Maahanmuuttopolitiikka Suomessa
Eri hallitusten toimia 2000-luvulla > Orpon hallitus > Lainsäädännön muutoksia

Jatkossa työperusteinen oleskelulupa raukeaa, mikäli henkilö ei yli kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen onnistu löytämään uutta työpaikkaa. Tilastojen ja verrokkimaiden esimerkkien valossa kolmen kuukauden sääntö ei ole poikkeuksellisen kireä. Myös työnantajan velvollisuuksiin on tulossa uudistuksia, sillä työnantajan on ilmoitettava Maahanmuuttovirastolle työsuhteen päättymisestä tai muutoksista rangaistuksen uhalla. Jatkosssa opiskelijaperusteisella oleskeluluvalla Suomessa olevat henkilöt eivät saa turvautua suomalaiseen toimeentulotukeen. Oleskelulupa voidaan peruuttaa, mikäli he kuitenkin turvautuvat tukiin. Suomalaisten oppilaitosten lukukausimaksuja on tarkoitus tarkistaa. Maahanmuuttajien ja Suomessa pysyvästi oleskelevien sosiaaliturva ja etuudet aiotaan erottaa toisistaan. Tarkoituksena on, että Suomeen pysyvästi asettuvilla henkilöillä on oikeus täyteen sosiaaliturvaan, kun taas maahanmuuttajilla on rajoitettu sosiaaliturva.
Lisäksi Orpon hallitus on kaavaillut, että turvapaikka myönnettäisiin jatkossa enintään kolmeksi vuodeksi, minkä jälkeen henkilön kansainvälisen suojelun tarve pitäisi arvioida uudelleen. Pysyvän oleskeluluvan saaminen edellyttää jatkossa kuuden vuoden asumisaikaa Suomessa. Luvan ehtoihin kuuluu kielitaitotesti, kahden vuoden työhistoria ilman pitkäaikaista työttömyyttä tai toimeentulotukea sekä nuhteettomuusvaatimus. Neljän vuoden asumisajan jälkeen pysyvä oleskelulupa voidaan myöntää myös korkeiden, yli 40 000 euroa vuodessa, vuositulojen tai suoritetun korkeakoulututkinnon sekä työhistorian perusteella. Myös Suomen kansalaisuuden saannin edellytyksiä aiotaan tiukentaa. Asumisaika pidennetään jatkossa kahdeksaan vuoteen, ja kansalaisuus- ja kielikoe tulevat pakollisiksi. Lisäksi hallitus aikoo palauttaa vaatimuksen varsinaisesta toimeentuloedellytyksestä kansalaisuutta hakiessa. Maahanmuuttovirasto piti tuoreeltaan näitä muutoksia myönteisenä haasteena.
Orpon hallituksen sisäministeri Mari Rantanen totesi tuoreeltaan, että Suomen maahanmuutto- ja pakolaispolitiikassa tapahtuu täyskäännös. Hänen mukaansa Suomen linja on ollut näissä asioissa Pohjoismaiden löysin, ja se olisi johtanut ennen pitkään Ruotsin epäonnistumisiin. Myös muissa Pohjoismaissa maahanmuuttopolitiikan linja on tiukentunut. Orpon hallituksen tavoitteena on pyrkiä siihen, että Suomeen tulisi mahdollisimman vähän turvapaikanhakijoita. Orpon hallitus aikoo tukea Rantasen mukaan myös jatkossa lähialueita, erityisesti ukrainalaisia.
Syksyllä 2023 uutisoitiin, että Suomen ulkomaalaislakiin oli tulossa tiukennuksia. Turvapaikkaa ei pitäisi saada jatkossa yhtä helposti, mikäli hakija on tuhonnut sormenjälkensä asiakirjansa ja henkilöllisyytensä selvittämisen hankaloittamiseksi. Sisäministeriössä on menossa hankkeita, joiden avulla maahantulijoiden henkilöllisyyttä pyritään jatkossa selvittämään aikaisempaa tarkemmin. Henkilöllisyyden selvittäminen siirtyisi jatkossa Maahanmuuttovirastolta poliisin tehtäväksi, jolloin toimivaltuudet henkilön tunnistamiseksi olisivat jatkossa laajemmat. Lisäksi sisäministeriössä valmistellaan ulkomaalaislain säilöönoton tiukennuksia. Maahan tuleva henkilö voitaisiin muutoksen jälkeen ottaa säilöön 12 kuukauden ajaksi nykyisen 6 kuukauden sijaan yleisen järjestyksen ja turvallisuuden perusteella. Lisäksi säilöönoton mahdollisuuksia vakaviin rikoksiin syyllistyneille on tarkoitus lisätä. Muutos vaikuttaisi maahantulon alkuvaiheeseen. Jos tulija on tuhonnut sormenpäänsä, voidaan miettiä, olisiko säilöönotto mahdollinen. Sisäministeriössä pohditaan myös mahdollisuutta lisätä hakijan velvollisuutta avustaa viranomaisia henkilöllisyytensä todentamisessa. Mikäli maahantulija ei myötävaikuta henkilöllisyytensä selvittämiseen, voisi sillä olla vaikutuksia esimerkiksi pysyvän oleskeluluvan tai jopa kansalaisuuden saamiseen.
Lokakuussa 2023 oikeusministeri Leena Meri esitti, että Suomessa aloitettaisiin keskustelu, pitäisikö rikosoikeudellisen vastuun alkaa sillä hetkellä, kun ihminen täyttää 14 vuotta 15 vuoden sijaan. Meri perustelee keskustelun aloittamisen tarvetta sillä, että väkivaltaiset katujengit yrittävät houkutella alle 15-vuotiaita nuoria huumeiden myyjiksi ja pahoinpitelyiden toteuttajiksi. Meri kertoi, että hän on saanut muiden Pohjoismaiden oikeusministeriöistä yhteydenottoja vuoden 2023 syksyn aikana, joissa on neuvottu käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja rikollisjengien toiminnan estämiseksi. Tätä ennen hallitus oli jo päättänyt, että rikoslakia muutetaan siten, että katujengin jäsenenä tehdystä rikoksesta annetaan kovennettu sakko- tai vankeusrangaistus.
Vuodenvaihteessa 2023–2024 Suomen ja Venäjän rajakriisin kiristyessä hallitus alkoi selvittää niin sanotun pushback-menettelyn mahdollisuutta eli ihmisten palauttamista rajalta takaisin tulomaahansa ilman turvapaikka­hakemuksen käsittelyä. Hallitus alkoi valmistella myös rajamenettely­lakia. Sen tarkoituksena nopeuttaa turvapaikanhaku­prosessia sekä varmistaa, että todennäköisesti kielteisen päätöksen saava hakija ei odottaessaan voisi liikkua muualle Suomeen. Lisäksi hallitus edistää Euroopan unionissa niin sanottua Ruanda-mallia eli turvapaikka­prosessin siirtämistä unionin ulkopuolisiin maihin.
Helmikuussa 2024 uutisoitiin, että hallitus aikoi kiristää itärajan maahantuloon liittyvää lainsäädäntöä nopealla aikataululla. Lakimuutosten tavoitteena oli torjua maahantulon välineellistämistä. Suomessa oli vuodenvaihteessa oltu huolissaan siitä, että Venäjän järjestämä siirtolaisuus kiihtyisi kevään tullen ja siirtyisi yhä enemmän maastorajalle. Ministeriön työryhmän puheenjohtaja, hallitusneuvos Sanna Palo sisäministeriön rajavartio-osastolta kertoi tuolloin, että lakimuutoksella ei ollut tarkoitus puuttua turvapaikanhakuun yleisesti, vaan tilainteisiin, joissa Venäjä tällaisella vakavalla tavalla kohdistaa Suomeen välineellistettyä maahantuloa. Lakimuutos sai 300 tutkijaa allekirjoittamaan muutosta vastustavan adressin, jossa todettiin, että "oikeusvaltion tulee pystyä turvaamaan oikeus hakea turvapaikkaa riippumatta siitä, mitä reittiä tai miten ihminen on rajalle saapunut."