stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lin Huiyin
Kuoleman jälkeen

Linin veljentytär Maya Lin on myös ammatiltaan arkkitehti ja hänet tunnetaan etenkin Vietnam Veterans Memorialin suunnittelijana Yhdysvalloissa. Lin itse on tullut hiljattain mielenkiinnon kohteeksi Kiinassa suositun vuoden 1999 televisiosarja 'Renjian siyue tianin myötä. Sarjassa esiintyvät runoilija Xu Zhimon kolme rakastettua ja sarjan nimi on lainaus Linin eräästä runosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lin Huiyin Wikimedia Commonsissa
Lin ja Liang Sicheng vuonna 1935.
Kansan sankareiden muistomerkki Pekingissä.
Léon Flament

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Léon Flament vuonna 1928. |  Léon Flament vuonna 1928. |  Léon Flament vuonna 1928. |  |
Maa:   Belgia
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Amsterdam 1928 | perämiehellinen kaksikko |  |
Léon Flament (26. toukokuuta 1906 – ?) oli belgialainen soutaja. Hän osallistui vuoden 1928 kesäolympialaisiin Amsterdamissa ja sai perämiehellisessä kaksikossa pronssia yhdessä François de Coninckin ja Georges Anthonyn kanssa.
Léon Dupont

| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Belgia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ateena 1906 | Vauhditonkorkeushyppy |  |
Léon Dupont (18. toukokuuta 1881 – 6. lokakuuta 1956) oli belgialainen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili vauhdittomassa korkeushypyssä. Hän voitti yhden olympiamitalin, hopeaa Ateenan olympialaisista 1906 tuloksella 140.
Köntäslammi

| Köntäslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°01′07″N, 23°49′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskuoja:  oja Salmijärveen 
Järvinumero:  35.367.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,2 m  
Rantaviiva:  1,84 km  
Pinta-ala:  6,55 ha  
Saaria:  5 
 fiKöntäslammi 
Köntäslammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.367) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,2 metriä mpy.
Luontoarvoja

Lampi sisältyy Helvetinjärven kansallispuistoon ja se sijaitsee sen länsipuolella.
L’Aldosa de la Massana

L’Aldosa de la Massana on kylä Andorrassa La Massanan pitäjässä. Kylässä oli 861 asukasta vuoden 2018 arvioiden mukaan. Se sijaitsee 1 722 metrin korkeudella merenpinnasta.
Lin Hallberg

Lin Hallberg vuonna 2009.
Lin Hallberg (s. 5. huhtikuuta 1956 Saltsjöbaden) on ruotsalainen kirjailija, joka tunnetaan hevoskirjasarjoistaan Sinttu ja Eppu. Hän on tehnyt sarjat yhteistyössä Margareta Nordqvistin kanssa, joka on kuvittanut kirjat. Suomeksi sarjoja on kääntänyt Marvi Jalo. Hallberg on työskennellyt ratsastuksenopettajana ja pitänyt shetlanninponitallia.
Suomennetut teokset > Sinttu-sarja

Maailman ihanin Sinttu.  ((Alla älskar Sigge, 2004) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-3968-1.
Torstaina nähdään, Sinttu.  ((Torsdagar med Sigge, 2005) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-3969-8.
Hieno hyppy, Sinttu.  ((Kom igen, Sigge, 2006) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-4921-5.
Aprillia, Sinttu.  ((April, april Sigge, 2007) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-31-5249-9.
Kiva leiri, Sinttu.  ((Ridläger med Sigge, 2008) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-31-5250-5.
Sinttu on paras!.  ((Simma lugnt, Sigge, 2009) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5842-2.
Suuri seikkailu, Sinttu.  ((Äventyr med Sigge, 2010) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5843-9.
Älä pelkää, Sinttu!.  ((Det spökar, Sigge, 2010) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6323-5.
Yli esteiden, Sinttu.  ((Hoppa högt, Sigge, 2011) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6322-8.
Tallilla tapahtuu, Sinttu.  ((Äntligen, Sigge, 2012) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7024-0.
Kesä kutsuu, Sinttu!.  ((För alltid, Sigge, 2013) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7564-1.
Maalla on mukavaa, Sinttu.  ((Sommaren med Sigge, 2014) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-8198-7.
Ystävät yhdessä, Sinttu.  ((Du och jag, Sigge, 2015) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-8747-7.
Kaikki peliin, Sinttu!.  ((Klar för start, Sigge, 2016) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2017.  ISBN 978-951-31-9285-3.
Uusi kaveri, Sinttu!.  ((Sally och Sigge, 2017) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2018.  ISBN 978-951-31-9904-3.
Täyttä laukkaa, Sinttu!.  ((Full galopp, Sigge, 2018) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2019.  ISBN 978-952-04-0486-4.
Sinttu, nyt kilpaillaan!.  ((Tävla med Sigge, 2019) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2020.  ISBN 978-952-04-1385-9.
Tallilla tavataan, Sinttu!.  ((I stallet med Sigge, 2020) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2021.  ISBN 978-952-04-2161-8.
Tanssitaan, Sinttu!.  ((Dansa med Sigge, 2021) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-3638-4.
Kultainen Sinttu.  ((Älskade Sigge, 2022) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2023.  ISBN 978-952-04-4678-9.
Suomennetut teokset > Eppu-sarja

Eppu etsii kotia.  ((Teddy till salu, 2007) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6495-9.
Eppu tulee taloon.  ((Teddy i huset, 2008) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-6496-6.
Eppu on hyvä ystävä.  ((Teddy och hans vänner, 2009) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7561-0.
Eppu ja paras joululahja.  ((Teddy i trubbel, 2009) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7784-3.
Eppu menee kouluun.  ((Teddy börjar skolan, 2010) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 978-951-31-8237-3.
Eppu karkuteillä.  ((Teddy på rymmen, 2011) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-8746-0.
Eppu ja kesän paras päivä.  ((Teddy en sommardag, 2012) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2017.  ISBN 978-951-31-9306-5.
Leirillä on hauskaa, Eppu.  ((Teddy på ridläger, 2014) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2018.  ISBN 978-951-31-9903-6.
Eppu ylittää esteet.  ((Teddy och hopptävlingen, 2015) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2019.  ISBN 978-952-04-0316-4.
Eppu, pieni sankari.  ((Teddy – en liten hjälte, 2016) Kuvitus: Margareta Nordqvist)  Suomentanut Marvi Jalo. Helsinki:  Tammi, 2020.  ISBN 978-952-04-1386-6.
Suomennetut teokset > Maaginen eläinkauppa -sarja

Neean salaisuus.  ((Novas hemlighet, 2016) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2023.  ISBN 978-952-341-909-4.
Leon paras kaveri.  ((En kompis till Leo, 2016) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2023.  ISBN 978-952-341-911-7.
Eevin ikävä.  ((Ester längtar, 2017) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2023.  ISBN 978-952-341-910-0.
Jeren jekku.  ((Brunos bus, 2018) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2024.  ISBN 978-952-341-967-4.
Rean urhea ystävä.  ((Rädda Rut, 2019) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2024.  ISBN 978-952-341-968-1.
Nooan matka.  ((Noas resa, 2020) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2024.  ISBN 978-952-341-969-8.
Iidan iso yllätys.  ((Titta på Indy, 2021) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2024.  ISBN 978-952-341-970-4.
Oiva oppii.  ((Bos bästis, 2022) Kuvitus: Jonna Björnstjerna)  Suomentanut Raija Rintamäki. Kustannus-Mäkelä, 2024.  ISBN 978-952-404-075-4.
Liinaharja

| Liinaharja |
| --- | --- |
 Liinaharjantie Liinaharjan kaupunginosassa.
Kaupunki:  Pori
Suuralue:  Läntinen Maa-Pori
Kaupunginosa nro:  26
Väkiluku:  1 692 (2013)
Postinumero(t):  28610
Liinaharja on Porin 26. kaupunginosa Länsi-Porissa. Liinaharjan naapurikaupunginosat ovat pohjoisessa Vähärauma, idässä Musa ja Isomäki, etelässä Tiiliruukki ja lännessä Paratiisinmäki. Liinaharjan ja Vähärauman raja on hieman häilyvä, sillä Liinaharjan vanhainkoti ja Liinaharjan päiväkoti sijaitsevat itse asiassa Vähärauman puolella.
Talonpojantien omakotitaloaluetta Liinaharjassa.
Liinaharjan nimi tulee paikalla ennen sijainneesta hevostallista. Kaupunginosa sai alkunsa 1950-luvun alussa, jolloin alueelle alettiin rakentaa omakotitaloja. Alue oli valtaosaltaan Liinaharjan Kartanon peltoaukeaa.
Aiheesta muualla

Liinaharja Pori-tiedossa (poritieto.com)
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Lähdejärvi (Raasepori)

| Lähdejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Raasepori, Inkoo
Koordinaatit:  60°01′45″N, 23°45′00″E
Järvinumero:  81.073.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  17,7 m 
Rantaviiva:  10,4 km 
Pinta-ala:  1,07 km² 
Tilavuus:  0,0034 km³ 
Keskisyvyys:  3,1 m 
Suurin syvyys:  6,4 m 
 fiLähdejärvi 
Lähdejärvi (ruots. Källträsket) on matalahko ja vähähumuksinen järvi Raaseporin ja Inkoon rajalla lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Tammisaaresta on 18 kilometriä itäkoilliseen ja Helsingistä 68 kilometriä länsilounaaseen. Virallisissa kartoissa ja muissa lähteissä järven ensisijainen nimi on Källträsket.
Maantiede

Lähdejärven mutkittelevan rantaviivan pituus on 10 367 metriä. Etäisyys järven etelärannalta pohjoisrannalle on kolmisen kilometriä.  Suurin osa järvestä on Raaseporin alueella, kaakkoinen osa on Inkoon alueella. Lähdejärven itärannan tuntumassa on Plitorna-niminen kahden saaren ryhmä, pohjoinen saari kuuluu Källträsketin luonnonsuojelualueeseen, Raaseporin ja Inkoon raja kulkee eteläisen saaren kautta. Lähdejärvi on suhteellisen tasasyvyinen, suuri osa altaasta on 3–4 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee altaan keskivaiheilla itärannan tuntumassa.
Lähdejärveen virtaa vettä idästä Lomträsketistä, joka sijaitsee Lähdejärven ja Bruksträsketin välissä. Lomträsketin korkeustaso on 3,2 metriä Lähdejärveä ylempi. Lähdejärvestä lähtee laskuoja länteen Kvarnträsketiin, jonka korkeustaso on 1,8 metriä alempi. Lähdejärven ja Kvarnträsketin välissä sijaitsee Vistjärnan. Lähdejärven kaakkoispuolella on pieni Mörtträsket (25,6 metriä mpy).
Lähdejärven ekologinen tila on tyydyttävä, valuma-alue on pääosin metsämaata. Järven vesitilavuus on 3 354 000 kuutiometriä.
Lähdejärvi (81.073.1.008) kuuluu Raseborgs ån valuma-alueeseen (81.073), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä (81). Lähdejärvi on Raseborgs ån alueen toiseksi laajin vakavesi, laajin on Lepinjärvi ja kolmanneksi laajin Gålisjön eli Kolijärvi.
Loviisan seutukunta

| Loviisan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  17 223 54:nneksi suurin 31.12.2021 
Loviisan seutukunta (ruots. Lovisa ekonomiska region) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 202.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Lapinjärvi | 2 445 | 330 | 7 | 8.9 % | 63 % | 30 % | 7 % |
|  | Loviisa | 14 400 | 820 | 18 | 7.6 % | 55 % | 39 % | 6 % |
|  | yhteensä | 16 845 | 1 150 | 15 |  | 57 % | 38 % | 6 % |
Historia

1. tammikuuta 2001 Myrskylä ja Pukkila siirtyivät Porvoon seutukuntaan.
1. tammikuuta 2010 Liljendal, Pernaja ja Ruotsinpyhtää muodostivat Loviisan kanssa uuden Loviisan kaupungin.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
| Loviisan seutukunnan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 21 433 | 21 433 |
| 1980 | 1980 |    | 21 201 | 21 201 |
| 1985 | 1985 |    | 20 511 | 20 511 |
| 1990 | 1990 |    | 20 276 | 20 276 |
| 1995 | 1995 |    | 19 486 | 19 486 |
| 2000 | 2000 |    | 18 844 | 18 844 |
| 2005 | 2005 |    | 18 620 | 18 620 |
| 2010 | 2010 |    | 18 467 | 18 467 |
| 2015 | 2015 |    | 18 085 | 18 085 |
| 2020 | 2020 |    | 17 366 | 17 366 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Lapinjärven kunnan kotisivut
Loviisan kaupungin kotisivut
Uudenmaan maakunnan seutukunnat
| --- | --- |
Helsingin seutukunta:   Espoo  Helsinki  Hyvinkää  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lohja  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Loviisan seutukunta:   Lapinjärvi  Loviisa 
Porvoon seutukunta:   Askola  Myrskylä  Porvoo  Pukkila 
Raaseporin seutukunta:   Hanko  Inkoo  Raasepori 
Entinen Lohjan seutukunta:   Karjalohja  Karkkila  Lohja  Nummi-Pusula  Sammatti  Vihti
Lin Biao

| Lin Biao |
| --- | --- |
 Lin Biao marsalkan univormussaan
Kiinan puolustusministeri
 1959–1971  
Kommunistisen puolueen varapuheenjohtaja
 1958–1971  
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. joulukuuta 1907 Huanggang
Kuollut: 13. syyskuuta 1971 (ikä 63) Mongolia
Arvonimi: Kiinan marsalkka
Tiedot
Puolue:  Kiinan kommunistinen puolue
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Kiina
Taistelut ja sodat:  Pohjoisen sotaretki  Pitkä marssi Kiinan sisällissota Korean sota
Lin Biao (kiin.: 林彪; pinyin: Lín Biāo; Wade–Giles: Lin Piao; 5. joulukuuta 1907 – 13. syyskuuta 1971) oli kiinalainen poliittinen johtaja ja Kiinan kansanarmeijan marsalkka, joka kuului puhemies Mao Zedongin lähimpiin miehiin. Kulttuurivallankumouksen tärkeimpiin johtajiin lukeutunutta Liniä pidettiin jonkin aikaa Maon todennäköisenä seuraajana, mutta myöhemmin hänet tuomittiin petturiksi. Vuonna 1971 Lin yritti huonolla menestyksellä kaappausta Maon syrjäyttämiseksi ja kuoli lento-onnettomuudessa ollessaan pakomatkalla.
Elämä

Lin oli varakkaan tehtailijan poika, joka liittyi 18-vuotiaana sosialistiseen nuorisoliittoon. Hän pääsi Whampoan sotilasakatemiaan, missä tutustui Zhou Enlaihin. 1926 Lin Biao osallistui Sotaherrojen aikana pohjoiseen retkikuntaan, jonka tarkoituksena oli lannistaa pohjoisessa kiinalaiset sotapäälliköt.
Tšiang Kai-šekin tultua Guomindangin puheenjohtajaksi kommunistit puhdistettiin puolueesta, mutta selvinneet perustivat Jiangxhin neuvoston. Kansalliset saartoivat kommunistit, jotka lokakuussa 1934 aloittivat 100 000 sotilaan voimin pitkän marssin Koillis-Kiinaan turvaan. Perille tuhansien kilometrien marssista oli vuoden kuluttua 20. lokakuuta 1935 selvinnyt vain 30 000.
Lin Biao erikoistui lähinnä sissisotaan, haavoittui 1938 ja pääsi hoitoon Moskovaan vuoteen 1942 saakka. Vuonna 1945 Lin Biaosta tuli koillisen Kansan vapautusarmeijan komentaja. Hän jatkoi sissitaktiikkaa luopumalla yrityksestä pitää kaupungit hallussa, mutta pureutui ympäröivään maaseutuun eristäen Guomindangin joukot kaupunkeihin. Vuoteen 1948 mennessä Guomindang oli menettänyt Mantšurian Kansan vapautusarmeijalle. Lin Biaon komentama 4. kenttäarmeija osallistui Pekingin, Wuhanin, Kantonin ja Hainanin saaren valtauksiin. Lin Biaon ajattelussa korostui neljä ensisijaisperiaatetta: miesmäärä ennen aseita, politiikka ennen muuta, ideologia ennen rutiineja ja käytäntö ennen kirjaviisautta.
Lin Biao oli myös vastuussa kiinalaisista vapaaehtoisjoukoista Korean sodassa 1950–1953, minkä ansiosta hänet ylennettiin 1955 Kansan vapautusarmeijan marsalkaksi. Kiinan kommunistisen puolueen poliittisen toimikunnan, politbyroon, varapuheenjohtaja hänestä tuli 1958 ja puolustusministeri 1959. Elokuussa 1966 Mao esitti Lin Biaota Liu Shaoqin sijaan seuraajakseen.
Lin Biao osallistui kulttuurivallankumouksen avaamiseen pitämällä 3. lokakuuta 1966 puheen, jossa kehotti arvostelemaan niitä, jotka ovat saaneet vaikutteita Nikita Hruštšovin Stalinia kohtaan suuntaamasta kritiikistä. Lin Biao myös kokosi Maon kootuista puheista pienen taskukirjan, joka myöhemmin tuli tunnetuksi Maon punaisena kirjana.
Lin Biaon tapaan myös Zhou Enlai tuki aluksi kulttuurivallankumousta, mutta alkoi epäillä sitä sen jälkeen kun revisionistien ja kulttuurivallankumousta kannattavien nuorten punakaartilaisten väliset riidat puhkesivat väkivaltaisuuksiksi. Vuoden 1966 lopussa Zhou Enlai kehotti lopettamaan hyökkäykset puoluevirkailijoita vastaan. Kulttuurivallankumouksen henki kuitenkin säilyi kansanvapautusarmeijan tuella ja puhemies Maon säilyessä kampanjan johdossa. Revisionismia edustanut Liu Shaoqi erosi 13. lokakuuta 1968 mennessä kaikista viroistaan.
Lin Biao kannatti myös Maon vaimon johtamaa ns. Neljän koplaa. Pienen aseellisen kapinan jälkeen alettiin epäillä, että Lin Biao suunnittelee puhemies Maon murhaa ja vallankaappausta. Kiinan virallisen historian mukaan Lin Biao pelkäsi Maon kääntyneen häntä vastaan ja asemansa pelastamiseksi Lin Biao yritti vallankaappausta, minkä hänen oma tyttärensä paljasti.
Lin Biao yritti paeta Kiinasta Neuvostoliittoon lentokoneella, mutta kone putosi Mongoliassa. Kiinan korkein sotilasjohto puhdistettiin Lin Biaon kuolemaa seuranneina viikkoina.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Lin Biaon puheita englanniksi > Sisällissodasta ja sissitaktiikasta

Long Live the Victory of People’s War!
The Principal Contradiction in the Period of the War of Resistance Against Japan and the Line of the Communist Party of China
Correctly Apply the Line and Policy of the United Front
Rely on the Peasants and Establish Rural Base Areas
Build a People’s Army of a New Type
Carry out the Strategy and Tactics of People’s War
Adhere to the Policy of Self-Reliance
The International Significance of Comrade Mao-Tse Tung’s Theory of People’s War
Aiheesta muualla > Lin Biaon puheita englanniksi > Ulkopolitiikkaa Yhdysvalloista ja Venäjästä

Defeat U.S. Imperialism and Its Lackeys by People’s War
The Khruschov Revisionists are Betrayers of People’s War
Luettelo Ragusan maakunnan kunnista

Tämä on luettelo Italian Ragusan maakunnan kunnista.
| Istat-koodi | Kunta | Asukasluku (2021) |
| --- | --- | --- |
| 088001 | Acate | 10 620 |
| 088002 | Chiaramonte Gulfi | 7 926 |
| 088003 | Comiso | 29 978 |
| 088004 | Giarratana | 2 830 |
| 088005 | Ispica | 16 127 |
| 088006 | Modica | 53 370 |
| 088007 | Monterosso Almo | 2 829 |
| 088008 | Pozzallo | 18 940 |
| 088009 | Ragusa | 72 579 |
| 088010 | Santa Croce Camerina | 10 838 |
| 088011 | Scicli | 26 822 |
| 088012 | Vittoria | 62 051 |
|  | Yhteensä | 314 910 |
Roller derby

Crime City Rollers ja Gothenburg Roller Derby pelaavat.
Roller derby on joukkueurheilulaji, jossa kilpailijat rullaluistelevat. Tämä kontaktilaji syntyi Yhdysvalloissa 1920-luvulla.
Lajista on kaksi versiota: kaltevalla radalla pelattava banked track sekä tunnetumpi pelimuoto flat track, jota pelataan tasaisella alustalla. Tämä artikkeli käsittelee nimenomaan flat track-roller derbyä.
Alkujaan roller derby muodostui ovaalilla radalla harrastetun kilpaluistelun kautta viihteelliseen showpainiin, josta muodostui hiljalleen lajin nykyisin parhaiten tunnettu muoto Flat Track Roller Derby. Showpainista ovat jääneet jäljelle vain niin sanotut pelaajanimet, joita osa pelaajista käyttää omien nimiensä tilalla.
Roller derby on nopeatempoinen joukkuepeli, joka vaatii nopeutta, strategiaa ja urheilullisuutta. Laji on pääasiassa yli 18-vuotiaiden naisten laji, mutta lajissa on junioritoimintaa sekä miesten sarja.
Suomessa lajia harrastetaan niin Women's Flat Track Derby Associationin (WFTDA) kuin Men's Roller Derby Associationin (MRDA) säännöillä, ja lajin virallinen kieli on englanti.
Yleisesti

Roller derby -ottelu eli bout on jaettu kahteen puolen tunnin jaksoon eli periodiin. Periodi on jaettu maksimissaan kahden minuutin mittaisiin jameihin. Pelissä kaksi viisihenkistä joukkuetta rullaluistelevat ovaalilla radalla ja kilpailevat toisiaan vastaan.
Kummassakin joukkueessa on kentällä kolmenlaisia pelaajia: kolme blokkeria, yksi pivot ja yksi jammeri.
Vain jammerit voivat tehdä pisteitä, ja muut joukkueen jäsenet pyrkivät estämään vastapuolen jammerin etenemisen sekä edistämään oman joukkueen jammerin etenemistä. Blokkereiden pääasillinen tehtävä on juuri blokkaaminen eli jammerin pisteiden teon estäminen.
Pivot toimii eräänlaisena jokerina ja pystyy kesken jamin muuttumaan jammeriksi, mikäli jammeri suorittaa star passin pelin aikana. Tätä ennen pivot toimii blokkerina.
Jammeri, joka pääsee ensimmäisenä luistelemaan blokkereiden muodostaman ryhmän, eli pakan, läpi rikkeettä, on lead jammer. Hänellä on oikeus keskeyttää kaksiminuuttinen erä ennen sen loppua. Jammerit saavat pisteitä aina ohittaessaan vastapuolen pivotin tai blokkerin lantion. Pisteiden lasku aloitetaan vasta jammerin palatessa ensimmäiseltä kierrokseltaan takaisin pakkaan.