stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mokoma

| Mokoma |
| --- | --- |

 Mokoma Myötätuulirockissa vuonna 2011.
Tiedot
Toiminnassa:  1996–
Tyylilaji:  thrash metal,   death metal,   deathrash
Kotipaikka:  Lappeenranta, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Marko Annala, laulu   Kuisma Aalto, kitara   Tuomo Saikkonen, kitara   Santtu Hämäläinen, basso   Janne Hyrkäs, rummut  
Levy-yhtiö:  EMI, (1997–2003)   Sakara Records, (2003–)  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mokoma on Lappeenrannasta lähtöisin oleva suomenkielistä metallia esittävä yhtye. Yhtye johtaa omaa Sakara Records -levy-yhtiötään, ja on saavuttanut muun muassa Suomen virallisen albumilistan ykkössijan vuodesta 2006 lähtien jokaisella julkaisemallaan albumilla (pl. Myrsky), kultalevyjä useilla eri julkaisuillaan sekä platinalevyn albumistaan Elävien kirjoihin (2015). Yhteensä Mokoman äänitteitä on myyty kaiken kaikkiaan lähes 200 000 kappaletta.
Historia > Alkuvuodet: Valu ja Mokoman 120 päivää

Mokoma alkoi Marko Annalan sooloprojektina jouluna 1996. Nimensä yhtye sai Annalan entisen tyttöystävän isoäidin hokemasta "voi siuta mokomaa!". Annala ei alun perin suunnitellut, että projektista tulisi oikea yhtye. Yhtye teki levytyssopimuksen EMI:n kanssa keväällä 1997 äänitetyn ensimmäisen demonsa jälkeen.
Ensimmäisillä albumeilla Valu (1999) ja Mokoman 120 päivää (2001) yhtyeen musiikki oli vielä lähempänä rockia. Albumit eivät menestyneet kaupallisesti hyvin ja EMI jätti lunastamatta optionsa kolmannen albumin julkaisemiseen.
Historia > Läpimurto: Kurimus, Tämän maailman ruhtinaan hovi ja DVD

Vuonna 2003 Mokoma perusti oman Sakara Records -levy-yhtiön, joka on sittemmin laajentanut toimintaansa myös muihin yhtyeisiin. Mokoman nousujohteinen suosio alkoi myöhemmin kulttisuosioon nousseesta, mp3-muotoisesta singlejulkaisusta "Takatalvi", joka esitteli yhtyeen uuden, aiempaa huomattavasti raskaamman ja aggressiivisemman tyylin. Yhtyeen läpimurtona on pidetty vuonna 2003 julkaistua kolmatta albumia Kurimusta. Levyn balladi "Silmäterä" päätyi radiosoittoon, ja yleisö löysi yhtyeen konsertteihin.
Yhtye sai lisää näkyvyyttä mediassa Tämän maailman ruhtinaan hovi albumin myötä, joka nousi toiselle sijalle Suomen viralliselle albumilistalle vuonna 2004. Levyä pidettiin edeltäjäänsä monipuolisempana, kriitikot nostivat siitä thrashin lisäksi esille piirteitä jopa doom ja death metalista. Ladattavassa mp3-muodossa julkaistu single "Hiljaisuuden julistaja" sekä radiossa soitettu kappale "Uni saa tulla" olivat merkittävässä asemassa albumin ja yhtyeen maineen nousussa.lähde?
Saman vuoden joulukuussa julkaistiin yhtyeen DVD-julkaisu DVD, joka sai kiitosta runsasta materiaalista sekä laadusta. DVD sisältää kolme yhtyeen konserttia vuosilta 2003−2004 sekä kaikki siihen asti julkaisut musiikkivideot sekä myös Tämän maailman ruhtinaan hovi albumin sessioissa tehdyn kappaleen "Uusi Aatami, Uusi Eeva". DVD on ylittänyt kultalevy-rajan.
Historia > Suosion vakiintuminen: Kuoleman laulukunnaat, Luihin ja ytimiin ja Sydänjuuret

Yhtye piti hetken taukoa Tämän maailman ruhtinaan hovi -albumin jälkeen. Vähitellen elokuussa 2005 yhtye oli valmis uuden albumin tekemiseen. Kuoleman laulukunnaat julkaistiin vuonna 2006.  Albumi oli Mokoman ensimmäinen varsinainen teemalevy, jolla tekstittäjä ja laulaja Annala käsitteli parisuhteen päättymistä. Musiikillinen skaala laajeni albumilla entisestään mutta se on tästä huolimatta yhtenäinen kokonaisuus. Se nousi Suomen viralliselle albumilistalle ykköseksi, samoin kuin puoli vuotta sen jälkeen ilmestynyt, albumilta yli jääneistä kappaleista koottu Viides vuodenaika EP.
Kappaleista "Kuu saa valtansa auringolta" ja "Pahaa verta" julkaistiin musiikkivideot.
2007 lokakuussa julkaistu Luihin ja ytimiin nousi edellisen albumin tapaan albumilistan ykköseksi. Albumi jat­koi edel­lis­ten le­vy­jen vi­hais­ta ja ag­g­res­sii­vis­ta tyyliä. Thrash metal linjaan oli poimittu myös death metal -sävyjä aiempaa enemmän. Kappaleissa on puhtaita lauluja ja melodioita, ja kappaleiden tunnelmat vaihtelevat tunnelmasta toiseen, nopeista hitaisiin.  Albumia ennen julkaistiin single ja musiikkivideo kappaleesta "Nujerra ihminen". Kappale "Marras" sai paljon soittoa sen kevyemmän linjansa takia. lähde?
Yhtyeen seitsemäs studioalbumi Sydänjuuret julkaistiin vuonna 2010. Albumin kantavana teemana on suomalaisuus, teema ei kuitenkaan ole mitenkään leimallinen, voimakkaimmillaan se näyttäytyy nimikappaleen säkeissä, joissa "äidiltä saadaan kieli ja isältä maa". Albumin eräs piirre on Mokomalle tyypillisesti on tyylivaihtelujen hienovaraisuus, jossa yhtye kuulostaa Mokomalta, olipa taustalla black, thrash, death tai täysin särötön tunnelmointi. Albumi nousi Suomen albumilistan ensimmäiselle sijalle.  10. marraskuuta 2010 Mokoma julkaisi rap-artisti Petri Nygårdin kanssa singlenä kappaleen "Sarvet esiin".
Historia > Varjopuoli ja 180 astetta

Sydänjuuret albumin jälkeen Annala ei tuntenut olevansa säveltäjänä ja sanoittajana valmis seuraavan kokopitkän tekemiseen. Yhtye julkaisi 2. marraskuuta vuonna 2011 Varjopuoli -nimisen kokoelmalevyn, jossa tavallisesta poiketen levyn kappaleet sovitettiin uudestaan akustisiksi. Levyllä on myös yksi täysin uusi kappale. Albumin tuottajana toimi YUP:sta ja soolouraltaan tuttu Jarkko Martikainen. Albumin vierailevina artisteina olivat Medeian kosketinsoittaja Laura Dziadulewicz sekä viulisti Pekka Kuusisto. Yhtye teki albumin julkaisuun liittyen akustisen Sähkökatko-kiertueen.
Albumi sai kahdenlaista palautetta, osa yhtyeen faneista ei pitänyt albumin akustisesta tyylistä, osa piti siitä paljon. Albumi nousi virallisella albumilistalla viidennelle sijalle.
Yhtye ilmoitti kotisivuillaan toukokuussa 2012 äänittävänsä yhdeksännen studioalbumin saman kesän aikana. Syksyllä ilmestynyt albumi oli nimeltään 180 astetta ja sen tuottajana toimi Miitri Aaltonen. Albumilla kuullaan Mokomalle perinteisten raskaiden thrash-kappaleiden lisäksi kevyempiä, iskelmärockahtavia kappaleita. Albumia seurasi ‎"Kerran vielä pojat ja sitten vielä pari kertaa 2012" kiertue.
Historia > Elävien kirjoihin, Laulurovio ja Hengen pitimet

Albumi Elävien kirjoihin ilmestyi vuonna 2015. Selvittyään masennuksesta Annala sanoitti kokemuksensa albumille, joka on omakohtainen ja konkreettinen teema-albumi masennuksesta. Kappaleissa käsitellään elämänvoimien ja tunteiden katoamista sekä mielen ja kehon murtumista. Näkökulma ja kertojan tilanne vaihtelevat kappaleissa mutta aihe pysyy samana.
Mokoman akustinen kokoelmalevy Varjopuoli sai jatkoa vuonna 2016, kun yhtye julkaisi toisen akustisen kokoelma-albumin Laulurovio. Albumi nousi listalla sijalle 7. Levyllä vierailivat muun muassa saamelaisräppäri Ailu Valle sekä  Netta Skog.  Maaliskuussa yhtye teki akustisen kiertueen ja huhtikuussa kolmen konsertin Sakara Tour -yhteiskiertueen Stam1nan ja Diablon kanssa.
Yhtyeen kymmenennen kokonaan uudesta materiaalista koostuva studioalbumi Hengen pitimet julkaistiin 25. toukokuuta vuonna 2018. Albumi julkaistiin yhtä aikaa myös Japanissa, jossa yhtye kävi soittamassa levyjulkaisukonsertin aiemmin samalla viikolla. Kappaleiden sanoituksissa toistuvat yhtyeelle tutut kuoleman, henkisen kamppailun ja ihmiskunnan lyhytnäköisyyden teemat. Minämuotoinen ja sisäänpäinkääntynyt kerronta on kuitenkin vaihtunut laajempaan näkökulmaan ja teksteissä tarkastellaan suurempaa kokonaisuutta ja yhteiskunnasta löytyviä syitä ihmisten pahaan oloon.
Historia > Ihmissokkelo ja kiertueen keskeytyminen

Mokoman uran yhdestoista studioalbumi Ihmissokkelo julkaistiin 21. helmikuuta 2020. Albumi ilmestyi melko nopealla aikataululla, kun edellisen Hengen pitimet -albumin julkaisusta oli kulunut vain alle kaksi vuotta, eikä kitaristi Tuomo Saikkosen mukaan yhtye ollut vielä ajatellut uuden albumin tekemistä. Annalalta rupesi kuitenkin jouluna 2018 syntymään uusia kappaleita sen verran paljon, että sävellysinto tarttui myös muuhun yhtyeeseen ja pian yhtye huomasi viettävänsä jälleen aikaa treenikämpällä ja studiossa. Albumia sanoittaessaan Annala kertoi ajautuneensa siihen myrskyn silmään, jota hän väisteli jo aiemmilla albumeilla: siinä missä Annala kirjoitti parisuhteen päättymisestä ja siihen liittyvistä tunnetiloista Kuoleman laulukunnaat -albumille, kun hän oli jo löytänyt uuden rakkauden, sekä masennuskokemuksistaan Elävien kirjoihin -albumille, kun hän oli jo tervehtynyt, Ihmissokkelolla Annala päästi itsensä vajoamaan syvyyksiin ja antoi alitajuntansa puhua.
Albumin julkaisun jälkeen Mokoma lähti Sokkelon kivitys 2020 -levynjulkaisukiertueelle. Kiertue kuitenkin keskeytyi neljän keikan jälkeen, kun Suomen viranomaiset kielsivät yli 500 hengen tapahtumat toukokuun loppuun saakka koronaviruspandemian takia ja näin ollen yhtye siirsi suuren osan kiertueen keikoista myöhempään ajankohtaan.
Pandemiatilanteen hellittäessä yhtye pääsi jälleen keikkoja soittamaan, kun taas tilanteen välillä pahentuessa niitä jouduttiin edelleen siirtämään tai perumaan.
Yhtye lanseerasi marraskuussa 2021 nimikkokahvin ”Mokomamokka – Täyttä paahtoa”.
Historia > Myrsky

Vuoden 2023 aikana Mokoma teki muutamia keikkoja mm. 20 vuotta täyttäneen Kurimus-albumin tiimoilta. Lisäksi se julkaisi kaksi singleä, joista Malja sille! (jossa vierailee Huora-yhtyeen Anni Lötjönen) ilmestyi kesäkuussa ja Taivaan tuuliin syyskuussa. Molemmat kappaleet löytyvät yhtyeen 12. studioalbumilta nimeltään Myrsky, joka ilmestyi 8. maaliskuuta 2024.
Jäsenet

Marko Annala
laulu (1996–)
Kuisma Aalto
kitara, taustalaulu (1997–)
Janne Hyrkäs
rummut (1999–)
Santtu Hämäläinen
bassokitara (2003–)
Tuomo Saikkonen
kitara, taustalaulu (1997–)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Janne Hynynen – rummut, taustalaulu (1997–1999)
Heikki Kärkkäinen – basso (1997–2003)
Roope Laasonen – kosketinsoittimet (1997)
Juhana ”Pätkä” Rantala – rummut (1999)
Mikko Ruokonen – rummut (1999)
Raikko Törönen – rummut (1999)
Jäsenet > Vierailijat

Netta Skog – haitari, laulu (Mukana vuonna 2016 julkaistulla akustisella Laulurovio levyllä ja mukana useilla akustisilla konserteilla)
Diskografia

| --- | --- |
 Albumit Valu (1999)  Mokoman 120 päivää (2001)  Kurimus (2003) ylitti kultarajan 2023  Tämän maailman ruhtinaan hovi (2004) ylitti kultarajan 2023  Kuoleman laulukunnaat (2006) ylitti kultarajan 2008  Luihin ja ytimiin (2007) ylitti kultarajan 2010  Sydänjuuret (2010) ylitti kultarajan 2010  Varjopuoli (2011) ylitti kultarajan 2023  180 astetta (2012) ylitti kultarajan 2015  Elävien kirjoihin (2015) ylitti kultarajan 2016 ja platinarajan 2023  Laulurovio (2016)  Hengen pitimet (2018) ylitti kultarajan 2023  Ihmissokkelo (2020)  Myrsky (2024) EP:t Punainen kukko (2003)  Viides vuodenaika (2006) ylitti kultarajan 2008  Juurta jaksain (2010)  Yksi (2013) :  Singlet ”Kasvan” (1999)  ”Perspektiivi” (1999)  ”Seitsemän sinetin takana” (2001)  ”Rajapyykki” (2001)  ”Takatalvi” (2003, ladattava single)  ”Hiljaisuuden julistaja” (2004, ladattava single)  ”Nujerra ihminen” (2007, ladattava single)  ”Sydänjuuret” (2010, ladattava single)  ”Sarvet esiin” (2010, Petri Nygård, mukana Mokoma)  ”Sydän paikallaan” (2011, ladattava single)  ”Valkoista kohinaa” (2012, ladattava single)  ”Punamultaa” (2012, ladattava single)  ”Sinne missä aamu sarastaa” (2015, ladattava single)  ”Marras / Kuollut, kuolleempi, kuollein” [Acoustic] (2016)  ”Rautaa rinnoista / Ruovddi rattiiin” (feat. Ailu Valle) [Acoustic] (2016)  ”Kepeät mullat” (2018)  ”Tahdon ihmeet takaisin” (2018)  ”Syyttävä sormi” (2019)  ”Toinen ihminen” (2020)  ”Vuoret, huolet” (2020)  ”Talvi 7”” (2021)  ”Malja sille!” (feat. Anni Lötjönen) (2023)  ”Taivaan tuuliin” (2023)  ”Pyhä Vitutus” (2023)  ”Haluamanilainen” (2024) DVD:t DVD ("Mäntit tien päällä") (2004) ylitti kultarajan 2006  Sakara Tour 2006 (2007)
Kiertueet

Kukot orrella (25. huhtikuuta – 16. elokuuta 2003)
Poltetut kylät (11. syyskuuta – 5. marraskuuta 2003)
Viisikko kiipelissä (14.–29. toukokuuta 2004)
Kesä on hullu (10. kesäkuuta – 7. elokuuta 2004)
Viimeiset mehut (9. syyskuuta – 19. marraskuuta 2004)
Räjähtävä tempaus (21. huhtikuuta – 27. toukokuuta 2005)
Kestääkö tajunta (24. helmikuuta – 13. toukokuuta 2006)
Naama on vinksin vonksin (tai ainakin heikun keikun) (9. kesäkuuta – 18. elokuuta 2006)
Post Scriptum (15. syyskuuta 2006)
Sakara Tour (1.–11. marraskuuta 2006)
Mänttier Than Thour (15. kesäkuuta – 11. elokuuta 2007)
Loppuvuodenajan merkit (12. lokakuuta 2007)
Ettei vaan tulis sanomista (22. marraskuuta – 29. joulukuuta 2007)
Nyt mennään ja meinataan 2008 (25. tammikuuta – 12. toukokuuta 2008)
Vahinko kiertää 2008 (6. kesäkuuta – 9. elokuuta 2008)
Soitetaan miten halutaan 2008 (5. joulukuuta 2008)
Reidet ja peppu rantakuntoon 2009 (28. helmikuuta – 30. toukokuuta 2009)
Viisi maukkainta kesäherkkua 2009 (5. kesäkuuta – 15. elokuuta 2009)
Onko siitä tullut leso 2010 (1. huhtikuuta – 29. toukokuuta 2010)
Lemmenlava (5. kesäkuuta – 28. elokuuta 2010) (kulki nimellä "Talvi on pitkä ja sisältää kesän 2010" 18. kesäkuuta asti)
Ruskabailut 2010 (27. elokuuta – 25. syyskuuta 2010)
Kevät saa, minä en 2011 (11. helmikuuta – 9. huhtikuuta 2011)
Tässäkö kesän 2011 kohokohdat? (3. kesäkuuta – 13. elokuuta 2011)
Sähkökatko 2011 (28. lokakuuta – 17. joulukuuta 2011)
Sähköisku (Kevät 2012)
‎Kerran vielä pojat ja sitten vielä pari kertaa 2012 (Syksy 2012)
‎Onks pakko käydä suihkussa jos ei tullut hiki? 2013 (Kesä 2013)
*** and *** and rock and *** 2013 (Syksy 2013)
Herätä uinuvat hiusjuuresi (Kesä 2014)
Shadows of Fallen Autumn Leaves Under the Grim Northern Lights of Darkness (Syksy 2014)
Kunnon musaa (Kevät 2015)
Pärkele, mikä konserttisarja! (Kesä 2015)
Työpaikan pikkujoulut (Talvi 2015)
Sakara Tour 2016 (Kevät 2016)
Karjulasta karjahtaa 2016 (Kesä-syksy 2016)
Tuhkatkin pesästä 2016 (Syksy 2016)
Varo näitä vaaranpaikkoja 2017 (Kesä 2017)
Mänttiläisopiston ryhmäliikuntatunnit 2017 (Syksy 2017)
Akustiset 2018 (Talvi-kevät 2018)
Metalliveljet 2018 (Kesä-syksy 2018)
Aina Santtuu ja tapahtuu 2019 (Kevät 2019)
Hupsistakeikkaa pukkaa 2019 (Kesä 2019)
Sokkelon kivitys 2020 (Koko vuosi 2020)
Mokoman kesä 2021 (Kesä 2021)
Varmat päivät 2021 (Syksy 2021)
Kurimus 20v (Kesä-syksy 2023)
Myrskyn jälkeen tulee sää 2024 (Kevät 2024)
Tässäkö parhaat kesälomavinkit 2024 (Kesä 2024)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mokoman virallinen sivusto
Sakara Recordsin virallinen sivusto
FC Mokoma – virallinen Mokoman fan club (Arkistoitu – Internet Archive)
Mokoman YouTube-kanava "Mäntti-TV"
Mokoma Myspacessa (englanniksi)
Mokoma Last.fm:ssä (englanniksi)
Mokoma Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Mokoma Meteli.netissä
Tuotanto ruodinnassa: Mokoma KaaosZine.
Ylen Elävä arkisto: Avoin hauta (Tuska 2003)
Mokoma
| --- | --- |
Studioalbumit:   Valu  Mokoman 120 päivää  Kurimus  Tämän maailman ruhtinaan hovi  Kuoleman laulukunnaat  Luihin ja ytimiin  Sydänjuuret  Varjopuoli  180 astetta  Elävien kirjoihin  Laulurovio  Hengen pitimet  Ihmissokkelo  Myrsky 
EP:t:   Punainen kukko  Viides vuodenaika  Juurta jaksain  Yksi 
Singlet:   ”Kasvan”  ”Perspektiivi”  ”Seitsemän sinetin takana”  ”Rajapyykki”  ”Takatalvi”  ”Hiljaisuuden julistaja”  ”Nujerra ihminen”  ”Sydänjuuret”  ”Sarvet esiin”  ”Sydän paikallaan”  ”Valkoista kohinaa”  ”Punamultaa”  ”Sinne missä aamu sarastaa”  ”Marras / Kuollut, kuolleempi, kuollein”  ”Rautaa rinnoista / Ruovddi rattiiin”  ”Kepeät mullat”  ”Tahdon ihmeet takaisin”  ”Syyttävä sormi”  ”Toinen ihminen”  ”Vuoret, huolet”  ”Talvi 7””  ”Malja sille!”  ”Taivaan tuuliin” 
DVD:t:   DVD ("Mäntit tien päällä")  Sakara Tour 2006 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Mokoma vuonna 2019.
Hanna-Leena Mattila

| Hanna-Leena Mattila |
| --- | --- |
 Hanna-Leena Mattila kesäkuussa 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1968 (ikä 56) Haukipudas
Poliitikko
Puolue:  Suomen Keskusta
Asema:  kaupunginvaltuutettu (2009–) kansanedustaja (2018–)
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Hanna-Leena Mattila (s. 1. syyskuuta 1968 Haukipudas) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Mattila on toiminut Raahen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009. Mattila oli Raahen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja helmikuuhun 2020 asti. Mattila on koulutukseltaan filosofian maisteri ja toimii suomen kielen ja historian lehtorina. Mattila nousi eduskuntaan 25. kesäkuuta 2018 Eija Nivalan tilalle, joka aloitti Ylivieskan kirkkoherrana 1. syyskuuta 2018.
Hanna-Leena Mattila valittiin lokakuussa 2018 Suomen Keskustan Oulun vaalipiirin kansanedustajaehdokkaaksi kevään 2019 eduskuntavaaleihin. Vaaleissa hän keräsi kaikkiaan 5 726 ääntä ja tuli valituksi kansanedustajaksi.
Mikko Virkki

| Mikko Virkki |
| --- | --- |
 Mikko Virkki vuonna 1908.
Kansanedustaja
 1.8.1908–31.5.1909, 1.3.1910–25.9.1918  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Viipurin itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1870 Valkjärvi
Kuollut: 5. joulukuuta 1933 (63 vuotta) Petroskoi
Ammatti:  myymälänhoitaja, mäkitupalainen
Michel (Mikko) Virkki (15. marraskuuta 1870 Valkjärvi – 5. joulukuuta 1933 Petroskoi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1918. Sisällissodan aikana Virkki toimi punaisten haltuunsa ottaman Suomen Pankin komissaarina ja pakeni sodan loppuvaiheessa Neuvosto-Venäjälle.
Elämä

Valkjärven Päiväkivessä syntyneen Mikko Virkin vanhemmat olivat talollinen Petter Yrjönpoika Virkki (1846–1922) ja Helena Antintytär Virkki (1853–1930), jotka kuuluivat samaan Virkin sukuun. Kansakoulun käytyään Virkki työskenteli kauppa-alalla ja toimi myöhemmin muun muassa osuuskaupan myymälänhoitajana Terijoella. Virkillä oli Kivennavalla sijainnut vuokramökki, minkä vuoksi hänen tittelinään eduskuntamatrikkeleissa on myös mäkitupalainen. Virkki liittyi Terijoen työväenyhdistykseen vuonna 1901 jonka jälkeen hänestä tuli Mikko Uotisen ja Hanna Karhisen ohella yksi paikkakunnan työväenliikkeen johtohahmoista. Vuonna 1906 Virkki osallistui Tampereen torpparikokoukseen Kivennavan tilattoman väestön edustajana. Hän kannatti suurlakon aikana perustettuja punakaarteja, mutta halusi niiden toimivan erillään sosialidemokraattisesta puolueesta. Virkillä oli myös yhteyksiä rajaseudulla majaileviin venäläisiin vallankumouksellisiin, joita hän avusti osallistumalla aseiden ja painotuotteiden salakuljetukseen ja kätkemiseen.
Vuonna 1908 Virkki valittiin kansanedustajaksi. Hän istui eduskunnassa yhtäjaksoisesti sisällissotaan saakka lukuun ottamatta vaalikautta 1909–1910. Virkki oli myös Kivennavan osuusliikkeen hallituksen puheenjohtaja 1906–1918 ja Terijoen työväenyhdistyksen puheenjohtaja 1915–1918. Lokakuun 1917 eduskuntavaalien jälkeen hän esitti yhteisen hallituksen muodostamista porvarikoalition kanssa, muttei saanut eduskuntaryhmältään kannatusta. Sisällissodan käynnistyttyä Virkki nimitettiin punaisten valtaaman Suomen Pankin valvojaksi ja johtokunnan jäseneksi. Maaliskuun lopusta lähtien hän toimi myös Suomen Pankin Viipurin ja Pietarin konttorien johtajana.
Huhtikuun lopussa Virkki pakeni Pietariin, missä hänet myöhemmin syksyllä valittiin SKP:n keskuskomiteaan. Virkki liittyi myös Venäjän kommunistisen puolueen jäseneksi ja toimi erilaisissa puoluetehtävissä. Elokuussa 1920 hän haavoittui vakavasti Pietarissa tapahtuneessa Kuusisen klubin ammuskelussa. Vuonna 1921 Virkki toimi VKP(b):n suomalaisten jaosten rahastonhoitajana ja oli lehtitietojen mukaan 1920-luvun lopussa opettajana Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa. Vuonna 1929 Virkki muutti Neuvosto-Karjalaan, jossa hän työskenteli muun muassa valistustehtävissä. Virkki kuoli Petroskoissa 63-vuotiaana joulukuussa 1933.
Perhe

Virkin avioitui Rudusta kotoisin olleen Katariina Pyykön (1869–1942) kanssa vuonna 1894. Pariskunnalle syntyi viisi lasta, joista neljä kuoli jo pienenä. Katariina Virkki puolestaan kuoli nälkään Leningradissa piirityksen aikana vuonna 1942. Heidän tyttärensä Ebba Alisa Virkki (s. 1898) avioitui vuonna 1921 punaupseeri Simo Suden kanssa.
Kristian Åkerblom

| Kristian Åkerblom> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kristian Vilhelm Åkerblom
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1877 Vöyri
Kuollut: 19. maaliskuuta 1945 (68 vuotta) Koivulahti
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  opettaja
Arvonimi: kouluneuvos (1946) Åbo Akademin filosofian kunniatohtori (1948)
Poliitikko
Puolue:  Suomen ruotsalainen kansanpuolue
Asema:  Kansanedustaja
Vaalipiiri:  Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Vanhemmat:  Kristian Vilhelm Åkerblom Anna Lisa Brunman
Kristian Vilhelm (K. V.) Åkerblom (9. maaliskuuta 1877 Vöyri – 19. maaliskuuta 1954 Koivulahti) oli suomalainen kansakoulunopettaja, kouluneuvos, filosofian kunniatohtori ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.
Åkerblomin vanhemmat olivat kelloseppä Kristian Vilhelm Åkerblom ja Anna Lisa Brunman. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn opettajaseminaarista vuonna 1900. Åkerblom toimi opettajana Raippaluodossa 1900–1904 ja Koivulahdessa 1904–1937. Hän oli Pohjanmaan ruotsalaisen kunnallisliiton sihteerinä 1915–1926. Åkerblom sai kouluneuvoksen arvon 1946 ja hänestä tuli Åbo Akademin filosofian kunniatohtori 1948.
Åkerblom oli kansanedustajana huhtikuusta lokakuuhun 1917, 1919–1929 ja 1930–1933 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli Koivulahden kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Åkerblom oli myös Keski-Pohjanmaan ruotsalaisen opettajayhdistyksen ja Pohjanmaan ruotsalainen kotiteollisuusyhdistyksen puheenjohtajana.
Åkerblom kirjoitti useita ruotsinkielisen Pohjamaan pitäjien historiateoksia (Koivulahti, Lapväärtti, Mustasaari, Pietarsaari, Pirttikylä, Raippaluoto, Ylimarkku). Työtä jatkoi myöhemmin hänen poikansa, professori Bror Åkerblom.