stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ole luonani aina (elokuva)

| Ole luonani aina> Never Let Me Go |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mark Romanek
Käsikirjoittaja:  Alex Garland
Perustuu:  Kazuo Ishiguron romaaniin Ole luonani aina
Tuottaja:  Mark Romanek Alex Garland Andrew Macdonald Allon Reich
Säveltäjä:  Rachel Portman
Kuvaaja:  Adam Kimmel
Leikkaaja:  Barney Pilling
Pääosat:  Carey Mulligan Keira Knightley Andrew Garfield
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Fox Searchlight Pictures
Levittäjä:  Fox Searchlight Pictures Netflix Disney+
Ensi-ilta:  3. syyskuuta 2010 (Telluriden elokuvajuhlat)  11. huhtikuuta 2011  6. toukokuuta 2011
Kesto:  103 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  15 000 000 dollaria
Tuotto:  9 455 232 dollaria 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ole luonani aina (Never Let Me Go) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut brittiläinen tieteiselokuva, joka perustuu Kazuo Ishiguron samannimiseen romaaniin vuodelta 2005. Elokuvan on ohjannut Mark Romanek ja sen on käsikirjoittanut Alex Garland. Sen pääosassa ovat Carey Mulligan, Keira Knightley ja Andrew Garfield.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Carey Mulligan  | … |  Kathy   |
|  Keira Knightley  | … |  Ruth   |
|  Andrew Garfield  | … |  Tommy   |
|  Isobel Meikle-Small  | … |  Kathy nuorena   |
|  Ella Purnell  | … |  Ruth nuorena   |
|  Charlie Rowe  | … |  Tommy nuorena   |
|  Sally Hawkins  | … |  Miss Lucy   |
|  Charlotte Rampling  | … |  Miss Emily   |
|  Nathalie Richard  | … |  Madame   |
|  Domhnall Gleeson  | … |  Rodney   |
|  Andrea Riseborough  | … |  Chrissie   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Ole luonani aina Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ole luonani aina Box Office Mojossa (englanniksi)
Ole luonani aina Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
Ole luonani aina Metacriticissä (englanniksi)
Norrmalmstorgin pankkiryöstö

Norrmalmstorgin pankkiryöstö oli Tukholman Norrmalmstorgilla sijainneeseen Kreditbanken-pankin konttoriin 23. elokuuta 1973 tehty pankkiryöstö. Pankkiryöstö johti panttivankitilanteeseen ja 28. elokuuta asti pitkittyneeseen poliisipiiritykseen. Poliisia avustanut kriminologi ja psykologi Nils Bejerot käytti panttivankien samaistumisesta kaappaajiinsa nimitystä Tukholma-syndrooma.
Norrmalmstorgin Kreditbanken vuonna 2005
Pankkiryöstö ja panttivankidraama > Pankkiryöstö

23. elokuuta vuonna 1973 juuri vankilasta vapautunut Jan Erik Olsson käveli Tukholman keskustassa Norrmalmstorgin laidalla olevaan Kreditbankenin konttoriin konepistooli kädessä. Pankin työntekijät hälyttivät poliisin. Paikalle saapuneiden poliisien ja Olssonin välille syttyi tulitaistelu, jossa Olsson haavoitti yhtä poliiseista käteen.
Pankkiryöstö ja panttivankidraama > Panttivankidraama ja piiritys

Olsson otti panttivangeiksi neljä pankkivirkailijaa, 32-vuotiaan Birgitta Lundbladin, 21-vuotiaan Elisabeth Oldgrenin, 21-vuotiaan Kristin Ehnmarkin ja 25-vuotiaan Sven Säfströmin. Olsson vaati kolme miljoonaa Ruotsin kruunua ja käyttöönsä nopeaa pakoautoa. Lisäksi hän vaati, että Norrköpingin vankilassa istuva Clark Olofsson vapautettaisiin ja tuotaisiin pankkikonttoriin.
Ruotsin hallitus hyväksyi Olofssonin kuljettamisen Tukholmaan. Pankkia ympäröivät korttelit suljettiin ja raskaasti aseistautuneet poliisit piirittivät pankin. Olofsson vietiin pankin huoneistoon ja ryöstäjän ja poliisin välille saatiin yhteys. Ryöstäjälle luvattiin mahdollisuus poistua vapaasti, jos hän ei ottaisi mukaansa panttivankeja ja Olofssonia. Olsson ei suostunut, vaan vaati edelleen kolmea miljoonaa kruunua ja pakoautoa.
Rauhallisen yön jälkeen jännitys kiristyi 24. päivänä, kun ryöstäjä kieltäytyi noudattamasta poliisin antautumiskehotusta ja uhkasi ampua kaikki panttivangit. Olofsson varoitti pankissa olevan radiopuhelimen avulla, että Olssonin sanat oli otettava vakavasti. Hän voisi toteuttaa uhkauksensa. Eräs panttivangeista, Kristin Ehnmark, sanoi puhelinhaastattelussa luottavansa ryöstäjään, mutta pelkäävänsä, että poliisit saattaisivat harkitsemattomuudellaan aiheuttaa verenvuodatusta.
Ryöstäjän henkilöllisyys oli aluksi epävarma. Poliisi ensimmäinen epäilty oli eteläruotsalainen 21-vuotias pankkiryöstäjä ja laitoskarkuri. Epäillyn veli matkusti Tukholmaan puhumaan veljensä kanssa, mutta oli vähällä joutua ammutuksi. Puhelinhaastattelun jälkeen ryöstäjä pääteltiin murteen perusteella eteläruotsalaiseksi ja hänen todettiin olevan 32-vuotias vanki, joka ei ollut palannut laitokseen vankilomaltaan. Olsson soitti panttivankidraaman aikana myös pääministeri Olof Palmelle ja vannoi toteuttavansa uhkauksensa, ellei hänen vaatimuksiinsa suostuttaisi.
Pankkiryöstö ja panttivankidraama > Linnoittautuminen pankkiholviin

Eräs Kreditbankenin rakennuksessa työskennelleistä poliiseista onnistui dramaattisella tavalla sulkemaan oven pankkiholviin, jonne panttivangit, kaappari ja Olofsson olivat vetäytyneet lepäämään. Poliisi lukitsi pankkiholvin ulko-oven ja kaappaaja sisäoven. Yhteys holviin hoidettiin puhelimella, ja kaappaajan puhelimesta estettiin ulospäin menevät puhelut. Tunnelma ryöstäjän ja poliisin välillä kiristyi hermostuneeksi ja pankkiholvi alkoi muistuttaa piiritettyä linnoitusta.
26. elokuuta poliisi ryhtyi valmistautumaan hyökkäykseen. Pankkitilassa tehtiin linnoitustöitä, ulkopuolelle tuotiin ambulansseja ja sairaalat asetettiin toimintavalmiuteen. Kaappaajan vaatima pakoauto ajettiin pois. Keskustelut kaappaajan kanssa päättyivät, eikä myönnytyksiä enää tehty.
Myöhään illalla poliisi ryhtyi poraamaan pankkiholvin kattoa. Todennäköisesti poliisi suunnitteli rynnäkköä katon kautta. Olsson vastasi tulituksella. Hän sitoi panttivangit pankkilokeroihin, jotta he olisivat tukehtuneet, jos poliisi olisi laskenut kaasua holviin. Poraus keskeytettiin hetkeksi. 27. elokuuta poliisin määrätietoinen toiminta kuitenkin jatkui muutaman tunnin tauon jälkeen. Kattoon porattiin lisää reikiä. 28. elokuun vastaisena yönä jatkuivat poraukset lakkaamatta, eikä kaappaajalle annettu tilaisuutta nukkua.
Pankkiryöstö ja panttivankidraama > Panttivankien vapauttaminen

Tiistaina pankkiin kannettiin paareja ja teknistä kalustoa. Olsson vastasi tulituksella, jossa loukkaantui lievästi yksi poliisi. Poliisitoiminta tehostui. Illalla poliisipäällikkö Kurt Lindtroth käynnisti ratkaisevan hyökkäyksen. Poliisi pudotti kattoon poratuista rei-istä kaasunaamareita ja laski holviin kaasua. Panttivangit ja Olofsson olivat pukeneet kaasunaamarit. Olsson oli väsynyt, pettynyt ja poliisin uuvuttama. Hänen suunnitelmansa olivat epäonnistuneet. Kaappaaja antautui ja käveli itse ulos holvista. Olofsson ja panttivangit tuotiin ulos paareilla. Komisario Sven Thorander ilmoitti draaman päättyneen.
Tuomio ja kaappajien myöhemmät vaiheet

Panttivankidraaman aikana tuli selväksi, että Olsson oli karannut lomalta. Vankeinhuoltojärjestelmään ja valvontaan vaadittiin parannuksia. Oikeudessa sekä Olsson että Olofsson tuomittiin aseellisesta ryöstöstä ja vankilasta karkaamisesta. Olsson sai 10 vuotta vankeutta. Olofsson sai lievemmän vankeusrangaistuksen, mutta kiisti auttaneensa panttivankidraaman aikana Olssonia. Oman näkemyksensä mukaan hän oli ollut sillanrakentaja Olssonin ja poliisin välillä ja pyrkinyt suojelemaan panttivankeja.
Vapauduttuaan Olsson pakoili poliisia vuosia vakavista talousrikoksista syytettynä. Hän antautui poliisille 5. toukokuuta 2006 Helsingborgin poliisitalolla. Vankilatuomionsa jälkeen Olofsson tapasi ja ystävystyi Kristin Ehrnmarkin kanssa, joka oli ollut yksi panttivangeista. Hänen rikollinen elämänsä kuitenkin jatkui. Vuonna 1975 Olofsson ryösti miljoona kruunua Handelsbankenin Göteborgin pankkikonttorista. Vuonna 1999 hänet pidätettiin Tanskassa huumeiden salakuljetuksesta.
Tukholma-syndrooma

Kaappauksen aikana panttivangit olivat Olssonin ja Olofssonin puolella. Poliisi oli onnistunut laskemaan pienoiskameran kattoon poratun reiän läpi ja kuvaamaan tilannetta holvissa. Panttivangit eivät olleet järkyttyneet tai menneet paniikkiin tapahtuminen aikana. He vaativat, että poliisit päästäisivät kaappaajat vapaaksi.
Panttivankien myönteinen suhtautuminen kaappareihin sai lisähuomiota, kun ruotsalainen kriminologi ja psykiatri Nils Bejerot määritteli sen televisiohaastattelussa Tukholma-syndroomaksi. Termi on myöhemmin vakiintunut käsittämään tilannetta, jossa panttivangit tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatut saattavat tuntea solidaarisuutta kaappaajiaan kohtaan. Solidaarisuudesta voi seurata monimutkaisia ongelmia, kun vangitut auttavat vangitsijoitaan toteuttamaan suunnitelmaansa tai pakenemaan.
Max Ackermann

Max Ackermann (5. lokakuuta 1887 Berliini) – 1975) oli saksalainen ajan uusia suuntauksia edustanut taidemaalari. Vuodesta 1930 Hän oli Stuttgartissa professorina, kunnes kansallissosialistinen hallitus otti häneltä viran pois ja määräsi hänelle näyttelykiellon. Toisen maailmansodan päätyttyä hän asetti Saksassa esille maalaamiaan abstrakteja tauluja, joissa hän toteutti musikiillisia teemoja huoliteltua tekniikkaa käyttäen.
Omakuva teltassa

| Omakuva teltassa |
| --- | --- |
Nimi:  Omakuva teltassa
Tekijä:  Alpo Jaakola
Valmistumisvuosi:  1957
Taiteenlaji:  öljy kankaalle
Korkeus:  76,5 cm
Leveys:  135 cm
Sijainti:  Ateneumin taidemuseo
Paikkakunta:  Helsinki, Suomi
Omakuva teltassa on taiteilija Alpo Jaakolan (1929–1997) vuonna 1957 maalaama öljytyö kankaalle, 76,5 × 135 cm. Tämän hänen omakuvansa osti Ateneumin taidemuseo kokoelmiinsa vuonna 1989.
"Kosminen rauha hakee ihmisen sisintä, taiteilija ymmärrystä," ajatteli Alpo Jaakola. Omakuva teltassa -maalauksessa telttaan itsensä sijoittanut taiteilija on nukahtanut työstä väsyneenä ja etsintöjensä haavoittamana. Yön syleilylläkin on tehtävänsä hänen hoitamisessaan.
Alpo Jaakola oli kollektiiviseen alitajuntaan uskova taiteilija, joka ei uskonut minuuteen vaikka hän maalasi useampiakin omiakuvia. Luonto edusti Jaakolalle hyvyyttä järjestäytyneen yhteiskunnan mielettömyyden vastapainona. Hänelle oli elämäntapaa asettautua rationaalisen ajattelun ulkopuolelle. Omakuva teltassa -maalauksessa hän on sijoittanut taiteilijan nukkumaan lyhdyn alle. Jaakola sanoikin: "Taiteilija on kulkija, joka salalyhty kädessään kulkee pimeään metsään...pakosta nähdä suuren salaperäisyyden rauha, joka levottomasti etsii ankaraa muotoaan minussa". Maalauksestaan löytyy monia surrealistisia piirteitä.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Omakuva teltassa.
One Love

Sanalla One Love tarkoitetaan seuraavia asioita:
Musiikissa > Albumeita

One Love, A. R. Rahmanin albumi
One Love, Bluen albumi
One Love, David Guettan albumi
One Love, Dr. Albanin albumi
One Love, Glayn albumi
One Love, Kimberley Locken albumi
One Love, New Editionin albumi
One Love, Tata Youngin albumi
One Love, Electric Universen albumi
Musiikissa > Kappaleita

One Love, Aidenin kappale
One Love, Arashin kappale
One Love, Bluen kappale
One Love, Bob Marleyn kappale
One Love, Carpentersin kappale
One Love, David Guettan kappale
One Love, Dr. Albanin kappale
One Love, Carola Häggkvistin ja Andreas Johnsonin kappale
One Love, Jordan Pruittin kappale
One Love, Nasin kappale
One Love, The Prodigyn kappale
One Love, The Stone Rosesin kappale
One Love, Hootie & the Blowfishin kappale
One Love, Massive Attackin kappale
One Love, Whodinin kappale
1 Love, Ayumi Hamasakin kappale
1 Luv, E-40:n kappale
Elokuvia

One Love, jamaikalainen rakkauselokuva, vuodelta 2003
1 Love, elokuva vuodelta 2008
Muuta

One Love on taiteilijaryhmä, joka poisti kesäkuun 2012 alussa Tampereen Patosillalta lemmenlukkoja ja sulatti ne yhdeksi kuutioksi. Taiteilijaryhmään kuuluu kaksi jäsentä: Kaija Papu ja Antti Pussinen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”One Love”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ole luonani aina

| Ole luonani aina> Never Let Me Go |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Kazuo Ishiguro
Kieli:  englanti
Genre:  dystopia
Julkaistu:  2005
Suomennos
Suomentaja:  Helene Bützow
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  394
ISBN:  951-31-3195-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ole luonani aina (engl. Never Let Me Go) on brittikirjailija Kazuo Ishiguron vuonna 2005 julkaistu romaani. Se oli ilmestymisvuonnaan ehdolla arvostetun Booker-palkinnon saajaksi ja vuonna 2006 brittiläisen Arthur C. Clarke -palkinnon saajaksi. Time-lehti valitsi sen sadan parhaan vuosina 1923–2005 julkaistun englanninkielisen romaanin listalleen.
Kirjasta ilmestyi Mark Romanekin ohjaama elokuvasovitus vuonna 2010.
Juonikuvaus

Kirjan kertoja on lapsuuttaan ja nuoruuttaan muisteleva Kathy H., joka aikuisuuteen astuttuaan koettaa tutustua paremmin minäänsä ja maailmankuvaansa. Kathy ei ole elänyt täysin tavallista lapsuutta, vaan varttui Hailshamin sisäoppilaitoksessa, joka on suljettu täysin ulkomaailmalta.
Kertomus on dystopia, joka sijoittuu 1900-luvun lopun Englantiin. Tiede on kehittynyt niin pitkälle, että ympäristöltä suljetuissa laitoksissa kasvatetaan kloonattuja ihmisiä, joiden elämän ainoa tarkoitus on toimia elintenluovuttajana.
Kirja jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäisen tapahtumat sijoittuvat Kathyn Hailshamin aikoihin ja varhaiseen lapsuuteen. Romaanin kolmen tärkeimmän hahmon, Kathyn, Ruthin ja Tommyn ystävyys alkaa tuolloin.
Toisessa osassa nuoriksi kasvaneet oppilaat muuttavat niin kutsuttuihin Mökkeihin, pois opettajiensa eli kasvattajiksi kutsuttujen aikuisten valvovien silmien alta. Mökkien tarkoitus on tutustuttaa oppilaita vähitellen ulkomaailmaan, mutta pitää heidät yhä ryhmässä.
Kolmas osa kertoo päähenkilöiden viimeisistä vaiheista. Ruth ja Tommy ovat nk. luovuttajia ja Kathy toimii valvojana eli luovuttajien hoitajana ja avustajana, jonka oma aika luovuttajana koittaa vasta myöhemmin.
Kirjassa ei niinkään pohdita kloonausten eettisyyttä, vaan kerrotaan kertomus ihmisistä, joita pidetään pimennossa omasta osastaan ja jotka parhaansa mukaan yrittävät sovittaa elämänsä vallitseviin olosuhteisiin. Kertomuksen on tarkoitus herättää ajatuksia antamatta suoria vastauksia lukijalle, jolle alussa paljastetaankin hyvin vähän.
Aiheesta muualla

Jan Blomstedt: Bioyhteiskunnan kääntöpuoli. Helsingin Sanomat 16.10.2005.
Putte Wilhelmsson: Minne meidän on määrä mennä. Turun sanomat 29.12.2005.
Kaisa Halonen ja Hannu Kylkisalo: Ihmisyys kielletty[vanhentunut linkki]. Vantaan Lauri 26.1.2006.
PLE

PLE voi tarkoittaa seuraavia:
PLE, Playful Learning Environment, leikillinen oppimisympäristö
PLE, Personal Learning Environment, henkilökohtainen oppimisympäristö
PLE, Kansainvälisen olympiakomitean Palestiinan maakoodi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PLE”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nyrkkirauta

Nyrkkirauta
Nyrkkirauta, jossa on piikit
Nyrkkirauta on kädessä pidettävä lähitaisteluase, joka vahvistaa lyönnin tehoa. Useimmiten ase on valmistettu teräksestä, messingistä tai raudasta, mutta se voi olla myös puuta. Käden ympärille kiedottava metallilla vahvistettu nahkahihna, esimerkiksi niittivyö, on toiminnaltaan nyrkkiraudan kaltainen.
Rakenne

Nyrkkiraudassa on useimmiten renkaat neljälle sormelle ja tuki kämmenelle. Näin aseesta saadaan tukeva ote käden ollessa nyrkissä. Nyrkkiraudan metalliset ”rystyset” toimivat iskupintana henkilön lyödessä ja vahvistavat iskun tehoa merkittävästi. Nyrkkirauta myös suojaa lyöjää rystysten murtumiselta. Tehon lisäämiseksi nyrkkirautaan voidaan lisätä niittejä, piikkejä tai teriä.
Historia

Nyrkkiraudan tyyppinen vahvistettu nahkahihna tunnettiin caestus-nimellä jo roomalaisten gladiaattoreiden keskuudessa. Caestuksen muodostivat käsien ympärille kiedotut nahkahihnat, joissa saattoi olla niittejä. Mikäli areenalla oli muitakin gladiaattoreita, he saattoivat pitää taukoa seuratakseen nyrkkiottelua: caestuksin käytyä kamppailua pidettiin erityisen kiinnostavana. Myös monet afrikkalaiset kansat tunsivat nyrkkirautojen käytön.
Muussa kuin taistelukäytössä nyrkkirautaa käyttivät muun muassa japanilaiset. Heillä tekko-nyrkkirauta oli käytössä hevosten kannustamiseen. Okinawan kalastajat käyttivät sitä myös apuna verkkojen keräämisessä suojaamassa käsiään korallien aiheuttamilta haavoilta. Karatessa tecchu eli suomalaisittain ”tekko” otettiin käyttöön myös taistelutarkoituksiin. Karatessa sitä käytetään pareina ja niiden tarkoitus on lyöntitekniikoiden tehostus. Myös 1850-luvun New Yorkissa katujengit käyttivät nyrkkirautoja aseinaan. Toisessa maailmansodassa nyrkkiraudat ja nyrkkirautaveitset olivat melko suosittuja yhdysvaltalaisten ja brittien käytössä.[lähde? ]
Lainsäädäntö

Nyrkkirauta lasketaan Suomen lainsäädännössä (Järjestyslaki 3 luku 9 §) vaaralliseksi esineeksi, jonka valmistus, maahantuonti ja kauppa on kielletty. Myös aseen hallussapito yleisellä paikalla ja yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa on kielletty.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.edilex.fi/linkit/he/20020020
Olga Aspelin

Olga Aspelin, o. s. Salamatin (18. kesäkuuta 1846 Helsinki – 24. tammikuuta 1910 Tukholma) oli suomalainen kaunokirjallisuuden ruotsintaja.
Aspelinin vanhemmat olivat venäläissyntyiset  Ivan Salamatin, joka oli kenraalikuvernöörin kanslian arkistonhoitajat, sekä Natalias o.s. Vinogradoff. Hänen veljensä oli kääntäjä Konstantin Salamatin, ja heidän oletetaan käyneen ruotsinkielistä koulua Helsingissä ja olleen kaksikielisiä.
Aspelin käänsi ruotsin kielelle Nikolai Gogolin Kuolleet sielut sekä Feodor Dostojevskin teoksen Muistelmia kuolleesta talosta, joka oli ensimmäisiä Dostojevskin teosten ruotsinnoksia. Hän piti pitkän tauon kääntäjätyössä, ja on voitu olettaa, että käännöksiä olisi julkaistu sinä aikana anonyymisti. Kuolleet sielut -käännös sai tyrmäyksen arvostelussa, eikä hän sen jälkeen tehnyt enää kirjakäännöksiä, lehtiin kylläkin.
Olga Aspelin oli naimisissa vuodesta 1866 kauppias Ferdinand Aspelinin (1831–1877) kanssa, ja tämän kuoltua 1877 hän aloitti käännöstyöt ja toimi kassanhoitajana Finsk Qvinnoföreningissä. Aspelinin poika oli taidemaalari, säveltäjä ja kuvanveistäjä Bruno Aspelin (1870–1941).
Omia julkaisuja

”På kyrkogården”, novelli, julkaistu Qvinnoföreningenin antologiassa Excelsior (1885).
Ruotsinnoksia

F. M. Dostojevski: Kränkning och förödmjukelse G.W. Edlunds 1881 (ilman kääntäjännimeä; ilm. ensin Finlands Allmännatidningissä)
F. M. Dostojevski: Anteckningar från det döda huset; öfvers. af O.S.; G W Edlunds, Helsingfors 1883 (kääntäjänimellä O.S. = Olga Salamatin)
Nikolai Gogol: Kuolleet sielut (kääntäjänimellä O.A. = Olga Aspelin)
PLA

PLA voi tarkoittaa:
Polylaktidi (lyhenne PLA), 3D-tulostuksessa usein käytettävä muovi
Kansan vapautusarmeija (People's Liberation Army of China).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PLA”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oleanteri

| Oleanteri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset  Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Oleanterit Nerium
Laji::  oleander
Kaksiosainen nimi
 Nerium oleander  L. 
Katso myös
   Oleanteri Wikispeciesissä   Oleanteri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Oleanteri (Nerium oleander) on myrkyllinen pensaskasvi, jota käytetään myös huonekasvina. Kasvi sisältää mm. myrkyllistä sydänglykosideihin kuuluvaa oleandriinia. Oleanteri kuuluu oleanterikasvien (Apocynaceae) heimoon ja on Nerium-suvun ainoa laji. Siitä on yli 400 viljeltyä lajiketta.
Oleanteri kasvaa luonnonvaraisena Välimeren alueella ja Etelä-Aasiassa. Se kasvaa yli 6 metriä korkeaksi, mutta leikataan usein matalammaksi pensaaksi. Siitä tulee pyöreähkö, noin kolme metriä leveä pensas. Kapeat lehdet ovat eri lajikkeilla 10–25 cm pitkät.
Oleanteria kasvatetaan sen upeiden, usein tuoksuvien suppilomaisten kukkien vuoksi. Kukat tulevat terttuina versojen päihin, ja ne ovat lajikkeen mukaan joko yksinkertaisia, puolikerrannaisia tai kerrannaisia - värit vaihtelevat valkoisesta kermanväriseen, keltaiseen, aprikoosiin, lohen-, kuparin- ja vaaleanpunaiseen tai punaiseen, tummanpunaiseen ja violettiin. Kukan halkaisija voi olla jopa 5 cm, ja kukat ovat 6–8 kappaleen ryhmissä. Pienenä oleanteri sopii hyvin aurinkoiselle ikkunalaudalle ja suureksi kasvettuaan sen voi sijoittaa vaikkapa valoisaan kasvihuoneeseen.
Kasvin hoito

Multa pidetään kunnolla kosteana keväästä syksyyn, mutta talvella se pidetään vain vähän kosteana. Jos mullan annetaan kuivua kukkien muodostumisen aikaan, nuput varisevat. Keväällä ja kesällä kasvia lannoitetaan kahden viikon välein nestemäisellä huonekasvilannoitteella. Keväästä syksyyn oleanteri pidetään tavallisessa huonelämpötilassa, mutta talven lepokaudella lämpötilan tulisi olla alle 15 °C, mutta yli 7 °C. Kesällä voi ottaa 15 cm:n pituisia latvapistokkaita, jotka juurrutetaan kylvömullassa.
Aiheesta muualla

Oleanteri (Nerium oleander) puutarha.net. Viitattu Puutarha.net.
International Programme on Chemical Safety Poisons Information, Inchem: Nerium oleander (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Oleandrin (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Nerium oleander (englanniksi)
Flora of China: Nerium oleander (englanniksi)
Operandi

Operandi tarkoittaa matematiikassa arvoa tai määrää, johon operaatio kohdistuu. Tietotekniikassa operandilla tarkoitetaan konekäskyn osaa, jota operaattorilla käsitellään.
Esimerkiksi ohjelmointikielissä lauseen sijoitusoperaation kohde on vasen operandi:
lvalue = expr
Esimerkkilauseen operaattori on sijoitusmerkki, joka voi myös esiintyä yhdistelmissä (esimerkiksi +=). Operaattorit ilmaisevat suoritettavaa toimenpidettä, joita ovat matemaattiset operaatiot, vertailut sekä loogiset operaatiot (ks. propositiologiikka).
Omalá

| Omalá Ομαλά |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Omalá
 Koordinaatit: 38°10′N, 20°36′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Kefaloniá
Kunta:  Argostóli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta
 – Kallikrates-koodi:  350105
Väkiluku (2011):  840
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  281 00
Suuntanumero(t):  26710
Rekisterikilpi:  KE
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Omalá (kreik. Ομαλά; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ομαλών, Dimotikí Enótita Omalón) on yksi Argostólin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kyläkunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 840 (vuonna 2011).
Pyhän Gerasimoksen luostarin kirkko.
Omalá käsittää alueen Kefalonián saaren eteläisissä keskiosissa Argostólin kaupungin itäpuolella. Kunnallisyksikön suurin asutus on Valsamátan kylä. Alue tunnetaan ennen kaikkea Pyhän Gerasimoksen luostarista (Moní Agíou Gerasímou).
Omalá oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Eleiós-Prónnoin, Érisoksen, Leivathón, Palikín, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Argostólin kuntaa.