stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tyystlampi

| Tyystlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°57′08″N, 25°49′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Tyystjokeen 
Järvinumero:  14.239.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,6 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,65 km  
Pinta-ala:  2,399 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTyystlampi 
Tyystlampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Synsiän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Tyystijoen valuma-alueeseen (14.239) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,6 metriä mpy.
Tyräjä

| Tyräjä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°38′11″N, 24°25′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tervajoen valuma-alue (35.87)
Laskuoja:  Tyräjänoja 
Järvinumero:  35.874.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,4 m  
Rantaviiva:  1,66 km  
Pinta-ala:  6,962 ha  
Saaria:  6 
 fiTyräjä 
Tyräjä  on Kanta-Hämeessä Lopella Suivalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi muodostuu Tyräjänsuolla kahdesta pienestä järvialtaasta, joita yhdistää 100 metriä pitkä ja kapeimmillaan alle 10 metriä leveä salmi. Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvialtaat ovat pituudeltaan vain kolmasosa järven pituudesta. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja ne ovat kokonaan suota. Etenkin järven kaakkoisranat ovat tiheästi ojitettuja. Saaria on kuusi ja sijaitsevat kaikki kaakkoisrannan tuntumassa. Ne vaikuttavat Lidar-laserkeilauksen avulla laaditulla rinnevarjostuskartalla olevan ihmisen tekemiä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,4 metriä mpy. Siihen on johdettu monia ojitetun suon ojia ja järven laskuoja on myös yksi suon ojista. Ne kokoaa johto-ojana Tyräjäoja, joka yhtyy ensin Ruohostenojaan, ja joka muuttuu alajuoksulla Uksenjoeksi. Uksenjoki laskee Loppijärveen.
Historiaa

Vuoden 1954 peruskartassa oli laskuoja vielä luontainen, mutta se on oikaistu suon ojituksessa, jonka tulos näkyy vuoden 1979 kartassa.
Tyytiänlampi

| Tyytiänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°13′05″N, 25°13′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.443.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,9 m  
Pituus:  770 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,904 km  
Pinta-ala:  7,999 ha  
Tilavuus:  0,0002641 km³ 
Keskisyvyys:  3,3 m  
Suurin syvyys:  11,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTyytiänlampi 
Tyytiänlampi  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Talviaislahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 770 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 264 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 11,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,9 metriä mpy.
Solingen

| Solingen |
| --- | --- |
 Näkymä Solingeniin
 lippu:  vaakuna
 Solingen
 Koordinaatit: 51°10′N, 07°05′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Düsseldorf
Piirikunta:  kaupunkipiiri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Tim Kurzbach (SPD)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  89,45 km²
Korkeus:  53–276 m
Väkiluku (31.12.2022):  160 643
 – Väestötiheys:  1 796 as./km²
 
 solingen.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Solingen on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Vuoden 2022 lopussa kaupungissa oli 155 265 asukasta, ja sen pinta-ala on 89,45 km². Asukastiheys oli 1 796 asukasta/km². Kaupunki tunnetaan veitsistä, saksista, miekoista ja muista teräesineistä, sillä niiden valmistamisessa on kaupungissa pitkät perinteet.
Clemenskirkko Solingenin keskustassa.
Solingen muodostaa oman kaupunkipiirinsä (kreisfreie Stadt), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.
Solingen mainittiin ensimmäisen kerran tekstissä vuonna 965. Kaupunginoikeudet kaupunki sai 1374. Vuonna 1929 kaupunkiin liitettiin Ohligsin, Waldin, Gräfrathin ja Höhscheidin kunnat. Monien muiden saksalaisten kaupunkien tavoin Solingen kärsi merkittäviä vaurioita toisen maailmansodan ilmapommituksissa, jolloin muun muassa historiallinen keskusta tuhoutui.
Ystävyyskaupungit

Gouda, Alankomaat, vuodesta 1957 lähtien
Chalon-sur-Saône, Ranska, vuodesta 1960 lähtien
Blyth, Englanti, vuodesta 1962 lähtien
Jinotega, Nicaragua, vuodesta 1985 lähtien
Ness Ziona, Israel, vuodesta 1986 lähtien
Thiès, Senegal, vuodesta 1990 lähtien
Aue, Saksa, vuodesta 1990 lähtien
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Solingen Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset sivut (saksaksi)
Nordrhein-Westfalenin kaupunkipiirit ja piirikunnat
| --- | --- |
Kaupungit:   Aachen  Bielefeld  Bochum  Bonn  Bottrop  Dortmund  Duisburg  Düsseldorf  Essen  Gelsenkirchen  Hagen  Hamm  Herne  Köln  Krefeld  Leverkusen  Mönchengladbach  Mülheim  Münster  Oberhausen  Remscheid  Solingen  Wuppertal 
Piirikunnat:   Aachenin kaupunkialue  Borken  Coesfeld  Düren  Ennepe-Ruhr-Kreis  Euskirchen  Gütersloh  Heinsberg  Hereford  Hochsauerland  Höxter  Kleve  Lippe  Märkischer Kreis  Mettmann  Minden-Lübbecke  Oberbergischer Kreis  Olpe  Paderborn  Recklinghausen  Rheinisch-Bergischer Kreis  Rhein-Erft-Kreis  Rhein-Kreis Neuss  Rhein-Sieg-Kreis  Siegen-Wittgenstein  Soest  Steinfurt  Unna  Viersen  Warendorf  Wesel
Sosiaali- ja terveydenhuolto

Sosiaali- ja terveydenhuolto (sosiaali- ja terveystoimi, lyhenne sote) on pääosin suomalaisten kuntien tarjoamaa palvelua. Yli puolet koko kuntasektorin henkilöstöstä työskentelee sosiaali- ja terveysalalla ja lähes puolet kuntasektorin menoista aiheutuu näistä tehtävistä.
Näihin palveluihin kuuluvat muun muassa lasten päivähoito, sosiaalitoimi (vanhusten, vammaisten ja mielenterveyspotilaiden palvelut), terveyden- ja sairaanhoito sekä hoitotakuu.
Maakunta- ja soteuudistuksen myötä sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisvastuu siirtyy kunnilta uusille hyvinvointialueille 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Tyrä

Napatyrä
Tyrä (hernia) on kudoksen epätavallista työntymistä elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi. Tyriä ovat napatyrä, nivustyrä, arpityrä, palleatyrä sekä reisityrä. Tyrä voi olla kureutunut, mikä tarkoittaa, että tyrä ei mene painettaessa takaisin tyräportista. Jos tyrä on tällainen, se muuttuu kipeäksi ja kovaksi. Kureutunut tyrä on leikattava mahdollisimman nopeasti, ettei se mene kuolioon.
Tyriä on myös lapsilla.
Tyrätyypit

Eri tyrätyyppejä ovat muun muassa napatyrä, arpityrä, palleatyrä, nivustyrä ja reisityrä.
Napatyrä: Vastasyntyneellä on navassa napanuoran mentävä reikä, mutta se sulkeutuu yleensä muutaman ensimmäisen elinvuoden aikana. Se jää kuitenkin pysyvästi hieman heikommaksi kohdaksi vatsanpeitteissä, ja siihen voi iän myötä kehittyä tyrä. Pikkulapsilla se korjaantuu yleensä itsestään, eikä leikkaushoito ole tarpeen. Napatyrä voi kehittyä aikuisellekin. Se pyritään aina leikkaamaan, sillä tyrään liittyy kureutumisvaara.
Arpityrä on vatsan alueella oleva tyrä. Siinä mahasuolikanavaa työntyy läpi vatsapeitteiden haavasta, jotka ovat parantuneet huonosti.
Palleatyrä on vaikeasti havaittava tyrä, sillä sen näkemiseen tarvitaan erillisiä tutkimuksia. Sen oireet muistuttavat hieman närästystä.
Nivustyrä on tyrä, joka on joko suora tai epäsuora. Suorassa tyrä painuu nivuskanavan pohjan läpi ja epäsuorassa nivuskanavassa kivespussia tai ylempää häpyhuulta kohti.
Reisityrä on tyrä, jossa vatsaontelon sisältöä painuu isojen verisuonten kulkuaukosta reiteen. Tämä on vaarallisin tyrä, sillä se on useimmiten kureutuva, ja se on hoidettava leikkauksella.
Hoito

Tyrän hoitona on leikkaus, jossa tyräportti suljetaan ja vahvistetaan rakenteelliset heikkoudet. Tyrän leikkauksella ei ole kiirettä, jos se ei kureudu. Muutoin se aiheuttaa kovuutta ja kipuja ja on leikattava välittömästi. Leikkaus voidaan suorittaa nukutuksessa, spinaali- tai paikallispuudutuksessa.
Tyrät kannattaa aina hoitaa rauhallisessa vaiheessa ennen kuin komplikaatioita on päässyt syntymään.
On hyvä muistaa, että tyrä ei koskaan parane itsestään ja suurin osa tyristä on syytä leikata ajoissa. Toisaalta pienet laakeat mediaaliset nivustyrät ja oireettomat napa- ja arpityrät voidaan joskus jättää leikkaamatta, jos kirurgi arvioi kureutumisriskin pienemmäksi kuin leikkausriskin.
Ennaltaehkäisy

Tyrien syntymistä ei nykytiedon valossa voi ehkäistä elintavoilla tai muillakaan keinoilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tyrä, Terveyskirjasto.fi
Valtatie 9 (Viro)

Valtatien kulku Viron kartalla.
Valtatie Sauen kunnan Kabilan kylässä.
Valtatie 9 kulkee Länsi-Virossa Sauen kunnan Ääsmäestä valtatieltä 4 Haapsalun kautta Rohukülan satamaan, josta on lauttayhteys Hiidenmaalle.  Valtatie on 81,0 kilometriä pitkä.
Tien kulku

Valtatie 9 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
Tien kulku > Harjumaa

Sauen kunta
Tien kulku > Läänemaa

Lääne-Nigulan kunta
Haapsalun kaupunki
Skorpioni (albumi)

| Skorpioni Olavi Uusivirta |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 31. toukokuuta 2019
 Tuottaja(t): Timo Kämäräinen
 Tyylilaji: pop rock
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Olavi Uusivirran muut julkaisut
| Olavi elää 2017 | Skorpioni 2019 | Lauantain toivotut 2020 |
Skorpioni on Olavi Uusivirran kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 31. toukokuuta 2019 levymerkillä Johanna Kustannus.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | E=mc² | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Ehkä sun on pakko mennä | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Valtakunta | 5.22 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kesäyön uni | 3.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Miten mulla meni | 2.44 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Lastenhuone | 4.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Waterloo | 4.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Sudenkorento | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Laula, tyttö | 4.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Huhuu | 5.49 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Kulttuuritoimitus.fi:
Soundi:
Singkawang

| Singkawang |
| --- | --- |

 fiSingkawang 
 0°54′00″N, 108°58′59″E 
Valtio:  Indonesia
Provinssi:  Länsi-Kalimantan
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  504 km² 
Korkeus merenpinnasta:  2 m 
Väestö
Väkiluku (2015):  207 144
Väestötiheys:  411 as./km²
 www.singkawangkota.go.id ja www.singkawangkota.go.id 
Singkawang on kaupunki Indonesiassa Borneon saarella Länsi-Kalimantanin provinssissa. Vuoden 2015 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli noin 207 000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Singkawang Wikimedia Commonsissa
Sisyfoksen myytti

Sisyfoksen myytti (ransk. Le Mythe de Sisyphe) on vuonna 1942 julkaistu Albert Camus'n essee. Esseessä Camus esittelee absurdin filosofiansa: ihminen on tuomittu etsimään tuloksetta merkitystä, yhtenäisyyttä ja selkeyttä maailmassa, jota on mahdotonta ymmärtää. Tämän jälkeen Camus hahmottelee useita lähestymistapoja absurdiin elämään.
Aiheesta muualla

Albert Camus: The Myth of Sisyphus (englanniksi)
Singerjärvi

| Singerjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°03′43″N, 29°01′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (Viena) (74)
Järveen tulevat joet:  Junganjoki
Laskujoki:  Kotijoki eli Myllyjoki
Järvinumero:  74.041.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  262,6 m 
Rantaviiva:  10,22 km 
Pinta-ala:  0,98 km² 
Tilavuus:  0,00403 km³ 
Keskisyvyys:  4,15 m 
Suurin syvyys:  13,1 m 
Saaria:  1
:  Singersaari
 fiSingerjärvi 
Singerjärvi on kolmesta altaasta koostuva ylänköjärvi Kuusamon keskustaajaman luoteispuolella Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 98 hehtaaria. Etäisyys Oulusta on 200 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Singerjärvi koostuu läntisestä ja itäisestä altaasta, joita yhdistää noin 60 metriä leveä salmi Altaat ovat kutakuinkin samanlaajuiset. Järven kolmas allas on itäisestä altaasta luoteeseen työntyvä Kaivolampi, joka on muutaman hehtaarin laajuinen rantaviivaltaan mutkainen järvenosa. Noin viisi hehtaaria Singerjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, kolmetoista metriä, sijaitsee itäisen altaan länsiosassa. Läntisen altaan itäosassa on yhdeksänmetrinen syvänne. Kaivolampi on matala.
Singerjärven ainoa saari, Singersaari, sijaitsee läntisen altaan koillisosassa. Singerjärveä ympäröi metsä- ja suomaa, kuten Singersuo lounaisrannalla. Ranta-alueella on melko paljon rakennuskantaa. Järven pohjoispuolitse kulkee kantatie 81.
Singerjärveen laskee mutkainen Junganjoki etelästä Junganjärveltä (262,8 metriä mpy). Singerjärvi laskee Kotijokea kaakkoon Oivanginjärven (260,1 metriä mpy) Kotilahteen.
Singerjärven vesitilavuus on 4 034 000 kuutiometriä.
Singerjärvi (74.041.1.001) kuuluu Oivanginjärven lähialueeseen (74.041), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vienan Kemin päävesistössä (74). Toinen jakovaihe on Oivanginjärven valuma-alue (74.04). Singerjärvi on Oivanginjärven lähialueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Oivanginjärvi ja kolmanneksi laajin on Nilonjärvi, jota seuraa Junganjärvi. Kaikkiaan Oivanginjärven lähialueella on 47 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Souba

| Souba |
| --- | --- |
 Souba
 Koordinaatit: 13°24′50″N, 6°35′50″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Ségoun piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  20 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Souba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen rannalla 35 kilometriä (135 kilometriä maanteitse) Ségousta länteen. Kunnassa on 20 100 asukasta (vuonna 2009).
Souban kunta rajoittuu pohjoisessa Ségoun piirin Bellenin ja N’Koumandougoun, idässä Diganidougoun, Farakon ja Sama Foulalan, etelässä Barouélin piirin Dougoufién, Somon ja Tamanin sekä lännessä Koulikoron alueen Koulikoron piirin Nyaminan kuntiin. Kuntaan kuuluu 26 kylää.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkein viljelykasvi on hirssi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Soubassa ja Mogolassa pidetään viikoittaiset markkinat. Palveluihin kuuluvat koulut, terveysasema ja sairastupa.
Souban kylässä on kuuluisa vanha moskeija.
Soubré

| Soubré |
| --- | --- |
 Nawan putoukset Soubréssa.
 Soubré
 Koordinaatit: 5°47′5″N, 6°35′28″W 
Valtio:  Norsunluurannikko
Piirikunta:  Bas-Sassandra
Alue:  Nawa
Departementti:  Soubré
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kunta
Väkiluku (2014):  121 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Soubré on kunta ja aliprefektuuri sekä Soubrén departementin ja Nawan alueen hallinnollinen keskus Norsunluurannikon lounaisosassa. Se sijaitsee Sassandrajoen varrella 365 kilometriä Abidjanista luoteeseen ja 130 kilometriä San-Pédrosta pohjoiseen. Kunnassa on 121 300 ja aliprefektuurissa 175 200 asukasta (vuonna 2014, väestönlaskenta).
Soubrén departementtiin kuuluvat Grand-Zattryn, Liliyon, Okrouyon ja Soubrén aliprefektuurit. Kuntia ovat Grand-Zattry, Mayo ja Soubré. Kantaväestö on bakweja, betejä ja muita kru-kansoja. Lisäksi on eri ryhmiin kuuluvia akaneja sekä gurilaisten ja mandelaisten kielten puhujia.
Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, maissi, maniokki, keittobanaani ja jamssi. Myytäväksi tuotetaan kahvia, kaakaota, palmuöljyä ja kautsua. Soubréssa sijaitsee vuonna 1980 valmistunut vesivoimalaitos.
Someilmiö

Someilmiö on sosiaalisessa mediassa paljon innostusta herättävä ilmiö, esimerkiksi ajankohtainen tapahtuma, asia tai Youtube-esiintyjä. Someilmiö-sana poimittiin Kotimaisten kielten keskuksen sanatietokantaan vuonna 2015.
Suomalaisia someilmiötä

Vuonna 2015 poliisi osallistui sosiaalisessa mediassa harmaan talouden kampanjaan, josta syntyi kriittinen vastakampanja #pizzagate.
Vuonna 2016 julkaistu Raivokas Risujemmaaja -video risumiehestä nousi someilmiöksi, mutta herätti myös keskustelua yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Videon kuvaaja tuomittiin tapauksesta sakkoihin.
Some Awards

Mediatalo Aller on järjestänyt Some Awards -tapahtumia, jossa Suomen vaikuttavimmat ja onnistuneimmat sosiaalisen median ilmiöt on palkittu.
Vuonna 2013 sometekijä -palkinnon voitti Alexander Stubb.
Vuoden 2014 someilmiöksi valittiin Musta Barbaari.
Vuoden 2015 someilmiöksi valittiin Facebookin Klikinsäästäjä-sivusto, joka paljastaa, mitä epäselvät ja klikkaamaan houkuttelevat netin uutisotsikot jättävät kertomatta.
Sisustusarkkitehti Marko Paananen

| Sisustusarkkitehti Marko Paananen |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Marko Paananen Essi Ilola
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Liv
Esitetty:  7. maaliskuuta 2013 – 13. kesäkuuta 2013
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  15
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Kassette Oy
Sisustusarkkitehti Marko Paananen on sisustusohjelma, jossa seurataan Marko Paanasen omia suunnitteluprojekteja aina näyttäviin lopputuloksiin asti, ja lisäksi päästään kurkistamaan myös Markon yksityiselämään. Markon mukana assistenttina toimii Essi Ilola.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Paanasten keittiön tehokkaat neliöt | 7. maaliskuuta 2013 |
| 2. | Saunaan 20-luvun tunnelmaa | 14. maaliskuuta 2013 |
| 3. | Marko tuo valon olohuoneeseen | 21. maaliskuuta 2013 |
| 4. | Marko sisustusmatkalla Amerikassa | 28. maaliskuuta 2013 |
| 5. | Marko Amerikassa nuoruutensa maisemissa | 4. huhtikuuta 2013 |
| 6. | Harmoninen loma-asunto | 11. huhtikuuta 2013 |
| 7. | Vaatehuone ja säilytys järjellä kuntoon | 18. huhtikuuta 2013 |
| 8. | Marko viimeistelee Välimerellä purjehtivan luksusj | 25. huhtikuuta 2013 |
| 9. | Marko avaa ovet sisustamaansa Italian huvilaan | 2. toukokuuta 2013 |
| 10. | Marko kesämökkiä rakentamassa | 9. toukokuuta 2013 |
| 11. | Markon miestenliike | 16. toukokuuta 2013 |
| 12. | Takkaloimujen tunnelmaa keittiössä | 23. toukokuuta 2013 |
| 13. | Loistoa saunatupaan ja terassille | 30. toukokuuta 2013 |
| 14. | Värien loistoa omakotitalossa | 6. kesäkuuta 2013 |
| 15. | Miehistä sisustamista | 13. kesäkuuta 2013 |
Sou fräi

|  Sou fräi> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Marion Welter, Kontinent
Säveltäjä(t):  Jang Linster Ab van Goor
Sanoittaja(t):  Jang Linster Ab van Goor
Euroviisutiedot
Vuosi:  1992
Maa:  Luxemburg
Kieli:  Luksemburgi
Sijoitus:  21.
Pisteet:  10
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Christian Jakob
Aikajärjestys
 ◄ ”Un baiser volé” (1991) 
 ”Donne-moi une chance” (1993) ► 
Sou fräi on Marion Welterin ja Kontinentin esittämä kappale, joka edusti Luxemburgia vuoden 1992 Eurovision laulukilpailussa Ruotsin Malmössä.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 23 maan joukosta sijalle 21. 10 pisteellä.
Valkeakosken naiskaartin joukkoteloitus

Valkeakosken naiskaartin joukkoteloitus oli Suomen sisällissodassa 1. toukokuuta 1918 toteutettu joukkomurha, jonka kohteena oli Valkeakosken naiskomppanian 15–23-vuotiaita naisia ja tyttöjä..
Valkeakosken naiskomppania

Valkeakosken naiskomppania oli osa punakaartia, ja suurin osa siihen kuuluneista naisista oli ennen kapinaa ollut töissä Valkeakosken paperitehtaassa.  Suurimman osan sodan ajasta komppania piti vartiota, harjoitteli ampumista ja äkseerausta ja voimisteli Tietolan koululla.
Taisteluun lähtö

Naiskomppania joutui lähtemään tositoimiin huhtikuun lopulla 1918. Komppaniaan kuului noihin aikoihin 36 naista. He saivat tulikasteensa Alvettulan sillan luona käydyssä Alvettulan taistelussa, jossa valkoiset olivat asemissa sillan toisella puolella. Tässä taistelussa komppaniasta ei kaatunut kukaan. Lopulta valkoiset perääntyivät ja joukot etenivät Hauhon kirkonkylään, jossa käydyn Hauhon taistelun jälkeen komppania jatkoi Tuulokseen. Siellä se osallistui Syrjäntaan taisteluihin. Taistelun jälkeisessä kaaoksessa kaartilaiset jäivät saksalaisten vangeiksi 29. huhtikuuta 1918.
Naisten teloitus

Saksalaiset luovuttivat naiskaartilaiset suomalaiselle valkoisten joukolle, joihin kuului lähinnä Pohjanmaan valkoisia, mutta myös kaksi hauholaista suojeluskuntalaista. Samassa vankijoukossa oli myös punaisia miehiä. Vankeja lähdettiin kuljettamaan jalkapatikassa Luopioisten suuntaan. Yöksi heidät laitettiin Hauhon Mustilaan, Suomaan talon latoon (Suomaan talo sijaitsi Tuuloksen Juttilan kylässä, Luopioisten tien varrella). Siellä heitä pidettiin vartioituna yön yli. Vapunpäivän aamuna vangit jatkoivat matkaa pohjoiseen. Miesvangit jatkoivat matkaansa kohti Luopioista, kun naiset vietiin Hauhon Mustilan kylään Siikasenkorven suon syrjään kaivamaan oma joukkohautansa. Eräiden tietojen mukaan hauta oli jo valmiiksi kaivettu. Naiset ja tytöt käskettiin haudan yli pannuille lankuille ja ammuttiin viisi kerrallaan.
Punaisten naisten teloitukset kansalaissodassa olivat yleisesti melko tarkoituksella valittu linja. Aamulehti vaati huhtikuussa 1918, että ”puhdistus- ja rankaisutoimet on koko ankaruudessaan kohdistettava naisiin, ja juuri naisiin, sillä muuten ei päästä tämän mätäpaiseen syvimpiin juuriin”. Etelä-Suomessa tapettiin lähes kaikki kiinni saadut punakaartilaiset naiset.
Myöhemmät tapahtumat

Valkeakosken työväenjärjestöt pystyttivät paikalle 1. toukokuuta 1968 muistomerkin, jonka tekstin mukaan haudassa lepää ”36 valkeakoskelaista 15–23-vuotiasta työläisneitoa””. Tutkimuksellisin keinoin on pystytty selvittämään 24–29 uhrin kohtalo.
Vuonna 2008 kirjailija Anneli Kanto julkaisi kirjan Veriruusut, joka käsittelee Valkeakosken naiskaartin vaiheita. Seuraavana vuonna kirjasta tehtiin näytelmä, jota on esitetty muun muassa Tampereella ja Valkeakoskella. Keväällä 2018 Veriruusut esitettiin KOM-teatterissa sekä syksyllä Jyväskylän Huoneteatterissa.
Aiheesta muualla

16-vuotiaan Josefina Nissilän tiedot sotasurmaprojektin tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Stanton

Stanton voi tarkoittaa seuraavia:
Stanton, kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa
Stanton, kaupunki Michiganissa, Yhdysvalloissa
Stanton Township, kunta Michiganissa, Yhdysvalloissa
Stanton Township, kunta Minnesotassa, Yhdysvalloissa
Andrew Stanton (s. 1965), yhdysvaltalainen ohjaaja ja käsikirjoittaja
Andy Stanton (s. 1973), brittiläinen lastenkirjailija
Edwin Stanton (1914–1969), yhdysvaltalainen juristi, poliitikko ja ministeri
Elizabeth Cady Stanton (1815–1902), yhdysvaltalainen suffragetti ja aktivisti
Frank Stanton (1908–2006), yhdysvaltalainen yritysjohtaja, CBS:n pitkäaikainen toimitusjohtaja
Gail Stanton (1954–1996), yhdysvaltalainen malli
Giancarlo Stanton (s. 1989), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Harry Dean Stanton (1926–2017), yhdysvaltalainen näyttelijä
James V. Stanton (1932–2022), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
John Stanton (s. 1944), australialainen näyttelijä
Molly Stanton (s. 1980), yhdysvaltalainen näyttelijä
Ryan Stanton (s. 1989), kanadalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stanton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.