stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helena Tynell

| Helena Tynell |
| --- | --- |
 Helena Tynell vuonna 1965.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Hellin Helena Tynell
Syntynyt: 10. joulukuuta 1918 Äänekoski
Kuollut: 18. tammikuuta 2016 (97 vuotta) Tuusula
Hellin Helena Tynell (o.s. Turpeinen; 10. joulukuuta 1918 Äänekoski − 18. tammikuuta 2016 Tuusula) oli suomalainen lasimuotoilija. Hänet tunnetaan parhaiten Riihimäen Lasi Oy:lle suunnitelluista Aurinkopulloista.
Tynell syntyi vuonna 1918 Äänekoskella. Tultuaan ylioppilaaksi vuonna 1938 hän pääsi opiskelijaksi Taideteolliseen keskuskouluun, josta hän valmistui mallisuunnittelijaksi vuonna 1943. Hän työskenteli uransa alussa suunnittelijana Arabialla 1943−1946. Riihimäen Lasin suunnittelijaksi hän siirtyi vuonna 1946. Hän suunnitteli lasiesineitä mm. Eduskunnan ja Hotelli Vaakunan käyttöön. Yleiseen myyntiin tulivat juhlavaan käyttöön tarkoitetut Tippa- ja Nappi-karahvit ja juomalasit. Arkikäyttöön suunniteltiin kokonaisia lasistoja. Näistä voi mainita Solar-lasiston.
Riihimäen lasitehtaan lopettamisen jälkeen Tynell siirtyi vuonna 1976 töihin Saksaan. Hän suunnitteli valaisimia Limburgin lasitehtaalle. Hän oli tehnyt valaisimia jo Suomessa, ennen uraa Riihimäen Lasin palveluksessa. Myöhemmin hän suunnitteli Limburgin tehtaalla myös taidelasiesineitä. Tynell muutti takaisin Suomeen vuonna 1986 tehtyään pitkän uran lasimuotoilijana.
Tynellin lasiesineistä on maineeseen noussut erityisesti Aurinkopullo. Pulloa valmistettiin kymmenen vuoden ajan vuosina 1964–1974, ja se tunnetaan myös nimellä Kukkapullo. Pulloa tehtiin Erkkitapio Siiroisen Veturipullon tapaan siitä lasimassasta, jota uuniin sattui muusta tuotannosta jäämään. Näin pulloa on tehty ainakin 19 eri väriä ja neljää eri kokoa.
Helena Tynell avioitui vuonna 1947 valaisinmuotoilija Paavo Tynellin kanssa. Tynell kuoli 97-vuotiaana tammikuussa 2016.
Kirjallisuutta

Laurén, Uta: Helena Tynell: Rakkaudesta lasiin.  Riihimäki:  Suomen lasimuseo, 2018.  ISBN 978-952-5571-81-3
Aiheesta muualla

Helena Tynellin suunnittelemia lasiesineitä. Designlasi.com.
Taidemuseo Martta Wendelin.
Helena Tynellin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Tippa-karahvi.
Anyone But You

| Anyone But You |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Will Gluck
Käsikirjoittaja:   Ilana Wolpert  Will Gluck 
Tarina:  Ilana Wolpert
Perustuu:  William Shakespearen näytelmään Paljon melua tyhjästä
Tuottaja:   Will Gluck  Joe Roth  Jeff Kirschenbaum 
Säveltäjä:   Este Haim  Chris Stracey 
Kuvaaja:  Danny Ruhlmann
Leikkaaja:  Tia Nolan
Pääosat:   Sydney Sweeney  Glen Powell  Alexandra Shipp  GaTa  Hadley Robinson  Michelle Hurd  Dermot Mulroney  Darren Barnet  Bryan Brown  Rachel Griffiths 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Sony Pictures Releasing
Ensi-ilta:   2023-12-2222. joulukuuta 2023 (Yhdysvallat)  2023-12-2727. joulukuuta 2023 (Suomi)  
Kesto:  103 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  25 miljoonaa dollaria
Tuotto:  19,3 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anyone But You on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Will Gluck. Se perustuu William Shakespearen komedianäytelmään Paljon melua tyhjästä. Päärooleja esittävät Sydney Sweeney ja Glen Powell. Muita rooleja esittävät muun muassa Alexandra Shipp, GaTa, Hadley Robinson, Michelle Hurd, Dermot Mulroney, Darren Barnet, Bryan Brown ja Rachel Griffiths.
Anyone But You sai Yhdysvaltain-ensi-iltansa 22. joulukuuta 2023 sekä Suomen-ensi-iltansa 27. joulukuuta 2023. Elokuva sai ristiriitaisen vastaanoton ja se on tuottanut yli 19 miljoonaa dollaria.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sydney Sweeney  | … |  Bea   |
|  Glen Powell  | … |  Ben   |
|  Alexandra Shipp  | … |  Claudia   |
|  GaTa  | … |  Pete   |
|  Hadley Robinson  | … |  Halle   |
|  Michelle Hurd  | … |  Carol   |
|  Dermot Mulroney  | … |  Leo   |
|  Darren Barnet  | … |  Jonathan   |
|  Rachel Griffiths  | … |  Innie   |
|  Bryan Brown  | … |  Roger   |
|  Charlee Fraser  | … |  Margaret   |
|  Joe Davidson  | … |  Beau   |
Aiheesta muualla

Anyone But You Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Presinge

| Presinge |
| --- | --- |
 Presinge.
 vaakuna
 Presinge
 Koordinaatit: 46°13′07″N, 6°15′11″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,72 km²
Korkeus:  431–508 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  737
 – Väestötiheys:  156 as./km²
 
 www.presinge.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Presinge on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 737 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Presinge Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Tankkerisota

Tankkerisota oli osa 1980-luvun Irakin–Iranin sotaa, missä maat tekivät hyökkäyksiä toistensa öljykuljetuksia vastaan. Irak aloitti tankkerisodan Persianlahdella. Ulkovallat pelkäsivät kuitenkin enemmän Iranin hyökkäyksiä, jotka kohdistuivat suurten öljynviejien Saudi-Arabian ja Kuwaitin tankkereihin. Iran halusi painostaa nämä maat tukemasta Irakia sodassa. Yhdysvallat tuli mukaan tankkerisotaan suojellakseen Kuwaitin tankkereita.
Tankkerisota

Molemmat sodan osapuolet pyrkivät häiritsemään vastustajansa öljynvientiä ja asetuontia. Tankkerisota alkoi suppeahkona vuonna 1981 ja saavutti huippunsa 1984, jolloin varsinkin Irak alkoi hyökätä öljyä kuljettavia tankkereita vastaan. Iran vastasi samana vuonna omilla iskuillaan muun muassa sotaa käymättömien Kuwaitin ja Saudi-Arabian tankkereita vastaan. Molemmat maat hyökkäsivät myös toistensa muita kauppalaivoja vastaan.
Tankkerisota kesti vuoteen 1987. Se aiheutti muun muassa öljyn valumista mereen ja muiden kansojen merimiesten kuolemia, ja vakuutusyhtiöt epäsivät pitkään vakuutukset alueella liikkuvilta kauppalaivoilta. Eräässä vaiheessa merimiehille maksettiin korkeampaa palkkaa, jos nämä kulkivat Persianlahden vaarallisilla vesillä. Irak hyökkäsi Iranin satamiin tulevia tankkereita vastaan Exocet-ohjuksin, Iran taas miinoitti Persianlahtea ja teki hyökkäyksiä pikaveneillä tankkereita vastaan. Iran uhkasi moneen otteeseen sulkea Hormuzinsalmen ja varsinkin Kuwait tunsi öljynvientinsä olevan vaarassa Iranin takia.
Tankkerisodalle oli tyypillistä sen laajeneminen sodan loppua kohti ja länsimaiden, etenkin Yhdysvaltojen, sekaantuminen siihen Irania vastaan toimien. Yhdysvallat hyökkäsi sodan loppupuolella muutaman kerran Iranin öljyterminaaleihin ja muutenkin häiritsi Iranin toimia alueella.
Suurin osa Irakin kauppalaivastosta ja muusta öljynvientikapasiteetista tuhoutui sodassa. Sodan alussa Syyria sulki Välimerelle vievän Banias-öljyputken, joka veti 650 000lähde? barrelia/päivä. Syyria nimittäin oli sodassa Iranin puolella. Irak pystyi viemään 700 000 barrelia/päivä eli alle 30 % öljyntuotannostaan.lähde? Irak pommitti 9 000 kertaa Iranin omistamaa valtavaa Khargin öljyterminaalia pysäyttäen sen toiminnan lopulta käytännössä kokonaan.
Alkuvaihe

Irak julisti jo 7. lokakuuta 1980 leveyspiirin 29.03 N pohjoispuolisen alueen kielletyksi sotavyöhykkeeksi. Toukokuussa 1981 Irak ilmoitti, että Iranin satamiin ja sieltä ulos purjehtivat kauppalaivat liikkuvat sotatoimialueella omalla vastuullaan. Vuodesta 1981 alkaen Irak hyökkäsi Iranin öljysatamia, öljynjalostamoja ja puolueettomia, Iranin alueelle saapuvia tai sieltä lähteviä tankkereita vastaan.
Iranin satamat Bandar-e Khomeini ja Bandar-e Mahshar olivat päähyökkäyskohteet. Irak hyökkäsi hyvin harvoihin laivoihin kaukana näistä satamista. Irakilaiset laukaisivat hävittäjälentokoneista tai helikoptereista ranskalaisvalmisteisia Exocet-ohjuksia, jotka tunnettiin tehokkaina aseina merimaaleja vastaan. Iran ja Irak olivat menettäneet lukuisia sotalaivojaan vuoteen 1981 mennessä, joten laivastosota hiljeni pian.
Tankkerisotaa käytiin sodan alussa rajoitetusti muun muassa sen takia, ettei Iran tosissaan innostunut siitä 1981–1983. Ensimmäinen tankkeri johon osui oli turkkilainen Atlas I 30. toukokuuta 1982. Alus ei uponnut. Kreikkalainen tankkeri Scapmount sai 18. joulukuuta 1982 niin pahan osumat, ettei sitä voitu enää korjata. Tämä oli ensimmäinen niin vakava vaurio tankkerisodassa.
Vuoden 1984 alkuun mennessä Irak oli hyökännyt vain 23 tankkerin ja Iran viiden tankkerin kimppuun.
Huippuvaiheen alku

Irak oli joutunut selvästi alakynteen vuoteen 1984 mennessä maasotarintamalla. Vuonna 1984 Iran ja Irak olivat sopineet siitä, etteivät pommita toistensa kaupunkeja. Tällöin Hussein päätti hyökätä Iranin öljyteollisuutta ja öljykuljetuksia vastaan. Saddam pyrki provoisoimaan Iranin mukaan tankkerisotaan niin, että Iran provosoisi siinä lännen rajuilla toimillaan mukaan sotaan. Vuoden 1984 alkupuolella Irakin ohjus muun muassa osui Saudi-Arabian tankkeriin, joka kuljetti öljyä Iranista Ranskaan. Irakilla ei ollut omia tankkereita, vaan muun muassa Kuwaitin ja Saudi-Arabian tankkerit kuljettivat irakilaista öljyä. Niinpä Iran pyrki laajentamaan sotaa Persianlahdella ja iski 13. maaliskuuta Kuwaitin lipun alla purjehtivaan tankkeriin Bahrainin lähellä, sitten Iran iski saudiarabialaisen tankkerin kimppuun Saudi-Arabian aluevesillä 18. maaliskuuta 1984.
Huhtikuussa 1984 Teheran hyökkäsi intialaisen fregatin suojaaman kauppalaivan kimppuun. Huhti-toukokuun tankkeri-iskuilla ei ollut vaikutusta öljyn hintoihin. Ilmaiskut laajenivat taas asutuskeskuksiin.
Hormuzinsalmi

Iran lähetti F-4 Phantom-hävittäjiä hyökkäämään F-15-hävittäjiä avustavia Saudi-Arabian AWACS-tutkakoneita vastaan vuoden 1984 keskivaiheilla. Iran menetti tässä hyökkäyksessä yhden koneen. Kumpikin osapuoli väitti ilmataisteluin tapahtuneen omassa ilmatilassaan. Samantapainen välikohtaus toistui myöhemmin, jolloin Iran menetti myös yhden koneen. Saudi-Arabia ja Iran eivät halunneet tämän takia sotaa keskenään.
Iran uhkasi sulkea Hormuzinsalmen, vain jos sen omat öljykuljetukset estettäisiin. Niinpä Irak pyrki laajentamaan tankkerisotaa niin, että ulkovallat sekaantuisivat siihen Irania vastaan. Mutta Iran vastasi toisaalta, ettei aio sulkea Hormuzinsalmea, koska sillä olisi paha vaikutus maan omaan öljystä ja tankkeriviennistä riippuvaan talouteen.Iranin laivasto ja ilmavoimat olivat pienet eikä niillä kyetty iskemään suurella voimalla monia tankkereita vastaan.
Iranista öljyä vievät tankkerit kävivät Khargin saaren öljyterminaalissa, jonka kautta kulki 85% Iranin viemästä öljystä. Irak alkoi häiritä tätä liikennettä hyökkäämällä ilmasta laukaistavin ohjuksin tankkereita vastaan. Tähän oli syynä irakilaisia painostava sotatilanne maarintamalla. Maaliskuussa 1984 irakilainen Super Étendard -hävittäjäpommittajakone laukaisi Exocet-ohjuksen Khargin saaren eteläpuolella kreikkalaista tankkeria vastaan. Vuoden loppuun mennessä Irak oli hyökännyt 53 siviilialuksen kimppuun. Irak hyökkäsi vuonna 1984 jopa Kyyroksen öljykentille. Samana vuonna Iran hyökkäsi Irakin satamiin tulevia laivoja vastaan 18 kertaa. Irak pyrki laajentamaan tankkerisotaa Persianlahdella sillä näki sen hyödylliseksi toisin kuin Iran. Irakilaiset oppivat ilmatankkauksen ja pystyivät laajentamaan Mirage-hävittäjiensä toiminta-aluetta.
Tämän jälkeen Irak alkoi hyökätä Iranin satamiin saapuviin laivoihin. Irak hyökkäsi vuonna 1984 kaikkiaan 71 laivaa vastaan, kun sitä edeltäneinä kolmena vuotena oli hyökätty vain 48 laivaa vastaan. Iran vastasi tähän samalla mitalla. Tankkerit kestivät melko hyvin hyökkäyksiä, ja osuman saaneista 239 tankkerista vain 55 eli noin neljäsoasa upposi. Iran hyökkäsi monesti tankkerien kimppuun ohjuksilla. Koska Iranilla oli vähän merimaaliohjuksia, se käytti 1984–1986 muun muassa lentokoneisiin yleensä asennettavia panssarivaunuja vastaan suunniteltuja Maverick- ja AS12-ohjuksia, jotka saattoivat joskus vammauttaa tai tappaa tankkereiden miehistöä.
Irakin hyökkäykset Khargin öljyterminaaliin

Irakin lentokoneilla käymän merisodan aktiivisuustaso vaihteli, mikä johtui voimavarojen puutteesta. Irakilaisten pitkät pommitustauot aiheuttivat sen, että iranilaiset ehtivät korjata edellisten pommitusten aiheuttamat vauriot. Tämän takia Irak menetti hyökkäysvoimansa erityisesti Khargin öljyterminaalin suhteen. Vuoden 1985 puolivälistä saman vuoden loppuun mennessä Irak hyökkäsi Khargin öljyterminaalia vastaan 60 kertaa tavoitteenaan tuhota se. Hyökkäykset pysäyttivät terminaalin toiminnan joksikin aikaa syyskuussa 1985. Irakin oma öljy pääsi hyvin ulkomaille koska se, kulki Jordanian ja Kuwaitin kautta.
Irak hyökkäsi kolme kertaa useammin tankkerien kimppuun kuin Iran. Silti lännessä Iranin hyökkäyksiä pidettiin uhkaavampina, koska länsi tuki Irakia. Iran teki selväksi, ettei mikään Persianlahden valtio ole turvallinen satama tankkerille. Iranin kostohyökkäykset olivat heikkoja, sillä Iranilla ei ollut hyvää laivoja vastaan soveltuvaa ohjusaseistusta. Tankkerisodan hyökkäykset kutistivat Iranin öljynviennin puoleen, vähensivät Persianlahden laivaliikennettä 25 prosenttia ja hidastivat Persianlahden öljyn viemistä muualle maailmaan. Se myös pakotti Lloyd’sin korottamaan Persianlahdella liikkuvien laivojen vakuutusmaksuja.
Irakin ampuma Exocet osui 14. helmikuuta 1985 Liberian lipun alla purjehtineeseen tankkeriin Neptunia, joka upposi kolmen päivän päästä. Neptuniasta tuli ensimmäinen tankkerisodassa uponnut tankkeri. Saudi-arabialaisten ampuessa alas Iranin Phantomin ilmatilassaan, molemmat osapuolet hillitsivät tankkerisodan kansainvälistymistä. Vaikka Yhdistyneet Kansakunnat sai aikaan kiellon (moratorion) tankkerisodalle, tätä ei noudatettu kuin hetken. Irak hyökkäsi 1986 ja 1987 jopa konservatiivisten arabimaiden aluksia vastaan. Tähän Iran vastasi laajentamalla hyökkäyksiään Persianlahdella varsinkin Kuwaitin tankkereita vastaan.
Yhdysvaltain Iranin vastaiset toimet Persianlahdella

Yhdysvallat lähetti omia sotalaivojaan suojaksi Kuwaitin tankkereille, jotka oli siirretty Yhdysvaltain lipun alle. Tämä johti lopulta suoriin selkkauksiin Yhdysvaltain ja Iranin välillä. Iran vastasi miinoittamalla Persianlahtea ja hyökkäämällä pikaveneillä tankkereita vastaan. Muutaman kerran Iran laukaisi kiinalaisvalmisteisia meritaisteluun tarkoitettuja Silkworm-ohjuksia tankkereita vastaan Faon niemimaalta. Kun Iran hyökkäsi Yhdysvaltain lipun alla purjehtivaa tankkeria vastaan, amerikkalaiset kostivat hyökkäämällä Iranin öljysatamia vastaan muun muassa Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukoin.
Kun Yhdysvaltain laivaston fregatti USS Samuel B. Roberts ajoi iranilaiseen miinaan 14. huhtikuuta 1988. Yhdysvallat kosti tämän aloittamalla operaatio Praying Mantisin, jossa hyökättiin kahteen Iranin öljynjalostamoon Sassaniin ja Sirriin. Sassaniin hyökkäsivät Yhdysvaltain merijalkaväki ja Sirri tuhottiin tykkitulella. Iranin partiovene upotettiin ja Yhdysvallat ajoi Iranin F-4 Phantom-hävittäjäpommittajat alustensa kimpusta ilmatorjuntaohjuksin. Tästä seurasi se, että ehkä kolme Iranin tykkivenettä ja kaksi fregattia tuhottiin. Yhdysvaltain laivaston USS Jack Williams torjui viisi Iranin Silkworm-ohjusta.
Yhdysvallat menetti näissä taisteluissa onnettomuuden takia vain yhden Sea Cobra -helikopterin. Irakin asema merellä vahvistui sitä tukevan Yhdysvaltain laivaston ansiosta ja Irakin ilmavoimien toiminta-alue laajeni Larakin saarille asti 14. maaliskuuta 1988. Iran hyökkäsi 3. heinäkuuta merellä veneillä risteilijään USS Vincennesiin, samaan aikaan risteilijää lähestyi Iranilainen matkustajalentokone mikä sai risteilijän luulemaan lentokonetta hyökkäykseen osallistuvaksi F-4 hävittäjäksi. Risteilijä ampui matkustajalentokoneen tappaen kaikki koneessa olleet 290 ihmistä. Tämän jälkeen Yhdistyneet kansakunnat kirjoitti päätöslauselman tankkerisotaa vastaan.
Tankkerisodan tase

Tankkerit kestivät iskuja melko hyvin, vain noin neljäsosa osuman saaneista upposi tai meni korjauskelvottomiksi. Tankkerisota pienensi öljykuljetukset 75 prosenttiin entisestä ja nosti öljyn hintoja nopeasti. Loppujen lopuksi öljyn hinta laski kuitenkin tasaisesti 1980-luvulla ja Persianlahdella liikkuneista tankkereista vaurioitui vain alle kaksi prosenttia. Iran ei myöskään sulkenut Hormuzinsalmea, koska se oli itse riippuvainen öljykuljetuksista salmen kautta. Irak pystyi pommituksillaan vaurioittamaan pahoin Iranin öljynjalostusteollisuutta ja öljynvientiä, muun muassa hyökkäämällä Khargin ja Sirrin öljysatamia sekä sisämaan öljynjalostamoita vastaan.
Lancy

| Lancy |
| --- | --- |
 Lancy on tiheään asuttua Geneven esikaupunkialuetta.
 vaakuna
 Lancy
 Koordinaatit: 46°11′17″N, 6°06′52″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneve
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,77 km²
Korkeus:  370–420 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  34 656
 – Väestötiheys:  7 265 as./km²
 
 www.lancy.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lancy on kaupunki Lounais-Sveitsissä, Geneven kantonissa, Geneven kaupungin lounaispuolella. Kaupungissa on runsaat 30 000 asukasta.
Sijainti

Lancy sijaitsee pari-kolme kilometriä Geneven ydinkeskustasta lounaaseen ja on Geneven taajama-alueen osa. Lancy sijaitsee Rhônejoen eteläpuolella ja Arvejoen länsipuolella.
Urheilu

Geneven jalkapallostadion (ransk. Stade de Genève) sijaitsee Lancyn alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lancy Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Lesbovampyyrien tappajat

| Lesbovampyyrien tappajat> Lesbian Vampire Killers |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Phil Claydon
Käsikirjoittaja:   Paul Hupfield  Stewart Williams 
Tuottaja:  Steve Clark-Hall
Säveltäjä:  Debbie Wiseman
Kuvaaja:  David Higgs
Leikkaaja:  James Herbert
Pääosat:   James Corden  Mathew Horne  Paul McGann  Emer Kenny  Lucy Gaskell  Louise Dylan  Ashley Mulheron  Tiffany Mulheron  Vera Filatova  Silvia Colloca  MyAnna Buring 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Momentum Pictures
Levittäjä:  Momentum Pictures Netflix The Weinstein Company
Ensi-ilta:   Yhdistynyt kuningaskunta 20. maaliskuuta 2009  Yhdysvallat 16. maaliskuuta 2009  Suomi 31. heinäkuuta 2009 
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lesbovampyyrien tappajat (engl. Lesbian Vampire Killers) on brittiläinen vuonna 2009 ensi-iltansa saanut kauhukomedia. Elokuvan käsikirjoituksesta vastaa Paul Hupfield ja Stewart Williams sekä ohjauksesta Phil Claydon.
Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 31. heinäkuuta 2009. Elokuva on noussut maailmalla kulttimaineeseen.
Juoni

Muinainen kirous on vienyt kylän miehiltä vaimot. Tämän kaiken takana on joukkio lesbovampyyreita, jotka on tapettava välittömästi. Houkuteltakseen vampyyrit esiin kyläläiset päättävät laittaa syötiksi pari toivotonta nuorta miestä.
Näyttelijöitä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Silvia Colloca  | … |  Carmilla   |
|  Margarita Hall  | … |  vampyyri   |
|  Sianad Gregory  | … |  vampyyri   |
|  Mathew Horne  | … |  Jimmy   |
|  Lucy Gaskell  | … |  Judy   |
|  Emma Clifford  | … |  Rossi   |
|  James Corden  | … |  Fletch   |
|  Travis Oliver  | … |  Steve   |
|  Susie Amy  | … |  blondi   |
|  MyAnna Buring  | … |  Lotte   |
|  Louise Dylan  | … |  Anke   |
|  Ashley Mulheron  | … |  Trudi   |
|  Tiffany Mulheron  | … |  Heidi   |
|  John Pierce Jones  | … |  vuokraisäntä   |
|  Steve Clark-Hall  | … |  tarinakertoja   |
|  Paul McGann  | … |  pastori   |
|  Emer Kenny  | … |  Rebecca   |
|  Vera Graziadei  | … |  Eva   |
|  Jessica Powell  | … |  vampyyri   |
|  Mary Liddell  | … |  vampyyri   |
|  Michelle Carter  | … |  vampyyri   |
|  Nellie McQuinn  | … |  vampyyri   |
|  Kimberley Payne  | … |  vampyyri   |
|  Stacy Franklin  | … |  vampyyri   |
|  Kelly Franklin  | … |  vampyyri   |
|  Suzanne Perkins  | … |  vampyyri   |
|  Rossana Stocchino  | … |  vampyyri   |
|  Lucy Emes  | … |  vampyyri   |
|  Josephine McGrail  | … |  vampyyri   |
|  Sirle Von Schihver  | … |  vampyyri   |
Arvostelut

Nanna Yli-Hukka: Lesbovampyyrien tappajat (2009)  05.11.2009. FilmGoer.
Russin

| Russin |
| --- | --- |
 Russin.
 vaakuna
 Russin
 Koordinaatit: 46°11′16″N, 6°00′49″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,91 km²
Korkeus:  349–464 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  546
 – Väestötiheys:  109 as./km²
 
 www.russin.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Russin on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 536 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Russin Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Genthod

| Genthod |
| --- | --- |
 Genthodin keskustaa: etualalla kunnantalo, taaempana kirkko.
 vaakuna
 Genthod
 Koordinaatit: 46°15′57″N, 6°09′22″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,87 km²
Korkeus:  372–425 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  2 884
 – Väestötiheys:  1 005 as./km²
 
 www.genthod.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Genthod on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Siellä on vajaat 3 000 vakinaista asukasta.
Historiaa

Genthod on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1816. Genthod koostuu kolmesta kylästä: Genthod, Malagny ja Creux-de-Genthod.
Sijainti

Genthod sijaitsee Genevenjärven länsirannalla viitisen kilometriä Genevestä pohjoiseen. Sen rajanaapureita ovat etelässä  ja lännessä Bellevue, pohjoisessa Versoix. Itäpuolella kunta rajoittuu Genevenjärveen.
Talous

Genthodin talouselämä kehittyi voimakkaasti 1800-luvulla, jolloin sinne perustettiin muun muassa meijeri (1801) ja veneveistämö (1823). Vuonna 1858 Genthodiin rakennettiin rautatieyhteys Genevestä. Genthodin ja Geneven välillä kulki raitiovaunu vuosina 1900–1925. Genthodissa on kellovalmistaja Franck Muller Watchland SA:n pääkonttori ja tehdas.
Talous > Liikenne

Moottoritie A1 ohittaa Genthodin länsipuolitse. Genevenjärven rantaa seuraileva valtatie 1 (saks. Hauptstrasse 1) kulkee kunnan poikki.
SBB:n rautatie Geneven päärautatieasemalta Lausanneen kulkee Genthod-Bellevuen aseman kautta. Ranskalais-sveitsiläisen Léman Expressin paikallisjunat L1–L4 Coppetista Évian-les-Bainsiin, Annecyyn, St-Gervais-les-Bains-Le Fayetiin ja Annemasseen kulkevat neljä kertaa tunnissa Genthod-Bellevuen asemalla pysähtyen.
Genthodista on linja-autoyhteys Versoix’hin, Geneven lentoasemalle ja Collex-Bossyyn.