stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rahapolitiikka
Rahapolitiikan välineistä > Rahapolitiikan transmissio

Rahapolitiikalla on esitetty olevan useita niin sanottuja transmissiokanavia, siis mekanismeja, joilla rahapolitiikka vaikuttaa inflaatioon tai talouteen yleisemmin. Tärkein on yksinkertainen korkokanava. Keskuspankki pystyy vaikuttamaan vallitsevaan korkotasoon, joka vaikuttaa muun muassa siihen, kuinka houkutteleva vaihtoehto on pitää varallisuutta täysin tai melkein korottomina käteisvaroina ja käyttelytalletuksina, kun tarjolla on myös korkoa tuottavia arvopapereita. Suoran korkokanavan lisäksi on ilmeisesti olemassa muitakin transmissiomekanismeja. On muun muassa esitetty, että pankkien taseitten rakenteilla olisi merkitystä rahapolitiikan transmissiolle. Erityyppisten pankkien antolainaus näyttää reagoivan eri tavalla rahapolitiikan muutoksiin.
Monissa tapauksissa myös valuuttakurssien muutokset ovat merkittävä rahapolitiikan transmissiokanava: koron alentaminen tyypillisesti johtaa valuutan devalvoitumiseen, joka muun muassa lisää vientiä ja tekee tuontihyödykkeet kalliimmiksi.
Korkopäätösten vaikutus inflaatioon vaikuttaa melko hitaalta. Erittäin lyhyellä aikavälillä keskuspankin koronnosto voi havaintojen mukaan jopa kiihdyttää inflaatiota, mikä johtunee siitä, että monien hyödykkeitten tuotannon kustannuksiin kuuluu korkomenoja. Pysyvämpi ja ”oikeanmerkkinen” vaikutus inflaatioon näyttää tapahtuvan usein vasta lähes vuoden viiveellä. Käytettävissä olevan työkalun vaikutusten pitkä viive vaikeuttaa menestyksellistä rahapolitiikan harjoittamista.
Toisin kuin vielä joitain vuosikymmeniä sitten, yllättäviä rahapolitiikan muutoksia pidetään nykyään useimmiten haitallisina. Yleensä tavoitteena on, ettei keskuspankin korkopäätös poikkeaisi odotetusta. Keskuspankkien johtajilla onkin usein tapana melko selväsanaisesti vihjailla, minkä suuntaisia päätöksiä on odotettavissa. Toisaalta ei haluta lausua mitään, mikä voitaisiin tulkita juridisesti sitovaksi lupaukseksi. Rahapolitiikan transmissio, siis sen vaikutus esimerkiksi rahan määrän kasvuun ja inflaatioon, tapahtuu osittain tulevia korkopäätöksiä koskevien odotusten kautta.
Rahapoliittisesta päätöksenteosta

Päätöksenteko on rahapolitiikassa erittäin harvoin keskitetty yhdelle henkilölle. Lähes kaikki tärkeimmät rahapoliittiset päätökset tehdään jonkinlaisissa komiteoissa, jotka viime kädessä ratkaisevat erimielisyydet äänestämällä. Esimerkiksi eurojärjestelmän rahapolitiikasta päättää Euroopan keskuspankin neuvosto, jonka jäseninä ovat EKP:n johtokunta ja euroalueen kansallisten keskuspankkien pääjohtajat.
Rahapoliittisesta päätöksenteosta > Keskuspankin itsenäisyys

Sekä Euroopan unionissa, Yhdysvalloissa että monissa muissa maissa rahapoliittinen valta on siirretty edustukselliselta demokratialta keskuspankeille, jolla on erittäin laaja päätäntävalta sille asetetun tavoitteen saavuttamisessa ja jonka päätöksiin esimerkiksi parlamentilla ei ole sananvaltaa.
Keskuspankin itsenäisyyden eduista on runsaasti taloustieteellistä kirjallisuutta, tosin johtopäätökset ovat kiistanalaisia. Melko yleisesti vallitsevan näkemyksen mukaisesti poliittisen kontrollin ulottumattomissa oleva keskuspankki nauttii suurempaa uskottavuutta kuin poliittisesta päätöksenteosta riippuvainen keskuspankki. Uskottavuuden avulla se pystyy saavuttamaan alhaisen inflaation ilman haitallisia työllisyysvaikutuksia. Jos keskuspankin ei odoteta välittävän muista tavoitteista kuin inflaatiosta, yritykset, kotitaloudet, ammattiliitot ja muut talouden toimijat odottavat alhaista inflaatiota. Päätökset hinnoista ja palkoista tehdään tämän odotuksen mukaisesti.
Poliittisesta päätöksenteosta riippuvainen keskuspankki ei nauti samasta luottamuksesta, joten rahapolitiikan niin sanotun aikainkonsistenttiusongelman vuoksi keskuspankki voi saavuttaa alhaisen inflaation pelkästään korkeamman työttömyyden hinnalla. Syynä tähän on se, että taloudessa päätetään monista hinnoista odotetun inflaation perusteella. Poliittisen kontrollin alaisen keskuspankin usein odotetaan harjoittavan ”löysempää” rahapolitiikkaa kysynnän voimistamiseksi ja työllisyyden edistämiseksi. Näitten inflaatio-odotusten vuoksi odotettu inflaatio on korkea, mikä otetaan huomioon yritysten hinnoitteluissa ja palkoista sovittaessa. Tällöin vallitseva nimellinen ostovoima ja kierrossa olevan rahan määrä eivät johda toivottuun talouden aktiviteetin ja työllisyyden tasoon, vaan kysyntää voimistava politiikka pelkästään lisää inflaatiota. Kasvu- ja työllisyystavoitteitten saavuttamiseksi tarvittaisiin odotettua ekspansiivisempi rahapolitiikka, mikä tuo väistämättä mukanaan korkeamman inflaation.
Jos keskuspankin johtoon nimitetään pelkästään inflaation torjunnasta kiinnostuneita henkilöitä ja heille annetaan vapaus toimia haluamallaan tavalla, keskuspankin yleisesti odotetaan harjoittavan tiukkaa rahapolitiikkaa. Tämä odotus vaikuttaa hinnoittelupäätöksiin, jolloin sama nimellinen kysyntä ja kierrossa olevan rahan määrä johtaa samaan työllisyyteen ja talouden kasvuun kuin mihin poliittisen kontrollin alainen keskuspankki pääsee vain korkeammalla inflaatiolla.
Tätä johtopäätöstä on arvosteltu muun muassa sen johdosta, ettei sen tueksi esitetty empiirinen näyttö ole riittävää. Maittenvälisessä tarkastelussa inflaatio on keskimäärin alempi niissä maissa, joissa rahapolitiikka on itsenäisen keskuspankin hoidettavana, mutta työttömyydessä ei keskimäärin ole eroa. Tämä havainto ei kuitenkaan todista mitään syy-seuraussuhteista. On esitetty, että keskuspankille annetaan itsenäistä päätöksentekovaltaa tietyntyyppisissä maissa, jotka muutenkin saavuttaisivat alhaisen inflaation kohtuullisen työttömyyden oloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rahapolitiikka Wikimedia Commonsissa
Suomen Pankki: Rahapolitiikka
Euroopan keskuspankin rahapolitiikka (PDF-dokumentti)
Rahapolitiikan teemoja käsittelevä suomalainen verkkosivusto
Maksimos Tunnustaja

Maksimos Tunnustajaa esittävä ikoni.
Maksimos Tunnustaja, myös Maksimos Konstantinopolilainen, (noin 580 – 13. elokuuta 662) oli munkki, teologi ja Bysantin keisarin Herakleioksen avustaja. Häntä kunnioitetaan pyhimyksenä sekä itäisessä että läntisessä kristikunnassa. Hän vastusti jyrkästi monoteletisminä tunnettua oppia. Konstantinopolin kolmas kirkolliskokous tunnusti hänen teologiansa oikeaksi.
Maksimos karkotettiin maanpakoon harhaopista syytettynä vuonna 658 ja uudestaan 662.
Kirjoituksia

Kysymyksiä Thalassiukselle
Scholia
Ambigua
Merkittävimmät apostoliset isät ja kirkkoisät
Klemens I ·
Ignatios ·
Polykarpos ·
Papias ·
Hermas ·
Justinos Marttyyri ·
Irenaeus ·
Klemens Aleksandrialainen ·
Tertullianus ·
Origenes ·
Cyprianus ·
Eusebios Kesarealainen ·
Athanasios Suuri ·
Efraim Syyrialainen ·
Basileios Suuri ·
Gregorios Nazianzilainen ·
Gregorios Nyssalainen ·
Kyrillos Jerusalemilainen ·
Epifanios ·
Johannes Khrysostomos ·
Kyrillos Aleksandrialainen ·
Ambrosius ·
Hieronymus ·
Augustinus ·
Leo Suuri ·
Pseudo-Dionysios Areopagita ·
Gregorius Suuri ·
Maksimos Tunnustaja ·
Johannes Damaskolainen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  4  5  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat 2  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Kristinusko Swazimaassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Swazimaassa. Kristinusko on Swazimaan suurin uskonto, johon kuuluu 90 prosenttia väestöstä. Suurin kirkkokunta on siionistinen kirkko, johon kuuluu 40 prosenttia kristityistä. Toinen suuri kirkkokunta on roomalaiskatolinen kirkko 20 prosentin osuudella. Muihin kristillisiin kirkkoihin kuuluu 20 prosenttia kristityistä.
Tunnustuskunnat

Katolisten, protestanttien ja anglikaanien lisäksi Swazimaassa toimii useita evankelisia kirkkokuntia sekä kristillisperäisiä liikkeitä kuten seitsemännen päivän adventismi, Jehovan todistajat ja mormonit. Monet kirkot saavat tukea ulkomailta, minkä ansiosta kirkot ovat rakentaneet uusia rakennuksia maahan.
Swazimaan suosituin kristillinen kirkkokunta on siionistinen kirkko, johon kuuluu arviolta 40 prosenttia kaikista kristityistä. Kyseessä on koko eteläisen Afrikan suurin uskonnollinen liike, jolla on noin 15–18 miljoonaa kannattajaa. Kirkon juuret ovat John Alexander Dowie toiminnassa Christian Catholic Apostolic Churchissa Illinoisissa ja on sittemmin kehittynyt Afrikassa.
Historia

Swazimaan alue oli vuosina 1894–1899 Etelä-Afrikan protektoraatti ja vuonna 1902 maasta tuli Britannian siirtomaa. Metodismi on ollut maan suurin protestanttinen kirkkokunta vuodesta 1825 Swazi-kuninkaan kääntymisen jälkeen. Metodistit perustivat myös Swazimaan ensimmäisen lähetysaseman vuonna 1912. Valtio itsenäistyi vuonna 1968.
Kulttuuri

Swazimaan kristillisyydelle on tyypillistä herätyssaarnaajien toiminta ja heidän tekemät radiolähetykset. Siionin krisittyjen piirissä monet kristinuskon opetukset yhdistyvät perinteisiin afrikkalaisiin tapoihin. Eräs ilmentymä kulttuuriin mukautumisesta on eriväristen kaapujen ja sauvojen kantaminen.
Kirkkojenväliset järjestöt

Swazimaassa toimii kirkkojen neuvosto, johon kuuluvat roomalaiskatolinen kirkko, luterilainen kirkko, anglikaanit, mennoniitit ja metodisti-episkopaalit. Neuvosto on toiminut vuodesta 1976 lähtien.
Kaksivaihevirta

Kaksivaihevirta oli varhaisen 1900-luvun alun monivaiheinen vaihtovirran muoto. Siinä käytetään kahta virtapiiriä, joiden jännitteiden välillä on 90 asteen vaihe-ero. Tavallisesti virtapiirit käyttivät neljää johdinta, kahta molemmille vaiheille. Vähemmän yleisesti käytettiin myös kolmea johdinta, jolloin yhteinen johdin oli halkaisijaltaan suurempi.
Kaksivaihevirran etuna oli, että se mahdollisti yksinkertaiset, itsestään käynnistyvät moottorit. Kaksivaihejärjestelmän kiertävän magneettikentän ansiosta sähkömoottorit pystyivät tarjoamaan vääntövoimaa nollanopeudesta alkaen, mikä ei ollut mahdollista yksivaiheisella induktiomoottorilla (ilman erillisiä käynnistystapoja.)
Kolmivaihevirta vaatii vähemmän johdinmassaa samalle jännitteelle ja yleiselle virran määrälle verrattuna samalla kapasiteetilla varustettuun kaksivaiheiseen nelijohtimiseen virtapiiriin.
Modernit miehet

| Modernit Miehet |
| --- | --- |

Tyyli:  komedia, draama
Kestoaika:  23 minuuttia
Pääosissa:  Eero Milonoff (kaudet 1-3)  Iikka Forss Jarkko Niemi Tommi Rantamäki   Mikko Töyssy (kausi 4)
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2, Yle Areena
Julkaistu:  2019–
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  46
Ikäraja:    
Sisältömerkintä:    
Tuotanto
Tuottaja(t):   Leena Puurtinen (kaudet 1–3)  Tuire Lindström (Yle, kausi 1)  Teppo Hovi (Yle, kausi 2)  Tuukka Vartiainen (kausi 4) 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Riina Kullas (kaudet 1–4)  Mari Kinnunen (kaudet 2–4)  Teppo Hovi (Yle, kaudet 3-4) 
Linjatuottaja:  Suvi Soitinaho (kausi 1)
Ohjaaja(t):   Jäppi Savolainen (kaudet 1–4)  Juha Pursiainen (kausi 2) 
Käsikirjoittaja(t):   Pirjo Heikkilä (kausi 1)  Jäppi Savolainen (kausi 1,4)  Timo Varpio (kausi 1)  Anna Brotkin (kausi 1)  John Lundsten (kausi 1)  Jarno Lindemark (kaudet 2–4)  Sarri Schonert (kaudet 2–4)  Topi Koljonen (kausi 2)  Janne Sarja (kausi 2)  Tuukka Vartiainen (kaudet 3-4)  Hanna-Mari Mantere (kausi 4) 
Leikkaaja(t):   Henri Andersson (kaudet 1–4)  Aleksi Raij (kausi 1)  Liisa Vartiainen (kaudet 2–4) 
Lavastaja(t):  Heidi Jokinen (kaudet 1–3) Tanja Rautiainen (kausi 4)
Kuvaaja(t):  Juge Heikkilä (kaudet 1–4)
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Modernit miehet on suomalainen draamakomediasarja, jonka pääosissa näyttelevät Eero Milonoff, Iikka Forss, Jarkko Niemi ja Tommi Rantamäki. Sarja kertoo neljästä ”ironisesti modernista” miehestä, jotka kohtaavat ongelmia, ennakkoluuloja ja epävarmuuksia modernissa maailmassa. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Yle Areenassa 6. tammikuuta 2019 ja esitettiin televisiossa tammi-maaliskuussa 2019. Se oli kuvattu touko–kesäkuussa 2018 Kirkkonummen Sundsbergissä. Toinen kausi julkaistiin Yle Areenassa 25. maaliskuuta 2020, jolloin alkoivat myös sen televisioesitykset. Sarjan kolmas tuotantokausi julkaistiin Yle Areenassa 8. joulukuuta 2021. Modernien miesten neljäs kausi julkaistiin Yle Areenassa 16.1.2024 ja palkittiin Kultainen Venla -gaalassa tammikuussa 2025 edellisvuoden parhaana komediasarjana. Eero Milonoff ei jatkanut sarjan neljännellä kaudella, vaan uutena näyttelijänä sarjaan liittyi Mikko Töyssy.
Rooleissa > Pääosissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eero Milonoff  | … |  Jarkko (kaudet 1-3)   |
|  Iikka Forss  | … |  Matti   |
|  Jarkko Niemi  | … |  Pete   |
|  Tommi Rantamäki  | … |  Tuomas   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Taina   |
|  Kirsi Ylijoki  | … |  Riitta   |
|  Milka Ahlroth  | … |  Tuulikki   |
|  Jenni Banerjee  | … |  Pihla   |
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys Yle TV2:lla | Julkaisu Yle Areenassa | Ikäraja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ajelu ja karvat | 7. tammikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |    |
| 2 | Pouchit | 14. tammikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |   |
| 3 | Veto | 21. tammikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |  |
| 4 | Mood tape | 28. tammikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |   |
| 5 | Dead man walking | 4. helmikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |   |
| 6 | Peten leijat | 11. helmikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |   |
| 7 | Guru | 18. helmikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |  |
| 8 | Kanye, Kani ja minä | 25. helmikuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |  |
| 9 | Isä kateissa | 4. maaliskuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |  |
| 10 | Saunavuoro | 11. maaliskuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |   |
| 11 | Lähes kuollut mummo | 18. maaliskuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |  |
| 12 | Häät | 25. maaliskuuta 2019 | 6. tammikuuta 2019 |   |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys Yle TV2:lla | Julkaisu Yle Areenassa | Ikäraja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Miesluola | 25. maaliskuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
| 2 | Spermalotto | 25. maaliskuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |    |
| 3 | Mitä mies haluaa | 1. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |  |
| 4 | Luokkakokous | 1. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
| 5 | Deittileiri | 8. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
| 6 | Nyt pannaan | 8. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |  |
| 7 | Kauas hiukset karkaavat | 15. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
| 8 | Faija-ainesta | 15. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
| 9 | Born to be wild | 22. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
| 10 | Vanha suola janottaa | 22. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |  |
| 11 | Ihan pelle | 29. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |  |
| 12 | Ruotsalaiset naapurit | 29. huhtikuuta 2020 | 25. maaliskuuta 2020 |   |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi

| Jakso | Nimi | Ensiesitys Yle TV2:lla | Julkaisu Yle Areenassa | Ikäraja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mitä mies pelkää? | 8. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |   |
| 2 | Citius, Altius, Fortius | 8. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |   |
| 3 | Bonusperhe | 15. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |   |
| 4 | Kiinteistökunkku | 15. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |   |
| 5 | Naku, naku, naku | 22. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |  |
| 6 | Yön susi | 22. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |  |
| 7 | Kuis rytisee? | 29. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |   |
| 8 | Valvova silmä | 29. joulukuuta 2021 | 8. joulukuuta 2021 |    |
| 9 | Me ollaan Lehtiset | 5. tammikuuta 2022 | 8. joulukuuta 2021 |  |
| 10 | Sepot | 5. tammikuuta 2022 | 8. joulukuuta 2021 |   |
| 11 | Unelmien poikamies | 12. tammikuuta 2022 | 8. joulukuuta 2021 |    |
| 12 | Dream Big! | 12. tammikuuta 2022 | 8. joulukuuta 2021 |   |
Aiheesta muualla

Modernit miehet Yle Areenassa
Eero Milonoff ja Jäppi Savolainen kertomassa sarjasta Ylen Aamu-tv:ssä 7.1.2019
Japanin kansalaisuus

Japanin passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Japanin kansalaisuus on laillinen suhde Japanin ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Syntyperäisiä Japanin kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toisella on Japanin kansalaisuus lapsen syntyessä. Mikäli toinen vanhemmista on ulkomaalainen ja vanhemmat eivät ole naimissa, lapsi saa Japanin kansalaisuuden ilmoituksella sen jälkeen, kun vanhemmuus on todistettu.
Japanin maaperällä syntyneet lapset, joiden vanhemmat ovat jääneet tuntemattomiksi tai vanhempien kansalaisuus epäselväksi, saavat Japanin kansalaisuuden asuttuaan maassa kolme vuotta. Mikäli ulkomaalainen lapsi on japanilaisten vanhempien adoptoima, lapsi saa kansalaisuuden asuttuaan maassa vuoden.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Hakemuksen perusteella Japanin kansalaisuus voidaan myöntää sellaiselle henkilölle, joka täyttää seuraavat ehdot:
on asunut maassa laillisesti vähintään 5 vuotta
on iältään vähintään 20-vuotias ja täysivaltainen kotimaassaan
on todettu hyvämaineiseksi
pystyy elämään Japanissa joko itsenäisesti tai perheensä avulla
on luopunut muista mahdollisista kansalaisuuksistaan, jos mahdollista; tai on kokonaan valtioton
ei ole ollut mukana toiminnassa, jonka tarkoitus on kaataa Japanin nykyinen valtiomuoto
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuudesta luopuminen

Japani ei lähtökohtaisesti salli kaksoiskansalaisuutta. Japanilaiset, jotka ottavat vapaaehtoisesti vastaan jonkin muun maan kansalaisuuden, menettävät Japanin kansalaisuutensa. Tokion korkein oikeusasten antoi helmikuussa 2023 päätöksen, jonka mukaan kaksoiskansalaisuuden kielto on perustuslain mukainen, koska kaksoiskansalaisuuden katsottiin kyseenalaistavan henkilön oikeudet ja velvollisuudet useampaan maahan.
Alle 20-vuotiaat voivat olla kaksoiskansalaisia, mutta näiden tulee viimeistaan ennen 22. syntymäpäiväänsä päättää, pitävätkö he Japanin kansalaisuutensa vai eivät.
Hakemuksen perusteella kansalaisuuden saaneet henkilöt joutuvat luopumaan aikaisemmista kansalaisuuksistaan, mikäli pystyvät. Mikäli toinen maa ei salli kansalaisuudesta luopumista, hakijan kohdalla tehdään poikkeus, jonka nojalla hänelle voidaan myöntää myös Japanin kansalaisuus.
19. syyskuuta

19. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 262. päivä (263. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 103 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Reija
suomenruotsalainen kalenteri: Torborg
ortodoksinen kalenteri: Tuure, Feodor, Heikki, Taavetti, Taavi, Konsta, Kosti
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gealá
vanhemmissa kalentereissa: Ester, Fredrica, Fredriika, Fredriikka, Fredrika, Ingemar, Januarius, Serwatius, Viena, Werner
Tapahtumia

1356 – Satavuotinen sota: englantilaiset voittivat ranskalaiset Poitiers'n taistelussa.
1862 – Chickamaugan taistelun ensimmäinen päivä: Konfederaation joukot pyrkivät tuloksetta murtamaan Unionin puolustuslinjaa
1870 – Saksan-Ranskan sota: Preussin johtamat saksalaiset joukot  aloittivat Pariisin piirityksen, mikä johti 28. tammikuuta 1871 Pariisin antautumiseen, ja Saksan keisarikunta perustettiin kesken sodan 18. tammikuuta.
1893 – Uusi-Seelanti myönsi ensimmäisenä valtiona (tuolloin vielä itsehallinnollinen siirtokunta) naisille äänioikeuden.
1941 – Toinen maailmansota: Saksa valloitti Kiovan ja sai 650 000 vankia.
1944 – Toinen maailmansota: jatkosota päättyi välirauhasopimukseen Suomen ja Neuvostoliiton välillä.
1952 – Charlie Chaplin lähti Eurooppaan. Yhdysvallat kielsi häntä palaamasta kommunismiepäilyjen vuoksi.
1955 – Allekirjoitettiin sopimus Porkkalan vuokra-alueen palauttamisesta Suomelle, mikä toteutui seuraavana vuonna 26. tammikuuta.
1973 – Kaarle XVI Kustaa kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi.
1982 – Scott Fahlman keksi hymiön.
1983 – Saint Kitts ja Nevis itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1985 – Tuhoisa maanjäristys Méxicossa.
1991 – Pankkikriisi alkoi. Suomen Pankki ilmoitti ottavansa SKOPin hoitoonsa.
1991 – Jäämies Ötzi löytyi Alpeilta.
1995 – Unabomberin manifesti Teollinen yhteiskunta ja sen tulevaisuus julkaistiin The Washington Postissa ja The New York Timesissa.
Komppania

Sotilasyksiköt
Armeijaryhmä / Rintama
Armeija
Armeijakunta
Divisioona
Prikaati
Rykmentti
Pataljoona/Patteristo
Komppania/Patteri
Joukkue/Jaos
Ryhmä
Partio
Taistelijapari
Komppania (lyhenne kompp.) on armeijan perusyksikkö, jolla on yhteinen huolto ja talous. Komppania-sanan taustalla on vulgaarilatinan sana companio, joka sisältää osat com, yhdessä ja panis, leipä.
Kenttä- ja ilmatorjuntatykistössä sekä merivoimiin liitetyssä rannikkotykistössä komppaniaa vastaava perusyksikkö on patteri. Ratsuväessä vastaava yksikkö on eskadroona. Laivastossa aluksista koostuvaa perusyksikköä kutsutaan viiriköksi.
Jalkaväki- tai kiväärikomppanioita eri armeijoissa

| Armeija | Komppanian nimitys | Joukkueet | Vahvuus yhteensä | Päällikön sotilasarvo | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Britannian armeija (engl. British Army) | rifle company (kiväärikomppania) | 3 jalkaväkijoukkuetta ja komentojoukkue | 80–225 | kapteeni - majuri |  |
| Suomen puolustusvoimat | jääkärikomppania M05 | 3 jääkärijoukkuetta, komento- ja tukijoukkue, huoltojoukkue | 110–260 | yliluutnantti - majuri |  |
| Yhdysvaltain armeija (engl. United States Army) | infantry company (jalkaväkikomppania) | 3 jalkaväkijoukkuetta ja raskas joukkue | 100–200 | kapteeni |  |
Komppania Suomen puolustusvoimissa

Rauhanajan komppanian päällikkö on sotilasarvoltaan yliluutnantti – majuri, usein kapteeni. Hänen apunaan toimii perusyksikön varapäällikkö (luutnantti – kapteeni) ja hallinnollisena johtajana perusyksikön vääpeli. Uuden Yleisen palvelusohjesäännön (YlPalvO) mukaan yksikköupseeri muutettiin takaisin yksikön vääpeliksi vuonna 2009. Sodan ajan jääkärikomppaniaa johtaa yleensä peruskoulutettu opistoupseeri tai uuden upseerinkoulutusjärjestelmän mukainen nuorempi upseeri.lähde? Sodan ajan jalkaväkikomppanioita johtavat yleisesti reserviupseerit arvoiltaan luutnantista kapteeniin.lähde? Sodan ajan perusyksikön vääpeli voi joukkotyypin mukaan olla joko aliupseeri tai upseeri.
Komppania jakautuu joukkueisiin, joiden johtajat ovat yleensä nuoria upseereja (vänrikki – luutnantti) tai kokeneita aliupseereja (ylikersantti – sotilasmestari). Joukkueet muodostuvat ryhmistä. Komppanian lyhenne on K, esim. PIONK, joukkueen J, esim. VIESTIJ ja ryhmän R. Vuodesta 2005 alkaen on lyhenteet kirjoitettu isoin kirjaimin kansainvälisen mallin mukaisesti.
Sodan aikana komppania voi ryhmittyä puolustusasemaan, jota kutsutaan puolustuskeskukseksi. Puolustuskeskus muodostuu joukkueiden tukikohdista. Suomessa komppanian koko on noin 110–260 miestä.lähde? Talvisodan aikaisen kiväärikomppanian kirjavahvuus oli 191 miestä.
Suomalaisen jääkärikomppanian M05 kokoonpanoon kuuluu:
Komppanianpäällikkö, varapäällikkö ja tulenjohtopäällikkö
Komento- ja tukijoukkue (jossa komento-, tulituki- ja panssarintorjuntaryhmät sekä tulenjohtopartio)
Kolme jääkärijoukkuetta (jossa kolme jääkäriryhmää sekä raskaskertasinko- ja tulenjohtopartiot)
Huoltojoukkue (muonitus-, täydennys- ja lääkintäryhmät)
Aiheesta muualla

Infantry Structure
The Rifle Company (Arkistoitu – Internet Archive)
Glenn Jewison & Jörg C. Steiner: Austro-Hungarian Land Forces 1848-1918 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappohja

| Lappohja> Lappvik |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Lappohja korostettuna.
Kaupunki:  Hanko
Koordinaatit:  59°54′10.239″N, 23°14′30.492″E
Kaupunginosa nro:  406
Pinta-ala:  1,99 km² 
Väkiluku:  475 (31.12.2016)
Väestötiheys:  238,7 as./km²
Postinumero(t):  10820
Lappohja (ruots. Lappvik) on Hankoon kuuluva taajama. Asukkaita on noin 475. Taajamassa on kaksikielinen peruskoulu. Lappohjassa sijaitsee myös hiekkaranta. Lappohjan muihin palveluihin kuuluvat kirjasto, nuorisotalo, kaksikielinen päiväkoti sekä neuvola.