stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotiryssä
Kotiryssäinstituution hiipuminen

Vuonna 2015 Helsingin Sanomissa kerrottiin, että kotiryssäinstituutio on suuressa määrin lakannut olemasta. Venäjän suurlähetystön väki ei enää pidä yhteyttä sen paremmin suomalaisiin poliitikkoihin kuin toimittajiinkaan. Max Jakobsonin mukaan muutos alkoi vuoden 1984 lopulla, kun näkyvästi julkisuudessa ollut Viktor Vladimirov kutsuttiin takaisin Moskovaan ja hänen tilalleen nimitettiin näkymätön Feliks Karasev.
Tunnettuja kotiryssiä

Viktor Vladimirov – KGB-upseeri
Felix Karasev – KGB-upseeri, tuli Vladimirovin tilalle 1985.
Vladimir Stepanov – KGB-upeeri ja suurlähettiläs
Sergei Ivanov – KGB-upseeri
Aiheesta muualla

Ovatko kotiryssät palaamassa Suomen politiikan kulisseihin? Ylen A-piste-arkisto.
Kotiryssä. Yleisradio.
Husryss hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
Silvia Rannamaa

| Silvia Rannamaa> Sylvia Hypponen.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1918 Tallinna
Kuollut: 19. huhtikuuta 2007 Tallinna
Kirjailija
Tuotannon kieli: viro
Tyylilajit:  nuorisokirjallisuus, lyriikka, draama
Pääteokset:  Sinule, ema!, Kadrin päiväkirja, Kasuema
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Silvia Rannamaa (vuoteen 1940 Sylvia Hypponen; 3. maaliskuuta 1918 Tallinna – 19. huhtikuuta 2007 Tallinna) oli virolainen kirjailija. Hän syntyi Tallinnassa inkerinsuomalaiselle isälle ja virolaiselle äidille. Yläkoulun ja lukion hän suoritti Tallinnassa ja opiskeli sen jälkeen vuosina 1943–1944 Tarton yliopiston filosofisessa tiedekunnassa.
Nuorisoromaanit Kadrin päiväkirja vuodelta 1959 ja Kasuema vuodelta 1963 olivat Silvia Rannamaan merkittävimmät teokset. Myöhemmin hän julkaisi lyyrisen satukokoelman Nösperi Nönni Natuke (1977) ja lyhytproosan kokoelman Väikese käpa jälg (1985). Lisäksi hän on kirjoittanut näytelmiä (Äratõmbed vuonna 1968), novelleja ja runoja; tunnetuin runokokoelma on vuonna 2005 ilmestynyt Sinule, ema!. Muistelmia omasta elämästään Silvia Rannamaa on julkaissut omaelämäkerrallisissa teoksissa Maast madalast (1990) ja Ja vaimuvara ka (1998).
Kadrin päiväkirja on julkaistu suomeksi vuonna 2014 Anniina Ljokkoin kääntämänä (Savukeidas Kustannus, ISBN 978-952-268-115-7). Silvia Rannamaa oli naimisissa kolme kertaa, viimeksi virolaisen kirjailijan Harald Suisleppin (1921–2000) kanssa.
Aiheesta muualla

Ljokkoi, Anniina: Pioneerit, vakoilijat ja kadonnut isä : Silvia Rannamaan romaanin Kadri neuvostokulttuurin ilmiöiden kääntäminen virosta suomeksi. Pro gradu -työ. Jyväskylän yliopisto 2016.
Parkkola, Isla: "Mikäpä olisi eläessä satujen maassa". Lukufiilis 1/2015. Web Archive 2016.
Silvia Rannamaa: Kadrin päiväkirja. Blogiarvostelu. Vuodatus.net.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Rangellin hallitus
Kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Jukka Rangell |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  Edistyspuolue |
| Ulkoasiainministeri Rolf Witting |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  RKP |
| Ministeri ulkoasiainministeriössä Henrik Ramsay |  14.11.1941 – 5.3.1943 |  RKP |
| Oikeusministeri Oskari Lehtonen |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  Kokoomus |
| Sisäasiainministeri Ernst von Born  Toivo Horelli |  4.1.1941 – 13.5.1941   13.5.1941 – 5.3.1943 |  RKP  Kokoomus |
| Puolustusministeri Karl Rudolf Walden |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  amm. |
| Valtiovarainministeri Mauno Pekkala  Väinö Tanner |  4.1.1941 – 22.5.1942   22.5.1942 – 5.3.1943 |  SDP  SDP |
| Ministeri valtiovarainministeriössä Juho Koivisto |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  Maalaisliitto |
| Opetusministeri Antti Kukkonen |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  Maalaisliitto |
| Maatalousministeri Viljami Kalliokoski |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  Maalaisliitto |
| Ministeri maatalousministeriössä Toivo Ikonen |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  Maalaisliitto |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Väinö Salovaara |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  SDP |
| Ministeri kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä Vilho Annala |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  IKL |
| Kauppa- ja teollisuusministeri Toivo Salmio   Väinö Tanner   Uuno Takki |  4.1.1941 – 3.7.1941  3.7.1941 – 22.5.1942  22.5.1942 – 5.3.1943 |   SDP   SDP   SDP |
| Sosiaaliministeri Karl-August Fagerholm |  4.1.1941 – 5.3.1943 |  SDP |
| Kansanhuoltoministeri  Väinö Kotilainen   Atte Arola   Henrik Ramsay |  4.1.1941 – 16.4.1941  16.4.1941 – 3.7.1942  3.7.1942 – 5.3.1943 |  amm.  Maalaisliitto  RKP |
| Ministeri kansanhuoltoministeriössä Henrik Ramsay  Siivo Kantala  Toivo Ikonen |  29.10.1941 – 3.7.1942  3.7.1942 – 5.3.1943  13.11.1942 – 5.3.1943 |  RKP  Maalaisliitto  Maalaisliitto |
Jan Rak

Jan Rak (s. 1962 Praha) on tšekkiläinen, fyysikko ja professori. Hän toimi Jyväskylän yliopistossa fysiikan professorina vuosina 2014–2019.
Akateeminen ura

Jan Rak opiskeli fysiikkaa Kaarlen yliopistossa, Prahassa. Uransa alussa hän vietti kolme vuotta tutkijana Dubnassa Venäjällä. Rak väitteli filosofian tohtoriksi ydinfysiikasta tammikuussa 1995. Valmistuttuaan hän työskenteli 1995–2000 postdoc-tutkijana Max Planck -instituutissa Heidelbergissä. Sen ohella hän oli tutkijana raskasionitutkimukseen erikoistuneessa tutkimusinstituutti GSI Darmstadtissa. Heidelbergissa hän työskenteli CERES/NA45 -kokeessa CERNin superprotonisynkrotronilla (SPS, engl. Super Proton Synchrotron). Hänen vastuullaan oli erityisen teleskoopin (engl. vertex telescope) kehittäminen. Laitteisto koostuu kahdesta säteilyilmaisimesta (SDD-ilmaisin, Silicon Drift Detector).
Rak siirtyi vuonna 2001 tutkijaksi Yhdysvaltoihin. Aluksi hän työskenteli 2001–2004 Iowan yliopistossa ja sen jälkeen 2004–2005 Albuquerquessa. Vuodesta 2005 hän on toiminut erilaisissa tutkimus- ja opetusviroissa Jyväskylän yliopistossa. Siirtyminen Jyväskylään oli hänelle luonteva askel, sillä hän halusi päästä lähemmäs synnyinmaataan Tšekkiä. Jyväskylän yliopistossa Rak on toiminut muun muassa yliassistenttina ja yliopistotutkijana. Hiukkasfysiikan dosenttina Jyväskylän yliopistossa hän on ollut vuodesta 2006 lähtien. Jan Rakin ympärille Jyväskylään on vuosien mittaan muodostunut kansainvälinen tutkimusryhmä. Sen keskeisiä tutkijoita ovat olleet muun muassa Sami Räsänen sekä korealainen Dong Jo Kim.
Vuonna 2010 Rak työskenteli erikoistutkijana ALICE-projektissa. Edellisenä vuonna 2009 Rak oli toiminut ajokoordinaattorina ensimmäisissä ALICE-laitteistolla tehdyissä protonitörmäyskokeissa. Hän osallistui myös esimerkiksi niin kutsutun trigger-ilmaisimen T0 rakentamiseen. Laite koottiin Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella. ALICE-projekti on pitkään ollut osa fysiikan laitoksella tehtävää soveltavaa hiukkasfysiikan tutkimusta. Soveltavan tutkimuksen ohella laitoksella toimi vuonna 2010 professori Kari J. Eskolan johtama tutkimusryhmä, joka selvitti raskasionitörmäyksien teoriaa.
Vuodesta 2006 Rak johti CERNissä suomalaista tutkimusryhmää, joka teki kokeita Large Hadron Collider -kiihdyttimellä (LHC) ja sen yhteydessä sijaitsevalla ALICE-tutkimuslaitteistolla. Tutkimusryhmä toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen ja Helsingin Fysiikan tutkimuslaitoksen (HIP) yhteisprojektina.
Professoriksi

Jan Rak nimitettiin fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon vuonna 2013 ja hän aloitti virassaan alkuvuodesta 2014. Professuuri liittyi olennaisesti fysiikan laitoksella tehtävään kokeellisen hiukkasfysiikan tutkimukseen sekä aiheen opetukseen. Professorintehtäviensä ohella Rak jatkoi tutkimuksiaan raskasionitörmäyksien parissa. Vuoden 2015 aikana hän ryhmineen tutki protoni-protoni -törmäyksiä sekä lyijy-lyijy -törmäyksiä LHC-kiihdyttimellä ja ALICE-laitteiston avulla.
Vuonna 2019 Jan Rak erosi työstään professorina Jyväskylässä. Hän palasi sen jälkeen takaisin kotimaahansa Tšekkiin.
Tutkimusura

Professori Rakin pääasiallinen tutkimuskohde ovat olleet ultrarelativistiset raskasionitörmäykset. Niiden avulla tutkijoiden päämäärä on selvittää erilaisia kvanttiväridynamiikan eli kvanttikromodynamiikan (QCD) ominaisuuksia.
Heidelbergissa 1990-luvun jälkipuoliskolla Rak osallistui CERES-tutkimusryhmän jäsenenä tutkimukseen, jossa tutkittiin kiraalisen symmetrian mahdollista palautumista raskasionitörmäyksissä, joissa syntyy kvarkki-gluoniplasmaa. Fyysikkona Rak on ollut erityisesti kiinnostunut siitä, miten törmäyksissä syntyvä kvarkki-gluoni-aine ilmenee voimakkaasti poikittaiseen suuntaan etenevien hiukkasten muodossa.
Professori Rakin tutkimusryhmä teki vuodesta 2015 lähtien ALICE-laitteistolla tarkkoja mittauksia, joiden avulla on tutkittu mahdollisia eroja erilaisten hiukkasten (esimerkiksi protoni) ja vastaavien antihiukkasten (esim. antiprotoni) välillä eli onko antihiukkasen massa mahdollisesti eri kuin vastaavalla hiukkasella. Mittauksissa tutkittiin lisäksi, onko heliumytimen ja deuteriumin sekä näiden antihiukkasten välillä mahdollista massaeroa. Tutkimuksessa käytettyyn laitteistoon on tehty parannuksia (mm. uusia ja aiempia tarkempia ilmaisimia). Rakin johtaman tutkimusryhmän keskeinen vastuualue on ollut koejärjestelyiden laadunvarmistuksen tarkastelu ja siihen liittyvien testien tekeminen.
Vuoteen 2016 mennessä professori Rak oli tutkimusryhmiensä tutkijoiden kanssa julkaissut yli 400 referoitua vertaisarvioitua tieteellistä tutkimusartikkelia arvostetuissa fysiikan lehdissä ja julkaisuissa.
Kirjailija

Jan Rak on Michael J. Tannenbaumin kanssa kirjoittanut hiukkasfysiikkaa käsittelevän teoksen High-pT Physics in the Heavy Ion Era (2013). Monografia kuuluu Cambridgen yliopiston hiukkasfysiikkaa, kosmologiaa ja ydinfysiikkaa esittelevään julkaisusarjaan.
Jan Rak & Michael J. Tannenbaum: High-pT Physics in the Heavy Ion Era. Cambridge: Cambridge University Press, 2013. ISBN 9780521190299
Vuokko Ranin

Vuokko Laakso vuonna 1966 istumassa silloisen avio­miehensä Totti Laakson suunnittelemalla Kameleontti­sohvalla.
Vuokko Marita Ranin (o.s. Rautio, vuoteen 2000 Laakso; 19. elokuuta 1937 Helsinki – 8. toukokuuta 2015 Helsinki) oli tunnettu suomalainen sisustusarkkitehti, joka oli erikoistunut laivasisustuksiin. Ranin teki vuosina 1964–1995 sisustussuunnitelua 50 alukseen. Töihin kuului niin uudisrakennusten, kuten matkustaja-autolauttojen, sekä rahti- ja rahtimatkustalaivojen sisustuksia, kuin myös erilaisia muutostöitä muun muassa risteilyaluksiin ja erikoisaluksiin. Raninin pitkäaikaisimpia yhteistyökumppaneita olivat Wärtsilän telakka, Finnlines- ja Silja Line -varustamot.
Ranin oli vuodesta 2000 naimisissa näyttelijä Matti Raninin kanssa.
Ura

Ranin sai ensimmäisen ison suunnittelutyönsä työskennellessään Aarne Ervin arkkitehtitoimistossa pian sen jälkeen kun hän oli vuonna 1960 valmistunut sisustusarkkitehdiksi. Toimisto suunnitteli Finnlines-varustamolle Finnhansa- ja Finnpartner-matkustaja-autolauttojen sisustukset. Arkkitehti Aarne Ervin palveluksessa Ranin työskenteli vuoteen 1965, jonka jälkeen perusti oman toimiston yhdessä sisustusarkkitehti Orvokki Niinirannan kanssa. Raninin työ kansainvälistyi 1970-luvulla, kun hän teki suunnittelutyötä ruotsalaiselle Tor Linelle yhdessä silloisen aviomiehensä Torsten Laakson kanssa. Samoihin aikoihin työn alla oli myös matkustaja-autolautta Finnjet, johon Vuokko ja Torsten Laakso suunnittelivat ravintolatiloja. Suunnittelutoimisto siirtyi vuonna 1977 kokonaan Vuokko Laakson nimiin. Hän oli myöhemmin mukana myös Tampereen Koskikeskuksen ja Jyväskylän yliopiston kirjaston tilojen suunnittelussa.
Perintö

Vuokko Raninin elämäntyöstä oli näyttely Merikeskus Forum Marinumissa Turussa 1.12.2011–28.10.2012.
Lee Ranaldo

| Lee Ranaldo |
| --- | --- |
 Lee Ranaldo esiintymässä vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. helmikuuta 1956 (ikä 69) Glen Cove, Long Island, New York
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, musiikkituottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1981–
Tyylilajit:  vaihtoehtorock, noise rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Sonic Youth, Drift, Text of Light
Levy-yhtiöt:  Matador Records, Drunken Fish Records ja Neutral Records 
Aiheesta muualla
www.sonicyouth.com/symu/lee
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ranaldo's Moonlander, Yuri Landman, 2007
Lee Ranaldo (s. 3. helmikuuta 1956 Glen Cove, Long Island, New York) on yhdysvaltalainen muusikko, laulaja ja taiteilija. Hän soitti kitaraa ja lauloi Sonic Youth -yhtyeessä.
Ranaldo on työskennellyt muun muassa artistien Babes in Toyland, Oneida, You Am I, Deity Guns ja KLEG kanssa.
Soolodiskografia

From Here to Infinity (1987)
A Perfect Day EP (1992)
Scriptures of the Golden Eternity (1993)
Broken Circle / Spiral Hill EP (1994)
East Jesus (1995)
Clouds (1997)
Dirty Windows (1999)
Amarillo Ramp (For Robert Smithson) (2000)
Outside My Window The City Is Never Silent - A Bestiary (2002)
Text Of Light (2004)
Maelstrom From Drift (2008)
Countless Centuries Fled Into The Distance Like So Many Storms EP (2008)
Between The Times And Tides (2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lee Ranaldo Wikimedia Commonsissa
Sonic Youth - Lee Ranaldo
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Esko Ranta

Esko Ranta on suomalainen eläkkeelle jäänyt radiopersoona ja toimittaja. Hän tuli tunnetuksi erityisesti työstään Lapin Radiossa. Hän sai ensimmäisenä henkilönä Lapin Taidetoimikunnan myöntämän Pro Arte Lapponiae -mitalin vuonna 1995. Palkinnon perusteena oli lappilaisen musiikin esille tuominen myös radion kuuntelijoille. Hänen eri puolilla Lappia äänittämiään ja toimittamiaan musiikkidokumentteja on tallella Lapin radion arkistossa kaikkiaan 110. Eläkkeelle jäätyään hän on toiminut myös äänenä useissa toimittamissaan TV-dokumenteissa. 
Hänen käsikirjoittamansa ja ohjaamansa dokumenttielokuva Muurmannin rannan  viimeisistä suomalaisista esitettiin mm. Sodan arvet -sarjassa kesällä 2008. Ranta jäi eläkkeelle 2003.lähde?
Ranta on aina ollut urheilullinen ja on löytänyt omaksi lajikseen vanhemmalla iällä kilpapyöräilyn, jossa voittikin veteraanien SM-kultaa sekä sijoittui veteraanien maailmanmestaruuskisoissa parhaimmillaan neljänneksi.lähde?
Teoksia

Selviytyjät – Kolmen sukupolven tarina. Väyläkirjat, 2020. ISBN 978-952-7375-33-4.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Raimo Rantanen

Rantasen yhtye vuonna 1962, vas. Pekka Hyvönen (alttosaksofoni ja klarinetti), Timo Peltoniemi (basso), Risto Taubert (rummut) ja Raimo Rantanen (hanuri).
Raimo Rantanen on suomalainen jazz-, rock- ja tanssimuusikko, jonka instrumentteja ovat piano ja harmonikka. Tamperelainen Rantanen on ollut kaupungin jazzjamitoiminnassa mukana jo Acre Karin ajoista 1950-luvulta alkaen.
Omien yhtyeiden sekä muiden iskelmä- ja jazzkokoonpanojen lisäksi Rantanen on soittanut myös rockyhtyeissä kuten Matthews ja Alwari Tuohitorvi. Rantanen oli kapellimestarina Tampereen Popteatterin Hair-musikaalituotannossa ja sen levytyksessä 1969.
Ilari Rantakari

Ilari Rantakari (s. 5. syyskuuta 1945 Kylmäkoski) on suomalainen suurlähettiläs. Hän oli suurlähettiläänä Sambian Lusakassa 1989–1993 ja Tansanian Dar es Salaamissa 1994–1997. Hän on Suomen Valkoisen Ruusun I lk:n ritari. Hänen puolisonsa on sosiaalineuvos Birgitta Rantakari.
Ilari Rantakari  oli vuonna 2013 puheenjohtaja ohjausryhmässä, joka Kulttuuri- ja uskontofoorumi FOKUS ry:n, entinen Kristillisen kulttuuriliiton, aloitteesta laati selvityksen imaamikoulutuksen aloittamisesta Suomessa. Hän kuului myös suurmoskeijaa Helsinkiin vuodesta 2016 ajaneen Oasis -säätiön hallitukseen. FOKUS ry:n puheenjohtajana toiminut  Ilari Rantakari on myös Oasis -säätiön tukena olevan Suomi–Bahrain-ystävyysseuran perustaja ja puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Akaan Seutu 9.10.2013
Raino Kukkonen

| Raino Kukkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1951 (ikä 73) Valtimo
Raino Juha Petteri Kukkonen (s. 18. maaliskuuta 1951 Valtimo) on suomalainen liikemies, elintarvikealan yrittäjä, yritysjohtaja, säätiön perustaja ja yrittäjäneuvos.
Elämä ja ura

Raino Kukkonen on pitkän linjan meijerimies. Valmistuttuaan kaupallisen linjan maanviljelysteknikoksi vuonna 1970 hän jatkoi opiskelua meijerikoulussa. Valmistuttuaan sieltä vuonna 1974 hän aloitti työt Kainuun Osuusmeijerissä Sotkamossa, missä hän toimi esimies- ja markkinointitehtävissä yli 20 vuotta. Raino haaveili jo nuorena yrittäjäksi ryhtymisestä. Perheen perustaminen, omakotitalon rakentaminen ja kolmen pojan varttuminen aikuisemmaksi siirsivät miehen aikeita. Yrittäjäksi Raino alkoi vasta 44 vuoden ikäisenä, silloin hän irtisanoutui meijerin palveluksesta ja perusti Kaslink Oy:n. Yritys harjoitti mm. raakamaidon ja maitotuotteiden vientiä Venäjälle. Varsinainen teollinen yrittäminen alkoi vuonna 2001, jolloin Raino perusti Kaslink Foods Oy:n Kouvolan Korialle tarvitaan parempi lähde. Yritys valmisti alkuvaiheessa kastikkeita ja kastikepohjia . Vuoden 2005 alusta valmistus laajeni maito-, kerma- ja ruoanlaittotuotteisiin. Tuotteiden valmistuksessa käytettiin UHT (Ultra High Temperature)  -tekniikkaa. Useiden rohkeiden, kymmeniä miljoonia euroja vaatineiden tehdaslaajennusten ja laiteinvestointien, sekä onnistuneen tuotekehityksen ansiosta Kaslink Foods kasvoi Suomen suurimmaksi yksityiseksi meijeriksi. Yrityksen liikevaihto ja henkilökunnan määrä kasvoivat useita vuosia peräkkäin noin 50 %:n vuosivauhdilla. Vuoden 2015 alussa Raino siirtyi toimitusjohtajan tehtävistä hallituksen puheenjohtajaksi ja hänen kolme poikaansa jatkoivat yrityksen johtamista . Vuonna 2019 tapahtui kotimaisessa elintarviketeollisuudessa iso yrityskauppa ja sen myötä Kaslink Foods Oy siirtyi osaksi suurempaa perheyritystä, Fazer-konsernia . Tällöin yritys tunnettiin valtakunnallisesti Kaslink Aito -brändin kauratuotteista.
Eläkepäivillään vuonna 2018 Raino perusti Kouvolaan toisen UHT-tehtaan, Kouvolan Herkku Oy:n  (nyk. Finnish Food Factory Oy). Yhtiö valmistaa mm. pää- ja jälkiruokakastikkeita sekä proteiinijuomia. Vuonna 2021 yritys osti entisen Valion Kouvolan meijerikiinteistön, missä yritys oli aikaisemmin ollut vuokralaisena. Rainon poika, Tuomas, siirtyi yrityksen pääomistajaksi.  Marraskuussa 2024 Fazer kertoi myyvänsä Korian-tehtaansa, siis entisen Kaslinkin, liietoiminnan Finnish Food Factorylle liikkeenluovutuksena niin, että tehtaan tuotteiden markkinoinnista vastaa jatkossakin Fazer.
Rainon yrittäjäura on ollut merkittävä Kouvolan alueelle. Hänen perustamansa elintarviketehtaat työllistävät noin 250 henkilöä.
Menestyvää yrittäjää on vuosien varrella pyydetty luennoimaan eri oppilaitoksiin ja yrittäjyyttä edistäviin tilaisuuksiin. Raino on vieraillut luennoimassa mm. Lappeenrannan yliopiston Lahden kampuksella, ammattikorkeakoululla , ammattiopistolla ja Kasvu Open -tilaisuuksissa.
Tasavallan presidentti on myöntänyt 9.12.2022 Raino Kukkoselle yrittäjäneuvoksen arvonimen.
Yksityiselämä

Kukkosen perheeseen kuuluvat vaimo Maire (os. Kärkkäinen) ja kolme poikaa, Juha-Petteri (s. 1979), Tuomas (s. 1982) ja Matti (s. 1987). Raino muutti vaimonsa kanssa Sotkamosta Kouvolaan vuonna 2006. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat golf, sulkapallo, murtomaahiihto ja lenkkeily.
Tunnustukset

Kaslink Foods Oy palkittiin kunnallisella yrittäjäpalkinnolla vuonna 2004. Maakunnallinen yrittäjäpalkinto myönnettiin vuonna 2011  ja valtakunnallinen yrittäjäpalkinto vuonna 2014 .
Säätiön perustaminen

Raino Kukkonen perusti nimeään kantavan säätiön, Raino Kukkosen 70-vuotissäätiön, maaliskuussa 2021. Säätiön tarkoituksena on kannustaa ja tukea nuoria yritystoimintaan Kouvolan alueella. Lisäksi säätiö edistää ja rohkaisee keksintötoimintaa sekä tukee nuorten liikunnallisia harrastuksia.
Kirjallisuutta

Sotkamon Kirjapaino julkaisi Raino Kukkosen vitsikirjan vuonna 2001 (ISBN 952-91-2686-7). Rainon yrittäjätarinaa löytyy Karo Hämäläisen ja Mika Mäkeläisen TAIVAS + HELVETTI vol.2-kirjasta (ISBN 978-952-67946-4-8). Kirjakustantamo Docendo Oy julkaisi Meijerimies-kirjan (ISBN 978-952-291-542-9) vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Meijerimies, Raino Kukkosen ja Kaslink Foodsin tarina, Docendo Kustannus – Joukon Taideblogi (joukonkirjablogi.fi)
Raino Kukkonen aloitti uransa meijeriauton kuskin apulaisena – näin hän nousi kauramaitokeisariksi, joka aikoo jakaa omaisuutta hyväntekeväisyyteen - Taloussanomat - Ilta-Sanomat
Kaslinkin perustajaa ajaa eteenpäin halu onnistua ja työllistää muita - Ihmiset & kulttuuri - Maaseudun Tulevaisuus
Meijerimies: Raino Kukkosen ja Kaslink Foodsin tarina (Jukka Behm) | Kirjavinkit
Kaslinkin kauramaitokeisarin Raino Kukkosen tuhkimotarina | Apu
Liisa Rantalaiho

| Liisa Rantalaiho |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1933 Kuorevesi Kuorevesi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tampereen yliopisto
Tutkimusalue:  sosiologia
Liisa Rantalaiho (s. 25. tammikuuta 1933 Kuorevesi) on suomalainen sosiologi. Hän johti Raija Julkusen kanssa Suomen Akatemian rahoittamaa tutkimushanketta Suomen hyvinvointiyhteiskunnasta ja sukupuolirooleista.
Teoksia

Naisen historiallisuus: yhteiskunta, yksilö, sukupuoli: seminaariraportti (Tampereen yliopisto, 1981) ISBN 951-44-1745-3
Toimistoautomaatio ja toimistotyö (Tampereen yliopisto, 1984) ISBN 951-44-1593-0
Miesten tiede, naisten puuhat: yhteiskuntatieteen kritiikkiä naisten työn näkökulmasta (Vastapaino, 1986) ISBN 951-9066-19-5
Naistutkimuksen tieteidenvälisiä ongelmia: seminaariraportti (Tampereen yliopisto, 1987) ISBN 951-44-2114-0
Käännös suomeksi
Bernard Kouchner

Bernard Kouchner, 17. toukokuuta 2006.
Bernard Kouchner (s. 1. marraskuuta 1939, Avignon) on ranskalainen poliitikko, diplomaatti ja lääkäri. Hän on yksi Lääkärit ilman rajoja -järjestön perustajista. Hän on toiminut François Fillonin oikeistohallituksen ulkoministerinä 18. toukokuuta 2007 lähtien marraskuuhun 2010 saakka. Lisäksi hän on Euroopan parlamentin entinen jäsen ja toiminut YK:n korkeana virkamiehenä.
Vaiheet > Humanistinen sitoutuminen poliittisella perustalla

Kouchnerin isä oli juutalainen ja äiti ranskalainen protestantti. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli oikeustieteen professori Évelyn Pisier, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta. Kouchnerin nykyinen vaimo on Ranskassa toimiva belgialainen huippujournalisti Christine Ockrent, jonka kanssa hänellä on yksi lapsi.
Jo 1960-luvun alussa hänen poliittinen aktiivisuutensa saattoi hänet Ranskan kommunistisen puolueen jäsenyyteen. Vähän myöhemmin hän siirtyi Ranskan sosialistiseen puolueeseen.
Toukokuussa 1968 hän oli Pariisin kapinakeväässä Pariisin yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan lakko-organisaattorina. Lakkoilun ja kapinoinnin jälkeen vuonna 1971 hän lähti Nigeriassa sijaitsevaan, itsenäisyyttä tavoitelleeseen Biafraan ranskalaisen järjestön Secours médical français (SMF) rekrytoimana. Myöhemmin hän vaihtoi järjestön nimeksi Médecins sans frontières (MSF) eli Lääkärit ilman rajoja.
Kouchner perusti yhdessä Emmanuel d'Alstierin kanssa Évenemant-aikakauslehden, ja hän avusti myös säännöllisesti Actuel-lehteä koko 1970-luvun ajan. Vuonna 1978 hänellä tuli ongelmia humanitaarisessa järjestössä Claude Malhuret'n kanssa ja toiminnassa MSF-järjestössä, mutta hän perusti uuden Médecins du monde (Maailman lääkärit) järjestön. Hän kuitenkin halusi toimia suurena reportterina ja innostui entistä enemmän mediasta ja eritoten television uutis- ja ajankohtaislähetyksistä. Tätä hänen toimintaansa on arvosteltu paljon, eritoten joulukuussa 1992 tapahtuneen Somalia-operaation aikana. Hän on kiistatta kuitenkin yksi maailman tunnetuimmista ranskalaisista lääkäreitä juuri humanitaarisen toimintansa vuoksi.
Hän on ajanut kansainvälisissä järjestöissä oikeutta puuttua eri maiden yhteiskunnallisiin ongelmiin. Tämä on ranskalaisen Jean-François Revelin alulle panema ajatus. Hallitustyöskentelyssä hän on voimakkaasti panostanut juuri humanitaariseen toimintaan eri puolilla maailmaa.