stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moldova
Maantiede > Suurimmat kaupungit

Moldovan  (5 kpl, vahvennettuna), piirikeskuksina toimivat kaupungit ja muut yli 10000 asukkaan kaupungit (2014). Itä-Moldovan autonomisen, separatistisen Transnistrian kaupunkeja kuvataan kaksivärisillä sini–puna-symbolilla.
Moldovassa oli vuoden 2014 alun väestöarvion mukaan kolme yli 100 000 asukkaan kaupunkia. Pääkaupunki Chișinăun (674 500 as.) lisäksi muita merkittäviä kaupunkeja ovat pohjoisosan keskus Bălți (144 900 as.), Transnistrian hallintokeskus Tiraspol (133 807 as.) sekä Bender (eli Tighina, 91 882 as.). Yli 20 000 asukkaan kaupunkeja oli yhteensä 15.
Oheisessa kartassa on esitetty Moldovan kaikkien yli 10 000 asukkaan kaupunkien sijainti, sekä tätä pienemmät piirikeskukset. Kaikkiaan Moldovassa on 66 kaupunkia (2014).
Historia > Varhaiset vaiheet

Moldovan kulttuuriperintö alkaa ajoilta, jolloin Rooman valtakunta valloitti Daakian ja valloittajien vaikutteet sekoittuivat paikallisiin perinteisiin. Roomalaisten jälkeen alueen yli pyyhkäisi monia usein väkivaltaisia kansoja: hunnit, itägootit, bulgaarit, madjaarit ja mongolit. 1200-luvulla Unkari linnoitti aluetta Siretuljoelle asti ja hallitsi sitä kunnes 1349 ruhtinas Bogdan perusti Moldovan ruhtinaskunnan. Sitä kutsuttiin aluksi Bogdaniaksi, ja se ulottui Karpaateilta Dnestrjoelle. Sen nimeksi annettiin Moldova nykyisin Romanialle kuuluvan Moldovajoen mukaan.
Historia > Ruhtinaskunnasta vieraan vallan alle

1400-luvun loppupuolella osmanit lisäsivät painetta Kaakkois-Euroopassa. Vaikka Tapani III Suuri voitti useita taisteluita, Moldovan ruhtinaskunta joutui lopulta alistumaan vuonna 1512 osmanien imperiumin vasallivaltioksi. Vuonna 1775 itävaltalaiset valtasivat Pohjois-Moldovan ja liittivät sen valtakuntaansa Bukovinan nimellä. Venäjä puolestaan liitti vuonna 1812 Moldovasta itseensä Prutjoen itäpuoliset osat. Tämä Venäjän valtakunnassa Bessarabiana tunnettu alue vastasi suurimmalta osin nykyistä Moldovan tasavaltaa. Moldovan itsenäisenä säilynyt länsiosa yhdistyi Valakian ruhtinaskunnan kanssa 1861 ja muodosti uuden Romanian valtion.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1918 Bessarabia liittyi yhdessä Bukovinan ja Transilvanian kanssa Romaniaan.
Historia > Neuvostoaika

Toisen maailmansodan yhteydessä Neuvostoliitto liitti Bessarabian itseensä. Pohjois-Bukovina ja kaistale Mustanmeren rannikkoa liitettiin suoraan Ukrainan neuvostotasavaltaan. Valtaosa Bessarabiasta yhdistettiin kuitenkin Dnestrjoen itäpuolisen, Ukrainan SNT:n alaisen Moldovan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan kanssa Moldovan sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Mustanmeren rannikko liitettiin Ukrainan neuvostotasavaltaan, jolloin Moldovasta tuli sisämaavaltio.
Kesäkuussa 1941 saksalaiset ja romanialaiset hyökkäsivät Moldovan ja Ukrainan neuvostotasavaltoihin. Saksalaiset antoivat aseveljelleen Romanialle entisen Bessarabian lisäksi kaistaleen Dnestrjoen toiselta puolelta, jonka romanialaiset nimesivät Transnistrian kuvernementiksi. Järjestely jatkui vuoteen 1944 asti, jolloin Neuvostoliitto valtasi Trasnistrian ja Bessarabian takaisin. Ne siirtyivät virallisesti osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1947, ja vanhat rajat ja venäläisperäiset paikannimet palautettiin käyttöön. Sodan jälkeen alkoi voimakas venäläistämispolitiikka, ja siteitä Romaniaan pyrittiin häivyttämään. Etnisiä venäläisiä ja ukrainalaisia rohkaistiin muuttamaan varsinkin Transnistrian alueelle, ja romaniasta eriytetyssä moldovan kielessä otettiin käyttöön kyrilliset kirjaimet. Leonid Brežnev toimi Moldovan kommunistisen puolueen pääsihteerinä 1950–1952, ja valtakaudellaan hän tukahdutti romanialaisten kapinayrityksen. Vasta Mihail Gorbatšovin perestroikan aikana kansallismielisten tuntojen ilmaiseminen vapautui.
Historia > Itsenäisyys

Moldovan sosialistinen neuvostotasavalta julistautui itsenäiseksi vuonna 1991 nimellä Moldovan tasavalta. Nuoren valtion ensimmäinen presidentti Mircea Snegur käytti ilmaisuja, jotka liittivät maan Romanian yhteyteen, mutta vastusti silti välitöntä yhdistymistä Romaniaan. Moldovan kansanrintama hajosi kysymyksen vuoksi, ja Snegur lähti itsenäisenä ehdokkaana lokakuun 1991 vaaleihin ja voitti ne. Liittymisinnostus katosi nopeasti – joidenkin kyselyjen mukaan 70 prosenttia vastusti yhdistymistä 1992 – ja Moldova alkoi etääntyä Romaniasta. Transnistrian alueen separatistit julistautuivat erilliseksi valtioksi 1990, ja venäläisjoukot tukivat alueen itsenäisyyttä. Vuonna 1992 solmittiin aselepo. Myös kristityt turkinsukuiset gagauzit ovat hakeneet itsenäisyyttä, ja heidän alueilleen on myönnetty autonomia. Vuonna 1994 hyväksytyssä uudessa perustuslaissa maan viralliseksi kieleksi määriteltiin romanian sijaan moldova.
Tyytymättömyys maan tilaan johti kommunistipuolueen murskaavaan vaalivoittoon 2001; se sai 71 edustajanpaikkaa 101:stä, ja presidentiksi nousi kommunisti Vladimir Voronin. Voronin lisäsi varoja sosiaaliturvaan ja jatkoi Lucinschin yksityistämisohjelmaa. Voroninin kaudella välit Romaniaan huononivat edelleen. Vuonna 2003 maa vetäytyi Venäjän neuvottelemasta liittovaltiosopimuksesta Transnistrian kanssa.
Huhtikuun 2009 vaaleissa hallitseva kommunistipuolue sai parlamenttiin enemmistön, mutta ei presidentin nimittämiseen tarvittavaa määräenemmistöä. Hävinneet puolueet ryhtyivät mielenosoitukseen, joka kääntyi väkivaltaiseksi mellakaksi ja presidentinkanslian ja parlamentin ryöstelyksi. Voronin syytti mellakoiden lietsomisesta Romanian hallitusta. Kun hallitusta ja presidenttiä ei saatu nimitettyä, vaalit uusittiin heinäkuussa. Venäjä ja Kiina lupasivat uusintavaalien alla suuria lainoja, minkä arveltiin auttavan kommunisteja. Kommunistit kuitenkin menettivät enemmistön. Marraskuun 2010 vaaleissa kommunistit menettivät edelleen paikkoja, ja virkaa toimittavaksi presidentiksi nousi Marian Lupu. Viimein 16. maaliskuuta 2012 parlamentti onnistui valitsemaan presidentiksi pitkän linjan juristin, eurooppamyönteisen Nicolae Timoftin.
Joulukuussa 2016 presidentiksi valittu Venäjä-mielinen Igor Dodon hyllytettiin 9. kesäkuuta 2019 hallituskriisin vuoksi. Hän ei muodostanut hallitusta määräaikaan mennessä, ja oikeuden päätöksellä hänen määräajan jälkeen muodostamansa Maia Sandun johtama hallitus todettiin laittomaksi. Parlamentti määrättiin hajotettavaksi ja uudet vaalit järjestettäväksi 6. syyskuuta. Väliaikaiseksi presidentiksi nostettiin aiempi pääministeri Pavel Filip. Marraskuussa 2020 pidetyissä vaaleissa presidentiksi nousi Maia Sandu, joka voitti vaalien toisella kierroksella Igor Dodonin saamalla 58 prosenttia äänistä.
Politiikka

Moldova on tasavalta, jonka valtionpäämies on presidentti. Presidentin valtaoikeudet ovat kuitenkin pienemmät kuin parlamentin ja hallituksen. Parlamenttiin valitaan 101 edustajaa suhteellisella vaalitavalla nelivuotiskaudeksi. Presidentti valitaan kaksikierroksisilla suorilla kansanvaaleilla niin ikään neljän vuoden välein (vuosina 2000–16 presidentin valitsi perustuslain mukaan parlamentti). Presidentti puolestaan nimittää hallitusta johtavan pääministerin. Hallitus on vastuussa Moldovan sisä- ja ulkopolitiikasta.
Politiikka > Parlamentti ja puolueet

Moldovan puoluekenttä on hajanainen ja vakiintumaton. Puolueet ovat usein kasaantuneet karismaattisen johtajansa ympärille. Geopoliittiset puolueet voidaan jakaa Venäjä- ja länsimyönteisiin. Poliittisesti kansa jakautuu myös niin sanottuihin moldovisteihin ja unionisteihin. Vasemmistopuolueet ja venäläisvähemmistöt kannattavat moldovismia eli moldovalaisten ja romanialaisten etnistä eroa, kun taas monet moldovialaiset, moldovanromanialaiset ja oikeistopuolueet kannattavat yhtenäistä romanialaista kieltä ja kulttuuria. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Moldovan tasavallan sosialistipuolue sai eniten ääniä ja 35 paikkaa parlamenttiin. Seuraavaksi suurimmat puolueet olivat Moldovan demokraattipuolue (30 paikka) ja Toiminta ja solidaarisuus (26 paikkaa).
Politiikka > Separatismi

Moldovan sisällä on kaksi separatistista aluetta. Dnestrjoen vasemmalla rannalla joen itäpuolella sijaitsee de facto itsenäinen Transnistria, jolla on oma poliisi ja asevoimat, ja sitä tukevat alueelle sijoitetut venäläiset asevoimat. Valtiolla ei kuitenkaan ole kansainvälistä tunnustusta. Moldovan eteläosassa puolestaan on Gagauzian autonominen alue. Transnistria on hylännyt kaikki Moldovan ehdottamat erityisasemat Moldovan valtion sisällä ja jatkaa itsenäisenä toimijana. Vuonna 1990 itsenäistynyt Gagauzia puolestaan liittyi takaisin Moldovaan neljä vuotta myöhemmin.
Politiikka > Köyhyys ja maastamuutto

Vuonna 2003 arvioitiin, että viidesosa moldovalaisista työskenteli ulkomailla. Maan köyhyys on johtanut myös ihmiskauppaan. Sen kitkemiseksi maa toivoo kansainvälistä yhteistyötä esimerkiksi Euroopan unionin kanssa, ja maa on allekirjoittanut ja ratifioinut ihmiskaupan kieltävän ja sen kitkemiseen pyrkivän Palermon sopimuksen. Ongelma on kuitenkin se, että Moldovan viranomaisten tosiasiallinen toimivalta ei ulotu yksipuolisella julistuksella maasta irtautuneen Transnistrian alueelle, ja sitä kautta ihmiskauppa voi käytännössä onnistua.
Vuonna 2018 julkaistun kyselyn mukaan puolet moldovalaisista haluaisi muuttaa maasta. Yleisimmät syyt olivat köyhyys, huoli lasten tulevaisuudesta ja luottamuspula maan oikeuslaitokseen. Maastamuuttoa helpottaa se, että melkein joka kolmannella moldovalaisella on Romanian passi, mikä mahdollistaa vapaan liikkuvuuden EU:n alueella. Tammikuussa 2020 Moldovan ulkoministeri Aureliu Ciocoi kertoi, että poliitikoilla on noin vuosikymmen aikaa ratkaista maastamuutto-ongelma, jotta Moldova voisi säilyä "elinkelpoisena maana". Muuttoliike suuntautui vielä 2000-luvun puoleen väliin saakka pääsääntöisesti Venäjälle, mutta on sittemmin vaihtunut entistä enemmän kohti Eurooppaa.
Politiikka > Liittyminen Romaniaan

Sekä Romaniassa että Moldovassa on ryhmiä, joiden mukaan Moldovan tulisi liittyä Romaniaan. Aatteen kantava teema on Suur-Romania (rom. România Mare). Vuonna 2019 julkaistun kyselyn mukaan, "mikäli kansanäänestys pidettäisiin ensi sunnuntaina", 34% äänestäisi Romaniaan liittymisen puolesta, 54% vastaan ja 8% ei osannut sanoa. Samassa kyselyssä selvitettiin myös halukkuutta liittyä Euroopan unioniin (58% äänestäisi puolesta) tai Euraasian unioniin (50% äänestäisi puolesta). Naton kannatus jäi vähäiseksi (22% äänestäisi puolesta).
Moldovalaisista puolueista yhdistymistä kannattavat Kansallinen yhtenäisyyspuolue (PUN), Liberaalipuolue (PL), Kansallinen liberaalipuolue (PNL) ja liberaalidemokraatit (PLDM).
Alue- ja paikallishallinto

Moldova jakautuu 32 hallintopiiriin (raioane, yksikkö raion), kolmeen itsehallinnolliseen kaupunkipiiriin (municipiilor, yksikkö municipiul: Chișinău, Bălți ja Bender eli Tighina), yhteen itsehallinnolliseen alueeseen (Gagauzia) ja yhteen Moldovasta irtautuneeksi julistautuneeseen alueelliseen yksikköön, Transnistriaan. Myös Gagauzian ja Transnistrian keskuksilla (Cahul ja Tiraspol) on kaupunkipiirin asema.
Talous > Liikenne

Moldovassa on 11 lentokenttää, joista yhdellä on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Päälentoasema on Chișinăun kansainvälinen lentoasema. Rautatietä on 1 190 kilometriä ja päällystettyä maantietä 8 810 kilometriä. Vesiväyliä on 558 kilometriä Tonava-, Dnestr- ja Prut-joilla.
Rautatieliikenteestä vastaa valtiollinen, liikenne- ja viestintäministeriön ohjauksessa oleva Moldovan rautatiet. Sillä on säännöllistä henkilöjunaliikennettä Romaniaan, Ukrainaan, Valko-Venäjälle ja Venäjälle. Rautatieverkon ydin on luotu jo 1800-luvulla, esimerkiksi liikenne Chişinăuhun aloitettiin vuonna 1871. Rataverkkoa käytetään etenkin rahtiliikenteeseen.
Väestö

Vuoden 2014 alun väkiluvuksi arvioitiin 4 062 700, josta 3 557 600 henkeä oli Moldovassa (ilman Transnistriaa) ja 505 153 Transnistrian puolella. Vuoden 2004 väestönlaskennassa etnisiä moldovalaisia ja romanialaisia oli 78,2 prosenttia, ukrainalaisia 8,4 prosenttia, venäläisiä 5,8 prosenttia, gagauzeja 4,4 prosenttia, bulgarialaisia 1,9 prosenttia ja muita 1,3 prosenttia väestöstä. Virallinen kieli on romania, jota puhuu 72 prosenttia väestöstä. Perustuslain mukaan virallisen kielen nimi on moldova, mutta perustuslakituomioistuin on vuonna 2013 annetussa ratkaisussaan pättänyt, että nimitys romanian kieli menee tämän edelle, koska sitä on käytetty Moldovan itsenäisyysjulistuksessa, joka on perustuslakia ylempi.
Vuonna 2015 ortodokseja oli arvion mukaan 92 prosenttia, katolilaisia alle prosentti, muita kristittyjä 6 %, muslimeita alle prosentti ja 2 % ei kuulunut mihinkään uskontokuntaan.
Vuonna 2021 arvioitu vastasyntyneiden eliniänodote on miehille 68,3 vuotta, naisille 76,3 vuotta.
YK:n vuonna 2016 julkaistun raportin mukaan Moldovan väestön on ennustettu romahtavan hieman yli 2 miljoonaan vuoteen 2035 mennessä. Moldovan väestö kärsii muuttotappiosta, jota on jatkunut maan koko itsenäisyyden ajan ja ennen sitä, kun tuhannet juutalaiset muuttivat Moldovasta Israeliin. Lisäksi Neuvostoliiton romahdettua kymmeniä tuhansia etnisiä venäläisiä ja ukrainalaisia muutti Transnistriaan sen itsenäisyysjulistuksen jälkeen.
Kulttuuri

Moldovan alue on kuulunut alueen suurempien kulttuurien valtapiireihin vuorotellen, ja sen oma kulttuuri on saanut vaikutteita niin idästä, lännestä kuin etelästäkin. Moldovalaiseen ruokaperinteeseen kuuluvat monet kasvisruoat, kana ja lampaanliha. Vuohenmaidosta tehtyä juustoa, brynzaa, syödään sellaisenaan ja käytetään ruoanvalmistuksessa. Toinen perinneherkku on polentaa muistuttava maissimuusi, mămăligă.
Perinteinen kulttuuri on erityisesti voimissaan perhejuhlissa kuten häissä ja ristiäisissä. Niissä tanssitaan perinteistä piiritanssia, horaa, ja soitetaan kansanmusiikkia. Perinteisiä instrumentteja ovat timbaalit, cimpoi, fluer, nai, cobza ja toba.selvennä Lauluperinnettä edustavat lähes 2000 vuotta vanha lyyrinen surulaulu doina sekä colinda-laulut, joita esitetään kulkien ovelta ovelle joskus kansallis- tai roolipukuihin pukeutuneina.
Viiniköynnös on kasvanut Moldovan alueella jo kauan, ja keskiajalla siitä tuli maan merkittävin vientituote. Viininviljelyyn liittyvät perinteet ja sen säilyttämiseen ja nauttimiseen liittyvät keramiikka-astiat ovat säilyneet hyvin Moldovassa. Maailman suurin viinikellari pullojen määrässä mitattuna sijaitsee maan keskiosissa Mileștii Micin kaupungissa, jossa säilytetään yli 1,5 miljoonaa viinipulloa. Muita perinteisiä käsityön lajeja ovat puukaiverrukset ja kirjonta.
Tapani III Suuri rakennutti monia hienoja luostareita ympäri Moldovaa 1400-luvulla. Hän on Moldovan kansallissankari, jonka patsas on keskellä Chișinăuta. Hänen mukaansa on nimetty katuja, ja hänen kuvansa koristaa seteleitä.
Länsi-Moldovassa syntynyttä Mihai Eminescua pidetään kansalliskirjailijana niin Moldovassa kuin Romaniassakin. Muita kirjailijoita ovat Alexei Mateevici, Vasile Alecsandri, Ion Creangă ja historioitsija Alexandru Hâjdeu. Nuorempaa kirjailijapolvea edustavat Ion Druță, Nicolae Dabija, Leonida Lari, Dumitru Matcovschi ja Grigore Vieru.
O-Zone on kolmen moldovalaismiehen muodostama eurodance-yhtye, joka nousi suosioon ympäri Eurooppaa vuosina 2003–2005 kappaleellaan Dragostea din tei (ns. maija hii maija huu). Vuonna 2010 se kutsuttiin Moldovan Euroviisukarsintoihin.
Kulttuuri > Urheilu

Moldovan jalkapallomaajoukkue ei ole selviytynyt MM- eikä EM-turnauksiin. Helmikuussa 2024 se oli FIFA-rankingissa sijalla 155. Naisten joukkue oli sijalla 121.
Olympialaisiin maa on osallistunut itsenäisenä valtiona vuodesta 1994 alkaen. Sillä on seitsemän olympiamitalia kahdeksan urheilijan tuomana. Mitalisteja ovat nyrkkeilijät Vaeceslav Gojan ja Vitalie Grușac, ampuja Oleg Moldovan, painija Sergei Mureiko, melojat Nicolae Juravschi ja Victor Reneischi sekä painonnostajat Anatoli Ciricu ja Cristina Iovu.
Kulttuuri > Media

Media jakautuu Moldovassa kielellisten rajojen mukaan romanian- ja venäjänkielisiin medioihin. Tämä näkyy myös poliittisessa jaossa: länsi- ja Venäjä-mielisiin.
Moldovan yleisradioyhtiö on nimeltään Teleradio-Moldova ja se on perustettu 1939 nimellä Radio Basarabia. Se syntyi vastaiskuna Radio Tiraspolille, joka lähetti Romania-vastaista ohjelmaa nykyisen Transnistrian alueella jo 1930-luvulta alkaen. Nykyisin yhtiöllä on kaksi televisiokanavaa (Moldova 1 ja Moldova 2) ja kolme radiokanavaa (Radio Moldova, Radio Tineret, Radio Muzical).
Internetiä käyttää 76 prosenttia väestöstä. Suosituimpia sosiaalisia medioita ovat Facebook, Odnoklassniki ja Instagram.
Kirjallisuutta

Silja Pitkänen & Ville-Juhani Sutinen: Moldova, Savukeidas 2010, ISBN 978-952-5500-76-9.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moldova Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Moldova Wikivoyagessa (englanniksi)
Maatiedosto Moldova (Arkistoitu – Internet Archive) (formin.finland.fi)
Moldova: matkustustiedote (Arkistoitu – Internet Archive) (formin.finland.fi)
Moldovenii (moldaviaksi, romaniaksi, venäjäksi, englanniksi) (moldovenii.md)
Statistical Yearbook of the Republic of Moldova, editions 2002-2023 (statistica.gov.md)
Moldova in Figures. Statistical summary. Edition 2023 (pdf) (statistica.gov.md)
| n k Euroopan valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia1  Azerbaidžan1  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia1  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan1  Kreikka  Kroatia  Kypros1  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki1  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä1  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Artsakh1  Etelä-Ossetia1  Katalonia  Kosovo  Pohjois-Kypros1  Transnistria  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Aasiaan.
Moldovan kartta
Tapani III Suuri, Moldovan ruhtinas 1400-luvun loppupuolella
Vuoden 2009 levottomuuksia Chișinăussa
Moldovan presidentti (2020–) Maia Sandu.
Hevoskärryt Moldovan maaseudulla.
Moldovalainen yhden leun seteli.
Căprianan luostari Moldovassa
Mihai Eminescu, Moldovan ja Romanian kansallisrunoilija
Moldovalaista ruokaa: sarma-kaalikääryleitä hapankaalin ja mămăligăn kera.
Muinaisnuubian kieli

Muinaisnuubiankielinen käännös Liber Institutionis Michaelis Archangelis -kirjasta 1000–1100-luvulta. Se on löydetty Qasr Ibrimistä, ja nykyään sitä säilytetään British Museumissa. Mikaelin nimi on punaisena tekstin seassa.
Muinaisnuubia on kirjoitettu kieli, jota käytettiin Muinaisnubiassa 900-luvulta 1600-luvulle. Se on alueella puhuttujen nubialaisten kielten esi-isä. Sitä pidetään erityisesti nykyisen nobiinin kielen mahdollisena muinaisversiona. Tiedossa on ainakin sata muinaisnuubiankielistä sivua, jotka lähes kaikki ovat luonteeltaan kirkollisia. Tunnetuin niistä on Pyhä Menaan Marttyyrius. Koptin kielen aakkostoa muokattiin muinaisnuubian käyttöön. Meroen ja geezin kielten lisäksi se on vanhin niistä afrikkalaisista kielistä, joita puhuttiin Saharan eteläpuolella.
Kirjoitusjärjestelmä

Muinaisnuubian kirjoittamiseen käytetään kreikkalaisen kirjaimiston unsiaaliversiota, johon on lisätty kolme koptin aakkoston kirjainta: ϣ"š", ϩ"h" ja ϭ"j". Sen lisäksi muinaisnuubiassa on kolme omaperäistä kirjainta: ⳡ"ny" ja ⳣ"w", jotka lienevät peräisin meroiittisesta aakkostosta, sekä ⳟ"ng", jota pidetään kahdesta kreikan aakkoston gammasta muodostuneena ligatuurina.
Kirjaimen yläpuolella voi olla viiva. Tällöin kirjain on
vokaali, joka muodostaa yksinään tavun tai jota edeltää l, n, r tai j
konsonantti, jota edeltää i riippumatta siitä merkitäänkö tämä aina oikeinkirjoituksessa näkyviin.
Joillakin äänteillä on monta kirjoitustapaa, kuten vokaalilla /i/, jota voidaan merkitä kirjaimella ε,  ̄ει, η, ι, tai υ. Vokaalin /u/ normaali kirjoitustapa on kuitenkin ου. Diftongeissa näkyy joskus kirjaimen ι yläpuolella treema, mikä osoittaa äänteen olevan puolivokaali /j/.
Geminaattakonsonantit kirjoitetaan kaksoiskonsonantteina, kun taas pitkät vokaalit jäävät usein merkitsemättä. Tooneja ei merkitä ollenkaan.
Korkeaa pistettä (•), joka joskus korvataan kaksoiskenoviivalla (\\), käytetään suurin piirtein samassa yhteydessä kuin suomen kielen pistettä tai kaksoispistettä. Tämän lisäksi kysymysmerkkinä on vinoviiva (/) ja jakeiden erottimena kaksoisvinoviiva (//).
Kielioppi > Substantiivit

Muinaisnuubiassa ei ole sukua eikä artikkeleita. Substantiiveilla on vartalo, johon liitetään sijamuotojen päätteitä ja postpositioita. Muinaisnuubian sijamuodot ovat
nominatiivi, -l, joka ilmaisee lauseen subjektia, esimerkiksi diabolos-il ’piru’, iskit-l ’maa’
genetiivi, -n(a), joka ilmaisee omistajaa, esimerkiksi iart-na palkit-la ’ajatusten mereen’
direktiivi, -k(a), joka ilmaisee lauseen suoraa tai epäsuoraa objektia, esimerkiksi Mikhaili-ka ’Mikaelin’ (akkusatiivi) tai ’Mikaelille’ (datiivi)
lokatiivi, -lo, joka ilmaisee paikkaa
inessiivi, -la, joka liikettä jonnekin
superessiivi, -do, joka ilmaisee sijaintia jonkin päällä
komitatiivi, -dal, joka ilmaisee olemista jonkin kanssa.
Tavallisin monikon tunnus on -gu-, esimerkiksi uru-gu-na ’kuninkaiden’ ja gindette-gu-ka ’oat, piikit’ (direktiivi). Predikatiivissa tunnus on kuitenkin -agui-. Harvinaisemmat monikon tunnukset ovat -rigu- ja -pigu-, esimerkiksi mug-rigu-ka ’koirat’ (direktiivi). Predikatiivissa tunnus on muodossa -regui-.
Kielioppi > Pronominit

Muinaisnuubian persoonapronominit ovat
ai- ’minä’
ir- ’sinä’
tar- ’hän, se’
er- ’me + sinä’
u- ’me ilman sinua’
ur- ’te’
ter- ’he’.
Demonstratiivipronomineja ovat esimerkiksi in- ’tämä’ ja man- ’tuo’ sekä interrogatiivipronomineja ngai- ’kuka’, min- ’mikä’, islo ’missä’ ja iskal ’miten’.
Kielioppi > Verbit

Verbeillä on viisi eri päämuotoa: preesens, kaksi eri preteritiä, futuuri ja imperatiivi. Näillä kaikilla aikamuodoilla on omat subjunktiivi- ja indikatiivimuodot. Muinaisnuubiassa verbi taipuu persoonassa. Esimerkiksi doll- ’toivoa’ taipuu preeseensissä seuraavasti:
dollire ’toivon’
dollina ’toivot’, ’toivoo’
dolliro ’toivomme’, ’toivotte’
dollirana ’toivovat’.
Esimerkkiteksti

κτ̄κα γελγελο̄ςουανον  ῑη̄ςουςι να⋊αν τρικα• δολλε πολγαρα πεςςνα• παπο ς̄κοελμ̄με εκ̄κα
Kitka gelgelosuannon Iisusi manyan trika• dolle polgara pessna• papo iskoelimme ikka.
Sanatarkka suomennos: ”Kivi ja-kun-he-vierittivät-pois Jeesus silmä pari korkea nousten hän-sanoi isä minä-kiitän sinua.”
Suomennos: ”Kivi otettiin pois. Jeesus kohotti katseensa ja sanoi: ’Isä, minä kiitän sinua.’”
Murjaani

Murjaani (ruots. morian < ransk. morien) on suomen kielessä esiintyvä vanhentunut tummaihoista ihmistä tarkoittava sana. Sana on kulkeutunut suomen kieleen ruotsin kautta keskiajan ranskasta. Sillä on sama etymologia kuin sanoilla mauri ja maurilainen, joilla tarkoitettiin Pohjois-Afrikan muinaisen Mauretanian alueen myöhempiä asukkaita eli berbereitä ja maureja.
Murjaani-sana on siis johdettavissa etymologisesti sanasta mauri, mutta se mielletään aina tiernapoikaesityksen ”muriaanien kuningas” -hahmon maskeerausta myöten tarkoittamaan yksinomaan tummaihoista ihmistä. Tämä ilmenee myös ilmauksessa ”musta kuin murjaani”.
Tiernapoikien murjaani esittää itämaiden tietäjää, joista Matteuksen evankeliumi kertoo.
Martin Munkácsi

Martin Munkácsi (alk. Márton Mermelstein; 18. toukokuuta 1896 Kolozsvar, Itävalta-Unkari – 13. heinäkuuta 1963 New York, Yhdysvallat) oli unkarilainen valokuvaaja, joka työskenteli Saksassa (1928–1934) ja sittemmin Yhdysvalloissa.