stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Ville Vallaton jaksoista
2. tuotantokausi

Frankenstymied / Space Race / The Incredible Shrinking Dennis
Crummy Mummy / Swiss Family Mitchell / Pie in the Eye
It's Magic Time / Dennis in Wonderland / Water on the Brain
The Great Pie Swap / Climb of the Century / Little Beauty Shop of Horrors
Tunnel Vision / Super Duper Dennis / Ice Show Show-Off
Snow Wars / The Moroccan Pigeon / Dennis of the Jungle
Young At Heart / Thor-Sicle / A Word From Our Sponsor
A Froggy Day / Loch Ness Mess / Box Office Smash
Menaced Marriage / Dennis of the Yukon / Seal of Approval
Instant Replay / Underwater Wonderland / Safe at Home
A Fox Tale / Gorilla Warfare / Shared Interest
Kooked Goose / Pell Mell Hotel / The Old Ball Game
The Wright Stuff / Hassle in the Castle / Wilson's Night Out
John Steel

John Steel
John Steel (s. 1941) on brittiläinen rumpali. Hän oli brittiläisen The Animals -yhtyeen alkuperäinen rumpali. Yhtye oli voimissaan 1960-luvulla. Nykyäänmilloin? bändin jäsenet ovat kokoontuneet uudelleen ja perustaneet Animals and Friends -nimisen yhtyeen.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  IdRef
DCP

DCP (lyhenne sanoista Digital Cinema Package) on elokuvateatterien ja elokuvafestivaalien käyttämä standardoitu tapa elokuvien esityskopioiden toimittamiseksi teattereihin digitaalisessa muodossa. Tämän suosituksen taustalla on maaliskuussa 2002 perustettu Digital Cinema Initiatives, LLC (DCI) -yhteisyritys, johon osallistuvat Disney, Fox, Paramount, Sony Pictures Entertainment, Universal ja Warner Bros. Studios.
Kopioiden jakelu toteutetaan tavallisimmin kiintolevyillä, joilta elokuva ladataan teatterin omalle palvelimelle. Trailereita ja muita lyhyitä mainospätkiä voidaan myös jaella DVD-datalevyillä tai USB-muistitikulla. Lyhimmät mainokset voidaan jopa jakaa Internetin välityksellä tiedostopaketteina, jotka ladataan normaalisti verkosta, puretaan muistitikulle ja ladataan sitten palvelimelle. Kun haluttu materiaali on ladattu, jakelulevy voidaan lähettää eteenpäin toiseen teatteriin.
Noin vuonna 2014 Suomessa aloitettiin enenevssä määrin ottamaan käyttöön DCP-pakettien välitys internetin yli. Suurimmat verkkojakelupalvelua tarjoavat toimijat ovat Unique Digital ja Gofilex. Kumpikin palvelu toimittaa asiakkaan tiloihin 1-2  DSL-yhteyttä sekä tavallisesti 4G-yhteyden. Näiden kaistanleveys yhdistetään linkkiaggregaattorin avulla. Paketit latautuvat paikalliselle verkkotallentimelle. Latautuminen kestää yleensä yhdestä kahteen päivään elokuvaa kohti. Verkkojakelun yhtenä haittapuolena voidaan pitää sitä, että jotkin elokuvat toimitetaan yhtenä pakettina, sisältäen kaikki ääniraidat ja tekstit sekä 2D- ja 3D-version. Sellainen paketti voi olla kooltaan jopa 600 gigatavua. Jos kaikki on yhdessä paketissa, koko paketti on ladattava esityspalvelimelle ennen kuin siitä voi erottaa yksittäisiä elokuvaversioita. Tämä on hankalaa koska lataus kestää kauan, vie kerralla hurjasti tilaa esityspalvelimelta, ja tarvitsee tehdä loppuun ennen kuin on mahdollista karsia pois tarpeettomia versioita.
Perusajatus

Jakelupaketissa voidaan toimittaa useampi eri versio elokuvasta, esimerkiksi eri ääniraidoilla tai tekstityksillä, tai eri leikkauksia. Paketissa voidaan toimittaa myös mainoksia. Toiseen samassa paketissa jaeltuun elokuvaversioon voi olla määritetty lisäkohtauksia, kuten eri ääniraitoja koskeva luettelo ääninäyttelijöistä. Perusajatus on, että kaikkein eniten tilaa kuluttava osa, itse elokuva, on levyllä tallennettuna vain kerran, mykkäelokuvan muodossa. Eri kieliset ääniraidat ja tekstitykset sekä lisäkohtaukset ovat omissa tiedostoissaan paketin sisällä. Alalle on vakiintunut formaatiksi CRU-kelkkalevy, vaikkakin se on lähes väistynyt verkkojakelun tieltä ja moni levyihin turvautuva jakelija käyttää halvempia mutta hitaampia USB-kovalevyjä.  Kun jakelulevy liitetään palvelimeen, koneenkäyttäjä saa luettelon eri elokuvaversioista jotka levyltä on mahdollista ladata. Kun tästä luettelosta valitaan ladattavaksi vaikkapa suomeksi puhuttu versio ruotsinkielisellä tekstillä, levyltä ladataan peruselokuva, suomenkielinen ääniraita, mahdollinen lisäkohtaus jossa luetellaan suomenkieliset ääninäyttelijät, sekä ruotsinkielinen teksti. Jos myöhemmin halutaan ladata toisia versioita, esimerkiksi ruotsinkielisellä ääniraidalla varustettu, peruselokuvaa ei enää erikseen ladata, vaan ainoastaan toinen ääniraita ja vastaava luettelo ääninäyttelijöistä. Joskus lisätekstityksiä toimitetaan jälkikäteen, esimerkiksi sähköpostissa. Tekstityspaketti puretaan muistitikulle ja ladataan samaan tapaan kuin mainokset ja elokuvat ja se tulee näkyviin omana elokuvaversionaan.
Salaus

Elokuva tavallisesti lukitaan ns. lisenssillä (KDM, Key Delivery Message) joka on XML-muotoinen viestitiedosto, jossa toimitetaan salauskoodi jolla elokuvakopio "avautuu" esitettäväksi levitysyhtiön määrittelemälle aikavälille. Lisenssissä määritellään myös palvelimen ja mahdollisesti projektorin laitetunnus, sekä elokuvan täsmällinen versio ääniraitaa ja tekstitystä myöten. Vain lisenssissä määritelty elokuvaversio voidaan avata, vain määriteltynä aikajaksona, ja vain määritellyllä laitekokoonpanolla. Teatterille (tai salille) A luodulla lisenssillä ei voida esittää samaakaan elokuvaa teatterissa (tai salissa) B tai päinvastoin. Jos elokuva siirretään toiseen saliin tai halutaan käyttää eri kieliversioita, levitysyhtiöltä täytyy tilata vastaavat lisenssit. Mainoksia lukitaan lisenssillä hyvin harvoin, ellei ole tarkoitus estää niiden käyttöä halutun aikavälin ulkopuolella. Lisenssi(t) voidaan toimittaa jakelulevyllä elokuvan kanssa, mutta tavallisimmin levitysyhtiö lähettää ne sähköpostissa ja ne siirretään palvelimelle esimerkiksi muistitikulla.
Elokuvan tiedostomuoto

Elokuvan pakkausmuoto on tavallisimmin JPEG2000, esitysnopeus 24 kuvaa sekunnissa ja ääni on pakkaamaton, tavallisesti 6- tai 8-kanavainen, 48 tai 96 kHz näytteistyksellä, 16 tai 24 bitillä, mutta voi olla myös esimerkiksi 2-kanavainen. Ensimmäinen suurempaa kuvataajuutta käyttävä HFR-elokuva on Hobitti – Odottamaton matka, jonka kuvanopeus on 48 ruutua sekunnissa. Spesifikaatiot ovat olemassa jo 60 ruudun sekuntinopeuksille. 
DCP-palvelimella ei ole mahdollista toistaa kotikäyttöön tarkoitettuja DVD- ja Blu-ray-elokuvia, vaan sitä varten tarvitsee projektorin ja soittimen väliin liittää erillinen skaalain, joka muuntaa kuvaformaatin sopivaksi.
Aiheesta muualla

Sergio Andrés Lobo-Navia (28.10.2015) How to Deliver Your Film to a Festival (englanniksi) (filmmakermagazine.com)
DCI Specification (sis. DCP:n kuvauksen) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (dcimovies.com)
Joulu Saksassa

Pyhä Nikolaus.
Joulu Saksassa alkaa 11. marraskuuta Martinpäivänä ja loppuu 6. tammikuuta loppiaisena. Saksalaiset jouluperinteet vaihtelevat alueittain ja sen mukaan, onko alue alun perin ollut katolinen vai protestanttinen. Monet Suomessakin käytetyt joulukoristeet, kuten joulukuusi ja joulukalenteri, ovat peräisin Saksasta.
Historia

Ennen kristinuskon leviämistä muinaiset germaanit juhlivat joulun aikoihin yulea. Kristinuskon leviämisen myötä yulen sisältö korvattiin kristillisellä sisällöllä. Keskiajalla saksalaiset juhlivat joulua yhdessä kaduilla ja kirkoissa. Natsi-Saksassa joulu pyrittiin muuntamaan muinaisgermaanisia perinteitä ja arjalaisia juhlistavaksi juhlaksi ja joulu riisuttiin kristillisistä perinteistä.
Juhlinta

Saksalainen joulu alkaa erityisesti katolisilla alueilla jo 11. marraskuuta Pyhän Martin kunniaksi vietettävänä Martinpäivänä. Tuolloin on tapana syödä hanhea (saks. martinsgans) ja järjestää lyhtykulkueita. Joulukuun 6. päivä on Pyhän Nikolauksen päivä (saks. Nikolaustag), jolloin Pyhä Nikolaus jakaa pieniä lahjoja. Tätä varten lapsilla on tapana jättää edeltävänä iltana kenkä tai lautanen oven eteen. Joulun vietto loppuu Saksassa vasta loppiaisena (saks. Dreikönigsfest) 6. tammikuuta, jolloin lapsilla on erityisesti katolisilla alueilla tapana kerätä rahalahjoituksia kirkolle. Lapset liikkuvat kolmeksi kuninkaaksi (Kaspar, Melchior ja Baltasar) pukeutuneena Suomen tiernapoikaperinteen tapaan.
Saksassa joulua juhlitaan pääosin oman perheen parissa. Kirkossa käyminen on suosittu saksalainen jouluperinne.
Saksalaiseen jouluateriaan kuuluu usein joulukinkun sijasta hanhi tai karppi. Muita saksalaisia jouluna suosittuja ruokia ovat stollen, perunasalaatti, fondue, makkara ja raclette. Saksassa erilaisten piparkakkujen ja keksien tekeminen joulun alla on suosittua. Saksassa ei ole piparkakkuja lukuun ottamatta vakiintuneita jouluruokia, joita syötäisiin vain jouluna. Saksalainen jouluateria syödään vasta joulupäivänä, ja jouluaattona syödään normaalia arkiruokaa.
Saksalaisia joulukoristeita ovat kynttiläkaari, joulupyramidi, kaivosmiesfiguuri ja savu-ukko. Suosittuja jouluvaloja ovat muun muassa Herrnhutin tähti sekä erilaiset valoköynnökset. Havuilla koristeltu adventtikranssi (saks. der Adventskranz), jossa on yksi kynttilä kutakin adventtisunnuntaita kohden, on suosittu jouluperinne kaikkialla Saksassa. Monessa saksalaisessa kodissa on myös jouluseimi (saks. weihnachtskrippe). Joulukuusesta käytetään Saksassa nimiä Weihnachtsbaum, Christbaum ja Tannenbaum. Tulppaanit ovat Saksassa suosittuja joulukukkia.
Saksassa on lähes joka kaupungissa omat joulumarkkinat, jotka alkavat yleensä noin kuukausi ennen joulua. Kuuluisimpia saksalaisia joulumarkkinoita ovat Kölnin, Berliinin, Münchenin ja Nürnbergin joulumarkkinat. Saksassa joulumarkkinoilla myydään joulukoristeita, käsitöitä ja erilaisia jouluherkkuja. Jouluherkuista tunnetuimpia ovat hehkuviini, koristellut piparkakut, paahdetut mantelit ja suklaakuorrutetut hedelmät. Muuta ohjelmaa joulumarkkinoilla on karuselleissa ajeleminen.
Tunnettuja saksalaisia joululauluja ovat Stille Nacht, heilige Nacht (Jouluyö, juhlayö), O Tannenbaum (Oi kuusipuu) ja Lasst uns froh und munter sein.
Saksassa katolisilla alueilla Pyhä Nikolaus jakaa pieniä lahjoja Pyhän Nikolauksen päivänä 6. joulukuuta. Joulupukkia kutsutaan Saksassa nimellä Weihnachtsmann. Lahjat jakaa joissakin perheissä jouluaattona Christkind (suom. Kristus-lapsi), mikä on alkujaan protestanttinen perinne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joulu Saksassa Wikimedia Commonsissa
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat 
Saksalainen jouluateria.
Jyrki Karttunen

Jyrki Tuomas Karttunen (s. 13. kesäkuuta 1969 Joensuu) on suomalainen tanssitaiteilija ja koreografi. Hänen isänsä oli Joensuun kaupungin urheilu- ja liikuntatoimen johtajana toiminut, liikuntaneuvos Yrjö Henrik Karttunen ja äiti pankkitoimihenkilö Marja Mirjam Karttunen (os. Gustafsson). Karttusen veli on Jari Heikka Karttunen (s. 1966). Jyrki Karttusella on yksi lapsi (s. 2014).
Jyrki Karttunen aloitti tanssijanuransa vuonna 1989 Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmässä. Vuodesta 1993 alkaen hän toimi freelancer-tanssijana ja koreografina, sekä oli yksi Nomadi-tuotannon perustajajäsenistä. Vuonna 2008 aloitti toimintansa Karttunen Kollektiv, jonka taiteellisena johtajana hän toimi. Vuosina 2013–2017 Karttunen toimi Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmän eli Helsinki Dance Companyn taiteellisena johtajana ja vuodesta 2017 alkaen Helsingin kaupunginteatterin pääkoreografina. Jyrki Karttunen toimii Tanssiteatteri Hurjaruuthin teatterinjohtajana 1.12.2023 alkaen.
Aktiivisen taiteilijanuran ohella Karttunen on suuntautunut sosiaalialan näkökulmista painottuneeseen työhön lasten ja nuorten parissa erityisesti varhaiskasvatus- ja lastensuojelutyössä. Hän on opiskellut varhaiskasvatuksen opettajaksi Diakonia-ammattikorkeakoulussa sekä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa (Xamk) 2018–2021. Jyrki Karttunen on lisäksi valmistunut Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta, koreografian koulutusohjelmasta tanssitaiteen maisteriksi vuonna 2023.
Tasavallan presidentti Alexander Stubb myönsi Karttuselle Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin vuonna 2024.
Teoksia

1995 Näkymätön mies (Nomadi-tuotanto)
1997 walkman (Nomadi-tuotanto)
1998 Digital Duende (Nomadi-tuotanto)
2000 Maailman tärkeimmistä asioista (Tanssiteatteri MD)
2000 Mr & Mrs Betlehem (Nomadi-tuotanto)
2001 Meryl (Nomadi-tuotanto)
2002 Alla (Nomadi-tuotanto)
2002 Englantilainen sarja (Teak)
2002 Keiju (Nomadi-tuotanto)
2004 Ilman kuuta ja aurinkoa (Nomadi-tuotanto)
2004 Yellow Happiness (Nomadi-tuotanto)
2005 Human Imitations (Nomadi-tuotanto/Karttunen Kollektiv)
2005 Oscar ja Mamma Roosa (Helsingin Kaupunginteatteri)
2005 Pieniä draamallisia muunnelmia (Nomadi-tuotanto)
2006 Pieniä pääosia (Tanssiteatteri MD)
2007 My imaginary friend is with me (Karttunen Kollektiv)
2008 Moves (in order of appearance) (Karttunen Kollektiv)
2008 Situation Room (Karttunen Kollektiv)
2009 Days Of Disco (Karttunen Kollektiv)
2009 One-Hour-Skiss (Norrdans, Ruotsi)
2010 Bad Body Doubles (Karttunen Kollektiv)
2010 Vapautuspassio (koreografia musiikkiteatteriesitykseen)
2011 Lajien Synty (Tanssiteatteri Minimi)
2012 100 tapaa nauraa (Helsinki Dance Company)
2012 Jeminan monta elämää (Karttunen Kollektiv)
2012 Lacrimae (Karttunen Kollektiv)
2013 Tunteet, tunteet (Helsinki Dance Company)
2014 Keijukaisneuvos Koo (Helsinki Dance Company)
2015 Peppi Pitkätossu (Helsingin Kaupunginteatteri)
2016 Pieniä pääosia (Helsinki Dance Company)
2016 Shrek (Helsingin Kaupunginteatteri)
2017 Jemina - The Great American Show (Helsinki Dance Company)
2017 Myrskyluodon Maija (Helsingin Kaupunginteatteri)
2017 Valse Triste (Suomen Kansallisbaletti)
2018 Rakastunut Shakespeare (Helsingin Kaupunginteatteri)
2018 Mörköooppera (Helsingin Kaupunginteatteri)
2018 Huonosti vartioitu tyttö (Helsinki Dance Company)
2019 Tahto (Helsingin Kaupunginteatteri)
2019 Rikinkeltainen taivas (Suomen Kansallisteatteri)
2021 Illallisvieraita (Aurinkobaletti)
2023 Aulatapahtuma
2023 Digital Duende (alun perin v. 1998, Tero Saarinen Company)
2023 Joitakin keskusteluja merkityksestä (tanssikohtaukset Akse Petterssoinin näytelmään, Q-teatteri/Suomen Kansallisteatteri)
2024 Arvausinstituutti (Tanssiteatteri Hurjaruuth)
2024 Vuodenajat - Puutarhatonttujen matkakuvia (Tanssiteatteri Hurjaruuth)
Tanssijakiinnitykset

1989–1993 Helsinki Dance Company
Apurahat ja palkinnot

1994 Valtion puolivuotinen taiteilija-apuraha
1994 Uudenmaan läänin taidetoimikunta
1994, 1998, 2000 Suomen Kulttuurirahasto
1996 Taiteen Keskustoimikunta
1997, 1999, 2001 Valtion tanssitaidetoimikunta
1997, 2000 Valtion 3-vuotinen taiteilija-apuraha
2000 Alfred Kordelinin rahasto
2004, 2009 Valtion 5-vuotinen taiteilija-apuraha
1993 Tanssitaiteen Valtionpalkinto 1993 (Helsingin Kaupunginteatterin tanssiryhmä) 1999 (osana Nomadi-tuotantoa);
1994 Pro Dance -palkinto
2000 Rencontres Chorégraphiques Internationales de Seine-Saint-Denis -koreografikatselmuksen Suomen osakatselmuksen pääpalkinto
2001 Kaapelipalkinto
2012 Vuoden teatteriteko -palkinto (Jeminan monta elämää -teoksen taiteellinen suunnitteluryhmä)
2013 Suomi-palkinto
2017 Näyttämötaiteen kultainen ansiomerkki (Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliitto)
2024 Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitali
Microsoft WordPad

| WordPad |
| --- | --- |

Luoja:  Microsoft
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  24. elokuuta 1995
Vakaa versio:  Windows 11, version 23H2
Kehitystilanne:  lopetetaan pian
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  tekstinkäsittely
Käyttökielet:  IA-32, x86-64, and ARM
Alusta:  Windows
Ohjelmointikielet:  C++
Lisenssi:  Microsoftin loppukäyttäjän lisenssisopimus
Microsoft WordPad on alkeellinen Windows-käyttöjärjestelmän mukana tuleva tekstinkäsittelyohjelma, joka on Windows Writen seuraaja. Vaikkakin peruskäyttäjän tarpeisiin WordPad usein riittäisi, on se jäänyt käytännössä kokonaan Wordin varjoon. WordPad liitettiin käyttöjärjestelmään Windows 95:n julkaisun yhteydessä korvaten Microsoft Writen. Tuettuja tiedostomuotoja ovat TXT ja RTF. Lisäksi Windows 98:n mukana toimitettu WordPad pystyi tallentamaan DOC-muotoisia tiedostoja – ominaisuus, joka on poistettu myöhemmistä käyttöjärjestelmistä.
Syksyllä 2023 ilmoitettiin, ettei WordPad-ohjelmaa enää päivitetä ja ohjelma poistuu myöhemmin kokonaan tarjonnasta Windowsin uusimmista versioista.
Urho Julin

Urho Johannes Julin (16. lokakuuta 1928 Haukipudas – 27. toukokuuta 2002) oli suomalainen kestävyysjuoksija.
Julin sijoittui Helsingin olympialaisissa 1952 3 000 metrin estejuoksun kolmannessa alkuerässä viidenneksi ajalla 9.09,4 ja karsiutui jatkosta. Brysselin EM-kilpailuissa 1950 hän sijoittui estejuoksussa kymmenenneksi ja Bernin EM-kilpailuissa 1954 hän sijoittui 5 000 metrin juoksussa kahdeksanneksi.
Kalevan kisoissa Julin saavutti estejuoksussa hopeaa vuosina 1950 ja 1952, 5 000 metrin juoksussa hopeaa vuonna 1952 ja 10 000 metrin juoksussa kultaa vuonna 1957 ja pronssia 1956. Hän sijoittui Brysselin kansainvälisissä maastojuoksukilpailuissa 22. marraskuuta 1953 kolmanneksi.
Julinin valmentajana toimi Olli Virho.
Juhana Herttuan lukio

Juhana Herttuan lukio toimi Hansakadulla Kakolanmäen rinteessä. Rakennuksessa toimii nyt yläkoulu nimeltä Topeliuksen koulu.
Juhana Herttuan lukio oli turkulainen lukio, joka oli yksi Suomen kolmesta ilmaisutaidon lukiosta eli erikoistunut opettamaan draamaa ja mediaa. Juhana Herttuan lukio perustettiin Juhana Herttuan yhteiskoulun nimellä vuonna 1959. Virallisen erikoistehtävän lukio sai vuonna 1995, mutta erikoistuneita kursseja oli jo tarjolla aikaisemmin 1990-luvulla. 1. elokuuta 2013 Juhana Herttuan lukio ja Turun Klassikon lukio yhdistyivät Turun klassilliseksi lukioksi. Ilmaisulinja jatkuu klassillisessa lukiossa.
2020 keväällä koulu suljettiin huonon sisäilman takia ja toiminnot siirrettiin väistötiloihin.
Syksyllä 2021 entisen Topeliuksen yläasteen oppilaat siirrettiin Tallimäen kentälle rakennettuihin tilaelementteihin.lähde?
Craig Breen

| Craig Breen |
| --- | --- |
 Breen vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. helmikuuta 1990 Waterford, Irlanti
Kuollut: 13. huhtikuuta 2023 (33 vuotta) Lobor, Kroatia
Kansalaisuus:   Irlanti
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2009–2012, 2014–2023
Entiset tallit:  Castrol Ford Team Türkiye (2010) Barwa Rally Team (2010) PS Engineering (2011) Saintéloc Junior Team (2015) Citroën (2016–2018) Hyundai (2019–2021, 2023) M-Sport Ford (2022)
Kilpailuja:  82
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  9
Erikoiskoevoittoja:  35
MM-pisteitä:  405
Ensimmäinen kilpailu:  Portugalin ralli 2009
Viimeinen kilpailu:  Ruotsin ralli 2023
Sijoitus kaudella 2022:  7. (84 p.)
Aiheesta muualla
craigbreen.com
Craig Breen (2. helmikuuta 1990 Waterford, Irlanti – 13. huhtikuuta 2023 Lobor, Kroatia) oli irlantilainen ralliautoilija, joka ajoi rallin MM-sarjassa. Breen voitti Super 2000 World Rally Championship -sarjan mestaruuden vuonna 2012. Hän sijoittui toiseksi rallin EM-sarjassa vuonna 2015. Breen saavutti MM-sarjassa yhdeksän palkintokorokesijoitusta, joista viimeisen Ruotsin rallissa 2023.
Breen kuoli 13. huhtikuuta 2023 ulosajossa Kroatian rallia edeltävissä testeissä. Hänen kartanlukijansa James Fulton ei loukkaantunut onnettomuudessa.
Ura

Craig Breenin isä Ray oli Irlannin kansallisen sarjan mestari. Craig syntyi Waterfordissa ja aloitti moottoriurheilun karting-sarjoissa. Craig halusi ajaa rallia ja osallistui vuonna 2007 ensimmäiseen kilpailuunsa 17 vuotiaana. Vuonna 2008 hän ajoi muutamia ralleja karting-kilpailujen ohessa ennen kuin siirtyi kokonaan ralliin vuonna 2009.
Vuonna 2009 Breen voitti samalla kertaa sekä Irlannin, Britannian ja International Fiesta Sporting Trophys -sarjojen mestaruudet. Samana vuonna hän ajoi ensimmäisen kilpailunsa rallin MM-sarjassa kuuluneessa Portugalin rallissa. Vuonna 2010 Breen kilpaili Britannian rallin mestaruussarjassa ja Irlannin asfalttirallisarjassa. Vuonna 2011 Breen voitti WRC Academy -sarjan mestaruuden. Vuonna 2012 Breen saavutti ensimmäiset WRC-pisteensä ajamalla kuudenneksi kauden päättävässä Katalonian rallissa. Samana vuonna Breen voitti SWRC-sarjan mestaruuden. Breen kilpaili myös Intercontinental Rally Challenge -sarjassa samana vuonna joutuen vakavaan onnettomuuteen kesäkuussa järjestetyssä Targa Florio-Rally Internazionale Di Sicilia -rallikilpailussa, jossa hänen kartturinsa Gareth Roberts sai surmansa. Roberts kuoli törmäyksessä muurin kanssa. Breen vastaanotti joulukuussa 2012 Manley Memorial Trophy -palkinnon.
Ura > Rallin EM-sarja

Vuodesta 2013 alkaen Breen ajoi rallin EM-sarjassa, jossa hän saavutti viisi voittoa ja 15 palkintopallisijoituista 36 kilpailusta.
Vuonna 2014 Breen joutui selkävamman vuoksi sairaalaan yöksi kovan laskeutumisen jälkeen Suomen rallissa. Saksan ralliin hän ei saanut lupaa osallistua ja joutui jättämään sen väliin. Breenin seuraava kilpailu oli EM-sarjan Rally Zlín, jossa hän joutui keskeyttämään osuttuaan puuhun.
Vuonna 2015 Breen ajoi rallin EM-sarjassa Peugeot Rally Academyssa. EM-sarjassa hän tuli loppupisteissä toiseksi Kajetan Kajetanowiczin jälkeen. Breen voitti EM-sarjan kaudella 2015 kolme kymmenestä osakilpailusta. Kauden voittoihin kuului Circuit of Ireland Rally hänen kartalukijansa Scott Martinin kanssa.
Ura > Hyundai (2019–2021)

Breen sai kaudeksi 2019 yhden rallin mittaisen sopimuksen Hyundain kanssa. Breen ajoi Suomen rallin ensimmäisenä päivänä parhaiten Hyundai-kuljettajista ollen perjantain erikoiskokeiden jälkeen viidentenä. Lauantaina tallikaveri Andreas Mikkelsen nousi Breenin edelle. Sunnuntaina Breen päästi MM-tittelistä taistelevan toisen tallikaverinsa Thierry Neuvillen edelleen ottamalla aikasakon. Breen sijoittui lopulta seitsemänneksi. Hän ajoi kauden toisen rallinsa Britanniassa lokakuussa. Breen sijoittui kahdeksanneksi.
Kaudella 2020 koronaviruspandemian vuoksi MM-rallikausi jäi lyhyemmäksi. Breen ajoi kauden aikana kaksi rallia ollen ensin helmikuussa Ruotsissa seitsemäs. Syyskuussa hän ajoi toisen rallinsa Virossa ollen toinen, kun Hyundai otti kaksoisvoiton Ott Tänakin voittaessa rallin. Breen onnistui voittamaan rallin aikana kaksi erikoiskoetta.
Joulukuussa 2020 Breen teki Hyundain kanssa jatkosopimuksen kaudesta 2021.
Ura > M-Sport (2022)

Lokakuussa 2021 kerrottiin, että Breen on tehnyt kahden vuoden sopimuksen M-Sportin kanssa.
Marraskuussa 2022 M-Sport lopetti sopimuksen Breenin kanssa kauden päätteeksi. Sopimus päättyi vuoden etuajassa tuloksien epätasaisuudesta johtuen.
Ura > Hyundai (2023)

Kaudella 2023 Breen ajoi Hyundailla tallin kolmatta autoa ja vuorotteli Daniel Sordon kanssa. Hänen oli tarkoitus ajaa myös täydet kahdeksan kilpailua Portugalin mestaruussarjassa Hyundai i20 N Rally2 -autolla.