Kaarle Rohkea
Elämäkerta > Burgundin herttua

Kaarlesta tuli Burgundin herttua 15. kesäkuuta 1467 34-vuotiaana, isänsä Filip III oli kuoltua. Hän perusti välittömästi vahvan burgundilaisen armeijan, joka pääosin koostui eri puolilta Eurooppaa kotoisin olevista palkkasotureista. Kaarlen tavoitteena oli Reinin vasemman puolen eli läntisen rannan Elsassin, Lothringenin, Champagnen, Luxemburgin, nykyisen Belgian sekä alueella olevien saksalaisten alueiden valloittaminen. Näin olisivat tulleet Burgundin herttuakunnan perinteiset alueet liitettyä yhteen Burgundin Alankomaiden kanssa, ja olisi syntynyt laaja Burgundin itsenäinen valtio, jonka kuningas olisi ollut Kaarle Rohkea. Näin Kaarle jatkoi isänsä Filip III:n politiikkaa.
Kaarlen johtamat Burgundin joukot murskasivat 25. elokuuta 1466 Dinant’n kapinan ja hän salli kaupungin ryöstämisen ja hävityksen. Hävityksen tarkoituksena oli panna piste hänen serkkunsa Louis de Bourbonin, Liègen ruhtinas-arkkipiispan karkotukselle läänityksiltään. Sen oli tarkoitus merkitä myös loppua Liègen ruhtinaskunnan itsenäisyydelle. Kaarle Rohkean isän kuoltua ja hänen saatuaan herttuakunnan hallintaansa 15. kesäkuuta 1467, aloittivat liègeläiset uudelleen kapinointinsa, mutta Kaarle voitti heidät Saint-Trondin taistelussa ja otti Liègen alueen haltuunsa.
Itävallan herttua Sigismund von Habsburg tarjosi apuaan Kaarlelle vuonna 1469, sillä hän myi (panttasi) Elsassissa olevat alueensa sekä Saksassa Badenin kreivikunnassa sijainneen Brisgaun alueen Kaarlelle, joka näin saattoi kuroa umpeen kahta hänen valtakuntansa erillistä osaa, Brugundia ja Alankomaiden Burgundia.
Kaarle Rohkea koki itsensä suvereeniksi hallitsijaksi Jumalan armosta, eikä jättänyt käyttämättä ainuttakaan tilaisuutta vähätellä ja nöyryyttää Ranskan kuningasta Ludvig XI:ta. Kaarle Rohkea oli ollut nuorena hyvissä väleissä Ranskan kruununprinssin eli dauphinin kanssa tämän ollessa maanpaossa Burgundissa, mutta myöhemmin Kaarlesta tuli Ludvig XI:n vastaisten kapinoiden johtohahmo ja tämän perivihollinen. Hän nöyryytti kuningastaan Peronnessa tapahtuneessa tapaamisessa, jossa vuonna 1468 solmittiin sopimus, jonka myötä Champagnen ja Brien maakunnat joutuivat burgundilaisten hallintaan. Koko Kaarlen hallitusaikaa leimasi jatkuva sotatila hänen ja Ludvig XI:n välillä. Kuitenkin kuningas oli itse yllyttänyt alueiden asukkaita kapinoimaan ja hän antoi niille tukensa. Kaarlen koko hallitusaika oli siis yhtä kapinaa Ludvig XI:tä vastaan ja hän koetti saada yhteistyöhön kanssaan Saksalaisen keisarikunnan hallitsijat Albrekt II:n ja Fredrik III:n sekä Englannin kuninkaan Edvard IV:n. Tämän lisäksi hän pyrki kasvattamaan jo ennestään laajoja alueita eritoten sveitsiläisten ja lothringeniläisten kustannuksella.
Sotilaana Kaarle Rohkea koki kaksi karvasta tappiota ennen lopullista tuhoutumistaan. Näistä ensimmäinen tapahtui Beauvaisin kaupungin edustalla vuonna 1472, kun hän taisteli Jeanne Hachettea vastaan. Tarinan mukaan Hachette olisi kirveen (ransk. hachette) kanssa puolustanut kaupunginmuuria burgundilaisia sotilaita vastaan. Näin 80 000 sotilaan joukko torjuttiin uhrautuvien naisten ansiosta ja Kaarlen sotaretki syvemmälle Ranskaan keskeytettiin. Toinen tappio tapahtui, kun Kaarle neuvotteli keisari Frederik III:n kanssa ja tämä pakotti hänet lopettamaan pienen reininmaalaisen Nessin kaupungin piirityksen.
Elsass myös kapinoi Kaarlea vastaan, eritoten syynä oli herttuan edustajan, Peter von Hagenbachin  huono hallinto ja hänen kieltäytymisensä myymästä aluetta takaisin Sigismundille samasta hinnasta kuin hän oli itse maksanut. Etelässä berniläiset saivat tukea Sveitsin valaliittolaisilta, jotka toimivat Savoijin herttuatar Yolandea vastaan ja valloittivat Vaud’n alueen linnakkeita. Kun Kaarle oli saanut vasallien ja liittolaistensa valituksia alueen tilanteesta, hän lähti kapinallisia vastaan suunnattuun sotaan. Hätiköidessään Kaarlelle tapahtui useita taktisia virheitä ja eritoten hän ylitti sveitsiläisten solidaarisuuden rajan. Näin Kaarle voitettiin Grandsonissa ja Morat'ssa, joissa hänen armeijansa tuhottiin vuonna 1476. Tällöin Ludvig XI oleskeli Lyonissa.