stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teppo Numminen
Saavutuksia

3 Suomen-mestaruutta, vuosina  1986, 1987, 1988
Olympiahopeaa, vuosina  1988, 2006
Olympiapronssia vuonna 1998
World Cupin hopea vuonna 2004
Kanada Cupin pronssi vuonna 1991
18-vuotiaiden Euroopan-mestaruus vuonna 1986
20-vuotiaiden maailmanmestaruuskisojen pronssia vuonna 1988
Maailmanmestaruuskisoissa neljästi
Neljästi olympialaisissa
102 A-maaottelua, 14 nuorten maaottelua, 13 poikien maaottelua
Kanada-cupissa vuosina 1987 ja 1991; maailmancupissa vuosina  1996 ja 2004
NHL:n tähdistöottelussa vuosina 1999, 2000 ja 2001
The Hockey News -lehden NHL:n kaikkien aikojen eurooppalaisten pelaajien tähtijoukkueen kolmoskentässä vuonna 2007
30. tammikuuta 2010 Phoenix Coyotes jäädytti pitkän uran sekä Phoenixissä että Winnipeg Jetsissä tehneen Teppo Nummisen pelinumeron 27. Hän oli neljäs seuran pelaaja, jonka numero on jäädytetty.
Arizona Coyotesin (ent. Winnipeg Jets) 2. eniten maaleja tehnyt puolustaja.
Joensuun seudun joukkoliikenne

| Joensuun seudun joukkoliikenne |
| --- | --- |

Sijainti:  Joensuu, Liperi, Kontiolahti,  Suomi
Avattu:  2014
Linjoja:  22 (+ koululais- ja palveluliikenne)
Omistaja:  JOJO
Matkoja vuodessa:  Yli 2 400 000 (2019)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
Joensuun seudun joukkoliikenne, JOJO on Joensuun, Liperin ja Kontiolahden kuntien alueella toimiva seudullisen joukkoliikenteen viranomaisalue, jota hallitsee seudullinen joukkoliikennejaosto. Jaosto koostuu viidestä jäsenestä, joista kolme on joensuulaisia, yksi kontiolahtelainen ja yksi liperiläinen. JOJO aloitti toimintansa 1.1.2012, ja on osa valtakunnallista Waltti-järjestelmää. Kesäkuusta 2021 alkaen Joensuun kantakaupungin linjojen liikennöinnistä on vastannut Länsilinjat. Savo-Karjalan Linja vastaa edelleen Kontiolahden sisäisistä sekä Joensuun ja Kontiolahden välisistä vuoroista. Savonlinja puolestaan vastaa Joensuun ja Liperin sekä Joensuun ja Hammaslahden välisistä vuoroista.
Vuosina 2014–2021 (kesä) JOJO:n liikenteesta vastasivat Savo-Karjalan linja ja Savonlinja. Tätä aiemmin liikenteestä ovat vastanneet Lehtosen Liikenne ja muutaman linjan osalta Linja-Karjala, Pohjolan matka, Taksi ja linjaliikenne Mutanen, sekä Ilomantsin auto.
Joensuun seudun joukkoliikenteen reitit uudistuivat 7.6.2021. Uudistuksen myötä Joensuun seudun joukkoliikenne koostuu 23 paikallislinjasta, joista 11 on Joensuun kantakaupunkialueella liikennöiviä, kaksi Hammaslahteen liikennöiviä, kaksi Liperiin liikennöiviä ja kuusi Kontiolahteen tai Kontiolahdella liikennöiviä. Lisäksi JOJO vastaa koululaisliikenteeseen tarkoitetuista linjoista sekä Joensuun palveluliikenteestä eli Noutopoika-liikenteestä. Kaikki JOJO:n liikenne on linja-autoliikennettä.
Linjat > Kantakaupungin linjat

1  Utra – Rantakylä (Ranta-Mutalantie) – Keskusta – Niinivaara – Karhunmäki – Reijola
2  Utra/Kupluskylä – Rantakylä (Ruuhitie) – Keskusta – Noljakka – Marjala
3  Mehtimäki – Keskusta – Petäikkölä – Vehkalahti – Penttilä – Keskusta –  Käpykangas – Raatekangas
4  Kulho – Karsikko – Keskusta – Noljakka – Onttola
6 Joensuu – Keskusta – Noljakka – Lentoasema
7  Hukanhauta – Niinivaara – Keskusta – Linnunlahti
*9  Otsola – Keskusta – Karsikko – Iiksenvaara
*11  Utra – Rantakylä (Ranta-Mutalantie) – Keskusta – Mehtimäki – Urheilupuisto
*12  Utra/Koillisportti – Rantakylä – Keskusta – Noljakka – Marjala
*13  Peltola – NiinivaaraKeskusta-Linnunlahti
*Ei kulje kesäaikataulun aikana
Kantakaupungin linjojen liikenteestä vastaa Länsilinjat.
Linjat > Liperin ja Hammaslahden suunnat

101 Jyrinkylä – Ylämylly – Joensuu – Niittylahti
102  Liperi – Honkalampi – Ylämylly – Joensuu – Nepenmäki
103  Hammaslahti – Haavanpää – Joensuu – Urheilupuisto
104  Hammaslahti – Suhmura – Joensuu – Otsola/Urheilupuisto
*112  Joensuu – Särkivaara – Kumpu – Reijola – Joensuu
*114  Joensuu – Niittylahti
*Ei kulje kesäaikataulun aikana
Liperin ja Hammaslahden suuntien linjojen liikenteestä vastaa Savonlinja.
Linjat > Kontiolahti ja Kontiolahden suunta

*201  Kylmäoja – Lehmola – Joensuu
202  Kontiolahti – Lehmola – Mutala – Joensuu – Nepenmäki
203  Kontiolahti – Kontioniemi
204  Paihola – Kylmäoja –  Rantakylä – Joensuu – Petäikkölä
*205  Kontiolahti – Joensuu – Peltola
214 Kontiolahti – Paihola
*Ei kulje kesäaikataulun aikana
Kontiolahden suunnan linjojen liikenteestä vastaa Savo-Karjalan Linja.
Linjat > Koululaisliikenne

Koululaislinjat eivät kulje kesäaikataulun aikana.
Liperi: 124–131
Kontiolahti: 206–215
Koululaisliikenteestä vastaa Savo-Karjalan Linja, sekä Savonlinja.
Linjat > Noutopoika ja kutsutaksi

Joensuussa toimii perinteisten joukkoliikennepalvelujen ohella myös kutsuna toimivaa joukkoliikennettä, joka toimii ovelta ovelle -periaatteella. Triviabussin palvelubussi Noutopoika on tarkoitettu kaikille joensuulaisille. Liikennettä varten Joensuun kantakaupunki on jaettu neljään liikennöintialueeseen, joilla kaksi Noutopoika-autoa liikkuvat tietyn löyhän aikataulun mukaisesti.
Asiointiliikenne on ovelta ovelle -joukkoliikennettä, jota kutsutaan myös kutsutaksiksi. Joensuussa asiointiliikenteitä toimii Kiihtelysvaarassa, Tuupovaarassa, Enossa ja Uimaharjussa.
Noutopoika-liikenteessä eivät ole käytössä City-vyöhykkeen ja Hilja-lippujen hinnat.
Historia

Joensuun seudun joukkoliikenne aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2012. Nykyiset liikennöitsijät JOJO:lle valikoituivat marras–joulukuussa 2013 tehdyssä kolmiosaisessa kilpailutuksessa. Kilpailutuksen kohteet olivat kaupunkiliikenne, Liperi–Joensuu–Hammaslahti ja Joensuu–Kontiolahti.
JOJO liittyi osaksi kansallista Waltti-järjestelmää 1. lokakuuta 2014. Tosin vyöhykepohjainen hinnoittelu oli otettu käyttöön jo 1. heinäkuuta 2014. Samalla JOJO:n reiteille ja aikatauluille tehtiin suuri uudistus. Uudistuksessa mm. linjattiin suurin osa reiteistä kokonaan uudelleen ja poistettiin useilla linjoilla olleet silmukkamaiset reitit edestakaisilla. Uudistuksen jälkeen reittejä on muutettu vain vähän. Esimerkiksi linjaa 3 on jatkettu etelämmäs Vehkalahdesta.
Historia > Reitit ennen vuoden 2014 uudistusta > Paikallisliikenne

1 Utra – Keskusta (Kauppatori) – Keskussairaala – Nepenmäki
2 Keskusta – Noljakka – Marjala – Onttola
3 Hukanhauta – Keskusta – Noljakka (– Marjala)
4 Kulho – Karsikko – Keskusta
5 Linnunlahti – Keskusta (Lakkautettiin jo aiemmin.)
7 Noljakka – Keskusta – Rantakylä
8 Rantakylä – Keskusta – Hukanhauta
9 Keskusta – Iiksenvaara
10 Keskusta – Rantakylä – Utra – Mutala
17 Marjala – Noljakka – Keskusta – Penttilä
Historia > Reitit ennen vuoden 2014 uudistusta > Lähiliikenne

101 Honkalampi – Joensuun keskusta – Niittylahti
102 Joensuun keskusta – Hammaslahti
103 Joensuun keskusta – Hammaslahti
Vanha Linja 101A Niittylahti – Joensuun keskusta – Noljakka – Onttola
Vanha Linja 102 Otsola – Joensuun Keskusta – Niitylahden Opisto – Suhmura – Hammaslahti
Vanha Linja 102A Liperi – Joensuun keskusta – Suhmura – Hammaslahti
Vanha Linja 103 Onttola – Keskusta – Hammaslahti
Maksuvyöhykejako

JOJO kuului aiemmin ELY-keskuksen ylläpitämään Waltti-verkostoon. ELY-keskuksen Waltti-lippujen myynti JOJO:n alueella päättyi 6.6.2021, minkä jälkeen ne on kokonaan korvattu JOJO Waltti -lipuilla. Laajenevalla JOJO Waltti -alueella jäljellä olevia kausilippuja voi kuitenkin vielä käyttää niiden kelpoisuuden ajan elokuun loppuun ja kortilla olevaa arvoa syyskuun loppuun asti. Varsinaisen JOJO-liikennealueen (tai "Joensuun työssäkäyntialueen") – johon kuuluuvat Joensuun, Kontiolahden ja Liperin vuorot (vyöhykkeet A, B ja C) – ulkopuolella on käytössä Matkahuollosta ja liikennöitsijältä ostettavat liput. Lisäksi JOJO:lla on oma City-vyöhykkeensä Joensuun keskusta-alueella, joka sisältyy A-vyöhykkeeseen, mutta jolle on myös oma kertalippunsa. Lippujen hinnat ja voimassaoloajat määräytyvät sen mukaan, kuinka monella vyöhykkeellä asiakas matkustaa.
JOJO:n vyöhykkeet kesän 2021 uudistusten jälkeen:
*City-vyöhyke: Kantakaupungin jalankulkualue
*J1/A-vyöhyke: Joensuun kantakaupunki, Marjala, Onttola, Lehmon eteläosa, Kulhon eteläosa ja Reijolan pohjoisosa.
*J2/B-vyöhyke: Liperi, Ylämylly, Honkalampi, Kontiolahti, Kontioniemi, Paihola, Lehmo, Kulho, Reijola, Niittylahti, Hammaslahti, lentoasema ja Jakokoski (+ Selkie ja Mönni, vain kouluvuoroja)
J3/C-vyöhyke: Viinijärvi, Eno ja Varparanta
J4/D-vyöhyke: Outokumpu, Tuupovaara, Tohmajärvi, Uimaharju ja Polvijärvi
J5/E-vyöhyke: Kitee (+ joitakin pysäkkejä Joensuun ja Lieksan sekä Joensuun ja Ilomantsin välisillä vuoroilla)
J6/F-vyöhyke: Ilomantsi (+ joitakin pysäkkejä Joensuun ja Lieksan välisillä vuoroilla)
J7/G-vyöhyke: Lieksa
* alue kuuluu varsinaisen JOJO-liikenteen piiriin.
Aiheesta muualla

JOJO:n kotisivut
Micheál Martin

| Micheál Martin |
| --- | --- |

Irlannin tasavallan taoiseach
 27.6.2020–17.12.2022  
Presidentti:  Michael D. Higgins
Edeltäjä:  Leo Varadkar
Seuraaja:  Leo Varadkar
Tánaiste
 17.12.2022–  
Taoiseach:  Leo Varadkar
Edeltäjä:  Leo Varadkar
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1960 (ikä 64)  Cork, Irlanti
Puoliso:  Mary O'Shea (vih. 1989)
Tiedot
Puolue:  Fianna Fáil
Micheál Martin ([ˈmʲiːçaːl̪ˠ]; s. 1. elokuuta 1960 Cork, Irlanti) on irlantilainen poliitikko, joka on toiminut Irlannin varapääministerinä joulukuusta 2022 alkaen sen jälkeen, kun hän toimi alkukauden pääministerinä hallitussopimuksen mukaisesti. Martinista tulee jälleen pääministeri tammikuussa 2025.
Poliittinen ura

Martin on toiminut Irlannin parlamentin jäsenenä vuodesta 1989 asti, jolloin hänet valittiin parlamentin alahuoneeseen ensimmäistä kertaa. Sen jälkeen Martin on toiminut muun muassa maansa tiede- ja koulutusministerinä (1997–2000), terveys- ja lapsiasioista vastaavana ministerinä (2000–2004), yritys-, kauppa- ja työllisyysministerinä (2004–2008) sekä ulkoministerinä (2008–2011).
Martin valittiin keskusta-oikeistolaisen Fianna Fáil -puolueen puheenjohtajaksi tammikuussa 2011. Hänen edeltäjänsä oli talouskriisin heikon hoitamisen vuoksi puheenjohtajuudesta luopunut Brian Cowen.
Tammikuussa 2020 Irlannin presidentti Michael D. Higgins hajotti tuolloisen pääministerin Leo Varadkarin pyynnöstä maan parlamentin alahuoneen. Samalla ilmoitettiin, että seuraavat parlamenttivaalit järjestettäisiin ennenaikaisesti 8. helmikuuta. Parlamenttivaaleissa pääministeripuolue Fine Gael sijoittui kolmanneksi, Fianna Fáilin ja Sinn Féinin taakse. Hallitusneuvotteluista ennustettiin vaikeita, sillä sekä Fine Gael että Fianna Fáil olivat ennen vaaleja kieltäytyneet yhteistyöstä vasemmistolaisen ja kansallismielisen Sinn Féinin kanssa muun muassa puolueen IRA-kytkösten takia. Ääntenlaskennan aikana Micheál Martin kuitenkin sanoi, ettei sulje pois yhteistyötä kummankaan kilpailijan kanssa.
Neljän kuukauden neuvottelujen jälkeen uuden hallituksen päätyivät muodostamaan Fianna Fáil ja Fine Gael yhdessä vihreiden kanssa, ja uudeksi pääministeriksi nousi Martin. Fianna Fáil ja Fine Gael ovat olleet vuorotellen maan johdossa 1920-luvulta lähtien, ja ne muodostivat yhteishallituksen tuolloin ensimmäistä kertaa. Martin toimi pääministerinä 17.12.2022 asti, jonka jälkeen paikalle palasi edellisen hallituksen pääministeri ja alkukauden tánaisten paikalla ollut Leo Varadkar. Vaalien suurin voittaja Sinn Féin jätettiin hallituksen ulkopuolelle.
Martin on Irlannin pääministeri Simon Harrisin jälkeen tammikuusta 2025 alkaen.
Yksityiselämä

Martin on ollut naimisissa Mary O'Shean kanssa vuodesta 1989. Heillä on ollut viisi lasta, joista kaksi on menehtynyt. Heidän poikansa Micheál Aodh Martin (s. 1994) on gaelilaisen jalkapallon pelaaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Micheál Martin Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Leo Varadkar | Irlannin tasavallan taoiseach 2020–2022 | Seuraaja: Leo Varadkar |
| n k Irlannin pääministerit |
| --- | --- | --- |
:  de Valera  Costello  de Valera  Costello  de Valera  Lemass  Lynch  Cosgrave  Lynch  Haughey  FitzGerald  Haughey  FitzGerald  Haughey  Reynolds  Bruton  Ahern  Cowen  Kenny  Varadkar  Martin  Varadkar  Harris 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Gustav Forsling

| Gustav Forsling |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1996 (ikä 28) Linköping, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Florida Panthers
Sarja:  NHL
Pelinumero:  42
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Linköpings HC (SHL) Chicago Blackhawks (NHL)   Carolina Hurricanes (NHL)
NHL-varaus:  126. varaus, 2014 Vancouver Canucks
KHL-varaus:  145. varaus, 2016 HK Sotši
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Florida Panthers | 2024  |
Gustav Forsling (s. 12. kesäkuuta 1996 Linköping, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka on pelannut kesästä 2019 alkaen NHL-joukkue Florida Panthersin organisaatiossa. Hänet varattiin Vancouver Canucksiin viidennellä kierroksella vuoden 2014 varaustilaisuudessa.
Ennen Carolina Hurricanesia Forsling pelasi Chicago Blackhawksissa, joka oli hankkinut Forslingin itselleen Vancouverista vuonna 2015.
Forsling teki debyyttinsä SHL:ssä kaudella 2014–2015, jolloin hän pelasi Linköping HC:n joukkueessa.
Heinäkuussa 2021 Forsling teki Florida Panthersin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen, jonka keskimääräinen kausipalkka on 2,66 miljoonaa dollaria.
Maaliskuussa 2024 Forsling teki Panthersin kanssa kahdeksan vuoden mittaisen ja yhteensä 46 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Oder

| Oder Oder, Odra |
| --- | --- |
 Unteres Odertalin kansallispuistoa
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Saksa, Puola ja Tšekki
Puolan voivodikunta:  Länsi-Pommeri, Lubusz, Ala-Sleesia, Opole, Sleesia
sekä:  Brandenburg (Saksan osavaltio), Määrin-Sleesia (Tšekin lääni)
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oderin vesistö (6)
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Pinta-ala:  118 861 km²  
Pääuoman pituus:  840,9 km 
Pääuoman osuudet:  Oder ←Odra
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  lähde, Oderinvuoristo, Tšekki 
 :  49.6133°N, 17.5208°E
Laskupaikka:  Oderinhaffi, Szczecin, Puola 
 :  53.6017°N, 14.5897°E
Sivu-uomat:  Ina, Warta, Neisse, Bóbr, Barycz, Kaczawa, Nysa Kłodzka, Mała Panew, Opava
Taajamat:  Szczecin, Wrocław, Opole, Ostrava
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  634 m  mpy. 
Laskukorkeus:  0 m  mpy.
Korkeusero:  634 m
Pituus:  840,9 km  
Kaltevuus:  0,75 m/km
Keskiylivirtaama:  1 180 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  567 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  254 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Oderin valuma-alue
Tavarankuljetusta pääuomassa.
Rędzińskan saari Wrocławin lähellä
Vesivoimalaitos Wałyn lähellä
Oderin tulva Brandenburgin osavaltiossa
Oder (saks. Oder, puol. Odra, tšek. Odra) on 841 kilometriä  pitkä joki (myös 866 km, 854 km , 912 km ), joka virtaa Tšekin, Puolan ja Saksan valtioiden alueilla. Joki alkaa Tšekin Määristä, jossa se virtaa 112 kilometriä. Tämän jälkeen se virtaa loput 742 kilometristä Länsi-Puolassa. Viimeiset 189 kilometriä joki muodostaa valtiorajan Saksan ja Puolan välille. Oder muodostaa pohjoisosan Oder–Neisse-linjasta ja Oderin sivujoki Neisse muodostaa rajalinjan eteläisen osan. Joki saavuttaa Itämeren laskiessaan Oderinhaffiin. Joen valuma-alueen pinta-ala on 118 861 neliökilometriä. Suurimmat joenvarren kaupungit ovat Puolassa Wrocław  ja Szczecin sekä Tšekissä Ostrava. Joki on osan vuodesta tavaraliikennekelpoinen 700 kilometrin matkalta. Toisen maailmansodan jälkeen Oderista tuli Saksan ja Puolan raja.
Joesta löytyi Saksan ja Puolan alueella vuonna 2022 elokuussa tonnikaupalla kuolleita kaloja. Niiden epäiltiin kuolleen myrkytykseen, mahdollisesti jokeen upotetusta jätteestä peräisin olevaan. Joen toipuminen vie viranomaisten mukaan vuosia.
Joen kulku

Joen pituus on 841 kilometriä, mutta se on lyhentynyt yli 20 % menneisyydessä suoritettujen perkausten ja oikaisujen takia, joita on suoritettu 1800-luvulta asti. Tämän vuoksi Oderin pituudeksi ilmoitetaan eri lähteissä vaihtelevia arvoja.
Joki saa alkunsa Tšekin Oderinvuoristosta (tšek. Oderské vrchy), johon luetaan kuuluvaksi myös Hrubý Jeseník-vuoristo. Oderin lähde sijaitsee 634 metrin korkeudessa mpy. ja se virtaa ensimmäiset 47 kilometriä vuoristopurona melko jyrkästi alas. Uoman kaltevuus kuitenkin loivenee sen lähestyessään Määrinporttia, joka on alangolle annettu nimitys Tšekin Sleesian ja Puolan Ylä-Sleesian alueella. Täällä Oder virtaa rauhallisesti ja se kulkee ensin pääasiassa kohti luodetta ja sitten kohti pohjoista. Joki hyödyntää Olšen yhtymäkohdan jälkeen vanhoja jääkausien aikaisia itä-länsi-suuntaisia jäätiköiden sulamisvesien kuluttamia laaksoja. Tällaisissa laaksoissa Oderin leveydeksi tulee useita kilometrejä, mutta siirtymäosuuksilla laaksosta toiseen, joki kapenee 1–2 kilometrin levyiseksi. Joen alajuoksulla joki hyödyntää leveää jokilaaksoa usealla rinnakkaisella uomalla ja niitä yhdistävillä poikittaisilla uomilla. Noin 80 kilometriä ennen suistoa on joella kaksi pysyvää ja rinnakkaista pääuomaa. Vasen rinnakkaisuoma, jota kutsutaan Länsi-Oderiksi, on rakennettu vesiliikenteen kanavaksi. Se virtaa Szczecinin kaupungin halki ja laskee lopuksi Oderinhaffiin. Itä-Oder virtaa Szczecinin itäpuolella ja kulkee Dąbien kautta. Järven ja haffin välistä osuutta kutsutaan Regalicaksi. Ostravasta Wartan yhtymäkohdalle on joen kaltevuus 0,27 metriä kilometrille (m/km). Schwedtin alapuolella kaltevuus jää alle 0,05 m/km.
Oderinhaffi ja sen lasku-uomat eivät erään tulkinnan mukaan kuulu enää Oderin alueeseen, mutta toisinaan ne lasketaan mukaan Oderin valuma-alueen pinta-alaan. Silloin muut Oderinhaffiin laskevat lyhyemmät joet kuuluisivat mukaan Oderin valuma-alueeseen. Oderinhaffi on kaksiosainen haffi, jolla on kolme lasku-uomaa Itämerelle: lännessä Peenestrom, keskellä Świna ja idässä Dziwna.
Vesiliikenne

Joki on 700 kilometriä liikennöintikelpoinen Itämereltä Puolan ja Tšekin väliselle rajalle asti eli Kędzierzyn-Koźlen kaupunkiin asti. Jokea pitkin kuljetetaan esimerkiksi kivihiiltä, rakennusmateriaaleja, puutavaraa ja kemikaaleja, jonka määrät kohosivat 1990-luvulla vuosittain noin 20 miljoonaan tonniin.
Liikennöinti on yläjuoksulla mahdollista, koska joen keskijuoksulle Kędzierzyn-Koźlen ja Brzeg Dolnyn väliselle 186 kilometrin matkalle on rakennettu 24 pohjapatoa, joilla nostetaan vedenpintaa rahtialuksille riittävän korkealle. Laivat ohittavat pohjapadot käyttämällä niiden rinnalle rakennettuja sulkuja. Tätä joen osuutta kutsutaan ”kanavoiduksi Oderiksi”. Brzeg Dolnyn alapuolella osuudella Wartaan asti on purjehdus mahdollista riippuen joen vesitilanteesta. Talvella liikennettä voi rajoittaa jäätilanne, koska Oder on vuosittain jäässä keskimäärin 40 vuorokautta . Tärkeimmät satamat ovat kaupungeissa Gliwice, Kędzierzyn-Koźle, Opole, Wrocław, Malczyce, Ścinawa, Głogów, Nowa Sól, Cigacice, Krosno Odrzańskie, Kostrzyn ja suistossa Oderinhaffissa Szczecin.
Joki muodostaa väylän sisäiselle kaupankäynnille mutta myös ulkomaankaupalle. Jokeen on pääsy Oderinhaffin kautta käyttäen sen Itämereen laskevia kolmea lasku-uomaa. Muutaman metrin syvä haffi rajoittaa jokeen pyrkivien laivojen syväyksiä. Oder on Brzeg Dolnyn alapuolella Itämereen asti oikaistu, ruopattu ja muutenkin rakennettu laivaliikenteelle sopivaksi kanavaksi.
Joelta on kanavayhteyksiä eri teollisuusalueille. Kędzierzyn-Koźlen lähellä joesta haarautuu Gliwice Canal, joka on  korvannut vanhemman Kłodnica Canalin ja joka mahdollisti laivaliikenteen Ylä-Sleesian teollisuusalueille. Oderilta on yhteys itäiseen Veikseliin Bydgoszcz Canalia pitkin, joka hyödyntää siihen Wartan ja Notećin uomia. Oderin pääuoman alajuoksulla alkavat länteen johtavat kanavat Oder–Spree- ja Oder–Havel-kanavat, jotka yhdistävät Oderin alueen Spreehen ja Haveliin.
Oderin vesistöalue

Oderin vesistön laaja valuma-alue sijaitsee pääosin Puolassa, jonka se käytännössä jakaa Veikselin kanssa lähes puoliksi. Valuma-alueesta 90 % sijaitsee Puolassa, 6 % Tšekissä ja 4 % Saksassa ja siinä asuu yli 16 miljoonaa asukasta. Oderin valuma-alueen hydrologiseksi pääuomaksi on valittu Oderin uoma, vaikka sen sivujoen Wartan uomalla pääuomasta tulisi pitempi. Maantieteellisen nimen lisäksi päätöksessä on noudatettu suurimman virtaaman seuraamista. Oder laskee Itämereen 18,5 kuutiokilometriä vettä vuodessa (tai 16,2 kuutiokilometriä vettä ).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oder Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Oder
Käännös suomeksi
Äänekosken seurakunta

| Äänekosken seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Äänekosken kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Rovastikunta:  Pohjoisen Keski-Suomen rovastikunta
Pääkirkko:  Äänekosken kirkko
Jäsenmäärä:  12 151 (heinäkuu 2024)
– Osuus asukkaista:  n. 68 %
Kirkollisvero:  1,60 %
Kirkkoherra:  Elina Tourunen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Äänekosken seurakunta on Äänekosken kaupungissa Keski-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Lapuan hiippakuntaan ja Pohjoisen Keski-Suomen rovastikuntaan. Äänekosken seurakunta koostuu neljästä alueesta: Äänekosken kirkkopiiri, Suolahden kirkkopiiri, Sumiaisten kappeliseurakunta ja Konginkankaan kappeliseurakunta.
Kirkot

Äänekoskella sijaitsee kuusi kirkkoa eri aikakausilta. Konginkankaan ja Sumiaisten kirkot on rakennettu 1800-luvulla. Konginkankaan kirkko on seurakunnan vanhin kirkko ja valmistui ennen nälkävuosia vuonna 1866. Puutavara kaadettiin kylän metsistä ja konginkankaalaiset kansanrakentajat pystyttivät itselleen kirkon. Sen kerrotaan olevan viimeisiä kansanrakentajien suunnittelemia kirkkoja Suomessa.
Suolahden kirkon rakentaminen aloitettiin jo 30-luvulla, mutta sota-aikana oli tarvikkeista pulaa ja se valmistui seuraavalla vuosikymmenellä 1940. Lisäksi Äänekoskella sijaitsee kesäkirkko, joka on rakennettu vuonna 1962.
Äänekosken kirkko valmistui vuonna 1973. Äänekosken kirkon yhteydessä on mm. seurakuntasali ja kirkkoherranvirasto. Hietaman kirkko vihittiin ja otettiin käyttöön vuonna 1997.
Konginkankaan kirkko
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1939

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1939 Kirvussa samaan aikaan Zakopanen maailmanmestaruushiihtojen kanssa.
Tulokset > Miehet 18 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Lähde | Kuopion Poliisi-Urheilijat | 1.05.08 |
| 2 | Aaro Leino | Kotkan Poliisi-Urheilijat | 1.06.10 |
| 3 | Martti Sipilä | Vehkalahden Veikot | 1.06.13 |
| 4 | Sulo Nurmela | Vehkalahden Veikot | 1.06.25 |
| 5 | Tauno Vuori | Hallan Visa | 1.07.35 |
| 6 | Valter Forsell | Vehkalahden Veikot | 1.07.35 |
Miesten 18 km hiihdettiin Tainionkoskella 17. helmikuuta 1939. Osanottajia oli yli 200. Väliaikoja otettiin 11,5 km:n kohdalla. Siellä oli johdossa Kuopion Matti Lähde lähes minuutilla ennen Vehkalahden Martti Sipilää. Hänen jäljessään oli Vehkalahden Sulo Nurmela yhdeksän sekuntia ja Kotkan Aaro Leino Nurmelasta kahdeksan sekuntia. Seuraavina Lähteestä lähes kaksi minuuttia jäljessä Evon Metsäpoiken Toivo Laitinen, Kuopion Polisi-Urheilijoiden Lauri Oinonen. Lähde jatkoi nopeinta menoaan aina loppuun asti, mutta Leino nousi kisassa toiseksi ennen Sipilää.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tauno Vuori | Hallan Visa | 3.34.35 |
| 2 | Armas Markkanen | Karhulan Katajaiset | 3.37.35 |
| 3 | O. Kokkonen | Jaakkiman Kisa | 40.59 |
| 4 | V. Frantsi | Karhulan Katajaiset | 3.44.02 |
| 5 | P. Huhtinen | Valkeakosken Haka | 3.44.08 |
| 6 | Paavo Törönen | Hallan Visa | 3.44.08 |
Miesten 50 km hiihdettiin Tainionkoskella 19. helmikuuta 1939. Lähtöhetkellä oli kisapaikalla sumua ja muutama lämpöaste. Yleisöä oli paikalla yli 7 000 katselijaa. Ilmoittautuneita oli 70 miestä, mutta lähtijöitä oli kisaan vain 41. Maalin tuli 30 miestä.