stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo 50 tärkeimmästä koripallovaikuttajasta Euroliigassa
Valinnat > Pelaajat

| # | Kans>  | Nimi | Ammattilaisura |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Ginóbili, ManuManu Ginóbili | 1996– |  |
| 2. |  | Delibašić, MirzaMirza Delibašić | 1972–1983 |  |
| 3. |  | Brabender, WayneWayne Brabender | 1965–1985 |  |
| 4. |  | Corbalán, Juan AntonioJuan Antonio Corbalán | 1971–1991 |  |
| 5. |  | Luyk, CliffordClifford Luyk | 1958–1978 |  |
| 6. |  | Rodríguez, EmilioEmilio Rodríguez | 1958–1973 |  |
| 7. |  | San Epifanio, Juan AntonioJuan Antonio San Epifanio | 1976–1995 |  |
| 8. |  | Berkovich, MikiMiki Berkovich | 1971–1995 |  |
| 9. |  | D'Antoni, MikeMike D'Antoni | 1969–1990 |  |
| 10. |  | Marzorati, PierluigiPierluigi Marzorati | 1970–1991, 2006 |  |
| 11. |  | Meneghin, DinoDino Meneghin | 1966–1994 |  |
| 12. |  | Ossola, AldoAldo Ossola | 1962–1980 |  |
| 13. |  | Riva, AntonelloAntonello Riva | 1977–2002 |  |
| 14. |  | Alvertis, FragiskosFragiskos Alvertis | 1990–2009 |  |
| 15. |  | Galis, NikosNikos Galis | 1975–1995 |  |
| 16. |  | Giannakis, PanagiotisPanagiotis Giannakis | 1976–1996 |  |
| 17. |  | Papaloukas, TheodorosTheodoros Papaloukas | 1995– |  |
| 18. |  | Ćosić, KrešimirKrešimir Ćosić | 1964–1983 |  |
| 19. |  | Kukoč, ToniToni Kukoč | 1985–2006 |  |
| 20. |  | Petrović, DraženDražen Petrović | 1979–1993 |  |
| 21. |  | Rađa, DinoDino Rađa | 1984–2003 |  |
| 22. |  | Jasikevičius, ŠarūnasŠarūnas Jasikevičius | 1994– |  |
| 23. |  | Sabonis, ArvydasArvydas Sabonis | 1981–2005 |  |
| 24. |  | Raga, ManuelManuel Raga | 1963–1977 |  |
| 25. |  | Bodiroga, DejanDejan Bodiroga | 1990–2007 |  |
| 26. |  | Dalipagić, DraženDražen Dalipagić | 1971–1991 |  |
| 27. |  | Divac, VladeVlade Divac | 1985–2005 |  |
| 28. |  | Danilović, PredragPredrag Danilović | 1987–2000 |  |
| 29. |  | Đorđević, AleksandarAleksandar Đorđević | 1985–2005 |  |
| 30. |  | Korać, RadivojRadivoj Korać | 1953–1969 |  |
| 31. |  | Belov, SergeiSergei Belov | 1964–1980 |  |
| 32. |  | McAdoo, BobBob McAdoo | 1969–1993 |  |
| 33. |  | Morse, BobBob Morse | 1968–1986 |  |
| 34. |  | Parker, AnthonyAnthony Parker | 1993– |  |
| 35. |  | Szczerbiak, WalterWalter Szczerbiak | 1967–1984 |  |
Valinnat > Valmentajat

| # | Kans>  | Nimi | Valmennusura |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Ferrándiz, PedroPedro Ferrándiz | 1957–1975 |  |
| 2. |  | Sainz, LoloLolo Sainz | 1972–2000 |  |
| 3. |  | Gershon, PiniPini Gershon | 1992– |  |
| 4. |  | Messina, EttoreEttore Messina | 1989– |  |
| 5. |  | Ivković, DušanDušan Ivković | 1978– |  |
| 6. |  | Maljković, BožidarBožidar Maljković | 1978– |  |
| 7. |  | Nikolić, AleksandarAleksandar Nikolić | 1954–1984 |  |
| 8. |  | Obradović, ŽeljkoŽeljko Obradović | 1991– |  |
| 9. |  | Gomelski, AleksandrAleksandr Gomelski | 1954–1991 |  |
| 10. |  | Peterson, DanDan Peterson | 1970–1991, 2006 |  |
Valinnat > Tuomarit

| # | Kans>  | Nimi |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Arabadjian, ArtenikArtenik Arabadjian |  |
| 2. |  | Rigas, CostasCostas Rigas |  |
| 3. |  | Mainini, YvanYvan Mainini |  |
| 4. |  | Kotleba, LubomirLubomir Kotleba |  |
| 5. |  | Davidov, MikhailMikhail Davidov |  |
Manu Ginóbili.
Dejan Bodiroga.
Anthony Parker.
Dan Peterson.
Pini Gershon.
Kinocompany

Kinocompany Oy on vuonna 2006 perustettu elokuva- ja TV-tuotantoyhtiö, joka toimii Helsingissä. Kinocompanyn on perustanut ohjaaja ja tuottaja Ari Matikainen. Kinocompany tuottaa pääasiassa dokumenttielokuvia ja dokumentaarisia televisiosarjoja. Kinocompanyn tuottamia pitkiä dokumenttielokuvia ovat Anteeksiantamaton (2017), Sota ja mielenrauha (2016), Venäjän vapain mies (2012) sekä Jussi-palkinnon voittanut Yhden tähden hotelli (2007).
Kinocompanyn osatuottama virolais-suomalainen dokumenttielokuva Rodeo - Viron villit vuodet (2018), jonka ovat käsikirjoittajaneet Kiur Aarma, Raimo Jõerand ja Ari Matikainen, palkittiin työstään EFTA-palkinnolla. Elokuva parhaasta dokumenttielokuvasta, musiikista ja suomalaisen Matti Näräsen leikkauksesta. [vanhentunut linkki] Kinocompanyn osatuottama romanialais-saksalais-suomalainen dokumenttielokuva Acasa - kadotettujen paratiisi (2020) palkittiin Sundancen elokuvajuhlilla tammikuussa 2020 World Cinema Documentary Special Jury Award -palkinnolla.
Aiheesta muualla

Kinocompanyn kotisivut
Kinofilmi

Pala 35 mm:n värinegatiivifilmiä kehitettynä. Yhden kuvan koko on 36 mm × 24 mm.
Kinofilmi on yleisin käytetty filmiformaatti sekä valo- että elokuvauksessa.
Kinofilmin leveys on 35 mm ja valokuvauskäytössä käytetty formaattikoodi 135. Valokuvauskäytössä filmille tallentuvan kuvan koko on yleensä 24 mm × 36 mm, elokuvauskäytössä käytetään noin 22 mm leveää ruutukokoa filmin poikkisuunnassa, sillä filmi kulkee elokuvakamerassa pystysuunnassa. Filmin kummassakin reunassa on leveä rei’itetty alue. Yleisimmin käytetty kinofilmityyppi värivalokuvauksessa ja -elokuvauksessa on värinegatiivifilmi, josta tehdään valokuvauskäytössä yleensä 10 cm × 15 cm:n kokoiset paperikuvat (ns. kymppikuvat). Toisaalta kinofilmiformaatti mahdollisti myös diafilmin käytön yleistymisen kuluttajakäyttöön niin, että kehitetyt filmiruudut kehystetään laboratoriossa tai itse kotona diakehyksiin ja katsellaan erityisellä diaprojektorilla.
Kuva voidaan tallentaa kinofilmille vaaka- tai pystyasennossa.
Kinofilmin pujotus valokuvauskameraan.
35 mm leveä filmi kehitettiin vuonna 1892 elokuvakäyttöön, mistä nimitys ”kinofilmi” tulee. Valokuvauskäyttöön kinofilmi valjastettiin 1913, kun Leica alkoi käyttää elokuvafilmiä tavallisen keskikoon korvaavassa kinofilmikamerassaan. Kinokoko alkoi yleistyä valokuvauksessa hitaasti 1930-luvulta alkaen, kun Ihagee-yhtiö toi markkinoille sitä käyttävän peiliheijastuskameran nimeltä Kine-Exakta ja Leica ja muut valmistajat kehittivät mittaetsinkameroitaan. Kun Ihageen alkuun panema yksisilmäinen peiliheijastuskamera 1950-luvun lopulla sai kuiluetsimen sijaan pentaprismaetsimen ja kehittyi kinokoon järjestelmäkameraksi (esim. Nikon F ja Asahi-Pentax), kinofilmistä tuli 1900-luvun loppupuolen suosituin filmiformaatti sekä ammatti- että amatöörikäytössä. Harrastajakuvaajat käyttivät sitä järjestelmäkameroiden sijaan enimmäkseen pienissä kompaktikameroissa. Kinofilmi teki myös valokuvien kehittämisestä ja suurentamisesta kotipimiössä suositun harrastuksen, joka myös alensi kuvauskustannuksia: kinofilmiä saattoi ostaa kymmenien metrien keloina ja ujuttaa sitä sitten käytettyihin filmikasetteihin täysin pimennetyssä huoneessa. Kinofilmikasettiin mahtuu filmiä korkeintaan 40 ruudun edestä, ja valmista filmiä myydään 24 ja 36 ruudun kasetteina.
Kinofilmiä elokuvakamerassa.
Valokuvauksessa kinofilmin ja kinofilmikameroiden muita etuja suurempiin filmiformaatteihin verrattuna ovat pienempi koko, halvempi hinta kuvaa kohti, mahdollisuus kuvata mustavalkokuvia, väripaperikuvia tai dioja, järjestelmäkameroiden suuri lisävälinevalikoima lähikuvauksesta telekuvaukseen sekä kompaktikameroiden käytön helppous. Toisaalta pieni negatiivikoko ei riitä vaativimpiin ammattitehtäviin, ja kotikuvaajankin otokset on aina suurennettava kuvavalmistamossa, kotipimiön suurennuskoneella tai esitystilanteessa diaprojektorilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jan-Eric Nyström: 35 mm ja sitä pienempien filmiformaattien historiallinen katselmus
Valokuvafilmiruutukoot
9,5 mm x 30,2 mm ("APS-P")
16,7 mm x 25,1 mm ("APS-C")
13 mm x 17 mm ("110")
16,7 mm x 30,2 mm ("APS-H")
18 mm x 15,5 mm ("4/3")
24 mm x 36 mm ("135" tai "kinofilmi")
26 (28) mm x 26 (28) mm ("126")
4,5 cm x 6 cm
6 cm x 6 cm
7 cm x 6 cm
9 cm x 6 cm
Kinski

Kinski on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Klaus Kinski (1926–1991), saksalainen näyttelijä
Nastassja Kinski (s. 1961), saksalainen näyttelijä, Klaus Kinskin tytär
Pola Kinski, saksalainen näyttelijä, Klaus Kinskin tytär
Nikolai Kinski, saksalainen näyttelijä, Klaus Kinskin poika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kosti Pajari

Kosti Pajari (9. lokakuuta 1887 Parikkala – 17. elokuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen kemisti, opettaja, päätoimittaja ja väestönsuojelumies.
Henkilöhistoria

Kosti Pajarin vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Matti Pajari ja Beata Lemettinen ja puoliso vuodesta 1918 Iiri Helmi Tekla Kock. Pajari tuli ylioppilaaksi 1908 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1913 ja lisensiaatiksi 1943. Filosofian tohtoriksi hän väitteli 1944. Opintomatkoja Pajari teki Keski-Eurooppaan ja Skandinaviaan.
Hän toimi ensin SOK:n kemiallisen laboratorion assistenttina 1913–1916 ja myöhemmin laboratorion johtajana vuodesta 1916 aina vuoteen 1953 asti. Osuuskauppakurssien tavaraopin luennoija hän oli 1914–1944 ja palopäällystökoulutuksen luennoija 1927–1938. Pajari toimi myös Kaasuntorjuntalehden päätoimittajana 1935–1942 ja useiden eri kemiaan sekä väestönsuojeluun liittyvien järjestöjen, seurojen, johtokuntien ja komiteoiden jäsenenä tai puheenjohtajana.
Sisällissodassa Pajari toimi komppanianpäällikkönä. Suojeluskuntaupseerin tutkinnon hän suoritti 1922 ja insinööriupseeritutkinnon 1930. Sotilasarvoltaan Pajari oli insinöörimajuri (1942).
Julkaisuja

Polttoaineiden palamislämmöistä, 1939
Untersuchungen über die Kiefernrinde und das Rindenöl, 1942 (väitöskirja)
Tavarasanakirja, 1947, toim. R. V. Stigell, Armas Vartiainen, Kosti Pajari, Juho Kauppi
Kinsey

Kinsey voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kinsey, Bill Condonin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2004
Kinsey, paikkakunta Alabamassa, Yhdysvalloissa
Alfred Kinsey (1894–1956), yhdysvaltalainen seksologi
Dan Kinsey (1902–1970), yhdysvaltalainen yleisurheilija
Donald Kinsey (s. 1953), yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja
Erika Kinsey (s. 1988), ruotsalainen korkeushyppääjä
Lance Kinsey (s. 1959), kanadalainen näyttelijä.
Kino Sheryl

| Kino Sheryl |
| --- | --- |
Kaupunki:  Helsinki
Kaupunginosa:  Arabianranta (2015–2017) Sörnäinen (2018–2019)
Perustettu:  2015
Lakkautettu:  2019
Omistaja:  TOKYO ry.
Aiheesta muualla
Elokuvateatterin kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kino Sheryl oli Helsingissä vuosina 2015–2019 sijainnut elokuvateatteri. Toimintansa Arabianrannassa Taideteollisen korkeakoulun 300-paikkaisessa elokuvasalissa aloittanut Sheryl oli niin kutsuttu korttelikino. Teatteria ylläpitäneen yhtiön omisti Aalto ARTSin opiskelijajärjestö TOKYO ry. Ohjelmistoon kuului isojen tuotantojen lisäksi klassikoita, koko perheen elokuvia ja arthouse-elokuvia sekä arkisin että viikonloppuisin. Elokuvateatterihankkeen tarkoitus oli viihdyttämisen lisäksi kehittää elokuva-alan koulutusta.
Teatterilla oli käytössään sekä filmi- että digitaaliprojektorit. Ensimmäisenä elokuvana Sampo-salissa Arabianrannassa esitettiin Kauas pilvet karkaavat 21. helmikuuta 2015. Muutamaa päivää myöhemmin teatterissa vieraili kunniavieraana ruotsalainen elokuvaohjaaja Roy Andersson, jonka elokuva Kyyhkynen oksalla istui, olevaista pohtien esitettiin Sherylissä ennakkonäytöksenä.
Sheryl sijaitsi ensin muutaman vuoden Arabianrannassa, kunnes toiminta jouduttiin lopettamaan kesällä 2017. Aalto-yliopiston toiminnot siirtyivät Espoon Otaniemeen, eikä Kino Sherylin vuokrasopimusta Hämeentiellä voitu jatkaa. Uudet 120 istumapaikan tilat teatteritoiminnalle löytyivät Sörnäisistä, mihin Sheryl pääsi muuttamaan marraskuussa 2018. Uusi esityspaikka sijaitsi vanhan Elannon korttelissa kulttuurikeskus Caisan yhteydessä Kaikukadulla. Sörnäisissä Kino Sheryl ehti lopulta toimia noin puoli vuotta ennen lopettamistaan kesäkuussa 2019. TOKYO ry on kertonut tutkivansa mahdollisuuksia toiminnan käynnistämiseen uudelleen toisessa sijainnissa.
Molemmissa esityspaikoissa oli käytössä yksi sali. Elokuvateatteri työllisti päätoimisesti yhden työntekijän ja osa-aikaisesti kolme muuta. Elokuvateatteri keräsi kehuja muun muassa matalista hinnoistaan ja siitä, että mainoksia esitettiin vähän. Ohjelmistoa myös kohdistettiin paikalliselle yleisölle, ja valikoimassa vastattiin yleisön toiveisiin.
Sherylin mukaan esitystoiminta Sörnäisissä ei ollut taloudellisesti tarpeeksi kannattavaa. Vuoteen 2019 mennessä elokuvateattereita oli ilmestynyt Helsinkiin lisää, ja kilpailua oli kiristänyt muun muassa virolainen Cinamon-ketju, joka oli avannut teatterit Rediin ja Triplaan. Keskustaan avattiin alkuvuodesta 2019 uusi teatteri, Kino Regina, ja Sherylin ja Reginan lisäksi taide-elokuvia esitti samaan aikaan myös Orion.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Krüger

Krüger tai Krueger on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adalbert Krueger (1832–1896), saksalainen taloustieteilijä
Alan B. Krueger (1960–2019), yhdysvaltalainen taloustieteen professori
Anne O. Krueger (s. 1934), yhdysvaltalainen taloustieteilijä, Maailmanpankin pääekonomisti 1982–1986
Brooke Krueger-Billett (s. 1980), australialainen moukarinheittäjä
Casey Krueger (s. 1990), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
Friedrich Wilhelm Krüger (1894–1945), saksalainen natsivirkailija, SA:n ja SS:n jäsen
Hardy Krüger (1928–2022), saksalainen näyttelijä
Johann Heinrich Louis Krüger (1857–1923), saksalainen matemaatikko ja geodeetikko, Gauss–Krüger-projektion kehittäjä
Luise Krüger (1915–2001), saksalainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti
Marcus Krüger (s. 1990), ruotsalainen jääkiekkoilija
Simen Hegstad Krüger (s. 1993), norjalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
Walter Krueger (1881–1967), preussilaissyntyinen kenraali Yhdysvaltain armeijassa toisen maailmansodan aikana
Walter Krüger (1888–1971), saksalainen julkisia monumentteja suunnitellut arkkitehti
Walter Krüger (1890–1945), saksalainen sotilaskomentaja toisen maailmansodan aikana
Walter Krüger (1892–1973), saksalainen sotilaskomentaja toisen maailmansodan aikana
Walter Krüger (1930–2018), itäsaksalainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti.
Kuvitteellisia henkilöitä

Freddy Krueger, sarjamurhaaja elokuvasarjassa Painajainen Elm Streetillä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kokodantien taistelut

Kokodantien taistelut olivat toisessa maailmansodassa joukko taisteluita japanilaisten ja liittoutuneiden välillä Kokodantien alueilla Uudessa-Guineassa. Epäonnistuttuaan Port Moresbyn valtauksessa Korallimeren taistelussa, japanilaiset yrittivät vallata kaupungin hyökkäämällä Kokodantien ja Owen Stanley Range vuoriston kautta. Hyökkäys aloitettiin 21. heinäkuuta 1942, jolloin japanilaiset etenivät kokodantietä pitkin Awalaan ja Kokodaan. Australialaiset yrittivät vallata Kokodan takaisin 8. elokuuta mutta epäonnistuivat joutuen vetäytymään Denikiin. Japanilaiset hyökkäsivät Isuravan kaupunkiin kohdaten kovaa vastarintaa. Australialaiset joukot vetäytyivät taistelun seurauksena Efogiin ja Myolaan. Myöhemmin japanilaiset pakottivat australialaiset vetäytymään Ioribaiwaan. 17. syyskuuta japanilaisten eteneminen pysähtyi Imita Ridgen lähistölle kovan vastarinnan myötä. Saatuaan lisäjoukkoja australialaiset aloittivat vastahyökkäyksen 24. syyskuuta pakottaen japanilaiset perääntymään valtaamiltaan alueilta. Kokoda vallattiin lopullisesti takaisin japanilaisilta 2. marraskuuta. Lopulta 16. marraskuuta mennessä japanilaiset oli ajettu pois valtaamiltaan alueilta. Myöhemmin vetäytyneet japanilaisjoukot ottivat osaa Buna-Gonan taisteluun, jonka myös hävisivät.
Krýa Vrýsi

| Krýa Vrýsi Κρύα Βρύση |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Krýa Vrýsi
 Koordinaatit: 40°41′14″N, 22°18′14″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Pélla
Kunta:  Pélla
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  100302
Väkiluku (2011):  8 675
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  5 214
 – Kaupunki:  5 214
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  583 00
Suuntanumero(t):  23820–6
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krýa Vrýsi (kreik. Κρύα Βρύση; myös Kría Vrísi) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Péllan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κρύας Βρύσης, Dimotikí Enótita Krýas Vrýsis) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Péllan alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 675 ja varsinaisen Krýa Vrýsin kaupungin väkiluku 5 214 (vuonna 2011).
Krýa Vrýsin pieni kaupunki sijaitsee noin 15 kilometriä lounaaseen Giannitsásta. Krýa Vrýsin kunnallisyksikkö käsittää alueen Péllan kunnan lounaisosassa. Krýa Vrýsi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Péllan kuntaan yhdessä Giannitsán, Kýrroksen ja Mégas Aléxandroksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Krýa Vrýsin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Loukás | Ágios Loukás | 1 013 |
| Akrolímni | Akrolímni | 1 100 |
| Esóvalta | Esóvalta | 862 |
| Esóvalta | Stavrodrómi | 486 |
| Krýa Vrýsi | Krýa Vrýsi | 5 214 |
Yhteensä: 8 675
Koiran vuosi (Roope Salmisen & Koirien albumi)

| Koiran vuosi Roope Salminen & Koirat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2019
 Kesto: 37.58
 Levy-yhtiö: Warner
Listasijoitukset
  12.
Roope Salminen & Koirat -yhtyeen muut julkaisut
| Madafakin levy 2016 | Koiran vuosi 2019 |   |
Koiran vuosi on suomalaisen Roope Salminen & Koirat -yhtyeen 25. lokakuuta 2019 julkaistu toinen studioalbumi. Levynjulkaisukeikka oli Helsingin Tavastialla 26. lokakuuta 2019.
Kappaleet

Vaikeaa – 3.53
Sokerimama – 2.53
Detä puhuu, setä puhuu (skit) – 0.30
Ihan ok – 3.16
Kuvankaunis – 3.21 (feat. Benjamin)
10 markkaa – 3.22
Karavaani – 3.05
Koiran vuosi (skit) – 0.30
Tanssi se ulos – 3.10 (feat. Ellinoora)
Pidä pää ylhääl – 3.50 (feat. Reeta)
Kusipää – 3.22
Nannanaa – 3.23 (feat. Pyhimys)
Snadi – 3.14
Kumpulampi

Kumpulampi voi tarkoittaa seuraavia:
Kumpulampi, lampi Jyväskylässä
Kumpulampi, lampi Kangasniemellä
Kumpulampi, lampi Keuruun Haapamäellä
Kumpulampi, lampi Soinissa
Kumpulampi, lampi Uuraisissa
Kumpulampi, lampi Ähtärissä
Kumpulampi, lampi Äänekoskella
Kumpulampi-Likolampi, lampi Jyväskylässä
sukunimenä:
Markku Kumpulampi (s. 1939), suomalainen jalkapalloilija.
Kokoelmalevy

Kokoelmalevy on musiikkialbumi, jonka kappaleet on koottu levylle eri lähteistä. Yleensä kokoelmalevyt sisältävät yhden artistin tai yhtyeen suosituimpia kappaleita. Suosituimpia kappaleita sisältävistä kokoelmalevyistä käytetään usein nimityksiä Greatest Hits, The Very Best Of, Best of ja The Definitive Collection. Kokoelmalevy voi olla myös useamman artistin tai yhtyeen kappaleista koostettu tai harvinaisten kappaleiden kokoelma, tai valikoima voi noudattaa tiettyä näkökulmaa tai tyylilajia (esim. ”Ballads” tai ”Unplugged”). Artistin entinen levy-yhtiö saattaa koota hallussaan olevasta vanhasta materiaalista kokoelmalevyn, jonka nimenä on tyypillisesti ”The [levymerkin nimi] Years”.
Kokoelmalevyjen kappaleet on useimmiten otettu yhtyeen tai artistin aikaisemmilta levyiltä, eivätkä ne yleensä sisällä uutta (ennenjulkaisematonta) materiaalia. Usein kokoelma-albumin julkaisemiseen on arkisena syynä uuden tuotannon vähyys ja toisaalta levytyssopimuksen vaatimukset julkaisutahdista. Kokoelma-albumi markkinoidaan lähinnä mielikuvien varassa: levyn ostaja ei halua nimenomaan sille valittua kappalevalikoimaa, vaan yleisemmin palasen kyseisen artistin historiaa. Koska vanhojen kappaleiden uudelleenjulkaisun tuotantokustannukset ovat pienet, säästyneet varat sijoitetaan usein kokoelmalevyn tehokkaaseen markkinointiin. Näin kokoelmalevyt ovat usein myydympiä ja siten tuottavampia kuin uutta materiaalia sisältävät levyt. Vanhan tuotannon kokoelmia on popmusiikissa julkaistu paljon 1970-luvulta lähtien, ja jo silloin niitä saatettiin kritisoida suurella rahalla markkinoiduiksi turhuuksiksi.
CD-levyjen aikakaudella kokoelmat ovat olleet yhä useammin usean CD:n ja kymmenien kappaleiden ”bokseja”, jotka pyrkivät esittelemään artistin tai yhtyeen tuotantoa takautuvasti laajemmin. Myyntivalttina on usein ollut kappaleiden uudelleenmasterointi alkuperäisistä nauhoista tai jopa nauhamateriaalin osittainen uudelleensovitus, kuten George Martinin poikansa kanssa tekemät versiot The Beatles -kokoelmalla Love (2006).
Viime aikoinamilloin? on yleistynyt tapa laittaa kokoelmalevylle muutama uutuuskappalekin. Tällä tavoin levy-yhtiöt toivovat voivansa lisätä kokoelma-albumin myyntiäkenen mukaan? myös niiden keskuudessa, joilla jo on yhtyeen aikaisempaa tuotantoa. Suhtautuminen kokoelma-albumeita kohtaan ei ole aina myönteistä ja joitakin yhtyeitä on moitittu liian monien kokoelmien julkaisemista.[lähde? ]
Maailmanlaajuisesti myydyimpänä kokoelmalevynä pidetään Eaglesin albumia Their Greatest Hits (1971–1975). Suomen myydyin kokoelmalevy on Eppu Normaalin Repullinen hittejä, joka on samalla Suomen kaikkien aikojen toiseksi eniten myyty levy. Queenin Greatest Hits II -kokoelma on puolestaan Suomen myydyin ulkomainen albumi.
Kierreakaasia

| Kierreakaasia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Akaasiat Acacia
Laji::  tortilis
Kaksiosainen nimi
 Acacia tortilis  (Forssk.) Hayne 
Synonyymit
 Vachellia tortilis (Forssk.) Galasso & Banfi 
 Kierreakasian levinneisyys
Alalajeja
 subsp. heteracantha  subsp. raddiana – vadikierreakaasia  subsp. spirocarpa  subsp. tortilis – savannikierreakaasia 
Katso myös
   Kierreakaasia Wikispeciesissä   Kierreakaasia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kierreakaasia (Acacia tortilis) on akaasioiden sukuun kuuluva puulaji.
Puun ominaisuuksia

Kierreakaasia kasvaa 4–15 metriä korkeaksi, mutta jopa sitäkin leveämmäksi latvastaan. Runko haarautuu noin kahden metrin korkeudella moneksi suureksi oksaksi, jotka jatkavat haarautumista pienemmiksi oksiksi. Lehdet ovat noin 2,5 cm pitkiä. Kukat ovat pieniä ja valkoisia. Ne tuoksuvat voimakkaasti.
Esiintyminen

Kierreakaasia kasvaa luoteis-, pohjois-, koillis-, itä- ja kaakkois sekä etelä- ja lounais-Afrikan savanneilla sekä koko Arabian niemimaalla ja Lähi-idässä.
Käyttö

Kierreakaasiasta tehdään huonekaluja, vaunun pyöriä, aidan pylväitä ja kyniä. Sen piikkisistä oksista tehdään karjalle tilapäisaitauksia. Lehtiä ja valkuaisainepitoisia palkoja käytetään eläinten ravintona. Intiassa ja Afrikassa sitä istutetaan estämään dyynien leviämistä.
Aiheesta muualla

United States Department of Agriculture (USDA): Acacia tortilis (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Acacia tortilis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kumpuhautakulttuuri

Kumpuhautakulttuuri oli Japanissa enimmäkseen Kofun kaudella vallinnut kulttuuri, joka on nimetty ajalle tyypillisten kumpuhautojen mukaan. Kofun-kausi alkoi Yayoi-kauden jälkeen ja se ajoittui 200 jkr-luvun lopulta 500-luvulle. Tuona aikana oli vallalla Japanin ensimmäinen valtakunta, Yamatai, jota kutsutaan myös nimellä Yamato. Tuolla alueella olleet kumpuhaudat olivat monesti avaimenreiän muotoisia. Ne koostuivat kahdesta osasta. Pääkumpu oli suurissa ja keskikoisissa haudoissa pyöreä ja pienissä neliömäinen. Kaikissa haudoissa oli lisäksi toinen osa etupuolella, joka oli aina neliömäinen. Hautakummut sisustettiin sisältäpäin kivilaatoilla, ja soralla. Kumpuhautoihin haudattiin muun muassa pääliköitä. Kumpuhautojen sijainnit osoittavat Yamaton valtakunnan levinneisyyttä. Niiden löytyminen Nakamichin alueelta on merkki valtakunnan laajenemisesta jossain vaiheessa itään.