stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiurujärvi
Maantiede

Kiurujärven pituus etelästä pohjoiseen on noin neljä kilometriä. Järven etelä- ja keskiosa ovat pitkänomaista vesialuetta. Pohjoisessa Kiurujärvi laajenee pyöreähköksi vesialueeksi, joka on melko tasasyvyistä. Syvin kohta, seitsemän metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Kiurujärven eteläpuoliskon rannoilla levittäytyy maataloudellisia alueita. Järven luoteispuolella levittäytyy laaja Kiurunrämeet ja koillisessa on Kiuruvaara. Rannat ovat melko laakeita, 260 metrin korkeuskäyrä kiertää Kiurujärven varsin etäältä.
Kiurujärveen laskee Lätäkköoja etelästä. Järven luusua on muutaman hehtaarin laajuinen lahti järven pohjoisimmassa kolkassa. Siitä alkaa kolmisen kilometriä pitkä Kiurujoki, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Luiroon, joka puolestaan virtaa etelään Kiurujärven itäpuolitse. Kiurujärven vaikutuspiirissä noin 700 metriä itään sijaitsee Sulkusenlampi.
Kiurujärven itärannan lähellä sijaitsee kolmionmuotoinen Haudansaari, jonka pinta-ala on noin 70 aaria.
Kiurujärven vesitilavuus on 6 156 000 kuutiometriä.
Kiurujärvi (65.925.1.001) kuuluu Kiurujoen valuma-alueeseen (65.925), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Luiron keskiosan alue (65.92) ja ensimmäinen jakovaihe Luiron valuma-alue (65.9). Kiurujärvi on laajin Kiurujoen valuma-alueen viidestä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Heinä-Uuttulampi.
Kiurujärvi on toiseksi laajin Savukosken yli 150:stä järveksi luokitellusta vakavedestä. Sitä edeltää Arajärvi ja seuraa Iso Akanjärvi ja Värriöjärvi.
Kili (saari)

Kili
Kili satelliittikuvassa
| --- | --- |
Muut nimet:  Kōle
Sijainti:  Marshallinsaaret 
Saariryhmä:  Ralik
Korkein kohta:  3 m
Pinta-ala:  0,93 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  548 (2011)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kili on saari Marshallinsaarilla Tyynessämeressä. Sen pinta-ala on vajaa yksi neliökilometri. Kili sijaitsee Ralikin saariketjussa. Kili oli asumaton 2. marraskuuta 1948 asti. Vuonna 1948 Yhdysvaltain hallitus siirsi Bikinin atollin asukkaat Kilille ydinkokeiden takia. Myöhemmin osa asukkaista palasi Bikinille, mutta he tulivat takaisin Kilille korkean radioaktiivisuuden takia. Vuonna 2011 Kilin asukasluku oli 548. Kilillä ei ole laguunia. Tärkein vientituote on kopra.[lähde? ]
Kilikian armenialaiskuningaskunta

Kilikian armenialaiskuningaskunnan lyöttämä raha, noin vuosilta 1080–1375.
Kilikian armenialaiskuningaskunta (arm. Կիլիկիոյ Հայոց Թագաւորութիւն, Kilikioj Hajots’ T’agaworut’iwn) oli muinainen kuningaskunta Vähässä-Aasiassa. Valtiota on kutsuttu myös Vähä-Armenian ja Pikku-Armenian kuningaskunnaksi. .
Valtakunta sai alkunsa noin vuonna 1080 Rubenid-dynastiana, ja sitä hallitsi Bagratidin perhe, joka eri aikoina hallitsi Armenian ja Georgian valtaistuimia. Heidän pääkaupunkinsa oli alun perin Tarsus, jonka nimeksi sittemmin tuli Sis (nykyinen Kozan). Kilikia oli vahva Euroopan ristiretkeläisten liittolainen, ja se piti itseään kristikunnan linnakkeena idässä. Mongolit valloittivat samaan aikaan suuria alueita Keski-Aasiassa ja Lähi-idässä, joten armenialaiset Het'um-suvun hallitsijat pyrkivät luomaan armenialaisten ja mongolien liittouman vastustamaan yhteisiä muslimivihollisia, varsinkin mamelukkeja ja paikallisesti danishmendejä. Ristiretkivaltiot hajosivat 1200–1300-luvulla ja mongolit kääntyivät islamiin, jolloin Armenian kuningaskunta jäi ilman alueellisia liittolaisia. Kun mamelukkien säälimättömät hyökkäykset jatkuivat Egyptissä 1300-luvulla, Kilikian Armenian Lusignanin dynastia ajautui sisäiseen uskonnolliseen konfliktiin ja lopulta hajosi vuonna 1375.
Kaupallinen ja sotilaallinen vuorovaikutus eurooppalaisten kanssa toi uusia länsimaisia vaikutteita Kilikian asukkaiden elämään. Aatelisto omaksui Euroopasta muun muassa ritarilaitoksen, pukumuodin ja ranskankielisten arvonimien ja nimien käytön sekä ranskan puhekielenä. Lisäksi Kilikian yhteiskunta siirtyi perinteisestä järjestelmästä lähemmäksi länsimaista feodalismia. Ristiretkeläiset puolestaan veivät takaisin Eurooppaan armenialaista osaamista, kuten vaikutteita armenialaisesta linna- ja kirkkoarkkitehtuurista. Kilikian Armenia menestyi taloudellisesti, ja Ajasin satama toimi idän ja lännen välisen kaupan keskuksena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilikian armenialaiskuningaskunta Wikimedia Commonsissa
Kelkkämä

| Kelkkämä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°32′48″N, 25°13′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  Kelkkämäjoki 
Järvinumero:  14.487.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,9 m  
Pituus:  700 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  0,63 km  
Pinta-ala:  2,438 ha  
Tilavuus:  0.000007 km³ 
Keskisyvyys:  0,28 m  
Suurin syvyys:  0,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKelkkämä 
Kelkkämä  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Muurasjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 700 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 6 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Vuohtojärven valuma-alueeseen (14.487) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy.
Kheirotonia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kheirotonia Wikimedia Commonsissa
Klaus Klemola

Klaus Mikael Klemola (s. 12. maaliskuuta 1973 Göteborg) on suomalainen elokuvajärjestäjä, näytelmäkirjailija ja näyttelijä.
Klaus Klemola on kirjoittanut siskonsa Leea Klemolan kanssa Tampereen Teatterissa kantaesitetyn Arktisen trilogian "Kokkola", "Kohti Kylmempää" ja "New Karleby" kaksi viimeistä osaa. Klaus Klemola myös näytteli trilogiassa.
Klaus ja Leea Klemolan kirjoittama "Maaseudun Tulevaisuus" sai ensi-iltansa Kansallisteatterissa syksyllä 2014. Näytelmän ohjasi Leea Klemola ja Klaus Klemola näytteli näytelmässä.
2019 sai ensi-iltansa Klaus ja Leea Klemolan käsikirjoittama "Arktiset leikit" näytelmä Tampereen teatterin Frenckell-näyttämöllä. Se on Arktisen trilogian neljäs osa. Näytelmän ohjasi Leea Klemola ja Klaus Klemola näytteli näytelmässä.
Klaus Klemola on kotoisin Kokkolasta ja asuu  Tampereella.
Aiheesta muualla

Klaus Klemola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Klaus Klemola Elonetissä.
Kilvekkäät

| Kilvekkäät |
| --- | --- |
 Laukkakilvekäs Peltaria alliacea.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit
Suku::  Kilvekkäät Peltaria  Jacq.
Katso myös
   Kilvekkäät Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kilvekkäät (Peltaria) on ristikukkaiskasveihin kuuluva kasvisuku, jonka on kuvannut Nicolaus Joseph von Jacquin 1762. Niiden läheisiä sukulaisia ovat muun muassa samaan sukuryhmään kuuluvat siipitaskuruohot ja litulaukat. Suvussa on kolme lajia, joita esiintyy Kaakkois-Euroopassa ja Lounais-Aasiassa.
Lajit:
laukkakilvekäs (Peltaria alliacea)
kaitakilvekäs (Peltaria angustifolia)
Peltaria turkmena.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Peltaria
Suomen Lajitietokeskus: Kilvekkäät – Peltaria
Killeen

| Killeen |
| --- | --- |
 Killeenin keskustaa.
 lippu

 Koordinaatit: 31°6′20″N, 97°43′36″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Texas
Piirikunta:  Bell
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  143,75 km²
 – Josta vettä:  1,69 km² 
Korkeus:  270 m
Väkiluku (2020):  153 095
 – Väestötiheys:  1 067,63 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
 
 killeentexas.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Killeen on kaupunki Bellin piirikunnassa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 väestönlaskennassa 153 095. Kaupunki perustettiin vuonna 1872. Yhdysvaltain maavoimien Fort Hood -sotilastukikohta sijaitsee kaupungissa.
Killeenin pormestarina toimii Jose L. Segarra.
Väestö

Kaupungin asukkaista 44,28 prosenttia on valkoisia, 40,06 prosenttia afroamerikkalaisia, 3,89 prosenttia aasialaisia ja 0,81 prosenttia intiaaneja. 4,22 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 28,8 vuotta.
Kuvia kaupungista

Killeenin keskustaa.
Killeen High School.
Fort Hoodin sotilastukikohta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Killeen Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Kitchener (Ontario)

| Kitchener (City of Kitchener) |
| --- | --- |

 Kitchener
 Koordinaatit: 43°26′59″N, 80°29′21″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Ontario
Perustettu:  1833
Kaupunkioikeudet:  1912
Hallinto:  
 – Pormestari:  Carl Zehr
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  137 km²
Väkiluku (2011):  219 153
 – Väestötiheys:  1 495 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Motto::  Ex industria prosperitas
 
 kitchener.ca 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kitchener [ˈkɪ.tʃə.nɝ] (alun perin Berlin Berliinin mukaan) on kaupunki Kanadassa Ontarion provinssissa. Kaupungin väkiluku on noin 219 000, ja sitä ympäröivällä metropolialueella, johon kuuluvat myös Waterloon ja Cambridgen kaupungit, asuu yli 500 000 ihmistä (2006).[lähde? ]
Kitchener on rakennettu maille, jotka Britannian kuningas myönsi irokeeseille vuonna 1784 kiitokseksi näiden avusta Yhdysvaltain vapaussodassa. Intiaanit myivät osan maistaan eläkkeellä olevalle lojalistikenraalille. Syrjäinen seutu houkutti sinne Pennsylvaniasta mennoniittejä, ja siksi huomattava osa kaupungin väestöstä on edelleen saksalaista sukujuurta.[lähde? ]
Kaupungin nimi oli alun perin Berlin. Ensimmäisen maailmansodan alettua nimi haluttiin vaihtaa sen herättämien saksalaisvastaisten mielialojen vuoksi. 19. toukokuuta 1916 pidetyssä kansanäänestyksessä oli esillä useita nimiä, joista parhaat valittiin toiseen äänestykseen, joka pidettiin 28. kesäkuuta. Voittaja oli Kitchener Britannian sotaministerin Herbert Kitchenerin mukaan. Nimi otettiin virallisesti käyttöön 1. syyskuuta 1916.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kitchener Wikimedia Commonsissa
Pestalozzi-kylä

Pestalozzi-kylän taloja
Pestalozzi-kylä eli Kinderdorf Pestalozzi on Sveitsissä Appenzell Ausserrhodenin kantonissa Trogenin kylässä sijaitseva Johann Heinrich Pestalozzin mukaan nimetty 1945 perustettu lastenkylä. Kylä aloitti toimintansa 1946. Kylään tuli orvoksi jääneitä lapsia sodasta kärsineistä maista eri puolilta Eurooppaa, myös Suomesta. Ensimmäiset lapset Euroopan ulkopuolelta tuli kylään 1960, jolloin sinne tuli 20 Tiibetin pakolaislasta. Kylän ensimmäinen johtaja ja opettaja oli berniläinen Arthur Bill, joka työskenteli siellä 25 vuotta vuoteen 1972.
Alkuun kylässä työskenteli paljon vapaaehtoisia.
Kylässä oli Jukola-niminen talo, jossa asui vuodesta 1948 lähtien suomalaisia lapsia, ensin sotaorpoja, sitten muita apua tarvitsevia, mm. orpoja, puoliorpoja ja huostaanotettuja, vuoteen 1996 asti, jolloin sen käyttötarkoitus muuttui.
Kilvakkala

| Kilvakkala |
| --- | --- |
Kaupunki:  Ikaalinen
Kaupunginosa nro:  11
Postinumero(t):  39530
Lähialueet:  Kylpylä
Kilvakkala on kaupunginosa, taajama ja kylä Ikaalisissa. Järjestysnumeroltaan se on Ikaalisten 11. kaupunginosa. Se sijaitsee 5 kilometrin päässä Ikaalisten keskustasta.
Aiheesta muualla

Ikaalisten Kilvakkalan kylässä on asutusrykelmä nyt uusjaettu ia uudet asumukset nousemassa, Aamulehti, 31.07.1934, nro 202, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Killed by Death

| ”Killed by Death” Motörhead |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: No Remorse
 Julkaistu: 1. syyskuuta 1984
 Tuottaja(t): Vic Maile, Guy Bidmead
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 04.40
 Levy-yhtiö: Bronze
Motörheadin muut singlet
| ”Shine” 1983 | ”Killed by Death” 1984 | ”Deaf Forever” 1986 |
Killed by Death on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Motörheadin kappale ja single kokoelmalevyltä No Remorse vuodelta 1984. Kappaletta ei ole julkaistu millään studioalbumilla, vaan se on yksi neljästä uudesta kappaleesta, jotka yhtye teki kokoelmalle.
”Killed by Death” on yksi yhtyeen tunnetuimpia kappaleita, ja kuului Motörheadin live-esiintymisiin heti julkaisustaan lähtien. Kappaleen sanoitukset esittelevät Lemmy Kilmisterin taitoa kirjoittaa samaan aikaan sekä uhkaavia että kieli poskessa tehtyjä sanoituksia. Kappale onkin Motörheadille tyypillinen sisältäen kaksimielisyyksiä. Kappaleesta on myös tehty musiikkivideo, joka kuvattiin Arizonassa. Singlellä on kaksi ”Under the Knife” -nimistä kappaletta, jotka ovat kuitenkin kaksi täysin eri kappaletta.
Kappaleet > 7″ vinyyli

Killed by Death (Edited Version) – 3.50 (säv. Lemmy Kilmister, Würzel, Phil Campbell, Pete Gill)
Under the Knife – 3.43 (säv. Kilmister, Burston, Campbell, Gill)
Kappaleet > 12″ vinyylisingle

Killed by Death (Full-Length Version) – 4.39
Under the Knife – 3.43
Under the Knife – 4.31
Kokoonpano

Lemmy Kilmister – basso, laulu
Würzel – kitara
Phil Campbell – kitara
Pete Gill – rummut
Motörhead
| --- | --- |
Studioalbumit:   Motörhead  Overkill  Bomber  On Parole  Ace of Spades  Iron Fist  Another Perfect Day  Orgasmatron  Rock ’n’ Roll  1916  March ör Die  Bastards  Sacrifice  Overnight Sensation  Snake Bite Love  We Are Motörhead  Hammered  Inferno  Kiss of Death  Motörizer  The Wörld Is Yours  Aftershock  Bad Magic 
Livealbumit:   No Sleep ’til Hammersmith  Nö Sleep at All  The Birthday Party  Live At Brixton '87  Everything Louder Than Everyone Else  Live At Brixton Academy The Complete Concert  Better Motörhead Than Dead  The Wörld is Ours - Vol 1 Everywhere Further Than Everyplace Else  The Wörld is Ours - Vol 2 Anyplace Crazy As Anywhere Else  Clean Your Clock  Live At The Montreux Jazz Festival 
Kokoelmat:   No Remorse  Anthology  Meltdown  All the Aces  The Best of Motörhead  Protect the Innocent  Deaf Forever: The Best of Motörhead  The Best Of  Over The Top – The Rarities  Tear Ya Down: The Rarities  Hellraiser: Best of the Epic Years  The Essential Motörhead  You'll Get Yours: The Best of Motörhead  Under Cöver 
Boksisetit:   Stone Deaf Forever!  End of the Wörld  1979 
Singlet:   Leaving Here  Motörhead  Louie Louie  Overkill  No Class  Bomber  Ace of Spades  The Train Kept A-Rollin (live)  Motörhead (live)  Iron Fist  Go to Hell  I Got Mine  Shine  Killed By Death  Deaf Forever  Eat The Rich  Ace of Spades (live)  The One To Sing The Blues  Hellraiser  Don't Let Daddy Kiss Me  Born To Raise Hell  I Don't Believe a Word  God Save the Queen  The Game  Whorehouse Blues  We Are Motörhead  Kingdom of the Worm  Rock Out  Get Back in Line  I Know How to Die  Crying Shame  Thunder & Lightning / Electricity  Ace of Spades' (uusintapainos)  Get Back in Line  Bullet In Your Brain 
EP:t:   The Golden Years: Live EP  Beer Drinkers and Heil Raisers  St. Valentine's Day Massagre  Stand by Your Man  92 Tour EP  Enter Sandman EP 
Videografia:   Live in Toronto  The Birthday Party (video)  Another Perfect Day EP  Deaf Not Blind  1916 Live...Everything Louder than Everything Else  The Best of Motörhead  25 & Alive Boneshaker  Motörhead EP  The Best of Motörhead  Special Edition EP  Classic Albums: Motörhead – Ace of Spades  Stage Fright 
Musiikkivideot:   Motörhead  Overkill  No Class  Capricorn  Bomber  Dead Men Tell No Tales  Poison  Ace of Spades  The Chase is Better than the Catch  Please Don't Touch  Iron Fist  One Track Mind  Shine  I Got Mine  Killed by Death  Eat the Rich  I'm So Bad (Baby I Don't Care)  I Ain't No Nice Guy  Hellraiser  Burner  Born to Raise Hell  Sacrifice  I Don't Believe a Word  God Save the Queen  Brave New World  Whorehouse Blues  Be My Baby  Rock Out  Get Back in Line  I Know How to Die  Heartbreaker  Lost Woman Blues  Electricity  When the Sky Comes Looking for You  Bullet In Your Brain
Klaus Kinkel

| Klaus Kinkel |
| --- | --- |

Saksan varakansleri
 21. tammikuuta 1993 – 27. lokakuuta 1998  
Liittokansleri:  Helmut Kohl
Edeltäjä:  Jürgen Möllemann
Seuraaja:  Joschka Fischer
Saksan ulkoministeri
 18. toukokuuta 1992 – 27. lokakuuta 1998  
Edeltäjä:  Hans-Dietrich Genscher
Seuraaja:  Joschka Fischer
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1936 Metzingen, Baden-Württemberg, Saksa
Kuollut: 4. maaliskuuta 2019 (82 vuotta) Sankt Augustin, Nordrhein-Westfalen, Saksa
Tiedot
Puolue:  FDP
Klaus Kinkel (17. joulukuuta 1936 Metzingen – 4. maaliskuuta 2019 Sankt Augustin) oli saksalainen poliitikko ja maansa entinen ulkoministeri. Hän edusti Vapaita demokraatteja (FDP). Kinkel oli asianajaja ja Telekom-säätiön puheenjohtaja. Hän oli FDP:n puheenjohtaja 1993–1995.
Kinkel valmistui oikeustieteen tohtoriksi ja työskenteli sisä- ja ulkoministeriössä. Vuodet 1979–1982 hän oli ulkomaantiedustelupalvelu Bundesnachrichtendienstin johtaja. [lähde? ]
Hän on ollut Saksan ulkoministeriön valtiosihteeri 1982–1991, liittopäiväedustaja 1994–2002, oikeusministeri 1991–1992 ja ulkoministeri 1992–1998. [lähde? ]
Ulkoministerinä Kinkel vaikutti ratkaisevasti Suomen EU-jäsenyyden ratkeamiseen yhdessä valtiosihteeri Hans von Ploetzin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klaus Kinkel Wikimedia Commonsissa
Pestalozzi (parkki)

Pestalozzi oli suomalainen kolmimastoinen rautaparkki, joka oli rakennettu 1884. Parkki oli suomalaisen Gustaf Eriksonin varustamon omistuksessa 1934–1937. Laiva myytiin toukokuussa 1937 romutettavaksi Liettuaan.
Parkki Pestalozzin rakensi Blohm & Voss Hampurissa Saksassa vuonna 1884 hampurilaiselle F. Laeisz-varustamolle. Laivan vetoisuus oli 1 046 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 1 600 kuollutpainotonnia. Laivan pituus oli 67,02 metriä, leveys 10,45 metriä ja syväys 5,90 metriä. Suomeen Pestalozzi ostettiin R.K. Bargerilta Marstalista Tanskasta vuonna 1934. Laiva kuljetti puutavaraa Itämeren ja Pohjanmeren liikenteessä. Marraskuun lopulla 1935 Pestalozzi ajoi Dragorin luona ollessaan matkalla Gravesendista Maarianhaminaan, laivan irroittaminen kesti muutamia päiviä. Vuonna 1936 parkki kuljetti puutavaraa Itämerellä Ruotsista ja Suomesta Tanskaan. Parkki myytiin romutettavaksi Liettuan Libauhun toukokuussa 1937.
Pessimistinen metainduktio

Pessimistinen (meta)induktio on tieteenfilosofinen argumentti, joka pyrkii kumoamaan tieteellisen realismin ja ennen kaikkea siihen liittyvän tietoteoreettisen optimismin. Argumentin esitti ensimmäisenä Larry Laudan (1981), ja se on edelleen yksi vahvimpia realismia vastaan suunnattuja argumentteja.
Tieteelliset realistit katsovat, että meillä on hyviä perusteita uskoa, että menestyksekkäimmät tämän hetkiset tieteelliset teoriat ovat tosia tai totuudenkaltaisia. Teorioiden keskeisten termien katsotaan yleensä viittaavaan johonkin todellisuudessa olemassa olevaan.
Pessimistinen metainduktio pyrkii osoittamaan nämä ajatukset vääriksi vetomalla tieteen historiassa esiintyviin vastakkaisiin tapauksiin. Laudanin mukaan tieteen historia on sellaisten teorioiden hautausmaa, joita on kerran pidetty empiirisesti menestyksekkäinä, mutta joiden keskeisten termien on havaittu olevan sellaisia, etteivät ne viittaa mihinkään todellisuudessa olemassa olevaan. Esimerkiksi valoeetteriteoria ja humoraalioppi olivat aikanaan menestyksekkäitä, mutta nykyään emme enää usko valoeetterin tai humoraalien olemassaoloon emmekä katsoisi tällaisten teorioiden olleen totuudenkaltaisia. Laudan päättelee tällaisella meta-induktiivisella päättelyllä, että jos kerta aiempien menestyksekkäiden teorioiden on havaittu olleen virheellisiä, meillä ei ole syytä uskoa tieteellisten realistien väitteeseen siitä, että nykyiset menestyksekkäät teoriamme olisivat totuudenkaltaisia.
Käännös suomeksi
Perustuslaillinen liberaalipuolue (Nicaragua)

Perustuslaillinen liberaalipuolue (esp. Partido Liberal Constitucionalista) on nicaragualainen puolue. Puolue erosi Liberal Internationalista 2005.
PLC on Nicaraguan itsenäistymisestä 1830-luvulta asti peräisin olevan liberaalipuolueen jälkeläinen. Kun liberaalit hävisivät sisällissodan konservatiiveille 1850-luvulla, he palasivat valtaan 1893 presidentti Jose Santos Zelayan myötä. Yhdysvaltain miehityksen myötä liberaalit pidettiin pois vallasta. He palasivat hallitukseen konservatiivien kanssa vasta 1926 kapinan myötä. Osa liberaaleista tuki Anastasio Somoza Garcíaa, joka löi Augusto César Sandinon toisen liberaaliryhmän, joka jatkoi taistelua vielä 1926 jälkeen. Liberaalit ja konservatiivit marginalisoituivat Somozan perheen perustaman kansallisen liberaalipuolueen myötä, kunnes sandinistit syöksivät Somozan diktatuurin vallasta 1979.
Tuolloin liberaalit olivat hajonneet moneen ryhmittymään, jotka yhdistyivät 1990 vaaleihin UNOn (Unión Nacional Opositora) alle vastustamaan sandinisteja. 1990-luvun lopulla monet ryhmät yhdistyivät presidentti Arnoldo Alemánin johdolla perustuslailliseksi liberaalipuolueeksi. Alemán tuomittiin myöhemmin 20 vuodeksi vankilaan korruptiosta.
Puolueessa on vuoden 2001 jälkeen ollut monia ristiriitoja ja Bolañosin APREn (Alianza por la República) lisäksi siitä erosi 2006 toisen presidenttiehdokkaan Eduardo Montealegren Alianza Liberal Nicaragüense.
Parlamenttivaaleissa 4. marraskuuta 2001 puolue sai 53,2 % äänistä ja 47 paikkaa 90:stä kansalliskokouksessa (Asamblea Nacional). Samana päivänä sen ehdokas Enrique Bolaños Geyer voitti presidentinvaalit, mutta erosi myöhemmin puolueesta.  Marraskuun 2006 vaaleissa se sai 25 92:sta paikasta. Vuoden 2006 presidentinvaaleissa sen ehdokas oli José Rizo Castellón.
Kilikianpihta

| Kilikianpihta |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Versokasvit  Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Ylälahko::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Mäntymäiset Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Pihdat Abies
Laji::  cilicica
Kaksiosainen nimi
 Abies cilicica  (Antoine et Kotschy) Carrière, 1855 
 Kilikianpihdan levinneisyys.
Katso myös
   Kilikianpihta Wikispeciesissä   Kilikianpihta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kilikianpihta (Abies cilicica) on pihtojen (Abies) sukuun kuuluva ainavihanta havupuu, joka on alun perin kotoisin Lähi-idästä. Lajin nimi viittaa historialliseen Kilikian alueeseen nykyisessä Turkissa.
Ulkonäkö

Kilikianpihta on ainavihanta puu, joka kasvaa 25–35-metriseksi. Sen runko voi tulla läpimitaltaan hieman yli kaksimetriseksi. Oksat ovat usein kohenevia ja latvus on kapean kartiomainen. Kaarna on harmaata ja aluksi sileää, mutta halkeilee vanhemmiten levymäisesti. Silmut ovat munanmuotoisia ja pihkattomia.
Neulaset ovat kaksirivisesti ja viistosti verson kärkeä kohti. Ne ovat 20–40 millimetriä pitkiä ja 1,5–3 millimetriä leveitä, väriltään tummanvihreitä päältä ja lähes valkoisia alta. Ilmarakojuovia on 2–3 neulasten yläpinnalla ja 6–7 alapinnalla.
Kävyt ovat punaruskeita, 15–30 senttimetriä pitkiä, 4–6 senttimetriä leveitä ja muodoltaan lieriömäisiä. Käpysuomut ovat muodoltaan viuhkamaisia. Suojussuomut eivät näy käpysuomujen alta. Siemenet ovat punaruskeita ja siivellisiä. Siipi on vastapuikea ja jopa kaksi senttimetriä pitkä.
Levinneisyys

Kilikianpihta kasvaa luonnonvaraisena Lähi-idässä Turkin, Syyrian ja Libanonin vuoristoalueilla. Se viihtyy 1 000–2 100 metrin korkeudessa ja kestää enimmillään noin 23–29 celsiusasteen pakkasia.
Oksia.
Konttimäen työväentalo

| Konttimäen työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Konttimäki (Tuusniemi), Tuusniemi
Valmistumisvuosi:  1926
Rakennuttaja:  Konttimäen Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Konttimäen työväentalo oli Tuusniemen kunnan Konttimäen kylässä sijainnut työväentalo.