stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luoteis-Englanti
Väestö

Vuonna 2021 Luoteis-Englannissa oli noin 7,4 miljoonaa asukasta ja suurimpia asutuskeskuksia olivat:
| Asutuskeskus | Muodollinen kreivikunta | Väkiluku (2021) |
| --- | --- | --- |
| Liverpool | Merseyside | 507 000 |
| Manchester | Suur-Manchester | 470 000 |
| Bolton | Suur-Manchester | 184 000 |
| Warrington | Cheshire | 175 000 |
| Blackpool | Lancashire | 149 000 |
| Blackburn | Lancashire | 125 000 |
| Stockport | Suur-Manchester | 118 000 |
| Rochdale | Suur-Manchester | 111 000 |
| Oldham | Suur-Manchester | 111 000 |
| Birkenhead | Merseyside | 110 000 |
| Salford | Suur-Manchester | 108 000 |
| St. Helens | Merseyside | 108 000 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luoteis-Englanti Wikimedia Commonsissa
Englannin alueet
Suur-Lontoo
Kaakkois-Englanti
Lounais-Englanti
Länsi-Midlands
Luoteis-Englanti
Koillis-Englanti
Yorkshire ja Humber
Itä-Midlands
Itä-Englanti
Luoteis-Englannin rataverkosto.
Manu ja Matti

| Manu ja Matti |
| --- | --- |
Luoja:  Ole Ivanoff
Kehittäjä:  Ivanoff Interactive
Julkaisija:  Ivanoff Interactive
Tiedot
Alusta:  Windows 3.x, Windows
Manu ja Matti (Magnus og Myggen) on tanskalaisen Ole Ivanoffin 1996 keksimä lapsille suunnattu tuotesarja, joka koostuu mm. kirjoista, sarjakuvista, tietokonepeleistä sekä piirretystä tv sarjasta.
Tietokonepeleissä ensimmäistä peliä lukuun ottamatta Manun ja Matin äänenä on toiminut Jukka Puotila.
Tietokonepelit > Manu ja Matti

Pelissä Manu ja Matti yrittävät auttaa prinsessaa, jolta noita varasti taikasauvan. Auttamalla Paratiisipuiston asukkaita erilaisissa tehtävissä, Manu ja Matti pääsevät pelissä eteenpäin ja lopulta löytävät noidan piilottaman taikasauvan Paratiisipuistosta ja peli on läpäisty.
Peli on ensimmäinen Manu ja Matti-pelisarjan peli ja se on vuodelta 1996.
Tietokonepelit > Manu ja Matti - Suuri Aarteenmetsästys

Pelissä Herra Varjo vaatii rahaa Paratiisipuiston linnan asukkailta. Heillä ei ole mistä maksaa, mutta Varjo vaatii maksua. Herra Varjo uhkaa muuttaa puiston kaatopaikaksi ja ottaa linnan haltuunsa, jos ei saa rahoja keskiyöhön mennessä. Paratiisipuistossa asuvat Manu ja Matti tahtovat auttaa ja pelissä erilaisten tehtävien kautta he lopulta löytävät aarteen. Pelistä erityisen hankalan tekee se, että pelissä on aikaraja. Aina, kun huonetta vaihtaa, aikaa kuluu. Aikaa on mahdollista kelata taaksepäin löytämiensä unohdettujen hetkien avulla. Siitä on hieman apua pelin läpäisyssä. Jos aika ehtii loppua ennen pelin läpäisyä, Herra Varjo toteuttaa uhkauksensa ja tekee puistosta kaatopaikan.
Peli on toinen Manu ja Matti -pelisarjan peli ja se on vuodelta 1997.
Tietokonepelit > Manu ja Matti - Herra Varjon kosto

Manun ystävä Miia Myyränen tulee Herra Varjon kaappaamaksi ja Varjon pilvenpiirtäjään vangituksi. Niinpä Manu ja Matti lähtevät pelastamaan Miiaa ja selvittävät tiensä läpi Varjon pilvenpiirtäjän kerroksista. Vaikka lopussa Manu, Matti ja Miia pääsevät pakenemaan Varjon pilvenpiirtäjästä, he päätyvät Herra Varjon tehtaaseen.
Peli on kolmas Manu ja Matti -pelisarjan peli  ja se on vuodelta 1998.
Tietokonepelit > Manu ja Matti - Herra Varjon salaisuus

Herra Varjo on vanginnut Manun ja Matin, sekä Miia Myyräsen tehtaalleen. Pelissä on neljä lukua. Pelin ensimmäisessä luvussa Miia Myyränen yrittää erilaisten tehtävien kautta löytää Manua ja Mattia apunaan Herra Varjon kiltti robotti Alpha. Luvun lopussa Miia löytää uloskäynnin ja pääsee pois kellarista. Toisessa luvussa Manu ja Matti vapautuvat sellistä ja tehdessään erilaisia tehtäviä ja uloskäyntiä etsiessään, kuulevat eräästä sellistä ääntä ja päättävät auttaa häntä ennen kuin lähtevät pois tehtaalta. Luvun lopussa erilaisten tehtävien jälkeen Manu ja Matti löytävät uloskäynnin. Kolmannessa luvussa Miia on päässyt ulos, mutta kukaan Herra Varjon roboteista ei yritä vangita häntä tai Alphaa. Alpha kertoo, että tällä tehtaalla ollut Herra Varjo oli kiltti ja hyvä mies. Miian on vaikea uskoa tätä. Luvun lopussa Miia ja Alpha saavat junan kulkemaan ja juna rikkoo aidan kulkiessaan raidetta pitkin sen läpi. Miia ja Alpha jatkavat aidasta eteenpäin ja luku päättyy. Neljännessä ja viimeisessä luvussa Manu ja Matti yrittävät edelleen löytää ratkaisuja saada tässä vaiheessa tuntematonta henkilöä pois sellistä ja tekevät erilaisia tehtäviä. Manu ja Matti saavat monia ovia auki ja etenevät viimeisessä luvussa. Heidän tulee myös tehdä Herra Varjon silmää muistuttava lasisilmä, jotta pääsevät salaiseen huoneeseen. Viimeisessä luvussa on myös purettu pölynimuri, joka kaipaa osia takaisin itselleen. Manu ja Matti etsivät niitä ja, kun kaikki osat on löydetty, he saavat pölynimurilta avaimen. Salaisessa huoneessa on kassakaappi, jonka he avaavat avaimella. Kassakaapissa on avain sekä toinen puoli aiemmin löytäneeseensä valokuvaan. Valokuvan ensimmäisenä löydetyssä puolessa on Herra Varjon kuva sinisessä puvussaan, mutta, kun he löytävät toisen puolen, kuvassa on Herra Varjo valkoisessa puvussa. Tässä vaiheessa Herra Varjo tulee paikalle ja yrittää vangita Manua ja Mattia siinä onnistumatta. He palaavat sellin luokse, jonne myös Miia tulee. Miian aiemmin löytämällä kultaisella avaimella he vapauttavat kiltin Herra Varjon sellistä ja Manu ja Matti, sekä Miia pääsevät vapaaksi.
Peli on neljäs Manu ja Matti -pelisarjan peli  ja se on vuodelta 1999.
Tietokonepelit > Manu ja Matti - Maisan musiikkikone

Pelissä Manu ja Matti auttavat Maisa Hiirtä musiikkikoneen osien etsimisessä. Musiikkikone on siitä erikoinen, että samalla, kun se soi, se tekee juustoa. Auttamalla Paratiisipuiston asukkaita, Manu ja Matti saavat osia musiikkikoneeseen ja musiikkikone valmistuu ja tekee juustoa, joka on Maisa Hiiren herkkua. Pariin aiempaan peliin verrattuna tämä peli on huomattavasti yksinkertaisempi.
Peli on viides Manu ja Matti -pelisarjan peli  ja se on vuodelta 2000.
Tietokonepelit > Manu ja Matti - Puhuvan aurinkokellon arvoitus

Pelissä Maisa Hiiri rakentaa aurinkokellon ja aikoo pitää juhlat sen valmistumisen kunniaksi sen tullessa valmiiksi. Kalle Kaniini on myös päättänyt tehdä maanalaisen tunnelin, jotta Paratiisipuistossa pääsee nopeasti eri paikkoihin maan alta. Sillä aikaa, kun Manu ja Matti odottavat aurinkokellon valmistumista, he auttavat Paratiisipuiston asukkaita erilaisissa tehtävissä. Kun aurinkokello valmistuu, Manun ja Matin pitää pyytää Paratiisipuiston asukkaat mukaan juhliin. Kalle Kaniini loukkaantuu, kun hänen tunnelilleen ei pidetä omaa juhlaa, mutta Manu ja Matti saavat hänet lepytettyä, kun Manu kertoo, että hänenkin tunneleilleen voidaan pitää juhla. Kalle kuitenkin käsittää väärin ja juhliin tullessaan luulee, että juhlat on järjestetty hänen tunneliensa kunniaksi. Kun hänelle selviää totuus, hän karkaa maan alle. Yhtäkkiä aurinkokello alkaa puhua ja yrittää sotkea Paratiisipuiston asukkaiden välejä ja onnistuukin siinä. Manu ja Matti yrittävät selvittää aurinkokellon arvoitusta ja samalla korjata Aatami Ankan, sekä Simo Sammakon välejä. Pelin lopussa he löytävät tien aurinkokellon sisään ja löytävät sieltä Kallen jalanjäljen ja tekevät jäljestä kipsivaloksen. He myös löytävät Kallen kodin vierestä samanlaisen jalanjäljen ja selviää, että Kalle Kaniini oli leikkinyt puhuvaa aurinkokelloa ja loukkaantuneena yrittänyt sotkea muiden Paratiisipuiston asukkaiden välejä. He päättävät parantaa Kallen mielen ja pitää juhlat Kallen tunneleille ja peli on läpäisty. Pelissä on huomattavasti enemmän sisältöä kuin edellisessä Maisan musiikkikone -pelissä, vaikka peli on sekä näyttelijöiltä, että animaatiotyyliltään edellisen kanssa samantyylinen.
Peli on kuudes Manu ja Matti -pelisarjan peli  ja se on vuodelta 2001.
Animaatiosarja

Manusta ja Matista tehtiin myös animaatiosarja nimeltä Manu ja Matti - Viherpuiston tarinoita. Sarjaan tehtiin 26 jaksoa.
Maithripala Sirisena

| Maithripala Sirisena |
| --- | --- |
 Maithripala Sirisena vuonna 2017.
Sri Lankan presidentti
 9. tammikuuta 2015 – 18. marraskuuta 2019  
Edeltäjä:  Mahinda Rajapaksa
Seuraaja:  Gotabaya Rajapaksa
Sri Lankan puolustusministeri
 12. tammikuuta 2015 – 18 marraskuuta 2019  
Edeltäjä:  Mahinda Rajapaksa
Sri Lankan terveysministeri
 23. huhtikuuta 2010 – 21. marraskuuta 2014  
Sri Lankan maatalousministeri
 2005–2010  
Kansanedustaja
 15. helmikuuta 1989 – 9. tammikuuta 2015  
Vaalipiiri:  Polonnaruwa
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. syyskuuta 1951 (ikä 73)
Ammatti:  maanviljelijä
Puoliso:  Jayanthi Pushpa Kumari
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  Sri Lankan vapauspuolue (1968–) Ceylonin kommunistinen puolue (–1968)
Uskonto:  buddhalaisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.president.gov.lk
Pallewatte Gamaralalage Maithripala Yapa Sirisena (s. 3. syyskuuta 1951) on srilankalainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 2015–2019. Ennen valintaansa presidentiksi hän oli toiminut useissa ministerin viroissa ja kansanedustajana vuodesta 1989.
Sirisena voitti presidentinvaalissa 2015 vastaehdokkaana olleen edellisen presidentin Mahinda Rajapaksan niukasti. Ennen vaaleja Rajapaksa oli vangituttanut vuoden 2010 vastaehdokkaansa. Sirisena erosi hallitsevasta puolueesta ja lähti vaaleihin opposition ehdokkaana. Hän lupasi rajoittaa presidentin valtaoikeuksia, uudistaa perustuslakia ja vähentää hallinnon korruptiota.
Heti valintansa jälkeen Sirisena ilmoitti puolustavansa lehdistönvapautta ja kutsui toisinajattelijoita palaamaan kotiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maithripala Sirisena Wikimedia Commonsissa
Maapuhdistamo

Sakokaivo ja maapuhdistamo
Maapuhdistamo voi ollaselvennä sakokaivoja seuraavaselvennä jäteveden käsittelyjärjestelmä. Maapuhdistamot ovat helppohoitoisia ja oikein mitoitettuna varmatoimisia[lähde? ]. Maapuhdistamot tarvitsevat sopivan maaperän ja ison tontin. Käyttökelpoisin malli on perinteinen maasuodattamo. Toinen yleinen vaihtoehto on maahanimeyttämö. Lisäksi on kehitetty monia erikoisratkaisuja, kuten matalaan perustettu maahanimeyttämö tai maasuodattamo, maakumpusuodatin/-imeyttämö sekä haihdutuskenttä. Hyvin toimivalla ja säännöllisesti huolletulta järjestelmällä päästään 20-30 vuoden käyttöikään, minkä jälkeen laitoksen paikkaa ja/tai materiaaleja on syytä vaihtaa.
Maapuhdistamot muodostuvat kolmesta osasta: esikäsittely-yksiköstä, jätevedenjohtamis- ja jakelulaitteesta sekä varsinaisesta maapuhdistamosta. Esikäsittely-yksikkönä on oltava kolmiosainen saostussäiliö tai vastaavan tehoinen kiintoaineen poistaja, jottei imeytysputkiin pääse kertymään ojastoa tukkivaa lietettä. Esikäsittely-yksikön jälkeen on jakokaivo, josta vesi jaetaan tasaisesti jakoputkia pitkin imeytysputkiin. Jakokaivo voidaan rakentaa myös saostuskaivon sisään Vedenjako voidaan järjestää myös pumppaamalla silloin kun imeytysalue on maaston muotojen takia korkeammalla kuin tuloviemäri tai kun joudutaan käyttämään muita erikoisratkaisuja (matalaan perustettua maapuhdistamoa tai maakumpuimeyttämöä).
Maasuodattamo

Maasuodattamo eli maasuodatin on maahan kaivettu tai osittain pengerretty maaperäkäsittelyyn perustuva puhdistamo. Jätevedet puhdistuvat painuessaan rakennetun suodatinhiekkakerroksen läpi, jonka jälkeen puhdistunut vesi kootaan ja johdetaan vesistöön, pieneen vesiuomaan tai päästetään vapaasti maahan. Maasuodattamon lopullisena purkupaikka toimii pääasiassa pintavesi.
Maaimeyttämö

Maahanimeyttämö eli maahan imeytys on maahan kaivettu, peitetty jäteveden käsittelyjärjestelmä. Imeytyksessä jätevesi puhdistuu suodattuessaan luonnollisten maakerrosten läpi ja kulkeutuu sitten lopulta hajautetusti pohjaveteen. Maahanimeyttämö ei Suomen oloissa ole suotava jäteveden käsittelyjärjestelmä, sillä lopullisena purkupaikkana toimii pohjavesi. Varsinais-Suomen Agenda 21 tekemienselvennä suositusten mukaan maahan imeytystä ei saisi käyttää ollenkaan pohjavesialueilla tai talousvesikaivojen lähellä. Imeytysosastoa pidetään imeyttämön suositeltavimpana ratkaisuna, koska se voidaan mukauttaa helposti tontin vaatimuksiin ja maastomuotoihin.
Maatalous- ja kalastusneuvosto

Maatalous- ja kalastusneuvosto (engl. Agriculture and Fisheries Council, lyh. AGRIFISH) on Euroopan unionin neuvoston muodostama kokoonpano, joka vastaa lainsäädännön hyväksymisestä ja politiikan koordinoinnista maatalouden, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen aloilla. Neuvosto koostuu kaikkien EU-maiden maatalous- ja kalastusasioista vastaavista ministereistä, jotka kokoontuvat säännöllisesti keskustelemaan ja tekemään päätöksiä alan keskeisistä kysymyksistä. Maatalous- ja kalastusneuvosto on yksi neuvoston vanhimpia kokoonpanoja.
Toiminta

Maatalous- ja kalastusneuvosto kokoontuu tyypillisesti kerran kuukaudessa, ja sen istuntoihin osallistuvat jäsenvaltioiden maatalous- ja kalastusasioista vastaavat ministerit riippuen käsiteltävästä aiheesta. Jäsenmaat voivat lähettää istuntoihin yhden ministerin, joka edustaa maata molemmilla aloilla, tai kaksi erillistä ministeriä maatalouden ja kalastuksen asioita varten.
Lisäksi neuvoston istuntoihin osallistuu Euroopan komission edustajia, kuten maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava komissaari, terveydestä ja elintarviketurvallisuudesta vastaava komissaari sekä meri- ja kalastusasioista vastaava komissaari.
Politikkka > Maatalouspolitiikka

Maatalous- ja kalastusneuvoston keskeisiä tehtäviä maatalouspolitiikan alalla on yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toteuttaminen ja kehittäminen. YMP:n tavoitteena on parantaa maatalouden tuottavuutta, varmistaa maatalousväestön kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinoita sekä taata elintarvikkeiden saatavuus ja kohtuulliset hinnat kuluttajille. Lisäksi neuvosto käsittelee metsätaloutta, luomutuotantoa, elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta sekä tuotannon laatua koskevia sisämarkkinasääntöjä.
Politikkka > Kalastuspolitiikka

Kalastuspolitiikan osalta neuvoston vastuualueeseen kuuluu kalastuspolitiikan lainsäädännön hyväksyminen, suurimpien sallittujen saaliiden ja kiintiöiden vahvistaminen sekä kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken. Kalastuksen kestävyyden parantaminen, taloudellisen kannattavuuden lisääminen ja liikakalastuksen sekä kalastuslaivaston ylikapasiteetin ongelmien ratkaiseminen ovat keskeisiä haasteita, joihin neuvosto pyrkii löytämään ratkaisuja.
Magnus Hammarström

Magnus Hammarström (12. lokakuuta 1893 Turku – 25. huhtikuuta 1941 Limoges, Haute-Vienne, Limousin, Ranska) oli suomalainen kielitieteilijä.
Magnus Hammarströmin vanhemmat olivat kauppias, Hollannin varakonsuli Ludvig Theodor Hammarström (1856–1928) ja Vilhelmina Karolina Sviberg (1870–1954).
Hammarström esitti vuonna 1930 teorian jonka mukaan riimukirjaimet olivat syntyneet Pohjois-Italiassa vuosien 150 eKr ja kristillisen ajanlaskun alun välillä käytetyistä kirjaimista.
Julkaisuja

Beiträge zur Geschichte des etruskischen lateinischen und griechischen Alphabets, Helsingin yliopiston väitöskirja. Acta Societatis scientiarum Fennicae 49,2. Finska vetenskapssocieteten, Helsingfors 1920
Ein minoischer Fruchtbarkeitszauber. Acta Academiae Aboensis, Series A, Humaniora 3,2. Åbo Akademi, Åbo 1922
Glossarium till latinska medeltidsurkunder jämte språklig inledning. Käsikirjoja / Suomen historiallinen seura 1. Helsingfors 1925
Die komplimentären Zeichen des griechischen Alphabets. Studia Orientalia 2,4. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1928
Om runskriftens härkomst. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 216. Helsingfors 1930
Zu den neugefundenen Runeinschriften aus der Unterweser; kirj. M. Hammarström ja T. E. Karsten. Commentationes humanarum litterarum 97. Societas scientiarum Fennica, Helsingfors 1930
Magnus Halvorsen

| Magnus Halvorsen |
| --- | --- |

Norjan valtiovarainministeri
 Løvlandin hallitus 23. lokakuuta 1907 – 19. maaliskuuta 1908  
Edeltäjä:  Abraham Berge
Seuraaja:  Gunnar Knudsen
Suurkäräjäedustaja
 1903–1912 1898–1900  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Johan Magnus Halvorsen
Syntynyt: 10. kesäkuuta 1853 Ålesund, Norja
Kuollut: 14. helmikuuta 1922 (68 vuotta) Trondheim, Norja
Tiedot
Puolue:  Frisinnede Venstre
Muut puolueet:  Venstre
Johan Magnus Halvorsen (10. kesäkuuta 1853 Ålesund – 14. helmikuuta 1922 Trondheim) oli norjalainen poliitikko, joka istui suurkäräjillä vuosina 1898–1900 ja 1903–1912 sekä toimi Norjan valtiovarainministerinä 1907–1908. Hän kuului aluksi Venstreen, mutta siirtyi myöhemmin Frisinnede Venstreen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Magnus Halvorsen Wikimedia Commonsissa
Lumokkikasvit

| Lumokkikasvit |
| --- | --- |
 Vellozia squamata -lumokkilaji
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Yksisirkkaiset Lilianae eli Monocotyledoneae
Lahko::  Pandanales
Heimo::  Lumokkikasvit Velloziaceae  J.Agardh, nom. cons.
Synonyymit
 Acanthochlamydaceae P.C.Kao  Barbaceniaceae Arnott 
Suvut
 Acanthochlamys P.C.Kao  Aylthonia N.L.Menezes  Barbacenia Vand.  Barbaceniopsis L.B.Sm.  Burlemarxia N.L.Menezes & Semir  Nanuza L.B.Sm. & Ayensu  Pleurostima Raf.  Talbotia Balf.  Vellozia Vand. – lumokit  Xerophyta Juss. – toivukit 
Katso myös
   Lumokkikasvit Wikispeciesissä   Lumokkikasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lumokkikasvit (Velloziaceae) on enimmäkseen trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Pandanales-lahkossa. Heimoon kuuluvat muun muassa lumokit (Vellozia) ja toivukit (Xerophyta).
Tuntomerkit

Lumokkikasvit ovat kuiviin kasvupaikkoihin sopeutuneita kserofyyttejä, joilla on putkiloita myös varsissa ja lehdissä (yksisirkkaisilla niitä on yleensä vain juurissa) ja joiden varren kuoriosa (korteksi) on jakautunut kolmeen syysoluesiintymien jakamaan vyöhykkeeseen. Kasvit ovat ainavihantia, joskus puumaisia, joskin runko muodostuu pääasiassa versojuurista. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kolmena rivinä, ovat piikkireunaisia ja niiden kuihduttua kannat jäävät jäljelle varteen. Kookkaat kukat sijaitsevat näennäisesti lehtihankoihin kiinnittyvissä kukinnoissa (lienevät oikeasti terminaalisia); usein kukinto on surkastunut yksikukkaiseksi. Kehälehdet ovat violetinvärisiä ja terälehtimäisiä, ja kukassa voi olla myös lisäteriö. Kukkapohjus on maljamainen; sen reunaan heteet kiinnittyvät. Sikiäin on kehänalainen ja siinä on kaksiosaiset, varrelliset ja pallomaiset istukat, joissa on paljon siemenaiheita. Vartalo on pitkä. Hedelmä on selkäluomaisesti avautuva. Siemenessä on proteiinipitoista aleuronisolukkoa ja tärkkelyspitoinen endospermi (tilanne muistuttaa heinäkasvien jyvää).
Levinneisyys

Lumokkikasvien kotiseutua ovat Etelä-Amerikka, Afrikka, Madagaskar ja Arabian niemimaan lounaisosa. Lisäksi on yksi laji Kiinassa.
Luokittelu

Lumokkikasvien heimossa on viisi sukua ja 240 lajia. Alaheimoja erotetaan kaksi.
Luokittelu > Alaheimo Acanthochlamydoideae P.C.Kao

Acanthochlamys bracteata on alaheimonsa ainoa laji. Se kasvaa Tiibetin kaakkoisosassa ja Lounais-Kiinassa ja on juurakollinen ja vanallinen ruoho. Lehdet kiinnittyvät vanaan kierteisesti ja niissä on vain yksi johtojänne ja kookas tyvikieleke, joka ympäröi varren. Vanan päähän kehittyy kukinto, joka kerrannainen: osakukinnot ovat mykerömäisiä. Kehälehdet ovat yhtyneitä, heteenponnet ja palhot lyhyitä. Siemenessä on kookas tai keskikokoinen alkio.
Luokittelu > Alaheimo Vellozioideae Rendle

Kasvit ovat puu- tai ruohovartisia, ja niiden jälkijuuret kasvavat usein pysyvien lehtikantojen läpi. Kasvit ovat karvaisia. Lehdet sijaitsevat kolmena rivinä ja niissä on vahva keskisuoni ja tavallisesti piikkiset reunat. Kukinto on usein surkastunut yksikukkaiseksi. Kukkapohjus voi olla maljamainen ja kehälehdet ovat enimmäkseen erillisiä ja väriltään violetteja. Heteitä on kuusi tai enemmän; niiden palhot ovat lieriömäisiä ja ponnet pitkiä. Sikiäimessä on mesiäisiä, ja luotit ovat kookkaita, pystyjä tai siirottavia, pallomaisia. Hedelmä on toisinaan reikäluomainen. Siemenessä on keskikokoinen tai lyhyt alkio.
Alaheimossa on neljä sukua ja 240 lajia, jotka kasvavat Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Madagaskarilla ja Arabian niemimaan lounaisosassa.
Luokittelu > Suvut

Lumokkikasveihin kuuluvat seuraavat suvut:
Acanthochlamys P.C.Kao
Aylthonia N.L.Menezes
Barbacenia Vand.
Barbaceniopsis L.B.Sm.
Burlemarxia N.L.Menezes & Semir
Nanuza L.B.Sm. & Ayensu
Pleurostima Raf.
Talbotia Balf.
Vellozia Vand. – lumokit
Xerophyta Juss. – toivukit
Kuvia

Barbacenia longiflora
Nanuza plicata
Xerophyta retinervis -toivukkilaji
Aiheesta muualla

Levinneisyyskartta, Acanthochlamys vihreällä: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/velloziaceae.gif
Malouma

Malouma
Malouma Mint Moktar Ould Meïddah, taiteilijanimeltään Malouma, on mauritanialainen laulaja ja poliitikko. Hänen musiikkinsa pohjautuu griotteja vastaavaan iggawen-perinteeseen. Malouma aloitti laulamisen ja paikallisen harpun, ardinin soiton 6-vuotiaana muusikko-runoilijaisänsä opettamana. Paikallisen perinnemusiikin lisäksi kansainväliset tyylit, kuten blues, ovat vaikuttaneet Malouman lauluihin, joita hän alkoi itse kirjoittaa 16 vuoden iässä.
Malouma on käsitellyt musiikissaan rakkauden ja avioeron kaltaisia aiheita naisen näkökulmasta. Tämä on aiheuttanut ongelmia konservatiivisessa muslimimaassa. Malouma on myös pyrkinyt lähentämään maansa etnisten ryhmien välejä, ja sotilashallitus päätyi osittain tästä syystä kieltämään hänen musiikkinsa 1990-luvun alussa. Maloumalla on vakiintunut kansainvälinen ura. Hän on ollut oppositiojohtaja Ahmed Ould Daddahin pitkäaikainen tukija ja pääsi vuonna 2007 yhdeksi 56:sta Mauritanian senaatin jäsenestä.
Malpelosaari

Malpelosaari pohjoisesta
Malpelosaari (esp. Isla de Malpelo) on Kolumbialle kuuluva Tyynenmeren saari, joka sijaitsee 505 kilometriä länteen Kolumbian rannikosta.
Saari on muodostunut karusta ja paljaasta kivestä, jossa on kolme huippua. Kalliosaari on laajan vedenalaisen selänteen korkein huippu. Kolumbian armeijalla on ollut siellä varuskunta vuodesta 1986. Kymmenen vuotta myöhemmin saaren lähivesistä tehtiin luonnonsuojelualue. Malpelon luonnonsuojelualue on säteeltään vajaa 10 kilometriä oleva ympyränmuotoinen alue, jonka keskipiste on kohdassa 3°58'30N, 81°34'48W. Syvimmillään se ulottuu 3 400 metrin syvyyteen.
Malpelossa elää ainutlaatuinen haipopulaatio. Saaren vesillä uiskentelee satojen vasarahaiden ja haukkahaiden (Carcharhinus falciformis) parvia. Se onkin todella suosittu haisukelluspaikka.
Alueella tavataan 17 merinisäkäslajia, seitsemän merimatelijalajia, 394 kalalajia ja 340 nilviäislajia. Linnuista tunnetaan 25 000 galapagosinnaamiosuulan yhdyskunta ja 59 muuta lajia, joista osa asuu siellä pysyvästi, osa pysähtyy muuttomatkallaan.
Kesällä 2006 Malpelo listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon.
Malplaquet’n taistelu

Louis Laguerre: Malplaquet´n taistelu, noin vuodelta 1713.
Malplaquet’n taistelu käytiin 11. syyskuuta vuonna 1709 Koillis-Ranskassa. Se oli osa Espanjan perimyssotaa. Taistelu käytiin lähellä Malplaquet’n kylää, joka sijaitsi nykyisen Ranskan ja Belgian rajan tuntumassa. Taistelussa olivat vastakkain Ranskan 90 000 miehen armeija, jota johtivat marsalkat Claude de Villars ja Louis François Boufflers, ja Ison-Britannian, Alankomaiden ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan liittokunnan 100 000 miehen armeija, jota johtivat Marlborough’n herttua John Churchill ja Savoijin prinssi Eugen. Verinen taistelu päättyi ranskalaisten vetäytymiseen. Liittokunnan armeija menetti kaatuneina ja haavoittuneina 22 000 miestä ja Ranskan armeija 12 000 miestä. Ranskan armeijan kannalta Villarsin paha haavoittuminen taistelun aikana oli ollut kohtalokasta. Lopputulos oli Ranskalle torjuntavoitto, koska liittokunnan armeijan tavoitteena oli ollut Ranskan armeijan tuhoaminen. Peräytyessään se oli kuitenkin kaikkea muuta kuin tuhottu, eikä liittokunnan armeija voinut ajatella marssia kohti Pariisia.
Luettelo shakin Suomen-mestareista

Luettelo shakin SM-turnausten mitalisteista.