stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kevätvillaselkä
Elinympäristö ja elintavat

Kevätvillaselkä on erittäin yleinen, mutta yöllä lentävänä lajina sitä ei helposti tapaa. Lisäksi siipien väritys ja kuviointi naamioivat perhosen puunrungolle päiväsaikaan. Aikuiset perhoset viihtyvät koivua kasvavilla paikoilla ja tulevat sekä valolle että syötille. Kotelo talvehtii.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasveja ovat koivut (Betula).
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Kevätvillaselkä
Suomen Perhostutkijain Seura
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Kingsin piirikunta (Kalifornia)

Kingsin piirikunta (engl. Kings County) on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 152 486 vuonna 2020 ja sen pinta-ala on 3 619 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus Hanford on myös sen suurin kaupunki.
Väestö

Piirikunnan asukkaista 53,1 prosenttia on latinalaisamerikkalaisia, 33,6 prosenttia valkoisia ja 5,93 prosenttia valkoisia. 40,9 prosenttia puhuu myös muita kieliä kuin englantia. 87,7 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 31,4 vuotta.
Kuvia piirikunnasta

Piirikunnan oikeustalo.
Corcoranin rautatieasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kingsin piirikunta (Kalifornia) Wikimedia Commonsissa
Kalifornian osavaltio
Ilmasto | 
Piirit | 
Talous | 
Vaalit | 
Maantiede | 
Hallinto | 
Kuvernöörit |
Historia | 
Politiikka | Teemasivu
| --- | --- |
Alueet:  Antelope Valley |  Big Sur |  Central Coast |  Channel Islands |  Coachella Valley |  Cucamonga Valley |  East Bay (SF) |  Etelä-Kalifornia |  Gold Country |  Los Angelesin suuralue |  Imperial Valley |  Inland Empire | Itäinen Kalifornia |  Keskuslaakso |  Kuolemanlaakso |  Los Angeles Basin | Lost Coast |   Mojave |  North Bay (SF) |  Owens Valley |  The Peninsula |  Pomona Valley |  Redwood Empire |  Russian River |  Sacramento Valley |  Salinas Valley |  San Diegon piirikunnan pohjoisosa |  San Fernando Valley |  San Franciscon lahden ympäristö |  San Gabriel Valley |  San Joaquin Valley |  Santa Clara Valley |  Shasta Cascade |  Sierra Nevada |  Piilaakso |  Pohjois-Kalifornia |  Sonoma Valley |  Tech Coast |  Tri-Valley |  Victor Valley |  Wine Country |  Yosemiten kansallispuisto
Kaupungit (suurimmat):  Bakersfield |  Chico |  Fresno |  Los Angeles-Long Beach-Glendale |  Modesto |  Napa |  Oakland-Fremont-Hayward |  Oxnard-Thousand Oaks-Ventura |  Redding |  Riverside-San Bernardino-Ontario | Sacramento-Roseville |  Salinas |  San Diego-Carlsbad-San Marcos |  San Francisco-San Mateo-Redwood City |  San José-Sunnyvale-Santa Clara | Santa Ana-Anaheim-Irvine |  Santa Barbara-Santa Maria |  Santa Cruz-Watsonville |  Santa Rosa-Petaluma |  Stockton |  Vallejo-Fairfield |  Visalia-Porterville |  Yuba City
Piirikunnat:  Alameda |  Alpine |  Amador |  Butte |  Calaveras |  Colusa |  Contra Costa |  Del Norte |  El Dorado |  Fresno |  Glenn |  Humboldt |  Imperial |  Inyo |  Kern |  Kings |  Lake |  Lassen |  Los Angeles |  Madera |  Marin |  Mariposa |  Mendocino |  Merced |  Modoc |  Mono |  Monterey |  Napa |  Nevada |  Orange |  Placer |  Plumas |  Riverside |  Sacramento |  San Benito |  San Bernardino |  San Diego |  San Francisco |  San Joaquin |  San Luis Obispo |  San Mateo |  Santa Barbara |  Santa Clara |  Santa Cruz |  Shasta |  Sierra |  Siskiyou |  Solano |  Sonoma |  Stanislaus |  Sutter |  Tehama |  Trinity |  Tulare |  Tuolumne |  Ventura |  Yolo |  Yuba
Kolmen kuninkaan kohtaus

Tapahtuman muistoksi tehty postikortti vuodelta 1914.
Kolmen kuninkaan kohtaus on Malmössä 18.–19. joulukuuta 1914 pidetty kokous, jossa Ruotsin kuningas Kustaa V, Norjan Haakon VII ja Tanskan Kristian X kohtasivat. Ruotsin kuninkaan aloitteesta tapahtuneeseen tapaamiseen ottivat osaa myös maiden ulkoministerit. Tapaamisella haluttiin ilmaista pohjoismaiden keskeistä yhteenkuuluvuutta ensimmäisen maailmansodan aikaisissa oloissa. Seuraava vastaavanlainen tapaaminen pidettiin Oslossa marraskuussa 1917 ja myöhemmin vielä Tukholmassa lokakuussa 1939, jolloin kokoukseen osallistui myös Suomen presidentti Kyösti Kallio. Viimeisessä kokouksessa annettiin maiden yhteistä puolueettomuutta tähdentänyt julkilausuma.
Kokonaisanalyysijärjestelmä

Kokonaisanalyysijärjestelmä (Total Analysis System, TAS) kuvaa laitetta, joka suorittaa automaattisesti näytteen kemiallisen analyysin edellyttämät vaiheet, kuten näytteenoton, näytteen kuljetuksen, suodatuksen, laimennuksen, kemialliset reaktiot, erottelun ja osoittamisen.
Alan uusi kehityssuunta on mikro-kokonaisanalyysijärjestelmien (µTAS) luominen. Tällainen järjestelmä kutistaa koko laboratorion sirun kokoiseksi lab-on-a-chip-järjestelmäksi. Erittäin pienen kokonsa vuoksi tällainen järjestelmä voidaan sijoittaa lähelle näytteenottopaikkaa. Se voi myös olla erittäin kustannustehokas, kun otetaan huomioon sirutekniikat, näytekoot ja analyysiin kuluva aika. Se vähentää myös laboratoriohenkilöstön altistumista myrkyllisille kemikaaleille, mikä on lisäetu perinteisiin tekniikoihin verrattuna. Toinen tämän tekniikan etu on se, että käyttöpistediagnostiikkasarjat eivät epidemioiden aikana vaadi ammattitaitoisia teknikkoja, mikä saattaa pelastaa jopa miljoonia ihmishenkiä.
Kolumbian kansalliskirjasto

| Kolumbian kansalliskirjasto> Biblioteca Nacional de Colombia |
| --- | --- |


Osoite:  Calle 24 No. 5-60, Bogotá, Distrito Capital de Bogotá, Kolumbia
Sijainti:  Bogotá, Kolumbia
Koordinaatit:  4.6097°N, 74.0687°W
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolumbian kansalliskirjasto (esp. Biblioteca Nacional de Colombia, lyhennys: BNC; engl.  National Library of Colombia) on Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa toimiva kansalliskirjasto.
Kansalliskirjasto ilmakuvassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolumbian kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
About (englanniksi) (facebook.com)
Kokkokangas (Tornio)

K-Market Kirsikka Kokkokankaalla
Kokkokangas on Tornion kaupungissa sijaitseva omakotialue Pirkkiön saaressa noin kolme kilometriä etelään kaupungin keskustasta.
Kokkokangas on soraharjualueena on ollut perinteisenä ulkoilualueena[lähde? ]. 1920-luvulla Alatornion ja Tornion suojeluskunnat rakensivat alueelle hiihtomajan ja ampumaradan. Aluetta täydennettiin 1930-luvulla rakentamalla puinen hyppyrimäki. Tässä ympäristössä käytiin maaliskuisin kaksipäiväiset Alatornion hiihdot järjestäjinään Tornion Pyry ja Alatornion suojeluskunnan Urheilijat. Sodan jälkeen rakennettiin noin neljänkymmenen metrin hypyt[lähde? ] antava uusi puumäki. Mäki uusittiin vielä kerran 1950-luvun lopulla, jolloin aina 1970-luvulle astiselvennä pystyssä ollut puumäki huonokuntoisena purettiin. Sodan jälkeisinä kisajärjestäjinä olivat Tornion Pyry ja suojeluskuntaurheilijoiden perillinen Alatornion Urheilijat.
Kokkokankaan harjualue oli ollut torniolaisten hiekanottopaikkana vuosikymmenien ajan, ja niinpä tultaessa 1970-luvulle soraharju oli käytännössä louhittu. Hiihtotoiminta siirrettiin Puuluotoon, ampumaratatoiminta Laivakankaalle, ja maa-alue otettiin laajentuvan Tornion omakotitaloasutuksen käyttöön.
Alueella sijaitsee myös Kokkokankaan ala-aste, sekä päiväkoti ja K-Market Kirsikka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kokkokangas (Tornio) Wikimedia Commonsissa
Tornio
Kylät ja kaupunginosat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupunginosat | Kaupunginosat | Kylät | Kylät | Kylät | Kylät |  |
|  Suensaari  Kiviranta  Särkinärä  Pudas  Palosaari |  Luotomäki  Torppi Pikku-Berliini  Miukki  Kokkokangas |  Arpela  Pirkkiö  Puuluoto  Näätsaari  Kantojärvi |  Karunki  Martimo  Vojakkala  Liakka  Lautamaa |  Korpijärvi  Laivaniemi  Sattajärvi  Varajärvi  Raumo |  Ruottala  Laivajärvi  Kourilehto  Könölä  Kaakamo  Kukkola |  |
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Pohjan stadion
Urheiluseurat: Tornion Pyry – Tornion Palloveikot – Tornion Pallo -47 – Tornion IHC - Alatornion Pirkat
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Rautatieliikenne: Aapajoen seisake – Alavojakkalan seisake –  Kalkkimaan rata – Karungin rautatieasema – Kolarin rata – Korpikylän rautatieasema – Kukkolan seisake – Oulu–Tornio-rata – Röyttän satamarata – Niemenpään rautatieasema – Tornio–Haaparanta-rata – Tornion rautatieasema – Tornio-Pohjoinen – Ylivojakkalan seisake
Sillat: Raumonjoen rautatiesilta – Tornionjoen rautatiesilta
Tieliikenne: Seututie 921 – Seututie 922 – Seututie 927 – Valtatie 21
Kolmen sektorin hypoteesi

Primaarisektori
(raaka-aineet)
Sekundaarisektori
(jalostus)
Tertiaarisektori
(palvelut)
Julkinen sektori
Yksityinen sektori
Yhteisötalous
Kolmas sektori
Kolme sektoria Clarkin mukaan.
Clarkin sektorimalli suhteutettuna aikaan.
Kolmen sektorin hypoteesi on talousteoria, joka jakaa kansantaloudet kolmeen aktiivisuuden sektoriin: raaka-aineiden tuotantoon (primääri), jalostukseen (sekundääri) ja palveluihin (tertiääri). Teorian ovat kehittäneet Colin Clark ja Jean Fourastié.
Hypoteesin mukaan taloudellisen aktiivisuuden painopiste siirtyy raaka-aineiden tuotannosta valmistuksen kautta lopulta palveluihin. Fourastié näkee prosessin pohjimmiltaan myönteisenä.
Alhaisten asukasta kohden laskettujen tulojen maat ovat teorian viitekehyksessä varhaisessa kehitysvaiheessa, sillä valtaosa niiden bruttokansantuotteesta syntyy raaka-aineiden tuotannossa. Keskimääräisen tulotason maat ovat kehittyneempiä, kun tulot syntyvät pääasiassa valmistuksessa. Hypoteesin mukaisesti korkeasti kehittyneissä maissa palvelusektorilla syntyy suurin osa talouden kokonaistuotannosta.
Kokonaishaihdunta

Veden kiertokulkua Maan pinnalla; kokonaishaihdunta on haihtumisen ja transpiraation summa.
Kokonaishaihdunta (engl. evapotranspiration, ET) on maa-alueilta tapahtuva veden siirtyminen ilmakehään. Sen merkittävimmät osatekijät ovat haihtuminen maaperästä ja kasvien transpiraatio. Potentiaalisella kokonaishaihdunnalla (PET) tarkoitetaan veden määrää, joka haihtuisi maaperästä, jos se saisi tarpeeksi kosteutta. Kokonaishaihdunta on yksi merkittävimmistä aurinkoenergian kuluttajista maanpinnalla ja tärkeä osa veden kiertokulkua.
Kokonaishaihduntaan vaikuttavat monet tekijät. Se on sitä suurempi mitä lämpimämpi on. Kasvien ilmaraot pyrkivät kylmässä ilmastossa säästämään vettä sulkeutumalla. Ilman suhteellinen kosteus vaikuttaa myös kokonaishaihduntaan. Jos ilman kosteus on korkea, ilmaan ei mahdu juurikaan lisää kosteutta. Kovassa tuulessa sen sijaan kostea ilma korvautuu nopeammin kuivalla ilmalla, jolloin kokonaishaihdunta kasvaa. Jos maaperässä on vähän vettä, niin kasvit pyrkivät transpiroimaan vähemmän vettä. Monien kasvien ominaisuudet myös aiheuttavat pienempää haihduntaa. Alueilla, joilla auringonsäteily on korkeimmillaan, kokonaishaihduntakin on korkeimmillaan, sillä silloin on tarjolla enemmän aurinkoenergiaa haihduttamaan vettä. Monilla kuivilla ja kuumilla alueilla kokonaishaihdunta voi olla jopa 100 prosenttia.
Sään ja kasvillisuuden vaikutuksia kokonaishaihduntaan voidaan kuvata vertailuluvuilla ja kertoimilla. Ilmaston vaikutusta kuvataan määrittelemällä, montako millimetriä vettä päivässä haihtuisi hyvin kastellulta nurmipinnalta kyseisessä ilmastossa. Nämä vertailuluvut, ET0, vaihtelevat lauhkeassa ilmastossa kosteuden ja lämpötilan mukaan välillä 1-9 mm/vrk ja tropiikissa 2-8 mm/vrk. Kasvuston tyypin vaikutusta kuvataan kertoimella Kc: hyvin kasteltuna kukin kasvustotyyppi haihduttaisi Kc * ET0 mm/vrk. Kolmas korjauskerroin KS tulee kasvuston tilan ja ympäristöstressin kautta: kasveilla ei aina ole käytettävissään tarpeeksi vettä tai muusta syystä ne eivät pysty haihduttamaan Kc * ET0 mm/vrk, vaan vähemmän, Ks* Kc * ET0. Tyypillisesti KS on pienempi kuin yksi ja Kc on suurempi kuin yksi.
Evapotranspiraatio voidaan määrittää lysimetrillä eli eristämällä kasvusto ympäristöstään ja punnitsemalla sen massassa tapahtuvat muutokset ja vähentämällä tästä sademäärä. Käytännössä maamassojen eristäminen ja punnitseminen niin että kasvusto pysyisi samanlaisen ympäristöstressin alaisena kuin ympäröivä kasvusto, on vaikeaa tai mahdotonta. Haihtumista avoimesta vesipinnasta voidaan mitata haihduntapannulla, mutta se ei ota kasvillisuuden vaikutusta huomioon. Niinpä ET0 määritetään yleensä empiirisillä yhtälöillä sääsuureista laskemalla. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) asiantuntijapaneeli suositteli vuonna 1990 Penmanin ja Monteithin yhtälön käyttämistä tähän.
Kirsi-Kaisa Sinisalo

Kirsi-Kaisa Sinisalo (s. 1970) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1996, minkä jälkeen hän on toiminut näyttelijänä ja ohjaajana monissa eri teattereissa. Sinisalo on suorittanut myös johtamisen erikoisammattitutkinnon 2016, valmistunut merkonomiksi 2019 ja ratkaisukeskeiseksi valmentajaksi 2020. Vuonna 2021 hän opiskelee kulttuurituottaja YAMK-tutkintoa HUMAKissa. Vuodesta 2007 vuoteen 2010 hän toimi Kajaanin Runoviikon taiteellisena johtajana. Elokuusta 2010 lokakuun 2013 loppuun hän on toimi Rauman Kaupunginteatterin johtajana. 1.11.2013 lähtien Sinisalo toimii Hämeenlinnan kaupunginteatterin toimitusjohtaja-teatterinjohtajana vuoden 2019 loppuun saakka. Hän on myös Veikko Sinisalon stipendirahaston varapuheenjohtaja
Sinisalolle on myönnetty Räikän fröökynä -arvonimi 2005. Titteli annetaan vuosittain ylöjärveläiselle kulttuuripersoonalle.
Sinisalo palkittiin Oulun läänin taidepalkinnolla 2008, Kajaanin Runoviikon kehitystyöstä.
Sinisalo oli Valtion Näyttämötaidetoimikunnan jäsen 2013–2014.
Sinisalo palkittiin merkittävästä teatterityöstä Aku-patsaalla vuonna 2017. Palkinto myönnettiin Ernest Thompsonin Kultalampi-näytelmän ohjaamisesta Verstas-näyttämölle.
Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa Sinisalo oli SDP:n eurovaaliehdokkaana ja sai noin 2300 ääntä. Vuoden 2021 kuntavaaleissa Sinisalo on SDP:n ehdokkaana Tampereella.
Perhe

Kirsi-Kaisa Sinisalon isä oli näyttelijä Veikko Sinisalo. Vuosina 1995–2017 hänen puolisonsa oli muusikko Mikko ”Pantse” Syrjä, jonka kanssa hän sai Juho-nimisen pojan vuosituhannen vaihteessa. Erottuaan vuonna 2017 Syrjästä Sinisalo on puhunut paljon yhteisöllisyyden merkityksestä.
Monologit

Kuun kuva meissä -monologi Kirsi Kunnaksen runoista. Ensi-ilta Tampereen Teatterissa 1998.
Sinisalon Pentinkulman naiset -monologi sai ensi-iltansa Urjalan Pentinkulman päivillä elokuussa 2002. Esityskertoja ympäri maata kertyi pitkälti toista sataa. Esitys on kiertänyt Saksassa, Sveitsissä ja Ruotsissa ja se on nähty TV2:lla. Sinisalo on lopettanutkin Pentinkulman naisten esittämisen kahdesti. Monologia on kuitenkin jatkuvasti  pyydetty keikalle. Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi se nostettiin uudelleen ohjelmistoon ja nähtiin Tampereen Työväen Teatterissa ja Hämeenlinnan kaupungin teatterissa.
Likka elämä ja teot -monologi. Ensi-ilta Aleksanterin Teatterissa 2005.
Vasten kivistä sydäntä -monologi – Ensi-ilta Kajaanin Runoviikot 2009.
Dialogit

Rakkauden epätoivon tähden -dialogin ensi-ilta oli Urjalan Pentinkulman päivillä 2005. Dialogi perustuu Märta Tikkasen syksyllä 2004 julkaistuun Kaksi-romaaniin. Näytelmän ohjasi Maarit Pyökäri, ja sen koreografina ja tanssijana oli Ari Numminen.
Pesä pienoinen -dialogin ensi-ilta oli Kajaanin kaupungin teatterissa ja Tampereen teatterissa vuonna 2009. Käsikirjoituksen siihen kirjoitti Kirsi-Kaisa Sinisalo, ja sen ohjasi ja miehen roolissa näytteli Taisto Reimaluoto.
Kings of the City

Kings of the City oli brittiläinen rock ja hip hop-yhtye Lontoosta, Englannista. Bändin perustivat räppäri Ali Bla Bla ja Koken, laulaja ja kitaristi Danny Wilder, basisti Memari Man, kitaristi Richie 2 Pun, rumpali Royal ja syntetisaattorin soittaja 8bit. Vuonna 2011 bändi julkaisi kappaleen Klashnekoffin kanssa ja sopi lähtevänsä UK kiertueelle Maverick Sabren kanssa.
Bändin historia

Bändin perusti Ali Bla Bla tavattuaan laulaja Danny Wilderin Busta Rhymesin kiertueella Lontoon Wembley Arenalla. Ali otti yhteyttä Dannyn kanssa vanhoihin kouluystäviinsä Richie 2 Puniin, Memari Maniin, Kokeen sekä 8bit joka esitteli Alille veljensä Royalin, josta tuli bändin rumpali. Heidän debyyttisinglensä I Try, julkaistiin 31. elokuuta 2010, joka sai tukea BBC Radio 1:lta ja BBC Radio 1Xtra:lta. He pääsivät kuuluisuuteen singlensä Listen To The Old Man (julkaistu 1. marraskuuta 2010) ja Darkness (mukana Klashnekoff) (julkaistu 11. maaliskuuta 2011), ja remix versio Darkness singlestä jonka on tehnyt Nutty P.
Bändi jatkoi uraansa julkaisemalla suurimman underground singlen Make Me Worse (julkaistu 13. heinäkuuta 2012), joka liittyi BBC Radio 1Xtran sopimukseen soittaa live-esitys Charlie Sloth Fire In The Booth:ssa. Suurin osa heidän suosiostaan on tullut Monstercatin Muzzyn avulla, kun hän remixasi heidän singlen Make Me Worse, joka sai miljoonia katselukertoja.
Bändin laulaja, Danny Wilder kuoli keuhkosyöpään 3. lokakuuta 2013 27-vuotiaana. Bändi julkaisi seuraavan julkilausuman Facebook-sivulleen: "Ensimmäistä kertaa elämässäni olen sanaton. Veljemme, ystävä, johtaja, laulaja, kitaristi, keulahahmo ja pomo, Danny Wilder, kuoli eilen aamulla. Maailma ei koskaan tule olemaan entisensä. Kunnioituksemme ja syvimmät surut ovat hänen perheensä ja rakkaidensa kanssa."
Kiertue

Seuraava cover Maverick Sabren UK single Let Me Go nuorten lähetystoiminnan SB.TV takia, bändi kutsuttiin tukemaan Sabrea hänen 2011 UK kiertueellaan.
Diskografia

Listen to the Old Man (2010, EP)
Covers (2011, EP)
No Rules to the Game (2011, EP)
No Guts (2012, EP)
No Glory (2012, EP)
No Snake (2015, LP)
Aiheesta muualla

http://www.kingsofthecity.co.uk (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskihajonta

Satunnaismuuttujan standardipoikkeama eli keskihajonta on hajontaluku, joka kuvaa keskimääräistä poikkeamaa odotusarvosta tai populaation keskiarvosta. Keskihajonta on varianssin neliöjuuri:  D(X)=\sigma _{x}={\sqrt {\sigma _{x}^{2}}}. Etuna varianssiin nähden on tulkinnan helppous, sillä keskihajonnan asteikko vastaa mittausten asteikkoa.
Keskihajonnan suuruuksia

Minkä tahansa jakauman keskihajonnalle pätee Tšebyšovin epäyhtälö
joka kuvaa, kuinka suurella todennäköisyydellä satunnaisesti valittu arvo on korkeintaan k:n keskihajonnan etäisyydellä odotusarvosta.
| Poikkeama odotusarvosta | Tšebyšovin epäyhtälö | Normaalijakauma |
| --- | --- | --- |
|  1\sigma  | - | 68,27 % |
|  2\sigma  | 75,00 % | 95,45 % |
|  3\sigma  | 88,89 % | 99,730 % |
|  4\sigma  | 93,75 % | 99,99367 % |
|  5\sigma  | 96,00 % | 99,9999427 % |
|  6\sigma  | 97,22 % | 99,999999803 % |
Keskihajonta normaalijakauman tapauksessa: yhden keskihajonnan etäisyys keskiarvosta rajaa todennäköisyysmassasta 68,27 %, kahden keskihajonnan etäisyys 95,45 % ja kolmen keskihajonnan etäisyys 99,73 %.
Kevättä ja syksyä -kausi

|  Kiinan historia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
MUINAINEN
Kolme hallitsijaa ja viisi keisaria
Xia-dynastia 2070–1600 eaa.
Shang-dynastia 1600–1046 eaa.
Zhou-dynastia 1122–256 eaa.
  Läntinen Zhou-dynastia
  Itäinen Zhou-dynastia
    Kevättä ja syksyä
    Taistelevat läänitysvaltiot
SUURVALTA
Qin-dynastia 221 eaa.–206 eaa.
Han-dynastia 206 eaa.–220 jaa.
  Läntinen Han-dynastia
  Xin-dynastia
  Itäinen Han-dynastia
Kolme kuningaskuntaa 220–280 jaa.
  Wei, Shu Han & Wu
Jin-dynastia 265–420 jaa.
  Läntinen Jin
|   Itäinen Jin | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. | 16 kuningaskuntaa 304–439 jaa. |  |  |  |  |
Eteläinen ja pohjoinen dynastia 420–589 jaa.

Sui-dynastia 581–619 jaa.
Tang-dynastia 618–907 jaa.
| 5 dynastiaa & 10 kuningaskuntaa 907–960 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. | Liao-dynastia 907–1125 jaa. |  |  |  |  |

Song-dynastia 960–1279 jaa. : 
|   Pohjoinen Song |  | L. Xia-dyn. |  |  |  |  |  |
|   Eteläinen Song | Jin-dynastia |  |  |  |  |  |  |
Yuan-dynastia 1271–1368 jaa.
Ming-dynastia 1368–1644 jaa. 
Qing-dynastia 1644–1911 jaa. 
NYKYAIKA
Kiinan tasavalta 1911–1949
| Kiinan kansantasavalta 1949–nyt |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  Kiinan tasavalta  (Taiwanissa) |  |  |  |  |
 Kiina historian aikajana Kiinan dynastiat Kiinan sotilashistoria Kiinan taidehistoria Kiinan tekniikan ja tieteen historia Kiinan koulutuksen historia 
malline: näytä • keskustele • 
Kevättä ja syksyä -kausi (yksink.: 春秋时代; perint.: 春秋時代; pinyin: chūn qiū shí daì) vallitsi Kiinassa 770 eaa. – 476 eaa. Tällöin Zhou-dynastian valta ulottui vain pienelle alueelle, ja maata hallitsivat lääninherrat, jotka johtivat käytännössä omia valtioitaan, joita olivat muun muassa Qi, Jin ja Chu. Kungfutse ja monia muita ajattelijoita eli tällä kaudella. Virkamiesvaltio alkoi nostaa päätään aikaisemman sukulaisuuteen perustuvien virkapaikkojen sijaan ja rauta yleistyä. Kevään ja syksyn kaudella vuorottelivat sodat ja diplomatia. Kausi päättyi valtioiden välisten sotien lisääntyessä, ja silloin alkoi taistelevien valtioiden kausi.
Historia

Kevättä ja syksyä -kausi on saanut nimensä Lu-valtion (魯) aikakirjojen mukaan. Kevättä ja syksyä -aikakirjoissa mainitaan aina nämä vuodenajat, ja teos kattaa ajanjakson 722 eaa. – 481 eaa. Kevättä ja syksyä -kauden katsotaan kuitenkin alkaneen jo vuodesta 770 eaa., jolloin kuningas Ping perusti itäisen Zhou-dynastian Luoyangiin.
Zhou-dynastian hallitsijoiden oli paettava itään, kun heidän pääkaupunkiinsa Haojingiin hyökättiin. Kuningas You oli vuonna 771 eaa. korvannut vaimonsa jalkavaimolla. Tämän jälkeen Shen-valtiota johtaja,selvennä joka oli Youn vaimon isä, hyökkäsi Haojianiin yhdessä quanrongien nomadiheimon kanssa.
Kausi päättyi valtioiden erimielisyyksien lisääntyessä ja melko rauhanomaisen yhdessäelon päättyessä; tällöin Kiina hajosi useaan toisiaan vastaan taistelevaan valtioon. Kevään ja syksyn aikakausi vastaa itäisen Zhou-dynastian ensimmäistä puoliskoa.