stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ubuntu (täsmennyssivu)

Ubuntu voi tarkoittaa seuraavia:
Ubuntu, eteläafrikkalaisperäinen eettis-humaaninen filosofia
Ubuntu, eräs Linux-pohjainen käyttöjärjestelmä
Ubuntu Foundation, säätiö
Ubuntu One, tiedostojen synkronointisovellus
Ubuntu Cola, colajuoma
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ubuntu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
USS Buffalo (SSN-715)

| USS Buffalo |
| --- | --- |
 USS Buffalo
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Newport News Shipbuilding and Drydock Company, Newport News, Virginia
Kölinlasku:  25. tammikuuta 1980
Laskettu vesille:  8. toukokuuta 1982
Palveluskäyttöön:  5. marraskuuta 1983
Poistui palveluskäytöstä:  30. tammikuuta 2019
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 771 t (pinnalla) 6 142 t (sukelluksissa)
Pituus:  110,3 m
Leveys:  10 m
Syväys:  9,7 m
Koneteho:  S6G-painevesireaktori
Nopeus:  pinnalla: 15 solmua (28 km/h) sukelluksissa: 32 solmua (59 km/h)
Miehistöä:  12 upseeria ja 98 miehistönjäsentä
Aseistus
Aseistus:  4 × 533 mm torpedoputkea
USS Buffalo (runkonumero SSN-715) oli Yhdysvaltain laivaston Los Angeles -luokan ydinsukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta, missä köli laskettiin 25. tammikuuta 1980. Alus laskettiin vesille 8. toukokuuta 1982 ja liitettiin laivastoon 5. marraskuuta 1983.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 30. tammikuuta 2019.
Usolka

| Usolka |
| --- | --- |
 Usolka Ustjanskin kylässä.
Alkulähde:  Keski-Siperian ylänkö
Laskupaikka:  Tasejevajoki
Maat:  Venäjä
Pituus:  356 km
Valuma-alue:  10 800 km²
Usolka (ven. Усо́лка) on Jenisein vesistöön kuuluvan Tasejevan sivujoki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 356 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 10 800 neliökilometriä.
Joki virtaa Keski-Siperian ylängön lounaisreunalla. Se jäätyy loka-marraskuun vaihteessa ja vapautuu jäistä huhti-toukokuussa. Keskimääräinen virtaama 69 kilometrin päässä joen suusta on 21,7 kuutiometriä sekunnissa. Kesällä on usein sateiden aiheuttamia tulvia.
Usolkan alajuoksulla on suolaesiintymiä, joista se on saanut nimensä. Joen varrella sijaitsevat Dzeržinskojen ja Tasejevon piirikeskukset.
Tommi-puukko

Kainuun Puukon valmistama perinteinen Tommi-puukko, jossa on 95 millimetriä pitkä terä.
Tommi-puukko eli Kainuun puukko on Hyrynsalmella 1800-luvulla kehitetty puukkomalli. Fiskarsin hienotaepajan johtajan englantilaisen Thomas (Tommi) Woodwardin oppipoika Kalle Keränen kehitti mallin vuoden 1868 jälkeen. Kerästä alettiin Woodwardin mukaan nimittää Tommiksi ja hänen valmistamiaan puukkoja Tommi-puukoiksi. Puukon tekotapa säilyi Kerästen suvun salaisuutena aina 1930-luvulle saakka, jolloin puukkoja alettiin jäljitellä ensin Hyrynsalmella ja sitten muualla Kainuussa.
Tunnetuksi Tommi-puukon teki presidentti Urho Kekkonen, joka käytti puukkoja eräretkillään ja jakoi kymmeniä puukkoja lahjoiksi eri valtioiden päämiehille. Puukon voi nähdä roikkuvan presidentin vyöllä useissa kuvissa.
Nykyään aitoja Tommi-puukkoja valmistavat puukkosepät, mm. Veijo Käpylä.
Aiheesta muualla

Kainuun Puukko
tommipuukko.com
Tšernihivskan metroasema

| Tšernihivska (Чернігівська) |
| --- | --- |

 Kiovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Svjatošynsko-Brovarska-linja
Sijainti:  50°27′36″N, 30°37′51″E
Paikkakunta:  Kiova, Ukraina
Avattu:  4. lokakuuta 1968
Rakenne
Tyyppi:  pinta-asema
Tšernihivska (ukr. Чернігівська) on yksi Kiovan metron asemista. Se avattiin 4. lokakuuta 1968.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšernihivskan metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darnytsja ▷ Akademmistetško |  |  Svjatošynsko-Brovarska-linja |  | Lisova (päätepiste) |
muokkaa wikidataa
Traktorimarssi

Maanviljelijöiden mielenosoitus Pariisissa 2010.
Traktorimarssi on useiden maataloustraktoreiden muodostama moottorimarssi yleisellä maantiellä tai asemakaavoitetulla alueella, kuten kaupungissa tai taajamassa. Niitä järjestävät tavallisesti mieltäänosoittavat maanviljelijät ja vanhojen traktoreiden harrastajat erilaisina kesätapahtumina.
Traktorimarssi hidastaa ja ruuhkauttaa yleistä liikennettä, jonka takia siihen tarvitaan poliisiviranomaisen lupa.[lähde? ]
Traktorilla yleisellä tiellä ajettaessa on käytettävä dieselpolttoainetta tai mikäli käytetään polttoöljyä, polttoainevero tulee maksaa päivämaksuna ja esittää maksukuitti vaadittaessa poliisille. Tämä ei koske maatalouteen liittyvää ajoa, lisäksi esim. 11.3.2016 Helsingissä järjestetty traktorimarssi luetaan siihen liittyväksi[lähde? ].
Universum Film

UFAn logo vuosina 1917 –1991
Universum Film AG paremmin tunnettu lyhenteellä Ufa tai UFA oli saksalainen filmistudio ja saksalaisen elokuvan pääkeskus Weimarin tasavallan ja Kolmannen valtakunnan aikana. Nykyään UFA on keskittynyt televisio-ohjelmien tekemiseen.
UFA oli vuodesta 1917 aina vuoteen 1945 asti yksi maailmanelokuvan päävoimista, joka teki Babelsbergin elokuvastudiolla lukuisia elokuvahistorian klassikkoja kuten Fritz Langin ohjaama Metropolis ja Marlene Dietrichin tähdittämä Sininen enkeli. Natsi-Saksassa UFA valjastettiin natsien propagandan välineeksi. Toisen maailmansodan jälkeen Itä-Saksa perusti UFA:n tilalle Deutsche Film-Aktiengesellschaftin eli DEFAn. Saksojen yhdistymisen jälkeen vuonna 1991 UFA perustettiin uudelleen lähinnä televisiotuotantoon keskittyneeksi yritykseksi. Nykyään se on osa Bertelsmannin organisaatiota.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ufa ja saksalaisen elokuvan kronologia
Elokuvakaupunki, Suomen Kuvalehti, 27.10.1928, nro 44, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ufa-kaupungissa, Seura, 22.06.1938, nro 25, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Filmikaupunki, Aamulehti, 25.09.1938, nro 258, s. 19, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Traktornyi zavodin metroasema

| Traktornyi zavod |
| --- | --- |

 Harkovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  H’olodnohirsko-Zavodska-linja
Sijainti:  49°57′10″N, 36°22′44″E
Paikkakunta:  Harkova, Ukraina
Avattu:  11. elokuuta 1978
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Traktornyi zavod (ukr. Тракторний завод, ven. Тракторный завод) on Harkovan metron H’olodnohirsko-Zavodska-linjan asema. Sen länsipuolella on imeni O.S. Maselskohon metroasema ja itäpuolella Industrialnan metroasema. Asema avattiin 11. elokuuta 1978. Se on nimetty lähellä sijaitsevan Harkovan traktoritehtaan mukaan.
Université du Québec à Montréal

| Université du Québec à Montréal |
| --- | --- |
  

Sijainti:  Montreal, Quebec,  Kanada
Sivusto:  uqam.ca
Université du Québec à Montréal (UQAM, suom. Quebecin yliopisto Montrealissa) on ranskankielinen Montrealissa, Kanadan Quebecin provinssissa toimiva yliopisto. Se on osa Quebecin yliopistoverkostoa (Université du Québec).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Université du Québec à Montréal Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Université du Québec à Montréal
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Université du Québec à Montréal
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Tommaso Salvadori

Adelardo Tommaso Salvadori Paleotti (30. syyskuuta 1835 Porto San Giorgio – 9. lokakuuta 1923 Torino) oli italialainen eläintieteilijä ja lintutieteilijä.
Tommaso Salvadorin vanhemmat olivat italialainen Luigi Salvadori ja englantilainen Esther Welby.
Salvadori opiskeli lääketiedettä Pisassa ja Roomassa. Hän liittyi Giuseppe Garibaldin Sisilian retkelle palvellen lääkintäupseerina.
Hän toimi Torinon yliopiston Eläintieteellisen museon johtajan Filippo de Filippin assistenttina 1863–1879 ja apulaisjohtajana 1879–1923. Hänen aikanaan museosta kehittyi Italian parhain. Hänen erikoisalansa olivat Aasian linnut. 1890–1891 hän tutki British Museumin kokoelmia ja luetteloita Lontoossa.
Krokotiilivaraani (Varanus salvadorii) on nimetty hänen kunniakseen, samoin linnuista papuansorsa (Salvadorina waigiuensis), irianinviikunakaija (Psittaculirostris salvadorii), engganonrilli (Zosterops salvadorii), kyhmyrakkeli (Onychognathus salvadorii) ja punapeippo (Cryptospiza salvadorii). Hän itse nimesi satoja lintulajeja ja -alalajeja.
Julkaisuja

Monografia del Gener Ceyx Lacépède. Torino (1869)
Nuove specie di uccelli dei generi Criniger, Picus ed Homoptila Nov. Gen.. Torino (1871)
Intorno al Cypselus horus. Torino (1872)
Intorno ad un nuovo genere di Saxicola. Torino (1872)
Nuova specie del Genere Hyphantornis. Torino (1873)
Di alcune specie del Genere Porphyrio Briss.. Torino (1879)
Ornitologia della Papuasia e delle Molucche. Torino (1879)
Osservazioni intorno ad alcune specie del Genere Collocalia G.R. Gr.. Torino (1880)
Collezioni ornitologiche fatte nelle isole del Capo Verde da Leonardo Fea. Annali Museo Civico di Storia Naturale di Genova (2) 20: 1-32. (1889)
Catalogue of the Psittaci, or parrots, in the collection of the British museum. London (1891)
Catalogue of the Columabe, or pigeons, in the collection of the British museum. London (1893)
Catalogue of the Chenomorphae (Palamedeae, Phoenicopteri, Anseres) Crypturi and Ratitae in the collection of the British Museum. London (1895)
Due nuove specie di Uccelli dell' Isola di S. Thomé e dell'Isola del Principe raccolte dal sig. Leonardo Fea. Bolletino della Società dei Musei di Zoologia ed Anatomia comparata della R. Università di Torino (1901)
Uccelli della Guinea Portoghese raccolti da Leonardo Fea. Annali del Museo Civico di Storia Naturale di Genova (1901)
Caratteri di due nuove specie di Uccelli di Fernando Po. Bolletino della Società dei Musei di Zoologia ed Anatomia comparata della R. Università di Torino (1903)
Contribuzioni alla ornitologia delle Isole del Golfo di Guinea. Memorie della Reale Academia delle Scienze di Torino, serie II, tomo LIII (1903).
Tšernihivin piiri

| Tšernihivin piiri Чернігівський район |
| --- | --- |
 Kolminaisuuden luostarin kirkko Tsernihivissä, taustalla Desna-joki
 Lippu:  Vaakuna
 Piirin sijainti Tšernihivin alueen kartalla
 Koordinaatit: 51.4904°N, 31.2960°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Tšernihivin alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tšernihiv (265 471 as., 2021)
Pinta-ala  ():  10 203,9 km²
Väkiluku (2021 (arvio)):  451 430
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Tšernihivin piiri (ukr. Чернігівський район, Tšernihivskyi raion) on aluehallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Tšernihivin alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Venäjän Brjanskin alueen kahteen piiriin (Klimonon ja Starodubin piirit), idässä Korjukivkan piiriin, kaakossa Nižynin piiriin, etelässä ja lounaassa Kiovan alueen Brovaryn ja Vyšhorodin piireihin, sekä luoteessa neljään Valko-Venäjän Homelin alueen piiriin (Brahinin, Lojeun, Homelin ja Dobrušin piirit). Piirin hallinnollinen keskus on Tšernihivin kaupunki (265 471 as., 2021).
Tšernihivin piirin alue ennen kesää 2020.
Tšernihivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Tšernihivin alueen piirien yhteismäärän viiteen. Tällöin uuden, laajan Tšernihivin piirin pinta-alaksi tuli 10 203,9 neliökilometriä. Tätä aiemmin samanniminen piiri oli selvästi pienempialaisempi.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Tšernihivin piirin väkiluvuksi 451 430 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 77,5 prosenttia piirin asukkaista (349 761 as.).
Tšernihivin piirin kaupungit ovat Horodnja, Tšernihiv ja Oster. Alueella sijaitsee lisäksi 13 kaupunkityyppistä taajamaa: Berezna, Hontšarivske, Desna, Dobrjanka, Zamhlai, Kozelets, Kulykivka, Ljubetš, Myh’ailo-Kotsjubynske, Olyšivka, Radul, Ripky ja Sedniv.
Tšernihivin rautatieasema.
Valtatie M01 kulkee Tšernihivin piirin läpi. Kuva Tšernihivin aiemman piirin rajan luota.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšernihivin piiri Wikimedia Commonsissa
Tšernivtsin piiri

| Tšernivtsin piiri Чернівецький район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Tšernivtsin alueen kartalla
 Koordinaatit: 48.2921°N, 25.9351°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Tšernivtsin alue
Perustettu:  17.7.2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tšernivtsi (265 471 as., 2021)
Pinta-ala  ():  4 098,2 km²
Väkiluku (2021 (arvio)):  651 772
Tšernivtsin piiri (ukr. Чернівецький район, Tšernivtskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan länsiosassa Tšernivtsin alueella. Piirin hallinnollinen keskus on Tšernivtsin kaupunki (265 471 as., 2021). Piiri rajoittuu lännessä Vyžnytsjan piiriin, luoteessa Ivano-Frankivskin alueen Kolomyjan piiriin, pohjoisessa Ternopilin alueen Tšortkivin piiriin, idässä Dnistrovskin piiriin ja etelässä Romaniaan.
Tšernivtsin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Tšernivtsin alueen piirien lukumäärän kolmeen. Useasta aiemmasta piiristä ja Tšernivtsin kaupungista muodostetun uuden Tšernivtsin piirin pinta-alaksi tuli 4 098,2 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Tšernivtsin piirin väkiluvuksi 651 772 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin &&&&&&&&&&&&&051.010000051,1 prosenttia piirin asukkaista (332 787 as.), eli kuuden kaupungin (Hertsa, Zastavna, Kitsman, Novoselytsja, Storožynets, Tšernivtsi) ja viiden kaupunkityyppisen taajaman väestö.
Tšernivtsin rautatieasema.
Tšernivtsin raatihuone.
Aiempi Bukovinian ja Dalmatian metropoliittojen residenssi (Josef Hlavka, 1864-1882) on Unescon maailmanperintölistan nimike ja nykyään osa Tšernivtsin yliopistoa.
Opryšenyn kylä.
Luostaria Hertsassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tšernivtsin piiri Wikimedia Commonsissa
Tuuliajolla (albumi)

| Tuuliajolla Raappana |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. maaliskuuta 2013
 Tuottaja(t): Bommitommi
 Tyylilaji: reggae
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 5.
Raappanan muut julkaisut
| Ilta on nuori 2010 | Tuuliajolla 2013 | Ennen aamunkoittoo 2015 |
Tuuliajolla on reggaeartisti Raappanan kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin Suomen Musiikin kautta 22. maaliskuuta 2013. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan viidennelle sijalle. Albumin esikoissingle "Kauas pois" julkaistiin 2. marraskuuta 2012, ja siitä julkaistiin musiikkivideo samalla viikolla. Kappale nousi parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 14. sijalle. Albumin toinen musiikkivideo julkaistiin helmikuussa 2013 kappaleesta "Kylmä kivi". Tuuliajolla -albumin tuotannosta vastaa Raappanan edellisien albumien tapaan Bommitommi.
Kappaleet

Tunnetko samoin? – 5.43
Kauas pois – 3.44
Kylmä kivi – 4.09
Kiertämään – 3.43
Sateen ropinaa – 4.45
Lentolehtinen – 4.32
Tuuliajolla – 5.00
Soronoo – 3.56
Riippumaton henki – 4.44 (feat. Paarma)
Kauniita unia – 3.24
Aika matkaa – 4.40
Onnelliset ajat – 4.30
Elämä viel palkitsee – 3.39
Vääryydet – 3.56
Otetaan selvää – 5.00
Arvostelut

Desibeli.net:
Keskisuomalainen: positiivinen
Rytmi:
Soundi:
Unelmia ja toiveita

| Unelmia ja toiveita Leevi and the Leavings |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1989
 Tuottaja(t): Gösta Sundqvist
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 52.44
 Levy-yhtiö: Euros
Leevi and the Leavingsin muut julkaisut
| Musiikkiluokka 1989 | Unelmia ja toiveita 1989 | Varasteleva joulupukki 1990 |
Unelmia ja toiveita on Leevi and the Leavingsin kokoelma-albumi vuodelta 1989. Se sisältää laulukokoelman yhtyeen 1980-luvun kappaleista. Levyn kappaleet on numeroitu aakkosjärjestyksessä.
Kappaleet

Unelmia ja toimistohommia – 4.32
Kerro terveiset lapsille – 3.02
Teuvo, maanteiden kuningas – 4.08
Elämä ikkunan takana – 3.15
Ei tytöt sitä tietää saa – 1.43
Elina, mitä mä teen? – 3.26
Sopivasti lihava – 3.40
Muotitietoinen – 1.50
Kiinalaisessa pesulassa – 3.22
Isojen tyttöjen yö – 3.03
Rin Tin Tin – 4.11
Anna (ehkä huomenna kaikki on toisin) – 1.43
Pohjois-Karjala – 5.00
Elämää – 3.17
Tyttö jota rakastan – 2.53
Jos Helsinki on kaunis – 3.02
Tiikeri (yhtye)

Tiikeri on suomalainen yhtye, joka teki yhden pitkäsoiton EMI-levymerkille vuonna 1974. Albumi Tiikeri soittaa ja laulaa sisältää coverversioita ajan käännösiskelmistä sekä yhtyeen jäsenten kirjoittaman kappaleen ”Kotvasen kantri”.
Kokoonpano

Raimo Hastt
Seppo Puurtinen
Kari Mäntynen
Raimo Liukko
Diskografia

Tiikeri soittaa ja laulaa (1974)
Aiheesta muualla

Tiikeri (yhtye)n esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
X (Stam1nan albumi)

| X Stam1na |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maalis-huhtikuu 2023
 Studio : Petrax-studiot, Hollola
 Julkaistu: 29. syyskuuta 2023
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen, Kasetti
 Tuottaja(t): Janne Joutsenniemi
 Tyylilaji: thrash metal, progressiivinen metalli
 Kesto: 47.09
 Levy-yhtiö: Sakara Records
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Stam1nan muut julkaisut
| Novus Ordo Mundi 2021 | X 2023 |   |
Singlet albumilta X
 ”Vereen piirretty viiva” Julkaistu: 12. toukokuuta 2023  ”Muistipalatsi” Julkaistu: 15. syyskuuta 2023
X on Stam1nan kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 29. syyskuuta 2023. Albumin tuottajana toimi yhtyeelle ennestään tuttu Janne Joutsenniemi ja miksaajana sekä masteroijana tanskalainen, Grammy-ehdokkuudellakin urallaan huomioitu Jacob Hansen.
Taustaa

Albumin ilmestymisen yhteydessä yhtyeen laulaja-kitaristi Antti Hyyrynen kommentoi albumin taustoja seuraavasti:
»Kun kulttuuriala alkoi toipua koronakurimuksesta, eräänlainen rutiini näytti palautuvan. Mutta jokin jäi vaivaamaan, tekemisen yllä oli silti häilyvää varjoa. Halusin hälventää sumuverhot ja summata koko yhtyeen elinkaaren yksiin kansiin. Esittelin itselleni kysymyksiä kaikkien bändihommien järkiperäisyydestä ja tunteistani, että ’mitä me oikeastaan teemme’, ja että ’olemmeko vain heijastuksia menneisyydestä’. Halusin koluta henkilökohtaisen muistipalatsini huoneistot läpikotaisin. Availin ovia ja lopulta löysin vastauksen, vasta äänitysten ollessa kuumimmillaan studiossa. Tätä albumia ei olisi voinut tehdä ilman yhdeksää edeltävää albumia. Tämä on debyyttimme rinnalla Stam1nan tärkein albumi.»
Kappaleet

Kaikki kappaleet san. Antti Hyyrynen, sov. Stam1na.
Kombustio – 3.48 (säv. Pekka Olkkonen)
Muistipalatsi – 4.57 (säv. Antti Hyyrynen)
Vereen piirretty viiva – 3.52 (säv. Kai-Pekka Kangasmäki)
Utopia – 4.29 (säv. Olkkonen)
Kivun kieli – 5.17 (säv. Kangasmäki)
Blivet – 5.16 (säv. Olkkonen)
Monoliitti – 4.57 (säv. Hyyrynen)
Taivas – 4.38 (säv. Kangasmäki)
Poltergeist – 4.08 (säv. Olkkonen)
X – 5.43 (säv. Hyyrynen)
Kokoonpano

Antti Hyyrynen – laulu, kitara
Kai-Pekka Kangasmäki – basso, taustalaulu
Emil Lähteenmäki – kosketinsoittimet
Pekka Olkkonen – kitara
Teppo Velin – rummut
Kokoonpano > Vierailijat

Sonja Kangastalo – taustalaulu kappaleissa "Utopia" ja "X"
Timo Mäkynen – puhe kappaleessa "Monoliitti"
Heikki Ala-Nikkola – sample kappaleissa "Kombustio" ja "Monoliitti"
Hyyrynen, Kangasmäki, Olkkonen, Antti Junttila, Zaani, Tuomas Petsalo & Tuomo Saikkonen – köörihuudot
Kokoonpano > Tuotanto

Janne Joutsenniemi – tuottaja, äänittäjä
Jacob Hansen – miksaaja, masteroija
Tero Kinnunen – äänitysapu
Jarkko Martikainen – sanoitusmentori
Teemu Andreas – kansitaide, asettelu
Tuomas & Aliisa Sinkkonen – valokuvat
Arvostelut

Inferno:
Soundi:
Imperiumi: 8½/10
V2.fi:
Unibank

Unibank on Nordean tanskalaisen osan ennen vuoden 2000 fuusiota käytössä ollut nimi.
Unibank kuului Unidanmark-konserniin, ja sillä oli Helsingissä yritysasiakkaita palveleva sivukonttori. Myös Unibankin yksityispankkitoimintaan keskittyneellä tytärpankilla Trevise Pankki Oyj:llä oli sivukonttori Helsingissä.
Tunteita

| Tunteita |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kalevi Korte (Liukastelua) Jaakko Talaskivi (Confiteor) Leena Salokangas (Saraste) (Toivo, rakkaus) Asko Tolonen (Kristiina)
Käsikirjoittaja:  Anssi Mänttäri (Liukastelua) Jyrki Lappi-Seppälä (Confiteor)  Leena Salokangas  (Toivo, rakkaus) Asko Tolonen (Kristiina)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi
Ensi-ilta:  1965
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tunteita on neljästä näytelmäelokuvasta koostuva suomalainen episodielokuva vuodelta 1965. Episodien ohjaajat ovat Kalevi Korte, Jaakko Talaskivi, Leena Salokangas (Saraste) ja Asko Tolonen. Käsikirjoitukset ovat tehneet Kortteen episodiin Anssi Mänttäri ja Salokankaan episodiin Jussi Lappi-Seppälä.
Episodit ovat ”Liukastelua”, ”Confiteor”, ”Toivo, rakkaus” ja ”Kristiina”. ”Kristiinan” nimiosassa on Kristiina Halkola ja miespääosassa ensimmäisessä elokuvaroolissaan Pekka Autiovuori. Molemmat olivat vielä teatterikoulussa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pirkko Jalava  | … |  optikko Leena Porras (episodi ”Liukastelua”)   |
|  Sylva Rossi  | … |  Leenan äiti (episodi ”Liukastelua”)   |
|  Raija Roiha  | … |  Jarnon kadulta löytämä nainen (episodi ”Liukastelua”)   |
|  Jyrki Lappi-Seppälä  | … |  nuori mies, suomentaja (episodi ”Confiteor”)   |
|  Eero Tuomikoski  | … |  rampa nuori mies, suomentaja (episodi ”Confiteor”)   |
|  Marjukka Pietiäinen  | … |  opiskelijatyttö (episodi ”Confiteor”)   |
|  Riitta Raustila  | … |  aviovaimo / tarinan aviovaimo (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Anssi Mänttäri  | … |  partaniekka viettelijä (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Kalevi Korte  | … |  ystävä (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Leena Peltonen  | … |  tyttö (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Pekka Kainulainen  | … |  poika / tarinan rahanahne lautturi / tarinan hullu (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Kristiina Halkola  | … |  Kristiina, koululainen (episodi ”Kristiina”)   |
|  Pekka Autiovuori  | … |  Pekka, kirjapaino-oppilas (episodi ”Kristiina”)   |
|  Anssi Mänttäri  | … |  mies elokuvateatterissa/pyjama-asuinen mies porraskäytävässä / luennoitsijan ääni (episodi ”Liukastelua”)   |
|  Kalevi Korte  | … |  naisen poikaystävä (episodi ”Liukastelua”)   |
|  Kari Bärlund  | … |  opiskelijatytön täysihoitolaan tuova autoilija (episodi ”Confiteor”)   |
|  Martta Aarnikotka  | … |  täysihoitolan emäntä (episodi ”Confiteor”)   |
|  Ywe Jalander  | … |  aviomiehen ääni puhelimessa (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Leena Salokangas  | … |  aviovaimon ääni (episodi ”Toivo, rakkaus”)   |
|  Jorma Tissari  | … |  divarin omistaja (episodi ”Kristiina”)   |
|  Ulla Saarnio  | … |  kirjoittava tyttö (episodi ”Kristiina”)   |
|  Marja-Liisa Vesanto  | … |  kultasepänliikkeen myyjätär (episodi ”Kristiina”)   |
|  Asko Tolonen  | … |  miesspeakerin ääni (episodi ”Kristiina”)   |
|  Raimo Hallama  | … |  mies baarissa (episodi ”Kristiina”)”)   |
Arviot

Elokuva sai kokonaisuutena kriitikoilta kiitosta. Esimerkiksi Martti Savolle (Kansan Uutiset) se oli vuoden 1965 ”kotimaisten uutuuksien joukossa miellyttävin tuttavuus”. Erikseen nostettiin esiin ”Kristiina”, jonka ammattinäyttelijät osasivat kriitikoiden mukaan työnsä, ja episodia pidettiin muutenkin ”ryhmän ylivoimaisesti valmeimpana työnä”, kuten Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) kirjoitti.
Palkinnot

Valtion elokuvapalkintolautakunnassa elokuvat luokiteltiin erillisiksi lyhytelokuviksi. Niistä ”Kristiina” sai 30 000 markan palkinnon. Pekka Autiovuori sai vuoden 1966 miespääosa-Jussin ja Risto Orko osittain Tunteita-elokuvan ansiosta tuottaja-Jussin uusien kasvojen esilletuomisesta. ”Kristiina” on esitetty televisiossa 1970 ja Länsi-Saksassa vuonna 1968 ZDF:n kanavalla. ”Kristiina” edusti vuonna 1966 Suomea Krakovan lyhytelokuvajuhlilla.