stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sauvignon Blanc
Viinin valmistus > Makuerojen pohjana maaperä ja ilmasto

Viinilajikkeen sisäiset makuerot selittyvät pääosin ilmaston ja maaperän vaikutuksesta. Jälkimmäistä kuvataan termillä terroir.
Lajike menestyy parhaiten ilmastossa, jossa on paljon auringonpaistetta mutta joka ei ole erityisen kuuma. Esimerkiksi Australiassa, Kaliforniassa ja Uudessa-Seelannissa on lajille erinomaisesti sopivia alueita. Kuumassa ilmastossa rypäleestä tulee nopeasti ylikypsä, ja tuloksena on viini, jossa on yksiulotteinen maku ja kehno hapokkuus.
Alati kasvavan suosion myötä lajiketta kasvatetaan laajamittaisesti edellä mainittujen maiden lisäksi myös Etelä-Afrikassa, Italiassa ja Itä-Euroopassa. Siitä on tullut yksi merkittävimmistä vaihtoehdoista Chardonnaylle.
Ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät lajikkeen korjuussa, joka on aikaistunut vuosi vuodelta.
Viinin valmistus > Poimimisajankohdan vaikutus aromeihin

Jotkut tuottajat poimivat Sauvignon Blanc -satonsa eri ajankohtina saavuttaakseen erilaisia aromiyhdistelmiä.  Aikaisin poimituissa rypäleissä tuovat pyratsiinit esiin ruohon sävyttämän vihannespaprikan ja parsan aromit. Kypsemmän rypäleen aromit muistuttavat taas tiolien ansiosta karviaista, mustaherukkaa ja kiivihedelmiä.
Viinin valmistus > Käymisolosuhteiden vaikutukset

Käymisvaiheen lämpötila vaikuttaa viinin makuun. Ranskalaiset viininvalmistajat suosivat 16–18 °C:n lämpötilaa, joka tuo viinin mineraaliset aromit esille. Uuden maailman viininvalmistajat taas käyttävät hiukan kylmempää lämpötilaa, joka houkuttelee esiin hedelmäisiä ja trooppisia aromeja. Malolaktinen käyminen on Uuden-Seelannin Sauvignon Blanc -viinien valmistuksessa varsin suosittu menetelmä.
Viinin makuun voidaan vaikuttaa myös tammitynnyri- ja terästankkikypsyttämisellä. Tammi pyöristää makuja ja pehmentää rypäleen korkeaa hapokkuutta. Uudessa-Seelannissa ja ranskalaisen Sancerren tuotannossa käytetään ruostumattomasta teräksestä valmistettuja käymistankkeja tammitynnyrien sijasta. Tällä tavoin viini pysyy terävän hapokkaana ja sen aromit voimakkaina.
Viinin nauttiminen > Parhaimmillaan nuorena

Sauvignon Blanc -viinit ovat pääosin tarkoitettu juotavaksi nuorena. Ne eivät yleensä parane vanhetessaan. Säilyvyys on rajoitettu etenkin niillä viineillä, joista on kypsytyksen nopeuttamiseksi poistettu malolaktisella käymisellä omenahappo. Ikääntymistä kestävät hyvän happorakenteen omaavat, laadukkaimmat Sauvignon Blancit, ja siitä hyötyvät sokeripitoiset jälkiruoka- sekä ns. Late Harvest ja Eiswein/Ice Wine -viinit.
Viinin nauttiminen > Ruoka ja viini

Sauvignon Blanc -viinejä suositellaan nautittavaksi kasvisruokien kuten salaatin ja parsan, ja juustojen, etenkin vuohenjuuston, voimakkaan cheddarin, chèvren, fetan, gruyèren ja pecorinon kanssa. Se sopii erinomaisesti myös kala- ja äyriäisruoille sekä on ainoita sushin kanssa suositeltuja viinejä. Aromeiltaan voimakkaimmat Sauvignon Blanc -viinit toimivat jossain määrin myös etnisten ruokien ja siipikarjan sekä vasikan- ja sianlihan kanssa. Sauvignon Blanc on yksi harvoista viineistä joka kestää mietojen etikoiden rinnalla.
Monipuolisten ominaisuuksiensa takia Sauvignon Blanc on todennäköisesti valkoviinilajikkeista kaikkein laajimmalle ruokapaletille sopiva. Vältettäviä ovat punainen liha, runsaasti voita tai kermaa sisältävät ruoat sekä suolaiset etikkasäilykkeet.
Ranskalaisia Sauvingon Blanc -viinejä suositellaan perinteisesti nautittavaksi ruoan kanssa, kun taas Uuden maailman viinien on katsottu sopivan hyvin myös juotavaksi sellaisenaan.
Sauvignon Blanc -viinit

Perinteisiä ranskalaistyyppisiä Sauvignon Blanceja pidetään hienostuneina ja moniulotteisina. Uuden maailman Sauvignon Blanc -viinit ovat puolestaan suoraviivaisempia ja niitä kuvaillaan usein "hedelmäpommeiksi".
Amerikkalaiset Fumé Blancit ovat oma lukunsa, sillä siellä lajiketta on pitkään pidetty jonkinasteisena köyhän miehen Chardonnayna, ja altistettu sen valmistuksessa käytetyille metodeille, kuten tammikypsytykselle.
Sauvignon Blanc -viinit > Ranskalaistyyppinen Sauvignon Blanc > Loiren laakso

Alkuperäinen Sauvignon Blancin esiintymisalue tuottaa edelleen runsaasti viiniä. Tunnetuimpia merkkejä ovat esimerkiksi Pouilly-Fumé, joka on maultaan mineraalinen ja hiukan savuinen, sekä  Sancerre, joka on ruohontuoksuinen ja sitruksinen. Alueet sijaitsevat vastakkaisilla puolilla Loire-jokea, Pouilly-sur-Loire itäpuolella ja Sancerre läntisellä. Tunnettuja Loiren laakson tuottajia ovat muun muassa Henri Bourgeois sekä erityisesti Baron de L -viinistään tunnettu Ladoucette.
1970- ja 1980-luvuilla Sancerrena, Loiren yläjuoksun suurimman AC-alueen nimen mukaan, myyty Sauvignon Blanc oli lähes kaikkialla maailmassa suosituimpia valkoviinejä. Sancerren suosio hiipui nykypäivää kohti tullessa, mutta Sauvignon Blanc -lajike ehti levitä joka puolelle maailmaa ja se on nykyään Chardonnayn jälkeen merkittävin valkoinen lajike.
Myös naapurit Menetou-Salon, Quincy ja Reuilly tuottavat Sauvignon Blancia, joskin selkeästi edullisempaa.
Sauvignon Blanc -viinit > Ranskalaistyyppinen Sauvignon Blanc > Sancerre

Sancerren pohjoisen sijainnin ansiosta ilmasto on Sauvignon Blanc -lajikkeelle otollisen viileä, mutta alueella on myös hallan vaara. Sancerren 2 500 hehtaarin kasvatusalueella maaperä on paikoin piikivinen. Se tuo mineraalisen ja savuisen aromin viiniin, joka on parhaimmillaan nuorena. Kalkki-savimaaperä tuottaa raskaita ja vähähappoisia viinejä, hiekkamaaperä taas hedelmäisiä ja runsashappoisia. Sancerren viinit ovat sekoituksia alueen eri tarhojen viineistä.
Sancerren viinitilat ovat keskimäärin neljän hehtaarin kokoisia perheidyllejä. Tilat siirtyvät sukupolvelta toiselle, minkä johdosta niitä ei ole myynnissä, joten tilojen arvoa on vaikea määritellä.
Alun perin viininviljelyn toivat alueelle roomalaiset, ja sitä jatkoivat aikanaan Saint-Saturin luostarin munkit. Munkkien riesana olivat muun muassa barbaarit, jotka ottivat viinitarhat tuhotöiden kohteikseen, koska ne edustivat heidän silmissään roomalaisuutta ja sivistystä.
Sancerre tunnetaan Sauvignon Blancin kotina, mutta alueella ei ole aina viljelty Sauvignon Blancia. Alueen valtalajike ennen viinikirvan tuhoja oli Pinot Noir. Lukuisista kokeilluista torjuntakeinoista huolimatta ainoastaan lajikkeiden yhdistäminen amerikkalaisten köynnösten juuriin piti viinikirvat loitolla. Ranskassa viinien uudelleenistutus maksoi yhtä paljon kuin vuoden 1870 sota.
Edmond Alphonse Mellot perusti le Sancerre -nimisen baarin Pariisiin, joka sijaitsee Sancerren lähistöllä. Baarin nimekkäiden kanta-asiakkaiden, kuten Édith Piafin, ansiosta Sancerren alue ja sen tuotteet tulivat tutuksi. Pian asiakkaat tilasivatkin valkoviinikseen nimenomaan Sancerren viinejä. Vuonna 1936 Sancerren Sauvignon Blanc sai suojatun alkuperästatuksen, AOC:n.
Sauvignon Blanc -viinit > Ranskalaistyyppinen Sauvignon Blanc > Muut maat

Italiassa Sauvignon Blanc on erikoisuus, jota tavataan lähinnä vain Friulin alueelta, erityisesti Colliosta. Colliossa valmistetut Sauvignon Blanc, Chardonnay ja Ribola Gialla ovat maan ainoita kansainvälisesti kilpailukykyisiä valkoviinejä. Myös Etelä-Tirolissa Sauvignon Blanc -lajike menestyy ja jotkin siitä tehdyt huippuviinit pärjäävät parhaille ranskalaisille.
Itävallassa Sauvignon Blancia kasvatetaan Burgenlandissa, Steiermarkissa ja Wachaussa. Laadusta on saatu erinomaisia näyttöjä. Varsinkin Steiermarkin alueen Sauvignon Blanc on saanut mainetta kahden viime vuosikymmenen aikana. Sen Sauvignoneja pidetään kovimpina kilpailijoina Uuden maailman viineille, jotka eivät ole aina yhtä hedelmäisiä ja ryhdikkäitä.
Sauvignon Blanc -viinit > Uuden maailman Sauvignon Blanc

Uuden maailman Sauvignon Blanc -viinit kiteytyvät uusiseelantilaiseen Cloudy Bay Sauvignon Blanciin, joka nosti koko lajikkeen maailman tietoisuuteen 1980-luvun lopulla.
Sauvignon Blanc -viinit olivat Riesling-viinien ohella ensimmäisiä, joita aloitettiin pullottaa laajamittaisesti metallikierrekorkilla. Tapa on levinnyt synteettisten korkkien ohella Uudesta maailmasta ja suurista brittiläisistä viiniyrityksistä Manner-Eurooppaan. Uuden-Seelannin viinit ovat noin 90 prosenttisesti metallikierrekorkilla varustettuja. Euroopassa kierrekorkkiviinejä on vähemmän, esimerkiksi Sancerren tuottajista vain Joseph Mellot käyttää kierrekorkkia. Uudet korkit eliminoivat niin sanotun korkkivian täysin, mutta muutokset tapahtuvat hitaasti perinteisissä viinimaissa. Useat viinitarhurit ovat epäröineet muun muassa olettaen kuluttajien suosivan perinteistä korkkia.
Sauvignon Blanc -viinit > Uuden maailman Sauvignon Blanc > Chile

Maassa tuotettujen edullisten Chardonnay- ja Sauvignon-pöytäviinien takia tuontiyritysten mielenkiinto on herännyt. Chileläisestä Sauvignonista kaikki ei ole Sauvignon Blancia. Iso osa on latteampaa Sauvignon Vertiä tai Tocai Friulanoa. Chilestä tuodaan Suomeen edullisia Sauvignon Blanc -viinejä, kuten Yali Reserva Sauvignon Blanc ja Miguel Torresin Santa Digna Sauvignon Blanc Reserve.
Chilen laadukkaiden Sauvignon Blanc -viinien valikoima on kasvamaan päin. Aiemmin ainoana tuotannolle otollisena alueena pidetty Valparaíson ja pääkaupunki Santiagon välimaastoon sijoittuva Casablanca Valley on saanut seuraa Leydasta ja Elquista.
Sauvignon Blanc -viinit > Uuden maailman Sauvignon Blanc > Etelä-Afrikka

Valkoisten lajikkeiden tuotanto nojaa edelleen vahvasti perinteiseen Chenin Blanciin. Viime vuosina on kuitenkin kehitetty viileämpiä alueita tarkoituksena parantaa laadukkaan Sauvignon Blanc -tuotannon edellytyksiä.
Sauvignon Blanc on suosittu ainakin seuraavilla alueilla: Constantia, Elgin, Franschhoek, Paarl, Stellenbosch ja Walker Bay. Franschhoekin kohdalla Sauvignon Blanc oli tärkeimpiä lajikkeita alueen nousussa viinimaailman tietoisuuteen. Stellenboschissa valmistetaan myös hyviä Sauvignon Blanc -viinejä. Constantiassa, jonka makea jälkiruokaviini (valmistettiin lajikkeesta Muscat Blanc à Petits Grains) saavutti aikanaan eurooppalaisten hovien suosion ollen muun muassa Napoleonin lempiviini, Sauvignon on valkoisista lajikkeista suosituin Chardonnayn jälkeen, ja siellä tuotetut viinit ovat hyvin tasapainoisia.
Sauvignon Blancia koko maan valkoisten lajikkeiden viljelypinta-alasta on noin 6 % ja osuus on ollut kasvussa. Suomeen maasta tuodaan Sauvignon Blanc -viinejä kuten Iona Elgin Sauvignon Blanc.
Sauvignon Blanc -viinit > Uuden maailman Sauvignon Blanc > Kalifornia ja Wine Country

Napa Valleyn viinin ”grand old man”, Robert Mondavi, oivalsi vuonna 1962 Euroopan-matkansa myötä tammitynnyrikypsytyksen merkityksen. Hän kehitti aggressiivisen makuiseksi mielletystä Sauvignon Blanc -lajikkeesta vuonna 1968 loppuun asti käytetyn, kuivan ja tammitynnyreissä kypsytetyn viinin, jonka hän nimesi Fumé Blanciksi viitaten ranskalaiseen Pouilly-Fuméen. Fumé Blanc sai Kaliforniassa monta jäljittelijää, ja se toi siellä huonossa maineessa olleelle lajikkeelle arvostusta.
Fumé Blanc -nimeä ovat kalifornialaiset viininvalmistajat käyttäneet lähinnä markkinointimielessä, eikä sen käyttö ei ole rajoittunut pelkästään tammitettuun Sauvignon Blanciin.
Sauvignon Blanc -lajikkeen kokonaisala on noin 11 % Napa Valleyn valkoisten lajikkeiden ja alle 4 % kaikkien lajikkeiden viljelyalasta. Suosituinta lajiketta, Chardonnayta viljellään yli seitsemänkertaisesti enemmän.
Eräissä Sonoman piirikunnan osissa (Russian River Valley ja Dry Creek Valley) Sauvignon Blanc on puolestaan erittäin suosittu lajike.
Fumé Blanc on Kalifornian myydyin valkoviinityyppi Chardonnayn jälkeen. Suomeen asti Fumé/Sauvignon Blanceja tulee vain vähän, pääasiassa Beringerin valmistamia.
Sauvignon Blanc -viinit > Uuden maailman Sauvignon Blanc > Uusi-Seelanti ja Australia

Vaikka laajamittainen laadukkaimpien valkoviinilajikkeiden viljely aloitettiin maassa vasta 1980-luvun alussa, on Sauvignon Blanc viime vuosina yhdistetty voimakkaimmin juuri Uuteen Seelantiin, jonka tuottamat selkeän hedelmäiset (aromiasteikolla vihreistä pavuista ja ruohosta mangoon ja passiohedelmään) Sauvignon Blanc -viinit ovat saaneet arvostusta sekä laajaa suosiota maailmalla. Tienavaajana pidetään Cloudy Bay Sauvignon Blancia, joka nousi 1980-luvun lopulla tuntemattomuudesta parrasvaloihin. Eräs viinikriitikko jopa vertasi Cloudy Bay Sauvignon Blancin juomista kokemuksena Glenn Gouldin esittämään Bachin Goldberg-muunnelmiin. Vahva imago on siirtänyt merkin ajan myötä lähemmäs premium-hintatasoa ja Cloudy Baysta on tullut puolestaan maan tunnetuin viinitila.
Muita Suomesta saatavia suosittuja merkkejä ovat muun muassa Jackson Estate (Viini-lehden vuoden valkoviini 2006) ja Matua Valley Sauvignon Blanc (markkinoi itseään ensimmäisenä uusiseelantilaisena Sauvignon Blanc -tuottajana). Myös Montana Winesillä on laaja valikoima.
Terästankkikypsytyksen laajamittainen käyttö on näkynyt maan Sauvignon Blanc -viineissä. Aikaisimmat kansainvälistä huomiota herättäneet viinit saivat kehuja hedelmäisten aromien puhtaudesta ja intensiteetistään, joka tuli esille myös voimakkaan hapokkuuden myötä.
Chardonnay oli maan valkoinen ykköslajike, kunnes vuonna 2002 Sauvignon Blanc ohitti sen ja kattoi 25 % koko Uuden Seelannin viininviljelyalueista. Sen jälkeen lajikkeen suosio on vain lisääntynyt, ja vuonna 2005 sitä viljeltiin jo noin kaksinkertaisesti toiseksi suosituinta, Chardonnayta enemmän.
Vienti on myös kasvanut nopeasti. Esimerkiksi ajanjaksolla 2004–2005 viinin vienti Yhdysvaltoihin lisääntyi 81 %. Siitä yli kaksi kolmasosaa oli Sauvignon Blancia, mikä osoittaa lajikkeen merkityksen maan viiniteollisuudelle. Suosio ei perustu halpatuotannolle, sillä uusiseelantilaisten viinien keskimääräinen pullohinta on maailman korkein.
Merkittävimmät Uuden Seelannin tuotantoalueet ovat Eteläsaarella, erityisesti sen pohjoiskärjessä Marlboroughssa  (pidetään laajalti maailman parhaana Sauvignon Blancin tuotantoalueena, tuottaa noin kaksi kolmasosaa kaikesta maan Sauvignon Blanc-tuotannosta) ja siellä olevassa Wairaun laaksossa. Kovan kysynnän johdosta Uuden Seelannin viinin kokonaisviljelyala on yli kolminkertaistunut ajanjaksolla 1982–2002.
Länsi-Australian kuuluisimmalla viljelyalueella, Margaret Riverillä on saatu aikaan Sauvignon Blancia ja Sémillonia sekoittamalla joitakin erittäin suosittuja viinejä. Myös Uuden Etelä-Walesin Orangessa ja Läntisen Victorian Pyreneillä valmistetaan pienimuotoisesti Sauvignon Blanc -viinejä. Lajikkeen suosion myötä uusia, sille edullisia viileäilmastoisia tuotantoalueita kehitetään ja laatu paranee.
Australiasta suomalaisiin viinivalikoimiin on päätynyt vain vähän Sauvignon Blanc -viinejä, muun muassa Palandri Estate- sekä tasmanialainen Ninth Island Sauvignon Blanc.
Sauvignon Blanc -viinit > Jälkiruokaviinit

Sauvignon Blanc- ja Sémillon -lajikkeista tuotetaan Bordeauxin Gravesin alueella niin kuivia valkoviinejä, puolimakeita Céroneja kuin täyteläisen makeita Barsac- ja Sauternes-jälkiruokaviinejäkin.
Sauvignon Blanc -viinit > Jälkiruokaviinit > Sauternes

Myöhään satokaudella korjatuista Sauvignon Blanc- ja Sémillon-lajikkeista tehdään jälkiruokaviini Sauternesia. Sekoitteen Sauvignon Blanc -lajikkeen suhde kokonaisuudesta vaihtelee tuotteesta riippuen 5–50 %:n välillä. Esimerkiksi Premier Cru Supérieur Château d'Yquemissa sitä on 20 %. Alueella on perinteisesti ollut tapana istuttaa Sauvignon Blanc -lajiketta tasaisin välein Sémillon-rivien lomaan. Ensin mainitun kypsyessä 1–2 viikkoa aikaisemmin yhä useammat viljelijät ovat kuitenkin päätyneet kasvattamaan lajiketta erillään, sillä ylipitkän kypsytyksen on huomattu heikentävän aromeja.lähde?
Gravesin alueella Sauvignon Blancia ja Sémillonia sekoitetaan usein suhteessa 75–85 % ja 15–25 % (kypsytys tammitynnyreissä). Sauternesin ja Barsacin alueilla sekoitussuhde 30–40 % ja 60–70 % on tyypillisempi.
Julkaisuja

Allen, Malcolm S., et al.: Contribution of Methoxypyrazines to Sauvignon blanc Wine Aroma. Am. J. Enol. Vitic., 10.4.1990, nro 42:2, s. 109–112.  American Society for Enology and Viticulture. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Tominaga, Takatoshi, et al.: Development of a Method for Analyzing the Volatile Thiols Involved in the Characteristic Aroma of Wines Made from Vitis vinifera L. Cv. Sauvignon Blanc. J. Agric. Food Chem, 12.2.1998, nro 46 (3), s. 1044–1048.  American Chemical Society. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Bledsoe, A. M., et al.: Effects of Timing and Severity of Leaf Removal on Yield and Fruit Composition of Sauvignon blanc Grapevines. Am. J. Enol. Vitic., 10.3.1987, nro 39:1, s. 49–54.  American Society for Enology and Viticulture.. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Dubourdieu, Denis, et al.: The Role of Yeasts in Grape Flavor Development during Fermentation: The Example of Sauvignon blanc. Am. J. Enol. Vitic., 2006, nro 57:1, s. 81–88.  American Society for Enology and Viticulture.. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Naor, A. et al.: Shoot and cluster thinning influence vegetative growth, fruit yield, and wine quality of 'sauvignon blanc' grapevines. Journal of the American Society for Horticultural Science, 2002, 127. vsk, nro 4, s. 628-634.  American Society for Horticultural Science. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
Brajkovich, Michael, et al.: Effect of Screwcap and Cork Closures on SO2 Levels and Aromas in a Sauvignon Blanc Wine. J. Agric. Food Chem., 22.11.2005, nro 53 (26), s. 10006–10011.  American Chemical Society. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Greven, M., et al.: Regulated Deficit Irrigation (RDI) to save water and improve Sauvignon Blanc quality? Water Science and Technology, Määritä ajankohta! Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Parr, Wendy V., et al.: The distinctive flavour of New Zealand Sauvignon blanc: Sensory characterisation by wine professionals. Food Quality and Preference, 15.2.2007, 18. vsk, nro 9, s. 849–861.  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Maggu, Manu, et al.: Effect of Skin Contact and Pressure on the Composition of Sauvignon Blanc Must. J. Agric. Food Chem., 20.11.2007, nro 55 (25), s. 10281–10288.  American Chemical Society. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Charters, Steve: What is the problem with sauvignon blanc?: An investigation of expert dislike of an aesthetic product. British Food Journal, 2004, 106. vsk, nro 10/11, s. 850–860.  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Häkkinen, Ulla: Sauvignon Blancin monta tyyliä. Viini, 2009, nro 2, s. 70–77.
Wine and Food Pairing Guide (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Sauvignon Blanc: A Versatile, Food-Friendly Wine (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The Four Faces of California Sauvignon Blanc (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The many faces of Sauvignon Blanc: 'The other white wine' has a crispness and verve that few Chardonnays can achieve (englanniksi)
Three Faces of Sauvignon Blanc (englanniksi)
What sauvignon blanc can do for you: everything you've wanted to know about the often overlooked grape (englanniksi)
In Defense of Sauvignon blanc (englanniksi)
{ Sauvignon Blanc } (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The Evolution of Sauvignon Blanc (englanniksi)
Why sauvignon blanc is overrated (englanniksi)
New Zealand Wine Vintage Guide (englanniksi)
The Cloudy Bay Phenomenon (englanniksi)
Heikki Remeksen viinikoulu Flavoradossa: Sauvignon Blanc (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Tästä marlboroughlaisesta tarhasta voi todeta, kuinka ankarasti lajiketta karsitaan toivotun lopputuloksen saamiseksi.
Härmälle altista ruusua käytetään Sancerressa ”ennakkovaroittimena” Sauvignon Blanc -kasvustojen yhteydessä.
Sauvignon Blanc -satoa korjataan Lounais-Ranskassa Bordeauxin itäpuolella sijaitsevassa Côtes de Durasissa.
Uusiseelantilainen, Marlboroughin alueella sijaitsevalta Montanan viinitilalta tuleva Sauvignon Blanc.
Burgundissa Sauvignonia tuotetaan ainoastaan Saint-Bris-le-Vineuxin kylässä.
Napa Valley
Marlboroughlainen Jackson Estate SB
Sauvignon Blancin suosio on vaikuttanut koko Uuden Seelannin viinisatomäärien kehitykseen. Sato tonneissa tarkastelujaksolla 1996–2024.
Sauternesilainen Château d’Yquem on viinien Rolls-Royce.kenen mukaan?
Sardi

| Sardi |
| --- | --- |
 Sardin puhuma-alueet
Oma nimi:  Sardu, Saldu
Tiedot
Alue:   Sardinia
Virallinen kieli:   Sardinia
Puhujia:  1,5 miljoonaa
Sija:  ei 100 puhutuimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  romaaniset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  sc
ISO 639-2:  srd
ISO 639-3:  srd
 Ohje 
Sardin kieli (sardu) on romaaninen kieli, jota puhutaan Sardiniassa. Kieltä pidetään yleensä latinan kielen lähimpänä elävänä sukulaiskielenä, ja monet vulgaarilatinan piirteet ovatkin säilyneet siinä käytännössä muuttumattomina. Kieliopiltaan ainoastaan romanian kieli on kokonaisuutena konservatiivisempi, mutta sardin sanasto on alkuperäisempi. Sardinialla on neljä päämurretta: sassarin, logudorin, galluurin ja kampidaanin murteet. Ne poikkeavat toisistaan varsin paljon, mikä on vaikeuttanut sardinian kielen standardointia. Sassarin ja galluurin puhujat eivät edes pidä omia murteitaan sardinian kielenä; galluuri onkin pikemminkin korsikan kielen murre. Logudori poikkeaa italiasta eniten ja on puhujamäärältään suurin; toisaalta kampidaania puhutaan Sardinian pääkaupungissa Cagliarissa, mikä on omiaan nostamaan sen arvostusta.lähde?
Kaksikielinen tienviitta Sardiniassa.
Sardia puhuu yli 1,5 miljoonaa ihmistä Sardinian saarella. Sardinian murteita käytetään kaunokirjallisuudessa, radiolähetyksissä ja paikalliskulttuurin tarkoituksiin, mutta kouluopetus on Sardiniassa yksinomaan italiankielistä.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Retrofleksi | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m |  | n |  |  |  | ɲ |  |
| Klusiili | p | b |  | t | d |  |  | ɖ |  | k | g |
| Affrikaatta |  |  |  | ts | dz | ʧ | ʤ |  |  |  |
| Frikatiivi | β | f | v | θ | ð | s | z | ʃ | ʒ |  |  | ɣ |
| Yksitäryinen tremulantti |  |  |  | ɾ |  |  |  |  |
| Lateraali |  |  |  | l |  |  |  |  |
| Puolivokaali | w |  |  |  |  |  | j |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskien | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kielinäyte

»Totu sos èsseres umanos naschint lìberos e eguales in dinnidade e in deretos. Issos tenent sa resone e sa cussèntzia e depent operare s'unu cun s'àteru cun ispìritu de fraternidade.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sardinkielinen Wikipedia
Romaaniset kielet
aragonia
aromania
arpitaani
asturia
dalmaatti
emilia
espanja
friuli
galicia
istriotti
istro-romania
italia
katalaani
valencia
korsika
ladini
ladino
liguuri
monegassi
lombardi
mirandeesi
napoli
normanni
oksitaani
provensaali
picardi
piemonte
portugali
ranska
retoromaani
romania
moldavia
sardi
sisilia
taranto
valloni
venetsia
EHC Lustenau

| EHC Lustenau |
| --- | --- |
Perustettu:  1970
Kaupunki:   Lustenau, Itävalta
Kotiareena:  Rheinhalle
– kapasiteetti:  2 200
Sarjataso:  ÖEL
Värit:                     
Puheenjohtaja:   Herbert Oberscheider
Päävalmentaja:   Daniel Fekete
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
EHC Lustenau on itävaltalainen jääkiekkojoukkue Lustenaun kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 1970 ja se pelaa Itävallan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla ÖEL-liigassa.