stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
San Sebastiánin elokuvajuhlat

San Sebastiánin elokuvajuhlien tapahtumapaikka, Kursaalin palatsi.
San Sebastiánin elokuvajuhlat (esp. Festival Internacional de Cine de San Sebastián, baskiksi Donostiako Nazioarteko Zinemaldia) ovat San Sebastiánin kaupungissa Espanjan Baskimaalla vuosittain syyskuussa järjestettävät elokuvajuhlat.
Elokuvajuhlat on järjestetty vuodesta 1953 lähtien. Ensimmäisinä vuosina juhlat keskittyivät pelkästään espanjankielisiin elokuviin, mutta vuodesta 1955 alkaen ne ovat olleet avoimia eri kielisille elokuville.
Juhlien pääpalkinto on Kultainen simpukka, joka myönnetään parhaalle elokuvalle. San Sebastián on Euroopan vanhimpia ja suurimpia elokuvajuhlia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta San Sebastiánin elokuvajuhlat Wikimedia Commonsissa
San Sebastián International Film Festival (espanjaksi, baskiksi, englanniksi)
San Sebastiánin elokuvajuhlat Internet Movie Database -sivustolla (englanniksi)
Samettiasitti

| Samettiasitti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Asitit Philepittidae
Suku::  Asitit Philepitta
Laji::  castanea
Kaksiosainen nimi
 Philepitta castanea  (Statius Müller, 1776) 
Katso myös
   Samettiasitti Wikispeciesissä   Samettiasitti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Samettiasitti (Philepitta castanea) on Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu. Se elää saaren itäosan sademetsävyöhykkeessä. Philipp Ludwig Statius Müller kuvaili lajin holotyypin Madagaskarista 1776.
SOS (Evelinan albumi)

| SOS Evelina |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. helmikuuta 2019
 Formaatti: CD, LP, digitaalinen
 Tuottaja(t): MGI
 Tyylilaji: pop, R&B
 Kesto: 41.23
 Levy-yhtiö: M-Eazy Music / Universal Music
Evelinan muut julkaisut
| 24K 2016 | SOS 2019 | III 2020 |
Singlet albumilta SOS
 ”Kylmii väreitä” Julkaistu: 3. toukokuuta 2017  ”Tornado” Julkaistu: 1. syyskuuta 2017  ”Katri Helena” Julkaistu: 15. marraskuuta 2017  ”Sun vika” Julkaistu: 2. maaliskuuta 2018  ”Vielä kerran” Julkaistu: 13. heinäkuuta 2018  ”Nostalgiaa” Julkaistu: 7. joulukuuta 2018  ”Miks” Julkaistu: 13. helmikuuta 2019
SOS on suomalaisen laulajan ja lauluntekijän Evelinan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. helmikuuta 2019. Levyn on tuottanut Henri ”MGI” Lanz. Evelina on luonnehtinut albumia ”aidommaksi” ja ”rohkeammaksi” kokonaisuudeksi, kuin hänen debyyttialbuminsa 24K. SOS ehti jo ennen julkaisuaan myydä tuplaplatinaa, kun sen singlejä oli striimattu riittävästi. Levy nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle ja fyysisen albumilistan sijalle neljä.
Albumilta julkaistiin seitsemän singleä, muun muassa ”Kylmii väreitä”, ”Tornado” ja ”Sun vika”, jotka sijoittuivat Suomen eri listojen kärkipaikoille.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Tekijä(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Sahara | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Jussi Varhela | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | SOS | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Kalle Mäkipelto | 3.04 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Formula | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Maalauksii | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Kalle Mäkipelto | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Miks | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz | 3.03 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Lähetä | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Kalle Mäkipelto | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Diipimpää | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Jussi Varhela, Kalle Mäkipelto | 4.01 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Nostalgiaa | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Vielä kerran | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Snorre Forsgren, William Rappaport | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kylmii väreitä | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Kalle Mäkipelto | 3.14 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Katri Helena | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Robin Wrede | 2.43 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Sun vika | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Kalle Mäkipelto, Tiina Vainikainen | 3.13 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Tornado | Eveliina Tammenlaakso, Henri Lanz, Kalle Mäkipelto, Tiina Vainikainen | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| CD/LP:n bonusraita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Wau | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
Tekijät

Evelina – laulu
MGI – tuotanto
Kashwell – tuotanto (2, 4, 6, 7, 10, 12, 13)
Lowkeys – tuotanto (1, 7)
#33 – tuotanto (11)
Ruotsin perustuslait

Ruotsin perustuslait ovat ne neljä perustuslakia, joissa on säädetty Ruotsin valtiojärjestyksestä. Nämä neljä perustuslakia ovat vuonna 1974 annettu hallitusmuoto (ruots. regeringsformen), vuonna 1810 annettu kruununperimysjärjestys (ruots. successionsordningen), vuonna 1949 annettu painovapausasetus (ruots. tryckfrihetsförordningen) ja vuonna 1991 annettu sananvapausperustuslaki (ruots. yttrandefrihetsgrundlagen). Nämä lait asetetaan kaikkien muiden lakien edelle tärkeysjärjestyksessä, ja näiden lakien puitteessa säädetään myös Ruotsin muut lait. Perustuslakien lisäksi Euroopan ihmisoikeussopimus ja jotkin YK:n ja EU:n asiakirjat myös luovat peruspuitteet Ruotsin lainsäädännölle.
Valtiopäiväjärjestys tulee perustuslakien jälkeen ja ennen tavallisia lakia tärkeysjärjestyksessä.
Perustuslakien historia

Maunu Eerikinpojan maanlakia pidetään Ruotsin ensimmäisenä perustuslakina. Lain kuninkaankaariosuus voidaan rinnastaa perustuslailliseen hallitusmuotoon. Ajan mittaan maanlaki korvattiin, jotta voitiin laatia säädökset, jotka säätelevät kuninkaan valtaa kuninkaan vakuutuksen muodossa.
Ruotsin ensimmäinen valtiopäiväjärjestys eli laki, joka koskee Ruotsin valtiopäiviä ja sen toimintaa, oli vuoden 1617 valtiopäiväjärjestys. Valtiopäiväjärjestyksellä on perustuslain asema. Vasta Kustaa II Aadolfin kuoleman jälkeen tuli ensimmäinen varsinainen hallitusmuoto, vuoden 1634 hallitusmuoto. Sisällöltään tämä hallitusmuoto oli säädös valtion hallinnosta holhoojahallituksen aikana, ja se kumottiin kuningatar Kristiinan tultua täysi-ikäiseksi ja vannottua kuninkaan vakuutuksen. Vuonna 1660 hallitusmuoto otettiin taas käyttöön siten täydennettynä, että säätyvaltiopäivien piti kokoontua joka kolmas vuosi. Näin Ruotsin valtiopäivistä tuli tavallinen hallituselin.
1600-luvulla näitä lakeja kutsuttiin useimmiten perustuslaeiksi. Seuraavan vapauden ajan aikana kehitettiin Ruotsin hallintoa, järjestysmuotoa ja hallitusta sen muotoisiksi kuin ne ovat vielä tänäkin päivänä. Samanaikaisiin asiakirjoihin kuuluu myös vuonna 1766 annettu painovapausasetus.
Vuonna 1719 säädettiin uusi hallitusmuoto, jolla valta siirtyi suurelta osin säätyvaltiopäiville ja jonka voimassaoloaikaa kutsutaan vapauden ajaksi. Kuninkaalle jäi vain rajoitettuja valtaoikeuksia. Tämän hallitusmuodon kumosi Kustaa III:n aikana vuoden 1772 hallitusmuoto, joka palautti kuninkaalle laajoja valtaoikeuksia. Samalla kumottiin myös vuonna 1766 säädetty, aikanaan maailman vapaamielisin painovapausasetus. Hallitusmuotoa täydensi myöhemmin vuonna 1789 annettu yhdistys- ja vakuuskirja. Vuonna 1809 kuningas Kustaa IV Aadolf joutui luopumaan vallasta, ja samalla säädettiin uusi hallitusmuoto, joka jälleen suuresti rajoitti kuninkaan valtaa. Tämä hallitusmuoto oli voimassa vuoteen 1974 saakka.
Suomessa, joka liitettiin Venäjään autonomisena suuriruhtinaskuntana vuonna 1809, vuoden 1772 hallitusmuoto ja yhdistys- ja vakuuskirja olivat voimassa perustuslakeina vuoteen 1919 saakka.
Ruotsin neljä perustuslakia

Toisin kuin monella maalla, Ruotsilla on neljä perustuslakia: hallitusmuoto, kruununperimysjärjestys, painovapausasetus ja sananvapausperustuslaki.
Ruotsin neljä perustuslakia > Laki kruununperimysjärjestyksestä

Vuonna 1810 annettu kruunun­perimys­järjestys on perustuslaeista vanhin. Se on peräisin ajalta, jolloin Bernadotte-suku nousi Ruotsin valtaistuimelle, kun Kaarle XIII oli adoptoinut Jean Baptiste Bernadotten, josta tuli Ruotsin kuningas Kaarle XIV Juhana, kun hänet valittiin kruununperijäksi samana vuonna. Laissa säädetään Jean Baptiste Bernadotten eli Kaarle XIV Juhanan jälkeläisten oikeudesta kruununperimykseen. Myöhempi täydennys antaa kruununperimysoikeuden vain Kaarle XVI Kustaan jälkeläisille. Vuoteen 1980 kruununperimysjärjestys oli agnaattinen eli vain mies saattoi periä kruunun, mutta 1. tammikuuta 1980 lähtien kruununperimysjärjestys on ollut kognaattinen. Tämän muutoksen myötä hallitsijan vanhin lapsi perii kruunun sukupuolestaan riippumatta, minkä vuoksi Kaarle XVI Kustaan esikoinen Victoria on nykyinen kruununperillinen. Kruununperimysjärjestykseen on viittauksia myös hallitusmuodon 1. luvun 5 §:ssä sekä 5 §:ssä.
Ruotsin neljä perustuslakia > Hallitusmuoto

Vuonna 1974 annettu hallitusmuoto astui voimaan 1. tammikuuta 1975. Laissa on 13 lukua, joissa on valtiojärjestyksen perusteet ja säännöt, valtion hallintoa koskevia säädöksiä ja organisatorisia asioita. Tässä myös säädetään valtiopäivävaaleista, valtionpäämiehen roolista, valtioneuvoston perustamisesta ja työskentelemisestä sekä valtion tehtävistä. Näihin tehtäviin kuuluvat muun muassa lainsäädäntövalta, finanssivalta, suhteet muihin valtioihin, tuomiovalta ja valvontavalta. Ruotsin hallitusmuoto poikkeaa muiden maiden vastaavasta muodosta siinä, että lain luku 13 käsittää maan sodanaikaista hallintoa ja sodanvaaraa.
Ruotsin neljä perustuslakia > Painovapausasetus

Tiukkojen mediaa koskevien rajoitusten takia toisen maailmansodan aikana uusi perustuslaki painovapaudesta laadittiin vuonna 1949, kun syyt rajoitusten takana olivat kadonneet poliittiselta näyttämöltä. Nykyasetus poikkeaa Ruotsin aiemmista painovapauslaeista siinä, että siihen on rakennettu jonkinasteista suojaa kriisitilanteissa. Painovapausasetus kattaa painettua mediaa, TV- ja radiolähetyksiä sekä julkisten asiakirjojen ja tahojen läpinäkyvyyttä. Kuten sananvapauslakiin, myös painovapauslakiin viitataan lyhyesti Hallitusmuotolain 2. luvun 1 §:ssä.
Painovapausasetuksen pitäisi taata jokaiselle kansalaiselle "vapaata mielipidevaihtoa ja perusteellista tiedonantoa" valtion ylläpitämän sensuurin estämättä ja sisällön mahdollisen lainvastaisuuden päättämisoikeuden rajoittamista valtiolliseen tuomioistuimen tehtäviin. Asetus on jaettu kolmeen osioon:
painovapausjärjestys, jossa painovapautta määritellään ja rajoitetaan sekä sen tavoitetta määritellään,
painovapausrikosten luettelo,
vastuusäännökset
Ruotsin neljä perustuslakia > Sananvapausperustuslaki

Vuonna 1991 annettu sananvapausperustuslaki on tuorein Ruotsin neljästä perustuslaista. Muodoltaan ja sisällöltään se muistuttaa painovapausasetusta, johon se usein viittaa. Laissa säädetään sananvapaudesta kaikissa mediamuodoissa, paitsi painetussa. Tähän lakiin ja sen sisältöön viitataan hallitusmuodon 2. luvun 1 §:ssä.
Aiheesta muualla

Hallitusmuoto (1974) - Wikisourcessa oleva Hallitusmuoto (ruotsiksi)
Ruotsinkielisiä historiallisia asiakirjoja Wikisourcessa
Ruotsin perustuslaki (Arkistoitu – Internet Archive)
Maunu Eerikinpojan maanlain johdannon näköispainos 1400-luvun puoliväliltä olevasta pergamentista. Tätä vuonna 1347 annettua maanlakia pidetään Ruotsin ensimmäisenä perustuslakina.
Salyan

| Salyan |
| --- | --- |
 vaakuna
 Salyan
 Koordinaatit: 39°35′42″N, 48°58′45″E 
Valtio:   Azerbaidžan
Piiri:  Salyan
Kaupungiksi:  1916
Väkiluku (2010):  38 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salyan (ven. Салья́ны, Saljany) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kurajoen rannalla 126 kilometriä Bakusta lounaaseen. Kaupunki on Salyanin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakun ja Astaran välinen rautatie sekä M3-valtatie. Asukkaita on 38 500 henkeä (vuonna 2010).
Salyan on vanhastaan tunnettu kauppapaikka. 1700-luvulla se oli sulttaanikunnan ja vuodesta 1868 Bakun lääniin kuuluneen Cavadin kihlakunnan keskus. Vuonna 1916 siitä tuli kaupunki. Nykyään Salyanissa on puuvillanjalostamo, sähkölaite- ja muovitehtaat sekä elintarviketeollisuutta. Lähistöllä harjoitetaan öljyn ja maakaasun tuotantoa.
Linja-autoasema.
Katunäkymä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salyan Wikimedia Commonsissa
Azerb.com: Salyan (Salyani / Saljan) (englanniksi)
Salyanin piirin sivusto (azeriksi)
San Pedro Apóstol (1770)

| San Pedro Apóstol |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Reales Astilleros de Esteiro, Ferrol
Laskettu vesille:  31. joulukuuta 1770
Poistui palveluskäytöstä:  1804
Loppuvaihe:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 645 t (arqueo)
Pituus:  53,54 m
Leveys:  15,65 m
Syväys:  7,65 m
Miehistöä:  550
Aseistus
Aseistus:  alempi tykkikansi: 28 x 24 naulan tykkiä ylempi tykkikansi: 30 x 18 naulan tykkiä puolikansi: 8 x 8 naulan tykkiä etukansi: 4 x 8 naulan tykkiä
San Pedro Apóstol oli Espanjan laivaston vuonna 1770 vesille laskettu San Pedro Apóstol -luokan kaksikantinen 70-tykkinen linjalaiva.
Valmistus

Francisco Gautierin suunnittelema alus tilattiin 11. helmikuuta 1769 Ferrolista Reales Astilleros de Esteirolta ja nimettiin 23. syyskuuta 1769. Alus laskettiin vesille 31. joulukuuta 1770.
Palvelus

Huhtikuussa 1772 alus lähti Ferrolista San Vicenten kanssa koeajoihin. Tammikuussa 1773 se lähti Ferrolista koeajoihin ja siirtyi samalla Cartagenaan. Alus lähti 8. helmikuuta 1778 Cartagenasta Cádiziin, missä se liittyi Córdovan laivastoon. Kesäkuussa 1779 alus osallistui laivaston mukana 1. Englannin kanaalin sotaretkeen ja Gibraltarin piiritykseen ja salmen sulkemiseen 1781. Se lähti 15. kesäkuuta 1781 Cádizista San Juan Bautistan kanssa partiomatkalle Cabo de São Vicenten ja Cape Spartelin alueille.
Alus lähti 2. tammikuuta 1782 Cádizista Borjan laivueen mukana Havannaan, missä alukset täydensivät Solanon laivastoa. Huhtikuussa alus osallistui Guaricon operaatioihin ja partioi Karibialla. Se lähti 5. tammikuuta 1783 Havannasta kohdatakseen merellä fregatteja, jotka piti saattaa Veracruziin. Alus saapui 12. tammikuuta Havannaan fregattien Nuestra Señora de la On ja Santa Águedan kanssa. Alus lähti Havannasta Solanon laivaston kanssa ja palasi 20. tammikuuta laivaston mukana Havannaan. Se lähti 8. helmikuuta Havannasta kohdatakseen Veracruzista saapuvan Sonda de la Tortugan johtaman saattueen. Alus palasi 11. helmikuuta Havannaan 11 Veracruzista saapuneen aluksen kanssa. Se lähti 6. maaliskuuta Havannasta  Solanon laivueen mukana Guaricoon. Alus saapui 20. heinäkuuta Cádiziin Solanon laivueen mukana. Alus lähti 2. syyskuuta Cádizista San Agustínin ja San Nicólas de Barin kanssa Ferroliin reserviin siirtoa varten. Se oli 1784-1790 Ferrolissa reservissä.
Alus saapui 30. kesäkuuta 1790 Ferrolista Magnánimon kanssa Cádiziin, mistä ne lähtivät heinäkuussa Boten laivaston mukana Nootkaan sotaretkelle. Alus lähti 9. tammikuuta 1791 Cádizista San Isidron kanssa Ferroliin reserviin siirrettäväksi. Vuoden 1793 se oli Ferrolissa reservissä.
Alus lähti 23. heinäkuuta 1793 Cartagenasta Gravinan laivueen mukana liittyäkseen Lángaran laivastoon Toulonin sotaretkelle. Alus lähti 15. huhtikuuta 1794 Cádizista Cárdenasin laivueessa täydennyksenä Havannassa olevaan Aristizábalin laivueeseen. Alus saapui 15. kesäkuuta Havannaan, mistä se saattoi 30. marraskuuta Campecheen fregatti Santa Rosan kanssa yhdeksän rahtialusta. Matka kuitenkin keskeytettiin ja saattue palasi 1. joulukuuta Havannaan menetettyään vasemman puolen kuparilevyt pohjasta. Alus saattoi Havannasta Príncipe de Astuariasin, urcien Presentacionin ja Santa Libradan kanssa 44 aarteita ja kauppatavaroita kuljettaneen rahtilaivan saattueen Cádiziin, jonne saavuttiin 17. toukokuuta 1795.
Alus lähti 22. marraskuuta 1795 Cádizista Ignacio María de Álavan laivueen mukana Filippiineille. Vuonna 1796 alus saapui Filippiineille, missä se oli alusluettelosta poistoonsa saakka vuonna 1804. Aluksesta pelastettua puutavaraa käytettiin laiturin valmistamiseen.
Saksan sotahistoria

Antiikin aika
Germaanit
Kansainvaellusaika
Saksi
Frankkien valtakunta
Keskiaika
Itä-Frankia
Saksan kuningaskunta
Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
Ostsiedlung
Kleinstaaterei
Kansakunnan muodostuminen
Reinin liitto
Saksan liitto
Hullu vuosi 1848
Pohjois-Saksan liitto
Saksan yhdistyminen
Saksan valtakunta
Saksan keisarikunta
Ensimmäinen maailmansota
Weimarin tasavalta
Natsi-Saksa
Toinen maailmansota
Saksa vuoden 1945 jälkeen
Miehitys +  Ostgebiete
Saksalaisten karkotus
Länsi-Saksa +  Itä-Saksa
Saksan jälleenyhdistyminen
Saksa nykyään
Saksa
Aiheittain
Saksan sotahistoria
Saksan aluemuutokset
Saksan sotahistoria kattaa Saksan sotahistorian Saksan valtion perustamisesta lähtien vuonna 1871.
Yhdistäminen

Preussin rautakansleri Otto von Bismarck aloitti Saksan yhdistämisen yhdeksi valtioksi vuonna 1862 voitokkailla sodilla Tanskaa ja Itävaltaa vastaan. Rauhanteossa kyseiset valtiot luopuivat saksalaisista alueistaan. Napoleonin veljenpoika, Ranskan keisari Napoleon III, ei halunnut vahvaa rajanaapuria ja niin Ranska julisti sodan Saksalle. Saksa kuitenkin voitti ja Vilhelm I valittiin Saksan keisariksi.
Ensimmäinen maailmansota

1900-luvun alussa Euroopan suurvaltojen välit alkoivat kiristyä ja sotilasliittoja alettiin muodostaa. 1880-luvulla Saksa, Itävalta-Unkari ja Italia tekivät kolmiliiton samoihin aikoihin, kun Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Venäjä liittoutuivat. Vuonna 1914 serbiaktivisti murhasi Itävalta-Unkarin arkkiherttuan ja sota syttyi liittojen välille. Sodan aikana Italia kuitenkin vaihtoi puolta. Saksa oli vähällä voittaa Ranskan, mutta Marnejoella sotaonni kääntyi, ja Saksa työnnettiin takaisin. Näin se myös hävisi sodan vuonna 1918.
Toinen maailmansota

Kun kansallissosialistisen puolueen johtaja Adolf Hitler nousi saksan diktaattoriksi, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska huolestuivat. Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin luotti kuitenkin Saksaan ja solmi tämän kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen. Vuonna 1939 sota alkoi Saksan hyökkäyksellä Puolaan. Britit ja ranskalaiset julistivat sodan Saksalle, joka valtasi Ranskan ja suuren osan Eurooppaa Atlantilta Välimerelle. Se myös rikkoi hyökkäämättömyyssopimuksen ja hyökkäsi Neuvostoliittoon. Idässä Neuvostoliitto löi Saksan takaisin ja lännessä brittien, kanadalaisten ja yhdysvaltalaisten isku, Normandian maihinnousu, löi saksalaiset Ranskasta. Natsi-Saksa tuhoutui 1945, kun Neuvostoliiton joukot valloittivat Berliinin.
Merkittäviä taisteluja > Ensimmäinen maailmansota

Verdunin taistelu
Marnen taistelu
Merkittäviä taisteluja > Toinen maailmansota

Puolan offensiivi
Taistelu Ranskasta
Taistelu Britanniasta
Moskovan taistelu
Stalingradin taistelu
El Alameinin taistelut
Normandian maihinnousu
Berliinin taistelu
San Secondo Parmense

| San Secondo Parmense |
| --- | --- |

 San Secondo Parmense
 Koordinaatit: 44°55′N, 10°14′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Emilia-Romagna
Maakunta:  Parma
Korkeus:  38 m
Väkiluku:  5 792
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.comune.san-secondo-parmense.pr.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
San Secondo Parmense (emiliaksi Sasgond ) on kunta Italiassa Emilia-Romagnan alueella olevassa Parman maakunnassa. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 5 792 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta San Secondo Parmense Wikimedia Commonsissa
Parman maakunta
Albareto | Bardi | Bedonia | Berceto | Bore | Borgo Val di Taro | Busseto | Calestano | Collecchio | Colorno | Compiano | Corniglio | Felino | Fidenza | Fontanellato | Fontevivo | Fornovo di Taro | Langhirano | Lesignano de’ Bagni | Medesano | Mezzani | Monchio delle Corti | Montechiarugolo | Neviano degli Arduini | Noceto | Palanzano | Parma | Pellegrino Parmense | Polesine Zibello | Roccabianca | Sala Baganza | Salsomaggiore Terme | San Secondo Parmense | Sissa Trecasali | Solignano | Soragna | Sorbolo | Terenzo | Tizzano Val Parma | Tornolo | Torrile | Traversetolo | Valmozzola | Varano de’ Melegari | Varsi
San Pellegrino Terme

| San Pellegrino Terme |
| --- | --- |
 Brembojoki ja San Pellegrino Terme
 vaakuna
 San Pellegrino Terme
 Koordinaatit: 45°50′21.48″N, 9°39′56.16″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Lombardia
Maakunta:  Bergamo
Pinta-ala:  
 – Maa:  22,95 km²
Korkeus:  358 (291 – 1 500) m
Väkiluku (2016):  4 830
 – Väestötiheys:  210 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
San Pellegrino Terme on kunta Pohjois-Italiassa Bergamon maakunnassa Lombardian alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Bergamosta pohjoiseen Brembojoen rannalla.
San Pellegrino Terme on kylpyläkaupunki, jonka perinteet ulottuvat keskiajalle saakka. Kylpylän kukoistuskausi alkoi 1800-luvun loppupuolella, ja se jatkui voimakkaana 1900-luvun alun Belle Epoque -aikakaudella. 1900-luvun alussa kylpylän viereen rakennettiin kasino ja joen vastarannalle hotelli Grand Hotel. Samoihin aikoihin kaupungissa aloitti toimintansa S. Pellegrinon kivennäisvesitehdas.
Kylpylä
Kasino
Grand Hotel
S. Pellegrino kivennäisvesipullo
Salween

| Salween |
| --- | --- |
 Salween Myanmarin ja Thaimaan rajalla
Maat:  Kiina, Myanmar, Thaimaa
Pituus:  2 815 km
Alkulähteen korkeus:  5 400 m
Virtaama:  4 978 m³/s
Valuma-alue:  324 000 km²
Salweenjoen vesistöalue.
Salween (burmaksi Thanlwin; tiibetiksi རྒྱལ་མོ་རྔུལ་ཆུ།; kiin. 怒江, pinyin: Nù Jiāng (Nujoki); Shan: Nam Kong (Kong -joki); thaiksi แม่น้ำสาละวิน) on noin 2 815 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Tiibetin ylängöltä Andamaanienmereen Kiinan, Myanmarin ja Thaimaan läpi. Jyrkät kanjonimaiset rinteet reunustavat patoamatonta jokea. Salween on yksi maailman pisimmistä vapaasti virtaavista joista. Joen valuma-alueella asuu noin seitsemän miljoonaa ihmistä. Joen keskivaiheen valuma-alue kuuluu vuonna 2003 UNESCOn maailmanperintöluetteloon lisättyyn Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salween Wikimedia Commonsissa
Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueet (whc.unesco.org)
Savonlinnan kihlakunta

Savonlinnan kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Enonkoski, Heinävesi, Kerimäki, Punkaharju, Savonlinna ja Savonranta sekä ennen vuotta 2002 myös Kangaslampi, joka siirtyi Varkauden seudun kihlakuntaan. Kihlakunta sijaitsi aluksi Mikkelin läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Itä-Suomen läänissä.
Romuttaja (Transformers)

| Romuttajat> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Romuttajat
Asema:  kommando
Ryhmäsidokset:  Autobotit
Romuttajat (engl. Wreckers) ovat kuvitteellinen Transformers-jatkumoissa esiintyvä Autobottien kommandoryhmä.
The Transformers

Marvelin piirtämässä sarjakuvassa Romuttajiin kuuluivat:
Impactor
Top Spin (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Twin Twist (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Rack'n'Ruin
Whirl (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Roadbuster (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Springer (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Broadside (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Sandstorm (myös Dreamwaven sarjakuvissa)
Inferno
Aligned-jatkumo > Romaanit

Transformers: Exodus -novellissa Romuttajat olivat Ultra Magnuksen alaisuudessa työskenteleviä Autobotteja, jotka suojelivat Suurneuvostoa.
Aligned-jatkumo > Transformers: Prime

Animaatiosarjan Transformers: Prime mukaan Bulkhead ja Wheeljack olivat ryhmän entisiä jäseniä. Mutta sodan alkuaikoina Bulkhead erosi ja liittyi Optimus Primen ryhmään. Jaksossa ”Huijari” Bulkhead ja Wheeljack tapasivat taas, mutta Wheeljack lähtikin etsimään muita Romuttajia. Myöhemmin hän palasi jahdatessaan Decepticonia nimeltä Dreadwing kostaakseen tälle toisen Romuttajan, Seasprayn, kuoleman. Wheeljack oli niin tottunut Romuttajien taistelutapaan, ettei tullut toimeen järjestäytyneemmin taistelevan komentajansa, Ultra Magnuksen kanssa.