stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalmarin lääni
Väestönkehitys

| Kalmarin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 138 421 | 138 421 |
| 1820 | 1820 |    | 149 901 | 149 901 |
| 1830 | 1830 |    | 165 743 | 165 743 |
| 1840 | 1840 |    | 184 557 | 184 557 |
| 1850 | 1850 |    | 202 178 | 202 178 |
| 1860 | 1860 |    | 221 029 | 221 029 |
| 1870 | 1870 |    | 233 110 | 233 110 |
| 1880 | 1880 |    | 245 105 | 245 105 |
| 1890 | 1890 |    | 232 847 | 232 847 |
| 1900 | 1900 |    | 227 625 | 227 625 |
| 1910 | 1910 |    | 228 129 | 228 129 |
| 1920 | 1920 |    | 231 077 | 231 077 |
| 1930 | 1930 |    | 231 410 | 231 410 |
| 1940 | 1940 |    | 228 260 | 228 260 |
| 1950 | 1950 |    | 236 774 | 236 774 |
| 1960 | 1960 |    | 235 612 | 235 612 |
| 1970 | 1970 |    | 241 026 | 241 026 |
| 1980 | 1980 |    | 241 581 | 241 581 |
| 1990 | 1990 |    | 241 102 | 241 102 |
| 2000 | 2000 |    | 235 391 | 235 391 |
| 2010 | 2010 |    | 233 536 | 233 536 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 11,1 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,1 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 1 863 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 2 142 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 179 751 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,5 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 23,0 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Kalmarin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 233 090 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Småland | 208 330 | 89,4 |
| Öölanti | 24 760 | 10,6 |
Öölannin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta Småland vain osittain.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsstyrelsen Kalmar län (ruotsiksi)
Regionförbundet Kalmar län (ruotsiksi)
Regionfakta - Fakta och perspektiv om Kalmar län (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kalmar län
Kalmarin läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Kalmarin läänin aiemmat kaksi maakäräjäkuntaa. Pohjoinen maakäräjäkunta ja sen vaalipiirit on esitetty vihreän eri sävyillä. Eteläinen maakäräjäkunta ja sen vaalipiirit puolestaan on esitetty vihreän eri sävyillä. Vaalipiirit olivat voimassa valittaessa maakäräjäkunnan valtuustoa.
Käännös suomeksi
Reuven Rivlin

| Reuven Rivlin> ראובן ריבלין |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2014.
Israelin 10. presidentti
 24. heinäkuuta 2014 – 7. heinäkuuta 2021  
Pääministeri:  Benjamin Netanjahu Naftali Bennett
Edeltäjä:  Shimon Peres
Seuraaja:  Isaac Herzog
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. syyskuuta 1939 (ikä 85) Jerusalem, Palestiinan brittiläinen mandaatti
Ammatti:  lakimies
Tiedot
Puolue:  Likud
Uskonto:  Juutalaisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.president.gov.il/Pages/Default.aspx
Reuven Rivlin (hepr. ‏ראובן ריבלין‎‎, s. 9. syyskuuta 1939) on israelilainen lakimies, Likud-puoluetta edustava poliitikko ja Israelin presidentti vuosina 2014–2021.
Rivlin valittiin knessetiin ensimmäisen kerran 1988. Hän on ollut Likudin puheenjohtaja 1988–1993. Hän oli viestintäministeri Ariel Sharonin hallituksessa vuodesta 2001 vuoteen 2003, jolloin hänet valittiin knessetin puhemieheksi. Puhemieskaudellaan 2003–2006 hän vastusti näkyvästi Israelin vetäytymistä Gazasta, mikä oli ristiriidassa Sharonin harjoittaman politiikan kanssa. Rivlinin toisella puhemieskaudella 2009–2013 pääministerinä oli Benjamin Netanjahu, jonka kanssa Rivlinilla oli lämpimämmät välit.
Rivlin oli jo 2007 Likudin presidenttiehdokas, mutta hän vetäytyi ehdokkuudesta, kun selvisi että Shimon Peres saisi knessetin enemmistön taakseen.
Presidentin asema Israelissa on lähes seremoniallinen, mutta halutessaan presidentti voi käyttää henkilökohtaista arvovaltaansa ja suhteitaan maan asioihin vaikuttamiseen. Rivlinin edeltäjä Shimon Peres oli tästä hyvä esimerkki, ja Rivlinin arveltiin jatkavan Peresin perinnettä. Siinä missä Peres suuntautui ulkopolitiikkaan, Rivlinin arveltiin keskittyvän Israelin sisäisiin asioihin.
Rivlinia pidetään kovan linjan oikeistolaisena. Hän kannattaa Israelin siirtokuntia Länsirannalla, ja olisi valmiimpi ottamaan lisää palestiinalaisia Israelin kansalaisiksi kuin suostumaan aluejakoon palestiinalaisvaltion kanssa. Hänellä on myös ystäviä knessetin vasemmistosiivessä ja arabien keskuudesta niiltä ajoilta, kun hän puhemiehenä puolusti vähemmistöjen oikeuksia.
Rivlin on leski ja hänellä on neljä lasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.knesset.gov.il/mk/eng/mk_eng.asp?id=114
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel 2  Yhdysvallat  Tšekki  Puola
Andhra Pradeshin piirikunnat

Andhra Pradeshin kartta.
Intian eteläosassa sijaitseva Andhra Pradeshin osavaltio jakautuu 13 piirikuntaan.
Andhra Pradesh voidaan piirikuntien mukaan jakaa kahteen maantieteelliseen alueeseen. Antanapurin, Chittoorin, YSR:n ja Kurnoolin piirikunta muodostavat Rayalaseeman alueen, yhdeksän rannikkopiirikuntaa Rannikko-Andhran.
| Piirikunta | Pääkaupunki | Asukasluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Anantapur | Anantapur | 4 083 315 |
| Chittoor | Chittoor | 4 170 468 |
| Guntur | Guntur | 4 889 230 |
| Itä-Godavari | Kakinada | 3 934 782 |
| Krishna | Machilipatnam | 4 529 009 |
| Kurnool | Kurnool | 4 046 601 |
| Länsi-Godavari | Eluru | 5 151 549 |
| Prakasam | Ongole | 3 392 764 |
| Srikakulam | Srikakulam | 2 699 471 |
| Sri Potti Sriramulu Nellore | Nellore | 2 966 082 |
| Visakhapatnam | Visakhapatnam | 4 288 113 |
| Vizianagaram | Vizianagaram | 2 342 868 |
| YSR | Kadapa | 2 884 524 |
TYTKA21

| TYTKA21> Valmistustiedot |
| --- | --- |
Merkki:  ELM-2311 C-MMR
Peitenimi:  (Suomessa)TYTKA21
Valmistaja:  Elta Systems
Valmistusmaa:  Israel
Tuotantomäärä:  yli 100 kpl
Rakenne
Käyttötarkoitus:  Vastatykistötutka
Tutkatyyppi:  Monostaattinen 3D-pulssidopplertutka
Asennustapa:  Siirrettävä
Kantama:  40 km (kranaatti), 70 km (raketti), 250 km (lentokone)
Henkilöstön määrä:  4
Tekniset tiedot
Lähetystaajuus:  4-8 GHz
Antennityyppi:  AESA, Sähköisesti keilaava tasoantenni
Keilaustavat:  Mekaaninen moottorisuuntaus ja elektroninen keilaus
Esitystapa:  Paikalliset näytöt ja etä tiedonsiirto
Järjestelmäliitokset:  Ilmatilannekuva ja Daavidin linko järjestelmä
Mercedes-Benz Zetros -alustalle sijoitettu TYTKA21-vastatykistötutka Dynamic Front 25 -harjoituksessa Rovajärven ampuma-alueella 19.11.2024.
ELM-2311 C-MMR on vastatykistötutka. Niitä on hankittu Suomeen maavoimille Israelista. Lukumäärää tai hankintahintaa ei ole kerrottu. Valmistaja on Elta Systems ja alkuperäinen tuotenimike on ELM-2311 compact multi-mission radar. Niitä on valmistettu useita versioita. Suomeen hankitulle versiolle tuli peitenimeksi TYTKA21. Tutkan testaaminen tehtiin Suomessa vuonna 2018, hankinnasta päätettiin  2019, otettiin käyttöön 2021 ja tutkamiehistön varusmieskoulutus aloitettiin 2024. Tutkan käyttötarkoitus on muodostaa suorituskyky vihollisen tykistön ja kranaatinheittimistön tuliasemien paikantamisessa niiden ammusten lentoratojen perusteella. Tutkan avulla voidaan myös valvoa ilmatilaa ja paikantaa lentokoneita, drooneja, ohjuksia ja raketteja sekä johtaa omien tuliyksiköiden tulta. Tutka on yhteensopiva Daavidin linko ilmapuolustusjärjestelmän kanssa.
Rakenne

Tutka on siirrettävä ja asennettu yhteen ajoneuvoon. Itse tutkalaitteisto on siirtolavakontissa. Ajoneuvona on kuusipyöräinen ja maastokelpoinen Mercedes-Benz Zetros kuorma-auto. Kaikki osat: tutkan lähetin-vastaanotin, antenni, sähkövoimayksikkö, jäähdytyslaitteet ja viestintälaitteet ovat samassa laitekontissa. Asemaan ajo ja asemasta ajo kestää n. 5 minuuttia. Laitteisto on sirpalesuojattu. Henkilöstöön kuuluu 4 henkilöä, joista kaksi on tutkaoperaattoreita.
Tutkan toimintatapa on 3D-pulssidopplertutka. Se mittaa maalien paikat kolmessa dimensiossa: suunta, korkeus ja etäisyys. Tykistökranaatin se pystyy havaitsemaan n. 40 km:n etäisyydeltä asti, raketinheittimen raketin n. 70 km:n etäisyydeltä ja lentokoneen kokoisen maalin 250 km:n etäisyydeltä.
Vastatykistöominaisuus perustuu siihen, että ammuksesta mitataan useita sijaintipisteitä sen lentoradalta. Niiden perusteella lasketaan lentoradan alkupiste, siis aseiden tuliasemien sijainnit. Sitten on mahdollista kohdistaa oman tykistön, tai muiden aseiden vaikutus niihin.
Antenni on tyypiltään AESA, eli sähköisesti keilaava tasoantenni. Antennia voi suunnata sivusuunnassa sektorissa 90° – 120° tai pyörittämään 360° sekä pystysuunnassa yli 50°.
Lähetin-vastaanotin on pulssidopplertutka ja sen signaaliprosessointi pystyy luokittelemaan maalit niiden ominaisuuksien perusteella. Maaleja voidaan seurata ja tehdä niistä kattava tilannekuva. Myös omien aseiden tulenjohtoon on mahdollisuus. Lähettimen taajuusalue on tutkatajuusalue C, joka on 4 - 8 GHz.
ELTA on myynyt kyseistä tutkaa yli 100 kpl maailmanlaajuisesti.
Andrea Ferraris

Andrea Ferraris (s. 3. syyskuuta 1966 Genova) on italialainen Aku Ankka -piirtäjä ja käsikirjoittaja. 1980-luvulla hän opiskeli genovalaisessa taidekoulussa. Opiskelunsa aikana hän piirsi myös sarjakuvia Treviso-kustantamolle. 1990-luvulla hän rupesi varsinaisesti piirtämään Aku Ankkaa. 10 vuoden jälkeen hän alkoi tehdä myös käsikirjoituksia. Ferrariksen ensimmäinen julkaistu sarjakuva on Mikki & Hessu: Neljäs Beatle.
Karhunnevankankaan tuulivoimapuisto

| Karhunnevankankaan tuulivoimapuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Pyhäjoki
Koordinaatit:  64°21′36″N, 24°15′32″E
Rakentaminen alkoi:  kesä 2020 
Sähköverkkoon:  2023 
Valmistunut:  kesä 2023 
Perustaja:  wpd Finland Oy 
Rakennuttaja:  wpd Finland Oy 
Omistaja:  wpd Karhunnevankankaan Tuulipuisto Oy
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  1
Puistojännite:  20–30 kV 
Liittymisjännite:  110 kV 
Korkeus:  30–42 m 
Pinta-ala:  26 km² 
Tuulivoimalat:  33 × Nordex N163 (5,7 MW) 
Kapasiteetti:  188 MW  
Vuosituotanto:  600–700 GWh 
 fiKarhunnevankankaan tuulivoimapuisto 
Verkkosivut:  linkki
Karhunnevankankaan tuulivoimapuisto on Pohjois-Pohjanmaalla Pyhäjoen Karhunnevankankaalla sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 33 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 188 megawattia ja vuosituotanto on arviolta 600–700 gigawattituntia. Voimalat on rakentanut wpd Finland Oy, joka myös omistaa ne yhtiön wpd Karhunnevankankaan Tuulipuisto Oy kautta.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee 12 kilometriä Pyhäjoen kirkonkylältä kaakkoon päin Pyhäjoen ja Yppärin välisellä metsä- ja suoalueella. Maasto on verrattain alavaa ja korkeudet vaihtelevat 20–45 metriä mpy. Tuulivoimapuistossa on omistajana 74 maanomistajaa. Tuulipuiston pituus on 6,0 kilometriä, leveys 3,5 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 12 neliökilometriä. Tuulipuistoksi kaavoitetun alueen pinta-ala on 26 neliökilometriä . Voimalat sijaitsevat 30–42 metriä mpy.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa Nordex N163-mallia, jonka napakorkeus on 158 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 163 metriä, ja jonka kapasiteetti on 5,7 megawattia.
Tuulipuistosta on kaksi tieyhteyttä, jotka liittyvät molemmat lännessä kulkevaan seututiehen 507 tiehen. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 20–30 kilovoltin jännitteellä alueen keskellä sijaitsevalle sähköasemalle. Siellä jännite nostetaan 110 kilovolttiin ja johdetaan siirtolinjaa myöten 8 kilometrin päähän Jylkän sähköasemalle. Jylkässä sähkö johdetaan kantaverkkoon. Voimala-alueella on myös helikopterikenttä huoltotöitä varten.
Historiaa

Kaupparekisteriin ilmoitettiin yhtiö wpd Karhunnevankankaan Tuulipuisto Oy huhtikuussa 2011. Hankkeen toteuttamisen vaativa ympäristövaikutusten arviointimenettely (YVA) päättyi kevättalvella 2016, ja arviointiohjelmasta annettiin lausunto huhtikuussa 2015 ja arviointiselostuksesta maaliskuussa 2016. YVA-selostuksessa tuulipuistoon esitettiinrakennettavaksi enintään 40 tuulivoimalaitosta, joiden tehoksi ajateltiin 3–5 megawattia. Tuulipuistoon rakennettaisiin oma sähköasema ja siitä 110 kilovoltin siirtolinja Jylkän uudelle sähköasemalle. Osayleiskaava hyväksyttiin Pyhäjoen kunnanvaltuustossa joulukuussa 2016 ja se sai lainvoiman tammikuussa 2017. Osayleiskaavassa voimaloiden lukumääräksi ilmoitettiin 33 voimalaa ja sähkönsiirtolinjaksi suoraan etelään johtavaa reittiä Jylkän sähköasemalle. Kaavassa voimaloiden enimmäiskorkeudeksi mainitaan 230 metriä, mutta toteutuma on yli 240 metriä. Hankkeen rakennusluvat myönnettiin keväällä 2020.
Ensimmäiseksi rakennettiin huoltotiet ja nostokentät vuosien 2021 ja 2022 aikana. Perustusten betonityöt aloitettiin toukokuussa 2020 ja ne päättyivät syyskuussa 2020, jonka jälkeen tuulivoimalaitoksia aloitettiin pystytyttää vuoden 2022 aikana. Tuulipuiston tuottaman sähkön vaatimaa siirtojohtoa ja sähköasemaa alettiin rakentamaan vuonna 2021 ja ne valmistuivat vuoden 2022 aikana. Tuulipuiston sähkötyöt ja testaukset valmistuivat kesään 2023 mennessä, jolloin sähköntuotanto käynnistyi täysimääräisenä.
UPM Kymmene Oyj solmi pitkäaikaisen sähkönhankintasopimuksen wpd Finlandin kanssa.
Aiheesta muualla

Karhunnevankankaan tuulipuisto (wpd Suomi Oy, verkkosivut)
Kronobergin lääni

| Kronobergin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Småland
Maakäräjäkunta:  Kronobergin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Växjö
Perustamisvuosi:  1674
Hallinto:  
 – Maaherra:  Maria Arnholm
Pinta-ala:  
 – Maa:  8 424,95 km²
Väkiluku:  184 654
 – Väestötiheys:  21,9 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  G
 – Läänikoodi:  07
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kronobergin läänin kunnat.
Kronobergin läänin kunnat vuonna 1952. Lääninraja on tämän jälkeen muuttunut. Hällebergan ja Algutsbodan maalaiskunnat sekä osa Älmebodan maalaiskuntaa liitettiin Kalmarin lääniin 1970-luvun kuntauudistuksessa. Samaan aikaan Kronobergin lääniin liitettiin Jönköpingin läänistä Tanneråkerin pitäjä ja Bolmsön pitäjän saariosa.
Kronobergin läänin alueella sijainneet pitäjät. Keltaisella merkitetyt pitäjät liitettiin 1970-luvulla Kalmarin lääniin. Vihreällä merkitty Tannåkerin pitäjä ja osa Bolmsön pitäjästä puolestaan liitettiin Kronobergin lääniin Jönköpingin läänistä.
Kronobergin lääni (ruots. Kronobergs län) on lääni Smålandin maakunnan lounaisosassa Etelä-Ruotsissa. Kronobergin lisäksi Smålandin maakunta kuuluu muutoin pääasiassa Jönköpingin ja Kalmarin lääneihin. Kronobergin läänin pääkaupunkina toimii Växjö. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Kronobergin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 493,23 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,8 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Kronobergin lääni perustettiin Smålandin hstoriallisen maakunnan lounaisosasta vuonna 1674. Lääni sai nimensä luultavasti Växjön kaupungin pohjoispuolella sijainneesta Kronobergin linnasta. Keskiaikainen linna on nykyisin raunioina.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajoja ei muutettu, mutta 1970-luvulla tapahtui muutoksia läänin itä- ja luoteisrajoilla. Hällebergan ja Algutsbodan maalaiskunnat sekä osa Älmebodan maalaiskuntaa liitettiin Kalmarin lääniin 1970-luvun kuntauudistuksessa. Samaan aikaan Kronobergin lääniin liitettiin Jönköpingin läänistä Tanneråkerin pitäjä ja Bolmsön pitäjän saariosa.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Kultaisessa kentässä vihreä kolmihuippuinenen vuori, jonka päällä punainen sinivaruksinen leijona pitämässä etutassuillaan pystyasentoon asetettua punarunkoista jousta, jonka jänne musta ja nuolenkärki hopeaa. (Ruotsiksi I fält av guld ett på ett grönt treberg stående, upprest, rött lejon med blå beväring, vilket med båda framtassarna håller ett stolpvis ställt rött armborst med svart båge och pil av silver.)
Vaakuna vahvistettiin vuonna 1944 ja se perustuu Smålandin maakuntavaakunaan. Lääninhallitus oli jo pitkään aikaisemmin käyttänyt vaakunaa.
Smålandin maakunnan vaakuna.
Kronobergin läänin vaakuna.
Elinkeinoelämä

Lääniä luonnehtii pääkaupunki Växjön voimakas kasvu. Växjössä sijaitsevat muun muassa yliopisto ja lääninsairaala. Läänin länsiosissa ja etenkin Ljunbgyn kunnassa on vahva yrittäjäkulttuuri, jolla on yhteyksiä Gnosjön alueeseen pohjoisessa Jönköpingin läänin puolella.lähde? Muissa osissa lääniä kehitys on ollut heikompaa väestön vähenemisen ja korkean työttömyyden vuoksi. Läänin alueesta 72 % on metsää, mikä on eniten koko Ruotsissa. Pinta-alasta 25 % on järviä, ja loput 3 % asutusta. Metsäteollisuus on aina ollut läänissä tärkeä elinkeino. Se kärsi vaikeita takaiskuja tammikuussa 2005 Gudrun-myrskyn vuoksi.
Läänin kautta kulkee paljon transitoliikennettä, sillä sitä halkovat E4-tie, valtatie 23 ja valtatie 25. Lisäksi läänin poikki kulkevat Södra stambanan ja Kust till Kust -rautatie, jotka kohtaavat Alvestassa.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Kronobergin läänissä sijaitsi 52 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Växjö | &&&&&&&&&&060887.&&&&0060 887 |
| 2 | Ljungby | &&&&&&&&&&015205.&&&&0015 205 |
| 3 | Älmhult | &&&&&&&&&&&08955.&&&&008 955 |
| 4 | Alvesta | &&&&&&&&&&&08017.&&&&008 017 |
| 5 | Markaryd | &&&&&&&&&&&03966.&&&&003 966 |
| 6 | Tingsryd | &&&&&&&&&&&03037.&&&&003 037 |
| 7 | Hovmantorp | &&&&&&&&&&&02991.&&&&002 991 |
| 8 | Lessebo | &&&&&&&&&&&02737.&&&&002 737 |
| 9 | Åseda | &&&&&&&&&&&02430.&&&&002 430 |
| 10 | Rottne | &&&&&&&&&&&02354.&&&&002 354 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,2 | 3,2 |
|   | jalostus | 27,9 | 27,3 |
|   | palvelut | 66,8 | 67,4 |
|   | tuntematon | 2,1 | 2,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 91 254 | 87 621 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 104,1 |  |
Valtiopäivävaalit

Kronobergin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kronobergin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 6 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 6 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 29,84 | 2 |
|   | Keskustapuolue | 9,92 | 1 |
|   | Liberaalit | 5,72 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,10 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 30,52 | 3 |
|   | Vasemmistopuolue | 4,62 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 6,05 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 6,37 | 0 |
|   | Muut | 0,87 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 6 |
Maakäräjäkunta

Kronobergin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kronobergin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Kronobergin lääni on jaettu seuraaviin 2 vaalipiiriin:
Östra Kronoberg (24 kiinteää paikkaa)
Västra Kronoberg (16 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 45 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 27,01 | 12 |
|   | Keskustapuolue | 10,71 | 5 |
|   | Liberaalit | 5,73 | 3 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,03 | 3 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33,73 | 15 |
|   | Vasemmistopuolue | 6,67 | 3 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,31 | 2 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,71 | 2 |
|   | Muut | 0,11 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 45 |
Läänin kunnat

Kronobergin läänissä on nykyään kahdeksan kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0760 |  Uppvidingen kunta | Åseda | &&&&&&&&&&&09216.&&&&009 216 |
| 0761 |  Lessebon kunta | Lessebo | &&&&&&&&&&&08077.&&&&008 077 |
| 0763 |  Tingsrydin kunta | Tingsryd | &&&&&&&&&&012235.&&&&0012 235 |
| 0764 |  Alvestan kunta | Alvesta | &&&&&&&&&&018917.&&&&0018 917 |
| 0765 |  Älmhultin kunta | Älmhult | &&&&&&&&&&015629.&&&&0015 629 |
| 0767 |  Markarydin kunta | Markaryd | &&&&&&&&&&&09513.&&&&009 513 |
| 0780 |  Växjön kunta | Växjö | &&&&&&&&&&083710.&&&&0083 710 |
| 0781 |  Ljungbyn kunta | Ljungby | &&&&&&&&&&027357.&&&&0027 357 |