stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kamppailu vapaudesta

| Kamppailu vapaudesta> Freiheit für Flipper II.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Thomas Brezina
Genre:  nuortenkirjallisuus
Suomennos
Suomentaja:  Saara Vironmäki
Kustantaja:  Helsinki Media
Julkaistu:  1999
Sivumäärä:  141
Sarja: Seitsemän tassua ja Penny
Edeltävä:  Myrskytuuli vaarassa
Seuraava:  Väärinkäsityksiä
Aiheesta muualla
Kirjasampo
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Seitsemän tassua ja Penny: Kamppailu vapaudesta on itävaltalaisen Thomas Brezinan kirjoittama nuortenkirja. Se on Seitsemän tassua ja Penny -kirjasarjan kolmas osa.
Teos ilmestyi suomeksi Saara Vironmäen suomentamana vuonna 1999.
Kaita-apila

| Kaita-apila |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit
Suku::  Apilat Trifolium
Laji::  lupinaster
Kaksiosainen nimi
 Trifolium lupinaster  L. 
Katso myös
   Kaita-apila Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaita-apila (Trifolium lupinaster) on monivuotinen hernekasvi, joka on noin 30–40 senttimetriä korkeaksi kasvava ja purppuranpunakukkainen. Lehdissä on yleensä viisi sormilehdykkää, joiden pitkänsuippo muoto muistuttaa lupiinin lehtiä. Kaita-apila esiintyy Euraasiassa Itä-Euroopasta itäiseen Aasiaan, Japaniin asti. Euroopassa sitä kasvaa Itä-Euroopan maissa (Puola, Valko-Venäjä, Ukraina, Romania, Baltia) ja Venäjällä. Pohjoismaissa kaita-apilaa on vain Suomessa, missä lajia on esiintynyt 2000-luvun alusta lähtien uustulokkaana. Se kasvaa satamiin levinneenä tulokkaana Kemissä ja Kotkassa, ja luokitellaan Suomessa vakiintuneeksi kasviksi.
Aiheesta muualla

Yle uutiset: Kemistä löytyi uusi kasvi.
Karianne Jevne

| Karianne Jevne> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. helmikuuta 1993 (ikä 31)
Uran tiedot
Seura:  IL Heming
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2014–
Paras sijoitus:  51
 Tietolaatikko päivitetty 21. joulukuuta 2016 
Karianne Jevne (s. 23. helmikuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa IL Hemingiä.
Maailmancupissa Jevne hiihti ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran 9. maaliskuuta 2014 ollen 51:s 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa Oslossa.
Jevne kilpaili Skandinavia Cupissa ensimmäisen kerran tammikuussa 2014. Parhaimmillaan hän on ollut 12:s Lillehammerissa 20 kilometrin perinteisen hiihtotavan kisassa 14. joulukuuta 2014.
Jevne oli mukana alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Val di Fiemmessä 2014 ja Râșnovissa 2016. Hän sijoittui vuoden 2016 kilpailuissa kymmenenneksi molemmilla matkoillaan, sekä kymmenen kilometrin perinteisen että vapaan hiihtotavan kilpailuissa.
Norjan-mestaruuskilpailuissa Jevne on ollut parhaimmillaan kymmenes yhdistelmäkilpailussa Løtenissä 2013. NM-kilpailuissa 2016 Jevne oli saavuttamassa IL Hemingille kultaa viestissä yhdessä Fanny Horn Birkelandin ja Astrid Uhrenholdt Jacobsenin kanssa.
Kamreeri

Kamreeri (lyhenne kamr.) on taloushallinnon alan virkamies tai toimihenkilö, joka valvoo kirjanpitoa ja rahaliikennettä.
Sana kamreeri on tullut suomen kieleen ruotsin kautta (kamrer). Alkusana on ollut myöhäislatinan camerarius, joka on johdettu klassisen latinan sanasta camera 'kamari', alk. 'holvi'.
Käsite kamreeriajattelu viittaa taloushallinnon virkamiesten tapaan tasapainottaa budjetti leikkaamalla menoista vaikka se lisäisi kustannuksia tulevaisuudessa tai pienentäisi tuloja.
Kellomesikko

| Kellomesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Kellomesikot Manorina
Laji::  melanophrys
Kaksiosainen nimi
 Manorina melanophrys  (Latham, 1801) 
Katso myös
   Kellomesikko Wikispeciesissä   Kellomesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kellomesikko (Manorina melanophrys) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kellomesikkoa tavataan Australian itäosissa. Lajia on kuvattu runsaslukuiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Karukkokangas

Karukkokangasta Rokuan kansallispuistossa.
Karukkokangas on kangasmetsä, jonka maaperä on erittäin karua eikä tarjoa hyvää kasvualustaa männylle. Kalliomaiden ja hietikoiden kasvillisuus muistuttaa karukkokankaita.
Karukkokankaita esiintyy koko Suomessa. Karukkokankaassa humus on ohut ja hapan, pH on noin 3,6. Maannoksessa on lahonnutta jäkälää. Kivennäispitoisissa maissa on vähän tai ei lainkaan hienojakoista maa-ainesta. Jäkäliä on karukkokankailla melko runsaasti. Yleisiä jäkäliä ovat poronjäkälät. Sammalet eivät menesty, mutta kynsisammalta esiintyy. Heiniä ja ruohoja on karukkokankailla vähän, ja ne ovat pääasiassa valoisilla hiekkamailla menestyviä lajeja. Varpuja on harvassa eikä varsinaista pensaskerrosta ole. Puuston muodostavat matalat männyt.
Cajanderin metsätyyppioppiin liittyen karukkokankaiden metsätyyppi on jäkälätyyppi (Cladina-tyyppi, ClT) Etelä-Suomessa, Pohjanmaa-Kainuussa, Peräpohjolassa sekä Metsä-Lapissa. Se luetaan joskus myös kuivaksi kankaaksi. Tunturi-Lapin koivikoissa esiintyy lisäksi harvinaisena variksenmarja-jäkälätyyppi (EClT).
Karén

Karén on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aarre Karén (1932–2021), näyttelijä
Arnold Karén (oik. Uno Högnäs, 1899–1951), kirjailija
Lauri Karén (1927–2006),  ulkomaankirjeenvaihtaja
Veli-Matti Karén (s. 1967), näyttelijä, muusikko ja ohjaaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Jää kuuntelemaan

| Jää kuuntelemaan Mikko Kuustonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1979 (LP, MC) 1995 (CD)
 Tuottaja(t): Juha Kela
 Tyylilaji: gospel
 Kesto: 36.33
 Levy-yhtiö: RV-Kustannus
Mikko Kuustosen muut julkaisut
|   | Jää kuuntelemaan 1979 | Musta jalokivi 1991 |
Jää kuuntelemaan on Mikko Kuustosen vuonna 1979 julkaistu studioalbumi. Aikamedia Oy uudelleenjulkaisi äänitteen CD:nä 26.04.1995.
Kappaleet

Intro – 0.55 (säv. Juha Kela)
Jää kuuntelemaan – 3.50 (säv. Mikko Kuustonen)
Pelastaja – 2.58 (säv. Kela)
Sulla menee lujaa – 2.34 (säv. Kuustonen)
Ei ulkokuori pettää voi Jumalaa – 3.00 (säv. Kuustonen)
Enää en voi paeta – 5.00 (säv. Kela)
Vastauksen sain – 2.31 (säv. Kela)
Maailma tää – 3.17 (säv. Kuustonen)
Hetki lähellä on – 3.18 (säv. Kuustonen)
Kun taivas pilveen käy – 2.45 (säv. Kela)
Sun valos, Herra – 2.47 (säv. Risto Rautiainen)
Kotiin riennän – 3.38 (säv. Rautiainen)
Kokoonpano

Mikko Kuustonen – laulu, akustinen kitara, harppu
Markku Ingman – kitara
Risto Rautiainen – bassokitara
Jukka Bonsdorff – rummut
Osmo Vänskä – saksofoni
Tauno Teeri – taustalaulu
Kokoonpano > Muut tekijät

Juha Kela – tuottaja, kosketinsoitin, sovittaja
Kaj Karjalainen – äänittäjä
Ari Tenhunen – design
Aiheesta muualla

Jää kuuntelemaan discogs.com -sivustolla
Mikko Kuustonen
| --- | --- |
Studioalbumit:   Jää kuuntelemaan  Musta jalokivi  Abrakadabra  Aurora  Valon valtakunta  Siksak  Seepran varjo  Atlantis  Musta  Hietaniemi  Profeetta  Agricolankatu 11  Omaelämäkerran laulut 
Yhteisalbumeita:   Kaartamo Kettunen Kuustonen  Laulava Sydän – Kaartamo Kettunen Kuustonen  Pont Neuf  Joutomailla  Kirjeitä  Profeetta  Kuu ja tähdet - Laulut, tarinat ja ystävät 
Kokoelmat:   Lauluja Linnunradan laidalta: Parhaat 1991–1998  30 unohtumatonta laulua  The Essential Mikko Kuustonen  38 unohtumatonta 
Video/DVD:  Yksi ilta
Singlet:   "Enkelit lentää sun uniin"  "Taivas varjele"  "Kaktusviinaa"  "Tunnen tämän ikävän"  "Abrakadabra"  "Hopealanka"  "Kuume"  "Aurora"  "Taikuri"  "Kultainen sydän ja palava mieli" (Mikko Kuustonen & Maarit)  "Kuka tietää"  "Tulilientä ja dieseliä"  "Onnentyttö"  "Saman taivaan alla"  "Neiti kaihomieli"  "Maailmanpyörä"  "Hyvällä tuulella"  "11. hetki"  "Pecos Bill"  "Kuningatar" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Elämän haamu" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Fiiliksellä beibi" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Jerusalemiin"  "Aurora II"  "Abessinian koirat"  "Ei kyyneltäkään"  "Voimaa hain"  "Putoan taivaisiin"  "Totuuden henki" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Heinillä härkien kaukalon" (Anna Eriksson, Mikko Kuustonen, Samuli Edelmann, * * Tiktak, Janne Raappana)  "Ilona" (Kaartamo Kettunen Kuustonen)  "Ainoain"  "Tulimaan tango"  "Pysy lujana nyt"  "Paratiisiin"  "Veli älä jätä" (Samuli Edelmann & Mikko Kuustonen)  "Työlaulu" (SF Blues feat Mikko Kuustonen)  "Vanha vaiva" (SF Blues feat Mikko Kuustonen)  "Elvis"  "Hietaniemi"  "Pohjanmaa"  "Kesäyön unelmat" (Ile Kallio & vierailevat solistit (Mikko Kuustonen, Anssi Kela, Jorma Kääriäinen))  "Kirje" (Ile Kallio & vierailevat solistit (Mikko Kuustonen, Anssi Kela, Jorma Kääriäinen))  "Tyyneyttä"  "Tyttäreni" (Jukka Perko & Mikko Kuustonen)  "Ilmansuunnat" (Jukka Perko & Mikko Kuustonen)  "Leivotaan, leivotaan" (Marja Tyrni feat Mikko Kuustonen & Nenäpäivä Ensemble)  "Unihiekkaa"  "Ainutlaatuinen"  "Jouluenkeli" (Club for Five, Mikko Kuustonen ja Tapiolan kuoro)  "Saat syttymään"  "Kohtalon oma"  "Viimeisen kerran"  "Woyzeck"  "Kaipuu"  "Sinä olet minä"  "Anna mennä Anna"  "Karhupuisto"  "Revitty taivas"  "Tuu pois piilosta"  "Huoneen täydeltä pyhää"  "Joulu on muualla"  "Pysyn tässä" 
Muuta:  Diskografia
Kalmavesi

| Kalmavesi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°06′32″N, 25°07′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Tulouomat:  Virtalankoski Salosvedestä, Kalmaoja, Kotioja
Lasku-uoma:  Siniänvirta Iso Rautaveteen
Taajamat:  Koskenpää
Järvinumero:  14.522.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,4 m  
Pituus:  5,483 km  
Leveys:  2,793 km  
Rantaviiva:  36,1112 km  
Pinta-ala:  4,93523 km²  
Tilavuus:  0,0113313 km³  
Keskisyvyys:  2,3 m  
Suurin syvyys:  10,29 m  
Keskivirtaama:  9,2 m³/s (MQ) 
Saaria:  41 
:  Matosaari, Kotisaari, Vihtasaaret, Riipaleensaari
 fiKalmavesi 
Kalmavesi on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään pohjoispuolella sijaitseva järvi. Se muodostaa osan Jämsän reitistä ja sen kautta kulkee Wanhan Witosen melontareitti.
Vesistösuhteet

Kalmavesi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Iso Rautaveden–Kalmaveden alueeseen (14.522) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy. Kalmaveden itäpuolella sijaitsee Salosvesi, jonka pinta on vain kymmenen senttimetriä Kalmavettä korkeammalla ja alapuolinen Iso Rautavesi on 40 senttimetriä alempana. Näiden järvien kautta virtaa Kalmaveden läpi 9,2 kuutiometriä sekunnissa Jämsän reitin päävirtaus. Kalmaveteen laskevat metsä- ja suo-ojat eivät lisää virtaamaa merkittävästi.
Järven pohjoispuolella sijaitsee kolme pientä järveä, jotka kuuluvat Kalmaojan valuma-alueeseen. Valuma-alueen luoteisosat alkavat Kalmasoilta, joissa sijaitsevat myös pienet Kalmalammit. Kalmaojaan yhtyy koillisesta tuleva Kilpaoja, joka alkaa Kalmavuoren takana sijaitsevasta Iso Hallinlammista (14 ha) tai sen Rajasuolta. Tähän lampeen laskee pieni Vähä Hallinlammi, mutta ei kuitenkaan Kilpalammi. Kalmalahden länsipuolella Kotivuoren pohjoispuolella sijaitseva Kotilammi (6 ha) laskee Kotiojaa myöten järven pohjoisosaan. Myös järven keskiosan Ritolammi (4 ha) katsotaan olevan itsenäinen järvi.
Aiheesta muualla

Kalmaveden vesistöseuranta, vesi.fi
Kalapaikkaopas: Kalmavesi
Fishing.fi: Kankarisveden yhteislupa-alue
(14.5)
Ken Venturi

Ken Venturi (15. toukokuuta 1931 – 17. toukokuuta 2013) oli yhdysvaltalainen golfaaja. Hän syntyi San Franciscossa, Kaliforniassa, nousi maineeseen jo 1950-luvulla ja saavutti koko PGA Tour -uransa aikana neljätoista ammattilaisvoittoa.
Venturi voitti Yhdysvaltain avoimen golfturnauksen (1964) ja pelasi vuonna 1965 Ryder Cupissa. Hänen uransa kärsi auto-onnettomuudessa koettujen lievien vammojen ja rannekanavaoireyhtymän johdosta, ja hän vetäytyi vuonna 1967.
Venturi nimettiin Sports Illustratedin ”Vuoden urheilijaksi” 1964. Pelaajauransa jälkeen hän toimi 35 vuoden ajan asiantuntijakommentaattorina CBS:n golflähetyksissä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2002. Hänestä tuli toukokuussa 2013 World Golf Hall of Famen jäsen, vain vajaat kaksi viikkoa ennen kuolemaansa.
Kaikki on hyvin (Paperi T:n albumi)

| Kaikki on hyvin Paperi T |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. kesäkuuta 2018
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: rap, hip hop
 Kesto: 37.32
 Levy-yhtiö: Johanna kustannus
Paperi T:n muut julkaisut
| Malarian pelko 2015 | Kaikki on hyvin 2018 | HBD RIP 2020 |
Kaikki on hyvin on suomalaisen rap-artisti Paperi T.n toinen kokopitkä studioalbumi. Levy julkaistiin 15. kesäkuuta 2018.
Musiikkilehti Rumban kriitikot äänestivät albumin vuoden kymmenen parhaan kotimaisen levyn listan yhdeksänneksi.
Taustaa

Paperi T julkaisi Youtubessa 3. huhtikuuta 2018 otsikolla "2." videon, jossa hän juo kuohuviiniä tyhjässä taidegalleriassa samalla räpäten edellisen albuminsa Malarian pelon suosiosta, omasta imagostaan, toisen levyn tekemisen vaikeudesta sekä näiden kaikkien kolmen aiheuttamasta tuskasta. Seuraavana päivänä albumin nimikkokappale "Kaikki on hyvin" julkaistiin singlenä ja myöhemmin toinen single "Paniikki" musiikkivideon kera 24. toukokuuta 2018.
Paperi T esitti albuminsa ennakkoon keikallaan Sideways-festivaaleilla 9. kesäkuuta.
Artistin omien sanojen mukaan "(albumin) ajatuksena on se, että mikä estää nuorta suomalaista olemasta onnellinen, vaikka kaikki on aika hyvin."
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Venaattrr (feat. Sanni & Eevil Stöö)  | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Jay-Z (feat. Mirel Wagner)  | 3.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Muutos | 2.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Suurin Tragedia | 4.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Narratiivi | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Muusa | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Yli (feat. Ringa Manner)  | 3.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Paniikki (feat. Chisu)  | 3.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kaikki on hyvin | 4.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Sinä Jne. | 3.17 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Soundi:
Helsingin Sanomat:
Rumba:
Karé

| Karé Καρέ |
| --- | --- |
 Karén kylää.
 Karé
 Koordinaatit: 35°17′13″N, 24°29′13″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Réthymno
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7301010401
Korkeus:  460 m
Väkiluku (2021):  61
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karé (kreik. Καρέ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 61 (2021).
Karén kylä sijaitsee Kreetan läntisissä keskiosissa noin 16 kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 460 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Karé mainitaan ensimmäisen kerran venetsialaisaikaisissa lähteissä 1500-luvulla. Sen nimen sanotaan tulevan kylässä olevasta suuresta pähkinäpuusta. Karén pääkirkko on omistettu Pyhälle Stefanokselle (Ágios Stéfanos).
Karé muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καρές, Dimotikí Koinótita Karés), johon kuuluu varsinaisen Karén kylän lisäksi Ampelákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 161 (2021).
Ken Wellman

| Ken Wellman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kenneth Austin Wellman
Syntynyt: 2. kesäkuuta 1930 Melbourne, Victoria, Australia
Kuollut: 21. maaliskuuta 2013 Melbourne, Victoria, Australia
Kansalaisuus:   Australia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1959–1960
Kenneth Austin ”Ken” Wellman (2. kesäkuuta 1930 Melbourne, Victoria – 21. maaliskuuta 2013 Melbourne, Victoria) oli australialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului Australian joukkueeseen Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960. Wellman pelasi myös vuoden 1962 MM-kilpailujen B-sarjassa, jossa hän toimi Australian kapteenina.
Kaitaan metroasema

Kaitaan metroasema (ruots. Kaitans metrostation) on Helsingin metron asema Kaitaan kaupunginosassa Etelä-Espoossa. Se on yksi vuonna 2022 käyttöönotetun länsimetron Matinkylä–Kivenlahti-jatkeen viidestä uudesta metroasemasta ja sijaitsee Finnoon ja Soukan asemien välissä.
Metroasema rakennettiin Iivisniemen lähiön pohjoisosaan. Sen arkkitehtoninen teema on ”vehreät korttelipihat”, joilla viitataan Iivisniemen ominaispiirteisiin. Aseman ulkoasussa on yhdistetty metalli-, lasi- ja betonipinnat alueelle leimallisiin mäntymetsän sävyihin. Pääsisäänkäynti sijoittuu itäpäässä Kaitaantien ja Iivisniemenkadun risteykseen kaavailtuun korttelirakenteeseen. Lisäksi Iivisniemenkalliolla, jonka pohjoispuolelle on hahmoteltu lisärakentamista, on varaus läntiselle sisäänkäynnille, joka ei kuitenkaan ollut käytössä vielä aseman avautuessa. Asemalaiturilla on Antti Tantun taideteos Juurtuminen.
Metroaseman sisäänkäynti heinäkuussa 2022.
Asema sijoittui Helsingin seudun liikenteen vuoden 2019 maksuvyöhykeuudistuksessa Etelä-Espoon länsiosat kattavalle C-maksuvyöhykkeelle.
Historia

Länsimetron jatkeen ja siten myös Kaitaan metroaseman rakentamispäätös tehtiin Espoon kaupunginvaltuustossa vuonna 2012, ja rakennustyöt alueella alkoivat vuonna 2014. Varsinaisen aseman lisäksi sen itäpuolelle kaivettiin työtunneli, jota on myöhemmässä vaiheessa käytetty laajemminkin kuljetus- ja huoltotunnelina. Metroaseman on suunnitellut PES-Arkkitehdit Oy, ja sen rakentamisesta vastasivat YIT Suomi Oy ja Are Oy.
Aseman rakennusurakka valmistui toukokuussa 2022. Metro Matinkylästä Kivenlahteen oli maaliskuussa 2018 tarkennetun hankesuunnitelman mukaan tarkoitus luovuttaa sitä operoivalle Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy:lle (ent. HKL) vuoden 2022 aikana, ja liikennöinti Kivenlahteen alkoi 3. joulukuuta 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaitaan metroasema Wikimedia Commonsissa
Kaitaan metroasema Länsimetron verkkosivuilla
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Soukka ▷ Kivenlahti |  |  M1 |  | Finnoo ▷ Vuosaari |
muokkaa wikidataa
Kaitaan metroaseman työmaa-aluetta helmikuussa 2016.
Kariba

| Kariba |
| --- | --- |
 Kariban jätevedenpuhdistuslaitoksen lähistöä
 Kariba
 Koordinaatit: 16°30′50″S, 28°50′30″E 
Valtio:   Zimbabwe
Maakunta:  Länsi-Mashonamaa
Väkiluku (2012):  26 112
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kariba on kaupunki Zimbabwen pohjoisosassa. Se on rakennettu Botererkwan kukkuloille Sambesi-joen etelärannalle. Kaupungista avautuvat näkymät Karibajärvelle sekä Kariban kuruun. Vuonna 2002 kaupungissa oli 22726 asukasta ja vuonna 2012 26112 asukasta.
Kariban kaupunki perustettiin vuonna 1957 Karibajärven padon rakennustyömaan työntekijöiden asuinpaikaksi. Myöhemmin Karibasta on tullut yksi Zimbabwen merkittävimmistä turistikohteista, sillä kaupungin lähellä sijaitsee Karibajärven lisäksi useita kansallispuistoja, muun muassa Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluva Mana Poolsin kansallispuisto.
Karibassa on kansainvälinen lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kariba Wikimedia Commonsissa
Kamputsean kansantasavalta

Kamputsean kansantasavalta (khmeriksi សាធារណរដ្ឋប្រជាមានិតកម្ពុជា, Sathéaranakrâth Pracheameanit Kâmpŭchéa) oli vuosina 1979–1989 toiminut valtio Aasiassa nykyisen Kambodžan alueella. Se perustettiin, kun Vietnamin joukot olivat 1978–1979 miehittäneet punaisten khmerien hallitseman Demokraattisen Kamputsean. Vietnamilaisjoukkojen mukana Kambodžaan palasivat maanpaossa olleet Hun Sen ja Heng Samrin, jotka olivat mukana myös Vietnamin tukemassa uudessa hallituksessa. Heng Samrin toimi presidenttinä ja Hun Sen ulkoministerinä. Valtion nimi muutettiin 1989 Kambodžan tasavallaksi, ja siitä tuli uudestaan kuningaskunta 1993. Valtion pääliittolaisia olivat Vietnam ja Neuvostoliitto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kamputsean kansantasavalta Wikimedia Commonsissa
Kartiskalampi (Parkano)

| Kartiskalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°N, 23°E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Parkanonjärven alue (35.53)
Laskujoki:  Vehkapuru 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,7 m 
 fiKartiskalampi 
Kartiskalampi  on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kartiskalampi on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta.
Maantietoa

Lampi on 100 metriä pitkä ja hieman kapeampi. Se sijaitsee suolla 400 metrin päässä Riuttasjärvestä. Suo on ojitettu ja lampeen on kaivettu kaksi ojaa. Lammen vesi virtaa ojia myöten Vehkapuruun, joka laskee Riuttasjärveen. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä lammelle johda teitä.
Kaita (Loppi)

| Kaita |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°44′47″N, 24°04′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Särkijärveen 
Järvinumero:  35.887.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,9 m  
Rantaviiva:  1,346 km  
Pinta-ala:  4,793 ha  
 fiKaita 
Kaita  on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se ranta on soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie järven eteläpuolelta kulkevalta yhdystieltä 13623.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta Kaidansuolta kaksi suo-ojaa, jotka tuovat myös Honkalammin ja Perslammin vesiä. Järven oma laskuoja lähtee itäpääsätä ja se laskee Särkijärveen, jonka vedenpinta 20 senttimetriä alempana.
Katharine Hayhoe

Katharine Hayhoe (s. 1972) on kanadalaissyntyinen ilmastotutkija, joka toimii valtiotieteiden professorina Texas Tech Universityssä Yhdysvalloissa. Hänen tutkimuksensa keskittyy ilmastonmuutoksen vaikutuksiin yhteiskuntaan ja elinympäristöön.
Tutkimuksensa lisäksi Hayhoe tunnetaan ansioistaan ilmastoviestinnässä. Hän luennoi erityisesti kristityille ryhmille ja on itsekin aktiivinen evankelisen kirkon jäsen. Vuonna 2014 TIME-lehti listasi hänet maailman sadan vaikutusvaltaisimman ihmisen joukkoon.
Hayhoen TED-luentoa on katsottu 1,7 miljoonaa kertaa. Hän on PBS:n ilmastonmuutoksesta kertovan Global Weirding -sarjan juontaja ja tuottaja.
Kadunnimi

Kadunnimi on taajama-alueella sijaitsevan tien, kadun, polun tai muun väylän nimi. Termiä voidaan käyttää myös laajemmin tarkoittamaan mitä tahansa kaavanimeä eli asemakaavassa tai muussa vastaavassa kaavoituksessa nimettyä kohdetta, kuten puistoa tai aukiota. Kadunnimiä ja muita kaavanimiä käytetään yleensä osana kiinteistöjen osoitteita. Nimet merkitään maastoon tavallisesti katukilvillä. Kadunnimiä voidaan vaihtaa, mutta nimen ja osoitteiden muuttaminen voi hankaloittaa kadun varrella asuvien tai asioivien ihmisten elämää.
Nimet ja osoitteet

Suuressa osassa maailmaa kadunnimet ovat tärkeitä katujen varrella sijaitsevien kiinteistöjen osoitteiden muodostamisessa. Tyypillinen katuosoite koostuu kadunnimestä ja kiinteistön yksilöivästä numerosta sekä mahdollisesta tarkemmasta kiinteistön osan tai asunnon tunnisteesta. Osoitteita voidaan kuitenkin määrittää toisinkin. Esimerkiksi Japanissa kaduilla ei yleensä ole nimiä; sen sijaan kortteleilla on tunnisteet, joista kiinteistöjen osoitteet muodostetaan.