stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekko talviolympialaisissa 1932

| Jääkiekko talviolympialaisissa vuonna 1932 |
| --- | --- |
Joukkueet:  4
Isäntämaa:   Yhdysvallat
Kaupungit:  Lake Placid
Ajankohta:  4.–13. helmikuuta 1932
 
Mitalistit
–  Kulta:   Kanada
–  Hopea:   Yhdysvallat
–  Pronssi:   Saksa
 
Ottelut:  12
Pisteidentekijä:   Walter Monson
  ← 1928 1936 →
Jääkiekko oli olympialaisten ohjelmassa neljättä kertaa vuoden 1932 talviolympialaisissa Lake Placidissa. Jääkiekon olympiaturnauksen ottelut pelattiin 4.–13. helmikuuta. Turnaus oli samalla myös maailmanmestaruuskilpailut.
Koska kilpailujen aikaan oli käynnissä suuri lama, useimmilla Euroopan mailla ei ollut varaa matkustaa Yhdysvaltoihin. Euroopan maat järjestivät samana vuonna Euroopan-mestaruuskilpailut Berliinissä.
Lopulta vain neljä joukkuetta osallistui Lake Placidin olympiaturnaukseen. Euroopan maista turnaukseen osallistuivat vain Puola ja Saksa. Osallistuneiden joukkueiden välillä pelattiin kaksinkertainen sarja. Kanada voitti neljännen perättäisen olympiakullan. Kanadan joukkuetta edusti Winnipeg Hockey Club.
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1932 | Yhdysvallat  | 1-2 ja. |  Kanada | Lake Placid |  |

|  | (0-0,0-1,1-0,0-0,0-1)  | (0-0,0-1,1-0,0-0,0-1)  | (0-0,0-1,1-0,0-0,0-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1932 | Saksa  | 2-1 |  Puola | Lake Placid |  |

|  | (0-0,1-1,1-0)  | (0-0,1-1,1-0)  | (0-0,1-1,1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.2.1932 | Yhdysvallat  | 4-1 |  Puola | Lake Placid |  |

|  | (1-0,2-0,1-1)  | (1-0,2-0,1-1)  | (1-0,2-0,1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.2.1932 | Kanada  | 4-1 |  Saksa | Lake Placid |  |

|  | (2-0,2-0,0-1)  | (2-0,2-0,0-1)  | (2-0,2-0,0-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1932 | Kanada  | 9-0 |  Puola | Lake Placid |  |

|  | (2-0,5-0,2-0)  | (2-0,5-0,2-0)  | (2-0,5-0,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.2.1932 | Yhdysvallat  | 7-0 |  Saksa | Lake Placid |  |

|  | (3-0,2-0,2-0)  | (3-0,2-0,2-0)  | (3-0,2-0,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1932 | Yhdysvallat  | 5-0 |  Puola | Lake Placid |  |

|  | (1-0,1-0,3-0)  | (1-0,1-0,3-0)  | (1-0,1-0,3-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.2.1932 | Kanada  | 5-0 |  Saksa | Lake Placid |  |

|  | (2-0,1-0,2-0)  | (2-0,1-0,2-0)  | (2-0,1-0,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9.2.1932 | Kanada  | 10-0 |  Puola | Lake Placid |  |

|  | (5-0,1-0,4-0)  | (5-0,1-0,4-0)  | (5-0,1-0,4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.2.1932 | Yhdysvallat  | 8-0 |  Saksa | Lake Placid |  |

|  | (2-0,2-0,4-0)  | (2-0,2-0,4-0)  | (2-0,2-0,4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.2.1932 | Saksa  | 4-1 |  Puola | Lake Placid |  |

|  | (0-0,2-1,2-0)  | (0-0,2-1,2-0)  | (0-0,2-1,2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.2.1932 | Yhdysvallat  | 2-2 ja. |  Kanada | Lake Placid |  |

|  | (1-1,1-0,0-1,0-0,0-0,0-0)  | (1-1,1-0,0-1,0-0,0-0,0-0)  | (1-1,1-0,0-1,0-0,0-0,0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
Ottelut > Sarjataulukko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 6 |  5  |  1  |  0  |  32  |  4   | +28 | 11 |
|  Yhdysvallat  | 6 |  4  |  1  |  1  |  27  |   5  | +22 | 9 |
|  Saksa  | 6 |  2  |  0  |  4  |   7  |  26  | -19 | 4 |
|  Puola  | 6 |  0  |  0  |  6  |   3  |  34  | -31 | 0 |
Lopputulokset

Kanada (CAN)
Yhdysvallat (USA)
Saksa (GER)
Puola (POL)
Kokoonpanot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Neljäs |
|  KanadaWilliam Cockburn Clifford Crowley Albert Duncanson George Garbutt Roy Henkel Victor Lindquist Norman Malloy Walter Monson Kenneth Moore Romeo Rivers Hack Simpson Hugh Sutherland Stanley Wagner Alston Wise |  YhdysvallatOsborne Anderson Johnny Bent John Chase John Cookman Douglas Everett Franklin Farrel Joseph Fitzgerald Edwin Frazier John Garrison Gerard Hallock Robert Livingston Francis Nelson Winthrop Palmer Gordon Smith |  SaksaRudi Ball Alfred Heinrich Erich Herker Gustav Jaenecke Werner Korff Walter Leinweber Erich Römer Martin Schröttle Marquard Slevogt Georg Strobl |  PuolaAdam Kowalski Aleksander Kowalski Włodzimierz Krygier Witalis Ludwiczak Czesław Marchewczyk Kazimierz Materski Albert Mauer Roman Sabiński Kazimierz Sokołowski Józef Stogowski |
Puolan joukkue turnauksessa.
Marc E. Platt

| Marc Platt> Marc E. Platt.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1957 (ikä 67) Pikesville, Maryland, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvatuottaja, televisiotuottaja, teatterituottaja
Puoliso:  Julie Beren
Lapset:  5; mukaan lukien Ben
Muut tiedot
Koulutus: Pennsylvanian yliopisto
Tunnustukset:  Parhaan elokuvan Oscar-ehdokkuus  (Vakoojien silta ja La La Land)
Marc E. Platt (s. 14. huhtikuuta 1957 Pikesville, Maryland) on yhdysvaltalainen tuottaja.[lähde? ]
Valikoitu filmografia tuottajana

| --- | --- |
 Pimeä nousee (2007)  Wanted (2008)  Rachel Getting Married (2008)  Nine (2009)  Pari kyttää (2010)  Scott Pilgrim vastaan maailma (2010)  Charlie St. Cloud (2010)  Drive (2011)  2 Guns (2013)  Talvinen tarina (2014) :  Lost River (2014)  Ricki and the Flash (2015)  Vakoojien silta (2015)  La La Land (2016)  Nainen junassa (2016)  Billy Lynn’s Long Halftime Walk (2016)  Maija Poppasen paluu (2018)  Aladdin (vastaava tuottaja, 2019)  Dear Evan Hansen (2021)  Pieni merenneito (2023)
Aiheesta muualla

Marc E. Platt Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lähimmän naapurin interpolaatio

Lähimmän naapurin interpolointi tuottaa yhden muuttujan tapauksessa askelfunktion kuvaajan.
Tasossa lähimmän naapurin interpolointi tuottaa erikokoisia näytteitä ympäröiviä alueita, joissa on kussakin sama arvo kuin näytteessä (kuvassa sama väri).
Mikäli näytteet sijaitsevat hilamaisesti järjestäytyneinä, ovat syntyneet näytteen lähiympäristöt suorakulmion muotoisia.
Lähimmän naapurin interpolointimenetelmä (engl. Nearest-neighbor interpolation) on yksinkertainen monimuuttujainen interpolointimenetelmä. Näytteet sijaitsevat yksi- tai moniulotteisissa pisteissä, joiden etäisyydet arvioitavaan kohtaan voidaan määrittää. Etäisyys voi olla joko euklidinen etäisyys tai jokin muu etäisyysfunktion arvo, joka noudattaa metriikan perusteita. Kunkin kohdan arvo saadaan lähimmän näytteen arvosta.
Menetelmällä voi interpoloida spatiaalisesti myös sellaista dataa, joka ei ole numeerisesti käsiteltävissä. Tällainen luokka-asteikkoa toteuttava data on esimerkiksi metsän puulajit tai digitaalisen valokuvan väripikselit. Menetelmän heikkouksia ovat riippuvuus vain yhden näytteen arvosta, näytteiden välisen vuorovaikutksen huomiotta jättäminen, näytteiden keskinäisen sijoittelun vaikutuksesta alueen laajuuteen ja reuna-alueen vaikutuksen laajasta kantamasta.
Menetelmä ei ole sama kuin engl. nearest neighbour weighted interpolation, jonka toinen nimi on engl. inverse distance method eli "käänteisen etäisyyden menetelmä".
Esimerkkejä > Yksiulotteinen tapaus

Funktiosta tunnetaan arvot vain muutamassa kohdassa, joiden väliin halutaan estimoida puuttuvia arvoja. Tällöin mitataan etäisyydet kaikkiin pisteisiin ja valitaan se piste, joka on lähinnä estimoitavaa kohtaa. Kohtaan interpoloidaan eli annetaan arvoksi kyseisen näytteen arvo. Menetelmän seurauksena syntyy interpolaatiokuvaaja, jossa lasketut arvot ovat vakioita kunkin näytteen ympäristössä. Interpolaatio vaihtaa tuottamansa arvon, kun joudutaan lähelle muuta näytettä. Tämä tapahtuu aina vierekkäisten näytteiden puolivälissä.
Esimerkkejä > Kaksiulotteinen tapaus

Funktiosta tunnetaan arvot joissakin pisteissä, jotka sijaitsevat eri puolilla tasoa. Kun lasketaan interpoloitava arvo tason pisteessä, lasketaan etäisyydet kuhunkin näytteeseen ja valitaan arvoksi lähimmän näytteen arvo. Kunkin näytteen lähiympäristössä on kaikissa pisteissä sama arvo kuin näytteessä.
Lähiympäristön muoto riippuu käytettävästä etäisyyden metriikasta. Jos käytetään etäisyyteen tavallista euklidisen geometrian etäisyyttä, muuttuvat interpoloitavat arvot aina kahden näytteen puolivälissä ja arvojen välinen raja on aina suoraviivainen. Tämä voidaan piirtää geometrisesti siten, että kahden lähimmän näytteen lähiympäristön raja on näytteitä yhdistävän janan keskinormaalilla. Kun piirretään yhden näytteen keskinormaalit lähinaapureidensa kanssa, rajaavat ne konveksin monikulmion. Tällaisten alueiden mosaiikkia kutsutaan Voronoin polygoneiksi (eli Thiessen-polygonit ja Dirichlet-solut). Jos näytteiden sijainnit muodostavat suorakulmaisen hilamaisen rakenteen, muotoutuvat Voronoin polygonit suorakulmioiksi.
Esimerkkejä > Valokuvien suurentaminen ja pienentäminen

Digitaalivalokuvien suurentamisessa, jossa kuvapikselien väliin lisätään uusia pikseleitä, käytetään yhtenä interpolaatiomenetelmänä tätä nopeaa lähimmän naapurin menetelmää. Pienennettäessä valokuvia voidaan jättää pikseleitä samalla menetelmällä valitsemalla jokin reunapiste uuden pisteen väriarvoksi. Lisättävien uusien pikselien väri- ja kirkkausarvot on mahdollista kopioida viereisistä pikseleistä tiettyyn rajaan asti. Suuret suurennokset aiheuttavat valokuvien sisälle sahalaitaisuutta tai virheiksi tulkittavia jälkiä sekä myös pehmentymistä ja sumenemista. Menetelmä on kuitenkin eräs nopeimmista valokuvien muunnosalgoritmeista.
Kuvia

Seuraavista kuvista voi nähdä eron eri etäisyysfunktioiden vaikutuksista näytteiden lähiympäristön rajoihin.
Etäisyysfunktiona on taksimetriikka eli Manhattan-etäisyys.
Samat näytteet kuin edellä. Etäisyysfunktiona on tavallinen euklidinen metriikka.
Pieni valokuva, jonka koko on 40×40 pikseliä, koko nelinkertaistettiin ja siihen lisätyt pikselit interpoloitiin lähimpien naapureiden pikselien väreillä.
-->
Sana "Wiki" on renderöity 109 pikselin levyiseksi ja sen jälkeen kuvaa kasvatettiin 218 pikselin levyiseksi interpoloimmalla välit lähimmän naapurin menetelmällä.
-->
Kartverket

| Kartverket  |
| --- | --- |


Perustettu:  1773
Tehtävä:  paikkatiedon tuottaminen
Päätoimi­paikka:  Hønefoss, Norja
Pääjohtaja:  Johnny Welle
Aiheesta muualla
Sivusto
Kartverket (vuoteen 2012 Statens kartverk) on norjalainen valtionvirasto, joka tuottaa paikkatietoa. Se perustettiin vuonna 1773 nimellä Norges Grændsers Opmaaling.
Entinen pääkonttori Oslossa (Wilhelm von Hanno, 1880)
Aiheesta muualla

Kartverketin verkkosivut (norjaksi)
Kehitysvammahuollon tietopankki

Kehitysvammahuollon tietopankki oli uusmaalaisten vanhempien tuottama tietopalvelu. Sivusto tarjosi tietoa kehitysvammaisuudesta kiinnostuneille ja otti vastaan lukijoiden kirjoituksia ja päivityksiä. Erityisesti lääketieteelliset oireyhtymät ovat olleet suosittuja. Aihepiiriin liittyvien tautikuvausten määrä on noin 1 100. Tietopankin taustaorganisaatio oli vuonna 1990 perustettu Kehitysvammaisten Uudenmaan tukipiiri ry.
Tietopankki aloitti toimintansa vuonna 1992 elektronisena palveluoppaana (Kehitysvammahuollon BBS), josta se sittemmin laajentui kehitysvamma-alan virtuaaliseksi asiantuntijajärjestelmäksi. Sivumäärä oli noin 5 000 toukokuussa 2010. Vastaava toimittaja oli Kari Viitapohja.
Tietopankki siirtyi Rinnekoti-säätiölle.
Aiheesta muualla

Kehitysvammahuollon tietopankki (Arkistoitu – Internet Archive) (vanhentunut linkki)
Kavajën piirikunta

| Kavajën piirikunta Rrethi i Kavajës |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Albania
Prefektuuri:  Tirana
Lakkautettu:  2000
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kavajë
Pinta-ala:  393 km²
Väkiluku (2001):  78 415
 – väestötiheys:  199,5 as./km²
Kavajën piirikunta (alb. Rrethi i Kavajës) oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Tiranan prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Tiranan maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 393 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 78 415 asukasta.
Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Golem, Gosë, Helmas, Kavajë, Kryevidh, Lekaj, Luz i Vogël, Rrogozhinë, Sinaballaj ja Synej. Pääkaupunkina toimi Kavajë.
Kavaljeeri

Kavaljeeri (ransk. cavalier, esp. caballero, oik. = ratsumies, ritari, < lat. caba’llus = hevonen) on ollut hovissa palveleva aatelismies, myöhemmin tarkoittanut hienotapaista herrasmiestä, naisen miehistä saattaja, suojelijaa, tanssittajaa. Englannin historiassa Kaarle I Stuartin kannattajista sisällissodan aikana (1642–1645) käytetty nimitys.
Kaitakistus

| Kaitakistus |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malvales
Heimo::  Päivännoutokasvit Cistaceae
Suku::  Kistukset Cistus
Laji::  monspeliensis
Kaksiosainen nimi
 Cistus monspeliensis  L. 
Katso myös
   Kaitakistus Wikispeciesissä   Kaitakistus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaitakistuspensas Gran Canarialla
Kaitakistus (Cistus monspeliensis) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, kistusten (Cistus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensasmainen laji, joka voi kasvaa 60–120 cm korkeaksi. Sen varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja runsashaaraisia.
Kaitakistus kasvaa luonnossa alkuperäisenä Välimeren ympäristössä Portugalista Kreikkaan sekä Marokosta Tunisiaan ja Kyproksella. Kaitakistus on valtalajina garrigue-tyyppisessä kasvillisuudessa kallioperältään happamilla, silikaatti- tai kalkkipitoisilla alueilla. Kaitakistus leviää etenkin tammi- ja mäntyvaltaisilla alueilla sekä metsäpaloalueilla.
Kaitakistusta on kerätty luonnosta paikallisesti lääkekäyttöön. Lisäksi sitä on käytetty kosmetiikkatuotteiden ainesosana sekä kasvatettu usein myös koristekasvina puutarhoissa. Kaitakistus kestää lämpötilan satunnaiset laskut -8°C:een tienoille, kunhan sen kasvupaikka pysyy kuivana. Kasvupaikalleen vakiintuneet kasvit ovat hyvin kuivuutta kestäviä ja kukat houkuttelevat mehiläisiä, jotka toimivat kaitakistuksen pölyttäjinä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kaitakistus (Cistus monspeliensis)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Cistus monspeliensis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cistus monspeliensis (englanniksi)
Karuimmat rakkauslaulut

| Karuimmat rakkauslaulut 2>  Maanantai |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: elektroninen musiikki, huumorimusiikki
 Kesto: 47.46
 Levy-yhtiö: PolyGram Finland
2. Maanantain muut julkaisut
|   | Karuimmat rakkauslaulut 1994 | Vinyyli 1996 |
Karuimmat rakkauslaulut on 2. Maanantai -yhtyeen vuonna 1994 julkaistu debyyttialbumi. Albumin julkaisi PolyGram Finland.
Kappaleet ”Mixet tahdo olla munkaa”, ”Emmä oikein tiijä”, ”Oot mulle juttu uus” ja ”Sä et tykkää musta enää” julkaistiin myös erillisinä singlejulkaisuina.
Kappaleet

Mixet tahdo olla munkaa (Mixet tahdo mix) – 3.25
Sä et tykkää musta enää – 3.27
Oot mulle juttu uus – 4.25
Laiska päivä – 3.40
Rokkistara – 4.22
Olethan olemassa – 4.44
Emmä oikein tiijä – 4.27
Mona-Lisa – 4.14
Sohva – 3.27
Minne päivät menee – 3.51
Sun täytyy uskoa sun unelmiin – 4.13
Sitä on ystävyys – 3.26
Katarina Martinson

| Katarina Martinson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1981 (ikä 42–43) Norrköping
Muut tiedot
Omaisuus:  1,3 miljardia dollaria (3/2018)
Yritys:  L E Lundbergföretagen
Katarina Maria Fredrika Martinson (s. 1981 Norrköping) on ruotsalainen yritysjohtaja ja miljardööri. Hän sai sisarensa Louise Lindhin tavoin vuonna 2015 isältään osuuden isoisänsä Lars Erik Lundbergin (1920–2001) vuonna 1944 alkujaan rakennusyritykseksi perustamasta L E Lundbergföretagen AB:sta. Molemmat sisarukset istuvat tämän sijoitusyhtiön hallituksessa. Martinson on konserniin kuuluvan kiinteistöyhtiön (Lundbergs fastigheter) toimitusjohtaja. Hän on toiminut tai toimii hallituksen puheenjohtajana tai jäsenenä useissa perheen sijoitusyhtiön tytäryhtiöissä tai sijoituskohteissa. Hän on sijoittanut varojaan myös esimerkiksi Husqvarnaan. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Martinsonin omistusten arvoksi 1,3 miljardia dollaria.
Sijoitusyhtiö L E Lundbergföretagenin määräysvalta ja enemmistö yhtiön kantaosakkeista (A-osakkeista) oli huhtikuussa 2018 Lindhin isällä Fredrik Lundbergilla, joka toimii yhtiön toimitusjohtajana. Yhtiön vuosikertomuksen 2017 mukaan Fredrik Lundberg omisti helmikuussa 2018 yhteensä 42,3 prosenttia sijoitusyhtiön osakkeista (71,0 % äänivallasta), Katarina Martinson perheineen 14,0 prosenttia (11,2 äänivallasta) ja samoin hänen siskonsa Louise Lindh perheineen. Yhtiön B-osakkeet noteerataan Tukholman pörssissä (OMXS: LUND B).
Martinson muutti vuonna 1985 vanhempiensa ja sisaruksensa kanssa Sveitsiin, sillä hänen isänsä halusi tuolloin edullisemman perintöveron. Martinson oppi sujuvan saksan kielen taidon sveitsiläisessä päiväkodissa.
Martinson on valmistunut maisteriksi Tukholman kauppakorkeakoulusta (MBA).
Kenneth Glass

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten purjehdus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten purjehdus. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten purjehdus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Los Angeles 1932 | 6mR |  |
Kenneth Gilbert Glass (24. heinäkuuta 1913 Toronto – 17. tammikuuta 1961 Vancouver) oli kanadalainen purjehtija. Hän kilpaili vuoden 1932 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja oli siellä mukana saamassa Capricella pronssia kuuden metrin luokassa.
Katarina Pirak Sikku

Katarina Pirak Sikku vuonna 2015.
Katarina Maria Larsdotter Pirak Sikku (s. 12. huhtikuuta[lähde? ] 1965) on ruotsinsaamelainen kuvataiteilija ja valokuvaaja. Pirak Sikku on saamelaistaiteilija Lars Pirakin tytär. Katarina Pirak Sikku varttui Jokimukassa Ruotsissa. Vuosina 2000–2005 hän opiskeli Uumajan yliopiston taidekorkeakoulussa.
Vuonna 2015 Pirak Sikku oli ehdolla Dagens Nyheterin kulttuuripalkinnon saajaksi näyttelystään Nammaláhpán (suom. Nimiloppu), joka järjestettiin Uumajan kuvamuseossa vuonna 2014.
Käännös suomeksi
Jousiammunta kesäolympialaisissa 2020 – naisten yksilökilpailu

Miesten yksilökilpailu jousiammunnassa Tokion olympialaisissa 2020 käydään Dream Island Archery Fieldillä 23. – 30. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu 64 urheilijaa.
Karsinnat

Yksilökilpailun karsinnat on liitetty osaksi joukkuekilpailun karsintaa. Joukkuekilpailuun pääsee 12 maata, ja jokaiselle joukkuekilpailuun osallistuvalle urheilijalle taataan paikka yksilökilpailussa. Isäntämaa Japani saa ilman karsintoja yhden joukkueen olympiaturnaukseen eli samalla kolme urheilijaa yksilökilpailuun. Vuoden 2019 MM–kilpailuista mukaan pääsee kahdeksan parasta joukkuetta. Jos Japani on kahdeksan parhaan joukossa, mukaan otetaan yhdeksänneksi paras joukkue. Loput kolme joukkuepaikkaa karsitaan erillisessä karsintaturnauksessa. Jos Japani ei ole saanut paikkaa MM–kilpailujen kautta ja osallistuu erilliseen karsintaturnaukseen ja on kolmen parhaan joukossa, paikan olympialaisiin saa karsintaturnauksen neljäs joukkue. Viisi urheilijaa pääsee olympiaturnaukseen sekajoukkuekarsintojen perusteella. Kun olympialaisiin pääsevät maat on selvillä, valitaan muista maista urheilijat siten, että yhdestä maasta korkeintaan yksi urheilija saa osallistua yksilökilpailuun. Neljä urheilijaa valitaan MM–kilpailujen 2019 perusteella. Aasian, Euroopan ja Amerikan maanosan sisäisissä kilpailuista on mahdollista yhden urheilijan päästä olympialaisiin. 13 paikkaa jaetaan maanosien omissa karsintaturnauksissa siten, että Eurooppa saa neljä, Aasia ja Amerikka kolme, Afrikka kaksi ja Oseania yhden urheilijan olympiaturnaukseen. Yksi paikka ratkaistaan erillisessä yksilökarsintaturnauksessa. Kaksi paikkaa on niin sanottuja kutsupaikkoja.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

| Maanosa | Tyyppi | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat yhteensä | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Joukkue | Isäntämaa |  | 3 |  Japani |
|  | Joukkue | MM–kilpailut 2019 | 10. – 16. kesäkuuta 2019 | 24 |  Etelä-Korea    Iso-Britannia    Kiina    Kiinan Taipei    Saksa    Ukraina    Valko-Venäjä    Venäjä |
|  | Joukkue | Erillinen joukkuekarsintaturnaus |  | 9 |  Yhdysvallat    Italia    Meksiko |
| Aasia | Sekajoukkue | Aasian kisat 2018 | 18. elokuuta – 2. syyskuuta 2019 | 1 |  |
| Eurooppa | Sekajoukkue | Euroopan kisat 2019 | 21. – 30. kesäkuuta 2019 | 1 |  |
| Oseania | Sekajoukkue | Tyynenmeren kisat 2019 | 7. – 20. heinäkuuta 2019 | 1 |  Uusi-Seelanti |
| Amerikka | Sekajoukkue | Pan-Amerikan kisat 2019 | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 1 |  |
| Afrikka | Sekajoukkue | Afrikan kisat 2019 | 19. – 31. elokuuta 2019 | 1 |  Egypti |
|  | Yksilö | MM–kilpailut 2019 | 10. – 16. kesäkuuta 2019 | 3 |  Moldova    Ruotsi    Tanska |
| Aasia | Yksilö | Aasian kisat 2018 | 18. elokuuta – 2. syyskuuta 2019 | 1 |  Indonesia |
| Eurooppa | Yksilö | Euroopan kisat 2019 | 21. – 30. kesäkuuta 2019 | 1 |  Alankomaat |
| Amerikka | Yksilö | Pan-Amerikan kisat 2019 | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 1 |  Kolumbia |
| Afrikka | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 26. – 30. elokuuta 2019 | 2 |  Norsunluurannikko    Tunisia |
| Aasia | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 22. – 28. marraskuuta 2019 | 3 |  Bhutan    Intia    Vietnam |
| Amerikka | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 22. – 28. maaliskuuta 2021 | 3 |  Brasilia    Kanada    Ecuador |
| Eurooppa | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 31. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2021 | 4 |  Espanja    Ranska    Slovakia    Turkki |
| Oseania | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 18. – 21. kesäkuuta 2021 | 1 |  Australia |
|  | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 18. – 21. kesäkuuta 2021 | 5 |  Kreikka    Romania    Puola    Tšekki    Mongolia |
|  | Yksilö | Kutsu |  | 2 |  Bangladesh    Tšad |
Kilpailumuoto

Olympiaturnaus alkaa sillä, että jokainen urheilija ampuu 72 nuolta. Tulosten perusteella urheilijat laitetaan järjestykseen. Tämän jälkeen aloitetaan cupmuotoinen turnaus, jonka ensimmäisellä kierroksella kohtaavat karsinta-ammuntojen paras ja 64., toiseksi ja 63. sijoitettu jne. Cup-muodossa yksi ottelu koostuu kolmen nuolen sarjoista. Sarjan voittaja saa kaksi pistettä ja jos sarja päättyy tasan, kumpikin saa yhden pisteen. Ottelun voittaa se urheilija, joka saa ensin kuusi pistettä. Jos ottelu on tasan tilanteessa 5–5, kumpikin urheilija ampuu yhden nuolen. Lähemmäksi taulun keskipistettä osunut urheilija voittaa ottelun.
Aikataulu

Sijoitusammunnat ammutaan 23. heinäkuuta. Cupin kaksi ensimmäistä kierrosta ammutaan 27., 28. ja 29. heinäkuuta. Aamupäivällä 30. heinäkuuta ammutaan neljännesvälierät, ja iltapäivällä puolivälierät, välierät, pronssiottelu ja loppuottelu.
MM-rallikausi 2017

MM-rallikausi 2017 oli rallin maailmanmestaruussarjan 45. kausi. Kausi alkoi Monte Carlo -rallilla tammikuussa ja päättyi Australian ralliin marraskuussa. Kauden aikana ajettiin yhteensä 13 rallia neljässä eri maanosassa.
Toyota palasi rallisarjaan kauden alussa Toyota Gazoo Racing WRT -tallilla. Merkki oli edellisen kerran sarjassa vuonna 1999.
Maailmanmestaruuden voitti Sébastien Ogier kartanlukijanaan Julien Ingrassia. Tallien mestaruuden voitti M-Sport Ford World Rally Team.