stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen Kuitulevy

| Suomen Kuitulevy Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1984
Lakkautettu:  2025 (konkurssi)
Toimitusjohtaja:  Sakari Wallin
Toimiala:  kuitulevyteollisuus
Tuotteet:  Leijona-kovalevyt
Liikevaihto:  24 milj. € (2010) 
Liikevoitto:  -0,7 milj. € (2010) 
Henkilöstö:  126 (2010) 
Omistaja:  toimiva johto 66 % Versowood Oy 19,5 % UPM-Kymmene Oyj 14,5 %
Kotisivu:  www.suomenkuitulevy.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Kuitulevy Oy oli Suomen suurin puukuitulevyn tuottaja ja valmistaja. Yhtiön tehtaat sijaitsivat Heinolassa, aiemmin myös Porissa. Yhtiön tuotteisiin kuului erilaisia Leijona-kovalevyjä, joiden pääkäyttökohteet ovat rakentamisen lisäksi ovi- ja kalusteteollisuus. Suomen Kuitulevy Oy ajautui konkurssiin helmikuussa 2025.
Historia

Suomen Kuitulevy Oy on perustettu vuonna 1984, kun Enso-Gutzeit Oy ja A. Ahlström Oy yhdistivät kuitulevyteollisuutensa yhteisesti omistetuksi yhtiöksi. Yhtiön toimiva johto osti vuonna 1998 MBO-kaupalla 83 prosenttia yhtiön osakkeista. Toiseksi osakkaaksi jäi tuolloin 17 prosentin osuudella UPM-Kymmene Oyj. Vuonna 2009 osaomistajaksi tuli Versowood 19,5 prosentin osuudella. Toimivalle johdolle jäi edelleen 66 prosentin osuus ja UPM-Kymmene Oyj:lle 14,5 prosentin osuus yhtiön osakkeista.
Porin Pihlavassa sijainnut tehdas lakkautettiin vuonna 2013, minkä jälkeen toiminta keskittyi Heinolan Sahaniemeen.
Suomen Kuitulevy Oy hakeutui yrityssaneeraukseen syksyllä 2019 ja konkurssiin helmikuussa 2025. Vaikeuksien pääsyy oli raaka-ainekustannusten nousu puun tuonnin Venäjältä tyrehdyttyä Ukrainan sodan aiheuttamien kansainvälisten talouspakotteiden vuoksi. Konkurssipesän varat arvioidaan huomattavasti velkoja pienemmiksi. Yrityksen henkilöstömäärä oli viime vuosina noin 60.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Erkki Ala-Honkola

Erkki Heikki Ala-Honkola  (30. joulukuuta 1934 Kuortane – 26. joulukuuta 2024 Kuortane) oli suomalainen ampumahiihtäjä.
Ala-Honkola sijoittui Altenbergin MM-kilpailuissa 1967 kuudenneksi 20 kilometrin kilpailussa saatuaan ammunnasta 13 sakkominuuttia. Samana vuonna hän voitti Grenoblen esiolympialaisissa viestin. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti 20 kilometrillä vuonna 1966 kukistaen muun muassa samana vuonna maailmanmestaruuden voittaneen Norjan Jon Istadin sekä viestissä vuonna 1968. SM-kisoissa hän saavutti hopeaa vuonna 1964 ja pronssia vuonna 1966. Hänen seuransa oli Kuortaneen Kunto. Ammatiltaan Erkki Ala-Honkola oli maanviljelijä.
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1910

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Viipurissa 26.–27. helmikuuta 1910. Vain miehet kilpailivat. Kilpailut kuuluivat osana Viipurin kansainvälisiin talvikisoihin. Moskovan Sokol seuraa edustanut Nikolai Strunnikov voitti mestaruuden. Lopullisiin pisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat loppuun saakka luistelleiden sijoitukset.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Nikolai Strunnikov |  Venäjä | 47,6 | 2 | 3.05,0 | 2 | 9.49,4 | 1 | 24.42,8 | 2 | 7 |
| 2 | Magnus Johansen |  Norja | 50,2 | 9 | 3.03,4 | 1 | 9.51,0 | 2 | 24.04,0 | 1 | 11 |
| 3 | Oscar Mathisen |  Norja | 47,2 | 1 | 3.08,8 | 5 | 10.04,8 | 3 | 26.09,6 | 7 | 16 |
| 4 | Väinö Wickström |  Suomi | 49,4 | 6 | 3.11,2 | 6 | 10.12,2 | 6 | 25.19,2 | 4 | 20 |
| 5 | Martin Sæterhaug |  Norja | 48,8 | 3 | 3.06,2 | 3 | 10.15,2 | 7 | 28.05,4 | 9 | 20 |
| 6 | Björn Damstén |  Suomi | 49,0 | 4 | 3.07,0 | 4 | 10.22,0 | 11 | 26.08,2 | 6 | 22 |
| 7 | Jevgeni Burnov |  Venäjä | 53,6 | 13 | 3.21,0 | 11 | 10.17,2 | 10 | 24.59,8 | 3 | 25 |
| 8 | Thomas Bohrer |  Itävalta | 49,2 | 5 | 3.26,4 | 14 | 10.31,0 | 13 | 26.57,8 | 8 | 30 |
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1914

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Berliinissä 8.-9. helmikuuta 1914. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden voitti Norjan Oscar Mathisen, joka voitti kolme matkaa neljästä.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Oscar Mathisen |  Norja | 45,6 | 1 | 9.18,0 | 1 | 2.31,8 | 1 | 19.08,6 | 2 | 5 |
| 2 | Vasili Ippolitov |  Venäjä | 48,0 | 3 | 9.33,3 | 2 | 2.40,0 | 3 | 19.02,8 | 1 | 9 |
| 3 | Bjarne Frang |  Norja | 46,2 | 2 | 9.58,4 | 4 | 2.37,5 | 2 | 20.48,2 | 4 | 12 |
| 4 | Kristian Strøm |  Norja | 49,3 | 4 | 9.41,1 | 3 | 2.42,8 | 4 | 20.06,4 | 3 | 14 |
| 5 | Henri Kretzer |  Saksa | 50,8 | 5 | 10.29,6 | 5 | 2.57,0 | 5 | 22.08,7 | 5 | 20 |
|  | Max Kniel |  Sveitsi | 54,0 | 6 |  |  | 3.03,7 | 6 |  |  | DNF |
|  | Nils Molander |  Ruotsi | 54,2 | 7 |  |  |  |  |  |  | DNF |
Yhdistetty maloni- ja metyylimalonihappovirtsaisuus

Yhdistetty maloni- ja metyylimalonihappovirtsaisuuslähde? (engl. Combined malonic and methylmalonic aciduria, CMAMMA) on perinnöllinen aineenvaihdunnallinen sairaus, jonka tunnusmerkkejä ovat kehon kohonneet malonihappo- ja metyylimalonihappopitoisuuden. Jotkut tutkijat arvioivat, että CMAMMA saattaa olla yksi kaikkein tavallisimmista metyylimalonihappovirtsaisuustaudeista ja mahdollisesti myös yksi kaikkein tavallisimmista synnynnäisistä metabolisista häiriöistä. Koska tautia diagnosoidaan vain harvoin, se jää usein myös huomaamatta tutkimuksissa.
Oireet

CMAMMA:n kliinisten fenotyyppien oirekirjo on laaja, ja taudin vakavuusaste vaihtelee täysin asymptoottisesta niin leviin kuin vakaviinkin oireisiin. Taustalla olevaa patofysiologiaa ei vielä ymmärretä. Seuraavia oireita on raportoitu kirjallisuudessa:
Metabolinen asidoosi
Kooma
Hypoglykemia
Tajuttomuuskohtaukset
Ruuansulatushäiriöt
Kehityshäiriöt
Kielen kehityksen häiriöt
Kasvuhäiriöt
Psyykkiset sairaudet
Muistihäiriöt
Kognitiivisien kykyjen heikkeneminen
Enkefalopatia
Kardiomyopatia
Dysmorfiset piirteet
Lapsuudessa ilmaantuvat ensioireet ovat useimmiten intermediaariaineenvaihdunnan häiriöitä, kun puolestaan aikuisilla taudin ensioireet ovat usein neurologisia.
Syyt

CMAMMA voidaan jakaa sen taustalla olevien syiden perusteella kahteen eri perinnölliseen tautiin: toinen johtuu ACSF3-geenin (OMIM#614265) koodaaman mitokondriaalisen acyl-CoA synthetase family member 3 -entsyymin puutoksesta. Toinen puolestaan johtuu MLYCD-geenin (OMIM#248360) koodaaman malonyylikoentsyymi-A-dekarbokslylaasientsyymin puutoksesta.
Diagnoosi

Koska kliininen oirekirjo on laaja ja koska tauti jää usein huomaamatta vastasyntyneiden seulonnoissa, CMAMMA:ta pidetään alitunnistettuna ja -diagnosoituna tautina.
Diagnoosi > Vastasyntyneiden seulonnat

Koska ACSF3-geenin aiheuttama CMAMMA ei aiheuta metyylimalonyylikoentsyymi-A:n, malonyylikoentsyymi-A:n tai propionyylikoentsyymi-A:n kerääntymiä, eikä poikkeamia nähdä asyylikarnitiinin profiilissa, CMAMMA jää huomaamatta vastasyntyneiden verestä tehtävissä standardiseulonnoissa.
Quebecin provinssi on tässä erityistapaus. Verikokeen lisäksi he seulovat myös vastasyntyneiden virtsan 21. päivänä syntymästä Quebecin vastasyntyneille suunnatun Quebec Neonatal Blood and Urine Screening -ohjelman yhteydessä. Tämän myötä Quebec on mielenkiintoinen provinssi CMAMMA-tutkimusta ajatellen, koska se edustaa maailman ainoaa potilaskohorttia, johon ei kohdistu valintaharhaa.
Diagnoosi > Malonihapon ja metyylimalonihapon suhde

CMAMMA voidaan helposti erottaa klassisesta metyylimalonivirtsaisuudesta laskemalla malonihappo/metyylimalonihappo-suhde plasmasta. Tämä pätee sekä metyylimalonivirtsaisuudesta kärsiville potilaille, jotka vastaavat B12-vitamiinihoitoon, että potilaille, jotka eivät vastaa B12-vitamiinihoitoon. Virtsan malonihappo- ja metyylimalonihappopitoisuuksien käyttäminen ei sovi tämän suhdeluvun määrittelemiseen.
ACSF3-geenin aiheuttamassa CMAMMA:ssa metyylimalonihapon pitoisuudet ovat korkeammat kuin malonihapon. Malonyylikoentsyymi-A-dekarboksylaasipuutoksesta johtuvan CMAMMA:n kohdalla tilanne on päinvastainen.
Diagnoosi > Geneettiset testit

CMAMMA voidaan diagnosoida tutkimalla ACSF3- ja MLYCD-geenit. Laajemmissa hedelmöityshoitojen yhteydessä tehtävissä kantajaseulonnoissa voidaan myös identifioida ACSF3-geenin mutaatioiden kantajia.
Jahnukainen

Jahnukainen on suomalainen sukunimi.
Tunnettuja Jahnukaisia

Jaakko Jahnukainen (1925–1980), jazzmuusikko ja juontaja
Miikka Jahnukainen (1939–2022), ATK-instituutin ensimmäinen rehtori
Kuvitteellisia Jahnukaisia

Jahnukainen, Mikko Kivisen esittämä sähkömies televisiosarjassa Korkeajännitystä – eli sähköä kotiin kuljetettuna
Nimen muita merkityksiä

Jahnukaiset, suomalainen jazz-yhtye.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kansainväliset fysiikkaolympialaiset

Kansainväliset fysiikkaolympialaiset on alle 20-vuotiaille ei-korkeakouluopiskelijoille tarkoitettu vuosittain järjestettävä fysiikkakilpailu. Jokainen maa saa lähettää kilpailuun yhden viisihenkisen joukkueen. Kilpailussa ei virallisesti tilastoida maiden välisiä eroja, vaan se on yksilökilpailu.
Yleistä

Ensimmäiset fysiikkaolympialaiset järjestettiin vuonna 1967, ja Suomi osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1977. Olympialaiset on myös järjestetty Suomessa. Helsingissä ja Espoossa järjestetyt vuoden 1992 olympialaiset tosin olivat nykyistä pienimuotoisemmat.. Nykyisellään olympialaisiin osallistuu vuodesta riippuen 80–90 maata.
Olympialaiset kestävät noin 10 päivää, joiden aikana on sekä teoreettinen että kokeellinen kilpailupäivä. Näiden välillä on yksi lepopäivä. Joukkueiden johtajat kääntävät tehtävät kilpailijoiden äidinkielille kilpailua edeltävinä päivinä. Kilpailijat saavat myös vastata tehtäviin omalla äidinkielellään. Joukkueiden johtajat tarvittaessa selvittävät tehtäviä tarkastaville järjestäjille, mitä kilpailija on paperille kirjoittanut. Teoreettisista tehtävistä voi saada maksimissaan 30 pistettä kokeellisen osion maksimipistemäärän ollessa 20 pistettä.
Fysiikkaolympialaisten kansainvälisen pysyvän komitean sihteerinä toimi vuosina 1999–2007 suomalainen professori Maija Ahtee, joka toimi myös toimeenpanevana presidenttinä vuosina 2007–2008.
Palkinnot

Fysiikkaolympialaissa jaetaan palkintoina kulta- hopea- ja pronssimitaleja sekä kunniamainintoja seuraavasti:
Kultamitalin saa n. 8 % osallistujista
Kulta- tai hopeamitalin saa n. 25 % osallistujista
Kulta- hopea- tai prossimitalin saa n. 50 % osallistujista
Mitalin tai kunniamaininnan saa n. 67 % osallistujista
Suomi

Suomessa Matemaattisten aineiden opettajain liiton järjestämässä valtakunnallisessa fysiikkakilpailussa menestyneille järjestetään jatkovalmennusta, joka koostuu aluksi kirjevalmennustehtävistä. Kirjevalmennuksen perusteella valitaan osallistujat Suomi–Viro-fysiikkamaaotteluun (Arkistoitu – Internet Archive), jossa valitaan Suomen ja Viron joukkueet kansainvälisiin fysiikkaolympialaisiin.
Valintakilpailun perusteella valituille Suomen ja Viron joukkueille järjestetään Suomessa ja Virossa yhteiset valmennusleirit, joilla valmistaudutaan olympialaisten kokeelliseen ja teoreettiseen osuuteen. Suomalaisten osuutena on ollut järjestää kokeellinen valmennus, joka on viime vuosina järjestetty Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella. Virossa on toteutettu puolestaan teoreettinen valmennuskurssi.
Suomi on saanut kilpailusta kaksi kultamitalia, joista ensimmäisen voitti Heikki Tuuri vuonna 1982 ja toisen Aleksi Kononen 2019. Paras kokonaistulos on vuodelta 2016, jolloin kolme suomalaista palkittiin hopeamitalilla.
Tulevat olympialaiset

| Vuosi | Järjestäjä |
| --- | --- |
2041:  Bangladesh
2029:  Ecuador
2028:  Etelä-Korea
2027:  Unkari
2026:  Kolumbia
2025:  Ranska
2024:  Iran
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Olympialaisten kotisivu
Suomen fysiikan olympiavalmennus (Arkistoitu – Internet Archive)
Vivek Ramaswamy

Vivek Ramaswamy vuonna 2022.
Vivek Ganapathy Ramaswamy (s. 9. elokuuta 1985 Cincinnati, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yrittäjä, joka on kerännyt omaisuutensa biotekniikalla.
Ramaswamy pyrki republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa. Hän luopui kisasta tammikuussa 2024 Iowan esivaalin jälkeen.
Nuoruus

Ramaswamyn intialaiset vanhemmat muuttivat Yhdysvaltoihin Keralasta. Ramaswamy kasvatettiin perinteiseen tapaan hinduksi, mutta hän kävi katolisen St. Xavierin high schoolin. Ramaswamy oli luokkansa priimus, ja hän harrasti tennistä ja pianonsoittoa.
Ramaswamy kävi Harvard Collegen ja suoritti tutkinnon biologiassa. Hänen opinnäytetyönsä käsitteli ihmis-eläinkimeerien luomisen etiikkaa, ja se julkaistiin The New York Timesissa. Opiskeluaikanaan Ramaswamy osallistui yliopistopolitiikkaan ja esiintyi rap-artistina nimeltä ”Da Vek”.
Yrittäjänä

Ramaswamy perusti vuonna 2007 nuorille yrittäjille tarkoitetun StudentBusinesses.com-palvelun. Sen osti Ewing Marion Kauffman Foundation vuonna 2009. Ramaswamy työskenteli sen jälkeen analyytikkona Wall Streetilla ja QVT Financial -yrityksessä hedgerahastonhoitajana vuosina 2007–2014. Hänestä tuli yhtiön osakas vain 28-vuotiaana. Työskennellessään QVT Financialilla Ramaswamy opiskeli Yalen yliopistossa oikeustiedettä. Siellä hän tapasi tulevan vaimonsa Apoorvan. He menivät naimisiin vuonna 2015, ja heillä on kaksi lasta.
Ramaswamy perusti vuonna 2014 lääkeyrityksen nimeltä Roivant, joka alkoi kehittää lääkkeitä, jotka muut lääkeyhtiöt ovat hylänneet. Vuonna 2015 Roivantin listautumisanti oli 315 miljoonaa dollaria, mikä oli silloin korkein biotekniikan alan listautumisanti. Vuonna 2017 yritys keräsi sijoittajilta 1,1 miljardia dollaria. Forbes nimesi Ramaswamyn yhdeksi Yhdysvaltain rikkaimmista alle 40-vuotiaista yrittäjistä.
Roivant laajensi lääkkeiden kehittämisestä geeniterapiaan ja kehittää nykyisin lääkkeitä psoriasikseen ja ihotulehduksiin. Ramaswamy luopui yhtiön johtamisesta vuonna 2021, koska hän halusi aikaa kirjoittamiselle ja politiikalle.
Ramaswamy perusti vuonna 2021 sijoitusyrityksen nimeltä Strive Asset Management. Hän omistaa yrityksestä arviolta vähintään 40 prosenttia. Huhtikuussa 2023 Forbes arvioi Ramaswamyn omaisuudeksi vähintään 630 miljoonaa dollaria.
Ramaswamy julkaisi vuonna 2021 kirjan Woke Inc., jossa hän arvostelee yritysmaailman woke-kulttuuria. Ramaswamyn toinen kirja Nation of Victims: Identity Politics, the Death of Merit, and the Path Back to Excellence (2022) arvostelee identiteettipolitiikkaa.
Politiikassa

Ramaswamy ilmoittautui helmikuussa 2023 ehdokkaaksi valittaessa republikaanisen puolueen presidenttiehdokasta vuoden 2024 presidentinvaaleihin. Hän luopui kisasta tammikuussa 2024 Iowan esivaalin jälkeen ja ilmoitti tukevansa Donald Trumpia.
Ramaswamy kertoi vaalikampanjassaan haluavansa yhdistää amerikkalaiset yhteisten ihanteiden taakse. Hän korosti uskoa, isänmaallisuutta ja ahkeruutta, ja hän arvosteli COVID:iin, ilmastonmuutokseen, sukupuoleen ja monimuotoisuuteen liittyviä vasemmistolaisia ideologioita, joita hän kutsuu maallisiksi uskonnoiksi. Ramaswamyn mielestä rodun, sukupuolen tai seksuaalisen suuntautumisen ei pitäisi määritellä ihmistä eikä hänen kykyjään ja ajatuksiaan. Ramaswamy vastustaa positiivista syrjintää, ja hän puolustaa sananvapautta ja haluaa rajoittaa suurten teknologiayritysten valtaa moderoida alustojaan. Ramaswamy haluaa Yhdysvaltojen irrottautuvan taloudellisesti Kiinasta, jota hän pitää suurena uhkana. Ramaswamy sanoo kannattavansa vähintään 59 prosentin perintöveroa, koska varallisuuden siirto vanhemmilta lapsille muuttaa hänen mukaansa meritokratian "perinnölliseksi aristokratiaksi".
Voitettuaan presidentinvaalit Donald Trump nimesi marraskuussa 2024 Ramaswamyn johtamaan yhdessä Elon Muskin kanssa uutta tehokkaan hallinnon toimielintä (Department of Government Efficiency, DOGE). Sen tehtävänä on vajaan kahden vuoden aikana purkaa valtion byrokratiaa, leikata ylimääräisiä säännöksiä sekä vähentää turhia menoja. Ramaswamy jättäytyi kuitenkin tammikuussa 2025 pois toimielimen toiminnasta päätettyään pyrkiä Ohion kuvernööriksi.
Tennessee

Tennessee [ˌtenə'si:] on osavaltio Yhdysvaltain itäosissa. Se luetaan etelävaltioihin. Osavaltion pinta-ala on 109 412 km² ja väkiluku vuonna 2024 oli 7 227 750. Tennesseen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Nashville, toiseksi suurin on Memphis.
Maantiede

Tennesseellä ja Missourilla on Yhdysvaltain osavaltioista eniten naapuriosavaltioita, yhteensä kahdeksan. Tennesseen pohjoispuolella sijaitsevat Kentucky ja Virginia, idässä Pohjois-Carolina, etelässä Georgia, Alabama ja Mississippi ja lännessä Arkansas ja Missouri. Tennesseejoki kulkee osavaltion halki.
Tennessee on perinteisesti jaettu kolmeen osaan: itäiseen, keskiseen ja läntiseen. Tennesseen länsiosissa sen rajana ovat Mississippijoen rantojen alangot ja idässä Appalakit sekä Blue Ridge Mountains.
Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on Nashvillessä 31,9 astetta. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin −3,1 astetta.
Great Smoky Mountainsin kansallispuiston näkymää
Fall Creekin vesiputous.
David Crockett State Park.
Historia

Espanjalainen kapteeni Juan Pardo kulki löytöretkellään "Tanasqui"-nimisen intiaanien asutuksen läpi 1500-luvulla lähellä Tanesejokea (nykyään Little Tennessee).
Knoxvillessä 11. tammikuuta 1796 järjestetty kokous muodosti Southwest Territorysta Tennesseen osavaltion jatkamalla Pohjois-Carolinan rajoja itään Mississippijoelle asti. Tennessee liitettiin Yhdysvaltoihin 16. osavaltiona samana vuonna.
Tennessee erosi Yhdysvalloista 8. kesäkuuta 1861, mutta sisällissodan jälkeen säädettiin orjuuden lakkauttava perustuslaki ja osavaltio liitettiin takaisin Yhdysvaltoihin 24. heinäkuuta 1866.
Tennesseejoen laakso kärsi pahoin 1930-luvun lamasta. Presidentti Franklin D. Rooseveltin aikana Tennesseen laakson valtuuskunta (englanniksi Tennessee Valley Authority, lyhenne TVA) rakennutti säännöstelypatoja, vesivoima- ja teollisuuslaitoksia sekä paransi Tennesseejoen liikennekelpoisuutta. Rakennushankkeet paransivat alueen työllisyyttä.
Toisen maailmansodan aikana Oak Ridgen laboratorio oli yksi paikoista, joissa valmistettiin aselaatuista uraania Manhattan-projektia varten.
Hallinto

Tennesseen lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 33 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 99 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi, senaattorit neljäksi vuodeksi kerrallaan. Kuvernöörillä on veto-oikeus, mutta riittävällä äänimäärällä parlamentti voi kumota veton.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Kuvernöörin kausi on neljä vuotta, uudelleenvalinta on mahdollista mutta samaa henkilöä ei voida valita enemmälle kuin kahdelle peräkkäiselle kaudelle.
Osavaltio on jaettu 95 piirikuntaan.
Kuolemanrangaistus on käytössä Tennesseessä. Vuoden 1976 jälkeen osavaltio on teloittanut 13 vankia. Viimeisin teloitus suoritettiin 2020.
Talous

Vuonna 2010 Tennesseen bruttokansantuote oli 255 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 19. tilalla.
Maatalous on tärkeä osa Tennesseen taloutta. 44 % pinta-alasta on viljelymaata. Tärkeimpiä tuotteita ovat naudanliha ja broilerit.
Vuonna 2013 osavaltion ylivoimaisesti suurin työllistäjä oli Vanderbiltin yliopistollinen sairaala Nashvillessä. Sitä seurasivat Eastmanin, Nissanin, General Motorsin ja M Modalin tuotantolaitokset.
Talous > Liikenne

Tennesseessä on 24 lentoasemaa. Suurimmat niistä ovat Memphisin ja Nashvillen kansainväliset lentoasemat. Memphisin lentoasema on tärkeä lentorahdin solmukohta.
Tennesseessä on viisi satamaa: Chattanooga, Knoxville, Memphis, Nashville ja New Johnsonville.
Väestö

Tennesseen 7,2 miljoonasta asukkaasta 78,4 % on valkoisia, 94,1 % on syntynyt Yhdysvalloissa ja 91,7 % puhuu englantia kotonaan. Osuudet ovat suurempia kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.
Vuonna 2014 Tennesseen korkeakouluista parhaiksi arvioitiin
Vanderbiltin yliopisto Nashvillessa
Tennesseen yliopisto Knoxvillessa
Tennesseen yliopisto, Martin Martinissa
Memphisin yliopisto
Väestö > Suurimmat kaupungit vuonna 2023

Nashville, 687 788 asukasta
Memphis, 618 639 asukasta
Knoxville, 198 162 asukasta
Chattanooga, 187 030 asukasta
Clarksville, 180 716 asukasta
Murfreesboro, 165 430 asukasta
Franklin, 88 558 asukasta
Johnson City, 73 337 asukasta
Jackson, 68 264 asukasta
Hendersonville, 63 618 asukasta
Kulttuuri

Tennesseen itäosa, etenkin Appalakkien alue, on ollut countrymusiikin tärkeä kasvualue. Muiden muassa Dolly Parton on pyrkinyt kehittämään alueen musiikkiperinteitä. Keskiosassa sijaitsevasta Nashvillesta on tullut countryn pääkaupunki, mistä on lähetetty Grand Ole Opry -radio-ohjelmaa jo vuodesta 1925.
Tennesseen länsiosassa on kasvanut monia suuria blues- ja rock-muusikoita. Elvis Presley yhdisti Memphisin Sun Records -studiolla bluesia ja countrya rock'n'rolliksi. Presleyn Graceland-niminen kartano on nykyisin museona.
Urheilu

Tennesseessä on lukuisia baseballin ammattilaisjoukkueita. Memphis Grizzlies pelaa koripalloa NBA:ssa, Tennessee Titans amerikkalaista jalkapalloa NFL:ssä. Nashville Predators on jääkiekon NHL-liigassa ja Knoxville Ice Bears SPHL-liigassa. Jalkapallossa MLS-liigassa pelaa Nashville SC. Autourheilussa yksi NASCARin Sprint Cup Series-osakilpailuista ajetaan Bristol Motor Speedwayn radalla Tennesseessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tennessee Wikimedia Commonsissa
| n k  Yhdysvaltain hallinnolliset alueet |
| --- | --- | --- |
| Osavaltiot |  Alabama  Alaska  Arizona  Arkansas  Colorado  Connecticut  Delaware  Etelä-Carolina  Etelä-Dakota  Florida  Georgia  Havaiji  Idaho  Illinois  Indiana  Iowa  Kalifornia  Kansas  Kentucky  Louisiana  Länsi-Virginia  Maine  Maryland  Massachusetts  Michigan  Minnesota  Mississippi  Missouri  Montana  Nebraska  Nevada  New Hampshire  New Jersey  New Mexico  New York  Ohio  Oklahoma  Oregon  Pennsylvania  Pohjois-Carolina  Pohjois-Dakota  Rhode Island  Texas  Tennessee  Utah  Vermont  Virginia  Washington  Wisconsin  Wyoming  |  |
| Liittopiiri |  Washington (DC)  |  |
| Saarialueet |  Amerikan Samoa  Guam  Pohjois-Mariaanit  Puerto Rico  Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  |
| Erillisalueet |  Bajo Nuevo ja Serranilla kiistanalaisia  Bakerinsaari  Howlandinsaari  Jarvis  Johnstonin atolli  Kingmanin riutta  Midwaysaaret  Navassa  Palmyran atolli  Wakensaari  |  |
 luettelo Yhdysvaltain osavaltioista ja territorioista  intiaanireservaatti 
Tennessee State Capitol
Tennesseen kartta.
Nashvillen keskustaa.
Elvis Presleyn Graceland-kartano.
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1922

Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 11.-12. helmikuuta 1922. Kilpailupaikka oli Kaisaniemen puiston edustalla olevalla lahdella. Vain miehet kilpailivat. Osanottajia oli 15 kahdesta maasta eli 2 norjalaista ja loput suomalaisia. Kisat olivat ensimmäiset ensimmäisen maailmansodan jälkeen.