stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Otaniemen syväreiät
Lämpölaitoksen toimintaperiaate > Lämpölaitoksen toimintaan vaikuttavia tekijöitä

Tärkeimmät tehostetun geotermisen järjestelmän toimintaan vaikuttavat tekijät ovat kallioperän lämpötila ja sen syvyysriippuvuus (geoterminen gradientti), jännityskenttä ja syvän kallioperän vettä johtavat rakenteet. Suomessa lämpötila kasvaa syvemmälle mentäessä 0,010–0,018 astetta metriä kohti. Yleisesti ottaen lämpötila on parhaiten tunnettu parametri EGS-kokeessa. Kallioperän suurin pääjännitys on Suomessa vaakasuora ja luode–kaakko-suuntainen.
Kallioperän luonnollinen vedenjohtavuus on alhainen, ja sitä voidaan parantaa stimuloimalla eli pumppaamalla maankamaraan vettä, jolloin kallioperän rakopaine kasvaa. Tällöin osa siirrosvyöhykkeistä pettää ja tapahtuu liukua, mikä ilmenee maanjäristyksinä ja muuna seismisenä toimintana. On tärkeää, että raot pysyvät auki myös, kun ylipaine poistetaan. Raot saadaan pidettyä auki esimerkiksi liettämällä veden sekaan hiekkaa, jolloin sen tiheys kasvaa.
Kun virtaava vesi jäähdyttää kiveä paikallisesti, ympäristö pyrkii kompensoimaan tätä johtamalla rakojärjestelmään lisää lämpöä. Kiven lämmönjohtavuus on kuitenkin hyvin heikko, ja jos EGS-järjestelmä pääsee jäähtymään liian nopeasti, ei kokeessa päästä 15–25 vuoden käyttöikään, jolla hankkeen investointikustannukset voitaisiin kattaa.
Indusoitu seismisyys

Stimuloinnille tyypillistä mikroseismisyyttä (magnitudialueella –3...0) syntyy, kun vesi laajentaa kallioperän rakoja. Mikroseismisyys on hyödyllistä, sillä sen avulla tutkitaan Otaniemen kokeen toisessa vaiheessa veden kulkureittejä kallioperän rakojärjestelmissä.
Anomaliseksi seismisyydeksi kutsutaan seismisyyttä, joka on sijainniltaan tai kooltaan epätavallista. Mikäli anomalista seismisyyttä esiintyy liikaa, pumppausnopeutta tulee pienentää ja tarvittaessa toiminnot tulee keskeyttää ja kaivon ylipaine purkaa hallitusti. Liian voimallista stimulointia pyritään välttämään, sillä Sveitsin Baselista tunnetaan magnitudin 3,4 (ML) ja Etelä-Korean Pohangista jopa magnitudin 5,4 (Mw) indusoituja maanjäristyksiä, jotka liittyvät geotermisen voimalan toimintaan.
Indusoitu seismisyys > Seisminen valvonta

St1 Deep Heat ja sen alihankkijat toteuttavat stimuloinnin yhteydessä Otaniemen hankkeen seismisen valvonnan. Helsingin yliopiston Seismologian instituutti varmentaa viranomaistyönä, että St1:n oma valvonta on ajan tasalla. Helsingin Sanomien mukaan instituutti on turvautunut työssään myös ulkomaiseen asiantuntemukseen.
St1-valvontaverkkoon kuuluu 13 pinta-asemaa ja 12 lyhytperiodista kairanreikäseismometriä Helsingin ja Espoon alueella sekä kymmenen kolmikomponenttiseismometrin jono OTN-II -reiässä yli kahden kilometrin syvyydessä. Lisäksi Seismologian instituutilla on kahdeksan laajakaista-asemaa kymmenen kilometrin säteellä Otaniemestä. Verkon avulla saavutetaan vaakasuunnassa 200 metrin paikannustarkkuus maanjäristyksille.
Seismisyyden luokitteluun käytetään kolmivaiheista varoitusjärjestelmää. Järjestelmässä on vihreä, keltainen ja punainen alue. Keltaiselle alueelle saavutaan, kun seismisen tapauksen magnitudi ylittää 1,2, tai maanliikkeen huippunopeus (PGV) ylittää 1 mm/s ja magnitudi ylittää 1,0. Punainen alue saavutetaan, kun magnitudi ylittää 2,1. Tällöin pumppaustoiminta keskeytetään väliaikaisesti.
OTN-III-reiän ensimmäinen stimulointivaihe alkoi 4. kesäkuuta 2018, ja ensimmäisten kolmen viikon aikana valvontaverkko havaitsi noin 5 000 tapausta viiden kilometrin säteellä Otaniemestä. Näistä yli 500 on analysoitu käsin tarkemmin. Alustavat fokusmekanismit viittaavat käänteis- ja kulku–liukusiirrostumiseen.
Toistaiseksi suurin St1-verkon raportoima indusoitu maanjäristys on ollut voimakkuudeltaan 1,9, ja se tapahtui 8. heinäkuuta 2018 klo 20.36 Suomen aikaa. Helsingin yliopiston Seismologian instituutti arvioi järistyksen magnitudiksi 1,7. Suurimmat seismiset tapaukset on havaittu ympäri pääkaupunkiseutua ukkosen kaltaisena äänenä tai pamahduksena. Kauimmillaan järistyksiä on tunnettu Kulosaaressa asti.
St1:n mittausverkko (kairanreikäseismometrit) kartalla (Malin, 2018; Koskenniemi et al., 2018).
Tehostettu geoterminen järjestelmä (1) varastointiallas, (2) pumppaamo, (3) lämmönvaihdin, (4) turbiinihalli, (5) tuotantokaivo, (6) syöttökaivo, (7) lämmin vesi kaukolämpöverkkoon, (8) sedimenttikiviä, (9) tarkkailukaivo, (10) kiteinen kallioperä
Pentinmaan rukoushuone

| Pentinmaan rukoushuone |
| --- | --- |
 Pentinmaan entinen rukoushuone 2021
Sijainti:  Pentinmaantie 526, Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°37′5.5″N, 023°25′30.5″E
Seurakunta:  Hämeenkyrön seurakunta
Rakentamisvuosi:  1939
Materiaali:  hirsi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pentinmaan rukoushuone on pienehkö entinen kirkkorakennus Hämeenkyrön Äkönmaassa, noin 19 kilometriä pääkirkolta itään. Pentinmaan rukoushuoneyhdistys perustettiin vuonna 1932 ja tämä rukoushuone valmistui vuonna 1939. Rakennuksen pinta-ala on 200 m2. Sähköt rakennus sai vuonna 1949. Rakennus peruskorjattiin vuonna 1997. Yhdistyksen lakattua, rakennus siirtyi Hämeenkyrön seurakunnan omistukseen, mutta seurakunta päätti pistää sen tarpeettomana myyntiin keväällä 2019.
Munuaisallas

1. Munuaispyramidi

2. Viejäsuoni

3. Munuaisvaltimo

4. Munuaislaskimo

5. Munuaisportti

6. Munuaisallas

7. Virtsanjohdin

8. Minor calyx

9. Munuaiskotelo

10. Inferior renal capsule

11. Superior renal capsule

12. Tuojasuoni

13. Nefroni

14. Minor calyx

15. Major calyx

16. Munuaisnysty

17. Munuaispylväs
Munuaisallas (lat. pelvis renalis) on munuaisen munuaispoukamassa sijaitseva osa, josta alkavat virtsanjohtimet. Munuaisaltaan tehtävänä on kerätä nefronien tuottama virtsa ja kuljettaa se edelleen virtsanjohtimiin. Naudalta munuaisallas puuttuu ja naudalla virtsa kulkee munuaisnystyistä munuaispikareihin, jotka laskevat virtsanjohtimiin. [lähde? ] Hevosella munuaisaltaassa on limaa tuottavia soluja, joiden erite aiheuttaa sen, että hevosella on normaalistikin virtsassa proteiinia, [lähde? ] kun taas muilla lajeilla proteiinin esiintyminen virtsassa on yleensä merkki sairaudesta.
Sairaudet

Munuaisaltaan tulehdusta kutsutaan pyelonefriitiksi, joka yleensä johtuu levinneestä virtsatietulehduksesta.
Munuaisaltaasta voi saada alkunsa myös syöpä (munuaisaltaan syöpä), joka tavallisimmin oireilee virtsanjohtimen syövän tavoin hematuriana ja kipuna selässä tai kyljessä.
Munuaisaltaan laajenemista kutsutaan vesimunuaiseksi eli hydronefroosiksi.
Ounaskari

Ounaskari on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Markku Ounaskari (s. 1967), rumpali
Pablo Ounaskari, näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Patrick Kaleta

Patrick Kaleta helmikuussa 2012.
Patrick Kaleta (s. 8. kesäkuuta 1986 Buffalo, New York) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL:ssä Buffalo Sabresin organisaatiossa. Ennen NHL-uraansa hän pelasi OHL:ssä Peterborough Petesin riveissä. Buffalo Sabres varasi hänet kuudennella kierroksella numerolla 176 vuoden 2004 varaustilaisuudessa.
Ura

Kaletan ensimmäinen jääkiekkoseura oli Hamburg Hawks ja hän pelasi myös West Seneca Wingseissä. Vuonna 2002 Peterbourgh Petes varasi hänet OHL:n varaustilaisuudessa toisella kierroksella 31. pelaajana. Hän pelasi neljä kautta Peterbourgh’ssa saaden yhteensä 147 pistettä ja 460 jäähyminuuttia. Vuoden 2006 OHL:n pudotuspeleissä Kaleta oli merkittävässä roolissa tehtyään 8 maalia ja 10 syöttöä ja auttaen joukkueensa aina mestaruuteen asti.
Kaleta allekirjoitti ammattilaissopimuksen Buffalo Sabresin kanssa kesäkuussa 2006. Ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan hän pelasi NHL:ssä seitsemän ottelua, joissa hänelle kertyi kaksi syöttöpistettä ja 21 rangaistusminuuttia. Suurin osa Kaletan kaudesta kului Buffalo Sabresin AHL-farmijoukkue Rochester Americansissa. Kaudesta 2007–2008 lähtien Kaleta on kuulunut Buffalon vakiopelaajiin.
Marraskuussa 2013 Buffalo Sabres siirsi pitkistä pelikielloista kärsineen Kaletan siirtolistalle.
Pelityyli

Kaleta pelaa kovaa taklaten, ärsyttäen, välillä jopa sääntöjen rajamailla liikkuen. Kauden 2011–2012 alussa Kaleta kärsi neljän ottelun pelikiellon puskettuaan päällä Philadelphia Flyersin Jakub Voráčekia. Kaudella 2012–2013 Kaleta sai viiden ottelun pelikiellon taklattuaan selkään New York Rangersin Brad Richardsia.
Aiheesta muualla

Patrick Kaletan uratilastot Internet Hockey Databasessa
Ounas

Ounas voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita ja henkilöitä:
Ounas, Ounasperä, kulmakunta Vuottolahden kylässä Vuolijoella (nykyään osa Kajaania)
1473 Ounas, asteroidi eli pikkuplaneetta, nimetty Ounasjoen mukaan
Ounas, henkilönnimenä:
Adam Ounas (s. 1996), algerialainen jalkapalloilija
Ounas Kittilä, kirjailija Yrjö Kemppaisen (1881–1929) käyttämä nimimerkki
Nampé

| Nampé |
| --- | --- |
 Nampé
 Koordinaatit: 12°35′5″N, 5°27′10″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Koutialan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  4 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nampé on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Baramba sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta pohjoiseen. Kunnassa on 4 800 ja keskuskylässä 2 000 asukasta (vuonna 2009).
Nampén kunta rajoittuu idässä Koutialan piirin Songo-Doubacorén, etelässä Songouan, lännessä Fakolon ja pohjoisessa Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot.
Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita ja fulbeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Munuais- ja maksaliitto

Munuais- ja maksaliitto ry (ruots. Njur- och leverförbundet rf), aiemmin pelkkä Munuaistautiliitto (Njursjukdomsförbundet), on suomalainen kansanterveys- ja potilasjärjestö. Se perustettiin vuonna 1970. Liiton työ tähtää sekä sairauksien ennaltaehkäisyyn että niiden hoidon edistämiseen.
Liitolla on 19 jäsenyhdistystä ja noin 6 000 jäsentä ympäri maata. Se perusti Munuaissäätiön, ja toimintaan kuuluu myös Suomen munuaistautirekisteri.
Munuais- ja maksaliitto on SOSTEn jäsenjärjestö.
Aiheesta muualla

Munuais- ja maksaliiton verkkosivut
Luettelo Viron kaloista

Tämä on luettelo Virossa esiintyvistä kalalajeista. Sarakkeessa "lähde" on lähde sille että lajia tavataan Virossa.
Nahkiaiskalat (Petromyzontiformes) > Nahkiaiset Petromyzontidae

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Petromyzon marinus | Merinahkiainen | Merisutt |  |
| Lampetra fluviatilis | Nahkiainen | Jõesilm, Silmus |  |
| Lampetra planeri | Pikkunahkiainen | Ojasilm |  |
Sampikalat (Acipenseriformes) > Sammet (Acipenseridae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Acipenser sturio | Sampi | Atlandi tuur |  |
Sillikalat (Clupeiformes) > Sillit (Clupeidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | Silli | Atlandi heeringas |  |
| Clupea harengus membras | Silakka | Räim |  |
| Sprattus sprattus | Kilohaili | Läänemere kilu |  |
| Alosa fallax | Täpläsilli | Vintaloosa |  |
Sillikalat (Clupeiformes) > Sardellit (Engraulidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | Sardelli | Anšoovis |  |
Lohikalat (Salmoniformes) > Lohet (Salmonidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Salmo salar | Lohi | Lõhe |  |
| Salmo trutta | Taimen | Meriforell |  |
| Salmo trutta fario | Purotaimen | Jõeforell |  |
| Oncorhynchus mykiss | Kirjolohi | Vikerforell |  |
| Coregonus albula | Muikku | Rääbis |  |
| Coregonus peled | Peledsiika | Peled |  |
| Coregonus lavaretus | Siika | Merisiig |  |
| Thymallus thymallus | Harjus | Harjus |  |
Kuorekalat (Osmeriformes) > Kuoreet (Osmeridae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Osmerus eperlanus | Kuore | Meritint |  |
Haukikalat (Esociformes) > Hauet Esocidae

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Esox lucius | Hauki | Haug |  |
Ankeriaskalat (Anguilliformes) > Ankeriaat (Anguillidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Anguilla anguilla | Ankerias | Angerjas |  |
Karppikalat (Cypriniformes) > Särjet (Cyprinidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Rutilus rutilus | Särki | Särg |  |
| Leuciscus leuciscus | Seipi | Teib |  |
| Squalius cephalus | Turpa | Turb |  |
| Leuciscus idus | Säyne | Säinas |  |
| Phoxinus phoxinus | Mutu | Lepamaim |  |
| Scardinius erythrophthalmus | Sorva | Roosärg |  |
| Leuciscus aspius | Toutain | Tõugjas |  |
| Leucaspius delineatus | Allikkosalakka | Mudamaim |  |
| Tinca tinca | Suutari | Linask |  |
| Gobio gobio | Törö | Rünt |  |
| Alburnus alburnus | Salakka | Viidikas |  |
| Alburnoides bipunctatus | Punasalakka | Tippviidikas |  |
| Blicca bjoerkna | Pasuri | Nurg |  |
| Abramis brama | Lahna | Latikas |  |
| Vimba vimba | Vimpa | Vimb |  |
| Pelecus cultratus | Miekkasärki | Nugakala |  |
| Carassius carassius | Ruutana | Koger |  |
| Carassius gibelio | Hopearuutana | Hõbekoger |  |
| Cyprinus carpio | Karppi | Karpkala |  |
| Hypophthalmichthys nobilis | Marmoripaksuotsa | Jämepea |  |
Karppikalat (Cypriniformes) > Piikkinuoliaiset (Cobitidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Cobitis taenia | Rantanuoliainen | Harilik hink |  |
| Misgurnus fossilis | Mutakala | Vingerjas |  |
Karppikalat (Cypriniformes) > Imunuoliaiset (Balitoridae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Barbatula barbatula | Kivennuoliainen | Trulling |  |
Monnikalat (Siluriformes) > Monnit (Siluridae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Silurus glanis | Monni | Säga |  |
Nokkakalat (Beloniformes) > Nokkakalat (Belonidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Belone belone | Nokkakala | Harilik tuulehaug |  |
Turskakalat (Gadiformes) > Turskat (Gadidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Lota lota | Made | Luts |  |
| Pollachius pollachius | Lyyraturska | Pollak |  |
| Gadus morhua | Turska | Tursk |  |
Turskakalat (Gadiformes) > Luikeroturskat (Phycidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Enchelyopus cimbrius | Neliviiksimade | Nelipoiseluts |  |
Piikkikalat (Gasterosteiformes) > Piikkikalat (Gasterosteidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Gasterosteus aculeatus | Kolmipiikki | Ogalik |  |
| Pungitius pungitius | Kymmenpiikki | Luukarits |  |
| Spinachia spinachia | Vaskikala | Raudkiisk |  |
Putkisuukalat (Syngnathiformes) > Merineulat Syngnathidae

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Nerophis ophidion | Siloneula | Madunõel |  |
| Syngnathus typhle | Särmäneula | Merinõel |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Ahvenet (Percidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Sander lucioperca | Kuha | Koha |  |
| Perca fluviatilis | Ahven | Ahven |  |
| Gymnocephalus cernua | Kiiski | Kiisk |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Elaskat (Lumpenidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Lumpenus lampretaeformis | Elaska | Suttlimusk |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Teistit Pholidae

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Pholis gunnellus | Teisti | Võikala |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Kivinilkat (Zoarcidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Zoarces viviparus | Kivinilkka | Emakala |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Tuulenkalat (Ammodytidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Ammodytes tobianus | Pikkutuulenkala | Väike tobias |  |
| Hyperoplus lanceolatus | Isotuulenkala | Suurtobias |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Tokot (Gobiidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Gobius niger | Mustatokko | Must mudil |  |
| Pomatoschistus minutus | Hietatokko | Väike mudil |  |
| Pomatoschistus microps | Liejutokko | Pisimudil |  |
| Gobiusculus flavescens | Seitsenruototokko | Kirju mudil |  |
| Neogobius melanostomus | Mustatäplätokko | Ümarmudil |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Makrillit (Scombridae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Scomber scombrus | Makrilli | Makrell |  |
Ahvenkalat (Perciformes) > Miekkakalat (Xiphiidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Xiphias gladius | Miekkakala | Mõõkkala |  |
Simppukalat (Scorpaeniformes) > Simput (Cottidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Myoxocephalus quadricornis | Härkäsimppu | Merihärg |  |
| Myoxocephalus scorpius | Isosimppu | Nolgus |  |
| Taurulus bubalis | Piikkisimppu | Meripühvel |  |
| Cottus gobio | Kivisimppu | Võldas |  |
| Cottus koshewnikowi |  | Kare võldas, Vene võldas |  |
Simppukalat (Scorpaeniformes) > Rasvakalat (Cyclopteridae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Cyclopterus lumpus | Rasvakala | Merivarblane |  |
Simppukalat (Scorpaeniformes) > Imukalat (Liparidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Liparis liparis | Imukala | Pullukala |  |
Kampelakalat (Pleuronectiformes) > Piikkikampelat (Scophthalmidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Scophthalmus maximus | Piikkikampela | Harilik kammeljas |  |
Kampelakalat (Pleuronectiformes) > Oikeasilmäkampelat (Pleuronectidae)

| Tieteellinen nimi | Suomenkielinen nimi | Vironkielinen nimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Limanda limanda | Hietakampela | Soomuslest |  |
| Pleuronectes platessa | Punakampela | Atlandi merilest |  |
| Platichthys flesus | Kampela | Lest |  |
Mitä vikaa on homoseksuaalisuudessa?

| Mitä vikaa on homoseksuaalisuudessa?> What's Wrong With Homosexuality? |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  John Corvino
Kieli:  englanti
Kustantaja:  Oxford University Press
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  192
Suomennos
Suomentaja:  Kirsi Luoma
Kustantaja:  Like
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  215
ISBN:  978-952-01-1029-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mitä vikaa on homoseksuaalisuudessa? (What's Wrong With Homosexuality?) on John Corvinon kirja vuodelta 2013. Teoksen on suomentanut Kirsi Luoma ja julkaissut suomeksi Like.
Aiheesta muualla

Nathaniel Frank: Book review: ‘What’s Wrong With Homosexuality?’ by John Corvino. The Washington Post 22.3.2013. (englanniksi)
Kyösti Niemelä: Homoseksuaalisuutta käsittelevät kirjat antavat eväitä argumentointiin. Helsingin sanomat 27.4.2014.
Sanna-Kaisa Lähdeaho: Heitä homo voltti. Aviisi 5/2014.
Murray Edwards College

| Murray Edwards College> New Hall |
| --- | --- |
  

Perustettu:  1954
Opiskelijoita:  380
Jatko-opiskelijoita:  78
Sijainti:  Cambridge, Englanti  Yhdistynyt kuningaskunta
Osoite:  Huntingdon Road CB3 0DF
Yhteistyö:  St Anne's College (Oxford)
Sivusto:  www.murrayedwards.cam.ac.uk
Murray Edwards College.
Murray Edwards College (ent. New Hall) on yksi Cambridgen yliopiston 31 collegesta. College perustettiin vuonna 1954 nimellä New Hall, sillä se ei onnistunut hankkimaan riittävää alkupääomaa ja tulevalle lahjoittajalle haluttiin jättää mahdollisuus saada college nimetyksi itsensä mukaan. Kesäkuussa 2008 college ilmoitti, että se on saanut Ros ja Steve Edwardsilta suurimman henkilökohtaisen lahjoituksen Cambridgen yliopiston historiassa, 30 miljoonaa puntaa. Collegen uusi nimi on huomionosoitus sekä collegen perustajalle Dame Rosemary Murraylle että Edwardsin perheen lahjoitukselle. Ros Edwards on opiskellut New Hallissa.
New Hall oli perustettaessa vuonna 1954 kolmas naisille tarkoitettu college Cambridgen yliopistossa. Kaksi muuta olivat Girton ja Newnham College; Hughes Hall ei ollut vielä saanut virallista collegen statusta. Vuonna 1954 naisten osuus opiskelijoista Cambridgessa oli pienin kaikista Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistoista. College aloitti toimintansa Silver Streetillä paikassa, jossa nykyään on Darwin College. Darwinin perhe lahjoitti New Hallille tontin sen nykyisessä paikassa, johon college muutti rakennusten valmistumisen jälkeen vuonna 1965.
Collegen ensimmäinen johtaja Dame Rosemary Murray toimi sijaiskanslerina (engl. Vice-Chancellor) Cambridgen yliopistossa 1975–77 ja teki siten historiaa olemalla ensimmäinen nainen Cambridgen tai Oxfordin yliopiston sijaiskanslerina. Näyttelijä ja Oscar-voittaja Tilda Swinton on collegen alumna.
Murray Edwards College
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Murray Edwards College Wikimedia Commonsissa
Cambridgen yliopiston colleget
Christ’s
Churchill
Clare
Clare Hall
Corpus Christi
Darwin
Downing
Emmanuel
Fitzwilliam
Girton
Gonville and Caius
Homerton
Hughes Hall
Jesus
King’s
Lucy Cavendish
Magdalene
Murray Edwards (New Hall)
Newnham
Pembroke
Peterhouse
Queens’
Robinson
St Catharine’s
St Edmund’s
St John’s
Selwyn
Sidney Sussex
Trinity
Trinity Hall
Wolfson
Per Olsen

Per Olsen voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Per Olsen (1932–2013), norjalainen maastohiihtäjä
Per Olsen (s. 1934), norjalainen uimari
Per Erling Olsen (s. 1958), norjalainen keihäänheittäjä
Per Olaf Olsen (1871–1919), norjalainen ampuja
Per Skjerwen Olsen (s. 1939), norjalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Per Olsen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oulonjärvi (Ruovesi)

| Oulonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula, Ruovesi
Koordinaatit:  62°04′35″N, 24°13′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Oulonoja 
Järvinumero:  35.411.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,7 m  
Rantaviiva:  2,362 km  
Pinta-ala:  10,474 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiOulonjärvi 
Oulonjärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä ja Mänttä-Vilppulassa Tuuhoskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,5 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.