stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Säätyvaltiopäivät 1897
Edustajat > Talonpoikaissääty

Talonpoikaissäädyssä valtiopäiville osallistuivat, puhemies Kaarle Wärri mukaan luettuna, seuraavat edustajat, tulkkina Emil  Almberg ja sihteerinä Viktor Emil Liljeblad:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pekka Ahmavaara, Ii  Pekka Ahokas, Impilahti  Iisakki Arvo, Eura  Edvin Avellan, Ahlainen  Frans Fredrik Björni, Yläne  Juho Brander, Kuhmoinen  Uno Otto Bremer (Honka), Piikkiö  Juho Brusila, Alastaro, varapuhemies  Alfred Filip Danielson, Luhanka  Gustaf Viktor Eklund, Kirkkonummi  August Fellman, Hollola  John Flygare, Mustasaari  Juho Rudolf Forsman, Hämeenkyrö  Juho Haanpää, Pulkkila  Yrjö Halonen, Pudasjärvi  Karl Viktor Hellström, Sippola  |   Kaarlo Vilho Hollmén, Halikko  Juho Jalkanen, Mikkelin maalaiskunta  Pekka Kakkinen, Tuusniemi  Antti Kananen, Pihtipudas  Kustaa Kiipula, Janakkala  Juho Koivisto, Kurikka  Kaarlo Kokkonen, Kajaani  Kaarle Konsti, Juva  Axel Kyander, Mäntyharju  Fredrik Vilhelm Lagerstedt, Lapua  Karl Gustaf Lagerström, Degerby  Johannes Lagus, Iisalmen maalaiskunta  Lauri Vilho Laitinen, Nilsiä  Hugo Landgren, Sääminki  Pekka Leppänen, Ilomantsi  Agathon Meurman, Kangasala  |  Kalle Myllylä, Kalajoki  Pekka Neiglick, Rääkkylä  Matti E. Niemelä, Kemin maalaiskunta  Taneli Nykänen, Pieksämäki  Jakob Näs, Munsala  Kalle Oittinen, Lappee  Kaarle Ojanen, Nummi  Karl Anshelm Packalén, Karkku  Vilho Penttilä, Koivisto  August Perho, Urjala  Juho Pietiläinen, Porvoon maalaiskunta  Juho Pitkänen, Nurmes  Vilhelm Pääkkönen, Leppävirta  Erik Pöysti, Jääski  Juho Riihimäki, Keuruu  Brynolf Roiha, Parikkala  |  Carl Georg Rosenberg, Sund  Matti Rossi, Saarijärvi  Sipro Ryösä, Hiitola  Carl Johan Slotte, Alaveteli  Juho Sormunen, Liperi  Johan Starcke, Lapväärtti  Tuomas Suokas, Valkjärvi  Zefanias Suutarla, Rymättylä  Johan Axel Tammelander, Teisko  Kaarle Henrik Teittinen, Sortavalan maalaiskunta  Eerik Tensikkala, Iitti  Juho Torppa, Veteli  Antti Tuomikoski, Liminka  Juho Wuolijoki, Hauho  Kaarle Wärri, Pöytyä, puhemies  |
Huosioislampi

| Huosioislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°23′26″N, 25°50′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Iso-Kuukkaseen 
Järvinumero:  14.296.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,3 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,705 km  
Pinta-ala:  2,275 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHuosioislampi 
Huosioislampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy.
Hobyo

Hobyon alue Afrikan sarven kartalla vuonna 1915
Hobyo (Obbia) on vanha satamakaupunki Keski-Somaliassa, se on Galmudugin osavaltion toiseksi suurin kaupunki. Suurin osa Hobyon noin 25 000 asukkaasta kuuluu Hawiye-klaaniin. Hobyo tarkoittaa paikkaa, jossa on vettä, ja siellä onkin keitaita, joista karavaanit ja merimiehet ovat täydentäneet vesivarastojaan.
Historia

Obbia on merkittävä satama Afrikan sarven historiassa. Paikan historiallinen merkitys on siinä, että se on toiminut välisatamana, josta islamilaiset pyhiinvaeltajat ovat siirtyneet karavaaneista laivoihin matkallaan Mekkaan.
Ajuraanin dynastia

Ajuraanin Dynastia syntyi 1400-luvulla rikkaalla maanviljelysalueella Shebelejoen laaksossa. Muinainen Obbia oli Ajuraanin sulttaanikunnan kaupan keskus, joka kuului hawiye-klaaniin. Shebelejoen laaksosta kerätty sato tuotiin sinne myytäväksi. Ajuraanin hallitsijat keräsivät veronsa durrana. Ajuraanin dynastia kasvoi jopa suuremmaksi ja mahtavammaksi kuin rannikkokaupungit Mogadishu, Merka ja Baraawa yhteensä.
Kauppa Obbian ja Banaadirin rannikon välillä kukoisti jonkin aikaa. Se oli elintärkeää Ajuranin sulttaanin toimeentulolle. Tilanne kuitenkin muuttui, kun hiraabit kapinoivat menestyksekkäästi Ajuranin sulttaania vastaan ja perustivat Hirabiin itsenäisen imaaatin.
Viimeinen Hobyon Sulttaani oli sulttaani Ducaale Kahiye, joka onnistui lähettämään italialaisten kanssa työskentelevän Kenadiidin maanpakoon.
Yusuf Ali Kenadid, tarina on väärennetty keksitty tarina, jonka hänen heimonsa ovat laatineet, ja he loukkaantuivat sen jälkeen, kun he aloittivat Pakotuksen Hobyosta, jossa he ennen asuivat. Tämä traaginen maanpako johti siihen, että monet Darodit kasvattivat vihaa Brave Hawiye -klaania kohtaan. Tiedetään, että sulttaani Yusuf liittoutui sitten italialaisten kanssa tehdäkseen kaupungista Italian protektoraattiin. Heistä tuli italialaisten palvelija uskoen Darodin ottavan takaisin kaupungin, tämä osoittautui vääräksi.
Osmania-aakkosto

Osmania-aakkosto on yksi monista somalian aakkostoista. Sen kehitti Obbion sulttaanin veli Osman Yuusuf Keenadiid Majertaan heimosta 1920-luvun alussa. Sitä luetaan ja kirjoitetaan vasemmalta oikealle. Kirjaimet perustuvat  arabialaiseen kirjaimistoon. Vaikka osmania saavutti laajan kannatuksen Somaliassa ja sillä tuotettiin runsaasti kirjallisuutta, se ei yleistynyt, sillä arabi ja latina kilpailivat sen kanssa. Magan Isse Guleidin poika Hirsi Magan Isse jatkoi osmanianan kehittämistä. Hän ajautui Siad Barren hallintoa vastustaneeseen oppositioon ja joutui pakenemaan 1970-luvulla Somaliasta. Viime vuosina uudet sukupolvet ovat kiinnostuneet osmanian kirjoitusjärjestelmästä, kuten Hirsi Maganin tytär kirjailija Ayaan Hirsi Ali .
Aiheesta muualla

Hobyo grasslands and shrublands
Google map Hobyo, Mudug, Somalia
Osmania-aakkosto
Koululampi

| Koululampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°26′34″N, 25°41′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Alaseen 
Järvinumero:  14.296.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,4 m  
Pituus:  620 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,318 km  
Pinta-ala:  6,432 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoululampi 
Koululampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Vehniän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.
Tobin Bell

| Tobin Bell |
| --- | --- |
 Tobin Bell Scream Awards -gaalassa vuonna 2007.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Joseph H. Tobin, Jr.
Syntynyt: 7. elokuuta 1942 (ikä 82) Queens, New York, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1980–
Merkittävät roolit:  John Kramer / Jigsaw (Saw-elokuvasarja)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Tobin Bell, oik. Joseph H. Tobin, Jr., (s. 7. elokuuta 1942 Queens, New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on tunnettu muun muassa Jigsaw’n roolista Saw-kauhuelokuvasarjassa.
Elämä ja ura > Lapsuus

Tobin Bell syntyi nimellä Joseph H. Tobin, Jr. Queensissa New Yorkissa ja kasvoi Massachusettsin Weymouthissa. Hänen äitinsä Eileen Bell oli brittiläinen näyttelijä, ja hänen isänsä Joseph H. Tobin Sr. perusti WJDA-radioaseman Quincyssä Massachusettsissa ja toimi kauden New Yorkin osavaltion Gloversvillen kaupungin pormestarina.
Bell opiskeli collegessa journalismia ja liberaalitieteitäselvennä aikomuksenaan ruveta kirjailijaksi ja toimia radiossa. Hän hankki maisterin paperit luonnontieteistä New Jerseyn Montclair State Universitystä ja samaan aikaan työskenteli New Yorkin kasvitieteellisessä puutarhassaa Bronxissa New Yorkissa. Hume Cronyn ja Jessica Tandy Bostonin yliopistossa innoittivat häntä aloittamaan näyttelijänuran.
Elämä ja ura > Ura

Bell aloitti näyttelijänuransa vuonna 1980, ja hänestä tuli The Actors Studion jäsen. Hän teki debyyttinsä pienessä roolissa tarjoilijana vuonna 1982 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa Tootsie – lyömätön lyyli, jonka pääosassa esiintyy Dustin Hoffman. Hänen varhaisimpiin elokuviin lukeutuvat myös Mississippi palaa, Syytön mies, Mafiaveljet ja Ruby sekä vierailut televisiosarjoissa, kuten Kutsukaa McCall, Koira haudattuna ja Seinfeld.
Bell esittää useasti rosvoa tai sarjamurhaajaa ja on tullut tunnetuksi pehmeästä, ilmeettömästä äänestään.kenen mukaan? Hän näytteli palkkamurhaajaa elokuvassa Firma (1993) ja pommittaja Theodore Kaczynskia televisioelokuvassa Unabomber: The True Story (1996). Hänellä on ollut myös Mendozan rooli elokuvassa Tulilinjalla (1993) ja Dog Kellyn rooli elokuvassa Nopeat ja kuolleet (1995). Hän on myös lainannut ääntään Zaragozalle animaatioelokuvaan Tie El Doradoon (2000). Hän on tehnyt vierailuja televisiosarjoihin Sopranos, Alias, Siskoni on noita ja 24.
Bell on esittänyt Jigsaw-sarjamurhaajaa vuonna 2004 alkunsa saaneessa kauhuelokuvasarjassa Saw. Hän myös ääninäytteli Jigsaw’n videopeleihin Saw (2009) ja Saw II: Flesh & Blood (2010). Bell on sittemmin esiintynyt myös muissa kauhuelokuvissa, kuten Buried Alive, Decoys 2 ja Boogeyman 2. Hän voitti vuonna 2006 Fangorian Chainsaw Awardin elokuvasta Saw II. Lisäksi hän on ollut kaksi kertaa ehdokkaana MTV Movie Awardsin kategoriassa ”paras roisto” vuosina 2006 ja 2007 elokuvista Saw II ja Saw III. Bell voitti 3. lokakuuta 2009 Chiller-Eyegore Awardin kategoriassa ”paras roisto elokuvasarjassa” elokuvasta Saw V. Bell on saanut myös kolme kertaa ehdokkuuden Scream Awardsin kategoriaan ”paras roisto” vuosina 2005, 2006 ja 2007.
Elämä ja ura > Yksityiselämä

Bell on kuuluisa eläinten ystävä. Hän on lainannut viittä kissaansa ja kahta koiraansa elokuviinsa. Näyttelemisen lomassa Bell työskentelee myös baseballvalmentajana. Hän harrastaa myös patikointia ja kitaransoittoa. Bell on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tobin Bell Wikimedia Commonsissa
Tobin Bell Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tobin Bell Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef 
Bell Saw 3D:n ensi-illassa vuonna 2010.
Bell San Diegon Comic-Conissa vuonna 2010.
Kumpulampi-Likolampi

| Kumpulampi-Likolampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°23′11″N, 25°40′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.296.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,9 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,402 km  
Pinta-ala:  1,055 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKumpulampi-Likolampi 
Kumpulampi-Likolampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy.
Rummakkolampi (Laukaa)

| Rummakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°23′18″N, 25°46′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Iso-Kuukkaseen 
Järvinumero:  14.296.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,7 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,378 km  
Pinta-ala:  0,993 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRummakkolampi 
Rummakkolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Petäiskorven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,7 metriä mpy.
Job

William Blaken näkemys saatanan Jobiin kohdistamasta piinasta.
Job (hepr. ‏אִיּוֹב‎, IYYOV) eli Jobab tai Joobab on Vanhassa testamentissa Jobin kirjan päähenkilö ja Uusin maassa asuva Edomin järjestysluvultaan toinen, mahtava kuningas.
Job on eniten esillä Jobin kirjassa, mutta hänestä on mainintoja myös Genesiksessä, Hesekielin kirjassa ja Aikakirjassa, jossa on sitaatinomainen maininta Jobista.
Koraanissa Job tunnetaan nimellä Ayyūb (arab.: أيوب, turk. Eyyup ) ja hän on yksi Islamin profeetoista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Job Wikimedia Commonsissa
Ryönänlampi (Laukaa)

| Ryönänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°23′11″N, 25°44′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.296.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,1 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,457 km  
Pinta-ala:  0,986 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRyönänlampi 
Ryönänlampi  on Keski-Suomessa Laukaassa ja Jyväskylässä Tikkakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy.
Terva-Alanen

| Terva-Alanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°22′58″N, 25°44′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Kuokanjokeen 
Järvinumero:  14.296.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,8 m  
Pituus:  710 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  2,002 km  
Pinta-ala:  12,052 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTerva-Alanen 
Terva-Alanen Terva-alanen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.
Särkijärvi (Laukaa, Rajajärvi)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°24′46″N, 25°47′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Vääränlampeen 
Järvinumero:  14.296.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,8 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,433 km  
Pinta-ala:  6,119 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa Rajajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,8 metriä mpy.
Iwamin hopeakaivos

| Iwamin hopeakaivos> jap. 石見銀山, Iwami ginzan |
| --- | --- |

Sijainti:   Ōda, Shimanen prefektuuri, Japani
Koordinaatit:  35°06′26″N, 132°26′15″E
Rakennustyyppi:  Kaivos
Valmistumisvuosi:  1526
Tilavuus:  529 ha
 Liitetty Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2007. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iwamin hopeakaivoksen sijainti kartalla
Iwamin hopeakaivos (jap. 石見銀山, Iwami ginzan) oli hopeakaivos Ōdassa, Shimanen prefektuurissa, Japanissa. Sennoyama- ja Yōgaisan-vuorien alueella toiminut kaivos ja sen kulttuurimaisema valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2007.
Kaivosalue

1600-luvun alussa kaivoksille rakennettiin aita. Sen sisäpuolelle jäänyttä 300 hehtaarin aluetta kutsuttiin Sakunouchiksi. Kaivos voidaan jakaa kolmeen osaan: Ginzanin alueeseen, Ōmorin alueeseen ja niitä ympäröivään alueeseen. Ginzanin alue muodostuu entisestä Sakunouchista, ja se rakennettiin Sengoku-kaudella. Alue oli tarkoitettu kaivoksen työntekijöiden asunnoille, mutta nykyisin näkyvissä on lähinnä temppeleitä, pyhäkköjä ja kiviseiniä, kun vain harvat asuintalot ovat enää pystyssä. Ōmorin alue rakennettiin myöhemmin, ja se sisältää muun muassa kaivoksesta vastuussa olleen rauhantuomarin toimiston. Ympäröivä alue muodostuu tarvikkeiden ja louhitun hopean kuljetukseen tarkoitetuista porteista ja teistä. Kaivoksen alueelta on löydetty merkkejä noin 600 kaivoskuilusta ja -käytävästä.
Historia

Kaivos otettiin täysimittaiseen käyttöön vuonna 1526, vaikka jotkin vanhat tekstit viittaavatkin hopeasuonen löytyneen jo 1309. Kaivoksen käyttö tapahtui Ōuchi-klaanin suojeluksessa, ja sen toiminnasta vastasi hakatalainen kauppias Kamiya Jutei. 1530-luvun loppupuolella kaivoksessa otettiin käyttöön uusi sulatustekniikka, jonka seurauksena kaivoksen tuotto kasvoi huomattavasti. 1530-luvulta 1540-luvulle Ōuchi-klaani taisteli alueesta naapuriklaaniensa kanssa ja menetti kaivoksen lopulta Amago-klaanille 1550-luvulla. Kaivoksen omistaja vaihtui taas vuonna 1561, kun Mōri-klaani otti siihen kuuluvat maat hallintaansa. Kun Tokugawa Ieyasu nousi valtaan Sekigaharan taistelun jälkeen vuonna 1600, hän pakkolunasti Japanin kaikki kaivokset itselleen ja nimitti Okubo Nagayasun hallinnoimaan Iwamin hopeakaivoksen toimintaa.
Vuonna 1602 kaivos tuotti vuosittain 15 tonnia hopeaa. Hopean lisäksi kaivoksista louhittiin myös kuparia. Kaivoksen tuotantomäärät jatkoivat kasvuaan ja olivat korkeimmillaan 1610–1620-luvuilla. Tuotanto alkoi kuitenkin laskea 1624. Hopeaa toimitettiin myös ulkomaille kuten Eurooppaan ja muihin Aasian maihin. Vuonna 1800 alueella syttyi tuhoisa tulipalo, joka poltti suuren osan Ōmorin alueesta. Meiji-restauraation jälkeen Iwamin hopeakaivos yksityistettiin. 1886 kaivoksen toiminta siirtyi Fujitagumi-yritykselle, joka nimesi sen uudelleen Ōmorin kaivokseksi. Kaivokselle rakennettiin jalostamo 1895, mutta se oli toiminnassa vain hieman yli vuoden, jonka jälkeen se korvattiin toisella jalostamolla. Kaivos suljettiin kannattamattomana 1923, mutta toisen maailmansodan alettua se yritettiin avata uudelleen. Trooppinen hirmumyrsky aiheutti kaivokselle kuitenkin niin pahoja tuhoja, että se jouduttiin sulkemaan vuosi avaamisensa jälkeen 1943.
Perintökohde

Iwamin hopeakaivoksesta tehtiin Shimanen prefektuurin historiallinen kohde 1967. Kaksi vuotta myöhemmin 1969 osia kaivoksesta valittiin Japanin kansallisiksi historiallisiksi maamerkeiksi. Lähes kaksi vuosikymmentä myöhemmin 1987 Ōmorin ja Ginzanin alueiden katuja ja muita kaivoksen historiallisesti merkittäviä osia määriteltiin suojeltaviksi kohteiksi. Japani rekisteröi kaivoksen ja sen kulttuuriympäristön ehdokkaaksi Unescon maailmanperintökohteeksi huhtikuussa 2001. Kaivos hyväksyttiin luetteloon 2007 kriteereillä II, III ja V, siitäkin huolimatta ettei Unescolle neuvoa antava ICOMOS saatavilla olevien tietojen perusteella katsonut alueen täyttävän asetettuja kriteerejä, eikä löytänyt kaivoksesta mitään, mikä olisi antanut sille huomattavaa maailmanlaajuista arvoa. ICOMOS suositteli, että kaivoksen listaamista lykättäisiin, kunnes sen ehdolle asettanut valtio olisi tehnyt perinpohjaisempia tutkimuksia alueen merkittävyyden osoittamiseksi. Hyväksymisen yhteydessä Unesco pyysi Japania suorittamaan lisätutkimuksia yhdessä Unescon neuvoa antavien asiantuntijaelinten kanssa. Alkuperäinen maailmanperintökohteeksi nimetty alue oli kooltaan 442 hehtaaria. Vuonna 2010 alue laajennettiin 529 hehtaariin. Maailmanperintöluetteloon kirjattuihin alueisiin kuuluvat kaivoskuilut ja -käytävät, pyhäköt, kolme satamakylää: Tomogaura, Okidomari ja Yunotsu, sekä osia rannikolle johtavista tiereiteistä. Luetteloon kuuluvaa aluetta ympäröi lisäksi 3 134 hehtaarin suojavyöhyke.
Kuvagalleria

Ryūgen-jin kaivoskuilun sisäänkäynti.
Sahimeyama-jinja on pyhitetty kaivoksen suojelijakamille.
Yunotsu on yksi kolmesta Unescon huomioimasta satamakylästä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iwamin hopeakaivos Wikimedia Commonsissa
Iwamin hopeakaivos (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Iwamin hopeakaivos Unescon sivuilla (englanniksi)
| n k Unescon maailmanperintökohteet Japanissa |
| --- | --- | --- |
| Kulttuurikohteet |  Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote  Fujivuori  Gusukut ja muut Ryūkyū-kuningaskunnan omistukset  Himejin linna  Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet  Hiroshiman rauhanmuistomerkki  Hōryū-jin alueen buddhalaiset monumentit  Itsukushiman pyhäkkö  Iwamin hopeakaivos  Jōmon-kauden esihistorialliset kohteet Pohjois-Japanissa  Kii-vuoriston pyhät paikat ja pyhiinvaellusreitit  Le Corbusierin arkkitehtoniset työt (jaettu kohde)  Meiji-kauden Japanin teollisen vallankumouksen sijaintipaikat: rauta ja teräs, laivanrakennus ja kivihiili  Mozun–Furuichin kofun-ryhmä: muinaisen Japanin hautakummut  Muinaisen Kioton historialliset monumentit  Muinaisen Naran historialliset monumentit  Nagasakin alueen salaiset kristityt paikat  Nikkōn pyhäköt ja temppelit  Okinoshiman pyhä saari ja Munakatan alueen kulttuuriperintö  Sadon kultakaivokset  Shirakawa-gōn ja Gokayaman historialliset kylät  Tomiokan silkkikehräämö ja teollinen perintö  |  |
| Luontokohteet |  Ogasawarasaaret  Shirakami-sanchi  Shiretoko  Yakushima  |  |
Ōmorin kylää
Surface

| Surface |
| --- | --- |
 Sarjan aloituskuva
Tyyli:  Draama, Science fiction
Kestoaika:  43 minuuttia
Luoja(t):  Jonas Pate   Josh Pate
Pääosissa:  Carter Jenkins   Rade Šerbedžija   Jay R. Ferguson   Lake Bell
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   NBC    Sub
Esitetty:  19. syyskuuta 2005 – 6. helmikuuta 2006
Jaksoja:  15 (luettelo jaksoista)
Aiheesta muualla
IMDb 
Surface (alun perin nimellä Fathom) on yhdysvaltalainen draama- ja science fiction -sarja. Sarja menestyi katsojamäärissä huonosti ja sitä tehtiin vain 15 jaksoa.  Sarjan nimi oli työskentelyhetkellä Fathom, mutta lopulta se muutettiin nykyiseen muotoonsa. Suomessa sarjaa esitettiin Canal+-kanavalla vuonna 2006 ja Subilla vuonna 2007, MTV esitti sarjaa vuonna 2008.
Tuotanto > Tuottajat

Sarjalla oli yhteensä kolme käsikirjoittajaa, jotka kirjoittivat jaksoja vuorotellen. Käsikirjoittajat olivat: Jay Beattie, David Greenwalt ja Chip Johannessen. Sarjan leikkasivat Jeffrey Reiner ja Félix Enríquez Alcalá. Sarjan tuottivat Josh Pate ja Jonas Pate.