stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vineland (New Jersey)

| Vineland |
| --- | --- |
 Vinelandin keskustaa.
 Vineland Cumberlandin piirikunnan kartalla.
 Vineland
 Koordinaatit: 39°28′N, 74°59′W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  New Jersey
Piirikunta:  Cumberland
Väkiluku (2010):  60 724
 
 www.vinelandcity.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vineland on kaupunki Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa Cumberlandin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 60 724.
Maantiede

Vineland sijaitsee New Jerseyn osavaltion eteläosassa Cumberlandin piirikunnassa Mauricejoen varrella. Philadelphia Pennsylvanian osavaltion puolella sijaitsee noin 56 kilometrin päässä Vinelandista pohjoiseen.
Historia

Vineland sai alkunsa vuonna 8. elokuuta 1861, jolloin Charles K. Landis osti paikalta maata asutuskeskuksen perustamiseksi. 12 950:n hehtaarin kokoiselle alueelle tuotiin siirtolaisia Uudesta-Englannista ja Italiasta. Vineland poikkesi monista muista maaseutukaupungeista suunniteltuna kaupunkina. Sen perustaminen herätti myös kansainvälistä huomiota. Uusia siirtolaisia houkuteltiin mainoksin ja 1870-luvun loppuun mennessä Vineland oli kasvanut noin 5 000–6 000:n asukkaan kaupungiksi. Siirtolaisten joukossa oli esimerkiksi juutalaisia Venäjän keisarikunnasta. 1940-luvulta lähtien siirtolaisia tuli etenkin Vinelandin keskustan alueelle Puerto Ricosta. Puertoricolaiset työllistyivät maatalouden työtehtävissä. Toisen maailmansodan jälkeen Vineland oli kasvanut yhdeksi suurimmista kanaloiden keskuksista Yhdysvalloissa. Nykyinen Vinelandin kaupunki perustettiin hallinnollisesti 1. heinäkuuta 1952, kun silloinen Vineland ja Landis yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi.
Talous

Vineland on edelleen merkittävä maatalouden keskus. Alueella kasvatetaan esimerkiksi vihanneksia ja kanoja. Paikallisen teollisuuden tuotteisiin kuuluvat esimerkiksi lasi, tekstiilit ja vaatteet.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Vinelandissä aikavälillä 2014–2018 olivat 55 054 USD ja henkilöä kohden 25 800 USD. 14,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 60 724 ja vuoden 2019 arvion mukaan 59 439. Vinelandin-Millvillen-Bridgetonin suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 156 898. Kaupungin asukkaista 70,2 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 43,7 %), 13,7 % afroamerikkalaisia, 40,3 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 1,5 % aasialaisia. 38,6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 12,5 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Vinelandin kartta.
Vineland vuonna 1885.
Virtuaaliverkko

Virtuaaliverkko (engl. virtual network) on ryhmä toisiinsa liittyviä tietoliikenneverkkoja, jotka näkyvät käyttäjälle yhtenä suurena verkkona.
Virtuaaliverkot ovat eriytetty verkkolaitteistosta.
Aiheesta muualla

A Survey on the Placement of Virtual Resources and Virtual Network Functions (englanniksi)
Vjatka (täsmennyssivu)

Vjatka tarkoittaa seuraavia asioita:
Vjatka, Kaman sivujoki Venäjällä
Vjatka, Kirovin kaupungin nimi vuoteen 1934 saakka
Vjatka, kylä ja maalaiskunta Novgorodin alueella Venäjällä
Vjatkan kuvernementti, entinen hallintoalue Venäjällä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vjatka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844

| Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844> Ökonomisch-philosophische Manuskripte 1844.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Karl Marx
Suomennos
Suomentaja:  Antero Tiusanen
Kustantaja:  Edistys
Julkaistu:  1972
Sivumäärä:  191
Sarja: Tieteellisen sosialismin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset 1844 eli Pariisin-käsikirjoitukset kuuluu Karl Marxin varhaisiin teoksiin. Hän kirjoitti tekstin jo 1844 Pariisissa, mutta se ilmestyi vasta 1932. Taloudellisfilosofiset käsikirjoitukset sisältää esimerkiksi Marxin sosiaalisen vieraantumisen teorian, jota pidetään teoksen tärkeimpänä antina, sekä kritiikkiä silloisia taloustieteilijöitä vastaan. Monien marxilaisten koulukuntien mukaan teos kuuluu Marxin tärkeimpiin teksteihin. Suomalainen filosofi Georg Henrik von Wright katsoo esimerkiksi, että käsikirjoitus yhdessä teosten Grundrisse (suom. nimellä Vuosien 1857–1858 taloudelliset käsikirjoitukset) ja Pääoma (1867) kanssa muodostaa Marxin teorianmuodostuksen selkärangan. Stalinin ajan Neuvostoliitossa julkaistua teosta käyttivät sittemmin Itä-Euroopan toisinajattelijat hyväkseen arvostellessaan neuvostojärjestelmän epädemokraattisia rakenteita.
Teosta on toisaalta myös pidetty Marxin kypsymättömän ja filosofisen vaiheen teoksena, ja siksi jotkut esimerkiksi Frankfurtin koulukunnan piirissä ovat pitäneet sitä Marxin tuotannossa vähemmän tärkeänä.
Käsikirjoitukset olivat pitkään kateissa. Ilman niiden löytymistä 1960-luvulla vieraantumisesta käyty keskustelu ei olisi ollut mahdollista.
Taloudellis-filosofisten käsikirjoitusten nuoren Marxin ja Pääoman ”kypsän” Marxin painotuksilla katsotaan olevan hyvin selvä ero, sillä Marxin varhaisfilosofian poliittinen ontologia on antropologisella perustalla. Teoksesta on erityisesti saanut vaikutteita "humanistis-antropologinen" marxilaisuus.
Hannu Taanila on luonnehtinut Volter Kilven teoksen Alastalon salissa isännän ja Härkäniemen monologeja kuin kopioiduiksi tästä Marxin teoksesta.
Aiheesta muualla

Ökonomisch-philosophische Manuskripte aus dem Jahre 1844, alkuteoksen käsikirjoitukset (saksaksi)
Karl Marx, Ekonomisk-filosofiska manuskript (ruotsiksi)
Vesien saastuminen

Kuparikaivoksen saastuttama joki Angleseyssa Walesissa
Vesien saastumisella tarkoitetaan vesimuodostumien, kuten järvien, jokien, merien tai pohjaveden saastumista. Saastuminen vaikuttaa alueen kasveihin ja eliöihin yleensä haitallisella tavalla. Veden saastumista tapahtuu kun saasteita päästetään suorasti tai epäsuorasti kulkeutumaan vesimuodostumiin siten, että niistä ei ole poistettu haitallisia yhdisteitä.
Vesien saastuminen on yksi vakavimmista uhista ihmiselle sekä ympäristölle, sillä noin 25 prosenttia maapallon makean veden varannoista on saastunut terveydelle vaaralliseksi. Vuonna 2006 noin 18 prosentilla maailman väestöstä ei ollut käytössään puhdasta juomavettä ja päivittäin noin 6 000 ihmistä kuoli veteen liittyvistä syistä. Vuosittain veteen liittyviin sairauksiin kuolee yli 1,5 miljoonaa lasta.
Vesien laatua heikentävät esimerkiksi tehtaat, kaupungistuminen, väestönkasvu ja ilmastonmuutos. Arvioiden mukaan maailmassa tuotetaan vuosittain 1500 kuutiokilometriä jätevesiä. Kehittyvissä maissa yli 80 prosenttia jätevesistä lasketaan käsittelemättöminä takaisin vesistöihin.
Kehitysmaiden ongelmia

Kehitysmaissa käsittelemättömät ulosteet ja virtsa saastuttavat juomavettä. Ulosteiden mukana vesistöön kulkeutuu suolistobakteereja, jotka juomaveden kautta pääsevät maha-suolikanavan yläosiin ja aiheuttavat ripulia. Ripuli on yleinen lasten kuolinsyy kehitysmaissa. Seisovissa ja rehevissä pintavesissä esiintyy myös muun muassa koleraa ja malariasääskiä. Vuonna 2000 Afganistanissa ja Etiopiassa puhdasta juomavettä sai vain alle 25 prosenttia väestöstä.
Kehitysmaissa noin 80 prosenttia sairauksista johtuu likaisesta vedestä ja huonosta sanitaatiosta. Unicefin mukaan puhdas vesi, käymälät ja parempi hygienia voisivat vähentää kehitysmaiden ripulitapauksia 45 prosenttia ja yleisen bilhartsia-loisen tartuntoja 77 prosenttia. Unicefin projektikouluissa Nigeriassa lasten sukkulamatotauti väheni 77 prosenttia käymälöiden rakentamisen ja paremman hygienian ansiosta.
Kehitysmaiden ongelmia > Saasteveteen liittyviä terveysriskejä

Saastuneen veden sairauksia on mahdollista saada aina, kun nielee saastunutta vettä, esimerkiksi uidessa tai juodessa vettä. Tämän lisäksi niitä saattaa saada myös syömällä saastuneita mereneläviä, kuten kaloja tai kotiloita.
Joistakin ihmisistä saattaa tulla taudinkantajia, ja he voivat tartuttaa tauteja eteenpäin esimerkiksi ulosteen tai suukontaktin kautta. Monet terveet aikuiset kuitenkin selviävät tautien lievemmistä muodoista, muutaman päivän kestävillä, flunssan kaltaisilla oireilla. Taudit saattavat kuitenkin olla erittäin vaarallisia lapsille, vanhuksille ja ihmisille joilla on heikko immuunijärjestelmä.
Saastuneen veden juominen voi aiheuttaa esimerkiksi koleraa, lavantautia ja punatautia sekä erilaisia tulehduksia.
Kehitysmaiden ongelmia > Saasteveteen liittyviä terveysriskejä > Yleisimpiä saastevedestä aiheutuvia tauteja

| Sairaus | Oireita |
| --- | --- |
Virukset, kuten Norovirus: ripuli, vatsatauti, hepatiitti, aivokalvontulehdus, keuhkokuume, halvaantuminen, hengitysvaikeudet
Alkueläimet, kuten Cryptosporidium: vatsakouristukset, ruuansulatusta haittaavat loiset, vaikea ripuli, lavantauti
Bakteerit, kuten Escherichia coli: vatsakipu, kolera, ruokamyrkytys, vaikea ripuli, lavantauti
Parasiittimadot: anemia, rintakipu, ruoansulatusongelmat, sikarutto, unettomuus, lihassärky, oksentelu
Veden saastuminen teollisuusmaissa

Kaupunkien ja teollisuuden kehitys, maatalous, kaivostoiminta, fossiilisten polttoaineiden käyttö, vesireittien muuttaminen, eläinten ruokinta ja muu ihmisen toiminta voi muuttaa luonnonvesien laatua. Esimerkiksi maanviljelyssä käytetyt typpeä ja fosforia sisältävät lannoitteet pääsevät helposti sateen tai lumen sulamisen seurauksena vesistöihin. Meriin, järviin ja jokiin levinneet liialliset ravinteet lisäävät runsaasti levien kasvua, josta aiheutuva veden happipitoisuuden väheneminen voi johtaa kalakantojen heikkenemiseen.
Veden saastuminen teollisuusmaissa > Jätevesi

Kotitaloudet, ja teollisuuden sekä maanviljelyn harjoittaminen tuottavat jätevettä, joka saattaa aiheuttaa järvien ja jokien saastumista.
Veden saastuminen teollisuusmaissa > Merien roskaaminen

Roskien heittäminen mereen voi saada aikaan suuria ongelmia. Jotkut muoviesineet saattavat takertua kiinni merieläimiin, mikä voi johtaa niiden kuolemaan. YK:n ympäristöohjelman mukaan yli puolet meriin päätyvästä roskasta on muovipusseja. Jokaisella neliömaililla eli 2,56 neliökilometrillä on n.46 000 muovinpalaa. Paikoittain Tyynellämerellä on jopa 6kg muovia jokaista biomassa kiloa kohden. Blue Ocean Society for Marine Conservation järjestön mukaan vuosittain muovijätteeseen kuolee yli 100 000 merinisäkästä sekä yli miljoona lintua.
Veden saastuminen teollisuusmaissa > Muut vesistöt

Erilaisia kaupungeissa ja teollisuudessa käytettyjä kemikaaleja, kuten lääkkeitä, pesuaineita ja bensiiniä on havaittu puroissa ja pohjavesissä. Vuosikymmeniä kestäneen käytön seurauksena torjunta-aineet ovat laajasti levinneitä vesistöihin, vaikka ne harvoin ylittävät voimassa olevia rajoituksia ihmisten terveyden suojaamiseksi. Eräitä torjunta-aineita ei ole käytetty 20-30 vuoteen, mutta niitä on havaittu edelleen kaloissa ja rantojen kerrostumissa, mikä aiheuttaa vaaraa vesieliöille ja eläimille, jotka käyttävät kalaa ravintonaan. Nykyään on käytössä niin monia kemikaaleja, että niiden riskin määrittäminen ihmisille ja vesistöille on vaikeaa.
Veden saastuminen teollisuusmaissa > Teollisuusjäte

Teollisuuden jätteet on yksi suurimmista vesien saastumisen aiheuttajista, sillä se tuottaa saasteita, jotka ovat erittäin vahingollisia sekä ihmiselle että ympäristölle. Monet tehtaat käyttävät apunaan sisävesiä kuljettaakseen pois jätteitään, jotka siten päätyvät jokiin, järviin sekä meriin. Teollisiin saasteisiin kuuluvat muun muassa asbesti, lyijy, elohopea, nitraatit, fosfaatit, rikki, öljyt ja petrokemikaalit.
Veden saastuminen teollisuusmaissa > Radioaktiivinen jäte

Ydinjätettä syntyy sellaisissa teollisissa, lääketieteellisissä ja tieteellisissä prosesseissa, joissa käytetään radioaktiivisia raaka-aineita. Ydinjätteellä saattaa olla haitallisia vaikutuksia merten elinympäristöihin.
Veden saastuminen teollisuusmaissa > Öljystä johtuva saastuminen

Valtameriin kulkeutuu öljyä esimerkiksi vuodoista ja rutiinikuljetuksista. Monet ennen vuotta 1980 valmistuneet maanalaiset säiliöt koostuvat usein teräsputkista, jotka ovat suorassa yhteydessä maaperään. Teräs syöpyy ajan myötä aiheuttaen vuotoja, jotka vaikuttavat ympäröivään maaperään ja pohjaveteen.[lähde? ]
Vesien pilaantumisen ehkäisy

Veden saastumisen ehkäiseminen on edullisempaa kuin saastuneiden vesien puhdistaminen. Veden saastumista voidaan ehkäistä esimerkiksi tehokkaammalla veden kierrättämisellä ja uudelleenkäytöllä.
Aiheeseen liittyvää
ekotoksikologia
kulkeutuminen
Eliöt, maaperä ja vesistöt
aavikoituminen
luontokato
metsäkato
eroosio
happamoituminen
juomavesivarojen riittävyys
maaperän pilaantuminen
rehevöityminen
vesien saastuminen
Ilma ja ilmasto
ilman saastuminen
ilmaston lämpeneminen
otsonikato
Yhteiskunta
liikakansoitus
liikakulutus
valosaaste
melu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vesien saastumiseen liittyvää materiaalia Ylen Elävässä arkistossa
Hidden Consequences: The costs of industrial water pollution on people, planet and profit (Arkistoitu – Internet Archive) Greenpeacen raportti. 2011.
Suurella osalla afrikkalaisista ei ole käytössään puhdasta juomavettä.
Talvivaaran kipsisakka-altaasta pääsi valumaan vesistöön suuria määriä ympäristölle haitallisia aineita. Kuva kesäkuulta 2013.
Televisão de Moçambique

Televisão de Moçambique (TVM) on Mosambikin kansallinen televisiokanava, joka on maan ainoa koko Mosambikin alueen kattava televisioverkko.
Televisiotoiminta käynnistyi Mosambikissa vasta 1980, kun kokeellinen ensimmäinen televisiokanava käynnistyi. Tästä kanavasta kehittyi informaatioministeriön alaisuudessa myöhemmin TVM. TVM saa budjetistaan noin 60 % valtiolta, mutta kanavan kuluja katetaan myös mainoksilla. Noin kahdella kolmasosalla mosambikilaisista on mahdollisuus katsoa kanavaa.
Aiheesta muualla

Kanavan kotisivut (portugaliksi)
Virtual On: Cyber Troopers

| Virtual On: Cyber Troopers |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Sega AM3
Julkaisija:  Sega
Pelisarja:  Virtual On: Cyber Troopers
Julkaistu:  JP marraskuu 1995NA tammikuu 1996
Lajityyppi:  toimintapeli
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Alusta:  kolikkopeli, Sega Saturn
Jakelumuoto:  CD-ROM
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Virtual On: Cyber Troopers (myös Cyber Troopers Virtual-On, jap. Dennou Senki Virtual-On, 電脳戦機バーチャロン, sekä Virtual On: Operation Moongate) on Sega AM3-ryhmän kehittämä ja Segan julkaisema taistelupeli, joka on julkaistu vuonna 1995 Sega Model 2 -kolikkopelilaitteistolle.
Pelissä ohjataan yhtä kahdeksasta erilaisesta virtuaalisesta robotista, joiden eri aseilla yritetään voittaa tietokoneen tai toisen ihmispelaajan ohjaama robotti kaksintaistelussa erilaisilla areenoilla.
Virtual Onin erikoisuus on kaksi joystick-mallista peliohjainta, joiden eri yhdistelmillä ohjataan robotin liikkeitä, kuten kääntymistä ja hyppimistä, ja joiden liipasimilla käytetään aseita.
Pelistä julkaistiin käännös Sega Saturnille vuonna 1996. Käännöstä pidettiin ilmestyessään uskollisena kolikkopelille, mutta peliä kritisoitiin liian yksinkertaisena kotikonsoleille.  Virtual Onia varten julkaistiin myös kolikkopelin kaltainen kahden joystickin ohjain, mutta peliä pystyi pelaamaan tavallisellakin ohjaimella. Myöhemmin Amerikassa julkaistiin Virtual On: NetLink Edition, jossa oli mahdollista pelata Internetissä Saturnin NetLink-modeemin avulla. Myös Windows 95-käännös julkaistiin vuonna 1997.
Aiheesta muualla

Virtual On: Cyber Troopers MobyGamesissa (englanniksi)
Virtual On: Cyber Troopers Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Virtual On: Cyber Troopers Arcade History -sivustolla (englanniksi)
Talouden haavoittuvuuden indeksi

Talouden ja ympäristön haavoittuvuuden indeksi (engl. Economic and Environmental Vulnerability Index, lyhennys EVI; aiemmin: Talouden haavoittuvuuden indeksi (engl. Economic Vulnerability Index, EVI) on Yhdistyneiden kansakuntien käyttämä mittari kansantalouden kohtaamien äkillisten, talouselämään tai ympäristöön kohdistuvien muutosten määrälle ja talouden kyvylle kestää näitä muutoksia.
Indeksin arvoa käytetään yhtenä kolmesta ehdosta päätettäessä valtioiden kuulumisesta YK:n vähiten kehittyneiden maiden (LDC) listalle. LDC-lista on yleisesti tunnustettu kehitysavun kohdentamiskriteeri. Vähiten kehittyneiden maiden tavoin monet pienet saarivaltiot ovat keskimääräistä alttiimpia yllättäville luonnonkatastrofeille ja nopeille maailmantalouden muutoksille.
EVI-indeksin nimen ohella sen rakenne muuttunut vuosien saatossa. Siksi eri vuosien indeksiluvut eivät ole sellaisenaan vertailukelpoisia. Nykyään (2023) indeksi lasketaan seuraavien osatekijöiden perusteella. Kukin osatekijä saa painoarvon 1/8. Kunkin osatekijän raaka-lukemat maksimi-minimiarvon perusteella, ja näin muodostetaan pistearvot kullekin mittarin osatekijälle.
Aiemmin EVI muodostettiin seuraavien osatekijöiden perusteella:
Mitä suurempi indeksiarvo on, sitä herkemmin ulkoiset äkkimuutokset aiheuttavat vakavaa häiriötä valtion talouselämälle. Indeksiarvo 36 tai suurempi oli vuosina 2012–2015 (samoin 2018 ja 2024) kriteerinä valtion liittämiseksi vähiten kehittyneiden maiden listalle ja EVI-indeksi 32 katsottiin kynnykseksi kansantalouden riittävälle tokenemiskyvylle ulkoisia häiriöitä vastaan (kypsymisraja). Vuoden 2015 kolmivuotiskatsauksessa haavoittuvimpina talouksina pidettiin eli suurimmat indeksiarvot saivat Kiribati (71,5), Gambia (70,7), Liberia (57,9), Eritrea (56,8) ja Etelä-Sudan (56,0).
EVI on ollut käytössä LDC-kriteerinä vuodesta 1999.
Aiheesta muualla

Least Developed Countries (LDCs) - YK:n sivusto Vähiten kehittyneistä maista (englanniksi) (un.org)
Briguglio, Lino; Cordina, Gordon; Farrugia, Nadia; Vella, Stephanie, 2008: Economic vulnerability and resilience concepts and measurements (Research paper / UNU-WIDER, No. 2008.55, ISBN 978-92-9230-103-3, pdf) (englanniksi) (econstor.eu)
LDC data retrieval (LDC-maiden kriteerit ja niiden kehitys 2006–2015) (englanniksi) (un.org)
Vjatka

| Vjatka |
| --- | --- |

Alkulähde:  Udmurtia
Laskupaikka:  Kama
Maat:  Venäjä
Pituus:  1 314 km
Virtaama:  890 m³/s
Valuma-alue:  129 000 km²
Vjatka (ven. река́ Вя́тка, reka Vjatka) on yksi suurimmista Kaman sivujoista Itä-Euroopassa Venäjällä. Pääosa joesta sijaitsee Kirovin alueella, mutta sen alkulähde on Udmurtian pohjoisosassa ja alajuoksu Tatarstanissa.
Vjatka on jäässä marraskuun alusta huhtikuun loppupuolelle. Merkittävimmät lisäjoet ovat Kobra, Velikaja, Moloma, Pižma, Tšeptsa, Bystritsa, Voja ja Kilmez. Laivaliikenne on mahdollista joen suusta Kiroviin asti (noin 700 km).
Vjatkaa lähellä Kirovin kaupunkia
Videopeliohjain

Super Nintendo Entertainment System -pelikonsolin pad-ohjain.
Peliohjain on videopeleissä käytettävä laite, jota käytetään pelattavan hahmon tai kohteen ohjaamiseen tai muun tiedon syöttämiseen peliin. Peliohjain on tavallisesti kytketty pelikonsoliin tai tietokoneeseen johdolla, kaapelilla tai langattomalla yhteydellä. Muun muassa näppäimistöt, hiiret, joystickit ja pad-ohjaimet ovat peliohjaimia. Myös erikoistarkoituksiin suunnitellut peliohjaimet, kuten rattiohjaimet ja polkimet ajopelejä varten luetaan peliohjaimiksi.
Peliohjaimen päätehtävä on hallita pelattavan kohteen liikkeitä ja toimintaa tai muulla tavoin vaikuttaa video- tai tietokonepelin tapahtumiin. Pelissä käytettävän peliohjaimen tyyppi määräytyy pelin lajityypin mukaan: esimerkiksi rattiohjainta käytetään ajopeleissä, kun taas joystick-ohjainta käytetään usein lentosimulaattoreissa. Käytetty ohjaintyyppi riippuu myös pelikoneesta. Pelikonsolien mukana tulee niille suunniteltu pad-ohjain kun taas tietokonepeleissä yleisimmin ohjaaminen tapahtuu näppäimistön ja hiiren avulla.
Kehitys

Peliohjaimet ovat kehittyneet ensimmäisistä paddle-ohjaimista oman näytön sisältäviin ohjaimiin kuten Wii U-pelikonsolissa.
Monet pelaajat vaihtavat peliohjaimen pystyakselin (Y-akselin) toiminnan päinvastaiseksi. Kognitionäkökulmasta tämä vastaa toimintaa hahmona ja vastakohtana hahmoon kohdistuvana toimintana. Immersionäkökulmasta ei ole montaa tutkimusta aiheesta. Yleensä pelaajat valitsevat kuitenkin sen mukaan, mihin ovat aluksi tottuneet ja jota ovat koko ikänsä käyttäneet.
Ohjaimen rakenteen lisäksi sen käyttötapa merkitsee pelaamiseen: esimerkiksi kahden joystickin kanssa voidaan toisella ohjata liikesuuntaa ja toisella tulitussuuntaa; joissakin peleissä kahta joystickia käytetään tankkiohjaukseen, joka matkii panssarivaunun ohjaamista. Namcon Katamari Damacy käyttää tankkiohjauksen kaltaista menetelmää PlayStation 2:n ohjaimen kahdella analogisella tikulla.
Peliohjainten päätyypit > Pad-ohjain

Pad-ohjain on konsolipeleissä yleisimmin käytetty peliohjain. Ohjaimesta pidetään kiinni molemmin käsin ja peukaloilla ja muilla sormilla syötetään tietoa peliin. Pad-ohjaimissa on nykyisin sekä toimintonappeja että yksi tai useampi ohjaussauva tai -nappi: varhaiset ohjaimet eivät sisältäneet ohjaustattia. Pad-ohjaimia tuetaan pelikonsolien lisäksi myös tietokoneilla.
Pad-ohjaimiin on myös lisätty liikkeentunnistusominaisuuksia, jolloin pelejä voi pelata eleillä pitämällä ohjainta kädessä. Tämä eroaa kamerapohjaisesta eleen tunnistuksesta (EyeToy, Kinect).
Peliohjainten päätyypit > Joystick

Joystick on tietokoneen oheislaite, joka koostuu kädessä pidettävästä tai sormilla liikuteltavasta sauvasta jota voidaan kallistaa kahden akselin suuntaisesti ja (joskus) kiertää kolmannen ympäri. Joystickiä käytetään usein lentosimulaattoreissa. 1980-luvulla joystick oli yleinen peliohjain, esimerkiksi suositussa Commodore 64 -kotitietokoneessa pelien ohjaamiseen ei ollut käytännössä muuta laitetta. 1990-luvulle tultaessa pelikonsolit olivat siirtyneet omiin pad-ohjaimiinsa ja henkilökohtaisella tietokoneella pelaamiseen käytettiin usein näppäimistöä tai hiirtä. 1990-luvulla joystickit olivat kehittyneet 8-suuntaisista digitaalisista analogisiksi, ja niitä käytettiin suosittujen avaruuslentosimulaattoreiden kuten Star Wars: X-Wing vs. TIE Fighter pelaamiseen. 2000-luvulle tultaessa avaruuslentosimulaattoreiden ja siten myös joystickien kulta-aika oli ohitse.
Peliohjainten päätyypit > Rattiohjain

Rattiohjain on ajosimulaattoreissa käytettävä peliohjain. Monet rattiohjaimet kykenevät tärisemään ja näin simuloimaan oikean auton reaktioita esimerkiksi ajettaessa epätasaisella pinnalla. Rattiohjaimeen kuuluu usein polkimet kaasun ja jarrun hallintaan sekä jonkinlainen keino vaihteiden vaihtamiseen, kuten yksinkertainen eteen ja taakse liikuteltava sauva tai autoa jäljittelevä kytkinsauva.
Peliohjainten päätyypit > Valopistooli

Valopistooli on oheislaite jota käytetään ruudulla näkyvien maalitaulujen ampumiseen. Ne muistuttavat usein tuliaseita tai laseraseita. Sen käyttötarkoitukset ovat yleensä rajoitettu ns. reittipeleihin, joissa peli määrää pelaajan kulkureitin ja pelaajan tehtäväksi jää ampua maaleihin. Maailman ensimmäinen valopistooli kotipelikonsolille julkaistiin Magnavox Odysseylle. Myöhemmin Nintendo sisällytti valopistoolin Nintendo Entertainment Systemin ja Famicomin pohjoisamerikkalaisiin versioihin. Nintendo on myös julkaissut Wii Zapper-nimisen valoasekotelon Wii Remotelle.
Peliohjainten päätyypit > Musiikkipelien ohjaimet

Musiikkipeleissä on käytetty useita peliohjaintyyppejä, jota ovat muun muassa kitaraohjain (ks. Guitar Hero), rumpuohjain (ks. Rock Band) ja tanssimatto.
Peliohjainten päätyypit > Videokuvalla ohjaus

Nykyisin on myös videokuvaan perustuvia ohjaintapoja kuten EyeToy ja Kinect, jolloin pelaaja ohjaa peliä erilaisilla eleillä kameran edesssä esimerkiksi heiluttamisella käsiä. Tämä eroaa pad-ohjaimessa olevasta liikkeentunnistuksesta.
Liikeohjainta tukevat pelit ovat pääasiassa lapsille suunnattuja.