stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vierumäen taistelu
Tappiot

Valkoiset menettivät taistelussa noin 10 kaatunutta ja 40 haavoittunutta, joiden joukossa oli myös jalkaansa osuman saanut kapteeni Tapola. Taistelussa kaatuneiden punaisten lukumäärä ei ole tiedossa, mutta muistitiedon ja arkistolähteiden perusteella Vierumäen joukkohautaan haudattiin noin 200–280 punakaartilaista, joista suurin osa on teloitettuja. Heidän tarkka lukumääränsä ja vainajien henkilöllisyys ei kuitenkaan ole selvillä. Heinolan miehittäneitä valkoisten joukkoja komentanut Georg Londén laski taistelua seuranneena päivänä 208 kaatunutta punaista. Suomen sotasurmat -tietokanta tuntee kuitenkin vain 18 Vierumäellä kaatunutta punaista, mikä johtuu siitä, että suurin osa kaatuneista oli kotoisin muualta Suomesta.
Tutkija Tuomas Hopun mukaan punaisia kaatui ja teloitettiin vain enintään 30–50. Hän on löytänyt arkistoista yhdeksän Vierumäellä kaatuneen valkoisen ja 30 punaisen nimet. Myös Tauno Tukkisen mukaan lukumäärä on enintään 20–40.
Vierumäen joukkohauta

Vierumäellä kaatuneet ja teloitetut kerättiin taistelun jälkeen maanteiden varsilta ja haudattiin Laukkalankankaalle, joka myöhemmin nimettiin Hautapelloksi. Joukkohaudassa on yli 300 vainajaa. Perimätiedon mukaan sinne on haudattu myös kulkutauteihin menehtyneitä Heinolan asukkaita. Lisäksi paikallisia työväenaatteen ja punaisten kannattajia kerrotaan ammutun haudan reunalla. Muistomerkin hauta sai vasta vuonna 1949.
Taistelupaikalle alkujaan syntynyt joukkohauta on nykyään jäänyt Versowood Oy:n teollisuusalueen keskelle. Versowood ilmoitti vuonna 2016 haluavansa siirtää joukkouhaudan pois ahtaaksi käyneeltä tontiltaan, ja marraskuussa 2018 Itä-Suomen aluhallintovirasto antoi luvan joukkohaudan vainajien siirtämiseksi Heinolan keskustan hautausmaalle.
Vitilevunparatiisipeippo

| Vitilevunparatiisipeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Paratiisipeipot Erythrura
Laji::  kleinschmidti
Kaksiosainen nimi
 Erythrura kleinschmidti  (Finsch, 1878) 
Katso myös
   Vitilevunparatiisipeippo Wikispeciesissä   Vitilevunparatiisipeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vitilevunparatiisipeippo (Erythrura kleinschmidti) on Viti Levun saarella esiintyvä paratiisipeippoihin kuuluva lintu.
Tuntomerkit

Vitilevunparatiisipeippo on noin 11 cm pitkä. Se on väriltään pääosin vihreä, mutta nokka on pinkki, päälaki sininen ja pyrstö musta-punainen. Viereisen piirroksen värit eivät vastaa täysin oikeata lintua.
Vitikieli

Vitikieli (vit. kitivieli) on leikkikieli, joka muistuttaa tunnetumpaa kontinkieltä. Vitikielessä jokaisen sanan eteen lisätään sana viti, ja suoritetaan samanlainen kirjainten tai tavujen vaihdos kuin sananmuunnoksessa.
Vitikieli toimii seuraavasti: esimerkiksi sanan lamppu eteen lisätään sana viti (vitilamppu) ja syntynyt sana käännetään sanamuunnoksella, jolloin syntyy lativimppu. Yhdyssanoissa kumpikin osa käsitellään erikseen: esimerkiksi sana kattolamppu muutetaan ensin muotoon vitikatto-vitilamppu ja sitten muotoon kativittolativimppu. Lause tämä kieliin tai kielitieteeseen liittyvä artikkeli on tynkä muuttuu näin muotoon tätivimä kitivieliin tativii kitivielititivieteeseen litiviittyvä ativirtikkeli otivin tytivinkä.
Yksitavuiset i-kirjaimeen päättyvät sanat (kuten esimerkkilauseen tai) aiheuttavat sanamuunnokseen hieman ongelmallisen kaksois-i:n. Lisäksi vi-alkuiset sanat eivät muutu sanamuunnoksessa, samalla tavoin kuin ko-alkuiset sanat kontinkielessä.
On huomattava, että viti on etuliite, toisin kuin kontinkielen kontti joka tulee sanan jälkeen.
Isä meidän -rukous

Itivisä metiveidän, jotivika otivilet taitivivaissa.
Pytivihitetty oltivikoon sitivinun nitivimesi.
Tultivikoon sitivinun valtivitakuntasi.
Tativipahtukoon sitivinun tahtivitosi,
mytiviös mativian päältivilä nitiviin kutiviin taitivivaassa.
Antivina meiltivile tätivinä päitivivänä
meitividän jotivikapäiväinen leitivipämme.
Jativi antivina meiltivile meitividän syntivitimme antiviteeksi,
nitiviin kutiviin metivikin antiviteeksi antivinamme niiltivile,
jottivika otivivat meitivitä vastivitaan riktivikoneet.
Ätiviläkä saativita meitivitä kiutivisaukseen,
vativian päästivitä meitividät pativihasta.
Siltivilä sitivinun otivin valtivitakunta
jativi voitivima jativi kuntivinia iantivikaikkisesti.
Aativimen.
Viiden päivän sota

| Viiden päivän sota> 5 Days of War |
| --- | --- |
 Elokuvan ensimmäinen juliste.
Ohjaaja:  Renny Harlin
Käsikirjoittaja:   Mikko Alanne  David Battle 
Tuottaja:   Renny Harlin  George Lascu  Mirza Davitaia  Koba Nakopia 
Säveltäjä:  Trevor Rabin
Kuvaaja:  Checco Varese
Leikkaaja:  Brian Berdan
Erikoistehosteet:  Ilya Churinov
Pääosat:   Andy Garcia  Val Kilmer  Richard Coyle  Emmanuelle Chriqui  Rupert Friend  Johnathon Schaech  Dean Cain  Rade Šerbedžija  Antje Traue  Heather Graham 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Rexmedia
Levittäjä:  Anchor Bay Entertainment Netflix
Ensi-ilta:   Georgia  5. kesäkuuta 2011  Yhdistynyt kuningaskunta  6. kesäkuuta 2011  Yhdysvallat  19. elokuuta 2011  Suomi  20. tammikuuta 2012 
Kesto:  120 min
Alkuperäiskieli:   englanti  georgia  venäjä 
Budjetti:  12 000 000 $
Tuotto:  17 479 $ (Yhdysvalloissa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viiden päivän sota (engl. 5 Days of War tai 5 Days of August) on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen sotaelokuva, jonka on ohjannut Renny Harlin. Elokuva perustuu vuonna 2008 käytyyn Venäjän–Georgian sotaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rupert Friend  | … |  Thomas Anders   |
|  Emmanuelle Chriqui  | … |  Tatia   |
|  Richard Coyle  | … |  Sebastian Ganz   |
|  Heather Graham  | … |  Miriam   |
|  Johnathon Schaech  | … |  Rezo Avaliani   |
|  Rade Serbedzija  | … |  Alexandr Demidov   |
|  Andy García   | … |   Georgian presidentti   |
|  Val Kilmer  | … |  ”Dutchman”   |
|  Mikko Nousiainen  | … |  Daniil   |
|  Mikheil Gomiašvili  | … |  Anton Medoevi   |
|  Ani Imnadze  | … |  Sofi Medoev   |
|  Antje Traue  | … |  Zoe   |
|  Kenneth Cranham  | … |  Michael Stilton   |
|  Dean Cain  | … |  Chris Bailot   |
|  Anna Walton  | … |  Karin Lange   |
|  Marshall Manesh  | … |  Lech Kaczyński*   |
elokuva oli omistettu Lech Kaczyński
Tuotanto

Elokuvan kuvaukset alkoivat lokakuussa 2009 noin 15 miljoonan dollarin budjetilla. Ohjaaja Renny Harlin kiisti New York Timesissa, että rahoitusta olisi tullut Georgian hallitukselta. Rahoittajiksi hän mainitsi ”liikemiehet”, joista yksi oli kaivosalalla toimiva Koba Nakopia. Yhtenä tuottajana toimi ministeri Mizra Davitaia, jonka vastuulla ovat ”pakkomuuttokysymykset”.
Harlin sai käyttöönsä Georgian viranomaisilta hylätyn sotilastukikohdan sekä pääsyn presidentin palatsiin ja parlamentin portaille. Tuotannon käyttöön annettiin 25 hävittäjälentokonetta, 80 panssarivaunua, 2 500 sotilasta ja helikoptereita.
Elokuvan ensi-ilta oli Suomessa tammikuussa 2012, jolloin tuli 16 teatterin valkokankaille. Ensimmäisenä viikonloppuna katsojia oli ollut 770 henkeä.
Vastaanotto ja arviot

Elokuvaa on niin Yhdysvalloissa kuin muuallakin epäilty Georgian hallinnon tilaustyöksi ja pyrkimykseksi levittää omaa näkemystään vuoden 2008 tapahtumista.
Ohjaaja Renny Harlin on kertonut saaneensa venäläisiltä viestin, jossa nämä ilmoittivat, ettei elokuvahanke ole heidän mieleensä.
Human Rights Watch -ihmisoikeusjärjestön tutkija Anna Neistat piti Yhdysvaltain ensi-illan aikaan elokuussa 2011 elokuvaa ”erittäin vaarallisena” ottaen huomioon geopoliittisen tilanteen. Hänestä elokuva liioittelee ja käyttää valikoiden eteläosseettien ja venäläisten rikoksia, mutta unohtaa tyystin georgialaisten tekemät ihmisoikeusloukkaukset.
The Economist piti elokuvan koskettavimpana kohtauksena loppua, jossa oikeat elossa selvinneet puhuvat menettämistään läheisistä. Kaiken kaikkiaan lehti arvioi Viiden päivän sodan tuntuvan epävarmalta, ”kuin se olisi jonkin komiteamietinnön tulos”.
Time Out New Yorkin mukaan ”Fakta on kuitenkin, että Harlin, joka pyrkii aina kohti massiivisia ja hidastettuja toimintakohtauksia, tekee itsestään varsinaisen pölkkypään analysoidessaan politiikkaa.”
ABC Australia piti elokuvan ehkä suurimpana ongelmana sen lähes täydellistä Georgia-myönteisyyttä. Asennetta se ei ihmettele, koska elokuva sai maan hallituksen ja asevoimien täyden tuen.
The Sydney Morning Herald luokitteli elokuvan jännittäväksi, välillä jopa riipaisevaksi. Elokuva onnistuu lehden mukaan vahvasti dokumentoimaan lyhyen ajan tapahtumat.
Village Voice kiitti Viiden päivän sodan näyttävän sodan kauhut ja säälimättömän voiman ottaessaan siviilien näkökulman sotilaiden sijaan.
Aiheesta muualla

5 Days of August Internet Movie Databasessa (englanniksi)
5 Days of August Elonet. (suomeksi)
Vilppulan Nyrkkeilijät

| Vilppulan Nyrkkeilijät r> y. |
| --- | --- |

Perustettu:  1973
Paikkakunta:  Mänttä-Vilppula
Lajit:  kilpa- ja kuntonyrkkeily
Puheenjohtaja:  Markku Ahonen
Vilppulan Nyrkkeilijät r.y. on 2. elokuuta 1973 perustettu ja 8. lokakuuta 1973 rekisteröity suomalainen nyrkkeilyseura. Seuran urheilijat ovat edustaneet Suomea EM- ja MM-kilpailuissa ja saavuttaneet useita SM-mitaleja. Nykyisin sillä on jäseniä 95, ja korkeimmillaan jäsenmäärä oli vuonna 1990, jolloin jäseniä oli noin 170. Seura järjesti kolme nuorten maaottelua; vuonna 1983 Unkaria, vuonna 1984 Ruotsia ja vuonna 1991 Viroa vastaan.
Seuran toiminta jatkui 1970-luvulta 2000-luvun alkuvuosiin, ja sen toiminta aloitettiin uudelleen vuonna 2012, josta lähtien sen jäsenmäärä on noussut nopeasti seitsemästä lähes sataan.
Seura tukee Markku Ahosen hyväntekeväisyystyötä virolaisten nuorten hyväksi.
Hallinto

Seuran puheenjohtaja on Markku Ahonen, joka on lisäksi ollut mukana perustamassa seuraa vuonna 1973, ja sen varapuheenjohtajana toimii Olli Paski. Johtokuntaan kuuluvat myös Kristian Ravantti, Harri Pasuri ja Simo Salmi.
Aiheesta muualla

Vilppulan Nyrkkeilijät r.y. | Aatteellinen yhdistys | Kauppalehti
Videopelivuosi 1992

Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1992 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.
Tapahtumat

Pelit-lehti perustetaan.
C-lehti lopettaa.
Yhdysvaltain kongressi järjestää kuulemisia videopelien väkivallasta.
Tapahtumat > Uusia yhtiöitä

Digital Illusions
Humongous Entertainment
Laitteistojulkaisuja > Kolikkopelit

Sega julkaisee Sega Model 1 -alustan.
Laitteistojulkaisuja > Tietokoneet

Amiga 1200 julkaistaan.
Huomattavat julkaisut

Alone in the Dark
Caesar
Dark Seed
Dune II
Flashback
Formula One Grand Prix
Mortal Kombat
Night Trap
Pinball Dreams
Star Control II
Sensible Soccer
Virtua Racing
Wolfenstein 3D
Vuoristokellosammakko

| Vuoristokellosammakko |
| --- | --- |
 Vuoristokellosammakon vatsapuoli.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot Anura
Heimo::  Bombinatoridae
Suku::  Kellosammakot Bombina
Laji::  variegata
Kaksiosainen nimi
 Bombina variegata  (Linnaeus, 1758) 
 Vuoristokellosammakon levinneisyys (vihreät alueet)
Katso myös
   Vuoristokellosammakko Wikispeciesissä   Vuoristokellosammakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vuoristokellosammakko (Bombina variegata) on kellosammakoiden sukuun kuuluva Keski- ja Etelä-Euroopassa esiintyvä sammakkolaji.
Se risteytyy usein sukulaislajinsa kellosammakon (Bombina bombina) kanssa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Vuoristokellosammakko on eurooppalainen laji, joka on yleinen Keski-Ranskassa, Saksan keskiosissa, Sveitsissä, Koillis-Italiassa, Balkanin alueella ja Karpaattien vuoristossa Itä-Euroopassa. Yksittäisiä populaatioita on havaittu myös Unkarissa, Saksan pohjoisosissa, Luoteis-Ranskassa, Luxemburgissa, ja Alankomaissa. Sitä on aiemmin tavattu myös Belgiassa ja Ranskan eteläosissa, mutta sen oletetaan sittemmin hävinneen kyseisiltä alueilta.
Laji elää 100–2 100 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Matalimmissa korkeuksissa elävien populaatioiden elinympäristöjä ovat lehtimetsät. Korkeammalla lajia tavataan havumetsissä ja aukeilla ylängöillä. Sen elinympäristöjä ovat myös sekametsät, pensaikot, niityt, tulvatasangot ja ruohotasangot. Se viihtyy kosteikoissa ja valitsee lisääntymispaikakseen yleensä lätäkön metsästä tai metsän lähettyviltä.
Vitikka

Vitikka on Kokkolassa sijaitseva kylä. Vitikasta Kokkolan ydinkeskustaan on noin 3,6 kilometriä. Rimmi on Vitikan pohjoinen naapurikylä.
Liikenneyhteydet

Vitikkaan pääsee Kokkolan liikenteen linjoilla 1 ja 5.
Viron tienumerointijärjestelmä

Viron tienumerointijärjestelmässä numerot 1–11 on varattu valtateille (vir. põhimaanteed) ja numerot 12–99 kantateille (vir. tugimaanteed).
Valtatiet

| Tienumero | Tieosuus | Pituus |
| --- | --- | --- |
|  | Tallinna – Narva  | 212,3 km |
|  | Tallinna – Tartto – Võru – Luhamaa | 288,5 km |
|  | Jõhvi – Tartto – Valga  | 219,3 km |
|  | Tallinna – Pärnu – Ikla  | 192,7 km |
|  | Pärnu – Rakvere – Sõmeru | 184,3 km |
|  | Valga – Uulu | 124,8 km |
|  | Murati  – Luhamaa  | 22,0 km |
|  | Tallinna – Paldiski | 47,2 km |
|  | Ääsmäe – Haapsalu – Rohuküla | 80,9 km |
|  | Risti – Virtsu – Kuivastu – Kuressaare | 143,7 km |
|  | Keila – Väo | 38,4 km |
|  | Tartto – Viljandi – Kilingi-Nõmme | 122,6 km |
Kantatiet

| Tienumero | Tieosuus | Pituus |
| --- | --- | --- |
|  | Kose – Jägala | 36,1 km |
|  | Jägala – Käravete | 52,7 km |
|  | Kose – Purila | 39,1 km |
|  | Tallinna – Rapla – Türi | 97,2 km |
|  | Keila – Haapsalu | 68,8 km |
|  | Niitvälja – Kulna | 4,7 km |
|  | Põdruse – Kunda – Pada | 28,3 km |
|  | Rakvere – Luige | 69,6 km |
|  | Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva | 52,0 km |
|  | Rakvere – Haljala | 8,3 km |
|  | Tapa – Loobu | 26,0 km |
|  | Mäeküla – Koeru – Kapu | 25,3 km |
|  | Türi – Arkma | 21,2 km |
|  | Rapla – Järvakandi – Kergu | 40,8 km |
|  | Rapla – Märjamaa | 21,6 km |
|  | Märjamaa – Koluvere | 25,1 km |
|  | Haapsalu – Laiküla | 36,0 km |
|  | Jõhvi – Vasknarva | 49,9 km |
|  | Jõhvi – Kose | 3,6 km |
|  | Kiviõli – Varja | 8,7 km |
|  | Iisaku – Tudulinna – Avinurme | 33,5 km |
|  | Jõgeva – Mustvee | 38,9 km |
|  | Jõgeva – Põltsamaa | 26,1 km |
|  | Põltsamaa – Võhma | 27,6 km |
|  | Tartto – Jõgeva – Aravete | 108,0 km |
|  | Tartto – Tiksoja | 7,0 km |
|  | Kärevere – Kärkna | 12,9 km |
|  | Kärkna – Korbatu | 7,1 km |
|  | Aovere – Kallaste – Omedu | 57,0 km |
|  | Aovere – Luunja | 11,4 km |
|  | Tartto – Räpina – Värska | 85,5 km |
|  | Tatra – Otepää – Sangaste | 46,6 km |
|  | Sangla – Rõngu | 22,4 km |
|  | Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia | 82,1 km |
|  | Viljandin pohjoinen sisääntulotie | 4,4 km |
|  | Viljandi – Põltsamaa | 43,4 km |
|  | Viljandi – Rõngu | 61,1 km |
|  | Viljandin eteläinen ohikulkutie | 3,6 km |
|  | Karksi-Nuia – Lilli  | 17,0 km |
|  | Mõisaküla – Mõisaküla  | 4,4 km |
|  | Mudiste – Suure-Jaani – Vändra | 42,8 km |
|  | Aluste – Kergu | 12,2 km |
|  | Pärnu – Tori | 23,5 km |
|  | Pärnu – Lihula | 56,1 km |
|  | Põlva – Reola | 37,1 km |
|  | Kanepi – Leevaku | 41,8 km |
|  | Karisilla – Petseri  | 17,8 km |
|  | Võru – Põlva | 24,7 km |
|  | Võru – Räpina | 44,0 km |
|  | Võru – Verijärve | 6,5 km |
|  | Võru – Mõniste – Valga | 83,3 km |
|  | Mõniste – Vastse-Roosa  | 8,9 km |
|  | Võru – Kuigatsi – Tõrva | 71,3 km |
|  | Antsla – Vaabina | 6,9 km |
|  | Rõngu – Otepää – Kanepi | 39,3 km |
|  | Sangaste – Tõlliste | 16,6 km |
|  | Tõrva – Pikasilla | 12,0 km |
|  | Tumala – Orissaari – Väike väin | 8,3 km |
|  | Kuressaaren kehätie | 13,5 km |
|  | Kuressaari – Sääre | 47,4 km |
|  | Kuressaari – Kihelkonna – Veere | 47,8 km |
|  | Upa – Leisi | 36,8 km |
|  | Heltermaa – Kärdla – Luidja | 50,2 km |
|  | Kärdla – Käina | 21,7 km |
|  | Lehtman satamatie | 7,0 km |
|  | Suuremõisa – Käina – Emmaste | 31,2 km |
|  | Emmaste – Luidja | 29,9 km |
|  | Liiapeksi – Loksa | 15,5 km |
|  | Kuressaari – Vōhma – Panga | 36,8 km |
|  | Põlvan kehätie | 6,0 km |
|  | Rakvere – Rannapungerja | 70,8 km |
|  | Põlva – Saverna | 20,4 km |
|  | Põlva – Karisilla | 34,2 km |
|  | Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa | 26,3 km |
|  | Kohtla-Järve – Kukruse | 10,7 km |
|  | Muugan satamatie | 3,4 km |
|  | Kõrveküla – Tartto | 1,9 km |
Kantatiet > Lakkautetut kantatiet

| Vanha tienumero | Nykyinen tienumero | Tieosuus | Lakkautettu |
| --- | --- | --- | --- |
| 16 |  | Rapla – Türi | 199x |
| 19 |  |  | 199x |
| 30 |  | Haapsalu – Rohuküla | 199x |
|   |  | Tartto – Viljandi | 200x |
|  |  | Imavere – Viljandi | 2003 |
|   |  | Viljandi – Kilingi-Nõmme | 200x |
|   |  | Kuivastu – Kuressaari | 200x |
Eurooppatiet

Monet Viron tieosuudet ovat saaneet eurooppatienumeron, ja Virossa kulkeekin nykyisin kuusi eurooppatietä:
E 20 Tallinna – Narva (– Pietari)
Tallinna – Pärnu – Ikla (– Riika)
E 77 (Riika –) Murati – Luhamaa (– Pihkova)
E 263 Tallinna – Tartto – Luhamaa
E 264 Jõhvi – Tartto – Valga (– Riika)
E 265 Tallinna ringtee – Keila – Paldiski
Viron valtatiet.
Vitikkala

| Vitikkalan kartano |
| --- | --- |
Sijainti:  Jämsä
Rakennustyyppi:  kartano
Valmistumisvuosi:  noin 1860
Runkorakenne:  hirsi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vitikkala on kartano ja yksi Jämsän kantatiloista. Se on Jämsän seudun ainoa varsinainen aateliskartano. Vitikkalan historia alkaa uuden ajan taitteesta, sen päärakennus sijaitsee Jämsän keskustan kupeessa keskustasta pohjoiseen vievän tien itäpuolella. Jämsänjoki virtaa rakennuksen länsipuolitse.
Historia

Vitikkalasta on maininta 1500-luvun maakirjoissa. 1650-luvulla se lahjoitettiin virolaiselle Tauben aatelissuvulle säteritilaksi, joten se oli Jämsän seudun ainoa aatelistila. Kartanon isäntä Berndt Taube ei koskaan asunut Vitikkalassa. Ison reduktion yhteydessä 1600-luvun lopussa Vitikkala palautettiin kruunun haltuun. Syntyi Vitikkalan rustholli. Isonvihan aikana Vitikkala kärsi venäläisten tihutöistä.
Vitikkalan isännät ovat olleet paikallisia mahtimiehiä. Heihin lukeutuvat muun muassa valtiopäivämies Joonas Joonaanpoika Vitikka, Severus Konkola ja opettaja Joonas Vuolleapiala. Omistajat vaihtuivat, ja vuonna 2000 Vitikkalan päärakennuksen osti liikemies Mikko Simonen.
Vitikkalan päärakennukset ovat ilmentäneet eri tyylisuuntia. Nykyinen, puurakenteinen päärakennus valmistui 1860-luvulla, ja se edusti alkuaan empiretyyliä. Severus Konkola uudisti rakennusta 1800-luvun lopulla, ja tuolloin se sai uusrenessanssihenkisen julkisivunsa, johon kuuluu taiten tehtyjä puuleikkauksia ja seinien pilasteriaiheita. Veranta on kaksikerroksinen, räystäiden alla on puiset konsolit ja ikkunakehykset on koristeltu herkin kuvioin. Simonen restauroi päärakennuksen 2000-luvun alussa. Sen tilat ovat nykyisin (2021) kaupallisessa käytössä.
Vitikkalan päärakennuksen pohjoispuolella on Vitikkala-niminen asuinalue ja Jämsän yhtenäiskoulua kutsutaan Vitikkalan kouluksi.
Aiheesta muualla

Jyrkikokko.fi: Vitikkalan kartano
Videopelivuosi 1996

Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1996 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.
Tapahtumat

Academy of Interactive Arts & Sciences organisaatio perustetaan
Tokyo Game Show järjestetään ensimmäisen kerran
GameSpot perustetaan.
Tapahtumat > Uusia yhtiöitä

Criterion Games
Firaxis Games
Focus Home Interactive
Red Storm Entertainment
Valve Corporation
Tapahtumat > Lakkautettuja yhtiöitä

Technōs Japan
Laitteistojulkaisuja > Kolikkopelit

Sega julkaisee Sega Model 3 -alustan.
Laitteistojulkaisuja > Pelikonsolit

Apple Bandai Pippin
Nintendo 64 julkaistaan.
Huomattavat julkaisut

Crash Bandicoot
Drowned God
Harvester
Pete Pilotti & Pontiac – Vaaleanpunaiset tiikerit
Quake
Resident Evil
Super Mario 64
Tomb Raider
Viva (nimi)

| Viva |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  latinan viva ’elävä’ tai ruotsin gullviva ’kevätesikko’, mutta voi olla myös lyhentymä muista nimistä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viva on naisen etunimi. Se pohjautuu mahdollisesti latinan sanaan viva, joka merkitsee ’elävää’ tai ’elämäntäyteistä’. Toisaalta Viva voi olla lyhentymä esimerkiksi nimestä Viveka. Ruotsissa Viva-nimi on yhdistetty myös kevätesikkoa tarkoittavaan sanaan gullviva.
Suomessa Vivaa on käytetty etunimenä vuodesta 1859 alkaen. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2023 mennessä kirjattu noin 130–140 tämännimistä naista.
Nimipäivät

Viva-nimi sisältyi suomenruotsalaiseen almanakkaan vuosina 1929–1949. Nimipäivä oli 2. toukokuuta.
Ruotsin almanakassa Vivalla oli nimipäivä 30. joulukuuta vuosina 1986–1992.
Tunnettuja Vivoja

Viva Lagerborg (1871–1941), suomalainen lääkäri
Viva Aerobus

| Viva Aerobus |
| --- | --- |

 IATA: VB  –  ICAO: VIV 
Kutsukoodi:  AEROENLACES
Perustettu:  2006
Laivaston koko:  69
Kohteiden määrä:  51
Solmukohdat:  Cancúnin kansainvälinen lentoasema  Guadajalaran kansainvälinen lentoasema  Méxicon kansainvälinen lentoasema  Monterreyn kansainvälinen lentoasema
Emoyhtiö:  Inversionistas en Autotransportes Mexicanos S.A. de C.V.
Kotipaikka:   Monterreyn kansainvälinen lentoasema, Apocada, Meksiko
Kanta-asiakasohjelma:  Viva Fan
Aeroenlaces Nacionales, S.A. de C.V. eli Viva Aerobus (IATA: VB, ICAO: VIV, kutsukoodi: AEROENLACES) on meksikolainen halpalentoyhtiö, jonka omistaa bussiyhtiökonserni IAMSA. Sen perusti ja rahoitti alunperin Irelandia Aviation. Yhtiö lentää Kolumbiassa, Kuubassa, Meksikossa ja Yhdysvalloissa.
Laivasto

Viva Aerobusin laivasto tammikuussa 2023:
23 × Airbus A320-200
20 × Airbus A320neo
9 × Airbus A321-200
17 × Airbus A321neo
Laivaston keski-ikä on 5,3 vuotta.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Viva Aerobusin Airbus A320neo.
Viva Engage

Viva Engage (vuoteen 2023 Yammer) on yksityinen yhteisöpalvelu, joka on pilvipalveluna tarjottava ohjelmisto. Se soveltuu viestinvälitykseen, tiedostojen jakamiseen ja tiedottamiseen. Viva Engage on Geni-yhtiön perustama alusta ja se on julkaistu syyskuussa 2008 nimellä Yammer. Microsoft osti Yammer Inc. yrityksen kesällä 2012, ja on sen jälkeen integroinut sovellusta tiiviimmin osaksi muita Microsoftin palvelinohjelmistoja ja pilvialustoja. Tällä hetkellä Viva Engage on osa Microsoft 365 Enterprise -palvelupakettia. Viva Engage on käytössä useissa organisaatioissa, esimerkiksi yrityksissä ja oppilaitoksissa. Sitä pidetään yritysmaailman Facebookina, sillä se muistuttaa perustoiminnoiltaan hyvin paljon Facebookia. Molemmilla alustoilla on virtaava uutissyöte, jota alustan käyttäjä voi seurata ja jota lukemalla käyttäjä voi saada ajankohtaista tietoa organisaation toiminnasta ja tapahtumista.