stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sancho
Hallitsijoita

Portugalin kuninkaita:
Sancho I, Portugalin kuningas 1185-1211
Sancho II, Portugalin kuningas 1223-1248
Pamplonan ja Navarran kuninkaita:
Sancho I, Pamplonan kuningas 905-926
Sancho II, Pamplonan kuningas 970-994
Sancho III Suuri, Pamplonan kuningas 1000-1035
Sancho IV, Navarran kuningas 1054-1076
Sancho V, Navarran kuningas 1076-1094
Sancho VI, Navarran kuningas 1150-1194
Sancho VII, Navarran kuningas 1194-1234
Leónin ja Kastilian kuninkaita:
Sancho I, Leónin kuningas 956-966
Sancho II, Kastilian kuningas 1065-1072, Leónin kuningas 1072
Sancho III, Kastilian kuningas 1157-1158
Sancho IV, Kastilian ja Leónin kuningas 1284-1295
Aragonian kuninkaita:
Sancho Ramírez, Aragonian kuningas 1063-1094, sama kuin Navarran Sancho V
Muita henkilöitä

Brent Sancho (s. 1977), trinidadtobagolainen jalkapalloilija
Jadon Sancho (s. 2000), englantilainen jalkapalloilija
Kuvitteellisia henkilöitä

Sancho Panza, aseenkantaja Miguel Cervantesin romaanissa Don Quijote
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sancho”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sampo-Passio

| Sampo-Passio Sammas |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1990
 Tuottaja(t): Kari Kalén, Timo Ristilä & Veltto Virtanen
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Megamania
Veltto Virtasen muut julkaisut
| Beibi 1982 | Sampo-Passio 1990 | Uhvon paluu (EP) 1999 |
Sampo-Passio on Veltto Virtasen Sammas-yhtyeen kanssa tehty studioalbumi vuodelta 1990. Albumi jäi yhtyeen ainoaksi.
Sampo-passion vinyylipainoksen sisäpusseista löytyvät laulujen sanat.
Kappaleet > A-puoli

"Alkusoitto"
"Kala-rock & roll"
"Liekkisiipi"
"Hei-alle-rii"
"Kaikessa vain nainen"
Kappaleet > B-puoli

"Paleleva enkeli"
"Elinvesi"
"Loveenlangennut"
"Hymni"
Kappaleet > C-puoli

"Unohtunut laulu"
"Pääsiäinen"
"Kaikessa vain nainen"
"Sammas"
Kappaleet > D-puoli

"Löylylaulu"
"Kylväjä"
"Rakkauden aikaan"
"Kunnes elämä meidät erottaa"
Sävellykset ja sanoitukset Veltto Virtanen, paitsi "Elinvesi" Vaaranmaa – Virtanen
Sovitukset: Sammas
Sammas

Kari Luomaala; basso
Heikki Nikula; saxofonit, basso-klarinetti
Jarmo Ojala; rummut
Timo Ristilä; kosketinsoittimet
Tanjalotta Räikkä; laulu
Timo Vaaranmaa; sähkökitara
Veltto Virtanen; laulu, kitara
sekä
Arto Järvelä; jouhikko, viulu, kontrabasso
Ismo Kätkä; percussion
Hannu Saha; kantele
Joikhaus: A.J., H.S., V.V.
Pudotus (hydrologia)

Pudotus  tai putouskorkeus on potamologiassa joen, muun virtaveden uoman tai uoman tietyn osuuden, alku ja loppupään korkeusero. Virtaveden loppupää on yleensä helppo määrittää, joka se laskee yleensä mereen, järveen tai se yhtyy toiseen virtavesiuomaan. Sen alkupää on toisinaan hankala määrittää, sillä virtavesi voi olla sateiden aikana pitempi ja kuivana aikana lyhyempi. Toinen hankaluus sen alkupisteen määrittämiseksi voi johtua tulkinnasta, mikä virtaveden haaroista valitaan sen pääuomaksi. Vaikka pääuoman kulku on yleensä sovittu, esiintyy joissakin tapauksissa sen tulkinnasta erimielisyyksiä. Mutta esimerkiksi järvestä järveen virtaavan joen pudotus saadaan helposti järvien vedenpintojen keskikorkeuksien erotuksena. Myös vesiputouksille ilmoitetaan pudotusarvoja. Tietoa virtaveden tai sen osuuden pudotuksesta voidaan käyttää arvioidessa veden kuljettamaa energiaa, sen maastoon kohdistamaa kulutusta tai mitä muita ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia virtavedellä voi olla.
Vaikka pudotus on virtavesille helppo määrittää, se ei ilmaise uomassa, sen alku- ja loppupisteen välissä, tapahtuvien ilmiöiden luoteesta mitään. Tähän tarpeeseen hyödyllisempi suure on osuuden jyrkkyys eli kaltevuus. Kaltevuus ilmaisee veden uomassaan saaman liike-energian, josta voidaan päätellä monia virtaveden geomorfologisia ja biologisia piirteitä. Kaltevuudet voidaan koota pituusleikkaukseksi, joka on kuvaaja uoman korkeussuhteista ja josta voidaan lukea myös uoman eri kohtien kaltevuudet.
Puhoksen perinnepäivät

Puhoksen perinnepäivät on kesäisin järjestettävä kulttuuria ja perinnekoneita yhdistävä ulkoilmatapahtuma Kiteellä. Puhoksen perinnepäivät järjestetään Kiteen vanhassa Puhoksessa, Puhoksen Perinnenavetan sekä vanhan myllyn lähellä. Samalla alueella sijaitsi historiallisesti Nils Ludvig Arppen jalanjäljissäselvennä saha sekä telakka, jossa on valmistettu Suomen ensimmäinen höyrylaiva, Ilmarinen.
Tapahtumassa on vuosittain vaihtuvaa ohjelmistoa. Aiempina vuosina ohjelmistoon on kuulunut esimerkiksi vintagekoneiden ja perinteisten käsityötaitojen esittelyä. Kävijöillä on ollut myös mahdollisuus kokeilla kädentaitoja itse. Tapahtumassa ovat perinteisesti esiintyneet Tukkilaiset. 1920-luvulla valmistuneessa Puhoksen perinnenavetassa on tapahtuman ajan näytillä kokoelma maatalouden, kodinhoidon ja arkisten tarvikkeiden esineistöä.
Aiheesta muualla

Puhoksen perinnepäivät
Keski-Karjalan Perinnekoneyhdistys ry. Tapahtuvan järjestäjän verkkosivut
Tapahtuman kotisivut
Keski-Karjalan perinnekoneyhdistyksen kotisivut
Kiteen kaupungin kotisivut
Puhoksen kehittämisyhdistyksen sivut
Saksa talviolympialaisissa 2018

Saksa osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 155 urheilijaa, jotka kilpailivat 14 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 95 ja naisia 60. Jääkiekkoilijoita oli 25 (miesten joukkue), rattikelkkailijoita 18 ja maastohiihtäjiä 16. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi yhdistetyn hiihtäjä Eric Frenzel ja päättäjäisissä jääkiekkoilija Christian Ehrhoff.
Saksa saavutti kisoissa 14 kulta-, 10 hopea- ja 7 pronssimitalia. Se sijoittui mitalitilastossa Norjan jälkeen toiseksi. Yksittäisissä urheilumuodoissa se oli mitalitilaston paras ampumahiihdossa, ohjaskelkkailussa, rattikelkkailussa ja yhdistetyssä.
Urheilijat ja mitalit lajeittain

| Laji | Miehiä | Naisia | Urheilijoita yht>  | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Mitaleja yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alppihiihto | 7 | 7 | 14 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ampumahiihto | 6 | 6 | 12 | 3 | 1 | 3 | 7 |
| Freestylehiihto | 3 | 5 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jääkiekko | 25 | 0 | 25 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Kaukalopikaluistelu | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Lumilautailu | 7 | 6 | 13 | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Maastohiihto | 7 | 9 | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mäkihyppy | 5 | 4 | 9 | 1 | 3 | 0 | 4 |
| Ohjaskelkkailu | 7 | 3 | 10 | 3 | 1 | 2 | 6 |
| Pikaluistelu | 4 | 5 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Rattikelkkailu | 12 | 6 | 18 | 3 | 1 | 0 | 4 |
| Skeleton | 3 | 3 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Taitoluistelu | 4 | 4 | 8 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Yhdistetty | 5 | 0 | 5 | 3 | 1 | 1 | 5 |
Pleasantville – Onnellisten kaupunki

| Pleasantville – Onnellisten kaupunki> Pleasantville |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gary Ross
Käsikirjoittaja:  Gary Ross
Tuottaja:   Gary Ross  Steven Soderbergh  Jon Kilik  Bob Degus 
Säveltäjä:  Randy Newman
Kuvaaja:  John Lindley
Leikkaaja:  William Goldenberg
Pääosat:   Tobey Maguire  Reese Witherspoon  Jeff Daniels  Joan Allen  William H. Macy  J. T. Walsh 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   New Line Cinema  Larger Than Life Productions 
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Ensi-ilta:  23. marraskuuta 1998
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  60 miljoonaa USD
Tuotto:  49,8 miljoonaa USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pleasantville – Onnellisten kaupunki (engl. Pleasantville) on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka on käsikirjoittanut, tuottanut ja ohjannut Gary Ross. Elokuvan pääosia näyttelevät Tobey Maguire, Reese Witherspoon, William H. Macy, Joan Allen, Marley Shelton ja Jeff Daniels. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa 23. lokakuuta 1998 ja Suomessa 9. huhtikuuta 1999.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tobey Maguire  | … |  David   |
|  Reese Witherspoon  | … |  Jennifer   |
|  Joan Allen  | … |  Betty Parker   |
|  Jeff Daniels  | … |  Bill Johnson   |
|  William H. Macy  | … |  George Parker   |
|  J. T. Walsh  | … |  Big Bob   |
|  Marley Shelton  | … |  Margaret Henderson   |
|  Giuseppe Andrews  | … |  Howard   |
|  Jenny Lewis ja Marissa Ribisi  | … |  Christin ja Kimmy   |
|  Jane Kaczmarek  | … |  Davidin ja Jenniferin äiti   |
|  Don Knotts  | … |  TV-korjaaja   |
|  Kevin Connors ja Natalie Ramsey  | … |  Bud ja Mary Sue Parker   |
|  David Tom  | … |  Whitey   |
|  Paul Walker  | … |  Skip Martin   |
|  Dawn Cody, Maggie Lawson ja Andrea Taylor  | … |  Betty Jean, Lisa Anne ja Peggy Jane   |
Vastaanotto

Verkkosivusto Rotten Tomatoes kertoo, että 86 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7,6/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 84 arviointiin. Roger Ebert antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä ja kutsui sitä yhdeksi vuoden parhaimmista ja aidoimmista elokuvista.
Aiheesta muualla

Aro, Tuuve: Pleasantville – Onnellisten kaupunki MTVuutiset.fi.  15.5.2002.
Saksala

Saksala voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimi

Saksala, Kotkan kaupunginosa
Saksala, Lahden kaupunginosa
Saksala, Mikkelin kaupunginosa
Saksala, Nousiaisten kylä
Saksala, Porvoon kylä
Saksalan kartano, kartano Padasjoella
Sukunimi

Antero Saksala (s. 1948), suomalainen poliitikko, Tampereen ent. pormestari
Elina Saksala (s. 1953), suomalainen tietokirjailija
Harri Saksala (s. 1948), suomalainen pop- ja jazz-musiikin monitoimimies
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saksala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Psc

Psc tai PSC on lyhenne, jonka merkityksiä ovat muun muassa:
PSC, Katalonian sosialistien puolue
Kalat, tähdistö
primaarinen sklerosoiva kolangiitti
PaySafeCard, sähköinen maksujenvälityspalvelu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Psc”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Please Excuse Me for Being Antisocial

| Please Excuse Me for Being Antisocial Roddy Ricch |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. joulukuuta 2019
 Tyylilaji: rap, trap
 Kesto: 43.28
 Levy-yhtiö: Atlantic
Listasijoitukset
   Britannian albumilista: 13.   Suomen virallinen albumilista: 13.   Billboard 200: 1. 
Roddy Ricchin muut studioalbumit
|   | Please Excuse Me for Being Antisocial 2019 | Live Life Fa$t 2021 |
Please Excuse Me for Being Antisocial on yhdysvaltalaisen rap-artistin Roddy Ricchin esikoisalbumi, joka julkaistiin Atlantic Recordsin kautta 6. joulukuuta 2019. Albumia myytiin julkaisuviikolla 101 tuhatta albumiyksikköä vastaava määrä Yhdysvalloissa ja se nousi ensimmäiselle sijalle Billboard 200 -albumilistalla. Albumi oli ylittänyt platinalevyrajan kaksinkertaisesti vuoden 2021 maaliskuuhun mennessä. Vuonna 2020 se palkittiin vuoden albumina BET Awards -gaalassa.
Arvostelut

AllMusic:
NME:
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus | Lähde |
| --- | --- | --- |
|  Britannian albumilista | 13. |  |
|  VG-lista | 4. |  |
|  Sverigetopplistan | 10. |  |
|  Suomen virallinen albumilista | 13. |  |
|  Hitlisten | 7. |  |
|  Billboard 200 | 1. |  |
Kappaleet

Intro – 2.15
The Box – 3.16
Start wit Me – 2.38 (mukana Gunna)
Perfect Time – 2.22
Moonwalkin – 2.47 (mukana Lil Durk)
Big Stepper – 2.55
God’s Eyes – 2.15
Peta – 3.18 (mukana Meek Mill)
Boom Boom Room – 2.47
Elyse’s Skit – 0.23
High Fashion – 3.40 (mukana Mustard)
Bacc Seat – 2.52 (mukana Ty Dolla Sign)
Roll Dice – 2.50
Prayers to the Trap God – 2.40
Tip Toe – 3.05 (mukana A Boogie wit da Hoodie)
War Baby – 3.15
SalWe

| SalWe Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2009
Toimitusjohtaja:  Saara Hassinen
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Toimiala:  Terveys- ja sosiaalipalvelut
Tuotteet:  Tutkimusohjelmat
Kotisivu:  www.salwe.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SalWe Oy edistää terveyden ja hyvinvointialan yritysten ja tutkimuslaitosten pitkäjännitteistä yhteistyötä ja tutkimusta. Yhteistyöllä tavoitellaan merkittäviä innovaatioita, jotka kasvattavat terveyden ja hyvinvointialan liiketoimintaa ja lisäävät yhteiskunnan hyvinvointia. SalWe Oy on voittoa tavoittelematon osakeyhtiö ja se koordinoi SHOK eli strategisen huippuosaamisen keskittymän toimintaa terveyden ja hyvinvoinnin alueella.
Perustaminen

SHOK-toiminta sai alkunsa pääministerin johtaman Tutkimus- ja innovaationeuvoston (ent. Tiede- ja teknologianeuvoston) päätöksellä vuonna 2006. Tavoitteeksi asetettiin elinkeinoelämän uudistuminen ja vientiliiketoiminnan lisääminen. Suomessa on kuusi SHOKia ja niiden toimintaa operoivaa yhtiötä. SalWe Oy perustettiin terveyden ja hyvinvoinnin alueella vuonna 2009.
SHOKien kulmakivenä on rahoittajaorganisaatioiden vahva sitoutuminen. Tekesillä on keskeisenä rahoittajana ollut myös merkittävä rooli keskittymien rakentamisessa. SHOKit ovat poikkitoimialaisia, monitieteellisiä, kansainvälisesti korkeatasoisia ja avoimia innovaatioympäristöjä, joiden tutkimustulokset ovat laajalti julkisia. Kunkin SHOKin toimintaa ohjaa omistajien määrittämä strategia (Strateginen tutkimussuunnitelma SRA), jota toteutetaan tutkimusohjelmien avulla. Ohjelmiin voivat osallistua myös muut tahot kuin osakkaat.
Perustaminen > Osakkaat

Osakasyritykset ovat:
Biotie Therapies
CSC – Tieteen tietotekniikan keskus
Elekta Oy
Finnzymes
GE Healthcare Finland
Invalidiliiton Asumispalvelut
Kustannus Oy Duodecim
Lääketietokeskus Oy
Mawell Oy
Medisize Oy
Oy Medix Biochemica Ab
Mobidiag Oy
Nexstim Oy
Orion
Philips
Veripalvelu
Thermo Fisher Scientific Oy
Tieto Healthcare & Welfare
Valio
Tutkimuspuolelta osakkaina ovat:
Helsingin
Jyväskylän
Itä-Suomen
Tampereen
Turun ja Oulun yliopistot
Aalto-yliopisto
Tampereen teknillinen yliopisto ja Åbo Akademi sekä Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT
Työterveyslaitos (TTL)
UKK-instituutti, Teknologian tutkimuskeskus VTT
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)
Tavoitteet

SalWe tarjoaa yhteistyöalustan ja toimintatavan terveys- ja hyvinvointialan toimijoiden, yritysten ja tutkimuksen, väliseen yhteistyöhön. SalWen toiminnalla edistetään yritysten kansainvälistä liiketoimintaa ja alan yhteiskunnallista vaikuttavuutta sekä tuotetaan tutkimukseen pohjautuvaa tietoa. SalWen toiminnan tavoitteena on yksilön toimintakyvyn ylläpitäminen ja parantaminen sekä yhteiskunnallisesti merkittävien sairauksien ehkäiseminen, havaitseminen ja hoitaminen. Tutkimuksen kohteena olevia sairauksia ovat aivosairaudet, vauriot ja rasitus, elämäntavoista johtuvat sairaudet, mikrobi-infektiot ja tulehdukset sekä syöpäsairaudet. Toiminnan keskiössä on yksilölähtöinen terveyden, hyvinvoinnin ja elämäntapojen seuranta ja hallinta. SalWen tavoitteita toteutetaan tutkimusohjelmien kautta.
Tutkimusohjelmat > Yksilöllistetty diagnostiikka ja hoito (GET IT DONE.) 2014-2018

Ohjelman tavoite on parantaa terveydenhuollon vaikuttavuutta uusilla tuotteilla ja palveluilla, jotka mahdollistavat yksilöllistetyn ja ennakoivan diagnostiikan ja hoidon. Ohjelman lopputuloksena syntyvien teknologioiden ja toimintatapojen avulla terveydenhuollon ammattilaiset pystyvät tarjoamaan tehokkaampia palveluita terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen. Ohjelman mm. kehitetään ICT-ratkaisumalleja ja liiketoimintamalleka geeni- ja muu laboratoriotieto tehokkaaseen käyttöön ennaltaehkäisyssä ja hoidossa, teknologiaa vieritestaukseen, merkkiaineita infektioiden ja tulehdustautien diagnosoimiseen. Ensimmäistä kertaa Suomen julkinen ja yksityinen terveydenhuolto, tutkimus sekä teollisuus kehittävät yhdessä yksilöllistettyä diagnostiikkaa ja hoitoa. Ohjelman laaja yhteistyö huomioi sosiologiset ja liiketoiminnalliset näkökohdat genomitiedon hyödyntämisessä kliinisessä terveydenhuollossa.Tässä SalWen koordinoimassa ja TEKESin ja osapuolten yhdessä rahoittamassa tutkimusohjelmassa on mukana 12 terveydenhuoltoalan yritystä ja 5 tutkimuslaitosta.
Tutkimusohjelmat > Yksilön hyvinvoinnin ja terveyden älykäs seuranta (Älykäs monitorointi) 2010-2014

Älykäs monitorointi -ohjelmassa yhdistyvät diagnostiikan biomittaaminen, kuvantaminen ja lääketieteellisen terveystiedon käsittely. Ohjelman tavoitteena on kehittää innovatiivisia, älykkäitä ja kustannustehokkaita työkaluja, joilla ihmiset itse tai terveydenhuollon ammattilaiset pystyvät entistä paremmin vaikuttamaan hyvinvointiin ja vaalimaan terveyttä.
Tutkimusohjelmat > Mielen ja kehon eliksiirit (Eliksiirit) 2010-2014

Mielen ja kehon eliksiirit -ohjelman keskeisiä painopistealueita ovat ylipainon ja sen liitännäissairauksien parempi hallinta, aivojen terveyden edistäminen sekä uusien ratkaisujen ja toimintamallien kehittäminen näiden terveyshaasteiden vähentämiseksi ja kansalaisten terveyden edistämiseksi..
Aiheesta muualla

SalWe:n kotisivut
Opetus- ja kultturiministeriö, Tutkimus- ja innovaationeuvosto (Arkistoitu – Internet Archive)
Päiviö (noita)

Päiviö oli saamelainen suurnoita.
Päiviö (Peaivvas < Beaivi, 'aurinko') on todennäköisesti ollut historiallinen henkilö, vaikka hänen ympärilleen on kiertynyt tarinaperinnettä monilta tahoilta. Johannes Tornaeuksen mukaan hän olisi asunut Enontekiön Peltojärvellä ja kuollut n. 1670. Tarinaperinne pitää häntä kuitenkin Kittilän noitana. Tornaeus mainitsee Päiviön Ruotsin Lapin intensiiviseen lähetysvaiheeseen kuuluvana hahmona, joka hylkäsi seitansa (sieidi) ja kääntyi kristinuskoon sen jälkeen, kun ankaran porokuoleman aikana ei saanut seidalta pyytämäänsä apua. Tämän jälkeen Päiviöstä tuli kotiseudullaan kiivas seitojen hävittäjä, ja hän jopa lähetti vanhimman poikansa Vuolabin (Olavin) Inariin hävittämään niitä.
Tarinaperinteen mukaan Päiviö olisi asunut Kittilän Rastinjärven pohjoispuolella. Se pitää häntä suursamaanina (noaidi), joka olisi kalan hahmossa käynyt Tukholmassa valittamassa kuninkaalle pirkkalaisten sorrosta, ja tällä matkallaan kääntynyt kristityksi. Toisen tarinan mukaan hän kävi hauen suoleen piiloutuneena katsomassa Kemissä, millaista kristinusko on. Ennen kääntymistään Päiviön kerrotaan mm. samaanintaidoillaan taistelleen naapurisiidojen samaanien kanssa peuralaumoista sekä kamppailleen uudisasukkaitten saamelaisille tuottamia haittoja vastaan. Kun lohi ei enää noussut Kittilään, hän säynävän suoleen piiloutuneena ui jokisuuhun ja hävitti sieltä uudisasukkaitten lohipadot. Päiviön hahmoon on kuitenkin kiertynyt myös siihen alun perin kuulumattomia voimamies- ja sotasankariaihelmia (Laurukainen). Sama koskee hänen poikaansa Vuolabia, jonka kerrotaan mm. nostaneen ilmaan Mortensnesissa sijaitsevan suuren seitakiven, tappaneen pelkin käsin karhun pesäänsä, soutaneen yksin kilpaa norjalaisen venekunnan kanssa, juosseen kiinni villipeuran jne.
Porin kuninkaankartano

Porin kuninkaankartano oli 1500–1600-luvuilla Porissa sijainnut kuninkaankartano. Se oli Kokemäenkartanon linnaläänin hallintopaikka vuosina 1558–1634. Kartanon rakennukset hävisivät 1700-luvulla.
Perustaminen ja sijainti

Kokemäenkartanon linnaläänin ensimmäinen hallintopaikka oli Kokemäenkartano, joka rakennettiin Kokemäellä jo 1300-luvun alkupuolella. Sieltä hallinto siirrettiin ensin 1549 Ulvilan kuninkaankartanoon ja sitten Poriin, kun kaupunki perustettiin vuonna 1558.
Kuninkaankartano sijaitsi Porin silloisen kaupunkialueen ulkopuolella paikassa, jossa nykyään on vuonna 1863 rakennettu Keski-Porin kirkko puistoineen sekä Linnansillan eteläpää.
Kartanon rakentaminen

Suuri osa kartanon rakennuksista oli vajaan 10 kilometrin päästä siirrettyjä vanhoja Ulvilan kuninkaankartanon hirsirakennuksia. Niitä oli yhteensä lähes kaksikymmentä. Päärakennus valmistui paikallisten talonpoikien päivätyönä sekä palkattujen kirvesmiesten rakentamana vuosina 1558–1559. Työmaa oli ajan oloihin nähden valtava, sillä talonpoikia oli rakentajina noin 500 ja kirvesmiehiä 50. Lisäksi paikalla oli tiilenlyöjiä sekä kymmenen muuraria.
Ristin muotoiseen pitkään päärakennukseen muurattiin yhteensä neljä kellaria sekä 14 savupiippua, jotka olivat 1500-luvun Suomessa harvinaisia. Tavalliset kaupunkilaiset asuivat tuolloin yleensä piiputtomissa savupirteissä. Päärakennukseen hankittiin myös ikkunalaseja, jotka tuotiin paikalle Danzigista. Kartanon ylellisen ulkomuodon takia kaupunkilaiset alkoivat nimittää sitä linnaksi. Porin perustaneen Juhana-herttuan aikomuksena oli laajentaa kuninkaankartano oikeaksi kivilinnaksi, joka olisi rakennettu hieman kartanon länsipuolelle, nykyisen Hallituskadun ja Antinkadun risteyksen kohdalle. Talonpoikia määrättiin kuljettamaan paikalle kiviä eri puolilta Satakuntaa, mutta linna jäi lopulta rakentamatta.
Linnaläänin lakkauttamisen jälkeen

Porin kuninkaankartano toimi Kokemäenkartanon linnaläänin hallintopaikkana vuoteen 1634 saakka, kunnes linnalääni lakkautettiin ja perustettiin uusi Turun ja Porin lääni. Uusi kukoistuskausi koitti kuitenkin joitakin vuosia myöhemmin, kun kartano vuosina 1651–1663 kuului Porin kreivikunnalle. Kuninkaankartanon lopullinen rappioituminen alkoi vuonna 1680 tapahtuneen kreivikunnan lopettamisen myötä.
Kartanon rakennuksia oli merkittynä vielä vuonna 1734 L.V. Ekmanin piirtämässä kaupunkikartassa, mutta vuoden 1799 Isaac Tillbergin kartasta näkyy, että kaupunkialue oli jo laajentunut kuninkaankartanon maille ja sen rakennukset hävinneet. Kivilinnan rakentamiseen tarkoitettuja kiviä oli Linnanmäeksi nimetyllä paikalla vielä 1800-luvun alussa, mutta ne käytettiin myöhemmin muihin rakennushankkeisiin.
Kuninkaankartanon pienoismalli on nykyään nähtävissä Satakunnan Museon perusnäyttelyssä.
Psathonísi (Agathonísi)

| --- | --- |
Muut nimet:  Psathó (Ψαθώ), Piáto (Πιάτο), Píta (Πίτα)
Sijainti:  37°29′02″N, 26°57′07″E, Agathonísi Kálymnos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Pinta-ala:  0,135 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Psathonísi (kreik. Ψαθονήσι) eli Psathó (Ψαθώ) eli Piáto (Πιάτο) eli Píta (Πίτα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Agathonísin saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,135 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psathonísi kuuluu Agathonísin kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Psathonísi (Sýros)

| --- | --- |
Sijainti:  37°23′15″N, 24°51′42″E, Sýros-Ermoúpoli Sýros, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Pinta-ala:  0,008 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Psathonísi (kreik. Ψαθονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sýroksen saaren lounaispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,008 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psathonísi kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Sami Joensuu

Sami Joensuu.
Sami Joensuu (s. 10. toukokuuta 1973 Pyhäjoki) on Salossa asuva säveltäjä, sanoittaja ja ääninäyttelijä[lähde? ].