stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dieter Schwarz
Heilbronnin mallikaupunki ja hyväntekeväisyys

Schwarz on lahjoittanut synnyinkaupungilleen yli 2 miljardia euroa viimeisen kymmenen vuoden aikana. Hänen tavoitteenaan on luoda kaupungista 'mallikaupunki', jossa olisi muun muassa tutkimusta ja koulutusta. Schwarz pyrkii luomaan kaupungista kilpailevan keskuksen Piilaaksolle ja Shenzhenille.
Dieter Schwarzin Säätiö tukee taloudellisesti päivähoitoa, opiskeluita ja tutkimusta. Hän on perustanut oman korkeakoulutuksen liiketalouden ja oikeustieteen alalle.
Aiheesta muualla

Bloomberg Billionaires Index: #32 Dieter Schwarz $24.6B (englanniksi) (bloomberg.com)
Run This Town

| ”Run This Town” Jay-Z |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The Blueprint 3
 Julkaistu: kesäkuu 2009
 Tuottaja(t): Kanye West ja No I.D
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 04.27
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Listasijoitukset
  1.  2.
Jay-Z:n muut singlet
| ”D.O.A. (Death of Auto-Tune)” 2009 | ”Run This Town” 2009 | ”Empire State of Mind” 2009 |
Rihannan muut julkaisut
| ”Rehab” 2008 | ”Run This Town” 2009 | ”Russian Roulette” 2009 |
Kanye Westin muut julkaisut
| ”Make Her Say” 2009 | ”Run This Town” 2009 | ”Maybach Music 2” 2009 |
"Run This Town" on vuonna 2009 ilmestynyt kappale, jonka esittää yhdysvaltalainen räppäri Jay-Z. Mukana kappaleessa ovat Rihanna ja Kanye West. Laulusta tuli suuri hitti ja pääsikin myös Yhdysvaltain hittisinglejen toiselle sijalle ja pysyi siellä kaksi viikkoa. Se sijoittui myös Britannian hittilistalla ensimmäiselle sijalle.
Djamel Menad

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 22. heinäkuuta 1960 (ikä 64)
Syntymäpaikka: El Bayadh, Ranskan Algeria
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 176 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1976–1981 1981–1987 1987–1990 1990–1992 1992–1993 1993–1996 |  CR Belouizdad  JE Tizi-Ouzou  Nîmes Olympique  Famalicão  Belenenses  JS Kabylie |   78 (27) 57 (16) 22 (3) |
Maajoukkue
| 1980 1980–1995 |  Algeria U-23  Algeria | 3 (0) 80 (25) |
Valmennusura
2005–2007 2007–2011:  USM Alger  JSM Béjaïa
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Djamel Menad (arab. جمال مناد‎, s. 22. heinäkuuta 1960 El Bayadh, Ranskan Algeria) on algerialainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä, joka on Algerian maajoukkueen kautta aikain kolmanneksi paras maalintekijä 25 maalilla. Menad on voittanut myös Afrikan mestaruuden vuonna 1990.
Ura

Menad aloitti ammattilaisuransa CR Belouizdadissa, jossa hän pelasi viiden kauden ajan. Tuona aikana Menad voitti joukkueen kanssa Algerian cupin vuonna 1978. Hän siirtyi vuonna 1981 Tizi-Ouzoun, jossa Menad voitti heti ensimmäisellä kaudellaan Algerian mestaruuden. Menestys jatkui myös seuraavillakin kausilla, kun hän voitti Algerian mestaruuden vuosina 1983, 1985 ja 1986.
Menestyksekkäiden kotimaan vuosien jälkeen Menad siirtyi Eurooppaan vuonna 1987 ja aluksi Ranskaan Nîmes Olympiquehen. Menad onnistui kohtuullisesti maalinteossa tehden parhaimmillaan 12 maalia 27 ottelussa Nîmesille. Matka jatkui kolmen kauden jälkeen vuonna 1990 Portugaliin Famalicãoon, jossa hän vietti kaksi kautta. Menad pelasi vielä yhden kauden Portugalissa Belenensesissa, jossa maalinteko jäi vaisuksi onnistuessaan tekemään vain kolme maalia.
Vuonna 1993 Menad palasi takaisin kotimaahansa ja vanhaan seuraansa JS Kabylieen. Hän palasi joukkueensa kanssa takaisin menestyksen makuun, kun Kabylie voitti viiden vuoden tauon jälkeen Algerian mestaruuden. Lisäksi se juhli historian ensimmäistä Afrikan Cup-voittajien cupin voittoa vuonna 1995. Menad myös päätti uransa Kabylien riveissä kaudella 1995–1996.
Ura > Maajoukkueura

Menad kuului Algerian maajoukkueeseen vuosina 1980–1995. Tuona aikana hän edusti maataan kaksissa arvokisoissa vuoden 1986 MM-kisossa ja 1990 Afrikan kisoissa. Menad voitti Afrikan kisoissa Algerialle sen maan historian ensimmäisen Afrikan mestaruuden, lisäksi samoissa kisoissa hän oli turnauksen paras maalintekijä neljällä maalilla. Kaiken kaikkiaan Menad pelasi Algerian paidassa 80 maaottelua ja teki niissä 25 maalia.
Ura > Saavutukset

Algerian cup (3): 1978, 1986, 1994
Algerian mestaruus (5): 1982, 1983, 1985, 1986, 1995
Afrikan mestaruus: 1990
Paras maalintekijä: 1990 (4 maalia)
Afrikan Cup-voittajien cup: 1995
Run It!

| ”Run It!” Chris Brown ft>  Juelz Santana |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Chris Brown
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 30. kesäkuuta 2005
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Scott Storch
 Tyylilaji: Crunk, R&B, hip hop
 Kesto: 03.49 (Pää/albumiversio) 04.04 (Remix) 03.12 (Radio/No Rap Version)
 Levy-yhtiö: Jive
Chris Brownin muut singlet
|   | ”Run It!” 2005 | ”Yo (Excuse Me Miss)” 2005 |
Juelz Santanan muut julkaisut
| ”Oh Yes” 2005 | ”Run It!” 2005 | ”Clockwork” 2005 |
Run It! on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Chris Brownin kappale. Sen sanoittivat ja tuottivat Scott Storch, Moe Faisal ja Sean Garrett Chris Brownin omaa nimeä kantavalle debyyttialbumille. Se sisältää yhdysvaltalaisräppäri Juelz Santanan esittämät rap-osuudet. Kappale julkaistiin sekä Brownin uran että hänen debyyttialbuminsa ensimmäisenä singlenä 30. kesäkuuta 2005. Tätä R&B-singleä on kuvailtu Usherin vuonna 2004 julkaistun singlen "Yeah!" uudelleencrunkatuksi versioksi.
"Run It!" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta; Monet yllättyivät Brownin sanoituksista sekä Scott Storchin tuotannosta. Kaupallisesti kappale oli menestys, sijoittuen kymmenen parhaan joukkoon kuudessa sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon neljässä valtiossa. Kappale pääsi listan sijalle yksi Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Kappaleen musiikkivideo sai ehdokkuudet vuoden 2006 MTV Video Music Awardsissa kategorioissa "Paras tulokas" ja "Katsojan valinta".
Käännös suomeksi
Risi

Risi voi tarkoittaa seuraavia:
Dino Risi (1916–2008), italialainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Edward Gabriel Risi (s. 1969), eteläafrikkalainen roomalaiskatolinen piispa
Marco Risi (s. 1951), italialainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
Risi Competizione, italialais-yhdysvaltalainen kilpatalli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Risi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Riihimäen Urheilusukeltajat

Riihimäen Urheilusukeltajien tekniikkasukeltaja harjoittelee dekompressiokaasupullojen käsittelyä Iso-Melkuttimen harjoittelulavalla heinäkuussa 2013.
Riihimäen Urheilusukeltajat ry on Riihimäellä ja lähialueella toimiva sukellusseura. Vuoden 2016 alussa seuraan kuului noin 230 jäsentä. Seurasta käytetään lyhennettä RiUSuk.
Riihimäen Urheilusukeltajat ry on perustettu vuonna 1978. Seuran toiminta koostuu laitesukellustoiminnasta, uppopallosta, nuorisotoiminnasta (kuutti- ja norppatoiminnasta) sekä koulutustoiminnasta. Nuoria ja lapsia (alle 19-vuotiaita) on jäsenistä yli kolmannes. Elokuusta 2016 alkaen on seura ollut yksi urheilun Sinettiseuroista.
Riihimäen Urheilusukeltajat on Sukeltajaliiton ja Etelä-Suomen Liikunta ja Urheilun (ESLU) jäsen. Seura on valittu Sukeltajaliiton Vuoden seuraksi vuosina 2009 ja 2014.
Seura järjestää säännöllisesti laitesukelluksen perus- ja jatkokoulutusta. Seuran kouluttajat ovat Sukeltajaliiton kouluttamia, ja koulutus täyttää kansainvälisten sukellusjärjestöjen NAUI:n ja CMAS:in koulutusvaatimukset.
Laitesukellustoiminnassa Riihimäen Urheilusukeltajat järjestää avovesikaudella sukelluksia Suomen järvi- ja merialueilla sekä ulkomaan sukellusleirejä. Seuran pääasiallisena harjoittelu- ja koulutuspaikkana on Lopen Räyskälässä sijaitseva kirkasvetinen erämaajärvi Iso-Melkutin, jonne on rakennettu sukellustoimintaa helpottavat rantaportaat, varustetasanne sekä vedenalainen harjoittelulava. Talven hallikaudella seuran jäsenet harjoittelevat Riihimäen uimahallissa ja Tervakosken uimahallissa.
Riihimäen Urheilusukeltajat on mukana myös Vapaaehtoisen pelastuspalvelun eli Vapepan toiminnassa. Seuralla oli vuoden 2016 alussa neljä Vapepa-sukelluskoulutuksen saanutta sukeltajaa.
Seura on järjestänyt valtakunnallisen nuorten Melqqu-laitesukellusleirin vuosina 2014 ja 2016. Seuraava leiri on määrä pitää RiUSukin 40-vuotisjuhlavuonna 2018.
Uppopallo

RiUSuk (Riihimäen Urheilusukeltajat) on voittanut Suomen mestaruuden uppopallossa vuosina 2009-2010, 2015-2016, 2016-2017 ja 2017-2018. RiUSuk on tullut toiseksi uppopallossa vuosina 2010-2011, 2011-2012, 2012-2013, 2013-2014, 2018-2019 sekä saanut pronssia vuonna 2014-2015.
Raiskaus Suomessa

Raiskaus on Suomen rikoslaissa rangaistavaksi säädetty seksuaalirikos, jossa syyllinen pakottaa uhrin sukupuoliyhteyteen. Suomessa raiskauksen määritelmä uudistettiin suostumusperusteiseksi vuoden 2023 alussa. Sukupuoliyhteydellä tarkoitetaan ”sukupuolielimellä tehtävää taikka sukupuolielimeen tai peräaukkoon kohdistuvaa seksuaalista tunkeutumista toisen kehoon” taikka ”toisen sukupuolielimen ottamista omaan kehoon”.
Rikoslaki tuntee kolme raiskauksen muotoa, jotka ovat raiskaus, törkeä raiskaus ja törkeä lapsenraiskaus. Lisäksi on olemassa oma pykälänsä pakottamiselle seksuaaliseen tekoon, jos kyseessä ei ole sukupuoliyhteys vaan muu seksuaalinen teko. Aiemmin rikoslaissa oli määritelty myös raiskauksen lievä tekomuoto, sukupuoliyhteyteen pakottaminen, mutta se yhdistettiin vuonna 2014 perusmuotoiseen raiskaukseen. Termi sukupuoliyhteyteen pakottaminen oli pitkään ollut kiistanalainen, sillä sen katsotaan vähättelevän uhrin kärsimyksiä. Raiskaus ei välttämättä edellytä fyysistä väkivaltaa, vaan voi perustua esimerkiksi uhrin nukkumiseen tai sammuneena olemiseen, kiristykseen tai uhri saattaa olla esimerkiksi lamaannuttavan pelkotilan vuoksi kyvytön tekemään vastarintaa.
Myös miehen voi rikoslain mukaan raiskata, ei vain naisen.
Suomessa tapahtuvissa raiskauksissa noin joka neljännessä tapauksessa tekijä on uhrille entuudestaan tuntematon.
Suomen laissa > Historia

Ennen vuoden 1998 lainmuutosta laissa käytettiin termiä väkisinmakaaminen termin raiskaus sijasta. Väkisinmakaamisella tarkoitettiin naisen pakottamista vaginaaliseen sukupuoliyhdyntään.
Vuonna 1994 väkisinmakaamisen määritelmästä poistettiin maininta avioliitosta, mutta uhrina saattoi edelleen olla vain nainen tai tyttö. Sitä ennen avioliiton sisäisiin raiskauksiin oli sovellettu muita rikosnimikkeitä.
1997 säädetyn lain myötä mieskin saattoi olla raiskauksen uhri. Siihen asti uhrina oleva mies tai poika saattoi syyllistyä siveellisyysrikokseen. Samalla säädettiin, että uhrin riitti vastustaa sukupuoliyhteyttä "selvästi", ei tarvinnut ottaa riskejä sen estämiseksi.
Vuoteen 2011 asti nukkuvan tai sammuneena olevan raiskaus tuomittiin raiskauksen sijaan pakottamisena sukupuoliyhteyteen. Vuodesta 2014 alkaen alle 18-vuotiaaseen kohdistuva raiskaus on täyttänyt lähtökohtaisesti aina törkeän raiskauksen kriteerit. Samassa yhteydessä myös peräaukkoon tunkeutuminen esineellä tai muulla ruumiinosalla kuin peniksellä, ja "toisen sukupuolielimen ottaminen omaan kehoon" on katsottu sukupuolineutraalisti sukupuoliyhteydeksi. Lain muuttaminen sukupuolineutraaliksi tapahtui poikkeuksellisesti eduskuntakäsittelyn aikana.[lähde? ]
Törkeä lapsenraiskaus säädettiin rikoslaissa vuonna 2019 tarkoituksena koventaa vakavimpien lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistuksia.
Suomen laissa > Rikoslain määritelmä

20 luku. Seksuaalirikoksista
1 § Raiskaus.
2 § Törkeä raiskaus.
3 § Seksuaalinen kajoaminen.
4 § Törkeä seksuaalinen kajoaminen.
12 § Lapsenraiskaus.
13 § Törkeä lapsenraiskaus.
14 § Seksuaalinen kajoaminen lapseen.
15 § Törkeä seksuaalinen kajoaminen lapseen.
Suomen laissa > Rajatapauksia > Seksi humalaisen kanssa

Korkeimman oikeuden mukaan alkoholin aiheuttama estojen aleneminen ei ole lain tarkoittamaa puolustuskyvyttömyyttä. Se kumosi hovioikeuden postinkantaja Usman Khadimille antaman kahden vuoden tuomion kerrostalon rappukäytäväseksistä. Erittäin humalainen nainen oli Khadimin mukaan ollut aloitteellinen ja kirjoittanut yhteystietonsa tämän puhelimeen. Kaksikko oli myös vaihtanut yhteystiedot ja ryhtynyt Facebook-kavereiksi. Nainen ei muistanut mitään tapahtuneesta.
Ilmoitetut raiskaukset ja todellinen määrä

Päivi Honkatukian ja Heini Kainulaisen mukaan: "Poliisin tietoon tulleista tapauksista ei voi tehdä päätelmiä rikosten todellisesta määrästä ja luonteesta, vaan ne kertovat enemmän rikosten uhrien halusta ja kyvystä tehdä rikosilmoitus. (...) Varsinkaan tuttujen ja läheisten tekemästä seksuaalisesta väkivallasta ei yleensä ilmoiteta viranomaisille." On myös huomattava, että poliisin tietoon tulleiden tapausten määrän viimeaikainen kasvu saattaa hyvin pitkälle selittyä paitsi vuonna 1999 voimaan astuneella uudistetulla seksuaalirikoslailla myös madaltuneella ilmoituskynnyksellä.
Helsingin poliisille vuonna 2008 tehdyistä raiskausilmoituksista yli 20 % johti "ei rikosta" -päätökseen. Viranomaisten arvion mukaan 2010 yli joka viides poliisin tietoon tulleista raiskausväitteistä osoittautui perättömäksi. Nämä tapaukset eivät johtaneet syyteharkintaan tai oikeuskäsittelyyn. Helsingin poliisilaitoksen mukaan aiheettomien ilmoituksen määrä oli kasvanut samaa tahtia naisten alkoholin kulutuksen kanssa. Vuonna 2014 Helsingin poliisi kertoi julkisuudessa, että jopa kaksi kolmasosaa heidän saamistaan raiskausilmoituksista on tutkinnan edetessä osoittautunut kokonaan vääriksi tai niihin ei liity rikosta tai asianomistaja on luopunut vaatimuksistaan. Poliisi valitti perättömien ilmoitusten vievän kohtuuttoman osan heidän työajastaan, mutta painotti ettei halua syyllistää raiskauksen uhreja, vaan suhtautuu vakavasti kaikkiin todellisiin tapauksiin.
Poliisi-tv:n mukaan osa Suomessa joukkoraiskauksiksi väitetyistä tapauksista on joko liioiteltuja tai kokonaan keksittyjä. Poliisi-Tv:n kyselyn mukaan paristakymmenestä ilmoitetusta joukkoraiskauksesta annettiin tuomio kahdesta tai kolmesta. Lisäksi Poliisi-TV toteaa että "Uhrit ovat olleet lähes aina eriasteisesti päihtyneitä. Poliisille on jäänyt kuva, että tarinaa on usein väritetty ja asianomistajan omaa roolia kaunisteltu".
Poliisin rikostilastoista ei suoraan selviä raiskausten todellinen määrä tai sen nousu- tai laskusuunta. Helsingin Sanomien mukaan 2015 vain pieni osa rikoksista ilmoitettiin poliisille. Kuitenkin rikoksista ilmoitettiin aiempaa herkemmin ja eri poliisiyksiköt voivat kirjata rikokset eri tavoin.
Vuosina 2000–2014 poliisille ilmoitettiin vuosittain 12–93 törkeää raiskausta. Tammi-marraskuussa 2015 luku oli 106, mutta syyskuusta 2014 lähtien kaikki alle 18-vuotiaiden raiskaukset on luokiteltu törkeiksi, mikä näyttää selittävän eron. Alle 18-vuotiaista ilmoituksia tuli 70, edellisvuonna 25 törkeää raiskausta.
Ilmoitettuja raiskauksia ja niiden yrityksiä oli yhteensä 954 tapausta tammi-marraskuussa 2015. Tämäkin nousu näyttää selittyvän sillä, että pakottaminen sukupuoliyhteyteen poistettiin rikoslaista.
Uhri

Suomessa 1,1 % miehistä ja 1,3 % naisista pakotettiin sukupuoliyhteyteen ja 1,1 % ja 1,2 % muuhun sukupuoliseen kanssakäymiseen vuonna 2012, ilmenee kansallisesta rikosuhritutkimuksesta. Toisaalta useissa tutkimuksissa miehet ovat ilmoittaneet poliisille paljon pienemmän osan kokemistaan väkivaltarikoksista kuin naiset.
Uhriksi valitaan usein päihtynyt henkilö. Heikommassa asemassa olevaa saatetaan painostaa tai lahjoa. Lapseen kohdistuva seksuaalirikos alkaa usein tekijän ja uhrin psykologisella lähentymisellä.
Suomessa lähes 10 % naisista voi joutua elämänsä aikana raiskatuksi ja noin viidennes raiskauksen yrityksen kohteeksi. Seksuaaliseen kanssakäymiseen pakotetaan vuosittain yhteensä noin 15 000 naista. Seksuaaliseen kanssakäymiseen pakottamisen yrityksiä lasketaan taas olevan 46 000. Luvuissa ei ole mukana tapauksia, joissa nainen on painostettu sukupuoliyhteyteen. Aiemmin raiskauksia on arvioitu tapahtuvan noin 6 000 – 10 000 joka vuosi.
Tekijän tausta

Valtioneuvoston selvityksen mukaan Suomessa seksuaalirikoksia tekevät eniten huono-osaiset, nuoret, ulkomaalaiset ja ne, joilla on varhaisia riskitekijöitä. Ulkomaalaisten korkeaa 38 %:n osuutta raiskauksesta epäillyistä eivät kuitenkaan huono-osaisuus ja sosioekonomiset tekijät juurikaan selittäneet.
Oikeudessa tuomitut tekijät ovat Suomessa yleensä miehiä. Vuosina 2016–2020 Suomessa annettiin viisi kertaa tuomio raiskauksesta, jossa tekijä oli nainen. Näistä kolme oli törkeitä raiskauksia. Lisäksi oli 15 törkeää ja 16 tavallista lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, yksi pakottaminen sukupuoliyhteyteen ym.
Vuonna 2019 ulkomaalaisia oli 38 % raiskauksista epäillyistä. 2016-2018 luku oli noin 30 %. Lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista ulkomaalaisten osuus oli 27 %. Irakilaisten osuus oli 11 %, seuraavina olivat Afganistan, Iran ja Somalia. Kaikista rikoslakirikoksista epäillyistä ulkomaan kansalaisia oli vain 11 % (kaksoiskansalaiset on laskettu suomalaisiksi).
Maahanmuuttajien väestöön suhteutettu rikollisuustaso oli raiskausrikoksissa lähes kahdeksankertainen kantaväestön kokonaisrikollisuustasoon verrattuna. Korkein rikollisuustaso oli Afrikassa ja Lähi-idässä syntyneillä miehillä, 17-kertainen syntyperäisiin suomalaisiin nähden. Suomessa raiskauksista tuomituista oli 34 % ulkomaalaisia vuosina 2006–2009, vaikka heidän väestöosuutensa oli vain 3 %, etenkin Lähi-idästä tulleita. Esimerkiksi vuonna 2011 irakilaisia epäiltiin 5 %:sta raiskauksista, vaikka heidän väestöosuutensa on 0,1 %.
Vuosina 2005–2010 oikeudessa annettiin tuomio yhteensä 505 raiskausrikoksesta (raiskaus, törkeä raiskaus tai sukupuoliyhteyteen pakottaminen). Tuomituista 355 (70,3 %) oli Suomen kansalaisia, 113 (22,4 %) Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia ja 37 (7,3 %) ei vakinaisesti Suomessa asuvia ulkomaalaisia. Vuonna 2013 annettiin tuomio yhteensä 144 raiskausrikoksesta. Tuomituista 109 (75,7 %) oli Suomen kansalaisia, 23 (16,0 %) Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia ja 12 (8,3 %) ei vakinaisesti Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia.
Yleisyys

Vuosina 2011–2013 poliisille ilmoitettiin noin tuhat raiskausta vuodessa. Määrä on kymmenessä vuodessa liki kaksinkertaistunut. Vuodesta 1993 raiskaajaksi epäillyt on tilastoitu etnisen taustan perusteella. Syntyperäisten suomalaisten osuus raiskausepäillyistä on ollut noin 80 prosenttia, loput ovat ulkomaalaistaustaisia (ulkomaan kansalaisia tai Suomen kansalaisia, joiden syntymämaa on jokin muu kuin Suomi).
Vuosina 2017-2018 ilmoitettiin poliisille keskimäärin 1465 tapausta vuodessa. Näistä tuomioon johti 221.
Yleisyys > Tilastotietoa tuomioista

Raiskausrikoksesta tai sen yrityksestä nostettiin vuosina 2001–2005 keskimäärin 103 syytettä vuodessa ja tuomittiin 83 kertaa. Ennen seksuaalirikoslain uudistusta (1994–1998) luvut olivat vastaavasti 56 syytettä ja 51 tuomiota. Syytteiden ja tuomioiden suhteellinen määrä poliisin tietoon tulleista tapauksista on lakiuudistuksen myötä kasvanut.
Raiskauksesta tuomittiin Suomessa vuonna 2002 yksittäisrikoksena 23 tapausta. Näistä 11 (48 %) sai ehdollisen tuomion ja 12 (52 %) ehdottoman. Ehdollisten keskipituus oli 16,2 kuukautta ja ehdottomien 18,8 kuukautta.
Törkeästä raiskauksesta tuomitaan harvemmin. Vuosina 2000–2002 tuomittiin päärikoksena (ei siis yksittäisrikoksena) 21 tapausta, joista yhdessä tuomio oli ehdollinen ja lopuissa ehdoton. Ehdollisen pituus oli 22 kuukautta ja ehdottomien keskimääräinen pituus 47,6 kuukautta.
Pakottamisesta sukupuoliyhteyteen eli raiskauksen lievästä muodosta tuomittiin vuonna 2002 yksittäisrikoksena viisi ihmistä. Kaikkien tuomiot olivat ehdollisia ja niiden keskipituus oli 6,3 kuukautta. Päärikoksena vuosina 2000–2002 taas tuomittiin pakottamisesta sukupuoliyhteyteen yhteensä 24 tuomiota. Kaksi näistä oli ehdottomia ja 22 ehdollisia. Ehdottomien keskipituus oli 14 kuukautta ja ehdollisten 8,3 kuukautta. Tästä teosta käytetään toisinaan nimitystä lievä raiskaus.
Pakottamisesta seksuaaliseen tekoon tuomittiin päärikoksena vuosina 2000–2002 yhteensä 45 tuomiota. Näistä yhdeksän oli ehdottomia, yksi yhdyskuntapalvelua, 22 ehdollisia ja 13 sakkoja. Ehdollisten keskimääräinen pituus oli 4,9 kuukautta ja ehdottomien 9,4 kuukautta.
Vuosina 1911–1919 Helsingissä langetettiin kaksi tuomiota väkisinmakaamisesta. Todistevaatimukset olivat tuolloin sellaisia, että harva nainen pystyi saamaan raiskaajalleen tuomion ja syyttämisessä epäonnistunut nainen saattoi saada kunnianloukkaussyytteen.
Riikka Niemelä

Riikka Johanna Niemelä (s. 15. marraskuuta 1975 Kannus) on entinen suomalainen 400 metrin juoksija. Hän edusti Kannuksen Uraa ja häntä valmensivat Juho Kössi ja Pentti Pulkkinen.
Niemelä kuului Suomen joukkueeseen, joka sijoittui viidenneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailujen 4 × 400 metrin viestissä Lissabonissa 1994 ikäluokan Suomen ennätysajalla 3.37,55. 22-vuotiaiden EM-kilpailuissa Turussa 1997 hän oli 400 metrillä kuudes ajalla 54,06 sekä kuului Suomen pitkän viestin joukkueeseen, joka oli neljäs uudella 22-vuotiaiden Suomen ennätysajalla 3.34,88. Hän voitti uransa aikana yhden aikuisten maaottelujuoksun 400 metrillä, Helsingissä elokuussa 1996, ja oli voittamassa kahta 4 × 400 metrin viestiä. Hän juoksi ennätyksensä 53,52 s Tampereella 1997.
Niemelä voitti 400 metrin Suomen mestaruuden Tampereella 1996 ajalla 54,13 s. SM-hopeaa hän sai Lappeenrannassa 1997 sekä SM-pronssia Tuusulassa 1994 ja Lapualla 1995.
Riikka Noronen

Riikka Noronen (s. 23. marraskuuta 1982 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi naisten mestaruussarjassa ja liigassa keväällä 2022 päättyneellä urallaan muun muassa JYPissä, Tapparassa, Ilveksessä, Catsissa ja HPK:ssa. Noronen on toiminut myös HPK:n kapteenina. Hän on voittanut kolme kertaa Suomen-mestaruuden, vuosina 1997, 1998 ja 2011.
Noronen nousi 20. lokakuuta 2019 Suomen naisten kaikkien aikojen pistepörssin kärkeen 705 (302+403) tehopisteellään.
Eetu Viitala (pikajuoksija)

Eetu Petteri Viitala (s. 31. toukokuuta 1992) on suomalainen pika- ja aitajuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajinaan ovat vuodesta 2012 lähtien toimineet Pasi Teini ja Jani Ratia.
SM-kisat

Kalevan kisoissa Viitala on voittanut hopeaa 400 metrin juoksussa vuonna 2013 ja 2014. Vuonna 2014 hän voitti SM-hopeaa myös 4 × 100 metrin viestijoukkueessa ja vuonna 2013 4 × 400 metrin joukkueessa.
Arvokisat ja maaottelut

Vuonna 2014 Viitala voitti hopeaa 400 metrillä 22-vuotiaiden yleisurheilun Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Tanskassa.
Aikuisten Suomi–Ruotsi-maaotteluun Viitala osallistui ensimmäisen kerran vuonna 2013 juostuaan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Vuoden 2014 maaottelussa hän oli toinen 400 metrin aidoissa ja juoksi voittaneessa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 m: 10,99 (2013)
200 m: 21,84 (2013)
400 m: 48,06 (2014)
400 m aidat: 51,41 (2014)
Aiheesta muualla

Eetu Viitala (pikajuoksija) Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Riikka Lilja

Riikka Lilja (s. 5. helmikuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Liigaa Jyväskylän Pallokerhossa seitsemän ottelua kaudella 2019, 18 ottelua kaudella 2020 ja 14 ottelua kaudella 2021. Hän teki kolme maalia sekä kaudella 2020 että kaudella 2021. Kaudella 2022 hän pelasi Åland Unitedissa 22 liigaottelua, joissa hän teki yhden maalin, ja saavutti SM-pronssia. Lilja voitti B-juniorien Suomen-mestaruuden vuonna 2019.
Lilja on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa.