stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Camila Cabello
Ura > X Factor ja Fifth Harmony

Cabello osallistui vuonna 2012 X Factor USA -laulukilpailuohjelman Greensborossa, Pohjois-Carolinassa järjestettyihin koelauluihin. Hän esitti tuomareille Aretha Franklinin kappaleen ”Respect”, mutta hänen koe-esiintymistään ei näytetty ohjelmassa tekijänoikeussyistä. Cabello pääsi läpi koelauluista seuraavaan Pudotusleiri-vaiheeseen (engl. bootcamp), jossa hän putosi kilpailusta. Hänet kuitenkin kutsuttiin takaisin neljän muun kisasta pudonneen laulajan, Ally Brooken, Normani Kordein, Lauren Jaureguin ja Dinah Janen kanssa. Tuomareiden talot-vaiheessa heidät yhdistettiin ryhmäksi, joka sai kilpailun aikana nimekseen Fifth Harmony. Yhtye tuli kilpailussa lopulta kolmanneksi ja solmi levytyssopimuksen yhteisesti Simon Cowellin omistaman Syco Musicin ja L.A. Reidin omistaman Epic Records-yhtiön kanssa.
Cabellon ollessa Fifth Harmonyn jäsen yhtye julkaisi EP-levyn Better Together (2013) sekä kaksi studioalbumia, Reflection (2015) ja 7/27 (2016). Yhtyeen singleistä ”Worth It” ja ”Work from Home” tuli kansainvälisiä listahittejä. 18. joulukuuta 2016 Fifth Harmony ilmoitti virallisesti Cabellon eronneen yhtyeestä. Molemmat osapuolet kertoivat erilaisen version hänen lähtönsä olosuhteista. Cabello kertoi lähtönsä syyksi muun muassa sen, että haluaa tehdä omanlaistaan musiikkia. Hänen välinsä yhtyeen muihin jäseniin ovat pysyneet hyvinä.
Cabello teki sooloprojekteja vielä ollessaan Fifth Harmonyn jäsen; vuonna 2015 hän julkaisi Shawn Mendesin kanssa duettokappaleen ”I Know What You Did Last Summer”, jonka he olivat kirjoittaneet yhdessä. Single menestyi listoilla Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja myi platinaa. Cabello julkaisi myös Machine Gun Kellyn vuonna 2016 yhteissinglen ”Bad Things”, joka nousi Billboard Hot 100 -listan sijalle 4.
Ura > Sooloura

Toukokuussa 2017 Cabello ilmoitti tulevasta sooloalbumistaan nimeltä The Hurting. The Healing. The Loving, jonka hän sanoi olevan ”tarina itsensä löytämisestä”. 19. toukokuuta hän julkaisi ensimmäisen soolosinglensä ”Crying in the Club”. Cabellon debyyttialbumi julkaistiin nimellä Camila 12. tammikuuta 2018. Albumi nousi ykkössijalle Billboard 200-listalla ja myi platinaa Yhdysvalloissa. Sen debyyttisinglestä ”Havana” tuli kesäkuussa 2018 Spotifyn striimatuin naisartistin kappale 888 miljoonalla latauksellaan. Cabello oli useiden muiden latinoartistien kanssa mukana Lin-Manuel Mirandan hyväntekeväisyyssinglellä ”Almost Like Praying”, jolla tuettiin Hurrikaani Marian uhreja Puerto Ricossa.
21. kesäkuuta 2019 julkaistiin Cabellon toinen yhteissingle Shawn Mendesin kanssa, ”Señorita”, joka oli ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi kategoriassa ”Paras pop-duo/ryhmäesitys” vuoden 2020 gaalassa. Kappale on mukana Cabellon toisella studioalbumilla Romance, joka julkaistiin 6. joulukuuta 2019. Albumi ylitti kultalevyrajan Yhdysvalloissa seuraavan vuoden tammikuussa. Heinäkuussa 2021 Cabello julkaisi tulevalta Familia -albumiltaan ykkössinglen ”Don’t Go Yet”. Cabello alkoi vihjailla uutta kappalettaan "I Luv It" 5. maaliskuuta 2024. Kappale julkaistiin 27. maaliskuuta, ja se oli yllätysyhteistyö Playboi Cartin kanssa. Rolling Stone kuvaili kappaletta hänen "hyperpop"-aikakautensa aluksi. Se on hänen neljännen studioalbuminsa C,XOXO johtava single, joka julkistettiin 6. toukokuuta ja julkaistiin 28. kesäkuuta 2024 . Albumin nimi paljastettiin ensimmäisenä Billboardin toimesta. Hän julkaisi toisen singlen "He Knows", jossa on mukana Lil Nas X.
Ura > Muuta

Cabello toimi Guessin mainoskasvona syksyn 2017 kampanjassa. Hänestä tuli myös L’Oréalin kansainvälinen keulakuva. Cabello lanseerasi yhteistyönä L’Oréalin kanssa oman kosmetiikkakokoelman vuonna 2018.
Joulukuussa 2019, viikko Romance-albumin julkaisun jälkeen, Cabello joutui somekohun keskelle, kun laulajan Tumblr-julkaisut vuosilta 2012 ja 2013 nousivat otsikoihin. Hän oli syytösten mukaan jakanut palvelussa useita rasistisia vitsejä ja meemejä. Cabello kommentoi tapausta Twitterissä kertomalla, että ”käytti kieltä, jota häpeää ja katuu ikuisesti”, ja pyysi sanojaan anteeksi.
Cabello teki näyttelijädebyyttinsä vuonna 2021 musikaalielokuvan Cinderella pääroolissa. Elokuva julkaistiin Amazon Prime Video-suoratoistopalvelussa 3. syyskuuta 2021, ja Cabellon roolisuoritus sai kehuja.
Musiikkityyli ja vaikutteet

Cabellon musiikkityyli on enimmäkseen latinovaikutteista poppia, johon on sekoitettu muita tyylilajeja kuten R&B:tä, reggaetonia, dancehallia ja hip hopia. Hän on äänityypiltään sopraano.
Kasvaessaan Cabello kuunteli latinoartistien, kuten Celia Cruzin ja Alejandro Fernándezin musiikkia ja pitää heitä suurimpina esikuvina omalle musiikilleen. Hänen muita esikuviaan ovat muun muassa J Balvin, Ed Sheeran, Michael Jackson, Rihanna ja Shakira.
Yksityiselämä

Cabello seurusteli kanadalaislaulaja Shawn Mendesin kanssa vuosina 2019–2021. Cabellon mukaan suhde alkoi, kun he työstivät ”Señorita”-kappaletta, ja syksyllä 2019 pari vahvisti julkisuudessa seurustelevansa. Suhteen on epäilty olevan julkisuustemppu, mutta Mendes on kiistänyt väitteen. Vuoden 2021 marraskuussa pari ilmoitti Instagramissa eronneensa, mutta pysyvänsä parhaina ystävinä. Cabello on aiemmin seurustellut parisuhdevalmentaja Matthew Husseyn kanssa.
Diskografia > Albumit

Camila (2018)
Romance (2019)
Familia (2022)
C,XOXO (2024)
Diskografia > Singlet

”I Know What You Did Last Summer” (Shawn Mendesin kanssa, 2015)
”Bad Things” (Machine Gun Kellyn kanssa, 2016)
”Crying in the Club” (2017)
”Havana” (mukana Young Thug, 2017)
”Never Be the Same” (2017)
”Sangria Wine” (Pharrell Williamsin kanssa, 2018)
”Consequences” (2018)
”Mi Persona Favorita” (Alejandro Sanzin kanssa, 2019)
”Señorita” (Shawn Mendesin kanssa, 2019)
”Liar” (2019)
”Shameless” (2019)
”Living Proof” (2019)
”My Oh My” (mukana DaBaby, 2020)
”Don’t Go Yet” (2021)
”Oh Na Na” (Myke Towersin ja Tainyn kanssa, 2021)
”Bam Bam” (mukana Ed Sheeran, 2022)
”Psychofreak” (mukana Willow, 2022)
I LUV IT (mukana Playboi carti, 2024)
HE KNOWS (mukana Lil Nas X, 2024)
Diskografia > Promosinglet

”I Have Questions” (2017)
”Real Friends” (2017)
”OMG” (mukana Quavo, 2017)
”Cry for Me” (2019)
”Easy” (2019)
”Million to One” (elokuvasta Cinderella, 2021)
Diskografia > Vierailevana artistina

”Love Incredible” (Cashmere Cat, 2017)
”Hey Ma” (Pitbull & J Balvin, 2017)
”Know No Better” (Major Lazer feat. Travis Scott & Quavo, 2017)
”Almost Like Praying” (Artists for Puerto Rico, 2017)
”Beautiful (Remix)” (Bazzi, 2018)
”Find U Again” (Mark Ronson, 2019)
”South of the Border” (Ed Sheeran feat. Cardi B, 2019)
Kiertueet > Pääesiintyjänä

Never Be the Same Tour (2018)
The Romance Tour (2020)
Kiertueet > Lämmittelijänä

Bruno Mars – 24K Magic World Tour (2017)
Taylor Swift – Reputation Stadium Tour (2018)
Cabello (oikealla) Fifth Harmonyn kanssa vuonna 2013.
Cabello esiintymässä ACLU Benefit -konsertissa vuonna 2017.
Kieli

Kieli on ihmisten sopimuksenvarainen äännesymbolien järjestelmä. Kieli on ensisijaisesti puhetta, jota tuotetaan puhe-elimillä. Kirjoitetussa kielessä puhe muunnetaan osittain luettavaksi. Viittomakieltä tuotetaan käsin viittomalla.
Kielen avulla ihminen voi viestiä ajatuksiaan toisille ihmisille, ja kieli on tehnyt mahdolliseksi esimerkiksi tieteen, taiteen ja uskonnon kehittymisen. Kielellinen ilmaus voi olla myös teko, kuten julistus tai kauppa, ja kieltä käytetään lisäksi esimerkiksi sosiaalisten suhteiden ylläpitämisessä.
Maailmassa on useita tuhansia kieliä. Ne voidaan jakaa sukupuun tapaisesti kielikuntiin, ja ne voidaan ryhmitellä myös alueellisesti tai ominaisuuksiensa perusteella.
Tärkeimmät kielitoiminnot sijaitsevat vasemman aivopuoliskon aivokuoressa. Ihmislapsi oppii oman äidinkielensä spontaanisti ilman ohjausta.
Kieltä tutkii kielitiede useine osa-alueineen.
Alkuperä

Kielen alkuperän ja kielen varhaisen kehityksen tutkiminen on vaikeaa. Kielen syntyminen on tapahtunut kauan sitten, eikä riittävää aineistoa ole säilynyt – puheesta ei jää minkäänlaisia jälkiä, eivätkä fossiilit paljasta aivojen kykyjä.
Kielen alkuperästä on esitetty monenlaisia teorioita. Vanhoja teorioita kohtaan on esitetty arvostelua, jopa pilkkaa, ja niitä on kutsuttu liian rajoittuneiksi.
Joidenkin nykyajan tutkijoiden mukaan ihmisen kielikyky syntyi yhdessä mutaatiossa, joka teki mahdolliseksi ilmaista monimutkaisia merkityksiä äänteitä yhdistelemällä. Toisten mukaan kielikyky kehittyi vaiheittain jopa miljoonien vuosien aikana. Siitä on edelleen erimielisyyttä, perustuiko kielen viimeinen kehitysvaihe eli kieliopin monimutkaistuminen nykyiselle tasolleen perimään vai kulttuuriin. FOXP2-geenillä uskotaan olevan jotain tekemistä kielikyvyn kanssa. Nykyajan teoriat ihmisen kielikyvystä jaetaan kahteen ryhmään. Generatiivisen kieliteorian koulukunnan mukaan ihmisen kielikyky juontuu erityisestä "kielielimestä" eli "universaalikieliopista". Sen väitetään olevan geneettisesti määräytynyt mielen moduuli, joka kehittyi vaiheittain normaalin luonnonvalinnan muovaamana. Funktionaalinen eli kognitiivinen kielitiede taas ei pidä kielielintä välttämättömänä.
Vanhojen ihmisfossiilien käyttö kielen ja puheen alkuperän tutkimisessa on sikäli vaikeaa, että puhe-elimistön pehmeät osat eivät säily fossiileina. Luiden pohjalta on kuitenkin päätelty, että varhaisimpien hominidien fysiologia miljoonia vuosia sitten ei mahdollistanut puhetta. Vielä neanderthalilaisenkin arvellaan pystyneen tuottamaan vain paljon rajoitetumman määrän äänteitä kuin missään ihmisen nykykielessä on. Joillain hominideilla oli kuitenkin nykyihmisen kaltainen puhe-elimistö jo 200 000 vuotta sitten. On arvioitu, että puhe kehittyi ajanjaksolla 100 000 – 20 000 vuotta sitten. Senaikaisissa ihmisyhteisöissä on arveltu täytyneen olla jonkinlainen tapa, kuten kieli, välittää tietoa ihmiseltä toiselle esimerkiksi työkalujen käytön opettamisessa. Puhetta on saattanut edeltää viittomakieli. Kirjoitettu kieli syntyi paljon myöhemmin, alle 10 000 vuotta sitten.
Yhden näkemyksen mukaan kaikki maailman kielet ovat syntyneet yhdestä lähteestä. Ihmisten hajaantuessa uusille elinalueille tämä kieli sitten olisi haarautunut useaksi kieleksi. Toisen näkemyksen mukaan eri paikoissa syntyi samanaikaisesti eri kieliä. Nykykielten samankaltaisuudet selittyvät tämän teorian mukaan ihmisten fysiologian ja ympäristön samanlaisilla rajoitteilla sekä eri kieliä puhuvien ihmisten kontakteilla. Kolmannen teorian mukaan kaikki nykykielet ovat haarautuneet yhdestä ja samasta alkukielestä, mutta sen rinnalla oli muitakin kieliä, jotka kuitenkin katosivat.
Käyttö ja merkitys

Kieli antaa ihmiselle mahdollisuuden ilmaista itseään nopeasti ja tehokkaasti. Kielen symbolien, niin puhuttujen kuin kirjoitettujenkin, ansiosta ihminen pystyy koodaamaan ja välittämään monimutkaisia ja monivivahteisia ajatuksia. Niiden ymmärtäminen edellyttää vastaanottajalta saman kielen hallintaa. Kieli on mahdollistanut muun muassa tieteen, taiteen ja uskonnon syntymisen.
Kielen toinen tarkoitus on interaktiivinen ja sosiaalinen. Kielen avulla suoritetaan tekoja, kuten annetaan käskyjä ja julistuksia tai tehdään kauppoja. Kielen avulla ihminen voi myös ilmaista omia tunteitaan, tutustua toiseen ihmiseen ja ylläpitää sosiaalisia suhteitaan.
Kieli muovaa ihmistä monella tavalla. Pieni lapsi sosiaalistuu eli kasvaa ryhmänsä jäseneksi oppiessaan puhumaan vanhempiensa kieltä. Puhekieli on keskeisin yhteisön elämää ohjaavista normijärjestelmistä. Luonnolliset kielet toimivat kieliyhteisön keskeisimpänä välineenä maailman hahmottamisessa – lingvistinen suhteellisuushypoteesi olettaa jopa, että ensikieli määrää yksilön maailmankuvan eli hänen todellisuuskäsityksensä. Kielen sanastoon on koodattu sitä käyttävän yhteisön keskeiset kulttuuri-ilmiöt, ja monet kulttuurikäyttäytymisen muodot myös edellyttävät luonnollista kieltä perustakseen. Kielellä on lisäksi merkittävä osuus yksilön identiteetin hahmottumisessa. Etninen identiteetti perustuu ratkaisevasti etnisen ryhmän oman kielen hallintaan. Yksilön identiteettiin kuuluu myös hänen oma nimensä, joka ilmaistaan kieleen kuuluvina sanoina.
Luonnollisen kielen ominaispiirteitä

Vain ihmisellä on kieli, ja kaikilla normaaleilla ihmisyksilöillä on kielellinen kyky. Muutkin eläimet pystyvät viestimään eleillä toisilleen, ja simpanssi voidaan opettaa käyttämään jonkinlaista ihmiskielen muunnelmaa. Ihmisen tapa käyttää kieltä on kuitenkin ainutlaatuinen.
Luonnollinen kieli on ”luonnollinen” kolmessa eri mielessä:
Se on kehittynyt vuosituhansien aikana jossakin ihmisyhteisössä.
Se on jonkun yksilön ensikieli eli äidinkieli, jonka hän on lapsena omaksunut (ei opiskellut tietoisesti).
Sitä käytetään erilaisissa tilanteissa yhteydenpitovälineenä ja maailman hahmotustapana.
Luonnollisen kielen ominaispiirteitä ovat:
Äänellisyys, eli kieli välittyy ensisijaisesti puhe-elinten avulla muodostetun äänen avulla (tästä poikkeuksena viittomakielet).
Sisällön riippumattomuus muodosta, eli esimerkiksi sana lapsi ei mitenkään muistuta lasta.
Sisällön ja muodon konventionaalinen suhde, eli tietyssä kielessä tietty ilmaus (muoto) on vakiintunut tarkoittamaan juuri tiettyä asiaa (sisältöä). Esimerkiksi suomessa tietynlaista eläintä sanotaan kissaksi, mutta muissa kielissä muoto on erilainen, kuten engl. cat, ruots. katt, unk. macska ja ven. кοшка (koška).
Vapaus tilannesidonnaisuudesta, eli kielen avulla voidaan puhua asioista, jotka eivät ole läsnä tietyssä tilanteissa tai joita ei ole lainkaan olemassa.
Kielikyvyn myötäsyntyisyys, eli ihmislapsella on synnynnäinen kyky omaksua kieli, jota hänen ympäristössään puhutaan.
Kieli on systemaattista, ja kaikki kielet ovat monimutkaisia ja säännöllisiä kaikilla tasoilla äänteistä lauseenmuodostukseen.
Kielioppi ja kielen rakenne

Kielioppi tarkoittaa kielen järjestelmää ja rakennetta sekä niiden kuvausta. Kieliopin osa-alueita ovat morfologia eli muoto-oppi, syntaksi eli lauseoppi, fonologia eli äänneoppi ja semantiikka eli merkitysoppi.
Kielessä voidaan ylimmällä tasolla erottaa äännetaso ja merkitystaso. Äänteiden yhdistelyä säätelee kunkin kielen fonotaksi. Morfi (epätäsmällisemmin morfeemi) on pienin mahdollinen yksikkö, jolla on itsenäinen merkitys tai joka osoittaa muiden yksiköiden välisiä suhteita.  Kielellinen ilmaus syntyy, kun äänteet seuraavat toisiaan ja merkitysyksiköt ovat peräkkäin, muodostaen sanoja ja lauseita. Sen lisäksi puheessa on samanaikaisia ominaisuuksia, kuten sävelkulut ja painotus.
Kieli ja aivot

On havaittu, että ihmisen aivoissa on kielelle erillinen kognitiivinen moduuli, ja että kielessä on lisäksi erillisiä osastoja, joiden toimivuuteen vaikuttavat aivojen eri osiin kohdistuvat aivovammat. Afasiasta eli aivovamman tai aivosairauden aiheuttamasta kielellisestä häiriöistä kärsivien potilaiden avulla on opittu tuntemaan erilaisten kielellisten toimintojen sijaintia aivoissa.
Ihmisen kolme tärkeintä kielialuetta löytyvät useimmilta ihmisiltä aivojen vasemmasta puoliskosta, ja neljä muuta tärkeää kielialuetta oikeasta aivopuoliskosta. Vasemman puoliskon tehtäviä ovat puheen tuottaminen, puheen ymmärtäminen ja sanojen tunnistus. Oikean puoliskon tehtäviä ovat sävyn tunnistaminen, rytmi, painotus ja intonaatio, puhujan tunnistaminen ja eleiden tunnistaminen. 
Erityyppiset kielelliset tehtävät aktivoivat joukon eri alueita aivoissa. Monien aivokuoren alueiden tarkat tehtävät kielen kannalta ovat yhä epäselviä.
Kielen lokalisaatio aivojen vasempaan puoliskoon alkaa ihmisellä hyvin varhaisessa iässä. Jo yhden viikon ikäinen vauva reagoi kieleen vasemmalla aivopuoliskollaan enemmän kuin oikealla. Myös oikea aivopuolisko osallistuu pienemmässä määrin kielen varhaiseen kehitykseen, ja aivovamman seurauksena oikea aivopuolisko voi ottaa tehtäväkseen vasemman puoliskon kielelliset toiminnot.
Kielen prosessointi tapahtuu pääasiassa vasemman aivopuoliskon Brocan ja Wernicken alueilla. Kun ihminen kuulee sanoja, Wernicken alue sovittaa äänet niiden merkitykseen sitä ympäröivän Geschwindin alueella olevien hermosolujen avulla. Kun ihminen puhuu, Wernicken alue etsii oikeat sanat, jotka välitetään Brocan alueelle, joka muuttaa sanat ääniksi liikuttamalla kieltä, suuta ja leukaa sekä aktivoimalla kurkunpään.
Brocan alueen vammasta kärsivän ihmisen kyky tuottaa lauseopin mukaisia lauseita vaikeutuu, ja puheesta saattaa puuttua muun muassa artikkeleita, prepositioita, pronomineja ja apuverbejä. Wernicken alueen vammasta kärsivä ihminen voi puhua lauseopillisesti oikein, mutta hän tuottaa semanttisesti poikkeavaa tai jopa käsittämätöntä puhetta, jossa on vääriä sanoja.
Kielen omaksuminen

Pikkulapsella on kyky oppia kieli spontaanisti ja ilman ohjausta. Kielen omaksumisnopeus vaihtelee alkuvaiheessa suuresti, mutta erot tasaantuvat 4–5 vuoden ikään mennessä. Omaksumisnopeus ei ole yhteydessä älykkyyden, myöhemmän koulumenestyksen tai muun vastaavan kanssa. Noin kahdeksan vuoden iässä lapsi hallitsee pääpiirteittäin kielen rakenteet, vaikkei niiden hahmottaminen ja käyttäminen olekaan tällöin vielä aikuismaista. Yleensä lapset ymmärtävätkin enemmän kuin pystyvät itse tuottamaan. Kielenomaksumisen kriittinen ikä -hypoteesi olettaa, että kielenomaksumisen on lähdettävä käyntiin 7–9 vuoden ikään mennessä, muussa tapauksessa se ei koskaan luonnistu normaalisti.lähde?
Kielen muutokset

Kaikki kielet muuttuvat ajan myötä eri tavoin, ja jokainen kieli on jatkuvassa muutoksen tilassa. Joskus kielestä erkaantuu murteita. Maailman muuttuessa kielikin pysyy muuttumalla käyttökelpoisena.
Kieli voi muuttua kielensisäisistä tai kielenulkoisista syistä. Kielensisäistä muutosta syntyy kielen luontaisen variaation pohjalta. Kieleen syntyy variaatiota, kun kielen käyttäjät tasapainottelevat monin eri tavoin kielen taloudellisuuden sekä ymmärrettävyyden kannalta tarpeellisen redundanssin välillä. Kielenulkoista muutosta puolestaan syntyy kielten välisten suhteiden, kielenpuhujien ympäristön ja kielen aseman vaikutuksesta. Kieleen omaksutaan esimerkiksi lainasanoja ja rakenneominaisuuksia muista kielistä, ja uusille asioille keksitään uusia ilmauksia.
Jotkin osat kielessä ovat erityisen alttiita muutoksille. Sanasto lainautuu paljon helpommin kuin kieliopilliset elementit, joskin perussanasto on melko hitaasti muuttuvaa. Äänteenmuutoksilla on alkamis- ja loppumisaika, ja ne käyvät yleensä säännönmukaisesti läpi koko kielen. Äänteenmuutosten seurauksena kielen morfologia menettää usein säännöllisyyttään. Sanojen merkityksen muutoksissa vaikuttaa voimakkaasti etenkin metafora.
Kielen variaatio

Kieli vaihtelee eri tilanteissa ja eri ihmisten käyttämänä. Vaihtelua aiheuttavia kielenulkoisia muuttujia ovat ajan lisäksi puhujan ikä, kotipaikka, sosioekonominen luokka, sukupuoli, kielenkäyttötilanne tai rekisteri, yksilölliset pyrkimykset ja kanava.
Yksilön puheenpartta kutsutaan idiolektiksi. Jokainen puheyhteisö käyttää kielestä omaa variaatiotaan. Maantieteellisiä kielen variaatioita ovat paikallismurteet. Aluepuhekielet perustuvat vanhoihin aluemurteisiin, mutta ne sisältävät myös yleiskielisiä piirteitä. Sosioekonomiselta taustaltaan samankaltaiset ihmiset voivat puhua samaa sosiaalimurretta eli sosiolektia. Kieli vaihtelee myös puhetilanteen ja kirjoitettavan tekstityypin mukaan, jolloin puhutaan kielen eri rekistereistä.
Naisten puhe on enemmän norminmukaista kuin miesten, ja naiset mukautuvat meneillään oleviin kielenmuutoksiin miehiä nopeammin. Naiset myös esimerkiksi käyttävät miehiä enemmän adjektiiveja, tunneilmaisuja ja pronomineja.
Keinotekoiset kielet

Keinotekoinen kieli eli tekokieli ei ole kehittynyt luonnollisesti osana kulttuuria, vaan sen fonologia, kielioppi ja sanasto on luotu tietoisesti. Useat keinotekoiset kielet on suunniteltu ihmisten käytettäväksi, useimmiten toimimaan kansainvälisinä apukielinä, mutta niille on muitakin käyttötarkoituksia. Jotkut on luotu kirjallisuudessa käytettäväksi, kielitieteellisiin kokeiluihin, salailuun, tai harrastuksena pelkästään tekemisen ilon vuoksi. Tällaisia taidekieliä käytetään usein keinotekoisissa maailmoissa.
Kansainvälinen apukieli on kehitetty universaalikieleksi eli erikielisten ihmisten väliseksi apukeinoksi. Sen taustalla on yleensä ihanteellisia pyrkimyksiä: on haluttu ratkaista maailman monikielisyyden aiheuttamat ongelmat ja pyritty maailmanrauhaan. Menestyksellisimmät apukielet perustuvat luonnollisiin kieliin. Sanasto perustuu yleensä romaanisiin tai germaanisiin kieliin, ja kieliopista on pyritty tekemään mahdollisimman yksinkertainen. Apukieliä ovat esimerkiksi volapük, esperanto, ido, novial, interlingua ja lingua franca nova
Formaalisia kieliä ovat esimerkiksi propositiologiikka ja tietokoneen ohjelmointikielet. Formaaliset kielet on kehitetty tiettyjä tarkoituksia varten, joten niiden käyttömahdollisuudet ovat rajalliset luonnollisiin kieliin verrattuna. Symboleita on vähemmän kuin luonnollisissa kielissä, ja ilmaukset ovat täsmällisiä, kun taas luonnolliset kielet joustavat ilmaisutarpeen mukaan.
Taidekieliä ovat esimerkiksi klingon, quenya ja sindar. Leikkikieliin kuuluu esimerkiksi kontinkieli.
Kirjallisuutta

Anhava, Jaakko: Maailman kielet ja kielikunnat.  Helsinki:  Gaudeamus, 1998 (3. painos 2005).  ISBN 951-662-734-X
Kalliokoski, Jyrki & Kotilainen, Lari & Pahta, Päivi (toim.): Kielet kohtaavat.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2009.  ISBN 978-952-222-081-3
Piippo, Irina & Vaattovaara, Johanna & Voutilainen, Eero: Kielen taju. Kieli, asenteet ja ideologiat.  Helsinki:  Art House, 2016.  ISBN 978-951-884-540-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kielistä kiinni. Jyväskylän yliopisto.
Kielen kannalta tärkeimmät aivoalueet Brocan alue ja Wernicken alue ihmisaivojen aivokuorella. Otsan puoli vasemmalla ja takaraivon puoli oikealla.
Aspekti (kielitiede)

Kielitieteessä aspekti on verbin ominaisuus, joka liittää siihen ajallista etenemistä kuvaavan merkityseron. Aspektilla voidaan ilmaista esimerkiksi sitä, onko tapahtuma suoritettu loppuun vai onko se jatkuva (englanti), onko tapahtuma juuri alkamassa (esperanto), tai liittyykö siihen liikettä vai ei (arabia). Varsinkin monissa indoeurooppalaisissa kielissä aspektin ja aikamuodon raja on häilyvä. Aspektimuotoihin liittyy usein myös merkitys- tai vivahde-eroja.
Aspektin ja aikamuodon ero

Aikamuodot ilmaisevat tyypillisesti tapahtuma-aikaa (juoksin), aspekti tapahtuman kulkutapaa (juoksahtelen). Aspektimuotoihin liittyy monissa kielissä kuitenkin aikaa ilmaisevia sivumerkityksiä, jolloin niitä voidaan käyttää samaan tapaan kuin suomen aikamuotoja (esimerkiksi englannin I have ran). Vastaavasti suomen aikamuotoihin sisältyy myös aspektuaalisia sivumerkityksiä (esimerkiksi ilmaus juoksen ympäri taloa kuvaa nykyhetken toimintaa, joka on kesken). Raja aspektien ja aikamuotojen välillä on siis tulkinnanvarainen. Se vedetään kielikohtaisesti; usein sillä perusteella, onko kyseisten muotojen päätarkoitus ilmaista tapahtuman ajankohtaa vai sen etenemistä.
Aspekti suomessa

Varsinaiset aspektimuodot ovat suomessa melko harvinaisia, vaikkakin uralilaisessa kantakielessä aspektijaottelu on selkeämpi. Tapahtuman kesto ilmaistaan yleensä muilla keinoin, kuten aikamuodoin. Objektin sijamuotoihin liittyy kuitenkin aspektuaalinen merkitys. Esimerkiksi ammuin karhun akkusatiivissa korostaa, että karhu tapettiin, kun taas ammuin karhua partitiivissa on paljon epämääräisempi, eikä kerro tapahtuman kestosta tai lopputuloksesta mitään.
Myös tietyt suffiksit vaikuttavat aspektiin. Esimerkiksi -ele-,päätteellinen ammuskella (nimeltään frekventatiivi) nähdään pitkäkestoisemmaksi kuin pelkkä ampua.