stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louis Majorelle

Louis Majorelle
Louis Majorelle, (26. syyskuuta 1859 Toul – 15. tammikuuta 1926 Nancy), oli ranskalainen taiteilija, taidekäsityöläinen, puuseppä ja huonekalusuunnittelija, joka oli yksi art nouveaun huomattavimpia edustajia.
Majorellen isä oli huonekalusuunnittelija, jolla oli huonekaluverstas. Louis Majorelle sai nuorena taidemaalarin koulutuksen. Hän opiskeli Pariisin École des Beaux-Artsissa Jean-François Milletin johdolla. Isänsä kuoltua Majorelle palasi Nancyyn jatkaakseen perheen verstaan toimintaa. Majorelle keskittyi siitä lähtien huonekalujen suunnitteluun ja siirtyi 1700-luvun tyylihuonekalujen kopioista tuolloin alkunsa saaneen art nouveaun suuntaan. Vuodesta 1890 hän alkoi valmistaa art nouveau -huonekaluja. Majorellen huonekalut olivat pääosin käsityötä, mutta hän varusti työpajansa myös nykyaikaisilla koneilla, mikä mahdollisti suuremman tuotannon ja halvemmat hinnat. Pian Majorelle alkoikin menestyä.
Majorellen vuosien 1900–1914 näyteluettelot antavat hyvän kuvan hänen valtavaksi paisuneesta tuotannostaan. Tarjolla oli kokonaisia huonekalusarjoja, huonekaluja, jotka oli koristeltu kasviornamentein tai muilla tyyli-aiheilla sekä yksittäisiä huonekaluja, joiden hinnat vaihtelivat tilattujen valmistusmateriaalien mukaan. Majorellen tyylille oli ominaista virtaavien linjojen ja kiillotetun puun yhdistelmä, jota korostivat 1700-luvun perinnettä noudattavat pronssituet.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Majorelle jatkoi huonekalujen valmistusta ylelliseen art nouveaun tyyliin, jota oli vähitellen korvaamassa selkeämpi art deco -tyyli. Majorellen kuoleman jälkeen huonekaluvalmistamoa johti hänen oppilaansa Alfred Lévy.
Lyngen (täsmennyssivu)

Lyngen tarkoittaa seuraavia:
Yykeä (norj. Lyngen), kunta Norjassa
Yykeänvuono (norj. Lyngen tai Lyngenfjorden), vuono Norjassa
Lyngenin niemimaa, Yykeänvuonon (norj. Lyngenfjorden) ja Moskivuonon (norj. Ullsfjorden) välissä oleva maa-alue Norjassa
Yykeän kirkko (norj. Lyngen kirke tai Lyngen), kirkko Lyngseidetissä, Norjassa
Lyngen, järvi Øyerin kunnassa, Norjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lyngen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M9

M9  voi viitata muun muassa seuraaviin kohteisiin:
Messier 9, pallomainen tähtijoukko Käärmeenkantajan tähdistössä
M9, Minskiä kiertävä kehätie (MKAD) Valko-Venäjällä
Moskovasta länteen kohti Latviaa johtava M9 valtatie Venäjällä
Beretta M9, Yhdysvaltain asevoimien käyttämä pistooli, sama kuin Beretta 92S/FS
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M9”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
M95

M95 tarkoittaa seuraavia asioita:
Barrett M95, tarkkuuskivääri
Messier 95, pallomainen tähtijoukko.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”M95”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lotta Svärd Säätiö

Lotta Svärd Säätiö – Lotta Svärd Stiftelsen sr on vuosina 1921–1944 toimineen lottajärjestön huolto- ja avustustyön perillinen. Syksyllä 1944 lottajärjestö lakkautettiin Moskovan välirauhansopimuksen nojalla. Lottajärjestössä palvelleet naiset perustivat Suomen Naisten Huoltosäätiön jatkamaan lottajärjestön huolto- ja avustustyötä. Vuonna 2004 Suomen Naisten Huoltosäätiön nimi vaihdettiin Lotta Svärd Säätiöksi. Lotta Svärd Säätiön tehtävänä on nyt ja tulevaisuudessa jatkaa lottajärjestössä palvelleiden naisten innoittamana huolto- ja avustustyötä, tukea arjen turvallisuutta kouluttamalla naisia erilaisia kriisitilanteita varten sekä ylläpitää Lottamuseota.
Lotta Svärd Säätiö kuntouttaa ja avustaa lakkautetussa lottajärjestössä palvelleita naisia, lottia ja pikkulottia, vuosittain noin 3,5 miljoonalla eurolla. 2000-luvulla Lotta Svärd Säätiö on käyttänyt lottien ja pikkulottien kuntouttamiseen ja avustamiseen yhteensä noin 50 miljoonaa euroa. Lotta Svärd Säätiöllä on vuokra-asuntoja Helsingissä, Espoossa ja Tuusulassa. Vuokraustoiminnasta saadut tulot ovat omalta osaltaan mahdollistaneet sen, että säätiö on voinut keskeytyksettä jatkaa tärkeintä tehtäväänsä lottien ja pikkulottien kuntouttamista ja avustamista. Lotta Svärd Säätiön toimintaa ohjaa lottien aikoinaan laatimat säännöt, joiden mukaan säätiön toiminta ei ole määräaikaista vaan jatkuu nyt ja tulevaisuudessa. Tulevaisuudessa Lotta Svärd Säätiö tulee avustamaan, lottien toiveiden mukaisesti, erilaisia kriisejä kohdanneita perheitä, naisia ja lapsia.
Lotta Svärd Säätiön toimitilat sijaitsevat Helsingissä. Säätiön hallituksen puheenjohtaja vuonna 2022 on Pirjo Björk ja toiminnanjohtaja Anne Nurminen.
Historia > Suomen Naisten Huoltosäätiö

Syksyllä 1944 lotat perustivat Suomen Naisten Huoltosäätiön jatkamaan lottajärjestön huolto- ja avustustyötä. Erityisesti haluttiin auttaa ja tukea sotatoimialueelta lottakomennukselta palaavia naisia. Monet heistä palasivat sotatoimialueelta niin vaikeisiin olosuhteisiin, että apua tarvittiin kiireellisesti muun muassa asunnon etsimiseen, vuokran maksuun, elintarvikeannosten lunastamiseen tai ammatinharjoittamiseen tarvittavien työvälineiden hankkimiseen. Näissä varsin arkisissakin asioissa Suomen Naisten Huoltosäätiö pyrki auttamaan ja näin helpottamaan lottakomennukselta palaavien naisten siirtymistä takaisin siviilielämään.
Historia > Suomen Naisten Huoltosäätiö > Perustaminen ja säännöt

Suomen Naisten Huoltosäätiön perustamista ja toimintaa suunnittelemaan asetettiin toimikunta, johon kuuluivat puheenjohtaja Fanni Luukkonen, jaostopäällikkö Maja Genetz ja keskusjohtokunnan pääsihteeri Irma Turunen. Mukaan pyydettiin myös varatuomari Erik Castrén. Keskusjohtokunnan ja Lotta Svärd edustajakokouksen hyväksynnän jälkeen Suomen Naisten Huoltosäätiö hyväksyttiin oikeusministeriössä 30.10.1944. Suomen Naisten Huoltosäätiön tarkoitukseksi määriteltiin ”huoltaa ja avustaa Suomen kansalaisuutta olevia, käytökseltään nuhteettomia, sodan johdosta tai sen seurauksista terveytensä, huoltajansa tai työpaikkansa menettäneitä naisia ja lapsia tai sellaisia muuten kärsimään joutuneita naisia, jotka ovat kristillismielisessä hengessä toimineet kotien ja isänmaan hyväksi”. Huoltosäätiön peruspääomaksi lahjoitettiin rajatoimiston vuoden 1943 voittovaroista 2 miljoonaa markkaa. Huoltosäätiön toiminnan turvaamiseksi Lotta Svärd keskusjohtokunta lahjoitti sille lopulta valtaosan hallussaan olevasta järjestön omaisuudesta ja rahastoista.
Historia > Suomen Naisten Huoltosäätiö > Avustus- ja huoltotyö

Suomen Naisten Huoltosäätiön avustukset jaettiin kolmeen ryhmään; sairausavustuksiin, ammattiopintoavustuksiin ja muihin henkilökohtaisiin avustuksiin. Lääketieteen lisensiaatti Vera Seppälän tarkastuskertomuksen mukaan (1944) lottakomennuksella olleista naisista noin 14% sai pitkäaikaisia terveydellisia haittoja. Eniten sairausavustuksia Suomen Naisten Huoltosäätiöltä haettiin tuberkuloottisten ja reumaattisten sairauksien hoitoon. Sairausavustuksia myönnettäessä periaate oli taata vähävaraisille, lakkautetun lottajärjestön jäsenille, mahdollisimman hyvä hoito ja tarpeen vaatiessa erikoislääkärin tutkimukset sekä erikoislääkärin suosittelemat hoidot. Aluksi Suomen Naisten Huoltosäätiöltä haettiin erityisen paljon opintoavustuksia, joiden turvin moni lottakomennukselta palaava nainen kouluttautui ja työllistyi jälleenrakennusajan Suomessa.
Suomen Naisten Huoltosäätiön kuntoutus- ja avustustoiminta on mukautunut vuosikymmenten saatossa vastaamaan lakkautetussa lottajärjestössä palvelleiden naisten, lottien ja pikkulottien muuttuvia tarpeita. Heti sodan jälkeen oli tärkeää auttaa sodasta palaavia naisia löytämään paikkansa rauhan ajan yhteiskunnassa. Lottien ja pikkulottien ikääntyessä kuntoutusten keskiöön on noussut mahdollisimman hyvän toimintakyvyn ylläpitäminen arjessa.
Historia > Työmaahuolto > Jälleenrakennustyömaita muonittamassa

Lottien palaamista komennukselta siviilielämään avustettiin huolto- ja avustustyön lisäksi perustamalla liikeyrityksiä, jotka työllistivät komennukselta palaavia naisia. Marraskuussa 1944 perustettiin lottajärjestön rajatoimistossa työskennelleiden naisten toimesta Työmaahuolto ry (myöh. Työmaahuolto Oy), jonka tarkoituksena oli nimenomaan tarjota työpaikkoja lotille. Samoihin aikoihin käynnistyivät Pohjois-Suomen mittavat jälleenrakennustoimet. Jälleenrakennustyömailla tarvittiin ruokahuoltoa ja entisillä lotilla oli sekä osaamista, että kalustoa, jolla järjestää mittaviakin muonituksia. Niinpä Työmaahuolto ottikin hoitaakseen valtion alaisten jälleenrakennustyömaiden muonituksen.
Lapin jälleenrakennustyömailla Työmaahuollon toimintaa määritteli hyvin voimakkaasti hävitetyn alueen poikkeusolosuhteet. Osa kaivoista oli myrkytetty, teitä oli miinoitettu ja ruuanlaittovälineistä oli pulaa. Asumisolosuhteet olivat niin ikään alkeelliset, useimmiten parakit ja teltat olivat ainoa mahdollisuus yöpymiseen. Lakkautetun lottajärjestön jäsenet olivat kuitenkin tottuneet sota-aikana työskentelemään poikkeuksellisissa ja vaikeissa olosuhteissa. Lisäksi toiminnan käynnistämistä Lapin jälleenrakennustyömailla helpotti se, että lotilla oli muonitusta varten jo valmis organisaatio, jonka jäsenet tunsivat toisensa entuudestaan, jokaiselle löytyi nopeasti työtehtävä organisaatiosta ja lottajärjestön rajatoimistolta saatiin ostettua kalustoa ja elintarvikkeita toiminnan käynnistymistä varten.
Historia > Työmaahuolto > Työpaikkaruokailua

Vuoden 1945 aikana Työmaahuolto sai hoidettavakseen useita suurten yritysten ruokaloita ja tämän myötä Työmaahuolto siirtyi vähitellen toimimaan yksityiselle sektorille. Kaksi vuotta myöhemmin Työmaahuolto myi pois valtion alaiset jälleenrakennustyömaiden ruokalat ja keskittyi kehittämään yritysten työpaikkaruokailua eri puolilla Suomea.
Työmaahuollon liiketoiminnan jatkuvasti kasvaessa päätettiin Työmaahuollolle perustaa oma tukkuliike Suuros Oy. Ruokaloiden ylläpitämisen lisäksi Työmaahuollon toimialaan kuului suurkeittiöiden suunnittelu ja ruuan toimittaminen suurista keskuskeittiöistä valmiina annoksina ruokaloihin, joissa oman keittiön tilat ja varustetaso eivät riittäneet ruuan valmistamiseen alusta loppuun.
Vuonna 1977 Työmaahuollon liikevaihto oli kaikkiaan noin 80 miljoonaa markkaa. Yrityksen 130 ruokalassa ja 120 ruuanjakelupisteessä työskenteli yhteensä noin 1800 henkilöä.
Historia > Työmaahuolto > Suurmuonituksia

Eräs Työmaahuollon keskeisistä toimialoista oli suurten yleisötapahtumien ruokahuollon järjestäminen. 1940-luvulla Työmaahuolto muun muassa järjesti TUL:n liittojuhlien ja Suomen suurkisojen ruokailut, joihin osallistui yhteensä noin 98 000 vierailijaa. Helsingin vuoden 1952 kesäolympialaisissa Työmaahuollon tehtävänä oli järjestää Helsingin kaupungissa sijaitsevien kisapaikkojen ja yleisöä varten rakennettujen ulkoilmaravintoloiden ruokahuolto sekä olympiakylien muonitus. Lisäksi Työmaahuollon vastuulla oli 47 kisakioskia. Muonitustehtävän suuruusluokkaa kuvaa hyvin se, että Työmaahuollon kenttämuonituspaikoissa syötiin yhteensä 600 000 annosta hernekeittoa ja 300 000 annosta lihakeittoa. Maitoa kului 400 000 lasillista ja voileipien menekki oli 500 000 kappaletta.
Historia > Työmaahuolto > Varoja kanavoidaan huolto- ja avustustyöhön

Vuonna 1977 Työmaahuolto tytäryhtiöineen otti käyttöönsä yhteisen nimen Suuros-yhtiöt. 1970-luvulla jatkuvasti kiristyvä kilpailutilanne ja Työmaahuollon tekemät suuret investoinnit johtivat tilanteeseen, jossa liiketoiminnan pyörittämiseen tarvittiin Työmaahuoltoon vahvasti taloudellisessa kytköksessä olevan Suomen Naisten Huoltosäätiön tukea. Niinpä Suuros-yhtiöt päätettiin myydä, jotta varallisuutta voitaisiin käyttää entistä enemmän Suomen Naisten Huoltosäätiön alkuperäisen tarkoituksen mukaisesti – sodan tai muun kriisin vuoksi kärsimään joutuneiden huoltamiseen ja avustamiseen.
Vuonna 1978 Suurosyhtiöt myytiin Oy Karl Fazer Ab:lle, joka oli aloittanut henkilöstöravintolatoiminnan vain muutamaa vuotta aikaisemmin nimellä Fazer Catering. Kauppaan kuului lähes 200 toimipistettä ja Vantaan tuotantolaitos. Pian kauppojen jälkeen Fazer myi ruuantuotantolaitoksen eteenpäin Helsingin kaupungille, sillä Fazer ei tarvinnut tuotantolaitosta, olihan sillä jo omat tehtaansa. Kymmenen vuotta myöhemmin vuonna 1988 Fazer Catering osti Ruotsin toiseksi suurimman henkilöstöravintolayrityksen Scandic Restaurant Ab:n. Tämän yrityskaupan myötä Fazer Catering vaihtoi nimensä Amicaksi.
Historia > Suomen Naisten Huoltosäätiöstä Lotta Svärd Säätiöksi

Suomen Naisten Huoltosäätiön nimi vaihdettiin vuonna 2004 Lotta Svärd Säätiöksi. Lakkautetussa lottajärjestössä palvelleiden naisten, lottien ja pikkulottien, kuntoutus- ja avustustoiminta ovat Lotta Svärd Säätiön toiminnan keskiössä. Kolmannen sektorin toimijana Lotta Svärd Säätiö tarjoaa kuntoutuspalveluja, jotka täydentävät kuntien lakisääteisiä palveluita ikä-ihmisille. Säätiön palveluvalikoimasta löytyy kuntoutuspalveluita erilaisiin tarpeisiin. Palveluja voi saada kotiin tai kuntoutus voidaan toteuttaa ennalta sovitussa kuntoutuslaitoksessa.
Lotta Svärd Säätiö nyt ja tulevaisuudessa > Lotta Svärd Säätiön huolto- ja avustustyö

Lotta Svärd Säätiön huolto- ja avustustoiminnan pääpaino on lakkautetussa lottajärjestössä palvelleiden naisten, lottien ja pikkulottien, toimintakyvyn ylläpitäminen arjessa. Tähän pyritään tarjoamalla heille erilaisia kuntoutuksia niin hoitolaitoksissa, kuin kotiin tuotujen palveluidenkin muodossa. Pienituloiset lotat ja pikkulotat voivat myös hakea Lotta Svärd Säätiöltä raha-avustusta henkilökohtaiseen terveydenhoitoon tai sairauskuluihin. Viime vuosien aikana eniten raha-avustuksia on haettu silmälasien hankkimiseen, hammashoitoon ja lääkekuluihin.
Vuodesta 1976 alkaen Lotta Svärd Säätiö on jakanut yhteisöavusatuksia tahoille, joiden toiminta tukee ja edistää Lotta svärd Säätiön strategisten linjausten toteutumista. Yhteisöavustuksia Lotta Svärd Säätiöltä ovat saaneet muun muassa Suomen Lottaperinneliitto, Maanpuolustuskoulutusyhdistys, Suomen Sotaveteraaniliitto, Rintamanaisten liitto, Kaatuneiden Omaisten liitto, Naisten Valmiusliitto ja Sotainvalidien Veljesliitto.
Lotta Svärd Säätiöllä on vuokra-asuntoja Helsingissä, Espoossa ja Tuusulassa. Vuokraustoiminnasta saadut tulot mahdollistavat omalta osaltaan sen, että Lotta Svärd Säätiö on voinut keskeytyksettä jatkaa tärkeintä tehtäväänsä lottien ja pikkulottien tukemista. Tulevaisuudessa Lotta Svärd Säätiö tulee avustamaan erilaisia kriisejä kohdanneita perheitä, naisia ja lapsia, lottajärjestössä palvelleiden naisten toiveiden mukaisesti.
Lotta Svärd Säätiö nyt ja tulevaisuudessa > Arjen turvallisuus

Lotta Svärd Säätiö osallistuu yhteistyössä sidosryhmiensä kanssa erilaisiin kokonaisturvallisuutta edistäviin hankkeisiin. Arjen turvallisuus on Lotta Svärd Säätiön strategian mukaisesti tärkeä toiminnan painopiste ja arjen turvallisuutta erilaisin keinoin pyritään edistämään muun muassa yhteistyössä Naisten Valmiusliiton kanssa. Tavoitteena on lisätä koulutuksen kautta naisten valmiuksia varautua ja toimia erilaisten kriisien kohdatessa.
Lotta Svärd Säätiö nyt ja tulevaisuudessa > Lottamuseo ja perinnetyö

Lotta Svärd Säätiö ylläpitää Tuusulan Rantatiellä sijaitsevaa Lottamuseoa. Päätös Lottamuseon rakennuttamisesta Syvärannan tilalle tehtiin Suomen Naisten Huoltosäätiön 50-vuotisjuhlan kunniaksi. Lottamuseo avattiin yleisölle Lottakoti -nimellä vuonna 1996. Alun perin Lottakoti oli paikka, jonne sotiemme veteraaneilla oli mahdollisuus tulla tapaamaan toisiaan ja muistelemaan menneitä. Lottakodissa oli esillä lakkautetussa lottajärjestössä palvelleiden naisten suunnittelema näyttely, joka kertoi lottajärjestön historiasta ja toiminnasta. Lottakoti rakennettiin samalle paikalle, jossa toimi aikoinaan vuosina 1937–1944 lottajärjestön omistama lottaopisto ja lepokoti. Opistolla lottia koulutettiin pääosin johtotehtäviin ja vaikeimmille teknisille aloille. Vanha huvila, jossa lottaopisto oli, paloi vuonna 1947 maan tasalle. Vuosien saatossa Lottakodin toiminta museoammatillistui. Lottakoti -nimitys aiheutti myös sekaannusta, sillä Lotta Svärd Säätiö rakennutti Hyrylään saman nimisen senioritalon. Tämän vuoksi museo- ja näyttelytiloiksi rakennetun Lottakodin nimi vaihdettiin vuonna 2000 Syvärannan Lottamuseoksi. Vuonna 2012 nimi lyhennettiin Lottamuseoksi.
Nykyään Lottamuseo on valtakunnallisesti merkittävä erikoismuseo, joka tallentaa lottajärjestön historiaa ja tutkii naisten vapaaehtoista työtä osana suomalaisen yhteiskunnan kehitystä. Lottamuseo tallentaa lottajärjestön ja erityisesti yksittäisten lottien toimintaan liittyvää aineistoa. Museolla on esine-, valokuva-, asiakirja- ja opetuskokoelma, lehtileikearkisto sekä käsikirjasto. Museon kokoelmia käytetään museon omassa näyttely- ja yleisötyössä. Kokoelmia hyödyntävät myös lotta-aiheesta tietoa etsivät asianharrastajat, toimittajat ja tutkijat.
Ammatillisen museotoiminnan ylläpitämisen lisäksi Lotta Svärd Säätiö tekee perinnetyötä muun muassa yhteistyössä Suomen Lottaperinneliiton kanssa sekä tukee erilaisia lottaperinteen vaalimiseen liittyviä yksittäisiä projekteja.
Vuoden Lotta

Lotta Svärd Säätiö on antanut vuodesta 2007 alkaen vuosittain Vuoden Lotta -tunnustuspalkinnon. Vuoden Lotaksi valitaan lottatyössä ansioitunut henkilö tai lottahengessä ahkerasti toisten hyväksi toiminut suomalainen nainen. Tunnustuspalkinto voidaan antaa myös yhteisölle, joka täyttää edellä mainitut kriteerit. Vuoden Lotta palkitaan arkkitehti Marja Hämäläisen suunnittelemalla numeroidulla Lottakorulla sekä kunniakirjalla.
Vuoden Lotta > Vuoden Lotat

2007 – Tellervo Hakkarainen
2008 – Hilda Laasonen
2009 – Raili Malmberg
2010 – Riitta Uosukainen
2011 – Aune Rahola
2012 – Elisabeth Rehn
2013 – Marjatta Usva
2014 – Helvi Frick
2015 – Aura Aumo
2016 – Maija Kitinoja
2017 – Ritva Tuulos
2018 – Airi Nieminen
2019 – Aune-Leea Huotari
2020 – Aila Salo
2021 – Aira Samulin
2022 – Kaarina Alvajärvi
Aiheesta muualla

Lotta Svärd Säätiö
Yle MOT 3.6.2013: Viimeisen veteraanin jälkeen
Luettelo Atlus USA:n julkaisemista videopeleistä

Tämä on luettelo Atlus USA:n julkaisemista peleistä.
Virtual Boy
Jack Bros. 1995
Game Boy
Spud’s Adventure 1991
Game Boy Advance
Super Dodge Ball Advance 2001
Tactics Ogre: The Knight of Lodis 2002
Robopon 2: Cross Version 2002
Robopon 2: Ring Version 2002
Lufia: The Ruins of Lore 2003
Shining Soul  2003
DemiKids: Dark Version 2003
DemiKids: Light Version 2003
Double Dragon Advance 2003
King of Fighters EX2: Howling Blood  2003
Shining Soul II 2004
River City Ransom EX  2004
Shining Force: Resurrection of the Dark Dragon 2004
Super Army War 2005
Super Robot Taisen: Original Generation 2006
Super Robot Taisen: Original Generation 2 2006
Yggdra Union 2006
Game Boy Color
Revelations: A Demon Slayer 1999
Robopon: Sun Version 2000
Nintendo GameCube
Cubivore 2002
Go! Go! Hypergrind 2003
Nintendo 64
Snowboard Kids 1998
Snowboard Kids 2 1999
Ogre Battle 64: Person of Lordly Caliber 2000
Nintendo DS
Puyo Pop Fever 2005
Trauma Center: Under the Knife 2005
SBK: Snowboard Kids DS 2005
Contact 2006
Radiant Historia 2011
Nintendo Entertainment System
Golf Grand Slam 1991
Rockin Kats 1991
Wacky Races 1992
Widget 1992
Wii
Trauma Center: Second Opinion 2006
PlayStation
Space Griffon 1997
Revelations: Persona 1997
Ogre Battle 1997
Peak Performance 1997
Tactics Ogre 1998
Kartia 1998
Trap Gunner 1998
Bomberman World 1998
Guilty Gear 1998
Eggs of Steel 1998
Brigandine: The Legend of Forsena 1999
Persona 2: Innocent Sin 1999 (julkaistu vain Japanissa)
Bomberman Fantasy Race 1999
Thousand Arms 1999
Tail Concerto 1999
Rhapsody: A Musical Adventure  2000
Persona 2: Eternal Punishment 2000
Hoshigami: Ruining Blue Earth 2001
PlayStation 2
Tsugunai: Atonement 2001
Wizardry: Tale of the Forsaken Land  2001
Skygunner 2002
Dual Hearts 2002
Disgaea: Hour of Darkness 2003
Shin Megami Tensei: Nocturne 2004
Stella Deus: The Gate of Eternity 2005
Shin Megami Tensei: Digital Devil Saga 2005
Samurai Western 2005
Shin Megami Tensei: Digital Devil Saga 2 2005
Magna Carta: Tears of Blood 2005
Metal Saga 2006
Steambot Chronicles 2006
Shin Megami Tensei: Devil Summoner 2006
Shin Megami Tensei: Persona 3 2006
Shin Megami Tensei: Persona 3 FES 2007
Shin Megami Tensei: Persona 4 2008
Shin Megami Tensei: Devil Summoner 2 2008
PlayStation 3
Demon’s Souls 2009
Persona 4 Arena 2012
Persona 4 Arena Ultimax 2014
Persona 5 2016
PlayStation 4
Persona 5 2016
Sega Dreamcast
Maken X  2000
Sega Genesis
Power Instinct 1994
Sega Saturn
Virtual Hydlide 1995
High Velocity: Mountain Racing Challenge 1995
Lunacy 1997
Super Nintendo Entertainment System
BlaZeon 1992
Run Saber 1993
Super Widget 1993
World Soccer ’94: Road to Glory 1993
Ogre Battle: March of the Black Queen 1993
Pieces 1994
Power Instinct 1994
Super Valis IV 1994
GP-1: Part II 1994
Xbox
Galleon  2004
Pro Fishing Challenge 2004
Luettelo Gas Gasin moottoripyörämalleista

Tämä artikkeli sisältää luettelon Gas Gasin moottoripyörämalleista.
Mallisto

Gas Gas EC 50 Rookie
Gas Gas EC 125
Gas Gas EC 200
Gas Gas EC 250
Gas Gas EC 250 4T
Gas Gas EC 300
Gas Gas EC 300 Nambotin
Gas Gas EC 450
Gas Gas EC 450 FSR
Gas Gas EC 515 FSR
Gas Gas Halley 125
Gas Gas Halley 450
Gas Gas MC 65
Gas Gas MC 250
Gas Gas MX 65
Gas Gas Pampera 125
Gas Gas SM 125
Gas Gas TXT 50
Gas Gas TXT 70
Gas Gas TXT 80
Gas Gas TXT 125
Gas Gas TXT 200
Gas Gas TXT 250
Gas Gas TXT 280
Gas Gas TXT 300
Gas Gas XC 125
Gas Gas XC 250
Gas Gas XC 300
Wild 125
Wild 200
Wild 450
Wild HP 515
Luettelo Bahrainin kaupungeista

Bahrainin kaupungit kartalla
Tämä on luettelo Bahrainissa sijaitsevista kaupungeista.
'Ali
'Isa
Al-Budayyi'
Al-Hidd
Jidd Hafs
Madinat Hamad
Manama
Mina Salman
Al-Malikiyah
Al-Muharraq
Al-Rifa ash Sharqi
Ar-Rifaca
Sitrah
Luettelo Barbadoksen pääministereistä

Tämä on luettelo Barbadoksen pääministereistä.
| Järjestys | Pääministeri (Syntynyt-kuollut) | Kuva | Virassa> Aloitti | Virassa> Lopetti | Puolue | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Errol Barrow (1920–1987) |  | 30. lokakuuta 1966 | 8. syyskuuta 1976 |   | Barbadoksen demokraattinen työväenpuolue |
| 2 | Tom Adams (1931–1985) |  | 8. syyskuuta 1976 | 11. maaliskuuta 1985 (kuoli virassa) |   | Barbadoksen työväenpuolue |
| 3 | Bernard St. John (1931–2004) |  | 11. maaliskuuta 1985 | 29. toukokuuta 1986 |   | Barbadoksen työväenpuolue |
| (1) | Errol Barrow (1920–1987) |  | 29. toukokuuta 1986 | 1. kesäkuuta 1987 (kuoli virassa) |   | Barbadoksen demokraattinen työväenpuolue |
| 4 | Erskine Sandiford (1937–2023) |  | 1. kesäkuuta 1987 | 7. syyskuuta 1994 |   | Barbadoksen demokraattinen työväenpuolue |
| 5 | Owen Arthur (1949–2020) |  | 7. syyskuuta 1994 | 16. tammikuuta 2008 |   | Barbadoksen työväenpuolue |
| 6 | David Thompson (1961–2010) |  | 16. tammikuuta 2008 | 23. lokakuuta 2010 (kuoli virassa) |   | Barbadoksen demokraattinen työväenpuolue |
| 7 | Freundel Stuart (1951–) |  | 23. lokakuuta 2010 | 29. toukokuuta 2018 |   | Barbadoksen demokraattinen työväenpuolue |
| 8 | Mia Mottley (1965–) |  | 29. toukokuuta 2018 |  |   | Barbadoksen työväenpuolue |
Luettelo Perun kaupungeista

Perun kartta
Tämä on luettelo Perussa sijaitsevista kaupungeista.
Arequipa
Ayacucho
Cajamarca
Callao
Cerro de Pasco
Chiclayo
Chimbote
Cusco
Huacho
Huancayo
Huánuco
Ica
Iquitos
Juliaca
Lima
Pasco
Pisco
Piura
Pucallpa
Puerto Maldonado
Puno
Sullana
Tacna
Talara
Trujillo
Luettelo Atlas-rakettiperheen laukaisuista

Atlas-rakettiperheen kantoraketit Atlas 2:sta Atlas 5:een.
Atlas-rakettiperhe on pitkäaikainen yhdysvaltalainen kantorakettiperhe, joka kehitettiin varhaisen SM-65 Atlas -ICBM-ohjuksen pohjalta 1950-luvun lopulla. Rakettiperheen käytössä oleva Atlas V -malli on tehnyt 68 laukaisua lokakuun 2007 ja toukokuun 2018 välillä.