stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Euroopan ympäristöongelmat
Kasvihuoneilmiön voimistuminen

Kasvihuoneilmiöllä tarkoitetaan sitä, että ilmakehä päästää lyhytaaltoisen auringon säteilyn maan pinnalle, mutta ilmakehässä olevat kasvihuonekaasut kuitenkin estävät pitkäaaltoisen lämpösäteilyn pääsemisen takaisin avaruuteen. Tämän seurauksena ilmasto lämpenee. Ilmakehän kasvihuonekaasut toimivat kasvihuoneen lasikaton tavoin. Kasvihuoneilmiö on luonnollinen. Ongelmana on kasvihuoneilmiön liiallinen voimistuminen. Tärkeimmät kasvihuonekaasut ovat vesihöyry ja hiilidioksidi. Kaikista kasvihuonekaasuista ne estävät 90 % maahan jäävästä lämpösäteilystä pääsemästä avaruuteen. Hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä oli ennen teollistumista 280 mg/l ja nykyään se on 380 mg/l. Havaijilla, Mauna Loan mittausasemalla hiilidioksidipitoisuus ylitti 400 mg/l 9.5.2013.
Auringosta tulee säteilyä keskimäärin 340 wattia neliömetriä kohden. 30% heijastuu takaisin avaruuteen ja loput 70 % imeytyy maahan, mereen ja ilmakehään.
Hiilidioksidia pääsee ilmakehään lähinnä fossiilisia polttoaineita polttamalla, mutta myös luonnon omista lähteistä kuten tulivuoren purkauksista.
Kasvihuoneilmiön voimistuminen nostaa lämpötilaa talvisin eniten pohjoisella napa-alueella. Atlantin lämpimät merivirrat heikkenevät ja siksi Islannin ja Grönlannin lämpötila nousee vain vähän. Pohjois-Euroopassa sataa enemmän, Etelä-Euroopassa vähemmän. Keski-Euroopassa sateet lisääntyvät kesällä, kun taas talvella sateita on vähemmän. Välimeren maihin tulee siis kuivat ja lämpimät kesät.
Luonnon monimuotoisuuden häviäminen

Euroopan maissa on 2 500 ympäristötyyppiä. Erilaisia lajeja Euroopassa on 215 000. Melkein jokaisessa maassa on endeemisiä lajeja eli lajeja, jotka ovat tyypillisiä vain tietylle alueelle. Kaikista tärkeimmät paikat monimuotoisuudelle on Välimerenallas ja Kaukasusvuoristo
Kosteikkojen häviäminen on suurinta Etelä-Euroopassa.
Suuronnettomuudet

Suurten teollisuusonnettomuuksien määrä on pysynyt vakiona. Suuria ydinvoimaonnettomuuksia ei ole tapahtunut vuoden 1986 Tsernobylin ydinonnettomuuden jälkeen.
Öljyonnettomuuksien määrä on vähentynyt, mutta Länsi-Euroopassa on tapahtunut muutamia suuronnettomuuksia.
Tulvien määrä lisääntyi 1990-luvulla. Nämä aiheuttivat myös kuolemantapauksia.
Happamoituminen

Happamoitumisella tarkoitetaan että maaperä ja vesistöt eivät pysty enää neutraloimaan hapanta laskeumaa. Happamoitumisen seurauksena maasta vapautuu raskasmetalleja ja alumiinia, jotka ovat eliöille  myrkyllistä. Karut metsämaat ovat yleensä alttiimpia happamoitumiselle kuin kalkkipitoiset rehevät kasvumaat. Happamoituminen Euroopassa onkin koskettanut erityisesti Skandinavian maita missä maaperä on karumpaa kuin muualla.
Happamien märkä- ja kuivalaskeumien aiheuttajat typen ja rikin oksidit syntyvät yleensä fossiilisten polttoaineiden polttamisen yhteydessä. Nykyään rikkipäästöjä ollaan onnistuttu vähentämään. Rikkilaskeuman voimakas vähentyminen on saanut vesistöt toipumaan happamoitumiselle herkillä alueilla. Tämä johtuu rikin poistamisesta polttoaineista. Typen oksideja syntyy, kun ilman typpi reagoi palamisen yhteydessä hapen kanssa. Paljon typen oksideja syntyy ennen kaikkea korkeissa palamislämpötiloissa. Esimerkiksi autojen katalysaattorit ja uudet polttotekniikat ovat vähentäneet typen oksidien määrää.
Alailmakehän otsoni

Alailmakehän otsoni syntyy liikenteen, teollisuuden ja energian tuotannon pakokaasuista syntyvien hiilimonoksidin,hiilivetyjen ja typen oksidin reagoidessa ilman hapen kanssa auringon valon katalysoidessa reaktiota.	 Alailmakehän otsonia syntyykin tyypillisesti lämpimillä aurinkoisilla säillä. Toisaalta ilmavirtaukset saattavat kuljettaa otsonia paikasta toiseen.
Alailmakehän otsonilla on haitallisia vaikutuksia ihmisiin, eliöihin ja  materiaaleihin. Otsoni aiheuttaa muun muassa hengitysteihin vaurioita. Vauriot suurentuvat, jos ihminen rasittaa itseään fyysisesti korkeissa otsonipitoisuuksissa. Tämä johtuu siitä, että hengitettävän otsonin määrä lisääntyy rasituksen aikana. Alailmakehän otsoni voivat myös heikentää metsien kasvua ja aiheuttaa satotappioita.
Otsonipitoisuudet ovat korkeimmillaan Keski- ja Etelä-Euroopan ruuhkaisissa kaupungeissa.
Kaupunkien kuormitus

Kaupungistuminen liittyy teolliseen vallankumoukseen. Ihmisten muuttaminen kaupunkeihin on tehnyt kaupunkien kuormituksesta merkittävän ympäristöongelman. Samalla ihmiset käyttävät luonnonvaroja yhä kauempaa elinympäristönsä ulkopuolelta.
Kaupunkien kuormitusta voidaan vähentää yhteiskuntarakenteen eheydellä. Yhteiskuntarakenteen eheydellä tarkoitetaan kuinka palvelut, asuminen ja työpaikat ovat sijoittuneet toisiinsa nähden. Yhteiskuntarakenteen eheys vaikuttaa merkittävällä tavalla  alentavasti muun muassa hiilidioksidipäästöihin. Tämä puolestaan vaikuttaa siihen kuinka paljon liikkumiseen käytetään henkilöautoja. Hajautettu yhteiskuntarakenne on sekä kallis että ympäristölle haitallinen.
Makean veden vesistöjen hallinta

Maailman vesistä vain noin 3 % on makeaa vettä. Näistä 2 % on sitoutunut jäätiköihin ja 1 % on käytettävissä.
Makean veden hallinnalla tarkoitetaan veden saatavuuden ja tarpeen välistä tasapainoa, sekä vesien saastumisen ja vesiympäristöjen tuhoutumisen estämistä.
Eurooppalaisten asutus on keskittynyt pääasiassa kaupunkeihin, sillä yli kolme neljästä eurooppalaisista asuu kaupungeissa. Tämän vuoksi makeaa vettä täytyy toimittaa kotitalouksille, virastoille, sairaaloille ja erilaisille laitoksille. Tässä täytyy ottaa huomioon monia eri seikkoja kuten väestön ja kotitalouksien koko, muutokset maa-alueiden fysikaalisissa ominaisuuksissa, kuluttajien käyttäytyminen, talouden vaatimukset, veden kemiallinen koostumus ja veden varastoinnin ja kuljetuksen logistiikka.
Metsien laadun huonontuminen

Metsät ovat monin tavoin tärkeitä niin luonnolle kuin ihmisellekin. Ihminen käyttää metsiä puun saantiin ja virkistyskäyttöön. Luonnolle metsät ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeitä. Metsät myös toimivat ilmaston, veden ja maaperän säätelijöinä. Metsät ovat ehkä tärkein luonnonvara Euroopassa.
Euroopan metsien laadun huonontuminen johtuu saastumisesta ennen kaikkea Itä- ja Keski-Euroopassa. Etelä-Euroopassa huolenaihe on metsien pysyvyys ja metsäpalot. Taustalla on sosioekonomiset syyt, jotka heijastelevat maankäyttöön.
Rannikkoalueen uhat

Ihmisen toimista rannikolla on aiheutunut veden ja elinympäristön saastumista.
Gabonin koripallomaajoukkue

| Gabon |
| --- | --- |
Fiba-ranking:  127. 
Liittyi Fibaan:  1965
fiba-alue:  FIBA Africa
Olympialaiset
Esiintymiset:  ei
Mitalit:  ei
Maailmanmestaruuskilpailut
Esiintymiset:  ei
Mitalit:  ei
Afrikan-mestaruuskilpailut
Esiintymiset:  3
Mitalit:  ei
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gabonin koripallomaajoukkue edustaa Gabonia koripallon arvokilpailuissa.
Gabonin maajoukkue osallistui Afrikan-mestaruuskilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 1993, jolloin se sijoittui yhdeksänneksi. Saman sijoituksen se saavutti seuraavalla osallistumiskerrallaan vuonna 2005. Maa selviytyi myös vuoden 2015 AM-kilpailujen lopputurnaukseen. Gabon ei ole pelannut kesäolympialaisissa tai maailmanmestaruuskilpailuissa.
Tunnetuin Gabonin maajoukkueessa pelannut lienee Stéphane Lasme.
Frankenmarkt

| Frankenmarkt |
| --- | --- |

 vaakuna
 Frankenmarkt
 Koordinaatit: 47°59′01″N, 13°25′24″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Ylä-Itävalta
Piiri:  Vöcklabruk
Kunta:  Frankenmarkt
Hallinto:  
 – Kunnanjohtaja:  Manfred Hadinger
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,4 km²
Korkeus:  536 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  3 665
 – Väestötiheys:  193,3 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.frankenmarkt.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Frankenmarkt on Vöcklabruckin piirissä Ylä-Itävallan osavaltiossa Itävallassa sijaitseva kunta. Vuoden 2019 arvion mukaan siellä asui 3 665 asukasta. Sen pinta-alasta 32 prosenttia on metsää ja 59 prosenttia on maatalouskäytössä.
Kylät

Asten
Auleiten
Buchscharten
Danzenreith
Frankenmarkt
Gries
Gstocket
Höhenwarth
Haitzenthal
Hauchhorn
Hussenreith
Kritzing
Kühschinken
Moos
Mühlberg
Piereth
Pointen
Röth
Raspoldsedt
Rudlberg
Schwaigern
Schwertfern
Stauf
Unterrain
Wimm
Aiheesta muualla

Kunnan virallinen nettisivu
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Frederick Dobson Middleton

| Frederick Dobson Middleton |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. marraskuuta 1825 Belfast, Irlanti
Kuollut: 25. tammikuuta 1898 (72 vuotta) Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Maorisodat Sepoykapina Saskatchewanin kapina
Sotilasarvo:  Kenraali
Kunniamerkit:  Order of St Michael and St Georgen Knight Commander Order of the Bathin Companion
Ylennykset:  Kruununjalokivien vartija
Frederick Dobson Middleton (4. marraskuuta 1825, Belfast, Irlanti – 25. tammikuuta 1898) oli brittiläinen kenraali. Hän osallistui maorisotaan ja sepoykapinaan, mutta parhaiten hänet tunnetaan osallistumisesta Saskatchewanin kapinaan.
Sotilasura

Middleton sai koulutuksensa Englannissa, Maidstone Grammar Schoolissa ja Royal Military Collegessa, Sandhurstissa. Hänen ensimmäisen komennuksensa 30. joulukuuta 1842 oli 58. jalkaväkirykmentissä, josta hänet kaksi vuotta myöhemmin siirrettiin Uuteen Etelä-Walesiin, merimatkalla hän toimi vankilalaivan vartijana ja määränpäässä pahamaineisen Norfolkinsaaren vankileirillä vuoteen 1845 saakka. Maorisotien puhjettua hänet siirrettiin Uuteen-Seelantiin, jossa hänet tunnettiin urheudestaan. 18. elokuuta 1848 hänet ylennettiin luutnantiksi ja siirtyi 96. jalkaväkirykmenttiin Intiassa. Hänen joukkoosastonsa palatessa Englantiin hän siirtyi 29. jalkaväkirykmenttiin Burmassa. Hän oli mukana Sepoykapinassa 1857–1858. Hän palasi joukko-osastonsa mukana Englantiin 1859. 1861–1862 hän palveli Gibraltarilla ja Maltassa. 1867 hänen joukko-osastonsa siirrettiin Kanadan, mutta Middleton oli parhaillaan suorittamassa Musketti-koulutusjaksoa, hän seurasi osastooaan seuraavana vuonna. 13. kesäkuuta 1884 hänet nimitettiin Kanadan armeijan kenraaliksi, jossa hän toimi vuosina 1884–1890. Hän hävisi Fish Creekin taistelun métisejä vastaan, mutta sai murskavoiton merkittävässä Batochen taistelussa. Britannian kuningatar Viktoria löi hänet ritariksi ja hänet palkittiin 20 000 dollarin rahasummalla sotasaavutuksistaan. Kanadan tehtavän päätyttyä hän palasi takaisin Englantiin jossa hänet nimitettiin kruununjalokivien vartijaksi.
Gendun Drup

| Gendun Drup |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1391 
Arvonimi: Dalai-lama
Muut tiedot
Edeltäjä:  -
Seuraaja:  Gendun Gyatso
Gendun Drup (myös Gedun Drup, Gedun Drupa, Gedun Drub) (1391–1474) oli tiibetinbuddhalainen opettaja, jota pidetään nykyään ensimmäisenä dalai-lamana. Hänen syntymänimensä oli Pema Dorje.
Gendun Drup syntyi Keski-Tiibetissä. Hän sai opetusta Tsongkhapalta, Gelugpa-koulukunnan perustajalta. Gendun Drup perusti vuonna 1447 Tashi Lhunpan munkkiluostarin Shigatseen .
Gendun Drup kuoli luostarissa vuonna 1474. Hänen seuraajansa oli Gendun Gyatso.
Frankenstein (Rehtoreiden kappale)

| ”Frankenstein” Rehtorit |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : huhtikuu 1995 MTV-studiot
 Julkaistu: kesäkuu 1995
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): T.T. Oksala & Rehtorit
 Tyylilaji: ramopunk
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: Poko Records
Rehtoreiden muut singlet
|   | ”Frankenstein” 1995 | ”F.C. Born to Lose” 1996 |
Frankenstein on ramopunk-yhtye Rehtoreiden ensimmäinen single, joka julkaistiin kesäkuussa 1995 levymerkillä Poko Records.
Kappaleet

Frankenstein – 3.35
Uimavalvoja – 1.54
Mä Haluun Sua – 2.40
Kokoonpano

Rehtori Pajunen – laulu, urut
Rehtori Heko – kitara, taustalaulu
Stindy-Boy – bassokitara, taustalaulu
Kaide – rummut
Aiheesta muualla

Frankenstein finnmusic.net -sivustolla
Galaico

Galaico on Iberian niemimaan luoteisosassa, pääasiassa nykyisen Galician alueella, esiroomalaisena aikana puhuttu kelttiläinen muinaiskieli. Kieltä ei tule sekoittaa Galiciassa nykyisiin puhuttuun galegon kieleen, joka on latinasta polveutuva romaaninen kieli, vaikka siihen on toki tullut esimerkiksi lainasanoja galaicosta. Galaico kuuluu kelttiläisten kielten luokittelussa ns. Q-kelttiläisiin kieliin.
Gendun Gyatso

| Gendun Gyatso |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Arvonimi: Dalai-lama
Muut tiedot
Edeltäjä:  Gendun Drup
Seuraaja:  Sonam Gyatso
Gendun tai Gedun Gyatso (Palzangpo) (1475–1541) oli Tiibetin toinen dalai-lama. Hänen edeltäjänsä oli Gendun Drup.
Gyatso syntyi keskitiibetiläiseen maanviljelijäperheeseen vuonna 1475 . Tiibetiläisen legendan mukaan hän kertoi vanhemmilleen olevansa uusi dalai-lama pian opittuaan puhumaan. Gyatso sai opetusta isältään ja myöhemmin Tashi Lhunpon ja Drepungin munkkiluostareissa. Hän nousi dalai-lamaksi virallisesti ollessaan 11-vuotias. Gyatso kiersi laajasti levittäen gelugpa-koulukunnan oppia. Hänestä tuli vuonna 1517 Drepung-luostarin ja vuonna 1525 Seran luostarin johtaja.
Gendun Gyatson kuoltua vuonna 1541 häntä seurasi Sonam Gyatso.
Gamzat Tsadasa

Gamzat Tsadasa (ven. Гамза́т Цадаса́, avaariksi ЦIадаса ХIамзат, Tsadasa Hamzat, 21. elokuuta 1877 nykyisen Hunzahin piirin Tsadan kylä – 11. kesäkuuta 1951 Mahatškala) oli avaarilainen runoilija.
Gamzat Tsadasa syntyi köyhän dagestanilaisen talonpojan perheeseen ja jäi varhain orvoksi. Hän opiskeli madrasassa ja toimi kolmen vuoden ajan kotikylässään muslimipappina ja tuomarina. Myöhemmin hän luopui virasta ja työskenteli maanviljelijänä. Vuonna 1891 hän alkoi sepittää satiirisia runoja.
Lokakuun vallankumouksen jälkeen Tsadasa työskenteli Hunzahin piirin toimeenpanevassa komiteassa sekä avaarinkielisessä sanomalehdessä, jossa hän julkaisi ajankohtaista kansalaislyriikkaa. Ensimmäinen runokokoelma Gadatazul žul (”Lakien luuta”) ilmestyi vuonna 1934. Samana vuonna Tsadasalle myönnettiin Dagestanin kansanrunoilijan arvonimi.
1930-luvun lopulla Tsadasa kirjoitti omaelämäkerrallisen runoelman ”Elämäni”. Toisen maailmansodan aikana hän sepitti isänmaallisia lauluja. Runoelma ”Tarina paimenesta” (1949–1950) kuvaa realistisesti vuoristokansojen elämässä neuvostoaikana tapahtuneita muutoksia. Sen sisältävä runokokoelma sai Stalin-palkinnon vuonna 1951.
Tsadasa oli yksi avaarinkielisen näytelmäkirjallisuuden uranuurtajista. Hän oli myös ensimmäinen avaarilainen lastenkirjailija. Hänen tuotantonsa on lähellä suullista kansanperinnettä, ja monista hänen runoistaan on muodostunut kansanlauluja ja lentäviä lauseita.
1950-luvun alussa Tsadasa toimi Neuvostoliiton korkeimman neuvoston edustajana. Hänen mukaansa on nimetty Venäjän tiedeakatemian Dagestanin tiedekeskuksen kielen, historian ja kirjallisuuden instituutti, avaarinkielinen musiikki- ja draamateatteri, opettajakoulutuslaitos sekä Dagestanin näytelmäkirjallisuuden palkinto. Tsadan kylässä toimii runoilijalle omistettu museo.
Dagestanilainen runoilija Rasul Gamzatov oli Gamzat Tsadasan poika.
Frida Kern

Frida Kern (9. maaliskuuta 1891 Wien – 23. joulukuuta 1988 Linz) oli itävaltalainen säveltäjä. Hän vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Linzissä, pääsi vuonna 1923 Wienin musiikkiakatemiaan ja opiskeli siellä säveltämistä Franz Schmidtin sekä orkesterinjohtoa Clemens Kraussin ja Robert Hegerin johdolla. Vuonna 1942 Kern sai Linzin kaupungilta sävellyspalkinnon.
Teoksia

Ballade harpulle
Impressions, Op. 19, viululle, alttoviululle, sellolle, huilulle ja harpulle
Pieces (4), Op. 25, puhallinkvintetille
Spanish Dance, Op. 24, fagotille ja harpulle
Theme and Variations viola d'amorelle ja harpulle
Frida Nevalainen

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Torino 2006 | naisten jääkiekko |  |
| Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut  | Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut  | Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | 2005 | naisten jääkiekko |  |
|  Pronssia | 2007 | naisten jääkiekko |  |
Frida Nevalainen (s. 27. tammikuuta 1987 Uumaja) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja ja olympiamitalisti, taustaltaan ruotsinsuomalainen.
Nevalainen edusti alun perin IF Björklöveniä, mutta on Ruotsin naisten pääsarjatasolla pelannut MODO Hockeyssa. Hän on pelannut 120 naisten A-maaottelua, joissa on tehnyt viisi maalia. Nevalainen voitti Ruotsin joukkueessa hopeaa vuoden 2006 talviolympialaisissa ja MM-pronssia vuosina 2005 ja 2007. Nevalainen on opiskellut Windsorin yliopistossa Kanadassa ja pelannut siellä Windsor Lancersissa kaudella 2007–2008.
Frida Nevalaisen isä on Ruotsin naisten jääkiekkomaajoukkueen varavalmentajana toiminut Terho Nevalainen ja kaksoisveli Rauman Lukossa pelaava Patrik Nevalainen. Frida puhuu myös itse suomea.
Aiheesta muualla

Hockeyballerinan Nevalainen[vanhentunut linkki] (haastattelu Västerbottens-Kurirenissa) (ruotsiksi)
Genderfluid

Genderfluid-pride-lippu.
Genderfluid tarkoittaa liukuvaa sosiaalista sukupuolta ja kuuluu muunsukupuolisuuden sateenvarjon alle.
Genderfluid on sosiaalinen sukupuoli, jossa sukupuoli-identiteetti vaihtelee ja liukuu ajoittain. Genderfluid voi tuntea itsensä joskus naiseksi, joskus mieheksi, joskus joksikin niiden väliltä ja joskus joksikin muuksi sosiaaliseksi sukupuoleksi, tai ettei hänellä ole sukupuolta ollenkaan. Genderfluid tulee englannin kielestä, ja voidaan suomentaa esimerkiksi sukupuolijoustavaksi.
Tunnettuja genderfluideja ovat esimerkiksi Miley Cyrus ja Ruby Rose.
Frida Nilsson

| Frida Nilsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1979 Hardemo, Kumla
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä, tv-juontaja
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Tyylilajit:  lastenkirjallisuus
Palkinnot
 Astrid Lindgren -palkinto 2014  Ruotsin nuorisokirjojen August-palkinto 2006   Deutschen Jugendliteraturpreis (ehdokkuudet 2011, 2016)  Lastenkirjallisuuden James Krüss -palkinto 2019 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Frida Nilsson (s. 16. tammikuuta 1979 Hardemo, Kumla) on ruotsalainen lastenkirjailija, jonka esikoisteos Kråkans otroliga liftarsemester ilmestyi vuonna 2004. Nilssonin teksteille on ominaista leikkisyys ja vilpittömyys. Häntä on siinä suhteessa verrattu Roald Dahliin ja Barbro Lindgreniin.
Lasten- ja nuortenkirjojen August-palkintoehdokkaat 2013. Vasemmalta Frida Nilsson, Ellen Karlsson, Sara Kadefors, Eva Lindström, Klara Persson och Lena Sjöberg.
Nilsson on palkittu useissa kirjailijoiden juhlagaaloissa: hän sai nuorisokirjojen August-palkinnon vuonna 2006  ja Astrid Lindgren -palkinnon 2014==Palkinnot==
Astrid Lindgren -palkinto 1975. Vuonna 2017 Münch valittiin yhdeksi 39:stä lupaavimmista eurooppalaisesta alle 40-vuotiaasta lasten ja nuorten kirjojen kirjailijasta Hay-festivaalilla Tanskan Aarhusissa.   Vuonna 2019 hän sai kansainvälisen lastenkirjallisuuden James Krüss -palkinnon.
Teokset

2004 – Kråkans otroliga liftarsemester (Natur & Kultur)
2005 – Hedvig! (Natur & Kultur)
2005 – Apstjärnan (Natur & Kultur)
2006 – Hedvig och Max-Olov (Natur & Kultur)
2007 – Hedvig och sommaren med Steken (Natur & Kultur)
2008 – Jag, Dante och miljonerna (Natur & Kultur)
2009 – Hedvig och Hardemos prinsessa (Natur & Kultur)
2011 – Ryska kyssen (Rabén & Sjögren)
2013 – Jagger Jagger (Natur & Kultur)
2014 – God jul, Lilla Lök (Rabén & Sjögren)
2015 – Ishavspirater (Natur & Kultur)
2017 – Det tunna svärdet (Natur & Kultur)
Georg Mauritz von Christierson

Georg Mauritz von Christierson (10. helmikuuta 1842 Helsinki – 24. toukokuuta 1905 Espoo) oli suomalainen sotilas ja virka- ja moninkertainen valtiopäivämies.
Von Christiersonin vanhemmat olivat Karl Ulrik von Christierson ja Vilhelmina Charlotta Sofia Conradi ja puoliso Alma Maria Ehrström. Carl Gustaf Wilhelm von Christierson, Edvard Waldemar von Christierson ja Axel Fredrik Adolf von Christierson olivat hänen veljiään. Georg Mauritz von Christierson oli senaatin sota-asiaintoimituskunnan esittelijäsihteeri ja valtioneuvos, joka kävi Haminan kadettikoulun, mutta toimi sieltä 1862 valmistuttuaan vain vuoden ajan sotapalveluksessa. Kameraalitutkinnon 1866 suoritettuaan von Christierson tuli ensin ylimääräiseksi kamarikirjuriksi senaatin valtiovaraintoimituskuntaan ja sitten kopistiksi. Hän oli vuodesta 1872 toinen apukamreeri, vuodesta 1879 sota-asiaintoimituskunnan protokollasihteeri ja vuodesta 1888 esittelijäsihteeri.
Von Christierson  oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1867, 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894 ja 1900.
Frankenstein on tuhottava

| Frankenstein on tuhottava> Frankenstein Must Be Destroyed |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Terence Fisher
Käsikirjoittaja:   Bert Batt  tarina: Anthony Nelson Keys ja Bert Batt 
Tuottaja:  Anthony Nelson Keys
Säveltäjä:  James Bernard
Kuvaaja:  Arthur Grant
Leikkaaja:  Gordon Hales
Lavastaja:  Bernard Robinson
Pääosat:   Peter Cushing  Veronica Carlson  Freddie Jones 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Hammer Film Productions
Levittäjä:  Hammer Film Productions
Ensi-ilta:  22. toukokuuta 1969
Kesto:  98 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Frankenstein vangitsi sielun
Seuraaja:  The Horror of Frankenstein
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frankenstein on tuhottava (engl. Frankenstein Must Be Destroyed) on Terence Fisherin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1969. Elokuvan on tuottanut Hammer Film Productions.
Kuten useimmat Frankenstein-elokuvat, tarinan pohjana on mustalla hehkulla kuvattu äärimmäisen karu ja kolkko aivojensiirtotarina.
Kuten monet muutkin Hammer-yhtiön Frankensteinit, elokuva oli Suomessa kielletty raaistavana vuodesta 1968 vuoteen 1992. Sitä sai esittää vain suljetuissa tilaisuuksissa, kuten Suomen Elokuva-arkiston näytöksissä
Tarina

Victor Frankenstein jatkaa maanisen pakkomielteen ajamana kokeitaan kuolleista kootuilla uusilla ihmiskehoilla. Aivojen viimeinen salaisuus on keksitty, mutta sen keksinyt tiedemies,professori Richter(Freddie Jones) on mielisairaalassa.
Frankenstein kaappaa mielisairaan tiedemiehen, mutta koska potilas on kuolemaisillaan, hänen aivonsa siirretään toiseen kehoon niiden pelastamiseksi. Ruumis haudataan puutarhaan, jossa se välillä uhkaa paljastua vesijohtorepeämän vuoksi.
Koska leikkaus tehtiin valtavalla kiireellä, tulos on kammottavan näköinen.
Frankenstein kokee että hänen apulaisensa Anna (Veronica Carlson) niskuroisi häntä vastaan joten tohtori palauttaa mielestään naisen "järjestykseen" raiskaamalla hänet "opiksi ja ojennukseksi"; Anna onkin tämän jälkeen nöyryytetyn kuuliainen.
Lopulta Richter tulee tajuihinsa, ja monen mutkan jälkeen hän houkuttelee Frankensteinin taloonsa, jonka sytyttää palamaan tappaakseen vihollisekseen kokemansa maanisen tiedemiehen.
Elokuva päättyy siihen, että molemmat katoavat liekkeihin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Peter Cushing  | … |  paroni Victor Frankenstein   |
|  Simon Ward  | … |  tohtori Karl Holst   |
|  Veronica Carlson  | … |  Anna Spengler   |
|  Freddie Jones  | … |  professori Richter/hirviö   |
|  Thorley Walters  | … |  tarkastaja Frisch   |
|  Maxine Audley  | … |  Ella Brandt   |
|  George Pravda  | … |  tohtori Frederick Brandt   |
|  Colette O'Neil  | … |  hullu nainen   |
|  Geoffrey Bayldon  | … |  poliisilääkäri   |
Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle vuonna 1969 ennakkotarkastukessa ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Videolevitystä varten teetetty uusintatarkastus vuonna 1987 varsin reippaasti leikatulle versiolle (noin 10 minuuttia) tuotti sekin ikärajan K18. K18 merkitsi kuitenkin sitä, että elokuvaa ei kuitenkaan silloisen uuden videolain perusteella saanut videotallenteena Suomessa levittää, vaikka elokuvanäytöksiin se sellaisena kelpasikin.