stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Violettisapelikolibri

| Violettisapelikolibri |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Sapelisiipikolibrit Campylopterus
Laji::  hemileucurus
Kaksiosainen nimi
 Campylopterus hemileucurus  (Deppe, 1830) 
Katso myös
   Violettisapelikolibri Wikispeciesissä   Violettisapelikolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Violettisapelikolibri (Campylopterus hemileucurus) on keskiamerikkalainen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue ulottuu Meksikon eteläosista Keski-Amerikkaan Panaman länsiosiin. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Ferdinand Deppe kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1830. Auktoriksi mainitaan myös Ferdinandin veli Wilhelm Deppe.
Maniokki

| Maniokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Maniokit Manihot
Laji::  esculenta
Kaksiosainen nimi
 Manihot esculenta  Crantz 
Katso myös
   Maniokki Wikispeciesissä   Maniokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maniokki eli kassava eli  tapioka (Manihot esculenta) on tyräkkikasveihin kuuluva puolipensas, joka kasvaa viisi metriä korkeaksi ja kukkii syyskuusta marraskuuhun. Maniokki on kotoisin Etelä-Amerikasta.
Maniokkia on viljelty ainakin 5 000 vuotta. Portugalilaiset toivat maniokin Länsi-Afrikkaan 1500-luvulla, minkä jälkeen se levisi nopeasti päiväntasaajan eteläpuolella. Sri Lankaan kasvi tuotiin 1786 ja Jaavalle 1835.
Maniokki tekee 30–60 cm pitkiä mukuloita, joissa on runsaasti tärkkelystä, mutta vain vähän proteiinia. Mukulat eivät ole sellaisinaan syömäkelpoisia, vaan osa lajikkeista on ennen ravinnoksi käyttöä keitettävä, osa vaatii teollisen käsittelyn. Elintarviketeollisuuden sivutuotteena syntyneestä kasvijätteestä voidaan valmistaa myös asetonia ja etanolia.
Koska maniokin viljely ei vaadi pistokkaita lukuun ottamatta ulkopuolisia panoksia, maniokkilajikkeiden jalostusta ja uusien maanviljelykseen sopivien lajikkeiden onnistunutta levittämistä läntiseen ja eteläiseen Afrikkaan on sanottu yhdeksi "nykyajan menestystarinoista". Kun kasvanut maniokin tuotanto on ylittänyt paikallisen tarpeen, sen toimittaminen muualle on synnyttänyt uusia työpaikkoja jalostus- ja kuljetusyrityksissä.
Maniokki ravintona

Suuri osa maailman väestöstä, erityisesti tropiikissa, käyttää maniokkia pääasiallisena ravintonaan. Mukuloista voidaan valmistaa jauhoja ja ryynejä, joita kutsutaan tapiokaksi. Keitettyä maniokkia käytetään perunan tapaan, ja tapiokalla voi korvata esimerkiksi vehnäjauhoja.
Maniokkia voi myös hapattaa, jolloin siitä häviävät sen sisältämät haitalliset aineet. Maniokkia ei saa syödä raakana sen sisältämän sinihapon vuoksi, jota voi myös jäädä ruokaan, jos se valmistetaan väärin. Afrikassa ja Etelä-Amerikassa syödään maniokkia paljon, ja myrkytykset ovatkin ongelma. Maniokista valmistetaan tapiokahelmiä, joita käytetään kuplateessä.
Kuvia

Maniokin siemeniä ja hedelmä
Maniokkipelto Mosambikin maaseudulla kuivan kauden jälkeen
Maniokkia
Maniokin mukuloita
Aiheesta muualla

Laji.fi: Maniokki (Manihot esculenta)
United States Department of Agriculture (USDA): Manihot esculenta (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Manihot esculenta (cassava) (englanniksi)
Flora of China: Manihot esculenta (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Manihot esculenta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Marco Cé

Marco Cé (8. heinäkuuta 1925 Izano, Cremonan maakunta – 12. toukokuuta 2014) oli italialainen katolinen pappi. Hän toimi Venetsian patriarkkana vuosina 1978–2002 ja oli kardinaali vuodesta 1979.
Cé osallistui vuonna 2005 uuden paavin valintaan, mutta menetti äänioikeutensa myöhemmin samana vuonna täytettyään 80 vuotta.
Virtuous Pedophiles

Virtuous Pedophiles (VirPed) on verkkoyhteisö, joka on suunnattu lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä pidättäytyville pedofiileille. Sen ovat perustaneet miehet, jotka ovat kertoneet kärsivänsä pedofiliasta, mutta olevansa sitoutuneita olemaan toteuttamatta pedofiilisia halujaan. Yhteisön perustamisen tarkoituksena on ollut osaltaan yleisen tietoisuuden kasvattaminen niistä pedofiileista, jotka eivät syyllisty lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön.
Viranomaiset ja terapeutit ovat yleensä tarjonneet apua lähinnä niille, jotka ovat jo syyllistyneet seksuaalirikokseen; Virtuous Pedophiles on pyrkinyt laajentamaan pedofiileille tarjottavaa apua koskemaan myös niitä, jotka eivät ole syyllistyneet seksuaalirikokseen. Se aloitti kesäkuussa 2012 toimintansa ensimmäisellä nettisivullaan, joka korvattiin uudella nettisivulla heinäkuussa 2017. Vaikka suuri enemmistö Virtuous Pedophilesin jäsenistä on kertonut pidättäytyneensä aina seksuaalisesta kontaktista alaikäiseen, on eräillä jäsenillä taustallaan syytöksiä rikoksesta. Jäsenistössä on ollut henkilöitä, jotka ovat kertomansa mukaan yleisesti ottaen välttäneet tekemisissä olemista lasten kanssa, mutta joukossa on esiintynyt jopa lasten parissa työskentelyä.
Marco Cecchinato

| Marco Cecchinato |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. syyskuuta 1992 (ikä 32)
Kansalaisuus:   Italia
Tennispelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  78 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2011–
Palkintorahat:  4 755 384 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  16. (25.2.2019)
Turnausvoittoja:  3
Voitot/tappiot:  77–120
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2016, 2019)
Ranskan avoimet:  välierät (2018)
Wimbledon:  1. kierros (2017, 2018)
Yhdysvaltain avoimet:  1. kierros (2015, 2018)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  169. (27.6.2016)
Voitot/tappiot:  13–54
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Marco Cecchinato (s 30. syyskuuta 1992 Palermo) on italialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 16 helmikuussa 2019. Hän on voittanut urallaan kolme ATP-turnausta kaksinpelissä.
Toukokuussa 2013 Cecchinato pääsi Nizzan ATP-turnauksen pääsarjaan selvitettyään karsinnat.
Aiheesta muualla

Marco Cecchinato ATP:n sivuilla (englanniksi)
Maantieteellinen pituus ja leveys

Maantieteellinen pituus ja leveys viittaa seuraaviin:
pituusaste
leveysaste.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Maantieteellinen pituus ja leveys”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Boycottin kappaleista

Tämä on luettelo Boycott -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
A

Ain’t Me You Love (Lightning Strikes Back!)
Away (Red)
B

Backdoor Man (Boycott)
Bad Bad Boy (No!)
Blue Jean Baby (Red)
Breakin’ Free (Boycott)
C

Can’t Get Over You (Lightning Strikes Back!)
Come Back And Stay (Lightning Strikes Back!)
Cool Cool Woman (No!)
Crazy ‘Bout Music (Boycott)
Crystal (No!)
D

Dancer (No!)
E

Easy Lovin’ You (Red)
Eyes Of Blue (Boycott)
F

Fighting (No!)
Forgive! (No!)
Freedom (Red)
G

Giving It All Up For Love (Lightning Strikes Back!)
Gotta Rock (Boycott)
H

Heat (Red)
Hell Or High Water (Red)
Hey, Lord (Don’t Ask Me Questions) (Boycott Hits Back)
Highway (Boycott)
How-How!, How-How! (Red)
I

I Want My Money Back (Boycott)
J

Jolene (Boycott, CD-bonus)
K

Keep Things Alright (Boycott Hits Back)
Knock On Wood (Red)
L

Lifetime (Lightning Strikes Back!)
Love Me, Baby (Red)
M

Make My Day (No!, CD-bonus)
My Sharona (Boycott)
R

Rainbow Colours (Boycott)
Remember (No!)
Roadrunner (single)
Rock With Me (Lightning Strikes Back!)
S

Sexy (No!)
Sha La La (Lightning Strikes Back!)
She’s Got It (Boycott)
She’s Got The Groove (Red)
Shotgun (Lightning Strikes Back!)
Spinning Around (No!)
T

The Edge (Heavy Cargo) (Red)
Truth (Lightning Strikes Back!)
W

Walk Right On (Red)
Walls Come Down (Red)
Well, It’s My Life (Lightning Strikes Back!)
When The Wind Blows (No!)
Whisper (Red)
Y

You, Angel, You (No!)
Luettelo televisiosarjan Torchwood jaksoista

Tämä on luettelo Torchwood-sarjan jaksoista.
Radiokuunnelmat (2008–2009)

| Esityspäivä Isossa-Britanniassa | Englanninkielinen nimi | Ohjaaja |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 10. syyskuuta 2008 | Lost Souls | Kate McAll |  |  |  |
Kun tiedemiehet alkavat kadota ennen "Large Hadron Colliderin" aktivoimista "CERN":ssä, Sveitsissä, tohtori Martha Jones "UNIT":sta pyytää ystäviään Torchwood 3:sta tutkimaan asiaa.

| 1. heinäkuuta 2009 | Asylum | Kate McAll |  |  |  |
Kun poliisikonstaapeli Andy pidättää teinin näpistyksestä, hän luulee, että se tulee olemaan rutiinitapaus. Sitten hän näkee teinillä olevan aseen ja päättää kutsua Torchwoodin tiimin. Gwenin kuulustellessa häntä tyttö muistaa nimensä mutta vähän muuta, ja kun hän puhuu, se on outoa sekoitusta englantia ja skandinaavia, mutta Cardiffin aksentilla. Sitten tytön veritestit tulevat ja tiimi kohtaa dilemman.

| 2. heinäkuuta 2009 | Golden Age | Kate McAll |  |  |  |
Tiimi johdatetaan Delhiin vaarallisen energiakentän jäljille. Kun kenttä kasvaa, he todistavat tuhansien ihmisten samanaikaisia katoamisia. Jack tajuaa, että kenttä keskittyy vanhan siirtomaakartanon ympärille, Torchwood Intiaan. Järkyttyneenä saadessaan tietää, että Torchwood Intia on voimissaan sen jälkeen, kun se sulki itsensä yli 80 vuotta sitten. Jack on vielä enemmän yllättynyt, kun hän löytää sen jäsenet, mukaan lukien hänen rakastettunsa "Duchessin", joka ei ole vanhentunut päivääkään.
| 3. heinäkuuta 2009 | The Dead Line | Kate McAll |  |  |  |
Kun Cardiffin sairaala hukkuu potilaisiin, jotka ovat joutuneet koomamaiseen tilaan - kuin transsiin, Torchwood alkaa tutkia asiaa. Selviää että puhelinsoitot ovat laukaisseet transsit ja soitot on tehty vanhanaikaisesta puhelimesta, joka ei ole ollut käytössä yli 30 vuoteen. Päättäväisyydessään ratkaista kuka on soitellut epäonnekkaille ihmisille, Jack soittaa mystiseen numeroon, mutta linja on mykkä. Sitten numerosta soitetaan Jackille takaisin.
3. tuotantokausi "Children of Earth" (2009)

| Esityspäivä Isossa-Britanniassa | Englanninkielinen nimi | Ohjaaja | Kirjoittaja |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. heinäkuuta 2009 | "Day One" | Euros Lyn | Russell T. Davies |  |  |
Mysteerinen signaali tavoittelee suuria ryhmiä avuttomia lapsia. Kun Torchwoodin tiimi sekaantuu, he tahattomasti asettavat itsensä kohtalokkaaseen vaaraan.

| 7. heinäkuuta 2009 | "Day Two" | Euros Lyn | John Fay |  |  |
Kun hallitus tekee suunnitelmia "Floor 13":n varalle, Torchwoodin täytyy mennä maan alle.


| 8. heinäkuuta 2009 | "Day Three" | Euros Lyn | Russell T. Davies James Moran |  |  |
Kun "456" ilmoittaa, että he ovat täällä, maailma keskittyy Britanniaan.


| 9. heinäkuuta 2009 | "Day Four" | Euros Lyn | John Fay |  |  |
Kun lähettiläs näyttää "sen" tarkoituksen, tiimi löytää totuuden vuodesta 1965.

| 10. heinäkuuta 2009 | "Day Five" | Euros Lyn | Russell T. Davies |  |  |
Maailman mentyä kaaokseen viimeisen seuraamuksen alkaessa Gwenin täytyy seistä yksin.
Virtus.pro

| Virtus> pro |
| --- | --- |
 Joukkueen logo
Perustettu:  2003
Tyyppi:  e-urheiluorganisaatio
Toimiala:  kilpapelaaminen
Päämaja:  Jerevan, Armenia
Toimitusjohtaja:  Nikolai Petrosjan
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virtus.pro (lyhennettynä VP) on vuonna 2003 Venäjällä perustettu elektronisen urheilun seura. Virtus.pro:lla on joukkueet muun muassa Counter-Strike 2:ssa, Dota 2:ssa ja Rainbow Six Siegessä.
Virtus.pro on voittanut Counter-Striken major-turnauksen kaksi kertaa: vuonna 2014 EMS One Katowicen ja vuonna 2022 IEM Rio Majorin.
Vuonna 2022 Virtus.pro:n osti armenialainen sijoittaja Aram Karamanukjan.
Vihreä kasvu

Vihreä kasvu on talouskasvua, joka tapahtuu keinoin, joissa toiminta aiheuttaa mahdollisimman vähän hiilidioksidipäästöjä ja on muutenkin luontoystävällistä. Vihreässä kasvussa on myös kysymys raaka-aineiden ja energian tehokkaasta käytöstä ja toiminnasta, joka on mahdollistaa ihmisten hyvinvoinnin ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden. Vihreää kasvua on mahdollista toteuttaa niin perinteisen mallisissa teollisuuslaitoksissa kuin uuden tyyppisissä yrityksissä. Vihreää kasvua edistävät myös ekosysteemipalvelut ja talouselämän ohjaus ekologisiin menetelmiin. Vihreän kasvun mahdollisuuksia ja sitä tukevia seikkoja on selvitetty politiikan ja kansainvälisten sopimusten suhteen. Vihreän kasvun mahdollisuuksia lisääviä seikkoja ovat luontoystävällisen tuottavuuden kannustimet ja parantaminen, poliittiset innovaatiot, ympäristöystävällisyyttä tukevat uudet markkinat sekä talouden ja luonnonvarojen hintojen vakaus. Vihreän kasvun edellytykset ovat erilaisia teollistuneissa maissa kuin kehitysmaissa. Vihreän kasvun mahdollisuuksien pohjana on kestävä kehitys.
Määritelmiä

OECD määrittelee vihreän kasvun seuraavasti: "Edistää talouskasvua ja kehitystä ja varmistaa samalla, että luonnonvarat tarjoavat jatkossakin resursseja ja ympäristöpalveluja, joihin hyvinvointimme perustuu"
Maailmanpankki määrittelee vihreän kasvun sellaiseksi talouskasvuksi, joka on tehokasta luonnonvarojen käytön osalta; joka on puhdasta, koska se minimoi saastumisen ja ympäristövaikutukset; ja joka on iskunkestävää, koska siinä otetaan huomioon luonnonkatastrofit sekä ympäristönhoidon ja luonnon pääoman rooli fyysisten katastrofien ehkäisemisessä.
YK:n ympäristöohjelma UNEP puhuu  "vihreän kasvun"  sijaan "vihreästä taloudesta", jonka se määrittelee sellaiseksi taloudeksi, joka samanaikaisesti kasvattaa tuloja ja parantaa ihmisten hyvinvointia "vähentäen samalla merkittävästi ympäristöriskejä ja ekologista niukkuutta".
Historia

Vihreän kasvun ajatus muotoiltiin vuoteen 2012 mennessä, jolloin esimerkiksi Rio+20-konferenssin raportissa vaadittiin samanaikaisesti sekä vihreää taloutta että jatkuvaa talouskasvua. Sittemmin vihreän kasvun ajatuksesta on tullut tavallinen vastaus ilmastonmuutoksen ja ekologisen romahduksen ongelmiin.
Kritiikkiä

Jason Hickel, Giorgos Kallis ja muut tutkijat toteavat, että pelkkä ympäristövaikutusten minimointi ei riitä, vaan ympäristövaikutukset on sovitettava turvallisiin rajoihin. Siksi aito vihreä kasvu edellyttäisi talouskasvun ja resurssienkulutuksen välisen yhteyden täydellistä ja nopeaa katkaisemista.
Joidenkin lähteiden mukaan eräissä maissa on toteutunut ns. suhteellinen irtikytkentä, jossa materiaalinkulutus kasvaa edelleen, joskin hitaammin kuin talous. Mutta kun materiaalinkulutukseen lasketaan mukaan se kulutus, jonka maat aiheuttavat omien rajojensa ulkopuolella, käy ilmi, ettei irtikytkentää ole todellisuudessa tapahtunut, vaan pikemminkin materiaalinkulutus vain kiihtyy entisestään talouden kasvaessa. Resurssienkulutuksen on väitetty supistuvan sitä mukaa, kun maat siirtyvät teollisuuden ajasta palvelutalouteen, mutta tilastojen mukaan onkin käynyt päinvastoin. Samoin teknisten innovaatioiden ja poliittisten päätösten on esitetty johtavan talouskasvun ja materiaalinkulutuksen erkanemiseen toisistaan, mutta tutkijoiden mukaan materiaalinkulutus tulee vain kasvamaan, mikäli nykyistä kehityssuuntaa jatketaan.
Vihreän kasvun edellyttämä talouskasvun ja resurssienkäytön täydellinen, pysyvä ja riittävän nopea erkaneminen ei ole todennäköinen lopputulos.  Toiveikkaimmissakin skenaarioissa talouskasvu työntää ilmaston keskilämpötilan turvallisten rajojen yli. Siksi Maailmanpankin ja OECD:n pyrkimykset edistää vihreää kasvua ovat kyseenalaisia, ja sellaiset poliittiset ohjelmat kuten Kestävän kehityksen tavoitteet tulisi arvioida uudelleen. Tarvittavat resurssienkäytön ja päästöjen vähennykset ovat helpommin saavutettavissa siinä tapauksessa, että talouskasvun tavoitteeseen puututaan. Jos talouskasvu asetetaan nollaan, on mahdollista pysyä kahden asteen lämpötilannousun rajoissa. 1,5 asteen rajoissa pysyminen on mahdollista vain talouslaskun oloissa. Vihreää kasvua parempi tavoite olisi hyvinvoinnin ja kehityksen irrottaminen talouskasvusta.
Aiheesta muualla

https://ek.fi/ajankohtaista/blogit/vihrea-kasvu-on-taloutemme-uusi-kivijalka/
Maantierosvo

Maantierosvo
Maantierosvo on rikollinen, joka anastaa maantiellä liikkuvilta ihmisiltä omaisuutta tai rahaa. Maantierosvot käyttivät usein rikoksessaan apuna väkivaltaa tai sillä uhkaamista. Maantierosvous oli esimodernina aikana yleistä, mutta 1700-luvun jälkeen rikollisuuden laji on vähentynyt. Nykyään kehittyneissä maissa maantierosvousta ei juuri esiinny.
Maantierosvot liikkuivat joko ratsastaen tai jalan. Jalan liikkuvat rosvot (engl. footpad) olivat tyypillisesti osa ainakin jollain tapaa organisoitunutta ryhmää. Usein he kohdistivat ryöstönsä jalan kulkeviin uhreihin, ja he saattoivat käyttää ryöstönsä tukena rajuakin väkivaltaa. Hevosella liikkuvat maantierosvot (engl. highwayman) toimivat useammin yksin tai pieninä ryhminä, ja hyökkäsivät myös kärryillä tai ratsastaen liikkuvien uhrien kimppuun. Hevosella liikkuvat rosvot luottivat jalan riikkuvia rosvojoukkoja useammin uhkauksen voimaan, jolloin rikoksen uhrin tappaminen ei ollut välttämätöntä.
Maantierosvous oli yleistä esimodernina aikana. 1700-luvun loppupuolelta alkaen maantierosvous alkoi kuitenkin vähenemään. Syinä tähän on ainakin se, että maanteitä valvovien viranomaisten määrä lisääntyi, maantierosvoja majoittaville majataloille alettiin asettamaan sanktioita, kaupungistuminen johti asumattomien maantieosuuksien harvenemiseen ja pankkijärjestelmän kehittyminen vähensi matkalaisten tarvetta kuljettaa käteistä rahaa.
Maantierosvous (Qat' al-Tariq) on islamissa yksi vakavimmista rikoksista, ja se on Koraanissa määrätyn rangaistuksen (hudud) alainen. Rangaistus on mestaus tai ristiinnaulitseminen jos ryöstöön liittyy murha ja käsien tai jalkojen amputaatio ilman sitä.
Viru – Tarinoita hotellista

| Viru – Tarinoita hotellista |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Taru Mäkelä Jolle Onnismaa
Käsikirjoittaja:  Taru Mäkelä Tuuli Kuittinen
Tuottaja:  Taru Mäkelä Jouko Seppälä Riina Sildos
Säveltäjä:  Timo Steiner
Kuvaaja:  Jouko Seppälä Heikki Färm Harri Räty Jolle Onnismaa Ivar Heinmaa Pelle Vellevoog
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Viro
Tuotantoyhtiö:  Kinosto Amrion
Ensi-ilta:  1. maaliskuuta, 2013
Kesto:  77 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viru – Tarinoita hotellista on Taru Mäkelän ja Jolle Onnismaan ohjaama suomalais-virolaisena yhteistuotantona tehty yhteiskunnallinen dokumenttielokuva vuodelta 2013.
Elokuva on dokumentti Tallinnassa sijaitsevasta Viru-hotellista. Elokuvassa käydään läpi hotellin historia sen Neuvostoliiton aikaisesta rakentamisajankohdasta, aina Viron itsenäistymisen jälkeiseen hotellin yksityistämiseen saakka. Elokuva käsittelee myös neuvostoaikaista Suomen ja Viron välistä suhdetta sekä Viroon suuntautunutta suomalaisturismia.
Vuorenaluslampi (Kannonkoski, Kannonpää)

| Vuorenaluslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°50′49″N, 25°18′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskuoja:  oja Kannonjokeen 
Järvinumero:  14.463.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159,6 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,92 km  
Pinta-ala:  4,603 ha  
Tilavuus:  0,0001792 km³ 
Keskisyvyys:  3,89 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorenaluslampi 
Vuorenaluslampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Kannonpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 179 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Kannonjoen valuma-alueeseen (14.463) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,6 metriä mpy.
Vuoren asukin tarina

Vuoren asukin tarina (isl. Bergbúa þáttr) on keskiaikainen islantilainen þáttr-tarina, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Tarina kertoo länsi-islantilaisesta miehestä nimeltä Þórðr, joka lähtee eräänä talvipäivänä palkollisensa kanssa messuun. Matka on pitkä ja sen aikana miehet yllättää lumimyrsky, minkä seurauksena nämä joutuvat viettämään yön löytämässään luolassa. Yön aikana jokin luolan perällä oleva olento (tulkintojen mukaan peikko), jolla on silmät suuret kuin täysikuu, lausuu kolmesti 12-säkeistöisen runon, jossa kehotetaan opettelemaan runo ulkoa tai heille kävisi huonosti. Aamulla miehet jatkavat matkaansa, mutta myöhästyvät messusta. Paluumatkalla he eivät enää löydä luolaa. Þórðr muistaa kuulemansa runon ulkoa, mutta hänen palkollisensa ei. Palkollinen kuolee vuoden kuluttua, mutta Þórðr siirtää tilansa lähemmäs kirkkoa ja menestyy. Kummun asukin tarinan tavoin Vuoren asukin tarina eroaa monesta muusta islantilaisesta kertovasta þáttr-tarinasta siinä, ettei se ole ollut osa sellaisia kuningassaagojen kokoelmia kuin Flateyjarbók ja Morkinskinna. Vuoren asukin tarinaa ei ole suomennettu.
Ajoitus ja käsikirjoitukset

Vuoren asukin tarinan sisältämä runo tunnetaan nykytutkimuksessa nimellä Hallmundarkviða. Sen ja mahdollisesti myös itse tarinan on arvioitu olevan peräisin 1200-luvulta. On katsottu, että tarina olisi alkujaan kirjoitettu jossain luostarissa. 



Varhaisimmat Vuoren asukin tarinan sisältäneet käsikirjoitukset ovat olleet vuoden 1400 tietämiltä. Tarina on ollut alkujaan osa Vatnshyrna-käsikirjoitusta, joka tuhoutui Kööpenhaminan palossa vuonna 1728. Tätä ennen Árni Magnússon ja hänen kirjurinsa Ásgeir Jónsson olivat kuitenkin ehtineet tehdä Vatnshyrnasta kopioita. Näin myös Vuoren asukin tarinasta on säilynyt osia Vatnshyrnan kopioissa (esim. AM 564 c 4to, v. 1686). Lisäksi tarina on säilynyt esimerkiksi Pseudo-Vatnshyrnana tunnetussa käsikirjoituksessa AM 564 a 4to, joka on ajoitettu vuosien 1390–1425 väliseen aikaan, sekä muissa myöhemmissä paperikäsikirjoituksissa.
Runous Vuoren asukin tarinassa

Vuoren asukki lausuu luolassa suojaa pitäville miehille 12 säkeistöä käsittävän dróttkvætt-runomittaisen  runon. Dróttkvætt eli ”hovi-mitta” oli suosituin ja arvostetuin skaldirunounessa käytetty runomitta, jota käytettiin ylistysrunoissa ja saagoissa esiintyvissä yksittäisissä runosäkeistöissä. Tyylillisesti Hallmundarkviða muistuttaa edda-runon Völuspá (Näkijättären ennustus) ja runon Merlínússpá profetioita. Viimeksi mainittu Merlínússpá on Geoffrey Monmouthilaisen teoksen Historia regum Britanniae  osan Prophetiae Merlini muinaisislanninkielisen käännös. Hallmundarkviðan sisällöstä on lisäksi huomioitu,  että sen ensimmäisen säkeistön loppu (Hátt stígr höllum fæti / Hallmundr í gný fjalla) esiintyy lähes identtisenä myös Grettir Väkevän saagassa olevassa Hallmundarflokkr-nimellä tunnetussa runossa (Hátt stígr höllum fæti / Hallmundr í sal fjalla).



Hallmundarkviðan katsotaan kuvaavan vulkaanista toimintaa. On esitetty, että runo olisi alkujaan kuvannut Borgarfjörðurin alueella noin v. 940–950 tapahtunutta tulivuorenpurkausta, jonka seurauksena syntyi Hallmundarhraun-nimellä tunnettu laavakenttä.