stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
PEAR
Projektin tavoitteet

Tarjota rakenteellinen koodikirjasto loppukäyttäjille.
Ylläpitää järjestelmää koodin jakeluun ja tarjota järjestelmä koodipakettien hallintaan.
Edistää yhtenäistä koodauskäytäntöä.
Aiheesta muualla

PEAR - PHP Extension and Application Repository
Edward James Olmos

Edward James Olmos
Edward James Olmos (s. 24. helmikuuta 1947) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Olmos syntyi Los Angelesissa meksikolaisille vanhemmille. Olmos nousi pinnalle näyteltyään Miami Vicessä poliisipäällikkö Martin Castilloa ja tästä roolista hänet palkittiin Golden Globe -palkinnolla ja Emmy-palkinnolla. Oscar-ehdokkaana Olmos oli roolistaan elokuvassa Älä anna periksi.
Olmosin esikoisohjaus American Me (1992) valittiin National Film Registryn luetteloon vuonna 2024.
Elokuvat ja TV-sarjat

Blade Runner (1982)
Miami Vice (1984–1989)
Stand and Deliver - Älä anna periksi (1988)
Taisteluplaneetta Galactica (2003–2009)
The Green Hornet (2010)
2 Guns (2013)
S.H.I.E.L.D. Agentit (2015)
Blade Runner 2049 (2017)
Mayans (2018)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Edward James Olmos Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef 
↑  25 Films Named to National Film Registry for Preservation The NewsMarket. Viitattu 19.12.2024. (englanniksi)
Paskolampi (Pertunmaa, Kuortti)

| Paskolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°24′58″N, 26°22′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Isoon Palojärveen 
Järvinumero:  14.172.1.043
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,6 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,626 km  
Pinta-ala:  2,384 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolampi 
Paskolampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuortin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Jerkko Rämö

| Jerkko Rämö> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. toukokuuta 2000 (ikä 24) Pirkkala, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jeke
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Eispiraten Crimmitschau
Sarja:  DEL2
Pelinumero:  44
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Pelicans (SML) Peliitat (Mestis) Hermes (Mestis) JoKP (Mestis)
Jerkko Simo Juhani Rämö (s. 9. toukokuuta 2000 Pirkkala) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigan Eispiraten Crimmitschaussa.
Ura

Rämö on Pelicansin kasvatti. Kaudella 2014–2015 hän oli C-nuorten SM-sarjassa tehoilla 6+11=17 joukkueensa paras syöttäjä ja Rämö jakoi sisäisen pistepörssin voiton Matias Huhtalan kanssa. Kaudella 2015–2016 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 7+6=13 Pelicansin paras maalintekijä Leevi Tukiaisen ja Julius Vesaajan kanssa sekä toiseksi paras pistemies Tukiaisen jälkeen. Rämö oli samalla kaudella kolmella osumallaan seuran B-nuorten eniten maaleja tehnyt puolustaja, kuten myös kaudella 2016–2017 11 osumallaan.
Vuodet 2017–2019 Rämö vietti vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa Northwood Schoolissa. Kaudella 2017–2018 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 4+18=22. Kaudella 2018–2019 Rämö oli tehoilla 13 osumallaan Northwoodin eniten maaleja tehnyt puolustaja, kuten myös seuran 18U-joukkueessa neljällä osumallaan Cole Lealin kanssa.
Kaudeksi 2019–2020 Rämö palasi Pelicansiin ja siirtyi seuran A-nuoriin. Kaudella 2020–2021 hän debytoi Pelicansin SM-liigajoukkueessa, jossa Rämö pelasi neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä 5. helmikuuta 2021 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Rämö merkittiin Pelicansin seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.35 minuuttia. Rämö keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta.
Rämö siirtyi kaudeksi 2021–2022 vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän pelasi tulokaskautenaan 27 runkosarjaottelua tehopistein 1+10=11 ja yhden karsintasarjan ottelun ilman tehopisteitä. Kaudeksi 2022–2023 Rämö siirtyi jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Kokkolan Hermekseen. Hän teki runkosarjassa tehot 10+18=28 ja Rämö oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kesäkuussa 2023 Rämö teki Hermeksen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2023–2024 hän oli 12 osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja.
Toukokuussa 2024 Rämö liittyi tryout-sopimuksella SM-liigajoukkue Vaasan Sportiin. Elokuussa seura vahvisti, että hänen koejaksonsa ei johtanut jatkosopimukseen. Syyskuussa Rämö siirtyi toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Poikiin. Hän teki siellä 28 ottelussa tehot 5+13=18, joilla hän oli joukkueen tehokkain puolustaja, kunnes joulukuussa 2024 Rämö siirtyi loppukauden 2024–2025 kattavalla sopimuksella Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigassa pelaavan Eispiraten Crimmitschaun riveihin.
Vampire: The Masquerade – Bloodlines 2

| Vampire: The Masquerade – Bloodlines 2 |
| --- | --- |

Julkaisija:  Paradox Interactive
Jakelija:  Epic Games Store, GOG.com, Steam ja Humble Store
Käsikirjoittaja:  Brian Mitsoda, Cara Ellison
Säveltäjä:  Rik Schaffer
Pelisarja:  Vampire: The Masquerade
Pelimoottori:  Unreal Engine 5
Lajityyppi:  tietokoneroolipeli, toimintaroolipeli ja immersiosimulaattori (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI 18 
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 5 ja Xbox Series X ja Series S
Jakelumuoto:  Blu-ray-levy, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Vampire: The Masquerade – Bloodlines 2 on tuleva roolipeli.
Paradox Interactiven on määrä julkaista se PlayStation 5:lle, Windowsille ja Xbox Series X:lle.
Peli on seuraaja vuonna 2004 julkaistulle Vampire: The Masquerade – Bloodlinesille. Pelit perustuvat White Wolf -pelitalon pöytäroolipeliin Vampire: The Masquerade.
Pelin julkaisu oli alun perin suunniteltu vuodelle 2020, mutta sitä lykättiin vuodelle 2021 ja jälleen myöhemmäksi. Elokuussa 2024 julkaisua lykättiin alkuvuodelle 2025.
Kehitys

Paradox osti White Wolfin ja oikeudet pelisarjaan vuonna 2015. Uuden pelin kehitykseen on palkattu Bloodlinesin käsikirjoittaja Brian Mitsoda ja Cara Ellison. Mitsoda ja luova ohjaaja Ka'ai Cluney erotettiin myöhemmin tehtävästään. Luovan ohjaajan rooliin tuotiin tämän jälkeen Alexandre Mandryka.
Paradox puuttui pelin kehitykseen vuonna 2018, kun White Wolf käytti oikean elämän tragediaa epäkunnioittavalla tavalla. Paradox otti tämän jälkeen vahvemman roolin kehityksen valvontaan.
Paradox kertoi Seattlessa sijaitsevan Hardsuit Labsin kehittävän peliä. Helmikuussa 2021 Paradox ilmoitti, ettei Hardsuit Labs enää jatka pelin kehitystä, ja että julkaisua lykätään. Myös pelin ennakkotilaukset on pysäytetty, mutta pelin kehitys jatkuu.
Paradox on kertonut melkein keskeyttäneensä pelin kehityksen poistettuaan Hardsuit Labsin pelin kehityksestä. Sen jälkeen ilmoitettiin, että kehitystä jatkaa tunnettu kehittäjä, jota ei kuitenkaan ole nimetty. Syyskuussa 2023 paljastettiin, että peliä kehittää Sumo Digitalin studio The Chinese Room. Peli ei enää ole tulossa PlayStation 4- ja Xbox One -alustoille. Kehittäjän vaihduttua Paradox antoi uudelle kehittäjälle mahdollisuuden valita mitä käytetään edelleen aiemmasta kehityksestä. Paradoxin Mattias Lilja sanoi Hardsuitin ongelmaksi, etteivät he olleet tehneet aiemmin peliä vastaavassa mittakaavassa ja työryhmän kokoaminen osoittautui hyvin vaikeaksi.
John Ausonius

Ausonius vuonna 1986.
John Wolfgang Alexander Ausonius (s. 12. heinäkuuta 1953 Lidingö) on ruotsalainen maahanmuuttajia jahdannut murhaaja. Hänet tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen murhasta, yhdeksästä murhayrityksestä ja useista pankkiryöstöistä. Ruotsin mediassa hänet tunnettiin yleisesti nimellä Lasermannen eli lasermies, koska hänen aseissaan oli lasertähtäin. Vuonna 2018 Ausonius tuomittiin myös Saksassa elinkautiseen vuonna 1992 Frankfurtissa tehdystä keskitysleiriltä selviytyneen juutalaisnaisen murhasta.
Ausonius ampui Ruotsissa yhtätoista ihmistä elokuun 1991 ja helmikuun 1992 välisenä aikana. Hänet pidätettiin kesäkuussa 1992. Hän teki ensimmäiset murhayrityksensä kiväärillä, jossa oli lasertähtäin, ja siirtyi myöhemmin käyttämään revolveria. Uhreista ainoastaan yksi kuoli vammoihinsa, mutta Ausonius haavoitti useita muita.
Varhaisvaiheet

Ausonius syntyi Lidingössä vuonna 1953. Hänen isänsä oli sveitsiläinen ja äitinsä saksalainen. Hän kasvoi Länsi-Tukholmassa Vällingbyssa ja joutui koulussa jatkuvan kiusaamisen kohteeksi lähinnä sukujuuriensa takia. Hänet ristittiin isänsä sukunimellä Zaugg, mutta myöhemmin hän muutti sukunimensä muotoon Stannerman ja sitten muotoon Ausonius.
Ausonius lähti saksalaiseen yksityiskouluun Tukholmaan mutta jätti sen kesken valmistumatta. Hän ehti opiskella tovin myös Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa ilman menestystä. Hänestä oli tullut Ruotsin kansalainen vuonna 1979.
Aikuisiällään Ausonius tunsi vastenmielisyyttä maahanmuuttajia, kommunisteja ja sosiaalidemokraatteja kohtaan. Hän teki aluksi huonopalkkaista työtä taksikuskina mutta menestyi sitten osakemarkkinoilla ja tuli melko rikkaaksi.
Menestys ei kuitenkaan ollut kestävää, vaan pian Ausonius menetti omaisuutensa ja joutui ylläpitämään juppielämäntyyliään pankkiryöstöillä. Saksan-matkallaan Ausoniukselle kehittyi riippuvuus uhkapeleihin, joka oli omiaan tekemään hallaa hänen taloudelleen.
Kirjallisuutta

Tamas, Gellert: Lasermannen: En berättelse om Sverige.  Stockholm:  Ordfront, 2002.  ISBN 91-7324-873-8
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Ruotsi  Tšekki  Puola
Pohjois-Savon talous

| Pohjois-Savon talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  10,5 mrd. € (2022)
- per asukas:  42 214 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  2,2 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (98,3 %)  Kauppa (1,3 %)  Muut (0,4 %) 
Tuonti:  0,7 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (78,5 %)  Kauppa (16,7 %)  Muut (4,9 %) 
Julkinen talous
Pohjois-Savon talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kuudenneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Savossa tuotettu bruttokansantuote oli noin 10,5 miljardia euroa, mikä oli 3,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Savon bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 214 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa yhdeksänneksi eniten.
Pohjois-Savo on Suomen 13. suurin vientimaakunta. Pohjois-Savon viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,2 miljardia euroa, mikä oli 2,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Savossa oli 463 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 79,1 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Savon hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,5 miljardia euroa. Pohjois-Savon kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,3 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 613 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Pohjois-Savossa sijaitsee kahden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Vieremällä sijaitsee metsäkonevalmistaja Ponsse ja Iisalmessa juomakonserni Olvi.
Kaisantunneli

| Kaisantunneli |
| --- | --- |
 Kaisantunneli marraskuussa 2024.
Alittaa:  Helsingin päärautatieaseman
Alkupiste:  Töölönlahdenkatu, keskustakirjasto Oodin ympäristö
Loppupiste:  Kaisaniemen puistokuja
Koordinaatit:  60°10′22.4″N, 24°56′28.1″E
Avattu:  4. toukokuuta 2024
Pituus:  220 metriä
Syvyys:  alimmillaan 6 metriä laituritasosta
Leveys:  4 metriä
Ajokaistoja:  kaksi pyöräilykaistaa ja jalankulkukaista
Kaisantunneli
Kaisantunneli (ruots. Kajsatunneln) on pyöräliikenteen ja jalankulun tunneli Helsingin Kluuvissa. Se alittaa Helsingin päärautatieaseman Töölönlahdenkadun ja Kaisaniemen puiston välillä. Noin 220 metriä pitkässä ja 8 metriä leveässä tunnelissa on 4 metriä leveä pyöräilykaista sekä 3,5 metrin levyinen jalankulkukaista. Tunneli on rakennettu Elielinaukiolle johtavan päärautatieaseman kävelytunnelin pohjoispuolelle, ja Kaisaniemen puoleisessa päässä uusi ja vanha tunneli on yhdistetty toisiinsa yhdyskäytävällä. Tunnelilta on suora yhteys Baanalle. Kaisantunneli avattiin liikenteelle 4. toukokuuta 2024.
Pääradan uusi alakulku sujuvoittaa poikittaissuuntaista pyöräliikennettä huomattavasti, ja samalla jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden määrä vähenee Kaivokadulla ja Elielinaukiolla, missä pyöräilyliikenteen on katsottu aiheuttavan vaaratilanteita ja jopa onnettomuuksia. Tunnelin on myös sanottu ennakoivan tulevina vuosikymmeninä kasvavia itä–länsi-suunnan suuria pyöräilyvirtoja.  Samalla tunneli helpottaa kulkua asemalaitureille. Kaisantunnelin myötä syntyi katettu reitti rautatieasemalta keskustakirjasto Oodiin. Tunnelin kautta arvioidaan kulkevan parhaimmillaan 10 000 pyöräilijää vuorokaudessa. Suurimmillaan jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden yhteenlaskettu määrä voisi olla vuorokaudessa 20 000.
Rakentaminen

Hankkeen rakennettavuusselvitys käynnistyi vuonna 2010, ja valmistelevat työt aloitettiin aseman ympäristössä elokuussa 2020. Lopulliset rakennustyöt alkoivat tammikuussa 2021 ja louhintatyöt toukokuussa. Urakoitsijana toimi Destia. Hankkeen kustannusarvioksi vuonna 2019 ilmoitettiin 23 miljoonaa euroa, mutta summaan ei laskettu mukaan 4,5 miljoonan euron pyöräparkkia. Pyöräparkki ja kohonneet maarakennuskustannukset nostivat kustannukset lopulta noin 33 miljoonaan euroon.
Tunneli rakennettiin avoleikkauksena, joka sai lopuksi päälleen katon. Louhinta suoritettiin pää­sääntöisesti räjäyttämällä, mutta tarvittaessa tehtiin myös railoporauksia. Työt etenivät vuorotellen ratapihan länsi- ja itäreunoilla, jotta louhimisesta olisi ollut mahdollisimman vähän haittaa junaliikennöinnille. Kiskoille on asennettu liikennöintiä varten useita rata-apusiltoja. Työtä kutsuttiin yhdeksi Helsingin vaikeimmista rakennuskohteista. Alun perin tunneli oli tarkoitus avata syksyllä 2023, mutta kesällä 2022 tiedotettiin valmistumisen viivästymisestä helmikuuhun 2024.  Työtä pitkittivät maan alta paljastuneet kaapelit sekä vanhat rakenteet, kuten puupaalut. Tammikuussa 2024 ilmoitettiin, että valmistuminen lykkääntyy huhtikuuhun 2024.
Päivittäin työmaalla työskenteli noin 40 henkilöä. Pelkästään liikenteen ohjaamiseen ja alueella liikkuvien opastamiseen ruuhkaisessa rautatieaseman ympäristössä tarvittiin joka päivä kymmenkunta työntekijää.
Tunnelin yhteyteen rakennettiin 900 polkupyörän pysäköintialue. ”Pyörätalliksi” kutsuttu lukittu alue on käytössä HSL:n matkakortilla.
Suunnitteluvaiheen siltavaihtoehto

Asemanseudun pyöräliikenteen kehitysehdotuksiin kuului aiemmin ratapihan ylittävä 275 metriä pitkä silta Kaisaniemen puistosta Kansalaistorille. Vuonna 2018 esiteltyyn siltavaihtoehtoon haettiin inspiraatiota tanskalaisesta 220 metriä pitkästä Cykelslangen-pyöräilysillasta. Toinen ehdotuksista oli Harmonia-niminen teräsrakenteinen vinoköysisilta, ja kolmannessa vaihtoehdossa ”bumeranginmuotoinen” silta olisi johtanut Kaisaniemestä Oodi-kirjaston pohjoispuolelle. Sillan arvioidut kustannukset olivat 11–15 miljoonaa euroa. Siltojen heikkouksiksi nimettiin kuitenkin haastavat talviolosuhteet ja niiden mukanaan tuomat ylläpitokustannukset sekä pyöräilymatkan sujuvuuden katkeaminen poikkeuksellisen jyrkkiin ja työläiksi katsottuihin nousuihin. Kaupunki­ympäristö­lautakunta katsoi lopulta tunnelin sopivammaksi vaihtoehdoksi ja teki päätöksen sen puolesta syksyllä 2018. Tunnelivaihtoehto hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa tammikuussa 2019.
Avajaiset

Kaisantunneli avattiin liikenteelle juhlallisin menoin 4. toukokuuta 2024 klo 13. Avajaisseremonian juonsi Mikko Peltola ja puhujien joukossa oli pormestari Juhana Vartiainen, joka myös pyöräili tunneliin ensimmäisten joukossa.
Kuvia

Itäinen sisäänkäynti yövalaistuksessa kesällä 2024.
Läntinen sisäänkäynti yövalaistuksessa kesällä 2024.
Kaisantunnelin avajaiset.
Kaisantunnelin pyörätalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaisantunneli Wikimedia Commonsissa
Läntinen (yllä) ja itäinen (alla) sisäänkäynti rakenteilla syyskuussa 2023.
Satakunnan talous

| Satakunnan talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  9,1 mrd. € (2022)
- per asukas:  42 469 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  6,6 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (70,0 %)  Kauppa (28,7 %)  Muut (1,3 %) 
Tuonti:  3,0 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (87,9 %)  Kauppa (6,2 %)  Muut (5,9 %) 
Julkinen talous
Satakunnan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen seitsemänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Satakunnassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 9,1 miljardia euroa, mikä oli 3,4 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Satakunnan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 469 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kahdeksanneksi eniten.
Satakunta on Suomen neljänneksi suurin vientimaakunta. Satakunnan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 6,6 miljardia euroa, mikä oli 8,1 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Satakunnassa oli 622 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 23,9 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Satakunnan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,2 miljardia euroa. Satakunnan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,0 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 506 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Satakunnassa sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Päästöttömiä energiaratkaisuja tuottavan Enersense Internationalin kotipaikka on Porissa.
Matti A. Takala

Matti Antero Takala (5. helmikuuta 1956 Töysä – 25. maaliskuuta 2021 Tampere) oli suomalainen muusikko. Hän soitti rumpuja muun muassa Juice Leskinen Slam -yhtyeessä vuosina 1977–1980.
Vaikutettuaan 1970-luvun alkupuolella kuortanelaisen Lapuanliike-yhtyeen rumpalina Takala muutti vuonna 1977 Töysästä Tampereelle saatuaan kiinnityksen Juice Leskinen Slam -yhtyeeseen. Takala soitti yhtyeessä vuoteen 1980, jolloin hän erosi vedoten siihen, että yhtyeen esittämä musiikki oli liian helppoa ja yksinkertaista. Tuon jälkeen Takala soitti tamperelaisissa yhtyeissä kuten Frendz (1980), Salmela Komitea ja Catwalk (1984–1986).
1990-luvulla Takala soitti muun muassa Mauri ”Moog” Konttisen Moogetmoogs-yhtyeessä. 1990-luvulla Takalalla oli Takala Project -niminen ultraprogressiivista jazzia soittanut yhtye, jossa kappaleiden tekijänä ja kitaristina toimi Jartse Tuominen. Vuonna 2003 Takala oli mukana Dave Lindholmin projektissa Redclouds. Levy julkaistiin promootiotarkoituksessa, ja se oli saatavilla ainoastaan Blues News -lehden numeron 200 mukana. Takala soitti vuosina 2002–2004 seinäjokelaisessa Hole In One -yhtyeessä ja myöhemminkin vieraili orkesterin esiintymisissä perkussionistina. Takala soitti vuosina 1987–1996 Aapeli Kissala -yhtyeessä, joka julkaisi singlen ”Lasten hautausmaa”/”Köyhän virsi” vuonna 1987. Singlen B-puolesta tehtiin Heikki Harman Yleisradiolle ohjaama video.
Aiheesta muualla

Matti A. Takalan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Nudistiranta

Saksalainen nudistiranta
Nudistirannalla tarkoitetaan naturistirantaa, jonka tarkoituksena on mahdollistaa auringonotto ja uiminen ilman uima-asua. Nudismi-sana on alun perin käännetty latinasta, ja sillä tarkoitetaan alastomuuden harrastamista.
Ensimmäinen eurooppalainen nudistiranta perustettiin vuonna 1920 Saksan Sylt-saarella.
Nudistirantoja, joilla naturismia voi harjoittaa, on Suomessa ainakin Helsingissä Pihlajasaaressa ja Porin Yyterissä.
Włodzimierz Karpiński

| Włodzimierz Karpiński |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 16.11.2023–15.07.2024  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. marraskuuta 1961 (ikä 63) Puławy, Puola
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
Włodzimierz Karpiński (s. 16. marraskuuta 1961 Puławy, Puola) on puolalainen poliitikko. Karpiński on puoluekannaltaan sitoutumaton. Karpiński on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä marraskuusta 2023 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Włodzimierz Karpiński Wikimedia Commonsissa
Włodzimierz Karpiński Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Valkoinen iiris

| Valkoinen iiris (L’Iris blanc) |
| --- | --- |

Kustantaja:  Egmont, Hachette
Julkaisuaika:  2023
Sivumäärä:  48
Päähahmo(t):   Asterix  Obelix  Julius Caesar 
Kirjoittaja(t):  Fabcaro
Kuvittaja(t):  Didier Conrad
Sarja: Asterix seikkailee
Edeltävä:  Asterix ja aarnikotka
Valkoinen iiris (ransk. L’Iris blanc) on 40. Asterix seikkailee -albumi, joka julkaistiin vuonna 2023. Albumi on ensimmäinen Asterix seikkailee -albumi jonka kehittämiseen sarjan alkuperäiset tekijät René Goscinny ja Albert Uderzo eivät osallistuneet lainkaan.