stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2. divisioona (jatkosota)
Kannaksen suurhyökkäyksen torjunnassa > Vetäytyminen viivyttäen VKT-linjalle 17.–20. kesäkuuta 1944

VT-aseman murruttua Kuuterselässä divisioonan toiminta-alueen ulkopuolella asetettiin Päämajan käskyllä tavoitteeksi vetäytyminen taistelukyky säilyttäen VKT-linjalle. 2. divisioonan osalta käsky tarkoitti viivyttäen tapahtuvaa vetäytymistä kohti Äyräpään–Vuosalmen aluetta.
Vetäytymistä varten 2. divisioona jaettiin kolmeen ryhmään:
Osasto Ehrnrooth I/JR 7, III/JR 7 ja ErP 12
Osasto Inkinen I/JR 6, II/JR 6, III/JR 11 ja I/JR 200
Osasto Wahlbäck II/JR 7, II/JR 49 ja III/JR 6
Heti vetäytymisvaiheen alussa 17. kesäkuuta 1944 klo 02:05 koko divisioona alistettiin kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon komentamalle III AK:lle.
Vetäytymisvaiheen aikana käytiin lähinnä paikallisia kiivaitakin taisteluita, joissa panssarien tukemien puna-armeijan joukkojen etenemistä hidastettiin ja vastustajan kalustoa sekä miehistöä saatiin jonkin verran kulutettua. Pariin otteeseen tilanne ehti muodostua melko kriittiseksikin, mutta tilanteista selvittiin osin onnellakin.
Kannaksen suurhyökkäyksen torjunnassa > Vuosalmen taistelut 4.–18. heinäkuuta 1944

Puna-armeijan varsinainen suurhyökkäys Äyräpään-Vuosalmen alueella alkoi 4. heinäkuuta 1944 kello 3.50. Hyökkäyksen tulivalmisteluun osallistui noin 25 tykistöpatteria ja noin sata kranaatinheitintä.
Tappiot

Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 2. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat jatkosodan aikana yhteensä 17 168 henkeä, mitkä olivat ylivoimaisesti suurimmat tappiot yhden divisioonan osalta koko sodan aikana.
Kirjallisuutta

Hintikka, Pekka (toim.): Kannaksen murtumaton lukko: Jatkosodan 2. divisioonan veteraanit muistelevat.  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30455-7
Suomen armeijan divisioonat jatkosodassa
1. D - 2. D - 3. D - 4. D - 5. D - 6. D - 7. D - 8. D - 10. D - 11. D - 12. D - 14. D - 15 .D - 17. D - 18. D - 19. D - PsD - 1. RD
2. divisioonan ensimmäinen komentaja kenraalimajuri Aarne Blick.
Kesäkuussa 1944 tuhottu JS-2.
48 Doris

| 48 Doris |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  H. Goldschmidt
Löytöaika:  19. syyskuuta 1857
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,11 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,88 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,34 AU
Eksentrisyys:  0,074
Kiertoaika Auringon ympäri:  2002 päivää 5,48 vuotta
Inklinaatio:  6,55°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  222 km
Pyörähdysaika:  11,89 tuntia
Absoluuttinen kirkkaus:  6,90
Albedo:  0,062
Asteroidiluokka:  Ch
48 Doris on asteroidivyöhykkeen suurimpia asteroideja. Sen läpimitta on 222 kilometriä. Asteroidin löysi Hermann Mayer Salomon Goldschmidt 19. syyskuuta 1857. Doris on nimetty kreikkalaisen mytologian okeanidi Doriksen mukaan.
4-hydroksinonenaali

| 4-hydroksinonenaali |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (E)-4-hydroksinon-2-enaali
CAS-numero:  75899-68-2
PubChem CID:  5283344
SMILES:  CCCCCC(C=CC=O)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H16O2
Moolimassa:  156,218 g/mol
Tiheys:  0,944 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen 6,6 g/ml. Liukenee lisäksi moniin orgaanisiin liuottimiin.
4-hydroksinonenaali (C9H16O2) eli 4-HNE tai vain HNE on tyydyttymätön hydroksyyliryhmän sisältävä aldehydi. 4-hydroksinonenaali on solumyrkyllinen yhdiste, jota muodostuu lipidien peroksidaatiossa.
Muodostuminen

4-hydroksinonenaalia syntyy oksidatiivisen stressin yhteydessä LDL-kolesterolista. Erityisesti 4-hydroksinonenaalia muodostuu monityydyttymättömistä omega-6-rasvahapoista, kuten arakidonihaposta ja linolihaposta.
4-hydroksinonenaalin lisäksi LDL-kolesterolin hapettuessa syntyy muitakin haitallisia yhdisteitä, kuten malonidialdehydiä ja radikaaleja.
Vaikutukset

4-hydroksinonenaali on hyvin reaktiivinen ja reagoi esimerkiksi monien proteiinien kanssa aiheuttaen soluvaurioita ja jopa apoptoosin eli solukuoleman. Yhdiste reagoi erityisesti rikkiä sisältävien aminohappojen kanssa. Se kiinnittyy kovalenttisesti kysteiini-, histidiini- ja lysiiniaminohappoihin niin kutsutulla Michael-additiolla.
4-hydroksinonenaali on mutageeninen yhdiste eli kykenee aiheuttamaan vaurioita DNA:ssa. Lisäksi se estää proteolyysiä. Aineen yhteyttä Parkinsonin tautiin on myös tutkittu. Otsonin on todettu lisäävän 4-hydroksinonenaalin muodostumista kehossa. On siis mahdollista, että yhdiste on osasyyllinen otsonin aiheuttamiin soluvaurioihin esimerkiksi keuhkoissa.
Detoksifikaatio

Glutationi on tripeptidi, joka sisältää kysteiiniaminohapon. 4-hydroksinonenaali reagoi proteiinien sijasta glutationin kanssa eikä näin pääse aiheuttamaan soluvaurioita. Tätä reaktiota katalysoivat entsyymit, jotka kuuluvat glutationi-S-transferaaseihin. Näillä entsyymeillä ja glutationilla on siis tärkeä rooli 4-hydroksinonenaalin detoksifikaatiossa.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database: 4-Hydroxynonenal (englanniksi)
433 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Ateenalaisten ja kerkyralaisten laivastot kukistivat korinttilaiset Sybotan taistelussa ja estivät Korinttia hyökkäämästä Kerkyraa vastaan.
Antonio Damasio

Antonio Damasio
Antonio Damasio (s. 25. helmikuuta 1944, Lissabon) on portugalilais-amerikkalainen aivotutkija ja neurologi, joka toimi lähes 30 vuotta Iowan yliopiston neurologian laitoksen johtajana  ja professorina. Tällä hetkellä hän on David Dornsife neurotieteen professori Etelä-Kalifornian yliopistossa, jossa hän johtaa USC:n Brain and Creativity -Instituuttia. Hän on tutkinut tietoisuutta, tunteita ja aivojen toimintaa. Damasion käsitys aivoista pohjautuu muun muassa hänen aivovauriotutkimuksiinsa.
Damasio sai Yrjö Reenpää -palkinnon Helsingissä vuonna 2000. Psykologian Grawemeyer-palkinto hänelle myönnettiin vuonna 2014.
Suomennetut teokset

Descartesin virhe: Emootio, järki ja ihmisen aivot.  ((Descartes’ error, 1994.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra cognita, 2001.  ISBN 952-5202-49-6
Tapahtumisen tunne: Miten tietoisuus syntyy.  ((The feeling of what happens, 1999.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra cognita, 2000.  ISBN 952-5202-41-0
Spinozaa etsimässä: Ilo, suru ja tuntevat aivot.  ((Looking for Spinoza: Joy, sorrow and the feeling brain, 2003.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra cognita, 2003.  ISBN 952-5202-69-0
Itse tulee mieleen: Tietoisten aivojen rakentaminen.  ((Self comes to mind: Constructing the conscious brain, 2010.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra cognita, 2011.  ISBN 978-952-5697-36-0
Dalfopristiini

| --- | --- |

Dalfopristiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(6R,7S,10R,11R,12E,17E,19E,21S)-6-[2-(diethyyliamino)etyylsulfonyyli]-21-hydroksi-11,19-dimetyyli-10-propan-2-yyli-9,26-dioksa-3,15,28-triatsatrisyklo[23.2.1.03,7]oktakosa-1(27),12,17,19,25(28)-pentaeeni-2,8,14,23-tetroni
Tunnisteet
CAS-numero: 112362-50-2
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 6323289
DrugBank: DB01369
Kemialliset tiedot
Kaava: C34H50N4O9S 
Moolimassa: 690,85
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Liukoisuus veteen: Liukenee veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: noin 0,7 h
Ekskreetio: ulosteiden mukana
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intravenoosi
Dalfopristiini (C34H50SN4O9) on makrolidi- ja peptidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina useimmiten yhdessä kinupristiinin kanssa.
Ominaisuudet ja käyttö

Dalfopristiini on pristinamysiini IIA:n puolisynteettinen johdannainen. Yhdisteen antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se sitoutuu bakteerien ribosomien 30S-alayksikköön ja estää substraatin kinnittymisen ribosomiin, jolloin myös proteiinisynteesi estyy. Lisäksi dalfopristiinin sitoutuminen muuttaa ribosomin konformaatiota siten, että kinupristiinin sitoutuminen tehostuu.  Lääkeaine tehoaa pääasiallisesti grampositiivisiin bakteereihin, muun muassa eräisiin MRSA-kantoihin. Suurin osa gramnegatiivisista bakteereista on dalfopristiinille, vastustuskykyisiä, koska se ei kulkeudu niiden soluseinän läpi. Yhdistettä käytetään seoksena kinupristiinin kanssa ja dalfopristiini osuus seoksessa on 70 massaprosenttia. Seosta käytetään keuhkokuumeen, vaikeiden ihoinfektioiden ja enterokokki-infektioiden hoitoon. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen.
Haittavaikutukset

Tyypillisimmät dalfopristiinin ja kinupristiinin yhdistelmän aiheuttavat haittavaikutukset ovat pistoskohdan kipu ja tulehdus, verisuonten tulehdus ja kipu niveissä ja lihaksissa. Se voi olla myös myrkyllistä maksalle. Aine voi myös vaikuttaa muiden lääkeaineiden aineenvaihduntaan.
434 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Kerkyra pyytää Ateenalta apua Korinttia vastaan. Ateenan Perikles suostuu ja aiheuttaa samalla tulevan sodan.
Damaskoksen valtaus (1918)

Kenraali Henry Chauvel saapui Damaskokseen 2. lokakuuta 1918.
Damaskoksen valtaus tapahtui 1. lokakuuta 1918 osana ensimmäistä maailmansotaa, kun kenraali Edmund Allenbyn komentamat Egyptian Expeditionary Forcen joukot sekä arabijoukot saapuivat Damaskokseen perääntyvien turkkilais- ja saksalaisjoukkojen hylättyä kaupungin. Ennen vetäytymistään Damaskoksesta saksalaiset räjäyttivät kaupungin ammus- ja polttoainevarastot. Lokakuun aikana britti- ja arabijoukot jahtasivat vetääntyviä turkkilaisarmeijoita pohjoiseen, kunnes nämä onnistuivat muodostamaan pitävän puolustuslinjan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Damaskoksen valtaus (1918) Wikimedia Commonsissa
4,4′-bis(dimetyyliamino)

| 4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenoni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Bis(4-dimetyyliaminofenyyli)metanoni
CAS-numero:  90-94-8
PubChem CID:  7031
SMILES:  CN(C)C1=CC=C(C=C1)C(=O)C2=CC=C(C=C2)N(C)C 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C17H20N2O
Moolimassa:  268,35 g/mol
Sulamispiste:  179 °C 
Kiehumispiste:  360 °C (hajoaa) 
Liukoisuus veteen:  Liukenee heikosti veteen, paremmin orgaanisiin liuottimiin.
   
4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenoni eli Michlerin ketoni (C17H20N2O) on bentsofenonin johdannainen. Yhdistettä käytetään väriaineiden ja polymeerien valmistuksessa. Nimen Michlerin ketoni yhdiste on saanut saksalaiselta kemistiltä Wilhelm Michleriltä, joka ensimmäisenä syntetisoi aineen.
Valmistus

4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenonia voidaan valmistaa Friedel–Crafts-reaktiolla N,N-dimetyylianiliinista käyttävällä asyloivana reagenssina fosgeenia.
Käyttö

4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenonia käytetään pääasiassa valmistettaessa väriaineita, erityisesti auramiinin johdannaisia. Näitä väriaineita käytetään paperin, tekstiilien ja nahan värjäämiseen.
Eräs väriaine, jonka valmistuksessa käytetään 4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenonia on metyylivioletti. Heinrich Caron vuonna 1884 kehittämässä menetelmässä 4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenoni kondensoituu N,N-dimetyylianiliinin kanssa fosgeenin tai fosforyylikloridin läsnä ollessa muodostaen metyyliviolettia.
4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenonia voidaan käyttää myös herkistäjänä fotopolymerisoinnissa ja muissa valoreaktioissa. Yhdiste absorboi voimakkaasti aallonpituudeltaan 365 nm olevaa säteilyä.
Karsinogeenisuus

4,4′-bis(dimetyyliamino)bentsofenonin on todettu eläinkokeissa aiheuttavan maksasyöpää sekä koiras- että naarasrotille ja hemangiosarkoomaa koirashiirille. Yhdisteen karsinogeenisuudesta ihmisille ei ole tarkkaa tietoa.
Aiheesta muualla

ChemBlink: 4,4'-Bis(dimethylamino)benzophenone (englanniksi)
420 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Alkibiades valitaan Ateenan strategiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 420 eaa. Wikimedia Commonsissa
4952 Kibeshigemaro

| 4952 Kibeshigemaro |
| --- | --- |
 1990 FC1 
Löytäminen
Löytäjät:  A. Sugie
Löytöaika:  26. maaliskuuta 1990
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,16 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,81 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,50 AU
Eksentrisyys:  0,111
Kiertoaika Auringon ympäri:  2048 päivää 5,61 vuotta
Inklinaatio:  16,98°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  13–30 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,5
4952 Kibeshigemaro on Marsin ja Jupiterin välisellä alueella, asteroidivyöhykkeellä eli päävyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi A. Sugie vuonna 1990. Pikkuplaneetta sai nimensä Japanilaisen kaukoputkien rakentajan, Shigemaro Kiben mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1990 FC1. Koska Kibeshigemaron absoluuttinen magnitudi (H) on 11,5; sen läpimitta on todennäköisesti välillä 13–30 kilometriä.
404 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Ateena antautui Spartalle, peloponnesolaissodan loppu.
Artakserkses II:sta tuli Persian kuningas.
Amyrtaios kapinoi Persiaa vastaan ja julistautuu Egyptin faaraoksi. 28. dynastia alkaa.
Ateena siirtyy harvainvaltaan, jonka pohjana on spartalainen varuskunta.
Kuolleita

Dareios II, Persian kuningas
Alkibiades, ateenalainen poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 404 eaa. Wikimedia Commonsissa
500 Selinur

| 500 Selinur |
| --- | --- |
 1903 LA 
Löytäminen
Löytäjät:  Max Wolf
Löytöaika:  16. tammikuuta 1903
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,61 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,23 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,99 AU
Eksentrisyys:  0,145
Kiertoaika Auringon ympäri:  1543 päivää  4,22 vuotta
Inklinaatio:  9,76°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  43,20 km
Pyörähdysaika:  8 h
Albedo:  0,180
500 Selinur on päävyöhykkeen asteroidi eli pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Selinurin löysi Max Wolf vuonna 1903. Pikkuplaneetta sai nimensä Selinurin mukaan, joka on henkilö saksalaisen Friedrich Theodor Vischerin romaanissa Auch Einer. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1903 LA.
5-hydroksi-isouraatti

| 5-hydroksi-isouraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  5-hydroksi-3,7-dihydropuriini-2,6,8-trioni
CAS-numero:  6960-30-1
PubChem CID:  250388
SMILES:  C12=NC(=O)NC1(C(=O)NC(=O)N2)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H4N4O4
Moolimassa:  184,122 g/mol
5-hydroksi-isouraatti (C5H4N4O4) on puriinijohdannainen, joka muodostuu uraattioksidaasin hapettaessa virtsahapoksi. 5-hydroksi-isouraatti hajoaa allantoiiniksi.
Uraattioksidaasientsyymin arveltiin alun perin hapettavan virtsahapon suoraan allantoiiniksi. NMR-spektrometrillä tehdyt tutkimukset kuitenkin osoittivat, että reaktiossa muodostuu 5-hydroksi-isouraattia. Yhdiste kykenee toimimaan itse oman hapettumisensa katalyyttinä ja tässä reaktiossa muodostuu allantoiinia sekä hyvin pieni määrä spirodihydantoiinia.
5000 IAU

| 5000 IAU |
| --- | --- |
 1987 QN7 

Löytäminen
Löytäjät:  E. F. Helin
Löytöaika:  23. elokuuta 1987
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,54 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,86 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,21 AU
Eksentrisyys:  0,266
Kiertoaika Auringon ympäri:  1475 päivää  4,04 vuotta
Inklinaatio:  6,27°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  4,2 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  14,4
Albedo:  0,205
5000 IAU on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. F. Helin vuonna 1987. Pikkuplaneetta sai nimensä Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin (engl. International Astronomical Union, lyhenne IAU) mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1987 QN7.
Dalsvikin kartano

| Dalsvik> Sveins |
| --- | --- |
Sijainti:  Laaksolahti, Espoo
Rakennustyyppi:  kartano
Runkorakenne:  hirsi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dalsvik on historiallinen kartanonpaikka ja entinen kartano Laaksolahden kaupunginosassa itäisessä Espoossa Pitkäjärven rannalla. Sen päärakennus purettiin 1970-luvulla.
Historia

Dalsvikin kantatila sijaitsi alun perin Pitkäjärven länsirannalla ja se kuului Gammelgårdin kylään. Kantatilan nimi oli Sveins, sen ensimmäinen tunnettu omistaja oli Per Mårtensson vuodelta 1540. Seuraavalla vuosisadalla Sveinsin tila oli tarpeeksi varakas ratsupalveluksen suorittamiseen. Vuonna 1682 Sveinsistä tehtiin vakituinen ratsutila. Isonjaon aikana kartano siirrettiin Pitkäjärven itärannalle. Uudella paikalla oli vanhastaan Dalsvikin rakuunatorppa, jonka nimi siirtyi ratsutilalle. Dalsvikista liitettiin puolet Kilon kartanoon 1823.
Dalsvikissa asui 1840-luvulla Aurora Karamzinin sisar Emilie Musin-Puškin, jonka kuoltua 1846 Dalsvik liitettiin Träskändan kartanoon. Vuosina 1867–1902 kartanon päärakennus toimi vanhainkotina. Vuonna 1906 Dalsvikin osti pankinjohtaja Henrik Kihlman, joka kehitti siitä edistyneen maanviljelystilan. Dalsvik myytiin pankille 1950-luvulla ja 1960-luvulla sen maille alettiin rakentaa lähiötä, joka sai nimekseen Lähderanta.
Dalsvikin uusi, 1840-luvulla rakennettu goottilaisvaikutteinen päärakennus on purettu. Myös vanha päärakennus on purettu. Talousrakennuksista on säilynyt harmaakivinavetan ulkoseinä osana monitoimitaloaselvennä. Dalsvikin villiintyneessä puistossa on vanhan huvimajan ja näköalatornin rauniot. Kartanon puutarhurin talo oli pitkään Espoon kaupungin omistuksessa, kunnes partiolippukunta Pitkäjärven Vaeltajat osti sen vuonna 2023.
Sveinsin mailla Pitkäjärven itärannalla on ollut kalkkikivilouhos, joka oli jo 1600-luvulla iäkäs. Sen alkuvaiheiden on oletettu liittyneen Espoon keskiaikaisen kivikirkon rakentamiseen, ja sieltä on viety kalkkia kenties myös Suomenlinnan rakentamiseen. Louhoksen laajamittainen käyttö lienee hiipunut 1800-luvun puolivälissä. Päälouhoksen läheiset pienet louhokset jäivät 1900-luvulla uuden asutuksen alle.
Kaivosmies Josef Hammar löysi Sveinsin metsästä rautamalmiesiintymän poikansa kanssa 1846. Kilon ja Sveinsin tilojen omistajat valtasivat esiintymän jo samana vuonna. Sveinsin malmi osoittautui köyhäksi, joten kaivostoiminta kesti vain lyhyen ajan.
Aiheesta muualla

Hagerlund.net: Kadonnut Espoo: Dalsvikin kartano
| n k Perustiedot Wikidatassa: Dalsvikin kartano (Q102156138)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kartanon päärakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Espoo
sijainti: Laaksolahti
koordinaatit: 60°14′35″N 24°44′06″E﻿ / ﻿60.243°N 24.735°E﻿ / 60.243; 24.735