stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taikuri Oz
Juoni

Dorothy on 24-vuotias tyttö, joka asuu Em-tätinsä ja Henry-setänsä luona. Em ehdottaa Dorothylle, että tämä muuttaisi muualle ja perustaisi perheen. Em haluaisi Dorothyn ryhtyvän opettamaan yläasteikäisiä, mutta tyttö toteaa viihtyvänsä lasten kanssa. Dorothy rientää karkaavan Toto-koiransa perään ja löytääkin sen, mutta joutuu lumesta muotoutuvan pyörremyrskyn sisään. Idän hyvä haltiatar Glinda puhaltaa pyörremyrskyn kädestään. Dorothy lentää kaupungin yllä ja putoaa pyöreään hiekkalaatikkoon, joka on ihmisgraffitien peittämässä puistossa. Hiekan seasta Dorothy löytää Toton.
Ihmisgraffitit alkavat irtautua seinästä ja osoittautuvat ystävällisiksi. He haluavat kiittää Dorothyä siitä, että tämä tappoi noidan, Evermanin, joka piti heitä graffitti-ihmisinä. Paikalle saapuu Neiti Yksi, joka loitsii hopeiset korkokengät Evermeanin jaloista Dorothyn jalkoihin. Neiti Yksi sanoo, ettei kenkiä saa ottaa pois ennen kuin Dorothy pääsee takaisin kotiin. Neiti Yksi kertoo, että Dorothy on Munchkinlandissä ja kertoo tälle Wizistä. Wiz on velho, joka pystyy tekemään ihmeellisiä asioita.
Dorothy saatetaan taksille, ja hän kysyy, miten Wizin luo pääsee. Neiti Yksi toteaa, että tytön tarvitsee vain seurata Yellow Brick Roadia. Taksin ovi ei aukeakaan, ja Neiti Yksi katoaa. Dorothy lähtee vaeltamaan ja kohtaa Variksenpelättimen, jota varikset kiusaavat. Dorothy päättää vapauttaa Variksenpelättimen, mutta tämä ei osaa kävellä. Toto pelottelee varikset pois, ja Dorothy opettaa Variksenpelättimen kävelemään. Variksenpelätin kertoo Dorothylle, ettei hänellä ole aivoja, vaan pää täynnä roskaa. Dorothy pyytää Variksenpelättimen mukaansa, sillä jos Wiz osaa järjestää Dorothyn kotiin, niin hän voi myös hankkia Variksenpelättimelle aivot. Dorothy ja Variksenpelätin kulkevat pitkin Yellow Brick Roadia. Huvipuistossa he kohtaavat Peltimiehen, joka sanoo, että hänen luojansa teki hänelle kaiken paitsi sydämen. Dorothy onnistuu saamaan myös Peltimiehen mukaan Wiziä tapaamaan.
Dorothy, Variksenpelätin ja Peltimies menevät katsomaan museossa olevaa kivileijonaa. Kun Variksenpelätin koskee kivileijonan tassua, leijona herää eloon. Sen sisältä tulee oikea leijona, joka on hyvin vihastunut Variksenpelättimen kosketuksesta. Toto puraisee leijonaa jalkaan, jolloin tämä huudahtaa ja alkaa itkeä. Leijona paljastaa olevansa leijona ilman rohkeutta. Myös leijona suostuu tulemaan mukaan kohti Wizin valtakuntaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Diana Ross  | … |  Dorothy   |
|  Michael Jackson  | … |  Variksenpelätin   |
|  Nipsey Russell  | … |  Peltimies   |
|  Ted Ross  | … |  Leijona   |
|  Mabel King  | … |  Evillene   |
|  Theresa Merritt  | … |  Em   |
|  Thelma Carpenter  | … |  Neiti Yksi   |
|  Lena Horne  | … |  Glinda   |
|  Richard Pryor  | … |  Wiz   |
|  Stanley Greene  | … |  Henry   |
Suomussalmen kirkko

| Suomussalmen kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko heinäkuussa 2013
Sijainti:  Salmentie 1, Suomussalmi
Seurakunta:  Suomussalmen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1950
Suunnittelija:  Onni Ermala
Materiaali:  betoni, tiili
Istumapaikkoja:  850
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomussalmen kirkko on Suomussalmella sijaitseva betonista ja tiilestä arkkitehti Onni Ermalan suunnitelman mukaan 1950 rakennettu yksilaivainen torniton pitkäkirkko.
Kuvaus

Kirkon pitkiltä sivuilta ulkonevat alttaripäädyssä sakasti ja seurakuntasali. Ikkunat sijaitsevat pareittain, kirkon matalissa sivuseinissä on viistot tukipilarit ja päädyt ovat sileät. Sisäänkäyntipäädyssä olevassa kolmessa pilarissa on liuskekiviupotuksia. Runkohuoneen satulakatossa on taite räystäällä. Betoniset runkorakenteet on jätetty näkyviin sisällä, puinen sisäkatto on kolmitaitteinen. Kirkkoa on korjattu 1972. Kirkon pinta-ala on 511 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 850 hengelle.
Erillinen kivijalustainen puiseen huippuun päättyvä kellotapuli rakennettiin samaan aikaan kirkon kanssa, kellot ovat Kurkijoen kirkosta ja vuosilta 1923 ja 1934. Kirkon 24-äänikertaiset urut on valmistanut E. F. Walcker & Co. 1950.
Kirkon alttarin freskon Jeesuksen elämän maanpäälliset vaiheet on tehnyt Bruno Tuukkanen 1950, kirkossa on lisäksi suomussalmelaisen kuvanveistäjän Jooseppi Mannisen puuleikkaustyö Apostolit. Tuukkanen on tehnyt lisäksi kirkon kastekappelin lasimaalauksen ja Manninen saarnatuolin korin veistokoristelun sekä sisäänkäynnin puiset apostolifiguurit.
Kirkko edestäpäin.
Kellotapuli.
Yksityiskohta - seinä.
Yksityiskohta - pääovi.
Alttaripääty.
Sankarihautausmaa.
Vanha kirkko

Suomussalmen vanha kirkko oli Carl ja Jacob Rijfin rakentama kirkko. Se tuhoutui talvisodassa Suomussalmen taistelun aikana jouluaaton aattona 1939.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomussalmen kirkko Wikimedia Commonsissa
Tarhasaurikki

| Tarhasaurikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Saurikit Galinsoga
Laji::  parviflora
Kaksiosainen nimi
 Galinsoga parviflora  Cav. 
Katso myös
   Tarhasaurikki Wikispeciesissä   Tarhasaurikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhasaurikki (Galinsoga parviflora) on mykerökukkainen ruohokasvi. Se on kotoisin Etelä-Amerikasta, mistä se on levinnyt rikkakasvina muun muassa Eurooppaan.
Tarhasaurikki kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sen mykeröperissä on lyhyitä pystyjä hapsikarvoja ja niukasti nystykarvoja. Valko- ja keltakukkaisen mykerön pohjussuomut ovat kolmiliuskaisia, samannäköisellä ripsisaurikilla (Galinsoga quadriradiata) ne ovat yksiosaisia.
Aiheesta muualla

ITIS: Galinsoga parviflora (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Galinsoga parviflora (englanniksi)
Flora of China: Galinsoga parviflora (englanniksi)
Taikonautti

Taikonautin univormu Hongkongin avaruusmuseossa.
Taikonautti on termi, jota käytetään Kiinan avaruuslentäjistä. Kiinalaiset viranomaiset ja uutislehdet käyttävät kiinankielistä nimitystä yuhangyuan (宇航員), joka voidaan karkeasti kääntää avaruussuunnistajaksi. Termin kehittivät länsimaiset joukkotiedotusvälineet sanasta taikong (太空), joka on avaruus mandariinikiinaksi.
Lennot

Kiina teki vuonna 2001 useita miehittämättömiä koelaukaisuja Shenzhou-avaruusaluksellaan. Yang Liweistä tuli Kiinan ensimmäinen taikonautti 15. lokakuuta 2003 hänen lennettyä Shenzhou 5 -avaruusaluksella. Toisen miehitetyn lennon avaruuteen kiinalaiset laukaisivat vuonna 2005. Shenzhou 6 -aluksella lensi kaksi miestä, Fèi Jùnlóng ja Niè Hǎishèng. Lennolla tehtiin muun muassa ratamuutoksia ja kokeiltiin aluksen kiertorataosaa. Lento kesti noin viisi vuorokautta.[lähde? ]
25. syyskuuta 2008 Kiina laukaisi Shenzhou 7 -aluksen, jossa oli kolmen hengen miehistö. Kiinan historian ensimmäinen avaruuskävely tapahtui perjantaina 26. syyskuuta 2008, jolloin lennon komentaja Zhai Zhigang suoritti vajaan 20 minuutin avaruuskävelyn Kiinan lipun kanssa. Tapaus esitettiin suorana lähetyksenä Kiinan televisiossa.
Liu Yang laukaistiin 16. kesäkuuta 2012 ensimmäisenä naistaikonauttina avaruuteen lennolla Shenzhou 9. Kiinan ilmavoimien kuljetuslentäjä, 32-vuotias Wang Yaping, on toinen taikonauttikoulutukseen 2010-luvulla valituista naisista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taikonautti Wikimedia Commonsissa
Coleman, Korva: She's A Taikonaut - China Is Sending Its First Woman Into Space NPR.  15.6.2012. Viitattu 14.10.2018. (englanniksi)
Yuting, Su: China's first female taikonaut: 'We are in a good era' CGTN.  22.1.2018. Viitattu 14.10.2018. (englanniksi)
Davis, Jason: China readies three taikonauts for station visit The Planetary Society.  13.6.2012. Viitattu 14.10.2018. (englanniksi)
Taylor, Adam: This List Of Requirements To Be China's First Female Astronaut Seems Very Strange Business Insider.  18.6.2012. Viitattu 14.10.2018. (englanniksi)
Tarharistihämähäkki

| Tarharistihämähäkki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Ristihämähäkit Araneidae
Suku::  Tarhahämähäkit Argiope
Laji::  trifasciata
Kaksiosainen nimi
 Argiope trifasciata  (Forsskål, 1775) 
Katso myös
   Tarharistihämähäkki Wikispeciesissä   Tarharistihämähäkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarharistihämähäkki (Argiope trifasciata) on hämähäkkilaji. Se on kotoisin Amerikasta, mutta nykyisin sitä tavataan myös Aasiassa, Afrikassa, Australiassa ja Euroopassa. Tarharistihämähäkkiä pidetään tuholaisena.
Aiheesta muualla

ITIS: Argiope trifasciata (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Species Argiope trifasciata - Banded Argiope (englanniksi)
Tarhatrumpettiköynnös

| Tarhatrumpettiköynnös |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliphytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Bignoniakasvit Bignoniaceae
Suku::  Trumpettiköynnökset Campsis
Laji::  × tagliabuana
Kaksiosainen nimi
 Campsis × tagliabuana  (Vis.) Rehder 
Katso myös
   Tarhatrumpettiköynnös Wikispeciesissä   Tarhatrumpettiköynnös Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhatrumpettiköynnös (Campsis × tagliabuana) on trumpettiköynnösten sukuun kuuluva laji. Se on isotrumpettiköynnöksen ja pikkutrumpettiköynnöksen risteytys. Jokaisen lehden sivulla on 7–11 lehdykkää. Kukkien värisävy vaihtelee oranssinpunaisen ja punaisen välillä. Kukinta-aika kestää heinäkuulta elokuulle. Kasvi menestyy aurinkoisella tai puolivarjoisella kasvupaikalla. Se kestää melko hyvin kuivuutta, mutta kastelun on hyvä olla säännöllistä. Tarhatrumpettiköynnöstä käytetään koristekasvina maisemapuutarhoissa, ja talojen seinustojen lisäksi se sopii esimerkiksi aitauksiin ja puutarhamajoihin.
Aiheesta muualla

https://www.rhs.org.uk/Plants/97959/Trumpet-creeper-Madame-Gaden/Details (englanniksi)
http://davesgarden.com/guides/pf/go/57002 (englanniksi)
Tatsuo Ichikawa

| Tatsuo Ichikawa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1916 Mantšuria, Kiina
Kansalaisuus:   Japani
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Seurat:  Japanin maajoukkue
Tatsuo Ichikawa (11. helmikuuta 1916 Mantšuria, Kiina – ?) oli japanilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi Japanin jääkiekkomaajoukkueessa Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten 1936 jääkiekkoturnauksessa 2 ottelua.
Tapio Kangas

Tapio "T" Kangas on suomalainen säveltäjä, sanoittaja, sovittaja ja artisti, joka on saanut musiikillisen koulutuksensa Yhdysvalloissa (BA) ja Englannissa (M.A.). Hän aloitti uransa amerikkalaisessa Spacer-yhtyeessä, joka julkaisi yhden albumin Where No Band Has Gone Before (1991). Spacer työskenteli Jonathan Kingin ja Donnie Irisin kanssa ja saavutti paikallista suosiota bändikilpailujen ja parin sinkun kautta.  Muutettuaan takaisin Suomeen Kangas keskittyi mainosmusiikin tekemiseen, kunnes Bluebird-levy-yhtiö tarjosi hänelle levytyssopimuksen.
Tapio Kangas on säveltänyt ja tuottanut lauluja useille eri artisteille kuten Jamppa Tuomiselle, Jukka Toloselle, Bablolle, Norman Bergenille, Matti Eskolle, Eero Heinoselle (The Rasmus), Pepe Ahlqvistille, Marionille, Esa Elorannalle, Tarja Lunnakselle, Jukka Kuoppamäelle, Francis Goyalle, Tauskille ja Cat Catille. Tapio Kangas on yksi harvoista suomalaisista lauluntekijöistä ja tuottajista, jonka laulut ovat nousseet listoille Englannissa ("Creature" no. 17 ja "Alien" no 31) ja USA:ssa.
Elämäkerta > 1990–2010

1990-luvulla Kangas esiintyi televisiossa kuten Syksyn Sävelessä (1992, 1997), josta jälkimmäisestä tuli saavutuksena kolmas sija kappaleella ”Julia”. Lisäksi hän oli mukana Levyraadissa kaksi kertaa, ja vuonna 1992 hän voitti sen kappaleellaan ”Hukattujen hetkien hotelli”.
1990-luvun puolivälissä Kangas muutti Ruotsiin ja toimi äänittäjänä ja tuottajana Göteborgissa, sekä ION-yhtyeen toisena jäsenenä. Hän teki myös läheistä yhteistyötä Tuff-Studion tuottajien kanssa. Kangas oli myös mukana monella ruotsinsuomalaisella levyllä lauluntekijänä, kunnes muutti Lontooseen 2000 opiskelemaan elokuvamusiikkia saatuaan opiskelunsa päätökseen Göteborgin yliopistossa.
Lontoossa Tapio Kangas opiskeli Nigel Clarken, Nick Ingmanin ja Sir Rodney Bennettin johdolla, mutta solmi myös samoihin aikoihin Virgin UK:n kanssa sopimuksen Tundra-projektilleen. Tuottajaksi valittiin Adiemus-maineesta tunnettu Declan Colgan. Debyyttilevy jäi kuitenkin tekemättä budjettisyistä. Kangas viimeisteli kuitenkin albumin (Jade) palattuaan Suomeen 2000-luvun puolessa välissä.
Helsingistä käsin Kangas teki mainosmusiikkia eri TV-kanaville (mm. Max, Leffa, A Studio, Ajankohtainen Kakkonen, YLE TV- ja radiouutiset, Fakta XL, Laaja Kuva ja Fakta) ja tuotti mm. Matti Eskon, Bablon, Marionin ja Tauskin albumit. Lisäksi Kangas on säveltänyt ja tuottanut levyjä Tapyo-nimellä.
Elämäkerta > Takaisin Englantiin

Vuonna 2012 Kangas palasi Lontooseen ja aloitti opiskelun Metropolis Academyssa "The Art Of Music Production" -kurssilla opettajinaan mm. Marc Fox, Peter Vettese, Steve Levine ja Phil Bodger. Vuonna 2012 Kangas kasasi nuoruuden yhtyeensä Spacerin uudestaan tällä kertaa ruotsinsuomalaisen kitaristi-tuottajan Seppo Ihmeen ja paikallisten ruotsalaismuusikoiden kanssa. Tuottajaksi löytyi englantilainen Mark "Tufty" Evans, joka on työskennellyt Bee Geesin, Joe Cockerin ja Elton Johnin kanssa. Vuonna 2014 Kangas teki managerisopimuksen KRMB-yhtiön kanssa, joka hoitaa myös The Spacer-yhtyeen lanseerauksen.
Vuonna 2016 The Spacer teki levytys- ja PR-sopimuksen Matchbox Recordings/Universal Musicin kanssa ja ensimmäinen single "Creature" featuring Peter Cox (of Go West) julkaistiin seuraavana vuonna.
Tapio Kankaalla on Englannissa oma radioshow, joka on erikoistunut 80-luvun musiikkiin.
Stora Essingen

Stora Essingen
| --- | --- |
Sijainti:  Tukholma Tukholman läänissä, Uppland Ruotsi
Saariryhmä:  Essingenit
Vesialue:  Essingefjärden, Mälaren 
Korkein kohta:  41 m mpy. 
Pinta-ala:  73 ha
| --- | --- |
Asukasluku:  4 554 (2019) 
Asutuskeskukset:  Stora Essingen (kaupunginosa)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Jo 1950-luvulla rakennettuja kerrostaloja
Kartta saaresta vuosina 1901–1906
Stora Essingen on Mälarenin saari ja Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa.
Maantietoa

Stora Essingenin pituus on 1,1 kilometriä ja leveys on 0,9 kilometriä. Sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Saari sijaitsee Mälarenin itäosassa Tukholman kaupunkitaajamassa Essingefjärdenissä. Se sijaitsee vesistöllisessä risteyksessä, jossa lähes kaikki Mälarenin vesi tulee Fiskarfjärdenin ja Lambarfjärdenin kautta (ruots. Klubbfjärden) saaren ohitse (Essingesundet) kohti itäistä Riddarfjärdeniä. Pohjoisessa sijaitsee kapea Ulvsundasjön, jonka vesiä virtaavat Lilla Essingenin ja Stora Essingenin välistä (Essingedjupet), Bromman ja Stora Essingenin (Oxhålet) välistä ja Lilla Essingenin ja Kungasholmen välistä Mariebergsundetiä seuraten saaren ohite itään päin. Saaresta on Bromman rantaan 150 metriä matkaa ja etelässä Gröndaliin alle 200 metriä. Välimatkaa Lilla Essingeniin on yli 150 metriä. Lahden vesiliikenne kulkee näissä salmissa, joita ylittää myös sillat. Kaupungin läpi kulkeva valtaväylä Essingeleden tulee Gröndalista saarelle ja jatkaa kääntyen Lilla Essingen läpi tunneliin Kungsholmenin alle. Lilla Essingenin kautta kulki aikoinaan ensimmäinen saarille tuleva betonisiltakin, joka seuraa Essingeledenin rinnalla. Brommasta tulee saarelle metroraide siltaa pitkin Stora Essingeniin ja poistuu etelään Essingeledeniä seuraten Gröndaliin. Saari on varsin korkea ja kallioinen. Sen korkein kohta Kungsklippan on hyvä näköalapaikka. Saari on paria puistoa, teollisuuslaitosta ja jalkapallokenttää lukuun ottamatta rakennettu täyteen asuinkerrostaloja ja omakotitaloja.
Valtaväylä Essingeleden kääntyy Stora Essingenin saarella
Alviksbron toimii raitiovaunujen linjana
Essinge Båtsällskapin pienvenesatama
Näkymä Kungsklippanilta keskustaan päin
Oxhålsundet
Oxhålsbadet
Kaupunginosa

Stora Essingen muodostaa yhden Tukholman kaupunginosista, joka kuuluu Kungsholmenin kaupunginosa-alueeseen. Saari muuttui omaksi kaupunginosakseen vuonna 1926. Saarella elää vakituisesti 4 600 asukasta, joista viidennes on ulkomaataustaisia. Saari on pääasiassa asuinaluetta, jossa on pieniä kauppoja ja vähäistä teollista toimintaa. Saari muodostaa yhdessä Lilla Essingenin kanssa oman seurakunnan (Essinge församling), jonka kirkko sijaitsee Stora Essingenillä. Saarella sijaitsevat myös kaksi muuta kirkkoa (S:t Mikaels och Alla Änglars kyrka, Liberala katolska kyrkan).
Historiaa

Stora Essingenin pohjoispää oli 1500-luvulle asti itsenäinen saari, joka maankohoamisen takia on kasvanut yhteen pääsaarensa kanssa. Saarta pidettiin viljelylle sopimattomana, mutta 1800-luvulla raivattiin kallioisen saaren alavat maat niityiksi ja otettiin lopulta viljelyyn saarelle perustetun maatilan voimin. Vuosina 1844–1860 kutsuttiin saarta ”Djävulsöksi”, koska vangit Långholmenilta tulivat hakkaamaan katukiviä kallioiselta saarelta. Tukholmalaiset kävivät jopa seuraamassa kivenhakkuuta huviretkillään. Ensimmäinen tieto saaren asukkaista lienee 1700-luvulla perustettu krouvi Stora Essingens Wärdshus, joka toimi vuoteen 1876 asti. Noin 1870-luvulta alkaen alkoi kaupunkirakentaminen levitä saaren rannoille. Sen mahdollisti saaren omistaja Gustaf Åkerhielm, jonka telakan Ekensbergs Varvin työntekijöille suotiin kiinteästä 20 kruunun hinnasta ostaa rantatontti. Kun Åkerhielm kuoli vuonna 1900, myytiin jäljellä oleva maa AB Stora Essingenille, joka alkoi myydä saarelta tontteja vapaa-ajan asuntoja varten. Tarkoitus oli muodostaa erilainen kaupunginosa, jossa oli teitä ja katuja sekä raitiovaunulinja Brommaan. Saarelle perustettiin kansakoulu vuonna 1917, tuotiin sähkö ja kunnallinen vesi mantereelta vuonna 1920. Tähän aikaan asui saarella jo 1250 henkilöä. Stora Essinge kuului aikaisemmin Brommaan, mutta se liitettiin vuonna 1916 Tukholman kaupunkiin. Vielä vuonna 1955 kuului Stora Essingen Bromman seurakuntaan, jolloin perustettiin Essingenin seurakunta. Siihen kuuluvat kummatkin saaret ja seurakunnan kirkko sijaitsee Stora Essingessä. Vielä vuodelta 1868 olevassa kartassa näkyy maatila ja sen pellot.
Kartta saaresta vuodelta 1829
Essinges folkskola
Vanha Essingebron vuodelta 1928
Oxhålsbadet 1940-luvulta (postikortti)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stora Essingen Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Stora Essingen
Tukholman kaupunginosat
Käännös suomeksi
Surkeiden sattumusten sarja (televisiosarja)

| Surkeiden sattumusten sarja> A Series of Unfortunate Events |
| --- | --- |

Tyyli:   musta huumori  draama 
Kestoaika:  42–64 minuuttia
Kehittäjä(t):   Mark Hudis  Barry Sonnenfeld 
Pääosissa:   Neil Patrick Harris  Patrick Warburton  Malina Weissman  Louis Hynes  K. Todd Freeman  Presley Smith 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Netflix
Esitetty:  13. tammikuuta 2017  – 1. tammikuuta 2019
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  25
Tunnuskappale:  Neil Patrick Harrisin "Look Away" Nick Uratan ja Daniel Handlerin säveltämä
Tuotanto
Tuottaja(t):  Neil Patrick Harris
Vastaava(t) tuottaja(t):   Cindy Holland  Brian Wright  Ted Biaselli  Daniel Handler  Barry Sonnenfeld  Rose Lam 
Säveltäjä(t):   James Newton Howard  Sven Faulconer  Chris Bacon 
Leikkaaja(t):   Stuart Bass  Skip MacDonald 
Kuvaaja(t):  Bernard Couture
Tuotantoyhtiö(t):   Paramount Television  What is the Question?  Sonnenfeld Productions, Inc. 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Surkeiden sattumusten sarja (A Series of Unfortunate Events, tunnetaan myös nimellä Lemony Snicket's A Series of Unfortunate Events) on mustan huumorin Netflix-sarja. Se perustuu Lemony Snicketin Surkeiden sattumusten sarja -nuortenkirjasarjaan. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Netflixissä 13. tammikuuta 2017.
Ensimmäisen kauden kahdeksan jaksoa liittyy Surkeiden sattumusten sarjan neljään ensimmäiseen osaan. Kymmenen jakson mittainen toinen tuotantokausi kattaa kirjasarjan osat 5–9 ja kolmas kausi loput neljä osaa.
Jaksot > Kausi 1 (2017)

| Jakso | Nimi (USA) | Nimi (Suomi) |
| --- | --- | --- |
| 101 | The Bad Beginning: Part One | Ankea alku, 1. osa |
| 102 | The Bad Beginning: Part Two | Ankea alku, 2. osa |
| 103 | The Reptile Room: Part One | Käärmekammio, 1. osa |
| 104 | The Reptile Room: Part Two" | Käärmekammio, 2. osa |
| 105 | The Wide Window: Part One | Avara akkuna, 1. osa |
| 106 | The Wide Window: Part Two" | Avara akkuna, 2. osa |
| 107 | The Miserable Mill: Part One" | Saiturin saha, 1. osa |
| 108 | The Miserable Mill: Part Two" | Saiturin saha, 2. osa |
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Neil Patrick Harris  | … |  Kreivi Olaf   |
|  Patrick Warburton  | … |  Lemony Snicket   |
|  Malina Weissman  | … |  Violet Baudelaire   |
|  Louis Hynes  | … |  Klaus Baudelaire   |
|  K. Todd Freeman  | … |  Arthur Poe   |
|  Presley Smith  | … |  Sunny Baudelaire   |
|  Lucy Punch  | … |  Esmé Squalor   |
|  Avi Lake  | … |  Isadora Quagmire   |
|  Dylan Kingwell  | … |  Duncan ja Quigley Quagmire   |
Tuotanto

Marraskuussa 2014 Netflix ja Paramount Television ilmoitti suunnittelevansa Surkeiden sattumusten sarja -kirjoihin perustuvaa televisiosarjaa. Kirjasarjan luoja Daniel Handler toimii samalla myös televisiosarjan tuottajana. Syyskuussa 2015 ilmoitettiin Barry Sonnenfeldin ja Mark Hudisin kiinnityksestä sarjan kehitystiimiin. Myöhemmin vuoden 2016 tammikuussa Hudis lähti kehitystiimistä, eikä hänen tilalle ole nimetty seuraajaa.
Sarjan kuvaukset aloitettiin toukokuussa 2016. Tammikuussa 2017 Handler vahvisti työstävänsä käsikirjoitusta sarjan toiselle kaudelle. Hieman myöhemmin huhtikuussa vahvistettiin sarjan saaneen tilauksen myös kolmannesta kaudesta. Neil Patrick Harris on vahvistanut kolmannen kauden jäävän sarjan viimeiseksi.
Tuotanto > Tuotantokaudet

| Kausi | Kausi | Jaksot | Julkaistu |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1 | 8 | 13. tammikuuta 2017 |
|  | 2 | 10 | 30. maaliskuuta 2018 |
|  | 3 | 7 | 1. tammikuuta 2019 |
Aiheesta muualla

Surkeiden sattumusten sarja Netflix.comissa
Surkeiden sattumusten sarja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tapiroidea

| Tapiroidea |
| --- | --- |
 Amerikantapiiri (Tapirus terrestris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kavioeläimet Perissodactyla
Alalahko::  Ceratomorpha
Yläheimo::  Tapiroidea  Gill, 1872
Katso myös
   Tapiroidea Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tapiroidea on kavioeläimiin kuuluva yläheimo, johon kuuluu tapiirien lisäksi joitain pieniä sukupuuttoon kuolleita heimoja.
Ensimmäiset yläheimon jäsenet ilmestyivät noin 50 miljoonaa vuotta sitten, ja niillä on piirteitä jotka viittaavat kärsän kehitykseen. Nykyisten tapiirien kärsä on norsun kärsää lyhyempi lihaskudoksesta koostuva nenän ja ylähuulen pidentymä. Vaikka kärsä ei ole säilynyt fossiileissa, voidaan tapiirien kärsän evoluutiota saada selville tutkimalla kallon muotoa ja nenäluun asentoa. Monella varhaisella Tapiroidean jäsenellä ei ollut paljon taaksepäin vetäytynyt nenäluu, vaikka niiden kalloissa oli suurentuneet nenäonkalot, mikä viittaa suurempaan, erikoistuneeseen kuonoon ja ylähuuleen.
Heptodon
Luokittelu

Tapiroidea kuuluu kävioeläinten alalahkoon Ceratomorpha, johon kuuluvat myös sarvikuonot sukulaisineen.
Luokittelu > Fylogenia

Kladogrammi joka osoittaa Tapiroidean ja muiden kavioeläinten sukulaissuhteet.