stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsin kansallispäivä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin kansallispäivä Wikimedia Commonsissa
Sveriges nationaldag Nordiska museet (ruotsiksi)
Orrenius, Niklas: Slaget om nationaldagen Sydsvenskan. 6.6.2005. (ruotsiksi)
Olga Hämäläinen

| Olga Hämäläinen> Ольга Золотарёва.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. marraskuuta 1961
Kuollut: 18. huhtikuuta 2023 (61 vuotta)
Kansalaisuus:   Venäjä  Suomi
Ammatti:  pikajuoksuvalmentaja
| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Stuttgart 1986 | 4 × 100 m |  |
Olga Hämäläinen (o.s. Zolotarjova, 1. marraskuuta 1961 – 18. huhtikuuta 2023) oli Neuvostoliittoa edustanut pikajuoksija. Hän muutti 1990-luvulla Suomeen silloisen miehensä suomalaistaustaisen kymmenottelija Eduard Hämäläisen kanssa.
Hämäläinen sijoittui Bukarestin universiadeissa 1981 toiseksi 100 metrin juoksussa. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 hän oli 100 metrillä kuudes ajalla 11,23 ja juoksi ankkuriosuuden Neuvostoliiton pronssijoukkueessa 4 × 100 metrin viestissä. Hänen ennätyksensä 100 metrillä oli 11,20 ja 200 metrillä 22,80.
Hämäläinen toimi pikajuoksuvalmentajana Kuortaneella. Hänen valmennettaviinsa kuului tyttärensä Anna Hämäläinen.
Ylämaan kirkko

| Ylämaan kirkko |
| --- | --- |
 Ylämaan kirkko 6. joulukuuta 2014
Sijainti:  Lappeenranta
Koordinaatit:  60°47′57″N, 028°00′25″E
Rakentamisvuosi:  1932
Suunnittelija:  Ilmari Launis
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ylämaan kappeliseurakunnan pappi pitämässä lasten jumalanpalvelusta 24.5.2012. Väinö Saikon maalaaman alttaritaulun jäljet johtuvat siitä, kun taulu rullattiin mukaan evakkomatkalle viime sotien aikana.
Ylämaan kirkko on kirkkorakennus Lappeenrannassa entisen Ylämaan kunnan kirkonkylässä. Kirkko valmistui vuonna 1931 Ilmari Launiksen suunnitelman pohjalta. Antti Salmenlinna toteutti tiilikirkon sisämaalaukset ja lasikaiverrusikkunat ja alttaritaulun on maalannut Väinö Saikko vuonna 1939. Kirkossa on Kangasalan urkutehtaan vuonna 1940 rakentamat urut. Kirkossa on Ylämaan Spektroliitista valmistettu kastemalja, jonka Ylämaan seurakunta sai lahjoituksena vuonna 1975.
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu 11. marraskuuta 1956 ja se on kuvanveistäjä Mikko Hovin teos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ylämaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Ilmari Launiksen suunnittelemia suomalaisia kirkkoja
Kalvolan kirkko | Konneveden kirkko | Lumivaaran kirkko | Pomarkun kirkko | Pornaisten kirkko | Saaren kirkko | Sammaljoen kirkko | Tervon kirkko | Valkjärven kirkko | Vieremän kirkko | Vuokselan kirkko | Ylämaan kirkko
| n k Perustiedot Wikidatassa: Ylämaan kirkko (Q11902917)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Lappeenranta
koordinaatit: 60°48′N 28°01′E﻿ / ﻿60.8°N 28.01°E﻿ / 60.8; 28.01
László Rajk

| László Rajk |
| --- | --- |
 László Rajk vuonna 1947.
Unkarin ulkoministeri
 5. elokuuta 1948 – 11. kesäkuuta 1949  
Edeltäjä:  Erik Molnár
Seuraaja:  Gyula Kállai
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1892 Székelyudvarhely, Unkarin kuningaskunta, Itävalta-Unkari
Kuollut: 5. helmikuuta 1971 (78 vuotta) Budapest, Unkarin kansantasavalta
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Júlia Földi
Tiedot
Puolue:  Unkarin kommunistinen puolue Unkarin työväenpuolue
László Rajk (8. toukokuuta 1909 – 15. lokakuuta 1949) oli unkarilainen poliitikko ja kommunistijohtaja, joka toimi uransa aikana muun muassa maan ulkoministerinä. Rajk tuomittiin 24. syyskuuta 1949 järjestetyssä näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan syytettynä salaliitosta kommunistihallituksen kaatamiseksi Jugoslavian Josip Broz Titon kanssa.
Elämä ja ura

Rajk oli kenkäkaupan omistajan poika. Hän liittyi nuorena Unkarin kommunistipuolueseen, hänet erotettiin Budapestin yliopistosta poliittisen toimintansa vuoksi. Rajk työskenteli rakennustyöläisenä vuoteen 1936 asti. Hän taisteli kansainvälisessä prikaatissa tasavaltalaisten puolella Espanjan sisällissodassa. Sodan loputtua hän pakeni Ranskaan, jossa hänet vangittiin.
Rajk palasi Unkariin vuonna 1941. Gestapo kidutti ja kuulusteli häntä, mutta tuloksetta. Hän oli vangittuna puna-armeijan tuloon asti vuoteen 1945. Antifasistisen hallituksen kommunistisen  maatalousministerin Imre Nagyn aloittaman maareformin johdosta maanomistajien lukumäärä Unkarissa nousi huomattavasti keväällä 1945. Marraskuun 1945 vaaleissa pienviljelijäpuolue sai 57 prosenttia äänistä, kommunistit saivat vain 17 prosenttia. Neuvostoliiton Unkarin johtajan, marsalkka Vorošilovin määräyksestä pienviljelijäpuolue ei saanut yksin muodostaa hallitusta. Vorošilov perusti hallituskoalition, jossa kommunisteilla olivat tärkeimmät virat. Tärkeään sisäministerin virkaan valittiin Rajk. Rajk perusti salaisen poliisin ÁVOn. Salainen poliisi alkoi vangita pienviljelijäpuolueen ja Kansallisen talonpoikien puolueen jäseniä. Lukuisia kokeneita henkilöitä molemmista puolueista pakeni ulkomaille.
Elokuun vaalit 1947 olivatkin menestys kommunisteille. Vasemmisto sai yli 60 prosenttia äänistä. Rajkista tuli Unkarin ulkoministeri, mutta hänet pidätettiin toukokuussa 1949. Hänet saatiin tunnustamaan olleensa fasisti sekä Gestapon agentti, ja  näytösoikeudenkäynnissä syyskuussa 1949 hän myönsi tehneensä yhteistyötä Jugoslavian Titon kanssa. Rajk teloitettiin lokakuussa 1949. Keväällä 1956 Mátyás Rákosi myönsi Rajkin oikeudenkäynnin ja kuolemantuomion olleen poliittinen, vaikka yrittikin siirtää vastuuta ÁVOn johdolle. Rajkin maineen palauttaminen ja valtion järjestämät uudelleenhautajaiset 6. lokakuuta 1956 muodostuivat opposition mielenosoitukseksi ja Unkarin kansannousun alkutapahtumaksi.
Yksityiselämä

Rajk oli naimisissa Julianna Földin kanssa ja heidän poikansa, tunnettu arkkitehti László Rajk nuorempi, syntyi tammikuussa 1949.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta László Rajk Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  SNAC  IdRef
Atooppinen ihottuma

| Atooppinen ekseema |
| --- | --- |
 5-vuotiaan kyynärvarren atooppinen ekseema
Luokitus
ICD-10:  L20
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Atooppinen ihottuma eli atooppinen ekseema on ihotauti, johon liittyy atopia eli perinnöllinen allergiataipumus, kutina (aina), kuiva iho ja ekseema eli pinnallisesti alkava ihon tulehdus, joka aiheuttaa punoitusta, paksuuntumista, rikkoontumista ja muita ihomuutoksia tyypillisille ikäkauden mukaisille ihoalueille.
Ihotaudista on käytetty myös nimityksiä atooppinen dermatiitti, atooppinen taiveihottuma, taiveihottuma ja maitorupi. Atooppista ekseemaa sairastavan kuivaa ihoa ilman ihottumia on kutsuttu atooppiseksi ihoksi; ekseemasta puhutaan, kun on kehittynyt selkeästi näkyvä ihottuma.
Ensimmäinen merkki ekseemasta on kutina ja ekseemassa iho voi olla kuiva, punoittava, paksuuntunut, rikkoontunut, karstoittunut, jäkälöitynyt tai vuotaa verta, visvaa tai vetistää ja olla infektoitunut. Atooppinen ekseema ilmaantuu noin 85 %:lla ennen viidettä ikävuotta ja jatkuu vaihtelevasti pienellä osalla potilaista aikuisikään asti, mutta voi myös ilmaantua ensimmäisen kerran aikuisiällä. Atooppinen ekseema kehittyy ikäkauden mukaisille tyypillisille ihoalueille.
Atopiaan liittyy ihon marraskeden rakenteen poikkeavuus, joka altistaa ihon kuivumiselle. Atooppisen ekseeman kehitystä on selitetty erityisesti ns. atooppisella noidankehällä, jossa atooppisen perimän aiheuttama ihon kuivuus ja allergiataipumus saavat aikaan ihottuman, kutinan ja raapimisen kierteen, jota eri pahentavat tekijät vahvistavat. Atooppinen ekseema heikentää merkittävästi elämänlaatua.
Atooppisen ekseeman ehkäisyyn ei tunneta tehokkaita menetelmiä. Ekseema voidaan diagnosoida kliinisesti haastattelemalla ja ihoa tarkastelemalla; allergiatutkimukset ovat joskus harvoin tarpeen. Atooppisen ekseeman hoitoon kuuluvat potilasohjaus, pesu, pahentavien tekijöiden välttäminen, perusvoiteet, glukokortikoidivoiteet eli paikalliskortikosteroidit, kalsineuriinin estäjät sekä UV-valohoito.
Ominaisuudet > Oireet

Atooppiseen ekseeman liittyy seuraavat oireet ja ihomuutokset:
Kutina (aina)
Kutiavat papulat
Kuivuus
Punoitus
Paksuuntuminen (akantoosi)
Rikkoontuminen
Karstoittuminen
Jäkälöityminen
Verenvuoto
Vetistys
Visva: Vauvaiässä ekseema voi muistuttaa märkärupea.
Pigmentaatiohäiriöt
Ominaisuudet > Vaikeus

Lievästä atooppisesta ekseemasta puhutaan, kun potilaalla on kuivia ihoalueita, punoitusta pienillä ihoalueilla ja kutinaa vain satunnaisesti. Keskivaikeassa atooppisessa ekseemassa on kuivia ihoalueita, punoitusta ja kutinaa toistuvasti sekä ihon rikkoontumista ja paksuuntumista. Vaikeassa ekseemassa on kuivuutta kauttaaltaan, punoitusta laaja-alaisesti, kutinaa jatkuvasti sekä ihon paksuuntumista, verenvuotoa, vetistystä, karstoittumista ja pigmentaatiohäiriöitä.
Ominaisuudet > Ajallinen kulku

Atooppinen ekseema ilmaantuu noin 85 %:lla ennen 5 vuoden ikää. Noin 50 % vauvaikäisinä ekseeman saaneista on oireettomia kouluiässä ja suurella osalla lapsista ekseema paranee tai lievenee vuosien kuluessa. Ennen murrosikää ekseema on usein lieväoireista. Murrosikäisenä nähdään ekseeman leviämistä. Nuoruusiällä ilmennyt atooppinen ekseema oireilee aikuisikään asti noin 50 %:lla potilaista. Osalla varhaislapsuudesta pitkään oireettomana olleista ekseema uusiutuu aikuisiällä.
Ominaisuudet > Sijainti

Atooppisen ekseeman tyypilliset alueet vaihtelevat iän mukaan. Vauvaiässä ekseema sijoittuu usein päähän, poskiin, leukaan ja vartalolle, mutta voi levitä kasvojen, niskan, kainaloiden, nivusten, raajojen ja vartalon lisäksi koko ihon tulehdukseksi (erytrodermia). Vaippa-alueella ekseemaa on harvoin. Leikki-iässä tyyppialueet ovat kaula, niska, kyynärtaipeet, polvitaipeet, ranteet, pakarataipeet, nilkat, silmien seutu, korvien taustat, korvanipukat, suun ympäristö ja huulet. Kouluiässä ekseemaa on taas usein kyynärtaipeissa, polvitaipeissa, käsissä, kasvoissa, pakaroissa ja reisien takaosissa (ratsupaikkaihottuma), jalkaterissä ja niskassa. Murrosiässä ekseemaa leviää enemmän myös hartioihin, rintaan ja selkään. Aikuisiällä tyypillisimmät alueet ovat kyynärtaipeet, polvitaipeet, kasvot, kaula ja ylävartalo. Kasvojen ja silmäluomien ekseemat ovat vaikeahoitoisia ja aikuisilla esiintyy enemmän käsien ärsytysihottumaa.
Maitoruvessa alle 2-vuotiaalla esiintyy atooppista ekseemaa päänahassa, taipeiden poimujen pohjalla tai läiskittäin poskissa ja raajoissa (ilman maitoallergiaakin).
Esiintyvyys

Atooppisen ekseeman vallitsevuus on 4 vuoden iässä noin 27 %, lapsilla noin 10–20 % ja aikuisilla noin 10 %. Esiintyvyys on kasvanut viime vuosikymmenien aikana, mutta vaikuttaa pysähtyneen kehittyneissä maissa.
Syyt

Atooppisen ekseeman kehitystä on selitetty ns. atooppisella noidankehällä, jossa atooppisen perimän aiheuttama ihon kuivuus ja allergiataipumus saavat aikaan ihottuman, kutinan ja raapimisen kierteen, jota stressi, infektiot, mikrobeihin kohdistuva allergia, hikoilu, karkeat kuidut ja kuiva ilma vahvistavat. Ekseemaa pahentavia tekijöitä saattavat olla myös muun muassa liian kevyet voiteet, liian rasvaiset voiteet, kosmetiikkatuotteet, hygieniatuotteet ja yleisinfektiot.
Atooppiseen ekseemaan liittyy noin 70–80 %:lla atooppista allergiataipumusta eli IgE-välitteisiä allergioita ja herkistymistä tavallisimmille allergeeneille. Seerumin korkea IgE-taso liittyy huonompaan taudinkuvaan, mutta sen rooli atooppisen ekseeman kehityksessä on epäselvä. IgE-välitteiset allergiat eivät aiheuta atooppista ekseemaa.
Atooppiseen ekseemaan liittyy ihon läpäisyesteen häiriö, joka voi johtua keratiinikerroksen lipidikoostumuksen muutoksesta tai orvaskeden filaggriinin geenipoikkeavuudesta. Atooppisessa ekseemassa havaitaan myös ihon mikrobiomin monimuotoisuuden laskua. Stafylokokit ovat tyypillisiä ja niiden superantigeeneilla voi olla osuutta ekseeman kehityksessä. Merkittävimpiä tulehdussoluja atooppisessa ekseemassa ovat T-solut (Th1, Th2, Th17 ja Th22) sekä verinahan syöttösolut ja syöjäsolut. Atooppisen ekseeman, allergisen nuhan ja käsiekseeman varhainen ilmeneminen liittyy atooppisen ekseeman taudinkuvan pitkittymiseen.
Kaikissa ekseemoissa kudostasolla ihon orvaskedessä on turvotusta, mikä aiheuttaa solujen välisten siltojen repeämistä ja pieniä nesterakkuloita (spongioosi). Orvaskeden tyvisolujen jakautumisen ja keratiinin muodostuksen lisääntyminen (parakeratoosi) lisää orvaskeden kaikkien kerrosten paksuutta eli akantoosia. Verinahan verisuonet ovat laajentuneet ja sen yläosassa ja verisuonten ympärillä on tulehdussoluja, jotka ovat pääosin lymfosyyttejä ja pieneltä osin neutrofiilejä.
Vaikutukset

Kutina aiheuttaa stressiä, raapimista ja ihoinfektioita. Atooppinen ekseema laskee mielialaa, lisää unihäiriöitä ja väsymystä ja heikentää merkittävästi elämänlaatua. Lapsilla vaikutus perheen elämänlaatuun on jopa suurempi kuin tyypin 1 diabeteksessa. Atooppinen ekseema on lapsilla yhteydessä aktiivisuuden ja tarkkaavaisuuden häiriöihin, mikä voisi osittain johtua atooppisen ekseeman kutinan haitallisista vaikutuksista uneen. Märkä, likainen, kemikaaleille altistava tai muu käsien ihoa rasittava työ aiheuttaa atooppista ekseemaa sairastavalle herkästi työperäistä käsi-ihottumaa. Lisäksi atooppinen iho altistaa vaippaihottumalle.
Ehkäisy

Tehokkaita atooppisen ekseeman ehkäisymenetelmiä ei tunneta. Lehmänmaitopohjaisten rintamaitokorvikkeiden pilkkominen saattaa vähentää atooppista ekseemaa allergiariskiperheissä. Kiinteiden ruokien lisääminen imeväisen ruokavalioon ravitsemussuosituksen mukaan voinee vähentää riskiä. Jotkin prebiootit ja probioottiset valmisteet allergiariskiperheissä saattavat vähentää riskiä, mutta tietoa on niukasti. Vauvan ihon säännöllinen rasvaaminen perusvoiteella allergiariskiperheissä voi vähentää riskiä, mutta tämäkin on hyvin epävarmaa.
Diagnostiikka

Atooppisen ekseeman diagnoosi tehdään kliinisesti eli haastattelun (anamneesi) ja kliinisen tutkimuksen, erityisesti ihon tarkastelun (inspektio), perusteella. Allergiaselvityksiä voidaan harvoin tehdä aikuisilla hankalahoitoisen ekseeman pahentavien tekijöiden tutkimiseksi tai ruoka-allergian tutkimiseksi alle vuoden ikäisillä vähintään keskivaikeassa ekseemassa.
Ihon tarkastelussa (inspektio) nähdään tyypillisillä ikäkauden mukaisilla ihoalueilla ekseemaa eli ihomuutoksina punoitusta, tulehdusta, kutiavia papuloita, raapimajälkiä, rikkoumia tai jäkälöitymistä. Atooppisen ekseeman diagnoosin voi käytännössä vahvistaa, kun potilaalla on kutinaa ja ainakin kolme seuraavista viidestä piirteestä:
Ekseemaa tyypillisellä alueella tutkimushetkellä
Ekseemaa tyypillisellä alueella aiemmin
Ekseema on alkanut ennen toista ikävuotta
Kuiva iho
Yli 4-vuotiaalla on allerginen nuha tai astma tai alle 4-vuotiaan perheenjäsenellä on atooppinen sairaus
Atooppista ekseemaa voivat muistuttaa seuraavat diagnostiikassa poissuljettavat ihotaudit:
Hormoninäppylät
Seborrooinen ekseema
Nummulaarinen ekseema
Syyhy
Iktyoosi
Keratosis pilaris
Acrodermatitis enteropathica
Psoriaasi
Ihokeliakia
Parapsoriaasi
Iholymfooma
Kontaktiallergia
Ärsytysihottuma
Märkärupi
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Atooppinen iho -opas, Allergia- ja astmaliitto
Ohjeet: Atooppinen ihottuman ohjattu omahoito aikuisilla ja lapsilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Poliklinikka.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Dermaklinikka.fi - Atooppinen ihottuma/atooppinen ekseema (Arkistoitu – Internet Archive)
Atooppinen ihottuma, Terveyskirjasto.fi
Atooppisen ihottuman hoito -opas
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Atopic dermatitis (englanniksi)
Kyynärtaipeen atooppinen ekseema.
Atooppisen ekseeman tyypilliset alueet vaihtelevat iän mukaan.
Polvitaipeiden atooppinen ekseema.
Arvid Tollet

Väinö Carl Arvid Tollet (31. toukokuuta 1892 Eura – 18. tammikuuta 1958) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Helsingin kaupungin rakennusviraston talonrakennusosaston arkkitehtina vuodesta 1949.
Töitä

Vapaussodan 1918 sankarihaudan muistomerkki Eura, paljastettu 13.7.1919.
Kepolan kartanon päärakennus, Köyliö (1922)
A. Ahlström Oy:n esimiesten asunnot, Kauttuan ruukinpuisto (1922)
Vuolteen kartanon päärakennus, Kokemäki (1928)
Köyliön kirkon sankarihautausmaan muistomerkki (1950)
Töitä > Kuvia muistomerkeistä

Vapaussodan v. 1918 valkoisten muistomerkki, 1919, Eura.
Köyliön sankarimuistomerkki, 1950, Säkylä.
Uuskolonialismi

Uuskolonialismi tai neokolonialismi tarkoittaa länsimaiden harjoittamaa kehitysmaiden hallintaa taloudellista hyötyä varten.selvennä Termin otti käyttöön Ghanan ensimmäinen presidentti ja panafrikanisti Kwame Nkrumah. Nkrumah kuvasi sillä toisen maailmansodan jälkeen tapahtunutta muutosta aikaisemmasta suorasta imperialistisesta vallankäytöstä kohti epäsuoraa vallankäyttöä, jossa entisten siirtomaiden johtajien ja eliitin kautta käytettiin niin taloudellista kuin poliittistakin valtaa ja maat pidettiin taloudellisesti riippuvaisina.
Kehitysmaiden hallitseminen tapahtuu pääasiassa taloudellisen hyödyn tavoittelemiseksi. Kehitysmaat tarjoavat kehittyneille maille tärkeitä raaka-aineita ja niiden työvoima on halvempaa ja työlainsäädäntö löyhempää kuin länsimaissa. Taloudellinen hyöty ei tapahdu markkinamekanismin välityksellä, vaan maiden hallitusten painostuksen kautta. Tämän vuoksi on katsottu, että länsimaat ovat valikoivasti tukeneet sellaisia hallituksia ja hallitsijoita kehitysmaissa, jotka eivät vaaranna niiden taloudellisia etuja.
Uuskolonialismi-käsitettä on käytetty myös alkuperäisestä merkityksestä poiketen. William Pfaff esitti vuonna 1995  Foreign Affairs-lehdessä, että Euroopalla on moraalinen velvollisuus pakottaa Afrikka "pyyteettömän uuskolonialismin alle". Pfaffin mukaan Afrikka on niin toivottomassa rappion tilassa, ettei se omin voimin kykene hallitsemaan itseään ja Eurooppa, joka saattoi Afrikan modernisoitumisen tielle, tulisi valvoa, että kehitystä pystytään jatkamaan 
alkuperäisen kolonialismin romahtamisen jälkeen.
Jos Afrikan maille annettaisiin sama valta kansainvälisissä yhteisöissä kuin länsimaille, olisi politiikan professorin mukaan vaikea enää saada tarpeeksi tukea seksuaalivähemmistöjen ja naisten oikeuksille. Näin ruskeille ihmisille annetaan vähemmän valtaa ruskeiden naisten suojelemiseksi. Tätäkin voi pitää professorin mukaan pitää uuskolonialismina.
Kansainvälisen valuuttarahaston (International Monetary Fund, IMF) toimia on kritisoitu uuskolonialistisiksi. Eve Stoddardin ja John Collinsin mukaan IMF:n painostuksesta monet kehitysmaat joutuivat keskittämään resurssinsa vientituotteiden tuotantoon globaaleille markkinoille, jättäen huomiotta omien kansalaistensa sosiaaliset tarpeet, kuten koulutuksen ja terveydenhuollon.
Aiheesta muualla

Kwame Nkrumah: Neo-Colonialism,the Last Stage of imperialism (First Published in 1965 by Thomas Nelson & Sons, Ltd., London. Published in the USA by International Publishers Co., Inc., 1966;) 1965. marxists.org. Viitattu 9.9. 2007. (englanniksi)
Tunde Obadina: The myth of Neo-colonialism Africa Economic Analysis. Viitattu 9.9. 2007. (englanniksi)
Kongonkahvi

| Kongonkahvi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Suku::  Kahvipensaat Coffea
Laji::  canephora
Kaksiosainen nimi
 Coffea canephora  Pierre ex A.Froehner 
Synonyymit
 Coffea robusta 
Katso myös
   Kongonkahvi Wikispeciesissä   Kongonkahvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kongonkahvi (Coffea canephora, myös Coffea robusta) on 1800-luvun lopulla löydetty Kongosta peräisin oleva kahvipensaslaji. Se on maailman toiseksi viljellyin kahvilaji arabiankahvin (Coffea arabica) jälkeen.
Kongonkahvi on maultaan arabiankahvia voimakkaampaa, ja sitä käytetään usein kaupallisissa kahvisekoituksissa. Sen pavut myös sisältävät enemmän kofeiinia kuin perinteinen arabiankahvi. Robustanselvennä maulle on ominaista on arabiankahvia voimakkaampi kitkeryys.
Kongonkahvipensas on tuottoisa ja sopeutuu paremmin erilaisiin ilmasto-oloihin kuin arabiankahvi, mistä johtuen sen sadot ovat suurempia ja maailmanmarkkinahinnat arabicaa edullisempia.
Kuvia

Kukkia
Marjoja
Aiheesta muualla

ITIS: Coffea canephora (englanniksi)
Flora of China: Coffea canephora (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Robusta coffee (Coffea canephora) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Coffea canephora (robusta coffee) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q47532  Wikispecies: Coffea canephora  APDB: 86685  ARKive: coffea-canephora  CoL: WVXV  Ecocrop: 750  EoL: 1109728  EPPO: COFCA  FNA: 200022077  FoC: 200022077  GBIF: 2895528  GRIN: 11092  iNaturalist: 64345  IPNI: 747068-1  IRMNG: 11165657  ITIS: 506060  IUCN: 18290186  NCBI: 49390  Open Tree of Life: 104739  Plant List: kew-45464  PLANTS: COCA39  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:747068-1  RHS: 158002  Tropicos: 27900017  WFO: wfo-0000910571
Ristiinan kirkko

| Ristiinan kirkko |
| --- | --- |
 Ristiinan kirkko
Sijainti:  Ristiina, Mikkeli
Koordinaatit:  61°30′03.6″N, 27°16′01.5″E
Seurakunta:  Ristiinan alueseurakunta, Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta
Rakentamisvuosi:  1775
Suunnittelija:  Eskil Collenius
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  780
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ristiinan kirkon sankarihaudat kesällä 2013
Ristiinan kirkko on Mikkelin Ristiinassa sijaitseva puinen ristikirkko. Kirkko valmistui vuonna 1775 ja rakennusmestarina toimi Eskil Collenius. Kirkon alttaritaulu on Alexandra Såltinin maalaama.
Historiaa

Ristiina erotettiin itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi 1649 ja samana vuonna valmistui seurakunnan ensimmäinen kirkko. Sen rakennutti Pietari Brahen puoliso Kristiina Katariina Brahe. Huonokuntoisen ja pienen kirkon tilalle valmistui vuonna 1775 nykyinen. Vuonna 1843 kirkkoa laajennettiin ristisakaroiden väliin rakennetuilla suorakulmaisilla osilla. Kirkkoa voikin nykymuodossaan pitää kahtamoisena eli kaksoisristikirkkona. Se on peruskorjattu 1997.
Kirkon sankarihautausmaan sankariristi on paljastettu vuonna 1951 ja sen on suunnitellut kuvanveistäjä Ilmari Wirkkala.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ristiinan kirkko Wikimedia Commonsissa
Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta – Ristiinan kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Ristiinan kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Ristiinan kirkko (Q18603791)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kirkko
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Mikkeli, Mikkeli
sijainti: Ristiina
katuosoite: Kissalammentie 2
koordinaatit: 61°30′04″N 27°16′01″E﻿ / ﻿61.50101°N 27.26699°E﻿ / 61.50101; 27.26699