stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Petolliset
Toinen tuotantokausi > Pudotushistoria

| Jakso | Jakso | Jakso | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petollisten valinta | Petollisten valinta | Petollisten valinta | Satu | Harri | Wilma | Dan, Fatim & Samuel | Dan | Samuel | Sabina |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Petollisten valinta | Petollisten valinta | Petollisten valinta | (Murha) | (Murha) | (Murha) | (Kuolemantuomio) | (Käännytys) | (Murha) | (Murha) |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Karkotettu | Karkotettu | Karkotettu | Maria | Daniel | Juha | Jone | Rosa | Dan | Pinja | Cristal | Noora | Jatka | Tasapeli | Tasapeli | Janne | Lopeta |  |
| Äänet | Äänet | Äänet | 11–5–1 | 8–2–2–1–1–1 | 8–3–2 | 5–3–3–1–1 | 5–4–2 | 8–1–1 | 6–1 | 3–2–1 | 3–2 | 4–0 | 2–2 | 1–1 | 2–0 | 3–0 | 3–0 |

| Kilpailija | Kilpailija | Kilpailija | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni | Ääni |
|  |  | Fatim | Maria | Daniel | Pinja | Jone | Rosa | Dan | Pinja | Cristal | Noora | Jatka | Ramses | Ramses | Janne | Lopeta | Voittajat |
|  |  | Miisa | Maria | Juha | Juha | Janne | Rosa | Dan | Pinja | Cristal | Ramses | Jatka | Janne | Janne | Janne | Lopeta | Voittajat |
|  |  | Ramses | Maria | Juha | Juha | Jone | Rosa | Dan | Pinja | Cristal | Noora | Jatka | Janne | Ei ääntä | Ei ääntä | Lopeta | Voittajat |
|  |  | Janne | Ramses | Daniel | Juha | Jone | Noora | Dan | Pinja | Ramses | Noora | Jatka | Ramses | Ei ääntä | Ei ääntä | Karkotettiin (Jakso 8) |  |
|  |  | Noora | Maria | Daniel | Juha | Janne | Samuel | Dan (x2) | Pinja | Fatim | Ramses | Karkotettiin (Jakso 8) |  |  |  |  |  |
|  |  | Cristal | Maria | Wilma | Juha | Ramses | Rosa | Dan | Pinja | Fatim | Karkotettiin (Jakso 8) |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Pinja | Miisa | Daniel | Juha | Rosa | Rosa | Noora | Cristal | Karkotettiin (Jakso 8) |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Sabina | Miisa | Daniel | Juha | Jone | Samuel | Dan | Murhattiin Jakso 8) |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Dan | Maria | Miisa | Juha | Janne | Noora | Ramses | Karkotettiin (Jakso 7) |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Samuel | Maria | Daniel | Pinja | Pinja | Noora | Murhattiin (Jakso 7) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Rosa | Maria | Daniel | Pinja | Jone | Noora | Karkotettiin (Jakso 6) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Jone | Miisa | Miisa | Noora | Pinja (x2) | Karkotettiin (Jakso 5) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Juha | Miisa | Daniel | Noora | Karkotettiin (Jakso 4) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Wilma | Maria | Rosa | Murhattiin (Jakso 4) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Daniel | Maria | Jone | Karkotettiin (Jakso 3) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Harri | Maria | Murhattiin (Jakso 3) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Maria | Miisa | Karkotettiin (Jakso 2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | Satu | Murhattiin (Jakso 2) |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

Kilpailija oli Uskollinen.
Kilpailija oli Petollinen.
Toinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso> Nro. | Jakso> Nimi | Jakso> Esityspäivä | Nelosen katsojaluvut> Tavoittavuus | Nelosen katsojaluvut> Keskikatsojamäärä esityspäivänä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tervetuloa pimeällä[sic] puolelle | 29. elokuuta 2024 | 400 000 | 191 000 |
| 2 | Epätietoisuus on tuskaa | 5. syyskuuta 2024 | 475 000 | 198 000 |
| 3 | Paluu rikospaikalle | 12. syyskuuta 2024 | 432 000 | 190 000 |
| 4 | Räjähtävän hyvä vihje | 19. syyskuuta 2024 | 405 000 | 202 000 |
| 5 | Päät pölkyllä | 26. syyskuuta 2024 | 490 000 | 242 000 |
| 6 | En haluu kuolla tänä yönä | 3. lokakuuta 2024 | 434 000 | 231 000 |
| 7 | Tänään on hyvä päivä kuolla | 10. lokakuuta 2024 | 392 000 | 201 000 |
| 8 | Valo vastaan pimeys | 17. lokakuuta 2024 10. marraskuuta 2024 | 638 000 | 327 000 |
Aiheesta muualla

Ohjelman nettisivut
Hämeenlinnassa sijaitseva Vanajanlinna toimii ohjelman kuvauspaikkana.
Léonard Victor Charner

| Léonard Victor Charner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1797 Saint-Brieuc
Kuollut: 7. huhtikuuta 1869
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Krimin sota Kotšinkiinan valtaus
Sotilasarvo:  amiraali
Léonard Victor Charner (13. huhtikuuta 1797 – 7. huhtikuuta 1869) oli ranskalainen amiraali ja poliitikko. Hänet tunnetaan esimerkiksi Indokiinassa sijaitsevan Kotšinkiinan valtaamisesta Ranskalle 1860-luvun alussa.
Elämäkerta

Léonard Victor Charner syntyi Saint-Brieucissa Ranskan Bretagnessa 13. huhtikuuta 1797. Hän liittyi Ranskan laivastoon huhtikuussa 1812 opiskellen École de Marinen laivastokoulussa Toulonissa. Vuodesta 1815 hän toimi merikadettina useilla eri aluksilla yleten luutnantiksi vuonna 1828. Vuonna 1830 hän oli mukana sotaretkellä Algeriin ja sai Kunnialegioonan ristin vuonna 1832.
Huhtikuussa 1841 Charner ylennettiin kapteeniksi ja komensi useampaan otteeseen laivoja merellä. 13. toukokuuta 1849 Charner valittiin Ranskan edustajainhuoneeseen Côtes-du-Nordista. Hän oli saanut 74 242 ääntä yhteensä 110 201 äänestä. Napoleon III: vallankaappauksen jälkeen Charner toimi meriministeriön johdossa. 3. huhtikuuta 1853 hän sai ylennyksen kontra-amiraaliksi.
Krimin sodan aikana Charner komensi jonkin aikaa laivoja Mustallamerellä. Hänen komentamansa alukset tulittivat esimerkiksi Sevastopolin tykkejä. 7. kesäkuuta 1855 hän sai ylennyksen vara-amiraaliksi. Maaliskuussa 1860 Charnerista tuli Ranskan laivaston komentaja Kiinan suunnalla. Ranska kävi lyhyen sodan Vietnamia vastaan seuraavan vuoden puolella. Charner komensi alueen laivastoa ja maavoimia. Ranskalaisten onnistui miehittää nopeasti esimerkiksi Biên Hòa, Gia Dinh ja Định Tường Kotšinkiinan alueella. Valloituksesta alkoi Ranskan siirtomaakausi Indokiinassa. Charner palasi Ranskaan syyskuussa 1861 ja 22. tammikuuta 1862 hänestä tuli senaattori. 15. marraskuuta 1864 hän sai vielä ylennyksen amiraaliksi. Charner kuoli 7. huhtikuuta 1869. Ranskalaiset nimesivät esimerkiksi yhden sittemmän Saigonin pääkaduista hänen mukaansa.
1-metyylinaftaleeni

| 1-metyylinaftaleeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  90-12-0
PubChem CID:  7002
SMILES:  CC1=CC=CC2=CC=CC=C12
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H10
Moolimassa:  142,2 g/mol
Sulamispiste:  –22 °C
Kiehumispiste:  245
Tiheys:  1,02 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 25,8 mg/l (25 °C)
   
1-metyylinaftaleeni (C11H10) on polysyklinen aromaattinen hiilivety eli ns. PAH-yhdiste. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, palava neste. 1-metyylinaftaleenin moolimassa on 142,2 g/mol, sulamispiste −22 °C, kiehumispiste 245 °C, tiheys 1,02 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), leimahduspiste 82 °C, itsesyttymislämpötila 529 °C, taitekerroin 1,613–1,616 ja CAS-numero 90-12-0. Aineesta käytetään myös nimeä alfa-metyylinaftaleeni.
Valmistus ja käyttö

1-metyylinaftaleenia saadaan eristettyä kivihiilitervasta tislaamalla. Yhdistettä käytetään liuottimena, 1-kloorimetyylinaftaleenin (C11H9Cl), naftaleeniasetonitriilin (C12H9N) ja naftaleenietikkahapon (C12H10O2) valmistuksessa. Erilaisten polttoaineiden syttymisherkkyyden määrittämisessä käytetään apuna setaanilukua. Tällä asteikolla 1-metyylinaftaleenin setaaniluvuksi on määritelty nolla.
Charlie sateessa

| Charlie sateessa> Caught in the Rain |
| --- | --- |
 Charlie sateessa
Ohjaaja:  Charlie Chaplin
Käsikirjoittaja:  Charles Chaplin
Tuottaja:  Marc Sennett
Kuvaaja:  Frank D. Williams
Pääosat:  Charlie Chaplin   Mack Swain   Alice Davenport   Alice Howell
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Keystone Studios
Levittäjä:  Mutual Film
Ensi-ilta:  4. toukokuuta 1914
Kesto:  16 min
Alkuperäiskieli:  mykkäelokuva (alkuperäiset välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Caught in the Rain
Charlie sateessa (Caught in the Rain) on Charles Chaplinin ohjaama vuoden 1914 yhdysvaltalainen mykkäelokuva. Chaplin kirjoitti elämäkerrassaan elokuvan olleen hänen ensimmäinen ohjaustyönsä, mutta tuon kunnia kuuluu kuitenkin todennäköisesti elokuvalle Kaksikymmentä minuuttia rakkautta.
Charlie sateessa oli Keystone Studiosin menestyneimpiä elokuvia. Vaikka se noudatti pitkälti studion perussääntöjä, siinä näkyi jo Chaplin oma persoonallinen tyyli. Hän pystyi ohjaajana sijoittamaan ja ajoittamaan pilansa kuten halusi. Sivuosiin Chaplin oli valinnut Alice Davenportin ja Mack Swainin, joka elokuvan jälkeen oli yli vuosikymmenen ajan Chaplinin suosikkiavustaja.
Juoneltaan elokuva oli melko tyypillinen Chaplinin Keystonen-kauden elokuva. Chaplin esittää kulkuria, joka ihastuu puistossa näkemäänsä naiseen, jonka aviomies kehottaa kulkuria pysymään kaukana. Kulkuri lähtee kuitenkin naisen perään hotelliin, jossa pariskunta yöpyy. Hän saa vastapäisen huoneen ja erehdyksessä päätyy myös näiden huoneeseen. Nainen kävelee unissaan kulkurin huoneeseen, ja kulkuri saattaa tytön takaisin omaan huoneeseensa. Aviomies palaa tällä välin takaisin ja kulkuri jää ansaan. Hän karkaa parvekkeelle sateeseen, ja poliisi luulee tätä varkaaksi ja ajaa hahmoa takaa ympäri hotellia.
Aiheesta muualla

Charlie sateessa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Charlie sateessa Elonet.
FS Charles Martel (1893)

| Charles Martel |
| --- | --- |
 Charles Martel

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Brest
Kölinlasku:  huhtikuu 1891
Laskettu vesille:  elokuu 1893
Palveluskäyttöön:  kesäkuu 1897
Poistui palveluskäytöstä:  1922
Loppuvaihe:  romutettu 1922
Tekniset tiedot
Uppouma:  11 639 t
Pituus:  115,49 m
Leveys:  21,64 m
Syväys:  8,38 m
Koneteho:  14 900 shp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  644
Aseistus
Aseistus:  2 × 305 mm/45 Mle 1887 -tykkiä 2 × 274 mm/45 Mle 1887 -tykkiä 8 × 138 mm/45 Mle 1888 -tykkiä 2 × 450 mm torpedoputkea
FS Charles Martel oli 1800-luvun lopulla valmistettu Ranskan laivaston pre-dreadnought-taistelulaiva. Alus kuului viiden toisiaan muistuttavan aluksen ryhmään, joka tilattiin Britannian kuninkaallisen laivaston tilattua Royal Sovereign -luokan.
Valmistus

Alus tilattiin Brestin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin huhtikuussa 1891. Alus laskettiin vesille elokuussa 1893 ja se otettiin palvelukseen kesäkuussa 1897.
Palvelus

Alus sijoitettiin palvelukseen otettaessa Välimeren laivueeseen. Aluksesta tuli vuonna 1900 laivueen 2. viirikön komentajan kontra-amiraali Roustan'n lippulaiva. Välimeren laivue osallistui kesä-heinäkuussa 1900 yhdessä pohjoisen laivueen purjehduksen, jonka päätteeksi pidettiin heinäkuun lopulla laivastokatselmus Cherbourgissa. Vuoden 1901 sotaharjoituksissa alukseen osui sukellusvene Gustave Zédén laukaisema harjoitustorpedo, mikä aiheutti suurta kohua lehdistössä.
Alus siirrettiin 1903 reservilaivueeseen kolmen taistelulaivan ja kolmen panssariristeilijän kanssa, joten se ei osallistunut vuoden heinä-elokuun sotaharjoitukseen. Alus oli reservilaivueessa, joka nimettiin vuonna 1906 uudelleen 2. laivueeksi. Alus kuului kontra-amiraali Germinet johtamaan laivueen 2. viirikköön. Alus oli pääosan vuotta varustettuna ainoastaan minimimiehistöllä ollen vain kolme kuukautta vuodessa täysin miehitettynä.
Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus makasi ankkurissa Brestissä yhdessä Carnot'n kanssa. Kumpikin alus oli määrä palauttaa palvelukseen, mutta se viivästyi Normandie-luokan taistelulaivojen varatessa telakat. Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1922 ja se myytiin romutettavaksi vielä samana vuonna.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:French battleship Charles Martel
Käännös suomeksi
1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaatti

| 1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (2,3-dihydroksi-4-oksopentyyli)divetyfosfaatti
CAS-numero:  190079-18-6
PubChem CID:  443201
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H11O7P
Moolimassa:  214,108 g/mol
1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaatti (C5H11O7P) (DOXP) on orgaaninen fosfaatti, joka on välituote kun kasvit ja bakteerit tuottavat terpeenejä niin kutsutulla DOXP-reitillä.
Synteesi ja biologinen rooli

1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaattia muodostuu glyseraldehydi-3-fosfaatista entsyymien vaikutuksesta. Yhdisteen hiilirunko täytyy muuttaa haarautuneeksi isoprenoidirungoksi ja 1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaattireduktoisomeraasin katalysoimana yhdisteestä muodostuu 2-C-metyyli-D-erytritoli-4-fosfaattia. Terpenoidisynteesin lisäksi 1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaatti on lähtöaine myös tiamiinipyrofosfaatin biosynteesille kasveissa.
Yhdistettä voidaan syntetisoida laboratorioissa käyttämällä lähtöaineena dietyylitartraattia tai hyödyntämällä 1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaattisyntaasientsyymiä.
Aiheesta muualla

PubChem: 1-deoxylulose 5-phosphate (englanniksi)
Human Metabolome Database: 1-Deoxy-D-xylulose 5-phosphate (englanniksi)
1-nitroso-2-naftoli

| 1-nitroso-2-naftoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-nitrosonaftalen-2-oli
CAS-numero:  131-91-9
PubChem CID:  8580
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C=CC(=C2N=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H7NO2
Moolimassa:  173,166 g/mol
Sulamispiste:  106–110 °C
Liukoisuus veteen:  0,2 g/l (20 °C)
1-nitroso-2-naftoli (C10H7NO2) on fenoleihin ja nitrosoyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa väriaineiden valmistukseen ja analyyttisen kemian reagenssina.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 1-nitroso-2-naftoli on keltaista, oranssia tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hieman veteen, mutta paremmin emäksisiin liuoksiin. Sen sijaan useat orgaaniset liuottimet, esimerkiksi etanoli, dietyylieetteri, kloroformi ja bentseeni liuottavat ainetta. 1-nitroso-2-naftolilla on kaksi tautomerista muotoa, jotka ovat hydroksinitrosoisomeeri ja kinonimonoksiimi-isomeeri. 1-nitroso-2-naftoli muodostaa komplekseja useiden metalli-ionien kanssa. Sidoksen komplekseissa muodostavat hydroksyyliryhmän happiatomi ja metallista riippuen nitrosoryhmän happi- tai typpiatomi. Monet näistä komplekseista liukenevat orgaanisiin liuottimiin.
1-nitroso-2-naftolia valmistetaan 2-naftolin ja typpihapokkeen tai natriumnitriitin ja rikkihapon reaktiolla.
Eräitä 1-nitroso-2-naftolin metallikomplekseja käytetään väriaineina, ja 1-nitroso-2-naftolista myös valmistetaan muita väriaineita. Yhdistettä käytetään reagenssina määritettäessä koboltin, raudan, molybdeenin tai palladiumin pitoisuuksia spektrofotometrisesti ja muodostamaan orgaanisiin liuottimiin liukenevia komplekseja uuttoa varten. Polttoaineiden lisäaineena 1-nitroso-2-naftoli estää hartsin muodostumista.
Chálki

Chálkin saarta Choriósta ja sen linnasta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  36°14′N, 27°34′E, Chálki Ródos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Korkein kohta:  Merovígli, 593 m
Pinta-ala:  26,988 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  478
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Chálki (kreik. Χάλκη; transl. myös Hálki, Khálki), antiikin Khalke (m.kreik. Χάλκη, Khalkē), on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 26,988 neliökilometriä ja asukasluku 478 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chálki kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Chálkin kylä.
Maantiede

Chálki sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Ródoksen länsipuolella. Etäisyys Ródokselle on noin 6,5 meripeninkulmaa (noin 12 kilometriä). Chálkin lähimmät suuremmat saaret ovat Alimiá koillispuolella ja Tílos kauempana luoteispuolella. Kreikan pääkaupungin Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen matkaa kertyy 302 meripeninkulmaa eli noin 560 kilometriä.
Chálki on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Merovígli (593 metriä). Chálki oli aikoinaan hedelmällinen saari, mutta saaren pohjaveteen pääsi merivettä, jonka vuoksi nykyisin saari on hyvin karu ja makea vesi joudutaan tuomaan säiliölaivoilla. Chálkin viljelysmaat ovat miltei olemattomat ja kasvikset joudutaankin tuomaan Ródokselta. Saaren rinteillä elää lampaita ja vuohia.
Maantiede > Hallinto ja kylät

Chálki kuuluu hallinnollisesti Chálkin kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.
Saaren ainoa asutus on nykyisin pääkylä Chálkin kylä eli Empório (478 asukasta). Se on rakennettu Chálkin kaakkoisrannikolle amfiteatterin muotoon. Empórion tärkein nähtävyys on Ágios Nikólaoksen kirkko, jonka kellotorni on Dodekanesian korkein. Empórion sataman yläpuolella sijaitsee tuulimyllyjen raunioita.
Aikaisemmin sisämaassa merirosvojen hyökkäyksiltä suojassa ollut entinen pääkylä Chorió eli Chóra on nykyisin autio. Chorióssa on aikoinaan asunut noin 4 000 asukasta. Chorióssa sijaitsee saaren antiikin ajan akropoliille eli linnavuorelle rakennettu johanniittalinna. Linnan alapuolella sijaitsee Panagían kirkko, jossa on säilynyt freskoja.
Historia > Antiikki

Antiikin aikana saari tunnettiin nimimuodossa Khalke, Khalkeia tai Khalkia (lat. Chalce, Chalcia). Saarella oli aikoinaan kuparikaivoksia, joiden mukaan se sai luultavasti myös nimensä. Saarella tehtyjen kaivausten perusteella se koki kukoistuskauden vuosina 900–500 eaa. Saaren poliksen eli kaupunkivaltion Khalken kaupunkikeskus sijaitsi nykyisen Chorión kylän lähellä.
Historia > Myöhempi historia

Venetsia valloitti Chálkin 1200-luvulla. 1800-luvulla saarelaiset elättivät itsensä paljolti pesusienten sukelluksella ja myynnillä, mutta 1900-luvun alussa saari miltei autioitui chálkilaisten muutettua suurin joukoin Yhdysvaltain Floridaan etsimään uutta toimeentuloa.
Italia valloitti Chálkin ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Osaksi Kreikkaa Chálki liitettiin vuonna 1948.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chálki Wikimedia Commonsissa
Chálkin kylä eli Empório.
Chálkin linna.
1–2–3–4–5 Tulta!

| 20 suosikkia — 1–2–3–4–5 Tulta! Virve "Vicky" Rosti |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Vicky Rostin muut julkaisut
| 20 suosikkia – Kun Chicago kuoli 1995 | 20 suosikkia — 1–2–3–4–5 Tulta! 2000 | Sydämeen kirjoitettu 2000 |
20 suosikkia — 1–2–3–4–5 Tulta! on suomalaisen iskelmälaulaja Vicky Rostin kolmas kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 2000. Levy on Vickyltä jo toinen osa 20 suosikkia -kokoelmasarjaa.
Kappaleet

C'mon everybody – 2.21
Siinä ruutia on kun rakastun – 2.49
Tee mulle niin (Make Love To Me) – 4.15
Seis mies (Stop Thief) – 3.06
Dream maker – 3.01
Antaudun (Giving Up, Giving In) – 4.08
Rahaa, rahaa, rahaa (Money, Money, Money) – 3.07
Help – 2.22
1–2–3–4–5 tulta – 3.23
Sun mä aina oon (Casanova Brown) – 4.12
Talven tullen – 2.38
Saisinpa vain (I Love To Love) – 3.29
James Dean – 3.35
Apinoiden planeetta (On The Planet Of The Apes) – 2.46
Koputa puuta (Knock On Wood) – 3.47
Soita kelloain (Ring My Bell) – 3.29
Sua en voi unohtaa (I Can't Stop Lovin' You) – 3.56
Soitto soikoon vaikka aamuun (Don't Let Them Stop The Music) – 2.56
Ohari (The Runner) – 3.52
Varjossa vain (Standing In The Shadows Of Love) – 2.59
Georges Charpak

| Georges Charpak |
| --- | --- |
 Georges Charpak vuonna 2005
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1924 Dąbrowica, Puola (nyk. Dubrovytsia, Ukraina)
Kuollut: 29. syyskuuta 2010 (86 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:   Ranskalainen  Puolalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Collège de France
Instituutti:  CNRS CERN
Tutkimusalue:  Fysiikka
Palkinnot:   Nobelin fysiikanpalkinto (1992)
Georges Charpak (1. elokuuta 1924 – 29. syyskuuta 2010) oli puolalais-ranskalainen fyysikko. Hänelle myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1992 työstään hiukkaskiihdyttimissä käytetyissä ilmaisinlaitteiden parissa.
Charpak syntyi Puolassa juutalaiseen perheeseen. Perhe muutti Pariisiin Charpakin ollessa seitsenvuotias. Charpak palveli Vapaa Ranska -vastarintaliikkeessä ja Vichyn Ranska vangitsi hänet; hänet vietiin Dachaun keskitysleirille vuonna 1944. Charpak vapautettiin vuotta myöhemmin.
Kaivostekniikan kandidaatiksi Charpak valmistui vuonna 1948 ja hän pääsi heti töihin CNRS:ään. Tohtorin arvon Charpak sai vuonna 1954 ydinfysiikasta.
Chela

| Chela |
| --- | --- |
 Neonkölibarbi (Chela cachius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Alalahko::  Särkikalat Cyprinoidei
Heimo::  Seeprakalat Danionidae
Alaheimo::  Danioninae
Suku::  Chela  Hamilton, 1822
Katso myös
   Chela Wikispeciesissä   Chela Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Chela on seeprakalojen heimon (Danionidae) kalasuku. Suvussa on kolme lajia, joiden levinneisyys on Aasiassa:
Chela cachius (Hamilton, 1822) – neonkölibarbi
Chela macrolepis Knight & Rema Devi, 2014
Chela khujairokensis Arunkumar, 2000
Chaunax

| Chaunax |
| --- | --- |
 Rusokonnakrotti (Chaunax pictus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Krottikalat Lophiiformes
Heimo::  Konnakrotit Chaunacidae
Suku::  Chaunax  Lowe, 1846
Katso myös
   Chaunax Wikispeciesissä   Chaunax Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Chaunax on konnakrottien (Chaunacidae) heimoon kuuluva Intian valtamereltä, Atlantin valtamereltä ja Tyyneltämereltä tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat 22 lajia:
Chaunax abei Danois, 1978
Chaunax africanus Ho & Last, 2013
Chaunax apus Lloyd, 1909
Chaunax atimovatae Ho & Ma, 2016
Chaunax breviradius Danois, 1978
Chaunax endeavouri Whitley, 1929
Chaunax fimbriatus Hilgendorf, 1879 – konnakrotti
Chaunax flammeus Danois, 1979
Chaunax flavomaculatus Ho, Roberts & Stewart, 2013
Chaunax heemstraorum Ho & Ma, 2016
Chaunax hollemani Ho & Ma, 2016
Chaunax latipunctatus Danois, 1984
Chaunax mulleus Ho, Roberts & Stewart, 2013
Chaunax nebulosus Ho & Last, 2013
Chaunax nudiventer Ho & Shao, 2010
Chaunax penicillatus McCulloch, 1915
Chaunax pictus Lowe, 1846 – rusokonnakrotti
Chaunax reticulatus Ho, Roberts & Stewart, 2013
Chaunax russatus Ho, Roberts & Stewart, 2013
Chaunax stigmaeus Fowler, 1946
Chaunax suttkusi Caruso, 1989
Chaunax umbrinus Gilbert, 1905
1-naftyylitiourea

| 1-naftyylitiourea |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Naftalen-1-yylitiourea
CAS-numero:  86-88-4
PubChem CID:  736366
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C=CC=C2NC(=S)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H10SN2
Moolimassa:  202,28 g/mol
Sulamispiste:  198 °C
Kiehumispiste:  - (hajoaa)
Liukoisuus veteen:  0,6 g/l (25 °C)
   
1-naftyylitiourea eli α-naftyylitiourea tai Antu (C11H10SN2) on orgaaninen yhdiste ja tiourean johdannainen. Yhdistettä käytetään rotanmyrkkynä.
Ominaisuudet

Puhtaana 1-naftyylitiourea on huoneenlämpötilassa valkoisia kiteitä. Epäpuhtaudet värjäävät kaupalliset tuotteet siniharmaiksi. 1-naftyylitiourea liukenee vain pieniä määriä veteen, mutta liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten kuumaan etanoliin ja asetoniin. Kuumennettaessa 1-naftyylitioureaa klooribentseenin toimiessa liuottimena yhdiste hajoaa muodostaen 1-naftyyli-isotiosyanaattia ja ammoniakkia.
1-naftyylitiourea on hyvin myrkyllistä isorotalle (Rattus norvegicus) ja sen LD50-arvo isorotalle on 6 mg/kg. 1-naftyylitiourea on spesifisesti myrkyllistä juuri isorotalle, muut rottien suvun lajit sietävät yhdistettä hieman paremmin. Muille nisäkkäille se ei ole aivan yhtä myrkyllistä esimerkiksi oravilla LD50-arvo on 600 mg/kg. 1-naftyylitiourea ärsyttää voimakkaasti hengitysteitä ja aineelle altistumisesta voi seurata yskää, hengityksen vaikeutumista ja huonovointisuutta.
Valmistus ja käyttö

1-naftyylitioureaa voidaan syntetisoida 1-naftyyliamiinista ja jostain tiosyanaattisuolasta kuten natrium-, kalium- tai ammoniumtiosyanaatista. Reaktio suoritetaan happamassa vesiliuoksessa ja seosta kuumennetaan 14–16 tunnin ajan. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on naftyyli-isotiosyanaatin ja ammoniakin välinen reaktio.
1-naftyylitioureaa käytetään rotanmyrkkynä.