stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jatkuva satunnaismuuttuja
Matemaattiset määritelmät

Satunnaismuuttuja  X on mitallisen funktion kuvaus  X:\Omega \rightarrow \mathbb {R} , missä määrittelyjoukko  \Omega  on todennäköisyysilmiön alkeistapauksien  \omega  muodostana perusjoukko  \Omega  eli otosavaruus, ja arvojoukkona ovat reaaliluvut. Perusjoukko sisältää kaikki satunnaisilmiön mahdolliset alkeistapaukset, mikä merkitään joukko-opissa  \{\omega :\omega \in \Omega \}. Silloin alkeistapaukset ovat satunnaismuuttujan argumenttina, mikä on tapana merkitä  X(\omega ). Todennäköisyyslaskennassa argumentit jätetään aina pois.
Samoin kuin klassisessa todennäköisyyslaskennassakin, alkeistapauksien yhdisteet muodostavat perusjoukon osajoukkoja, joita kutsutaan tapahtumiksi. Tapahtuma  A on siis joukko-opillinen käsite  \{\omega :\omega \in A\}. Myös satunnaismuuttujille määritellään tapahtuma  M samalla idealla eli  \{\omega :X(\omega )\in M\} eli lyhyemmin kirjoitettuna  X\in M, kun on huomioitu satunnaismuuttujan määrittelemä kuvaus  X(\omega ). Kun todennäköisyyslaskennassa määritellään todennäköisyydet kaikille perusjoukon  \Omega  alkeistapauksien joukoille, jotka kuuluvat perusjoukon osajoukkojen sigma-algebraan ( \sigma -algebra)  {\mathcal {F}}. Vain osajoukot  A\in {\mathcal {F}} ovat tapahtumia. Tästä muodostuukin satunnaismuuttujan määritelmä:  X on satunnaismuuttuja, jos  \{\omega :X(\omega )\in M\} on tapaus (eli  \{\omega :X(\omega )\in M\}\in {\mathcal {F}}) kaikilla Borel-joukoilla  M. Kun satunnaismuuttuja määritellään näin, täyttää se mittateoreettiset kriteerit. On varsin helppo osoittaa tapauskohtaisestikin, että äärellinen eli yksinkertainen satunnaismuuttuja voidaan saada toteuttamaan mittateoreettiset kriteerit aina.
Yksinkertaisille diskreeteille satunnaismuuttujille edelliset ehdot on helppo täyttää. Jatkuvan satunnaismuuttujan tilanteessa olisi muutoin määritettävä ylinumeroituvan suuruinen määrä todennäköisyyksiä, mutta Borel-joukoilla määrittely jää numeroituvan suuruiseksi. Satunnaismuuttujan määrittelevä funktio tulee olla mitallinen funktio. Nimitys juontuu siitä, että käänteiskuvalle  X^{-1}(M) voidaan liittää tietty mitta eli tässä tapauksessa todennäköisyys.
Jatkuvan satunnaismuuttujan ominaisuuksia > Todennäköisyysfunktio

Jatkuvan satunnaismuuttujan mahdollisia arvoja on ylinumeroituvasti ääretön määrä. Niiden todennäköisyyksiä ei voi luetella, vaan ne on lausuttava lausekkeen muodossa. Jatkuvien satunnaismuuttujien todennäköisyysfunktio on nimeltään tiheysfunktio, joka merkitään yleensä  f(x) tai  \phi (x) (lue "fii"). Siinä tapauksessa, että satunnaismuuttujan saamat arvot muodostavat reaalilukujen osajoukokon (perusjoukko), saa tiheysfunktio vain näillä arvoilla positiivisia arvoja ja perusjoukon ulkopuolisilla arvoilla nolla. Jos perusjoukko on koko reaalulukujoukko, saa se siellä vain positiivisia arvoja. Tiheysfunktio ei voi saada missään negatiivisia arvoja. Esimerkki tällaisesta tiheysfunktiosta on normaalijakaumalla.
Tiheysfunktion arvot eivät ole todennäköisyyksiä. Jatkuvan satunnaismuuttujan arvot ovat reaalilukuja, joita on ylinumeroituvasti ääretön lukumäärä. Usein tulkitaankin, että yksittäisen arvon esiintymistodennäköisyys on "nolla". Tässä on kuitenkin ristiriita käytännön kanssa, sillä satunnaismuuttuja antaa tulokseksi joitakin arvoja. Ainakaan näiden arvojen todennäköisyys ei voi olla "tasan nolla", sillä silloinhan niitä ei esiintyisi. Koska yksittäiset satunnaismuuttujan arvot ovat selvästi mahdollisia, mutta kuitenkin äärimmäisen epätodennäköisiä, voi niiden todennäköisyyttä pitää "melkein nollana". Todennäköisyyksiä lasketaankin vain tapahtumille, jotka muodostavat lukusuoralla välejä  \scriptstyle [a,b]. Todennäköisyys, että seuraava satunnaismuuttujan arvo on jokin välin sisältävistä luvuista, lasketaan määrättyllä integraalilla
Huomaa, että edellisen selostuksen nojalla voidaan pitää seuraavia yhtäsuurina:
sillä avoimelta väliltä puuttuva päätepisteen lisäys todennäköisyyteen on vain "nolla". Tämän ymmärtää helposti siitä määrätyn integraalin ominaisuudesta, että
Integraalin sisältävä määritelmä on käytännöllinen myös sen vuoksi, että se sallii tiheysfunktiolle joitakin yksittäisiä, eli äärellisen määrän, epäjatkuvuuskohtia ilman, että integraalin laskemisessa tulisi ongelmia.
Jos epäoleelliset integraalit ovat olemassa, voidaan laskea myös
Todennäköisyys, että seuraava satunnaismuuttujan arvo on jokin perusjoukon luvuista, on luonnollisesti yksi (tapahtuu aina). Välin rajat voidaan merkitä äärettömän kauaksi toisistaan, vaikka perusjoukko voikin olla rajoitettu. Tällöin
Jatkuvan satunnaismuuttujan ominaisuuksia > Kertymäfunktio

Edellisen kaltaiset tapahtumat ovat käytännön tehtävissä usein muotoa  P(a\leq X) tai  P(X\leq b) tai  P(a\leq X\leq b) (näissä käytetään myös  <), jossa rajat a ja b ovat äärellisiä tai äärettömiä. Nämä kaikki voidaan aina ilmaista yhdellä samalla lausekkeella  P(X\leq c), jota kutsutaan kertymäfunktioksi:
Satunnaismuuttujan kertymäfunktio määritellään seuraavasti
Edelliset lausekkeet voidaan silloin kirjoittaa
ja
Kertymäfunktion lauseke helpottaakin todennäköisyyksien laskemista suuresti, kun laskijan ei tarvitse osata integroida tiheysfunktion lauseketta. Siinä tapauksessa, ettei kertymäfunktion lauseketta tunneta (kuten normaalijakaumassa), sen arvot esitetään likiarvoina taulukkomuodossa.
Jatkuvalla satunnaismuuttujalla kertymäfunktio on aina jatkuva. Kertymäfunktion derivaatasta saadaan tiheysfunktio, kunhan kertymäfunktio vain on derivoituva:
Koska derivaattana tiheysfunktio on aina ei-negatiivinen tai positiivinen, on kertymäfunktio aina kasvava eli monotoninen funktio. Sen arvoalue rajoittuu kuitenkin välille
Arvo nolla saavutetaan rajoittuneen perusjoukon vasemmassa osassa, mutta yleisessä tapauksessa sen saavutetaan "miinus äärettömässä" eli
Arvo yksi saavutetaan, kun koko perusjoukko on mukana eli
Tunnusluvut

Tiheysfunktion jakaumasta lasketaan usein samoja tunnuslukuja kuin histogrammistakin. Moodi tarkoittaa jakauman yleisintä arvoa eli sitä arvoa, jonka tiheysfunktion arvo on suurin. Mediaani sijaitsee jakauman puolivälissä kohdassa, jossa vasemmanpuolen ja oikeanpuolen arvoja esiintyy satunnaismuuttujalla yhtä paljon. Mediaani voidaan lukea kuuluvaksi kvanttiileihin, jotka jakavat satunnaismuuttujan arvojen ulostulot eri suuruisiin luokkiin. Odotusarvo eli keskiarvo sijaitsee usein eri kohdassa kuin mediaani. Odotusarvo on eräs tunnetuimpia momentteja.
Tiheysfunktion  f(x) momentit määritellään (äärettömän leveä perusjoukko)
Riippuen  g(X):n valinnasta saadaan joko tavallisia tai keskeisiä momentteja. Tavalliset momentit muodostetaan satunnaismuuttujan potensseilla:
Keskeiset momentit muodostetaan satunnaismuuttujan ja odotusarvon (merk.  \mu ) erotuksen potensseilla:
Jatkuvan satunnaismuuttujan jakauma

Erityisiä ja usein tarvittavia jatkuvien satunnaismuuttujien jakaumia on lukuisia. Alla on näistä muutamia esimerkkejä.
Beta-jakauma käytetään Bayesin todennäköisyyslaskennassa ja se liittyy läheisesti Gamma-jakaumaan (alla).
Cauchy-jakauma kuvaa resonanssin käyttäytymistä sekä vinon janan leikkauskohdan jakaumaa.
Eksponenttijakauma (muistinmenetysominaisuus) kuvaa Poisson-prosessissa tapahtumien välistä aikaa. Se liittyy läheisesti diskreetin jakauman Poisson-jakaumaan.
F-jakauma kuvaa miten varmaa on se, että kahdella satunnaismuuttujalla on sama varianssi.
Gamma-jakauma kuvaa Poisson-prosessissa tapahtumien välistä aikaa. Se liittyy läheisesti Beta-jakaumaan.
Khii toiseen -jakauma kuvaa riippumattomien normaalijakautuneiden muuttujien neliöiden summan käyttäytymistä
Log-normaalijakauma
Normaalijakauma liittyy keskeiseen raja-arvolauseeseen ja kuvaa muun muassa mittavirheen vaihtelua.
Pareto-jakauma
Studentin t-jakauma
Tasajakauma (pyöristysvirhe) kuva tietyn välin sisällä symmetrisesti jakautuneen satunnaismuuttujan käyttäytymistä.
Weibull-jakauma kuvaa sellaisten kohteiden elinikää, joissa on jokin toiminnan äkillisesti pysäyttävä ominaisuus.
Aiheesta muualla

Weisstein, Eric W.: Continuous Distribution (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research. (englanniksi)
Esimerkki jatkuvasta satunnaismuuttujan tiheysfunktiosta  \scriptstyle \phi (x) on normaalijakauman kuvaaja.
Todennäköisyys sille, että sattunnaismuuttuja saa arvokseen yli 1,2 eli  \scriptstyle P(X>1,2) on kuvaajan väritetyn alueen pinta-ala eli integraali.
Edellä esitetyn normaalijakauman kertymäfunktion kuvaaja muistuttaa S-käyrää.
Moodin, mediaanin ja odotusarvo sijainti vinon tiheysfunktion kuvaajassa.
Extreme (yhtye)

| Extreme |
| --- | --- |
 Extreme vuonna 2017
Tiedot
Toiminnassa:  1985–1996 2007–
Tyylilaji:  hard rock, funk metal, glam metal
Kotipaikka:   Boston, Massachusetts
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Gary Cherone Nuno Bettencourt Pat Badger Kevin Figueiredo
Entiset jäsenet:  Paul Geary Mike Mangini Carl Restivo Laurent Duval
Levy-yhtiö:   A&M  Frontiers 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Extreme on yhdysvaltalainen hard rock -yhtye, joka oli erityisen suosittu 1990-luvun alussa. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita funkista ja glam metalista. Extreme perustettiin Bostonissa vuonna 1985. Seuraavina vuosina yhtye sai suosiota lähinnä kotiseuduillaan. Vuonna 1988 Extreme solmi levytyssopimuksen A&M Recordsin kanssa. Yhtyeen ensimmäinen albumi, Extreme julkaistiin vuonna 1989 ja yhtye alkoi saada suosiota myös oman kotiseutunsa ulkopuolella. Toinen albumi, Extreme II Pornograffitti, ilmestyi seuraavana vuonna. Yhtye hajosi vuonna 1996. Parhaiten yhtye tunnetaan hiteistä More Than Words ja Get The Funk Out.
Muutamien 2004 ja 2006 tapahtuneiden paluukeikkojen innoittamana yhtye ilmoitti marraskuussa 2007 palaavansa yhteen uuden albumin ja kiertueen myötä. Kokoonpanon kerrottiin olevan sama kuin 11 vuotta aikaisemmin yhtyeen hajotessa lukuun ottamatta rumpali Michael Manginia, jonka korvaajaksi ilmoitettiin Kevin Figueiredo. Myös yhtyeen ensimmäisen rumpalin Paul Gearyn ilmoitettiin olevan mukana yhtyeen managerina. Extremen ensimmäinen albumi 13 vuoteen sai nimekseen Saudades De Rock, ja se ilmestyi Yhdysvalloissa 8. elokuuta 2008. Albumi on saanut kriitikoilta enimmäkseen positiivisen vastaanoton.
Extremen ensimmäinen albumi 15 vuoteen, "Six", julkaistiin 9. kesäkuuta 2023.
Jäsenet

Patrick Badger ‎– bassokitara (1985‎–1996, 2008‎–)
Nuno Bettencourt ‎– kitara (1985‎–1996, 2008‎–)
Gary Cherone ‎– laulu (1985‎–1996, 2008‎–)
Paul Geary ‎– rummut (1985‎–1994)
Michael Mangini ‎– rummut (1994‎–1996)
Kevin Figueiredo ‎– rummut (2008‎–)
Diskografia > Studioalbumit

Extreme (1989)
Pornograffitti (1990)
III Sides to Every Story (1992)
Waiting for the Punchline (1995)
Saudades de Rock (2008)
Six (2023)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Extreme (yhtye) Wikimedia Commonsissa
Papu ja Pojat

Papu ja Pojat on suomalainen rock-yhtye. Yhtye muistetaan parhaiten kappaleesta ”Helle”, joka julkaistiin vuonna 1983 kokoelmalla Suomi soi 2. Yhtye julkaisi ainoastaan yhden oman levyn, jolta maininnan arvoinen on myös kappale ”Westerlund”.
Papu ja Pojat -levyn kaikki kappaleet sävelsi ja sanoitti J. Karjalainen. Laulaja Haroa lukuun ottamatta yhtyeen jäsenet olivat J. Karjalainen & Mustat Lasit -yhtyeestä.
Levyn takakansitekstin kirjoitti Kimmo Miettinen, joka oli kaivannut levyn julkaisua jo kauan.
Kokoonpano

Mikko Lankinen – kitara
Pekka Lehti – basso
Janne Haavisto – rummut
Mitja Tuurala – urut
Papu Haro (Helena Haro) – laulu
Diskografia

Papu ja Pojat (1990)
Aiheesta muualla

Papu ja Pojat esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Gluškovo

| Gluškovo Глушково |
| --- | --- |
 Kurskin alueen sijainti, alla taajaman sijainti alueella
 Gluškovo
 Koordinaatit: 51.3393°N, 34.6357°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Kurskin alue
Piiri:  Gluškovon piiri
Perustettu:  1647
Kaupunkityyppiseksi taajamaksi:  1959
Väkiluku (2010):  5 349
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 http://glushkovo.rkursk.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gluškovo (ven. Глушково) on kaupunkityyppinen taajama ja piirikeskus Kurskin alueella Venäjällä. Taajama sijaitsee Seimjoen varrella, joka on Dneprin vesistöön kuuluvan Desnan sivuhaara. Aluekeskus Kursk sijaitsee 150 kilometriä taajamasta koilliseen.
Gluškovo on etelästä ja lännestä Ukrainan Sumyn alueeseen rajoittuvan Gluškovon piirin hallintokeskus. Taajamassa asui 5 349 ja koko maaseutuvaltaisessa piirissä 22 661 ihmistä (vuonna 2010).
Gluškovo rautatieasema sijaitsee 10 kilometriä Gluškovon taajaman kaakkoispuolella. Rautatieasema on viimeinen Venäjän puolella ennen Ukrainan Sumyn alueen rajaa, jonne on asemalta rautateitse 18 kilometriä.
Gluškovon kylä on perustettu vuonna 1647. Taajaman vanhin kirkkorakennus, vuonna 1783 rakennettu Pyhän kolminaisuuden katedraali on (ilmeisesti Neuvostoliiton aikana) muutettu kulttuuritaloksi, eikä ole enää kirkollisessa käytössä.
Hämähäkinsyöjät

| Hämähäkinsyöjät |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Heimo::  Hämähäkinsyöjät Mimetidae  Simon, 1881
Katso myös
   Hämähäkinsyöjät Wikispeciesissä   Hämähäkinsyöjät Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hämähäkinsyöjät  (Mimetidae) on hämähäkkien heimo.
Hämähäkinsyöjät saalistavat toisia hämähäkkejä ravistamalla niiden verkkoa, jolloin uhri luulee saaneensa saaliin. Se kävelee hakemaan saalistaan, mutta joutuukin saalistajan uhriksi.
Suomessa on tavattu kolme lajia hämähäkinsyöjiä.
soikkopedokki Ero cambridgei
pallopedokki Ero furcata
kyhmypedokki Ero tuberculata
Aiheesta muualla

UniProt: Taxonomy - Mimetidae (family) (englanniksi)
BugGuide: Family Mimetidae - Pirate spiders (englanniksi)
Spiderbytes: Pirate spiders (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10642  Wikispecies: Mimetidae  ADW: Mimetidae  AFD: Mimetidae  BioLib: 1469  BOLD: 1401  BugGuide: 6921  CoL: CTC  EoL: 210  Fauna Europaea: 10648  Fauna Europaea (new): 5f52df51-70e0-405d-988c-e6c9a091a3be  GBIF: 9563  iNaturalist: 60351  IRMNG: 100410  ITIS: 847738  NBN: NBNSYS0000160431  NCBI: 336669  NZOR: 60b72e6a-49cc-47f1-9821-a6d2ed2e9ff4  Open Tree of Life: 608424  Paleobiology Database: 258079  Plazi: 2B0E6D61-DBB5-58D8-4339-8EAE63191FE9  WSC: urn:lsid:nmbe.ch:spiderfam:0025
Taavi Ankka

| Taavi Ankka |
| --- | --- |
 Taavi Ankka Don Rosan piirtämänä.
Luoja(t):  Walt Disney
Näyttelijä(t):  Paul Frees (1961–1986) Albert Ash (1987) Corey Burton (1987–) suomeksi Poppe Berg (1963) Martti Suosalo (1990-luvulla) Aarre Karén (?–2015) Markku Nenonen (2016–)
Ensi- esiintyminen:  "Disneyn ihmeellinen maailma" (syyskuu 1961)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Taavi Ankka
Status:  Professori
Luonteenpiirteet:  Älykkyys
Suhteet
Muut sukulaiset:  Aku Ankka, vaimon siskonpoika   Matilda MacAnkka, vaimo (Don Rosan mukaan)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Professori Taavi Ankka (engl. Ludwig Von Drake) on Aku Ankka -sarjakuvissa esiintyvä hahmo. Taavi on Don Rosan mukaan naimisissa Matilda MacAnkan kanssa. An Adventure in Color -televisiosarjassa ensiesiintymisessä vuonna 1961 Walt Disney kertoi, että Taavi on Akun eno.
Taavi on "kaikkien alojen asiantuntija", hänellä on useita oppiarvoja. Taavin kirjasto on laaja ja ehtymätön tiedonlähde, jonka opastuksella Roope Ankka usein onnistuu hankkiutumaan joko aarteen ääreen tai vaikeuksiin. Taavi kuvataan usein hajamielisenä professorina, joka luottaa mieluummin vanhanaikaisiin ja hyväksi havaitsemiinsa tieteellisiin menetelmiin ja kirjoihin kuin nykyaikaiseen tietojenkäsittelyyn.
Sarjakuvissa

Taavi Ankan nimikkosarjakuvalehti Ludwig Von Drake ilmestyi Yhdysvalloissa yhteensä neljä kertaa vuosina 1961 ja 1962. Esimerkiksi Tony Strobl on piirtänyt paljon Taavia, ja sanomalehtistripeissä hahmoa käytti paljon Al Taliaferro.
Carl Barks ei ikinä erityisemmin pitänyt Taavista, koska hänen mielestään hahmo yhdisteli liikaa Roope Ankan ja Pelle Pelottoman piirteitä. Niinpä Barks käytti tarinoissaan Taavia ainoastaan yhden kerran, vuonna 1964 julkaistussa tarinassa Kukat ovat kukkia. Duckmania- ja Don-McDuck-sivustojen fanihaastattelussa Don Rosa kertoi, ettei saa käyttää Taavi Ankkaa sarjakuvissaan, koska tämä on "virallisesti kuollut". Rosa on kuitenkin kahdesti piirtänyt Taavin mukaan tarinaansa kiellosta huolimatta. Taavi näkyy sivustapäin juhlavieraiden joukossa Rosan tarinassa Kaikkein mieluisin lahja ja katsoo ulos laboratoriostaan tarinassa Ankkalinnan pillipiipari. Egmont-kustantamo myös kielsi Rosaa liittämästä Taavia tekemäänsä Ankkojen sukupuuhun.
Animaatiot

Animaattori Ward Kimball piirsi Taavin animaatiohahmoksi, joka toimi isäntänä useissa Disney-ohjelmissa 1960-luvun alkupuolella. Näistä ohjelmista parhaimmat jaksot koostettiin täyspitkiksi piirroselokuviksi, joista tunnetuimpia on Taavi Ankan tempaus (The Hunting Instinct, 1961). Keväällä 1963 Taavi-lyhytanimaatio A Symposium of Popular Songs oli Oscar-ehdokkaana. Koska Taavin on kerrottu syntyneen Wienissä Itävallassa, animaatioiden ääninäyttelijänä toimi aluksi saksalaisella aksentilla englantia puhunut imitaattori Paul Frees, jonka kuoltua ääninäytteliojäksi vaihtui Corey Burton. 1980- ja 1990-luvuilla Taavi nähtiin esimerkiksi ohjelmissa Akun tehdas, Nokkapokka ja Ankronikka. Myöhemmin hänet on nähty esimerkiksi Mikin klubissa, Mikki Hiiren kerhotalossa ja DuckTalesissa.
Aiheesta muualla

Taavi Ankka Inducksissa
Taavi Ankka akuankka.fi-sivustolla
Taavi Ankka Akupedia-sivustossa
Suunnitelma sosiaali- ja terveydenhuollon hyvinvointialueiden perustamisesta

Suunnitelma sosiaali- ja terveydenhuollon hyvinvointialueiden perustamisesta on Marinin hallituksen 8.12.2020 eduskunnalle antamaan lakiesitykseen perustuva suunnitelma nykyisin kuntien ja kuntayhtymien hoitamien sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen tehtävien järjestämisvastuun siirtämisestä 17 maakunnalliselle hyvinvointialueelle. Uudenmaan maakunnan erillisratkaisun perusteella Uudellemaalle tulisi lisäksi neljä hyvinvointialuetta. Helsingin kaupunki vastaisi edelleen sote- ja pelastustoimen tehtävien järjestämisestä omalla alueellaan ja perustettava HUS-yhtymä erikoissairaanhoidon järjestämisestä Uudellamaalla.
Uudistuksessa kuntien hoitama perusterveydenhuolto, sosiaalitoimi ja pelastustoimi sekä sairaanhoitopiirien erikoissairaanhoito ja erityishuoltopiirien toiminta yhdistetään maakunnallisesti yhteen hyvinvointialueeksi nimettyyn organisaatioon (Uudenmaan erillisratkaisua lukuun ottamatta). Suunnitelman mukaan hyvinvointialueet ovat julkisoikeudellisia yhteisöjä, joilla on alueellaan itsehallinto. Niiden ylin päättävä toimielin on vaaleilla valittava aluevaltuusto.
Hallituksen esityksessä hyvinvointialueiden toiminta rahoitetaan pääosin valtion varoin ja lisäksi asiakasmaksuin. Hallitusohjelman mukaan hyvinvointialueiden mahdollinen verotusoikeus selvitetään parlamentaarisessa komiteassa. Sote- ja pelastustoimen tehtävien rahoitus siirtyy kunnilta valtiolle. Valtion rahoitus kohdennetaan hyvinvointialueille laskennallisten sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen palvelutarvetta ja olosuhdetekijöitä kuvaavien tekijöiden perusteella.
Uudistuksen tavoitteet

Uudistuksessa  sosiaali- ja  terveyspalveluiden ja pelastustoimen järjestämisvastuu annetaan kuntaa suuremmille itsehallinnollisille hyvinvointialueille (maakunnille). Samalla näiden toimintojen päätöksentekojärjestelmä ja rahoitusjärjestelmä uudistetaan. Uudistuksen tavoitteena on:
Kaventaa hyvinvointi- ja terveyseroja
Turvata yhdenvertaiset ja laadukkaat sosiaali- ja terveys- sekä pelastustoimen palvelut
Parantaa turvallisuutta, palveluiden saatavuutta ja saavutettavuutta
Turvata ammattitaitoisen työvoiman saanti sekä
Vastata yhteiskunnallisten muutosten mukanaan tuomiin haasteisiin ja hillitä kustannusten kasvua.
Hallituksen esitykseen sisältyvät lait

Hallituksen 8.12.2020 tekemä esitys eduskunnalle sisältää yhteensä 50 lakiesitystä. Keskeiset hyvinvointialueiden perustamista, toimeenpanoa, tehtävien siirtoja ja sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen järjestämistä koskevat lakiesitykset ovat:
Laki hyvinvointialueesta
Laki sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä
Laki pelastustoimen järjestämisestä
Hyvinvointialue- ja maakuntajakolaki
Laki sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisestä Uudellamaalla
Laki sosiaali- ja terveydenhuoltoa ja pelastustoimea koskevan uudistuksen toimeenpanosta ja sitä koskevan lainsäädännön voimaanpanosta
Laki hyvinvointialueiden rahoituksesta.
Hyvinvointialueiden perustamisen aikataulu ja suunnitelman eteneminen

Hallituksen tavoitteena on, että sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen uudistamista koskevat lait hyväksytään eduskunnan kevätistuntokaudella 2021. Hyvinvointialueet perustetaan sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen uudistuksen toimeenpanolailla. Tältä osin tavoitteena on, että toimeenpanolaki tulee voimaan 1.7.2021 ja hyvinvointialueiden toimintaa valmistelevien väliaikaisten valmisteluelinten toiminta maakunnissa käynnistyy viimeistään syyskuussa 2021. Ensimmäiset hyvinvointialueiden aluevaltuustovaalit pidetään alkuvuonna 2022 ja aluevaltuustot aloittavat toimintansa maaliskuussa 2022.
Sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy hyvinvointialueille 1.1.2023.
Hyvinvointialueiden perustamisen aikataulu ja suunnitelman eteneminen > Perustuslakivaliokunnan lausunto ja Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö

Perustuslakivaliokunta antoi lausuntonsa hyvinvointialueiden perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen uudistusta koskevista hallituksen lakiesityksistä 21.5.2021.
"Valiokunnan mielestä lakiehdotusten perusratkaisut eivät ole ongelmallisia perustuslain kannalta." Perustuslakivaliokunta edellyttää kuitenkin lakiesityksissä tehtävän korjauksia "Helsingin kaupunkiin kohdistuvaan valtion ohjaukseen, vanhojen ulkoistamissopimusten mitättömyyteen, kunnilta siirtyvän omaisuuden korvausjärjestelyihin sekä eräisiin tiedonsaantioikeuksiin".
Eduskunnan Sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen uudistuksesta sekä ratkaisuista Perustuslakivaliokunnan edellyttämiin lakimuutoksiin valmistui 15.6.2021. Mietinnössään Sosiaali- ja terveysvaliokunta puolsi sosiaali- ja terveyspalvelu -uudistuksen hyväksymistä eduskunnassa.
Hyvinvointialueiden perustamisen aikataulu ja suunnitelman eteneminen > Eduskuntakäsittely

Eduskunta hyväksyi sosiaali- ja terveydenhuollon uudistusta koskevat hallituksen lakiesitykset 23.6.2021 äänin 105 - 77.
Vaikutukset sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen henkilöstöön

Kuntien ja kuntayhtymien sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen henkilöstö siirtyy ns. vanhoina työntekijöinä hyvinvointialueiden palvelukseen. Hyvinvointialueiden palvelukseen siirtyy noin 172 900 henkilöä 332 kunnasta tai kuntayhtymästä. Lisäksi noin 14 400 henkilöä jatkaa Helsingin kaupungin palveluksessa ja HUS-yhtymän palveluksessa 22 800 henkilöä. Sosiaali- ja terveydenhuollon tukipalveluissa työskentelevä henkilö siirtyy hyvinvointialueen henkilöstöön, jos tehtävistä vähintään puolet on sosiaali- tai terveydenhuollon tukitehtäviä.