stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antti Kalapudas
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Suomi 2016 | jääkiekko |  |
Kalapudas pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Vuoden 2016 turnauksessa hän ei saanut kahdessa ensimmäisessä ottelussa peliaikaa, mutta muodosti lopputurnauksen ajan Suomen kakkosketjun Roope Hintzin ja Mikko Rantasen kanssa. Kalapudas teki Ruotsia vastaan pelatussa välieräottelussa Suomen 1–2-voittomaalin ja hänet palkittiin ottelun parhaana pelaajana.
Kalapudas pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013 sekä edusti samana vuonna alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla voittaen kultaa.
Suomen A-maajoukkueessa Kalapudas on pelannut viisi ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupin Tampereen Hakametsän jäähallissa pelatussa avausottelussa 13. joulukuuta 2018 Tšekkiä vastaan. Kalapudas merkittiin Suomen kolmossentteriksi laidoilleen Niko Ojamäki ja Jukka Peltola. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki seuraavassa ottelussaan 15. joulukuuta 2018 Moskovan VTB-jääpalatsissa Ruotsia vastaan.
Aiheesta muualla

Antti Kalapudas - Jatkoaika.com - Kaikki jääkiekosta
SaiPa – SM-liiga
2 Mařík |
6 Airola |
7 Niinisaari |
10 Kivenmäki |
11 Karvinen |
12 Strömberg |
13 Pysyk |
18 Heikkilä |
19 Tiihonen |
21 Appelgren (A) |
22 Aho |
23 V. Petman (C) |
28 Niemelä |
30 Piiroinen |
33 Vuorinen |
34 Hutchinson |
38 Žemlička |
39 Lindberg |
44 Kousa (A) |
46 Kiukas |
50 Salminen |
51 Kalapudas |
55 Trejbal |
57 Hokkanen |
62 Tauslahti |
63 M. Petman |
70 Naukkarinen |
71 Siikonen (A) |
80 Hiltunen |
81 Klintrup |
82 Nikkanen |
91 Loukkojärvi |
93 Laakso |
-- Chapuis

Valmentajat Helminen – Hietaniemi – Immonen – Ore – Ropo – Mäkinen
Petri Viitala

"Saaristo" - albumin äänityksiä
Petri Viitala (s. 13. kesäkuuta 1963 Helsinki) on suomalainen Turussa asuva muusikko, ääniteknikko, valokuvaaja, tapahtumajärjestäjä ja kansalaisaktivisti.
Toukokuussa 2020 Viitala (Whalewiper) ja sanfransiscolainen konemuusikko Chandra Shukla (Xambuca) julkaisivat "Sisiliskopäiväkirjat"-albumin tunnetun modernin muusikon Mika Vainion muiston kunniaksi. Shukla on vaikuttanut mm. yhtyeissä "Psychic TV" ja "Nurse With A Wound" ja hän on elektronista musiikkia tuottavan levy-yhtiön omistaja.
Ura

Viitalan soittimia ovat baritoni-, tenori-, altto- ja sopraanosaksofonit. Hän on soittanut saksofonia yhtyeissä Pepe Le Moko, Suurlähettiläät, Nite Time Jumpers, Shitter Limited, Stone Moon Jungle, Nylon 66’ers, Tears Apart, Princes of Nigeria, Tulenvalaja ja Sattalite. Lisäksi hän on säestänyt runoilijoita Säkeet-orkesterin jäsenenä ja toiminut sekä studio- että teatterimuusikkona.
Viitala on toiminut äänisuunnittelijana sekä ääniteknikkona Turun kaupunginteatterissa sekä Linnateatterissa. Hän on tehnyt äänisuunnittelun muun muassa Jouko Turkan Konkurssisirkus-näytelmään. Muita ovat Ray Cooneyn farssi Koukussa, Paljon onnea vaan, Let´s Musical ja Risto Räppääjä ja Nuudelipää.
Petri Viitala on pitänyt kaksi valokuvanäyttelyä, joissa on soinut hänen säveltämänsä tausta-ambienssi: Hylättyjä paikkoja ja ”ALUE”. Hän on ohjannut myös kaksi musiikkivideota.
Viitala on Kaupunkifestivaaliyhdistyksen hallituksen jäsenenä ollut järjestämässä Down By The Laituri -festivaalia. Hän on myös järjestänyt Li Anderssonin vaalikampanjoihin tilaisuudet ”LiMepiksi-Runo & Folk” sekä ”festivaaLI”.
Kansalaisaktivismi

Viitala on ylläpitänyt sosiaalisessa mediassa vuodesta 2015 lähtien valemedian vastaista 15 000 kannattajan ”Loppu MV-lehdelle”-sivua. Häntä pyydettiin mukaan Kansa raivostui -kirjaan. Hän on järjestänyt hyväntekeväisyystilaisuuksia ja esiintynyt niissä.
Saavutukset ja palkinnot

Suurlähettiläät - 5 kultalevyä, 1 platinalevy
Suurlähettiläät - Emma-patsas
Turun Kaupungin kulttuurilautakunnan apuraha 10 000 mk (1991)
City-lehti valitsi Viitalan ”kaupungin parhaaksi fiilisfonistiksi” vuonna 1990
Aiheesta muualla

blogi
portofolio
| n k Suurlähettiläät |
| --- | --- |
 Jussu Pöyhönen  Kari Hurri  Jay Havanna  Anssi "Andy" Saarnilehto  Mikko Mäki  Kaappo Karvala  Pekka Vaaherkumpu  Petri ”Spete” Viitala  Hanna Silander  Lotta Svartsjö  Kimmo Taivalantti   Hannu Korkeamäki  Ona Kamu  Zoe Burtsow  Toni Nuotio 
Studioalbumit:  Omituisten otusten kerho  Lämmittäkää vettä ja tuokaa pyyhkeitä  No niin  Pientä puhetta  Valgrid  Mitä miehen tulee olla?  Tyhjä taulu 
Kokoelmat:  Kokoelmalevy  Parhaat palat 1991–2004  Maailman laidalla – 15 suosikkia  28 laulua maailman laidalta
Karihaaran koulu

| Karihaaran koulu |
| --- | --- |
 Karihaaran koulu keväällä 2016.
Sijainti:  Karihaara, Kemi
Koordinaatit:  65°45′19″N, 024°33′26″E
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1893
Rehtori:  Jukka Vaaramaa
Luokat:  1-9
Oppilaita:  452 (2018)
Verkkosivut
Karihaaran koulu on Kemissä Karihaaran kaupunginosassa toimiva peruskoulu, jossa on luokkia 1-9. Koulussa on noin 450 oppilasta (2018) ja 36 opettajaa. Koulun rehtorina toimii Jukka Vaaramaa.
Kemi Oy perusti Karihaaran koulun vuonna 1893. Koulu siirtyi, kotikuntansa, Kemin maalaiskunnan hallintaan vuosiksi 1898-1906, ja takaisin yhtiön hallintaan vuosiksi 1906-1924. Lopullisesti koulu kunnallistettiin 1924. Samana vuonna valmistui koulun ensimmäinen oma koulurakennus, jossa koulu toimi kunnes rakennus tuhoutui Lapin sodassa 1944. Ennen uuden koulurakennuksen valmistumista oppilaat olivat sijoitettuna Pajusaaren ja Paattion kouluihin. Nykyinen koulurakennus on arkkitehti Hannu K. Vainion suunnittelema ja se on rakennettu vuosina 1947–1949. Koulun siipirakennus on valmistunut 1950. Kemin kaupungin hallintaan koulu tuli suuressa alueliitoksessa 1931.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karihaaran koulu Wikimedia Commonsissa
Godzilla x Kong: The New Empire

| Godzilla x Kong: The New Empire |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Adam Wingard
Käsikirjoittaja:   Terry Rossio  Simon Barrett  Jeremy Slater 
Tarina:   Terry Rossio  Adam Wingard  Simon Barrett 
Tuottaja:   Thomas Tull  Jon Jashni  Brian Rogers  Mary Parent  Alex Garcia  Eric McLeod 
Säveltäjä:   Tom Holkenborg  Antonio Di Iorio 
Kuvaaja:  Ben Seresin
Leikkaaja:  Josh Schaeffer
Pääosat:   Rebecca Hall  Brian Tyree Henry  Dan Stevens  Kaylee Hottle  Alex Ferns  Fala Chen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Legendary Pictures
Levittäjä:   Warner Bros. Pictures (maailmanlaajuisesti)  Tōhō (Japani) 
Ensi-ilta:   2024-3-2424. maaliskuuta 2024 (TLC Chinese Theatressa)  2024-3-2727. maaliskuuta 2024 (Suomi)  2024-3-2929. maaliskuuta 2024 (Yhdysvallat)  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  135 miljoonaa dollaria
Tuotto:  570 miljoonaa dollaria
Edeltäjä:  Godzilla vs. Kong
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Godzilla x Kong: The New Empire on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen hirviöelokuva, jonka on ohjannut Adam Wingard. Se on jatko-osa vuoden 2021 elokuvalle Godzilla vs. Kong sekä MonsterVerse-elokuvauniversumin viides osa. Elokuvan pääosissa ovat Rebecca Hall, Brian Tyree Henry, Dan Stevens, Kaylee Hottle, Alex Ferns ja Fala Chen. Elokuva sai maailmanensi-iltansa TLC Chinese Theatressa 25. maaliskuuta 2024. Elokuvateattereihin se ilmestyi Suomessa 27. maaliskuuta 2024 ja Yhdysvalloissa 29. maaliskuuta 2024.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rebecca Hall  | … |  Ilene Andrews   |
|  Brian Tyree Henry  | … |  Bernie Hayes   |
|  Dan Stevens  | … |  Trapper   |
|  Kaylee Hottle  | … |  Jia   |
|  Alex Ferns  | … |  Mikael   |
|  Fala Chen  | … |  iwi-kuningatar   |
|  Rachel House  | … |  Hampton   |
|  Ron Smyck  | … |  Harris   |
|  Chantelle Jamieson  | … |  Jayne   |
|  Greg Hatton  | … |  Lewis   |
|  Kevin Copeland  | … |  sukellusveneen komentaja   |
|  Tess Dobré  | … |  sukellusveneen upseeri   |
|  Tim Carroll  | … |  Wilcox   |
|  Anthony Brandon Wong  | … |  talk show -isäntä   |
Vastaanotto

Episodin Niklas Tirkkonen antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä. Hänen mukaansa "jos olet tosikko, joka ei pysty nauttimaan kevyestä huumorilla höystetystä toimintahömpästä, Godzilla x Kong: The New Empire ei ole sinun elokuvasi. Jos taas olet hirviömäisen massiivisen toiminnan ystävä, olet juuri oikeassa paikassa. Muropaketin Joonas Pikkarainen antoi vain kaksi tähteä viidestä ja kuvaili elokuvan tuntuvan "turhalta ja paikoin jopa puuduttavalta täytteeltä, jonka anti jää vaisuksi." Rotten Tomatoes -sivusto on kirjannut 183 elokuva-arvostelua, joista 54 prosenttia on myönteisiä.
Tulevaisuus

Ohjaaja Adam Wingard ilmaisi kiinnostuksensa tehdä kolmas elokuva, jossa esiintyvät sekä Godzilla että Kong, mutta huomautti, että "kaikki riippuu siitä, miten Godzilla x Kong: The New Empire menestyy ja miten asiat muotoutuvat". Wingard toisti, että ideoita on käsitelty siitä, mihin suuntaan franchisinga tulisi viedä ja että hän ottaisi "erilaisen lähestymistavan" seuraavaan elokuvaan, jos hänet kutsuttaisiin takaisin ohjaamaan. Hän myös ehdotti, että seuraava elokuva voisi mahdollisesti seurata pääasiassa Godzillaa ja tutkia hänen näkökulmaansa samalla tavalla kuin The New Empire seurasi Kongia.
Kommentoidessaan elokuvan lipputulojen menestystä tuottaja ja Legendaryn maailmanlaajuisen tuotannon puheenjohtaja Mary Parent sanoi: "Tämä on ehdottomasti jännittävä tulos. Olemme hyvässä asemassa jatkaaksemme matkaa, mutta katsotaan miten Godzilla x Kong etenee."
10. toukokuuta 2024 Legendary ilmoitti, että David Callaham, joka kirjoitti alkuperäiset luonnokset vuoden 2014 Godzilla-elokuvalle, kirjoittaa jatko-osan The New Empirelle.
Seuraavalla viikolla Legendary ilmoitti, että Wingard ei palaisi ohjaamaan aikataulukonfliktien vuoksi, mutta ilmaisi kiinnostuksensa siihen, että Wingard palaisi tulevaisuudessa. Kesäkuussa 2024 Legendary ilmoitti Grant Sputoren olevan uusi ohjaaja ja että elokuva julkaistaisiin 26. maaliskuuta 2027.
Huomioita

↑  Wingardin, elokuvan nimessä esiintyvää ”x”-merkkiä ei lausuta ääneen.
Aiheesta muualla

Godzilla x Kong: The New Empire Internet Movie Databasessa (englanniksi)
| n k MonsterVerse |
| --- | --- |
Elokuvat:  Godzilla (2014)  Kong: Pääkallosaari (2017)  Godzilla II: King of the Monsters (2019)  Godzilla vs. Kong (2021)  Godzilla x Kong: The New Empire (2024) 
Televisio:  Pääkallosaari  Monarch: Legacy of Monsters 
Liittyvät artikkelit:  Godzilla  King Kong  King Ghidorah  Mechagodzilla  Mothra  Rodan
2012-ilmiö

2012-ilmiö käsittää eskatologisia uskomuksia siitä, että tarkalleen 21. joulukuuta 2012 olisi pitänyt tapahtua luonnonmullistavia tai muodonmuutoksellisia tapahtumia. Time and Date -sivuston mukaan maailmanlopun laskettiin tapahtuvan kello 11.11 UTC-aikaa.
Kulttuurinen vaikutus

Kyseiseen ilmiöön perustuen on myös tehty yhdysvaltalainen Roland Emmerichin ohjaama elokuva 2012. Monet elokuvan katsoneet uskoivat maailmanlopun tulevan ja ottivat yhteyttä tähtitieteilijöihin.
Ilmiöstä kirjoitettiin myös satoja kirjoja.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Mayat eivät ennustaneetkaan maailmanloppua vuodeksi 2012
Palomies

| Palomies |
| --- | --- |

Tyyppi:  ammatti
Toimiala:  palo- ja pelastustoimi
Työpaikka:  paloasema
Palomies (myös pelastaja tai palopelastaja, vanh. palosotilas) on henkilö, joka toimii pelastuslaitoksen henkilöstössä palo- ja pelastustehtävissä. He voivat työskennellä myös sairaankuljetus- ja ensihoitotehtävissä. Palomiehen työtehtäviin kuuluvat esimerkiksi liikenneonnettomuudet, ensivastetehtävät, tulipalot, palotarkastukset, valistaminen, sairaankuljetus, avunantotehtävät ja korkeissa paikoissa työskentely. Vesisukellus kuuluu pelastussukeltajille eli palomiehille, jotka ovat suorittaneet erikseen suoritettavan ammattikurssin ko. sukellustehtäviin pelastuslaitoksilla.
Suomessa

Suomessa palomies on virka, johon vaaditaan 90 opintopisteen pelastajatutkinto. Tutkinto kestää kolme lukukautta eli puolitoista vuotta ja antaa kelpoisuuden palomiehen tai palomies-sairaankuljettajan ja pelastajan virkoihin.
Palomiehenä toimivat testataan vuosittain kuntotestissä, jonka läpäistyään he saavat toimia mm. savusukeltajina.
Pelastajakoulutusta annetaan Helsingin pelastuskoulussa Helsingissä ja Pelastusopistossa Kuopiossa.
Jatkotutkintoja ovat Alipäällystötutkinto (60 op) ja Pelastusalan päällystötutkinto (AMK) (240 op). Vaikka pelastaja onkin virallisesti tutkinto- eikä ammattinimike, sitä käytetään usein epävirallisissa yhteyksissä vaihtoehtoisena nimityksenä palomiehen ammatista.
Kirjallisuutta

Mankkinen, Teija: Palomiehen ammatti työnä ja elämäntapana.  (Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Acta electronica Universitatis Tamperensis 1040)  Tampere:  Tampere University Press, 2011.  ISBN 978-951-44-8336-3  Teoksen verkkoversio (PDF).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pelastusopisto
Palomies, Ammattinet
Vesihöyry

Vesihöyryä muodustuu esimerkiksi kuumennettaessa vettä. Kuplat kiehuvan veden sisällä sisältävät vesihöyryä.
Vesihöyry (arkikielessä pelkkä höyry) on kaasumaista vettä. Vesihöyry on hajutonta, mautonta ja väritöntä, eikä sitä siis voi ihmissilmin erottaa muista ilmakehän kaasuista.  Vesihöyryä syntyy, kun vesi haihtuu tai jää sublimoituu. Veden, H2O, kiinteää olomuotoa sanotaan jääksi ja nesteolomuotoa vedeksi. Vesihöyryä voi syntyä myös kemiallisissa reaktioissa.
Kylläinen vesihöyry tarkoittaa vesihöyryä, joka on paineen mukaisessa tiivistymislämpötilassaan. Mikäli vesihöyry tällöin menettää lämpöä, se tiivistyy nestemäiseksi vedeksi.
Vesihöyry ilmakehässä – pilvet eivät ole vesihöyryä

Arkikielessä sanomme näkevämme vesihöyryä teekattilassa, tupruamassa höyryjunan piipusta tai pakkasella hengitysilmassa. Täsmällisemmässä ilmaisussa arkikielen sanaa höyry kuitenkin käytetään eri tavalla. Kaikissa näissä tapauksissa kaasumuotoinen vesi on jo tiivistynyt pienenpieniksi pisaroiksi, samoiksi joista tavallinen sumu muodostuu. Pilvet eivät siis ilmatieteen ammattikielellä ilmaistuna ole vesihöyryä, vaan nestettä (tai jäätä tai näiden yhdistelmää) sisältävää aerosolia, ts. hyvin pieniä vesipisaroita (ja/tai jäähitusia) leijumassa kaasussa.
Fysiikassa vesihöyryn ja kaasun erona voi nähdä, että vesihöyryn lämpötila on alle kriittisen lämpötilan (647 K), joten se on mahdollista saada nestemäiseksi kasvattamalla painetta.
Vesihöyry on tärkeä osa ilmakehän lämmöntasausjärjestelmää: vesi haihtuu lämpimillä alueilla, kulkee ilmavirtausten mukana vesihöyrynä lähemmäs napoja ja tiivistyy siellä, ja samalla vapauttaa siihen haihtumisessa sitoutuneen höyrystymislämmön.
Lähes kaikki ilmakehän vesihöyry on troposfäärissä. Vesihöyryn määrää koko troposfäärissä voidaan mitata usealla tavalla. Sitä voidaan mitata esimerkiksi maanpinnalta ilmakehään mittaamaan lähetettävillä radioluotaimilla arvioida, lentokoneisiin liitetyillä mittauslaitteilla sekä useilla kaukomittaustavoilla satelliitista käsin tai esimerkiksi satelliitin ja maanpinnan välisen radiosignaalin kulkuaikaviiveen perusteella.
Vesihöyry ilmakehässä – pilvet eivät ole vesihöyryä > Vesihöyry kasvihuonekaasuna

Vesihöyry on kasvihuonekaasu eli ilmakehässä se voimistaa kasvihuoneilmiötä. Maan ilmakehässä on vesihöyryä hyvin vaihteleva määrä eri alueilla ja aikoina, mutta yleisesti 0,2 % eli 1,3 · 1016 kg.
Vesihöyryn arvioidaan aiheuttavan kasvihuoneilmiöstä noin 36–70 %. Vesihöyryn elinikä ilmakehässä on kuitenkin todella lyhyt, noin 7–10 päivää. Tästä seuraa, että ihminen ei toiminnallaan suoraan lisää ilmakehän vesihöyrypitoisuutta, vaikka pitoisuudet voivat muuttua ilmaston lämpenemisen seurauksena. Joidenkin yhdysvaltalaisten tutkijoiden mukaan ilmakehän kosteuspitoisuus on kasvanut 0,41 kg/m3 vuosikymmenessä sitten vuoden 1988.
Eräiden arvioiden mukaan vesihöyry aiheuttaa kirkkaana päivänä 60–70 % ja hiilidioksidi 20–25 % maan kasvihuoneilmiöstä.
Maan ilmakehän vesipitoisuuden vaikutus kasvihuoneilmiöön noudattaa havaintojen mukaan suunnilleen kaavaa:
missä  T_{g} kasvihuoneilmiön mukainen lämpötila,  T_{e} lämpötila ilman kasvihuoneilmiötä. Vesipitoisuudella  W_{c} tarkoitetaan tässä vesihöyryn määrää maanpinnan ja 300 mbar painepinnan välillä 1012 tonneina.  \ln  on luonnollinen logaritmi.
Joutkut tutkijat olettavat, että jos lämpötila Maan ja nimenomaan merien pinnalla kasvaisi kyllin suureksi, vesihöyryn aiheuttama kasvihuoneilmiö alkaisi voimistaa itseään ja karkaisi käsistä. Lämpötilan nousu haihduttaisi vettä vesihöyryksi kasvihuoneilmiötä voimistamaan, mikä nostaisi lämpötilaa, mikä taas lisäisi veden haihtumista ja kasvihuoneilmiötä ja niin edelleen.
Merivesien lämpötilojen ollessa yli 27 astetta, merivedet haihtuvat niin rajusti, että siihen sitoutunut lämpö luo hurrikaaneja. Maan valtamerien pinnan keskilämpötila on nyt 10 °C. Jos se olisi 27 °C, kasvihuone-ilmiö karkaisi käsistä.
Maan vesistöjen pintalämpötila on korkeimmilaan 30,5 °C.
Väitetään, että joillain valtamerien kosteilla, yli 70 % suhteellisen kosteuden 9 km:n korkeudessa olevilla alueilla tapahtuisi paikallista karkaavaa kasvihuone-ilmiötä, jota ympäröivät kuivat alueet tasoittavat.lähde?
Termejä > Ilman absoluuttinen kosteus

Ilman absoluuttinen kosteus tarkoittaa vesihöyryn massaa tarkasteltavassa tilavuudessa.  Yksikkö voi olla esimerkiksi g/m³. Nimitys absoluuttinen kosteus on sikäli harhaanjohtava, että lukuarvo on lämpötilasta riippuvainen. Usein absoluuttisesta kosteudesta puhuttaessa tarkoitetaankin vesihöyryn ja kuivan ilman massojen sekoitussuhdetta.
Termejä > Ilman suhteellinen kosteus

Ilman suhteellinen kosteus tarkoittaa ilman sisältämän vesihöyryn määrän suhdetta suurimpaan mahdolliseen määrään jonka ilma voi kyseisessä lämpötilassa sisältää. Kun ilma on täysin kyllästetty vesihöyryllä suhde on 100 %. Suhteellinen kosteus ilmaistaan prosentteina (%). Ilmakehässä pieni ylikyllästystilakin on mahdollinen, mikäli sopivia tiivistymisytimiä ei ole tarjolla sumu- tai pilvipisaroiden muodostumiselle.
Termejä > Vesihöyryn osapaine

Kaasun osapaineella tarkoitetaan kaasun painetta kaasuseoksessa, jonka kokonaispaine muodostuu sen kaikkien kaasujen paineiden summasta. SI-järjestelmässä osapaineen yksikkö on pascal (Pa).
Termejä > Vesihöyryn diffuusio

Vesihöyryn diffuusio on lähinnä muun muassa rakennustekniikassa käytettävä termi, joka tarkoittaa höyrymolekyylien satunnaista liikkumista huokoisen aineen huokosissa. Diffuusio pyrkii tasoittamaan vesihöyryn paine-eroja höyryn siirtyessä pienempään paineeseen päin.
Termejä > Vesihöyryn konvektio

Vesihöyryn konvektio tarkoittaa vesihöyryn siirtymistä osapaine-eron vaikutuksesta aukoissa, joissa ei ole rakenteellista estettä. Koska ilma virtaa aina alenevan kokonaispaineen suuntaan, saattaa höyryn osapaine-eroa suurempi kokonaispaine-ero muuttaa virtauksen suuntaa. Termiä käytetään rakennustekniikassa.
Termejä > Vesihöyryn läpäisevyys

Vesihöyryn läpäisevyys on muun muassa rakennustekniikassa käytettävä termi, jolla tarkoitetaan aineen kykyä läpäistä vesihöyryä diffuusiolla. Mitä suurempi läpäisevyys, sitä pienempi höyrynvastus, jolloin vesihöyry siirtyy helpommin aineen läpi. Vesihöyryn läpäisevyyden yksikkö on kg/m s Pa.
Termejä > Kylläinen höyry

Kylläinen höyry on kaasuuntunutta vettä kastepisteen lämpötilassa. Lämpötilan laskiessa höyry alkaa välittömästi tiivistyä vedeksi.
Termejä > Tulistettu höyry

Tulistettu höyry on tilanteen painetta vastaavaa höyrystymispistettä korkeammassa lämpötilassa. Tulistettua höyryä syntyy kuumentamalla kylläistä höyryä. Tulistettu höyry voi luovuttaa lämpöä ennen kuin alkaa tiivistyä nesteeksi. Jäähdyttyään riittävästi tulistettu höyry muuttuu kylläiseksi. Tulistettua vesihöyryä käytetään esimerkiksi voimalaitosten höyryturbiineissa. Tulistuksen idea on siinä, että vesi – olomuodosta riippumatta – sitoo runsaasti lämpöenergiaa hyödynnettäväksi myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesihöyry Wikimedia Commonsissa
Höyrynpaineen laskemiseen tarkoitettu ohjelma (englanniksi)
National Science Digital Library – Water Vapor (englanniksi)
Vesihöyryn mittaaminen (englanniksi)
psu.edu science misconceptions – Bad Clouds (englanniksi)
Calculate the condensation of your exhaled breath (englanniksi)
Water Vapor Myths: A Brief Tutorial (englanniksi)
AGU Water Vapor in the Climate System – 1995 (englanniksi)
Meteorologinen data ja muuttujat
Auringon säteily
CAPE
helteen tukaluus
CIN
epävakaisuus
kastepiste
konvektio
kosteus
lämpötila
lifted-indeksi
näkyvyys
pakkasen purevuus
pilvi
salama
sade
tuuli
vesihöyry
Vesihöyryn tiivistyessä syntyy sumua tai pilviä.
Kylläisen vesihöyryn paine lämpötilan funktiona
Kauko Kokko

Kauko Erik Kokko (18. elokuuta 1923 Kurkijoki – 1. syyskuuta 2016 Espoo) oli suomalainen arkkitehti ja tekniikan tohtori. Hän oli Rakennushallituksen yliarkkitehti.
Ura

Kokko kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta 1944, valmistui diplomiarkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1949, tekniikan lisensiaatiksi Oulun yliopiston teknillisestä tiedekunnasta 1970 ja väitteli 1971 Oulun yliopiston teknillisessä tiedekunnassa tekniikan tohtoriksi aiheenaan The general hospital ward.
Kauko Kokko aloitti arkkitehdin uransa Yhdysvalloista, jossa hän työskenteli 1949–1952 arkkitehtitoimistoissa John W Maloney ja Manley & Meyer Arch AIA. Suomeen palattuaan hän oli toimistoarkkitehtina Arkkitehtitoimisto Aarne Ervissä 1952–1953 ja yksityisenä arkkitehtina 1953–1959. Rakennushallituksen yliarkkitehtina Kokko työskenteli 1959–1975 ja Lahden teknillisen oppilaitoksen yliopettajana 1974–1983, jonka jälkeen hän jäi eläkkeelle. Sivutoimenaan hän oli Arkkitehtitoimisto Kauko Kokko & Co:n vastuunalainen yhtiömies 1959–1977 ja Oulun yliopiston arkkitehtiosaston dosentti 1972–1983.
Kokko työskenteli vuodesta 1953 yhteistyössä Niilo Kokon kanssa. Hän oli mukana Tapiolan suunnittelussa.
Töitä

Kerrostalo, Lauttasaarentie 17, Helsinki, 1954, yhdessä Niilo Kokon kanssa
Ivalon kirkko, 1966
Julkaisut

Yleissairaala rakennustyyppinä, (Rakennushallitus 1968)
The general hospital ward, (Oulun yliopisto 1971)
Artikkeleita aikakaus-, ammatti- ja sanomalehdissä.
Kokon suunnittelema Vapaus Isänmaa 1918 -muistomerkki Heinolan hautausmaalla. teos on vuodelta 1969.
Helsingin Pelastuskoulu

Pelastuskoulun kyltti.
Pelastuskoulu Helsingin Etelä-Haagassa (koulun aiempi sijainti).
Helsingin pelastuskoulu on pelastaja- ja alipäällystötutkintoja järjestävä oppilaitos. Se on osa Helsingin pelastuslaitosta.
Pelastuskoulu on perustettu vuonna 1972 ja se järjestää pelastaja- ja alipäällystöopetuksen lisäksi kursseja eri kohderyhmille. Pelastuskoulu toimii Helsingin pelastuslaitoksen tiloissa Jätkäsaaren kaupunginosassa osoitteessa Tyynenmerenkatu 1. Jätkäsaaren toimitiloissa tapahtuu teoreettinen koulutus. Käytännön harjoittelua toteutetaan pelastuslaitoksen harjoitusalueella sekä eri pelastusasemilla. Lisäksi hyödynnetään koko pääkaupunkiseudun infraa.
Pelastuskoulu toimi vielä 2010-luvulle tultaessa Etelä-Haagassa, mutta pelastuslaitoksen budjetin pienennyttyä vuoden 2013 lopussa tiedotettiin Pelastuskoulun siirtämisestä Jätkäsaareen, jossa toiminutta pelastusasemaa muuten karsittiin.
Helsingin Pelastuskoulu on Kuopiossa toimivan Pelastusopiston ohella ainoa oppilaitos, joka kouluttaa pelastusalan ammattilaisia Suomessa.
Opetustoiminta

Helsingin Pelastuskoulussa pelastaja- ja alipäällystöopiskelijoiden kouluttaminen alkaa työtaitojen opettelulla ja päättyy todellisen onnettomuustilanteen mukaisten taitojen harjoitteluun. Pääpainopisteenä ovat onnettomuuksien ennalta ehkäiseminen, palo- ja pelastustoiminta sekä ensihoito. Pelastajien koulutus Pelastuskoulussa kestää 1,5 vuotta. Opiskeluun kuuluu myös noin kahden kuukauden palkallinen työssäoppimisjakso Helsingin pelastuslaitoksen pelastusasemilla.