stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Torben Søndergaard
Potilaiden rekrytointi sairaaloista

Vuonna 2019 Pohjois-Tanskassa sijaitsevan Aalborgin yliopistollisen sairaalan potilaat kertoivat heitä lähestyneistä henkilöistä, jotka lupasivat heille jumalallista paranemista. Tanskan media otti Torben Søndergaardiin yhteyttä jo vuonna 2016, kun hänen seuraajansa kävivät sairaalassa rukoilemassa potilaiden paranemisen puolesta, mutta tuolloin Søndergaard kiisti seuraajiensa osallistuneen kyseiseen toimintaan.  TV2 Nord televisiokanava pystyi kuitenkin myöhemmin osoittamaan, että The Last Reformation- liikkeen jäsenet olivat yrittäneet värvätä potilaita joukkoihinsa. Torben Søndergaard myös hyväksyi toiminnan ja rohkaisi seuraajiaan olemaan yhteydessä sairaaloissa oleviin ihmisiin.  Erään Hundborgissa asuvan naisen mukaan Torben Søndergaardin seuraajia löytyi paikallisesta terveyskeskuksesta, jossa he lupasivat ihmisten paranevan ilman lääkkeitä.
TV2 Nordin julkaiseman artikkelin mukaan Torben Søndergaard oli julkaissut julkisella Facebook-sivullaan videoita, joissa hän kehui seuraajiaan siitä, että nämä vierailivat sairaalassa potilaiden luona ja lupasivat heille pelastusta. TV2- ja TV2 Nord-kanavien julkaisemien artikkelien jälkeen videot kuitenkin poistettiin Torben Søndergaardin Facebook-sivulta. TV2 Nord kuvasi artikkelissaan Torben Sondergaardin julkaisemia videoita, joissa tämä seisoi lentokentällä nuoren seuraajansa kanssa kehuen tätä potilaiden etsimisestä Aalborgin yliopistollisesta sairaalasta sekä siitä, että hän oli parantanut naisen, joka joutui Aalborgin yliopistolliseen sairaalaan verenmyrkytyksen takia. Yhdessä videossa Sondergaard toteaa, miten hänen seuraajineen on mentävä useisiin sairaaloihin, koska Jumala haluaa heidän tekevän näitä asioita. Yhdessä videossa Sondergaard ja hänen seuraajansa väittävät parantaneensa sairaalassa miehen, jonka jalkaan oli tehty 35 leikkausta, syöpää sairastavan naisen sekä miehen, jolla on diabetes. He myös väittivät parantaneensa haimatulehduksen pieneltä tytöltä sairaalassa Brasiliassa.
Aalborgin yliopistollisen sairaalan hoitotyön johtaja Lisbeth Kjær Lagoni on arvostellut Søndergaardia hänen liikkeensä toiminnasta. Lagonin mukaan Aalborgin yliopistollinen sairaala tulee tekemään lopun toiminnalle, jossa uskonnolliset ryhmät hyökkäävät potilaiden kimppuun. Sairaalan johto myös rohkaisi potilaita ja heidän omaisiaan ilmoittamaan sairaalan henkilökunnalle, jos kyseinen toiminta jatkuu.
Tanskalainen pastori Christian Roar Petersen on verrannut The Last Reformationin toimintaa saalistajiin, jotka tavoittelevat lauman heikoimpia. Torben Søndergaard kieltäytyi TV2 Nordin haastattelusta mutta sanoi korostaneensa seuraajilleen, ettei heidän pitäisi etsiä potilaita Aalborgin yliopistollisesta sairaalasta.
Guds bedste børn -dokumenttielokuva

Kolmiosainen Guds bedste børn (suom. Jumalan parhaat lapset) -dokumenttielokuva esitettiin Tanskassa TV2 kanavalla tammikuussa 2019. Siinä tutustutaan kristillisiin radikaaliliikkeisiin Tanskassa, joiden saarnaajat ovat seksuaalisissa suhteissa seuraajiensa kanssa, saavat mielenterveyspotilaat lopettamaan lääkkeiden käytön ja ajavat demoneja ulos sairaista ihmisistä. Dokumentissa eräs perhe kertoo, miten Torben Søndergaard rohkaisee mielenterveyspotilaita lopettamaan lääkkeiden käytön, ja siinä näytetään videopätkiä, joissa Søndergaard ajaa riivaajia ulos teini-ikäisestä, vaikka hän on väittänyt ettei tee sitä lapsille.
Torben Søndergaard esiintyy pääasiassa dokumentin kolmannessa jaksossa, joka esitettiin Tanskassa TV2-kanavalla 16. tammikuuta 2019. Tässä jaksossa tutkitaan, miten saarnaajat houkuttelevat etsijöitä lupauksilla parantumisesta. Torben Søndergaard toteaa dokumentissa, miten fyysisistä ongelmista kärsivät henkilöt paranevat rukouksen avulla. Esimerkiksi niveltulehduksesta kärsivä henkilö julistetaan parantuneeksi Sondergaardin pitämässä herätyskokouksessa mutta hänen jalkansa kuitenkin amputoitiin kahdeksan kuukautta myöhemmin. Torben Søndergaardin mukaan tapausta ei pidä nähdä fyysisenä parantumisena, vaan henkisenä parantumisena ja rohkaisuna muille sairaille, jotka eivät parane rukouksen avulla.
Torben Søndergaard lupaa myös, että mielenterveysongelmaiset paranevat rukouksen kautta. Dokumentissa Søndergaardin entiset seuraajat kertovat, miten hän jättää jälkeensä särkyneitä ihmisiä, joiden elämä on pilalla.
Dokumentin esittämisen seuraukset

Dokumentin esittämisen jälkeen Tanskan mielenterveysliitto (SIND), Børns Vilkår - ja Red Barnet -järjestöt varoittivat ihmisiä Torben Søndergaardin toiminnasta. Myös useat Tanskan poliitikot vaativat Søndergaardin tutkimista puoskaroinnin harjoittamisen takia. The Last Reformation -liikkeen entinen perustajajäsen Peter Rasmussen varoitti myös Søndergaardin liikkeen toiminnasta toteamalla sen muuttuneen äärimmäiseksi ja hälytyskellojen soivan. Tanskan vapaakristilliset seurakunnat ovat myös ottaneet etäisyyttä Torben Søndergaardin liikkeen teologiaan, toimintaan ja johtamisrakenteeseen, joka sisältää epäterveitä valtasuhteita Søndergaardin ja hänen seuraajansa välillä. Torben Søndergaard on todennut, ettei ole koskaan neuvonut ihmisiä lopettamaan lääkkeiden käyttöä.  TV2 lähetti mielenterveyspotilaana esiintyvän henkilön Sondergaardin luokse. Salaa nauhoitetussa keskustelussa hän totesi, etteivät psykotrooppiset lääkkeet ole parantavia, eivätkä ne ole siksi koskaan todellinen ratkaisu.
Tanskalainen psykiatri ja johtava lääkäri Henrik Rindoms varoittaa Torben Søndergaardia kannustamasta tällä tavalla mielenterveysongelmaisia potilaita lopettamaan lääkityksensä. Myös Tanskan mielenterveysliiton mukaan Torben Søndergaards kannustaa selvästi mielenterveyspotilaita lopettamaan lääkityksensä. Liiton puheenjohtaja Knud Kristensen toteaa, että pahimmassa tapauksessa lääkkeiden käytön lopettaminen voi olla hengenvaarallista. Torben Søndergaard on sitä mieltä, että hänen sanansa lääkkeiden käytön lopettamisesta on irrotettu asiayhteydestä.
Tanskan vapaiden seurakuntien verkoston FrikirkeNetin puheenjohtaja Tonny Jacobsen kommentoi Torben Søndergaardin toimintaa väkivaltaiseksi, manipuloivaksi ja vastuuttomaksi vallan väärinkäytöksi dokumentin kohtaukseen liittyen, jossa tämä suoritti manauksia alle 15-vuotiaille nuorille. Tapahtumaa oli seuraamassa pieniä lapsia. Torben Søndergaard on sitä mieltä, ettei tällaiselle häntä kohtaan esitetylle kritiikille löydy perusteita. Jumalan parhaat lapset -dokumentissa esitetään videopätkä Torben Søndergaardin Lontoossa järjestämästä tilaisuudesta, jossa autistinen poika itkee rajusti housut nilkoissa manauksen tapahtuessa vieressä. Dokumentissa esitetään myös kohtaus, jossa Torben Sondergaard suorittaa manauksen 15-vuotiaalle pojalle. Børns Vilkår- ja Red Barnet -järjestöjen mukaan tällainen toiminta voi olla lapsille traumaattista. Torben Søndergaard sanoo ettei tiedä yhdenkään lapsen traumatisoituneen hänen toimintansa seurauksena. Hän ei ole mielestään myöskään vastuussa siitä, että vanhemmat toivat autistisen poikansa mukaan tilaisuuteen.
Torben Søndergaardin valitus lehdistölautakunnalle

Kolmiosaisen dokumenttielokuvan esittämisen jälkeen Torben Søndergaard teki valituksen Tanskan lehdistölautakunnalle. Hän sanoi osallistuneensa dokumenttiin siinä luulossa, että se käsittelee ainoastaan hänen perustamaansa liikettä tietämättömänä siitä, että mukana ovat myös Faderhuset-seurakunta, Moses Hansen sekä seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomittu pappi. Torben Søndergaard vaati, että dokumentin kahdesta viimeisestä osasta poistetaan kohtauksia, ja katsojille ilmoitetaan kyseisistä korjauksista. Hän vaati myös  anteeksipyyntöä siitä, että häntä käytettiin hyväksi ohjelmassa.
Tanskan Lehdistölautakunta ei löytänyt perusteita Torben Sondergaardin esittämälle kritiikille TV 2 -kanavaa kohtaan, vaikka oli sitä mieltä, että kanavan olisi ennen dokumentin julkaisua pitänyt varmistaa paremmin, että Søndergaard oli ymmärtänyt asiayhteyden, johon hänen kommenttinsa sisällytettäisiin. TV 2 -kanavan mukaan Torben Sondergaard tiesi dokumentin tuotannon aikana, että The Last Reformationin lisäksi siinä käsitellään myös muita kristillisiä liikkeitä. Kokonaisarvioinnin jälkeen lehdistölautakunta totesi, ettei ole painavia syitä olettaa, että dokumentin sisältö olisi luonteeltaan sellainen, että sen esittäminen olisi syytä estää.
Pako Yhdysvaltoihin

Pian Jumalan parhaat lapset dokumentin esittämisen jälkeen Tanskan televisiossa Torben Søndergaard muutti perheineen Yhdysvaltoihin. Dokumentin nähtyään hän totesi, ettei kukaan tulisi enää koskaan luottamaan häneen. Heinäkuussa 2019 Torben Søndergaard kertoi hakeneensa turvapaikkaa Yhdysvalloista, koska hän koki olevansa uskonnollisesti vainottu Tanskassa. Hän kertoi pelkäävänsä vankilaan joutumista sekä lastensa pakkohuostaanottoa, jos hän palaa Tanskaan.  Emerituspiispa Karsten Nissen, joka on yksi kristittyjen vainoja käsittelevän ajatushautomon käynnistäjistä Tanskassa ja Ihmisoikeusinstituuttiselvennä ovat kiistäneet, että Søndergaard joutuisi alttiiksi minkäänlaiselle uskonnolliselle vainolle Tanskassa.
Yhdysvalloissa Torben Sondergaard jatkoi The Last Reformation liikkeensä toimintaa järjestäen tapahtumia eri puolella maata. Elokuussa 2020 hän sai negatiivista julkisuutta jättämällä noudattamatta tapahtumissaan annettuja ohjeistuksia koronatartuntojen leviämisen estämiseksi.
Vangitseminen, tuomio ja maastakarkotus

30. kesäkuuta vuonna 2022 Torben Søndergaard pidätettiin Floridassa Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain kotimaan turvallisuusviraston Homeland Securityn mukaan Sondergaardia pidettiin vangittuna maahanmuutto- ja tulliviranomaisten ylläpitämässä Baker County Facility -pidätyskeskuksessa Floridassa. Pidätetyksen syyksi kerrottiin laiton maassa oleskelu.
16. joulukuuta 2022 amerikkalainen maahanmuuttotuomari eväsi Torben Søndergaardilta turvapaikan Yhdysvalloissa todeten, ettei hänen tapauksensa täyttänyt turvapaikan vaatimuksia. Yhdysvaltojen 11. piirin vetoomustuomioistuin hylkäsi Torben Søndergaardin vetoomuksen (Petitioner's Motion for Stay of Removal), joka olisi voinut johtaa uuteen oikeudenkäyntiin maahanmuuttotuomioistuimessa. Tämän päätöksen seurauksena Torben Søndergaard karkotettiin Yhdysvalloista takaisin Tanskaan.
Elokuussa 18.8. 2023 Torben Søndergaardin henkilökohtaisella Facebook-sivulla julkaistiin päivitys, jossa kerrottiin hänen maasta karkotuksen tapahtuneen Yhdysvalloista Tanskaan. Päivityksen mukaan Søndergaardin Tanskaan kuljettaneet Yhdysvaltojen virkamiehet antoivat hänen jatkaa matkaa kotimaansa lentokentältä toiseen maahan. Myös tanskalaiset julkaisut Avisen Danmark ja Extra Bladet uutisoivat asiasta.
Kultti-syytöksiä

Lehdistö, kristityt vaikuttajat ja alan ammattilaiset ovat kutsuneet Torben Søndergaardin perustamaa The Last Reformationia  kultiksi.
Tanskalaisen emerituspiispa Karsten Nissenin mukaan Torben Sondergaard ei koe todellista vainoa Tanskassa.
Vaahteraliigan kausi 2000

| Vaahteraliigan kausi 2000 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  21.
Joukkueita:  7
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  20. toukokuuta
Runkosarja päättyi:  28. elokuuta
Voittaja:  Helsinki Roosters
Pudotuspelit
Päiväys:  2. syyskuuta – 3. syyskuuta
Mestari:  Helsinki Roosters
Hopeaa:  Seinäjoki Crocodiles
Pronssia:  Turku Trojans
Palkitut
 ← 1999 :  2001 →
Vaahteraliigan kausi 2000 oli Vaahteraliigan 21. kausi. Liigan runkosarjassa seitsemän joukkuetta pelasi yksinkertaisen sarjan, jonka kuusi parasta eteni jatkosarjaan. Jatkosarjan joukkueet saivat pitää puolet runkosarjan pisteistään ja pelasivat yksinkertaisen sarjan. Jatkosarjan kaksi parasta etenivät Vaahteramaljaan ja kolmas ja neljäs etenivät pronssiotteluun.
Jyväskylä Jaguaarit nousi Vaahteraliigaan I-divisioonasta. Sarja oli tarkoitus pelata kahdeksalla joukkueella, mutta Porvoon Butchers luopui sarjapaikastaan eikä joukkuetta korvattu toisella. Tämä oli toinen peräkkäinen kausi jolloin liigajoukkue luopui sarjasta.
Vaahteramaljassa kohtasivat Helsinki Roosters ja Seinäjoki Crocodiles. Roosters voitti kuudennen peräkkäisen mestaruutensa voittamalla ottelun 25–17. Pronssia voitti Turku Trojans.
Runkosarja

|   | OT | V | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roosters | 6 | 5 | 1 | 235 | 57 | +178 | 10 |
| Jaguaarit | 6 | 4 | 2 | 115 | 175 | -60 | 8 |
| Trojans | 6 | 3 | 3 | 135 | 114 | +21 | 6 |
| Crocodiles | 6 | 3 | 3 | 165 | 168 | -3 | 6 |
| Arctic Circle Stars | 6 | 2 | 4 | 93 | 130 | -37 | 4 |
| East City Giants | 6 | 2 | 4 | 138 | 99 | +39 | 4 |
| Northern Lights | 6 | 1 | 5 | 49 | 247 | -198 | 2 |
Jatkosarja

|   | OT | V | H | TE | PÄ | MS | PTS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roosters | 5 | 5 | 0 | 214 | 28 | +186 | 15 |
| Crocodiles | 5 | 4 | 1 | 167 | 112 | +55 | 11 |
| Trojans | 5 | 3 | 2 | 132 | 77 | +55 | 9 |
| Jaguaarit | 5 | 1 | 4 | 61 | 167 | -106 | 6 |
| Arctic Circle Stars | 5 | 1 | 4 | 72 | 156 | -84 | 5 |
| East City Giants | 5 | 1 | 4 | 77 | 183 | -106 | 4 |
Mitaliottelut

2.9. Velodromi, Helsinki

Trojans – Jaguaarit : 37 – 12 (7 – 6)
3.9. Velodromi, Helsinki

Roosters – Crocodiles : 25 – 17 (19 – 7)
Lentopallon naisten 1-sarja

| Naisten 1-sarja |
| --- | --- |
Laji:  Lentopallo
Maa(t):  
Joukkueita:  12
Hallitseva mestari:  Kuortaneen valmennuskeskus
Sarjataso:  2.
Ylempi taso:  Lentopallon Mestaruusliiga
Alempi taso:  Lentopallon naisten 2-sarja
Lentopallon naisten 1-sarja on Suomen naisten lentopallon toiseksi korkein sarjataso. Korkein sarjataso Suomessa on Lentopallon Mestaruusliiga.
Joukkueet kaudella 2024-2025

| Joukkue | Kotipaikka | Kotihalli |
| --- | --- | --- |
| Joen Juju | Joensuu | Joensuun urheilutalo |
| Kuortaneen valmennuskeskus | Kuortane | Lentopallo-Areena, Kuortane |
| Lempo-Volley | Lempäälä | Lempäälä-areena |
| LP Vampula akatemia | Huittinen | Huittisten ammatti- ja yrittäjäopisto |
| LP Viesti akatemia | Salo | Salohalli, Salo |
| Nurmon Jymy akatemia | Seinäjoki | Nurmon liikuntahalli, Seinäjoki |
| Puijo Wolley ykkönen | Kuopio | Useita |
| PuMa-Volley | Helsinki | Lehto Areena, Helsinki |
| Raision Urheilijat | Raisio | Kerttulan liikuntahalli, Raisio |
| Salpis | Hollola | Salpahalli, Hollola |
| Tapanilan Erä | Helsinki | Lehto Areena, Helsinki |
| Turun Urheiluliitto | Turku | Wäinö Aaltosen koulu, Turku |
Historiallinen poetiikka

Historiallinen poetiikka on kirjallisuustieteessä kattokäsite, joka viittaa kaikkeen kirjallisuuden ilmaisukeinojen historialliseen tutkimukseen. Käsitettä on hyödynnetty myös kirjallisuudentutkimuksen ulkopuolella kuten elokuvatutkimuksessa.
Historiallinen poetiikka kiinnittää huomion siihen, että kirjallisuudessa käytetyt ilmaisukeinot eivät ole kulttuurista ja historiasta erillisiä ikuisia kategorioita, vaan ne ovat muotoutuneet historiallisten prosessien seurauksena ja ne vaihtelevat kulttuurisesti. Historiallisen poetiikan tutkija on monesti myös erityisen tietoinen tekstin alkuperäisen kontekstin ja tulkitsijan oman kontekstin välisen eron vaikutuksista tekstin tulkintaan, jotta hän voi välttää anakronistisia tulkintoja.
Historiallisen poetiikan tutkimus voi keskittyä ilmaisukeinojen historiallisten muutosten tarkasteluun kirjallisuuden sisällä, suhteuttaa tekstin sisältämiä ilmaisukeinoja ja niiden merkityksiä tekstin alkuperäisen kulttuurisen kontekstin muihin ilmiöihin tai muuhun kirjallisuuteen, tai yhdistää nämä lähestymistavat jolloin ilmaisukeinojen vaihtelu nähdään suhteessa laajempiin kulttuurisiin muutoksiin. Tavoitteena on kirjallisuushistoriallisen tiedon tuottaminen tutkituista ilmiöistä.
Tutkimussuuntauksena historiallinen poetiikka on melko uusi ja edelleen muotoutuva, mutta se on ajan kuluessa herättänyt nousevassa määrin keskustelua kansainvälisesti ja Suomessa, ja poetiikan historiallista tutkimusta ilman nimitystä ”historiallinen poetiikka” on tehty jo aiemmin.
Yleistä

Historiallinen poetiikka on käsitteenä melko monitulkintainen johtuen jo termin ”poetiikka” monimerkityksellisyydestä, sillä jo ilman historiallisen ulottuvuuden huomiointia se voi viitata joko sen tutkimiseen, miten kirjalliset teokset ovat rakentuneet erilaisista niissä käytetyistä keinoista, tai myös itse prosessiin jossa teos tuotetaan näitä keinoja käyttämällä. Lisäksi poetiikka voi suppeammassa merkityksessään tarkoittaa nimenomaan runousoppia, mutta laajemmin myös minkä tahansa rakentuneisuutta (ja sen tutkimista), kuten esimerkiksi tilan poetiikkaa.
Kirjallisuudentutkimuksessa eri tutkijat ovat päätyneet historiallisen poetiikan käsitteen piiriin eri tavoilla, jotkut ovat itsenäisesti alkaneet käyttää käsitettä suhteessa kirjallisuuteen ja elokuviin, ja on lisäksi tutkijoita jotka ovat käsitelleet historialliseen poetiikkaan liittyviä kysymyksiä ja ongelmia kuitenkaan käyttämättä käsitettä ollenkaan. Historialliseksi poetiikaksi lukeutuvat tutkimukset eivät välttämättä käytä käsitettä itse, koska kyseessä on kattokäsite jota on hyödynnetty erityisesti käytäessä yleistä teoreettista keskustelua kirjallisuudentutkimuksen suuntauksista .
Näin ollen historiallinen poetiikka ei niinkään viittaa yksiselitteisesti tiettyyn tarkasti rajattuun tutkimuksen alaan, kirjallisuushistorialliseen ohjelmaan tai metodologiaan. Käsitteen osien, ”historiallinen” ja ”poetiikka”, voidaan kuitenkin tulkita rajaavan lähestymistapaa niin, että historiallinen poetiikka pyrkii vastaamaan tiettyihin formalistisiin lähestymistapoihin, joiden on ajateltu mahdollisesti jättävän kirjallisten ilmiöiden historiallisuus huomioimatta, kun taas historiallisen poetiikan voi nähdä vastauksena muun muassa uushistorismille ja muille ”historismeille”, joiden on puolestaan joskus nähty jättävän huomioimatta kirjallisuuden sisältämät rakenteet, muodot ja käytetyt tekniikat tai keinot .
Yleistä > Muita painotuksia

Historiallisessa poetiikassa kirjalliset ilmiöt ymmärretään yhteisöjen kulttuurisissa prosesseissa syntyneiksi, ja osa ilmiöistä voi ajan kuluessa menettää merkityksensä ja jäädä pois käytöstä. Ilmaisukeinot voivat kuitenkin jatkaa elämäänsä sen jälkeenkin kun yhteiskunnalliset ja kulttuuriset olot joissa ne syntyivät ovat lakanneet olemasta, koska erilaisia keinoja voidaan muokata, yhdistellä ja tulkita uudelleen : kirjailijan on mahdollista hyödyntää myös paljon varhaisemmassa kirjallisuudessa esiintyneitä ilmaisukeinoja, yhdistellä ilmaisukeinoja eri ajoilta yksilöllisillä tavoilla ja luoda uusia.
Historiallisen poetiikan suhde tekstin tekijään vaihtelee. Se ei välttämättä edellytä teosten tekijöiden huomioimista, koska esimerkiksi diakronista tutkimusta kirjallisuuden ilmaisukeinojen muutoksista voi tehdä tekstikeskeisesti. Toisaalta tekijät ovat selvästi osa tekstien historiallista kontekstia, joten kontekstoiva ja diakronis-kontekstoiva lähestymistapa avaavat mahdollisuuksia tutkia teoksia myös selkeämmin osana tietyn kirjailijan tuotantoa. Koska kyseessä on kuitenkin historiallinen poetiikka, keskiössä ovat ensisijaisesti tekstistä löytyvät piirteet.
Historiallisen poetiikan osa-alueita

Historiallinen poetiikka jakautuu useisiin tutkimussuuntauksiin, joista monilla on myös synkronista poetiikka edustava vastine. Kuitenkin tiettyihin poetiikan aloihin, muun muassa lajitutkimukseen, voi soveltua parhaiten juuri historiallinen lähestymistapa.  Esitetty listaus ei pyri olemaan tyhjentävä, vaan havainnollistamaan vaihtoehtoja historiallisen poetiikan sisällä.
Historiaa

Poetiikan perinteen alkuna voidaan pitää Aristoteleen teosta Runousoppi, joka tarkastelee tragedian lajipoetiikkaa ja suhdetta yleisöön. Aristoteleen tekemä tutkimus ei kuitenkaan ole selvästi historiallista, ja poetiikassa on perinteisesti painottunut synkroninen tutkimus.  Historiallinen lähestymistapa poetiikkaan on uudempi, sillä historiallisen poetiikan käsitteellistäminen alkoi vasta 1700-luvun lopun Saksassa erityisesti Johann Gottfried von Herderin, Johann Justus Herwigin ja August Wilhelm von Schlegelin tutkimuksissa.  Tällöin lähestymistavasta ei kuitenkaan käytetty käsitettä ”historiallinen poetiikka”, vaan käsitteen loi venäläinen kirjallisuushistorioitsija ja filologi Aleksander Veselovski vasta 1800-luvun lopussa.
Veselovskin työ vaikutti muun muassa Mihail Bahtinin ja Vladimir Proppin tutkimuksiin, mutta venäläiset formalistit vierastivat hänen historiallista ja yhteiskunnallista painotustaan, ja myöhemmin ranskalaisen strukturalismin sekä myös Tel Avivin koulukunnan (jota esimerkiksi Benjamin Harshav edusti) poetiikan ohjelmissa painottui synkroninen poetiikka.  Kansainvälisesti historiallisen poetiikan asema alkoi vahvistua vasta 1960-luvun jälkeen kontekstualisoivien metodien ja merkitysteorioiden yleistyessä.  Historiallistavat ja kontekstualisoivat lähestymistavat ovat voimistuneet erityisesti 1980-luvulta alkaen, 1990-luvulla Veselovskin historiallista poetiikkaa alettiin uudelleenarvioida ja vuosituhannen vaihteessa heräsi keskustelu diakronisesta kertomuksentutkimuksesta.
Historiallinen poetiikka elokuvatutkimuksessa > Bordwellin historialliseen poetiikkaan kohdistuva kritiikki

Bordwellin käsitys historiallisesta poetiikasta on herättänyt kritiikkiä kohdistuen erityisesti hänen melko kärjistävään tai polarisoivaan esitykseensä elokuvatutkimuksen sisäisistä mahdollisista suuntautumisista ja siihen, että hän tuntuu jättävän elokuvien suhteet moniin sosiokulttuurisiin ja ideologisiin tekijöihin huomioimatta. Esimerkiksi elokuvatutkija Ira Bhaskar on huomauttanut, että vaikka Bordwell on hänen mukaansa oikeassa varoittaessaan monin esimerkein niistä usein absurdeista väitteistä joiden esittämiseen elokuvien tulkitseminen liiaksi olemassa oleviin teoreettisiin opinkappaleisiin nojaten voi johtaa, olisi yhtä tuhoisaa keskittyä ainoastaan periaatteisiin joilla elokuvat ovat rakentuneet ja saavat aikaan vaikutuksia, erityisesti kun nämä periaatteet jätetään sijoittamatta osaksi laajempaa sosiokulttuurista (ideologista) kenttää.
Bhaskar painottaa, että koska Bordwellin käsityksen mukaan toinen kysymyksistä, joihin historiallinen poetiikka pyrkii vastaamaan, on ”miten ja miksi elokuvien rakentumisen periaatteet ovat ilmaantuneet ja muuttuneet tietyissä empiirisissä olosuhteissa”, niin tästä syystä on tutkittava myös niitä taloudellisia, ideologisia ja eettisiä ympäristöjä joissa elokuvat tuotettiin , sekä ideologioita jotka elokuviin sisältyvät . Tästä syystä hän ehdottaa, että Bordwell korvaisi teoriassaan implisiittisesti näkyvän, Gérard Genetten ajattelusta periytyvän käsityksen narratiiveista, jossa ei huomioida narratiivien eri puolien sijoittumista kulttuuriin . Bhaskar pitää hyvänä vaihtoehtona Bahtinin ja Barthesin ajattelusta lähtevää käsitystä narratiivista , jossa kertomusten nähdään kantavan mukanaan sen tuottaneen kulttuurisen elämän käytäntöjä  ja ilmentävän sen sisältämiä moninaisia kulttuurisia koodeja .
Historiallisen poetiikan nykytila Suomessa

Tällä hetkellä Suomessa historiallisen poetiikan tutkimusta edustaa erityisesti Tampereen yliopiston ja Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden tutkijoiden yhteinen hanke ”Suomen kirjallisuuden historiallinen poetiikka” (2022–2025), jossa Suomen kirjallisuushistoriaa uudelleenarvioidaan historiallisen poetiikan näkökulmasta diakronis-kontekstoivasti ja kirjoitetaan uusi johdatusteos Suomen kirjallisuuden historiaan. Työryhmään kuuluvat tutkijat Saija Isomaa, Mari Hatavara, Riikka Rossi, Vesa Haapala, Hanna Samola, Eeva-Liisa Bastman ja Leena Romu. Projekti on Koneen Säätiön rahoittama.
Hinajana

Hinajana (sanskritia; devanagari: हीनयान; IAST: hīnayāna; 'pieni vaunu') on mahajana-buddhalaisten käyttämä nimitys niistä vanhemmista buddhalaisista koulukunnista, jotka sitoutuvat paali-kaanoniin. Muihin buddhalaisuuden suuntauksiin verrattuna hinajanaa pidetään konservatiivisena.
Termin käytöstä ja merkityksestä on useita mielipiteitä oppineiden ja buddhalaisten keskuudessa, monesti termiä on pidetty halventavana. Neutraalimpia termejä hinajana-buddhalaisuudelle ovat toisinaan käytetyt nikāya-buddhalaisuus ja śrāvakayāna. Näillä molemmilla termeillä on kuitenkin myös muita käyttöjä. Ainoa nykyään olemassa oleva hinajana-buddhalainen suuntaus on theravada-koulukunta.