stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
L7
Diskografia > Kokoelmat

2000 – Best of L7: The Slash Years
Diskografia > Singlet

1990 – Shove
1992 – Pretend We’re Dead
1992 – Monster
1992 – Slide (live) (split single, A-puolella Faith No Moren "Easy")
1992 – Everglade
1994 – Andres
1997 – Drama
1997 – Off the Wagon
1999 – Freeway
1999 – Mantra Down
2017 – Dispatch From Mar-a-Lago
2018 – I Came Back to Bitch
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut
Krimin sillan räjähdys 2022

Krimin silta, kuvattu elokuussa 2019
Krimin sillalla syttyi 8. lokakuuta 2022 kello 6.07 tulipalo. Se aiheutui kuorma-autoon lastatun pommin räjähdyksestä, joka tapahtui Krimin sillalla, Venäjältä Kertšiin kulkevilla länsisuuntaisilla ajoneuvokaistoilla Venäjän miehittämällä Krimillä Ukrainassa. Sillan molemmat kaksikaistaiset ajoneuvoväylät romahtivat alas mereen. Kaksi viereistä itään menevää kaistaa erillisellä rakenteella säilyivät ehjinä. Rautatiesiltaa vaurioitti myös palamaan syttynyt junan säiliövaunu. Viisi ihmistä sai surmansa. Venäjän tutkintakomitea käynnisti tapauksen jälkeen tutkinnan.
Vauriot heikensivät sillan kuljetuskykyä, jota käytetään venäläisten joukkojen varustamiseen Krimillä Venäjän hyökkäyksen aikana. Räjähdys tapahtui päivä Venäjän presidentin Vladimir Putinin 70-vuotissyntymäpäivän jälkeen ja viikko sen jälkeen, kun Venäjä oli ilmoittanut liittäneensä neljä Ukrainan aluetta Venäjään. Kukaan ei tuolloin ottanut vastuuta räjähdyksestä, ja Volodymyr Zelenskyi sanoi, että Ukrainan hallitus ”ei tilannut” sitä. Heinäkuussa 2023 Ukrainan varapuolustusministeri Hanna Maljar kuitenkin myönsi, että Ukraina oli tehnyt hyökkäyksen ”katkaistakseen venäläisten logistiikkatoiminnan”. Ukrainan turvallisuuspalvelu vahvisti, että Ukraina oli hyökkäyksen takana.
Venäläiset virkamiehet ja The New York Timesille puhunut ”korkea-arvoinen ukrainalainen virkamies” totesivat, että räjähdys johtui kuorma-autoon lastatusta pommista eli autopommista. BBC:n mukaan se oli todennäköisemmin meridroonin aiheuttama. Venäjän turvallisuuspalvelu pidätti viisi Venäjän kansalaista ja kolme Ukrainasta ja Armeniasta kotoisin olevaa henkilöä, joita syytettiin iskun järjestämisestä. Elokuussa 2023 Ukrainan turvallisuuspalvelun johtaja Vasyl Maljuk antoi The New Voice of Ukraine -lehdelle haastattelun, jossa hän kertoi yksityiskohtaisesti, miten räjähteitä kuljettanut kuorma-auto käytettiin räjähdyksen aiheuttamiseen.
Taustaa

Krimin silta on koostuu kahdesta rinnakkaisesta sillasta, joista toinen on nelikaistainen tie ja toinen kaksiraiteinen rautatie, ja jotka ylittävät Kertšinsalmen Venäjän itäpuolen ja Ukrainan Krimin länsipuolen välillä. Rakentaminen aloitettiin helmikuussa 2016 sen jälkeen, kun Venäjä miehitti ja liitti Krimin niemimaan Venäjään vuonna 2014. Venäjän viranomaiset kutsuivat Krimin sillan rakentamista ”historialliseksi operaatioksi”, joka on yksi tärkeimmistä tehtävistä ”Krimin lopullisessa yhdistämisessä Venäjään”. Maantiesilta avattiin liikenteelle toukokuussa 2018, ja rautatiesilta otettiin käyttöön joulukuussa 2019.
Vuonna 2022 tapahtuneen Venäjän hyökkäyksen aikana molempia siltoja on käytetty Venäjän asevoimien varustamiseen Etelä-Ukrainan sotatoimissa. Vaikka Krimille voidaan toimittaa resursseja muillakin tavoin, kuten satamien kautta, Krimin silta on tärkeä osa infrastruktuuria.
Ukrainan virkamiehet ja armeija ovat toistuvasti ilmoittaneet aikovansa tuhota Krimin sillan ja pitävät sitä laillisena sotilaskohteena. Kesäkuussa 2022 Ukrainan asevoimien kenraalimajuri Dmytro Martšenko totesi, että siitä tulisi ”kohde numero yksi” heti, kun Ukrainalla olisi hallussaan aseita, joilla se voisi hyökätä sitä kohti. Huhtikuussa 2022 Venäjän entinen presidentti ja turvallisuusneuvoston varapuheenjohtaja Dmitri Medvedev sanoi: ”Yksi ukrainalaisista kenraaleista puhui tarpeesta iskeä Krimin sillalle. Toivottavasti hän ymmärtää, mikä on vastaiskun kohde.” Elokuussa 2022 Ukrainan presidentin neuvonantaja Myh’ailo Podoljak kertoi The Guardianille: ”Se on laiton rakennelma ja tärkein väylä Venäjän armeijan varustamiseen Krimillä. Tällaiset kohteet pitäisi tuhota”.
Räjähdys

8. lokakuuta 2022 kello 6.07 tapahtui räjähdys Krimin Kertšin kaupunkiin johtavan maantiesillan kaistalla (tai sen lähellä). Räjähdys tapahtui Kertš–Jenikale-laivaväylän yli kulkevan pääkaaren ja Tuzlan saaren puolivälissä. Se aiheutti sen, että sillan toisella puolella olevista neljästä tukijalasta kolme romahti veteen. Krimin rautateiden lehdistöpalvelu ilmoitti, että kello 6.05 se havaitsi rautatiesillalla vian, ja että polttoainesäiliövaunu syttyi tuleen tavarajunan perässä. Pohjoistuuli puhalsi liekkejä ja savua kohti Mustaamerta. Maantie-, rautatie- ja meriliikenne pysäytettiin, ja maalla ja merellä muodostui pitkiä jonoja. Venäjän viranomaiset eivät heti raportoineet räjähdyksestä sabotaasina. Maantiesilta avattiin myöhemmin päivällä uudelleen yksikaistaiselle kevyelle liikenteelle (liikenne vuorotellen kumpaankin suuntaan) ja jonkin verran rautatieliikenteelle.
Aluksi ilmoitettiin kahdesta mahdollisesta tulipalon syystä – polttoainesäiliövaunun räjähdyksestä rautatiesillalla ja moottoriajoneuvon, todennäköisesti kuorma-auton, räjähdyksestä maantiesillalla. Venäjän kansallisen terrorisminvastaisen komitean mukaan kuorma-auto räjähti, minkä seurauksena seitsemän rautatiepolttoainesäiliötä syttyi tuleen. Kukaan ei ilmoittanut olevansa vastuussa räjähdyksestä, mutta ukrainalaiset tiedotusvälineet Ukrajinska pravda ja UNIAN ilmoittivat omiin lähteisiinsä viitaten, että kyseessä oli Ukrainan turvallisuuspalvelun operaatio. The New York Times kuvaili ”korkea-arvoisen ukrainalaisen virkamiehen” sanoneen, että ”Ukrainan tiedustelupalvelut olivat järjestäneet iskun ja että siihen liittyi pommi, joka oli lastattu kuorma-autoon, joka ajoi sillan yli”. Venäjä väitti, että räjähdys tapahtui, kun tienvarsipommia kuljetettiin täyttä vauhtia kulkevassa kuorma-autossa. Koska on viitteitä siitä, että räjähdys vahingoitti suoraan maantiesiltaa ja että sen räjähdys aiheutti tulipalon rautatiesillalla olleessa junassa, kipinöiden määrä voisi viitata termiitin käyttöön, joka palaa riittävän kuumana vahingoittaakseen terästä ja sytyttääkseen junassa olleen syttyvän polttoaineen.
Seuraamukset

Räjähdyksessä kuoli viisi ihmistä, myös kuorma-auton viereisessä autossa olleet.
Krimin niemimaalle matkalla olleen 59-vaunun junan seitsemän polttoainesäiliötä syttyivät palamaan räjähdyksen seurauksena. Sillan sulkemisen myötä paikallisten asukkaiden oli vaikeampi poistua Krimiltä, ja autojonot olivat viiden kilometrin pituisia, vaikka muita reittejä, kuten satamia, oli edelleen käytettävissä. Yli 100 kuorma-autoa odotti molemmilla puolilla päästäkseen käyttämään pientä lauttaa, joka kuljetti kerrallaan 16 kuorma-autoa. Meriliikenne oli estynyt, sillä kymmenet laivat odottivat sillan molemmin puolin. Sevastopolin pormestari Mih’ail Razvožajev asetti aluksi rajoituksia elintarvikkeiden myyntiin ja kielsi polttoaineen myynnin kanistereissa, mutta kumosi nämä rajoitukset koko Krimin osalta noin tuntia myöhemmin todeten, että toimituslinjat olivat riittävät.
Sillan rakenteelliset vauriot

Kolme Kertšiin päin menevän ajoradan kansirakenteen tukijalkaa vaurioitui, ja kaksi niistä romahti veteen. Videoissa ja satelliittikuvissa rautatiesillan palkkien ulkonäkö oli huomattavasti muuttunut. Kaksi siltaturvallisuuden ja räjähdystekniikan asiantuntijaa pitää todennäköisenä, että polttoainepalo heikensi rautatiesiltaa tukevia palkkeja. Rautatiesillalla on kaksiraiteinen rautatie, ja Venäjä palautti lähes välittömästi liikenteen toiselle raiteelle kuin sille, jolla palaneet polttoainesäiliöautot kulkivat. Venäjän liikenneministeriö ilmoitti, että seuraavana päivänä kaikki rautateiden tavarajunat ja kaukoliikenteen matkustajajunat kulkivat aikataulun mukaisesti.
Silta tilattiin korjattavaksi kokonaisuudessaan 1. heinäkuuta 2023 mennessä. Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö julkaisi 9. marraskuuta 2022 tiedusteluraportin, jossa todettiin: ”Venäjän pyrkimykset Krimin sillan korjaamiseen jatkuvat, mutta se ei todennäköisesti ole täysin toimintakunnossa ennen syyskuutaa 2023.” Vaurioituneiden osien tilalle tarvitaan kolme uutta tukipalkkia. ”Vaikka Krimin viranomaiset ovat väittäneet, että nämä ylimääräiset tukipalkit saadaan paikalleen 20. joulukuuta mennessä, presidentti Putinille toimitetussa raportissa mainittiin, että toisen ajoradan työt aiheuttavat häiriöitä tieliikenteelle maaliskuuhun 2023 asti.”
Reaktiot > Ukraina

Ukrainan hallituksen virallinen Twitter-tili twiittasi vastauksena tulipaloon ”sairas palo”, kun taas Ukrainan presidentin neuvonantaja Myh’ailo Podoljak totesi, että hyökkäys sillalle oli esimerkki Venäjän tappiosta sodassa: ”Krim, silta, alku. Kaikki laiton on tuhottava, kaikki varastettu on palautettava Ukrainalle” Ukrainan puolustusministeriö vertasi hyökkäystä Moskva-risteilijän uppoamiseen: ”Ohjusristeilijä Moskva ja Kertšin silta - kaksi pahamaineista Venäjän vallan symbolia Ukrainan Krimillä - ovat uponneet. Mitä seuraavaksi vuorossa, ryssät?”.
Ukrpoštan johtaja Ihor Smiljanskyi ilmoitti, että tapahtumalle on julkaistu uusi postimerkkisarja. Kansallisen turvallisuus- ja puolustusneuvoston johtaja Oleksi Danilov julkaisi sosiaalisessa mediassa videon sillasta sekä videon vuodelta 1962, jossa Marilyn Monroe laulaa Yhdysvaltain presidentille John F. Kennedylle ”Hyvää syntymäpäivää, herra presidentti”. Räjähdys tapahtui päivä Venäjän presidentin Vladimir Putinin 70-vuotissyntymäpäivän jälkeen.
Reaktiot > Venäjä

Venäjän viranomaiset Krimillä syyttivät hyökkäyksestä Ukrainaa. Venäjän federaation ulkoministeriön tiedottaja syytti ”Kiovan hallintoa” terrorismista, ja duuman edustaja Andrei Guruljov vaati ankaria vastatoimia. Sergei Aksjonov, Venäjän nimittämä Krimin pääministeri, ilmaisi halunsa kostaa ja puhui ruoasta ja polttoaineesta ja totesi, että ”tilanne on hallinnassa - se on ikävää, mutta ei kohtalokasta”.
Putin totesi 9. lokakuuta: ”Ei ole epäilystäkään. Kyseessä on terroriteko, jonka tarkoituksena on tuhota erittäin tärkeä siviili-infrastruktuuri. Sen suunnitteli, toteutti ja määräsi Ukrainan erikoispalvelut.” Kremlin propagandisti Vladimir Solovjov kehotti tekemään kostoiskuja koko Ukrainaan ”siltoja, patoja, rautateitä, lämpövoimalaitoksia ja muita infrastruktuurirakenteita” vastaan.
Reaktiot > Kansainväliset

Viron ulkoministeri Urmas Reinsalu ilmaisi tyytyväisyytensä räjähdykseen ja arveli, että räjähdyksen takana olivat Ukrainan erikoispalvelut, ja muistutti, että Ukrainan viranomaiset olivat jo pitkään kutsuneet Krimin siltaa mahdolliseksi iskukohteeksi.
Jälkiseuraamukset

Venäjän liikenneministeriö ilmoitti, että lauttaliikenne Kertšinsalmen yli, joka toimi ennen Krimin sillan rakentamista, käynnistetään uudelleen.
Krimin silta on tärkeä osa Venäjän ja Krimin välistä liikenneyhteyttä Venäjän ja Ukrainan sodan eteläisellä operaatioalueella. New York Timesin mukaan vauriot aiheuttavat tilapäisiä logistisia haasteita Venäjän asevoimille, mutta raskasta sotakalustoa voidaan kuljettaa rautatiesiltaa pitkin.
Venäjän ulkoministeriö julkaisi 8. lokakuuta videon, jossa näkyy, että silta oli osittain avattu uudelleen kevyeelle liikenteelle. Kuorma-autot joutuivat käyttämään lauttaa, kun taas junat olivat Venäjän valtion tiedotusvälineiden mukaan lähteneet uudelleen liikkeelle. Viikkoa myöhemmin sadat rekat odottivat lautalle pääsyä 3-4 päivää.
Putin määräsi, että sillan turvallisuus siirretään Venäjän turvallisuuspalvelun (FSB) valvontaan. Venäjän varapääministeri Marat Husnullin sanoi, että sillan vaurioituneet osat puretaan ja korjaukset aloitetaan välittömästi. 9. lokakuuta sukeltajat tarkistivat siltarakenteet vedenalaisten vaurioiden varalta. Venäjän hallitus määräsi, että korjaukset on saatava päätökseen heinäkuuhun 2023 mennessä.
Husnullinin ilmoituksen mukaan maantiesilta avattiin kokonaan uudelleen 23. helmikuuta 2023. Apulaispääministeri ilmoitti 5. toukokuuta myös, että rautatiesilta oli avattu kokonaan uudelleen.
Jälkiseuraamukset > Vaikutus Venäjän joukkoihin

Venäläisten joukkojen logistiikka on vaikeutunut sillan räjähdyksen vuoksi. Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö totesi, että kuljetuskapasiteetti ”heikkenee vakavasti” sillan yli. Korjaustyöt aloitettiin illalla 8. lokakuuta, ja auto- ja junaliikenne käynnistyi uudelleen lähes välittömästi. Kuorma-autot käyttivät lauttoja, koska yksi osa niiden kaistasta tuhoutui täysin. Koska Venäjä luottaa sotilastarvikkeiden kuljetuksessa rautateihin, kuorma-autoliikenne ei ollut suurin huolenaihe. Etelä-Ukrainan rannikkoa pitkin kulkee myös maaliikennekäytävä, mutta siihen kohdistuu suurempi hyökkäysriski. Sillan rakentaminen valmistui vuonna 2018, joten siihen on turvauduttu vasta muutaman vuoden ajan. Useat asiantuntijat totesivat 10. lokakuuta, että junat todennäköisesti ylittäisivät sillan pienemmällä nopeudella ja pienemmällä kuormalla.
Jälkiseuraamukset > Vaikutus Venäjän hallitukseen

Sillan avaamista vuonna 2018 pidettiin yhtenä Putinin suurimmista propagandasaavutuksista. Venäjän vuoden 2022 hyökkäyksen jälkeen silta oli yksi suojatuimmista kohteista. Viikkoa ennen räjähdystä allekirjoitettiin määräys neljän ukrainalaisen alueen liittämisestä Venäjään, minkä jälkeen Venäjä jatkoi Ukrainan uhkailua ydinaseilla, jos Ukraina hyökkää liitetyillä alueilla sijaitseviin kohteisiin.
Putin sanoi, että lokakuun 2022 ohjusiskut Ukrainaan, jotka osuivat siviilialueille Kiovassa ja muissa kaupungeissa, olivat kosto Ukrainan väitetystä hyökkäyksestä Krimin sillalle.
Toukokuussa 2023 entinen historianopettaja Nikita Tuškanov tuomittiin Venäjän vuoden 2022 sotasensuurilakien nojalla viideksi ja puoleksi vuodeksi vankilaan syytettynä ”terrorismin oikeuttamisesta” ja Venäjän armeijan ”mustamaalaamisesta”, koska hän oli kutsunut Krimin sillan räjähdystä ”syntymäpäivälahjaksi Putlerille”.
Tutkinta

Putin määräsi räjähdyksen olosuhteet tutkittaviksi. Perustettiin komissio, johon kuului hätätilaministeriön, liikenneministeriön, FSB:n, sisäministeriön ja kansalliskaartin edustajia. Tutkintakomitea aloitti rikostutkinnan räjähdyksestä.
Erityispalvelujen edustajat kiinnittivät huomiota työvuoroon, joka ei havainnut räjähteillä lastattua kuorma-autoa huolimatta sillan suulla olevista menettelyistä, jotka on suunniteltu valvomaan epäilyttävää lastia.
Venäjän kansallinen terrorisminvastainen komitea raportoi:
Tänään kello 06:07 Moskovan aikaa Krimin sillan maantiesillalla rahtiajoneuvossa tapahtui räjähdys, joka sytytti palamaan seitsemän polttoainesäiliötä Krimin niemimaalle matkalla olleessa junassa. Sillan kaksi moottoritieosaa romahtivat osittain.
Lokakuun 10. päivänä venäläinen tutkinnanjohtaja Aleksandr Bastrikin ilmoitti, että kuorma-auton reitti oli saatu selville. Seuraavana päivänä FSB ilmoitti, että viisi venäläistä ja kolme Ukrainasta ja/tai Armeniasta kotoisin olevaa henkilöä oli pidätetty. Eräs Ukrainan kansalainen, joka oli osallisena toisen pommi-iskun suunnittelussa Brjanskissa, teki FSB:n mukaan ”yhteistyötä tutkintaviranomaisten kanssa”. Räjähteet (22,770 kiloa) kuljetettiin kuorma-autossa olevilla 22 kuormalavalla. Räjähteet lastattiin Odessassa elokuun alussa ja kuljetettiin Bulgarian, Armenian ja Georgian kautta Venäjälle. Lokakuun 7. päivänä se lastattiin Simferopoliin matkalla olleeseen venäläiseen kuorma-autoon. FSB julkaisi röntgenvideon, jossa heidän mukaansa näkyy räjähteillä lastattu kuorma-auto. Toisin kuin aiemmin julkaistut kuvat sillan tarkastuspisteestä, röntgenkuvatusta kuorma-autosta puuttui varapyörä ja yksi akseleista.
21. huhtikuuta 2023 Lefortovon piirituomioistuin Moskovassa antoi pidätysmääräyksen Ukrainan tiedustelupalvelun johtajaa Kyrylo Budanovia vastaan lokakuun 2022 siltaräjähdykseen liittyen. Budanov vastasi pidätysmääräykseen toteamalla: ”Olen tyytyväinen. Tämä on hyvä osoitus työstämme, ja lupaan työskennellä vielä paremmin.”
Räjähdys tapahtui oikeanpuoleisen ajoradan oikealla kaistalla suunnilleen tässä kohdassa. Rautatie kulkee vasemmalla korkeammalla.
Ukrainalainen postimerkki, julkaistu lokakuussa 2022 (”Krimin silta jälleen!”).
Kuorma-autojen jono lähellä Kertšinsalmea räjähdyksen jälkeen, lokakuu 2022.
Luoma-aho (täsmennyssivu)

Luoma-aho voi tarkoittaa seuraavia:
Luoma-aho, kylä Alajärvellä
Inkeri Luoma-aho (1936–2015), suomalainen operettinäyttelijä
Jani Luoma-aho (s. 1973), suomalainen jääkiekkoerotuomari
Matti Luoma-aho (1885–1943), Maalaisliiton kansanedustaja
Pirjo Luoma-aho (s. 1960), suomalainen näyttelijä
Ruth Luoma-aho (1927–1994), suomalainen elokuvanäyttelijä
Veera Luoma-aho, suomalainen toimittaja.
Vilma Luoma-aho (s. 1977), suomalainen yhteisöviestinnän ja suhdetoiminnan dosentti
V. S. Luoma-aho (s. 1984), suomalainen kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Luoma-aho”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luolien lammikkokerrostumat

Luolien lammikkokerrostumat ovat luolissa esiintyviä kemiallisia sedimenttejä, jotka muodostuvat luolissa olevien lammikoiden ympäristöön. Reunapatoja on lammikoiden ylivirtausalueilla. Ne ovat seinämäisiä muodostumia. Niitä syntyy, kun lammikon pohjasta liukenee kalsiittia vedenpinnan ollessa tyyni ja kun kalsiitti saostuu ylivirtausalueelle. Kalsiitti saostuu, kun lammikon hiilidioksidipitoisuus vähenee lammikon tulviessa. Luolissa olevien reunapatojen kaltaisia reunapatomuodostumia on myös muaalla. Koiranhammaskerroksia muodostuu, kun lammikon olosuhteet ovat vakaita, jolloin lammikon vesi ei vaihdu. Näitä muodostumia syntyy etenkin, jos vesi on ylikyllästynyt suolan suhteen. Tällöin suola kiteytyy. Suolasta voi muodostua suuriakin kiteitä. Koiranhammaskerroksien mahdollisia esiintymispaikkoja ovat myös avoraot ja kerrospinnat. Veden ylikyllästyessä kallioperästä saattaa liueta helposti liukenevia mineraaleja, jotka myöhemmin kiteytyvät, ja näin kerrostumiin tulee uusia mineraaleja. Monet kideonkalot sisältävät koiranhammaskerroksia. Luolahelmet ovat helmimäisiä, pyöreitä rakenteita sisältäviä kerrostumia. Niitä on syntynyt lammikkoveden kyllästyttyä suolasta, minkä jälkeen suolan on täytynyt kiteytyä jonkinlaisten hiukkasten ympärille. Muodostumia syntyy lammikon veden virratessa koko ajan. Luolahelmiä muodostuu usein lammikoihin, joihin tippuu koko ajan vettä. Ne ovat aivan luolan pohjalla ja ovat pieniä. Vatisaostumia muodostuu aivan luolan pohjalla oleviin lammikoihin lammikon reunalle. Joskus lammikon reunalla on lohkareita tai tippukivimuodostumia, joiden ympärille vatisaostumia muodostuu.
Luxemburg (kantoni)

Luxemburgin kantonin sijainti Luxemburgissa.
Luxemburg (luxemburgiksi Lëtzebuerg; ransk. Luxembourg; saks. Luxemburg) on yksi Luxemburgin kantoneista. Kantoni jakautuu 11 kuntaan, ja sen alueella asuu 177 969 asukasta. Maan pääkaupunki Luxemburg sijaitsee Luxemburgin kantonissa.
Kunnat

Bertrange
Contern
Hesperange
Luxemburg
Niederanven
Sandweiler
Schuttrange
Steinsel
Strassen
Walferdange
Weiler-la-Tour
Luolien huokosvesimuodostumat

Luolien huokosvesimuodostumat ovat luolissa esiintyviä kemiallisia sedimenttejä, joiden muodostuminen perustuu tavalla tai toisella hitaasti tihkuvaan huokosveteen. Heliktiitit muodostuvat huokoisista rei'istä tihkuvan veden vaikutuksesta. Niitä voi olla joka puolella luolaa, sekä pohjassa, seinissä, että katossa. Ne ovat kiteytymiä, jotka ovat kooltaan pieniä ja muodoltaan yleisesti kiemurtelevia. Niiden rakenne on erittäin hauras. Niiden syntymiseen ja muotoon vaikuttavia tekijöitä ovat painovoima, kapillaarisuus ja tuuli. Luolakorallit muotoutuvat luolan seinistä liukenevasta aineesta, joka liukenee huokosveteen ja kiteytyy. Niitä esiintyy laajoilla kalliopinnoilla. Luolakorallit ovat rosoisia ja muistutavat joskus kukkakaalia. Kilvet muodostuvat veden virratessa rei'istä kapillaarisesti. ovat muutaman sentin paksuisia, ulkonevia muodostumia. Niitä esiintyy seinissä. Ne ovat harvinaisia. Niiden muoto on elliptinen tai pyöreänlainen ja niiden rakenne on levymäinen. Suurimmat kilvet ovat halkaisijaltaan yli metrin. Joskus kilvet muistuttavat sieniä.
Lumen aarteet

| Lumen aarteet> Treasures of the Snow |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Patricia St. John
Kuvittaja:  L. F. Lupton
Kieli:  englanti
Genre:  romaani
Kustantaja:  CSSM
Sivumäärä:  266
Suomennos
Suomentaja:  Rauno Luoto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lumen aarteet (engl. Treasures of the Snow) on Patricia St. Johnin vuonna 1950 kirjoittama lapsille ja nuorille suunnattu kirja. Kirjan tapahtumat sijoittuvat 1900-luvun Sveitsiin, Alppien läheisyyteen.
Lumen aarteet on kristillinen teos ja se kertoo rakkaudesta ja syntien anteeksisaamisesta. Kirja on käännetty monelle kymmenelle kielelle. Kirjasta on myös tehty elokuva. Lumen aarteet-kirjan on kuvittanut L. F. Lupton.
Kurt Ingvall

Kurt-Erik Ingvall (30. maaliskuuta 1925 Helsinki – 8. marraskuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Roolitulkinnoissaan häntä kiitettiin taidostaan yhdistää älyllinen analyyttisuus vimmaiseen, jopa raivoisaan alkuvoimaan. Äidinkieleltään ruotsinkielinen Ingvall hallitsi täysin myös suomenkielisen näyttämötyöskentelyn. Elokuvayleisölle hän tuli tutuksi muun muassa Valentin Vaalan komedioista. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1975 ja taiteilijaeläke vuodesta 1985 alkaen.
Ura ja elämä

Kurt Ingvallin vanhemmat olivat yli-insinööri Erik Zacharias Ingvall ja Karin Krohnberg. Vuonna 1946 hän avioitui kirjeenvaihtaja ja laulaja Margit Maria Ahlforsin kanssa. Pariskunnalle syntyi poika vuonna 1947 ja tytär 1948.
Ura ja elämä > Teatterissa

Peruskoulutuksen jälkeiset opintonsa Ingvall aloitti Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa. Elämänura alkoi kuitenkin avautua teatteritaiteen suuntaan, kun kriitikko Eric Olsoni näki Ingvallin näyttelevän Bragen näyttämön 40-vuotisjuhlanäytännössä. Olsoni oli yhteydessä Ruotsalaisen teatterin johtajaan Nicken Rönngreniin, joka taivutteli Ingvallin kääntämään kurssinsa kohti näyttämötaiteita.
Vuonna 1946 Kurt Ingvall aloitti opinnot Ruotsalaisen teatterin oppilaskoulussa, valmistuttuaan 1948 hänet kiinnitettiin samaisen teatterin näyttelijäkaartiin. 1950- ja 1960-luvulla hän toimi joitakin kausia suomenkielisessä Intimiteatterissa sekä ruotsinkielisissä Lilla Teaternissa ja Åbo Svenska Teaterissa. Keväällä 1967 Ingvall toimi Åbo Svenska Teaterin vt. teatterinjohtajana ja edelleen vuosina 1968–1971 Ruotsalaisen teatterin apulaisjohtajana Helsingissä. Vuodesta 1975 alkaen hän toimi myös Sibelius-Akatemian puheilmaisun opettajana. Ingvall jäi sairauseläkkeelle teatterista 1979.
Ingvallin taiteellisiin voittoihin luetaan erityisesti roolityöt August Strindbergin psykologisissa draamoissa. Myös hänen Hamlet-tulkintansa vuonna 1964 jäi aikakirjoihin. Henrik Ibsenin näytelmässä En folkfiende joulukuussa 1978 hän tulkitsi Peter Stockmannin osan. Musikaalissa Oklahoma Ingvall taasen esiintyi soolotanssijana. Hänen jäähyväisroolinsa oli George näytelmässä Kuka pelkää Virginia Wolfia?.
Ura ja elämä > Elokuvissa ja televisiossa

Elokuvissa Ingvall näytteli ainoastaan suomeksi. Hänen ensimmäinen valkokangasroolinsa oli sivuosa lääkärinä Teuvo Tulion ja Regina Linnanheimon draamassa Rikollinen nainen. Vuonna 1954 hänellä oli miespääosa Valentin Vaalan komediassa Huhtikuu tulee ja seuraavana vuonna hän tulkitsi Tarmo Perttulaa niin ikään Vaalan komediassa Minä ja mieheni morsian. Vuonna 1968 hän näytteli lehtoria televisioelokuvassa Kuuma kissa?. Värielokuvassa Ingvall näyttäytyi ensi kerran 1973 pankinjohtajana Matti Kassilan komediassa Meiltähän tämä käy.
Yle TV2:n dokumentaarisessa näytelmäsarjassa Sodan ja rauhan miehet (1978) Ingvallin roolina oli Erik Heinrichs. Viimeiseksi televisiotyöksi jäi varatuomari Kalevi Kaukosen rooli sarjassa Vihreän kullan maa (1987). Ingvall kuoli kesken sarjan teon. Hänen roolihahmonsa oli mukana sarjan 14 ensimmäisessä jaksossa. Jaksosta 16 lähtien Kaukosen roolin näytteli Martti Katajisto.
Ingvall teki uraa myös Radioteatterissa.