stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jämsänjoki
Historiaa > Joen ylitys

Vuoden 1949 Jämsän seudun taloudellisessa kartassa joen ylittää Jämsänkoskella patoa pitkin tie ja Jämsässä päätie, joka on nykyään yhdystie 16581. Orivedeltä rakennettiin rautatie Jämsänkoskelle nykyistä linjausta seuraten, jonka pohjatyöt erottaa vuoden 1948 taloudellisesta kartasta. Orivesi-Jyväskylä-rautatie valmistui vuonna 1951. Rata ylittää joen Tuuralammin kohdalta. Jämsänkoskella on teollisuusrautatie, joka ylitti taajama-alueen ahtauden takia Koskikeskisen. Nämä raiteet yhdistettiin myöhemin toisiinsa ja Kankarisvedeltä tuleva osuus purettiin pois, mikä näkyy peruskartassa vuodelta 1963 . Samaisessa peruskartassa joen ylittää Koskikeskisen pohjoispuolelta ja Jämsän eteläpuolella, missä kulkee 1960-luvulla rakennettu valtatien 9 oikaisulinja. Vasta vuoden 1987 peruskartassa näkyy tulevan yhdystien 6040 linjaus, joka ylittää joen Vitikkalansiltana.
Huomioita

1 2  Pääuoman ja sen pituuden määrittäminen on selostettu artikkelin Jämsän reitin valuma-alue kappaleessa Pääuoman pituus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jämsänjoki Wikimedia Commonsissa
Jämsänjoki ja joki virtaa-reitti (PDF) Kestävä elämäntapa. Keski-Suomi. Viitattu 28.11.2022.
Kokko, Jyrki: Uimakelpoinen Jämsänjoki
Kylä-Harakka, Tellervo: Jämsänjoen sekä Päijänteen Tiirinselän ja Lehtiselän happipitoisuus- ja rehevyystasoennusteen eri kuormitusvaihtoehdoilla, Vesihallituksen monistesarja, 1981
(14.5)
Luettelo Israelin maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Israelin maavoimien nykyisestä kalustosta.
Panssaroidut ajoneuvot > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merkava MkIV | Taistelupanssarivaunu | noin 220 |  | 160 varastoituna. |
| Merkava MkIII | Taistelupanssarivaunu | noin 160 |  | 270 varastoituna. |
| Merkava MkII | Taistelupanssarivaunu | noin 120 |  | 330 varastoituna. |
Panssaroidut ajoneuvot > Panssariajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Namer | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | noin 65 |  |  |
| Achzarit | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | noin 200 |  | Rakennettu T-55 panssarivaunun alustalle. |
| Nagmachon | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | noin 400 |  | Rakennettu Centurion panssarivaunun alustalle. |
| Nakpadon | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | ? |  |  |
| M113 | Panssaroitu miehistönkuljetusvaunu | ? |  | 5 000 varastoituna. |
| Ze'ev | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 100 |  |  |
| TPz Fuchs | Tiedusteluajoneuvo | noin 8 |  | ABC-tiedustelu. |
| RBY-1 | Tiedusteluajoneuvo | noin 300 |  |  |
| Oshkosh L-ATV | Kevyt taktinen panssariajoneuvo | 75+ tilattu |  |  |
Kenttätykistö > Telakanuunat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M109A5 | Panssarihaupitsi | 250 |  | 30 M109A4 varastoituna. |
| L-33 Roem | Telatykki | 0 |  | 148 varastoituna. |
| M107 | Telatykki | 0 |  | 36 varastoituna. |
| M110 | Telatykki | 0 |  | 36 varastoituna. |
Kenttätykistö > Raketinheittimistö

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M270 MLRS | Raketinheitin | 30 |  | 30 varastoituna. |
| BM-21 | Raketinheitin | 0 |  | 58 varastoituna. |
| LAR-160 | Raketinheitin | 0 |  | 50 varastoituna. |
| BM-24 | Raketinheitin | 0 |  | 36 varastoituna. |
| LAR-290 | Raketinheitin | 0 |  | 20 varastoituna. |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Machbet | Ilmatorjuntavaunu | 20 |  |  |
| FIM-92A Stinger | Olalta laukaistava ilmatojuntaohjus |  ? |  |  |
Tutkat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AN/PPS-15 | Tykistötutka | ? |  |  |
| AN/TPQ-37 Firefinder | Tykistötutka | ? |  |  |
| EL/M-2140 | Ajoneuvotutka | ? |  |  |
Ballistiset ohjukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jericho 1/Jericho 2 | IRBM | noin 100 |  |  |
| MGM-52 Lance | SRBM | 0 |  | 7 varastoituna. |
Jöllivelhomonni

| Jöllivelhomonni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Imumonnit Loricariidae
Alaheimo::  Siimapyrstöt Loricariinae
Suku::  Velhomonnit Loricaria
Laji::  cataphracta
Kaksiosainen nimi
 Loricaria cataphracta  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Jöllivelhomonni Wikispeciesissä   Jöllivelhomonni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jöllivelhomonni (Loricaria cataphracta) on imumonnien (Loricariidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Etelä-Amerikan trooppisissa vesissä. Lajin elinympäristöä ovat lammet. Jöllivelhomonni voi yltää jopa 29,5 senttimetrin pituuteen. Sen ravintoa on muun muassa kasviplankton ja detritus eli hajoamistuotteet.
Jäätikön ääri

| Jäätikön ääri |
| --- | --- |

Kirjailija:  Olli Heikkonen
Kansitaiteilija:  Eevaliina Rusanen
Kieli:  suomi
Genre:  runous
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2007
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  55
ISBN:  978-951-31-4034-2

Edeltävä:  Kuinka maa muuttui musiikiksi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Jäätikön ääri on Olli Heikkosen vuonna 2007 ilmestynyt kolmas runokokoelma.
Aiheesta muualla

Eija Komu: Pihkaniska, kaarnaposki[vanhentunut linkki]. Karjalainen 22.8.2007.
Esa Mäkinen: Paluu nostalgia-Suomeen. Helsingin Sanomat 19.9.2007.
Anna Saari: Vieraana maailmassa (Arkistoitu – Internet Archive). Keskipohjanmaa 21.10.2007.
Ville-Juhani Sutinen: Luontomme rajoilla[vanhentunut linkki]. Turun Sanomat 5.11.2007.
Silene Lehto: Viikon kirja: Jäätikön ääri. Helsingin kaupunginkirjasto.
Anker Jørgensen

| Anker Jørgensen |
| --- | --- |

Tanskan pääministeri
 5.10.1972–19.12.1973 13.2.1975–10.9.1982  
Monarkki:  Margareeta II
Edeltäjä:  Jens Otto Krag Poul Hartling
Seuraaja:  Poul Hartling Poul Schlüter
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1922 Kööpenhamina
Kuollut: 20. maaliskuuta 2016 (93 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Anker Henrik Jørgensen (13. heinäkuuta 1922 Kööpenhamina – 20. maaliskuuta 2016 Kööpenhamina) oli tanskalainen poliitikko, joka toimi Tanskan pääministerinä kahteen otteeseen: 1972–1973 ja uudelleen 1975–1982, johtaen yhteensä viittä hallitusta. Jørgensen toimi vuonna 1978 lyhyesti myös Tanskan ulkoministerinä. Hän edusti Sosiaalidemokraatteja.
Tanskan sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajana Jørgensen oli vuosina 1972–1987. Hänen ollessaan pääministerinä Tanska liittyi EEC:hen vuonna 1973.
Jørgensen teki 1. syyskuuta 1977 oikeisto-opposition kanssa sopimuksen kolme vuotta kestävästä hätäohjelmasta, jossa muun muassa korottettiin veroja laajasti.
Varhain orvoksi jäänyt Jørgensen nousi vaatimattomista oloista politiikan huipulle. Hän oli naimisissa Ingrid Jørgensenin (k. 1997) kanssa 49 vuotta. Heillä oli neljä lasta.
Kari Kaaja

Kari Kaaja
Kari Juhani Kaaja (s. 6. huhtikuuta 1941 Helsinki) on entinen suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija.
Kaaja edusti Suomea Tokion 1964 kesäolympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa. Hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 20:nneksi ja joukkuekilpailussa seitsemänneksi. MM-kilpailujen henkilökohtaisessa kisassa hän sijoittui 43:nneksi vuonna 1963 ja 58:nneksi vuonna 1967 sekä joukkuekilpailussa 11:nneksi vuonna 1963 ja 19:nneksi vuonna 1967.
Helsingin nykyaikaisia 5-ottelijoita edustanut Kaaja saavutti viisiottelussa SM-hopeaa vuonna 1964 ja SM-pronssia vuonna 1963 sekä neliottelussa SM-hopeaa vuonna 1966 ja SM-pronssia vuonna 1962. Kalpamiekkailussa hän voitti Suomen mestaruuden joukkuekilpailussa vuosina 1962 ja 1963.
Kaaja on toiminut myös valmentajana. Hänen valmennettaviinsa on kuulunut muun muassa Pekka Santanen ja Lars Winter jr. Kaaja oli mukana perustamassa Porvoon Miekkailijat Borgå Fäktare, PM-BF -miekkailuseuraa ja on siinä toiminut päävalmentajana.
Kaabu

| Kaabu > 1537–1867 |
| --- | --- |
   Kaabun kuningaskunta noin vuonna 1635 purppuralla. 
Pääkaupunki:  Kansala
Uskonnot:  Afrikan perinteiset uskonnot
Kieli:  mandinkan kieli
Kaabu (myös Gabu, Kabu) oli mandinkavaltakunta Länsi-Afrikassa 1200-luvun puolivälistä vuoteen 1867 saakka. Sen pääkaupunki oli Kansala nykyisen Gabún kaupungin lähellä Guinea-Bissaussa.
Kaabun perustajana pidetään Malin hallitsijan Sundiata Keitan sotapäällikköä Tiramakhan Traoréa. Toisten tietojen mukaan valtakunnan perusti sen ensimmäinen hallitsija eli mansa Sama Coli, joka oli Traorén poika tai pojanpoika. Kaabu koostui aluksi nykyisen Guinea-Bissaun koillisosassa sekä Gambia- ja Casamancejokien keskijuoksulla sijainneista kolmesta maakunnasta, jotka olivat Pachana, Jimara ja Sama. Maakuntien päälliköillä eli farimeilla oli merkittävä asema. Malin vasallina Kaabu välitti suolaa, kultaa ja orjia.
Malin heikennyttyä Kaabusta tuli voimakas valtakunta. Sen vaikutusvalta ulottui Gambiajoelta nykyisen Guinea-Bissaun itäosaan ja Guinean luoteisosaan. 1600- ja 1700-luvuilla Kaabu kävi jatkuvia sotia ja Amerikkaan suuntautunutta orjakauppaa. 1700-luvun lopulta lähtien se joutui Futa Djallonin fulbejen hyökkäysten kohteeksi. Guinea-Bissaun alueelle syntyi pieniä fulbevaltioita, ja vuonna 1867 Kaabun viimeinen mansa Waali antautui Alfa Molon armeijalle Kansalassa. Kaabun alue liitettiin Futa Djallonin alaiseen uuteen Fuladun valtioon.
Jänisjoen vesistöalue

| Jänisjoen vesistöalue  (Suomen päävesistö: 01) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi, Venäjä
Maakunnat:  Karjalan tasavalta, Pohjois-Karjala
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Jänisjoen vesistöalue (01)
Vesistöjako:  Jänisjoen alue (01.01), Loitimon alue (01.02), Haarajoen alue (01.03), Sonkajärven valuma-alue (01.04), Suonpäänjoen valuma−alue (01.05), Viesimonjoen valuma-alue (01.06), Eimisjärven valuma-alue (01.07), Korpijärven valuma-alue (01.08), Ryösiönjoen valuma-alue (01.09)
Laskujoki:  Jänisjoki
Laskupaikka:  Sortavala, Hiidenselkä, Laatokka
Koordinaatit:  61°42′14″N, 30°59′38″E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  3 860,64 km²  
Järvisyys:  10,6 % 
Alueen pituus:  110 km  
Alueen leveys:  45 km  
Pääuoma:  noin 170 km  
Keskiylivirtaama:  72,5 m³/s  
Keskivirtaama:  17 m³/s  
Keskialivirtaama:  4,11 m³/s  
 fiJoki laskee Hiidenselälle saariston suojiin. 
Jänisjoen vesistö (vesistöaluetunnus 01) on Venäjällä ja Suomessa sijaitseva Suomen päävesistöalue, joka laskee Jänisjoen kautta Venäjällä Karjalan tasavallan Läskelässä Laatokkaan. Vesistöalue sijaitsee Venäjällä Suojärven, Pitkärannan ja Sortavalan piireissä sekä Suomessa Joensuussa, Ilomantsissa ja Tohmajärvellä. Vesistöalueen pinta-ala on 3 860,64 neliökilometriä, josta alajuoksun  1 872,23 neliökilometriä (48 %) Venäjälle ja yläjuoksun 1 988,41 neliökilometriä (52 %) kuuluu Suomelle. Vesistöalueen järvisyys on 10,6 %.
Yleistä > Vesistön sijainti

Jänisjoen vesistöalueen luoteis-, pohjois- ja koillispuolella sijaitsee Vuoksen vesistöalue (04 ), länsipuolella Kiteenjoen–Tohmajoen vesistöalue (02 ) ja kaakkoispuolella Sumerianjoen valuma-alue ja Uuksunjoen valuma-alue.
Vesistöalueen alajuoksu sijaitsee muutaman kilometrin Venäjän puolella sijaitsevan Jänisjärven eteläpuolella. Alajuoksun sivujoet ja järveen laskevat joet keräävät vetensä kokonaan Venäjän puolelta. Jänisjärven pohjoispuolella Jänisjokeen itäpuolelta yhtyvä Juuvanjoki virtaa lähes valtioiden rajan suuntaisena. Sen sivu-uomia alkaa myös Suomen puolella eli osa niistä virtaavat eteläiseen suuntaan rajan yli. Toisaalta on olemassa myös sivujokia, jotka saavat alkunsa Venäjällä ja virtaavat pohjoisiin suuntiin Suomen puolelle. Niitä esiintyy Korpijärven valuma-alueella (01.08) ja vähäisessä määrin Eimisjärven valuma-alueella (01.07).
Yleistä > Vesistöalueen jakovaiheita

Suomen vesistöviranomaisten laatiman vesistöalueen jaossa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Venäjän puolella (01.011R)
Jänisjoen alue (01.01)
Ryösiönjoen valuma-alue (01.09), jonne laskee Venäjältä alueet 01.091R ja 01.092R
Suonpäänjoen valuma-alue (01.05)
Viesimonjoen valuma-alue (01.06)
Loitimon alue (01.02)
Eimisjärven valuma-alue (01.07), jonne laskee Venäjältä alue 01.073R
Korpijärven valuma-alue (01.08), jonne laskee Venäjältä alueet 01.081R, 01.082R ja 01.083R
Haarajoen alue (01.03)
Sonkajärven valuma-alue (01.04)
Pääuoma

Yleensä jokien valuma-alueissa valitaan sivuhaarojen joukosta se uomien ketju, jota kohdellaan pääuomana. Pääuomalla voi olla erinimisiä osuuksia, mikä voi vaikeuttaa pääuoman etsintää. Jänisjoella on sikäli hyvä tilanne, että pääuomalla on nimenä Jänisjoki 70 kilometriä Venäjän puolella ja noin 80 kilometriä Suomen puolella. Jänisjoki alkaa Aittojärvestä, joka sijaitsee Joensuun Enossa. Vesistöviranomaisten valitsemaa pääuoman yläjuoksua ei ole merkitty mihinkään lähteeseen, mutta se voidaan päätellä vesistön valuma-alueiden laajuudesta.
Kun vesistöviranomaiset ovat antaneet valuma-alueille vesistötunnuksia, aloitetaan yleensä pääuoman vesistöistä. Siksi Jänisjoen alajuoksulla on käytössä tunnukset Jänisjoen alue (01.01), josta Venäjän puolisen osan tunnus on 01.011R. Sen pohjoispuolella sijaitsee Jänisjokeen liittyvä Loitimon alue (01.02), ja tämän pohjoispuolella Haarajoen alue (01.03). Laatokasta alkaen kuuluu pääuomaa Jänisjoen alajuoksu, Jänisjärvi, Jänisjoen keskijuoksu, Tanikka, Melakko ja Loitimo. Jänisjoen yläjuoksu alkaa Loitimolta ja ylös mentäessä uoman vesistöreittiin kuuluu Jänisjoki, Koverojärvi, Jänisjoki, Kortejärvi ja Jänisjoki.
Aittojärvi sijaitsee Haarajoen alueella, johon yhtyy yksi vesistöalue Sonkajärven valuma-alue (01.04). Se lienee pääuoman aluetta numeroinninkin perusteella, joten valuma-alueen pääuomaksi voidaan valita yläjuoksulle mentäessä vesistöreitti Pulliaisjoki. Se yhtyy Jänisjokeen parisataa metriä Aittojärven alapuolelta. Vesireittiin kuuluu Pulliaisjoki, Revon Sonkaja, Jormonjoki, Sonkajanrannanjärvi, Sonkajanjoki, Sonkajanjärvi, Onkilamminpuro ja Onkilampi. Tässä ei tutkita enää ylipuolisten suo-ojien kulkua.
Valuma-alueen rakenne > Jänsijoen alajuoksun ja Jänisjärven lähialue

Jänisjoen valuma-alue voidaan jakaa ala-, keski- ja yläjuoksun alueiksi rajoina esimerkiksi Jänisjärvi ja Loitimo. Alajuoksulla sijaitsesivat Jänisjärvi ja sen alapuoliset osat Laatokkaan asti. Alajuoksun alue kuuluu suomalaisten vesistöviranomaisten merkitsemään vesistöalueeseen 01.011R. Siellä Jänisjoen merkittävimmät sivujoet ovat Retuoja, Alatsoja ja Löytöoja (ven. Риэни-оя, Rienioja). Näiden valuma-alueiden pinta-aloja ei ole tiedossa. Jänisjärveen laskee idästä tuleva Ulmosenjoki, joka virtaa viereisen Suistamonjärven läpi. Jänisjärven itärantaan laskee myös Lohjanpuro, Kivioja, Veljakanjoki ja Soanjoki. Länsirannan länsipuolelle jää järven valuma-aluetta hyvin vähän. Sinne laskee Leppäojan lisäksi vain jokunen lyhyt oja. Jänisjärven pohjoiseen lahteen, eli Pienen Jänisjärveen, laskee vielä pohjoisesta tuleva Kiekuanjoki.
Valuma-alueen rakenne > Jänisjoen keskijuoksun alue

Jänisjoen keskijuoksun osuudeksi valitaan tässä esityksessä Jänisjärven ja Loitiomon välinen osuus. Siitä kuuluu Venäjälle noin viisi kilometriä ja Suomelle noin 48 kilometriä. Venäjän puoli valuma-alueesta on vesistöviranomaisten merkinnöissä alue 01.01R ja Suomen puolella Jänisjoen alue (01.01). Jänisjoen alueeseen kuuluu myös joitakin pitkiä sivu-uomia, joiden valuma-alueita ei ole eritelty omiksi valuma-alueikseen. Sellaisia ovat Suomen puolella esimerkiksi Porttipuro, Kemppaanjoki ja Kangasjoki.
Venäjän puolella virtaa Juuvanjoki, joka virtaa valtioiden välisen rajan suuntaisena ja yhtyy Jänisjokeen idästä päin. Se yhtyy Jänisjokeen Venäjän puolella kohdassa, jossa joki virtaa rajajokena. Juuvanjoen valuma-aluetta kutsutaan Suomessa Ryösiönjoen valuma-alueeksi (01.09), joka jaetaan valtioiden välisen rajan takia kaksiosaiseksi alueeksi. Juuvanjoen valuma-alueen pohjoiset osat ulottuvat Suomen puolelle ja niihin viitataan nimellä Kaustajärven alue (01.091) ja jonka Venäjän puoleisestä osasta käytetään tunnusta 01.091R. Alajuoksulla sijaitsevan Ryösiönjoen yläosan valuma-alueen (01.092) venäläisestä osasta käytetään tunnusta 01.092R.
Keskijuoksun suomalaisia sivujokia on Suonpäänjoki. Suonpäänjoen valuma-alue (01.05), joka muodostuu Suompäänjoesta ja sen sivujoista. Sen valuma-alueen pituus on 20 kilometriä, mutta se on myös kapea. Jänisjokeen yhtyy pohjoisempana vielä Viesmonjoki, jonka Viesimonjoen valuma-alue (01.06). Sen vastaava pituus on 30 kilometriä, mutta tämäkin valuma-alue on kapea.
Valuma-alueen rakenne > Loitimon alueen ympäristö

Loitomon järven alueeseen (01.02) kuuluvat ne järven laskevat pienet ojat ja joet, joille viranomaiset eivät ole muodostaneet erillistä valuma-aluetta. Pieniä jokia ovat esimerkiksi Melakkoon laskeva Melapuro ja Loitimoon laskevat Mustapuro ja Oskonlammen puro. Loitimon kaakkoispäähän laskeva Vekarusjoki on edellisiä puroja suurempi joki, joka laskee Loitimon Kivijärven kautta. Vekarusjoen yläjuoksua kutsutaan Kotajoeksi ja vesireitillä on muutama järvimäinen ja leveämpi osuus. Laajin järvi on viimeisenä Öllölänjärvi, jonka kaakkoispäässä on Onnenvirta. Onnenvirtaan tulee vesitäydennystä kaakosta päin Korpijärven valuma-alueelta (01.08), jonka kaukaisimmat purot virtaavat myös Venäjällä. Loitimon kaakkoispäähän tulevat Rekijoea myöten Eimisjärven valuma-alueen (01.07) vedet käyden ensin Kaatiojärven ja sitten Ylä-Lehmojärven kautta.
Korpijärven valuma-alueen (01.08) alaraja on siis Onnenvirta, joka laskee Korpijärven rajajärvestä. Järven tulee sekä suomalaisia että venäläisiä jokia. Valuma-alue on jaettu ensin kolmeen osaan, jotka on jaettu valtioiden kesken vielä kahtia. Korpijärven alueen (01.081) venäläistä osaa kutsutaan Venäjän alueeksi (01.081R), Tsiikonjoen valuma-alueen (01.082) venäläistä osaa Venäjän alueeksi (01.082R) ja niiden Korpijärveen laskevien venäläisten jokien yhteisen osan suomalaista osaa kutsutaan Ruokopuron valuma-alueeksi (01.083) ja venäläistä osaa merkitään tunnuksella 01.081R. Korpijärveen laskevat ainakin Tsiikonjoki ja Sytiviermänjoki. Korpijärvestä laskee pois toinenkin laskujoki Kanavajoki, joka kuuluu Juuvanjoen valuma-alueeseen. Korpijärvi on siten bifurkaatiojärvi.
Eimisjärven valuma-alueella (01.07) alajuoksun pääuoman muodostaa Kinnasjärvestä alkava Mäntyjoki ja siitä jatkava Rekijoki. Ontonpuro yhtyy tähän pääuomaan koillisesta päin. Kinnasjärveen tulee uoma Riuttasen suunnalta, johon laskee Jyrkkäkosken joki. Sen yläpuolella sijaitsee Ala-Hurttanen, johon laskee pohjoisesta tuleva Härköpuro ja kaakosta tuleva Hurttasten uoma Pirttijärvestä. Tähän viimeiseen uomaan yhtyy pohjoisesta Heinäjoki ja Pirttijärveen idästä lähestyvä Polvijoki. Polvijoen yläjuoksulla on vielä Jänisjoki ja Kauniinjoki, jotka keräävät alajuoksulle valuma-alueen itäosan vedet.
Valuma-alueen rakenne > Haarajoen alue

Haarajoen alueen (01.03) alaraja sijaitsee Loitimojärven pohjoisrannassa, jonne Jänisjoen yläjuoksun uoma laskee. Jänisjoen varsi ylös kantatien 74 sillalle ja joenvarren lähialueet kuuluvat Koveronjärven alueeseen (01.031). Haarajoen alueen nimi tulee lyhyestä Haarajoen uomasta, joka liittää Haarajärven Jänisjokeen viisi kilometriä Loitimolta pohjoiseen. Ensimmäinen sivujoki Koskutjoki laskee juuri tähän Haarajärveen. Koskutjoki tulee siihen lännestä ja se muodostaa Koskutjoen alueen (01.032), joka saa Palojärven kohdalla yläjuoksulta jatkeeksi Palojärven alueen (01.033) ja Ylisen valuma-alueen (01.034). Seuraava sivujoki on Kuuspuro, joka yhtyy Jänisjokeen kilometrin edellistä jokea ylempänä ja joka muodostaa Kuuspuron valuma-alueen (01.035). Jänisjoki muodostaa ylempänä suvantojärven Koverojärven. Sen eteläpuolella sijaitsee Koveron Lastujärvi, joka on salmen kautta yhteydessä Koverojärveen. Siihen laskee idästä Vilvasjoki, jonka laskukohta sijaitsee järven etelärannassa. Koveron Lastujärven valuma-alueeseen (01.036) kuuluu sekä nimikkojärven lähialue että Vilvasjoen valuma-alue.
Valuma-alueen rakenne > Sonkajärven valuma-alue

Sonkajärven valuma-alue (01.04) muodostaa Jänisjoen vesistöalueen pohjoisosan. Se alkaa Jänisjoen varresta kantatien 74 sillalta. Joki virtaa sillan pohjoispuolella Kortejärven läpi ja tästä on valuma-alueen alaosa Kortejärven alue (01.041) saanut nimensä. Alueella sijaitsee Aittojärvi, josta Jänisjoki katsotaan alkavan. Tässä kohdassa yhtyy Pulliaisjoki Jänisjokeen ja Pulliaisjoen alue (01.046) levittäytyy täältä itään päin, jossa Sonkajanjoen valuma-alue (01.047) liittyy siihen. Aittojärven pohjoispuolella sijaitsee Poikellusjärvi, joka aloittaa täällä seuraavan Poikelluksen alueen (01.042). Se jää Sonkajärven valuma-alueen keskiöön ja muut latvavesien valuma-alueet liittyvät siihen. Poikelluksen alueeseen laskee lännestä tuleva Kotajoki, joka muodostaa Kotajoen valuma-alueen (01.044). Vaikka Pihlajajoki laskee Poikellukseen, kuuluu se vielä tähän samaan alueeseen. Vasta ylempänä yhtyvät Pihlajajokeen Yläjoen valuma-alue (01.043) ja Kontiojoen valuma-alue (01.045).
Jänisjoen pääuoman sivu-uomia > Jänisjoen sivu-uomia

| Sivu-uoman nimi suom>    | Nimi ven>      | Jänisjoen kohta   | Etäisyys Laatokasta (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
laskee Laatokkaan
| Retuoja | Retuoja (Рету-оя) | alajuoksu | 2 | 11 |  |  | 2,1,2,1,1,–,– |
| Öllöoja |  | alajuoksu |  |  |  |  | 2,–,2,–,–,–,– |
| Alatsoja | Alatsoja (Алатс-оя) | alajuoksu | 12 | 14 |  |  | 2,1,2,1,1,–,– |
| Löytöoja | Rienioja (Риэниоя) | alajuoksu | 16 | 14 |  |  | 2,1,2,1,1,–,– |
| Savioja |  | alajuoksu |  |  |  |  | 2,–,2,–,–,–,– |
| Sahrajoki |  | Jänisjärvi |  |  |  |  | 2,–,2,–,–,–,– |
| Ulmosenjoki | Ulmosenjoki (Улмосенйоки) | Jänisjärvi |  | 22 |  | 204 | 2,–,2,–,7,–,7 |
| Lohjanpuro | Lohjanpuro (Лохьянпуро) | Jänisjärvi |  | 11 |  |  | 2,–,2,–,7,–,– |
| Veljakanjoki | Veljakanjoki (Вельяканйоки) | Jänisjärvi |  | 18 |  |  | 2,–,2,–,7,–,– |
| Soanjoki | Soanjoki (Соанйоки) | Jänisjärvi |  | 27 | 1,3 | 126 | 2,–,2,–,4,4,4 |
| Leppäoja | Leppjaoja (Леппяоя) | Jänisjärvi |  | 12 |  |  | 2,–,2,–,7,–,– |
| Papinoja |  | Jänisjärvi |  |  |  |  | 2,–,2,–,–,–,– |
| Kiekuanjoki | Kiekuanjoki (Киекуанйоки) | Jänisjärvi |  | 10 |  |  | 2,1,2,–,1,–,– |
| Juuvanjoki | Juuvanjoki (Юуванйоки) | keskijuoksu | 72 | 48 | 7,8 | 692 | 2,1,2,1,1,4,1 |
Suomen ja Venäjän valtionraja (noin 72 kilometriä Laatokasta)
| Kangasjoki |  | keskijuoksu |  | 21 |  | 113 | 3,–,3,–,5,–,6 |
| Suonpäänjoki |  | keskijuoksu |  | 44 |  | 116 | 3,–,3,–,5,–,6 |
| Viesimonjoki |  | keskijuoksu |  | 37 |  | 192 | 3,–,3,–,5,–,6 |
| Melapuro |  | Melakko |  |  |  |  | 3,–,3,–,–,–,– |
| Vekarusjoki |  | Loitimo |  | 13 |  | 490 | 3,–,3,–,5,–,6 |
| Kuuttijoki |  | Loitimo |  |  |  |  | 3,–,3,–,–,–,– |
| Rekijoki |  | Loitimo |  | 15 |  | 328 | 3,–,3,–,5,–,6 |
| Koskutjoki |  | yläjuoksu |  |  |  | 113 | 3,–,3,–,–,–,6 |
| Kuuspuro |  | yläjuoksu |  |  |  | 31 | 3,–,3,–,–,–,6 |
| Vilvasjoki |  | Koveron Lastujärvi |  |  |  | 58 | 3,–,3,–,–,–,6 |
| Karjapuro |  | yläjuoksu |  |  |  | 13 | 3,–,3,–,–,–,6 |
| Pulliaisjoki |  | yläjuoksu |  |  |  | 104 | 3,–,3,–,–,–,6 |
| Joutenjoki |  | yläjuoksu |  |  |  | 192 | 3,–,3,–,–,–,6 |
alkaa Aittojärvestä (noin 150 kilometriä Laatokasta)
Lähteet: 1 = luettu Venäjän vesistörekisterin tietokannasta , 2 = luettu Karjalan karta- verkkopalvelusta , 3 = luettu Kansalaisen karttapalvelusta , 4 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 5 = , 6 = mitattu SYKEn Paikkatietoikkunalla , 7 = selvitys .