Lutakko
Luettelo Lutakon teistä ja kaduista

Schaumanin puistotie kulkee alueen lävitse eteläpohjoissuunnassa. Tie on nimetty vaneritehtaan alueelle perustaneen vuorineuvos Wilhelm Schaumanin (1857–1911) mukaan. Suurelta osalta puiden reunustama tie alkaa Satamakadusta ja jatkuu Rantaväylän ja junaradan yli muuttuen kaupunginosan rajalla Heikinkaduksi.
Satamakatu kulkee alueen lävitse luode–kaakko-suunnassa ja jakaa niemen satamaan ja muuhun rakennettuun alueeseen. Satamakatu alkaa Rantaväylästä ja jatkuu Kuokkalan sillan saavutettuaan Siltakatuna. Satamakadun osuus oli vuoteen 2005 asti osa Siltakatua, mutta talojen numeroinnin selkeyden vuoksi, osuus jaettiin omaksi kadukseen. 2011–2012 Satamakatua laskettiin osittain niin, että kevyt liikenne pääsee ylittämään tien esteettä ja entisestä Messukadusta ja Satama-aukiosta muodostuu yhtenäinen Paviljonkiaukio.
Lutakonaukio, joka ehdittiin hetken aikaa tuntea myös Paviljonkiaukiona, sai nimensä, kun Messukatu-niminen katuosuus muutettiin vuosien 2011–2012 aikana tapahtuma-aukioksi. Tätä ennen tieosuus oli nimeltään Schaumaninkatu ja ennen Paviljongin rakentamista se kulki Lutakon lävitse. Paviljonkiaukio, joksi aukio haluttiin aluksi nimetä, viittaa messu- ja kongressikeskus Jyväskylän Paviljonkiin. Lutakonaukio alkaa Paviljongin edessä olevalta Messutorilta ja yhdistyy Satamakadun ylittävän kevyenliikenteen kannen kautta satamaan. Viimeisimmän nimenmuutoksen myötä aikaisemmin Satama-aukioksi nimetty alue liitettiin yhdistettiin Paviljonkiaukioon, ja lopulta kansalaisvastarinnan ansiosta koko alueen nimeksi tuli toukokuussa 2012 Lutakonaukio. Lutakonaukion laidalla sijaitsevan Tanssisali Lutakossa toimiva Jelmu ry kieltäytyi käyttämästä Messukatu-osoitetta ja ilmoitti Lutakonaukion nimeämiseen saakka viralliseksi osoitteekseen Schaumaninkatu 3.
Piippukatu viittaa kadun varrella olevaan 65 m korkeaan punatiiliseen savupiippuun, joka on säilytetty maamerkkinä ja muistona alueen tehdastoiminnasta. Jyväskylän ammattikorkeakoulun Lutakon kampuksen rakennukset sijaitsevat Piippukadulla.
Piippukuja on Piippukadun kapeampi asukasliikenteelle tarkoitettu jatke.
Fortunakuja on saanut nimensä Juho Jussilan leikkikalutehtaan tunnetusta Fortuna-lautapelistä, kadun muoto muistuttaa puolikasta pelilautaa. Lelutehdas toimi Lutakossa vuosina 1935–1986.
Uno Savolan katu on saanut nimensä Oy Wilhelm Schauman Ab:n vuonna 1951 nimetyn toimitusjohtajan mukaan. Katuosuus on uusin Lutakon alueelle avattu katu.
Blomstedinkatu on saanut nimensä alueen ensimmäiset vaneritehdasrakennukset suunnitelleen arkkitehti Yrjö Blomstedin mukaan. Vanhan tehdasrakennuksen osia suurine koristelasi-ikkunoineen on kunnostettu osaksi Blomstedinkadun ja Schaumanin puistotien kulmauksessa olevaa punatiilirakennuksen päätyä. Yrjö Blomsted kuoli Jyväskylässä 1912, eli samana vuonna kuin vaneritehdastoiminta alkoi Lutakossa.
Kiramo tarkoittaa nostolaitetta, jolla uitetut tukit nostetaan maalle pinottavaksi tai edelleen sahauslinjalle. Kiramo on pohjoisin Schaumanin puistotiestä eroavista asuinkaduista, jotka päättyvät Jyväsjärven rantaan.
Varppaaja on tukkilauttojen hinaukseen uitossa käytetty höyrylaiva. Varppikelaan vaijerilla kiinnitetty satojen kilojen painoinen varppiankkuri vietiin ensin uittoreitillä jopa kilometrien päähän, jonka jälkeen laiva palasi tukkilautan luo ja kiinnittyi lauttaan kaulastaan. Tämän jälkeen höyrykoneen pyörittämä vinssi alkoi vetää vaijeria takaisin kelalle, hinaten varppaajan ja tukkilautan ankkuripisteeseen. Uittonopeus varppaajan avulla oli n. 2 km/h. Viimeinen varppaajan avulla tehty hinausmatka Päijänteen yli tehtiin 1962.
Vaneritori viittaa alueella olleen tehtaan päätuotteeseen. Kadunnimen loppuosa on luultavasti viittaus Vaneritorin lenkkimäisen muodon muodostamaan laajempaan aukioon. Ennen rantaviivan suoristamista Vaneritorin kohdalla sijaitsi vaneritehtaan järvihautomo, eli lahdeke, jossa kuusi- ja koivutukkeja pehmennettiin kuumalla vedellä sorvausta varten.
Viilukuja viittaa tukista sorvaamalla erotettuun viiluun eli ohueen levyyn, joka on vanerin perusosa. Lutakonpuiston pohjoisreunaa myötäilevä Viilukuja on tarkoitettu vain kevyen liikenteen käyttöön; ajo Viilukujan pihoille ja paikoitusalueille tapahtuu Vaneritorin kautta.
Laani tarkoittaa puutavaran lastauspaikkaa tai kenttää. Laani sijaitsee Lutakonpuiston eteläreunalla.
Sorvaamo viittaa vaneritehtaan osastoon, jossa viiluaines erotettiin määrämittaan sahatuista tukeista sorvin avulla.
Purilas tarkoittaa ohutta puukapulaa, joka jää jäljelle tukista, josta on sorvattu käyttökelpoinen vaneriviilu. Lutakossa purilaat hyötykäytettiin aluksi polttoaineena ja 1957 alkaen lastulevyjen raaka-aineena.
Jontikka tarkoittaa kapeaa viilusuikaletta, jollaisia yhteenliimaamalla koostetaan vaneriarkkeja. Sana jontikka on todennäköisesti peräisin englannin kielen liitosta tarkoittavasta joint-sanasta, josta se on omaksuttu puunjalostuksen slangisanaksi. Jontikka on eteläisin Schaumanin puistotiestä eroavista asuinkaduista, jotka päättyvät Jyväsjärven rantaan. Jontikka tarkoittaa myös penistä, ja siksi jotkut pitivät kadunnimenä Jontikkaa sopimattomana. Vaihtoehtona Jontikka-nimelle esitettiin nimeä Vasikkasaaren kuja. Vasikkasaari oli saari Lutakon edustalla kunnes järvenlaskussa kasvoi rantaviivaan kiinni. Keskisuomalainen otsikoi tästä ”Jontikasta kaksimielinen kadunnimi Lutakkoon?”