stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Virgin Interactive

| Virgin Interactive |
| --- | --- |
Perustettu:  1983
Toimiala:  videopeliteollisuus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Virgin Games oli Virgin Groupiin kuuluva vuonna 1983 perustettu videopelien julkaisija.
Yrityksen nimeksi tuli Virgin Mastertronic vuonna 1987 Mastertronic Groupin kanssa yhdistymisen myötä. Vuonna 1991 yritys myytiin Segalle, mutta julkaisutoiminta säilytettiin: yrityksen nimeksi tuli Virgin Interactive Entertainment (VIE).
Titus Interactive nimesi yhtiön uudelleen Avalon Interactiveksi ostamisen jälkeen.
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Virgin Radio

Virgin Radio on brittiläisen Virgin Groupin omistama tuotemerkki, jonka alla toimii useita radioasemia eri puolilla maailmaa. Nimen alla toimivat asemat ovat eri tahojen itsenäisesti omistamia. Asemat vastaavat pääsääntöisesti itse ohjelmistostaan, mutta ne esittävät myös yhteistä materiaalia. Useimmat Virgin Radion asemista esittävät joko rockmusiikkia, tai tuoreita hittikappaleita.
Virgin Radion asemia on Ranskassa, Kanadassa, Italiassa, Dubaissa, Intiassa, Thaimaassa ja Turkissa. Vuoteen 2008 saakka asemia oli myös Isossa-Britanniassa.
Aiheesta muualla

Virgin Radio Internationalin kotisivut (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Virgin Radio
Käännös suomeksi
Willie itkupilli

Willie itkupilli on Michelle Magorianin kirjoittama kirja, jossa Willie joutuu lähtemään Lontoosta sotaa pakoon Britannian maaseudulle. Siellä hänet annetaan paikallisen ihmisen hoitoon. Hän viipyy siellä monia kuukausia ja saa paljon ystäviä ja kokemusta. Lopulta hänen on palattava Lontooseen ja loppuajat ovat surullisia, mutta tarina päättyy hyvin.
Vesistön jääpeite

Vesistön jääpeitteen  muodostuminen tapahtuu pääasiassa samalla tavalla niin järvissä kuin virtavesissäkin. Jäätyminen tapahtuu, kun ilman lämpötila on muutaman viikon veden jäätymispisteen alapuolella eli pakkasella. Suomen järvet ovat jään peitossa leveyspiiristä riippuen 4–7 kuukauden ajan.
Pohjoismaissa vesistöjen jäätyminen tarjoaa oivalliset mahdollisuudet laajentaa omaa virkistystoimintaa. Talvi mahdollistaa turvallisen tavan hankkia elantoa kalastuksella. Jääkansi tarjoaa mahdollisuuden hiihtoon, luisteluun, pilkkimiseen ja moottorikelkkailuun. Jään päältä käsin voidaan myös kalastaa kalaverkoilla, nuotalla ja katiskalla jään alta. Jäällä liikkujan tulee kuitenkin tietää perusasiat jään kantavuudesta ja jään käyttäytymisestä, ettei hän joudu turhaan hengenvaaraan. Jäälle voidaan aurata jääteitä lyhentämään automatkoja, harjoittelu- ja kilparadoiksi sekä avata lentokenttiä pienkoneille.
Jäätyminen > Järvet

Ennen jäätymistä tulee järvessä tapahtua lämpötilakerrostumisessa täyskierto, joka sekoittaa erilämpöiset vedet neljäasteiseksi, ja tämän jälkeen sen tulee vielä jäähtyä vedenpinnaltaan nolla-asteiseksi. Tuulet pitävät yleensä huolen siitä, että syvemmältä kumpuaa viileää vettä pinnalle, joka sitten jäähtyy jäätymispisteeseen. Tuuli kuitenkin viivästyttää jäätymistä toisellakin tavalla. Vesi jäätyy helposti tyynellä kelillä, mutta tuulessa yhtenäinen riite  hajoa kappaleiksi ja sekoituu veteen.
Jäätyminen alkaa järven rannoilta, missä aallot vaikuttavat vähiten. Jäätyminen tuottaa latenttilämpöä, jonka tulee samalla haihtua vedestä tai säteillä ylöspäin. Uutta jäätä muodostuu vanhan jään reunaan ja jääkannen alle sitä mukaa, kun latenttilämpöä pääsee poistumaan vedestä. Jään muodostuminen käynnistyy hieman alijäähtyneessä vedessä, jonka lämpötila on noin 0,01–0,1 astetta alle jäätymispisteen. Silloin vedessä olevat kiintoainehiukkaset toimivat jäätymiskeskuksina. Hiukkasen ympärille muodostuu pieni 0,1–1,0 millimetrin kokoinen jääkide, joka on yleensä muodoltaan neulamainen. Neulamaiset kiteet muodostavat vedenpinnalle kerroksen, jota kutsutaan hyyteeksi eli supoksi. Hyyde tarttuu herkästi vedessä oleviin kiviin, oksiin, vesikasviin ja tietenkin toisiin jääkiteisiin. Hyyteen ilmaannuttua tyyneen ja seisovaan veteen syntyy pian ohut lasimainen jääkansi, jota kutsutaan riiteeksi. Kun riite jäätyy alapinnastaan huomattavasti paksummaksi, voidaan sitä kutsua teräsjääksi. Se on lasimaista ja kirkasta jäätä, jonka lujuusominaisuudet ovat hyvät. Teräsjään ilmaantuminen on lähes varma merkki siitä, että järvi alkaa jäätymään umpeen. Tuulisilla järvenselillä jäästä tulee harmaata, koska hyhmä ei saa kiteytyä rauhassa vaan hajoaa välillä kappaleiksi. Silloin jään sisälle jää loukkuun ilmakuplia, jotka sameuttavat jään.
Suuret järvet jäätyvät säännöllisesti hitaammin kuin pienet järvet ja lammet. Erittäin suuret järvet kuten esimerkiksi Vänern, jäätyvät samalla tavalla kuin meri. Toistuvat hyydelautat kasautuvat jääsohjoksi jo muodostuneen jääkannen reunalle ja jäätyvät sinne. Avoveden alue supistuu jokaisella pakkaskaudella ja lopuksi järvi on jäätynyt kokonaan. Jos jäätymisprosessi ei ehdi talven aikana valmistua, säilyy osa järvenselästä jäätymättä.
Jäätyminen > Joet

Joet pysyvät järviä kauemmin sulina, koska veden virtaukset pitävät veden liikkeessä ja sen vedenpinnan levottomana. Myös joet alkavat jäätymään ensin rannoiltaan, jonne muodostuu järvien tapaan jääkansi. Se kasvaa reunoistaan kurkottaen joen uoman yli, ja riippuen veden virtausnopeudesta, joillakin jokiosuuksilla reunat yhtyvät toisiinsa keskellä. Jääkansi kasvattaa paksuuttaan talven aikana järvien tapaan, ja suuriin jokiin voi muodostua hyvinkin paksut jäät.
Turbulenttisessa virtauksessa vesi sekoittuu tehokkaasti eikä lämpötilakerrostumista tapahdu ollenkaan. Uomassa olevaa vettä voidaan siksi pitää tasalämpöisenä. Pakkasjaksoilla veden lämpötila saavuttaa nopeasti jäätymispisteen ja lopulta vedestä tulee alijäähtynyttä. Veden lämpötila alittaa jäätymispisteen kymmenesosalla astetta, jolloin veden kiintoainehiukkasiin muodostuu pieniä jääkiteitä eli suppoa. Suppo kelluu, mutta veden pyörteissä se voi kieppua vedenpinnan alla. Se voi tarttua rannassa kiviin ja kasvinosiin, uoman pohjaan tai jääkannen alapintaan.
Suppoa voi muodostua useiden senttimetrien kerros vuorokaudessa, jos pakkanen laskee avoveden aikana esimerkiksi lämpötilaan -20 °C. Kovilla pakkasilla joeka virtaa alas suuriakin hyydelauttoja. Jos ne kovettuvat, voivat ne muodostaa pannukakkujäätä, joka jää kellumaan akanvirtaan pyöreinä jäälevyinä. Suppo voi kulkeutua alajuoksun suvannoissa jääkannen alle ja jäätyä siellä kiinni jääkannen alapintaan. Alapinnan jääkerroksista voi muodostua niinkin paksuja, että ne haittaavat veden ohivirtausta. Tällaista tukkeumaa kutsutaan suppopadoksi tai hyyteeksi.
Uoman pohjaan muodostuvaa jäätä kutsutaan pohjajääksi, joka on hyyteen toinen muoto. Pohjajäätä muodostuu yleensä kivikkoihin, särkkiin, veteen kaatuneisiin puihin sekä vedenalaisiin rakenteisiin, kuten esimerkiksi laitureihin ja voimalaitoksien patorakenteisiin. Pohjajää voi muodostua paksuksi ja silloin se nostaa veden pinnan sen tulvakorkeuksiin.
Ilmiö, jossa pohjajää ja suppopato haittaavat vedenvirtausta, tunnetaan yhteisnimellä hyydepato. Niitä tavataan joissa ja puroissa pakkaskausina ennen talvikauden jääkannen muodostumista. Teräsjäässä suppokerrokset erottuvat muusta teräsjäästä jään likaisuutena, sillä suppo kerää mukaansa paljon kiintoainehiukkasia.
Jääkannen ominaisuuksia > Rakenne

Järvien ja jokien jääkannen alaosassa on teräsjäätä, sen päällä kohvajäätä ja näiden päällä lunta. Teräsjää syntyy, kun vesi jäätyy altapäin ja kohvajää muodostuu, kun esimerkiksi sateella kastunut lumi jäätyy yläpuolelta. Teräsjään tunnistaa lasimaisesta rakenteestaan, jossa ei ole juurikaan ilmakuplia. Kohvajäässä on runsaasti ilmakuplia, jotka tekevät siitä vaaleanharmaan ja samean. Suomessa jääkansi voi muodostua aluksi kokonaan teräsjäästä, mutta pitkän talven aikana sen päälle muodostuu kohvajäätä. Kohvajäätä on keskimäärin 2/3-osa koko jääkannesta, mutta kuitenkin vähintään noin 10% sen paksuudesta.
Jään tiheys on  910 kilogrammaa kuutiometriltä (kg/m³) ja veden on 1 000 kg/m³. Tiheyseron vuoksi jää kelluu veden pinnalla niin, että jäästä jää noin 10 % vedenpinnan yläpuolle. Tilanne kuitenkin muuttuu, jos jään päälle sataa lunta. Vanhan lumen tiheys on 150–300 kg/m³, joten kun lunta tulee enemmän, painuu jääkannen yläreuna vedenpinnan alapuolelle ja silloin vesi pyrkii tunkeutumaan jään halkeamista ylös lumen joukkoon. Lumensekainen vesi jäätyy jääkannen pinnalle lisäten taas sen paksuutta.
Jääkannen ominaisuuksia > Kantavuus

Jään vahvuutta voi arvioida laskemalla sen kantavuus. Jään kantavuus  P on suoraan verrannollinen jään paksuuden neliöön  h^{2}:
missä  \beta  jään laatukerroin. Teräsjään tapauksessa se voi olla  \beta \approx 5\ kg\ cm^{-2}. Silloin 5 cm jäätä kantaa ihmisen (125 kg) ja 20 cm jää kantaa auton (2 000 kg). Kohvajää on puolet heikompaa kuin teräsjää. Sekajään kantavuutta laskettaessa lisätään teräsjään paksuuteen puolet kohvajään paksuudesta ja lasketaan kantavuus yhdistetyllä paksuudella käyttäen teräsjään kerrointa  \beta .
Jääkannen ominaisuuksia > Jäärailot

Suurten järvien jääkanteen syntyy säännöllisesti jäärailoja. Ne voivat syntyä tuulesta, veden virtauksesta tai lämpötilan äkillisestä laskusta. Tuuli tarttuu lumisen jään epätasaiseen pintaan ja työntää sitä myötätuuleen päin. Silloin pitäisi koko jääkansi liikkua tuulen suuntaan, mutta koska se on jäätynyt rantoihin kiinni, vain osa jääkannesta seuraa tuulen mukana. Tuuli saa yleensä aikaiseksi railoja jääkanteen vain, jos se on jo valmiiksi haljennut tai pehmentynyt kevään lämmössä. Jäänalaiset virtaukset aiheuttavat harvoin railoja ja silloinkin lähinnä vain joissa, suurilla järvillä ja merellä. Lämpölaajenemisen aiheuttamat voimat ovat edellä mainittuja voimia suuremmat. Esimerkiksi kilometrin pituinen ja lumeton jääkansi lyhenee 20 asteen kylmenemisen takia noin metrin . Jääkansi ei kestä metrin suuruista vetoa, vaan se katkeaa järvenselällä usean kilometrin pituiseksi railoksi. Sen syntyminen kuulostaa joskus paukahdukselta tai ulvahdukselta. Railot syntyvät yleensä yöpakkasten aikana ja ne voivat yllättää aamulla esimerkiksi jäätiellä liikkujat.
Jäänalaiset virtaukset

Lähdejärvien pohjalla on lähteitä, joista purkautuu yli neljäasteista vettä. Jos lähteen virtaus kumpuaa vedenpintaan asti, voi jääkannen alapintaa sulaa ohuemmaksi. Jo aikaisen kevään auringonpaiste käynnistää vesipatsaassa hitaan pystysuuntaisen konvektiovirtauksen . Läpivirtausjärvissä, jossa tulevien virtavesien aiheuttama vaakasuuntainen virtaama on suuri, voi vesi järvien kapeikoissa ja salmissa pysyä pitkään sulana.  On selvää, että sulapaikkojen lähiympäristössä on aina ohutta jäätä. Tehtaiden ja viemärien edustat voivat myös olla petollisia paikkoja kävellä. Jää voi olla hyvin ohutta ja kun jään päälle on satanut lunta, ei kulkija voi tietää sen paksuudesta mitään. Ainoa tapa seurata jään paksuutta on kairata siihen säännöllisesti reikiä ja mitata paksuuden kehittymistä rei'istä.[lähde? ]
Jäätymisen tutkimuksia > Jäätyminen

Sekä vesistöjen jäätymistä että niiden jäidenlähtöä on kirjattu Suomessa muistiin 1800-luvun alkupuolelta asti ainakin Kallavedellä, Näsijärvellä ja Oulujärvellä. Jääoloja alettiin kirjaamaan enemmän muistiin samalla, kun 1910-luvulla perustettiin eri järville vedenpinnan korkeusasteikkoja. Pisimmissä havaintosarjoissa on havaittu myöhäisimmät jäätymiset lähes poikkeuksetta talvella 1929–1930. Silloin seilasivat höyrylaivat Näsijärvellä, Päijänteellä ja Saimaalla vielä pitkälti tammikuun puolella. Talvella 2007–2008 rikottiin nämäkin ennätykset, sillä Näsijärvellä järvenselkä jäätyi 31. tammikuuta ja Päijänteen Tehinselkä 4. helmikuuta. Lyhin jääpeiteaika on kestänyt Etelä-Suomessa noin kymmenen viikkoa ja lyhin jäätön aika on kestänyt Käsivarren Lapissa noin 12 viikkoa.
Jäätymistä seurataan merkitsemällä muistiin sen neljä eri vaihetta; eli milloin rannat jäätyvät, lahdet jäätyvät, koko näköpiiri jäätyy ja, suurilla järvillä, milloin suuret järvenselät jäätyvät. Suomen ympäristökeskuksen rekistereihin kootaan jäätymiset ja jäidenlähdöt noin 70 järveltä. Vielä 1900-luvun lopulla seurattiin yli 200 järven jääoloja.
Ruotsissa on vesistöjen jäätymisiä ja jäidenlähtöjä kirjattu muisitiin 1870-luvulta alkaen. Toiminnan käynnisti meteorologian professori Hugo Hildebrandsson Uppsalasta ja sekä havainnointi että kirjaaminen annettiin talousseurojen (ruots. hushållningssällskapen) tehtäväksi. Verkostoon kuului alussa noin 150 järveä. Toiminta on edelleen aktiivista, vaikka sen järjestäjänä on toiminut eri yhteisöjä, joista viimeisenä Ruotsin meteorologinen ja hydrologinen instituutti (SMHI). Verkostossa on nykyään 318 järveä, joiden tulokset ovat samansuuntaisia suomalaisten järvien kanssa.
Jäätymisen tutkimuksia > Jään paksuus

Vesistön jää on alkutalvella ohut, mutta pakkasjaksojen jatkuessa jään paksuus kasvaa koko ajan. Jään paksuutta on seurattu Suomessa 1910-luvulta alkaen aluksi noin kymmenellä järvellä. Mittausverkko laajeni merkittävästi vasta 1960-luvulla ja se kattaa 2000-luvun alussa noin 50 havaintopaikkaa. Jään paksuus mitataan yleensä yli 50 metriä rannasta ja mahdollisia virtauspaikkoja ja matalikkoja välttäen. Talven aikana tehdään kolme mittausta kuukaudessa ja jokaiseen mittaukseen kootaan kolmen kairausreiän tulokset. Samalla seurataan teräsjään, kohvajään ja lumen paksuuksia. Myös vedenpinnan korkeus suhteessa jäähän havaitaan. Suurin jäänpaksuus on mitattu vuonna 1985 Tornionjoella, jossa se oli vappuna 125 senttimetriä paksu. Järvien ennätys kuuluu Kilpisjärvelle, jossa saatiin kevättalvella 1966 paksuudeksi 114 senttimetriä. Etelä-Suomessa on Säkylän Pyhäjärvellä ja Tammelan Kuivajärvellä yhteinen ennätys vuodelta 2003, jolloin mitattiin 84 senttimetrin jäänpaksuus. Järvissä mitataan yli metrin paksuja jääkansia vain Oulujoen vesistöalueen pohjoispuolella. Yleensä jään paksuudet alkavat Etelä-Suomessa 30 senttimetristä ja Lapissa 50 senttimetristä.
Aiheesta muualla

Honkasalo, Satu: Pannukakkujäätä Mynäjoessa (Arkistoitu – Internet Archive), Vakka-Suomen Sanomat, 10.11.2019
Jää paukkuu, kumahtelee ja ritisee railojen syntyessä, YLE, Europeana Collections (äänitiedosto)
My Little Pony: Jouluseikkailu

| My Little Pony: Jouluseikkailu> My Little Pony: A Very Minty Christmas |
| --- | --- |
 Suomenkielisen DVD-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Vic Dal Chele
Säveltäjä:  Mark Watters
Pääosat:  Tabitha St. Germain Janyse Jaud Venus Terzo Lenore Zann
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  SD Entertainment Hasbro
Levittäjä:  Paramount Home Entertainment Netflix
Kesto:  42 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jouluseikkailu (A Very Minty Christmas) on My Little Pony -elokuva. Tässä elokuvassa seurataan pikkuisten ponien joulunviettoa. Elokuva julkaistiin vuonna 2005.
Juoni

Elokuvassa ponit aloittavat jouluvalmistelut Ponyvillessa. Kaikilla on hauskaa, mutta Minty-parka tuntuu olevan toisten tiellä. Kömpelö pikkuponi yrittää auttaa toisia, mutta yritykset epäonnistuvat aina. Lopulta kun kuuseen pitää laittaa suuri joulukarkki, joka johdattaa joulupukin ponien luo, käykin vahinko, jonka seurauksena Minty katkaisee karkin vahingossa. Näyttää siltä, että Ponyvillen joulusta tulee ankea. Minty yrittää korjata tekonsa ja toiset yrittävät ilahduttaa surullista, mintunvihreää ystäväänsä.
Aiheesta muualla

My Little Pony: Jouluseikkailu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ponyvillen kuuseen laitettiin Suuri Joulukarkki.
Xu Jie

Xu Jie (kiin. 徐洁; s. 21. tammikuuta 1982 Tianjin, Kiina) on puolalainen pöytätennispelaaja. Hän edustaa seuratasolla GLKS Nadarzyniä.
Xu on saavuttanut ITTF:n ranking-listalla parhaimmillaan sijan 48. Hän oli mukana Pekingin olympialaisissa 2008 joukkuekilpailussa, jossa Puola oli jaetulla viimeisellä sijalla sekä kaksinpelissä, jossa hän putosi ensimmäisellä kierroksella.
Westmorelandin piirikunta (Virginia)

Westmorelandin piirikunta on Virginiassa Yhdysvalloissa sijaitseva piirikunta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa piirikunnan asukasluku oli 17 454.
Kuuluisia Westmorelandissa syntyneitä ovat Yhdysvaltain presidentit George Washington ja James Monroe sekä Etelävaltioiden armeijan ylipäällikkö Robert E. Lee.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Westmorelandin piirikunta (Virginia) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Wagon Train

| Wagon Train |
| --- | --- |

Tyyli:  Western
Kestoaika:  75 min
Pääosissa:  Frank McGrath Terry Wilson Robert Horton John McIntire Ward Bond
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   NBC  ABC
Esitetty:  18. syyskuuta 1957 – 2. toukokuuta 1965 (Yhdysvalloissa)
Tuotantokausia:  8
Jaksoja:  271
Aiheesta muualla
IMDb 
Wagon Train on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka kertoo vankkurikaravaanin matkasta sisällissodan jälkeisessä Yhdysvalloissa Missourista Kaliforniaan.
Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa ensin NBC:n verkossa vuosina 1957–1962 ja vuosina 1962–1965 ABC:n verkossa. Sarjan päähenkilöinä olivat karavaanin johtaja Charlie Woosterin roolissa Frank McGrath, jonka korvasi hänen kuolemansa jälkeen John McIntire sekä tiedustelija Flint McCulloghin roolissa Robert Horton, jonka korvasi myöhemmin Scott Miller ja Robert Fuller.
Sarja pohjautuu löyhästi John Fordin vuonna 1950 ensi-iltansa saaneeseen elokuvaan Wagon Master – aavikon sankari.
Sarjassa esiintyi vierailevina tähtinä useita tunnettuja näyttelijöitä, kuten esimerkiksi Leonard Nimoy, Bette Davis, Lee Marvin ja Yhdysvaltain tuleva presidentti Ronald Reagan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Frank McGrath  | … |  Charlie Wooster, karavaanin johtaja   |
|  Terry Wilson  | … |  Bill Hawks   |
|  Robert Horton  | … |  Flint McCullogh, karavaanin tiedustelija (1957–1962)   |
|  John McIntire  | … |  Christopher Hale   |
|  Ward Bond  | … |  majuri Seth Adams   |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wagon Train Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Wagon Train
Käännös suomeksi
Walter Karsten

Walter Johan Karsten (9. huhtikuuta 1868 Kuopio – 5. tammikuuta 1953 Helsinki) oli apteekkari, sai kollegiasessorin arvonimen vuonna 1920, kun se itsenäisessä Suomessa ensimmäisen kerran myönnettiin.
Henkilöhistoria

Walter Karstenin vanhemmat olivat alikapteeni Theodor Karsten ja Sofia Wilhelmina Winter ja puoliso vuodesta 1898 Anna Elvina Juslén (k. 1939). Karsten tuli ylioppilaaksi  1889 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1893, proviisorin tutkinnon hän suoritti 1895. Hän opiskeli myös Berliinin yliopistossa 1901–1902 ja teki opintomatkoja ulkomaille. Karsten toimi apteekkarina Tammisaaressa 1896–1898 ja Helsingissä vuodesta 1898.  Hän tutki muun muassa farmasiaa ja apteekkilaitoksen historiaa Suomessa, julkaisten tutkimuksia ja alaa koskevia teoksia sekä suosituksia ja mietintöjä. Hänellä oli myös useita oman alansa asiantuntija- ja luottamustehtäviä.
Julkaisuja

Apoteksväsendets i Finland: historik och författningar, 1901
Betänkande i den farmaceutiska förbildningsfrågan samt förslag till införande af en subalter personal vid apoteken i Finland, 1903
Finlands apotekare II, 1909
Komiteamietintö Keisarilliselle Majesteetille rohdoskauppaa koskevan, 24 päivänä tammikuuta 1888 annetun Armollisen asetuksen tarkastamista varten asetettu komitea, 1910, B. J. Bask, A. W. Forsberg, Walter Karsten, Arvid Krogerus, V. O. Sivén
Bidrag till Utredning af apoteksfrågan: 1, Tillkomsten af reglementet för apotekare af den 12 februari 1799 jämte afskrifter af samtliga i frågan tillkomna förslag, utlåtanden m.m, 1912
Farmaceuternas pensionskassa i Finland 1865–1915, 1916
Förslag till förordning om apoteken i Finland, 1916 (käsikirjoitus)
De farmaceutiska korporationernas förslag till förordning angående apoteken i Finland jämte betänkande och motivering, 1918
Farmaceutiska föreningen i Finland trettio år: 1887–1917 : enligt uppdrag af Farmaceutiska föreningen, 1919
Katalog öfver Farmaceutiska biblioteket, 1919
Medica toiminut 10 vuotta 1914–1924, 1924
Suomen farmasian historiaa: Farmaseuttinen yhdistys 1887–1927, 1927
Förslag till utlåtande om ett av en statskommitté utarbetat förslag till ett enhetligt apoteksreglemente, om vars avgivande medicinalstyrelsen i skrivelse av den 15 februari 1933 hos Finska läkaresällskapet anhållit, 1933, Walter Karsten, Elis Lövegren, Elis Kuhlefelt
Farmacins historia i Finland, 1933
Stads- och provincialapoteket i Åbo: apoteket vid salutorget 250 år (1689–1939): en skildring, 1939
Wang Meng

Wang Meng (keskellä) 500 m palkintojenjaossa Vancouverissa
Wang Meng (s. 10. huhtikuuta 1985) on kiinalainen kaukalopikaluistelija. Hän on maansa parhaiten talviolympialaisissa menestynyt urheilija, joka on saanut neljä kultaa, hopean ja pronssin. Vancouverin olympialaisissa hän voitti 500 ja 1000 metriä, ja osallistui Kiinan voittoisaan naisten viestijoukkueeseen. Torinossa 2006 hän sai kultaa, hopeaa ja pronssia. Kaukalopikaluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2008 hän voitti 500, 1000 ja 1500 metriä.
Xu Mengtao

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Xu Mengtao 2012 |  Xu Mengtao 2012 |  Xu Mengtao 2012 |  |
Maa:   Kiina
Naisten freestylehiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | hypyt |  |
|  Hopeaa | Sotši 2014 | hypyt |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 | sekajoukkuehypyt |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Voss 2013 | hypyt |  |
|  Hopeaa | Deer Valley 2011 | hypyt |  |
|  Hopeaa | Inawashiro 2009 | hypyt |  |
|  Pronssia | Kreischberg 2015 | hypyt |  |
|  Pronssia | Sierra Nevada 2017 | hypyt |  |
Xu Mengtao (s. 12. heinäkuuta 1990) on kiinalainen freestylehiihtäjä. Hän on olympiavoittaja, maailmanmestari ja maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja. Hän kilpailee freestylen hypyissä.
Xu sai Sotšin olympiakisoissa 2014 hopeamitalin, Vancouverissa 2010 hän oli kuudes. Hän tavoitteli kultaa, mutta Vancouverissa hän kaatui ja Sotšissa horjahti pahasti osuen kädellään maahan.
Vossin MM-kilpailuissa 2013 Xu voitti kultaa. Inawashirossa 2009 ja Deer Valleyssa 2011 hän sai MM-hopeaa, Kreischbergissä 2015 pronssia. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden 2007.
Xu voitti freestylehiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2012–2013, sijoittui toiseksi 2011–2012 ja viidenneksi 2010–2011. Hyppyjen maailmancupin hän voitti kausilla 2011–2012 ja 2012–2013, sijoittui toiseksi 2010–2011 sekä kolmanneksi 2009–2010 ja 2013–2014. Hän on voittanut 16 maailmancupin osakilpailua, sijoittunut kuusi kertaa toiseksi ja kuusi kertaa kolmanneksi.
What Evil Lurks

| What Evil Lurks The Prodigy |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : Essex, Englanti
 Julkaistu: helmikuu 1991
 Tuottaja(t): Liam Howlett
 Tyylilaji: rave
 Kesto: 17.27
 Levy-yhtiö: XL
The Prodigyn muut julkaisut
|   | What Evil Lurks 1991 | Experience 1992 |
What Evil Lurks on brittiläisen The Prodigyn ensimmäinen EP ja samalla ensimmäinen julkaisu. EP:n tyylilaji on rave. Kappaleen on sanoittanut Liam Howlett, ja se julkaistiin EP:nä helmikuussa 1991. EP ei saavuttanut kaupallista suosiota 7 000 kappaleen myynnillä . EP julkaistiin 
ainoastaan 12-tuumaisena vinyylilevynä.
Kappaleet

What Evil Lurks
We Gonna Rock
Android
Everybody in the Place
Aiheesta muualla

Discogs
The Prodigy
| --- | --- |
Studioalbumit:   Experience  Music for the Jilted Generation  The Fat of the Land  Always Outnumbered, Never Outgunned  Invaders Must Die  The Day Is My Enemy  No Tourists