stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Takizawa

| Takizawa (滝沢市) |
| --- | --- |
 Iwatevuori Takizawasta päin
 lippu:  symboli
 Takizawan sijainti Iwaten prefektuurissa
 Takizawa
 Koordinaatit: 39°44′05″N, 141°04′37″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Iwaten prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  182,46 km²
Väkiluku (10/2020):  55 561
 – Väestötiheys:  305 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Rusokirsikka
 – Kukka:  Kultanauhalilja
 – Lintu:  Käki
 
 http://www.city.takizawa.iwate.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Takizawa (jap. 滝沢市, Takizawa-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Iwaten prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Moriokan luoteispuolella. Kaupunki on rakentunut Iwatevuoren itäjuurelle. Takizawassa on 55 561 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 182,46 neliökilometriä.
Takizawan kyläkunta syntyi vuonna 1889 Japanin kunnallishallinnon perustamisen yhteydessä. Alue tunnetaan vanhastaan hevosten laidunalueena. Asutus on suhteellisen uutta, ja aluetta on raivattu maanviljelyn käyttöön toisen maailmansodan jälkeen. Takizawassa tuotetaan muun muassa riisiä, maitoa, naudanlihaa ja hedelmiä, kuten omenoita ja vesimeloneja. Kaupungin eteläosiin on rakennettu Moriokaa palvelevia lähiöitä. Takizawa oli Japanin suurin kyläkunta, kunnes sille myönnettiin kaupunkioikeudet vuonna 2014.
Takizawassa on Iwaten prefektuurinyliopiston ja Japanin itsepuolustusmaavoimien toimintoja. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Onikoshi Sōzen-jinjan šintolainen pyhäkkö, joka tunnetaan hevosten suojeluspyhäkkönä. Siellä järjestetään vuosittain festivaali, johon kuuluu hevoskulkue Moriokaan saakka (Chaguchagu umakko). Iwatevuoren ympäristö kuuluu Towadan–Hachimantain kansallispuistoon. Takizawaa palvelevat JR Higashi-Nihonin Tazawako-linja ja IGR Iwate ginga -rautatien Iwate ginga -rautatielinja.
Kuvia

Iwaten teollisuuden kulttuuri- ja kokouskeskus
Sugon rautatieasema
Onikoshi Sōzen-jinja
Takizawan kaupungintalo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Takizawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Alakaupunki (Hamina)

Uusi Pappilansalmen koulu
Alakaupunki on yksi Haminan kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin keskustan itäpuolella. Pappilansalmen koulu, Haminan lukio ja Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston Haminan kampus sijaitsevat Alakaupungissa.
Ahvenainen

Ahvenainen voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä

Ahvenainen, järvi Heinolassa
Ahvenainen, järvi Hollolassa
Ahvenainen, järvi Kuhmoisissa
Ahvenainen, järvi Lappeenrannassa
Ahvenainen, järvi Orivedellä Pääskylänjoen valuma-alueella
Ahvenainen, lampi Oriveden Hirsilässä
Ahvenainen, lampi Oriveden Hirsilässä edellisen pohjoispuolella
Ahvenainen, järvi Oriveden Siitamassa
Ahvenainen, lampi Pälkäneellä
Iso-Ahvenainen, järvi Kangasalla
Iso-Ahvenainen, järvi Kangasniemellä
Iso-Ahvenainen, järvi Padasjoella
Iso-Ahvenainen, lampi Sysmässä
Pieni-Ahvenainen, järvi Kangasniemellä
Pikku-Ahvenainen, järvi Hollolassa
Vähä-Ahvenainen, lampi Heinolassa
Vähä-Ahvenainen, järvi Padasjoella
Vähä-Ahvenainen, lampi Sysmässä
Henkilöitä

Akseli Ahvenainen (s. 2002), freestylehiihtäjä
Antti Ahvenainen (1813–1903), maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari
Arvi Ahvenainen (1908–1982), suomalainen pakinoitsija (nimimerkki Ahven)
Jorma Ahvenainen (s. 1930), taloushistorioitsija ja professori
Jorma Ahvenainen (s. 1951), pesäpalloilija ja pelinjohtaja
Martti Ahvenainen (s. 1941), pastori, tietokirjailija ja helluntaisaarnaaja
Veikko Ahvenainen (s. 1929), harmonikkataiteilija, säveltäjä ja sanoittaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ahvenainen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Aleksandr Burmistrov

| Aleksandr Burmistrov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. lokakuuta 1991 (ikä 32) Kazan, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  85 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  Atlanta Thrashers (NHL) St. John's IceCaps (AHL) Winnipeg Jets (NHL) Arizona Coyotes (NHL) Vancouver Canucks (NHL) Salavat Julajev Ufa (KHL) Ak Bars Kazan (KHL) Metallurg Magnitogorsk (KHL)
NHL-varaus:  8. varaus, 2010 Atlanta Thrashers
Aleksandr Olegovitš Burmistrov (ven. Александр Олегович Бурмистров, s. 21. lokakuuta 1991 Kazan, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija.
Ura

Burmistrov aloitti jääkiekon kotikaupungissaan Kazanissa. Hän pelasi kaudella 2008–2009 yhden KHL-ottelun Ak Bars Kazanin riveissä. Kesällä 2009 Barrie Colts varasi Burmistrovin OHL:ään numerolla 12 CHL:n Import Draftissa. Hän teki kaudella 2009–2010 OHL:n runkosarjassa tehot 22+43=65 ja oli joukkueensa neljänneksi paras pistemies sekä liigan tehokkain eurooppalaispelaaja.
NHL-joukkue Atlanta Thrashers varasi Burmistrovin kahdeksantena pelaajana ja toisena eurooppalaisena NHL:n varaustilaisuudessa 2010. Lokakuussa 2010 Burmistrov teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Atlanta Thrashersin kanssa. NHL:n tulokaskausi 2010–2011 toi hänelle 74 runkosarjaottelussa tehot 6+14=20. Seuran muutettua Winnipegiin, Burmistrov pelasi seuraavat kaksi kautta Winnipeg Jetsin organisaatiossa. Kaudeksi 2013–2014 hän palasi Venäjälle, Ak Bars Kazaniin.
Kahden Venäjällä vietetyn kauden jälkeen heinäkuussa 2015 Burmistrov teki kahden vuoden sopimuksen entisen seuransa, Winnipeg Jetsin kanssa. Burmistrov jäi kuitenkin Winnipegissä vähäiselle peliajalle, eikä hänelle löytynyt sopivaa roolia joukkueesta. Winnipeg Jets asettikin hänet vapaiden pelaajien waivers-listalle tammikuussa 2017. Arizona Coyotes poimi Burmistrovin joukkueeseensa päivää myöhemmin.
Maajoukkue

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Burmistrov nuorten MM-kilpailuissa 2010. |  Burmistrov nuorten MM-kilpailuissa 2010. |  Burmistrov nuorten MM-kilpailuissa 2010. |  |
Maa:   Venäjä
Miesten jääkiekko
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Valko-Venäjä 2014 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
Burmistrov on pelannut Venäjän maajoukkueessa kaksissa MM-kilpailuissa, joissa on saavuttanut maailmanmestaruuden 2014 ja pronssia 2016.
Burmistrov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2009, joista Burmistrov voitti hopeaa.
589

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Chen-dynastia kaatui Kiinassa. Se oli viimeinen Eteläisistä dynastioista ja tämän jälkeen Sui-dynastia hallitsi koko maata.
Tepuilehvämuura

| Tepuilehvämuura> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Lehvämuurat Herpsilochmus
Laji::  roraimae
Kaksiosainen nimi
 Herpsilochmus roraimae  Hellmayr, 1903 
Katso myös
   Tepuilehvämuura Wikispeciesissä   Tepuilehvämuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tepuilehvämuura (aiemmalta nimeltään tepuinlehvämuura) (Herpsilochmus roraimae) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Tepuilehvämuuraa tavataan Brasiliassa, Guayanassa ja Venezuelassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 347 000 km2. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Suuren levinneisyysalueen turvin se on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tannila

| Tannila |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Tannila korostettuna.  Luettelo Oulun suuralueista ja kaupunginosista
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Yli-Iin suuralue
Kaupunginosa nro:  152
Väkiluku:  177  31.12.2023
Työpaikkoja:  22 kpl   (31.12.2011)
Postinumero(t):  91240
Tannila on Oulussa Yli-Iin suuralueella sijaitseva kaupunginosa. Se muodostettiin vuoden 2013 alussa Oulun kuntaliitoksen yhteydessä, ja on Oulun pohjoisin kaupunginosa. Se rajoittuu Yli-Iin kaupunginosaan sekä Iin ja Pudasjärven kunnanrajoille.
Kaupunginosan keskus, Tannilan kylä sijaitsee noin 65 kilometrin päässä Oulun kaupungin keskustasta, ja noin 16 kilometriä Yli-Iin kirkonseudulta pohjoiseen Oijärvelle johtavan seututien 849 varressa. Kaupunginosan halki kulkee myös seututie 855, josta on tieyhteydet Pudasjärvelle ja Olhavan kylään.
Kaupunginosan keskuksessa sijaitsee muun muassa hautausmaa.
Supercopa de España 2017

Supercopa de España 2017 on espanjalainen jalkapallokilpailu, jossa kohtaavat kauden 2016–2017 Primera Divisiónin mestari Real Madrid sekä Copa del Reyn voittaja Barcelona. Viimeksi Espanjan supercupissa on nähty El Clásico vuonna 2012.
Ensimmäinen osaottelu joukkueiden välillä pelattiin 13. elokuuta 2017 Camp Noulla, Barcelonassa, ja toinen osaottelu 16. elokuuta 2017 Estadio Santiago Bernabéulla, Madridissa.
Real Madrid voitti kaksiosaisen otteluparin yhteismaalein 5–1.
Ensimmäinen osaottelu > Yhteenveto

Ensimmäinen puoliaika päättyi maalittomana. Toista puoliaika oli ehtinyt vanheta viisi minuuttia, kun madridilaispuolustaja Marcelon lähettämä keskitys ohjautui kotijoukkueen epäonnisen puolustajan Gerard Piquén jalasta omaan maaliin. Ottelun 77. peliminuutilla kotijoukkueen uruguaylaishyökkääjä Luis Suárez kaatui rangaistusalueella, josta tuloksena tuomittiin rangaistuspotku. Pallon taakse asettui argentiinalainen Lionel Messi, joka laittoi pallon varmasti ohi maalivahti Keylor Navasin ja viimeisteli näin kaikki kilpailut mukaan lukien yhteensä 25. maalinsa El Clásicoissa. 80. peliminuutin kohdalla Real siirtyi jälleen johtoon, kun portugalilaishyökkääjä Cristiano Ronaldo laukoi vastahyökkäyksestä syntyneestä tilanteesta pallon vastustamattomasti ohi maalivahti Marc-André ter Stegenin. Vapauttavan syötön Ronaldon maaliin tarjosi keskikenttäpelaaja Isco. Vain kaksi minuuttia myöhemmin tästä, Ronaldo sai rangaistusalueella sukeltamisesta varoituksen, ja kun hän oli jo aiemmin saanut keltaisen kortin, tiesi tämä ulosajoa. Real onnistui vielä kertaalleen maalinteossa, kun Marco Asensio lisäsi madridilaisseuran johtoa lukemiin 3–1 laukomalla pallon upeasti ohi ter Stegenin. Tilanne syntyi jälleen vastahyökkäyksestä ja tällä kertaa syötön maalin tarjosi Lucas Vázquez.
Ensimmäinen osaottelu > Tiedot

| --- | --- |
           }}   Barcelona :            }}   Real Madrid 
| --- | --- |
 Avustavat erotuomarit:  Núñez Fernández  De Francisco Grijalba  Neljäs erotuomari:  Santos Pargaña:  Säännöt 90 minuuttia.  Seitsemän vaihtopelaajaa.  Enintään kolme pelaajavaihtoa.
Toinen osaottelu > Yhteenveto

Toisen osaottelun ensimmäistä maalia ei tarvinut odottaa pitkään, kun Real Madrid siirtyi 1–0-johtoon jo 4. peliminuutilla. Maali lähti liikkeelle sivurajaheitosta, josta pallo pelattiin Marco Asensiolle joka yllätti hienolla laukauksellaan Barcelona-vahti Marc-André ter Stegenin. Ottelun 39. peliminuutilla Realin ranskalaishyökkääjä Karim Benzema vei volley-laukauksellaan madridilaiset 2–0-johtoon Marcelon lähettämästä keskityksestä. Tämä jäi myös ottelun lopputulokseksi ja Real Madrid voitti supercupin yhteismaalin 5–1.
Toinen osaottelu > Tiedot

| --- | --- |
           }}   Real Madrid :            }}   Barcelona 
| --- | --- |
 Avustavat erotuomarit:  Raúl Cabañero Martínez  José Gallego García  Neljäs erotuomari:  José Joaquín Gallego Gambín:  Säännöt 90 minuuttia.  30 minuutin jatkoaika tarpeen vaatiessa.  Rangaistuspotkukilpailu mikäli tilanne on edelleen tasan.  Seitsemän vaihtopelaajaa.  Enintään kolme pelaajavaihtoa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (espanjaksi)
Alajõe

Alajõe sijaitsee Itä-Virumaassa, Virossa. Se on Alutagusen kunnan kylä. Alajõe oli aikoinaan Alajõen kunnan suurin kylä, kun siellä oli 196 asukasta. Kylä on Peipsijärven rannalla lähellä Alajõgia.
Ortodoksinen kirkko
Hautausmaa
Kylä
Alajõgi
Alakanuk

| Alakanuk |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 62°41′5″N, 164°38′43″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Kusilvak
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  106.2 km²
 – Josta vettä:  22.5 km² (21.14 %)
Väkiluku:  652
 – Väestötiheys:  7,8 as./km²
Aikavyöhyke:   UTC–9 (kesäaika UTC–8)
 
   
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alakanuk on toisen luokan kaupunki Alaskan osavaltion länsirannikolla. Sana alakanuk on jupikkisana joka tarkoittaa "väärää tietä". G. R. Putnam U.S. Coast & Geodetic Surveysta mainitsi kylän ensimmäisen kerran vuonna 1899. Sitä asutti alun perin jupikkišamaani Anguksuar perheineen.
Vuoden 2000 väestönlaskennassa Alakanukissa asui 652 ihmistä. Näistä 95,40 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Kaupungin tärkein elinkeino on kalastus.
Akseli Nopola

Akseli Henrik Nopola (17. tammikuuta 1883 Karinainen – 29. huhtikuuta 1956 Vesilahti) oli suomalainen Vesilahdessa vaikuttanut kansakoulunopettaja ja päätoimittaja.
Akseli Nopolan vanhemmat olivat ratsutilallinen Juho Juhonpoika Nopola (1838–1893) ja Johanna Matintytär Tiilikainen (1841–1904). Hän oli naimisissa Anna Sofia Jaakolan (1889–1965) kanssa.
Nopola valmistui kansakoulunopettajaksi opettajaseminaarista vuonna 1906. Hän oli opettajana aluksi Ahtialan koululla Vesilahdessa ja sen jälkeen Narvan koululla opettajana vuodesta 1906 vuoteen 1950 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Nopola toimi myös Narvan postinhoitajana ja oli mukana Vesilahden Osuusmeijerin ja Vesilahden Osuuskassan toiminnassa.
Nopola oli Vesilahden Sanomat-lehden päätoimittajana 1931–1933 ja sen seuraajan Lempäälän-Vesilahden Sanomien Vesilahden osaston päätoimittajana vuodesta 1934.
Nopola oli mukana opintokerho- ja nuorisoseuratoiminnassa esimiehenä ja kirjurina. Hän kuului Länsi-Vesilahden suojeluskunnan esikuntaan ja johti torvisoittokuntaa. Nopola oli Vesilahden kunnanvaltuuston jäsenenä ja valtuuston puheenjohtajana. Hän oli myös kirkkovaltuuston ja kirkkoneuvoston jäsenenä ja toimi Vesilahden opettajayhdistyksen puheenjohtajana.
Akseli Nopolan pojan, mainosalalla toimineen Risto Nopolan (1917–1995) lapsia ovat kirjailija, pakinoitsija ja kolumnisti Sinikka Nopola (1953–2021) ja lastenkirjailija Tiina Nopola (s. 1955). Risto Nopola oli mukana käynnistämässä vuonna 1965 Vesilahden Narvassa joka viides vuosi pidettäviä Narvan Markkinat-kotiseutujuhlia.
Julkaisuja

Vesilahti 1346-1946 600-vuotisjuhlajulkaisu; tekijät Urho Hakuni, Kalle Kahiluoto, Akseli Nopola, Johannes Poukka. Vesilahti-Tampere 1946, uusintapainos Vesilahden kunta 2008
Aiheesta muualla

Akseli Nopola : Narvassa Vesilahden taistelujen aikana, Lempäälän-Vesilahden Sanomat, 04.06.1938, nro 22, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Talviolympialaiset 2030

XXVI talviolympialaiset järjestetään vuonna 2030. Kisojen isäntäpaikka valittiin Kansainvälisen olympiakomitean 142. kokouksessa XXXIII olympiadin kisojen aattona Pariisissa, Ranskassa 24. heinäkuuta 2024. Ranskan Alpit vahvistettiin olympialaisten isäntäpaikaksi äänestyksessä, jossa annettiin 
84 jaa-ääntä, 4 ei-ääntä ja 7 delegaattia jätti äänestämättä.
Viralliset ehdokkaat

Salt Lake City
Tukholma–Åre
Provence-Alpit-Riviera–Auvergne-Rhône-Alpes
Sveitsi (isäntäkaupunkia ei ole määritelty)
Peruutetut hakemukset

Vancouver
Barcelona ja Zaragoza
Chamonix-  Valais -  Aostanlaakso
Sapporo
Tatit

Herkkutatin kuvasta näkyvät parhaat tuntomerkit: pullea muoto ja pillistö lakin alapinnalla
Tatit on sienten muotoryhmä. Tatit ovat yleensä suuria tai keskisuuria, harvoin pieniä sieniä. Erotuksena helttasienistä, on tateilla helttojen sijasta lakin alapinnalla löyhästi kiinni oleva pillikerros. Pillikerrosta kutsutaan pillistöksi. Tateille tunnusomaista on jykevä jalka, ja säännöllinen muoto (jalka on säännöllisenmuotoisen lakin keskellä).
Tatit ovat arvostettuja ruokasieniä. Suomessa esiintyvistä tattilajeista suurin osa on syötäviä, ja varsin moni laji herkullisena pidetty. Ruokaviraston ylläpitämään suositeltavien ruokasienien luetteloon kuuluu kahdeksan tattilajia, jotka ovat herkkutatti, männynherkkutatti, tammenherkkutatti, voitatti, kangastatti, haavanpunikkitatti, koivunpunikkitatti ja männynpunikkitatti. Silti tateissa on myös syömäkelvottomia lajeja, kuten sappi- ja veritatti, sekä lievästi myrkyllisiä lajeja, kuten pirun- ja tauriontatti.
Paras tattiaika on Pohjois-Suomessa elokuun puolesta välistä syyskuun lopulle ja Etelä-Suomessa elokuun lopulta syys-lokakuun vaihteeseen. Tätä ajankohtaa aiemminkin ja sen jälkeenkin tapaa tatteja, ensimmäiset jo elokuun alussa.
Sukuja ja esimerkkejä lajeista

Herkkutatti sukulaisineen kuuluu kivitattien sukuun Boletus
Lehmäntatti, koivunpunikkitatti ja monet niiden sukulaiset kuuluvat lehmäntattien sukuun Leccinum
Sappitatti kuuluu sukuun Tylopilus
Samettitatti ja sitä muistuttavat lajit kuuluivat aiemmin sukuun Xerocomus, mutta fylogeneettisten tutkimusten jälkeen ne on yhdistetty muihin sukuihin, lähinnä Boletus
Voitatti sukulaisineen kuuluu voitattien sukuun Suillus 	ja heimoon Suillaceae
Aiheesta muualla

Metsäntutkimuslaitos (Metla): Metsiemme marjat ja sienet (Arkistoitu – Internet Archive)
Sørkjosenin lentoasema

| Sørkjosenin lentoasema> Sørkjosen lufthavn Rässikäisen lentohamina Reaššegeaži girdihámman |
| --- | --- |

IATA-koodi:  SOJ
ICAO-koodi:  ENSR
Koordinaatit:  69°47′12″N, 20°57′35″E
Ylläpitäjä:  Avinor
Valmistumisvuosi:  1974
Korkeus:  4,9 m
Matkustajamäärä (2022):  18 745
Sørkjosenin lentoasema (norj. Sørkjosen lufthavn, kveeniksi Rässikäisen lentohamina, pohjoissaameksi Reaššegeaži girdihámman) on Raisin kunnassa pohjoisessa Norjassa sijaitseva lentoasema. Se avattiin vuonna 1974.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sørkjosenin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Takuueläke

Takuueläke on Suomen eläkejärjestelmän osa, joka on tarkoitettu kaikkein pienituloisimpien eläkeläisten indeksiin sidotuksi toimeentuloksi. Jos eläkkeensaajan työeläke ja kansaneläke jäävät alle laissa määritellyn eläketulorajan, puuttuva osa maksetaan takuueläkkeenä.
Takuueläke otettiin Suomessa käyttöön 1. maaliskuuta 2011. Eläkkeensaajan saamat ansio- tai pääomatulot, omaisuus tai omaishoidon tuki eivät pienennä takuueläkettä.
Takuueläkkeeseen on oikeus:
henkilöllä, joka saa vanhuuseläkettä tai varhennettua vanhuuseläkettä.
16 vuotta täyttäneellä henkilöllä, joka saa työkyvyttömyyseläkettä.
henkilöllä, joka saa etuutta maatalousyrittäjien luopumistukijärjestelmästä.
Työkyvyttömällä 65 vuotta täyttäneellä maahanmuuttajalla, jos hän on asunut Suomessa vähintään kolme vuotta.
Takuueläkkeen määrä

Takuueläke turvaa Suomessa asuvalle henkilölle vähimmäiseläkkeen (922,42 e/kk), jos kaikki hänen eläkkeensä ennen verotusta ovat yhteensä enintään 914,96 e/kk (vuonna 2023). Tuloraja ja vähimmäiseläke jäävät kuitenkin tätä pienemmäksi, jos henkilö on varhennetulla vanhuuseläkkeellä. Takuueläkkeen laskentakaava rikkoo kuitenkin Euroopan sosiaalisen peruskirjan määräystä, jonka mukaan vähimmäissosiaalietuuksien on oltava vähintään 50 prosenttia maan mediaanitulosta. Euroopan neuvoston Sosiaalisten oikeuksien komitea päätti tämän vuoksi lokakuussa 2014, että Suomen pitää nostaa takuueläkkeen määrä vähintään 1 000 euroon.
Takuueläkkeen verotus

Jos eläkkeensaajan kokonaiseläke on enintään takuueläkkeen suuruinen, siitä ei peritä valtion-, kunnallis- eikä kirkollisveroa.
Ehdot

Jos vanhuuseläke on myönnetty varhennettuna vanhuuseläkkeenä, myös takuueläkkeeseen tehdään varhennusta vastaava vähennys.
Perhesuhteet eivät vaikuta takuueläkkeen määrään: täysimääräinen takuueläke on yhtä suuri riippumatta siitä, onko henkilö avo- tai avioliitossa vai asuuko hän yksin. Muut tulot kuin eläketulot eivät vaikuta takuueläkkeen määrään. Takuueläke otetaan huomioon tulona eläkkeensaajan asumistukea myönnettäessä.
Takuueläkkeen suuruuteen vaikuttavat kaikki muut eläkkeet Suomesta ja ulkomailta. Ne vähennetään takuueläkkeen täydestä määrästä sataprosenttisesti. Eläkkeisiin luetaan mukaan myös esimerkiksi leskeneläkkeet ja tapaturmaeläkkeet. Laissa on tarkka luettelo siitä vähennettävistä eläkkeistä. Takuueläkettä eivät pienennä eläkettä saavan hoitotuki, rintamalisät eikä eläkkeen lapsikorotus.
Takuueläke muissa maissa

Takuueläke on käytössä myös muissa maissa:
| Maa | Nimitys | Määrä |
| --- | --- | --- |
| Ruotsi | Garantipension | yksinäisille 8 651, naimisissa oleville 7 739 kruunua |
| Viro | Rahvapension | 189,31 € |
Tatsjana Haladovitš

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tatsjana Haladovitš vuonna 2015 Gwangjussa. |  Tatsjana Haladovitš vuonna 2015 Gwangjussa. |  Tatsjana Haladovitš vuonna 2015 Gwangjussa. |  |
Maa:   Valko-Venäjä
Naisten yleisurheilu
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Gwangju 2015 | keihäs |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2016 | keihäs |  |
Tatsjana Haladovitš (valkoven. Таццяна Халадовіч; s. 21. kesäkuuta 1991) on valkovenäläinen keihäänheittäjä. Hänen henkilökohtainen ennätyksensä on Oslossa 7. kesäkuuta 2018 heitetty 67,47 metriä. Haladovitš voitti naisten keihäänheiton Euroopan-mestaruuden 2016.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2014 Haladovitš sijoittui 61,66 metrin pituisella heitollaan viidenneksi. Gwangjussa pidettyjen vuoden 2015 kesäuniversiadien naisten keihäänheiton hän voitti tuloksella 60,45 metriä. Pekingin maailmanmestaruuskilpailuissa 2015 Haladovitš heitti karsinnassa parhaalla yrityksellään 60,07 metriä eikä selviytynyt loppukilpailuun. Amsterdamin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2016 hän voitti kultamitalin Valko-Venäjän ennätystuloksella 66,34 metriä. Rion kesäolympialaisissa samana vuonna hän sijoittui viidenneksi 64,60 metriä kantaneella heitollaan. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli kuudes tuloksella 64,05 metriä. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui viidenneksi ja Dohan MM-kilpailuissa 2019 kuudenneksi. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta.
Tatjana (laulaja)

| Tatjana> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tatjana Georgieva Kacova
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1978 (ikä 46) Saedinenie, Bulgaria
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Татяна 
Aktiivisena:  2002–
Tyylilajit:  pop-folk folk-musiikki
Levy-yhtiöt:  Payner
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tatjana Georgijeva Kacova (bulg. Татяна Георгиева Къцова, s. 17. heinäkuuta 1978, Saedinenie, Bulgaria) on bulgarialainen pop-folk-laulaja, joka käyttää taiteilijanimeä Tatjana (bulg. Татяна)
Diskografia > Soloalbumit

2004 - Strast
2005 - Tatjana (albumi)
Diskografia > Singlet

Bivsha za seks (2017)
Padam si po teb (2017)
Za golemite mazhe (2017)
V Instagram sam ti lyubima (2018)