stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1908
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

6. tammikuuta – Aagot Cannelin, suomalainen näyttelijä ja laulaja (k. 1988)
8. tammikuuta – William Hartnell, brittiläinen näyttelijä (k. 1975)
9. tammikuuta – Simone de Beauvoir, ranskalainen kirjailija, filosofi ja feministi (Toinen sukupuoli) (k. 1986)
10. tammikuuta – Bernard Lee, brittiläinen näyttelijä (k. 1981)
10. tammikuuta – Heimo Lepistö, suomalainen näyttelijä ja ohjaaja (k. 1975)
12. tammikuuta – Jean Delannoy, ranskalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä (k. 2008)
14. tammikuuta – Gabriel d’Arboussier, senegalilais-ranskalainen poliitikko (k. 1976)
15. tammikuuta – Ede Teller (”Edward Teller”), unkarilaissyntyinen fyysikko (vetypommin ”isä”) (k. 2003)
16. tammikuuta – Günther Prien, saksalainen sukellusveneen päällikkö (k. 1941)
16. tammikuuta – Knud Thomsen, tanskalainen poliitikko (k. 1996)
17. tammikuuta – Yrjö Mikluha, suomalainen kirjailija (k. 1992)
21. tammikuuta – Henrik Grönroos, suomalainen kirjastonhoitaja (k. 2007)
22. tammikuuta – Lev Landau, vuoden 1962 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut neuvostoliittolainen fyysikko (k. 1968)
4. helmikuuta – Oskar Skogly, norjalainen poliitikko (k. 1988)
5. helmikuuta – Peg Entwistle, englantilainen näyttelijä (k. 1932)
6. helmikuuta – Amintore Fanfani, italialainen kirjailija ja poliitikko (k. 1999)
6. helmikuuta – Edward Lansdale, yhdysvaltalainen kenraali (k. 1987)
10. helmikuuta – Jean Coulthard, kanadalainen säveltäjä (k. 2000)
11. helmikuuta – Vivian Fuchs, englantilainen tutkimusmatkailija ja naparetkeilijä, Hillaryn ja Fuchsin retkikunnan jäsen (k. 1999)
12. helmikuuta – Julian Skrjabin, venäläinen säveltäjä (k. 1919)
13. helmikuuta – Sulo Nurmela, suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja (k. 1999)
15. helmikuuta – Martti Ilveskorpi, suomalainen asuntosäästötoiminnan kehittäjä ja asuntopoliittinen vaikuttaja (k. 1973)
15. helmikuuta – Veikko Svinhufvud, suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja, Pehr Evind Svinhufvudin poika (k. 1969)
16. helmikuuta – Leevi Linko, suomalainen näyttelijä (k. 1995)
17. helmikuuta – Uuras Saarnivaara, suomalainen teologi, kristillinen kirjailija ja uskonnollinen vaikuttaja (k. 1998)
20. helmikuuta – Jean-Marie Beaudet, kanadalainen kapellimestari (k. 1971)
21. helmikuuta – Raymond Queneau, ranskalainen kirjailija (k. 1976)
26. helmikuuta – Frederick Bean ”Tex” Avery, yhdysvaltalainen animaattori, sarjakuvapiirtäjä ja ohjaaja (Repe Sorsa) (k. 1980)
29. helmikuuta – Aune Castrén-Saarnio, suomalainen runoilija (k. 1978)
29. helmikuuta – Mies Reenkola, suomalainen gynekologi ja muistelmakirjailija (k. 1988)
5. maaliskuuta – Oiva Tuominen, suomalainen hävittäjälentäjä (k. 1976)
7. maaliskuuta – Anna Magnani, italialainen näyttelijä (k. 1973)
12. maaliskuuta – David Marshall, singaporelainen poliitikko ja diplomaatti (k. 1995)
17. maaliskuuta – O. C. Gundersen, norjalainen poliitikko (k. 1991)
20. maaliskuuta – Michael Redgrave, brittiläinen näyttelijä (k. 1985)
22. maaliskuuta – Louis Dearborn LaMoore (”Louis L'Amour”), yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1988)
23. maaliskuuta – Asko Laukka, suomalainen kirjailija (k. 1976)
31. maaliskuuta – Karl Skytte, tanskalainen poliitikko (k. 1986)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Reidar Carlsen, norjalainen poliitikko (k. 1987)
2. heinäkuuta – Thurgood Marshall, yhdysvaltalainen lakimies ja korkeimman oikeuden tuomari (k. 1993)
6. heinäkuuta – Samuel Besprosvanni (”Sam Vanni”), suomalainen taidemaalari ja akateemikko (k. 1992)
8. heinäkuuta – Kaii Higashiyama, japanilainen Nihon-ga-taidemaalari (k. 1999)
8. heinäkuuta – Nelson A. Rockefeller, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko ja kuvernööri (k. 1979)
22. heinäkuuta – Claire Falkenstein, yhdysvaltalainen kuvanveistäjä (k. 1997)
28. heinäkuuta – Matti Virkkunen, suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja (k. 1980)
29. heinäkuuta – Ingrid Bade, ruotsalainen graafikko ja taiteilija (k. 1989)
29. heinäkuuta – Sally Bauer, ruotsalainen uimari, ensimmäinen Englannin kanaalin yli uinut pohjoismaalainen (k. 2001)
1. elokuuta – Li Englund, suomalainen tekstiili- ja pukusuunnittelija (k. 1993)
1. elokuuta – Miloslav Kabeláč, tšekkiläinen säveltäjä (k. 1979)
3. elokuuta – Kyllikki Solanterä, suomalainen laulaja, laulunopettaja ja sanoittaja (k. 1965)
11. elokuuta – Jorma Järvi, suomalainen arkkitehti (k. 1962)
11. elokuuta – Torgny T:son Segerstedt, ruotsalainen filosofi ja sosiologi (k. 1999)
13. elokuuta – Gunnar Hiilloskorpi, suomalainen näyttelijä (k. 1941)
14. elokuuta – Marinus Anton Donk, alankomaalainen sienitieteilijä (k. 1972)
14. elokuuta – Arne Ekeland, norjalainen taidemaalari (k. 1994)
14. elokuuta – Runar Schauman, suomenruotsalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1977)
18. elokuuta – Edgar Faure, ranskalainen poliitikko, historioitsija ja kirjailija (k. 1988)
18. elokuuta – Sampo Haahtela, suomalainen kirjailija ja opettaja (k. 1993)
21. elokuuta – M. M. Kaye, brittiläinen kirjailija (k. 2004)
23. elokuuta – Arthur Adamov, venäläis-ranskalainen näytelmäkirjailija (k. 1970)
27. elokuuta – Lyndon B. Johnson, Yhdysvaltain presidentti (1963–1969) (k. 1973)
31. elokuuta – William Saroyan, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1981)
4. syyskuuta – Richard Wright, yhdysvaltalainen kirjailija (Amerikan poika) (k. 1960)
9. syyskuuta – Cesare Pavese, italialainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja kääntäjä (k. 1950)
10. syyskuuta – Lauri Lehtinen, suomalainen kestävyysjuoksija (olympiavoittaja) (k. 1973)
17. syyskuuta – Martti Simojoki, Turun arkkipiispa (k. 1999)
19. syyskuuta – Mika Waltari, suomalainen kirjailija (Sinuhe egyptiläinen) (k. 1979)
24. syyskuuta – Hans Borgen, norjalainen poliitikko (k. 1983)
28. syyskuuta – Artturi Tiura, suomalainen linja-autoliikennöitsijä ja liikenneneuvos (k. 1991)
30. syyskuuta – David Oistrah, ukrainalainen viulisti (k. 1974)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Charles Augustus Young, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1834)
5. tammikuuta – Matti Rinta, suomalainen opettaja ja kirjailija (s. 1871)
9. tammikuuta – Wilhelm Busch, saksalainen taidemaalari ja runoilija (s. 1832)
9. tammikuuta – Peter Theodor Holst, norjalainen upseeri ja poliitikko (s. 1843)
10. tammikuuta – Adolphe-Josué-Frédéric Fiard, ranskalainen katolinen piispa (s. 1821)
14. tammikuuta – Holger Drachmann, tanskalainen kirjailija, runoilija ja taidemaalari (s. 1846)
17. tammikuuta – Ferdinand IV, Toscanan viimeinen suurherttua (1859–1860) (s. 1835)
17. tammikuuta – Rafael Hårdh, suomalainen opettajaseminaarin lehtori ja oppikirjojen tekijä (s. 1839)
17. tammikuuta – Torsten Söderhjelm, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1879)
22. tammikuuta – Hannu Viktor Salminen, suomalainen runoilija (s. 1890)
23. tammikuuta – Edward MacDowell, yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1860)
25. tammikuuta – Mihail Tšigorin, venäläinen shakin suurmestari (s. 1850)
26. tammikuuta – Alta Dahlgren, suomenruotsalainen toimittaja ja lastenkirjailija (s. 1868)
27. tammikuuta – Oscar Fredrik Wilhelm Gylling, suomalainen senaattori, hovioikeuden asessori ja kihlakunnantuomari (s. 1843)
28. tammikuuta – Sidney Paget, brittiläinen kuvittaja (s. 1860)
1. helmikuuta – Kaarle I, Portugalin kuningas (1889–1908) (s. 1863) (salamurha)
1. helmikuuta – Luís Filipe, Portugalin kruununprinssi (s. 1887) (salamurha)
1. helmikuuta – Benjamin Leino, suomalainen näyttelijä (s. 1853)
3. helmikuuta – Ferdinand Meldahl, tanskalainen arkkitehti (s. 1827)
13. helmikuuta – Willie Groves, skotlantilainen jalkapalloilija (s. 1869)
13. helmikuuta – David Hesser, yhdysvaltalainen vesipalloilija, uimari ja olympiavoittaja (s. 1884)
18. helmikuuta – K. H. Renlund, suomalainen rautakauppias ja suurlahjoittaja (s. 1850)
20. helmikuuta – Simo Matavulj, serbialainen kirjailija (s. 1852)
25. helmikuuta – Marco Aurelio Soto, Hondurasin presidentti (1876–1883) (s. 1846)
29. helmikuuta – Pat Garrett, yhdysvaltalainen biisoninmetsästäjä, baarinpitäjä, karjatilallinen, tullijohtaja ja oikeudenpalvelija (s. 1850)
3. maaliskuuta – Lorenz Lindelöf, suomalainen matemaatikko, yliopiston rehtori ja valtiopäivämies (s. 1827)
3. maaliskuuta – Werner Lönnbeck, suomalainen päätoimittaja ja kirjailija (s. 1849)
9. maaliskuuta – Henry Clifton Sorby, englantilainen geologi (s. 1826)
15. maaliskuuta – Elias Öhman, suomalainen kunnallispormestari, valtiopäivämies ja valtioneuvos (s. 1845)
19. maaliskuuta – Carl Johan Cederberg, suomalainen kauppias ja tehtailija (s. 1847)
20. maaliskuuta – Frants Henningsen, tanskalainen taidemaalari, kuvittaja ja professori (s. 1850)
25. maaliskuuta – Axel Henrik Antell, suomalainen päätoimittaja, Helsingin köyhäinhoitotoimen johtaja ja valtiopäivämies (s. 1853)
25. maaliskuuta – K. H. Attila, suomalainen villatehtailija (s. 1849)
29. maaliskuuta – Grigori Geršuni, venäläinen sosialistivallankumouksellinen ja terroristi (s. 1870)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

7. huhtikuuta – William Richardson Linton, englantilainen kasvitieteilijä (s. 1850)
11. huhtikuuta – Henry Bird, englantilainen shakinpelaaja ja shakkikirjailija (s. 1830)
22. huhtikuuta – Henry Campbell-Bannerman, brittiläinen poliitikko, pääministeri (1905–1908) (s. 1836)
3. toukokuuta – István Türr, unkarilainen sotilas, vapaustaiteilija, kanava-arkkitehti ja insinööri (s. 1825)
18. toukokuuta – August Leonard Furuhjelm, suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija (s. 1846)
24. toukokuuta – Tom Morris, Sr. (”Old Tom Morris”), skotlantilainen golfaaja, kenttäsuunnittelija ja mailanvalmistaja (s. 1821)
26. toukokuuta – Mirza Ghulam Ahmad, intialainen uskonnollinen johtaja (s. 1835)
31. toukokuuta – Louis-Honoré Fréchette, kanadanranskalainen kirjailija ja poliitikko (s. 1839)
2. kesäkuuta – Aimar August Sørenssen, norjalainen poliitikko (s. 1823)
8. kesäkuuta – Frans Teodor Hedberg, ruotsalainen näytelmäkirjailija (s. 1828)
12. kesäkuuta – Hermann Kauffman, suomalainen insinööri ja Tampereen konepajateollisuuden uranuurtaja (s. 1840)
12. kesäkuuta – Antti Mattila, suomalainen kauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1822)
14. kesäkuuta – Frederick Stanley, brittiläinen poliitikko ja ministeri, Kanadan kenraalikuvernööri (1888–1893) (s. 1841)
21. kesäkuuta – Nikolai Rimski-Korsakov, venäläinen säveltäjä (Šeherazade) (s. 1844)
24. kesäkuuta – Grover Cleveland, Yhdysvaltain presidentti (1885–1889 ja 1893–1897) (s. 1837)
30. kesäkuuta – Thomas Hill, yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1829)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

3. heinäkuuta – Joel Chandler Harris, yhdysvaltalainen journalisti, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä (s. 1848)
3. heinäkuuta – Nikolai Ignatjev, venäläinen kreivi, kenraali ja diplomaatti (s. 1832)
5. heinäkuuta – Jonas Lie, norjalainen kirjailija (s. 1833)
11. heinäkuuta – Wilhelm Kukkonen, suomalainen opettaja ja toimittaja (s. 1843)
11. heinäkuuta – Friedrich Traun, saksalainen pikajuoksija, tennispelaaja ja olympiavoittaja (s. 1876)
12. heinäkuuta – Kaarlo Forsgren, suomalainen toimittaja, kääntäjä ja runoilija (s. 1872)
18. heinäkuuta – Jaime Nunó, katalonialainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1824)
19. heinäkuuta – Ignacio de Veintemilla, Ecuadorin presidentti (1876–1883) (s. 1828)
20. heinäkuuta – Federico Chueca, espanjalainen säveltäjä (s. 1846)
20. heinäkuuta – Dimítrios Vikélas, kreikkalainen kirjailija, historioitsija ja Kansainvälisen olympiakomitean ensimmäinen puheenjohtaja (s. 1835)
22. heinäkuuta – William Randal Cremer, vuoden 1903 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen poliitikko ja pasifisti (s. 1828)
24. heinäkuuta – Vilhelm Lilljeborg, ruotsalainen eläintieteen professori (s. 1816)
28. heinäkuuta – Matti Sippola, suomalainen opettaja, sanomalehtimies, arkkiviisujen kirjoittaja ja yhdistysten perustaja (s. 1848)
30. heinäkuuta – James Budd, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1851)
2. elokuuta – Fredrik Franson, ruotsalais-yhdysvaltalainen lähetyssaarnaaja (s. 1852)
4. elokuuta – William B. Allison, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1829)
5. elokuuta – Gustave Niebaum, amerikansuomalainen merikapteeni ja viinitilallinen (s. 1842)
7. elokuuta – Antonio di Rudinì, italialainen markiisi, poliitikko ja pääministeri (1891–1892 ja 1896–1898) (s. 1839)
8. elokuuta – Joseph Maria Olbrich, itävaltalainen arkkitehti (s. 1867)
13. elokuuta – Ira David Sankey, yhdysvaltalainen hengellisen musiikin laulaja ja säveltäjä (s. 1840)
21. elokuuta – Mwezi IV, Burundin kuningas (1850/1852–1908) (s. 1840)
24. elokuuta – Bai Bureh, sierraleonelainen heimopäällikkö ja kansallissankari (s. 1840)
25. elokuuta – Henri Becquerel, vuoden 1903 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (s. 1852)
27. elokuuta – Thorvald Bindesbøll, tanskalainen arkkitehti (s. 1846)
30. elokuuta – Lotten Dorsch, ruotsalainen näyttelijä (s. 1849)
30. elokuuta – Giovanni Fattori, italialainen taidemaalari (s. 1825)
31. elokuuta – Leslie Green, brittiläinen arkkitehti (s. 1875)
4. syyskuuta – Rūdolfs Blaumanis, latvialainen kirjailija (s. 1863)
4. syyskuuta – Edvard Hämäläinen, suomalainen opettaja ja runoilija (s. 1864)
19. syyskuuta – Constantin Linder, suomalainen kartanonomistaja, senaattori ja ministerivaltiosihteeri (s. 1836)
19. syyskuuta – Artturi Salovaara, suomalainen toimittaja ja sortokauden aktivisti (s. 1883)
20. syyskuuta – Pablo de Sarasate, espanjalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1844)
21. syyskuuta – Nicolás Salmerón, espanjalainen poliitikko, lyhytaikainen presidentti (1873) (s. 1838)
29. syyskuuta – Joaquim Maria Machado de Assis, brasilialainen kirjailija (s. 1839)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

22. lokakuuta – Johan Gustaf Sohlman, suomalainen senaattori (s. 1837)
25. lokakuuta – Lewis Campbell, brittiläinen klassisen kirjallisuuden tutkija (s. 1830)
25. lokakuuta – Lorenz Frølich, tanskalainen taiteilija ja kuvittaja (s. 1820)
27. lokakuuta – Valfrid Paavo-Kallio, suomalainen kirjakauppias ja kirjailija (s. 1887)
1. marraskuuta – Edward Caird, skotlantilainen filosofi (s. 1835)
3. marraskuuta – Robert Leroy Parker (”Butch Cassidy”), yhdysvaltalainen lainsuojaton (s. 1866)
3. marraskuuta – Harry Alonzo Longabaugh (”Sundance Kid”), yhdysvaltalainen lainsuojaton (s. 1867)
5. marraskuuta – Andrew Graham, irlantilainen tähtitieteilijä (s. 1815)
8. marraskuuta – Victorien Sardou, ranskalainen kirjailija (s. 1831)
14. marraskuuta – Tomás Estrada Palma, Kuuban ensimmäinen presidentti (1902–1906) (s. 1835)
14. marraskuuta – Aleksei Aleksandrovitš Romanov, venäläinen keisariperheen jäsen ja amiraali, Aleksanteri II:n poika (s. 1850)
14. marraskuuta – Guangxu, Kiinan keisari (1875–1908) (s. 1871)
15. marraskuuta – Cixi, Kiinan leskikeisarinna ja sijaishallitsija (s. 1835)
19. marraskuuta – Eduard Zeller, saksalainen filosofi ja teologi (s. 1814)
20. marraskuuta – Georgi Voronoi, venäläinen matemaatikko (s. 1868)
22. marraskuuta – John Green, yhdysvaltalainen upseeri (s. 1825)
23. marraskuuta – Juho Evert Pietiläinen, suomalainen lestadiolainen uskonnollinen kirjailija (s. 1862)
27. marraskuuta – Knud Bergslien, norjalainen taidemaalari (s. 1827)
27. marraskuuta – Einar Løchen, norjalainen poliitikko (s. 1850)
17. joulukuuta – Zefanias Suutarla, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja (s. 1834)
19. joulukuuta – Edla Blommér, suomalainen taidemaalari (s. 1817)
20. joulukuuta – Johannes Kronstadtilainen, venäläinen ortodoksinen pappi ja pyhimys (s. 1829)
22. joulukuuta – John Stephen Michaud, yhdysvaltalainen katolinen piispa (s. 1843)
23. joulukuuta – Garrett Serviss, yhdysvaltalainen korkeushyppääjä (s. 1881)
Kuolleita > tuntematon päivämäärä

Louise von Christierson, suomalainen kulttuurimesenaatti (s. 1836)
Charles Porion, ranskalainen taidemaalari (s. 1814)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Gabriel Lippmann
Nobelin kemianpalkinto: Ernest Rutherford
Nobelin lääketieteen palkinto: Ilja Metšnikov ja Paul Ehrlich
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Rudolf Eucken
Nobelin rauhanpalkinto: Klas Pontus Arnoldson ja Fredrik Bajer
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1908
Perl

| Perl |
| --- | --- |
Paradigma:  proseduraalinen, olio
Tyypitys:  heikko, dynaaminen
Yleinen suoritusmalli:  tulkattava
Muistinhallinta:  automaattinen roskienkeräys
Julkaistu:  1987
Kehittäjä:  Larry Wall
Vakaa versio:  5.40.0 (9. kesäkuuta 2024)
Vaikutteet:  AWK, BASIC-PLUS, C, C++, Lisp, Pascal, Python, sed, Unix shell
Vaikuttanut:  Python, PHP, Ruby
Käyttöjärjestelmä:  alustariippumaton
Verkkosivu:  http://www.perl.org/
Uutisryhmä:  comp.lang.perl.misc
Perl on Larry Wallin kehittämä tulkattava, proseduraalinen, skriptimäinen ohjelmointikieli.
Kieli on monimuotoinen ja sen oppiminen on helppoa.lähde? Toisaalta sen ohjelmointitapojen moninaisuus ei pakota ohjelmoijaa ”siistiin” koodiin, joten Perl-nimen on myös vitsailtu tulevan sanoista ”Pathologically Eclectic Rubbish Lister”. Perlin nimeä pidetään joskus lyhenteenä sanoista Practical Extraction and Report Language, vaikka alun perin nimi ei ole akronyymi.
Perlin syntaksissa on yhdistelty vaikutteita AWK:sta, sedistä, Shell-skripteistä, C-kielestä ja Lispistä. Kaikenlaiset säännölliset lausekkeet, esimerkiksi tekstinkäsittelyssä; data-analyysi; datan käsittely sekä modularisointi ovat helppoja Perlillä, minkä takia se onkin suosittu kieli myös Unix-ylläpitäjien keskuudessa. 
Perlin onkin sanottu olevan ohjelmointikieli, jolla helpot asiat ovat helppoja ja vaikeat mahdollisia. Kielessä on pyritty suureen ilmaisuvapauteen, ja ongelman voi ratkaista monella tavalla. Perliä on sanottu myös ”internetin roudarinteipiksi”.
Laajojen Perlillä kirjoitettujen ohjelmien vaikea ylläpidettävyys, yhdistettynä säännöllisten lausekkeiden ilmaisun tehokkuuteen, on tehnyt Perl-kieliset yhden rivin ohjelmat (one-liners) suosituiksi. Esimerkiksi seuraava ohjelma vaihtaa kaikista tiedostoista tekstin ”foo” muotoon ”bar”:
$ perl -p -i -e 's/foo/bar/g' *
Suosio

Perl on ollut suosittu työkalu ylläpitäjien keskuudessa. 1990-luvun lopulta alkaen Perl oli erityisen suosittu WWW-ohjelmoijien työkaluna ja siihen on kehitetty joukko tätä tukevia kirjastoja (kuten CGI-rajapinta CGI.pm ja tietokantarajapinta DBI). Perl on suosittu kieli tiettyjen nopeaa prototyypitystä hyödyntävien yhteisöjen keskuudessa, esimerkiksi kielitieteessä ja bioinformatiikassa, varsinkin kun kielen oppiminen ja toimivan koodin kirjoittaminen on nopeaa uudellekin ohjelmoijalle. Perl-kielisillä ohjelmilla oli esimerkiksi merkittävä rooli ihmisen geeniperimää kartoittavassa Human Genome Project -hankkeessa .
Historia

Larry Wall alkoi kehittää Perliä vuonna 1987 ja julkaisi version 1.0 comp.sources.misc-uutisryhmässä joulukuussa 1987. Kieli kasvoi nopeasti muutamina seuraavina vuosina. Perl 2 julkaistiin vuonna 1988, sisältäen parannellun säännöllisten lausekkeiden moottorin. Perl 3 julkaistiin vuotta myöhemmin ja siihen oli lisätty tuki binääriselle datalle.
Vuoteen 1991 asti ainoa dokumentaatio Perlille oli yksi ainoa manuaalisivu. Vuonna 1991 Programming Perl (”the Camel Book”) julkaistiin, ja samaan aikaan Perlin versionumero nousi neloseen, erottaakseen version, joka dokumentoitiin kirjassa.
Perl 4 kulki läpi monien päivitysten huipentuen versioon 4.036 vuonna 1993. Siinä vaiheessa Larry Wall jätti Perl 4:n ja rupesi työskentelemään Perl 5:n parissa.
Perl 5:n kehitys jatkui vuoteen 1994. Perl5-porters-sähköpostilista perustettiin toukokuussa 1994 Perlin kehitystä ja muille alustoille porttausta varten. Se pysyi merkittävimpänä keskustelupaikkana Perl 5:n kehitykselle ja porttaukselle.
Perl 5 julkaistiin 17. lokakuuta 1994. Se oli lähes kokonaan uudelleen kirjoitettu tulkki ja sisälsi monia uusia ominaisuuksia, sisältäen oliot, viittaukset, pakkaukset ja moduulit.lähde? Moduulit tarjosivat tavan laajentaa kieltä muuttamatta tulkkia.
Lokakuun 26. päivänä 1995 perustettiin Comprehensive Perl Archive Network. CPAN on kokoelma web-sivuja, jotka varastoivat Perl-koodia, binäärejä, dokumentaatiota, skriptejä ja moduuleja. Alun perin jokaiselle CPAN-sivulle piti mennä oman URL-osoitteen avulla; nykyään yksi URL vie CPAN sivulle: http://cpan.org.
Vielä 2010-luvulla Perl 5:tä kehitettiin aktiivisesti. Nykyään se sisältää tuen Unicodelle.
Perl 6:n kehitys alkoi kesällä 2000 kun Larry Wall ilmoitti siitä Perl-konferenssissa. Vuonna 2001 päätettiin, että Perl 6 ajetaan Parrot-nimisen virtuaalikoneen päällä. Vuonna 2010 molempia, Perl 6:ta ja Parrotia, kehitetään aktiivisesti.
Lokakuussa 2019 Perl 6 sai uuden nimen Raku. Syynä nimen vaihdokseen on, että kielet ovat erilaiset vaikkakin niillä on yhteys, ja Perlillä yleensä tarkoitetaan aiempia Perlin versioita.
Kielen ominaisuuksia

Perlin yleinen rakenne periytyy C-kielestä. Perl on rakenteellinen ohjelmointikieli, joka sisältää muuttujia, lausekkeita, aaltosulkein erotettuja lohkoja, kontrollirakenteita ja aliohjelmia.
Perliin on otettu ominaisuuksia myös Shell-ohjelmoinnista. Kaikki nykyiset (Perl 5 -) ohjelmat tulkataan. Koska muuttujien nimien edessä on tietyt merkit [1], niitä voi helposti sisällyttää merkkijonoihin. Kuten Unixin shellissä, myös Perlissä on sisäänrakennettuja funktioita yleisille tehtäville, kuten järjestämiselle ja järjestelmän palveluiden käyttöön.
Perl lainaa assosiatiiviset taulukot AWK:sta ja säännölliset lausekkeet Sedistä. Ne helpottavat ja selventävät jäsennystä ja tekstin käsittelyä.
Perl 5:een on lisätty moninaisia tietorakenteita ja oliopohjainen ohjelmointimalli, joihin sisältyvät viittaukset, paketit ja oliopohjaisen metodien suorittamisen. Lisäksi Perl 5:een lisättiin muuttujien näkyvyysalueet, jotka helpottavat selkeän koodin kirjoittamista.
Kaikki Perlin versiot hoitavat automaattisesti datan tyypityksen ja muistin hallinnan. Tulkki tuntee objektin tyypin ja sen tarvitseman muistin määrän; se varaa tai vapauttaa muistia silloin, kun se on tarpeellista. Lailliset tyyppimuunnokset tehdään automaattisesti suorituksen aikana, ja laittomat aiheuttavat käännösvirheen. Perlissä ei ole mahdollista aiheuttaa muistivuotoa, kaataa tulkkia tai sekoittaa sisäistä datan esitystä.
Datatyypit

Perlin tyyppijärjestelmässä on kolme sisäänrakennettua datatyyppiä: skalaarit, taulukot ja hajautustaulut (hashes). Skalaari sisältää yhden arvon, kuten numeron, tekstiä tai viittauksen. Taulukot ovat skalaareiden järjestettyjä listoja, jotka on indeksoitu alkaen numerosta 0. Hajautustaulut ovat assosiatiivisia, järjestämättömiä taulukoita, jotka sisältävät skalaareja ja jotka on indeksoitu avaimen avulla.
Skalaarit, taulukot ja hajautustaulut voidaan liittää nimettyihin muuttujiin. Muuttujan ensimmäinen merkki ($, % tai @) kuvaa muuttujan sisältämää datatyyppiä. Loppuosa on muuttujan nimeä.
Skalaarin nimi alkaa aina merkillä ”$”, vaikka muuttuja kuuluisi taulukkoon tai hajautustauluun:
$kuukaudet[11]        # @kuukaudet-taulukon kahdestoista elementti
 $osoitteet{'Pekka'}   # %osoitteet-hajautustaulun 'Pekka'-elementti
Taulukot alkavat ”@”-merkillä…
@kuukaudet = ("tammikuu", "helmikuu");
 $toinen = $kuukaudet[1]; # $toinen = helmikuu
 $maara = @kuukaudet;     # $maara = 2
… ja hajautustaulukot puolestaan ”%”-merkillä.
%kuukaudet = (
     "ensimmäinen" => "tammikuu", 
     "toinen"      => "helmikuu",
     "kolmas"      => "maaliskuu"
 );
 $toinen = $kuukaudet{ "toinen" }; # $toinen = helmikuu
Esimerkki

Tiedosto hello.pl:
#!/usr/bin/perl -w
 use strict;
 my $w = "world";
 my $h = "Hello $w!\n";
 print $h;
Ensimmäisellä rivillä kerrotaan Unix-järjestelmälle (ks. shebang), että ohjelma ajetaan
/usr/bin/perl-ohjelmalla.
Toisella rivillä määritellään käyttöön tiukka syntaksi, eli kolmannen ja neljännen rivin muuttujat on pakko määritellä käyttäen avainsanaa my tai our.
Neljännellä rivillä muuttuja $w interpoloidaan muuttujaan $h, joka tulostetaan rivillä viisi.
Jos tiedostolla on suoritusoikeudet (chmod +x hello.pl), se voidaan ajaa suoraan:
$ ./hello.pl
 Hello world!
Muuten käytetään Perl-tulkkia:
$ perl hello.pl
 Hello world!