stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kilin kunta
Väestönkehitys

| Kilin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 575 | 7 575 |
| 1955 | 1955 |    | 7 597 | 7 597 |
| 1960 | 1960 |    | 7 651 | 7 651 |
| 1965 | 1965 |    | 7 806 | 7 806 |
| 1970 | 1970 |    | 8 292 | 8 292 |
| 1975 | 1975 |    | 9 965 | 9 965 |
| 1980 | 1980 |    | 11 171 | 11 171 |
| 1985 | 1985 |    | 11 432 | 11 432 |
| 1990 | 1990 |    | 12 221 | 12 221 |
| 1995 | 1995 |    | 12 205 | 12 205 |
| 2000 | 2000 |    | 11 912 | 11 912 |
| 2005 | 2005 |    | 11 813 | 11 813 |
| 2010 | 2010 |    | 11 706 | 11 706 |
| 2015 | 2015 |    | 11 802 | 11 802 |
| 2020 | 2020 |    | 12 134 | 12 134 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 804 | 6,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 165 | 1,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 736 | 6,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 097 | 85,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 97 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 115 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 750 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 67 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,1 %
18–64-vuotiaat: 58,0 %
65 vuotta täyttäneet: 20,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,4 | 2,8 |
|   | jalostus | 31,5 | 25,3 |
|   | palvelut | 62,8 | 70,9 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 381 | 5 298 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 63,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 175 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kil | 7 842 |
| 2 | Fagerås | 427 |
| 3 | Högboda | 262 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Fryksta
Högboda gård
Säbytorp
Tolita
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Hastersby + Nilsby + Siggerud
Södra Hannäs
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kilin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 7 | 8 | 9 | 7 | 8 | 8 | 9 | 9 | 7 | 8 | 6 | 6 |  |
|   | Keskustapuolue | 13 | 11 | 9 | 7 | 7 | 7 | 6 | 5 | 6 | 5 | 6 | 5 | 6 | 8 |  |
|   | Liberaalit | 9 | 12 | 9 | 5 | 5 | 5 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 0 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 3 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 18 | 17 | 16 | 16 | 14 | 17 | 13 | 12 | 15 | 14 | 14 | 14 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 0 | 1 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 45 | 45 | 45 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 35 | 35 | 35 | 35 | 41 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bodan piiri (Värmlanti)
Frykerudin piiri
Stora Kilin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Stora Kil
Frykerud
Boda
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Boda
Frykerud
Stora Kil (Kil)
Seurakunnat > Kirkot

Frykerudin kirkko
Närhetens kyrka
Stora Kilin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kilin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kils kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja Brunskogin maalaiskuntaa koskevasta artikkelista.
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Kilin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Olenivkan vankilaisku

| Olenivkan vankilaisku |
| --- | --- |

Paikka:  Kalmiusken piiri, Donetskin alue, Ukraina  47°49′42.46″N, 37°42′39.35″E
Kohde:  ukrainalaisten sotavankien suodatusleiri
Ajankohta:  29. heinäkuuta 2022
Iskutyyppi:  ei tiedossa
Kuolleita:  noin 50
Epäilty/epäillyt:  Ukrainan asevoimat (Venäjän mukaan) Venäjän asevoimat, Donetskin kansantasavalta tai Ryhmä Wagner (Ukrainan, Yhdysvaltain ja EUn mukaan)
Olenivkan vankilaiskussa 29. heinäkuuta 2022 eli Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan aikana Venäjän hallitsemassa vankilassa Donetskin alueella tapahtui räjähdys, jossa kuoli 53 ukrainalaista sotavankia. Venäjä ja Ukraina syyttävät räjähdyksestä toisiaan.
Venäjän Lontoon-suurlähetystö julkaisi kyseisenä päivän twiitin, jonka mukaan ”Azov-taistelijat ovat ansainneet teloituksen ei ampumalla, vaan hirttämällä, koska he eivät ole oikeita sotilaita. He ansaitsevat nöyryyttävän kuoleman.”
Räjähdys

Olenivkassa oli vankeja pääasiassa Mariupolista. Päivää ennen räjähdystä venäläisvartijat tekivät epätavallisia muutoksia leiriin. Azov-rykmentin vangit siirrettiin uusiin tiloihin ja vartijat alkoivat käyttää luotiliivejä.
Reaktiot

Ukrainan puolustusministeriön tiedusteluosaston mukaan iskun määräsi Wagner-ryhmän omistaja Jevgeni Prigožin. Ukrainan pääesikunta oli aiemmin arvioinut iskun motiivin olleen ukrainalaisten sotavankien kiduttamista ja surmaamista koskevien todisteiden hävittäminen.
Venäjän puolustusministeriön mukaan ukrainalaiset olisivat suorittaneet iskun länsimaiden toimittamilla M142 HIMARS -raketinheittimillä. Luhanskin kapinallisjoukkojen Venäjän suurlähettiläs Leonid Miroshnik epäili Ukrainan surmanneen sotavangit estääkseen heitä arvostelemasta hallintoaan. Institute for the Study of War -ajatushautomon mukaan ei ole todisteita, että vankilan palovahinko olisi HIMARSin aiheuttamaa tai, että venäläismediassa esitetyt raketin jäänteet olisi kerätty Olenivkasta.
Euroopan unionin korkea edustaja Josep Borrell tuomitsi verilöylyn ja Ukrainan ulkoministeri Dmytro Kuleba vaati Venäjän julistamista terroristivaltioksi.
YK:n pääsihteeri Antonio Guterres nimitti tutkimusryhmän selvittämään tapausta Venäjän ja Ukrainan pyynnöstä. Hän lopetti tutkinnan, koska ryhmän ei pystynyt saapumaan tapahtumapaikalle suunnitellusti. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston mukaan vankilaan iskenyt ammus lensi idästä länteen eli Venäjältä Ukrainaan. Raportin mukaan Venäjä esti sotarikostutkijoiden pääsyn paikalle ja kuolleitten määrä olisi jäänyt pienemmäksi jos haavoittuneita olisi hoidettu asianmukaisesti.
Seuraukset

Ukrainan turvallisuuspalvelu ilmoitti syytteiden nostamisesta vankilan johtajaa Sergei Jevšukovia ja hänen avustajaansa vastaan ukrainalaisia sotavankeja vastaan tehdyistä rikoksista. Venäläiset Telegram-kanavat ovat vahvistaneet Jevšukovin kuolleen saamiinsa vammoihin häneen autoonsa asennetun pommin räjähdettyä 9. joulukuuta 2024 Donetskissa.
American Society of Composers, Authors and Publishers

| American Society of Composers, Authors and Publishers |
| --- | --- |

Perustettu:  1914
Tyyppi:  yhteishyödyllinen
Puheenjohtaja:  Paul Williams
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
American Society of Composers, Authors and Publishers, lyhennettynä ASCAP, on yhdysvaltalainen musiikin tekijänoikeuksia valvova järjestö. Se on BMI:n ohella yksi kahdesta johtavasta Yhdysvaltojen musiikin tekijänoikeusjärjestöstä. Suomessa vastaava järjestö on Teosto.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Ahokeltanot

| Ahokeltanot |
| --- | --- |
 Siniahokeltano eli sinikeltano (Hieracium caesium)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Cichorioideae
Suku::  Ukonkeltanot Hieracium
Sektio::  Ahokeltanot Vulgata
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ahokeltanot (Hieracium sect. Vulgata tai Vulgata-ryhmä) on ukonkeltanoiden (Hieracium) sukuun kuuluva kasvisektio, johon kuuluu yli 500 pikkulajia. Ahokeltanot ovat Pohjoismaissa yleisiä.
Ahokeltanot kasvavat 20–100 cm korkeiksi ja muodostavat maanrajaan lehtiruusukkeen, jossa on kahdesta neljään suippotyvistä ja hammaslaitaista lehteä. Varressa on yleensä muutamia lehtiä, mutta varsilehtien määrässä on vaihtelua. Varsilehdet ovat tavallisesti ruusukelehtiä pienemmät, ja varren yläosassa olevat lehdet ovat pienempiä kuin alaosassa olevat lehdet. Ahokeltanoiden kukinto on keltaisista mykerökukinnoista koostuva mykeröstö. Ahokeltanot kukkivat heinä–elokuussa, yleensä myöhemmin kuin salokeltanot (Hieracium-sektio).
Lajeja

Hieracium caesium – siniahokeltano eli sinikeltano
Hieracium caespiticola – kaskiahokeltano eli kaskikeltano
Hieracium coniops – törmäahokeltano eli törmäkeltano
Hieracium constringens – ahvenanahokeltano eli ahvenanmaanahokeltano
Hieracium cornigerum – sarviahokeltano
Hieracium coronarium – sudenahokeltano eli sudenkeltano
Hieracium diaphanoides – koivuahokeltano
Hieracium fulvescens – vaalea-ahokeltano (ent. nuhrukeltano)
Hieracium hyalinellum – etelänahokeltano
Hieracium improvisum – kärpänahokeltano eli kärpänkeltano
Hieracium impunctatum – uudenmaanahokeltano
Hieracium incurrens – haka-ahokeltano eli hakamaakeltano
Hieracium internatum – rinneahokeltano
Hieracium klingstedtii – rannikkoahokeltano
Hieracium kuusamoënse – kuusamonahokeltano eli kuusamonkeltano
Hieracium laeticolor – maksa-ahokeltano eli maksakeltano
Hieracium lucens – hohtoahokeltano eli hohtokeltano
Hieracium porrigens – teerenahokeltano (eli nuhrukeltano)
Hieracium ravidum – kivikkoahokeltano eli kivikkokeltano
Hieracium silenii – siléninahokeltano eli siléninkeltano
Hieracium subarctoum – kaira-ahokeltano eli kairankeltano
Hieracium subpellucidum – myyränahokeltano eli myyränkeltano
Hieracium subrigidum – peiponahokeltano
Hieracium subsimile – kyynahokeltano
Hieracium umbricola – katveahokeltano eli katvekeltano
Hieracium vulgatum – piennarahokeltano
Hieracium wainioi – vainionahokeltano eli vainionkeltano
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Hieracium sect. Vulgata - ahokeltanot
Den virtuella floran: Hieracium sect. Vulgata (ruotsiksi)
McLendon-Chisholm

| McLendon-Chisholm |
| --- | --- |

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Texas
Piirikunta:  Rockwall
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,18 km²
 – Josta vettä:  0,80 km² 
Väkiluku (2020):  3 562
 – Väestötiheys:  110 as./km²
 
 https://mclendon-chisholm.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
McLendon-Chisholm on kaupunki Yhdysvalloissa Texasin osavaltiossa. Vuoden 2020 väestönlaskennassa McLendon-Chisholmissa oli 3 562 asukasta. Kaupunki sijaitsee Rockwallin piirikunnassa. McLendon-Chisholm kuuluu Dallasin–Fort Worthin metropolialueeseen.
McLendon-Chisholm alkoi kahtena eri kylänä, McLendonina ja Chisholmina. Nämä päättivät yhdessä perustaa McLendonin-Chisholmin kunnan vuonna 1969.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennassa McLendon-Chisholmin asukasluku oli 3 562. Asukkaista valkoisia oli 76,5 %, mustia 5,3 %, aasialaisia 2,9 %, alkuperäisasukkaita 0,3 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1 %. Asukkaista 4,4 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 10,5 % kuului kahteen tai useampaan rotuun. 12,8 % oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. 11,5 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 6,9 % asukkaista on syntynyt ulkomailla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta McLendon-Chisholm Wikimedia Commonsissa
Sol

Sol voi tarkoittaa seuraavia:
Sol, Aurinko latinaksi
sol, Marsin vuorokausi (24 tuntia, 39 minuuttia ja 36 sekuntia)
Sol, roomalaisten auringonjumala
Sol Invictus, pääjumala Aurelianuksen aikaisessa valtionuskonnossa
Sol, skandinaavien mytologian auringon jumalatar
Sol, sävelen nimi:
duuriasteikon viidennen sävelen nimitys solmisaatiossa
G-sävelen nimi varsinkin romaanisissa kielissä
Sol Líneas Aéreas, argentiinalainen lentoyhtiö
sol, Perun rahayksikkö
SOL, SOL Palvelut Oy, siivous-, toimitila-, kiinteistö- ja pesulapalveluihin erikoistunut yhtiö
SOL, Solana, kryptovaluutta
SOL, Sosialistinen Opiskelijaliitto, suomalainen järjestö 1965–1990
SOL, Suomen Opettajain Liitto, suomalainen järjestö 1893–1973
SOL, Salomonsaarten maatunnus (KOK ja FIFA)
Sol, meksikolainen olutmerkki
Henkilöitä

Sol sukunimenä:
Andreas Peter Cornelius Sol (1915–2016), alankomaalais-indonesialainen katolinen piispa
Eetje Sol (1881–1965), alankomaalainen jalkapalloilija
Sol etunimenä:
Sol Campbell (s. 1974), englantilainen jalkapalloilija
Sol Gabetta (s. 1981), argentiinalainen sellisti
Sol Hoopii (1902–1953), havaijilainen kitaristi, ukulelen soittaja ja näyttelijä
Sol LeWitt (1928–2007), yhdysvaltalainen taiteilija
Sol Polito (1892–1960), yhdysvaltalainen elokuvaaja
Sol C. Siegel (1903–1982), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Sol Yurick (1925–2013), yhdysvaltalainen kirjailija
Sol taiteilijanimenä:
Sol, Dong Young-bae (s. 1988), eteläkorealainen laulaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sol”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Espanjan alle 23-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue

Espanjan olympiajoukkue (tunnetaan myös nimellä Espanjan alle 23-vuotiaat tai Espanjan U-23-vuotiaat) edustaa Espanjaa kansainvälisissä jalkapallokilpailuissa olympialaisissa. Joukkuetta hallitsee Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto. Espanja on päässyt kuuteen olympiakisaan vuodesta 1992 lähtien, ja se on voittanut kaksi kultamitalia vuosina 1992 ja 2024  ja kaksi hopeaa vuosina 2000 ja 2020. Espanjan alle 23-vuotiaiden maajoukkue on yksi menestyneimmistä olympiajoukkueista.
Rajataide

| Rajataide ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1996
Toimiala:  kuvataide
Kotipaikka:  Tampere
Jäsenmäärä:  124
Puheenjohtaja:  Mia Kyllönen
Aiheesta muualla
Rajataide
Galleria Rajataide, Rajataide ry:n keskuspaikka osoitteessa Hämeenkatu 10.
Rajataide on 1996 perustettu Tampereella toimiva kuvataiteilijoiden ja kulttuuriammattilaisten yhdistys. Rajataiteelle myönnettiin vuonna 2012 Kuvataiteen valtionpalkinto.
Rajataide pitää yllä galleria Rajatilaa ja sen ohessa Laitapuotia, jossa on myynnissä pienkustanteita. Yhdistys vastaa myös Lielahden kartanolla olevan Galleria Muuntotilan toiminnasta yhdessä Tampereen kulttuuripalveluiden kanssa.
Rajataide julkaisi vuosina 2009-2017 Puolilehti-nimistä julkaisua..
Aiheesta muualla

Rajataide ry:n verkkosivut
Jaap Stam

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jakob Stam
Syntymäaika: 17. heinäkuuta 1972 (ikä 52)
Syntymäpaikka: Kampen, Overijssel, Alankomaat
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 191 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1992–1993 |  Zwolle | 32 | (1) |
| 1993–1995 |  Cambuur | 366 | (3) |
| 1995–1996 |  Willem II | 19 | (1) |
| 1996–1998 |  PSV Eindhoven | 76 | (12) |
| 1998–2001 |  Manchester United | 79 | (1) |
| 2001–2004 |  Lazio | 70 | (3) |
| 2004–2006 |  AC Milan | 42 | (1) |
| 2006–2007 |  Ajax | 31 | (1) |
Maajoukkue
| 1996–2004 |  Alankomaat | 67 | (3) |
Valmennusura
2009–2010:  Zwolle
2011–2013:  Zwolle (apuv.)
2013–2014:  Ajax (apuv.)
2014–2016:  Jong Ajax (apuv.)
2016–2018:  Reading
2018–2019:  Zwolle
2019:  Feyenoord
2020-:  FC Cincinnati
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jaap Stam  kuuntele lausunta (ohje) (s. 17. heinäkuuta 1972) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Seurajoukkueura

Stam aloitti uransa synnyinkaupunkinsa pikkuseurassa, DOS Kampenissa. Vuonna 1992 hän siirtyi ammattilaiseksi FC Zwolleen. Siellä hän pelasi yhden kauden, jonka päätteeksi siirtyi SC Cambuuriin. Läpimurtonsa Stam teki vasta vuonna 1995, ensimmäisellä kaudellaan Willem II:n joukkueessa. Tilburgilaisjoukkueesta hän siirtyi ensimmäiseen huippuseuraansa, PSV Eindhoveniin. Pari kautta myöhemmin hänestä tuli kaikkien aikojen kallein alankomaalainen jalkapalloilija, kun Manchester United FC maksoi hänestä PSV:lle siirtosummana 10,5 miljoonaa puntaa. Alankomaissa hän ehti voittaa Hollannin Cupin 1996, Hollannin Supercupin 1997 ja 1998, Eredivisien 1997 ja Alankomaiden parhaan pelaajan tittelin 1997.
Viimeistään kolmen ManU:ssa vietetyn kauden aikana Stam nousi Euroopan parhaiden ja arvostetumpien pelaajien joukkoon. Stam voitti seurassa kahdesti Englannin Valioliigan sekä kerran FA Cupin, Intercontinental Cupin ja Mestarien liigan, kunnes siirtyi Italiaan, SS Lazioon vielä edellistä siirtosummaakin korkeammalla rahamäärällä, 16,5 miljoonalla punnalla. Suurin syy siirtoon oli Stamin omaelämäkerran "Head to Head" aiheuttama suuttumus manageri Alex Fergusonissa. Laziossa Stam ei yltänyt suuriin saavutuksiin, ja lisäksi hän sai viiden kuukauden (valitusten jälkeen lyheni neljään) kilpailukiellon kärähdettyään doping-testissä nandrolonista. Siirryttyään AC Milaniin Stam nousi takaisin huipulle.
Maajoukkueura

Alankomaiden maajoukkueessa Stam debytoi 24. huhtikuuta 1996, 1–0–tappioon päättyneessä ottelussa Saksaa vastaan. Hän oli mukana maajoukkueessa MM-kisoissa 1998 ja EM-kisoissa 2000, joista jälkimmäisissä hän epäonnistui tärkeässä rangaistuspotkussa rangaistuslaukauskilpailussa Italiaa vastaan. Stam lopetti maajoukkueuransa kolmansien arvokisojensa, 2004 EM-kisojen jälkeen. Hän pelasi maajoukkueessa 67 ottelua ja teki niissä kolme maalia.
Valmennusura

Lokakuussa 2009 Stam aloitti uransa valmentajana Eerste Divisiessä pelaavassa FC Zwollessa.  Stam toimi päävalmentajana tammikuuhun 2010 saakka. Kaudeksi 2011/12 hän palasi Zwolleen apulaisvalmentajan tehtäviin. Kesällä 2013 Stam jätti seuran ja siirtyi AFC Ajaxin apulaisvalmentajaksi. Kauden 2013/14 jälkeen Stam siirtyi Jong Ajaxin valmentajaksi. Hän valmensi Jong Ajaxia kaksi kautta ja joukkue sijoittui parhaimmillaan Eerste Divisien yhdeksänneksi. Kesäkuussa 2016 Stam allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Englannin Mestaruussarjan Readingin kanssa.
Debyyttikaudellaan 2016/17 Stam luotsasi Readingin Mestaruussarjassa kolmanneksi ja Valioliigan nousukarsintoihin. Karsintojen välierissä Reading pudotti Fulhamin jatkosta yhteismaalein 2–1, mutta taipui karsintafinaalisarjassa Huddersfield Townille lopulta rangaistuspotkukilpailussa. Kaudella 2017/18 Readingin kausi oli heikompi ja nousukarsintojen sijaan joukkue joutui taistelemaan sarjapaikastaan. Heikot tulokset johtivat Stamin potkuihin maaliskuussa 2018, kun Reading oli vajonnut vain kolmen pisteen päähän putoamisviivasta.
Joulukuun lopussa 2018 Stam palasi FC Zwollen päävalmentajaksi.
Toukokuussa 2019 Feyenoord vahvisti, että Stam siirtyy seuran päävalmentajaksi kesäkuussa 2019 kaksivuotisella sopimuksella. Feyenoordin kausi alkoi Stamin johdolla heikosti ja joukkueen vajottua sijalle 12 Stam jätti paikkansa lokakuussa 2019.
Toukokuussa 2020 MLS-seura FC Cincinnati ilmoitti palkanneensa Stamin päävalmentajakseen vuoden 2021 loppuun asti kestävällä sopimuksella.
Saavutuksia ja palkintoja

Urheilulehden Englannin liigahistorian parhaiden ulkomaalaispelaajien All Stars -joukkueessa 2009
Vihoviimeiset tangot

| Vihoviimeiset tangot Esa Pakarinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loka–marraskuussa 1972
 Studio : todennäköisesti Finnvox-studiot, Helsinki
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP-levy (RILP 7096)   C-kasetti (FDE 133)
 Tuottaja(t): Vexi Salmi
 Tyylilaji: tango, iskelmä
 Kesto: 34.13
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Rytmi   Finnlevy (MC)
Esa Pakarisen muut studioalbumit
| Esa ja Eemeli 1972 | Vihoviimeiset tangot 1973 | Pakarock 1975 |
Singlet albumilta Vihoviimeiset tangot
 ”Ole hiljaa” / ”Muistan sinua” Julkaistu: 1973
Vihoviimeiset tangot on suomalaisen näyttelijä-laulaja Esa Pakarisen viides, vuonna 1973 julkaistu studioalbumi. Levy sisältää Toivo Kärjen säveltämiä tangoja levyn tuottaneen Vexi Salmen uudelleen sanoittamina.
Finnlevy julkaisi albumin Rytmi-levymerkillään vuonna 1973 vinyylilevynä ja C-kasettina. Vuonna 2011 julkaistu Meiltähän tämä käy! Kaikki levytykset 1951–1988 -kokoelma sisältää kaikki albumin kappaleet.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Eino Virtanen.
Kappaleet > A-puoli

Vihoviimeinen tango – 3.01 (alkup. ”Illan viimeinen tango”, säv. Kari Aava, san. Orvokki Itä – Leo Länsi)
Hiljainen kylätie – 2.22 (säv. Pedro de Punta, san. Reino Helismaa – L. Länsi)
Ole hiljaa – 3.15 (alkup. ”Tule hiljaa”, säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen – L. Länsi)
Siksi puhelin ei soi – 2.35 (alkup. ”Miksi puhelin ei soi”, säv. K. Aava, san. Pauli Salonen – L. Länsi)
Aamuyön tango – 2.52 (alkup. ”Keskiyön tango”, säv. P. de Punta, san. Rauni Kouta – L. Länsi)
Tango ojalla – 4.04 (alkup. ”Tango merellä”, säv. K. Aava, san. R. Kouta – L. Länsi)
Kappaleet > B-puoli

Rukoilin itkin ja vaikersin – 2.26 (alkup. ”Rakasta, kärsi ja unhoita”, säv. K. Aava, san. Veikko Enckell – L. Länsi)
Muistan sinua – 2.57 (alkup. ”Muista minua”, säv. P. de Punta, san. O. Itä – L. Länsi)
Odotin pitkän illan – 2.54 (säv. K. Aava, san. R. Kouta – L. Länsi)
Marja-Leena – 3.04 (säv. T. Kärki, san. Lauri Jauhiainen – L. Länsi)
Joku odottaa – 3.38 (alkup. ”Joku odottaa kirjettäsi”, säv. Antonio Brave, san. Nepis – Leo Länsi)
Köyhä laulaja – 3.05 (säv. T. Kärki, san. Kullervo – L. Länsi)
Lähteet: