stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Radio Nostalgia
Ohjelmat, juontajat ja ohjelmaosiot

Nostalgian Aamu: Susanna Heikki – Ma–Pe 7–11
Klo 08:30 Sanakisa, josta kuulijat arvuuttelevat vihjeiden perusteella sanan, jota haetaan.
Klo 09:30 Vieraan Valinta, jossa viikoittain vaihtuva vierailija valitsee viikon ajan kuultavat kappaleet. Kappalevalinta uusitaan perusteluineen seuraavassa aamulähetyksessä klo 06:30. Vieraan valinnan pikauusinta arkisin klo 07:30.
Klo 10:30 Aamun Ajankohtainen osiossa soitetaan ajankohtainen kappale esimerkiksi päivän syntymäpäiväsankari.
Nostalgian Iltapäivä: Arttu Harkki ja Anna Hanski – Ma–To 13–17
Klo 14:30 Kumpi vai kampi, jossa Arttu Harkin ja Anna Hanskin kappalevalinnat haastavat toisensa ja kuulijat äänestävät kumpi kappaleista soi lähetyksessä.
Klo 15:30 Laatikon salaisuus osiossa kuulijat arvuuttelevat, mikä esine laatikon sisälle on kätketty.
Klo 16:30 Totta vai tarua, jossa esitetään kolme väittämää, joista kuulijan tulee tunnistaa, mitkä ovat totta ja mitkä tarua.
Klo 17:30 Hyvät uutiset osioon Arttu ja Anna ovat koonneet hyviä uutisia kotimaasta ja ulkomailta.
Toiveillat: Ma-To klo 18-20. Arki-illoissa kuuntelijoiden toivekappaleet kuuluvat tässä ohjelmassa, joita voi ehdottaa nettisivujen kautta löytyvältä lomakkeelta.
Vasten Auringon Iltaa: Susanna Heikki - Perjantaisin 18–20 ja uusinta lauantaisin klo 14–16. Ohjelmassa soivat suomalaiset kappaleet, finnhitsit sekä käännöskappaleet. Viikoittain vaihtuvaan teemaan liittyvät kappaleita kerätään ohjelmaan soitettavaksi mm. somen kautta.
Klo 18:30 Kuuntelijan puhelintoive, jossa kuuntelija esittää viikoittain vaihtuvaan teemaan oman toiveensa soitettavaksi.
Klo 19:30 Tiskin Alta, jossa juontaja soittaa esimerkiksi kappaleen 90-luvulta.
Nostalgian Viikonloppu: Markus Parkkinen – Pe 13–18, La 9–14 ja Su 10–13
Klo 15:30 10 Kysymystä -kilpailussa juontaja esittää eri aihealueista 10 perättäistä kysymystä, ja kuulijan tehtävänä on kertoa oikeat vastaukset.
Klo 10:30 Viikonlopun paras -osiossa lauantaisin on haastattelussa juontajan valitsema kohde, joita kuulijat voivat ehdottaa lähetykseen kerrottavaksi.
Klo 11:30 Nostalgian Nopein -kilpailu lauantaisin, jossa kuuntelijalle soitetaan lyhyt muutaman sekunnin biisiklippi, josta tulee tunnistaa esittäjä(t) ja heidän kappaleensa.
Klo 12:30 Nostalgian Fanikirja -osiossa lauantaisin muistellaan kuulijoiden fanituksia.
Nostalgian Backstage: Nostalgian juontajat – Su klo 13–14
Ohjelmassa juontajat kertovat kappaleiden takaa tarinoita kappaleiden synnystä ja sen esittäjien uralta.
Radio Nostalgian taajuudet

| Paikkakunta | Taajuus | Radiolähetin |
| --- | --- | --- |
| Haapavesi | 99,5 MHz | Korkatinvuoren radioasema |
| Helsinki | 105,5 MHz | Metsälän radioasema |
| Hyvinkää | 105,6 MHz | Ridasjärven radioasema |
| Janakkala ("Hämeenlinna") | 88,5 MHz |  |
| Joensuu | 96,4 MHz | Repokallion radioasema |
| Jyväskylä | 90,9 MHz | Keljon radioasema |
| Kotka | 96,4 MHz | Repokallion radioasema |
| Kouvola | 101,3 MHz | Palomäen radioasema |
| Kuopio | 89,7 MHz | Puijon radioasema |
| Lahti | 87,6 MHz | Kolavankankaan radioasema |
| Lappeenranta | 89,7 MHz | Tirilän radioasema |
| Lohja | 100,5 MHz | Joenlahden radioasema |
| Oulu | 94,3 MHz | Hiukkavaaran radioasema |
| Pori | 89,9 MHz | Luotsimäen radioasema |
| Porvoo | 88,4 MHz | Myllykylän radioasema |
| Salo | 97,3 MHz | Tupurin radioasema |
| Turku | 100,5 MHz | Metsämäen radioasema |
| Vaasa | 98,4 MHz | Klemettilän radioasema |
Radio Nostalgia kaapeliverkossa

| Paikkakunta | DNA Welho | Elisa | Telia | AinaCom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki | 101,0 MHz | 100,6 MHz | 105,5 MHz |  |
| Hämeenlinna |  |  |  | 106,7 MHz |
| Lappeenranta |  |  | 98,1 MHz |  |
| Turku |  |  | 97,0 MHz |  |
Radio Nostalgia netissä

Radio Nostalgiaa voi kuunnella myös netissä kanavan nettisivulla tai Radioplayer applikaation kautta sekä RadioPlayssä, joka on Bauer Median suoratoistopalvelu audiosisällöille.
Nostalgialla on myös Facebook, Twitter, Instagram ja YouTube sivut.
Aiheesta muualla

Radio Nostalgian Internet-sivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:  Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:  NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:  Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:  Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:  Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024) 
Bauer Media Group
| --- | --- |
Radio::  Auran Aallot  Basso  Radio 957  Radio City  Radio Classic  KISS  Ysäri  Kasari  Iskelmä  Radio Mega Oulu  Radio Nostalgia  Radio Nova  NRJ  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Top51 
Audiopalvelut::  Podplay  RadioPlay
Aito Iskelmä

| Aito Iskelmä |
| --- | --- |
 Soittaa eniten aitoa iskelmää
Perustettu:  1. syyskuuta 2016
Kuuluvuus: valtakunnallinen
Alajärvi: 101,1 MHz
Helsinki: 95,2 MHz
Hyvinkää: 91,6 MHz
Jyväskylä: 104,0 MHz
Kaarina: 101,0 MHz
Kajaani: 95,7 MHz
Kouvola: 91,7 MHz
Kuopio: 93,6 MHz
Lahti: 103,0 MHz
Lappeenranta: 97,7 MHz
Nokia: 95,3 MHz
Oulu: 98,7 MHz
Pori: 100,0 MHz
Rovaniemi: 99,5 MHz
Sotkamo: 95,4 MHz
Vaasa: 98,0 MHz
Ohjelmat ja juontajat
Aito Iskelmän aamu: Marko Maunuksela ja Elina Otsala  (ma-pe klo 6-10)
Aito Iskelmän keskipäivä: Krista Baars  (ma-to klo 10-14)
Perjantain pitkä lounas: Hanna Kinnunen ja Jenni Alexandrova (pe 10-14)
Aito Iskelmän iltapäivä: Milla Mattila (ma-pe klo 14-18)
Aito Iskelmän ilta: Jenni Alexandrova (ma-pe klo 18–21)
Aito Iskelmän perjantai-ilta: Kati Launiainen (pe klo 18-22)
Viikonloppu: Lauri Keskinen (la klo 10–14 )
Muistojen rinnakkaispolku: Klaus Flaming (la klo 14-18 ja uusinta su klo 08-12)
Lauantaitanssit: Milla Mattila (la klo 18-21)
Olennaisen äärellä: Hanna Kinnunen (su klo 12-14)
Mediatiedot
Omistaja:  Sanoma Media Finland
supla.fi/aitoiskelma
Aito Iskelmä on Nelonen Median omistama suomalainen kaupallinen radiokanava. Kanava soittaa iskelmiä 60-luvulta 2020-luvulle. Kanavalla on myös uutislähetyksiä.
Vuoden 2020 alussa kanavan kuuluvuusalue laajentui ympäri Suomen sen yhdistyessä sisarkanavansa Aito Kajauksen kanssa. Samalla maakunnalliset paikallissisällöt lopetettiin, mutta aluemainonta kuitenkin jatkuu.
Historia

Aito Iskelmä aloitti toimintansa 1. syyskuuta 2016 entisillä Iskelmän taajuuksilla Kevyt Kanavan irtauduttua yhteistyöstä Bauer Median kanssa. Elokuussa 2019 Sanoma Media Finland ilmoitti ostavansa Kevyt Kanava Oy:n, minkä seurauksena myös Aito Iskelmä -radiot siirtyivät Sanomalle 2. syyskuuta 2019.  Kanavan uudet juontajat julkistettiin 10.12.2019.
Ohjelmisto

Ohjelmat ja juontajat:
Aito Iskelmän aamu:  Marko Maunuksela ja Elina Otsala, arkisin klo 06–10.
Aito Iskelmän keskipäivä: Krista Baars, ma-to klo 10–14.
Perjantain pitkä lounas: Hanna Kinnunen ja Jenni Alexandrova klo 10-14.
Aito Iskelmän iltapäivä: Milla Mattila, arkisin klo 14–18.
Aito Iskelmän ilta: Jenni Alexandrova, ma-to klo 18–21.
Aito Iskelmän perjantai-ilta: Kati Launiainen klo 18-22.
Aito Iskelmän viikonloppu: Lauri Keskinen, la klo 10–14.
Muistojen rinnakkaispolku: Klaus Flaming la klo 14-18 ja uusinta su klo 08-12. Ohjelmassa soivat eri vuosikymmenyksien kappaleet sekä tunnettain ulkomainen. Sunnuntai-aamuisin uusinnassa on edeltävän viikon lähetys.
Lauantaitanssit: Milla Mattila klo 18-21.
Olennaisen äärellä: Hanna Kinnunen su klo 12-14.
Taajuudet

Aito Iskelmän taajuudet.
| Paikkakunta | Taajuus (MHz) |
| --- | --- |
Alajärvi: 101,1
Helsinki: 95,2
Hyrynsalmi: 90,9
Hyvinkää: 91,6
Iisalmi: 88,3
Joensuu: 104,7
Joroinen: 98,7
Jyväskylä: 104,0
Kaarina: 101,0
Kajaani: 95,7
Kankaanpää: 100,7
Kittilä: 107,0
Kokkola: 107,8
Kotka: 100,8
Kouvola: 91,7
Kuhmo: 103,2
Kuhmo: 104,7
Kuopio: 93,6
Kuusamo: 101,8
Lahti: 103,0
Lappeenranta: 97,7
Lapua: 91,5
Mikkeli: 100,0
Nokia: 95,3
Oulu: 98,7
Parkano: 103,6
Pelkosenniemi: 103,5
Pihtipudas: 91,8
Pori: 100,0
Pudasjärvi: 102,8
Raahe: 98,9
Rovaniemi: 99,5
Savonlinna: 106,1
Sotkamo: 95,4
Sysmä: 106,8
Vaasa: 98,0
Taajuudet > Kanavan entisiä juontajia

Kimmo Vehviläinen 2020-2022
Suvi Hartlin 2020-2021
Hanna Pakarinen 2020-2021
Aito Iskelmän logo vuoteen 2020.
Kolumbiansapelikolibri

| Kolumbiansapelikolibri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Sapelisiipikolibrit Campylopterus
Laji::  phainopeplus
Kaksiosainen nimi
 Campylopterus phainopeplus  Salvin & Godman, 1879 
Katso myös
   Kolumbiansapelikolibri Wikispeciesissä   Kolumbiansapelikolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolumbiansapelikolibri (Campylopterus phainopeplus) on Kolumbian kotoperäinen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Sierra Nevada de Santa Martan vuoriston koillis- ja etelärinteet Kolumbian koillisosassa. Osbert Salvin ja Frederick DuCane Godman kuvailivat lajin holotyypin Sierra Nevada de Santa Martalta vuonna 1879.
Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna
Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli lyhytikäisen Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan tunnus, joka otettiin käyttöön Karjalais-suomalaisen sosialistisen neuvostotasavallan hallituksen päätöksellä 10. helmikuuta 1941. Vaakuna oli käytössä vuoteen 1956, jolloin sosialistinen neuvostotasavalta muutettiin Karjalan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi.
Vaakuna perustuu Neuvostoliiton vaakunaan, mutta se oli Valko-Venäjän SNT:n vaakunan ohella ainoa neuvostotasavaltojen vaakuna, johon ei ollut kuvattu vehnää. Sen sijaan siihen on kuvattu männyn oksia ja ruista sekä Karjalan luontoa, virtaava joki kukkulaisessa maastossa. Takana vaakunassa nousee aurinko, jonka päällä on kuvattu kommunismin symbolit sirppi ja vasara sekä punainen tähti.
Ympärillä olevissa nauhoissa on suomeksi vasemmalla puolella kansainvälinen kommunistien tunnus Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen! ja oikealla puolella sama venäjäksi. Keskellä vaakunaa lukee neuvostotasavallan nimi suomeksi ja venäjäksi, "Karjalais-suomalainen SNT".
Pekka Vihervuori

Aimo Pekka Vihervuori (s. 25. elokuuta 1950 Helsinki) on suomalainen professori, virkamies ja tuomari, joka toimi Korkeimman hallinto-oikeuden presidenttinä vuosina 2012–2018.
Henkilöhistoria

Vihervuoren vanhemmat olivat kauppaneuvos Aimo Vihervuori ja Viivi Karin Lemmikki (Pipsa) Nieminen. Koulutukseltaan Pekka Vihervuori on oikeustieteen tohtori ja maatalous- ja metsätieteiden maisteri. Ennen nimitystä korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi Vihervuori toimi Teknillisen korkeakoulun, Lapin yliopiston ja Turun yliopiston professorina, Helsingin ja Turun yliopiston apulaisprofessorina, lainsäädäntöneuvoksena oikeusministeriössä sekä näitä ennen eri tehtävissä vesihallituksessa. Hän on julkaissut runsaasti kirjoja ja tieteellisiä artikkeleita ympäristö-, kiinteistö- ja hallinto-oikeuden aloilta.
Vihervuori aloitti korkeimman hallinto-oikeuden määräaikaisena hallintoneuvoksena 1997, ja hänet nimitettiin tuomioistuimen varsinaiseksi jäseneksi 1998. Hän toimi KHO:n ensimmäisen jaoston varapuheenjohtajana, ja hänet nimitettiin presidentiksi vuonna 2012. Hän siirtyi eläkkeelle syyskuun 2018 alusta, korkeimman hallinto-oikeuden vietettyä satavuotisjuhlaansa elokuun 2018 lopussa.
Hän on toiminut Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen, Korkeimpien oikeuksien tuomareiden yhdistyksen ja Olga ja Kaarle Oskari Laitisen säätiön hallituksen sekä Lakimies-lehden toimitusneuvoston puheenjohtajana. Hän on Suomalaisen tiedeakatemian jäsen.
Valtion virkamieseettisen neuvottelukunnan puheenjohtajana Vihervuori on toiminut vuodesta 2019. Eduskunnan palkkiotoimikunnan jäsen hän on vuoden 2025 alusta.
Vihervuorelle on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun suurristi 2015. Hän on saanut Suomen Vesiyhdistyksen kirjallisuuspalkinnon 2004.
Vihervuori on toiminut oikeusministeriön asettamana ILO:n maaoikeussopimuksen voimaansaattamisen selvityshenkilönä 1999, työ- ja elinkeinoministeriön asettamana kaivoslainsäädännön toimivuuden selvityshenkilönä 2019 ja ympäristöministeriön asettamana ilmastolain muutoksenhakusääntelyn selvityshenkilönä 2022.
Julkaisuja

Viranomaisen asianosaispuhevallasta vesiasioissa, 1981, väitöskirja
Rantaoikeuden perusteet, 1985
Vesistön järjestelyn ja ojituksen oikeuskysymykset, 1987
Maa-ainesten ottaminen ja suojelu, 1989
Ympäristövahinkolaki (toisten kanssa), 1995, uud. 2018
Ympäristöoikeus (toisten kanssa), 2001
Environmental Law in Finland (Wolters Kluwer), uudistetun laitoksen 4. painos 2024
Täydellinen luettelo elokuuhun 2020 asti sisältyy Kirjallisuutta-kohdassa mainittuun juhlakirjaan
Kirjallisuutta

Kuusiniemi, Kari – Suviranta, Outi – Viljanen, Veli-Pekka (toim.): Juhlajulkaisu Pekka Vihervuori 1950–25/8–2020.  (Suomalaisen lakimiesyhdistyksen julkaisuja, C 44)  Helsinki:  Suomalainen lakimiesyhdistys, 2020.  ISSN 0356-7222  ISBN 978-951-855-383-3
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Pekka Hallberg | Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti 2012–2018 | Seuraaja: Kari Kuusiniemi |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat
Häiriötekijä

Häiriötekijä on asia, joka katkaisee keskittymisen tai häiritsee normaalia toimintaa. Häiriötekijöitä on kahdenlaisia: sisäisiä ja ulkoisia.
Sisäiset häiriötekijät syntyvät henkilön omassa mielessä. Ne ovat tunteita, ajatuksia tai fysiologisia reaktioita, jotka keskeyttävät tai vaikeuttavat keskittymistä. Sisäisiä häiriötekijöitä ovat esimerkiksi ajatusten harhailu, motivaation puute tai väsymys ja nälkä. Myös työn organisointiin liittyvät tekijät, kuten aloittamisen vaikeus, liian vaikeat tehtävät tai selkeän suunnitelman puute, voivat olla sisäisiä häiriötekijöitä.
Ulkoiset häiriötekijät ovat lähtöisin ympäristöstä. Ne heikentävät merkittävästi sekä keskittymiskykyä että kognitiivista suorituskykyä. Ulkoisia häiriötekijöitä ovat muun muassa melu, visuaaliset ärsykkeet, kuten jatkuvat ilmoitukset digitaalisista laitteista, tai toisesta henkilöstä aiheutuvat keskeytykset. Tutkimusten mukaan ulkoiset häiriötekijät heikentävät työmuistia noin 10–15 prosentilla.
Musta madonna

Częstochowan Musta madonna.
Neitsyt Marian kuvatyypit
Annunziata * Apokalyptinen madonna * Conceptio immaculata * Itämaan tietäjät * Maestà * Marian taivaaseenottaminen * Mater dolorosa * Pietà * Sacra conversazione *  Suojaviittamadonna
Musta madonna tai Musta neitsyt on maalaus tai veistos mustaihoisesta Neitsyt Mariasta. Sanaa käytetään varsinkin Euroopassa keskiajalla tai aikaisemmin tehdyistä Mustista madonnoista.
Musta madonna tarkoittaa erityisesti myös Neitsyt Mariaa, joka kuvataan mustaihoisena afrikkalaisena, joka on suosittu kuvatyyppi Afrikassa ja alueilla, joissa on suuria mustaihoisia väestöjä, kuten Brasiliassa ja Yhdysvalloissa.
Veistokset voivat olla tehty eebenpuusta tai muusta tummasta puusta, mutta materiaalin valinnan merkityksestä on myös kiistelty. Toisten teosten on arveltu olleen alun perin vaaleaihoisia, mutta tulkittu niiden tummentuneen ajan kuluessa, esimerkiksi kynttilöiden aiheuttaman karstan takia. Tätä on tarjottu useimpien keskiaikaisten ”mustien” Marian kuvien selitykseksi, mutta tämän tulkinnan ovat haastaneet ne, jotka uskovat Mustien madonnien värin olevan tarkoituksellinen siksi, että Neitsyt Maria oli tummaihoinen.
Mustia madonnia tavataan tavallisesti katolisilta alueilta. Veistokset ovat useimmiten puuta, mutta toisinaan myös kivisiä, usein maalattuja ja ne ovat noin 75 senttimetriä korkeita ja peräisin 1000–1400-luvuilta. Veistostyypissä on kaksi pääryhmää, vapaana seisovat ja valtaistuimella istuvat. Kuvat ovat tavallisesti bysantin tyylisiä ikoneita, jotka on usein tehty Italiassa 1200- tai 1300-luvuilla. Euroopassa on noin 450–500 Mustaa madonnaa, riippuen luokittelusta. Ranskassa on ainakin 180 vierge noire -veistosta, sekä satoja ei-keskiaikaisia kopioita. Jotkut niistä ovat museoissa, mutta useimmat sijaitsevat kirkoissa tai pyhäköissä ja uskovaiset kunnioittavat niitä. Muutamat yhdistetään ihmetekoihin ja ne vetävät puoleensa melko suuria joukkoja pyhiinvaeltajia.
Częstochowan Jumalanäidin ikoni

Erityisen tunnettu ihmeitätekevä ikoni on puolalaisen Częstochowan pauliinilaisluostarin Jumalanäidin ikoni. Tätä ikonia kunnioittavat kymmenet tuhannet ihmiset vuosittain; paikka on yhä nykyäänkin Puolan tärkein pyhiinvaelluskohde. Kuvaan liitetään useita ihmetekoja. Ikonissa kuvatun tumman Jumalanäidin poskessa näkyy kaksi miekaniskua, jotka on tapana esittää myös kuvasta tehtävissä ikonikopioissa. Jäljet syntyivät ihmelegendan mukaan vuonna 1430, kun  luostarista ikonin siihen liittyvine koruineen varastaneet rosvot eivät päässeet liikkeelle ikonin kanssa hevosvaunuillaan, sillä hevoset eivät suostuneet lähtemään eteenpäin. Varkaat suuttuivat, iskivät kimmastuksissaan kuvaa miekalla ja heittivät sen maahan.
Tunnetuimpana ihmeenä, johon kuva liitetään, pidetään vuonna 1655 lopussa tapahtunutta protestanttisen Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaan 3 000 miehen piirityksen epäonnistumista. Kun vahva piiritysjoukko 40 päivän kuluttua luopui vain 160 sotilaan ja 70 munkin vahvuisen, mutta muurien suojaaman luostarin piirityksestä, pidettiin voittoa Jumaläidin huolenpidon merkkinä luostarista, kaupungista ja koko katolisesta valtakunnasta. Puolalaisten laaja mielipide ja sotaonni kääntyi yleisestikin ruotsalaisvastaiseksi piirityksen jälkeen. Pian Ruotsin kuninkaan kaikkiaan 17000 miehen sotajoukot oli häädetty maasta. Huhtikuussa 1656 ruotsalaista sukujuurta oleva Puolan kuningas Juhana II Kasimir julisti Neitsyt Marian Puolan kuningattareksi. Ikonin maine kasvoi. Kasimir teki pyhiinvaellusmatkan kaupunkiin ja osallistui puolisoineen symbolisesti myös korjaustöihin.
Esimerkkejä

Kreikkalaisen Andronikin Neitsyt-ikoni.
Jumalansynnyttäjä Neitsyt Maria ja Jeesus-lapsi, 900-luku. Kostroma, Venäjä.
Notre dame de Liesse, Saint-Quentin Aisnen basilika.
Maria lumessa, Wuppertal-Beyenburg, Saksa.
Musta madonna Mustan madonnan talon kulmassa, Staré Město, Praha.
Einsiedelnin luostarin Musta madonna, Einsiedeln, Itävalta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Our Lady of Czestochowa Catholic Tradition. 2011. Catholic Tradition. Viitattu 14.12.2011. (englanniksi)
Luettelo suomalaisista perinneruokalajeista

Luettelo suomalaisista perinneruoista sisältää suomalaisia ruokia, jonka sisältöön, valmistamiseen, tarjoiluun ja syömiseen liittyvä tieto, tapa ja osaaminen on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Perinneruoat ovat tärkeä osa monien juhlapyhien, esimerkiksi joulun ja pääsiäisen viettoa. Kaikkia suomalaisia perinneruokia ei ole keksitty Suomen alueella, vaan osa niistä on muunnelmia Suomen ulkopuolelta peräisin olevista ruokalajeista.
A

Aladobi, aladoobi, alatoopi, tytinä, sile, syltty, punsa, lihahyytelö
Apposet, herneenpalot voisulalla
G

Graavilohi, graavattu lohi
Glögi
H

Hakkoopiirakka
Hapankaali
Hapanlohko
Hapanvelli
Hernekeitto, hernerokka, hernesoppa
Hotsi
I

Imelletty perunalaatikko, imelletty pernaloora, tuuvinki
J

Joulukinkku
Juhannusjuusto, juustokeitto, makiajuusto, punainen hera
K

Kaalikääryleet
Kaalilaatikko
Kakko
Kalakukko
Kaljavelli
Karjalanpaisti, uunipaisti, uuspotti
Karjalanpiirakka
Kaurapuuro
Kesäkeitto
Klimppisoppa
Korvapuusti
Kovaohranen
Kropsu, Ropsu
Kuivaliha
L

Lanttulaatikko, räätikkäloora
Lanttukukko
Lanttusupikas
Lapskoussi
Leipäjuusto, juustoleipä
Lenkkimakkara
Lepuska, leposka
Lihakeitto
Lihaperunalaatikko
Lihapiirakka
Lipeäkala
Lohikeitto
Lohilaatikko
Lohkopiirakka
Läskisoosi
Lörtsy
M

Maitojuusto
Makaronilaatikko
Maksalaatikko
Muikkuhyvä
Munavoi
Mutti
Mustamakkara
Mustikkamöllö
Mustikkapöperö
Mustikkapiirakka
Mykyrokka
Mämmi
O

Ohraryynipuuro, ohrankryynipuuro
Ohrakryynivelli
P

Paistetut silakat
Pannukakku
Papurokka
Pasha
Perunalaatikko, ks. Imelletty perunalaatikko
Perunamakkara
Pinaattikeitto
Pinaattiletut
Pettuleipä
Piparkakut
Porilainen
Porkkanalaatikko
Poronkäristys
Posso
Pulla
Pullamössö
R

Rieska
Rokka
Rosvopaisti
Ruisleipä
Ruislimppu
Ruisreikäleipä
Rusupiirakka
Räiskäle, lettu, lätty, ohukainen
Rönttönen
Rössypottu
S

Setsuuri
Sienisalaatti
Silakkalaatikko
Silakkapihvi
Silli
Särä
Siskonmakkarakeitto
T

Talkkunaviili
Talkkuna
Tappaiskeitto
Tilliliha
Tsupukka
Tohrapottu
U

Uunijuusto
V

Veriletut
Veripalttu
Viili
Vispipuuro
Å

Ålands pannkaka, Ahvenanmaan pannukakku
Graavilohta ruisleivän päällä.
Lautasellinen hernekeittoa.
Kalakukkoa.
Korvapuusti.
Lenkkimakkara.
Lohikeittoa.
Karjalanpiirakka munavoin kera.
Mämmiä kerman kera.
Poronkäristystä perunamuusin, puolukkahillon ja maustekurkkujen kera.
Ruisrieska ja perunarieska.
Silakkalaatikkoa.
Viiliä marjojen kera.