. 24. maaliskuuta 1975 Pristina) on kosovolainen poliitikko. Hän oli Kosovon pääministerinä ensimmäisen kerran 3. helmikuuta 2020 – 3. kesäkuuta 2020 ja uudelleen vuodesta 2021 lähtien. Hän kuuluu Levizja Vetëvendosje -puolueeseen.
Kurti valittiin pääministeriksi usean kuukauden kestäneen poliittisen kiistelyn jälkeen. Hän lupasi kitkeä maan korruptiota ja alentaa valtiollisten ministeriöiden määrää seitsemällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albin Kurti Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola
Perustulokeskustelu Suomessa

Perustulosta on käyty keskustelua Suomessa vuodesta 1987 alkaen, kun eduskuntavaaleissa 1987 joukko puolueita ilmoitti kannattavansa perustuloa. Vuonna 1988 vasemmistolainen tutkija Jan Otto Andersson esitteli perustulomallinsa. 1990-luvun alun lamassa perustulolla oli vähäistä kannatusta. Vahvimmiten perustulon kannatus suomalaisessa politiikassa liittyy 2000-luvulla Vasemmistoliiton ja Vihreiden poliittisiin tavoitteisiin. Kansallinen Kokoomus ja Suomen Sosialidemokraattinen Puolue sekä siihen kytkeytyvä ammattiyhdistysliike vastustavat perustuloa. Perussuomalaiset ei kannata perustuloa, vaan sen sijasta ero Euroopan unionista ja eurosta ovat realistisempia.
Kannatus Suomessa

Vuonna 2001 Suomen Kuvalehti kysyi 500 ihmiseltä kansalaispalkasta. Vanhemmat ihmiset hyväksyivät kansalaispalkan nuoria yleisemmin. Vasemmistoliiton äänestäjiksi ilmoittautuneista melkein 50 % hyväksyi kansalaispalkan, vihreiden 37 %, SDP:n 36 %, Keskustan 29 % ja Kokoomuksen 24 %. THL:n julkaisemassa Yhteiskuntapolitiikka-lehdessä julkaistiin 2002 teetetty kyselytutkimus perustulon kannatuksesta. Suomalaisten enemmistön todetaan olevan selkeästi perustulon kannalla, joskin kannatusaste vaihtelee käytetyn muotoilun mukaan: suomalaisista 76 % kannatti negatiivista tuloveroa, 63 % perustuloa ja 59 % kansalaispalkkaa. Kokoomus teki myöhemmin vuonna 2005 laajemman 2 510 ihmistä käsittäneen kyselyn. Kyselyssä 58 % kokoomuslaisista tuki perustuloa, mikäli se yksinkertaistaisi perusturvaa.
Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Yle:n vaalikoneessa  esitettiin ehdokkaille väite: "Suomessa on siirryttävä perustuloon joka korvaisi nykyisen sosiaaliturvan vähimmäistason." Suurin osa (66 %) kaikista vastanneista ehdokkaista vastasi olevansa samaa mieltä. Suurinta kannatus oli Köyhien Asialla-puolueen (100 %), Piraattipuolueen (100 %), Vihreiden (99 %), Itsenäisyyspuolueen (96 %) ja Vasemmistoliiton (95 %) ehdokkailla. Ainoastaan kolmen puolueen ehdokkaista perustulon kannattajat olivat vähemmistössä: Kristillisdemokraattien (38 %), Kokoomuksen (33 %) ja SDP:n (22 %).
Vuonna 2020 tehdyssä kyselyssä, johon vastasi 2 500 iältään 18–79-vuotiasta suomalaista, 46 % vastaajista oli jokseenkin tai täysin samaa mieltä väitteestä ”perustulo tulisi ottaa käyttöön pysyvänä sosiaaliturvan muotona Suomessa”. Toimeentulovaikeuksia ja työsuhteen epävarmuutta kokeneet kannattivat perustuloa muita useammin. Perustulomyönteisimpiä olivat vasemmistoliiton (77 %) ja vihreiden (64 %) kannattajat; kielteisimpiä Kokoomuksen kannattajat (29 %).
Kannatus puolueissa > Puolueet, joissa perustulon kannatus on kirjattu puolueohjelmaan

Vihreä liitto: Vihreät ovat ajaneet perustuloa vuodesta 1988. Vuonna 2014 vihreiden tavoiteohjelmassa linjattiin: "Otetaan käyttöön kaikille täysi-ikäisille maksettava perustulo, joka tekee työn vastaanotosta kannattavaa. Kannatamme perustuloa, joka olisi vähintään nykyisen perusturvan tasoinen. Perustulo lisää ihmisten mahdollisuutta päättää omasta elämästään. Se on myös keino vähentää nykyisen sosiaaliturvajärjestelmämme byrokraattisuutta ja tehdä työn vastaanottamisesta kannattavaa."  Helmikuussa 2019 vihreät kannatti 600 euron suuruista verotonta perustuloa työikäisille.
Vasemmistoliitto: "Ei voida olettaa, että palkkatyötä riittää kaikille sitä haluaville tai että kaikki voisivat saada toimeentulonsa työstä. Yhteiskunnan turvaverkkojen pitää kattaa kaikki erilaiset elämäntilanteet. Turvallisin, joustavin ja oikeudenmukaisin tapa on siirtyä asteittain kohti perustulojärjestelmää."
Liberaalipuolue: Liberaalipuolue on ajanut perustulon kaltaista mallia perustamisestaan 2016 lähtien. ”Valtion tarjoaman sosiaaliturvan tulee taata jokaiselle kansalaiselle perustoimeentulo. Sosiaaliturva tulee ulottaa yhdenvertaisesti kaikille mukaan lukien opiskelijoihin, pätkätyöläisiin että yrittäjiin.”
Piraattipuolue: "Sosiaaliturvan tulee pääosin perustua kaikkien kansalaisten vastikkeettomaan perustuloon, joka mahdollistaa kohtuullisen elintason ja kannustaa hankkimaan ylimääräisiä tuloja. Perustulo ei vaadi merkittävästi ylimääräistä julkista rahoitusta, sillä tuki korvaa suuren osan nykyisistä tuista."
Suomen eläinoikeuspuolue.
Itsenäisyyspuolue on ajanut jonkinlaista "perustuloa" syyperusteisena tai muissa muodoissa vuodesta 2006.
Kommunistinen työväenpuolue .
Perustuloa ajoi myös Liberaalit rp vuonna 2002.
Sinimusta liike
Kannatus puolueissa > Puolueet, joissa on tehty linjaus perustulon puolesta

Suomen Keskusta: Perustulo mainittiin keskustan ohjelmassa ensimmäisen kerran vuonna 1989. Perustulo oli osa keskustan työreformi-ohjelmaa vuonna 1998, mutta vaalitappion jälkeen ajatus haudattiin vuosiksilähde?. Kesäkuussa 2018 keskustan puoluekokous linjasi puolueen pitkän välin tavoitteen olevan perustulo. Perustuloa kannattaa myös keskustan puoluevaltuusto. Vuodesta 2015 istunut keskustalaisen Juha Sipilän johtama Sipilän hallitus on kuitenkin toimillaan lisännyt sosiaaliturvan vastikkeellisuutta ja vuoden 2018 joulukuussa keskustan johto ajaa säännönmukaisesti sosiaaliturvan vastikkeellisuutta vastoin puoluekokouksen ja puoluevaltuuston kantaa. Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkonen on puhunut "vastikkeellisesta perustulosta" ja puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä on kannattanut samanaikaisesti sekä perustuloa että sosiaaliturvan vastikkeellisuutta. Sisäisen kiistan jälkeen 7.2.2019 keskusta julkaisi oman sosiaaliturvamallinsa, jonka mukaan nykyiset sosiaaliturvaetuudet yhdistettäisiin "perustuloksi" nimetyksi kokonaisuudeksi, joka kuitenkin olisi vastikkeellinen ja syyperusteinen, mikä on vastakkaista perustulon ajatukselle.
Kannatus puolueissa > Puolueet, jotka vastustavat perustuloa

Kristillisdemokraatit. KD:n mukaan perustulo monimutkaistaisi verotusta, pahentaisi kannustinloukkuja ja heikentäisi työttömien asemaa (2013). Perustulo lisäisi köyhyyttä; ei ratkaisisi tukijärjestelmän rakenteellisia ongelmia; ei poistaisi tukibyrokratiaa; ei tulisi halvaksi; saattaa johtaa korkeaan veroprosenttiin; pahentaisi kannustinloukkuja; ja heikentäisi työttömien asemaa (2018).
Kokoomus. Vuoden 2019 hallitusneuvotteluissa kokoomus asetti perustulon vastustamisen ehdoksi osallistumiselleen muodostettavaan hallitukseen. Kokoomuksen mukaan perustulo on passivoiva ja se lisäisi köyhyyttä ja heikossa työmarkkina-asemassa olevien syrjäytymistä. Kokoomuksen mukaan perustulo ei tue tavoitetta korkeasta työllisyysasteesta, hyvästä sosiaaliturvan tasosta, "julkisen talouden kestävyydestä" tai "työnteon kannustimista". Sen sijaan kokoomus pitää SDP:n esittämää yleisturvamallia parempana mahdollisuutena sosiaaliturvan kehittämiselle.
Perussuomalaiset julistivat vuonna 1995 kulkevansa kohti kansalaispalkkaa. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset kannatti syyperusteista kansalaispalkkaa. Vuonna 2019 perussuomalaiset vastustaa perustuloa.
Kannatus puolueissa > Nykyinen tilanne tuntematon

RKP väheksyi kansalaispalkan ajatusta vuoden 1999 vaaliohjelmassaan.
Esitetyt perustulomallit > Jan Otto Anderssonin kansalaistulomalli 1988

Vasemmistolainen taloustutkija Jan Otto Andersson esitti mallin, jossa kansalaistulo olisi voinut vuoden 1988 tilanteessa olla 2 000 markkaa kuussa, jolloin bruttoveroasteeksi olisi tullut noin 50 %. Kansalaistulon kokonaiskustannus olisi 24 miljardia markkaa ja se kerättäisiin verottamalla kaikkia muita tuloja kuin kansalaistuloa 27 %:n tuloverolla ja asettamalla arvonlisäveroksi 25 %. Lisäksi luonnonvarojen käytön, omaisuuden ja perintöjen verotusta kiristettäisiin. Myöhemmin Andersson on lisännyt kansalaistulomalliinsa mahdollisuuden kansalaispalkkaan. Se olisi eräänlainen korotettu kansalaistulo, joka maksetaan toiminnasta kolmannessa sektorissa eli ”kansalaistyöstä”.
Esitetyt perustulomallit > Ilpo Lahtisen osittaisen perustulon malli 1992

Ilpo Lahtisen vuonna 1992 hahmotteleman mallin elementit ovat osittainen perustulo, perustulolisä ja hoitoavustus, joiden hallinnosta vastaisi yksi valtiollinen virasto, jolle kuuluisi myös verotus. Osittainen perustulo olisi noin 2 000 mk/kk ja veroaste 40 %. Verotuksessa vain yli 5 000 mk/kk ansaitsevat maksaisivat veroja. Perustulolisä olisi veroton lisä niille ryhmille, jotka ilman sitä joutuisivat turvautumaan toimeentulotukeen ja asumistukeen. Hoitoavustuksen tarkoituksena olisi turvata ulkopuolisen hoidon tarpeessa oleville sama peruselintaso kuin muille. Tarveharkintaiset tuet säilyisivät, verovähennykset poistettaisiin ja verotusta yksinkertaistettaisiin. Sosiaali- ja eläkevakuutusjärjestelmistä tulisi pääosin vapaaehtoisia.
Esitetyt perustulomallit > Osmo Soininvaaran malli 1994

Osmo Soininvaara esittää Hahmotelma perustulomallista vuodelta 1994, että perustulo olisi 1 700 mk/kk, jonka lisänä olisi asuntokohtainen automaattinen asumislisä 500 mk/kk. Alaikäisille lapsille maksettaisiin nykyiseen tapaan lapsilisää. Tasavero olisi 53 %, paitsi noin 168 000 markan vuositulojen ylittävältä osalta 10 %:n lisäprogressio. Osittaisen perustulon lisäksi maksettaisiin syyperusteista lisätukea, johon yhdistetään asumistuki, päivähoitotuki ja työttömyyskorvaus. Lisätuki pienenisi 22 penniä jokaista tienattua markkaa kohden.
Esitetyt perustulomallit > Nuorsuomalaisten perustulomalli 1998

Nuorsuomalainen puolue esitteli oman tarkan perustulomallinsa vuonna 1998. Siinä kansalainen saisi 1 300 markan perustulon ja verovapauden 4 000 markan kuukausituloihin asti. Yli menevältä osalta maksettaisiin veroa esimerkiksi 47 %. Perustulo olisi ikäporrastettu siten, että nuorilla summa kasvaa 0–16 ikävuoden välillä 25 % perustulosta täyteen perustuloon. Perustulo alkaisi nousta 60 ikävuodesta ylöspäin 140 %:iin (1 820 mk/kk), joka olisi yli 70-vuotiaiden perustulo. Nuorsuomalaisten mallissa oli lisäksi laskettu erilliset hoivasetelijärjestelmä, asumistuki, erityistuki ja sotutili. Ansiosidonnaiset etuudet olisivat kunkin vapaaehtoisesti hankittavissa esim. vakuutuksin. Malliin kuului myös kansalaistyö, jossa julkinen sektori olisi velvoitettu osoittamaan työllistämistyötä jokaiselle halukkaalle markkinatyöhön kannustavalla palkalla (esimerkiksi 20 mk/h). Perustuloa olisi mahdollista siten korottaa työskentelemällä (enintään 100 h/kk) lähinnä ympäristönhoidon, valistustyön, julkisten palveluiden aputöiden ja kolmannen sektorin töiden parissa. Nuorsuomalainen Risto E. J. Penttilä on puhunut perustulon puolesta myöhemminkin.
Esitetyt perustulomallit > Anita Mattilan sovitellun perustulon malli 2001

Anita Mattila ehdottaa Kuopion yliopistolla tehdyssä väitöskirjassaan Tarvitaanko perustuloa? Suomalaisten kansalaistulo-, kansalaispalkka- ja perustulomallien teoreettinen analyysi vuodelta 2001 soviteltua perustuloa, jonka taso olisi 3 500 mk/kk. Etuuden maksaminen päättyisi yli 6 000 mk/kk ansaitsevilta. Soviteltu perustulo olisi tarkoitettu työvoimaan kuuluville ja sen tarkoitus olisi tukea työllistymistä ja matalapalkkaisissa työsuhteissa olevia. Etuus korvaisi työmarkkinatuen ja peruspäivärahan sekä niitä täydentävät tarveharkintaiset etuudet. Sen sijaan ansiosidonnaiset etuudet pysyisivät ennallaan. Etuus olisi verollinen.
Esitetyt perustulomallit > Vihreän liiton perustulomalli 2007 ja tuki kansalaisaloitteelle 2013

Vihreän liiton vuonna 2007 ehdottamassa mallissa perustulo olisi 440 euroa kuussa. Verotusportaita olisi kaksi: ensimmäinen olisi 39 % ja yli 5 000 euron kuukausituloille veroprosentti olisi 49 %. Yksityishenkilöiden pääomatuloveroprosentti olisi 32 %. Kun laskuissa otetaan huomioon perustulon osuus 440 euroa, tulot olisivat käytännössä verottomia 1 100 euroon saakka. Keskipalkan verran eli 2 300 euroa kuukaudessa ansaitseva saisi verojen ja kansalaispalkan jälkeen nettona 1 820 euroa, jolloin veroprosentiksi muodostuisi noin 29 %. Mallin yksityiskohdat vastaavat pitkälti Soininvaaran vuoden 1994 mallia. Mallin laskemisessa on käytetty apuna Pertti Honkasen Kansaneläkelaitoksen tutkimusyksikössä tekemiä mikrosimulaatioajoja. Niiden perusteella mallin toteuttaminen edellyttää ympäristöverojen korottamista yhden miljardin verran, jotta kustannustaso nykyjärjestelmään nähden säilyisi muuten entisellään. Perustulo korvaisi opintotuen, työttömyysturvan peruspäivärahan, työmarkkinatuen, minimivanhempainrahan sekä joitain muita minimitukia. Vihreiden mallissa asumistuki säilyisi, samoin ansiosidonnaiset etuudet, mutta ne nettoutetaan yhteensopiviksi perustulon kanssa niin, että tuen taso säilyy nykyisellään.
Vuonna 2013 Vihreiden puoluehallitus päätti, että puolue lähtee tukemaan perustuloa Suomeen ajavaa kansalaisaloitetta.
Esitetyt perustulomallit > Vasemmistoliiton perusturvan ja -tulon työryhmän malli 2011

Vasemmistoliiton perusturvan ja -tulon työryhmän mallissa perustuloon siirryttäisiin vähitellen perusturvaa korottamalla ja yhtenäistämällä. Perustulo olisi 620 euroa ja sen päälle voisi hakea syyperustaista perusturvaa 130 euron edestä (työttömyyden, sairauden, opiskelun, lasten kotihoidon tai muun vastaavan syyn nojalla), jolloin perusturvan kokonaistaso olisi 750 euroa. Perustulo sidottaisiin palkkaindeksiin. Perustulon ja yhtenäistetyn perusturvan yhdistelmä korvaisi kaikki itseään alhaisemmat etuudet. Lapsilisät, ansiosidonnaiset etuudet ja asumistuki säilyisivät. Perustulo maksettaisiin kaikille maassa pysyvästi asuville täysi-ikäisille. Kansaneläkkeen saajille maksettaisiin 750 euron suuruinen takuueläke. 620 euron perustulo olisi itsessään verovapaa ja kaikkia sen ylittäviä tuloja verotettaisiin progressiivisesti asteikolla 32–57 %. Vasemmistoliiton puoluehallitus on hyväksynyt ja julkaissut työryhmän esityksen keskusteluasiakirjana.
Esitetyt perustulomallit > Vasemmistoliiton perustulotavoite 2023

Vasemmistoliitto tavoittelee vähintään 800 euron perustuloa, joka purkaa kannustinloukut. Perustulon ylittäviä ansiotuloja verotettaisiin progressiivisesti ja tarvittaessa tuloveroja täydennettäisiin vielä hiiliverolla. Ansiotuloverotuksen progressio on sen verran jyrkkä, että suurituloisilta perustulo saadaan verotettua pois. Vasemmistoliiton arvion mukaan perustulo voitaisiin ottaa käyttöön aikaisintaan vuonna 2023 alkavalla vaalikaudella.
Esitetyt perustulomallit > Vihreän liiton perustulomalli 2019–2027

Vihreä liitto julkaisi päivitetyn perustulomallinsa helmikuussa 2019. Siinä perustulon taso on 600 euroa. Ensimmäisellä vaalikaudella siitä toteutettaisiin puolet, 300 euron taso, ja toisella vaalikaudella se nostettaisiin 600 euroon. Samalla vihreät kannatti suurta perustulokokeilua, jossa olisi vähintään 10 000 ihmistä. Vihreiden perustulomallissa perustulo on veroton ja yksilökohtainen. Lisäksi perustuloon liittyisi perustulon asumislisä, joka perustuisi alueen yleiseen vuokratasoon.
Kirjallisuutta

Hintikka-Varis, Sari & Ikkala, Markku. Sisällä vai ulkona : kohti perustuloa? Kansallinen sivistysliitto. Painovuosi, 2007.
Lahtinen, Ilpo: Perustulo, kansalaisen palkka.  Helsinki:  Hanki ja jää, 1992.  ISBN 951-8916-31-4
Muraja, Tuomas: Perustulokoe-eläin.  Tampere:  Vastapaino, 2019.  ISBN 978-951-768-735-5
Perkiö, Johanna: Suomalainen perustulokeskustelu ja mallit. Kelan tutkimus, työpapereita, 2016, nro 85/2016.  Helsinki:  Kela. Artikkelin verkkoversio.
Abbas al-Musawi

Abbas al-Musawi
Abbas al-Musawi (1952 – 16. helmikuuta 1992) oli vaikutusvaltainen libanonilainen šiiajohtaja, yksi Hizbollahin perustajista ja pääsihteeri. Hän kuoli Israelin puolustusvoimien iskussa vuonna 1992.
Varhainen elämä ja koulutus

al-Musawi syntyi Bekaanlaaksossa Libanonissa noin vuonna 1952. Hän opiskeli kahdeksan vuotta uskonnollisessa koulussa Irakin Najafissa, jossa hän sai paljon vaikutteita Iranin Ruhollah Khomeinilta.
Toiminta

al-Musawi palasi Libanoniin vuonna 1978. Yhdessä Subhi al-Tufaylin kanssa hän johti vuonna 1982 Hizbollah-liikkeen muodostumista Bekaanlaaksossa, joka on yksi kolmesta shiiaväestön asuinalueesta Libanonissa. Vuosina 1983–1985 hän toimi Hizbollahin turvallisuuspalvelun johdossa. Vuoden 1985 lopusta vuoteen 1988 hän oli johtajana Hizbollahin sotilaallisessa siivessä, jota kutsutaan myös nimellä Islamilainen Vastarintaliike.
Vuonna 1991 Hizbollah oli tullut uuteen aikakauteen kun Iranin–Irakin Sota ja Libanonin sisällissota olivat päättyneet. Johtajanvaihdoksen ajateltiin helpottavan länsimaalaisten panttivankien vapauttamista ja, mitä pidettiin vielä tärkeämpänä, Hizbollahin toiminnan painopisteen siirtämisessä vastarintatoimintaan Israelia vastaan.
Abbas al-Musawi myös lupasi "tehostaa Hizbollahin sotilaallista, poliittista ja populistista toimintaa, heikentääkseen rauhanneuvotteluja." Hän ei tukenut toimimista tavallisessa puoluepolitiikassa. Toisin kuin muut Hizbollahin johtohahmot, hän kannatti Taifin sopimuksen hyväksymistä, jossa sovittiin teokraattisen valtion hylkäämisestä Libanonissa.