stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peter Forsskål
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 Helsingin yliopisto. Viitattu 11.1.2020.
Manninen, Juha: Anders Chydenius – Suomalaisen valistuksen ajankohtainen perintö Euroopan unionissa Anders Chydenius-säätiö. 1.2.2003. Arkistoitu 10.1.2020. Viitattu 11.1.2020.
Portin, Peter: Peter Forsskål – luonnontutkija ja valistuksen sanansaattaja. Tieteessä tapahtuu 1/2014. Viitattu 2.10.2023.
Alanne, Harri: Näkökulma: Toivottavasti Peter Forsskålille ei käy kuin Kimmo Timoselle Yle Tiede. 23.2.2016. Viitattu 11.1.2020.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  International Plant Names Index 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 
Muut:  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Peter Forsskålia esittävä postimerkki vuodelta 1979.
Meat Loaf

| Meat Loaf |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1947
Kuollut: 20. tammikuuta 2022 (74 vuotta)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Meat Loaf, Meatloaf ja Meat Loaf Aday 
Aktiivisena:  1968–2022
Tyylilajit:  rock wagneerinen rock rock-ooppera AOR hard rock
Soittimet:  Laulu, Kitara
Levy-yhtiöt:  Rare Earth, Cleveland International Records, Epic, RCA, Atlantic Records, Arista, MCA, Polydor, Sanctuary Records, Mercury, Virgin Records
Aiheesta muualla
meatloaf.net
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Meat Loaf (oikealta nimeltään Marvin Lee Aday, 27. syyskuuta 1947 Dallas, Texas – 20. tammikuuta 2022 Nashville, Tennessee) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Myöhemmin taiteilijanimekseen ottamansa lempinimen Meat Loaf (suom. "Lihamureke") hän sai isältään jo lapsuudessaan. Meat Loafin ensimmäinen albumi Meat Loaf & Stoney ilmestyi vuonna 1971 ja pitkin 1970-lukua hän loi näyttelijän uraansa esiintymällä Broadwaylla erinäisissä musikaaleissa ja kulttielokuvassa The Rocky Horror Picture Show vuonna 1975.
Broadway-aikanaan Meat Loaf tapasi Jim Steinmanin, josta tuli vaikuttaja hänen suurimpien hittiensä takana. Kaksikon ensimmäinen yhteistuotos, Todd Rundgrenin tuottama rockooppera Bat Out of Hell ilmestyi vuonna 1977. Albumista tuli yksi kaikkien aikojen suosituimmista rock-levyistä, viimeisimmät arviot levyn myyntiluvuista pyörivät 35–40 miljoonan paikkeilla ja Guinnessin ennätysten kirjan vuoden 2000 laitoksen mukaan se on kaikkien aikojen myydyin levy Englannissa.
Bat Out Of Hellin jälkeen Jim Steinmanin ja Meat Loafin välit alkoivat kiristyä ja lopulta Steinman levytti albumin seuraajalle suunnitellut kappaleet itse ja julkaisi ne nimellä Bad For Good vuonna 1981. Ongelmat veroviraston kanssa, lukuisat oikeusjutut (mm. yksi Steinmanin nostama kanne) ja laskuun kääntynyt suosio aiheuttivat lopulta sen, että Meat Loaf joutui hakeutumaan konkurssiin 1980-luvun puolivälissä.
Jim Steinman ja Meat Loaf sopivat riitansa 1990-luvun alussa ja yhteistyön tuloksena syntynyt Bat Out of Hell II: Back Into Hell oli jälleen suuri kaupallinen menestys yltäen 20 miljoonan kappaleen myyntiin. Meat Loaf voitti Grammyn albumin hittisinglellä "I'd Do Anything For Love (But I Won't Do That)". Albumin seuraaja, ilman Steinmanin avustusta tehty Welcome To The Neighbourhood (1995) jäi vähemmälle huomiolle, ja 1990-luvun lopun Meat Loaf keskittyi näyttelemiseen. Elokuvista menestyksekkäin oli vuonna 1999 ilmestynyt Fight Club. Elokuvien lisäksi Meat Loaf vieraili myös useissa tv-sarjoissa, kuten Frendit, CSI, House & Ensisilmäyksellä.
Meat Loaf teki paluun konserttilavoille vuonna 2003, ja kesken konsertin Lontoossa, Englannissa hän pyörtyi syystä, joka myöhemmin diagnosoitiin Wolff-Parkinson-Whiten syndroomaksi. Meat Loaf uhkasi kiertueen jäävän hänen viimeisekseen, mutta kesällä 2005 hän kiersi jälleen. Lokakuussa 2006 ilmestyi kolmas osa Bat Out of Hell -saagaan Bat Out of Hell III: The Monster Is Loose.
Suomessa Meat Loaf esiintyi Nummirockissa vuonna 1989 ja Helsingin jäähallissa vuonna 2008.
Meat Loaf kuoli 20. tammikuuta 2022. Kuolinsyytä ei ole virallisesti julkistettu, mutta hänen epäillään kuolleen koronavirustautiin.
Studioalbumit

1971 Stoney & Meat Loaf
1977 Bat Out of Hell
1981 Dead Ringer
1983 Midnight At The Lost And Found
1984 Bad Attitude
1986 Blind Before I Stop
1993 Bat Out of Hell II: Back Into Hell
1995 Welcome To The Neighbourhood
2003 Couldn't Have Said It Better
2006 Bat Out of Hell III: The Monster Is Loose
2010 Hang Cool, Teddy Bear
2011 Hell In A Handbasket
2016 Braver Than We Are
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meat Loaf Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Maagisen ajattelun aika

| Maagisen ajattelun aika> The Year of Magical Thinking |
| --- | --- |
 Ensimmäisen kirjapainoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Joan Didion
Kieli:  englanti
Genre:  muistelmat
Kustantaja:  Alfred A. Knopf
Julkaistu:  2005
Sivumäärä:  227
ISBN:  978-1-400043-14-9
Suomennos
Suomentaja:  Marja Haapio
Kustantaja:  Like Kustannus
Julkaistu:  2007
Sivumäärä:  221
ISBN:  978-952-471-891-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Maagisen ajattelun aika (engl. The Year of Magical Thinking) on yhdysvaltalaisen Joan Didionin kirjoittama surua käsittelevä muistelmateos, joka julkaistiin vuonna 2005. Teoksen näytelmäsovitus sai kantaesityksensä vuonna 2007.
Maagisen ajattelun aika julkaistiin suomeksi vuonna 2007. Sen käänsi Marja Haapio ja kustansi Like. Johanna Freundlich suomensi näytelmän, jonka kantaesitys oli vuonna 2016.
Tausta

Joan Didionin kirjailijapuoliso John Gregory Dunne kuoli sydäninfarktiin 30. joulukuuta vuonna 2003. Didion alkoi kirjoittaa teosta syksyllä 2004 ja sai sen valmiiksi vajaassa kolmessa kuukaudessa.
Juoni

Uudenvuoden alla vuonna 2003 Joan Didion ja hänen puolisonsa John Gregory Dunne ovat palanneet sairaalasta, jossa heidän tyttärensä Quintana on koomassa. Kun pariskunta asettuu ruokapöytään, John saa sydäninfarktin ja kuolee. Hetkessä neljä vuosikymmentä kestänyt avioliitto on ohi. Leskeksi jäätyään Didion pyrkii saamaan tolkkua kuukausista, joiden aikana hän kyseenalaistaa ajatuksensa sairaudesta, kuolemasta, järjissään pysymisestä tai elämästä ylipäänsä.
Vastaanotto

Maagisen ajattelun aika on saanut myönteisen vastaanoton. The New York Times valitsi sen yhdeksi vuoden 2005 kymmenestä parhaasta kirjasta. Suomessa esimerkiksi Keskipohjanmaa on kirjoittanut, että kirja on hyvin kirjoitettu ja lohtua tuova.
Joan Didion palkittiin yhdysvaltalaisella Kansallisella kirjallisuuspalkinnolla tietokirjallisuuden kategoriassa vuonna 2005. Hän oli lisäksi ehdolla Pulitzer-palkinnon saajaksi kategoriassa elämäkerrat ja omaelämäkerrat.
Maagisen ajattelun aika sijoittui The Guardianin kaikkien aikojen sata parasta tietokirjaa -listauksessa toiselle sijalle vuonna 2017 ja 2000-luvun sata parasta kirjaa -listauksessa 40. sijalle vuonna 2019. The New York Timesin 2000-luvun sata parasta kirjaa -listauksessa teos valittiin 12. parhaimmaksi vuonna 2024.
Näytelmäsovitus

Joan Didion sovitti muistelmateoksensa pohjalta samannimisen monologinäytelmän, joka sai kantaesityksensä Broadwaylla Booth Theatressa New Yorkissa 29. maaliskuuta vuonna 2007. David Haren ohjaamassa tuotannossa Didionia näytteli Vanessa Redgrave. Redgrave oli ehdolla roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Tonyn saajaksi ja jatkoi roolissa näytelmän siirryttyä esitettäväksi National Theatressa Lontoossa vuonna 2008. Cate Blanchett ohjasi näytelmän australialaistuotannon, joka sai kantaesityksensä Wharf Theatressa Sydneyssä 31. maaliskuuta vuonna 2008. Tällöin Robyn Nevin näytteli Didionia.
Johanna Freundlich suomensi näytelmän vuonna 2015. Maagisen ajattelun aika sai Suomen kantaesityksensä Teatteri Jurkassa Helsingissä 7. huhtikuuta vuonna 2016. Kristiina Halkola oli Joan Didionin roolissa.
Kirjallisuutta

Didion, Joan: Maagisen ajattelun aika.  (The Year of Magical Thinking, 2005.)  Suomentanut Marja Haapio. Helsinki:  Like, 2007.  ISBN 978-952-471-891-2
Didion, Joan: Maagisen ajattelun aika: näytelmä.  (The Year of Magical Thinking, 2007.)  Suomentanut Johanna Freundlich. Helsinki:  Näytelmäkulma, 2015.
Aiheesta muualla

Maagisen ajattelun aika -teos suomalaisen kustantajan sivustolla
Maagisen ajattelun aika -näytelmä Näytelmäkulman sivustolla
Arthur (nimi)

| Arthur, Artur |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  31. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Artturi, Arttu, Arto
Vastineita eri kielissä:  Arturo
Nimen alkuperä:  kelttiläinen
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arthur tai Artur on miehen etunimi. Nimi johtuu toden­näköisesti kelttiläisestä karhua tarkoittavasta sanasta artos, johon mahdollisesti on yhdistetty sana viros ’mies’ tai rigos ’kuningas’. Toisaalta on myös mahdollista, että nimi perustuu alku­perältään tuntemattomaan roomalaiseen nimeen Artorious. Muodossa Arthur nimi on käytössä varsinkin englannin-, saksan- ja ranskan­kielisissä maissa, muodossa Artur muun muassa Puolassa, Tšekissä ja Portugalissa.
Nimen on tehnyt suosituksi Englannin myyttinen kuningas Arthur, johon liittyvät tarut pyöreän pöydän ritareista. Ei ole varmaa, onko hän todellinen vai kuviteltu henkilö.
Suomessa nimi Artur on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 4 736 ja Arthur 2 923 henkilölle.
Nimestä ovat käytössä myös suomalaistetut muunnokset Artturi, Arto ja Arttu. Arturin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 31. lokakuuta, joka suomen­kielisessä kalenterissa Artturin, Arton ja Artun nimi­päivä.
Kuvitteellisia Arthureja

Arthur, Luc Bessonin animaatioelokuvissa Arthur ja minimoit, Arthur ja Maltazard ja Arthur ja kaksi maailmaa
Arthur Bach, miljoonaomaisuuden perijä Steve Gordonin elokuvassa Arthur
Arthur Dent, Douglas Adamsin kuunnelmasarjassa ja kirjassa Linnunradan käsikirja liftareille
Arthur Poe, Lemony Snicketin lastenkirjasarjassa Surkeiden sattumusten sarja
Arthur Gordon Pym, Edgar Allan Poen romaanissa Arthur Gordon Pymin selonteko
Arthur Weasley, J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjasarjassa
Arthur Morgan, Red Dead Redemption 2 -videopelin päähahmo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arthur (nimi) Wikimedia Commonsissa
Tupsu

Tupsuja
Tupsu on yleensä langasta tehty, muodoltaan pyöreä koriste.  Monissa kielissä tupsuja kutsutaan nimellä pompom.
Tupsuja voi nähdä esimerkiksi:
Aino-kenkien kärjessä
avaimenperässä
kranssissa
matossa
pipon tai pannan koristeena Sopiva tupsun koko on vaihdellut muodin mukaan, esimerkiksi 1950- ja 1960-luvuilla hiihtopipoissa oli pienet pyöreät tupsut, 1990-luvun alussa muodissa olivat pään kokoiset jättitupsut.
pinnin tai ponnarin koristeena
tyynyssä tai tuolinpäällisessä
ryijyssä
Tupsun valmistuksessa käytetään usein pahvista valmistettuja ympyröitä
Jo 5–6-vuotiaat lapset voivat oppia valmistamaan tupsuja. Pyöreät tupsut valmistetaan usein lankaa kahden pahvikiekon ympäri kiertämällä  ympyröiden keskelle tehdystä reiästä. Mitä suurempia ympyröitä käyttää, sitä suurempi tupsusta tulee. Rei'än koko taas vaikuttaa siihen, miten tuuhea tupsusta tulee. Kun renkaan ympärille kieputetun langat päät on katkaistu pahvikiekkojen välistä, tupsua voidaan vielä muotoilla tasaisemmaksi saksilla leikkaamalla.
Tupsuja voi valmistaa myös askartelu- ja lankakaupoissa myytävien muovisten tupsukehikoiden avulla. Apuvälineeksi sopii myös haarukka. Tupsun voi tehdä myös ilman apuvälineitä: langan voi kieputtaa oman kämmenen ympärille.
Ruotsin väestö

| Väestötiedot |
| --- | --- |
 Ruotsin väkiluku 1961–2008 FAOn tilastojen mukaan.
Väkiluku:  10 522 000 (31.12.2022)
Väestönkasvu:  +5,7 % (2005–2010) %
Syntyvyys:  114 523 elävänä syntynyttä (2019) / 1 000 henkilöä
Kuolleisuus:  88 766 kuollutta (2019) / 1 000 henkilöä
Nettomaahanmuutto:  68 087 henkeä (2019) / 1 000 henkilöä
Ikärakenne
0–14-vuotiaat:  20,2 % (0–17-vuotiaat, 2011)
15–64-vuotiaat:  61,0 % (18–64-vuotiaat, 2011)
65 vuotta täyttäneet:  18,8 % (2011)
Sukupuolijakauma
Kaikkiaan:  0,994 miestä/naista (2011)
Väestöryhmät
Suurin väestöryhmä:  ruotsalaiset
Vähemmistöryhmät:  mm. ruotsinsuomalaiset ja saamelaiset
Kieli
Virallinen kieli:  ruotsi
Muut kielet:  mm. suomi, meän kieli ja saame
Uskonto
Pääuskonto:  luterilaisuus 56,4 % (2019)
Ruotsin väestö tarkoittaa Ruotsissa asuvia ihmisiä. 31. joulukuuta 2022 Ruotsin virallinen väkiluku oli 10 521 556 asukasta.
Tässä artikkelissa tarkastellaan väestön kokonaismäärää eli väkilukua, syntyvyyttä, kuolleisuutta ja näiden erotuksena saatavaa luonnollista väestönkasvua. Väestön määrään vaikuttaa myös muuttoliike, eli lähtömuutto ja tulomuutto, joiden erotus on nettomuutto. Muuttoliike voidaan jakaa maan tai alueen sisäiseen muuttoliikkeeseen sekä valtion rajat ylittävään siirtolaisuuteen.
Artikkelissa tarkastellaan myös väestön jakautumista alueittain. Väestön jakautumista kuvataan lääneittäin tai maakunnittain, kunnittain ja niiden sisällä seurakunnittain. Väestön keskittyneisyyttä kuvaavat tiedot taajamissa ja pientaajamissa asuvien määrästä.
Lisäksi tarkastellaan väestön rakennetta: ikärakennetta, sukupuolijakaumaa, kansalaisuutta, syntymämaata, väestön taustaa, uskontoa ja äidinkieltä sekä valtakunnallisesti että alueittain.
Väkiluku ja  väestömuutokset > Syntyvyys ja kuolleisuus

Vuoden 2019 aikana Ruotsissa syntyi elävänä 114 523 lasta ja kuolleita oli 88 776. Syntyneiden enemmyys (luonnollinen väestönkasvu) oli siten 25 757 henkilöä. Syntyneiden määrä ylitti kuolleiden määrän 130 kunnassa ja 158 kunnassa syntyneitä oli vähemmän kuin kuolleita. Kahdessa kunnassa syntyneitä ja kuolleita oli yhtä monta.
Väkiluku ja  väestömuutokset > Muuttoliike

Vuoden 2011 aikana Ruotsin sisäisessä muuttoliikkeessä (läänien sisäinen ja läänien välinen muuttoliike) 97 kuntaa sai muuttovoittoa ja 191 kuntaa muuttotappiota. Kahdessa kunnassa Ruotsin sisäisen muuttoliikkeen nettomuutto oli 0 asukasta. Läänien osalta 8 lääniä sai muuttovoittoa ja 13 lääniä muuttotappiota.lähde?
Väkiluku ja  väestömuutokset > Siirtolaisuus

Vuoden 2019 aikana Ruotsiin muutti 115 805 henkilöä ja Ruotsista muutti pois 47 718 henkilöä. Nettosiirtolaisuus oli 68 087 henkilöä, joten Ruotsi sai muuttovoittoa ulkomailta.
Väestön alueellinen jakautuminen > Läänit ja maakunnat

Väestötiheys lääneittäin.
Ruotsissa on 21 lääniä, joista yhdessä on yli kaksi miljoonaa asukasta (Tukholman lääni) ja kahdessa yli miljoona asukasta (Länsi-Götanmaan lääni ja Skånen lääni). Gotlannin lääni on väkiluvultaan pienin ja siellä on alle 60 000 asukasta. Läänien väkiluvut ovat useimmiten 200 000 ja 300 000 asukkaan välissä. Vuonna 2011 tällaisia läänejä oli 10 kappaletta.
Maakunnilla ei Ruotsissa ole mitään virallista asemaa, mutta niiden väkilukuja tilastoidaan. Ruotsissa on 25 maakuntaa, joista neljässä (Uplanti, Länsi-Götanmaa, Skåne ja Södermanland) on yli miljoona asukasta. Pienin maakunta on Härjedalen, jonka asukasluku jää alle 10 000:een. Muita alle 100 000 asukkaan maakuntia ovat Öölanti, Dalsland, Gotlanti ja Ruotsin Lappi.
Väestön alueellinen jakautuminen > Kunnat ja seurakunnat

Väestötiheys kunnittain vuoden 2006 lopussa.
Ruotsissa on 290 kuntaa, joiden väkiluvut vuonna 2019 vaihtelevat 2 408 asukkaasta (Bjurholmin kunta) 974 073 asukkaaseen (Tukholman kunta). 72 kunnassa on alle 10 000 asukasta ja 95 kunnassa 10 001–20 000 asukasta.
Yli 100 000 asukkaan kuntia on 18 kappaletta ja ne ovat:
Tukholman kunta 974 073 as.
Göteborgin kunta 579 281 as.
Malmön kunta 344 166 as.
Uppsalan kunta 230 767 as.
Linköpingin kunta 163 051 as.
Örebron kunta 155 696 as.
Västeråsin kunta 154 049 as.
Helsingborgin kunta 147 734 as.
Norrköpingin kunta 143 171 as.
Jönköpingin kunta 141 081 as.
Uumajan kunta 128 901 as.
Lundin kunta 124 935 as.
Boråsin kunta 113 179 as.
Huddingen kunta 112 848 as.
Eskilstunan kunta 106 859 as.
Nackan kunta 105 189 as.
Halmstadin kunta 102 767 as.
Gävlen kunta 102 418 as.
Uumajan kuntaa lukuun ottamatta kaikki yli 100 000 asukkaan kunnat sijaitsevat Ruotsin eteläosissa.
Kuntien lisäksi Ruotsissa tilastoidaan väestö myös seurakunnittain. Vaikka aluejako perustuu Ruotsin kirkon seurakuntajakoon, niin väestötilastoissa otetaan huomioon koko seurakunnan maantieteellisellä alueella asuva väestö kirkkoon kuulumisesta riippumatta.
Väestön alueellinen jakautuminen > Taajamat ja pientaajamat

Ruotsin 50 suurinta taajamaa vuonna 2005.
Ruotsissa ei ole vuoden 1971 kuntauudistuksen jälkeen ollut enää kaupunkeja, kauppaloita tai maalaiskuntia, sillä kyseisenä vuonna Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Aikaisemmin Ruotsissa oli myös runsaasti taajaväkisiä yhdyskuntia, mutta viimeiset sellaisetkin lakkautettiin vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä.
Vuodesta 1960 lähtien ja jossain määrin jo aiemminkin Ruotsissa on muiden Pohjoismaiden tilastoitu väestöä taajamittain. Lyhyesti määriteltynä taajama on vähintään 200 asukkaan väestökeskittymä, jossa rakennusten välinen etäisyys on korkeintaan 200 metriä. Oikealla oleva kuvaaja esittää taajamaväestön osuutta Ruotsin koko väestöstä vuodesta 1800 lähtien. Taajamien lisäksi on vuodesta 1990 lähtien tilastoitu myös pientaajamia, joissa on 50–199 asukasta.
Vuoden 2018 lopussa taajamien kokonaismäärä oli 2 011 kappaletta. Tuolloin taajamissa oli 8 940 708 asukasta, mikä vastasi 87 prosenttia Ruotsin väestöstä. Taajamien ulkopuolella asui 1 289 477 henkilöä. Kaikkien taajamien maapinta-ala oli yhteensä 628 269 hehtaaria eli 1,5 prosenttia Ruotsin maapinta-alasta. Taajamien väestötiheys oli 1 423 asukasta maaneliökilometriä kohti, mutta taajamien ulkopuolella väestötiheys oli vain 3,0 asukasta maaneliökilometriä kohti. Yli 100 000 asukkaan taajamia vuonna 2019 oli yhdeksän:
Tukholma 1 605 030 as.
Göteborg 600 473 as.
Malmö 321 845 as.
Uppsala 164 535 as.
Upplands Väsby ja Sollentuna 149 088 as.
Västerås 127 799 as.
Örebro 125 817 as.
Linköping 114 582 as.
Helsingborg 112 496 as.
Vuoden 2015 lopussa pientaajamien kokonaismäärä oli 3 135 kappaletta. Vuonna 2010 pientaajamissa oli 281 091 asukasta. Kaikkien pientaajamien maapinta-ala oli yhteensä 85 080 hehtaaria ja väestötiheys 330 asukasta maaneliökilometriä kohti. Ruotsin väestöstä 1 118 682 henkilöä eli 12 prosenttia asui taajamien ja pientaajamien ulkopuolella.
Väestörakenne > Ikärakenne

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Väestöpyramidi 31.12.2012 
| % | Miehet | Ikäryhmä | Naiset | % |
| 0,0 |   | 100+ |   | 0,0 |
| 0,0 |   | 95–100 |   | 0,1 |
| 0,2 |   | 90–95 |   | 0,5 |
| 0,6 |   | 85–89 |   | 1,1 |
| 1,1 |   | 80–84 |   | 1,5 |
| 1,5 |   | 75–79 |   | 1,8 |
| 2,1 |   | 70–74 |   | 2,3 |
| 3,1 |   | 65–69 |   | 3,1 |
| 3,0 |   | 60–64 |   | 3,1 |
| 3,0 |   | 55–59 |   | 3,0 |
| 3,1 |   | 50–54 |   | 3,0 |
| 3,6 |   | 45–49 |   | 3,5 |
| 3,4 |   | 40–44 |   | 3,3 |
| 3,3 |   | 35–39 |   | 3,2 |
| 3,2 |   | 30–34 |   | 3,0 |
| 3,3 |   | 25–29 |   | 3,1 |
| 3,6 |   | 20–24 |   | 3,4 |
| 3,0 |   | 15–19 |   | 2,9 |
| 2,7 |   | 10–14 |   | 2,5 |
| 2,9 |   | 5–9 |   | 2,8 |
| 3,1 |   | 0–4 |   | 2,9 |
Elinajanodote lääneittäin.
Ruotsin väestö jakautui vuoden 2011 kolmeen eri ikäryhmään seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,2 %
18–64-vuotiaat: 61,0 %
65 vuotta täyttäneet: 18,8 %
Vertailun vuoksi vuonna 1960 Ruotsissa oli 27,3 prosenttia 0–17-vuotiaita ja 11,8 prosenttia 65 vuotta täyttäneitä.
Väestörakenne > Sukupuolijakauma

Vuonna 2019 Ruotsin väestöstä miehiä oli 5 195 814 ja naisia 5 131 775 henkeä.
Väestörakenne > Kansalaisuus

Vuonna 2019 Ruotsissa asui 940 580 ulkomaiden kansalaista, mikä vastasi 9,1 prosenttia väestöstä. Seuraavassa taulukossa on lueteltu ne 21 valtiota, joiden kansalaisia Ruotsissa asui eniten vuoden 2019 lopussa. Syyrian kansalaiset ovat Ruotsin suurin ulkomaiden kansalaisten ryhmä.
| Valtio | Valtion kansalaisia (31> 12.2019) |
| --- | --- |
  Syyria: &&&&&&&&&0116372.&&&&00116 372
 Puola: &&&&&&&&&&055544.&&&&0055 544
 Afganistan: &&&&&&&&&&049592.&&&&0049 592
 Suomi: &&&&&&&&&&048715.&&&&0048 715
 Eritrea: &&&&&&&&&&042996.&&&&0042 996
 Norja: &&&&&&&&&&034453.&&&&0034 453
 Somalia: &&&&&&&&&&030909.&&&&0030 909
 Tanska: &&&&&&&&&&030248.&&&&0030 248
 Saksa: &&&&&&&&&&029505.&&&&0029 505
 Intia: &&&&&&&&&&027019.&&&&0027 019
 Irak: &&&&&&&&&&025896.&&&&0025 896
 Kiina: &&&&&&&&&&021855.&&&&0021 855
 Romania: &&&&&&&&&&019349.&&&&0019 349
 Iso-Britannia: &&&&&&&&&&016381.&&&&0016 381
 Iran: &&&&&&&&&&015913.&&&&0015 913
 Liettua: &&&&&&&&&&015498.&&&&0015 498
 Turkki: &&&&&&&&&&013377.&&&&0013 377
 Serbia: &&&&&&&&&&012714.&&&&0012 714
 Thaimaa: &&&&&&&&&&012025.&&&&0012 025
 Pakistan: &&&&&&&&&&011674.&&&&0011 674
 Alankomaat: &&&&&&&&&&011457.&&&&0011 457
Tuntematon kansalaisuus oli 12 086 henkilöllä, kansalaisuus puuttui 17 499 henkilöltä.  Saman tilaston tietojen perusteella voidaan laskea, että muiden kuin yllä mainittujen maiden tai Ruotsin kansalaisia oli 269 503 henkeä. Ruotsissa asui Ruotsin kansalaisten lisäksi 193 eri maan kansalaisia.
Väestörakenne > Syntyperä

Seuraavassa taulukossa on tarkasteltu Ruotsin väestöä syntyperämaan (ruots. ursprungsland) perusteella. Tiedot perustuvat Statistiska centralbyrånin tilastoon vuoden 2019 lopusta. Tilastosta on seuraavaa taulukkoa varten laskettu yhteen:
kussakin maassa syntyneet (sarake B)
ne Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista vähintään yksi on syntynyt kyseisessä maassa (sarakkeet D, F, H, J ja L)
Mukaan on otettu vain ne maat, joissa syntyneitä tai heidän jälkeläisiään on vähintään 20 000 henkilöä.
Tilaston maita ei voi laskea yhteen esimerkiksi maanosittain, koska silloin osa henkilöistä tulee laskettua kahteen kertaan. Anguilla ja Vatikaanivaltio ovat ainoat maailman maat, joissa syntyneitä tai heidän jälkeläisiään ei asu Ruotsissa lainkaan.lähde? Tilaston perusteella Ruotsissa on Ruotsin lisäksi 205 eri valtiosta lähtöisin olevia asukkaita.
| Syntyperämaa | Henkilöä (31> 12.2019) |
| --- | --- |
 Suomi: &&&&&&&&&0404742.&&&&00404 742
  Syyria: &&&&&&&&&0242150.&&&&00242 150
 Irak: &&&&&&&&&0225780.&&&&00225 780
 Puola: &&&&&&&&&0141783.&&&&00141 783
 Jugoslavia: &&&&&&&&&0140225.&&&&00140 225
 Iran: &&&&&&&&&0121019.&&&&00121 019
 Norja: &&&&&&&&&0117834.&&&&00117 834
 Saksa: &&&&&&&&&0116427.&&&&00116 427
 Somalia: &&&&&&&&&0111014.&&&&00111 014
 Tanska: &&&&&&&&&0106271.&&&&00106 271
 Turkki: &&&&&&&&&0104854.&&&&00104 854
 Bosnia ja Hertsegovina: &&&&&&&&&&094716.&&&&0094 716
 Afganistan: &&&&&&&&&&071384.&&&&0071 384
 Libanon: &&&&&&&&&&065453.&&&&0065 453
 Thaimaa: &&&&&&&&&&063899.&&&&0063 899
 Eritrea: &&&&&&&&&&061615.&&&&0061 615
 Chile: &&&&&&&&&&058508.&&&&0058 508
 Iso-Britannia: &&&&&&&&&&056855.&&&&0056 855
 Intia: &&&&&&&&&&055862.&&&&0055 862
 Yhdysvallat: &&&&&&&&&&048736.&&&&0048 736
 Kiina: &&&&&&&&&&045868.&&&&0045 868
 Romania: &&&&&&&&&&044400.&&&&0044 400
 Etiopia: &&&&&&&&&&038655.&&&&0038 655
 Kreikka: &&&&&&&&&&034354.&&&&0034 354
 Unkari: &&&&&&&&&&033116.&&&&0033 116
 Vietnam: &&&&&&&&&&032159.&&&&0032 159
 Venäjä: &&&&&&&&&&031907.&&&&0031 907
 Pakistan: &&&&&&&&&&028224.&&&&0028 224
 Viro: &&&&&&&&&&027027.&&&&0027 027
 Italia: &&&&&&&&&&026467.&&&&0026 467
 Filippiinit: &&&&&&&&&&025662.&&&&0025 662
 Marokko: &&&&&&&&&&024308.&&&&0024 308
 Espanja: &&&&&&&&&&022760.&&&&0022 760
 Serbia: &&&&&&&&&&022610.&&&&0022 610
 Etelä-Korea: &&&&&&&&&&021577.&&&&0021 577
 Ranska: &&&&&&&&&&021358.&&&&0021 358
 Alankomaat: &&&&&&&&&&021315.&&&&0021 315
 Kolumbia: &&&&&&&&&&021123.&&&&0021 123
Väestörakenne > Uskonto

Vuonna 2019 Ruotsin kirkkoon kuului 56,4 prosenttia ruotsalaisista.