stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rõugen järvialue
Luontoarvoja

Järvialueen kaikissa järvissä on runsaasti lähteitä. Niistä pulppuaa vettä laakson rinteistä ja vedenpinnan alta. Vedenalaiset lähteet erottuvat rypäsmäisinä väriläikkinä jään alla. Runsaslähteisin järvi on Liinjärv. Lähteistä johtuu myös järvissä on keskivahva mineraalipitoisuus, sillä alueen kallioperä on devonikauden karbonaattipitoista hiekkakiveä. Mineraalit koventavat veden ja sen happamuustaso on yleensä emäksinen (pH 7,0–8,5). Laaksoon tulevat ojat tuovat vesikuorman mukana hiekkakivestä irronnutta hienojakoista kiintoainesta, joka on vajonnut järvien pohjaan sedimentiksi. Kertynyt sedimenttipatja on muodostunut jääkausen jälkeisenä aikana, mutta se on siitä huolimatta varsin paksu. Liinjärvestä on mitattu yli 21 metriä paksu patja. Ojat virtaavat usein syvissä kanjonimaisissa uomissaan. Järvissä elää pääasiassa ahventa, särkeä ja pasuria. Jääkauden jälkeiseltä ajalta elää Liinjärvessä ja Suurjärvessä reliktina okakatkaa (Pallasea quadrispinosa).
| Rõugen järvialueen järvet> Järvi | Rõugen järvialueen järvet> Korkeus   (m mpy.) | Rõugen järvialueen järvet> Pinta-ala   (ha) | Rõugen järvialueen järvet> Syvyys   (m) | Rõugen järvialueen järvet> Keskisyvyys   (m) | Rõugen järvialueen järvet> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liinjärv | &&&&&&&&&&&&0116.0400000116,4 | &&&&&&&&&&&&&&03.05000003,5 | &&&&&&&&&&&&&011.050000011,5 | &&&&&&&&&&&&&&05.01000005,1 |  |
| Kaussjärv | &&&&&&&&&&&&0116.0600000116,6 | &&&&&&&&&&&&&&02.03000002,3 | &&&&&&&&&&&&&022.&&&&0022,0 | &&&&&&&&&&&&&&07.03000007,3 |  |
| Valgjärv | &&&&&&&&&&&&0117.&&&&00117,0 | &&&&&&&&&&&&&&05.04000005,4 | &&&&&&&&&&&&&012.030000012,3 | &&&&&&&&&&&&&&04.04000004,4 |  |
| Suurjärv | &&&&&&&&&&&&0116.0400000116,4 | &&&&&&&&&&&&&014.060000014,6 | &&&&&&&&&&&&&038.&&&&0038,0 | &&&&&&&&&&&&&011.090000011,9 |  |
| Ratasjärv | &&&&&&&&&&&&0108.0900000108,9 | &&&&&&&&&&&&&&06.08000006,8 | &&&&&&&&&&&&&019.&&&&0019,0 | &&&&&&&&&&&&&&08.05000008,5 |  |
| Tõugjärv | &&&&&&&&&&&&0109.&&&&00109,0 | &&&&&&&&&&&&&&04.06000004,6 | &&&&&&&&&&&&&017.&&&&0017,0 | &&&&&&&&&&&&&&07.06000007,6 |  |
| Kahrila järv | &&&&&&&&&&&&&099.040000099,4 | &&&&&&&&&&&&&040.030000040,3 | &&&&&&&&&&&&&016.040000016,4 | &&&&&&&&&&&&&&05.03000005,3 |  |
Huomautuksia

↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Rõuge järvestik, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
↑  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haanja Nature Park Wikimedia Commonsissa
Kivilinna

Kivilinna on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aaro Kivilinna (1906–1940), pesäpalloilija, jääkiekkoilija ja urheiluvaikuttaja
Martti Kivilinna (vuoteen 1906 Borg, 1885–1967), opettaja, Suomen metsästäjäliiton sihteeri ja tietokirjailija
Osmo Kivilinna (1910–1943), meriupseeri, Mannerheim-ristin ritari
Rauni Kivilinna (o.s. Herajärvi, kirjailijanimi Ulla Jänkä, 1912–1993), kirjailija
Väinö Kivilinna (vuoteen 1906 Borg, 1875–1950), opettaja, toimittaja ja kansanedustaja (Suomalainen puolue, Maalaisliitto), Martti Kivilinnan veli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koulutuslupaus

Kampanjan logo
Koulutuslupaus on sosiaalisen median tunniste, jota käytettiin korkeakouluopiskelijoiden valtakunnallisessa vaalikampanjassa Suomen eduskuntavaalien 2015 alla. Kampanjan loivat Suomen ylioppilaskuntien liitto ja Suomen opiskelijakuntien liitto yhdessä ylioppilas- ja opiskelijakuntien kanssa.
Kampanjassa pyydettiin eduskuntapuolueita ottamaan kantaa seitsemään koulutukseen ja opiskeluun liittyvään väitteeseen kyllä–ei-akselilla. Puolueet suhtautuivat kysymyksiin myönteisesti, ja esimerkiksi väitteeseen ”koulutusmäärärahojen tulee pysyä tulevalla hallituskaudella vähintään nykyisellä tasolla” seitsemän puoluetta vastasi kyllä. Kaikki puolueet olivat yhtä mieltä myös siitä, että opintotuen tuli säilyä opintorahapainotteisena. Sosiaalisessa mediassa puolueiden tunnetut edustajat, kuten Juha Sipilä (kesk.) ja Alexander Stubb (kok.), esiintyivät opiskelijoiden kanssa pidellen koulutuslupaus-lappuja, joissa oli iskulauseita kuten ”Koulutuksesta ei leikata” ja joissa näkyi hashtag #koulutuslupaus.
Vaalit voittivat keskusta, kokoomus ja perussuomalaiset. Ne kaikki olivat muun muassa luvanneet pitää koulutusmäärärahat vähintään entisellä tasolla. Hallitusohjelmassa koulutukseen kohdistettiin kuitenkin leikkauksia. Koulutuksesta leikattiin Sipilän hallituksen aikana noin 800 miljoonaa euroa. Tästä syystä oppositio kävi peräämään hallitukselta ennen vaaleja annettuja lupauksia. Verkossa koulutuslupaus-kuvia levitettiin ahkerasti ja asiasta käytiin kiivasta keskustelua niin eduskunnassa kuin julkisuudessa.
Kansalaistaito-kirjan kirjoittajien Vesa Heikkisen ja Tapio Pajusen mukaan kampanja onnistui erinomaisesti, sillä sen ajatukset saivat laajaa kannatusta. Toisaalta heidän mielestään kampanjoijat onnistuivat ”kätkeämään kampanjansa poliittisuuden ja esittämään tavoitteensa ikään kuin kiistattomana yhteisenä hyvänä”. Heikkisen ja Pajusen mukaan kampanja on hyvä esimerkki siitä, kuinka voimallista mutta vaarallista lupaaminen saattaa olla ja miten järjestöjen painostustoimenpiteet voivat vaikuttaa politiikan kulkuun. Kirjoittajien mukaan olisi ollut poliittinen itsemurha kieltäytyä koulutuslupauksen antamisesta vaalien alla.
Sosiaalisessa mediassa koulutuslupaus-kuvia kierrätettiin vielä vuonna 2016.
Aiheesta muualla

Koulutuslupaus, kampanjan kotisivu.
Näin uusi hallitus lupasi kuvissa, ettei leikkaa koulutuksesta – leikkaavat kuitenkin Nyt.fi.  29.5.2015. Viitattu 22.3.2017.
Kekkonen, Arto: #Koulutuslupaus – Opiskelijajärjestöjen kampanjointi sosiaalisessa mediassa Suomen vuoden 2015 eduskuntavaalien yhteydessä, pro gradu.
Kirjallisuusvuosi 1940

Kirjallisuusvuosi 1940 käsittelee vuoden 1940 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomen hallitus kielsi Neuvostoliiton vaatimuksesta talvisotaa käsittelevän kirjallisuuden julkaisemisen heti Moskovan rauhansopimuksen solmimispäivänä 13. maaliskuuta 1940.
Neuvostoliitossa runoilija Anna Ahmatova vapautettiin kuudentoista vuoden julkaisukiellosta, ja kooste hänen kuudesta kirjastaan ilmestyi. Ahmatova  aloitti suurten runoelmiensa kirjoittamisen: Koko maailman tiellä -runoelman (Putem vseja zemli), joka valmistui jo vuonna 1940, Pohjoiset elegiat -runoelman (Severnije elegii) ja Runoelman ilman sankaria (Poema bez geroja).
Lontoon pommituksissa tuhoutui suuri määrä kirjankustantamojen rakennuksia ja kirjavarastoja.
Julkaisuja

Karin Boye – Kallocain: roman från 2000-talet (suom. Kallokaiini, 1943 ja 2021)
Bertolt Brecht – Der gute Mensch von Sezuan, suom. Setšuanin hyvä ihminen
André Breton – Anthologie de l'humour noir, Mustan huumorin antologia
Raymond Chandler – Näkemiin, kaunokaiseni (Farewell, My Lovely, suom. 1958)
Ernest Hemingway – Kenelle kellot soivat
Eino Hosia – Tuliholvin alla
Thomas Mann – Päiden vaihdon laki
Pekka Karunki – Vaipuneet kotkat : hävittäjäsankariemme viimeiset lennot
V. A. Koskenniemi – Kenttäpostia ynnä muita runoja
Erkki Palolampi – Kollaa kestää
Armas J. Pulla – ”Ja pöh!” sanoi sotamies Ryhmy
Mika Waltari – Antero ei enää palaa
Mika Waltari – Komisario Palmun erehdys
Hella Wuolijoki – Niskavuoren nuori emäntä
Richard Wright – Native Son (suom. Amerikan poika; 1972)
Palkintoja

Maila Talvio
ei jaettu
John Steinbeck
Kirjallisuusvuosi 1932

Kirjallisuusvuosi 1932 käsittelee vuoden 1932 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Kieltolaki kumottiin Suomessa.
Ilta-Sanomat perustettiin.
Kustannusosakeyhtiö Kirja fuusioitui WSOY:hyn.
Julkaisuja

Louis-Ferdinand Céline – Voyage au bout de la nuit (suom.Niin kauas kuin yötä riittää, 1966 ja 2012)
Stella Gibbons – Cold Comfort Farm (esikoisteos)
Agatha Christie – Vaarallinen talo (suom. 1936)
Graham Greene – Stamboul Train (julkaistu Yhdysvalloissa nimellä Orient Express)
Johann Wolfgang von Goethe – Useiden teosten suomennokset Otavan kustantamina
Saima Harmaja – Huhtikuu (esikoisteos)
Arvi Järventaus – Savuava maa
Arvi Järventaus – Miehen kunnia
A. E. Järvinen – Suurissa metsissä: Eränkäyntejä Lapissa ja Perä-Pohjolassa.
Maria Jotuni – Kurdin prinssi
Hermann Hesse – Matka aamun maahan
Aldous Huxley – Uljas uusi maailma
Uuno Kailas – Uni ja kuolema
Halldor Laxness – Salka Valka (kaksiosainen, suom. 1966)
Artturi Leinonen – Hakkapeliitat
Lempi Linna – Konikapina
Toivo Pekkanen – Tehtaan varjossa
Frans Emil Sillanpää – Miehen tie
Laura Ingalls Wilder – Pieni talo -kirjasarjan ensimmäinen osa
Palkintoja

John Galsworthy
Pearl S. Buck
Kirjallisuusvuosi 1937

Kirjallisuusvuosi 1937 käsittelee vuoden 1937 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Stalinin vainojen kiihkein vaihe, ”Suuri puhdistus” (Большая чистка ) vuosina 1936–1938.
Sosiaalidemokraattinen poliitikko ja Arbetarbladetin päätoimittaja K.-A. Fagerholm tuomittiin Helsingin raastuvanoikeudessa 1 050 markan sakkoihin Saksan johtajan Adolf Hitlerin ja Helsingin-lähettilään Wipert von Blücherin loukkaamisesta eräässä Arbetarbladetissa julkaistussa Elmer Diktoniuksen pakinassa.
Look-lehti alkoi ilmestyä New Yorkissa.
Brittiläinen tietokirjasarja Pelican Books alkoi ilmestyä.
Buchenwaldin keskitysleiri perustettiin Weimarin lähelle Saksaan. Leirin ensimmäiset vangit olivat kansallissosialistien poliittisia vastustajia, moninkertaisesti tuomittuja rikollisia ja ”yhteiskuntaan sopeutumattomia” saksalaisia.
Julkaisuja

Karen Blixen – Den afrikanske farm (suom. Eurooppalaisena Afrikassa, 1938)
Stephen Vincent Benét – By the Rivers of Babylon (dystooppinen tieteisromaani)
Agatha Christie – Kuolema Niilillä
Witold Gombrowicz – Ferdydurke
Michael Innes – Hamlet, Revenge!
Arvi Järventaus – Sydenpolttajat
Martti Laine – Kuilu (Martti Laineen romaani)|Kuilu
Artturi Leinonen – Yrjänän emännän synti (romaani)|Yrjänän emännän synti
Ayn Rand – Anthem
John Steinbeck – Hiiriä ja ihmisiä
J. R. R. Tolkien – Hobitti eli sinne ja takaisin
Mika Waltari – Vieras mies tuli taloon
Hella Wuolijoki – Juurakon Hulda
Palkintoja

Frans Emil Sillanpää
Roger Martin du Gard
Margaret Mitchell
Koutammakou

Savimajoja Koutammakoussa.
Koutammakou eli Batammariban maa on 50 000 hehtaarin perinnemaisema Togon pohjoisosassa. Siellä eletään edelleen savimajoissa. Osa majoista on kaksikerroksisia, joissakin on tasakatto, toisissa kartion muotoinen ruokokatto. Alue on UNESCOn kulttuuriperintökohde.
Kotanen

Kotanen voi tarkoittaa seuraavia:
Asutetut paikat

Kotanen, kulmakunta Jämsässä
Järvet

Kotanen, järvi Jyväskylän Vesangassa
Kotanen, järvi Jämsän Koskenpäässä
Kotanen, järvi Jämsän Kuusjärvellä
Kotanen, järvi Karstulassa
Kotanen, järvi Konneveden Kangaskylässä
Kotanen, lampi Rautalammin ja Suonenjoen rajalla
Kotanen, lampi Rautalammilla lähellä Kolmistonkylää
Kotanen, järvi Uuraisilla
Kotanen, järvi Viitasaarella lähellä Kiminkiä
Kotanen, järvi Äänekoskella
Iso-Kotanen, järvi Jämsässä
Iso-Kotanen, järvi Kivijärvellä lähellä Talviaislahtea
Iso-Kotanen, järvi Toivakassa
Iso-Kotanen, järvi Viitasaarella lähellä Pyydysmäkeä
Pieni Kotanen, järvi Kivijärvellä lähellä Talviaislahtea
Pieni-Kotanen, lampi Laukaassa lähellä Metsolahtea
Pieni-Kotanen, lampi Rautalammilla lähellä Kolmistonkylää
Pieni-Kotanen, lampi Viitasaarella lähellä Kiminkiä
Pieni-Kotanen, järvi Viitasaarella lähellä Pyydysmäkeä
Alimmainen-Kotanen, järvi Viitasaarella lähellä Kalliojärveä
Ylimmäinen-Kotanen, järvi Viitasaarella lähellä Kalliojärveä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Kirjallisuusvuosi 1941

Kirjallisuusvuosi 1941 käsittelee vuoden 1941 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Yhdysvallat ja Neuvostoliitto liittyivät toiseen maailmansotaan
Saksassa suosittu fraktuura-kirjasintyyppi väistyi käytöstä, sillä sitä pidettiin alkuperältään juutalaisena. Natsi-Saksassa suosittiin vuoteen 1941 asti fraktuuran Fette Fraktur -kirjasintyyppiä kirjoissa, julisteissa ja sanomalehdissä. Vuonna 1941 Hitlerin yksityissihteeri Martin Bormann antoi  julkilausuman, jonka mukaan fraktuuraa oli pidettävä alkuperältään juutalaisena, ja siksi “arkikirjoituksessa” oli siirryttävä antiikva-kirjasinten käyttöön.
Norjassa syntyi näyttelijälakko protestina sille, että kuuden näyttelijän työlupa oli peruutettu. Peruuttamisen syynä oli, että he olivat kieltäytyneet esiintymästä Norjan radiossa Vidkun Quislingin natsimielisen hallituksen aikana.
Helvi Hämäläisen sivistyneistöromaani Säädyllinen murhenäytelmä valmistui vuonna 1939 ja sen kustantaja WSOY onnitteli kirjailijaa mestariteoksesta. Teos oli tarkoitus julkaista jouluksi 1939 ja se painettiinkin. Kirjan henkilöhahmoista oli helppo tunnistaa Tyyni ja O. J. Tuulio, A.-M. Tallgren sekä Olavi Paavolainen, mutta monet heidän tekemikseen kerrotut asiat ovat keksittyjä. Kustantamon pyytämissä asiantuntijalausunnoissa V. A. Koskenniemi ehdotti teoksen julkaisematta jättämistä, koska se oli “taiteellisesti ala-arvoinen, tyylitön ja mauton”. Elsa Enäjärvi-Haavio piti arveluttavana henkilöiden tunnistettavutta. Niinpä painettu versio tuhottiin ja WSOY:n toimitusjohtaja Jalmari Jäntti antoi Yrjö Kivimiehen tehtäväksi saattaa teos julkaisukuntoon. Kaksi lukua teoksesta poistettiin. Toinen poisto sisälsi muun muassa viittauksia homoseksuaalisuuteen. Suurimmat poistot koskivat kuitenkin lukua, jossa sivuttiin kansallissosialistista Saksaa ja Euroopan ajankohtaisia tapahtumia. Teksti sisälsi kritiikkiä Hitleristä ja kansallissosialistien kulttuurivihamielisyydestä; ne poistettiin myös muista luvuista. Muutokset tehtiin välirauhan aikana keväällä ja kesällä 1940. Teos ilmestyi huhtikuussa 1941 hieman ennen jatkosotaa.
Elokuva Kaivopuiston kaunis Regina perustui Kaarina Kaarnan romaaniin Kaivopuiston kaunis Elsa, jonka kirjoittaja piiloutui salanimen taakse. Salailun syynä oli se, että Kaarina Kaarnan aviomies oli kilpailevan filmiyhtiö Jäger-Filmin palveluksessa.
Julkaisuja

Isaac Asimov – Yö saapuu (Nightfall)
Väinö Auer & Eino Jutikkala & Kustaa Vilkuna – Finnlands Lebensraum
Frans G. Bengtsson – Röde Orm. Sjöfarare i västerled (suom. Orm Punainen - länsireittien merenkulkijoita, 1942)
Agatha Christie – Varjossa auringon alla
Lauri Hakulinen – Suomen kielen rakenne ja kehitys (1941–1946)
Robert A. Heinlein – By His Bootstraps
Helvi Hämäläinen – Säädyllinen murhenäytelmä
Jalmari Jaakkola – Die Ostfrage Finnlands
Lars Jansson – Skatten på Tortuga (esikoisteos, nuortenromaani)
Yrjö Jylhä – Kiirastuli
Jussi Kukkonen – Ryssän kintereillä
Frans Emil Sillanpää – Elokuu
Lisa Tetzner – Musta veljeskunta
Vapautemme hinta. Suomen Kuvalehden julkaisu talvisodan kaatuneista.
Palkintoja

Larin Kyösti
ei jaettu
Kohdunsuu

Kohdunsuu.
Kohdunsuu (lat. ostium uteri) on kohdun kaulakanavan aukko, joka avautuu emättimen pohjaan. Alateitse synnyttäneillä naisilla se on rakomainen, synnyttämättömillä pyöreä.
Ksois

| Ksois> Ξόις𓐍𓋴𓏏𓈉 / 𓃒𓊾𓏏𓊖 / 𓈉𓃒𓊾𓏏𓊖.Sijainti |
| --- | --- |
 Ksois
Koordinaatit:  31°06′32″N, 30°56′14″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Sakha, Kafr al-Šaykh
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Ksoites, Delta, Egypti
Aiheesta muualla
  Ksois Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ksois (m.kreik. Ξόις, myös Ξόης, Ksoēs; lat. Xois) eli Khasuu (egypt. 𓐍𓋴𓏏𓈉, Ḫꜣsww) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Ksoiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Ksois sijaitsi Niilin suiston keskisissä pohjoisosissa, ja se oli rakennettu saarelle, jonka muodostivat Niilin Sebennytikos-suuhaara (eli Sebennytoksen suuhaara) ja Fatmetikos-suuhaara. Kaupunki luetaan yleensä kuuluneeksi Ksoiteen nomokseen, mutta mainitaan myös Sebennyteen nomokseen kuuluneena. Ksoisin kautta kulki tie Tamiathiksesta Memfikseen.
Ksois oli hyvin vanha kaupunki. Manethon luettelossa 14. dynastiaan kuului 76 Ksoisista hallinnutta faaraota. Joskus kaupungin on ajateltu olleen sama kuin Herodotoksen mainitsema Papremis (Παπρήμις, Paprēmis). Kaupungissa oli Ralle omistettu temppeli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ksois Wikimedia Commonsissa
Kohdun kaavinta

Kohdun kaavinnalla hoidetaan runsaita ja/tai epäsäännöllisiä kuukautisia tai ylimääräistä vuotoa. Kaavinta voidaan tehdä myös keskenmenon yhteydessä tai raskauden keskeyttämiseksi. Toimenpiteessä kohtuontelon limakalvo poistetaan tai raskaustilanteissa kohtuontelo tyhjennetään raskausmateriaalista. Toimenpide kestää 5-10 minuuttia ja se tehdään nukutuksessa. Kotiutuminen tapahtuu seurannan jälkeen toimenpidepäivänä.
Koutialan piiri

Koutialan piiri Malin kartalla.
Koutialan piiri (ransk. Cercle de Koutiala) on paikallishallintoalue Malin Sikasson alueella. Sen pinta-ala on 8 740 neliökilometriä. Asukkaita on 575 300 henkeä.
Koutialan piiri rajoittuu pohjoisessa Ségoun alueeseen, idässä Sikasson alueen Yorosson piiriin, kaakossa Burkina Fasoon, etelässä Sikasson piiriin ja lännessä Koulikoron alueeseen. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.
Piiriin kuuluu Koutialan kaupunki sekä 35 maalaiskuntaa: Diédougou, Diouradougou Kafo, Fagui, Fakolo, Gouadji Kao, Goudié Sougouna, Kafo Faboli, Kapala, Karagouana Mallé, Kolonigué, Konina, Koningué, Konséguéla, Koromo, Kouniana, Logouana, Miéna, M’Pessoba, Nafanga, Nampé, N’Golonianasso, N’Goutjina, Niantaga, N’Tossoni, Sincina, Sinkolo, Songo-Doubacoré, Songoua, Sorobasso, Tao, Yognogo, Zanfigué, Zangasso, Zanina ja Zébala. Hallinnollinen keskus on Koutiala. Kyliä on yhteensä 242. Asukkaat ovat miniankoja, bambaroita, fulbeja, markoja (dafing) ja dogoneja.
Seudun elinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. Teollisuutta edustaa neljä puuvillankäsittelylaitosta, kasviöljypuristamo, meijeri ja kolme leipomoa.
Koutajärvi (Venäjä)

| Koutajärvi Ковдозеро, Kovdozero |
| --- | --- |
 Koutajärvi satelliittikuvassa.
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Piiri:  Kantalahden piiri
Paikkakunta:  Zaretšensk, Zelenoborski
Koordinaatit:  66°46′48″N, 31°58′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö
Valuma-alue:  Koutajoki
Järveen tulevat joet:  Koutajoki
Lasku-uoma:  Knäsöin voimalaitoksen kanava
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  37 m
Pituus:  60 km
Leveys:  38 km
Pinta-ala:  608 km²
Tilavuus:  3,7 km³
Suurin syvyys:  63  m 
Valuma-alue:  25 900 km²
 fiKoutajärvi 
Koutajärvi (ven. Ковдо́зеро, Kovdozero) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zaretšenskin ja Zelenoborskin kunnissa Venäjällä. Se muodostaa nykyään Koutajärven (Knäsöin) tekojärven.
Koutajärven vesialueen alkuperäinen pinta-ala on 294 neliökilometriä. Knäsöin vesivoimalaitoksen valmistuessa vuonna 1955 sen pintaa nostettiin 6,4 metriä. Tämän seurauksena syntyneen tekojärven pinta-ala on 608 neliökilometriä. Sen vedenpinnan korkeus vaihtelee 3,5 metriä.
Koutajärven valuma-alueen pinta-ala on 25 900 neliökilometriä. Sen suurin tulojoki on Jovaksi kutsuttu Koutajoen osuus. Järvi laski aiemmin Koutajoen kautta Vienanmereen Koudan kylän luona. Nykyään Läkköminän vesirakennuskompleksi sulkee yhteyden Koutajoen alajuoksuun, ja vesi virtaa kanavaa pitkin Vienanmeren Knäsöinlahteen.
Koutajärven tärkein kalalaji on siika. Muita lajeja ovat hauki, ahven, särki, taimen, säyne, made ja nieriä. Patoaminen on estänyt lohen nousun Koutajokeen ja vahingoittanut järven kalakantoja.
Koutajärven länsirannalla sijaitsee Koutajärvenpään kylä ja itäpuolella Zelenoborskin taajama.
Kotanen (Uurainen)

| Kotanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°26′37″N, 25°09′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  Kornapuro Metsopuroon 
Järvinumero:  14.548.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  229,3 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,106 km  
Pinta-ala:  6,841 ha  
Tilavuus:  0.000067 km³ 
Keskisyvyys:  0,97 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotanen 
Kotanen  on Keski-Suomessa Uuraisissa Kotaperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 360 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 66 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 229,3 metriä mpy.
Kovakalvo (silmä)

Kovakalvo merkitty kaavioon numerolla 9
Kovakalvo (lat. sclera) on valkoinen, valoa läpäisemätön kalvo, joka muodostaa silmämunan uloimman seinämän. Kovakalvo peittää koko silmää lukuun ottamatta sen etuosaa, jossa kovakalvon tilalla on valoa läpäisevä sarveiskalvo. Lapsilla kovakalvo on paksumpi ja sen läpi saattaa näkyä häivähdys alla olevasta sinertävästä pigmentistä. Vanhuksilla kovakalvo voi näyttää hieman kellertävältä, johtuen kalvoon syntyneistä rasvasoluista.
Kovakalvo

Kovakalvo tarkoittaa seuraavia asioita:
kovakalvo, dura mater, uloin aivokalvo
kovakalvo, sclera, silmän seinämän ulkokerros
kovakalvo, muovinen pakkausmateriaali
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kovakalvo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koval

Koval on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Georgi Koval (1913–2006), neuvostoliittolainen tiedustelu-upseeri
Maksym Koval (s. 1992), ukrainalainen jalkapallomaalivahti
Myh’ailo Koval, ukrainalainen kenraaliluutnantti ja puolustusministeri
Vital Koval (s. 1980), valkovenäläinen jääkiekkomaalivahti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koovee Rollers

| Koovee Rollers |
| --- | --- |

Perustettu:  1997/2011
Entiset nimet:  Näätä-HokkeY 1999–2000 Näätä Rollers 2001–2010   KooVee Rollers 2011–
Kaupunki:  Tampere, Suomi
Kotiareena:  Hakametsä 2
Sarjataso:  Rullakiekon SM-liiga
Värit:           
Päävalmentaja:  Tuukka Suoniemi
Kapteeni:  Sami Järvenpää
Mestaruudet:  3 (2007, 2011, 2018)
Hopeaa:  11 (2002, 2004, 2006, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2019, 2021, 2022)
Pronssia:  3 (2003, 2008, 2017)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koovee Rollers on vuonna 2011 perustettu tamperelainen rullakiekon erikoisseura.
Seuran toiminta alkoi Nokialla jo vuonna 1997. Vuonna 1999 seura osallistui rullakiekon I-divisioonaan nimellä Näätä-HokkeY ja nousi seuraavaksi vuodeksi SM-liigaan. Vuosina 2001–2010 seura toimi nimellä Näätä Rollers. Näätä Rollers oli 2000-luvun menestyksekkäimpiä rullakiekkoseuroja Suomessa, voittaen Suomen mestaruuden vuonna 2007 oltuaan sitä ennen viidesti peräkkäin neljän parhaan joukossa, saldona kolme hopeaa ja yksi pronssi.
Rullakiekon pelaamisen olosuhteet Nokian jäähallissa alkoivat heiketä vuonna 2009. Kauden 2010 Näätä Rollers pelasi jo kokonaisuudessan Tampereella Hakametsän harjoitushallissa. Kaudeksi 2011 seura hakeutui Kooveen sateenvarjon alle muuttaen nimensä Koovee Rollersiksi.
Seura voitti heti ensimmäisellä Kooveen nimissä pelaamallaan kaudella Suomen mestaruuden 2011. Finaalissa Koovee Rollers kaatoi Vuorelan Veikot voitoin 2–1. Koovee Rollersin Markus Jokinen valittiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi. Samana vuonna 2011 Näätä Rollers voitti A-nuorten Suomen mestaruuden. Kausi 2018 oli jälleen menestyksellinen Koovee Rollersille, Vuorelan Veikot kaatui finaalisarjassa voiton 2-1 ja Kooveen Rollersin Juha Taponen palkittiin pudotuspelien MVP:nä.
Koovee Rollers on Rullakiekon SM-liigan menestynein joukkue 17 mitalillaan (3 kultaa, 11 hopeaa ja 3 pronssia).