stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Robert Frankenhauser

Robert Frankenhauser (9. huhtikuuta 1896 Pietari – 30. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen taidegraafikko.
Robert Frankenhauser opiskeli Pietarissa Jacob Semenovitš Goldblattin (1860–1929) johdolla 1915–1916 ja Nikolai Alexandrovitš Brunin (1856–1935) johdolla 1916–1917 sekä yhden lukukauden verran Pietarin taideakatemiassa 1917. Myöhemmin hän opiskeli vielä Aukusti Tuhkan johdolla 1947 ja 1948. Frankenhauser osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1953, 1954, 1957 ja 1961 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyihin vuosina 1950, 1953, 1956 ja 1965. Ulkomailla hänen töitään oli näytteillä Tukholmassa 1948 ja 1960, Tšekkoslovakiassa ja DDR:ssä 1954 ja 1960, Brysselissä 1954, Roomassa 1955, Länsi-Saksassa 1956, Madridissa 1957 sekä Unkarissa ja Moskovassa 1961.
Teoksia

Frankenhauser suunnitteli yhdessä arkkitehti Rafael Blomstedtin kanssa Pernajan sankarihauta-alueen ja sankarimuistomerkin. Alue on Mikael Agricolan muistomerkin vieressä.
Puistoaihe : viivasyövytys. 1955
Ruoppaaja : viivasyövytys. 1956
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Robert Frankenhauser
Pernajan sankarimuistomerkki, yhdessä Rafael Blomstedtin kanssa, Loviisa.
Rosewood

Rosewood voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Rosewood, sittemmin hylätty Floridan kylä, jossa tapahtui vuonna 1923 afroamerikkalaisten asukkaiden joukkolynkkaus
Rosewood, jazz-trumpetisti Woody Shaw’n albumi vuodelta 1978
Rosewood, John Singletonin ohjaama elokuva vuodelta 1997
Rosewood, vuosina 2015–2017 tuotettu yhdysvaltalainen draamasarja
Rosewood, kuvitteellinen Pennsylvanian kaupunki, joka on Valehtelevat viettelijät -televisiosarjan tapahtumapaikka
Rosa Radom

| Rosa Radom |
| --- | --- |
Liiga:  Puolan liiga
Perustettu:  2003
Areena:  MOSiR-urheiluhalli
Kotipaikka:  Radom, Puola
Värit:           
Mestaruudet:  1× Puolan cup
Rosa Radom on puolalainen koripalloseura Radomin kaupungista.
Seura voitti Puolan cupin vuonna 2016 ja ylsi samana vuonna Puolan pääsarjassa hopealle. Kaudella 2015–2016 se osallistui FIBA Europe Cupiin ja seuraavalla kaudella Mestarien liigaan.
Aiheesta muualla

Joukkue eurobasket.com-sivustolla (englanniksi)
Ricardo Gardner

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 25. syyskuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Saint Andrew, Jamaika
Pelipaikka: keskikenttä
Pituus: 175 cm
Lempinimi: Bibi
Seura
Seura: Bolton Wanderers
Pelinumero: 11
Junioriseurat
1992–1997: Harbour View
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997–1998 1998– | Harbour View Bolton Wanderers | 100(2) 3230(20) |
Maajoukkue
| 1998– |  Jamaika | 1090(9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. lokakuuta 2009.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 29. heinäkuuta 2009.
Ricardo Gardner (s. 25. syyskuuta 1978 Saint Andrew, Jamaika) on jamaikalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut vuodesta 1998 lähtien Englannin Valioliigan Bolton Wanderersia. Hän toimii Jamaikan jalkapallomaajoukkueen kapteenina.
Gardner aloitti uransa Jamaikan pääsarjassa Digicel Premier Leaguessa Harbour Viewissä vain neljäntoista vuoden ikäisenä. Gardner valittiin Jamaikan joukkueeseen vuoden 1998 MM-kilpailuihin. Kilpailut sujuivat Gardnerilta erinomaisesti ja pian tämän jälkeen hän siirtyi Englannin 1. divisioonan Bolton Wanderersiin. Hän debytoi 1. divisioonassa 8. syyskuuta 1998 ottelussa West Bromia vastaan. Hän tuli kentällä 67. minuutilla ja teki myös maalin.
Kaudella 2001–2002 Gardnerin edustama Bolton nousi Valioliigaan, jossa hän debytoi Leicesteriä vastaan 18. elokuuta 2001. Ensimmäinen maali syntyi 2. helmikuuta 2002 Newcastlea vastaan. Vuosina 2003–2006 Gardner ei onnistunut kertaakaan maalinteossa. Kaudella 2006–2007 oli sivussa alkukauden ja palasi kentille vasta joulukuussa 2006. Kaudella 2008–2009 hän iski neljä maalia.
Aiheesta muualla

Goal.comin profiili (englanniksi)
Ricardo Gallén

| Ricardo Gallén> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ricardo Jesús Gallén García
Syntynyt: 1972 (ikä 51–52) Linares, Jaén
Kansalaisuus:  Espanja
Ammatti:  kitaristi
Muusikko
Tyylilajit:  taidemusiikki
Soittimet:  kitara
Levy-yhtiöt:  Naxos
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ricardo Jesús Gallén García (s. 1972 Linares, Jaén) on espanjalainen klassinen kitaristi. Hän aloitti opintonsa 4-vuotiaana ja debytoi vuotta myöhemmin. 10-vuotiaana hän pääsi opiskelemaan Linaresin konservatorioon. Myöhemmin hän opiskeli myös muualla Espanjalla, Salzburgissa ja Münchenissä.
Gallén on levyttänyt muun muassa Joaquín Rodrigon teoksia Naxokselle. Hän toimii professorina Barcelonan ”Luthier” -taidekoulussa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (espanjaksi), (englanniksi)
Saattaja

Saattaja on tyypiltään eräs vaihtelevimpia sota-aluksia. Nimikettä käytetään erityisesti niistä sotilaskäyttöön otetuista siviilialuksista jotka eivät mahdu normaalien sotalaivojen määritelmiin. Tällaisia aluksia käytetään vain sotatoimissa tarpeen niin vaatiessa.
Saksa ja Iso-Britannia suosivat tarkoitukseen troolareita ja huvipursia, joihin asennettiin sen verran kevyttä aseistusta, jonka alus pystyi kantamaan.
Kesällä 1944 saksalaiset havaitsivat että pomminosumat merkitsivät liiankin helposti tällaisten pikkualusten uppoamista
Suomessa nimikettä käytettiin eniten sotavuosiksi sotilaskäyttöön otetuista merenkulkuhallinnon aluksista ja vartiolaivoista, joiden eräs merkittävä tehtävä oli suojella Suomen ja Ruotsin välistä huoltoliikennettä. Majakkalaiva Rauma oli 1941 nimellisesti saattaja.
Merkittäviä tehtävän hoitaneita aluksia olivat Turussa Neuvostoliiton tilauksesta valmistuneet hinaajat 761 - 764, jotka valmistuivat juuri sotatoimien alettua. Ne palvelivat vuoteen -44 Suomea kunnes rauhanteon yhteydessä luovutettiin alkuperäiselle tilaajalleen.
Roedean School

Roedean School.
Roedean School on itsenäinen, Brightonissa, Englannissa sijaitseva tyttökoulu. Brightonin laidalla, huvivenesataman lähellä sijaitsevassa koulussa on oppilaita ympäri maailmaa. Akateemisten oppiaineiden lisäksi Roedean tarjoaa laajan valikoiman oppimäärään kuulumattomia aineita, kuten tanssia, taistelulajeja, urheilua, ratsastusta, musiikkia ja näyttelemistä. The Good Schools Guide on sanonut Roedean Schoolilla olevan "hyvä henki ja paljon tarjottavaa"[lähde? ]. Koulussa on 320-paikkainen teatteri, sisäuima-allas ja kappeli, sekä työpajoja, studioita ja laboratorioita. Tällä hetkellä koulun lukukausi maksu on 4 550-9 750 puntaa, mikä tekee siitä yhden Ison-Britannian kalleimmista kouluista.
Historia

Penelope, Millicent ja Dorothy Lawrence perustivat Roedean Schoolin vuonna 1885 nimellä Wimbledon House. Vuonna 1898 koulu siirtyi sen nykyiselle paikalle arkkitehti John William Simpsonin suunnittelemiin rakennuksiin. Roedean Schoolin sisarkoulu, myös nimeltään Roedean School, sijaitsee Etelä-Afrikassa.
Toisen maailmansodan aikana koulun oppilaat ja henkilökunta evakuoitiin Pohjois-Englantiin, Keswickiin.
Tuvat

Koulun oppilaat jaetaan viiteen tupaan opiskeluvuoden mukaan:
7.-11. vuoden opiskelijat Lawrence House tai Tanner House
12. vuoden opiskelijat Lawrence Serior tai Tanner Senior
13. vuoden opiskelijat Keswick House
Tunnettuja opiskelijoita

Jani Allan
Jill Balcon
Jillian Becker
Ursula Graham Bower
Baroness Chalker
Dame Margaret Cole
Noel Dyson
Adéle Geras
Zerbanoo Gifford
Lucy Griffiths
Rebecca Hall
Jessica Hester Hsuan
Verity Lambert
Sarah Miles
Rhona Mitra
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Roedean School:n nettisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kahvelipurje

Kahvelipurje
Kahvelipurje on vinosuunnikkaan muotoinen purje, jonka etuliesma on maston suuntainen ja jonka yläkulma on tuettu viistolla kahvelipuomilla.
Rene Pauritsch

Rene Pauritsch vuonna 2015.
Rene Pauritsch ( s. 4. joulukuuta 1964) on entinen itävaltalainen jalkapalloilija ja nykyinen Liechtensteinin jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Tehtävässään hän on ollut vuoden 2013 tammikuusta lähtien.
Pelaajaura > Seurat

Grazer AK
Voitesberg  ( 1. heinäkuuta 1984- 1. heinäkuuta 1985)
Grazer AK  ( 1. heinäkuuta 1985- 1. heinäkuuta 1986)
DSV Alpine  ( 1. heinäkuuta 1986- 15. heinäkuuta 1992)
Grazer AK  ( 15. heinäkuuta 1992- 21. tammikuuta 1994)
Rankwell  ( 21. tammikuuta 1994- 12. heinäkuuta 1996)
Frohnleiter
Valmennusura > Joukkueet

Voralberg U18 -- Apulaisvalmentaja
A. Lustenau 1. heinäkuuta 2005- 30. heinäkuuta 2007
Liechtenstein U18 1. heinäkuuta 2008- 31. joulukuuta 2012
Liechtensteinin jalkapallomaajoukkue 1. tammikuuta 2013- sopimus vuoden 2019 loppuun asti
Karl Ast

| Karl Ast |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1886 Päevakeste t., Orava, Võrumaa, Viro
Kuollut: 9. heinäkuuta 1971 (85 vuotta) New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Viro
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Karl Rumor
Äidinkieli: viro
Tuotannon kieli: viro
Tyylilajit:  realismi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Karl Ast, kirjailijanimi Karl Rumor, (19. helmikuuta 1886 Päevakeste t., Orava, Võrumaa, Viro – 9. heinäkuuta 1971 New York, Yhdysvallat) oli virolainen kirjailija ja poliitikko. Hän joutui Venäjän vallan aikana vuosiksi vankilaan ja oli sittemmin maanpakolaisena. Hän oli sosialidemokraattisen puolueen johtajia, valtiopäivien puhuja ja journalisti. Kaunokirjailijana Rumor on symbolismin sävyttämä naturalisti.
Ast oli kaksi kertaa sosialidemokraattisena ministerinä, lehdistöattasea Tukholmassa 1939–1940, Viron konsuli Rio de Janeirossa 1941–1958.
Risto Räppääjä ja polkupyörävaras

| Risto Räppääjä ja polkupyörävaras |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mari Rantasila
Käsikirjoittaja:  Sinikka Nopola Tiina Nopola
Tuottaja:  Lasse Saarinen Risto Salomaa
Säveltäjä:  Iiro Rantala
Kuvaaja:  Timo Heinänen
Leikkaaja:  Tuuli Kuittinen
Tuotantosuunnittelija:  Minna Santakari
Lavastaja:  Minna Santakari
Pääosat:  Severi Heikkilä Lauramaija Luoto Annu Valonen Ulla Tapaninen Martti Suosalo Marcus Groth
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinotar
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  12. helmikuuta 2010
Kesto:  79 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 612 065 € (SES-tuki 600 000 €)
Tuotto:  2 504 951 €
Katsojat:  325 484
Edeltäjä:  Risto Räppääjä
Seuraaja:  Risto Räppääjä ja viileä Venla
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Risto Räppääjä ja polkupyörävaras on Risto Räppääjästä kertova suomalainen musikaalielokuva vuodelta 2010. Se on jatkoa elokuvalle Risto Räppääjä.
Elokuvan on ohjannut Mari Rantasila. Käsikirjoituksen ovat tehneet Sinikka ja Tiina Nopola, mutta teksti ei perustu mihinkään heidän aiemmin ilmestyneistä Risto Räppääjä -kirjoistaan. Elokuvan pääosia esittävät Severi Heikkilä ja Lauramaija Luoto.
Elokuva on kuvattu kesällä 2009 Vantaan Kartanonkoskella, Hyvinkäällä, Porvoossa ja Sipoossa. Lisäksi junakohtauksia on kuvattu Espoossa Kauklahden asemalla ja VR:n varikolla Ilmalassa. Kuvauspäiviä kertyi yhteensä 35.
Elokuva keräsi ensi-iltaviikonloppuna 38 425 katsojaa, joka on paras lastenelokuvan avaustulos Suomessa. Kotimaisessa elokuvahistoriassa katsojamäärä oli kuudenneksi paras. Edellinen Risto Räppääjä -elokuva keräsi noin 20 000 katsojaa ensi-iltaviikonloppuna. Risto Räppääjä ja polkupyörävaras keräsi 328 370 katsojaa ja se oli vuoden 2010 toiseksi katsotuin kotimainen elokuva.
Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Risto Räppääjä  | … |  Severi Heikkilä   |
|  Nelli Perhonen  | … |  Lauramaija Luoto   |
|  Rauha Räppääjä  | … |  Annu Valonen   |
|  Herra Lindberg  | … |  Martti Suosalo   |
|  Pakastaja-Elvi  | … |  Ulla Tapaninen   |
|  Bertil Rosenbögel  | … |  Marcus Groth   |
Pääosissa > Sivuosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robert Rosenbögel  | … |  Joel Bonsdorff   |
|  Gunvor Rosenbögel  | … |  Christina Indrenius-Zalewski   |
|  Pipsa, omahoitaja  | … |  Anna-Maija Tuokko   |
|  Konduktööri  | … |  Rainer Kaunisto   |
|  Lääkäri  | … |  Martti Syrjä   |
|  Lääkäri  | … |  Pantse Syrjä   |
|  Katusoittaja  | … |  Tuomas Uusitalo   |
|  Ambulanssimies  | … |  Puntti Valtonen   |
|  Ambulanssimies 2  | … |  Jukka Rasila   |
Arvioita

Nyt-liitteen viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle pistekeskiarvon 2,6.
Aiheesta muualla

Heta Kämäräinen: Risto Räppääjä ja polkupyörävaras (2010)  11.02.2010. Filmgoer.fi.[vanhentunut linkki]
Mikko Piela: Risto Räppääjä ja polkupyörävaras uusisuomi.fi.  11.2.2010. Viitattu 3.3.2010.
Rosen-terapia

Rosen-menetelmä on saksalaisen fysioterapeutin Marion Rosenin kehittämä kehoterapiamuoto. Eräs menetelmän perusajatuksista on, että lihasjännitykset, tunne-elämä ja hengitystapa liittyvät yhteen. Menetelmän tavoitteena on poistaa lihasjännityksiä ja tuoda niiden mahdollisia psykologisia syitä tietoiseen käsittelyyn. Syyt voivat liittyä menneisyyden kokemuksiin ja tapaan olla suhteessa maailmaan ja itseensä. Rosen-menetelmän filosofian mukaan ihmisen mieli kuvastuu kehossa. Menetelmän mukaan tunteen torjunta näkyy kehossa lihastonuksen nousuna. Kun huomio viedään jännittyneeseen lihakseen, se voi rentoutua. Terapeutti ei hiero lihaksia vaan vie kätensä jännittyneen kohdan päälle, painaa sitä ja jää odottamaan, mitä tapahtuu. Samalla kun lihas rentoutuu, hoidettava saattaa tunnistaa tunteen tai tilanteen, joka lihasjännityksen on tuottanut. Rosen-menetelmän filosofian mukaan tunnereaktioiden pidättäminen ja tunteiden torjunta johtaa ihmisen vieraantumiseen todellisesta itsestään ja vasta kun ihminen on yhteydessä todelliseen minuuteensa ja reagoi ”autenttisesti”, hänen kehonsa toimii vapaasti ja pidäkkeettömästi.
Hoitokertojen määrä vaihtelee yksilöllisesti. Hoitopöydällä tehtävä käsittely kestää noin tunnin. Menetelmän periaatteiden mukaan hoidon aikana muistot ja mielikuvat voivat aktivoitua ja ihminen voi tulla tietoiseksi kehossa olevista jännityksistä ja kivuista sekä omista asenteistaan. Hoidon vaikutuksia voivat olla esimerkiksi tunteiden tunnistaminen, fyysisten kipujen ja kireyksien väheneminen, rentoutuminen, itsetuntemuksen lisääntyminen, omien rajojen selveneminen, yleisen hyvinvoinnin ja luovuuden lisääntyminen sekä omien tarpeiden ja uusien valintamahdollisuuksien löytäminen.
Rosen-terapia on psykoterapeuttisesti vaikuttava hoitomuoto. Sitä ei ainakaan toistaiseksi ole kuitenkaan Suomessa hyväksytty varsinaiseksi psykoterapiaksi, eivätkä hoidon soveltajat kuulu Valviran rekisteriin. Rosen-terapeuteilla on vähintään 4–5 vuoden koulutus. Koulutus on prosessiluonteista ja antaa valmiudet terapeuttiseen työskentelyyn erilaisten asiakkaiden kanssa. Ruotsissa Karoliininen instituutti ja Axelsons gymnastiska institut tekevät yhteistyössä tutkimusta terapiasta. Tämän tutkimuksen mukaan asiakkaat, jotka kävivät säännöllisesti Rosen-terapiassa, raportoivat kokeneensa seuraavia etuja: psyykkisen terveyden kohentumista siten, että positiiviset tunteet lisääntyivät ja negatiiviset tunteet vähenivät. Fyysisen terveyden koettiin vahvistuneen vähentyneen kivun ja lihasjännityksen, parantuneen hengityksen ja ruoansulatuksen ansiosta. Keho–mieli-yhteyden koettiin vahvistuneen siten, että tietoisuus kehollisen jännityksen, emootioiden ja aiempien oireiden välisistä yhteyksistä lisääntyi. Tutkimuksen mukaan Rosen-menetelmän koettiin antavan tukea persoonalliseen kasvuun ja elämän muutoksiin mahdollistaen kontrollin ja autonomian tunteita.
Rosen-menetelmän synty

Marion Rosen syntyi Nürnbergissä Saksassa vuonna 1914. Hän aloitti hengitys- ja rentoutusmenetelmien opiskelun 1930-luvulla. Toisen maailmansodan aikana Rosen pakeni ensin Ruotsiin, jossa hän valmistui lääkintävoimistelijaksi, ja sieltä Kaliforniaan, jossa hän suoritti fysioterapeutin tutkinnon. Asiakkaiden kanssa työskennellessään Marion kiinnostui kehon ja tunteiden välisestä yhteydestä. Hän alkoi ymmärtää, että kivulla on usein syvällisempiä taustasyitä, ja huomasi, että ne asiakkaat, jotka puhuivat hoidon aikana kokemuksista ja tapahtumista elämässään, toipuivat nopeammin kuin ne, jotka eivät puhuneet. Kivut myös paranivat eikä asiakkaiden tarvinnut tulla enää vastaanotolle saman vaivan vuoksi. Rosenin yli 50 vuoden kokemus tiivistyy nykyisin ajatukseen, että krooninen jännitys kehon lihaksistossa ei ole ainoastaan elinvoimaa kuluttavaa ja kipua tuottavaa, vaan se on myös osa sitä estettä tai muuria, joka erottaa henkilön todellisesta sisäisestä olemuksestaan ja sitä kautta myös muista ihmisistä.
Aiheesta muualla

Rosenterapia-yhdistys
Liikuntatunti-ohjelma, 13.11.2013 Yle Areena: Rosen-hoitoa esitellään noin 25–40 minuutin välissä
Huttunen, Mikko: Rosen-menetelmä teatterin työvälineenä, Metropolia-ammattikorkeakoulu
Video Rosen-hoidosta (kesto 2:20) https://www.youtube.com/watch?v=-f8rvfsnHRk
Kambodžalainen uusivuosi

Kambodžalainen uusivuosi eli Chaul Chnam on vuotuinen juhla, jota vietetään Kambodžassa vuosittain huhtikuun puolivälissä. Juhlinta kestää kolme päivää. Kambodžalaiset vievät uhrilahjoja wateihin, siivoavat kotinsa ja vaihtavat lahjoja.  Uudenvuoden juhlintaan kuuluu myös joukko perinteisiä leikkejä ja pelejä. Juhlan kolmantena päivänä perinteen mukaan pestään Buddhan patsaat. Myös kunnioitettujen henkilöiden jalat pestään osoituksena anteeksipyynnöstä edellisen vuoden pahoista teoista. Pesurituaalista on kehittynyt riehakasta vesisotaa, joka muistuttaa Thaimaan Songkrania.
Karl August Magnus Henrik Granfelt

Karl (Carl) August Magnus Henrik (Henric) Granfelt (22. heinäkuuta 1842 Hiitola – 22. huhtikuuta 1910) oli suomalainen insinööri ja virka- ja valtiopäivämies.
Granfeltin vanhemmat olivat kapteeni Carl Gustaf Granfelt ja Ulrika Wilhelmina Grönhagen ja puoliso Valesca Ida Sidonia Qvistorp-Wegner. Granfelt oli valtionrautateiden ratajohtaja. Hän tuli kouluopinnot suoritettuaan insinöörioppilaaksi 1859, mutta oli sitten postitoimen palveluksessa virkailijana 1863. Suoritettuaan insinööriopinnot Zürichissä 1872 Granfelt palasi tekniselle alalle. Hän toimi ratainsinöörinä Venäjällä ja tuli kotimaahan palattuaan Vaasaan rautateiden toimistoinsinööriksi 1879. Granfelt osallistui ratojen suunnitteluun ja vaikka hän tuli 1884 rautatiehallituksen ratajohtajan avustajaksi, hän hoiti silti ratasuunnittelutehtäviä. Valtionrautateiden ratajohtajaksi hänet nimitettiin 1898.
Granfelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897 ja 1900.
Rataresonanssi

Jupiterin kolme sisintä suurta kuuta ovat resonanssissa keskenään.
Rataresonanssi on tietty kiertoaikojen ja asemien suhde taivaankappaleiden välillä, esimerkiksi 1:2.
Resonanssissa tapahtuu herkimmin kappaleiden välillä liike-energian vaihtoa, jonka tuloksena resonanssi monesti hajoaa mutta voi joissain tapauksissa olla vakauttava tekijä. Pluton ja Neptunuksen välillä on 3:2 resonanssi. Asteroidivyöhykkeellä Jupiter vetovoimallaan on ajanut monista resonasseista asteroideja pois, mutta toisaalta troijalaisia asteroideja kiertää sen radalla 1:1 resonanssissa 60 astetta planeetan edellä ja siitä takana. Niinpä resonansseihin liittyy yleensä myös kappaleiden kiertokulma-eroja, kaltevuuksia ja soikeuksia ja näiden yhtaikaisia muutoksia.
Resonanssiin kuuluvat myös vaihekulma ja soikeus: planeetat ovet samassa vaiheessa, jos niiden Aurinkoa lähin piste on säännöllisin väliajoin suunnilleen samassa suunnassa. Resonanssit liittyvät kiertoradoilla olevien kappaleiden pitkäaikaisiin ratamuutoksiin, joita ohjaavat kaukaistenkin kappaleiden aiheuttamat häiriöt. Resonanssin vaikutus on kahtalainen: se joko lukitsee planeetat kiertämään suunnilleen samoilla radoilla tai poistaa toisen planeetan radaltaan. Kumpi toteutuu, siihen vaikuttaa vaihekulma eli planeetan asema radallaan. Usein pitkän ajan kuluessa soikealla radalla olevan planeetan radan lähin piste eli periheli liikkuu tai huojuu tietyn pisteen lähellä.
Asteroidivyöhykkeellä on monia resonansseja joilla pikkuplaneetat eivät viihdy juurikaan, esimerkiksi 1:3 resonanssi Jupiterin kanssa. Laplacen resonanssissa on 3 tai useampi kappale. Esimerkiksi Jupiterin kuilla on 1:2:4 rataresonanssi. Troijalaiset asteroidit ovat Jupiterin kanssa 1:1 resonanssissa. Troijalaisten vaihekulma-erot Jupiteriin nähden ovat +60 ja −60 astetta, eli ne kulkevat Jupiterin edessä ja takana muodostaen Auringon kanssa tasasivuisen kolmion.
Pluto ja Kuiperin vyöhykkeen ns. plutiinot ovat Neptunuksen kanssa 3:2 resonanssissa. Aurinkokunnan ulkopuolella eksoplaneetoista Gliese 876 b ja c ovat 1:2 resonanssissa.
Resonanssien lajeja > Laplacen resonanssi

Laplacen resonanssi: Esimerkiksi Jupiterin kuut Io, Europa ja Ganymedes
jossa  \lambda  ovat kuiden suunnat (keskilongitudit) Jupiterista katsoen.
Resonanssien lajeja > Sekulaarinen resonanssi

Sekulaarinen resonanssi: Resonanssi, jossa ratojen kiertyminen on kytkeytynyt yhteen, suuri kappale ajaa pienemmän kappaleen tähän. Radoissa voi kiertyä perihelin pituus tai nousevan solmun pituus tai molemmat. Resonanssi voi olla lineaarinen sekulaarinen, jossa on yksi suuri ja yksi pieni kappale, tai monta suurta ja yksi pieni kappale. Resonanssi muuttaa ajan kuluessa pienen kappaleen radan soikeutta ja kaltevuutta. Saturnus aiheuttaa v6-sekulaariresonanssilla asteroidivyöhykkeen sisärajan, koska ajaa tietyllä etäisyydellä olevien asteroidien ratoja soikeammaksi, niin että ne joutuvat Marsin vetovoiman piiriin. Silloin nämä Mars-risteäjät sinkoutuvat asteroidivyöhykkeeltä pois, kun joutuvat liian lähelle Marsia, joka vetovoimallaan muuttaa niiden rataa.
Resonanssien lajeja > Kozain resonassi

Kozain resonanssi kalteville radoille: pienen kappaleen radan kaltevuus ja soikeus värähtelevät samassa tahdissa ison kappaleen radan kanssa. Vaatii toisiinsa nähden kaltevia ratoja.
Resonansseja aurinkokunnassa

Esimerkiksi Venuksen ja Maan kierrosten suhde on 13:8
0,032% tarkkuudella.
Joskus vallinneita rataresonansseja ovat
(3:5) Ariel-Miranda, (1:3) Umbriel-Miranda, (3:5) Umbriel-Ariel, ja (1:4) Titania-Ariel.
Korkeat menneet soikeudet kuupareille
(1:3) Umbriel-Miranda ja (1:4) ovat voineet johtaa vuorovesivoimien aiheuttamiin sisäisiin kuumenemisiin.
| Kiertoaikojen suhde> Planeetat | Virhe yhden kierroksen jälkeen> Planeetat | Hajaantumisaika> Planeetat | Todennäköisyys> Planeetat |
| --- | --- | --- | --- |
| (9:23) Venus − Merkurius | 4,0° | 200 v | 0,19 |
| (8:13) Maa − Venus | 1,5° | 1000 v | 0,065 |
| (243:395) Maa − Venus | 0,8° | 50000 v | 0,68 |
| (1:3) Mars − Venus | 20,6° | 20 v | 0,11 |
| (1:2) Mars − Maa | 42,9° | 8 v | 0,24 |
| (2:5) Saturnus − Jupiter | 12.8° | 800 v | 0,14 |
| (1:7) Uranus − Jupiter | 31,1° | 500 v | 0.17 |
| (7:20) Uranus − Saturnus | 5,7° | 20000 v | 0,20 |
| (5:28) Neptunus − Saturnus | 1,9° | 80000 y | 0,052 |
| (1:2) Neptunus − Uranus | 14,0° | 2000 v | 0,078 |
Marsin kuut
| (1:4) Deimos − Phobos | 14,9° | 0,04 v | 0,083 |
Jupiterin kuut
| (3:7) Kallisto − Ganymedes | 0,7° | 30 v | 0,012 |
Saturnuksen kuut
| (2:3) Enceladus − Mimas | 33,2° | 0,04 v | 0,33 |
| (2:3) Dione − Tethys | 36,2° | 0,07 v | 0,36 |
| (3:5) Rhea − Dione | 17,1° | 0,4 v | 0,26 |
| (2:7) Titan − Rhea | 21,0° | 0,7 v | 0,22 |
| (1:5) Japetus − Titan | 9,2° | 4,0 v | 0,051 |
Uranuksen kuut
| (1:3) Umbriel − Miranda | 24,5° | 0,08 v | 0,14 |
| (3:5) Umbriel − Ariel | 24,2° | 0,3 v | 0,35 |
| (1:2) Titania − Umbriel | 36,3° | 0,1 v | 0,20 |
| (2:3) Oberon − Titania | 33,4° | 0,4 v | 0,34 |
Pluton kuut
| (1:4) Nix − Kharon | 39.1° | 0,3 v | 0,22 |
| (1:6) Hydra − Kharon | 6.6° | 3,0 v | 0,037 |
Roseville

| Roseville |
| --- | --- |

 Roseville
 Koordinaatit: 38°45′9″N, 121°17′22″W 
Valtio:  Yhdysvallat
osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  Placer
Väkiluku (2010):  118 788
Aikavyöhyke:  UTC-8
 – Kesäaika:  UTC-7
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Roseville on yli 135 000 asukkaan  kaupunki Placerin piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.
Roseville sijaitsee noin 25 km Sacramentosta pohjoiseen.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa oli 118 788 asukasta, arvio vuodelle 2017 oli  yli 135 000. Asukkaista noin 83 % on valkoisia.