stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiirismaan koulu

Tiirismaan koulun tunnus
Tiirismaan koulu on Lahden Paavolassa toimiva peruskoulu, jossa oppilaita on noin 820. Koulussa toimii luokka-asteet 0-9 ja normaalin perusopetuksen lisäksi englanninkieliset luokat ja musiikkiluokat.
Tiirismaa on Etelä-Suomen korkein huippu ja se valittiin koulun nimeksi tyttökoulusta yhteiskouluksi muuttumisen yhteydessä vuonna 1970. Tyttökouluajoilta tulee myös koulun lempinimi Tipala.
Koulun rehtorina on toiminut Jussi Virsunen vuodesta 2022.
Rakennus

Nykyinen koulurakennus on arkkitehti Arto Sipisen suunnittelema entinen Lahden aikuiskoulutuskeskus, joka on valmistunut vuonna 1987. Tiirismaan peruskoulu muutti rakennuksen kesällä 2023 ja on nykyisin osa Paavolan kampusta.
Koulutalon omisti tammikuuhun 2017 asti Tyttökoulun Talo-Osakeyhtiö ja sitä vuokrasi Lahden kaupungin Tilakeskus.[1] Kiinteistö siirtyi Lahden Kaupungin omistukseen vuonna 2017 ja se purettiin kesällä 2019.
Historia

Tiirismaan koulu perustettiin vuonna 1908 silloisena Lahden Suomalaisena Tyttökouluna. Koulu toimi aluksi vuokratiloissa Loviisankadulla, kunnes sai oman koulurakennuksen Harjukadulta. Uusi rakennus oli arkkitehti Eliel Saarisen suunnittelema, jota laajennettiin myöhemmin useaan kertaan. Laajennuksista huolimatta tilat kävivät ahtaiksi oppilasmäärän kasvaessa, jonka seurauksena rakennettiin jälleen uusi koulurakennus Harjukadun itäpäähän, Ursanmäelle. Tämän rakennuksen suunnitteli arkkitehti Keijo Petäjä vuonna 1963 ja se valmistui seuraavana vuonna. Rakennusta laajennettiin vuosina 1977, 1989 ja jälleen vuonna 2000 englanninkielisiä luokkia varten. Lahden Yksityinen Tyttölyseo muuttui tyttökoulusta Tiirismaan yhteiskouluksi vuonna 1970 ja jälleen Tiirismaan peruskouluksi 1975.
Kesällä 2013 suoritettiin mittava remontti, jossa uudistettiin kiinteistön talotekniikka. Kuitenkin jo seuraavana vuonna sisäilmaongelmat rehtori Turpeisen sanoin räjähtivät käsiin. Tilojen omistaja Tyttökoulun Talo-Osakeyhtiö korjasi tiloja erilaisilla remonteilla 5 miljoonalla eurolla. Esimerkiksi opiskelijat ja oppilaat joutuivat opiskelemaan parakeissa. Korjaukset eivät onnistuneet ja tilojen käyttöä rajoitettiin.[4] Koulussa A ja B-siipien kaikille luokkatiloille, kahdelle musiikkiluokalle, kahdelle kielistudiolle sekä opettajien työskentelytilalle järjestettiin korvaavat tilat 2016, ja lopulta tuli virallinen päätös rakennuksen purkamisesta. Purkutyöt suoritettiin kesällä 2019.
Peruskoulun siirtyessä viereisen kentän parakkeihin, muutti lukio väliaikaisesti Lahden aikuiskoulutuskeskuksen tiloihin. Lukio yhdistyi Kannaksen lukioon vuonna 2022 ja ne muodostivat uuden Lahden lukio Gaudian. Lukioiden yhdistyessä aikuiskoulutuskeskuksesta vapautuneisiin tiloihin saneerattiin tilat Tiirismaan peruskoululle, joka muutti rakennukseen vuonna 2023. Samalla Tiirismaan peruskouluun yhdistyi Harjun alakoulu.
Koulun nimet:
Lahden Suomalainen Tyttökoulu 1908–1925
Lahden Tyttölyseo 1925–1939
Lahden Yksityinen Tyttölyseo 1939–1970
Tiirismaan yhteiskoulu 1970–1975
Tiirismaan yläaste ja lukio 1975-2022
Tiirismaan yläaste 2022-
Rehtorit ja koulunjohtajat

Opettajatar Elina Kanervio 1908-1921, Lahden Suomalaisen Tyttökoulun johtajatar
Fil. maisteri Hellä Zinck 1921-1927, Lahden Suomalaisen Tyttökoulun / Lahden Tyttölyseon johtajatar
Opettajatar Bertta Sulonen 1927-1930, Lahden Tyttölyseon johtajatar
Opettajatar Esteri Hämäläinen 1930-1933, Lahden Tyttölyseon johtajatar
Fil. maisteri Elsa Meriluoto 1933-1956, Lahden Tyttölyseon / Lahden Yksityisen Tyttölyseon johtajatar
Fil. maisteri Aili Noponen 1956-1969, Lahden Yksityisen Tyttölyseon johtajatar
Fil. maisteri Pekka Simula 1969-1975, Lahden Yksityisen Tyttölyseon / Tiirismaan yhteiskoulun rehtori
Luonnontiet. kand. Martti Lehto 1975-2002, Tiirismaan peruskoulun rehtori
Fil. maisteri Tuula Virtanen 2002-2015, Tiirismaan peruskoulun rehtori
Kasvatustiet. maisteri Kari Turpeinen 2015-2022, Tiirismaan peruskoulun rehtori
Kasvatustiet. maisteri Jussi Virsunen 2022- , Tiirismaan peruskoulun rehtori
Tiirismaan lukion rehtorit ovat lueteltu aihetta käsittelevässä omassa artikkelissaan.
Aiheesta muualla

Tiirismaan peruskoulun verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tiirismaan lukion verkkosivut
Lahden kaupungin sivistystoimiala (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyderabadin nizam

| Hyderabadin nizam |
| --- | --- |

Maa:  Hyderabadin valtio
Arvonimet:  Nizam
Perustaja:  Nizam-ul-Mulk, Asaf Jah I
Viimeinen hallitsija:  Osman Ali Khan, Asaf Jah VII
Perustamisvuosi:  1724
Hajoaminen:  1948
Hyderabadin nizam oli muslimiylhäisöön kuulunut Intian keskiosassa olleen Hyderabadin valtion hallitsija vuosina 1724–1948. Hyderabadia hallitsi Asaf Jahi -dynastia seitsemän sukupolven ajan.
Nizamit

| Nizam | Vallassa |
| --- | --- |
Nizam-ul-Mulk, Asaf Jah I: 1724–1748
Nasir Jung: 1748–1750
Muhyi ad-Din Muzaffar Jang Hidayat: 1750–1751
Salabat Jung: 1751–1762
Nizam Ali Khan, Asaf Jah II: 1762–1803
Mir Akbar Ali Khan Sikander Jah, Asaf Jah III: 1803–1829
Nasir-ud-dawlah, Asaf Jah IV: 1829–1857
AAfzal ad-Dawlah, Asaf Jah V: 1857–1869
Mahbub Ali Khan, Asaf Jah VI: 1869–1911
Osman Ali Khan, Asaf Jah VII: 1911–1948
Islannin pääministeri

| Islannin pääministeri |
| --- | --- |
 
 
 Nykyinen Kristrún Frostadóttir 21. joulukuuta 2024 lähtien
Virka-asunto:  Stjórnarráðshúsið
Nimittäjä:  Islannin presidentti
Kauden pituus:  4 vuotta
Perustettu:  1. helmikuuta 1904
Ensimmäinen:  Hannes Hafstein
Kotisivut:  english.forseti.is
Stjórnarráðshúsið Reykjavíkissa on Islannin pääministerin toimisto.
Islannin pääministeri (isl. Forsætisráðherra Íslands) on Islannin hallituksen päämies. Hänet nimittää presidentti. Nykyinen pääministeri on Kristrún Frostadóttir.
Luettelo > Itsehallinto (1904–1918) > Ministerit

| Kuva | Kuva | Nimi (Syntynyt–Kuollut) | Toimikausi | Toimikausi | Puolue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Hannes Hafstein (1861–1922) | 1. helmikuuta 1904 | 31. maaliskuuta 1909 | Itsehallintopuolue |
|  |  | Björn Jónsson (1847–1912) | 31. maaliskuuta 1909 | 14. maaliskuuta 1911 | Itsenäisyyspuolue |
|  |  | Kristján Jónsson (1852–1926) | 14. maaliskuuta 1911 | 24. heinäkuuta 1912 | Sitoutumaton |
|  |  | Hannes Hafstein (1861–1922) | 24. heinäkuuta 1912 | 21. heinäkuuta 1914 | Unionipuolue |
|  |  | Sigurður Eggerz (1875–1945) | 21. heinäkuuta 1914 | 4. toukokuuta 1915 | Itsenäisyyspuolue |
|  |  | Einar Arnórsson (1880–1955) | 4. toukokuuta 1915 | 4. tammikuuta 1917 | Itsenäisyyspuolue |
Luettelo > Islannin kuningaskunta (1918–1944) > Pääministerit (1917-1944)

| Järjestys | Kuva | Ministeri (Syntynyt–Kuollut)   | Virassa | Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Jón Magnússon (1859–1926) | 4. tammikuuta 1917 – 7. maaliskuuta 1922 | Itsehallintopuolue |
| 2. |  | Sigurður Eggerz (1875–1945) | 7. maaliskuuta 1922 – 22. maaliskuuta 1924 | Itsenäisyyspuolue |
| 3. |  | Jón Magnússon (1859–1926) | 22. maaliskuuta 1924 – 23. kesäkuuta 1926 | Konservatiivipuolue |
| 4. |  | Jón Þorláksson (1877–1935) | 8. heinäkuuta 1926 – 28. elokuuta 1927 | Konservatiivipuolue |
| 5. |  | Tryggvi Þórhallsson (1889–1935) | 28. elokuuta 1927- 3. kesäkuuta 1932 | Edistyspuolue |
| 6. |  | Ásgeir Ásgeirsson (1894–1972) | 3. kesäkuuta 1932-28. heinäkuuta  1934 | Edistyspuolue |
| 7. |  | Hermann Jónasson (1896–1976) | 28. heinäkuuta 1934- 16. toukokuuta 1942 | Edistyspuolue |
| 8. |  | Ólafur Thors (1892–1964) | 16. toukokuuta 1942-16. joulukuuta 1942 | Itsenäisyyspuolue |
| 9. |  | Björn Þórðarson (1879–1963) | 16. joulukuuta 1942- 21. lokakuuta 1944 | Itsenäisyyspuolue |
Aiheesta muualla

Prime Minister's Office eng.forsaetisraduneyti.is. (englanniksi, islanniksi)
Matti Krusius

| Matti Krusius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. lokakuuta 1942 Helsinki (ikä 82)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  fysiikan emeritusprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu
Instituutti:  Teknillinen korkeakoulu Turun yliopisto
Oppilaat:  Pertti Hakonen
Tutkimusalue:  matalien lämpötilojen fysiikka
Palkinnot:  Theodor Homénin palkinto 1993 Fritz London Award 1999
Aiheesta muualla
people.aalto.fi/new/matti.krusius
Franz-Mathias (Matti) Krusius (s. 12. lokakuuta 1942 Helsinki) on suomalainen fyysikko ja Teknillisen korkeakoulun, myöhemmin Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun O. V. Lounasmaa -laboratorion emeritusprofessori.
Krusiuksen vanhemmat olivat lääketieteen tohtori Franz-Eduard Krusius ja sairaanhoitaja Lea Mustakallio. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1961, valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1967 ja tekniikan tohtoriksi vuonna 1973. Hän on ollut Turun yliopiston fysiikan professori 1977–1983 ja Teknillisen korkeakoulun O. V. Lounasmaa -laboratorion vanhempi tutkija vuodesta 1982. Emeritusprofessori Krusiuksen tutkimusalaa ovat aineen ominaisuudet matalissa lämpötiloissa.
Krusius on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1981 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 1998. Hänelle on myönnetty Suomalaisen Tiedeakatemian Theodor Homénin palkinto vuonna 1993 ja kansainvälinen Fritz London Award vuonna 1999.
Margit Lintu

Margit Lintu (o.s. Ortamo) (1938 Viipuri) on suomalainen ikonimaalari, joka on tehnyt ikoneita useisiin suomalaisiin ortodoksisiin kirkkoihin ja rukoushuoneisiin. Hän opiskeli ikonimaalausta Pariisissa merkittävän ikoniteologin, historioitsijan ja maalarin Leonid Ouspenskyn (1902–1987) johdolla.
Viipurissa syntyneen Linnun puoliso oli Tampereen ortodoksisen seurakunnan pitkäaikainen kirkkoherra rovasti Risto Lintu (1941–2016). Margit Linnun isoisän isä oli rovasti Sergei Okulov.
Töitä

Ylienkeli Mikaelin tsasouna, Äänekoski (1977)
Pyhittäjäisien Sergein ja Hermanin Valamolaisten tsasouna, Nurmes (1980)
Pyhän Ristin kirkko, Kouvola (1981)
Pyhän Nikolaoksen kirkko, Rautalampi (1985)
Apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko, Tornio (1987)
Jumalanäidin suojeluksen rukoushuone, Raahe (1988)
Pyhän Ristin tšasouna, Salo (1989)
Tuusniemen ortodoksinen kirkko, Tuusniemi (1992)
Viikinsaaren kappelin ikonit, Tampere (1992)
Porin ortodoksinen kirkko, Pori (2002)
Aaro Chrons

| Aaro Chrons> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. huhtikuuta 2005 (ikä 19) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Pelicans
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  92
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aaro Chrons (s. 18. huhtikuuta 2005 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Pelicansia. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Chrons pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura > Seuraura

Chrons on Diskoksen kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin JYPiin. Chrons voitti kaudella 2022–2023 seuran U18-joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 22+36=58, joilla hän sijoittui U18 SM-sarjan pistepörssissä viidenneksi.
Kaudeksi 2024–2025 Chrons siirtyi Pelicansin U20-joukkueeseen. Hän teki seuran SM-liigajoukkueessa miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätöskierroksella 16. lokakuuta 2024 ranskalaista Dragons de Rouenia vastaan. Chrons merkittiin Pelicansin kolmossentteriksi laidoilleen Miika Roine ja Adam Bareš. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.29 minuuttia ja Chronsille merkittiin Pelicansin 10–1-voitossa teholukema +2. SM-liigadebyyttinsä Chrons teki 28. joulukuuta 2024 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin nelosketjun vasempaan laitaan Konsta Hirvosen ja Adam Barešin viereen. Chrons sai ottelussa jääaikaa 5.48 minuuttia.
Ura > Maajoukkueura

Chrons on pelannut neljä nuorten maaottelua.
Tsugumi Sakurai

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Tsugumi Sakurai MM-kilpailuissa 2021. |  Tsugumi Sakurai MM-kilpailuissa 2021. |  Tsugumi Sakurai MM-kilpailuissa 2021. |  |
Maa:   Japani
Naisten vapaapaini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pariisi 2024 | 57 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 2021 | 55 kg |  |
|  Kultaa | Belgrad 2022 | 57 kg |  |
|  Kultaa | Belgrad 2023 | 57 kg |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Hangzhou 2023 | 57 kg |  |
| AM-kilpailut  | AM-kilpailut  | AM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ulan Bator 2022 | 57 kg |  |
|  Hopeaa | Biškek 2024 | 57 kg |  |
Tsugumi Sakurai (jap. 櫻井つぐみ, s. 3. syyskuuta 2001 Konan on japanilainen vapaapainin olympiavoittaja, maailmanmestari, Aasian kisojen voittaja ja Aasian-mestari. Hän on saavuttanut aikuisten sarjojen arvokilpailumenestyksensä 55–57 kilogrammojen sarjoissa.
Sakurai voitti kadettien eli alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden 40 kilogramman sarjassa vuonna 2016 sekä kadettien Aasian-mestaruuden 46-kiloisissa 2017. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti 55 kg:n sarjassa pronssia 2019.
Sakurai voitti maailmanmestaruuden 55 kilogramman painoluokassa Oslossa 2021. Lopuuottelussa hän voitti saksalaisen Nina Hemmerin ylivoimaisella pistevoitolla. Hän voitti samana vuonna Aasian-mestaruuden 57-kiloisissa. Hän voitti maailmanmestaruuden 57 kg:n sarjassa Belgradissa 2022 kukistettuaan loppuottelussa yhdysvaltalaisen Helen Maroulisin. Hän voitti saman sarjan maailmanmestaruuden Belgradissa 2023. Loppuottelussa kukistui tällä kertaa moldovalainen Anastasia Nichita. Hän voitti samana vuonna kultaa Hangzhoun Aasian kisoissa. Vuoden 2024 Aasian-mestaruuskilpailuissa hän jäi 57-kiloisissa hopealle.
Sakurai voitti 57 kilogramman olympiakultaa Pariisissa 2024. Hän kukisti välierässä Helen Maroulisin ja loppuottelussa Anastasia Nichitan.
Etelä-Karjalan hyvinvointialue

| Etelä-Karjalan hyvinvointialue |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  125 661
Alue:  Etelä-Karjalan maakunta
Keskuspaikka:  Lappeenranta
Kunnat:  9
Yhteistyöalue:  Etelä-Suomen yhteistyöalue
Hyvinvointialuejohtaja:  Sally Leskinen
Pelastuslaitos:  Etelä-Karjalan pelastuslaitos
Aluevaltuusto
Aluevaltuuston koko:  59
Puheenjohtaja:  Helena Puolakka
Puolueet ja valtuustopaikat
SDP:  16
Kokoomus:  15
Keskusta:  13
Perussuomalaiset:  6
Vihreät:  5
Pienten kuntien puolesta yhteislista:  2
Kristillisdemokraatit:  1
Vasemmistoliitto:  1
Etelä-Karjalan hyvinvointialue on Etelä-Karjalan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustettiin osana maakunta- ja soteuudistusta.
Hyvinvointialueella työskentelee noin 5 000 henkilöä noin 250 eri ammattinimikkeellä. Toimipisteitä on noin 100.
Kunnat

Hyvinvointialueeseen kuuluu 9 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja.
Huhtikuussa 2022 hyvinvointialueella asui 125 661 asukasta.
Palvelut

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyi kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.
Palvelut > Sosiaalihuolto

Hyvinvointialueen tehtävänä on:
Järjestää kaikkien jäsenkuntien puolesta erikoissairaanhoitolaissa (1062/89) ja terveydenhuoltolaissa (1326/2010) tarkoitettu erikoissairaanhoito ja kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977) tarkoitettu erityishuolto sekä järjestää jäsenkuntien puolesta
kansanterveyslaissa (66/72) ja terveydenhuoltolaissa (1326/2010) tarkoitettu perusterveydenhuolto ja
sosiaalihuoltolaissa (1301/2014) tarkoitettu sosiaalihuolto sekä sosiaalihuoltoasetuksessa tarkoitettu ehkäisevä työ
lukuun ottamatta ympäristöterveydenhuoltoa ja eläinlääkintähuoltoa, jotka jäävät jokaisen kunnan itsensä hoidettavaksi.
Palvelut > Terveydenhuolto

Alueen keskussairaalana toimii Etelä-Karjalan keskussairaala Lappeenrannassa. Alueella toimii myös Honkaharjun sairaala.
Laboratoriopalvelut tuottaa HUS Diagnostiikkakeskus.
Palvelut > Pelastustoiminta

Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen toimialueeseen.
Hallinto ja päätöksenteko

Hyvinvointialueella ylin päätösvalta on aluevaltuustolla. Operatiivisesta johtamisesta vastaa valtuuston valitsema hyvinvointialuejohtaja.
Hyvinvointialueen toimielimet ovat aluevaltuusto, aluehallitus, yksilöasioiden jaosto, henkilöstöjaosto, osallisuus- ja demokratiajohtokunta, tarkastuslautakunta, turvallisuuslautakunta ja aluevaalilautakunta. Lisäksi hyvinvointialueelle asetetaan vaikuttamistoimielimiä.
Hallinto ja päätöksenteko > Aluevaltuusto

Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua.
Aiheesta muualla

Etelä-Karjalan hyvinvointialueen verkkosivut
| n k Suomen hyvinvointialueet |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo (Eloisa)  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa (Soite)  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pirkanmaa (Pirha)  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala (Siun sote)  Pohjois-Pohjanmaa (Pohde)  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Vantaa ja Kerava (VAKE)  Varsinais-Suomi (Varha) 
Muut alueet:  Ahvenanmaan maakunta  Helsingin kaupunki  HUS-yhtymä (erikoissairaanhoito Uudellamaalla) 
| n k Etelä-Suomen yhteistyöalue |
| --- | --- |
Hyvinvointialueet:  Etelä-Karjala  HUS-yhtymä  Itä-Uusimaa  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Länsi-Uusimaa  Päijät-Häme  Vantaa ja Kerava (VAKE) 
Etelä-Karjalan keskussairaala Lappeenrannassa on Etelä-Karjalan hyvinvointialueen ylläpitämä ja se tuottaa erikoissairaanhoidon palveluita alueen asukkaille.
Olimpija Kirovo-Tšepetsk

| Olimpija Kirovo-Tšepetsk |
| --- | --- |
Perustettu:  1996
Kaupunki:  Kirovo-Tšepetsk, Venäjä
Kotiareena:  Olimp-Arena
– kapasiteetti:  1 800
Sarjataso:  VHL
Värit:                     
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olimpija Kirovo-Tšepetsk (ven. Олимпия Кирово-Чепецк) on venäläinen jääkiekkojoukkue Kirovo-Tšepetskin kaupungista. Seura pelaa tällä hetkellä maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> # | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 30 |  | Timofei Koroljov | L | 2025 | Moskova, Venäjä |
|   |  | Viktor Golovljov | L | 2026 | Tšeljabinsk, Venäjä |
|   |  | Artjom Kuzin |  | 2026 | Arzamas, Venäjä |
| Puolustajat> # | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 27 |  | Timur Karimov | L | 2025 | Zelenodolsk, Venäjä |
|   |  | Roman Avdjuškin | L | 2025 | Saransk, Venäjä |
|   |  | Andrei Axjonov | L | 2025 | Voronež, Venäjä |
|   |  | Spartak Basimov | L | 2026 |  |
|   |  | Nazar Burlutski | R | Try-out | Perm, Venäjä |
|   |  | Aleksandr Fedotov |  | 2025 | Tjumen, Venäjä |
|   |  | Ignat Holkin | L | Try-out | Donin Rostov, Venäjä |
|   |  | Mark Kozirev | L | 2025 | Pietari, Venäjä |
|   |  | Vladimir Krikunov | R | 2025 | Tjumen, Venäjä |
|   |  | Jegor Lekomtsev |  | Try-out | Luza, Venäjä |
|   |  | Ilja Popov | R | 2025 | Kirov, Venäjä |
|   |  | Aleksandr Šikun | R | 2026 | Pietari, Venäjä |
|   |  | Vladimir Sytšuškin | L | 2025 | Moskova, Venäjä |
| Hyökkääjät> # | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Paikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 11 |  | Denis Mihnin | L | OLH | 2025 | Kirov, Venäjä |
| 72 |  | German Saukov | R | H | 2025 | Biškek, Kirgisia |
| 92 |  | Ilja Baranov | L | VLH | 2025 | Moskova, Venäjä |
|   |  | Nikita Blednov | R | H | 2025 | Dzeržinsk, Venäjä |
|   |  | Aleksei Drobin | L | KH / OLH | 2025 | Tšeljabinsk, Venäjä |
|   |  | Aristarh Falkovski | R | H | Try-out | Navapolatsk, Valko-Venäjä |
|   |  | Andrei Karavajev | R | H | 2025 | Prokopjevsk, Venäjä |
|   |  | Ilja Lokkojev | L | KH | 2026 | Seuloskoi, Venäjä |
|   |  | Ivan Murašov | L | OLH | 2026 | Jaroslavl, Venäjä |
|   |  | Dmitri Ovetškin | R | H | 2025 | Kirovo-Tšepetsk, Venäjä |
|   |  | Maksim Pikov |  | H | 2026 | Kirov, Venäjä |
|   |  | Zahar Polšakov | L | KH | 2025 | Minsk, Valko-Venäjä |
|   |  | Aleksandr Ponomarjov | L | LH | 2025 | Kirov, Venäjä |
|   |  | Timofei Ponomarjov |  | H | 2026 | Kirov, Venäjä |
|   |  | Rais Šafejev | L | KH | 2025 |  |
|   |  | Konstantin Šuldišev | L | H | 2026 | Nižni Tagil, Venäjä |
|   |  | Aleksandr Tarasov | L | KH | 2025 | Kurumotš, Venäjä |
|   |  | Ranel Vafin | R | H | Try-out | Kazan, Venäjä |
|   |  | Andrei Žarovtsev | L | H | 2027 | Kirov, Venäjä |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja:
Apuvalmentaja:
Lähde: EliteProspects
Cindy

| Cindy |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Cindi, Cindie, Cyndi, Sindi, Sindy 
Nimen alkuperä:  Cinderella, Cynthia, Lucinda
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cindy on naisen etunimi. Se on lyhentymä italialaisperäisestä nimestä Cinderella, joka on tullut kuuluisaksi satuhahmo Tuhkimon englanninkielisenä nimenä. Sen pohjana on ’tuhkaa’ merkitsevä latinan sana cinis. Toisaalta Cindy voi olla myös muunnos nimestä Cynthia tai Lucinda.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Cindy on joulukuuhun 2024 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä 310–320 naisella. Cindy-nimeä ei esiinny almanakassa, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa Cindyn nimipäivä on 12. helmikuuta.
Tunnettuja Cindyjä

Cindy Billaud (s. 1986), ranskalainen pika-aitajuoksija
Cindy Breakspeare, jamaikalainen jazzlaulaja ja vuoden 1976 Miss Maailma
Cindy Burger (s. 1992), alankomaalainen tennispelaaja
Cindy Crawford (s. 1966), yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
Cindy Franssen (s. 1976), belgialainen poliitikko
Cindy Frey (s. 1975), belgialainen valokuvataiteilija
Cindy Hyde-Smith (s. 1959), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Cindy Kiro (s. 1958), Uuden-Seelannin kenraalikuvernööri v. 2021–
Cindy Klassen (s. 1979), kanadalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja
Cindy McCain (s. 1954), yhdysvaltalaisen senaattorin John McCainin puoliso
Cindy Morgan (1954–2023), yhdysvaltalainen näyttelijä
Cindy Robinson, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Cindy Roleder (s. 1989), saksalainen pika-aitajuoksija
Cindy Sheehan (s. 1957), yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti
Cindy Sherman (s. 1954), yhdysvaltalainen nykytaiteilija
Cindy Sun, oik. Sini Paananen (s. 1990), suomalainen pornonäyttelijä
Cindy Taylor, Jesse Jane (1980–2024), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja malli
Cindy Williams (1947–2023), yhdysvaltalainen näyttelijä
Cindy Wilson (s. 1957), yhdysvaltalainen rocklaulaja
Kuvitteellisia Cindyjä

Cindy Chandler, lentoemäntä televisiosarjassa Lost
Cindy Rintala, henkilöhahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Nimi muissa yhteyksissä

Cindy, useiden Atlantin alueen trooppisten myrskyjen ja hirmumyrskyjen nimi
Cindy, vuoden 1959 hurrikaani
Cindy, vuoden 2005 hurrikaani
Cindy, vuoden 1993 trooppinen myrsky
Cindy, vuoden 2017 trooppinen myrsky
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Cindy (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Luettelo Formula 1 -ennätyksistä

Tähän on luetteloitu kaikkien MM-sarjaan osallistuneiden Formula 1 -kuljettajien, tallien, moottorien ja maiden omat ennätykset. Tilastoihin on laskettu vain MM-osakilpailut.