1943
Tapahtumia > Lokakuu–joulukuu

13. lokakuuta – Italian uusi hallitus liittyi liittoutuneisiin ja julisti sodan Saksalle.
14. lokakuuta – Suomessa vieraillut saksalainen kenraali Alfred Jodl vaati Suomea taistelemaan Saksan rinnalla sodan loppuun saakka.
14. lokakuuta – Sobibórin tuhoamisleirin juutalaisten vankien onnistui nousta kapinaan. Leirin vastarintamiehet tappoivat 11 SS-miestä ja joukon ukrainalaissyntyisiä vartijoita. Noin puolet leirin 600 senhetkisestä vangista pääsi karkuun. Vangeista suurin osa saatiin kiinni, mutta noin 50 säilyi vapaina sodan loppuun. SS:n päällikkö Heinrich Himmler käski kapinan jälkeen sulkea ja hävittää leirin ja istuttaa puita sen paikalle.
22. lokakuuta – RAF pommitti Kasselia.
26. lokakuuta – Valtion tiedoituslaitos ilmoitti raportissaan sodan pitkittymisen lisänneen sodanvastaista mielialaa ja yleistä levottomuutta suomalaisten keskuudessa.
1. marraskuuta – Operaatio Goodtime: Yhdysvaltain merijalkaväki nousi maihin Bougainvillessä Salomonsaarilla.
3. marraskuuta – Yli 18 000 juutalaista ammuttiin Majdanekin keskitysleirissä.
3. marraskuuta – Sosiaaliministeri K.-A. Fagerholm sanoi puheessaan Helsingin Työväenyhdistyksen Norja-illanvietossa, että Suomessa ei tunneta sympatiaa Natsi-Saksaa kohtaan ja ylisti norjalaisten vastarintataistelijoiden toimintaa saksalaisia miehittäjiä vastaan. Saksa vaati Fagerholmin erottamista hallituksesta.
15. marraskuuta – Heinrich Himmler määräsi romanit asetettavaksi samalle tasolle kuin juutalaiset ja vietäviksi keskitysleireille.
16. marraskuuta – 160 USAF:n pommittajaa iski vesivoimalaitokseen ja raskasvesitehtaalle Norjan Vemorkissa.
18. marraskuuta – 440 RAF:n pommittajaa iski Berliiniin, aiheuttaen vain vähäistä tuhoa ja surmaten 131. RAF menetti yhdeksän konetta.
20. marraskuuta – Yhdysvaltain merijalkaväki nousi maihin Kiribatilla Tarawan ja Makinin atolleilla.
20. marraskuuta – Neuvostoliiton Tukholman-lähettiläs Aleksandra Kollontai ilmoitti Ruotsin ulkoministeriölle, että Neuvostoliiton johto on valmis keskustelemaan Suomen edustajien kanssa rauhasta, mikäli suomalaiset ovat tähän halukkaita, ja että Neuvostoliiton tarkoituksena ei ole tehdä Suomesta provinssia, ellei Suomen tuleva politiikka Neuvostoliittoa siihen pakota.
21. marraskuuta – Höyrylaiva Oulu II katosi miehistöineen Perämerellä.
22. marraskuuta – Presidentti Franklin D. Roosevelt, pääministeri Winston Churchill ja Kiinan tasavallan johtaja Tšiang Kai-šek tapasivat Kairossa.
22. marraskuuta – Ranskalaiset vapauttivat Libanonin hallituksen jäsenet, jotka olivat 1941 julistaneet maan itsenäiseksi. Päivää pidetään maan itsenäisyyden virallisena tunnustuksena.
27. marraskuuta – Kirjailija Hella Wuolijoki tuomittiin vakoilusta ja maanpetoksesta elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen. Neuvostoliiton Suomeen desanttina lähettämä Kerttu Nuorteva ja hänen avustajansa Valtteri Teerikangas tuomittiin vakoilusta kuolemaan. Tuomiot lähetettiin sotaylioikeuden vahvistettaviksi. Kuolemantuomioita ei kuitenkaan ehditty panna täytäntöön ennen Moskovan välirauhaa.
28. marraskuuta – Teheranin konferenssi: Roosevelt, Churchill ja Stalin tapasivat Teheranissa neuvotellakseen sotastrategiasta ja sopivat kesäkuun 1944 maihinnoususta Eurooppaan.
1. joulukuuta – Saksa vaati takeita siitä, ettei Suomi ryhdy Neuvostoliiton kanssa neuvotteluihin erillisrauhasta.
4. joulukuuta – Jugoslaviassa vastarintajohtaja Tito julisti väliaikaisen Jugoslavian demokraattisen hallituksen perustetuksi.
17. joulukuuta – Sosiaaliministeri K.-A. Fagerholm erosi hallituksesta.
24. joulukuuta – Kenraali Dwight D. Eisenhower nimitettiin liittoutuneiden ylipäälliköksi.
28. joulukuuta – Biskajanlahden taistelu käytiin Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijöiden ja Kriegsmarinen välillä
29. joulukuuta – Suomi torjui Saksan vaatiman liittosopimuksen.
31. joulukuuta – Vuosalmen linja-autoturma.