stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kulttuuritehdas Vernissa

| Kulttuuritehdas Vernissa |
| --- | --- |
 Vernissa ja Tikkurilankoski
Osoite:  Tikkurilantie 36 01300 Vantaa
Sijainti:  Jokiniemi
Valmistumisvuosi:  1887 (tiilirakennus), vuoden 1912 tulipalon jälkeen useita eriaikaisia rakennusosia
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sisäänkäynti Tikkurilantiellä.
Kulttuuritehdas Vernissa (myös nimillä Vernissa ja Vernissatehdas) on Vantaan Jokiniemessä sijaitseva asemakaavalla suojeltu kulttuurirakennus. Punatiilisessä entisessä tehtaassa järjestetään esimerkiksi konsertteja, teatteriesityksiä ja työpajoja, ja sen yhteydessä toimii myös kahvila. Pääasiallisesti kulttuuritoiminta keskittyy nuoriin ja nuoriin aikuisiin. Viikoittain Vernissassa käy noin 250 nuorta eri harrastus- ja taidetoiminnoissa, ja vuosittain kävijöitä on yli 35 000. Tiloissa järjestetään vuosittain yli 200 kulttuuritapahtumaa.
Harrasteita ja tapahtumia ylläpidetään yhteistoiminnalla vantaalaisten nuoriso- ja kulttuuritoimijoiden kanssa. Vernissassa toimivat esimerkiksi Tikkurilan teatteri -harrastajateatteri ja Vantaan elävän musiikin yhdistys. Tiloja vuokrataan myös seminaareja varten. Kapasiteetti konsertteja varten on noin 250 henkilöä ja seminaareihin 100.
Historia

Rakennuksen kivijalka kuuluu samalla paikalla sijainneeseen hirsiseen myllyyn, joka oli rakennettu jo vuonna 1757 ja sittemmin palanut tulipalossa. Vernissatehdas valmistui Dickursby Oljeslageri -nimiseksi öljynpuristamoksi ja vernissakeittämöksi vuonna 1863 sen jälkeen, kun Håkansbölen kartanon omistanut everstiluutnantti Anders Lorenz Munsterhjelm oli ostanut verotiloja tulevalta asemanseudulta jo vuonna 1956 ja saanut luvan perustaa ”pellavan- ja hampunsiemenen käyttöön perustuvan öljynpuristamon” elokuussa 1862. Sijainti Tikkurilankosken äärellä oli logistisesti otollinen, koska läheisyyteen oli juuri avattu Tikkurilan rautatieasema. Sen lisäksi nykyinen Tikkurilantie eli tuolloinen Kuriiritie oli osa Turun ja Viipurin välistä Suurta Rantatietä eli Kuninkaantietä.
Tehtaassa puristettiin pellavaöljyä  ja valmistettiin vernissaa, jolla ruostesuojakäsiteltiin teollisuuden koneita, työkaluja, siltoja ja ratakiskoja. Kysyntä vernissalle oli tarjontaa suurempaa, ja pellavansiemeniä jouduttiin hankkimaan jopa Argentiinasta asti.
Vuonna 1885 öljypuristamo ja vernissankeittämö siirtyi helsinkiläisen kauppaliikkeen Schildt & Hallbergin omistukseen. Tehtaan toimintaa laajennettiin ja tehostettiin, ja alkuperäinen öljynpuristamo korvattiin uudella tiilirakennuksella vuonna 1887.
Historia > Tulipalo

Vuonna 1912 suurin osa tehtaasta tuhoutui tulipalossa. Se kuitenkin rakennettiin uudelleen seuraavana vuonna, ja korjauksen yhteydessä rakennukseen lisättiin yksi kerros. Aikansa kehittyneintä tekniikkaa edustanut uusi tehdas mahdollisti tuotantomäärien mittavan kasvun. Alkuperäisistä 1800-luvun rakenteista on jäljellä tiilijulkisivut ja holvikellari. Vuonna 1937 rakennus sai funktionalistisen laajennusosan, ja 1950-luvulla rakennettiin pilareilla seisova sosiaalitilaosa, nykyinen kahvila.
Tulipalo ja voimaan tullut palolaki johtivat siihen, että tehtaaseen sijoitettiin yövartijoita ja sen viereen rakennettiin pieni tehdaspalokunta vuonna 1935.
Historia > Maalitehtaasta kulttuuritilaksi

Öljynpuristus jatkui 1960-luvulle asti, mutta jo vuonna 1919 tehdastoiminnan painopiste alkoi siirtyä maalinvalmistukseen. Maalinvalmistuksesta sai alkunsa maalikonserni Tikkurila Oyj, jonka toiminta siirtyi joen toiselle puolen Kuninkaalaan vuonna 1976. Vantaan kaupunki sai tehtaan omistukseensa vuonna 1981. Nuoret valtasivat rakennuksen vuonna 1985 ja vaativat sen muuttamista kulttuurikäyttöön. Tehdas kunnostettiin, ja kulttuuritoiminta alkoi vuonna 1990. Vuonna rakennuksesta tehtiin suojeltu. 1990-luvulla vernissatehdas tunnettiin rock-henkisenä ”Vantaan Tavastiana” ja yhtenä Vantaan tärkeimmistä konserttitiloista, mutta sittemmin toimintaa alettiin muuttaa rock-klubista monitoimitilaksi.
Peruskorjaus

Vernissa peruskorjataan vuosina 2022–2023. Sitä ennen rakennusta on remontoitu viimeksi 1980-luvun lopulla. Tiloissa on havaittu paljon puurakenteita, jotka pitää purkaa ja uusia. Samalla kahvilan asiakaspaikkojen määrää lisätään huomattavasti. Viereinen vanha paloasema kunnostetaan pop up -tyyppiseksi tilaksi, joka sopii esimerkiksi näyttelyille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kulttuuritehdas Vernissa Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Paloaseman pieni kalustovaja tehtaan kupeessa on myös suojeltu asemakaavalla. Tikkurilan tehdaspalokunta toimi maalaiskunnan sopimuspalokuntana vuoteen 1960 asti.
Tehdasjätteitä ja trasselia poltettiin piipuissa. Jokirannassa sijaitsi alun perin kaksi vernissatehtaan piippua, mutta vain yksi niistä on jäljellä.
Niiralankatu

| Niiralankatu |
| --- | --- |
 Niiralankatua kaupunginteatterin kohdalla, Niiralan kaupunginosa, Kuopio.
Maa:  Suomi
Omistaja:  Kuopion kaupunki
Tienpitäjä:  Kuopion kaupunki
Pituus:  1,1 km
Alkupiste:  Tulliportinkatu, Hatsala
Päätepiste:  Savilahdentie, Puijonlaaksontie, KYS (1,1 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  pääosin 1+1
Niiralankatu on katu Kuopiossa, pääosin Niiralan kaupunginosassa. Niiralankatu on kaupungin keskustaan johtava sisääntuloväylä ja siksi tärkeä katuyhteys Savilahden yliopistokampuksen ja Kuopion keskustaan kuuluvan Hatsalan välillä. Kadun pituus on hieman yli kilometri ja sen varrella on viisi liikennevalo-ohjattua risteystä. Kadun nopeusrajoitus on 50 km/h ja sen kummassakin päissä on lyhyet nelikaistaiset osuudet.
Kadun itäpää alittaa Viitostien ja Savon radan. Idempänä kerrostalot reunustavat katua molemmilta puolin; ilmeeltään liikenneväylä on hieman puistokatutyylinen. Kadun varrella sijaitsee muun muassa Kuopion kaupunginteatteri, Niiralan koulu, Niiralan kulman asuinkerrostalo ja kaksi huoltoasemaa. Bussilinjoista merkittävä osa, muun muassa 1, 4, 5, 7, 9, 16, 20, 21, 23, 31, 35 ja 40, kulkee pitkin Niiralankatua.
Koronaviruspandemia Venäjällä

| Koronaviruspandemia Venäjällä |
| --- | --- |
 Venäjän koronavirustapausten ilmaantuvuus miljoonaa asukasta kohden.   10 000+   5 000–10 000   2 000–5 000   1 000–2 000   500–1 000   200–500
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  31. tammikuuta 2020
Paikka:  Tjumen ja Tšita
Tapaukset
Vahvistetut:  4 871 843
Parantuneet:  4 488 615
Kuolleet:  112 992
Rokotetut:  12 893 563
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Venäjän testein vahvistettu koronaviruskuolleisuus miljoonaa asukasta kohden.
  300+
  100–300
  30–100
  10–30
  >0–10
  None
Vuoden 2020 koronaviruspandemian ensimmäiset varmistetut COVID-19-tapaukset Venäjällä todettiin 31. tammikuuta 2020 kahdella kiinalaisturistilla.
25. joulukuuta 2020 mennessä Venäjällä oli virallisesti todettu 2 934 695 koronavirustartuntaa. Koronaviruksen aiheuttamia kuolemantapauksia oli virallisesti 52 434.
Alussa testaus oli vähäistä, mutta toukokuusta asti runsasta. Maalis-huhtikuussa pandemia ruuhkautti ja ylikuormitti terveydenhuollon ainakin Moskovassa ja Pietarissa. Monin paikoin esiintyi pulaa hengityskoneista ja suojavarusteista. Syrjäseuduilla Venäjän terveydenhuoltojärjestelmä oli jo valmiiksi heikossa kunnossa. Venäjän hallitus vitkasteli alussa sulkutoimissa, jotka se aloitti maaliskuun puolivälissä. Sulut olivat muun muassa lomaa töistä ja osittaisia ulkonaliikkumiskieltoja. Venäjän hallitus pyrki purkamaan touko-kesäkuussa sulkuja, jotka haittasivat maan taloutta. Koronavirusta oli silti liikkeellä paljon, esimerkiksi Pietarin sairaalat olivat täynnä.
Venäjän epäillään kaunistelevan ja vähättelevän koronatilastoja. Useiden medioiden ja asiantuntijoiden mukaan tartuntoja ja kuolemantapauksia oli todennäköisesti enemmän. WHO totesi, että Venäjän alhaista kuolleisuutta on vaikea ymmärtää. Ylikuolleisuudesta päätellen vuonna 2020 Venäjällä kuoli koronaan jopa 324 000 henkeä, mutta tilastoituja koronaviruskuolemia oli 104 000. Elinajanodote on laskenut yli kaksi vuotta. Vuonna 2019 se oli 73,3 vuotta ja vuonna 2020 se oli 71,1 vuotta. Aiemmin Putinin suunnitelmana oli nostaa elinikä vuoteen 2030 mennessä 78 vuoteen.
Koronavirustapausten määrä pieneni hieman kesällä. Syksyllä nousi uusi aalto, joka ylikuormitti laajalti terveydenhuollon.
Pandemian vaikutus

Venäjän koronavirustilanne herätti huolta myös Suomessa. Huhti-toukokuussa tartuntojen määrä Venäjällä kasvoi nopeasti. Se ruuhkautti ja ylikuormitti terveydenhuollon. Suojavarusteista oli huutava pula. Venäjä asetti monia sulkuja maaliskuun puolivälissä: rajat kiinni, kokoontumisia ja ulkona liikkumista rajoitettiin. Sairaaloiden lähelle ilmestyi maalis-huhtikuussa yhä piteneviä ambulanssijonoja. Moskovan sairaalapaikat olivat käytännössä lopussa toukokuun alussa, niissä oli 17 000 potilasta. Pietarissa tehtiin varasairaaloita. Toukokuun alkuun mennessä tautiin oli kuollut sata lääkäriä. Voitonpäivää ei Venäjällä vietetty koronaviruksen takia. Moskovassa ja Pietarissa syttyi Uralilla valmistettuja hengityskoneita tuleen ja muutamia potilaita kuoli ilmeisesti tämän takia. 12. toukokuuta epidemia näytti hidastuvan. Pietarin sairaaloissa oli pulaa laitteista toukokuun puolivälissä. 37 Moskovan sairaalaa tai muuta hoitopaikkaa oli muutettu koronasairaaloiksi. Useita lääkäreitä irtisanoutui suojavarusteiden puutteen takia.
Tunnetuista venäläisistä muun muassa pääministeri Mihail Mišustin ja Kremlin lehdistöpäällikkö Dmitri Peskov saivat koronavirustartunnan. Myös Tšetšenian tasavallan johtaja Ramzan Kadyrov sai koronaviruksen.
Testaamattomat koronavirustapaukset ja kuolemat

Toukokuussa Venäjää arvosteltiin koronavirukseen kuolleiden todellisen määrän salaamisesta. Venäjä kiisti tämän. Mutta esimerkiksi Dagestanissa todettiin 29 koronasta ja 657 keuhkokuumeesta johtunutta kuolemaa. Kolmasosa toukokuussa 2020 hoitohenkilökunnalle tehdyn kyselyn vastaajista kertoi, että heitä oli kehotettu ilmoittamaan liian vähän koronavirustapauksia, joita ilmoitettiin esimerkiksi keuhkokuumepotilaiksi. Lisäksi kyselyyn vastanneista 40 prosentilla oli puutteita suojavarusteista, Toukokuun neljännellä viikolla yli 300 hoitohenkilökuntaan kuulunutta oli kuollut koronaan.
Pietarissa oli kesäkuun 4. päivään mennessä 1 744 tartuntaa ja 266 todistetusti koronavirukseen kuollutta. Mutta toukokuussa oli kuollut 1 552 ihmistä, mikä on 32 prosenttia normaalia enemmän. Ylimääräiset kuolemat johtuivat melko varmasti koronaviruksesta.
Kesäkuun 10. päivään mennessä Pietarin sairaaloihin otettiin 643 potilasta, joilla oli keuhkokuume. Uusia koronavirustartuntoja oli virallisesti vain 313. Fontanka-lehden mukaan Pietarissa kuoli toukokuussa 1 552 enemmän kuin edellisenä vuonna, jolloin kuoli 4 875. Testien mukaan Pietarissa on kuollut koko epidemian aikana koronavirukseen vain 561. Virallisesti koronaan sairastui kesäkuun alkuun mennessä 20 043, mutta Fontankan mukaan koronaan oli sairastanut ainakin 30 000, jos mukaan luetaan sairaalaaloiden "keuhkokuumetapaukset". Sairastuneet karttoivat Lenekspon tilapäissairaalaa, jossa oli pula suojavarusteista, lääkkeistä ja henkilökunnasta. Kesäkuun 10. päivään mennessä yli 400 lääkäriä oli kuollut koronavirukseen. Tassin mukaan koronavirus on todettu yli 3 000 sairaanhoidon työntekijällä, joista kahdeksan on kuollut.
Marraskuussa oli todettu 33 000 koronaviruskuolemaa Venäjällä. Venäjän hallituksen entisen tilastotieteilijä Andrei Rakshan mukaan huhti-marraskuussa kuoli kuitenkin 160 000–170 000 enemmän kuin aikaisempina vuosina samoina kuukausina. Venäjän virallisten tielastojen mukaan ylikuolleisuus oli 117 000 , joista 21 000 oli kuollut koronavirukseen.
Tammi-marraskuun välisenä aikana oli 230 000 ylimääräistä kuolemaa, joista 80 prosenttia liittyi koronavirukseen. Testein todettuja koronaviruskuolemia oli 114 000. Marraskuussa kuoli 78 541, mikä on 56 prosenttia enemmän kuin viime marraskuussa. Todettuja koronaviruskuolemia oli alun ilmoituksen mukaan vain 11 905. Myöhemmin ilmoitetiin kaikki marraskuun koronavirustapaukseen liittyvät kuolemat, joita oli 35 645.
Näytteiden tutkimus

Venäjällä todettiin 14. huhtikuuta mennessä yli 21 000 tartuntaa, mikä oli kansainvälisesti verrattuna melko vähän Venäjän asukaslukuun nähden. Kaikki Venäjän sairaaloiden keräämät koronavirusnäytteet oli tutkittu vain yhdessä tutkimuslaitoksessa Siperiassa, jonka menetelmää asiantuntijat ja osa maan kansanedustajista epäili epätarkaksi. Näytteiden tulosten saaminen kesti kauan ruuhkaantuneessa laitoksessa, eikä analyysia oltu joskus toimitettu lainkaan. Venäjän kuluttaja- ja terveystarkastusviranomainen Rospotrebnadzor ei aluksi myöntänyt muille laitoksille tutkimuslupaa, mutta näytteiden analysointilupia annettiin myöhemmin muillekin laitoksille.
19. maaliskuuta mennessä näytteet analysoi valtiollinen Vektor-tutkimusjätti. Vektorin tutkimusnäytteiden tulokset herättivät epäilyksiä, sillä se oli tutkinut 11.3. mennessä 76 963 näytettä, joista 28 oli osoittautunut positiivisiksi. Virusta löydettiin siis vain 0,036 prosentista tutkituista näytteistä. 18.3. mennessä tutkitusta noin 116 000 näytteestä 0,09 prosentista löytyi virus, ja 19.3. mennessä virus löytyi 199 133 000selvennä tapauksesta. Luku oli maailman alhaisin. Lääketieteelliseen tutkimukseen erikoistuneen venäläisen PCR-News-sivuston mukaan syynä ei ollut se, että venäläiset lääkärit lähettäisivät tavallisten kausi-influenssapotilaiden näytteitä turhaan tutkittaviksi. Sen mukaan syynä oli Vektorin tutkimusmenetelmä, jonka Venäjän tarkastusvirasto hyväksyi helmikuussa. Analyysi jätti osan viruksista havaitsematta. Tämä "leikkaava" menetelmä otettiin käyttöön, koska testejä ja tuloksia piti saada nopeasti. Luvut herättivät epäilyksiä asiantuntijoiden lisäksi myös poliitikoissa.
Sairaalat Moskovassa ja Pietarissa olivat täyttymässä, sillä kausi-influenssapotilaiksi kirjattuja hengitysoireisia potilaita oli runsas kolmasosa enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan.
Rokotteiden kehittely

Venäjällä kehitettiin kuusi rokoteaihiota. Maassa aloitettiin 20. maaliskuuta rokoteaihioiden eläinkokeet. Kesäkuun alussa oli kehitteillä 47 eri versiota koronavirusrokotteesta.
22. toukokuuta valtiollisen Gamalei-tutkimuskeskuksen työntekijät alkoivat itse testata rokotettaan. Tämä vektorirokote perustuu adenoviruksen käyttöön koronaviruksen piikkiproteiinin kantajana. Kesällä venäläiset testasivat rokotetta armeijan vapaaehtoisilla koehenkilöillä.
Rokotteen arveltiin lähtevän jakeluun 6–7 kuukauden päästä. Tällöin rokote olisi maailman ensimmäinen koronavirusrokote. Lännessä syytettiin Venäjän hakkereita rokoteideoiden varastamisesta. Venäjän kansallisen sijoitusrahaston johtaja vastasi, että maassa oli solmittu sopimus myös brittirokotteen hankkimisesta.
Rokotteen valmistus oli määrä alkaa syyskuussa 2020 ja enemmän vuoden 2021 alussa. Venäjällä oli myös kaksi muuta edistynyttä rokotehanketta.
Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti 11. elokuuta 2020, että rokote on valmis ja toivoi sen saatavan pian massatuotantoon. Putin kertoi tyttärensä jo ottaneen uuden rokotteen.
Venäjä alkoi rokottaa riskiryhmiä, terveydenhuollon henkilökuntaa, sosiaalityöntekijöitä ja opettajia 5. joulukuuta Sputnik V:lla. Tuolloin oli valmiina kaksi miljoonaa rokoteannosta.
Infodemia

Venäjällä pandemiaan liittyi alusta alkaen myös infodemia. Keväällä venäläisissä tiedotusvälineissä oli runsaasti koronavirusta koskevia valeuutisia. Osa suunnattiin venäläiselle kotiyleisölle, osa ulkomaille. Kremlin hallinnoimat televisiokanavat syyttivät länsimaita koronaviruksen tahallisesta kehittämisestä ja levityksestä. Venäläisille kohdistetussa valtionmediassa pandemian pääsyntipukiksi nimettiin Yhdysvallat. Yhdysvaltojen turvallisuusviranomaiset havaitsivat, että tuhannet Venäjään kytkeytyvät tilit Twitterissä, Facebookissa ja Instagramissa levittivät virheellisiä väitteitä Yhdysvalloista koronaepidemian käynnistäjänä. Venäläisten salaliittoteorioiden keskiössä oli kansainvälisiä rokotetutkimuksia hyväntekeväisyystyönä rahoittava Bill Gates. Valeuutisissa ja somepostauksissa Gatesin väittiin rahoittaneen uuden koronaviruksen ja hänet esittiin syylliseksi koko COVID-19-pandemiaan. Myös suomenkielisillä valeuutissivustoilla levitettiin koronakevään aikana väitteitä Gatesin osallistumisesta tahallaan koronaviruksen levittämiseen Italiassa. Monien suomen kielelle käännettyjen valeuutisten alkuperäinen lähde on RT tai Sputnik.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronaviruspandemia Venäjällä Wikimedia Commonsissa
Pandemian kehitys Venäjällä. Cases: sairastuneita. Deaths: kuolleita. Määräasteikko on logaritminen.
Käsipallo kesäolympialaisissa 2000

Olympiarenkaat
Käsipallo
Sydneyn vuoden 2000 kesäolympialaisissa pelattiin käsipalloa sekä miehissä että naisissa. Kummankin sukupuolen alkulohkon neljä parasta maata selvisi pudotuspelivaiheeseen, jonka lopuksi pelattiin finaali ja pronssiottelu.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Miehet |  Venäjä Dmitri Filippov Vjatšeslav Gorpišin Oleg Khodkov Eduard Kokšarov Denis Krivošlikov Vasili Kudinov Stanislav Kulinšenko Dmitri Kuzelev Andrei Lavrov Igor Lavrov Sergei Pogorelov Pavel Sukosjan Dmitri Torgovanov Aleksandr Tuškin Lev Voronin |  Ruotsi Magnus Andersson Martin Boquist Martin Frändesjö Mathias Franzén Peter Gentzel Andreas Larsson Ola Lindgren Stefan Lövgren Staffan Olsson Johan Petersson Tomas Svensson Tomas Sivertsson Pierre Thorsson Ljubomir Vranjes Magnus Wislander |  Espanja David Barrufet Talant Duyshebaev Mateo Garralda Rafael Guijosa Demetrio Lozano Enric Masip Jordi Nuñez Jesús Olalla Juan Pérez Xavier O'Callaghan Antonio Carlos Ortega Antonio Ugalde Iñaki Urdangarín Alberto Urdiales Andrei Xepkin |
| Naiset |  Tanska Lene Rantala Camilla Andersen Tina Bøttzau Janne Kolling Tonje Kjærgaard Karen Brødsgaard Katrine Fruelund Maja Grønbæk Christina Hansen Anette Hoffmann Lotte Kiærskou Karin Mortensen  Anja Nielsen Rikke Petersen Mette Vestergaard |  Unkari Beatrix Balogh Rita Deli Ágnes Farkas Andrea Farkas Anikó Kántor Beatrix Kökény Anita Kulcsár Dóra Lőwy Anikó Nagy Ildikó Pádár Katalin Pálinger Krisztina Pigniczki Bojana Radulovics Judith Simics Beáta Siti |  Norja Kristine Duvholt Trine Haltvik Heidi Tjugum Susann Goksør Bjerkrheim Ann-Cathrin Eriksen Kjersti Grini Elisabeth Hilmo Mia Hundvin Tonje Larsen Cecilie Leganger Jeanette Nilsen Marianne Rokne Birgitte Sættem Monica Sandve Else-Marthe Sørlie |
Osallistujat > Miehet

Venäjä
Ruotsi
Espanja
Jugoslavia
Saksa
Ranska
Egypti
Slovenia
Etelä-Korea
Tunisia
Kuuba
Australia
Osallistujat > Naiset

Tanska
Unkari
Norja
Etelä-Korea
Itävalta
Ranska
Romania
Brasilia
Angola
Australia
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 1 |  Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 |  Unkari | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 |  Espanja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5 |  Norja | 0 | 0 | 1 | 1 |
LRRK2

LRRK2 eli PARK8 on ihmisen geeni. Mutatoituessaan geeni aiheuttaa Parkinsonin tautia. Geenissä oleva virhe on löydetty kolmessa tutkimuksessa ympäri maailmaa. Geenistä on löydetty toinenkin virhe, joka näyttäisi olevan haitallinen.
Aiheesta muualla

UniProt: LRRK2_Human (englanniksi)
La Mesa

| La Mesa |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 32°46′17″N, 117°1′22″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  San Diego
Hallinto:  
 – Pormestari:  Art Madrid
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,1 km²
 – Josta vettä:  0,1 km² (0,32 %)
Väkiluku (2010):  57 065
Aikavyöhyke:  UTC-8 (kesäaika UTC-7)
 
 www.cityoflamesa.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Mesa on kaupunki Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Se perustettiin 1869, ja siitä tuli kaupunki virallisesti 16. helmikuuta 1912. Kaupungin asukasluku oli 57 065 vuoden 2010 väestönlaskennassa.
Maantiede

Yhdysvaltojen Census Bureaun (Yhdysvaltain tilastokeskus) mukaan kaupungin pinta-ala on 24,1 km², josta maata on 24,0 km² ja vettä 0,1 km². Veden osuus on 0,32%. [lähde? ]
Tunnettuja asukkaita

Dave Mustaine, laulaja-kitaristi, thrash metal -yhtye Megadethin perustaja.
Alex Smith, amerikkalaisen jalkapallon pelinrakentaja, NFL:n ykkösvaraus vuodelta 2005.
Dennis Hopper, edesmennyt näyttelijä
Eddie Vedder, rockyhtye Pearl Jamin laulaja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivusto
Lancia Lybra

| Lancia Lybra |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Lancia
Valmistusvuodet:  1999–2005
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Lancia Dedra
Teknisesti samankaltaisia:  Alfa Romeo 147 Alfa Romeo 156 Alfa Romeo GT
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Fiat Tipo 2 rev. 3
Moottori:  R4 R5
Iskutilavuus:  1,6–2,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Lancia Lybra on Lancian vuosina 1999–2005 valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka korvasi Lancia Dedran.
Lybra esiteltiin syyskuussa 1999. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin Alfa Romeo 156. Jousitusta on kuitenkin muutettu mukavuuspainotteisemmaksi 156:n urheilulliseen verrattuna. Korimalleina olivat neliovinen sedan ja farmarimalli SW.
Lancia Lybra SW
Bensiinimoottoreina olivat 1,6- (103 hv), 1,75- (130 hv) ja 2,0-litraiset. Dieselvalikoiman muodostivat nelisylinterinen 1,9 JTD (105 hv) ja viisisylinterinen 2,4 JTD (134 hv). Voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto, mutta 2,0-litraisen yhteyteen sai myös neliportaisen automaattivaihteiston.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lancia Lybra Wikimedia Commonsissa
Lancian (Lancia Automobiles S.p.A.) automallit
Kotiteollisuuden diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Kotiteollisuus Ilosaarirockissa vuonna 2008.
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 17 |  |
| ↙Kokoelmat | 3 |  |
| ↙Singlet | 44 |  |
| ↙Videot | 3 |  |
| ↙Musiikkivideot | 33 |  |
Tällä sivulla on Kotiteollisuuden diskografia.
Albumit

Albumeista ilmoitettu ainoastaan paras listasijoitus
| Albumi | Sijoitus |
| --- | --- |
Hullu ukko ja kotiteollisuus (1996): 
Aamen (1998): 4. (45/2003) 
Eevan perintö (1999): 3. (Viikko 45/2003) 
Tomusta ja tuhkasta (2000): 39. (38/2003) 
Kuolleen kukan nimi (2002): 5. (10/2002) 
Helvetistä itään (2003): 1. (38/2003)  ylitti kultarajan vuonna 2003  ja platinarajan vuonna 2004 
7 (2005): 1. (13/2005)  ylitti kultarajan 2005 
Iankaikkinen (2006): 2. (43/2006)  ylitti kultarajan vuonna 2006 
Sotakoira (2008): 1. (34/2008) 
Ukonhauta (2009): 1. (9/2009)  ylitti kultarajan vuonna 2009 
Kotiteollisuus (2011): 1. (10/2011)  ylitti kultarajan vuonna 2011 
Sotakoira II (2012): 2. (39/2012) 
Maailmanloppu (2013): 1. (28/2013)  ylitti kultarajan vuonna 2013 
Kruuna / Klaava (2015): 3. (16/2015) 
Vieraan vallan aurinko (2016): 2. (42/2016) 
Valtatie 666 (2018): 1. (39/2018) 
Jumalattomat (2021): 1. (20/2021) 
Susirajalla (2024): -