stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marvel Cinematic Universe: Kolmas vaihe
Vastaanotto > Budjetit ja tuotot

| Elokuva | Ensi-ilta Suomessa | Tuotto> Yhdysvallat ja Kanada | Tuotto> Muu maailma | Tuotto> Maailmanlaajuisesti | Budjetti | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Captain America: Civil War | 27. heinäkuuta 2016 | $408 084 349 | $745 211 944 | $1 153 296 293 | $250 miljoonaa |  |
| Doctor Strange | 26. lokakuuta 2016 | $232 641 920 | $445 076 475 | $677 718 395 | $165 miljoonaa |  |
| Guardians of the Galaxy Vol. 2 | 26. huhtikuuta 2017 | $389 813 101 | $473 942 950 | $863 756 051 | $200 miljoonaa |  |
| Spider-Man: Homecoming | 5. heinäkuuta 2017 | $334 201 140 | $545 965 784 | $880 166 924 | $175 miljoonaa |  |
| Thor: Ragnarök | 3. marraskuuta 2017 | $315 058 289 | $538 918 837 | $853 977 126 | $180 miljoonaa |  |
| Black Panther | 16. helmikuuta 2018 | $700 059 566 | $646 853 595 | $1 346 913 161 | $200 miljoonaa |  |
| Avengers: Infinity War | 25. huhtikuuta 2018 | $678 815 482 | $1 369 544 272 | $2 048 359 754 | $316–400 miljoonaa |  |
| Ant-Man and the Wasp | 4. heinäkuuta 2018 | $216 648 740 | $406 025 399 | $622 674 139 | $162 miljoonaa |  |
| Captain Marvel | 6. maaliskuuta 2019 | $426 829 839 | $702 897 549 | $1 129 727 388 | $152 miljoonaa |  |
| Avengers: Endgame | 24. huhtikuuta 2019 | $858 373 000 | $1 939 427 564 | $2 797 800 564 | $356 miljoonaa |  |
| Spider-Man: Far From Home | 3. heinäkuuta 2019 | $390 532 085 | $741 395 911 | $1 131 927 996 | $160 miljoonaa |  |
| Yhteensä | Yhteensä | $4 951 057 511 | $8 555 260 280 | $13 506 317 791 | $2,316–2,400 miljardia |  |
Vastaanotto > Arvostelut

| Elokuva | Rotten Tomatoes | Metacritic |
| --- | --- | --- |
| Captain America: Civil War | 90% (430 arvostelua) | 75 (52 arvostelua) |
| Doctor Strange | 89% (389 arvostelua) | 72 (49 arvostelua) |
| Guardians of the Galaxy Vol. 2 | 85% (426 arvostelua) | 67 (47 arvostelua) |
| Spider-Man: Homecoming | 92% (400 arvostelua) | 73 (51 arvostelua) |
| Thor: Ragnarök | 93% (441 arvostelua) | 74 (51 arvostelua) |
| Black Panther | 96% (532 arvostelua) | 88 (55 arvostelua) |
| Avengers: Infinity War | 85% (492 arvostelua) | 68 (53 arvostelua) |
| Ant-Man and the Wasp | 87% (446 arvostelua) | 70 (56 arvostelua) |
| Captain Marvel | 79% (553 arvostelua) | 64 (55 arvostelua) |
| Avengers: Endgame | 94% (556 arvostelua) | 78 (57 arvostelua) |
| Spider-Man: Far From Home | 90% (459 arvostelua) | 69 (55 arvostelua) |

Anthony and Joe Russo, Captain America: The Return of the First Avengerin, Captain America: Civil Warin, Avengers: Infinity Warin ja Avengers: Endgamen ohjaajat.
James Gunn, elokuvan Guardians of the Galaxy ja sen jatko-osien, Guardians of the Galaxy Vol. 2 ja Vol. 3, ohjaaja.
Peyton Reed, Ant-Manin ja Ant-Man and the Waspin ohjaaja.
Jon Watts, Spider-Man: Homecomingin ja Spider-Man: Far From Homen ohjaaja.
Aleksandra Išimova

Aleksandra Išimova.
Aleksandra Osipovna Išimova (ven. Алекса́ндра О́сиповна Иши́мова, 6. tammikuuta 1805 tai 1803 Kostroma – 16. kesäkuuta 1881 Pietari) oli venäläinen lastenkirjailija.
Aleksandra Išimova syntyi aatelisperheeseen ja opiskeli yksityisissä sisäoppilaitoksissa. Vuodesta 1818 hän asui isänsä karkotuspaikoilla Ust-Sysolskissa, Nikolskissa ja Vienan Kemissä. Vuonna 1825 Išimova matkusti Tsarskoje Seloon pyytämään keisarilta helpotusta Solovetskin saarille lähetetylle isälleen, jonka asuinpaikaksi määrättiin sitten Arkangeli. Išimova jäi Pietariin, jossa hän ansaitsi elantonsa kaunokirjallisuuden kääntäjänä ja myöhemmin kirjailijana.
Išimova oli yksi Venäjän ensimmäisistä ammattimaisista lastenkirjailijoista. Hänen lapsille suunnatut kertomuksensa Venäjän historiasta Istorija Rossii v rasskazah dlja detei (1837–1840) herättivät suurta huomiota ja saivat paljon kiitosta. Yksinkertaisella kielellä elävästi ja mukaansa tempaavasti kirjoitetut tarinat perustuvat etupäässä Nikolai Karamzinin historiateokseen. Išimova julkaisi lastenlehtiä Zvjozdotška (1842–1863) ja Lutši (1850–1860), joista varsinkin ensimmäinen oli hyvin suosittu. Myös erillisinä kirjoina ilmestyneet populaaritieteelliset kertomukset pyrkivät kasvattamaan lukijoitaan kristillis-siveellisessä ja isänmaallisessa hengessä. Kirjailijan puhtaasti kaunokirjalliset teokset olivat vähemmän onnistuneita.
Išimovan Venäjän historiasta julkaistiin tuoreeltaan otteita Borgå Tidning ja Helsingfors Tidningar -lehdissä. Suomessa hänen kontaktejaan olivat Jakov Grot sekä venäjää opiskellut Augusta Lundahl, jonka kerrotaan myös avustaneen kirjailijan lastenlehteä. Išimova vieraili vuonna 1842 Helsingissä käyden paluumatkalla Porvoossa, Viipurissa ja Imatralla. Hän julkaisi lehdessään matkakuvauksen, jossa ihasteltiin suomalaisten lasten ja nuorten naisten omatoimisuutta ja reippautta.
1584

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

Arkangeli perustettiin.
Fjodor I nousi Venäjän tsaariksi.
Syntyneitä

29. tammikuuta – Fredrik Henrik Oranialainen, Alankomaalaiden käskynhaltija 1625–1647 (k. 1647)
12. maaliskuuta – Miyamoto Musashi, Shinmen Musashi No Kami Fujiwara No Genshin, japanilainen isännätön samurai (k. 1645)
29. huhtikuuta – Melchior Teschner, saksalainen kirkkomuusikko, säveltäjä, filosofi ja teologi (k. 1635)
20. toukokuuta – John Pym, brittiläinen poliitikko (k. 1643)
27. toukokuuta – Michael Altenburg, saksalainen pappi ja säveltäjä (k. 1640)
15. elokuuta – Henrik Klaunpoika Fleming, suomalainen amiraali (k. 1650)
16. syyskuuta – Matthias Gallas, itävaltalainen sotilas (k. 1647)
15. syyskuuta – Georg Rudolf Weckherlin, saksalainen runoilija (k. 1653)
10. marraskuuta – Katariina Vaasa, Ruotsin prinsessa, kuningas Kaarle IX:n tytär ja Kaarle X Kustaan äiti (k. 1638)
25. joulukuuta – Margareeta Itävaltalainen, Espanjan kuningatar, kuningas Filip III:n puoliso (k. 1611)
William Baffin, englantilainen tutkimusmatkailija (k. 1622)
Andreas Berger, saksalainen säveltäjä ([k. [1656]])
Antonio Cifra, italialainen säveltäjä (k. 1629)
Niccolò Sacchetti, italialainen katolinen piispa (arvioitu syntymävuosi) (k. 1650)
Hu Zhengyan, kiinalainen taiteilija, kirjanpainaja ja julkaisija (k. 1674)
Kuolleita

30. tammikuuta – Pieter Pourbus, flaamilainen taidemaalari (s. 1523)
18. maaliskuuta – Iivana Julma (Iivana IV), Venäjän ensimmäinen tsaari (s. 1530)
2. toukokuuta – Tönne Olavinpoika Wildeman, Viipurin linnan käskynhaltija (s. 1510)
10. heinäkuuta – Vilhelm I Oranialainen, Alankomaiden vapaustaistelija, Hollandin, Zeelandin ja Utrechtin maaherra (s. 1533)
22. elokuuta – Jan Kochanowski, puolalainen runoilija (s. 1530)
18. lokakuuta – Carlo Borromeo, italialainen katolisen kirkon kardinaali ja pyhimys (s. 1538)
Bernal Díaz del Castillo, espanjalainen sotilas (s. 1492)
Mehmed II Giray, Krimin kaani (s. 1532)
Alonso de la Veracruz, espanjalainen filosofi (s. 1507)
Sigfrid Jönsinpoika Vilken, suomalaissyntyinen amiraali ja Öölannin vouti
Santeri Palerma

Santeri Palerma (oikealta nimeltään Yrjö Järveläinen, ven. Георгий Эрикович Ярвеляйнен; 1896 Hämeenlinna – 15. marraskuuta 1937 Leningrad) oli neuvostoliitonsuomalainen kirjailija.
Palerma syntyi työläisperheeseen ja työskenteli muun muassa putkimiehenä ja rautatieläisenä. Hän osallistui Suomen sisällissotaan ja sai elinkautisen vankeustuomion. Palerma siirtyi Neuvostoliittoon vuonna 1925.
Palerma julkaisi kertomuksia Soihtu-, Punakantele- ja Rintama-lehdissä ja häneltä ilmestyi kaksi erillistä romaania. Aikanaan suosittu Neljästi karkuteillä on seikkailukertomuksen luonteinen kuvaus Suomen sisällissodasta.
Palerma työskenteli 1930-luvun lopulla puuseppänä Leningradissa. Hänet pidätettiin lokakuussa 1937, tuomittiin kuolemaan vakoilusta ja ammuttiin.
Teoksia

Neljästi karkuteillä. Leningrad: Kirja, 1931.
Sellissä ja komppaniassa. Leningrad: Kirja, 1933.
Yrjö Savolainen

Yrjö Savolainen (ven. Георгий Израилевич Саволайнен, Georgi Izrailevitš Savolainen; 17. joulukuuta 1899 Järvisaaren Mujan kylä – 15. marraskuuta 1937 Leningrad) oli inkerinsuomalainen kirjailija.
Savolainen syntyi inkeriläisen talonpojan perheeseen. Vuonna 1921 hän valmistui Hatsinan opettajaopistosta ja työskenteli sen jälkeen kotiseudullaan opettajana. Vuodesta 1925 lähtien hän toimi Leningradin valistusosaston ohjaajana ja vuodesta 1930 lähtien Vapaus-lehden toimittajana.
Savolaisen ensimmäiset runot ilmestyivät Vapaudessa vuonna 1924. Hän kuului Soihdun toimituskuntaan ja julkaisi teoksiaan muun muassa Punakantele ja Rintama-lehdissä. Vuonna 1930 hänet valittiin Leningradin proletaarikirjailijoiden yhdistyksen suomalaisen jaoston johtokunnan jäseneksi.
1930-luvun alussa ilmestyivät erillisinä kirjoina maatalouden kollektivisointia ja sosialismin rakentamista kuvaavat kertomus- ja kuvauskokoelmat Mustat voimat (1931), Savea ja hietaa (1931) ja Rajat tasoittuvat (1933). Vuonna 1935 julkaistiin ensimmäinen osa inkeriläiskylän kehitystä kuvaavasta historiallisesta romaanista Aikojen hyrskyissä. Savolainen toimi myös venäläisen kaunokirjallisuuden suomentajana.
Savolainen pidätettiin 10. elokuuta 1937, tuomittiin kuolemaan syytettynä vakoilusta ja vastavallankumouksellisesta toiminnasta ja ammuttiin. Hänen maineensa palautettiin vuonna 1956.
Teoksia

Mustat voimat. Leningrad–Petroskoi: Kirja, 1931.
Savea ja hietaa. Leningrad: Kirja, 1931.
Rajat tasoittuvat. Leningrad: Kirja, 1933.
Aikojen hyrskyissä: Romaani. Kirja 1. Leningrad: Kirja, 1935.
Runoja. Teoksessa Rakettu on raudalla, tulesta on tuotu: Neuvosto-Karjalan suomenkielistä runoutta vuosilta 1917–1940. Petroskoi: Karjala, 1976, s. 165–169.
Jukka Toivola (Kustaa)

Jukka Toivola, kirjailijanimeltään Kustaa (1899 – 8. toukokuuta 1938 Petroskoi) oli suomalaissyntyinen neuvostoliittolainen lehtimies ja kirjailija.
Toivola muutti vuonna 1923 Neuvosto-Karjalaan, jossa hän työskenteli Punainen Karjala -lehden toimittajana. Hän julkaisi lehdissä kuvauksia, pakinoita ja kertomuksia, joista eräät ilmestyivät myös erillisinä kirjasina.
Toivola oli vuodesta 1920 lähtien SDP:n, vuodesta 1922 SKP:n ja vuodesta 1923 NKP(b):n jäsen. Hänet pidätettiin helmikuussa 1938, tuomittiin kuolemaan vakoojana ja ammuttiin Petroskoin lähellä. Toivola todettiin syyttömäksi vuonna 1957.
Teoksia

Ankkuri ynnä muita uittojuttuja. Leningrad: Kirja, 1931.
Perälän Petru eli praasnikka pitkättä paaratta. Leningrad: Kirja, 1931.
Yläkylän iskurit eli aunukselaista taratusta metsätyön niskoi. Leningrad: Kirja, 1931.
Juttuja. Leningrad: Kirja, 1932.
Rynnäkkövalmiina: päivä Tunkuan partisaanien parissa. Petroskoi: Kirja, 1932.
(Oskar Johansson ja Kustaa) Kirveen ja sahan sankarit. Petroskoi: Kirja, 1933.
Daniil Maiorov

Daniil Afinogenovitš Maiorov (ven. Даниил Афиногенович Майоров, 15. joulukuuta 1889 – 25. huhtikuuta 1923) oli udmurttilainen runoilija.
Daniil Maiorov syntyi nykyisen Udmurtian Grahovon piirin Verhnjaja Igran kylässä köyhän talonpojan perheeseen. Vuodesta 1912 hän työskenteli rautatieläisenä ja työläisenä Ašgabatissa ja Kokandissa. Vuoden 1917 lopussa Maiorov muutti takaisin kotiseudulleen ja meni töihin Jelabugassa ilmestyneen udmurtinkielisen Gudyri-lehteen. Vuonna 1921 hän siirtyi toimituksen mukana Iževskiin.
Maiorov kirjoitti ajankohtaista vallankumouslyriikkaa, käänsi udmurtiksi venäläisiä lauluja ja laati näytelmiä näytelmäkerhoja varten. Maaliskuussa 1923 hän palasi kotikyläänsä, jossa hän joutui henkirikoksen uhriksi.
Aiheesta muualla

Kratkaja literaturnaja entsiklopedija: Daniil Maiorov (venäjäksi)
Herman Laukkanen

Herman Laukkanen (ven. Герман Петрович Лаукканен, German Petrovitš Laukkanen, salanimi Hemmi Aro; 20. heinäkuuta 1892 Mikkelin maalaiskunta – 22. syyskuuta 1938 Petroskoin lähellä) oli neuvostoliitonsuomalainen kirjailija.
Vuonna 1915 Laukkanen muutti töihin Pietariin. Hän osallistui Venäjän kansalaissotaan Siperiassa ja joutui kahdesti Aleksandr Koltšakin joukkojen vangiksi. Palattuaan Pietariin vuonna 1921 hän työskenteli suomen kielen opettajana Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa. Vuonna 1929 Laukkanen siirtyi Kustaa Rovion suosittelemana Petroskoihin NKP(b):n Karjalan aluekomitean kääntäjäksi. Vuosina 1932–1936 hän työskenteli maatalouskorkeakoulun suomen kielen opettajana, vuosina 1936–1937 Karjalan kulttuuri-instituutissa ja sen jälkeen sahaajana puutavaran lajittelu- ja kuljetuspaikalla.
Laukkasen ensimmäiset runot julkaistiin vuonna 1925 Kumouksen kuohuista -yhteisjulkaisussa. Vuonna 1929 ilmestyi näytelmä Kolme kosijaa ja vuonna 1931 runokokoelma Elettyä. Laukkanen toimi myös Punakantele ja Rintama -lehtien toimitusneuvostojen jäsenenä ja käänsi suomeksi eräitä Maksim Gorkin, Lidija Seifullinan ja Juri Libedinskin teoksia.
Herman Laukkanen pidätettiin 5. heinäkuuta 1938, tuomittiin kuolemaan vakoilusta Suomen hyväksi ja ammuttiin. Tuomio kumottiin vuonna 1956.
Teoksia

Santeri Mäkelä, H. Laukkanen, W. Wikman. Kumouksen kuohuista: Runoja. Leningrad: Kirja, 1925, s. 16–22.
Kolme kosijaa: Huvinäytelmä. Leningrad: Kirja, 1929.
Elettyä: Runoja. Leningrad–Petroskoi: Kirja, 1931.
Runoja. Teoksessa Rakettu on raudalla, tulesta on tuotu: Neuvosto-Karjalan suomenkielistä runoutta vuosilta 1917–1940. Petroskoi: Karjala, 1976, s. 79–99.
Filipp Kedrov

Filipp Grigorjevitš Kedrov (ven. Филипп Григорьевич Кедров; 25. kesäkuuta 1909 Alnaši, Udmurtia, Venäjä – 13. helmikuuta 1944) oli udmurttilainen kirjailija.
Filipp Kedrov syntyi köyhän talonpojan perheeseen. Vuonna 1924 hän pääsi Možgan opettajaopistoon, josta valmistuttuaan hän työskenteli opettajana ja vuodesta 1929 lähtien Gudyri-lehden toimittajana. Vuonna 1931 Kedrov kutsuttiin asepalvelukseen, jonka suoritettuaan hän työskenteli opettajana, Udmurtian kirjakustantamossa ja pioneerilehti Daś lu!:n toimittajana. Vuonna 1938–1940 hän opiskeli Udmurtian pedagogisessa instituutissa. Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäseneksi hänet hyväksyttiin vuonna 1936.
Kedrov kirjoitti lastenrunoja, kansalaislyriikkaa ja kokeili voimiaan myös näytelmäkirjailijana. Hänen pääteoksensa on vuonna 1940 ilmestynyt pienoisromaani Kat’a (”Katja”), joka kuvaa udmurttinaisen kohtaloa ennen Venäjän vallankumousta. Säveltäjä German Korepanov (1924–1985) laati sen aiheiden pohjalta ensimmäisen udmurtinkielisen oopperan Nataĺ.
Kirjailija kaatui toisen maailmansodan taisteluissa lähellä Vitebskiä.
Aiheesta muualla

Kratkaja literaturnaja entsiklopedija: Filipp Kedrov (venäjäksi)
Helly Luv

| Helly Luv |
| --- | --- |
 Helly Luv vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Helan Abdulla
Syntynyt: 16. marraskuuta 1988 (ikä 35) Urmia  Iran
Ammatti:  näyttelijä, muusikko
Näyttelijä
Aktiivisena:  2009–
Aiheesta muualla
www.hellyluv.com
IMDb 
Helly Luv (oik. Helan Abdulla, kurdiksi هێلین عەبدوڵڵا‎, s. 16. marraskuuta 1988 Urmia, Iran) on Suomessa varttunut kurdilainen näyttelijä ja laulaja, joka nykyään vaikuttaa Irakin Kurdistanin pääkaupungissa Arbilissa.
Lapsuus ja nuoruus

Luv syntyi Iranissa, josta hänen perheensä pakeni heti Luvin syntymän jälkeen pakolaisleirille Turkkiin. Vajaan vuoden kuluttua perhe sai turvapaikan Suomesta ja heidät sijoitettiin asumaan Lahteen. Tanssia ja pianonsoittoa harrastanut Luv muutti 18-vuotiaana Los Angelesiin luomaan omaa laulajan- ja näyttelijänuraansa.
Musiikki- ja elokuvaura

Luvin ensimmäinen single Risk it All julkaistiin vuonna 2013. Kappaleesta tehdyn musiikkivideon johdosta hän on kertonut saaneensa tappouhkauksia ääri-islamilaisilta ryhmiltä. Ensimmäisen elokuvaroolinsa Luv teki kurdilaisessa elokuvassa Mardan, joka tuli ensi-iltaan syyskuussa 2014.
Muuta

Helly Luv on perustanut Luv House -nimisen Kurdistanissa toimivan eläinsuojelujärjestön. Hänen äitinsä kuului Kurdistanin itsenäisyyden puolesta taisteleviin peshmerga-sisseihin ja myös Luv on vieraillut heidän luonaan Pohjois-Irakin kurdialueilla. Heinäkuussa 2014 hän oli paikalla ääri-islamilaista Isis-järjestöä vastaan käytyjen taistelujen aikana.
Luv omistaa Kurdistanissa sijaitsevan Luvion Beauty Centerin ja hänellä on vaatemerkki nimeltä Luvion Couture.
Diskografia > Singlet

Down on the Floor (2012)
Risk It All (2013)
Revolution (2015)
Finally (2017)
Guns & Roses (2018)
Boy Bye (2019)
Min Tu Navey (2020)
Mshtaglk (2021)
Filmografia

Mardan (2014)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helly Luv Wikimedia Commonsissa
Näin koulukiusatusta lahtelaisesta tuli terrorijärjestöä vastaan taisteleva poppistara Yle.fi. 21.7.2015
Helly Luv instagramissa.
Helly Luv peshmerga-taistelijoiden seurassa heinäkuussa 2014.
Egon Rannet

Egon Rannetin hautakivi.
Egon Rannet (vuoteen 1940 Jevgeni Brükke, 29. marraskuuta 1911 Tukholma, Ruotsi – 1. marraskuuta 1983 Tallinna) oli virolainen kirjailija.
Rautatieläisperheeseen syntynyt Rannet jäi varhain orvoksi ja elätti itseään monenlaisilla töillä. Toisessa maailmansodassa hän palveli Neuvostoliiton puna-armeijassa ja toimi sitten 1944–1947 Tallinnassa oikeuslaitoksessa ja rikostutkijana. Vuodesta 1948 hän toimi kirjailijana.
Rannet kirjoitteli aluksi lehtijuttuja, pakinoita ja ulkopoliittisia satiireja. Vuonna 1957 valmistunut näytelmä löi hänet läpi näytelmäkirjailijana. 1960-luvun mittaan hänen suosionsa alkoi kuitenkin laskea muuntautumiskyvyn puutteen takia, ja uransa lopulla hän keskittyi proosaan laajan eeppisellä maaseuturomaanillaan Kivid ja leib (”Kivet ja leipä”). Sen ensimmäinen osa ilmestyi 1972 ja toinen 1985.
Ignati Potapenko

Ignati Potapenko vuonna 1885.
Ignati Nikolajevitš Potapenko (ven. Игна́тий Никола́евич Пота́пенко; 30. joulukuuta (J: 18. joulukuuta) 1856 H’ersonin läänin Belozjorkan tai Fjodorovkan kylä – 17. toukokuuta 1929 Leningrad) oli ukrainalaissyntyinen venäläinen kirjailija ja lehtimies.
Suomennetut teokset

Liitto miehiä vastaan: ilveilys yhdessä näytöksessä. Helsinki: Hj. Hagelberg, 1892.
Lehtiporvarit. Helsinki: Työväen Sanomalehti-osakeyhtiö, 1903.
Nuoren miehen muistiinpanot. Suom. V-ö K-n. Helsinki, 1903. Uuden Suomettaren nurkkanovelli alkaen 22.10.1903. Digitoituna kansalliskirjastossa
Kaksi onnea: romaani. Suom. Anton Helve. Helsinki, 1907. Uuden Suomettaren nurkkanovelli alkaen 7.8.1907. Digitoituna kansalliskirjastossa
Vanhan ylioppilaan muistelmia (Zapiski starogo studenta). Suom. Emil Mannstén. Hämeenlinna: Karisto, 1909.
Erään kommunin historia (Istorija odnoi kommuny). Suom. Emil Mannstén. Hämeenlinna: Karisto, 1910.
Kutsumus: kertomus. Sairala: C. J. Bergström, 1910.
Valinta: kertomus. Suom. Juho Tervonen. Hämeenlinna: Karisto, 1915.
Nuoruuden tunnustuksia: romaani (Istorija odnoi molodosti). Suom. Hanna Karhinen. Helsinki: V. Kosonen, 1916. Project Gutenberg
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Ignati Potapenkon e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergilta
Ignati Potapenkon teoksia Lib.ru -sivustolla (venäjäksi)
Kratkaja literaturnaja entsiklopedija: Ignati Potapenko (venäjäksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
Tyler, the Creator

| Tyler, the Creator |
| --- | --- |
 Tyler, the Creator vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1991 (ikä 33) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  rap-artisti tuottaja musiikkivideo-ohjaaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tyler, the Creator Wolf Haley Ace Dr.TC Sam Tron Cat Young Nigga Igor Tyler Baudelaire Gap Tooth T DJ Stank Daddy Bunny Hop
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2007–
Tyylilajit:  rap pop
Soittimet:  laulu piano koskettimet rummut
Yhtyeet:  Odd Future
Levy-yhtiöt:  Odd Future Records RED Distribution Sony Music Entertainment
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.golfwang.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tyler Gregory Okonma (s. 6. maaliskuuta 1991 Los Angeles, Kalifornia), tunnetaan esiintyjänimellä Tyler, The Creator, on yhdysvaltalainen rap-artisti, tuottaja ja muotisuunnittelija.
Okonma nousi tunnetuksi vuonna 2007 perustetun Odd Future -musiikkikollektiivin keulahahmona ja perustajana. Hänen ensimmäinen julkaisunsa oli itsejulkaistu mixtape Bastard (2009). Hänen ensimmäinen soolostudioalbuminsa Goblin (2011) sekä single "Yonkers" nostivat hänet laajempaan tietoisuuteen ja tekivät hänestä internetilmiön. Tämän jälkeen hän on julkaissut viisi studioalbumia: Wolf (2013), Cherry Bomb (2015), Flower Boy (2017), Igor (2019) ja Call Me If You Get Lost (2021). Okonma on musiikin lisäksi perustanut kaksi muoti- ja lifestyle-yritystä, Golf Wang ja Le Fleur, jotka tarjoavat vaatteita, asusteita ja muita hänen suunnittelemiaan tuotteita. Hän on myös tehnyt yhteistyötä merkittävien brändien, kuten Lacosten, Conversen ja Louis Vuittonin kanssa. Lisäksi hän on järjestänyt Camp Flog Gnaw Carnival -musiikkifestivaalin vuosittain vuodesta 2012 lähtien.
Diskografia > Albumit

Goblin (2011)
Wolf (2013)
Cherry Bomb (2015)
Flower Boy (2017)
Igor (2019)
Call Me If You Get Lost (2021)
Chromakopia (2024)
Diskografia > Mixtape

Bastard (2009)
Diskografia > Singlet

"Sandwitches" (2011), mukana Hodgy Beats
"Yonkers" (2011)
"She" (2011), mukana Frank Ocean
"Domo23" (2013)
"Deathcamp" (2015)
"Fucking Young / Perfect" (2015), mukana Charlie Wilson (muusikko) ja Kali Uchis
"BEST INTEREST" (2020)
"DOGTOOTH" (2023)
”Noid” (2024)
Aiheesta muualla

David Jeffries: Tyler, the Creator Allmusic. (englanniksi)
Niskavuoren Heta (näytelmä)

| Niskavuoren Heta |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Hella Wuolijoki
Alkuperäiskieli:  suomi
Tyylilaji:  epookkidraama
Aihe:  luokkaerot, uudisraivaus, katkeruus, ahkeruus, ahneus, rakkaus
Tapahtumapaikka ja -aika:  Muumäen tila Hämeessä 1890-luvun lopulta 1920-luvulle
Kantaesitys:  16. marraskuuta 1950
Kantaesityspaikka:  Tampereen Työväen Teatteri
Sarja:  Niskavuori-sarja
Henkilöt
Henkilöt:  Heta, Niskavuoren tytär  Akusti, entinen renki, Hetan puoliso  Jaakko, Hetan ja Akustin poika  Aliina, Hetan ja Akustin tytär  Kerttu, Hetan ja Akustin tytär  Juhani, Niskavuoren isäntä, Hetan veli  Loviisa, Niskavuoren emäntä  Kustaava Niskavuori, Hetan nuorempi sisar, Mattilan emäntä  Santeri Lammentausta, isäntä  Siipirikko, piika  Maanojan Roope, Siipirikon isä  Anttilan Mari, isännän äiti  Korinterin Iita  Janne, kyytimies  Mikko, kyytimies  herrasväkeä, piikoja, renkejä
Niskavuoren Heta on  Hella Wuolijoen kirjoittama draamanäytelmä vuodelta 1950. Siinä on kahdeksan kuvaelmaa. Ensimmäinen kuvaelma sijoittuu Niskavuorelle muutaman vuoden Niskavuoren nuori emäntä -näytelmän tapahtumien jälkeen, seitsemän seuraavaa kuvaelmaa sijoittuvat Muumäen tilalle.
Niskavuori-näytelmien kronologiassa Niskavuoren Heta on toinen. Ennen Hetaa Wuolijoki oli kirjoittanut teokset Niskavuoren naiset, Niskavuoren leipä ja Niskavuoren nuori emäntä, jotka viiden näytelmän sarjassa sijoittuvat tapahtumien aikajärjestyksen mukaisesti kolmanneksi, neljänneksi ja ensimmäiseksi. Hetan jälkeen Wuolijoki kirjoitti sarjan viimeisen näytelmän, Entäs nyt, Niskavuori?, joka on myös tapahtumien aikajärjestyksessä viimeinen.