stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saigonin kukistuminen
Tausta

Pohjois-Vietnamin asevoimien aloitettua uuden offensiivin maaliskuussa 1975 Etelä-Vietnamin asevoimat olivat alkaneet luhistua nopeasti. Romahdus oli nopeudeltaan niin yllättävä, että Pohjois-Vietnamissakaan siihen ei ollut kunnolla varauduttu. Taistelujen oli oletettu jatkuvan aina vuoteen 1976 saakka. Pohjois-Vietnamin armeijan komentaja kenraali Văn Tiến Dũng sai 25. maaliskuuta Pohjois-Vietnamin politbyroolta ohjeistuksen Vallata Etelä-Vietnamin pääkaupunki Saigon ja päättää Vietnamin sota.
Etelä-Vietnamin asevoimat suojasivat Saigonia kaupunkiin johtavien viiden tien varrella. Puolustusasemien itäosassa sijaitsi Xuân Lộc, jota vastaan pohjoisvietnamilaiset iskivät 9. huhtikuuta. Xuân Lộcin taistelun alussa etelävietnamilaiset puolustautuivat vielä yllättävän kiivaasti, mikä herätti jonkin aikaa uusia toiveita kyvystä puolustaa maata. Yhdysvalloissa presidentti Gerald Fordin hallinto vei läpi vielä yhden tukipaketin Etelä-Vietnamille. Taistelut päättyivät kuitenkin lopulta pahoin kärsineiden puolustajien vetäytymiseen kohti Saigonia. Etelä-Vietnamin presidentti Nguyễn Văn Thiệu erosi 21. huhtikuuta ja tie kohti pääkaupunkia oli avoin.
Kaupungin puolustaminen oli sotilaallisessa mielessä mahdotonta, vaikka tietyt tahot uskoivat edelleen diplomaattiseen ratkaisuun. Yhdysvallat alkoi järjestää evakuointeja Vietnamista. Niin sanottu operaatio Babylift siirsi Yhdysvaltoihin vietnamilaisia orpolapsia ja operaatio Frequent Wind aloitettiin 29. huhtikuuta. Vietnamin sodan kaksi viimeistä amerikkalaista kaatunutta olivat saaneet surmansa edellisenä päivänä Saigonin lähellä sijainneen Tân Sơn Nhứtin lentoaseman tulituksessa. Operaatio Frequent Windin evakuoinnit jatkuivat aina Saigonin kukistumispäivään saakka.
Kaupungin valtaus

Văn Tiến Dũng aloitti viimeisen offensiivin kohti kaupunkia 26. huhtikuuta. Kaupunki oli jo piiritetty, mutta Etelä-Vietnamin asevoimat jatkoivat edelleen vastarintaa. Erityisen kiivaita taisteluja käytiin Long Thànhissa Saigonin itäpuolella. Ylivoimaiset pohjoisen joukot murtautuivat kuitenkin puolustajien läpi. Saigonin keskustaa alettiin tulittaa rakettitulella 27. huhtikuuta alkaen.
Saigonissa jotkin etelävietnamilaisista ja Yhdysvalloissa amerikkalaisista poliitikoista eivät vieläkään hyväksyneet tilanteen vakavuutta. Sen sijaan uskottiin edelleen neuvottelujen mahdollisuuteen. Tuolloinen Yhdysvaltojen ulkoministeri Henry Kissinger julisti uskovansa neuvotteluratkaisuun ja 28. huhtikuuta Etelä-Vietnamin presidentiksi nostettiin Dương Văn Minh, jonka hänenkin tavoitteenaan oli neuvotteluratkaisu kommunistien kanssa. Virkaan astuessaan Minh piti puheen, jossa hän ehdotti tulitaukoa ja koalitiohallitusta. Joitakin minuutteja puheen jälkeen Pohjois-Vietnamin ilmavoimien koneet iskivät Tân Sơn Nhứtin lentoasemalle. Isku ei varsinaisesti liittynyt Minhin puheeseen, mutta kuvasti kuitenkin kuinka kommunistit eivät ottaneet neuvottelujen mahdollisuutta vakavasti.
Văn Tiến Dũng määräsi lopullisen hyökkäyksen Saigoniin alkamaan 29. huhtikuuta. Hyökkäys alkoi kello 4 aamulla rakettitulella. Aamulla 30. huhtikuuta Pohjois-Vietnamin joukot olivat alkaneet työntyä kaupungin sisään. Osa Etelä-Vietnamin asevoimien johdosta halusi jatkaa vielä taisteluja, mutta Dương Văn Minh antoi määräyksen joukoilleen taistelujen lopettamisesta kello 10.24. Sotilaat alkoivat hylätä aseitaan ja univormujaan samalla, kun Pohjois-Vietnamin joukkojen panssarivaunut etenivät kaupungin keskustaan ilman vastarintaa. Panssarivaunujen saapuessa Etelä-Vietnamin hallinnon hermoksekuskelle Itsenäisyyden palatsille yksi vaunuista murskasi dramaattisesti palatsin portit ajaen sen pihaan. Tapahtumat sai videolle australialainen kuvaaja Neil Davis ja lehdistössä laajalti levitetyn kuvan panssarivaunusta portilla otti ranskalainen sotavalokuvaaja Françoise Demulder. Sisällä rakennuksessa oli Dương Văn Minh ja Etelä-Vietnamin muu johto. Tarkoituksena oli järjestää virallinen antautuminen. Pohjoisvietnamilainen upseeri tiedotti heille, että valta oli nyt vallankumouksellisilla ja he eivät voineet luopua vallasta, jota heillä ei enää ollut.
Seuraukset

Nyt vangiksi jäänyt Văn Tiến Dũng pakotettiin antamaan toinen julkinen antautumisilmoitus radiossa iltapäivällä. Kaupungin valtaajat julistivat Saigonin vapautetuksi ja vanhan hallinnon antautuneen ehdoitta. Saigonin kukistuminen päätti Vietnamin sodan.
Saigon nimettiin valtauksen jälkeen uudelleen Hồ Chí Minhin kaupungiksi Hồ Chí Minhin mukaan. Etelästä lähti sodan seurauksena tuhansia pakolaisia. Hieman ennen kaupungin kukistumista Saigonista pakeni noin 40 000 vietnamilaista meriteitse. He tulivat tunnetuksi niin sanottuina venepakolaisina ja tulevina vuosina vielä sodan jälkeen heidän määränsä kasvoi edelleen.
Saigonin kukistumispäivä 30. huhtikuuta on nykyisin juhlapäivä Vietnamissa. Päivää vietetään jälleenyhdistymisen päivän nimellä.
Kabulin kukistumista Afganistanissa Talibanin joukoille vuonna 2021 verrattiin Saigonin kukistumiseen.
Aiheesta muualla

Fall of Saigon - Lyhytfilmi Saigonin kukistumisesta (vuodelta 1975; 27 min) katsottavissa/ladattavissa Internet Archivessa
|  Vietnamin sodan taistelut |
| --- | --- |
Ap Bac – Tonkininlahden välikohtaus – Bình Gia – Vung Be – Đồng Xoài – Operaatio Starlite – Gang Toi – Ia Đrăng – Operaatio Hastings – Operaatio Masher – A Shau – Xa Cam My – Đức Cơ – Long Tần – Operaatio Attleboro – Operaatio Cedar Falls – Tra Binh Dong – Operaatio Bribie – Operaatio Junction City – Operaatio Union – Kukkula 881 – Union II – Ong Thanh – Dak To – Tet-hyökkäys – Khe Sanh – Ensimmäinen Saigonin taistelu – Hue – Lang Vei – Kham Duc – Operaatio Speedy Express – Operaatio Dewey Canyon – Toinen Têt-hyökkäys – Hamburger Hill – Binh Ba – Snuol – Operaatio Tailwind – Operaatio Chenla I – Operaatio Ivory Coast – Operaatio Lam Son 719 – Operation Chenla II – Ban Dong – FSB Mary Ann – Pääsiäishyökkäys 1972 – 1. Quảng Trị – Loc Ninh – An Lộc – Kontum – 2. Quảng Trị – Svay Rieng – Phuoc Long – Buôn Ma Thuột – Operaatio New Life – Xuân Lộc – Truong Sa – Toinen Saigonin taistelu – Operaatio Linebacker I – Operaatio Linebacker II: 
Pohjois-Vietnamin joukkojen eteneminen kaupungin ympärille kartalla huhtikuun lopulla 1975.
Amerikkalaissotilas ja evakuoiva helikopteri operaatio Frequent Windin aikana.
Nykyisin näytteillä oleva Itsenäisyydenpalatsille edennyt panssarivaunu.
Etelävietnamilaisia pakolaisia Saigonista yhdysvaltalaisen lentotukialuksen kannella.
Luettelo Haapajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Haapajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Haapajärven kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Hartsi

Hartsi on monen kemiallisen yhdisteen nestemäinen tai jähmeä seos, jolla ei ole sulamispistettä. Muoviteollisuudessa hartsi on yleensä kertamuovin nestemäinen puolivalmiste tai esipolymeeri.
Hartsi on amorfista ainetta. Kuumennettaessa hartsista tulee tahmaista nestettä. Hartsit eivät ole vesiliukoisia, vaan ne liukenevat osittain tai kokonaan orgaanisiin liuottimiin. Hartsia kovettamalla voidaan tehdä lujamuovia.
Sana on tullut suomen kieleen saksasta, jossa Harz tarkoittaa pihkaa. Pihka on sanana säilyttänyt asemansa, joten hartsi-sanalle on tullut erikoismerkityksiä.
Hartseja ovat:
Luonnonhartsit, joita saadaan sellakkaa lukuun ottamatta kuiva- tai höyrytislauksella, hapettamalla tai polymeroimalla öljyhartseja. Öljyhartsit eli palsamit ovat sellaisia havupuiden pihkalajeja, joiden liuotinaineet haihtuvat hitaasti.
Pehmeitä hartseja eli spriilakkahartseja uutetaan pääasiassa elävistä puista. Niitä ovat dammarhartsi, mastiksipihka, sandarakki ja sellakka. Pehmeät luonnonhartsit liukenevat alkoholiin ja hiilivetyihin.
Kovia hartseja eli fossiilihartseja tai kopaaleja saadaan maatuneiden puiden fossiloituneista eritteistä. Ne eivät liukene öljyihin tai orgaanisiin liuottimiin ilman lämpökäsittelyä.
Synteettiset hartsit, joita ovat öljyliukoiset fenolihartsit, öljykäsitellyt alkydihartsit, epoksihartsit, polyamidihartsit, tyydyttämättömät polyesterihartsit, polyuretaanit sekä nitroselluloosa. Nämä saadaan kovettumaan kemiallisen reaktion käynnistävillä kovettimilla. Hartsit ovat sellutuotannossa epäpuhtauksia ja ne joudutaan valmistuksen aikana poistamaan puumassasta.
Hartsi on yleinen ainesosa puun käsittelyyn ja maalausten suojaamiseen käytettävissä vernissoissa sekä väriaineiden sideaineena. Musiikissa hartsilla tarkoitetaan jousisoittimien jousissa käytettävää kitkaa lisäävää ja äänen syntymistä helpottavaa pihkapohjaista materiaalia eli jousihartsia.
TIAA Bank Field

| TIAA Bank Field |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Jacksonville, Florida
Koordinaatit:  30°19′26″N, 81°38′15″W
Rakennustyöt aloitettu:  3. tammikuuta 1994
Avattu:  18. elokuuta 1995
Remontoitu:  2003–04, 2014, 2016
Käyttäjät
 Jacksonville Jaguars (1995–)   Gator Bowl (1996–)   Jacksonville Armada FC (2015) 
Katsojakapasiteetti
 67 264 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
TIAA Bank Field on amerikkalaisen jalkapallon stadion Jacksonvillen kaupungissa. Stadionin pääkäyttäjä on NFL-seura Jacksonville Jaguars, mutta siellä pelataan myös vuosittain Gator Bowl. Stadion avattiin käyttöön 18. elokuuta 1995. Stadionille mahtuu hieman yli 67 tuhatta katsojaa.
Suomen Sopimuspalokuntien Liitto

|  |
| --- | --- |

Perustettu:  2001
Toimiala:  Sopimuspalokuntatoiminnan ja pelastustoimen edistäminen
Jäsenmäärä:  yli 500 palokuntaa
Toiminnanjohtaja:  Ari Maskonen
Puheenjohtaja:  Paula Werning
Aiheesta muualla
Sivusto
Suomen Sopimuspalokuntien Liitto - Finlands Avtalsbrandkårers Förbund ry (SSPL) on sopimuspalokuntien ja niiden taustalla toimivien palokuntayhdistysten liitto. SSPL:n jäsenyhteisöt ovat vapaaehtoisia palokuntayhdistyksiä (VPK), henkilökohtaisen sopimuksen palokuntien (HSPK) palomiesyhdistyksiä ja laitos-/tehdaspalokuntia, jotka toimivat myös sopimuspalokuntina. Liitto on aktiivisesti mukana asiantuntijana lakeja, asetuksia, ohjeita ja määräyksiä valmisteltaessa. Liiton aluetoiminta on pelastuslaitosten alueilla vapaamuotoisesti toimivaa palokuntayhdistysten yhteistä vaikuttamista. Alueellisella toiminnalla pyritään palokuntien päivittäisten ongelmien ratkaisuun.
SSPL:n työn tärkeimpiä muotoja ovat sopimuspalokuntatoiminnan tukeminen ja toiminnan erityispiirteiden esiintuominen erilaisissa pelastustoimea käsittelevissä
hankkeissa ja uudistuksissa. Yksittäiset jäsenpalokunnat voivat myös pyytää liitolta apua palokuntien arkipäivän toimintaan liittyvissä asioissa. Liitto järjestää erilaisia info- ja koulutustilaisuuksia, sekä ylläpitää tietoutta koko maan kattavasti sopimuspalokuntien ja pelastustoimen tilanteesta.
Liiton puheenjohtajana toimii syyskuusta 2023 alkaen kansanedustaja Paula Werning.
Kuikkalampi (Pieksämäki)

| Kuikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°28′35″N, 27°26′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.782.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,9 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,652 km  
Pinta-ala:  1,544 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKuikkalampi 
Kuikkalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy.
Hautalampi (Pieksämäki)

| Hautalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°26′17″N, 27°26′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.782.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,483 km  
Pinta-ala:  0,621 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHautalampi 
Hautalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,4 metriä mpy.
Tulilampi (Pieksämäki, Ruuhilampi)

| Tulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°28′45″N, 27°25′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Paasveteen 
Järvinumero:  14.782.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,653 km  
Pinta-ala:  2,191 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTulilampi 
Tulilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy.
Aleksis Kiven patsaat ja muistomerkit

Suomessa on toista kymmentä kansalliskirjailija Aleksis Kiveä esittävää patsasta ja hänelle omistettua muistomerkkiä. Lisäksi Viipurissa paljastettiin vuonna 1932 Yrjö Liipolan lyyrisesti Kivi-aiheinen Metsän poika.
Aleksis Kivestä ei ole tiettävästi säilynyt yhtään valokuvaa. Sen vuoksi kaikki hänestä tehdyt veistokset ja kuvat perustuvat piirroksiin.
Vanhimmat Aleksis Kiven muistomerkit ovat Erland Stenbergin Tuusulassa oleva hautamuistomerkki (1877) ja Stenbergin veistämä rintakuva (1879), joka on Suomen Kansallisteatterissa. Wäinö Aaltonen veisti yhteensä neljä Aleksis kiven patsasta,selvennä joista tunnettu on Helsingin Rautatientorilla Kansallisteatterin edessä oleva mietteissään olevan, istuvan kirjailijan pronssipatsas jalustan sivustoilla olevine Kivi-aiheisine reliefeineen (1939). Eräs tämän monumentaalisen veistoksen luonnoksista on Mäntän keskustorilla vuonna 2009 paljastettu Wäinö Aaltosen Kubistinen Aleksis Kivi (1930).
Luettelo Aleksis Kiven muistomerkeistä

Luettelo Aleksis Kiven muistomerkeistä paljastusvuosijärjestyksessä.
| Teoksen nimi | Paikka, Kaupunginosa | Paikkakunta | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aleksis Kiven hautamuistomerkki | Tuusulan hautausmaa | Tuusula |  | Stenberg, ErlandErland Stenberg | 1877 |  |  |
| Aleksis Kiven rintakuva | Kansallisteatteri | Helsinki |  | Stenberg, ErlandErland Stenberg | 1879 |  |  |
| Aleksis Kiven rintakuva | Eteläsuomalainen osakunta | Helsinki |  | Haapasalo, JohannesJohannes Haapasalo | 1912 |  |  |
| Aleksis Kiven rintakuva | Lahden taidemuseo, Kordelinin säätiön kokoelma | Lahti |  | Haapasalo, JohannesJohannes Haapasalo | 1920 |  |  |
| Runoilija ja muusa | Kirjastonpuisto, Kulttuuritalo Laikun edusta | Tampere | 61.4989°N, 23.7616°E | Aaltonen, WäinöWäinö Aaltonen | 1928 |  |  |
| Metsän poika | Lenininpuisto | Viipuri | 60.7109°N, 28.744°E | Liipola, YrjöYrjö Liipola | 1932 |  |  |
| Aleksis Kiven pää | Kuusisaari, Villa Gyllenberg | Helsinki | 60.1843°N, 24.8519°E | Aaltonen, WäinöWäinö Aaltonen |  |  |  |
| Aleksis Kiven patsas | Kirjastotalon edusta | Nurmijärvi | 60.4631°N, 24.8076°E | Veuro, AukustiAukusti Veuro | 1934 |  |  |
| Aleksis Kivi | Forssan kehräämöalue, Forssan kirjasto | Forssa | 60.8146°N, 23.6218°E | Veuro, AukustiAukusti Veuro | 1934 |  |  |
| Aleksis Kiven muistopatsas | Rautatientori, Kansallisteatterin edusta | Helsinki | 60.1717°N, 24.9439°E | Aaltonen, WäinöWäinö Aaltonen | 1939 |  |  |
| Aleksis Kiven muistomerkki | Kaupunginteatterin edusta | Turku | 60.4464°N, 22.2645°E | Aaltonen, WäinöWäinö Aaltonen | 1949 |  |  |
| Aleksis Kiven pää | Kuopion pääkirjaston ala-aula, Maaherrankatu 12, Kuopio | Kuopio | 62.8928°N, 27.6869°E | Aaltonen, WäinöWäinö Aaltonen | 1968 (1930-luku) |  |  |
| Metsänpoika | Hyrylän Jääkärinpuisto | Tuusula | 60.4011°N, 25.026°E | Sailo, AlpoAlpo Sailo ja Sailo, NinaNina Sailo | 1984 |  |  |
| Kubistinen Aleksis Kivi | Keskustori | Mänttä | 62.0282°N, 24.6236°E | Aaltonen, WäinöWäinö Aaltonen | 2009 (1930) |  |  |
Onkilampi (Pieksämäki)

| Onkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°27′30″N, 27°22′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.782.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,395 km  
Pinta-ala:  0,9 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOnkilampi 
Onkilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 140 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107 metriä mpy.
Kehys

Tyhjiä taulunkehyksiä
Kehys on maalauksen, piirustuksen, valokuvan tai muun kuvan reunus. Kehyksen tarkoitus on yleensä tuoda kuva paremmin esille tai suojata sitä. Kehys voi olla yksinkertainen puulista, mutta jotkin kehykset tehdään hyvin näyttäviksi esimerkiksi koristelulla tai kultauksella.
Suorakulmainen kuvakehys koostuu neljästä puisesta listasta, joiden päät on viistetty 45 asteen kulmaan ja liimattu ja naulattu yhteen. Huulloksen sisäreuna pehmustetaan maalauksen pinnan suojaamiseksi. Piirustukset, grafiikanlehdet ja paperille tehdyt maalaukset suojataan lasilla, joka sijoitetaan paperin ja kehyksen väliin. Lasin ja paperin väliin sijoitetaan myös yleensä lisäksi kartongista tehty paspatuuri (passepartout), joka estää työn pintaa hankautumasta lasiin. Jos lasia tai paspatuuria ei käytetä, maalauksen pysyminen kehyksessä varmistetaan yleensä korkin tai balsapuun palasilla, joilla maalaus kiilataan kehykseen tiukasti. Kehyksen taustaan voidaan maalauksen kiinnittämiseksi myös lyödä listanauloja tai ruuvata kulmakannattimet tai ripustusrenkaat. Maalauskankaan taakse sijoitetaan taustalevy, joka on tehty kovalevystä, vanerista tai kartongista. Taulu voidaan ripustaa seinälle kehyksen taakse asennetuista ripustusrenkaista tai ripustusruuvien väliin kiinnitetystä metallilangasta tai nailonsiimasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taulunkehyksiä Wikimedia Commonsissa
Kaatronlampi (Pieksämäki, Hietakylä)

| Kaatronlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°27′02″N, 27°22′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.782.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,6 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,44 km  
Pinta-ala:  1,037 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaatronlampi 
Kaatronlampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,6 metriä mpy.
Paletti (maalaustaide)

Oljymaalauspaletti
Paletti (< ransk. palette, 'värilautanen, paletti') on taidemaalarin työväline, jonka pinnalla hän järjestää maalit ja sekoittaa värit. Paletti on tavallisesti puusta, vanerista, metallista, muovista, posliinista, lasista tai pahvista valmistettu tasainen levy, jossa on yleensä aukko peukaloa varten ja jonkinlainen muotoilu kädessä pitämisen helpottamiseksi. Palettia käytetään yleensä ei-juoksevia maaleja, kuten öljy- ja akryylimaaleja järjestettäessä ja sekoittaessa.
Jotta öljymaali ei imeytyisi palettiin, puiset paletit kyllästetään pellavaöljyllä, polyuretaanivernissalla tai selluloosalakalla.
Paletin kanssa voidaan käyttää palettiveistä. Sillä siirretään ja sekoitetaan maalia paletilla sekä raaputetaan paletti puhtaaksi maalaamisen jälkeen. Paletin reunaan voidaan kiinnittää nipistimillä palettikuppeja, joissa säilytetään maalausnestettä, ohennetta tai liuotinta.
Paletiksi kutsutaan palettityövälineen mukaan myös tietyn maalauksen tai kuvan yleistä väriskaalaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paletti (maalaustaide) Wikimedia Commonsissa
Wikikirjastossa on aihe: Öljyvärimaalausopas
Ateneumin taidemuseo, Ateneum-opas, Puhtaan paletin aika (Arkistoitu – Internet Archive)
Haukilampi (Pieksämäki, Hietakylä)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°27′09″N, 27°19′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  suo-oja Särkijärveen 
Järvinumero:  14.782.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,8 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,746 km  
Pinta-ala:  3,075 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 330 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
John Swinney

| John Swinney |
| --- | --- |

Skotlannin pääministeri
 8. toukokuuta 2024 –  
Monarkki:  Charles III
Varapääministeri:  Kate Forbes
Edeltäjä:  Humza Yousaf
Skotlannin kansallispuolueen puheenjohtaja
 6. toukokuuta 2024 –  
Edeltäjä:  Humza Yousaf
 26. syyskuuta 2000 – 3. syyskuuta 2004  
Edeltäjä:  Alex Salmond
Seuraaja:  Alex Salmond
Skotlannin varapääministeri
 21. marraskuuta 2014 – 28. maaliskuuta 2023  
Pääministeri:  Nicola Sturgeon
Edeltäjä:  Nicola Sturgeon
Seuraaja:  Shona Robison
Henkilötiedot
Koko nimi:  John Ramsay Swinney
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1964 (ikä 60) Edinburgh, Skotlanti
Tiedot
Puolue:  Skotlannin kansallispuolue
    
John Swinney (s. 13. huhtikuuta 1964 Edinburgh, Skotlanti) on skotlantilainen poliitikko ja Skotlannin pääministeri vuodesta 2024. Hän on ollut Skotlannin kansallispuolueen puheenjohtaja vuodesta 2024 ja aiemmin vuosina 2000–2004. Hän on toiminut Skotlannin parlamentin jäsenenä vuodesta 1999.
Poliittiset kannat

Syyskuussa 2022 Swinney kertoi, että Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki pysyisi itsenäisen Skotlannin valtionpäämiehenä. Toukokuussa 2024 Swinney kertoi uskovansa, että Skotlanti saattaa itsenäistyä "seuraavan viiden vuoden aikana" Brexitin ja elinkustannuksen nousun seurauksena.