stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aaltofunktio
Klassinen hiukkanen vs. kvanttimekaniikan aaltofunktio

Klassisen fysiikan mukaan hiukkanen on paikallistunut tiettyyn pisteeseen tietyllä hetkellä, ja sen paikka ja nopeus voidaan tietää äärettömän tarkasti samanaikaisesti. Kvanttimekaniikassa hiukkanen ei kuitenkaan esiinny paikallistuneena tiettyyn pisteeseen, vaan sen paikan ja liikemäärän määrityksessä on aina tietty epävarmuus (ks. Heisenbergin epätarkkuusperiaate). Tämä ajattelutapa on seurausta kokeista, joissa hiukkaset ilmentävät itseään aaltoina (Thompsonin elektronidiffraktio, esimerkiksi).
Tulosta voidaan havainnollistaa seuraavan yksiulotteisen esimerkin avulla. Tiedetään, että hiukkanen on paikallistunut avaruudessa ja tarvitaan myös sitä kuvaava aaltofunktio  \psi  noudattamaan edellä mainittua todennäköisyystiheysominaisuutta. Kvanttimekaanisesti ajatellaan siis paikallistunutta aaltofunktiota hiukkasena. Lähdetään liikkeelle täysin paikallistumattomasta aaltofunktiosta, eli jonka paikkaa ei tiedetä lainkaan: kosiniaallosta  \psi =A\cos(kx), jossa  k=2\pi /\lambda . Kosiniaalto on muodoltaan samankaltainen kuin siniaalto, ja sellaisenaan se on määritelty negatiivisesta äärettömästä positiiviseen äärettömään. Kun laitetaan päällekkäin useampia kosiniaaltoja (eli rakennetaan  \psi :n Fourier-sarjalla), joiden aaltoluvut k eroavat hieman toisistaan, jossain kohdissa aaltofunktiot kumoavat toisensa, kun taas jossain kohdissa ne vahvistavat toisiaan. Valitsemalla k:t sopivasti voidaan luoda lokalisoitunut aaltopaketti. Tässä käytetään binomijakaumaa kertoimille, jotta saadaan suurin piirtein Gaussin käyrän rajaama paketti (ks. kuva):  \psi (x)=\sum _{n=-d}^{d}{2d \choose d-|n|}\cos {\left((k_{0}+n\Delta k_{0})x\right)} (normalisoi jakamalla  \sum _{n=-d}^{d}{2d \choose d-|n|}). Mitä paikallistuneempi paketti halutaan, eli mitä tarkemmin halutaan tietää sen paikka, sitä suurempi jakauma tarvitaan  k_{0}:ssa. Täten paikallistunut aaltofunktio hiukkaselle tarvitsee jakauman liikemäärässä, koska  k_{0}=2\pi /\lambda =2\pi p/h. Täten mitä pienemmäksi epävarmuus paikassa vähenee, sitä suuremmaksi epävarmuus liikemäärässä kasvaa.
Aaltofunktion sovellukset

Aaltofunktioille pätee Schrödingerin aaltoyhtälö, jonka avulla voimme laskea aaltofunktion muodon esimerkiksi vetyatomin 1s-elektronille. Kvanttimekaanisesti yksielektronisen vetyatomin 1s-elektronin aaltofunktio on pallomainen, eli elektroni ei kierrä ydintä millään ellipsiradalla vaan sen aaltofunktio on levinnyt pallomaiseksi, pienentyen mitä kauempana ytimestä elektronia tarkastelemme.
Koska todennäköisyys sille, että hiukkanen ylipäänsä on jossain, on yksi, on toteuduttava normittumisehto   \int |\psi |^{2}dV=1. Niin sanotuissa sirontatiloissa tällainen normittaminen ei kuitenkaan yleensä onnistu. Aaltofunktion ja sen derivaatan on oltava jatkuvia. Jos potentiaali on epäjatkuva, voi aaltofunktion derivaatassa esiintyä epäjatkuvuus.
Aaltofunktiolla voimme myös selittää havainnon, että yksittäiset fotonit noudattavat tuttua diffraktiokuviota Youngin kaksoisrakokokeessa. Klassisesti tämä on mahdotonta, koska fotonihiukkasen on mentävä jommastakummasta raosta eikä se voi diffraktoida toisen fotonin kanssa. Kuitenkin fotonit ovat ”tietoisia” toisestakin raosta ja luovat diffraktiokuvion. Kvanttimekaniikassa ongelmaa ei ole, sillä fotonille voidaan löytää aaltofunktioratkaisuja, joiden mukaan se ”kulkee” molempien rakojen läpi samanaikaisesti diffraktoiden itsensä kanssa.
Aaltofunktiot klassisessa aaltomekaniikassa

Aaltofunktion käsitettä voidaan hyödyntää myös klassisille aalloille.  Esimerkiksi mekaanisen aallon aaltofunktio kuvaa väliaineen hiukkasjoukon siirtymiä (aallon muotoa ja kulkusuuntaa) tietyllä hetkellä. Tarkastellaan esimerkkinä yksiulotteista, vakiomuotoista ja poikittaista aaltoa, joka kulkee narussa maahan nähden positiiviseen x-suuntaan nopeudella v. Naru väliaineena noudattaa Hooken lakiaselvennä. Y-akseli määritellään suuntaan, joka on kohtisuora aallon etenemissuuntaan nähden. Nopeudella v aalto kulkee ajan t kuluessa matkan vt maahan nähden. Jos aaltoa tarkastellaan Maan suhteen nopeudella v liikkuvassa koordinaatistossa M, johon nähden aallon nopeus on nolla, voidaan narun minkä tahansa hiukkasen siirtymä y-suunnassa esittää liikkumatonta aaltoa kuvaavan "ajasta riippumattoman aaltofunktion" f() arvona DMy = f(xM). Jos taas tilannetta tarkastellaan Maan koordinaatistossa, jossa aallon nopeus on v, koordinaatti x = xM - vt, ja tarvitaan "ajasta riippuvaa aaltofunktiota" f(x,t) kuvaamaan kohdassa x olevan hiukkasen siirtymää hetkellä t. Voidaan osoittaalähde?, että ajasta riippuvan aaltofunktion yleinen muoto harmoniselle aaltoliikkeelle on aallon kulkusuunnasta riippuen joko f(x-vt) tai f(x+vt), jossa f(x) on aallon muodon määrittävä funktio, esimerkiksi sin(k(x-vt)). Tulos seuraa siitä, että aaltofunktio f(xM) aallon suhteen liikkumattomassa koordinaatistossa saa maan suhteen liikkumattomassa koordinaatistossa muodon f(x-vt), missä x on Maan koordinaatiston koordinaatti. Näin ollen mielivaltaisen narupartikkelin siirtymä Maan koordinaatistossa y-akselin suhteen on niin ikään DY = f(x-vt) samoin merkinnöin. Tulokset voidaan yleistää myös useampiulotteisille aalloille.
Kirjallisuutta

Mandl, Franz: Quantum Mechanics.  Butterworths & Co., 1966 (1957).
Tässä  k_{0}=1,  \Delta k_{0}=0,05k_{0} ja  d=4.
DOM (päihde)

| 2,5-dimetoksi-4-metyyliamfetamiini |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-(2,5-dimetoksi-4-metyylifenyyli)propan-2-amiini
CAS-numero:  15588-95-1
PubChem CID:  85875
SMILES:  CC1=CC(=C(C=C1OC)CC(C)N)OC
Ominaisuudet
Moolimassa:  209.29 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen, kiteinen
Sulamispiste:  61 °C (334 K)
2,5-dimetoksi-4-metyyliamfetamiini (DOM, myös STP englanninkielisistä sanoista "Serenity Tranquility and Peace") on psykedeelinen päihde, substituoitu amfetamiini ja fenyylietyyliamiinin johdannainen. DOM on DOx yhdiste. DOM:n popularisoi Alexander Shulgin 1991 kirjassaan PiHKAL: A Chemical Love Story, jossa aineen synteesi ja vaikutukset on kuvailtu. Laboratorioeläimet voidaan kouluttaa reagoimaan psykedeeliseen "vihjeeseen", joka on tyypillinen päihteille kuten DOM.
Kemia

DOM:n johdannaisia ovat mm. Ψ-DOM (2,6-dimetoksi-4-metyyliamfetamiini) ja Ariadne (1-(2,5-dimetoksi-4-metyylifenyyli)butan-2-amiini). Nämä on mainittu PiHKAL-kirjassa ja niiden kerrotaan olevan ei-psykedeelisiä.
Muita johdannaisia ovat kuvan 2-DM-DOM, 5-DM-DOM, 2-Et-DOM ja 5-Et-DOM. Nämä kuitenkaan eivät sitoutu yhtä voimakkaasti 5-HT2A reseptoriin kuin DOM. Tämä osoittaa molekyylin sivulla olevien yksittäisten happien läsnäolon tärkeyden sitoutumisessa kyseiseen reseptoriin.
Farmakologia

DOM on agonisti serotoniinireseptoreille 5-HT2A, 5-HT2B ja 5-HT2C. Psykedeeliset vaikutukset johtuvat agonismista 5-HT2A rseptoriin. DOM:ää käytetään tieteellisessä tutkimuksessa tutkittaessa 5-HT2 reseptoreiden alaluokkaa. DOB on kiraalinen molekyyli, R-(-)-DOM enantiomeeri toimii voimakkaampana 5-HT reseptorien agonistina.
Annostus ja vaikutusten kesto

Erowid-sivun mukaan tyypillinen annos on 2–6 mg suun kautta. Kevyt annos on 1–2 mg ja vahva 6–10 mg. Täydet vaikutukset ilmenevät noin 1–2 tunnin jälkeen annoksen ottamisesta ja kestävät 12–20 tuntia.
Laki

DOM on luokiteltu huumausaineeksi Suomessa.
Aiheesta muualla

Erowid-portaali (englanniksi)
PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit: 3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit: Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit: 4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut: 2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
DOM:n johdannaisia.
Plusterveys

| PlusTerveys Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1978
Toimitusjohtaja:  Tiina Ristola
Puheenjohtaja:  Ossi Pohjola
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  terveydenhuoltopalvelut
Liikevaihto:  121 milj. € (2015) 94 milj. € (2020)
Henkilöstö:  1 063 (2020)
Emoyhtiö:  PlusTerveys Oy
Tytäryhtiöt:  PlusTerveys Hammaslääkärit Oy, PlusTerveys Lääkärit Oy, PlusTerveys Kvalident Oy
Kotisivu:  PlusTerveys
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
PlusTerveys Oy on yksityinen, suomalainen terveyspalveluyritys, joka tarjoaa suun terveydenhuoltopalveluita sekä lääkäri- ja fysioterapiapalveluita. PlusTerveys toimii vuonna 2021 kaikkiaan 133 toimipisteessä, joista 112:ssa on hammaslääkäripalveluja.
PlusTerveys-konserniin kuuluvat emoyhtiönä PlusTerveys Oy ja tytäryhtiöinä PlusTerveys Hammasklinikat Oy, Hammasklinikka Rytivaara Oy, Hammassirkku Oy sekä Tempodent Oy. Helsingissä ja Espoossa toimiva hammaslaboratorio PlusTerveys Kvalident Oy myytiin vuonna 2022 taitteessa Hohde-hammaslääkärikonsernille.
Plusterveys oli vuonna 2010 vielä Suomen kolmanneksi suurin terveyspalvelualan yritys Suomen Terveystalon ja Attendo MedOne Oy:n jälkeen. Vuonna 2018 konsernin suurin yhtiö PlusTerveys Hammaslääkärit Oy oli liikevaihdoltaan kymmenenneksi suurin sote-palveluyritys Suomessa.
Historia

PlusTerveys Oy aloitti toimintansa vuonna 1978 Ky Suomen Hammashuoltona. Ideana oli, että hammaslääkärit olisivat yhtiössä työsuhteessa ja harjoittaisivat vastaanottotoimintaa yhtiön puitteissa, jolloin eläke- ja sosiaaliturva saataisiin samalle tasolle kuin palkansaajilla. Mallina oli ruotsalainen, lääkäreiden perustama Praktikertjänst.
Vuonna 1984 korkein hallinto-oikeus päätöksellään katsoi yhtiön eri verovelvolliseksi ja hammaslääkärit siten palkansaajiksi. Näin oli varmistettu mahdollisuus harjoittaa vastaanottotoimintaa yhtiömuodossa työsuhteessa.
Lääkärit liittyivät mukaan vuonna 1986, kun perustettiin Ky Suomen Lääkäripalvelut. Molemmat kommandiittiyhtiöt muutettiin myöhemmin osakeyhtiöiksi, ja vuonna 2006 yhtiöt sulautuivat PlusTerveys Oy:ksi.
Omistus

PlusTerveyden omistavat yhtiössä työskentelevät hammaslääkärit, lääkärit, fysioterapeutit ja hammasteknikot. Toiminnassa ei ole mukana pääomasijoittajia.
Yrityksen monimutkainen osakeomistusjärjestelmä herätti 2010-luvun keskivaiheilla verottajan kiinnostuksen. Oikeus osakkeiden omistamiseen oli vain tulosvastuuasemassa olevilla, ja osakkeista saattoi joutua luopumaan jos tulostavoitteet eivät täyttyneet. Yritys kuitenkin väitti, ettei osakeomistus riipu työpanoksesta, jolloin lääkärit saattoivat siirtää osan työtuloistaan työnantajansa osakkeisiin ja nostaa tuloja kevyesti verotettuina osinkoina. Verottaja katsoi näiden tulojen olevan tulospalkkauksen luonteisia työpanososinkoja, joita kuuluu verottaa ansiotuloina. Plusterveys valitti päätöksestä hallinto-oikeuteen mutta hävisi jutun maaliskuussa 2019 eikä saanut valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Vuodesta 2018 yritys on käsitellyt osinkoja työpanososinkoina, mutta vuosilta 2014–2017 yrityksen lääkäreille aiheutui suuret jälkiverot. Lääkäreitä on lähtenyt yrityksestä, ja yritys on ostanut heiltä omia osakkeitaan pois.
Aiheesta muualla

kotisivut
Kozelštšyna

| Kozelštšyna (Козельщина) Kozelštšina, Козельщина |
| --- | --- |
 vaakuna
 Pultavan alue Ukrainassa, alla taajaman sijainti Ukrainassa
 Kozelštšyna
 Koordinaatit: 49.2155°N, 33.8518°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Pultavan alue
Piiri:  Krementšukin piiri
Väkiluku (2013):  3 805
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kozelštšyna (ukr. Козельщина, ven. Козельщина, Kozelštšina) on pieni kaupunkityyppinen taajama Ukrainan keskiosissa Pultavan alueella, linnuntietä noin 274 kilometriä Kiovasta kaakkoon. Kozelštšyna oli ennen heinäkuuta 2020 Kozelštšynan piirin hallinnollinen keskus; tuolloin taajama ja sen piiri liitettiin osaksi Krementšukin piiriä. Kozelštšynan taajamassa asui vuoden 2013 alussa 3 805 ja koko Kozelštšynan piirissä 20 259 asukasta. Kozelštšynan ohella piirissä on toinenkin pieni kaupunkimainen taajamaa (Nova Haleštšyna, ukr. Нова Галещина, 2 300 as.), mutta pääosa väestöstä asuu maaseutukylissä.
Kozelštšynan taajama tunnetaan ihmeitätekevänä pidetystä Jumalanäidin ikonista ja sille rakennetusta naisluostarin kirkosta.
Kozelštšynan taajama ja piiri sijaitsee Krementšukista koilliseen johtavan Ukrainan rautateiden pääratoihin kuuluvan radan varrella. Hieman etelämpänä piirin läpi kulkee myös valtatie M22, osa eurooppatietä E 57), jota pitkin Kozelštšynaan on noin 42 kilometrin matka Krementšukin keskustasta.
Aiheesta muualla

Tietoja piirikeskuksesta (ukrainaksi) (rada.gov.ua)
Historiaa taajamasta (ukrainaksi)
Maakunnan (Alueen) itäosan kattava 1:200 000 topografiakarttalehti v.2006 (jpg), taajama löytyy kartan vasemmalta laidalta (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
2,5-dimetoksi-4-klooriamfetamiini

| DOC |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-(4-kloori-2,5-dimetoksifenyyli)propan-2-amiini
CAS-numero:  123431-31-2
PubChem CID:  542036
SMILES:  ClC1=C(OC)C=C(CC(C)N)C(OC)=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H16ClNO2
Moolimassa:  229,70 g/mol
Ulkomuoto:  valkoinen, kiteinen
2,5-dimetoksi-4-klooriamfetamiini (DOC) on psykedeelinen päihde, substituoitu amfetamiini ja propan-2-amiinin johdannainen. DOC kuuluu DOx-yhdisteisiin. DOC:n popularisoi Alexander Shulgin 1991 kirjassaan PiHKAL: A Chemical Love Story, jossa aineen synteesi ja vaikutukset on kuvailtu.
Biokemia

DOC on agonisti serotoniinireseptoreille 5-HT2A ja 5-HT2C. Psykedeeliset vaikutukset johtuvat agonismista 5-HT2A reseptoriin.
Annostus ja vaikutusten kesto

Erowid-sivun mukaan tyypillinen annos on 1,5–2,5 mg suun kautta. Kevyt annos on 1–1,5 mg ja vahva 2,5–5 mg. Täydet vaikutukset ilmenevät noin 0,5–2,5 tunnin jälkeen annoksen ottamisesta ja kestävät 8–20 tuntia.
Koska aineen käyttöön vaadittavat annokset ovat hyvin pieniä ja vaikutusaika pitkä, on yliannostuksen riski huomattava.
Sivuvaikutukset

DOC-myrkytykseen liittyviä kliinisiä piirteitä olivat kiihtyneisyys, aggressiivinen käytös, hallusinaatiot, takykardia, rabdomyolyysi, kohtaukset ja hypertermia. Yhdessä tapauksessa joidenkin kliinisten piirteiden havaittiin jatkuvan jopa 33 tuntia.
Laki

DOC on luokiteltu Suomessa valtioneuvoston asetuksessa huumausaineina pidettävistä aineista, valmisteista ja kasveista.
DOC on luokiteltu YK:n psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen luettelossa I.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Erowid-portaali (englanniksi)
PiHKAL-kirja osoitteessa Erowid (englanniksi)
isomerdesign.com (englanniksi)
2C-sarjan kemikaalit
2C-B -
2C-C -
2C-D -
2C-E -
2C-F -
2C-G -
2C-G-3 -
2C-G-4 -
2C-G-5 -	
2C-G-N -
2C-H -
2C-I -
2C-N -
2C-O -
2C-O-4 -
2C-P -
2C-SE -
2C-T -
2C-T-2 -	
2C-T-4 -		
2C-T-7 -
2C-T-8 -
2C-T-9 -
2C-T-13 -
2C-T-15 -
2C-T-17 -
2C-T-21 -
2C-TFM
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit: 3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit: Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit: 4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut: 2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Mary Boleyn

Mary Boleyn kuului tunnettuun Boleynin aatelisperheeseen ja oli kuningatar Anna Boleynin vanhempi sisar.
Mary Boleyn (n. 1499 – 19. heinäkuuta 1543) kuului Boleynin aatelisperheeseen, jolla oli runsaasti vaikutusvaltaa 1500-luvun alussa. Mary oli yksi Englannin kuningas Henrik VIII:n rakastajattarista, ja lisäksi väitetään, että hän oli myös ollut Henrik VIII:n kilpailijan, Ranskan kuningas Frans I:n rakastajatar. Hän oli kahdesti naimisissa, ja useimmat historioitsijat uskovat hänen olleen kuningatar Anna Boleynin vanhempi sisar. Jotkut historioitsijat ovat yhä sitä mieltä, että hän oli nuorempi sisar, mutta Maryn lapset ja Annan tytär uskoivat Maryn olleen vanhempi.
Lapsuus ja nuoruus

Mary syntyi Heverin linnassa Kentissä. Hän oli varakkaan diplomaatin Thomas Boleynin ja tämän puolison, lady Elizabeth Howardin tytär. Mitään konkreettisia todisteita hänen oikeasta syntymäajastaan ei ole, mutta ilmeisestikin hän syntyi vuosien 1499 ja 1508 välillä. Useimmat historioitsijat ovat päätyneet varhaisempaan ajankohtaan noin vuonna 1499. On runsaasti asiakirjatodisteita siitä, että hän oli myös Boleynin perheen vanhin lapsi. Todisteisen mukaan Boleynien jälkeläiset uskoivat Maryn olleen vanhin lapsi: vuonna 1597 hänen lapsenlapsensa lordi Hunsdon vaati itselleen Ormonden jaarlin arvonimeä sillä perusteella, että hän oli Boleynien laillinen perijä. Aristokratian tiukkojen perintösääntöjen mukaan arvonimi olisi kuulunut Elisabet I:lle, Anna Boleynin tyttärelle, mikäli Anna olisi ollut vanhin lapsi, sillä arvonimi periytyi perheen vanhimman tyttären kautta miespuolisten perillisen kuoltua.
Aiemmin uskottiin, että Mary oli saanut koulutuksensa ulkomailla ja viettänyt jonkin aikaa arkkiherttuatar Margareeta Itävaltalaisen hovissa, mutta nykyään on selvinnyt, että Anna Boleyn oleskeli arkkiherttuattaren hovissa. Mary vietti suurimman osan lapsuudestaan Englannissa. Vuonna 1514 hän lähti ulkomaille, kun hänen isänsä oli saanut hänelle hovineidon paikan kuninkaan sisaren, Maria Tudorin hovissa, kun prinsessa lähti Ranskaan naidakseen Ranskan kuningas Ludvig XII:n. Kun seurue oli oleskellut Pariisissa muutaman viikon, kaikki kuningattaren englantilaiset hovineidot käskettiin kotiin. Mary Boleyn sai kuitenkin jäädä – ehkäpä siksi, että hänen isänsä oli Englannin uusi suurlähettiläs. Jopa senkin jälkeen, kun Maria Tudor palasi Englantiin miehensä kuoltua 1. tammikuuta 1515. Mary Boleyn jäi uuden kuninkaan, Frans I:n ja tämän kuningattaren hoviin.
Ranskan kuninkaan rakastajatar

Maryn seuraksi Pariisiin saapuivat hänen isänsä sir Thomas ja hänen nuorempi sisarensa Anna, joka oli viettänyt vuoden Hollannissa. Tänä aikana Marysta tuli oletettavasti kuningas Frans I:n rakastajatar, joka kuvasi myöhemmin häntä sanoilla "kaikkein pahamaineisin huora". Kun kuninkaallinen suhde päättyi, Marylla oli muita suhteita, jotka johtivat lopulta siihen, että hänet vapautettiin hovin palveluksesta ja lähetettiin kotiin Englantiin. Joiden historioitsijoiden mukaan Maryn kevytmielisyyttä on suuresti liioiteltu, mutta yleensä on kuitenkin oletettu väitteiden olleen ainakin osittain totta.
Maryn vanhemmat ja sisar olivat kauhuissaan tämän käytöksestä ja helpottuneita, kun saattoivat lähettää tämän takaisin Englantiin vuonna 1519. Hän sai uuden paikan Englannin kuningattaren Katariina Aragonialaisen hovinaisena tämän ja kuningas Henrik VIII:n viimeisenä kymmenenä avioliittovuotena.
Englannin kuninkaan rakastajatar ja ensimmäinen avioliitto

Vuosi sen jälkeen kun Mary oli palannut Englantiin, hän avioitui 4. helmikuuta 1520 William Careyn kanssa. Carey oli varakas hovimies, jolla oli vaikutusvaltaisia ystäviä ja jota kuningas Henrik VIII suosi. Kuningas oli jopa vieraana heidän häissään. Saattoi hyvinkin olla, että hän aloitti suhteen Maryn kanssa pian häiden jälkeen. Suhteen alkamisaikaa ei tiedetään tarkkaan monistakin syistä. Ensinnäkään kukaan ei tiedä sen tarkkaa päättymispäivää. Toisekseen suhde ei koskaan ollut julkinen, eikä Mary ollut tunnettu kuninkaan rakastajattarena. Englannissa käyttäydyttiin toisin kuin Ranskassa, missä kuninkaan rakastajattarella oli julkinen asema. Joko suhteen aikana tai sen päätyttyä huhuttiin, että kuningas olisi ollut Maryn molempien lasten isä.
Erään todistajan mukaan Maryn poika muistutti kuningasta, mutta kyseinen todistaja on Isleworthin kirkkoherra John Hales, joka noin kymmenvuotiaan pojan tavattuaan huomautti näheensä “nuoren herra Careyn”, jonka jotkut munkit uskoivat olevan kuninkaan äpäräpoika. Mitään aikalaistodisteita ei ole siitä, että Henry Carey olisi ollut kuninkaan biologinen lapsi, ja tuon aikakauden säilyneistä dokumenteista selviää, että Henry syntyi maaliskuussa 1526, mutta suhteen uskottiin jo päättyneen ennen sitä.
Sisar nousee valtaan

Maryn sisar Anna Boleyn palasi Englantiin vuonna 1522 ja kohosi hovissa hyvin suosituksi. Sisaret eivät olleet erityisen läheisiä ja liikkuivat eri piireissä. Myöhemmin Henrik VIII rakastui Annaan.
Vaikka Maryn väitetään olleen Annaa kauniimpi, Anna tuntuu olleen sisarista kunnianhimoisempi. Hän kieltäytyi suostumasta kuninkaan rakastajattareksi – varmaankin pikemminkin nokkeluutensa kuin hyveellisyytensä vuoksi. Hän tiesi, että Henrik halusi sitä mitä ei voinut saada, ja Anne oli tarpeeksi terävä torjuakseen kuninkaan lähentelyt, mikä sai tämän haluamaan häntä vain enemmän. Vuoden 1527 puoliväliin mennessä Henrik oli päättänyt naida Annan. Anna hyväksyi kuninkaan kosinnan, ja siten hänestä tuli "toinen nainen", kun kuningas koetti saada avioliittonsa Katariina Aragonialaisen kanssa mitätöityä.
Vuotta myöhemmin, kun Maryn aviomies kuoli hikitautiin, Henrik VIII antoi Anna Boleynille Maryn pojan, nuoren Henry Careyn huoltajuuden. Englannin yläluokan parissa oli varsin tavallista lähettää lapsia jonkun varakkaan sukulaisen kotiin kasvatettavaksi, ja Maryn tapauksessa se oli varmaan erityisen tarpeen siksi, että aviomiehensä kuoltua hänellä oli huomattavia velkoja, ja tässä tilanteessa hänen sisarensa saattoi auttaa. Anna järjesti sisarenpoikansa luostarikouluun. Maryn isä ei osoittanut mitään halua auttaa rahapulassa olevaa tytärtään. Anna Boleyn sai kuitenkin järjestettyä Marylle vuosittaisen sadan punnan eläkkeen.