stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2001 (albumi)
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Lolo (Intro) (featuring Xzibit and Tray-Dee)  |  | 0.41 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Watcher (featuring Eminem and Knoc-turn’al)  | Andre Young, Marshall Mathers | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Fuck You (featuring Devin a.k.a The Dude and Snoop Dogg)  | Young, Brian Bailey, Devin Copeland, Calvin Broadus | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Still D.R.E. (featuring Snoop Dogg)  | Young, Melvin Breeden, Shawn Carter, Scott Storch | 4.30 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Big Ego’s (featuring Hittman)  | Young, Bailey, Breeden, Storch, Tracy Curry, Richard Bembery | 3.58 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Xxplosive (featuring Hittman, Kurupt, Nate Dogg and Six-Two)  | Young, Bailey, Ricardo Brown, Craig Longmiles, Nathaniel Hale, Chris Taylor | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | What’s the Difference (featuring Eminem & Xzibit)  | Breeden, Alvin Joiner, Mathers, Bembery, Stefan Harris | 4.04 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Bar One (featuring Traci Nelson, Ms. Roq and Eddie Griffin)  |  | 0.50 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Light Speed (featuring Hittman)  | Young, Bailey, Brown | 2.41 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Forgot About Dre (featuring Eminem)  | Young, Breeden, Mathers | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | The Next Episode (featuring Snoop Dogg)  | Young, Brown, Bailey, Breeden, Broadus | 2.41 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Let’s Get High (featuring Hittman, Kurupt and Ms. Roq)  | Young, Bailey, Mathers, Brown, Racquel Weaver | 2.27 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Bitch Niggaz (featuring Snoop Dogg, Hittman and Six-Two)  | Bailey, Breeden, Broadus, Longmiles | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | The Car Bomb (featuring Mel-Man and Charis Henry)  |  | 1.00 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Murder Ink (featuring Hittman and Ms. Roq)  | Young, Bailey, Weaver | 2.28 |  |  |  |  |  |  |
| 16. | Ed-Ucation (featuring Eddie Griffin)  |  | 1.32 |  |  |  |  |  |  |
| 17. | Some L.A. Niggaz (featuring Hittman, Defari, Xzibit, Knoc-turn’al, Time Bomb, King T, MC Ren and Kokane)  | Young, Bailey, Joiner, Duane Johnson, Jr., Royal Harbor, Marquese Holder, Roger McBride | 4.25 |  |  |  |  |  |  |
| 18. | Pause 4 Porno (featuring Jake Steed)  |  | 1.32 |  |  |  |  |  |  |
| 19. | Housewife (featuring Kurupt and Hittman)  | Young, Bailey, Breeden, Brown, Curry | 4.02 |  |  |  |  |  |  |
| 20. | Ackrite (featuring Hittman)  | Young, Bailey, Breeden | 3.39 |  |  |  |  |  |  |
| 21. | Bang Bang (featuring Knoc-turn’al and Hittman)  | Young, Bailey, Mathers, Harbor | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 22. | The Message (featuring Mary J. Blige and Rell)  | Ryan Montgomery, Robert Hall, Jr. | 5.30 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Varpasalo

Varpasalo
| --- | --- |
Sijainti:  Rääkkylä Itä-Suomen lääni Suomi
Vesialue:  Orivesi
Pinta-ala:  27 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  noin 70, kesällä jopa 200
Asutuskeskukset:  Leskelä, Kähkölä, Pitkäniemi, Riihilahti, Varpasalo
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Varpasalo on saari Rääkkylän kunnassa, Itä-Suomessa. Lisäksi Varpasalo on myös kylä, paremmin sanottuna asutuskeskittymä saaren keskiosassa.
Saaresta

Saarella on pinta-alaa noin 27 neliökilometriä ja se onkin Suomen 15. suurin sisävesisaari. Se kuuluu Oriveden vesistöön. Varpasaloa ja sen naapurisaarta Oravisaloa erottaa noin 500 metriä leveä ja kaksi kilometriä pitkä Ihalansalmi. Saaresta yli puolet on metsää ja kallioperä on liuskekiveä.
Oravisalon ja Varpasalon kotisivujen osoite on www.pohjoisensaimaansaaristo.fi.
Historia

Varpasalon ensimmäiset asukkaat olivat Matti Tolvanen ja Pekka Lempinen vuodelta 1637. Silloin heidät luettiin oravisalolaisiksi, mutta jo 1638 Varpasalo-nimi mainitaan itsenäisenä. Vuonna 1697 saaressa oli neljä talollista. 1700-luvulla saari jaettiin kahtia Liperin ja Kiteen kesken, suunnilleen keskeltä. 1850-luvulla Varpasalo liitettiin kokonaan uuteen Rääkkylän kuntaan, vaikka Liperi hanketta vastusti. Kiista kävi senaatissa asti. 1880-luvulla ryhdyttiin pohtimaan saareen kansakoulua, mutta varpasalolaisten vastustuksen takia saareen saatiin kansakoulu vasta 1910-luvulla. Vanha koulu paloi 1930-luvulla ja tilalle rakennettiin uusi. Jatkosodan aikana saaren eteläosiin kaivettiin panssarikiviesteitä, jotka kuuluvat Salpalinjaan.
Enimmillään Varpasalossa oli asukkaita 1950-luvulla noin 200 henkeä. Sinä vuosikymmenenä saatiin myös Ihalansalmeen lossi. Sen jälkeen väkimäärä kääntyi laskuun. Kyläkoulu lopetti toimintansa 1976. Nykyisin entinen koulu toimii kylätalona, kyläläisten kokoontumispaikkana. Ihalansalmeen rakennettiin lossin tilalle silta vuonna 2000.
Kylät (asutuskeskittymät)

Kähkölä, Leskelä, Pitkäniemi, Riihilahti, Varpasalo
Elinkeinoja ja toimintaa

Asukkaita saaressa on noin 40. Vapaa-ajan asukkaita on runsaasti, ja he moninkertaistavat asukasmäärän, varsinkin kesäisin. Saaressa on maitotila, saha, siitakesienikasvatusta, matkailutoimintaa ja muita yrityksiä. Moni Varpasalon asukas on eläkeläinen. Saarella toimii marttayhdistysmarttakerho, jotka järjestävät tapahtumia kyläyhdistyksen (Saimaan saariston kehittämisyhdistys) ohella. Varpasalossa toimii kaksi kalaveden osakaskuntaa, Hypönniemen ja Varpasalon kalavesien osakaskunnat sekä metsästysseura Varpasalon Erä.
Varpasalossa on vpk ja oma paloauto (International).
Rääkkylän entinen kunnanjohtaja Yrjö Eronen on kotoisin Varpasalosta.
Nähtävyyksiä

Varpasalossa on Voiniemen hovi ja hoviin kuuluva vanha kivinavetta. Se on rakennettu 1851 ja sen suunnittelija E.B. Lohrmann on suunnitellut myös Rääkkylän kirkon.
Helsingin vaakuna

Helsingin vaakuna
Helsingin vaakuna on Helsingin kaupungin tunnus. Sen alkuperä on 1600-luvun kaupungin sinetissä. Vaakunan laati antikvaari Johannes Bureus Helsingin pitäjään tulleiden ruotsalaisten siirtolaisten kunniaksi vuonna 1599. Vaakunakuvio esittää laivaa, joka keinuu meren aalloilla näin kuvaten ruotsalaisten saapumista alueelle. Sen heraldinen selitys kuuluu: ”sinisessä kentässä kultainen vene uimassa hopeisella, aaltokoroisella tyviöllä; veneen yläpuolella saatteena kultakruunu.”
Vaakunan historiaa

Helsinki sai ensimmäisen tunnuksensa vuonna 1550, kun sille myönnettiin sinetti kaupungin perustamisen yhteydessä. Sinetissä oli kuvattuna kalanpyrstö, joka viittasi kaupungin sijaintiin lohijokena tunnetun Vantaanjoen suulla, nykyisen Vanhankaupungin alueella. Sinetin aihetta käytettiin myöhemmin Helsingin maalaiskunnan, nykyisen Vantaan, vaakunassa.
Kaupungin alkuperäisen sijainnin matalat rannat soveltuivat huonosti laivaliikenteelle, minkä johdosta kaupunki päätettiin siirtää Sörnäistenniemelle vuonna 1639. Siirron yhteydessä kaupungille laadittiin uusi vaakunallinen sinetti, jossa oli kuvattuna vedellä lainehtiva vene kruunun kera. Kaupungin siirto jäi kuitenkin toteuttamatta, kunnes vuonna 1644 Helsinki siirrettiin nykyisen Senaatintorin ympärille Vironniemelle, jolloin myös uusi veneaiheinen vaakuna tuli virallisesti käyttöön.
Vaakunan venetyyppi ja koristeet vaihtelivat suuresti eri aikakausina. Muun muassa alkuperäinen lainehtiva virta alettiin kuvata kilven tyviön täyttävänä vetenä. Suomen tultua osaksi Venäjää vuonna 1809 ja maan pääkaupungin siirryttyä Turusta Helsinkiin vuonna 1812 alettiin Helsingin sineteissä kuvata vaakunan ohella myös mahdollisesti Venäjän vaakunaan viittavaat kilvenkannattelijat, sekä kilven yläpuolella Suomen vaakunaa kuvaava leijonan pää. Vuonna 1861 venäläinen heraldikko Bernhard von Köhne laati oman ehdotuksensa Helsingin vaakunaksi muiden Suomen suuriruhtinaskunnan kaupunkien ohella. Ehdotuksessa kultainen vene on korvattu hopeisella, kreikkalaistyyppisellä kaleerilla. Kilven takana on kuvattuna Venäjän keisarin valtikat ja kilven päällä Suomen suuriruhtinaan heraldinen kruunu. Von Köhnen ehdotusta ei kuitenkaan koskaan vahvistettu käyttöön.
Nykyisen ulkoasun suunnitteli heraldikko A. W. Rancken vuonna 1951, jolloin myös sen heraldinen selitys vahvistettiin.
Ainoastaan kaupungin keskushallinnon yksiköt ja toimielimet voivat käyttää yläkruunullista vaakunaa, jossa vaakunakilven päälle on sijoitettu samanlainen kruunu kuin itse kilvessä. Tällaisia virastoja ja laitoksia ovat kaupunginvaltuusto, hallitus, kaupunginkanslia, kaupungin henkilöstökeskus ja talous ja suunnittelukeskus. Helsingin kaupunki käyttää pääsääntöisesti yläkruunutonta vaakunaa.
Galleria

Helsingin sinetti vuodelta 1562.
Helsingin sinetti vuodelta 1569.
Vuodesta 1639 alkaen käytössä ollut sinetti.
Helsingin kaupunginvaltuuston sinetti vuodelta 1921, jossa kuvattuna 1800-luvulta alkaen käytössä ollut vaakuna.
Bernhard von Köhnen vuoden 1861 ehdotus. Kolkka viittaa kaupungin sijaintiin Uudenmaan läänissä.
Helsingin vaakuna George Granfeltin piirtämänä vuodelta 1892.
A. W. Ranckenin alkuperäinen vaakunapiirros vuodelta 1951.
Helsingin vaakunan yläkruunullinen malli.
Aiheesta muualla

Бойко Дм. А. Геральдика Великого Княжества Финляндского. – Запорожье, 2013.
Hecatensalmi

Hecatensalmen rajat.
Hecatensalmi (engl. Hecate Strait) sijaitsee Kanadassa Brittiläisen Kolumbian provinssissa. Salmi rajautuu idässä mannermaahan, etelässä Kuningatar Charlotten salmeen, lännessä Kuningatar Charlotten saariin ja pohjoisessa Dixon Entrance -salmeen. Leveimmillään salmi on 140 kilometriä etelässä ja kapeimmillaan pohjoisessa 48 kilometriä. Salmen pituus on noin 260 kilometriä.
Historia

Salmen nimesi vuosien 1861–1862 välillä brittiläinen merikapteeni ja tutkimusmatkailija George Henry Richards käyttämänsä siipiratas-sluupin HMS Hecaten mukaan.
Viimeisen jääkauden aikana (noin 10 000 – 13 000 vuotta sitten) veden korkeus oli nykyistä huomattavasti alempana, ja suurin osa Hecatensalmea oli kuivaa maata. Alue jäi veden alle noin 10 000 vuotta sitten jäätiköiden sulaessa ja nostaessa meren pintaa.
Lasisienet

Hecaten ja Kuningatar Charlotten salmien merenpohjassa elää erittäin harvinaisia sienieläimiin kuuluvia lasisieniä. Sieniriutat on rauhoitettu ja pohjatroolaus on kielletty suuressa osaa salmea. Osa riutoista on yli 9 000 vuotta vanhoja. Ennen kuin lasisieniä löydettiin Hecatensalmesta vuonna 1987, niiden luultiin kuolleen sukupuuttoon 100 miljoonaa vuotta sitten.
Henrik Nissen

| Henrik Nissen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Johannes Henrik Nissen
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1848 Kristiania, Norja
Kuollut: 4. kesäkuuta 1915 (67 vuotta) Kristiania, Norja
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Merkittävät työt:  mm. Vapaamuurareiden palatsi Oslossa ja Grünerløkkan koulu
Johannes Henrik Nissen (21. huhtikuuta 1848 Kristiania – 4. kesäkuuta 1915 Kristiania) oli norjalainen arkkitehti. Hän opiskeli Berliinissä. Vuosina 1904–1906 hän johti Ålesundin jälleenrakentamista suuren kaupunkipalon jäljiltä. Nissenin rakennukset edustavat muun muassa uusrenessanssia, uusgotiikkaa, muinaispohjoismaista tyyliä, jugendia sekä uusbarokkia.
Kuvia

Vapaamuurareiden palatsi Oslossa (1894)
Grünerløkkan koulu Toftes gatella Oslossa (1895)
Høvikin kirkko Bærumissa (1898)
Christiania Sparebank (1901)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henrik Nissen Wikimedia Commonsissa
Hemsen kirkko

| Hemsen kirkko Hemse kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Visbyn hiippakunta
Seurakunta:  Alva, Hemse och Rone församling
Rakentamisvuosi:  1200-luvulla
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkon sisätiloja
Hemsen kirkko (ruots. Hemse kyrka) on Ruotsissa Gotlannin Hemsessä sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu 1200-luvulla. Kirkko on täynnä maalauksia 1200- ja 1400-luvuilta, jotka on restauroitu 1800-luvun lopussa. Samassa restauroinnissa löytyi lattian alta melkein täydellinen sauvakirkko koristeltuine tammilautoineen ja se on ainoa jossain määrin täydellinen sauvakirkko, joka on löydetty Ruotsista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hemsen kirkko Wikimedia Commonsissa
Bebyggelseregistret (ruotsiksi)
Guteinfo (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hemse kyrka
Käännös suomeksi
1153

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Tapahtumia

Askelonin taistelu, ristiretkeläiset valloittavat Askelonin linnoituksen egyptiläisiltä.
Syntyneitä

Aleksios III Angelos, Bysantin keisari (k. 1203)
Vilhelm II, Sisilian kuningas (k. 1189)
Kuolleita

24. toukokuuta – David I, Skotlannin kuningas (s. 1085)
8. heinäkuuta – Eugenius III, paavi (s. noin 1080)
16. elokuuta – Bernard de Tramelay, temppeliherrain ritarikunnan suurmestari
20. elokuuta – Bernhard Clairvauxlainen, ranskalainen munkki ja pyhimys (s. 1090).
Hesselman-moottori

Tidaholmin valmistama kuusisylinterinen Hesselman-moottori kunnostettavana. Etualalla näkyy hammaspyörävälitteinen ruiskutuspumppu.
Hesselman-moottori oli bensiini- ja dieselmoottorin välimuoto, jonka kehitti 1925 ruotsalainen insinööri Jonas Hesselman. Moottoria käytettiin 1920- ja 1930-luvuilla kuorma- ja linja-autoissa. Hesselman-moottorissa oli yhdistetty polttoaineen ruiskutus palotilaan magneetto- tai virranjakajatyyppiseen sytytysjärjestelmään sytytystulppineen.
Toimintatapa

Hesselman-moottori voi käyttää polttoaineena dieselöljyä tai petrolia. Polttoaine ruiskutetaan sylinteriin ruiskutuspumpun avulla. Sytytykseen käytetään sytytystulppia, koska moottorin puristussuhde on liian alhainen, jotta polttoaineseos voisi syttyä puristuksen seurauksena kuten dieselmoottorissa. Hesselman-moottorien käynnistyksessä käytettiin usein bensiiniä, ja ne siirtyivät käyttämään dieselöljyä tai petrolia vasta saavutettuaan oikean käyntilämpötilan. Bensiiniä käytettiin myös juuri ennen moottorin sammuttamista, jotta moottorista puhdistuisivat raskaamman polttoaineen jäämät.
Edut ja haitat

Hesselman-moottori saattoi käyttää halvempia ja huonompilaatuisia polttoaineita. Sen polttoaineenkulutus oli myös jonkin verran alhaisempi kuin vastaavantehoisella bensiinimoottorilla. Vielä 1930-luvulla dieselmoottorit olivat raskaita ja suurikokoisia, joten kevyemmällä ja pienemmällä Hesselman-moottorilla oli suuri etu niihin verrattuna.
Hesselman-moottorin haittapuolina olivat epätäydellisen palamisen aiheuttama sytytystulppien nopea likaantuminen sekä savuttavat pakokaasut.
Käyttö

Hesselman-moottoreita käytettiin ruotsalaisten Scania-Vabisin, Volvon ja Tidaholms Brukin valmistamissa raskaissa ajoneuvoissa. Myös Volvon valmistamissa T40-sarjan traktoreissa käytettiin 1940-luvulla Hesselman-moottoria. Scania-Vabis korvasi Hesselman-moottorit dieselmoottoreilla vuodesta 1936 alkaen ja Volvo vuodesta 1947 alkaen.
Aiheesta muualla

Doria Kansalliskirjasto : Pienpainatteet : Volvo Hesselman moottorin H. A. mallin käsikirja vuodelta 1935
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hesselman engine
Käännös suomeksi
2001–2004

| 2001–2004 Cause For Effect |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2006
 Tuottaja(t): Cause For Effect Janne Jokinen
 Tyylilaji: fuusiojazz
 Levy-yhtiö: Dies Irae Records
Cause For Effectin muut julkaisut
| Professional 300 2004 | 2001–2004 2006 | 0 + 1 = 01 2007 |
2001–2004 on suomalaisen fuusiojazz-yhtye Cause For Effectin kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 2006. Se sisältää yhtyeen kaksi mini-CD:tä (professional 300 & PQ-2) sekä studioalbumin album.
Kappaleet

professional 300
Barbaric Response – 0.48
P – 0.47
Dynamic Bass Boost Level Control – 0.45
The Cosmic Experience – 0.43
The Cosmic Possibility – 0.48
Cosmic and Natural – 0.54
Pulsar and Pluto – 1.50
Opus 4 – 0.38
Rytmist – 0.41
13+1 – 0.36
Bo Sauren – 0.34
Hermetic Division – 0.43
Special Quality and Unique Identity – 0.41
Flexible Modern – 0.31
Kpula – 0.50
Show Me the Local – 1.08
300 – 0.29
Spot Is a Dog – 0.39
album
Skulled – 0.23
Proto Motor – 0.40
Absolute Mute – 0.39
Nature Future – 0.27
The Spirit of New Industrialism – 0.37
Speculation of Mutilation – 0.41
Slow Mind – 0.46
Sausage Background – 0.31
Not Local – 0.49
Mordorous Flavour – 0.47
Global – 0.49
Robot – 0.49
Sabotor – 0.38
Pro-Logic – 0.34
Custom Gauge – 0.51
Edgar Turbo – 1.01
Eco Contact – 0.33
Pulver – 0.57
A-Ang – 0.41
Nullsoft Disk Writer Plug-In – 0.32
Audio/2000 – 1.29
First Sunbeams of the New Dawn – 1.41
Torsolike – 0.39
Max Acceleration – 0.46
Stiff Suspension – 0.39
Troubleshooting – 0.45
Pa-Tu – 0.46
Every Day Is More Pathological – 0.38
Of Corpse – 0.34
Rallist – 0.41
Jaa-A – 0.36
05:30 – 0.27
Usa – 0.06
Autobulb – 0.57
C. Noctus – 0.51
Timeless Wisdom – 0.33
Promosing Material – 0.47
Control Doctor – 0.28
Aktivator – 0.49
Fast Fusion – 0.49
Acoustic Rubicon – 0.54
Hermetic Vision – 1.11
PQ-2
Loyal to the New Order – 0.54
Far Beyond Harsh Language – 0.39
Robotic Brute – 0.38
Genetic Beast – 1.03
Fuse – 0.26
Occult and Extreme – 0.42
People of North America Have Decided to Destroy the Earth – 0.39
Patient And Potent – 0.34
Remember, Focus – 0.48
Political Feeling – 0.06
Scrag – 0.48
Full Potential – 0.43
Stern Ballista – 0.32
Saboteur – 0.38
-50 Modification – 0.44
Core Fusion – 0.36
Harsh Written Rule – 0.34
Usability – 0.35
Sto/po – 1.01
Jean Jaurès – 1.27
Kokoonpano

Tuomo - basso, laulu
Ari - rummut
Hjalmar Procopé

Hjalmar Procopé voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Hjalmar J. Procopé (1889–1954), suomalainen poliitikko ja diplomaatti, Suomen ulkoministeri
Hjalmar Procopé (1868–1927), suomalainen runoilija
Hjalmar Procopé (1842–1877), Turkin sodassa kaatunut suomalainen eversti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hjalmar Procopé”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aatos Schildt

Jalo Aatos Wiini Wilhelm Schildt (22. toukokuuta 1864 Jyväskylä  – 17. marraskuuta 1939 Jyväskylä) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies.
Aatos Schildtin vanhemmat olivat piirilääkäri Wolmar Schildt ja Mathilda Fredrika Wilhelmina Wadenstjerna. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1890 oli Dagmar Helmina Aleksandra Maria Streng (k. 1902) ja toinen vuodesta 1914 Ida Lovisa Streng (k. 1935). Schildt tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1885. Hän toimi maanviljelijänä omistamallaan Nisulan tilalla vuodesta 1889. Schild oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1900 ja 1905–1906, kirkolliskokouksen jäsen hän oli 1913, 1918 ja 1923. Schildt, jolla oli lukuisia luottamustoimia, sai maanviljelysneuvoksen arvon 1924. Tilanomistaja, majuri ja kansanedustaja Yrjö Schildt oli Aatos Schildin poika.
346

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku
Vuosikymmenet: 290-luku · 300-luku · 310-luku · 320-luku · 330-luku · 340-luku 350-luku · 360-luku · 370-luku · 380-luku · 390-luku · 400-luku
Vuodet: 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309 310 · 311 · 312 · 313 · 314 · 315 · 316 · 317 · 318 · 319 320 · 321 · 322 · 323 · 324 · 325 · 326 · 327 · 328 · 329 330 · 331 · 332 · 333 · 334 · 335 · 336 · 337 · 338 · 339 340 · 341 · 342 · 343 · 344 · 345 · 346 · 347 · 348 · 349 350 · 351 · 352 · 353 · 354 · 355 · 356 · 357 · 358 · 359 360 · 361 · 362 · 363 · 364 · 365 · 366 · 367 · 368 · 369 370 · 371 · 372 · 373 · 374 · 375 · 376 · 377 · 378 · 379 380 · 381 · 382 · 383 · 384 · 385 · 386 · 387 · 388 · 389 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409
Tapahtumia

Wulfila käännyttää visigootit areiolaisuuteen.
Syntyneitä

Theodosius I, Rooman keisari (arvioitu syntymävuosi)
Aatos Koivurinta

Jalo Aatos Koivurinta (26. helmikuuta 1916 – 26. huhtikuuta 2001) oli suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Kronohagens Idrottsföreningiä, Helsingin NMKY:tä ja Käpylän Urheilu-Veikkoja.
Koivurinta voitti seiväshypyn Suomen-mestaruuden Helsingissä 1943 tuloksella 370 cm. Hän sijoittui Kalevan kisoissa samassa lajissa neljänneksi 1936, viidenneksi 1938, 1939 ja 1940 sekä kuudenneksi 1944 ja 1945. Ainoassa maaottelussaan, Kouvolassa 1939, hän sijoittui neljänneksi. Hän hyppäsi ennätyksensä 381 cm Pietarsaaressa 16. heinäkuuta 1939.
Hjalmar Mäe

Hjalmar Mäe (24. lokakuuta 1901 Tuhala – 10. huhtikuuta 1978 Graz) oli virolainen äärioikeistolainen poliitikko, joka ryhtyi Viron saksalaismiehityksen aikana vuosina 1941–1944 saksalaismielisen hallituksen johtajaksi.
Mäe oli opiskellut Berliinin yliopistossa vuonna 1921 sekä väitellyt geofysiikasta Innsbruckissa ja julkisoikeudesta Grazissa.
Hän ryhtyi Viron vapaussotureiden liiton, vapsien tiedottajaksi ja sai poliittisesta toiminnastaan vankeutta vuosiksi 1934–1935 ja 1936–1938.
Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon tuli 5. heinäkuuta 1941 kenraaliluutnantti Franz von Roquesista Wehrmachtin ryhmä Nordin Baltian maiden sotilashallinnon johtaja. Hän kutsui Mäen virolaishallinnon johtajaksi 15. syyskuuta 1941 sekä luovutti valtuutensa 5. joulukuuta 1941 Saksan siviilihallintoa edustavalle Baltian maat ja osan Valko-Venäjää käsittävän Ostlandin kenraalikuvernementin johtajalle Hinrich Lohselle, jota edusti Karl Litzmann Virossa piirijohtajana. Tämä hallinto päättyi 17. syyskuuta 1944 neuvostojoukkojen tuloon Virossa. Saksalaisten mukana myös Mäe pakeni ja kuoli Itävallassa.
Hevoshaan koulu

| Hevoshaan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Hevoshaantie 17, 01200 Vantaa
Koordinaatit:  60.2784°N, 25.1152°E
Tyyppi:  suomenkielinen peruskoulu
Perustettu:  1986
Lakkautettu:  2016, purettu 2020–2021
Luokat:  3–6 (aiemmin 2–6)
Oppilaita:  339 (vuonna 2014)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hevoshaan koulu oli vuosina 1986–2020 Vantaan Hakunilan kaupunginosassa sijainnut suomenkielinen alakoulu lähellä Sotungin lukiota ja Hakunilan urheilupuistoa. Vuonna 2014 koulua kävi 339 oppilasta. Koulun käyttö päättyi vuonna 2016.
Vantaan opetuslautakunta päätti lakkauttaa sekä Hevoshaan että Tuomelan koulun säästösyistä vuonna 2013. Opetus päätettiin lopettaa vaiheittain syksyyn 2016 mennessä. Hevoshaan koulun tilalle suunniteltiin Kormuniityn asuinaluetta. Lakkautuspäätös herätti paljon vastustusta, ja sille esitettiin vaihtoehtoja: esimerkiksi keväällä 2015 tehdyn ehdotuksen mukaan Hevoshaan koulusta kehitettäisiin osa Hakunilan urheilupuiston urheilukoulutuskampusta. Vielä lokakuussa 2015 konsulttityönä teetetyt suunnitelmat koulun jatkokäytöstä olivat osin avoimena.
Vuoden 2016 jälkeen rakennusta käytettiin muutaman vuoden ajan väistötilana ja varastona. Alueen koululaisia sijoitettiin Hakunilanrinteen, Hakunilan, Itä-Hakkilan ja Sotungin kouluihin. Kormuniityn asuinaluesuunnitelmat kariutuivat syksyllä 2018, mutta koulurakennus sai silti purkuluvan syksyllä 2019. Purkutyöt alkoivat loppuvuodesta 2020. Koulurakennuksen viereen rakennettiin uusi päiväkoti.
Koulupihaa (2016)
Koulua parkkipaikan suunnalta (2016)
Koulu purkuvaiheessa tammikuussa 2021