stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Libanon (vuoden 2009 elokuva)
Aiheesta muualla

Lahtonen, Jussi: Libanon – Tankilla henkilökohtaiseen helvettiin Film-O-Holic.com.  15.10.2010. Viitattu 16.4.2021.
Ebert, Roger: In the belly of the iron beast RogerEbert.com.  25.8.2010. Viitattu 16.4.2021. (englanniksi)
Pulver, Andrew: Lebanon The Guardian.  13.5.2010. Viitattu 16.4.2021. (englanniksi)
Lebanon -- Film Review Hollywood Reporter.  8.9.2009. Viitattu 16.4.2021. (englanniksi)
Karjarutto

Hollannissa puhjennutta karjaruttoepidemiaa kuvaava piirros 1800-luvulta.
Karjarutto oli helposti leviävä märehtijöiden tartuntatauti. Sitä aiheuttavaa virusta kutsutaan karjaruton saksankielisen nimen mukaan Rinderpest-virukseksi.
Karjarutto on tuhoisa eläintauti, ja kuolleisuus aiemmin virukselle altistumattomissa populaatioissa voi lähennellä sataa prosenttia. Tauti leviää lähinnä kosketuksen ja saastuneen juomaveden kautta mutta myös pisaratartuntana.
Karjaruttoepidemiat ovat historiassa olleet yleisiä varsinkin sotien ja sotaretkien yhteydessä. Eurooppa kärsi erityisen pahoista epidemioista 1700-luvulla. Britanniassa oli maanlaajuinen epidemia vuosina 1865–1866. Myöhemmin 1890-luvulla karjarutto surmasi arviolta 80–90 prosenttia karjasta eteläisessä Afrikassa ja Afrikan sarvessa. Vuosina 1982–1984 Afrikassa raivonnut epidemia aiheutti arviolta 500 miljoonan dollarin taloudelliset vahingot karjan menetyksinä. Ihmisen mukana kulkeutunut karjarutto onkin määritelty yhdeksi maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista.
Rokotteita karjaruttoa vastaan on kokeiltu 1700-luvulta saakka vaihtelevin tuloksin. Luotettava rokote tautiin valmistui 1960-luvulla. Syksyllä 2010 YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO ilmoitti katsovansa, että tauti on hävitetty maailmasta sekä lopettavansa sen seurannan. Viimeinen esiintymä oli Keniassa vuonna 2001. Rinderpest-virus olisi näin ollen isorokon jälkeen toinen ihmisen tietoisesti hävittämä taudinaiheuttaja. Kesäkuussa 2011 kansainvälinen eilntarvike- ja maatalousjärjestö FAO julisti karjaruton hävitetyksi maapallolta.
Karjaruttovirus oli läheistä sukua tuhkarokkovirukselle, jonka onkin arveltu syntyneen sen muunnoksena.
Rymättylän kirkonkylä

Alueella sijaitseva keskiaikainen Rymättylän kirkko.
Rymättylän kirkonkylä eli Rymättylän keskusta on nykyisen Naantalin kaupungin, entisen Rymättylän kunnan alueella sijaitseva taajama. Se sijaitsee Rymättylän pääsaarella Otavassa ja sitä ympäröi kolme vesistöä: itäpuolella merenlahti Kirkkolahti, lounaispuolella Kirkkojärvi ja luoteispuolella Riiaistenjärvi. Kirkonkylä toimii Rymättylän palvelukeskuksena ja se oli myös kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän pinta-ala ympäristöineen on noin 4,64 km². Alueella asui vuonna 2009 noin 800 ihmistä, mutta on suunniteltu, että vuonna 2030 väkiluku olisi 1 500–1 800 henkeä.
Kirkonkylän rakennuskanta on lähinnä taajaan asuttua pientaloasutusta, mutta alueella on myös muutamia kerrostaloja sekä kaupungin, seurakunnan ja yritysten palveluja, kuten Rymättylän kirkko, Rymättylän kirjasto, Rymättylän koulu, Sale, ravintola ja leipomo-kahvila sekä Rymättylän Osuuspankki ja apteekki. Keväällä 2019 valmistui Salen uusi suurempi myymälärakennus torin paikalle vanhan Salen viereen. Vanha kerrostalorakennus, jossa oli Sale, muita liiketiloja ja asuntoja, puretaan ja sen tilalle tulee uusi tori.
Länsi- ja itäosassa on pienehköt yritysalueet, joilla toimii muun muassa venetehdas TerhiTec Oy, sekä Durat-kierrätysmuovista kalusteita ja design-tuotteita valmistava Tonester Oy Ltd, jonka toiminnasta on vuosien ajan kiistelty korkeinta hallinto-oikeutta myöten. Tonester on toiminut Rymättylässä vuodesta 1996 lähtien, entisen Abloyn lukkotehtaan tiloissa.
Pohjoisosassa sijaitseva jugend-tyylinen Rymättylän kunnantalo valmistui vuonna 1914. Rakennuksessa on kaksi kerrosta ja kellari, pinta-alaa lähes 500 neliötä. Nykyisin rakennus on yksityisomistuksessa.
Alueen keskeltä kulkee pohjois–etelä-suunnassa seututie 189 eli Rymättyläntie, ja siitä erkanevat itä–länsi-suunnassa maantiet 12138 ja 12139.
Aiheesta muualla

Rymättylän Kirkonkylän taajamaosayleiskaava, Naantalin kaupunki
Suomen entisten kuntien (ml. nykyisten kuntien aiemmat) hallinnolliset keskukset
Janne Vilkuna

Janne Tapio Vilkuna, Jyväskylän yliopiston päärakennuksella lokakuussa 2009.
Janne Tapio Vilkuna (s. 8. elokuuta 1954 Helsinki) on Jyväskylän yliopiston museologian professori ja Jyväskylän yliopiston museon johtaja. Hän on myös toiminut useissa museoalan luottamustoimissa ja asiantuntijatehtävissä sekä kirjoittanut lukuisia julkaisuja arkeologian, kansatieteen, Suomen historian, taidehistorian ja museologian alalta. Vilkuna on Suomen ensimmäinen museologian professori.
Vilkuna on sotilasarvoltaan majuri.
Vuonna 2000 Vilkuna osallistui seurueeseen, joka matkasi soutamalla Jyväskylästä Viron Tarttoon.
Ura

Vilkuna valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1979 pääaineenaan arkeologia. Hän työskenteli Keski-Suomen museossa eri tehtävissä vuosina 1980–1989. Vilkuna siirtyi Jyväskylän yliopiston palvelukseen vuonna 1989, kun hänet nimitettiin vasta perustettuun museologian yliassistentin virkaan. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1992. Vuonna 1993 hänet nimitettiin Jyväskylän yliopiston museon johtajaksi. Ylisassistentin virka muuttui määräaikaiseksi apulaisprofessuuriksi 1997, määräaikaiseksi professuuriksi 1998 ja edelleen vakinaiseksi professuuriksi 1999. Vilkunasta tuli Suomen ensimmäinen museologian professori.
Vilkunan merkittävimpiä julkaisuja on 75 vuotta museoiden hyväksi – Suomen museoliitto 1923–1998 (1998).
Sukutausta

Janne Vilkuna on edesmenneen akateemikko, kansatieteilijä, kielitieteilijä ja historiantutkija Kustaa Vilkunan pojanpoika ja historiantutkija Kustaa H. J. Vilkunan veli.
Rosa Lindstedt

| Rosa Lindstedt |
| --- | --- |
 Rosa Lindstedt
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. tammikuuta 1988 (ikä 36) Ylöjärvi
Kansalaisuus:   Suomi
| Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Naisten jääkiekko>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2019 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Sveitsi 2011 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Ruotsi 2015 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2017 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
Rosa Lindstedt (s. 24. tammikuuta 1988 Ylöjärvi) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hänen seurajoukkueensa on kaudesta 2020–2021 lähtien ollut Ruotsin pääsarjassa pelaava Brynäs IF, jonka kapteenina hän on toiminut kaudesta 2021–2022. SM-sarjassa hän on edustanut Ylöjärven Ilvestä 2002–2003, Tampereen Tapparaa 2003–2007, Tampereen Ilvestä  2007–2012 ja JYPiä 2012–2016 sekä Ruotsin pääsarjassa HV71-seuraa 2016–2020. Hänen kasvattajaseuransa on Ylöjärven Tappara. Hän on voittanut Suomen-mestaruuden 2010 ja 2016 sekä saanut Ruotsin sarjassa neljä kertaa hopeaa (2017, 2021–2023).
Lindstedt on pelannut SM-sarjassa 314 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 81 ja syöttänyt 160 maalia, Pudotuspelien 101 ottelussa hän on viimeistellyt 23 ja alustanut 26 maalia. Ruotsin pääsarjassa hän on tehnyt 231 runkosarjaottelussa 32 maalia ja syöttänyt 43. Pudotuspelien 47 ottelussa hän on viimeistellyt seitsemän ja syöttänyt kahdeksan maalia.
Lindstedt edusti Suomea Vancouverin 2010, Sotšin 2014 ja Pyeongchangin  2018 talviolympialaisissa. Vancouverissa ja Pyeongchangissa Suomen joukkue voitti pronssia. Hän pelasi kaikissa MM-turnauksissa vuosina 2011–2021 ja jälleen 2023. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen Sveitsin 2011, Ruotsin 2015 ja Yhdysvaltojen 2017 MM-kilpailuissa. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti hopeaa ja Kanadassa 2021 pronssia. Hän on pelannut 22.2.2022 mennessä 266 naisten maaottelua ja kerännyt niissä tehopisteet 36+42=78. MM-kilpailujen 57 ottelussa hän on tehnyt kahdeksan ja syöttänyt seitsemän maalia (tilanne 2023 kisojen jälkeen). Olympialaisten 16 ottelussa hän on antanut kaksi maalisyöttöä
Lindstedt on 186 senttimetriä pitkä ja hän on pisin talviolympialaisissa Suomea edustanut naisurheilija. Lindstedtin äidin serkku on painin olympiamitalisti Marko Asell.
Naisten Superpesiksen kausi 2017

Naisten Superpesiksen kausi 2017 oli Suomen pesäpallon naisten pääsarjan Superpesiksen 28. kausi. Kausi alkoi 22. huhtikuuta ja päättyi 16. syyskuuta 2017.
Joukkueet

| Joukkue | Paikkakunta | Kotistadion | Perustettu | Pelinjohtaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kajaanin Pallokerho | Kajaani | Kajaanin liikuntapuisto | 1931 | Saku Komulainen |
| Kempeleen Kiri | Kempele | Sarkkiranta | 1915 | Jarkko Kokko |
| Kirittäret | Jyväskylä | Hippos | 1999 | Jukka-Pekka Karttunen |
| Lappajärven Veikot | Lappajärvi | Veikkolan pesäpallostadion | 1911 | Pasi Herrala |
| Lapuan Virkiä | Lapua | Lukkarila | 1907 | Jukka Liikala |
| Manse PP | Tampere | Kaupin urheilupuisto | 2011 | Jarkko Pokela |
| Oulun Lipottaret | Oulu | Raksilan pesäpallostadion | 1955 | Antti Vihtkari |
| Porin Pesäkarhut | Pori | Porin pesäpallostadion | 1985 | Sami Österlund |
| Pesä Ysit | Lappeenranta | Vanha kenttä | 1976 | Ville Lantta |
| Rauman Lukko | Rauma | Länsi-Suomi Areena | 1958 | Antti Yli-Saunamäki |
| Seinäjoen Mailajussit | Seinäjoki | Ilkka-areena | 1932 | Jukka Peltoniemi |
Sarjajärjestelmä

Runkosarjassa pelattiin ensin kaksinkertainen alkusarja, jonka jälkeen alkusarjan seitsemän parasta pelasivat ylemmän jatkosarjan (sijoista 1-7) yksinkertaisena sarjana ja alkusarjan neljä viimeisintä joukkuetta pelasivat alemmassa jatkosarjassa (sijoista 8-11) kaksinkertaisen sarjan. Pudotuspeleihin etenivät koko runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta.
Sarjataulukko > Alkusarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lapuan Virkiä | 20 | 12 | 5 | 1 | 2 | 177 | 77 | +100 | 47 | Ylempi jatkosarja |
| 2 | Manse PP | 20 | 11 | 6 | 2 | 1 | 130 | 60 | +70 | 47 | Ylempi jatkosarja |
| 3 | Kirittäret | 20 | 10 | 5 | 3 | 2 | 184 | 99 | +85 | 43 | Ylempi jatkosarja |
| 4 | Porin Pesäkarhut | 20 | 9 | 5 | 2 | 4 | 189 | 95 | +94 | 39 | Ylempi jatkosarja |
| 5 | Rauman Lukko | 20 | 6 | 3 | 5 | 6 | 100 | 85 | +15 | 29 | Ylempi jatkosarja |
| 6 | Kempeleen Kiri | 20 | 3 | 5 | 4 | 8 | 112 | 132 | −20 | 23 | Ylempi jatkosarja |
| 7 | Oulun Lipottaret | 20 | 3 | 5 | 2 | 10 | 119 | 143 | −24 | 21 | Ylempi jatkosarja |
| 8 | Seinäjoen Maila-Jussit | 20 | 3 | 5 | 2 | 10 | 101 | 146 | −45 | 21 | Alempi jatkosarja |
| 9 | Kajaanin Pallokerho | 20 | 2 | 6 | 3 | 9 | 115 | 162 | −47 | 21 | Alempi jatkosarja |
| 10 | Pesä Ysit | 20 | 2 | 3 | 2 | 13 | 88 | 151 | −63 | 14 | Alempi jatkosarja |
| 11 | Lappajärven Veikot | 20 | 0 | 1 | 1 | 18 | 62 | 227 | −165 | 3 | Alempi jatkosarja |
Lähde: Pesistulokset
Sarjataulukko > Ylempi jatkosarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Manse PP | 26 | 14 | 8 | 2 | 2 | 182 | 86 | +96 | 60 | Pudotuspelit |
| 2 | Lapuan Virkiä | 26 | 13 | 6 | 3 | 4 | 211 | 108 | +103 | 54 | Pudotuspelit |
| 3 | Kirittäret | 26 | 12 | 6 | 5 | 3 | 214 | 126 | +88 | 53 | Pudotuspelit |
| 4 | Porin Pesäkarhut | 26 | 11 | 7 | 2 | 6 | 221 | 129 | +92 | 49 | Pudotuspelit |
| 5 | Rauman Lukko | 26 | 7 | 5 | 5 | 9 | 123 | 107 | +16 | 36 | Pudotuspelit |
| 6 | Kempeleen Kiri | 26 | 4 | 6 | 6 | 10 | 143 | 178 | −35 | 30 | Pudotuspelit |
| 7 | Oulun Lipottaret | 26 | 3 | 7 | 3 | 13 | 148 | 188 | −40 | 26 | Pudotuspelit |
Lähde: Pesistulokset
Sarjataulukko > Alempi jatkosarja

| Sij>  | Joukkue | O | V | VS | HS | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Seinäjoen Maila-Jussit | 26 | 6 | 6 | 2 | 12 | 157 | 192 | −35 | 32 | Pudotuspelit |
| 2 | Pesä Ysit | 26 | 7 | 3 | 2 | 14 | 145 | 183 | −38 | 29 |  |
| 3 | Kajaanin Pallokerho | 26 | 4 | 6 | 3 | 13 | 163 | 212 | −49 | 27 |  |
| 4 | Lappajärven Veikot | 26 | 0 | 2 | 1 | 23 | 92 | 290 | −198 | 5 | Sarjakarsinta |
Lähde: Pesistulokset
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | Manse PP | 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | Manse PP | 3 |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   | Seinäjoen Mailajussit | 1  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   | Seinäjoen Mailajussit | 1  |  |  | Manse PP | 3 |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  | Manse PP | 3 |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  | Kempeleen Kiri | 1  |  |  |  |  |
|   | Lapuan Virkiä | 3 |  |  | Kempeleen Kiri | 1  |  |  |  |  |
|   | Lapuan Virkiä | 3 |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | Oulun Lipottaret | 0  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | Oulun Lipottaret | 0  |  |  |  |  |  |  | Manse PP | 3 |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  | Manse PP | 3 |
|   |   |   |  |  |  |  |  |  | Porin Pesäkarhut | 1  |
|   | Kirittäret | 1 |  |  |  |  |  |  | Porin Pesäkarhut | 1  |
|   | Kirittäret | 1 |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   | Kempeleen Kiri | 3  |  |  |   |   |  |  |  |  |
|   | Kempeleen Kiri | 3  |  |  | Lapuan Virkiä | 2 |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  | Lapuan Virkiä | 2 |  |  |  |  |
|   |   |   |  |  | Porin Pesäkarhut | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | Porin Pesäkarhut | 3 |  |  | Porin Pesäkarhut | 3  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | Porin Pesäkarhut | 3 |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | Rauman Lukko | 0  |  |  |  |  |  |  |   |   |
|   | Rauman Lukko | 0  |  |  |  |  |  |  | Lapuan Virkiä | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  | Lapuan Virkiä | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  | Kempeleen Kiri | 0  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  | Kempeleen Kiri | 0  |
Sarjakarsinta

Sarjakarsinta ottelut jätettiin pelaamatta, koska Ykköspesiksen voittaja nousee suoraan ensi kaudeksi Superpesikseen ja Ykköspesiksen toisella ja kolmannella sijalla olivat kahden Superpesis joukkueen kakkosjoukkueet.
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Manse PP
: Porin Pesäkarhut
: Lapuan Virkiä
4.: Kempeleen Kiri
5.: Kirittäret
6.: Rauman Lukko
7.: Oulun Lipottaret
8.: Seinäjoen Maila-Jussit
9.: Pesä Ysit
10.: Kajaanin Pallokerho
11.: Lappajärven Veikot
Kaudeksi 2018 sarjaan nousee Ykköspesiksestä Hyvinkään Tahko.  Kauden päätteeksi Kajaanin Pallokerho luopui sarjapaikastaan.
Televisiointi

Televisioinnista vastasi VeikkausTV ja Nelonen Media.  Ainoastaan loppuottelut televisioitiin ilmaisena Yle TV2 kanavalla.
Kansan Raamattuseura

| Kansan Raamattuseura |
| --- | --- |

Perustettu:  1945
Tyyppi:  herätysliike
Toimiala:  evankelikalismi (Viides herätysliike)
Päämaja:  Vivamo Vivamontie 2 08200 Lohja
Toiminta-alue:  Suomi
Toiminnanjohtaja:  Kalle Virta
Puheenjohtaja:  Päivi Nerg
Jäsenlehti:  Sana
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansan Raamattuseuran säätiö (KRS) on luterilaisen kirkon piirissä toimiva järjestö, joka on virallisesti organisoitunut säätiöksi. Se syntyi sota-ajan herätysten seurauksena vuonna 1945. Kansan Raamattuseurasta ei kuitenkaan tullut perinteistä herätysliikettä, vaan evankelioimistyön palvelujärjestö. Järjestö lasketaan kuitenkin historiallisen syntyhetken takia niin sanottuun viidenteen herätysliikkeeseen.
KRS:n hallinnollinen keskustoimisto sijaitsee Lohjalla.
Kansan Raamattuseura tuottaa Leipää ja kalaa-ohjelmaa, jota lähetetään Radio Deissä.
Yleistä

KRS:n päätyömuotoja ovat alusta saakka olleet julistustyö ja evankelioimistyön koulutus seurakunnissa. KRS:n työ on pioneerihenkistä ja se on tuonut Suomeen useita uusia työtapoja,lähde? viimeisimpänä Vivamossa toimivan Raamattukylän.
KRS:n työssä modernin evankelioimisen muotoja on kehitelty niin lapsille ja nuorille, opiskelijoille kuin seurakunnan evankelioimistyöhönkin. Työtä tehdään myös monien erityisryhmien, kuten yrittäjien ja vankien parissa. Yhä tärkeämpiä kohderyhmiä ovat myös sinkut, pariskunnat ja perheet omine erityiskysymyksineen. Kansan Raamattuseura järjestää myös kristillisestä uskosta kiinnostuneille suunnattuja Alfa-kursseja.
Heti alkuvaiheessa KRS otti toiminta-ajatuksekseen Raamatun sanat: ”Tarjolla pitäen elämän sanaa”. Vuonna 2011 toiminta-ajatus päivitettiin ja se on nykyisin: ”Elämme armosta, kerromme Jeesuksesta.”
Kirkon tutkimuskeskuksen tekemän tutkimuksen mukaan 13,3 prosenttia seurakuntien työntekijöistä koki Kansan Raamattuseuran ja ”kräsäläisyyden” hengelliseksi taustayhteisökseen tai on saanut ajatteluunsa vaikutteita sen toiminnasta. Yli 40 prosenttia kirkkoherroista ja muista papeista koki saaneensa vaikutteita Kansan Raamattuseurasta.
Kansan Raamattuseura on Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.
Perustaminen

Toisen maailmansodan lopulla Suomessa oli paljon kiinnostusta kristillisyyteen, jopa hengellistä hätää. Urho Muroma kutsui evankelista Frank Mangsin Ruotsista Suomeen pitämään kokoussarjoja. Kokouksia pidettiin useiden viikkojen ajan ja niihin osallistui satoja ihmisiä joka ilta. Kansan Raamattuseura perustettiin 1945 hoitamaan herätystä eteenpäin. Hankkeen tärkein vaikuttaja oli kirjailijanakin tunnettu Yrjö Karilas.
KRS alkoi julkaista Sana-lehteä, joka sai heti merkittävän levikin; se ylitti 50 000 jo vuonna 1949 päästen Kotimaa-lehden kanssa suunnilleen samoihin lukemiin. Vuonna 1946 KRS:n ensimmäiseksi toiminnanjohtajaksi tuli Mauri Tiilikainen. Hänestä tuli KRS:n näkyvin johtaja yli kolmeksikymmeneksi vuodeksi. Tiilikaisen johdolla seuran julistajat vakiintuivat tekemään läheistä yhteistyötä seurakuntien kanssa. KRS sai vuonna 1953 lahjoituksena Vivamon maatilan. Vivamossa alettiin pitää nuorisoleirejä, ja nuorisotyö lisääntyi merkittävästi.
Oppi, uskonnäkemykset ja kannattajat

KRS:n perusopetus on evankelioinnin eli uskon ilosanoman kertomista. KRS painottaa henkilökohtaista uskoa. KRS:n toiminnan piirissä on kuitenkin hyvin laajalti eri kristillisistä liikkeistä ja herätysliikkeistä kotoisin olevia ihmisiä. Tämä johtuu pääosin pitäytymisessä tarkasti evankelioinnin perustehtävään. KRS on tunnettu siitä, että se välttää ottamasta kantaa eettisiin ja opillisiin kiistakysymyksiin,lähde? jotta sen olisi mahdollista evankelioida kaikkien kanssa. KRS hyväksyy naispappeuden, toiminnanjohtajana vuosina 2010-2024 toiminut Ulla Saunaluoma on pappi.
KRS toimii vahvasti seurakuntien toimintaa tukevasti ja haluaa olla seurakuntien palvelujärjestö. KRS:lla ei ole omaa alueellista verkostoa, eikä se pyri rakentamaan rinnakkaista toimintaa seurakuntien kanssa.
KRS:n uskonnäkemystä pidetään iloisena, helposti lähestyttävänä ja ihmisläheisenä.lähde? Uskonnäkemys on hyvin Jeesus-keskeinen.
Talous

Kansan Raamattuseura ei ole kirkon virallinen lähetysjärjestö, eikä se näin ollen saa kirkon lähetysmäärärahaa. KRS toimii pääosin yksittäisten lahjoittajien tuen varassa. KRS:lla ei säätiönä ole jäseniä. Sen kannattajat kuuluvat työntekijöiden mukaan ryhmiteltyihin lähettäjäpiireihin. Lähettäjät toimivat rukoustukena ja taloudellisina kannattajina.
Sana-lehti

Kansan Raamattuseura julkaisee hengellistä Sana-viikkolehteä, joka on perustettu vuonna 1945.
Loma- ja kurssikeskukset

KRS:n loma- ja kurssikeskuksia ovat muun muassa Vivamo Lohjalla, Kairosmaja Pyhätunturilla, Tervonsalmi Tervossa ja Säynämö Heinävedellä. Näissä järjestetään erilaisia kursseja ja tapahtumia.
Loma- ja kurssikeskukset > Vivamo

Vivamo on KRS:n loma- ja kurssikeskus Lohjalla. Vivamossa järjestetään rippileirejä, ja ohjelmaan kuuluu myös lapsille järjestettävät leirit, erilaiset viikonlopputapahtumat eri ikäryhmille, erilaiset konferenssit ja koulutustilaisuudet. Siellä on luontokasvatukseen erikoistunut Lastenkylä, seniorien kouluttamiseen erikoistunut Vivamo-opisto ja kivikappeli.
Loma- ja kurssikeskukset > Kairosmaja

Kansan Raamattuseuran pohjoinen tunturikeskus Kairosmaja sijaitsee Suomen eteläisimmän, Pyhä-Luoston suurtunturijonon ja kirkasvetisen Pyhäjärven kainalossa Pelkosenniemellä. Kairosmajalla sijaitsee Revontulikappeli. Kairosmajalta avautuu Pyhä-Luoston tunturialueen luontoreitit.
Tapahtumia

Kansan Raamattuseura järjestää Sanan Suvipäivät- ja Kirkastusjuhlat-nimisiä suurtapahtumia.
Skorpiós

Skorpióksen saari ilmasta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  38°41′30″N, 20°44′30″E, Meganísi Lefkas, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Prigkiponísia, Tilevoḯdes, Jooniansaaret
Korkeimmat kohdat:  81  m, 25  m 
Pinta-ala:  0,878 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  1
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Skorpiós (kreik. Σκορπιός) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes- ja Prigkiponísia-saariin. Se sijaitsee Lefkaksen itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,878 neliökilometriä. Saari on nykyisin yksityissaari ja sen asukasluku on 1 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skorpiós kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Skorpióksen saaren rantaa.
Kappeli Skorpióksen saarella.
Lefkaksen saarella sijaitsevasta Nydrín kylästä on matkaa Skorpiókselle 1,5 meripeninkulmaa eli noin 2,8 kilometriä. Meganísin saari sijaitsee meripeninkulman eli noin 1,8 kilometrin päässä saaresta.
Skorpióksen kapealle rantakaistaleelle on mahdollista rantautua lyhyeksi aikaa, mutta muuten saari on suljettu ulkopuolisilta. Saarella on yksityispoliisi.
Historia

Skorpiós lukeutuu Kreikan kuuluisimpiin saariin, sillä laivanvarustaja Aristotélis Onásis (1906–1975) osti aution saaren vuonna 1963 ja vietti siellä lomiaan. Saarelle tuotiin hiekkaa ja istutettiin tuhansittain puita. Onásis ja Jacqueline Kennedy (1929–1994) avioituivat saarella vuonna 1968.
Aristotélis Onásiksen kuoltua vuonna 1975 saari siirtyi tytär Christina Onassiksen omistukseen. Christina Onassiksen kuoltua Aristotélis Onásiksen tyttärentytär Athina Onassis Roussel peri saaren. Hän oli kertonut myyvänsä saaren yli 120 miljoonalla eurolla, sillä saaren ylläpitäminen on kallista. Vuotuiset kustannukset ovat 1,5 miljoonaa euroa. Saarella on vihkikappelin lisäksi luksushuviloita ja Onásiksen suvun hautoja. Esimerkiksi Aristotélis Onásis Christina-tyttärineen on haudattu saarelle.
Venäläisen miljardöörin Dmitri Rybolovlevin tyttären Jekaterinan ilmoitettiin huhtikuussa 2013 ostaneen Skorpióksen Athina Onassis Rousselilta. Saaren kauppahintaa ei kerrottu julkisuuteen, mutta sen on arveltu olleen yli 100 miljoonaa dollaria.
Kreikan valtio on ollut kiinnostunut saaren omistuksesta, samoin kuin esimerkiksi liikemies Bill Gates, poplaulaja Madonna ja liikemies Roman Abramovitš.