stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nackan kunta
Kunnanosat > Sicklaön

Danviken
Henriksdal
Finnboda
Finnberget
Gäddviken
Kvarnholmen
Alphyddan
Sickla Allé
Tallbacken
Nysätra
Sickla Strand
Hästhagen
Finntorp
Järla
Järla sjö
Järlahöjden
Ekudden
Talliden
Ryssbacken
Skvaltan
Storängen
Lillängen
Vikdalen
Nacka Strand
Jarlaberg
Skogalund
Ektorp
Ekängen
Saltängen
Saltsjö-Duvnäs
Skuru
Duvnäs Utskog
Kunnanosat > Älta

Kolarängen
Älta
Stensö
Hedvigslund
Lovisedal
Älta Gård
Ältadalen
Kunnanosat > Boo

Lilla Björknäs
Sjöängshöjden
Björknäsplatån
Eknäs
Tollare
Hjortängen
Björknäs
Kocktorp
Nacka
Lännersta
Dalkarlsområdet
Boo
Skogsö
Gustavsvik
Krokhöjden
Orminge
Kummelnäs
Rensättra
Mensättra
Källvägsområdet
Backeböl
Eriksvik
Kil
Insjön
Kungshamn
Sågtorp
Drevinge
Kunnanosat > Fisksätra/Saltsjöbaden

Fisksätra
Igelboda
Neglinge
Tattby
Solsidan
Rösunda
Älgö
Talludden
Erstavik
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nackan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Nacka kommun
Tukholman läänin kunnat
Kartta Nackan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Haapajärvi

| Haapajärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Haapajärven kirkko
Sijainti:  63°44′55″N, 025°19′05″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Nivala–Haapajärven seutukunta
Kuntanumero:  069
Hallinnollinen keskus:  Haapajärven keskustaajama
Perustettu:  1838
– kauppalaksi:  1967
– kaupungiksi:  1977
Kokonaispinta-ala:  789,31 km² 146:nneksi suurin 2022 
– maa:  766,42 km²
– sisävesi:  22,89 km²
Väkiluku:  6 491 140:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  8,47 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  18,3 %
– 15–64-v.:  56,3 %
– yli 64-v.:  25,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,0 %
Kunnallisvero:  10,2 % 23:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Jonna Tamminen
Kaupunginvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • SDP   • PS   • KD    • Muut:   13 5 5 2 1 1
www.haapajarvi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haapajärvi on kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu 6 491 ihmistä, ja sen pinta-ala on 789,31 km², josta 22,89 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 8,47 asukasta/km².
Haapajärven naapurikuntia ovat Haapavesi, Kärsämäki, Nivala, Pihtipudas, Pyhäjärvi, Reisjärvi ja Sievi. Haapajärvi on osa Oulun Eteläistä.
Haapajärven keskustaajama sijaitsee valtatien 27 (Kalajoki–Iisalmi) ja kantatien 58 (Kangasala–Kärsämäki) risteyksessä. Haapajärven kautta kulkevat Iisalmi–Ylivieska- ja Jyväskylä–Haapajärvi-rautatiet, joista jälkimmäisellä on pelkästään tavaraliikennettä. Haapajärven rautatieasema sijaitsee kilometrin päässä ydinkeskustasta.lähde?
Maantiede

Haapajärvi kuuluu Suomenselän lakeusalueeseen. Kaupungin alueella keskisuomalainen mäkimaisema vaihtuu pohjalaiseksi lakeudeksi. Kallioperä on pääasiassa graniittia ja granodioriittia. Lisäksi tavataan jonkin verran porfyyrigraniittia, porfyriittia sekä gabroa. Kallioperästä on löydetty myös pieniä kiisuesiintymiä. Yleisin maalaji on moreeni. Hienorakeisista savea ja hiesua on Haapajärven rannoilla sekä jokien varsilla. Savikerrokset saattavat paikoin olla yli kymmenen metrin paksuisia. Savikot on suurimmaksi osaksi raivattu peltomaiksi. Huomattavin harjumuodostuma on komea Pitkäkangas kaupungin eteläosassa. Alueen tasaisuuden ja maankohoamisen vuoksi edellytykset soistumiselle ovat hyvät. Soita on runsaasti etenkin itä- ja eteläosissa. Korkeuserot ovat kaupungin alueella vähäiset. Maasto kohoaa loivasti Kalajokilaaksosta rajaseudulle päin. Korkeimmat mäet, kuten Pitkäkangas, ylittävät 180 metrin tason. Yleensä mäet ovat loivarinteisiä, mutta paikoitellen on jyrkkärinteisiäkin kohoumia, kuten Ylipään kylässä kohoavat Kesolan jylhät kalliot.
Haapajärvellä ei ole suuria vesistöjä. Seudun pääjoki Kalajoki saa alkunsa Reisjärveltä ja laskee pitkään ja kapeaan Haapajärveen. Haapajärvestä Kalajoki virtaa leveässä laaksossa Pohjanlahteen. Kalajoen vesimäärät vaihtelevat eri vuodenaikoina. Keväisin joki tulvii, mutta kesäisin ja talvisin virtaama on melko pieni. Aikaisemmin kuivatetut Kuonanjärvi ja Settijärvi on palautettu takaisin järviksi ja lisäksi on rakennettu suuri Hautaperän tekojärvi. Haapajärven eteläosaan laskee kaakosta Hinkuanjoki, joka saa alkunsa Kotajärvestä. Hinkuanjoen ja siihen laskevan Lohijoen 10–15 metriä korkeat moreeniset rantatörmät kanjonimuodostumineen ovat muistoina Päijänteen muinaisesta yhteydestä Pohjanlahteen.
Haapajärven tärkeimpiä ulkoilu- ja virkistysalueita ovat Hautaperän tekoallas ja Pitkäkankaan harju. Ylipään kylässä on kalliorantaisen Kalajoen yli rakennettu kaunis kaarisilta, jota sanotaan Lemmensillaksi. Lemmensilta romahti joulukuussa 2020. Eduskunta oli joulukuun alussa myöntänyt ”puisen riippusillan uusimiseen Haapajärvellä” joululahjarahaa 150 000 euroa. Muita vaelluskohteita ovat mm. autioitunut erämaa-asumus Karhupiilo, Lehtosen suoalue pitkospuineen ja lampineen sekä Härkäahon koski.
Maantiede > Kylät

| --- | --- |
 Ahola  Autioranta  Haaganperä  Jokela  Kalakangas  Karjalahdenranta  Kiurunperä  Koposperä  Kumiseva  Kuona  Kuusaa  Mustanperä:  Mäntyperä  Nokkous  Oksava  Olkkola  Parkkila  Tiitonranta  Tuomiperä  Varisperä  Vehkapuhto  Veivarinperä  Ylipää
Historia

Haapajärvellä on ollut asutusta jo varhaisella kivikaudella, sillä alue sijaitsi litorinakaudella suuren vesiuoman varrella. Päijänteen vedet laskivat Hinkuanjoen kautta Pohjanlahteen noin vuoteen 4100 eaa. saakka, jolloin ne mursivat itselleen uuden uoman etelään Kymijokeen.
Kivikautisia asuinpaikkoja on löydetty mm. kuivatun Settijärven, Haapajärven, Hinkuanjoen ja Nuottijärven alueelta.
Keskiajalla alueelle saapui hämäläisiä ja yläsatakuntalaisia erämiehiä. Vakinaisesti alue asutettiin 1540-luvulla, jolloin seudulle saapui uudisasukkaita Savosta. Haapajärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1547. Kylä oli tuolloin osa Kalajoen kirkkopitäjää, joka käsitti koko Kalajokilaakson. Vuonna 1560 Haapajärvellä oli 4 taloa, joita asuttivat Juho Rautia, Lauri Ronkainen sekä Pietari ja Paavo Herrainen.
Taloluku kasvoi melko ripeästi ja 1600-luvun alussa taloja oli parikymmentä. Tämän jälkeen asutuskehitys kuitenkin taantui ja isovihan jälkeen 1730 taloluku oli vain 17. Tällöin asukasluku alkoi nopeasti kasvaa. Vuonna 1750 asukkaita oli 604 ja sata vuotta myöhemmin jo 3 100.
Haapajärven ensimmäiset asukkaat saivat toimeentulonsa kaskenpoltosta, metsästyksestä ja kalastuksesta. Tervanpoltto oli tärkeä elinkeino 1600-luvulta 1800-luvun puoliväliin. Etenkin 1700-luvulla Haapajärvellä poltettiin paljon tervaa, vaikka kulkuyhteydet rannikolle olivatkin pitkät ja hankalat. Terva kuljetettiin hevosilla jäätyneitä soita ja vesistöjä pitkin Kalajoen suulle, jossa se myytiin.
Haapajärven ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1650. Haapajärvi perustettiin Kalajoen rukoushuonekunnaksi vuonna 1647 ja sai kappeliseurakunnan oikeudet vuonna 1698. Kun Kalajoen laaja kirkkopitäjä jaettiin vuonna 1838, tuli Haapajärvestä itsenäinen seurakunta. Reisjärvi ja Nivala pysyivät Haapajärven kappeleina vuoteen 1868 saakka. Haapajärven nykyinen kirkko valmistui vuonna 1802 entisen kirkon viereen. Kirkko uudistettiin perusteellisesti vuonna 1880.
Ylivieskan–Iisalmen radan avaaminen vuonna 1925 merkitsi piristystä paikkakunnan elinkeinoelämälle. Haapajärvi oli vuosina 1924–1956 taajaväkisenä yhdyskuntana. Haapajärven liikenteellinen merkitys kasvoi edelleen, kun Haapajärven ja Suolahden välinen rautatie avattiin liikenteelle vuonna 1960. Hyvän liikenteellisen sijainnin ansiosta Haapajärvi kehittyi nopeasti. Kauppala Haapajärvestä tuli vuonna 1967 ja kaupunki vuonna 1977.
Hallinto

Haapajärven kaupunginjohtajana on toiminut 1. tammikuuta 2024 lähtien diplomi-insinööri Jonna Tamminen. Kaupunginjohtajana vuosina 2012–2023 toimi Juha Uusivirta. Valtuustossa on 27 paikkaa, joista 13 on Keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Haapajärven työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (8.9%)
Jalostus (27.4%)
Palvelusektori (62.7%)
Muut sektorit (0.99999999999999%)
Talousalueena Haapajärvi kuuluu Nivala-Haapajärven seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 32 795 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 62. suurin.
Haapajärvellä oli vuonna 2022 yhteensä 2 698 työpaikkaa ja kaupungissa asui 2 617 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 74,8 prosenttia. Haapajärven työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 62,7 prosenttia, jalostuksen 27,4 prosenttia ja alkutuotannon 8,9 prosenttia.
Haapajärven työpaikkaomavaraisuus on 103,1 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 75,5 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Haapajärvellä on 155,5 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Haapajärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 8 202 | 8 202 |
| 1985 | 1985 |    | 8 454 | 8 454 |
| 1990 | 1990 |    | 8 463 | 8 463 |
| 1995 | 1995 |    | 8 519 | 8 519 |
| 2000 | 2000 |    | 8 236 | 8 236 |
| 2005 | 2005 |    | 7 882 | 7 882 |
| 2010 | 2010 |    | 7 639 | 7 639 |
| 2015 | 2015 |    | 7 438 | 7 438 |
| 2020 | 2020 |    | 6 999 | 6 999 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Haapajärvellä oli 7 251 asukasta, joista 5 009 asui taajamissa, 2 187 haja-asutusalueilla ja 55:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Haapajärven taajama-aste on 69,6 %. Haapajärven taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Haapajärven keskustaajama | 4 554 |
| 2 | Oksava | 403 |
| 3 | Karvoskylä-Jokikylä* | 52 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Karvoskylä-Jokikylän taajama ulottuu pääosin Nivalan kaupungin alueelle.
Väestö > Uskonto

Uskontokuntiin kuuluminen Haapajärvellä, Tilastokeskus (2023)
Luterilaisuus (85.2%)
Muut uskonnot (0.8%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (14.0%)
Haapajärven kaupungissa 85,2 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 0,8 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 14,0 prosenttia väestöstä. Haapajärvellä toimii yksi evankelis-luterilainen seurakunta, Haapajärven seurakunta, joka kuuluu Oulun hiippakunnan alaiseen Kalajoen rovastikuntaan.
Luterilaisten herätysliikkeiden piirissä Haapajärvi on maantieteellistä kohtaamisaluetta. Haapajärvi kuuluu vanhoillislestadiolaisuuden yhtenäiseen kannatusalueeseen. Alueella on voimakasta kannatusta myös uudenheräyksen parissa ja kuuluu suunnan yhtenäiseen kannatusalueeseen. Haapajärvellä vaikuttaa jossain määrin myös herännäisyys. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä Haapajärvellä toimii Haapajärven rauhanyhdistys. Herännäisyyden piirissä Haapajärvellä toimiva Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosasto on Haapajärven paikallisosasto.
Helluntailiikkeen piirissä Haapajärvellä toimii vuonna 1986 perustettu Haapajärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Haapajärven alueella toimii Iisalmen ortodoksinen seurakunta.
Palvelut

Haapajärvellä toimii Kalajokilaakson koulutuskuntayhtymän ylläpitämä ammatillinen oppilaitos Haapajärven ammattiopisto. Oppilaitoksella on muun muassa opetus- ja tutkimuskäyttöön rakennettu pihatto-navetta, joka on Suomen moderneimpia. Paikkakunnalla toimii peruskoulun ala- ja yläasteiden lisäksi lukio.lähde?
Ylivieskan käräjäoikeuden sivukanslia ja istuntopaikka toimivat Haapajärvellä, samoin Jokilaaksojen verotoimisto, Jokilaaksojen Kelan vakuutuspiiri ja Nivala-Haapajärven seutukunnan työvoimatoimisto. Paikkakunnalla sijaitsee myös puolustusvoimien Räjähdelaitoksen Haapajärven Varikko (entinen Haapajärven Asevarikko). Vuoden 2013 alusta lukien varikko on ollut osa uutta Räjähdekeskusta.lähde?
Välimatkoja

Ylivieska 56 km
Helsinki 458 km
Oulu 159 km
Kokkola 126 km
Kuopio 188 km
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Haapajärven kirkko, puinen ristikirkko vuodelta 1802. Kirkossa 30-äänikertaiset urut vuodelta 2002.
Presidentti K. J. Ståhlbergin lapsuudenkotimuseo
Kotiseutumuseo
Taidekoti Jykelä
Pitkäkankaan harjumaisema, luontopolku ja kanjoni
Teekuppikokoelma kaupungintalolla
Hiihtäjä Mika Myllylän mitalikokoelma kaupungintalolla ja patsas kirjaston vieressä
Lemmensilta, puinen kaarisilta sekä Ylipään koulumiljöö Kalajoen rannalla. (Entinen, silta romahti joulukuussa 2020)
Härkäahon koski, etenkin keväällä
Kulttuuri > Tapahtumat

Haapajärvellä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Haapajärvellä neljä kertaa, vuosina 1926, 1943, 1949 sekä 1977. Herännäisten herättäjäjuhlat on järjestetty Haapajärvellä kaksi kertaa: 1916 sekä heinäkuussa 2013.
Haapajärvellä järjestettiin geokätköilijöiden megatapahtuma 6.–8. heinäkuuta 2018.lähde?
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Haapajärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla lihapotut eli lihakeitto, hapanleipä, ohrapuuro ja marjasoppa.
Urheilu

Haapajärven Pesä-Kiilat pelaa pesäpallossa miesten Suomensarjassa ja tyttöjen Superpesiksessä.
Haapajärven Kiilat Hockeyn naisten joukkue pelaa Mestiskarsintaa kaudella 2021-2022.lähde?
Kuuluisia haapajärvisiä ja Haapajärveltä kotoisin olevia

Christfried Ganander, fennisti ja pappi, syntyi Haapajärvellä
Aaro Heikkilä, kaupunginvaltuuston jäsen ja Joensuun ent. kaupunginjohtaja
Erkki Sakari Heinonen, taidemaalari ja taidegraafikko
Jussi Jaakonaho, muusikko ja tuottaja
Mikko Karjalahti, maanviljelijä, kirkonrakentaja ja valtiopäivämies
Päivi Laajala, poliitikko
Marika Maijala, kuvittaja, graafikko ja lastenkirjailija
Petri Tapio Mattson, viulisti
Mika Myllylä, hiihtäjä
Milla Ollikainen, kirjailija
Juha Pentikäinen, emeritusprofessori
Paavo M. Petäjä, juristi ja Hiihtoliiton ent. puheenjohtaja
Tero Seppälä, ampumahiihtäjä
Kaarlo Juho Ståhlberg, Suomen tasavallan ensimmäisen presidentti, lapsuudenkoti Haapajärvellä
Mandimai Sundberg, tubettaja
Hannu Tarmio, kirjankustantaja, WSOY:n toimitusjohtaja
Anssi Tikanmäki, muusikko
Juho Jaakonaho, maantiepyöräilijä.
Aapo Huhta, valokuvaaja
Kaisu Sirviö, kuvataiteilija ja taidegraafikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haapajärvi Wikimedia Commonsissa
Haapajärven kaupungin kotisivut
Tilastokeskus – Haapajärven avainluvut
Tietoa Haapajärven yrityksistä ja palveluista (Arkistoitu – Internet Archive)
KirjastoVirma - Haapajärven kansakoulut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alavieska  Haapajärvi  Haapavesi  Hailuoto  Ii  Kalajoki  Kempele  Kuusamo  Kärsämäki  Liminka  Lumijoki  Merijärvi  Muhos  Nivala  Oulainen  Oulu  Pudasjärvi  Pyhäjoki  Pyhäjärvi  Pyhäntä  Raahe  Reisjärvi  Sievi  Siikajoki  Siikalatva  Taivalkoski  Tyrnävä  Utajärvi  Vaala  Ylivieska 
Entiset kunnat:  Haukipudas  Himanka  Kestilä  Kiiminki  Kuivaniemi  Oulujoki  Oulunsalo  Paavola  Pattijoki  Piippola  Pulkkila  Rantsila  Rautio  Revonlahti  Ruukki  Saloinen  Temmes  Vihanti  Yli-Ii  Ylikiiminki 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Haapajärven kunnalliskoti toimi sotien välisenä aikana.
Haapajärven rautatieasema
Katri Raik

| Katri Raik |
| --- | --- |

Viron sisäministeri
 Ratasin I hallitus 26.11.2018–29.4.2019  
Edeltäjä:  Andres Anvelt
Seuraaja:  Mart Helme
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. lokakuuta 1967 (ikä 57) Tartto
Ammatti:  opettaja
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
Katri Raik (26. lokakuuta 1967 Tartto) on virolainen historioitsija, Viron sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko, opettaja ja kansanedustaja. Raik aloitti Viron sisäministerinä Ratasin hallituksessa 26. marraskuuta 2018.
Koulutus

Raik opiskeli Tarton Yliopistossa historiaa ja yhteiskuntaoppia. Vuonna 2004 hän väitteli tohtoriksi.
Työhistoria

30.12.2020 alkaen Narvan kaupunginjohtaja
2018–2019 - Viron sisäministeri
2015–2018 - Sisäturvallisuusakatemian rehtori
2009–2015 - Tarton Yliopiston Narvan collegen rehtori
2007–2009 - Opetus- ja tiedeministeriön varakansleri
1999–2007 - Tarton Yliopiston Narvan collegen rehtori
1991–1999 - Työskenteli Tarton Yliopistossa
Politiikka

Vuoden 2013 kunnallisvaaleissa Raik valittiin sosiaalidemokraattien listoilta Narvan kaupunginvaltuustoon. Hän pyrki vuonna 2017 Narvan kaupunginjohtajaksi, mutta ei tullut valituksi.
Raik valittiin Riigikoguun vuoden 2019 vaaleissa sosiaalidemokraattien listoilta. 
Hän oli ehdolla Euroopan parlamentin vaaleissa 2019.
Tucker

Tucker voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Brett Tucker (s. 1972), australialainen näyttelijä ja laulaja
Charlotte Maria Tucker, A L O E (1821–1893), englantilainen kirjailija
Chris Tucker (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
Darcy Tucker (s. 1975), kanadalainen jääkiekkoilija
George Loane Tucker (1872–1921), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä ja -kirjoittaja
James Tucker, yhdysvaltalainen animaattori ja televisiotuottaja
Jim Guy Tucker (1943–2025), yhdysvaltalainen poliitikko
Jonathan Tucker (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä
Justin Tucker (s. 1989), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Karla Faye Tucker (1959–1998), yhdysvaltalainen kuolemaantuomittu murhaaja
Mick Tucker (1947–2002), englantilainen muusikko
Moe Tucker (s. 1944), yhdysvaltalainen rumpali
Nana Tucker (s. 1957), yhdysvaltalainen näyttelijä
P. J. Tucker (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
Preston Tucker (1903–1956), yhdysvaltalainen autotehtailija
Roy A. Tucker (1951–2021), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
Sophie Tucker (1884–1966), yhdysvaltalainen laulaja ja vaudeville-esiintyjä
Sultan Tucker (s. 1978), liberialainen yleisurheilija
William George Tucker, John Henry Barbee (1905–1964), yhdysvaltalainen blueslaulaja ja kitaristi
Kuvitteellisia henkilöitä

John Tucker, elokuvassa Kosto on suloinen
Tucker, Pokémon-rintamapäällikkö
Shou Tucker, animesarjassa Full Metal Alchemist
Paikkakuntia

Tucker, kaupunki Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa
Muuta

Tucker 48, suunnitteluvaiheessa Tucker Torpedo, Preston Tuckerin tehtaan ainoa valmistunut automalli
Tucker – mies ja unelma, Francis Ford Coppolan ohjaama elokuva Preston Tuckerista vuodelta 1988
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tucker”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jody Hice

Jody Hice
Jody Brownlow Hice (s. 22. huhtikuuta 1960 Atlanta) on yhdysvaltalainen republikaanipuolueen poliitikko.
Hice sai humanististen tieteiden kandidaatin oppiarvon Asburyn yliopistosta vuonna 1982 ja teologian maisterin oppiarvon Southwestern Baptist Theological Seminarysta vuonna 1986. Hän sai tohtorin arvon Luther Rice College & Seminarysta vuonna 1988. Hice on työskennellyt pastorina Texasissa ja Georgiassa. Hän on myös juontanut puheohjelmaa The Jody Hice Show. Hice edusti Georgian osavaltiota Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä vuosina 2015–2023. Hän on lisäksi toiminut muun muassa Family Research Councilin vanhempana varapuheenjohtajana.
Hice on toistuvasti esittänyt syytöksiä vuoden 2020 vaalituloksen vääristämisestä Georgian osavaltion osalta muun muassa Brad Raffenspergeriä kohtaan. Hän julkaisi vuonna 2024 kirjan Sacred Trust, Election Integrity and the Will of the People. Hice meni vuonna 1983 naimisiin vaimonsa Dee Deen kanssa. Pariskunnalla on kaksi tytärtä.
Herning Blue Fox

| Herning Blue Fox |
| --- | --- |

Perustettu:  1947
Entiset nimet:  Herning IK (1992−1999)
Kaupunki:   Herning, Tanska
Kotiareena:  KVIK Hockey Arena
– kapasiteetti:  4 120
Sarjataso:  Metal Ligaen
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Peter Regin
Puheenjohtaja:   Claus Sørensen
Päävalmentaja:   Garth Murray
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Herning Blue Fox tai Herning IK on tanskalainen jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Herning. Joukkue on perustettu vuonna 1947 ja se pelaa Tanskan pääsarjatasolla Superisligaenissa. Kauden 2006–2007 päätteeksi seura juhli myös Tanskan mestaruutta. Se oli seuralle kaikkiaan 13. ja jo neljäs 2000-luvulla. Mitaleita on kauden 2006–2007 jälkeen kertynyt yhteensä 23.
Seuran kotikenttänä toimii Herning Isstadion eli KVIK Hockey Arena, jonka katsojakapasiteetti on noin 3800. Seuran yleisöennätys on kaudelta 2006, jolloin Tanskan liigapeliä oli seuraamassa 4004 katsojaa. Yksi parhaista Blue Foxissa pelanneista pelaajista on tanskalainen Frans Nielsen.
Suomalaiset

Seura on myös suomalaisittain mielenkiintoinen, sillä esimerkiksi kaudella 2006–2007 seurassa pelasi kaikkiaan kuusi suomalaista: Mikko Luovi, Pekka Tirkkonen, Timo Leinonen, Mikko Suvanto, Tuomas Immonen ja Matti Kaipainen. Kaudella 2007–2008 seurassa pelasi muun muassa suomalainen Jouni Loponen. 2008-2009 Juha Kiilholma pelasi Herningissä. Suomalaisista seurassa on pelannut myös esimerkiksi Timo Koskela, joka pelasi seurassa kaikkiaan viisi kautta.
Joukkue kautena 2024–2025

| Maalivahti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Hanskakäsi | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 35 |  | Jānis Fecers | L | Juniori |  |
| 43 |  | Mathias Seldrup | L | 2027 | Herning, Tanska |
| Puolustajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 5 |  | Jakob Jessen | L | 2025 | Herning, Tanska |
| 6 |  | Zach Taylor | R | 2025 | Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada |
| 8 |  | Jesper Bank Olesen | L | Juniori |  |
| 14 |  | Petter Hansson (A) | L | 2025 | Gislaved, Ruotsi |
| 15 |  | Jacob Nordqvist | R | 2025 | Göteborg, Ruotsi |
| 21 |  | Viggo Damgaard | L | Juniori |  |
| 24 |  | Kasper Simonsen | R | 2025 | Herning, Tanska |
| 27 |  | Oskars Cibuļskis | L | 2025 | Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto |
| 28 |  | Emil Kristensen (A) | R | 2026 | Esbjerg, Tanska |
| 81 |  | Christian Mieritz | L | 2025 | Rødovre, Tanska |
| Hyökkääjät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # |  | Pelaaja | Kätisyys | Pelipaikka | Sopimus | Syntymäpaikka |
| 2 |  | Philip Riisberg | L | H | 2025 |  |
| 9 |  | Brett Thompson | R | KH | 2025 | Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada |
| 11 |  | Derian Plouffe | L | KH | 2025 | Nepean, Ontario, Kanada |
| 12 |  | Karlis Peca | R | H | Juniori |  |
| 13 |  | Simon Lafrance | L | KH | 2025 | St-Eustache, Québec, Kanada |
| 17 |  | Magnus Carlsen | L | VLH | 2025 |  |
| 19 |  | Martin B. Eskildsen | L | VLH | 2025 | Vejle, Tanska |
| 29 |  | Lukas Bang | L | VLH | 2025 |  |
| 38 |  | Morten Poulsen (C) | L | LH | 2025 | Herning, Tanska |
| 44 |  | Aleksi Ainali | L | KH | 2025 | Vihti, Suomi |
| 50 |  | Mathias Bau Hansen | L | LH | 2026 | Glostrup, Tanska |
| 73 |  | Joachim Linnet | L | LH | 2025 | Herning, Tanska |
| 86 |  | Hjalte Kruse Thomsen | L | VLH | Laina | Herning, Tanska |
| 89 |  | Anton Linde | L | VLH / KH | Juniori | Rødovre, Tanska |
| 91 |  | Maksim Popovic | L | H | 2026 |  |
Joukkue kautena 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Garth Murray
Apuvalmentaja: Barry Smith
Maalivahtivalmentaja: Simon Nielsen
Fysiikkavalmentaja: Christian Bo Poulsen
Puheenjohtaja: Claus Sørensen
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Torben Skovsgaard
Toimitusjohtaja: Peter Regin
Lähde: EliteProspects
Saavutukset

Kultaa: 1973, 1977, 1987, 1991, 1992, 1994, 1995, 1997, 1998, 2001, 2003, 2005, 2007
Hopeaa: 1975, 1985, 1990, 1993, 2000
Pronssia: 1974, 1981, 1989, 1996, 2002