Poju Zabludowicz
Taidekokoelma > Kritiikki > Kiasma_strike-kampanja

Joulukuun alussa vuonna 2022 yli 40 taiteilijaa kieltäytyi yhteistyöstä Kiasman kanssa Zabludowiczin takia. Nimekkäiden taiteilijoiden joukko vaati kestävämpiä eettisiä periaatteita julkisin varoin rahoitetulle nykytaiteen museolle siten, että Zabludowicz Art Trustin edustaja luopuu hallituspaikasta Kiasman tukisäätiössä. Tukisäätiö on itsenäinen elin, joka tukee Kiasman toimintaa taloudellisesti. Taiteilijoiden vaatimusten perustana oli Zabludowiczin rahoittamien organisaatioiden pitkään jatkunut tuki Israelin valtion Palestiinaa ja palestiinalaisia kohtaan harjoittamalle apartheid-politiikalle, ja Palestiinan miehitykseen kytkeytynyt liiketoiminta. Taustalla on ihmisoikeusjärjestö Amnestyn helmikuussa 2022 antama selvitys, jonka mukaan Israelin valtion ylläpitämä poliittinen järjestelmä täyttää apartheid-hallinnon tunnusmerkit. Sittemmin myös Yhdistyneiden kansakuntien asiantuntijat ovat määrittäneet Israelin toimet apartheid-rikoksiksi. Zabludowiczin rahoittama ja Israelin puolesta lobbaava Britain Israel Communications and Research Centre (Bicom) -järjestö on kiistänyt apartheid-väitteet ja tuominnut Amnestyn selvityksen ”kieroutuneeksi”.
Kiasma_strike -kampanja sai alkunsa Terike Haapojan ja Eero Yli-Vakkurin haasteesta. Voima-lehdessä lokakuun alussa julkaistussa avoimessa kirjeessä he esittivät vaatimuksen Zabludowiczin jäsenyyden purusta Kiasman tukisäätiössä. Kampanjaan yhtyivät muun muassa vuonna 2022 Suomen suurimman kuvataidepalkinnon Ars Fennican saanut Eija-Liisa Ahtila sekä Pilvi Takala, Pauliina Feodoroff, Tuomas Laitinen, Jani Leinonen ja Teemu Mäki. Kiasmalle kohdistamassaan avoimessa kirjeessä Haapoja ja Yli-Vakkuri kirjoittavat lisäksi, että Zabludowiczilla on sijoituksia yhdysvaltalaiseen Palantir Technologiesiin, jonka palveluita israelilaiset turvallisuuspalvelut käyttävät palestiinalaisten vakoilussa ja profiloinnissa. Vain parissa päivässä boikotoijien määrä kasvoi liki sataan taiteilijaan. He ilmoittivat keskeyttävänsä yhteistyön Kiasman kanssa, kunnes Zabludowicz Art Trustin edustaja luopuu hallituspaikasta museon tukisäätiössä.
Helsingin Sanomain kolumnissa Saska Saarikoski piti boikottia tympeänä, kohtuuttomana, cancelointina ja ahdistavia ajatuksia mieleen tuovana. Hän kirjoitti ymmärtävänsä, että juutalaiset saattavat tukea Israelia liian tiukasti. Hän piti sitä inhimillisenä, varsinkin, jos tukija sattuu olemaan holokaustista selvinneen isän lapsi, kuten Zabludowicz. Kun yli 130 taiteilijaa oli liittynyt boikottiin, kansanedustaja Ben Zyskowicz totesi, että boikotti oli kohtuuton ja vaatimukset tuntuivat pahoilta, koska Zabludowiczin isä selvisi holokaustista. Zyskowicz asettui tukemaan Zabludowiczia. Zyskowicz totesi, että koska Zabludowicz on yksi Suomen tunnetuimmista ja varakkaimmista juutalaisista, boikotti näytti Zyskowiczista rasismilta ja antisemitismiltä eli juutalaisvihalta. Myös Helsingin hiippakunnan piispa Teemu Laajasalo syytti Kiasman mielenilmaukseen osallistuvia taiteilijoita juutalaisvihasta. Tähän Yli-Vakkuri vastasi, että: "Tavoitteena on, ettei Kiasman toiminnassa olisi mukana henkilöitä, jotka ovat rikastuneet laittomilla siirtomaa-alueilla tapahtuvasta liiketoiminnasta tai osallistuneet asekauppaan. Kyse on Palestiinan ihmisoikeustilanteen huomioimisesta". Hän sanoi, että Israelin valtion toimia miehitysalueella on voitava arvostella ilman, että vedetään yhtäläisyysmerkkejä juutalaisvastaisuuteen. Zyskowicz piti tätä ristiriitaisena, sillä tässä nostettiin hänen mukaansa silti tikunnokkaan yksittäinen juutalaistaustainen henkilö. Kun boikottiin oli yhtynyt yli 160 taiteilijaa, julkisuuteen tuli tieto, että Zabludowicz oli toiminut vielä alkuvuonna 2019 Bicomin hallituksessa. Kuitenkin aikaisemmin Kiasman tukisäätiön puheenjohtaja Pekka Lehtinen oli todennut, että Zabludowicz oli kertonut säätiön hallitukselle irtautuneensa Bicomista seitsemän vuotta sitten.