stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Millionaire Hot Seat
Kansainväliset versiot

On ollut 12 eri versiota Millionaire Hot Seat -ohjelmasta siitä lähtien kun Australian versio debytoi
| Maat/alueet | Nimi | Juontaja | Verkko | Päävoitto | Esitetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arabimaailma | المليونير - الحلقة الأقوى El milyoner - Elhalka elaqwa  | Maysa Maghrebi | Dubai TV | 1 000 000 Dhs. | 17. hihtikuuta 2013 |
|  Chile | ¿Quién quiere ser millonario?: Alta tensión | Diana Bolocco Sergio Lagos | Canal 13 | 120 000 000 CL$ | 6. tammikuuta 2011 |
|  Kolumbia | ¿Quién quiere ser millonario? Silla Caliente Only with celebrity contestants | Paulo Laserna Phillips | RCN | 300 000 000 CO$ | 3 jaksoa esitetty vuonna 2013 |
|  Tanska | Hvem vil være millionær Alle mod alle | Hans Pilgaard | TV2 | 1 000 000 Kr | 2 jaksoa esitetty vuonna 2009 |
|  Ecuador | ¿Quién quiere ser millonario? Alta tensión | Estéfani Espín | Ecuavisa | 100 000 US$ | 1. heinäkuuta 2012 |
|  Kreikka | Millionaire Hot Seat | Yannis Zouganelis | Skai TV | 100 000 € | 29. lokakuuta 2014 |
|  Unkari | Legyen Ön is milliomos! - felpörgetve | Sándor Fábry | RTL Klub | 40 000 000 Ft | maaliskuu 2010 |
|  Intia ((hindi)) | Kaun Banega Crorepati Hot Seat | Amitabh Bachchan | Sony TV | 10 000 000 ₹ | 2010 |
|  Italia | Chi vuol essere milionario? – Edizione Straordinaria] | Gerry Scotti | Canale 5 | 1 000 000 € | 15. joulukuuta 2008 |
|  Indonesia | Who Wants To Be a Millionaire Hot Seat | Ferdi Hasan | RCTI | 500 000 000 Rp. | 13. syyskuuta 2010 |
|  Norja | Vil du bli millionær? Hot Seat | Sarah Natasha Melbye | TV2 | 1 000 000 Kr | 2009/10 |
|  Portugali | Quem quer ser milionário? Alta Pressão | José Carlos Malato | RTP 1 | 100 000 € | 5. heinäkuuta 2010 |
|  Espanja | ¿Quién quiere ser el millonario? | Núria Roca | laSexta | 100 000 € | 15. helmikuuta 2012 |
|  Ukraina | Мільйонер - Гаряче крісло Milyoner - Garyache Krislo | Vladimir Zelenski | Inter | 1 000 000 ₴ | 15. helmikuuta 2011 |
|  Vietnam | Ai Là Triệu Phú - Ghế nóng | Lại Văn Sâm | VTV3 | 120 000 000 ₫ | 7. syyskuuta 2010 |
Markus Ljungh

| Markus Ljungh |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. tammikuuta 1991 (ikä 33) Västerås, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  Linköping HC
Sarja:  SHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  VIK Västerås HK (Allsv.) Djurgårdens IF (Allsv./SHL) HV71 (SHL) Admiral Vladivostok (KHL)
Markus Ljungh (s. 11. tammikuuta 1991 Västerås, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Linköping HC:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Eliteprospects.com -sivuston Ulf Anderssonin mukaan varsin pienikokoinen Ljungh kykenee pelaamaan mitä tahansa hyökkääjän roolia. Andersson mainitsee hänen vahvuuksiinsa vision ja laukauksen. Hän mainitsee Ljunghin myös työteliääksi hyökkääjäksi, joka on käyttökelpoinen sekä yli- että alivoimalla.
Ura > Seuraura

Ljungh on VIK Västerås HK:n kasvatti. Hän oli kaudella 2009–2010 seuran J20-junioreiden paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+15=35. Ljungh debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelattuaan kahdeksan ottelua Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa. Hänen varsinainen tulokaskautensa 2010–2011 toi sarjassa 49 runkosarjaottelussa tehot 13+19=32 ja kuudessa nousukarsintaottelussa tehot 3+3=6. Ljungh jakoi nousukarsinnoissa Västeråsin sisäisen maalipörssin voiton Dennis Rasmussenin ja Marcus Söderkvistin kanssa. Kaudella 2011–2012 hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Ljungh oli nousukarsinnoissa Västeråsin paras pistemies tehoilla 3+3=6 sekä jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Jonte Bergin ja Niclas Lundgrenin kanssa lukemalla +2.
Kaudeksi 2012–2013 Ljungh siirtyi kaksivuotisella sopimuksella edellisenä keväänä Allsvenskaniin pudonneeseen Djurgårdens IF:ään. Kaudella 2013–2014 hän oli joukkueen paras maalintekijä Dustin Johnerin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Djurgårdenin kausi päättyi sarjanousuun SHL:ään. Ljungh teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen toukokuussa 2014.
Ljungh teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan avauskierroksella 21. elokuuta 2014 sveitsiläistä Fribourg-Gottéronia vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen pääsarjamaalinsa. Ljungh keräsi ottelusta teholukeman +2. SHL-debyyttinsä hän teki runkosarjan avauskierroksella 13. syyskuuta 2014 Växjö Lakers HC:tä vastaan. SHL-uransa avausmaalin Ljungh teki runkosarjan kolmannella kierroksella 17. syyskuuta 2014 Leksands IF:ää vastaan. Hän keräsi ottelussa myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Joakim Erikssonin tekemään kahden miehen ylivoimamaaliin, joka jäi Djurgårdenin 4–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Kaikkiaan hänen ensimmäinen SHL-kautensa 2014–2015 toi 54 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 8+19=27. Ljungh oli runkosarjassa Djurgårdenin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Marcus Sörensenin jälkeen. Mestarien liigassa hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 4+4=8. Kesäkuussa 2015 Ljungh teki Djurgårdenin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2015–2016 Ljungh nousi Djurgårdenin varakapteeniksi. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 13+23=36. Kaudella 2017–2018 Ljungh oli pudotuspeleissä Djurgårdenin paras pistemies tehoilla 4+7=11 ja hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +4. Kaudeksi 2018–2019 Ljungh siirtyi kaksivuotisella sopimuksella HV71:een.
Ura > Maajoukkueura

Ljungh on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa kahdeksan ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 7. huhtikuuta 2016 Oskarshamnissa Sveitsiä vastaan. Ljunghin ensimmäinen A-maajoukkuemaali syntyi seuraavassa ottelussa 8. huhtikuuta 2016 Ängelholmissa alivoimalla Sveitsiä vastaan. Hän putosi lopulta viimeisten joukossa saman kevään MM-joukkueesta.
Karvanlähtö

Suomenhevosen karvanlähtöä keväällä: satulahuopa on täynnä irtokarvoja.
Karvanlähtö tarkoittaa nisäkkäiden luonnollisesti tapahtuvaa karvojen pudotusta. Karvoja putoaa hiljalleen ympäri vuoden, mutta etenkin kesä- ja talviturkin vaihtuessa karvojen lähtö on runsaampaa. Kesä- ja talviturkin vaihtumisen yhteydessä puhutaan karvanlähtöajasta. Karvanlähtöajan huomaa erityisesti keväisin, kun pidempi ja tiheämpi talvikarvoitus vaihtuu ohuempaan kesäkarvaan. Syksyistä karvanlähtöä ei huomaa yhtä selkeästi, koska irtoavaa karvoitusta ei ole niin paljon. Lämpimien alueiden eläimet eivät yleensä pudota karvojaan, koska vuodenaikojen lämpötilaerot ja kasvillisuuden muutos eivät ole yhtä suuria kuin kylmillä alueilla.
Karvanlähtö-ilmausta voidaan käyttää myös silloin, kun nisäkkäiden pennut pudottavat silkkisen pentukarvansa kasvattaakseen aikuisten eläinten karheamman turkin.
Keltainen perhonen

| Keltainen perhonen> The Clouded Yellow |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ralph Thomas
Käsikirjoittaja:  Eric Ambler Janet Green
Tuottaja:  Betty E. Box
Säveltäjä:  Benjamin Frankel
Kuvaaja:  Geoffrey Unsworth
Leikkaaja:  Gordon Hales
Pääosat:  Jean Simmons Trevor Howard Sonia Dresdel Maxwell Reed
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Carillon Films
Levittäjä:  Rank Organisation
Ensi-ilta:  1950, Suomessa 1951
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltainen perhonen (The Clouded Yellow) on Ralph Thomasin ohjaama mustavalkoinen brittiläinen jännityselokuva vuodelta 1950. Sen ovat käsikirjoittaneet Eric Ambler ja Janet Green, ja pääosia näyttelevät Jean Simmons, Trevor Howard, Sonia Dresdel ja Maxwell Reed.
Juoni

Britannian tiedustelupalvelusta pois jättäytynyt David Somers (Howard) löytää työtä Hampshiressä sijaitsevan maalaiskartanon perhoskokoelman luetteloijana. Lapsuuden traumaa kantavaa ja ankaran tädin kasvattamaa perheen aikuistunutta tytärtä Sophieta (Simmons) syytetään riistanvartijan murhasta. Somers ja Sophie karkaavat yhdessä poliisin välttämiseksi ja asianajajan hankkimiseksi. Lontoon ja Newcastlen kautta he päätyvät Liverpooliin, jossa he yrittävät päästä laivaan ja pois maasta. Murhaajan todellinen henkilöllisyys paljastuu loppuhuipennuksessa varaston katolla.
Vastaanotto ja jälkimaine

Helsingin Sanomien Paula Talaskivi sanoi ensi-iltakritiikissään Keltaisen perhosen olevan ”sekä lajissaan edustavinta thrillerityyliä että ylimalkaan edustavinta uutta englantilaista tuotantoa”. Hän arvostaa etenkin näyttelijäsuorituksia ja koko ajan tihentyvää ”täyteläistä atmosfääriä”.
Käännös suomeksi
Morley Safer

| Morley Safer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. marraskuuta 1931 Toronto, Ontario, Kanada
Kuollut: 19. toukokuuta 2016 (84 vuotta) New York, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Kanada, Yhdysvallat
Ammatti:  televisiotoimittaja ja kirjeenvaihtaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Morley Safer (8. marraskuuta 1931 – 19. toukokuuta 2016) oli kanadalainen televisiotoimittaja ja kirjeenvaihtaja, joka työskenteli CBS:n uutisohjelmassa 60 Minutes. Hän toimi ohjelmassa vuosina 1970–2016 ja oli pisimpään ohjelmassa työskennellyt toimittaja.
Safer syntyi Torontossa, Ontariossa. Hän opiskeli yliopistossa ja työskenteli pienissä sanomalehdissä ennen kuin aloitti työt televisiossa 1950-luvun puolivälissä. Canadian Broadcasting Corporationin toimittajana hän raportoi muun muassa Lähi-idän konfliktista ja Algerian sodasta, ja 1960-luvun alussa hän siirtyi yhtiön Lontoon toimistoon.
Vuonna 1964 Safer aloitti CBS Newsin Lontoon kirjeenvaihtajana. 1965 hän avasi CBS Newsin toimiston Saigoniin, Vietnamiin. Hän seurasi sinä vuonna yhdysvaltalaista sotilasjoukkoa ja tallensi kuvanauhalle kuinka se tuhosi evakuoidun vietnamilaiskylän sytyttämällä sen tuleen. Saferin raportti esitettiin elokuussa 1965. Presidentti Lyndon B. Johnson vaati CBS:n johtajaa Frank Stantonia erottamaan Saferin, mutta Stanton kieltäytyi. Johnson uhkasi tuoda julkisuuteen Saferin väitetyt kommunistisuhteet. Hänen adjutanttinsa tarkistivat asian, mutta tällaisia suhteita ei kuitenkaan löytynyt.
Vuonna 1967 Safer nimitettiin Lontoon toimiston päälliköksi. Hän toimi päällikkönä kolme vuotta, kunnes vuonna 1970 hän liittyi 60 Minutes -ohjelmaan.
Safer kirjoitti bestseller-kirjan Flashbacks: On Returning to Vietnam (1990). Hän sai uransa aikana lukuisia palkintoja, muun muassa 12 Emmya.
Vuonna 1968 Safer meni naimisiin Jane Fearerin kanssa, ja he saivat yhden tyttären. Saferilla oli Kanadan ja Yhdysvaltojen kaksoiskansalaisuus.
Safer kuoli 84-vuotiaana keuhkokuumeeseen kotonaan New Yorkin Manhattanilla 19. toukokuuta 2016. Hän oli jäänyt eläkkeelle edellisellä viikolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morley Safer Wikimedia Commonsissa
Morlaàs

Sainte-Foyn kirkko
Morlaàs [mɔʁlas] on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 3 658 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Morlaàsin pinta-ala on 13 neliökilometriä.
Morlaàs'n kunnantalo
Morlaàsin pääkatu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Morlaàs Wikimedia Commonsissa
Mikko Rantasen frisbeegolfrata

Mikko Rantasen frisbeegolfrata on 18-väyläinen Nousiaisten Rästäsmäessä sijaitseva frisbeegolfrata. Rata on nimetty Nousiaisissa syntyneen jääkiekkoilija Mikko Rantasen mukaan. Rata perustettiin 2017 ja on tyypiltään metsärata.
Keratiitti

| Keratiitti |
| --- | --- |

Luokitus
ICD-10:  H16
ICD-9:  370
OMIM:  148190
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Keratiitti (keratitis) on silmän sarveiskalvon tulehdus, jonka voi aiheuttaa virus, bakteeri tai sieni. Sen oireita ovat punoitus, tunne silmästä olevasta roskasta, rähmiminen, särky, vetistys sekä huonontunut näöntarkkuus. Oireet voivat olla samantapaisia kuin sidekalvontulehduksessa ja värikalvontulehduksessa. Keratiittipotilas tulee toimittaa lääkärin hoitoon jo samana päivänä taudin havaitsemisesta.
Hoito

Bakteeriperäisen keratiitin hoito perustuu spaattelilla eli lastaimella otettavaan näytteeseen ja tulehduksen tarkkaan seuraamiseen.
Mein Vaterland

| Mein Vaterland Heino |
| --- | --- | --- |

Mein Vaterland
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP-levy
 Tyylilaji: schlager
 Levy-yhtiö: EMI
Heino muut julkaisut
| Sing mit Heino (Fahrtenlieder/ Lieder zur See) 1977 | Mein Vaterland 1977 | Sing mit Heino (Folge 3 & 4) 1977 |
Mein Vaterland on saksalaisen laulajan Heinon studio-albumi vuodelta 1977.
Kappaleet

Niedersachsenlied
Märkische Heide
Als die Römer frech geworden
O, du wunderschöner deutscher Rhein/ Westfalenlied
Glück auf, Glück auf!
Riesengebirglers Heimatlied
Ich hatt' einen Kameraden
Wohlauf, Kameraden, aufs Pferd
Flamme empor!
Die Wacht am Rhein
Der Gott, der Eisen wachsen ließ
Schleswig-Holstein, meerumschlungen
Schlesierlied
Freiheit, die ich meine
Deutschlandlied
Kesä-EP

| Kesä-EP Apulanta |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 11. kesäkuuta 2008
 Tuottaja(t): Apulanta
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 16.13
 Levy-yhtiö: Omakustanne
Listasijoitukset
  Suomen virallinen singlelista: 1.
Apulannan muut julkaisut
| Eikä vielä ole edes ilta 2007 | Kesä-EP 2008 | Kuutio (kuinka aurinko voitettiin) 2008 |
Kesä-EP on Apulannan EP, joka ilmestyi kesäkuussa 2008. Se on ensimmäinen Apulannan omakustanteinen julkaisu, koska siihen asti kaikki Apulannan äänitteet julkaissut Levy-yhtiö lopetti toimintansa alkutalvesta.
EP:n singlenä julkaistiin avausraita ”Paha ihminen”, josta tuli yksi kesän 2008 soitetuimmista kappaleista. EP nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen singlelistan ykköseksi ja se myi nopeasti kultaa eli yli 5 000 kappaletta.
Kappaleet

Paha ihminen – 3.25
Näkysi muotoinen – 4.13
Höyryksi ilmassa – 4.33
Sellaiset kuin itse olen – 4.02
Arvostelut

Desibeli.net:
Lammaszine: negatiivinen
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 1

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen latauslista: 5
Meine Ehre heißt Treue

Tunnuslause vyönsoljessa.
Meine Ehre heißt Treue (saks. Uskollisuus on kunniani) oli Saksan kolmannen valtakunnan kansallissosialistisen puolueen puolisotilaallisen ryhmittymän Schutzstaffelin (SS) tunnuslause.
Lausahdus on peräisin Adolf Hitlerin kirjeestä Berliinin SS:n komentajalle Kurt Daluegelle vuodelta 1931. Kirjeessä Hitler kiittää SS:ä lojaaliudesta, jota se oli osoittanut silloin, kun toisen puolisotilaallisen järjestön, Sturmabteilungin jäsenet olivat aiheuttaneet levottomuuksia puolueen sisällä. Mukana oli myös lause: "– – SS-mies, uskollisuutesi on kunniasi!" SS:n valtakunnanjohtaja Heinrich Himmler poimi lausahduksen kirjeestä ja teki siitä järjestönsä tunnuslauseen.
Käyttö

Tunnuslausetta käyttivät sekä tavallinen SS että sen sisarjärjestöt ja alaosastot (SS-Verfügungstruppe, SS-Totenkopfverbände, myöhemmin myös Waffen-SS). Lause oli muun muassa kirjailtu SS:n jäsenten vyönsolkiin. Wehrmachtin sotilaiden soljissa oli puolestaan iskulause Gott mit uns (saks. Jumala kanssamme).
SS:n tunnuslauseen käyttö on lailla kielletty ja rangaistava teko Saksassa ja Itävallassa, jälkimmäisessä vuodesta 1947.
Meina

| Meina |
| --- | --- |
 Meina ja Maggiorejärvi.
 vaakuna
 Meina
 Koordinaatit: 45°47′23″N, 8°32′24″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Novara
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Fabrizio Barbieri
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,54 km²
Korkeus:  214 (min. 193 - maks. 517) m
Väkiluku (2015):  2 479
 – Väestötiheys:  329 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  28046
Suuntanumero(t):  0322
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meina on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Meinan naapurikunnat ovat Angera (VA), Arona, Colazza, Invorio, Lesa, Nebbiuno, Pisano ja Ranco.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meina Wikimedia Commonsissa
Novaran maakunta
Agrate Conturbia | Ameno | Armeno | Arona | Barengo | Bellinzago Novarese | Biandrate | Boca | Bogogno | Bolzano Novarese | Borgo Ticino | Borgolavezzaro | Borgomanero | Briga Novarese | Briona | Caltignaga | Cameri | Carpignano Sesia | Casalbeltrame | Casaleggio Novara | Casalino | Casalvolone | Castellazzo Novarese | Castelletto sopra Ticino | Cavaglietto | Cavaglio d’Agogna | Cavallirio | Cerano | Colazza | Comignago | Cressa | Cureggio | Divignano | Dormelletto | Fara Novarese | Fontaneto d’Agogna | Galliate | Garbagna Novarese | Gargallo | Gattico | Ghemme | Gozzano | Granozzo con Monticello | Grignasco | Invorio | Landiona | Lesa | Maggiora | Mandello Vitta | Marano Ticino | Massino Visconti | Meina | Mezzomerico | Miasino | Momo | Nebbiuno | Nibbiola | Novara | Oleggio | Oleggio Castello | Orta San Giulio | Paruzzaro | Pella | Pettenasco | Pisano | Pogno | Pombia | Prato Sesia | Recetto | Romagnano Sesia | Romentino | San Maurizio d’Opaglio | San Nazzaro Sesia | San Pietro Mosezzo | Sillavengo | Sizzano | Soriso | Sozzago | Suno | Terdobbiate | Tornaco | Trecate | Vaprio d’Agogna | Varallo Pombia | Veruno | Vespolate | Vicolungo | Vinzaglio
Kiira (taruolento)

Kiira eli piharikko on useilla Itä- ja Länsi-Suomen alueilla suomalaisessa kansanperinteessä tunnettu paha, pihapiirissä vaikuttanut uskomusolento. Kiira tuli toisinaan asumaan talon pihapiiriin, ja tämä paha karkotettiin piinaviikon torstaina eli kiirastorstaina.
Kustaa Vilkuna toteaa teoksessa Vuotuinen ajantieto laajan, lähinnä Savosta, Pohjois-Karjalasta sekä Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalta kerätyn aineiston perusteella, että kiiraa ajettiin tai vedettiin erilaisilla sanonnoilla ja liikkumalla juosten tai rauhallisemmin talon tai navetan ympäri sekä kuljettaen mukana kaikkia mahdollisia karkottavia aineksia, kuten väkeväntuoksuista tervansavua, palavien vanhojen nahkapalojen käryä, teräviä tai tulessa olleita rautaesineitä ja metallin ääntä, mahdollisesti virtsaakin.
Taloa kierrettäessä palavan terva-astian ja muun vedettävän kuorman kanssa on saatettu hokea esimerkiksi loitsua Kits kiira metsään! tai Kitis kiira metsään, tulta suuhun, savua sieraimiin, seipäällä selkään, lapiolla lautaselle tai Kitis kiira mehtään, peltoin perätse, aitain alatse, tai Kitis kiira metsään, piharikko pellonpäähän. Paikoin tämä kiiran karkotus on ollut luonteeltaan näytelmän tai leikin kaltaista, jossa toinen osallistuja kyseli karkottajalta, mitä tämä oli ajamassa tai tekemässä, jonka vastauksena karkottaja kertoi karkottavansa kiiraa. Erityisesti Pohjois-Savossa talon tai navetan ympäri saatettiin juosta lehmänkello kaulassa. Karkotus saattoi helposti muuttua sisällä tuvassa tai pellolla toteutetuksi lasten juoksuleikiksi.
Vilkunan mukaan vanhan kansan tavallisin selitys kiiran ajamiselle on, että näin menetellen käärmet eivät tulleet kesällä pihaan. Yleisemmin on selitetty esimerkiksi, "ettei paha pääsisi talloon pillojaan tekemään" (Virrat), tai että "pahat henget pakenisivat seudulta pois" (Pielavesi).
Kiira on Vilkunan mukaan jäänyt kansalle epäselväksi olennoksi. Tavan takana on hänen mukaansa ilmeisesti vanha katolisaikainen puhdistusmeno. Sananmukaisesti kiirastorstai merkitsisi puhdistustorstaita, ja kristillisesti ajatellen synneistä puhdistautumista. Vanhassa kirkossa kiirastorstai on vuoden 692 Bysantin valtakunnan Consilium quinisextum -kirkolliskokouksen päätöksen mukaan Herran ehtoollisen asettamispäivä.
Vilkunan mukaan Suomen kansa on käsittänyt asiat omalla tavallaan. Vilkuna ehdottaa, että mummojen ja lasten kuljettama käryävä tervatuokkonen voisi vastata vanhan kirkon suitsutusastiaa. Puhdistusta tarkoittavasta kiirasta tuli kaikkien raiskojen esiintymä, joka tuhdilla savulla, terävillä aseilla ja melulla karkotettiin pihasta.
Suomen kielen nimitys kiira on ilmeisesti laina muinaisruotsista. Nykyruotsin vastaava sana on skär 'puhdas'. Sanan johdannainen kiirastorstai on muinaisruotsissa ollut *skīrsla-þoorsdagher ja merkinnyt kiirastorstaita eli oikeastaan puhdistuspäivää. Tällöin katumuksentekijät  puhdistettiin pitkän paaston jälkeen synneistä. Puhdistautumista havainnollistettiin poistamalla heidän päältään "tuhkakeskiviikkona" siroteltu tuhka.
Kiirastorstain ohella kiirastuli viittaa puhdistamiseen[lähde? ].
Aiheesta muualla

Kiirastorstai. SKS Vuotuisjuhlat. Arkistoitu 9.7.2006. Viitattu 28.5.2021.
Keltasauramo

| Keltasauramo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Sauramot Anthemis
Laji::  tinctoria
Kaksiosainen nimi
 Anthemis tinctoria  L. 
Katso myös
   Keltasauramo Wikispeciesissä   Keltasauramo Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keltasauramo (Anthemis tinctoria, syn. Cota tinctoria) tai värisauramo on monivuotinen, kirkkaan keltakukkainen asterikasvi. Se kasvaa 20–80 cm korkeaksi, ja sen varsi on pysty ja jäykkä. Lehtilavat ovat kapealiuskaisia. Sen päälevinneisyysalue ulottuu Euroopan länsiosista Venäjän länsiosiin. Lisäksi sitä tavataan harvinaisemmin muualla Euroopassa sekä Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Keltasauramoa viljellään monivuotisena koristekasvina eli perennana, ja sitä on käytetty myös värjäykseen.
Ulkonäkö ja koko

Keltasauramo kasvaa 20–80 cm korkeaksi ja on tavallisesti haaraton tai niukkahaarainen. Varsi on pysty, jäykkä ja varsinkin latvasta lyhytkarvainen. Lehdet ovat varressa kierteisesti. Lehtilapa on kapealiuskainen, tavallisesti säännöllisen kampamaisesti kaksi kertaa pariliuskainen. Lapa on karvainen ja alapuoleltaan väriltään harmahtava. Isohkot, pitkäperäiset kukintomykeröt ovat yksittäin haarojen kärjissä. Mykeröpohjus on kekomainen ja suomuinen. Kirkkaankeltaisten laitakukkien kieli on 5–20 mm leveä. Keltaiset kehräkukat ovat kaksineuvoisia ja torvimaisia. Pohjussuomut ovat kapeansuikeita. Suomessa keltasauramo kukkii kesä-syyskuussa. Kukan ikääntyessä kukinto nousee keskeltä korkeammaksi. Litteä pähkylä on kulmikas ja harjuinen, ja sen kärjessä on pappusrengas.
Levinneisyys

Keltasauramon päälevinneisyysalue ulottuu Länsi-Ranskasta itään aina Pohjois-Turkkiin, Kaukasukselle, Länsi-Venäjälle ja Fennoskandian keskiosiin. Satunnaisemmin lajia tavataan Britteinsaarilla, Pyreneiden niemimaalla, Islannissa, Fennoskandian pohjoisosissa, Keski-Venäjällä, Keski-Aasiassa, Etelä-Turkissa ja Lähi-idässä. Lajia tavataan satunnaisena tulokkaana myös Pohjois-Amerikassa, lähinnä mantereen itäosissa ja Isojenjärvien alueella.
Keltasauramo on Suomessa Vaasan korkeudelle saakka vakiintunut muinaistulokas, pohjoisempana satunnaisempi uustulokas aina Lappia myöten. Suomeen laji on laajemmin levinnyt 1800-luvulla heinänsiemenen mukana.
Elinympäristö

Keltasauramoita kasvaa luonnossa niityillä, kedoilla, ahoilla, pientareilla ja kallioilla. Se viihtyy myös ihmisasutuksen läheisyydessä heinäpelloilla, tienvarsinurmilla, joutomailla, ratapihoilla ja satamissa. Laji on Suomessa sekä Skandinavian maissa harvinaistunut.
Käyttö

Keltasauramon tieteellinen lajinnimi tinctoria ja muun muassa ruotsinkielinen nimi ”färgkulla” viittaavat lajin vanhaan käyttötarkoitukseen villan värjäämisessä keltaiseksi. Lajinimi tinctoria tulee latinan sanoista ’tingere’ (’värjätä’), ’tinctus’ (’värillinen’). Tuoreista tai kuivatuista lehdistä sekä kukista saadaan erilaisia keltaisen sävyjä.
Nykyään keltasauramo on tavallinen puutarhoissa viljelty koristekasvi.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2018: Keltasauramon (Cota tinctoria) levinneisyys Suomessa
Luontoportti: Keltasauramo (Anthemis tinctoria)
Pohjolan kasvien pauloissa: Cota tinctoria - keltasauramo
United States Department of Agriculture (USDA): Anthemis tinctoria (englanniksi)
Keltasauramon kukinto.