stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ira Hammermann
Elämä ja ura

Hammermann varttui kunnaneläinlääkäri Jakob ”Jackie” Hammermannin (1928–1977) perheessä Elimäellä, mutta menetti isänsä ollessaan vasta yhdeksänvuotias. Sen jälkeen hänen yksinhuoltajaksi jäänyt 31-vuotias äitinsä muutti kahden tyttären kanssa Helsinkiin. Hammermannin isän isä oli aikoinaan paennut Suomeen Venäjän vallankumouksen pyörteistä, ja äidin suvun isoisä oli puolestaan kotoisin Valko-Venäjältä ja isoisän äiti Ukrainasta.
Ira Hammermann kävi Lauttasaaren yhteiskoulun, opiskeli sitten kasvatustiedettä ja oli mukana Helsingin juutalaisen seurakunnan Hazamir-kuorossa. Sen revyyesitystä katsomaan tullut televisiokonkari Pertsa Reponen kiinnitti huomionsa esitystä juontavaan Hammermanniin ja pyysi tätä pian aloittavan uuden MTV3-kanavan koekuvauksiin ja viihdepäällikkö Päiviö Pyysalon juttusille. Ensimmäinen tv-esiintyminen tapahtui kesällä 1992 kahden tunnin suorassa lähetyksessä Pori Jazz -festivaaleilta, ja vuodenvaihteen suuren kanavauudistuksen alla Hammermann oli yksi MTV:n kuusi tuntia kestäneiden ”kanavanvaihtajaisten” juontajista. Myöhemmin hän juonsi yhdessä Pekka Karhuvaaran kanssa lauantai-illan Matkalle maailman ympäri -kilpailuohjelmaa ja Musta-Pekka-nimistä talk show’ta sekä muun muassa Telvis-gaalaa ja Syksyn säveltä.
Hammermann avioitui vuonna 1995 Johan Frimanin kanssa. Vuonna 2006 Hammermann jäi yritysjohtaja-aviomiehensä ulkomaantyön takia kotiäidiksi huolehtimaan kahdesta lapsestaan, mutta palasi syksyllä 2018 televisioon 50 vuoden iässä juontamaan Yle Fem -kanavan ruotsinkielistä Toivomus-haastatteluohjelmaa (ruots. En önskan). Gumbostrandin Konst och Form -taidekeskuksessa Sipoossa kuvatun sarjan haastateltavina suomenruotsalaisia ja muita ruotsin kielen hallitsevia julkisuuden henkilöitä.
Toivomus lopetettiin neljän tuotantokauden ja 40 jakson jälkeen, ja sen jälkeen Ira Hammermann on muun muassa osallistunut Ukrainan sodasta kärsivien avustushankkeisiin Espoossa.
Aiheesta muualla

Ira Hammermann Juontajat.fi-sivustolla
IF Helsinge-Atlas

| IF Helsinge-Atlas |
| --- | --- |

Koko nimi:  IF Helsinge-Atlas rf
Perustettu:  1945
Kaupunki:  Vantaa, Suomi
Kotiareena:  Myyrmäen urheilutalo
Miesten sarjataso:  II-divisioona
Naisten sarjataso:  Aktialiiga
Värit:  sininen, valkoinen          
Idrottsföreningen Helsinge-Atlas rf (HA) on Vantaalla toimiva, käsipalloon erikoistunut urheiluseura.
Seuralla on nykyisin käsipallojoukkue miesten SM-sarjassa ja naisten SM-sarjassa sekä laaja junioritoiminta niin pojissa kuin tytöissäkin. Atlas on saavuttanut miehissä SM-hopeaa vuonna 2012 sekä SM-pronssia vuosina 1985 ja 2010. Naisten joukkue on voittanut SM-pronssia vuosina 1983 ja 1985. Seura on voittanut käsipallon Suomen cupin miehissä kaudella 1991–1992 sekä naisissa kaudella 1984–1985.
Historia

Järjestäytynyttä urheilutoimintaa harjoitettiin Vantaalla jo vuosisadan vaihteesta, ensin paikallisten nuorisoseurojen ja myöhemmin myös Vantaan suojeluskunnan ohjauksessa. Tärkeä syy siihen että Atlas niin nopeasti sodan loputtua syntyi 23.11.1945 oli suojeluskuntien lakkauttaminen. Aikana, jolloin juuri muita ajanvietteitä ei ollut, kiinnostus urheiluun oli suuri. Seuran toiminta-alue oli laaja, n. 115 neliökilometriä, sillä pitäjän läntiseen osaan kuuluivat, paitsi kylät Seutula, Keimola, Piispankylä, Lapinkylä, Myllymäki, Viinikkala, Voutila, Ylästö, Tolkinkylä, Silvola ja Hämeenkylä myös Kaarela ja Konala, jotka sittemmin liitettiin Helsinkiin.
Seuran nimi oli aluksi Idrottsföreningen Atlas (IFA) vuoteen 1954, jolloin nimi muutettiin ja siitä tuli Idrottföreningen Helsinge-Atlas fr (HA). Seuran nimessä on siis säilynyt näihin päiviin asti Vantaan kaupungin vanha nimi Helsingin pitäjä / maalaiskunta ruotsinkielisenä (Helsinge). Yleisurheilu, suunnistus, uinti ja hiihto olivat Atlaksen ensimmäiset lajit. Päätettiin, että seuran edustusasu muodostuisi laivastonsinisestä puserosta ja valkoisista housuista joissa siniset reväärit.
Jotta seuran toiminta olisi tehokasta koko alueella asetettiin alussa neljä kyläosastoa; Vantaa, Ylästö-Tolkinkylä, Kaarela ja Pitäjänmäki. Myös Seutulaan suunniteltiin osastoa, mutta seutulalaiset, jotka innokkaasti olivatkin alkuvaiheessa mukana, vetäytyivät toiminnasta. Myöhemmin perustettiin osastot myös Keimolaan, Hämeenkylään ja Helsingin Pitäjän kirkonkylään sekä vasta 1967 Seutulaan. Vuonna 1977 kylätoimikunnat lakkautettiin kokonaan koska eri lajitoimikunnat saivat yhä vahvemman aseman.
Naistoimikunta aloitti toimintansa jo vuonna 1946 ja sen aloitteesta voimistelu tuli virallisesti mukaan ohjelmaan. Toimikunnan ensimmäinen puheenjohtaja Ruth ”Rulle” Hartman käynnisti myös tytöille tarkoitetun hiihtovalmennuksen sekä järjesti vaelluksia ja sieniretkiä. Naistoimikunnan osuus rahanhankinnassa oli erittäin huomattava.
Vuonna 1950 pallourheilu astui kuvaan, lähinnä pöytätenniksen muodossa. Lajien menestys on yleensä kiinni innostuneista laji-ihmisistä. Atlaksen käsipallon tulemisen takana löytyy ainoastaan yksi mies nimeltään Rolf Felin. Tämä monitoimiurheilija, valmentaja, huoltaja ja johtaja toi käsipallon Atlaksen lajivalikoimaan vuonna 1961.
Myyrmäen urheilutalon avaaminen vuonna 1974 toimi piristysruiskeena vantaalaiselle käsipallolle. Atlakseen ilmoittautui heti yli 200 junioria ja siitä lähtien käsipallolla on ollut vankka asema Vantaalla.
Nykyisyys

Atlas on isännöinyt Suomen suurinta junioreiden käsipallon sisäturnausta, vuosittain marraskuussa isänpäiväviikonloppuna Vantaan Myyrmäessä pelattavaa Atlas-cupia alkaen vuodesta 1992. Vuonna 2012 turnaus juhli 20.vuottaan ennätysmäärällä osanottajia (yli 2300), joukkueita (187) ja pelattuja pelejä Myyrmäen Urheilutalolla, Energia-areenalla ja Myyrmäki-hallissa.
Seuralla on toimintaa myös pöytätenniksessä ja voimistelussa.
Aiheesta muualla

Atlaksen käsipallosivusto
Atlaksen historia
MSM kauden 2011-12 dokumenttitraileri
Atlas Aktia Cup 2012 turnaushaastattelu
Atlaksen uutiset Vantaan Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Atlas Vantaan Facebook-sivut
Vantaan Myyrmäen urheilutalo toimii urheiluseuran kotihallina
Isojuovanapsija

| Isojuovanapsija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Juovanapsijat Mecocerculus
Laji::  leucophrys
Kaksiosainen nimi
 Mecocerculus leucophrys  (Orbigny & Lafresnaye, 1837) 
Katso myös
   Isojuovanapsija Wikispeciesissä   Isojuovanapsija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isojuovanapsija (Mecocerculus leucophrys) on tyrannien heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin nimesivät Alcide d'Orbigny & Frédéric de Lafresnaye 1837.
Koko ja ulkonäkö

Yläpuolelta ruskea ja alapuolelta kellanvalkea pikkulintu, jolla on pitkähkö pyrstö. Kurkku ja silmäkulmanjuova ovat puhtaanvalkoiset.
Lajista on aikojen kuluessa esitetty 12 alalajia.
Esiintyminen

Isojuovanapsija elää Etelä-Amerikassa Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa. Lajin asuma-alue on laajuudeltaan noin 880 000 neliökilometriä. Sen kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Trooppiset ja subtrooppiset kosteat vuoristometsät.
Ravinto

Hyönteissyöjä.
Isabelle Pedersen

Isabelle Pedersen
Isabelle Pedersen (s. 27. tammikuuta 1992 Bergen) on norjalainen pika-aitajuoksija.
Alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2009 Pedersen voitti kultaa ajalla 13,23 (76,2 cm:n aidat). Samalla hän otti Norjan kaikkien aikojen ensimmäisen maailmanmestaruuden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Hänen aikansa oli alle 18-vuotiaiden kaikkien aikojen tilastoissa kolmanneksi nopein. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui toiseksi ajalla 13,49.
Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2010 Pedersen voitti kultaa ajalla 13,30. Samalla hän rikkoi Christina Vukicevicin hallussa pitämän Norjan nuorten ennätyksen. Pariisin EM-hallikisoissa 2011 Pedersen debytoi aikuisten arvokisoissa karsiutuen 60 metrin aitojen alkuerissä. Tallinnan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui toiseksi ajalla 13,37.
Pedersen karsiutui 100 metrin aitajuoksun alkuerissä Helsingin EM-kilpailuissa 2012. Seuraavana vuonna hän karsiutui Göteborgin EM-hallikisoissa 60 metrin aitajuoksun välierissä. Hän voitti 100 metrin aitajuoksun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tampereella ajalla 13,12. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ja Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän karsiutui alkuerissä.
Pedersen sijoittui Prahan EM-hallikilpailuissa viidenneksi 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,96. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän eteni 100 metrin aitajuoksun välieriin. Hän karsiutui loppukilpailusta ennätysajallaan 12,86. Vuonna 2016 hän karsiutui välierissä sekä Amsterdamin EM-kilpailuissa että Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän sijoittui 60 metrin aitajuoksussa viidenneksi Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017. Hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä Lontoon MM-kilpailuissa 2017. Hän sijoittui kuudenneksi Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 ajalla 7,94. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän karsiutui välierissä.
Pedersen juoksi 100 metrin aitajuoksuennätyksensä 12,72 s Lontoossa 22. heinäkuuta 2018. 60 metrin aidat hän on juossut hallissa aikaan 7,86 Birminghamin MM-hallikisojen välieräjuoksussa 3. maaliskuuta 2018.
Indianan yliopisto

| Indianan yliopisto> Indiana University |
| --- | --- |

 lat. Indianensis Universitatis 
Motto:  Lux et Veritas (Valo ja totuus)
Perustettu:  1820
Tyyppi:  Julkinen
Henkilökunta:  8 685
Opiskelijoita:  109 445
Sijainti:  Bloomington, Indiana  Yhdysvallat
Sivusto:  www.indiana.edu
Indianan yliopisto (engl. Indiana University) on monesta kampusalueesta koostuva julkinen yliopisto Indianassa, Yhdysvalloissa. Kaikki kampukset mukaan lukien Indianan yliopistossa on yli 100 000 opiskelijaa. Yliopiston suurin kampus on Bloomingtonin kampus.
Indiana University Northwest campus syksyllä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Indianan yliopisto Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (englanniksi)
Indianan osavaltionyliopisto

| Indianan osavaltionyliopisto> Indiana State University |
| --- | --- |

Motto:  More. From Day One.
Perustettu:  1865
Tyyppi:  Julkinen
Säätiön varat:  >75 miljoonaa dollaria
Henkilökunta:  501
Opiskelijoita:  11 494
Sijainti:  Terre Haute, Indiana  Yhdysvallat
Sivusto:  www.indstate.edu
Indianan osavaltionyliopisto on vuonna 1865 perustettu yliopisto, joka sijaitsee Terre Hautessa.
Kampusaluetta.
Yliopisto on arvioitu yhdeksi Keskilännen parhaista yliopistoista.
Koulun urheilujoukkueista käytetään nimitystä Sycamores ja se kilpailee Missouri Valley Conferencessa.
Dede Plaza kampuksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Indianan osavaltionyliopisto Wikimedia Commonsissa
Iskelmäparaati

Iskelmäparaati on vuodesta 2003 lähtien vuosittain Ikaalisten Kylpylässä kesäkuussa järjestetty suomalainen kevyen musiikin tapahtuma. Tapahtumassa esitettävää iskelmämusiikkia sisältävä kokoelma on julkaistu CD:nä.[lähde? ]
Iskelmäparaatissa esiintyivät vuonna 2007 mm. Paula Koivuniemi, Kari Vepsä orkestereineen, Jari Sillanpää, Anna Eriksson ja Matti ja Teppo. Tapahtuma keräsi yli 4 000 osallistujaa. Vuonna 2008 kolmipäiväisessä tapahtumassa mukana olivat mm. Paula Koivuniemi, Anne Mattila, Kari Tapio ja Charles Plogman.[lähde? ]
Islannin keskuspankki

Islannin keskuspankki (isl. Seðlabanki Íslands) vastaa Islannin rahapolitiikasta tärkeimpänä päämääränään hintavakauden säilyttäminen. Keskuspankki on velvoitettu myös myötäilemään Islannin valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa, mikäli se ei ole ristiriidassa hintavakauden säilyttämisen kanssa. Keskuspankki toimii itsenäisesti, mutta on Islannin valtion omistuksessa.
Islannin valtiovarain- ja talousasioista vastaava ministeri nimittää keskuspankin pääjohtajan sekä varapääjohtajan viiden vuoden toimikaudelle. Rahapoliittisista päätöksistä vastaa kolmesta jäsenestä koostuva hallintoneuvosto, jotka nimittää Islannin pääministeri korkeintaan kaksi kertaa seitsemänvuotiselle toimikaudelle. Islannin keskuspankin pääjohtajana on toiminut Már Guðmundsson heinäkuusta 2009 lähtien.
Historia

Rahapolitiikalla ei ollut suurta merkitystä Islannin taloudessa toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina. Maan rahapolitiikan toimeenpanosta vastasi vuonna 1885 perustettu valtio-omisteinen Landsbanki, joka kuitenkin toimi lähinnä yksityisten pankkien tavoin rahapolitiikan jäädessä sivuosaan.
Islannin keskuspankki perustettiin maan parlamentin Alltingin päätöksellä vuonna 1961 irrottamalla Landsbankista sen keskuspankkitoiminnoista vastaava yksikkö. Vuonna 1986 keskuspankilta vietiin valta päättää Islannin yksityisten pankkien ja talletuspankkien korkotasoista.
Aiheesta muualla

Islannin keskuspankki (islanniksi)
Islannin keskuspankki (englanniksi)
Iloniemi (täsmennyssivu)

Iloniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Iloniemi, kaupunginosa Jyväskylässä
Iloniemi, kylä Muurlassa
Iloniemen lasitehdas, Kuusjoella 1857–1890 toiminut lasitehdas
Villa Iloniemi, huvila Kirkkotien varrella Tuusulassa
Iloniemi, sukunimenä:
Jaakko Iloniemi (s. 1932), suomalainen diplomaatti ja talouselämän vaikuttaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Iloniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Isabelle van Keulen

Isabelle van Keulen
Isabelle van Keulen (s. 16. joulukuuta 1966 Mijdrecht) on alankomaalainen viulisti ja alttoviulisti.
Keulen piti ensikonserttinsa 10-vuotiaana ja opiskeli Davina van Welyn johdolla Amsterdamin Sweelinck-konservatoriossa. Hän sai opetusta myös muiden muassa Vladimir Spivakovilta, Boris Gutnikovilta ja Sándor Véghilta. Vuonna 1983 Keulen sai toisen palkinnon senioriluokassa sekä yleisöpalkinnon nuorten viulistien Menuhin-kilpailussa Englannin Folkestonessa ja vuonna 1984 voitti Eurovision Young Musicians -kilpailun Genevessä. Hän oli jo saavuttanut tunnustetun aseman johtavana nuorena eurooppalaisviulistina vuoteen 1990 mennessä, jolloin aloitti myös säännöllisen esiintymisen konserteissa alttoviulistina. Vuonna 1995 Keulen perusti ISOS-kvartetin, jossa alkoi soittaa ensiviulistina. Vuonna 1996 hän perusti Delftin kamarimusiikkifestivaalin, jota johti vuoteen 2006.
Keulen on edistänyt modernien säveltäjien, kuten Alfred Schnittken, Sofija Gubaidulinan, Witold Lutosławskin, Allan Petterssonin ja Hans Henkemansin teosten näkyvyyttä. Hän on myös kantaesittänyt monia teoksia, kuten Erkki-Sven Tüürin Noesis-konserton viululle ja klarinetille (2006). Keulenin ohjelmistoon on lisäksi kuulunut standarditeoksia esimerkiksi sellaisilta säveltäjiltä kuin Joseph Haydn, Wolfgang Amadeus Mozart, Felix Mendelssohn, Camille Saint-Saëns ja Henri Vieuxtemps. Keulen on tulkinnut myös vähemmän tunnettuja teoksia merkittäviltä säveltäjiltä. Näihin ovat kuuluneet viulukonsertot Richard Straussilta ja Igor Stravinskylta, alttoviulukonsertot William Waltonilta ja Béla Bartókilta sekä Sergei Prokofjevin Kvintetto (op. 39).
Laajan konsertoinnin ohella Keulen on levyttänyt useille levymerkeille, kuten Philips Recordsille, Koch Internationalille, Deutsche Grammophonille, BIS:lle, Fideliolle, CPO:lle ja EMI:lle. Hän on opettanut Baselin kaupungin musiikkiakatemiassa ja Haagin kuninkaallisessa konservatoriossa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (saksaksi), (englanniksi), (hollanniksi)
Isabelle Moretti

Isabelle Moretti
Isabelle Moretti on ranskalainen harpisti. Hän on esiintynyt solistina muiden muassa Orchestre National de Lyonin, Ensemble Orchestral de Parisin, Orchestre de la Suisse-Romanden, Israelin filharmonikkojen, SWR-sinfoniaorkesterin, Atlantan sinfoniaorkesterin ja Baijerin radion sinfoniaorkesterin kanssa.
Moretti on esittänyt 1700-luvun ohjelmistoa, mutta myös uusien sävellysten kantaesityksiä. Vuonna 2006 hän kantaesitti Philippe Hersantin harppukonserton Le tombeau de Virgile ja Michèle Reverdyn harppukonserton. Moretti opettaa Pariisin konservatoriossa, ja vuonna 2008 hänestä myös tuli Lontoon Royal Academy of Musicin vieraileva professori. Hän on Ordre National du Mériten ritari, ja hän on voittanut kansainvälisiä palkintoja Genevessä, Münchenissä ja Israelissa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi), (ranskaksi)
AllMusic: Isabelle Moretti (englanniksi)
Ilona irti

| Ilona irti |
| --- | --- |
Säveltäjä:  Timo-Juhani Kyllönen
Libretto:  Leena Lehtolainen
Kieli:  suomi
Kantaesitys:  18. elokuuta 2022  Espoon tuomiokirkko
Ilona irti on Timo-Juhani Kyllösen säveltämä monologiooppera, jonka libreton on kirjoittanut kirjailija Leena Lehtolainen. Kyllönen on säveltänyt oopperan tyttärensä Aurora Marthensin laulettavaksi. Oopperan kantaesitys oli 18. elokuuta 2022 Espoon tuomiokirkossa Urkutyö & aaria -festivaalilla. Ooppera valmistui 2020, mutta koronapandemian takia sen ensiesitystä lykättiin kaksi vuotta.
Oopperassa on yksitoista kohtausta, joissa kuvataan naisen asemaa nyky-yhteiskunnassa synkkänä. Nainen joutuu toksisen maskuliinisuuden ja alistamisen uhriksi, ja sitä kuvataan seksuaalisen ahdistelun ja raiskauvaaran kohteeksi joutumisen kautta. Ooppera huipentuu yhdeksännessä osassa "Vimmassa", jossa ahdistelun kohteeksi joutunut nainen lyö miestä.
Vaikka libretossa on myös keveyttä ja leikkisyyttä, kapellimestarina kantaesityksessä toiminut Kyllönen käytti kriitikko Hannu-Ilari Lampilan mukaan aiheen vuoksi raskaita ja rajuja työkaluja. Syyttelyn lisäksi nainen käy välillä sisäistä dialogia itsensä kanssa ja syyttää silloin itseäänkin. Hän kaipaa rakkautta ja kosketusta, mutta kosketus on kähmimistä.
Lampila arvioi Marthensin ääntä vaikuttavan dramaattiseksi, mutta lyyriset sävyt puuttuvat vielä. Hän vertaa esitystä vihan ja taisteluhalun osalta nuorten naisten punkyhteisiin. Lopun naurukohtauksen Lampila kuulee raivonpurkauksena.
Aiheesta muualla

T-J. Kyllönen – ”Ilona irti” -Monologiooppera Op. 100 Urkuyö & aaria -festivaali
ilona irti -oopperan teksti on dekkaristin käsialaa. Haastattelu Ylen Aamu-tv
Islannin kielet

Islannin yliopiston kirjaston aukioloajat.
Islanti on kielellisesti hyvin eristäytynyt. Maan ylivoimaisesti puhutuin kieli on maan virallinen kieli, islanti (93,2% väestöstä).
Islanti ja islantilainen viittomakieli

Vuoden 2011 perustuslain mukaan Islannin ainoa virallinen kieli on islanti. Kielen katsotaan olevan kansalaisten identiteetin muodostamisen kulmakivi, joka näkyy mm. lainasanojen välttelynä.
Islantilainen viittomakieli on tunnustettu vähemmistökieleksi. Laki takaa jokaiselle mahdollisuuden opiskella viittomakieltä, mikäli nämä itse käyttävät sitä tai se on jonkun läheisen ensisijainen kieli..
Muut kielet

Muut Islannissa käytettävät kielet ovat maahanmuuttajien äidinkieliä. Työn perässä Islantiin on muuttanut paljon puolalaisia, jotka ovat maan suurin vähemmistö. Puolaa puhuu noin 2,71% Islannin väestöstä. Reykjavíkissa toimii puolankielinen koulu, jonka taustalla toimii voittoatavoittelematon yhdistys.
Puolan lisäksi Islannissa puhutaan seuraavia kieliä:
| Kieli | Osuus väestöstä |
| --- | --- |
Liettua: 0,43%
Englanti: 0,32%
Saksa: 0,31%
Tanska: 0,31%
Portugali: 0,28%
Filipino: 0,24%
Thai: 0,17%
Latvia: 0,14%
Muut: 1,89%
Inside In/Inside Out

| Inside In/Inside Out The Kooks |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  14. huhtikuuta 2008  15. huhtikuuta 2008
 Tuottaja(t): Tony Hoffer
 Tyylilaji: indie rock
 Kesto: 43.47
 Levy-yhtiö: Virgin
The Kooksin muut julkaisut
|   | Inside In/Inside Out 2006 | Konk 2008 |
Singlet albumilta Inside In / Inside Out
 ”Eddie’s Gun” Julkaistu: 11. heinäkuuta 2005  ”Sofa Song” Julkaistu: 17. lokakuuta 2005  ”You Don’t Love Me” Julkaistu: 9. tammikuuta 2006  ”Naive” Julkaistu: 27. maaliskuuta 2006  ”She Moves in Her Own Way” Julkaistu: 26. kesäkuuta 2006  ”Ooh La” Julkaistu: 23. lokakuuta 2006
Inside In/Inside Out on brittiläisen indie rock -yhtyeen The Kooksin debyyttialbumi, jonka on tuottanut Virgin Recordsin Tony Hoffer. Se ilmestyi 23. tammikuuta 2006. Se on myynyt 1,5 miljoonaa kappaletta ympäri maailmaa.[lähde? ] Albumin pituus on 40 minuuttia ja 51 sekuntia.
Kappaleet

Seaside – 1.39
See the World – 2.38
Sofa Song – 2.13
Eddie's Gun – 2.13
Ooh La – 3.28
You Don't Love Me – 2.35
She Moves in Her Own Way – 2.49
Matchbox – 3.09
Naïve – 3.23
I Want You Back – 3.26
If Only – 2.01
Jackie Big Tits – 2.32
Time Awaits – 5.08
Got No Love – 3.37
Do You Love Me Still? – 3.15 (Yhdysvaltain bonuskappale)
Arviot

Metacritic: 73/100
Allmusic:
The Guardian:
Rolling Stone:
Inmaculle Naberaho

Inmaculle Naberaho (s. 14. kesäkuuta 1973) on ruandalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili kestävyysjuoksussa. Naberaho osallistui Barcelonan olympialaisiin 1992, joissa hän oli 3 000 metrillä alkueränsä kymmenes ja karsiutui. Hän juoksi kisoissa ennätysaikansa 10.02,62.
Iloniemen lasitehdas

Iloniemen lasitehtaan mineraalivesipullo vuosiltta 1860-1879.
Iloniemen lasitehdas toimi Kuusjoella 1857–1890. Tehtaan perusti lasinpuhaltaja ja hyttimestari Alexander Fahler (1820–1880) joka oli osakkaana useassa suomalaisessa lasitehtaassa. Fahler oli Iloniemen tehtaan omistaneen Iloniemi Glasbruksbolagin osakkaana ja isännöitsijänä aina kuolemaansa saakka. Tehdas valmisti aluksi olutpulloja ja apteekkilasitavaraa, myöhemmin tuotantoon tulivat myös virvoitusjuomapullot sekä talouslasi.
Tehtaan rakennuksista on säilynyt 1850-luvulta peräisin oleva paja joka on kunnostettu ulkoapäin. Muuten entinen tehdasalue on avointa heinikkoa.
Aiheesta muualla

Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus vuodesta 1681 nykyaikaan. II osa. Kehitys vuoden 1809 jälkeen. Ensimmäinen nide, s. 268–273.  Helsinki:  Suomen lasiteollisuusliitto, 1948.
Iloniemi

Iloniemi on kaupunginosa Jyväskylässä. Iloniemellä sijaitsee kauppa ja uimaranta.
Iloniemi on osa entistä Korpilahden kuntaa, vuodesta 2009 alkaen Jyväskylän Korpilahden suuraluetta. Se sijaitsee  sijaitsee Korpilahden kirkonkylän koillispuolella.
Päijänteen rannassa on ollut Iloniemen saha. 1920-1930-luvuilla sen ympärille rakennettiin monenlaisia palvelurakennuksia. Niistä on jäljellä enää pitkä tiilipiippu ja muutamia asuinrakennuksia.
Inga-Liisa Laukka

Inga Elisabet (Inga-Liisa) Laukka (alkuaan Alléen, avioliitossa Tepponen; 20. helmikuuta 1918 Viipuri – 27. joulukuuta 2008) oli suomalainen näyttelijä. Laukka esiintyi muun muassa elokuvissa Aleksis Kiven elämä, Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa ja Nuoruuteni savotat.
Jan Andersson

Jan Andersson on seuraavien henkilöiden nimi:
Jan Andersson, suomalainen televisiotoimittaja
Jan Andersson (s. 1947), ruotsalainen poliitikko
Jan Andersson (s. 1962), ruotsalainen jalkapallovalmentaja
Jan-Erik Andersson (s. 1954), suomalainen kuvataiteilija, kuvanveistäjä, media-, performanssi- ja ympäristötaiteilija
Jan Otto Andersson (s. 1943), suomalainen kansainvälisen talouden dosentti, Suomen Attacin entinen puheenjohtaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jan Andersson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Inside

| Inside Eloy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuussa 1972, Studio Windrose Hampuri, Länsi-Saksa
 Julkaistu: 1973
 Tuottaja(t): Eloy
 Tyylilaji: progressiivinen rock, psykedeelinen rock, space rock
 Kesto: 37.47
 Levy-yhtiö: EMI Electrola  (1C 062-29 479)
Eloy muut julkaisut
| Eloy 1971 | Inside 1973 | Floating 1974 |
Inside on saksalaisen Eloyn toinen studioalbumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet Eloy
Kappaleet > A-Puoli

Land of No Body – 17.14
Kappaleet > B-Puoli

Inside – 6.35
Future City – 5.35
Up and Down – 8.23
Kappaleet > Vuoden 2000 Digital Remastered Edition Bonus Tracks

Daybreak (1973 single) – 3.39
On the Road (1973 single) – 2.30
Kokoonpano

Frank Bornemann – kitara, lyömäsoittimet, laulu
Manfred Wieczorke – urut, kitara, lyömäsoittimet, laulu
Wolfgang Stocker – basso
Fritz Randow – rummut, lyömäsoittimet, akustinen kitara, huilu
Arviot

Allmusic: