2011
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Unkarilta Puolalle.
1. heinäkuuta – Uuden arpajaislain myötä RAY:n raha-automaattien alaikäraja nousi 15:stä ikävuodesta 18:aan (K-18).
1. heinäkuuta − Kaksi varusmiestä loukkaantui vakavasti ja kuusi lievemmin salaman iskettyä heidän telttaansa Hangossa. Varusmiehet osallistuivat Merisotakoulun sotilastaitokilpailuun Syndalenin ampuma-alueella. Lisäksi salama surmasi yhden miehen Rengonharjun lentokentällä Ilmajoella.
1. heinäkuuta − Vaasan hovioikeus vapautti Ulvilan surmasta elinkautiseen vankeuteen tuomitun Anneli Auerin. Satakunnan käräjäoikeus oli tuominnut Auerin hänen puolisonsa Jukka S. Lahden joulukuun alussa 2006 tehdystä surmasta. Syyttäjä ilmoitti hakevansa valituslupaa korkeimmalta oikeudelta, joka alkoi käsitellä juttua toukokuussa 2012.
2. heinäkuuta – Monacon ruhtinaan Albert II:n ja Charlene Wittstockin häät. Siviilivihkiminen tapahtui 1. heinäkuuta.
3. heinäkuuta – parlamenttivaalit Thaimaassa. Maanpaossa olleen syrjäytetyn ja korruptiosta syytetyn pääministerin Thaksin Shinawatran sisar Yingluck Shinawatra tuli maan historian ensimmäiseksi naispääministeriksi. Monet Thaksin Shinawatran kannattajat toivoivat tämän paluuta kotimaahansa, hänen vastustajansa pitivät Yingluck Shinawatraa vain veljensä käskyläisenä.
5. heinäkuuta – Luottoluokittaja Moody’s laski Portugalin valtionlainojen luokituksen neljällä pykälällä roskalainaluokkaan. Toimi herätti kitkeriä kommentteja Euroopan unionin ja OECD:n johdossa. Euroopan keskuspankki päätti hyväksyä edelleen sääntöjensä vastaisesti Portugalin velkapaperit vakuuksiksi, kuten se teki myös Kreikan kohdalla kun sen luokitus laski roskaluokkaan.
6. heinäkuuta – Kermadecsaarille iski 7,8 Richterin maanjäristys. Järistyksen keskus oli Tyynen valtameren pohjassa. Myös tsunamivaroitus annettiin.
6. heinäkuuta − Neljä ihmistä kuoli ja kaksi loukkaantui kahden henkilöauton rajussa törmäyksessä Tohmajärven Värtsilässä. Kovaa vauhtia ajanut henkilöauto lähti heittelehtimään ja törmäsi kylki edellä päin vastaan tullutta toista henkilöautoa. Kaikki surmansa saaneet olivat heittelehtineessä autossa. Onnettomuus tapahtui lähellä Niiralan rajanylityspaikkaa.
7. heinäkuuta – Kanada päätti Afganistan-operaationsa. Afganistaniin jäivät vajaa tuhat kanadalaissotilasta koulutustehtäviin. Kanada jatkaa myös Afganistanin tukemista lähes 500 miljoonalla eurolla vuosittain.
8. heinäkuuta – Viimeinen sukkulalento STS-135 laukaistiin matkaan. Lennon suoritti sukkula Atlantis.
9. heinäkuuta – Etelä-Sudan itsenäistyi. Sudan tunnusti valtion jo edellisenä päivänä. Myös Yhdysvallat tunnusti sen välittömästi.
10. heinäkuuta – Brittiläisestä News of the World -lehdestä ilmestyi viimeinen numero. Vuonna 1843 perustettu viikoittain ilmestyvä lehti oli 2,8 miljoonalla kappaleellaan Britannian suurilevikkisin. Lehti oli ainakin vuodesta 2002 salakuunnellut sodissa ja pommi-iskuissa kuolleiden omaisia ja surmatun koulutytön puhelinta ja maksanut lahjuksia poliiseille saadakseen jutunaiheita.
10. heinäkuuta – Jokilaiva "Bulgarija" upposi Volgalla mukanaan 208 henkeä.
11. heinäkuuta – Kyproksella Evangelos Florakisin laivastotukikohdassa Zygissa tapahtui räjähdys 05:50 EEST, joka surmasi 13, mukaan lukien merivoimien komentajan Andreas Ioannidesin ja tukikohdan komentajan Lambros Lambroun. Räjähdys vaurioitti myös satoja rakennuksia ja tuhosi saaren suurimman sähkölaitoksen, joka tuotti puolet maan sähköstä. Tukikohdassa oli varastoitu taivasalle räjähteitä jotka Yhdysvallat takavarikoi 2009 Iranista Syyriaan purjehtineesta MV Monchegorsk -laivasta. Tapauksen johdosta maan puolustusministeri, asevoimien komentaja ja kansalliskaartin komentaja erosivat. Sähkövoimalan menetys johti maan talouskriisiin ja 28. päivä maan hallitus erosi.
14. heinäkuuta − Yli neljä kuukautta Libanonissa panttivankeina olleet seitsemän virolaista polkupyöräilijää vapautettiin. Heidät oli kaapattu maaliskuussa Bekaan laaksossa. Kaappaajat eivät olleet esittäneet mitään poliittisia tms. vaatimuksia. Viron hallitus ei kertonut, oliko pyöräilijöiden vapauttamiseksi maksettu lunnasrahoja, eikä paljastanut muitakaan vapauttamisen yksityiskohtia.
15. heinäkuuta − YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon saapui vierailulle Suomeen ja osallistui Suomi-areenan keskustelutilaisuuteen Porissa.
20. heinäkuuta − YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO julisti suurimman osan Somaliasta nälänhätäalueeksi. Alueella oli kuollut tuhansia ihmisiä nälkään ja miljoonia oli paennut naapurimaiden puolelle, lähinnä Keniaan.
20. heinäkuuta − Kroatian serbien entinen johtaja, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista syytetty Goran Hadžić pidätettiin Serbian pohjoisosassa. Hänen katsottiin olleen vastuussa lähes 300 ihmisen surmaamisesta Vukovarin kaupungin valtauksen yhteydessä vuonna 1991. Hadžić oli viimeinen vielä vapaalla jalalla ollut Entisen Jugoslavian tuomioistuimen (ICTY) etsintäkuuluttama, Jugoslavian hajoamissotien aikaisista rikoksista syytetty henkilö.
22. heinäkuuta − Norjan iskuissa 2011 Anders Behring Breivik surmasi ampumalla 69 ihmistä Utøyan saarella. Tätä ennen Breivikin tekemässä autopommin räjähdyksessä Oslon keskustassa kuoli kahdeksan ihmistä.
22. heinäkuuta − Suomi tunnusti Etelä-Sudanin ja solmi diplomaattisuhteet sen kanssa.
22. heinäkuuta − Kreikalla hyväksyttiin EU-huippukokouksessa toinen tukipaketti, jossa EU-maiden veronmaksajien julkisen rahoituksen osuus on 109 miljardia euroa. Kreikan, Portugalin ja Irlannin ERVV:n lainojen erääntymisaikaa päätettiin pidentää 7,5 vuodesta vähintään 15 vuoteen ja enintään 30 vuoteen, ja lainojen korot lasketaan 3,5 prosenttiin.
23. heinäkuuta − Latviassa järjestettiin kansanäänestys uusista parlamenttivaaleista. Äänestäneistä liki 95 prosenttia kannatti parlamentin hajottamista, mikä oli voitto entiselle presidentille Valdis Zatlersille. Vaalit arvioitiin pidettävän syyskuun aikana.
23. heinäkuuta − Kiinan Wenzhoussa tapahtui onnettomuus, jossa kaksi suurnopeusjunaa törmäsi toisiinsa. Toinen junista oli pysähtynyt Hangzhoun ja Fuzhoun väliselle sillalle menetettyään salamaniskun vuoksi virtansa, jolloin toinen ajoi sen perään.
28. heinäkuuta − Libyan kapinallisjoukkojen johtaja Abdel Fatah Younis ja kaksi muuta korkeaa upseeria ammuttiin kapinallisten hallitsemassa Bengasin kaupungissa. Tapausta pidettiin vakavana oireena Muammar Gaddafin vastaisen rintaman rakoilusta. Samaan aikaan sotilasliitto Nato jatkoi Libyan pääkaupungin Tripolin pommittamista.
29. heinäkuuta − Turkin armeijan pääesikunnan päällikkö Işık Koşaner ja kaikkien aselajien komentajat Erdal Ceylanoğlu, Eşref Uğur Yiğit ja Hasan Aksay jättivät eronpyyntönsä. Taustalla oli armeijan konflikti pääministeri Recep Tayyip Erdoğanin ja Oikeus ja kehitys -puolueen kanssa sekä armeijan osallisuus salaliittoon islamistis-konservatiivisen hallituksen kaatamiseksi.