stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimus 1940
Suomalaisten uhka-arvio

Sopimuksen mukaan suomalaiset eivät saaneet mennä junaan sisälle tarkastamaan vaunuja, jolloin tarkkaa tietoa kuljetusten sisällöstä ei tiedetty. Sopimuksen mukaan junissa ei saanut kuljettaa joukkoja ja aseita yhdessä, mutta ilman tarkastusoikeutta asiasta ei saatu varmuutta. Päämaja arvioi erääksi uhkakuvaksi sen, että kauttakuljetukseksi naamioidut junat purkaisivat kyydissä olevat joukot tärkeimmille rautatieliikenteen solmukohdille ja ottaisivat ne haltuun siksi aikaa, kun päähyökkäys itärajalla ja Hangossa alkaisi. Suomen II armeijakunnan komentajalle alistetun jääkäriprikaatin yksi keskeisimmistä tehtävistä oli valmistautua kauttakulkuliikenteen aiheuttamiin haittoihin. Prikaati määrättiin myös valvomaan kyseistä liikennettä.
Hangon vuokra-alueelle matkalla oleva neuvostoliittolainen höyryveturi pysähtyneenä Keravan rautatiesillan alle. Höyryveturin perässä avonaisia tavaralavetteja, joiden sisältö peitetty pressuilla. Kuva otettu sillan itäpuolelta siten että veturin takaa näkyy santarmien mökki sekä Lindströmin kiinteistö että Liittopankin kiinteistö.
Synodaalikokous

Synodaalikokous Suomen evankelis-luterilaisen kirkon säädettyyn järjestysmuotoon kuuluu kirkkolain nojalla annettu kirkkojärjestys (KJ). Sen mukaan Piispa, arkkihiippakunnassa arkkipiispa, kutsuu hiippakuntansa papit ja lehtorit vähintään joka kuudes vuosi synodaalikokoukseen, jonka tehtävänä on käsitellä teologisia kysymyksiä sekä seurakuntien hoitoa ja muuta kirkon toimintaa ja hallintoa koskevia asioita. Tampereen hiippakunnassa synodaalikokoukseen osallistuvat myös diakonit. Osallistujamäärän vuoksi Tampereella on jaettu kokous. Virassa olevat pääsevät varsinaiseen kokoukseen.
Hiippakuntapäivä Pappeja ja lehtoreita koskevan synodaalikokouksen rinnalla mainitaan laajempaa joukkoa koskeva hiippakuntapäivä. Piispa, arkkihiippakunnassa arkkipiispa tai piispa, kutsuu tarvittaessa koolle seurakuntien luottamushenkilöitä, viranhaltijoita ja työntekijöitä sekä yhdistysten, säätiöiden ja laitosten edustajia hiippakuntapäivään, jossa käsitellään kirkon ja hiippakunnan kannalta ajankohtaisia asioita.
Sana synodaalikokous tulee kreikan kielen sanasta syn odos, joka tarkoittaa "yhteistä tietä", neuvottelua ja kokousta. Kristinuskossa synodilla on perinteisesti tarkoitettu paikallista tai koko kirkon kattavaa piispojen kokousta eli kirkolliskokousta. Pappien kokoukset ovat alkaneet Suomessa viimeistään vuoden 1686 kirkkolaissa, ja ne saivat myöhemmin nimen synodaalikokous.
Synodaalikokouksen nykyiset tehtävät

Nykyisen kirkkojärjestyksen mukaan (KJ 18:9) piispa kutsuu hiippakuntansa papit ja lehtorit vähintään joka kuudes vuosi synodaalikokoukseen. Kokouksen tehtävänä on käsitellä teologisia kysymyksiä, seurakuntien hoitoa, sekä muuta kirkon toimintaa ja hallintoa koskevia asioita.
Synodaalikokouksia varten on usein kirjoitettu niiden teemaa kuvaava synodaalikirja tai muu synodaalikirjoitus. Synodaalikirja toimii työskentelyn pohjana.
Synodaalikokouksella ei ole hallinnollista päätösvaltaa. Kirkolliskokous on pyytänyt synodaalikokouksilta ajoittain lausuntoja, viimeksi kirkollisten toimitusten kirjan ehdotuksesta.
Synodaalikokouksen historia

Synodaalikokouksella on ollut Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa merkittäviä hallinnollisia tehtäviä ennen nykymuotoisen kirkolliskokouksen perustamista 1869.
Vuoden 1686 kirkkolaki sääti luvussa 25 "Pappein cocouxest". Kokous pidettiin kerran vuodessa tuomiokirkossa ja se kesti kolme päivää. Synodaalikokouksen kutsui piispa ja siihen osallistuivat kirkkoherrat ja kappalaiset. Kokous alkoi jumalanpalveluksella klo 7. Kokouksessa käsiteltiin consistoriumin eli tuomiokapitulin valmistelemia teesejä ja käytiin disputaatioita kahden päivän ajan. Kolmantena päivänä käsiteltiin seurakuntien tilaa. (Läänin)rovastit antoivat selontekonsa rovastikuntansa tilasta ja elämästä. Nämä aktit sidottiin yhteen ja säilytettiin tuomiokapitulissa. Kokouksessa käsiteltiin myös asioita, joita ei ollut voitu ratkaista paikallisesti. Kokouksen lopussa papisto antoi neliosaisen vakuutuksen piispalle. Seuraavaa kokousta varten valittiin puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme respondenttia sekä kolme opponenttia. Kokous päättyi virteen, rukoukseen ja Herran siunaukseen.
Disputaatioiden ja teesien kirjoittamisen myötä syntyi tapa kirjoittaa synodaalikokouksia varten synodaalikirja.
Schaumanin kirkkolaissa 1869 synodaalikokouksia määrättiin pidettävän vähintään viiden vuoden välein.
Lehtorin viran perustamisen jälkeen myös lehtorit ovat osallistuneet synodaalikokoukseen. Vuodesta 2016 lähtien Tampereen hiippakunnan synodaalikokoukseen osallistuvat myös diakonit.
Vuoden 1994 uudistuneessa kirkkojärjestyksessä määrättiin, että synodaalikokous on pidettävä kuuden vuoden välein. Tarvittaessa niitä voitiin pitää useamminkin. Synodaalikokouksen puheenjohtaja oli piispa. Hallinnollisen toimielimen historiaa kantoi vielä määräys, että synodaalikokouksen tuli hyväksyä itselleen työjärjestys.
Hiippakuntahallintouudistuksen yhteydessä 2003 säännökset ovat saaneet nykyisen muotonsa. Kokoukset pidetään vähintään kuuden vuoden välein, mutta niiden muoto on vapaa.
Susiluodon merivartioasema

Susiluodon merivartioaseman tähystystorni
Sisääntulo
Susiluodon merivartioasema on Kustavissa sijaitseva, vuonna 1953 perustettu Rajavartiolaitoksen Länsi-Suomen merivartioston alueella toimiva merivartioasema. Se ei ole johdoltaan itsenäinen, vaan on Hiittisten merivartioaseman tapaan osa Nauvon merivartioasemaa, sen toimipaikka.
Susiluodolla ei ole paljoakaan rajavalvontaan liittyviä tehtäviä, mutta sillä on tärkeä asema merialueen turvallisuudessa. Susiluodolla oli vuonna 2008 yhteensä 1 528 suoritetta (partiointi veneellä tai autolla).
Vuonna 1947 Turun ja Ahvenanmaan saaristoon perustettiin yhteensä viisi uutta merivartioasemaa. Yksi uusista merivartioasemista oli Lypertön, joka siirtyi Susiluotoon sen valmistuttua vuonna 1953. Vuonna 1955 Susiluotoon rakennettiin tähystystorni ja telakka. Helikopterikenttä ja porakaivo merivartioasemalle saatiin vuonna 1971. Vuoteen 1974 mennessä valmistui tie aseman pihalle. Vuonna 1999 Susiluotoon saatiin iso ilmatyynyalus ja sen halli.
Merivartioaseman kalustoon kuuluu useiden veneiden lisäksi ilmatyynyalus. Vuonna 1960 Raumalla rakennettu rannikkovartiovene Rautaville, toimi koko palvelusaikansa Susiluodossa. Nykyään alus on museoituna Forum Marinumissa.
Aiheesta muualla

Merivartioasemat alueittain: Turun merivartioalue Rajavartiolaitos. Arkistoitu 27.1.2007. Viitattu 21.2.2010.
Kavén, Harri: Yleisön suosio yllätti Kustavin merivartijat  10.8.1997. Turun Sanomat.[vanhentunut linkki]
Svegder

Svegder on Ynglingien sukuun kuuluva tarunomainen Ruotsin kuningas, joka tarinan mukaan ollessaan matkalla etsimässä kansansa entistä kotia Suuressa Svitjodissa, toisin sanoen Itä-Euroopassa, katosi kun kääpiö houkutteli hänet ison kiven rakoon, joka sitten sulkeutui.
Säffle

| Säffle |
| --- | --- |
 Tingvallan rannalta otettu kuva Säfflestä.
 Säffle
 Koordinaatit: 59°08′N, 12°56′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Säfflen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,35 km²
Väkiluku:  8 991
 – Väestötiheys:  1 223,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Säffle on samannimisen Säfflen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 991 asukasta.
Säffle oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Media

Paikallislehti Säffle-Tidningen ilmestyy kolmesti viikossa.
Väestönkehitys

| Säfflen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 9 292 | 9 292 |
| 1965 | 1965 |    | 10 626 | 10 626 |
| 1970 | 1970 |    | 11 609 | 11 609 |
| 1975 | 1975 |    | 11 428 | 11 428 |
| 1980 | 1980 |    | 11 017 | 11 017 |
| 1990 | 1990 |    | 10 294 | 10 294 |
| 1995 | 1995 |    | 9 910 | 9 910 |
| 2000 | 2000 |    | 9 318 | 9 318 |
| 2005 | 2005 |    | 9 172 | 9 172 |
| 2010 | 2010 |    | 8 991 | 8 991 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Iso-Nahkala

| Iso-Nahkala |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°07′46″N, 26°15′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Pömppeli-Nahkalaan 
Järvinumero:  14.131.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,2 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  1,776 km  
Pinta-ala:  9,834 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Nahkala 
Iso-Nahkala , joka kirjoitetaan myös Iso Nahkala , on Kymenlaaksossa Kouvolan Jaalassa, Uimilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.
Tamara Popova-Veltcheva

Tamara Popova-Veltcheva (o.s. Perovuo) on entinen suomalainen balettitanssija ja baletin opettaja. Hänen sukujuurensa isän puolelta ovat venäläiset ja äidin suomalaiset. Balettiopinnot hän aloitti Herttoniemessä Nina Forsmanin balettikoulussa, ja myöhemmin hän siirtyi Kansallisbaletin balettikouluun. Hänen uransa balettitanssijana Kansallisbaletissa alkoi vuonna 1964 ylioppilaskirjoitusten suorittamisen jälkeen. Vuonna 1968 hän sai Kansallisbaletissa ensimmäisen tärkeän roolinsa Giselle-baletin toisena naispääosana, minkä jälkeen hän sai useampia pienempiä sooloja eri balettituotannoissa. Elsa Sylvesterssonin tultua Kansallisoopperaan hän antoi Popova-Veltchevalle isompia rooleja, kuten Tuhkimon, Tuhkimon sisarpuolen, Joutsenlammen kuningattaren ja joutsenen.
Tamara Popova-Veltcheva oli naimisissa bulgarialaissyntyisen balettitanssija ja -mestari Marin Veltchevin (1942–2012) kanssa. Yhdessä he perustivat Vantaan lapsibaletin vuonna 1983.
São João da Madeira

| São João da Madeira |
| --- | --- |
 Näkymä São João da Madeiraan
 lippu:  vaakuna
 São João da Madeira Portugalin kartalla
 Koordinaatit: 40°54′N, 8°30′W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Norte
Ala-alue:  Grande Porto
Piiri:  Aveiro
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Jorge Sequeira
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8 km²
Väkiluku (2022):  23 069
 – Väestötiheys:  2 905,4 as./km²
 
 www.cm-sjm.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
São João da Madeira on Portugalin kaupunki Aveiron piirissä Norten hallintoalueella. Sen pinta-ala on noin 8 neliökilometriä ja väkiluku 23 069 (vuonna 2022). Kaupungin väestötiheys on siten 2 905,4 asukasta neliökilometrillä. São João da Madeira kuuluu Porton metropolialueeseen.
São João da Madeiran pormestari on sosialistisen puolueen Jorge Sequeira. Kunnan juhlapäivä on 11. lokakuuta. Kunta koostuu vain yhdestä freguesiasta.
Freguesiat

São João da Madeira
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta São João da Madeira Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (portugaliksi)
Aveiron piirin kunnat
Águeda
Albergaria-a-Velha
Anadia
Arouca
Aveiro
Castelo de Paiva
Espinho
Estarreja
Ílhavo
Mealhada
Murtosa
Oliveira de Azeméis
Oliveira do Bairro
Ovar
Santa Maria da Feira
São João da Madeira
Sever do Vouga
Vagos
Vale de Cambra
Tamara Milaškina

Tamara Milaškina ja Viktor Netšipailo Verdin Falstaffin esityksessä
Tamara Andrejevna Milaškina (ven. Тамара Андреевна Мила́шкина; 13. syyskuuta 1934 Astrahan – 10. tammikuuta 2024) oli venäläinen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.
Milaškina opiskeli vuodesta 1953 musiikkikorkeakoulussa Astrahanissa. Hän siirtyi Moskovan konservatorioon, josta valmistui Olena Katulskan luokalta vuonna 1959. Milaškina voitti laulukilpailun Moskovan Nuorisofestivaalilla vuonna 1957. Hän teki toukokuussa 1958 debyyttinsä Bolšoi-teatterissa Tatjanan roolissa Pjotr Tšaikovskin oopperassa Jevgeni Onegin. Hänestä tuli myös ensimmäinen neuvostoliittolainen oopperalaulaja, joka esiintyi Milanon La Scalassa. Milaškinalla oli rooleja muiden muassa Tšaikovskin, Sergei Prokofjevin, Giuseppe Verdin ja Giacomo Puccinin oopperoissa.
Milaškina vetäytyi Bolšoi-teatterista, mutta kiersi sen jälkeenkin aktiivisesti ulkomailla. Hän teki esiintymisiä muun muassa Italiassa, Yhdysvalloissa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa ja Japanissa. Milaškina sai Leninin kunniamerkin, Työn punalipun kunniamerkin, Venäjän SFNT:n Glinka-valtionpalkinnon ja Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen. Hän oli naimisissa oopperalaulaja Vladimir Atlantovin kanssa.
Søren Kragh-Jacobsen

Søren Kragh-Jacobsen (s. 2. maaliskuuta 1947 Kööpenhamina[lähde? ]) on tanskalainen elokuvaohjaaja, muusikko ja lauluntekijä. Hän teki 1980- ja 1990-luvuilla palkittuja nuorten- ja lastenelokuvia ja oli 1990-luvun lopulla yksi elokuvanteon keinojen yksinkertaisuutta korostavan Dogma 95 -ryhmän jäsenistä. 2010-luvulla Kragh-Jacobsen on toiminut Rumle Hammerichin ohella toisena ohjaajana televisiosarjassa Vallan linnake.
Kragh-Jacobsen tuli nuoruudessaan tunnetuksi muusikkona ja pääsi sitten opiskelemaan elokuvakouluun Prahaan. Sieltä palattuaan hän alkoi ohjata nuorten- ja lastenelokuvia, joita Tanskan elokuvapolitiikka oli alkanut voimakkaasti suosia. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa oli Hans Hansenin samannimiseen romaaniin perustuva Tahdotko nähdä nätin napani? (Vil du se min smukke navle? 1978), joka kertoo murrosikäisistä koululaisista. Kansainvälistäkin suosiota sai kiusatusta pikkupojasta kertova, Ole Lund Kirkegaardin romaaniin perustuva Kumi-Tarzan (Gummi-Tarzan, 1981), joka vuonna 2006 valittiin mukaan Tanskan kulttuurikaanonin lastenkulttuuriosioon.
Kragh-Jacobsenin myöhempiä elokuvia ovat Emman tarina (Skyggen af Emma, 1988) ja St. Petrin sankarit (Drengene fra Sankt Petri, 1991). Kansainvälistä huomiota sai kolmantena Dogma-elokuvana valmistunut Mifune (Mifunes sidste sang, 1999). Vuonna 2003 Kragh-Jacobsen toi ensi-iltaan elokuvan Skagerrak, joka Mifunen tavoin ei kerro enää lapsista ja teini-ikäisistä vaan nuorista aikuisista naisista.
Palkintoja

Kragh-Jacobsenin elokuvat Kumi-Tarzan, Emman tarina ja Mifune palkittiin Bodil-palkinnolla vuosiensa parhaina tanskalaiselokuvina. Mifune voitti Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun ja yleisöpalkinnon. Vallan linnake sai vuonna 2012 parhaan ulkomaisen sarjan Bafta-palkinnon. Monilla festivaaleilla on palkittu myös Kragh-Jacobsenin englanninkielinen nuortenelokuva The Island on Bird Street (1997).[lähde? ]
Aiheesta muualla

Søren Kragh-Jacobsen Elonetissä.
Søren Kragh-Jacobsen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: da:Søren Kragh-Jacobsen
Käännös suomeksi
Tamara Press

Tamara Press voi viitata seuraaviin:
Tamara Press, venäläinen urheilija
Tamara Press, suomalainen kirjankustantamo
Tamara Press, suomalainen teatteriryhmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tamara Press”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tapio Rauhala

Ahti Tapio Rauhala (s. 14. joulukuuta 1943 Hankasalmi) on suomalainen uransa päättänyt kuulantyöntäjä. Rauhala edusti urallaan Hankasalmen Hankaa vuoteen 1968, Jyväskylän Kenttäurheilijoita vuoteen 1977 ja sen jälkeen Vihtavuoren Pamausta.
Rauhala saavutti Kalevan kisoissa SM-hopeaa vuosina 1967 ja 1968 sekä SM-pronssia vuosina 1969 ja 1974. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa Rauhala sai kultaa  vuonna 1969, hopeaa vuosina  1968 ja 1973 sekä pronssia vuonna 1966.
Rauhalan ennätys on vuonna 1972 Orivedellä työnnetty 19,51. Hallissa hän on parhaimmillaan työntänyt 18,74 vuonna 1973 Jyväskylässä.
Iso-Nahkiainen

| Iso-Nahkiainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°37′47″N, 25°19′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Hanistoon 
Järvinumero:  14.221.1.075
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,1 m  
Pituus:  490 m  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  1,433 km  
Pinta-ala:  5,306 ha  
Saaria:  1 
 fiIso-Nahkiainen 
Iso-Nahkiainen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Ruolahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Eteläpuolinen Nahkiaisenvuori nousee 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan yksi pyöreähkö saari, jonka halkaisija on 60 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Koillispuolelta kulkee autotie. Järvi kuuluu Kuoppa-ahon vanhojen metsien suojelualueeseen ja se on todettu alueellisesti arvokkaaksi pienvedeksi. Suojelualueen raja sivuaa järven kaakkoisrantaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, joista toinen tulee Vähä-Nahkiaisesta. Laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee 900 metrin päässä Hanistoon. Laskuojan pudotus on 12,6 metriä.
Swami Sivananda

Swami Sivananda
Swami Sivananda Saraswati (8. syyskuuta 1887 Pattamadai, Intia – 14. heinäkuuta 1963) oli merkittävä vedanta-filosofian opettaja ja joogaguru. Sivananda, alkuperäiseltä nimeltään Kuppuswami, syntyi Pattamadaissa, Tirunelvelin alueella Intian Tamil Nadussa. Hän opiskeli lääketiedettä ja työskenteli Malesiassa useita vuosia ennen ryhtymistään askeetikoksi eli sannyasiksi. Hän eli valtaosan loppuelämästään Rishikeshissä Pohjois-Intiassa.
Swami Sivananda on perustanut The Divine Life Societyn ja kirjoittanut yli 200 kirjaa joogasta, vedantasta ja lukuisista muista aiheista. Hän perusti Gangesin rannalle Sivanandanagariin, kolmen kilometrin päähän Rishikeshin kaupungista, Sivananda Ashramin, joka toimii Divine Life Societyn pääpaikkana.
Søren Norby

Søren Norbyta mahdollisesti esittävä muotokuva.
Søren Norby (k. 1530 Firenze) oli tanskalainen amiraali ja merirosvopäällikkö. Hän toimi Itämerellä kaapparina Tanskan kuningas Kristian II:n nimissä Kalmarin unionin hajoamiseen liittyneiden sotien aikana. Norby hallitsi vuosina 1517–1525 lääninherrana Gotlantia ja käytti sitä kaapparilaivastonsa tukikohtana. Hän piti hallussaan myös Suomea vuosina 1522–1523, mutta joutui perääntymään Kristian II:n menetettyä valtaistuimensa Tanskassa. Myöhemmin Norby yritti nostattaa Ruotsissa kapinoita palauttaakseen Kristianin valtaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Søren Norby Wikimedia Commonsissa
Suomen ja Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimus

Sopimuksen allekirjoitus Helsingissä 21. tammikuuta 1932. Vasemmalla Suomen ulkoministeri Aarno Yrjö-Koskinen ja oikealla Neuvostoliiton Suomen lähettiläs Ivan Maiski.
Suomen ja Neuvostoliiton välinen hyökkäämättömyyssopimus vuodelta 1932 oli Suomen ja Neuvostoliiton sopimus, joka solmittiin Helsingissä 21. tammikuuta 1932 ja ratifioitiin Suomen puolella saman vuoden heinäkuussa. Voimaan se astui 9. elokuuta 1932. Sopimus oli solmittu määräajaksi kolmeksi vuodeksi. Sitä jatkettiin 7. huhtikuuta 1934 pöytäkirjalla, jolla sopimuksen voimassaoloa jatkettiin 31. joulukuuta 1945 asti. Pöytäkirjan allekirjoitti Neuvostoliiton puolesta ulkoasiain kansankomissaari Maksim Litvinov.
Ensimmäisen kerran Neuvostoliiton puolesta Suomi oli neuvotellut hyökkäämättömyyssopimuksesta jo 1926. Suomen puolelta neuvotteluja johti Antti Hackzell, mutta koska hän esitti, että sopimusta valvottaisiin välitystuomioistuimen avulla, ei Neuvostoliiton kanssa päästy sopimukseen sisällöstä.
Sopimuksen synty

Sopimuksen syntyyn vaikuttivat Neuvostoliiton kiinnostus tehdä hyökkäämättömyyssopimukset naapurimaidensa kanssa (Puola, Viro ja Latvia neuvottelivat myös tuolloin sopimuksista) sekä 1931 alkanut Mantšurian sota, Kiinassa, joka lisäsi konfliktin mahdollisuutta Itä-Aasiassa ja sai Neuvostoliiton pyrkimään selustansa turvaamiseen mahdollisesti syttyvän sodan vuoksi. Suomi aloitti neuvottelut Neuvostoliiton kanssa viimeisenä edellä mainituista valtioista eli vuoden 1932 tammikuun alussa, mutta sai sopimuksensa ensimmäisenä valmiiksi. Tämä aiheutti hieman paheksuntaa Virossa, mutta Suomen ei ollut tarkoitus ratifioida sopimusta ennen muita valtioita.[lähde? ]
Sopimus

Sopimuksessa osapuolet takasivat rajojensa loukkaamattomuuden, puolueettomana pysymisen, jos toinen osapuoli joutuisi sotaan ja lupasivat pysyä erossa sopimuksista ja liittoumista, jotka olisivat ”avoimesti vihamielisiä” toista osapuolta kohtaan. Riidat luvattiin ratkaista rauhanomaisesti ja puolueettomasti.[lähde? ]
Sopimuksen jatkaminen ja päättyminen

Sopimus uudistettiin Moskovassa 7. huhtikuuta 1934, jolloin sitä pidennettiin 31. joulukuuta 1945 asti. Neuvostoliitto irtisanoi hyökkäämättömyyssopimuksen vedoten Mainilan laukauksiin ennen hyökkäystään Suomeen 30. marraskuuta 1939. Hyökkäys rikkoi myös Tarton rauhansopimusta ja Kansainliiton peruskirjaa.[lähde? ]
Svegin piiri

| Svegin piiri |
| --- | --- |
 Svegin kirkko
 fiSvegin piiri 
 62°02′02″N, 14°21′43″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Härjedalen
Lääni:  Jämtlandin lääni
Kunta:  Härjedalenin kunta
Piirikoodi:  319002
Väestö
Väkiluku (2022):  3 586 
Svegin piiri (ruots. Svegs distrikt) sijaitsee Härjedalenin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 3 586  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Härjedalenin kunnan piirit
Taku

Taku voi viitata seuraaviin asioihin:
Paikkoja

Taku (Saga), kaupunki Japanissa Sagan prefektuurissa
Takun linnoitukset (kiin. 大沽炮台, Dàgū pàotái) Koillis-Kiinassa
Takun jäätikkö, Alaskassa Yhdysvalloissa
Taku (joki), Alaskassa Yhdysvalloissa
Henkilöitä

Taku Sugimoto, japanilainen kitaristi
Taku Takahashi, m-flon, japanilaisen yhtyeen jäsen
Taku Takeuchi, japanilainen mäkihyppääjä
Muita merkityksiä

Taku, fiktiivinen orava
Taide- ja kulttuurialan ammattijärjestö, suomalainen ammattijärjestö
Takut, pohjoisamerikkalainen kansa, joka luetaan yleensä osaksi tlingitejä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Taku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.