stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
John Engdahl
Perhe

Engdahlin ensimmäinen puoliso oli turkulainen Valborg Helena Wilén (1877–1917), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1901. Heidän poikansa oli eläinlääkäri Björn-Ole Engdahl (1905–1965), joka toimi muun muassa Helsingin kaupungin teurastuslaitoksen toimitusjohtajana. Leskeksi jäätyään Engdahl meni vuonna 1919 naimisiin Myrskylästä kotoisin olleen Anna Katarina Krogiuksen (1880–1926) kanssa.
Jonathan Borlée
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jefferson Tabinas

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Jefferson David Tabinas
Syntymäaika: 7. elokuuta 1998 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Filippiinit
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 182 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2017–2020 2019 2020 2021– | Kawasaki Frontale →FC Gifu →Gamba Osaka Mito HollyHock | 0 (0) 8 (0) 0 (0)  |
Maajoukkue
| 2021– | Filippiinit | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jefferson Tabinas (s. 7. elokuuta 1998 Tokio) on filippiiniläinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Tabinas debytoi Filippiinien maajoukkueessa kesäkuussa 2021. Hän on pelannut kolme maaottelua.
Jorma Pietilä

Jorma Kullervo Pietilä (21. maaliskuuta 1913 Helsinki – 11. joulukuuta 1974 Kairo, Egypti) oli suomalainen juristi ja professori.
Henkilöhistoria

Jorma Pietilän vanhemmat olivat leipuri Jalmari Pietilä ja Hilma Helena Jokivirta ja puoliso vuodesta 1940 Maire Orvokki Elo. Pietilä tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1932 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1937, varatuomarin arvon hän sai 1940. Lakitieteen kandidaatiksi hän valmistui 1948 ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi 1969. Pietilä työskenteli 1930-luvun lopulta asianajajana Helsingissä ja Jyväskylässä, mutta toimi pitkään myös yritysjuristina, oli välillä virkamies ja sitten maanjako-oikeuden puheenjohtaja Turussa. Yhteiskunnallisen korkeakoulun yksityis- ja talousoikeuden lehtori Pietilä oli 1960–1964 ja Helsingin yliopiston maa- ja vesioikeuden dosentti vuodesta 1970. Teknillisen korkeakoulun talousoikeuden vt. professori hän oli vuodesta 1967 ja vakinainen professori helmikuun alusta 1970.
Tiedotusopin professori Veikko Pietilä (1941–2009) oli Jorma Pietlilän poika.
Julkaisuja

Tonttirekisterikiinteistön muodostaminen Suomen voimassa olevan oikeuden mukaan: maaoikeudellinen tutkimus, 1969 (väitöskirja)
Kiinteistönmuodostamisoikeus, 1971
Vesioikeus, 1973
Jordanian naisten jalkapallomaajoukkue

Jordanian naisten jalkapallomaajoukkue on Jordanian naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Jordanian jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailmanmestaruuskilpailuissa. Aasian-mestaruuskilpailuissa se on pelannut kahdesti. Sekä 2014 että 2018 Jordania jäi alkulohkoonsa. Maaliskuussa 2019 sen sijoitus maailmanrankingissa oli 54. Sen historian paras rankingsijoitus on 50.
Jordanian tähden ritarikunta

Havainnekuva ritarikunnan tähdestä
Jordanian tähden ritarikunta (arab. وسام الكوكب الأردني‎, Wisām al-Kawkab al-’Urdunnī) on jordanialainen ritarikunta. Se perustettiin 22. kesäkuuta 1949 kuningas Abdullah I:n käskystä. Sitä myönnetään Jordanian kuningasperheen jäsenille, ministereille, alivaltiosihteereille ja muille valtion palveluksessa oleville henkilöille anisoikkaasta palveluksesta. Kunnianosoitusta voidaan toisinaan myöntää myös ulkomaalaisille.
Jordanian ritarikuntien keskenäisessä järjestyksessä Jordanian tähden ritarikunta on kolmanneksi korkein.
Ritarikunnassa on viisi luokkaa:
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Jordanin hajotelma

Matematiikassa Jordanin hajotelma voi viitata seuraaviin asioihin:
Hahnin hajotuslauseeseen ja mittojen Jordanin hajotelmaan
Matriisin Jordanin normaalimuotoon
Matriisin Jordanin–Chevalleyn hajotelmaan
Delignen–Lusztigin teoriaan ja siinä äärellisten ryhmien Lie-tyyppisen karakterin Jordanin hajotelmaan
Jordanin–Hölderin lauseeseen, äärellisten ryhmien hajotelmaan.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jordanin hajotelma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Jordan decomposition
Jonathan Bornstein

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jonathan Rey Bornstein
Syntymäaika: 7. marraskuuta 1984 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Torrance, Kalifornia, Yhdysvallat
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 175 senttimetriä
Seura
Seura:  Chivas USA
Pelinumero: 2
Junioriseurat
2002−2003 2004−2005: Cal Poly Pomona Broncos UCLA Bruins
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2006− |  Chivas USA | 112 (9) |
Maajoukkue
| 2007−2011 |  Yhdysvallat | 38 (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 5. lokakuuta 2018.
Jonathan Rey Borstein (s. 7. marraskuuta 1984 Torrance, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Tällä hetkellä hän edustaa Major League Soccerissa pelaavaa Chivas USA:ta ja on pelipaikaltaan puolustaja.
Seurajoukkueura

Borstein aloitti ammattilaisuransa Chivasissa vuoden 2006 SuperDraftissa. Kesäkuussa 2006 hän teki avausmaalinsa FC Dallasia vastaan, tosin hyökkääjän paikalla joukkueessa vallinneiden loukkaantumisten takia. Kauden lopussa hänellä oli kasassa neljä syöttöä ja kuusi maalia ja oli tehokkain tulokaspelaaja. Borstein palkittiin vuoden tulokkaaksi Major Soccer Leaguessa.
Vuonna 2008 Borstein kärsi polvivammasta kevään ajan. Palattuaan valmentaja halusi tehostaa hänen hyökkäysvoimaansa.
Maajoukkueura

Borstein pelasi debyyttiottelunsa Yhdysvaltain maajoukkueessa tammikuussa 2007 ystävyysottelussa Tanskaa vastaan. Hän osallistui Copa América 2007:n turnaukseen ja hänet valittiin myös maanosaliittojen cup 2009:aan sekä MM-kisoihin 2010.
Bornstein on pelannut 38 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia vuosina 2007–2011.
Josh Awotunde

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Josh Awotunde Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  Josh Awotunde Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  Josh Awotunde Eugenen MM-kilpailuissa 2022. |  |
Maa:  Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Eugene 2022 | kuulantyöntö |  |
Josh Awotunde (s. 12. kesäkuuta 1995) on yhdysvaltalainen yleisurheilija joka kilpailee kuulantyönnössä. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 Awotunde saavutti MM-pronssia ennätystuloksellaan 22,29 metriä. Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui viidenneksi. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän karsiutui loppukilpailusta. Awotunden sisäratojen ennätys on 21,74 metriä. Yliopistokilpailuissa hän on edustanut Etelä-Carolinan yliopistoa.
Josia

| Josia |
| --- | --- |
 
Juudan kuningas
Valtakausi:  641/640–610/609 eaa.
Edeltäjä:  Aamon
Seuraaja:  Joahas

Syntynyt:  n. 648 eaa. todennäköisesti Jerusalem, Israel
Kuollut:  n. 609 eaa. Jerusalem, Israel
Puoliso:  Zebudah Hamutal
Lapset:  Johanan Joojakim Sidkia Joahas
Suku:  Daavid
Isä:  Aamon
Äiti:  Jedidah
Josia oli Raamatun mukaan yksi Juudan kuninkaista. Hän tuli kuninkaaksi isänsä Aamonin murhan jälkeen kahdeksanvuotiaana ja hallitsi 31 vuotta.
Josian hallituskauden puolivälissä temppelistä löytyi sattumalta kirjakäärö, joka oli lakikirja. Kun kirjakääröä luettiin Josialle, hän tuskastui ja tajusi sen hirveän synnin, jonka hänen isoisänsä Manasse oli tehnyt.  Hän päätti puhdistaa temppelin assyrialaista epäjumalista ja muutenkin jumalanpalveluselämän. Hän tuhosi kaikki epäjumalan kuvat, temppelit ja niiden palvelijat. Tätä kutsutaan "Josian uudistukseksi" tai "Josian puhdistukseksi".
Josia ei tyytynyt tähän, vaan käytti Assyrian heikkenemistä hyväkseen ja nousi kapinaan vapauttaen Juudan assyrialaisista. Vuosia myöhemmin Egyptin faarao Nekau II lähti sotaretkelle Assyrian avuksi. Josia päätti estää yrityksen ja aloitti taistelun egyptiläisiä vastaan Megiddon tasangolla. Hän haavoittui taistelussa ja kuoli saamiinsa vammoihin. Josian kuoltua tuli Juudan kuninkaaksi hänen poikansa Joahas.
Skotlannin ylämaa

Ylämaa (Highlands) ja Alamaa (Lowlands) Skotlannin kartalla
Skotlannin ylämaa eli Ylämaa (gaeliksi A’ Ghàidhealtachd; skotiksi The Hielands; engl. The Highlands) on historiallinen alue Skotlannissa. Monet Skotlannin symbolit, kuten klaanit, tartaanikankaat, säkkipillit ja viski, liitetään erityisesti Ylämaahan. Myös gaelin kielellä on eniten puhujia Ylämaan alueella ja elinvoimaisin se on läntisillä saarilla. Alueen erottaa keskisestä Skotlannista (engl. Central belt) Ylämaan rajasiirroslinja (engl. Highland boundary fault).
Ylämaan ja saarten asukasluku on 373 000. Ne ovat Britannian harvimmin asutettu alue. Väestötiheys on yhdeksän asukasta/km².
Hallinnollisesti Ylämaa muodostuu Ylämaan hallintoalueesta sekä osista Aberdeenshiren, Angusin, Argyll ja Buten, Morayn, Perth ja Kinrossin, Pohjois-Ayrshiren ja Stirlingin hallintoalueita.
Maantiede

Ylämaan halkaisee kahteen selkeästi erottuvaan osaan suuri siirroslaakso Glen More (engl. The Great Glen): etelämpänä ovat Grampianvuoret, joilla sijaitsee myös Britannian korkein vuori, Ben Nevis (1343 metriä); pohjoispuolella ovat luoteinen Ylämaa. Laaksossa sijaitsee neljä järveä: Loch Linnhe (joka on suoraan mereen yhdistyvä järvi, engl. Sea Loch), Loch Lochy, Loch Oich sekä suurin järvistä, erityisen tunnetuksi tarunomaisesta hirviöstään tullut Loch Ness, joka on 37 kilometriä pitkä ja paikoin 230 metriä syvä. Kaikkia järviä yhdistää toisiinsa sekä mereen Kaledonian kanava, 96 kilometrin mittainen vesireitti, josta vain 37 kilometriä on ihmisen muokkaamaa. Kanavan keskimääräinen 5,5 metrin syvyys on tosin aivan liian pieni nykyisille rahtialuksille, eikä kanavasta ole enää hyötyä kuin huviveneilijöille.
Ylämaahan lasketaan usein myös Skotlannin saaristot: Hebridit länsirannikolla, Orkneysaaret pohjoisrannikolla ja Shetlandinsaaret kauempana pohjoisella Atlantilla. Rannikot ovat erittäin rikkonaisia ja lukemattomien erikokoisten saarten täplittämiä lännessä, mutta melko eheitä idässä.
Suurin osa Ylämaan järvistä (loch) on kapeisiin vuoristolaaksoihin (glen) muodostuneita pitkänomaisia ja usein melko syviä järviä. Monin paikoin ne yhdistyvät syvälle sisämaahan työntyviin vuonoihin (firth) vain lyhyen joen tai kapean salmen välityksellä.
Ylämaa kuuluu Britannian runsassateisimpiin alueisiin.
Maantiede > Tärkeimmät kaupungit

Kaledonian kanavan koillispäässä, Loch Nessistä laskevan Nessjoen suulla, sijaitsee "Ylämaan pääkaupungiksi" kutsuttu Inverness (60 000 as.). Kanavan lounaispäässä, Ben Nevis -vuoren juurella sijaitsee Fort William (11 000 as.).
Luonto

Ylämaan luonnonmaisemaa luonnehtivat nummet, metsämaat sekä kallioiset vuoret ja rannikot.
Luonto > Nummet

Suurin osa Ylämaasta on kanervikkoa kasvavaa nummea. Myös ohdake, Stewartien klaanin entinen tunnus ja nykyinen Skotlannin kansalliskasvi, kasvaa nummilla. Nummien linnustoon kuuluu muun muassa nummiriekko (Lagopus lagopus scoticus), pohjoismaisen riekon (Lagopus l. lagopus) paikallinen alalaji sekä petolinnuista maakotka (Aquila chrysaetos) ja muuttohaukka (Falco peregrinus), jotka ovat varsin harvinaisia muualla Isossa-Britanniassa. Nummien autiuden vuoksi myös saksanhirville (Cervus elaphus) ja metsäkauriille (Capreolus capreolus) riittää hyvin tilaa vaellella.
Luonto > Metsät

Vain noin 15 prosenttia Skotlannin pinta-alasta on metsää, mikä on silti huomattavasti enemmän kuin muualla Isossa-Britanniassa. Ylämaan vanhoja metsiä kutsutaan nimellä Caledonian Forest. Metsät ovat Ylämaalla pääosin mänty-, kuusi- ja lehtikuusivaltaisia havumetsiä, joissa viihtyvät muun muassa skotlanninkäpylinnut (Loxia scotica), näädät (Martes martes) ja villikissat (Felis silvestris).
Luonto > Rannikot

Useimmat merilinnut viettävät päivät merellä ravintoa hankkien ja käyvät pesillään vain öisin, joten Ylämaan kallioiset rannikot lukemattomine koloine ja halkeamineen tarjoavat loistavan kodin monille suurissa kolonioissa eläville merilintulajeille. Erityisesti Orkney- ja Shetlanninsaaret ovat lintuharrastajien paratiiseja. Ylämaan rannikoilla tavattavia lajeja ovat muun muassa lunni (Fratercula arctica), riskilä (Cepphus grylle), ruokki (Alca torada), pikkuliitäjä (Puffinus puffinus), merikeiju (Hydrobates pelagicus), myrskykeiju (Oceanodroma leucorhoa), myrskylintu (Fulmarus glacialis), merimetso (Phalacrocorax carbo) sekä toisia merilintuja kiusaava isokihu (Stercorarius skua). Ylämaan rannikoilla voi nähdä myös hylkeitä ja delfiinejä, joskus jopa valaita.
Talous

Ylämaan tärkeimpiä elinkeinoja ovat öljyteollisuus ja turismi. Öljyteollisuus on tuonut vaurautta erityisesti Orkney- ja Shetlanninsaarille. Monet Skotlannin matkailuvalteista sijaitsevat juuri Ylämaalla. Myös patikointi on ollut siellä suosittua 1800-luvulta.
Myös perinteiset elinkeinot ovat yhä tärkeitä. Lampaita on kasvatettu Skotlannissa 1700-luvulta ja lampaanvillasta tehdään alkuperäiset, maailmankuulut tartaanikankaat. Myös pitkäkarvainen ja -sarvinen ylämaankarja (Highland cattle) on tärkeä karjaeläin. Lisäksi Shetlanninsaaret ovat kuuluja poneistaan.
Kalastusta harjoitetaan koko Skotlannin rannikoilla. Skotlannissa kalansaaliit käsittävät muun muassa silliä, koljaa, taskurapuja ja hummereita.
Viskin valmistus on erittäin merkittävä tulonlähde ylämaalaisille. Tämä alun perin luultavasti Irlannista saapunut taito on nykyään tehnyt Skotlannista maailman johtavan viskimaan ja viskistä maan kansallisjuoman. Tiheimmässä viskitislaamoja on Speyjoen ympäristössä (Speyside)
Kulttuuri

Ylämaan kulttuuri poikkeaa paljolti Alamaasta. Olennaisin ero on, että Ylämaa tukeutuu enemmän kelttiläiseen kulttuuriin Alamaan ollessa enemmän englantilaisia. [lähde? ] Erinomaisen kuvan Ylämaan kulttuurista saa Ylämaan kisoissa (Highland games), jokakesäisissä kansallisurheilutapahtumissa, joissa harjoitetaan perinteisiä skottilaisia kilpailulajeja ja joista lähes joka paikkakunnalla on omat versionsa.
Historia

Ensimmäiset ihmiset saapuivat Ylämaalle yli 8 000 vuotta sitten. Monet Skotlannin arkeologisista löytöpaikoista sijaitsevat Ylämaalla, esimerkiksi Callanishin kivikehä Leodhàsilla Ulko-Hebrideillä sekä Skara Braen myöhäiskivikautinen kylä Orkneysaarilla. Rousayn saarta Orkneysaarilla kutsutaan ”pohjoisen Egyptiksi” löytöpaikkojen runsauden vuoksi.
Skotlannin klaanijärjestelmä käytti aikoinaan suurta vaikutusvaltaa Ylämaalla. Stuartien suku (alun perin Stewartin klaani) oli Skotlannin hallitsijasuku vuosina 1371–1707, vuonna 1603 muodostetun personaaliunionin jälkeen he nousivat myös Englannin ja Irlannin valtaistuimelle. Legendaarisin Stuart-hallitsijoista oli Maria Stuart, jotka kutsutaan Skotlannissa usein nimellä Mary, Queen of Scots.
Suuria alueita autioitui 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa niin sanotuissa ”Ylämaan puhdistuksissa”. Vuoden 1745–1746 jakobiittikapinan jälkeen Ylämaan yhteiskunta muuttui klaanijärjestelmän menettäessä valtansa, ja monet suurmaanomistajat havaitsivat lampaiden kasvattamisen tuottoisammaksi, kuin lukuisien vuokralaisten pitämisen. Näin ihmiset saivat tehdä tilaa lampaille ja kymmeniätuhansia ylämaalaisia muutti Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skotlannin ylämaa Wikimedia Commonsissa
Näkymä Invernessistä
Ylämaan maisemaa
Kanerva (Calluna vulgaris), yleinen näky Ylämaan nummilla.
Myrskylintu
Ylämaankarja
Kuningatar Maria Stuart
Loch Shiel
Jouni Mäki

Jouni Mäki (s. 24. lokakuuta 1994 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelaa kaudella 2021 Superpesis-joukkue Kankaanpään Mailassa.
Mäki aloitti pesäpallouransa Koskenkorvan Urheilijoissa. Superpesis-debyyttinsä Mäki teki kaudella 2012 Koskenkorvan paidassa. Tällä kaudella hän ei vielä kerännyt kärkilyöntejä. Kaudella 2013 Mäki pelasi pääosin poikien Superpesistä Koskenkorvassa ja Ykköspesistä Puna-Mustissa. Kauden aikana hän pelasi myös kaksi Superpesis-ottelua Koskenkorvan Urheilijoissa ja löi ensimmäisen juoksunsa Superpesiksessä. Vuoteen 2017 saakka Mäki edusti eri seuroja Ykköspesiksessä, poikien Superpesiksessä ja miesten Superpesiksessä. Varsinainen läpimurto Superpesikseen tapahtui vuonna 2017 Kiteen Pallossa, jossa Mäki pelasi 22 ottelua lyöden kolme juoksua.
Kaudeksi 2018 Mäki siirtyi Oulun Lippoon.  Mäki löi 23 ottelussa kaksi kunnaria ja 21 tavallista juoksua ja toi seitsemän juoksua. Kauden jälkeen hän siirtyi Alajärven Ankkureihin, mutta palasi jälleen kaudeksi 2020 Koskenkorvan Urheilijoihin. Hän ei kuitenkaan pystynyt vakiinnuttamaan pelipaikkaa ja siirtyi kaudeksi 2021 Kankaanpään Mailaan. Kaudella 2021 Mäki saikin enemmän sisäpelivastuuta jopa numerolla 4, ja hän on pelannut myös jokerina. Kauden päätteeksi Kankaanpää karsii paikasta Superpesiksessä Jyväskylän Lohea vastaan. Mäki ratkaisi ensimmäisen ottelun supervuoroparissa.
Miesten Superpesiksen runkosarjassa Mäki on pelannut 151 ottelua ja lyönyt niissä 5 kunnaria ja 60 tavallista juoksua. Hän on tuonut 26 juoksua. Kärkilyöntejä Mäki on kerännyt 273 kappaletta.
Ulkopelissä Mäki pelaa kopparina.
Aiheesta muualla

Jouni Mäki Pesiksen Maailma -sivustolla
Joshua Williams

| Joshua Williams> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1999 
Ammatti:  rap-artisti
Muut tiedot
Merkittävät teokset: Cheat Codes For Hoes
Joshua Williams tai Shotgun Willy on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hänet tunnetaan mm. kappaleistaan "Cheat Codes For Hoes" ja "Bombs Away" Hän on myös tehnyt paljon musiikkia artistin Yung Craka kanssa. Ennen rap-uraansa Williams esiintyi YouTubessa sarjassa Teens React
Josiah Henson

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 62 kg |  |
Josiah ”Joe” Henson (24. helmikuuta 1922 Bristow, Oklahoma – 4. huhtikuuta 2012 Tulsa, Oklahoma) oli yhdysvaltalainen vapaapainija ja olympiamitalisti.
62 kilogramman painoluokassa kilpaillut Henson saavutti olympiapronssia Helsingissä 1952.
Henson kuoli sydäninfarktin jälkeen Tulsassa 90-vuotiaana 4. huhtikuuta 2012.
Josh Bailey

| Josh Bailey |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. lokakuuta 1989 (ikä 35) Bowmanville, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  vapaa pelaaja
Sarja:  NHL
Pelinumero:  12
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–
Aik. seurat:  Owen Sound Attack (OHL) Windsor Spitfires (OHL) New York Islanders (NHL)   Ottawa Senators (NHL)
NHL-varaus:  9. varaus, 2008 New York Islanders
Joshua Bailey (s. 2. lokakuuta 1989 Bowmanville, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka on vapaa pelaaja. Hän oli New York Islandersin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta 2008.
Kausi 2008–09 oli Baileyn tulokaskausi NHL:ssä. Hän teki 68 ottelussa tehopisteet 7+18=25. Bailey teki Islandersin kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen 2. lokakuuta 2008, jolloin oli hänen 19-vuotissyntymäpäivänsä.
Kesäkuussa 2023 Islanders kauppasi Baileyn ja toisen kierroksen varausvuoron vuoden 2026 varaustilaisuudessa Chicago Blackhawksiin. Pian kaupan jälkeen Blackhawks kuitenkin osti Baileyn sopimuksen ulos. Syyskuussa 2023 Bailey siirtyi tryout-sopimuksella Ottawa Senatorsiin. Senators vapautti hänet myöhemmin.
Bailey osaa pelata sekä keskellä että laidassa.
Jussi Malmivuo

Juho (Jussi) Daniel Malmivuo (ent. Malmström; 11. joulukuuta 1898 Lohja – 8. syyskuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen vakuutusjohtaja, koulutukseltaan varatuomari. Hän sai vakuutusneuvoksen arvon 1958. Hän työskenteli Vakuutusyhtiö Kalevan palveluksessa vuodesta 1918 ja oli yhtiön toimitusjohtaja vuosina 1947–1966. Malmivuo oli myös Vakuutussanomien päätoimittaja 1932–1940, Suomen vakuutusyhdistyksen puheenjohtaja 1953–1961 ja sosiaaliministeriön neuvotteleva asiantuntija 1948–1955. Hän kuului Vakuutusyhtiöiden keskusliiton hallitukseen 1949–1966 ja Suomen Henkivakuutusyhtiöiden yhdistyksen hallitukseen 1947–1966. Hän oli myös Eläke-Varman hallintoneuvoston ja Eläkevakuutusyhtiö Kalervon hallituksen puheenjohtaja.
Joel Pettersson

Joel Petterssonin kuva vuodelta 1916.
Joel Gustaf Pettersson (8. kesäkuuta 1892 Norrby, Lemland – 5. helmikuuta 1937 Finström) oli suomenruotsalainen Ahvenanmaalla asunut taidemaalari ja kirjailija. Hän ei saanut paljoakaan huomiota elinaikanaan mutta nykyisin häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä ahvenanmaalaiskirjailijoista.
Köyhään maanviljelijäperheeseen syntynyt Pettersson alkoi kirjoittaa ja maalata jo kouluvuosinaan. Hän opiskeli vuosian 1913-1915 Turun piirustuskoulussa mutta palasi takaisin Lemlandiin vuonna 1915. Petterssonin nuorempi veli Karl kuoli merillä ollessaan 1916 ja koska Petterssonin vanhemmat olivat jo ikääntyneitä hän joutui jäämään kotitilalleen auttamaan heitä tilan töissä.
Petterssonin tekstejä alettiin julkaista vasta 1970-luvulla kun kirjailija Valdemar Nyman julkaisi niistä ensimmäisen valikoiman nimellä Jag har ju sett (1972).
Pettersson kirjoitti merkittävimmät teoksensa vuosien 1915-1921 välillä jolloin hän kirjoitti näytelmiä Lemlandin nuorisoseuralle, sanomalehtiartikkeleita, runoja sekä proosaa. Myöhemmin maatilan työt veivät hänen voimansa niin ettei kirjoittamiselle jäänyt paljoa aikaa. Petterssonin vanhemmat kuolivat 1928 ja tämän jälkeen Pettersson viljeli tilalla juurikkaita myyden pois kotieläimet sekä suuren osan tilan maista. Viimeksi Petterssonilla oli tilallaan kanala mutta kanojen pito päättyi 1933 kun kaikki kanat kuolivat hänen yrittäessään hävittää niistä syöpäläisiä.
Maalarinura

Vuonna 1935 Pettersson alkoi maalata kuumeisesti ja hänen teoksiaan oli 1936 esillä näyttelyssä Maarianhaminassa. Taloudelliset vaikeudet ja taiteellisen työn arvostuksen puute johtivat kuitenkin samana vuonna Petterssonin mielenterveyden romahtamiseen. Hän joutui 1936 Grelsbyn sairaalaan jossa hän kuoli tammikuun alussa 1937.
Teoksia

Valdemar Nymanin toimittamat:
Jag har ju sett (1972)
Eldtände (1973)
Frifågel (1974)
Hallonskogen (1975)
Ralf Svenbladin toimittamat
Pojken som fantasin skenade bort med (1992)
Knollan. En kosaga (2001)
Till alla, alla, alla (2002)
Måndagsmorgon (2004), julkaistu suomeksi nimellä Maanantaiaamu (1997)
Poika joka muuttui karbidilampuksi (2005)
Joel Petterssonin maalauksia

Kanala.
Iltapäivän valo.
Akvarelli Kylätie talviasussa.
Rantamaisema.
Asetelma 1928.
Asetelma.
Talvi-ilta Turussa.
Teekannu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joel Pettersson Wikimedia Commonsissa
Jouni Mölsä

Jouni Mölsä (s. Savonlinna) on toimittaja ja tasavallan presidentin viestintäpäällikkö. Suomen ulkoasiainministeriön entinen viestintäjohtaja syyskuusta 2012 elokuun loppuun 2019. Hänet valittiin tehtävään viisivuotiskaudelle heinäkuussa 2012. Mölsä toimi nimityshetkellä Suomen Lontoon suurlähetystön lehdistöneuvoksen tehtävässä, johon hän siirtyi vuonna 2010 Helsingin Sanomista. Hän toimi vuosina 1997–2010 Helsingin Sanomissa Suomen EU-politiikkaan perehtyneenä toimittajana ja vietti myös neljä kuukautta HS:n Brysselin kiertävänä kirjeenvaihtajana. Syyskuun 2019 alusta lähtien hän toimii Tasavallan presidentin viestintäpäällikkönä.
Vuosina 1993–1997 Mölsä työskenteli BBC World Servicen radiotuottajana Lontoossa. Vuosina 1991–1992 hän oli Helsingin Sanomien rikos- ja oikeustoimittaja.
Mölsä on työskennellyt myös Radio Helsingin uutistoimittajana, Radio Cityssä sekä HS:n NYT-liitteessä.  Vuosina 2000–2002 hän oli Politiikan toimittajat ry:n puheenjohtaja. Hän oli käsikirjoittamassa vuonna 2006 esitettyä kahdeksanosaista Rikospoliisi ei laula -tv-sarjaa yhdessä Jarkko Sipilän kanssa. Lisäksi hän on tehnyt kuusi pienoiskuunnelmaa Ylelle.
Koulutukseltaan Mölsä on kauppatieteen maisteri Helsingin kauppakorkeakoulusta (1991). Opiskeluaikanaan hän oli kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja ja kauppakorkeakoulun hallituksen jäsen. Hän on opiskellut sellonsoittoa Savonlinnan musiikkiopistossa.