stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mežduretšensk

Mežduretšenskin vaakuna
Näkymä Mežduretšenskin kaupunkiin
Toimintaa Raspadskaja-yhtiön Mežduretšenskin hiilikaivoksella
Näkymä Mežduretšenskin rautatieasemalta
Mežduretšensk (ven. Междуре́ченск) on kaupunki Tomjoen varrella Kemerovon alueella Siperiassa, 65 km itään Novokuznetskista ja 312 km Kemerovosta. Asukasluku 101 987 (2002).
Mežduretšensk sijaitsee Kuznetskin hiililaakiolla (Kuzbass) ja se perustettiin vuonna 1946 nimellä Olžeras Tomusinski 1-2 -kaivoksen yhteyteen. Vuonna 1955 asutus ja vastakkaiselle rannalle rakennettu kaupunki yhdistettiin nykyiselle nimelleen.
Toukokuun 8.–9. 2010 kaupungin pohjoispuolella sijaitsevassa Raspadskaja-yhtiön kaivoksessa, joka on kooltaan maailman 9. suurin hiilikaivos, tapahtui kaivosonnettomuus, jossa kuoli 90 kaivosmiestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mežduretšensk Wikimedia Commonsissa
- kaupungin kotisivu (venäjäksi)
Kidutuksen vastainen komitea

Kidutuksen vastainen komitea voi tarkoittaa:
Euroopan neuvoston kidutuksen vastaista komiteaa (CPT)
YK:n kidutuksen vastaista komiteaa (CAT-komitea)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kidutuksen vastainen komitea”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mark 39 -ydinpommi

Mark 39 ydinase, sellaisena kuin se läydettiin vuoden 1961 lento-onnettomuuden jäljiltä.
Mark 39 ydinpommi tai Mk-39 oli 1950-luvulla käytössä ollut varhainen vetypommi. Sitä tuotettiin alkaen 1957 ja se oli palveluskäytössä aina vuoteen 1966 saakka.
Ase oli tekniikaltaan samankaltainen kuin aiempi Mark 15 -ydinpommi, josta se oli paranneltu versio. Sen räjähdysvoimakkuus oli 3,8 megatonnia.
W39-ydinkärki

Ohjuksen taistelukärki variantti Mark 39 aseesta, W39-ydinkärki, suunniteltiin 1950-luvun alkupuoliskolla. Se oli halkaisijaltaan 89 cm ja 270 cm pitkä, ja painoi 2 830–2 900 kg. Sitä käytettiin ainakin SM-62 Snark ohjuksissa, PGM-11 Redstone MRBM-ohjuksissa ja se voitiin myös kiinnittää Convair B-58 Hustlerin, ääntä nopeamman pommikoneen, MB-1C-"podiin" pudotusta varten.
Pudonneet Mark 39 -ydinaseet

Tammikuun 24. päivä 1961, harjoituslennolla ollut Boeing B-52 Stratofortress hajosi ilmassa ilmatankkauksen yhteydessä ja putosi Goldsboroon, Pohjois-Carolinaan. Miehistön jäsenistä viisi pelastautui koneesta mutta kolme kuoli.
Pommikoneen mukana olleet kaksi Mark 39 -ydinpommia putosivat myös hallitsemattomasti. Toisen pommin laskuvarjo toimi pommin virittyessä, kun sen turvaominaisuudet pettivät yksi kerrallaan, ja lopulta vain yksi turvamekanismi neljästä esti asetta laukeamasta. Tämä pommi saatiin talteen sen maahanlaskeutumispaikalta lähes ehjänä. Toinen pommeista putosi vapaan pudotuksen kiihtyvyydellä ja hajosi kappaleiksi, joista kaikkia ei saatu kaivettua ylös mutaisesta maaperästä maahantörmäyksen suuresta nopeudesta johtuen. Itse pommin fissio-osan ydin löydettiin mutta muuan muassa uraania ja fuusiopolttoainetta sisältänyt sekundäärinen lämpöydinräjähteen osa on edelleen tänäkin päivänä hautautuneena putoamispaikalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mark 39 -ydinpommi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Mark 39 nuclear bomb
Ilmavoimien henkilöstö keräämässä tuhoutuneen Mk-39 pommin osia kuopasta.
Käännös suomeksi
Meždunarodnajan metroasema (Moskovan metro)

| Meždunarodnaja (Междунаро́дная) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Filjovskaja
Sijainti:  55.7483°N, 37.5339°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  30. elokuuta 2006
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Meždunarodnaja (ven. Междунаро́дная) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 30. elokuuta 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meždunarodnajan metroasema (Moskovan metro) Wikimedia Commonsissa
Kidusmadot

| Kidusmadot |
| --- | --- |
 Echinoplectanum laeve
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Alakunta::  Eumetazoa
Pääjakso::  Laakamadot Platyhelminthes
Luokka::  Kidusmadot Monogenea  Carus, 1863
Lahkot
 Monopisthocotylea  Polyopisthocotylea 
Katso myös
   Kidusmadot Wikispeciesissä   Kidusmadot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kidusmadot (Monogenea) on laakamatojen pääjaksoon kuuluva eläinluokka. Kidusmadot ovat loisia, jotka elävät useimmiten kalojen, sammakoiden, kilpikonnien ja mustekalojen kiduksissa, iholla ja evissä. Niillä on sama isäntä koko aikuisen elämänsä ajan. Joitakin lajeja tavataan myös kalojen peräaukoissa. Ne tarttuvat kalaan koukkumaisilla ulokkeilla, mikä aiheuttaa kalalle ärsytystä ja iho-oireita. Kutiavat kalat hankaavat itseään kiviä vasten ja saattavat saada lisää ihovaurioita. Näihin ihovaurioihin saattaa tulla bakteeritulehduksia. Kidusmatotartunnan tyypillisiä oireita ovat pään ja kylkien hierominen rakenteita vasten, pään ravistelu, hakeutuminen virtapaikkoihin kuten suodattimen suuaukon luo, pohjan lähellä nyhjöttäminen ja ilman haukkominen veden pinnassa.
Aiemmin kidusmadot luokiteltiin tiehytmatojen (Trematoda) alaluokaksi..
Með hækkandi sól

|  Með hækkandi sól |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Systur
Levy-yhtiö:  The Orchard Enterprises
Kesto:  3:00
Julkaistu:  5. helmikuuta 2022
Tekijä(t):  Lovísa Elísabet Sigrúnardóttir
Sanoittaja(t):  Lovísa Elísabet Sigrúnardóttir
Euroviisutiedot
Vuosi:  2022
Maa:  Islanti
Kieli:  islanti
Sijoitus:  23.
Pisteet:  20
Sijoitus semifinaalissa:  10.
Pisteet semifinaalissa:  103
Aikajärjestys
 ◄ ”10 Years” (2021) 
 ”Power” (2023) ► 
Með hækkandi sól (suom. Nousevan auringon kanssa) on islantilaisen yhtyeen Systurin kappale. He edustivat Islantia Eurovision laulukilpailussa 2022, Torinossa, voitettuaan Islannin Söngvakeppnin 2022 -euroviisukarsinnan.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 20 pistettä ja saavutti sijan 23.
Listasijoitukset

Islanti (Plötutíðindi): 1
Matti Seppälä

Matti Kullervo Seppälä (5. syyskuuta 1941 Vaasa – 24. marraskuuta 2020 Hämeenlinna) oli suomalainen luonnonmaantieteilijä ja Helsingin yliopiston luonnonmaantieteen professori. Seppälä toimi maantieteen apulaisprofessorina Oulun yliopistossa vuosina 1973–1978, maantieteen apulaisprofessorina Helsingin yliopistossa vuosina 1978–1998 ja maantieteen professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1998–2009. Hänen tieteellisiin kiinnostuksen kohteisiinsa kuuluivat muun muassa kylmien ympäristöjen geomorfologia, geomorfologinen kartoitus, ilmakuvatulkinta, ikirouta ja eoliset prosessit. Erityisesti hänet tunnettiin palsasoiden tutkijana.
Julkaisuja

Seppälä, M. 2004. Wind as a geomorphic agent in cold climates. Studies in Polar Research. Cambridge University Press, Cambridge. (englanniksi)
Seppälä, M. (toim.) 2005. The Physical Geography of Fennoscandia. Oxford University Press, Oxford. (englanniksi)
Tunnustuksia

Suomen maantieteellisen seuran Ragnar Hult -mitali
Aleksis Kiven seuran Eskon puumerkki 2011
Aiheesta muualla

Matti Seppälä Helsingin yliopiston tutkimusportaali. Viitattu 20.12.2020.
Seppälä, Matti hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut

| Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Laji:  koripallo
Perustettu:  1935
Joukkueita:  24
Hallitseva mestari:   Espanja
Eniten mestaruuksia:   Neuvostoliitto (14)
Sivusto:  www.fibaeurope.com
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut (engl. EuroBasket) on FIBA Europen järjestämä koripallon mestaruusturnaus eurooppalaisille maajoukkueille. Lopputurnaus järjestettiin vuoteen 2017 saakka kahden vuoden välein ja siitä lähtien neljän vuoden välein. EM-kisat toimivat myös karsintoina maailmanmestaruuskilpailuihin ja olympiaturnaukseen. Nykyisin kisoihin selviytyy 24 maata.
Kilpailujen historian menestyksekkäin joukkue on Neuvostoliitto. Muita hyvin menestyneitä joukkueita ovat Jugoslavia, Liettua, Italia ja Kreikka.
Historia

Ensimmäiset EM-kisat järjestettiin kolme vuotta FIBA:n perustamisen jälkeen, eli vuonna 1935. Isäntämaaksi valittiin Sveitsi, ja mukaan pääsi kymmenen maata. Ainoastaan yksi karsintaottelu jouduttiin pelaamaan Portugalin ja Espanjan välillä. Ensimmäiset kisat päättyivät Latvian mestaruusjuhliin, ja silloisen säännön mukaan kisojen voittajan oli pidettävä seuraavat kisat.
Toisen maailmansodan jälkeen kaikki edelliset mestaruudet voittaneet Latvia ja Liettua olivat osana Neuvostoliittoa. Vuoden 1946 kisoissa nähtiin kaksi uutta maata, jotka tulisivat hallitsemaan Euroopan koripalloa: Neuvostoliitto ja Jugoslavia. Vuoden 1946 kisoissa nähtiin myös ensimmäinen hyppyheitto, jonka suoritti Italian Giuseppe Stefanini. Vuonna 1949 kisat järjestettiin ainoan kerran Euroopan ulkopuolella, Egyptissä. Kisojen voiton vei Egypti, ja maa onkin edelleen ainoa Euroopan ulkopuolinen maa, joka on tähän pystynyt. Kisoihin osallistui kuitenkin vain kahdeksan maata, sillä lentomatkustaminen oli tuohon aikaan kallista eikä vielä kovinkaan turvallista, ja samana vuonna Torinon jalkapallojoukkue oli kuollut lento-onnettomuudessa, minkä takia joukkueet eivät olleet innokkaita matkustamaan Egyptiin.
Seuraavat vuosikymmenet olivat Neuvostoliiton, sillä se voitti yhdestätoista mahdollisesta mestaruudesta kymmenen. Vuoden 1955 kisoissa maa sijoittui pronssille ja mestaruuden voitti Unkari.
Suomessa järjestetyt vuoden 1967 kisat olivat ensimmäiset modernit kisat, sillä kisat televisioitiin ja paikalla oli kansainvälinen media. 1970-luku oli Jugoslavian ja Neuvostoliiton välistä kilpailua. Vuosikymmenen aikana Jugoslavia voitti kolme EM-kultaa ja Neuvostoliitto loput kaksi. Seuraavan vuosikymmenen aikana hallinnan painopiste siirtyi länteen päin, ja esimerkiksi Italia voitti vuoden 1983 kisat. Maanosasta nousi useita suurtähtiä, joista kirkkaimpina Dražen Petrović, Arvydas Sabonis, Nikos Galis, Detlef Schrempf ja Fernando Martin. Vuoden 1985 kisat olivatkin ensimmäiset, jolloin NBA:n kykyjenetsijät seurasivat joukoittain kisoja. Samoissa kisoissa käytettiin myös ensimmäistä kertaa kolmen pisteen kaarta.
1990-luvulla Neuvostoliiton ja Jugoslavian hajoamisen seurauksena maanosaan syntyi myös useita uusia koripallomaita. Vuosikymmenen yllättävin mestaruus oli Saksan mestaruus vuoden 1993 kisoista. 2000-luvulla hallitsijamaiden painopiste siirtyi viimeistään läntisille maille. Myös Liettua palasi mestaruuskantaa vuoden 2003 kisoissa Arvydas Macijauskasin ja Šarūnas Jasikevičiuksen johdolla. Useilla mailla oli myös omat NBA-tähtensä: Pau Gasol, Tony Parker ja Dirk Nowitzki. Vuosikymmenen viimeisen EM-kullan voitti Espanja, jolle mestaruus oli ensimmäinen.
Sarjajärjestelmä

Aluksi kisoihin ei järjestetty minkäänlaista karsintaa, ja tämän seurauksena osallistuneiden maiden määrä nousi vuosi vuodelta. Vuonna 1961 FIBA päätti rajoittaa joukkueiden määrää, ja vuoden 1963 kisoissa olikin mukana 16 maata. Vuonna 2003 maanosan maajoukkueet jaettiin A-, B- ja C-divisiooniin, ja vain A-divisioonasta oli mahdollista päästä EM-kilpailuihin. Osallistuvien maiden määrää päätettiin lisätä vuoden 2011 kisoihin ja nykyisin mukana on 24 maata.
Mukana olevat 24 joukkuetta jaetaan neljään lohkoon, joiden kolme parasta joukkuetta pääsevät mukaan jatkolohkoon. Jatkolohkoista pudotuspeleihin pääsevät lohkojen neljä parasta maata. Jäljellä olevat maat pelaavat pareittain sijoituksensa mukaan: esimerkiksi toisen jatkolohkon neljänneksi paras joukkue pelaa toisen lohkon parasta joukkuetta vastaan. Parien voittajajoukkueet etenevät välierien kautta loppuotteluun ja hävinneet joukkueet pelaavat sijoituspeleissä. Parhaiten sijoittuneet maat pääsevät seuraaviin maailmanmestaruuskilpailuihin tai olympiaturnaukseen.
Mitalitaulukko

| Nro | Maa | Mestaruus | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 14 | 3 | 4 | 21 |
| 2 |  Jugoslavia | 5 | 5 | 3 | 13 |
| 3 |  Espanja | 4 | 6 | 4 | 14 |
| 4 |  Liettua | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 5 |  Serbia (ja Montenegro) | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 6 |  Italia | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 7 |  Kreikka | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 8 |  Tšekkoslovakia | 1 | 6 | 5 | 12 |
| 9 |  Ranska | 1 | 2 | 6 | 9 |
| 10 |  Venäjä | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 11 |  Unkari | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 12 |  Latvia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| = |  Saksa | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 14 |  Egypti | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 15 |  Slovenia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16 |  Puola | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 17 |  Bulgaria | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 18 |  Israel | 0 | 1 | 0 | 1 |
| = |  Turkki | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Kroatia | 0 | 0 | 2 | 0 |
Aiheesta muualla

Kilpailut FIBA Europen sivustolla (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansainvälinen koripallo
FIBA | Olympialaiset | Maailmanmestaruuskilpailut | Alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut | Alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut | Naisten maailmanmestaruuskilpailut

 Jäsenliitot
FIBA Aasia (Aasia) • Aasian-mestaruuskilpailut
FIBA Americas (Amerikka) • Amerikan-mestaruuskilpailut
FIBA Africa (Afrikka) • Afrikan-mestaruuskilpailut
FIBA Europe (Eurooppa) • Euroopan-mestaruuskilpailut
FIBA Oceania (Oseania) • Oseanian-mestaruuskilpailut
Vuoden 2007 EM-kilpailut järjestettiin Espanjassa.
Kreikan parlamenttivaalit 1989

Kreikan parlamenttivaalit 1989 voi viitata seuraaviin vaaleihin:
Kreikan parlamenttivaalit kesäkuussa 1989
Kreikan parlamenttivaalit marraskuussa 1989
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kreikan parlamenttivaalit 1989”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Metrinen aika

Metrinen aika tarkoittaa aikavälin mittausta metrijärjestelmän sekuntia perusyksikkönä käyttäen. Metrinen aika ei määrittele vuorokaudenaikoja, sillä näiden esittämiseen käytetään muita mittayksiköitä, kuten minuutti, tunti ja vuorokausi
Historia

Kun metrijärjestelmä esiteltiin Ranskassa vuonna 1895, se sisälsi määritelmät pituudelle, pinta-alalle, tilavuudelle, nestemäärällä, massalle ja jopa valuutalle, mutta ei ajalle. Desimaaliaika oli esitelty Ranskassa kaksi vuotta aiemmin, mutta huolimatta metrijärjestelmästä ajan esittämiseen ei alettu käyttää kymmen-pohjaista esitystä. James Clerk Maxwell ja Elihu Tmonson esittelivät Cgs-järjestelmän vuonna 1874. Järjestelmässä määriteltiin Carl Friedrich Gaussin ehdottamat määritelmät sähköisille ja magneettisille yksiköille.
Sekunti määriteltiin 1/86400 keskimääräistä aurinkopäivää ja se otettiin yhdeksi modernin aikajärjestelmän perusyksiköksi vuonna 1954. Myöhemmin SI-järjestelmän sekunnin määritelmäksi tarkennettiin 9 192 631 770 perustilassa olevan cesium-133 atomin värähdystä
Vaihtoehtoisia yksiköitä

Ajan perusyksiköksi on esitetty useita eri vaihtoehtoja. 28. maaliskuuta, 1794 Joseph Louis Lagrange ehdotti nimityksiä déci-jour ja centi-jour (desipäivä ja senttipäivä). On myös ehdotettu käytettäväksi vuorokautta ajan perusyksikkönä.
Sekunnille on esitetty vaihtoehtoiseksi määritelmäksi 1/100 000 vuorokaudesta, eli 0,864 sekuntia.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Metric time
Käännös suomeksi
Markus Västilä

| Markus Västilä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1992 (ikä 31) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mare
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  KOOVEE
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  49
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  LeKi (Mestis)   Ilves (SML) KooKoo (Mestis/SML) Hudiksvalls HC (Ruotsi I) Pyry (S-S)  (Mestis) HC Nové Zámky (SloEL) Nybro IF (Ruotsi I)
Markus Västilä (30. marraskuuta 1992 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Kooveessa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Västilä on pelityyliltään yleispuolustaja, jonka suurimmat vahvuudet ovat hyökkäyspään pelaamisessa.
Ura > Maajoukkueura

Västilä pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2009. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa ja Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2009, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Västilä jakoi joukkueensa sisäisen maalipörssin voiton Teemu Rautiaisen kanssa neljällä osumallaan. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi. Yhteensä Västilä on pelannut neljä nuorten ja 35 poikien maaottelua.
Korkuteli

| Korkuteli |
| --- | --- |

 Korkuteli
 Koordinaatit: 37°03′N, 30°11′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Antalyan maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ömer İşlek
Väkiluku (2019):  55 352
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korkuteli on piirikunta Turkin Antalyan maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Korkutelin väkiluku oli 55 352.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korkuteli Wikimedia Commonsissa
Kidutettujen kuntoutuskeskus

Kidutettujen kuntoutuskeskus on kotimaissaan kidutetuille pakolaisille ja turvapaikanhakijoille apua tarjoava poliklinikka ja psykiatrisen erikoissairaanhoidon yksikkö. Keskus harjoittaa myös tutkimusta ja antaa neuvontaa kidutettujen perheille. Vuodesta 1993 lähtien sen toimipaikkana on ollut Helsinki. Keskuksen toiminnasta vastaavat Helsingin Diakonissalaitos ja Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus.
Keskuksessa hoidetaan joka vuosi noin 200 potilasta. Potilaista kaksi kolmasosaa on miehiä. On kuitenkin paljon pakolaisia ja turvapaikanhakijoita, jotka eivät käytä kuntoutuskeskuksen palveluita kidutuksenomaisista kokemuksista huolimatta. Noin neljäsosan Suomessa elävistä pakolaisista arvioidaan joutuneen kärsimään kidutuksesta.
Aiheesta muualla

Kuntoutuskeskus auttaa kidutuksen uhreja (Arkistoitu – Internet Archive)
Kidusjalkaiset

| Kidusjalkaiset |
| --- | --- |
 Triops longicaudatus
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kidusjalkaiset Branchiopoda  Latreille, 1817
Alaluokat ja lahkot sekä alalahkoja
 Phyllopoda Diplostraca Vesikirput (Cladocera)  Laevicaudata  Spinicaudata  Cyclestherida  Kilpikidusjalkaiset (Notostraca)  Sarsostraca Lehtijalkaiset (Anostraca) 
Katso myös
   Kidusjalkaiset Wikispeciesissä   Kidusjalkaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kidusjalkaiset (Branchiopoda) ovat alkeellisten, yleensä katkarapuja muistuttavien, makean veden äyriäisten luokka. Maailmanlaajuisesti tunnetaan yli 900 lajia. Muutamat ovat tunnettuja, kuten Artemia (jota myydään akvaarioihin meriapinan nimellä) sekä Daphnia, jota myös pidetään akvaarioissa muiden eläinten ruokana tai lemmikkinä itsessään. Vesikirput (Cladocera) kuuluvat kidusjalkaisiin. Branchiopodaa ei pidä sekoittaa Brachiopodaan, lonkerojalkaisten pääjaksoon.
Aiemmin käytettiin kuorikidusjalkaisten lahkoa Conchostraca, mutta siitä on uuden tiedon valossa luovuttu.
Pienimmät kidusjalkaiset ovat alle neljännesmillimetrin pituisia. Suurin on lehtijalkaisiin kuuluva Branchinecta gigas, joka voi kasvaa 10 cm pitkäksi.
Elintavat

Vaikka muutamat lajit ovatkin sopeutuneet merielämään, elävät kidusjalkaiset yleensä ottaen makeassa vedessä. Kidusjalkaisten fossiileita tunnetaan devonikaudelta asti. Vanhin tunnettu laji on 500 miljoonaa vuotta vanha fossiili Rehbachiella kinnekullensis. Yleensä kidusjalkaisilla on vatsan puolella ura, jonka läpi se kuljettaa vettä erikoistumattomilla jaloillaan hengittääkseen ja kerätäkseen ruokaa. Tämän ajatellaan olevan vanha, erittäin alkuperäinen elintapa äyriäisten keskuudessa.
Kidusjalkaiset luultavasti kehittyivät meressä, mutta vain makeaan veteen siirtyneet lajit säilyivät. Se, että ne ovat erikoistuneet elämään tilapäisissä lammissa ja lätäköissä sekä ympäristöissä, jotka ovat muille eläimille kelpaamattomia, kuten suolajärvissä, viittaa siihen, että kidusjalkaiset ovat ehkä hakeutuneet näihin ympäristöihin, koska eivät ole pystyneet kilpailemaan muiden eläinten kanssa alkuperäisissä elinympäristöissään. Tämä johti lyhyisiin sukupolviin ja pieneen kokoon.
Suurten kidusjalkaisten ajatellaan olevan primitiivisimpiä ja monet niistä eivät kykene elämään vesissä, joissa on kaloja tai muita kehittyneempiä petoja, sillä ne ovat liian hitaita ja haavoittuvaisia. Jotkut lajit ovat kehittäneet keinoja selvitä petojen ympäröimänäkin.
Pienet kidusjalkaiset, lähinnä vesikirput, ovat kehittyneet zooplanktoniksi, eivätkä kalojen täyttämät vedet ole niille ongelma. Niiden puolustuskeino on valtaisa lukumäärä ja nopea lisääntyminen.
Leptodora, pieni kidusjalkainen, käyttää läpinäkyvää ruumistaan suojakeinona. Se on niin läpinäkyvä että sen varjon sanotaan olevan helpommin havaittavissa kuin itse eläimen.
Kuorikidusjalkaisilla on simpukankuorta muistuttava kuori ja ne ovat usein pohjamutaan kaivautuneena tilapäisissä lammikoissa. Ne ovat niin hyvin sopeutuneita tähän elämäntapaan, että ne voivat saavuttaa aikuisuuden muutamassa päivässä sopivissa olosuhteissa. Ne pystyvät lisääntymään sekä sukupuolisesti, hermafrodiittisesti että partenogeneettisesti.
Metallisydän (Jarkko Aholan albumi)

| Metallisydän Jarkko Ahola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2019
 Julkaistu: 4. lokakuuta 2019
 Tuottaja(t): Janne Huttunen 
 Tyylilaji: rock, balladi
 Kesto: 40.53
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  6. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Jarkko Aholan muut julkaisut
| Mä tuun sun luo 2018 | Metallisydän 2019 | Joulun rauhaa 2023 |
Metallisydän on Jarkko Aholan lokakuussa 2019 julkaisema sooloalbumi. Albumi sisältää erigenreisiä covereita suomeksi ja englanniksi. Esimerkiksi albumin nimikkokappale Metallisydän on Aholan entisen yhtyeen, Teräsbetonin kappale.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Alone | Billy Steinberg, Tom Kelly | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Holy Diver | Ronnie James Dio | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | I Want To Know What Love Is | Mick Jones | 4.00 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Johnny Boy | Gary Moore | 3.01 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Vain kotka lentää aurinkoon | trad. Tuula Valkama (suom.) | 3.26 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Lilja, ruusu, kirsikkapuu | trad., Pertti Reponen (suom.) | 2.51 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Wasted Years | Adrian Smith | 4.11 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Viimeiseen mieheen | Barry Gibb, Maurice Gibb, Robin Gibb, Pertti Reponen (suom.) | 2.51 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Still Loving You | Meine Klaus, Rudolf Schenker | 5.00 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Old Man | Neil Young | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Metallisydän | Jarkko Ahola | 5.04 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 40.53 |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Jarkko Ahola - laulu
Mikko Kosonen - kitara
Janne Huttunen - urut
Lauri Porra - basso
Mikko Kaakkuriniemi - rummut
Bratislavan sinfoniaorkesteri - orkesteriosuudet
+
Kaisaniemen ala-asteen lapsikuoro - kuoro kappaleessa Lilja, ruusu, kirsikkapuu
Kristen Kyrre Bremer

Kristen Kyrre Bremer (12. heinäkuuta 1925 Teno – 16. toukokuuta 2013) oli norjalainen teologi ja pappi. Hän toimi piispana vuosina 1972–1979 Nord-Hålogalandin ja vuosina 1979–1991 Nidarosin hiippakunnassa. Vuonna 1989 hän osallistui paavi Johannes Paavali II:n kanssa ekumeeniseen jumalanpalvelukseen Nidarosin tuomiokirkossa.
Marracuenen taistelu

Marracuenen taistelu oli 2. helmikuuta 1895 käyty taistelu portugalilaisten ja Gazan kuningaskunnan joukkojen välillä Marracuenessa nykyisen Mosambikin eteläosassa. Taistelu päättyi portugalilaisten voittoon ja lopulta Gazan hallitsija Ngungunhanen vankeuteen. Paikalliset tuntevat taistelun nimeltä Gwaza Muthini ja kansallishenkistä päivää on vietetty Mosambikissa juhlapäivänä vuodesta 1994 lähtien.