stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rose Marie McCoy
Lapsuus ja nuoruus

Rose Marie McCoy syntyi Levi ja Celetia Brazil Hintonin tyttäreksi Oneidassa, Arkansasissa, Yhdysvalloissa. Köyhä maanviljelijäperhe asui peltikattoisessa hökkelissä 1930-luvun Arkansasissa, jossa rotusorto oli voimissaan ja afroamerikkalaisia ei kohdeltu hyvin. McCoy vietti nuoruutensa auttamalla vanhempiaan kanojen, maissin ja puuvillan kasvattamisessa, käymällä pientä kyläkoulua isoveljensä ja -siskonsa kanssa sekä osallistumalla ahkerasti kirkonmenoihin.
McCoyn kotikaupungissa Oneidassa blues ei ollut suosittua ja sitä pidettiin jopa ”paholaisen musiikkina”. Teini-ikäisenä McCoy muutti Helenan kaupunkiin, jossa hänen isovanhempansa asuivat, käydäkseen mustille oppilaille tarkoitettua high schoolia. Helenassa hän tutustui bluesiin. Hänellä oli tapana seistä The Hole in the Wall -nimisen klubin edustalla ja kuunnella sisällä soivaa bluesia. Hän tutustui myös jazziin ja esiintyi koulussaan laulajana.
Uran alku

Vuonna 1942 parikymppinen McCoy lähti New Yorkiin taskussaan kuusi dollaria. Hänen unelmansa oli tulla laulajaksi. Hän työskenteli paitojen silittäjänä kiinalaisten pitämissä pesuloissa Harlemissa ja Bronxissa. Iltaisin hän pyrki saamaan laulukeikkoja baareista ja klubeilta. Hän alkoi hiljalleen saada nimeä ja pääsikin lopulta esiintymään paitsi New Yorkissa, myös muun muassa New Jerseyn, Detroitin, Cincinnatin ja Toronton kuuluisilla klubeilla. Hän pääsi lämmittelemään kokeneita esiintyjiä kuten Ruth Brown, Moms Mabley, Dinah Washington ja Pigmeat Markham.
Säveltäjänä

McCoyn ensimmäisen julkaistun kappaleen nimeltä "After All" levytti yhtye nimeltä The Dixiaires yhdessä Muriel Gainesin kanssa.
Vuonna 1952 McCoy kävi koelauluissa lyhytikäiseksi jääneelle, bluesiin keskittyneelle levy-yhtiölle nimeltä Wheeler Records. Levy-yhtiö piti hänen äänestään, mutta vielä enemmän se piti hänen säveltämistään kappaleista "Cheating Blues" ja "Georgie Boy Blues". Levy-yhtiö tarjosi McCoylle töitä kappaleentekijänä.
McCoyn ensimmäinen hitti oli yhdessä Leroy Kirklandin kanssa sävelletty kappale nimeltään "Gabbin’ Blues". Billboard R&B chart -listan kolmannelle sijalle nousseesta kappaleesta tuli myös esittäjänsä Big Maybellen ensimmäinen hitti. Kappaleen puheosuudet esitti McCoy itse. McCoyn säveltäjänuran voidaan katsoa alkaneen tästä.
Vuonna 1954 McCoy sävelsi kappaleen "Tryin’ to Get to You". Kun mustista muusikoista koostunut r’n’b-kokoonpano The Eagles esitti sen, ei se saanut juurikaan huomiota. Kappaleeseen tarttui pari vuotta myöhemmin myös toinen artisti, Elvis Presley, joka sisällytti sen debyyttialbumilleen. Albumi nousi listaykköseksi.
McCoy piti Elviksen versiota huonona, koska tämä ei McCoyn mukaan osannut laulaa. Hän oli kuitenkin tyytyväinen kappaleen saamaan suosioon.
Yli 350 artistia on levyttänyt ja esittänyt McCoyn kappaleita. Heidän joukossaan ovat Elviksen lisäksi muun muassa Nat King Cole, Sarah Vaughan, Bruce Springsteen, James Brown, Tina Turner, Eddy Arnold, Johnny Mathis, Roy Orbison, Debbie Reynolds, Johnny Rivers, Diana Ross ja Aretha Franklin.
McCoyn kappaleita on levytetty yli 850. Hän hallitsi useimmat populaarimusiikin lajit ja kieltäytyi menemästä töihin yhdelle levy-yhtiölle, vaikka sai runsaasti tarjouksia. Freelancerina hän olisi vapaampi ja voisi säveltää monipuolisemmin. McCoy sävelsi lähes elämänsä loppuun saakka.
Yksityiselämä

McCoy matkusti vuonna 1943 kotiin Arkansasiin ja nai matkallaan nuoruudenihastuksensa, armeijassa palvelevan ja toiseen maailmansotaan lähtöä valmistelevan James McCoyn. McCoy työskenteli myöhemmin Ford Motor Companylla. Avioliitto kesti James McCoyn kuolemaan saakka, 57 vuotta. He eivät saaneet lapsia.
McCoy asui yli 50 vuotta Teaneckin kaupungissa New Jerseyn osavaltiossa. Hänen elämäkertansa Thought We Were Writing the Blues: But They Called It Rock 'n' Roll julkaistiin vuonna 2014.
Kuolema

McCoy kuoli 92-vuotiaana Urbanan kaupungissa Illinoisin osavaltiossa.
Aiheesta muualla

Virallinen nettisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Kroatia 
Taiteenala:  MusicBrainz
Trombi (vuoristorata)

Trombi
Trombi oli Särkänniemessä sijainnut vuoristorata. Sen oli valmistanut italialainen Zamperla. Rata otettiin käyttöön 30. huhtikuuta 2005. Se oli Suomen ensimmäinen niin kutsuttu ”lentävä vuoristorata”, jossa matkustajat ovat vaaka-asennossa vaunun sisällä. Yhteen vaunuun mahtui rinnakkain neljä matkustajaa. Keväällä 2024 Särkänniemi ilmoitti, että Trombia ei enää ajeta vuonna 2024 ja että se puretaan syksyllä 2024.
Tietoja ja mittoja

Radan pituus: 391 m
Radan korkeus: 15 m
Vertikaalisia kääntöjä: 2
Maksiminopeus: 41,4 km/h
Kesto: 1 min 15 s
Lähde:
Aiheesta muualla

Trombi Särkänniemen sivuilla (Arkistoitu versio)
Beatrice Shilling

| Beatrice Shilling |
| --- | --- |
 Beatrice Shilling vuonna 1935.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1909
Kuollut: 4. marraskuuta 1990 (81 vuotta)
Ammatti:  ilmailuinsinööri
Beatrice Shilling (8. maaliskuuta 1909 – 4. marraskuuta 1990) oli brittiläinen ilmailuinsinööri ja moottoriurheilija.  Hänen tunnetuin saavutuksensa oli ratkaisu brittiläisten Supermarine Spitfire- ja Hawker Hurricane -hävittäjälentokoneiden moottoreita vaivanneeseen ongelmaan toisen maailmansodan aikana.
Shilling opiskeli sähkötekniikkaa Manchesterin yliopistossa ja valmistui 1932. Vuonna 1933 hän suoritti maisterintutkinnon. Hän työskenteli vuosina 1936–1969 Royal Aircraft Establishment -tutkimuslaitoksessa. Hän sai OBE-kunnianosoituksen vuonna 1949 sodanaikaisista ansioistaan.
Shilling oli lapsesta asti kiinnostunut tekniikasta ja mekaniikasta. Hän osti ensimmäisen moottoripyöränsä teini-ikäisenä, ja purki ja kokosi sen uudestaan. Ennen toista maailmansotaa hän osallistui ratamoottoripyöräkilpailuihin. Sodan jälkeen hän kiinnostui autourheilusta. Hän oli naimisissa kollegansa George Naylorin kanssa. Heitä yhdisti myös kiinnostus moottoriurheiluun ja ajoneuvojensa paranteluun.
Kirjallisuusvuosi 2007

Kirjallisuusvuosi 2007 käsittelee vuoden 2007 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Sofi Oksasen näytelmä Puhdistus tuli ensi-iltaan Kansallisteatterissa helmikuussa 2007. Seuraavana vuonna se ilmestyi romaanina Puhdistus.
Vuodesta 2003 alkaen ilmestynyt kymmenosainen Suomen kansallisbiografia valmistui.
Julkaisuja

Kari Enqvist – Monimutkaisuus: elävän olemassaolomme perusta
Ken Follett – Maailma vailla loppua
Risto Isomäki – Litium 6
Anneli Kanto – Piru, kreivi, noita ja näyttelijä
Naomi Klein – Tuhokapitalismin nousu
Stieg Larsson – Tyttö joka leikki tulella (Millennium-trilogian II osan suomennos)
Juice Leskinen – Sanataiteilija kävi täällä. Juice Leskisen valitut runot 1975–2007
Henning Mankell – Kiinalainen
Paula Noronen – Emilian päiväkirja – Supermarsu lentää Intiaan (ensimmäinen Supermarsu-kirja)
Jo Nesbø – Lumiukko
Miika Nousiainen – Vadelmavenepakolainen (esikoisromaani)
Hannu Raittila & Juhani Syrjä – Mitä voi sanoa? Keskustelukirjeitä kuolemasta
Ilkka Remes – Pahan perimä
J. K. Rowling – Harry Potter ja kuoleman varjelukset
Jarkko Tontti – Luokkakokous
Sinikka Vuola – Orkesteri jota emme kuule (esikoiskokoelma)
Hannu Väisänen – Toiset kengät
Myydyimmät kirjat

Vuoden myydyin kotimainen kaunokirja: Ilkka Remes, Pahan perimä
Vuoden myydyin käännöskaunokirja: Dan Brown, Murtamaton linnake
Vuoden myydyin kotimainen lasten- ja nuortenkirja: Aino Havukainen & Sami Toivonen, Tatun ja Patun Suomi
Vuoden myydyin käännetty lasten- ja nuortenkirja: Astrid Lindgren, Astrid Lindgrenin rakkaimmat sadut II
Vuoden myydyin tietokirja: Sääpäiväkirja 2008
Vuoden myydyin kotimainen sarjakuvakirja: Juba Tuomola, Viivi ja Wagner 10: Sian morsian
Vuoden myydyin käännetty sarjakuvakirja: Walt Disney, Aku Ankan taskukirja 329: Roope-sedän rahanippu
Vuoden myydyin taskukirja: Michael Cunningham, Tunnit
Vuoden myydyin äänikirja: Iloa liikkeelle 2
Palkintoja

M. John Harrison
Stephen King
Hannu Väisänen
Peter von Bagh
Vernor Vinge
Vesa Haapala
Taina Latvala
Antti Nylén
Olli Sinivaara
Sinikka Vuola
Caj Westerberg
Doris Lessing
Sara Stridsberg
Cormac McCarthy
Sanna Ravi
Gene Wolfe
Epperly

| Epperly |
| --- | --- |
Koko nimi:  Epperly Racing
Päämaja:   Yhdysvallat
Tunnetuimmat kuljettajat:   Paul Goldsmith,   Red Amick,   Jimmy Bryan,   Wayne Weiler,   Johnny Boyd,   Jim McWithey
Moottorit:  Offenhauser
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Indianapolis 500 1955
Kilpailuja:  5
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  2
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  2
MM-pisteitä:  0 (29)
Viimeinen kilpailu:  Indianapolis 500 1960
Indianapolis 500:n voittaja-auto 1957 ja 1958.
Salih-Epperly oli yhdysvaltalainen kilpa-autovalmistaja, joka kilpaili Indianapolis 500 -kisoissa vuosina 1955 sekä 1957–60. Talli voitti kyseisen kisan kahdesti vuosina 1957–1958.
Formula 1 -saavutukset

Palkintosijat
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja |
| --- | --- | --- |
| 1 | Indianapolis 500 1957 | Sam Hanks |
| 2 | Indianapolis 500 1957 | Jim Rathmann |
| 3 | Indianapolis 500 1958 | Jimmy Bryan |
| 4 | Indianapolis 500 1958 | George Amick |
| 5 | Indianapolis 500 1960 | Paul Goldsmith |
Paalupaikat
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja |
| --- | --- | --- |
1: 
Nopeimmat kierrokset
| Nro | Kilpailu | Kuljettaja |
| --- | --- | --- |
| 1 | Indianapolis 500 1957 | Jim Rathmann |
| 2 | Indianapolis 500 1958 | Tony Bettenhausen |
Huomioita

↑  Salih-Epperlyn pisteet tulivat Indianapolis 500 -kilpailusta, mutta kyseisen kilpailun tallien/valmistajien pisteitä ei laskettu mukaan Formula 1 -sarjan valmistajien tuloksiin, ainoastaan kuljettajien.
Aiheesta muualla

Epperlyn tilastot f1db.com. Arkistoitu 20.6.2010. Viitattu 18.2.2018. (englanniksi)
Formula 1 -valmistajat
| --- | --- |
Kaudella 2024:  Red Bull Racing  Mercedes  Ferrari  McLaren  Aston Martin Aramco  Alpine  Williams  RB  Kick Sauber  Haas 
Entiset valmistajat:  AFM  AGS  Alfa Romeo  AlphaTauri  Alta  Amon  Andrea Moda  Apollon  Arrows  Arzani-Volpini  Aston-Butterworth  ATS (Italia)  ATS (Saksa)  BAR  Behra-Porsche  Bellasi  Benetton  BMW Sauber  Boro  Brabham  Brawn  BRM  BRP  Bugatti  Caterham  Cisitalia  Coloni  Connaught  Connew  Cooper  Dallara  De Tomaso  Derrington-Francis  Eagle  Eifelland  Emeryson  EMW  ENB  Ensign  ERA  EuroBrun  Ferguson  FIRST  Fittipaldi  Fondmetal  Footwork  Force India  Forti  Frazer Nash  Fry  Gilby  Gordini  Hesketh  Hill  HWM  Honda  HRT  Jaguar  JBW  Jordan  Kauhsen  Klenk  Kojima  Kurtis Kraft  Lancia  Larrousse  LDS  LEC  Leyton House  Life  Ligier  Lola  Lotus  Lotus  Lyncar  Maki  Manor  March  Martini  Marussia  Maserati  Matra  McGuire  Merzario  Midland  Milano  Minardi  Modena  Onyx  OSCA  Osella  Pacific  Parnelli  Penske  Porsche  Prost  Racing Point  RAM  Rebaque  Renault  Rial  Sauber  Scarab  Scirocco  Shadow  Shannon  Simtek  Spirit  Spyker  Stebro  Stewart  Super Aguri  Surtees  Talbot  Talbot-Lago  Tec-Mec  Tecno  Theodore  Token  Toleman  Toro Rosso  Toyota  Trojan  Tyrrell  Vanwall  Veritas  Virgin  Williams (FWRC)  Wolf  Zakspeed 
Indianapolis 500 -tallit (1950–1960):  Adams  Deidt  Del Roy  Dunn  Elder  Epperly  Ewing  Hall  Kuzma  Langley  Lesovsky  Marchese  Meskowski  Moore  Nichels  Olson  Pankratz  Pawl  Phillips  Rae  Schroeder  Sherman  Stevens  Sutton  Trevis  Turner  Watson  Wetteroth
Niké Arrighi

Nike Arrighi (synt. Marcella Arrighi, 9. maaliskuuta 1944 Nizza, Ranska – 12. helmikuuta 2025 Rooma, Italia) oli ranskalainen näyttelijä. Arrighi esiintyi prinsessa Nadjan roolissa kuusiosaisessa brittiläisessä televisiosarjassa Nadja (Ransom for a Pretty Girl, 1966). Hänet nähtiin myös Tanith Carlislena Terence Fisherin ohjaamassa elokuvassa Paholaisen morsian.
Lapsuus ja nuoruus

Arrighin isä oli italialainen diplomaatti ja kreivi Ernesto Arrighi, ja äiti australialainen malli ja prima ballerina Eleanora ”Nellie” Douglas Cox. Hän vietti varhaislapsuutensa Sydneyssä, jossa hänen isänsä toimi Italian konsulina, ja opiskeli taidetta Justin O’Brienin johdolla. Myöhemmin hän aloitti mallinuran Pariisissa ja siirtyi Lontooseen opiskelemaan näyttelijäntyötä RADA:ssa.
Näyttelijäura

Näyttelijänurallaan Arrighi työskenteli uuden aallon elokuvantekijöiden, kuten Ken Russellin, François Truffaut’n, Jean-Luc Godardin ja Alain Resnaisin kanssa. Hän esiintyi televisiosarjoissa, kuten Pyhimys, Saarroksissa, Out of the Unknown, Man in a Suitcase ja The Champions. Hän esiintyi myös elokuvissa kuten Älä nosta siltaa, laske virtaa (1968), Women in love – rakastavaisia (1969), Saakelin sunnuntai (1971), Paholaiset (1971), Amerikkalainen yö (1973) ja Stavisky – ihana lurjus (1974). Hammer-yhtiölle hän esiintyi kahdessa elokuvassa, tunnetuimpana roolinaan Tanith elokuvassa Paholaisen morsian (1967), jota hän piti yhtenä ylpeimmistä töistään. Hän näytteli myös mustalaisnaista elokuvassa Draculan himo (1971).
Näyttelijäuran jälkeen

1970-luvun puolivälissä Arrighi jätti näyttelemisen ja keskittyi taiteeseen, voittaen useita palkintoja kuparikaiverrus- ja öljymaalauksillaan. Hän avioitui prinssi Paolo Borghesen kanssa 1977, ja he saivat tyttären Flavia. Perhe muutti Italiaan 1980-luvulla, ja Paolo kuoli 1999.
Aurinkomerkki

Aurinkomerkki on se Eläinradan merkki, jossa Aurinko sijaitsi henkilön syntymähetkellä. Puhekielessä sitä kutsutaan usein vain horoskooppimerkiksi, sillä se on se astrologinen tekijä, jonka lähestulkoon kaikki tietävät itsestään.
Astrologiassa aurinkomerkin katsotaan symboloivan henkilön lahjoja, potentiaalia ja luontaistä olemustamme. Auringon uskotaan liittyvän vahvasti myös henkilön kutsumukseen ja osoittavan, millaisella energialla hän saa asiat luonnistumaan. Astrologien käsityksen mukaan henkilö saattaa kokea vaikeuksia samaistua merkkiinsä, jos tämä energia on piilossa.
Nackan kunta

| Nackan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland ja Uplanti
Keskustaajama:  Nacka
Kuntakoodi:  0182
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  95,12 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  108 234
 – Väestötiheys:  1 137,9 as./km²
 
 www.nacka.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Danvikshem Nackassa.
Danviksklippanin asuinalue.
Alphyddanin asuinalue.
Bergin öljysatama.
Finnbodan telakka.
Nacka Strandin uutta asuinaluetta.
Saltsjökvarn.
Grand Hotel Saltsjöbadenissa.
Nackan kunta (ruots. Nacka kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Nacka. Sen maapinta-ala on 95,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 108 234 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,46 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Nackan kunta on osa Suur-Tukholman suurkaupunkialuetta ja kuuluu Tukholman aluehallintoon. Sen naapurikuntia ovat Tukholma, Lidingö, Vaxholm, Värmdö, Tyresö ja Huddinge.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kuntauudistuksessa nykyisen Nackan alueelle muodostettiin Sicklaön ja Boon maalaiskunnat. Erstavikin kappeliseurakunnan ja Nackan kappeliseurakunnan alueet eivät koskaan muodostaneet omia kuntiaan. Vuonna 1888 perustettiin Nackan maalaiskunta, kun Nackan ja Erstavikin muodostamaan maalaiskuntaan liitettiin Sickalön maalaiskunta. Kunnan nimeksi tuli Nacka, vaikka suurin osa väestöstä asui Sicklaölla. Jo vuotta aiemmin alue oli liittynyt kirkollisesti yhteen Nackan seurakunnaksi.
Vuonna 1909 Saltsjöbaden erotettiin omaksi kauppalakseen Nackasta. Hammarbyledenin rakentamisen yhteydessä alueita Nackan länsiosasta (Hammarby ja osa Henriksdalia) liitettiin Tukholmaan. Pieni alue Nackasta liitettiin Tukholmaan myös vuonna 1959, jotta Bagarmossenin kaupunginosa pystyisi laajenemaan pohjoisen suuntaan. Vuonna 1949 Nackan kunta muutettiin kaupungiksi. Tämä oli ainoa kerta, kun nykyaikana muodostettiin kaupunki, joka ei aikaisemmin ollut ollut kauppala tai taajaväkinen yhdyskunta.
Nykyinen Nackan kunta muodostettiin vuonna 1971, jolloin Nackan kaupunkiin yhdistettiin Saltsjöbadenin kauppala ja Boon maalaiskunta.
Vaakuna

Ennen lakkauttamistaan Boolla ja Saltsjöbadenilla oli kummallakin oma vaakuna. Kunnan nykyinen vaakuna kuului aiemmin Nackan kaupungille.
Boon maalaiskunnan vaakuna 1945–1970.
Saltsjöbadenin kauppalan vaakuna 1944–1970.
Väestönkehitys

| Nackan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 25 614 | 25 614 |
| 1955 | 1955 |    | 29 221 | 29 221 |
| 1960 | 1960 |    | 32 738 | 32 738 |
| 1965 | 1965 |    | 38 135 | 38 135 |
| 1970 | 1970 |    | 48 035 | 48 035 |
| 1975 | 1975 |    | 55 321 | 55 321 |
| 1980 | 1980 |    | 57 229 | 57 229 |
| 1985 | 1985 |    | 59 688 | 59 688 |
| 1990 | 1990 |    | 64 056 | 64 056 |
| 1995 | 1995 |    | 70 172 | 70 172 |
| 2000 | 2000 |    | 74 974 | 74 974 |
| 2005 | 2005 |    | 80 247 | 80 247 |
| 2010 | 2010 |    | 90 108 | 90 108 |
| 2015 | 2015 |    | 97 986 | 97 986 |
| 2020 | 2020 |    | 106 505 | 106 505 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 18 049 | 18,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 5 578 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 9 889 | 10,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 64 470 | 65,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 590 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 944 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 237 515 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 186 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 25,0 %
18–64-vuotiaat: 60,2 %
65 vuotta täyttäneet: 14,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,2 | 0,1 |
|   | jalostus | 14,0 | 11,6 |
|   | palvelut | 85,2 | 87,7 |
|   | tuntematon | 0,7 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 33 038 | 44 792 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 73,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on kahdeksan taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 98,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 112 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tukholma* | 32 911 |
| 2 | Boo | 24 052 |
| 3 | Älta | 9 989 |
| 4 | Saltsjöbaden | 9 491 |
| 5 | Fisksätra | 7 475 |
| 6 | Kummelnäs | 3 848 |
| 7 | Kil | 731 |
| 8 | Hästhagen | 499 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on  1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Boon taajaman nimenä on joskus ollut myös Björknäs.
Nackan kunnan länsiosassa Sicklaön alueella sijaitseva taajama-asutus kuuluu Tukholman taajamaan. Muita entisen Nackan kaupungin alueen taajamia ovat Hästhagen, Älta ja Fisksätra. Aivan Fisksätran itäpuolella sijaitsee Saltsjöbadenin taajama entisen kauppalan alueella. Kunnan itäosassa entisen Boon maalaiskunnan alueella sijaitsevat Boon, Kummelnäsin ja Kilin taajamat.
Fisksätra on koko Ruotsin tiheimmin asuttu taajama; sen väentiheys on 7 227,1 as/km².
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Älgö
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Nackan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Nacka Västra (30 valtuutettua)
Nacka Östra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nackan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 15 | 15 | 20 | 23 | 22 | 22 | 23 | 25 | 26 | 23 | 29 | 29 | 24 | 19 |  |
|   | Keskustapuolue | 9 | 7 | 5 | 5 | 3 | 3 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 7 | 8 | 8 | 4 | 9 | 9 | 8 | 6 | 5 | 10 | 7 | 7 | 5 | 5 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 2 | 4 | 3 | 4 | 4 | 5 | 7 | 4 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 20 | 20 | 22 | 23 | 21 | 19 | 18 | 20 | 18 | 16 | 13 | 11 | 11 | 11 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 5 | 4 | 2 | 2 | 3 | 3 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 4 | 5 |  |
|   | Yhteensä  | 55 | 55 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Boon piiri
Nackan piiri
Saltsjöbadenin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Nacka
Saltsjöbaden
Boo
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Boo
Erstavik*
Nacka
Saltsjöbaden
Seurakunnat > Kirkot

Boon kappeli
Boon kirkko
Danvikshemin kirkko
Fisksätran kirkko
Graningen kirkko
Kummelnäsin kappeli
Nackan kirkko
Skogsön kappeli
Storkällanin kappeli
Uppenbarelsekyrkan
Ältan kirkko
Kunnanosat

Nacka oli vuosina 1997–2006 jaettu hallinnollisesti neljään aluelautakuntaan, jotka olivat Sicklaön, Boo, Ältä ja Fisksätra/Saltsjöbaden. Aluelautakunnat lakkautettiin 1.1.2007. Aluelautakuntiin kuuluivat seuraavat asuinalueet: