stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louis de Bonald
Elämä ja poliittinen toiminta

Bonald syntyi vanhan maalaisaatelissuvun perheen ainoana lapsena. De Bonaldin ollessa 4-vuotias hänen isänsä menehtyi. Hänen harras katolinen äitinsä lähetti hänet opiskelemaan oratoriaaniseen Juillyn opistoon (Collège de Juilly) vuonna 1769. Opintojen päätyttyä vuonna 1772 hän meni monille aatelisnuorukaisille tyypilliseen tapaan armeijan palvelukseen, kunnes joukko-osastonsa lakkauttamisen jälkeen palasi Millauhin vuonna 1776.
Vuonna 1778 de Bonald meni naimisiin Elisabeth-Marguerite Guibal de Combescuren kanssa. Heille syntyi seitsemän lasta.
Vuonna 1782 de Bonald valittiin Millaun kaupunginvaltuustoon. Vuonna 1785 provinssin kuninkaallinen kuvernööri nimitti hänet Millaun pormestariksi. Menestyminen pormestarin virassa loi hänelle suosion, jolla hänet vuonna 1790 valittiin uudelleen pormestariksi 293 äänellä 368:sta. Vallankumouksen myötä vuonna 1789 perustettu kansalliskokous oli muuttanut pormestarivirat vaaleilla valittaviksi.
Vuonna 1790 kansalliskokous alisti kirkon lainsäädännöllä valtion valtaan, mikä lopullisesti käänsi de Bonaldin vastustamaan vallankumousta ja sai hänet eroamaan Aveyronin alueneuvostosta (Assemblée départementale). Vuonna 1791 hän pakeni kahden vanhimman poikansa kanssa Saksaan Heidelbergiin ja liittyi prinssi Condén emigranttiarmeijaan. De Bonald oli reservijoukoissa tukien itävaltalaisjoukkoja, jotka vuonna 1792 hävisivät taistelun Ranskan vallankumouksellisille Jemappesissa Belgiassa.
Maanpakonsa aikana hän kirjoitti vuonna 1796 Saksan Konstanzissa painetun kirjan Teoria poliittisesta ja uskonnollisesta vallasta (Théorie du pouvoir politique et religieux).
Vuonna 1797 de Bonald palasi Ranskaan ja piileskeli Pariisissa. Piileskely päättyy vuonna 1802 Napoleonin armahdukseen ja de Bonald saattoi palata kotiseudulleen Millauhin.
Vuonna hänestä tuli 1806 Mercure de France -kulttuurilehteen toimittaja.
Kieltäydyttyään monista aiemmista Napoleonin hallinnon nimitystarjouksista, hän vastaanotti vuonna 1810 keisarillisen yliopiston neuvoston jäsenyyden.
Napoleonin syrjäyttämisen jälkeen vuonna 1814 alkoi Ludvig XVIII valtaannousun myötä Bourbon-restauraation aika, jolloin de Bonald palasi aktiivipolitiikkaan vaikuttaen edustajainhuoneen (Chambre des députés) jäsenenä vuosina 1815–1823 muun muassa avioeron kieltävän lain säätämiseen.
Vuonna 1822 hän vaikutti merkittävästi lehdistövapauden lakkauttamiseen.
1823 Ludvig XVIII myöntää de Bonaldille varakreivin arvon.
Vuonna 1827 Kaarle X nimittää de Bonaldin sensuurista vastaavan komitean johtoon.
Vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksen myötä Orleansin herttua Ludvig Filip I tuli kuninkaaksi syrjäyttäen Kaarle X. De Bonald kieltäytyi vannomasta uskollisuutta uusille vallanpitäjille ja palasi takaisin kotiseudulleen Millauhin, jossa kuoli vuonna 1840.
Ajattelu

Bonald on määritelty ultrien (so. jyrkkien konservatiivien) ja legitimistien (monarkian restauraatiota vaativien) pääideologiksi sekä valtion ja alttarin välisen liiton keskeiseksi julistajaksi. Hänen on katsottu palanneen selkeästi entiseen: puolustamaan järjestystä ja autoritaarisuutta individualismia ja kriittistä nationalismia vastaan. Bonaldin arvostelijoiden mukaan hän ei tuntenut modernia ajattelua vaan rakensi päätelmänsä pelkästään metafysiikkaan ja teologiaan.
Bonaldin keskeinen argumentti oli kuitenkin traditio. Historialliseen kokemukseen viitaten hän katsoi, että monarkia oli luonnollinen asia. Hän palaa takaisin Tuomas Akvinolaisen filosofiaan ja näkee ihmiselämän harmonisena kokonaisuutena, jossa suvereniteetti tulee yksin Jumalalta. Tämä valta on delegoitu perheelle, kirkolle ja monarkin johtamalle valtiolle. Kullakin näistä oli omat velvollisuutensa ja auktoriteettisääntönsä.
Tuomas Akvinolaisen tavoin Bonald ei hyväksy tyranniaa, ts. hallitsemista Jumalan ohjeiden vastaisesti. Yksinvaltias ei ollut hänelle tyranni vaan Ranskan vallankumouksen luoma valtio, joka siveettömällä tavalla tuhosi yhteiskunnan tähänastisen harmonian.
De Bonaldin ajattelua hallitsi voimakas pelko Ranskan vallankumousta kohtaan, mutta lisäksi hän selvästi vierasti urbaanista, kaupallista maailmaa. Hänen mukaansa se lisäsi eroja ihmisten kesken, höllensi perhetraditiota ja ohjasi yhteiskuntaa pelkän rahan ehdoilla toimivaksi. Maalla ihmiset asuivat erillään, mutta olivat sosiaalisesti lähempänä toisiaan kuin kaupungeissa. Bonaldin väitteet lähtivät perinteisestä maan "pyhyyden" kunnioittamisesta, mutta hänen kritiikillään oli kyllä yhteiskunnallista perustaakin.
Teokset

1796: Théorie du Pouvoir Politique et Religieux.
1800: Essai Analytique sur les Lois Naturelles de l’Ordre Social.
1801: Du Divorce: Considéré au XIXe, Impr. d'A. Le Clere.
1802: Législation Primitive (3 volumes).
1817: Pensées sur Divers Sujets.
1818: Recherches Philosophiques sur les Premiers Objets des Connaissances Morales.
1815: Réflexions sur l’Intérêt Général de l’Europe.
1818: Observations sur un Ouvrage de Madame de Staël.
1819: Mélanges Littéraires, Politiques et Philosophiques.
1830: Démonstration Philosophique du Principe Constitutif de la Société.}
1821: Opinion sur la Loi Relative à la Censure des Journaux.
1825: De la Chrétienté et du Christianisme.
1826: De la Famille Agricole et de la Famille Industrielle.
1834: Discours sur la Vie de Jésus-Christ.
Teokset > Kootutut teokset

Œuvres de M. de Bonald, 1817–1843 (A. Le Clere, 14 vols. in-8°).
Œuvres de M. de Bonald, 1847–1859 (A. Le Clere, 7 vols. in-8° gr.).
Œuvres Complètes de M. de Bonald, 1858 (Jacques-Paul Migne, 3 vols. in-4°).
Œuvres Complètes, Archives Karéline, 2010 (facsimile of the Migne edition).
Aiheesta muualla

Christopher Olaf Blum: .
Monacon merimuseo

| Monacon oseanografinen museo |
| --- | --- |
 Monacon merimuseo sijaitsee rantakallioilla
Tyyppi:  Museo, organisaatio 
Sijainti:   Monaco
Perustettu:  1910
Kotisivut:  http://www.oceano.mc/
Koordinaatit:  
 fiMonacon oseanografinen museo 
  
Monacon merimuseo (ransk. Musée océanographique de Monaco) on meritieteeseen keskittyvä museo Monaco-Villessa Monacossa. Museon perusti Monacon prinssi Albert I vuonna 1910. Se rakennettiin meren rannalle, ja museorakennus kohoaa suoraan merestä 85 metrin korkeuteen. Rakennusta tehtiin 11 vuotta, ja siihen käytettiin 100 000 tonnia kiviä La Turbiesta.
Museon luurankokokoelmaa
Albert I oli merkittävä merenkävijä ja -tutkija. Osa museosta on omistettu hänen tutkimuksilleen. Museossa on Albertin keräämiä eläinnäytteitä, mm. 20-metrinen valaan luuranko, ja malleja hänen tutkimusaluksistaan. Rakennuksen kellarikerroksessa sijaitsee akvaario, jossa on yli 4000 kalalajia ja selkärangattomia 200 heimosta. Akvaarion keskusosan muodostaa vuonna 2001 valmistunut haiallas.
Ensimmäisessä kerroksessa on monia vaihtuvia näyttelyitä, ja ylimmän kerroksen terassilta on näkymä Monacoon ja Rivieralle. Rakennuksessa on myös museomyymälä.
Jacques-Yves Cousteau oli museon johtaja vuodesta 1957 lähtien usean vuosikymmenen ajan.
,Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monacon merimuseo Wikimedia Commonsissa
Museon kotisivut (ranskaksi)
Broadway Tower

Broadway Tower vuonna 2007.
Broadway Tower on lähellä Broadwayn kylää Worcestershiren kreivikunnassa Cotswoldsin kukkulajonon toiseksi korkeimmalla kohdalla sijaitseva torni Englannissa. Sen pohja on 1 024 jalkaa (312 metriä) merenpinnan yläpuolella, mutta itse torni on korkeudeltaan 65 jalkaa (20 metriä) korkea. Tornin on suunnitellut arkkitehti James Wyatt ja se valmistui vuonna 1798.
Mirella

| Mirella |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  30. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Mirelle
Vastineita eri kielissä:  Mireille, Mirèio, Mirela
Nimen alkuperä:  Frédéric Mistralin runo Mirèio
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mirella on naisen etunimi. Mirella on alkujaan italialainen muunnos ranskalaisesta nimestä Mireille, joka taas on muunnos oksitaaninkielisestä nimestä Mirèio. Nimi Mirèio on peräisin Frédéric Mistralin samannimisestä runosta, ja hän todennäköisesti muodosti sen oksitaaninkielisen verbin mirar ’ihailla’ pohjalta.
Suomessa nimen Mirella on saanut vuoden 2019 loppuun mennessä noin 1 800 henkilöä. Mirellan nimipäivä on vuodesta 2015 lähtien 30. huhtikuuta.
Tunnettuja Mirella-nimisiä

Mirella Cortès (s. 1958), katalonialainen poliitikko, Espanjan senaatin jäsen
Mirella Freni (1935–2020), italialainen sopraano
Mirella Harju (s. 1982), suomalainen maantiepyöräilijä
Mirella Lesonen (s. 1983), suomalainen esteratsastaja
Mirella Pekkonen, suomalainen juontaja
Mirella Roininen, Mirella (s. 2005), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
Mustanaamio (täsmennyssivu)

Mustanaamio voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Mustanaamio, Lee Falkin luoma sarjakuvahahmo
Mustanaamio, Suomessa ilmestynyt sarjakuvalehti
Mustanaamio, vuonna 1996 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva
Mustanaamio, Bruce Graemen luoma hahmo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mustanaamio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Blaablaa (En kuule sanaakaan)

| ”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” Antti Tuisku |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: En kommentoi
 Julkaistu: 10. huhtikuuta 2015
 Tuottaja(t): Jurek
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.43
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Antti Tuiskun muut singlet
| ”Peto on irti” 2015 | ”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” 2015 | ”Keinutaan” 2015 |
”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” on Antti Tuiskun kappale hänen kymmenenneltä studioalbumiltaan En kommentoi. Kappale julkaistiin albumin toisena singlenä 10. huhtikuuta 2015. Kappale oli kuitenkin jo 9. huhtikuuta NRJ-radiokanavalla ennakkosoitossa. Kappaleen ovat säveltäneet Aku Rannila, Kalle Lindroth sekä Jurek, ja sen on sanoittanut Saara Törmä.
Tuisku on kertonut, että kappaleessa tulee esiin En kommentoi -albumin pääteema, ”itsensä kunnioittaminen, oman arvon tunteminen ja se ettei välitä siitä mitä muut ajattelevat.”
”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” -kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa Tuiskun omalla kanavalla viikko singlejulkaisun jälkeen, 17. huhtikuuta 2015. Videon ovat ohjanneet Lauri Laukkanen ja Matias Koskinen. Video on kuvattu Thaimaassa Bangkokissa ja Phuketissa. Videolla Tuisku pakenee paikallista mafiaa juosten Bangkokin kaduilla.
Kappale nousi ensimmäisellä listaviikollaan latauslistan kolmanneksi.
Kappaleet

Blaablaa (En kuule sanaakaan) – 3.43
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: —
Suomen virallinen latauslista: 3
Radiolista: 40
Brunette (laulaja)

| Brunette |
| --- | --- |
 Brunette vuonna 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Elen Jeremjan
Syntynyt: 27. toukokuuta 2001 (ikä 23) Jerevan, Armenia
Muusikko
Taiteilijanimi:  Brunette ja Բրյունետ 
Aktiivisena:  2019–
Tyylilajit:  pop
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Elen Jeremjan (arm. Էլեն Երեմյան; s. 27. toukokuuta 2001 Jerevan, Armenia), taiteilijanimeltään Brunette on armenialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Armeniaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa kappaleella ”Future Lover”. Kappale pääsi kilpailun finaaliin ja sijoittui neljänneksitoista.
Diskografia > Singlet

”Love the Way You Feel” (2019)
”Gisher” (2022)
”Smoke Break” (2022)
”Bac kapuyt achqerd” (2022)
”Future Lover” (2023)
Boris Grünstein

Boris Grünstein (14. kesäkuuta 1917 Pietari − 1. kesäkuuta 1992 Helsinki) oli suomenjuutalainen turkisalan yrittäjä, varatuomari ja Turkisliike Grünsteinin omistaja.
Elämä

Boris Grünsteinin vanhemmat olivat helsinkiläinen liikemies Jakob Grünstein ja Pietarista kotoisin ollut Olga Sodman. Vanhemmat avasivat vuonna 1917 turkisliikkeen Pietarin pääkadun Nevski Prospektin varrella mutta perhe joutui pian pakenemaan helmikuun vallankumouksen synnyttämiä levottomuuksia Suomeen. Turkisliike avattiin uudelleen Helsingissä nimellä Turkisliike Oy Jakob Grünstein Ab, ja liike harjoitti turkisnahkojen tukkukauppaa aina vuoteen 1970 saakka. Jakob Grünsteinin kuoltua 1937 liikettä hoiti hänen leskensä Olga. sillä välin kun Boris Grünstein oli sotavuosina rintamalla.
Vuonna 1970 Turkisliike Oy Jakob Grünstein Ab aloitti turkkien teollisen valmistuksen Loviisaan rakennetussa tehtaassa. Turkkien suunnittelijana oli Boris Grünsteinin puoliso Ulla Grünstein. Liike aloitti myös turkisten värjäyksen ja 1970-luvun lopulla turkkien vienti Saksaan kasvoi nopeasti. Vuonna 1984 perustettiin Helsingin Unioninkadulle Senaatti Centeriin Grünstein Boutique. 1980-luvulla kehitettiin Juwa-menetelmänä tunnettu siniketun nahkojen työstötekniikka ja alettiin valmistaa myös kevyitä, käännettäviä turkkeja. Vuonna 1986 esiteltiin Michel Grünsteinin ja Kisu Ahon suunnittelema  Gemmi-turkismallisto, ja keväällä 1991 Grünstein Oy esitteli namibialaislampaasta valmistetun turkkimalliston Frankfurtin messuilla.
Boris Grünsteinin kuoltua 1992 Marimekko osti Grünstein Oy:n vuonna 2000. Liikkeen turkisvalmistus myytiin vuonna 2004, ja se jatkuu nykyisin Loviisassa Gemmi-osakeyhtiön nimellä.
Boris Grünstein julkaisi muistelmansa Juutalaisena Suomessa: Hirtehishumoristisia tarkasteluja (1989). Kirjassa hän kuvasi hirtehishumoristiseen sävyyn millaista oli olla juutalainen ja suomenruotsalainen Suomessa ja millaista oli osallistua jatkosotaan Suomen armeijan riveissä samaan aikaan kun aseveljenä oli juutalaisten tuhoamiseen pyrkinyt natsi-Saksa.
Boris Grünstein rakennutti 1949−1950 Helsingin Munkkiniemeen Tiilimäki 22:een asuintalonsa jonka suunnitteli arkkitehti Ilmari Niemeläinen.
Yksityiselämä

Image-lehden perustaja Raoul Grünstein ja valokuvaaja Denise Grünstein ovat Boris Grünsteinin lapsia.
Mirella Lesonen

| Mirella Lesonen-Hakola> Mirella Lesonen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. maaliskuuta 1983 (ikä 41) Nummi-Pusula
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  esteratsastus
Mirella Lesonen-Hakola[lähde? ] (o.s. Lesonen; s. 11. maaliskuuta 1983 Nummi-Pusula) on suomalainen esteratsastaja, joka asuu hevosineen Itävallassa. Lesonen edustaa Suomessa Oulun Ratsastajia. Suomessa häntä on valmentanut Christopher Wegelius. Hän on valmentautunut myös Saksassa Bremenissä Markus Beerbaumin ja Meredith Michaels-Beerbaumin tallilla.[lähde? ]
Lesonen-Hakolalla on useita sijoituksia kansainvälisissä luokissa, SM-hopeaa vuodelta 2009, nuorten SM-kulta 2003, nuorten SM-hopea 2002 sekä SRL:n valiomerkki 2003[lähde? ].
Mirella Lesonen-Hakolan isä on Veikko Lesonen.
Aiheesta muualla

Hevoskauppaa Hugon ehdoilla, Kaleva 6.8.2009[vanhentunut linkki]
Monflanquin

Monflanquinin kylä.
Monflanquin [mɔ̃.flɑ̃.kɛ̃] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Lot-et-Garonnen departementin pohjoisosassa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 2312. Monflanquin kuuluu departementissaan Le Haut agenais Périgordn kantoniin Villeneuve-sur-Lotin arrondissementissa.
Lot-joen sivujoen Lèden laakson kukkulalla sijaitseva Monflanquin kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monflanquin Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Monflanquin
Käännös suomeksi
Mustang

Mustang tai mustangi voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
mustangi, Pohjois-Amerikan villihevonen
Mustang, monikansallinen elokuva vuodelta 2015
Ford Mustang, automalli
North American P-51 Mustang, hävittäjälentokone
Fender Mustang, sähkökitara
Fender Mustang Bass, bassokitara
The Mustangs, suomalainen yhtye.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mustang”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Bellin luvut

Bellin luvut osoittavat kombinatoriikassa, kuinka monella tavalla äärellinen joukko voidaan osittaa.
Bellin lukuja matemaatikot ovat tutkineet 1800-luvulta lähtien, mutta jo sitä ennen ne tunnettiin keskiajan Japanissa. Nimensä ne kuitenkin ovat saaneet Eric Temple Bellin mukaan, joka tutki niitä 1930-luvulla – hyvä esimerkki Stiglerin laista, jonka mukaan keksintöjä ei koskaan nimetä alkuperäisen keksijänsä mukaan.
Bellin numeroille käytetään merkintää Bn, missä n on kokonaisluku, vähintään nolla. Bellin lukujen jono alkaa luvuilla B0 = 1 ja B1 = 1. Ensimmäiset Bellin luvut ovat
Bellin luku Bn osoittaa, kuinka monella tavalla n-alkioinen joukko voidaan osittaa, tai yhtä­pitävästi, kuinka monta ekvivalenssirelaatiota siinä voidaan määritellä.  Luku Bn osoittaa myös, kuinka monella tavalla n-säkeisen runon säkeet voidaan ryhmitellä siten, että samaan ryhmään kuuluvat säkeet ovat loppu­soinnussa keskenään.
Toisessa yhteydessä Bellin luvut esiintyvät myös toden­näköisyys­jakaumien momentteina. Erityisesti Bn on sen Poissonin jakauman n:s momentti, jonka odotusarvo on 1.
Joukon ositukset

Yleisesti Bn on n-alkioisen joukon ositusten lukumäärä. Joukon S ositus määritellään joukoksi ei-tyhjiä, toisistaan erillisiä S:n osajoukkoja, joiden unioni on S. Esimerkiksi B3 = 5, koska kolmialkioinen joukko {a, b, c} voidaan osittaa viidellä eri tavalla:
B0 on 1, koska tyhjä joukko voidaan osittaa vain yhdellä tavalla. Kuten edellä oleva merkintä osoittaa, osituksessa ei ole merkitystä sillä, missä järjestyksessä osajoukot luetellaan eikä sillä, missä järjestyksessä kunkin osajoukin alkiot luetellaan. Toisin sanoen seuraavat ositukset käsitetään samaksi:
Bellin kolmio

Bellin luvut voidaan helposti laskea muodostamalla niin sanottu Bellin kolmio. SItä sanotaan myös Aitkenin taulukoksi tai Peircen kolmioksi Alexander Aitkenin ja Charles Sandersin mukaan.
Kolmio muodostetaan seuraavasti:
Aloitetaan luvusta 1. Se yksinään muodostaa kolmion ylimmän (nollannen) rivin.( x_{0,1}=1)
Aloitetaan uusi rivi siten, että edellisen rivin viimeinen luku kopioidaan uuden rivin ensimmäiseksi luvuksi. ( x_{i,1}\leftarrow x_{i-1,r}, missä r on (i-1):nnen rivin viimeinen luku)
Luvut, jotka eivät ole rivin ensimmäisenä, muodostetaan laskemalla yhteen edellisessä sarakkeessa samalla ja edellisellä rivillä olevat luvut, toisin sanoen välittömästi luvun vasemmalla puolella oleva sekä yläviistossa vasemmalla puolella oleva luku:   (x_{i,j}\leftarrow x_{i,j-1}+x_{i-1,j-1})
Kohta 3 toistetaan, kunnes rivillä on yksi luku enemmän kuin edellisellä rivillä (eli kunnes  j=r+1)
Tämän jälkeen aloitetaan jälleen uusi rivi kopioimalla edellisen rivin viimeinen luku uuden rivin ensimmäiseksi.
Kunkin rivin ensimmäinen luku on tämän rivin Bellin luku. ( B_{i}\leftarrow x_{i,1})
Seuraavassa ovat seitsemän ensimmäistä tällä tavoin konstruoitua riviä:
1
  1   2
  2   3   5
  5   7  10  15
 15  20  27  37  52
 52  67  87 114 151 203
203 255 322 409 523 674 877
Bellin luvut ovat sekä kolmion vasemmassa että oikeassa laidassa. Jokainen luku Bn on sekä n:nnen rivin alussa että n-1:nnen rivin lopussa (kun kolmion ylälaidassa oleva rivi, jossa on vain luku 1, lasketaan nollanneksi riviksi). Esimerkiksi luku B5=52 on sekä neljännen rivin lopussa että viidennen rivin alussa.
Aiheesta muualla

Tytti Järvinen: Joukkojen osituksesta, Helsingin yliopisto, Matematiikan ja tilastotieteen laitos, Pro gradu -tutkielma, Maaliskuu 2016 (pdf)
Joukkojen ositukset voidaan järjestää osittaiseen järjestykseen, mikä osoittaa, että jokainen n-alkioisen joukon ositus käyttää hyväkseen jotakin n-1-alkioisen joukon ositusta.
5-alkioisen joukon 52 ositusta
Kolmiomainen taulukko, jonka kunkin rivin oikeassa laidassa olevat luvut ovat Bellin lukuja.
Bellin halvaus

Bellin halvaus (Bellin pareesi, kasvohalvaus) on äkisti puhkeava kasvohermon halvaus, jossa nähdään kasvojen toispuolinen halvaus. Se on yleisin (>80%) akuutin mononeuropatian aiheuttaja, ja arviolta jopa yksi 65:stä ihmisestä sairastuu elinaikanaan. Bellin halvausta esiintyy yhtä yleisenä sekä miehillä että naisilla, enimmäkseen 15–45-vuotiailla. Raskaana olevilla naisilla riskin on havaittu olevan kohonnut.
Bellin halvaus on nimetty professori Charles Bellin mukaan.
Etiologia

Bellin halvauksen syytä ei tunneta tarkoin, mutta nykyään sen on ymmärretty liittyvän herpes simplex -virusinfektioon. Toiseen, vakavampaan kasvohermohalvaukseen, Ramsay-Hunt -oireyhtymään sairastumiselle altistavat ainakin vyöruusu eli herpes zoster ja borrelioosi. Jos halvaus on täydellinen ja potilas on kykenemätön sulkemaan silmäänsä tai liikuttamaan suutaan sairaalla puolella, tautia saatetaan lääkitä kortikosteroideilla.
Diagnoosi

Bellin halvaus on poissulkudiagnoosi. Korvatulehdus, sylkirauhasen sairaudet, borrelioosi ja Ramsay-Huntin oireyhtymä on suljettava pois. Eräitä, yleensä Bellin halvauksen poissulkevia piirteitä ovat:
Toistuvat halvaukset, hitaasti etenevä halvaus ja kasvojen nykiminen. Bellin halvauksen alku on hyvin äkillinen, yleensä kaikki oireet ilmaantuvat 24 tunnin kuluessa. Joillain potilailla esiintyy myös korvakipua. Bellin pareesi on perifeerisenä kasvohalvauksena koko kasvopuoliskon halvaus, pelkkä suupielen roikkuminen viittaa aivoperäiseen syyhyn, esimerkiksi aivoverenkiertohäiriöön.
Hoito

Suurin osa Bellin halvauksen saaneista toipuu ennalleen viikkojen kuluessa. Avoimeksi jäävää silmää kostutetaan silmätipoilla. Potilaille ohjeistetaan usein kasvolihasten jumppaa nopeuttamaan paranemista. Varhaisessa vaiheessa aloitetulla kortikosteroidilääkityksellä voidaan myös auttaa taudin paranemisessa. Joillakin toipumisprosessi saattaa olla huomattavasti hitaampi; osalla toipuneista sairastettu Bellin halvaus aiheuttaa kroonisia komplikaatioita, kuten kasvojen epämuodostuman tai ageusian eli makuaistin menetyksen.
Tunnetuimpiin Bellin halvaus -potilaisiin kuuluu Kanadan pääministeri Jean Chrétien, jonka kasvot jäivät nuoruudessa taudin johdosta pysyvästi vasemmanpuoleiseen halvaukseen.
Broadford

Ilmakuva kylästä.
Broadford (gaeliksi An t-Àth Leathann) on An t-Eilean Sgitheanachin saaren toiseksi suurin asutuskeskittymä Skotlannissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Broadford isleofskye.com. (englanniksi)
Broadford What's on Skye. (englanniksi)
Munron klaani

Munron klaani on skotlantilainen klaani.
Munron klaanin tunnus