stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tahattomien seurausten laki

Kanien vapauttaminen metsästystä varten Australiassa on tuonut vakavia tahattomia ekologisia seurauksia. Kanit aiheuttavat eroosiota, joka on synnyttänyt esimerkiksi kuvassa näkyvän rotkon.
Tahattomilla seurauksilla (joskus odottamattomilla seurauksilla tai arvaamattomilla/aavistamattomilla seurauksilla) tarkoitetaan yhteiskuntatieteissä tuloksia, jotka eivät ole tapahtuneet tahallisesti tai määrätietoisen toiminnan seurauksena. Termi tuli suosituksi yhdysvaltalaisen sosiologin Robert K. Mertonin myötävaikutuksella 1900-luvulla.
Tahattomat seuraukset voidaan jakaa kolmeen ryhmään:
Odottamaton hyöty: positiivinen, odottamaton etu (kutsutaan myös onneksi, serendipisyydeksi tai pudokkaaksi).
Odottamaton haitta: negatiivinen, menettelytavan odottamaton haittavaikutus sen tarkoitetun hyödyn lisäksi (esimerkiksi kun kastelujärjestelmät tarjoavat vettä maatalouteen, ne voivat lisätä vesiperäisiä sairauksia, joilla on tuhoisia vaikutuksia terveyteen, kuten skistosomiaasia).
Kieroutunut tulos: turmiollinen vaikutus, tuottaa päinvastaisia tuloksia kuin alun perin on tarkoitettu (kun tarkoitettu ratkaisu tekee ongelmasta vielä pahemman). Tätä kutsutaan joskus ’takaiskuksi’.
Historia

Ajatus tahattomista seurauksista tai onnettomuuksista juontaa juurensa ainakin John Lockeen, joka keskusteli tahattomista seurauksista kirjeessään parlamentin jäsenen John Somersin kanssa. Se koski korkoja sääntelevän lainsäädännön tahattomia seurauksia. Ideasta keskusteli myös Adam Smith skotlantilaisen valistuksen yhteydessä ja seurausetiikassa (tuloksista päätellen). Käsitteen popularisoi 1900-luvulla kuitenkin sosiologi Robert K. Merton.
Vuonna 1936 julkaistussa artikkelissa ”Tarkoituksellisen toiminnan ennalta odottamattomat seuraukset” Merton yritti soveltaa systemaattista analyysia tavoitehakuisen toiminnan tahattomiin seurauksiin, joilla pyritään muuttamaan yhteiskuntaa. Hän korosti, että hänen terminsä ”tavoitteellinen toiminta... [ainoastaan] koskee ’suorittamisen’ ja ’käyttäytymisen’ eroa. Se on toimintaa, johon liittyy motiiveja ja näin ollen eri vaihtoehdoista valitsemista”. Merton totesi myös, että ”mikään yleispätevä lausunto ei voi kategorisesti vahvistaa tai kieltää, että kaikki käytännön lopputulokset olisivat taattuja.”
Sittemmin tahattomien seurausten laki on tullut käyttöön sanontana tai idiomaattisena varoituksena, että sekaantumisella monimutkaiseen järjestelmään on taipumus luoda odottamattomia ja usein ei-toivottuja tuloksia. Se varoittaa samalla tavalla ironisesti tai humoristisesti kuin Murphyn laki uskomasta ylimielisesti, että ihmiset voisivat täysin hallita ympärillään olevaa maailmaa.lähde?
Syitä

Mahdollisia syitä tahattomiin seurauksiin ovat maailman luontainen monimutkaisuus (järjestelmän osat reagoivat ympäristön muutoksiin), vääristyneet kannustimet, ihmisten tyhmyys, itsepetos, epäonnistuminen ihmisluonteen huomioon ottamisessa, tai muita kognitiivisia tai tunnepitoisia vääristymiä. Myös luonnon ominaisuus, että pienillä, ilmeisen vähäisillä muutoksilla voi olla kauaskantoisia vaikutuksia (esim. perhosvaikutus) – on yksi ennalta-arvaamattomien seurausten lähteistä.
Robert K. Merton luetteli viisi mahdollista aiheuttajaa odottamattomille seurauksille 1936:
Tietämättömyys, jolloin on mahdotonta ennakoida kaikkea, mikä johtaa epätäydelliseen tutkimukseen.
Sovelletaan vanhaa ratkaisua, joka on toiminut menneisyydessä, mutta joka ei välttämättä sovellu nykyiseen tilanteeseen.
Lyhyen aikavälin edut syrjäyttävät pitkän aikavälin edut.
Perusarvoja, jotka saattavat vaatia tai kieltää tiettyjä toimia, vaikka pitkän aikavälin tulos voi olla epäedullinen (nämä pitkän aikavälin vaikutukset voivat lopulta aiheuttaa muutoksia perusarvoihin).
Itsensä kumoava ennuste, tai pelko jostain seurauksesta ajaa ihmiset löytämään siihen ratkaisuja ennen kuin ongelma ilmenee. Näin ollen sen esiintymättä jäämistä ei osata ounastella.
Esimerkkejä > Odottamattomia etuja

Keskiaikaisen politiikan tapa perustaa suuria metsästysalueita aatelistolle on säilyttänyt viheralueita, usein puistoissa, koko Englannissa ja muualla Euroopassa.lähde? Myös ”ei-kenenkään-maat” kylmän sodan aikana, paikoissa, kuten rajalla Itä- ja Länsi-Euroopassa, ja Korean demilitarisoitu vyöhyke, on johtanut laajoihin luonnonoloisiin elinympäristöihin.
Alusten uppoaminen matalissa vesissä sodan aikana on luonut monia keinotekoisia koralliriuttoja, jotka voivat olla tieteellisesti arvokkaita ja niistä on tullut vetonauloja vapaa-ajan sukeltajille.
Lääketieteessä useimmilla lääkkeillä on tahattomia seurauksia (’sivuvaikutuksia’), jotka liittyvät niiden käyttöön. Kuitenkin jotkin ovat hyödyllisiä. Esimerkiksi kipulääke aspiriini on myös antikoagulantti, joka voi auttaa estämään sydänkohtauksia ja vähentää vahinkojen vakavuutta aivoverenkiertohäiriössä. Hyödyllisten sivuvaikutusten olemassaoloa johtaa myös off-label-käyttöön – reseptilääkkeiden tai huumeiden käyttöä valmisteyhteenvedon vastaisesti. Tunnetusti Viagra-lääke oli kehitetty alentamaan verenpainetta, mutta sen tärkein nykyinen käyttö on havaittu sivuvaikutuksena kliinisissä tutkimuksissa.
Ympäristöön puuttumisen tahattomia seurauksia

Valtaosalla modernilla teknologialla on kielteisiä seurauksia, jotka ovat sekä väistämättömiä ja ennalta-arvaamattomia. Esimerkiksi, lähes kaikki ympäristöongelmat, kemiallisesta saastumisesta ilmaston lämpenemiseen, ovat odottamattomia seurauksia nykyaikaisesta teknologiasta. Liikenneruuhkat, kuolemat ja vammat auto-onnettomuuksista, ilmansaasteet, ja vaikka ilmaston lämpeneminen ovat tahattomia seurauksia auton keksimisestä ja sen laajamittaisesta käyttöönotosta. Sairaalainfektiot ovat odottamaton sivuvaikutus antibioottiresistenssille, ja jopa ihmisten liikakansoitus on erilaisten teknisten vallankumousten (ts. maatalouden ja teollisuuden) sivuvaikutuksia.
Ekosysteemien monimutkaisuuden takia tahalliset muutokset ekosysteemiin tai muut ympäristöön kohdistuvat toimenpiteistä seuraa usein (yleensä kielteisiä) tahattomia seurauksia. Joskus nämä vaikutukset aiheuttavat pysyviä peruuttamattomia muutoksia. Esimerkkejä:
Suuren harppauksen aikana Kiinassa aloitettiin kampanja, jossa piti tappaa varpusia. Kiinan johtajat myöhemmin tajusivat, että varpuset söivät suuria määrä hyönteisiä jyvien ohella. Sen sijaan, että sato olisi lisääntynyt, riisituotot kampanjan jälkeen vähenivät olennaisesti.
Lontoon suuren ruton aikana ilmoitettiin, että kissoja ja koiria sai tappaa. Eläimet olisivat voineet auttaa rottapopulaation kurissa pitämisessä, jotka kuljettivat kirppuja joista tauti levisi.
Amerikan kosteikkojen kuivatus, jota tehtiin siirtomaa-ajoista lähtien, johti äkkitulvimiseen ja kausittaiseen kuivuuteen.lähde?
Korkeiden savupiippujen asennus vähentää saastumista paikallisesti, jolloin pilaantuminen leviää korkeammalle, ja happosateita on kansainvälisellä tasolla.
Noin vuoden 1900 jälkeen suuren yleisön vaatimuksesta Yhdysvaltain liittovaltio ryhtyi taistelemaan metsäpaloja vastaan Amerikan lännessä ja varasi maata kansallismetsinä ja -puistoina suojellakseen niitä metsäpaloilta. Tämä toimintaperiaate vähensi palojen määrää, mutta johti myös sellaisiin tilanteisiin, että kun metsäpaloja tapahtui, ne olivat paljon laajempia ja tuhoisampia. Moderni tutkimus osoittaa, että tämänlainen toimintatapa on väärä, ja että tietty määrä maastopaloja on luonnollinen ja tärkeä osa metsien ekologiaa.
Kirjallisuutta

Moisse, Katie: Abuse-Proof Prescription Painkillers May Spur Heroin Habit 11.7.2012. yahoo.com. Arkistoitu 23.8.2016. Viitattu 30.7.2016. (englanniksi)
Merton, Robert K.: The Unanticipated Consequences of Purposive Social Action. American Sociological Review, 1936, 1. vsk, nro 6, s. 894–904.  doi:10.2307/2084615  Artikkelin verkkoversio. (pdf) (englanniksi)
Unintended Consequences (Tietosanakirja: Concise Encyclopedia of Economics - artikkeli aiheesta) econlib.org. (englanniksi)
Museum of Unintended Consequences cs.calstatela.edu. (englanniksi)
Zehner, Ozzie: Unintended Consequences of Green Technologies University of California, Berkeley. (englanniksi)
Adriana, Mica; Arkadiusz, Peisert; Winczorek, Jan: Sociology and the unintended : Robert Merton revisited.  Frankfurt am Main ; New York : Peter Lang, 2011.  ISBN 9783653016628  (englanniksi)
Huesemann, Michael; Huesemann, Joyce: ”Luku 1 “The Inherent Unavoidability and Unpredictability of Unintended Consequences” ja luku 2 "Some Unintended Consequences of Modern Technology"”, Techno-fix : why technology won't save us or the environment.  (464 sivuinen kirja)  Gabriola Island, B.C. : New Society Publishers, 2011.  ISBN 0865717044  kotisivu. (englanniksi)
Why things bite back : technology and the revenge of unintended consequences.  New York:  Vintage Books, 1997.  ISBN 9780679747567  (englanniksi)
Kovandzic, Tomislav V.; Sloan III, John;, and Vieraitis, Lynne M.: Unintended Consequences Of Politically Popular Sentencing Policy: The Homicide Promoting Effects Of “Three Strikes” In U.S. Cities (1980–1999). Criminology & Public Policy, Heinäkuu 2002, 1. vsk, nro 3, s. 399--424.  doi:10.1111/j.1745-9133.2002.tb00100.x  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Vulcan A. P., Cameron M. H., Heiman L.: Evaluation of mandatory bicycle helmet use in Victoria, Australia. Proceedings: Association for the Advancement of Automotive Medicine Annual Conference, 1992, 36. vsk, s. 219-234.  (englanniksi)
Vulcan, A. P., Cameron, M. H. & Watson, W. L.: Mandatory Bicycle Helmet Use: Experience in Victoria, Australia. World Journal of Surgery, Toukokuu/Kesäkuu 1992, 16. vsk, nro 3, s. 389–397.  (englanniksi)
Hidden Costs of Energy: Unpriced Consequences of Energy Production and Use National Academy of Sciences; Russell, Lee. 19.10.2009. (englanniksi)
Kiirunan kunta

| Kiirunan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Keskustaajama:  Kiiruna
Kuntakoodi:  2584
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  19 155,37 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  22 555
 – Väestötiheys:  1,2 as./km²
 
 www.kiruna.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiirunassa sijaitsee Ruotsin korkein vuori Kebnekaise.
Lapporten-vuoristolaakso.
Rakisvaara Kiirunan taajamasta kuvattuna.
Kolmikielinen paikannimikyltti Svappavaarassa.
Malmirata, taustalla Torniojärvi.
Kiirunan kaupunkitaajaman keskusta Luossavaaralta kuvattuna.
Kiirunan kunta (ruots. Kiruna kommun, pohjoissaameksi Girona gielda) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Kiiruna.
Kunnan maapinta-ala on 19 155,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 22 555 henkeä (31.12.2021).
Kiirunan väestötiheys on vain 1,2 asukasta neliökilometriä kohti. Koska 80 prosenttia väestöstä asuu Kiirunan taajamassa, suurimmassa osassa kuntaa väestötiheys jää tätäkin alhaisemmaksi.
Kunnan alueella suomella, meänkielellä ja saamella on virallisen vähemmistökielen asema. Alueella on ollut pitkään suomensukuista asutusta, mikä näkyy alueen nimistössä. Esimerkiksi Kiirunan kaupungin laidalla olevasta Luossajärvestä ja Kiirunavaarasta käytetään suomenkielisiä nimiä.
Maantiede

Kiiruna on Ruotsin pohjoisin kunta, ja pinta-alaltaan se on yhtä suuri kuin kolme maan eteläisintä maakuntaa Skoone, Blekinge ja Halland yhteensä. Yhteen aikaan Kiiruna oli luetteloissa maailman suurimpana kaupunkina pinta-alalla laskettuna. Tämä perustui tuolloin Ruotsissakin käytössä olleeseen tapaan pitää kokonaisia kuntia kaupunkeina. Tämä tapa on vieläkin käytössä Suomessa, ja sen perusteella Rovaniemeä on vuoden 2006 kuntaliitoksesta alkaen kutsuttu Euroopan suurimmaksi kaupungiksi.
Kiirunassa sijaitsee Ruotsin korkein tunturi Kebnekaise, korkeutta sillä on noin 2 110 metriä merenpinnasta. Kunnassa on yli 6 000 järveä, suurimpana Torniojärvi. Kunnan läpi virtaa seitsemän jokea, joiden nimet ovat Kainuunjoki, Torniojoki, Lainiojoki, Rautasjoki ja Vittankijoki, kuin myös Könkämäeno ja Muonionjoki, jotka kulkevat Suomen rajalla. Kunnassa sijaitsee Vadvetjåkkan kansallispuisto.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,75 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,009 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Kaaresuvannon pitäjä muodostettiin vuonna 1602 erottamalla se Ylitornion pitäjästä. Nimenä sillä oli Tornion lappalaisseurakunta, Tenoteklin seurakunta tai Enontekiön seurakunta. Pitäjä ulottui myös nykyisen Suomen alueelle. Kaaresuvannon pitäjästä erotettiin vuonna 1606 Simojärvi-niminen pitäjä, joka vuonna 1673 sai nimekseen Jukkasjärvi. Vuonna 1673 erotettiin vielä nykyisen Norjan puolella Ruijassa sijaitseva Koutokeino ja Suomen Utsjoki. Kun Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle Haminan rauhassa 1809, pitäjä tuli kuulumaan kahden valtion alueeseen. Vuonna 1813 pitäjä jaettiin, jolloin Suomen osasta tuli Enontekiö ja Ruotsin osasta Kaaresuvanto. Ruotsin puoleisesta pitäjän osasta käytettiin nimeä Enontekiö (ruots. Enontekis) Kaaresuvannon (ruots. Karesuando) ohella vuoteen 1907 asti.
Kaaresuvannosta erotetusta Jukkasjärvestä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Maalaiskunnan alueella sijainneesta Kiirunan kaivosyhdyskunnasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Vuonna 1948 koko maalaiskunta muutettiin Kiirunan kaupungiksi. Tuolloin se oli pinta-alaltaan Ruotsin suurin kaupunki ja toiseksi suurin koko maailmassa Australian Queenlandissa sijaitsevan Mount Isan jälkeen. Kiiruna oli yksi viimeisistä kaupungeista, joita Ruotsiin perustettiin.
Kiiruna sai nykyiset rajansa vuonna 1971, jolloin siihen liitettiin Kaaresuvannon maalaiskunta. Samalla Kiirunasta tuli kunta, koska Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Kirkollisesti nykyisen kunnan alue on kuulunut Jukkasjärven seurakuntaan, josta vuonna 1913 erotettiin Vittangin seurakunta. Kaaresuvannon alueella sijaitsee samanniminen seurakunta.
Väestönkehitys

| Kiirunan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 20 348 | 20 348 |
| 1955 | 1955 |    | 23 799 | 23 799 |
| 1960 | 1960 |    | 28 194 | 28 194 |
| 1965 | 1965 |    | 29 785 | 29 785 |
| 1970 | 1970 |    | 30 639 | 30 639 |
| 1975 | 1975 |    | 31 194 | 31 194 |
| 1980 | 1980 |    | 29 705 | 29 705 |
| 1985 | 1985 |    | 26 862 | 26 862 |
| 1990 | 1990 |    | 26 149 | 26 149 |
| 1995 | 1995 |    | 25 826 | 25 826 |
| 2000 | 2000 |    | 24 314 | 24 314 |
| 2005 | 2005 |    | 23 135 | 23 135 |
| 2010 | 2010 |    | 22 944 | 22 944 |
| 2015 | 2015 |    | 23 167 | 23 167 |
| 2020 | 2020 |    | 22 555 | 22 555 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 379 | 10,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 489 | 2,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 595 | 11,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 17 715 | 76,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 044 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 821 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 206 780 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 55 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,6 %
18–64-vuotiaat: 60,6 %
65 vuotta täyttäneet: 19,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,9 | 1,9 |
|   | jalostus | 34,0 | 32,7 |
|   | palvelut | 63,5 | 64,7 |
|   | tuntematon | 0,6 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 12 312 | 11 678 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 105,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 210 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kiiruna (ruots. Kiruna) | 18 148 |
| 2 | Vittanki (ruots. Vittangi) | 784 |
| 3 | Jukkasjärvi | 548 |
| 4 | Svappavaara (suom. myös Vaskivuori) | 417 |
| 5 | Kuttainen | 333 |
| 6 | Kaaresuvanto (ruots. Karesuando) | 303 |
| 7 | Ylinen Soppero (ruots. Övre Soppero) | 201 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Lainio
Masugnsbyn (suom. Masuuni)
Tuolluvaara
Luettelossa mainituista taajamista Tuolluvaara on sittemmin kasvanut yhteen Kiirunan taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Abisko
Idivuoma
Kauppinen
Kurravaara
Lannavaara
Laxforsen (luoteisranta)
Masugnsbyn (suom. Masuuni)
Paksuniemi
Piksinranta
Saivomuotka
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Lainio
Mertajärvi
Närvä
Riksgränsen
Taajamat > Muita paikkakuntia

Björkliden
Jostojärvi
Kaalasjärvi
Kattuvuoma
Krokvik
Kuoksu
Käyrävuopio
Laukuluspa
Merasjärvi
Alanen Soppero (ruots. Nedre Soppero)
Nurmasuando
Paittasjärvi
Parakka
Puoltsa
Piilijärvi
Rautas
Rensjön
Salmi
Sevujärvi (tai Seojärvi)
Tuolpukka
Vittankijärvi
Vivunki (ruots. Vivungi)
Holmajärvi
Nikkaluokta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kiirunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 5 | 4 | 4 | 6 | 4 | 5 | 3 | 3 | 4 | 2 | 3 |  |
|   | Keskustapuolue | 6 | 5 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 8 | 13 | 15 |  |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 3 | 1 | 3 | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 24 | 25 | 27 | 26 | 25 | 23 | 14 | 16 | 15 | 16 | 16 | 15 | 12 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 9 | 8 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 5 | 6 | 5 | 6 | 4 | 3 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 15 | 16 | 15 | 17 | 8 | 8 | 9 |  |
|   | Yhteensä  | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Jukkasjärven piiri (Jukkasjärvi distrikt)
Kaaresuvannon piiri (Karesuando distrikt)
Vittangin piiri (Vittangi distrikt)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Jukkasjärvi
Vittangi
Karesuando
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Jukkasjärvi (Simojärvi)
Karesuando (Enontekis)
Vittangi
Seurakunnat > Kirkot

Jukkasjärven kirkko
Kaaresuvannon kirkko
Kiirunan kirkko
Tornehamnin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiirunan kunnan kotisivut (ruotsiksi) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kiruna kommun – Kunta- ja pitäjäjaon kehitys on käännöstä kuntaa ja pitäjää koskevista artikkeleista.
Norrbottenin läänin kunnat
Kartta Kiirunan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Markus Pirttijoki

Markus Pirttijoki (s. 21. maaliskuuta 1975 Södertälje, Ruotsi) on suomalainen päätoimittaja.
Pirttijoki on työskennellyt Kuhmolaisessa, Aamulehdessä, Kauppalehdessä ja MTV3:ssa ennen kuin aloitti Kainuun Sanomien päätoimittajana 1. toukokuuta 2013.
Kainuun Sanomista Pirttijoki siirtyi 1. helmikuuta 2019 Etelä-Suomen Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi. Hän toimii myös Etelä-Suomen Sanomien lailla Keskisuomalainen-konserniin kuuluvan Seutuneloset-lehtiryhmän päätoimittajana.
Pirttijoki on Hämeen maakuntajoukkojen tukiyhdistys Varmistin ry:n valtuuskunnan jäsen.
Khvitša Kvaratskhelia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Khvitša Kvaratskhelia
Syntymäaika: 12. helmikuuta 2001 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Tbilisi, Georgia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 183 cm
Lempinimi: Kvara, Kvaradona
Seura
Seura: Paris Saint-Germain
Pelinumero: 7
Junioriseurat
2012–2017: Dinamo Tbilisi
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017–2018 | Dinamo Tbilisi | 4 | (1) |
| 2018–2019 | Rustavi | 18 | (3) |
| 2019 | → Lokomotiv Moskova | 7 | (1) |
| 2019–2022 | Rubin Kazan | 69 | (9) |
| 2022 | Dinamo Batumi | 11 | (8) |
| 2022–2025 | Napoli | 85 | (28) |
| 2025– | Paris Saint-Germain | 5 | (1) |
Maajoukkue
| 2016–2018 | Georgia U17 | 21 | (15) |
| 2017–2019 | Georgia U19 | 7 | (3) |
| 2019 | Georgia U21 | 2 | (1) |
| 2019– | Georgia | 40 | (17) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 25. helmikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 25. helmikuuta 2025.
Khvitša Kvaratskhelia (georg. ხვიჩა კვარაცხელია, s. 12. helmikuuta 2001 Tbilisi) on georgialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint-Germainia. Molempijalkainen Kvaratskhelia on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on kuulunut vuodesta 2019 lähtien myös Georgian maajoukkueeseen.
Seurajoukkueura > Alkuvaiheet

Tbilisissä kasvanut Kvaratskhelia teki ensiesiintymisensä Dinamo Tbilisin edustusjoukkueessa 29. syyskuuta 2017. Keväällä 2018 hän siirtyi Tbilisistä Georgian liigan Rustaviin. Helmikuussa 2019 Kvaratskhelia liittyi loppukauden kattavalla lainasopimuksella venäläisseura Lokomotiv Moskovaan. Toukokuussa 2019 hän voitti seuran riveissä Venäjän cupin.