stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
On totta
Kappaleet

Tuuttis tulee, oletko valmis? – 3.32
Hä – 3.21
Viimeinen hidas (Umpiovi mix) – 2.33
Totuus – 3.45 (feat. DJ Kridlokk)
Mä kävelen tätä kävelyä – 4.16
Tee mitä lystäät – 3.36
Oossä hiljaa – 3.44 (feat. Gabriel Hirmu)
Pitkät vitut blogosfääriin – 3.13
Lurjus – 4.19 (feat. DJ Kotka, Pikku Herkko & Koksukoo)
Kantaa ottava kappa le – 3.40
Elämisen sietämätön leveys pt.2 – 4.39 (feat. Nunton, SLTF & Crack-Orava)
Kuningatar tuutti – 4.32
Samplet

"Tee mitä lystäät" (The Blackbyrds – "Mysterious Vibes")
"Pitkät vitut blogosfääriin" (Lowrell Simon – "Mellow Mellow (Right On)")
"Lurjus" (Lord Infamous – "Drag 'Em From the River")
"Lurjus" (Project Pat – "This Ain't No Game")
"Tuuttis tulee, oletko valmis?" (Nacho Picasso – "In a Trance")
Arvostelut

Desibeli.net:
Keskisuomalainen: positiivinen
Redrum-187:
Soundi:
Painosorvaus

Painosorvauskone ja sillä valmistettuja vaaseja
Painosorvaus on ohutlevyn muovausprosessi, jossa pyörivän muotin päälle pakotetaan yleensä pyörähdyssymmetrinen levykappale erityisen pyörivän työkalun avulla.
Esimerkkinä on perinteisen ämpärin muotoisen, pyörähdyssymmetrisen ylöspäin levenevän (kartio) astian painosorvaus yhdestä kappaleesta. Liikkeelle lähdetään ympyrän muotoisesta levyaihiosta, jonka keskipiste kiinnitetään ämpärimuotin pohjan keskipisteeseen. Muotti ja levy laitetaan pyörimään ja pyöriväkärkisellä työkalulla aletaan vähitellen painaa lähtien ämpärin pohjan ja seinämän taitteesta ja edetään pitkin seinämää ämpärin suuhun saakka.
Painosorvaus on suhteellisen hidas prosessi ja kuluttaa voimakkaasti työkalua, kun on kyseessä luja materiaali. Kustannussyyt kuitenkin puoltavat joskus painosorvauksen käyttöä.
Olli Kuoksa

Olli Kuoksa (s. 23. toukokuuta 1981) on rovaniemeläislähtöinen lentopallovalmentaja ja entinen lentopalloilija. Kuoksa on valmentanut vuodesta 2009 lähtien Lentopalloseura Ettaa. Hänellä on toistaiseksi voimassa oleva sopimus seuran kanssa, mikä on poikkeuksellista huippu-urheilussa.
Vuonna 2019 Etta saavutti Kuoksan alaisuudessa seurahistoriansa ensimmäisen SM-mitalin, kun vuonna 1990 perustettu seura vei nimiinsä hopeamitalit lentopalloliigassa. Kuoksa valmensi Ettan SM-finaaleihin lentopalloliigan pienimmällä pelaajabudjetilla ja ilman ulkomaalaisvahvistuksia. Esimerkiksi Yle Urheilu kuvasi Ettan paikkaa lentopallofinaaleissa "jättiyllätykseksi".
Ettan lisäksi Kuoksa on valmentanut 1-sarjassa Napapiirin Pallokettuja, joka on hänen kasvattajaseuransa. Kuoksa pelasi NaPassa yhtä kautta lukuun ottamatta koko peliuransa, joka päättyi 26-vuotiaana Suomen mestaruuteen Rovaniemen Santasportissa. Santasport oli lentopallon fuusioseura, jonka perustivat Perungan Pojat ja Napapiirin Palloketut. Kuoksa voitti pelivuosinaan SM-kullan lisäksi Suomen Cupin sekä SM-hopean ja SM-pronssin. Lentopalloliigassa hän pelasi yhteensä 242 ottelua.
Kuoksa oli ehdolla Suomen miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentajaksi keväällä 2019, mutta tehtävään valittiin Belgian liigassa Maaseikia valmentanut brittiläinen Joel Banks.
Valmennusura

Olli Kuoksa siirtyi lentopallovalmentajaksi välittömästi peliuran päättymisestä. Hänen ensimmäinen valmennuspestinsä oli Napapiirin Palloketuissa lentopallon 1-sarjassa. NaPa oli tippunut lentopallon 1-sarjaan, kun yhdessä Perungan Poikien kanssa perustettu fuusioseura Santaport kaatui erimielisyyksiin. Kuoksa valmensi NaPaa vuodet 2007–2009 ennen kuin siirtyi Lentopalloseura Ettaan.
Kuoksa lunasti hänelle asetetut tavoitteet oululaisseurassa, kun hän valmensi Ettan lentopallon 1-sarjan mestariksi ja karsinnoista lentopalloliigaan kaudella 2009–2010. Etta hävisi kauden aikana ainoastaan kolme ottelua, joista kaksi liigakarsinnoissa Isku-Veikoille. Kuoksan alku Ettassa ei ollut helppo. Kun Etta pelasi syksyllä 2009 Kuoksan luotsaamana kauden ensimmäistä ykkössarjaotteluaan ja hävisi yhden erän HU-Kalajoelle, katsomosta kuului huuto: ”Painu, Kuoksa, takaisin Rovaniemelle!”
"Kausi oli hemmetin raskas. Olen stressannut siitä päivästä lähtien, kun tein sopimuksen. Oli tästä pelistä kiinni, lähdenkö maitojunalla kotiin", Kuoksa kommentoi Oulussa ilmestyvälle sanomalehti Kalevalle.
Etta pelasi ensimmäisellä kaudella liiganoususta lentopalloliigan mitalipeleissä, vaikka se selviytyi viimeisenä lentopalloliigan pudotuspeleihin. Välierissä tie nousi kuitenkin pystyyn PerPoa vastaan ja pronssiotteluissa Tampereen Isku-Volley oli Ettaa parempi. Seuraavina vuosina Ettan tie katkesi kerta toisensa perään pudotuspeleissä puolivälieriin, kunnes kaudella 2018–2019 runkosarjan 5. paikalta kevääseen lähtenyt Etta selvitti tiensä aina finaaleihin saakka. Finaaleissa Vammalan Lentopallo oli Ettaa parempi ja vei Suomen mestaruuden kolmatta kertaa perättäin.
Muuta

Olli Kuoksaa on kuvattu tulisieluiseksi valmentajapersoonaksi, joka elää tunteella sekä peleissä että harjoituksissa. Lentopalloseura Ettan menestys on henkilöitynyt vahvasti Kuoksaan. Kuoksan alaisuudessa Suomen miesten lentopallomaajoukkueeseen useampi pelaaja, esimerkiksi Antti Ronkainen.  Kalevan urheilutoimittaja Kimmo Siira arvioi kolumnissaan (26.3.2019), että Ettasta maajoukkueeseen nousseista pelimiehistä osa oli ehdittu tuomita "ynnä muut -osaston miehiksi, kuka lyhyen varren tai kuka keskinkertaisiksi arvotettujen pelitaitojen vuoksi."
Kuoksa on suorittanut Suomen Lentopalloliiton korkeimman tason valmentajakoulutuksen sekä VAT:n ammattivalmentajatutkinnon.
Peliura

1998–06 Napapiirin Palloketut
2006–07 Rovaniemen Santasport
Valmennusura

2007–09 Napapiirin Palloketut (I-sarja)
2009–10 Lentopalloseura Etta (I-sarja)
2010– Lentopalloseura Etta (Lentopalloliiga)
Saavutukset

SM-kultaa 2006–2007
Suomen Cupin voitto 2005
SM-hopea 1999–2000
SM-pronssi 1998–1999
SM-hopea valmentajana 2018–2019
Oulun Automuseo

| Oulun Automuseo |
| --- | --- |
 Automuseo kesällä 2006
Osoite:  Automuseontie 2
Sijainti:  Kiviniemi, Oulu
Koordinaatit:  64°57′47″N, 025°30′11″E
Rakennustyyppi:  halli
Valmistumisvuosi:  1987
Suunnittelija:  Risto Syväniemi
Käyttäjä:  Oulun Seudun Mobilistit ry
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oulun Automuseo on Oulun kaupungin eteläpuolella Kiviniemen kaupunginosassa sijaitseva museo. Museo sijaitsee seututien 847 varrella. Museossa on esillä noin 50 ajoneuvoa, vanhimmat niistä ovat 1910-luvulta. Näyttelyssä olevat ajoneuvot vaihtuvat vuosittain. Mukana on automobiileja, konepyöriä, palokalustoa sekä erilaisia moottoreita.
Museorakennus muistuttaa muodoltaan A-Fordin autonrengasta ylhäältäpäin katsottuna. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Risto Syväniemi ja se on valmistunut vuonna 1987. Museota ylläpitää Oulun Seudun Mobilistit ry. Museon yhteydessä toimii myös 60 hengen kahvila-lounasravintola.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oulun Automuseo Wikimedia Commonsissa
Oulun Automuseo
Oulun nähtävyydet
| --- | --- |
Puistot ja nähtävyydet:   Franzénin puisto  Heinätorin puisto  Hollihaan puisto  Hautausmaa  Mannerheimin puisto  Hupisaaret  Kasvitieteellinen puutarha  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Markkuun ryhmäpuutarha  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Hautausmaa  Äimäraution siirtolapuutarha 
Museot:   Automuseo  Kierikkikeskus  Merimiehenkotimuseo  Sahamuseo  Pohjois-Pohjanmaan museo  Taidemuseo  Turkansaaren ulkomuseo 
Rakennukset ja alueet:   Kauppahalli  Kauppatori  Kaupungintalo  Kaupunginteatteri  Maikkulan kartano  Nallikari  Nuijamiesten lava  Pikisaari  Rotuaari  Tietomaa  Tuiran sillat  Tuomiokirkko  Vesaisenlinna  Villa Hannala  Ylikiimingin kirkko 
Patsaat ja veistokset:   Frans Mikael Franzénin patsas  Futura – Tuntematon  Inhimillisen kosketuksen ja teknologian vuorovaikutus  Kalasääski ja lohi  Kevätmyrskyä  Pallautuneet  Pohjan neito  Polskis  Ruutuvihko  Siivet  Toripolliisi  Tuirasta Ruijan rannoille  Valaistuksen tie 
Suomalaiset automuseot
Espoo
Etelä-Karjala
Helsinki
Kuopio
Mobilia
Oulu
Karstulan Wanhat Wehkeet
Vehoniemi
Uusikaupunki
Varkaus
Myllyn Vanhat Autot
Painopinnanvalmistaja

Painopinnanvalmistaja työskentelee graafisessa teollisuudessa. Työtehtäviä ovat
työasemataitto
kuvankäsittely
tiedostonkäsittelytulostus
syväpainosylinterinvalmistus (vanhentumassa oleva työtehtävä)
Ammattitutkinto opiskeluissa valitaan yksi suuntautumisala: työasemataittajan tuotantotehtävät, kuvankäsittelijän tuotantotehtävät, tietokoneavusteisen painopinnanvalmistuksen tuotantotehtävät tai painopinnanvalmistuksen järjestelmätukihenkilön tehtävät.
Opiskelu kesti lukiopohjalta noin vuoden, ilman lukiotaustaa tutkinto oli kaksivuotinen. Vuonna 2002 tutkinto uudistettiin kolmivuotiseksi ulkoasuntoteuttajan tutkinnoksi.
PDS

PDS tarkoittaa seuraavia asioita:
PDS eli polydioksanoni, polymeeri
PDS, saksan sanoista Partei des Demokratischen Sozialismus, saksalaisen Die Linkspartei-puolueen edeltäjä
PDS, englannin sanoista Processor Direct Slot, väylä Macintosh-tietokoneissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PDS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Painonvartijat

| Weight Watchers |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen pörssiyhtiö
Osake:  NYSE: WTW
ISIN:  US9486261061
Perustettu:  1963
Toimiala:  väestön normaalipainoisena pitäminen enimmäkseen laihdutuksella
Kotisivu:  www.weightwatchers.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Painonvartijat (Weight Watchers) on monikansallinen yritys, jonka tavoitteena on edistää väestön normaalipainoisuutta. Se tarjoaa erilaisia laihduttamiseen liittyviä tuotteita ja palveluita. Yritys toimii noin 30 maassa. Se on perustettu 1963 Yhdysvalloissa.
Painonvartijat toimii ryhminä, jotka kokoontuvat kerran viikossa järjestön kouluttaman ohjaajan johdolla. Ryhmätapaaminen kestää noin puoli tuntia.
Painonvartijat on menestyvä liikeyritys; vuonna 2002 sen liikevoitto oli 37 prosenttia.
Suomessa Painonvartijat toimi vuodesta 1975 vuoteen 2010, jolloin toiminta lopetettiin kokonaan. Syyksi kerrottiin Suomen pieni väestömäärä ja harva asutus. Painonvartijoiden Painonvartijat-lehti jatkoi silti ilmestymistä Suomessa mutta vaihtoi vuonna 2011 nimensä Easy-lehdeksi. Pian sen jälkeen Acacom Median kustantama Easy yhdistyi Otavamedian kustantaman Kg-lehden kanssa, ja lehti jatkoi Acacomin kustantamana Kg-nimellä. Vuoden 2015 tammikuussa Acacom Media teki konkurssin, ja Kg-lehti lopetettiin.
Etapit 1–11 Espanjan ympäriajossa 2010

Espanjan ympäriajon 2010 etappien 1–11 tulokset:
Lähde: lavuelta.com
Etapit > 1. etappi

28. elokuuta 2010 — Sevilla, 13 km, joukkueaika-ajo
Etapit > 2. etappi

29. elokuuta 2010 — Alcalá de Guadaíra – Marbella, 173,7 km
Etapit > 3. etappi

30. elokuuta 2010 — Marbella–Málaga, 157,3 km
Etapit > 4. etappi

31. elokuuta 2010 — Málaga–Jaén, 183,8 km
Etapit > 5. etappi

1. syyskuuta 2010 — Guadix–Lorca, 198,8 km
Etapit > 6. etappi

2. syyskuuta 2010 — Caravaca de la Cruz – Murcia, 151 km
Etapit > 7. etappi

3. syyskuuta 2010 — Murcia–Orihuela, 187,1 km
Etapit > 8. etappi

4. syyskuuta 2010 — Villena – Xorret del Catí, 190 km
Etapit > 9. etappi

5. syyskuuta 2010 — Calpe–Alcoy, 187,7 km
Etapit > 10. etappi

7. syyskuuta 2010 — Tarragona – Vilanova i la Geltrú, 175,7 km
Etapit > 11. etappi

8. syyskuuta 2010 — Vilanova i la Geltrú – Vallnord (Andorra), 208,4 km
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (espanjaksi) (englanniksi) (ranskaksi)}
Pakkomuutto

Fuaigh Mòr saari Ulko-Hebrideillä, Skotlannissa tyhjennettiin asukkaista vuonna 1841. Monet skotit pakotettiin lähtemään kodeistaan ja kuljetettiin siirtolaisiksi Kanadaan ja Australiaan.
Pakkomuutto tarkoittaa ihmisten evakuointia tai olosuhteiden pakottamaa muuttoa pois kotoaan tai kotiseudultaan. Pakkomuutto voi olla konfliktien, kehityksen tai katastrofien aiheuttamaa. Pakkomuuttajista tulee siirtolaisia tai pakolaisia. Pakkomuutto voi johtaa luvattomaan siirtolaisuuteen ja luvaton siirtolaisuus pakkomuuttoon. Punaisen Ristin mukaan maailmassa on 72 miljoonaa pakkomuutettua.
Maan sisäistä pakkomuuttoa kutsutaan hallinnollisesti väestön siirroksi. Kansainvälisessä oikeudessa väestön pakkosiirto on kielletty, kun sen perusteena on etninen puhdistus. Pakkomuutto voi johtaa diasporaan.
Historiassa pakkomuutto on johtanut kansainvaelluksiin. Pakkomuutto on liittynyt siirtomaiden asuttamiseen, jossa pakkomuuttajia olivat siirtovangit ja orjat.
Nykyaikana pakkomuuton on tehnyt näkyväksi pakolaisuus ja väestön siirtoihin liittyvät ihmisoikeuskysymykset sekä väestön toimeentuloon liittyvä muuttopaine erityisesti Afrikassa, Lähi-idässä sekä Etelä- ja Keski- Aasiassa. Tutkimuskohteeksi pakkomuutto on tullut siirtolaisuustutkimuksen myötä.
Konfliktien aiheuttama pakkomuutto on perinteisesti liittynyt uskonnolliseen tai poliittiseen syrjintään ja sotiin. Palestiinalaisten pakkomuutto liittyi Israelin itsenäistymiseen. Somalien sotasiirtolaisuuden aiheutti sisällissota. Suomalaisista sotasiirtolaisista tunnetaan karjalainen siirtoväki.
Kehityksen aiheuttama pakkomuutto liittyy taloudelliseen kehitykseen. Väestön siirtoja ovat vaatineet mm. tekojärvet vesivoimaa ja kasteluviljelyä varten sekä kaivostoiminta. Suomessa väestönsiirtoja toteutettiin mm. Lapissa Lokan tekojärven alta.
Katastrofien aiheuttama pakkomuutto liittyy luonnonilmiöihin tai ihmisten toiminnan aiheuttamiin katastrofeihin. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys aiheutti pakkomuuttoa laajalla alueella. Tsunamin seurauksena Ceylonin saarella kalastajat pakkosiirrettiin rannikolta sisämaahan ja kalastuskylien tilalle rakennettiin uusia hotelleja. Ihmisen aiheuttamista tunnetuin on Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus, jonka seurauksena asukkaat pakkosiirrettiin pois säteilyonnettomuuden saastuttamasta kaupungista.
Aiheesta muualla

Sometimes You Just Have to Leave: Domestic Threats and Refugee Movements, 1964-1989 Christian Davenportin Will Mooren ja Steven Poen kirjoituksia
Pictures of Refugees in Europe – Jean-Michel Clajotin valokuvia
Forced Migration Review – Maailman tunnetun julkaisu pakkomuutosta, pakolaisuudesta ja pakkosiirroista
Back issues of migration journals (Arkistoitu – Internet Archive) – Artikkeleita pakkomuutosta
Eurasylum – Kansainvälisiä asiakirjoja pakkomuutosta
Forced Migration Online (Arkistoitu – Internet Archive) – Informaatiota pakkomuutosta
IDP Voices – Pakkomuuttajien ääni
Internal Displacement Monitoring Centre (IDMC), Norwegian Refugee Council – Konfliktien aiheuttamaa pakkomuuttoa seuraava järjestö
The International Association for the Study of Forced Migration – Pakkomuuttotutkimuksen järjestö
The International Organization for Migration – Kansainvälinen siirtolaisjärjestö
The Journal of Refugee Studies (Arkistoitu – Internet Archive) – Oxfordin yliopiston pakolaisuustutkimuksen julkaisu
The Refugee Studies Centre – University of Oxford centre for research and teaching on the causes and consequences of forced migration.
What is Forced Migration? (Arkistoitu – Internet Archive) – Mitä on pakkomuurtto
Wits Forced Migration Studies Programme – Afrikan johtava siirtolaisuustutkimuksen keskus
Women's Commission for Refugee Women and Children (Arkistoitu – Internet Archive) – Siirtolaisnaisten ja lasten järjestö
Pakkopaita

Pakkopaita.
Pakkopaita on vaatekappale, joka estää käsien ja käsivarsien liikuttamisen. Sidotut hihat pakottavat paidan käyttäjän pitämään käsivarsiaan ristittyinä rintansa päällä. Pukemalla ihminen pakkopaitaan voidaan yrittää estää häntä vahingoittamasta itseään tai muita tai tekemästä vastarintaa.
Pakkopaitaa on ennen käytetty pääasiassa vankiloissa, mutta sitä käytetään yhä joissakin psykiatrisissa sairaaloissa, jos potilas on vaarallinen tai liian aggressiivinen. Suomessa pakkopaidan käytöstä on luovuttu potilasturvallisuuden ja epäinhimillisyyden vuoksi kun mielenterveyttä koskevaa lainsäädäntöä on uudistettu.
Nykyään pakkopaita kuuluukin lähinnä kahlekuninkaiden ohjelmanumeroihin.
Suomessa käytetään edelleen potilaan liikkumista rajoittavia vaatteita, esimerkiksi lyöjän liivejä, sekä haalareita, jotka estävät lyömisen lisäksi myös potkimisen. Rajoitevaatteen käytöstä määrää lääkäri. Rajoitevaatteita käytetään pääasiassa valtion mielisairaaloissa Niuvaniemen ja Vanhan Vaasan sairaaloissa..
Vertauskuvallisesti pakkopaidaksi voidaan kutsua mitä tahansa, mikä rajoittaa ihmisen toiminnan vapautta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Paakkola

Paakkola on kylä Kähärin kunnassa Viipurin piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Paakkola sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Paakkola oli Suomelle kuuluessaan osa Äyräpään kuntaa. Se sijaitsi Äyräpään pohjoisosassa Vuoksen etelärannalla Heinjoen ja Vuoksenrannan kuntien vastaisella rajalla. Paakkolan naapurikyliä Äyräpään alueella olivat idässä Vuosalmi, etelässä Pölläkkälä, Kaukila ja Rahkola.
Kyläkuvaus

Suomelle kuuluessaan Paakkolan kylä käsitti noin 12 kilometriä pitkän alueen pääasiassa Vuoksen etelä- ja länsipuolelta, mutta kylään kuulunut Linnanniemi sijaitsi Vuoksen pohjoisrannalla. Lisäksi kylään kuului Vuoksen saaria, joista suurin Vitsaari. Paakkolan kylä jakaantui neljään osaan, jotka olivat Kylä-Paakkola, Salo-Paakkola, Rantakylä ja Linnanniemi.
Paakkola oli maalaiskylä, jonka väestöstä suurin osa sai elantonsa maataloudesta. Kylän maataloutta kehitti aktiivisesti paikallinen maamiesseura. Kylässä toimivat myös martat ja suojeluskunta. Vuoksen Vitsaaressa sijaitsti Etelä-Karjalan hevosjalostusyhdistyksen orivarsalaidun. Rautatie toi 1930-luvulla tullessaan myös huvila-asutuksen kylän rannoille. Paakkolassa oli Keski-Vuoksen osuusliikkeen myymälä.
Paakkolan kansakoulu perustettiin vuonna 1907, jolloin Äyräpää kuului vielä Muolaan kuntaan. Vuonna 1927 Paakkolan koulupiiri jaettiin kahtia ja Salo-Paakkolan koulu aloitti toimintansa.
Liikenneyhteydet

Paakkolalla oli suhteellisen hyvät liikenneyhteydet. Kylästä johti maantie Äyräpään keskustaajamaan, Pölläkkälään ja kylän halki kulki Viipurin-Valkjärven rata, jonka varrella oli Paakkolan asema. Vuoksen merkitystä liikenneväylänä edisti Paakkolankosken kohdalle vuonna 1895 rakennettu Paakkolan kanava. Paakkolaan valmistui myös sotilaslentokenttä, jota ei kuitenkaan sota-aikana käytetty varsinaiseen taistelutoimintaan.
Suuret liikenteelliset suunnitelmat olisivat edistäneet Paakkolan liikenneyhteyksiä merkittävästi, mutta niitä ei ehditty toteuttaa sotien ja alueen menetyksen vuoksi. Viipurin-Valkjärven rata teki Paakkolan aseman jälkeen jyrkän mutkan etelään. Tämä johtui siitä että Paakkola oli suunniteltu risteysasemaksi, josta rataa olisi jatkettu Vuoksen yli Käkisalmen eteläpuolella olevalle Myllypellon asemalle. Rautatiesuunnitelmien lisäksi Paakkolan kohdalle suunniteltiin myös maantiesiltaa Vuoksen yli. Myös Kannaksen poikki suunniteltu Laatokan–Suomenlahden kanava olisi kulkenut Paakkolan kautta, ja Paakkolaan olisi tullut suursulku.
Historia

Paakkolan nimen alkuperästä on kaksi eri teoriaa. Toisen mukaan kylän nimi tulisi alueelle asumaan asettuneesta Paakkosesta. Toisen teorian mukaan kylän syrjäistä aluetta olisi aiemmin käytetty pakopaikkana sotien ja vainojen aikana ja pakopaikka eli Pakola olisi aikojen saatossa muotoutunut Paakkolaksi.
Pietari Brahe suunnitteli Kannaksen keskikohdan kaupankäynnin edistämiseksi kaupungin perustamista Paakkolankosken kylänpuoleiseen niemeen. Suunnitelma jäi toteutumatta, vaikka sen hyväksyi Ruotsin tuolloinen kuningatar Kristiina.
Vuonna 1857 suoritettu Vuoksen lasku vaikutti myös Paakkolan maisemaan. Saarista tuli niemiä, ranta siirtyi kauemmaksi ja lahdet, kuten Sarnolahti ja Uononlahti kuivuivat ja raivattiin pelloiksi.
Paakkolan väestö evakuoitiin talvisodan alettua läntisempään Suomeen ja Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle. Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa Paakkola jäi Neuvostoliiton puolelle.
Painajainen Paratiisitiellä

| Ankantekijät 4: Painajainen Paratiisitiellä> - |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Piirrokset: Marco Rota Käsikirjoittajat: Marco Rota, Abramo Barosso, Gian Paolo Barosso, Paul Halas ja Michele Garrazzi
Genre:  sarjakuva
Suomennos
Suomentaja:  Veera Alanärä, Kirsi Fugazzotto, Aino Tuomikoski sekä Aku Ankan ja Aku Ankan taskukirjan  toimitukset
Kansitaiteilija:  Taitto: Raimo Hyvönen Piirros: Marco Rota
Kustantaja:  Sanoma Magazines Finland
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  192
ISBN:  951-32-1841-4

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Painajainen Paratiisitiellä on Sanoma Magazines Finlandin kustantama Disneyn eläinmaailman ankkasarjoja käsittelevän Ankantekijät-sarjan neljäs teos. Teoksen kaikkien tarinoiden piirrokset ovat italialaisen sarjakuvapiirtäjän, "Milanon maestroksi" kutsutun ankkapiirtäjän Marco Rotan käsialaa. Kirja on julkaistu vuonna 2005, ja siitä on tehty myös nahkakantinen painos. Nimikirjoituksella varustettuja nahkakantisia painettiin tasan 200 kappaletta, joista ensimmäisiin Marco Rota antoi oman signeerauksen.
Sisällys

Taiteilijan alkusanat (s. 4)
Marco Rota
Milanon maestro Marco Rota (s. 5)
Timo Ronkainen
Sisällys > Sarjakuvajaksot

Painajainen Paratiisitiellä (s. 9)
Nightmare on Duck Street
Käsikirjoitus Marco Rota
Julkaistu aiemmin Aku Ankka -lehden numeroissa 20—21/1997
Roope-setä ja suurpullo (s. 27)
Zio Paperone e il Nabucodonosor da collezione
Käsikirjoitus Abramo Barosso ja Gian Paolo Barosso
Julkaistu aiemmin Aku Ankan taskukirjan numerossa 68
Fotopogo (s. 59)
Fotopogo
Käsikirjoitus Marco Rota ja Paul Halas
Julkaistu aiemmin Aku Ankka -lehden numerossa 49/1994
Vedenpitävä suunnitelma (s. 73)
Topolino e il buco nell´acqua
Käsikirjoitus Michele Gazzaari
Ei julkaistu aiemmin Suomessa
Viimeiset vaunut Tucsoniin (s. 103)
The Last Stagecoach to Tucson
Käsikirjoitus Marco Rota
Julkaistu Aku Ankka -lehden numerossa 19/1999
Viikinkien vastustaja (s. 119)
Paperino e il piccolo krack
Käsikirjoitus Marco Rota
Julkaistu aiemmin lyhennettynä Aku Ankan Aarrearkku -jättikirjassa
Taistelu Ankkalinnasta (s. 165)
The Model Airplane Dispute
Käsikirjoitus Marco Rota
Julkaistu aiemmin Aku Ankka -lehden numerossa 40/1992
Poncho-Ville tanssin pyörteissä (s. 179)
The Legendary Dance Competition
Käsikirjoitus Marco Rota
Ei julkaistu aiemmin Suomessa.
Ankantekijät-sarja
1: Ihmissusia ja sudenpentuja |
2: Lentävä skotlantilainen | 
3: Itsehillinnän mestari | 
4: Painajainen Paratiisitiellä | 
5: Aavemaan aarre | 
6: Naurettavat naapurit |
7: Kuningas Ekan rautasänky | 
8: Menetetyn muistin tapaus |
9: Konnia ja koukkuja |
10: Lannistumaton laivuri |
11: Mestari ja muusa |
12: Taistelupari
One Way or Another

| ”One Way or Another” Uriah Heep |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: High and Mighty
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Uriah Heep
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 04.37
 Levy-yhtiö: Bronze Records
Listasijoitukset
 Ei tunnettuja listasijoituksia.
Uriah Heepin muut singlet
| ”Return to Fantasy” 1975 | ”One Way or Another” 1976 | ”Wise Man” 1977 |
One Way or Another on englantilaisen hard rock -yhtye Uriah Heepin kappale vuodelta 1976. Se on samanvuotisen High and Mighty -albumin avausraita.
Yleistä kappaleesta

”One Way or Another” edustaa yhtyeelle tyypillistä hard rockia ja se on kokonaan kosketinsoittaja-kitaristi Ken Hensleyn käsialaa. Kappaleen laulavat normaalista poiketen basisti John Wetton ja kosketinsoittaja-kitaristi Hensley, sillä yhtyeen solisti David Byron ei ollut läsnä kappaleen nauhoituksissa, koska oli sairastunut vesirokkoon.
Kappaleen sanoituksissa minäkertoja kertoo naisesta, joka ”tavalla tai toisella tulee olemaan hänen”.