stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tampereen Ilves (jalkapallo)
Historia > Veikkausliiga (2015–)

Ilves pelasi Ykkösessä kaudet 2013 ja 2014. Kaudella 2014 se sijoittui sarjassa kolmanneksi, mikä ei riittänyt Veikkausliiga-nousuun. Lopulta Ilves nousi ylimmälle sarjatasolle, kun kaksi liigassa ollutta joukkuetta ei täyttänyt lisenssiin vaadittavia kriteerejä.
Ilveksen ensimmäiselle Veikkausliiga-kaudelle päävalmentajaksi valittiin Keith Armstrong, jonka sopimus kattoi vuodet 2015 ja 2016 sekä sisälsi option kaudesta 2017.
Vuoden 2015 Liigacupissa Ilves hävisi välierissä Rovaniemen Palloseuralle. Suomen Cupin Ilves aloitti kuudennelta kierrokselta, jolla tuleva cup-mestari IFK Mariehamn pudotti sen maalein 0–2.
Lokakuun alussa syntyi kohu Ilveksen päävalmentaja Armstrongin oltua pois Seinäjoella pelatusta SJK-ottelusta ja hänen toimittuaan ottelun aikaan MTV:n Valioliiga-kommentaattorina. Tapauksen päätteeksi Ilves purki Armstrongin sopimuksen. Loppukauden ajaksi päävalmentajaksi nimettiin Armstrongin apulaisena toiminut italialainen Marco Baruffato. Kaksi ottelua ennen kauden päättymistä Ilves varmisti paikan Veikkausliigassa myös seuraavalle kaudelle. Lopullinen sijoitus oli kahdeksas. Ilveksen parhaaksi pelaajaksi valittiin kauden lopussa kymmenen nollapeliä pelannut maalivahti Mika Hilander, joka valittiin heinäkuussa ja elokuussa kahdesti peräkkäin kuukauden pelaajaksi. Kauden päätteeksi pelaajauransa lopettivat Antti Ojanperä ja Olli Vakkala.
Kaudella 2016 Ilves selvisi Suomen Cupissa viidennelle kierrokselle, jolla se kärsi tappion Valkeakosken Hakalle rangaistuspotkuilla. Veikkausliigassa joukkue taisteli viimeisille kierroksille asti mitaleista ja pääsystä europeleihin, mutta lopullinen sijoitus oli viides. Kauden viimeisessä ottelussa Maarianhaminassa Ilveksen olisi pitänyt voittaa, mutta tampereleiset hävisivät mestaruuden voittaneelle IFK Mariehamnille numeroin 2–1.
Kaudella 2017 Ilves selvisi Suomen Cupissa välieriin, jossa se hävisi HJK:lle. Veikkausliigassa Ilves saavutti pronssia, joka oli seuran ensimmäisen SM-mitali 32 vuoteen.
Kaudella 2018 sijoitus Veikkausliigassa oli viides.  Suomen Cupissa Ilves jatkoi lohkovaiheesta jatkoon oman lohkonsa voittaneena, mutta hävisi puolivälierissä Interille maalein 2-0.  Eurooppa-liigan karsinnoissa Ilves sai ensimmäisellä karsintakierroksella vastaansa bulgarialaisen Slavia Sofian, jolle hävisi yhteismaalein 1-3.  Ilves pelasi kyseisen karsinnan kotiottelunsa Töölön jalkapallostadionilla Ratinan ollessa varattu.
Ilves saavutti kolmannen Suomen Cupin voittonsa vuonna 2019, kun joukkue voitti loppuottelussa IFK Mariehamnin 2–0. Ilves jäi Veikkausliigassa niukasti mitaleitta Hongan viedessä pronssin maalieron turvin.
Seuratunnukset > Seuravaakunat

Alkujaan seuran pelipaidan rintamuksessa oli sivusta päin kuvattu ilves. Seuran nykyinen tunnus esittä metsäpedon päätä ja sen suunnittelija on Rauno Broms. Tunnus otettiin käyttöön vuonna 1962. Vuosien varrrella tunnuksen paikka on vaihdellut peliasussa sydämäen kohdalta paidan keskiosaan. Joinakin aikoina seuravaakuna ei ole ollut ollenkaan pelipaidassa. 1990-luvun puolivälissä se oli puolestaan upotettu jalkapallon päälle.
Alkuperäinen Ilves-tunnus.
Ilveksen nykyinen seuratunnus. (1962–)
Seuratunnukset > Värit

Ilveksen perinteiset värit ovat keltainen ja vihreä. Keltainen väri on toiminut joukkueen peliasuissa kotivärinä, kun vihreää on käytetty vierasvärinä. Kaudella 1992 Ilveksen peliasu oli poikkeuksellisesti punainen pääsponsorin tahdon mukaisesti, tämä aiheutti myös suurta vastustusta seuran fanien keskuudessa. Ilves on pelannut myös valkoisella peliasulla.
Nykyäänmilloin? Ilves pelaa kotiottelunsa Adidaksen keltaisessa paidassa, vihreissä housuissa ja keltaisissa sukissa. Vara- ja vierasasuna on kokovihreä peliasu. Maalivahdit käyttävät pääasiassa violettia peliasua.
Seuratunnukset > Ilveksen varustetoimittajia

| Varustetoimittaja | Kaudet |
| --- | --- |
Adidas: 1975–1983
Umbro: 1984–1986
Hummel: 1987–1989
NR: 1990
Diadora: 1994–1996
Mitre: 1997–1998
Umbro: 1999–2014
Adidas: 2015–
Stadion

Tammelan pallokenttä avattiin käyttöön vuonna 1931 ja sen ensimmäinen katsomo valmistui kuusi vuotta myöhemmin 1937.
Silloinen pallokenttä laajennettiin stadioniksi 90-luvun alussa rakentamalla nykyiset katsomot. Vuonna 2002 stadionin katsomoihin asennettiin Hakametsän jäähallin käytöstä poistetut 3 100 numeroitua kuppi-istuinta. Ennen asennusta A-katsomo veti 1 262, B-katsomo 1 500, C- ja D-katsomot kumpikin 864 sekä E-katsomo 84 ja F-katsomo 118 katsojaa. Stadionin ilmoitettu kapasiteetti oli 5 040.
Stadion purettiin 2020–2021. Uuden Tammelan stadionin rakentamisen ajan Ilves pelaa ottelunsa Ratinan stadionilla.
Uusi Tammelan stadion valmistui joulukuussa 2023. Stadionin kapasiteetti on 8000 paikkaa ja se täyttää UEFAn 4. stadionkategorian vaatimukset eli stadionilla on mahdollista pelata europelejä.
Kannattajatoiminta

Ilveksellä on ollut sen historian aikana monenlaista kannattajatoimintaa. 1970-luvun lopulla toiminta alkoi organisoitua ja Ilveksen huutosakiksi nimetty ryhmä seurasi Ilveksen nousua SM-sarjaan. Ilveksen kannattajat olivat näkyvästi esillä myös 1990-luvun lopulla perustaen kannattajayhdistyksen. Kannattajayhdistyksen tarkoituksena oli tukea talousvaikeuksissa polkenutta Ilveksen edustusjoukkuetta FC Ilvestä taloudellisesti.
Ilveksen nykymuotoinen kannattajatoiminta käynnistyi kauden 2008 aikana ns. Tammelan vanhassa olutkatsomossa. Kaudella 2009 kannattajaryhmän nimeksi vakiintui ”Niilon Pojat”. Niilon Pojat -nimi juontaa juurensa Ilveksen perustamisesta, jolloin se oli seuran yksi nimivaihtoehto perustajansa Niilo Tammisalon mukaan. Kannattajat siirtyivät myöhemmin päätykatsomoon vierasjoukkueen maalin taakse. Kauden 2011 aikana kannattajien paikaksi vakiintui Tammelan stadionin itäpääty.
Pelaajat ja valmentajat > Joukkue 2024

Tilanne 3. huhtikuuta 2024.
Pelaajat ja valmentajat > Valmennus ja taustat

Päävalmentaja: Joonas Rantanen
Valmentaja: Joni Lehtonen
Valmentaja: Pasi Tuutti
Valmentaja: Guillem Santesmases
Maalivahtivalmentaja: Marko Pirilä
Huoltaja ja joukkueenjohtaja: Ville Niemelä
Fysiikkavalmentaja ja fysioterapeutti: Heli Rekimies
Lääkäri: Jonne Väisänen
Psyykkinen valmentaja: Tiina Röning
Pelaajat ja valmentajat > Päävalmentajat ja kapteenit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Päävalmentajat  Raimo Vasama 1975   Martti Halme 1976–1977   Pertti Mäkipää 1978–1981   Jussi Ristimäki 1982–1984   Turo Flink 1985–1986   Harri Holli 1987–1989   Jussi Ristimäki 1990   Ian Crawford 1991–1992   Matti Paatelainen 1993   Markku Wacklin 1993–1994   Esa Kuusisto 1995–1996   Arto Uimonen   Ari Hjelm 1997   Kari Nikkilä 1998   Janne Salovaara / Jarmo Virtanen 2001   Veijo Visuri 2008–2009    Valeri Popovitš 2010–2011   Mika Malinen 2012–2014   Keith Armstrong 2015   Marco Baruffato 2015   Jarkko Wiss 2016–2021   Toni Kallio 2021–2023   Joni Lehtonen 2023   Joonas Rantanen 2024– |   |  Kapteenit  Niilo Tammisalo 1931–1934   Heikki Hyysalo 1975–1976   Markku Wacklin 1977–1980   Seppo Räsänen 1981–1984   Arto Uimonen 1985–1986   Mika Malinen 1987   Ari Hjelm 1988   Petri Ojala 1989–1990   Ari Hjelm 1991   Petri Ojala 1992   Pekka Mattila 1993–1994   Ari Hjelm 1994   Seppo Nikkilä 1995   Mark Joseph 1996 / Timo Korsumäki (Korsumäki toimi kapteenina viidessä ottelussa)   Timo Korsumäki 1997–1998   Mikko Lahtinen 2001–2002   Petteri Poukka 2008–2010   Olli Vakkala 2011 / Henri Scheweleff kapteenina Vakkalan siirryttyä Skotlantiin)   Toni Kallio 2012–2013   Heikki Aho 2014   Antti Hynynen 2015–2017   Mika Hilander 2018–2020   Tatu Miettunen 2021– |
Pelaajat ja valmentajat > Entisiä pelaajia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Toni Kuivasto   Ari Hjelm   Harri Holli   Niilo Tammisalo   Miika Juntunen   Teuvo Moilanen   Jari Niinimäki   Jukka Heinonen   Kimmo Kuuluvainen   Arto Uimonen   Raimo Kuuluvainen   Petri Heinänen   Mika Aaltonen   Esko Valkama   Matti Laine   Martti Kuusela   Pertti Mäkipää   Markku Linnusmäki   Markku Wacklin   Veikko Hovivuori   Petri Ojala   Jukka Pirinen   Kari Rissanen   Kimmo Kuuluvainen   Jari Runsas   Miikka Kajander   Pasi Salmela   Seppo Räsänen   Vesa Holli   Jusu Karvonen   Jaakko Laitinen   Juha Karvinen   Mikko Mäkelä   Mika Vidgrén   Jari Lemivaara |   |   Joni Lehtonen   Hannu Immonen   Kimmo Kuula   Petri Kuula   Jukka Suikki   Juha-Pekka Torvinen   Jussi Räsänen   Juha Pirinen (8 ottelua farmisopimuksen turvin)   Jussi Kuoppala   Esa Kuusisto   Janne Salli   Juha Ojanperä   Mikko Pessi   Seppo Nikkilä   Mike Belfield   Dean Thomas   Mark Dziadulewicz   Mark Nangle   Jason Thomas   Abdul Aziz Moshood   Mark Joseph   Marek Czakon   Oleg Ivanov   Chris James (1 ottelu farmisopimuksen turvin)   Mika Lahtinen |
Saavutuksia sekä tilastoja

1 Suomen-mestaruus: 1983
2 Suomen-mestaruushopea: 1985, 2024
2 Suomen-mestaruuspronssia: 1984, 2017
4 Suomen cupin mestaruutta: 1979, 1990, 2019 ja 2023
1 Suomen cupin hopea: 1977
1 Suomen cupin pikkufinaalin hopea: 2010
2 Nesteen maalimalja: 1986 ja 1987
1 osallistuminen Euroopan cupiin: 1984
2 osallistumista Cup-voittajien cupiin: 1980 ja 1991
3 osallistumista UEFA Cupiin/Eurooppa-liigaan: 1986, 2018 ja 2020
Saavutuksia sekä tilastoja > Eurocup-ottelut

Ilveksen maalit mainittu ensin.
| Vuosi | Kilpailu | Vastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1980 | Cup-voittajien cup |  Feyenoord | 1–3, 2–4 |
| 1984 | Euroopan Cup |  Juventus | 0–4, 1–2 |
| 1986 | UEFA Cup |  Glasgow Rangers | 0–4, 2–0 |
| 1991 | Cup-voittajien cup |  Glenavon FC | 2–3, 2–1 |
| 1991 | Cup-voittajien cup |  AS Roma | 1–1, 2–5 |
| 2018 | Eurooppa-liiga |  PFK Slavija Sofia | 0–1, 1–2 |
| 2020 | Eurooppa-liiga |  Shamrock Rovers FC | 2–2 (11–12 rp.) |
| 2024 | Konferenssiliiga |  FK Austria Wien | 2–1, 3–4 (5–4 rp.) |
| 2024 | Konferenssiliiga |  Djurgårdens IF FF | 1–1, 1–3 |
Saavutuksia sekä tilastoja > Sarjatasot

| Sarjataso | Kaudet yht>  | Kaudet |
| --- | --- | --- |
| 1. | 23 | 1979–1996, 2015– |
| 2. | 8 | 1975–1978, 1997–1998, 2013–2014 |
| 3. | 7 | 1945/1946–1946/1947, 2008–2012 |
Saavutuksia sekä tilastoja > Sijoitukset vuodesta 2008

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | Sarja | Sija | O | V | T | H | TM–PM | ME | P |
| 2008 | Kakkonen (lohko B) | 5. | 26 | 13 | 5 | 8 | 40–24 | +16 | 44 |
| 2009 | Kakkonen (lohko B) | 3. | 26 | 14 | 3 | 9 | 40–30 | +10 | 45 |
| 2010 | Kakkonen (lohko B) | 1. | 26 | 17 | 4 | 5 | 59–32 | +27 | 55 |
| 2011 | Kakkonen (lohko B) | 2. | 26 | 18 | 2 | 6 | 69–32 | +37 | 56 |
| 2012 | Kakkonen (länsilohko) | 1. | 27 | 22 | 4 | 1 | 84–21 | +63 | 70 |
| 2013 | Ykkönen | 4. | 27 | 11 | 8 | 8 | 46–38 | +8 | 41 |
| 2014 | Ykkönen | 3. | 27 | 14 | 5 | 8 | 45–29 | +16 | 47 |
| 2015 | Veikkausliiga | 8. | 33 | 11 | 7 | 15 | 32–48 | -16 | 40 |
| 2016 | Veikkausliiga | 5. | 33 | 15 | 7 | 11 | 36–35 | +1 | 52 |
| 2017 | Veikkausliiga | 3. | 33 | 15 | 11 | 7 | 39–35 | +4 | 56 |
| 2018 | Veikkausliiga | 5. | 33 | 14 | 7 | 12 | 45–41 | +4 | 49 |
| 2019 | Veikkausliiga | 4. | 27 | 13 | 8 | 6 | 34–25 | +9 | 47 |
| 2020 | Veikkausliiga | 5. | 22 | 10 | 6 | 6 | 37–29 | +8 | 36 |
| 2021lähde? | Veikkausliiga | 5. | 27 | 11 | 3 | 13 | 29–34 | -5 | 36 |
| 2022 | Veikkausliiga | 9. | 27 | 9 | 7 | 11 | 43–43 | 0 | 34 |
| 2023 | Veikkausliiga | 8. | 27 | 8 | 9 | 10 | 35–33 | +2 | 33 |
| 2024 | Veikkausliiga | 2. | 27 | 16 | 6 | 5 | 56–27 | +29 | 54 |
Saavutuksia sekä tilastoja > Ilves SM-tasolla

Tiedot SM-sarjan maratontaulukko
Kaudet 23 (1979–1996, 2015-)
Ottelut 636
Voitot 246
Tasapelit 155
Tappiot 235
Tehdyt maalit 954
Päästetyt maalit 946
Maaliero +8
Pisteet 728
Vuodesta 1991 lähtien voitosta on saanut kolme pistettä. (Päivitetty 28.8.2020)
Saavutuksia sekä tilastoja > Eniten yhdessä kaudessa

Tehtyjä maaleja SM-tasolla 63 (1983, 29 ott.), Ykkösessä 51 (1978, 22 ott.) Kakkosessa 84 (2012, 27 ott.)
Tehtyjä maaleja/ottelu SM-tasolla 2,2 (1983), Ykkösessä 2,32 (1978), Kakkosessa 3,11 (2012)
Päästettyjä maaleja 57 (1982, 29 ott), Ykkösessä 38 (2013 27 ott.)
Päästettyjä maaleja/ottelu 2,5 (1993), Ykkösessä 1,41 (1977)
Voittoja SM-tasolla 17 (1983, 29 ott.), Ykkösessä 13 (1975 ja 1978, 22 ott.) Kakkosessa 22 (2012, 27 ott.)
Tasapelejä SM-tasolla 12 (1991, 33 ott.), Ykkösessä 8 (2013 27 ott.)
Tappioita 18 (1992, 33 ott.), Ykkösessä 8 (1976 22 ott. 2013 27 ott. 2014 27 ott.)
Pisteitä/ottelu SM-tasolla 1,41 (1983), Ykkösessä 1,57 (1979), Kakkosessa 2,6 (2012)
Saavutuksia sekä tilastoja > Yhdessä ottelussa

Tehtyjä maaleja SM-ottelussa 8 (Ilves–RoPS 8–2 24.4.1983)
Tehtyjä maaleja Ykkösessä 10 (Ilves-FC Viikingit 10-0 (5-0) 4.10.2014)
Tehtyjä maaleja Kakkosessa 10 (MuSa–Ilves 2–10 (1–4) 21.8.2011)
Tehtyjä maaleja Suomen Cupissa 8 (FC Boda–Ilves 0–8 22.4.2010)
Päästettyjä maaleja 7 (Reipas–Ilves 7–1, 17.6.1990)
Maaleja, molemmat joukkueet 12 (MuSa–Ilves 2–10 (1–4) 21.8.2011)
6 maalia Miki Sipiläinen (Kakkonen: MuSa–Ilves 2–10 (1–4) 21.8.2011)
4 maalia Ari Hjelm (SM-sarja: Ilves–OTP 7–0 13.8.1986)
4 maalia Miki Sipiläinen (Suomen Cup: FC Boda–Ilves 0–8 22.5.2010)
Suurin voitto SM-sarjassa 7–0 (MP 3.5.1981, OPS 1.8.1982, OTP 13.7.1986)
Suurin voitto Suomen Cupissa 0–8 (FC Boda–Ilves 22.4.2010)
Suurin voitto Ykkösessä 10-0 (Ilves-FC Viikingit 10-0 (5-0) 4.10.2014)
Suurin voitto Kakkosessa 2–10 (MuSa–Ilves 2–10 (1–4) 21.8.2011)
Suurin tappio SM-sarjassa 1–7 (Reipas 17.6.1990), 0–6 (KPV 22.8.1988, Reipas 7.8.1988, Haka 12.8.1993)
Nuorin maalintekijä, Gullit Zolameso, 15 vuotta (Ilves–MuSa 4–0, 1.6.2011)
Saavutuksia sekä tilastoja > Eniten maaleja SM-tasolla

Ari Hjelm 139
Jari Niinimäki 91
Arto Uimonen 47
Seppo Nikkilä 46
Markku Linnusmäki 43
Raimo Kuuluvainen 34
Lauri Ala-Myllymäki 38
Marek Czakon 27
Michael Belfield 24
Markku Wacklin 20
(Päivitetty 17.11.2020)
Saavutuksia sekä tilastoja > Eniten maaleja I divisioonassa

Raimo Kuuluvainen 51
Jonne Hjelm 26
Heikki Hyysalo 24
Raul Mäkelä 13
Juha Ojanen 13
Kalle Multanen 12
Jaakko Juuti 11
Markku Linnusmäki 11
Petri Heinänen 10
(Päivitetty 17.11.2020)
Saavutuksia sekä tilastoja > Eniten maaleja II divisioonassa

Miki Sipiläinen 71
Matti Jokinen 44
Kalle Multanen 26
Jussi Kotilahti 21
(Päivitetty 17.11.2020)
Saavutuksia sekä tilastoja > Eniten maaleja Suomen Cupissa

Ari Hjelm 19
Jari Niinimäki 12
Marek Czakon 11
Saavutuksia sekä tilastoja > Eniten maaleja Liigacupissa

Petri Kuula 3
Toni Kuivasto 2
Joni Lehtonen 2
Henry Chidozie Ugwunna 2
Saavutuksia sekä tilastoja > Suurimmat yleisömäärät

| Yleisö | Ottelu | Päivämäärä | Sarja |
| --- | --- | --- | --- |
| 24 873 | Ilves–Juventus | 19.9.1984 | Euroopan Cup |
| 15 000 | Ilves–KPV | 9.10.1983 | SM-sarja |
| 8 727 | Ilves–AS Roma | 23.10.1991 | Cup-voittajien cup |
| 6 000 | Ilves–Feyenoord | 17.9.1980 | Cup-voittajien cup |
| 9 172 | Ilves–Koparit | 15.9.1985 | SM-sarja |
| 9 058 | Ilves–Haka | 18.8.1985 | SM-sarja |
| 8 899 | Ilves–Haka | 28.6.1981 | SM-sarja |
| 8 000 | Ilves–KuPS | 1.5.1988 | SM-sarja |
Saavutuksia sekä tilastoja > Yleisökeskiarvot SM-tasolla

| Kausi | Keskiarvo | Suurin | Vastustaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1979 | 2293 | 3160 | Haka |
| 1980 | 2785 | 5006 | Haka |
| 1981 | 2766 | 8899 | Haka |
| 1982 | 2654 | 4543 | Haka |
| 1983 | 4087 | 15000 | KPV |
| 1984 | 2681 | 5627 | Haka |
| 1985 | 4070 | 9172 | Koparit |
| 1986 | 3443 | 4663 | Haka |
| 1987 | 3868 | 7481 | MP |
| 1988 | 3594 | 8000 | KuPS |
| 1989 | 3624 | 5400 | Haka |
| 1990 | 3168 | 4008 | MP |
| 1991 | 3144 | 4826 | Haka |
| 1992 | 2892 | 5125 | TPS |
| 1993 | 2415 | 4523 | TPV |
| 1994 | 1633 | 2848 | TPV |
| 1995 | 2214 | 4223 | TPV |
| 1996 | 1951 | 3773 | HJK |
| 2015 | 3265 | 5050 | 2 x HJK |
| 2016 | 3351 | 5050 | 2 x HJK |
| 2017 | 3462 | 5050 | HJK |
| 2018 | 2860 | 4762 | HJK |
| 2019 | 4237 | 5135 | FC Lahti |
| 2020 | 2078 | 3260 | KuPS |
Aiheesta muualla

Ilveksen edustusjoukkueen sivut
Ilveksen jalkapallojaoston sivusto
Ilves ry:n sivusto
Ilveksen tilastoja (UrheiluSuomi.com)
| n k Jalkapallon Suomen-mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1908: Unitas  1909: PUS  1910: ÅIFK  1911: HJK  1912: HJK  1913: KIF  1914: ei pelattu  1915: KIF  1916: KIF  1917: HJK  1918: HJK  1919: HJK  1920: ÅIFK  1921: HPS  1922: HPS  1923: HJK  1924: ÅIFK  1925: HJK  1926: HPS  1927: HPS  1928: TPS  1929: HPS  1930: HIFK  1931: HIFK  1932: HPS  1933: HIFK  1934: HPS  1935: HPS  1936: HJK  1937: HIFK  1938: HJK  1939: TPS  1940: järjestettiin cup-kilpailu  1941: TPS  1942: HT  1943: ei pelattu  1944: VIFK  1945: VPS  1946: VIFK  1947: HIFK  1948: VPS  1949: TPS  1950: I-Kissat  1951: KTP  1952: KTP  1953: VIFK  1954: Pyrkivä  1955: KIF  1956: KuPS  1957: HPS  1958: KuPS  1959: HIFK  1960: Haka  1961: HIFK  1962: Haka  1963: Reipas  1964: HJK  1965: Haka  1966: KuPS  1967: Reipas  1968: TPS  1969: KPV  1970: Reipas  1971: TPS  1972: TPS  1973: HJK  1974: KuPS  1975: TPS  1976: KuPS  1977: Haka  1978: HJK  1979: OPS  1980: OPS  1981: HJK  1982: Kuusysi  1983: Ilves  1984: Kuusysi  1985: HJK  1986: Kuusysi  1987: HJK  1988: HJK  1989: Kuusysi  1990: HJK  1991: Kuusysi  1992: HJK  1993: Jazz  1994: TPV  1995: Haka  1996: Jazz  1997: HJK  1998: Haka  1999: Haka  2000: Haka  2001: TamU  2002: HJK  2003: HJK  2004: Haka  2005: MyPa  2006: TamU  2007: TamU  2008: FC Inter  2009: HJK  2010: HJK  2011: HJK  2012: HJK  2013: HJK  2014: HJK  2015: SJK  2016: IFK Mariehamn  2017: HJK  2018: HJK  2019: KuPS  2020: HJK  2021: HJK  2022: HJK  2023: HJK  2024: KuPS 
| n k Veikkausliiga |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: KuPS
Joukkueet (2025):  AC Oulu  FC Haka  FC Inter  FF Jaro  Gnistan  HJK  IFK Mariehamn  Ilves  KTP  KuPS  SJK  VPS 
Tilastot ja palkinnot:  Vuoden pelaaja Vuoden maalivahti  Vuoden puolustaja  Vuoden keskikenttäpelaaja  Vuoden hyökkääjä  Vuoden tulokas  Vuoden valmentaja  Kuukauden pelaaja 
Ilves – Veikkausliiga
1 Leislahti |
2 Ollila |
3 Loa Loa |
4 Aspegren |
5 Katz |
6 Arifi |
7 Veteli |
8 Jäntti |
9 Mettälä |
10 Luna |
11 Sarr |
12 Huuhtanen |
13 Mensah |
14 Siira |
15 Almen |
16 Miettunen |
17 Pietola |
18 Blanco |
19 Mömmö |
20 Rautiola |
21 Gbe |
22 Özcelik |
23 Hasa |
25 Kyllönen |
27 Rönnberg |
29 Jukkola |
32 Vertainen |
49 Oteng |
70 Torres |
Valmentaja Wiss
Tommi Malinen kotiyleisön edessä 2010.
Jari Niemi Ilveksen ja TPV:n paikalliskamppailussa.
Ilves Kotkassa KTP:n vieraana heinäkuussa 2014.
Ilves ja Inter Turku Tammelassa elokuussa 2016.
Tammelan vanha stadion
Uusi Tammelan stadion marraskuussa 2023.
Ilveksen kannattajia heinäkuussa 2010.
Televisiopäätös

TV-päätös on termi, jolla viitataan Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen (SRK) vuosikokousten televisiota koskeviin kannanottoihin. Vanhoillislestadiolaisuudessa television omistamiseen suhtaudutaan kielteisesti. Kielteistä kantaa perustellaan sillä, että ohjelmatarjonta sisältää liikaa seksiä ja väkivaltaa ja on siksi kristillisten arvojen vastaista.  Liikkeen ulkopuolisissa julkaisuissa on käytetty myös termejä televisiokielto tai TV-kielto. Herätysliikkeen suhtautuminen televisioon on herättänyt julkisuuden mielenkiintoa.
Kirjallisuutta

Melkas, Jussi: Lestadiolainen televisioideologia elämismaailman puolustuksena.  (Sivulaudaturtutkielma) Määritä julkaisija!
Aiheesta muualla

Television as a Moral Issue[vanhentunut linkki]
Yleradio1 - Kyllä kansa muistaa: Televisio - tuo nurkassa nököttävä koko kansan kaveri (Arkistoitu – Internet Archive)
Lassi Hyvärinen: Lestadiolaisuuden vaikea kulttuurisuhde
Mauri Kinnunen: Tämä vuosituhat haastaa lestadiolaisuuden - Suomen suurimman herätysliikkeen pitäisi pystyä avoimesti kohtaamaan menneisyytensä kipupisteet. Kaleva 1.10.2006.
SRK:n johtokunta: Television hankinta ja konsertissa käyminen on synti
Jani Alatalon pro gradu sivuaa televisiokysymystä monissa kohdissa
Vuonna 1963 vanhoillislestadiolaisuudessa päätettiin, että "uskon ja hyvän omantunnon säilyttämiseksi televisio ohjelmineen ei sovi kristittyyn kotiin". Kuvassa televisio vuodelta 1957.
Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

| Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta POKA |
| --- | --- |

Perustettu:  2007
Jäseniä:  2 400
Osoite:  Tikkarinne 9, 80200 Joensuu
Kattojärjestö:  Suomen opiskelijakuntien liitto
Aiheesta muualla
pokapoka.fi
Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta POKA on Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijoiden hyvinvointia edistävä yhteisö, jota ajaa muutama päivätyöntekijä sekä ennen muuta opiskelijaedustajiston äänestämä opiskelijahallitus. POKAn alaisuuteen kuuluu koulutuslinjakohtaisia opiskelijayhdistyksiä. POKA itsessään on osa isompaa Suomen opiskelijakuntien liittoa.
Tapahtumat

POKA järjestää monenlaisia perinteeksi muodostuneita tapahtumia, kuten FAMKY-fuksiaiset, jäsenilleen vuosittain. Se myös uudistaa itseään alati, esimerkiksi koronarajoitusten aikana opintopiireillään, joissa opiskelijat suorittavat valvotusti koulutehtäviään. Lisäksi internet-presenssi löytyy monista palveluista Discordista Instagramiin ja perinteisiin e-uutiskirjeihin.
Keskeisiä tehtäviä

Opiskelijakunta POKA valvoo ja ajaa opiskelijoiden etua.
Ratkaisee opiskelijana olemisen haasteita ja kehittää aktiivisesti parempaa ammattikorkeakoulua.
Edunvalvonnan lisäksi POKA tarjoaa Karelia-ammattikorkeakoulun tutkinto-opiskelijoille opiskelijakortin, jolla saa lukuisia etuja paikallisesti ja valtakunnallisesti.
POKA vastaa myös Karelia-ammattikorkeakoulun tuutoritoiminnasta ja järjestää erilaisia tapahtumia sekä matalan kynnyksen toimintaa, kuten Dynamo- ja liikuntatuutori-iltoja (SYKETTÄ-ohjelma).
POKA on myös mukana Karelia-ammattikorkeakoulun VIP-toiminnassa (Välittämisen Ilmapiiri).
Karelia-amk:n opiskelijat voivat liittyä POKAn jäseneksi ja POKAn jäsenet voivat hakea POKAn hallitukseen tai edustajistoon.
Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta POKA on julkisoikeudellinen yhteisö joka toimii opiskelijoiden edunvalvojana ja jonka jäseneksi voivat liittyä kaikki Karelia-ammattikorkeakoulun tutkinto-opiskelijat. Opiskelijakunnan asema on lakisääteinen.
Opiskelijakunta POKA nimeää opiskelijaedustajat ammattikorkeakoulun hallitukseen ja työryhmiin, jotta opiskelijoiden ääni tulee kuulluksi jo päätöksentekovaiheessa. POKA ajaa opiskelijoiden etua valtakunnallisesti yhteistyössä muiden opiskelijakuntien ja -järjestöjen sekä Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOKin kanssa.
INTO-toiminta

POKA järjestää säännöllisesti kaikille Karelian opiskelijoille avointa ja matalan kynnyksen vapaa-ajan toimintaa Into-toiminnan muodossa. Into tarjoaa mahdollisuuden tavata uusia ihmisiä myös eri aloilta hauskan ja monipuolisen tekemisen parissa. Into sisältää suunniteltua toimintaa, erilaisia aktiviteetteja sekä vapaamuotoisempaa hengailua yhteisen ajanvieton merkeissä.
Kampukset

Toimistoja on kaksi, jotka löytyvät Niinivaaran kaupunginosasta Wärtsilä-talon sekä Tikkarinteen kampuksilta. Tiedepuistolla on niin ikään Karelian toimintaa esimerkiksi Y-Akatemian puitteissa, muttei POKAn erillistä toimistoa. Lisäksi Joensuun ulkopuolella asuvat etäjäsenet ovat oikeutettuja etuihin, kuten opiskelijakorttiin.
Yhteistyöainejärjestöt Kareliassa

Restonomikoulutuksen jaosto - REKO
Fysioterapian koulutusohjelman jaosto - FYKO
Joensuun Sosionomiopiskelijat JOS ry
Joensuun Insinööriopiskelijat ry - JOIO
Joensuun tradenomiopiskelijoiden Kilta ry
Joensuun viestinnän opiskelijat Muuvi ry
Metsäalan opiskelijayhdistys Jimpo ry
Alumnitoiminta

Koulun entiset opiskelijat voivat liittyä alumnitoimintaan ja -verkostoon, joka tarjoaa myös pieniä tapahtumia.