stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus
Onnettomuuden vaikutukset

Onnettomuuden jälkeen ydinvoimalaitosten turvallisuutta on maailmalla parannettu onnettomuudesta saatujen opetusten mukaisesti. Erityisesti onnettomuuden jälkeen on ydinturvallisuusajattelussa painotettu vakavan onnettomuuden hallintaan ja henkilökunnan rutiinista poikkeavassa tilanteessa toimintaan varautumista.
Erityisen tärkeitä koulutuksen aspekteja ovat ongelmatilanteiden simulaatiot, eri henkilöiden vastuualueiden selvittäminen sekä selkeän komentoketjun luominen. Three Mile Islandin ja Tšernobylin onnettomuuksissa olivat yhteistä juuri inhimilliset virheet, joiden riskin vähentäminen on tunnustettu tärkeäksi osaksi ydinvoimaloiden turvallisuutta ympäri maailman. Suomessa on rakennettu täydellinen valvomosimulaattori koulutusta varten.
Onnettomuuden jälkeen Yhdysvalloissa ei rakennettu uusia ydinvoimalaitoksia ennen vuotta 2012, jolloin myönnettiin lupa uudelle raktorille Vogtlen ydinvoimalaitokselle. Käytössä olevien voimaloiden käyttöikää joudutaan jatkamaan aina 70 vuoteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus Wikimedia Commonsissa
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:  Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:  Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:  Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:  Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:  Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:  Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos 
TMI-2:n yksinkertaistettu kaaviokuva
TMI-2:n reaktorin paineastia.
Voimalan apurakennuksen puhdistustöitä lokakuussa 1979.
Luettelo kansoista

Tämä on luettelo kansoista. Luettelo on epätäydellinen.
Dravidakansat

Gondit
Malajalit
Oraonit
Tamilit
Telugut
Indoeurooppalaiset kansat

| Albaanit | Baltit | Germaaniset kansat | Iranilaiset kansat | Kelttiläiset kansat | Romanit | Slaavit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Albaanit | Suitit | Englantilaiset | Alaanit | Allobrogit |  | Eteläslaavit |
| Kosovon albaanit | Itägalindialaiset | Flaamit | Bahtijaarit | Ambianit |  | Bosniakit |
| Makedonian albaanit | Jatvingit | Friisit | Gilakit | Arvernit |  | Bulgarialaiset |
| Montenegron albaanit | Kurseniekit | Färingit | Iasit | Atrebaatit |  | Kroaatit |
|  | Kuurit | Hollantilaiset | Jagnobit | Bellovakit |  | Makedonialaiset |
|  | Latgallit | Islantilaiset | Lurit | Biturigit |  | Montenegrolaiset |
|  | Latvialaiset | Itävaltalaiset | Osseetit | Boijit |  | Serbit |
|  | Liettualaiset | Morinit | Sarmaatit | Bretonit |  | Sloveenit |
|  | Muinaispreussilaiset | Norjalaiset | Skyytit | Catuvellaunit |  | Goranit |
|  | Preussin liettualaiset | Tanskalaiset | Tadžikit | Eburonit |  | Itäslaavit |
|  | Seelit | Anglosaksit | Tališit | Eraviskit |  | Valkovenäläiset |
|  | Semgallit | Ruotsalaiset | Kurdit | Gaelit |  | Venäläiset |
|  |  | Saksalaiset |  | Gaesatae |  | Dregovitšit |
|  |  |  |  | Galatialaiset |  | Drevljaanit |
|  |  |  |  | Gallialaiset |  | Ukrainalaiset |
|  |  |  |  | Heedut |  | Krivitšit |
|  |  |  |  | Helvetialaiset |  | Radimitšit |
|  |  |  |  | Ikeenit |  | Ruteenit |
|  |  |  |  | Jenishit |  | Länsislaavit |
|  |  |  |  | Karnuutit |  | Puolalaiset |
|  |  |  |  | Keltiberit |  | Polaanit |
|  |  |  |  | Kornit |  | Slovakit |
|  |  |  |  | Kymrit |  | Tšekit |
|  |  |  |  | Manksit |  | Vislaanit |
|  |  |  |  | Mediomatrikit |  | Ei tietoa |
|  |  |  |  | Menapit |  | Kasubit |
|  |  |  |  | Nervit |  | Sorbit |
|  |  |  |  | Pariisit |  |  |
|  |  |  |  | Piktonit |  |  |
|  |  |  |  | Santonit |  |  |
|  |  |  |  | Sekveenit |  |  |
|  |  |  |  | Senonit |  |  |
|  |  |  |  | Skotit |  |  |
|  |  |  |  | Svessionit |  |  |
|  |  |  |  | Tauriscit |  |  |
|  |  |  |  | Treverit |  |  |
|  |  |  |  | Trinovantit |  |  |
|  |  |  |  | Turonit |  |  |
|  |  |  |  | Venetit |  |  |
Kaukasialaiset kansat

Agulit
Ahvahit
Andit
Bagulalit
Bežtat
Botlihit
Darginit
Ginuhit
Godoberit
Hinalugit
Kabardit
Kaitagit
Kryzit
Kubatšilaiset
Lakit
Lazit
Lezgit
Rutulit
Tabasaranit
Tsahurit
Mongolialaiset kansat

Asudit
Baoanit
Bargat
Burjaatit
Daguurit
Dongxiangit
Gurkhat
Hamniganit
Kalmukit
Khotongit
Kitaanit
Mongolit
Monguorit
Oiratit
Xianbit
Xinjiangin mongolit
Ylämongolit
Seemiläiset kansat

Arabit
Assyrialaiset
Kaldealaiset
Midianilaiset
Turkkilaiset kansat

Altailaiset
Azerit
Baškiirit
Dolgaanit
Gagauzit
Hakassit
Haladžit
Jakuutit
Juguurit
Karakalpakit
Karatšait
Kaskait
Kazakit
Kiptšakit
Kirgiisit
Krymtšakit
Kumandinit
Kumykit
Nogait
Petsenegit
Salaarit
Sojootit
Šoorit
Syyrian turkmeenit
Alabugatin tataarit
Krimin tataarit
Tataarit
Telengitit
Teleutit
Todžalaiset
Tofalarit
Tšelkanit
Tšulymilaiset
Tubalarit
Turkkilaiset
Tuvalaiset
Uiguurit
Uzbekit
Volgan tataarit
Uralilaiset kansat

Itämerensuomalaiset kansat
inkerikot | karjalaiset (lyydiläiset) | liiviläiset | suomalaiset (inkeriläiset, kveenit, länsipohjalaiset, metsäsuomalaiset) | vatjalaiset | vepsäläiset | virolaiset (võrolaiset, setukaiset)
Saamelaiset:
Länsisaamelaiset:
eteläsaamelaiset | luulajansaamelaiset | piitimensaamelaiset | pohjoissaamelaiset | uumajansaamelaiset
Itäsaamelaiset:
akkalansaamelaiset | inarinsaamelaiset | keminsaamelaiset † | kiltinänsaamelaiset | koltansaamelaiset | turjansaamelaiset
Volgansuomalaiset kansat
marit | merjalaiset † | meštšeralaiset † | mordvalaiset | muromalaiset †
Permiläiset kansat
komit (komipermjakit) | udmurtit (besermanit)
Ugrilaiset kansat
Obinugrilaiset kansat
hantit | mansit
Unkarilaiset
unkarilaiset
Samojedit:
Pohjoissamojedit:
enetsit | juratsit † | nenetsit | nganasanit
Eteläsamojedit:
kamassit † | matorit † | selkupit
Sukulaissuhteiltaan epäselvät kansat

Ainut
Aškaalit
Baskit
Thurn und Taxis

Saksalaisen Thurn und Taxis -suvun vaakuna.
Thurn und Taxis (käytetään myös nimityksiä Thurn und Tassis ja Tour et Taxis) on saksalainen entinen ruhtinassuku, joka hallitsi keskeisiä eurooppalaisia postipalveluja vuosisatojen ajan 1500-luvulta. Heidän omistuksessaan oli myös lukuisia panimoita, ja he rakennuttivat lukuisia linnoja.
Varhaisimmat tiedot suvusta ovat peräisin 1200-luvulta. Suku on peräisin Lombardiasta, joka sijaitsee Bergamossa, ja oli nimeltään de la Torre. Torni (saks. Turm) on sijoitettu suvun vaakunaan, ja mäyrä (ital. tasso ja saks. Dachs) on ollut perustana nimen Taxis-osalle.
Ruggiano de Tassis (Franz von des Taxis) perusti Italian postijärjestelmän. Sen jälkeen Jeanetto de Tassis 11. joulukuuta 1489 nimitettiin Innsbruckissa postilaitoksen suurmestariksi. Suku säilytti postimonopolin useiden vuosisatojen ajan. Thurn und Taxis -suku johti postitoimintaansa Brysselistä ja 12. marraskuuta 1516 yhdisti Rooman, Napolin, Espanjan, Saksan ja Ranskan säännölliseen postiliikenteeseen Brysselin kautta.
Thurn und Taxis -suvun postiyritys toimi aina 1700-luvun lopulle. Tällöin Espanjan kruununperillinen osti koko yrityksen.
Useat suvun jäsenet ovat saaneet oikeuden käyttää Maltan ritarin arvoa ja siihen liittyviä symboleja.
Thurn und Taxis -suvun nykyinen päämies on Albert Prinz von Thurn und Taxis, joka olisi järjestyksessä kahdestoista Thurn und Taxisin ruhtinas mikäli aatelisarvot olisivat vielä voimassa Saksassa. Hän on Johannes Prinz von Thurn und Taxisin ja tämän vaimon Glorian ainoa lapsi. Perhe on asunut St. Emmeramin linnassa Regensburgissa aina vuodesta 1748 lähtien. Suvun panimot myytiin vuonna 1966 saksalaiselle Paulaner-yhtiölle, joka kuitenkin valmistaa edelleen olutta nimellä ”Thurn und Taxis”. Suku on Saksan ja maailman varakkaimpia, sillä Forbes-talouslehti mainitsi vuonna 2007 Albertin maailman nuorimmaksi miljardööriksi, jonka omaisuuden lasketaan olevan noin kaksi miljardia dollaria.
Thurn und Taxis -suvun ruhtinaat ja päämiehet

Eugen Alexander Franz (11.1.1652–21.2.1714) ruhtinas 1695–1714
Anselm Franz (30.1.1681–8.11.1739) ruhtinas 1714–1739
Alexander Ferdinand (21.3.1704–17.3.1773) ruhtinas 1739–1773
Karl Anselm (2.6.1733–13.11.1805) ruhtinas 1773–1805
Karl Alexander (22.2.1770–15.7.1827) ruhtinas 1805–1827
Maximilian Karl (3.11.1802–10.11.1871) ruhtinas 1827–1871
Maximilian Maria (24.6.1862–2.6.1885) ruhtinas 1871–1885
Albert Maria Joseph Maximilian Lamoral (8.5.1867–22.1.1952) ruhtinas 1885–1919
Franz Josef Maximilian Maria (21.12.1893–13.7.1971)
Karl August Joseph Maria Maximilian (23.7.1898–26.4.1982)
Johannes Baptista de Jesus Maria (5.6.1926–14.12.1990)
Albert (24.6.1983–)
Kirjallisuutta

Wolfgang Behringer; Thurn und Taxis, Die Geschichte ihrer Post und ihrer Unternehmen, München, Zürich 1990 ISBN 3-492-03336-9
Martin Dallmeier; Quellen zur Geschichte des europäischen Postwesens, Kallmünz 1977
Martin Dallmeier/Martha Schad; Das Fürstliche Haus Thurn und Taxis, 300 Jahre Geschichte in Bildern, Verlag Friedrich Pustete, Regensburg 1996, ISBN 3-7917-1492-9
Fritz Ohmann; Die Anfänge des Postwesens und die Taxis, Leipzig 1909
Joseph Rübsam; Johann Baptista von Taxis, Freiburg im Breisgau 1889
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Thurn und Taxis -suvun kotisivut
Thurn und Taxis -suvun kunniaksi tehty postimerkki.
Luettelo Saksan maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Saksan maavoimien nykyisestä kalustosta.
Jalkaväki > Käsiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| G27 | Rynnäkkökivääri |  |  |
| G36 | Rynnäkkökivääri |  |  |
| MG3 | Konekivääri |  |  |
| MG4 | Konekivääri |  |  |
| MG5 | Konekivääri |  |  |
| MP7A1 | Konepistooli |  |  |
| G22 | Tarkkuuskivääri |  |  |
| G28 | Kivääri |  |  |
| G29 | Tarkkuuskivääri |  |  |
| G82 | Tarkkuuskivääri |  |  |
| P30 | Pistooli |  |  |
| P8 | Pistooli |  |  |
Jalkaväki > Tukiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |

| A1 | Kranaatikonekivääri |  |  |
Jalkaväki > Panssarintorjunta-aseet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Wiesel TOW | Panssarintorjuntaohjus | 130 |  | TOW-ohjus asennettuna Wiesel-vaunuun. |
| MILAN | Panssarintorjuntaohjus |  ? |  |  |
Jalkaväki > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tampella 120mm | Kranaatinheitin | 87 |  |  |
Ajoneuvot > Maastoautot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Several | Tiedustelu- ja taisteluajoneuvo |  |  |  |
| Mercedez-Benz 250 | Maastoauto |  |  |  |
| Mercedes-Benz Wolf SSA | Maastoauto |  |  |  |
| Mowag Eagle V | Panssaroitu maastoauto |  |  |  |
| Dingo 2 | Panssaroitu maastoauto | 270 |  |  |
| Eagle IV  | Panssaroitu maastoauto |  |  |  |
Ajoneuvot > Kuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MULTI 2 | Maastokuorma-auto |  |  |  |
| Lkw 2t gl Unimog | Maastokuorma-auto |  |  |  |
| LKW 15t mil gl MULTI | Kuorma-auto |  |  |  |
| Elefant | Raskas kuorma-auto |  |  |  |
Ajoneuvot > Mönkijät ja moottoripyörät

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yamaha Grizzly 450 EPS | Mönkijä |  |  |  |
Ajoneuvot > Moottorikelkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ski-Doo | Moottorikelkka |  |  |  |
Ajoneuvot > Telakuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bandvagn 206 | Panssaroitu telakuorma-auto | 177 |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leopard 2A7 | Taistelupanssarivaunu | ~20 |  | Tilattu yhteensä 20 ja ensimmäiset luovutettiin joulukuussa 2014. |
| Leopard 2A6 | Taistelupanssarivaunu | 322 |  |  |
| Leopard 2A4 | Taistelupanssarivaunu | 100 |  | 100 2A4-vaunua päätettiin palauttaa palvelukseen vuonna 2015. Vaunut saatetaan päivittää myöhemmin 2A6 tai 2A7 vaunuiksi. |
Panssaroidut ajoneuvot > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marder | Rynnäkköpanssarivaunu | 390 |  |  |
| Puma | Rynnäkköpanssarivaunu | 5 |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Muut panssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Wiesel | Panssaroitu taisteluajoneuvo | 103 |  | 20 mm konetykillä. |
| Fennek | Tiedusteluajoneuvo | 221 |  |  |
| Wiesel | Tiedusteluajoneuvo | 25 |  |  |
| M113 | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | 296 |  |  |
| 3 Büffel | Evakuointipanssarivaunu |  |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Panssariajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boxer | Kuljetuspansariajoneuvo | 200+ |  | Tilattu yhteensä 403 kappaletta. |
| TPz Fuchs | Kuljetuspansariajoneuvo | 856 |  |  |
| Störpanzer Hummel | Elektronisen sodankäynnin ajoneuvo |  |  |  |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stinger | Ilmatorjuntaohjus |  |  |  |
| Patriot | Ilmatorjuntaohjus |  |  |  |
Kenttätykistö > Haupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Panzerhaubitze 2000 | Panssarihaupitsi | 130 |  |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M270 MLRS | Raketinheitin | 55 |  |  |
Kenttätykistö > Tykistötutkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cobra | Vastatykistötutka | 8 |  |  |
| RASIT | Vastatykistötutka | 17 |  |  |
Viesti

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SATCOMBw | Viestijärjestelmä |  |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurocopter Tiger | Taisteluhelikopteri | 22 |  |  |
| NHI NH90 | Kuljetushelikopteri | 16 |  |  |
| Bell 205 | Kevyt kuljetushelikopteri | 76 |  |  |
| Eurocopter EC135 | Kevyt kuljetushelikopteri | 14 |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Black Hornet PD-100 | Tiedustelulennokki |  |  |  |
| Aladin | Tiedustelulennokki |  |  |  |
| KZO | Tiedustelulennokki | 6 |  |  |
| Luna X 2000 | Tiedustelulennokki | 9 |  |  |
Pioneeritoiminta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leguan | Siltapanssarivaunu |  |  |  |
| Dachs | Pioneeripanssarivaunu |  |  |  |
| Liikkuva kaivurikuormaaja HMEE | Kaivurikuormaaja |  | | |  |
| Keiler | Miinanraivausajoneuvo |  | | |  |
| Bider | Sillanlaskupanssarivaunu |  | | |  |
| M3 Amfibio silta-ajoneuvo | Sita-ajoneuvo |  | | |  |
| Faltschwimmbrücke | Ponttoonisilta |  | | |  |
| Geschütztes Berge-/Kranfahrzeug | Suojattu nosturiauto |  | | |  |
| Taitettava tielaite | Tielaite |  | | |  |
| tEODor | Raivausrobotti |  | | |  |
| TPz Fuchs | Tiedusteluajoneuvo | 94 |  | NBC-tiedustelu. |
| Minenverlegesystem 85 | Miinoitusjärjestelmä |  |  |  |
Huolto

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Wiesel 2 | Pansaroitu ambulanssi |  |  |  |
| FUG 2,5t | Kenttäkäsittelylaite |  |  |  |
Thylacosmilus

| Thylacosmilus |
| --- | --- |

 Mioseeni–Pleistoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Metatheria
Lahko::  †Sparassodonta
Heimo::  †Thylacosmilidae
Suku::  †Thylacosmilus  Riggs, 1934
Lajit
 †Thylacosmilus atrox  †Thylacosmilus lentis 
Katso myös
   Thylacosmilus Wikispeciesissä   Thylacosmilus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thylacosmilus oli noin 5–7 miljoonaa vuotta sitten elänyt leopardin kokoinen pussisapelihammaskissa. Thylacosmilus ilmestyi mioseenilla 5-7/8 miljoonaa vuotta sitten ja hävisi 2-3 miljoonaa vuotta sitten pleistoseenillä. Thylacosmilusta pidetään esimerkkinä konvergenttisestä evoluutiosta, sillä sille kehittyi hyvin samanlaisia piirteitä kuin sapelihammaskissoille näistä riippumatta. Thylacosmilus kuului Thylacosmilidae-heimoon.
Piirteet

Noin 3 miljoonaa vuotta sitten elänyt Thylacosmilus atrox kehittyi ehkä hyvin samantapaisesta Argentiinan Chapadmalalan-kaudella 4–3,5 miljoonaa vuotta sitten eläneestä Hyaenodonops chapalmalensis -pussikissasta. Sen elinympäristö oli Etelä-Amerikan pampat. Thylacosmilus oli noin 1,5 metriä pitkä ja painoi noin 100 kiloa. Lajilla oli lyhyet jalat, ja se lienee pyydystänyt väijyksistä. Sen huomattavampia piirteitä ovat sen sapellihampaat, jotka olivat noin 15 sentin mittaiset. Thylacosmiluksella oli vahvat niska ja leukalihakset jotka auttoivat sapellihampaiden käytössä, tosin mittauksissa Thylacosmiluksella on todettu olleen verrattain vähäinen puruvoima leuoissaan. Hampaat kasvoivat koko sen elinajan, toisin kuin sapellihammaskissoilla. Thylacosmilus metsästi luultavasti Etelä-Amerikan megafaunaan kuuluvia lajeja, kuten esimerkiksi Marauchenioita. Thylacosmilus hävisi, kun merestä kohoava Panamankannas yhdisti Amerikat, ja korvautui Smilodonilla ja muilla voimakkailla, kehittyneemmillä sapelihammakissoilla suuressa Amerikan eläimistövaelluksessa.
Jäännökset

Thylacosmiluksen fossiileja on löytynyt Etelä-Amerikasta Argentinasta. Lajin löysi ja määritteli Elmer Riggs vuonna 1934.
Piirros Thylacosmiluksen päästä
Seinäjoen kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Seinäjoki
Valtuutettuja:  51
Johto:  Pasi Kivisaari (kesk.) (pj.)  Kimmo Heinonen (kok.) (1. vpj.)  Harry Wallin (sd) (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  53,9 % (2021)
Seinäjoen valtuusto kokoontuu kaupungintalon yläkerroksessa.
Seinäjoen kaupunginvaltuusto on Seinäjoen kaupungin kunnanvaltuusto ja ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 51 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi kansanvaalilla.
Kaudella 2021–2025 valtuuston kolme suurinta puoluetta ovat Suomen Keskusta (15), Kokoomus (14), Perussuomalaiset (8). Valtuuston puheenjohtajana toimii Pasi Kivisaari (kesk), joka vasta neljäntenä on johtanut sekä valtuustoa ja hallitusta. Varapuheenjohtajina toimivat Kimmo Heinonen (kok) sekä Harry Wallin (sd).
Seinäjoen kaupunginvaltuusto kokoontui ennen Kauppalantalossa, mutta Alvar Aallon suunnitteleman Aaltokeskuksen valmistuttua 1960-luvulla valtuusto siirtyi uuteen kaupungintaloon. Seinäjoen kaupungin hallintoon ovat liittyneet vuosien saatossa Seinäjoen maalaiskunta sekä Nurmon, Peräseinäjoen ja Ylistaron kunnat.
Toimielimet

Kaupunginvaltuusto valitsee kaupunginhallituksen kaksivuotiskaudeksi. Kaupunginhallitusta johtaa Paula Risikko. Hallituksessa on 13 jäsentä. Kaupunginhallitus johtaa Seinäjoen kaupungin hallintoa ja valmistelee valtuuston käsittelemät asiat, panee ne täytäntöön ja vastaa kaupungin hallinnosta ja taloudesta. Kaupunginhallitus valvoo kunnan etua, päätösten lainmukaisuutta, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa. Hallitus valitsee keskuudestaan kaupunkisuunnittelujaoston ja henkilöstöjaoston. Hallitus on kokoontunut historian aikana muun muassa Kivirikon juhlasalissa, Seinäjoki Areenassa, vanhassa Alvar Aallon suunnittelemassa käräjäsalissa, joka on muutettu kaupunginhallituksen käyttöön vanhan kokoustilan käytyä pieneksi. Nykyään kaupungintalon remontin jälkeen hallinnolliset tilat sijatsevat kaupungintalon 2. kerroksessa, jossa ovat valtuustosali, kaupunginhallituksen kokoushuone sekä johtoryhmän kokoustila.
Lisäksi valtuusto valitsee eri lautakunnat, joita Seinäjoella ovat elivoimalautakunta, sivistyslautakunta, hyvinvointilautakunta, sosiaali- ja terveyslautakunta, kaupunkuympäristölautakunta, tarkastuslautakunta, keskusvaalilautakunta ja lupa-asiainlautakunta.
Hallinto ennen ja nyt

Kunnallisen itsehallinon aikana kuntaa johti kunnalliskokous, joka nimitti kunnallislautakunnan ja sen puheenjohtaja toimi kunnanesimiehenä. Seinäjoella kunnallishallinnosta siirryttiin Valtuustoaikaan vasta 1917 uuden lain myötä. Kunnallislautakunta jatkoi toimintaansa normaalisti. Vuonna 1930 käytiin ensimmäiset vaalit, jossa valtuuston jäsenet valittiin ensimmäisen kerran kansan vaalilla ja valtuusto nimitti kauppalanjohtajan, joka toimi samalla kunnallislautakunnan ja myöhemmin kunnan/kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Vuoteen 1935 asti kaikkia tehtäviä hoidettiin sivutoimisesti. Vuonna 1977 uusi kuntalaki toi mukanaan vaaleilla valitun kaupunginhallituksen puheenjohtajan. Samalla Kunnallinen protokolla muuttui.