Kokonaisturvallisuus
Turvallisuuden laajentuminen

Suuressa suomalaisessa 1990-luvun turvattomuustutkimuksessa turvattomuudelle (turvallisuudelle) löydettiin 23 ulottuvuutta, jotka voitiin ryhmittää kuuteen osa-alueeseen.
Turvallisuus laajenee kolmea kautta:
Siihen syntyy uusia tasoja, merkittävimpinä valtioita suuremmat kulttuurin, tieteen ja teknologian tasot sekä jatkossa etenkin globaali (tiedon) taso.
Sen aiempiin tasoihin syntyy uusia elementtejä ja
Mitään vanhoja turvallisuuden elementtejä ei poistu.
Edellä mainittujen trendien seurauksena turvallisuus muuttuu yhä moninaisemmaksi, kompleksisemmaksi ja suuremmaksi. Monia nykyaikaisen valtion uusia uhkia ei voida ratkaista valtion sisäisin toimenpitein. Kansainvälinen yhteistoiminta on oman turvallisuuden hoitamiseksi yhä tärkeämpää, jopa välttämätöntä.
Valtioiden sisäiset ristiriidat leviävät laajemmalle, jos ne liittyvät jollain tavalla muihin valtioihin tai kulttuureihin. Esimerkiksi Venäjä on historian aikana monesti oikeuttanut puuttumisensa naapurivaltioidensa asioihin, jos toisen valtion venäläisen vähemmistön asema sitä Venäjän hallinnon mielestä edellyttää. Yhä useammassa maassa on yhä laajempi kirjo eri kansalaisuuksia ja kulttuureja. Näillä diasporavähemmistöillä on muun muassa Samuel Huntingtonin mukaan merkittävä osa monessa nykyaikaisessa kriisissä. Suomessa vähemmistöjä on esimerkiksi Vietnamista, Somaliasta ja monesta Balkanin maasta.
Maailman valtioiden ja ihmisten keskinäisriippuvuuden kasvaessa turvallisuuteen on otettu paljon laajempi näkökulma. Valtiollista turvallisuutta uhkaa kokonaisturvallisuuden alla muun muassa
naapurimaissa tapahtuva valtion romahtaminen. Yli puolet maailman valtioista lasketaan luokkaan: Vaarassa romahtaa tai romahtanut. Vertaa Neuvostoliitto, Jugoslavia ja monet Afrikan valtiot
naapurimaiden köyhyys ja pakolaiset (siis valtion heikkous on myös riski naapureille)
tietoturvallisuusuhkat (ohjelmistotakaportit, virukset, madot, Troijan hevoset jne)
teknologinen ja taloudellinen keskinäisriippuvuus:
keskeisen raaka-aineen tai järjestelmän osan saannin estyminen tuotanto- tai valmistusmaan ongelmien tai vientirajoitusten takia, joka taas uhkaa omaa tärkeää talouden tai turvallisuuden alaa
järjestelmän (talous, teknologia) kompleksisuudesta seuraavat riskit
globaalit tautiepidemiat (AIDS, SARS, ebola jne.)
kansainvälinen rikollisuus ja terrorismi
joukkotuhoaseiden leviäminen
ydinonnettomuudet
muut rajojen yli leviävät saasteet: happosateet, öljyonnettomuudet rannikolla
kulttuuriset, uskonnolliset tai etniset ristiriidat valtion sisällä sen vähemmistöjen välillä joko kotoperäisinä ristiriitoina tai muulta tulleiden ristiriitojen heijastumina
luonnon katastrofit
rajojen yli leviävä oman kulttuurin ydintä tai omia arvoja uhkaava vihamielinen tieto: internet, kansainvälinen media, psykologinen sodankäynti, informaatiosodankäynti
rikkaiden ja köyhien välisen kuilun laajeneminen valtioiden sisällä ja globaalisti
työttömyys, syrjäytyminen, naapurimaiden väestönkasvu ja niistä seuraavat asiat
tieteen, teknologian ja talouden erilaiset rajoitukset (esimerkiksi vientikiellot ja rajoitukset), siis esimerkiksi taloudellinen informaatiosodankäynti sekä
valtion turvallisuutta uhkaava tiedustelu esimerkiksi avaruudesta, rajojen läheisyydestä, valtion sisältä tai internetistä
valtion taloudellisen kilpailukyvyn heikkeneminen ja esimerkiksi siitä seuraava luottokelpoisuuden lasku