stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiedostopääte

Tiedostopääte on tietokoneessa tiedoston nimeen liittyvä mutta siitä pisteellä erotettu, useimmiten kolmikirjaiminen tunnusosa, jonka avulla erityyppiset tiedostot erottuvat toisistaan. Esimerkiksi .txt tiedostonimen lopussa osoittaa, että kyseessä on tekstitiedosto, kun taas tiedostopäätteet .png, .gif ja .jpg viittaavat erityyppisiin kuvatiedostoihin. Usein myös eri ohjelmien omiin tiedostomuotoihin liittyy tunnusmerkillinen tiedostopääte.
Jotkin käyttöjärjestelmät vaativat tiedostopäätteen, jotta ne osaisivat suorittaa tiedoston tai avata sen oikealla ohjelmalla. Toisissa järjestelmissä tiedostopäätteet eivät ole teknisesti välttämättömiä, mutta ne voivat auttaa käyttäjää tunnistamaan tiedostotyypin. Päätteiden mukaan tunnistaminen on ongelmallista, koska useat eri ohjelmat voivat käyttää samaa päätettä täysin erilaisille tiedostomuodoille. Esimerkiksi dokumenttitiedostojen päätettä .doc käyttävät ohjelmat kuten FrameMaker, WordStar, WordPerfect ja DisplayWrite.
Historia > Microsoftin käyttöjärjestelmät

Tiedostopäätteet yleistyivät erityisesti Microsoftin MS-DOSin ja Windowsin myötä, sillä niissä tiedostopäätteet olivat joissain tapauksissa välttämättömiä. Esimerkiksi tiedostopäätteet .com, .exe, .bat ja .cmd tarkoittavat ohjelmatiedostoa.
Microsoftin DOS-käyttöjärjestelmä mahdollisti korkeintaan kahdeksan merkin pituisen tiedostonimen, jota sai seurata kolmen merkin pituinen tiedostopääte. Tämä rajoitus oli jäänne DOSin esikuvasta, CP/M-käyttöjärjestelmästä. Lisäksi DOS ei hyväksynyt pienaakkosia. DOSissa tiedostonimi ja pääte erottimena oli joissain tilanteissa piste, vaikka se ei tallentunut levylle eikä näkynyt hakemistolistauksessa. DOSin komentotulkki command.com käytti kuitenkin pistettä tiedostomaskin määrittämiseen, kuten komennossa dir /p *.bat.
Vähitellen tiedostopäätteet yleistyivät ohjelmien tunnistamiksi. Esimerkiksi Microsoftin Word-tekstinkäsittelyohjelma tunnisti vain .doc-päätteiset tiedostot ja jätti käyttäjälle vain kahdeksan merkkiä tilaa tiedostonimelle. Toisaalta eräät DOS-ajan suositut ohjelmat, kuten WordPerfect, eivät käyttäneet mitään vakioitua tiedostopäätettä.
Microsoft otti käyttöön pitkät tiedostonimet Windows 95:n FAT-tiedostojärjestelmän VFAT-laajennuksen myötä. Windows 95 myös sementoi vanhan tiedostopäätteisiin perustuvan käytännön käyttöjärjestelmän osaksi. Windows Explorer tunnistaa tiedostojen tyypit ja yhdistää ne käsittelevään ohjelmaan tiedostopäätteiden avulla. Ainakin Windows XP:stä lähtien Windows kuitenkin oletusarvoisesti piilottaa tiedostopäätteet käyttäjältä, mikä saattaa johtaa tietoturvaongelmiin (tiedosto.jpg.exe näkyy tiedosto.jpg:nä).
Historia > Unix

Unix ja Unixin kaltaiset käyttöjärjestelmät tunnistaa suoritettavat ohjelmat maagisen numeron perusteella, jotka ovat kuvattu magic -tiedostossa..
Ohjelmille kuten make voidaan antaa ohjeet päätteiden mukaan "Makefile" tiedostossa, mutta muutkin säännöt ovat mahdollisia. Unix ja Unixin kaltaiset käyttöjärjestelmät tukevat usein shebang-tunnistetta komentokielitiedostojen alussa, joka kertoo millä ohjelmalla tiedosto suoritetaan.
Tiedostopäätettä voidaan käyttää erilaisten tekstitiedostojen tyypin erotteluun kuten HTML-sivut ja lähdekooditiedostot.
Historia > Macintosh

Apple Macintosh -tietokoneissa ei käytetty tiedostopäätteitä, vaan käyttöjärjestelmä tallensi tiedoston yhteyteen tiedon sen luoneesta ohjelmasta osatakseen myöhemmin käynnistää tiedoston samalla ohjelmalla. Mac OS salli käyttäjän nimetä tiedoston kuten halusi.
Käyttöjärjestelmän uudemmat versiot, mukaan luettuna nykyinen versio macOS, tunnistavat tiedostot tarvittaessa myös tiedostopäätteen mukaan OpenStepin tapaan. Mac OS X 10.4 -versiosta lähtien käyttöjärjestelmä on tukenut myös Uniform Type Identifier -tunnistetta.
Aiheesta muualla

File extensions encyclopedia
Filext
Fileinfo.net
File extensions database (Arkistoitu – Internet Archive)
Torbjørn Yggeseth

Torbjørn Yggeseth vuonna 1960.
Torbjørn Yggeseth (18. kesäkuuta 1934 Asker, Norja – 10. tammikuuta 2010) oli norjalainen mäkihyppääjä, jonka huippuvuodet ajoittuivat 1950- ja 1960-lukujen vaihteen tietämille.
Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailussa Yggeseth sijoittui kakkoseksi sekä 1962–1963, jolloin hän voitti Bischofshofenin osakilpailun ja oli kolmantena Oberstdorfissa, että 1963–1964, jolloin hän voitti Oberstdorfin kisan ja oli kolmas Bischofshofenissa. 1963 hän voitti Holmenkollenin mäkikisan ja hänet palkittiin Holmenkollen-mitalilla.
Yggesethin paras saavutus arvokisoista on normaalimäen viides sija 1960 Squaw Valleyn olympialaisista. Hän oli Norjan joukkueessa myös neljä vuotta myöhemmin Innsbruckin kisoissa.
Uransa jälkeen Yggeseth toimi Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n mäkihyppyjohtajana vuosina 1982–2004. Sittemmin hän sairastui eturauhassyöpään ja joutui tämän johdosta pyörätuoliin. Ammatiltaan Yggeseth oli lentäjä.
Tierajumit

| Tierajumit |
| --- | --- |
 Tammitiera (Dorcatoma chrysomelina)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Jumimaiset Bostrychoidea
Heimo::  Puunkaivajat Anobiidae
Alaheimo::  Dorcatominae
Suku::  Tierajumit Dorcatoma  Herbst, 1792
Katso myös
   Tierajumit Wikispeciesissä   Tierajumit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tierajumit (Dorcatoma) on puunkaivajien (Anobiidae) heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti noin kaksikymmentä lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa suvusta on tavattu kuusi lajia.
Sukuun kuuluvia lajeja

Dorcatoma dresdensis
Taulatiera (Dorcatoma robusta)
Dorcatoma lomnickii
Dorcatoma flavicornis
Dorcatoma ambjoerni
Tammitiera (Dorcatoma chrysomelina)
Dorcatoma janssoni
Takkutiera (Dorcatoma substriata)
Dorcatoma minor
Pistetiera (Dorcatoma punctulata)
Aiheesta muualla

ITIS: Dorcatoma (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Dorcatoma (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Dorcatoma (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Genus Dorcatoma (englanniksi)
Torbjörn Nilsson

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Torbjörn Anders Nilsson
Syntymäaika: 9. heinäkuuta 1954 (ikä 70)
Syntymäpaikka: Västerås, Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 190 cm
Lempinimi: Totte, Tobbe, Gud
Seura
Seura:  IFK Göteborg
Junioriseurat
-1970: Jonsereds IF
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1970–1973 |  Jonsereds IF |  ? | (?) |
| 1974–1976 |  IFK Göteborg | 49 | (34) |
| 1976–1977 |  PSV Eindhoven | 11 | (2) |
| 1977–1982 |  IFK Göteborg | 114 | (62) |
| 1982-1984 |  FC Kaiserslautern | 65 | (22) |
| 1984–1986 |  IFK Göteborg | 49 | (31) |
| 1988-1989 |  Jonsereds IF | 44 | (19) |
Maajoukkue
| 1976–1985 |  Ruotsi | 28 | (9) |
Valmennusura
1988-1990:  Jonsereds IF
1991-1993:  Örgryte IS
1994-1995:  IK Oddevold
1997-1999:  Västra Frölunda IF
2001:  BK Häcken
2002-2004:  Ruotsi U21
2008-2013:  Kopparbergs/Göteborg FC
2014:  Utsiktens BK (hyökkäysvalmentaja)
2017:  IFK Göteborg (apulaisvalmentaja)
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Torbjörn Anders Nilsson (s. 9. heinäkuuta 1954 Västerås) on ruotsalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja, jota yleisesti pidetään yhtenä Ruotsin parhaista jalkapalloilijoista kautta aikojen.
Nilsson on IFK Göteborgin kaikkien aikojen paras maalintekijä (yhteensä 332 maalia)  ja häntä pidetään sen joukkueen kirkkaimpana tähtenä, joka hallitsi Ruotsin jalkapalloa 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla ja joka menestyi myös Euroopan cupeissa. Nilssonin saavutuksiin kuuluvat muun muassa UEFA-Cupin voitto vuonna 1982 ja välieräpaikka Euroopan Cupissa vuonna 1986. Hän voitti molemilla kerroilla turnauksien maalikuninkuudet.
Nilsson on valittu Ruotsin jalkapallon Hall of Famen kahdeksanneksi jäseneksi.
Thomas McGuire

Yhdysvaltain ilmavoimien majuri Thomas B. McGuire Jr.
Thomas Buchanan McGuire Jr. (1. elokuuta 1920 – 7. tammikuuta 1945) oli yhdysvaltalainen hävittäjälentäjä, josta tuli hävittäjä-ässä. McGuire ehti saavuttaa 38 ilmavoittoa. Hänen mukaansa on nimetty McGuiren lentotukikohta (McGuire AFB). Sotilasarvoltaan Thomas McGuire oli majuri. Hän oli yksi kaikkein palkituimmista yhdysvaltalaisista sotilaslentäjistä; palkintoihin kuului esimerkiksi Congressional Medal of Honor. McGuire taisteli Lockheed P-38 Lightning -hävittäjäkoneellaan muun muassa japanilaisia Mitsubishi A6M Reisen -tyypin eli "Zero"-hävittäjiä vastaan. Hänen yksikkönsä oli 5th Air Forcen 475th Fighter Group.
McGuire sai surmansa ilmataistelun aikana, kun hän yritti lyödä Richard I. Bongin saavuttaman pudotusten ennätyksen. Niitä oli 40, ja Richard Bong siirtyi Lockheedille koelentäjäksi. Tämä ennätysyritys lopulta tuli maksamaan hengen Thomas McGuirelle. Hän kaatui ilmataistelussa vääpeli Akira Sugimoton ohjaamaa Nakajima Ki-43 Hayabusaa vastaan Filippiineillä. Samassa ilmataistelussa kaatui myös majuri Jack Rittmayer (4½ ilmavoittoa) ja luutnantti Douglas Throppin P-38 tuhoutui korjauskelvottomaksi sotilasmestari Mizunori Fukudan ohjaaman Nakajima Ki-84 Hayaten alasampumana.
Kuvassa Thomas McGuire "Pudgy"-koneensa (P-38) äärellä.
Aiheesta muualla

http://www.arlingtoncemetery.net/tbmcguir.htm
http://militaryhistory.about.com/od/airforce/p/mcguire.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.nationalaviation.org/mcguire-jr-thomas/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Tiedostonhallinta

Midnight Commander. Perinteinen tiedostonhallintaohjelma (OFM).
Nemo. Navigaatiomallin tiedostonhallintaohjelma.
Nautilus avaruudellisen mallin (oliometafora) versio.
Tiedostonhallinta tai tiedostohallinta (engl. file manager) on tietokoneohjelman tyyppi, joka auttaa käyttäjää hallitsemaan tietokoneella olevia tiedostoja. Ohjelmat sallivat muun muassa tiedostojen kopioimisen ja poistamisen tietokoneen massamuistilta. Tiedostonhallinta voi esittää hakemistoja, tiedostoja (dokumentteja) ja ohjelmatiedostoja eri tavoin.
Historia

Xerox Alton neptune käytti tekstiä ja hiiriohjausta, mutta ei sisältänyt ikoneja.
Kahden sarakkeen malliin perustuvia tiedostonhallintaohjelmia on kutsuttu "perinteisiksi" (engl. orthodox) tiedostohallintaohjelmiksi ja näistä on useita klooneja. Malli nousi erityisen suosituksi 1980-luvulla ja sitä on sanottu tehokäyttäjille sopivaksi.
Graafisessa käyttöliittymässä hakemistoja on esitetty muun muassa laatikostoina (engl. drawer), joka on toiminnallisesti vastaava hakemistojen ja kansioiden esitystapojen kanssa.
Toimintamallit

Perinteiset tiedostonhallintaohjelmat (orthodox file manager, OFM) jakavat pääikkunan kolmeen ali-ikkunaan: kaksi näistä on identtistä "paneelia", jotka ovat tyypillisesti sijoitettu vierekkäin, mutta voivat olla myös päällekäin. Kolmas ikkunan levyinen ali-ikkunan sisältää komentotulkin.
Tiedostonhallintaohjelmat voivat käyttää "avaruudellista" (engl. spatial, oliopohjaista) mallia tai navigaatiometaforaan perustuvaa mallia. Oliometaforassa jokainen hakemisto ajatellaan "oliona" ja sen esitystapa on tiedostonhallinnan ikkuna: käyttäjälle ikkuna ja hakemisto ovat monissa aspekteissa sama ja jokaiselle hakemistolle on oma ikkuna. Navigaatiometaforassa tiedostonhallintaohjelma on "kuori", joka sisältää näkymiä eri paikkoihin tiedostojärjestelmässä: navigaatio tapahtuu vaihtamalla sen hetkellä esitettävää näkymää. Navigaatiomallissa tiedostonhallintaohjelmasta voi olla useita eri instansseja, jotka voivat näyttää samoja tai eri näkymiä toisistaan riippumatta. 
Väitteiden mukaan oliometafora on uusille käyttäjille helpompi ymmärtää johtuen suorasta esitys- ja käsittelytavasta, joka tekee hakemistojen käsitteen helpommin ymmärrettäväksi. 
Jotkin tiedostonhallintaohjelmat ovat historiansa aikana vaihtaneet toimintamallia.
Ominaisuuksia

Eräät tiedostonhallintaohjelmat sisältävät tiedostojen katselun itsessään.
Tiedostonhallintaohjelmat voivat integroida pakkausohjelman toimintoja.
Ohjelmia

Directory Opus
Dolphin (KDE)
Finder (Apple)
GNOME Files (GNOME)
Konqueror (KDE)
Windows Resurssienhallinta (Windows)
Workbench (AmigaOS)
The Scorpion

| ”The Scorpion” Megadeth |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The System Has Failed
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 2005
 Tuottaja(t): Jeff Balding Dave Mustaine
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 03.59 (radio edit) 06.00 (albumiversio)
 Levy-yhtiö: Sanctuary
Megadethin muut singlet
| ”Of Mice and Men” 2004 | ”The Scorpion” 2005 | ”Gears of War” 2006 |
The Scorpion on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Megadethin kolmas ja viimeinen singlelohkaisu vuoden 2004 albumilta The System Has Failed.
Toisin kuin albumin kaksi muuta singleä ("Die Dead Enough" ja "Of Mice and Men"), siitä ei tehty musiikkivideota ja se epäonnistui pääsemään Hot Mainstream Rock Tracks -listalle.
Kappale oli osa settilistaa yhtyeen Blackmail the Universe -kiertueella, joka alkoi lokakuussa 2004. Vuonna 2006 kappale jäi pois yhtyeen soittolistalta.
Kappaleet

The Scorpion – 3.59
Kokoonpano

Dave Mustaine – laulu, kitara
Chris Poland – kitara
Jimmie Lee Sloas – bassokitara
Vinnie Colaiuta – rummut
Aiheesta muualla

The Scorpion discogs.com -sivustolla
Time Waits for No Slave

| Time Waits for No Slave Napalm Death |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 10. helmikuuta 2009
 Tuottaja(t): Russ Russell
 Tyylilaji: grindcore, death metal
 Levy-yhtiö: Century Media
Napalm Deathin muut julkaisut
| Smear Campaign 2006 | Time Waits for No Slave 2009 | Utilitarian 2012 |
Time Waits for No Slave on Napalm Deathin albumi, joka julkaistiin 10. helmikuuta 2009. Levy julkaistiin normaalin CD-version lisäksi myös vinyylilevynä ja pahvikantisena digipak-versiona, jolla on mukana 2 bonusraitaa.
Kappaleet

Strongarm – 3.04
Diktat – 3.41
Work to Rule – 3.17
On the Brink of Extinction – 3.30
Time Waits for No Slave – 4.27
Life and Limb – 4.01
Downbeat Clique – 4.26
Fallacy Dominion – 4.07
Passive Tense – 3.49
Larceny of the Heart – 3.36
Procrastination on the Empty Vessel – 2.57
Feeling Redundant – 3.23
A No-Sided Argument – 2.14
De-Evolution Ad Nauseum – 3.49
Kokoonpano

Mark Greenway – laulu
Shane Embury – basso, taustalaulu
Mitch Harris – kitara, taustalaulu
Danny Herrera – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Blabbermouth: 9.5/10
Imperiumi: 9½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset kotisivut
Time Waits for No Slave Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Time Waits for No Slave Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Haukilammi (Tammelan Teuro)

| Haukilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°53′10″N, 23°55′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Teuronjokeen 
Järvinumero:  35.934.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,7 m 
Rantaviiva:  0,686 km 
Pinta-ala:  0,01516 km² 
 fiHaukilammi 
Haukilammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 270 metriä ja leveys 140 metriä. Järvellä on suora, 150 metriä pitkä ja 30 metriä leveä lahti. Järveen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Koskuslammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 3,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy ensin 2,0 kilometrin jälkeen Hietastenojaan ja sitten 1,3 kilometrin jälkeen Teuronjokeen.
Järven rantaviiva on 690 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin avosoista ja metsäistä suomaastoa. Järvi on asumaton ja sitä kiertää läheltä metsäautotie, joka yhtyy seututieheen 283.
Historia

Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimi on kirjoitettu "Iso Koskisjärvi". Järven rantaviivan viereen on piirretty ruohottumista ilmaisemia karttamerkkejä. Järven rannat olivat tuolloin asumattomia. Kulmalan talo sijaitsi tuolloin 400 metrin päässä.
Heston Blumenthal

Heston Blumenthal (s.  27. toukokuuta 1966, Lontoo) on brittiläinen kokki ja ravintoloitsija. Hän avasi ensimmäisen oman ravintolansa Fat Duck vuonna 1995 Brayn kylään Berkshiressä. Se sai kolme Michelin-tähteä ja Restaurant-lehti valitsi sen maailman parhaaksi ravintolaksi vuonna 2005. Vuonna 2011 Blumenthal avasi Dinner-nimisen ravintolan Lontoossa.
Blumenthal tuli tunnetuksi eriskummallisista ruokalajeista, kuten kukkakaalirisotosta suklaahyytelöllä tai kaviaarista suklaan kanssa. Hän on kiinnostunut fysiikan ja psykologian yhdistämisestä ruoanlaittoon.
Blumenthalilla on ollut useita omia televisiosarjoja, kuten Heston's Feast, How To Cook Like Heston ja Heston's Fantastic Food. Hän on julkaissut monia keittokirjoja.
To Each His Own

| To Each His Own Bobby Vinton |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1971
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Harmony
Bobby Vintonin muut kokoelmalevyt
| The Love Album 1971 | To Each His Own 1971 | Bobby Vinton’s All-Time Greatest Hits 1972 |
To Each His Own on Bobby Vintonin kokoelma johon on koottu hänen vanhoja kappaleita, albumi julkaistiin 1971.
Kappaleet > Puoli 1

Blue on Blue - (Hal David, Burt Bacharach)
The Shadow of Your Smile - (Paul Francis Webster, Johnny Mandel)
Moon River - (Johnny Mercer, Henry Mancini)
Georgy Girl - (Jim Dale, Tom Springfield)
To Each His Own - (Jay Livingston, Ray Evans)
Kappaleet > Puoli 2

Tell Me Why - (Al Alberts, Marty Gold)
Sunrise, Sunset - (Sheldon Harnick, Jerry Bock)
Lonely Street - (Carl Belew, W.S. Stevenson, Kenny Sowder)
Maybe You'll Be There - (Sammy Gallop, Rube Bloom)
Middle of the Night - (Bobby Vinton, Gene Allan)
Torbjørn Ruste

Tordbjørn Ruste (9. joulukuuta 1929 – 31. heinäkuuta 2003) oli norjalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili 1950-luvulla. Hän voitti kauden 1954–1955 Keski-Euroopan mäkiviikolla kaksi osakilpailua, Innsbruckin ja Bischofshofenin.
Haukilammi (Tampere, Terälahti)

| Haukilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°44′12″N, 24°01′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Velaattajärven valuma-alue (35.38)
Laskuoja:  oja Tiikonojaan 
Järvinumero:  35.384.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,9 m  
Rantaviiva:  0,621 km  
Pinta-ala:  1,259 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilammi 
Haukilammi  on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,9 metriä mpy.
Haukilammi (Lohja)

| Haukilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  uusimaa
Kunnat:  Lohja
Koordinaatit:  60°36′51″N, 23°58′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  Mustijoki 
Järvinumero:  35.986.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,2 m 
Rantaviiva:  0,644 km 
Pinta-ala:  0,0176 km² 
 fiHaukilammi 
Haukilammi on Uudellamaalla Lohjalla oleva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Järvi kuuluu Liesjärveen laskevan Mustijoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järven läpi virtaa oja, jota kutsutaan alajuoksulla Mustijoeksi. Vain Uudenkylänlammin laskuoja laskee järveen. Järven rantaviiva on 640 metriä pitkä ja sen ranta on suota, jota ympäröi moreenipohjainen metsämaasto. Rannat ovat rakentamattomia eikä järvelle johda teitä.
Historia

Järvi oli piirretty näkyviin vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa, mutta sille ei annettu nimeä. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa sen nimi kirjoitettiin "Hauklampi".
Hestiaios Perinthoslainen

Hestiaios Perinthoslainen (m.kreik. Ἑστιαῖος Περίνθιος) (300-luvun eaa. alku) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Perinthoksesta, Traakiasta. Hestiaios opiskeli Akatemiassa Platonin eläessä ja oli näin Platonin välitön oppilas.
Hestiaioksen näkemyksistä on säilynyt katkelmia muun muassa Aetioksen teoksessa Luonnonfilosofien mielipiteistä (Placita, 1.22.1-7).
Hilkka (päähine)

Pitsillä ja tyllillä koristeltu hilkka 1880-luvulta.
Hilkka tarkoittaa yleensä pehmeästä materiaalista valmistettua naisten päähinettä, jossa on leuan alle solmittava nauha. Hilkkoja on käytetty aina keskiajalta lähtien.
Historia

1600-luvun puolivälistä alkaen naiset käyttivät hilkkoja lähinnä kotioloissa, niin sisällä kuin ulkonakin, hiusten siistinä pitämiseksi. Kampausten muuttuessa vaativammiksi 1770-luvulta lähtien hilkkoja alettiin käyttää myös kodin ulkopuolella suojelemaan kampauksia esimerkiksi tuulelta, ja 1800-luvun alussa koristeelliset hilkat alkoivat saavuttaa suosiota. Hilkat säilyttivät suosionsa naisten asusteina koko 1800-luvun. Etenkin leskille hilkat olivat tärkeä osa suruvaatetusta.
1800-luvulta peräisin oleva oljista ja silkistä tehty hilkka.
Vanhemman naisen hilkka 1930-luvulta. Valokuva Doris Ulmann.
Haukilammi (Jämsä, Hakalanperä)

| Haukilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°06′19″N, 24°58′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Laskujoki:  oja Myllyojaan 
Järvinumero:  14.526.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,3 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,677 km  
Pinta-ala:  2,081 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilammi 
Haukilammi  on Keski-Suomessa Jämsässä Hakalanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vataanjoen valuma-alueeseen (14.526) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä mpy.
Tiibetin kuningaskunta

Tiibetin kuningaskunta oli de facto itsenäinen valtio, joka oli olemassa virallisesti vuosina 1912–1951. Kiinan kansantasavalta miehitti Tiibetin lokakuussa 1950, mikä vahvistettiin "17. kohdan ohjelma Tiibetin rauhanomaisesta vapauttamisesta" -nimisellä sopimuksella puolisen vuotta myöhemmin johtaen maan annektointiin osaksi Kiinan kansantasavaltaa. Vuonna 1959 epäonnistuneen kansannousun jälkeen Tiibetin hallitsija ja hengellinen johtaja 14. dalai-lama pakeni tukijoineen Intian puolelle Dharamsalaan, jonne perustettiin kuningaskuntaa edustava Tiibetin pakolaishallitus. Vuonna 1965 Kiina vastaavasti perusti Tiibetin autonomisen alueen.