stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alppila (Oulu)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alppila Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Talvikangas

| Talvikangas |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Talvikangas korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Korvensuoran suuralue
Kaupunginosa nro:  90
Väkiluku:  3 860  31.12.2023
Työpaikkoja:  159 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Hönttämäki, Talvikangas
Talvikangas on uudehko kaupunginosa Oulussa. Valtatien 20 varrella sijaitsevan Talvikankaan eteläisen osan asuinalueen rakentaminen aloitettiin vuonna 2000. Alueen kadunnimistö on talviaiheinen kuten alueen nimikin. Talvikankaan kaupunginosa jakaantuu uudempaan Talvikankaaseen sekä vanhempaan 1970–1980-luvuilla rakennettuun Hönttämäkeen. Kaupunginosassa asuu 3 860 asukasta.
Talvikangas syntyi vuonna 2004, kun Korvensuoraan kuuluneista Talvikankaan ja Hönttämäen osa-alueista muodostettiin oma kaupunginosa. Sitä ennen Oulun virallista kaupunginosajakoa oli muutettu edellisen kerran vuonna 1968.
Osa-alueet > Talvikangas

Pääosin uudempi varsinainen Talvikangas on lähiötyylistä omakotitalo- ja paritaloasumista suosivaa aluetta. Niin sanottu Talvikangas I rakennettiin suurilta osin entisten Wärtön peltojen päälle. Paikkakuntalaiset kutsuivat aluetta "Värtön aavaksi", koska se oli puuton ja avara alue Kuusamontien molemmin puolin. Alue kuului myös laajaan Makkarasuon alueeseen, joka on tunnettu vetisyydestä (vrt. Huonesuo). Vuosien kuivatuksella alue saatiin rakentamiskuntoon. Maapohja on kuitenkin vanhaa merenpohjaa, joka on savista ja siksi erittäin herkkää routimaan talvisin. Alueella on myös muutamia pieniä kerrostaloja. Suurin osa rakennuksista on valmistaloja. Talvikangas laajennee tulevaisuudessa voimakkaasti itään kohti Hiukkavaaraa.
Osa-alueet > Hönttämäki

Hönttämäki sijaitsee varsinaisen Talvikankaan pohjoispuolella mäen päällä, ja on nykyisin Talvikankaan osa-alue. Hönttämäen alue on rakennettu pääasiassa 1970–80-luvuilla, ja rakennuskanta on pääasiassa omakoti- ja rivitaloja. Hönttämäki on tiettävästi saanut nimensä Hönttämäessä erakkona eläneen "Hönttä-Jussin" mukaan. Hönttä-Jussi ja hänen asumuksensa sijaitsivat nykyisen parkkipaikan kohdalla.selvennä Asumus tuhoutui tulipalossa vuonna 1916.
Palvelut

Kaupunginosassa on kaksi päivittäistavarakauppaa, sekä liikerakennus, josta löytyy mm. liikuntakeskus, kampaamo, koirakeskus-koirakylpylä ja pizzeria.
Talvikankaalla on kaksi kaupungin ja kaksi yksityistä päiväkotia. Kouluja on kaksi, joista toinen sijaitsee Hönttämäessä ja toinen Talvikankaalla. Talvikankaan koulussa voi käydä ensimmäisen ja toisen luokan. Talvikankaalle avattiin vuonna 2017 yhtenäiskoulu, jossa koululuokkia on kolmannesta yhdeksänteen luokkaan asti.
Urheilu

Hönttämäellä toimii vuonna 1990 perustettu Hönttämäen Palloseura HÖPS ry. Yhdistyksen tarkoituksena on ylläpitää ja kohottaa yhdistyksen jäsenten fyysistä kuntoa ja terveyttä sekä ylläpitää kiinnostusta muun muassa jalkapalloon, kaukalopalloon ja salibandyyn. Seura on avoinna uusille jäsenille, mutta junioritoimintaa sillä ei ole.
Liikenne

Kaupunginosa rajoittuu lännessä valtatiehen 20.
Kuusamontietä pitkin ajavat paikallisliikenteen linjat 35 ja 36. Talvikankaalta pääsee Parkkisenkankaantietä pitkin Oulun keskustaan linjoilla 9 ja 10.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talvikangas Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Hattivatti

Hattivatteja Naantalin Muumimaailmassa.
Hattivatti
Hattivatit (ruots. hattifnattar) ovat Tove Janssonin luomassa muumimaailmassa esiintyviä hahmoja. Ne ovat valkoisia olioita ja muistuttavat ulkonäöltään lähinnä sienen jalkaa tai aavetta, jonka sivussa on pienet kämmenet. Hattivateilla ei ole suuta eivätkä ne puhu. Vaikka hattivatit esiintyvät lähes kaikissa muumikirjoissa, niistä tiedetään vain vähän. Ne liikkuvat aina suurina laumoina ja kerääntyvät paikkoihin, joihin salama iskee tullakseen sähköisiksi.
Hattivattien pääpiirteet

Ensimmäisen kuvauksen hattivateista antaa Muumimamma ensimmäisessä muumikirjassa Muumit ja suuri tuhotulva (1945):
»(Hattivatit ovat) eräänlaisia pieniä haltijoita, selitti Muumimamma. Enimmäkseen heitä ei näy. Joskus he asustavat ihmisten lattioiden alla, ja iltaisin, kun on hiljaista, heidän kuulee tassuttelevan siellä. Mutta yleensä he vaeltavat ympäri maailmaa, eivät pysähdy mihinkään eivätkä välitä mistään. Hattivateista ei ikinä näe, ovatko he iloisia vai vihaisia, surullisia vai hämmästyksissään. En usko, että heillä on tunteita laisinkaan.» 
(Muumit ja suuri tuhotulva, 2007, s. 15)
Hattivatit vaeltavat suurina laumoina, useimmiten meritse pienillä purjeveneillä, mutta myös maitse. Näkymättömässä lapsessa Muumipapan näkemissä veneissä on aina pariton määrä hattivatteja, mutta toisaalta Muumipeikossa ja pyrstötähdessä tekijän kuvituksessa on kahden, neljän ja kuudenkin hattivatin veneitä. Päättymättömän vaeltamisensa lomassa hattivateilla on tapana kokoontua suurina joukkoina meren saarille.
Hattivatit suhtautuvat kaikkiin muihin olioihin täydellisen välinpitämättömästi, eikä niistä ole normaalisti minkäänlaista vaaraa. Niillä on kuitenkin eräs omalaatuinen piirre: ukonilmalla ne varaavat itseensä sähköä, ja silloin niistä voi saada jopa hengenvaarallisen sähköiskun. Hattivateilla on oma saari, joka sijaitsee merellä jonkin matkaa Muumilaaksosta. Niillä on myös ilmapuntari, jota ne säilyttävät saaren keskellä olevassa pylväässä. Taikurin hattu -kirjassa hattivatit puolustavat ilmapuntariaan aggressiivisesti Hemulilta, joka yritti ottaa sen. Muumilaakson tarinoissa Hemuli vie hattivattien ilmapuntarin, jolloin ne kaikki piirittävät teltan, jossa Muumiperhe ja Hemuli olivat. Muumipeikko palauttaa ilmapuntarin hattivateille ja jo seuraavana aamuna hattivatit ovat lähdössä pois, Nuuskamuikkusen mukaan "jollekin saarelle, josta kenelläkään ei ole pienintäkään aavistusta".
Hattivatit ovat pituudeltaan suurimmillaan noin puolet muumin pituudesta. Ne ovat valkeita ja suippoja, sienen jalkaa muistuttavia olioita, joilla on kaksi käsivarretonta kättä vartalon sivuilla sekä kaksi silmää. Kaikki hattivatit näyttävät täysin samalta, eikä niiden mahdollisista sukupuolisista eroista ole tietoa. Hattivatit lisääntyvät kasvamalla siemenistä, jotka on kylvettävä juhannusyönä. Sitä, mistä hattivattien siemenet tulevat, ei muumikirjoissa kerrota. Hattivatit ovat mykkiä ja kuuroja, näkevät huonosti ja ovat hyvin tyhmiä mutta niiden tuntoaisti on erittäin herkkä, ja niiden kerrotaan ”tuntevan jäsenissään” pyrstötähden kaltaisia luonnonmullistuksia.. Hattivatit ovat myös siitä kummallisia, etteivät ne nuku tai palele koskaan.
Hattivatit Muumilaakson tarinoita -sarjassa

Hattivatit esiintyvät Muumilaakson tarinoita -sarjassa jaksoissa Tervetuloa hattivattien saarelle, Hattivattien salaisuudet, Nuuskamuikkunen lähtee pois, Kadonneet lapset, Primadonna, Luola, Talon maalausta, Muumit muinaisuudessa 1, Aarrekartta, Pikku Myyn lyhyt romanssi, Lohikäärmeen kyyneleitä, Punainen täysikuu, Kultainen valtakunta sekä aiemmin Suomessa esittämättömässä jaksossa Ääni kelon sisällä. Jaksossa Nuuskamuikkunen lähtee pois tosin nähdään vain muutama hattivattien vene merellä ja jaksossa Kadonneet lapset Nuuskamuikkunen kylvää puistoon pienehkön määrän hattivattien siemeniä, joista sitten kasvaa hattivatteja. Muissa jaksoissa hattivatit esiintyvät suurena laumana. Osassa jaksoista, esimerkiksi jaksossa Punainen täysikuu, hattivatit nähdään vain hyvin lyhyesti.
Västerbotten

| Västerbottenin maakunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Pääalue:  Norlanti
Lääni:  Västerbottenin lääni
Pinta-ala:  
 – Maa:  15 097,6 km²
Väkiluku:  212 660
 – Väestötiheys:  14,1 as./km²
Symbolit:  
 – Maakuntakukka:  Kaarlenvaltikka
 – Maakuntaeläin:  Kuovi
 Väkiluvun ja maapinta-alan lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan vuosi 1982. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaarlenvaltikka on Västerbottenin maakuntakukka.
Kuovi on Västerbottenin maakuntaeläin.
Västerbotten (joskus myös suom. Länsipohja, ruots. Västerbotten)  on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Västerbottenin pinta-ala on 15 097,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 212 660 asukasta, joten väestötiheys oli 14,1 asukasta neliökilometriä kohti.
Maakunnan nimi Västerbotten tarkoittaa sananmukaisesti käännettynä "länsipohjaa". Suomessa sijaitsevan Pohjanmaan nimi on ruotsiksi vastaavasti Österbotten, joka merkitsee "itäpohjaa".
Maakunnan suurin kaupunki on Uumaja. Korkein kohta on Åmliden, joka kohoaa 551 metrin korkeuteen.
Historiallinen maakunta

Västerbottenin eli Länsipohjan historiallinen maakunta Ruotsissa ennen vuotta 1809 käsitti myös Ruotsin nykyisen Norrbottenin maakunnan, jota on Ruotsissa alettu pitää omana maakuntanaan vasta Norrbottenin läänin perustamisen jälkeen vuonna 1810, ja siihen kuului vuoteen 1809 myös Tornionlaakson nykyään Suomeen kuuluva osa, jonka Ruotsi tuolloin menetti Venäjälle. Tässä vanhassa, vuotta 1810 edeltäneessä laajuudessaan Länsipohjan historiallinen maakunta ulottui nykyisessä Ruotsissa Pohjanlahden länsirannalla Tornionjoesta Uumajanjoen suun eteläpuolelle. Sen alue nykyisessä Ruotsissa jakautuu Västerbottenin ja Norrbottenin lääneihin.
Kunnat

Bjurholmin kunta
Norsjön kunta
Robertsforsin kunta
Skellefteån kunta
Uumajan kunta
Vindelnin kunta
Vännäsin kunta
Väestönkehitys

| Västerbottenin maakunnan väestönkehitys 1910–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1910 | 1910 |    | 108 972 | 108 972 |
| 1920 | 1920 |    | 120 289 | 120 289 |
| 1930 | 1930 |    | 131 898 | 131 898 |
| 1940 | 1940 |    | 141 898 | 141 898 |
| 1950 | 1950 |    | 151 899 | 151 899 |
| 1960 | 1960 |    | 159 526 | 159 526 |
| 1970 | 1970 |    | 166 396 | 166 396 |
| 1980 | 1980 |    | 180 459 | 180 459 |
| 1990 | 1990 |    | 191 133 | 191 133 |
| 2000 | 2000 |    | 199 302 | 199 302 |
| 2010 | 2010 |    | 211 884 | 211 884 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Lähdeviitteet ovat vuosiluvun perässä.
Väestönkehitys > Väestö lääneittäin

Västerbottenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 212 660 asukasta, jotka kaikki asuivat Västerbottenin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
VisitSweden - Ruotsin matkailun virallinen verkkosivusto – Pohjois-Ruotsi (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Ruotsin maakunnat |
| --- | --- | --- |
| Götanmaa |  Blekinge  Bohuslän  Dalsland  Gotlanti  Halland  Itä-Götanmaa  Länsi-Götanmaa  Skåne  Småland  Öölanti  |  |
| Sveanmaa |  Närke  Södermanland  Taalainmaa  Uplanti  Värmlanti  Västmanland  |  |
| Norlanti |  Gästrikland  Hälsingland  Härjedalen  Jämtland  Lappi  Medelpad  Norrbotten  Västerbotten  Ångermanland  |  |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Västerbotten
Länsipohja eli Västerbottenin historiallinen maakunta Ruotsissa ja Suomessa.
Käännös suomeksi
Vemdalen

| Vemdalen |
| --- | --- |
 Vemdalenin kirkko
 Vemdalen
 Koordinaatit: 62°26′56″N, 13°51′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jämtlandin lääni
Maakunta:  Härjedalen
Kunta:  Härjedalen
Väkiluku (2021):  622
Vemdalen on taajama Härjedalenin kunnassa Jämtlandin läänissä Härjedalenin  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 622 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vemdalen Wikimedia Commonsissa
Hyväntoivonniemi

Hyväntoivonniemi idästä katsottuna.
Hyväntoivonniemi etualalla Kapin niemimaan kärjessä.
Hyväntoivonniemen ja Cape Agulhasin sijainnit.
Hyväntoivonniemi (afrikaansiksi Kaap die Goeie Hoop, engl. Cape of Good Hope) on Kapin niemimaan kärki Etelä-Afrikan tasavallassa noin 50 kilometriä Kapkaupungista etelään.
Afrikan eteläkärkenä usein pidetty Hyväntoivonniemi ei itse asiassa ole sellainen, vaan mantereen eteläisin piste on Cape Agulhas noin 150 kilometriä itäkaakkoon. Hyväntoivonniemeä kutsutaankin muun muassa paikan päällä olevissa kylteissä ”Afrikan lounaiskärjeksi”.
Historiaa

Portugalilainen tutkimusmatkailija Bartolomeu Dias kiersi Hyväntoivonniemen ensimmäisenä eurooppalaisena 1488 ja antoi sille nimen ”myrskyjen niemi”. Portugalin kuningas Juhana II antoi niemelle nimen Hyväntoivonniemi, koska sen löytyminen antoi toivoa Intian meritien löytymisestä.
Niemekkeestä tuli tärkeä välietappi Aasiaan purjehtiville eurooppalaislaivoille.
Myrskyisyys

Hyväntoivonniemen vedet ovat myrskyisiä, sillä sen kohdalla yhdistyvät Intian valtamereltä virtaava lämmin Agulhasinvirta ja Antarktikselta virtaava viileä Benguelanvirta.
Niemekkeen vesillä on tapahtunut monta haaksirikkoa. Joidenkin mukaan niiden pohjalta on syntynyt tarina aavelaiva Lentävästä hollantilaisesta.
Luonto ja maantiede

Niemeke on osa Pöytävuoren kansallispuistoa.
Hyväntoivonniemeltä löytyy fynbos-kasvillisuutta, joka on ainut kasvillisuustyyppi maailmassa, joka sijaitsee vain yhden valtion alueella. Fynbos-kasveihin kuuluvat muun muassa erilaiset kanervat, isokukkainen Etelä-Afrikan kansalliskukka kuningasprotea sekä rooibos- ja honeybush-kasvit, joista valmistetaan Etelä-Afrikalle perinteistä teetä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyväntoivonniemi Wikimedia Commonsissa
Britannian Grand Prix 2023

|  Britannian Grand Prix 2023  |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2023. 

Päivämäärä:  9. heinäkuuta 2023
Rata:  Silverstone Circuit
Sijainti:  Buckinghamshire ja Northamptonshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,891 km
Kilpailun pituus:  52 kierrosta, 306,198 km
Sää:   Pilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Paaluaika:  1.26,720
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Toinen:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Kierrosaika:  1.30,275 (kierroksella 42)
Britannian Grand Prix 2023 (virallisesti Formula 1 Aramco British Grand Prix 2023) oli Formula 1 -kauden 2023 10. osakilpailu, joka ajettiin 9. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Red Bullin Max Verstappen ennen tallikaveriaan Sergio Péreziä ja Williamsin Alexander Albonia.
Toisten vapaiden harjoitusten alkua jouduttiin siirtämään viidellä minuutilla, koska Formula 2 -sarjan aika-ajoissa oli muodostunut kolarivaurioita. Ferrarin Charles Leclercillä oli sähkövika, mikä häiritsi hänen ajamistaan. Verstappen oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein, Ferrarin Carlos Sainz oli toinen ja Albon kolmas.
Leclerc oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein, Albon toinen ja Aston Martinin Fernando Alonso kolmas.
Aika-ajot

Pérezillä oli vaikeuksia renkaidensa lämpötilojen kanssa, minkä vuoksi hän karsiutui aika-ajojen ensimmäisessä osiossa. Verstappenilla puolestaan oli erikoisia tilanteita omalta osaltaan, kun hän kolaroi etusiipensä varikkosuoralla ja hän joutui ohittamaan Mercedeksen Lewis Hamiltonin ajamalla tätä vastaan kilpaa Wellingtonin suoralla päästäkseen ajoissa nopeimmalle aikakierrokselleen. Verstappen ajoi paalupaikalle ennen McLarenin Lando Norrisia ja Oscar Piastria. Alfa Romeo Racingin Valtteri Bottas hylättiin, koska hänen autostaan ei saatu riittävästi polttoainenäytettä.
Kilpailu

Kilpailun lähdössä Norrris ohitti Verstappenin ja Verstappen itse joutui puolustautumaan Piastria vastaan. Verstappen nousi kierrosta myöhemmin takaisin kilpailun johtoon ohittamalla Norrisin avattavan takasiiven avulla. Kärkijoukon takana myös Sainz ja Mercedeksen George Russell osuivat toisiinsa, kun he taistelivat keskenään rengas rengasta vasten Stowe -mutkassa. Pérez ja Haasin Nico Hülkenberg osuivat toisiinsa Loop -mutkassa Pérezin ohitusyrityksen aikana, minkä seurauksena Hülkenberg menetti etusiipensä palan ja hän joutui tekemään aikaisen varikkopysähdyksen.
Alpinen Esteban Ocon oli kilpailun ensimmäinen keskeyttäjä, kun hän joutui ajamaan kierroksen 10 aikana varikolle keskeyttääkseen kilpailunsa. Sääolosuhteiden muutoksen ja Haasin Kevin Magnussenin keskeytyksen aiheuttaman turva-autotilanteen vuoksi tallit tekivät kuljettajilleen erilaisia rengasvalintoja varikkokäynneillä. Ferrarin varikkotaktiikan myötä Leclerc ja Sainz putosivat viimeisille pistesijoille.
Turva-auton poistuttua radalta Verstappen ajoi karkuun muilta kuljettajilta, jolloin Norris joutui puolustautumaan Hamiltonia vastaan. Kilpailun lopussa Alpinen Pierre Gasly ja Aston Martinin Lance Stroll taistelivat pistesijoituksista, minkä vaikutuksesta ensin Stroll ohitti Gaslyn ratarajojen ulkopuolelta ja myöhemmin hän osui tähän aiheuttaen Gaslyn auton jousitusvaurion. Verstappen ajoi kilpailun voittoon, Norris oli toinen ja Hamilton kolmas. Albon ajoi Williamsin juhlakilpailun kunniaksi pisteille sijoittumalla kahdeksanneksi.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Osiot> Q1 | Osiot> Q2 | Osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda RBPT | 1.29,428 | 1.27,702 | 1.26,720 | 1 |
| 2 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 1.28,917 | 1.28,042 | 1.26,961 | 2 |
| 3 | 81 |  Oscar Piastri | McLaren-Mercedes | 1.29,874 | 1.27,845 | 1.27,092 | 3 |
| 4 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.29,143 | 1.28,361 | 1.27,136 | 4 |
| 5 | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 1.29,865 | 1.28,265 | 1.27,148 | 5 |
| 6 | 63 |  George Russell | Mercedes | 1.29,412 | 1.28,782 | 1.27,155 | 6 |
| 7 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.29,415 | 1.28,545 | 1.27,211 | 7 |
| 8 | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 1.29,466 | 1.28,067 | 1.27,530 | 8 |
| 9 | 14 |  Fernando Alonso | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.29,949 | 1.28,368 | 1.27,659 | 9 |
| 10 | 10 |  Pierre Gasly | Alpine-Renault | 1.29,533 | 1.28,751 | 1.27,689 | 10 |
| 11 | 27 |  Nico Hülkenberg | Haas-Ferrari | 1.29,603 | 1.28,896 |  | 11 |
| 12 | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 1.29,448 | 1.28,935 |  | 12 |
| 13 | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 1.29,700 | 1.28,956 |  | 13 |
| 14 | 2 |  Logan Sargeant | Williams-Mercedes | 1.29,873 | 1.29,031 |  | 14 |
| 15 | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-Honda RBPT | 1.29,968 |  |  | 15 |
| 16 | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-Honda RBPT | 1.30,025 |  |  | 16 |
| 17 | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 1.30,123 |  |  | 17 |
| 18 | 21 |  Nyck de Vries | AlphaTauri-Honda RBPT | 1.30,513 |  |  | 18 |
| 19 | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 1.32,378 |  |  | 19 |
| DSQ | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 1.29,798 | Ei aikaa |  | 20 |
107 % aika: 1.35,141
Lähteet:
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda RBPT | 52 | 1:25.16,938 | 1 | 25+1 |
| 2. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 52 | +3,798 | 2 | 18 |
| 3. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 52 | +6,783 | 7 | 15 |
| 4. | 81 |  Oscar Piastri | McLaren-Mercedes | 52 | +7,776 | 3 | 12 |
| 5. | 63 |  George Russell | Mercedes | 52 | +11,206 | 6 | 10 |
| 6. | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-Honda RBPT | 52 | +12,882 | 15 | 8 |
| 7. | 14 |  Fernando Alonso | Aston Martin Aramco-Mercedes | 52 | +17,193 | 9 | 6 |
| 8. | 23 |  Alexander Albon | Williams-Mercedes | 52 | +17,878 | 8 | 4 |
| 9. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 52 | +18,689 | 4 | 2 |
| 10. | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 52 | +19,448 | 5 | 1 |
| 11. | 2 |  Logan Sargeant | Williams-Mercedes | 52 | +23,632 | 14 |  |
| 12. | 77 |  Valtteri Bottas | Alfa Romeo-Ferrari | 52 | +25,830 | 20 |  |
| 13. | 27 |  Nico Hülkenberg | Haas-Ferrari | 52 | +26,663 | 11 |  |
| 14. | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin Aramco-Mercedes | 52 | +27,483 | 12 |  |
| 15. | 24 |  Zhou Guanyu | Alfa Romeo-Ferrari | 52 | +29,820 | 17 |  |
| 16. | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-Honda RBPT | 52 | +31,225 | 16 |  |
| 17. | 21 |  Nyck de Vries | AlphaTauri-Honda RBPT | 52 | +33,128 | 18 |  |
| 18. | 10 |  Pierre Gasly | Alpine-Renault | 46 | Kolari (Stroll) | 10 |  |
| Kesk. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 31 | Moottori | 19 |  |
| Kesk. | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 9 | Öljyvuoto | 13 |  |
Nopein kierros: Max Verstappen (Red Bull Racing-Honda RBPT) 1.30,275 (kierroksella 42).
Lähteet: