Kah’ovkan padon tuhoutuminen
Taustaa

Kah’ovkan pato nosti Dnepr-joen pintaa 16 metrillä ja muodosti Kah’ovkan tekojärven. Se oli pinta-alaltaan Ukrainan toiseksi suurin tekojärvi (2 155 km2) ja vesitilavuudeltaan suurin (18,19 km3).
Eräs toinen Dneprin pato tuhoutui kahdesti toisen maailmansodan aikana Ukrainassa. Elokuussa 1941 Neuvostoliiton NKVD räjäytti Dneprin padon estääkseen natsi-Saksan etenemisen, jolloin 3 000-100 000 siviiliä ja neuvostosotilasta kuoli. Vuonna 1943 pato räjäytettiin uudelleen, tällä kertaa perääntyvien saksalaisjoukkojen toimesta.
Kah’ovkan pato rakennettiin vuonna 1956, ja Venäjän joukot kaappasivat sen helmikuussa 2022, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Venäjä iski samana vuonna Ukrainan infrastruktuuriin, mikä tuhosi useita muita patoja ja jätti ukrainalaiset ilman vettä. Esimerkiksi raketti-isku Kiovan patoon 26. helmikuuta 2022, Venäjän maajoukkojen tuhoama Oskil-joen pato heinäkuussa ja ohjusisku Kryvyi Rihin patoon syyskuussa 2022.
Ukrainan sotilastiedustelun mukaan venäläisjoukot miinoittivat Kah’ovkan padon pian sen jälkeen, kun he olivat saaneet padon haltuunsa helmikuussa 2022, ja huhtikuussa 2022 he siirsivät ”räjähteillä varustettuja kuorma-autoja (padolle)”. Lokakuussa 2022 Moldovan ulkoministeri Nicu Popescu sanoi, että Ukraina oli ampunut alas venäläisiä ohjuksia, joiden oli tarkoitus iskeä toiseen patoon Dnestrissä. Tuolloin Ukrainan presidentti Zelenskyi varoitti Venäjän suunnitelmasta tuhota Kah’ovkan pato ja syyttää siitä Ukrainaa ja vaati kansainvälisen tarkkailijaryhmän lähettämistä padolle mahdollisen katastrofin estämiseksi.
Institute for the Study of War (ISW) raportoi 19. lokakuuta 2022, että Venäjä oli todennäköisesti luomassa olosuhteita lavastetun hyökkäyksen toteuttamiseksi Kah’ovkan patoa kohtaan. Venäjän armeija ilmoitti saaneensa tietoja, joiden mukaan Ukraina aikoi iskeä patoon ja käyttää samalla tulvia omien joukkojen vetäytymisen peittämiseen.
Vuoden 2022 lopulla Ukraina valtasi takaisin Dneprin länsipuolen Hersonin vastahyökkäyksen aikana. Ukraina syytti Venäjää suunnitelmista tuhota Kah’ovkan pato räjähteillä kostoksi. Vastahyökkäyksen aikana ukrainalainen kenraalimajuri Andrij Kovaltšuk harkitsi jossain vaiheessa Dnepr-joen tulvittamista padon alapuolella, joten Ukrainan joukot suorittivat Himars-koeiskuja Kah’ovkan patoon. Yksi isku tehtiin padon tulvaluukkuun selvittääkseen, voisiko raketti avata sen. Koeiskut koettiin onnistuneeksi, ja sitä pidettiin ”viimeisenä keinona” Venäjän hyökkäyksen estämiseksi.
Kun venäläiset joukot vetäytyivät Hersonista marraskuussa 2022, ne tuhosivat patoa osittain.
Vetäytymisen jälkeen venäläiset avasivat sulkuluukkuja, jolloin vesi pääsi virtaamaan pois tekojärvestä. Ukrainan Zaporižžjan alueellinen sotilashallinto arveli, että Venäjä aikoi tulvittaa padon eteläpuolisen alueen estääkseen Ukrainan joukkoja ylittämästä Dnepr-jokea. Ukrainan vesivoimayhtiö Ukrhydroenergo uskoi myös, että venäläiset miehittäjät ”avasivat vesivoimalaitoksen sulkuluukut peläten Ukrainan joukkojen etenemistä”. Keväällä 2023 satoi poikkeuksellisen paljon, ja huhtikuussa mitattiin sadetta tulleen 3,5 kertaa normaalia enemmän.
Helmikuun puolivälistä toukokuun 2023 loppuun joko tahallisesti tai huolimattomuuden vuoksi vaurioitunutta patoa ei säädetty vastaamaan lisääntynyttä veden virtausta. Tämän seurauksena vesi huuhtoutui padon yläosan yli ja padon yläpuolella oleva maa tulvi. Tekojärven vedenkorkeus kaikkien aikojen korkeimmalle. Toimittaja Peter Beaumontin mukaan on mahdollista, että Venäjä oli tahallaan antanut vedenpinnan nousta poikkeuksellisen korkealle, jotta padon tuho olisi ollut voimakkaampi.
Pieni osa patoa ja voimalaitosta erottavaa muuria romahti 23. huhtikuuta (44 päivää ennen padon tuhoutumista).
Toukokuun 28. päivänä otettiin ilmakuva padon päälle pysäköidystä autosta, joka näytti olevan lastattu suurten tynnyrien ja maamiinojen kanssa. Ukrainan erikoisjoukkojen viestintäupseerin mukaan auton tarkoituksena oli sekä pysäyttää mahdollinen ukrainalaisten hyökkäys padolle että voimistaa räjähdystä, jonka venäläiset aikoivat aiheuttaa konehuoneessa, joka sijaitsi padon toisella puolella olevassa rakennuksessa. Drooni-kuvamateriaali viittaa siihen, että pato tuhoutui aluksi konehuoneen lähellä.
Venäjän hallitus määräsi 30. toukokuuta 2023, vajaa viikko ennen padon murtumista, että miehitetyssä Ukrainassa ”1. tammikuuta 2028 asti ei saa suorittaa teknistä tutkintaa sellaisten vaarallisten tuotantolaitosten onnettomuuksista ja vesirakenteiden onnettomuuksista, jotka ovat tapahtuneet sotilasoperaatioiden, sabotaasin tai terroritekojen seurauksena”. Oleg Ustenko, Ukrainan presidentin Volodymyr Zelenskyin talousneuvonantaja, kutsui tätä lakia ”savuavaksi aseeksi”.
BBC Newsin saamien satelliittikuvien perusteella pieni osa padon yli kulkevasta tiestä romahti 2. kesäkuuta, samoin kuin osa sitä tukevista tukipilareista.
Institute for the Study of War raportoi 6. kesäkuuta, samana päivänä kun pato tuhoutui, että ”venäläiset lähteet ovat olleet erittäin huolestuneita siitä mahdollisuudesta, että Ukraina on valmistautunut ylittämään joen ja suorittamaan vastahyökkäyksen Hersonin alueen itärannalle”.