stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vehkalampi (Laukaa)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.
Veli Paloheimo

Veli Paloheimo (s. 13. joulukuuta 1967 Tampere) on suomalainen tennispelaaja. Hän voitti tenniksen suomenmestaruuden kaksinpelissä ulkokentillä neljä kertaa ja sisäkentillä kerran sekä nelinpelissä ulkokentillä kaksi kertaa ja sisäkentillä kerran.
Paloheimo pelasi Suomen Davis Cup -joukkueessa vuosina 1986–1992 lukuun ottamatta vuotta 1991. Hän oli parhaimmillaan vuoden 1990 lokakuussa maailmanlistalla sijalla 48, joka on kolmanneksi paras suomalaispelaajan saavuttama sijoitus, parempaan ovat pystyneet vain Jarkko Nieminen ja Emil Ruusuvuori. Tenniksen Grand Slam -turnauksissa paras saavutus on pääsy neljännelle kierrokselle Australian avoimissa. Paloheimo ei voittanut urallaan yhtäkään ATP-turnausta.
Kotimaan kenttien jäähyväisottelun Paloheimo pelasi kesällä 2003, mutta vielä vuonna 2005 hän pelasi tennistä Saksan alueliigassa, joka on maan kolmanneksi korkein sarjataso. Aktiiviuran jälkeen Paloheimo on toiminut tennisopettajana ja tenniskommentaattorina Eurosportille ja Urheilukanavalle. Paloheimo toimii Tampere Openin kilpailunjohtajana. Paloheimo aloitti Tampereen Tenniskeskus Oy:n toimitusjohtajana 1. joulukuuta 2008.
Rock-yhtye Brother Firetribe on nimetty Veli Paloheimon mukaan.
Vahur Afanasjev

| Vahur Afanasjev> Vahur Laanoja |
| --- | --- |
 Afanasjev vuonna 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1979 Tartto, Viro
Kuollut: 11. toukokuuta 2021 (41 vuotta)
Ammatti:  kirjailija, säveltäjä, elokuvantekijä
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Serafima ja Bogdan (2017)
Tyyli:  runous, romaanit
Vahur Afanasjev (oikealta nimeltään Vahur Laanoja; 24. elokuuta 1979 Tartto – 11. toukokuuta 2021) oli virolainen kirjailija, säveltäjä ja elokuvantekijä.
Elämä ja ura

Afanasjevin isä oli matemaatikko, mutta myös innokas lukija, ja Afanasjev sai kiinnostuksen kirjallisuuteen lapsuudenkodistaan. Teini-ikäisenä hän alkoi kirjoittaa runoja, ja sai vuonna 1998 niitä julkaistuksi virolaiseen kirjallisuuslehti Vikerkaareen. Afanasjev opiskeli kauppatieteitä Tarton yliopistossa. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa Kandiline maailm (Neliskulmainen maailma) julkaistiin vuonna 2000 ja ensimmäinen romaani Kastraat Ontariost (Eunukki Ontariosta) vuonna 2005. Kirjailijanuransa alussa ennen läpimurtoaan hän teki töitä toimittajana, mainosalalla ja julkishallinnossa, sekä viisi vuotta Euroopan unionin palveluksessa Brysselissä. Hänen Brysselin-vuosistaan kirjoittama matkakirjansa Minu Brüssel voitti matkailulehti Go Reisiajakirin parhaan matkakirjan palkinnon vuonna 2011.
Suurta menestystä sai hänen vuonna 2017 ilmestynyt historiallinen romaaninsa Serafima ja Bogdan, jossa seurattiin Peipsijärvellä asuvan vanhauskoisen kyläyhteisön elämää toisen maailmansodan lopusta Neuvostoliiton hajoamiseen. Kirja voitti Viron Kirjailijaliiton romaanipalkinnon ilmestymisvuonnaan.
Kirjoittamisen ohella Afanasjev sävelsi elektronista musiikkia ja kirjoitti sanoituksia muille artisteille. Elokuva-alalla hän teki kokeellisia lyhytelokuvia esimerkiksi Microsoft PowerPointin avulla, sekä dokumentteja, kuten Rong Way:n, joka kertoi junamatkasta Brysselistä Tallinnaan.
Afanasjev kuoli  41-vuotiaana toukokuussa 2021. Marraskuussa samana vuonna ilmestyi postuumisti hänen viimeinen runokokoelmansa Tuulevaiksed aastad.
Teokset

Runokokoelmat
Kandiline maailm, 2000
Kaantega viin, 2004
Katedraal Emajões, 2006
Eesti vaarao, 2013
Kuidas peab elama, 2014
Tünsamäe tigu, 2015
Hõbehundi laulud, 2020
Tuulevaiksed aastad, 2021
Romaanit
Kastraat Ontariost, 2005
Kosmos, 2008
Serafima ja Bogdan, 2017
Vanadzor

| Vanadzor Վանաձոր |
| --- | --- |

 fiVanadzor 
 40°48′40″N, 44°29′06″E 
Valtio:  Armenia
Maakunta:  Lorri
Väestö
Väkiluku (2011):  86 199
 vanadzor.am 
Vanadzor (arm. Վանաձոր) on Lorrin maakunnan pääkaupunki Armenian pohjoisosassa Pambakjoen laaksossa. Kaupungin väkiluku oli 107 394 (2001) ja 86 199 (2011). Se on kolmanneksi suurin kaupunki Armeniassa.
Kaupunki sijaitsee jo tuhansia vuosia asutulla seudulla. Kaupungin koillisosasta on löydetty kivikautisen asutuksen (noin 3 000 eaa.) jäänteitä. Kaupungista on löydetty myös pronssikauden kivinen sarkofagi (11.–8. vuosisadalta eaa.). Kaupunki sai nimensä luultavasti 1200-luvulla; nimi johtui läheisen mäen mustasta kirkosta. Kaupunki tunnettiin tsaarin aikaan turkkilaisella nimellä Karakilisa (Ղարաքիլիսա, Караклис; musta kirkko), ja neuvostovuosina 1935–1992 se oli nimetty Sergei Kirovin mukaan Kirovakaniksi.
Kaupunkia pidetään pittoreskinä ja maisemia luonnonkauniina, vaikka osin sen ilmettä hallitsee suuri kemiallinen tuotantolaitos. Hasan-kaani tuhosi kaupungin perinpohjaisesti Venäjän–Persian sodan aikana 1826. Rautatien avautuminen 1899 edesauttoi kaupungin kehittymistä. Kaupungin läheisyydessä käytiin toukokuussa 1918 Karakilisan taistelu, jossa kenraali Tovmas Nazarbekianin joukot puolustivat menestyksekkäästi seutua maahan tunkeutunutta Turkin armeijaa vastaan muutamaa päivää ennen Sardarapatin ratkaisutaistelua. Taistelun muistopaikalla olevan kirkon raunioihin, jotka sijaitsevat kaksi kilometriä kaupungin länsipuolella Spitak–Vanadzor-valtatien pohjoispuolella, on pystytetty pieni pyhäkkö.
Melko lähellä kaupunkia samassa Lorrin maakunnassa sijaitsee maailmanperintöluettelon kohde, joka koostuu Haghpatin ja Sanahinin kylien luostareista. Seudulla on myös runsaasti muita tutustumisenarvoisia luostareita ja kirkkoja.
Kuvia

Kaupunki laaksossa, läheiseltä kukkulalta nähtynä.
Gharakilisan Jumaläidin kirkko ("musta kirkko").
Gharakilisan Jumaläidin kirkon sisäänkäynti.
Pyhän Grigori Narekatsilaisen (Grigor Narekatsi) katedraali.
Neitsyt Marian ortodoksinen kirkko.
kaupungintalo.
maakuntahallinnon rakennus.
Taidemuseo.
Kulttuuritalo.
Univermag-tavaratalo ympäristöineen.
Rautatieasemaa ja ratapihaa.
Teollisuusaluetta.
Koristeltuja paikallisia hedelmiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanadzor Wikimedia Commonsissa
Vesa Lamminen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 13. kesäkuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Pori, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 cm
Seura
Seura: MäKi
Pelinumero: 22
Junioriseurat
1990–1992: PiTU
1993–1999: Jazz
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–1999 | Jazz | 7 | (0) |
| 1998 | → Sporting (laina) | 6 | (0) |
| 1999 | → P-Iirot (laina) | 7 | (1) |
| 2000 | MuSa | 20 | (1) |
| 2001 | Jazz | 8 | (0) |
| 2002–2003 | PoPa | 21 | (13) |
| 2003 | TPV | 7 | (6) |
| 2004 | SoVo | – | (3) |
| 2004–2005 | PoPa | 16 | (11) |
| 2006–2007 | PoPaMukava | – | (15) |
| 2009–2012 | PiTU | – | (14) |
| 2016– | MäKi | 7 | (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 6. heinäkuuta 2017.
Vesa Lamminen (s. 13. kesäkuuta 1979 Pori) on suomalainen jalkapalloilija ja futsalpelaaja.
Lamminen pelasi FC Jazzissa yhteensä 15 Veikkausliigan ottelua kausina 1998, 1999 ja 2001. Maaleja hän ei otteluissa tehnyt. Lammisen ensimmäinen liigaottelu oli 3. toukokuuta 1998 pelattu FC Jazz–FF Jaro, joka päättyi 0–0.
Lisäksi hän pelasi Ykköstä Pallo-Iiroissa kaudella 1999 ja Musan Salamassa kaudella 2000. Lamminen Kakkosta Porin Palloilijoissa ja Tampereen Pallo-Veikoissa kausilla 2002–2003 sekä 2005. Vuosina 2006–2007 Lamminen edusti PoPan reservijoukkue PoPaMukavaa. Vuosina 2009–2012 hän pelasi PiTUssa.
Lamminen on pelannut myös Futsal-liigaa Porin Palloilijoissa. Hän voitti Satakunnan piirin Futsal-palkinnon kaudella 2004–2005.
Aiheesta muualla

Vesa Lamminen UrheiluSuomi.com-sivustolla
Uusiutuva energia Tanskassa

Uusiutuva energia Tanskassa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista Tanskassa.
Tuulivoimaa Tanskassa
Tuulivoima

Tuulivoiman osuus Tanskan sähköstä oli 21,3 % vuonna 2007.
Tanskassa on eniten tuulivoimaa henkeä kohti (576 kW 1000 henkeä kohti). Suomessa oli 21 kW 1000 henkeä kohti vuonna 2007.  Vestas on johtava tuulivoimayritys. Sen osuus markkinoista maailmassa oli 22,8 % vuonna 2007.
Aurinkolämmitys

Marstal kaupungissa on Tanskan suurin aurinkolämmitys aluelämpökeskuksessa (18 300 m2 keräyspinta-ala ja 2 000 m3 lämpöä keräävä vesisäiliö). Aurinkojärjestelmässä energian tuotantohinnaksi on laskettu 0,036 €/kWh.
ESTIF mukaan Tanska tuotti aurinkolämpöä 270 MWt vuonna 2007. Lisäasennukset olivat 16 MWt vuonna 2007. ESTIF laskee hyötysuhteella 1 m2 keräyspinta-alaa vastaa 0,7 kWt lämpöenergiaa. Kypros on ylivoimaisesti johtava aurinkolämmityksessä. Kyproksella aurinkolämmitystä oli vuonna 2007 asukasta kohti kymmenkertaisesti Tanskaan verrattuna, mutta vain kaksinkertaisesti Itävaltaan verrattuna. Vuonna 2007 Tanskassa oli aurinkolämmitystä asukasta kohti 63 % verrattuna. Suomessa aurinkolämmitystä oli asukasta kohti 4 % Saksaan verrattuna.
Alueet

Frederikshavn tavoite on 100 % uusiutuvaa energiaa vuoteen 2015 mennessä. YLE:n uutisten mukaan vuonna 2008-9 osuus oli 24 %.
Samsø:n saari tuottaa kaiken sähkönsä tuulivoimalla. Kööpenhamina aikoo vähentää hiilidioksidipäästöjään 20 % vuoteen 2015 mennessä ja olla hiilineutraali vuonna 2025. Suunnitelmassa kaikki sähkö tuotetaan tuulivoimalla.
Vekkaa

| Vekkaa |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°44′36″N, 24°32′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskupuro:  puro Kodantakaiseen 
Järvinumero:  14.673.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  195,8 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  1,448 km  
Pinta-ala:  6,051 ha  
Tilavuus:  0.000085 km³ 
Keskisyvyys:  1,4 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVekkaa 
Vekkaa  on Keski-Suomessa Karstulassa  Aution lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 84 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 195,8 metriä mpy.
Veksariipi

| Veksariipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°44′24″N, 24°27′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  67.936.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95 m  
Rantaviiva:  0,707 km  
Pinta-ala:  2,733 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVeksariipi 
Veksariipi , tai pelkästään Riipi , on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Miekojärven alueella (67.93), jonka Lampsijoen valuma-alueeseen (67.936) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy.
Vampires Everywhere!

| Vampires Everywhere! |
| --- | --- |
 Vampires Everywhere vuonna 2012.
Tiedot
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  post-hardcore, metalcore, industrial metal, alternative metal, shock rock, goottimetalli, horror punk
Kotipaikka:   Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Michael Orlando, laulu   DJ Blackard, kitara   Frankie Sil, basso   J. J. Gun, rummut  
Entiset jäsenet:  David Hernandez Alexander Hernandez Zak Dunn Jason Shaffer Philip Anthony Aaron MartinAdam Vex (kiertuejäsen) Miles Roger (kiertuejäsen) Chris Paterson
Levy-yhtiö:  Hollywood Waste, 2010–   Century Media, 2010  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vampires Everywhere! on yhdysvaltalainen rock- ja screamo-tyylistä musiikkia soittava yhtye, joka on kotoisin Kaliforniasta, Hollywoodista. He ovat julkaisseet yhden EP:n, Lost in the Shadows (2010), sekä kaksi albumia: Kiss the Sun Goodbye (2011) ja Hellbound and Heartless (2012).
Jäsenet

Michael "Vampire" Orlando – laulu
DJ "Black" Blackard – kitara
Frankie Sil – basso
Joshua "J.J. Gun" Ingram – rummut
Diskografia > Albumit

Kiss the Sun Goodbye (2011)
Hellbound and Heartless (2012)
Ritual (2016)
Diskografia > Singlet/EP:t

2010: Lost in the Shadows
2010: Undead Heart
2012: Drug of Choice
2012: I Can't Breathe
2014: "Lies Spread Like Fire"
2014: "Until I Bleed"
2014: "The Killing Lights"
2016: "Take Me to Church" (Hozier Cover)
Aiheesta muualla

/ Vampires Everywhere! Facebookissa
Urheilulehti

| Urheilulehti |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  urheilu
Kustantaja:  Sanoma Media Finland Oy
Julkaisija:  Sanoma Media Finland Oy
ISSN:  ISSN 0355-6085
Perustettu:  1898
Päätoimittaja:  Johanna Lahti
Kotikunta:  Helsinki
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  A4
Ilmestymistiheys:  52 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Urheilulehti on suomalainen urheiluaiheinen viikkolehti. Se on maailman toiseksi vanhin yhä ilmestyvä urheilulehti italialaisen La Gazzetta dello Sportin jälkeen.
Historia

Suomen Urheilulehden perustivat Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen opettaja Ivar Wilskman (ensimmäinen päätoimittaja), Albin Järvinen, Volmari Kanninen, Väinö Kahilainen, Ernst Lampén, A.H. Petander ja Janne Sjögren. Perustettavassa lehdessä päätettiin käsitellä voimistelua, miekkailua, metsästystä, kynologiaa (koiraurheilua), purjehdusta, soutua, hiihtoa, luistelua, pyöräilyä, hevosurheilua ja matkailua.
Lehden ensimmäinen numero ilmestyi maaliskuussa 1898. Ensimmäisessä numerossa päätoimittaja Wilskman kirjoitti: ”Suomen urheilijat ovat jo kauan tunteneet Suomen Urheilulehden tapaisen aikakauslehden puutetta, lehden, joka tasapuolisesti käsittelisi kaikkia urheilun aloja eli siis urheilua yleensä.”
Lehden kutsumanimi on Urheilulehti.
Urheilulehden tekijäkuntaan on yli sadan vuoden aikana kuulunut useita tunnettuja yhteiskunnallisia vaikuttajia ja urheilutoimittajia. Myös Suomen tasavallan pitkäaikainen presidentti Urho Kekkonen kirjoitti aktiivisesti lehteen 1920- ja 1930-luvulla, kunnes hän riitautui lehden silloisen toimituksen kanssa. Lehden päätoimittajina ovat toimineet Ivar Wilksmanin lisäksi muun muassa Lauri Pihkala, Harri Eljanko, Martti Jukola,  Arto Teronen[lähde? ] , Jukka Rönkä, ja vuosina 2017–2019 Tapio Sadeoja.. Vuodesta 2019 lähtien päätoimittajana on toiminut Johanna Lahti
Urheilulehteä kustantaa Sanoma Media Finland Oy, joka osti Urheilulehden kesällä 2017. Lehti ilmestyy torstaisin 52 kertaa vuodessa. Toukokuussa 2017 Sanoma Media Finland osti Urheilulehden A-lehdiltä ja yhdisti sen omaan Urheilusanomat-lehteensä muodostaen uuden urheilumedian.
Levikki ja lukijamäärä

Urheilulehden levikki oli vielä vuonna 1997 vain 10 471 kappaletta. Alimmillaan se oli käynyt jopa 6 000 kappaleessa. A-lehtien ostettua lehden myös levikki nousi. Vuonna 2010 levikki ylsi 36 000 kappaleeseen mutta laski viittä vuotta myöhemmin alle 25 000.
Lehden keskimääräisen numeron lukijamäärä vuonna 2018 oli 115 000.
Kustantajat

| --- | --- |
 Ivar Wilskman 1898–1908  Arvo Vartia & Lauri Pihkala & Väinö Tiiri 1908–1911  Amos Anderson 1911–1912  Urheilijain Kustannus Oy 1912–1918  Otava Oy 1918–1922  SVUL 1922–1930  Suomen Urheilulehti Oy 1930–1942 :  Palloliitto 1942–1950  SVUL 1950–1991  Lehtisepät Oy 1991–1997  Suomen Urheilulehti Oy 1997–1999  Wellmedia Oy 1991–2001  A-lehdet 2001–2017  Sanoma Media Finland 2017–
Päätoimittajat kautta aikain

| --- | --- |
 Ivar Wilskman 1898–1908  Arvo Vartia 1908–1913  Kaarlo Soinio 1913–1917  Toivo Aro 1917–1918  Lauri Pihkala 1918–1925  Väinö Teivaala 1925–1926  Lauri Santala 1927–1930  Martti Jukola 1930–1936  Hugo Valpas 1936–1940  Jori Ilanko 1940–1942  Harri Eljanko 1942–1950  Paul Sirmeikkö 1951–1965 :  Aaro Laine 1966–1971  Risto Taimi 1971–1973  Risto Forss 1973–1975  Risto Kurunmäki 1975–1976  Jouni Vilermo 1976–1980  Antti O. Arponen 1980–1981  Arto Teronen 1981–1993  Lauri Karppinen 1993–2000  Kai Kyllönen 2000  Markku Tuhkanen 2000–2001  Jukka Rönkä 2001–2017  Tapio Sadeoja 2017–2019  Johanna Lahti 2019–
Aiheesta muualla

Urheilulehden kotisivut
Urheilulehden vuosikerrat 1898–1910 digitoituna. Kansalliskirjasto.
Vigilant

Vigilant voi tarkoittaa seuraavia:
Vickers Vigilant, panssarintorjuntaohjus
HMS Vigilant (1745), 60-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Vigilant (1755), kuunari
HMS Vigilant (1774), 64-tykkinen Intrepid-luokan kolmannen luokan linjalaiva
HMS Vigilant (1777), varastolaiva
HMS Vigilant (1793), 6-tykkinen kutteri
HMS Vigilant (1803), kuunari
HMS Vigilant (1806), kuunari
HMS Vigilant (1821), kutteri
HMS Vigilant (1856), tykkivene
HMS Vigilant (1871), siipiratasalus
HMS Vigilant (1900), hävittäjä
HMS Vigilant (R93), V-luokan hävittäjä
HMS Vigilant (1975), partiovene
HMS Vigilant (S30), Vanguard-luokan sukellusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Vigilant”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Varpuset (elokuva)

| Varpuset |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Heidi Köngäs
Käsikirjoittaja:  Liisamaija Laaksonen
Tuottaja:  Anna-Maija Eräkangas
Kuvaaja:  Arto Kaivanto
Leikkaaja:  Lena Paersch
Lavastaja:  Anu Maja
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  YLE Draama 2005
Ensi-ilta:  26. joulukuuta 2005
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varpuset on suomalainen TV-elokuva joka sai ensi-iltansa YLE TV1:n:n Kotikatsomossa 26. joulukuuta 2005.
Varpuset on balladinomainen elokuva kahdesta sisaresta, joista toinen on alkoholisti. Sisarukset eivät ole olleet tekemisissä toistensa kanssa enää vuosiin. Anja elää Berliinissä poikansa kanssa, Ella liikkuu Helsingissä juoppojengeissä. Äidin kuolema vetää sisaret taas yhteen.
Vuoden 2005 Venla-gaalassa Varpuset oli ehdolla parhaaksi tv-elokuvaksi. Miitta Sorvali oli ehdolla parhaaksi naisnäyttelijäksi Anja Müllerin roolista.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Miitta Sorvali  | … |  Anja Müller   |
|  Sara Paavolainen  | … |  Ella Varpunen   |
|  Reino Nordin  | … |  Jyrki Müller   |
|  Liisamaija Laaksonen  | … |  Kike   |
|  Esko Salminen  | … |  Kessu   |
|  Reidar Palmgren  | … |  Pappi   |
|  Ritva Koskensuu  | … |  juoppokaveri   |
|  Jukka Juolahti  | … |  juoppokaveri   |
|  Tarja Siimes  | … |  juoppokaveri   |
|  Juha Hirvonen  | … |  juoppokaveri   |
|  Rauno Ahonen  | … |  juoppokaveri   |
|  Antti Merilehto  | … |  juoppokaveri   |
|  Seppo Seppälä  | … |  juoppokaveri   |
|  Anna-Maija Valonen  | … |  myyjätär   |
|  Kaija Pakarinen  | … |  sairaanhoitaja   |
Lähde:
Näyttelijät > Muita tuotantoon osallistuneita

Dramatisointi: Kirsi Porkka

Pukusuunnittelu: Satu-Marja Nygren

Äänisuunnittelu: Ari-Pekka Heikkinen

Lähde:
Aiheesta muualla

Yle Areena: Varpuset
Varpuset Elonet.
Varpuset Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Leffatykki - Varpuset
Vehkalampi (Mäntyharju, Nurmaa)

| Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°17′36″N, 26°40′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  Vehkaoja Hietaseen 
Järvinumero:  14.915.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,8 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,805 km  
Pinta-ala:  3,647 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkalampi 
Vehkalampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Nurmaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä mpy.
Venepakolainen

Vietnamilaisia venepakolaisia 1984
Venepakolainen on 1970-luvun lopussa kielenkäyttöön tullut nimitys, jolla kuvataan Vietnamista paenneita henkilöitä, joista monet kuuluivat maan kiinalaisvähemmistöön ja pakenivat veneillä.
Venenosaurus

| Venenosaurus> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Sauropodomorpha
Osalahko::  Sauropodit Sauropoda
Heimo::  Brachiosauridae
Suku::  Venenosaurus
Laji::  dicrocei
Kaksiosainen nimi
 Venenosaurus dicrocei  Tidwell, Carpenter & Meyer, 2001 
Katso myös
   Venenosaurus Wikispeciesissä   Venenosaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Venenosaurus oli hirmuliskoihin kuuluva suku, joka eli liitukaudella. Siihen kuuluva laji oli V. dicrocei. Suvun lajit olivat noin 10 metriä pitkiä. Ne olivat kasvissyöjiä, jotka ulottuivat syömään myös puiden latvustossa olevia lehtiä. Venenosaurus lienee ollut paljolti samankaltainen kuin Cedarosaurus ja Aeolosaurus. Venenosauruksen jäänteitä on löydetty Utahista, Yhdysvalloista. Venenosauruksesta on löydetty epätäydelliset luurangot aikuisesta ja nuoresta yksilöstä.
Vehkalampi (Mäntyharju, Lyytikkälä)

| Vehkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°24′10″N, 27°01′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.972.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,5 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,564 km  
Pinta-ala:  1,155 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkalampi 
Vehkalampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Lyytikkälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,5 metriä mpy.
Vanessa Quai

Vanessa Diandra Sally Ann Kiristiana Quai (s. 13. heinäkuuta 1988, Port Vila) on vanuatulainen gospellaulaja, jolla on myös fidžiläisiä sukujuuria. Gospelin lisäksi hän on laulanut myös R’n’B- sekä popmusiikkityylillä. Hän on esiintynyt kotimaansa lisäksi Uudessa-Kaledoniassa, Salomonsaarilla, Papua-Uudessa-Guineassa, Australiassa, Kanadassa, Egyptissä ja Romaniassa. Quai teki Pray-nimisen yhteislevytyksen salomonsaarelaisen laulaja-lauluntekijä Blanc.O:n kanssa vuonna 2019 ja levyn tuotti Quain veli Tito Quai Port Vilan Harvest Studiolla. Vuonna 2021 hän esiintyi australialaisen ABC-radiokanavan ohjelmassa Island Music.
Quai voitti 12-vuotiaana ensimmäisen palkinnon Egyptissä järjestetyssä kansainvälisessä lasten laulukilpailussa.
Diskografia

To Aitape With Love (1998)
Beautiful Pacific Islands (2000)
The Untouched Paradise (2001)
Pacifika (2003)
Promise (2005)
Aiheesta muualla

Tietoa Pacific Islands Radion sivustolla (englanniksi)
Veli Orava
Kirjallisuutta

Erkki Paavolainen : Oravan tehtaat: piirteitä 30-vuotisesta toiminnasta. Oravan tehtaat 1957