stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon Elitserien-kausi 1991–1992
Runkosarja > Jatkosarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Färjestads BK | 40 | 20 | 9 | 11 | 189 | 139 | +50 | 49 |
| 2 | Malmö IF | 40 | 21 | 6 | 13 | 163 | 134 | +29 | 48 |
| 3 | Brynäs IF | 40 | 22 | 3 | 15 | 157 | 124 | +33 | 47 |
| 4 | Luleå HF | 40 | 17 | 13 | 10 | 169 | 151 | +18 | 47 |
| 5 | Västra Frölunda HC | 40 | 17 | 11 | 12 | 149 | 139 | +10 | 45 |
| 6 | Djurgårdens IF | 40 | 16 | 11 | 13 | 122 | 116 | +6 | 43 |
| 7 | AIK | 22 | 19 | 4 | 17 | 134 | 141 | -7 | 42 |
| 8 | HV71 | 40 | 17 | 7 | 16 | 151 | 129 | +22 | 41 |
| 9 | Västerås IK | 40 | 15 | 4 | 21 | 111 | 125 | -14 | 34 |
| 10 | MODO | 40 | 6 | 11 | 23 | 118 | 192 | -74 | 23 |
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Håkan Loob | Färjestads BK | 40 | 37 | 29 | 66 | 12 |
| 2. | Jan Larsson | Brynäs IF | 40 | 17 | 32 | 49 | 26 |
| 3. | Lars Hurtig | Luleå HF | 40 | 27 | 20 | 47 | 48 |
| 4. | Stefan Nilsson | Luleå HF | 37 | 7 | 40 | 47 | 42 |
| 5. | Peter Ottosson | Färjestads BK | 40 | 18 | 25 | 43 | 16 |
| 6. | Anders Huss | Brynäs IF | 39 | 14 | 29 | 43 | 26 |
| 7. | Lars-Gunnar Pettersson | Luleå HF | 40 | 24 | 17 | 41 | 24 |
| 8. | Robert Burakovsky | Malmö IF | 40 | 19 | 22 | 41 | 42 |
| 9. | Patrik Carnbäck | Västra Frölunda HC | 33 | 17 | 24 | 41 | 32 |
| 10. | Tom Bissett | Brynäs IF | 40 | 25 | 15 | 40 | 32 |
Jääkiekon Elitserien-kausi 1992–1993

| Jääkiekon Elitserien-kausi 1992–1993 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  18.
Maa:   Ruotsi
Joukkueiden määrä:  12
Runkosarjan voittaja:  Västerås IK
Mestari:  Brynäs IF
Pistepörssin voittaja:  Håkan Loob
Jääkiekon Elitserien-kausi 1992–1993 oli Ruotsin Elitserienin 18. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti Brynäs IF. Runkosarjan ykkönen oli Västerås IK, ja runkosarjan pistepörssin voitti Håkan Loob. AIK putosi sarjasta, ja sinne nousi IF Björklöven.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti Malmö IF, ja uutena joukkueena sarjaan oli noussut Rögle BK. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Eliterienissä.
Runkosarja > Perussarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Västerås IK | 22 | 13 | 4 | 5 | 79 | 55 | +24 | 30 |
| 2 | Brynäs IF | 22 | 12 | 3 | 7 | 73 | 71 | +12 | 27 |
| 3 | Färjestads BK | 22 | 11 | 3 | 8 | 82 | 65 | +17 | 25 |
| 4 | Malmö IF | 22 | 11 | 3 | 8 | 83 | 67 | +16 | 25 |
| 5 | MODO | 22 | 11 | 2 | 9 | 87 | 77 | +10 | 24 |
| 6 | Djurgårdens IF | 22 | 9 | 5 | 8 | 55 | 55 | 0 | 23 |
| 7 | Luleå HF | 22 | 9 | 2 | 11 | 67 | 73 | -6 | 20 |
| 8 | HV71 | 22 | 8 | 4 | 10 | 71 | 82 | -11 | 20 |
| 9 | Leksands IF | 22 | 9 | 1 | 12 | 76 | 76 | 0 | 19 |
| 10 | Rögle BK | 22 | 8 | 3 | 11 | 69 | 71 | -2 | 19 |
| 11 | Västra Frölunda HC | 22 | 8 | 2 | 12 | 67 | 74 | -7 | 18 |
| 12 | AIK | 22 | 5 | 4 | 13 | 46 | 99 | -53 | 14 |
Runkosarja > Jatkosarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Västerås IK | 40 | 21 | 10 | 9 | 136 | 101 | +35 | 52 |
| 2 | Brynäs IF | 40 | 20 | 8 | 12 | 149 | 124 | +25 | 48 |
| 3 | Malmö IF | 40 | 21 | 5 | 14 | 152 | 130 | +22 | 47 |
| 4 | Färjestads BK | 40 | 19 | 5 | 16 | 159 | 133 | +26 | 43 |
| 5 | MODO | 40 | 17 | 6 | 17 | 145 | 140 | +5 | 40 |
| 6 | Luleå HF | 40 | 16 | 7 | 17 | 142 | 134 | +8 | 39 |
| 7 | Leksands IF | 40 | 17 | 4 | 19 | 137 | 137 | 0 | 38 |
| 8 | Djurgårdens IF | 40 | 15 | 8 | 17 | 97 | 110 | -13 | 38 |
| 9 | HV71 | 40 | 13 | 8 | 19 | 123 | 149 | -25 | 34 |
| 10 | Rögle BK | 40 | 13 | 7 | 20 | 119 | 140 | -21 | 33 |
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Håkan Loob | Färjestads BK | 40 | 25 | 26 | 51 | 28 |
| 2. | Peter Forsberg | MODO | 39 | 23 | 25 | 48 | 92 |
| 3. | Raimo Helminen | Malmö IF | 40 | 9 | 33 | 42 | 59 |
| 4. | Mika Nieminen | Luleå HF | 40 | 17 | 23 | 40 | 28 |
| 5. | Lars-Göran Byström | MODO | 40 | 23 | 16 | 39 | 26 |
| 6. | Markus Näslund | MODO | 39 | 22 | 17 | 39 | 62 |
| 7. | Greg Parks | Leksands IF | 39 | 21 | 18 | 39 | 26 |
| 8. | Stefan Nilsson | Luleå HF | 40 | 7 | 32 | 39 | 26 |
| 9. | Jonas Bergqvist | Leksands IF | 39 | 15 | 23 | 38 | 40 |
| 10. | Peter Ottosson | Färjestads BK | 37 | 16 | 20 | 36 | 12 |
Kankriniitti

| Kankriniitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Na6Ca2Al6Si6O24(CO3)2
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  keltainen, oranssi, vaaleanpunainen, valkoinen tai sininen
Murros:  epätasainen tai simpukkamainen
Kovuus Mohsin asteikolla:  5–6
Optiset ominaisuudet
Kiilto:  lasi- tai helmiäiskiilto
Aiheesta muualla
  Kankriniitti Commonsissa 
Kankriniitti on foideihin kuuluva silikaattimineraali. Kakriniitti on natriumin, kalsiumin ja alumiinin karbonaatti ja silikaatti. Sen kemiallinen kaava on Na6Ca2Al6Si6O24(CO3)2. Väriltään mineraali on keltainen, oranssi, vaaleanpunainen, valkoinen tai jopa sininen, ja sen kiilto on joko lasi- tai helmiäiskiilto. Sen kovuus on 5–6 ja sillä on epäsäännöllinen simpukkamurtumapinta. Se on epätavallinen silikaatti, sillä se poreilee hydrokloorisessa hapossa sen karbonaatti-ionien vuoksi.
Kankrinitti löydettiin vuonna 1839 Ural-vuorilta, ja se on nimetty Venäjän valtiovarainministerin Georg von Cancrinin (1774–1845) mukaan. Tunnettuja esiintymiä ovat myös Suomen Iivaara, Ruotsin Alnö ja Norjan Fenin seutu.
Aiheesta muualla

Webmineral: Cancrinite Mineral Data (englanniksi)
Kaikki keil on välii digaa Ex Tuuttizt

| Kaikki keil on välii digaa Ex Tuuttizt Ex Tuuttiz |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. toukokuu 2020
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  15. (albumilista)    5. (fyysinen albumilista)
Ex Tuuttizin muut studioalbumit
| Kromihammas 2016 | Kaikki keil on välii digaa Ex Tuuttizt 2020 | XT 2023 |
Kaikki keil on välii digaa Ex Tuuttizt on rap-artisti Ex Tuuttizin kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin vuonna 2020. Albumilta julkaistiin singlet ”Meri” ja ”Luut Näkyy”.
Kappaleet

Kymppitonni [intro] – 0.54
Apina Sun Häkis – 2.30  (feat. Äiti)
Luut Näkyy – 2.58
Donatello – 2.11
Alien – 3.14
Sidosryhmät – 2.19
Paska City – 3.08  (feat. Eevil Stöö)
AZIYO – 2.28
Peli Poikki – 2.02
Meri – 1.57
Piano Piano – 3.34
Pitkä Miinus – 3.05
Mä Kuulin Et Sä Digaat Taiteest – 3.39  (feat. DJ Kridlokk)
Biitit

Pehmee Goo: 1, 3, 4, 7, 10
Aarrelampi: 2, 6, 8
Koksu Koo: 5, 12
DJ Kridlokk: 3, 6, 13
Nuotio: 9
Törmänen: 11
Tuuttimörkö: 3, 4, 6, 7, 11
Arvostelut

Soundi:
Kalliorikko

| Kalliorikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Rikkokasvit Saxifragaceae
Alaheimo::  Saxifragoideae
Suku::  Lehtirikot Saxifraga
Laji::  adscendens
Kaksiosainen nimi
 Saxifraga adscendens  L. 
Katso myös
   Kalliorikko Wikispeciesissä   Kalliorikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliorikko (Saxifraga adscendens) on pienikokoinen rikkokasveihin kuuluva vuoristojen ja kallioiden kasvi. Suomessa kalliorikko on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Se on rauhoitettu ja sisällytetty luonnonsuojeluasetuksessa erityisesti suojeltaviin lajeihin.
Ulkonäkö ja koko

Kalliorikko on kaksivuotinen kasvi. Sen varsi on pysty, vähähaarainen ja kasvi kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Maanpinnan tyvessä olevat, pitkään säilyvät aluslehdet sekä varsilehdet ovat 3–7-hampaisia. Kaksineuvoiset kukat ovat valkoiset ja kukkaperiä pitempiä. Kukkien verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Terälehdet ovat 7–10 mm pitkiä ja lanttokärkisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen, ja emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Suomessa kalliorikko kukkii kesä-heinäkuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy kaksiosainen, monisiemeninen ja pitkäpyöreä kota. Kotaperät ovat kotansa pituisia.
Kalliorikon runsaus vaihtelee rajusti vuosittain. Sen siemenet säilyttävät maassa pitkään itävyytensä, joten siemenpankki on lajin säilyvyyden kannalta tärkeä.
Levinneisyys

Maailman mittakaavassa kalliorikko on vuoristojen kasvi. Sitä tavataan Alpeilla, Pyreneillä, Karpaateilla, Turkin vuoristoissa Kaukasuksella sekä Ruotsin ja Norjan tuntureilla. Lajin toista rotua tavataan läntisessä Pohjois-Amerikassa. Itämeren piirissä kalliorikko on sopeutunut kasvamaan myös lämpimissä oloissa. Siellä sitä esiintyy Ruotsissa, Suomessa, Karjalassa ja Virossa. Suomessa kalliorikkoa on tavattu Varsinais-Suomesta, Uudeltamaalta ja Hämeestä. Ahvenanmaalta tunnetaan muutama epävarma esiintymä. Lajin tärkeimmät esiintymät ovat Lohjalla, Karjalohjalla, Kemiönsaarella, Kemiössä ja Särkisalossa..
Elinympäristö

Kalliorikko on kalkinvaatija. Se esiintyy avoimilla kalkkikallioilla ja -jyrkänteillä. Luonnonkulot ja karjanlaidunnus suosivat kasvia pitämällä sen elinympäristöä avoimena. Suomessa lajia uhkaavat kalkin louhinta ja kesämökkirakentaminen.
Aiheesta muualla

Paula Aspelund ja Juha Pykälä: Suomen uhanalaisia lajeja: Kalliorikko (Saxifraga adscendens).  (SUOMEN YMPÄRISTÖ 30)  Helsinki:  Suomen ympäristökeskus, 2009.  ISBN 978-952-11-3542-2.  Teoksen verkkoversio (pdf).
Kasviatlas 2020: Kalliorikon (Saxifraga adscendens) levinneisyys Suomessa.
Kalliorikko (Saxifraga adscendens) LuontoPortti. Viitattu 16.10.2019.
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Saxifraga adscendens (TSN 24248) itis.gov. Viitattu 16.10.2019. (englanniksi)
Saxifraga adscendens L., wedgeleaf saxifrage United States Department of Agriculture (USDA). Viitattu 16.10.2019. (englanniksi)
Saxifraga adscendens Flora of North America. Viitattu 16.10.2019. (englanniksi)
Kalliorikko.
Kaikki kotona

| Kaikki kotona |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi.
Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  30 min
Luoja(t):  Pekka Lepikkö  (käsikirjoitus ja ohjaus)
Pääosissa:  Tuire Salenius   Ahti Jokinen   Kaisa Kuikkaniemi   Jarno Jokinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  22. helmikuuta – 30. toukokuuta 2000
Jaksoja:  12
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kaikki kotona on Pekka Lepikön vuonna 2000 käsikirjoittama ja ohjaama 12-osainen komediasarja. Sarjan on tuottanut Linssilude Oy.
Sarja on hyvin samankaltainen Lepikön aiempien perhekomedioiden (Mummo ja Kyllä isä osaa) kanssa.
Henkilöt

Tuire Salenius (Äiti)
Ahti Jokinen (Isä)
Kaisa Kuikkaniemi (Hanna)
Jarno Jokinen (Hannu)
Jaksoluettelo

Oma kämppä
Kolari
Sijaiskoti
Salaisia puuhia
Isänsä poika
Tohtori määrä
Häät
Kavereita
Virkatodistus
Häätö
Seurustelua
Vikaa korvien välissä
Aiheesta muualla

Yle TV2-Draama: Kaikki kotona
Karin Fincke

Karin Fincke (myös Katariina, Catharina) oli 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa elänyt suomalainen aatelisnainen, jota on joskus kutsuttu ”historialliseksi kirjailijaksi”, sillä erästä aikalaiskuvausta Sigismundin ja Kaarlen valtataistelun loppuvaiheen tapahtumista Suomessa pidetään hänen laatimanaan.
Karin Fincken vanhemmat olivat Fincke-sukuun kuulunut Hämeen linnan päällikkö Sten Fincke ja Brita Pietarintytär Fleming. Hänen puolisonsa oli tunnettu sotilas Ivar Arvidinpoika Tavast. Fincken puoliso, isä ja appi joutuivat kaikki Kaarle-herttuan teloittamiksi pysyteltyään uskollisina kuningas Sigismundille: Ivar ja Arvid Tavast mestattiin Viipurin verilöylyssä syyskuussa 1599 ja Sten Fincke Turun verilöylyssä marraskuussa 1599. Fincke menetti tällöin sekä isänsä että miehensä tilukset, mutta hänen äitinsä perintömaat palautettiin hänelle vuonna 1601. Hänen ainoa poikansa oli Sten Iivarinpoika Tavast.
Ruotsin valtionarkistossa Tukholmassa säilytetään Välb. Fru Karin Finckes relation om hertig Carls resa till Finland -nimistä muutaman sivun mittaista ruotsinkielistä käsikirjoitusta, joka kuvaa Kaarle-herttuan vuoden 1599 sotaretkeä Suomeen sekä Viipurin ja Turun verilöylyjä. Fincke lienee sanellut kuvauksen, jonka joku muu on kirjoittanut muistiin. Se on julkaistu vuonna 1905 Historiska Handlingar -julkaisusarjassa.
Jääkiekon Elitserien-kausi 1993–1994

| Jääkiekon Elitserien-kausi 1993–1994 |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Järjestyksessä oleva kausi:  19.
Maa:   Ruotsi
Joukkueiden määrä:  12
Runkosarjan voittaja:  Leksands IF
Mestari:  Malmö IF
Pistepörssin voittaja:  Raimo Helminen
Jääkiekon Elitserien-kausi 1993–1994 oli Ruotsin Elitserienin 19. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti Malmö IF. Runkosarjan ykkönen oli Leksands IF, ja runkosarjan pistepörssin voitti ensimmäisenä ulkomaalaispelaajana Raimo Helminen. Pudotuspelien pistepörssin voitti Peter Forsberg IF Björklöven putosi sarjasta, ja sinne nousi AIK.
Hallitsevana mestarina kauteen lähti Brynäs IF, ja uutena joukkueena sarjaan oli noussut IF Björklöven. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Eliterienissä.
Runkosarja > Perussarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leksands IF | 22 | 13 | 4 | 5 | 78 | 59 | +19 | 30 |
| 2 | Malmö IF | 22 | 11 | 5 | 6 | 91 | 78 | +13 | 27 |
| 3 | Rögle BK | 22 | 10 | 4 | 8 | 85 | 75 | +10 | 24 |
| 4 | Västra Frölunda HC | 22 | 9 | 6 | 7 | 60 | 56 | +4 | 24 |
| 5 | Djurgårdens IF | 22 | 10 | 4 | 8 | 66 | 66 | 0 | 24 |
| 6 | Västerås IK | 22 | 9 | 4 | 9 | 70 | 68 | +2 | 22 |
| 7 | Brynäs IF | 22 | 9 | 3 | 10 | 58 | 54 | +4 | 21 |
| 8 | HV71 | 22 | 8 | 5 | 9 | 60 | 61 | -1 | 21 |
| 9 | Luleå HF | 22 | 8 | 5 | 9 | 74 | 83 | -9 | 21 |
| 10 | MODO | 22 | 9 | 2 | 11 | 78 | 70 | -2 | 20 |
| 11 | Färjestads BK | 22 | 7 | 4 | 11 | 66 | 73 | -7 | 18 |
| 12 | IF Björklöven | 22 | 5 | 2 | 15 | 57 | 90 | -33 | 12 |
Runkosarja > Jatkosarja

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Leksands IF | 40 | 22 | 6 | 12 | 141 | 112 | +29 | 50 |
| 2 | Brynäs IF | 40 | 22 | 4 | 14 | 131 | 107 | +24 | 48 |
| 3 | Malmö IF | 40 | 19 | 8 | 13 | 164 | 143 | +21 | 46 |
| 4 | Västra Frölunda HC | 40 | 18 | 8 | 14 | 122 | 117 | +5 | 44 |
| 5 | Djurgårdens IF | 40 | 17 | 8 | 15 | 132 | 123 | +9 | 42 |
| 6 | Rögle BK | 40 | 17 | 7 | 16 | 160 | 157 | +3 | 41 |
| 7 | Västerås IK | 40 | 15 | 8 | 17 | 140 | 137 | +3 | 38 |
| 8 | MODO | 40 | 17 | 4 | 19 | 141 | 151 | -10 | 38 |
| 9 | HV71 | 40 | 15 | 7 | 18 | 111 | 118 | -7 | 37 |
| 10 | Luleå HF | 40 | 12 | 6 | 22 | 131 | 168 | -37 | 30 |
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | Jäähyminuutit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Raimo Helminen | Malmö IF | 38 | 20 | 34 | 54 | 26 |
| 2. | Mika Nieminen | Luleå HF | 40 | 14 | 38 | 52 | 24 |
| 3. | Mats Lööv | Rögle BK | 40 | 23 | 21 | 44 | 8 |
| 4. | Peter Forsberg | MODO | 39 | 18 | 26 | 44 | 82 |
| 5. | Mats Näslund | Malmö IF | 40 | 14 | 30 | 44 | 8 |
| 6. | Tomáš Sršeň | Rögle BK | 40 | 28 | 13 | 41 | 72 |
| 7. | Mišhat Fahrutdinov | Västerås IK | 40 | 19 | 22 | 41 | 44 |
| 8. | Greg Parks | Leksands IF | 39 | 21 | 18 | 39 | 44 |
| 9. | Róbert Švehla | Malmö IF | 37 | 14 | 25 | 38 | 127 |
| 10. | Oto Haščák | Västra Frölunda HC | 37 | 19 | 19 | 38 | 26 |
Pudotuspelit > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Peter Forsberg | MODO | 11 | 9 | 7 | 16 |
| 2. | Roger Hansson | Malmö IF | 11 | 7 | 4 | 11 |
| 3. | Mikko Mäkelä | Malmö IF | 11 | 4 | 7 | 11 |
| 4. | Daniel Rydmark | Malmö IF | 11 | 3 | 7 | 10 |
| 5. | Peter Larsson | Brynäs IF | 7 | 2 | 8 | 10 |
| 6. | Ove Molin | Brynäs IF | 7 | 5 | 4 | 9 |
| 7. | Bo Svanberg | Malmö IF | 11 | 2 | 7 | 9 |
| 8. | Lars Byström | MODO | 11 | 4 | 4 | 8 |
| 9. | Erik Holmberg | MODO | 11 | 3 | 5 | 8 |
|  | Lennart Hermansson | MODO | 11 | 3 | 5 | 8 |
Karin Ehder

Karin Charlotte Wera Ehder (16. marraskuuta 1898 Raivola – 24. helmikuuta 1987) oli suomalainen oopperalaulaja, sopraano.
Karin Ehderin vanhemmat olivat insinööri Johann Robert Edward Ehder ja Selma Rosalie Dürst. Ehder tuli ylioppilaaksi 1918 ja kävi Viipurin musiikkiopiston  1918–1922.  Opiston opettajana hän toimi 1925–1927. Suomalaiseen oopperaan kiinnitettynä Ehder oli 1927–1942. Helsingin kansankonservatorion opettajana  hän toimi 1930–1944 ja Sibelius-akatemian opettajana vuodesta 1944.
Kamera-lehti

| Kamera-lehti |
| --- | --- |
Kustantaja:  Kameraseura ry
Perustettu:  1950
Lakkautettu:  2024
Päätoimittaja:  Kristiina Haaga
Kotimaa:  Suomi
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kamera-lehti
Kamera-lehti oli valokuvauksen aikakauslehti, joka ilmestyi vuodesta 1950 lähtien.
Kamera-lehdellä oli noin 61 000 lukijaa vuonna 2016. Lehden painos vuonna 2021 oli 7 000.
Lehden viimeinen päätoimittaja oli Kristiina Haaga. Hän oli myös lehden art director ja vuodesta 2023 lähtien sen ainoa kuukausipalkkainen työntekijä.
Kamera-lehti esitteli koti- ja ulkomaisia kuvaajia sekä antoi lukijalle vinkkejä valokuvaukseen ja kuvankäsittelyyn. Lehti järjesti useita valokuvauskilpailuja, kuten vuosittain pidettävän Vuoden kuvaaja -kilpailun ja Suurkilpailun.
Kamera-lehteä julkaisi Kameraseura ry. Lehti edusti Suomea erikoislehtien muodostamassa Expert Imaging and Sound Association (EISA) -järjestössä.
2010-luvun puolivälissä lehdellä oli tilaajia yli kymmenen tuhatta, mutta vuonna 2024 enää alle kaksi tuhatta. Mainostuotot ja tilaajamäärä olivat vähentyneet ja lehden toiminta oli muuttunut tappiolliseksi. 2020-luvun aikana lehdelle kertyi reilut 300 000 euroa alijäämää. Tilanne ei parantunut henkilöstö- ja toimitilamuutoksilla eikä lehden numeroiden määrää vähentämällä. Lehden julkaiseminen päättyi kesäkuussa 2024.
Päätoimittajat

Pekka Punkari 1984–2010
Asko Vivolin 2011–2016
Minna Jerrman – 2019
Arja Krank elokuu 2019–2020
Kristiina Haaga tammikuu 2020–
Aiheesta muualla

Kamera-lehden kotisivut
Järvistenlammi (eteläinen)

| Järvistenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°07′24″N, 26°23′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.943.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,1 m  
Pituus:  120 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  0,542 km  
Pinta-ala:  1,768 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJärvistenlammi 
Järvistenlammi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Rautkosken lähellä sijaitseva lampi. Sen pohjoispuolella sijaitsee toinen Järvistenlammi.
Maantietoa

Lampi on 120 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Karijärven alueeseen (14.943) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy.
Kalliopääsky

| Kalliopääsky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pääskyt Hirundinidae
Suku::  Kalliopääskyt Ptyonoprogne
Laji::  rupestris
Kaksiosainen nimi
 Ptyonoprogne rupestris  (Scopoli, 1769) 

Katso myös
   Kalliopääsky Wikispeciesissä   Kalliopääsky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ptyonoprogne rupestris .
Kalliopääsky (Ptyonoprogne rupestris) on pääskyihin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kalliopääsky muistuttaa Suomessa pesivistä pääskyistä eniten  törmäpääskyä. Yleisväritykseltään lintu on kuitenkin tummempi kuin törmäpääsky, myös siivet ovat leveämmät. Hyvä tuntomerkki on lennossa näkyvä pyrstön valkeiden täplien rivi. Kalliopääsky on noin 14 senttimetrin pituinen ja painaa keskimäärin noin 24 grammaa.
Esiintyminen

Kalliopääsky elää laajalla alueella, Euroopassa lähinnä Välimeren rantavaltioissa ja Alppien vaikutuspiirissä, sekä eteläisen Aasian kallioisilla vuorilla aina Kiinan itäosiin asti. Lajista ei ole erotettu alalajeja. Pohjoiset populaatiot ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat muun muassa Luoteis-Afrikassa, Punaisenmeren rannikoilla ja Intian niemimaalla.
Suomessa se on harvinaisuus, sillä se on tavattu vain neljästi. Laji on tavattu Lemlandin Lågskärillä vuosina 1988 ja 2003, Porvoon Söderskärillä vuonna 2009 ja Rovaniemellä vuonna 2018.
Elinympäristö

Kalliopääskyt viihtyvät kallioisilla, metsättömillä vuorenrinteillä, missä on jokia, puroja tai muita vesistöjä. Sitä tavataan jopa 4 kilometrin korkeudella vuoristossa. Talvehtivat parvet elävät soiden ja järvien hyönteismassojen äärellä. Parvissa voi olla joitakin satoja yksilöitä.
Lisääntyminen

Kalliopääskyt pesivät yksittäisparein tai pieninä, tavallisesti alle 10 parin yhdyskuntina. Pesä on savesta muurattu kuppi, joka on kiinnitetty pystysuoraan kallioon, kallionhalkeamaan tai onkaloon, harvemmin rakennukseen tai maantiesiltaan. Molemmat puolisot muuraavat pesää noin 9–20 päivää. Naaras munii tavallisesti kolmesta viiteen munaa, joita pääasiassa naaras hautoo 13–17 päivää. Molemmat emot hoitavat poikasia, jotka lentävät pesästä 24–27 päivän ikäisinä, minkä jälkeen emot huolehtivat niistä vielä 1–3 viikkoa. Pesii yleensä kaksi kertaa kesän aikana.
Ravinto

Kalliopääsky on hyönteissyöjä, joka muiden pääskyjen lailla syö ilmameren hyönteisiä ja hämähäkkejä.
Kaldera

Crater Laken muodostuminen Mount Mazama -tulivuoreen.
Kaldera on tulivuoren romahtamisesta syntynyt kulhon muotoinen tuliperäinen muodostuma. Se voi olla täynnä vettä, jolloin se muodostaa kraatterijärven. Nimitys tulee espanjan kielen kattilaa tarkoittavasta sanasta caldera.
Muodostuminen

Kaldera syntyy yleensä, kun suuren tulivuoren magmapesäke tyhjenee tulivuorenpurkauksessa. Jos tarpeeksi suuri määrä magmaa purkautuu, tyhjentynyt pesäke ei pysty kannattelemaan yläpuolella olevaa tuliperäistä rakennelmaa. Kammion laitamille syntyy murtumia, yleensä lähes ympyrän muotoon. Nämä rengasmurtumat voivat toimia tuliperäisinä purkautumisteinä. Kun magmapesäke tyhjenee, tulivuoren keskus rengasmurtumien sisällä romahtaa. Romahtaminen voi tapahtua yhden suuren purkauksen seurauksena tai vaiheittain useiden purkauksien tuloksena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaldera Wikimedia Commonsissa
Aniakchakvuoren kaldera, jonka halkaisija on kymmenen kilometriä.
Oregonin Crater Lake on noin vuonna 5680 eaa. muodostunut kraatterijärvi.
Juuso Walden

| Juuso Walden |
| --- | --- |
 Juuso Walden 1970-luvun alkupuolella.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Juuso Walfrid Walden
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1907 Pietari
Kuollut: 19. marraskuuta 1972 (65 vuotta) Valkeakoski
Arvonimi: vuorineuvos (1948)
Muut tiedot
Yritys:  Yhtyneet Paperitehtaat
Asema:  toimitusjohtaja
Juuso Walfrid Walden (5. huhtikuuta 1907 Pietari – 19. marraskuuta 1972 Valkeakoski) oli suomalainen vuorineuvos. Hän toimi Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1940–1969. Yhtiön oli perustanut hänen isänsä Rudolf Walden.