stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zlatoust

| Zlatoust Златоуст |
| --- | --- |
 Zlatoust tammikuussa 2011
 lippu:  vaakuna
 Tšeljabinskin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Zlatoust
 Koordinaatit: 55.1669°N, 59.6784°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Tšeljabinskin alue
Perustettu:  1754
Kaupungiksi:  1835
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  136,4 km²
Väkiluku (2010):  174 962
 – Väestötiheys:  1 367 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
 
 www.zlat-go.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zlatoust (ven. Златоу́ст) on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Aijoen rannalla 160 km Tšeljabinskistä länteen. Kaupungin nimi tulee kirkkoisä Johannes Krysostomoksen venäjäksi käännetystä nimestä, sillä kaupunki perustettiin lähelle hänelle omistettua kirkkoa. Zlatoustin asukasluku vuonna 2010 oli 174 962.
Historia

Zlatoust perustettiin 1754 rautaruukkia rakentaville työmiehille. 1774–1776 työläiset osallistuivat Jemeljan Pugatšovin johtamaan kapinaan. Toinen epäonnistunut kapina, lakko hajotettiin väkivaltaisesti 1903. 1800-luvun alussa Zlatoustiin perustettiin asetehdas, ja Zlatoust muistetaan Venäjällä siitä, että siellä tehtiin ensimmäiset miekat ja tykit, jotka oli valmistettu venäläisistä raaka-aineista.
Venäjän sisällissodassa bolševikit saivat kaupungin hallintaansa maaliskuussa 1918, mutta valkoiset valtasivat kaupungin takaisin kesällä, kunnes Puna-armeija miehitti kaupungin vuoden kuluttua.
Neuvostoliiton aikana Zlatoustista tuli teollisuuskaupunki, joka oli erikoistunut metallurgiaan, konetekniikkaan, työkaluihin ja ruoanjalostukseen.
Koko Zlatoustin historian aikana kaiverrustaide on elänyt voimakkaana kaupungissa. Kaiverruksia tehtiin alun perin pääosin teräaseisiin, mutta neuvostoaikana kaiverrettiin metallilevyihin. Aseisiin kaivertaminen on elpymässä.
Perinteisesti Zlatoust, kuten koko Uralin alue, on kuuluisa pelmenistä.
Zlatoust noin vuonna 1910 (Sergei Prokudin-Gorskin valokuva).
Käännös suomeksi
Yle Uutiset viittomakielellä

Yle Uutiset viittomakielellä (aikaisemmalta nimeltään Viittomakieliset uutiset) on Yle TV1-kanavalla päivittäin esitettävä viisi minuuttia kestävä uutislähetys. Ensimmäisen kerran viittomakielisiä uutisia lähetettiin 10. tammikuuta 1994.  Aluksi lähetyksen tuotti TV1:n A-ryhmä / Arkiohjelmat ja tapahtumat ja vuodesta 2000 lähtien YLE24 / Yle Uutiset -yksikkö. Viittomakielisten uutisten ankkuri kertoo uutisia suomalaisella viittomakielellä. Uutisten aikana taustalta kuuluu suomenkielinen selostus.
Nykyinen lähetysaika on joka päivä kello 16.55. Tätä ennen viittomakieliset uutiset kerrottiin Kuuden tv-uutisissa ja säässä omassa osiossaan. Ennen kuin Yleisradio aloitti päivittäiset viittomakieliset uutislähetykset, lähetettiin lauantaiaamupäivisin Viikkokatsaus-ohjelma, jossa oli viittomakielinen osuus. Ohjelmassa oli aluksi tekstitys suomeksi, myöhemmin suomenkielinen selostus. Ohjelmat ovat nähtävissä myös Yle Areenassa. Vuonna 2009 Viittomakielisiä uutisia ja Viikko viitottuna -ohjelmaa lähetettiin yhteensä 36 tuntia.
Vastaava uutislähetys muualla Pohjoismaissa on muun muassa Ruotsin SVT:n Nyhetstecken.
Uutisankkurit

Thomas Sandholm
Mikaela Tillander
Päivi Mäntylä
Netta Keski-Levijoki
Nelli-Sofia Tarvajärvi
Charlotte Fagerström
Voronežin alue

| Voronežin alue Воро́нежская область |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Voronežin alueen sijainti Venäjän federaatiossa
 Koordinaatit: 53°N, 34°E 
Valtio:   Venäjä
Perustettu:  13. kesäkuuta 1934
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Voronež
 – suurin kaupunki:  Voronež (889 680 as.)
 – kuvernööri:  Aleksei Gordejev
Pinta-ala:  52 400 km²
Väkiluku (2010)  ():  2 335 380
Kielet:  venäjä
BKT (2010):  328 770,8 milj. RUB (eli 0,88 % Venäjän BKT:stä)
 – asukasta kohti:  140 778 RUB, noin 3 449 EUR (eli 54 % Venäjän keskiarvotasosta)
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Symbolit:  
 – lippu:  Voronežin alueen lippu
 – vaakuna:  Voronežin alueen vaakuna
 – ISO 3166-2 -koodi:  RU-VOR
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  36, 136
 
govvrn.ru
Voronežin alue (ven. Воро́нежская о́бласть, Voronežskaja oblast) on hallinnollinen alue Lounais-Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Lipetskin ja Tambovin alueisiin, koillisessa Saratovin alueeseen, idässä Volgogradin alueeseen, etelässä Rostovin alueeseen ja Ukrainaan sekä lännessä Belgorodin ja Kurskin alueisiin.
Maantiede

Voronežin alueen länsiosa kuuluu Keski-Venäjän ylänköön ja itäosa Itä-Euroopan tasankoon. Alueen läpi virtaavista joista mainittakoon Don sekä sen lisäjoet Hopjor ja Bitjug.
Väestö

Voronežin alueen kartta. Kartalla on esitetty suurimmat kaupungit ja joukko muita piirikeskuksia (VL2010).
Voronežin alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 2 335 380 henkeä. Kaupunkiväestön osuus on 63,7 %. Suurin kaupunki on Voronež (889 680 as., Voronežin kaupunkipiiri 934 767 as.). Alueen yli 30 000 asukkaan kaupunkeja olivat lisäksi Borisoglebsk (65 585 as.), Rossoš (62 865 as.), Liski (55 864 as.), Ostrogožsk (33 842 as.) ja ydinvoimalakaupunki Novovoronež (32 635 as.).
Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan asukkaista 94,1 % on venäläisiä ja 3,1 % ukrainalaisia.
Hallinto

Voronežin alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen hallinnollinen keskus on Voronež. Paikallista itsehallintoa varten alue on jaettu kolmeen kaupunkipiirikuntaan ja 31 piiriin.
Hallinto > Kaupunkipiirikunnat

Borisoglebsk
Voronež
Novovoronež
Hallinto > Piirit

Annan piiri (ven. Аннинский район, Anninski raion)
Bobrovin piiri (ven. Бобровский район, Bobrovski raion)
Bogutšarin piiri (ven. Богучарский район, Bogutšarski raion)
Buturlinovkan piiri (ven. Бутурлиновский район, Buturlinovski raion)
Ertilin piiri (ven. Эртильский район, Ertilski raion)
Gribanovskin piiri (ven. Грибановский район, Gribanovski raion)
Hoholskin piiri (ven. Хохольский район, Hoholski raion)
Kalatšin piiri (ven. Калачеевский район, Kalatšejevski raion)
Kamenkan piiri (ven. Каменский район, Kamenski raion)
Kantemirovkan piiri (ven. Кантемировский район, Kantemirovski raion)
Kaširskojen piiri (ven. Каширский район, Kaširski raion)
Liskin piiri (ven. Лискинский район, Liskinski raion)
Nižnedevitskin piiri (ven. Нижнедевицкий район, Nižnedevitski raion)
Novaja Usmanin piiri (ven. Новоусманский район, Novousmanski raion)
Novohopjorskin piiri (ven. Новохоперский район, Novohopjorski raion)
Olhovatkan piiri (ven. Ольховатский район, Olhovatski raion)
Ostrogožskin piiri (ven. Острогожский район, Ostrogožski raion)
Pavlovskin piiri (ven. Павловский район, Pavlovski raion)
Paninon piiri (ven. Панинский район, Paninski raion)
Petropavlovkan piiri (ven. Петропавловский район)
Povorinon piiri (ven. Поворинский район, Povorinski raion)
Podgorenskin piiri (ven. Подгоренский район, Podgorenski raion)
Ramonin piiri (ven. Рамонский район, Ramonski raion)
Repjovkan piiri (ven. Репьевский район, Repjovski raion)
Rossošin piiri (ven. Россошанский район, Rossošanski raion)
Semilukin piiri (ven. Семилукский район, Semilukski raion)
Talovajan piiri (ven. Таловский район, Talovski raion)
Ternovkan piiri (ven. Терновский район, Ternovski raion)
Verhni Mamonin piiri (ven. Верхнемамонский район, Verhnemamonski raion)
Verhnjaja Havan piiri (ven. Верхнехавский район, Verhnehavski raion)
Vorobjovkan piiri (ven. Воробьевский район, Vorobjovski raion)
Talous

Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus-, kemian-, elintarvike-, metalli- ja rakennusaineteollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, auringonkukan siemeniä, vihanneksia ja karjataloustuotteita.
Historia

Toisessa maailmansodassa alue oli Saksan miehittämä 1941-43.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voronežin alue Wikimedia Commonsissa
Voronežin alueen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Yöperhonen (täsmennyssivu)

Yöperhonen tarkoittaa seuraavia asioita:
yöperhonen, yöllä lentävä perhonen
Yöperhonen, italialainen mykkäelokuva vuodelta 1916
Yöperhonen (La Chienne), Jean Renoirin elokuva
Yöperhonen, Paula Koivuniemen albumi
Yöperhonen, Päivi Lepistön albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Yöperhonen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yle Turku

Yle Turku tai Yle Radio Suomi Turku (aiemmin Turun Radio) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista, joka aloitti lähetykset 4. tammikuuta 1982 omalla radiokanavalla 96,7 MHz, joka muuttui myöhemmin radiotaajuusuudistuksessa kanavalle 94,3 MHz. Sen kuuluvuusalueena on Varsinais-Suomi ja Ahvenanmaa toimituksen sijaitessa Turussa Kauppatorin laidalla. Päälähetin on Kuusiston yleisradioasemalla, jonka omistaa amerikkalaisomistuksessa oleva Digita.
Yle Turun lähetyksiä voi kuunnella arkisin klo 6.00-10.00 ja 14.00-18.00 (ke klo 17 asti) sekä lauantaisin klo 9.00-12.00. Lähetyksiä voi kuunnella myös verkossa Yle Areenan kautta.
Yle Turun toimitus vastaa radiolähetyksen lisäksi pääosin Ylen alueellisesta uutisverkkosivustosta ja sen toimittajat tuottavat sisältöä Yle TV1:ssä esitettäviin, Tampereen Mediapoliksesta lähetettäviin Lounais-Suomen uutisiin.
Taajuudet:
| Kuuluvuusalue | Taajuus | Lähetin |
| --- | --- | --- |
| Turku ja ympäristökunnat | 94,3 MHz | Kuusiston yleisradioasema |
| Loimaa | 99,2 MHz | Loimaan alilähetin |
| Ahvenanmaa | 100,3 MHz | Ahvenanmaan alilähetin |
| Salo | 105,8 MHz | Salon alilähetin |
| Uusikaupunki | 107,1 MHz | Uudenkaupungin alilähetin |
Aiheesta muualla

Yle Uutiset Turun kotisivut
Yle Radio Suomen aluetoimitukset
Zvolen

| Zvolen |
| --- | --- |

 Zvolen
 Koordinaatit: 48°34′14″N, 19°07′3″E 
Valtio:  Slovakia
Alue:  Banská Bystrican alue
Piiri:  Zvolen
Kirjallinen maininta:  1243
Hallinto:  
 – Pormestari:  Miroslav Kusein
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  98,727 km²
Korkeus:  293 m
Väkiluku:  43 137 (2 005)
 
 https://eng.zvolen.eu/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zvolen (unk. Zólyom, saks. Altsohl) on kaupunki Banská Bystrican alueella (Banskobystrický kraj), Slovakiassa. Sen pinta-ala on 98,73 km² ja väkiluku 43 137 (31.12.2005). Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista oli slovakkeja 95,9 %, tšekkejä 1,2 %, romaneja 0,9 % ja unkarilaisia 0,5 %. Uskonnoltaan 52,5 % ilmoitti olevansa roomalaiskatolisia ja 15,0 % protestantteja. 26,4 % ei ilmoittanut mitään uskontoa.
Zvolenin linna.
Ensimmäinen luotettava historiallinen maininta kaupungista on vuodelta 1243, jolloin paikkakunnan kaupunginoikeudet on merkitty uudelleen vahvistetuiksi.
Zvolenin rautatieasema on Slovakian rautateiden merkittävä risteysasema maan keskivaiheilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zvolen Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Zvolen Wikivoyagessa (englanniksi)
Zvolen (piiri)

Zvolenin piiri (slovakiksi okres Zvolen) on Slovakian piiri Banská Bystrican alueella. Sen väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 69 100.
Zvolenin piirin väestöstä vuoden 2011 väestönlaskennassa 9 394 (noin 13,6  %) oli 0–14-vuotiaita, 43 070 (n. 62,3 %) työikäisiä ja 16 636 (n. 24,1 %) eläkeikäisiä.
Kunnat

Zvolenin piirin 26 kuntaa. Ne kunnat, jotka ovat myös kaupunkeja ovat luettelossa lihavoituja.
| --- | --- |
 Babiná  Bacúrov  Breziny  Budča  Bzovská Lehôtka  Dobrá Niva  Dubové  Hronská Breznica  Kováčová  Lešť  Lieskovec  Lukavica  Michalková :  Očová  Ostrá Lúka  Pliešovce  Podzámčok  Sása  Sielnica  Sliač  Tŕnie  Turová  Veľká Lúka  Zvolen  Zvolenská Slatina  Železná Breznica
İstanbul TED Kolejliler Spor Kulübü

| İstanbul TED Kolejliler Spor Kulübü |
| --- | --- |
Perustettu:  2000
Kaupunki:   Istanbul
Sarjataso:  Turkin jääkiekon superliiga
Värit:           
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
İstanbul TED Kolejliler Spor Kulübü on turkkilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Istanbulista. Seura pelaa Turkin jääkiekon superliigassa.
Zalim İstanbul

| Zalim İstanbul |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  120 min
Pääosissa:   Fikret Kuşkan  Deniz Uğur  Mine Tugay  Sera Kutlubey  Mehmet Ozan Dolunay  Simay Barlas  Berker Güven 
Alkuperämaa:   Turkki
Alkuperäiskieli:  turkki
Verkko:   Kanal D
Esitetty:  1. huhtikuuta 2019 – 22. kesäkuuta 2020
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  39
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Avşar Film 
Aiheesta muualla
IMDb
Zalim İstanbul on televisioyhtiö Kanal D:n esittämä turkkilainen televisiosarja. Sen päärooleissa ovat Fikret Kuşkan, Deniz Uğur, Mine Tugay, Sera Kutlubey, Mehmet Ozan Dolunay, Simay Barlas ja Berker Güven.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Wing (laulaja)

Wing vuonna 2016.
Wing, koko nimeltään Wing Han Tsang on Hongkongissa syntynyt  uusiseelantilainen laulaja.
Wing aloitti laulamisen harrastuksen muutettuaan Uuteen-Seelantiin ja esiintyi Aucklandin sairaaloissa ja hoitokodeissa. Lauluharrastuksen jatkuttua hän julkaisi ensimmäisen CD-levynsä, joka kantaa nimeä Phantom of the Opera levyllä olevan Andrew Lloyd Webberin musikaalikappaleen mukaan. Levyllä on myös muita tunnettuja populaarimusiikkikappaleita syntetisaattorilla soitettuna.
Levyjulkaisu johti suosion lisääntymiseen ja kansainvälistymiseen. Viime vuosina Wing on päässyt esiintymään moniin televisio-ohjelmiin kuten SportsCafeen, Rove Liveen ja The Annoying Music Show'hun. Lisäksi Wing on vieraillut South Park -piirrossarjassa hänen mukaansa nimetyssä jaksossa.
Diskografia

Phantom of the Opera
I Could Have Danced All Night
The Sound of Music and the Prayer
Wing Sings The Carpenters
Wing Sings All Your Favourites
Everyone Sings Carols with Wing
Wing Sings the Songs You Love
Beatles Classics by Wing
Dancing Queen by Wing
Wing Sings AC/DC
Wing Sings Elvis
Breathe
Wing Sings More AC/DC
Beat It
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Zaleukos

Kuvitteellinen kuva Zaleukoksesta. Guillaume Rouillé: Promptuarii Iconum Insigniorum, 1553.
Zaleukos (m.kreik. Ζάλευκος; n. 660 eaa.) oli antiikin kreikkalainen lainsäätäjä, joka oli kotoisin Lokroi Epizefyrioista Suur-Kreikasta. Hänen sanotaan laatineen kreikkalaisen maailman ensimmäisen kirjoitetun lakikokoelman, lokroilaisen lain.
Antiikin aikaisen kertomuksen mukaan lokroilaiset pyysivät Delfoin oraakkelilta apua heidän keskuudessaan vallinneeseen laittomuuteen. Saatuaan käskyn muodostaa itselleen lait, he antoivat tehtävän Zaleukokselle, joka oli paimen ja orja (tosin myöhemmän version mukaan hyvää sukua). Zaleukos sanoi saaneensa lakinsa unessa Athenelta.
Zaleukoksen lait olivat yksinkertaiset mutta ankarat. Tässä niitä on verrattu Drakonin lakeihin. Lokroilaiset pitäytyivät lakeihin pitkään ja tulivat tunnetuksi tästä. Lakien eräs uusi piirre oli se, että rangaistukset oli määritetty suoraan laissa, sen sijaan että ne olisi määrätty vasta oikeudenkäynnin aikana. Lait käsittelivät myös mm. omistamista, siirtokuntien asuttamista sekä ylellisyysveroja, kieltäen esimerkiksi laimentamattoman viinin nauttimisen muutoin kuin lääkinnällisistä syistä.
Lakien asettamisen jälkeen lokroilaiset säätivät, että jos joku ehdottaa uusia lakeja tai muutoksia vanhoihin, hänen tulee astua neuvoston eteen köysi kaulansa ympärillä. Jos neuvosto äänestää hänen ehdotustaan vastaan, hänet kuristetaan saman tien.
Eräs Zaleukoksen laeista kielsi ketään kuolemanrangaistuksen uhalla astumasta neuvoston kokoussaliin aseistettuna. Kerrotaan, että Zaleukos erehtyi kuitenkin itse tekemään näin, kun kaupunki oli sodassa. Kun hänelle huomautettiin asiasta, hän heittäytyi omaan miekkaansa sanoen, että lakia tulee puolustaa. Myös Kharondaan kuolemasta kerrotaan samanlaista tarinaa, ja Zaleukos sekoitetaan usein häneen.
Zaleukokseen on joskus viitattu Pythagoraan oppilaana, mutta tämä on anakronistista. Timaios Lokroilainen kielsi Zaleukoksen historiallisuuden kokonaan, mutta tälle ei ole perusteita.
Kirjallisuutta

Taylor, Thomas (toim.): Political fragments of Archytas, Charondas, Zaleucus, and other ancient Pythagoreans.  C. Whittingham, 1822.  Teoksen verkkoversio.
Yle Vega

| Yle Vega |
| --- | --- |

Perustettu:  1. lokakuuta 1997
Ahvenanmaa: 93,1 MHz
Helsinki: 101,1 MHz
Eurajoki: 103,0 MHz
Hanko: 101,9 MHz
Lahti: 100,6 MHz
Jyväskylä: 103,5 MHz
Turku: 101,4 MHz
Kemiönsaari: 87,6 MHz
Anjalankoski: 99,5 MHz
Pyhävuori: 102,6 MHz
Kokkola: 102,7 MHz
Kuopio: 100,2 MHz
Seinäjoki: 101,5 MHz
Joensuu: 102,4 MHz
Loviisa: 98,3 MHz
Vaasa: 101,0 MHz
Oulu: 100,3 MHz
Pietarsaari: 98,5 MHz
Pihtipudas: 100,8 MHz
Porvoo: 95,9 MHz
Fiskars: 99,7 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  Yleisradio
svenska.yle.fi/vega
Internet-lähetys
Yle Vega (aiemmin Yle Radio Vega) on Yleisradion ruotsinkielinen radiokanava, jonka ohjelmisto painottuu asiaohjelmiin ja Suomen ruotsinkieliseen musiikkiin. Kanavalla ovat merkittävässä asemassa aluelähetykset, joita tuotetaan toimituksissa Itä-Uudellamaalla, Länsi-Uudellamaalla, ruotsinkielisellä Pohjanmaalla (lähes koko Rannikko-Pohjanmaa ja Keski-Pohjanmaan Kokkola), pääkaupunkiseudulla ja Turunmaalla. Yöaikaan kanava lähettää klassista musiikkia ohjelmanimellä "Nattklassiskt". Ennen 1990-luvun lopun radiouudistusta asema tunnettiin nimellä Riksradion. Vuosina 1997–2005 muualla kuin kaksi- ja ruotsinkielisillä rannikkoalueilla lähetettiin FSR Mix -nimistä koostekanavaa, jolta kuului Radio Extremin lähetys silloin, kun rannikolla kuului alueradioiden lähetykset. FSR Mix lopetettiin 1. syyskuuta 2005.
Yle Vega kuuluu Yle Teema & Femin Textnyttin taustaäänenä.
Yle Vega tavoitti Finnpanelin mukaan syksyllä 2021 päivittäin 111 000 suomalaista ja viikoittain 208 000 suomalaista.
Aiheesta muualla

Yle Vega (ruotsiksi)
Yle
| --- | --- |
Radiokanavat:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Sámi Radio  Yle Puhe (lakkautettu)  Yle Klassinen  Yle Vega  Yle X3M  Yle Mondo  Yle Sat 1  Yle Sat 2 
Televisiokanavat:   Yle TV1 (HD)  Yle TV2 (HD)  Yle Teema & Fem (Yle Fem, Yle Teema, HD)  TV Finland 
Uutispalvelut:   Yle Uutiset (selkokielinen, viittomakielinen)  Yle Urheilu  TV-nytt  Yle Ođđasat  Novosti Yle  Yle Uutisvahti  Sää  Yle Tiede 
Muut palvelut:   Yle Areena  Yle Elävä arkisto  Abitreenit  Digitreenit  Yle Oppiminen  Yle Uutisluokka  Yle Kioski 
Organisaatio:   Yleisradion hallintoneuvosto  Yleisradion hallitus  Yleisradion johtoryhmä  Ylen yksiköt  Svenska Yle  Yle Sápmi 
Muuta:   Pasilan linkkitorni  Merja Ylä-Anttila  Matti Apunen 
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Zalissjan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Kiovan ja Tšernihivin alue, Ukraina
Pinta-ala:  148,36 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  11.12.2009
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Zalissjan kansallispuisto (ukr. Національний природний парк «Залісся», Natsionalnyi pryrodnyi park ”Zalissja”) on kansallispuisto Ukrainan Kiovan ja Tšernihivin alueilla. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 148,36 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zalissjan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Національний природний парк «Залісся» (ukrainaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Національний природний парк «Залісся»
Käännös suomeksi
Zlatna ribka

| Zlatna ribka Kamelija |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1999
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: pop-folk
 Levy-yhtiö: Payner
Kamelijan muut julkaisut
| Ogan momiče 1998 | Zlatna ribka 1999 | Netšo goretšo 2002 |
Zlatna ribka (bulg. Златка рибка) bulgarialaisen pop-folk -laulaja Kamelijan toine studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1999 levymerkillä Payner.
Kappaleet

Nyama šega
Ti si
Nežna tišina
Kasno e
Sto na sto
Bulgarski maže
Angelska žena
Ljubovta e sladka
Prikazen son
Moite salzi
Luda to tebe
Čakam samo 5 minuti
Aiheesta muualla

Discogs: Kamelija – Zlatna ribka (englanniksi)
Väinö Kankaanpää

| Väinö Kankaanpää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. joulukuuta 1879 Urjala
Kuollut: 10. joulukuuta 1963 (83 vuotta) Helsinki
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  eläinlääketiede
Väinö Kankaanpää (28. joulukuuta 1879 Urjala – 10. joulukuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen eläinlääkäri. Hän johti tarttuvien eläintautien vastustamistyötä Suomessa ja kirjoitti useita tutkimuksia eläintaudeista ja hygienian alalta.
Kankaanpää toimi vuosina 1921–1949 Helsingin yliopiston kotieläinhygienian dosenttina. Hän toimi elänlääkintäosaston päällikkönä 1928–1945 ja ylijohtajana 1945–1951. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin vuonna 1940. Kankaanpää ajoi Eläinlääketieteellisen korkeakoulun perustamista ja toimi koulun aloittaessa sen väliaikaisen hallituksen puheenjohtajana. Hänestä tuli koulun ensimmäinen kunniatohtori vuonna 1958.
Elämäkerta > Opiskelu

Ratsutilallisen poika Väinö Kankaanpää pääsi ylioppilaaksi Tampereen Reaalilyseosta vuonna 1899. Hän opiskeli ensin Mustialan maanviljeysopistossa, josta hän valmistui agronomiksi vuonna 1902. Eläinlääkäriksi hän valmistui 1908 Saksan Hannoverista. Väitöskirjaa hän siirtyi tekemään Leipzigiin ja väitteli eläinlääketieteen tohtoriksi 1911. Väitöskirjan nimi oli Experimentelle Studien über das Vorkommen und die Lebendauer der Tuberkelbazillen im Käse. Kankaanpää jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti filosofian maisterin tutkinnon 1913 ja lisensiaattitutkinnon 1916. Samana vuonna hän väitteli filosofian tohtoriksi väitöskirjalla Experimentelle Studien über das Verhalten des Knochenmarkes bei verschiedenen Infektionen.