stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mestarien liigan kausi 1993–1994

Mestarien liigan kausi 1993–1994 oli Mestarien liigan toinen kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 39. kausi. Karsintakierrosten jälkeen 32 joukkuetta pelasi kaksi cup-muotoista kierrosta, minkä jälkeen kahdeksan parasta joukkuetta pelasivat kahdessa lohkossa kaksinkertaisen sarjan. Molempien lohkojen kaksi parasta pääsivät lohkovoittajien kotikentillä pelattaviin yksiosaisiin välieriin ja välierien voittajat loppuotteluun, joka pelattiin Ateenassa 18. toukokuuta 1994. Italialainen AC Milan voitti loppuottelussa espanjalaisen FC Barcelonan maalein 4–0. Loppuottelun maalintekijät olivat kaksi maalia tehnyt Daniele Massaro sekä Dejan Savićević ja Marcel Desailly. Voitto oli AC Milanin viides Euroopan mestareiden cupin tai liigan voitto. Välierissä AC Milan voitti ranskalaisen AS Monacon 3–0 ja FC Barcelona portugalilaisen FC Porton samoin lukemin.
Kauden parhaat maalintekijät olivat kahdeksan maalia tehneet Werder Bremenin uusiseelantilainen Wynton Rufer ja FC Barcelonan alankomaalainen Ronald Koeman.
Juhani Leino

Juhani Veikko Ilmari Leino (24. heinäkuuta 1937 Viipuri – 27. marraskuuta 2007 Reposaari) oli suomalainen varatuomari, joka toimi Kemin kaupunginjohtajana.
Juhani Leino  syntyi opettajien Eino Emil Leino ja Lahja Siviä Sarkian perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1963 oli Eila Annikki Hiltunen. Leino tuli ylioppilaaksi 1956 ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1963, varatuomarin arvon hän sai 1966. Hän toimi Kemin raastuvanoikeudessa kaupunginviskaalina 1966–1969 ja Kemin apulaiskaupunginsihteerinä 1969–1972. Porin kaupungin lakimies Leino oli vuodesta 1972 vuoteen 1980, jolloin hänestä tuli Kemin kaupunginjohtaja. Tässä tehtävässä Leino toimi heinäkuun loppuun vuonna 2000 asti, jolloin häntä seurasi kaupunginjohtajana Kalervo Ukkola. Jo edesmennyt Leino vaikutti muun muassa jäänmurtaja Sampon hankintaan Kemin matkailukohteeksi vuonna 1987.
Rauniopaasisammal

| Rauniopaasisammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Kynsisammalet Dicranidae
Lahko::  Kivisammalet Grimmiales
Heimo::  Kivisammalet Grimmiaceae
Suku::  Paasisammalet Schistidium
Laji::  apocarpum
Kaksiosainen nimi
 Schistidium apocarpum  (Hedw.) Bruch & Schimp. 
Synonyymit
 Grimmia apocarpa Hedw. 
Katso myös
   Rauniopaasisammal Wikispeciesissä   Rauniopaasisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rauniopaasisammal (Schistidium apocarpum) on paasisammalten sukuun ja kivisammalten heimoon kuuluva elinvoimainen sammal.
Ulkonäkö

Rauniopaasisammal on pienehkö (1-4 cm) sammal. Se kasvaa löyhinä tuppaina ja sen lehdet ovat teräväkärkiset ja pitkänomaiset. Sen itiöpesäkkeiden perä on lyhyt ja pesäkkeet jäävät versonkärkien tasalle. Pesäkkeiden suuvarushampaat ovat suuret ja punaiset.
Levinneisyys

Rauniopaasisammal esiintyy pohjoisen pallonpuoliskon laukealla ja viileällä vyöhykkeellä. Suomessa se kasvaa koko maassa yleisenä.
Elinympäristö

Rauniopaasisammal kasvaa karuilla ja rehevillä rantakallioilla, purokivillä ja varjoisten metsien kivillä.
Rimpisirppisammal

| Rimpisirppisammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Alakaari::  Bryophytina
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Bryidae
Ylälahko::  Hypnanae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Ritvasammalet Amblystegiaceae
Suku::  Lierosammalet Scorpidium
Laji::  revolvens
Kaksiosainen nimi
 Scorpidium revolvens  (Sw. ex anon.) Rubers 
Synonyymit
 Drepanocladus revolvens, Limprichtia revolvens 
Katso myös
   Rimpisirppisammal Wikispeciesissä   Rimpisirppisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rimpisirppisammal (Scorpidium revolvens) on palmikkosammalten lahkoon kuuluva elinvoimainen sammal. Sirppisammalten luokittelusta eri sukuihin ja heimoihin on ollut monenlaisia käsityksiä.
Ulkonäkö

Rimpisirppisammal on säännöllisesti haaroittuva ja aika isokokoinen sammal. Se on yleensä punertava ja sen lehdet ovat sirppimäiset ja niissä on vahva keskisuoni. Sillä on melko usein itiöpesäkkeitä. Se muistuttaa ulkonäöltään lettosirppisammalta.
Levinneisyys

Rimpisirppisammal kasvaa pohjoisella ja eteläisellä pallonpuoliskolla, lauhkealta vyöhykkeeltä tundralle. Se esiintyy koko Suomessa yleisenä.
Elinympäristö

Rimpisirppisammal kasvaa keski- ja runsasravinteisilla soilla.
B’z

Inaba vasemmalla ja Matsumoto oikealla. Kuvat vuodelta 2012 New Yorkista.
B'z on yksi Japanin suosituimmista rock-yhtyeistä. Yhtye on perustettu vuonna 1988.
Bändi debytoi vuonna 1988 albumillaan "Dakara Sono Te wo Hanashite (だからその手を離して)", mutta vasta neljäs single, "LADY NAVIGATION", alkoi kerätä huomiota.
Kokoonpano

Tak Matsumoto (kitara)  (27. maaliskuuta 1961)
Koshi Inaba (laulu) (23. syyskuuta 1964)
Diskografia > Singlet

だからその手を離して
君の中で踊りたい
LADY-GO-ROUND
BE THERE
太陽のKomachi Angel
Easy Come, Easy Go!
Aishii hito yo "Good Night... (愛しい人よ"Good Night... )
LADY NAVIGATION
ALONE
BLOWIN'
ZERO
愛のままにわがままに 僕は君だけを傷つけない
裸足の女神
Don't Leave Me
MOTEL
Negai (ねがい)
love me, I love you
LOVE PHANTOM
ミエナイチカラ ～INVISIBLE ONE～
Real Thing Shakes
FIREBALL
Calling
Liar! Liar!
さまよえる蒼い弾丸
HOME
ギリギリchop
今夜月の見える丘に
May
juice
RING
ultra soul
GOLD
熱き鼓動の果て
IT'S SHOWTIME!!
野性のENERGY
BANZAI
ARIGATO
愛のバクダン
OCEAN
衝動
ゆるぎないものひとつ
SPLASH!
Diskografia > Albumit

B'z
OFF THE LOCK
BREAK THROUGH
RISKY
IN THE LIFE
RUN
The 7th Blues
LOOSE
SURVIVE
Brotherhood
GREEN
BIG MACHINE
THE CIRCLE
MONSTER
ACTION
Aiheesta muualla

B'z official Web site (japaniksi)
Nippop Profile | B'z (englanniksi)
B'z Portal (englanniksi)
B'z no bise (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Rakentaja

Rakentaja voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
henkilö tai yritys, joka rakentaa
rakennusmies, ammattinimike
rakentaja, ortodoksiluostarin rakentanut johtajamunkki
Rakentaja, Rakennusliiton jäsenlehti
Väylänrakennusalus Rakentaja, Merenkulkulaitoksen erikoisalus
Davit Rakentaja (1073–1123), Georgian hallitsija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rakentaja”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Eriikka Magnusson

Näyttelijät Eriikka Magnusson ja Sulevi Peltola studiossa Yleisradion radio-ohjelman "Avioliitto afrikkalaiseen tapaan" nauhoituksissa vuonna 1967.
Kaisa Korhonen (vas.) ja Eriikka Magnusson Suomenlinnan kesäteatterissa vuonna 1971. Näytelmä oli KOM-teatterin Suomen kuningas.
Laura Eriikka Magnusson (s. 7. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Magnusson kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1965 ja opiskeli Suomen teatterikoulussa vuosina 1966–1969. Hän on KOM-teatterin perustajajäsen, ja oli mukana jo KOM-näyttämöllä Ruotsalaisessa Teatterissa 1969. KOM-teatterin jälkeen hän työskenteli Yleisradiossa sekä Radioteatterin Tampereen pisteessä. Eriikka Magnusson on kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari Gustaf Magnussonin nuorempi tytär.
Magnusson on toiminut myös harrastajateatteriohjaajana Pirkanmaan alueella mm. Teatteriyhdistys Pirhalla, sekä Eräjärven Työväen Näyttämöllä.
Aiheesta muualla

Eriikka Magnusson Elonetissä.
Eriikka Magnusson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Turkkisammalet

| Turkkisammalet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Kynsisammalet Dicranales
Heimo::  Kynsisammalet Dicranaceae
Suku::  Paraleucobryum  (Lindb. ex Limpr.) Loeske
Katso myös
   Turkkisammalet Wikispeciesissä   Turkkisammalet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turkkisammalet (Paraleucobryum) on sammalten suku.
Lajeja

Paraleucobryum enerve - tunturiturkkisammal
Paraleucobryum longifolium - kiviturkkisammal
Aiheesta muualla

ITIS: Paraleucobryum (englanniksi)
Flora of North America: Paraleucobryum (englanniksi)
Moss Flora of China: Paraleucobryum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2051544  Wikispecies: Paraleucobryum  CoL: 6F8Z  EoL: 93590  EPPO: 1PWMG  FNA: 123921  GBIF: 2674869  iNaturalist: 156647  IRMNG: 1100718  ITIS: 16839  NBN: NHMSYS0000310416  NCBI: 98498  Open Tree of Life: 1020057  PLANTS: PARAL2  Tropicos: 35000921  WFO: wfo-4000028064
Julius (Braunschweig-Wolfenbüttel)

Julius (1528 - 1589), oli Braunschweigin herttua.
Hän oli herttua Henrik nuoremman neljäs poika, oli jo lapsena Kölnin kaniikki, sai Mindenin hiippakunnan vuonna 1553, josta hän luopui vuonna 1554, ja seurasi herttuana isäänsä vuonna 1568. Julius oli naimisissa Brandenburgin vaaliruhtinaan Joakim II:n tyttären Hedwigin kanssa vuodesta 1560. Hän perusti Helmstedtin yliopiston, peri osan Hoyan kreivien omaisuudesta vuonna 1582 ja Kalenbergin ruhtinaskunnan vuonna 1584 ja kuoli vuonna 1589 Wolfenbüttelissä.
Tunturikynsisammal

| Tunturikynsisammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Kynsisammalet Dicranales
Heimo::  Kynsisammalet Dicranaceae
Suku::  Kynsisammalet Dicranum
Laji::  elongatum
Kaksiosainen nimi
 Dicranum elongatum  Schleich. ex Schwägr. 
Katso myös
   Tunturikynsisammal Wikispeciesissä   Tunturikynsisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunturikynsisammal (Dicranum elongatum) on sammallaji. Se kuuluu Dicranaceae -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Tunturikynsisammalta esiintyy koko Suomessa Ahvenanmaata, Etelä-Suomea ja Pohjanmaan rannikkoa lukuun ottamatta. Laji on uhanalainen Järvi-Suomessa, Pohjanmaalla, Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa.
Elinympäristö

Tunturikynsisammal kasvaa vähäravinteisilla paikoilla tunturisoilla ja -kankailla sekä etelämpänä kallioiden pohjoisseinämillä.
Aiheesta muualla

ITIS: Dicranum elongatum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1210297  Wikispecies: Dicranum elongatum  BioLib: 90798  CoL: 35TLH  EoL: 883120  EPPO: DCNEL  EUNIS: 197455  FNA: 200000965  GBIF: 2675451  iNaturalist: 161855  IRMNG: 11008226  ITIS: 16772  NatureServe: 2.122288  NBN: NBNSYS0000036234  NCBI: 380526  Observation.org: 160883  Open Tree of Life: 600899  Plant List: tro-35122259  PLANTS: DIEL70  Tropicos: 35122259  WFO: wfo-0001159345  Laji.fi: MX.43543
Siroritvasammal

| Siroritvasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Silmälläpidettävä
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Alakaari::  Bryophytina
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Hiirensammalet Bryidae
Ylälahko::  Hypnanae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Ritvasammalet Amblystegiaceae
Suku::  Pseudoamblystegium
Laji::  subtile
Kaksiosainen nimi
 Pseudoamblystegium subtile  (Hedw.) Vanderp. & Hedenäs 
Synonyymit
 Leskea subtilis Hedw.  Amblystegium subtile (Hedw.) Schimp.  Ablystegiella subtilis (Hedw.) Loeske  Platydictya subtilis (Hedw.) H.A.Crum  Serpoleskea subtilis (Hedw.) Loske  Kantoritvasammal 
Katso myös
   Siroritvasammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siroritvasammal (Pseudoamblystegium subtile) on sammallaji.
Ulkonäkö

Siroritvasammalella on usein itiöpesäkkeitä.
Levinneisyys

Siroritvasammal esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla lehtimetsävyöhykkeellä ja havumetsävyöhykkeen eteläosissa. Se esiintyy paikoitellen Etelä- ja Keski-Suomessa. Se on silmälläpidettävä.
Elinympäristö

Siroritvasammal viihtyy lehtipuiden tyvillä emäksisellä kaarnalla ja kalkkikallioilla.
Julianna Jokela

Julianna Jokela (s. 11. marraskuuta 1995) on Porista kotoisin oleva suomalainen radiojuontaja. Hän on opiskellut radiotoimittajalinjalla Laajasalon opistossa. Jokela on juontanut Radio NRJ:llä vuodesta 2018 lähtien.
Jokela aloitti NRJ Päivän juontajana 2018. Tämän jälkeen hän siirtyi juontamaan NRJ Afterworkia yhdessä Niko Nousiaisen kanssa vuonna 2020. NRJ Aamua hän on juontanut yhdessä Niko Saarisen kanssa vuodesta 2022 lähtien. NRJ:n aamusta julkaistaan Jokela & Saarinen -nimellä kulkevaa podcastia, joka julkaistaan perjantaisin muun muassa Spotifyssä.
Jokela on osallistunut televisio-ohjelmiin Jeopardy, Silent Library Suomi ja Melkein Mensa. Hän on kertonut sairastavansa tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:ta.
Pörrökynsisammal

| Pörrökynsisammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Kynsisammalet Dicranales
Heimo::  Kynsisammalet Dicranaceae
Suku::  Kynsisammalet Dicranum
Laji::  montanum
Kaksiosainen nimi
 Dicranum montanum  Hedw. 
Katso myös
   Pörrökynsisammal Wikispeciesissä   Pörrökynsisammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pörrökynsisammal (Dicranum montanum) on sammallaji. Se kuuluu Dicranaceae -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Yleisväriltään pörrökynsisammal on kirkkaanvihreä. Sillä on kähärät lehdet ja se muistuttaa katkokynsisammalta (Dicranum viride). Pörrökynsisammalta kasvaa usein tammien ja lehmusten rungoilla.
Ulkonäkö

Pörrökynsisammal on keskikokoinen (2-5 cm) turkkimaisina tiheinä patjoina kasvava lehtisammal. Kuivina kähärät lehdet ovat pitkät ja hyvin kapeat ja niissä on vankka keskisuoni.
Levinneisyys

Pörrökynsisammal kasvaa yleisenä koko Suomessa.
Elinympäristö

Pörrökynsisammal kasvaa lehtipuiden rungoilla, lahopuulla ja kallioiden seinämillä.
Aiheesta muualla

ITIS: Dicranum montanum (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q819173  Wikispecies: Dicranum montanum  BioLib: 90804  CoL: 35TMT  EUNIS: 197435  FNA: 242443692  GBIF: 2675428  iNaturalist: 161864  IRMNG: 10341894  ITIS: 16771  NatureServe: 2.123007  NBN: NBNSYS0000036236  Observation.org: 17353  Open Tree of Life: 536573  Plant List: tro-35123778  PLANTS: DIMO6  Tropicos: 35123778  WFO: wfo-0001159613  Laji.fi: MX.43552
Kikujut

Kikujunainen
Kikujut ovat bantukansa, joka elää Kenian keskiosien ylängöillä. Kikujut ovat Kenian suurin etninen ryhmä, joka muodostaa Kenian väestöstä 22 prosentin osuuden.
Historiaa

Kikujut saapuivat nykyiselle elinalueelleen koillisesta 1600–1800-luvuilla. Perinteisesti he elivät suurperheinä maatiloilla, joita ympäröi aita ja joissa oli savimaja jokaiselle vaimolle. Kikujut jakautuvat yhdeksään klaaniin ja lukuisiin aliklaaneihin.
Mytologiaa

Kikujut ovat bantuheimo, jonka kantaisä on tarinan mukaan Gikuyu-niminen mies. Kikujujen historiankirjoituksen mukaan Ngai-jumala johdatti Gikuyun Kenya-vuorelle (jota kikujut kutsuvat nimellä Kirinyaga) ja käski tämän rakentaa kotinsa siihen paikkaan. Gikuyulla oli myös vaimo, Mumbi, jonka kanssa hänellä oli yhdeksän tytärtä, joista kehittyivät kikujujen klaanit: Achera, Agachiku, Airimu, Ambui, Angare, Anjiru, Angui, Aithaga sekä Aitherandu.
Elintavat

Kikujut ovat pääosin maanviljelijöitä, jotka kasvattavat banaaneja, sokeriruokoja, kallaa, jamssia, papuja, hirssiä, maissia, kahvia, teetä sekä muita vilja- ja vihannestuotteita. Kikujut ovat hyödyntäneet tehokkaasti käytössään olevat luonnonvarat, mistä on seurannut mm. viljelystuotteiden ylituotantoa, mikä on mahdollistanut kaupankäynnin naapuriheimojen kuten kambojen ja masaiden kanssa.
Kikujut kasvattavat myös nautoja, joiden nahasta valmistetaan vaatteita, sandaaleita ja kantohintoja, sekä lampaita ja vuohia, joita he uhraavat uskonnollisissa rituaalimenoissa.
Kikujukulttuurissa tytöt ja pojat kasvatetaan toisiinsa nähden hyvin erilaisin menetelmin. Tytöt laitetaan pienestä pitäen työskentelemään viljelyksillä, hoitamaan pienempiä lapsia ja auttamaan äitejään kodin askareissa. Pojat useimmiten työskentelevät enemmän eläinten parissa.
Perinteet

Kikujut nimeävät ensimmäisen poikansa isän isän mukaan ja toisen pojan äidin isän mukaan. Samaten perheen ensimmäinen tyttö saa nimensä isän äidiltä, ja toinen tytär äidin äidiltä. Loput lapset nimetään isovanhempien veljien ja sisarten mukaan, aloittaen vanhimmasta ja päätyen nuorimmaiseen. Tämä perustuu uskomukseen, jonka mukaan kuolleen isovanhemman henki siirtyy nimen mukana jälkipolville. Tästä perinteestä on kuitenkin viime aikoina jouduttu luopumaan, koska nykyaikana isovanhemmat usein elävät vielä lastenlastensa syntyessä.
Kikujukulttuuriin kuuluu osana myös ympärileikkaus, joka tehdään sekä tytöille (naisen sukupuolielinten silpominen) että pojille. Vuonna 1998  arvioitiin, että noin 42 prosenttia kikujunaisista oli silvottu. Ympärileikkausta pidetään tietynlaisena aikuistumisriittinä, jonka jälkeen ihmisestä tulee täysvaltainen yhteisön jäsen. Silpomisen jälkeen tytär annetaan isoäitinsä huostaan, jonka vastuulla on kouluttaa tytöstä kunnon vaimo ja lastenkasvattaja.
Kieli

Kikujut puhuvat kikujun kieltä, joka kuuluu nigeriläis-kongolaisten kielten bantukielten alaryhmään.
Politiikka

Kikujut ovat myös poliittisesti aktiivisin heimo, jolla oli suuri merkitys Kenian itsenäistymisessä ja mau-mau-kapinassa. Kikuju Dedan Kǐmathi oli osallisena organisoimassa siirtomaavallan vastaista vastarintaliikettä.
Itsenäisen Kenian ensimmäisen presidentti, Jomo Kenyatta, oli kikuju, kuten myös  kolmas Mwai Kǐbakǐ ja nykyinen presidentti Uhuru Kenyatta.
Uskonto

Kikujujen uskonnossa on yksi jumala, Ngai (myös masai- ja kambai-heimojen jumala), joka uskomuksen mukaan elää Kenya-vuorella. Kikujut rukoilevat Ngaoa kääntyneinä vuorelle päin. Kikujuilla on myös uskonnollinen puu, Mugumo, jonka äärellä he uhraavat eläimiä Ngaon kunniaksi. Nykyään kuitenkin 73% kikujuista pitää itseään kristittyinä.
Kuuluisia kikujuja

Jomo Kenyatta, itsenäisen Kenian ensimmäinen pääministeri ja presidentti
Wangari Maathai, 2004 Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Ngũgĩ wa Thiong'o, kirjailija
Silotierasammal

| Silotierasammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen 
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Kynsisammalet Dicranidae
Lahko::  Kivisammalet Grimmiales
Heimo::  Kivisammalet Grimmiaceae
Suku::  Tierasammalet Racomitrium
Laji::  heterostichum
Kaksiosainen nimi
 Racomitrium heterostichum  (Hedw.) Brid. 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silotierasammal (Racomitrium heterostichum) on tierasammalten sukuun ja kivisammalten heimoon kuuluva elinvoimainen sammal.
Ulkonäkö

Silotierasammal on pienehkö (3-6 cm) harmaanvihreä tai jopa melkein musta sammal. Sen lehdissä on kärkeen asti taakäänteinen laita ja pitkä karvakärki.
Levinneisyys

Silotierasammal kasvaa Etelä- ja Keski-Suomessa Pohjois-Karjalaan ja Keski-Pohjanmaalle asti.
Elinympäristö

Silotierasammal kasvaa kuivilla ja valoisilla silikaattikallioilla. Samanlaisilla paikoilla kasvaa myös kalliotierasammal, kiviharmosammal ja kivikynsisammal.
Mollens

| Mollens |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Mollens
 Koordinaatit: 46°34′36″N, 6°21′51″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Morges
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,0 km²
Väkiluku (5.6.2024):  322
Mollens on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Morgesin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 322 asukasta.
Tommi Korpela

| Tommi Korpela |
| --- | --- |
 Tommi Korpela Espoossa 2007
Henkilötiedot
Koko nimi:  Tommi Petteri Korpela
Syntynyt: 23. elokuuta 1968 (ikä 56) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä, käsikirjoittaja, kirjailija
Puoliso:  Elina Knihtilä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1990–
Merkittävät roolit:  Miehen työ   Putoavia enkeleitä
Palkinnot
  Parhaan miespääosan Jussi  2008 Miehen työ  2009 Putoavia enkeleitä  2016 Häiriötekijä  Parhaan mies­näyttelijän Venla  2005 Firma  Pro Finlandia 2024 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Tommi Petteri Korpela (s. 23. elokuuta 1968 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja tieto­kirjailija.
Ura

Korpela valmistui Teatteri­korkea­koulusta vuonna 1995. Hän on näytellyt muun muassa televisio­sarjoissa Nortia (1996), Remontti (2003) ja Firma (2005) sekä useissa teatteri­rooleissa muun muassa Q-teatterissa. Hän kuuluu myös Julmahuvi-ryhmään, jonka merkittävin tuotanto on satiiriset sketsi­sarjat Studio Julmahuvi (1998) ja Ihmebantu (2009). Hänen ensimmäinen elo­kuva­pää­osansa oli Peter Lindholmin elo­kuvassa Isältä pojalle (1996). Seuraavaa varsinaista valko­kangas­pää­osaa Korpela sai odottaa vuoteen 2007 asti. Silloin elo­kuva­teattereihin tuli Aleksi Salmenperän mies­prostituoidusta kertova Miehen työ. Korpela esiintyi lisäksi Lauri Törhösen elo­kuvassa Raja 1918 sekä Dome Karu­kosken toisessa pitkässä ohjauksessa Tummien perhosten koti. Korpela on ääni­näytellyt animaatioissa kuten Autot (2006), Horton (2008) ja Autot 2 (2011). lähde?
Korpela sai ensimmäisen Jussi-palkintonsa vuonna 2008 parhaasta mies­pää­osasta elo­kuvassa Miehen työ, toisen elo­kuvasta Putoavia enkeleitä vuonna 2009 ja kolmannen elokuvasta Häiriötekijä vuonna 2016. Yhtä moneen pää­osa-Jussiin ovat yltäneet ennen häntä ainoastaan Lasse Pöysti ja Tauno Palo.
Korpela palkittiin vuoden 2019 Moskovan elo­kuva­juhlilla parhaasta mies­pää­osasta elo­kuvassa Tyhjiö.
Vuonna 2024 Korpelalle myönnettiin Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitali.
Tommi Korpela on kirjoittanut perho­kalastuksesta kertovan kirjan Perho­kalastuksen jäljillä: Incredible Fly Fishing with Hissu & Tommi yhdessä Kari Hieta­lahden kanssa. Kirja julkaistiin huhti­kuussa 2020.
Yksityiselämä

Korpela elää avo­liitossa näyttelijä Elina Knihtilän kanssa. Heillä on yksi lapsi.
Tommi Korpela harrastaa perho­kalastusta. Hän on myös luonnon­suojelija. Hän on erikoistunut varsinkin Suomen vaellus­kala­kantojen sekä saimaan­norpan suojeluun.
Valikoitu filmografia

Firma (2005)
Miehen työ (2007)
Putoavia enkeleitä (2008)
Häiriötekijä (2016)
Teokset

Hieta­lahti, Kari & Korpela, Tommi: Perho­kalastuksen jäljillä: Incredible Fly Fishing with Hissu & Tommi.  Helsinki:  Tammi, 2020.  ISBN 9789520410469