stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Perhoskämmekät

| Perhoskämmekät |
| --- | --- |
 Phalaenopsis philippinensis
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Epidendroideae
Tribus::  Vandeae
Alatribus::  Aeridinae
Suku::  Perhoskämmekät Phalaenopsis  Blume (1825)
Katso myös
   Perhoskämmekät Wikispeciesissä   Perhoskämmekät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Perhoskämmekät (Phalaenopsis) on kämmekkäkasvien suku, johon kuuluu noin 60 kaakkoisaasialaista trooppista lajia. Suvun lajeista on tehty lukuisia risteymiä, joista on tullut suosituimpia orkideoita huonekasvatuksessa. Sana Phalaenopsis tulee kreikasta, jossa se koostuu sanoista phalaina (yöperhonen) ja opsis (kaltainen). Eräiden lajien kukinnot nimittäin muistuttavat lennossa olevaa yöperhosta.
Kuvaus

Perhoskämmeköitä esiintyy luonnossa Himalajan etelärinteiltä Polillon ja Palawanin saarille Filippiineillä sekä Pohjois-Australiaan. Niiden elinympäristöstä ja ekologiasta tiedetään yhä verrattain vähän, sillä kenttätutkimusta ei ole juuri tehty viime vuosikymmeninä.
Useimmat perhoskämmekät kasvavat päällyskasveina latvuskerroksen alapuolella puiden varsilla ja toisinaan kivillä, jossa ne eivät juuri saa suoraa auringonvaloa. Niitä esiintyy niin trooppisissa alankosademetsissä kuin kuivan ja viileän kauden monsuunimetsissä.
Perhoskämmekät kasvattavat yksittäisen varren, jonka kärjestä kasvaa vastakkaisia, soikeita ja meheviä lehtiä sitä mukaa, kun alimmat lehdet lakastuvat. Kukkavarsi ilmestyy lehtihangasta; kukat ovat useimmilla lajeilla suurehkoja ja värikkäitä. Yhden kukinnon kuihduttua samasta kukkavarresta voi kasvaa uusia kukintoja tai toisinaan keikejä, pieniä varsitaimia. Etenkin risteymät saattavat kukkia yhtäjaksoisesti jopa vuoden ajan. Eräät perhoskämmekät, kuten P. violacea, muuttavat kukkansa pölytyksen jälkeen vihreiksi ja meheviksi, jolloin ne pystyvät yhteyttämään.
Lajeja

valkoperhoskämmekkä (Phalaenopsis amabilis)
raitaperhoskämmekkä (Phalaenopsis cornu-cervi)
siroperhoskämmekkä (Phalaenopsis equestris)
lakkaperhoskämmekkä (Phalaenopsis pulchra)
Kasvatus

Huonekasveina suosituimpia perhoskämmeköitä ovat risteymät, jotka on saatu pääosin lajeista P. amabilis, P. schilleriana ja P. stuartiana. Risteymät viihtyvät huoneoloissa huomattavasti paremmin kuin luonnonlajit. Perhoskämmekät viihtyvät valoisalla itä- tai länsi-ikkunalla, jossa ne ovat suojassa paahtavalta auringolta. Lämpötilan on oltava yli 18 astetta ympäri vuoden. Ilmankosteus on pidettävä mahdollisimman suurena, joskaan risteymät eivät yhtä helposti kärsi kuivasta ilmasta.
Perhoskämmeköiden juuret ovat yhteyttäviä, joten ruukuksi sopii parhaiten läpinäkyvä muoviruukku. Kasvualustaksi sopii männynkaarnan palaset. Kasvualusta tulee pitää tasaisen kosteana, mutta kasvi ei kestä jatkuvaa märkyyttä eikä kasvualusta saa myöskään täysin kuivua. Talvella riittää kastelu kerran viikossa mahdollisimman puhtaalla vedellä, kesällä kastelu kahdesti viikossa voi olla tarpeen.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Phalaenopsis
Suomen Lajitietokeskus: Perhoskämmekät – Phalaenopsis
United States Department of Agriculture (USDA): Phalaenopsis (englanniksi)
Flora of China: Phalaenopsis (englanniksi)
Phalaenopsis-risteymiä kasvihuoneessa.
Paul Morgan

| Paul Morgan> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1948
Kuollut: 12. toukokuuta 2001 (52 vuotta)
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Paul Morgan (12. heinäkuuta 1948 – 12. toukokuuta 2001) oli brittiläinen insinööri ja Ilmor-yhtiön perustaja. Hän perusti Ilmorin Mario Illienin kanssa vuonna 1983.
Morgan kuoli lento-onnettomuudessa lauantaina 12. toukokuuta 2001. David Coulthard voitti seuraavana päivänä ajetun Itävallan GP:n mutta jätti palkintokorokkeella samppanjat ruiskuttamatta kunnioittaakseen edellisenä päivänä kuollutta McLarenin moottorivalmistajaa Morgania.
Käännös suomeksi
Pelastusristeilijä Isokari

| P/r Isokari |
| --- | --- |
Tyyppi:  pelastusristeilijä
Omistaja:  Suomen Meripelastusseura
Rakennustelakka:  Uudenkaupungin veneveistämö
Tekniset tiedot
Koneisto:  diesel
Koneteho:  2 x 140 hv kW
Miehistö:  3
Pelastusristeilijä Isokari oli Suomen Meripelastusseuran rakennuttama ja omistama pelastusristeilijä. Alus rakennettiin vuonna 1947 Uudessakaupungissa ja sen rakennusvalvoja ja myöhemmin päällikkö oli Niilo Saarinen.
Alus oli kaksikoneinen, brittiläistä mallia ja kahdella mastolla ja purjeilla varustettu kuten muutkin vuosina 1936-1947 valmistuneet pelastusalukset. Aluksessa oli perobamännystä rakennettu runko ja sisäpuolella erityinen kuparilaatikoista tehty kelluntaosio. Koneet olivat aluksi 2 x 100 hevosvoiman petrolikoneet ja potkurit ovat tunneleissa. Aluksen asemapaikkana oli Hanko. Saarinen toimi sen päällikkönä vuoteen 1960 asti.
Kesäisin Isokari toimi myös lyhyiden saaristoristeilyjen tekijänä. Risteilyistä saadut tuotota kattoivat paljon sen toimintakuluja ja olivat erinomainen tilaisuus miehistön kouluttamiseen. Matkustaja-aluksena Isokari liikkui toisinaan myös purjeilla. Pelastustyössä purjeita käytettiin vain sään vaatiessa tukipurjeina ja alus liikkui konevoimalla.
Alus ei yleensä hinannut suurempia aluksia hätätilanteessa vaan keräsi ihmiset turvaan ja piteli haveristia paikallaan kunnes voimakkaampi varsinainen hinaaja ehti paikalle.
Vuonna 1967 alus peruskorjattiin ja siihen asennettiin uudet isommat dieselit, samoin mastot riisuttiin ja kansirakenteet uusittiin alumiinisiksi, joissa oli ns. standardiprykä eli katolle sijoitettu ohjauspiste. Myös kuparivuoraus poistettiin ja runko vahvistettiin ulkopuolisesti lujitemuovilla. Peruskorjauksen yhteydessä alus nimettiin uudelleen Russaröksi. Riisuttu keulamasto lahjoitettiin Niilo Saariselle joka pystytti sen pihalleen.
Vuonna 1988 vanha pelastusalus siirrettiin Porkkalan Meripelastusyhdistykselle ja se sai vanhan nimensa takaisin kun Hankoon tuli Saksasta ostettu uudisalus joka peri nimen Russarö. Isokari palveli Porkkalassa 1990-luvulle, kunnes se poistettiin käytöstä ja myytiin.
Pentti Vuorio

Pentti Vuorio voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Pentti Vuorio (1930–2022), Etelä-Suomen Sanomien päätoimittaja vuosina 1986–1995 ja tietokirjailija
Pentti Vuorio (1935–2018), kuvataiteilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pentti Vuorio”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paraguayn guaraní

Guaraní (symboli: ₲) on Paraguayn rahayksikkö, joka otettiin käyttöön vuonna 1944. Sen ISO 4217 -standardin mukainen koodi on PYG.
Pentti Vikström

Pentti Olavi Antero Vikström (s. 9. joulukuuta 1951 Oulainen) on suomalainen jousiampuja. Hän edusti seuratasolla ensin Oulun Jousimiehiä ja myöhemmin Oulaisissa toimivaa jousiammuntaseura Sulka ry:tä.
Vikström sijoittui Soulin olympialaisissa 1988 henkilökohtaisessa kilpailussa seitsemänneksi. Joukkuekilpailussa hän kuului Ismo Falckin ja Tomi Poikolaisen kanssa neljänneksi sijoittuneeseen Suomen joukkueeseen.
Vikström on ammatiltaan matematiikan lehtori. Hän on kirjoittanut Veikko Virran kanssa vuonna 2009 ilmestyneen kirjan Jousiampujan ABC.
Papinmarjat

| Papinmarjat |
| --- | --- |
 Luumupapinmarja (Ximenia americana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Santalales
Heimo::  Olacaceae / Ximeniaceae
Suku::  Papinmarjat Ximenia  L.
Katso myös
   Papinmarjat Wikispeciesissä   Papinmarjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Papinmarjat (Ximenia) on laajasti määriteltyyn Olacaceae-heimoon tai siitä omaksi heimokseen erotettuun Ximeniaceae-heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 10–25 lajia.
Lajeja

Ximenia americana – luumupapinmarja
Ximenia caffra
Ximenia coriacea
Ximenia glauca
Ximenia horrida
Ximenia intermedia
Ximenia parviflora
Ximenia perrieri
Ximenia pubescens
Ximenia roigii
Aiheesta muualla

Laji.fi: Papinmarjat (Ximenia)
iNaturalist: Suku Ximenia
ITIS: Ximenia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Ximenia (englanniksi)
Flora of China: Ximenia (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Ximenia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Ximenia (englanniksi)
Pentti Vuollekoski

| Pentti Vuollekoski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Pentti Juhani Vuollekoski
Syntynyt: 24. marraskuuta 1916 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 30. elokuuta 1977 (60 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pituus:  188 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1939:   Ylioppilaskoripalloilijat
Maajoukkueet
1939:   Suomi
Ottelut (pisteet):  6 (4)
Pentti Juhani Vuollekoski (24. marraskuuta 1916 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 30. elokuuta 1977) oli suomalainen koripalloilija.
Vuollekoski kuului Suomen maajoukkueeseen Liettuan EM-kilpailuissa 1939, missä maa sijoittui kahdeksanneksi eli viimeiseksi. Hän voitti miesten Suomen mestaruuden Ylioppilaskoripalloilijoissa kaudella 1939.
Phạm Thị Phú

Phạm Thị Phú (19. maaliskuuta 1964) on vietnamilainen entinen uimari. Phú kilpaili Moskovan olympialaisissa 1980 100 metrin rintauinnissa. Hän oli alkueränsä seitsemäs ajalla 1.22,73. Hän ei edennyt jatkoeriin.
Petromäen työväentalo

| Petromäen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Petromäki, Leppävirta
Valmistumisvuosi:  1909
Rakennuttaja:  Konnuslahden ja Petromäen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Petromäen työväentalo oli Leppävirran kunnan Petromäen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Konnuslahden ja Petromäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Talo valmistui Petromäkeen vuonna 1909. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 9 jäsentä, vuonna 1915 jäseniä oli 15, ja sen jälkeen yhdistys ei enää ilmoittanut tietojaan SDP:n puoluetilastoon. Sisällissodan jälkeen talo oli vielä jonkin aikaa toiminnassa, mutta jo vuonna 1925 sen kerrottiin jääneen ”aivan retuperälle”. Lähes kaikki talon ikkunat olivat rikki, ja se oli ollut vuosia käyttämätön. Yhdistys ei myöskään ollut maksanut kunnan paloapuyhdistyksen vakuutusmaksuja, joten talo oli määrätty pakkohuutokaupattavaksi. Elokuussa 1929 järjestettiin huutokauppa, jossa talo ilmeisesti myytiin sosialidemokraattiselle piirille; työväenyhdistys oli jo siihen mennessä lopettanut toimintansa. Vuonna 1930 talo huutokaupattiin yksityishenkilön asuintaloksi. Vuonna 1988 talo oli edelleen yksityisomistuksessa kunnostettuna. Talon myöhemmistä vaiheista tai nykytilasta ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla

Talolla pidettiin ainakin työväenyhdistyksen kokouksia. Vuonna 1917 Tahvanalan työväenyhdistys järjesti talolla iltamat, joihin osallistui noin 200 henkeä.
Phú Thọ

Phú Thọ Vietnamin kartalla
Phú Thọ on maakunta Vietnamin pohjoisosassa,  Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Việt Trì. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 1,31 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 3 528 km².
Phú Thọ kuuluu Vietnamin Northern midlands -nimellä tunnettuihin teealueisiin.
Maakunnassa on laajoja tasankoja.  Siellä harjoitetaan maa- ja metsätaloutta. Siirtomaavallan aikana ranskalaiset rakensivat Phu Thon kukkuloille Tam Daon kylpylän ja virkistysalueen, jossa oli satoja huviloita, hotelleja ja ravintoloita sekä tanssisali. Monia rakennuksia tuhottiin sodan aikana.
Phạm Thị Hài

| Mitalit> Maa:   Vietnam.Naisten soutu.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Vietnam.Naisten soutu.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Vietnam.Naisten soutu.Aasian kisat  | Maa:   Vietnam> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanton 2010 | Kevyt pariaironelikko |  |
|  Hopeaa | Incheon 2014 | Kevyt pariaironelikko |  |
|  Pronssia | Incheon 2014 | Nelikko |  |
| Kaakkois-Aasian kisat  | Kaakkois-Aasian kisat  | Kaakkois-Aasian kisat  |  |
|  Hopeaa | Naypyidaw 2013 | Pariairokaksikko |  |
|  Hopeaa | Naypyidaw 2013 | Kevyt nelikko |  |
Phạm Thị Hài (25. kesäkuuta 1989) on vietnamilainen kilpasoutaja. Hài on kilpaillut kertaalleen olympialaisissa, kun hän osallistui parinsa Phạm Thị Thảon kanssa Lontoon olympialaisissa 2012 kevyeen pariairokaksikkoon. He hävisivät alkueränsä ja olivat viidensiä keräilyerässään. C-finaalissa he olivat neljänsiä ja lopputilastoissa he sijoittuivat sijalle 16. Hài on kilpaillut myös MM-kilpailuissa pääsemättä koskaan A-finaaliin. Hàilla on myös hopeaa kevyestä pariaironelikosta Aasian kisoista vuosilta 2010 ja 2014 sekä pronssia nelikosta vuodelta 2014. Kaakkois-Aasian kisoissa hän on saavuttanut kaksi hopeaa vuonna 2013 pariairokaksikosta ja kevyestä nelikosta.
Phú Yên

Maakunta Vietnamin kartalla.
Phú Yên on maakunta Vietnamin eteläosassa  Nam Trung Bộin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Tuy Hòa. Maakunnan  pinta-ala on 5 061 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 862 tuhatta asukasta.
Pariisi–Nizza-ajo 2018

Pariisi–Nizza-ajo 2018 oli järjestyksessään 76. maantiepyöräilyn Pariisi–Nizza-ajo. Kilpailu alkoi Chatousta 4. maaliskuuta ja päättyi Nizzaan 11. maaliskuuta. Kilpailussa ajettiin seitsemän yhteislähtöetappia ja yksi henkilökohtainen aika-ajo.
Etapit

| Etappi | Päivä | Reitti | type | Pituus (km) | Voittaja | Kokonaiskilpailun johtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1  | 4. maaliskuu | Chatou – Meudon | Mäkietappi | 135 |  Arnaud Démare |  Arnaud Démare |
| 2  | 5. maaliskuu | Orsonville – Vierzon | Tasamaaetappi | 187,5 |  Dylan Groenewegen |  Arnaud Démare |
| 3  | 6. maaliskuu | Bourges – Châtel-Guyon | Mäkietappi | 210 |  Jonathan Hivert |  Luis León Sánchez |
| 4  | 7. maaliskuu | La Fouillouse – Saint-Étienne | Henkilökohtainen aika-ajo | 18,4 |  Wout Poels |  Luis León Sánchez |
| 5  | 8. maaliskuu | Salon-de-Provence – Sisteron | Keskivaikea vuorietappi | 165 |  Jérôme Cousin |  Luis León Sánchez |
| 6  | 9. maaliskuu | Sisteron – Vence | Keskivaikea vuorietappi | 198 |  Rudy Molard |  Luis León Sánchez |
| 7  | 10. maaliskuu | Nizza – Valdeblore | Vuorietappi | 175 |  Simon Yates |  Simon Yates |
| 8  | 11. maaliskuu | Nizza – Nizza | Keskivaikea vuorietappi | 110 |  David de la Cruz |  Marc Soler |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pariisi–Nizza-ajo 2018 Wikimedia Commonsissa
UCI World Tour
| --- | --- |
Kaudet:   (UCI World Ranking 2009  UCI World Ranking 2010)  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024 
Kilpailut:   Tour Down Under  Pariisi–Nizza  Tirreno–Adriatico  Milano – San Remo  Katalonian ympäriajo  E3 Prijs Vlaanderen  Gent–Wevelgem  Flanderin ympäriajo  Baskimaan ympäriajo  Pariisi–Roubaix  Amstel Gold Race  La Flèche Wallonne  Liège–Bastogne–Liège  Tour de Romandie  Italian ympäriajo  Critérium du Dauphiné  Sveitsin ympäriajo  Ranskan ympäriajo  Puolan ympäriajo  Eneco Tour  Clásica de San Sebastián  Espanjan ympäriajo  Vattenfall Cyclassics  GP Ouest-France  Grand Prix Cycliste de Québec  Grand Prix Cycliste de Montréal  Lombardian ympäriajo
Kela (komponentti)

Erilaisia keloja
Erilaisia keloja
Ilmasydämisen kelan piirrosmerkki
Kela on passiivinen sähkö­tekniikan ja elektroniikan komponentti, joka virrallisena luo sisälleen magneettikentän. Sähköisenä komponenttina kelaa käytetään lisäämään virtapiiriin induktanssia. Kelan käämiä käytetään myös magneettikentän synnyttämiseen esimerkiksi releissä ja muuntajissa. Kela valmistetaan usein käämimällä eristettyä johdinlankaa moninkertaisen silmukan muotoon.
Kelan ja käämin suhde

Käämi eli käämitys (engl. winding) tarkoittaa  ilma- tai magneettisydämen ympärille kerälle kierrettyä johdinta tai johtimia. (Induktio)kela (engl. inductor) puolestaan on piirielementti, jota luonnehtii sen induktanssi. Käytännössä suurin osa keloista on käämejä.
Kaikki käämit eivät kuitenkaan ole keloja. Esimerkiksi muuntajien ensiö- ja toisiokäämit kytkeytyvät yhteen niiden välisen keskinäisinduktanssin kautta, eivätkä ne siis toimi kelana, koska niillä on muutakin kuin itseinduktanssia.
Rakenne

Kela muodostuu käämistä ja joko kiinteästä tai ilman muodostamasta kelasydämestä. Kelan induktanssin suuruuteen vaikuttaa kelasydän (halkaisija ja materiaali) ja johdinkierrosten määrä. Mikäli toisen vaikutusta pienentää, niin toisen vaikutusta pitää lisätä.
Kelalta vaadittava induktanssi voidaan perustaa pelkän käämin (ja ilmasydämen) varaan, mutta erillisellä kelasydämellä käämin kokoa – johtimen pituutta – voidaan pienentää ja resistanssia näin ollen myös laskea. Mitä enemmän kierroksia, niin sitä suurempi induktanssi (ja myös resistanssi), ja mitä suurempi ja magneettisesti aktiivisempi kelasydän, niin sitä suurempi induktanssi.
Myös yksittäisellä johdinlenkillä ja suoralla johtimella on pieni induktanssi, mikä joudutaan ottamaan huomioon hyvin suuritaajuuksisia signaaleita käsitteleviä virtapiirejä suunniteltaessa. 
Virtapiirin suunnittelija määrittelee kelan induktanssin. Lisäksi suunnittelija määrittää kelan resistanssin ja virrankeston.
Rakenne > Käämi

Tyypillisesti kelan käämi on johtimesta kelasydämen ympärille käämitty sylinterin muotoinen spiraali. Renkaan muotoisen ytimen ympärille käämittyä kelaa kutsutaan toroidiksi. Tasaiseksi spiraaliksi käämittyä kelaa kutsutaan puolestaan pannukakkukelaksi (engl. pancake coil). Pannukakkukelalla ei tyypillisesti ole mitään kiinteää kelasydäntä.
Kelan käämille määritellään laskennallisesti käämin sisähalkaisija, kierrosten lukumäärä sekä käämilangan paksuus ja eristevahvuus. Käämilangan paksuus vaikuttaa resistanssiin ja virrankestoon ja se määräytyy kelan läpi kulkevan virran mukaan. Mitä paksumpaa lankaa, niin sitä suurempi virrankesto ja pienempi resistanssi. Käämilangan eristeeltä vaadittava eristyskyky määräytyy eristeen yli vaikuttavan jännitteen mukaan.
Varsinainen (käämilanka, engl. magnet wire) on ohuella emalikerroksella päällystettyä kupari- tai alumiinilankaa. Käämilankana voidaan käyttää myös eristämätöntä johdinta, mutta tällöin pitää varmistaa, ettei käämiin muodostu oikosulkuja. Käytännössä eristämättömiä johtimia käytetään vain pienissä ilmasydämisissä keloissa.
Rakenne > Kelasydän

Kelasydän on alue, jonka ympärille käämin johdin on kierretty. Kela voi olla myös ilmasydäminen.
Kelalta vaadittava induktanssi voidaan perustaa pelkän käämin (ja ilmasydämen) varaan, mutta kiinteällä kelasydämellä käämin kokoa voidaan pienentää ja säästää johdinmateriaalia sekä pienentää resistanssia. Yleensä sydän on ferromagneettista materiaalia, jolla vahvistetaan kelan luomaa magneettikenttää.
Etenkin suurilla taajuuksilla kelasydämenä käytetään ferriittiä pyörrevirtojen välttämiseksi.selvennä
Ilmasydämisiä keloja käytetään esimerkiksi radiotekniikassa. Ilmasydäminen kela valmistetaan tyypillisesti käämimällä käämilankaa jonkin väliaikaisen ytimen ympärille. Väliaikainen ydin poistetaan kun käämitys on suoritettu ja käämi on tarvittaessa tuettu teipillä, lakalla tai muulla käyttötarkoitukseen sopivalla tavalla.
Toiminta

Sähkövirta synnyttää käämin johdinkierrosten ympärille virran voimakkuuteen verrannollisen magneettivuon oikean käden säännön mukaisesti; mikäli kiedot oikean kätesi käämityksen ympärille siten, että sormenpäät osoittavan virran kiertosuuntaan, niin peukalo osoittaa magneettivuon suunnan.
Kun virta kulkee käämin läpi, energiaa varastoituu kelan magneettikenttään. Kelan käämin lävitse kulkevan virran muuttuessa muuttuu myös kelan lävistävä magneettivuo. Kelan induktanssi pyrkii vastustamaan tätä magneettivuon muutosta luomalla johtimeen Faradayn induktiolain mukaisen sähkömotorisen voiman (smv), eli jännitteen.
kelan napojen yli oleva jännite, missä L on kelan induktanssi ja I kelan lävistävä virta.
Käämin yhden silmukan lävistävä magneettivuo saadaan virran I ja induktanssin L tulona.
Ihannetapauksessa käämimällä johdin monikierroksiseksi virran synnyttämä magneettivuo voimistuu verrannollisena kelan käämin kierrosten lukumäärään. Magneettivuo saadaan laskettua
missä N on kelan käämin johdinkierrosten lukumäärä.
Käämivuo saadaan kertomalla magneettivuo käämin kierrosten lukumäärällä
Vaihtovirtapiirissä kelan induktanssi aiheuttaa piiriin positiivisen reaktanssin.
Piiriteknisesti kelan vastakohta on kondensaattori, jonka kapasitanssi aiheuttaa negatiivisen reaktanssin.
Kelan mekaaninen analogia on vauhtipyörä.
Induktanssi

Kelan kykyä vastustaa virran muutoksia kuvaa sen induktanssi, jonka yksikkö on henry (H). Induktanssin L läpi kulkevan sähkövirran I muutos aiheuttaa kelan napojen yli jänniteen.
Esimerkiksi kela, jonka induktanssi on 1 H, muodostaa päidensä yli 1 V jännitteen, kun sen läpi kulkeva virta muuttuu 1 A/s (ampeerin sekunnissa). Ilmiöstä johtuen esimerkiksi releiden kelojen yli kytketään usein suojadiodi oikosulkemaan käämivirran nopeasta katkaisusta aiheutuva vastakkaissuuntainen jännitepiikki.
Keloja käytetään erityisesti vaihtovirtapiireissä sen induktiivisen reaktanssin vuoksi. Sitä mitataan ohmeina kuten resistanssiakin. Toisin kuin vastuksen resistanssi, induktiivinen reaktanssi riippuu vaihtovirran taajuudesta ja se lasketaan kaavalla
missä f on taajuus ja L kelan induktanssi.
Hyvyysluku Q

Kelan epäideaalisuuksia kuvataan hyvyysluvulla Q. Esimerkiksi kelaan käytettävällä johtimella on aina resistanssia, joka aiheuttaa energian muuttumista lämmöksi. Lämmöksi muuttuva teho lasketaan kaavalla
Varastoitunut energia

Kelan magneettikenttään varastoituu energiaa kelan induktanssin L ja kelan läpi kulkevan virran I johdosta:
Kuristimet ja reaktorit

Suurta kelaa, jota käytetään virran rajoittamiseen, kutsutaan myös kuristimeksi. Kuristinta voidaan myös käyttää jännitepiikkien muodostamiseen, näin muodostunut virtapiikki esimerkiksi sytyttää loistevalaisimen.
Vielä suurempia voimavirtaverkossa käytettäviä kuristimia suurilla rautasydämillä kutsutaan myös reaktoreiksi. Nämä ovat rakenteeltaan suurjännitemuuntajien kaltaisia ja yleensä öljytäytteisiä. Reaktoreita on neljäntyyppisiä: rinnakkaisreaktorit, nollapistereaktorit, sarjareaktorit ja tasoitusreaktorit.
Rinnakkaisreaktori kompensoi ilmajohtojen kapasitiivista tehoa, jolloin vältetään jännitteen hallitsematon nousu erityisesti linjojen pienillä kuormituksilla. Linjan kuormituksen muuttuminen ilman reaktoria voisi aiheuttaa virtapiikin, tätä kautta valokaaren ja/tai linjaan kytkettyjen laitteiden rikkoutumisen.
Nollapistereaktorilla lisätään muuntajan nollapisteen tai rinnakkaisreaktorin impedanssia. Yksivaiheisten vikojen aikana reaktori rajoittaa vikavirtaa nollapisteessä ja johdon tila palautuu entiselleen nopeammin. Nollapistereaktoreita käytetään tähteen kytkettyjen muuntajien yhteydessä, kolmioon kytketyissä muuntajissa taas ei ole nollapistettä eikä nollapistereaktoria tällöin käytetä.
Sarjareaktoreiden tarkoitus on vaihtovirtaverkossa rajoittaa vikavirtaa siirtoverkon oikosulkutilanteissa ja/tai valvoa tehon siirtymistä vakaissa olosuhteissa. Reaktorin rajoittaessa vikavirran riittävän alhaiselle tasolle, se voi suojata järjestelmän laitteita rikkoutumiselta. Sarjareaktori myös estää johdinten hallitsemattomia virtapiikkejä jotka voivat aiheuttaa valokaaria ja vakavia vaurioita järjestelmässä.
Tasoitusreaktorit kuuluvat tärkeänä osana korkeajännitetasavirtajärjestelmiin. Niiden tarkoituksena on vähentää ns. virran sykintää tasasuuntauksen jälkeen koko kuormitusvirran kulkiessa reaktorin läpi. Sykinnällä tarkoitetaan tasasuuntaajalta tulevassa tasavirrassa olevia jatkuvia harmonisia virtoja.selvennä Reaktorin tarkoituksena on luoda korkea impedanssi harmonisille virroille, vähentää niiden suuruutta ja näin tasoittaa edelleen tasavirtaa.
Tasoitusreaktorit ovat hyvin suuria käämityksen suuren kierroslukumäärän ja suuren sydämen takia, molemmat tekijät nostavat reaktorin impedanssin tarvittavalle tasolle. Myös tasoitusreaktorin induktanssi on hyvin suuri. Tämä on myös yksi tärkeistä tasavirtaa vakavoivista tekijöistä.