stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Messut
Historia > Satavuotisjuhlavuosi 2019

Vuonna 2019 Suomen Messut täytti sata vuotta. Tapausta juhlittiin uudistuneella ilmeellä ja tiloilla sekä erilaisilla kilpailuilla, tempauksilla ja tapahtumilla. Messukeskuksen Holiday Inn Helsinki – Expon -hotellin täydellinen saneeraus valmistui. Hotelliin avattiin myös uudistunut Platta-ravintola.
Suomen Messusäätiö lahjoitti Messukeskukselle Liuku-taideteoksen, joka julkistettiin Messuaukiolla lokakuussa. Teoksen suunnitteli Berry Ceative, jonka pääsuunnittelijoina ja luovina johtajina toimivat Katja ja Timo Berry. Teosta ideoidessaan työryhmä keskittyi Messuaukion maisemaan, messujen historiaan ja ajatukseen messuista iloisena kohtaamisten paikkana. Teoksen päämateriaali on kestävän kehityksen mukainen ristiinliimattu massiivipuu. Katto on läpikuultavaa polykarbonaattia, mikä luo punaisen valohehkun teoksen sisälle. Teokseen kiinnitetyt led-valot saavat Liu’un hehkumaan myös pimeään vuodenaikaan. Valosuunnittelusta vastasi Sun Effects. Liuku on julkinen ja vuorovaikutuksellinen taideteos: teokseen pääsee sisään, sen portaita voi kiivetä ja sitä voi liukua alas. Teos on osa Helsingin urbaania kaupunkikuvaa ja sen on haluttu olevan helposti lähestyttävä niin Messukeskuksen vieraille kuin ohikulkijoillekin.
Yleisötapahtumiin tuotiin nykyaikaistettu versio puisesta liukumäestä, joka oli ollut yleisön suosikki vuonna 1920 järjestetyillä Suomen ensimmäisillä messuilla. Portaille ja hissille vaihtoehdon tarjonneella liukumäellä saattoi laskea Messukeskuksen eteläisestä sisääntuloaulasta isoon halliin.
Historia > 2020–

Covid-19-pandemian vuoksi messutoiminta oli pitkään tauolla. Käynnissä olleet messut suljettiin 12. maaliskuuta 2020, kun sosiaali- ja terveysministeriö ohjeisti siirtämään tai perumaan yli 500 henkilön tapahtumat Suomessa. Se oli ensimmäinen kerta yhtiön 101-vuotisessa historiassa, kun käynnissä ollut tapahtuma piti keskeyttää. Messukeskus pyrki aluksi siirtämään kevään tapahtumia kesälle tai muuhun ajankohtaan samana vuonna. Maaliskuun lopussa Messukeskus kertoi viranomaisille, että sen tiloja voisi tarvittaessa käyttää väliaikaisena koronasairaalana. Huhtikuun lopussa Messukeskuksesta tuli ensimmäinen pohjoismainen tapahtumatalo, jolle myönnettiin COVID-19-sertifikaatti. Myöntöperusteena oli esimerkillinen työ koronaturvallisuuden hyväksi. Messuja ei voitu järjestää koronapandemian alettua koko vuonna ja toiminta oli hyvin pienimuotoista. Tiloille etsittiin muuta käyttöä ja virtuaali- ja hybridiliiketoimintaa kehitettiin. Messukeskuksen talousvaikutus pääkaupunkiseudulle kutistui edellisen vuoden 357 miljoonasta eurosta 66 miljoonaan.
Helmikuussa 2021 osia Messukeskuksesta muutettiin padel-kentiksi, koska messuja ei voitu edelleenkään järjestää koronan vuoksi. Kesäkuussa Suomen Messut Osuuskunnan ylimääräisessä osuuskuntakokouksessa yritysmuotoa päätettiin muuttaa. Osuuskunnasta siirryttiin julkiseksi osakeyhtiöksi alkuvuonna 2022. Elokuussa Messukeskuksen normaali toiminta oli ollut tauolla 1,5 vuotta. Niiden sijaan tiloissa oli järjestetty pääsykokeita, testattu koronaa, jaettu koronarokotuksia ja pystytetty virtuaalistudioita. Syyskuulle oli suunniteltu uusia tilaisuuksia, mutta ne jouduttiin perumaan koronarajoitusten vuoksi. Yhtiö kritisoi aluehallintaviraston nopeita päätöksiä, jotka hankaloittivat pitkän tähtäimen liiketoimintaa. Ruotsissa ja Saksassa messukeskukset rinnastettin kauppakeskuksiin ja siellä messutoimintaa ei oltu keskeytetty. Slush järjestettiin yhden välivuoden jälkeen taas Messukeskuksessa, samoin kuin joitakin muitakin messuja. Joulukuun alussa Etelä-Suomen aluehallintovirasto kiristi yleisötilaisuuksien rajoituksia 4.12.–31.12. yli 20 henkilön tilaisuuksissa. Rajoitus voitiin ohittaa koronapassilla, jonka Messukeskus otti heti käyttöön kaikissa tapahtumissaan. Osallistujilta vaadittujen passien avulla oli mahdollista järjestää täysimittaisia tilaisuuksia. 23. joulukuuta Etelä-Suomen aluehallintovirasto päätti kuitenkin kieltää täysin sisätiloissa järjestetyt yleisötilaisuudet, niin ettei niitä saanut enää järjestää koronapassia hyödyntämällä. Rajoitus oli voimassa 17. tammikuuta asti.
Vuoden 2022 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana Messukeskuksessa ei järjestetty messuja. Pääkaupunkiseudun tapahtumarajoitukset purettiin maaliskuussa. Huhtikuusta lähtien pandemia-aikana pitämättä jääneitä tapahtumia alettiin järjestää tiiviiseen tahtiin.
Vuonna 2023 Messukeskukseen avattiin BÖLE Arena & Club -konserttiareena, jossa on 4000 paikkaa. BÖLE käyttää olemassa olevia hallitiloja, joita voidaan käyttää konserttien lisäksi edelleen muihinkin tapahtumiin.
Organisaatio

Suomen Messut Oyj:llä on noin 200 osakkeenomistajaa, esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliitto, Helsingin seudun kauppakamari, Suomen Yrittäjät ry. ja Helsingin kaupunki. Suurin omistaja on Suomen Messusäätiö, jonka omistusosuus on noin 90 prosenttia. Hallituksen puheenjohtajana toimii vuorineuvos Timo Lappalainen konsernin toimitusjohtaja Anni Vepsäläinen.
Suomen Messut Oyj:llä on kaksi tytäryhtiötä: Suomen Videoviestintä SVV Oy ja Expomark Oy. Vuonna 2025 konsernilla oli  yhteensä noin 175 työntekijäää.
Suomen Messut on markkinoinut Messukeskuksen palveluja yhteistyössä muun muassa Visit Finlandin, Visit Helsingin, Finpron ja kongressitoimistojen kanssa.
Suomen Messut on yksi Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry:n jäsenistä.  Yhdistyksen jäsenet kuuluvat Media Metrics Finland Oy:n tekemän kansallisen mediatutkimuksen piiriin. Se tarkastaa, todentaa ja tilastoi messujen kävijä-, näytteilleasettaja- ja pinta-alatiedot.
Organisaatio > Expomark

Expomark Oy järjestää messuja Etelä-Suomessa, Pirkanmaalla ja Pohjanmaalla. Sillä on toimipaikka Jyväskylässä. Expomarkin järjestämiä tapahtumia ovat Apuväline-tapahtuma, Botnia Industrial Day, Edu+Job, Energiamessut, Fysioterapia & Kuntoutus, Helsingin Erämessut, Hyvä Ikä, Lakeus kokkaa, Pohjoinen Teollisuus ja Proforest.
Yhteistyökumppaneiden kanssa järjestetään EnergyWeek ja Teknologia-tapahtuma, jossa Expomarkin vastuulla on Energian ja Kunnossapidon messualue ja sen ohjelmat. Kunnossapitokongressi järjestetään yhdessä Kunnossapitoyhdistys Promaint ry:n kanssa. Vuonna 2023 sovittiin, että Expomark järjestää vuodesta 2026 lähtien Riihimäen Erämessut yhdessä Riihimäen Tilat ja Kehitys Oy:n kanssa.
Organisaatio > Suomen Videoviestintä SVV

Audiovisuaalisia palveluja tarjoaa Suomen Videoviestintä SVV Oy. Vuonna 1997 perustetulla yhtiöllä oli vuonna 2025 yli 20 työntekijää.
Toiminta

Suomen Messut toimii pääasiassa Helsingin Messukeskuksessa. Se omistaa kaikki Helsingin Messukeskuksen kiinteistöt. Hotellitilansa se on vuokrannut Scandic Hotels Oy:lle, ravintolapalvelut hoitaa NoHo Partners Oy.
Kirjallisuutta

Armas J. Pulla: Puoli vuosisataa Suomen messuja, Suomen Messut, 1969
Holopainen, Orvokki: Suomen ensimmäiset messut 1920. Helsingin kaupunginmuseon Memoria-sarja, osa 5, 1990
Aiheesta muualla

Suomen Messujen kotisivut ja tulevat tapahtumat
Suomen Messu- ja somistusalan liitto ry
Suomen Messusäätiö
Puinen liukumäki Suomen ensimmäisillä messuilla Johanneksen kentällä vuonna 1920.
Messuhalli, nykyinen Töölön kisahalli.
Vuonna 1969 julkaistiin postimerkki Suomen Messujen 50-vuotisen toiminnan kunniaksi. Kuvituksena näyttelypaviljongit ja Messuhallin päätysilhuetti.
Messukeskuksen satavuotisjuhlavuoden logo vuonna 2019
Messuaukiolla sijaitseva Liuku-taideteos.
Messukeskuksen halli 7
Thierry Boutsen

| Thierry Boutsen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Belgia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1983–1993
Talli(t):  Arrows, Benetton, Williams, Ligier, Jordan
Kilpailuja:  164 (163 starttia)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  3
Palkintosijoja:  15
Paalupaikkoja:  1
Nopeimpia kierroksia:  1
MM-pisteitä:  132
Ensimmäinen kilpailu:  Belgian Grand Prix 1983
Ensimmäinen voitto:  Kanadan Grand Prix 1989
Viimeinen voitto:  Unkarin Grand Prix 1990
Viimeinen kilpailu:  Belgian Grand Prix 1993
Aiheesta muualla
www.boutsen.com
Thierry Marc Boutsen (s. 13. heinäkuuta 1957 Bryssel, Bryssel, Belgia) on belgialainen kilpa-autoilija ja entinen formulakuljettaja. Boutsen ajoi yhteensä 11 kautta (1983–1993), joista parhaiten hän menestyi kaudella 1988 sijoittuen neljänneksi. Hän voitti urallaan kolme kilpailua, 1989 Kanadassa ja Australiassa sekä 1990 Unkarissa.
Uran alkuvaiheet

Boutsen voitti vuonna 1977 Formula Ford 1600 -sarjan mestaruuden ylivoimaisesti, sillä hän voitti kauden 18 kilpailusta 15. Vuonna 1979 hän siirtyi Formula 3 -sarjaan ja sijoittui kaudella 1980 sarjassa toiseksi voittaen kolme kilpailua. Boutsen siirtyi Formula 2 -sarjaan vuonna 1981, jossa hän jäi jälleen toiseksi mestaruuskamppailussa. Kaudella 1983 hän kilpaili kahdessa eri "koppiautosarjassa" ja voitti yhden kilpailun.
Formula 1 -ura > Arrows (1983–1986)

Boutsen aloitti F1-uransa vuonna 1983, ostettuaan puolella miljoonalla dollarilla kilpakuljettajan paikan Arrows-tallista. Ensimmäisen kilpailun Boutsen ajoi kotiyleisön edessä Belgian GP:ssa. Arrows ei kuulunut silloin sarjan nopeimpiin autoihin, mutta luotettavuus oli kohdallaan. Boutsen keskeytti vain kahdesti ajamissaan kymmenessä GP:ssa. Pisteitä hän ei kuitenkaan saavuttanut, paras lopputulos oli kahdesti saavutettu seitsemäs sija.
Toinen kausi enteili parempia tuloksia alusta alkaen. Boutsenin pistetili avautui jo avausosakilpailussa Brasiliassa, jossa hän sijoittui Arrows autollaan kuudenneksi. San Marinon GP:ssa Boutsen ylsi viidenneksi, mutta sitten alkoi tulokset heikentyä. Syynä tähän oli se, kun Arrows sai käyttöönsä BMW:n turbomoottorit. Tehoa moottoreissa oli enemmän, mutta luotettavuus ei ollut kohdallaan. Itävallan GP:ssa Boutsen sijoittui vielä viidenneksi.
Kausi 1985 käynnistyi jälleen lupaavasti. Boutsen ylsi ensimmäistä kertaa urallaan palkintokorokkeelle, kun hän sijoittui toiseksi kauden kolmannessa kilpailussa San Marinon GP:ssa. Saksassa hän oli neljäs ja Euroopan GP:ssa sekä Etelä-Afrikan GP:ssa kuudes. Kuljettajien MM-sarjassa hänen sijoituksensa oli 11 pisteen turvin 11.
Viimeinen vuosi Arrowsilla sujui edelliskausia heikommin. Boutsen jäi nyt ilman pisteitä ja palkintosijoituksia. Parhaimmillaan hän kuitenkin ylsi neljä kertaa seitsemänneksi. Neljän Arrowsilla ajetun kauden jälkeen Boutsen siirtyi hyvän tarjouksen tehneelle Benettonille.
Formula 1 -ura > Benetton (1987–1988)

Ensimmäiset pisteet Boutsen saavutti Benettonin autolla kauden 1987 toisessa osakilpailussa, San Marinon GP:ssa, jossa hän sijoittui neljänneksi. Pitkän keskeytysputken jälkeen Thierry palasi pistesijoille Unkarissa (4.), Itävallassa (4.) ja Italiassa (5.). Hän oli myös Japanissa viides ja kauden päätösosakilpailussa, Australian GP:ssa, palkintokorokkeella kolmantena. Kuljettajien MM-sarjassa Boutsen sijoittui kahdeksanneksi 16 pisteellään.
Toinen ja viimeiseksi jäänyt kausi Benettonilla oli Boutsenin uran paras kuljettajien MM-sarjan sijoitusta verrattaessa. Hän sijoittui neljänneksi 27 pisteellään. McLarenit olivat tuolloin ylivoimaisia muihin verrattuna. Boutsen olikin usein paras "ei-McLaren-kuljettaja", kun hän sijoittui kolmanneksi Kanadassa, Yhdysvalloissa, Unkarissa, Portugalissa ja Japanissa. Hän tuli maaliin kolmantena myös Belgian GP:ssa, mutta Benettonit hylättiin laittoman polttoaineen takia.
Formula 1 -ura > Williams (1989–1990)

Kaudeksi 1989 Boutsen siirtyi Williamsin kilpakuljettajaksi. Alkukauden ongelmien jälkeen kuudennessa osakilpailussa, Kanadan GP:ssa, tuli vihdoin Boutsenin kauan tavoittelema voitto. Sadesäässä ajetussa kilpailussa Williams otti kaksoisvoiton, kun Riccardo Patrese ajoi toiseksi. Voitto oli myös Williamsille ensimmäinen Renault-moottereilla. Boutsen ajoi vielä kolmanneksi Unkarissa, Italiassa ja Japanissa. Kauden päätösosakilpailuun, Australiaan, tultaessa mestaruus oli jo ratkennut McLarenin Alain Prostille. Kilpailun aikana olosuhteet olivat samanlaiset kuin Kanadassa: kylmää ja märkää. Prost päätti vetäytyä kilpailusta. Ayrton Senna lähti paalupaikalta ja johti kilpailua 13 kierrosta, kunnes törmäsi Martin Brundlen autoon. Tämän jälkeen Boutsen nousi Williamsillaan kärkeen ja ajoi virheitä välttäen ruutulipulle ensimmäisenä. Kauden päätteeksi Boutsen sijoittui kuljettajien MM-sarjassa viidenneksi 37 pisteellään, joka on Boutsenin toiseksi paras MM-sijoitus.Kyseinen kausi oli pisteiden puolesta Boutsenin paras kausi.
Boutsen aloitti kauden 1990 sijoittumalla moottoriongelmista huolimatta kolmanneksi Yhdysvaltain GP:ssa. Imolassa hänen kilpailunsa päättyi keskeytykseen kärkipaikalta. Britannian GP:ssa Boutsen pääsi jälleen palkintosijalle suoriutumalla maaliin toisena. Saksassa hänen vauhtinsa oli kohdallaan, mistä osoituksena oli kilpailun nopein kierros, mutta maaliin Thierry saapui vasta kuudentana. Unkarin GP alkoi hyvin, kun Boutsen valtasi paalupaikan ensimmäistä ja viimeistä kertaa urallaan. Kilpailussa hän ajoi virheettömästi ja hän kesti Sennan ohitusyritykset kilpailun lopussa. Maalissa hän oli 0,3 sekuntia Sennaa edellä. Kauden päätteeksi Boutsen joutui luovuttamaan paikkansa Williamsilla Nigel Mansellille.
Formula 1 -ura > Ligier (1991–1992)

Boutsen siirtyi kaudeksi 1991 Ligierille, jonka autot eivät kuitenkaan olleet tallin menestysvuosien veroisessa kunnossa. Kauden aikana Boutsen ei selviytynyt kertaakaan pisteille ja sijoittui parhaimmillaan seitsemänneksi Imolassa ja Monacossa.
Ligierin vauhti parani hieman, kun se sai käyttöönsä Renault'n moottorit kaudeksi 1992. Boutsen ylsi kuitenkin pisteille vasta kauden päätösosakilpailussa Australiassa, kun hän ajoi maaliin viidentenä ja sai kaksi MM-pistettä.
Formula 1 -ura > Jordan (1993)

Alkukaudesta 1993 Boutsen oli ilman kuljettajan paikkaa, kunnes hänet palkattiin Jordanille. Hän sijoittui kauden aikana parhaimmillaan yhdeksänneksi eikä siten päässyt pistesijoille. Hän päätti Formula 1 -uransa keskeytykseen Belgian GP:ssä.
Formula 1 -ura > Kaudet numeroina

| Kausi | Talli | Sijoitus | Kilpailut | Pisteet | Voitot | Palkinto- sijat | Pistesijat | Paalu- paikat | Nopeimmat kierrokset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 | Arrows-Ford | - | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1984 | Arrows-Ford Arrows-BMW | 15. | 16 | 5 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 |
| 1985 | Arrows-BMW | 11. | 16 | 11 | 0 | 1 | 4 | 0 | 0 |
| 1986 | Arrows-BMW | - | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1987 | Benetton-Ford | 8. | 16 | 16 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 |
| 1988 | Benetton-Ford | 4. | 16 | 27 | 0 | 5 | 9 | 0 | 0 |
| 1989 | Williams-Renault | 5. | 16 | 37 | 2 | 5 | 8 | 0 | 0 |
| 1990 | Williams-Renault | 6. | 16 | 34 | 1 | 3 | 10 | 1 | 1 |
| 1991 | Ligier-Lamborghini | - | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1992 | Ligier-Renault | 14. | 16 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| 1993 | Jordan-Hart | - | 10 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä (11 kautta) | Yhteensä (11 kautta) | Yhteensä (11 kautta) | 164 | 132 | 3 | 15 | 41 | 1 | 1 |
Formula 1 -ura > Tulokset kilpailuittain

(lihavoidut kohdat tarkoittavat paalupaikkaa ja kursivoidut nopeinta kierrosta.)
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983 | Arrows | BRA  | USW  | FRA  | SMR  | MON  | BEL Kesk. | USE 7 | CAN 7 | GBR 15 | GER 9 | AUT 13 | NED 14 | ITA Kesk. | EUR 11 | RSA 9 |  | - | 0 |
| 1984 | Arrows | BRA 6 | RSA 12 | BEL Kesk. | SMR 5 | FRA 11 | MON DNQ | CAN Kesk. | USE Kesk. | USA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | AUT 5 | NED Kesk. | ITA 10 | EUR 9 | POR Kesk. | 15. | 5 |
| 1985 | Arrows | BRA 11 | POR Kesk. | SMR 2 | MON 9 | CAN 9 | USA 7 | FRA 9 | GBR Kesk. | GER 4 | AUT 8 | NED Kesk. | ITA 9 | BEL 10 | EUR 6 | RSA 6 | AUS Kesk. | 11. | 11 |
| 1986 | Arrows | BRA Kesk. | ESP 7 | SMR 7 | MON 8 | BEL Kesk. | CAN Kesk. | USA Kesk. | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | AUT Kesk. | ITA 7 | POR 10 | MEX 7 | AUS Kesk. | - | 0 |
| 1987 | Benetton | BRA 5 | SMR Kesk. | BEL Kesk. | MON Kesk. | USA Kesk. | FRA Kesk. | GBR 7 | GER Kesk. | HUN 4 | AUT 4 | ITA 5 | POR 14 | ESP 16 | MEX Kesk. | JPN 5 | AUS 3 | 8. | 16 |
| 1988 | Benetton | BRA 7 | SMR 4 | MON 8 | MEX 8 | CAN 3 | USA 3 | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER 6 | HUN 3 | BEL DSQ | ITA 6 | POR 3 | ESP 9 | JPN 3 | AUS 5 | 4. | 27 |
| 1989 | Williams | BRA Kesk. | SMR 4 | MON 10 | MEX Kesk. | USA 6 | CAN 1 | FRA Kesk. | GBR 10 | GER Kesk. | HUN 3 | BEL 4 | ITA 3 | POR Kesk. | ESP Kesk. | JPN 3 | AUS 1 | 5. | 37 |
| 1990 | Williams | USA 3 | BRA 5 | SMR Kesk. | MON 4 | CAN Kesk. | MEX 5 | FRA Kesk. | GBR 2 | GER 6 | HUN 1 | BEL Kesk. | ITA Kesk. | POR Kesk. | ESP 4 | JPN 5 | AUS 5 | 6. | 34 |
| 1991 | Ligier | USA Kesk. | BRA 10 | SMR 7 | MON 7 | CAN Kesk. | MEX 8 | FRA 12 | GBR Kesk. | GER 9 | HUN 17 | BEL 11 | ITA Kesk. | POR 16 | ESP Kesk. | JPN 9 | AUS Kesk. | - | 0 |
| 1992 | Ligier | RSA Kesk. | MEX 10 | BRA Kesk. | ESP Kesk. | SMR Kesk. | MON 12 | CAN 10 | FRA Kesk. | GBR 10 | GER 7 | HUN Kesk. | BEL Kesk. | ITA Kesk. | POR 8 | JPN Kesk. | AUS 5 | 14. | 2 |
| 1993 | Jordan | RSA  | BRA  | EUR Kesk. | SMR Kesk. | ESP 11 | MON Kesk. | CAN 12 | FRA 11 | GBR Kesk. | GER 13 | HUN 9 | BEL Kesk. | ITA  | POR  | JPN  | AUS  | - | 0 |
Formula 1 -ura > Tulokset kilpailuittain > Voitot, paalupaikat ja nopeimmat kierrokset

Voitot
| Nro | Kilpailu | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kanadan GP 1989 | 6. |
| 2 | Australian GP 1989 | 5. |
| 3 | Unkarin GP 1990 | 1. |
Paalupaikat
| Nro | Kilpailu |
| --- | --- |
1: Unkarin GP 1990
Nopeimmat kierrokset
| Nro | Kilpailu |
| --- | --- |
1: Saksan GP 1990
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thierry Boutsen Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Boutsen kaudella 1984 Yhdysvaltain GP:ssa Dallasissa.
Terpineoli

| Terpineoli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-(4-metyylisykloheks-3-en-1-yyli)propan-2-oli
CAS-numero:  98-55-5
SMILES:  CC1=CCC(CC1)C(C)(C)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H18O
Moolimassa:  154,244 g/mol
Sulamispiste:  40–41 °C
Kiehumispiste:  220 °C
Tiheys:  0,934 g/cm3
Liukoisuus veteen:  2,87 g/l (23 °C)
Terpineoli tai α-terpineoli (C10H18O) on monoterpeeneihin kuuluva alkoholi. Yhdistettä käytetään muun muassa hajusteteollisuudessa.
Esiintyminen ja valmistus

Terpineolia ja sen isomerisia muotoja esiintyy pieniä määriä useiden kasvien aromaattisissa öljyissä, muun muassa havupuissa, laventelissa, kardemummassa, appelsiinissa ja muskottipähkinäöljyissä. Yhdistettä esiintyy myös semiokemikaalina eliöiden viestinnässä. Terpineoli on optisesti aktiivinen yhdiste. Puhtaana se on kiinteää kiteistä ainetta, jolla on syreenin tuoksua muistuttava haju.
Tyypillisesti yhdistettä valmistetaan pineenistä hapon, tyypillisesti fosforihapon, avulla noin 100 °C:n lämpötilassa ja välituotteena muodostuu cis-terpiinihydraattia, josta veden eliminaation jälkeen muodostuu terpineolia. Terpineoli on näin syntyvän seoksen pääkomponentti, mutta seoksessa on myös eukalyptolia (1,8-sineoli) ja Wagner–Meerwein-toisiintumisilla muodostuvia fenkyylialkoholia ja borneolia. Tuotteet voidaan puhdistaa jakotislauksella.
Käyttö

Terpineolia käytetään sen hyvän tuoksun vuoksi muun muassa hajusteissa, saippuoissa ja pesuaineissa. Se on myös suhteellisen edullista. Terpineolista valmistetaan myös sen estereitä, kuten terpinyyliasetaattia, joita käytetään myös hajusteiden aineosina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Terpineoli Wikimedia Commonsissa
Human Metabolome Database (HMDB): Alpha-Terpineol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): DL-alpha-Terpineol (englanniksi)
ChemBlink: alpha-Terpineol (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - alpha-terpineol (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - alpha-terpineol (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Winton Dean

Winton Basil Dean (1916–2013) oli brittiläinen musiikkitieteilijä. Hän kuului aikansa merkittävimpiin Georg Friedrich Händelin musiikin tutkijoihin. Hän oli teatterivaikuttaja Basil Deanin vanhin poika.
Dean opiskeli englantia ja antiikin tutkimusta Cambridgen yliopiston King’s Collegessa. Hän meni vuonna 1939 naimisiin Thalia Shaw’n kanssa ja palveli toisen maailmansodan aikana laivaston tiedustelussa. Deanin ensimmäisen musiikkiaiheisen julkaisun aiheena oli Georges Bizet. Dean keskittyi kuitenkin pian Händeliin. Hänen ensimmäinen laaja julkaisunsa säveltäjästä oli Handel’s Dramatic Oratorios and Masques (1959). Siinä hän esitti Händelin dramaattisten teosten librettojen innoituksen kumpuavan antiikin Kreikan tragedioista. Myöhemmin Dean kirjoitti Händelin oopperoista yhdessä J. Merrill Knappin kanssa. Ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1987. Erimielisyyksien johdosta Knapp kuitenkin vetäytyi hankkeesta ennen kuin kuoli vuonna 1993. Dean julkaisi toisen osan itsenäisesti vuonna 2006. Lisäksi hän teki Sarah Fullerin kanssa Julius Caesarista edition, jonka julkaisi Oxford University Press vuonna 1998.
Dean luennoi vuosina 1965–1966 Kalifornian yliopistossa (Berkeley). Hänet valittiin vuonna 1975 British Academyn jäseneksi. Dean oli mukana perustamassa brittiläistä Handel Institutea vuonna 1987.
Puutarhuri

Puutarhuri on tutkintonimike henkilölle, joka on suorittanut puutarhatalouden perustutkinnon toisen asteen oppilaitoksessa. Tutkinto antaa yleisen kelpoisuuden ammattikorkeakouluopintoihin ja kelpoisuuden yliopisto-opintoihin sen mukaan kuin asianomainen yliopisto päättää. Opiskelu kestää peruskoulupohjaisena kolme vuotta (120 ov), mihin sisältyy 20 opintoviikkoa työharjoittelua. Opiskelu on mahdollista myös ylioppilaspohjaisena, aikuiskoulutuksena tai oppisopimuskoulutuksena. Tutkintotodistuksen saadakseen opiskelija suorittaa näyttökokeen. Ylioppilas- ja aikuiskoulutuslinjoilla opiskeluaika on lyhyempi kuin peruskoulupohjaisilla linjoilla. Myös näihin opintoihin sisältyy työssäoppimisjakso.
Näyttökokeen suorittaminen ei edellytä alan opintoja tai työkokemusta, vaan niihin voi periaatteessa ilmoittautua kuka tahansa, joka katsoo, että hänellä näyttökokeessa vaadittavat tiedot ja taidot, ja näin hän voi saada tutkintotodistuksen. Kuitenkin käytännössä lähes kaikki näyttötutkinnon suorittajat ovat hankkineet alan perustaidot työelämässä tai koulussa.
Puutarhatalouden perustutkinnon suuntautumisvaihtoehtoja ovat viherala (viherrakennus), kukka- ja puutarhakauppa-ala sekä viljelyala.
Valmistuneet puutarhurit voivat hakeutua erikoistumaan floristiksi, puisto- tai viljelypuutarhuriksi, arboristiksi (puunhoitaja) yhden vuoden kestävässä ammattitutkintoon valmistavassa koulutuksessa sekä ammattikorkeakouluun hortonomiksi tai yliopistoon siltä osin kuin asianomainen yliopisto päättää. On olemassa myös muita alan ammattitutkintoja, esimerkiksi golfkenttien hoitoon ja viinintuotantoon liittyvät.
Puutarhurin tyypillisiä työtehtäviä

Viljelyala:
kukkien ja vihannesten viljely kasvihuoneissa tai avomaalla
marjan- ja hedelmänviljely
erilaiset myyntitehtävät
taimitarhatuotanto
taimituotteiden myynti
Kukka- ja puutarhakauppa-ala:
Kukkien sidonta ja myynti
taimimyynti
Viherala:
viheralueiden rakennus- ja hoitotehtävät
viheralueiden suunnittelu
Aiheesta muualla

Puutarhurin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Puutarhurin koulutus, Omnia
Abc kissa kävelee

Pekka Nevalaisen veistos ABC, kissa..., 2000 Ruoholahden ala-asteen piha, Helsinki
ABC kissa kävelee on suomenkielinen lastenloru, josta on useita muunnelmia. Loru on aiheena Ruoholahden ala-asteen pihalla sijaitsevalle patsaalle. Veistoksessa harmaa kissa kiipeää tikapuita pitkin suuren punaisen A-kirjaimen päälle.