stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauko Mäkinen (liikenneneuvos)

Kauko Ossian Mäkinen (27. syyskuuta 1918 Tyrvää – 4. toukokuuta 1990 Vammala) oli suomalainen kuljetusalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen.
Mäkinen kävi kansakoulun ja meni jo nuorena kuljetusliikkeen palvelukseen. Hän aloitti oman kuljetustoiminnan heti sotien jälkeen vuonna 1944  yhdellä kuorma-autolla ja palkkasi ensimmäiset työntekijät avukseen vuosikymmenen lopulla. 1950-luvulla hän siirtyi tavaraliikenteen harjoittajaksi. 1960-luvulla liiketoiminnan käytössä oli jo oma tavara-asema konttori-, huolto-, autotalli- ja sosiaalisine tiloineen. Liiketoimintansa Mäkinen yhtiöitti vuonna 1974 Kuljetusliike Kauko Mäkinen Oy:ksi. Hän oli yrityksen toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja. Yritys kasvoi huomattavasti ja tarjosi asiakkaille myös monia tavaroiden kuljetuksen ja varastoinnin oheispalveluja. Mäkinen osallistui myös aktiivisesti kuljetusalan järjestötoimintaan. Vuonna 1977 hänet valittiin Vammalan vuoden yrittäjäksi, liikenneneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1979. Mäkisen kuoltua vuonna 1990 yhtiön liiketoiminta jatkui, mutta se hakeutui yrityssaneeraukseen vuoden 2005 alussa ja meni konkurssiin saman vuoden lopussa.
Yttermarkin Betesda-seurakunta

| Yttermarkin Betesda-seurakunta> Betesdaförsamlingen i Yttermark |
| --- | --- |
 Yttermarkin Betesda syyskuussa 2023.
Suuntautuminen:  vapaakirkollisuus
Kirkkokunta:  Missionskyrkan i Finland
Perustettu:  1885
Pääkirkko:  Betesda Östra Linjen 786 64220 Yttermark
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yttermarkin Betesda-seurakunta (ruots. Betesdaförsamlingen i Yttermark) on Närpiön Yttermarkissa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1885. Seurakunnan Betesda-rukoushuone sijaitsee Yttermarkissa Östra linjenin varressa. Seurakunta kuuluu Missionskyrkan i Finland -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimintaan kuuluvat yhteiset rukouskokoukset yhdessä Närpiön lähetysseurakunnan kanssa.
Ensimmäinen lähetystalo rakennettiin Yttermarkiin vuonna 1885. Tätä seurannut lähetystalo, nykyinen Betesda, rakennettiin itäiseen Yttermarkiin vuonna 1967.
Zach Whitecloud

| Zach Whitecloud |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. marraskuuta 1996 (ikä 27) Brandon, Manitoba, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  Vegas Golden Knights
Sarja:  NHL
Pelinumero:  2
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Vegas Golden Knights | 2023  |
Zach Whitecloud (s. 28. marraskuuta 1996 Brandon, Manitoba) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hän edustaa NHL-seura Vegas Golden Knightsia. Puolustajana pelaava Whitecloud on varaamaton pelaaja, jonka kanssa Golden Knights teki sopimuksen maaliskuussa 2018. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa vielä kauden 2017–2018 aikana. 7. maaliskuuta 2020 mennessä Whitecloud on pelannut 15 NHL-runkosarjaottelua, joissa on saanut yhden syöttöpisteen.
Maaliskuussa 2020 Whitecloud teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Vegas Golden Knightsin kanssa. Lokakuussa 2021 Whitecloud teki Golden Knightsin kanssa kuuden vuoden mittaisen ja yhteensä 16,5 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Kapakala

Kapakalaa kuivumassa
Kapakalan kuivausta Vesterålenissa.
Kapakala on ilmakuivattua vähärasvaista kalaa. Useimmiten se valmistetaan turskasta, toisinaan muista turskakaloista. Kalat ripustetaan pyytämisen ja perkaamisen jälkeen erityisiin telineisiin, jossa ne saavat kuivua kolmen kuukauden ajan. Kapakala on suosittu ruoka-aine useissa Välimeren maissa, esimerkiksi Italiassa, Portugalissa ja Espanjassa, ja sitä on harrastettu aiemmin yleisesti myös Suomessa. Kapakalakeitto on Vehmersalmen perinneruoka.
Historia

Kapakala on kulinaarinen nautinto ja peruselintarvike monissa kulttuureissa, ja sen historia ulottuu tuhansien vuosien taakse. Tämä kalan säilöntämenetelmä on ollut ratkaisevassa asemassa yhteisöjen ylläpitämisessä, kaupankäynnin edistämisessä ja ainutlaatuisten makujen lisäämisessä keittiöihin eri puolilla maailmaa.
Historia > Muinaiset säilytystekniikat

Kalan kuivaaminen säilöntämenetelmänä voidaan jäljittää muinaisiin sivilisaatioihin, kuten Egyptiin, Mesopotamiaan ja Kiinaan. Varhaisiin menetelmiin kuului kalan kuivattaminen auringossa, mikä poisti kosteutta ja esti bakteerien kasvua, jolloin kala soveltui pitkäaikaiseen säilytykseen.
Yksi varhaisimmista kirjatuista kapakalan valmistuksesta on peräisin muinaisesta Egyptistä, jossa Niili tarjosi runsaan kalalähteen. Arkeologiset todisteet viittaavat siihen, että kalan kuivaaminen oli yleinen käytäntö tällä alueella jo vuonna 3 000 eaa. Kapakala oli myös olennainen osa Mesopotamian asukkaiden ruokavaliota, ja heidän katsotaan kehittäneen joitakin varhaisimpia kalastustekniikoita ja kalankuivausmenetelmiä. Egyptiläisten uskotaan käyttäneen auringon paahtavaa kuumuutta kalan kuivaamiseen, ja tämä menetelmä on edelleen yleinen monilla rannikkoalueilla.
Historia > Kauppa ja kulttuurivaihto

Kun yhteiskunnat laajenivat ja kauppareitit kehittyivät, kapakalasta tuli arvokas hyödyke. Silkkitietä ja muita kauppareittejä pitkin kapakalalla käytiin kauppaa mausteiden, tekstiilien ja muiden tavaroiden ohella. Kapakalan vaihto edisti kulttuurin leviämistä, kun eri alueet ottivat käyttöön ja mukauttivat kauppakumppaniensa kuivausmenetelmiä.
Skandinaviassa viikingit käyttivät kapakalaa elintärkeänä ravinnonlähteenä pitkillä merimatkoillaan. Viikingit kuivasivat kalaa ripustamalla sitä puisiin telineisiin ja hyödyntivät kylmää pohjoismaista ilmaa säilymisen edistämiseksi. Viikinkien katsotaan kehittäneen kalan savustamisen taidon. Ilmakuivauksen ja savustuksen yhdistelmä ei ainoastaan säilönyt kalaa, vaan antoi sille myös savuisen maun, jota arvostetaan skandinaavisessa keittiössä vielä tänäkin päivänä. Tämä tekniikka auttoi heitä elättämään itsensä pitkien merimatkojen ja ankarien talvien aikana.
Aasiassa, erityisesti Japanin, Thaimaan ja Filippiinien kaltaisissa maissa, kapakala sai erilaisia muotoja. Fermentoidut kalakastikkeet, kuten  thaimaalainen nam pla ja filippiiniläinen bagoong, olivat näiden kulttuurien keittiöiden olennainen osa. Aurinkokuivattu kala, jota käytettiin usein keitoissa ja muhennoksissa, tarjosi tiivistä umamin makua ja pidensi säilyvyyttä.
Nykyaikainen kapakala

Nykyään kapakalaa arvostetaan edelleen sen ainutlaatuisen maun ja monipuolisuuden vuoksi. Nykyaikaiset säilöntätekniikat, kuten kylmäkuivaus ja tyhjiöpakkaaminen, ovat parantaneet kapakalatuotteiden laatua ja säilyvyyttä.
Terveysvaikutukset

Kapakalaa nautitaan laajalti paitsi nautinnon vuoksi myös sen ravintoarvojen ja terveysvaikutusten vuoksi. Kala itsessään on tunnettu siitä, että se sisältää runsaasti proteiineja, terveellisiä rasvoja ja kivennäisaineita. Nämä ominaisuudet säilyvät hyvin myös kuivatuissa kalatuotteissa, mikä lisää etuja pidentämällä kalan säilyvyyttä kuivaamalla. Tutkimuksissa on havaittu, että aurinkokuivattujen kalojen proteiinipitoisuus vaihtelee 49–63 prosenttiin riippuen käytetystä kalatyypistä.
Kapakalassa on välttämättömiä aminohappoja, joita ei ole kasvi- tai lihaproteiineissa, kuten kysteiiniä (28-25 mg/g), metioniinia (0,18-2,66 g/100 g) ja lysiiniä (0,89-9,864 g/100 g). Kysteiini ja metioniini ovat tehokkaita antioksidantteja, joissa kysteiini estää ikääntymistä kiihdyttävien myrkyllisten aineenvaihduntajätteiden kertymistä, kun taas metioniini säätelee nukleotidi- ja redox-tiloja.
Metioniinin aineenvaihdunta voi olla yhteydessä myös kasvainsolujen aineenvaihduntaan, minkä vuoksi metioniini on mahdollisesti välttämätön syövän ehkäisyssä. L-lysiinillä voi olla ennaltaehkäiseviä ja terapeuttisia vaikutuksia osteoporoosiin, koska lysiini auttaa kalsiumin imeytymistä elimistöön. Kuivatut kalaproteiinit sisältävät välttämättömiä aminohappoja kehon kasvua, korjaavia toimintoja ja aineenvaihduntaa varten. Tästä syystä kapakalan proteiinipitoisuuden katsotaan auttaa elimistön säätelytoiminnoissa ja ehkäisee erilaisia sairauksia.
Kapakalan sisältämän rasvan väitetään olevan terveellistä. Esimerkiksi eikosapentaeenihappo (EPA) ja dokosaheksaeenihappo (DHA) ovat pitkäketjuisia omega-3-rasvahappoja, jotka auttavat sikiön kehityksessä ja sydän- ja verisuonitautien ehkäisyssä. Kapakalan on todettu sisältävän runsaasti kalsiumia, fosforia ja B-vitamiineja, jotka auttavat luuston kehityksessä ja ylläpidossa. Toinen kapakalan sisältämä merkittävä kivennäisaine on seleeni, joka on ravintoaine, jonka ansiosta proteiinit voivat toimia antioksidantteina ja anti-inflammatorisina aineina immuunijärjestelmässä olemalla glutationiperoksidaasin kofaktorina.
Yleensä kapakala suolataan osana kuivausprosessia sekä kuivausprosessin nopeuttamiseksi että tuotteen maun lisäämiseksi. Tutkimuksia tehdään kuitenkin suolan vähentämiseksi tai jopa korvaamiseksi kuivatussa kalassa, jotta natriumin saanti olisi terveellisempää. Esimerkiksi kaliumkloridia ja kaliumlaktaattia voidaan käyttää (jopa 40 prosenttia) natriumin lisäämisen välttämiseksi. Kapakalassa voidaan käyttää jopa 5 prosentin natriumpitoisuuksia, jolloin mikrobiologiset ominaisuudet säilyvät.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kapakala Wikimedia Commonsissa
Raholan syötäviä sanoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylinen Savijärvi

| Ylinen Savijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hattula
Koordinaatit:  61°00′41″N, 24°16′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Oikolanjoen valuma-alue‎ (35.26)
Laskuoja:  Ajamonoja 
Järvinumero:  35.262.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,5  m tai 119  m 
Rantaviiva:  3,852 km 
Pinta-ala:  36,025  ha 
Saaria:  3 
 fiYlinen Savijärvi 
Ylinen Savijärvi  on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Ylinen Savijärvi on osa Äimäjärven aluetta.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Hattulan keskustaajaman ja Viljetynmäen lounaispuolella Hyrvälän peltoalueen ulkopuolella metsässä. Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa sekä eteläpuolen Kuivajärvestä suotuvat kosteikon läpi järveen sen valumavedet. Järven länsipään rannasta saa alkunsa yli 300-metrinen Ajamonoja, joka laskee Aliseen Savijärveen lähes 10 metriä alempana. Ylisessä Savijärvessä on yli 80 metriä pitkä Matinsaari ja kaksi pienempää rannanläheistä luotoa. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä. Etelärannat ovat avosuota, mutta muilla rannoilla on metsämaata. Avosuo, joka ympäröi Kuivajärveä, on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13663, joka alkaa seututieltä 130 Hämeenlinnan länsipuolella Sattulassa.
Historiaa

Vuonna 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ylimäinen Savijärvi” ja sen rantaviivan kulku poikkeaa jyrkästi sen nykyisestä. Sillä oli tuolloin etelään työntyvä pitkä lahti, joka muistuttaa etelään työntyvää nykyistä kosteikkoa, jossa Kuivajärvi sijaitsee. Tämä lahti on joko soistunut ja ruohottunut umpeen tai sitten järven vedenpintaa on alennettu. Alkuperäinen vedenpinnankorkeus ennen järvenlaskua on voinut olla 120 metriä merenpinnan yläpuolella, koska tämä korkeuskäyrä seuraa Kalmbergin kartan rantaviivaa.
Kehrääjä (kappale)

| ”Kehrääjä” J>  Karjalainen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Valtatie
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Tommi Viksten
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 03.36
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
J. Karjalaisen muut singlet
| ”Valtatie” 2002 | ”Kehrääjä” 2002 | ”Tulit, menit ja mennyt oot” 2002 |
Kehrääjä on J. Karjalaisen CD-single vuodelta 2002. Levyllä ei ole muita kappaleita. Sen on julkaissut Poko Rekords sarjatunnuksella PSCD 195. Kappaleen kesto on 3:36. Sen ovat säveltäneet J. Karjalainen ja Janne Viksten. Sanat ovat J. Karjalaisen ja sovituksen ovat tehneet kaikki alla luetellut yhtyeen jäsenet yhdessä. Kappale on myös J. Karjalainen Electric Sauna -yhtyeen albumilla Valtatie.
Äänittäjinä ovat olleet Tom Nyman Hitsville IV–studiossa Helsingissä ja Jussi Jaakonaho Petrax-studiossa Hollolassa. Jaakonaho on myös miksannut kappaleen. Levyn on tuottanut Tommi Viksten. Masteroinnin on tehnyt Björn Englemann Cutting Roomissa Tukholmassa.
Levyn julkaisu- ja kopiointioikeudet kuuluvat Poko Rekords Oy:lle ja Jukan Productions Oy:lle. Levyn on valmistanut CD-Linja.
Kansiliepeen valokuvan J. Karjalaisesta on ottanut Timo Kirves ja graafinen suunnittelija on Kai Kujasalo.
Kokoonpano

J. Karjalainen – laulu ja kitara
Pekka Gröhn – koskettimet
Petri Hakala – mandoliini
Keimo Hirvonen – rummut
Tom Nyman – basso
Janne Viksten – banjo
Tommi Viksten – kitara
Würzburg

| Würzburg |
| --- | --- |

 vaakuna
 Würzburg
 Koordinaatit: 49°47′N, 09°56′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Unterfranken
Piirikunta:  piiritön kaupunki
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christian Schuchardt (CDU)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  87,63 km²
Korkeus:  177 m
Väkiluku:  126 954 (2 020)
 – Väestötiheys:  1 449 as./km²
 
 www.wuerzburg.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Würzburg on kaupunki Saksan Baijerissa Main-joen varrella. Sen pinta-ala on 87,63 neliökilometriä ja vuoden 2020 lopussa siellä asui 126 954 asukasta. Würzburg on niin sanottu piiritön kaupunki (saks. kreisfreie Stadt) eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Kaupunki on kuitenkin sitä ympäröivän Würzburgin piirikunnan keskus.
Historia

Würzburgin historia ulottuu noin vuoteen 1000 eaa., jolloin keltit rakensivat Marienbergille linnoituksen. Vuodesta 1030 kaupungissa on ollut piispanistuin. Ruhtinaspiispojen residenssi Würzburgin linna on nykyisin Unescon maailmaperintökohde.
Noitavainojen aikaan kaupunki oli Bambergin ohessa Saksan noitavainojen keskus. Noitavainojen huippuvuonna 1515 Würzburgissa poltettiin kolmen kuukauden kuluessa noitina 900 ihmistä.
Liittoutuneet pommittivat Würzburgia  toisen maailmansodan loppuvaiheessa 16.3.1945. Pommitukset tuhosivat noin 90% keskustan rakennuksista ja niissä kuoli arviolta 5 000 ihmistä. Myös Würzburgin residenssi kärsi pahasti palossa.
Toisen maailmansodan jälkeen Würzburgissa sijaitsi vuoteen 2008  Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohta. Armeijan henkilökunta perheineen asui nykyisen Hublandin kaupunginosan alueella. Alueella toimi kaksi amerikkalaista koulua. Nykyisessä Hubland Centerin ostoskeskuksessa toimi 1950-luvulta alkaen armeijan henkilökunnan kauppa sekä muita palveluita.
Maantiede

Würzburgin keskusta on rakentunut Main-joen itärannalle. Keskustaa ympäröivät useassa suunnassa korkeat vuorenrinteet, joilla viljellään viiniä.
Würzburgin naapurikuntia ja -kaupunkeja ovat Veitshöchheim, Höchberg, Rimpar, Gerbrunn, Rottendorf ja Estenfeld, jotka kuuluvat Würzburgin piirikuntaan.
Koulutus

Kaupungissa on menestyvä Julius Maximilian -yliopisto, jossa  yli 400 professoria opettaa noin 28 000 opiskelijaa kymmenessä tiedekunnassa. Yliopisto perustettiin vuonna 1582, ja aluksi tiedekuntia oli neljä (teologia, oikeustiede, lääketiede ja filosofia). Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta lisättiin vasta 1937. Yliopiston tunnetuimpiin opiskelijoihin ja opettajiin ovat kuuluneet Wilhelm Röntgen, Rudolf Virchow ja Albert von Kölliker.
Liikenne ja elinkeinoelämä

Würzburg on rautateiden risteysasema, josta on junayhteydet Frankfurtiin, Müncheniin, Kasseliin, Hannoveriin ja Hampuriin. Valtatiet A 3 ja A 7 kulkevat kaupungin kautta. Main-joki yhtyy Reiniin, ja sitä kautta on vesiyhteys Pohjanmerelle ja kanavan kautta myös Tonavalle ja edelleen Mustallemerelle.
Würzburgin suurimpia työllistäjiä ovat yliopisto ja erilaiset hallintolaitokset. Teollisuusyrityksistä suurin on painokoneita valmistava Koenig & Bauer.
Helsingin Artic-raitiovaunu oli koeajoilla Würzburgissa lokakuussa 2014.
Viinikulttuuri

Frankenin viinialue levittäytyy Würzburgin ympäristössä. Tunnetuimpia ovat Silvaner-rypäleestä tehdyt viinit. Alueen mannermainen ilmasto ja monipuolinen maaperä muodostavat ihanteelliset olosuhteet viininviljelylle. Würzburgilainen Juliusspital on 180 hehtaarin viljelyalueillaan Saksan toiseksi suurin viinintuottaja. Paikallista viiniä myydään yleensä litteissä, pyöreän muotoisissa viinipulloissa (saks. Bocksbeutel).
Tapahtumat

Würzburgissa pidetään vuosittaiset joulumarkkinat marras-joulukuussa. Kaupungissa järjestetään myös kaksi suurta kansantapahtumaa (saks. Volksfest): Frühjahrsvolksfest maaliskuussa ja Kilianifest heinäkuussa. Viinikaupunkina tunnetusta Würzburgista löytyy myös useita viiniaiheisia tapahtumia, kuten Weinparade ja Wein am Stein.
Kaupungin kulttuuritapahtumiin kuuluvat Mozart-viikko residenssin ympäristössä sekä Umsonst & Draußen -kaupunkifestivaali Talaveran alueella. Siellä on järjestetty vuodesta 1989 Africa Festival-tapahtuma, joka on Euroopan vanhin ja suurin afrikkalaiseen kulttuuriin keskittyvä tapahtuma.
Ainakin vuodesta 2019 lähtien Würzburgissa on järjestetty vuosittain  pride-kulkue (saks. Christopher Street Day).
Nähtävyydet

Würzburgin linna
Würzburgin kaupungintalo
Marienkapelle
Vanha Mainsilta (Alte Mainbrücke)
Marienbergin linnoitus
Wallfahrtskirche Mariä Heimsuchung ('Käppele')
Würzburger Stein -viiniviljelmä
Randersackerin ja Würzburgin välinen viinireitti
Juutalainen museo
Frankkilaisen alueen museo (Museum für Franken)
Ystävyyskaupungit

Bray, Irlanti
Caen, Ranska
Dundee, Iso-Britannia
Mwanza, Tansania
Ōtsu, Japani
Rochester, Yhdysvallat
Salamanca, Espanja
Suhl, Saksa
Trutnov, Tšekki
Uumaja, Ruotsi
Lähde:
Kuvagalleria

Näkymä Marienbergiltä Würzburgin vanhaan kaupunkiin päin
Yksi vanhan Mainsillan patsaista
Neumünsterin kirkko
Würzburgin residenssi
Näkymä keskustasta linnoituksen suuntaan
Marienbergin linnoituksen lähellä sijaitseva barokkikirkko 'Käppele'
Marienbergin linnoituksen sisäpihaa
Viiniviljelmiä linnoituksen lähistöllä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Würzburgin kaupunkiwiki
Unser Würzburg -verkkolehti (saksaksi)
Würzburgin tapahtumakalenteri (saksaksi)
UNESCO: Würzburgin linna (englanniksi)
Baijerin piirikunnat ja kaupunkipiirit
Aichach-Friedberg
Altötting
Amberg
Amberg-Sulzbach
Ansbachin piirikunta
Ansbach
Aschaffenburgin piirikunta
Aschaffenburg
Augsburgin piirikunta
Augsburg
Bad Kissingen
Bad Tölz-Wolfratshausen
Bambergin piirikunta
Bamberg
Bayreuthin piirikunta
Bayreuth
Berchtesgadener Land
Cham
Coburgin piirikunta
Coburg
Dachau
Deggendorf
Dillingen an der Donau
Dingolfing-Landau
Donau-Ries
Ebersberg
Eichtätt
Erding
Erlangen
Erlangen-Höchstadt
Forchheim
Freising
Freyung-Grafenau
Fürstenfeldbruck
Fürthin piirikunta
Fürth
Garmisch-Partenkirchenin piirikunta
Günzburg
Haßberge
Hofin piirikunta
Hof
Ingolstadt
Kaufbeuren
Kelheim
Kempten
Kitzingen
Kronach
Kulmbach
Landsberg am Lech
Landshutin piirikunta
Landshut
Lichtenfels
Lindau
Main-Spessart
Memmingen
Miesbach
Miltenberg
Mühldorf am Inn
Münchenin piirikunta
München
Neuburg-Schrobenhausen
Neumarkt in der Oberpfalz
Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim
Neustadt an der Waldnaabin piirikunta
Neu-Ulm
Nürnberg
Nürnberger Land
Oberallgäu
Ostallgäu
Passaun piirikunta
Passau
Pfaffenhofen an der Ilm
Regen
Regensburgin piirikunta
Regensburg
Rhön-Grabfeld
Rosenheimin piirikunta
Rosenheim
Roth
Rottal-Inn
Schwabach
Schwandorf
Schweinfurtin piirikunta
Schweinfurt
Starnberg
Straubing
Straubing-Bogen
Tirschenreuth
Traunstein
Unterallgäu
Weiden in der Oberpfalz
Weilhelm-Schongau
Weißenburg-Gunzenhausen
Wunsiedel im Fichtelgebirge
Würzburgin piirikunta
Würzburg
Marienbergin linnoitus ja vanha Mainsilta
Würzburgin yliopiston päärakennus
Würzburgin rautatieasema lännestä päin. Oikealla Main-joki ja vasemmalla Bundesstraße 27.
Frankkilainen viinipullo
Kaukalopikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2008

Kaukalopikaluistelun maailmanmestaruuskilpailut 2008 olivat järjestyksessään 33. lajin maailmanmestaruuskilpailut. Ne käytiin 7. – 9. maaliskuuta Gagneungissa Etelä-Koreassa. Kilpailuja hallinnoi ISU.
Tulokset > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 m |  Apolo Anton Ohno | 41.935 |  Charles Hamelin | 41.754 |  Song Kyung-Taek | 41.882 |
| 1 000 m |  Lee Ho-Suk | 1.26.462 |  Apolo Anton Ohno | 1.26.528 |  Song Kyung-Taek | 1.26.615 |
| 1 500 m |  Song Kyung-Taek | 2.16.770 |  Lee Ho-Suk | 2.17.347 |  Charles Ryan LeVeille | 2.17.839 |
| 3 000 m |  Lee Seung-Hoon | 4.53.620 |  Charles Ryan LeVeille | 4.54.732 |  Apolo Anton Ohno | 5.00.838 |
| 5 000 m viesti |  Etelä-Korea | 6.51.148 |  Kanada | 6.52.318 |  Iso-Britannia | 6.56.765 |
| Yhteiskilpailu * |  Apolo Anton Ohno | 68 pistettä |  Lee Ho-Suk | 63 pistettä |  Song Kyung-Taek | 62 pistettä |
* Voitosta 34 pistettä, 2. sijasta 21 pistettä, 3. sijasta 13 pistettä, 4. sijasta 8 pistettä, 5. sijasta 5 pistettä, 6. sijasta 3 pistettä ja 7. sijasta 2 pistettä lukuun ottamatta viestejä, jotka eivät vaikuttaneet lopputulokseen.
Tulokset > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 m |  Wang Meng | 43.888 |  Liu Qiuhong | 43.973 |  Kalyna Roberge | 44.018 |
| 1 000 m |  Wang Meng | 1.32.527 |  Zhou Yang | 1.32.595 |  Kalyna Roberge | 1.32.636 |
| 1 500 m |  Wang Meng | 2.22.819 |  Yang Shin-Young | 2.22.904 |  Zhou Yang | 2.23.191 |
| 3 000 m |  Zhou Yang | 5.46.063 |  Jung Eun-Ju | 5.46.465 |  Katherine Reutter | 5.46.518 |
| 3 000 m viesti |  Etelä-Korea | 4.16.261 |  Kanada | 4.20.254 |  Kiina | 4.20.568 |
| Yhteiskilpailu * |  Wang Meng | 107 pistettä |  Zhou Yang | 76 pistettä |  Yang Shin-Young | 37 pistettä |
* Voitosta 34 pistettä, 2. sijasta 21 pistettä, 3. sijasta 13 pistettä, 4. sijasta 8 pistettä, 5. sijasta 5 pistettä, 6. sijasta 3 pistettä ja 7. sijasta 2 pistettä lukuun ottamatta viestejä, jotka eivät vaikuttaneet lopputulokseen.
Wimbledonin tennisturnaus 2019

Wimbledonin tennisturnaus 2019 pelattiin 1.–14. heinäkuuta 2019 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 133. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus.
Sijoitetut pelaajat julkistettiin 26. kesäkuuta 2019.
Novak Đoković voitti miesten kaksinpeliturnauksen toisen kerran peräkkäin. Hän voitti ennätyspitkässä loppuottelussa Roger Federerin luvuin 7–6(7–5), 1–6, 7–6(7–4), 4–6, 13–12(7–3). 4 tuntia ja 57 minuuttia kestänyt ottelu on kaikkien aikojen pisin kaksinpelifinaali Wimbledonissa ja toiseksi pisin loppuottelu Grand Slam -historiassa.
Simona Halep voitti naisten kaksinpelin loppuottelussa Serena Williamsin, ja saavutti uransa ensimmäisen Wimbledonin mestaruuden.
Sijoitetut pelaajat > Sekanelinpeli

Bruno Soares /  Nicole Melichar (puolivälierät)
Jean-Julien Rojer /  Demi Schuurs (2. kierros)
Mate Pavić /  Gabriela Dabrowski (3. kierros)
John Peers /  Zhang Shuai (3. kierros)
Wesley Koolhof /  Květa Peschke (välierät)
Nikola Mektić /  Alicja Rosolska (3. kierros)
Máximo González /  Xu Yifan (vetäytyi)
Ivan Dodig /  Latisha Chan (mestarit)
Neal Skupski /  Chan Hao-ching (2. kierros)
Michael Venus /  Katarina Srebotnik (2. kierros)
Édouard Roger-Vasselin /  Andreja Klepač (3. kierros)
Franko Škugor /  Raluca Olaru (puolivälierät)
Rohan Bopanna /  Aryna Sabalenka (2. kierros)
Fabrice Martin /  Raquel Atawo (2. kierros)
Roman Jebavý /  Lucie Hradecká (vetäytyi)
Divij Sharan /  Duan Yingying (2. kierros)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wimbledonin tennisturnaus 2019 Wikimedia Commonsissa