stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
75 Eurydike

| 75 Eurydike> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  C. H. F. Peters
Löytöaika:  22. syyskuuta 1862
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,67 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,85 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,49 AU
Eksentrisyys:  0,306
Kiertoaika Auringon ympäri:  1596 päivää  4,37 vuotta
Inklinaatio:  5,00°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  56 km
Pyörähdysaika:  5,36 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,96
Albedo:  0,147
Asteroidiluokka:  Xk
75 Eurydike on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi C. H. F. Peters vuonna 1862. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Eurydiken, Orfeuksen vaimon, mukaan. Eurydiken läpimitta on noin 56 kilometriä, ja se kuuluu spektriluokkaan Xk. Eurydiken pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 5,36 tuntia.
627

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Keisari Herakleioksen johtama Bysantin armeija kukisti Niniven taistelussa Persian sotajoukot.
74 Galatea

| 74 Galatea> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  E. W. Tempel
Löytöaika:  29. elokuuta 1862
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,78 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,11 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,45 AU
Eksentrisyys:  0,241
Kiertoaika Auringon ympäri:  1690 päivää  4,63 vuotta
Inklinaatio:  4,08°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  119 km
Pyörähdysaika:  17,27 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,66
Albedo:  0,043
Asteroidiluokka:  C
74 Galatea on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. W. Tempel vuonna 1862. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Galateia-nereidin mukaan, tai sitten nimi viittaa myyttisen Pygmalionin veistämään patsaaseen. Koska Galatean läpimitta on noin 119 kilometriä, se on melko suuri päävyöhykkeen kohde.
Galatea on kooltaan samaa luokkaa kuin viides löydetty pikkuplaneetta Astraea, joka löytyi jo vuonna 1845 ja on Galatean tavoin päävyöhykkeen asteroidi. Galatea kuitenkin löytyi 17 vuotta Astraeaa myöhemmin, sillä sen pinta on huomattavasti Astraean pintaa tummempi. Galatean pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 17,27 tuntia. Tätä asteroidia ei tule sekoittaa Neptunuksen kuuhun, jolla on sama nimi, eli Galateaan.
47 rōninia

47 rōninin haudat Sengaku-ji -temppelissä.
47 rōninia  tai Chūshingura (”Uskolliset”) on japanilainen legenda, joka 1700-luvun tositapahtumiin pohjautuen kertoo 47 rōninista eli isännättömäksi jääneestä samuraista, jotka kostavat isäntänsä kuoleman. 47 rōninin taru on yksi kuuluisimpia samuraitarinoita, ja sitä pidetään usein eräänlaisena Japanin kansallislegendana. Tarina on tunnetuin bushidōn eli samuraiden kunniakoodin ja elämäntavan kuvaus.
Tarinan alussa hoviherra Kira loukkaa samuraiden isäntää, Akōn daimio Asano Nakanoria, joka tästä raivostuneena hyökkää loukkaajaansa kohti, haavoittaen tätä päähän ja olkapäähän. Vartijat kuitenkin estävät Asanoa tappamasta Kiraa. Hyökkäyksen vuoksi shōgun Tokugawa Tsunayoshi määrää Asanon tekemään rituaali-itsemurha seppukun. Isäntänsä kuoltua 47 samuraita jäävät isännättömiksi. Ōishi Kuranosuken johdolla he vannovat kostavansa isäntänsä kuoleman tappamalla Kiran. He ryhtyvät tämän jälkeen valmistelemaan salamurhaa ja pyrkivät sekoittumaan muuhun väestöön ryhtymällä munkeiksi ja kauppiaiksi. Ōishi viettää paljon aikaa Kioton huvikortteleissa, tekeytyy juopoksi ja saa näin Kiran uskomaan, että mitään pelkoa kostosta ei ole.
Valmisteltuaan murhaa vuoden salaliittolaiset kerääntyvät Edoon. He hyökkäävät tammikuisena yönä pahaa-aavistamattoman virkamiehen taloon. Rōninit ovat jakaantuneet kahteen ryhmään, ja rummun lyönti on merkkinä hyökkäyksen aloituksesta, pillin vihellys puolestaan Kiran löytymisestä. Kiivaan taistelun jälkeen Kira löytyy piilostaan. Rōninit tarjoavat hoviherralle mahdollisuutta itsemurhaan, mutta tämä ei halua tehdä sitä. Ōishi tappaa lopulta Kiran. Tämän jälkeen rōninit vievät Kiran pään isäntänsä haudalle ja antautuvat. Nuorin rōnineista lähetetään sitä ennen viemään sana Akoon, että rōninit ovat täyttäneet velvollisuutensa.
Shōgun ymmärtää toisaalta koston, mutta ei voi hyväksyä sitä, että rōninit ovat ottaneet lain omiin käsiinsä. Hän päättää lopulta, että vangittuja rōnineja ei teloiteta kuten rikollisia vaan he saavat tehdä seppukun. Kuolemansa jälkeen rōninit haudattiin isäntänsä viereen. Sanansaattajaksi lähetetyn rōninin shogun armahtaa.
Kritiikki

Tapahtuman aikaan elänyt samurai Yamamoto Tsunetomo kritisoi rōninien toimintaa kirjassaan Hagakure. Hänen mukaansa bushidōa noudattavan samurain kuuluu suorittaa seppuku välittömästi häpeän jälkeen, tai hakea kostoa, välittämättä siitä onnistuuko tämä tehtävässään vai ei. Rōninien suunnittelu oli Tsunetomon mukaan epäkunniallista, koska he olivat valmiita riskeeraamaan kaiken suorittaakseen onnistuneesti kostonsa. Kira olisi voinut kuolla sairauteen siinä ajassa minkä Rōninit käyttivät suunnitelmaansa, eväten tällä tavalla kunnian palauttamisen. Tsunetomon mielestä aidosti kunniakas samurai olisi hyökännyt vaarasta ja onnistumisestaan välittämättä heti Kiraa vastaan, ja kunnia olisi näin varmasti palautunut lopputuloksesta huolimatta.
Jälkimaine

Tarinan taustalla ovat vuosina 1701–1703 sattuneet tositapahtumat, jotka aiheuttivat valtavan kohun Japanissa. Pitkän rauhallisen ajanjakson aikana unohtunut samuraiden kunniakoodi nousi jälleen esiin. Tapauksesta laadittiin valtava määrä runoja ja kirjoitelmia, ja vuoteen 1844 mennessä vähintään 47 näytelmää oli kirjoitettu rōninien kostosta. Näistä vuonna 1748 kirjoitettu Chūshingura on merkittävin, ja se on innoittanut useita myöhempiä sovituksia.
Elokuvasovituksista tunnetuimmat ovat Kenji Mizoguchin 47 Roninia (1941) ja Kon Ichikawan Shijūshichinin no shikaku (1994), jossa Ōishia esittää Ken Takakura. Vuonna 2013 tarinasta tehtiin myös Hollywood-elokuva 47 Ronin, joka kuitenkin perustuu alkuperäiseen tarinaan vain hyvin löyhästi ja yhdistelee siihen uusia henkilöitä sekä fantasia-aineksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 47 rōninia Wikimedia Commonsissa
747 Winchester

| 747 Winchester |
| --- | --- |
 1913 QZ 

Löytäminen
Löytäjät:  J. H. Metcalf
Löytöaika:  7. maaliskuuta 1913
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,00 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,98 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  4,02 AU
Eksentrisyys:  0,341
Kiertoaika Auringon ympäri:  1896 päivää  5,19 vuotta
Inklinaatio:  18,17°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  172 km
Pyörähdysaika:  9,40 h
Albedo:  0,050
Asteroidiluokka:  C
747 Winchester on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. H. Metcalf vuonna 1913. Pikkuplaneetta sai nimensä löytöpaikkansa, Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltiossa sijaitsevan Winchesterin kaupungin mukaan. Ennen nimäämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1913 QZ.
Winchester on kooltaan melko suuri, sillä sen läpimitta on noin 172 kilometriä. Akselinsa ympäri pikkuplaneetta pyörähtää noin 9,40 tunnissa. Winchesterin radan inklinaatio eli kaltevuus on melko suuri. Se on noin 18,17 astetta. Kuitenkin esimerkiksi yhden suurimmista päävyöhykkeen asteroideista nimeltä Pallas inklinaatio on huomattavasti suurempi kuin Winchesterin. Se on jopa 34,84 astetta.
7416 Linnankoski

| 7416 Linnankoski> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Eric Walter Elst
Löytöpäivä:  16. marraskuuta 1990
Muut nimet:  1970 HJ, 1990 WV4 ja 1993 QR1
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  2,545  km
Albedo:  0,751
Absoluuttinen magnitudi:  14,0 , 14,1  ja 14,27
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,14 , 0,1428117  tai 0,140721543837384
Inklinaatio:  4,37868 astetta tai 4,382217248189407 astetta
Keskianomalia:  260,41553 astetta tai 335,4224983963852 astetta
Kiertoaika:  3,62 vuotta ja 1 324,294339612461 vuorokautta
Periapsis:  2,0224147 au ja 2,0279534735288 au
Apoapsis:  2,696 au ja 2,69217760618028 au
Radan isoakselin puolikas:  2,3593587 au ja 2,360065541375857 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
7416 Linnankoski on E. W. Elstin vuonna 1990 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaisen kirjailijan Johannes Linnankosken (Vihtori Peltosen) mukaan.
Linnankosken likimääräinen läpimitta on 7 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,36 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
7596 Yumi

| 7596 Yumi |
| --- | --- |
 1993 GH 
Löytäminen
Löytäjät:  K. Endate,  K. Watanabe
Löytöaika:  10. huhtikuuta 1993
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,01 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,77 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,26 AU
Eksentrisyys:  0,080
Kiertoaika Auringon ympäri:  1912 päivää 5,24 vuotta
Inklinaatio:  11,02°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  13–30 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,5
7596 Yumi on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysivät K. Endate ja K. Watanabe vuonna 1993. Pikkuplaneetan nimi tulee Shigeru Yumin mukaan, K. Hurukawa ehdotti nimeä. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin väliaikaisella nimellä 1993 GH. Koska Yumin absoluuttinen magnitudi (H) on 11,5, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 13–30 kilometriä.
79 Eurynome

| 79 Eurynome |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  J. C. Watson
Löytöaika:  14. syyskuuta 1863
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,44 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,98 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,91 AU
Eksentrisyys:  0,191
Kiertoaika Auringon ympäri:  1396 päivää 3,82 vuotta
Inklinaatio:  4,62°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  66 km
Pyörähdysaika:  5,98 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,96
Albedo:  0,262
Asteroidiluokka:  S
79 Eurynome on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1863. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Eurynomen, yhden okeanideista, mukaan. Eurynomen läpimitta on noin 66 kilometriä, ja se kuuluu spektriluokkaan S. Eurynomen pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 5,98 tuntia.
76 Freia

| 76 Freia |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  H. D'Arrest
Löytöaika:  21. lokakuuta 1862
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,41 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,85 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,97 AU
Eksentrisyys:  0,164
Kiertoaika Auringon ympäri:  2303 päivää  6,31  vuotta
Inklinaatio:  2,12°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  184 km
Pyörähdysaika:  9,97 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,90
Albedo:  0,036
Asteroidiluokka:  X
76 Freia on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Heinrich Louis d'Arrest vuonna 1862. Pikkuplaneetta sai nimensä skandinaavisen mytologian Freija-jumalattaren mukaan. Koska Freian läpimitta on noin 184 kilometriä, se on päävyöhykkeen kohteeksi melko suuri. Freian pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 9,97 tuntia.
52 Europa

| 52 Europa |
| --- | --- |
 Europa on kirkas piste e-kirjaimen alla vasemmalla.
Löytäminen
Löytäjät:  H. Goldschmidt
Löytöaika:  4. helmikuuta 1858
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,10 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,77 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,43 AU
Eksentrisyys:  0,106
Kiertoaika Auringon ympäri:  1990 päivää  5,45 vuotta
Keskiratanopeus:  16,87 km/s
Inklinaatio:  7,48°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  303 km
Pyörähdysaika:  5,63 h
Absoluuttinen kirkkaus:  6,31
Albedo:  0,058
Pakonopeus:  0,20 km/s
Asteroidiluokka:  C
Pinnan lämpötila:  alin: K keski: 173 K ylin: 258 K
52 Europa on 303 km:n läpimittainen epäsäännöllisen muotoinen asteroidi, joka kiertää Aurinkoa keskimäärin 3,10 AU:n päässä Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Europan löysi H. Goldschmidt vuonna 1858. Nimensä pikkuplaneetta sai kreikkalaisen mytologian Europan mukaan. Tätä asteroidia ei tule sekoittaa yhteen Jupiterin suurista kuista.
Europa on asteroidivyöhykkeen kuudenneksi massiivisin pikkuplaneetta. Se on myös kooltaan yksi suurimmista. Europa on C-tyypin asteroidi, jonka vuorokausi eli pyörähdysaika on noin 5,63 tuntia.
Kuvia

Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Europasta.
Europan sijainti radallaan vuosina 2000–2020.
Muita pikkuplaneettoja, joilla on sama nimi kuin Jupiterin kuilla

9 Metis
85 Io
113 Amalthea
204 Kallisto
1036 Ganymed
6. prikaati (välirauha)

| 6>  prikaati |
| --- | --- |
Toiminnassa:  10. elokuuta 1940 – 10. kesäkuuta 1941
Valtio:  Suomi
Puolustushaarat:  Suomen maavoimat
Aselajit:  jalkaväki
Rooli:  valmiustehtävät ja varusmiesten koulutus
Tukikohta:  Immola, Ruokolahti, Puumala, Sulkava ja Tuonilahti
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  eversti T. E. Ekman
6. prikaati oli Suomen armeijan prikaati, joka perustettiin  talvisodan päätyttyä puolustusvoimien siirtyessä keväällä 1940 rauhanajan kokoonpanoon. Se lakkautettiin puolustusvoimien jatkosodan liikekannallepanon yhteydessä kesäkuussa 1941, jolloin prikaatin tehtävänä oli perustaa Jalkaväkirykmentti 6 sekä Kenttätykistörykmentti 19:n I patteristo.
Perustaminen

Prikaati muodostettiin 10. elokuuta 1940 maavoimien komentajan käskyllä Immolaan, Ruokolahdelle, Puumalaan, Sulkavalle ja Tuonilahteen sijoitetuista talvisodan aikaisesta 8. divisioonasta.
Sen esikunta muodostettiin 8. divisioonan esikunnasta sijoituspaikkana Sulkava. Prikaatin komentajaksi määrättiin eversti Torvald Ekman. Muista 8. divisioonan joukoista eli Jalkaväkirykmenteistä 20, 23, 24 sekä 26 ja Kevyt osasto 8 muodostettiin I pataljoona ja tykkikomppania Puumalaan, II pataljoona Sulkavalle Rauhaniemeen ja III pataljoona Virmutjoelle. Kenttätykistörykmentti 8:sta perustettiin prikaatin patteristo, joka sijoitettiin Sulkavalle Tuonilahteen. Viestipataljoona 8:sta muodostettiin prikaatin viestikomppania samoin Tuonilahteen.
Syksyllä 1940 saatiin rakennettua tarpeelliset parakkikylät, joita kutsuttiin kasarmialueiksi:
Puumalaan Pappilanniemeen I pataljoonan kasarmit
Sulkavalle Rauhaniemen Palokankaalle, Pajasalmen rannalle II pataljoonan kasarmit
Lakkauttaminen

Prikaatin III pataljoona hajotettiin jo huhtikuun lopulla 1941. Prikaati sai valmiushälytyksen 10. kesäkuuta 1941 kuten muutkin suojajoukoiksi määrätyt joukot. Käskyn mukaisesti prikaati tuli saattaa sodan ajan määrävahvuuteen kutsumalla ylimääräisiin harjoituksiin tarvittava henkilöstö. Hevoset, ajoneuvot, moottoriajoneuvot ja alukset oli otettava sekä muut tarvittavat hankinnat suoritettava.
3. huhtikuuta

3. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 93. päivä (94. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 272 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Veeti, Sampo
suomenruotsalainen kalenteri: Ferdinand
ortodoksinen kalenteri: Nikita, Nikko
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Cáijá
vanhemmissa kalentereissa: Agape, Agapetus, Christian, Ulpianus
Tapahtumia

33 – Jeesus ristiinnaulittiin eräiden laskelmien mukaan (toisena mahdollisena päivämääränä pidetään 7. huhtikuuta 30).
1860 – Ensimmäinen menestyksellinen Pony Expressin matka Missourin Saint Josephista Kalifornian Sacramentoon alkoi (päättyi 13. huhtikuuta).
1865 – Yhdysvaltain sisällissota: Pohjoisvaltioiden joukot valloittivat Etelävaltioiden pääkaupungin Richmondin Virginiassa.
1882 – Villi länsi: lainsuojaton Jesse James sai surmansa, kun Robert Ford ampui häntä takaapäin Saint Josephissa Missourissa 10 000 dollarin palkkion takia.
1885 – Gottlieb Daimlerille myönnettiin saksalainen patentti suunnittelemastaan moottorista.
1922 – Josif Stalin nousi Venäjän kommunistipuolueen pääsihteeriksi.
1936 – Bruno Hauptmann teloitettiin Charles Lindberghin pojan kidnappauksesta ja murhasta.
1941 – Toinen maailmansota: unkarilaiset ja saksalaiset joukot marssivat Jugoslaviaan.
1942 – Toinen maailmansota: japanilaiset joukot aloittivat yleishyökkäyksen Bataanin niemimaan yhdysvaltalaisia ja filippiiniläisiä joukkoja vastaan. Bataan kukistui 9. huhtikuuta ja Bataanin kuolemanmarssi alkoi.
1946 – Japanilainen kenraaliluutnantti Masaharu Honma teloitettiin Manilan ulkopuolella Filippiineillä Bataanin kuolemanmarssin johtajana.
1948 – Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman allekirjoitti Marshall-apua koskeneen suunnitelman, joka tarjosi 5 miljardin dollarin edestä apua 16 maalle.
1956 – Elvis Presley lauloi ”Heartbreak Hotelin” Milton Berle Show -ohjelmassa arviolta neljäsosan Yhdysvaltain väestöstä seuratessa tapahtumaa televisiosta.
1968 – Martin Luther King piti kuuluisan vuorenhuippupuheensa.
1969 – Vietnamin sota: Yhdysvaltain puolustusministeri Melvin Laird ilmoitti Yhdysvaltojen alkavan ”vietnamisoida” sotatoimia.
1973 – Martin Cooper soitti maailman ensimmäisen kännykkäpuhelun New Yorkissa.
1974 – 148 tornadoa aiheutti tuhoa 13:ssa Yhdysvaltain osavaltiossa 26 tunnin aikana. Kyseessä oli maailman kaikkien aikojen suurin rekisteröity tornadojen esiintyminen (Super Outbreak).
1975 – Bobby Fischer kieltäytyi pelaamasta shakkia Anatoli Karpovia vastaan ja joutui luovuttamaan maailmanmestaruuden Karpoville.
1984 − Viron puoluejohtaja Karl Vaino leimasi Suomen Yleisradion länsimaisen propagandan väyläksi. Vaino viittasi lausunnollaan Yleisradion TV-lähetyksiin, jotka näkyivät vastaanottimissa Pohjois-Virossa.
1986 – IBM julkisti ensimmäisen kannettavan tietokoneensa (PC Convertible).
1996 – ”Unabomberiksi” epäilty Theodore Kaczynski pidätettiin hänen Montanan majastaan.
2000 – Microsoft todettiin yhdysvaltalaisessa tuomioistuimessa syylliseksi kilpailijoidensa painostamiseen.
2016 – Tietoja offshore-yrityksistä paljastaneita Panaman papareita alettiin julkaista.
2017 – Useita ihmisiä kuoli Pietarin metron pommi-iskussa.
2018 – Youtuben pääkonttorin ammuskelu.
Syntyneitä

1367 – Henrik IV, Englannin kuningas (k. 1413)
1760 – Jacques Ledoyen, ranskalainen pappi ja marttyyri (k. 1794)
1783 – Washington Irving, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1859)
1798 – Charles Wilkes, yhdysvaltalainen tutkimusmatkailija (k. 1877)
1814 – Friedrich Kaiser, itävaltalainen kirjailija (k. 1874)
1863 – Henry van de Velde, belgialainen arkkitehti (k. 1957)
1880 – Otto Weininger, itävaltalainen filosofi (k. 1903)
1881 – Alcide De Gasperi, italialainen poliitikko ja pääministeri (k. 1953)
1885 – St. John Philby, brittiläinen siirtomaajohtaja ja tutkimusmatkailija (k. 1960)
1893 – Leslie Howard, brittiläinen näyttelijä (k. 1943)
1898 – George Jessel, yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja laulaja-lauluntekijä (k. 1981)
1898 – Henry Luce, yhdysvaltalainen kustantaja (k. 1967)
1900 – Camille Chamoun, libanonilainen poliitikko, presidentti 1951–1958 (k. 1987)
1903 – Ben Renvall, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1979)
1922 – Doris Mary Ann von Kappelhoff (”Doris Day”), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (Mies joka tiesi liikaa) (k. 2019)
1923 – Ralph Asher Alpher, yhdysvaltalainen kosmologi (k. 2007)
1924 – Marlon Brando, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Alaston satama) (k. 2004)
1926 – Virgil ”Gus” Grissom, yhdysvaltalainen astronautti (k. 1967)
1930 – Helmut Kohl, Saksan liittokansleri 1982–1998 (k. 2017)
1934 – Jane Goodall, englantilainen eläintieteilijä ja simpanssitutkija
1935 – Märta Tikkanen, suomenruotsalainen kirjailija ja toimittaja
1941 – Jorma Hynninen, suomalainen oopperalaulaja
1948 – Carlos Salinas, Meksikon presidentti
1948 – Jaap de Hoop Scheffer, alankomaalainen poliitikko, Naton ent. pääsihteeri
1949 – Richard Thompson, brittiläinen rockmuusikko
1958 – Alec Baldwin, yhdysvaltalainen näyttelijä
1959 – David Hyde Pierce, yhdysvaltalainen näyttelijä (Frasier)
1961 – Edward Regan ”Eddie” Murphy, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (48 tuntia)
1964 – Nigel Farage, brittiläinen poliitikko
1968 – Sebastian Philip Bierk, kanadalainen laulaja (Skid Row)
1971 – Picabo Street, yhdysvaltalainen alppihiihtäjä (olympiavoittaja)
1972 – Sampsa Kataja, suomalainen poliitikko
1974 – Wu Jing, kiinalainen itämaisten taistelulajien taitaja, näyttelijä ja ohjaaja
1976 – Will Mellor, englantilainen näyttelijä ja muusikko
1978 – Thomas Mario ”Tommy” Haas, saksalainen tennispelaaja
1980 – Pirjo Heikkilä, suomalainen näyttelijä
1982 – Patrick Losensky, Fler, saksalainen rap-laulaja
1982 – Tuomo Puumala, suomalainen Keskustan kansanedustaja
1985 – Jari-Matti Latvala, suomalainen ralliautoilija
1985 – Leona Lewis, englantilainen laulaja-lauluntekijä
1986 – Amanda Bynes, yhdysvaltalainen näyttelijä (Hairspray)
1987 – Oussama Darragi, tunisialainen jalkapalloilija
1991 – Samuli Helavuori, suomalainen jääpalloilija
Kuolleita

1287 – Honorius IV, paavi (s. n. 1210)
1596 – Sinan pašša, osmanien suurvisiiri, sotilasjohtaja ja valtiomies (s. 1520)
1682 – Bartolomé Esteban Murillo, espanjalainen taidemaalari (s. 1618)
1742 – Ernst Johan Creutz, suomalainen kreivi, valtaneuvos, maaherra ja Turun akatemian kansleri (s. 1675)
1868 – Franz Berwald, ruotsalainen säveltäjä ja keksijä (s. 1796)
1882 – Jesse James, yhdysvaltalainen lainsuojaton (s. 1847)
1897 – Johannes Brahms, saksalainen säveltäjä (Ein deutsches Requiem) (s. 1833)
1932 – Vilhelms Ostvalds (Wilhelm Ostwald), vuoden 1909 Nobelin kemianpalkinnon saanut baltiansaksalainen kemisti (s. 1853)
1936 – Bruno Hauptmann, saksalaissyntyinen puuseppä (teloitettiin Charles Lindberghin pojan sieppauksesta ja murhasta tuomittuna) (s. 1899)
1941 – Pál Teleki, Unkarin pääministeri (teki itsemurhan) (s. 1879)
1943 – Conrad Veidt, saksalainen näyttelijä (s. 1893)
1950 – Kurt Weill, saksalainen säveltäjä (Kolmen pennin ooppera) (s. 1900)
1952 – Vilhelmiina Riktig (”Miina Sillanpää”), suomalainen poliitikko, Suomen ensimmäinen naisministeri (s. 1866)
1960 – Aarne Lang, suomalainen jääkärieverstiluutnantti (k. 1888)
1970 – Lew Beck, yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja (s. 1922)
1985 – Toivo Sariola, suomalainen tivolinjohtaja, yleisurheilija ja pesäpalloilija (s. 1914)
1990 – Sarah Vaughan, yhdysvaltalainen jazz-laulaja (s. 1924)
1991 – Graham Greene, brittiläinen kirjailija (Hiljainen amerikkalainen) (s. 1904)
2012 – Jaan Kruusvall, virolainen kirjailija, toimittaja ja dokumentaristi (s. 1940)
2018 – Barbro Svensson (”Lill-Babs”), ruotsalainen laulaja ja näyttelijä (s. 1938)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 3. huhtikuuta: |  |
:   Marlon Brando 1903 – Kuvanveistäjä Ben Renvall syntyi.  1922 – Stalin seurasi Leniniä Neuvostoliiton johtajana.  1924 – Yhdysvaltalainen näyttelijä Marlon Brando syntyi.  1935 – Kirjailija ja toimittaja Märta Tikkanen syntyi.  1948 – Harry S. Truman allekirjoitti Marshall-apua koskevan suunnitelman.  2016 – Tietoja offshore-yrityksistä paljastaneita Panaman papereita alettiin julkaista.