stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Théophile Gautier
Teokset > Suomennetut teokset

Kapteeni Kalske (Le Capitaine Fracasse, 1863) suom. Anja Leppänen. Kirjalito, 1977. ISBN 951-28-0033-0
Vereviä kertomuksia (Contes humoristiques, 1880), suom. Marleena Heinäkari, Maiju Laitinen, Kati Lehtinen, Miina Nurmi, Noora Oksanen, Johanna Roivas, Heli Tirronen ja Outi Veivo. Esipuhe H. K. Riikonen. Faros-kustannus Oy, 2014. {{ISBN|978-952-5710-30-42014
Kahvipannu (La Cafetière, 1831)
Kaksi esittäjää, yksi rooli (Deux acteurs pour un rôle, 1841)
Kodin sielu (L'Âme de la maison, 1839)
Kumpi heistä (Laquelle des deux, 1833)
Liikalihavuudesta kirjallisuudessa (De l'obésité en littérature, 1848)
Sivuja maalarin oppipojan lehtiöstä (Feuillets de l'album d'un jeune rapin, 1845)
Vastahakoinen kansalliskaartilainen (Le Garde national réfractaire, 1839)
Öinen vierailu (Une visite nocturne, 1843)
Clarimonde (La Morte amoureuse, 1836) teoksessa: Tig Thomas (toim.): Vampyyrit ja hahmonvaihtajat, Kirjalito 2012
Teokset > Suomennettuja runoja

Helikonin lähde: maailmanlyriikan suomennoksia, WSOY 1951
Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja, toimittanut Anna-Maria Tallgren. WSOY 1934
L. Onerva, Yö ja päivä: runoja, Otava 1933
Duurinvalkoinen sinfonia, suom. Lauri Viljanen, teoksessa: Helikonin lähde ja Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja
Lied, suom. Lauri Viljanen, teoksessa: Helikonin lähde ja Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja
Lähde, suom. Lauri Viljanen, teoksessa: Helikonin lähde
Paha maailma on..., suom. L. Onerva, teoksessa: Yö ja päivä: runoja
Pilvi, suom. Lauri Viljanen, teoksessa: Helikonin lähde  ja Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja
Pilvi, suom. Lauri Viljanen ja Aale Tynni, teoksessa: Tuhat laulujen vuotta WSOY 1957
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Théophile Gautier Wikimedia Commonsissa
Gautier, Théophile: Muodista (De la mode, 1858). Suom. Tapani Kilpeläinen. niin & näin 2/2002, 47–49.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 2  Venäjä 2  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  MusicBrainz  Musée d'Orsay  Photographers' Identities  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  BMLO  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Kiukun parempi puoli

| Kiukun parempi puoli> The Upside of Anger |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mike Binder
Käsikirjoittaja:  Mike Binder
Tuottaja:  Jack Binder Alex Gartner Sammy Lee
Säveltäjä:  Alexandre Desplat Kevin Sargent
Kuvaaja:  Richard Greatrex
Leikkaaja:  Steve Edwards
Pääosat:  Joan Allen, Kevin Costner, Erika Christensen, Evan Rachel Wood, Keri Russell, Alicia Witt, Mike Binder
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  New Line Cinema
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  119 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiukun parempi puoli (The Upside of Anger) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Mike Binderin ohjaama romanttinen komedia.
Juoni

Elokuvassa neljän teinitytön äiti Terry Wolfmeyer (Joan Allen) ratkeaa ryyppäämään, kun mies yhtäkkiä katoaa ilmeisesti ruotsalaisen sihteerinsä kanssa. Myös Terryn elämään ilmestyy uusi ihastus, naapurissa viinaa vielä rankemmin juova entinen baseballtähti (Kevin Costner), joka on katsellut Terryä sillä silmällä jo jonkin aikaa. Sivujuonia ovat tytärten omat ihmissuhdekuviot, joita niitäkin naapurin mies sekoittaa. Kun lähellä aloitetaan rakennustyömaa, tapahtumat saavat yllättävän käänteen.
Vastaanotto

Kiukun parempi puoli sai varsin yksimielisesti kiittäviä arvioita lukuun ottamatta loppuratkaisua, joka jakoi mielipiteitä.
Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä kitkerällä huumorilla kuorrutettu aikuisten draama on periamerikkalaisuudessaankin sävykäs ja elämänmakuinen ihmissuhdekuvaus, joka toimii hyvin kirjoitettujen hahmojensa ja dialoginsa ansiosta. Ilta-Sanomissa Timo Malmi antoi kolme tähteä viidestä ja piti elokuvaa särmikkäänä aikuiskomediana, jossa Allenin ja Kevin Costnerin näyttelemisessä on potkua ”eikä heidän jatkuvaa juopotteluaankaan erehdytä moralisoimaan”..
Allen Americans

| Allen Americans |
| --- | --- |

Perustettu:  2009
Kaupunki:   Allen, Texas
Kotiareena:  Credit Union of Texas Arena
– kapasiteetti:  6 275
Sarjataso:  ECHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Brett Ferguson
Puheenjohtaja:   Jonny Mydra
Päävalmentaja:   Brett Ferguson
Omistaja:   Myles Jack   LaSonjia Jack
Yhteistyöseurat:   Utah Hockey Club(NHL)  Tucson Roadrunners (AHL)
Mestaruudet:  2 (2015, 2016)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Allen Americans on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Allenista Texasista. Se pelaa ECHL-liigaa.
Allen Americans toimii NHL-seura Utah Hockey Clubin ja AHL-seura Tucson Roadrunnersin farmijoukkueena.
Joukkue kaudella 2024–2025

(Tilanne 12. maaliskuuta 2025)
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 33 |  | Luke Richardson | L | 2025 | Barrie, Ontario, Kanada |  |
| 35 |  | Anson Thornton | R | 2026 | Oshawa, Ontario, Kanada |  |
| 39 |  | Dylan Wells | L | 2025 | St. Catharines, Ontario, Kanada |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Quinn Warmuth | R | 2025 | Olmsted Falls, Ohio, Yhdysvallat |  |
| 3 |  | Jay Powell | L | 2025 | Nashville, Tennessee, Yhdysvallat |  |
| 5 |  | Hudson Wilson | L | 2025 | Toronto, Ontario, Kanada |  |
| 21 |  | Mike Van Unen | L | 2025 | Kamloops, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| 23 |  | J.C. Brassard | L | 2025 | Scituate, Massachusetts, Yhdysvallat |  |
| 55 |  | Kenny Johnson | L | 2025 | Ann Arbor, Michigan, Yhdysvallat |  |
| 57 |  | Trevor LeDonne | L | 2025 | Stoney Creek, Ontario, Kanada |  |
| 66 |  | Artjom Kulakov | L | 2025 | Bolšoi Kamen, Venäjä |  |
| 82 |  | Cole Fraser | R | 2025 | Ottawa, Ontario, Kanada |  |
|   |  | Justin Allen | L | 2025 | Rochester, New York, Yhdysvallat |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 8 |  | Mark Duarte | R | OLH / KH | 2025 | Hamilton, Ontario, Kanada |
| 9 |  | Nick Isaacson | L | VLH / KH | 2025 | Oakville, Ontario, Kanada |
| 10 |  | Will Gavin | L | VLH | 2025 | Durham, Connecticut, Yhdysvallat |
| 11 |  | Kamerin Nault | L | VLH | 2025 | Winnipeg, Manitoba, Kanada |
| 17 |  | Colin Jacobs | R | KH | 2025 | Coppell, Texas, Yhdysvallat |
| 24 |  | Harrison Blaisdell | L | KH | 2025 | Sheffield, Englanti |
| 25 |  | Jared Westcott | L | H | 2025 | Imperial, Missouri, Yhdysvallat |
| 26 |  | Spencer Asuchak | L | KH | 2025 | Fort St. John, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 28 |  | Brian Chambers | R | OLH | 2025 | Weymouth, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 84 |  | Liam Gorman | L | KH | 2025 | Boston, Massachusetts, Yhdysvallat |
| 86 |  | Noah Kane | L | KH | 2025 | Buffalo, New York, Yhdysvallat |
| 91 |  | Miko Matikka | R | OLH | 2027 | Helsinki, Suomi |
| 92 |  | Brayden Watts | R | OLH | 2025 | Bakersfield, Kalifornia, Yhdysvallat |
|   |  | Tyler Burnie | L | OLH | 2025 | Midhurst, Ontario, Kanada |
|   |  | Michael Gildon | L | KH / VLH | 2025 | Plano, Texas, Yhdysvallat |
|   |  | Brad Morrison | L | KH | 2025 | Prince George, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Toimitusjohtaja: Brett Ferguson
Fysiikkavalmentaja: Jordan Dutton
Huoltopäällikkö: Matt Miletich
Puheenjohtaja: Jonny Mydra
Kykyjenetsinnänjohtaja: Gregory Heffernan
Euroopan kykyjenetsinnänjohtaja: Daniel Triesler
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Allen Americansin verkkosivut (englanniksi)
Maryam

Maria ottaa tukea taatelipalmusta synnyttäessään. Kuvassa on myös Koraanin mainitsema "ääni alhaalta" sekä Marian jalkojen juuresta kumpuava puro (Turkkilainen miniatyyri 1500-luvulta).
Maryam (arab. مريم‎‎  "Maria") eli Marian suura on Koraanin 19. suura ja sisältää 98 säettä. Se on saanut nimensä Mariasta, Jeesuksen (Isa) äidistä, joka esiintyy säkeissä 16–34.
Suura sisältää Raamatusta ja apokryfisistä teksteistä tutut tarinat Jeesuksen ja Johannes Kastajan syntymästä ja luettelee joukon "profeettoja". Heistä eniten saa huomiota Abraham ja tämän välienselvittely uskottoman isänsä kanssa.
Teksti torjuu sen, että Jumalalla olisi lapsia ja varoittaa viimeisestä tuomiosta, jolla ihmiset valitaan joko Paratiisiin tai Helvettiin. Hurskaita ovat ne, jotka palvovat Jumalaa ja tekevät hyviä tekoja.
Sakarias ja Johannes Kastaja  (2–15)

Jakeissa 2–15 kerrotaan tarina Johannes Kastajan syntymästä. Tarina sisältää Markuksen ja Luukkaan evankeliumeista tuttuja yksityiskohtia. Profeetan isä, Sakarias, on jo vanha, kun hän saa ilmestyksen, jossa kerrotaan Johanneksen syntymästä. Ilmestyksen takia hän menettää puhekykynsä kolmeksi päiväksi. Nämä samat asiat Koraani kertoo myös Imranin perheen suurassa (3: 37–41).
Jeesuksen syntymä (16–34)

Jakeissa 16–34 aiheena on Jeesuksen syntymä. Kerrotaan, että "Maria vetäytyi perheensä luota itäiseen paikkaan ja kätkeytyi heiltä". Jumala lähetti Henkensä hänen luokseen sopusuhtaisen ihmisen hahmossa. Maria pelkää tulevansa raiskatuksi, mutta Henki sanoo: "Herrasi on lähettänyt minut antamaan sinulle puhtaan pojan." Maria ihmettelee, miten se on mahdollista, koska yksikään ihminen ei ole koskenut häneen. Sama kysymys esiintyy Luukkaan evankeliumissa (Luuk. 1: 34). Henki ilmoittaa, että asian järjestäminen on Herralle helppoa.
Maria tulee raskaaksi ja vetäytyy synnyttämään "kaukaiseen paikkaan". Synnytyspoltot saavat hänet valittamaan ja ottamaan tukea palmupuusta. Kaikkien eurooppalaisten käännösten mukaan:
"Silloin ääni huusi hänelle alhaalta: Älä sure, sillä Herrasi antaa puron kummuta jalkojesi juuresta."
Kun Maria palaa muiden luo lapsen kanssa, häntä puhutellaan "Aaronin sisareksi" (19:28). Koraani sekoittaa tässä Marian Mooseksen ja Aaronin sisareen Mirjamiin, mikä siirtää hänet 1 500 vuotta ajassa taaksepäin. Lapsi puhkeaa kehdossa puhumaan ja sanoo olevansa Jumalan palvelija (abd Allah), jolle Jumala on antanut Kirjan, ja tehnyt hänestä profeetan.
Jeesuksen syntymä (16–34) > Luxenbergin tulkinta

Koraanin tekstissä jää epäselväksi, kuka puhuu ”alhaalta”, ja mistä purosta on kysymys. Christoph Luxenberg ottaa Koraanin tekstistä siihen myöhemmin lisätyt diakriittiset merkit pois ja valitsee mahdollisten sanojen joukosta myös arameankieliset variantit. Tämän perusteella hän päätyy uuteen käännökseen:
”Silloin hän kutsui häntä heti synnytyksen jälkeen: älä ole surullinen, Herrasi on tehnyt synnytyksesi lailliseksi.”
Kutsuja olisi siten aiemmin mainittu Henki, joka kertoo, että kyse on neitseellisestä ja siten laillisesta synnytyksestä. Tällöin sekä mystinen ääni alhaalta ja Marian jaloista  kumpuava puro olisivat vain käännösvirheitä.  

Jakeessa 19:28 kansa toteaa:
”Aaronin sisar, ei isäsi ollut paha mies eikä äitisi tehnyt huorin”.
Viittaus Marian äidin vanhempiin liittyy ilmeisesti tarinaan, jonka mukaan myös Maria sai alkunsa neitseellisesti. Tarina löytyy sekä Jaakobin että Pseudo-Matteuksen evankeliumeista. Pseudo-Matteuksen evankeliumista on peräisin myös tarina Mariasta ja palmupuusta.
Muiden kristillisten suuntausten kritiikki (35–40)

Kertomus Jeesuksen syntymästä jatkuu huomautuksella: "Ei Jumalan sovi hankkia itselleen lasta."  Huomautus on kritiikkiä Bysantissa omaksuttua kristologiaa kohtaan, jossa Jeesus ymmärrettiin Jumalan pojaksi.
Teksti mainitsee myös, miten "heidän puolueensa kiistelevät keskenään Jeesuksesta", mikä viittaa Lähi-idän eri kirkkojen kristologiseen kiistelyyn, missä Lähi-idän nestoriolaiset ja monofysiitit sekä Bysantin trinitaariset kristityt jakoivat kaikki erilaisen ymmärryksen Jeesuksesta. Kaikkia näitä väärintekijöitä varoitetaan viimeisestä tuomiosta.
Muita profeettoja (41–58)

Suura jatkuu Vanhan Testamentin profeettojen ketjun esittelyllä: "Mainitse Kirjassa myös Abraham. Hän oli tosi profeetta". Kun Abraham Koraanissa on uskovien isä, herää kysymys, kuka oli Abrahamin isä ja mihin hän uskoi. Suura käy perusteellisesti läpi Abrahamin välienselvittelyn isänsä kanssa. Tämän jälkeen luetellaan profeetat Iisak, Jaakob, Mooses, Aaron ja Idris (Raamatun Eenok), jotka kaikki ovat Nooan jälkeläisiä. Oppi yhteistä uskontoa edustavien profeettojen ketjusta kuuluu islamiin. Muhammed kuitenkin puuttuu joukosta, eikä suura missään mainitse häntä.
Paratiisi ja helvetti (59–98)

Profeettojen luettelon jälkeen seuraa pitkä kokonaisuus, jonka sisältönä ovat muistuttaminen Jumalan antamista merkeistä, viimeinen tuomio, hurskaita odottava Paratiisi ja muita odottava Helvetti. Jumalasta käytetään nimityksiä "Herra" tai "Armollinen". Hurskaitten tuntomerkkejä ovat Jumalan palvominen ja hyvien tekojen tekeminen, kun taas uskottomat, jotka harhaavat eksyksissä, seuraavat omia halujaan ja joutuvat lopuksi korventumaan Helvetissä.
Loppulauseet (88–98)

Lopuksi suura palaa uskomukseen, että Armollisella olisi lapsia: "Puhuttepa te kauheita: taivas on vähällä haljeta, maa revetä ja vuoret sortua maahan". Suura kertaa vielä uudelleen viimeiseen tuomioon liittyviä asioita. Teksti viittaa myös itseensä ja käytettyyn kieleen: "Me olemme tehneet tämän Koraanin helpoksi sinun kielelläsi, jotta toisit hurskaille ilosanoman ja varoittaisit sillä riidanhaluisia ihmisiä."  Luxenberg kääntää kohdan syyrianaramean pohjalta siten, että "helpoksi tekemisen" sijaan kohta kuuluisi: "Me olemme kääntäneet tämän Koraanin sinun kielellesi".
Marian suuran historiaa

Marian suuran viimeiset jakeet (91–98) löytyvät niin sanotusta Birminghamin käsikirjoituksesta, joka on Koraanin vanhin tunnettu käsikirjoitus. Se käsittää kaksi pergamenttisivua, joissa on katkelmia kolmesta suurasta. Mukana ovat jakeet 18:17–31, 19:91–98 ja 20:1–40. Katkelmat sisältävät varhaiskristillisiä tarinoita mukaan lukien kertomuksen luolaan nukkuneista unikeoista. Pergamentin ikää tutkittiin vuonna 2015 radiohiilimenetelmällä. Tutkimus osoitti, että nahka oli 95,4 % todennäköisyydellä peräisin aikaväliltä 569–645. Pergamentilla olevan kirjoituksen ikää ei ole selvitetty.
Marian suuran historiaa > Kirjalliset lähteet

Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien lisäksi kertomus Marian synnytyksestä sisältää aineistoa, joka löytyy apokryfisestä Pseudo-Matteuksen evankeliumista. Siinä Jeesus-lapsi puhuu Egyptiin tapahtuvan paon yhteydessä äitinsä sylissä palmupuulle, ja kehottaa taatelipalmua tarjoamaan hedelmiään ja aukaisemaan juuristaan puron, jotta siitä voisi juoda vettä.
Aiheesta muualla

Marian suura
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä suura: al-Kahf | Koraanin suurat | Seuraava suura: Ta Ha |
| Edeltävä suura: al-Kahf | Maryam | Seuraava suura: Ta Ha |
 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114
Joensuun yhteiskoulun lukio

Rakennus Papinkadun puolelta
Rakennuksen uutta puolta
Rakennuksen vanhaa puolta
Vanha Wivi Lönnin suunnittelema koulutalo Papinkadulla valmistui 1912.
Joensuun yhteiskoulun lukio on Joensuun keskustassa vuodesta 1907 (vuosina 1988–2013 Rantakylässä) toimiva lukio. Lukiossa on kolme linjaa: yleislinja, musiikin ja ilmaisun linja sekä urheilulinja. Koulussa on noin 650 opiskelijaa, ja se on Itä-Suomen toiseksi suurin. Koulun rehtori on Esa Räty.
Joensuun kaupunginhallitus päätti vuonna 2013 Niinivaaran lukion ja Yhteiskoulun lukion yhdistymisestä, ja vuosina 2014–2015 rakennettiin uutta lukiota varten uudisrakennus vanhan Wivi Lönnin suunnitteleman rakennuksen jatkeeksi. Uudisrakennuksen on suunnitellut Pasi Siistonen. Uudet tilat ja laitteet maksoivat noin 12 miljoonaa euroa. Samassa rakennuksessa lukion kanssa toimii Joensuun seudun kansalaisopisto.
Historia

Syyskuun 14. päivänä 1906 pidettiin Joensuun raatihuonella kokous yksityisen yhteiskoulun perustamiseksi kaupunkiin. Joensuun Yhteiskoulu aloittikin toimintansa syksyllä 1907. Koulun toiminta alkoi Suvanto- ja Koulukadun kulmassa olleessa makkaramestari D. Piispasen talossa, sen jälkeen nykyisen kaupungintalon paikalla sijainneessa Kanavatalossa. Vuonna 1912 valmistui Wivi Lönnin suunnittelema oma koulutalo Koulukadun ja Papinkadun kulmaan, jossa koulu toimi vuoteen 1988 asti, jolloin koulu muutti Rantakylään Pataluodonkadulle. Lukio muutti takaisin vanhalle paikalleen keskustaan syksyllä 2013.
Yhteiskoulussa oli keskikoulu ja lukio siihen saakka, kun Suomessa siirryttiin peruskouluun. Se merkitsi oppikoulujen siirtymistä kaupungin omistukseen.1974 keskikoulusta tuli Louhelan yläaste ja lukio jatkoi Louhelan lukion nimellä. Lukion nimi muutettiin Joensuun Yhteiskoulun lukioksi lukuvuoden 1981-82 alusta. Lukio toimi Rantakylän kaupungiosassa sijainneessa koulurakennuksessa vuodesta 1988. Koulun 100-vuotisjuhlat olivat syyskuussa 2007. Juhliin kuului päiväjuhla, juhlajumalanpalvelus, ohjelmalliset iltamat ja avoimet ovet. Sadan entisen oppilaan kirjoittama 320-sivuinen juhlakirja ”Sata vuotta – eikä suotta!” julkistettiin juhlien yhteydessä. Esillä oli myös koulun ja Pohjois-Karjalan museon yhteinen näyttely Eväitä elämään.
Joensuun kaupunginvaltuusto päätti vuonna 2013 Joensuun yhteiskoulun lukion ja Niinivaaran lukion yhdistymisestä Papinkadulle syksyllä 2015 noin 650 opiskelijan yksiköksi. Uudessa Joensuun yhteiskoulun lukiossa on kolme linjaa: urheilulinja, musiikin ja ilmaisun linja sekä yleislinja. Vuonna 2015 Papinkadulle valmistui Pasi Siistosen suunnittelema uudisrakennus vanhan Wivi Lönnin suunnittelemaan rakennuksen jatkeeksi. Samassa rakennuksessa toimii Joensuun seudun kansalaisopisto.
Urheiluakatemia

Joensuun yhteiskoulun lukio osallistuu Joensuun urheiluakatemian toimintaan. Koulussa on kilpaurheiluun panostavilla opiskelijoilla valmentautumisen ja kilpailemisen ohella mahdollisuus suorittaa lukio-opinnot ja ylioppilastutkinto. Joensuun yhteiskoulun lukion urheilulinjalle valitut saavat paikan urheiluakatemian valmennusryhmistä. Urheiluakatemialla voi hyvittää joitain kursseja.
Musiikin- ja ilmaisunlinja

Joensuun yhteiskoulun lukiossa toimii myös musiikin- ja ilmaisunlinja, jossa opiskelijat voivat valita pääaineekseen musiikin, kuvataiteen tai draaman. Kursseja omasta pääasineesta tulee suorittaa vähintään kahdeksan. Vuosittain tälle linjalle valitaan noin 30 opiskelijaa.
Koulun entisiä oppilaita

Ismo Alanko, muusikko
Ilkka Alanko, muusikko
Petri Alanko, huilisti
Eero Broman, toimitusjohtaja
Harri Broman, toimitusjohtaja
Bengt Broms, professori
Jorma Gröhn, kolmiloikkaaja
Paula-Irmeli Halonen, pikaluistelija
Henri Häkkinen, ampuja
Aune Jääskinen, taidehistoriotsija
Markus Kajo, toimittaja, kirjailija
Jukka Keskisalo, juoksija
Tapani Kinnunen, runoilija, kirjailija
Markus Kokkonen, laulaja
Jyrki Laakkonen, toimitusjohtaja
Maija Lasaroff (Kovalainen), 7-ottelija
Lydia Lehtola, laulaja-lauluntekijä
Arttu Käyhkö, jääkiekkoilija
Auli Leskinen, toimittaja
Reetta Meriläinen, päätoimittaja
Eero Oksava, koripalloilija, rehtori
Risto Pakarinen, kirjailija
Ainomaija Pennanen, toimittaja
Hannu Puhakka, kolmiloikkaaja
Armi Ratia, Marimekko Oy:n perustaja
Olli Rauste, urheilujuristi
Sami Repo, hiihtäjä
Lari Lehtonen, hiihtäjä
Anna-Maija Raittila, kirjailija
Paavo Salmensuu, meteorologi
Veijo Saloheimo, professori
Jari Sinkkonen, lastenpsykiatri
Hanna Suutela, professori
Jussi Särkkä, fagotisti
Säde Tahvanainen, poliitikko
Iiris Tuononen, muusikko, elokuvantekijä
Olavi Turtiainen, apteekkari, taidemesenaatti
Perttu Vartiainen, rehtori
Irma Vienola-Lindfors, tanssija, tanssikriitikko
Marita Viitasalo, pianisti
Kari-Pekka Väisänen, päätoimittaja, toimitusjohtaja
Aiheesta muualla

Joensuun yhteiskoulun lukio
Joensuun urheiluakatemia (Arkistoitu – Internet Archive)
Metamorfinen kivilaji

Gneissi on metamorfinen kivi.
Metamorfisiksi kivilajeiksi kutsutaan alkujaan sedimentti- tai magmakivilajeja, joissa on tapahtunut muutoksia tyypillisesti kiderakenteessa tai kemiallisessa koostumuksessa. Metamorfoituneet kivilajit ovat Suomessa yleisiä.
Muutostapoja voidaan ryhmitellä eri perusteilla. Aluemetamorfoosia tapahtuu suuressa mittakaavassa mannerlaattojen reunavyöhykkeillä maan kuoressa tapahtuvassa toiminnassa, jossa kiviaines joutuu suureen paineeseen ja kuumuuteen. Paikallismetamorfoosia tapahtuu sulan kuuman kiven, magman, joutuessa kosketuksiin kiinteän kiven kanssa, jolloin magmaa ympäröivä kivi vaihtaa kiderakennettaan. Magma voi myös sisältää mineraaleja, jotka reagoivat ympäröivän kiviaineen kanssa kemiallisesti. Paikallisen metamorfoosin lajeja ovat kontaktimetamorfoosi (usein lämpömetamorfoosia), kataklastinen metamorfoosi eli kiven murtumiseen ja muovautumiseen liittyvä metamorfoosi sekä shokki- tai impaktimetamorfoosi, jota tavataan meteoriittitörmäyskraattereista.
Esimerkiksi graniitti muuttuu paineessa graniittigneissiksi ja savikivi aluksi fylliitiksi, metamorfoosin edetessä kiilleliuskeeksi ja edelleen kiillegneissiksi tai granuliitiksi tai magmatiitiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metamorfinen kivilaji Wikimedia Commonsissa
U.S. Geological Survey: Metamorphism (englanniksi)
Juhani Knuuti

| Juhani Knuuti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Matti Juhani Knuuti
Syntynyt: 1960 (ikä 64–65)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  lääketieteen professori, PET-keskuksen johtaja
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto (LL 1985, LkT 1993)
Instituutti:  PET-keskus, Turun yliopisto
Tutkimusalue:  Lääketiede, kliininen fysiologia, cardiovascular physiology (käännä suomeksi), Isotooppilääketiede ja medical imaging (käännä suomeksi)
Palkinnot:  useita, mm. 2017 Highly Cited Researchers (2017), Hyvän tiedon omena (2020), Vuoden professori (2021), Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto (2021), Sydäntutkimuksen suurpalkinto (2021) ja Pro Scientia -palkinto (2023)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Matti Juhani Knuuti (s. 1960) on suomalainen lääkäri ja tutkija. Hän toimii Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Tyksin yhteisen valtakunnallisen PET-keskuksen johtajana ja professorina. Hän toimii samalla ylilääkärinä Tyksin kliinisen fysiologian, isotooppi- ja PET-tutkimusten yksikössä. Hän on myös Leidenin yliopiston (Leiden University Medical Center) kardiologian klinikan vieraileva professori kaudella 2019–2025.
Vuonna 2011 hänelle myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki ja vuonna 2024 Suomen Leijonan Komentajamerkki. Suomalainen Tiedeakatemia kutsui Knuutin jäsenekseen vuonna 2020.