stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päivästtoiseen
Kappaleet

Valuutta intro – 2.35
Huomio – 4.06 (mukana Elastinen)
Päivästä toiseen – 4.08
4elementtii – 4.41 (mukana Avain)
Tasapaino [skit] – 1.08
Mitä äijät – 4.20 (mukana Emma Salokoski)
Hei neidit – 3.47
Verbaalinen verilöyly – 2.54
Uniikki [skit] – 1.07
1mielipide – 4.47
Etenee – 3.29
A-Ay! – 3.16 (mukana Diaz)
Ääretön – 0.57
7 veljestä 2 – 4.38 (mukana Avain, Jussi Valuutta, Iso H & Elastinen)
Kääntöpuoli [+ Valuuttaoutro] – 5.47
Levyn ensimmäisessä kappaleessa "Valuuttaintro", kuullaan yhtyeen lisäksi Jussi Valuuttaa. Kappale "Hei neidit" oli alun perin Uniikin idea, jota Ääretön ja Tasapaino eivät aluksi halunneet toteuttaa.
Tuottajat

Wretch: 1, 6
Hawk/Tee Productions: 2, 10
Ääretön & Kkassi: 3, 4, 8, 11, 15
Elastinen: 7, 12
Iso H: 14
Pyhä Helena

| Pyhä Helena |
| --- | --- |
 Rooman keisarinna
 Keisarinna Helenaa esittävä aikalaisveistos.
Syntynyt:  n. 246/250 Helenopolis Bithynia?
Kuollut:  n. 327/330 Rooma
Puoliso:  Constantius I Chlorus
Lapset:  Konstantinus Suuri
Suku:  Konstantinus
Pyhä Helena tai Flavia Iulia Helena (noin 250 – noin 330) oli Rooman keisari Constantius I Chloruksen ensimmäinen vaimo ja Konstantinus Suuren äiti.
Constantius erosi Helenasta noin vuonna 292 ja meni naimisiin keisari Maximianuksen tytärpuolen Theodoran kanssa. Myöhemmin Helenan ja Constantiuksen pojasta Konstantinuksesta tuli Rooman keisari ja Helenasta tuli tärkeä henkilö keisarillisessa hovissa.
Kirkkohistorioitsija Eusebius Kesarealainen kertoo Helenan tehneen 300-luvulla pyhiinvaellusmatkan Palestiinaan. Perimätiedon mukaan Helena löysi tällä matkalla Pyhän Ristin, jolle Jeesus oli ristiinnaulittu, Jeesuksen haudan Golgatan läheisyydessä ja Jeesuksen syntymäpaikan Betlehemissä. Helenan kerrotaan rakentaneen jälkimmäisen päälle yhteistyössä piispa Makarios I:n kanssa syntymäkirkon. Helenaa kunnioitetaan pyhimyksenä muun muassa katolisessa, ortodoksisessa ja anglikaanisessa kirkossa.
Elämä

Helenan tarkkaa synnyinpaikkaa ei tunneta. 500-luvulla elänyt historioitsija Prokopios on varhaisin kirjoittaja, joka kertoo Helenan olleen kotoisin Bithynian provinssissa Vähässä-Aasiassa sijainneesta Drepanonista. Helenan poika Konstantinus nimesi kaupungin äitinsä kuoleman vuonna 330 jälkeen Helenopolikseksi, mikä tukee ajatusta Drepanonista Helenan synnyinkaupunkina.
Piispa ja historioitsija Eusebios Kesarealainen ilmoittaa Helenan olleen noin 80-vuotias hänen palatessaan Palestiinaan. Koska matka ajoittuu vuosiin 326–28 jaa., Helena oli luultavasti syntynyt vuonna 248 tai 250 jaa. Hänen varhaisesta elämästään tiedetään hyvin vähän. 300-luvun lähteet kertovat historioitsija Eutropiuksen Breviariumiin nojaten hänen olleen alhaista syntyperää. Pyhä Ambrosius oli ensimmäinen, joka kutsui häntä termillä stabularia, "tallityttö" tai "majatalonpitäjä". Konstantinuksen keisariksi nousun jälkeen kirjoitetut lähteet vaikenevat Helenan syntyperästä.
Ei tiedetä missä Helena ensikertaa tapasi Constantius Chloruksen, mutta luultavasti tämä tapahtui Vähässä-Aasiassa. Ei myöskään tiedetä, menivätkö he koskaan virallisesti naimisiin. Helena ja Constantius saivat Konstantinus-pojan 27. helmikuuta tuntemattomana vuonna, kuitenkin pian vuoden 270 jaa. jälkeen. Constantiuksen oli kuitenkin otettava itselleen paremmin kohonneeseen asemaansa sopiva vaimo, ja hän erosi Helenasta joskus ennen vuotta 289 jaa. ja meni naimisiin Flavia Maximiana Theodoran kanssa. Helena lähetettiin poikansa kanssa Diocletianuksen hoviin Nikomedeiaan. Helena ei mennyt koskaan uudestaan naimisiin.
Constantiuksen kuoltua vuonna 306 jaa. hänen joukkonsa julistivat Konstantinuksen Rooman keisarikunnan augustukseksi. Tämän myötä myös Helena palasi julkisuuteen ja muutti keisarilliseen hoviin vuonna 312 jaa. Helena sai arvonimen augusta vuonna 325 jaa. Hän kuoli noin vuonna 330 poikansa vierellä. Hänet haudattiin Rooman ulkopuolella, Via Labicanan varrella sijaitsevaan Helenan mausoleumiin. Helenan sarkofagi on nykyään esillä Pio-Clementinon museossa Vatikaanissa. Helenan pyhäinjäännökset levisivät ympäri Eurooppaa, ja esimerkiksi hänen pääkalloaan säilytetään Trierin katedraalissa Saksassa.
Pyhimys

Pyhää Helenaa kunnioitetaan pyhimyksenä katolisessa, ortodoksisessa, anglikaanisessa, kirkossa. Ristin löytämisestä kertovan tarinan takia Helena on muun muassa arkeologien ja uusien löytöjen suojeluspyhimys.
Pyhän Helenan muistopäivä on roomalaiskatolisessa kirkossa 18. elokuuta kun taas ortodoksinen, anglikaaninen sekä Amerikan evankelisluterilainen kirkko viettää muistopäivää samana päivänä Constantiuksen kanssa eli 21. toukokuuta. Koptilainen kirkko taas 4. toukokuuta.
Suomessa esimerkiksi Hattulan Pyhän Ristin kirkon keskilaivassa on 1510-luvulla maalattu näyttävä kuvasarja Helenasta ja Kristuksen ristin löytymisestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhä Helena Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Helena (empress)
Pyhä Helena Ristin kanssa, Lucas Cranach vanhempi.
Pyhän Helenan patsas Maltalla.
Käännös suomeksi
Raitapriinia

| Raitapriinia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Priiniat Prinia
Laji::  bairdii
Kaksiosainen nimi
 Prinia bairdii  (Cassin, 1855) 
Katso myös
   Raitapriinia Wikispeciesissä   Raitapriinia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitapriinia (Prinia bairdii) on priinioiden sukuun kuuluva keskiafrikkalainen varpuslintu, joka on nimetty Spencer Fullerton Bairdin kunniaksi. Lajin esiintymisalue käsittää Afrikan keskiosia, lännessä Nigerian kaakkoisosista itään Keniaan länsiosiin ja itäiseen Ugandaan, etelässä Pohjois-Angolaan ja Kongoon. Raitapriiniasta tunnetaan neljä alalajia. John Cassin kuvaili lajin holotyypin Gabonin Mondahjoelta vuonna 1855.
Pitkätlammit (Keuruu)

| Pitkätlammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°18′25″N, 24°26′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  oja Heinälampeen 
Järvinumero:  35.655.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,3 m  
Rantaviiva:  1,339 km  
Pinta-ala:  3,048 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkätlammit 
Pitkätlammit  on Keski-Suomessa Keuruulla Pihlajaveden aseman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Hylkysenpuron valuma-alueeseen (35.655) se kuuluu.
Punasilmätimali

| Punasilmätimali |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pyrstötimalit Leiotrichidae
Suku::  Pensastimalit Turdoides
Laji::  hartlaubii
Kaksiosainen nimi
 Turdoides hartlaubii  (Barbosa du Bocage, 1868) 
Katso myös
   Punasilmätimali Wikispeciesissä   Punasilmätimali Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punasilmätimali (Turdoides hartlaubii) on pensastimalien sukuun kuuluva varpuslintu. Barbosa du Bocage nimesi lajin Gustav Hartlaubin kunniaksi.
Koko ja ulkonäkö

Sen höyhenpuku on yläpuolelta tummanharmaa tai musta, alapuoli likaisenvaalea tummin täplin, yläperä on valkoinen ja naama hyvin tumma.
Esiintyminen

Laji elää päiväntasaajan eteläpuolisessa Afrikassa noin 1,7 miljoonan neliökilometrin alueella ja sen kanta on elinvoimainen.
Elinympäristö

Avoimet pensaikkomaat ja savanni.
Ragunanin eläintarha

| Ragunanin eläintarha |
| --- | --- |

Sijainti:  Pasar Minggu, Etelä-Jakarta, Indonesia
Perustettu:  1864 (alkuperäinen) 1966 (nykyinen)
Organisaatio
Virallinen nimi:  Kebun Binatang Ragunan
Aiheesta muualla
Verkkosivut
Sisäänkäynti Ragunanin eläintarhaan.
Ragunanin eläintarha (indonesiaksi Kebun Binatang Ragunan) on eläintarha Jakartassa, Indonesiassa. Se perustettiin vuonna 1864 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1966. Eläintarhassa on noin 4 040 eläintä 295 eri eläinlajista. Eläintarhan pinta-ala on 1,4 neliökilometriä.
Syys-lokakuussa 2005 eläintarha oli suljettuna kolmen viikon ajan, kun siellä olevista linnuista oli löydetty lintuinfluenssaa.
Ragundan kirkko

Ragundan kirkko
Ragundan kirkko (ruots. Ragunda kyrka) on kirkkorakennus Ruotsissa Ragundan kunnassa. Kirkon on suunnitellut Johan Fredrik Åbom vuonna 1846 ja se on vihitty käyttöön vuonna 1853.
Kirkkoa on remontoitu useita kertoja. Vuosina 1939–1940 sinne tehtiin sivualttari, sähkövalaistus ja sähkölämmitys. Valmisteluhuone ja WC-tilat tehtiin lehterin alle vuosina 1980–1982. Samalla kertaa kuoria laajennettiin poistamalla penkkejä ja puhdistettiin sisustusta. Vuonna 2010 remontoitiin kirkkoa ulkopuolelta, jolloin tornin katto uusittiin ja tornin risti kullattiin. Kirkko maalattiin valkoisella ja vaaleanpunaisella, joka oli arkkitehdin alkuperäisen ehdotuksen mukainen ja mahdollisesti kirkon värityksenä ennen sen maalaamista kokonaan valkoiseksi.
Putkiraivain

Putkiraivain kuvattuna israelilaisessa museossa.
Putkiraivain on 20 metriä pitkä ja 20 kiloa painava TNT:stä ja lasikuidusta valmistettu, useasta osasta koottava räjähde. Putkiraivaimella raivataan aukko iskuportaan jalkaväelle.
Putkiraivain työnnetään vihollisen suojamiinoitteeseen, jonka jälkeen se räjäytetään. Räjähtäessään putkiraivain raivaa noin 70 senttiä leveän "käytävän", jota pitkin pystytään hyökkäämään vihollisen asemiin.
Suomen puolustusvoimilla on tällä hetkellämilloin? käytössä putkiraivain m66 sekä putkiraivain m95.
Porkkanat

| Porkkanat |
| --- | --- |
 Daucus pusillus
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Alaheimo::  Apioideae
Tribus::  Scandiceae
Alatribus::  Daucinae
Suku::  Porkkanat Daucus  L.
Tyyppilaji
 aitoporkkana Daucus carota L. (1753) 
Katso myös
   Porkkanat Wikispeciesissä   Porkkanat Commonsissa 
  Tieteelliset nimet: 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Porkkanat eli sädeporkkanat eli väkäporkkanat (Daucus) on kasvisuku, joka kuuluu sarjakukkaiskasvien heimoon. Suvussa on 45 lajia.
Porkkanoiden tunnetuin laji on porkkana (Daucus carota), jota viljellään juureskasvina. Saman lajin villimuoto, villi- eli rikkaporkkana (Daucus carota subsp. carota), kasvaa varsinkin Keski-Euroopassa yleisesti rikkakasvina. Lajia kasvatetaan myös leikkokukkana. Porkkanoiden läheisimpiä sukulaisia muista sarjakukkaiskasveista ovat esimerkiksi kesäkuminat, karvasputket ja kesäputket.
Porkkanalajeja

kultajyväporkkana (Daucus aureus)
porkkana eli aitoporkkana eli rikkaporkkana (Daucus carota )
azorienporkkana (subsp. azoricus)
rikkaporkkana eli villiporkkana (Daucus carota subsp. carota)
meriporkkana (Daucus carota subsp. gummifer)
ruokaporkkana (Daucus carota subsp. sativus)
espanjanporkkana (Daucus durieua)
vuoriporkkana (Daucus montanus)
kanarianyrttiputki (Daucus elegans, syn. Cryptotaenia elegans)
Nykyisessä sukurajauksessa porkkanoihin yhdistetään useita aiemmin itsenäisenä pidettyjä sarjakukkaissukuja:
Melanoselinum: jättivuoriporkkana (Melanoselinum decipiens eli Daucus decipiens)
Monizia: vuoriporkkana (Monizia edulis eli Daucus edulis)
Pseudorlaya (pikkukesäputket): pikkukesäputki (Pseudorlaya pumila eli Daucus pumilus)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Porkkanat (sädeporkkanat) (Daucus)
ITIS: Daucus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Daucus (englanniksi)
Flora of China: Daucus (englanniksi)
Putkirulla

Putkirulla (engl. foam roller) on muovinen putkimainen liikuntaväline, jolla voi hieroa lihaksia ja lihaskalvoja. Putkirullia on olemassa eri kokoisia ja erilaisia mailleja, joiden kovuus ja pintamuodot vaihtelevat. Putkirullan teho perustuu siihen, että hierottava kehonosa painautuu putkea vasten ja pehmytkudokset aktivoituvat paineessa. Näin verenkierto lisääntyy ja ravintoaineet ja happi kulkeutuvat nopeammin lihaksiin. Tämän vuoksi rullailu voi nopeuttaa esimerkiksi treenistä palautumista. Putkirulla toimii parhaiten pehmytkudosten eli lihasten, jänteiden, nivelsiteiden ja sidekudosten kireyden poistamiseen.
Raahe-Kiekko

|  |
| --- | --- |

Perustettu:  1994
Kaupunki:   Raahe
Kotiareena:  E. Helaakoski Areena
– kapasiteetti:  1 500
Sarja:  Suomi-sarja
Sarjataso:  3.
Värit:                
Pronssia:  Suomi-sarja 2021
Raahe-Kiekko (RK) on raahelainen vuonna 1994 perustettu jääkiekkoseura. Joukkue pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomi-sarjassa. Seuran kotiareena on Raahessa E. Helaakoski Areenalla, jonne mahtuu 1500 katsojaa. Seura on perustettu vuonna 1994, kun aiemmat raahelaiset jäääkiekkoseurat Teräs-Kiekko ja Kiekko-Vesa yhdistivät edustusjoukkueensa.
Jääkiekkoilulla on Raahessa pitkät perinteet jo 1940-luvulta saakka. Vielä 1970-luvun alkupuolella Raahen Vesa pelasi toiseksi ylimmällä sarjatasolla Suomensarjassa muun muassa Kärppien ja JyP:n kanssa.
Kaudella 2011–2012 seura käytti nimeä Raahen Jääkiekkoklubi (RJK).
Raahe-Kiekon maalivahti Eetu Villanen 2009 ottelussa TIHC - Raahe-kiekko
Tunnettuja pelaajia > Kasvatit pääsarjatasolla

| --- | --- |
 Tatu Backman  Jesse Häkkinen  Niko Kallela  Hannu Lassila  Antti Pehkonen  Laura Lehtikangas :  Tuomas Lohtander  Mikko Luovi  Jani Nurkkala  Riku Toivo  Pasi Vuorela
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Rantakylä

Rantakylä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Rantakylä, kaupunginosa Joensuussa
Rantakylä, kaupunginosa Mikkelissä
Rantakylä, kylä Karstulassa
Rantakylä, kylä Kiuruvedellä
Rantakylä, kylä Kivennavalla Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Rantakylä, kylä Kontiolahdella
Rantakylä, kylä Limingassa
Rantakylä, kylä Vimpelissä.
Radomin piirikunta

Radomin piirikunta (puol. powiat radomski) on yksi Masovian voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 152 291. Siihen kuuluvat 12 kuntaa ovat Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlińsk, Jedlnia-Letnisko, Kowala, Pionki, Przytyk, Skaryszew, Wierzbica, Wolanów ja Zakrzew.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Radomin piirikunnan asukkaista 50,2 prosenttia oli naispuolisia ja 49,8 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 20,1 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,7 prosenttia ja eläkeikäiset 18,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,5 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 1 649 lasta. Radomin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 151 890 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Radomin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Pirinin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Blagoevgradin alue, Bulgaria
Pinta-ala:  274 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Пирин 
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1962
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pirinin kansallispuisto (bulg. Национален парк "Пирин", Natsionalen park Pirin) on Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva kansallispuisto, joka käsittää suuren osan Pirinin vuorista Bulgarian lounaisosassa. Kokonaisalaltaan puisto on 274 km² ja sijaitsee 1 008–2 914 metrin korkeudessa.
Historia

Puiston rajoja ja kokoa on muutettu monta kertaa sen historian aikana.
Vihrenin kansallispuisto perustettiin 8. marraskuuta 1962 vuoriston korkeimmilla kohdilla sijaitsevan metsän suojelemiseksi. Vihren (2 914 m) on Bulgarian toiseksi korkein ja Balkanin niemimaan kolmanneksi korkein vuori. Puiston koko oli 62 km². Vuonna 1974 puiston nimi muutettiin Pirinin kansan puistoksi ja sitä laajennettiin merkittävästi. Vuonna 1983 puisto lisättiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Vuonna 1998 alue julistettiin kansallispuistoksi.
Kasvisto

Suuret korkeuserot on syy, miksi alue on kasvitieteellisesti Bulgarian kiinnostavin kansallispuisto.
Puistossa kasvaa 1 315 putkilokasvilajia, joka on noin kolmannes kaikista putkilokasvilajeista Bulgariassa. Lisäksi alueella on noin 300 sammallajia.
Pirinin kansallispuistossa kasvaa 18 paikallista kotoperäistä lajia ja monia Bulgarian ja Balkanin alueelle tyypillisiä lajeja. Lisäksi puistossa on noin 60 suojeltua kasvilajia, kuten Pirinin symboli alppitähti. Osa puustosta on hyvin vanhaa; erään makedonianmännyn on esitetty olevan jo 1350-vuotias.
Eläimistö

Puistossa on suojeltuna iso määrä eläinlajeja. Selkärangattomia löytyy alueelta 2 090 lajia, joista 300 on harvinaisia, 214 kotoperäisiä ja 175 reliktiä. Lajeista 15 on luokiteltu uhanalaiseksi maailmanlaajuisesti.
Pirinissä elää myös kuusi kala-, kahdeksan sammakkoeläin- ja 11 matelijalajia. Lintulajeja on tavattu ainakin 159; Bulgarian lintulajeista noin 40 % löytyy puistosta.
Nisäkäslajeja puistosta löytyy 45, mikä on noin 50 % koko Bulgarian nisäkkäistä. Näihin kuuluu muun muassa villivuohi ja karhu.
Euroopanalppitähti Bulgarian Pirin-vuoristossa.
Kansallispuiston kuuluisa, yli 1300-vuotias makedonianmänty.
Balkanin gemssi (Rupicapra rupicapra balcanica).
Vihrenin huiputtaminen on varsin vaativa, 1000 metrin nousun ja laskun sisältävä patikointi, joka edellyttää hyvää kuntoa ja kiipeilyn perusteiden tuntemista.
Louhikkoinen reitti edellyttää tukevia kenkiä ja hanskoja.
Pilvet voivat muuttaa nopeasti oloja huipulla; vielä alkukesällä vuoristossa on ainakin paikoin liukkautta synnyttävää lunta ja jäätä.
Jos tuulee, kallio muuttuu pilven sisällä kosteaksi, tai pimenee, patikointi äkkijyrkän rinteen äärellä voi muuttua paljon vaativammaksi.
Syyskuussa maisema voi olla jo luminen (8.9.2007).
Muratovon järvi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pirinin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (bulgariaksi) (englanniksi)
Protected Areas Programme (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Bulgaria Travel (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Vihren Peak, Pirin National Park, Bansko, Blagoevgrad, Bulgaria; Hard 4.6 (englanniksi) (alltrails.com)
Vihren; Pirin Mountains, Bulgaria, Europe (englanniksi) (summitpost.org)
RG32M

RG32M
BAE Systems RG32M on eteläafrikkalaisen BAE Systems Land Systems South Africa -puolustusvälineyhtiön valmistama kevyesti panssaroitu nelivetoinen maastoajoneuvo.
Suomen puolustusvoimille on hankittu 74 ajoneuvoa. Puolustusvoimat ostivat 26 autoa vuonna 2010 ja toinen 23 auton erä tilattiin vuonna 2011. Vuonna 2012 tilattiin 25 autoa lisää, jolloin autoja on tilattu yhteensä 74 kappaletta.
Suomessa autoja käytetään lähinnä kriisinhallinta- ja kuljetustehtäviin.
Muita auton käyttäjiä ovat Ruotsin puolustusvoimat ja Irlannin asevoimat.
Tekniset tiedot

Valmistaja: BAE Systems.
Valmistusmaa: Etelä-Afrikka.
Omamassa: 7 600 kg.
Kantavuus: 1 900 kg.
Vetotapa: jatkuva neliveto (4×4).
Istumapaikat: 1+4.
Panssaroitu.
Mitat
Pituus: 5,34 m.
Leveys: 2,17 m.
Korkeus: 2,55 m
Akseliväli: 2,91 m.
Kahluusyvyys: 0,7 m.
Alustan tiedot
Moottori: Steyr 3,2 l diesel.
Moottoriteho: 135 kW.
Polttoainesäiliö: 140 l.
Vaihteisto: automaatti.
Alennusvaihde.
Tasauspyörästöjen lukot.
Kierrejousitus.
Aseistusvaihtoehdot
7,62 KK PKM
Dillon M134D
40 KRKK 2005
Radom

| Radom |
| --- | --- |

 Radom
 Koordinaatit: 51°24′N, 21°10′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Masovian voivodikunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  112 km²
Väkiluku (2021):  206 946
 – Väestötiheys:  1890 as./km²
 
 www.radom.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Radom on kaupunki Puolan keskiosassa, sata kilometriä Varsovasta etelään. Siellä oli 206 946 asukasta vuonna 2021.
Radom on perustettu keskiajan alussa; sinne tehtiin linna ja vallihauta 900-luvun loppupuolella. Ensimmäinen kirjallinen mainita on vuodelta 1155.  Sitä ovat hallinneet Itävalta ja venäläiset. Puola sai sen takaisin ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Uudemman historian merkittävimmät tapahtumat ovat yleislakko 1976 ja paavi Johannes Paavali II:n vierailu vuonna 1991.
Tärkeimmät teollisuudenalat ovat nahka-, lasi- ja kemianteollisuus. Tärkeimpiin nähtävyyksiin kuuluu goottilainen katedraali 1200-luvulta.
Radomissa järjestetään Puolan tunnetuin lentonäytös Radom Air Show joka toinen vuosi syyskuussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Radom Wikimedia Commonsissa
Ralf Saxén

Ralf Saxén 1910-luvun lopulla.
Ralf Eino Saxén (16. maaliskuuta 1868 Kankaanpää – 2. marraskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen kielentutkija, koulutukseltaan filosofian tohtori (1907). Hän oli ruotsalaisen normaalilyseon kotimaisten kielten yliopettaja vuodesta 1907, kouluneuvos vuodesta 1918 ja kouluhallituksen ruotsinkielisen osaston päällikkö vuodesta 1926.
Saxén julkaisi tutkimuksia ruotsin kielestä, muun muassa Finska lånord i östsvenska dialekter (1895–1898).
Ralf Sandström

Ralf Johan Sandström (s. 12. syyskuuta 1945 Turku) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja,  joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Ralf Sandström syntyi liikemies Nils Olov Sandströmin ja Aino Ilta Lemmikki Lehtosen perheeseen. Hän avioitui 1985 matkatoimistovirkailija Marita Roosin kanssa. Sandström kävi oppikoulun Turussa ja hotelli- ja ravintolakoulun Helsingissä ja opiskeli yritystaloutta ammattikorkeakoulussa Tukholmassa. Hän oli SARA Stockholm Ab:n henkilöstöravintoladivisioonan johtaja Tukholmassa 1979–1980, Kostförsörjning Ab:n ja SARA Kommunservice Ab:n toimitusjohtaja 1982–1984, SARA Företagsservice Ab:n toimitusjohtaja ja SARA Ab:n Tukholman yritysryhmän johtaja 1983–1984 ja Oy Silja Line Ab:n varatoimitusjohtaja Turussa 1984–1985, toimitusjohtaja 1986–1991 ja hallituksen jäsen 1986–1991.
EffJohn International Oy:n varatoimitusjohtaja Sandström oli 1991 ja Restel Oy:n varatoimitusjohtaja 1991–1992 ja sitten toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen 1992–2011. Hän oli myös Silja Holdings Ab:n toimitusjohtaja vuoteen 1991 ja Osuuskunta Eka-yhtymän, vuodesta 1995 Osuuskunta Tradeka-yhtymän johtoryhmän jäsen 1992–2011 ja varatoimitusjohtaja 2007–2011. Hänellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvon Sandström sai 2004.
Pizza Worm

| Pizza Worm |
| --- | --- |
 Kuvakaappaus Pizza Worm-pelistä. Pelissä ohjataan matoa, jonka pitää syödä pelikuvaan ilmestyviä pizzoja.
Kehittäjä:  Sami "Zorlim" Lehtinen
Julkaisija:  Zorlim Software
Taiteilija:  Antti Kangas
Säveltäjä:  Nuutti Harmo
Julkaistu:  1994
Lajityyppi:  matopeli
Pelimuoto:  1 tai 2 pelaajaa
Alusta:  MS-DOS
Jakelumuoto:  freeware
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK       : 
Pizza Worm on suomalaisen Sami "Zorlim" Lehtisen suunnittelema vuonna 1994 julkaisema tietokoneella pelattava matopeli. Peliä levitettiin internetissä ilmaiseksi ja se nousi suureen suosioon.
Pelaaminen

Pelissä ohjataan vihreäkeltaisen väristä matoa, jonka pitää syödä pelikuvaan ilmestyviä pizzoja. Pizzoja syömällä mato kasvaa pituutta, jonka myötä peli vaikeutuu. Peli päättyy, kun mato törmää itseensä tai pelikentän reunaan.
Pizza Worm erottuu perinteisistä matopeleistä siten, että pelihahmo voi kääntyillä pelialueella vapaasti eikä vain 90 asteen kulmissa.
Pelin suunnittelu

Pelin kehittäminen alkoi siitä, kun Lehtinen oli ohjelmoinut tietokoneella matemaattisia funktioita ja viivoja piirtelevän näytönsäästäjän. Lopulta hän päätti yhdistää nämä, ja alkoi suunnittelemaan tietokonepeliä. Pelin aiheeksi hän valitsi pizzan, koska hän itse tykkäsi syödä niitä. Pelin hän koodasi Turbo Pascalilla, ja käytti siihen Samin 80286-prosessorilla varustettua tietokonetta. Lehtisen lisäksi hänen sukulaiset ja kaveripiiri osallistuivat pelin tekemiseen. Lehtinen ja hänen pikkusiskonsa Sari tekivät äänitehosteet, Antti Kangas vastasi grafiikasta, ja Nuutti Hahmo musiikista.
Aiheesta muualla

Wayback Machine: Pelin alkuperäiset internetsivut (arkistoitu sivu) (englanniksi)
playdosgame.com: Pizza Worm (englanniksi)