stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Järvisätkin

| Järvisätkin |
| --- | --- |
 Järvisätkin kuvattuna Johann Georg Sturmin teoksessa Deutschlands Flora in Abbildungen (1796).
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Leinikit Ranunculus
Alasuku::  Sätkimet Batrachium
Laji::  peltatus
Alalaji::  peltatus
Kolmiosainen nimi
 Ranunculus peltatus ssp. peltatus  Schrank. 
Katso myös
   Järvisätkin Wikispeciesissä   Järvisätkin Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Järvisätkin (Ranunculus schmalhausenii; Ranunculus peltatus ssp. peltatus on laji.fi-sivuston mukaann väärinkäytetty nimi) on kirkasvetisten järvien leinikkikasvi. Se on toinen isosätkimen (Ranunculus peltatus) kahdesta alalajista ja nimialalaji.
Ulkonäkö ja koko

Yksi- tai monivuotinen järvisätkin kasvaa 10–250 senttimetriä pitkäksi. Sen varsi on tavallisesti paksu ja vaaleankellertävä tai vihreä. Kelluslehdet ovat pitkäruotisia ja korvakkeellisia. Lehtilapa on 2–3 cm leveä, 3- tai 5-halkoinen, liuskainen ja muodoltaan munuaismainen tai pyöreähkö. Lehtilavan tyvilovi on vähintään 120°. Lavan sivuliuskat ovat keskiliuskaa paljon leveämpiä ja melko matalaan nyhähampaisia. Veltot uposlehdet ovat vihreitä. Uposlehtien lehtilapa on 2–10 cm pitkä ja tiheään harittavan hienoliuskainen. Veden pinnan yläpuolelle kokoavat kukkaperät ovat 4–10 cm pitkiä, ollen saman nivelen lehden ruotia pitempiä. Kukassa on verho- ja terälehtiä viisi kappaletta. Verholehdet ovat vihreitä tai sinikärkisiä. Toisiaan koskettavat, valkoiset ja tavallisesti tyvestä keltaiset terälehdet ovat 8–15 mm pitkiä ja niiden mesikuoppa on päärynänmuotoinen. Heteitä on 10–30 kappaletta, emejä 30–40 kappaletta. Järvisätkin kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Hedelmä koostuu 1,1–2,2 mm pitkistä pähkylöistä. Järvisätkin on myrkyllinen kasvi.
Järvisätkin muistuttaa paljon isosätkimen toista alalajia, merisätkintä (R. peltatus ssp. baudotii). Tätä kuitenkin esiintyy lähinnä murtovedessä. Toisinaan näitä kahta alalajia pidetään omina lajeinaan.
Järvisätkin voi risteytyä hentosätkimen (R. confervoides) kanssa.
Levinneisyys

Järvisätkintä tavataan Länsi-, Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä suurimmassa osassa Fennoskandiaa. Lajin levinneisyysalue ulottuu idässä Luoteis-Venäjälle, Puolaan, Romaniaan ja Kreikkaan. Laji puuttuu esimerkiksi Baltiassa. Euroopan ulkopuolella järvisätkintä kasvaa Kaukasuksen alueella sekä muutamin paikoin Pohjois-Afrikassa. Suomessa järvisätkintä tavataan koko maassa Ahvenanmaata lukuun ottamatta.
Elinympäristö

Järvisätkin kasvaa kirkasvetisissä järvissä ja joissa avoimilla tai vuolasvirtaisilla paikoilla. Joskus laji esiintyy myös vähäsuolaisessa murtovedessä. Laji kasvaa kovalla pohjalla 0,5–1 metrin syvyydestä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Järvisätkimen levinneisyys Suomessa
Kasviatlas: Isosätkimen levinneisyys Suomessa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q15377142  Wikispecies: Ranunculus peltatus subsp. peltatus  CoL: 4RG6G  GBIF: 7278209  iNaturalist: 286054  IPNI: 712593-1  Plant List: tro-27100447  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:712592-1  Tropicos: 27100447  WFO: wfo-0001129296  Laji.fi: MX.37928 
Järvisätkimen kelluslehtiä ja kukka.
Järvisätkimen kukintaa.
Jäähyväiset aseille (albumi)

| Jäähyväiset aseille Kollaa kestää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syys–lokakuu 1979 Finnvox, Helsinki
 Julkaistu: 1979
 Tuottaja(t): Kollaa kestää
 Tyylilaji: punk
 Kesto: 35.06
 Levy-yhtiö: Johanna
Listasijoitukset
  28. (joulukuu 1979)
Kollaa kestään muut julkaisut
| Kollaa kostaa (EP) 1979 | Jäähyväiset aseille 1979 | Neljän pennun ooppera (kokoelma) 1984 |
Jäähyväiset aseille on suomalaisen uuden aallon punkyhtye Kollaa kestään ensimmäinen studioalbumi, joka jäi myös yhtyeen ainoaksi. Se julkaistiin loppuvuonna 1979. Äänittäjänä ja toisena tuottajana yhtyeen lisäksi toimi Reiska Isoaho. Albumi nousi Suomen viralliselle listalle kahdeksi viikoksi, yltäen sijalle 28.
Albumin kappaleita ei julkaistu singleinä. Nimikappaleesta Jäähyväiset aseille tuli Liisa Tavin esittämänä uuden sukupolven rauhanlauluklassikko.
Albumi on mukana kokonaisuudessaan vuonna 1995 ilmestyneellä kokoelmalevyllä Kokonaan – Jäähyväiset aseille. 2012 Svart Records uudelleenjulkaisi levyn vinyylinä.
Albumin kansikuvassa taustalla näkyy mainos The Adverts -yhtyeen singlestä One Chord Wonder / "Quickstep".
Kappaleet

A-puoli
Syksy – 3.14
Kännissä aamulla – 1.38
Kaupunkisissi – 1.57
Päivä tavaratalossa – 2.24
Oma jukeboxi – 1.41
Kaupungin valot – 3.11
Jälleen yksi päivä – 2.14
Tytöt hymyilee – 1.10
B-puoli
Näin elämä jatkuu – 3.29
Mun huoneeni – 5.52
Talven jälkeen – 3.25
Millaista on – 1.41
Kevät – 1.56
Jäähyväiset aseille – 2.55
"Syksy" on käännös Devoton ja Shelleyn tekemästä alkuperäiskappaleesta "Shot by Both Sides" ja "Kaupunkisissi" Brockin ja Calvertin kappaleesta "Urban Guerilla".
Kokoonpano

Kai Kivi – laulu, kitara, koskettimet
Juha Helminen – kitara, taustalaulu
Mikko Nevalainen – basso, taustalaulu
Jyrki Siukonen – rummut, laulu kappaleessa ”Millaista on”
Lora Logic – tenorisaksofoni, taustalaulu
Jukka Mikkola – tenorisaksofoni, melodika, ym.
Kirjallisuutta

Dimery, Robert (toim.): 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.  ((1001 Albums You Must Hear Before You Die, 2006.) Suomalaisen laitoksen päätoimittaja Jake Nyman. Kääntäjät: Esa Kuloniemi ym)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36217-4
Luettelo Isojoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Isojoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Isojoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1918 vapaussodan sankarien muistomerkki | Isojoen kirkon sankarihautausmaa, Honkajoentie 1 | Isojoen kirkonkylä | 62.1134°N, 21.9575°E |  | 1922 |  |  |
| Isojoen vanhan kirkon muistomerkki | Uuden kirkon hautausmaan kaakkoispuolella, Luukkaantie 6 |  | 62.1108°N, 21.9593°E |  |  |  |  |
| Kyllikki Saaren suohaudan muistomerkki | Seututien 661 varrella, n. 2,2 km Isojoelta Kauhajoelle päin |  | 62.15°N, 21.95°E |  | 1987 |  |  |
| Maailman suurin perunankuorimaveitsi | Kristiinantie 9 |  | 62.1161°N, 21.9569°E |  |  |  |  |
| Muistoksi muualle haudatuille | Isojoen kirkkohautausmaa, Honkajoentie 1 | Isojoen kirkonkylä | 62.1131°N, 21.9567°E |  |  |  |  |
| Peräluoman veljesten muistomerkki | Peräluoman talon piha, Sarviluomantie 90. | Sarviluoma | 62.1141°N, 22.0462°E |  | 2005 |  |  |
| Sankarihautausmaan risti | Isojoen kirkon sankarihautausmaa, Honkajoentie 1 | Isojoen kirkonkylä | 62.1133°N, 21.9574°E | Ristiharju, HannuHannu Ristiharju | 2022 |  |  |
| Sankarimuistomerkki Kuoleva sotilas | Isojoen kirkon sankarihautausmaa, Honkajoentie 1 | Isojoen kirkonkylä | 62.1134°N, 21.9574°E | Räike, KaukoKauko Räike | 1954 |  |  |
| Suojeluskunnan ja Lotta-Svärdin muistolaatta | Kirkonkylän entisen viljamakasiinin seinässä, Isojoen kirkon vieressä, Kristiinantie 2. | Isojoen kirkonkylä | 62.1141°N, 21.9572°E |  | 1994 |  |  |
| Talvisotaan lähteneiden isojokisten muistomerkki | Nuorisoseurantalon piha | Vanhakylä | 62.1985°N, 21.787°E |  |  |  |  |
| Tyhjän sylin muistomerkki | Isojoen kirkkohautausmaa, Honkajoentie 1 | Isojoen kirkonkylä | 62.1131°N, 21.9569°E |  | 2022 |  |  |
| Vaivaisukko | Isojoen kellotapulin seinässä, Honkajoentie 1 | Isojoen kirkonkylä | 62.1135°N, 21.9582°E | Honkaniemi, IisakIisak Honkaniemi | 1845 |  |   |
Luettelo integraaleista

Tässä on luettelo tavallisimpien matemaattisten operaattoreiden sekä funktioiden integraaleista.
Kirjallisuutta

Spiegel, Murray M.: Mathematical Handbook of Formulas and Tables.  (Shaum's Outline Series)  McGraw-Hill, 1992.  ISBN 0-07-060224-7
Luettelo johtajista, joiden ympärille on luotu henkilökultti

Tämä on luettelo valtionpäämiehistä, joiden ympärille on luotu huomattavaa henkilökulttia.
Albanian kommunistinen diktaattori Enver Hoxha
Irakin diktaattori Saddam Hussein. Hän rakennutti uudelleen kuningas Nebukadressarin palatsin, johon kaiverrettiin sanat: "Rakennettu voittoisan Saddam Husseinin aikana, Irakin ja sen kunnian suuren puolustajan." Bagdadista tuli Saddam-teemapuisto, jossa oli lukemattomia Saddamin mukaan nimettyjä rakennuksia. Kaupunkiin rakennettavasta maailman suurimmasta moskeijasta tuli Saddam Husseinin moskeija, lentokenttä oli Saddam Husseinin kansainvälinen lentokenttä ja koillinen kaupunginosa Madinat al-Saddam.
Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajeville on omistettu kaksi museota ja hänen kuviaan on kadunkulmissa. Maan kallein elokuvatuotanto Nomad alkaa ja loppuu presidentin sanoilla. Maan pääkaupunki nimettiin vuonna 2019 hänen mukaansa.
Paraguayn kenraali Alfredo Stroessner, presidenttinä 1954–1989.
Kiinan johtaja Mao Zedong
Kiinan nykyinen johtaja Xi Jinping: vuonna 2017 Xin mukaan nimetty poliittinen teoria otettiin osaksi kommunistisen puolueen perustuslakia. Xin julkisuudenkuva on rakennettu kansanomaiseksi huolimatta yksinvaltaisesta hallintotavasta.
Neuvostoliiton ensimmäinen johtaja ja lokakuun vallankumouksen kommunistinen johtaja V. I. Lenin
Neuvostoliiton kommunistinen diktaattori Josif Stalin
Pohjois-Korean "Suuri johtaja" ja "ikuinen presidentti" Kim Il Sung
Pohjois-Korean "Rakastettu johtaja" Kim Jong Il
Romanian kommunistinen diktaattori, "Conducatore" ('Johtaja') Nicolae Ceaușescu: "Karpaattien nero", "Suuri karpaatti" ja "Ajatusten Tonava" sekä hänen puolisonsa Elena Ceaușescu: "Romanialaisten paras äiti"
Saksan valtakunnankansleri, Der Führer ('Johtaja') Adolf Hitler
Ghanan ensimmäinen presidentti Kwame Nkrumah
Zairen diktaattori Mobutu Sese Seko
Thaimaan kuningas Bhumibol Adulyadej
Indira Gandhi sekä Indira Gandin poika Rajiv Gandhi ja tämän leski Sonja Gandhi
Libyan pitkäaikainen johtaja Muammar Gaddafi
Turkmenistanin presidentti Saparmurat Nijazov ja Gurbanguly Berdymuhamedov
Turkin tasavallan 1. presidentti Mustafa Kemal Atatürk
Venäjän nykyinen presidentti Vladimir Putin: vuonna 2015 julkaistiin kirja, johon on koottu Putinin puheita ja lehtiartikkeleita. Yhdysvaltain propagandakanava RFE/RL vertaa kirjaa Maon Pieneen punaiseen kirjaan. Putin esiintyy myös lukuisissa tuotteissa, ja hänen julkiset esiintymisensä on suunniteltu heijastamaan kuvaa vahvasta ja miehekkäästä johtajasta.
Väitetysti henkilökulttia on rakennettu myös Serbian presidentti Aleksandar Vučićille, Filippiinien presidentti Rodrigo Dutertelle ja Intian pääministeri Narendra Modille.
Suomalaisista johtajista lähimmäksi henkilökulttia ovat päätyneet marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim ja presidentti Urho Kekkonen.
Yhdysvalloissa presidenttejä, joiden ympärillä on tai on ollut henkilökultti, ovat muiden muassa George Washington, Abraham Lincoln, Ronald Reagan ja Donald Trump.
Luettelo estejuoksun Suomen-mestareista

Tämä on luettelo estejuoksun Suomen-mestareista. Miehet kilpailivat estejuoksun Suomen-mestaruudesta ensimmäisen kerran vuonna 1922 ja naiset vuonna 2000. Kilpailumatkana on aina ollut 3 000 metriä.
Mestaruudet

Miehet (yht. 100)
7 – Tapio Kantanen
6 – Topi Raitanen
5 – Toivo Loukola, Olavi Rinteenpää, Tommy Ekblom, Jukka Keskisalo
4 – Pentti Siltaloppi, Jörgen Salo, Ville Hautala, Kim Bergdahl, Janne Ukonmaanaho
3 – Elias Katz, Esko Sirén, Jouko Kuha, Ville-Veikko Sainio, Joonas Harjamäki
2 - Verner Toivonen, Alf Lindblad, Aarne Kainlauri, Erik Blomster, Pentti Karvonen, Hannu Partanen, Ismo Toukonen, Hannu Granberg
1 – Paavo Nurmi, Eero Berg, Armas Kinnunen, Martti Matilainen, Volmari Iso-Hollo, Kaarlo Tuominen, Kauko Pekuri, Ilkka Auer, Teuvo Virtanen, Ilmari Kurkivuori, Mikko Ala-Leppilampi, Pekka Päivärinta, Lars Sörensen, Kari Hänninen, Jan-Erik Salo, Eemil Helander
Naiset (yht. 25)
10 – Sandra Eriksson
4 – Camilla Richardsson
2 – Johanna Risku
1 – Ulla Tuimala, Maria Söderström, Heidi Strandvall, Anni Tuimala, Mira Tuominen, Janica Rauma, Lotta-Maria Maine, Nelli Nordlund, Ilona Mononen
Jääasema Zebra

| Jääasema Zebra> Ice Station Zebra |
| --- | --- |
 elokuvajuliste
Ohjaaja:  John Sturges
Käsikirjoittaja:  Douglas Heyes
Perustuu:  Alistair MacLeanin romaaniin
Tuottaja:  Martin Ransohoff
Säveltäjä:  Michel Legrand
Kuvaaja:  Daniel L. Fapp
Leikkaaja:  Ferris Webster
Tuotantosuunnittelija:  George Davis
Erikoistehosteet:  Earl McCoy  Ralph Swartz
Pääosat:  Rock Hudson Ernest Borgnine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  MGM
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Ensi-ilta:  1968
Kesto:  148 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  8 miljoonaa USD (arvio)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jääasema Zebra (engl. Ice Station Zebra) on vuonna 1968 ensi-iltansa saanut trilleri ja seikkailuelokuva. Elokuvan ohjasi John Sturges, ja sen pääosissa esiintyvät mm. Rock Hudson ja Ernest Borgnine.
Juoni

Ydinsukellusvene USS Tigerfishin komentaja Ferraday saa määräyksen suunnata kohti pohjoisnapaa evakuoimaan sääasema Zebran miehistö ajelehtivalta jäälautalta. Operaatio saa uusia vaarallisia käänteitä kun miehistö huomaa ettei asemalla kaikki ole sitä miltä näyttää ja että joku on valmis keinoja kaihtamatta estämään operaation toteutumisen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rock Hudson  | … |  komentaja James Ferraday   |
|  Ernest Borgnine  | … |  Boris Vaslov   |
|  Patrick McGoohan  | … |  David Jones   |
|  Jim Brown  | … |  kapteeni Leslie Anders   |
|  Tony Bill  | … |  luutnantti Russell Walker   |
|  Lloyd Nolan  | … |  amiraali Garvey   |
|  Alf Kjellin  | … |  eversti Ostrovski   |
Vastaanotto

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano antoi Jääasema Zebralle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Jääasema Zebra Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jyvenjoki

| Jyvenjoki Ивина (Ivina) |
| --- | --- |
 Näkymä Latvan kylän jokisaaria joulukuussa 2020
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Hallintoalue:  Leningradin alue, Karjalan tasavalta
Piiri:  Podporožje, Äänisenranta
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jyvenjoen valuma-alue
Pinta-ala:  1 430 km²  
Pääuoman pituus:  105 km 
Pääuoman osuudet:  Jyvenjoki ←Tarsalanjoki
Yhtyy:  Syväri
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Latva-Vetka
 :  61.3628°N, 34.4357°E
Laskupaikka:  Ylä-Syvärin tekojärvi
 :  61.2296°N, 34.8510°E
Sivu-uomat:  Kairekjoki, Säpsäjoki
Taajamat:  Latva
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  alle 100 m  
Laskukorkeus:  32,5 m  
Pituus:  44 km  
Kaltevuus:  1,49 m/km  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Jyvenjoki tai Iivinänjoki (ven. Ивина, Ивенка, Ivina, Ivenka) on Venäjällä Karjalan tasavallassa ja Leningradin alueella virtaava 105 kilometriä pitkän joen 44 kilometriä pitkä alajuoksun osuus, joka on Syvärin sivujoki.
Joen kulku

Joki alkaa Latva-Vetkan (ven. Ладва-Ветка) kylässä, jossa yläjuoksun kaksi jokea Tarsalanjoki (ven. Таржеполка, Taržepolka) ja Säpsäjoki (Шапша, Šapša) yhtyvät toisiinsa. Kylä sijaitsee Karjalan tasavallan kaakkoisosassa Äänisenrannan piirissä. Joki virtaa tämän jälkeen kohti itää koko kylän läpi. Kylässä sen ylittää rautatie ja maantie. Rataosuus kuuluu Pietarin ja Murmanskin välisen rautatien sivuhaaralle. Seuraavan viiden kilometrin matkalla joessa on jokisaaria, joista suurin saariryhmä sijaitsee puolivälin kohdalla. Joki kääntyy pari kilometriä ennen Latvaa kohti pohjoista ja virtaa Latvan kylässä ja sen peltojen keskellä alle 10 kilometriä. Kylässä siihen yhtyy etelästä tuleva Orko-oja (Jagrutšei, Ягручей) ja kylän itäpuolella Kairekjoki (Kjai, Кяй) ja Pajujoki (Pai, Пай). Joki kääntyy kohti kaakkoa ja siellä siihen yhtyy Näräjoki (Njara, Няра). Joki ei yhdy Syväriin suoraan vaan siihen muodostuneeseen suureen Iivinan tulva-alueeseen, joka liittyy Ylä-Syvärin voimalaitoksen nostaman vedenpinnan seurauksiin. Joki alkaa ja vaihtaa kaakossa alajuoksulla Leningradin alueen Podporožjen piiriin. Siellä sijaitsee pieni Ivanon kylä (Ивино, Ivino).
Jokinäkymä kesäkuussa 2013
Latva joulukuu 2020
toisesta suunnasta
kävelysilta Latvassa
rautatiesilta
Luontoarvoja

Jyvenjoki laskee Iivinan tulva-alueeseen, joka on matala järvilaajentuma ja siksi myös hyvin kalaisa. Joki hyötyy tulva-alueesta ja sieltä nousee kalaa jokeen. Joessa elää ainakin hauki, lahna, ahven, ruutana, särki, salakka, siika, kuha, lohi, nahkiainen, toutain ja kiiski.
Historiaa > Nimihistoriaa

Joen nimi on johdettu venäjän sanasta iva ’paju’. Kyseessä on ilmeisesti alkuperäiseen vepsäläiseen nimitykseen perustuva käännöslaina. Tähän viittaavat alueella esiintyvät lukuisat vepsäläisperäiset toponyymit sekä nimitys Pai, joka on säilynyt yläjuoksun sivujoen nimenä. Jyvenjokea ylöspäin noussut venäläisasutus erottaa nykyään Äänisen rannan vepsäläiset lännempänä asuvista lyydiläisistä, mutta vielä 1870-luvulla monien kylien asukkaita kutsuttiin ”tšuudeiksi”.
Joen nykyinen nimi on venäläinen muoto Ivina (Ивина) tai Ivenka (Ивенка), josta on ollut käytössä myös suomalaistettu muoto Jyvenjoki tai Iivinänjoki. Vepsäläinen kielioppikirja käyttää muotoa Juvvenjoki. Lyydiläiseksi muodoksi mainitaan D’üven.
Historiaa > Joen vanha kulkureitti

Joki yhtyi Syväriin pohjoisesta päin vielä vuonna 1948, jolloin Ylä-Syvärin voimalaitos alkoi valmistua. Kun vesi nostettiin padon yläpuolella, peittyi useita kilometrejä Jyvenjokea Ivinan tulva-alueen alle. Samalla alkoivat sen sivujoet Muromilanjoki (Муромля, Muromlja), Porutoma (Порутома) ja Ostretšinka (Остречинка) laskemaan suoraan tulva-alueen tekojärveen. Tekojärven alle jäi muun muassa entinen Ostretšinyn kuntakeskus.
Jyvenjoen valuma-alue > Yleistä

Jyvenjoen valuma-alueen alajuoksu muodostuu Jyvenjoesta, jolla on muutama sivujoki. Valuma-alueen yläjuoksulla on kaksi lähes yhtä suurta jokea Säpsäjoki ja Tarsalanjoki. Ne virtaavat rinnakkain tuoden vettä luoteessa sijaitsevilta soilta. Valuma-alue kuuluu Laatokan ja Äänisen väliseen ylänköalueeseen, joka kohoaa siellä noin 200 metrin korkeuteen mpy.
Jyvenjoen valuma-alue > Pääuoma

Pääuoma on alajuoksulla 44 kilometriä nimeltään Jyvenjoki. Se alkaa yläjuoksulla, kun Tarsalanjoki ja Säpsäjoki yhtyvät toisiinsa. Näistä Tarsalanjoki on suurempi joki, jolla on pituutta 61 kilometriä ja jonka valuma-alueen pinta-ala on 404 neliökilometriä.
Jyvenjoen valuma-alue > Sivu-uomia

Pääuoman suurimmat sivujoet kuuluvat Jyvenjoelle. Ne on lueteltu alla olevaan taulukkoon ja tietojen lähteet on lueteltu taulukon alle. Taulukon oikeassa sarakkeessa on kullekin riville vielä yksilöity lähteet.
| Sivu-uoman nimi suom>    | Nimi ven>      | Pääuoman kohta   | Etäisyys Syväristä (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
laskee Syvärissä Ylä-Syvärin tekojärveen
| Näräjoki | Njara (Няра) | alajuoksu | 6 | 27 |  | 101 | 6,2,3,2,2,–,2 |
| Pajujoki | Pai (Пай) | Latva | 21 | 26 |  | 133 | 6,2,3,2,2,–,2 |
| Kairekjoki | Kjai (Кяй) | Latva | 22 | 40 |  | 243 | 6,2,3,2,2,–,2 |
| Orko-oja | Jagrutšei (Ягручей) | Latva | 28 | 12 |  |  | 6,2,3,2,2,–,– |
| Säpsäjoki | Šapša (Шапша) | Latva-Vetka | 44 | 38 |  |  | 5,2,3,2,2,–,– |
| Maarenjoki | Marina (Марина) | Tarsalanjoki | 69 | 22 |  |  | 7,2,3,2,2,–,– |
| Sarkajoki (?) | Sarka (Сарка) | Tarsalanjoki | 82 | 10 |  |  | –,2,3,2,2,–,– |
Sarka yhtyy Tarsalanjokeen 23 kilometriä sen latvoilta

Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = luettu Venäjän vesistörekisterin tietokannasta (), 3 = katsottu Internetin karttapalveluista, 4 = katsottu joen venäjänkielisen wikipedian artikkelista, 5 = katsottu Vepsän kielioppikirjasta , 6 = katsottu sotilaskartasta , 7 = katsottu artikkelista Latva-Vetka.
Jyvenjoen valuma-alue > Järviä

Jyvenjoen valuma-alueeseen kuuluu vain muutama pieni järvi. Näräjoki alkaa kapeasta lähdejärvestä. Pajujoen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Kaidozero (Кайдозеро), Kljonozero (Клёнозеро), Kontokozero (Контикозеро) ja Revselgskoje (Ревсельгское). Pienellä Orko-ojan valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Galik (Галик). Säpsäjoen valuma-alueeseen alajuoksulla löytyvät Kuiozero (Куйозеро) ja Aitig (Айтиг), ja valuma-alueeseen kuuluu myös laajoja suoalueita, jossa sijaitsevat esimerkiksi Pizamozero (Пизамозеро) ja Jeltšozero (Елчозеро, vepsäksi Jelčarvi) sekä Säpsäjoen latvajärvi Šapšozero (Шапшозеро, vepsäksi Šapšjärvi). Pääuoman Tarsalanjoen lähellä sijaitsevat esimerkiksi alajuoksun järvet Verhneje (Верхнее), Polozero (Полозеро) ja Pertozero (Пертозеро), sekä keskijuoksun Kili (Кили).
USA:n armeijan kartta Venäjältä
Tarsalanjoki kesäkuussa 2013
Tarsalanjoen ja Säpsäjoen yhtymäkohta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyvenjoki Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tarsalanjoki Wikimedia Commonsissa