stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Väestönvaihtoteoria Suomessa
Väestönvaihtopuheen kritiikki > Salaliittopuhe

Niko Pyrhösen mukaan perussuomalaisten tapa käyttää väestönvaihtotermiä on itsessään ongelmallinen, vaikka termin käyttäjä ei itse uskoisikaan salaliittoteoriaan. Tällöin muuttoliikkeen haasteisiin ”pyritään löytämään ratkaisu hyökkäämällä tiettyjä ihmisiä vastaan ja vihjaamalla, että nämä ihmiset tekevät sen väestönvaihdon.” Ilmaus on myös keino suojautua todelliselta keskustelulta. Väestössä tapahtuvia muutoksia on mahdollista kuvailla asiallisilla ja tieteellisillä ilmaisuilla, jotka mahdollistaisivat laajemman ryhmän osallistumisen keskusteluun.
Tutkijoiden mukaan populistisen viestinnän keinoja ovat asian yksinkertaistaminen, tunteiden herättäminen, vastakkainasettelu kansan ja eliitin välillä ja viestin toistaminen. Marko Ampujan ja Mikko Poutasen mukaan perussuomalaiset ovat tuoneet tavoitteitaan esille käyttämällä hyväksi länsimaisen äärioikeiston piirissä kehiteltyjä salaliittoteorioita. Heidän mukaansa tämä ei ole ihme, sillä eri puolueiden äänestäjistä juuri perussuomalaisten äänestäjät erottuvat taipumuksessaan uskoa niihin. Tämä on ominaista laitaoikeistolle maailmanlaajuisesti. Ampujan ja Poutasen mukaan perussuomalaiset eivät ole hyödyntäneet kaikkein mielikuvituksellisimpia kehitelmiä vaan heidän tapansa on pikemminkin sekoittua niihin. Salaliittoajattelusta nousseet ilmaisut pyritään pukemaan tilastojen ja tutkimuksen kaapuun.
Populistisessa viestinnässä vihjailuihin eliitin salaliitosta liitetään yleensä puolueelliseksi leimatut valtavirran tiedotusvälineet. Ampujan ja Poutasen mukaan mukaan perussuomalaiset ovat hyödyntäneet tätä strategiaa. ”Vaihtoehtoisten asiantuntijoiden” tuottama ”vastatieto” esiintyy moraalisesti oikeana tietona, pahantahtoisten eliittien valheet paljastavina auktoriteetteina. Kun Suojelupoliisin raportista kerrottiin lehdistössä vuonna 2021, perussuomalaiset toimijat ilmaisivat tyytymättömyyttä siihen, että väestönvaihto yhdistettiin raportissa äärioikeiston terroriin.
Oikeistoekstremismiin perehtyneen historioitsija Matthew Feldmanin mukaan väestönvaihtoteoriasta on kaksi versiota. Yhtä niistä voidaan sanoa kevytversioksi, jonka mukaan on tapahtumassa suuri väestömuutos ja että uusi väestö äänestää vasemmistolaista puoluetta. Toinen versio taas puhuu eliitin salaliitosta, jossa valkoisen enemmistön asemaa pyritään horjuttamaan. Feldmanin mukaan kummassakin versiossa on kyse salaliittoteoriasta, sillä niissä ei puhuta vain muuttoliikkeestä, vaan aktiivisesta toiminnasta. Myös Jussi Halla-aho on esittänyt tekstissään ”Sosiaalidemokratiasta ja islamismista” (2013) väitteen vasemmiston ja maahanmuuttajien salajuonesta poliittisen kentän muuttamiseksi. Saresman ja Tulosen mukaan tekstin päätelmäketju muistuttaa salaliittoteoriaa ja on esimerkki Halla-ahon näennäisen järkevästä kirjoitustyylistä, joka perustuu uhkakuvien lietsontaan. Väestönvaihto on heidän mukaansa esimerkki uuskielestä, joka on näennäisesti neutraali mutta kytkeytyy väestön ”etnisen puhtauden” menetyksen pelkoon.
Väestönvaihtopuheen kritiikki > Rasismi

Helsingin Sanomat otti perussuomalaisten väestönvaihtopuheisiin kantaa pääkirjoituksessaan vuonna 2023: ”Jos ei halua tulla kutsutuksi rasistiksi, ei kannata käyttää rasistien terminologiaa.” Ylen kolumnisti Rysky Riiheläinen kirjoitti vuonna 2019, että väestönvaihto tai samaa tarkoittava sana väestönvaihdos viittaa salaliittoteoriaan, joten siinä on läsnä pelko, viha ja väkivalta. Täten salaliittoteoriat vahingoittavat yhteiskunnalle tärkeää kykyä toimia yhdessä. Iltalehden kolumnisti Oskari Onninen kirjoitti kesällä 2023 historioitsija Richard Hofstadterin käsitteestä vainoharhainen mielenmaisema. Poliittisesti vainoharhainen kokee elävänsä historian käännekohtaa, jossa joku on suistamassa kotimaan tuhoon. Hän näkee politiikan mustavalkoisena taisteluna ja kannattaa epärealistisia tavoitteita. Vainoharhaan ajaa kokemus osattomuudesta muuttuvassa maailmassa. Myös perussuomalaisten ohjelma perustuu harhoihin, joiden todisteet etsitään valikoivasti tilastoista. Onnisen mukaan perussuomalaisten lausunnot ovat todellisuudessa ”yltiörasistisia näkemyksiä siitä, ettei joistakin ihmisistä voi koskaan tulla suomalaisia, vaan he ovat tuomittuja kolmannen ja yhdeksännen polven maahanmuuttajiksi.”
Tuija Saresman mukaan ei ole kovin uskottavaa, että väestönvaihdos-termiä käyttävät puoluejohtajat eivät olisi tietoisia käsitteen taustoista. Väestönvaihdos-sanan toistuvassa viljelyssä voi olla kyse siitä, että käsitettä toistamalla normalisoidaan sen käyttöä ja levitetään sitä tiedotusvälineisiin. Samaan aikaan puolustaudutaan väittämällä, että käsite on ”tilastollinen tosiasia” ja siten häivytetään siihen sisään kirjoitettua rasismia. Samaa termiä käytetään valkoisten kansanmurhasta puhuvissa teorioissa. Väestönvaihdon rinnalle on esimerkiksi kehitetty ”matalan intensiteetin kansanmurhan” käsite, jota on käytetty muun muassa maahanmuuttokriittisellä Hommaforumilla. Riikka Purra on pyrkinyt puhumaan väestönvaihdon yhteydessä kielestä ja kulttuurista, mutta puolueen maahanmuuttopoliittisessa ohjelmassa esiin nostetaan juuri Euroopan ulkopuolelta tulevat maahanmuuttajat. Kulttuurirasismissa sana ”rotu” on korvattu sanalla kulttuuri.
Tuija Saresman ja Urho Tulosen mukaan Jussi Halla-aho on määritellyt kirjoituksissaan suomalaisuuden epäselvästi loiventaakseen etnonationalistisen ideologian räikeämpiä puolia. Tällöin viesti ei vaikuta liian fanaattiselta, vaikka nationalistinen radikaalioikeisto on lähtökohtaisesti maahanmuuttajia vastaan. Blogissaan Halla-aho puhuu alkukantaisista ”maahanmuuttajalaumoista”. Etnisyys esitetään luonnostaan rikollisena ja kehittymättömänä ja poliittinen vastustaja stigmatisoidaan esittämällä tämä irrationaalisena ja korostetun feminiinisenä.
Väestönvaihtopuheen kritiikki > Väestömuutokset

Tutkija Pasi Saukkosen mukaan väestönvaihto-termillä ja tilastoihin vetoamalla pyritään tarkoitushakuisesti tuottamaan mielikuvia, jotka ajavat salaliittoteorioiden ja ääriliikkeiden asiaa. Aluekehityksen asiantuntija Timo Aron mukaan väite väestönvaihdosta Suomessa vaikuttaa ”aika absurdilta”. Suomen väkiluku tulee nykyisen syntyvyyden tasolla laskemaan ilman maahanmuuttoa. Suomessa tavoiteltu työperusteisen maahanmuuton määrä toteutui ensi kerran vuonna 2022. Jos työperusteisen maahanmuuton määrä jatkuisi samanlaisena, huolet huoltosuhteesta ja väestön vähenemisestä johtuvasta talouden taantumisesta poistuisivat ajan myötä. Timo Aron mukaan alhainen syntyvyys menee eräänlaisena ”väestötsunamina” läpi yhteiskunnassa. Tsunamin sijasta kehitys kääntyy myönteiseksi, jos maahanmuutto jatkuu samalla tasolla. Toisaalta syntyvyys alenee muissakin maissa ja kilpailu maahanmuuttajista kiihtyy.
Marko Härkönen

| Marko Härkönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1973 (ikä 51) Pori, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  168 cm
Paino:  68 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1991–1997
Aik. seurat:  Ässät (SML)   SaPKo (Mestis)  Sport (Mestis)   SHT (Suomi-sarja)
Marko Härkönen (s. 5. maaliskuuta 1973) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti.
Härkönen on Ässien kasvatti. Hän edusti kasvattajaseuraansa yhtäjaksoisesti kauteen 1995–1996 asti, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi SaPKoon. SaPKosta Härkönen palasi takaisin Ässiin seuraavaksi kaudeksi kunnes siirtyi taas kaudeksi 1997–1998 Vaasan Sportiin. Härkönen pelasi Sportissa aina kauteen 2004–2005 jonka jälkeen hän siirtyi SHT:hen. Sen jälkeen hän lopetti pelaajauransa.
Härkösen poika Masi on Sportin maalivahti.
Fortnite

| Fortnite |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Epic Games People Can Fly
Julkaisija:  Epic Games
Jakelija:  Epic Games Store, Nintendo eShop, Nintendo Game Store, App Store, Google Play, Microsoft Store, PlayStation Store ja Amazon Luna
Säveltäjä:  Rom Di Prisco ja Pınar Toprak
Pelimoottori:  Unreal Engine 5
Julkaistu:  2017
Lajityyppi:  selviytymispeli, taistelupeli
Pelimuoto:  moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 12Virheellinen PEGI-arvo ESRB: Teen  Virheellinen ESRB-arvo
Alusta:  Android, macOS, iOS, Nintendo Switch, PlayStation 4, Windows, Xbox One, PlayStation 5, Xbox Series X ja Series S
Hinnoittelutapa:  ilmaispeli
Jakelumuoto:  digitaalinen jakelu optinen levy
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Battle Royale -pelitila rajoitetussa Disco Domination -pelimuodossa.
Fortnite on Epic Gamesin kehittämä ja julkaisema verkossa pelattava kolmannen persoonan ammuntapeli, jossa on selviytymispelin ja roolipelin ominaisuuksia. Alkuperäinen pelin ja sen trailerin julkistaminen tapahtui vuonna 2011 Video Game Awards -tapahtumassa. Peli julkaistiin ennakkojulkaisuna (engl. early access) vuonna 2017 macOS:lle, PlayStation 4:lle, Windowsille ja Xbox Onelle sekä vuonna 2018 Androidille, iOS:lle ja Nintendo Switchille. Peli on julkaistu myös PlayStation 5 ja Xbox Series X ja Series S -konsoleille.
Syyskuussa 2017 pelin Fortnite Battle Royale -pelitila julkaistiin itsenäisenä ilmaispelinä. Pelillä on yli 200 miljoonaa pelaajaa. Kesäkuussa 2018 pelillä oli yli 120 miljoonaa pelaajaa, joista 40 miljoonaa pelasivat peliä kuukausittain.
Pelaaminen

Pelissä on viisi pääpelimuotoa: Save The World, Battle royale, Zero Build, Ranked ja Creative. Battle Royale ja Creative ovat ilmaisia.
Pelimuodot painottuvat vahvasti Fortniten rakentamismekaniikan ympärille.
Pelaaminen > Save The World

Save The World on Fortniten PVE-pelimuoto, jossa tehdään erilaisia tehtäviä ja taistellaan zombeja vastaan. Tehtävät pohjautuvat pelin tarinaan, jossa salaperäinen myrsky on tuhonnut 98 prosenttia maailman väestöstä ja luonut erilaisia, vihamielisiä vastustajia. Sankareiden on koottava voimansa yhteen, jotta he voisivat pelastaa planeettansa lopulliselta tuhoutumiselta. Tehtävässä voi kerrallaan olla korkeintaan neljä pelaajahahmoa. Tehtävällä on tyypistä riippuva aikaraja (10 minuutista 96 minuuttiin)
Tehtävät ovat pääosin puolustuspohjaisia. Tehtävän kohteen ympärille on rakennettava ”linnoitus” (engl. Fort), jota täytyy puolustaa vihollisen hyökkäykseltä. Passiivisen puolustuksen lisäksi pelaajahahmoilla (sankarit) on käytössään laaja valikoima tavanomaisia, futuristisia tai improvisoituja ampuma- ja lähitaisteluaseita. Eri sankarityypeillä on käytössään yksilöllisiä erityiskykyjä. Linnoituksen osia on myös mahdollista ansoittaa monipuolisesti. Puolustettavat kohteet vaihtelevat tehtävän mukaan.
Rakentamista varten on hankittava materiaalia, jota voi kerätä tehtävien aikana. Materiaalia kerätään hakun avulla tai etsimällä. Rakennusmateriaalityyppeinä toimivat puu, kivi ja metalli. Aseita ja ansoja voi valmistaa tai löytää tehtävien aikana.
Fortnite Androidille

Epic Games kertoi blogissaan Fortniten Android-version julkaistavan kesällä 2018; ”Tähtäämme julkaisua kesälle. Tiedämme, että moni teistä on innoissaan tästä julkaisusta, ja lupaamme, että saatte lisää tietoa heti kun meillä on sitä antaa”. Epic Games julkaisi Fortniten beta-version yksinoikeudella Samsungin tietyille Android-pohjaisille puhelinmalleille 9. elokuuta 2018 ja muille Android-älypuhelimille 12. elokuuta 2018.
Muista Android-pohjaisista applikaatioista poiketen, peli ei tullut aluksi ollenkaan saataville Google Play -kauppaan, vaan se on ainoastaan ladattavissa APK-tiedostona Epic Gamesin oman Fortnite Installerin kautta. Kolmen ensimmäisen viikon aikana se oli kerännyt jo yli 15 miljoonaa latausta.. Epic Games julkaisi Fortniten kuitenkin vuoden 2020 huhtikuussa myös Google Play-kaupassa, josta sen voi ladata android-laitteelle. Uudistus on merkittävä, sillä Google Playhin julkaisun jälkeen pelaajalla ei tarvinnut olla erikseen Fortnite Launcheria sekä itse peliä, vaan kaikki päivitykset hoidetaan Google Playn kautta niin, että tallennustilaa kuluu vähemmän.
Elokuussa 2020 Epic lisäsi peliin suoramaksut. Sen sijaan että pelaaja maksaisi ostoksistaan iOS App Storen tai Google Playn kautta, jotka ottavat tyypillisesti 30 % provisiota, ostoksia voi tehdä halvemmalla suoraan Epiciltä.
Tämä rikkoi mobiilisovelluskauppojen käyttöehtoja ja Fortnite poistettiin molemmista kaupoista.
Epic nosti kanteen sekä Applea että Googlea vastaan syyttäen näitä kilpailun rajoittamisesta ja monopolin väärinkäytöstä.
Aiheesta muualla

Pelin viralliset verkkosivut
Fortnite (Standard Founder’s Pack) MobyGamesissa (englanniksi)
Carl Christoffer Ekman

Carl Christoffer Ekman (15. toukokuuta 1750 Boteå, Ruotsi – 22. tammikuuta 1818 Uusikaupunki) oli suomalainen varanotaari ja pormestari. Hän on parhaiten tunnettu päiväkirjasta jota hän piti Kustaa III:n sotaan osallistuessaan.
Ekmanin isä oli Boteån Gålsjön ruukinpehtori Karl Ekman. Hän kävi Härnösandissa triviaalikoulua ja lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1769. Ekman opiskeli sitten Turun akatemiassa ja valmistui filosofian maisteriksi 1775. Hän oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1776 ja varanotaarina vuodesta 1779.
Ekman toimi Turun läänin jalkaväkirykmentin palkattomana sotatuomarina ja oli katselmuskirjurina 1787–1788. Ekman osallistui rykmentin mukana Kustaa III:n sotaan ja hän piti sodan aikana päiväkirjaa joka on säilynyt ja julkaistu vuonna 1900. Päiväkirjassa Ekman kuvasi sotatapahtumia ja kuningas Kustaa III:n kannattajana hän tuomitsi jyrkästi Anjalan liiton miesten toiminnan.
Ekman valittiin 1795 Uudenkaupungin pormestariksi ja hän hoiti tätä tehtävää vuoteen 1816 saakka.
Ekman oli naimisissa vuodesta 1792 Perniön kirkkoherran Anders Gadolinin tyttären Sara Elisabet Gadolinin (k. 1818) kanssa. Heillä oli kymmenen lasta joista tunnettuja olivat taidemaalari Robert Wilhelm Ekman ja Turun kappalaisena toiminut Fredrik Joakim Ekman (1798–1872).
Teoksia

Dagbok förd under kriget i Finland 1788-1790 af auditören Carl Christopher Ekman, utgifven af Reinh. Hausen. Skrifter utgifna af Svenska Literatursällskapet i Finland n:r 44. Helsingfors 1900 (Päiväkirja löytyy myös digitoituna Internet Archivesta)
Sähköinen allekirjoitus

Sähköinen allekirjoitus eli digitaalinen allekirjoitus on sähköiseen viestiin tehty julkiseen avaimeen perustuva allekirjoitus, joka varmentaa tietyn viestin sisällön ja allekirjoittajan henkilöllisyyden. Allekirjoitukset takaavat siis viestin eheyden sekä aitouden; mikäli viestiä muutetaan, allekirjoitus paljastaa väärennöksen.
Jos viestiä on muutettu sen tallentamisen tai siirtämisen aikana tai joku yrittää esiintyä väärällä henkilöllisyydellä, matemaattinen allekirjoitus ei enää täsmää. Perinteisesti sähköistä allekirjoitusta on käytetty sähköposteissa lähettäjän todentamiseen. Sähköiset allekirjoitukset ovat laajassa käytössä Virossa, jossa vakiintuneeksi allekirjoitustavaksi on muodostunut DigiDoc-tiedostomuoto, jota käytetään henkilökortilla ja DigiDoc4 Client-sovelluksella tai Web-palvelussa selaimen lisäosalla. Sähköisen allekirjoittamisen ratkaisuja tarjoavat Suomessakin monet yritykset.
Sähköinen allekirjoitus on tietoverkoissa tapahtuvan sähköisen asioinnin perusvaatimus, sillä se takaa kirjoittajan allekirjoituksen aitouden. Allekirjoitukset ovat myös kiistämättömiä; viestin allekirjoittaja ei voi jälkeenpäin kiistää allekirjoittaneensa sitä.lähde?
Tekninen toteutus

Useat julkisen avaimen menetelmät soveltuvat myös sähköisten allekirjoitusten luomiseen.
Tekninen toteutus > Allekirjoitusjärjestelmät

Sähköisiä allekirjoituksia on useita eri tyyppisiä, koska niitä ovat eri tahot kehittäneet erilaisiin käyttötarpeisiin. Järjestelmät eivät ole keskenään yhteensopivia.
PGP (pretty good privacy) on tietotekniikan alalla kehitetty, sähköposteissa ja tietotekniikassa laajalti käytetty tekniikka. Perustuu luottamusverkkoon. Ei sisällä luottohierarkiaa (certificate authority)selvennä, luottosuhteet perustuvat luottosuhteen luomiseen jokaisen osapuolen välillä erikseen.
X.509 on telealan standardointijärjestön ITU-T:n kehittämä järjestelmä (PKI). Käytössä tietoliikenneyhteyksissä kuten sähköpostin TLS- ja HTTPS-yhteyksissä. Perustuu luotettuihin varmentajiin ja näiden myöntämiin varmenteisiin.
Sähköisen allekirjoituksen tehdessään allekirjoittaja laskee allekirjoitettavasta viestistä yksisuuntaisen funktion avulla tiivisteen, jonka hän salaa yksityisellä avaimellaan. Vastaanottaja laskee saamastaan viestistä myös tiivisteen ja vertaa sitä allekirjoittajan varmenteesta saadulla julkisella avaimella avaamaansa salattuun tiivisteeseen. Mikäli tiivisteet ovat samat, on viesti kulkenut ehyenä (muuttumattomana) ja sen on allekirjoittanut juuri se henkilö, joka varmenteessa mainitaan.lähde?
Yrityksen sähköisen allekirjoittamisen prosessi

Sähköinen allekirjoitusprosessi tarkoittaa, että yrityksen toimihenkilö lähettää asiakirjan allekirjoittajalle lisäämällä vastaanottajan nimen, sähköpostisoitteen sekä allekirjoitettavan PDF-tiedoston sähköisen allekirjoittamisen palveluun.
Allekirjoittaja vastaanottaa sähköpostiinsa allekirjoituskutsun, josta hän siirtyy tunnistautumaan ja allekirjoittamaan asiakirjan.
Kun asiakirja on allekirjoitettu, yrityksen toimihenkilö saa tiedon uudesta allekirjoitetusta asiakirjasta sähköpostiinsa ja voi tallentaa allekirjoitetun asiakirjan palvelusta.
Oikeudellinen asema

Suomessa säädettiin vuonna 2003 laki sähköisestä allekirjoituksesta, jonka mukaan Euroopan unionin laatuvarmenteen kriteerit täyttävällä varmenteella tehty sähköinen allekirjoitus on vähintään yhtä pätevä kuin perinteinenkin.
Keskeisimpiä vahvan tunnistamisen menetelmiä ovat pankkien verkkopankkitunnukset (pankkien yhteinen vahvan tunnistamisen palvelu TUPAS), Väestörekisterikeskuksen kansalaisvarmenne, joka perustuu sirulliseen henkilökorttiin ja  teleyritysten mobiilivarmenteet, jossa Väestörekisterikeskuksen kansalaisvarmenne on liitetty puhelimen SIM-korttiin.
Laki sähköisestä asioinnista antaa oikeudellisen suojan asioida, käydä kauppaa ja tarjota palveluita Internetissä. Jos tapahtuman yksi osapuoli myöhemmin yrittää kiistää tehneensä osuutensa tapahtumaan, on kaikellaselvennä normaali lain suoja, joka on tarvittaessa ratkaistavissa tuomioistuimissa.
Sten (nimi)

| Sten |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  28. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Steen
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  ruotsalainen, kivi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sten tai Steen on pohjoismainen miehen etunimi.  Nimi johtuu ruotsin kielen kiveä tarkoittavasta sanasta sten ja viittaa toden­näköisesti lapselle toivottuihin ominaisuuksiin kuten lujuuteen, kestävyyteen ja horju­matto­muuteen. Ruotsissa nimi on ollut käytössä jo keski­ajalla.
Stenin nimi­päivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 28. marraskuuta. Vuosina 1908–1928 samalla päivällä oli myös suomen­kielisessä kalenterissa nimen muunnos Steen.
Nimi Sten on Suomessa annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan marraskuuhun 2023 mennessä noin 1 470 henkilölle, muunnos Steen vain muutamalle kymmenelle.
Tunnettuja Sten- ja Steen-nimisiä

Sten Andersson (1923–2006), ruotsalainen poliitikko
Sten Axelsson Banér (1546–1600), ruotsalainen valtaneuvos
Sten Berglund (1947–2024), ruotsalainen valtiotieteilijä ja professori
Sten Bergman (1895–1975), ruotsalainen biologi, eläin- ja lintutieteilijä
Sten Carl Bielke (1709–1753), ruotsalainen virkamies, kasvitieteilijä ja hovioikeudenneuvos
Sten Nilsinpoika Bielke nuorempi (1624–1684), ruotsalainen amiraali, valtaneuvos ja laamanni
Steen Steensen Blicher (1782–1848), tanskalainen pappi ja kirjailija
Sten Branzell (1893–1959), ruotsalainen arkkitehti
Sten Broman (1902–1983), ruotsalainen alttoviulisti, kapellimestari ja säveltäjä
Steen Christensen (s. 1964), tanskalainen rikollinen
Sten Ducander, Ensio Konsta (1923–1986), suomalainen säveltäjä ja radiotoimittaja
Steen Due (1898–1974), tanskalainen maahockeypelaaja
Sten Feldreich (s. 1955), ruotsalainen koripalloilija
Sten Fincke (k. 1599), Hämeen linnan käskynhaltija
Sten-Olof Hansén (s. 1939), suomalainen yritysjohtaja, kansainvälisen liiketoiminnan ja markkinoinnin professori
Sten Holm (1887–1932), suomalainen jääkäriluutnantti ja tehtaanjohtaja
Sten Eriksson Leijonhufvud (1518–1568), ruotsalainen valtaneuvos ja diplomaatti
Sten Lindroth (1914–1980), ruotsalainen aatehistorioitsija
Sten Pentus (s. 1981), virolainen moottoriurheilija
Sten Pettersson (1902–1984), ruotsalainen aitajuoksija ja olympiamitalisti
Steen Rasmussen (s. 1955), tanskalainen elinkeinoelämän tutkija
Sten Rudholm (1918–2008), ruotsalainen juristi ja Ruotsin akatemian jäsen
Sten Selander (1891–1957), ruotsalainen kirjailija, kriitikko ja kasvitieteilijä
Sten Stensen (s. 1947), norjalainen pikaluistelija, maailmanmestari ja olympiavoittaja
Sten Stockmann (1902–1975), suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos
Sten Sture vanhempi (1440–1503), Ruotsin valtionhoitaja 1470–1497 ja 1501–1503
Sten Sture nuorempi (1493–1520), Ruotsin valtionhoitaja 1512–1520
Sten Suvio (1911–1988), suomalainen nyrkkeilijä
Sten Söderskär, oik. Ragnar Öller (1893–1960), suomenruotsalainen kirjailija
Sten Söderström (1948–1996), suomalainen SKDL:n ja DeVan kansanedustaja
Sten Tolgfors (s. 1966), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Sten Carl Tudeer (1840–1905), suomalainen eversti, hovitallimestari ja Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja
Sten Wahlund (1901–1976), ruotsalainen väestö- ja tilastotieteilijä
Sten Wistrand (s. 1954), ruotsalainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja yliopistonlehtori
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sten (nimi) Wikimedia Commonsissa
Parkki Plus

Plus oli suomalainen kolmimastoinen rautarunkoinen parkki, joka sai myrskyssä pohjakosketuksen ja upposi Maarianhaminan edustalla Hertronklubbin ja Korsön saaren välissä 14. joulukuuta 1933. Onnettomuudessa menehtyi 12 laivan 16 hengen miehistöstä.
Plus oli ilman lastia matkalla Lontoosta kohti Maarianhaminaa, ja se oli tarkoitus asettaa siellä talviteloille. Alus oli palannut ennätyspitkältä matkalta Intian valtamereltä. Kovan lumimyrskyn vallitessa alus pyysi luotsia Kobba Klintarnan luotsiasemalta. Kun luotsia ei alkanut kuulua paikalle, aluksen päällikkö Karl Emanuel Eriksson päätti jatkaa matkaa ilman luotsia. Varotoimena laivan pelastusveneet laitettiin kuntoon ja laivan perässä poltettiin merkkitulta. Myrsky teki kuitenkin laivan kulun pian mahdottomaksi, ja lopulta päätettiin, että alus saa ajelehtia kohti Korsölandetia ja että miehistö siirtyy siellä rantaan. Alus sai kuitenkin tätä ennen pohjakosketuksen ja kaatui kyljelleen, jolloin osa sen takilaa rikkontui ja kannella olleet irtaimet esineet pelastusveneet mukaan lukien putosivat mereen. Uppoavasta aluksesta mereen joutuneista miehistön jäsenistä 12, päällikkö mukaan lukien, joko uupui matkalla tai kolhiintui kuoliaaksi rantakallioita vasten ja vain neljän onnistui selvitä hengissä rannalle.
Plus-parkin hylky makaa nykyisin kyljellään 17–36 metrin syvyydessä Korsön johtoloiston luona. Hertonklubbin luodolla on muistolaatta onnettomuudessa hukkuneille miehistön jäsenille. Onnettomuus vaikutti ratkaisevasti päätökseen rakentaa pohjamajakka Marhällaniin.
Plus rakennettiin alun perin vuonna 1885 Saksassa Hampurissa Blohm+Wossin telakalla Laeisz-varustamon käyttöön. Sen vetoisuus oli 1 117 nrt (1251 brt), pituus 71 metriä, leveys 10,8 metriä ja syväys 6,22 metriä, ja se liikkui pelkästään purjeiden avulla ilman apukonetta. Aluksen osti Norjasta vuonna 1925 ahvenanmaalainen laivanvarustaja Hugo Lundqvist, ja sitä käytettiin salpietarin, puutavaran ja guanon kuljetuksiin.