stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herran vastarinta-armeija
Historia

LRA:n johto ja taistelijat ovat pääosin acholeita, Ugandan pohjoisosissa asuvaa kansaa, joka joutui Idi Aminin valtakaudella 1971–1979 suoranaisen kansanmurhan kohteeksi. Aminia seuranneella Milton Oboten kaudella monet acholit liittyivät Ugandan armeijaan ja taistelivat Yoweri Musevenin johtamaa National Resistance Army -sissiliikettä (NRA) vastaan. Kenraali Okellon johtamat acholisotilaat kaappasivat vallan Obotelta heinäkuussa 1985 tämän käännyttyä heitä vastaan. Etniset ja poliittiset ristiriidat hajottivat kuitenkin Ugandan armeijan ja NRA marssi Kampalaan tammikuussa 1986 acholisotilaiden paetessa pohjoiseen synnyinseuduilleen.
Acholien epäluulo ja vihamielisyys uutta Musevenin hallitusta kohtaan tarjosi kuitenkin kasvualustan itseään profeettana pitäneen Alice Lakwenan 1986 perustamalle "Holy Spirit Movementille" (Pyhän hengen liike). Heikosti aseistautuneet HSM:n kapinalliset kärsivät kuitenkin verisen tappion Ugandan hallituksen joukoille 1988 ja uudelleenmuodostetun kapinaliikkeen johtoon nousi seuraavana vuonna Pohjois-Ugandan Gulun piirikunnasta, Awilin kylästä kotoisin oleva, koulunsa keskeyttänyt mystikko Joseph Kony ja hänen organisoimansa Lord’s Resistance Army.
LRA on jatkanut sotaa jo 23 vuotta, välillä Sudanin islamistisen hallituksen tuella. Vuonna 1999 Sudanin ja Ugandan hallitukset sopivat kuitenkin, että Sudan lopettaa tukensa LRA:lle ja Uganda vastavuoroisesti veti tukensa pois Etelä-Sudanissa toimivalta SPLA:lta (Sudan People’s Liberation Army). Ugandan hallituksen joukot ovat myös vuodesta 2002 saaneet jahdata LRA:n kapinallisia Sudanin puolelle niin sanotun punaisen linjan eteläpuolella. Ugandan joukot tunkeutuivat heinäkuussa 2004 punaisenkin linjan yli Sudanin armeijan luvalla ja tuhosivat LRA:n tukikohtia Sudanissa.
Vuoden 2005 LRA:n hierarkiassa toisena oleva Vincent Otti vei satoja taistelijoitaan Kongon demokraattisen tasavallan koillisosiin joukkion menetettyä ”turvapaikkansa” Etelä-Sudanissa. Kolmen valtakunnan alueelle hajonnut LRA on siten menettänyt huomattavasti voimaansa, mutta he yrittävät saada sen takaisin.
LRA kävi rauhanneuvotteluja Ugandan hallituksen kanssa Etelä-Sudanin välityksellä. Kony vaati kuitenkin itseensä ja muuhun liikkeen johtoon kohdistuvien pidätysmääräysten kumoamista ja kieltäytyi jatkamasta neuvotteluja.
Joulukuun 2008 puolivälissä Ugandan, Etelä-Sudanin ja Kongon demokraattisen tasavallan joukot aloittivat yhteisen operaation LRA:ta vastaan, jonka jälkeen taistelut alueella kiihtyivät. Vuodenvaihteessa 2008–2009 LRA aiheutti sekasortoa Kongossa surmaamalla jopa 900 ihmistä. Maaliskuussa 2012 Afrikan unioni lähetti 5 000 sotilastaan LRA:n vastaiseen sotilasoperaatioon. Afrikan unionin operaatioon sotilaita osallistui neljästä maasta, Ugandasta, Etelä-Sudanista, Keski-Afrikan tasavallasta ja Kongon demokraattisesta tasavallasta. Kaikki neljä ovat niitä maita, joita LRA on terrorisoinut.
Toimintatavat

Lord’s Resistance Army on yksi maailman pahamaineisimmista sissijärjestöistä laajamittaisten ihmisoikeusrikkomustensa takia. Arvioiden mukaan jopa 80 prosenttia LRA:n sotilaista on alaikäisiä, kidnapattuja lapsia, jotka on pakottamalla ja aivopesulla värvätty LRA:han. Lasten kaappaaminen on LRA:n yleinen toimintatapa, ja monet kaapatuista lapsista joutuvat kidutusten ja raiskausten uhriksi. Huomattava määrä lapsia on paennut kotoaan kaduille välttääkseen siepatuksi tulemisen. Unicefin arvion mukaan 20 000 lasta on siepattu 21 vuotta jatkuneen sisällissodan aikana, mutta ei mainitse osapuolien osuuksia.
Joulukuussa 2008 Ugandan armeija syytti LRA:ta 45:n siviilin tappamisesta viidakkoveitsillä kirkossa Kongon demokraattisessa tasavallassa. LRA:n David Nekorach Matsanga syytti Ugandaa propagandasta ja sanoi ihmisten voivan olla ugandalaisten tappamia. YK:n rauhanturvaajalähteiden mukaan 13 kapinallista surmasi 16. tammikuuta 2009 yli sata Toran kylän asukasta Orientalen maakunnassa. Joulukuusta 2008 alkaneen kampanjan aikana Kongossa tapettujen määrä nousi 900:aan. Maaliskuun 2010 lopulla paljastui edeltäneen vuoden joulukuussa tehty joukkomurha, jossa LRA tappoi 321 kyläläistä ja kaappasi arviolta 250 henkeä joukkoihinsa.
Kansainvälisen rikostuomioistuimen pidätysmääräykset

Ugandan hallitus vei joulukuussa 2003 LRA:n toiminnan kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) käsiteltäväksi ja oikeuskäsittely alkoi elokuussa 2004. Vuonna 2005 ICC antoi määräyksen pidättää viisi LRA:n johtajaa: Joseph Kony, Vincent Otti, Okot Odhiambo, Dominic Ongwen ja Raska Lukwiya. Sen jälkeen ainakin kahden johtajista uskotaan kuolleen. ICC on vahvistanut Raska Lukwiyan kuoleman ja Vincent Ottinkin uskotaan kuolleen, myös Okot Odhiambon kuolemasta on huhuttu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Lord’s Resistance Army (LRA) GlobalSecurity.org (luettu 24.3.2007)
Uganda Conflict Action Network (luettu 24.3.2007)
David Sacks

David Sacks
David Sacks (s. 25. toukokuuta 1972 Kapkaupunki) on yhdysvaltalainen liikemies ja sijoittaja.
Sacks syntyi juutalaiseen perheeseen Etelä-Afrikassa ja muutti 5-vuotiaana perheineen Yhdysvaltoihin. Hän sai Bachelor of Arts -oppiarvon taloustieteessä Stanfordin yliopistosta vuonna 1994. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi Chicagon yliopiston lakikoulusta vuonna 1998. Sacks aloitti vuonna 1999 uransa Confinityssa, josta myöhemmin tuli PayPal. Hän oli sen ensimmäinen tuotejohtaja ja sitten operatiivinen pääjohtaja.
Sacks perusti vuonna 2008 yhtiöiden yhteisöverkostoksi tarkoitetun Yammer-palvelun, jonka Microsoft osti heinäkuussa 2012. Hän oli mukana perustamassa teknologian alaan keskittynyttä Craft Ventures -sijoitusyhtiötä. Hän on toiminut johtavissa asemissa myös muun muassa Zenefits-ohjelmistoyhtiössä. Sacks on pitkäaikainen Bitcoinin, muiden kryptovaluuttojen ja hajautettujen finanssipalveluiden puolestapuhuja. Hän on yksi All In -podcastin juontajista.
5. joulukuuta 2024 Donald Trump ilmoitti valinneensa Sacksin Valkoisen talon “tekoäly- ja kryptotsaarin” asemaan.
Salmijärvi (Jämsä, Hassi)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°45′08″N, 25°07′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Alasimeen 
Järvinumero:  14.264.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  850 m  
Rantaviiva:  4,298 km  
Pinta-ala:  22,04 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hassin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy.
Tuure

| Tuure, Ture |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Tuure: 28. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  Ture: 28. huhtikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Tyr, Tor, Tore
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Tyr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuure on miehen nimi.
Nimi Tuure tulee Norjan tarustosta. Alkuperäinen norjalainen kirjoitusasu oli Tyr, josta on nykynorjaksi muotoutunut Tor. Tästä on tullut Ruotsiin nimi Tore, josta puolestaan Suomeen nimi Tuure, Ture. Tyr oli Norjan tarustossa sodan ja oikeuden jumala, aseenaan hänellä oli miekka.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 3 085 henkilöä saanut nimekseen Tuure ja 807 nimen Ture.
Tuuren nimipäivä on 28. huhtikuuta. Samalla päivällä nimi esiintyy suomenruotsalaisessa kalenterissa muodossa Ture.
Tunnettuja Tuureja ja Tureja

Ture Ara, suomalainen oopperalaulaja, iskelmälaulaja ja joogaopettaja
Ture J:son Arne, ruotsalainen arkeologi
Ture Axelsson, suomalainen meloja
Ture Gabriel Bielke, ruotsalainen sotilas, poliitikko ja valtaneuvos
Tuure Boelius, suomalainen tubettaja, laulaja ja näyttelijä
Ture Brommels, suomalainen jääkäriluutnantti ja farmaseutti
Ture Erno, suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Tuure Happonen, suomalainen jääkärialiupseeri
Tuure Himanka, suomalainen näyttelijä
Ture Hollstén, suomalainen kansanedustaja (RKP)
Tuure Holopainen, kulttuurineuvos ja -johtaja, päätoimittaja
Ture Janson, suomalainen toimittaja ja kirjailija
Ture Johannisson, ruotsalainen kielitieteilijä
Tuure Junnila, suomalainen poliitikko (Kokoomus)
Ture Junttu, suomalainen näyttelijä
Tuure Kilpeläinen, suomalainen muusikko
Tuure Koski, suomalainen basisti
Tuure Lehén, suomalainen poliitikko (SKP)
Ture Waldemar Lindeberg, tilanomistaja ja maanviljelysneuvos
Tuure Mentula, suomalainen diplomaatti
Tuure Mäntynen, jalkapalloilija
Ture Nerman, ruotsalainen sosialistipoliitikko, toimittaja ja kirjailija
Tuure Nieminen, suomalainen mäkihyppääjä
Tuure Niskanen, suomalainen mestaripelimanni
Ture Reinhold Nordenstreng, suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri
Ture Rangström, ruotsalainen säveltäjä
Ture Ryberg, ruotsalainen arkkitehti
Tuure Salo, suomalainen poliitikko (LKP), Rovaniemen ent. kaupunginjohtaja
Tuure Siira, suomalainen jalkapalloilija
Tuure Taskinen, suomalainen näyttelijä
Tuure Vapaavuori, suomalainen lähetysjohtaja ja kirjailija
Tuure Vierros, suomalainen kirjailija
Ture Birger Wegelius, suomalainen pappi ja valtiopäivämies
Ture Ödlund, ruotsalainen curlingpelaaja
Kuvitteellisia Ture-nimisiä

Ture Sventon, suom. Totte Svensson, ruotsalainen salapoliisi Äke Holmbergin lastenkirjoissa
Tuure ja Ture sukunimenä

Askia Mohammad Ture, Songhain valtion johtaja 1400/1500-luvulla
Leila Tuure, suomalainen kirjailija
Nimen muita merkityksiä

Tuure, timoteilajike
Johannes Kronlöf

Johannes Kronlöf
Johannes (Hans) Alfred Kronlöf ((21. heinäkuuta 1894 – Vöyri 23. maaliskuuta 1969) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Tomas Kronlöf ja Beata Antbrams. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Irja Kerttu Kariston kanssa.
Opinnot

Kronlöf kävi kansakoulun ja Vöyrin kansanopiston ja Ruotsalaisen kansanakatemian Malmilla vuosina 1912–1913. Hän suoritti yksityisesti viidennen luokan Vaasan ruotsalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1923. Hän suoritti Jääkärialiupseereille järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 sekä kranaatinheitinkurssin vuonna 1926. Kaasusuojelukurssin hän suoritti vuonna 1928 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1930.
Jääkärikausi

Kronlöf työskenteli vakuutusalalla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 17. joulukuuta 1915. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Suomen sisällissota

Kronlöf saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Jääkärit olivat hankkineet Saksassa sotilaskoulutuksen Suomen vapauttamiseksi Venäjän vallasta, mutta joutuivatkin keskelle sisällissotaa. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla ja Tampereella. Hän haavoittui lievästi taistelussa Kalevankankaalla 28. maaliskuuta 1918 ja toistamiseen, mutta nyt pahasti Tampereella 3. huhtikuuta 1918, mistä hänet lähetettiin sairaalahoitoon Vaasaan ja parannuttuann hänet siirrettiin 2. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonan 1. komppaniaan.
Sisällissodan jälkeinen aika

Kronlöf palasi sisällissodan jälkeen 18. kesäkuuta 1918 alkaen 2. Jääkärirykmentin VI pataljoonan 2. komppaniaan, missä hän palveli edelleen vaikka rykmentti nimettiin uudelleen Porin jalkaväkirykmentti 2:ksi. Hänet siirrettiin 3. syyskuuta 1918 Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, mikä tunnettiin myöhemmin nimellä Porin rykmentti. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana ensin 2. ja myöhemmin 5. komppaniassa. Hänet siirrettiin 5. toukokuuta 1920 armeijan oppipajalle ja kengitysvarikolle. Seuraavaksi hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi 15. kesäkuuta 1921 alkaen Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja edelleen 2. marraskuuta 1925 alkaen konekiväärikomppaniaan. Hän oli komennettuna Jääkäritykistörykmenttiin tutustumaan tykistöön vuosina 1923-24. Pataljoonan aliupseerikoulun johtajaksi hänet siirrettiin 10. joulukuuta 1926. Pataljoonan aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 20. elokuuta 1928 Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtajaksi ja kaasusuojelu-upseeriksi, mistä hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 27. helmikuuta 1929 Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 1. toukokuuta 1934 alkaen Uudenmaan rykmentin 2. komppaniaan. Hän hoiti eri aikoina opettajan ja johtajan tehtäviä Jääkäriprikaatin aliupseerikoulussa sekä Kaartin Jääkäripataljoonan talouspäällikön tehtäviä vuosina 1933-34. Hän osallistui Jääkärialiupseereille järjestettyyn alktiiviupseerikurssiin kadettikoulussa vuonna 1921.  Hän suoritti pioneerikurssin 1921 Haminassa,  kranaatinheitinkurssin 1926,  kaasusuojelukurssi 1928  sekä TK:n komppanianpäällikkökurssin 1930.
Talvisota

Kronlöf osallistui talvisotaan Kenttätäydennyspataljoona 4:n komentajana, mistä hänet siirrettiin rintamalle ja hän sai komentoonsa pataljoonan Jalkaväkirykmentti 10:ssä ja myöhemmin hän sai komentoonsa koko rykmentin. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Karhulan lohkolla, Sommeessa, Viipurinlahdella (Vilaniemi ja Häränpäänniemi). Välirauhan aikana Kronlöf jatkoi entisessä tehtävässä rykmentin komentajana, kunnes hänet siirrettiin myöhemmin rykmentissä pataljoonan komentajaksi, kunnes hänet siirrettiin niin ikään pataljoonan komentajaksi 4. Prikaatiin.
Jatkosota

Jatkosodan puhjettua Kronlöf komennettiin rintamalle pataljoonankomentajaksi Jalkaväkirykmentti 61:een, jonka komentajana hän osallistui taisteluihin Säntämässä, Syvärillä, Pograssa, Bardovskajassa, Jandebassa ja Shemenskissä, missä hän lopulta haavoittui taistelussa vaikeasti 12. huhtikuuta 1942 ja kuljetettiin 26. Sotasairaalaan. Sotasairaalassa häneltä vierähti vuodet 1942 ja 1943 ja sairaalasta päästyään hänet komennettiin komendantiksi ja yhteysupseeriksi Pietarsaareen, mistä hänet siirrettiin viimeisenä sotavuonna (jatkosota) Vaasaan ja hän sai komentoonsa Vaasan suojeluskuntapiirin.
Sotien jälkeinen aika

Sotien jälkeen Kronlöf jatkoi Vaasassa edelleen entisessä tehtävässä, kunnes Suojeluskuntajärjestö tuli Neuvostoliiton vaatimuksesta lakkautetuksi ja hän pääsi lakkautuspalkalle ja edelleen vuonna 1946 reserviin. Armeijan palveluksen jälkeen hän siirtyi sosiaalipäälliköksi ja varastontarkastajaksi Wärtsilä-Yhtymä Oy:n Crichton-Vulcanille ja palveli yritystä vuoteen 1963 saakka. Hän kuoli 23. maaliskuuta 1969. Hänet haudattiin Turkuun.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenfürer 25. joulukuuta 1917  Aliupseeri 11. helmikuuta 1918  Vääpeli 30. maaliskuuta 1918  Vänrikki 15. kesäkuuta 1921  Luutnantti 16. toukokuuta 1923  Kapteeni 16. huhtikuuta 1929  Majuri 1940  Everstiluutnantti 1943 |      |  Vapaudenristi 2. lk. tammenlehvien kera  Vapaudenristi 3. lk. tammenlehvien kera  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 2. lk. ritarimerkki  Vapaudenmitali 1. lk.  Suojeluskuntajärjestön ansioristi  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Aiheesta muualla

Kronlöf, J. A.: Jägarsoldatminnen.  (Päiväkirjan alkuperäisteksti. Jääkärikanslia, Vöyrin ja Vaasan kirjasto)  Åbo:  Mirja Kronlöf (omakustanne), 2013.  (ruotsiksi) (Vöyrin kirjaston kotiseutukokoelmissa)
Kronlöf, H.: Jääkärin muistelmat.  (Päiväkirjan suomennos)  Suomentanut Jens Kronlöf. Jens Kronlöf (omakustanne), 2005.  ISBN 952-91-9144-8
Axel Fredrik Granfelt

| Axel Fredrik Granfelt |
| --- | --- |
 A. F. Granfelt vuonna 1862
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1815 Hausjärvi
Kuollut: 16. tammikuuta 1892 (76 vuotta) Hattula
Ammatti:  pappi, professori, valtiopäivämies, kirjailija
Vanhemmat:  August Fredrik Granfelt ja Magdalena Elisabeth af Enehjelm
Puoliso:  I Agatha Fredrika Nordenswan (k. 1855) II Gustava Johansdotter Cleve
Lapset:  Axel August, Göthilda Fredrika Elisabet, Carl Zacharias Ossian, Bertha Carolina ja Wava
Kirjailija
Aikakausi:  1846-1890
Aiheet:  kristinuskon idealistinen uudelleentulkinta, uskon ja tiedon harmonia
Pääteokset:  Kristliga dogmatik (1861) ja Den kristliga sedeläran (1872–1873)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Axel Fredrik Granfelt (26. huhtikuuta 1815 Hausjärvi – 16. tammikuuta 1892 Hattula) oli suomalainen pappi, valtiopäivämies ja Helsingin yliopiston dogmatiikan ja siveysopin professori.
Granfeltin laajan tuotannon teoksia mm.

Neljä teologista väitöskirjaa latinaksi
Försök till utredning af begreppen auktoritet och auktoritets-tro. 1846.
Dansen betraktad från kristlig synpunkt. 1857
Kristliga dogmatik. 1861 (2. p. 1870, 3 p. 1880)
I tidens frågor 1–3. 1871–1881
Den kristliga sedeläran. 1872–1873
Kristillinen siveys-oppi : oppikirjan koe. Suomentanut K. A. H. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1878
De första offentligt af finske män emot kristendom och kyrka riktade angreppen. 1884
Myöhemmät arviot Granfeltistä ovat vaihdelleet suuresti. Hänen opintonsa Helsingissä ajoittuivat aikaan, jolloin teologisessa tiedekunnassa ei ollut itsenäisten tieteellisten monografioiden tuottamisen traditiota ja tieteelliset opinnäytteet laadittiin virkapätevyyden osoittamiseksi, ei kontribuutioiksi kansainväliseen tai kotimaiseen keskusteluun. Tässä tilanteessa hänen laaja tuotantonsa on tulkittu ansiokkaaksi.
Hänen uransa ajoittuu myös aikaan, jolloin konservatismi voitti sijaa teologisessa tiedekunnassa, tiedekunnan opiskelija-aines alkoi voimakkaasti suomenkielistyä ja jolloin filosofiasta sekä luonnontieteistä alkoi tulla osa teologista viholliskuvaa. Granfeltissa on nähty mitä uljaimpien uusien aikojen airut ja suurin tieteellinen kyky teologisessa tiedekunnassa moniin sukupolviin sekä idiootti ja oppinut aasi, jonka kohtalona olisi valistuneempina aikoina ollut maaseutukappalaisen, ei yliopistoteologin ura. Granfelt oli kuitenkin älykäs ja tuottelias; uuden sukupolven kriittistä nuorisoa ja sen uusia kysymyksenasetteluja hänen näkemyksensä eivät vakuuttaneet.
Jääkiekon SM-liigan karsinnat
Suljetun SM-liigan kritiikkiä

Urheiluoikeuden asiantuntija Olli Rauste on verrannut suljettua SM-liigaa kartelliksi.
Aiheesta muualla

Jatkoaika.comin juttu liigakarsinnoista vuosina 1976-2009
Jatkoaika.comin juttusarja divarihistoriasta vuosina 1974-2001
Petäisjärvi (Jämsä)

| Petäisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°49′22″N, 25°00′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Koukkujärveen 
Järvinumero:  14.264.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,9 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  2,222 km  
Pinta-ala:  6,331 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPetäisjärvi 
Petäisjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Petäiskulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,9 metriä mpy.
Koukkujärvi (Jämsä, Okskulma)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′16″N, 25°01′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Keskiseen Salavajärveen 
Järvinumero:  14.264.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,8 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,558 km  
Pinta-ala:  0,798 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Okskulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Virtalanojan valuma-alueeseen (14.264) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,8 metriä mpy.
Syyslaulu (vuoden 1978 albumi)

| Syyslaulu Erna Tauro & Bo Andersson |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1978
 Studio : Love Studio, Helsinki
 Julkaistu: marraskuussa 1978   2001 (CD)
 Formaatti: LP-levy (LRLP 295)   C-kasetti (LRC 295)   CD-levy (LRCD 295)
 Tuottaja(t): Nacke Johansson ja   Pekka Aarnio
 Tyylilaji: folk, iskelmämusiikki, jazz, laulelma
 Kesto: 36.06   39.44 (CD)
 Levy-yhtiö: Love Records
 Levymerkki: Love Records
Erna Tauron muut julkaisut
| Mumintrollen 1969 | Syyslaulu 1978 | Mumin – var är du? 1997 |
Bo Anderssonin muut julkaisut
|   | Syyslaulu 1978 | Tillsammans med 1980 |
Syyslaulu on säveltäjä Erna Tauron toinen ja laulaja Bo Anderssonin ensimmäinen, marraskuussa 1978 julkaistu studioalbumi. Albumi koottiin Tauron säveltämästä näyttämömusiikista 1960-luvulta alkaen. Tauro levytti Anderssonin kanssa levyn tunnetuimman kappaleen ”Syyslaulu” jo keväällä 1972, jolloin se julkaistiin singlenä. Singleversio eroaa hieman albumiversiosta ja on bonuskappaleena CD-levypainoksessa.
Levy-yhtiö Love Records julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina syksyllä 1978 sekä remasteroituna CD-levynä vuonna 2001. Albumista julkaistiin myös ruotsinkielinen versio Höstvisa, joka julkaistiin myös vinyylilevynä ja C-kasettina vuonna 1978.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Erna Tauro, suomentanut Esko Elstelä ja sovittanut Nacke Johansson, ellei toisin mainita.
Jos rakkautta noin mietit – 2.19 (alkup. ”Än vill du höra om kärlek”, san. Lars Huldén)
Jos kohdattaisiin vasta nyt – 2.35 (alkup. ”Om allt inte var”, san. Benedict Zilliacus)
Loista lyhtyni – 2.14 (alkup. ”Lys min lampa”, san. Jan-Axel Nordlund)
Lohtu – 2.44 (alkup. ”Tröst”, san. Gustaf Fröding)
Idylli – 2.31 (alkup. ”Idyllvisa”, san. Bengt Ahlfors)
Helsinki – 2.56 (alkup. ”Helsingfors”, san. B. Ahlfors)
Kultahäävalssi – 3.03 (alkup. ”Guldbröllopsvals”)
Pikku Palivampali – 1.23 (alkup. ”Lilla Palivampali”, san. ja suom. san. Bo Carpelan)
Serenadi – 2.43 (alkup. ”Serenad”, san. Bo Bergman)
Muutetaan yhteen – 2.25 (alkup. ”Låt oss flytta samman”, san. L. Huldén)
Elokuu – 2.15 (alkup. ”Augusti”, san. John Bargum)
Lokkilaulu – 3.15 (alkup. ”Måsundring”, san. B. Ahlfors)
Valssi – 2.16 (alkup. ”En vals”)
Syyslaulu – 3.27 (alkup. ”Höstvisa”, san. Tove Jansson)
+
CD-levyn bonuskappale: Syyslaulu – 3.29 (vuoden 1972 singleversio, LRS 1078)
Lähteet:
Tekijät > Muusikot

Bo Andersson – laulu
Nacke Johansson – piano, harmonikka
Unto Haapa-aho ja Pentti Lasanen – puhallinsoittimet
Heikki Laurila – kitara
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso
Matti Oiling – lyömäsoittimet
+
Ulf Hästbackan jousikvartetti – jouset
Lähde:
Unto Haapa-aho, Reijo Lehtovirta, Esa Pethman ja Hannu Saxelin – puhallinsoittimet
Heikki Laurila – kitara
Erkki Seppä – basso
Christian Schwindt – rummut
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Nacke Johansson ja Pekka Aarnio – tuotanto
Jörgen Petersen – tuotanto (bonuskappale)
Måns Groundstroem – äänitys, Love Studio, Helsinki, 1978
Ari Hietala / Saftra – kansi
Ben Kaila / Saftra – mustavalkoinen valokuva
Lähteet: