stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rasvanki
Maantietoa > Asutus ja liikenneolot

Tervo on järvenosan ainoa taajama-alue. Rannikolla on asutusta haja-asutuksena tai kyliin ja kulmakuntiin keskittyneenä. Tällaisia ovat pohjoispään Äyskoski sekä eteläosan Joutenlahti ja Ruokolahti. Järvenosassa oli vuonna 1988 115 loma-asuntoa . Rasvanki sijaitsee kokonaan Tervossa. Rasvangin ympäri ei voi ajaa autolla, koska sillä ei ole tieyhteyttä esimerkiksi Linnonsalmen yli. Tervossa Koskiselän suun ylittää seututie 551. Se seuraa Rasvangin itärannikkoa Karttulaan asti. Kaakkoisrannikolle pääsee Karttulasta Kuivaniemelle johtavaa tietä pitkin. Koskenselän itärannikkoa seuraa Utrianlahdelle johtava kylätie. Se kohtaa siellä yhdystien 5517, jota voi ajaa Äyskosken kautta Koskiselän länsipuolelle ja takaisin Tervoon. Tervosta kulkee Rasvangin länsipuolella yhdystie 5460 Vaajasalmen suuntaan. Yhdystieltä voi poiketa rannikolle paikallisteitä pitkin. Kuitenkaan kaikkialle länsirannikon kohteisiin on täältä vaikea päästä. Jos yhdystieltä ajaa Vehkarantaan ja lossilla Pulkkilansaareen, päättyy matka siihen. Airosalmen yli ei pääse Käpysaareen, jonne voi ajaa vain tulemalla sinne kaukaa Suonenjoen suunnalta, Iisveden ja Virmasveden väliseltä niemeltä käsin. Tällöin voi saavuttaa Rasvangin etelärannikon Käpysaaresta ja Linnonsaaresta käsin.
Luontoarvoja > Vedenlaatu ja luonnonsuojelu

Rasvangin vedenlaatu on yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan hyvä. Vesi on vähähumuksista ja varsin kirkasta. Kuitenkin järvenosan pohjoisosassa ja etenkin Tervonsalmen yläpuolella Koskivedessä näkyy Äyskosken kalankasvatustoiminnan rehevöittävä vaikutus veden ravinnepitoisuuksien nousuna. Tämä on aiheuttanut alueella leväkukintoja. Ravinteita joutuu vesistöön maanviljelyn vuoksi ja Tervon kirkonkylän vedenpuhdistuslaitoksen poistoputkesta.
Rasvangilla on merkitty rannikolle ulottuvia ja kokonaisia saaria käsittäviä luonnonsuojelualueita. Lukuisat saaret tai saarien osat kuuluvat laajaan Rasvangin saariston luonnonsuojelualueeseen. Tähän kuuluvia maakappaleita löytyy Linnonsaarelta, Käpysaarelta ja niiden välisen vesialueen saarista. Monet Linnonsaaren suojellut maakappaleet muodostavat Tilkinniemen luonnonsuojelualueen ja Käpysaarella vastaavasti Aironiemen suojelualueen. Pulkkilansaaren suojelualueet kuuluvat kaikki omaan suojelualueeseen. Rasvangin kaakkoiskulmassa Linnonsalmen pohjoispuolella sijaitsee Piakkaniemen-Otinniemen suojelualue ja Pölkkysaaren luonnonsuojelualue. Rasvangin keskiosassa Riitniemellä on pieni suojelualue ja Hynnisensaarella erillinen suojelualue.
Luontoarvoja > Hydrologiaa

Iisveden lahdenpohjukassa sijaitsee vedenkorkeuden mittausasema, jonka vuosina 1910–2023 mittaamia pinnantasoja käytetään seuraavassa hyväksi. Rasvangin vedenpinnan korkeudeksi on karttoihin merkitty 97,9 metriä mpy.  Pinnankorkeus on kuitenkin vaihdellut korkeudesta 97,07 metriä (HW, mitattu 17.4.1942) korkeuteen 98,46 metriä (NW, 10.6.1988). Keskimääräiseksi yläkorkeudeksi (MHW) on muodostunut 98,01 metriä ja alakorkeudeksi (MNW) 97,45 metriä mpy. Rasvangin vedenpinnan korkeuksia on mitattu vuodesta 1894 alkaen.
Rasvangin läpi virtaa huomattava määrä vettä, sillä yläpuolisen Äyskosken keskivirtaama (MQ) on noin 17,1 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, ) ja alapuolisen Niinivedestä alkavan Nokisenkosken keskivirtaama 33 m³/s  (vuosina 1931–1975 se oli 36 m³/s ). Rasvangin virtaama on näiden arvojen välissä, koska Äyskosken virtaamaa täydentää jo Ahvenisesta laskevan Ahvenisesta laskevan Alajoen keskivirtaama 0,6 m³/s , ja näiden lisäksi on vielä kaikki vesi, joka virtaa Virmasvedeltä Linnonsalmen ja Siltasalmen kautta Rasvankiin. Virmasveden keskivirtaaman suuruus on vähintään 6,7 m³/s, jolloin Rasvangin keskivirtaamaksi saadaan yli 24 m³/s. Äyskosken virtaamia on mitattu jo vuodesta 1896 alkaen.
Vesistösuhteita

Iisvesi–Virmasvesi–Rasvanki sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) järvi kuuluu. Rasvanki kuuluu Rautalammin reitin valuma-alueen pääreittiin.
Virmasveden alueen pinta-ala on 1 047 neliökilometriä (km²), josta Rasvanki muodostaa vain 32 km². Rasvangin vesistöalueen lähialueella on pieniä ojia ja puroja, jotka laskevat suoraan Rasvankiin. Rasvangin lähialueen pinta-ala on sen järvenosaan nähden pieni, koska itäpuolella siihen rajautuu Tallusjärven valuma-alue (14.77, 419 km² ), länsipuolella Niiniveden alue (14.721, 225 km² ) ja etelässä sijaitsevat vielä Iisvesi ja Virmasvesi. Tärkein vesilähde on pohjoisesta tuleva Nilakan alueelta tuleva Äyskoski ja Kolun kanava. Yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 157 km² . Virmasvesi työntää vettä Linnonsalmea myöten Rasvinkiin. Virmasveden valuma-alueen pinta-alaa ei ole tässä tiedossa. Sen sijaan Tallusjärven valuma-alueen lasku-uomat ovat tiedossa. Ne kuuluivat aikoinaan vesistöreittiin, jota kutsuttiin Talluksen reitiksi . Se on valuma-alueena bifurkaatioalue, jonka pienempi lasku-uoma on Haringankoski, joka alkaa Ahvenisesta ja loppuu alajuoksulla Haringanlampeen ja Alajokeen. Toinen lasku-uoma on Savikoski, joka laskee Ala-Muuraisesta Virmasveden Pieni-Virmakseen. Rasvangin järvenselkään laskee vain muutaman järven laskuoja. Näitä järviä ovat Iloharjunlampi (1 ha), äsken mainittu Haringanlampi (9 ha) ja Lehtolampi (3 ha), sekä Tervon lähiympäristössä sijaitseva pieni Hälvänlampi sekä Riitlampi ja Pohjalampi, jotka eivät kuitenkaan ole itsenäisiä järviä. Koskiselän rannikolle ei laske lähialueen järviä.
Hankavesi
7. lokakuuta

7. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 280. päivä (281. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 85 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Pirkko, Pirjo, Piritta, Pirita, Pipsa, Birgitta
suomenruotsalainen kalenteri: Birgitta, Brita, Britta, Britt, Birgit
ortodoksinen kalenteri: Sergei, Markus, Joonas, Joona
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Birgget, Bikká
vanhemmissa kalentereissa: Bertha, Brigitta, Charitas, Demetrius
Tapahtumia

1391 – Birgittalaisen sääntökunnan perustaja Birgitta julistettiin pyhimykseksi.
1769 – Englantilainen tutkimusmatkailija James Cook löysi Uuden-Seelannin.
1908 – Bosnia ja Hertsegovina liitettiin osaksi Itävalta-Unkaria.
1912 – Helsingin pörssi aloitti toimintansa.
1913 – Ford esitteli liukuhihnan.
1919 – Alankomaiden kansallinen lentoyhtiö KLM perustettiin. Se on vanhin omalla nimellään operoiva lentoyhtiö maailmassa.
1939 – Suomessa astui voimaan tasavallan suojelulaki sodan uhan vuoksi.
1944 – Vangit nousivat vastarintaan Auschwitzin keskitysleirillä.
1945 – Šintolaisuuden asema Japanin valtionuskontona lakkautettiin.
1949 – Saksan demokraattinen tasavalta perustettiin.
1950 – Korean sota: Yhdysvaltain joukot tunkeutuivat Pohjois-Koreaan.
1956 – Saarenmaan valssi kuultiin ensi kertaa Suomen radiosta.
1959 – Kuun kääntöpuoli nähtiin ensimmäisen kerran neuvostoliittolaisen Luna 3 -avaruusluotaimen otettua ensimmäiset kuvat Kuun takaa.
1981 – Yleisradion Teksti-TV aloitti toimintansa.
1986 – Dingo hajosi.
1988 – Piia Ristikankare katosi Piikkiössä.
1996 – Fox News Channel aloitti lähetyksensä.
2001 – Sota Afganistanissa alkoi ilmaiskuilla.
2005 – Bodominjärven surmista epäilty Nils Gustafsson vapautettiin syytteistä.
2006 – Ngerulmudista tuli Palaun pääkaupunki.
2008 – Ruotsalainen musiikin suoratoistopalvelu Spotify perustettiin.
2023 – Hamas hyökkäsi Israeliin, mikä johti Gazan sotaan.
Kuolleita

336 – Pyhä Markus, paavi
929 – Kaarle Yksinkertainen, Ranskan kuningas (s. 879)
1553 – Cristóbal de Morales, espanjalainen säveltäjä (s. n. 1500)
1796 – Thomas Reid, skotlantilainen valistusfilosofi (s. 1710)
1849 – Edgar Allan Poe, yhdysvaltalainen kirjailija (Arthur Gordon Pymin selonteko) (s. 1809)
1871 – John Fox Burgoyne, brittiläinen sotamarsalkka (s. 1782)
1896 – John Langdon Down, englantilainen lääkäri (Downin oireyhtymä) (s. 1828)
1926 – Alfred Deakin, australialainen poliitikko (s. 1856)
1926 – Emil Kraepelin, saksalainen psykiatri (s. 1856)
1943 – Marguerite Radclyffe-Hall (”Radclyffe Hall”), englantilainen runoilija ja kirjailija (Yksinäisyyden kaivo) (s. 1880)
1958 – Tadeusz Strumillo, puolalainen pedagogi, partioliikkeen vaikuttaja ja psykologi (s. 1884)
1959 – Alfredo Arnold Cocozza (”Mario Lanza”), yhdysvaltalainen tenori ja filmitähti (s. 1921)
1967 – Norman Angell, vuoden 1933 Nobelin rauhanpalkinnon saanut englantilainen kirjoittaja ja kansanedustaja (s. 1872)
1970 – Aleksei Müürisepp, virolainen kommunistipoliitikko (s. 1892)
1973 – Masayuki Mori, japanilainen näyttelijä (s. 1911)
1976 – Aarne Tarkas, suomalainen elokuvaohjaaja (s. 1923)
1983 – Tuija Ahvonen, suomalainen näyttelijä (s. 1949)
1993 – Sara Hildén, suomalainen taiteenkerääjä ja -edistäjä (s. 1905)
1994 – Niels Kaj Jerne (”Niels K. Jerne”), vuoden 1984 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut tanskalainen immunologi (s. 1911)
2006 – Anna Politkovskaja, venäläinen toimittaja (s. 1958)
2008 – Martti Moisala, suomalainen nimismies ja kirjailija (s. 1916)
2011 – Ramiz Alia, Albanian presidentti 1985–1992 (s. 1925)
2011 – George Baker, brittiläinen näyttelijä (s. 1931)
2015 – Matti Antila, suomalainen elintarviketutkija ja professori (s. 1926)
2015 – Veijo Varpio, suomalainen oopperalaulaja, toiminnanjohtaja ja juristi (s. 1928)
2016 – Wolfgang Suschitzky, brittiläis-itävaltalainen elokuvaaja ja valokuvaaja (s. 1912)
2016 – Pekka Vuoria, suomalainen lääkäri, professori ja kirjailija (s. 1924)
2018 – Peggy McCay, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1927)
2019 – Kyllikki Forssell, suomalainen näyttelijä ja teatterineuvos (k. 1925)
2019   – Rauno Hämäläinen, suomalainen fyysikko ja professori (s. 1931)
2020 – Mario Jose Molina (”Mario J. Molina”), vuoden 1995 Nobelin kemianpalkinnon saanut meksikolainen fysikaalinen kemisti (s. 1943)
Juhlapäiviä

Ada Lovelace-päivä, päivä juhlistaa naisten osuutta tieteessä, tekniikassa ja matematiikassa. Päivän perusti vuonna 2009 brittiläinen teknologisti ja toimittaja Suw Charman-Anderson ja sitä vietetään Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Päivään liittyy myös verkossa tapahtuva maailmanlaajuinen luentosarja.
Saksan demokraattinen tasavalta: Tasavallan päivä.
YK: Kansainvälinen lasten päivä. Vietetään eri maissa hieman eri päivinä (Suomessa 20. marraskuuta myös nimellä Lapsen oikeuksien päivä).
Maailman CP-päivä
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 7. lokakuuta: |  |
:   Hugo Suolahti 1391 – Birgittalaisen sääntökunnan perustaja Birgitta julistettiin pyhimykseksi.  1874 – Poliitikko, filologi ja Helsingin yliopiston rehtori Hugo Suolahti syntyi.  1885 – Tanskalainen fyysikko Niels Bohr syntyi.  1919 – Alankomaiden kansallinen lentoyhtiö KLM perustettiin.  1931 – Eteläafrikkalainen arkkipiispa Desmond Tutu syntyi.  1959 – Neuvostoliiton Luna 3 -luotain otti ensimmäiset kuvat Kuun Maahan näkymättömästä puolesta.  
Katso myös: kalenteri ~ 6. lokakuuta, 8. lokakuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Älypuhelin

Huawei P20 Lite vuodelta 2018.
Älypuhelin (engl. smartphone) on matkapuhelin, jossa on perinteisen matkapuhelimen puhe- ja tekstiviestimahdollisuuksien lisäksi tietokoneen ominaisuuksia kuten internetyhteys ja mahdollisuus lähettää sähköpostia. Älypuhelimissa on usein kamera ja GPS-paikannin. Älypuhelimissa on useimmiten graafinen käyttöliittymä ja monipuolinen valikoima mobiilisovelluksia eli puhelimella käytettäviä sovellusohjelmia. Älypuhelimen käyttöjärjestelmä on yleensä siinä määrin avoin, että kolmansien osapuolten on mahdollista tuottaa siihen uusia sovelluksia.
Älypuhelimen toiminta perustuu puolijohteista valmistetuille mikropiireille, jotka on integroitu järjestelmäpiiriksi. Älypuhelin kommunikoi matkapuhelinverkon kautta lähimmälle 2G-, 3G-, 4G- tai 5G-tukiasemalle, joka siirtää puhelimen lähettämän informaation lankaverkkoon, tai muun langattoman yhteyden kautta (WLAN, Bluetooth).
Lähes 80 prosentilla yli 15-vuotiaista suomalaisista oli käytössään älypuhelin vuonna 2017. Älypuhelin ei ollut yhtä suosittu kaikkein vanhimpien ikäryhmien keskuudessa, koska alle puolella 65–75-vuotiaista ja vain 15 prosentilla 75–89-vuotiaista oli älypuhelin käytössään.
Suomessa käytettiin vuonna 2016 eniten mobiilidataa maailmassa, seuraavalla sijalla olivat Ruotsi, Etelä-Korea ja Japani. Mobiilidatan käytön huima kasvu Suomessa johtuu muun muassa videopalveluiden yleistymisestä sekä nopean 4G-verkon laajenemisesta. Mobiilidatan käyttö on Suomessa myös poikkeuksellisen edullista.
Historiaa

Kommunikaattoreita (engl. personal communicator) voidaan pitää ensimmäisinä älypuhelimina. Ensimmäinen kommunikaattori oli vuonna 1993 julkaistu IBM Simon. Yhteistyössä BellSouth-operaattorin kanssa kehitetyssä tuotteessa oli kosketusnäyttö ja se sisälsi sähköpostin, kalenterin, osoitekirjan, laskimen, kynällä käytettävän luonnoslehtiön ja hakulaitteen. Laitteen suositushinta oli 899 dollaria. Laite kuitenkin kärsi mittavista teknisistä ongelmista, ja IBM veti sen pois markkinoilta jo seuraavana vuonna.
Nokian vuonna 1996 julkaisemaa Communicator 9000 -mallia myytiin laajasti Euroopassa. Siinä ei ollut kosketusnäyttöä, ja se näytti ulkoisesti minikokoiselta kannettavalta tietokoneelta 
painaen lähes 400 grammaa. Kyse oli käytännössä 386-PC-tietokoneen ja Nokia 2110 -puhelimen yhdistelmästä, jonka käyttöjärjestelmänä oli GEOS.
Ensimmäinen moderni älypuhelin oli ruotsalaisen Ericssonin vuonna 2000 markkinoille tuoma R380-mallinen matkapuhelin. Siinä oli mustavalkoinen kosketusnäyttö ja Symbian-käyttöjärjestelmä.
Apple toi myyntiin ensimmäisen älypuhelinmallinsa iPhonen vuonna 2007. Sen uudistetun 3G-version myynti alkoi Suomessa kesällä 2008. Niiden ja myöhempien versioiden käyttöjärjestelmä on Applen kehittämä iOS.
Loppuvuodesta 2008 markkinoille tuotu Android-käyttöjärjestelmä valtasi nopeasti älypuhelimien käyttöjärjestelmien markkinat ja hallitsi niitä 2010-luvun alusta lähtien. Microsoft ei onnistunut koskaan  vakiinnuttamaan oman Windows Phonensa asemaa.
Vuonna 2013 suomalaisista 16–60-vuotiaista 61 prosenttia omisti älypuhelimen, ja kasvua tässä oli vuoden 2017 tietojen mukaan ollut noin viisi prosenttiyksikköä vuodessa ja vielä enemmän vuosikymmenen alussa. Internetissä surffailu oli suurin syy hankkia älypuhelin vuonna 2013, jolloin jo kolmessa viidestä yli 15-vuotiaiden omistamista kännyköistä oli älyominaisuuksia. Vuonna 2018 jo yli 71 prosenttia suomalaisista käytti internetiä matkapuhelimella. Samoihin aikoihin Yhdysvalloissa vain 12 prosenttia väestöstä käytti älypuhelinta päivittäiseen internet-selailuun.
Toiminnallisuus

Ennen älypuhelimien yleistymistä mukana kuljetettava tietokone oli toisinaan kämmentietokone, jossa oli kyky muistiinpanojen tekemiseen ja kalenteriin. Kämmentietokoneissa oli kosketusnäyttö, jota käytettiin usein osoitinkynällä. Kämmentietokoneiden huippuaika sijoittui vuosien 1992 ja 2007 välille, joka päättyi ilman osoitinkynää käytettävien älypuhelimien julkaisuun. Kämmentietokoneet olivat merkittävä kehitysaskel ennen älypuhelimia: kämmentietokoneissa oli mahdollisuus käyttää sähköpostia ja langatonta Internet-yhteyttä ennen vastaavien ominaisuuksien yleistymistä matkapuhelimissa, sekä käyttöliittymä perustui kosketusnäytön käyttöön.
Modernit älypuhelimet sisältävät usein digikameran ja puhelinominaisuudet kuten kyvyn lähettää ja vastaanottaa tekstiviestejä.
Tekniset ratkaisut

Yleisin käyttöjärjestelmä älypuhelimissa on Linux-pohjainen Android. Linux-pohjaiset järjestelmät eivät edellytä valmistajilta lisenssimaksuja, mutta valmistajat vastaavat itse sen mukauttamisesta matkapuhelinkäyttöön. Merkittäväksi matkapuhelinvalmistajaksi nousseen Applen iPhone käyttää iOS-käyttöjärjestelmää, joka perustuu Mac OS X:n käyttämiin komponentteihin. Muita markkinoilla olleita älypuhelinten käyttöjärjestelmiä ovat BlackBerry, Symbian, Windows Mobile, Windows Phone, BREW ja Palm OS. Käyttöjärjestelmän ohella älypuhelimissa on sovellusalusta ja käyttöliittymäohjelmisto, kuten Nokian Series 60.
Älypuhelinten laitealustat sisältävät suorittimen ohella modeemin langatonta tiedonsiirtoa varten samoin kuin tarvittavat oheispiirit ja muun tietokonelaitteiston sekä päätelaite-elektroniikan. Suoritin ja muut piirit ovat usein integroituna järjestelmäpiirille.
Markkinat

2010-vuosikymmenen alussa Nokia ja sen Symbian-käyttöjärjestelmä pitivät hallussaan merkittävää osuutta älypuhelinmarkkinoista, mutta tämän jälkeen osuus pieneni huomattavasti lyhyessä ajassa. Nokia ilmoitti tuolloin, että se siirtyy käyttämään Windows Phone 8:aa älypuhelimiensa ensisijaisena käyttöjärjestelmänä aiemmin käyttämänsä Symbianin asemasta. Lopulta syksyllä 2013 Windows Phone -käyttöjärjestelmän toimittanut Microsoft ilmoitti ostaneensa kokonaan Nokian matkapuhelinliiketoiminnot itselleen. Näin ollen ohjelmistoyhtiöstä tuli myös puhelinvalmistaja. Myös hakukoneyhtiö Googlesta oli tullut laitevalmistaja, kun se oli ostanut matkapuhelinvalmistaja Motorolan elokuussa 2011. Käytännössä kauppa merkitsi sitä, että Google kilpaili älypuhelinmarkkinoilla niiden yhtiöiden kanssa, joiden laitteisiin se toimitti pelkästään käyttöjärjestelmän. Syksyllä 2011 Google ilmoitti antavansa jatkossa omistamalleen Motorolalle etulyöntiaseman uusien Android-mallien kehityksessä. Tammikuussa 2014 Google kuitenkin ilmoitti myyneensä Motorolan matkapuhelinvalmistuksen kiinalaiselle Lenovolle säilyttäen teknologiaan liittyvät patentit itsellään.
Kehittyneissä maissa käytännössä kaikki uudet matkapuhelimet ovat nykyään älypuhelimia. Älypuhelimien myynti ylitti ensi kerran peruspuhelimien myyntimäärän Länsi-Euroopan markkinoilla syksyllä 2011. Koko maailmassa älypuhelimien myynti ylitti peruspuhelimien myyntimäärän vuoden 2013 aikana.
Markkinaosuudet vuoden 2016 lopussa jakaantuivat seuraavasti: Android 86,8 %, iOS 12,5 % ja muut alle 1 %.
Älypuhelinten osuus internetin liikennemäärästä oli 18 prosenttia vuonna 2017. Sen on ennustettu nousevan 44 prosenttiin vuonna 2022.
Älypuhelimien käytön terveysvaikutukset

Älypuhelin säteilee verkkoyhteyden käytössä voimakkaammin kuin puhelinkäytössä. Älypuhelimet on suunniteltu siten, että ne eivät ylitä suurinta sallittua päähän ja vartaloon kohdistuvaa SAR-arvoa 2 wattia/kilo, kun niitä pidetään joko korvalehdellä tai laitteesta riippuen 0,5–2,5 sentin päässä vartalosta. Kunkin puhelinmallin turvaväli tulee käydä ilmi sen käyttöohjeista.
Ranskan säteilyturvakeskus mittasi vuonna 2018 älypuhelinten käyttäjän päähän ja vartaloon kohdistuvaa säteilyaltistusta ja havaitsi, että 16 % puhelimista ylitti nettikäytössä suurimman sallitun SAR-arvon.
Mitatut SAR-arvot vaihtelivat puhelinkäytössä välillä 0,18–0,47 W/kg keskiarvon ollessa 0,31 W/kg. Nettiä selatessa vastaavat luvut olivat 0,6–2,52 W/Kg, ja keskiarvo oli 1,16 W/kg.
Jotkut älypuhelinten valmistajat ohjeistavat raskaana olevia naisia ja teini-ikäisiä nuoria pitämään älypuhelinta kaukana vatsastaan.
Yhdysvaltain kansanterveyslaitoksen laajan tutkimuksen mukaan yli kaksi tuntia päivässä älypuhelinta tai tablettia käyttävät lapset selviytyvät muita huonommin ajattelukykyä ja kielellisiä taitoja mittaavista testeistä.
Älypuhelimia

Nokia Communicator 9000, 9110, 9210, 9500 vuosilta 1996–2004.
Nokia 7650 vuodelta 2002. Puhelin oli varustettu kameralla ja GPRS-verkkoyhteydellä.
Palm Treo 750 vuodelta 2007.
Nokia N97 vuodelta 2009.
Applen iPhone 4S vuodelta 2011.
LG G2 vuodelta 2013.
Applen iPhone 6s vuodelta 2015.
Nokia 6 vuodelta 2017.
Huawei P20 Lite vuodelta 2018.
Nokia 9 Pureview vuodelta 2019.
Samsung Galaxy S20 vuodelta 2020.
Oneplus 9 Pro vuodelta 2021.
Applen IPhone 13 vuodelta 2021.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Älypuhelimiin keskittyvä sivusto
IBM Simon
Samsung Galaxy Z Flip 3 (vas. ja oik.) ja Samsung Galaxy Z Fold 3 (kesk.) vuodelta 2021.
Älypuhelinmarkkinoiden jakautuminen käyttöjärjestelmittäin vuoden 2011 toisella vuosineljänneksellä  tutkimuslaitos Gartnerin mukaan.
Älypuhelinten markkinaosuudet käyttöjärjestelmittäin vuoden 2018 alkuun.
Edmund Giemsa

Edmund Giemsa
Edmund Giemsa (16. lokakuuta 1912 Ruda Śląska, Puola – 30. syyskuuta 1994) oli puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli pituudeltaan 173-senttimetrinen.
Giemsa edusti seurajoukkuetasolla merkittävimpänä kotimaansa Ruch Chorzówia, jonka kanssa hän voitti viidesti Puolan pääsarjamestaruuden kausina 1932–1933, 1933–1934, 1934–1935, 1935–1936 ja 1937–1938. Hän edusti myös muun muassa italialaista Anconaa.
Giemsa liittyi Puolan A-maajoukkueeseen kesäkuussa 1933 ja pelasi joukkueessa yhdeksän ystävyysottelua. Hän kuului lisäksi joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1938.
LUM!X

| LUM!X |
| --- | --- |
 LUM!X vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2002 Rohrbach-Berg, Itävalta
Ammatti:  DJ, tuottaja
Muusikko
Aktiivisena:  2018–
Tyylilajit:  elektroninen tanssimusiikki
Levy-yhtiöt:  Spinnin’ Records Bounce United Wall Recordings Gekai Nelation Jumping Sounds
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Luca Michlmayr (s. 2002 Rohrbach-Berg, Itävalta), tunnettu paremmin taiteilijanimellä LUM!X, on itävaltalainen DJ ja tuottaja. Hän edusti Itävaltaa yhdessä Pia Marian kanssa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella "Halo". Kappale esitettiin ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui 15:nneksi eikä päässyt finaaliin.
Diskografia

| --- | --- |
 Singlet 2018 – Bounce United (700k)  2018 – Bounce United (1 Million) (Helionin, Mike Emilion & Bounce United:n kanssa)  2018 – Underground (con Moha)  2019 – Jägermeister  2019 – Waiting for Me (Mohan kanssa)  2019 – Monster (Gabry Ponten kanssa)  2020 – The Passenger (LaLaLa) (D.T.E.:n, Gabry Ponten & Mokabyn kanssa)  2020 – Scare Me (KSHMR:n & Gabry Ponten kanssa)  2021 – Major Tom (feat. Peter Schilling)  2021 – Annie Are You OK (Nick Strand:n & Mion kanssa)  2021 – Secrets (Sølon kanssa)  2021 – Thunder (Gabry Ponten & Prezioson kanssa)  2021 – Champion (Orange Inc:n & Séb Monten kanssa)  2021 – Trick or Treat (Molowin kanssa) :  Remixit 2018 – Chiraq (Lumix & Myhr Remix) (Alfonsin & Myhrin kanssa)  2019 – All Around the World (La La La) [Lumix Remix] (R3habin & A Touch of Classin kanssa)  2019 – Perfect (Lumix Remix) (Lucas & Steven kanssa, feat. Haris)  2020 – In Your Eyes (Lumix Remix) (Robin Schulzin kanssa feat. Alida)  2020 – 5 Miles (Lumix Remix) (James Bluntin kanssa)  2020 – Paper Thin (Lumix Remix) (Illeniumin & Angels & Airwavesin kanssa)  2021 – Nirvana (Lumix & Gabry Ponte Remix) (A7S:n & Gabry Ponten kanssa)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta LUM!X Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data 
Taiteenala:  MusicBrainz