stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myöhäistriaskausi
Myöhäistriaskauden jako

Carnia-vaihe t7 noin 228,0 ± 2,0 – 216,5 ± 2,0 miljoonaa vuotta sitten. Ajoitus ei tarkasti määritelty, koska rajat arvioitu, ei mitattu suoraan. Tällä kaudella ilmestyi monia dinosauruslajeja, kuten saalistajat Eoraptor, Herrerasaurus, linnunlantioiset Pisanosaurus, Staurikosaurus ja sauropodomorfit Saturnalia ja Azendohsaurus.
Noricum-vaihe t6 216,5 ± 2,0 – 203,6 ± 1,5 miljoonaa vuotta sitten.
Rhaetia-vaihe t5 203,6 ± 1,5 – 199,6 ± 0,6 miljoonaa vuotta sitten. Jättimanner Pangea alkoi hajota.
NWo

New World Order (nWo) oli yksi amerikkalaisen vapaapainin kuuluisimpia ryhmittymiä.
Kevin Nash, Hulk Hogan ja Scott Hall WrestleMania 31:ssä vuonna 2015.
Synty

nWo sai alkunsa vuonna 1996 WCW:n Bash at Beach -tapahtumassa, jossa Scott Hall ja Kevin Nash ottelivat Randy Savagea, Lex Lugeria ja Stingiä vastaan. Ottelun lopussa Hulk Hogan juoksi kehään antamaan Leg Dropin Randy Savagelle. Ottelun jälkeen Hogan piti puheen, jossa hän kertoi vihaavansa faneja ja tehneensä kaiken rahasta. Näin nWo syntyi ja Hulk Hoganista tuli Hollywood Hogan, ilkeä, petollinen ja manipuloiva mies.
Synty > Jakaantuminen

nWo kasvoi ja kuihtui jatkuvasti. Se myös jakautui kahdeksi Kevin Nashin ja Hulk Hoganin keskinäisen vihoittelun takia. Jakaantumisessa syntyi nWo Wolfpac (Kevin Nashin johtama) ja nWo Hollywood (Hulk Hoganin johtama). Lukuisten kieroiluiden ja taisteluiden jälkeen nämä kaksi ryhmittymää yhdistyivät jälleen, kunnes nWo lakkautettiin vuonna 2000 ja WWF osti WCWn vuonna 2001.
Paluu ja Hoganin ero

Vuoden 2002 alussa nWo palasi WWE:hen. Sen muodostivat nyt Hollywood Hulk Hogan, Scott Hall ja Kevin Nash. WrestleMania X-8:ssa Hulk Hogan kohtasi Dwayne Johnsonin (The Rock) ja Scott Hall kohtasi Stone Cold Steve Austinin. Scott Hall hävisi Stone Coldille, kuten myös Hulk Hogan. Hulk Hogan oli kuitenkin hyvä häviäjä ja kätteli The Rockin kanssa. Scott Hall ja Kevin Nash eivät pitäneet tästä ja he hyökkäsivät Hulk Hoganin kimppuun, jolloin The Rock tuli pelastamaan tilanteen. Lopuksi Hogan ja Rock poseerasivat faneille ja Hulk Hogan lähti nWo:sta.
Miehistön vaihto ja nWo:n tuho

Hulk Hoganin eroamisen myötä Kevin Nashista tuli nWo:n uusi johtaja. Hoganin tilalle otettiin entinen nWo:n jäsen, X-Pac (Sean Waltman). Muita liittyjiä olivat muun muassa Ric Flair, Booker T, Big Show (Big Show oli myös WCW-aikoina jäsenenä nimellä The Giant.) ja paluun tehnyt Shawn Michaels. Scott Hall erotettiin kuitenkin WWEstä pian, ja Nash loukkaantui jatkuvasti. Johtuen näistä seikoista koko nWo:n taru päättyi vuoden 2002 kesällä.
Viimeksi new World orderin paluuta huhuttiin vuoden 2006 syksynä, kun tuli kuluneeksi 10 vuotta sen ensimmäisestä tulemisesta. New World orderin oletettiin asettuvan uudelleen muodostettua D-Generation-X -ryhmittymää vastaan. nWo'n kokoonpanossa oletettiin ainakin olevan Hulk Hogan, mutta muita alkuperäisjäseniä ei uskottu näkyvän. Yhden paikan uskottiin täyttävän Harry Smith, legendaarisin British Bulldogin poika. Huhut osoittautuivat kuitenkin vääriksi.
Nadiem Amiri

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 27. lokakuuta 1996 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Ludwigshafen am Rhein, Saksa
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm 
Paino: 73 kg 
Seura
Seura: 1. FSV Mainz 05
Junioriseurat
: Ludwigshafener SC
: Kaiserslautern
0000–2012: Mannheim
2012–2014: Hoffenheim
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2019 | Hoffenheim | 106 | (11) |
| 2014–2018 | → Hoffenheim II | 22 | (4) |
| 2019– | Leverkusen | 104 | (8) |
| 2022 | → Genoa | 13 | (0) |
Maajoukkue
| 2013–2014 | Saksa U18 | 8 | (2) |
| 2014–2016 | Saksa U19 | 12 | (3) |
| 2015–2016 | Saksa U20 | 7 | (0) |
| 2017–2019 | Saksa U21 | 24 | (6) |
| 2019– | Saksa | 5 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. tammikuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 4. tammikuuta 2024.
Nadiem Amiri (s. 27. lokakuuta 1996 Ludwigshafen am Rhein, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Amiri edustaa Bundesliigassa pelaavaa 1. FSV Mainz 05:tä.
Amiri nousi TSG 1899 Hoffenheimin edustusjoukkueeseen kesällä 2014. Hän oli siirtynyt seuraan SV Waldhof Mannheimista kesällä 2012. Ensimmäisen Bundesliigan ottelunsa Amiri pelasi 7. helmikuuta 2015, kun TSG 1899 Hoffenheim hävisi vieraissa 0–3 VfL Wolfsburgille. Hän pelasi Hoffenheimissa viiden kauden aikana 106 bundesliigaottelua, ja teki niissä 11 maalia ja antoi 13 maalisyöttöä. Mestarien liigassa hän pelasi yhden ottelun. Eurooppa-liigassa hän pelasi kolme ottelua ja teki yhden maalin.
Amiri siirtyi Bayer Leverkuseniin yhdeksän miljoonan euron siirtosummalla kesällä 2019. Kevätkaudella 2022 hän pelasi lainasopimuksella Genoassa 13 ottelua Serie A:ssa. Leverkusenissa hän on vuodenvaihteeseen 2023–2024 mennessä pelannut Bundesliigassa 104 ottelua, joissa hän on tehnyt kahdeksan maalia ja antanut 12 maalisyöttöä. Mestarien liigassa hän on pelannut yhdeksän ottelua. Eurooppa-liigassa pelaamissaan 22 ottelussa hän on tehnyt kaksi ja syöttänyt neljä maalia.
Amiri oli mukana alle 21-vuotiaiden EM-kultaa voittaneessa Saksan maajoukkueessa Puolassa 2017. Vuonna 2019 hän saavutti samassa ikäluokassa EM-hopeaa ja teki turnauksen välierässä kaksi maalia sekä loppuottelussa yhden. Saksan A-majoukkueessa Amiri pelasi ensimmäisen kerran loka-marraskuussa 2019 ystävyysottelussa Argentiinaa sekä EM-karsintaotteluissa Viroa ja Pohjois-Irlantia vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan viisi maaottelua, joista viimeisimmän marraskuussa 2020.
Tilastot

Päivitetty 4. tammikuuta 2024.
| Kausi | Seura | Sarja | O | M |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014–2015 | TSG 1899 Hoffenheim |  Bundesliiga | 7 | 0 |
| 2014–2015 | TSG 1899 Hoffenheim II |  Regionalliga | 13 | 2 |
| 2015–2016 | TSG 1899 Hoffenheim |  Bundesliiga | 25 | 4 |
| 2015–2016 | TSG 1899 Hoffenheim II |  Regionalliga | 7 | 2 |
| 2016–2017 | TSG 1899 Hoffenheim |  Bundesliiga | 33 | 2 |
| 2016–2017 | TSG 1899 Hoffenheim II |  Regionalliga | 1 | 0 |
| 2017–2018 | TSG 1899 Hoffenheim |  Bundesliiga | 28 | 2 |
| 2018–2019 | TSG 1899 Hoffenheim |  Bundesliiga | 13 | 3 |
| 2018–2019 | TSG 1899 Hoffenheim II |  Regionalliga | 1 | 0 |
| 2019–2020 | Bayer 04 Leverkusen |  Bundesliiga | 30 | 1 |
| 2020–2021 | Bayer 04 Leverkusen |  Bundesliiga | 29 | 2 |
| 2021–2022 | Bayer 04 Leverkusen |  Bundesliiga | 13 | 1 |
| 2021–2022 | Genoa CFC |  Serie A | 13 | 0 |
| 2022–2023 | Bayer 04 Leverkusen |  Bundesliiga | 25 | 4 |
| 2023–2024 | Bayer 04 Leverkusen |  Bundesliiga | 7 | 0 |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 245 | 23 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nadiem Amiri Wikimedia Commonsissa
Mäntymäki

| Mäntymäki> Tallbacka |
| --- | --- |
 Toivolankadun ”tähtitaloja”, arkkitehti Viljo Laitsalmi, 1950–1953.
 Kaupungin kartta, jossa Mäntymäki korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Keskusta
Pinta-ala:  ? km² 
Väkiluku:  ?? (?)
Väestötiheys:  ? as./km²
Työpaikkoja:  ? kpl ?  (?)
Osa-alueet:  ?
Mäntymäenaukio
Mäntymäki (ruots. Tallbacka) on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Mäntymäki rajautuu Vähäheikkiläntiehen, Luolavuorentiehen, Kupittaankatuun ja Askaistentiehen. Naapurikaupunginosia ovat muun muassa Kurjenmäki, Vähäheikkilä ja III kaupunginosa.
Mäntymäen väkiluku on 1 514 (2007). Asukkaista 10,28 % on alle 15-vuotiaita ja 21,76 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,33 % asukkaista, ruotsia 6,85 % ja muita kieliä 2,82 %. Alueella sijaitsee Puropellon koulu (yläluokat) sekä mormonien toimintakeskus MAP-kirkko. Sen sijaan Mäntymäen sairaalaksi kutsuttu Turun kaupunginsairaala ja Mäntymäen terveysasema sijaitsevat Luolavuorentien itäpuolella Kurjenmäen kaupunginosassa.
”Tähtitalot”

Vuosina 1950–1953 Mäntymäen Toivolankadun varrelle rakennettiin yhdeksän miltei samanlaista viisikerroksista pistetaloa, jotka ovat pohjaltaan kolmisakaraisen tähden mallisia. Turun kaupungin talorakennustoimistossa työskennelleen arkkitehdin Viljo Laitsalmen piirtämät ”tähtitalot” saivat innoituksensa Ruotsissa suosituista tähdenmallisista tornitaloista, etenkin Tukholman Gröndalin kaupunginosan taloista.
Viljo Laitsalmen käsialaa ovat myös Harakkakallion Käpytien varteen 1950-luvun loppupuolella rakennetut viisi tornitaloa.
Kunnallissairaalantien varsi

Kunnallissairaalantien varteen rakennettiin 1940-luvun loppupuolella kaksi- ja kolmekerroksisia harjakattoisia vuokrakerrostaloja, osittain hätäasuntotuotantona asuntopulan nopeaksi avuksi. Nykyajan vaatimuksista jälkeen jääneet ja remonteista huolimatta ankeiksi koetut TVT Asunnot Oy:n talot päätettiin toukokuussa 2017 vähitellen purkaa. Seuraavan 15 vuoden aikana rakennetaan tilalle uusia vuokrataloja, jolloin Kunnallissairaalantie 36–52:n alueen väkimäärä kasvaa kolmesta sadasta lähelle tuhatta henkeä.
Huvituksenpuisto ja Harakkakallio

Mäntymäen alueella on kaksi metsäistä kalliokukkulaa, Huvituksenpuisto ja Harakkakallio, joiden keskiosat ovat saaneet jäädä tiestön ja asutuksen keskelle rakentamattomina. Vaikeakulkuisen maaston takia niiden virkistyskäyttökin on vähäistä.
Aiheesta muualla

Kuvia Toivolankadulta[vanhentunut linkki]
Kuvia Mäntymäenaukion vaiheilta[vanhentunut linkki]
Kuvia Purokadulta[vanhentunut linkki]
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
Kunnallissairaalantien vuokrataloja
Leo (pelaaja)

| Leo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Leo Jannesson
Syntynyt: 15. joulukuuta 2003 (ikä 20)
Kansalaisuus:   Ruotsi
Ammatti:  ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  Leo
Aktiivisena:  2020–
Nyk. joukkue:  Fnatic
Peli:  Valorant
Leo ”Leo” Jannesson (s. 15. joulukuuta 2003) on ruotsalainen Valorant-ammattilainen. Hänen nykyinen joukkueensa on Fnatic.
Aikaisemman joukkueensa Guild Esportsin riveissä Leon paras saavutus oli toinen sija VCT 2021: Europe Stage 2 Challengers 1:sta. Fnaticin riveissä hän on saavuttanut kaksi S-tason turnausvoittoa turnauksista VCT 2023: LOCK//IN São Paulo ja VCT 2023: Masters Tokyo. Lisäksi joukkue tuli toiselle sijalle VCT 2023: EMEA League:sta.
Myössäjärvi

| Myössäjärvi-Martinjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Inari
Koordinaatit:  68°48′55″N, 27°18′40″E
Järvinumero:  71.113.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,4 m 
Rantaviiva:  8,2 km 
Pinta-ala:  0,87 km² 
Tilavuus:  0,00985 km³
Keskisyvyys:  10,4 m
Suurin syvyys:  36,3 m
 fiMyössäjärvi-Martinjärvi 
Myössäjärvi-Martinjärvi on saareton vaarojen reunustama järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 87 hehtaaria ja vesitilavuus 9,9 kuutiohehtometriä. Etäisyys Ivalosta on 19 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Rovaniemeltä 266 kilometriä pohjoiskoilliseen. Valtatie 4 kulkee aivan Myössäjärven rantaviivaa pitkin.
Maantiede

Myössäjärvi-Martinjärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Sen eteläosasta työntyy lounaaseen kolmionmuotoinen, suhteellisen syvä lahti. Keskiosasta työntyy koilliseen puolestaan suhteellisen matala lahti. Martinkotajärvi sijaitsee Myössäjärven luoteispuolella. Myössäjärven syvin kohta sijaitsee altaan keskiosassa. Sitä ympäröi yhtenäinen vähintään 20 metriä syvä vyöhyke. Järven lounaisosassa on 20-metrinen syvänne.
Myössäjärveä reunustaa iäkäs mäntymetsä ja jyrkät kalliovaarat. Koillisrannan Karhunpesävaara kohoaa noin 230 metriä merenpinnan yläpuolelle, kaakkoisrannan Myössäjärvenpakan korkeustaso on myös noin 230 metriä mpy eli lähes 80 metriä järven pintaa korkeammalla. Valtatie 4 on rakennettu Myössäjärven itärannan ja Martinkotajärven länsirannan myötäisesti.
Myössäjärven vesitilavuus on 9 851 000 kuutiometriä.
Suomen suurin tafoni, Karhunpesäkivi, sijaitsee Karhunpesävaaran rinteellä.
Myössäjärven ympäristössä on lukuisia metsälampia, joista useat ovat vailla karttanimeä. Järven lounaispuolella sijaitsee Harrijärvi, Mukkajärvi ja Pahtajärvi, joiden eteläpuolella sijaitsee Rahajärvi. Kaakossa on Ukonjärven Ukonperä.
Myössäjärvi-Martinjärvi (71.113.1.003) kuuluu Simmettijärven valuma-alueeseen (71.113), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Inarinjärven alue (71.11) ja ensimmäinen jakovaihe Inarin alue (71.1). Myössäjärvi-Martinjärvi on toiseksi laajin Simmettijärven valuma-alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Simmettijärvi ja kolmanneksi laajin Tuulijärvi. Lähes puolet alueen järvistä on vailla virallista nimeä.
Nexus 5

| Nexus 5 |
| --- | --- |

 Nexus 5 edestä.
Valmistaja:  LG Electronics
Julkaistu:  31. lokakuuta 2013
Tuoteperhe:  Google Nexus
Käyttöverkot:  2G / 3G / 4G LTE
Mitat:  69,17 × 137,84 × 8,59
Paino:  130 g
Näyttö:  4,95 tuumaa
Näytön kuvatarkkuus:  1 920 × 1 080 px
Värien lukumäärä:  16,9 milj.
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 800 (2,26 GHz)
Keskusmuisti:  2 Gt
Flash-muisti:  16 / 32 Gt
Takakamera:  8 Mpx
Etukamera:  1,3 Mpx
Valmiusaika:  300 h
Puheaika:  17 h
Käyttöjärjestelmä:  Android 4.4 KitKat (päivitettävissä versioon 6.0.1)
Tiedonsiirto:  NFC, Bluetooth, microUSB
Liitännät:  microUSB, SlimPort, 3,5 mm:n stereoääniliitäntä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nexus 5 on Android-käyttöjärjestelmällä toimiva Nexus-sarjan viides älypuhelin, jonka ovat valmistaneet Google ja LG. Se julkaistiin 31. lokakuuta 2013 Googlen Play -kaupassa.  Suomen markkinoille puhelin saapui 19. maaliskuuta 2014.  Nexus 5 oli ilmestyessään älypuhelinten kärkeä Snapdragon 800 -prosessorilla, uusimmalla Androidilla ja viiden tuuman Full HD -näytöllä.
Nexus 5:n käyttöjärjestelmä on puhdas Android-käyttöjärjestelmä, eli puhelimen valmistaja LG ei ole tuonut siihen omia lisäyksiään tai muutoksiaan. Puhelin ei kuitenkaan tule saamaan enää päivityksenä Android 7.0 -käyttöjärjestelmää, joka julkaistiin 22.8.2016 .
Kritiikki

Nexus 5 on saanut kritiikkiä kaiuttimen heikosta äänenvoimakkuudesta, huonosta värinätoiminnosta sekä muistikorttipaikan puutteesta. Toisaalta sitä on taas kehuttu sulavasta käyttäjäkokemuksesta ja käyttöä kestävästä polykarbonaattirakenteesta, sisäänrakennetusta langattomasta laturista, laadukkaasta näytöstä ja Suomen yleisen tason huomioon ottaen edullisesta hinnasta. Puhelimen 16 gigatavun version hinta ilmestymishetkellä oli Yhdysvalloissa 299 dollaria, mutta hintaa nostettiin myöhemmin 349 dollariin.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nexus 5 Wikimedia Commonsissa
Google Nexus
| --- | --- |
Älypuhelimet:   Nexus One  Nexus S  Galaxy Nexus  Nexus 4  Nexus 5  Nexus 6  Nexus 5X  Nexus 6P 
Taulutietokoneet:   Nexus 7  Nexus 10  Nexus 9 
Muut:   Nexus Q  Nexus Player
NBA:n tähdistöviikonloppu

NBA:n tähdistöviikonloppu (engl. NBA All-Star Weekend) on koripallosarja NBA:n joka helmikuu järjestämä tapahtuma, joka koostuu useista erilaisista koripalloon liittyvistä tapahtumista. Näistä tärkein on sunnuntain tähdistöottelu.
Viikonlopun tapahtumat > Perjantai

Julkisuuden henkilöiden tähdistöottelu (Celebrity All-Star Game)
Nousevien tähtien ottelu
NBA:n kehityssarjan Dream Factory Friday Night
Viikonlopun tapahtumat > Lauantai

NBA:n kehityssarjan tähdistöottelu
Donkkikilpailu
Kolmen pisteen heittokilpailu
Skills Challenge
Viikonlopun tapahtumat > Sunnuntai

Tähdistöottelu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tähdistöviikonloppu NBA:n sivustolla (englanniksi)
NBA 2023–2024
| Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Itäinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi | Läntinen konferenssi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlantin | Keskinen | Kaakkoinen | Luoteinen | Tyynenmeren | Lounainen |
| Boston Celtics | Chicago Bulls | Atlanta Hawks | Denver Nuggets | Golden State Warriors | Dallas Mavericks |
| Brooklyn Nets | Cleveland Cavaliers | Charlotte Hornets | Minnesota Timberwolves | Los Angeles Clippers | Houston Rockets |
| New York Knicks | Detroit Pistons | Miami Heat | Oklahoma City Thunder | Los Angeles Lakers | Memphis Grizzlies |
| Philadelphia 76ers | Indiana Pacers | Orlando Magic | Portland Trail Blazers | Phoenix Suns | New Orleans Pelicans |
| Toronto Raptors | Milwaukee Bucks | Washington Wizards | Utah Jazz | Sacramento Kings | San Antonio Spurs |
Tapahtumat: Tähdistöviikonloppu (Tähdistöottelu (MVP)) ·  Rookie Challenge ·  Shooting Stars Competition ·  Skills Challenge ·  Donkkikilpailu ·  Kolmen pisteen heittokilpailu) ·  Varaustilaisuus ·  Loppuottelut (MVP) ·  Pudotuspelit ·  NBA:n kesäliiga
Muut: NBA 50 ·  Ennätykset ·  G-League ·  Europe Live Tour ·  Larry O'Brien Championship Trophy ·  NBA TV ·  NBA Salary Cap ·  WNBA
Natalie Minnevik

| Natalie Minnevik |
| --- | --- |
 Minnevik vuonna 2019
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1991 (ikä 33) Huddingen kunta Tukholman lääni
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä, radiojuontaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2002–
Aiheesta muualla
www.dramaten.se/medverkande/skadespelare/minnevik-natalie
IMDb
Elonet
Natalie Alexandra Minnevik (s. 13. heinäkuuta 1991 Huddingen kunta) on ruotsinsuomalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten pääosasta Klaus Härön elokuvassa Näkymätön Elina (2002).
Elämä ja ura

Minnevik syntyi Ruotsissa korpilahtelaistaustaiselle äidille ja puhuu suomea toisena äidinkielenään. Suomalaisen Klaus Härön elokuvan Näkymätön Elina pääosaan haettiin suomea ja ruotsia osaavaa lapsinäyttelijää, ja siitä tuli Minnevikin ensimmäinen rooli. Hän sai roolistaan muun muassa Tapperin Taiteilijaseuran mitalin ja Palm Springs International Film Festivalin parhaan lapsinäyttelijän palkinnon.
Vuonna 2003 Minnevik näytteli Richard Hobertin elokuvassa Kolme aurinkoa. Minnevik on myös esittänyt vuonna 2005 Sara Bruckia Wallander-sarjan jaksossa Pimeys, vuosina 2012–2014 Matildaa televisiosarjassa Hubotit – melkein ihmisiä ja vuonna 2015 Ida Jankowiczia Arne Dahl -televisioelokuvissa.
Minnevik opiskeli oikeustiedettä Örebron yliopistossa ja valmistui vuonna 2017. Samana vuonna hän aloitti opinnot teatterikorkeakoulussa Göteborgissa ja valmistui vuonna 2020.
Minnevik on esiintynyt teatterissa vuodesta 2018 lähtien ja toiminut myös radiojuontajana.
Aiheesta muualla

Natalie Minnevik Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Niinijärvi (Pornainen)

| Niinijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pornainen
Koordinaatit:  60°24′45″N, 25°23′10″E
Järvinumero:  19.002.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  20,1 m 
Rantaviiva:  2,77 km 
Pinta-ala:  0,29 km² 
Tilavuus:  516 600 m³
Keskisyvyys:  1,85 m 
Suurin syvyys:  3 m 
 fiNiinijärvi 
Niinijärvi on matala, saareton ja varsin kalaisa järvi Pornaisten eteläosassa Keski-Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 29,3 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 36 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Niinijärven pituus lounaasta koilliseen on 1,2 kilometriä. Melko tasaleveän altaan leveys on noin 300 metriä. Niinijärvi on myös melko tasasyvä, suuri osa siitä on yhdestä kahteen metriä syvä. Niinijärveen virtaa laskuoja luoteesta. Niinijärven eteläkolkasta lähtee laskuoja lounaaseen. Se yhtyy Bastängsbäckeniin, joka virtaa itään Mustijokeen.
Niinijärveä ympäröi kulttuurimaisema peltoineen ja pientaloineen. Järven kaakkoisrannalla kohoavan mäen korkein kohta on noin 50 metriä merenpinnan yläpuolella.
Niinijärven kalalajeja ovat muun muassa ahven, hauki, kuha ja ruutana. Lummekasveista yleisin on ulpukka.
Niinijärven vesi on savista. Järvessä ei saa pestä mattoja eikä ajaa moottoriveneillä. Sen vesi on puhdasta, vesitilavuus on 516 600 kuutiometriä eli 516,6 miljoonaa litraa.
Niinijärvi (19.002.1.001) kuuluu Mustijoen keskiosan alueeseen (19.002), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Mustijoen vesistössä (19). Mustijoen keskiosan alueeseen kuuluu Niinijärven ohella itäinen ja läntinen Vermijärvi sekä Kaaklampi.
Niinijärvi on neljänneksi laajin Pornaisten seitsemästä vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä.
Pornaisten Niinijärvi on neljänneksi laajin Suomen neljästätoista saman nimisestä vakavedestä. Laajin on Rovaniemen Niinijärvi.
Leo A

Leo A
Leo A eli Leo III on epäsäännöllinen galaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Se sijaitsee 2,25 miljoonan valovuoden päässä Maasta. Galaksin löysi Fritz Zwicky vuonna 1942. Sen arvioitu massa on ~8,0 × 107 Auringon massaa, josta ainakin 80% lienee pimeää ainetta. Galaksi on yksi Paikallisen ryhmän erillään olevimmista galakseista, eikä näytä muihin galakseihin yhdistymisen merkkejä muutamiin miljardeihin vuosiin. Leo A:n tähdet ovat poikkeuksellisen vanhoja, noin 10 miljardin vuoden ikäisiä.
Livia Altmann

| Livia Altmann> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. joulukuuta 1994 (ikä 29) Glarus Süd, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  166 cm
Paino:  65 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–2020
Seurat:  ZSC Lions (SWHL A)   Colgate University (NCAA)
Livia Altmann (s. 13. joulukuuta 1994 Glarus Süd) on sveitsiläinen uransa päättänyt jääkiekkoilija.
Ura

Altmann on EHC Churin kasvatti. Kaudella 2012-2013 hän pelasi ensimmäisen kerran pääsarjatasolla ZSC Lionsin joukkueessa. Hän voitti tulokaskaudellaan Sveitsin mestaruuden. Vuoteen 2016 asti Altmann edusti Lionsia toimien kaudella 2015-2016 joukkueen kapteenina. Hän edusti vuodet 2016-2019 Colgate Universitya, jonka jälkeen palasi Lionsiin kaudeksi 2019-2020 ennen pelaajauransa lopettamista.
Altmann valittiin myös edustamaan Sveitsin maajoukkuetta vuodesta 2013 vuoteen 2019 asti jokaisissa olympialaisissa sekä maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuosien 2016, 2017 ja 2019 maailmanmestaruuskilpailuissa sekä vuoden 2018 talviolympialaisissa Altmann toimi joukkueen kapteenina. Vuonna 2014 Altmann voitti olympiapronssia Sveitsin joukkueen kanssa.
Loitontajahermo

Loitontajahermo on kuudes aivohermo (lat. nervus abducens). Loitontajahermo hermottaa silmän rectus lateralis -lihasta. Muut silmää hermottavat aivohermot ovat telahermo ja silmän liikehermo.
Naina Jeltsina

Naina Jeltsina.
Naina ja Boris Jeltsin 1. helmikuuta 2006 Boris Jeltsinin syntymäpäivää viettämässä.
Naina (Anastasija) Iosifovna Jeltsina (ven. Наи́на (Анастаси́я) Ио́сифовна Е́льцина, o.s. Girina (ven. Гирина); s. 14. maaliskuuta 1932 Titovka, Orenburgin alue, Neuvostoliitto, nyk. Venäjä) on Venäjän presidenttinä vuosina 1991–1999 toimineen Boris Jeltsinin leski.