stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Call of Duty: Black Ops
Pelaaminen > Moninpeli

Aiemmista Call of Duty -sarjan peleistä tutut pelimuodot ovat myös Black Opsissa, kuten esimerkiksi Team Deathmatch, Free for All ja Domination.
Black Opsissa, kuten samassa peligenressä yleensä, moninpeli keskittyy kahden joukkueen väliseen taisteluun. Moninpelissä on yhteensä 14 kenttää sekä ladattavana sisältönä tulleet 12 kenttää. Kenttien koot vaihtelevat pienestä keskikokoiseen ja suureen. Pelissä on muun muassa Kowloon Walled Cityn kenttä.
Black Ops säilyttää Call of Duty 4: Modern Warfaresta tutuksi tulleen systeemin, jossa saadaan XP- eli kokemuspisteitä, jotka avaavat pelaajan käyttöön uusia aseita ja tarvikkeita. Uutuutena Black Ops tuo mukaan jaetun ruudun mahdollisuuden lisäksi COD-pisteet, joita ansaitaan pelaamalla ja joilla pitää ostaa auki kokemuspisteillä ansaitut aseet ja varusteet. Pelaajat voivat uhkapelata COD-moninpelipisteitään muita pelaajia vastaan neljässä kaikki vastaan kaikki -tyylisessä pelimuodossa, joita kutsutaan nimellä Wager Match.
Pelaajalla on myös mahdollisuus pelata tekoälyä vastaan Combat Training -taisteiluharjoituspelimuodossa, jossa pelaajan edistyminen ei vaikuta muiden pelaajien kanssa pelattaviin peleihin. Pelaaja voi myös pelata tekoälyä vastaan kavereidensa kanssa ja harjoitella eri kenttien strategioita.
Pelaaminen > Moninpeli > Ladattavat lisäosat

Moninpeliin on ilmestynyt maksulliset lisäosat First Strike, Escalation, Annihilation ja Rezurrection. Lisäosat ovat julkaistu ensin Xbox 360:lle sekä myöhemmin PlayStation 3:lle ja Microsoft Windowsille. Jokainen lisäosa tarjoaa neljä uutta moninpelikenttää ja yhden Zombies-kentän, paitsi Rezurrection, joka on poikkeuksellisesti kokonaan Zombies-lisäosa.
Pelaaminen > Zombies

Call of Duty: World at Warista tuttu pelimuoto Zombies esiintyy myös Black Opsissa. Pelimuotoa voi pelata yksin tai moninpelinä korkeintaan neljän pelaajan kanssa. Pelaajat taistelevat loputtomia zombilaumoja vastaan, kunnes kaikki pelaajat ovat kuolleet. Kierroksien edetessä zombit vahvistuvat ja niiden määrä kasvaa. Zombeja vastaan käytettäviä aseita on mahdollista parantaa, ja pelihahmojen taitoja voi tehostaa erilaisilla juomilla.
Pelimuodon ensimmäinen taso on nimeltään Kino der Toten. Tasossa pelaaja omaksuu Call of Duty: World at Warista tuttujen hahmojen, Edward Richtofenin, Tank Dempseyn, Takeo Masakin ja Nikolai Belinskin roolin. Pelin läpäisemisellä tai päävalikkohuoneeseen asetetulla salaisella tietokoneella on mahdollista avata kaksi uutta kenttää, ”Five” ja arcade-teemainen Dead Ops Arcade. Tasossa ”Five” pelaajat ottavat John F. Kennedyn, Richard Nixonin, Robert McNamaran ja Fidel Castron roolit taistellessaan zombeja vastaan Pentagonin tiloissa.
First Striken mukana tullut taso on neuvostoliittolaiselle avaruusasemalle sijoittuva Ascension. Toisen lisäosan, Escalationin taso on nimeltään Call of the Dead. Tasossa esiintyvät uudet hahmot ovat oikeita näyttelijöitä: Sarah Michelle Gellar, Robert Englund, Michael Rooker ja Danny Trejo. Tasossa esiintyy päävihollisena elokuvaohjaaja George A. Romero. Annihilationin mukana tuleva taso Shangri-La sisältää ennennäkemättömiä sokaisu- ja napalmizombeja.
Rezurrection tuo takaisin kaikki World at Warin neljä Zombies-tasoa sekä yhden uuden tason nimeltään Moon. Lisäosan mukana tulee myös yksi uusi teema ja Zombies-soundtrack. Black Opsin Hardened- tai Prestige-version omistajat saavat lisäosan ilmaiseksi.
Kehitys

Peli paljastettiin virallisesti, kun sen virallinen nettisivusto otettiin käyttöön, jotta pelin traileri voitaisiin julkaista 30. huhtikuuta 2010. Nettisivuston lisäksi myös virallinen Treyarchin tekemä blogi julkaistiin päivä ennen pelin julkistamisen paljastusta. Toukokuussa 2009 huhuttiin, että Activision haki lisenssiä Vietnamin sodan aikaiseen musiikkiin, joka johti spekulaatioon siitä, että seuraava Call of Duty sijoittuisi Vietnamiin. Treyarch julkaisi pelin trailerin 1. toukokuuta 2010.
Vastaanotto

| Call of Duty: Black Ops> Yhteispisteet.Kerääjä | Call of Duty: Black Ops> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
GameRankings: (PS3) 88.36 % (X360) 87.56% (Wii) 81.47% (PC) 78.10% (NDS) 73.67%
Metacritic: (PS3) 88/100 (X360) 87/100 (PC) 81/100 (Wii) 80/100 (NDS) 74/100
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
1UP.com: A-
Destructoid: 6/10
Edge: 7/10
Eurogamer: 8/10
Famitsu: 39/40
Game Informer: 9/10
GamePro: 5/5
GameSpot: 9/10
GameSpy: 4/5
GamesRadar: 9/10
GameTrailers: 9.3/10
IGN: 8.5/10 (Wii) 7.5/10
Official Xbox Magazine: 9.5/10
Official Xbox Magazine (UK): 9/10
X-Play: 5/5
PC Gamer: 64/100
The Escapist: 3/5
The Daily Telegraph: 10/10
The Guardian: 5/5
Call of Duty: Black Ops on saanut yleisesti hyvän vastaanoton kriitikoilta. GameSpot antoi pelille 9 pistettä 10:stä ja kirjoitti: "Call of Duty: Black Ops kantaa sarjan standardin erinomaisesti, tuottaa mielenkiintoisen kampanja ja jännittävän kilpailukykysen moninpelin." Edge -lehti kriittisempi antaen pelille pisteet 7/10, kirjoittaen: "Vaikka Black Ops on kaunis peli, niin se vaikuttaa enemmänkin vuosittaiselta päivitykseltä kuin jatko-osalta, joka ei eroa edeltäjistään millään tavalla". Useat arvostelijat valittivat että peli tuntuu enemmäkin putkiräiskinnältä. PC Gamer kuvaili peliä tuskin edes interaktiiviseksi
Pelin logo
Hermannin koulu

Hermannin koulu
Hermannin koulu on yksi Salon viidestä yläasteesta. Oppilaita tulee osasta Saloa sekä entisistä Kiskon, Muurlan, Kiikalan ja Perttelin kunnista. Hermannin koulussa toimii kielipainotteisia luokkia. Oppilaita on noin 500.
Hermannin koulussa opiskellaan nelijaksojärjestelmässä (lukuvuosi on jaettu neljään 9–10 viikon jaksoon). Koulussa toimii oppilaskunta, johon kuuluu kaikki yläkoulun oppilaat. Oppilaskunnan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja ja yksi jäsen jokaiselta luokalta. Koulussa on tukioppilaita, jotka pyrkivät lisäämään koulun hyvinvointia.
Ennen samassa rakennuksessa toimi myös Hermannin lukio, joka yhdistyi Laurin lukion kanssa Salon lukioksi syksyllä 2005.
Koulun rakennus sijaitsee Torikadulla, mutta vuoden 2018 keväästä vuoden 2021 kesään koulu toimi Ylhäistentiellä entisen Turun ammattikorkeakoulun tiloissa Torikadun tilojen sisäilmaongelmien vuoksi. Koulu muutti takaisin Torikadulle kesällä 2021, kun koulun remontti valmistui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermannin koulu Wikimedia Commonsissa
Hermannin koulun kotisivu
Sundholman linna

Sundholman linna on ollut keskiaikainen asuntolinna nykyisen Sundholman kartanon kohdalla Uudessakaupungissa.
Sundholman kartanon nykyinen päärakennus on rakennettu perustukselle, joka muodostuu vanhan linnan rauniosta.
Aiheesta muualla

Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Museovirasto
Rekisteriportaali (Arkistoitu – Internet Archive) Museovirasto
| n k Perustiedot Wikidatassa: Sundholman linna (Q11894710)ohje |
| --- | --- |
valtio: Suomi
Salon seudun taideharrastajat

Salon seudun taideharrastajat logo
Salon seudun taideharrastajat on 1997 perustettu yhdistys joka koostuu Salon ja ympäristön taiteesta kiinnostuneista henkilöistä.
Yhdistys on pitänyt näyttelyitä vuosittain joissa jäsenet esittelevät taidettaan.
Aiheesta muualla

Yhdistyksen kotisivu
Tuukka Temonen

| Tuukka Temonen |
| --- | --- |
 Tuukka Temonen Tampereella vuonna 2001.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1975 (ikä 49), Nastola
Ammatti:  muusikko, ohjaaja, poliitikko
Puoliso:  Olga Temonen
Muusikko
Taiteilijanimi:  T-Demon-N (vuonna 2000)
Tyylilajit:  rock
Soittimet:  basso
Yhtyeet:  Apulanta (entinen jäsen) Inis (entinen jäsen)
Aiheesta muualla
tuukkatemonen.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tuukka Matti Johannes Temonen (s. 20. huhtikuuta 1975 Nastola) on suomalainen muusikko, ohjaaja ja tuottaja. Hän toimi Apulanta-yhtyeen basistina vuodesta 1993. Yli kymmenen vuoden jälkeen Temonen jätti yhtyeen ja omistautui televisiotuotantotyölle, jota hän oli jo tehnyt muusikon uran ohessa. Temonen on toiminut yrityksensä Optipari Oy:n toimitusjohtajana ja kunnallispoliitikkona.
Apulanta

Temosen ollessa 6-vuotias hänen perheensä muutti Heinolaan. Siellä hänestä tuli Apulanta-yhtyeen jäsen vuonna 1993. Hän ohjasi myös yhtyeen musiikkivideoita. Vuoden 2005 alussa hänen tilalleen Apulantaan tuli Sami ”Parta-Sami” Lehtinen, joka oli jo monta vuotta työskennellyt yhtyeen keikkakitaristina. Apulannan ohella Temonen soitti joitain vuosia myös Inis-yhtyeessä.
Videotuotanto

Tuukka Temonen johtaa televisiotuotantoyhtiö Optipari Oy:tä. Hän on ohjannut muun muassa ohjelmia Diili, Retro, Afganistan ja Fabio ja Fabrizio. Temonen on ohjannut myös musiikkivideoita monille suomalaisille artisteille kuten Apulanta, Irina, Maj Karman Kauniit Kuvat, Sonata Arctica, Flegmaatikot ja Tehosekoitin. Vuonna 2013 Temonen ohjasi Maaseudun Tulevaisuuden Kantri-liitettä mainostaneen "Böndeboogie"-musiikkivideon.
Elokuvatuotanto > Presidentintekijät

Temosen esikoisohjaus valkokankaalle oli Sauli Niinistön vuoden 2012 presidentinvaalikampanjan kampanjatyöntekijöiden työtä seurannut Presidentintekijät. Elokuva herätti mediakohua jo ennen ilmestymistään, koska kampanjapäällikkö ja kokoomuksen puoluesihteeri Taru Tujunen koki elokuvan julkistamisen rikkoneen hänen ja Temosen suullista sopimusta, joka takasi Tujuselle veto-oikeuden elokuvan julkistamisessa.
Elokuvatuotanto > Teit meistä kauniin

Temosen ensimmäinen fiktiivinen elokuva oli Apulanta-yhtyeen varhaisvaiheista kertova draamaelokuva Teit meistä kauniin. Elokuvan käsikirjoitti Niisku Haapala ja sen tuottivat Tuukka Temonen ja Olga Temonen. Elokuvan ensi-ilta oli 7. syyskuuta 2016.
Elokuvatuotanto > Valmentaja

Temosen toinen fiktiivinen elokuva Valmentaja perustuu Jari Sarasvuon uraan, joskaan Sarasvuon nimeä ei ole käytetty elokuvan markkinoinnissa. Elokuvan on käsikirjoittanut Heini Heikkilä ja sen ensi-ilta oli 17. lokakuuta 2018.
Elokuvatuotanto > Aika jonka sain

Elokuvan ensi-ilta oli 13. maaliskuuta 2020. Sen pääosassa on Olga Temonen, joka on toiminut myös elokuvan tuottajana ja toisena käsikirjoittajana.
Elokuvatuotanto > Pohjolan satoa

Elokuvan ensi-ilta oli 13. maaliskuuta 2022. Elokuva on Temosen käsikirjoittama ja ohjaama. Elokuvan tuottivat Tuukka ja Olga Temonen.
Elokuvatuotanto > Vares X

Elokuvan ensi-ilta oli 23. lokakuuta 2024. Se on kymmenes Vares-elokuva. Elokuvan käsikirjoittivat Aleksi Kouki ja Satu Rasila.
Elokuvatuotanto > Meduusalla ei ole sydäntä

Elokuvan ensi-ilta oli 24. tammikuuta 2025. Elokuva on Tuukka Temosen käsikirjoittama ja tuottama. Elokuvan pääosia esittivät Olga Temonen ja Helga Temonen.
Elokuvatuotanto > Cancel

Elokuva saa ensi-iltansa syksyllä 2025 ja sen tuottaa Solar Films.
Politiikka

Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Temonen valittiin Iitin kunnanvaltuustoon. Hän oli kunnan ja puolueen ääniharava 171 äänellä tuoden kokoomukselle vaalivoiton ja yhden lisäpaikan. Temonen oli valtuustossa nelihenkisen kokoomuksen valtuustoryhmän jäsen ja toimi vuosina 2009–2012 Iitin 27-henkisen kunnanvaltuuston toisena varapuheenjohtajana.
Vuoden 2012 kuntavaaleissa Temonen oli jälleen puolueen ääniharava 187 äänellä. Koko kunnan äänimäärässä ainoastaan sosiaalidemokraattien Esko Lehtinen meni Temosen ohi 193 äänellä. Vuosina 2013–2016 Temonen toimi Iitin kokoomuksen viisihenkisen valtuustoryhmän varapuheenjohtajana ja jatkoi kunnanvaltuuston 2. varapuheenjohtajana.
Temonen erosi kokoomuksesta toukokuussa 2014. Hän jatkoi kuitenkin sitoutumattomana kokoomuksen edustajana Iitin kunnanvaltuustossa kauden loppuun. Temonen on myöhemmin arvostellut kokoomuksen politiikkaa.
Yksityiselämä

Temonen avioitui näyttelijä Olga Temosen (o.s. Koskikallio) kanssa 6. syyskuuta 2008 Iitin kirkossa. Perheeseen kuuluu kolme lasta ja sijaistytär. Nykyään Temonen toimii Optipari Oy:n hallituksen puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Tuukka Temosen kotisivu.
Optiparin kotisivu.
| n k Apulanta |
| --- | --- |
 Toni Wirtanen  Simo ”Sipe” Santapukki  Ville Mäkinen   Antti Lautala  Mandy Gaynor  Tuukka Temonen  Sami Lehtinen 
Albumit:  Attack of the A.L. People  Ehjä  Kolme  Aivan kuin kaikki muutkin  Plastik  Heinola 10  Hiekka  Kiila  Eikä vielä ole edes ilta  Kuutio (kuinka aurinko voitettiin)  Kaikki kolmesta pahasta  Kunnes siitä tuli totta  Sielun kaltainen tuote 
EP:t:  Mikä ihmeen Apulanta?  T.S. ♥ A.L.  Tuttu TV:stä  Hajonnut EP  Pudota  Armo EP  Kesä-EP 
Kokoelmat:  Singlet 1993–1997  Syitä ja seurauksia – 30 parasta  Singlet 2004–2009 
Kirjat:  Apulanta: Maalin alta  Apulanta: Kaikki yhdestä pahasta 
Elokuvat:  Teit meistä kauniin 
Muuta:  Apulannan diskografia 
| n k Tuukka Temonen |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Teit meistä kauniin (2016)  Valmentaja (2018)  Aika jonka sain (2020)  Pohjolan satoa (2022) 
TV-sarjat (ohjaus):  The McCoys Show (2003)  Arman reilaa (2004)  T.I.L.A. Extra (2004)  Diili (2005)  Diili+ Johtoryhmä (2005)  Get Up, Stand Up! (2005)  Loman tarpeessa (2005)  Fabio & Fabrizio (2006)  Sota & rauha (2006)  Joulu Halosenniemessä (2007)  Muutosta ilmassa (2007)  Näin se tehtiin (2008-2009)  Afganistan (2011)  Heroes of the Baltic Sea (2016) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Apulanta: Mustin hevonen (1999)  Making of Pahat pojat (2003)  Stand up - Ryhmä Komedia Dynamo: Ensimmäinen painos (2006)  Plan Suomi 10 vuotta (2007)  Ja ihmisillä hyvä tahto (2008)  Presidentintekijät (2014) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Apulanta: Anna mulle piiskaa (1996)  Apulanta: Mitä vaan (1997)  Apulanta: Käännä se pois (1999)  Tohtori Halla ja mustempi hevonen (1999)  Apulanta: Ei yhtään todistajaa (2000)  Apulanta: Reunallat (2000)  Children Of Bodom: Every Time I Die (2000)  The 69 Eyes: Brandon Lee (2000)  Amorphis: Alone (2001)  Bitch Alert: Monday (2001)  Flegmaatikot: Hallitse & hajoita (2001)  Jonna Tervomaa: Kupla (2001)  Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus: Nyt on mies  (2001)  Tuula: Find A Way (2001)  Charon: Little Angel (2002)  Maj Karman Kauniit Kuvat: Rocktähti (2002)  Mannhai: Spiritraiser (2002)  Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus: Lumessakahlaajat (2002)  Bitch Alert: Loveson (2003)  Fintelligens: Kaikki peliin (2003)  Happoradio: Pois Kalliosta (2003)  I'dees: Brave And Optimistic Girl (2003)  Lost Soul Division: Castaway (2004)  Ismo Alanko Säätiö: Paskiainen (2006)  Diandra: Pidä huolta (2015) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet
Suomen afganistanilaiset

| Suomen afganistanilaiset Suomenafganistanilaiset |
| --- | --- |
Väkiluku:  yli 14 600
Kielet:  darin kieli paštun kieli uzbekin kieli turkmeenin kieli urdun kieli
Uskonnot:  sunnalaisuus šiialaisuus
Suomen afganistanilaiset tai suomenafganistanilaiset ovat Afganistanista Suomeen muuttaneita henkilöitä. Vuonna 2023 suomenafganistanilaisia oli Suomessa yli 14 600 henkilöä. Ei ole varmaa tietoa siitä mihin etniseen ryhmään suomenafganistanilaiset kuuluvat, sillä Suomessa ei tilastoida etnisiä ryhmiä. Suomenafganistanilaiset muodostuvat todennäköisesti seuraavista etnisistä ryhmistä: paštut, tadžikit, hazarat, uzbekit, aimaqit, turkmeenit tai baluchit.
Tunnettuja suomalaisessa yhteiskunnassa vaikuttavia suomenafganistanilaisia ovat muun muassa Nasima Razmyar ja Eva Tawasoli
Pia Nykänen

Pia Nykänen (o.s. Talonpoika, s. 26. marraskuuta 1970) on Matti Nykäsen leski.
Nykänen avioitui Matti Nykäsen kanssa heinäkuussa 2014. Pariskunta asui yhdessä Joutsenossa, jonne Pia jäi asumaan yksin Matin kuoleman jälkeen.
Nykänen on koulutukseltaan lähihoitaja ja on työskennellyt pitkään lastenhoitajana.
Pialla on kaksi poikaa aiemmasta suhteestaan ennen Matti Nykästä.
Keväällä 2020 Nykänen osallistui Farmi Suomi -sarjan kuvauksiin. Ohjelma esitettiin Nelosella keväällä 2021.
Linjaliikenne Mauno Rindell

Linjaliikenne Mauno Rindell on Paraisilla toimiva linja-autoyhtiö.
Rindellin Liikenteen (Rindellbus) historia linja-autoliikenteen harjoittajana ulottuu ainakin vuoteen 1931, jolloin Eino Rindell sai liikenneluvan kauppatori – Ruohonpää linjalle.
Eino Rindellin lapsista kaksi poikaa Mauno (synt.1942) ja Mikko (1930-2002) jatkoivat perintöammattia.
Mauno jatkoi Einon aloittamaa toimintaa ostamalla Einolta liiketoiminnan kalustoineen vuonna 1971. Mikko aloitti omalla nimellään linja-autoliikenteen Turussa vuonna 1969.
Mauno Rindellin (nyk. Rindellin Liikenne / Rindellbus) toimintaa on vuodesta 2018 jatkanut Antti Rindell yhdessä Petri Saarelan kanssa.
Aiheesta muualla

Meistä Rindellbus
1912

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1912 oli karkausvuosi, joka alkoi maanantaista.
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Kiinan tasavalta perustettiin. Kiinassa myöhemmin käyttöön otetun minguo-kalenterin vuosi 1 alkoi.
5. tammikuuta – Prahassa järjestetyssä puoluekokouksessa Vladimir Leninin johtamat bolševikit erosivat Venäjän sosiaalidemokraattisesta työväenpuolueesta.
6. tammikuuta – New Mexicosta tuli Yhdysvaltain 47. osavaltio.
17. tammikuuta – Brittiläisen Robert Scottin johtama retkikunta saavutti etelänavan toisena kuukausi norjalaisen Roald Amundsenin jälkeen.
20. tammikuuta – Keisari Nikolai II vahvisti yhdenvertaisuuslain.
5. helmikuuta – Sodankylässä mitattiin 1900-luvun siihen saakka alhaisin lämpötila, -49 °C.
12. helmikuuta – Kiina otti käyttöön gregoriaanisen kalenterin.
14. helmikuuta – Arizonasta tuli Yhdysvaltain 48. osavaltio.
14. helmikuuta – Connecticutin Grotonissa otettiin käyttöön ensimmäinen dieselkäyttöinen sukellusvene.
28. helmikuuta – Toinen sortokausi: Suomen luotsilaitos alistettiin Venäjän keisarikunnan meriministeriölle. Useat suomalaiset luotsit erosivat ja heidän tilalleen nimitettiin venäläisiä.
1. maaliskuuta – Albert Berrystä tuli (tiettävästi) ensimmäinen laskuvarjolla lentokoneesta hypännyt ihminen.
5. maaliskuuta – Italialaiset käyttivät ensi kertaa ilma-aluksia tiedusteluun turkkilaisten linjojen takana Tripolissa.
7. maaliskuuta – Roald Amundsen ilmoitti etelänavan saavuttamisesta.
7. maaliskuuta – Lentäjä Henri Seimet teki ensimmäisen lennon Pariisista Lontooseen kolmessa tunnissa.
30. maaliskuuta – Toinen Marokon kriisi päättyi Fèsin sopimukseen. Marokko menetti itsenäisyytensä. Suurin osa maasta tuli Ranskan ylivallan alaiseksi protektoraatiksi, pohjoisosa kuitenkin Espanjan hallintaan.
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Kuusamossa mitattiin Suomen siihen saakka alhaisin huhtikuun lämpötila, -36 °C.
10. huhtikuuta – Taidemaalarit Magnus Enckell, Mikko Oinonen, Yrjö Ollila, Juho Rissanen, Ellen Thesleff ja Verner Thomé avasivat yhteisen näyttelynsä Helsingissä.
10. huhtikuuta – White Star Line -varustamon linjalaiva Titanic lähti Englannin Southamptonista neitsytmatkalleen kohti New Yorkia.
15. huhtikuuta – Titanic törmäsi jäävuoreen ja upposi Pohjois-Atlantilla, 1517 sai surmansa.
16. huhtikuuta – Harriet Quimbysta tuli ensimmäinen Englannin kanaalin yli lentänyt nainen.
17. huhtikuuta – Itämerellä ja Baltiassa sattui rengasmainen auringonpimennys.
17. huhtikuuta – Lena-joen verilöylyssä Siperiassa tapettiin tai haavoitettiin 500 lakkoilevaa kultakaivostyöntekijää.
22. huhtikuuta – Pravdan ensimmäinen numero ilmestyi Pietarissa.
5. toukokuuta – Olympialaiset alkoivat Tukholmassa. Ne päättyivät 22. heinäkuuta. Hannes Kolehmainen juoksi olympialaisissa kolme kultamitalia.
5. toukokuuta – Venäjän bolševikkien lehti Pravda ilmestyi ensimmäisen kerran.
11. toukokuuta – Alaskasta tuli Yhdysvaltain territorio.
18. toukokuuta – Puolalais-venäläinen majuri Utoskin teki Suomen ensimmäisen varsinaisen lennon kiertämällä koneellaan Helsingissä Töölönlahden 45 sekunnissa 60–700 metrin korkeudella.
23. toukokuuta – Hamburg America Line laski vesille SS Imperator -aluksen Hampurissa. Se oli aikanaan maailman suurin laiva.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Ensimmäiset Savonlinnan oopperajuhlat järjestettiin oopperalaulaja Aino Achtén aloitteesta. Olavinlinnan sisäpihalla esitetty teos oli Erkki Melartinin Aino-mysteerio. Juhlat järjestettiin joka kesä vuoteen 1916 saakka, mutta sitten seurasi 50 vuoden tauko vuoteen 1967 saakka.
30. heinäkuuta – Yoshihito nousi Japanin valtaistuimelle Mutsuhiton kuoleman jälkeen. Meiji-kausi päättyi.
12. elokuuta – Marokon sulttaani Abd al-Hafiz luopui vallasta.
25. elokuuta – Guomindang perustettiin Kiinassa.
29. elokuuta – Nunnanlahden kaivosonnettomuudessa kuoli seitsemän työmiestä.
1. syyskuuta – Arkkitehti Lars Sonckin piirtämä Kallion kirkko vihittiin Helsingissä. Kellotorniin asennettiin soittopeli, joka soitti määräajoin Jean Sibeliuksen tähän tarkoitukseen säveltämän kappaleen.
22. syyskuuta – Kotimaisen Työn Liitto perustettiin.
30. syyskuuta – Bulgaria, Kreikka, Montenegro ja Serbia julistivat liikekannallepanon.
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Toinen sortokausi: ensimmäiset syntyperältään venäläiset jäsenet nimitettiin Suomen senaattiin.
7. lokakuuta – Helsingin pörssi aloitti toimintansa.
8. lokakuuta – Ensimmäinen Balkanin sota alkoi: Montenegro julisti sodan turkkilaisille.
2. lokakuuta – Suomessa riehui ankara lumimyrsky kahden päivän ajan.
14. lokakuuta – John Flammang Schrank yritti salamurhata Theodore Rooseveltin. Schrankin ampuma luoti lävisti Rooseveltin taskussa olleen 50-sivuisen puheen ja tunkeutui Rooseveltin rintalihakseen. Roosevelt piti luoti rinnassaan 90 minuutin mittaisen puheen.
16. lokakuuta – Bulgarialaiset lentäjät Radul Minkov ja Prodan Toprakchiev pommittivat rautatieasemaa Karaagacissa.
17. lokakuuta – Bulgaria ja Serbia julistivat sodan turkkilaisille.
4. marraskuuta – Venäjän keisarillinen hovi ilmoitti 8-vuotiaan kruununprinssi Aleksein sairastavan verenvuototautia.
5. marraskuuta – Yhdysvaltain presidentinvaaleissa demokraattien Woodrow Wilson sai murskavoiton William Howard Taftista.
11. marraskuuta – Khios julistautui itsenäiseksi turkkilaisvallasta.
12. marraskuuta − Brittiläisen Robert Scottin ja hänen retkikuntansa kolmen muun jäsenen jäätyneet ruumiit löydettiin Etelänapamantereelta.
27. marraskuuta – Espanja julisti Marokon pohjoisosan protektoraatikseen.
28. marraskuuta – Albania julistettiin itsenäiseksi turkkilaisvallasta.
1. joulukuuta – Raitiovaunuliikenne alkoi Viipurissa kolmella linjalla.
3. joulukuuta – Ensimmäinen Balkanin sota päättyi: Bulgaria, Kreikka, Montenegro ja Serbia solmivat aselevon Osmanien valtakunnan kanssa.
4. joulukuuta – Idmanin kavallusjuttu paljastui kun pankinjohtaja Nils Idman pidätettiin Tampereella
5. joulukuuta – Itävalta-Unkari, Saksa ja Italia uudistivat keskinäisen kolmiliiton kuudeksi vuodeksi.
7. joulukuuta – Saksalainen arkeologi Ludwig Borchardt löysi 1300-luvulla ennen ajanlaskun alkua eläneen kuningatar Nefertitin rintakuvan egyptiläisessä Amarnan kaupungissa suoritetuissa kaivauksissa. Lähes vahingoittumattomana säilynyt rintakuva siirtyi Egyptin muinaismuistoviranomaisten suostumuksella Berliinin museon omistukseen.
21. joulukuuta – Ruotsi, Norja ja Tanska ilmoittivat julistautuvansa puolueettomiksi, mikäli Euroopassa syttyisi sota.
24. joulukuuta – Saksalainen lääkeyhtiö Merck haki patenttia Anton Köllischin kehittämälle MDMA:lle (ekstaasi).