stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vantaan tanssiopisto

| Vantaan tanssiopisto Vantaan tanssiopiston tuki ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1977 (Raatikon tanssikoulu) 1997 (nimenvaihdos: Vantaan tanssiopisto)
Toimiala:  taiteen perusopetus
Kotipaikka:  Rajatorpantie 8, 01600 Vantaa (Myyrmäki) 
Jäsenmäärä:  tanssiopistossa noin 1 000 oppilasta (osa tukiyhdistyksen jäseniä)
Rehtori:  Merja Snellman
Puheenjohtaja:  Hannele Niiranen
Aiheesta muualla
Vantaantanssiopisto.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vantaan Tanssiopisto on tanssin perusopetusta antava oppilaitos Vantaalla. Tanssin yleinen oppimäärä painottaa kasvatuksellista ja elämyksellistä tanssiharrastusta. Tanssin laajaan oppimäärän mukainen opetus puolestaan syventää tanssiharrastusta ja luo valmiuksia tanssialan ammattiopintoihin. Tanssiopiston toiminta on osallistujilleen maksullista. Vantaan Tanssiopistossa tanssii noin 700 oppilasta.
Vantaan tanssiopiston päätoimipiste ja osa tanssisaleista sijaitsee Myyrmäessä Virtatalossa osoitteessa Rajatorpantie 8.
Tanssin opetus alkaa varhaisopetuksesta eli alle kouluikäisten lastentanssista. Nuorimmille lapsille on tarjolla aikuinen-lapsi -tunteja ja 3-vuotiaasta alkaen ryhmiä, joihin lapsi osallistuu ilman vanhempaa.
Tanssin perusopintoja suoritetaan 7-vuotiaasta alkaen joko yleisen tai laajan oppimäärän mukaisesti. Opetusta on eri tanssilajeissa (nykytanssi, baletti, jazz, street, afro jne. Lisäksi opisto tarjoaa tanssiharrastusta tukevia kehonhuoltotunteja (jooga, pilates, PBT, tanssijan oheisharjoittelu) sekä esimerkiksi tanssiakrobatiaa ja tanssiteatteria. Aikuisille on myös sopivia tunteja niin tanssiharrastuksen aloittamiseen kuin pidemmän tanssitaustan omaavillekin. Halutessaan myös aikuiset voivat suorittaa tanssin perusopintojen tutkinnon. Tanssiharrastustaan voi opistossa edelleen syventää oman tanssilajin extraluokalla tai opetusteatterissa (Rikka), joihin opiskelijat valitaan pääsykokeiden kautta.
Vantaan Tanssiopiston taloudesta ja varojen käytöstä vastaa ja tanssiopiston toimintaa valvoo ja sitä johtaa tukiyhdistys (Vantaan Tanssiopiston tuki ry.) hallituksensa välityksellä.
Historiaa

Tanssiopiston taustalla on  Raatikon tanssikoulun vuonna 1977 alkanut opetus. 1990-luvun alkupuolella Raatikon tanssikoulu aloitti taiteen perusopetusta Vantaalla muun muassa Tikkurilan teatterin kanssa. Vuonna 1997 Raatikon tanssikoulu muuttui Vantaan tanssiopistoksi. Kesällä 2010 talousvaikeuksiin ajautuneen, tuolloin noin 140 oppilaan arvostetun Vantaan lapsibaletin toiminta liitettiin pääosin osaksi Vantaan tanssiopistoa.
Tanssiopisto sai Vantaan kulttuuripalkinnon vuonna 1997. Myös Tanssiopiston esitykset ovat menestyneet. Esimerkiksi opiston balettiesitys Ja linnut lensivät matalalla palkittiin vuonna 2015 Kajaanin koreografiakatselmuksessa.
Toimipisteet

Vantaan tanssiopiston päätoimipiste on Myyrmäen eteläosassa. Myös Simonkylässä on opiston omia saleja (Leinikkitie 20). Opetuspisteitä ovat (syksy 2023):
| Paikka | Osoite | Kaupunginosa |
| --- | --- | --- |
| Aurinkokiven koulu | Aurinkokivenkuja 1 | Kivistö |

| Virtatalo, tanssisalit Säihke, Vinha, Loikka 1 ja 2 | Rajatorpantie 8 | Myyrmäki |


| Lumo | Urpiaisentie 14 | Korso |

| Orvokki | Orvokkitie 15 | Tikkurila |
| Veromäen koulu | Veromiehentie 2 | Kartanonkoski |




| Leinikki, tanssisalit Syke, Tahto, Into | Leinikkitie 20 | Simonrinne |
Älä nuolase...

| Älä nuolase> .. |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Aarne Tarkas
Käsikirjoittaja:  Aarne Tarkas
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Erkki Melakoski
Kuvaaja:  Kalle Peronkoski
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Leo Jokela Tommi Rinne Leni Katajakoski Elina Salo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus Oy
Ensi-ilta:  9. helmikuuta 1962
Kesto:  113 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Älä nuolase... on Aarne Tarkaksen ohjaama suomalainen komediaelokuva. Sen tuotti Suomen Filmiteollisuus Oy, ja se sai ensi-iltansa 9. helmikuuta 1962.
Elokuvassa huoltoaseman työntekijät Jaska (Leo Jokela) ja Timo (Tommi Rinne) voittavat veikkauksesta pienen summan rahaa, jonka avulla he päättävät päästä rikkaisiin naimisiin. He sijoittavat rahat vaatteisiin, autoon ja huvilaan ja tekeytyvät teksasilaisiksi öljymiljonääreiksi päästäkseen seurapiireihin. Suunnitelma mutkistuu, kun oikea amerikkalainen Bill Patton (Helge Herala) uhkaa paljastaa koko juonen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leo Jokela  | … |  Jaakko Järvi, ”Jaska”, alias Jack Lake, ”Jakob”   |
|  Tommi Rinne  | … |  Timo Kallio alias Timothy Lake, ”Tim”   |
|  Leni Katajakoski  | … |  Hilkka Kyyhky   |
|  Elina Salo  | … |  Elina Hankio   |
|  Tarja Nurmi  | … |  Eva Tonnila   |
|  Marjatta Kallio  | … |  Kirsti Vuorela   |
|  Maija Karhi  | … |  Thyra von Sadelheim   |
|  Liana Kaarina  | … |  riisuutuva nainen   |
|  Elsa Turakainen  | … |  kreivitär Agda von Sadelheim   |
|  Helge Herala  | … |  Bill Patton   |
|  Pentti Irjala  | … |  merenkulkuneuvos Harald Tonnila, ”Hara”   |
|  Jalmari Rinne  | … |  vuorineuvos Vuorela   |
|  Gerda Ryselin  | … |  merenkulkuneuvoksetar Tonnila   |
|  Risto Mäkelä  | … |  Joonas   |
|  Arvo Lehesmaa  | … |  kauppaneuvos Kultala   |
|  Matti Aro  | … |  ministeri Koivu   |
|  Uuno Montonen  | … |  teollisuusneuvos Huhta   |
|  Liisa Nevalainen  | … |  vuorineuvoksetar Vuorela   |
|  Mikko Niskanen  | … |  nuori mies ravintolassa   |
|  Irma Seikkula  | … |  rouva Koivu   |
|  Kauko Kokkonen  | … |  vihainen asiakas bensiiniasemalla   |
|  Uljas Kandolin  | … |  bensiiniaseman omistaja   |
|  Laila Rihte  | … |  ruokalan tarjoilijatar   |
|  Enok Sikiö  | … |  vanhahko mies ruokalassa   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  kauppaneuvos Kuoppala   |
|  Tauno Söder  | … |  hotelli Vaakunan portieeri   |
|  Erkki Viljos  | … |  riisuuntuvan naisen partneri   |
|  Toivo Mäkelä  | … |  tuomari, kiinteistönvuokraaja   |
|  Arttu Suuntala  | … |  autovuokraamon mies   |
|  Arvi Järvinen  | … |  autovuokraamon mies   |
|  Irja Rannikko  | … |  Irja, sisäkkö   |
|  Eija Hiltunen  | … |  rouva Huhta   |
|  Maininki Sippola  | … |  kauppaneuvoksetar Kultala   |
|  Pentti Taivainen  | … |  valokuvaaja   |
|  Anita Saarikallio  | … |  nuori nainen ravintolassa   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  tarjoilija   |
|  Aarne Laine  | … |  tallimies ratsastusmaneesin katsomossa   |
|  Inke Tarkas  | … |  nainen ratsastusmaneesin katsomossa   |
|  Åke Lindman  | … |  ulosottomies   |
|  Aarne Tarkas  | … |  muuttomies   |
|  Olavi Tuomi  | … |  muuttomies   |
|  Heimo Karppinen  | … |  muuttomies   |
|  Eero Tolvanen  | … |  muuttomies   |
|  Hugo Ahlberg  | … |  uutistenlukijan ääni   |
Vastaanotto

Aikalaiskriitikot suhtautuivat elokuvaan nuivasti, mutta yleisömenestykseltään se oli kuitenkin ensi-iltavuotensa parhaita. Myöhemmässä kritiikissä elokuvaa on luonnehdittu vapautuneeksi veijarikomediaksi.
Aiheesta muualla

Älä nuolase... Elonet.
Vasemmistoanarkismi

Vasemmistoanarkismi viittaa vasemmistolaiseen anarkismiin. Vasemmistoanarkistien tavoitteena on yhteiskunta, jossa yksityisomistus on korvattu yhteisomistuksella ja yhteiskunnasta puuttuvat hierarkkiset rakenteet. Termiä vasemmistoanarkismi käytetään joskus synonyyminä anarkososialismin, vasemmistolibertarismin ja sosiaalisen anarkismin kanssa.
Vasemmistoanarkistit ovat osallistuneet näkyvästi globalisaation vastaisiin mielenosoituksiin.
Syndikalisti Ulrike Heider jakaa anarkismin vasemmistoanarkismiin, oikeistoanarkaismiin (anarkokapitalismiin) ja vihreään anarkismiin. Muun muassa Bryan Caplan ja Murray Bookchin ovat voimakkaasti kritisoineet Heiderin luokittelua.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Left anarchism
Yksitoista minuuttia

| Yksitoista minuuttia> Onze Minutos |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Paulo Coelho
Kieli:  portugali
Genre:  kaunokirjallisuus
Julkaistu:  2003
Suomennos
Suomentaja:  Sanna Pernu
Kustantaja:  WSOY, Bazar
Julkaistu:  2004
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  322
ISBN:  978-952-279-757-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Yksitoista minuuttia (alkuteos Onze Minutos) on Paulo Coelhon kirjoittama romaani vuodelta 2003. Brasilialaisesta Mariasta kertova teos on yksi Coelhon luetuimmista kirjoista.
Juoni

Brasilian sisämaassa, kaukana rannikon metropoleista, elää nuori Maria. Hän on kaunis ja tietoinen asianlaidasta. "Kauneuden voima; entä millainen rumien naisten maailma mahtoi olla?", kirjassa kysytään retorisesti. Maria matkustaa Rio de Janeiroon, tapaa sveitsiläisen miehen, jonka mukana hän matkaa Geneveen ryhtyäkseen malliksi. Mallin ura ei ota urjetakseen, Marian rahat alkavat loppua ja hän päättää kokeilla seksityötä. Asiakkaat hän hankkii eräästä bordellista Rue de Bernen varrella, bordellin isäntä ottaa pienen osan ilotyttöjen tuloista ja on erittäin tarkka työturvallisuuden suhteen. Marian aikeena on palata kotikonnuilleen varakkaana naisena ja ostaa maatila. Sveitsissä on toki muitakin työmahdollisuuksia, mutta Maria tajuaa että hänen tilanteessaan pääomaa kertyy näppärimmin seksityöstä.
Ilotyttöjen sääntöihin kuuluu, että asiakkaaseen ei saa rakastua. Maria rikkoo tätä sääntöä. Hän rakastuu kuvataiteilija Ralfiin, joka näkee hänessä "valoa". Maria on päättänyt, että hän työskentelee ilotyttönä yhden vuoden. Ilotytön ammatissa tulot korreloivat negatiivisesti työkokemuksen ja kertyneiden työvuosien määrän suhteen. Maria tiedostaa asian. Maria tutustuu myös sadomasokismiin erään englantilaisen yksityisasiakkaansa kanssa. Sadomasokismin kautta Maria löytää itsestään ulottuvuuksia, joiden olemassaolo oli hänelle aiemmin täysin tuntematon.
Aiheesta muualla

Finna.fi: Yksitoista minuuttia
Focus: Das Märchen von der Vagina (25.8.2003)
Companhia das Letras: ONZE MINUTOS
Ylikylä (Kiiminki)

Ylikylä on 655 asukkaan kylä Oulussa, Kiimingin kaupunginosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee seututien 848 varrella Kiiminkijoen länsirannalla, noin neljän kilometrin päässä kuntakeskuksesta kaakkoon. Ylikylän nähtävyyksistä tunnetuin on kansallisestikin tunnettu Koitelinkoski. Kylä on pääasiassa maatalouspainotteinen, mutta on muuttumassa väljäksi omakotitaloalueeksi. Matkaa Ouluun on noin 25 kilometriä.
Kiiminki
| --- | --- |
Kylät ja alueet:   Kirkonkylä  Alakylä  Haipuskylä  Hannus  Huttukylä  Jääli  Tirinkylä  Välikylä  Ylikylä 
Muuta Kiiminkiin liittyvää:   Jäälihalli  Kirkko  Oskari Jauhiaisen museo  Oulun radio- ja televisioasema 
Joet ja kosket:   Jolosjoki  Kiiminkijoki  Koitelinkoski 
Järvet:   Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Lylykkäänjärvi
Vasemmisto yhteen

yhdistyksen tunnus
Vasemmisto yhteen oli suomalainen aatteellinen yhdistys, joka toimi työväenliikkeen vuonna 1918 alkaneen kahtiajaon lopettamiseksi. Järjestön tavoitteena oli SDP:hen ja Vasemmistoliittoon järjestäytyneiden vasemmistovoimien kokoaminen yhteen puolueeseen. VY:n mielestä yhdistymällä olisi voitu luoda ”kiistatta Suomen vaikutusvaltaisin puolue”.
Vasemmisto yhteen perustettiin vuonna 2005. Yhdistyksen kantavia voimia ja perustajia olivat vasemmistoliittolaiset Matti Viialainen (pj.) ja Timo Roppola (vpj.). Sihteerinä toimi Tanja Harjuniemi. Viialainen ja Roppola levittivät alkuvuonna 2005 vasemmistoliittolaisissa ay-piireissä muistiota, jossa ehdotettiin vasemmistopuolueiden yhdistämistä. Vasemmistoliiton johto ei lämmennyt idealle. SAK:n vasemmistoryhmä ilmoitti Viialaisen menettäneen luottamuksensa. Metalliliiton vasemmistoryhmä erotti Roppolan liiton työvaliokunnasta.
Viialainen erosi Vasemmistoliitosta toukokuussa 2006 sen jälkeen, kun Martti Korhonen valittiin puolueen puheenjohtajaksi. Hän piti puheenjohtajavaalia osoituksena takertumisesta menneisyyteen ja ex- taistolaisten vahvaan asemaan. Myös Roppola erosi ja liittyi SDP:hen. Viialainen oli eduskuntavaaleissa 2007 SDP:n ehdokkaana mutta hän jäi eduskunnan ulkopuolelle.
Vasemmisto (Slovenia)

| Vasemmisto> Levica |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1. maaliskuuta 2014 (vaaliliitto) 24. kesäkuuta 2017 (puolue)
Johto:   Luka Mesec (pj.) 
Ideologia:   demokraattinen sosialismi  ekososialismi  euroskeptismi 
Poliittinen kirjo:  vasemmisto
Toimisto:  Ljubljana, Slovenia
Kansalliskokous:  8 / 90
EU-parlamentti:  0 / 8
Kunnanvaltuusto:  41 / 2 750
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan vasemmistopuolue – Progressive International
Kotisivu:  www.levica.si
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vasemmisto (sloveeniksi Levica) on slovenialainen vasemmistolainen puolue. Vasemmisto syntyi alun perin itsenäisten vasemmistopuolueiden vaaliliittona vuonna 2014. Puolueena Vasemmisto perustettiin 24. kesäkuuta 2017. Puolueen puheenjohtaja on Luka Mesec.
Ämmälä (Karvia)

| Ämmälä |
| --- | --- |
 Ämmälä
 Koordinaatit: 62°9.946′N, 22°32.79′E 
Valtio:  Suomi
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Satakunta
Kunta:  Karvia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Korkeus:  127 m
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.karvia.fi/kylat/ammala 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ämmälä (myös Ämmälänkylä) on kylä Karvian luoteisosassa, Kauhajoen rajalla. Kylä koostuu oikeastaan kolmesta pienestä kylästä: Ämmälästä, Kauhakorvesta ja Urhoperästä. Ämmälän länsi- ja luoteisosassa sijaitsee osa Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoa. Kylän alueella kulkee keskiaikanakin tunnettu Kyrönkankaan kesätie. Tie on nykyisin Tiehallinnon virallinen museotie.
Idän puolella Ämmälä rajoittuu Nummijokeen, Karvianjokeen ja Karvian Kirkkojärveen. Ämmälän kylän Kärpäsneva on suuri viljelyaukea vanhoine latoineen. Karvianjoki tulvii usein ja vesi nousee Kärpäsen pelloille lähes joka kevät. Tämä tulva-alue houkuttelee monia muuttolintuja levähtämään muuttomatkallaan.
Keväisin tulvapelloilla saattaa olla satoja joutsenia, hanhia ja kurkia.
Aiheesta muualla

Kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Vasha

| Vasha |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Hannu Salonen
Käsikirjoittaja:  Mart Kivastik Katrin Laur Hannu Salonen
Tuottaja:  Jarkko Hentula Philipp Homberg Nathalie Lichtenthaeler Piret Tibbo-Hudgins
Säveltäjä:  Ray Harman
Kuvaaja:  Rein Kotov
Leikkaaja:  Julia Oehring
Pääosat:  Mehmet Kurtulus Mart Müürisepp Tim Seyfi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi Viro Irlanti Saksa
Tuotantoyhtiö:  Allfilm Philipp Homberg Filmproduktion Juonifilmi Wide Eye Films
Ensi-ilta:  22. syyskuuta, 2009 (Rakkautta ja Anarkiaa)
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  viro tšetšeeni englanti venäjä saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vasha on Hannu Salosen ohjaama suomalais-virolais-irlantilais-saksalainen rikosdraamaelokuva vuodelta 2009. Elokuva kertoo 16-vuotiaan virolaisen Tomin sekä tšetšenialaisen Arthurin välisestä ystävyydestä. Tom pelastaa Arthurin Tallinnassa tapahtuvassa autopommi-iskussa. Miehet päätyvät sairaalaan, josta he karkaavat yhdessä. Arthur suunnittelee kostavansa perheensä murhan ja Tom huomaa pian sotkeutuneensa mukaan suunnitelmaan.
Åge Aleksandersen

Åge Aleksandersen
Åge Aleksandersen (s. 21. maaliskuuta 1949 Namsos) on norjalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hänet tunnetaan yhtenä trønderrock-genren kehittäjistä ja työstään norjankielisten sanoitusten hyväksynnäksi rockmusiikissa.
Aleksandersen soitti vuosina 1969–1975 Prudence-yhtyeessä. Hänen ensimmäiset sooloalbuminsa 7800 Namsos (1975) ja Mot i brystet, mord i blikket, Bomben und Granaten (1976) eivät myyneet hyvin. Tämän jälkeen hän ryhtyi Sambandet-yhtyeen keulahahmoksi ja pääsi sen kanssa Top 20 -listoille albumeilla Lirekassa (1977) sekä French Only (1979). Suuren läpimurtonsa Aleksandersen teki rockalbumilla Ramp (1980), jota seurasivat monet uudet soololevytykset. Vuosina 1996–1997 Aleksandersen teki yhteistyötä B.R.A.-trion jäsenenä Bjarne Brøndbon ja Ulf Risnesin kanssa hitillä "Snørosa" Trondheimissa järjestettyjä hiihdon maailmanmestaruuskilpailuja (1997) varten.
Vuonna 2004 Aleksandersen palasi esiintymään ja levyttämään Sambandetin kanssa. Hän myös julkaisi Mikael Wiehen kanssa albumin To stemmer – 14 akustiske sanger & konsertfilm (2008) yhteistyön Sambandetin kanssa samalla jatkuessa. Kesäkuussa 2016 Aleksandersen esiintyi Lontoon Royal Albert Hallissa; esiintymisensä yhteydessä hän julkaisi kokoelmalevyn Det e langt å gå til Royal Albert Hall, joka sisältää myös neljä uutta äänitystä.
Aleksandersen on saanut useita Spellemann-palkintoja, ja vuonna 2006 hänestä tuli Pyhän Olavin ritarikunnan ensimmäisen luokan ritari. Hänen tunnetuimpiin kappaleisiinsa kuuluvat "Langt igjen til Royal Albert Hall" (1975), "Lørdagskveld" (1979), "Skin sola" (1980), "Fire pils og en pizza" (1984), "Va de du Jesus" (1984), "Min dag" (1993) ja "Sommernatt" (2007). Aleksandersen on toiminut myös tuottajana muille artisteille ja yhtyeille, kuten D.D.E.lle. Hänestä on laadittu elämäkertateokset Fremmed fugl (Johan O. Jensen, 1988) ja Åge: Historien om Norges største rocker (Ole Jacob Hoel, 2011). Vuonna 2019 ilmestyi Otto Ulsethin kirja Åge og Sambandet.
Zálongo

Antiikin Kassopian aluetta, Zálongo-vuori oikealla.
| --- | --- |
Tyyppi:  ylänkömaa (en) 
Sijainti:  Préveza, Epeiros, Kreikka
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Zálongo (kreik. Ζάλογγο) on vuori Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Se sijaitsee noin 20 kilometriä pohjoiseen Prévezan kaupungista lähellä Kamarínan kylää.
Vuorella sijaitsee Pyhän Demetrioksen luostari. Vuori ja luostari tunnetaan ennen kaikkea niin kutsutusta Zálongon tanssista. Se oli joukkoitsemurha, jonka noin 50–60 epeiroslaisen naisen joukko Soúlista teki lapsineen hyppäämällä alas vuorelta laulaen ja tanssien välttääkseen joutumisen Ali paššan joukkojen käsiin vuonna 1803. Tätä muistetaan edelleen zálongo-laululla ja -tanssilla. Vuorelle on pystytetty tapauksen johdosta vuonna 1961 suurikokoinen muistomerkki, joka esittää käsi kädessä tanssivia naisia.
Antiikin aikana vuoren juurella sijaitsi Kassopen kaupunki. Prévezan kunnan osa Zálongon kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä vuoresta.
Zálongo-vuorta.
Zálongon tanssin muistomerkki.
Zálongon Pyhän Demetrioksen luostari.
Claude Pinet'n maalaus Zálongon tanssi, 1803.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zálongo Wikimedia Commonsissa
Valtion vihollinen

| Valtion vihollinen> Enemy of the State |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tony Scott
Käsikirjoittaja:  David Marconi
Tuottaja:  Jerry Bruckheimer  Chad Oman  Andrew Z. Davis  James W. Skotchdopole
Säveltäjä:  Harry Gregson-Williams  Trevor Rabin
Kuvaaja:  Daniel Mindel
Leikkaaja:  Chris Lebenzon
Pääosat:  Will Smith  Gene Hackman  Jon Voight
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Touchstone Pictures
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:  18. joulukuuta 1998
Kesto:  132 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  90 000 000 $
Tuotto:  250 649 836 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valtion vihollinen (engl. Enemy of the State) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva, jonka ohjasi Tony Scott ja pääosassa on Will Smith. Tom Cruisea kaavailtiin alun perin pääosaan ennen Smithia.
Elokuvan budjetti oli noin 90 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja tuotto noin 251 miljoonaa dollaria.
Tarina

Uuteen salakuuntelulakiin kielteisesti suhtautuva kongressiedustaja tapetaan häikäilemättömästi, mutta poliisi ja FBI julistavat kuoleman itsemurhaksi. Eräs luontokuvaaja onnistuu saamaan teon nauhalle ja pian hänen perässään ovat murhasta vastuussa oleva NSA-tiedusteluelin. Paetessaan murhaajia luontokuvaaja tapaa vanhan ystävänsä, ay-juristi Robert Clayton Deanin, jonka laukkuun hän sujauttaa todistusaineiston. Pian tämän jälkeen takaa-ajettu luontokuvaaja saa surmansa.
Dean alkaa epäillä, että häntä seurattaisiin ja tarkkailtaisiin koko ajan ja NSA:n ”elektronisen vainon” seurauksena Dean menettää vaimonsa ja työpaikkansa. Dean etsii käsiinsä salaisessa palvelussa työskennelleen Brillin ja saa tämän asettumaan puolelleen. Miehet iskevät NSA:ta vastaan sen omilla aseilla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Will Smith  | … |  Robert Clayton Dean   |
|  Gene Hackman  | … |  Brill   |
|  Jon Voight  | … |  Thomas Brian Reynolds   |
|  Regina King  | … |  Carla Dean   |
|  Lisa Bonet  | … |  Rachel F. Banks   |
|  Scott Caan  | … |  Jones   |
|  Ian Hart  | … |  John Bingham   |
|  Jack Black  | … |  Fiedler   |
|  Gabriel Byrne  | … |  Brilliä esittänyt mies   |
Aiheesta muualla

Halin, Petteri: Valtion vihollinen Film-O-Holic.com.  18.12.1998. Viitattu 23.5.2021.
Levy, Emanuel: Enemy of the State Variety.  15.11.1998. Viitattu 23.5.2021. (englanniksi)
Enemy of the State, USA 1998 BFI – Sight & Sound.  20.12.2011. Arkistoitu 23.5.2021. Viitattu 23.5.2021. (englanniksi)
Yūgao (1923)

| Yūgao / 夕顔 |
| --- | --- |
 Yūgao partioaluksena No. 46

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ishikawajima
Kölinlasku:  15. toukokuuta 1922
Laskettu vesille:  14. huhtikuuta 1923
Palveluskäyttöön:  31. toukokuuta 1924
Loppuvaihe:  upotettu 10. marraskuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  910 t (normaali) 1 100 t (kuormattu)
Pituus:  85,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,9 m
Syväys:  2,5 m
Koneteho:  21 500 ihp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  110
Aseistus
Aseistus:  3 × 120 mm/45 type 3 2 × 7,7 mm type 92 4 × 533 mm torpedoputkea 20 × miinaa
Yūgao (jap. 夕顔) oli keisarillisen Japanin laivaston Wakatake-luokan hävittäjä, joka muutettiin 1940 partioalukseksi No. 46. Se palveli toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Ishikawajiman telakalta, missä köli laskettiin 15. toukokuuta 1922. Alus laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1923 nimellä hävittäjä No.22 ja otettiin palvelukseen 31. toukokuuta 1924 päällikkönään Maruyama Yoshio.
Päälliköt

Aluksen päällikköinä olivat:
Maruyama Yoshio 21. toukokuuta 1924 - 1. joulukuuta 1925
Tokutomi Tadao (Nakahara Tatsuhei) 1. joulukuuta 1925 - 1. marraskuuta 1929
Aruga Kosaku 1. marraskuuta 1929 - 1. joulukuuta 1930
Amaya Yoshishige 1. joulukuuta 1930 - 15. tammikuuta 1934
Isohisa Isogu 15. tammikuuta - 15. marraskuuta 1934
Záppeio (kaupunginosa)

| Záppeio Ζάππειο |
| --- | --- |
 Záppeion puisto, taustalla Zappeionin näyttelypalatsi.
 Kaupungin kartta, jossa Záppeio korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  2.
Koordinaatit:  37°58′13″N, 23°44′09″E
Lähialueet:  Anáktora, Kallimármaro, Kansallispuutarha, Pagkráti, Pláka
Záppeio (kreik. Ζάππειο) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan ydinkeskustan kaakkoisosassa Kansallispuutarhan eteläpuolella ja kuuluu kaupungin 2. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä sen alueella sijaitsevasta suuresta Zappeionin eli Záppeion näyttely- ja kokouspalatsista.
Ateenan roomalaisen kylpylän raunioita.
Kaupunginosa käsittää Zappeionin ympäristön, johon kuuluvat muun muassa Záppeion puisto (Κήποι Ζαππείου, Kípoi Zappeíou), Aíglin huvikeskus ulkoilmaelokuvateattereineen, Fokianóksen gymnaasi sekä Vasilíssis Ólgas -kadun ympäristö. Alueen länsilaidalla sijaitsee Ateenan roomalaisen kylpylän arkeologinen kohde.
Kaupunginosan koillispuolella sijaitsee Anáktoran kaupunginosa, itäpuolella Pagkráti, kaakkoispuolella Kallimármaro ja länsipuolella Ateenan vanhakaupunki Pláka.
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio