Woke
Woke-ilmiön kritiikki

Vuoden 2016 jälkeen woke-sanan käyttöyhteydet muuttuivat kielteisemmiksi. 2010-luvun loppuun mennessä woke-sanasta oli tullut yhdysvaltalaisen konservatiivisen oikeiston käyttämä käsite, jolla viitattiin yhdysvaltalaiseen vasemmistoon liittyviin aatteisiin. Julkisessa keskustelussa woke-kulttuuri yhdistettiin cancelointiin eli call out -kulttuuriin, jossa henkilö tai yritys otetaan boikotin kohteeksi.
Yhdysvaltain entinen presidentti Barack Obama arvosteli vuonna 2019 asennetta, jossa valveutuneisuus tarkoittaa call out -kulttuuria eli tuomitsemista erityisesti internetissä. Sosiologian professori Alexander Riley vertasi vuonna 2019 woke-aatetta kristilliskonservatiivisessa First Things -lehdessä alkuperäiskansojen totemismiin. Pohjois-Koreasta Yhdysvaltoihin paennut Park Yeon-mi sanoi vuonna 2021 joutuvansa Columbian yliopistossa pitämään suunsa kiinni samaan tapaan kuin entisessä kotimaassaan. Hänen mukaansa yhdysvaltalaisissa oppilaitoksissa tapahtuu erilaisten näkemysten tukahduttamista ja Korean kastijärjestelmää muistuttavaa valkoisten miesten syyttelyä.
Helen Pluckrose ja James A. Lindsay kuvasivat woke-ajattelun kehitystä vuonna 2020 julkaistussa teoksessaan Cynical Theories ja esittivät sitä koskevaa arvostelua. Kirjoittajat kutsuvat ilmiötä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden liikkeeksi (Social Justice Movement) ja liittävät sen sellaisiin käsitteisiin kuin poliittinen korrektius. Pluckrosen ja Lindsayn mukaan woke-kulttuurissa on keskeistä identiteettipolitiikka, jossa puolustetaan valtasuhteissa alistettuun asemaan jääneitä ryhmiä. Pluckrose ja Lindsay katsovat, että postmodernista kriittisestä teoriasta kehittyi uusi irrationaalinen ja suvaitsematon uskonto, joka käynnisti länsimaissa kulttuurisodan.
Vuonna 2021 woke-sana oli yhdysvaltalaisessa poliittisessa julkisuudessa jo ensisijaisesti halventava ilmaisu. Woke yhdistettiin cancel-kulttuuriin, jossa yksilö voidaan väärän mielipiteen vuoksi painostaa pois työpaikaltaan tai sulkea puhetilaisuudesta. Entinen presidentti Donald Trump sanoi Fox Newsin haastattelussa vuonna 2021, että Joe Bidenin hallinto ”tuhoaa Yhdysvallat wokella”. Vuoden 2021 kyselyssä 79 prosenttia demokraateista kannatti Black Lives Matter -liikkeen ilmaisemia ajatuksia, mutta republikaaneista vain 16 prosenttia. Republikaanien johtaja senaatissa Mitch McConnell varoitti vuonna 2022 yrityksiä sekaantumasta politiikkaan, kun ne tekevät sen ”wokeismin” nimissä. Taustalla oli eräiden suuryritysten arvostelu republikaanien ajamaa äänestysoikeutta rajoittavaa lainsäädäntöä kohtaan. Republikaanien Steve Bannon arvosti Venäjän presidentti Vladimir Putinia vuonna 2022 ”anti-wokena” johtajana. Yhdysvaltain demokraattisessa puolueessa monet toimijat näkivät ”wokeness”-ilmiön ongelmana, kuten puhetapoihin liittyvät ylilyönnit. Esimerkiksi demokraattisessa puolueessa yleistä latinx-käsitteen käyttämistä latinoväestöstä on pidetty teennäisenä. Jotkut demokraatit vaativat, että kulttuurisen keskustelun ei tulisi viedä huomiota taloudesta.
Helsingin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa todettiin, että opiskelijoiden halu kuunnella erimielisiä oli romahtanut. Tutkijat näkivät tässä yhtäläisyyksiä Yhdysvaltoihin, missä opetustilanteissa käsiteltäviä aiheita on yliopistoissa rajoitettu ja vaadittu turvallisia tiloja niin, ettei osallistujien tarvitse kokea ikäviä tunteita.