stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kostroma

| Kostroma Кострома |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kostroman alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Kostroma
 Koordinaatit: 57.7679°N, 40.9269°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Kostroman alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  144,5 km²
Korkeus:  110 m
Väkiluku (2010):  268 742
 – Väestötiheys:  1 860 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.gradkostroma.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kostroma (ven. Кострома́) on kaupunki Kostroman alueella Moskovasta koilliseen, Volgan ja Kostromajoen yhtymäkohdassa. Se kuuluu kultaisen renkaan kaupunkien joukkoon. Kaupungin asukasluku on 268 742 (2010).
Kaupunki on mainittu kronikassa 1213, mutta Juri Dolgoruki on saattanut perustaa sen jo puoli vuosisataa aiemmin. Mongolit ryöstivät sen 1238. Se oli myös ruhtinaiden pakopaikka vihollisen piirittäessä Moskovaa 1382, 1408 ja 1433. Vuonna 1375 kaupungin ryöstivät novgorodilaiset merirosvot (uškuiniki). 1500-luvulla kaupunki kasvoi merkittävästi Englannin kaupan ansiosta ja Boris Godunov antoi rakentaa Ipatijevskin luostarin kivestä. Kahteen kertaan kaupungin valtasivat puolalaiset ja siellä piileskellyt Mikael Romanov kruunattiin tsaariksi. Myöhemmät Romanovit pitivät kaupunkia erityisessä arvossa.[lähde? ]
Kostroman ystävyyskaupunki Suomessa on Hyvinkää.
Kostroman Ipatijevin luostari
Mikael Romanovin palatsi
Ylösnousemuksen kirkko (1652)
Palotorni (1823–1826)
Panorama Volgasta Kostromassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kostroma Wikimedia Commonsissa
Kostroman alueen kaupungit
Hallinnollinen keskus: Kostroma

Bui | Galitš | Kologriv | Makarjev | Manturovo | Neja | Nerehta |  Šarja | Soligalitš | Tšuhloma | Volgoretšensk
Hylten kunta

| Hylten kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Hallandin lääni
Maakunta:  Halland ja Småland
Keskustaajama:  Hyltebruk
Kuntakoodi:  1315
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  946,53 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  10 649
 – Väestötiheys:  11,3 as./km²
 
 www.hylte.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hylten alueella sijainneet pitäjät. Nykyinen kuntaraja on punaisella, Hallandin ja Smålandin maakuntien välinen raja tummanpunaisella.
Hylten kunta (ruots. Hylte kommun) on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin ja Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Hyltebruk.
Kunnan maapinta-ala on 946,53 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 649 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 30,84 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen kunnan alueelle perustettiin kolme "suurkuntaa" aiempia kuntia yhdistämällä:
Hylte (Femsjö, Färgaryd ja Långaryd)
Unnaryd (Bolmsö, Jälluntofta ja Södra Unnaryd)
Torup (Drängsered, Kinnared ja Torup).
Näistä Hylte ja Unnaryd sijaitsivat tuolloin Jönköpingin läänissä ja Torup Hallandin läänissä. Vuonna 1971 Hylten maalaiskunta muutettiin Hylten kunnaksi. Vuonna 1974 Hylten kuntaan liitettiin Torup ja Unnaryd (lukuun ottamatta Bolmsön seurakuntaa) ja pieni osa Lidhultin maalaiskunnasta, joka oli kuulunut Ljungbyn kuntaan Kronobergin läänissä. Samana vuonna uusi laajempi Hylten kunta siirrettiin Hallandin lääniin.
Nykyisin Hallandin ja Smålandin maakuntien välinen raja kulkee Hylten poikki vanhaa Hallandin läänin ja Jönköpingin läänin rajaa pitkin.
Väestönkehitys

| Hylten kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 11 877 | 11 877 |
| 1955 | 1955 |    | 11 677 | 11 677 |
| 1960 | 1960 |    | 11 354 | 11 354 |
| 1965 | 1965 |    | 11 195 | 11 195 |
| 1970 | 1970 |    | 10 990 | 10 990 |
| 1975 | 1975 |    | 11 152 | 11 152 |
| 1980 | 1980 |    | 11 211 | 11 211 |
| 1985 | 1985 |    | 10 841 | 10 841 |
| 1990 | 1990 |    | 11 143 | 11 143 |
| 1995 | 1995 |    | 10 963 | 10 963 |
| 2000 | 2000 |    | 10 479 | 10 479 |
| 2005 | 2005 |    | 10 368 | 10 368 |
| 2010 | 2010 |    | 10 177 | 10 177 |
| 2015 | 2015 |    | 10 514 | 10 514 |
| 2020 | 2020 |    | 10 649 | 10 649 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 345 | 22,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 488 | 4,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 673 | 6,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 008 | 66,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 192 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 303 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 179 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,6 %
18–64-vuotiaat: 58,0 %
65 vuotta täyttäneet: 21,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,7 | 4,9 |
|   | jalostus | 45,2 | 42,7 |
|   | palvelut | 47,9 | 50,3 |
|   | tuntematon | 2,2 | 2,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 746 | 4 790 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 99,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 477 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hyltebruk | 3 716 |
| 2 | Torup | 1 183 |
| 3 | Unnaryd | 759 |
| 4 | Rydöbruk | 388 |
| 5 | Landeryd | 367 |
| 6 | Kinnared | 287 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brännögård
Drängsered
Långaryd
Nyby
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hylten kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 6 | 9 | 7 | 7 | 5 | 4 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 20 | 19 | 16 | 15 | 15 | 15 | 12 | 12 | 9 | 11 | 8 | 7 | 7 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 4 | 5 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 17 | 19 | 20 | 19 | 19 | 18 | 23 | 18 | 20 | 12 | 14 | 15 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 5 | 4 | 6 | 2 | 11 | 9 | 5 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 43 | 43 | 39 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Drängseredin piiri
Femsjön piiri
Färgarydin piiri
Jälluntoftan piiri
Kinnaredin piiri
Långarydin piiri
Södra Unnarydin piiri
Torupin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Torup
Kinnared
Drängsered
Långaryd
Färgaryd
Femsjö
Unnaryd
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Drängsered (Sofia Magdalena)
Femsjö
Färgaryd
Jälluntofta
Kinnared
Långaryd
Södra Unnaryd (Unnaryd)
Torup
Seurakunnat > Kirkot

Drängseredin kirkko
Femsjön kirkko
Färgarydin kirkko
Hyltebrukin kirkko
Kinnaredin kirkko
Landerydin kirkko
Långarydin kirkko
Rydöbrukin kappeli
Södra Unnarydin kirkko
Torupin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hylten kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hylte kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Hallandin läänin kunnat
Kartta Hylten kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Koppelon tuulivoimalaitos

| Koppelon tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
 Voimala näkyy lentokuvan oikeassa reunassa.
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′13″N, 22°46′37″E
Rakentaminen alkoi:  2004 
Sähköverkkoon:  2004 
Omistaja:  Maatalousyritys Pertti Tuori
Voimalaitos
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  95 m 
Tuulivoimala:  Vestas V29 
Kapasiteetti:  0,225 MW  
Vuosituotanto:  0,2 GWh 
 fiKoppelon tuulivoimalaitos 
Koppelon tuulivoimalaitos on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen Jalkavalassa sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kokonaiskapasiteetti on 225 kilowattia ja vuosituotanto noin 0,2 gigawattituntia . Voimalan on omistaa Maatalousyritys Pertti Tuori.
Yleistä

Tuulivoimalaitos sijaitsee Kourajärven itärannassa Kuuslahdesta kohoavan metsäisen mäen laella. Mäki kuuluu läheisen Koppelon maatilan maihin. Voimala sijaitsee 95 metriä mpy. Tuulivoimalaitos ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V29-mallia, jonka napakorkeus on 50 metriä , tuuliturbiinin halkaisija on 29 metriä, ja jonka kapasiteetti on 225 kilowattia eli 0,225 megawattia.
Historiaa

Voimala on hankittu käytettynä ja pystytetty vuoden 2004 aikana. Yrittäjä koetti laajentaa tuulivoiman tuotantoaan tuulivoimapuistoksi viidellä tuulivoimalalla. Sastamalan kaupunki olisi antanut siihen luvan, mutta Hämeenlinnan hallinto-oikeudessa ei siihen vuonna 2010 myönnytty.
Kornél Pataky

Kornél Pataky (tai Pataki; 11. maaliskuuta 1920 – 6. lokakuuta 1998) oli unkarilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Győrin hiippakuntaan 30. huhtikuuta 1944 ja nimitettiin sen apostoliseksi hallitsijaksi sekä Gegin titulaaripiispaksi 7. tammikuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi József Ijjas, jota avustivat József Bánk ja László Lékai.
Pataky sai 2. huhtikuuta 1976 nimityksen Győrin piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 18. maaliskuuta 1991.
Kotilokukat

| Kotilokukat |
| --- | --- |
 Kotilokukka Moluccella laevis
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Kotilokukat Moluccella  L.
Katso myös
   Kotilokukat Wikispeciesissä   Kotilokukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotilokukat (Moluccella) on suku huulikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu kahdeksan lajia. Lähi-idässä ja Kaukasiassa luonnonvaraisena esiintyvää yksivuotista kellokotilokukkaa eli kotilokukkaa eli "irlanninkelloa" (Moluccella laevis) viljellään koristekasvina. Lajin kukan suppilomainen verhiö on venynyt teriötä huomattavasti suuremmaksi.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Moluccella
Suomen Lajitietokeskus: Kotilokukat – Moluccella
Kotilokukka

| Kotilokukka |
| --- | --- |
 Kotilokukan kukintoja.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Alaheimo::  Lamioideae
Tribus::  Marrubieae
Suku::  Kotilokukat Moluccella
Laji::  laevis
Kaksiosainen nimi
 Moluccella laevis  L. 
Katso myös
   Kotilokukka Wikispeciesissä   Kotilokukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotilokukan kypsiä hedelmiä.
Kotilokukka eli kellokotilokukka (Moluccella laevis) on yksivuotinen ruohokasvi huulikukkaiskasvien heimossa. Kasvi tunnetaan myös nimellä irlanninkello. Se esiintyy alkuperäisenä Lähi-idässä, Kaukasiassa, Ukrainassa ja Keski-Aasiassa.
Kotilokukka kasvaa 60–70 senttimetriä korkeaksi. Sen kukinto koostuu isokokoisista, vihreistä, kellomaisista verhiöistä. Kukkien teriöt ovat pienet ja valkoiset, ja kasvavat verhiön sisällä. Kotilokukkaa kasvatetaan koristekasvina, esimerkiksi kuivakukaksi. Suomessa se kukkii heinä–syyskuussa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kellokotilokukka – Moluccella laevis
Kasviatlas: Kellokotilokukka (Moluccella laevis) Suomessa.
ITIS: Moluccella laevis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Moluccella laevis (englanniksi)
Itä-Suomen yliopiston filosofinen tiedekunta

Filosofinen tiedekunta on yksi Itä-Suomen yliopiston neljästä tiedekunnasta. Kooltaan se on yliopiston suurin. Tiedekunnassa on noin 3 400 opiskelijaa ja henkilökuntaa yhteensä noin 290. Tiedekunta toimii Joensuussa. Savonlinnan kampuksen toiminta päättyi keväällä 2018.
Tiedekunta luotiin yhdistämällä entiset Joensuun yliopiston humanistinen, teologinen ja kasvatustieteiden tiedekunta sekä psykologia entisestä yhteiskunta- ja aluetieteiden tiedekunnasta.
Osastot ja oppiaineet > Humanistinen osasto

karjalan kieli ja kulttuuri
kirjallisuus
kulttuuriantropologia
mediakasvatus ja puheviestintä
mediakulttuuri ja viestintä
musiikkitiede
perinteentutkimus
sukupuolentutkimus
suomi toisena tai vieraana kielenä
suomen kieli
taideaineiden opintokokonaisuus
taiteensosiologia
terveyden monikulttuuriset ulottuvuudet
englannin kieli ja kulttuuri
englannin kieli ja kääntäminen
japanin kieli ja kulttuuri
kieliteknologia
käännöstiede
ranskan kieli ja kulttuuri
ruotsin kieli
saksan kieli
suomen kieli ja kulttuuri vieraskielisille
suomen kieli ja kääntäminen
venäjän kieli
yleinen kielitiede
Osastot ja oppiaineet > Kasvatustieteiden ja psykologian osasto

kasvatustiede ja aikuiskasvatustiede
ohjauksen koulutus
erityispedagogiikka
psykologia
Osastot ja oppiaineet > Soveltavan kasvatustieteen ja opettajankoulutuksen osasto

aikuiskasvatus (Joensuu)
ammattillisesti suuntautunut kieltenopetus (Joensuu)
elämänkatsomustieto (Joensuu)
integroiva taito- ja taidekasvatus
kotitalousopettajakoulutus (Joensuu, ennen Savonlinna)
kotitaloustiede (Joensuu, ennen Savonlinna)
kuvataide (Savonlinna)
käsityönopettajakoulutus (Savonlinna)
käsityökasvatus (Savonlinna)
käsityötiede (Savonlinna)
lastentarhanopettajakoulutus (Savonlinna)
liikunta (Joensuu, Savonlinna)
luokanopettajakoulutus (Joensuu, Savonlinna)
luokanopettajan ja matemaattisten aineiden opettajan koulutus (Joensuu)
luonnontieteet ja yhteiskunta (Joensuu, Savonlinna)
musiikki (Savonlinna)
opettajan pedagogiset opinnot, aineenopettajakoulutus (Joensuu)
perusopetuksessa opetettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien monialaiset opinnot (Joensuu, Savonlinna)
Professional Intercultural Competence (Joensuu)
Teaching Foreign Languages to Young Learners (Joensuu)
tieto- ja viestintäteknologian pedagogiikka (Joensuu)
äidinkieli ja kirjallisuus (Savonlinna)
Osastot ja oppiaineet > Teologian osasto

Itä-Suomen yliopiston teologinen tutkimus keskittyy erityisesti idän ja lännen kirkkojen rinnakkaiseloon ja kohtaamiseen. Itä-Suomen yliopiston teologian osasto on Pohjoismaiden ainoa akateeminen yksikkö, jossa opetetaan ortodoksista teologiaa ja kirkkomusiikkia. Itä-Suomen yliopisto on samoin ainoa [lähde? ] yliopisto Pohjois-Euroopassa, jossa voi opiskella ortodoksista teologiaa. Sekä läntisessä että ortodoksisessa teologiassa tutkinto-opiskelija voi suorittaa sekä teologian kandidaatin (180 opintopistettä) että teologian maisterin (120 opintopistettä) tutkinnot. Tämän lisäksi Itä-Suomen yliopiston Sosiaalisten ja kulttuuristen kohtaamisten tohtoriohjelmassa, lyhenne SCE, on mahdollista suorittaa teologian tohtorin tutkinto.
eksegetiikka
kirkkohistoria
käytännöllinen teologia
systemaattinen teologia
uskonnonpedagogiikka
uskontotiede
eksegetiikka
kirkkohistoria
kirkkomusiikki
käytännöllinen teologia
systemaattinen teologia ja patristiikka
uskontotiede
Osastot ja oppiaineet > Itä-Suomen yliopiston harjoittelukoulu

Itä-Suomen yliopiston harjoittelukoulu on yliopiston koulu, jonka yhtenä tehtävänä on toteuttaa ja kehittää tutkimusperustaista ohjattua harjoittelua. Itä-Suomen yliopiston harjoittelukoulu käsittää kaksi normaalikoulua: Tulliportin normaalikoulun ja Rantakylän normaalikoulun.
Aiheesta muualla

Filosofinen tdk
Humanistinen ja teologian osasto toimivat Agora-rakennuksessa.
Karjalankielinen opaskyltti Agora-rakennuksessa
Kun sydän lakkaa lyömästä

| Kun sydän lakkaa lyömästä> De battre mon coeur s'est arrêté |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jacques Audiard
Käsikirjoittaja:  Tonino Benacquista Jacques Audiard
Tuottaja:  Pascal Caucheteux
Säveltäjä:  Alexandre Desplat
Kuvaaja:  Stéphane Fontaine
Leikkaaja:  Juliette Welfling
Tuotantosuunnittelija:  François Emmanuelli
Pääosat:   Romain Duris  Niels Arestrup  Jonathan Zaccaï  Gilles Cohen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  France 3 Cinéma Why Not Productions F comme Film
Levittäjä:  Mokép
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  ranska englanti mandariinikiina venäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kun sydän lakkaa lyömästä (De battre mon coeur s'est arrêté) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Jacques Audiardin ohjaama rikosdraamaelokuva.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Romain Duris  | … |  Thomas Seyr   |
|  Niels Arestrup  | … |  Robert Seyr   |
|  Jonathan Zaccaï  | … |  Fabrice   |
|  Gilles Cohen  | … |  Sami   |
|  Linh Dan Pham  | … |  Miao Lin   |
|  Jian-Zhang  | … |  Jean-Pierre (Miao Linin ystävä)   |
|  Aure Atika  | … |  Aline   |
|  Emmanuelle Devos  | … |  Chris   |
|  Anton Yakovlev  | … |  Minskov   |
|  Mélanie Laurent  | … |  Minskovin tyttöystävä   |
|  Agnès Aubé  | … |  nainen   |
|  Sandy Whitelaw  | … |  Mr. Fox   |
|  Emmanuel Finkiel  | … |  konservatorion professori   |
Käännös suomeksi
Kosunen

Kosunen on suomalainen sukunimi. Nimi kuuluu vanhaan karjalaisnimistöön, mutta sen etymologia on epävarma. Se saattaa juontua venäjän vinoa tai kieroa tarkoittavasta sanasta, mutta se voi yhtä hyvin pohjautua germaanisiin Konstantinos-nimen puhuttelumuotoihin. Nimen rinnakkaismuoto on Kosonen.
Suvun kanta-aluetta on Leppävirran suurpitäjä Pohjois-Savossa (käsitti myös nykyistä Varkautta ja Kangaslammia), jossa sukua tavataan vanhastaan erityisesti Niinimäen, Kurjalanrannan, Kartansalon, Varkauden ja Kurolanlahden kylissä. Sittemmin suku näyttää levinneen näistä pesäkkeistä myös Kaaville, Heinävedelle, Rantasalmelle, Tuusniemelle ja Joroisiin. Sukunimi on epäilemättä yhteydessä Etelä-Savon laajaan Kosonen-sukuun, jonka kanta-alueina pidetään Säämingin ja Kerimäen pitäjiä ja joista se on levinnyt laajalti eteläiseen Savoon ja Karjalaan.
Samaan nimiperheeseen kuuluvat lisäksi Karjalan ja Kymenlaakson Kosot ja Etelä-Pohjanmaan Kosolat (jälkimmäiset polveutuvat nähtävästi 1600-luvun alussa eläneestä Lauri Kosoisesta). Kosola on käytössä talon nimenä Etelä-Pohjanmaan Ylihärmässä ja Kauhavalla. Lisäksi Pohjois-Pohjanmaalla on elänyt useita Kosunen-nimisiä sukuja, joista osa (ennen muuta Suur-Limingan seudun Kosuset) voidaan todistettavasti katsoa tulleeksi Leppävirran Kurjalanrannasta. Muhoksen Laitasaarta on asuttanut vielä 1800-luvulla suku, joka polveutunee niistä savokarjalaisista erämiehistä, joita asettui Oulujärven erämaihin 1500-luvun jälkipuoliskolla. Tämä suku lienee jättänyt jälkensä myös Oulunsalon pitäjän asutusnimistöön. Oulussa on vaikuttanut 1700-luvulla yksi Kosunen-suku, joka käytti nimestä myös porvarillisempaa varianttia Kosander.
Sukunimenä

Alina Kosunen (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
Allu Kosonen (Alvar Vilho Kosunen) (1908–1965), näyttelijä, säveltäjä ja sanoittaja
Antti Kosunen (s. 1965), pääomasijoittaja ja sarjayrittäjä
Heikki Kosunen, Rele Kosunen (1962–2023), muusikko ja viihdetaiteilija
Jorma Kosunen (s. 1950), rajavartiojoukkojen eversti ja Rajakoulun ent. johtaja
Juhani Kosunen (s. 1958), pika-aitajuoksija
Kaarlo Kosunen (1899–1938), toimittaja
Kalevi Kosunen (s. 1947), nyrkkeilijä
Olli Kosunen, Olli Herman, H. Olliver Twisted (s. 1983), rocklaulaja
Svante Kosunen (1925–1988), laulaja
Tapio Kosunen, virkamies ja tutkija
Tiina Bergström-Kosunen (1963–2016), näyttelijä
Vilho Kosunen (1875–1916), näyttelijä
Koróneia

Koróneia (kreik. Κορώνεια, myös Korónia), antiikin Koroneia (m.kreik. Κορώνεια), voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Koróneia, kylä, Livadeián kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Boiotian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella
Koroneia, antiikin aikainen kaupunki Boiotiassa
Koróneia, Lagkadáksen kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
Koróneia, järvi lähellä Thessalonikia.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koroneia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.