stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pirita Näkkäläjärvi
Saamelaiskäräjät

Näkkäläjärvi valittiin ensimmäistä kertaa Suomen saamelaiskäräjille vuosiksi 2012–2015 Helsingistä vuoden 2011 vaaleissa. Hän oli Suomen saamelaiskäräjien hallituksen jäsen ja kulttuurilautakunnan varapuheenjohtaja. Näkkäläjärvi erosi Suomen saamelaiskäräjien jäsenyydestä ja luottamustoimista siirryttyään Ylen Sápmin päälliköksi lokakuussa 2012.
Näkkäläjärvi valittiin toistamiseen Suomen saamelaiskäräjille vuosiksi 2020–2023 Inarista vuoden 2019 vaaleissa. Hän on saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan puheenjohtaja ja Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston jäsen. Pirita Näkkäläjärvi on jäsenenä Saamelaisneuvoston Jurddabeassi-nimisessä EU‒Sápmi-ajatushautomossa ja kulttuuriajatushautomossa.
Hänet valittiin Saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi kaudelle 2024–2027 tammikuussa 2024.
Muuta

Näkkäläjärvi on ollut Suomen PEN-klubin johtokunnan jäsen sekä kieli- ja käännöskomitean puheenjohtaja. Hän on yksi Fáktalávvu-blogin perustajista ja pitää myös omaa blogia. Näkkäläjärven London School of Economicsin maisterityö 2017 käsitteli saamelaisten sananvapauteen Suomessa kohdistuvia uhkia.
Pääkaupunkiseudulla toimiva City-Sámit-saamelaisyhdistys valitsi Näkkäläjärven Vuoden saamelaiseksi 2017.
Pikku Kalliojärvi (Ylöjärvi)

| Pikku Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°58′14″N, 23°46′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Haukkajokeen 
Järvinumero:  35.369.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,6 m  
Rantaviiva:  0,834 km  
Pinta-ala:  2,225 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku Kalliojärvi 
Pikku Kalliojärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Pyydysmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä mpy.
Pohjalaisia (vuoden 1936 elokuva)

| Pohjalaisia |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Toivo Särkkä Yrjö Norta
Käsikirjoittaja:  Artturi Järviluoma Toivo Särkkä
Perustuu:  näytelmään Pohjalaisia (1914)
Tuottaja:  Toivo Särkkä
Säveltäjä:  Sulho Ranta
Kuvaaja:  Eino Kari
Leikkaaja:  Yrjö Norta
Lavastaja:  Karl Fager
Pääosat:  Eino Kaipainen Irja Aholainen Laila Rihte Iivari Tuomisto
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  29. marraskuuta 1936
Kesto:  109 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjalaisia on vuonna 1936 valmistunut suomalainen elokuva, jonka ohjasi Toivo Särkkä avustajanaan Yrjö Norta. Elokuva pohjautuu Artturi Järviluoman tekijännimellä julkaisemaan näytelmään Pohjalaisia (1914), joka sijoittuu 1850-luvun Härmään. Elokuvan käsikirjoituksen teki näytelmän pohjalta Järviluoma yhdessä tuottaja-ohjaaja Toivo Särkän kanssa.
Eino Kaipaisen ensimmäisen elokuvaroolin Jussin hahmo nousee häikäilemätöntä vallesmannia (Thorild Bröderman) vastaan. Roolihahmo on ollut esikuvana vuodesta 1944 perustetulle elokuva-alan palkinnolle Jussille.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eino Kaipainen  | … |  Jussi Eerikinpoika Harri   |
|  Irja Aholainen  | … |  Maija Harri   |
|  Laila Rihte  | … |  Liisa, piika Harrissa   |
|  Iivari Tuomisto  | … |  talokas Eerikki Harri   |
|  Aku Korhonen  | … |  Salomon Matinpoika, ”Salttu”   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Kaisa Efraimintytär   |
|  Jorma Nortimo  | … |  Antti Hanka   |
|  Urho Somersalmi  | … |  Karjanmaan Köysti   |
|  Thorild Bröderman  | … |  vallesmanni   |
|  Kaarlo Kartio  | … |  Kaappo   |
|  Hemmo Kallio  | … |  herastuomari   |
|  Väinö Hellén  | … |  kriivari   |
|  Toivo Suonpää  | … |  Koljola   |
|  Rauha Nukala  | … |  herännyt tyttö   |
|  Paavo Raukko  | … |  Vallesmannin kyytimies   |
|  Vilho Auvinen  | … |  suutari   |
|  Eero Eloranta  | … |  Heikki Hanka   |
|  Antti Silvast  | … |  kylänmies   |
|  Yrjö Tuominen  | … |  käräjätuomari   |
|  Sasu Haapanen  | … |  räätäli Fapee   |
|  Iivari Hautala  | … |  lihava viulunsoittaja   |
|  Jaakko Talosela  | … |  laiha viulunsoittaja   |
|  Erkki Pelkonen  | … |  klarinetin soittaja   |
|  Annele Kivimäki  | … |  laulava tyttö   |
|  Hugo Fräntilä  | … |  häjyjä   |
|  Kaarlo Kultalahti  | … |  häjyjä   |
|  Kalle Löf  | … |  häjyjä   |
|  herra Pyhälahti  | … |  häjyjä   |
|  Kustaa Vilkuna  | … |  häjyjä   |
|  Antti Virrankoski  | … |  häjyjä   |
|  Orvo Virrankoski  | … |  häjyjä   |
|  Jussi Ylihärsilä  | … |  häjyjä   |
|  Kustaa Perämäki  | … |  2. poika   |
|  Kustaa Riihikangas  | … |  puukkoon tarttuva häjy   |
|  Kaarlo Angerkoski  | … |  vallesmannin renki   |
|  Urho Westman  | … |  kylän poika   |
|  Väinö Kosola  | … |     |
|  Vilho Orrenmaa  | … |     |
|  Leo Sarri  | … |     |
|  Heikki Tuominen  | … |     |
Arviot

Elokuvan aikalaisarviot olivat yleisesti ottaen myönteisiä. Kaipaisen esikoisroolisuoritus huomattiin kiittäen. Mutta kriittisiä äänenpainojakin esiintyi: elokuva on nähty filmattuna teatterina, kun se olisi vaatinut rohkeutta irrottautua näyttämöllä nähdystä. Äänen heikkoon laatuun kiinnitettiin huomiota jo ensi-illan aikoihin. Myöhemmässä arviossa mainitaan myös näyttelijätyön maneerimaisuus heikentäväksi tekijäksi.
Petrus Särkilahti

Petrus Särkilahti tai Pietari Särkilahti (k. 1529) oli Turun tuomiokapitulin arkkiteini, Suomen uskonpuhdistuksen edelläkävijä ja Mikael Agricolan opettaja. Särkilahden opinnot Keski-Euroopassa ajoittuvat uskonpuhdistuksen käynnistymisvaiheisiin. Särkilahti oli ensimmäinen avioliittoon mennyt suomalainen pappi.
Särkilahti opiskeli Turun katedraalikoulussa Arvid Kurjen ollessa piispana. Lokakuussa 1516 hän kirjoittautui Rostockin yliopistoon ja seuraavan vuoden keväällä Leuvenin yliopistoon, joka kuului humanismin keskuspaikkoihin. Samana vuonna Leuveniin saapui Erasmus Rotterdamilainen, joka perusti yliopistoon hepreaa, kreikkaa ja latinaa opettavan laitoksen. Seuraavana vuonna Erasmus julkaisi kirjan Avioliiton ylistys, joka kuului Agricolankin kirjastoon. Särkilahden opinnoista ja oleskeluajasta Louvainissa ei ole tietoja. On epäilty, että hän olisi seurannut opetusta myös Wittenbergissä, mutta tästä ei ole asiakirjalähdettä. Särkilahti palasi Suomeen vuonna 1523 tai 1524. Hänen mukanaan oli Margareta Corneliuksentytär, jota voitaneen pitää Särkilahden puolisona, vaikka tuon ajan laki ei tuntenut papin avioliittoa. Avioituminen merkitsi käytännössä selvää julkista irrottautumista kirkon perinnäisestä järjestyksestä. Särkilahti lienee ollut ensimmäinen avioitunut pappi Ruotsin valtakunnassa. Saksassa ensimmäiset papit avioituivat vuonna 1521. Turkuun palattuaan Särkilahti toimi aluksi opettajana ja sai sitten nimityksen tuomiokapitulin toiseksi korkeimpaan virkaan eli arkkiteiniksi. Särkilahti kuoli vuonna 1529.
Polaris (moottorikelkka)

Polaris Sno Traveler (1965)
Polaris on moottorikelkkamerkki, jota valmistaa yhdysvaltalainen Polaris Inc. Valmistus alkoi vuosina 1955–1956 pienessä Roseaun kaupungissa Minnesotan osavaltion pohjoisosissa, missä yksi yrityksen suurimmista tehtaista sijaitsee vielä nykyäänkin.
Polaris kehitti 1980-luvulla moottorikelkkohinsa maailman ensimmäisen erillisjousituksen, jota käytetään jossain muodossa lähes kaikissa nykyaikaisissa moottorikelkoissa vielä nykyäänkin. Vuonna 1985 Polaris alkoi valmistaa ja markkinoida myös mönkijöitä, ja 1998 tuotevalikoimaan lisättiin Victory-moottoripyörät, joiden valmistus ajettiin alas vuonna 2017. Polaris Inc. omistaa myös yhdysvaltalaisen moottoripyörävalmistajan, Indian Motorcycle -yhtiön, sekä Aixam-mopoautoista tunnetun ranskalaisen Aixam Megan. Polaris omistaa myös osia itävaltalaisesta KTM-moottoripyöräyhtiöstä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Valmistajan internetsivusto
Maahantuojan internetsivusto
Petrus Serlachius

Petrus Serlachius (16. maaliskuuta 1655 Porvoon pitäjä – 20. lokakuuta 1738 Pernaja) oli suomalainen pappi ja Pernajan kirkkoherra vuodesta 1681.
Serlachiuksen vanhemmat olivat vuorimestari Johan Danielsson ja Anna Thorwöste, veli kirkkoherra Johannes Serlachius, poika juristi ja runoilija Karl Serlachius ja puolisot Elsa Stachaeus (k. 1703), Anna Maria Kristina Huggut (k. 1706) ja Briita Katariina Bosin (k. 1746). Serlachius opiskeli Helsingin triviaalikoulussa ja Viipurin lukiossa, tuli ylioppilaaksi Turkuun 1674 ja valmistui maisteriksi 1677. Hän toimi vuodesta 1681 Turun hovioikeuden presidentin Ernest Johann Creutzin kotisaarnaajana ja Pernajan kirkkoherrana, lääninrovasti hänestä tuli 1695. Serlachius määrättiin isonvihan aikana 1718 Porvooseen asetetun konsistorin esimieheksi. Hänen onnistui säilyttää konsistori, jonka kenraalikuvernööri Gustav Otto Douglas oli määrännyt lakkautettavaksi. 
Porvoon tuomiokapitulin lisäjäsen Serlachius oli 1722–1724 ja valtiopäivämies vuonna 1697.
Petrus Skänningeläinen

Petrus Skänningeläinen (k. 16. syyskuuta 1378) oli pyhän Birgitan ystävä. Hän kirjoitti muistiin osan Birgitan taivaallisista ilmestyksistä, matkusti hänen kanssaan Roomaan ja auttoi häntä kirjoittamaan muistiin enkelin ilmestyksessään antamat hetkirukoukset Marian kunniaksi. Birgitan kuoleman jälkeen hän oli Vadstenan luostarin munkkien ensimmäinen priori. Petrus oli tarkoitus julistaa pyhimykseksi, mutta uskonpuhdistus ehti väliin. Vadstenassa sijaitsee reliikkiarkku, jossa on hänen pyhäinjäännöksiään.
Käännös suomeksi
Pohjalampi (Joutsa)

| Pohjalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°42′00″N, 26°09′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskuoja:  oja Jääsjärveen 
Järvinumero:  14.821.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,8 m  
Pituus:  600 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,268 km  
Pinta-ala:  4,042 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPohjalampi 
Pohjalampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Vähä-Joutsan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 600 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Jääsjärven lähialueeseen (14.821) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,8 metriä mpy.
Porin Sanomat

| Porin Sanomat |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  ilmaisjakelulehti
Perustettu:  1973
Lakkautettu:  2013
Kotikunta:  Pori
Ilmestymistiheys:  kahdesti viikossa (ke, la)
Porin Sanomat oli Porissa vuosina 1973–2013 ilmestynyt kaupunkilehti.
Sen jakelulevikki oli 60 000 kappaletta. Porin Sanomia julkaisi lehden viimeisinä vuosina Alma Media -konserniin kuuluva Satakunnan Kirjateollisuus. Lehti ilmestyi kahdesti viikossa, keskiviikkoisin ja lauantaisin.
Kesäkuussa 2013 lehti fuusioitiin osaksi Satakunnan Kansaa, ja se alkoi ilmestyä lehden mukana perjantaisin jaettavana Porilaine-nimisenä liitteenä.
Aiheesta muualla

Porin Sanomat verkossa
Pikku Kaakkojärvi

| Pikku Kaakkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°27′14″N, 24°27′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Isoon Kaakkojärveen 
Järvinumero:  35.728.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,8 m  
Rantaviiva:  0,702 km  
Pinta-ala:  3,314 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPikku Kaakkojärvi 
Pikku Kaakkojärvi  on Pirkanmaalla Kangasalan Kauppilassa, Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut järvien ketju, jonhon myös viereinen Iso Kaakkojärvi ja sen laskuoja Holtanoja kuuluvat . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se sijaitsee kallioisten mäkien väliin muodostuneella suoalueella. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat pohjoista kalliomäkeä lukuun ottamatta suota. Siihen on johdettu kolme suon kuibatusojaa ja sen laskuoja lähtee järven lounaispuolelta. Oja laskee Isoon Kaakkojärven luoteispäähän lähelle Holtanojan luusuaa. Järvi on autio eikä sinne tule tietä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä mpy ja Ison Kaakkojärvi on sitä 12,9 metriä alempana.
Peter Boyle

| Peter Boyle |
| --- | --- |
 Peter Boyle vuonna 1978.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. lokakuuta 1935 Norristown, Pennsylvania Yhdysvallat
Kuollut: 12. joulukuuta 2006 (71 vuotta) New York, New York
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Palkinnot
 Emmy (1993) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Peter Boyle (18. lokakuuta 1935 Norristown, Pennsylvania, Yhdysvallat – 12. joulukuuta 2006 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia televisioroolejaan oli "Frank Barone" sarjassa Kaikki rakastavat Raymondia, josta hänet on useaan kertaan palkittu yhtenä työryhmän jäsenistä. Emmy-palkinnon hän sai vuonna 1993 vierailuroolistaan Salaisissa kansioissa. Cannesissa palkittu Martin Scorsesen Taksikuski on maineikkain elokuva, jossa hän on näytellyt.
Boyle sairasti luuydinsyöpää, jonka lisäksi hänellä oli sydänvika. Hän kuoli 71-vuotiaana.
Filmografia

| --- | --- |
 Mutta mitä tapahtui joulupukille 3, 2006  Mutta mitä tapahtui joulupukille 2, 2002  Kissojen valtakunta, 2002 (äänirooli)  Monster’s Ball, 2001  Monsterit vapaalla, 2004  Eläintohtori, 1998  Kissa vieköön, 1997  Kohdunvuokraaja, 1996  Murhan himo, 1996  Milk and Money, (1996  Matkalla vapauteen, (1995)  Unta vai rakkautta, 1995  Kirurgisilpoja, 1994  Mutta mitä tapahtui joulupukille?, 1994  Royce - pelkkää terästä, 1994  The Shadow - Varjo, 1994  Kaikkien aikojen matkakuume, 1993  Malcolm X, 1992  Solar Crisis, 1992  Kickboxer 2, 1990  Kunnian miehet, 1990  Kanuunankuularalli jyrää taas, 1989  Turha joukko, 1989  Punainen vaara, 1988  Tuhon partaalla, 1988  Kolmannen korvapuusti, 1987 :  Pimeän pelko, 1987  Tuhoisku, 1987  Johnny - Gansterikuningas, (1984)  Kapteeni Keltaparta, 1983  Hammet - tehtävä Chinatownissa, 1982  Operaatio Outland 1981  Voi, herran pieksut, 1980  Where the Buffalo Roam, 1980  Merten saalistajat, 1979  Hardcore - alaston yö, 1978  K.O.V.A., 1978  Setelikeikka, 1978  Taksikuski, 1976  Kaappari, 1976  Frankenstein Junior, 1974  Nitistäjä, 1974  Hiljaisuuden laki, 1973  Ghost in the Noonday Sun, 1973  Kid Blue, 1973  Koodi, 1973  The Man Who Could Talk to Kids, 1973  Teräsjengi, 1972  Valtapeli, 1972  Rakasta minua, rakasta minua, (1971  Joe - armoton, 1970 
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Boyle Wikimedia Commonsissa
Peter Boyle Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Muistot – Peter Boyle Helsingin Sanomat.  12.12.2006. Viitattu 16.2.2022.
Peter Bondra

| Peter Bondra |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. helmikuuta 1968 (ikä 56) Lutsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Neuvostoliitto  Slovakia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Bonzai
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1986–2007
Seurat:  HC Košice (ČSHL),   Washington Capitals (NHL),   HC Košice (SloEL),   Ottawa Senators (NHL),   SKP Poprad (SloEL),   Atlanta Thrashers (NHL),   Chicago Blackhawks (NHL)
NHL-varaus:  156. varaus, 1990 Washington Capitals
| Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.MM-kisat  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.MM-kisat  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten jääkiekko.MM-kisat  | Maa:   Slovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi 2002 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Suomi 2003 | jääkiekko |  |
Peter Bondra (s. 7. helmikuuta 1968 Lutsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on slovakialainen entinen jääkiekkoilija.
Bondra syntyi vuonna 1968 slovakialaiselle isälle ja puolalaiselle äidille Lutskissa Ukrainan SNT:ssa, mutta perhe muutti isän alkuperäiselle kotiseudulle Popradiin Tšekkoslovakiaan Peterin ollessa kolmivuotias. Perhe pysyi kuitenkin Neuvostoliiton kansalaisina. Slovakian itsenäistyttyä Bondra sai maan kansalaisuuden ja tuli pian valituksi maan jääkiekkomaajoukkueeseen. Myös Bondran vanhempi veli Juraj on urallaan Slovakiassa ja Ranskassa pelannut ammattilaisjääkiekkoilija ja kaksinkertainen Tšekkoslovakian mestari.
Bondran varasi Washington Capitals vuonna 1990. Ennen varaustaan Bondra oli pelannut neljä kautta HC Košicen joukkueessa Tšekkoslovakiassa. Bondra pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa Pittsburgh Penguinsia vastaan ja samassa ottelussa myös tunnettu Jaromír Jágr aloitti NHL-uransa.
Bondra on ylittänyt 50 maalin rajan kahdesti, kausina 1995–1996 ja 1997–1998. Bondra on ollut NHL:n runkosarjan paras maalintekijä kahdesti, kaudella 1994–1995 ja 1997–1998, jolloin hän jakoi maalikuninkuuden Teemu Selänteen kanssa. Bondra ei ole kuitenkaan voittanut kertaakaan Maurice 'Rocket' Richard Trophyä, joka annetaan nykyään NHL:n parhaalle maalintekijälle, sillä se luovutettiin ensimmäisen kerran kauden 1998–1999 jälkeen.
Washingtonin taival päättyi kaudella 2003-2004, kun pelaajakaupassa mies siirtyi Ottawa Senatorsiin. Capitalsia Bondra edusti yli 12 kautta. Bondra siirtyi Atlanta Thrashersiin työsulkukauden jälkeen. Atlantassa hän pelasi yhden kauden. Bondra oli pelaamatta kauden 2006–07 alun, mutta teki yksivuotisen sopimuksen Chicago Blackhawksin kanssa joulukuussa. 29. lokakuuta 2007 Bondra ilmoitti lopettavansa pelaajauransa ja aloittavansa Slovakian maajoukkueen general managerina .
Jääkiekon vuoden 2002 MM-kisojen loppuottelussa Bondra teki Slovakian voittomaalin.
Tilastot > Kansainvälinen ura

| Vuosi | Joukkue | Turnaus | O | M | S | Pist>  | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1996 |  Slovakia |  World Cup | 3 | 3 | 0 | 3 | 2 |
|  1998 | Slovakia |  Olympialaiset | 2 | 1 | 0 | 1 | 25 |
|  2002 | Slovakia |  MM-kisat | 9 | 7 | 2 | 9 | 20 |
|  2003 | Slovakia | MM-kisat | 8 | 3 | 2 | 5 | 6 |
|  2006 | Slovakia | Olympialaiset | 6 | 4 | 0 | 4 | 2 |
Aiheesta muualla

Peter Bondra Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Peter Bondra jatkoaika.com:issa
Peter Bondra Eurohockey.com. (englanniksi)
Peter Bondra The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pavel Bure Keith Tkachuk | NHL:n maalipörssin voittaja 1995 1998 (yhdessä Teemu Selänteen kanssa) | Seuraaja: Mario Lemieux Teemu Selänne |
Piikiekko

Yksikiteinen piitanko, josta piikiekot sahataan.
Piikiekko on ohut ja pyöreä, yksikiteisenä kasvatetusta ja lähes täysin puhtaasta piitangosta sahattu kiekko, jota käytetään puolijohdeteollisuudessa erilaisten mikroelektroniikan komponenttien kuten puolijohteiden, transistorien, CMOS-piirien, mikropiirien ja aurinkokennojen pohjalevynä ja kasvatusalustana.
Piikiekkojen valmistus

Piitanko valmistetaan sulasta puhtaasta ja hallitusti seostetusta piistä siten, että sulaan kastetusta siemenkiteestä alkaa hitaasti kasvaa tanko, joka säilyy koko kasvatuksen ajan yhtenä kiteenä. Tässä Czochralski-menetelmässä siemenkidettä nostetaan inertissä kaasussa sulasta ylös. Tankoja kasvatetaan eri paksuuksilla riippuen hieman käyttötarkoituksesta. Suuressa määrin tuotetut mikropiirit tehdään mahdollisimman suurille kiekoille. Nykyäänmilloin? tuotannollisessa käytössä olevat kiekot ovat suurimmillaan halkaisijaltaan 300 mm. Todennäköisesti 450 mm tulee olemaan seuraavaksi suurin koko. Pienemmissä määrin tuotetut erikoispiirit tehdään pienemmille kiekoille. Yleisesti käytettyjä halkaisijoita ovat 25, 50, 75, 100, 125, 150, 200 ja 300 mm. Kiekkojen tyypillinen paksuus on 0,3–0,8 mm. Ne irrotetaan tangosta, joka on olemukseltaan kova, lasimainen keraamitanko, sahaamalla timanttiterällä tai metallilangalla, johon on sijoitettu leikkaavia timantteja. Sahaamisen jälkeen kiekot kiillotetaan mekaanisesti yhdeltä tai molemmilta puolilta, jotta pinta on peilimäinen ja riittävän tasainen mikropiirien kalvorakenteiden kasvatukseen.
Kiekkojen käsittely

Kiekkojen, joiden halkaisija on esim. 200 mm, reunoja on yleensä hiottu kohdistuspinnoiksi, jotka kertovat myös kiderakenteen symmetriasuunnasta (tavallisesti 110 tasoselvennä). Vanhemmissa kiekkotyypeissä (halkaisija alle 100 mm) kidesuunnan symmetria on tunnistettavissa oheisen kuvan mukaan. Nykyaikaisissa kiekoissa käytetään materiaalia säästävää pientä lovea suuntatiedon ilmoittamiseen.
Kiekkojen orientoiminen on tärkeää, koska monet yksikiteisen materiaalin rakenne- ja sähköiset ominaisuudet ovat hyvin riippuvaisia kiderakenteen suunnasta. Esimerkiksi kiekon lohkeamistaso esiintyy usein vain tietyissä kidesuunnissa. Kun mikropiirit ovat valmiita, kiekko sahataan mikropiirirajojen mukaan ja tämä onnistuu parhaiten kidesuuntien mukaan. Kiekko voidaan paloitella myös lohkomalla. Silloin tehdään timantilla ensimmäinen viilto kuten lasiveitsellä lasiin ja kiekko murtuu sitten pitkin viiltoa, jos se seuraa kidesuuntaa.
Piikiekkojen valmistus Suomessa

Piikiekkoja (alle 200 mm halkaisijaltaan) valmistaa Okmetic Oyj Vantaalla. Okmetic valmistaa myös SOI (Silicon On Insulator) kiekkoja. Näissä kiekoissa on piikiekon päällä  piioksidi-eristekerros ja sen päällä taas puhdasta piitä. SOI-tekniikalla parannetaan kiekon kapasitiivisia ominaisuuksia. Okmetic on maailman kahdeksanneksi suurin puolijohdekiekkojen toimittaja.
Piikiekkojen valmistus maailmalla

Vuonna 2006 viisi suurinta puolijohdekiekkojen valmistajaa olivat:
Shin-Etsu Handotai, Japani, 31,7 %
Sumco (Sumitomo-Mitsubishi), Japani, 22,1 %
Siltronic (Wacker), Saksa, 13,4 %
MEMC, Yhdysvallat, 12,9 %
Komatsu Electronic Metals, Japani, 8,7 %
Vuoden 2022 alussa neljä suurinta valmistajaa olivat:
Shin-Etsu
Sumco
GlobalWafers
Siltronic
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piikiekko Wikimedia Commonsissa
Reunan suoria pintoja käytetään kiekon orientoimiseksi kalvorakenteiden kasvatuksessa sekä ilmoittamaan seostuksesta ja kiekon kidesuunnista. Punainen alue poistetaan reunan suoraksi kohdistustasoksi.
Piikiekko mikropiirien valmistuksesta etsausvaiheen jälkeen.
Petrus Tun

| Petrus Tun |
| --- | --- |

Mikronesian 1. varapresidentti
 15. toukokuuta 1979 – 1983  
Presidentti:  Tosiwo Nakayama
Seuraaja:  Bailey Olter
Yapin kuvernööri
 1987–1995  
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1936  Yap, Mikronesia
Kuollut: 23. maaliskuuta 1999 (63 vuotta) Honolulu, Havaiji
Petrus Tun (13. maaliskuuta 1936 Yap, Mikronesia – 23. maaliskuuta 1999 Honolulu, Havaiji) oli Mikronesialainen poliitikko. Hän toimi maansa ensimmäisenä varapresidenttinä 1979–1983. Varapresidenttiytensä jälkeen hän toimi Yapin silloisen kuvernöörin John Mangefelin neuvonantajana, kunnes hänet itsensä valittiin kuvernööriksi, jossa asemassa hän toimi 1987–1995.
PowerBASIC

PowerBASIC on useiden kaupallisten BASIC-murteiden kääntäjien merkki. DOS-versiot muistuttavat syntaksiltaan QBasicia ja QuickBASIC:ia. Windows-versioissa voi kutsua WinAPI-funktioita. Ensimmäinen versio julkaistiin nimellä "BASIC/Z", myöhemmin Borland myi tuotetta Turbo Basic:na, ja vuodesta 1989 sitä on myyty nimellä PowerBASIC.