stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Guy Lönngren
Veneitä > Guyline 95 (1983)

| Guyline 95 |
| --- | --- |
Suurin pituus (LOA):  9,47 m
Vesilinjan pituus (LWL):  8,00 m
Leveys:  3,00 m
Syväys:  1,3 m / 2,40 m
Paino:  3100 kg
Kölipaino:  1100 kg
Moottori:  Yanmar 7,5 hv
Lähteet:  
Valmistaja ja myyjä: Oy Guyline Ab, Oy Artekno Ab
Vene-lehden mukaan 95-malli oli "ratkaisuiltaan erittäin onnistunut vene". Sen arvioitiin olevan ketterä ja suorituskykyinen. Sen pentteri sijaitsi maston ympärillä veneen etupuolella ja sohvaryhmä oli sijoitettu taakse, veneen leveimpään osaan. Sohvaryhmän pöytä sijaitsi konekopan päällä ja kajuuttaan laskeuduttiin saranoituja portaita, jotka kääntyivät suoraan ruokapöydälle. Tämän poikkeuksellisen sisustusratkaisun arvioitiin kuitenkin toimivan yllättävän hyvin. Kääntököli sai jälleen kiitosta. Säilytystiloja moitittiin. Aiempaan Guyline 105 -veneeseen verrattuna 95-mallin kansirakenteita oli kehitetty toimivammiksi.
Kuuden veneen vertailussa v. 1987 Guyline 95 osoittautui muita vaativammaksi kipparille. Se sai huonot arvosanat hallittavuudesta ja suorituskyvystä, samoin kuin ulkotiloista. Se jäi vertailussa jaetulle viimeiselle sijalle.
Veneitä > Guyline 125

| Guyline 125 |
| --- | --- |
Suurin pituus (LOA):  12,50 m
Vesilinjan pituus (LWL):  11,00 m
Leveys:  3,20 m
Syväys:  1,10–2,10 m
Paino:  4100 kg
Kölipaino:  1700 kg
Purjepinta-ala (iso ja fokka):  bermuda: 68 m2
Lähteet:  
Valmistaja: Bröderna Börjesson, Ruotsi
Guyline 125-veneiden sarjan rakennutti osuuskunta, joka maksoi tuotannon aloituskustannukset. Vastineeksi osuuskunnan jäsenet pääsivät halvalla kiinni isokokoiseen veneeseen. Projektin tavoitteena oli luoda nopea matkavene, jonka käyttö olisi uusien ratkaisujen ansiosta helppoa ja miellyttävää. Venettä tarjottiin kahdella rikivaihtoehdolla: sekä tavallisella bermudatakilalla että kaksimastoisella Ljungström- ja wishbone-rikin yhdistelmällä, jota Vene-lehti luonnehti "käänteentekeväksi". 125-mallin sisätiloihin kuului kolme eristettävää makuuosastoa. Tilojen lattiapinta-alaa kehuttiin lehdessä "lähes tanssiparketin kokoiseksi" ja seisomakorkeudelta joka suuntaan avautuva näkyvyys synnytti lehden mukaan "erikoisen" tunnelman. Nostokölin laatikko muodosti jalan salongin pöydälle. Kaksimastoisessa versiossa toinen masto kiinnittyi ruokapöytään; bermudatakilaisen mallin takimmainen masto sijoittui keskelle lattiaa. Veneen kulmikas ulkonäkö oli Vene-lehden mukaan "ennakkoluulottoman nykyaikainen", mutta maltillinen.
Veneitä > Guyline 822 (1989)

| Guyline 822 |
| --- | --- |
Suurin pituus (LOA):  8,22 m
Vesilinjan pituus (LWL):  7,00 m
Leveys:  2,90 m
Syväys:  1,10–1,90 m
Paino:  3150 kg
Moottori:  Yanmar 1 GM, 9 hv
Lähteet:  
Vuoteen 1989 mennessä Lönngrenin todettiin luoneen veneillään kokonaan oman tyylisuuntauksensa. Tästä suuntauksesta malli 822 oli pisimmälle viety esimerkki. Se herätti kiinnostusta peränsä erikoisen muotoilun ja salongin laajan, kupolimaisen kattoikkunan ansiosta. Ne saivat aikaan "ufomaisen" ulkonäön. Vene-lehden vertailussa 822 sai korkeat pisteet tiloista ja suorituskyvystä. Sisätilat todettiin erittäin valoisiksi ja istumismukavuus oli muihin nähden ylivoimainen. Saman mittaluokan veneissä peräkajuuttaan sovitettu kaksoisvuode oli ennennäkemätön. Viiden veneen vertailussa Guyline 822 saavutti jaetun ykkössijan.
Veneitä > Guy 22 (1976)

Valmistajia: Guy Boats, Targa, Veneva, Oy Nykra Ab. Malli 22 esiteltiin vuonna 1976 ja myynti alkoi 1977. Lönngrenin mukaan venettä on valmistettu vielä 1990-luvulla. Guy 22 -mallia on valmistettu yli tuhat kappaletta. Pituus: 6,60 m; vesilinja 5,70 m, leveys 2,50 m, syväys 1,40 m, uppouma 1500 kg, kölipaino 650 kg, moottori Yamaha F4
Veneitä > Joe 25 eli Lohi 25 (1975)

Lönngrenin tarkoituksena oli luoda helppokäyttöinen ja leppoisissa tuulissa oikeuksiinsa pääsevä, kevytkulkuinen perheristeilijä. Vene-lehden mukaan sen parhaita puolia olivat purjehdusominaisuudet, nopeus keveissä tuulissa sekä sisustuksen rohkeasti ideoidut ratkaisut.
Pituus 7,70 m, leveys 2,70 m, syväys 1,45 m, uppouma n. 1,9 t, kölipaino 850 kg. Valmistaja: Lohi Oy.
Tekniikan Maailma -lehti nimitti Lohi 25 -venettä "täyttymättömäksi lupaukseksi". Se oli lehden vertailussa muihin matkapursiin nähden nopea, eikä sen purjehtimiskyvyssä ilmennyt vikoja. Sen sisustus oli lehden mukaan "perusratkaisultaan melkeinpä nerokas, mutta ei loppuun saakka toteutettu". Veneen kannen lehti kuitenkin totesi suoraan huonoksi ja suositteli sen uusimista kokonaan. Lehden mukaan veneen toteuttamiseen olisi tarvittu asiantuntevampaa suunnitteluapua.
Veneitä > Guyline 355

Vuonna 1990 Lönngren kertoi luopuneensa veneiden tuotannosta ja keskittyvänsä niiden suunnitteluun. Guyline 355 ja 822 valmistettiin Tanskassa. Guyline 355 muistutti pienempää 822:a. Molemmissa on kupera pleksi-ikkuna edessä ja perässä rungon muotoa jatkava uimatasanne.
Pituus 1,55 m, vesilinja 9,19 m, leveys 3,46 m, syväys 1,40–2,10 m, uppouma 4300 kg, kölipaino 1950 kg, moottori Yanmar 2 GM, 18 hv diesel. Valmistaja Bianca Yachts, Tanska.
Muita tuotteita

1980-luvun Guyline-veneiden sanottiin olleen muotoilultaan aikaansa edellä. Niiden yhteisiin piirteisiin kuuluivat mm. panoraamanäkymällä varustettu salonki ja taittoköli.
Guy 25
Guy 27
Guy 33
Guyline 90
Dinghycat (2015). Ehdotus nuorisopurreksi. Kaksirunkoinen vene käytti purjelaudan mastoa ja purjetta ja painoi 60 kg.
Falcon-matkailuauto (CD-Autocab Oy). Falcon-autoja rakennettiin Alavudella 22 kappaletta.
Aiheesta muualla

Segla i en automatlåda. Dagens Industri 20.9.2000
Geeniklusteri

Geeniklusteri on joukko samassa kromosomissa sijaitsevia, toisiinsa läheisesti kytkeytyneitä geenejä, joiden tehtävät liittyvät samaan metaboliaprosessiin. Esimerkkinä ovat geenit, jotka tuottavat tietyn aineenvaihduntaketjun peräkkäisiä reaktioita katalysoivia entsyymiproteiineja. Termin ottivat vuonna 1959 ensimmäisenä käyttöön Demerec ja Hartman joukolle geenejä, jotka tuottivat ruuansulatusprosessissa tarvittavia entsyymejä.
Geenimerkki

Geenimerkeiksi kutsutaan molekyylibiologiassa selvästi tunnistettavia lyhyitä DNA-jaksoja, joiden sijainti eli lokus genomissa tunnetaan.
Geenimerkkejä on jo luonnollisesti genomissa, mutta niitä voidaan myös integroida DNA:han geenitekniikan avulla. Geenimerkit valitaan siten, että niiden olemassaolo elimistössä havaitaan helposti. Käytännössä käytetään esimerkiksi fluoresenssia koodaavia geenejä, joita siirretään mikrobeihin muiden geenien kanssa, joiden siirtoa ei voida havaita helposti. Tämän siirtogeenisen eliön fluoresoivat jälkeläiset ovat perineet siirrettävän geenisekvenssin. Näillä jälkeläisillä on todennäköisesti myös nuo vaikeasti havaittavat geenit, jotka sijaitsivat siirrettävässä DNA:ssa geenimerkin vieressä ("tuotantogeenit").
Finlayson (kaupunginosa)

| Finlayson> Näsi |
| --- | --- |
 Finlaysonin tehtaan portti.
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Keskinen suuralue
Suurpiiri:  Keskusta
Kaupunginosa nro:  I
Lähialueet:  Amuri, Tammerkoski
Finlayson (aikaisemmin Näsi) on Tampereen I kaupunginosa. Se koostuu vanhasta Finlaysonin tehdasalueesta, Näsinpuistosta, Mustanlahden satama-alueesta sekä Hämeenpuiston ja Satakunnankadun rajaamista asuinkortteleista. Idässä alue rajoittuu Tammerkoskeen. Finlaysonissa sijaitsevat muun muassa Tallipiha ja Finlaysonin kirkko. Kaupunginosassa on myös kolme palatsirakennusta: Finlaysonin palatsi, Näsilinna ja Pikkupalatsi. Alueelta alkavat Nalkalaan saakka ulottuvat Näsilinnankatu ja Kuninkaankatu sekä Hämeenpuiston poikki ulottuvat Puuvillatehtaankatu ja Näsijärvenkatu. Naapurikaupunginosia ovat etelässä Tammerkoski (II kaupunginosa) ja lännessä Amuri (IV ja V kaupunginosat).
Alkujaan Finlaysonin alue puuvillatehtaan länsipuolella oli tehtaan työläisten ja toimihenkilöiden asuinalue; tosin työväen ja toimihenkilöiden asuttamat tontit olivat ulkonäöltään aivan erilaiset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Finlayson Wikimedia Commonsissa
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue:  Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue:  Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue:  Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue:  Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue:  Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue:  Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita:  Taraste
Gardno-luokka

| Gardno-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  203 t (standardi) 225 t (kuormattu)
Pituus:  38,2 m
Leveys:  7,0 m
Syväys:  1,8 m
Koneteho:  2 000 bhp
Nopeus:  14 solmua
Miehistöä:  5
Aseistus
Meritorjunta:  6-24 miinaa
Ilmatorjunta:  2 × 23 mm ZU-23-2
Gardno-luokka eli projekti 207P on Puolan merivoimien vuosina 1983-1991 valmistettujen 12 miinanraivaajan alusluokka. Luokan edeltäjänä on projekti 207D:n ORP Goplo
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ORP Gardno | Gdanskin telakka | - | - | 31. maaliskuuta 1984 | - |
| ORP Bukowo | Gdanskin telakka | - | - | 23. kesäkuuta 1985 | - |
| ORP Dąbie | Gdanskin telakka | - | - | 11. toukokuuta 1986 | - |
| ORP Jamno | Gdanskin telakka | - | - | 11. toukokuuta 1986 | - |
| ORP Mielno | Gdanskin telakka | - | - | 9. toukokuuta 1987 | - |
| ORP Wicko | Gdanskin telakka | - | - | 12. lokakuuta 1987 | - |
| ORP Resko | Gdanskin telakka | - | - | 26. maaliskuuta 1988 | - |
| ORP Sarbsko | Gdanskin telakka | - | - | 12. lokakuuta 1988 | - |
| ORP Necko | Gdanskin telakka | - | - | 9. toukokuuta 1989 | - |
| ORP Naklo | Gdanskin telakka | - | - | 2. maaliskuuta 1990 | - |
| ORP Hańcza | Gdanskin telakka | - | - | 1. maaliskuuta 1991 | - |
| ORP Drużno | Gdanskin telakka | - | - | 21. syyskuuta 1990 | - |
Frans Salmus

Frans Adolf Salmus, sukunimi aik. Selin (6. marraskuuta 1866 Tampere – 25. tammikuuta 1940 Lempäälä) oli suomalainen maanviljelijä ja Aamulehteä kustantaneen Tampereen Kirjapaino Osakeyhtiön isännöitsijä.
Frans Salmuksen vanhemmat olivat kauppias Gustaf Selin ja Vivika Karlund. Päästyään Hämeenlinnan normaalilyseosta hän palveli vapaaehtoisena Hämeen tarkka-ampujapataljoonassa mutta siirtyi sitten liikealalle. Salmus toimi aluksi konttoristina mutta hän osti sitten vuonna 1891 veljeltään vuonna 1887 perustetun kivennäis- ja virvoitusjuomia valmistaneen Selinin vesitehtaan. Salmus johti vesitehdasta vuoteen 1907 saakka jolloin hän myi sen ja siirtyi maanviljelijäksi ostettuaan vuonna 1902 Lempäälästä Lopen kartanon. Vuonna 1929 Salmus luovutti kartanon tyttärelleen ja siirtyi asumaan Lempäälän Herralan kylän takamaille perustamalleen Tervajärven uudistilalle.
Salmus oli Aamulehteä julkaisevan Tampereen Kirjapaino Osakeyhtiön isännöitsijäna 1894–1906. Tänä aikana yhtiölle ostettiin 1899 oma toimitalo, rakennettiin uusi kirjapainotalo sekä hankittiin ensimmäiset latomakoneet. Maanviljelijäksi siirryttyään Salmus jatkoi edelleen Tampereen Kirjapaino Osakeyhtiön johtokunnan jäsenenä ja oli johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1925 alkaen.
Salmus oli Lempäälässä kunnallislautakunnan ja köyhäinhoitolautakunnan puheenjohtajana sekä valtuuston varapuheenjohtajana. Hän kuului Tampereen Ympäristön Maidonmyynti Oy:n johtokuntaan.
Frans Salmuksen veli Gustaf Alfred Selin (1865–1916) kävi Turun kauppaopiston ja omisti vuodesta 1896 oman puutavaraliikkeen sekä vuodesta 1905 Pyhäjärven höyrysahan, jonka yhteydessä oli sahatavaran kuivaamo ja höyläämö.
Geeniajuri

Ylempi kuva kuvaa geeniajurin kopiointia vastinkromosomiin. Kuva vasemmassa alakulmassa kuvaa alleelin leviämistä populaatiossa silloin, kun geeniajuria ei käytetä: alleelin perineet hyönteiset ovat kuvassa punaisia. Sen vieressä oleva kuva kuvaa alleelin leviämistä populaatiossa geeniajuria käytettäessä.
Geeniajuri eli vetogeeni on menetelmä, jonka avulla voidaan muuttaa sitä todennäköisyyttä, jolla alleeli periytyy vanhemmalta jälkeläiselle. Idea esitettiin ensimmäisen kerran 2000-luvun alussa, mutta se ei silloin ollut vielä käyttökelpoinen. DNA-kohdistusmenetelmien kuten CRISPR/cas9:n kehityttyä geeniajureiden käyttö tuli kuitenkin mahdolliseksi. Niitä on testattu vuoteen 2019 mennessä hyönteisillä ja hiirillä, joista hyönteisillä ne ovat toimineet tehokkaimmin.
Geeniajuri tekee itsestään kopion määrättyyn kohtaan. Tyypillisesti se määrätään leikkaamaan vastinkromosomin DNA samasta kohtaa, jossa se itse on. Vastinkromosomiin syntyy silloin DNA-katkos. Katkos täytetään kopioimalla ja siirtämällä sama kohta siitä kromosomista, jossa geeniajuri on. Prosessin aikana geeniajuri kopioituu myös vastinkromosomiin, ja lopuksi molemmat kromosomit sisältävät sekä geeniajurin että halutun DNA-pätkän. Geeniajureiden avulla onkin nopeaa levittää tutkijan DNA:sta osoittama alleeli koko populaatioon.
Geeniajureihin on mahdollista liittää geneettisiä ominaisuuksia, joista ei ole geenin kantajalle haittaa, mutta joista ympäristö voi hyötyä: geeniajuriin voi liittää esimerkiksi viruksia haittaavien vasta-aineiden geenejä, jolloin esimerkiksi denguekuumetta normaalisti levittävät hyttyset lakkaisivatkin kantamasta virusta. Ei ole kuitenkaan varmaa, olisiko menetelmällä mahdollista hävittää tauti kokonaan, vai tulisivatko virukset vain vastustuskykyisiksi vasta-aineelle.
Toisaalta geeniajureilla on mahdollista myös hävittää lajeja liittämällä ajuri esimerkiksi mutaatioon, joka tekee yksilöstä steriilin. Kun luontoon laskettaisiin paljon yksilöitä, joilla mutaatio on, laji häviäisi ajan myötä. Lajin tietoisen hävittämisen vaarana on, että häviäminen vaikuttaa ympäröivän ekosysteemin tasapainoon liian paljon.
Gare Saint-Lazare

Saint Lazaren rautatieaseman julkisivu.
Claude Monet'n Saint Lazare, 1877.
St Lazaren aseman raiteistoa.
Saint Lazaren rautatieasema (ransk. Gare Saint-Lazare) on yksi  SNCF:n (Société Nationale des Chemins de fer Français) kuudesta suuresta asemasta Pariisissa. Asema sijaitsee Pariisin VIII kaupunginosassa, julkisivu Saint-Lazare -kadun suuntaan. Asemalta on yhteyksiä Länsi-Ranskaan, mutta asemaa käyttävät ovat pääasiassa Pariisin ympäristössä matkustavia, joka tekee asemasta matkustajamäärässä laskettuna Pariisin toiseksi suurimman, noin 100 miljoonalla matkustajalla vuodessa.
Historia

Saint Lazaren aseman historia alkaa vuodesta 1837, jolloin avattiin rautatie Pariisista Saint-Germainiin. Asema tehtiin tuolloin väliaikaisesti puusta, ja se sijaitsi Place de l'Europe:lla.
Vuonna 1841 tehtiin toista väliaikaista asemaa, tällä kertaa tiilistä, rue de Stockholm -kadulle. Péreiren veljesten, jotka olivat tämän rautatien perustajia, tarkoituksena oli pidentää rautatietä kohti Pariisin keskustaa, mutta kaupunkilaisten vastustuksen johdosta projekti hylättiin samana vuonna.
Kolmas asema rakennettiin nykyiselle paikalleen rue du Havre -kadulle, arkkitehti Eugène Flachat johdolla. Työt kestivät vuodesta 1842 vuoteen 1853.
Vuoden 1889 maailmannäyttelyä varten asemaan tehtiin tärkeä laajennus arkkitehti Jules Lischin johdolla, joka antoi asemalle sen nykyisen ulkonäön. Samaan aikaan rakennettiin aseman eteen hotelli Terminus, johon pääsi asemalta katettua käytävää pitkin.
Nykyään Saint Lazaren asemalla on 27 raidetta ja sieltä on jatkoyhteydet Pariisin metroon, linja-autoihin ja RER-juniin.
Fallout 2

| Fallout 2 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Black Isle Studios
Julkaisija:  Interplay Entertainment
Jakelija:  Steam, GOG.com ja Humble Store
Ohjaaja:  Feargus Urquhart
Tuottaja:  Eric DeMilt  Feargus Urquhart
Suunnittelija:  Feargus Urquhart Matthew J. Norton
Taiteilija:  Gary Platner Tramell Ray Isaac
Säveltäjä:  Mark Morgan Rick Jackson
Ohjelmoija:  Jesse Reynolds
Pelisarja:  Fallout
Pelimoottori:  Fallout engine
Julkaistu:   30. syyskuuta 1998
Lajityyppi:  tietokoneroolipeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ELSPA: 15+ (Sensuroitu) ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo (Sensuroimaton) USK: 16 (Sensuroitu) PEGI: 16 (Sensuroimaton)
Alusta:  Macintosh, Windows
Jakelumuoto:  1 CD-ROM Steam
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK      : 
Fallout 2 on Black Isle Studiosin kehittämä ja Interplay Entertainmentin vuonna 1998 julkaisema Fallout-tietokoneroolipelisarjan videopeli.
Pelaaminen

Pelaaminen on hyvin samankaltaista kuin ensimmäisessä Falloutissa, ja peli on kuvattu isometrisestä 3/4-kuvakulmasta. Pelaajahahmo joko valitaan kolmen valmiiksi määritellyn hahmon joukosta tai luodaan itse. Nimen, sukupuolen, ulkonäön ja iän lisäksi voi pelin antamissa raameissa vaikuttaa suoraan seitsemään eri ensisijaiseen ominaisuuteen (SPECIAL-järjestelmä) sekä valita piirteitä (engl. trait) ja merkittyjä taitoja (engl. tagged skill). Valinnat vaikuttavat pelin kulkuun merkittävästi. Esimerkiksi vähä-älyisen hahmon vuorovaikutuskyvyt ovat hyvin rajalliset, kun taas karismaattinen hahmo voi johtaa suurempaa seuruetta ja ratkaista konflikteja puhumalla.
Hahmon ensisijaisia ominaisuuksia ovat voimakkuus (engl. strength), havaintokyky (engl. perception), kestävyys (engl. endurance), karisma (engl. charisma), älykkyys (engl. intelligence), ketteryys (engl. agility) ja onni (engl. luck). Niistä kukin voi saada kokonaislukuarvon väliltä 1–10. Kaikkia ominaisuuksia ei kuitenkaan voi maksimoida samaan aikaan, sillä ominaisuuspisteitä on käytettävissä vain rajallinen määrä. Valinnat vaikuttavat suoraan pelin tapahtumiin esimerkiksi käytettävissä olevien dialogivaihtoehtojen kautta. Lisäksi hahmon ominaisuuksien perusteella määritetään taitojen perusarvot ja toissijaisia arvoja, kuten hahmon samanaikaisesti kantaman tavaran määrää rajoittava kantokyky. Hahmonluonnin jälkeen ominaisuudet voivat muuttua väliaikaisesti käyttämällä esineitä ja pysyvästi tiettyjen tapahtumien kautta, mutta ne ovat kuitenkin lopulta suhteellisen pysyväisiä.
Piirteitä (engl. trait) voi pelaajahahmolla olla enintään kaksi. Niillä on yleensä sekä hyödyllisiä että haitallisia vaikutuksia. Esimerkiksi hyvänluontoisuus (engl. good natured) kehittää parannus-, puhe- ja vaihtokauppataitoja taistelutaitojen kustannuksella. Piirteet ovat miltei lukkoonlyödyt hahmonluonnin jälkeen.
Opittuja kykyjä kuvaavat pelin 18 eri taitoa, joista kunkin taso vaihtelee välillä 0–300 prosenttia. Taidoista voi merkitä kolme (kunkin vain kertaalleen), mikä kuvaa erikoistumista. Pelimekaanisesti merkitseminen antaa taitotasoon välittömän bonuksen ja nopeuttaa sen kasvua. Taitotasot ovat pelin edetessä varsin muovautuvaisia, mutta piirteiden tavoin myös merkinnät ovat lähes lukkoonlyödyt hahmonluonnin jälkeen.
Pelaaminen > Karma ja maine

Pelaajahahmon karma ja maine (engl. reputation) vaikuttavat siihen, miten muut hahmot suhtautuvat häneen. Karma paranee tekemällä hyviä tekoja ja surmaamalla hirviöitä, heikkenee pahanteosta ja vaikuttaa kaikkialla pelimaailmassa. Maine kaupungissa tai kylässä paranee suorittamalla tehtäviä sen alueella, eikä maineen vaikutus ulotu paikkakunnan ulkopuolelle.
Pelaaminen > Seurue

Pelaajahahmo voi värvätä seurueeseensa NPC-hahmoja avukseen. Seurueen kokoa rajoittaa pelaajahahmon karisma. Seurueen muut jäsenet pystyvät myös käyttämään taitoja ja kohottamaan kokemustasoaan.
Juoni

Ensimmäisen Falloutin lopussa Vault Dwellerinä tunnettu päähahmo matkusti kauas pohjoiseen ja asettui asumaan alkuasukasheimon keskuuteen Arroyo-nimiseen kylään, jossa hänen jälkeläisensä asuvat Fallout 2:n alussa. Pelin tarina sijoittuu vuoteen 2241, 80 vuotta ensimmäisen Fallout-pelin jälkeen. Pelaajan hahmo on edellisen pelin päähahmon lapsenlapsi, jonka tehtävänä on pelastaa heimonsa nälkäkuolemalta ”Garden of Eden Creation Kit” (G.E.C.K.) -nimellä tunnetulla laitteella, joka pystyy muuttamaan aavikon viljelyskelpoiseksi maaksi. Pelaajahahmo, jota kyläläiset kutsuvat nimellä Chosen One (valittu), lähetetään etsimään G.E.C.K.:ta.
Fallout 2:n juonikulku vaihtelee paljon riippuen pelitavasta. Pääpiirteittäin pelaaja kuitenkin löytää paikka paikoin erittäinkin hienovaraisten vihjeiden kautta Vault 13:n (Mount Whitneyn alle rakennettu suuri maanalainen pommisuoja) ja onnistuu sieltä saamaan käsiinsä G.E.C.K.:n. Peli ei kuitenkaan lopu tähän, vaan pelaajan palatessa kyläänsä käy ilmi, että ennen hänen saapumistaan kylään on hyökännyt Yhdysvaltain hallituksen jäänteistä muodostunut militarisoitu järjestö, joka kutsuu itseään Enclaveksi. Pelin tarkoitus muuttuukin nyt Enclaven tukikohdan löytämiseksi ja kylän asukkaiden pelastamiseksi. Pelaajan pelastettua kylän asukkaat pääjuoni virallisesti loppuu, vaikkakin peliä voi vielä jatkaa tämänkin jälkeen.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Yhteispisteet.Kerääjä | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 86 % (perustuu 15 arvosteluun) 
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
GameSpot: 8,8/10 
IGN: 8,9/10 
PC Gamer US: 89 % 
IGN-sivuston arvostelija Trent C. Ward kiitti tekijöitä siitä, etteivät he olleet ”korjanneet sitä, mikä ei ollut rikki.” Hän piti myös pelimaailman laajuudesta ja tarinasta.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charles Adler  | … |  Harold   |
|  Florence Dire  | … |  Arroyon kylänvanhin   |
|  Michael Dorn  | … |  Marcus, erikoisagentti Frank Horrigan   |
|  Greg Eagles  | … |  Sulik   |
|  Peter Jason  | … |  Arch Dornan, portin vartija   |
|  Jeffrey Jones  | … |  presidentti   |
|  Tress MacNeille  | … |  Tandi   |
|  Jason Marsden  | … |  Myron   |
|  Ron Perlman  | … |  kertoja   |
|  Kevin Michael Richardson  | … |     |
|  Dwight Schultz  | … |  Hakunin   |
|  Cree Summer  | … |  Lynette   |
Aiheesta muualla

Fallout 2 MobyGamesissa (englanniksi)
Fallout 2: A Post-Nuclear Role-Playing Game Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Vault – Fallout-wiki (englanniksi)
Fallout-pelisarja
| --- | --- |
Pääsarjan pelit:   Fallout  Fallout 2  Fallout 3  Fallout: New Vegas  Fallout 4 
Spin-offit:   Fallout Tactics: Brotherhood of Steel  Fallout: Brotherhood of Steel  Fallout 76 
Keskeytetyt:   Van Buren  Fallout: Brotherhood of Steel 2  Fallout Online 
Mobiilipelit:   Fallout Shelter 
Miniatyyripelit:   Fallout: Warfare 
G.E.C.K.
Herbert Adamski

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Gerhard Gustmann, Dieter Arend ja Herbert Adamski Berliinin olympialaisissa 1936. |  Gerhard Gustmann, Dieter Arend ja Herbert Adamski Berliinin olympialaisissa 1936. |  Gerhard Gustmann, Dieter Arend ja Herbert Adamski Berliinin olympialaisissa 1936. |  |
Maa:   Saksa
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 | perämiehellinenkaksikko |  |
Herbert Adamski (30. huhtikuuta 1910 Berliini – 11. elokuuta 1941) oli saksalainen soutaja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Berliinin olympialaisissa 1936 perämiehellisestä kaksikosta.
Adamski kuoli toisessa maailmansodassa.