stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolumbuksen päivä

| Kolumbuksen päivä> Columbus Day |
| --- | --- |
 First Landing of Columbus on the Shores of the New World. Dióscoro Pueblan maalaus vuodelta 1862.
Tyyppi:  kansallinen juhlapäivä
Vietetään:  lokakuun toinen maanantai
Järjestämistiheys:  vuosittain
Liittyy:  Kristoffer Kolumbuksen Amerikkaan saapumisen
Kristoffer Kolumbuksen laivan jäljitelmä Kolumbuksen päivän juhlaparaatissa San Franciscon North Beachissa 2011.
Kolumbuksen päivä (engl. Columbus Day) on Yhdysvalloissa vuosittain lokakuun toisena maanantaina vietettävä kansallinen juhlapäivä, jolla muistetaan tutkimusmatkailija Kristoffer Kolumbusta ja Amerikan löytämistä. Päivää vietettiin vuoteen 1971 saakka aina 12. lokakuuta, mutta sen jälkeen se muutettiin lokakuun toiseksi maanantaiksi. Päivä tulee siitä, että 12. lokakuuta 1492 Kolumbus astui ensimmäistä kertaa maihin Uudessa maailmassa. Kolumbuksen päivää juhlitaan yleensä näyttävillä paraateilla.
Kolumbuksen päivä on ollut suosittu varsinkin amerikanitalialaisten keskuudessa Kolumbuksen italialaisen syntyperän vuoksi. Viime vuosina Kolumbuksen päivän yhteydessä on nostettu esiin kysymys eurooppalaisten Amerikan-valloituksen tuhoisasta vaikutuksesta alkuperäiskansoihin. Jotkut ovat kieltäytyneet viettämästä Kolumbuksen päivää ja ehdottaneet sen tilalle ”alkuperäiskansojen päivää”. Jotkin Yhdysvaltain osavaltiot eivät tunnusta Kolumbuksen päivää eivätkä vietä sitä vapaapäivänä.
Historia

Tiettävästi ensimmäisen kerran päivää juhli New Yorkin St. Tammany -seura vuonna 1792, jolloin tuli kuluneeksi 300 vuotta Kolumbuksen Amerikkaan saapumisesta. Vuonna 1892 vastaavaa 400-vuotisjuhlaa vietettiin maanlaajuisesti presidentti Benjamin Harrisonin julistuksella. Amerikanitalialaiset aloittivat päivän vuosittaisen viettämisen 1800-luvun lopulla. Varsinkin Kolumbuksen ritarit -niminen roomalaiskatolinen hyväntekeväisyysjärjestö ajoi Kolumbuksen päivän muuttamista viralliseksi juhlapäiväksi. Se sai virallisen statuksen ensimmäisenä Coloradon osavaltiossa vuonna 1907. Lopulta presidentti Franklin D. Roosevelt määräsi vuonna 1934 Kolumbuksen päivän kansalliseksi juhlapäiväksi. Määräys astui voimaan 1937.
Muissa maissa

Kolumbuksen Amerikkaan saapumista on juhlittu myös hänen synnyinmaassaan Italiassa sekä Kolumbuksen retket rahoittaneessa Espanjassa. Monissa Latinalaisen Amerikan espanjankielisissä maissa vietetään samana päivänä Día de la Raza -nimistä juhlapäivää, jonka sisältö ei tosin keskity Kolumbukseen vaan alkuperäiskansojen ja eurooppalaisten valloittajien sulautumisesta seuranneeseen oman kansallisen kulttuurin syntymiseen. Joissain maissa juhlaan kuuluu uskonnollisia seremonioita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolumbuksen päivä Wikimedia Commonsissa
Krabi (provinssi)

| Krabi จังหวัดกระบี่ |
| --- | --- |
 Ko Lanta Yai
 Vaakuna
 Provinssin sijainti Thaimaassa
Valtio:  Thaimaa
Alue:  Etelä-Thaimaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Krabi
Pinta-ala:  4 708,5 km²
Väkiluku (2017):  374 800
 – väestötiheys:  79,6 as./km²
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  81
 – ISO 3166:  TH-81
Krabin provinssi (thaiksi จังหวัดกระบี่) on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan eteläosassa Andamaanienmeren rannalla. Provinssin pääkaupunki on myös nimeltään Krabi. Provinssin pinta-ala on 4 708,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 374 800 asukasta (vuonna 2017).
Krabi on tunnettu hienohiekkaisista ja liidunvalkeista rannoistaan ja sisämaastaan vesiputouksineen ja runsaine eläimistöineen. Krabin 160 kilometrin pituinen rantaviiva on kuuluisa kivimuodostelmistaan, kallioistaan, luolistaan ja mangrovemetsiköistään.
Provinssin tärkeimpiä tulonlähteitä ovat matkailu ja maatalous. Alueella on valtavia kumipuuviljelmiä (Thaimaa tuottaa yli 36 % koko maailman raakakumista), ja alue tuottaa myös palmuöljyä, kookospähkinöitä, monenlaisia hedelmiä ja kahvia. Erityisen suosittuja matkailukohteita ovat Ao Nangin lomakylä sekä Phi Phin saariryhmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krabin provinssi Wikimedia Commonsissa
Rantapallo: Krabi
Tietoa ja Kuvia Krabista[vanhentunut linkki] - Suomenkieliset matkailusivustot
Thaimaan provinssit
| --- | --- |
Pohjoinen:   Chiang Mai  Chiang Rai  Kamphaeng Phet  Lampang  Lamphun  Mae Hong Son  Nakhon Sawan  Nan  Phayao  Phetchabun  Phichit  Phitsanulok  Phrae  Sukhothai  Uthai Thani  Uttaradit 
Koillinen:   Annat Charoen  Buriram  Chaiyaphum  Kalasin  Khon Kaen  Loei  Maha Sarakham  Mukdahan  Nakhon Phanom  Nakhon Ratchasima  Nongbua Lamphu  Nong Khai  Roi Et  Sakhon Nakhon  Sisaket  Surin  Ubon Ratchathani  Udon Thani  Yasothon 
Keskinen:   Ang Thong  Ayutthaya  Bangkok  Chainat  Lopburi  Nakhon Nayok  Nakhon Pathom  Nonthaburi  Pathum Thani  Samut Prakan  Samut Sakhon  Samut Songkhram  Saraburi  Sing Buri  Suphanburi 
Itäinen:   Chachoengsao  Chanthaburi  Chonburi  Rayong  Prachinburi  Sa Kaeo  Trat 
Läntinen:   Kanchanaburi  Phetchaburi  Prachuap Khiri Khan  Ratchaburi  Tak 
Eteläinen:   Chumphon  Krabi  Nakhon Si Thammarat  Narathiwat  Pattani  Phang Nga  Phattalung  Phuket  Ranong  Satun  Songkhla  Surat Thani  Trang  Yala
Kosmetologia

Kosmetologikoulutuksessa käytettävä harjoituspää.
Kosmetologia on oppi kauneuden säilyttämisestä ja kohentamisesta. Kosmetologiaan erikoistunutta ammattilaista kutsutaan kosmetologiksi.
Hiusmuotoilija

Hiusmuotoilija erikoistuu hiusten leikkuuseen, kemialliseen käsittelyyn (keinotekoiset lisäosat, kiharrukset, aallotukset) ja värjäyksiin. Hiusmuotoilija voi lisätä hiusten vahvennuksia ja tekotukkaa. Hiusmuotoilija voi myös pestä ja parantaa tukkaa erilaisin menetelmin, vaikka se ei ole aina tarpeen. Jotkut hiusmuotoilijat voivat antaa suosituksia peruukin käyttöön ja tukkalaitteisiin.
Hiusmuotoilija nimitystä käytetään henkilöstä, joka on hankkinut peruskoulutuksen yksityisestä alan koulusta.
Parturi-kampaaja titteliä voivat käyttää kunnallisista ammattioppilaitoksista valmistuneet henkilöt.
Parturi-kampaajan on mahdollista suorittaa hiusalan erikoisammattitutkinto (ent. parturi/kampaajamestari), kauneudenhoitoalan ammattikorkeakoulututkinto (estenomi) ja ammatillinen opettajakorkeakoulu (ammatinopettaja).
Elektrologi

Elektrologi tarjoaa hiusten ja karvojen poistoa elektrolyysillä. Elektrolyysissä karva tuhotaan johtamalla sähkövirtaa
ohuella neulalla karvatuppeen, jolloin karvan kasvu yleensä loppuu kyseisestä kohdasta. Viime aikoinamilloin? kosmetologit ovat laajentaneet palveluitaan parturi-kampaajien palveluiden puolelle, esimerkiksi tarjoamalla miehille parranajoa.
Aiheesta muualla

Kosmetologin ammatinkuvaus (Ammattinetti)
Suomen Kosmetologien yhdistyksen verkkosivut
Kivisenlampi

| Kivisenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Hankasalmi
Koordinaatit:  62°20′40″N, 26°38′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuuhankaveden valuma-alue (14.37)
Laskuoja:  oja Lammusjokeen 
Järvinumero:  14.377.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,7 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  1,005 km  
Pinta-ala:  2,236 ha  
Tilavuus:  0.000045 km³ 
Keskisyvyys:  1,99 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivisenlampi 
Kivisenlampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Myllynkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 44 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 0,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuuhankaveden valuma-alueella (14.37), jonka Kissakoskenjoen valuma-alueeseen (14.377) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1989–1990

Kausi 1989–1990 oli 50. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Uudenkaupungin Urheilijat. Kotkan Työväen Palloilijat voitti hopeaa ja Helsingin NMKY pronssia. Runkosarjan voitti Kotkan Työväen Palloilijat.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 18 | 14 | 4 | 1626 | 1403 | 28 |
| Helsingin NMKY | 18 | 14 | 4 | 1586 | 1374 | 28 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 18 | 12 | 6 | 1527 | 1691 | 24 |
| Forssan Koripojat | 18 | 11 | 7 | 1624 | 1585 | 22 |
| Turun NMKY | 18 | 8 | 10 | 1425 | 1450 | 16 |
| Tapiolan Honka | 18 | 8 | 10 | 1323 | 1467 | 16 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 18 | 8 | 10 | 1461 | 1427 | 16 |
| Torpan Pojat | 18 | 7 | 11 | 1445 | 1476 | 14 |
| Pantterit | 18 | 7 | 11 | 1417 | 1399 | 14 |
| Salon Palloilijat | 18 | 1 | 17 | 1293 | 1783 | 2 |
SM-jatkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 32 | 24 | 8 | 2983 | 2561 | 48 |
| Helsingin NMKY | 32 | 23 | 9 | 2773 | 2530 | 46 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 32 | 21 | 11 | 3025 | 2809 | 42 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 32 | 16 | 16 | 2784 | 2728 | 32 |
| Tapiolan Honka | 32 | 15 | 17 | 2488 | 2683 | 30 |
| Turun NMKY | 32 | 15 | 17 | 2619 | 2628 | 30 |
| Forssan Koripojat | 32 | 14 | 18 | 2847 | 2957 | 28 |
| Torpan Pojat | 32 | 10 | 22 | 2607 | 2758 | 20 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 

|  |  Helsingin NMKY | 0 |   |  |  |  |
|  |  UU | 3 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |  UU | 3 |
|  |   |   |   |   |  Kotkan Työväen Palloilijat | 1 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |  Kotkan Työväen Palloilijat | 3 |   |  |  Helsingin NMKY |   167 |
|  |  HoNsU | 1 |   |  |  HoNsU |   160 |
Palkitut

| Palkinto | Voittaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pelaaja | Petteri Nieminen | Uudenkaupungin Urheilijat |
| Vuoden tulokas | Aleksi Wuorenjuuri | Tapiolan Honka |
| Vuoden valmentaja | Jyrki Suhonen | Tapiolan Honka |
| Vuoden erotuomari | Carl Jungebrand | - |
Kreikan europarlamenttivaalit

Kreikan europarlamenttivaaleissa valitaan Kreikan edustajat Euroopan parlamenttiin. Ne järjestetään joka viides vuosi samaan aikaan muiden Euroopan unionin jäsenmaiden kanssa. Vuodesta 2014 Kreikalla on Euroopan parlamentissa 21 edustajaa.
Luettelo europarlamenttivaaleista

Kreikassa on järjestetty seuraavat europarlamenttivaalit:
| Vaalit | Vaalipäivä | Paikkoja | Suurin puolue | Suurin puolue | Suurimman puolueen ääniosuus (%) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreikan europarlamenttivaalit 1981 | 18. lokakuuta 1981 | 24 |  | Pasok | 40,12 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 1984 | 17. kesäkuuta 1984 | 24 |  | Pasok | 41,58 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 1989 | 18. kesäkuuta 1989 | 24 |  | Uusi demokratia | 40,41 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 1994 | 12. kesäkuuta 1994 | 25 |  | Pasok | 37,64 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 1999 | 13. kesäkuuta 1999 | 25 |  | Uusi demokratia | 36,00 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 2004 | 13. kesäkuuta 2004 | 24 |  | Uusi demokratia | 43,01 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 2009 | 7. kesäkuuta 2009 | 22 |  | Pasok | 36,64 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 2014 | 25. toukokuuta 2014 | 21 |  | Syriza | 26,56 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 2019 | 26. toukokuuta 2019 | 21 |  | Uusi demokratia | 33,12 |  |
| Kreikan europarlamenttivaalit 2024 | 9. kesäkuuta 2024 | 21 |  | Uusi demokratia | 28,31 |  |
La Rioja

| Comunidad Autónoma de La Rioja |
| --- | --- |
 Viinitarhoja Navarreten kunnassa La Riojassa.
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti Espanjassa
Valtio:  Espanja
Kuntia:  174
Itsehallinto:  9. kesäkuuta 1982
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Logroño
 – Aluejohtaja:  José Ignacio Ceniceros González (PP)
Edustus:  Espanjan parlamentti
 – Kongressi:  4 paikkaa
 – Senaatti:  1 paikkaa
Pinta-ala:  5 045 km² (16.)
Väkiluku (2017):  315 381 (17.)
 – väestötiheys:  53 as./km²
Kielet:  espanja, baski
Symbolit:  
 – Kansallislaulu:  Himno de La Rioja
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  LO
 
Gobierno de La Rioja
La Rioja (baskiksi Errioxa) on itsehallintoalue ja maakunta Pohjois-Espanjassa. Yksi maakunta muodostaa itsehallintoalueen.
La Riojan rajanaapureita ovat Kastilia ja Leónin, Baskimaan, Navarran ja Aragonian itsehallintoalueet. Alueen pohjoisosaa hallitsee Ebron jokilaakso, ja etelässä sitä reunustavat Iberianvuoret.
Väestö

La Rioja on pinta-alaltaan Espanjan toiseksi pienin ja väkiluvultaan pienin itsehallintoalue. Yli puolessa sen 174 kunnasta on vain alle 200 asukasta. Suurin osa väestöstä on sijoittunut Ebron jokilaakson ympäristöön, vuoristoseutu on harvemmin asuttua. Lähes puolet väestöstä asuu pääkaupungissa Logroñossa. Muita kuntia ovat muun muassa Calahorra, Arnedo, Haro, Alfaro, Nájera ja Santo Domingo de la Calzada.
Väestö > Suurimmat kunnat

La Rioja jakaantuu 174 kuntaan.
|  | Kunta | Asukasluku (2017) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Logroño | 150 979 |
| 2. | Calahorra | 23 737 |
| 3. | Arnedo | 14 756 |
| 4. | Haro | 11 305 |
| 5. | Lardero | 9 872 |
| 6. | Alfaro | 9 503 |
| 7. | Nájera | 8 088 |
| 8. | Villamediana de Iregua | 7 855 |
| 9. | Santo Domingo de la Calzada | 6 298 |
| 10. | Autol | 4 507 |
Historia

La Riojan alue tunnettiin aikaisemmin Logroñon maakuntana. 900-luvulla se oli Navarran ja Kastilian kuningaskuntien kiisteltyä rajaseutua. Tärkeäksi sen teki alueen läpi kulkeva pyhiinvaellusreitti Santiago de Compostelaan. Espanjan itsenäisyyssodassa alue joutui Napoléonin joukkojen haltuun ja vuonna 1822 luotiin Logroñon maakunta kuninkaallisella asetuksella. Vuonna 1980 maakunnan nimeksi muutettiin La Rioja, ja kahta vuotta myöhemmin se sai itsehallintoalueen aseman, koska se eroaa ympäröivistä alueista sekä taloudellisesti että maantieteellisesti.
Kulttuuri

La Rioja on kuuluisa viineistään, erityisesti klassisesta punaviinistä. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa 1100-luvulta peräisin oleva Santo Domingo de la Calzadan katedraali sekä San Millán de la Cogollassa sijaitsevat Yuson ja Suson luostarit, joista jälkimmäiset ovat Unescon maailmanperintöluettelon kohteita.
La Riojan valtakieli on nykyään espanja, mutta ajanlaskun alun tienoilla koko alueella puhuttiin vielä baskia. Jotkin läntiset osat alueesta säilyivät baskinkielisinä paljon pitempäänkin. Vanhin tunnettu baskin kieltä sisältävä kirjallinen lähde onkin itse asiassa löydetty La Riojasta San Millán de la Cogollan (baskiksi Donemiliaga Kukula) luostarista ja ajoittuu 1000-luvulle. Muista historiallisista lähteistä tiedetään esimerkiksi, että Ojacastron kylän pormestari ajautui 1200-luvulla ongelmiin kastilialaisen virkavallan kanssa pidettyään kiinni kyläläisten oikeudesta käyttää baskia oikeudenkäynneissä. Viimeisimmistä La Riojan osista baski väistyi noin 1500-luvulla.
Alueen baskitausta näkyy kuitenkin yhä esimerkiksi useissa baskinkielistä alkuperää olevissa paikannimissä. Lisäksi kieli on alkanut jossain määrin palata alueelle, sillä jotkut riojalaiset vanhemmat laittavat lapsensa Baskimaan puolella toimiviin baskinkielisiin kouluihin. La Riojassa toimii vuonna 1996 alueen baskitaustaa vaalimaan perustettu yhdistys Laminiturri, joka muun muassa järjestää kielikursseja. Yhdistystä eivät perustaneet Baskimaasta La Riojaan muuttaneet baskit vaan alkuperäiset riojalaiset, jotka halusivat laajentaa oman kulttuurinsa ja historiansa tuntemusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Rioja Wikimedia Commonsissa
Gobierno de La Rioja (Arkistoitu – Internet Archive)
SPAIN.INFO
UNESCO World Heritage Centre
Espanjan itsehallintoalueet
Andalusia
Aragonia
Asturia
Baleaarit
Baskimaa
Cantabria
Extremadura
Galicia
Kanariansaaret
Kastilia-La Mancha
Kastilia ja León
Katalonia
Madrid
Murcia
Navarra
La Rioja
Valencia
Espanjan maakunnat
Álava
Albacete
Alicante
Almería
Asturia
Ávila
Badajoz
Baleaarit
Barcelona
Biskaja
Burgos
Cáceres
Cádiz
Castellón
Ciudad Real
Córdoba
A Coruña
Cuenca
Gipuzkoa
Girona
Granada
Guadalajara
Huelva
Huesca
Jaén
Kantabria
León
Lleida
Lugo
Madrid
Málaga
Murcia
Navarra
Ourense
Palencia
Las Palmas
Pontevedra
La Rioja
Salamanca
Santa Cruz de Tenerife
Segovia
Sevilla
Soria
Tarragona
Teruel
Toledo
Valencia
Valladolid
Zamora
Zaragoza
Sierras de la Demanda; lumipeitteinen huippu (oik.) on San Lorenzo.
Koukkulampi (Keuruu, Elämäinen)

| Koukkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°13′47″N, 24°44′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Alainen-Elämäiseen 
Järvinumero:  35.627.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,6 m  
Rantaviiva:  0,981 km  
Pinta-ala:  3,462 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoukkulampi 
Koukkulampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Keuruun taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
Kreikan europarlamenttivaalit 1981

Kreikan vuoden 1981 europarlamenttivaalit järjestettiin sunnuntaina 18. lokakuuta 1981. Niissä valittiin Kreikan 24 Euroopan parlamentin jäsentä eli europarlamentaarikkoa noin kaksi ja puoli vuotta kestäneelle kaudelle 1981–1984.
Vaalit olivat Kreikan ensimmäiset europarlamenttivaalit, ja ne järjestettiin maan liityttyä unioniin 1. tammikuuta 1981. Muut tuolloiset jäsenmaat olivat pitäneet edelliset, ensimmäiset europarlamenttivaalit vuonna 1979. Kreikan ensimmäiset europarlamenttivaalit, joissa valittiin europarlamentaarikot kokonaiselle viisivuotiskaudelle, olivat seuraavat eli vuoden 1984 europarlamenttivaalit.
Vaalien suurin puolue oli sosiaalidemokraattinen Pasok.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
Käännös suomeksi
Kvinesdalin kirkko

| Kvinesdalin kirkko Kvinesdal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Kvinesdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1837
Suunnittelija:  H. D. F. Linstow
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  430
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kvinesdalin kirkko (norj. Kvinesdal kirke) on Kvinesdalin kunnassa Agderin läänissä Norjassa sijaitseva puinen kahdeksankulmainen kirkko vuodelta 1837.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kvinesdalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Kreikan europarlamenttivaalit 2004

Kreikan vuoden 2004 europarlamenttivaalit järjestettiin sunnuntaina 13. kesäkuuta 2004. Niissä valittiin Kreikan 24 Euroopan parlamentin jäsentä eli europarlamentaarikkoa viisivuotiskaudelle 2004–2009 samaan aikaan muiden Euroopan unionin jäsenmaiden kanssa.
Kreikan paikkamäärä Euroopan parlamentissa putosi aikaisemmasta 25:stä 24:ään. Vaalien suurin puolue oli keskusta-oikeistolainen Uusi demokratia.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
Käännös suomeksi
Kultakuusi

| Kultakuusi |
| --- | --- |
 Kultakuusen uudet versot ovat voimakkaankeltaiset keväällä.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  Metsäkuusi abies
Muoto::  aurea
Kolmiosainen nimi
 Picea abies f. aurea  (Carrière) Rehder 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultakuusi (Picea abies f. aurea) on metsäkuusen erikoismuoto, jonka uusien versojen kärjet ovat vaaleankeltaisia tai kullankeltaisia. Keltaiset kärjet vihertyvät jo kesään mennessä, mutta joissain keltakuusissa keltaisuus näkyy vielä syksyn jälkeen talvellakin. Kultakuusen uusien versojen keltainen väri johtuu viherhiukkasten rakenteesta. Toinen samankaltainen viherhiukkasista johtuva erikoisen värinen kuusi on purppurakuusi (punakuusi) (Picea abies f. cruenta), joka on luonnossa kultakuustakin harvinaisempi.
Levinneisyysalue

Kultakuusia tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa. Kultakuusen kantoja ovat muun muassa 'Iitin kultakuusi' ja 'Kesälahden kultakuusi' (Meilahden arboretum, Lauri Nurmikari). Kultakuusesta on myös viljelylajikkeita, kuten 'Kulta-Lumikki', 'Kulta-Päivikki' ja 'Kulta-Talvikki'. Kellertävän värinsä talvellakin säilyttäviä kultakuusia on muun muassa Kihniön Ratikylässä. Muualla kultakuusia on mm. Imatralla Stora-Enson palstalla ja Kuhmoisissa. Kultakuusia kasvaa harvassa Pohjois-Suomeen saakka ainakin Oulun seudulle saakka, jossa on merellinen ja leuto ilmasto, mikä vastaa eteläisempää kasvillisuusvyöhykettä.
Aiheesta muualla

Metla: Kultakuusi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kreikan europarlamenttivaalit 1984

Kreikan vuoden 1984 europarlamenttivaalit järjestettiin sunnuntaina 17. kesäkuuta 1984. Niissä valittiin Kreikan 24 Euroopan parlamentin jäsentä eli europarlamentaarikkoa viisivuotiskaudelle 1984–1989 samaan aikaan useimpien muiden Euroopan unionin jäsenmaiden kanssa.
Vaalit olivat Kreikan ensimmäiset europarlamenttivaalit, joissa valittiin edustajat kokonaiselle viisivuotiskaudelle, sillä Kreikka oli liittynyt unioniin edellisen kauden aikana vuonna 1981. Vaalien suurin puolue oli sosiaalidemokraattinen Pasok.
Tulokset

Vaalien tulokset olivat:
Käännös suomeksi
Kreikan europarlamenttivaalit 1989

Kreikan vuoden 1989 europarlamenttivaalit järjestettiin sunnuntaina 18. kesäkuuta 1989. Niissä valittiin Kreikan 24 Euroopan parlamentin jäsentä eli europarlamentaarikkoa viisivuotiskaudelle 1989–1994 samaan aikaan muiden Euroopan unionin jäsenmaiden kanssa.
Vaalien suurin puolue oli keskusta-oikeistolainen Uusi demokratia.
Kvinnheringen

| Kvinnheringen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  4 168 (2021)
Perustettu:  1973
Päätoimittaja:  Mona Grønningen
Kotikunta:  Kvinnherad
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ti ja pe
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kvinnheringen on norjalainen vuonna 1973 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Husnesissa Kvinnheradin kunnassa. Lehti ilmestyy kahdesti viikossa ja kuulu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Koripallon I-divisioona-kausi 1980–1981

Kausi 1980–1981 oli koripallon I-divisioonan 6. kausi. Se pelattiin 10 joukkueen kesken kahdessa lohkossa. Kauden mestaruuden voitti Uudenkaupungin Urheilijat, joka yhdessä Äänekosken Huiman kanssa nousi Mestaruussarjaan jälkimmäisen voitettua karsinnassa Forssan Koripojat voitoin 2−0.
Sarjataulukko > Länsilohko

| --- | --- |
Värien selitykset
    : Suoraan välieriin
    : putoamiskarsintaan
| # |  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uudenkaupungin Urheilijat | 26 | 25 | 1 | 3182 | 2407 | 50 |
| 2 | Lahden NMKY | 26 | 14 | 12 | 2580 | 2579 | 28 |
| 3 | Turun Pyrkivä | 26 | 9 | 17 | 2548 | 2642 | 18 |
| 4 | Järvenpään Korikotkat | 26 | 6 | 20 | 2492 | 2515 | 12 |
| 5 | Porvoon Tarmo | 26 | 6 | 20 | 2530 | 2910 | 12 |