Neandertalinihminen
Risteytyminen nykyihmisen kanssa

Geneetikko Svante Pääbon ja David Reichin 2010 julkaiseman vertailututkimuksen mukaan neandertalinihmiset ja maapallon nykyihmisväestöt ovat erittäin todennäköisesti risteytyneet pienissä määrin. Afrikan ulkopuolella elävien nykyihmisväestöjen solutumien geenien dna:sta 1–4 prosenttia on tullut neandertalinihmiseltä. Sen sijaan Saharan eteläpuolisilta joruboilta ja saneilta ei neandertalilaista perintöainesta löydetty lainkaan. Itäaasialaisilla on 15–30 prosenttia enemmän neandertalin geenejä kuin eurooppalaisilla.
2012 esitettiin vaihtoehtoisena teoriana nykyihmisen ja neandertalilaisten geenien yhtäläisyyden selittyvän todennäköisemmin lajien yhteisillä esi-isillä kuin risteytymisellä. Nykykäsityksen mukaan risteytymistä pidetään kuitenkin varmana.
Nykyihmisen ja neandertalinihmisen risteytymisen on alun perin päätelty tapahtuneen vain Lähi-idässä pian nykyihmisen lähdettyä Afrikasta noin 50 000–60 000 vuotta sitten, mutta Pääbon mukaan Euroopasta on löytynyt todisteita myös sitä myöhemmistä risteymistä. On löydetty myös viitteitä siitä, että nykyihminen on saattanut risteytyä myös Keski-Aasian Altaivuoriston neandertalilaispopulaation kanssa. Vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan ristetymistä tapahtui jo 70 000 vuotta sitten.
Vuonna 2024 julkaistun tutkimuksen mukaan neandertalinihmisen ja nykyihmisen risteytyminen tapahtui 45 000–49 000 vuotta sitten. Science-lehdessä samaan aikaan julkaistu toinen tutkimus päätyi samanlaiseen tulokseen. Sen mukaan risteytymistä tapahtui korkeintaan seitsemän tuhannen vuoden ajan 43 000–50 000 vuotta sitten.
Kun nykyihmisen ja neandertalilaisen linjat kohtasivat toisensa uudelleen yli puolen miljoonan vuoden erilläänolon jälkeen, ne olivat jo kehittyneet biologisen yhteensopivuutensa äärirajoille. Sen seurauksena hybridien hedelmällisyys oli selvästi pienentynyt.
Neandertalilaisten perimästä kaikkiaan 20 prosenttia taltioitui nykyihmisen perimään; loppuosa on kadonnut. Nykyihmisen perimään tuli neandertalilaisen perimää aluksi 3–6 prosenttia. Ajan mittaan luonnonvalinta on vähentänyt osuuden noin kahteen prosenttiin.
Nykyihmisen neandertalinihmiseltä saamat geenit ovat peräisin naispuolisten nykyihmisten ja miespuolisten neandertalilaisten risteytymisestä, sillä nykyihmiseltä ei ole löydetty neandertalilaisten MT-DNA:ta, joka kertoisi neandertalilaisten osuudesta esiäideissämme. Tämä voi muutamista asioista. Voi olla, että nykyihmismiesten ja neandertalilaisnaisten risteytymistä ei tapahtunut. Tällaiset jälkeläiset saattoivat myös jäädä äitiensä neandertalilaisyhteisöihin ja kuolla sukupuuttoon. Tällaiset jälkeläiset saattoivat olla myös lisääntymiskyvyttömiä. Myöskään neandertalilaismiesten Y-DNA:ta ei ole nykyihmiseltä löydetty. Tämä viittaa tutkijoiden mukaan siihen, että neandertalmiesten ja nykyihmisnaisten yhteiset poikalapset eivät ehkä olleet kovinkaan elinkelpoisia tai hedelmällisiä.
Nykyihmisen oletetaan saaneen neandertalien perimästä ainakin joitakin HLA-1-geenejä. Risteytyminen neandertalinihmisen kanssa auttoi nykyihmistä sopeutumaan eurooppalaisiin taudinaiheuttajiin, mutta lisäsi alttiutta allergioihin. Monet nykyihmiset kantavat neandertalilaisten geenejä, koska ne auttoivat esivanhempiamme sopeutumaan elämään muualla kuin Afrikassa.