stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Akanthos
Historia

Akanthos perustettiin noin vuonna 655 eaa. Se oli alun perin Androkselta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Kaupunki on ilmeisesti saanut nimensä seudulle tyypillisistä akanteista.
Akanthos oli Khalkidiken merkittävimpiä kaupunkeja ja niemimaan itärannikon merkittävin satama. Kaupunki alkoi lyödä omaa hopearahaa noin 530 eaa., mikä kertoo sen vauraudesta. Rahan lyönti jatkui 300-luvulle eaa. saakka. 400-luvun eaa. alkupuolem persialaissodissa kaupunki oli persialaisten puolella. Se auttoi Kserksestä tämän hankkeessa kaivaa kanava Akten niemen poikki.
Sodan jälkeen Akanthos liittyi Deloksen meriliittoon. Peloponnesolaissodassa se oli alussa Ateenan puolella, mutta vaihtoi Spartan puolelle vuonna 424 eaa. Nikiaan rauhassa kaupunki sai itsenäisyyden, mutta ilmeisesti jatkoi jonkinlaisessa liitossa Ateenan kanssa. Filippos II:n Makedonia valtasi Akanthoksen vuonna 348 eaa., mutta makedonialaiset eivät tuhonneet kaupunkia monien muiden Khalkidiken kaupunkien tavoin.
Attalos I:n ja roomalaisten armeijat valtasivat ja tuhosivat Akanthoksen vuonna 200 eaa. Rooman suoran vallan alle kaupunki tuli vuonna 168 eaa. Myöhemmin kaupunki rakennettiin uudestaan eläköityneiden legionalaisten koloniaksi. Roomalaisella kaudella se tunnettiin nimellä Ericius, mikä on nykyisen Ierissóksen kaupungin nimen alkuperä. Kaupunki oli olemassa vielä ainakin bysanttilaisella ajalla.
Akanthoksen raunioalue kärsi vaurioita maanjäristyksessä vuonna 1932. Kaupungin alueella on suoritettu melko vähän arkeologisia kaivauksia. Hautausmaan alueen kaivaukset alkoivat vuonna 1973.
Rakennukset ja löydökset

Akanthos sijaitsi kolmella kukkulalla ja niiden rinteessä. Kaupungin parhaiten säilyneitä jäänteitä ovat sen akropoliin muurit, joita on säilynyt jopa kahdeksan metrin korkeudelta. Kaupungin alueella on myös lukuisten muiden rakennusten jäänteitä, mukaan lukien yhden hekatompedon (sata jalkaa pitkän) -temppelin jäänteet. Akropoliin lähellä on bysanttilaisaikaisen kirkon rauniot. Kirkossa on paljon antiikin aikaisten rakennusten uudelleenkäytettyjä osia. Myös kaupungin sataman aallonmurtajasta on säilynyt jäänteitä.
Kaupungin laajoilta hautausmailta on tunnistettu yli 9 000 hautaa. Kserkseen kaivaman kanavan linjaus näkyy jossain määrin nykyisen Néa Ródan kylän alueella hiemen Akanthoksen paikasta etelään.
Akanthoksesta tehtyjä esinelöytöjä on esillä Polýgyroksen arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akanthos Wikimedia Commonsissa
Akanthoksen lyömä tetradrakhma, 440 eaa.
29. helmikuuta

29. helmikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 60. päivä. Vuodesta on jäljellä 306 päivää.
29. helmikuuta on nykyisin karkauspäivä, ja kalenterissa se on vain karkausvuosien helmikuussa. Ennen vuotta 2000 karkauspäivä oli Suomessa ikivanhan roomalaisen käytännön mukaan 24. helmikuuta. Gregoriaanisen kalenterin mukaan neljällä jaolliset vuodet ovat karkausvuosia kuitenkin niin, että sadalla jaollisista vuosista vain neljälläsadalla jaolliset ovat karkausvuosia.
Historiaa

Roomalaisilla oli alunperin vain kymmenen kuukautta, talvella oli kahden kuukauden tauko. Karkauspäivä oli vuoden viimeisellä kuulla. Kun roomalaiset lisäsivät kaksi kuukautta vuoden loppuun, siirtyi karkauspäivä viimeiselle kuulle. Myöhemmin nuo kaksi kuukautta sijoitettiinkin vuoden alkuun ja karkauspäivä jäi toiselle kuulle.
Nimipäivät

Nykyisin 29. helmikuuta ei ole kenenkään nimipäivä, mutta vuoteen 1996 asti ne nimipäivät, jotka tavallisesti olivat 24.–28. helmikuuta, siirtyivät karkausvuosina seuraavaan päivään, jolloin 24. helmikuuta ei ollut kenenkään nimipäivä.
Tapahtumia

1504 – Kristoffer Kolumbus käytti neljännellä matkallaan hyväkseen tietämystään tuona yönä tapahtuvasta kuunpimennyksestä taivuttaakseen Jamaikan saaren intiaanit antamaan hänelle ruokatäydennyksiä.
1712 – 29:ttä helmikuuta seurasi Ruotsissa 30. helmikuuta. Lisäyksen avulla siirryttiin ruotsalaisesta kalenterista takaisin juliaaniseen kalenteriin.
1720 – Ruotsin kuningatar Ulriika Eleonoora luopui kruunusta puolisonsa Fredrik I:n hyväksi.
1920 – Tšekkoslovakian ensimmäinen perustuslaki hyväksyttiin maan kansalliskokouksessa.
1932 – Ilta-Sanomat ilmestyi ensimmäisen kerran.
1940 – Suomi aloitti talvisodan rauhanneuvottelut.
1940 – Hattie McDaniel sai ensimmäisenä mustana Oscarin (paras naissivuosa) roolistaan elokuvassa Tuulen viemää.
1952 – Helgolandin saari palautettiin Saksan hallintaan.
1960 – Maanjäristys surmasi Marokossa yli 12 000 ihmistä ja lähes tuhosi Agadirin kaupungin maan eteläosassa.
1972 – Vietnamin sota: osana sodan vietnamisaatiota Etelä-Korea veti 11 000 sotilasta 48 000 sotilastaan Vietnamista.
1980 – Kiina puhdisti Mao Zedongin valtakaudella vuonna 1966 syrjäytetyn presidentti Liu Shaoqin maineen.
1988 – Keski-Afrikan entiselle diktaattorille Bokassalle langetettu kuolemantuomio muutettiin elinkautiseksi pakkotyörangaistukseksi.
1996 – Perulaisen Faucett Perú -lentoyhtiön Boeing 737 -matkustajalentokone syöksyi maahan Andeilla, 123 ihmistä sai surmansa.
2004 – Jean-Bertrand Aristiden valtakausi Haitin presidenttinä päättyi. Aristide kertoi myöhemmin Yhdysvaltain painostaneen häntä eroamaan ja poistumaan Haitista.
2012 – Suomen Pankki lopetti markkojen vaihtamisen euroiksi.
Syntyneitä

1468 – Paavali III, paavi 1534–1549 (k. 1549)
1792 – Gioachino Rossini, italialainen oopperasäveltäjä (Wilhelm Tell) (k. 1868)
1820 – Lewis A. Swift, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1913)
1824 – Washington Bartlett, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 1887)
1860 – Herman Hollerith, yhdysvaltalainen tilastotieteilijä (kehitti reikäkorttikoneen ja perusti Tabulating Machines Companyn, IBM:n edeltäjän) (k. 1929)
1888 – Einari Merikallio, suomalainen lintutieteilijä (k. 1961)
1896 – Morarji Desai, Intian pääministeri 1977–1979 (k. 1995)
1896 – Vladimir Vogel, venäläinen säveltäjä (k. 1984)
1904 – James Dorsey (”Jimmy Dorsey”), yhdysvaltalainen jazz-muusikko (k. 1957)
1908 – Mies Reenkola, suomalainen gynekologi (k. 1988)
1920 – Fjodor Abramov, venäläinen kirjailija (k. 1983)
1920 – Kosti Klemelä, suomalainen näyttelijä (Tuntematon sotilas) (k. 2006)
1920 – Heimo Lampi, suomalainen hovioikeuden presidentti, kirjailija ja taistelulentäjä (k. 1998)
1920 – James Mitchell, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
1920 – Simone Renée Roussel (”Michèle Morgan”), ranskalainen näyttelijä (Pastoraalisinfonia) (k. 2016)
1924 – Al Rosen, yhdysvaltalainen baseball-pelaaja (k. 2015)
1928 – Jocelyn Ackland (”Joss Ackland”), englantilainen näyttelijä (k. 2023)
1928 – Ivan Bohdan, neuvostoliittolainen painija (olympiavoittaja) (k. 2020)
1932 – Masten Gregory, yhdysvaltalainen kilpa-ajaja (k. 1985)
1936 – Jack Lousma, yhdysvaltalainen astronautti
1936 – Henri Richard, kanadalainen jääkiekkoilija (k. 2020)
1940 – Bartolomeos I, Konstantinopolin patriarkka
1940 – József Szabó, ukrainalainen jalkapallovalmentaja
1944 – Dennis Farina, yhdysvaltalainen näyttelijä (Keskiyön pako) (k. 2013)
1944 – Oleksandr Moroz, ukrainalainen poliitikko
1952 – Marianne Backlén, suomalainen kirjailija
1952 – Tim Powers, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija (Anubiksen portit)
1952 – Raisa Smetanina, venäläinen hiihtäjä (olympiavoittaja)
1956 – Kari Eloranta (”Piri”), suomalainen jääkiekkoilija ja jalkapalloilija
1956 – Aileen Carol Pittman (”Aileen Wuornos”), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (k. 2002)
1960 – Khaled Hadj Brahim (”Khaled”), algerialainen rai-muusikko (Kutché)
1960 – Richard Ramirez (”Night Stalker”), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (k. 2013)
1968 – Pete Fenson, yhdysvaltalainen curling-pelaaja
1972 – Antonio Sabato, italialaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä
1972 – Pedro Sánchez, Espanjan pääministeri 2018–
1976 – Jeffrey Atkins (”Ja Rule”), yhdysvaltalainen rap-laulaja ja näyttelijä
1980 – Simon Gagné, kanadalainen jääkiekkoilija
1984 – Cullen Jones, yhdysvaltalainen uimari (olympiavoittaja)
1984 – Henri Palmroth, suomalainen jääkiekkoilija
1984 – Anna Vanhatalo, suomalainen jääkiekkomaalivahti
1984 – Cam Ward, kanadalainen jääkiekkomaalivahti
1988 – Heljä Heikkinen, suomalainen näyttelijä
1988 – Benedikt Höwedes, saksalainen jalkapalloilija (2014 maailmanmestari)
1988 – Bobby Sanguinetti, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Kuolleita

1868 – Ludvig I, Baijerin kuningas (s. 1786)
1916 – Alexandra Frosterus-Såltin, suomalainen taidemaalari (s. 1837)
1944 – Pehr Evind Svinhufvud, Suomen tasavallan presidentti (s. 1861)
1956 – Elpidio Quirino, Filippiinien presidentti 1949–1953 (s. 1890)
1980 – Yigal Allon, israelilainen poliitikko (s. 1918)
1996 – Šams Pahlavi, Iranin viimeisen šaahin sisar (s. 1917)
2000 – Ari Tegelberg, suomalainen jalkapalloilija (s. 1963)
2004 – Okuyama Kiyoji (”Kagamisato Kiyoji”), japanilainen sumopainija (s. 1923)
2008 – Vitali Fedortšuk, KGB:n johtaja ja Neuvostoliiton sisäministeri (s. 1918)
2008 – Val Plumwood, australialainen ekofeministi (s. 1939)
2016 – Louise Rennison, englantilainen kirjailija ja koomikko (s. 1951)
2024 – Brian Mulroney, kanadalainen asianajaja, liikemies ja poliitikko, Kanadan pääministeri 1985–1995 (s. 1939)
2024 – Ali Hassan Mwinyi, Tansanian presidentti 1984–1993 (s. 1925)
2024  – Paolo Taviani, italialainen elokuvaohjaaja (s. 1931)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 29. helmikuuta: |  |
:   Pedro Sánchez Karkauspäivä, (lähes) joka neljäs vuosi.  1468 – Paavi Paavali III syntyi.  1720 – Ruotsin kuningatar Ulriika Eleonoora luopui kruunusta puolisonsa Fredrik I:n hyväksi.  1944 – Suomen tasavallan presidentti Pehr Evind Svinhufvud kuoli.  1960 – Algerialainen raimuusikko Khaled syntyi.  1972 – Espanjan pääministeri Pedro Sánchez syntyi.  2000 – Karkauspäivän paikka oli Suomessa ensimmäistä kertaa 29. helmikuuta, aiemmin se oli 24. helmikuuta.  
Katso myös: kalenteri ~ 28. helmikuuta, 1. maaliskuuta
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alavuden uimahalli

| Alavuden uimahalli |
| --- | --- |
Osoite:  Kautunkuja 5 63300 Alavus
Sijainti:  Alavus
Rakennustyyppi:  uimahalli
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alavuden uimahalli eli Kunto-Lutra on Alavudella osoitteessa Kautunkuja 5 sijaitseva uimahalli. Uimahallissa on 25 metrin kuntoallas, lämminvesiallas, poreamme ja vesiliukumäki.
Uimahallissa järjestetään monenlaisia ryhmäliikuntatunteja eri-ikäisille, joita ovat esimerkiksi kuntouintiryhmät, vauvauintiryhmät sekä lasten ja nuorten kuntouintiryhmät.
Akrodysostoosi

Akrodysostoosi on harvinainen synnynnäinen oireyhtymä, joka aiheuttaa mm. kehitysvammaisuutta sekä epämuodostumia luissa ja luurangossa.
Akrodysostoosi saattaa periytyä autosomin kautta vallitsevasti, vaikka useimmissa tapauksissa aiheuttaja on satunnainen geenivirhe. Taudinkuvaan saattaa kuulua alikasvua ja kuulovamma.
Isän korkean iän uskotaan lisäävän akrodysostoosin saamisen riskiä. Ranskalaiset tutkijat kuvasivat akrodysostoosin vuonna 1968, vaikka samankaltainen vammautumistapaus tunnettiin jo aiemmin.
Alavuden nuorisoseurantalo

| Alavuden nuorisoseurantalo |
| --- | --- |
Osoite:  Kuortaneentie
Sijainti:  Alavus
Tuhoutui:  31. toukokuuta 2020 (tulipalo)
Omistaja:  Riihon Käyttökone Oy 2019–
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alavuden nuorisoseurantalo oli Alavudella Kuortaneentiellä sijainnut nuorisoseurantalo. Talo tuhoutui tulipalossa 31. toukokuuta 2020. Talo oli kesästä 2019 Riihon Käyttökone Oy:n omistuksessa, joka hankki sen pakkohuutokaupasta. Talo oli tarkoitus kunnostaa ja myydä varastokäyttöön. Talo oli kylmillään, eikä siinä ollut sähköjä.
Talossa järjestettiin aiemmin kansanmusiikki- ja pop-tapahtumia sekä monenlaisia juhlia, kuten Lakeuden kutsu -kansanmusiikkikonsertit.
Talolla esiintyneitä artisteja ovat muun muassa Juice Leskinen Slam, Kirka, Pepe & Paradise, Raptor, 2Unlimited, Samuli Edelmann, Neljä Ruusua, HIM, Dingo, Yö, Hurriganes, Danny, Vieno Kekkonen.
Afrikanpöllönen

| Afrikanpöllönen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Pöllöset Otus 
Laji::  senegalensis
Kaksiosainen nimi
 Otus senegalensis  (Swainson, 1837)' 
Alalajit
 Otus senegalensis feae (Salvadori, 1903)  Otus senegalensis pamelae Bates, 1937  Otus senegalensis senegalensis (Swainson, 1837)  Otus senegalensis socotranus (Ogilvie-Grant & H. O. Forbes, 1899) 
Katso myös
   Afrikanpöllönen Wikispeciesissä   Afrikanpöllönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Afrikanpöllönen (Otus senegalensis) on pieni pöllösten sukuun kuuluva lintulaji. Se on kotoperäinen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.
Afrikanpöllönen on yöaktiivinen paikkalintu, ja sitä esiintyy 2 000 metrin korkeuteen saakka.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset metsät, pensaikkoalueet ja mangrovealueet nousuveden rajalla sekä savannit ja puistomaiset ja kaupunkimaiset alueet.
Ulkonäkö

Afrikanpöllönen muistuttaa ulkonäöltään hyvin paljon sekä kyläpöllöstä että persianpöllöstä. Se on pieni, pituudeltaan noin 20 cm. Sen höyhenpuku naamioi sen, kun se päiväaikaan istuu ylhäällä puussa. Se voi silloin jopa naamioitua kuten esimerkiksi sarvipöllö painautumalla runkoa vasten ja kaventamalla ruumiinsa. Sukupuolet ovat samanlaisia. Se istuu pystyasennossa, ja kun se on rauhallinen, sen korvatupsut näkyvät vain kahtena kulmana, jotka törröttävät sen päästä. Valppaana korvat nousevat näkyviin selvästi.
Tunnistaminen

Afrikanpöllösen erottaa muista linnuista erityisesti sen ääni, ”prrrp”, joka kuuluu viiden sekunnin välein.
Aiheesta muualla

Afrikanpöllönen (Otus senegalensis) BirdLife International Data Zone. (englanniksi)
6lack Album

| 6lack Album Eevil Stöö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 13. maaliskuuta 2020
 Formaatti: LP, kasetti, digitaalinen
 Tuottaja(t): Pehmee Goo, Eevil Stöö
 Tyylilaji: Trap • memphis rap • gangsta rap
 Levy-yhtiö: Katakombi Records
Listasijoitukset
  1.
Eevil Stöön muut julkaisut
| Saattaa olla ninja 2019 | 6lack Album 2020 | Marsipan Wave 2021 |
6lack Album on suomalaisen rap-artisti Eevil Stöön maaliskuussa 2020 julkaistu albumi. Albumin miksauksesta vastasi Pehmee Goo, joka tuotti myös kaikki sen kappaleet, pois lukien kappaleen ”Itä-Stöö”, jonka Stöö tuotti itse.
Kappaleet

Intro (Roskakuski Flow) – 3.43
Oon jo iso poika – 2.31
Kuka täällä käskee? – 2.12
En oo enää Eazy-E – 2.38
Itä-Stöö – 2.20
Fukked Up – 2.55
Gucci Manen maha (ft. Tiiu Helinä) – 4.01
Kortteli on kuuma (ft. ExTuuttiz) – 2.43
eevilstoo@gmail.com – 1.38
Stöö laittaa haisemaan – 4.00
Rillit pääs – 3.06
Outro (Hyvästi) – 3.07
Arvostelut

Soundi:
Akráta

| Akráta Ακράτα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Akráta
 Koordinaatit: 38°9′13″N, 22°18′51″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Aigiáleia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  370203
Väkiluku (2011):  4 747
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 429
 – Kylä:  1 393
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  250 06
Suuntanumero(t):  26960
Rekisterikilpi:  ACh
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akráta (kreik. Ακράτα) on Kreikan kylä sekä samanniminen Aigiáleian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ακράτας, Dimotikí Enótita Akrátas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 747 ja varsinaisen Akrátan kylän väkiluku 1 393 (vuonna 2011).
Akrátan kylä sijaitsee lähellä Peloponnesoksen niemimaan pohjoisrannikkoa, Korintinlahden rantaa ja Kráthis-joen suuta. Akrátan kunnallisyksikkö käsittää alueen Aigiáleian kunnan itäosissa.
Antiikin aikana nykyisen kylän paikalla tai lähellä sijaitsi Aigain kaupunki. Akráta oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Aigiáleian kunnaksi yhdessä Aigeíran, Aígion, Diakoptón, Erineóksen ja Sympoliteían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Akrátan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agía Varvára | Agía Varvára | 44 |
| Agía Varvára | Vounáki | 22 |
| Akráta | Akráta | 1 393 |
| Akráta | Foúrnoi | 23 |
| Akráta | Palaiostafída | 2 |
| Akráta | Pýrgos | 11 |
| Ámpelos | Ámpelos | 213 |
| Kalamiás | Kalamiás | 214 |
| Kalamiás | Káto Potamiá | 12 |
| Kalamiás | Potamítikos Gialós | 52 |
| Kráthi | Gkoumaíika | 133 |
| Kráthi | Kráthi | 482 |
| Mesorroúgi | Áno Mesorroúgi | 12 |
| Mesorroúgi | Mesorroúgi | 23 |
| Mesorroúgi | Sólos | 27 |
| Paralía Platánou | Paralía Platánou | 268 |
| Peristéra | Agrídi | 3 |
| Peristéra | Chalkiánika | 7 |
| Peristéra | Peristéra | 76 |
| Plátanos | Áno Potamiá | 7 |
| Plátanos | Korinthiakó Balkóni | 12 |
| Plátanos | Plátanos | 231 |
| Plátanos | Tsivlós | 9 |
| Porovítsa | Paralía Porovítsis | 122 |
| Porovítsa | Porovítsa | 8 |
| Sylivainiótika | Sylivainiótika | 1 165 |
| Valimí | Valimí | 31 |
| Voútsimos | Voútsimos | 51 |
| Zaroúchla | Zaroúchla | 94 |
Yhteensä: 4 747
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akráta Wikimedia Commonsissa
AOFC:n karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019

| Women's WFC 2019 Qualifications AOFC |
| --- | --- |

Joukkueet:  8
Isäntämaa:   Thaimaa
Kaupungit:  Bangkok
Ajankohta:  27. tammikuuta – 1. helmikuuta 2019
Mitalistit:  
–  Kultaa:   Australia
–  Hopeaa:   Japani
–  Pronssia:   Thaimaa
AOFC:n karsinnat salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailuihin 2019 järjestetään tammi- helmikuussa 2019 Thaimaassa. Karsintoihin osallistui Aasian ja Oseanian salibandyliitto AOFC:stä 8 joukkuetta, joista 4 pääsee joulukuussa Sveitsissä pelattavaan MM-lopputurnaukseen.
Sarjajärjestelmä

Joukkueet pelaavat kahdessa neljän joukkueen lohkossa yksinkertaiset sarjat. Lohkojen ensimmäiset pääsevät MM-kisoihin ja pelaavat karsintojen finaalissa. Lohkokakkoset pelaavat toisen lohkon kolmosta vastaan välierissä. Välierien voittajat pääsevät niin ikään MM-karsintoihin ja pelaavat vastakkain karsintojen pronssiottelussa.
Alkulohko > Lohko A

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Australia  | 3 | 3 | 0 | 0 | 25 | 2 | +23 | 6 |
| 2 |  Thaimaa  | 3 | 2 | 0 | 1 | 19 | 9 | +10 | 4 |
| 3 |  Uusi-Seelanti  | 3 | 1 | 0 | 2 | 5 | 15 | -10 | 2 |
| 4 |  Filippiinit  | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 25 | -23 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.1. | Uusi-Seelanti  | 1–6 |  Thaimaa |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.1. | Thaimaa  | 2–8 |  Australia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.1. | Uusi-Seelanti  | 4–2 |  Filippiinit |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.1. | Filippiinit  | 0–10 |  Australia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1. | Australia  | 7–0 |  Uusi-Seelanti |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1. | Thaimaa  | 11–0 |  Filippiinit |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Alkulohko > Lohko B

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Japani  | 3 | 2 | 1 | 0 | 18 | 7 | +11 | 5 |
| 2 |  Singapore  | 3 | 2 | 0 | 1 | 17 | 8 | +9 | 4 |
| 3 |  Malesia  | 3 | 1 | 1 | 1 | 14 | 15 | -1 | 3 |
| 4 |  Etelä-Korea  | 3 | 0 | 0 | 3 | 9 | 28 | -19 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.1. | Singapore  | 5–2 |  Malesia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.1. | Etelä-Korea  | 1–10 |  Japani |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.1. | Etelä-Korea  | 2–10 |  Singapore |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.1. | Malesia  | 8–6 |  Etelä-Korea |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.1. | Japani  | 4–2 |  Singapore |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1. | Japani  | 4–4 |  Malesia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Jatkopelit

Sijat 7–8
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1. | Etelä-Korea  | 4–3 |  Filippiinit |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
Välierien voittajat pääsevät MM-kisoihin ja pelaavat vastakkain pronssiottelussa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1. | Thaimaa  | 2–1 ja. |  Malesia |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1. | Singapore  | 10–4 |  Uusi-Seelanti |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5–6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2. | Malesia  | 5–4 |  Uusi-Seelanti |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Pronssiottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2. | Thaimaa  | 5–4 |  Singapore |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2. | Australia  | 5–4 ja. |  Japani |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Aaro Kivilinna

Aaro Gabriel Kivilinna (5. joulukuuta 1906 Viipuri – 11. helmikuuta 1940 Johannes) oli suomalainen pesäpalloilija, jääkiekkoilija ja urheiluvaikuttaja. Hän pelasi urallaan sekä pesäpalloa että jääkiekkoa pääsarjatasolla. HJK:ssa hän voitti kolme jääkiekon Suomenmestaruutta ja yhteensä seitsemän SM-mitalia. Helsingin Pallonlyöjissä Kivilinna sai puolestaan kaksi pesäpallon SM-mitalia.
Kivilinna oli mukana sekä pesäpallon että jääkiekon kehittämisessä. Hän oli 1931 HPL:n edustajana Pesäpalloliiton perustamiskokouksessa ja toimi 1932–1936 Jääkiekkoliiton sihteerinä ja 1936–1940 varapuheenjohtajana. Jääkiekkoliitto jakaa vuosittain hänen mukaansa nimettyä muistopalkintoa, joka annetaan vuoden parhaalle seuralle, ja hänet on valittu Suomen Jääkiekkoleijonaksi.
Urheilu-ura > Pesäpallo

Aaro Kivilinna pelasi Helsingin Pallonlyöjissä pesäpalloa 1928–1931. Pesäpalloliiton tilastoissa Kivilinna on voittanut kahdesti pesäpallossa SM-pronssia. Kaudella 1929 HPL sijoittui jaetulle kolmannelle sijalle ja kaudella 1930 kolmanneksi.
Kivilinna toimi vuoden 1931 HPL:n puheenjohtajana ja edusti lokakuussa 1931 seuraa Pesäpalloliiton perustamiskokouksessa. Lisäksi Kivilinna toimi perustamiskokouksen puheenjohtajana. Pesäpalloliiton johtokunnassa hän oli 1933–1938.
Kivilinna toimi myös Pesäpalloliiton julkaisemien lehtien Laaka ja Kiri päätoimittajana ja otteluiden kuuluttajana. Lisäksi Kivilinna selosti radioon vuonna 1932 pelatun mestarijoukkue Lahden Mailaveikkojen ja muun Suomen parhaimmiston välisen ottelun.