stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kilsfjordin kirkko

| Kilsfjordin kirkko Kilsfjord kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2013.
Sijainti:  Volda, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1974
Suunnittelija:  Alf Apelseth
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kilsfjordin kirkko (norj. Kilsfjord kyrkje) on Voldan kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1974.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilsfjordin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kaikki suutelivat morsianta

| Kaikki suutelivat morsianta> They All Kissed the Bride |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alexander Hall
Käsikirjoittaja:  P.J. Wolfson Sovitus: Andrew Solt Henry Altimus
Perustuu:  Gina Kausin ja Andrew Soltin tarinaan
Tuottaja:  Edward Kaufman
Säveltäjä:  Morris Stoloff Werner R. Heymann (käännä suomeksi)
Kuvaaja:  Joseph Walker
Leikkaaja:  Viola Lawrence
Pääosat:  Joan Crawford Melvyn Douglas
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures
Ensi-ilta:   11. kesäkuuta 1942 14. heinäkuuta 1955 (uusintaensi-ilta)  28. helmikuuta 1943
Kesto:  86 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaikki suutelivat morsianta (engl. They All Kissed the Bride) on Alexander Hallin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 1942. Elokuvan pääosissa ovat Joan Crawford ja Melvyn Douglas. Columbia Pictures toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana. Kaikki suutelivat morsianta kertoo autokuljetusfirman johtajasta, joka rakastuu.
P.J. Wolfson laati käsikirjoituksen Gina Kausin ja Andrew Soltin tarinan pohjalta. Tarinan sovittajina toimivat Andrew Solt ja Henry Altimus. Edward Kaufman toimi elokuvan tuottajana. Elokuvan tuotanto oli alkanut 23. helmikuuta 1942 ja päättynyt 16. huhtikuuta 1942. Elokuvaa kuvattiin nimellä He Kissed the Bride. Kaikki suutelivat morsianta sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 11. kesäkuuta vuonna 1942. Uusintaensi-ilta oli 14. heinäkuuta vuonna 1955. Suomessa elokuva julkaistiin 28. helmikuuta vuonna 1943.
Joan Crawford korvasi Carole Lombardin Margaret Drewin roolissa. Lombard oli alun perin palkattu Margaret Drewin rooliin, mutta juuri ennen kuvauksia Lombard kuoli äkillisesti lento-onnettomuudessa tammikuussa 1942. Tämän jälkeen Crawfordia lainattiin Metro-Goldwyn-Mayerilta. Kun Kaikki suutelivat morsianta valmistui, Crawford lahjoitti koko hänen palkkansa Punaiselle Ristille.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joan Crawford  | … |  Margaret "M. J." Drew   |
|  Melvyn Douglas  | … |  Michael Holmes   |
|  Roland Young  | … |  Marsh   |
|  Billie Burke  | … |  Rouva Drew   |
|  Allen Jenkins  | … |  Johnny Johnson   |
|  Andrew Tombes  | … |  Crane   |
|  Helen Parrish  | … |  Vivian Drew   |
|  Emory Parnell  | … |  Mahoney   |
|  Mary Treen  | … |  Susie Johnson   |
|  Nydia Westman  | … |  Sihteeri   |
|  Ivan F. Simpson  | … |  Tohtori Cassell   |
|  Roger Clark  | … |  Stephen Pettingill   |
|  Larry Parks  | … |  Joe Krim   |
|  Tom Dugan  | … |  Callahan   |
Aiheesta muualla

Kaikki suutelivat morsianta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kaikki suutelivat morsianta Elonet.
Kaikki suutelivat morsianta AllMoviessa. (englanniksi)
Kaakkolammi (Ruovesi, Pohtio)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°01′22″N, 23°53′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  Koluoja Luomaan 
Järvinumero:  35.413.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  166 m  
Rantaviiva:  0,847 km  
Pinta-ala:  2,521 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Pohtion kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Mutiojan valuma-alueeseen (35.413) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166 metriä mpy.
Luontoarvoja

Lammen etelärannat kuuluvat Helvetinjärven kansallispuistoon, mutta sen pohjoinen vesialue ei ole suojeltua aluetta. Järvi sijaitsee suojelualueen eteläpuolella.
Sigurd Wettenhovi-Aspa

| Sigurd Wettenhovi-Aspa |
| --- | --- |
 Sigurd Wettenhovi-Aspa vuonna 1940.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. toukokuuta 1870 Helsinki
Kuollut: 18. helmikuuta 1946 (75 vuotta) Helsinki
Ammatti:  monitaiteilija
Taiteilija
Aktiivisena:  1892–1943
Taiteen reunoilla
Suuntaukset
Art brut | Fantastinen realismi | Graffiti | ITE-taide | Kansantaide | Naivismi | Outsider-taide | Primitivismi | Visionaarinen taide
Tekijöitä Suomesta
Aleksanteri Ahola-Valo | Andreas Alariesto | Annukka Grönlund | Martti Innanen | Einari Junttila | Arto Ali-Eskola | Edvin Hevonkoski | Enni Id | Aleksandra Ionowa | Alice Kaira | Matias Keskinen | Nikolai Lehto | Jussi Löf | Kalervo Palsa | Matti Rutanen | Veijo Rönkkönen | Ilmari Salminen | Olli Seppänen | Kaarina Staudinger-Loppukaarre | Vihtori Storck | Ilkka Juhani Takalo-Eskola | Heikki Tuomela | Ensio Tuppurainen | Sigurd Wettenhovi-Aspa
Tekijöitä ulkomailta
William Blake | Aleksanteri Ahola-Valo | Banksy | Jean-Michel Basquiat | Hieronymus Bosch | Salvador Dalí | Jean Dubuffet  | Max Ernst | H. R. Giger | Alex Grey | Keith Haring | Edward Hicks | Frida Kahlo | Theodor Kittelsen | Mati Klarwein | Paul Kondas | Séraphine Louis | Gustave Moreau | Grandma Moses | Niko Pirosmani | Maria Primatšenko | Henri Rousseau
Georg Sigurd Wettenhovi-Aspa (vuoteen 1939 Wetterhoff-Asp, synt. Asp; 7. toukokuuta 1870 Helsinki – 18. helmikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen monitaitaja: taidemaalari, kuvanveistäjä, kirjailija ja kielimies.
Hänen monialaista toimintaansa on luonnehdittu usein pitkällä epiteettiluettelolla, kuten "rotuteoreetikko, keksijä, kanava-arkkitehti, vapaamuurari, punavankileirin päällikkö, egyptologi, Hitleriä ihaileva fennomaani ja astronomi".
Pseudokielitieteelliset teoriat

1900-luvun alussa Wettenhovi-Aspasta tuli innokas fennomaani ja hän alkoi kehitellä omia kvasikielitieteellisiä teorioitaan, joiden mukaan kaikki sivistys oli lähtöisin Suomesta. Mielikuvituksellisilla etymologioillaan Wettenhovi-Aspa halusi osoittaa, että monet ulkomaiset paikannimet ja vieraiden kielten sanat olivat johdettavissa suomenkielisestä alkumuodosta.
Näitä teorioitaan Wettenhovi-Aspa esitteli useissa julkaisemissaan kirjoissa, joista kuuluisimmaksi tuli vuonna 1935 ilmestynyt Kalevala ja Egypti: Suomen Kultainen Kirja II. Kirjassa Wettenhovi-Aspa väittää, että muinaisen Egyptin kulttuurin olivat kehittäneet sinne Jaavalta Intian kautta vaeltaneet suomalaiset ja että indoeurooppalaiset kielet polveutuisivat suomalais-egyptiläisestä alkukielestä, joka on samalla ihmiskunnan alkukieli. Teoriaansa Wettenhovi-Aspa kutsui ”fennoegyptologiaksi”. Wettenhovi-Aspa väitti myös, että saksalaiset olivat alun perin suomalais-ugrilaista kansaa, joka oli vuosisatojen kuluessa siirtynyt käyttämään germaanista kieltä.
Wettenhovi-Aspa väitti muun muassa, että pyramidi tulee sanasta ”pyhät raamit”, seepra sanasta ”seurahepo”, Espanja eli Hispanja sanasta ”Hiisipainijaisenmaa”, Berkeley sanasta ”perkele”, ruotsin kielen sana människa sanasta ”maannussija” ja niin edelleen. Saksassa teoria ihastutti Heinrich Himmleriä ja hänen salaseuraansa.
Pseudokielitieteelliset teoriat > Wettenhovi-Aspan käsitysten taustoja

Wettenhovi-Aspan tutkimuksia voi pitää gööttiläisen historiankirjoituksen myöhäisenä seuraajana. Tämä suuntaus sai alkunsa Ruotsissa 1500- ja 1600-luvuilla. Senaikaiset historiantutkijat Johannes Magnus, Johannes Messenius, Georg Stiernhielm ja Olof Rudbeck vanhempi osoittivat tutkimuksissaan, että Ruotsi oli maailman vanhin valtakunta (perustettu sata vuotta vedenpaisumuksen jälkeen) ja että ruotsalaiset olivat aikoinaan hallinneet koko Eurooppaa ja luoneet sen sivistyskulttuurit. Näiden väitteiden lähdeaineistoa saatiin Raamatusta, antiikin kertomuksista ja muinaisislantilaisista saagoista.
Wettenhovi-Aspan edeltäjänä voidaan pitää 1700-luvulla elänyttä Daniel Jusleniusta joka uskoi suomalaisten olevan yksi Israelin kadonneista heimoista.
Wettenhovi-Aspa perusti teoriansa myös eräiden Egyptin vanhan kielen ja suomen kielen sanojen samankaltaisuuteen. Suomen kielen yhteys Egyptiin sekä käsitys samaan alkurotuun kuulumisesta, kuten myös Kalevalan erityinen merkitys, pohjaavat 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun teosofiseen keskusteluun.
Pseudokielitieteelliset teoriat > Ajatusten vastaanotto

Aikalaiset pitivät etenkin Wettenhovi-Aspan kielitieteellisiä päätelmiä perustelemattomina, ja ne otettiin vastaan ivallisesti. Myönteistä suhtautumista näkemykseen edusti lähinnä teosofi Pekka Ervast, joka totesi, että ne tulevat lähelle salatieteellisiä seikkoja. Wettenhovi-Aspan lähestymistapa aiheeseen oli pitkälti sama kuin hänen ystävällään August Strindbergillä. Strindbergin kohdalla vaihetta on epäilty myös mielenhäiriöstä johtuvaksi, kun ei ole tunnistettu samankaltaisuuksiin perustuvan uskomuksen swedenborgilaista luonnetta, joka aikanaan oli melko yleinen. On esitetty myös, että Wettenhovi-Aspa ei olisi ollut tosissaan, vaan kyseessä olisi ollut vain parodia ajan kielitieteellisistä teorioista ja provokaatio ruotsalaisuusmielisiä vastaan. Toisaalta monet aikalaiset ja samanmieliset ottivat hänet todesta, sillä uskomus ei ollut salatiedepiireissä poikkeuksellinen. Wettenhovi-Aspa piti siitä kiinni elämänsä loppuun, kun väittelykumppanit eli lähinnä Strindberg olivat jo kuolleet.
Pseudokielitieteelliset teoriat > Esimerkkejä Wettenhovi-Aspan sanajohdoksista

| --- | --- |
 Buckingham = Pukinhamina  Berliini = Perälinna  Egypti = Äijäkupittaa  Tunisia = tuonensija (Aurinko laskee länteen eli tuonensijaan ja Egyptistä katsoen Tunisia on lännessä)  prinssi = piirinseppä  labyrintti = läpiriento  Marseille = Merisäiliö  Memphis = Mäenpisteaita  neekeri = Ne hahsi kush (egyptiä, väitettiin tulevan sanoista "Ne haisevat kuselle")[lähde? ]  Malakka = maa lakkaa  harmonia = haarapuumoniaisuus  kulttuuri = kultaura  muumio = muu mies  seepra = seurahepo  Venetsia = Venesija  Pariisi = Parisaaret  Shakespeare = Se Haaksenperä  Ma = Maa  Meri = Meri  Thum = Tumma (alkupimeyden jumala) :  Ammon (Ylä-Egyptin alkujumala) = ammoin  Ar'chiv (arkisto) = Aarre-kivet ("kirjastoissa")  Rada'més (faaraon ajuri) = Ratas-mies  mastaba = maatupa  Horus = Huoruus  Neith (taivaan neito) = Neiti  Thot = totta  Pyramidit = pyhät raamit  Abu Simbel = Simpele  Valdemar = valtameri  Kotlin = kotilinna  Ze'pelin = Sepänlinna  Sephala = Seppälä  Sepkyl' = Sepänkylä  varjagi = varjelusjoukko  Kalmar = Kalameri  Veiksel = Vehkaselkä  Honolulu = Huonoluulo
Wettenhovi-Aspan hengenheimolaisia

| --- | --- |
 Arthur Gleye (1867–1937)  Artturi Antero Eskelinen (R.N. Antrus Hesekiel Taru) (1879–1963)  Björn Collinder (1894–1983)selvennä  Carl Abel (1837–1906)  Eetu Vuorio (1892–1949)  Theodor Finnilä (1868–1920)  Elias Wilhelm Lönnqvist (1875–1949)  Esa Anttonen  Georg Waimel (1890– ?)  Harald Kiksas  Helmi Poukka :  Ilmari Wirkkala (1890–1973)  Ilmari Kosonen (1946–2022)  Johannes Kata  Jouko Ahtola  Keijo Astala (1908–1991)  Lauri Taneli Pikkusaari (1911–1965)  Matti Carelius (1911–1988)  Paavo Erik Olavi Kauppinen (1911–2004)  Tuulikki Korpinen (1912–1998)  Vilmos Hevesy (Wilhelm von Hevesy) (1877–1945)
Veistoksia

Hautakammiossa sureva nainen. Savi. 1892
Aino-legenda. Kipsireliefi. 1893
Ainon pää. 1893
Marttyyri. 1893
Elämän ja kuoleman kello. Pronssi. 1894
Elias Lönnrot. Kipsi 1894
Runonlaulaja. Pronssi.
Beethoven. (Esillä Ainolassa, Järvenpäässä) 1903
Väinämöinen. Pronssi. 1906
Maalauksia

Juudas.1895
Elias Lönnrot. 1896
Ristiinnaulittu, Ylivieskan kirkon alttaritaulu. 1897
Metsästäjä 70 cm × 40 cm. 1899
Tuhlaajapoika. 1900
Orleansin neitsyt 70 cm × 50 cm. 1907
Gizen pyramidi. 1909
Akseli Gallen-Kallela Afrikasta palattuaan. 1911
Lalli surmaa piispa Henrikin. 1930
Adolf Hitler Immalan järven rannalla Mannerheimin syntymäpäivillä 1942. 1942
Adolf Hitler. 150 cm × 200 cm. 1943
Lentäviä kurkia. 27 cm × 35 cm. 1943 (esillä Järvenpäässä Ainolassa)
Kirjat > Suomenkielisiä

Suomen Kultainen kirja I; suomentanut J. Raekallio, Helsinki 1915
Nauloja kieltolain ruumisarkkuun sekä reseptikokoelma kotimaisten viinien ja liköörien valmistamista varten, Sana, Helsinki 1920
Lauantai-iltoja: Suomalaisia kansallisjuhlanäytelmiä 1, WSOY 1922
Jutelmia ja muistelmia 1890-luvun Parisista ja August Strindbergin Inferno-vuosista: Paljon mukana olleena Strindbergin ystävänä kert. S. Wettenhovi-Aspa. Kustannus Oy Kirja, Helsinki 1927
Suomen Kultainen kirja II: Kalevala ja Egypti. Riemujuhlajulkaisu Kalevalan satavuotispäiväksi 28.11.1835–28.11.1935, Helsinki 1935
Suezin kolme kanavaa 1-3. Sisältö: 1. Ikivanha Farao-kanava, 2. Lesseps-kanava, 3. Tulevaisuuden kanava, Helsinki 1940.
Suezin kolme kanavaa 4, Helsinki 1940.
Miten Suomi pelastui hevosasevelvollisuudesta maailmansodassa v. 1915. Omakustanne, Helsinki 1940
Kirjat > Muunkielisiä

Katalog öfver den fria utställningen 1898 i Ateneum. Helsingfors 1896 (nimellä Sigurd Wetterhoff-Asp)
Pro patria: första samlingen: Dikter. Helsingfors 1900 (nimellä Sigurd Wetterhoff-Asp)
La crise russe: Nicolas II tel qu’il est. Libraire universelle, Paris 1905 (nimellä Sigurd Wetterhoff-Asp)
Finlands Gyllene bok I, Svar på "Svenskt i Finland". Helsingfors 1915
Lördagsqvällar: finska nationalfestspel 1. Helsingfors 1916
Några spikar till förbudslagens likkista. Sana, Helsingfors 1919
Fenno-ägyptischer Kulturursprung der alten Welt: Kommentare zu den vorhistorischen Völkerwanderungen. Genius Verlag, Leipzig 1935
The Diamondking of Sahara. Helsinki 1935
Finnische Ortsnamen in Gallia transalpina und Frankreich. Genius Verlag, Leipzig (Helsinki) 1935
August Strindberg intim: Aufzeichnungen eines Zeitgenossen. Helsinki 1936
Lisäksi Wettenhovi-Aspa kirjoitti runoja ja näytelmiä, käännöksiä sekä hilpeitä artikkeleita Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisuun Lipeäkala.
Kirjallisuutta

Kakriainen, Ulla-Satu: Kahden Sigurd Wettenhovi-Aspan 1890-luvun öljyvärimaalauksen tutkimus ja konservointi. Konservoinnin koulutusohjelman opinnäytetyö. Metropolia Ammattikorkeakoulu 2012.
Lindell, Elisa: Vapaat taidenäyttelyt 1896–1903 eurooppalaisessa ja suomalaisessa kontekstissa: Sigurd Wettenhovi-Aspan rooli. Taidehistorian pro gradu-tutkielma. Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos, Jyväskylän yliopisto 2014.
Pitkälä, Pekka: Pyramidit, pyhät raamit: Sigurd Wettenhovi-Aspan (1870–1946) näkemykset suomen kielestä ja suomalaisten historiasta. Kulttuurihistorian pro gradu -tutkielma. Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos, Turun yliopisto 2010.
Pitkälä, Pekka: “Sigurd Wettenhovi-Aspa, August Strindberg and a Dispute Concerning the Common Origins of the Languages of Mankind 1911–1912 ”. Scripta Instituti Donneriani Aboensis vol 29: Approaching Esotericism and Mysticism: Cultural Influences, pp 49–81. The Donner Institute for research in Religious and Cultural History, Åbo 2020.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wettenhovi-Aspa ja utopia Suomen mahdista. Yle Elävä Arkisto
Vapaasti ladattavia Sigurd Wettenhovi-Aspan e-kirjoja Projekti Lönnrotissa ja Project Gutenbergissä.
Wettenhovi-Aspa, Sigurd hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
S. Wettenhovi-Aspa : Lipeäkalan syntyjä syviä, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1927, s. 35, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. Wettenhovi-Aspa : Silkkiäismato. Muisto Japanista, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1928, s. 178, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. Wettenhovi-Aspa : Sibeliana eli Veli Janne älyniekkana, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1929, s. 92, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. Wettenhovi-Aspa : Mikä kansa on antanut nimet Euroopan joille, järville ja vuorille?, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1930, s. 62, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa : Suomalaisia kantasanoja englanninkielessä, Ilta-Sanomat, 26.10.1933, nro 247, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa : Suomalaisia kantasanoja englannin kielessä II, Ilta-Sanomat, 20.11.1933, nro 268, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa : Suomalaisia kantasanoja englannin kielessä II jatkoa, Ilta-Sanomat, 23.11.1933, nro 271, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa : Kalevala ja Egypti. Kulttuuri ja "kulttuuri" sanan alkuperä, Forum, 01.01.1935, nro 6, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa : Valse tristen syntymäyön muistoksi, Lipeäkala : Suomen aikakauslehdentoimittajain liiton julkaisu, 01.01.1936, s. 59, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa'n fenno-egyptiläispropagandasta ulkomailla, Uusi Suomi, 04.10.1936, nro 268, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Wettenhovi-Aspa, Antti Favénin maalaama muotokuva vuodelta 1905.
Wettenhovi-Aspa Akseli Gallen-Kallelan maalaamana vuonna 1918.
Wettenhovi-Aspan hauta Hietaniemen hautausmaalla.
Sigurd Wettenhovi-Aspa: Jean Sibelius Yalen yliopiston kunniatohtorina (1921).
Kardinaalikala

| Kardinaalikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Alalahko::  Särkikalat Cyprinoidei
Heimo::  Kardinaalikalat Tanichthyidae
Suku::  Tanichthys
Laji::  albonubes
Kaksiosainen nimi
 Tanichthys albonubes  Lin, 1932 
Katso myös
   Kardinaalikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kardinaalikala (Tanichthys albonubes) on pieni aasialainen särkikala, jota pidetään myös akvaariossa. Nimensä takia sitä on sekoitettu kardinaalitetraan.
Ulkonäkö ja koko

Kardinaalikala jää nelisenttiseksi. Sen vartalo on vaaleanvihreä. Pyrstön tyvessä on musta läikkä, siitä silmään kulkee musta juova jonka yläpuolella on toinen, vaaleanpunainen juova. Pyrstöläikän ympärys on punainen.
Alkuperä

Kardinaalikala on kotoisin Kiinasta ja Vietnamista. Kaikki kaupoista saatavat kardinaalikalat ovat viljeltyjä.[lähde? ]
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kardinaalikala on parvikala, joka lisääntyy varsin helposti kotiakvaariossakin.
Vesiolot ja ravinto

Kardinaalikala kaipaa viileämpää vettä kuin trooppiset akvaariokalat: 18–22 astetta on sopiva lämpötila.
Aiheesta muualla

Antin akvaario (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaakkuri (Oulu)

| Kaakkuri |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kaakkuri korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Kaakkurin suuralue
Koordinaatit:  64°58′07″N, 025°32′30″E
Kaupunginosa nro:  27
Väkiluku:  6 559  31.12.2023
Työpaikkoja:  1 053 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Kaakkuri, Kaakkurinkangas, Kiviharju, Metelinkangas
Postinumero(t):  90410, 90420
Kaakkuri on Oulun kaupunginosa Kaakkurin suuralueella. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä Oulun keskustasta etelään valtatie 4:n itäpuolella. Pohjois–itäsuunnassa aluetta rajaa Oulu–Kontiomäki-rautatie ja eteläpuolella Metsokangas.
Kaakkurin vanhinta aluetta on Kaakkurinkangas, joka on 1990-luvun alkupuolella rakennettu omakotitalo- ja rivitaloalue.
2000-luvulla Kaakkuri kasvoi yhdeksi Oulun suurimmista aluekeskuksista. Varsinainen Kaakkurin keskus on kerrostalovaltainen alue, jossa on myös yksi Oulun korkeimmista asuinrakennuksista, 12-kerroksinen Sirius.
Alueen palvelutarjonta on hyvä. Kaakkurin koulu on 900 oppilaan yhtenäisperuskoulu luokille 1–9. Kaakkurissa on myös oma terveysasema, kirjasto, monitoimitalo ja kirkko. Yrityksiä alueella toimii runsaasti, muun muassa vuonna 2004 avattu K-Citymarket ja 2008 avattu Bauhaus-tavaratalo.
Kaakkurin keskuksen itäpuolella oleva Metelinkangas on pääasiassa omakotitaloja käsittävä metsäinen osa-alue. Sen itäpuolella oleva Kiviharju on Kaakkurin uusinta aluetta.
Kaakkurin kaupunginosan itälaidalla sijainnut Iinatin moottoriurheilukeskus on meluhaittojen vuoksi suljettu. Alue on entinen kaatopaikka ja siitä syystä mäkinen. Alueella on RC-autorata, kuntoilutelineitä ja -laitteita sekä kuntoilijoille suunnitellut pitkät rappuset.
Historiaa

Aiemmin Kaakkurin alue on kuulunut osana Kiviniemen kylää, joka alun perin kuului Oulujoen kuntaan. Vuonna 1965 Oulujoen kunta liitettiin Oulun kaupunkiin. Kaakkuriin saatiin runkovesijohto vesiposteineen vuonna 1967. Viemäriverkosto tuli alueelle 1990-luvulla. Kaakkuri valittiin Oulun kaupungin kasvusuunnaksi vuonna 1984.
Kuvia Kaakkurista

Kaakkurin keskus
Kaakkurin koulu
Pyhän Andreaan kirkko
Kaakkurin maamerkki Sirius
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaakkuri (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Kardinaaligloksinia

| Kardinaaligloksinia |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Gesneriakasvit Gesneriaceae
Suku::  Gloksiniat Sinningia
Laji::  cardinalis
Kaksiosainen nimi
 Sinningia cardinalis  (Lehm.) H.E. Moore 
Katso myös
   Kardinaaligloksinia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kardinaaligloksinia eli kardinaalinkukka (Sinningia cardinalis) on gloksinioiden sukuun kuuluva laji. Toisinaan se luokitellaan kuuluvaksi sukuun Rechsteineria. Se kuuluu gesneriakasvien heimoon.
Ulkonäkö ja koko

Putkimaiset kukat ovat kirkkaanpunaisia. Lehdet ovat samettimaisen nukkapintaisia. Kasvin juurakko on mukulamainen.
Levinneisyys

Kasvi on kotoisin Brasiliasta.