stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paavo Korpisaari
Teoksia

Kertomus Etelä-Pohjanmaan suomalaisen kotiseutuyhdistyksen toiminnasta v. 1907–09. Helsinki 1909.
Maanviljelysvaltio ja teollisuusvaltio. Ilkan kirjasia n:o 9. Ilkka, Vaasa 1909.
Korollisia talletuksia Suomen pankkiin. Tekijä, Kotka 1911.
Suomen ulkomaankaupasta vuosina 1812–25: Kauppahistoriallinen tutkimus. Väitöskirja. Tekijä, Kotka 1911.
Maaseudun taloudellisen itsenäistymisen perusteista: Esitelmä Maalaisliiton vuosikokouksessa Kuopiossa. Maalaisliitto, Vaasa 1912.
Suomen rautatieläiskunta v. 1862–1912: Erinäisten rautatieläisjärjestöjen yleisen kokouksen v. 1908 asettaman historiikkikomitean toimesta kirjoitettu. Otava 1912.
Kauppatappiomme kansantaloudellinen vaarallisuus. Ilkan kirjasia n:o 11. Ilkka, Vaasa 1913.
Työväenopiston tehtävä ja merkitys. Kirjoitti P. K. Kotkan työväenopiston kirjasia 1. Kotka 1914.
Talletuspankkien likviditeettiperiaate: Pankkiteoreettinen tutkimus, Helsingin yliopiston väitöskirja. Taloustieteellisiä tutkimuksia 19. Helsinki 1915.
Suomen rahan arvon aleneminen. Yhteiskuntataloudellisia kirjoituksia 14. Kansantaloudellinen yhdistys, Helsinki 1917.
Rahaolojemme uudistaminen. Kansantaloudellinen yhdistys, Helsinki 1918.
Keskittyminen pankkitaloudessa. Helsinki 1920.
Suomen pankit: Niiden kehitys, rakenne ja toimintamuodot. Taloustieteellisiä tutkimuksia 25. Kansantaloudellinen yhdistys, Helsinki 1920.
Pankit ja pankkiliike. Otava 1923.
Raha ja muut maksuvälineet. Otava 1923.
Suomen rauta- ja koneliikkeiden yhdistys 1907–1923. Suomen rauta- ja koneliikkeiden yhdistys, Helsinki 1924.
Liikepulat ja pankkipolitiikka: Esitelmä Kansantaloudellisen yhdistyksen kokouksessa huhtikuun 23 p.. Porvoo 1926.
Suomen markka 1914–1925. Taloustieteellisiä tutkimuksia 34. WSOY 1926.
Suomen tukkukaupat ja tukkukauppiaat. Suomen tukkukauppiaiden liitto, Helsinki 1926.
Raha ja pankit. Kansantaloudellinen käsikirjasto. WSOY 1930.
Luottolaitosten korkopolitiikasta: Valtiovarain ministeriön toimeksiannosta suoritettu tutkimus. Valtioneuvosto, Helsinki 1932.
Nykyaikaisen vähittäis- ja tukkukaupan organisatiosta. Suomen kauppa ja teollisuus, Porvoo 1933
Lasi- ja porsliiniyhdistys r.y. 1918–1938. Helsinki 1938.
Suomen suhdanteet nykyaikaisen suhdanneteorian valossa: Esitelmä S.T.L:n Viipurin osastossa ja Tampereen kauppaseurassa 1938. Helsinki 1938.
Tukkukauppa 1928–1937. Tukkukauppa, Helsinki 1938.
Keskuspankin luotonantopolitiikka: Esitelmä Kansantaloudellisen yhdistyksen kokouksessa helmikuun 22 p:nä 1939. Helsinki 1939.
Sata vuotta Suomen tukkukauppaa 1–2. Kirjoittaneet Kyösti Järvinen ja Paavo Korpisaari. Kustannusliike Suomen kauppa ja teollisuus oy, Helsinki 1940.
Suomen tukkukauppiaiden liitto 1920–1940. Suomen tukkukauppiaiden liitto, Helsinki 1940.
Suomen polkupyörätukkukauppiaitten yhdistys r.y. 1926–1946. Suomen polkupyörätukkukauppiaat, Helsinki 1946.
Suomen tukkukauppiaitten liitto 1920–1950. Suomen tukkukauppiaiden liitto, Helsinki 1950.
Suomen tukkukaupan rakenne ja kehitys. Sininen kirja, Helsinki 1951.
Pako (videopeli)

| Pako – Car Chase Simulator |
| --- | --- |

Jakelija:  Steam
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  2014
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli ja moninpeli
Alusta:  IOS, Microsoft Windows ja macOS
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Pako – Car Chase Simulator on suomalaisen Tree Men Gamesin kehittämä autoaiheinen videopeli. Pako julkaistiin ensimmäisenä Windows Phonelle toukokuussa 2014 ja myöhemmin samana vuonna myös iOSille ja Androidille.
Pelin tarkoituksena on väistellä ja paeta poliiseja tietyllä suljetulla alueella mahdollisimman kauan. Mikäli pelaaja törmää johonkin esteeseen, hänen autonsa räjähtää ja pelin joutuu aloittamaan alusta. Pelissä on viisi erilaista suljettua aluetta, joille jokaiselle on oma erilainen autonsa. Pelin autoa pystyy kääntämään vasemmalle painamalla näytön vasenta reunaa ja oikealla painamalla oikeata reunaa. Peli on saatavilla Windows Phonelle, iOSille, Androidille, tvOS :lle, Amazon FireTV :lle sekä PC/MAC -versiona Steamista.
PBASIC

PBASIC on mikrokontrolleriversio BASIC-ohjelmointikielestä. Sen kehitti Parallax, Inc. helpottamaan mikrokontrollerien ja sulautetun järjestelmän prosessorien ohjelmointia varten. Ohjelman valmistuttua se siirretään käyttöä varten EEPROM-muistiin.
PBASICissa on käyttötarkoituksestaan johtuen vain vähän komentoja BASICin perussyntaksia lukuun ottamatta. Komentoja ovat esimerkiksi HIGH (pinnan virta päälle) ja LOW (virta pois).
Pekka Salminen

Pekka Salminen -nimisiä henkilöitä ovat:
Pekka Salminen (1937–2024), suomalainen arkkitehti
Pekka Salminen (s. 1963), suomalainen koripallovalmentaja
Pekka Salminen (s. 1981), suomalainen mäkihyppääjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pekka Salminen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
PBAN

Titan IIIC nousee LC-40:ltä lokakuussa 1979. Raketin ulommat, voimakkaammin hehkuvaa palokaasua vapauttavat vaiheet ovat kaksi PBAN-ajoainetta käyttävää UA1205-boosteria.
Polybutadieeni­akryyli­nitriili (PBAN) on kiinteänä ajoaineena käytetty kopolymeeriyhdiste. PBANia on käytetty muun muassa Titan-kantorakettien UA120-boostereissa ja avaruussukkulan SRB-boostereissa. Molemmat olivat kooltaan valtavat, mikä teki PBAN-pohjaisista seoksista edelleen vuonna 2019 valmistetuimman kiinteän rakettipolttoaineseoksen.
Akryylinitriiliryhmät (CH3CHCN) muodostavat PBAN-polymeerien välisiä verkkosidoksia, joiden syntymisen lisäämiseksi PBAN-kappaleet kovetetaan korkeassa lämpötilassa ja paineessa. PBANin kovettamisessa käytetään epoksipohjaista kovetetta.
Pakrin majakka

Pakrin majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Pakrin niemimaa, Harju Viro
Vesistö:  Suomenlahti 
| --- | --- |
Korkeus:  52 m 
Luokitus:  arkkitehtuurillinen kulttuuriperintökohde (d)  (1997) 
| --- | --- |
Valmistunut:  1724 (ensimmäinen) 1760 (toinen) 1889 (nykyinen)
Automatisoitu:  1996
| --- | --- |
Valon korkeus:  73,0  m 
Valonkanto:  22 km 
Valon ominaisuudet:  LFl W 15s 
| --- | --- |
ARLHS:  EST010 
Admiralty:  C3774 
List of Lights:  10697 
MarineTraffic:  1000005829 
NGA:  116-12764 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pakrin majakkaa (2023)
Pakrin majakka on Pakri niemen luoteispäässä korkealla kalkkikivijyrkänteellä. Niemen korkealla rannalla on saattanut olla majakka jo Ruotsin vallan aikana.
Rakentaminen

Pietari Suuren käskystä vuonna 1724 pystytettiin paikalle kalkkikivinen majakka. Vuonna 1760 rakennettiin niemelle uusi 48 jalan korkuinen kalkkikivinen majakka, mutta saattaa olla että se oli vanhan majakan saneerausta.
Vuosina 1887–1889 rakennettiin 80 metrin päähän vanhasta majakasta uusi kivinen majakka, koska vanha majakka oli jäänyt vaarallisen lähelle reunaa sen klintin eli kalkkikivestä muodostuneen kalliotörmän sortumisen vuoksi. Vanhan majakan jäänteiden oletetaan sortuvan jonain päivänä mereen.
Marraskuun 25. päivänä 1997 majakka lisättiin Viron kansallisten monumenttien luetteloon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pakrin majakka Wikimedia Commonsissa
Lahden takana: Pakrin majakka (blogi)
Pakrin majakka tarjoaa hulppeat näköalat Suomenlahdelle – Katso video! (Arkistoitu – Internet Archive)
275 trepiastet
PAS Lamia 1964

PAS Lamia 1964 (kreik. Π.Α.Σ. Λαμία 1964) on jalkapalloseura Lamían kaupungista. Seura pelaa kaudella 2024–2025 Kreikan korkeimmalla sarjatasolla Kreikan Superliigassa. PAS Lamia on perustettu vuonna 1964.
Orkesterin edessä

| Orkesterin edessä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Anna-Karin Grönroos
Käsikirjoittaja:  Anna-Karin Grönroos
Tuottaja:   Venla Hellstedt  Elli Toivoniemi 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Tuffi Films
Levittäjä:  Yle
Ensi-ilta:   2020-02-077. helmikuuta 2020  
Kesto:  75 minuuttia
Alkuperäiskieli:   suomi  englanti  ranska  ruotsi 
Budjetti:  468 900 euroa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Orkesterin edessä on Anna-Karin Grönroosin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 2020. Elokuvan kertoo kolmen kapellimestariopiskelijan opinnoista Sibelius-akatemiassa
Palkinnot

Tampereen elokuvajuhlat (2020): pääpalkinto yli 30-minuuttisten dokumenttielokuvien sarjassa.
Aiheesta muualla

Orkesterin edessä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pehmustettu selli ja muita kauhun paikkoja

| Pehmustettu selli ja muita kauhun paikkoja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Robert Bloch
Kansitaiteilija:  Hannu Lipponen
Kieli:  suomi
Genre:  kauhu
Kustantaja:  Jalava
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  346
ISBN:  951-0-19412-3
Suomennos
Suomentaja:  Jari Niittylä
Sarja: Fan
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Pehmustettu selli ja muita kauhun paikkoja on suomenkielinen kokoelma amerikkalaisen kauhukirjailija Robert Blochin novelleja. Markku Sadelehdon toimittama ja Jari Niittylän suomentama kokoelma ilmestyi vuonna 1994 WSOY:n Fan-sarjassa.
Pehmustettu selli oli viimeisiä Blochin eläessä julkaistuja kokoelmia: kokoelma julkaistiin toukokuussa 1994 ja kirjailija kuoli syyskuussa. Helsingin Sanomat valitsi kirjan tämän jälkeen ”päivän pokkariksi”.
Sisältö

”Musta lootus” (Black Lotus, 1935)
”Ken sutta kutsuu” (The Man Who Cried Wolf, 1945)
”Kukkatervehdys” (Floral Tribute, 1949)
”Valtakunnanpyöveli” (The Head Man, 1950)
”Suurkeräilijä” (The Man Who Collected Poe, 1951)
”Tosi ystävä” (The Real Bad Friend, 1957)
”Maailmanloppu” (Daybroke, 1958)
”Aarteen vartija” (Terror in Cut-Throat Cove, 1958)
”Kirkuvat ihmiset” (The Screaming People, 1959)
”Jumalan suppilo” (The Funnel of God, 1960)
”Julietten leikkikalu” (A Toy for Juliette, 1967)
”Lämpimät jäähyväiset” (The Warm Farewell, 1970)
”Apinajuttu” (The Animal Fair, 1971)
”Luonnonoikkuja” (Freak Show, 1979)
”Pehmustettu selli” (The Rubber Room, 1980)
”Jugoslaavit” (The Yougoslaves, 1986)
Arviot

Portti-lehden Juho-Antti Tuhkanen piti kokoelmaa onnistuneena.
Aikakoneen arviossa Juhani Hinkkanen sanoo olevansa ”kohtalaisen tyytyväinen”. Teos on ajallisesti kattava ja novellivalinnat ovat enimmäkseen onnistuneita: ”kaiken kaikkiaan nämä novellit ovat viihdyttäviä, miellyttävällä tavalla vanhahtavia ja oikeastaan ajoittain aika naiiveja.” Hinkkanen valittelee kuitenkin sitä, etteivät ”The Man Who Collected Poen” ja ”The Yougoslavesin” kaltaiset sanaleikkeihin perustuvat otsikot käänny kunnolla suomeksi. Hän myös pohdiskelee, missä määrin kokoelma vetoaa nuorempaan splatterpunk-sukupolveen.
Pekka Salminen (mäkihyppääjä)

| Pekka Salminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1981 (ikä 43) Joroinen, Suomi
Mäkihyppääjä
Seura:  Puijon Hiihtoseura
Suksimerkki:  Fischer, Rossignol
Maailmancup
Kaudet:  1998–2005
Pekka Salminen (s. 3. kesäkuuta 1981 Joroinen) on entinen suomalainen mäkihyppääjä. Salminen osallistui mäkihypyn maailmancupiin kausina 1998–2005. Hänen paras henkilökohtainen sijoitus oli kahdeksas Lahden maailmancupissa 6. maaliskuuta 1999. Sapporon vuoden 2002 maailmancupin joukkuemäessä hän sijoittui pronssille.
Odisha

| Odisha ଓଡ଼ିଶା> Intian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Intia
Osavaltioksi:  1950
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Bhubaneswar
 – suurin kaupunki:  Bhubaneswar
 – osavaltion pääministeri:  Naveen Patnaik
Pinta-ala:  155 707 km² (9.)
Väkiluku:  36 706 920 (11.)
 – väestötiheys:  236 as./km²
Kielet:  Orijan kieli
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  IN-OR
 
Verkkosivu
Odisha (orijaksi ଓଡ଼ିଶା, Oṛiśā), vuoteen 2011 asti Orissa, on osavaltio Intian itäosassa. Sen pinta-ala on 155 707 km² ja asukasluku on 36 707 000 (2001). Odishan pääkaupunki on Bhubaneswar.
Britit perustivat Orissan provinssin 1. huhtikuuta 1936. Intian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1947 provinssiin liitettiin uusia alueita ja osavaltio perustettiin vuonna 1950..
Nimi

Osavaltion nimi Odisha tulee sanskritin sanoista ”Odra Vishaya” tai ”Odra Desa”, joilla viitataan historialliseen provinssiin  Subarnarekha-joen rannalla.
Sekä Intian että Odishan kansallislauluissa alueeseen viitataan sanalla Utkala. Tällä on perinteisesti vain viitattu Odishan itäisiin osiin. Vuonna 2018 Odishan työministeri Susanta Singh ehdotti paikallisen osavaltion kansallislaulun (Bande Utkala Janani) sanoituksen muuttamista Utkalasta Odishaan..
Intian parlamentin ylähuone Rajya Sabha hyväksyi maaliskuussa 2011 lain, jolla osavaltion aikaisempi nimi, Orissa, muutettiin nykyiseen muotoonsa.
Maantiede

Odishan maasto voidaan jakaa neljään osaan: rannikkoseutu, itäiset kukkulat, itäinen ylänköalue ja keskiosan jokilaaksot. Osavaltiossa on kuusi suurta jokea, joista pisimmät ovat 857 km pitkä Mahanadi ja 799 km pitkä Brahmani. Vaikka osavaltiolla on liki 450 km rantaviivaa, sillä ei ole suuria satamia. Odishassa on paljon luonnontilaisia osia, ja siellä on tiikerin suojelualueita.
Luonnonsuojelualueita Odishassa ovat mm. Nandankananin, Badraman ja Kotgadin villieläinten suojelualueet, joista Nandankananissa on useampi (vuoden 2016 tietojen mukaan 10) valkoinen tiikeri. Bhitarkanikan kansallispuisto on Odishan tärkeimpiä luonnonsuojelualueita..
Trooppiset hirmumyrskyt pääsevät Odishan rannikolle esteettä Bengalinlahdelta. Orissan sykloni 1999 aiheutti valtavia tuhoja, 14 vuotta myöhemmin trooppinen sykloni Phailinilta suojauduttiin laajoilla evakuoinneilla.
Talous

Odishassa on paljon mineraalivaroja: hiiltä, rautaa, bauksiittia ja kromia. Silti siellä on paljon köyhyyttä ja sosiaalisia ongelmia. Vuosina 1993–1994 tulotaso asukasta kohti oli Intian osavaltioista toiseksi alhaisin Biharin jälkeen.
Osavaltion pinta-alasta noin kolmannes on maatalouden käytössä. Tärkeimpiä viljelyskasveja ovat riisi (joka yksinään kattaa 75% kaikesta viljelyalasta), palkokasvit, vehnä, maissi, durra, sokeriruoko ja kookospähkinä.
Palvelualoista tärkeimpiä aloja ovat mm. rahoitus- ja hotelliala.
Ollywood, eli orijankielinen elokuvateollisuus, on arvoltaan noin 200 miljoonaa rupiaa (vuonna 2018) ja elokuvia tuotetaan vuosittain 20–25.
Kulttuuri ja väestö

Odishan tunnuslintu on intiansininärhi.
Uskonto Odishassa
Hindulaisuus (93,63%) (93.63%)
Kristinusko (2,77%) (2.77%)
Islam (2,17%) (2.17%)
Muut uskonnot (1,14%) (1.14%)
Ei vastausta (0,18%) (0.18%)
Sikhiläisyys (0,05%) (0.05%)
Buddhalaisuus (0,03%) (0.03%)
Jainismi (0,02%) (0.02%)
Hindulaisuus on vuoden 2011 väestölaskennan mukaan ylivoimaisesti suurin uskontokunta, johon kuuluu yli 93 prosenttia väestöstä.
Purissa toimiva Jagannathin temppeli tarjoilee keskimäärin 20 000 (pyhiinvaellusten aikana jopa 50 000) ateriaa 600–700 vapaaehtoisen kokin voimin. Ruoka valmistetaan saviruukuissa ja avotulella. Se on myös maailman suurin ulkoilmaruokapaikka..
Odisha-päivää (orijaksi ଉତ୍କଳ ଦିବସ, eng. Odisha Day) vietetään vuosittain huhtikuun 1. päivänä osavaltiota edeltäneen Orissan provinssin perustamisen kunniaksi.
Väestöstä 82,7 % ilmoitti vuoden 2011 väestönlaskennassa äidinkielekseen orijan, joka osavaltion virallinen kieli. Muita yleisesti puhuttuja kieliä ovat hindi ja santali..
Hallinto ja politiikka

Odisha on jaettu 30 hallinnolliseen yksikköön eli piirikuntaan. Piirikunnat jaetaan kolmen alaryhmään maantieteellisen sijainnin mukaan: Pohjois-, Keski- ja Etelä-Odisha. Korkeimman oikeuslaitoksen (eng. Orissa High Court) alaisuudessa toimii 30 piirikunnittain toimivaa oikeusistuinta ja pääpaikka toimii Cuttackissa.
Osavaltion parlamentti on yksikamarinen ja siinä on 147 jäsentä.
Pääministerinä (eng. Chief Minister) toimii Naveen Patnaik, joka on toiminut virassa vuodesta 2000 lähtien. Patnaikin edustama ja perustama Biju Janata Dal on Odishan suurin puolue.
Vuodesta 2018 asti osavaltion kuvernöörinä on toiminut haryanalainen Ganeshi Lal (BJP), joka nousi virkaan puolueensa komitean jäsenen tehtävistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Odisha Wikimedia Commonsissa
Intian osavaltiot ja territoriot
Osavaltiot: Andhra Pradesh | Arunachal Pradesh | Assam | Bihar | Chhattisgarh | Goa | Gujarat | Haryana | Himachal Pradesh | Jammu ja Kashmir | Jharkhand | Karnataka | Kerala | Länsi-Bengali | Madhya Pradesh | Maharashtra | Manipur | Meghalaya | Mizoram | Nagaland | Odisha | Punjab | Rajasthan | Sikkim | Tamil Nadu | Telangana | Tripura | Uttarakhand | Uttar Pradesh
Liittovaltion alueet: Andamaanit ja Nikobaarit | Chandigarh | Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu | Lakshadweep | Puducherry
Pääkaupunkialue: Delhi
Out of Style

| Out of Style Sunrise Avenue |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 23. maaliskuuta 2011
 Tuottaja(t): Jukka Backlund Jukka Immonen
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 47.51
 Levy-yhtiö: EMI, Universal Music Group
Listasijoitukset
  2.
Sunrise Avenuen muut julkaisut
| Popgasm 2009 | Out of Style 2011 | Out of Style – Live Edition 2012 |
Out of Style on Sunrise Avenuen maaliskuussa 2011 julkaistu kolmas studioalbumi. Levy julkaistiin ensimmäisenä Suomessa 23. maaliskuuta 2011, ja ulkomailla pari päivää myöhemmin. Albumia on tehty Helsingissä, Los Angelesissa, Pariisissa, Tukholmassa ja Tokiossa.
Albumin ensimmäinen single "Hollywood Hills" sai ensisoittonsa 14. tammikuuta 2011. Se on sijoittunut Suomen singlelistalla parhaimmillaan toiseksi ja Saksassa, Itävallassa sekä Sveitsissä kolmanneksi. Saksassa singleä on myyty platinalevyyn oikeuttava määrä, eli 300 000 kappaletta. Ruotsissa single on saavuttanut kultalevyn. Toisena singlenä julkaistiin kappale "I Don't Dance".
"Hollywood Hills" oli Saksan radiokanavien soitetuin kappale vuonna 2011. Myös Ruotsissa kappale oli soitetuin vuoden 2011 lopun ja 2012 alkuvuoden aikana.
Suomessa julkaistun albumin ensimmäisen painoksen kannessa on painovirhe, sillä lähes keskellä kantta lukee teksti "kansi".
Albumi debytoi Suomen albumilistan sijalla kaksi. Itävallan ja Saksan albumilistoilla albumi on yltänyt parhaimmillaan kuudenneksi, sekä Sveitsissä kahdeksanneksi.
Albumi on ylittänyt Suomessa kultalevyyn oikeuttavan myyntimäärän. Myös Saksassa albumia on myyty kultalevyyn oikeuttava määrä, yli 100 000 kappaletta.
Kappaleet

Hollywood Hills – 3.30
Damn Silence – 4.06
Somebody Help Me – 4.22
I Don’t Dance – 3.24
I Gotta Go – 3.10
Stormy End – 4.04
Kiss Goodbye – 4.25
Sex & Cigarettes – 3.15
The Right One – 4.21
Out of Tune – 3.43
Angels on a Rampage – 4.16
Sweet Symphony – 6.35
Arvostelut

AllMusic:
Desibeli.net:
Helsingin Sanomat:
Nyt.fi:
Rumba:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Out of Style Discogsissa. (englanniksi)
Sunrise Avenue
| --- | --- |
Studioalbumit:   On the Way to Wonderland  Popgasm  Out of Style  Unholy Ground  Heartbreak Century 
Muut julkaisut:   Acoustic Tour 2010  Out of Style – Live Edition  Fairytales – Best of 2006–2014 
Muuta:  Diskografia
Pariisin muotiviikko

Libanonilaisen muotisuunnittelijan Elie Saabin luomus Pariisin muotiviikoilla vuonna 2011.
Pariisin muotiviikko (ransk. Semaine de la mode de Paris) on puolen vuoden välein järjestettävä muotitapahtuma Pariisissa. Vuosittain on sekä kevät/kesä ja syksy/talvi muotiviikko. Pariisin muotiviikkoa pidetään eri puolilla kaupunkia.
Muotiviikolla Haute couture-esitysten lisäksi, myös tarjolla miestenmuotia ja valmisvaatemuotia. Lisäksi kuuluisat tuotemerkit, kuten Dior, Chanel, Louis Vuitton, Kenzo, Givenchy ja Céline, isännöivät omia esityksiään Pariisin historiallisissa paikoissa, kuten Carrousel du Louvressa ja Grand Palais'ssa.
Pariisin muotiviikko on järjestetty vuodesta 1973 alkaen. Ja se kuuluu neljään maailman tärkeimpänä pidettyyn muotiviikkoon, muiden ollessa Milanon, Lontoon ja New Yorkin muotiviikot.
Käännös suomeksi
Pariisin maailmannäyttely

Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1889 näkymä Eiffeltornin suuntaan.
Pariisin maailmannäyttely (ransk. l'Exposition Universelle) voi viitata seuraaviin:
Pariisin maailmannäyttely (1855)
Pariisin maailmannäyttely (1867)
Pariisin maailmannäyttely (1878)
Pariisin maailmannäyttely (1889)
Pariisin maailmannäyttely (1900)
Pariisin maailmannäyttely (1937)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pariisin maailmannäyttely”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Papuan malaiji

| Papuan malaiji |
| --- | --- |
Oma nimi:  Melayu Papua
Tiedot
Alue:  Uusi-Guinea, Indonesia
Puhujia:  1,5 milj.
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Kreolikielet
Kieliryhmä:  Malaijin kreolit
ISO 639-3:  pmy
 Ohje 
Papuan malaiji (omakielinen nimi Melayu Papua) on malaijiin perustuva kreolikieli, jota puhutaan Indonesialle kuuluvalla Uuden-Guinean saaren puoliskolla. Kielellä on arviolta 1,5 miljoonaa puhujaa. Papuan malaijin katsotaan olevan elinvoimainen.
Malaijin kieli saapui Uuden-Guinean saarelle oletetusti 1700-luvulla. Tämän jälkeen alkoi pidginisaatio, jossa yksinkertaistettua malaijia puhuttiin mm. toreilla. Malaijeilla oli tiiviit kauppasuhteet myös kiinalaisten kanssa, ja kiinan kielen vaikutukset näkyvät tätä kautta myös papuan malaijissa..
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  | ɲ | ŋ |  |
| Klusiili | p | b | t | d |  |  | k | g |  |
| Affrikaatta |  |  | ʧ | ʤ |  |  |  |
| Frikatiivi |  | s |  |  |  | h |
| Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
| Lateraali |  | l |  |  |  |  |
| Puolivokaali |  |  |  | j | w |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
PAS Giannina

Panipeirotikos Athlitikos Syllogos Giannina (kreik. Πανηπειρωτικός Αθλητικός Σύλλογος Γιάννινα) eli PAS Giannina on jalkapalloseura Ioánninan kaupungista. Seura on perustettu 1966. Se pelaa Kreikan jalkapallon toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (kreikaksi)
Palace of Placentia

Palatsi uudelleenrakentamisensa jälkeen vuoden 1500 aikoihin.
Palace of Placentia eli Greenwichin palatsi oli Greenwichissa sijaitseva palatsi, jonka historia ulottuu vuoteen 1439. Gloucesterin herttua Humphrey rakensi alun perin vuosien 1437–1439 aikana paikalle kartanon. Kartano rakennettiin ajalle epätyypillisesti tiilestä, ja siinä oli kappeli, eteishalli, galleria, keittiötiloja ja kyyhkyslakka. Fasadi eli julkisivu oli viereisen joen myötäinen. Rakennuksen yhteydessä oli myös kaksi sisäpihaa, puutarhoja, hedelmätarha ja metsästysmaita.
Sittemmin tiluksen sai haltuunsa kuningas Henrik VII, joka päätti vuoden 1500 aikoihin rakennuttaa kartanon paikalle samanlaisen palatsin. Palatsiin hän rakennutti kuitenkin myös tornin. Kun Westminsterin palatsissa oli vuonna 1512 tulipalo, Henrik VIII ja loput Tudorin kuningasperheestä muuttivat Greenwichin palatsiin. He asuivat pääasiallisesti siellä, kunnes Whitehallin palatsi valmistui vuonna 1532.
1600-luvun alussa palatsia remontoitiin ja nykyaikaistettiin. Tiluksia asutti muutaman vuoden Anna Tanskalainen, mutta hänen kuoltuaan vuonna 1619 ne olivat vuoteen 1630 hylättyinä. Myöhemmin Henrietta Maria jatkoi ainakin palatsin uudistustöitä. 1600-luvun puolivälissä palatsi tuhoutui Englannin sisällissodan yhteydessä, eikä kuningasperheellä ollut sittemmin enää varaa rakentaa sitä uudelleen.
1690-luvulla Maria II lahjoitti alueen merimiessairaalan käyttöön. 1800-luvun loppupuolella tiloissa alkoi toimia Royal Naval College ja sittemmin Greenwichin yliopisto ja Trinity Labanin konservatorio.