stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Theotokos

Theotokos (kreik. Θεοτόκος, ”Jumalansynnyttäjä”) voi viitata seuraaviin:
Theotokos, Neitsyt Marian kunnianimi
Theotókos, saari Kykladien saariryhmässä Kreikassa lähellä Ándrosta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Theotokos”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valtteri Filppula

| Valtteri Filppula |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. maaliskuuta 1984 (ikä 40) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Flip, Fil, Val, Valle
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  Jokerit
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  51
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  Jokerit (SM-liiga) Grand Rapids Griffins (AHL) Detroit Red Wings (NHL) Tampa Bay Lightning (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) New York Islanders (NHL) Genève-Servette (NL)
NHL-varaus:  95. varaus, 2002 Detroit Red Wings
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Peking 2022 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kanada 2003 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Suomi 2004 | jääkiekko |  |
| Mitalit> National League | Mitalit> National League | Mitalit> National League | National League |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Genève-Servette 2023 | Jääkiekko |  |
SM-liiga
|  Hopeaa | Jokerit 2005 | Jääkiekko |  |
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Detroit Red Wings | 2008  |
Valtteri Filppula (s. 20. maaliskuuta 1984 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Jokereissa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Pelipaikaltaan Filppula on keskushyökkääjä, mutta hän on pelannut myös laitahyökkääjänä.
Filppula siirtyi SM-liigasta Pohjois-Amerikkaan aloittaessaan kaudella 2005–2006 Detroit Red Wingsissä, jossa pelasi ennen Tampaan siirtymistä kahdeksan kautta voittaen Stanley Cupin kaudella 2007–2008. Maajoukkueessa Filppula on voittanut sekä olympiakultaa että maailmanmestaruuden vuonna 2022. Hän kuuluu kolmen kullan klubiin 30. pelaajana sekä ainoana suomalaisena.
Seurajoukkueura > Alkuvaiheet

Filppula aloitti jääkiekkoharrastuksen Etelä-Vantaan Urheilijoissa (EVU), josta hän siirtyi C-juniorina Kiekko-Vantaaseen ja sieltä B-juniorina Jokereihin vuonna 2000. Kaudella 2002–2003 hän voitti selkeästi A-nuorten SM-liigan pistepörssin, ja hänet nostettiin seuraavaksi kaudeksi edustusjoukkueeseen. Ensimmäisellä liigakaudellaan 2003–2004 Filppula pelasi 49 ottelua tehden viisi maalia ja yhteensä 18 tehopistettä, mutta hänen kautensa päättyi runkosarjan lopussa polvivammaan.[lähde? ]
Kaudella 2004–2005 Filppula pelasi koko kauden Jokereiden kakkosketjun keskellä ja joukkue voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Filppulan peliotteet olivat etenkin pudotuspeleissä vakuuttavia tehtyään 12 pudotuspeliottelussa viisi maalia ja yhteensä 11 tehopistettä; 55 runkosarjaottelussa tehopisteitä tuli 30. Kauden jälkeen kesällä 2005 Filppula siirtyi hänet kolme vuotta aiemmin varanneen Detroit Red Wingsin NHL-organisaatioon.
Seurajoukkueura > Sveitsi

Kaudeksi 2021–2022 Filppula siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Genève-Servetteen. Vuonna 2023 Filppula oli voittamassa Sveitsin mestaruutta Genève-Servettessä. Vuonna 2024 Filppula voitti Mestarien liigan Servettessä.
Seurajoukkueura > Paluu Jokereihin

Kaudeksi 2024–2025 Filppula palasi vuoden mittaisella sopimuksella Jokereihin. Hänestä tuli samalla yksi seuran omistajista. Filppula nimettiin myös Jokerien kapteeniksi. Hyökkääjä Leevi Lemberg vaihtoi pelinumeronsa Filppulalle tutusta 51:stä 61:een. Filppula pelasi ensimmäisen Mestis-ottelunsa kotiottelussa Tutoa vastaan 17. syyskuuta 2024. Hänet merkittiin Jokerien ykkössentteriksi laidoilleen Emil Kuusla ja Samuel Salonen. Hän sai ottelussa jääaikaa 19.11 minuuttia ja Filppula onnistui myös maalinteossa.
Maajoukkueura

Filppula oli aikoinaan vakiopelaaja nuorten maajoukkueissa. Hän voitti alle 20-vuotiaiden MM-pronssia vuosina 2003 ja 2004. Jälkimmäisenä vuonna hänet valittiin myös kisojen tähdistökentälliseen ja vuoden parhaaksi nuorten maajoukkuepelaajaksi.
A-maajoukkuedebyyttinsä Filppula pelasi 16. joulukuuta 2004 Euro Hockey Tourin Venäjän turnauksessa.
Filppulan oli tarkoitus kuulua Suomen jääkiekkomaajoukkueeseen Sotšin olympialaisissa 2014, mutta hän loukkaantui ennen kisoja eikä näin ollen päässyt edustamaan Suomea olympialaisiin. Filppula pelasi myös keväällä 2017 MM-kisoissa tehden 10 otteluun 2+3. Filppula myös otti tuolloin paljon jäähyjä.
Filppula pelasi olympiakultaa voittaneessa Suomen maajoukkueessa Pekingin olympialaisissa 2022, jossa hän toimi myös joukkueen kapteenina. Edellisen kerran hän edusti Suomea olympialaisissa vuonna 2010 Vancouverissa.
Muuta

Filppula kirjoitti ylioppilaaksi Vantaan Vaskivuoren lukiosta keväällä 2003.  Hän suoritti armeijan Tuusulassa Helsingin ilmatorjuntarykmentissä päästen reserviin alkuvuodesta 2005.
Myös Filppulan isoveli Ilari Filppula on jääkiekkoilija.
Filppula avioitui Jordan Daniellen kanssa heinäkuussa 2017 Versacen kartanossa Miamissa Yhdysvalloissa. He saivat Vera-nimisen tytön helmikuussa 2022, juuri ennen Pekingin talviolympialaisten jääkiekon alkua.
Aiheesta muualla

Valtteri Filppula QuantHockey.com -sivustolla (suomeksi)
Valtteri Filppula Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Tampa Bay Lightningin pelaajakortti Filppulasta (englanniksi)
NHL:n pelaajakortti Filppulasta (englanniksi)
Nhlfinns.com: Pelaajakortti Filppulasta (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Stanley Cup Valtteri Filppulalle
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Marko Anttila | Suomen kapteeni jääkiekon MM-kilpailuissa Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2022 | Seuraaja: Marko Anttila |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Lasse Kukkonen | Suomen kapteeni talviolympialaisissa 2022 | Seuraaja: – |
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2012
4 Väänänen |
5 Kukkonen (A) |
6 Jaakola |
7 Mäenpää |
9 Koivu (C) |
12 Tuppurainen |
18 Joensuu |
19 Kiiskinen |
20 Pesonen |
21 Niskala |
26 Immonen |
27 Kontiola |
28 Salmela |
30 Rämö |
31 Vehanen |
32 Lehtonen |
36 Jokinen (A) |
37 Pyörälä |
38 Hietanen |
39 Kapanen |
40 Pihlström |
51 Filppula |
56 Järvinen |
64 Granlund |
71 Komarov |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2017
4 Lehtonen |
5 Kukkonen (C) |
6 Jaakola (A) |
15 M. Aaltonen |
19 Savinainen |
20 Aho |
23 Kemppainen |
24 J. Lajunen |
29 Säteri |
31 Ortio |
33 Hännikäinen |
36 Järvinen |
37 Pyörälä |
38 Hietanen |
39 Puljujärvi |
40 Sallinen |
41 Pihlström |
47 V. Lajunen |
50 J. Aaltonen |
51 Filppula (A) |
55 Ohtamaa |
60 Honka |
62 Osala |
70 Korpisalo |
96 Rantanen |
Valmentaja Lauri Marjamäki
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2022
2 Pokka |
3 Friman |
4 Lehtonen |
10 Armia |
12 Anttila (A) |
21 Innala |
23 Lindell |
24 Björninen |
25 Rajala |
29 Säteri |
35 Tuohimaa |
38 Hietanen |
41 Heiskanen |
42 Vatanen (A) |
45 Olkinuora |
50 Seppälä |
51 Filppula (C) |
55 Ohtamaa |
64 Granlund (A) |
65 Manninen |
70 Hartikainen |
76 Sallinen |
80 Mäenalanen |
82 Pesonen |
91 Lammikko |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Jääkiekon maailmancup 2016
2 Jokipakka |
3 Määttä |
7 Lindell |
9 Koivu (C) |
12 Lehterä |
18 Lepistö |
19 Koskinen |
20 Aho |
22 Pokka |
27 Donskoi |
28 Korpikoski |
29 Laine |
35 Rinne |
36 Jokinen (A) |
40 Rask |
45 Vatanen |
51 Filppula (A) |
55 Ristolainen |
56 Haula |
64 Granlund |
71 Komarov |
86 Teräväinen |
91 Barkov |
Valmentaja Lauri Marjamäki
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 2010
5 Kukkonen |
6 Salo |
8 Selänne (A) |
9 M. Koivu |
10 Hagman |
11 S. Koivu (C) |
12 Jokinen |
15 T. Ruutu |
16 Peltonen |
18 Lepistö |
20 Miettinen |
21 Niskala |
25 Pitkänen |
26 Lehtinen |
30 Niittymäki |
32 Kiprusoff |
32 Lydman |
33 Bäckström |
37 J. Ruutu |
39 Kapanen |
44 Timonen (A) |
51 Filppula |
62 Immonen |
Valmentaja Jukka Jalonen
Suomen joukkue – Talviolympialaiset 2022
2 Pokka |
3 Friman |
4 Lehtonen |
12 Anttila (A) |
13 Kemiläinen |
15 Aaltonen |
20 Ojamäki |
24 Björninen |
25 Rajala |
28 Nättinen |
29 Säteri |
35 Tuohimaa |
38 Hietanen |
40 Lindbohm |
42 Vatanen |
45 Olkinuora |
51 Filppula (C) |
55 Ohtamaa (A) |
60 Granlund |
65 Manninen |
70 Hartikainen |
71 Komarov (A) |
80 Mäenalanen |
81 Pakarinen |
82 Pesonen |
Valmentaja Jukka Jalonen
Filppula vuonna 2014
Reijmyre Glasbruk

| Reijmyre Glasbruk AB |
| --- | --- |


Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1810
Kotipaikka:  Finspång, Ruotsi
Tuotteet:  lasiesineet
Kotisivu:  reijmyre.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Reijmyre Glasbruk AB on Finspångin kunnassa Ruotsin Itä-Götanmaalla toimiva vuonna 1810 perustettu lasitehdas. Se valmisti ensimmäisenä Ruotsissa puristelasia. Reijmyre on useita kertoja ajautunut konkurssiin, mutta toiminta on silti jatkunut.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut (ruotsiksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reijmyre Glasbruk Wikimedia Commonsissa
Pláka

Pláka (kreik. Πλάκα) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Pláka, Ateenan vanhakaupunki
Pláka, kylä Kreetan saarella Apokóronaksen kunnassa Chanián alueyksikössä
Pláka, kylä Kreetan saarella Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä
Pláka, kylä Míloksen saarella Etelä-Egean saarten alueella
Pláka, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kásosta
Pláka eli Mikró Li(v)ádi, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Lérosta
Pláka, saari Foúrnoin saarilla Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä
Pláka, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Paxósta
Pláka, saari Pienillä Kykladeilla Kykladien saariryhmässä lähellä Schoinoúsaa
Megáli Pláka eli Rofós, saari Pienillä Kykladeilla Kykladien saariryhmässä lähellä Kérosta
Mikrí Pláka eli Kathetí, saari Pienillä Kykladeilla Kykladien saariryhmässä lähellä Kérosta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Plaka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Campanula saxatilis subsp. cytherea

| Campanula saxatilis subsp>  cytherea.Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Suku::  Kellot Campanula
Laji::  saxatilis
Alalaji::  cytherea
Kolmiosainen nimi
 Campanula saxatilis subsp. cytherea  Rech.f. & Phitos 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Campanula saxatilis subsp. cytherea on kellokasvien heimoon ja kellojen sukuun kuuluva Campanula saxatilis -lajin alalaji.
Alalajia tavataan ainakin Kytheran saarella sekä Antikytheran, Porín (Prasonísi) ja Porétin (Lagoúvardos) saarten muodostamalla Natura 2000 -alueella. Kaikki saaret kuuluvat Kreikalle ja sijaitsevat Välimeressä.
Alma Forstén

Alma Forstén poikansa Gunnarin kanssa
Alma Johanna Charlotta Forstén (5. kesäkuuta 1858 – 27. maaliskuuta 1931) tuli tunnetuksi Marttaliiton johtohenkilönä ja puolestapuhujana  sekä Reitkallin puutarhakoulun perustajana.
Lapsuuden perhe

Alma Lönnroth syntyi 5.6.1858 identtisenä kaksosena sisarensa Olgan kanssa Orimattilan kappalaisen pappilassa. Isä Johan Didrik Lönnroth sai pian paikan Mäntsälästä, missä hän papin työnsä ohella toimi pitäjänkokouksen esimiehenä, osallistui paikallisen säästöpankin perustamiseen sekä toimi kansakoulun perustamisen puolesta . Kansanvalistustyöstä Alma Lönnroth kiinnostui jo nuorena tyttönä, kun hän harrasti hyväntekeväisyyttä äitinsä Henrietta Charlotta Margareta Elisabet Stjernvallin kanssa. Äidin isä oli Hans Henrik Stjernvall.
Avioliitto ja yhteiskunnallinen aktivismi

Alma Lönnroth solmi 1877 avioliiton kapteeni Lennart Forsténin, runoilijaeversti Torsten Forsténin pojan kanssa. Pariskunta osti vuonna 1892 Sippolan pitäjästä Liikkalan kartanon leskirouva Aleksandra Aleksejevna Popovalta, syntyisin Buturlina, joka oli perinyt sen edellisenä vuonna kuolleelta äidiltään, kreivitär Olga Buturlinalta, joka oli viimeinen elossaollut van Suchtelenin suvun kreivitär (kenraali, kreivi Pauli van Suchtelenin ainut tytär). Ostoon tarvitut suuret rahaluotot kuitenkin veivät Forstenien perheen taloudellisesti tiukalle . Aviomiehen jäätyä eläkkeelle Alma Forstén perusti 1897 Sippolan puutarha- ja talouskoulun, jonka laajennettuun opetusohjelmaan kasvitarhaviljelyksen ja kasvisten käytön lisäksi otettiin lisäksi kotieläinten hoito ja käsitöiden tekeminen.. 1904 Alma ja Lennart Forstén tekivät opintomatkan Tanskaan. Kirjoittamansa matkakertomuksen mukaan Alma Forstén kiinnitti huomionsa kananhoitoon ja osuuskuntaliikkeeseen sekä pienviljelijöiden ja suurtilallisten väliseen tasa-arvoon. Kananhoito otettiin puutarhakoulun opetusohjelmaan, mallikanalat levittivät tietoutta ja kananmunia ryhdyttiin myymään osuuskuntaperiaatteella. Sippolalainen kartano meni huutokaupassa velkojen käytyä ylivoimaisiksi . Puutarhakoulu siirrettiin 1906 Reitkalliin. Koulun merkityksestä kertoo valtionavun määrä: 14:stä kasvitarha- ja talouskoulusta Reitkallin puutarhakoulun osuus oli 1915 toiseksi suurin, 6600 mk.
Poliittisessa toiminnassa Alma Forstén kannatti yleistä äänioikeutta, tosin vasta sen jälkeen kun kansan syvät rivit ovat tutustuneet oman maan kehitykseen, sen lakeihin ja yhteiskuntajärjestelmään. Hänet valittiin 1905 Naistenliiton unionin ja Marttaliiton edustajana puhumaan yleisen äänioikeuden puolesta joukolle kansanedustajia ja kun naiset saivat ensimmäisen kerran osallistua 1907 eduskuntavaaleihin, oli Alma Forstén Nuorsuomalaisen puolueen ehdokkaana.. Hänen vaalilauseensa käsittelivät pienviljelijöiden olojen kohottamista, kansanvaltaa, laillisuutta sekä raittiusaatetta. Alma Forstén tuli vaaleissa valittujen kansanedustajien Tahvo Riihelän ja Jonas Castrénin varajäseneksi
Muu toiminta

Alma Forstén johti Sippolassa soittokuntaa ja kuoroa . Hänen pojantyttärensä Hilkka Norkamo on jatkanut isoäitinsä kuoronjohtoperinnettä.
Alma Forsténin veli oli sotarovasti Alfons Lönnroth ja sisar Olga Forstén. Forsténin veljenpoikia olivat Helsingin yliopiston rehtori ja professori Erik Lönnroth sekä tie- ja vesirakennushallituksen pääjohtaja Arvo Lönnroth.
Kirjallinen tuotanto

Kansan emännän keittokirja. Sovitettu käytettäväksi myös yksinkertaisissa ruuanlaittokursseissa kansan naisille. 1902 (9. painos 1920)
Kokbok för allmogehem : lämpad för användning äfven vid enkla matlagningskurser, 1902 (5. painos 1919)
Huru kunde småbrukar-kvinnorna i högre grad intresseras för trädgårds- och hönsskötsel samt andra till landthushållningen hörande göromål? ,1907
Martta-yhdistykset ja niiden tehtävät. Esitelmä maamiespäivillä Suonenjoella jouluk. 21 päivänä 1908, Kuopio 1909
Liite kansanemännän keittokirjaan. 100 kasvispäivällistä. Käytetty ja osin muodostettu Sippolan puutarha- ja maatalouskoululla. Hki 1912  (3. painos 1926)
Puutarhakalenteri 2, julkaissut suomalaisten puutarhaseurojen keskusliitto, toim. Alma Forstén, Kaarlo Vanamo, Juho Rannikko, Hämeenlinna 1913
Tillägg till Kokbok för allmogehem : 100 vegetariska middagar avprovade vid Sippola Trädgårds- och Hushållsskola, 1914 (2. painos 1919)
Kansan emännän keittokirja levisi useina painoksina lukuisiin suomalaisiin koteihin.
Poréti

Porétin saari.
| --- | --- |
Muut nimet:  Lagoúvardos (Λαγούβαρδος)
Sijainti:  35°57′33″N, 23°12′25″E, Kythera Saaret, Attika Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Korkein kohta:  42 m
Pinta-ala:  0,06 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Poréti (kreik. Πορέτι) eli Lagoúvardos (Λαγούβαρδος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Antikytheran saarten välissä noin 7,2 kilometriä Antikytherasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 0,06 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Poréti muodostaa yhdessä Antikytheran sekä Porín (Prasonísi) ja eräiden muiden pienten saarten kanssa Natura 2000 -alueen. Sen harvinaisiin kasvilajeihin kuuluvat muun muassa endeemiset Allium gomphrenoides, Asperula taygetea, Campanula saxatilis subsp. cytherea ja Inula candida subsp. candida. Saaren korkein kohta on 42 metriä merenpinnasta laskettuna.
Nathaniel Lyon

Nathaniel Lyon
Nathaniel Lyon (14. heinäkuuta 1818 – 10. elokuuta 1861) oli Unionin kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa. Hänet muistetaan toimistaan Missourissa sodan alussa. Hän oli ensimmäinen sisällissodassa kaatunut Unionin kenraali.
Lyon oli syntynyt Ashfordissa Connecticutissa ja valmistui West Pointista vuonna 1841. Hän sai komennuksen toiseksi luutnantiksi 2. USA:n ratsuväkeen ja taisteli seminolisodissa Floridassa ja Meksikon–Yhdysvaltain sodassa. Hänet ylennettiin kapteeniksi Contrerasiin ja Churubuscoon. Hän palveli rajaseudulla, ja osallistui intiaanien joukkomurhaan Clear Lakessa Kaliforniassa vuonna 1850.
Maaliskuussa 1861 hän saapui St. Louisiin komentamaan D-komppaniaa 2. USA:n jalkaväkeen. Hän epäili kaupungin kuvernöörin antavan salaa aseita etelävaltioille Unionin asevarastosta, ja marssitti joukkonsa piirittämään Missourin osavaltion joukkojen leiriä. Seurauksena oli mellakointia St. Louisissa ja 10. toukokuuta 1861 hänen joukkonsa avasivat tulen siviilijoukkoon, jolloin 28 ihmistä kuoli ja 77 haavoittui. Tämän jälkeen hänet ylennettiin prikaatinkenraaliksi ja hän sai komentoonsa Unionin joukot Missourissa. Lyon julisti sodan St. Louisin kuvernööri Claiborne J. Jacksonia ja Missourin osavaltiokaartia vastaan. Lyon jahtasi Jacksonia Jeffersonvilleen, josta kuvernööri pakeni osavaltion hallinnon kanssa Boonevilleen, ja Lyon nimitti tilalle oman hallituksensa.
13. heinäkuuta Lyon leiriytyi Springfieldiin Missouriin 6 000 unionin sotilaan kanssa. Sterling Pricen ja Benjamin McCulloughin 12 000 miehen konfederaatiolaisjoutkot marssivat Springfieldiin, ja 10. elokuuta armeijat kohtasivat Wilson's Creekin taistelussa.
Lyon haavoittui taistelussa kahdesti, ja lopulta häntä ammuttiin rintaan, päähän ja jalkaan. Hänet on haudattu Eastfordiin Connecticutiin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nathaniel Lyon
Pinja Perholehto

| Pinja Perholehto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1997 (ikä 27)
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  Kansanedustaja
Vaalipiiri:  Uusimaa
Kotipaikka:  Hyvinkää
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Pinja Perholehto (s. 1. maaliskuuta 1997 Hyvinkää) on SDP:n kansanedustaja ja Hyvinkään kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Hän on toiminut aiemmin muun muassa Sosialidemokraattisten Nuorten puheenjohtajana, Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto - SAKKI ry:n 2. varapuheenjohtajana sekä Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssin hallituksen jäsenenä. Hän oli ehdolla vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa.
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2017: 126 ääntä (Hyvinkää, valittiin)
2021: 433 ääntä (Hyvinkää, valittiin)
Vaalimenestys > Aluevaalit

2022: 870 ääntä (Keski-Uudenmaan hyvinvointialue, valittiin)
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2023: 5 869 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
Plastic Passion

Plastic Passion on turkulainen, vuonna 1995 perustettu riippumaton levymerkki, jonka taustaorganisaationa toimii Kulttuuriyhdistys Plastiikki.
Levymerkin on perustanut Aku-Tuomas Mattila, joka edelleenkin toimii toisena puuhamiehenä yhdessä Ari-Pekka Lehtisalon kanssa.
Levymerkin tunnetuin yhtye on Kauko Röyhkän ja Maritta Kuulan johtama 500 kg lihaa.
PMMP:n tuottajana ja säveltäjänä tunnettu Jori Sjöroos on levyttänyt Plastic Passionille Fu-Tourist - ja Funtourist-artistinimillä sekä yhtyeissä Magenta Skycode, This Empty Flow ja Sad Parade.
Plastic Passionille levyttäneitä yhtyeitä

AD
Ben’s Diapers
Cheerleaders United
Bob Domino
Creep Season
Fu-Tourist
Funtourist
Huminoida
Hundred Million Martians
In My Rosary
Kehä 4
Magenta Skycode
Michael McDonald
Moto
Nilly.
NYX
Olga
Russian Love
Sad Parade
Salaliitto
Sorb-i-tol
Sivulliset
Suruaika
Tero-Petri
This Empty Flow
The U.F.O. Kings
Iida Umpikuja
Velvet Nails
500 kg lihaa
Wojciech
Wrum
Aiheesta muualla

/ Plastic Passion Facebookissa
Plastic Passion Discogsissa. (englanniksi)
Kasain konflikti

Kasain sota on Kinshasankongon hallituksen armeijan ja aseistetun Kamwina Nsapu -kapinallisryhmän välinen aseellinen yhteenotto Suur-Kasain alueella. Väkivaltaisuudet laajenivat sodaksi elokuussa 2016, kun hallituksen joukot murhasivat 12. elokuuta heimopäällikkö Kamwina Nsapu VI:n (Jean-Prince Mpandi), joka oli vastustanut itsevaltaisen presidentti Joseph Kabilan hallintoa. Nsapun aseistautuneet kannattajat eli kamwina-nsaput kostivat tekemällä hyökkäyksiä valtion hallintoa vastaan.
Syyskuussa 2017 sodassa oli YK:n ihmisoikeuskomissaarin tietojen mukaan kuollut 5 000 ihmistä.lähde? Sotaa on paennut 1,5 miljoonaa ihmistä, joista noin puolet oli palannut takaisin lokakuussa 2017. Heitä uhkaa nälkäkuolema, koska sadot ovat tuhoutuneet.päivitettävä
Tausta

Bajila-kasangat ovat Keski-Kasain maakunnan keskiosassa asuva lubiin kuuluva heimo, joiden johtajana toimi vuosina 2012–2016 Kamwina Nsapu. Hallitus on sortanut bajila-kasangoja. Perusrakenteet ovat olleet huonossa kunnossa. Jo ennen sotaa suuri osa kasailaisista on joutunut elämään ilman riittävästi ruokaa.
Kasai on tunnettu opposition alueena, ja Nsapu oli vaatinut alueen jättämistä paikallisten asukkaiden valtaan. Hän lupasi palauttaa Kasaihin perinteisen vallan, johon ei kuulu valtion poliittista hallintoa.
Tapahtumien kulku > Vuonna 2016

Vuonna 2016 Nsapu haastoi Kabilan ja hänen hallituksensa toiminnan. Kesäkuussa hän vannoi vapauttavansa kotimaakuntansa Keski-Kasain valtion hallinnosta ja valtion turvallisuusjoukoista, joiden hän syytti kohdelleen asukkaita väkivalloin. Nsapu hyökkäsi paikallista poliisia vastaan. 12. elokuuta hallituksen armeija hyökkäsi Nsapun kotiin ja tappoi hänet. Myös ruumista turmeltiin, eikä sitä annettu omaisille haudattavaksi perinteisellä tavalla.
Nsapun kannattajat vannoivat kostavansa murhan. He vaativat ruumista takaisin hallitukselta, jotta voisivat haudata sen perinteisellä tavalla. Nsapun kannattajat, enimmäkseen lapsisotilaat, hyökkäsivät hallintorakennuksiin ryöstäen ja polttaen niitä. YK:n mukaan armeija käytti taistelijoita vastaan suhteetonta voimaa siihen nähden, että kapinalliset olivat aseistautuneita viidakkoveitsillä, kotitekoisilla kivääreillä tai ainoastaan kepeillä.
Joulukuussa Kabilan toinen virkakausi päättyi, mutta hän kieltäytyi luopumasta virastaan. Presidentinvaaleja lykättiin toistamiseen: ilmoitettiin, että ne siirretään huhtikuulle 2019.