stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aigai (Makedonia)
Historia > Hellenistinen ja roomalainen kausi

Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen hänen valtakuntansa jakautui moniin osiin. Aigai säilyi Makedonian kuninkaiden kaupunkina Pellan ohella, vaikkakin hieman taantuneena. Pyrrhoksen gallialaiset palkkasotilaat tuhosivat Aigaita 200-luvun eaa. alkupuolella.
Rooman voitettua ja vallattua Makedonian kolmannen makedonialaissodan seurauksena vuonna 168 eaa. Aigai tuhottiin. Kaupunki rakennettiin uudelleen ensimmäisellä vuosisadalla jaa., mutta hylättiin lopullisesti 400-luvulla.
Historia > Kaivaukset

Aigain paikkaa ei tunnettu nykyaikana pitkään aikaan, ja monet pitivät sitä samana paikkana kuin Edessa. Ranskalainen Léon Heuzey kävi Vergínassa ensimmäisen kerran vuonna 1855 ja aloitti arkeologiset kaivaukset kylän ympäristössä vuonna 1861 Napoleon III:n sponsoroimana. Osa Aigain palatsista löydettiin tuolloin. Kaivaukset jouduttiin kuitenkin keskeyttämään malariauhan takia. Heuzey yhdisti Vergínasta tehdyt löydöt antiikin ajan Ballan kaupunkiin.
Kaivauksia Vergínassa jatkoi Ateenan arkeologinen seura vuonna 1937, aluksi Konstantínos Romaíoksen johdolla. Myös Romaíos katsoi paikan olevan antiikin Balla. Tällä kertaa kaivaukset keskeytti sota Italiaa vastaan vuonna 1940. Sodan jälkeen kreikkalaiset jatkoivat kaivauksia vuosina 1952–1961 ja 1965–1968, jolloin löydettiin loput kuninkaalliset rakennukset. Vuodesta 1962 kaivauksia johti Manólis Andrónikos. Vuonna 1977 Andrónikos löysi useita hautakammioita, joista osa oli säilynyt koskemattomina ja osa oli ryöstetty. Andrónikos vakuuttui siitä, että kyseessä olivat Makedonian kuninkaiden haudat. Hän esitti, että yksi haudoista kuuluisi Filippos II:lle ja toinen Aleksanteri IV:lle. Viimeksi mainittu väite on jäänyt kiistanalaiseksi. Paikan tunnistusta antiikin Aigaiksi pidetään nykyisin kuitenkin varmana.
Aigain eli Vergínan arkeologinen alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1996.
Rakennukset ja löydökset

Nykyisen Vergínan arkeologiset löydöt voidaan jakaa kolmeen pääosaan: antiikin aikainen Aigain kaupunki, jonka eteläosassa sijaitsivat akropolis ja kuninkaallinen palatsi, ja pohjoisosassa alakaupunki; makedonialaiset kuningashaudat; sekä esihistoriallisen ja hellenistisen kauden nekropoliit eli hautausmaat.
Rakennukset ja löydökset > Nekropoliit

Esihistoriallisen ajan ja geometrisen kauden hautausmaata on noin kilometrin pituudelta. Sieltä on löydetty yli 300 hautaa, joista on tarkemmin tutkittu noin sataa. Osa haudoista on kokonaisuudessaan peräisin noin 1000–600-luvuilta eaa., kun taas osassa on myös tai pelkästään hellenistisen kauden hautauksia. Joihinkin hautoihin on haudattu jopa 50 eri henkilöä. Hellenistisen kauden hautalöytöihin kuuluu muun muassa Filippos II:n äidin Eurydike I:n haudaksi oletettu hauta, jossa oli marmorinen valtaistuin. Hautaesineisiin lukeutuu pääosin keramiikkaa, metallisia koriste-esineitä ja aseita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aigai eli Vergína Wikimedia Commonsissa
Αιγές, Η βασιλική πρωτεύουσα των Μακεδόνων – Aigai, The royal capital of Macedon. (kreikaksi) (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Kreikassa
Aigain (nyk. Vergína) arkeologinen alue
Apollon Epikurioksen temppeli Bassaissa
Asklepioksen pyhäkkö Epidauroksessa
Ateenan Akropolis
Athosvuori
Dafnín, Ósios Loukáksen ja Chíoksen Néa Monín luostarit
Delfoin arkeologinen alue
Delos
Filippoin arkeologinen alue
Korfun vanhakaupunki
Metéora
Mykenen ja Tirynsin arkeologiset alueet
Mystraksen arkeologinen alue
Olympian arkeologinen alue
Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola
Ródoksen keskiaikainen kaupunki
Sámoksen Pythagóreio ja Heraion
Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit
Zagórin kulttuurimaisema
Aigain Eukleian pyhäkön raunioita.
Vergínan auringoksi nykyisin kutsuttu Makedonian valtakunnan symboli.
Aigain kuningas Arkhelaoksen aikana noin 413–400/399 eaa. lyömä stateeri. Kuvituksessa ratsusotilas sekä rahaleimaneliöön sijoitettu vuohen etuosa ja teksti APXEΛAO, Arkhelao.
Filippos II:n kultainen larnaks tämän haudasta. Vergínan arkeologinen museo.
Aigain palatsin raunioita.
Aigain palatsin koristeosia. Louvre.
Aigain teatterin jäänteet.
Vergínan hautakumpu.
Sisäänkäynti Vergínan hautakumpuun.
Hauta II eli Filippos II:n hauta.
Hauta III.
Heikki Saari (musiikkineuvos)

Heikki Terho Juhani Saari (5. elokuuta 1935 Alavus – 17. kesäkuuta 2021 Espoo) oli suomalainen kuoronjohtaja, musiikinopettaja ja musiikkineuvos.
Saari opiskeli Sibelius-Akatemiassa. Hän sai sieltä päästötodistukset musiikinopettajaseminaarista (1957) ja konservatorio-osastolta (1964) sekä suoritti laulunopettajan tutkinnon. Hän täydensi opintojaan ulkomailla ja tutustui tämän myötä Kodály-menetelmään. Saari työskenteli koulujen musiikinopettajana vuosina 1958–1995. Tänä aikana hän työskenteli Korson, Mäkelänrinteen ja Pohjois-Tapiolan yhteiskouluissa sekä Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa. Saari kehitti kuorolaulua kaikissa kouluissa, joissa työskenteli; Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun lapsikuoro saavutti hänen aikanaan myös kilpailumenestystä ja esiintyi laajasti ulkomailla.
Saari lauloi itse Radion kamarikuorossa Harald Andersénin johdolla vuosina 1967–1982. Muiden toimintojensa ohella hän johti monia nuoriso- ja aikuiskuoroja. Saari tuli tunnetuimmaksi Polyteknikkojen Kuorosta, Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajista, Laulu-Miehistä ja Akateemisesta mieskuoro Psaldosta. Hän myös perusti Polyteknikkojen Kamarikuoron ja toimi Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Naislaulajien ensimmäisenä taiteellisena johtajana. Vuonna 1977 hän perusti Espoon Mieslaulajia, jota johti parin vuosikymmenen ajan. Saari sai kuoroineen monia kotimaisia ja kansainvälisiä tunnustuksia. Näistä keskeisiä olivat Let the Peoples Sing -voitot Polyteknikkojen Kamarikuoron kanssa 1974 ja Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajien kanssa 1982 sekä Montreux'n kuorokilpailun voitto Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajien kanssa 1981. Saari johti myös nykysäveltäjien kuoroteosten esityksiä ja esimerkiksi tilasi Kaj-Erik Gustafssonilta uusia teoksia kuorojaan varten. Hän teki ulkomailla kuorojensa kanssa kaikkiaan 66 konserttikiertuetta.
Saari toimi Suomen musiikinopettajien liiton puheenjohtajana. Hän oli jäsenenä Sibelius-Akatemian valtuuskunnassa ja Espoon kaupungin kulttuurilautakunnassa (1996–1999). Hän johti pitkään Armas Järnefeltin seuraa, jota oli mukana perustamassa. Saari sai Suomen Leijonan ritarikunnan ritarin merkin vuonna 1980 ja musiikkineuvoksen arvonimen 1989. Hän oli naimisissa Espoon musiikkiopistossa pianonsoiton opettajana työskennelleen Anjan kanssa.
Delsbo

| Delsbo |
| --- | --- |

 Delsbo
 Koordinaatit: 61°48′10″N, 16°33′26″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Hudiksvall
Väkiluku (2021):  2 236
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Delsbo on taajama Hudiksvallin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 236 asukasta vuonna 2021.
Tunnettuja henkilöitä

Jörgen Brink (s. 1974), maastohiihtäjä
Lisa Lantz (s. 1987), jalkapalloilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Delsbo Wikimedia Commonsissa
Rock’n’swing-tanssit

| Rock’n’swing-tanssit |
| --- | --- |
 Suomalaisia boogie woogie tanssijoita
Piirteet
Lajiryhmä:  Tanssiurheilu 
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  World Rock’n’Roll Confederation
Jäsenliittoja:  Suomen Tanssiurheiluliitto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rock’n’swing-tanssit ovat parin kanssa tanssittavia kädenalitansseja. Musiikki on perinteisesti ollut swing- tai rock’n’roll-musiikkia. Nykyisin monille muillekin musiikkilajeille on luotu omia rock’n’swing-tansseja.
Tanssilajit > Balboa

Balboa on lähekkäin tanssittava paritanssi, joka on kehittynyt tanssipaikoissa, joissa tilaa oli vähän. Balboassa tanssillisuus luodaan suurien liikkeiden sijaan erilaisilla askelvariaatioilla ja suunnanmuutoksilla. Balboalle on tyypillistä shufflaava perusaskel, syke sekä pystysuora suljetun otteen tanssiasento. Yksinkertaisuuden ja liikkeiden pienuuden vuoksi balboa sopiikin hyvin tanssittavaksi nopeatempoiseen musiikkiin, vaikka siitä voidaan nauttia myös hitaamman swingin tahdissa.
Tanssilajit > Blues

Blues kehittyi afroamerikkalaisesta musiikki- ja tanssiperinteestä 1800 -1900 -lukujen vaihteessa. Vaikka bluesin liikekieli onkin osin yhteistä jazztanssien kanssa, sillä on oma ilmaisuvoimainen estetiikkansa. Bluesmusiikkityylejä on monenlaisia ja niin on myös tanssimuotoja, siksi bluestanssi onkin itse asiassa useiden eri tanssien muodostama perhe.
Tanssilajit > Boogie woogie

Boogie woogie on avoimen otteen paritanssi, jota tanssitaan alkuperäiseen shuffle rytmiseen rhythm'n'blues- ja swing-pohjaiseen musiikkiin kaikilla musiikinnopeuksilla. Boogie woogien perusaskel kestää kuusi iskua ja muodostuu kahdeksasta askeleesta step - step (a1a2) - triple step (a3&4) - triple step (a5&6). Perusaskeleessa aksentoidaan iskuja 2, 4 ja 6.
Tanssilajit > Bugg

Bugg on ilman ennalta sovittua koreografiaa tanssittava vapaasti vietävä paritanssi ja sitä tanssitaan nelijakoisen pop- ja iskelmä musiikin tahtiin. Seuraajan tulee astua yksi askel tahdin jokaisella iskulla. Viejän askellus on vapaa, mutta niiden on oltava sopusoinnussa musiikin, kuvion ja seuraajan askelten sekä liikkeen kanssa.
Tanssilajit > Collegiate shag

Collegiate shagia tanssitaan nopeatempoiseen swing-musiikkiin. Nopea jalkatekniikka ja energinen meno, sekä hulluttelevan rento asenne ovat tanssin luonteenomaisimpia tunnusmerkkejä.
Tanssilajit > Discoswing

Discoswing on etupäässä nopeaan musiikkiin tanssittava lavatanssi, jota tanssitaan yleensä tanssilavoilla suorajakoiseen disco-musiikkiin tai iskelmään, jossa on disco-beat.lähde?
Tanssilajit > East coast swing

East coast swing on nopeaan musiikkiin tanssittava kilpatanssi, jota tanssitaan rock'n'roll ja boogie woogie musiikkiin. East coast swing oli alun perin yksinkertaisempi 6 iskun versio lindy hopista.
Tanssilajit > Fusku

Fusku on suomalaisten oma lavoilla tanssittava paritanssi. Fuskun perustekniikassa tehdään kuuden iskun aikana 4 askelta (kaksi hidasta ja kaksi nopeaa askelta). Askellustekniikka on vapaa, mutta vartalossa täytyy näkyä liike parittomilla iskuilla ylöspäin ja parillisilla iskuilla alaspäin.
Tanssilajit > Hip hop lindy

Hip hop lindy (myös ghetto swing tai hip hop swing) on swing-tanssi, joka on yhdistelmä hip hoppia ja lindy hoppia. Tanssin jalkatekniikka ja rytmi perustuvat hip hoppiin, kun taas paritanssille ominaiset kuviot tulevat suoraan perinteisistä swingtansseista. Tyyliltään hip hop lindy poikkeaa silti muista perinteisistä tansseista, koska sille on ominaista hiphopmainen energisyys ja rentous.lähde?
Tanssilajit > Jive

Jive on nelijakoinen latinalaistanssi ja perusmuodossaan sen kuviot on tehty tanssittaviksi swingpohjaiseen musiikkiin. Lindy hopista vaikutteita saaneet potkusarjat ovat mukana nykyisessä muodossa. Englantilaiset tanssinopettajat kehittivät kesytetymmän version tästä railakkaasta akrobatiaa käyttävästä tanssista ja uusi versio nimettiin jiveksi.
Tanssilajit > Lindy hop

Lindy hop on improvisointiin ja rutiineihin perustuva vauhdikas paritanssi. Tanssittavana musiikkina on tyypillisesti swing-musiikki. Lindy hoppia voi tanssia ns. 8 iskun -rytmiin step, step, triple step, step, step, triple step -askelluksella tai 6 iskun -rytmiin step step, triple step, triple step -askelluksella.lähde?
Tanssilajit > Rock ’n’ roll

Rock’n’roll on lindy hopista kehittynyt akrobaattinen kilpatanssi, jota harrastetaan aktiivisesti maailmanlaajuisesti. Akrobatiakuviot ovat yleensä voltteja, tuplavoltteja tai jonkinlaisia pyörityksiä.lähde?
Tanssilajit > Rockabilly

Rockabilly on vauhdikas ja näyttävä rock- ja swing-paritanssi 1950-luvulta. Rockabilly on nelijakoiseen musiikkiin tanssittava vapaasti viety ja improvisoitu paritanssi, jolle on ominaista selkeä perussyke vartalossa ja jaloissa. Lajiin kuuluu joka iskulla tapahtuva jousto alaspäin viejän askelluksen ollessa suhteellisen vapaa sekä seuraajan vartalonkierrot eli twistit.
Tanssilajit > St. Louis Shag

St. Louis Shag on nopeatempoiseen swing-musiikkiin tanssittava paritanssi, joka on lähtöisin 1930-luvulta St. Louisista, Missourista.
Tanssilajit > Swingpolkka

Swingpolkka on polkkamusiikkiin tanssittava rock'n'swing -tanssi. Askelikko muistuttaa kantapolkan (kansantanssi) askelikkoa ja on myös etäisesti sukua polkalle.lähde?
Tanssilajit > West coast swing

West coast swing on monipuolinen paritanssi, jonka juuret ovat lindy hopissa ja blues -musiikissa. Nykyään westiä tanssitaan blues -musiikin lisäksi esimerkiksi listahitteihin, R&B -musiikkiin sekä lyyrisiin balladeihin.
Rock’n’swing-tanssit Suomessa

Suomen Tanssiurheiluliiton virallisia rock'n'swing kilpailulajeja ovat boogie woogie, rock’n’roll, bugg sekä lindy hop.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rock’n’swing-tanssit Wikimedia Commonsissa
Rock’n’swing -tanssit - Suomen Tanssiurheiluliitto
Rock’n’swing -tansseista (ent. jenkkitansseista) - Boogie Tour
Rock’n’swing-tanssit - Päivi Viiri
Malesian talous

| Malesian talous |
| --- | --- |
 Kuala Lumpur on Malesian liike-elämän keskus
Valuutta:  Ringgit
Jäsenyydet:  APEC, ASEAN, WTO, IORA
Tilastot
BKT:  312 400 mrd USD (2013)
- per asukas:  17 500 (2013)
- kasvu:  6.20%
- toimialoittain:  maatalous 11.2%, teollisuus 40.6% palvelut 48.1% (2013)
Inflaatio:  2,2% (2013)
Köyhyysrajan alle jäävien määrä:  3,8% (2009)
Gini-kerroin:  46,2 (2009)
Työvoima:  13,19 milj. (2009)
- toimialoittain:  maatalous 11 %, teollisuus 36 % palvelut 53 % (2013)
Työttömyys:  3,1% (2013)
Merkittävimmät teollisuusalat:  koneet, elektroniikka, lääketeollisuus, tina, kumi, öljy
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  230.7 mrd USD (2013)
Vientituotteet:  puolijohteet, sähkölaitteet, palmuöljy, nesteytetty maakaasu, öljy, puu ja puutuotteet, kumi, tekstiilit, kemikaalit, aurinkopaneelit
Merkittävimmät vientimaat:   Singapore 13.6%  Kiina 12.6%  Japani 11.8%  USA 8.7%  Thaimaa 5.4%  Hongkong 4.3%   Intia 4.2%  Australia 4.1% (2012)
Tuonti:  192.9 mrd USD (2013)
Tuontituotteet:  elektroniikka, koneet, öljytuotteet, muovi, ajoneuvot, rauta- ja terästuotteet, kemikaalit
Merkittävimmät tuontimaat:   Kiina  15.1%  Singapore 13.3%  Japani 10.3%  USA 8.1%  Thaimaa 6%  Indonesia 5.1%  Etelä-Korea 4.1% (2012)
Julkinen talous
Julkinen velka:  100.1 mrd USD (2013)
Budjetin tulot:  65.72 mrd USD (2013)
Budjetin menot:  79,40 mrd USD (2013)
Alijäämä:  -4,4% bkt:sta (2013)
Malesia on yksi Aasian vauraimmista valtioista. Malesia on teollistunut hyvin nopeasti, ja kansallinen tavoite on nostaa maa kehittyneiden teollisuusmaiden eturiviin vuoteen 2020 mennessä. Malesian bruttokansantuote on maailman neljänkymmenen suurimman joukossa. Bruttokansantuotteesta palvelut muodostavat hieman alle 50 prosenttia ja teollisuus runsaat 40 prosenttia. Maatalouden osuus on kymmenisen prosenttia.
Maan talouden kannalta tärkeimmät teollisuudenalat ovat elektroniikkateollisuus. Malesia on luonnonvaroiltaan rikas maa ja niiden hyödyntäminen on taloudelle tärkeää. Maan tärkeimmät kauppakumppanit ovat muut Kaakkois-Aasian maat sekä Kiina, Japani ja Yhdysvallat.
Talouspolitiikka

Malesian hallitus on 1990-luvun lopulta alkaen yrittänyt houkutella maahan tieto- ja viestintäteknologian alan yrityksiä verohelpotuksin Multimedia Super Corridor -hankkeen (MSC) avulla. Lisäksi maassa kannustetaan yrityksiä sijoittamaan maahan pääkonttoreitaan, aluepalvelukeskuksiaan ja kansainvälisistä hankinnoista vastaavia yksiköitään. Malesian hallitus antaa maahan investoiville yrityksille tukea ja maksuhelpotuksia, ja yritysveroa on alennettu. Multimedia Super Corridor -alue koostuu pääkaupunki Kuala Lumpurin, Malesian territorion Putrajayan ja korkean teknologian keskuksen Cyberjayan alueista. MSC:n lisäksi Malesiaan on perustettu yli 200 teollisuusaluetta tuotannon hajauttamiseksi. Perinteisimpiä teollisuuskeskittymiä ovat Klang Valley Selangorissa ja Penangin saari. Toinen merkittävä erityistalousalue MSC:n lisäksi on Singaporen tuntumaan perustettava Iskander.
Malesian politiikkaa on leimannut malaijiväestön ja muiden alkuperäiskansojen muodostaman bumiputraväestön suosiminen. Politiikka sai alkunsa 1970-luvulla ja on pyrkinyt tasaamaan varakkaamman kiinalaisväestön ja vähävaraisemman malaijiväestön tulotasoa. Tavoitteena oli saada maan talouselämässä malaijien osuudeksi 30 prosenttia. Maassa luotiin erilaisia kiintiöitä, jotka ovat suosineet malaijiomisteisia yrityksiä ja malaijien nimittämistä korkeampiin virkoihin. Malaijeja suosiva politiikka lopetettiin virallisesti vuonna 1990, mutta käytännössä politiikkaa noudatetaan edelleen.
Vuonna 2009 maan pääministeri Najib Razak ilmoitti, että maassa luovutaan 30 prosentin bumiputrakiintiöstä tietyillä palvelualoilla, jotta kilpailukykyä saadaan parannettua. Vuonna 2010 julkistetun talousohjelman tarkoitus on tehostaa talouskasvua samalla kun bumiputratukea vähennetään. Talousohjelmassa maa varautuu tulevaisuuden haasteisiin, joita aiheuttavat muun muassa aivovuoto muihin maihin ja öljyvarantojen ehtyminen. Valtion öljy-yhtiö Petronas rahoittaa puolet valtion budjetista, ja öljystä saatavien vientitulojen ennustetaan vähenevän lähivuosina. Tilanteeseen on tarkoitus varautua bumiputrakiintiöistä luopumisen lisäksi verotusta uudistamalla, arvonlisäveron käyttöönotolla ja karsimalla tukia, jotka kohdistuvat elintarvikkeisiin ja polttoaineisiin. Maan oppositio on vastustanut muutoksia. Etenkin bumiputrakysymys on sisäpoliittisesti merkittävä asia.
Malesian vienti ja bruttokansantuote ovat kasvaneet viime vuosien aikana, ja kasvun ennustetaan jatkuvan, vaikka myös Malesiaan on vaikuttanut globaali talouskriisi maan ulkomaankauppariippuvuuden vuoksi. Maan hallituksen tavoitteena on nostaa Malesia korkean tulotason maaksi vuoteen 2020 mennessä.
Toimialat > Teollisuus

Malesiassa on pyritty 1970-luvulta lähtien kehittämään teollisuutta ja vähentämään riippuvuutta maatalouden raaka-aineviennistä. Maan teollistamisohjelma lähti käyntiin pääministeri Mahathir Mohamadin aikakaudella. Pitkän tähtäimen suunnitelman tavoite oli tehdä Malesiasta täysin teollistunut maa vuoteen 2020 mennessä. Malesian viennistä teollisuuden tuotteiden osuus on nykyään noin 80 prosenttia. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat sähkö- ja elektroniikkalaitteet, puolijohdeteollisuus, elintarviketeollisuus, kumiteollisuus, kemikaalit, metsäteollisuus, kaivosteollisuus, öljynjalostus, moottoriajoneuvoteollisuus, ja rakennusteollisuus.
Malesian talouskasvun veturina on ollut etenkin elektroniikkatuotteiden, kuten puolijohteiden vienti. Puolijohteiden kysyntä maailmalla on kasvanut voimakkaasti. Malesia on myös maailman suurin tietokoneiden levyasemien valmistaja. Elektroniikka ja sähkölaitteet muodostavat yli puolet Malesian viennistä.
Malesiassa on järjestelmällisesti kehitetty raskasta teollisuutta, ja kansallinen ylpeydenaihe on malesialaisvalmisteinen auto Proton. Malesia on yksi Kaakkois-Aasian suurimmista autonvalmistajista, ja maassa valmistetaan vuosittain 450 000 autoa. Maan automarkkinoita hallitsee Protonin lisäksi Perodua. Autoja valmistetaan myös vientiin, mutta 95 prosenttia maan autotuotannosta jää kotimaan markkinoille.
Elintarviketeollisuutta Malesiassa hallitsee monikansallinen Nestlé. Muita tärkeitä elintarviketeollisuuden yrityksiä ovat singaporelainen palmuöljy-yhtiö Lam Soon ja malesialainen Ace Canning. Kaakkois-Aasian ja Kiinan suunnalta tuodut halpatuotteet ovat aiheuttaneet maassa monien elintarvikealan yritysten lopettamisia.
Toimialat > Luonnonvarat

Malesia on luonnonvaroiltaan rikas maa, ja maasta saatavia luonnonvaroja ovat muun muassa tina, bauksiitti, raakaöljy, maakaasu, kupari, rautamalmi, kulta ja hopea. Plantaaseilla viljellään runsaasti kumipuita ja öljypalmuja, ja maalla on myös merkittävät metsävarannot. Malesia on maailman suurin tinan ja palmuöljyn tuottaja.
Tina on ollut siirtomaa-ajoista lähtien Malesialle tärkeä luonnonvara.. Tinateollisuus kärsi laskusuhdanteesta 1980- ja 1990-luvulla, ja sen merkitys maan taloudelle ei ole enää yhtä merkittävää kuin nousevan palmuöljyteollisuuden. Malesia on silti yhä maailman suurin tinan tuottaja. 2000-luvulle tultaessa tinan kysyntä maailmalla lähti taas nousuun, ja tinakaivosteollisuuden kasvu jatkuu edelleen. Kysynnän nousu johtuu erityisesti elektroniikkalaiteteollisuuden tarpeista. Tinakaivoksia sijaitsee lähes kaikissa Malakan niemimaan osavaltioissa, mutta merkittävimmät tinaa tuottavat osavaltiot ovat Pahang, Perak ja Kelantan. Tinakaivosten ympärille on syntynyt monia kaupunkeja, muun muassa pääkaupunki Kuala Lumpur.
Öljy ja maakaasu muodostavat yhden Malesian talouden peruspilareista, ja öljytulot maan suurimman yksittäisen tulonlähteen. Malesian öljymarkkinoita hallitsee kansallinen öljy-yhtiö Petronas. Sillä on yksinoikeus kaikkiin öljynetsintä- ja tuotantoprojekteihin Malesiassa, ja kaikkien ulkomaisten yhtiöiden täytyy toimia yhteistyössä sen kanssa. Maan tärkeimmät öljykentät sijaitsevat Malakan niemimaan lähistöllä. Maakaasun tuotanto on keskittynyt Itä-Malesian Sarawakiin, jossa sijaitsevat Bintulun tuotantolaitokset muodostavat maailman suurimman LNG-keskittymän. Malesian öljyvarantojen ehtyminen on yksi maan tulevaisuuden suurimmista haasteista.
Toimialat > Maa- ja metsätalous

Malesian maa- ja metsätaloustuotteista tärkeimmät vientituotteet ovat palmuöljy, luonnonkumi, kookosöljy ja kopra. Muita vientituotteita ovat kaakao, pippuri, ananas ja erilaiset mausteet. Riisinviljely on myös tärkeä maatalouden ala, mutta riisiä tuotetaan lähinnä kotimaan markkinoita varten eikä maa ole riisin suhteen omavarainen. Myös vihanneksia ja hedelmiä tuodaan ulkomailta. Liha- ja siipikarjatuotteiden suhteen maa on melko omavarainen.
Aiemmin kumipuun viljely oli maan tärkein maataloustuote, mutta kun synteettinen kumi johti raakakumin hinnan alenemiseen, monet plantaasit siirtyivät öljypalmun viljelyyn. Palmuöljyn tuottajana Malesia on maailman toiseksi suurin naapurimaansa Indonesian jälkeen. Malesia ja Indonesia tuottavat maailman palmuöljystä 85 prosenttia. Malesian osuus maailmanmarkkinoista on noin 40 prosenttia, eli se tuottaa noin 15 miljoonaa tonnia palmuöljyä vuodessa. Palmuöljyä käytetään monissa elintarvikkeissa ja nykyisin yhä enemmän myös biopolttoaineena. Suomalainen Neste on perustamassa Singaporeen maailman suurinta biodiesellaitosta, joka on täysin riippuvainen Malesian palmuöljystä. Neste on maailman suurin yksittäinen palmuöljyn ostaja.
Metsätalous ja puutavaran jalostus ovat tärkeitä toimialoja niin Länsi- kuin Itä-Malesiassakin. Maassa toimii parikymmentä pientä paperitehdasta, mutta maa on riippuvainen muualta tuoduista paperiteollisuustuotteista. Maassa on vain yksi sellutehdas, joten myös sellu on tärkeä tuontituote. Tehtaille tärkein raaka-aine on keräyspaperi, joka myös on 90-prosenttisesti tuontitavaraa. Maassa on pyritty kehittämään paperinkeräystä raaka-aineen tuontiriippuvuuden vähentämiseksi.
Malesian metsävarannot keskittyvät etenkin Borneolla sijaitseviin Sabahiin ja Sarawakiin, missä puuteollisuus on keskeisimmässä asemassa. Länsi-Malesiassa alkaa olla pulaa maa-alasta, joka sopisi istutuksille. Ensisijaisesti puuviljelmät ovat kumipuuplantaaseja tai öljypalmuviljelmiä, eivätkä tuota puuraaka-ainetta. Malesia on maailman suurin trooppisen puutavaran viejä.
Malesian metsien hävittämisaste on maailman korkein. Luonnonsuojelujärjestöt ja alkuperäisasukkaat ovat vastustaneet metsähakkuita, jotka ovat siitä huolimatta lisääntyneet. Elintilaa metsiltä vievät myös öljypalmuviljelykset, ja Malesiassa muhii ekokatastrofi sademetsien häviämisen myötä. Metsien suojelemiseksi palmuöljyteollisuuden leviämistä on rajoitettu, minkä seurauksena suuryhtiöt ovat siirtäneet palmuöljytuotantoaan Afrikan maihin.