Luettelo matemaattisista merkeistä
Matematiikan perussymbolit

| Symboli> Symboli.Symboli | Nimi> Luetaan.Kategoria | Selitys> Selitys.Selitys | Esimerkkejä> Esimerkkejä.Esimerkkejä |
| --- | --- | --- | --- |
| = | yhtäsuuruus | x = y tarkoittaa, että x ja y esittävät samaa asiaa tai arvoa. | 1 + 1 = 2 |
| = | on yhtä suuri kuin | x = y tarkoittaa, että x ja y esittävät samaa asiaa tai arvoa. | 1 + 1 = 2 |
| = | kaikkialla | x = y tarkoittaa, että x ja y esittävät samaa asiaa tai arvoa. | 1 + 1 = 2 |
| ≠  <>  != | erisuuruus | x ≠ y tarkoittaa, että x ja y eivät esitä samaa asiaa tai arvoa.  (Symboleita != ja <> käytetään lähinnä tietojenkäsittelytieteessä.) | 1 ≠ 2 |
| ≠  <>  != | ei ole yhtä suuri kuin, on eri suuri kuin | x ≠ y tarkoittaa, että x ja y eivät esitä samaa asiaa tai arvoa.  (Symboleita != ja <> käytetään lähinnä tietojenkäsittelytieteessä.) | 1 ≠ 2 |
| ≠  <>  != | kaikkialla | x ≠ y tarkoittaa, että x ja y eivät esitä samaa asiaa tai arvoa.  (Symboleita != ja <> käytetään lähinnä tietojenkäsittelytieteessä.) | 1 ≠ 2 |
| <  >  ≪  ≫ | aito epäyhtälö | x < y tarkoittaa, että x on pienempi kuin y.   x > y tarkoittaa, että x on suurempi kuin y.    x ≪ y tarkoittaa, että x on paljon pienempi kuin y.  x ≫ y tarkoittaa, että x on paljon suurempi kuin y. | 3 < 4   5 > 4  0,003 ≪ 1000000 |
| <  >  ≪  ≫ | on pienempi kuin, on suurempi kuin, on paljon pienempi kuin, on paljon suurempi kuin | x < y tarkoittaa, että x on pienempi kuin y.   x > y tarkoittaa, että x on suurempi kuin y.    x ≪ y tarkoittaa, että x on paljon pienempi kuin y.  x ≫ y tarkoittaa, että x on paljon suurempi kuin y. | 3 < 4   5 > 4  0,003 ≪ 1000000 |
| <  >  ≪  ≫ | järjestysteoria | x < y tarkoittaa, että x on pienempi kuin y.   x > y tarkoittaa, että x on suurempi kuin y.    x ≪ y tarkoittaa, että x on paljon pienempi kuin y.  x ≫ y tarkoittaa, että x on paljon suurempi kuin y. | 3 < 4   5 > 4  0,003 ≪ 1000000 |
| ≤  ≥ | epäyhtälö | x ≤ y tarkoittaa, että x on pienempi tai yhtä suuri kuin y.  x ≥ y tarkoittaa, että x on suurempi tai yhtä suuri kuin y. | 3 ≤ 4 ja 5 ≤ 5  5 ≥ 4 ja 5 ≥ 5 |
| ≤  ≥ | on pienempi tai yhtä suuri kuin, on suurempi tai yhtä suuri kuin | x ≤ y tarkoittaa, että x on pienempi tai yhtä suuri kuin y.  x ≥ y tarkoittaa, että x on suurempi tai yhtä suuri kuin y. | 3 ≤ 4 ja 5 ≤ 5  5 ≥ 4 ja 5 ≥ 5 |
| ≤  ≥ | järjestysteoria | x ≤ y tarkoittaa, että x on pienempi tai yhtä suuri kuin y.  x ≥ y tarkoittaa, että x on suurempi tai yhtä suuri kuin y. | 3 ≤ 4 ja 5 ≤ 5  5 ≥ 4 ja 5 ≥ 5 |
| ∝ | verrannollisuus | y ∝ x tarkoittaa, että y = kx jollakin vakiolla k. | jos y = 2x, on y ∝ x |
| ∝ | on verrannollinen | y ∝ x tarkoittaa, että y = kx jollakin vakiolla k. | jos y = 2x, on y ∝ x |
| ∝ | kaikkialla | y ∝ x tarkoittaa, että y = kx jollakin vakiolla k. | jos y = 2x, on y ∝ x |
| + | yhteenlasku | 4 + 6 tarkoittaa lukujen 4 ja 6 summaa. | 2 + 7 = 9 |
| + | plus | 4 + 6 tarkoittaa lukujen 4 ja 6 summaa. | 2 + 7 = 9 |
| + | aritmetiikka | 4 + 6 tarkoittaa lukujen 4 ja 6 summaa. | 2 + 7 = 9 |
| + | erillinen yhdiste | A1 + A2 tarkoittaa joukkojen A1 ja A2 erillistä yhdistettä. | A1 = {1, 2, 3, 4} ∧ A2 = {2, 4, 5, 7} ⇒  A1 + A2 = {(1,1), (2,1), (3,1), (4,1), (2,2), (4,2), (5,2), (7,2)} |
| + | joukkojen ... ja ... erillinen yhdiste | A1 + A2 tarkoittaa joukkojen A1 ja A2 erillistä yhdistettä. | A1 = {1, 2, 3, 4} ∧ A2 = {2, 4, 5, 7} ⇒  A1 + A2 = {(1,1), (2,1), (3,1), (4,1), (2,2), (4,2), (5,2), (7,2)} |
| + | joukko-oppi | A1 + A2 tarkoittaa joukkojen A1 ja A2 erillistä yhdistettä. | A1 = {1, 2, 3, 4} ∧ A2 = {2, 4, 5, 7} ⇒  A1 + A2 = {(1,1), (2,1), (3,1), (4,1), (2,2), (4,2), (5,2), (7,2)} |
| − | vähennyslasku | 9 − 4 tarkoittaa 4 vähenettynä luvusta 9. | 8 − 3 = 5 |
| − | miinus | 9 − 4 tarkoittaa 4 vähenettynä luvusta 9. | 8 − 3 = 5 |
| − | aritmetiikka | 9 − 4 tarkoittaa 4 vähenettynä luvusta 9. | 8 − 3 = 5 |
| − | negatiivinen etumerkki | −3 tarkoittaa luvun 3 vastalukua. | −(−5) = 5 |
| − | vastaluku ; miinus | −3 tarkoittaa luvun 3 vastalukua. | −(−5) = 5 |
| − | aritmetiikka | −3 tarkoittaa luvun 3 vastalukua. | −(−5) = 5 |
| − | joukko-opillinen komplementti | A − B tarkoittaa niitä A:n alkioita, jotka eivät kuulu joukkoon B. | {1,2,4} − {1,3,4}  =  {2} |
| − | miinus. | A − B tarkoittaa niitä A:n alkioita, jotka eivät kuulu joukkoon B. | {1,2,4} − {1,3,4}  =  {2} |
| − | joukko-oppi | A − B tarkoittaa niitä A:n alkioita, jotka eivät kuulu joukkoon B. | {1,2,4} − {1,3,4}  =  {2} |
| × | kertolasku | 3 × 4 tarkoittaa lukujen 3 ja 4 tuloa. | 7 × 8 = 56 |
| × | kertaa | 3 × 4 tarkoittaa lukujen 3 ja 4 tuloa. | 7 × 8 = 56 |
| × | aritmetiikka | 3 × 4 tarkoittaa lukujen 3 ja 4 tuloa. | 7 × 8 = 56 |
| × | karteesinen tulo | X×Y tarkoittaa kaikkia järjestettyjen parien joukkoa, joiden ensimmäinen alkio kuuluu X:ään ja toinen Y:hyn. | {1,2} × {3,4} = {(1,3),(1,4),(2,3),(2,4)} |
| × | Joukkojen ... ja ... karteesinen tulo; joukkojen ... ja ... suora tulo | X×Y tarkoittaa kaikkia järjestettyjen parien joukkoa, joiden ensimmäinen alkio kuuluu X:ään ja toinen Y:hyn. | {1,2} × {3,4} = {(1,3),(1,4),(2,3),(2,4)} |
| × | joukko-oppi | X×Y tarkoittaa kaikkia järjestettyjen parien joukkoa, joiden ensimmäinen alkio kuuluu X:ään ja toinen Y:hyn. | {1,2} × {3,4} = {(1,3),(1,4),(2,3),(2,4)} |
| × | ristitulo | u × v tarkoittaa vektorien u ja v ristituloa. | (1,2,5) × (3,4,−1) =  (−22, 16, − 2) |
| × | risti | u × v tarkoittaa vektorien u ja v ristituloa. | (1,2,5) × (3,4,−1) =  (−22, 16, − 2) |
| × | vektorilaskenta | u × v tarkoittaa vektorien u ja v ristituloa. | (1,2,5) × (3,4,−1) =  (−22, 16, − 2) |
| · | kertolasku | 3 · 4 tarkoittaa lukujen 3 ja 4 tuloa. | 7 · 8 = 56 |
| · | kertaa | 3 · 4 tarkoittaa lukujen 3 ja 4 tuloa. | 7 · 8 = 56 |
| · | aritmetiikka | 3 · 4 tarkoittaa lukujen 3 ja 4 tuloa. | 7 · 8 = 56 |
| · | pistetulo | u · v tarkoittaa vektorien u ja v pistetulos | (1,2,5) · (3,4,−1) = 6 |
| · | piste | u · v tarkoittaa vektorien u ja v pistetulos | (1,2,5) · (3,4,−1) = 6 |
| · | vektorilaskenta | u · v tarkoittaa vektorien u ja v pistetulos | (1,2,5) · (3,4,−1) = 6 |
| ÷   ⁄ | jakolasku | 6 ÷ 3 tai 6 ⁄ 3 tarkoittaa 6 jaettuna 3:lla | 2 ÷ 4 = 0,5   12 ⁄ 4 = 3 |
| ÷   ⁄ | jaettuna | 6 ÷ 3 tai 6 ⁄ 3 tarkoittaa 6 jaettuna 3:lla | 2 ÷ 4 = 0,5   12 ⁄ 4 = 3 |
| ÷   ⁄ | aritmetiikka | 6 ÷ 3 tai 6 ⁄ 3 tarkoittaa 6 jaettuna 3:lla | 2 ÷ 4 = 0,5   12 ⁄ 4 = 3 |
| ± | plus-miinus | 6 ± 3 tarkoittaa sekä 6 + 3 että 6 - 3. | yhtälöllä x = 5 ± √4, on kaksi ratkaisua, x = 7 tai x = 3. |
| ± | plus tai miinus | 6 ± 3 tarkoittaa sekä 6 + 3 että 6 - 3. | yhtälöllä x = 5 ± √4, on kaksi ratkaisua, x = 7 tai x = 3. |
| ± | aritmetiikka | 6 ± 3 tarkoittaa sekä 6 + 3 että 6 - 3. | yhtälöllä x = 5 ± √4, on kaksi ratkaisua, x = 7 tai x = 3. |
| ± | plus-miinus | 10 ± 2 tai yhtäpitävästi 10 ± 20% tarkoittaa väliä 10 − 2=8:sta 10 + 2=12:een. | Jos a = 100 ± 1 mm, on a ≥ 99 mm ja ≤ 101 mm.   |
| ± | plus tai miinus | 10 ± 2 tai yhtäpitävästi 10 ± 20% tarkoittaa väliä 10 − 2=8:sta 10 + 2=12:een. | Jos a = 100 ± 1 mm, on a ≥ 99 mm ja ≤ 101 mm.   |
| ± | mittaus | 10 ± 2 tai yhtäpitävästi 10 ± 20% tarkoittaa väliä 10 − 2=8:sta 10 + 2=12:een. | Jos a = 100 ± 1 mm, on a ≥ 99 mm ja ≤ 101 mm.   |
| ∓ | miinus-plus | 6 ± (3 ∓ 5) tarkoittaa sekä 6 + (3 - 5) että 6 - (3 + 5). | cos(x ± y) = cos(x) cos(y) ∓ sin(x) sin(y). |
| ∓ | miinus tai plus | 6 ± (3 ∓ 5) tarkoittaa sekä 6 + (3 - 5) että 6 - (3 + 5). | cos(x ± y) = cos(x) cos(y) ∓ sin(x) sin(y). |
| ∓ | aritmetiikka | 6 ± (3 ∓ 5) tarkoittaa sekä 6 + (3 - 5) että 6 - (3 + 5). | cos(x ± y) = cos(x) cos(y) ∓ sin(x) sin(y). |
| √ | neliöjuuri | √x tarkoittaa epänegatiivista lukua, jonka neliö on x. | √4 = 2 |
| √ | neliöjuuren päähaara, neliöjuuri | √x tarkoittaa epänegatiivista lukua, jonka neliö on x. | √4 = 2 |
| √ | reaaliluvut | √x tarkoittaa epänegatiivista lukua, jonka neliö on x. | √4 = 2 |
| √ | kompleksinen neliöjuuri | jos z = r exp(iφ) esitetään napakoordinaateissa, missä -π < φ ≤ π, on √z = √r exp(i φ/2). | √(-1) = i |
| √ | kompleksinen neliöjuuri  …   neliöjuuri | jos z = r exp(iφ) esitetään napakoordinaateissa, missä -π < φ ≤ π, on √z = √r exp(i φ/2). | √(-1) = i |
| √ | kompleksiluvut | jos z = r exp(iφ) esitetään napakoordinaateissa, missä -π < φ ≤ π, on √z = √r exp(i φ/2). | √(-1) = i |
| |…| | itseisarvo | |x| tarkoittaa reaaliakselilla tai kompleksitasolla lukujen x ja 0 välistä etäisyyttä. | |3| = 3   |–5| = |5|   | i | = 1   | 3 + 4i | = 5 |
| |…| | itseisarvo | |x| tarkoittaa reaaliakselilla tai kompleksitasolla lukujen x ja 0 välistä etäisyyttä. | |3| = 3   |–5| = |5|   | i | = 1   | 3 + 4i | = 5 |
| |…| | luvut | |x| tarkoittaa reaaliakselilla tai kompleksitasolla lukujen x ja 0 välistä etäisyyttä. | |3| = 3   |–5| = |5|   | i | = 1   | 3 + 4i | = 5 |
| |…| | Euklidinen etäisyys | |x – y| tarkoittaa x:n ja y:n euklidista etäisyyttä. | Jos x = (1,1) ja y = (4,5),   |x – y| = √([1–4]2 + [1–5]2) = 5 |
| |…| | euklidinen etäisyys, euklidinen normi | |x – y| tarkoittaa x:n ja y:n euklidista etäisyyttä. | Jos x = (1,1) ja y = (4,5),   |x – y| = √([1–4]2 + [1–5]2) = 5 |
| |…| | geometria | |x – y| tarkoittaa x:n ja y:n euklidista etäisyyttä. | Jos x = (1,1) ja y = (4,5),   |x – y| = √([1–4]2 + [1–5]2) = 5 |
| |…| | Determinantti | |A| tarkoittaa neliömatriisin A determinanttia |  {\begin{vmatrix}1&2\\2&4\\\end{vmatrix}}=0 |
| |…| | determinantti | |A| tarkoittaa neliömatriisin A determinanttia |  {\begin{vmatrix}1&2\\2&4\\\end{vmatrix}}=0 |
| |…| | Matriisilaskenta | |A| tarkoittaa neliömatriisin A determinanttia |  {\begin{vmatrix}1&2\\2&4\\\end{vmatrix}}=0 |
| | | jakaa | Yksi pystysuora viiva tarkoittaa tasan jakamista.  a|b tarkoittaa, että a jakaa b:n. | Koska 15 = 3×5, on voimassa 3|15 ja 5|15. |
| | | jakaa | Yksi pystysuora viiva tarkoittaa tasan jakamista.  a|b tarkoittaa, että a jakaa b:n. | Koska 15 = 3×5, on voimassa 3|15 ja 5|15. |
| | | lukuteoria | Yksi pystysuora viiva tarkoittaa tasan jakamista.  a|b tarkoittaa, että a jakaa b:n. | Koska 15 = 3×5, on voimassa 3|15 ja 5|15. |
| ! | kertoma | n ! on tulo 1 × 2× ... × n. | 4! = 1 × 2 × 3 × 4 = 24 |
| ! | kertoma | n ! on tulo 1 × 2× ... × n. | 4! = 1 × 2 × 3 × 4 = 24 |
| ! | kombinatoriikka | n ! on tulo 1 × 2× ... × n. | 4! = 1 × 2 × 3 × 4 = 24 |
| T | transpoosi | Vaihtaa rivit ja sarakkeet keskenään |  A_{ij}=(A^{T})_{ji} |
| T | transpoosi | Vaihtaa rivit ja sarakkeet keskenään |  A_{ij}=(A^{T})_{ji} |
| T | matriisilaskenta | Vaihtaa rivit ja sarakkeet keskenään |  A_{ij}=(A^{T})_{ji} |
| ~ | todennäköisyysjakaumat | X ~ D, tarkoittaa satunnaismuuttujan X jakauma on D. | X ~ N(0,1), on standardinormaalijakauma |
| ~ | on jakauma | X ~ D, tarkoittaa satunnaismuuttujan X jakauma on D. | X ~ N(0,1), on standardinormaalijakauma |
| ~ | tilastotiede | X ~ D, tarkoittaa satunnaismuuttujan X jakauma on D. | X ~ N(0,1), on standardinormaalijakauma |
| ~ | Riviekvivalenssi | A~B tarkoittaa, että B voidaan saada A:stä alkeisrivitoimituksella. |  {\begin{bmatrix}1&2\\2&4\\\end{bmatrix}}\sim {\begin{bmatrix}1&2\\0&0\\\end{bmatrix}} |
| ~ | on riviekvivalentti | A~B tarkoittaa, että B voidaan saada A:stä alkeisrivitoimituksella. |  {\begin{bmatrix}1&2\\2&4\\\end{bmatrix}}\sim {\begin{bmatrix}1&2\\0&0\\\end{bmatrix}} |
| ~ | Matriisilaskenta | A~B tarkoittaa, että B voidaan saada A:stä alkeisrivitoimituksella. |  {\begin{bmatrix}1&2\\2&4\\\end{bmatrix}}\sim {\begin{bmatrix}1&2\\0&0\\\end{bmatrix}} |
| ⇒   →   ⊃ | implikaatio | A ⇒ B tarkoittaa, että jos A on tosi, on myös B tosi. Jos A on epätosi, B:stä ei voida sanoa tämän perusteella mitään.   → voi tarkoittaa samaa kuin ⇒ tai sillä voi olla kohdassa funktio selitetty merkitys.   ⊃ voi tarkoittaa samaa kuin ⇒, tai se voi tarkoittaa yläluokkaa. | x = 2  ⇒  x2 = 4 on totta, mutta x2 = 4   ⇒  x = 2 on epätotta, koska x voi olla myös −2. |
| ⇒   →   ⊃ | seuraa; jos … niin | A ⇒ B tarkoittaa, että jos A on tosi, on myös B tosi. Jos A on epätosi, B:stä ei voida sanoa tämän perusteella mitään.   → voi tarkoittaa samaa kuin ⇒ tai sillä voi olla kohdassa funktio selitetty merkitys.   ⊃ voi tarkoittaa samaa kuin ⇒, tai se voi tarkoittaa yläluokkaa. | x = 2  ⇒  x2 = 4 on totta, mutta x2 = 4   ⇒  x = 2 on epätotta, koska x voi olla myös −2. |
| ⇒   →   ⊃ | propositionaalilogiikka, Heytingin algebra | A ⇒ B tarkoittaa, että jos A on tosi, on myös B tosi. Jos A on epätosi, B:stä ei voida sanoa tämän perusteella mitään.   → voi tarkoittaa samaa kuin ⇒ tai sillä voi olla kohdassa funktio selitetty merkitys.   ⊃ voi tarkoittaa samaa kuin ⇒, tai se voi tarkoittaa yläluokkaa. | x = 2  ⇒  x2 = 4 on totta, mutta x2 = 4   ⇒  x = 2 on epätotta, koska x voi olla myös −2. |
| ⇔   ↔ | ekvivalenssi | A ⇔ B tarkoittaa, että A on tosi jos ja vain jos B on tosi | x + 5 = y +2  ⇔  x + 3 = y |
| ⇔   ↔ | jos ja vain jos, joss | A ⇔ B tarkoittaa, että A on tosi jos ja vain jos B on tosi | x + 5 = y +2  ⇔  x + 3 = y |
| ⇔   ↔ | propositionaalilogiikka | A ⇔ B tarkoittaa, että A on tosi jos ja vain jos B on tosi | x + 5 = y +2  ⇔  x + 3 = y |
| ¬   ˜ | looginen negaatio | Väite ¬A on tosi jos ja vain jos A on epätosi.   | ¬(¬A) ⇔ A   x ≠ y  ⇔  ¬(x =  y) |
| ¬   ˜ | ei | Väite ¬A on tosi jos ja vain jos A on epätosi.   | ¬(¬A) ⇔ A   x ≠ y  ⇔  ¬(x =  y) |
| ¬   ˜ | propositiologiikka | Väite ¬A on tosi jos ja vain jos A on epätosi.   | ¬(¬A) ⇔ A   x ≠ y  ⇔  ¬(x =  y) |
| ∧ | looginen konjuktio tai kohtaa lattiisissa | Väite A ∧ B on totta jos A ja B ovat molemmat totta. Muutoin A ∧ B on epätosi.   Funktioille  A(x) ja B(x), A(x) ∧ B(x) tarkoittaa min(A(x), B(x)). | n < 4  ∧  n >2  ⇔  n = 3 kun n on luonnollinen luku. |
| ∧ | ja; min | Väite A ∧ B on totta jos A ja B ovat molemmat totta. Muutoin A ∧ B on epätosi.   Funktioille  A(x) ja B(x), A(x) ∧ B(x) tarkoittaa min(A(x), B(x)). | n < 4  ∧  n >2  ⇔  n = 3 kun n on luonnollinen luku. |
| ∧ | propositiologiikka, lattiisiteoria | Väite A ∧ B on totta jos A ja B ovat molemmat totta. Muutoin A ∧ B on epätosi.   Funktioille  A(x) ja B(x), A(x) ∧ B(x) tarkoittaa min(A(x), B(x)). | n < 4  ∧  n >2  ⇔  n = 3 kun n on luonnollinen luku. |
| ∧ | potenssi | 6^4 tarkoittaa 6 potenssiin 4 | 6 ^ 4 = 1296 |
| ∨ | looginen disjunktio tai yhdiste lattiisissa | Väite A ∨ B on totta jos ainakin toinen A tai  B on totta, epätotta jos molemmat epätosia.    Funktioille A(x) ja B(x), A(x) ∨ B(x) tarkoittaa max(A(x), B(x)). | n ≥ 4  ∨  n ≤ 2  ⇔ n ≠ 3 kun n on luonnollinen luku. |
| ∨ | tai; max | Väite A ∨ B on totta jos ainakin toinen A tai  B on totta, epätotta jos molemmat epätosia.    Funktioille A(x) ja B(x), A(x) ∨ B(x) tarkoittaa max(A(x), B(x)). | n ≥ 4  ∨  n ≤ 2  ⇔ n ≠ 3 kun n on luonnollinen luku. |
| ∨ | propositiologiikka, lattiisiteoria | Väite A ∨ B on totta jos ainakin toinen A tai  B on totta, epätotta jos molemmat epätosia.    Funktioille A(x) ja B(x), A(x) ∨ B(x) tarkoittaa max(A(x), B(x)). | n ≥ 4  ∨  n ≤ 2  ⇔ n ≠ 3 kun n on luonnollinen luku. |
|  ⊕   ⊻ | eksklusiivinen tai | Väite A ⊕ B on tosi kun joko A tai B, mutta ei molemmat, ovat tosia. A ⊻ B tarkoittaa samaa asiaa. | (¬A) ⊕ A on aina tosi, A ⊕ A on aina epätosi. |
|  ⊕   ⊻ | xor | Väite A ⊕ B on tosi kun joko A tai B, mutta ei molemmat, ovat tosia. A ⊻ B tarkoittaa samaa asiaa. | (¬A) ⊕ A on aina tosi, A ⊕ A on aina epätosi. |
|  ⊕   ⊻ | propositionaalilogiikka, Boolen algebra | Väite A ⊕ B on tosi kun joko A tai B, mutta ei molemmat, ovat tosia. A ⊻ B tarkoittaa samaa asiaa. | (¬A) ⊕ A on aina tosi, A ⊕ A on aina epätosi. |
|  ⊕   ⊻ | suora summa | Suora summa on tapa yhdistää useita objekteja yhdeksi yleiseksi objektiksi. Suoran summan merkintä on ⊕, merkintää ⊻  käytetään vain logiikassa.   | Vektoriavaruuksille U, V ja W pätee:  U = V ⊕ W ⇔ (U = V + W) ∧ (V ∩ W = ∅) |
|  ⊕   ⊻ | suora summa | Suora summa on tapa yhdistää useita objekteja yhdeksi yleiseksi objektiksi. Suoran summan merkintä on ⊕, merkintää ⊻  käytetään vain logiikassa.   | Vektoriavaruuksille U, V ja W pätee:  U = V ⊕ W ⇔ (U = V + W) ∧ (V ∩ W = ∅) |
|  ⊕   ⊻ | abstrakti algebra | Suora summa on tapa yhdistää useita objekteja yhdeksi yleiseksi objektiksi. Suoran summan merkintä on ⊕, merkintää ⊻  käytetään vain logiikassa.   | Vektoriavaruuksille U, V ja W pätee:  U = V ⊕ W ⇔ (U = V + W) ∧ (V ∩ W = ∅) |
| ∀ | universaalikvanttori | ∀ x: P(x) tarkoittaa, että P(x) on voimassa kaikilla x. | ∀ n ∈ ℕ: n2 ≥ n. |
| ∀ | kaikilla, jokaisella | ∀ x: P(x) tarkoittaa, että P(x) on voimassa kaikilla x. | ∀ n ∈ ℕ: n2 ≥ n. |
| ∀ | predikaattilogiikka | ∀ x: P(x) tarkoittaa, että P(x) on voimassa kaikilla x. | ∀ n ∈ ℕ: n2 ≥ n. |
| ∃ | olemassaolokvanttori | ∃ x: P(x) tarkoittaa, että on olemassa ainakin yksi x jolle P(x) on tosi. | ∃ n ∈ ℕ: n on parillinen. |
| ∃ | on olemassa | ∃ x: P(x) tarkoittaa, että on olemassa ainakin yksi x jolle P(x) on tosi. | ∃ n ∈ ℕ: n on parillinen. |
| ∃ | predikaattilogiikka | ∃ x: P(x) tarkoittaa, että on olemassa ainakin yksi x jolle P(x) on tosi. | ∃ n ∈ ℕ: n on parillinen. |
| ∃! | yksikäsitteisyyskvanttori | ∃! x: P(x) tarkoittaa, että on olemassa täsmälleen yksi x jolle P(x) on tosi. | ∃! n ∈ ℕ: n + 5 = 2n. |
| ∃! | on olemassa täsmälleen yksi | ∃! x: P(x) tarkoittaa, että on olemassa täsmälleen yksi x jolle P(x) on tosi. | ∃! n ∈ ℕ: n + 5 = 2n. |
| ∃! | predikaattilogiikka | ∃! x: P(x) tarkoittaa, että on olemassa täsmälleen yksi x jolle P(x) on tosi. | ∃! n ∈ ℕ: n + 5 = 2n. |
| :=   ≡  :⇔ | määritelmä | x := y tai x ≡ y tarkoittaa, että x on määritelmän mukaan y  (jotkut käyttävät merkkiä ≡ kongruenssi).   P :⇔ Q tarkoittaa, että P on määritelmän mukaan loogisesti ekvivalentti Q:n kanssa. |  cosh(x):={\frac {1}{2}}(e^{x}+e^{-x})   A xor B :⇔ (A ∨ B) ∧ ¬(A ∧ B) |
| :=   ≡  :⇔ | on määritelmän mukaan | x := y tai x ≡ y tarkoittaa, että x on määritelmän mukaan y  (jotkut käyttävät merkkiä ≡ kongruenssi).   P :⇔ Q tarkoittaa, että P on määritelmän mukaan loogisesti ekvivalentti Q:n kanssa. |  cosh(x):={\frac {1}{2}}(e^{x}+e^{-x})   A xor B :⇔ (A ∨ B) ∧ ¬(A ∧ B) |
| :=   ≡  :⇔ | kaikkialla | x := y tai x ≡ y tarkoittaa, että x on määritelmän mukaan y  (jotkut käyttävät merkkiä ≡ kongruenssi).   P :⇔ Q tarkoittaa, että P on määritelmän mukaan loogisesti ekvivalentti Q:n kanssa. |  cosh(x):={\frac {1}{2}}(e^{x}+e^{-x})   A xor B :⇔ (A ∨ B) ∧ ¬(A ∧ B) |
| ≅ | yhtenevä | △ABC ≅ △DEF tarkoittaa, että kolmio ABC on yhtenevä kolmion DEF kanssa. |  |
| ≅ | on yhtenevä | △ABC ≅ △DEF tarkoittaa, että kolmio ABC on yhtenevä kolmion DEF kanssa. |  |
| ≅ | geometria | △ABC ≅ △DEF tarkoittaa, että kolmio ABC on yhtenevä kolmion DEF kanssa. |  |
| ≡ | kongruenssirelaatio | a ≡ b (mod n) tarkoittaa, että a − b on jaollinen n:llä ( 0\leq b<n) | 13 ≡ 3 (mod 5) |
| ≡ | ... on kongruentti ... modulo ... | a ≡ b (mod n) tarkoittaa, että a − b on jaollinen n:llä ( 0\leq b<n) | 13 ≡ 3 (mod 5) |
| ≡ | modulaariaritmetiikka | a ≡ b (mod n) tarkoittaa, että a − b on jaollinen n:llä ( 0\leq b<n) | 13 ≡ 3 (mod 5) |
| { , } | joukkosulkeet | {a,b,c} tarkoittaa joukkoa, jonka alkiot ovat  a, b ja c. | ℕ = { 1, 2, 3, …} |
| { , } | joukko … | {a,b,c} tarkoittaa joukkoa, jonka alkiot ovat  a, b ja c. | ℕ = { 1, 2, 3, …} |
| { , } | joukko-oppi | {a,b,c} tarkoittaa joukkoa, jonka alkiot ovat  a, b ja c. | ℕ = { 1, 2, 3, …} |
| { : }   { | } | joukko ja ehto mitkä alkiot kuuluvat joukkoon | {x : P(x)} tarkoittaa niitä x joille P(x) on tosi. {x | P(x)} on sama kuin{x : P(x)}. | {n ∈ ℕ : n2 < 20} = { 1, 2, 3, 4} |
| { : }   { | } | joukko … jolle | {x : P(x)} tarkoittaa niitä x joille P(x) on tosi. {x | P(x)} on sama kuin{x : P(x)}. | {n ∈ ℕ : n2 < 20} = { 1, 2, 3, 4} |