stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koti-idea
Konkurssit > Vuoden 2009 konkurssi

Alkuperäinen suomalaisomisteinen Koti-Idea Oy ajautui konkurssiin 7. helmikuuta 2009. Entinen pääomistaja Mauri Ikola myi hetkeä ennen konkurssia Koti-Idea Oy:n liiketoiminnan ja 28 myymälää aiemmin Koti-Idean ketjujohtajana toimineelle Niko Romanaiselle ja virolaiselle sijoittajataholle. 
Romanaisen johdolla perustetun uuden yrityksen nimeksi tuli Suomen Koti-Idea Oy.
Konkurssiin haetun Koti-Idea Oy:n nimi yritettiin muuttaa ennen konkurssia Suomen Soffa ja Sisustus Oy:ksi, mikä aiheutti sekaannusta toisen huonekaluketjun, Suomi-Soffan, kanssa.[lähde? ] Patentti- ja rekisterihallituksen vaatimuksesta nimi palautettiin myöhemmin alkuperäiseksi. Nimisekoilu aiheutti haittaa Suomi-Soffalle, kun se joutui perättömän konkurssihuhun kohteeksi.
Koti-Idea Oy:n konkurssissa vanhat velat, kuten vuokrat, ja kahdeksan kannattamatonta myymälää jäivät konkurssipesän hoidettavaksi.
Velkojat ilmoittivat saataviensa Koti-Idea Oy:ltä olevan 107,7 miljoonaa euroa, ja konkurssia väitettiin yhdeksi viime vuosien suurimmista, mutta pesäluettelon mukaan velat ovat kuitenkin alle 30 miljoonaa euroa. Konkurssipesän varat olivat vain noin 2,4 miljoonaa euroa. Suurimmat velkojat olivat entisen pääomistajan Mauri Ikolan yritykset (muun muassa Masa-Trade ja Vepsäläinen) 16 miljoonalla eurolla ja Sampo-pankki 11 miljoonalla eurolla.
Tästä konkurssista aloitettiin talousrikosepäilyjen vuoksi poliisitutkinta maaliskuussa 2010. Päijät-Hämeen poliisi ilmoitti 4. elokuuta 2011 yli 2 600-sivuisen esitutkinnan valmistuneen. Esitutkinnan mukaan poliisi epäili Koti-Idea Oy:n kahden johtohenkilön myyneen liiketoiminnan alihintaan Suomen Koti-Idea Oy:lle. Lisäksi epäiltiin lakia rikotun kirjanpidossa sekä läheisvelkojia suosimalla. Asia siirrettiin syyttäjälle syyteharkintaa varten. Syyttäjä teki asiasta syyttämättäjättämispäätöksen 1. syyskuuta 2011 näyttöjen puuttuessa.
Keväällä 2014 valtakunnansyyttäjänvirasto kuitenkin määräsi asiassa lisätutkinnan, eli Koti-Ideaan ja entiseen Vepsäläiseen liittyvää juttua alettiin tutkia uudelleen. Tutkinnassa olevat summat ovat noin miljoona euroa. Rikoksesta epäiltynä on 5–6 henkilöä.
Konkurssit > Vuoden 2010 konkurssi

Suomalainen SM-Holding Oy osti Suomen Koti-Idea Oy:n marraskuussa 2009. Vuoden 2009 lopussa Suomen Koti-Idea Oy ilmoitti ottavansa asteittain käyttöön vanhan Tasokaluste-nimen. Keväällä 2010 Suomen Koti-Idea Oy:n oli tarkoitus pyrkiä yrityssaneeraukseen. Yrityssaneeraushakemus ei kuitenkaan koskisi neljää kauppiasvetoista myymälää, jotka markkinoivat itseään jo uudella nimellä. Muutaman viikon kuluttua Päijät-Hämeen käräjäoikeus asetti Suomen Koti-Idea Oy:n konkurssiin. Keskusrikospoliisi alkoi tutkia konkurssia konkurssiasiamiehen pyynnöstä.
Neljä kauppiasvetoista myymälää yritti jatkaa Tasokaluste-nimellä, mutta nekin haettiin konkurssiin vain noin kuukauden kuluttua.
Jutun käsittely alkoi Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa elokuussa 2018. Syyte törkeästä velallisen epärehellisyydestä kohdistui kolmeen konkurssiin menneen huonekalufirman johtohenkilöön.
Syytteet kuitenkin kaatuivat jo lokakuussa 2018.
Kynsimökrassi

| Kynsimökrassi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kynsimökrassit Cardaria
Laji::  draba
Kaksiosainen nimi
 Cardaria draba  (L.) Desv. 
Synonyymit
 Lepidium draba L. 
Katso myös
   Kynsimökrassi Wikispeciesissä   Kynsimökrassi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kynsimökrassi (Cardaria draba) on laji kynsimökrassien suvussa. Sitä esiintyy Euroopan eteläosissa. Se on monivuotinen latvastaan haarova ruoho. Soikean pitkulaisista ja harvasti hammaslaitaisista lehdistä alemmat ovat ruodillisia, ylemmät sepiviä. Kukinto on tiheä ja haarova, pieniteriöiset kukat ovat valkoisia. Lidut ovat herttamaisia.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Kynsimökrassi (Lepidium draba)
Pohjolan kasvien pauloissa: Lepidium draba - kynsimökrassi
United States Department of Agriculture (USDA): Cardaria draba (englanniksi)
Flora of China: Cardaria draba (englanniksi)
Kynsimökrassit

| Kynsimökrassit |
| --- | --- |
 Kynsimökrassi (Cardaria draba)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Ristikukkaiskasvit Brassicaceae
Suku::  Kynsimökrassit Cardaria  Desv.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kynsimökrassit (Cardaria) on ristikukkaiskasvien heimoon kuuluva suku. Monet Cardaria-sukuun luokitellut lajit on myöhemmin määritetty muiden sukujen lajien synonyymeiksi.
Kynsimökrassit ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden kukat ovat valkoisia.
Lajeja

kynsimökrassi (Cardaria draba, syn. Lepidium draba)
Kruunun vasikka

| Kruunun vasikka |
| --- | --- |
Kirjailija:  Reijo Mäki
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1994
ISBN:  951-1-13361-6
Sarja: Sakari Roivas
Edeltävä:  Liian kaunis tyttö
Seuraava:   Slussen
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kruunun vasikka on Reijo Mäen vuonna 1994 julkaisema toinen Sakari Roivas -dekkari.
Sen päähenkilö on suomalaissyntyinen poliisi, joka toimii Tukholmassa peitetehtävissä. Hän on entinen alkoholisti.
Mäki on julkaissut kaikkiaan kolme Sakari Roivas -dekkaria. Hän kertoo kehittäneensä Roivaksen, koska ensimmäiset Vares-kirjat eivät 1990-luvun alussa myyneet.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Vesa Karosen mielestä Mäki irvii Tukholman poliisijohtoa vähän Sjövallin ja Wahlöön malliin mutta hahmottelee hienosti nuorten suomalaisten rikollisten joukon.
Kyläyhdistys

Kyläyhdistys on Suomessa kylätoimintaa harjoittava yhdistys.
Laajemmassa mielessä kyläyhdistyksiksi kutsutaan myös kylätoimikuntia (rekisteröimätön yhdistys) ja taajamissa toimivia asukasyhdistyksiä. Kyläyhdistykseksi voidaan kutsua näiden lisäksi myös nuorisoseuraa, maamiesseuraa tai muuta yhdistystä, joka harjoittaa järjestäytynyttä kylätoimintaa. Suomessa kyläyhdistyksiä on noin 3100 ja kylätoimikuntia noin 900.
Kylätoimintaa harjoittavat muualla maailmassa erilaiset kyläyhdistykset, kylätoimikunnat ja esimerkiksi Ruotsissa myös kyläosuuskunnat. Joissakin maissa - ja Suomessakin parissa kunnassa - kylätoimikunta voi olla julkishallinnon alimman tason toimielin.
Toimialue ja toiminta-ajatus

Kyläyhdistyksen toimialue on yleensä yksi kylä. Tosin kunkin kylän historiasta ja erilaisista määrittelyistä johtuen kyläyhdistyksen toimialue saattaa olla useampi kylä tai joskus jopa vain osa kylästä. 1990-2000-luvuilla kylätoimikunnat ovat joskus rekisteröityessään yhdistyneet useamman kylän yhteiseksi kyläyhdistykseksi.
Kyläyhdistys edustaa kylän kaikkia asukkaita. Kyläyhdistyksen rooli on olla kylän eri yhdistysten ja toimijaryhmien yhteinen foorumi, jossa voidaan keskustella koko kylää koskettavista asioista ja muun muassa sovitella vuoden toimintakalentereita yhteen. Kyläyhdistykset ovat paikallisia kansalaisjärjestöjä.
Kyläyhdistys voi laatia kylän kehittämistä koskevan kyläsuunnitelman, jonka toimenpiteitä  toteuttavat kyläyhdistys, muut kylällä toimivat yhdistykset, yritykset, kunta ja muut organisaatiot.
Hallinto ja historia

Rekisteröidyn kyläyhdistyksen hallinto on normaali suomalainen yhdistyshallinto: vuosikokous ja hallitus. Rekisteröimättömässä kylätoimikunnassa kylätoimikunta-nimikkeellä kutsutaan sekä yhdistystä että sen hallitusta. Kyläyhdistyksen puheenjohtajaa kutsutaan monesti epävirallisesti kyläpäälliköksi. Kyläyhdistyksien vuosikokouksia kutsutaan vielä usein kyläkokouksiksi.
Kyläyhdistyksiä, tuolloin lähinnä kylätoimikuntia, perustettiin eniten 1980-luvulla. Eri maakunnissa perustamisen vilkkain ajankohta oli eri vuosina. Nykyään suurin osa uusista kyläyhdistyksistä perustetaan suoraan rekisteröidyksi yhdistykseksi.
Kyläyhdistykset voivat olla jäseninä maakunnallisissa yhdistyksissään, jotka ovat puolestaan Suomen Kylätoiminta ry:n jäseniä. Tämän lisäksi monet kyläyhdistykset ovat esimerkiksi seutukuntansa maaseudun kehittämisyhdistyksen jäseniä.
Maailmanennätysten kehittyminen 100 metrin rintauinnissa

Maailmanennätyksiä 100 metrin rintauinnissa pitkällä radalla on kirjattu ylös vuodesta 1907 miehissä ja vuodesta 1921 naisissa. Lyhyen radan ennätyksien kirjaamisen Kansainvälinen uimaliitto aloitti vuonna 1993.
Miehet > Lyhyt rata

| Num>  | Aika | Uimari | Kansallisuus | Päivämäärä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 59,07 | Phil Rogers |  Australia | 27. elokuuta 1993 | Wien, Itävalta |
| 2 | 59,02 | Frederik Deburghgraeve |  Belgia | 17. helmikuuta 1996 | Wien, Itävalta |
| 3 | 58,79 | Frederik Deburghgraeve |  Belgia | 3. joulukuuta 1998 | Wien, Itävalta |
| 4 | 58,51 | Roman Sloudnov |  Venäjä | 17. maaliskuuta 2000 | Ateena, Kreikka |
| 5 | 58,05 | Ed Moses |  Yhdysvallat | 24. maaliskuuta 2000 | Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat |
| 6 | 57,66 | Ed Moses |  Yhdysvallat | 24. maaliskuuta 2000 | Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat |
| 7 | 57,47 | Ed Moses |  Yhdysvallat | 23. helmikuuta 2002 | Tukholma, Ruotsi |
| 8 | 56,88 | Cameron van der Burgh |  Etelä-Afrikka | 9. marraskuuta 2008 | Moskova, Venäjä |
| 9 | 56,39 | Cameron van der Burgh |  Etelä-Afrikka | 8. elokuuta 2009 | Pietermaritzburg, Etelä-Afrikka |
| 10 | 55,99 | Cameron van der Burgh |  Etelä-Afrikka | 9. elokuuta 2009 | Pietermaritzburg, Etelä-Afrikka |
| 11 | 55,61 | Cameron van der Burgh |  Etelä-Afrikka | 15. marraskuuta 2009 | Berliini, Saksa |
Naiset > Lyhyt rata

| Num>  | Aika | Uimari | Kansallisuus | Päivämäärä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1.06,58 | Dai Guohong |  Kiina | 4. joulukuuta 1993 | Palma de Mallorca, Espanja |
| 2 | 1.05,70 | Samantha Riley |  Australia | 2. joulukuuta 1995 | Rio de Janeiro, Brasilia |
| 3 | 1.05,57 | Penelope Heyns |  Etelä-Afrikka | 4. syyskuuta 1999 | Johannesburg, Etelä-Afrikka |
| 4 | 1.05,40 | Penelope Heyns |  Etelä-Afrikka | 26. syyskuuta 1999 | Durban, Etelä-Afrikka |
| 5 | 1.05,38 | Emma Igelström |  Ruotsi | 6. huhtikuuta 2002 | Moskova, Venäjä |
| 6 | 1.05,29 | Emma Igelström |  Ruotsi | 15. maaliskuuta 2003 | Tukholma, Ruotsi |
| 7 | 1.05,11 | Emma Igelström |  Ruotsi | 16. maaliskuuta 2003 | Tukholma, Ruotsi |
| 8 | 1.05,09 | Leisel Jones |  Australia | 28. marraskuuta 2003 | Melbourne, Australia |
| 9 | 1.04,79 | Tara Kirk |  Yhdysvallat | 19. maaliskuuta 2004 | College Station, Texas, Yhdysvallat |
| 10 | 1.04,12 | Leisel Jones |  Australia | 27. elokuuta 2006 | Hobart, Australia |
| 11 | 1.03,86 | Leisel Jones |  Australia | 28. elokuuta 2006 | Hobart, Australia |
| 12 | 1.03,72 | Leisel Jones |  Australia | 26. huhtikuuta 2008 | Canberra, Australia |
| 13 | 1.03,00 | Leisel Jones |  Australia | 14. marraskuuta 2009 | Berliini, Saksa |
| 14 | 1.02,70 | Rebecca Soni |  Yhdysvallat | 19. joulukuuta 2009 | Manchester, Yhdistynyt kuningaskunta |
Köyliön kivisakaristo

| Köyliön kivisakaristo |
| --- | --- |
Sijainti:  Köyliö
Rakentamisvuosi:  1500-luvun alku
Materiaali:  harmaakivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Köyliön kivisakaristo oli keskiaikainen sakaristo, joka sijaitsi Köyliössä. Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui sakaristo, jonka jäänteet saattavat sijaita hiukan pohjoiseen nykyisestä 1752 rakennetusta puukirkosta. Sakaristo rakennettiin todennäköisesti 1500-luvun alussa.
Köykkyrin virkistysalue

Köykkyri elokuussa 2008.
Kempeleen Pyrinnön urheilutalo.
Köykkyrin virkistysalue sijaitsee Kempeleen kunnassa Honkasen asuinalueella. Köykkyrissä on mahdollista harrastaa monipuolista liikuntaa ympäri vuoden, esimerkiksi maastopyöräilyä, frisbeegolfia, beach vollaeyta ja maastojuoksua. Köykkyristä löytyy myös Oulun seudun pisimmät kuntoportaat, joissa askelmia on 150. Talvisin Köykkyrissä toimii hiihtokeskus, joka tunnetaan myös Suomen pienimpänä laskettelukeskuksena. Talvisin alueella on valaistua latureitistöä noin 12 kilometriä. Laskettelukeskuksessa on yksi valaistu korkeudeltana 25 metriä ja pituudeltaan 135 metriä pitkä päärinne, sompahissi ja snowpark sekä vieressä alamäkiluistelurata.
Köykkyrin laskettelukeskus valmistui 1990-luvun lopulla ohitustien täyttömaan avulla. Köykkyrin laskettelukeskusta ylläpitävät yhteistyössä Kempeleen kunta ja urheiluseura Kempeleen Pyrintö. Kunta vastaa Köykkyrin lumetuksesta ja rinteen kunnossapidosta.
Köykkyrissä sijaitsee myös Kempeleen Pyrinnön ylläpitämä urheilutalo, jonka yhteydessä toimii kahvio.
KulturNav

KulturNav on avoimen lähdekoodin verkkotietokanta, joka yhdessä eri organisaatioiden kanssa kerää, hallitsee ja julkaisee auktoriteettitietoja ja terminologiaa erityisesti museoiden ja muiden kulttuuriperintölaitosten tarpeita varten. Projektin kehitystä rahoittaa Norjan kulttuurineuvosto ja sitä on vuodesta 2011 lähtien kehittänyt KulturIT yhteistyössä Norjan ja Ruotsin kulttuuriperintöjärjestöjen kanssa. KulturIT on 15 norjalaisen ja ruotsalaisen museon omistama voittoa tavoittelematon yritys. Sivusto julkaistiin tammikuussa 2015, ja sen käyttöliittymä tukee kirjanorjaa, ruotsia, suomea ja englantia.
Labellum

P: Ylemmät petalit
S: Sepalit
L: Labellum eli huuli
Labellum eli huuli on yksi kämmekkäkasvien (Orchidaceae) kehälehdistä.
Kämmekkäkasvien kehälehdet (yht. 6 kpl) jaetaan ulompiin sepaleihin (3 kpl) ja sisempiin petaleihin (3 kpl). Näistä petalit ovat yleensä erikoistuneimpia, ja yksi niistä, labellum, on muista poikkeava rakenteensa puolesta. Sillä on usein erikoismerkitys kasvin pölytyksessä.
Kämmekkäkasvien kehittyvässä nupussa huuli on ylin kehälehti, mutta suurimmalla osalla lajeista sikiäin tai jokin muu kukan tai kukkavarren osa kääntyy niin, että huuli jää alimmaksi tarjoten siten pölyttäjänä toimivalle eliölle laskeutumispaikan.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Koti-Karjala

| Koti-Karjala |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Keski-Karjalan Paikallislehti Oy
ISSN:  ISSN 1236-4495
Perustettu:  1960
Päätoimittaja:  Marko Torni
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Kitee, Rääkkylä ja Tohmajärvi
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  2 kertaa viikossa
Aiheesta muualla
www.kotikarjala.fi
Koti-Karjala on Kiteellä ilmestyvä Kiteen, Tohmajärven ja Rääkkylän alueen paikallislehti. Lehti perustettiin 1960 Kiteen Lehti -nimisenä. Vuosina 1967–1980 lehti ilmestyi nimellä Kiteen-Tohmajärven lehti. Vuonna 1980 lehti muuttui kaksipäiväiseksi  ja vuosina 1987–1992 lehti ilmestyi kolmesti viikossa. Lehti ilmestyy nyt keskiviikkoisin ja lauantaisin.
Koti-Karjalan pääosakas on Kitee-Seura ry. Lehti ei kuulu mihinkään laajempaan lehtikonserniin.
Päätoimittajia > Kiteen-Tohmajärven lehti

Eino Korkalainen
Päätoimittajia > Koti-Karjala

Markku Lappalainen1987–2004
Jouko Väistö 2004–2013
Marko Torni 2013–
Aiheesta muualla

Koti-Karjalan verkkosivut
Labid Khalifa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 1955
Syntymäpaikka: Marokko
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 168 senttimetriä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | KAC Kenitra |  |
Maajoukkue
|  |  Marokko |  |
Labd Khalifa (s. 1955) on uransa lopettanut marokkolainen jalkapalloilija. Puolustajana pelannut Khalifa edusti seuratasolla KAC Kenitraa. Hän pelasi myös Marokon maajoukkueessa vuoden 1986 MM-kilpailuissa, jossa Marokko eteni ensimmäisenä afrikkalaismaana lohkovaiheesta jatkoon.
Koivujärvi (Jämsä, Länkipohja)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°45′58″N, 24°50′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Liivesjärveen 
Järvinumero:  35.722.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,7 m  
Rantaviiva:  0,527 km  
Pinta-ala:  1,135 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan pohjoispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Lääläjärven ja Valkeajärven välisellä ylängöllä, loivassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Järven pohjoispuolelle tulee metsäautotie, joka alkaa yhdystieltä 14307.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen laskuoja laskee etelään Liiveslammin läpi valtatielle 9, josta sen vedet kulkeutuvat todennäköisesti Liivesjärveen. Liivesjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Koti-Kajaani

| Koti-Kajaani |
| --- | --- |
Entiset nimet:  Ilmoituslehti-Kajaani
Lehtityyppi:  ilmaislehti
Perustettu:  1972
Päätoimittaja:  Tiina Suutari
Kotikunta:  Kajaani
Ilmestymistiheys:  keskiviikkoisin
Kieli:  suomi
Koti-Kajaani on Kajaanissa ja sen lähikunnissa ilmestyvä kaupunkilehti. Lehti ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin. Lehti jaetaan lähes kaikkiin talouksiin Kajaanissa, Sotkamossa, Paltamossa ja Ristijärvellä. Lehti jaetaan myös Kuhmon, Suomussalmen, Hyrynsalmen ja Puolangan taajamissa.
Huhtikuusta 2020 lähtien lehti on ilmestynyt vain keskiviikkoisin. Sitä ennen se ilmestyi myös lauantaisin.
Lehden päätoimittaja on Tiina Suutari. Lehti luonnehtii itseään sitoutumattomaksi kaupunkilehdeksi.
Historia

Koti-Kajaanin perusti kajaanilainen Alpo Korhonen helmikuussa 1971. Aluksi lehti ilmestyi Ilmoituslehti Kajaani -nimellä, ja seuraavasta vuodesta nimellä Koski-Kajaani. Koti-Kajaaniksi lehden nimi muutettiin 1975.
Alpo Korhosen kuoltua vuonna 1980 lehden kustantamista jatkoi hänen tyttärensä perheineen vuoteen 2001. Tuolloin Kainuun Sanomat osti perheyrityksen. Yrityskaupalla Koti-Kajaanista tuli Kainuun Sanomien tytäryhtiö ja osa Alma Media -konsernia. Vuonna 2015 kajaanilainen SLP Kustannus Oy osti Alma Media Kustannus Oy:n omistaman Kainuun lehtiliiketoiminnan, jolloin myös Koti-Kajaani siirtyi sen omistukseen. SLP Kustannus Oy on Suomalainen Lehtipaino Oy:n tytäryhtiö.
Kaupunkilehtien liiton jäseneksi Koti-Kajaani liittyi 1975. Kaupunkilehtien liiton toiminta loppui 31. joulukuuta 2009, kun valtaosa sen jäsenistä Koti-Kajaani mukaan lukien liittyi Sanomalehtien Liittoon.
Koti-Kajaani on sitoutunut noudattamaan Julkisen sanan neuvoston toimintaperiaatteita.
Muuta

Koti-Kajaani kustantaa toimintansa ilmoitusmyynnistä saaduilla tuloilla. Lehden jakelun hoitavat Suomen Suoramainonta ja Jakelumasters Oy.
Koti-Kajaanissa julkaistaan myös paikalliseksi legendaksi noussutta Kuuloluuria,  johon lukijat voivat soittaa ja antaa kiitosta tai kritiikkiä heitä koskettavista asioista.
Aiheesta muualla

Koti-Kajaanin internet-sivut
Kylie

Kylie voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Kylie, naisen etunimi
Kylie Minogue, australialainen laulaja
Kylie, Kylie Minoguen musiikkialbumi vuodelta 1988
kylie, bumerangin kaltainen mutta heittäjälle palaamaton heittokeppi.
"Kylie", Akcentin kappale vuodelta 2005
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kylie”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Köyliön Lallit

| Köyliön Lallit |
| --- | --- |

Koko nimi:  Köyliön Lallit
Perustettu:  1946
Entiset nimet:  Köyliön Lallit   1946-
Kaupunki:  Köyliö
Miesten sarjataso:  Maakuntasarja
Naisten sarjataso:  Maakuntasarja
Puheenjohtaja:  Kauko Hakala
Omistaja:  Köyliön Lallit ry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Köyliön Lallit (entiseltä nimeltään Köyliön Nuorisoseuran Urheilijat) on Köyliön kunnassa toimiva urheiluseura, jonka lajeja ovat hiihto, yleisurheilu, pesäpallo, voimistelu ja suunnistus. Lallien päälaji on pesäpallo. Seura on perustettu vuonna 1946, ja siinä on vajaa tuhat jäsentä.
Aiheesta muualla

Köyliön Lallit
Laanilan jätteenpolttolaitos

| Laanilan jätteenpolttolaitos |
| --- | --- |
Polttoaine:  yhdyskunta- ja teollisuusjäte 
Teho:  53 MW (polttoaineteho) 
Omistaja:  Oulun Energia
Valmistunut:  2012 
Laanilan ekovoimalaitos jalostaa jätteen sähköksi ja lämmöksi.
Laanilan jätteenpolttolaitos on Oulun Laanilan kaupunginosassa, Kemiran teollisuusalueella toimiva jätteenpolttolaitos. Laitoksen omistaja on Oulun Energia ja sen käytöstä ja kunnossapidosta vastaa Laanilan Voima Oy.   Vuosittain laitoksessa poltetaan noin 150 000 tonnia yhdyskunta- ja teollisuusjätettä, josta puolet tulee Oulun Jätehuollon alueelta ja puolet muualta Pohjois-Suomesta.
Jätteenpolttolaitos otettiin kaupalliseen käyttöön vuonna 2012, ja sen polttoaineteho on 53 MW. Vuonna 2015 laitos tuotti höyryä 367 GWh ja kaukolämpöä 40 GWh. Laitoksen tuottamaa energiaa hyödynnetään Kemiran teollisuusprosesseissa ja Oulun Energian sähkön ja kaukolämmön tuotannossa.
Kvanttisuperpositio

Kvanttisuperpositio on kvanttimekaniikan formalismista juontuva ominaisuus, jonka mukaan tietty systeemi voi olla useassa eri tilassa yhdellä kertaa. Useat havainnot osoittavat tämän ominaisuuden kuvaavan myös luonnossa tavattuja rakenteita. Kvanttisuperposition olemassaolon vuoksi luonto on sisäisesti satunnainen – kun yleensä satunnaiset ominaisuudet liitetään useista mikrosysteemeistä koostuvaan kokonaisuuteen, kvanttimekaniikan mukaan joka ainoassa yksittäisessä mikrosysteemissä on satunnaisia piirteitä.
Mitattaessa superpositiotiloja vain yksi johonkin kyseiseen superpositioon kuuluvaan tilaan liittyvä ominaisuus saadaan mittaustuloksena. Mittaustuloksen todennäköisyys saadaan Neumannin mittaushypoteesin mukaan kyseisen tilan painokertoimesta koko systeemin kokonaistilassa.
Formaali kuvaus

Oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi että systeemiä voidaan kuvata diskreetillä (eli numeroituvalla) määrällä ominaistiloja, jotka muodostavat täydellisen ortonormaalin kannan systeemiä kuvaavalle Hilbertin avaruudelle. Merkitään noita tiloja merkinnällä  |n\rangle , missä  n on kokonaisluku. Näitä tiloja vastaa jokin mitattava ominaisuus, observaabeli, jota vastaa lineaarioperaattori  {\hat {O}}, siten, että
\langle n|{\hat {O}}|n\rangle =O_{n}.
Toisin sanoen, mitattaessa observaabelia  O systeemin ollessa tilassa  |n\rangle  saadaan  mittausten odotusarvona tulos  O_{n}.
Oletetaan että systeemi preparoidaan ajanhetkellä  t=0 (normitettuun) alkutilaan  |\psi (t)\rangle =|n_{0}\rangle  joka ei ole systeemiä kuvaavan Hamiltonin operaattorin  H ominaistila. Tällöin myöhemmällä ajanhetkellä  t>0 systeemin tila menee superpositioon tiloista  |n\rangle , tilaan
|\psi (t)\rangle =\sum _{n}c_{n}|n\rangle .
Tässä kompleksikertoimet  c_{n} saadaan Hamiltonin operaattoria vastaavan aikakehitysoperaattorin matriisielementtinä,
c_{n}=\langle n|e^{-iHt/\hbar }|n_{0}\rangle ,
missä  \hbar  on Diracin vakio. Valitsemalla  H sopivasti voidaan systeemi periaatteessa viedä mielivaltaiseen superpositioon tiloista  |n\rangle . Ainoa ehto kompleksiluvuille  c_{n} saadaan tilan normin säilymisestä:
\langle \psi (t)|\psi (t)\rangle =\sum _{n}|c_{n}|^{2}=1.
Mittaamalla tällaisesta tilasta ominaisuus  O saadaan satunnaisesti jokin niistä arvoista  O_{n}, joille  c_{n}\neq 0. Tämä kyseinen arvo saadaan Neumannin mittaushypoteesin mukaan todennäköisyydellä  |c_{n}|^{2}
(olettaen että mittaus on projektiivinen).