stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
6. lokakuuta
Kuolleita

1349 – Johanna II, Navarran kuningatar (s. 1311)
1892 – Alfred Tennyson, brittiläinen runoilija (s. 1809)
1912 – Auguste Beernaert, vuoden 1909 Nobelin rauhanpalkinnon saanut belgialainen valtiomies (s. 1829)
1943 – Joseph Veltjens, saksalainen liikemies ja asekauppias (s. 1894)
1944 – Ilse Weber, tšekkiläinen runoilija (s. 1903)
1946 – Per Albin Hansson, Ruotsin pääministeri 1932–1936 ja 1936–1946 (s. 1885)
1947 – Leevi Madetoja, suomalainen säveltäjä, kapellimestari, kirjoittaja ja opettaja (s. 1887)
1951 – Otto Fritz Meyerhof, vuoden 1922 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalaissyntyinen lääkäri ja biokemisti (s. 1884)
1955 – Alpo Sailo, suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari (s. 1877)
1967 – Tapio Nurkka, suomalainen näyttelijä (s. 1920)
1973 – François Cevert, ranskalainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1944)
1973 – Jalo Lahdensuo, suomalainen poliitikko, ministeri, maaherra ja maanviljelysneuvos (s. 1882)
1974 – Helmuth Koinigg, itävaltalainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1948)
1980 – Shigemaru Takenokoshi, japanilainen jalkapalloilija (s. 1906)
1981 – Anwar Sadat, vuoden 1978 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Egyptin presidentti (1970–1981) (s. 1918)
1989 – Ruth Elizabeth Davis (”Bette Davis”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Erotetut sydämet, Jezebel) (s. 1908)
1990 – Asser Fagerström, suomalainen muusikko, kustantaja ja toimittaja (s. 1912)
1992 – Denholm Elliott, englantilainen näyttelijä (Indiana Jones ja kadonneen aarteen metsästäjät) (s. 1922)
2000 – Richard Farnsworth, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1920)
2001 – Taito Vainio, suomalainen harmonikkataiteilija, säveltäjä ja sovittaja (s. 1935)
2002 – Claus van Amsberg, Alankomaiden kuningatar Beatrixin puoliso (s. 1926)
2006 – Timo Sarpaneva, suomalainen taiteilija ja professori (s. 1926)
2008 – Paavo Haavikko, suomalainen akateemikko, kirjailija ja kustantaja (Puut, kaikki heidän vihreytensä) (s. 1931)
2013 – Paul Rogers, brittiläinen näyttelijä (s. 1917)
2014 – Marian Seldes, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1928)
2015 – Árpád Göncz, Unkarin presidentti 1990–2000 (s. 1922)
2017 – Toivo Kulomäki, suomalainen kauppaneuvos ja toimitusjohtaja (s. 1913)
2018 – Maria de Montserrat Viviana Concepción Caballé i Folch (”Montserrat Caballé”), espanjalainen sopraano (s. 1933)
2018   – Scott Wilson, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1942)
2019 – Peter Edward Baker (”Ginger Baker”), brittiläinen rumpali ("Cream") (s. 1939)
2019 – Charles Elmer Taylor (”Rip Taylor”), yhdysvaltalainen koomikko ja näyttelijä (s. 1931)
2020 – Johnny Nash, yhdysvaltalainen laulaja (s. 1940)
2020 – Edward Lodewijk Van Halen (”Eddie Van Halen”), yhdysvaltalainen kitaristi ("Van Halen") (s. 1955)
2021 – Muriel Lezak, yhdysvaltalainen neuropsykologi (s. 1927)
2021 – Matti Puhakka, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1945)
2022 – Ilkka Niemeläinen, suomalainen säveltäjä, kitaristi ja tietokonetaiteilija (s. 1956)
2024 – Timo Humaloja, suomalainen elokuvaohjaaja (s. 1947)
Juhlapäiviä

Maailman CP-päivä, kansainvälisesti vietettävä päivä, jonka tarkoituksena on lisätä tietoisuutta CP-vammaisuudesta
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 6. lokakuuta: |  |
:   Euridicen kansisivu. 1600 – Varhaisin säilynyt ooppera Jacopo Perin Euridice sai ensi-iltansa Firenzessä.  1767 – Haitilainen vallankumousjohtaja Henri Christophe syntyi.  1887 – Sveitsiläinen arkkitehti Le Corbusier syntyi.  1917 – Kuvanveistäjä Aimo Tukiainen syntyi.  1973 – Jom kippur -sota alkoi.  1995 – Ensimmäinen Aurinkokunnan ulkopuolinen auringonkaltaista tähteä kiertävä planeetta, eksoplaneetta 51 Pegasi b havaittiin.  
Katso myös: kalenteri ~ 5. lokakuuta, 7. lokakuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Amerikannokikana

| Amerikannokikana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kurkilinnut Gruiformes
Heimo::  Rantakanat Rallidae
Suku::  Nokikanat Fulica
Laji::  americana
Kaksiosainen nimi
 Fulica americana  (J.F. Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Amerikannokikana Wikispeciesissä   Amerikannokikana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikannokikana (Fulica americana) on amerikkalainen rantakana. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji americana asuttaa Pohjois-Amerikan Alaskan kaakkoisosista Nova Scotiaan, ja sieltä etelään aina Nicaraguaan ja Costa Ricaan sekä Länsi-Intian saaristoon. Alalaji columbiana elää Kolumbiassa ja Pohjois-Ecuadorissa. Pohjoiset populaatiot talvehtivat lähinnä Panamassa ja Havaijilla. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Pohjois-Amerikasta vuonna 1789.
Nuori amerikannokikana
Emo poikasineen
Al-Qadr

Enkeli ilmestyy paimenille. Voiman suuraa on tulkittu myös kertomuksena jouluyöstä.
Al-Qadr (arab. سورة القدر‎, suom. Voiman suura) on Koraanin 97. suura. Se sisältää 5 jaetta.
Hämeen-Anttilan suomentamana suura kuuluu seuraavasti:
»Olemme lähettäneet tämän Voiman yönä.
Mistäpä tietäisit, mikä Voiman yö on!
Voiman yö on parempi kuin tuhat kuukautta.
Silloin enkelit ja Henki laskeutuvat taivaasta
kaikissa asioissa Herran luvalla.
Silloin vallitsee rauha aina aamunkoihin asti.»
Islamilainen tafsir-tulkinta

Islamilaisen koraaninselityksen mukaan suura kertoo siitä yöstä (lailat al-qadr), jolloin Koraani laskeutui alas profeetta Muhammedille Hira-vuorella. Selitykseen sisältyy ristiriita, sillä toisaalta Koraanin laskeutumisen kerrotaan tapahtuneen 12 vuoden kuluessa vuosina 610–632. Usein kerrotaankin, että koko kirjan asemesta kyseessä oli vain ensimmäinen ilmestys.
Voiman yötä vietetään vuosittain paastokuukauden eli ramadanin aikana. Se on jokin kymmenestä viimeisestä paastokuukauden yöstä, mutta ei tarkkaan tiedetä, mikä niistä.  Arvovaltaiset hadith -kokoelmat esittävät asiasta ristiriitaisia mielipiteitä. Vahvin ehdokas on ramadanin 27. yö. Varmuuden vuoksi rukoillaan ahkerasti kaikkina viimeisinä öinä. Sitä varten otetaan vapaata töistä ja tullaan ehkä väsyneinä kouluun. Voiman yönä suoritetut rukoukset ovat nimittäin tehokkaampia kuin vastaavat teot tuhantena kuukautena, joihin ei sisälly Voiman yötä. Se ilmenee suuran sanoista: ”Voiman yö parempi kuin tuhat kuukautta.”
Muut tulkinnat

Suuran islamilainen tulkinta perustuu Koraanin selityskirjallisuuteen, sillä itse teksti ei mainitse Koraanin alas lähettämistä eikä Muhammedia. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan monet läntiset tutkijat näkevät Voiman (tai Kohtalon) yössä kuvauksen Uudenvuoden yöstä, jolloin juutalaisuuden mukaan Jumala säätää ihmisten kohtalon tulevaksi vuodeksi. Reynoldsin mukaan useimmat tutkijat katsovat, että suuran ensimmäinen jae tarkoittaa koko Koraanin laskeutumista alas, vaikka islamilaisen tulkinnan mukaan Koraani paljastettiin Muhammedille osa kerrallaan.
Muut tulkinnat > Jouluyö

Richard Bell näki suurassa kuvauksen jouluyöstä. Samalla kannalla on Christoph Luxenberg, jonka mukaan arabian sana al-qadr tarkoittaa myös kohtaloa ja sanan sisältyvä konsonanttiyhdistelmä q-d-r tarkoittaa syyroarameassa syntymää tai ”onnentähteä”, jonka merkeissä ihminen on syntynyt sekä myös joulua. Myöhäisantiikissa astrologia oli suosittua. Se näkyy myös Jeesuksen syntymää koskevissa kertomuksissa, joissa joulutähti johdatti itämaan tietäjiä. Hans Jansen pitää Luxenbergin tulkintaa sanan al-qadr merkityksestä mahdollisena mutta ei varmana. Jos tulkinta on oikea, suurassa tuntuvat olevan kaikki Luukkaan (2:8–20) jouluevankeliumin ainekset: yö, tähti, valvominen, enkeli, laulut, astuminen alas taivaasta, rauha.
Koska islamissa ei tunneta yöjumalanpalvelusta, Luxenberg näki aamunkoittoon ulottuvassa valvomisessa viittauksen Syyrian kirkon joulunviettoon. Luxenberg poisti tekstistä siihen myöhemmin liitetyt diakriittiset merkit ja otti huomioon sanojen uudelleen tulkinnassa myös arameankieliset vaihtoehdot. Analyysin lopputuloksena Luxenberg kääntää suuran seuraavasti:
»Olemme antaneet hänen (Jeesuksen) laskeutua alas jouluyönä.
Mistäpä tietäisit, mikä on Jouluyö?
Jouluyö on rikkaampi armosta kuin tuhat yöjumalanpalvelusta.
Enkelit, henkien seuraamina, tuovat silloin Herransa luvalla alas kaikenlaisia hymnejä.
Silloin vallitsee rauha aamunkoittoon asti''.»
Kristillisessä uskossa Jumalan luona aikojen alussa oleva Sana tai Logos liitetään Jeesukseen. Islamissa Logos on saanut uuden tulkinnan; se ymmärretään Jeesuksen sijaan Koraaniksi, joka on Jumalan tavoin luomaton ja ikuinen. Islamilaisessa tulkinnassa Voiman suurassa alas laskeutuu Koraani.
Luxenberg yhtyy islamilaiseen tulkintaan, jonka mukaan suura kertoo Jumalan sanan yöllisestä laskeutumisesta, mutta katsoo, että kyseessä on Jeesus eikä Koraani.  Kristillisessä uskossa Jumalan luona aikojen alussa oleva Sana tai Logos yhdistetään Jeesukseen. Islamissa Jumalan Sana on saanut uuden tulkinnan. Jeesuksen sijaan maan päälle laskeutuu Koraani, joka Jumalan tavoin on luomaton ja ikuinen.
Suuran historia

Islamilaisen Koraanin selityksen mukaan suurat ovat profeetta Muhammedin Mekassa ja Medinassa vuosina 610–632 saamia ilmestyksiä. Christoph Luxenbergin mukaan Voiman suura on kristillinen. Se käsittelee Jeesuksen syntymää ja on alun perin luultavasti kuulunut osaksi syyrialaista jouluyön liturgiaa. Joulu on Euroopassa kiinnittynyt vuodenkierron pimeimpään aikaan, josta alkaa valon lisääntyminen. Lähi-idässä ilmiö ei luonnossa ole yhtä silmiinpistävä, joten on mahdollista, että Voiman yö muuttui kuukalenterin mukaan kiertäväksi juhlapäiväksi, jonka alkuperäinen merkitys lopulta unohtui.
Al-Qadr eli Voiman yön suura (97) on esimerkki Koraanin suurista, joiden tekstit mahdollisesti alun perin olivat Syyrian ja Lähi-idän kristillisten kirkkojen jumalanpalvelustekstejä. Saksalainen orientalisti Günter Lüling arvioi, että kolmasosa Koraanista olisi sellaisia.  Arabikristillisyyden kehittyessä islamiksi tekstit olisivat päätyneet osaksi Koraania. Kun tekstien alkuperä ja merkitys olivat unohtuneet, ne olisi 800-luvulla tulkittu uudelleen islamin pohjalta. Muita tällaisia ehdokkaita on Koraanissa runsaasti. Niihin kuuluvat esimerkiksi al-Fil eli Norsun suura (105) ja al-Masad eli Niiniköyden suura (111).
Kvintessenssi

Kvintessenssi eli ”viides alkuaine” (lat. quinta essentia) on joissain todellisuuskäsityksissä tai teorioissa kaikkialla olevaksi oletettu perusaine, asian olennaisin sisältö tai ydin, nykyisin erityisesti oletettu maailmankaikkeuden laajenemisen aiheuttava tuntematon voima.
Pythagoralaiset filosofit tarkoittivat kvintessenssillä eräänlaista kaikkialla olevaa perusainetta, jonka he olettivat olevan olemassa neljän alkuaineen eli maan, tulen, ilman ja veden lisäksi. Aristoteelisessa fysiikassa tästä tuli sama kuin eetteri. Myöhemmin sana sai kuvaannollisen merkityksen 'asian olemus'.
Nykyään sanaa käytetään fysiikassa kuvaamaan oletettua tuntematonta voimaa, joka selittää miksi maailmankaikkeus laajenee.
Albin Järvinen

Albinus (Albin) Järvinen (1. maaliskuuta 1867 Helsinki – 11. kesäkuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, kansakoulutarkastaja ja kirjailija.
Albin Järvisen vanhemmat olivat muurari David Nestor Järvinen ja Eva Sofia Rainio. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Helsingin alkeisopistosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1893 ja maisteriksi 1894. Järvinen teki vuosina 1900, 1904 ja 1910 opintomatkoja Norjaan, Tanskaan, Ruotsiin, Sveitsiin ja joihinkin Keski-Euroopan maihin.
Järvinen toimi kansakoulunopettajana Helsingissä 1888–1892 ja kouluylihallituksen notaarina 1891–1898. Hän oli kansakouluntarkastana Käkisalmen piirissä 1898–1901, Turun piirissä 1901–1919, Lohjan piirissä 1919–1925 ja Uudenmaan piirissä 1925–1934. Järvinen jäi eläkkeelle 1934. Järvinen oli myös kouluhallituksessa apujäsenenä ja vt. kouluneuvoksena useaan otteeseen.
Järvinen oli Helsingin työväenyhdistyksen toimihenkilönä 1889–1892 ja Jaakkiman kuntakokouksen puheenjohtajana 1901. Hän kuului Kansakoulun Lehden toimituskuntaan 1902–1905, Opettajain Lehden toimitusneuvostoon ja oli Uusi Aura-lehden aputoimittajana. Järvinen kirjoitti opetusasioista eri kansakoulualan lehtiin ja päivälehtiin. Opiskeluaikanaan Järvinen oli Uusmaalaisen ylioppilasyhdistyksen puheenjohtaja 1892–1895 ja Ylioppilasvoimistelijain varajohtaja 1889–1895 sekä johtaja 1895–1896. Hän oli Suomen opettajayhdistyksen kunniajäsen.
Järvinen julkaisi Villiin Länteen sijoittuvan kertomuskokoelman salanimellä Ernesti Turvamäki.
Albin Järvinen oli naimisissa kaksi kertaa:
1890–1895 Hanna Sofia Sevónin (k. 1895) kanssa
vuodesta 1898 Hanna Matilda Aejmelaeuksen kanssa
Teoksia

Mustien maan-osassa : Emin Paschan, Stanleyn ja Wissmannin matkat Afrikassa ; nuorisolle ja matkan-haluiselle yleisölle, saksal. lähteestä mukaillut Albin Järvinen. Edlund, Helsinki 1890
Maalaiskuntien kansakoululaitoksen ohjesäännön luonnos. Valistus 1921
Oppivelvollisten luetteloimiskirja. Valistus 1921
Oma äänenkannattaja : ajankohtainen, vakava sana kansakoulujen opettajille. Valistus 1932
Nimimerkillä Ernesti Turvamäki:
Kaukaisesta lännestä : kolme kertomusta ; kertoili Ernesti Turvamäki. Edlund, Helsinki 1891  (Project Gutenberg-linkki)
Suomennoksia

Carl Heinrich von Bogatzky : Hengelliset rauhanrikkojat ; neljännestä ruotsal. pain. suom. Albin Järvinen. Edlund, Helsinki 1890
Henry M. Drummond : Rakkaus, suurin maailmassa ; ruotsinkielestä suom. Albin Järvinen. Edlund, Helsinki 1890
Kvintiini

Kvintiini (keskiajan latinan quintinus < quintus, viides) on vanha pohjoismainen massan mittayksikkö. 1 kvintiini = ¼ luotia = 3,3 grammaa. Yksi vanha eli ruotsalainen luoti = 4 kvintiiniä = 276,5 assia = 13,28 grammaa.
Kvis

Kvis on pieni omakotitalovaltainen kylä Kirkkonummella Jorvaksen postinumeroalueella 02420 Jorvas Laajakallion vieressä. Kvisiä halkoo pitkähkö hiekkainen Kvisintie, jonka ympärille asettuu asuintaloja. Kvisintie on osa Kuninkaantietä. Kvisissä asui aikanaan puutarha-arkkitehti Bengt Schalin, jonka mukaan Kvisissä on myös nimetty tie. Kvisin alueen muut tiet ovat Kvisinkuja, Kvisinpolku, Kvisinrinne ja Neidonlaakso. Kvisintien ja Bengt Schalinin tien risteyksestä on Jorvaksen seisakkeelle noin kilometrin matka kävellen. Lähin ruokakauppa sijaitsee Laajakalliossa noin 2,5 kilometrin päässä. Masalan palvelujen luokse matkaa kertyy noin 3 kilometriä ja Kirkkonummen kuntakeskukseen noin 4 kilometriä.
Kvintiljoona

Kvintiljoona on miljoonan viides potenssi eli  10^{30}=(10^{6})^{5}. Sana koostuu osista kvint- ja -iljoona, joista ensimmäinen tarkoittaa viittä ja jälkimmäinen viittaa miljoonaan. SI-järjestelmässä kvintiljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on kvetta- ja kvintiljoonasosaa vastaavasti kvekto-.
Amerikanenglannin sana quintillion tarkoittaa lukua 1018, eli triljoonaa. Kvintiljoonaa tarkoittaa puolestaan sana nonillion.
Kvitegga

Kvitegga
| --- | --- |
Sijainti:  Møren ja Romsdalin lääni,  Norja
Vuoristo:  Sunnmørsalpene, Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 717 m
Prominenssi:  1 311  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kvitegga on Skandeihin kuuluva vuori Norjassa Ørstan ja Strandan kuntien rajalla. Sen korkeimman huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 717 metriä ja on siten Sunnmørsalpenen vuoriston huipuista korkein.
Kuvataiteen yliopistotutkinnot

Kuvataidetta voi Suomessa opiskella yliopistotasolla Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa Helsingissä. Alalla voi suorittaa seuraavat tutkinnot:
kuvataiteen kandidaatti (KuK) (alempi korkeakoulututkinto)
kuvataiteen maisteri (KuM) (ylempi korkeakoulututkinto)
kuvataiteen tohtori (KuT) (tieteellinen tai taiteellinen jatkotutkinto)
Alalla ei ole lisensiaatin tutkintoa. Aiemmin alemman tutkinnon nimenä oli yksinkertaisesti kuvataiteen tutkinto, ja ylemmän tutkinnon nimenä Kuvataideakatemian loppututkinto.
Kuonanpoisto

Kuonanpoisto, kuonaus, tai slakaus on höyrykattiloiden tulipesien hoitoa.
Työn tekevät yleensä lämmittäjät ja hiilenlastaajat yhdessä. Tulipesästä poistetun kuonan sammuttaminen vedellä ja poisvienti kattilahuoneesta joko ejektorilla tai tuhkapöntöllä kuuluu puolestaan hiilenlastaajille. Lisäksi he avustavat esimerkiksi irronneen rostiraudan paikalleen nostossa.
Kuonanpoisto tehdään kiinteätä polttoainetta eli puuta, haketta, sahanpurua tai kivihiiltä käyttävien höyrykattiloiden tulipesille. Kuonanpoistoa tehdään myös siirrettäville höyrykoneille eli lokomobiileille. Esimerkiksi Neuvostoliittoon sotakorvauksina toimitettujen siirrettävien höyrykäyttöisten voima-asemien varustukseen kuului myös kuonanpoistokalusto: SOTEVAn luetteloiden mukaan "varrellinen kaavin, varrellinen taltta hiilikuonan poistoa varten sekä varrellinen veitsi hiilikuonan rikkomista varten". Näin siksi, että vaikka näiden nimenomaisten koneiden varsinaisina polttoaineina oli – tulipesän mallista riippuen – joko sahausjätteet, sahanpuru tai turve, saattoi koneita tarvittaessa käyttää myös hiilellä, tai ainakin käyttää hiiltä "terästeenä".
Työn suorittaminen

Työ tehdään - hiilen laadusta riippuen - yleensä noin kerran vuorokaudessa kattilan ollessa käytössä; näin siksi, että kuuma pehmeä kuona irtoaa helpommin kuin jäähtynyt ja kovettunut. Ennen kuonauksen aloittamista hiilensiirtäjät tuovat paikalle riittävästi hiiltä, jotta muut kattilat voidaan pitää kuumina yhden kattilan kuonauksen ajan. Esimerkiksi jäänmurtaja Tarmossa oli viisi kolmeuunista kattilaa, eli yhteensä viisitoista tulipesää, ja hiilipolttoisena (vuosina 1907–1950) höyrytessään täysillä jäissä alus poltti neljä tonnia hiiltä tunnissa.
Varsinaisen kuonauksen aluksi tulen pesässä annetaan palaa matalaksi, jonka jälkeen palava hiillos siirretään erityisen pitkän kangen päähän asennetun taltan eli sleissin avulla pesän toiseen reunaan. Tulen alta paljastuu kuonakerros eli slaki, joka hakataan irti samalla kangella. Kovimpaan palaneet kappaleet nirhataan irti erityisellä varrellisella veitsellä eli kuonapuukolla. Työ vaatii varovaisuutta, koska tulipesän kuumat rostiraudat voivat irrota ja pudota paikaltaan; tällöin ne on nostettava paikalleen sleissin ja erityisten pitkävartisten pajapihtien avulla. Tämä työ kuuluu lämmittäjille.
Kun koko tulipesän pituus on hakattu puhtaaksi, kanki vaihdetaan kaapimeen eli raakkariin, jolla irralliset kuonankappaleet vedetään ulos tulipesästä. Kasa sammutetaan vedellä. Sammunut kuona lapioidaan tuhka-astiaan, joka nostetaan erityisellä taljalla pitkin ilmanvaihtotorvea kannelle ja kaadetaan mereen kourua myöten. Tämän osan työstä tekivät hiilensiirtäjät. Sillä välin kun he sammuttavat kuonaa ja lapioivat sitä pois, lämmittäjät lisäävät polttoainetta muihin tulipesiin.
Kun puolet arinasta on puhdas, hiillos siirretään toiselle puolelle ja menettely toistetaan. Kun koko arina on puhdistettu, hiilen tai muun polttoaineen lapiointia jatketaan normaalisti. Kunhan yksi tulipesä on puhdistettu, siirretään taas hiiltä suurempi määrä ja aletaan puhdistaa seuraavaa tulipesää.
Mekaaninen tuhkaejektori

1920-luvulla höyrylaivoihin ryhdyttiin asentamaan erillisellä höyrykoneistolla toimivia  tuhkaejektoreita, joka ajoi kuonat suoraan mereen. Ejektorin varsinaisena käyttövoimana toimi merivesi.
Tällainen laite oli ensimmäisenä Suomessa jäänmurtaja Voimassa ja vuonna 1950 sellainen asennettiin myös jäänmurtaja Sampoon. Menettely helpotti työlästä kuonanpoistoa oleellisesti.
Museolaiva SS Tursoon tuhkaejektori palautettiin alkuperäiselle paikalleen talvella 2008, kun alus muutettiin neuvostoajan öljypoltolta takaisin alkuperäiselle hiilipoltolle.
Pohjakuilumuunnelma

Joissakin suurimmissa hiilipolttoisissa höyrylaivoissa oli kuonanpoisto ratkaistu rakentamalla pohjan läpi kulkeva tuhkakuilu. Sen molemmissa päissä oli luukut jotka oli varmistettu niin etteivät ne voineet olla yhtaikaisesti auki. Kuona lapioitiin suoraan tällaiseen kuiluun ja kun se oli täynnä, yläluukku varmistettiin ja kuilu tyhjennettiin mereen avaamalla alaluukku.
Yleinen turvamääräys oli tyhjentää kuilu kelin kovetessa, koska myrskyllä täysinäisestä kuilusta saattoi aiheutua vaara hehkuvan kuonan ympäriinsä lentelystä.
Yhteenkään suomalaiseen laivaan ei tätä ratkaisua asennettu. Parissa suurimmassa Suomeen ulkomailta ostetussa laivassa kuilu oli jo valmiina.
Nykypäivän käytäntö

Vuonna 2008 useimmat suomalaiset höyrylaivat polttavat joko puuta tai öljyä. Museolaiva SS Turso muutettiin edellisenä talvena takaisin hiilipoltolle ja siihen asennettiin merivesiejektori. Kokemukset ensimmäisesta purjehduskaudesta tällä menetelmällä olivat odotetun kaltaisia.
Hiilivetureita on useitakin; niissä kuonauskäytäntö on hiukan toisenlainen kuin laivoissa: koska ajomatkat ovat nykyään enintään päivän tai kahden mittaisia, kuonaus tehdään aina ajon päätteeksi.
Hiilloksen annetaan palaa mahdollisimman loppuun; sitten rostit puhdistetaan kuonapuukon avulla ja käännettävä arina nostetaan sivuun, jolloin irrotettu kuona voidaan vetää raakkarin avulla suoraan tuhkalaatikkoon. Siellä kuona kastellaan erillisen, injektorin avulla toimivan kastelulaitteen avulla ja nyt voidaan tuhkalaatikon alaluukku avata ja kastunut kuona purkaa tuhkakuoppaan.