stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käenkaalit
Käenkaalilajeja

Oxalis acetosella – metsäkäenkaali eli käenkaali eli ketunleipä
Oxalis adenophylla – hietakäenkaali
Oxalis anthelmintica – alvekäenkaali
Oxalis articulata
Oxalis articulata subsp. rubra – rusokäenkaali
Oxalis corniculata – sarvikäenkaali eli tarhakäenkaali
Oxalis corniculata var. atropurpurea – punasarvikäenkaali
Oxalis corniculata var. corniculata – vihersarvikäenkaali
Oxalis corymbosa – ruusukäenkaali
Oxalis dillenii – nurmikäenkaali
Oxalis exilis – pikkukäenkaali
Oxalis lasiandra – meksikonkäenkaali
Oxalis latifolia – eväkäenkaali
Oxalis oregana – katvekäenkaali
Oxalis ortgiesii – pensaskäenkaali
Oxalis peduncularis – keltakäenkaali
Oxalis pes-caprae – nuokkukäenkaali
Oxalis punctata – pistekäenkaali
Oxalis purpurea – purppurakäenkaali
Oxalis regnellii – valkokäenkaali
Oxalis stricta – pystykäenkaali (syn. Oxalis fontana )
Oxalis stricta 'Rufa' – pihakäenkaali
Oxalis tetraphylla – onnenkäenkaali eli onnenapila (syn. Oxalis deppei)
Oxalis triangularis – kolmiokäenkaali
Oxalis triangularis 'Mijke' – hurmekäenkaali
Oxalis tuberosa – mukulakäenkaali eli oka
Oxalis valdiviensis – chilenkäenkaali
Oxalis versicolor – karamellikärnkaali
Oxalis vulcanicola – laavakäenkaali eli kultakäenkaali
Käenkaaleista esiintyvät Pohjoismaissa luonnonvaraisena käenkaali, sarvikäenkaali, nurmikäenkaali ja pystykäenkaali.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Käenkaalit – Oxalis
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Käenkaalit (Oxalis)
ITIS: Oxalis (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Oxalis (englanniksi)
Flora of China: Oxalis (englanniksi)
Lea De Mae

Lea De Mae vuonna 2003.
Lea De Mae (oik. Andrea Absolonová, 26. joulukuuta 1976 – 9. joulukuuta 2004) oli tšekkiläinen uimahyppääjä ja myöhemmin pornonäyttelijä, joka esiintyi yli 80 elokuvassa.
Absolonová harrasti nuorena uimahyppyjä ja pääsi Tšekin olympiajoukkueeseen. Vuonna 1996 hän loukkasi kuitenkin selkänsä harjoitellessaan Atlantan kesäolympialaisiin. Absolonová yritti kuntouttaa itsensä päästäkseen vuoden 2000 Sydneyn olympialaisiin, mutta selkäongelmat jatkuivat ja hän joutui lopettamaan urheilun. Myöhemmin hän siirtyi alastonkuvien kautta pornonäyttelijäksi, taiteilijanimellä Lea De Mae. Hän toimi alalla, kunnes kuoli aivosyöpään vuonna 2004. Samana vuonna hän oli ehdolla AVN-palkinnon saajaksi luokassa ”Vuoden ulkomainen naisesiintyjä” ja esiintyi myös Hustlerin syyskuun 2004 kannessa sekä sen keskiaukeamalla. Hän toimi myös Penthousen mallina.
Filmografia

De Mae esiintyi yli 80 elokuvassa, muun muassa seuraavissa:
Face Dance Obsession (1999)
Private XXX 8 (2000)
Anal Addicts 2 (2001)
World Class Ass (2002)
Wet Dream Cum True 2 (2003)
Hot Rats (2004)
Liechtensteinilaiset

Liechtensteinilaiset ovat saksan kieltä puhuva germaaninen etninen ryhmä, joka asuu Liechtensteinissa.
Heinäkuun 2017 arvion mukaan liechtensteinilaisia oli 38 244.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liechtensteinilaiset Wikimedia Commonsissa
Liechtensteinin Cup

Liechtensteinin Cup (saks. Liechtensteiner Cup) on liechtensteinilaisille jalkapallojoukkueille tarkoitettu cup-muotoinen kilpailu.
Liechtensteinin Cup järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1946. Se on Liechtensteinin ainoa kansallinen jalkapallokilpailu, sillä maassa ei ole omaa liigaa ja liechtensteinilaiset joukkueet pelaavat Sveitsin sarjoissa. Cup onkin liechtensteinilaisjoukkueille ainoa tapa päästä eurokentille. Sen voittaja pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle.
Cupiin voivat seitsemän liechtensteinilaisen Sveitsin sarjoissa pelaavan edustusjoukkueen lisäksi osallistua myös näitten alemmilla sarjatasoilla pelaavat reservijoukkueet. Joskus cupissa onkin käynyt tilanteita, joissa reservijoukkue pudottaa edustusjoukkueen.
Seurat ja cup-voitot

FC Vaduz 43 (1949, 1952–1954, 1956–1962, 1966–1971, 1974, 1980, 1985–1986, 1988, 1990, 1992,  1995–1996, 1998–2011, 2013-2015)
FC Balzers 11 (1964, 1973, 1979–1984, 1989, 1991, 1993, 1997)
FC Triesten 8 (1946–1948, 1950–1951, 1965, 1972, 1975
USV Eschen-Mauren 5 (1976–1978, 1987, 2012)
FC Schaan 3 (1955, 1963, 1994)
FC Ruggell
FC Triesenberg
Käteinen

Käteistä.
Käteinen eli käteisraha tarkoittaa heti käytettävissä olevaa rahaa. Tavallisesti sillä tarkoitetaan seteleitä ja kolikoita. Sanaa käytetään maksukortin, sekin tai muun sellaisen maksutavan (maksuvälineen) vastakohtana.
Käteismaksu tarkoittaa heti suoritettavaa maksua tai laskutettaessa kohtuuajan, viikon, 14 päivän tai 30 päivän sisällä suoritettavaa maksua. Silloin aivan heti, 8 päivän tai 14 päivän kuluessa tapahtuvaa maksua on kutsuttu hetikäteiseksi eli ekstrakontantiksi. Käteismaksusta annetaan toisinaan käteisalennus.
Käteisrahan etuja

Käteisrahaa, seteleitä ja kolikoita, pidetään tasa-arvoisena maksuvälineenä, joka on kaikkien saatavilla. Käteisen käyttö ei esty teknisten häiriöiden aikana.
Käteisen etu on myös maksutapahtuman konkreettisuus. Velkaneuvojat neuvovat siirtymään maksukorteista käteisen käyttöön.
Käteisraha Suomessa

Käteisrahan, setelien ja kolikoiden, käyttö Suomessa on vähentynyt. 13 % suomalaisista käytti käteistä pääasiallisena maksuvälineenä vuonna 2016. Käteistä ja maksukorttia sekaisin käytti 15 % ja pääasiassa korttia 73 %. Valtaosa käteisestä nostetaan Suomessa pankkiautomaatista. Pankin konttorista tehdyt nostot ovat tähän verrattuna vähäiset. Käteistä voi nostaa myös kaupan kassalta, mutta se on marginaalista. Käteisen nostopaikkojen määrä on laskenut; lasku koskee sekä pankkiautomaattien että pankkikonttorien määrää.
Liikkeellä olevan käteisen määrä on Suomessa karkeasti noin 1 600 euroa jokaista suomalaista kohti. Sitä ei kuitenkaan kanneta mukana lompakossa. Enemmistö suomalaisista pitää mukanaan vain alle 50 euroa. Vähiten käteistä pitävät mukanaan nuoret alle 25-vuotiaat, eniten eläkeläiset. Erityisen paljon käteistä on pitänyt mukanaan rock-muusikko Andy McCoy, jonka lompakon sisältämä 30 000 markan setelinippu herätti huomiota vuonna 1985.
Vaikka käteisen käyttö onkin vähentynyt, Suomessa liikkeellä olevan käteisen määrä on kasvanut. Suuri määrä käteistä, noin puolet, on myös ”valunut” Suomesta ulkomaille. Tämä johtuu käteisen käytöstä ja säästämisestä muissa euromaissa ja niiden ulkopuolella.
Suomessa käteistä laskee liikkeelle Suomen Pankki. Se laskee liikkeelle euroseteleitä ja kolikoita Euroopan keskuspankin luvalla.
Käteisen olemuksesta

Aikanaan käytetyillä kulta- tai hopeakolikoilla on ollut raaka-aineena käytetyn jalometallin arvo. Nykyisin käytetyllä käteisellä tätä arvoa ei ole. Nykyään käteinen on keskuspankin velkaa rahan haltijalle. Tuolla velalla ei ole eräpäivää eikä sille makseta korkoa. Keskuspankki ei myöskään lunasta käteistä takaisin esimerkiksi kullassa kuten joskus aiemmin on tehty.
Sähköinen käteinen

Kryptovaluuttaa, maksukortille ladattua rahaa tai muuta vastaavaa maksujärjestelmää kutsutaan joskus sähköiseksi käteiseksi.
Suomen laissa sähköisellä rahalla tarkoitetaan raha-arvoa, joka on tallennettu sähköisesti tai magneettisesti liikkeeseenlaskijalle suoritettua rahamäärää vastaan. Sähköistä rahaa voidaan tallentaa siru- tai magneettijuovakortille, laitteiden kuten matkapuhelimen tai tietokoneen muistiin tai liikkeeseenlaskijan tietojärjestelmään. Sähköiseksi rahaksi katsotaan mm. prepaid-kortit.
Leonard Kirwa Kosencha

Leonard Kirwa Kosencha (s. 21. elokuuta 1994) on kenialainen keskimatkojen juoksija.
Kosencha voitti Lillen alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2011 kultaa 800 metrin juoksussa ikäluokan kaikkien aikojen parhaalla ajalla 1.44,08. Hän juoksi ennätyksensä 1.43,40 Monacossa 20. heinäkuuta 2012.
Limetinvihreä

Limetinvihreä (usein myös limenvihreä) on kellanvihreä, limettiä muistuttava väri. Limen vihreä on hyvin kirkas väri, joskus hieman vaalea.
Värikoordinaatit

heksadesimaalimuodossa #9fFF05
Lauritsalan kirkko

| Lauritsalan  kirkko |
| --- | --- |
 Lauritsalan kirkko syksyllä 2008.
Sijainti:  Lappeenranta
Koordinaatit:  61°04.22′N, 028°15.40′E
Seurakunta:  Lauritsalan seurakunta
Rakentamisvuosi:  valm. 1969
Suunnittelija:  Toivo Korhonen ja Jaakko Laapotti
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  670
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lauritsalan kirkko on Lappeenrannassa, Lauritsalan kaupunginosassa sijaitseva kirkko. Se on valmistunut vuonna 1969, kaksi vuotta sen jälkeen kun Lauritsalan kauppala liitettiin Lappeenrantaan.
Kirkko sisältä
Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Toivo Korhonen ja Jaakko Laapotti. He voittivat arkkitehtikilpailun ehdotuksellaan ”Taivaan valo”. Arkkitehtuuriltaan  modernin kirkon pohjamuoto on suorakulmainen kolmio. Maalaamaton betonikatto on tehty liukuvalumenetelmällä. Katossa on suuri lasikate. Alttariseinän ikkunat ulottuvat kirkon ”torniin” saakka. Valo tulvii kirkkoon päätyseinän ja katon ikkunoiden kautta.
Kirkkosalin katossa riippuu lappeenrantalaisen venepuusepän Juha Niemisen rakentama keluvene. Veneen nimi on ”Totuus” ja se ripustettiin kirkkoon lappeenrantalaisen puunjalostusteollisuuden kunniaksi.
Lauritsalan kirkon kastetaulu on paikallisen taiteilijan Kira Pesosen tekemä. Taulun suunnitteli ja ideoi seurakunta.
Kirkko on 47 metriä korkea ja sen salissa on istumapaikat 670 henkilölle.
Museovirasto on määritellyt Lauritsalan kirkon ja seurakuntakeskuksen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Kirkon edustan lähellä olevassa puistikossa on Kauko Räsäsen veistos Enkeli vuodelta 1960.
Kuvia kirkosta

Kirkkorakennus sivulta kuvattuna.
Kirkko takaa kuvattuna
Kirkko takaa tieltä kuvattuna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lauritsalan kirkko Wikimedia Commonsissa
Lauritsalan kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Kirkko Lappeenrannan seurakuntien www-sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Leonard James Olivier

Leonard James Olivier (12. lokakuuta 1923 Lake Charles, Louisiana – 19. marraskuuta 2014) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Jumalan Sanan seuran papiksi 29. kesäkuuta 1951 ja nimitettiin Washingtonin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Legian titulaaripiispaksi 10. marraskuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi James Aloysius Hickey, jota avustivat Eugene Antonio Marino ja Alvaro Corrada del Rio.
Olivier jäi eläkkeelle 18. toukokuuta 2004.
Leonard Leisching

| Mitalit> Maa:   Etelä-Afrikka.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Afrikka.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Afrikka.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Etelä-Afrikka> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 57 kg |  |
Leonard John ”Len” Leisching (11. syyskuuta 1934 – 25. helmikuuta 2018) oli eteläafrikkalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Leisching voitti painoluokan 57 kg pronssia Helsingin kesäolympialaisissa 1952. Hän kilpaili olympiatasolla myös Melbournessa 1956.
Leonard Lake

Leonard Thomas Lake (29. lokakuuta 1945 – 6. kesäkuuta 1985) oli 1980-luvulla Yhdysvalloissa vaikuttanut sarjamurhaaja, joka toimi yhdessä Charles Ng -nimisen rikoskumppaninsa kanssa. Kaksikko kuuluu Yhdysvaltojen pahamaineisimpiin sarjamurhaajiin.
Lakella oli rikoskumppaninsa kanssa varmuudella ainakin 11 uhria, mutta hän on mahdollisesti murhannut jopa 25 ihmistä.
1980-luvun alussa Lake tutustui Charles Ng:iksi esittäytyneeseen mieheen, joka etsi itselleen majapaikkaa. Kaksikko tuli toimeen huomatessaan toisissaan samanlaisia mieltymyksiä.
Vuosien varrella Lake ja Ng murhasivat monia ihmisiä Laken tilalla Calaverasin piirikunnassa Kaliforniassa. Uhreista kolme oli naisia, kaksi heistä naapureiden vaimoja, joiden miehet ja pienet lapset myös murhattiin. Lake oli murhannut näitä ennen myös oman veljensä ja sulhasmiehensä, joiden omaisuuden ja henkilöllisyyden hän varasti. Lake ja Ng kuvasivat videolle itseään raiskaamassa ja kiduttamassa naisia Laken tilan pienessä bunkkerissa.
Vuonna 1985 Leonard Lake joutui pidätetyksi ampuma-aserikoksesta. Nopeasti tämän jälkeen hän teki itsemurhan syanidikapselin avulla pidätyssellissä. Hän oli kuollessaan 39-vuotias. Tämä herätti poliisin huomion ja nopeasti itsemurhan jälkeen poliisi alkoi tutkia hänen tilaansa Kaliforniassa. Tilalta poliisi löysi ihmisten jäännöksiä. Jäännöksien lisäksi löytyi myös videonauhoja uhreista sekä Laken 250-sivuinen päiväkirja, joka kuvasi miesten fantasioita ja hirmutekoja.
Vuonna 1985 Laken rikostoveri Charles Ng jäi kiinni Kanadassa ja sai lopulta kuolemantuomion Kaliforniassa 1999.
Lauzerte

Lauzerte
Lauzerte [lo'zeʁt] on Ranskan kunta Occitanien alueella Tarn-et-Garonnen departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 1 482. Se kuuluu Pays de Serres Sud-Quercyn kantoniin Castelsarrasinin arrondissementissa.
Lauzerte kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France, johon Tarn-et-Garonnen departementista kuuluu kaksi muutakin kylää, Auvillar ja Bruniquel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lauzerte Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Lauzerte
Käännös suomeksi
Kurhomykerökoi

| Kurhomykerökoi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Äärimmäisen uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Jäytäjäkoimaiset Gelechioidea
Heimo::  Jäytäjäkoit Gelechiidae
Alaheimo::  Jäytäjäkoit Gelechiinae
Suku::  Metzneria
Laji::  aestivella
Kaksiosainen nimi
 Metzneria aestivella  (Zeller, 1839) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurhomykerökoi (Metzneria aestivella) on jäytäjäkoihin lukeutuva perhoslaji. Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR). Harvinaisuutensa vuoksi se on Ahvenanmaalla rauhoitettu ja erityisesti suojeltu.
Koko ja ulkonäkö

Kurhomykerökoi on pitkänomainen ja kapeasiipinen, ruskeankirjava pikkuperhonen. Etusiipien pohjaväri on vaalean punertavanruskea ja siipi on sävyltään tummempi etureunasta ja kärjestä. Aivan etureunassa on ohut, valkoinen viiru. Siipisuonten kohdalla on hopeanharmaita pitkittäisviiruja ja siiven kärjen tuntumassa takareunasta lähtee vaalea poikkivyö, joka ei ulotu etureunaan saakka. Takasiivet ovat harmaat, mutta niitä reunustavat siipiripset ovat punertavanruskeat. Siipiväli 11–15 mm.
Hyvin samannäköisiä ovat takiaismykerökoi (Metzneria lappella) sekä niittymykerökoi (Metzneria metzneriella). Niillä on kuitenkin etusiivessä musta keskitäplä.
Levinneisyys ja lentoaika

Kurhomykerökoita tavataan lähes koko Euroopassa pohjoisimpia alueita lukuun ottamatta. Suomessa sitä on tavattu ainoastaan Ahvenanmaalla. Perhoset lentävät kesä-heinäkuussa.
Elinympäristö ja elintavat

Kuivilla, lyhytkasvuisilla kedoilla elävä perhonen, joka suosii elinpaikoissaan kalkkipitoista maaperää. Toukka elää syksyllä ketokurhon mykerön sisällä ja talvehtii siellä.
Ravintokasvi

Toukka elää ketokurholla (Carlina vulgaris).
Aiheesta muualla

Bestimmungshilfe des Lepiforums[vanhentunut linkki] (saksaksi)
Káto Kastellianá

| Káto Kastellianá Κάτω Καστελλιανά |
| --- | --- |
 Káto Kastellianá
 Koordinaatit: 35°1′56″N, 25°16′1″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Minóa Pediáda
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7106020701
Väkiluku (2021):  220
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Káto Kastellianá (kreik. Κάτω Καστελλιανά) tai vain Kastellianá (kreik. Καστελλιανά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Minóa Pediádan kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 220 (2021).
Káto Kastellianán kylä, suomeksi ”Ala-Kastellianá”, sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 45 kilometriä etelään Iraklionista. Se on rakennettu Asteroúsia-vuorten rinteeseen Kásteloksen kukkulan juurelle. Kukkulalla sijaitsi antiikin aikana Priansoksen kaupunki. Nykyinen kylä on syntynyt venetsialaisella ajalla, jolloin samalla kukkulalla sijaitsi Belvederen linna. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Pyhälle Marinalle (Agía Marína) ja Neitsyt Marialle (Panagía).
Kastellianá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καστελλιανών, Dimotikí Koinótita Kastellianón), joka käsittää Káto Kastellianán kylän lisäksi kylät Áno Kastellianá (”Ylä-Kastellianá”), Favrianá, Fílippoi ja Tsoútsouros. Koko yhdyskunnan väkiluku on 479 (2021).
Limettivahakas

| Limettivahakas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Hygrophoraceae
Suku::  Helovahakkaat Hygrocybe
Laji::  citrinovirens
Kaksiosainen nimi
 Hygrocybe citrinovirens  (J.E. Lange) Jul. Schäffer 
Katso myös
   Limettivahakas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Limettivahakas (Hygrocybe citrinovirens) on helovahakkaiden sukuun kuuluva sienilaji.
Limettivahakkaan lakki on aluksi kellomainen ja myöhemmin laakeneva. Lakki on leveydeltään 3–9 senttimetriä ja sen väri vaihtelee vihreänkeltaisesta oranssinkeltaiseen. Heltat ovat harvat ja paksut. Ne ovat aluksi vaaleita, mutta muuttuvat vanhetessaan kellertäviksi. Malto on keltaista. Jalka on 5–13 senttimetriä pitkä ja lakin värinen.
Limettivahakas on kalkinsuosija ja se kasvaa niityillä ja laidunmailla. Sitä tavataan Euroopassa. Suomessa laji on erittäin uhanalainen ja sitä tavataan harvinaisena eteläisessä Suomessa. Kansainvälisesti laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Limettivahakas – Hygrocybe citrinovirens
Lauvusjärvi

| Lauvusjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Kuhmo
Koordinaatit:  63°54′55″N, 29°28′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Laskujoki:  Lauvusjoki
Järvinumero:  59.994.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  204,8 m 
Rantaviiva:  15,7 km 
Pinta-ala:  1,42 km² 
Tilavuus:  0,00629 km³ 
Keskisyvyys:  4,35 m 
Suurin syvyys:  19,2 m 
Saaria:  17
:  Isosaari Kolisaari
 fiLauvusjärvi 
Lauvusjärvi on kapea ylänköjärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 89 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede

Lauvusjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 5,5 kilometriä. Järven keskiosan leveys lounaasta koilliseen on noin 400 metriä, etelä- ja pohjoisosa ovat kapeampia. Merkittävin lahti on järven eteläkolkan noin kaksi hehtaaria laaja Syvälahti. Lauvusjärven eteläosa on selvästi pohjoisosaa syvempi ja siellä on myös syvin piste, 19 metriä. Keskiosassa on useita 10–12-metrisiä syvänteitä.
Lauvusjärven saariluku on 17. Saarista laajin on järven eteläosan syvänteen luoteispuolella sijaitseva yli viisihehtaarinen Isosaari. Järven keskivaiheilla on pienten saarten ja luotojen rykelmä. Lauvusjärven rannat ovat suurelta osin metsämaata. Järven länsipuolella sijaitsee Lauvuskangas, jonka korkein kohta on noin 240 metriä merenpinnan yläpuolella. Lauvusjärven itäpuolella sijaitsee Tervajärvi (206,0 metriä mpy), järvien välisen noin kaksi kilometriä pitkän kannaksen nimi on Kannas ja sen alueella on kyläasutusta. Lauvusjärven eteläpuolella sijaitsee Ristijärvi (206,0 metriä mpy). Järven itäpuolitse kulkee kantatie 75.
Lauvusjärveen virtaa Kusettimenpuro kaakosta ja Tervapuro Tervajärveltä. Lauvusjärvi laskee Lauvusjokea luoteeseen kohti Haarajärveä (191,9 metriä mpy).
Lauvusjärven vesitilavuus on 6 286 000 kuutiometriä.
Lauvusjärvi (59.994.1.008) kuuluu Laavusjoen valuma-alueeseen (59.994), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Vepsänjoen valuma-alue (59.99) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Lauvusjärvi on Laavusjoen valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Ristijärvi, Mäntyjärvi ja Iso Raatejärvi. Alueeseen kuuluu 26 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Linnut (täsmennyssivu)

Linnut voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
linnut (Aves), höyhenpeitteisten, munivien ja pääasiassa lentokykyisten eläinkunnan selkärankaisten luokka
Linnut (Ornithes), Aristofaneen näytelmä
Linnut (The Birds), Alfred Hitchcockin ohjaama elokuva vuodelta 1963
Linnut (The Birds), Daphne du Maurierin novelli
Linnut, suomalainen lintuharrastajien lehti
Linnut, Tuotanto Oy Säihkyn tuottama draamadokumentti
”Linnut”, Rainer Frimanin vuonna 1989 levyttämä kappale
Linnut, linnut, Hectorin musiikkialbumi vuodelta 1980
Mitsubishi Outlander

| Mitsubishi Outlander |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Mitsubishi Motors
Konserni:  Mitsubishi
Valmistusvuodet:  2001–
Muut nimet:  Mitsubishi Airtrek
Korimalli:  5-ovinen katumaasturi
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Chrysler Sebring II Citroën C-Crosser Dodge Avenger Dodge Caliber Jeep Compass Jeep Patriot Mitsubishi Lancer Peugeot 4007
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 V6
Iskutilavuus:  n. 1968–2998 cm3
Teho:  93–164 kW
Vetotapa:  etuveto neliveto
Mitsubishi Outlander on Mitsubishi Motorsin valmistama crossover-SUV-luokkaan kuuluva auto. Se esiteltiin vuonna 2001, jolloin mallinimenä oli Airtrek. Nykyistä Outlander-nimeä alettiin käyttää vientimarkkinoilla vuodesta 2003 lähtien.
Ensimmäinen sukupolvi (2001–2006)

Mitsubishi Airtek esiteltiin Japanissa kesäkuussa 2001. Moottorivaihtoehtoina oli 2,0- (93 kW) tai 2,4-litrainen R4. Viskokytkimellä toimivan nelivetoisen mallin lisäksi saatavilla oli pelkkä etuveto. Vuonna 2003 auto nimettiin Outlanderiksi, kun aloitettiin sen vienti Japanin ulkopuolelle, myös Suomeen. Tarjolla oli vain bensiinimoottoreita.
Toinen sukupolvi (2006–2012)

Toisen sukupolven Outlander esiteltiin Japanissa lokakuussa 2005. Auto on rakennettu uudelle Mitsubishi GS-pohjalevylle, joka on kehitetty yhdessä DaimlerChryslerin kanssa. Toisen sukupolven Outlanderin sisarmallit ovat Peugeot 4007 ja Citroën C-Crosser. Yhdysvalloissa uusi malli esiteltiin New Yorkin autonäyttelyssä huhtikuussa 2006 ja Euroopan markkinoille se tuli loppuvuodesta 2006. Ensimmäisen puolen vuoden aikana auto täytti myyntiodotukset ja niitä myytiin yhteensä yli 13 000 kappaletta. Autossa ja 5+2 istumapaikkaa. Vain kahdella istuimella varustettuna tavaratilan koko on 1691 litraa. VW:n valmistama 2-litrainen Di-D-diesel (140 hv). Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2007 esitellään kaksi uutta moottorivaihtoehtoa: PSA Peugeot Citroenin valmistama 2.2 Di-D (156 hv) ja Mitsubishin oma 2.4 MIVEC (170 hv). Molemmat tulevat markkinoilla vuoden 2007 lopulla. Dieselin yhteydessä on aina neliveto, mutta 2,4-litraisen bensiinimoottorin yhteydessä on vaihtoehtona myös etuveto.
Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Outlander sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Kolmas sukupolvi (2012–)

Kolmas sukupolvi esiteltiin Geneven autonäyttelyssä 2012. Tuotantoversio näki päivänvalon Venäjällä heinäkuussa 2012 ja muualla Euroopassa syyskuussa 2012.
Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä Outlander sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Ladattava hybridi

Outlander PHEV on Mitsubishin ensimmäinen ladattava hybridi-malli, jossa yhdistyvät sähköauton ja polttomoottorikäyttöisen ajoneuvon ominaisuudet. Outlander PHEV saapui Suomeen syksyllä 2013.