stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Justin Pogge
Ura > Seuraura > Junioriura

Pogge pelasi kauden 2002–2003 KIJHL-joukkue Summerland Stingissa. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi WHL-joukkue Prince George Cougarsiin, jossa Pogge nousi heti tulokaskaudellaan pääasialliseksi vastuunkantajaksi ja torjui 44 runkosarjaottelussa torjuen kolme nollapeliä. Toronto Maple Leafs varasi hänet kolmannella kierroksella 90. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2004.
Kesken kauden 2004–2005 Pogge kaupattiin Cougarsista Calgary Hitmeniin. Kaudella 2005–2006 hänellä oli koko WHL:n paras torjuntaprosentti (92,6%) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.72). Nollapelejä kertyi 11, mikä oli eniten koko liigasta. Pogge palkittiin kauden päätteeksi koko WHL:n vuoden pelaajana Four Broncos Memorial Trophylla, parhaana maalivahtina Del Wilson Trophylla ja valittiin itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hänet valittiin myös koko CHL:n parhaaksi maalivahdiksi ja ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Pogge valittiin myös CHL:n viikon maalivahdiksi sekä 1. marraskuuta että 27. marraskuuta 2005.
Ura > Seuraura > Ammattilaisuran alku Pohjois-Amerikassa

Joulukuussa 2005 Pogge teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa. Hän siirtyi seuran organisaatioon kaudeksi 2006–2007, jonka Pogge vietti AHL-joukkue Toronto Marliesissa, jossa hän kantoi pääosan joukkueen torjuntavastuusta pelaten 48 ottelussa. Joukkueen fanit palkitsivat Poggen kauden päätteeksi suosikkinaan Toronto Marlies Fan Choice Awardilla. Kolmannella Maple Leafsin organisaatiossa viettämällään kaudellaan 2008–2009 hän teki myös NHL-debyyttinsä. Pogge pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 21. joulukuuta 2008 Atlanta Thrashersia vastaan. Hän torjui Maple Leafsin 6–2-voittoon päättyneessä ottelussa 19 kertaa. Pogge torjui kauden aikana seitsemässä NHL-ottelussa. Hän ei lopulta noussut Maple Leafsissa odotetulle tasolle ja Pogge torjuntaprosentiksi jäi 84,4% ja päästettyjen maalien keskiarvoksi 4.36.
Elokuussa 2009 Maple Leafs kauppasi Poggen Anaheim Ducksiin vaihdossa kuudennen kierroksen varausvuoroon kesälle 2011. Hän pelasi kaudella sekä 2009–2010 sekä AHL-joukkue San Antonio Rampagessa että ECHL-joukkue Bakersfield Condorsissa ja valittiin AHL:n viikon pelaajaksi 14. helmikuuta 2010. Siirtotakarajalla maaliskuussa 2010 Ducks kauppasi Poggen Carolina Hurricanesiin vaihdossa Aaron Wardiin. Hän pelasi loppukauden Hurricanesin farmijoukkue Albany River Ratsissa. Heinäkuussa 2010 Pogge teki vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 500 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen seuran kanssa.
Kauden 2010–2011 Pogge pelasi kokonaan Hurricanesin uudessa farmijoukkue Charlotte Checkersissa. Heinäkuussa 2011 hän teki vapaana agenttina vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen Phoenix Coyotesin kanssa. Myös kauden 2011–2012 Pogge pelasi kokonaan AHL:ssä, tällä kertaa Portland Piratesin paidassa.
Ura > Seuraura > Ura Euroopassa

Pogge siirtyi kaudeksi 2012–2013 Eurooppaan ja Italian Serie A:ssa pelaavan SV Ritten/Renonin maalinsuulle. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi sieltä Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue BIK Karlskogaan. Kaudeksi 2014–2015 Pogge siirtyi kaksivuotisella sopimuksella sarjatasoa ylemmäs SHL-joukkue Färjestads BK:hon. Hän jakoi varsin tasaisesti torjuntavastuun Fredrik Pettersson-Wentzelin kanssa. Pogge palkittiin kauden päätteeksi SHL Awardsissa vuoden parhaasta torjunnasta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2006 | jääkiekko |  |
Pogge pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Poggella oli koko turnauksen paras torjuntaprosentti (95,2%) ja päästettyjen maalien keskiarvo oli 1.00. Hän torjui finaalissa Venäjää vastaan 5–0-nollapelin ja torjui turnauksen aikana nollapelin myös alkulohkon ottelussa Norjaa vastaan ja välierissä Suomea vastaan.
Pogge pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004, jolloin hän toimi Kanadan pääasiallisena kakkosmaalivahtina Devan Dubnykille ja torjui vain yhdessä ottelussa. Pogge edusti Kanadaa myös Spengler Cupissa vuonna 2006, jolloin joukkue eteni finaaliin häviten kuitenkin HC Davosille lukemin 3–2.
Muuta

Pogge on naimisissa mallina tunnetun Christina Heinzel Poggen kanssa.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | U18 | 1 | 1 | 0 | 60 | 2 | 0 | 2.00 | 87,5 |
| 2006 | JMM | 6 | 6 | 0 | 360 | 6 | 3 | 1.00 | 95,2 |
Kalle Kustaa Pätiälä

Kalle Kustaa Pätiälä, ent. Antinpoika, 1861–1874 Heikkilä (6. syyskuuta 1839 Luopioinen – 22. marraskuuta 1919 Luopioinen) oli suomalainen maanviljelijä ja kartanoiden omistaja, joka sai taloustirehtöörin arvonimen.
Pätiälän vanhemmat olivat torppari Antti Jaakonpoika ja Maria Simontytär. Hänen puolisonsa vuodesta 1861 oli Matilda Henriika Heikkilä (k. 1869), vuodesta 1870 Leena Stiina Kollanen (k. 1874) ja vuodesta 1876 Adolfina Kustaava Eskola (1856–1915). Pätiälällä oli yhdeksäntoista lasta, joista useat pojat olivat isänsä jälkeen kartanon omistajia. Lapsista Heino Pätiälä oli kirkkoherra, Väinö Pätiälä maanviljelysneuvos ja Hanna Rauta kirjailija.
Pätiälä oli Luopioisten Heikkilän tilan vävy vuodesta 1861 ja omistaja vuodesta 1864, Pätiälän kartanon omistaja Asikkalassa vuodesta 1874, Rautajärven kartanon omistaja Luopioisissa vuodesta 1891, Kantolan kartanon omistaja Luopioisissa vuodesta 1894, Laitialan kartanon omistaja Hollolassa vuodesta 1901, Nikkilän, Perheniemen ja Pietilän kartanoiden omistaja Iitissä, Paason kartanon omistaja Heinolassa ja Pyhäniemen kartanon omistaja Hollolassa 1919. Luopioisten kuntakokouksen puheenjohtajana hän toimi 1904–1906. Ansioistaan Pätiälälle myönnettiin taloustirehtöörin arvonimi.
Aiheesta muualla

Kalle Kustaa Pätiälä Biografiasampo.
Kansainvälinen lacrosseliitto

| Kansainvälinen lacrosseliitto> World Lacrosse |
| --- | --- |
Laji:  haavipallo
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  WL
Perustettu:  2008
Sijainti:   Colorado Springs, Colorado, Yhdysvallat
Presidentti:  Sue Redfern
Jäsenyydet:  ARISF
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen lacrosseliitto (lyh. WL, engl. World Lacrosse, aik. Federation of International Lacrosse) on kansainvälisen haavipallon eli lacrossen kattojärjestö. Sen perustivat elokuussa 2008 sekä miesten että naisten haavipallojärjestöt.
FIL järjestää lajin maailmanmestaruuskilpailut sekä miesten että naisten lacrossessa. Muita arvoturnauksia ovat sisälacrossen MM-kisat ja miesten sekä naisten alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut. Nämä arvoturnaukset järjestetään neljän vuoden välein.
Jäsenet

FIL:issä on täysinä jäseninä yhteensä 28 lacrosseliittoa:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Australia    Itävalta    Bermuda    Kanada    Tšekki    Tanska    Englanti    |   Suomi    Ranska    Saksa    Hongkong    Irlanti    Irokeesit    Israel    |   Italia    Japani    Latvia    Alankomaat    Uusi-Seelanti    Norja    Skotlanti    |   Slovakia    Etelä-Korea    Espanja    Ruotsi    Sveitsi    Yhdysvallat    Wales    |
Kantvikin koulu

| Kantvikin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Toppapolku 2, Kirkkonummi
Koordinaatit:  60°5′26″N, 24°23′48″E
Perustettu:  1983
Rehtori:  Jouni Koponen
Luokat:  1-6 (peruskoulu), 17 opetusryhmää, laaja-alainen erityisopetus
Oppilaita:  300 (2023)
Kantvikin koulu on Kirkkonummen Kantvikissa sijaitseva alakoulu. Koulu perustettiin vuonna 1983, ja suunniteltiin alun perin vain 80 oppilaalle, mutta sitä on tämän jälkeen laajennettu vuonna 1992 uudella lisäsiivellä. 

Koulurakennuksessa on myös hammashoitola, sekä 345m2 kokoinen koulun, sekä paikallisten liikuntajärjestöjen käytössä oleva liikuntasali.
fi
Kantvikin lähiliikunta-alue

Koulun vieressä sijaitsee vuonna 2021 valmistunut Kantvikin lähiliikunta-alue, joka on aktiivisessa käytössä koulun liikuntatunneilla. Alueella on tenniskenttä, katukoriskenttä, katusählykenttä, valaistu jääkiekkokaukalo ja luistinkenttä, ulkokuntoilulaitteita, lasten leikkipaikka, sekä hiekkapohjainen jalkapallokenttä. Lähiliikunta-alueen rakentaminen maksoi 906 000€. Koulun viereisessä metsässä sijaitsee myös pururata, jota käytetään talvisin myös hiihtolatuna. Pururadan viereen valmistui vuonna 2022 Frisbeegolfharrastaja Tero Raunion suunnittelema 9-väyläinen frisbeegolfrata.
Kalle Kyhälä

Kaarlo (Kalle) Edvard Kyhälä (14. toukokuuta 1887 Kuusamo – 22. syyskuuta 1938 Petroskoi, Neuvostoliitto) oli suomalainen pienviljelijä ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.
Kyhälän vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Kyhälä eli Saapunki ja Saara Lämsä. Hän kävi kansanopiston ja toimi metsänhoito- ja maanmittaustöissä Perä-Pohjolassa ja Keski-Pohjanmaalla sekä vuodesta 1909 pienviljelijänä Sievissä. Kyhälä liittyi SDP:hen vuonna 1907 ja oli mukana Pohjolan tukkityöläisten renkaassa jäsenenä sekä Pohjolan ammatillisten piirijärjestöjen piirineuvoston jäsenenä.
Suomen sisällissodan jälkeen Kyhälä liittyi SKP:hen 1920. Hän oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1929–1930 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä ja oli myös Sievin kunnanvaltuuston jäsen. Yöllä 22. kesäkuuta 1930 Lapuan liikkeen edustajat, joista yksi oli suojeluskuntalaisen univormussa, pidättivät Kyhälän asunnostaan ja kyyditsivät hänet autolla Kajaanin ja Lieksan kautta Neuvostoliiton rajan yli.
Kyhälä lähetettiin Petroskoihin ja Kustaa Rovion suosituksella hänet nimitettiin Aunuksessa sijainneen Alavoisen sahan ja sovhoosin johtajaksi. Vuonna 1934 Kyhälä lähti opiskelemaan Petroskoin Maatalouskorkeakouluun. Marraskuussa 1935 Kyhälä erotettiin puolueesta ja maatalouskorkeakoulusta, koska hänen katsottiin salanneen sen, että hän oli ollut maanomistaja Suomessa. Kyhälä työskenteli tämän jälkeen sahaajana lanssilla, kunnes hänet vangittiin 8. heinäkuuta 1938 vakoilijana. Kyhälä sai kuolemantuomion ja hänet ammuttiin 22. syyskuuta 1938 Petroskoin lähistöllä. Kyhälän maine palautettiin 1955.
Kyhälä oli naimisissa vuodesta 1908 Aina Eliina Eskolan kanssa. Heillä oli kaksi tytärtä ja poika.
Aiheesta muualla

Henkilögalleria (Arkistoitu – Internet Archive) KirjastoVirma: Anne Ruuttula-Vasari, 2007. (Viitattu 10.10.2008)
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2028

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2028 järjestetään Ranskassa 12.–28. toukokuuta 2028. Kisakaupunkeina toimivat maan pääkaupunki Pariisi sekä Lyon. Ranska on järjestänyt kisat kolmesti: 1951, 1968 talviolympialaisten yhteydessä ja viimeisimmän kerran 2017 yhdessä Saksan kanssa.
Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n kongressi päätti Ranskan kisaisännyydestä Tšekin 2024 kisojen yhteydessä Prahassa.
KFAX

KFAX (Vuoteen 1959 asti KJBS) on vuonna 1925 perustettu kristillistä ohjelmaa lähettävä radiokanava. Sen ensimmäinen ohjelma esitettiin 3. tammikuuta 1925. KFAX on rekisteröity San Franciscoon, mutta sen kuuluvuusalue peittää koko Bay Arean. Kanavan nykyinen omistaja on Salem Communications. KFAX:n slogan on The Spirit of the Bay (suom. Bayn henki).
Kara (Hausjärvi)

Kara on kylä Hausjärvellä.
Historia

Karassa sijaitsevan Karan kartanon alueella on saattanut olla asutusta jo 1300-luvulta lähtien. Kartano oli alkujaan kylän ainoa kantatila, josta sittemmin on isojaon jälkeen lohkottu muut kylän tilat. Kartano oli aikoinaan myös kylän keskus ja se hallitsee edelleenkin kylän maisemaa. Kartanon pihapiirissä sijiatsevassa Penttilän päärakennuksessa aloitti vuonna 1932 Karan Kutomo. Kutomo lopetti toimintansa 1980-luvun alussa tapahtuneen tulipalon jälkeen.
Senaatin päätöksellä muodostettiin 1909 Riihimäestä itsenäinen kirkkoherrakunta, johon liitettiin Karan ja Herajoen kylät sekä osa Arolammin kylästä ja myöhemmin Ryttylän eteläosa. Riihimäen seurakunta muodostui 1922, jolloin Riihimäki myös erosi Hausjärvestä itsenäiseksi kauppalaksi. Karan ja Ryttylän asukkaat anoivat 1927 siirtoa takaisin Hausjärven kuntaan. Kylät liitettiin jälleen osaksi Hausjärveä lopulta vasta 1945.
Karaan tuli sotavuosina myös evakkoja Karjalasta ja heidän ansiosta syntyi yli kaksikymmentä uutta tilaa. Karaan rakennettiin 1900-luvun alussa myös koulu, joka sijaitsee Vanhan Hämeentien (nyk. seututie 290) ja Karantien (yhdystie 2891) risteyksessä. Koulu lakkautettiin Hausjärven kunnan päätöksellä vuonna 2015.
Karaan perustettiin 1917 lasitehdas, joka sai yhtiökumppanikseen hämeenlinnalaisia, riihimäkeläisiä ja helsinkiläisiä liikemiehiä. Suomen sisällissota keskeytti tehtaan toiminnan 1918, mutta tuotanto jatkui seuraavana vuonna sodan loputtua. Lasitehdas lopetti toimintansa 1921 ja yhtiö konkurssihakemuksensa. Purettavaksi joutuvan tehdasrakennuksen irtaimistoineen osti Riihimäen Lasi.
Liikenneyhteydet ja etäisyydet

Karan kylää sivuuttaa seututie 290 ja sinne päättyy Riihimäen Haapahuhdasta alkava yhdystie 2891. Hausjärven kuntakeskukseen Oittiin on Karasta matkaa kolmisentoista kilometriä. Ryttylän taajamaan on matkaa vajaa seitsemän kilometriä ja siellä sijaitsee myös lähin rautatieasema. Lähin kaupunki on Riihimäki.
Kaarlo Somerto

Kaarlo Vilho Somerto (23. huhtikuuta 1895 Kivennapa – 6. joulukuuta 1965 Helsinki) oli Suomen Puolustusvoimissa tykistön eversti ja sodanaikainen rykmentin komentaja ja tiedustelujohtaja.
Somerto valmistui Kadettikoulusta 1920 ja Sotakorkeakoulusta 1930 (ye-upseeri 1931). Hän palveli Raskaassa kenttätykistörykmentissä nuorempana upseerina 1920-1923 ja patterin päällikkönä 1923-1930. 2. Divisioonan esikunnassa hän toimi yleisesikuntaupseerina 1930-1933. Armeijakunnan esikunnan koulutustoiminnan päällikkönä hän työskenteli 1933-1938. Sotilasasiamiehenä Moskovaan sijoitettuna hän oli 1938-1939. Välirauhan aikana 1940-1941 hän komensi 2. prikaatin patteristoa. Jatkosodan syttyessä hänet nimiettiin KTR 3:n komentajaksi 20.6.1941-27.9.1942. Päämajan tiedusteluosaston päällikkönä hän oli 1942-1944.
Sodan jälkeen Somerto nimitettiin vuosiksi 1945-1946 Helsingin sotilaspiirin komentajaksi. Pääesikunnan yhteysosaston päällikkönä hän toimi 1946-1949. Vuodesta 1949 alkaen Somerto palveli Pääesikunnan ulkomaanosaston päällikkönä.
Ylennykset: reservivänrikki 1918, vänrikki 1920, luutnantti 1921, kapteeni 1927, majuri 1934, everstiluutnantti 1940, eversti 1942.
Kaarlo Sarvimäki

Karl (Kaarlo, Kalle) Gunnar Sarvimäki (16. joulukuuta 1902 – 5. heinäkuuta 1929 Marian sairaala, Helsinki) oli suomalainen keskipitkien matkojen juoksija. Häntä pidettiin 1920-luvun lopulla yhtenä Suomen parhaimmista keskipitkien matkojen juoksijoista.
Kaarlo Sarvimäki toimi autonkuljettajana poliisilaitoksen kieltolakikomennuskunnassa. Juoksijan uransa hän aloitti 1923 Suomen Työväen Urheiluliitossa kuuluen Helsingin Jyryyn. Ensimmäisen kerran hän herätti huomiota 1925 juostuaan 5 000 metriä 15.38 minuutissa. Syksyllä 1926 Sarvimäki rikkoi jo neljännestunnin rajan juoksemalla tämän matkan ajassa 14.58,2. Vuonna 1927 Sarvimäki siirtyi Suomen Valtakunnan Urheiluliittoon ja alkoi edustaa Helsingin Tovereita. Kesällä 1927 hän juoksi hän muun muassa 3 000 metriä ajassa 5.39,5 sekä teki kilpailumatkan Norjaan. Vuoden 1928 Sarvimäki ei kilpaillut ja mutta keväällä 1929 hän oli taas kilpailemassa edustaen nyt Helsingin Kisa-Veikkoja. Sarvimäki juoksi tällöin 1 500 metriä ajassa 4.07,4, 3 000 metriä ajassa 8.51,7 ja 5 000 metriä ajassa 15.17,2.
Sarvimäki sairastui äkillisesti saatuaan ruusun päähänsä ja hän kuoli 26-vuotiaana Marian sairaalassa heinäkuun alussa 1929. Sarvimäki haudattiin Malmin hautausmaalle.
Kaarlo Koskimies (poliitikko)

| Kaarlo Koskimies |
| --- | --- |
 Kaarlo Koskimies vuonna 1922.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kaarle Yrjö (Kaarlo) Koskimies
Syntynyt: 8. toukokuuta 1881 Helsinki
Kuollut: 25. kesäkuuta 1951 (70 vuotta) Helsinki
Kaarle Yrjö (Kaarlo) Koskimies (vuoteen 1906 Forsman; 8. toukokuuta 1881 Helsinki – 25. kesäkuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen kanslianeuvos, joka toimi Uuden Suomen päätoimittajana ja Helsingin yliopiston hallintomiehenä. Koskimies oli myös kokoomuspuolueen poliitikko.
Elämäkerta

Forsmanin vanhemmat olivat kansakoulujen tarkastaja Karl Waldemar Forsman ja Fanny Beata Tujulin. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan reaalilyseosta 1898. Koskimies toimi Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan kuraattorina 1908–1916 ja ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana 1911. Koskimies oli eteläpohjalaisten vuonna 1912 valmistuneen Ostrobotnia-osakuntatalon rakennustoimikunnan puheenjohtajana ja talon valmistuttua hän oli talon isännöitsijänä 1911–1947.
Koskimies oli Helsingin yliopiston toinen kons. amanuenssi 1915–1918, reistraattori 1919–1921, kanslerin ja sijaiskanslerin sihteeri 1920–1923 sekä yliopistonsihteeri 1935–1949. Koskimies toimi Helsingin suomalainen kirjakauppa Oy:n toimitusjohtajana 1915–1917, Uusi Päivä -lehden päätoimittajana 1917–1918 ja hän oli myös Aktiivisen keskuskomitean jäsen 1917.
Koskimies oli Uuden Suomen päätoimittajana 1922–1932. Hänen aikanaan lehden levikki kasvoi lähelle Helsingin Sanomien levikkiä, mutta Koskimies joutui eroamaan paikaltaan poliittisten linjaerimielisyyksien vuoksi 1930-luvun alussa. 1920- ja 1930-luvulla hän oli myös Suomen sanomalehtimiesten liiton puheenjohtajana 1922–1928, Helsingin kaupunginvaltuutettuna 1926–1928 sekä kokoomuksen puoluevaltuuskunnan jäsenenä 1919–1920, 1924–1932 ja 1936–1938. Koskimies sai kanslianeuvoksen arvonimen vuonna 1940.
Kaarlo Koskimies oli naimisissa vuodesta 1947 filosofian maisteri Irma Fanny Ulrika Poijärven (ent. Boijer) kanssa.
Vuonna 1903 Forsman johti niin sanottuja decemvirejä eli kymmenen vanhasuomalaisen ylioppilaan ryhmää, jotka julkaisemassaan julistuksessa Asevelvollisuus-ijässä oleville tovereille ilmoittivat vastustavansa kutsuntalakkoja. Hän joutui tämän seurauksena voimakkaan parjauksen kohteeksi ylioppilaskunnassa. Forsman oli myös vuonna 1904 perustetun Raataja-lehden tosiasiallinen päätoimittaja.
Aiheesta muualla

Vesikansa, Jyrki: / Koskimies, Kaarlo (1881–1951). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  13.10.2004. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Kaasjärv

| Kaasjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°47′56″N, 27°04′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Koreli ojan valuma-alue
Järvinumero:  VEE2138600
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,5 m  mpy. 
Pituus:  0,36 km  
Leveys:  0,11 km  
Rantaviiva:  0,823 km  
Pinta-ala:  3,1 ha  
Tilavuus:  0,0001612 km³  
Keskisyvyys:  5,2 m  
Suurin syvyys:  13 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaasjärv 
Kaasjärv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Sikan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 360 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Se on muodostunut viime jääkauden loppuvaiheen mannerjäätikön sulamisvesien maaperään kuluttamaan laaksoon, joka yhtyy lännessä Linsorgin vastaavaan laaksoon. Laakson eteläpuolelle jää Sika-kylän peltomaat ja pohjoispuolelle Kunnmägi. Kummallakin puolella putoaa järveen 35–40 metriä korkeat mäen rinteet. Laakson yläpuolella sijaitsevat alueen maatalot ja pellot. Laakson pohjalla on metsää ja suomaata. Vaikka laakso on pohjaltaan tasainen, on järvi 13 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven toisessa päässä. Järven keskisyvyys on 5,2 metriä. Sen pohjoisrantaa seuraa pikkutie. Järven rantaviiva on 820 metriä pitkä.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Järven hiekkapohjaiset rannat sijaitsevat etelärannalla. Järven vesi vaihtuu hitaasti. Vedenväri on vaaleanvihreä, ja näkösyvyys on 6 metriä. Vesi on talvisin ja kesäisin lämoötilakerrostunut. Vuonna 1971 tutkittiin vesikasvillisuutta ja silloin löydettiin 23 kasvilajia. Näiden joukossa oli harvinainen jouhivita (Potamogeton rutilus, vir. punakas penikeel). Rantoja kiertää runsaana kukkiva lumpeikko. Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, ruutana ja sorva.
Vesistösuhteita

Kaasjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Koreli oja on Vanajõen sivuhaara. Järveen tulee vain yksi laakson kuivatusoja. Kaasjärven laskuoja yhtyy Linsorgin laaksossa kulkevaan ojaan, joka laskee Verijärveen. Koreli oja virtaa Verijärven läpi. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

https://natura2000.eea.europa.eu/Natura2000/SDF.aspx?site=EE0080631
Kansallinen divisioona (Moldova)

| Super Liga |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Super Liga 2023/2024 

Laji:  jalkapallo
Maa(t):   Moldova
Perustettu:  1992
Joukkueita:  8
Hallitseva mestari:  FC Sheriff Tiraspol
Eniten mestaruuksia:  FC Sheriff Tiraspol (21)
TV:  YouTube Instagram
Sivusto:  fmf.md
Kansallinen divisioona eli Divizia Națională on Moldovan jalkapallon pääsarja. Sarjaan osallistuu kahdeksan joukkuetta, joista kauden päätyttyä huonoimmin sijoittunut putoaa A-divisioonaan, jonka mestari nousee pääsarjaan. Sarjaa on pelattu Moldovan itsenäistymisestä vuodesta 1992 lähtien. Sarja alkaa syksyllä ja päättyy keväällä.
Joukkueet kaudella 2023–2024

Dacia Buiucani
Florești
Milsami Orhei
Petrocub Hîncești
Sheriff Tiraspol
Spartanii Sportul
Zaria Bălți
Zimbru Chișinău
Mestarit

| Kausi | Mestarijoukkue |
| --- | --- |
1992: FC Zimbru Chișinău
1992–93: FC Zimbru Chișinău
1993–94: FC Zimbru Chișinău
1994–95: FC Zimbru Chișinău
1995–96: FC Zimbru Chișinău
1996–97: Constructorul Chișinău
1997–98: FC Zimbru Chișinău
1998–99: FC Zimbru Chișinău
1999–00: FC Zimbru Chișinău
2000–01: FC Sheriff Tiraspol
2001–02: FC Sheriff Tiraspol
2002–03: FC Sheriff Tiraspol
2003–04: FC Sheriff Tiraspol
2004–05: FC Sheriff Tiraspol
2005–06: FC Sheriff Tiraspol
2006–07: FC Sheriff Tiraspol
2007–08: FC Sheriff Tiraspol
2008–09: FC Sheriff Tiraspol
2009–10: FC Sheriff Tiraspol
2010-11: FC Dacia Chișinău
2011–12: FC Sheriff Tiraspol
2012–13: FC Sheriff Tiraspol
2013-14: FC Sheriff Tiraspol
2014-15: FC Milsami
2015-16: FC Sheriff Tiraspol
2016-17: FC Sheriff Tiraspol
2017: FC Sheriff Tiraspol
2018: FC Sheriff Tiraspol
2019: FC Sheriff Tiraspol
2020-21: FC Sheriff Tiraspol
2021-22: FC Sheriff Tiraspol
Aiheesta muualla

Jalkapallo-Lineups
Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kasetti

Kasetti voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kasetti, koristeltu sisäkaton syvennys.
Kasetti, filmin, ääninauhan tai kuvanauhan suojakotelo.
C-kasetti
Pelimoduuli, pelikonsolien rom-moduuleita kutsutaan joskus kaseteiksi
Kasettiauto, ajoneuvoyhdistelmä maa-aineksen siirtämiseen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kasetti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.