stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuningatar
Luettelo kuningattarista > Hallitsevat kuningattaret > Portugali

Maria I (vallassa 1777–1816)
Maria II (vallassa 1826–1828)
Luettelo kuningattarista > Hallitsevat kuningattaret > Unkari ja Böömi

Maria Teresia (vallassa 1740–1780)
Luettelo kuningattarista > Hallitsevat kuningattaret > Muinainen Egypti

Hatšepsut (vallassa 1473–1458 eaa.)
Nitogris (vallassa 2184–2181 eaa.)
Sobekneferu (vallassa 1799–1795 eaa.)
Tausret (vallassa 1188–1186 eaa.)
Kleopatra I (215–176 eaa.)
Kleopatra II (185–116 eaa.)
Kleopatra III (161–101 eaa.)
Kleopatra IV (116–115 eaa.)
Kleopatra V
Kleopatra VI (k. 57 eaa.)
Berenike (vallassa 58–55 eaa.)
Kleopatra VII (69–30 eaa.)
Luettelo kuningattarista > Kuningatarpuolisoja (esimerkkejä)

Kuningatar Alexandra, Yhdistyneen kuningaskunnan Edvard VII:n puoliso (kuningatar 1901–1910)
Kuningatar Mary, Yhdistyneen kuningaskunnan Yrjö V:n puoliso (kuningatar 1910–1936)
Kuningatar Elisabet, Yhdistyneen kuningaskunnan Yrjö VI:n puoliso (kuningatar 1936–1952)
Kuningatar Anne-Marie, Kreikan Konstantin II:n puoliso (kuningatar 1964–1973)
Kuningatar Silvia, Ruotsin Kaarle XVI Kustaan puoliso (kuningatar 1976–)
Kuningatar Sonja, Norjan Harald V:n puoliso (kuningatar 1991–)
Kuningatar Mathilde, Belgian Philippen puoliso (kuningatar 2013–)
Kuningatar Máxima, Alankomaiden Willem-Alexanderin puoliso (kuningatar 2013–)
Kuningatar Letizia, Espanjan Felipe VI:n puoliso (kuningatar 2014–)
Kuningatar Camilla, Yhdistyneen kuningaskunnan Charles III:n puoliso (kuningatar 2022–)
Luettelo kuningattarista > Kuningataräitejä (esimerkkejä)

Maria de’ Medici, Ranskan Henrik IV:n leski ja Ludvig XIII:n äiti (kuningataräidiksi v. 1614)
Kuningatar Margherita, Italian Umberto I:n leski ja Viktor Emanuel III:n äiti (kuningataräidiksi v. 1900)
Kuningatar Mary, Yhdistyneen kuningaskunnan Yrjö V:n leski, Edvard VIII:n ja Yrjö VI:n äiti (kuningataräidiksi v. 1936)
Kuningatar Elisabet, Yhdistyneen kuningaskunnan Yrjö VI:n leski ja Elisabet II:n äiti (kuningataräidiksi v. 1952)
Kuningatar Ingrid, Tanskan Fredrik IX:n leski ja Margareeta II:n äiti (kuningataräidiksi v. 1972)
Kuningatar Paola, Belgian Albert II:n puoliso ja Philippen äiti (kuningataräidiksi v. 2013)
Kuningatar Sofía, Espanjan Juan Carlos I:n puoliso ja Felipe VI:n äiti (kuningataräidiksi v. 2014)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuningatar Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia 
Henkilöt:  Yle 2 
Maria Stuart.
Alankomaiden Vilhelmiina, 1909.
Margareeta I.
Maria Teresia.
Kuningatar Margherita.
Upplands Väsbyn kunta

| Upplands Väsbyn kunta |
| --- | --- |
 Centrala Upplands Väsby
 Vaakuna
 fiUpplands Väsbyn kunta 
 59°31′01″N, 17°54′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Upplands Väsby
Kuntakoodi:  0114
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  83,81 km2
Maa-ala:  75,01 km²
Väestö
Väkiluku (31.12.2021)  ():  47 820
Väestötiheys:  637,5 as./km²
 www.upplandsvasby.se 
Kerrostaloja Upplands Väsbyssä.
Löwenströmin sairaalan (ruots. Löwenströmska lasarettet) päärakennus.
Näkymä Upplands Väsbyhyn rautatieasemalta.
Upplands Väsbyn kunta (ruots. Upplands Väsby kommun) on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Upplands Väsby.
Kunnan maapinta-ala on 75,01 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 47 820 henkeä (31.12.2021).
Tukholmasta pohjoiseen sijaitsevan Upplands Väsbyn naapurikuntia ovat Sollentuna, Järfälla, Upplands-Bro, Sigtuna, Vallentuna ja Täby.
Kunnan nimi kirjoitettiin aiemmin tavuviivan kanssa muodossa Upplands-Väsby. Väsbyn seutu on ollut asuttuna ainakin ajoittain kivikaudelta asti, ja sieltä on löydetty 76 riimukiveä. Vuonna 1972 Upplands Väsbyyn rakennettiin suuri ostoskeskus Väsby Centrum. Upplands Väsby on tunnettujen tuotemerkkien Maraboun ja Cederrothin valmistuspaikka. Lisäksi se on Europe-yhtyeen kotipaikkakunta, ja sieltä on kotoisin Superettan-joukkue FC Väsby United.
Vuonna 2007 kunnassa oli 12,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 17,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa aikaisemmista Hammarbyn, Frestan ja Edin kunnista muodostettiin Upplands-Väsbyn maalaiskunta. Pieni osa Edistä siirrettiin samanaikaisesti osaksi Järfällan kuntaa. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa rajoja ei muutettu, vaan maalaiskunnasta muodostettiin suoraan Upplands-Väsbyn kunta. Kunnan nimi otettiin postitoimipaikasta, joka oli vuonna 1919 nimetty Upplands Väsbyksi erotukseksi Ruotsin muista Väsby-nimisistä paikoista. Rautatieaseman nimenä oli vuoteen 1939 pelkkä Väsby. Vuonna 2003 kunnan virallista nimeä muutettiin poistamalla siitä väliviiva: Upplands-Väsbystä tuli siis Upplands Väsby. Kunta oli itse jo pitkään käyttänyt väliviivatonta muotoa.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä ristillä kruunattu hopeinen kirkko, jossa sininen pyörökaari-ikkuna sekä sakaristo ja asehuone, yläpuolella hopeisessa palkissa kolme sinistä vipupyörää. (Ruotsiksi: I blått fält en med kors krönt kyrka av silver visande en med blått spetsbågsfönster försedd gavel samt sakristia och vapenhus, och däröver en ginstam av silver belagd med tre blå kuggkransar.)
Upplands-Väsbyn vaakuna luotiin Valtionarkiston ja kunnan yhteistyössä ja vahvistettiin käyttöön vuonna 1961. Koska kunta oli muodostettu kolmesta vanhasta pitäjästä, niin ensin vaakunaan haluttiin kolme kirkkoa. Sen sijaan valittiin kuitenkin vain yksi kirkko ja luku kolme esiintyy teollisuutta kuvaavissa kolmessa vipupyörässä. Kirkon esikuvana on Hammarbyn kirkko.
Väestönkehitys

| Upplands Väsbyn kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 156 | 6 156 |
| 1955 | 1955 |    | 7 356 | 7 356 |
| 1960 | 1960 |    | 8 865 | 8 865 |
| 1965 | 1965 |    | 12 960 | 12 960 |
| 1970 | 1970 |    | 19 032 | 19 032 |
| 1975 | 1975 |    | 28 810 | 28 810 |
| 1980 | 1980 |    | 31 961 | 31 961 |
| 1985 | 1985 |    | 33 912 | 33 912 |
| 1990 | 1990 |    | 35 963 | 35 963 |
| 1995 | 1995 |    | 36 277 | 36 277 |
| 2000 | 2000 |    | 37 576 | 37 576 |
| 2005 | 2005 |    | 37 624 | 37 624 |
| 2010 | 2010 |    | 39 289 | 39 289 |
| 2015 | 2015 |    | 42 661 | 42 661 |
| 2020 | 2020 |    | 47 184 | 47 184 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 11 514 | 27,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 3 992 | 9,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 4 115 | 9,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 040 | 54,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 412 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 17,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 760 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 11,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 208 550 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 37 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 22,0 %
18–64-vuotiaat: 62,2 %
65 vuotta täyttäneet: 15,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,5 | 0,3 |
|   | jalostus | 20,5 | 17,1 |
|   | palvelut | 78,3 | 82,0 |
|   | tuntematon | 0,7 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 14 625 | 19 369 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 75,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 97,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 919 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Upplands Väsby | 37 594 |
| 2 | Löwenströmska lasarettet | 518 |
| 3 | Ekeby | 258 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bollstanäs
Frestaby
Odenslunda
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Upplands Väsbyn taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Båtbyggartorp
Edsby slott och Ljungbacka
Harva
Smedby
Söderby och Hemmingstorp*
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Söderby och Hemmingstorp kuuluu osin myös Sollentunan kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ekhagen
Fornboda
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Upplands Väsbyn kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Norra valkretsen (26 valtuutettua)
Södra valkretsen (25 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Upplands Väsbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 7 | 10 | 13 | 13 | 12 | 15 | 14 | 16 | 11 | 17 | 17 | 13 | 12 |  |
|   | Keskustapuolue | 9 | 7 | 6 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 5 | 5 | 3 | 6 | 7 | 6 | 4 | 4 | 8 | 6 | 6 | 4 | 3 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 5 | 5 | 2 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 19 | 19 | 23 | 24 | 23 | 23 | 18 | 24 | 18 | 20 | 16 | 15 | 16 | 13 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 5 | 4 | 3 | 2 | 4 | 4 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 5 |  |
|   | Yhteensä  | 41 | 41 | 49 | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 |  |
Asuinalueet

Apoteksskogen
Bollstanäs
Brunnby
Carlslund
Ekeby
Fresta
Gamla Väsby
Grimstaby
Hagängen
Prästgårdsmarken
Runby
Sigma
Sjukyrkoberget
Skälby
Smedby
Sundsborg
Väsbyskogen
Historiaa

Lukuisat muinaisjäännökset osoittavat kunnan olleen jo pitkään vanhaa kulttuuriseutua. Täbyn ja Vallentunan jälkeen kunnassa on kolmanneksi eniten riimukiviä koko Ruotsissa. Runsassa sijaitsee yksi Ruotsin suurimmista kiviasetelmista.
Väsby-nimen alkuperä on De Geer -aatelissuvun omistamassa Stora Väsbyn linnassa. Kun rautatie rakennettiin Tukholman ja Uppsalan välille, niin se oli pakko vetää De Geerin ja Stora Väsbyn maiden läpi. Asema avattiin vuonna 1866 ja sai nimekseen Väsby. Siitä tuli myös aseman ympärille kasvaneen yhdyskunnan nimi. Jotta paikkakunta olisi helpompi erottaa muista Väsby-nimisistä paikoista, niin postitoimipaikan ja myöhemmin myös rautatieaseman nimeksi valittiin Upplands Väsby. Vuonna 1952 siitä tuli myös koko kunnan nimi. Kuntaa kutsutaan siis rautatieaseman mukaan, eikä toisinpäin kuten yleensä on tapana.
1900-luvun alkua leimasivat pienimuotoinen teollisuus, työväenliike, raittiusliike ja vapaakirkkoliike. Vuosisadan alkuvuosikymmeninä Upplands Väsby kasvoi voimakkaasti kahden yrityksen, sprii- ja petrolikeittimiä valmistavan Optimuksen ja Wäsby Verkstäderin (myöhemmin Svenska Metallverken, sitten Gränges SM) ansiosta. Metallverken rakennutti alueelle suuret ”tähtitalot” (stjärnhus), kerrostaloryhmän johon muuttivat asumaan erityisesti Suomen rannikon ruotsinkielisiltä alueilta tulleet uudet tehdastyöntekijät perheineen. Myös Arlandan lentokentän rakentamisen yhteydessä kunta kasvoi valtavan nopeasti 1960- ja 1970-luvuilla. Vuonna 1972 Upplands Väsbyhyn perustettiin Maraboun makeistehdas, jonka nuoresta ja naisvaltaisesta työvoimasta 1980-luvun lopulla yli puolet oli suomalaissiirtolaisia.
Nähtävyyksiä

Gunnes gård, rekonstruktio 1000-luvun alun viikinkitalosta
Runsan muinaislinna ja hautakenttä, jossa yksi Ruotsin suurimmista kiviasetelmista
Torsåkerin herraskartano
Edin, Hammarbyn ja Frestan kirkot 1100–1200-luvuilta
Ystävyyskunnat

Kunnalla on yksi ystävyyskunta:
Piaseczno (Puola)
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Edin piiri (Uplanti)
Frestan piiri
Hammarbyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ed
Hammarby
Fresta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ed
Fresta
Hammarby
Seurakunnat > Kirkot

Edin kirkko
Frestan kirkko
Hammarbyn kirkko
Vilundan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Upplands Väsbyn kunnan kotisivut
Väsby Centrum
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Upplands Väsby kommun
Tukholman läänin kunnat
Kartta Upplands Väsbyn kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Eemil Helander

| Eemil Helander |
| --- | --- |
 Eemil Helander 3 000 metrin estejuoksussa Kalevan kisoissa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. toukokuuta 2001 (ikä 23) Petäjävesi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  kestävyysjuoksu
Seura:  Jyväskylän Kenttäurheilijat
Valmentaja:  Janne Ukonmaanaho
Eemil Helander (s. 28. toukokuuta 2001 Petäjävesi) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja häntä valmentaa Janne Ukonmaanaho. Vuoteen 2023 asti häntä valmensi Ari Nummela. Helander kilpaili kevääseen 2021 asti myös maastohiihdossa. Hiihdossa hän edusti Keuruun Kisailijoita.
Helander saavutti vuoden 2019 Kalevan kisoissa hopeaa 5 000 metrin juoksussa ja pronssia 3 000 metrin estejuoksussa sekä vuoden 2020 Kalevan kisoissa hopeaa 5 000 metrin juoksussa. Hän voitti Suomen-mestaruuden sekä 5 000 metrillä että 3 000 metrin esteissä 2021. Lahden Kalevan kisoissa vuonna 2023 Helander voitti kultaa 5 000 metrin juoksussa, Vaasan Kalevan kisoissa 2024 hän sai samalla matkalla hopeaa. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 3 000 metrillä hopeaa 2025. Hän voitti maastojuoksun Suomen-mestaruuden neljällä kilometrillä ja sai joukkuekilpailussa pronssia 2022. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4 × 1 500 metrin sekaviestissä kultaa 2024 sekä hopeaa 2020 ja 2021. 4 000 metrin viestissä hän sai hopeaa 2020.
Helander sijoittui Győrin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2018 kahdeksanneksi 2 000 metrin estejuoksussa. Seuraavana vuonna hän oli 3 000 metrin estejuoksussa viides alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Boråsissa. Hän sijoittui estejuoksussa neljänneksi Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021. Espoossa heinäkuussa 2023 järjestetyissä alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa 5 000 metrin juoksusta ajalla 13.40,15.
Helanderin ennätys 5 000 metrillä on 13.40,15 (Espoo 2023) ja 3 000 metrin estejuoksussa 8.39,75 (Tallinna 2021).
Hiihdossa Helander kuului nuorten maajoukkueryhmään. Hän voitti useita mitaleita eri ikäluokkien SM-kilpailuista ja nuorten MM-viestissä hopeaa 2021.
Helander suoritti 2021–2022 asepalveluksen Santahaminassa, jossa hän teki Cooperin testissä Puolustusvoimien urheilukoulun ennätyksen 4 255 metriä. Hän mursi nilkkansa toukokuussa 2022 ja joutui olemaan alkukesän urheilematta. Hän palasi kilparadoille Kalevan kisoissa elokuussa 2022.
Salve Regina

Salve Regina gregoriaanisena lauluna.
Salve Regina (lat. "Terve, Kuningatar") on katolisessa kirkossa käytössä oleva Neitsyt Marialle omistettu kirkollinen hymni. Hymniä käytetään erityisesti liturgisen päivän päättävässä yön hetkipalveluksessa eli kompletoriossa sen päättävänä lauluna "kirkkovuoden tavallisena aikana" eli loppiaisen jälkeisen sunnuntain ja tuhkakeskiviikon välisenä aikana ja helluntaisunnuntain ja 1. adventtisunnuntain välisenä aikana. Kompletoriota vietetään luostareissa ja hengellisissä yhteisöissä, ja katoliset papit on velvoitettu viettämään sitä päivittäin.
Salve Regina -hymni voidaan laulaa myös ruusukko-rukouksen päätteeksi. Se rukoillaan usein myös tridentiinistä messua seuraavien rukousten yhteydessä.
Perimätiedon mukaan hymnin on sanoittanut Reichenaun benediktiiniluostarin apotti Hermann von Reichenau vuonna 1054. Joskus mainitaan myös pyhä Bernhard tai pyhä Anselm luccalainen.
Laulun latinankielinen teksti kuuluu:
Epävirallinen suomennos:
Salve Regina-hymnin pohjalta on myös virsi. Sen on kirjoittanut Johann Georg Seidenbusch (1641-1679) vuonna 1687, ”Gegrüßet seist du, Königin, o Maria”. Sen pohjalta on Bo Setterlind kirjoittanut virren "Var hälsad, Herrens moder", virsi 480 Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa, ja hänen tekstinsä pohjalta Anna-Mari Kaskinen on tehnyt suomennoksen. Se on Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi 480 ja Suomen ev. -lut. kirkon virsikirjassa virsi 937. ("Ole tervehditty täällä"). Helsingin katolisen hiippakunnan Cantemus-laulukirjassa on myös Seidenhuschin virrestä suomennos, virsi 205 "Oi terve, äiti armoisa", Kaisu Vuolion 1987 tekemänä suomennoksena.  Virttä lauletaan Mainzissa 1712 ”Allgemeines Gesang-Buch” kokoelmassa painetulla sävelmällä ja sävelmä liittyy yleisesti tähän Salve Regina-tekstiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salve Regina Wikimedia Commonsissa
Ville Vallgren

| Ville Vallgren |
| --- | --- |
 Vallgren vuonna 1930
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1855 Porvoo
Kuollut: 13. lokakuuta 1940 (84 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  kuvanveisto
Kuuluisimpia töitä:  Kaiku, Havis Amanda
Palkinnot
 Kunniamaininta Pariisin salongissa 1885, Kultamitali Pariisin maailmannäyttelyssä 1889, Ranskan kunnialegioonan ritariristi 1894, Grand Prix Pariisin maailmannäyttelyssä 1900 
Mir iskusstva 
 Taiteen maailma 1898–1924
Boris Kustodijev, 
, 1916–1920.
Johtajat
Aleksandr Benois | Sergei Djagilev
Venäläisiä taiteilijoita
Natan Altman | Léon Bakst | Isaak Levitan | Konstantin Korovin | Mihail Nesterov | Valentin Serov | Konstantin Somov | Mihail Vrubel
Suomalaisia taiteilijoita
Albert Edelfelt | Akseli Gallen-Kallela | Eero Järnefelt | Pekka Halonen | Ville Vallgren | Väinö Blomstedt | Magnus Enckell
Muuta
Ballets russes
Carl Wilhelm ”Ville” Vallgren (alkujaan Wallgren; 15. joulukuuta 1855 Porvoo – 13. lokakuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä ja taide-elämän keskeinen hahmo, joka työskenteli pitkään Pariisissa.
Vallgrenin tunnetuin teos on Havis Amanda Helsingin Kauppatorilla. Vallgren teki muitakin julkisia veistoksia, kuten Zacharias Topeliuksen muistopatsaan Helsinkiin, mutta pääosa hänen laajasta tuotannostaan koostuu pienoisveistoksista. Intiimien pienoisveistosten ohella Vallgren tuli kansainvälisesti tunnetuksi symbolististen tai jugendtyylisten naishahmoja sisältävien käyttöesineiden ansioista.
Taiteilijantyön ohella Vallgren oli tunnettu seuramies ja herkkusuu sekä aktiivinen kirjoittaja.
Tyyli

Vallgrenin varhaiset teokset henkivät hienostunutta salonkirealismia, joka myöhemmin sai symbolistisempaa art nouveau -leimaa.
Vallgren pitäytyi herkässä symbolismissa 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä. Lyyristä herkkyyttä on esimerkiksi vuoden 1895 veistoksessa Lohdutus, joka kuvaa toisiinsa kietoutuneita hahmoja. 
Myöhemmin 1900-luvun puolella hänen tyylinsä kehittyi klassisemman veistotaiteen suuntaan. Ihmishahmoista tuli samalla runsaita ja elämäniloisia, kuten Havis Amandassa. Vallgren ei yhdistänyt kansainvälisiä tyylejä kansallisaatteeseenlähde? soveltamalla kansallisromantiikkaa tai karelianismia, kuten oli tapana. Poikkeuksellista oli, ettei hänen taiteessaan ollut silti myöskään runebergiläistä ylevää idealismia tai pyrkimystä antiikin suuntaan.
Vallgrenin keskeisiin aiheisiin kuuluivat erilaiset neidot. Hänen veistoksistaan noin kolme neljäsosaa esittää naisia. Kirjassaan Guldranden hän pitää ylistävän puheen naissukupuolelle. Vallgrenin tunnetuimmissa teoksissa esiintyivät nuoret ja sirot neidot, joita ihannoitiin 1800-luvun lopun uudessa taiteessa. Taiteilijan ihanteena oli myös kypsä nainen, äitihahmo, joka tulee esille veistoksessa Tanssiva talonpoikaistyttö Bretagnesta. Anonyymit ja mytologiset naishahmot olivat yleisiä kuvanveistossa 1800-luvulla ja myös vielä 1920-luvullakin. Symbolismissa hahmot saivat usein androgyynistä ilmettä.
Varhaisvaiheessa Vallgren teki myös useita poikahahmoja kuvaavia veistoksia, kuten läpimurtoteoksessa Kaiku sekä Paimenpojassa, Kalastajapojassa ja Ravun kanssa leikkivässä pojassa.
Vallgren käytti uransa varhaisvaiheessa materiaaleina eniten marmoria ja pronssia, myöhemmin terrakottaa. Pienoisveistoksissa hän käytti myös fajanssia, posliinia ja hopeaa.
Monien muiden tavoin Vallgren sai vaikutteita muun muassa Auguste Rodinilta. Rodinin vaikutus näkyy muun muassa Ruusutanssissa, 1899.{Lähde{}}
Opinnot

Vallgren opiskeli aluksi arkkitehtuuria Polyteknillisessä opistossa Helsingissä. Hän kuitenkin kiinnostui kuvanveistosta, ja meni Carl Eneas Sjöstrandin oppilaaksi. Vuonna 1877 hän aloitti opinnot Pariisissa Leon Bonnat'n piirustuskoulussa. Päivisin Vallgren opiskeli Orsolinin ateljeessa, iltaisin Leon Bonnat'n ateljeessa.
Vallgren pääsi jo seuraavana vuonna École des Beaux-Artsiin, jossa hän opiskeli vuoteen 1880 asti. Vallgren oli ensimmäisiä suomalaisia kuvanveistäjiä, jotka lähtivät Pariisiin opiskelemaan. Aiemmin kuvanveistäjät menivät usein Kööpenhaminaan jatko-opintoihin.