stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kvernesin sauvakirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvernesin sauvakirkko Wikimedia Commonsissa
Kyltti

Tiekyltti Länsirannalla
Opastekylttejä Lappajärven keskustassa.
Kyltti eli kilpi (usein myös merkki, laatta tai taulu) on mikä tahansa[lähde? ] kuvan, tekstin tai molemmat sisältävä, jotain tiedotusta varten käytetty yleisimmin metallista, muovista tai puusta valmistettu esine. Kylttinä ei kuitenkaan pidetä esimerkiksi päällystämättömiä A4 papereita yms. tiedotteita. Sähköisiä kilpiä, joissa olevaa tekstiä tai kuviota voidaan digitaalisesti muokata tai vaihtaa, kutsutaan yleensä näytöiksi lukuun ottamatta joukkoliikennevälineiden sähköisiä linjakilpiä.
Kyltit on tavallisesti nimetty käyttötarkoituksen mukaan. Näitä ovat mm.
mainoskyltit
nimikilvet, esimerkiksi sähkölaitteessa, rakennusten seinillä tai postilaatikoissa. Niissä voi olla esimerkiksi henkilöiden, yritysten tai paikkojen nimiä.
Liikennemerkki on tavallisesti maahan pystytetyn pylvään päässä oleva taulu, jonka tarkoitus on opastaa tai neuvoa ihmisiä oikeisiin paikkoihin, varoittaa vaaroista sekä ilmoittaa rajoituksista ja kielloista.
Sähkölaitteiden arvokilvet
Rekisterikilvet
Linjakilvet, joissa näkyy, millä linjalla joukkoliikenneväline on, ja mikä on sen määränpää.
Varoituskilvet, joilla voidaan varoittaa esimerkiksi työmaasta, kemiallisesta vaarasta tai melusta.
Katukilvet, joissa lukee kyseisen kadun, tien tai muun liikenneväylän nimi.
Opaskilvet, joilla kerrotaan kohteiden sijainteja tai suuntia ja usein myös etäisyyksiä.
Esimerkkejä

Liikennemerkki, joka varoittaa hirvivaarasta
Hieronta- ja saunakyltti
Tämä biovaara-kyltin kuvio on täysin sopimuspohjainen, eli kuvio ei liity suoranaisesti kuvaamaansa asiaan.
Sotilasalueen kyltti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyltit Wikimedia Commonsissa
Kyröskosken Ponsi

| Kyröskosken Ponsi |
| --- | --- |
Perustettu:  1902
Paikkakunta:   Hämeenkyrö, Suomi
Lajit:  • Lentopallo  • Maastohiihto  • Salibandy  • Pyöräily  • Yleisurheilu
Puheenjohtaja:  Jani Perkonmäki
Kyröskosken Ponsi on vuonna 1902 perustettu hämeenkyröläinen urheiluseura. Seuran edustajat ovat menestyneet parhaiten yleisurheilussa ja maastohiihdossa, joiden lisäksi lajivalikoimaan kuuluvat lentopallo, pyöräily ja salibandy. Seuran puheenjohtaja on Jani Perkonmäki. Ponsi järjestää vuosittain Kyröskosken kuulakarnevaalit.
Ponnen tunnetuin edustaja lienee nykyinen seura-aktiivi Matti Yrjölä, joka aktiiviurallaan rohmusi kuulantyönnön SM-mitaleita ja Suomen ennätyksiä. Olympiamitalinkin seuran edustaja on saavuttanut, kun Ikaalisten Urheilijoista Ponteen siirtynyt Matti Pitkänen voitti maastohiihdon 4 × 10 km viestikultaa Innsbruckista 1976. 2000-luvun alussa pika-aituri Jarno Jokihaara voitti 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden kahdesti.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kverkfjöll

Kverkfjöll
| --- | --- |
Tyyppi:  Kerrostulivuori
Sijainti:  Islanti
Korkeus merenpinnasta:  1 936 m 
Suojelualue:  Vatnajökullin kansallispuisto (en) 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kverkfjöll on Islanninnin kolmanneksi korkein vuoriryhmä Islannissa Öræfajökullin ja Bárdarbungan jälkeen Vatnajökullin koillis-osassa. Kaksi kalderaa muodostaa Kverkfjöllin selänteen. Eteläinen kaldera on jään peitossa mutta pohjoinen kaldera suurimmaksi osaksi jäätön. Molemmat kalderat sijaitsevat noin 1 800 metrin korkeudessa. Korkein huippu on Skarphédinstur, 1936 metriä merenpinnan yläpuolella. Suuret jäätikön kielekkeet Vatnajökull-jäätiköstä kulkevat molemmin puolin Kverkfjöll-vuoria, ja kauempana länsi- ja itäpuolella sijaitsevat jäätiköt Dyngjujökull ja Brúarjökull.
Länsi-Kverkfjöll-vuoret on yksi Islannin aktiivisimmista geotermisistä alueista. Alueen alla on magmasäiliö joka pituus on 3 kilometriä ja leveys 1 kilometrin. Se on merenpinnasta noin 1 600-1 700 metrin korkeudessa. Se on saanut aikaan suuria luolia jäähän jäätikön alle. Niissä on sisällä kuumia lähteitä. Luolat ovat epävakaita ja niihin menemisestä varoitetaan "parkkipaikalla" kyltillä. Sinne johtaa tie jonka kunnon takia neliveto-auto on pakollinen.
"Parkkipaikalla" on kyltti jossa varoitetaan luoliin menemisestä.
Aiheesta muualla

Exploring the Area in Askja and Kverkfjoll Frommer's. Viitattu 4.7.2018 (englanniksi) .
Volcanic systems in Vatnajökull under close surveillance: Increased activity in Kverkfjöll mountains Iceland Magazine.  9.11.2017. Viitattu 4.7.2018 (englanniksi) .
Kverkfjoll interior North Iceland NAT Travel Guide. Viitattu 4.7.2018 (englanniksi) .
Watch: Magnificent video diary, a hike to Kverkfjöll mountain range and Holuhraun lava field Iceland Magazine.  28.7.2016. Viitattu 4.7.2018 (englanniksi) .
Kreikan työ- ja sosiaaliministeriö

| Työ- ja sosiaaliministeriö Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Υποθέσεων |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  2019
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Kostís Chatzidákis
Kreikan työ- ja sosiaaliministeriö (kreik. Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Υποθέσεων, Ypourgeío Ergasías kai Koinonikón Ypothéseon) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluvat työvoima- ja sosiaaliasiat.
Työ- ja sosiaaliministeriö on perustettu vuonna 2019. Ministeriötä johtaa työ- ja sosiaaliministeri Kostís Chatzidákis (vuonna 2021, Mitsotákisin hallitus).
Ministerit

Ministeriön johdossa ovat toimineet:
| Ministeri | Kausi alkoi | Kausi päättyi | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Giánnis Vroútsis | 8. heinäkuuta 2019 | 5. tammikuuta 2021 | Mitsotákisin hallitus |
| Kostís Chatzidákis | 5. tammikuuta 2021 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Υποθέσεων. Kreikan työ- ja sosiaaliministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Lampinsaari

Vihannin kaivoksen kaivostorni talvella 1956.
Lampinsaari on kylä ja taajama Raahen kaupungissa. Taajaman alueella asui vuoden 2011 lopussa 299 asukasta.
Kylä kuului aiemmin Vihannin kuntaan, joka liittyi Raahen kaupunkiin vuoden 2013 alussa.
Lampinsaaren alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas kokonaisuus, jonka suunnitteli aikoinaan arkkitehti Alhqvist englantilaiseksi puutarhakaupungiksi. Kylän asuntokanta koostuu omakoti-, rivi- ja kerrostaloista.
Kylällä oli vuoteen 2020 asti oma peruskoulu, jossa oppilaita oli lukukaudella 2013–2014 yhteensä 78. Lisäksi kylältä löytyy muun muassa päiväkoti, kerhotalo ja maauimala sekä kirpputori.
Vuosina 1954–1992 Lampinsaarella toimi Outokumpu Oy:n kaivos, joka tuotti sinkkiä, kuparia ja lyijyä. Kaivostoiminnan aikana asukkaita kylällä oli yli 1 000.
Aiheesta muualla

Lampinsaaren kylän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
La Patum

La Patum
La Patum on Bergan kaupungissa Kataloniassa vuosittain vietettävä juhla, jolla on keskiaikaiset juuret. Se on ollut vuodesta 2005 lähtien Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luettelossa.
Juhlaa vietetään vuosittain helluntaina. Ajankohta on sidottu vuosittain kirkolliseen kalenteriin ja määräytyy pääsiäisen mukaan. Tavallisesti sitä vietetään touko-kesäkuussa. La Patum kestää keskiviikosta sunnuntaihin.
Juhlan keskeisintä sisältöä ovat sen erilaiset hahmot, kuten Plens tai Guita, jotka esittävät tanssin tai muun tapahtuman kaupungin pienellä keskusaukiolla. Hahmojen lisäksi juhlassa käytetään paljon ilotulitteita, jotka on kiinnitetty hahmoihin. Yleisö täyttää aukion ja osallistuu juhlaan hahmojen ympärillä. Kaikki La Patumin juhlatapahtumat ovat yleisölle ilmaisia.
La Patumiin kuuluu myös sitä varten sävellettyä musiikkia, jota esittää juhlaorkesteri kaupungin kirkon rappusilla. Musiikki on sävelletty 1800- ja 1900-luvuilla. La Patumin nimi tulee juhlaa säestävän isorummun äänestä, joka varhaisempina aikoina oli ainoa juhlaan liittynyt musiikkiesitys.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lady Wonder

Lady Wonder (1924–1957) oli hevonen, jolla väitettiin olleen paranormaaleja kykyjä. Hevosen väitettiin auttaneen poliisia kadoneen pojan ruumiin löytämisessä, ennustaneen, että Jack Dempsey voittaa Jack Sharkeyn nyrkkeilyottelussa, ja lisäksi avustaneen öljyesiintymän löytämisessä. Kysyjät saivat esittää kolme kysymystä dollarilla. Hevosen kouluttaja C.D Fonda oli opettanut hevosen osoittamaan kirjainkortteja. Hevonen sai laajaa julkisuutta ja sillä ansaittiin huomattavasti rahaa.
Parapsykologi Joseph Banks Rhine tutki asiaa ja ilmoitti, että hevosella on paranormaali kyky. Kuitenkin taikurina toiminut Milbourne Christopher havaitsi, että todellisuudessa hevonen reagoi kouluttajansa kepillä näyttämiin merkkeihin. Myös John Scarne havaitsi, että hevonen ei kyennyt vastaamaan, jos kouluttaja ei tiennyt vastausta. Kyseessä oli hyvin koulutettu eläin, jonka kyvyt eivät olleet paranormaaleja.
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto

| --- | --- |
 
Rooli:  Komission pääosasto
Virkakunta
Komissaari:  Iliana Ivanova
Pääjohtaja:  Pia Ahrenkilde Hansen
Varapääjohtaja(t):  Normunds Popens
Hallinto
Sijainti:  Euroopan komissio 1049 Bryssel Belgia
Verkkosivusto
 Pääosaston sivut
n k 
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto (DG-EAC) on Euroopan komission pääosasto, joka vastaa Euroopan unionin toimintapolitiikasta koulutuksen, kulttuurin, nuorison, kielten ja urheilun aloilla.
Pääosaston poliittisena johtajana toimii Von der Leyenin komission innovoinnista ja nuorisoasioista vastaava komissaari Iliana Ivanova. Pääosaston pääjohtajana toimii tanskalainen Pia Ahrenkilde Hansen ja varapääjohtajana latvialainen Normunds Popens.
Pääosaston johtajat > Komissaarit

2023–2024: Iliana Ivanova
2019–2023: Marija Gabriel
Pääosaston johtajat > Pääjohtajat

2023– Pia Ahrenkilde Hansen
2018–2023: Themis Christophidou
2015–2018: Martine Reicherts
2014–2015: Xavier Prats Monné
2010–2013: Jan Truszczyński
2006–2010: Odile Quintin
Pääosaston johtajat > Varapääjohtajat

2024– Normunds Popens
2018–2023: Viviane Hoffmann
Käsityöntalo Verkaranta

Käsityöntalo Verkaranta.
Käsityöntalo Verkaranta on Tampereella Tammerkosken rannassa sijaitseva Taito Pirkanmaa ry:n työ- ja harrastustila, jossa voi tehdä käsitöitä sekä ostaa materiaaleja ja työvälineitä.
Verkaranta on toiminut Tampereen Verkatehtaan vanhassa värjäämössä 1980-luvulta lähtien. Nykymuotoinen käsityöntalo avattiin kesällä 2016. Sitä ennen paikka tunnettiin nimellä Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkaranta. Myymälä- ja työpajatoiminnan lisäksi keskuksessa järjestettiin aiemmin vaihtuvia käsityön, taideteollisuuden, tekstiilitaiteen, vaatetus- ja tekstiiliteollisuuden sekä teollisen muotoilun näyttelyitä. Rakennuksessa sijaitsi myös kahvila vuosina 1986–2015.
Rakennus

Värjäämörakennus on valmistunut vuonna 1858. Alkuperäiset piirustukset on tehnyt insinööri Johan Hult. Rakennusta on vuosien saatossa korotettu ja jatkettu useaan otteeseen; nykyinen punatiilijulkisivu on vuodelta 1899, ja sen on suunnitellut kaupunginarkkitehti Lambert Pettersson.
Värjäämö ja hiukan ylempänä rinteessä sijaitseva vanha tehtaankonttori ovat ainoat rakennukset, jotka verkatehtaasta ovat jäljellä. Suurin osa tehdasalueen rakennuskannasta purettiin 1970-luvulla. Värjäämö ja konttori on suojeltu asemakaavalla.
Kvernesin kirkko

| Kvernesin kirkko Kvernes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2008.
Sijainti:  Averøy, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1893
Suunnittelija:  A. K. Thoresen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  350
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvernesin kirkko (norj. Kvernes kirke) on Averøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1893.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvernesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Landing Ship, Tank

LST Normandian maihinnousussa.
Landing Ship, Tank (LST) oli panssaroitujen ajoneuvojen ja sotilasjoukkojen kuljetukseen rakennettu maihinnousualus. Ne ajettiin suoraan sotatoimialueen rantaan, jossa sotilaat jalkautuivat sekä ajoneuvot ajettiin maihin keulassa olevien luukkujen kautta. Alus pääsi poistumaan rannasta ankkurinsa ja vinssin avulla.
Toisessa maailmansodassa liittoutuneet valmistivat yhteensä 1 051 LST:tä, joita käytettiin muun muassa Normandian maihinnousussa. Hieman toisistaan poikkeavia aluksia tekivät useat valmistajat. Tyypillisesti näiden alusten pituus oli hieman toista sataa metriä, syväyksen ollessa hieman yli kahden metrin. Alukset saattoivat kuljettaa 20-30 panssarivaunua sekä noin kaksisataa sotilasta. Huippunopeudet pysyttelivät noin 20 kilometrin tuntivauhdissa. Eräs sotilaiden aluksesta käyttämä lempinimi olikin Large Slow Target (suom. Suuri, hidas maalitaulu).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Landing Ship, Tank Wikimedia Commonsissa
Kuivala

Kuivala on kylä Kouvolassa, entisen Valkealan kunnan alueella. Kuivalaan kuuluu myös Utin kylä, varuskunta-alue ja lento-asema. Kuivala sijaitsee noin 12 km itään Kouvolan keskustasta.
Korrelaatio

Pearsonin korrelaatiokerroin mittaa lineaarista riippuvuutta: neljä tapausta, joissa korrelaatio on 0,81
Korrelaatio on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä käytetty käsite, joka kuvaa kahden muuttujan välistä riippuvuutta. Korrelaatiokerroin on numeerinen mitta satunnaismuuttujien väliselle lineaariselle riippuvuudelle. Riippumattomien muuttujien välillä ei ole korrelaatiota.
Korrelaatiokerroin saadaan standardoimalla muuttujien kovarianssi välille [−1, 1]. Standardointi tehdään jakamalla kovarianssi muuttujien keskihajontojen tulolla.
Korrelaatiokerroin ei siis riipu käytetyistä yksiköistä. Mitä enemmän korrelaatiokerroin poikkeaa nollasta, sitä voimakkaampaa muuttujien välinen riippuvuus on. Arvo 1 tarkoittaa, että muuttujien välillä on täydellinen lineaarinen riippuvuus (−1 tarkoittaa täydellistä negatiivista lineaarista riippuvuutta), ts. toisen muuttujan voi laskea tarkasti lineaarisesti toisen arvosta.
Korrelaatio voidaan laskea usealla eri tavalla muuttujien mitta-asteikosta ja käyttötarkoituksesta riippuen. Tavallisesti sanalla korrelaatiokerroin (joskus vain korrelaatio) tarkoitetaan kuitenkin Pearsonin korrelaatiokerrointa. Nimestä huolimatta sen esitti ensimmäisenä Francis Galton. Jos tarkasteltavat muuttujat on mitattu vain järjestysasteikolla, niin korrelaation mittaamiseen soveltuu paremmin jokin ei-parametrinen korrelaatiokerroin.
Riippuvuus voi olla vahva, vaikka korrelaatio olisi nolla

Korrelaatio mittaa ainoastaan lineaarista riippuvuutta, siis kertoo siitä, jos ensimmäisen muuttujan (x) suuret arvot ovat pieniä arvoja enemmän yhteydessä toisen muuttujan (y) suuriin arvoihin (tai päinvastoin pieniin arvoihin). Se on sitä lähempänä lukua 1 tai −1, mitä lähempänä kuvaaja on jotain suoraa  y=a+bx (kuten oheisen kuvan ensimmäisellä rivillä; b:n etumerkki määrää korrelaatin etumerkin).
Jos riippuvuus on ei-lineaarinen, esimerkiksi suuret ja pienet x:n arvot liittyvät suuriin y:n arvoihin mutta keskisuuret x:n arvot pieniin (esimerkiksi käyrä  y=x^{2} välillä [−10, +10]), korrelaatio voi olla nolla vaikka riippuvuus olisi täydellinen niin, että x:n arvosta voitaisiin täydellisesti päätellä y:n arvo.
Oheisen kuvan alimman rivin pistejoukoissa selvästi muuttujien y ja x arvojen välillä on yhteys, riippuvuus, vaikka riippuvuus ei olekaan lineaarinen, suuret x:n arvot eivät ole suuriin y:n arvoihin yhteydessä sen useammin kuin pienetkään. Silti tieto x:n arvosta auttaa niissäkin veikkaamaan y:n arvoa.
Korrelaatio ei todista syy-seuraussuhdetta

Korrelaatio voi olla pienestä otoksesta johtuva sattuma. Voi myös olla, että y on x:n syy tai päinvastoin, tai sitten jokin kolmas asia voi olla molempien syy, esimerkiksi jäätelönsyönti ja hukkumiset ovat kumpikin runsaampia kesällä mutta eivät silti ole toistensa syitä vaan kuumuus on molempien syy. Siis korrelaatio ei implikoi kausaliteettia. Usein se on kuitenkin hyvä vihje mahdollisesta syy-seuraussuhteesta.
"Jäätelökorrelaatio" tarkoittaakin sitä klassista virhepäätelmää, että asioiden esiintyminen yhdessä tarkoittaisi toisen olevan toisen syy.
Pearsonin korrelaatiokerroin > Matemaattinen määritelmä

Satunnaismuuttujien  X ja  Y välinen korrelaatio  \rho _{X,Y} on määritelty:
missä  \mu _{X} ja  \mu _{Y} ovat muuttujien odotusarvot sekä  \sigma _{X} ja  \sigma _{Y} ovat muuttujien keskihajonnat.
Koska  \mu _{X}=E(X) ja  \sigma _{X}^{2}=E(X^{2})-[E(X)]^{2}, voidaan yhtälö kirjoittaa myös:
Korrelaatio on määritelty vain, jos molemmat keskivirheet ovat äärellisiä ja nollasta poikkeavia. Cauchyn–Schwarzin epäyhtälön perusteella korrelaation itseisarvo ei voi ylittää yhtä. Riippumattomien muuttujien korrelaatio on 0, mutta päinvastainen ei ole välttämättä totta. Esimerkiksi kun  X on tasajakautunut välillä (-1,1) ja  Y=X^{2}, on niiden välinen korrelaatio 0, vaikka ne riippuvat toisistaan. Normaalijakautuneiden satunnaismuuttujien tapauksessa korreloimattomuus tosin johtaa riippumattomuuteen.
Etenkin kun  X ja  Y ovat normaalijakautuneita, Pearsonin korrelaatiokerroin on paras korrelaation estimaatti.
Otoskorrelaatio

Kun käytettävissä on koko selitettävä aineisto (esimerkiksi tutkitaan suomalaisten painon riippuvuutta pituudesta ja tiedot on saatu kaikista suomalaisista), Pearsonin korrelaatiokerroin lasketaan yllä esitetyllä tavalla. Mikäli käytettävissä on vain otos aineistosta, tulee yllä esitettyjen kaavojen sijasta laskea otoskorrelaatio seuraavasti:
missä  {\bar {x}} ja  {\bar {y}} ovat  otoskeskiarvoja ( {\overline {x}}=\sum _{i=1}^{n}{\frac {x_{i}}{n}}) sekä  s_{x} ja  s_{y} ovat otoshajontoja ( s_{x}={\sqrt {\sum _{i=1}^{n}{\frac {(x_{i}-{\overline {x}})^{2}}{n-1}}}}), joten
Tällöin näet otoksesta lasketut keskiarvot  {\bar {x}} ja  {\bar {y}} ovat yleensä lähempänä otosta kuin todellinen keskiarvo, mutta vastaavasti jakajakin on pienempi (n−1) kuin koko aineiston kohdalla käytetyssä kaavassa (n), mikä korjaa ongelman keskimäärin optimaalisesti, siis  r_{xy} on paras koko aineiston  \rho _{xy}:n estimaatti, joka pelkän otoksen avulla voidaan tuottaa (kun taas normaali kaava aliarvioisi sitä, miten pitkälti x:n vaihtelut selittävät y:n vaihteluita). Samaan tapaan otoskeskivirheen (otoskeskihajonnan) kaavassa on termi  n-1, joka alemmassa, aukikirjoitetummassa otoskorrelaatiokertoimen kaavassa on sievennetty pois.
Ei-parametriset korrelaatiokertoimet

Pearsonin korrelaatiokerroin on parametrinen tunnusluku ja vähemmän hyödyllinen, jos taustalla oleva normaalisuusoletus ei päde. Ei-parametriset korrelaatiokertoimet ovat tällöin parempia korrelaation laskemiseen. Ne ovat vähemmän tehokkaita normaalisuusoletuksen vallitessa mutta antavat epäselvissä tapauksissa luotettavampia tuloksia.
Seuraavat menetelmät perustuvat lukujen järjestykseen, joten niitä voidaan käyttää myös silloin, kun muuttujat on mitattu järjestysasteikolla:
Kendallin järjestyskorrelaatiokerroin (Kendallin tau)
Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin (Spearmanin rho)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korrelaatio Wikimedia Commonsissa
Useita (x, y)-parien pistejoukkoja sekä kunkin joukon x- ja y-koordinaattien korrelaatiokerroin. Korrelaatio heijastaa lineaarisen riippuvuuden suuntaa ja kohinaisuutta (hajontaa), kuten ylärivi kuvaa, muttei kulmakerrointa, kuten keskirivi kuvaa, eikä mitään epälineaarista riippuvuutta, kuten alarivi kuvaa. Huomaa, että keskimmäisen kuvaajan kulmakerroin on nolla mutta korrelaatiokerrointa ("0/0") ei voi laskea.
Landini (traktori)

Landini VL30
Landini traktoreita, taustalla yhtiön valmistama McCormick.
Landini on italialainen traktorimerkki. Yhtiön perusti Giovanni Landini vuonna 1884 tuottamaan ja korjaamaan viinitarhoissa käytettäviä koneita. Yhtiön kotipaikka on Fabbrico Reggio Emilian maakunnasa.
Vuonna 1925 se valmisti ensimmäisen kuulamoottorilla varustetun traktorin 25/30 HP, joka oli 30-hevosvoimainen. Tuotanto kuitenkin pysähtyi prototyyppiin. Sarjavalmistus aloitettiin seuraavalla mallilla HP 40 vuonna 1932. Vuonna 1935 yhtiö toi markkinoille Vélite mallin, jossa oli 25 hv. Vélite menestyi hyvin Italian traktorimarkkinoilla ja nousi myyntitilastojen kärkeen. Landini jatkoi toisen maailmansodan jälkeen tuotantoa kuulamoottoreiden turvin, mutta ei enää menestynyt yhtä hyvin. Vuonna 1957 se alkoi valmistaa lisenssillä Perkins moottoreita, joita se käyttää vielä nykyäänkin useissa malleissaan.
Yhtiön osti Massey-Ferguson vuonna 1959, joka omisti jo entuudestaan Perkinsin. MF joutui kuitenkin itse taloudellisiin vaikeuksiin ja myi yhtiöstä 66% vuonna 1989 ja Landinista muodostui osa ARGO konsernia. Vuonna 1994 Massey-Ferguson myytiin AGCO:lle. Landini merkki kuitenkin säilyi näissä maailmanlaajuisissa yritysjärjestylyissä. Vuonna 2007 se alkoi valmistaa McCormick traktoreita tehtaillaan Italiassa, jonne niiden valmistus siirrettiin Englannin Doncasterista.
Nykyisin tehdas valmistaa Landini Mistral sarjaa teholuokissa 35,5-54 hv, joita myydään myös Mccormick GM-sarjana. Korkeinta teholuokkaa edustaa Landini 7-sarja, jossa on kuusimallia teholuokissa 145-312 hv. McCormickin vastaavat mallit ovat XTX- ja TTX-sarjat. Näiden lisäksi on hedelmä- ja viinitarhoille tarkoitettuja  erikoistraktoreita. Trekker mallistossa on tarjolla neljä telaketjutarktoria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Landini (traktori) Wikimedia Commonsissa
Kari Eloranta

| Kari Eloranta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. helmikuuta 1956 (ikä 68) Lahti
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Piri
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1976–1997
Seurat:  Reipas Lahti (SML) Leksands IF (SEL) St. Louis Blues (NHL) Oklahoma City Stars (CHL) Calgary Flames (NHL) HV71 (SEL) HC Lugano (NLA) Rögle BK (SEL)
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Calgary 1988 | Jääkiekko |  |
Kari Pekka Eloranta (s. 29. helmikuuta 1956 Lahti) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkopuolustaja ja jalkapalloilija.
Juniorina

Eloranta aloitti lahtelaisessa Upon Pallo -seurassa 7-vuotiaana juniorina ja hän pelasi siellä sekä jääkiekkoa, että jalkapalloa. Hän voitti juniorina jalkapallossa Suomen mestaruuden. Hän joutui valitsemaan 17-vuotiaana jääkiekon, koska kummankin lajin sen ikäluokan maajoukkueleirit menivät päällekkäin.
Jääkiekkoura

Elorannan pelaajaura jääkiekkoilijana käynnistyi Kiekkoreippaassa ja kesti huipulla yli 20 vuotta. Hän pelasi 267 NHL-ottelua Calgary Flamesissa ja St. Louis Bluesissa sekä yli 500 ottelua Sveitsin ja Ruotsin pääsarjoissa. Sveitsissä Eloranta voitti kaksi mestaruutta. Eloranta pelasi 139 A-maaottelua ja oli voittamassa vuonna 1988 Calgaryn olympialaisissa Suomen jääkiekkohistorian ensimmäistä arvokisamitalia.
Jalkapalloura

Eloranta pelasi ensimmäisen SM-sarjan jalkapallo-ottelunsa vain 17-vuotiaana vuonna 1973. SM-tasolla hän voitti Suomen mestaruuden Lahden Kuusysissä vuosina 1982 ja 1986. Myöhemmin Eloranta toimi myös Kuusysin joukkueenjohtajana.