stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009
Tulokset > Miesten maastohiihto > Parisprintti (p)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | Johan Kjølstad Ola Vigen Hattestad | 22.48,5 |
| 2 |  Saksa | Tobias Angerer Axel Teichmann | 22.49,0 |
| 3 |  Suomi | Ville Nousiainen Sami Jauhojärvi | 22.49,0 |
| 4 |  Venäjä | Andrei Parfjonov Nikita Krjukov | 22.50,7 |
| 5 |  Ranska | Jean Marc Gaillard Cyril Miranda | 22.51,5 |
| 6 |  Ruotsi | Mats Larsson Emil Jönsson | 22.52,8 |

Päivämäärä: 25. helmikuuta
Tulokset > Miesten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Andrus Veerpalu | 38.54,4 |
| 2 |  | Lukáš Bauer | 39.00,7 |
| 3 |  | Matti Heikkinen | 39.10,8 |
| 4 |  | Kris Freeman | 39.12,1 |
| 5 |  | Jaak Mae | 39.25,1 |
| 6 |  | Dario Cologna | 39.27,7 |

Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Sami Jauhojärvi oli kilpailussa 12. ja Ville Nousiainen keskeytti.
Tulokset > Miesten maastohiihto > 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Petter Northug | 1.15.52,4 |
| 2 |  | Anders Södergren | 1.15.55,5 |
| 3 |  | Giorgio Di Centa | 1.16.04,3 |
| 4 |  | Aleksandr Legkov | 1.16.12,5 |
| 5 |  | Roland Clara | 1.16.16,0 |
| 6 |  | Vincent Vittoz | 1.16.21,6 |

Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Sami Jauhojärvi oli kilpailussa kahdeksas, Matti Heikkinen 11. ja Ville Nousiainen 18:s.
Tulokset > Miesten maastohiihto > 50 km yhteislähtö (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Petter Northug | 1.59.38,1 |
| 2 |  | Maksim Vylegžanin | 1.59.38,8 |
| 3 |  | Tobias Angerer | 1.59.40,1 |
| 4 |  | Giorgio Di Centa | 1.59.42,1 |
| 5 |  | Sergei Dolidovitš | 1.59.43,7 |
| 6 |  | René Sommerfeldt | 1.59.45,6 |

Päivämäärä: 1. maaliskuuta
Suomen Teemu Kattilakoski oli kilpailussa kahdeksas, Juha Lallukka 15., Ville Nousiainen 25. ja Matti Heikkinen 37:s.
Tulokset > Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | Eldar Rønning Odd-Bjørn Hjelmeset Tore Ruud Hofstad Petter Northug | 1.41.50,6 |
| 2 |  Saksa | Jens Filbrich Tobias Angerer Franz Göring Axel Teichmann | 1.41.53,2 |
| 3 |  Suomi | Matti Heikkinen Sami Jauhojärvi Teemu Kattilakoski Ville Nousiainen | 1.42.34,5 |
| 4 |  Italia | Roland Clara Valerio Checchi Pietro Piller Cottrer Giorgio Di Centa | 1.43.13,0 |
| 5 |  Kanada | Devon Kershaw George Grey Ivan Babikov Alex Harvey | 1.43.21,9 |
| 6 |  Ruotsi | Daniel Rickardsson Johan Olsson Mathias Fredriksson Marcus Hellner | 1.44.03,7 |

Päivämäärä: 27. helmikuuta
Tulokset > Naisten maastohiihto > Sprintti (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Arianna Follis | 2.39,3 |
| 2 |  | Kikkan Randall | 2.39,9 |
| 3 |  | Pirjo Muranen | 2.40,0 |
| 4 |  | Ida Ingemarsdotter | 2.43,1 |
| 5 |  | Anna Olsson | 2.45,2 |
| DSQ (alun perin 4.) |  | Natalja Matvejeva |  |

Päivämäärä: 24. helmikuuta
Suomen Riitta-Liisa Roponen oli kilpailussa 14., Riikka Sarasoja 20. ja Kirsi Perälä 23:s.
Tulokset > Naisten maastohiihto > Parisprintti (p)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | Aino-Kaisa Saarinen Virpi Kuitunen | 19.43,7 |
| 2 |  Ruotsi | Anna Olsson Lina Andersson | 20.03,7 |
| 3 |  Italia | Marianna Longa Arianna Follis | 20.07,5 |
| 4 |  Japani | Masako Ishida Madoka Natsumi | 20.08,9 |
| 5 |  Norja | Astrid Uhrenholdt Jacobsen Ingvild Flugstad Østberg | 20.31,4 |
| 6 |  Kanada | Sara Renner Perianne Jones | 20.47,3 |

Päivämäärä: 25. helmikuuta
Tulokset > Naisten maastohiihto > 10 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aino-Kaisa Saarinen | 28.12,8 |
| 2 |  | Marianna Longa | 28.17,0 |
| 3 |  | Justyna Kowalczyk | 28.24,3 |
| 4 |  | Virpi Kuitunen | 28.29,9 |
| 5 |  | Valentyna Ševtšenko | 28.41,8 |
| 6 |  | Kristin Størmer Steira | 28.59,1 |

Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Pirjo Muranen oli kilpailussa seitsemäs ja Krista Lähteenmäki 37:s.
Tulokset > Naisten maastohiihto > 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Justyna Kowalczyk | 40.55,3 |
| 2 |  | Kristin Størmer Steira | 40.57,0 |
| 3 |  | Aino-Kaisa Saarinen | 41.03,3 |
| 4 |  | Marianna Longa | 41.16,8 |
| 5 |  | Valentyna Ševtšenko | 41.39,5 |
| 6 |  | Therese Johaug | 42.19,2 |

Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Virpi Kuitunen oli kilpailussa 13., Riitta-Liisa Roponen 23. ja Riikka Sarasoja 24:s.
Tulokset > Naisten maastohiihto > 30 km yhteislähtö (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Justyna Kowalczyk | 1.16.10,6 |
| 2 |  | Jevgenija Medvedeva | 1.16.19,4 |
| 3 |  | Valentyna Ševtšenko | 1.16.19,9 |
| 4 |  | Therese Johaug | 1.16.20,5 |
| 5 |  | Kristin Størmer Steira | 1.16.21,9 |
| 6 |  | Riitta-Liisa Roponen | 1.16.22,8 |

Päivämäärä: 28. helmikuuta
Suomen Aino-Kaisa Saarinen oli kilpailussa seitsemäs, Pirjo Muranen kymmenes ja Riikka Sarasoja 24:s.
Tulokset > Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Suomi | Pirjo Muranen Virpi Kuitunen Riitta-Liisa Roponen Aino-Kaisa Saarinen | 54.24,3 |
| 2 |  Saksa | Katrin Zeller Evi Sachenbacher-Stehle Miriam Gössner Claudia Nystad | 54.37,3 |
| 3 |  Ruotsi | Lina Andersson Britta Norgren Anna Haag Charlotte Kalla | 54.37,7 |
| 4 |  Norja | Marit Bjørgen Therese Johaug Kristin Størmer Steira Marthe Kristoffersen | 54.40,4 |
| 5 |  Italia | Antonella Confortola Marianna Longa Sabina Valbusa Arianna Follis | 55.16,8 |
| 6 |  Puola | Justyna Kowalczyk Kornelia Marek Sylwia Jaskowiec Paulina Maciuszek | 55.36,4 |

Päivämäärä: 26. helmikuuta
Tulokset > Yhdistetty > Normaalimäki (HS100) + 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Todd Lodwick | 24.22,3 |
| 2 |  | Jan Schmid | 24.35,3 |
| 3 |  | Bill Demong | 24.55,8 |
| 4 |  | Anssi Koivuranta | 25.17,0 |
| 5 |  | Norihito Kobayashi | 25.25,2 |
| 6 |  | Yūsuke Minato | 25.33,7 |

Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Janne Ryynänen oli kilpailussa 15., Jaakko Tallus 18. ja Jim Härtull 51:s.
Tulokset > Yhdistetty > Suurmäki (HS134) + 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bill Demong | 23.36,6 |
| 2 |  | Björn Kircheisen | 23.49,4 |
| 3 |  | Jason Lamy Chappuis | 24.08,0 |
| 4 |  | Janne Ryynänen | 24.25,6 |
| 5 |  | Magnus Moan | 24.44,5 |
| 6 |  | Alessandro Pittin | 24.46,4 |

Päivämäärä: 28. helmikuuta
Suomen Lauri Asikainen oli kilpailussa 33., Jaakko Tallus 39. ja Anssi Koivuranta ei startannut kilpailuun.
Tulokset > Yhdistetty > Yhteislähtö (10 km) + normaalimäki (HS100)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Todd Lodwick | 276,0 |
| 2 |  | Tino Edelmann | 273,7 |
| 3 |  | Jason Lamy Chappuis | 265,2 |
| 4 |  | Anssi Koivuranta | 260,2 |
| 5 |  | Bill Demong | 258,7 |
| 6 |  | Christoph Bieler | 256,7 |

Päivämäärä: 19.–20. helmikuuta
Mäkihyppy jouduttiin siirtämään seuraavalle päivälle kovan tuulen ja sakean lumisateen vuoksi.
Suomen Jaakko Tallus oli kilpailussa yhdeksäs, Janne Ryynänen 11. ja Lauri Asikainen 47:s.
Tulokset > Yhdistetty > Joukkuekilpailu (Suurmäki HS 134 + 4×5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Yūsuke Minato Taihei Kato Akito Watabe Norihito Kobayashi | 48.32,3 |
| 2 |  | Ronny Ackermann Eric Frenzel Björn Kircheisen Tino Edelmann | 48.32,3 |
| 3 |  | Mikko Kokslien Petter Tande Jan Schmid Magnus Moan | 48.35,9 |
| 4 |  | Maxime Laheurte Francois Braud Sebastien Lacroix Jason Lamy Chappuis | 48.49,4 |
| 5 |  | Bernhard Gruber Wilhelm Denifl Christoph Bieler Mario Stecher | 49.37,3 |
| 6 |  | Tomáš Slavík Miroslav Dvořák Aleš Vodsedálek Pavel Churavý | 51.28,9 |

Päivämäärä: 26. helmikuuta
Suomen joukkue (Jaakko Tallus, Lauri Asikainen, Jim Härtull ja Janne Ryynänen) oli kilpailussa kahdeksas.
Tulokset > Miesten mäkihyppy > Normaalimäki (HS100)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wolfgang Loitzl | 282.0 |
| 2 |  | Gregor Schlierenzauer | 275.0 |
| 3 |  | Simon Ammann | 274.5 |
| 4 |  | Kamil Stoch | 270.0 |
| 5 |  | Martin Schmitt | 269.0 |
| 6 |  | Andreas Küttel | 268.0 |

Päivämäärä: 21. helmikuuta
Suomen Ville Larinto oli kilpailussa seitsemäs, Harri Olli 13., Kalle Keituri 29. ja Matti Hautamäki 36:s. Olli johti kilpailua ensimmäisen kierroksen jälkeen.
Tulokset > Miesten mäkihyppy > Suurmäki (HS134)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Andreas Küttel | 141,3 |
| 2 |  | Martin Schmitt | 140,9 |
| 3 |  | Anders Jacobsen | 139,5 |
| 4 |  | Gregor Schlierenzauer | 138,6 |
| 5 |  | Anders Bardal | 135,8 |
| 6 |  | Wolfgang Loitzl | 132,3 |

Päivämäärä: 27. helmikuuta
Kilpailu jäi huonojen sääolosuhteiden vuoksi yhden kierroksen mittaiseksi.
Suomen Matti Hautamäki oli kilpailussa 11., Ville Larinto 12., Harri Olli 21. ja Kalle Keituri 31:s.
Tulokset > Miesten mäkihyppy > Joukkuemäki (HS134)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wolfgang Loitzl Martin Koch Thomas Morgenstern Gregor Schlierenzauer | 1034,3 |
| 2 |  | Anders Bardal Tom Hilde Johan Remen Evensen Anders Jacobsen | 1000,8 |
| 3 |  | Shōhei Tochimoto Takanobu Okabe Daiki Itō Noriaki Kasai | 981,2 |
| 4 |  | Kamil Stoch Łukasz Rutkowski Stefan Hula Adam Małysz | 972,1 |
| 5 |  | Lukáš Hlava Ondřej Vaculík Jakub Janda Roman Koudelka | 963,3 |
| 6 |  | Matti Hautamäki Kalle Keituri Ville Larinto Harri Olli | 947,5 |

Päivämäärä: 28. helmikuuta
Tulokset > Naisten mäkihyppy > Normaalimäki (HS100)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lindsey Van | 243,0 |
| 2 |  | Ulrike Gräßler | 239,0 |
| 3 |  | Anette Sagen | 238,5 |
| 4 |  | Daniela Iraschko | 228,0 |
| 5 |  | Coline Mattel | 220,5 |
| 6 |  | Jessica Jerome | 207,0 |

Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Julia Kykkänen oli kilpailussa 26:s.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 5 | 4 | 3 | 12 |
| 2. |  Yhdysvallat | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 3. |  Suomi | 3 | – | 5 | 8 |
| 4. |  Itävalta | 2 | 1 | – | 3 |
| 5. |  Puola | 2 | – | 1 | 3 |
| 6. |  Italia | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 7. |  Sveitsi | 1 | – | 1 | 2 |
| 7. |  Japani | 1 | – | 1 | 2 |
| 9. |  Viro | 1 | – | – | 1 |
| 10. |  Saksa | – | 8 | 1 | 9 |
| 11. |  Ruotsi | – | 2 | 1 | 3 |
| 11. |  Venäjä | – | 2 | 1 | 3 |
| 13. |  Tšekki | – | 1 | – | 1 |
| 14. |  Ranska | – | – | 2 | 2 |
| 15. |  Ukraina | – | – | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

http://www.liberec2009.com/
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Purin piiri

Purin piiri (ven. Пу́ровский райо́н, Пуровский муниципальный район, Purovski (munitsipalnyi) raion) on kuntatason itsehallintoalue Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan keskiosissa Pohjois-Venäjällä. Piirin pinta-ala on 102 200 km2. Piirin hallintokeskus on Tarko-Salen kaupunki. 
Purin piirin läpi virtaa Tazinlahteen laskeva Pur-joki; piiri muodostettiin aikoinaan tämän joen vesistöalueen mukaan. Seudulla on kymmeniä maakaasu- ja öljykenttiä; alue on erittäin merkittävä petrokemian raaka-aineiden tuotantoalue.
Purin piirin vaakuna
Purin piirin alue (keltaisella) Jamalin Nenetsiassa
Purin piirin lippu
Purin kunnallispiiri rajoittuu lännessä Nadymin piiriin, pohjoisessa Obinlahdesta haarautuvaan Tazinlahteen, koillisessa Tazin ja idässä Krasnoselkupin piiriin. Piirin etelärajan takana on Hanti-Mansia. Maantieteellisesti kunnallispiirin sisälle jäävät kunnallishallinnollisesti itsenäiset kaupunkipiirit, joissa asuu yli puolet koko Jamalin Nenetsian asukkaista: Nojabrsk, Novyi Urengoi, Muravlenko ja Gubkinski.
Väestö

Purin piirin hallintokeskus on Tarko-Salen kaupunki. Piirin yhteenlaskettu asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 51 280 henkeä. Tästä selvän enemmistön muodostivat kaupunkilaiset (59,4 %, 30 464 asukasta), eli
Tarko-Salen kaupunki: 20 398 asukasta
Urengoin kaupunkityyppinen taajama: 10 066 asukasta
Vähemmistöön jäivät maaseutuasukkaat (40,6 %, 20 816 asukasta), eli seuraavat asutuskeskukset ympäristöneen:
Purpen taajama: 9 840 asukasta
Purovsk (taajama, посёлок Пуровск): 2 748 asukasta
Samburg (kylä, село Самбург): 1 922 asukasta
Haljasavei (kylä, село Халясавэй): 775 asukasta
Hanymei (taajama, посёлок Ханымей): 4 707 asukasta
Harampur (kylä, деревня Харампур): 737 asukasta
Asutuskeskusten välimaastoon jäävät maaseutuasukkaat (Межселенная территория): 87 asukasta
Liikenneyhteyksiä

Purin piirin keskeisimmät taajamat ovat maantie- ja rautatieyhteyden piirissä. Osa piirin alueesta on kuitenkin taigaa tai subarktista tai arktista tundraa ilman valmiita tieyhteyksiä.
Aiheesta muualla

Purin piirin sivut (venäjäksi) (puradm.ru)
Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Potštovnyje indeksy (venäjäksi)
Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Telefonnyje kody[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Gubkinski •
Jamal •
Krasnoselkup •
Labytnangi •
Muravlenko •
Nadym •
Nojabrsk •
Novyi Urengoi •
Priuralsk •
Pur •
Salehard •
Šuryškary •
Taz
Priuralskin piiri

Priuralskin piiri (ven. Приура́льский райо́н, Приуральский муниципальный район, Priuralski raion) on kuntatason hallinnollinen alue Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan länsiosassa Pohjois-Venäjällä. Piirin pinta-ala on 64 150 km2. Kuntakesksena toimii Aksarkain kylä piirin keskiosissa Ob-joen etelärannalla lähellä Obinlahden pohjukkaa.
Priuralskin piirin vaakuna
Kunnallispiiri rajoittuu pohjoisessa Karanmeren Baidaratanlahteen, idässä Jamalin niemimaalla sijaitsevaan Jamalin piiriin, Obinlahteen ja Nadymin piiriin, etelässä Hanti-Mansiaan, lounaassa Šuryškaryn piiriin ja lännessä Komin tasavaltaan ja Nenetsiaan. Piirin läpi Virtaava Ob-joki laskee Obinlahteen ja länsiosissa kohoaa Uralvuoriston ja pohjoisosat den saaria.
Väestö

Priuralskin piirin yhteenlaskettu asukasluku oli 2010 väestönlaskennan mukaan 14 995 henkeä.  Väestötilastojen mukaan suurimmat taajamat olivat kaupunkityyppinen Harpin teollisuustaajama (6 413 as.) Uralin juurella ja hallintokeskus Aksarkan kylä (3 133 as.)
Talous ja liikenne

Alueen sisällä sijaitsevat, tosin kunnallishallinnollisesti itsenäisinä yksikköinä, Jamalin Nenetsian pääkaupunki Salehard lentokenttineen ja logistisesti merkittävä Labytnangi, jossa on satama ja suuri rautatieasema. Jamalin niemimaan kaasu- ja öljykenttien kehittäminen on lisännyt liikennemääriä ja liikenneväylien rakentamista erityisesti 2000-luvun jälkeen; Priuralskin piiri kehittyy kauttakulkualueena piirin pääkaupunkiseudun ohella (Ob-joen ylittävä silta käyttöön noin 2012) myös Jamalin piirin suuntaan. Piirin pohjoisosien läpi on suunniteltu kuljetettavan kesäkuussa 2012 avattavan Bovanenkovo– Uhta -kaasuputkiston kautta lähivuosikymmeninä suuria määriä petrokemian raaka-aineita.
Arktiset olot tuovat haasteita liikenneväylien kunnossapidolle. Suurin osan piirin alueesta on taigaa tai subarktista tai arktista tundraa ilman valmiita tieyhteyksiä. Karanmeri ja Ob-joki on jäässä suurimman osan vuodesta.
maantie- ja rautatieyhteydet
lentokentät: Salehard
satamat: mm. Labytnangi, pienempiä Salehard, Aksarka ja kylät pitkin Ob-jokea
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Priuralskin piirin sivut (venäjäksi) (priuralye.com)
Lyhyesti Priuralskin piiristä Jamalin Nenetsian aiemmalla virallisella sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (adm.yanao.ru)
Priuralski raion (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Potštovnyje indeksy (venäjäksi)
Jamalo-Nenetski avtonomnyi okryg: Telefonnyje kody[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Gubkinski •
Jamal •
Krasnoselkup •
Labytnangi •
Muravlenko •
Nadym •
Nojabrsk •
Novyi Urengoi •
Priuralsk •
Pur •
Salehard •
Šuryškary •
Taz
Näkymä Harpin taajamaan Priuralskin piirin länsiosissa
Silohiippasammal

| Silohiippasammal |
| --- | --- |
 Orthotrichum striatum
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
   
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Hiippasammalten lahko Orthotrichales
Heimo::  Hiippasammalten heimo Orthotrichaceae
Suku::  Lewinskya
Laji::  striata
Kaksiosainen nimi
 Lewinskya striata  (Hedw.) F.Lara, Garilleti & Goffinet 
Synonyymit
 Orthotrichum striatum Hedw. 
Katso myös
   Silohiippasammal Wikispeciesissä   Silohiippasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silohiippasammal tai viiruhiippasammal (Lewinskya striata) on lehtisammallaji hiippasammalten heimossa (Orthotrichaceae). Lajin on kuvannut ensimmäisen kerran saksalainen Johannes Hedwig vuonna 1801 julkaistussa teoksessa Species Muscorum Frondosorum.
Silohiippasammalta esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Skandinaviassa lajin levinneisyys on hemiboreaalinen. Suomen alueella lajia esiintyy pääasiassa harvinaisesti Lounais-Suomessa Ahvenanmaassa, Varsinais-Suomessa ja Enontekiön Lapissa.
Juha Malmivaara

| Juha Malmivaara> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Juha Seppo Malmivaara
Syntynyt: 9. joulukuuta 1950 (ikä 74) Helsinki
Ammatti:  teatteriohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb
Juha Seppo Malmivaara (s. 9. joulukuuta 1950 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja.
Elämä ja ura

Juha Malmivaara syntyi Mauno Malmivaaran ja Kaarina Tervon perheeseen. Hän valmistui Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalta 1977. Sen jälkeen hän työskenteli Rovaniemen-Lapin alueteatterissa 1977–1979, Vaasan kaupunginteatterissa 1981–1985 ja Turun kaupunginteatterissa vuodesta 1985.
Malmivaaran ohjauksia ovat muun muassa Tummien perhosten koti (Turun kaupunginteatteri 1992) ja Musta purje, valkea purje (Suomen Kansallisteatteri 2011). Niiden ohella hän on ohjannut esimerkiksi teokset Lasinen eläintarha, Miehen kylkiluu ja Tohvelisankarin rouva sekä Nummisuutarit (Lahden kaupunginteatteri 1999), Käsky (Suomen Kansallisteatteri 2006), Puhdistus (Lahden kaupunginteatteri 2010) ja Täällä Pohjantähden alla (osat 1 ja 2, Lahden kaupunginteatteri 2017).
Malmivaara toimi Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön professorina 2000–2005.
Siirtymätilateoria

Kemiallisen reaktion kinetiikkaa voidaan tarkastella teoreettisesti siirtymätilateorian avulla, jolloin reaktion nopeusvakio voidaan määrittää ilman empiirisiä mittauksia tai parametrejä. Tämän lisäksi siirtymätilateorialla yhdessä kokeellisesti määritettyjen nopeusvakioiden avulla voidaan laskea reaktion siirtymätilaan liittyvien termodynaamisten funktioiden arvot. Siirtymätilateoria voidaan jakaa konventionaaliseen ja termodynaamiseen lähestymistapaan.
Siirtymätila

Kemiallisen reaktion siirtymätila on reaktion potentiaalienergiapinnan, jota pitkin reaktiopolku (reaktiokoordinaatti) kulkee, reaktiopolun maksimi. Siirtymätila ("col") on potentiaalienergiavallin huipulla (ks. oheinen kuva). Potentiaalienergia on siirtymätilassa maksimissa reaktiokoordinaatin suuntaisesti, mutta minimissä reaktiokoordinaattiin suorakulmassa olevien koordinaattien suhteen. Yksittäistasapainoperiaatteen mukaan kemiallisen reaktion ollessa tasapainotilassa, on lähtöaineiden kulkeutuminen reaktion potentiaalienergiavallin yli oltava tarkalleen tasapainossa reaktion tuotteista lähtöaineisiin tapahtuvan kulkeutumisen kanssa. Tämän seurauksena todennäköisin reaktiopolku ja reaktion siirtymätila ovat samat molemmille reaktiosuunnille.
Siirtymätilateorian mukaan siirtymätilalle valitaan reaktiokoordinaatin suuntaisesti hyvin lyhyt reaktiopolun osuus  \delta , jossa sillä on reaktiopolun normaalin suuntaisesti kaikki vibraatio-, rotaatio, ja translaatiovapausasteet. Vain reaktiopolun suuntainen yksi tangentiaalinen vibraatiomoodi (tai yksi translaatiomoodi) on erityisasemassa. Reaktion aktivoitu kompleksi omaa muut kaikki siirtymätilan konfiguraation kaltaiset rakenteet siirtymätilan ympäristössä.
Siirtymätilateorian mukaan reaktiosuunnan reaktionopeus riippuu Gibbsin vapaaenergian suurenemisesta reaktion edetessä lähtöaineista siirtymätilaan. Koska siirtymätila on sama molemmille reaktiosuunnille, niin erityisesti alkeisreaktiolle reaktion Gibbsin vapaaenergian muutos on yhtäsuuri kuin reaktiosuuntien Gibbsin vapaaenergioiden erotus.