stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brights-liike

| Brights-liike |
| --- | --- |

Perustettu:  2003
Tyyppi:  Voittoa tavoittelematon organisaatio
Toimiala:  Naturalismin edistäminen
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Viralliset kielet:  Englanti
Puheenjohtaja:  Paul Geisert ja Mynga Futrell
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Brights-liike on Paul Geisertin ja Mynga Futrellin vuonna 2003 perustama sosiaalinen liike, jonka tarkoituksena on edistää yliluonnollisista ja mystisistä piirteistä vapaata naturalistista eli luontoon perustuvaa todellisuuskäsitystä. Liikkeen tunnettuja kannattajia ovat muun muassa Richard Dawkins, Steven Pinker, Daniel Dennett, Penn & Teller ja James Randi.
Liikkeen kannattajat kutsuvat itseään välkyiksi (bright, vapaasti suomennettuna välkky). Heistä on tärkeää, että julkinen politiikka perustuu tieteeseen (tieteellisen menetelmän avulla saatuun ja testattuun tietoon) eikä yliluonnollisiin oppeihin, joten liikkeen kannattajia voidaan kuvata myös sekularisteiksi.
Historia

Paul Geisert päätti vuonna 2002 osallistua jumalattomien amerikkalaisten marssille Washingtonissa, mutta ei pitänyt ”jumalattomat” -termistä, koska se saattoi aiheuttaa torjuntaa suuressa yleisössä, jolle se oli synonyymi ”pahalle”. Siksi hän alkoi etsiä uutta positiivista termiä kuvaamaan ihmisiä, jotka eivät usko yliluonnolliseen. Muutaman viikon ideoinnin jälkeen Geisert päätyi sanaan bright, perusti vaimonsa Mynga Futrellin kanssa Brights-liikkeen ja he toimivat edelleen sen johdossa.
Keksittyään ratkaisun ongelmaan he esittelivät idean ystävilleen ja päättivät myös pyytää lupaa sen esittämiseen Tampa, Floridan Atheist Alliance International -konferenssissa. He soittivat järjestäjille, saivat luvan ja tekivät ehdotuksensa keväällä 2003 Floridan ateistikonferenssissa. Konferenssiin osallistui myös Richard Dawkins ja hänestä tuli heti liikkeen vahva tukija.
Brights 'Net -sivusto avattiin 4. kesäkuuta 2003. Richard Dawkinsin artikkeli The Guardianissa ja Wiredissa sekä Daniel Dennettin julkaisu The New York Timesissa antoi liikkeelle laajaa julkisuutta.
Liikkeen kasvua nopeutti uusateismista käyty mediakeskustelu, joka oli seurausta vuoden 2006 loppupuolen kirjajulkaisuista , kuten The God Delusion, Breaking the Spell, God Is Not Great, The End of Faith ja Letter to a Christian Nation. Liike on kasvanut yli 78000 jäsenen järjestöksi, jossa on 204 kansallista ja alueellista yhteisöä.
Brights-liikkeen jäsenet

Monet, mutta eivät kaikki, liikkeen jäsenistä tunnustautuvat myös ateisteiksi, antiteisteiksi, humanisteiksi (erityisesti maallisiksi humanisteiksi), vapaa-ajattelijoiksi, epäuskoisiksi, naturalisteiksi, materialisteiksi tai fysikalisteiksi, agnostikoiksi, skeptikoiksi tai jopa naturalistisiksi panteisteiksi. Kuitenkaan ”liike ei liity mihinkään määriteltyyn uskomukseen”. Brights 'Net -sivuston mukaan sen tavoitteena on toimia sateenvarjo-organisaationa kaikille, jotka haluavat edistää naturalistista maailmankatsomusta ja levittäytyä myös tuttujen sekularististen ryhmien ulkopuolelle, kunhan heillä ei ole teististä maailmankatsomusta. Rekisteröityneissä on jopa joitain papiston jäseniä, kuten presbyteeriläisiä ministereitä, kirkon historian professori ja vihitty pappi.
Liikkeen kannattajiksi ilmoittautuneita merkittäviä henkilöitä ovat esimerkiksi biologit Richard Dawkins ja Richard J. Roberts, kognitiivinen tutkija Steven Pinker, filosofit Daniel Dennett ja Massimo Pigliucci, taikuri James Randi ja koomikko-taikuripari Penn & Teller sekä Amy Alkon, Sheldon Lee Glashow, Babu Gogineni, Edwin Kagin, Mel Lipman, Piergiorgio Odifreddi ja Air America Radion talk show -isäntä Lionel.lähde?
Brights-liikkeen logo

Logo edustaa taivaankappaletta avaruudesta katsottuna. Koska ulkoavaruudessa ei ole ylä- tai alapuolta, oikeaa tai vasenta, planeetan, pimeyden ja tähtivalon järjestely on valittavissa vapaasti. Symbolin tarkoitus on liikkeen mukaan vedota asteittaisen valaistumisen tunteeseen. Logon tarkoituksellinen monitulkintaisuus kuvastaa symbolisesti kysymystä: onko ihmiskunnan tulevaisuus valoisa vai hämärä?
Kritiikki

Jotkut (sekä uskonnolliset että ei-uskonnolliset) tahot ovat arvostelleet liikettä termin ”bright” käyttöönotosta. Se viittaa heidän mielestään siihen, että naturalistit ovat älykkäämpiä ("välkympiä") kuin ei-naturalistit, kuten filosofiset epäilijät tai idealistit, paranormaaliin uskovat, filosofiset teologit tai uskonnolliset. Esimerkiksi the Committee for Skeptical Inquiry julkaisi Chris Mooneyn artikkelin ”Not Too 'Bright'”. Hän totesi olevansa samaa mieltä Brights-liikkeen, Richard Dawkinsin ja Daniel Dennettin kanssa kampanjan päämääristä, mutta uskonnottomien uudelleennimeäminen tarvitsisi vielä jonkin verran uudelleenharkintaa, koska termi ”bright” voidaan tulkita väärin.
Suomen ateistiyhdistyksen puheenjohtaja Erkki Hartikainen piti sanaa bright uutena huonona peitenimenä, joka aiheuttaa vain sekaannusta. Kun bright-sanaa levitettiin, hän sanojensa mukaan esitti Atheist Alliancelle vastalauseen moiselle sanahölmöilylle. Ateismia ei hänen mielestään voida tehokkaasti edistää peitenimillä. Jos jotain muuta sanaa halutaan käyttää, ateistit voivat kutsua itseään sivistyneiksi.
Aiheesta muualla

The-Brights.net (englanniksi)
The Future Looks Bright by Richard Dawkins in The Guardian (englanniksi)
Helsinki Brights -blogi
Carlo Biotti

Carlo Biotti (5. kesäkuuta 1901 Milano – 9. syyskuuta 1977 Alassio) oli italialainen tuomari Milanon yleisneuvoston konsulihallinnossa. Biotti johti Milanon tuomioistuimen ensimmäistä rikososastoa.
Aiheesta muualla

Oficiální web AC Milan (italiaksi)
Sentenza sul caso Pinelli, Giudice Gerardo d'Ambrosio, in nome del popolo italiano (italiaksi)
Cinegiorale Sette G del 02/11/1971, "L'anarchico. A due anni dalla morte di Giuseppe Pinelli, la magistratura ordine l'esumazione del cadavere, D'ambrosio segue al cimitero il disseppellimento. Non si saprà mai come è morto l'anarchico", RAI, Istituto Luce (Arkistoitu – Internet Archive) [vanhentunut linkki]
Fram (Paraguay)

| Fram |
| --- | --- |

 Fram
 Koordinaatit: 27°06′00″S, 56°00′36″W 
Valtio:  Paraguay
Departementti:  Itapúa
Väkiluku (2022):  8 357
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fram on pikkukaupunki Paraguayn Itapúan departementissa. Se on perustettu maanviljelysiirtokuntana vuonna 1920. Vuonna 2022 sen asukasluku oli 8 357.
Maantiede

Fram sijaitsee Paraguayn Itapúan departementissa noin 50 kilometriä Encarnaciónista pohjoiseen.
Historia

Fram on perustettu vuonna 1920. Ruotsalainen Buenos Airesissa rikastunut laivanvarustaja Pedro Cristophersen osti tuolloin paikalta 68 000 hehtaaria maata maanviljelysiirtokunnan aloittamiseksi. Nimi Fram on norjaa ja tarkoittaa "eteenpäin". Huomattava osa paikalle saapuvista siirtolaisista oli kotoisin Itä-Euroopasta. Heidän joukossaan oli Stalinin vainoja ja natseja pakenevia puolalaisia, ukrainalaisia ja valkovenäläisiä.
Fram sai aseman omana kuntanaan vuonna 1956. Paikalliset kohtasivat kuitenkin pian ongelmia. Alfredo Stroessner oli noussut valtaan Paraguayssa vuonna 1955. Käynnissä oli maailmanlaajuinen kylmä sota ja Paraguay oli riippuvainen Yhdysvaltojen talousavusta. Avun turvatakseen Stroessner pyrki osoittamaan maan olevan kommunismin vastainen ja tämän kannalta Framin itäeurooppalaiset siirtolaiset olivat helppo kohde. Heihin kohdistettiin vainoja, jotka pysyivät pitkään virallisesti salassa, kunnes Roberto Zub julkaisi niistä teoksen  Tierra, trabajo y religion vuonna 2004.
Väestö

Framin asukasluku oli Paraguayn tilastokeskuksen mukaan vuonna 2022 8 357. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 6 923.
Paikallinen ortodoksinen kirkko.
Voima

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Voima voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Suureet

voima, suure, joka kuvaa kappaleiden välisen vuorovaikutuksen voimakkuutta
energia
teho, voimakkuus, intensiteetti
Laivat

Voima, suomalainen vuonna 1916 valmistunut jäänmurtaja
Voima, suomalainen vuonna 1952 valmistunut jäänmurtaja
Kulttuuri

Voima, suomalainen yhteiskunnallinen lehti
Voima, Olli Lindholmin musiikkialbumi
Voima, Tähtien sota -elokuvissa ja -kirjoissa esiintyvä ilmiö, joka ympäröi kaiken elollisen ja pitää galaksit koossa
Voima, kirjailija C. Dale Brittainin kirja vuodelta 1995
Voima, Rhonda Byrnen kirja vuodelta 2011
voima, nimitys jonkin ilmiön tai tapahtuman aiheuttavasta tekijästä, kuten luonnonvoimista
Yrityksiä

Osuusliike Voima, Tampereella vuosina 1917−1983 toiminut osuusliike
Voima Kustannus, suomalainen mediakustantamo
Voima Ventures, syväteknologiaan sijoittava riskisijoitusyhtiö
Henkilöitä

Jonna Voima, suomalainen järjestöjohtaja
Muuta

Radio Voima, Lahdessa toimiva kaupallinen paikallisradio
Voimaliitto, vuosina 1905–1906 toiminut suomalainen aktivistijärjestö
Voiman talo, Tampereen Hämeenkadulla sijaitseva Osuusliike Voiman entinen pääkonttori
Voima, tarot-pakan ison arkanan kortti.
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Voima”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Julien Offray de La Mettrie

Julien Offray de La Mettrie.
Julien Offray de La Mettrie (25. joulukuuta 1709 Saint-Malo, Bretagne, Ranska – 11. marraskuuta 1751 Potsdam, Preussi) oli ranskalainen lääkäri ja filosofi, varhaisimpia ja tunnetuimpia valistusajan materialistikirjailijoita. Hän toimi myös Fredrik Suuren henkilääkärinä.
Materialisti

Parhaiten La Mettrie tunnetaan teoksesta Ihmiskone (L’homme machine, 1747), jossa hän hylkäsi kartesiolaisen mieli-aine-dualismin ja käytti konetta ihmisolennon metaforana. René Descartes oli pitänyt eläimiä ”koneina”, mutta La Mettrien mukaan myös ihmiset ovat koneita. Hänen mielestään usko ihmisen sielun kuolemattomuuteen oli mielettömyyttä, koska sielu lakkaa olemasta ruumiin kuollessa.
La Mettrie edusti omana aikanaan kohua herättänyttä näkemystä, jonka mukaan ihmisen ja eläimen välillä ei ole mitään suurta harppausta, vaan molemmat koostuvat samanlaisesta eloperäisestä aineesta. Ihminen vaan sattuu olemaan eläimistä älykkäin ja monimutkaisimmin rakentunut.
Materialisminsa tueksi La Mettrie vetosi näyttöön ihmisen käyttäytymisestä sanomalla, että sekä ihmiset että eläimet oppivat matkimalla muita. Tukea materialismilleen hän haki myös havainnoista, joiden nojalla ruumiilliset ja henkiset sairaudet vaikuttivat liittyvän toisiinsa.
Ihmisten ja eläinten erosta La Mettrie myös kirjoitti, että koska ihmiset esimerkiksi kiduttavat toisiaan, he eivät ole niin moraalisesti ylivertaisia eläimiin nähden, kuin mitä yleensä oletetaan.
La Mettrie korosti hedonismin merkitystä ihmiselämässä vastoin kristinuskon oppeja, mutta ajatteli toisaalta myös, että luonnollista tietään seuraamalla ihminen ottaa myös muiden ihmisten edut huomioon pelkkien omien etujensa sijaan.
Teoksia

L’Histoire naturelle de l’âme (Sielun luonnonhistoria, 1745)
De la volupté (Nautinto, 1746)
Ihmiskone (L’homme machine, 1747)
L’homme plante (Ihmiskasvi, 1748)
Discours sur le bonheur (Tutkielma onnellisuudesta, 1748)
Ouvrage de Pénélope ou Machiavel en Médecine (Penelopen kirja eli Machiavelli lääketieteessä, 1750)
Réflexions philosophiques sur l’origine des animaux (Filosofisia mietelmiä eläinten alkuperästä, 1750)
Système d’Épicure (Epikuroksen järjestelmä, 1750)
Discours préliminaire (Alustava tutkielma, 1750)
Vénus métaphysique ou De l’origine de l’âme humaine (Metafyysinen Venus eli ihmissielun alkuperästä, 1751)
L’Art de jouir (Nautiskelun taide, 1751)
Oeuvres philosophiques (Filosofiset teokset, postuumi kokoelma)
Suomennetut teokset

Ihmiskone.  ((L’homme machine, 1747.) Suomentanut Tapani Kilpeläinen)  Tampere:  Eurooppalaisen filosofian seura, 2003.  ISBN 952-5503-02-X
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta L’Homme Machine on Wikiaineistossa (ranskaksi)
Frederic the Great: Eulogy on Julien Offray de la Mettrie. (englanniksi)
La Mettrie, Julien Offray de: Teos Man a Machine verkossa (englanniksi)
La Mettrie, Julien Offray de: Teos Der Mensch eine Maschine verkossa (saksaksi)
Laska, Bernd A. (toim.): La Mettrien bibliografia. (saksaksi)
Leikola, Anto: Materialismin hirmuinen profeetta. Tieteessä tapahtuu 5/2004. (PDF)
Sihvonen, Jukka: Ihmiskoneen muodonmuutoksia. Niin & näin 1/2004. (PDF)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  Mathematics Genealogy Project 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Poitsila

Poitsilan kartano
Poitsila (aiemmin ruots. Norsby) on kaupunginosa Haminan kaupungissa. Poitsilaa on pääosin rakennettu 1970-luvulla. Alue jakaantuu Valtatie 7:n etelä- ja pohjoispuolille Etelä-Poitsilaksi ja Pohjois-Poitsilaksi. Alue on meren välittömässä läheisyydessä melko lähellä kaupungin keskustaa. Etelä-Poitsilan pääkatu on Metsämäentie ja Pohjois-Poitsilan Riekontie.
Historia

Poitsila sai nimensä myöhäiskeskiajalla Poitz-rälssisuvusta, kun se (esi-isä Niklas Poitz) ainakin jo vuodesta 1463 piti pääkartanoaan Savilahden rannalta hankkimallaan maalla, Norspyyssä.
Nykyisen Poitsilan kartanon alueella oli vuonna 1458 mainitun asiakirjan mukaan Grotilan eli Norsbyn talonpoikaistila. Kylän tilat autioituivat 1500-luvun sodissa, ja Poitsilan kartanon isännät Pietari ja Hannu Poitz lunastivat tilat itselleen vuonna 1604.
Periferia

Mongolia on tyypillistä periferiaa
Periferia eli syrjäseutu tarkoittaa maantieteessä maailman alueita, jotka ovat syrjäisiä, vaikeasti tavoitettavia, köyhiä, ja kehittymättömiä. Niille on leimallista alhainen väentiheys, huono infrastruktuuri ja huono saavutettavuus joko sijaintinsa tai luonnonolojensa kannalta. Periferioiden talous ja teollisuus ovat heikosti kehittyneitä ja ne ovat riippuvaisia ydinalueista. Usein ne tuottavat ydinalueille raaka-aineita, kuten maataloustuotteita, puuta, mineraaleja tai öljyä.
Maailman periferia-alueita ovat esimerkiksi Saharan aavikko, Sahel, valtaosa muuta Afrikkaa, Australian aavikot, Amazonian sademetsäalue, Himalaja, Siperia ja Arktis.
Maantieteilijä Sami Moision mukaan Suomi oli vielä 1920–1930-luvuilla autonomian ajan peruina jakautunut selkeästi ydin- ja periferia-alueeseen. Norjalaisen yhteiskuntatieteilijä Stein Rokkanin mukaan juuri tällaisen keskus- ja periferiavastakkainasettelun ylittäminen oli tärkeää yhtenäisvaltioiden kehitykselle kansallisiksi kokonaisuuksiksi, joissa vallankäyttö oli tehokasta ja yhteiskunta vakaa. Suomessa tämän ydin–periferia-asetelman murtuminen käynnistyi Sami Moision mukaan vasta toisen maailmansodan jälkeen 1950-luvulla.
Ei-alkoholiperäinen rasvamaksa

Ei-alkoholiperäinen rasvamaksa (engl. non-alcoholic fatty liver disease, NAFLD) on sairaus, jossa maksaan kertyy suuripisaraista rasvaa. Tautiin voi myös rasvan kertymisen lisäksi liittyä maksasoluvaurioita, steatohepatiittia, maksafibroosia (non-alcoholic steatohepatitis, NASH) tai jopa maksakirroosia. NAFLD on vaikea histologisesti erottaa alkoholin aiheuttamasta rasvamaksasta ja diagnoosi perustuu potilaan itse kertomaansa alkoholinkäyttöön.
Rasvamaksan syntyprosessin uskotaan olevan kaksivaiheinen. Ensin insuliiniresistenssi ja hyperinsulinemia lisääntyvät ylipainon ja sokeriaineenvaihdunnan häiriön seurauksena. Toiseksi oksidatiivinen stressi aiheuttaa tulehdusta, joka johtaa endotoksiinien ja sytokiinien vapautumiseen. Näiden seurauksena maksasolukko tuhoutuu ja fibroosi lisääntyy.
Esiintyvyys

Rasvamaksaa sairastaa arviolta 80–100 miljoonaa yhdysvaltalaista.
Oireet ja taudin kulku

Potilaat ovat usein oireettomia, mutta sairauden edetessä voi ilmetä väsymystä, huonovointisuutta ja maksan seudun alueen kipua tai muita tuntemuksia. Pitkälle edenneessä sairaudessa voi ilmaantua maksan vajaatoiminnan oireita. Usein maksaentsyymit ovat koholla, etenkin ALAT.
Rasvamaksa todetaan useimmiten 40-60 vuoden iässä, mutta lisääntyneen obesiteetin myötä tautia havaitaan usein myös nuoremmilla potilailla ja jopa lapsilla. Rasvamaksaan sairastuminen nuorena lisää todennäköisesti riskiä steatohepatiittiin ja maksakirroosiin myöhemmällä iällä. Sairauden ennuste on melko hyvä, jos mukana ei ole steatohepatiittia. Tutkimuksen mukaan NAFLD-potilailla 1-14 vuoden seurannassa maksatilanne huononee 32-41 %:lla ja lopuilla tilanne pysyy samana tai paranee. Rasvamaksa lisää myös maksasyövän riskiä.
Riskitekijät

Yleisimmät ei-alkoholiperäisen rasvamaksan syyt ovat tyypin II diabetes, obesiteetti, hyperlipidemia, metabolinen oireyhtymä sekä korkea verenpaine. Rasvamaksan syynä voi olla myös lääkeaine.Ravitsemuksellisista tekijöistä runsas sokerin, erityisesti fruktoosin saanti, tyydyttyneen rasvan saanti ja kokonaisenergian saanti on liitetty lisääntyneeseen riskiin.
Myös geneettiset tekijät vaikuttavat myös taudin kehittymiseen. Tauti on yleinen hispaanista alkuperää olevilla. Rasvamaksan esiintymistä suvuittain on havaittu.
Diagnostiikka

Diagnoosi voidaan asettaa, jos potilaan maksan rasvapitoisuus on yli 5 %, potilas ei käytä runsaasti alkoholia (yli 20 g päivässä) sekä muut maksasairaudet, kuten virushepatiitti ja autoimmuunimaksasairaudet, ovat poissuljettuja. Usein rasvamaksan epäily herää, kun potilaan maksa-arvot ovat koholla ja taustalla ei ole runsasta alkoholinkäyttöä, maksa-arvoja nostavia lääkeaineita tai luontaistuotteita. Myös mahdollinen altistus virushepatiitille on poissuljettava.
Laboratoriotuloksissa ALAT:in nousu viittaa rasvamaksaan, mutta taudin vaikeusasteesta riippuen myös AFOS ja GT voivat olla koholla. ASAT/ALAT-suhde yli yhden viittaa usein alkoholin aiheuttamaan sairauteen. Rasvamaksapotilaista yli 50 %:lla ja pitkälle edenneessä jopa 80 %:lla maksa-arvot ovat koholla. On tärkeää sulkea pois muut maksasairaudet.
Maksan kaikukuvaustutkimuksilla voidaan havaita maksan rasvoittuminen, mutta sairauden asteen luokittelua ei voida luotettavasti suorittaa tällä tutkimuksella. Lievät rasvamaksat eivät välttämättä edes ilmene kaikukuvauksessa. Kaikutekniikkaa käyttävä elastografia tunnistaa maksan fibroosin ja erottaa hyvin kirroottisen maksan. Tällä tekniikalla ei kuitenkaan luotettavasti pystytä arvioimaan maksan rasvoittumista tai tulehdusta.
Tietokonetomografiaa ei suositella potilaille sen aiheuttaman säderasituksen vuoksi. Magneettikuvalla pystytään melko tarkasti arvioimaan maksan rasvapitoisuus, fibroosi ja tulehduksen aste.
Maksabiopsia on edelleen luotettavin tapa arvioida maksan tilanne. Rasvamaksaa ja steatohepatiittia ei voida luotettavasti erottaa toisistaan ilman maksabiopsiaa. Maksabiopsiaa ei voida kuitenkaan suositella kaikille sen aiheuttaman komplikaatioriskin vuoksi ja sitä tulisikin ottaa vain henkilöiltä, joilla se hoidon tai maksan tilanteen arvioinnin kannalta on tarpeellista.
Hoito

Rasvamaksan hoidon tavoitteena on estää taudin kehittyminen kirroosiksi sekä vähentää maksan rasvoittumista ja tulehdusta. Hoito voidaan jakaa kolmeen osaan. 1. Pyritään välttämään maksaa rasittavia aineita. Esimerkiksi lääkeaineet ja alkoholi. 2. Hoidetaan rasvamaksalle altistavat riskitekijät. Laihdutus, diabeteksen hyvä hallinta ja dyslipidemian hoito. 3. Lääkehoito, insuliiniherkisteet ja sytoprotektiiviset lääkeaineet.
Laihdutus on tärkeä keino estää rasvamaksan eteneminen. Liian nopeaa laihdutusta ei kuitenkaan suositella, sillä se saattaa jopa pahentaa tilannetta. Suosituksena on 10 % painonpudotus vuoden aikana. Sairaalloisen ylipainoisille voidaan suositella lihavuusleikkausta, ellei laihdutus onnistu muiden keinojen avulla. Tyydyttyneen rasvan ja etenkin pikaruokien välttely on tärkeää, sillä niiden on osoitettu nostavan maksa-arvoja.
Maksakirroosiin johtaneen rasvamaksan viimeisenä hoitovaihtoehtona voidaan käyttää maksansiirtoa. On kuitenkin huomattu, että steatohepatiitti voi uusiutua myös siirretyyn maksaan.
Cochrane-katsaus vuodelta 2017 arvioi eri lääkehoitojen tehoa NAFLD:n hoidossa. Optimaalisen lääkehoidon valinta rasvamaksan hoidossa on vielä epäselvä. Artikkelissa arvioitiin myös antioksidanttien, sappihappojen ja glitatsonien vaikutus: näiden ei todettu parantavan taudin ennustetta. Statiinien on osoitettu parantavan rasvamaksan ennustetta, kuitenkaan statiinien tutkimuksellinen näyttö ei ole riittävää hoitosuosituksien tekemiseksi.
Alankomaiden Kultarannikko

Alankomaiden Kultarannikko tai Alankomaiden Guinea, virallisesti Alankomaiden alusmaat Guinean rannikolla (holl. Nederlandse Bezittingen ter Kuste van Guinea), oli Alankomaiden siirtomaa nykyisen Ghanan alueella. Se oli olemassa vuosina 1598–1872. Siirtomaasta tuli Alankomaiden tärkein siirtomaa Länsi-Afrikassa sen jälkeen, kun Portugali oli vallannut Castelo de São Jorge da Mina -linnoituksen vuonna 1637. Siirtomaa tosin joutui sekasortoon 1800-luvun alussa orjuuden lakkauttamisen jälkeen. 6. huhtikuuta 1872 Alankomaiden Kultarannikko luovutettiin juhlallisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alankomaiden Kultarannikko Wikimedia Commonsissa
Pasi

| Pasi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  30. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  1. tammikuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Basil, Basile, Basileios, Basilio, Basilius, Bazeel, Bazil, Bazyli, Vasili, Vassili, Vasilios, Vászoly, Wasja
Nimen alkuperä:  Basileus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pasi on suomalainen miehen etunimi. Se on muotoutunut kreikkalaisesta nimestä Βασίλειος (Basileios), joka tulee muinaiskreikan kuningasta tarkoittavasta sanasta βασιλευς (basileus). Samasta sanasta juontuvat myös kirkkoarkkitehtuuriin liittyvä basilika sekä basilika-yrttikasvin nimitys.
Pyhä Basileios Suuri oli 300-luvulla vaikuttanut varhaisen ortodoksisen kirkon kirkkoisä. Basileios oli myös kahden bysanttilaisen keisarin nimi.
Suomessa nimi Pasi on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 21 427 miehelle ja alle viidelle naiselle.  Yli puolet Pasi-nimisistä on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla.
Kuvitteellisia Paseja

Pasi, Harri Vaalion sarjakuvahahmo
Pasi, Kahdeksan surmanluotia -elokuvan (1972) päähenkilö, jota esitti ohjaaja Mikko Niskanen
Pasi, sarjakuvahahmo B. Virtasen kissa
Pasi, Pasi-tonttu lasten animaatiosarjassa Pasin ja Kielon valtakunta
Pasi Harvala, Hannu Salaman romaanien henkilöhahmo
Pasi Pätkä, superroisto elokuvassa Ihmeperhe
Pasi Ruotsalainen, rikollinen tv-sarjassa Salatut elämät
Pasi Veinä, sketsihahmo viihdesarjassa Mankeli
Pasi Virtanen, Pojat-yhtyeen samannimisessä laulussa
Muita Paseja

Pasi, Panssari-Sisu, Suomen puolustusvoimien käyttöön Sisun valmistama panssaroitu miehistönkuljetusvaunu
Pasi & Mysiini, Pasin liiga, Pasi Raappanan rockyhtyeitä
Suuri paasto

Pieter Bruegel: Paaston ja karnevaalin kamppailu.
Suuri paasto eli pääsiäispaasto, paastonaika on paastoaika ennen pääsiäistä.