stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaasan käytännöllinen naisopisto
Kirjallisuutta

Svea: från Viborg till Vasa; några minnesanteckningar av Svea Öberg, toim. Harry Holtti. Hfors, Göteborg: Fria missionsförbundet: Meros förlag, 1982 (Sisältää muistelmia Elli Ansaan koulusta).
Ureshino

| Ureshino (嬉野市) |
| --- | --- |
 Toyotamahimen pyhäkkö
 lippu:  Symboli
 Ureshinon sijainti Sagan prefektuurissa
 Ureshino
 Koordinaatit: 33°07′41″N, 130°03′36″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kyūshū
Prefektuuri:  Sagan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  126,41 km²
Väkiluku (03/2019):  26 254
 – Väestötiheys:  207,7 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Teepensas
 – Kukka:  Kirsikka ja japaninsinisade
 
 https://www.city.ureshino.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ureshino (jap. 嬉野市, Ureshino-shi) on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Sagan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin lounaisosassa Shiotajoen ylä- ja keskijuoksulla ja rajautuu lounaassa Nagasakin prefektuuriin. Ureshinossa on 26 254 asukasta (maaliskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 126,41 neliökilometriä.
Ureshino on vanha kylpyläpaikkakunta, jonka kuuman lähteen (Ureshino-onsen) historia ulottuu 1 200 vuoden taakse. Nykyinen Ureshinon kaupunki perustettiin vuonna 2006, kun aiempaan Ureshinon maaseutukaupunkiin liitettiin Shiotan maaseutukaupunki. Historiallisesti Ureshino kehittyi Nagasaki-kaidō-tien varren postiasemana (shukuba) ja jokisatamana. Perinteisiä elinkeinoja ovat keramiikan tukkukauppa ja raaka-aineiden valmistus. Kaupunki tunnetaan myös teestään, jota viljellään sen eteläosien vuorenrinteillä.
Ureshino-onsenin lisäksi kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi Shiotajoen varrella säilynyt Edo-kauden kaupunkimaisema ja historiallinen Nishiokan suvun asuintalo, joka on otettu Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden luetteloon.
Kuvia

Ureshino-onsenin rakennuksia
Nishiokan suvun asuintalo Shiotatsussa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ureshino Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Vapaan tilan vaimennus

Vapaan tilan vaimennus on tietoliikennekäsite, joka tarkoittaa sähkömagneettisen säteilyn vaimenemista vapaassa tilassa , jossa ei ole esimerkiksi diffraktiota tai heijastuksia aiheuttavia esteitä (kuten ilmassa). Vaimennus ilmoitetaan useimmiten desibeleinä (dB). Vapaan tilan vaimennusta tarkastellaan harvoin itsessään, vaan useimmiten osana Friisin kaavaa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Free-space path loss
Vahdon Tuisku

Vahdon Tuisku on nykyisin Ruskoon kuuluvan entisen Vahdon kunnan alueella toimiva urheilun yleisseura. Seura perustettiin vuonna 1913. Vahdon Tuisku on ollut koko historiansa ajan yleisseura, vaikkakin hiihdolla on ollut merkittävä rooli seurassa. Seuran tunnetuin urheilija lieneekin viestissä MM-pronssia vuonna 1997 voittanut hiihtäjä Satu Salonen.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Vahinko kello kaulassa

| Vahinko kello kaulassa> The Postman Always Rings Twice |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  James M. Cain
Kieli:  englanti
Genre:  rikos
Julkaistu:  1934
Suomennos
Suomentaja:  Eero Huhtala
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1970
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Vahinko kello kaulassa (engl. The Postman Always Rings Twice) on James M. Cainin kirjoittama amerikkalaisen rikoskirjallisuuden klassikko vuodelta 1934. Se ilmestyi suomeksi vuonna 1970 Eero Huhtalan kääntämänä. Vuoden 1990 suomenkielisen uusintapainoksen nimenä on Postimies soittaa aina kahdesti. Romaanin pohjalta on tehty useita elokuvasovituksia.
Juoni

Tarinan kertoja on nuori maankiertäjä nimeltä Frank Chambers, joka päätyy töihin Nick Papadakisin omistamaan rasvaiseen californialaiskuppilaan. Kreikkalaista syntyperää oleva Nick ei ole enää nuori, toisin kuin hänen turhautunut vaimonsa Cora – aistikas tummaverikkö, jota aviomies tapaa kutsua ”pieneksi valkoiseksi kyyhkysekseen”. Yhteiselosta seuraa odotetusti ongelmia, ja pian kylmäverinen rikos alkaa vaikuttaa entistä todennäköisemmältä...
Teoksen nimi

Teoksen alkukielisessä nimessä korostuva postimies, joka ”soittaa aina kahdesti”, ei esiinny tarinassa käytännössä lainkaan. Tämä on herättynyt kirjallisuuspiireissä vilkasta keskustelua nimen valinnasta ja sen merkityksestä. Cain tarjosi oman näkemyksensä aiheesta myöhemmän teoksensa Nainen ilman omaatuntoa (1943) julkaisun yhteydessä.selvennä Vahinko kello kaulassa -romaaniin perustuvassa elokuvassa Kohtalon tuomio (1946) postimiehen osuus selitetään juonen sisällä.
Elokuvasovituksia

Viimeinen tienhaara (Le dernier tournant), 1939, Pierre Chenalin ohjaama ranskalainen elokuva
Riivaajat (Ossessione), 1943, Luchino Viscontin ohjaama italialainen elokuva
Kohtalon tuomio (The Postman Always Rings Twice), 1946, Tay Garnettin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva
Postimies soittaa aina kahdesti (The Postman Always Rings Twice), 1981, Bob Rafelsonin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva
Aiheesta muualla

Kirjasampo – Vahinko kello kaulassa
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2003

Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2003 seitsemännen kerran. Kilpailut pidettiin Irlannin Dublinissa 11.–14. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Mark Foster | 21,42 |  Milorad Čavić | 21,49 |  Bartosz Kizierowski | 21,54 |
| 100 m |  Pieter van den Hoogenband | 46,81 |  Filippo Magnini | 47,32 |  Christian Galenda | 47,77 |
| 200 m |  Pieter van den Hoogenband | 1.41,89 EE |  Květoslav Svoboda | 1.44,56 |  Saulius Binevičius | 1.45,09 |
| 400 m |  Juri Prilukov  Massimiliano Rosolino | 3.40,19 | – | – |  Květoslav Svoboda | 3.42,34 |
| 1 500 m |  Juri Prilukov | 14.31,82 EE |  Graeme Smith | 14.42,64 |  Massimiliano Rosolino | 14.47,34 |
Selkäuinti
| 50 m |  Thomas Rupprath | 23,71 |  Vjatšeslav Šyršov | 24,16 |  Toni Helbig | 24,19 |
| 100 m |  Thomas Rupprath | 50,72 |  Örn Arnarson | 51,74 |  Steffen Driesen | 51,92 |
| 200 m |  Blaž Medvešek | 1.52,60 |  Steffen Driesen | 1.53,07 |  Markus Rogan | 1.53,08 |
Rintauinti
| 50 m |  Oleh Lisohor | 26,89 |  Remo Lütolf | 27,02 |  Mark Warnecke | 27,03 |
| 100 m |  James Gibson | 58,03 |  Oleh Lisohor | 58,42 |  Darren Mew | 58,78 |
| 200 m |  Ian Edmond | 2.05,63 EE |  Andrew Bree | 2.08,02 |  Thijs van Valkengoed | 2.08,30 |
Perhosuinti
| 50 m |  Mark Foster | 23,22 |  Aleksei Puninski | 23,40 |  Andri Serdinov | 23,44 |
| 100 m |  Milorad Čavić | 50,02 ME |  Thomas Rupprath | 50,43 |  Andri Serdinov | 50,88 |
| 200 m |  Franck Esposito | 1.51,98 |  Stephen Parry | 1.53,01 |  Paweł Korzeniowski | 1.53,68 |
Sekauinti
| 100 m |  Peter Mankoč  Jani Sievinen | 53,35 | – | – |  Marco di Carli | 54,06 |
| 200 m |  Jani Sievinen | 1.55,40 |  Massimiliano Rosolino | 1.56,70 |  Peter Mankoč | 1.57,03 |
| 400 m |  László Cseh | 4.04,10 EE |  Robin Francis | 4.05,20 |  Massimiliano Rosolino | 4.06,59 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Alankomaat Mark Veens Johan Kenkhuis Gijs Damen Pieter van den Hoogenband | 1.25,55 ME |  Saksa Carsten Dehmlow Benjamin Friedrich Fabian Friedrich Jens Schreiber | 1.26,26 |  Ukraina Vjatšeslav Šyršov Juri Jehošyn Oleh Lisohor Oleksandr Volynets | 1.26,30 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Saksa Thomas Rupprath Mark Warnecke Fabian Friedrich Carsten Dehmlow | 1.34,46 ME |  Ruotsi Jens Petersson Martin Gustavsson Björn Lundin Stefan Nystrand | 1.36,28 |  Sveitsi Flori Lang Remo Lütolf Lorenz Liechti Karel Novy | 1.36,65 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Marleen Veldhuis | 24,39 |  Alison Sheppard | 24,48 |  Malia Metella | 24,54 |
| 100 m |  Malia Metella | 53,15 |  Marleen Veldhuis | 53,42 |  Hanna-Maria Seppälä | 53,46 SE |
| 200 m |  Melanie Marshall | 1.55,10 |  Josefin Lillhage | 1.55,57 |  Alena Poptšanka | 1.55,66 |
| 400 m |  Joanne Jackson | 4.04,00 |  Rebecca Cooke | 4.04,80 |  Melissa Caballero    Regina Sytš | 4.05,00 |
| 800 m |  Erika Villaécija | 8.18,65 |  Rebecca Cooke | 8.22,05 |  Éva Risztov | 8.23,94 |
Selkäuinti
| 50 m |  Ilona Hlaváčková | 27,48 |  Antje Buschschulte | 27,54 |  Louise Ørnstedt | 27,56 |
| 100 m |  Antje Buschschulte | 58,40 |  Ilona Hlaváčková | 58,72 |  Laure Manaudou | 58,99 |
| 200 m |  Antje Buschschulte | 2.04,23 EE |  Stanislava Komarova | 2.05,42 |  Iryna Amšennikova | 2.06,51 |
Rintauinti
| 50 m |  Sarah Poewe | 30,40 |  Emma Igelström | 30,59 |  Jelena Bogomazova | 30,99 |
| 100 m |  Sarah Poewe | 1.06,31 |  Jelena Bogomazova | 1.06,63 |  Mirna Jukić | 1.06,68 |
| 200 m |  Mirna Jukić | 2.21,09 |  Anne Poleska | 2.21,93 |  Simone Weiler | 2.22,64 |
Perhosuinti
| 50 m |  Anna-Karin Kammerling | 25,91 |  Martina Moravcová | 26,25 |  Fabienne Nadarajah | 26,44 |
| 100 m |  Martina Moravcová | 57,25 |  Johanna Sjöberg | 58,23 |  Alena Poptšanka | 58,26 |
| 200 m |  Éva Risztov | 2.06,72 |  Francesca Segat | 2.07,12 |  Mette Jacobsen | 2.07,55 |
Sekauinti
| 100 m |  Alison Sheppard | 1.01,19 |  Alenka Kejžar | 1.01,29 |  Hanna Štšerba | 1.01,40 |
| 200 m |  Alenka Kejžar | 2.09,32 |  Hanna Štšerba | 2.11,00 |  Teresa Rohmann | 2.11,44 |
| 400 m |  Éva Risztov | 4.33,57 |  Jana Tolkatševa | 4.35,28 |  Teresa Rohmann | 4.35,47 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Alankomaat Hinkelien Schreuder Annabel Kosten Chantal Groot Marleen Veldhuis | 1.37,52 ME |  Ruotsi Claire Hedenskog Anna-Karin Kammerling Johanna Sjöberg Josefin Lillhage | 1.37,68 |  Saksa Katrin Meißner Sandra Völker Petra Dallmann Britta Steffen | 1.38,68 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Ruotsi Emelie Kierkegaard Emma Igelström Johanna Sjöberg Josefin Lillhage | 1.48,79 |  Saksa Antje Buschschulte Sarah Poewe Janine Pietsch Sandra Völker | 1.48,85 |  Alankomaat Hinkelien Schreuder Moniek Nijhuis Chantal Groot Marleen Veldhuis | 1.49,10 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 7 | 6 | 8 | 21 |
| 2 |  Iso-Britannia | 7 | 6 | 1 | 14 |
| 3 |  Alankomaat | 5 | 1 | 2 | 8 |
| 4 |  Slovenia | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 5 |  Unkari | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 6 |  Ruotsi | 2 | 5 | 0 | 7 |
| 7 |  Venäjä | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 8 |  Ranska | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 9 |  Suomi | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 10 |  Italia | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 11 |  Ukraina | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 12 |  Tšekki | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 13 |  Serbia ja Montenegro | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 13 |  Slovakia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 15 |  Itävalta | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 16 |  Espanja | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 17 |  Valko-Venäjä | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 18 |  Sveitsi | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 19 |  Irlanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 |  Islanti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 19 |  Kroatia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 22 |  Puola | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 22 |  Tanska | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 24 |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 40 | 36 | 39 | 115 |
Vappu Elo

Vappu Elo (2. toukokuuta 1909 Viipuri – 17. tammikuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä.
Vappu Elon kasvatusisä oli teatterinjohtaja Kosti Elo. Hän kävi Tampereella tyttökoulun ja aloitti syksyllä 1927 harjoittelijana Tampereen Teatteriissa. Elon koenäytäntö oli tammikuussa 1928 Tillyn roolissa wieniläisnäytelmässä Eedenin yrttitarha. Hän oli näyttelijänä Tampereen Teatterissa vuoteen 1929 saakka. Sen jälkeen hän siirtyi 1929 kasvatusisänsä johtamaan Tampereen Työväen Teatteriin, ja hän esiintyi siellä muun muassa näytelmässä Romeo ja Julia Juliana ja operetissa Iloinen leski Valenciennenä. Vuonna 1938 Elo siirtyi näyttelijäksi Arvi Kivimaan johtamaan Helsingin Kansanteatteriin, jossa hän tuli tunnetuksi erityisesti salonkinäytelmien sankarittarena.
Elo oli ensimmäisessä elokuvaroolissaan paronitar Silfversköldinä Risto Orkon elokuvassa Siltalan pehtoori 1934. Hänen tunnetuin elokuvaroolinsa oli kauppaneuvoksetar Kaavion Kirsti-tytär Valentin Vaalan 1937 ohjaamassa elokuvassa Juurakon Hulda. Roland af Hällströmin 1938 ohjaamassa elokuvassa Paimen, piika ja emäntä Elo esitti Veikkolan Annastiinaa. Samassa elokuvassa näytteli myös hänen kasvatusisänsä Kosti Elo. Viimeinen elokuvarooli Elolla oli 1947 valmistuneessa Yrjö Nortan ohjaamassa elokuvassa Sisulla ja sydämellä, jossa hän esitti päähenkilön Lailan äitiä.
Elo kuoli pitkällisen sairauden jälkeen tammikuussa 1947 viikko ennen viimeisen elokuvansa ensi-iltaa.
Aiheesta muualla

Kuva Vappu Elosta Julian roolissa näytelmässä Romeo ja Julia 26. syyskuuta 1929, Museokeskus Vapriikki (Finna)
Romeo ja Julia Tampereen Työväen Teatterissa, Työväen näyttämötaide: Suomen työväen näyttämöiden liiton äänenkannattaja,1.10.1929, nro 14, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2002

Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2002 kuudennen kerran. Kilpailut pidettiin Saksan Riesassa 12.–15. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Stefan Nystrand | 21,55 |  Lorenzo Vismara | 21,66 |  Rolandas Gimbutis | 21,74 |
| 100 m |  Lorenzo Vismara | 47,33 |  Jere Hård | 48,15 SE |  Johan Kenkhuis | 48,23 |
| 200 m |  Emiliano Brembilla | 1.45,39 |  Květoslav Svoboda | 1.45,45 |  Matteo Pelliciari | 1.45,79 |
| 400 m |  Emiliano Brembilla | 3.40,60 |  Juri Prilukov | 3.41,90 |  Athanásios Oikonómou | 3.44,68 |
| 1 500 m |  Juri Prilukov | 14.35,06 EE |  David Davies | 14.42,51 |  Christian Minotti | 14.51,43 |
Selkäuinti
| 50 m |  Thomas Rupprath | 23,66 |  Stev Theloke | 24,29 |  Darius Grigalionis | 24,62 |
| 100 m |  Thomas Rupprath | 51,51 |  Stev Theloke | 51,71 |  Örn Arnarson | 51,91 |
| 200 m |  Örn Arnarson | 1.54,00 |  Stephen Parry | 1.54,11 |  Gordan Kožulj | 1.54,50 |
Rintauinti
| 50 m |  Oleh Lisohor | 26,94 |  Mark Warnecke | 27,15 |  Jens Kruppa | 27,36 |
| 100 m |  Oleh Lisohor | 59,09 |  Hugues Duboscq | 59,18 |  Jarno Pihlava | 59,49 |
| 200 m |  Davide Rummolo | 2.07,70 |  Maxim Podoprigora | 2.09,87 |  Richárd Bodor | 2.10,62 |
Perhosuinti
| 50 m |  Jere Hård | 23,47 |  Miloš Milošević | 23,62 |  Igor Martšenko | 23,75 |
| 100 m |  Thomas Rupprath | 50,77 |  Andri Serdinov | 51,57 |  Igor Martšenko | 51,61 |
| 200 m |  Stephen Parry | 1.52,91 |  James Hickman | 1.53,02 |  Ioan Gherghel | 1.55,49 |
Sekauinti
| 100 m |  Peter Mankoč | 53,05 |  Jani Sievinen | 53,58 |  Oleh Lisohor | 53,65 |
| 200 m |  Jani Sievinen | 1.55,47 |  Tamás Kerékjártó | 1.56,07 |  Peter Mankoč | 1.56,28 |
| 400 m |  Alessio Boggiatto | 4.07,44 |  Jacob Carstensen | 4.08,80 |  László Cseh | 4.08,96 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Alankomaat Johan Kenkhuis Gijs Damen Ewout Holst Mark Veens | 1.26,41 |  Italia Lorenzo Vismara Christian Galenda Michele Scarica Domenico Fioravanti | 1.26,63 |  Ukraina Denys Sylantjev Oleksandr Volynets Oleh Lisohor Vjatšeslav Šyršov | 1.26,83 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Saksa Stev Theloke Jens Kruppa Thomas Rupprath Carsten Dehmlow | 1.34,72 ME |  Suomi Jani Sievinen Jarno Pihlava Tero Välimaa Jere Hård | 1.35,69 SE |  Ukraina Vjatšeslav Šyršov Oleh Lisohor Andri Serdinov Oleksandr Volynets | 1.36,46 |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  Alison Sheppard | 24,20 |  Aljaksandra Herasimenja | 24,74 |  Anna-Karin Kammerling | 24,98 |
| 100 m |  Alena Poptšanka  Martina Moravcová | 53,66 | – | – |  Petra Dallmann | 54,03 |
| 200 m |  Alena Poptšanka | 1.55,91 |  Solenne Figuès | 1.56,26 |  Josefin Lillhage | 1.56,57 |
| 400 m |  Éva Risztov | 4.01,95 |  Jana Klotškova | 4.04,50 |  Hannah Stockbauer | 4.07,48 |
| 800 m |  Éva Risztov | 8.14,72 EE |  Flavia Rigamonti | 8.16,16 |  Hannah Stockbauer | 8.20,92 |
Selkäuinti
| 50 m |  Antje Buschschulte | 27,62 |  Ilona Hlaváčková | 27,75 |  Janine Pietsch | 27,88 |
| 100 m |  Antje Buschschulte | 58,60 |  Ilona Hlaváčková | 59,61 |  Sarah Price | 59,83 |
| 200 m |  Sarah Price | 2.05,19 |  Antje Buschschulte | 2.06,26 |  Stanislava Komarova | 2.07,57 |
Rintauinti
| 50 m |  Emma Igelström | 30,89 |  Sarah Poewe | 30,90 |  Janne Schäfer | 31,12 |
| 100 m |  Sarah Poewe | 1.06,67 |  Mirna Jukić | 1.07,11 |  Ágnes Kovács | 1.07,97 |
| 200 m |  Mirna Jukić | 2.21,66 |  Sarah Poewe | 2.21,99 |  Anne Poleska | 2.23,51 |
Perhosuinti
| 50 m |  Anna-Karin Kammerling | 25,78 |  Lena Hallander | 26,74 |  Vered Borochovski | 26,87 |
| 100 m |  Martina Moravcová | 56,82 |  Anna-Karin Kammerling | 57,94 |  Mette Jacobsen | 59,09 |
| 200 m |  Éva Risztov | 2.07,19 |  Mette Jacobsen | 2.08,30 |  Roser Vives | 2.08,40 |
Sekauinti
| 100 m |  Martina Moravcová | 1.00,21 |  Alison Sheppard | 1.00,99 |  Alenka Kejžar | 1.01,43 |
| 200 m |  Jana Klotškova | 2.08,28 EE |  Alenka Kejžar | 2.09,33 |  Hanna Štšerba | 2.10,23 |
| 400 m |  Jana Klotškova | 4.29,81 |  Éva Risztov | 4.33,09 |  Alenka Kejžar | 4.33,80 |
Viestit
| 4 × 50 m vapaauinti |  Ruotsi Josefin Lillhage Therese Alshammar Anna-Karin Kammerling Cathrin Carlzon | 1.38,65 |  Valko-Venäjä Aljaksandra Herasimenja Hanna Štšerba Svjatlana H’ah’lova Alena Poptšanka | 1.39,03 |  Saksa Antje Buschschulte Dorothea Brandt Petra Dallmann Janine Pietsch | 1.39,56 |
| 4 × 50 m sekauinti |  Ruotsi Jennie Lind Emma Igelström Anna-Karin Kammerling Therese Alshammar | 1.48,42 |  Saksa Janine Pietsch Sarah Poewe Nele Hofmann Antje Buschschulte | 1.49,25 |  Alankomaat Suze Valen Madelon Baans Chantal Groot Marleen Veldhuis | 1.50,56 |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 7 | 7 | 8 | 22 |
| 2 |  Italia | 5 | 2 | 2 | 9 |
| 2 |  Ruotsi | 5 | 2 | 2 | 9 |
| 4 |  Ukraina | 4 | 2 | 3 | 9 |
| 5 |  Iso-Britannia | 3 | 4 | 1 | 8 |
| 6 |  Unkari | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 7 |  Slovakia | 3 | 0 | 0 | 3 |
| 8 |  Suomi | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 9 |  Valko-Venäjä | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 10 |  Itävalta | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 11 |  Slovenia | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 11 |  Venäjä | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 13 |  Alankomaat | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 14 |  Islanti | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 15 |  Tšekki | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 16 |  Tanska | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 17 |  Ranska | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 18 |  Kroatia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 19 |  Sveitsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Liettua | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 21 |  Espanja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Israel | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Kreikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 21 |  Romania | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 39 | 37 | 38 | 114 |
Vappu Liipola

Vappu Ida Ilona Liipola (12. maaliskuuta 1917 Lahti – 1995 Lahti) oli suomalainen lastenkirjailija.
Liipola kävi 1936–1941 Vapaan taidekoulun. Hän toimi kuvaamataidon opettajana, verovirkailijana ja myös vapaana kirjailijana.
Liipola kirjoitti kolme satukirjaa ja kolme novellikokoelmaa. Hän kuvitti myös itse kirjojaan.
Teoksia

Tiina Talitintti : satukirja, tekijän kuvittama. Lasten oma kirjasto 30. WSOY 1957, 2. painos 1997
Lissu on rakastunut ja muita novelletteja. WSOY 1958
Penjami Päästäinen : satukirja. Lasten oma kirjasto 35. WSOY 1959
Kuuma kivi : kertomuksia. WSOY 1961
Kukkopilliprinsessa : satukirja, tekijän kuvittama. Lasten oma kirjasto 39. WSOY 1962
Eläinystäviäni : kertomuksia, tekijän kuvittama. WSOY 1964
Ukkosenlampi (Hirvensalmi)

| Ukkosenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°40′02″N, 26°51′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Ryökäsveteen 
Järvinumero:  14.922.1.054
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,5 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,046 km  
Pinta-ala:  4,111 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiUkkosenlampi 
Ukkosenlampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Kirjalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Liekuneen–Ryökäsveden alueeseen (14.922) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,5 metriä mpy.
Ukkoslammi

| Ukkoslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°43′58″N, 24°11′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Kaartlammiin 
Järvinumero:  35.886.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,4 m  
Rantaviiva:  0,585 km  
Pinta-ala:  2,097 ha  
 fiUkkoslammi 
Ukkoslammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tammelasta Räyskälään ja siitä kaakkoon päin jatkuvan harjujakson lähiympäristössä Kaartjärven itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi sijaitsee omassa painaumassaan, josta on kuitenkin johdettu oja Kaartlammin ympäröivälle ojitetulle suolle. Ukkoslammin rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tiet yhdystieltä 2832.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Lammesta on johdettu suora oja Kaartlammin suolle ja sen kuivatusojia myöten kulkeutuvat myös lammen vedet.
Historiaa

Vasta vuoden 1979 peruskartassa oli lammesta kaivettu oja Kaartlammin suolle kaitettuun ojaverkoston. Lammella sijaitseva mökki on ilmestynyt siihen vasta vuoden 1987 karttaan.
V Sport Golf

| V Sport Golf |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. tammikuuta 2007
Omistaja:  Viasat
Näkyvyysalue:  Pohjoismaat
Kotisivu:  Viasat Golf
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 67
Infobox OKNimi-testi OK: 
V Sport Golf (aiemmin Viasat Sport) on Viasatin omistama televisiokanava, joka aloitti lähetyksensä tammikuussa 2007. Kanava on suunnattu Pohjoismaihin, ja se lähettää pelkästään golfiin keskittyviä ohjelmia. Kanava on ostettavissa Viasatilta, ja se näkyy lautasantennin kautta. Viasat Golf näkyi ilmaiseksi Viasat Kulta -kanavapaketin tilaajille 31. elokuuta 2007 asti, jonka jälkeen kanavasta alettiin periä 10 euron kuukausimaksu.
Viasat Golf aloitti tammikuussa 2007 Modern Times Groupin hankittua monia televisiointioikeuksia eri golfturnauksiin, kuten USA:n PGA Tour, PGA European Tour, Ryder Cup ja Scandinavian Masters -turnauksiin. Golflähetykset olivat ennen Viasat Golf -kanavan perustamista nähtävissä Viasat Sport 1 -kanavalla.
Kanavalla selostetaan ruotsiksi, tanskaksi sekä suomeksi.