stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ukrainan hryvnia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan hryvnia Wikimedia Commonsissa
Ukrainan Tukholman-suurlähetystö

Suurlähetystön rakennus
Ukrainan Tukholman-suurlähetystö (ukr. Посольство України у Швеції, Posolstvo Ukrajiny u Švetsiji, ruots. Ukrainas ambassad i Stockholm) sijaitsee Lidingössä, Tukholman saaristossa. Suurlähetystön osoite on Stjärnvägen 2.
Ruotsi ja Ukraina solmivat diplomaattiset suhteet vuonna 1918. Ukrainan ensimmäinen suurlähettiläs oli Borys Baženov. Neuvostoliiton romahdettua Ruotsi tunnusti Ukrainan itsenäisyyden 19. joulukuuta 1991 ja palautti diplomaattiset suhteet seuraavan vuoden tammikuussa. Suurlähettiläänä aloitti Ihor Podoljev..
Suurlähetystön lisäksi Ukrainalla on konsulaatti Malmössä.
Ukrainan suurlähettiläinä ovat toimineet seuraavat henkilöt:
| Nimi | Kausi |
| --- | --- |
Borys Baženov: 1918
Kostjantyn Loskyi: 1919–1921
Kostjantyn Masyk: 1991–1994
Ihor Sahatš: 1994–1997
Ihor Podoljev: 1997–1999
Oleksandr Sliptšenko: 1999–2003
Leonid Kožara: 2003–2004
Anatoli Ponomarenko: 2007–2008
Jevhen Perebyinis: 2008–2011
Valeri Stepanov: 2012–2014
Ihor Sahatš: 2015–2019
Andri Plah’otnjuk: 2020–
Andri Plah’otnjuk nimettiin tehtävään marraskuussa 2020.
Aiheesta muualla

Suurlähetystön kotisivut
Valerius Licinianus Licinius

Valerius Licinianus Licinius (315–326) oli Rooman keisarin Liciniuksen poika, joka toimi isänsä kanssahallitsijana (caesar) 1. maaliskuuta 317 alkaen aina isänsä Liciniuksen kukistumiseen 19. syyskuuta 324 saakka. Hänet oli nimitetty caesariksi Serdicassa (nyk. Sofia) Moesian provinssissa. Kun Konstantinus Suuri kukisti hänen isänsä Liciniuksen syyskuussa 324, myös Licinianus Licinius joutui luopumaan asemastaan. Hän kuitenkin pysyi elossa vuoteen 326, jolloin hänet teloitettiin Konstantinuksen käskystä vain 11-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valerius Licinianus Licinius Wikimedia Commonsissa
Uriah Heep Live

| Uriah Heep Live Uriah Heep |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : tammikuu 1973
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP, CD
 Tuottaja(t): Gerry Bron
 Tyylilaji: hard rock, progressiivinen rock, heavy metal
 Kesto: 71.12
 Levy-yhtiö:  Bronze Records    Mercury Records
Listasijoitukset
  3. (kesäkuu 1973)    5. (15. heinäkuuta 1973)    5. (huhtikuu 1973)    8. (1973)    23. (viikko 24/1973)    37.
Uriah Heepin muut livealbumit
|   | Uriah Heep Live 1973 | Live in Europe 1979 1986 |
Uriah Heep Live on brittiläisen Uriah Heep -yhtyeen ensimmäinen livealbumi, joka julkaistiin vuonna 1973. Albumi oli yhtyeen kolmas Yhdysvalloissa kultaa myynyt julkaisu. Brittilistalla levyn paras sijoitus oli 23. ja Yhdysvalloissa 37. Levy on myynyt maailmanlaajuisesti yli miljoona kappaletta. Se äänitettiin Britannian kiertueella Birminghamissa tammikuussa 1973.
Kappaleet > LP 1

A-puoli
Sunrise – 5.09 (säv. Ken Hensley)
Sweet Lorraine – 5.00 (säv. Mick Box/David Byron/Gary Thain)
Traveller in Time – 3.32 (säv. Byron/Lee Kerslake/Box)
Easy Livin' – 2.49 (säv. Hensley)
B-puoli
July Morning – 11.50 (säv. Byron/Hensley)
Tears in My Eyes – 5.01 (säv. Hensley)
Kappaleet > LP 2

A-puoli
Gypsy – 14.01 (säv. Box/Byron)
Circle of Hands – 8.56 (säv. Hensley)
B-puoli
Look at Yourself – 7.30 (säv. Hensley)
The Magician's Birthday – 1.15 (säv. Box/Hensley/Kerslake)
Love Machine – 3.26 (säv. Hensley/Box/Byron)
Rock 'n' Roll Medley: Roll Over Beethoven /Blue Suede Shoes /Mean Woman Blues /Hound Dog /At the Hop /Whole Lotta Shakin' Goin' On /Blue Suede Shoes – 8.40
Kappaleet > Expanded De-Luxe Edition -bonuslevy (Sanctuary 2004)

Something Or Nothing – 3.11 (säv. Box/Hensley/Thain)
I Won't Mind – 5.50 (säv. Box/Byron/Hensley/Kerslake/Thain)
Look at Yourself – 6.19 (säv. Hensley)
Gypsy – 4.38 (säv. Box/Byron)
Easy Livin' – 3.20 (säv. Hensley)
So Tired – 3.55 (säv. Box/Byron/Hensley/Kerslake/Thain)
I Won't Mind – 6.07 (säv. Box/Byron/Hensley/Kerslake/Thain)
Something Or Nothing – 3.22 (säv. Box/Hensley/Thain)
The Easy Road – 3.06 (säv. Hensley)
Stealin' – 5.30 (säv. Hensley)
Love Machine – 2.15 (säv. Hensley/Box/Byron)
Rock 'n' Roll Medley '74: Roll Over Beethoven /Blue Suede Shoes /Mean Woman Blues /Hound Dog /At the Hop /Whole Lotta Shakin' Goin' On /Blue Suede Shoes – 7.48
Kappaleet 1-4: US Radio Show
Kappaleet 5-12: Film mixes used for radio
Kokoonpano

David Byron – laulu
Mick Box – kitara
Ken Hensley – kosketinsoittimet, kitara
Gary Thain – bassokitara
Lee Kerslake – rummut
Speechless

Speechless (englantia, suom. sanaton) voi tarkoittaa seuraavia:
"Speechless", Michael Jacksonin kappale ja single hänen studioalbumiltaan Invincible
"Speechless", Lady Gagan kappale hänen EP-levyltään The Fame Monster
"Speechless", Robin Schulzin kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Speechless”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vakoojaveli

| Vakoojaveli> Undercover Brother |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Malcolm D. Lee
Käsikirjoittaja:   John Ridley  Michael McCullers 
Tuottaja:  Brian Grazer
Säveltäjä:  Stanley Clarke
Kuvaaja:  Tom Priestley Jr.
Leikkaaja:  William Kerr
Pääosat:   Eddie Griffin  Denise Richards  Aunjanue Ellis  Chris Kattan 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vakoojaveli (Undercover Brother) on vuonna 2002 julkaistu toimintakomedia. Elokuvan ohjasi  Malcolm D. Lee ja pääosissa ovat Eddie Griffin, Denise Richards ja Aunjanue Ellis.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eddie Griffin  | … |  Vakoojaveli   |
|  Denise Richards  | … |  Valkoinen paholainen   |
|  Aunjanue Ellis  | … |  Systeri   |
|  Chris Kattan  | … |  Herra Höyhen   |
Uuno Montonen

Uuno Montonen 1930-luvun alussa.
Uuno Konstantin Montonen (21. toukokuuta 1891 Viipuri – 9. toukokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli lähtöisin Viipurista ja siirtyi sieltä Helsinkiin.
Montonen oli monissa elokuvissa ja teattereissa tutuksi tullut näyttelijä. Erityisesti Montonen tunnettiin Armand Lohikosken ohjaamista Pekka Puupää -elokuvista. Montonen näytteli ensimmäisen kerran elokuvassa Meidän poikamme vuodelta 1929. Hänet nähtiin urallaan 93 elokuvassa.
Montosen suurimpia rooleja ovat Kantolan isäntä elokuvassa Tukkipojan morsian (1931), vankikarkuri Vikström elokuvassa Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (1931), Konstu elokuvassa Helsingin kuuluisin liikemies (1934), Ukonmäen isäntä elokuvassa Anu ja Mikko (1940), timpuri Saarinen elokuvassa Pekka ja Pätkä pahassa pulassa (1955) ja rovasti Svanholm elokuvassa Tulipunainen kyyhkynen (1961). Montosen viimeiseksi elokuvaksi jäi televisioelokuva Elävä ruumis (1969).
Montonen oli kuitenkin henkeen ja vereen teatterinäyttelijä. Aluksi hän näytteli Viipurissa, Viipurin Työväen Teatterissa. Suomen Kansallisteatterissa Montonen näytteli vuosina 1927–1962 (jonne hänet kutsuttiin sähkeellä), Viipurissa hän aloitti vakinaisesti jo 1900-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla. Montonen on kirjoittanut myös kirjan Henkimaailman rajamailla, joka kertoo hänen yliluonnollisista kokemuksistaan. Kirjassa Montonen saa näyn, että tulee kuolemaan vuonna 1972, 81-vuotiaana. Montonen kuoli vuotta myöhemmin, mutta oli kuollessaan 81-vuotias. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1955.
Filmografia

Meidän poikamme (1929)
Kajastus (1930)
Tukkipojan morsian (1931)
Rovastin häämatkat (1931)
Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (1931)
Minä ja ministeri (1934)
Helsingin kuuluisin liikemies (1934)
Syntipukki (1935)
Onnenpotku (1936)
Mieheke (1936)
Kaikenlaisia vieraita (1936)
Lapatossu (1937)
Kuriton sukupolvi (1937)
Asessorin naishuolet (1937)
Juurakon Hulda (1937)
Tulitikkuja lainaamassa (1938)
Syyllisiäkö? (1938)
Laivan kannella (1938)
Takki ja liivit pois! (1939)
Isoviha (1939)
Halveksittu (1939)
Pikku pelimanni (1939)
Eulalia-täti (1940)
Herra johtajan "harha-askel" (1940)
Anu ja Mikko (1940)
Lapseni on minun (1940)
Kulkurin valssi (1941)
Onni pyörii (1942)
Kuollut mies rakastuu (1942)
Neiti Tuittupää (1943)
Synnitön lankeemus (1943)
Katariina ja Munkkiniemen kreivi (1943)
Nuoria ihmisiä (1943)
Erehtyneet sydämet (1944)
Sylvi (1944)
Herra ja ylhäisyys (1944)
Ristikon varjossa (1945)
Kohtalo johtaa meitä (1945)
En ole kreivitär (1945)
Nuoruus sumussa (1946)
Kultainen kynttilänjalka (1946)
Hedelmätön puu (1947)
Laitakaupungin laulu (1948)
Sankari kuin sankari (1948)
Hormoonit valloillaan (1948)
Prinsessa Ruusunen (1949)
Pikku pelimannista viulun kuninkaaksi (1949)
Aaltoska orkaniseeraa (1949)
Jossain on railo (1949)
Orpopojan valssi (1950)
Komppanian neropatit (1952)
Kulkurin tyttö (1952)
Lännen lokarin veli (1952)
Kuollut mies kummittelee (1952)
Yhden yön hinta (1952)
Silmät hämärässä (1952)
Tervetuloa aamukahville eli Tottako toinen puoli (1952)
Me tulemme taas (1953)
Se alkoi sateessa (1953)
Rantasalmen sulttaani (1953)
Onnelliset (1954)
Kunnioittaen (1954)
Minä soitan sinulle illalla (1954)
Kasarmin tytär (1954)
Hei, rillumarei! (1954)
Kovanaama (1954)
Tähtisilmä (1955)
Onni etsii asuntoa (1955)
Pekka ja Pätkä puistotäteinä (1955)
Pekka ja Pätkä pahassa pulassa (1955)
Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955)
Pastori Jussilainen (1955)
Muuan sulhasmies (1956)
Tyttö tuli taloon (1956)
Risti ja liekki (1957)
Nummisuutarit (1957)
Herra sotaministeri (1957)
Pekka ja Pätkä salapoliiseina (1957)
Pekka ja Pätkä ketjukolarissa (1957)
Asessorin naishuolet (1958)
Pekka ja Pätkä Suezilla (1958)
Pekka ja Pätkä miljonääreinä (1958)
Murheenkryynin poika (1958)
Sven Tuuva (1958)
Kohtalo tekee siirron (1959)
Pekka ja Pätkä mestarimaalareina (1959)
Skandaali tyttökoulussa (1960)
Tulipunainen kyyhkynen (1961)
Kultainen vasikka (1961)
Älä nuolase... (1962)
Turkasen tenava! (1963)
Elävä ruumis (1969)
Aiheesta muualla

Uuno Montonen Elonetissä.
Tänään ei huomista murehdita

| Tänään ei huomista murehdita Lauri Tähkä & Elonkerjuu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. syyskuuta 2009
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: iskelmä, pop, rock
 Kesto: 40.48
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Lauri Tähkä & Elonkerjuun muut julkaisut
| Kirkkahimmat 2000–2008 2008 | Tänään ei huomista murehdita 2009 | Iholla 2010 |
Singlet albumilta Tänään ei huomista murehdita
 ”Suudellaan” Julkaistu: 15. kesäkuuta 2009
Tänään ei huomista murehdita on Lauri Tähkä & Elonkerjuun kuudes albumi, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2009. Levyn ensimmäinen single Suudellaan julkaistiin radioissa 15. kesäkuuta 2009. Suuresta ennakkokysynnästä johtuen sinkku julkaistiin myös kaupallisesti, sekä digitaalisesti, että perinteisenä cd-formaattina heinäkuun alussa. Se myi platinaa julkaisupäivänään. Albumi oli vuoden 2009 Suomen myydyin kotimainen albumi 66 377 myydyllä kappaleella. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1.
Uuden albumin myötä yhtye lähti kattavalle kiertueelle 1. lokakuuta 2009.
Kappaleet

Säv. & san. Lauri Tähkä, paitsi "Rakasta mua" ja "Hätäästä elämää" säv. & san. Simo Ralli. Sovitukset Elonkerjuu & Riku Mattila.
Maailman tyrskyt – 3.43
Suudellaan – 3.15
Kylkeen kyhnytä – 2.53
Suojaan kaikelta – 3.29
Rakasta mua – 2.41
Sanoit että minäkin – 3.54
Kirvessaari – 4.06
Harakankultaa – 3.00
Hätäästä elämää – 3.12
Mitä sinä tahdot – 3.47
Kun sydän on lohduton – 2.47
Taivas on tumma ja tahmee – 4.01
Kokoonpano

Lauri Tähkä – laulu, akustiset kitarat
Simo Ralli – kitarat, laulu
Johanna Koivu – viulu, laulu, piano, harmoni
Antero Naali – basso, laulu
Lenni Paarma – rummut, laulu, tamburiini
+
Riku Mattila – akustiset kitarat
Arvostelut

Dome.fi:
Soundi:
Stara.fi:
Speden parhaat

| Speden parhaat |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  24 min / jakso
Luoja(t):  Päiviö Pyysalo  (suunnittelu ja toteutus)
Pääosissa:  Spede Pasanen   Simo Salminen  Vesa-Matti Loiri
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  1. syyskuuta – 8. joulukuuta 2003
Jaksoja:  15
Aiheesta muualla
IMDb 
Speden parhaat on syksyllä 2003 lähetetty suomalainen 15-osainen komediasarja, joka sisältää sketsejä Spede Pasasen viihdeohjelmista vuosilta 1965–1987. Jokaisen jakson alussa Speden vanhat ystävät muistelevat Spedeä ja hänen työskentelyään viihteen parissa. Sketsit sarjaan valitsi Päiviö Pyysalo, haastateltavina olivat muun muassa Ere Kokkonen ja Jukka Virtanen. Ensimmäisen jakson ensiesitys oli 1. syyskuuta 2003.
Myös 1970-luvulla 50 pientä minuuttia- ja Spede Show -tv-ohjelmien parhaita paloja esitettiin Speden parhaat -nimisinä koosteina televisiossa.
Vaasan seudun rauhanyhdistys

| Vaasan seudun rauhanyhdistys |
| --- | --- |
 Vaasan seudun rauhanyhdistys lokakuussa 2023.
Sijainti:  Välitie 1 65320 Vaasa
Seurakunta:  Vaasan seudun rauhanyhdistys ry (SRK)
Rakentamisvuosi:  2012
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vaasan seudun rauhanyhdistys on Vaasan Kiilapalstalla sijaitseva rukoushuone ja toimintatalo. Se edustaa vanhoillislestadiolaista herätysliikettä, jonka kattojärjestö on Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys. Rauhanyhdistyksen keskeisintä toimintaa ovat seurojen järjestäminen, joita järjestetään toimitalolla keskiviikkoisin, lauantaisin ja sunnuntaisin. Rauhanyhdistys kokoontuu toisinaan myös myös seurakuntien kirkoissa sekä kodeissa.
Vaasan seudun rauhanyhdistys on perustettu vuonna 1943. Rauhanyhdistyksen nykyinen toimitalo valmistui vuonna 2012. Rauhanyhdistyksen jäsenmäärä oli vuonna 2023 yhteensä 239 jäsentä. Rauhanyhdistyksen toimialueeseen kuuluvat Vaasa, Vähäkyrö, Mustasaari, Laihia ja Isokyrö sekä ruotsinkieliset Närpiö, Korsnäs, Maalahti ja Vöyri. Vaasan alueella pidetään säännöllisesti myös ruotsinkielisiä seuroja.
Varaston kiertonopeus

Varaston kiertonopeuden (engl. inventory turnover) avulla voidaan tarkastella varastojen tilaa. Kuten muutkin kiertonopeusluvut, myös tämä tunnusluku voidaan laskea jakamalla tarkastelujakson päivien lukumäärä kiertoajalla.
K={\frac {p}{v}}
missä K = varaston kiertonopeus, p = jakson päivien lkm ja v = varastojen kiertoaika.
Varastojen kiertonopeus voidaan laskea myös jakamalla jakson aikana myytyjen tavaroiden hankintakustannukset tarkastelujakson loppuhetken varastoilla.
Varastojenkiertonopeus={\frac {Varastojenhankintakustannus}{Varastot}}
Varaston kiertonopeus kertoo, kuinka monta kertaa vuodessa varastot kiertävät yrityksen tuotantoprosessin läpi.
Korkea varaston kiertonopeus on tavoiteltava. Mitä matalampi kiertonopeus on, sitä enemmän varasto sitoo käyttöpääomaa.
Yrityssovellus

Alhainen kiertonopeus voi viitata ylivarastointiin, vanhentuneisuuteen tai puutteisiin tuotevalikoimassa tai markkinoinnissa. Joissakin tapauksissa alhainen vaihtuvuusaste voi kuitenkin olla asianmukainen, esimerkiksi silloin, kun korkeammat varastotasot syntyvät nopeiden hinnankorotusten tai odotettavissa olevan markkinapulan ennakoimiseksi. Toinen varaston kiertonopeuden tunnusluvusta saatava oivallus on, että jos varasto kiertää hitaasti, varastokustannukset yksikköä kohti ovat korkeammat.
Sitä vastoin korkea varaston kiertonopeus voi olla osoitus riittämättömästä varastotasosta, mikä voi johtaa tappioihin yrityksessä, koska varastoa on liian vähän. Tämä voi usein johtaa varastovajeisiin.
Lisäksi varaston kiertonopeuden seuraaminen voi antaa tietoa siitä, miten hyvin liike vastaa asiakkaiden kysyntään.
Jotkin toimialan tietojen kerääjät käyttävät liikevaihtoa osoittajana myyntikustannusten sijasta. Myyntikustannus antaa realistisemman vaihtuvuussuhteen, mutta myyntiä on usein tarpeen käyttää vertailuanalyysejä varten. Myyntikustannuksia pidetään realistisempina, koska myynnin ja myyntikustannusten huomioon ottamisessa on eroja. Myynti kirjataan yleensä markkina-arvoon eli siihen arvoon, jolla kauppapaikka on maksanut yrityksen tarjoamasta tavarasta tai palvelusta.
Turun kauppahalli

| Turun kauppahalli |
| --- | --- |

 Kauppahallin Eerikinkadun sisäänkäynti.
Osoite:  Eerikinkatu 16
Rakennustyyppi:  kauppahalli
Valmistumisvuosi:  1896
Suunnittelija:  Gustaf Nyström
Rakennuttaja:  Turun kaupunki
Urakoitsija:  A. J. Hindström
Omistaja:  Turun kaupunki
Runkorakenne:  teräs
Julkisivumateriaali:  tiili
Pituus:  118,5 m
Leveys:  30 m
Korkeus:  13 m
Kerrosluku:  2
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turun kauppahalli on vuonna 1896 avattu, Suomen toiseksi vanhin kauppahalli, Turun ydinkeskustassa, kauppatorin tuntumassa VII kaupunginosassa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtiprofessori Gustaf Nyström. Hallin pääsisäänkäynnit sijaitsevat sen päädyissä Eerikin- ja Linnankadulla. Lisäksi molemmilla sivuilla on seitsemän sisäänkäyntiä. Kauppahallissa on nykyisin hieman alle 40 eri kauppiasta ja ravintolaa. Vuosittain kävijöitä on lähes 2 miljoonaa.
Historia > Ensimmäiset kauppiaat

Vaikka kaupunki käski kauppiaita siirtymään torilta ja kalasatamasta halliin, oli sen toiminta aluksi takkuilevaa, ja ruokatavaran myynti jatkui laittomana torilla sekä kalasataman aluksissa. Avajaisissa lokakuussa 1896 vain kolmasosa hallin 151:stä myymälästä oli käytössä. Tilanne helpottui, kun kaupunki antoi lopulta selkeän määräyksen ruokatavaran välityskaupan lopettamisesta torilla, lukuun ottamatta suolakalaa, jota ei hajuhaittojen vuoksi saanut tuoda myyntiin sisätiloihin. Vuoden 1897 alussa kauppahallin kojut olivat jo täysin miehitettyjä. Torimyyntiä ei silti saatu kokonaan kuriin, ja muutaman vuoden kuluttua aiempi ruokatavaran myynnin täyskielto peruttiin. Kalakauppiaiden 11 hallituspaikkaa jäivät aluksi tyhjiksi, koska ne olivat hinnaltaan korkeampia, eivätkä kauppiaat suostuneet luopumaan suolakalan myynnistä. Hallin kalamyymälään kuului myös betonimosaiikkiallas, joka oli rakennettu eläviä kaloja varten. Allas saatiin käyttöön vasta vuonna 1905, kun kaupungin vesijohto saatiin lopulta tontille.
Halliin saatiin ensimmäinen oma kahvila vuonna 1902. Ennen kahvilaa viranomaiset olivat karsastaneet hallissa kulkeneita "kahvimummuja", jotka tarjoilivat erityisesti hallin kauppiaille kahvia. Kahvi tuli tarpeeseen, sillä järjestyssäännöt kielsivät kauppiaita aluksi poistumasta myymälöistään hallin ollessa avoinna. Myöhemmin kahvilasta tuli sekä kauppiaiden että turkulaisten suuresti suosima kohtauspaikka. 1970-luvun suuren remontin jälkeen uusi kahvila rakennettiin hallin keskivaiheille. Vuonna 2013 valmistuneen suuren uudistuksen jälkeen, hallin Linnankadun puoleiseen päähän rakennettiin uusi ravintolamaailma, jonne iso osa kahviloista ja ravintoloista on keskitetty.
Historia > Esitys hallin purkamisesta

1950-luvulta alkaen kauppahallin olosuhteita ei pidetty enää ajan odotuksia vastaavina. Esimerkiksi lämmitys ei ulottunut lihapuolelle asti, hallissa oli vain muutamia vesipisteitä eikä jäähdytys toiminut. Jäähdytysjärjestelmä päätettiinkin uusia vuonna 1965, mutta siitä huolimatta ajatus vanhan hallin purkamisesta ja uuden hallin rakentamisesta sen tilalle oli ehtinyt jo syntyä. Arkkitehti Unto Toivonen ehti jo laatia piirustukset uudelle kuusikerroksiselle halli- ja virastorakennukselle. Purku-uhka kuitenkin herätti turkulaisissa kansanliikkeen, ja kauppahallin 75-vuotisjuhlassa vuonna 1972 apulaiskaupunginjohtaja Johannes Koikkalainen lupasi puheessaan, että vanha kauppahalli säilytettäisiin ja korjattaisiin. Kaupunki viivytteli kustannusten vuoksi remontin aloittamista, kunnes vuonna 1975  kaupungin terveydenhoitolautakunta ilmoitti, että halli suljettaisiin, mikäli korjaustöihin ei ryhdyttäisi ilman viivästyksiä. Kattavaan remonttiin ryhdyttiin viipymättä ja se saatiin lopulta valmiiksi vuonna 1978.
Historia > Uudistuksia ja tapahtumia

1900 vahtimestareille rakennetut asunnot rakennuksen kummastakin päästä puretaan. Eerikinkadun puoleiseen päätyyn rakennettiin maitomyymälä, Linnankadun päähän jäi hallin vahtitupa.
1902 kauppahallin ensimmäinen kahvila avataan.
1905 halli saa yhteyden kaupungin vesijohtoon.
1907 ensimmäinen koneellinen jäähdytysjärjestelmä rakennetaan.
1930-luvulla kauppahalli sai sähköt.
1932 kaasuvalot vaihtuivat sähkövaloihin.
1948 ensimmäinen jouluaattoaamunavaus.
1965 jäähdytysjärjestelmä uudistettiin.
1977 hallin eteläsivulle valmistuu huoltorakennus, jossa oli sosiaalitiloja ja kalan ja lihan säilytys- ja käsittelytilat.
1978 hallin peruskorjaus valmistuu. Vesipisteet ja kylmätilat uudistettiin täysin, saniteettitilat rakennettiin ja pihalle tuli asfaltoitu ja viemäröity paikoitusalue. Katot, seinät ja lattiat uusittiin, koristerakenteet entisöitiin.
2009 eteläsivun huolto- ja kylmäkäsittelytilojen täydellinen saneeraus.
2012—2013 hallin täydellinen remontti ja uuden ravintolamaailman rakentaminen.
Nykyiset kauppiaat ja tuotteet

Nykyisin kauppahallissa toimii noin neljäkymmentä yritystä. Perinteisten leipä-, maito-, liha- ja kalaliikkeiden lisäksi hallissa on myös etnisiä ruokia, käsitöitä sekä erilaisia terveyteen ja hyvinvointiin liittyviä liikkeitä. Kauppahallista löytyy myös muun muassa kukkakauppa ja parturiliike. Lisäksi kauppahallissa on yksilöllisiä koruja, lastenleluja sekä vaatteita myyviä yrityksiä.
Varsinaissuomalaisista erikoistuotteista voidaan mainita mm. maitojuusto, rusinamakkara, uunimakkara sekä erilaiset hevosmakkarat. Pienleipomoilta löytyy paikallista hapanta ruisleipää ja mustikkamunkkeja.
Suomen pienin, 35 neliön Alkon myymälä, avasi ovensa kauppahallissa vuoden 2012 remontin jälkeen.
Turun toriparkin rakennustöiden seurauksena kauppahallin asiakasmäärät romahtivat. Kauppahallin yrittäjät ovat anoneet vuokriinsa merkittäviä helpotuksia Kauppatorin remontin ajaksi.
Nykyiset kauppiaat ja tuotteet > Pitkään hallissa toimineita kauppiaita

Aschanin kahvila Sininen Juna
Juustopuoti Immonen
Kalaliike S. Wallin
Leipomo Konditoria Nurmi & Sulonen
Lihaliike Reino Jokinen
Lundénin Liha
Turun Tee ja Mauste
Perinteinen joulun vastaanotto

Kauppahallissa on järjestetty vuodesta 1948 alkaen vuosittain jouluaattoaamuna klo 7 perinteinen joulunavaus. Tapahtuma oli aluksi Turun liha- ja karjakauppiasyhdistyksen mieskuoron lahja hallin kauppiaille. Kuulijakunta laajeni myöhemmin koskemaan myös asiakkaita. Nykyisin halli avataan aattoaamuna klo 6.30 ja kuulijoita on klo 7 esityksen alkaessa ollut vuosittain noin 1 500–3 000. Esitysten, puheiden ja kauppiaiden vuosittaisten palkitsemisten jälkeen, halli on avoinna viimeisille jouluostoksille, ennen kuin Turku julistaa joulurauhan.
Galleria

Linnankadun julkisivu
Kauppahalli vuonna 2008
Piispanmunkki
Perinteistä rusinamakkaraa
Idänpuoleinen käytävä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Turun kauppahallin kotisivut
Turun kauppahallin Facebook-sivu
Turun kauppahallin Instagram-tili
Hallissa on hyvin nähtävillä alkuperäisiä rakenteita, esimerkiksi kaikki kattorakenteet sekä myymälöiden käytäväseinustojen puuosat.
Yksi myyntipisteistä on nykyään museo, jossa esitellään  vanhoja elintarvikkeita.
VJ (taidemuoto)

VJ  on ammattinimike reaaliaikaisen kuvantuottamiseen erikoistuneille esiintyjille. Nimike on syntynyt englannin kielen sanoista video jockey (vrt. DJ). Suomessa usein käytetty ammattia kuvaava nimike on visualisti.