New Horizons
Havainnot Plutosta ja sen kuista

Heinäkuussa 2014 LORRI-kameralla otetussa kuvasarjassa voitiin jo havaita Pluton pienistä kuista Hydra. Kussakin kuvassa käytettiin tuolloin 10 sekunnin valotusaikaa ja kuvauksen aikaan luotain oli vielä 430 miljoonan kilometrin etäisyydellä Plutosta. Nix havaittiin vastaavasta kuvasarjasta, joka otettiin tammi-helmikuun vaihteessa 2015.
Lisää kuvamateriaalia Plutosta otettiin Ralph- ja LORRI-kameroilla huhtikuun alussa 2015, jolloin luotaimella oli matkaa Plutoon vielä hieman yli 100 miljoonaa kilometriä. Kuviin sisältyy Ralphilla otettu ensimmäinen värikuva, sekä LORRIn kuvasarja Kharonista kiertämässä Plutoa. Näissä kuvissa erottuu sekä Pluton punertava sävy että Pluton pinnan selvästi tummempia ja vaaleampia alueita. Erityisesti mielenkiintoa herätti hyvin vaalea alue, joka vaikuttaa olevan ympäristöään puhtaamman jään alue Pluton toisen navan ympäristössä. Näissä kuvauksissa käytetty 1/10 sekunnin valotusaika on liian lyhyt, että pienemmät kiertolaiset olisi ollut mahdollista erottaa. Pienimmät kiertolaiset, Kerberos ja Styx, havaittiin sen sijaan LORRIlla 25. huhtikuuta ja 1. toukokuuta välisenä aikana otetusta kuvasarjasta, jossa kukin valotus oli 10 sekunnin pituinen.
Kuvasarjassa, jonka LORRI-kamera otti 29. toukokuuta ja 19. kesäkuuta välisenä aikana noin 25 miljoonan kilometrin etäisyydeltä Plutosta, Pluton pinnalta erottuu vaihtelevan näköistä maastoa. Kuvaston erikoisuus on kuitenkin Kharonin pinnalla erottuva, selvästi ympäristöään tummempi alue. Kesäkuun lopulla infrapunaspektrografi Ralph havaitsi Plutossa metaania. Tämä ei sinänsä ollut uusi tieto, sillä Plutosta havaittiin metaania Maasta käsin jo 1970-luvulla. Luotaimen havaintotarkkuus kuitenkin riittää selvittämään metaanin alkuperää. Ultraviolettispektrografi Alice teki 16. kesäkuuta testihavaintoja, joita tarvitaan myöhempien ilmakehähavaintojen käsittelyssä.
Luotaimessa tapahtui jonkinlainen häiriö 4. heinäkuuta. Häiriö aiheutti luotaimen ja Maan välisen yhteyden katkeamisen noin kello 17.54 UTC-aikaa. Häiriön ilmettyä luotain siirtyi automaattisesti turvatilaan, jonka turvin yhteys lennonjohtoon palautui kello 19.15 UTC-aikaa ja luotain alkoi lähettää vian paikallistamiseen tarvittavia tietoja Maahan. Häiriön seurauksena luotain ei voinut tehdä havaintoja. Häiriön syy oli vain yhden kerran suoritettavassa komentosarjassa, joka valmisteli luotainta Pluton lähiohitukseen. Luotain jatkoi toimintaansa normaalisti 7. heinäkuuta, mutta häiriöstä aiheutui katkos havaintoaineistoon. Tutkimuksen kannalta katkoksella ei ole merkitystä.
NASA julkaisi 10. heinäkuuta alustavaa pohdintaa Pluton pinnan geologiasta. Erityisesti tässä keskityttiin pohtimaan pinnalta erottuvia monikulmion muotoisia hahmoja sekä päiväntasaajan seudun laajaa tummaa aluetta. Tässä vaiheessa kuvien tarkkuus oli vielä 27 km/kuvapikseli eikä pinnan kemian yksityiskohtia vielä tunnettu, joten mitään kovin täsmällistä ei ollut mahdollista sanoa.
Yksi historiallinen kuva julkaistiin 12. heinäkuuta. Tuossa LORRI-kameran ottamassa mustavalkokuvassa näkyvä osa Pluton pinnasta ei näy luotaimelle enää ennen ohilentoa, joten kuva tulee olemaan yksityiskohtaisin kuva Pluton Kharoniin päin lukkiutuneesta puoliskosta vähintään useisiin vuosikymmeniin, mahdollisesti koskaan. Kuvassa erottuu rivi noin 480 km:n läpimittaisia, tarkkarajaisia tummia alueita, sekä useita monikulmaisia pinnanmuotoja. Kuvaa täydennetään myöhemmin Ralph-instrumentin mittamalla tiedolla pinnan värityksestä. Kuva otettiin luotaimen ollessa noin neljän miljoonan kilometrin etäisyydellä Plutosta.
Varsinaisen ohilennon aluksi NASA julkaisi 768 000 kilometrin etäisyydeltä otetun kuvan, jossa näkyy koko Pluton se pallonpuolisko, jota ohilennon aikana havaitaan. Itse ohilennon aikana luotain ei ole yhteydessä maahan vaan kaikki resurssit käytetään etukäteen määritellyn havainto-ohjelman mukaisten havaintojen tekoon. Luotain ottaa lyhyen yhteyden Maahan jos ohilento on onnistunut 15. heinäkuuta noin kello neljältä aamuyöllä Suomen aikaa. Varsinainen datasiirto alkaa myöhemmin ja ensimmäiset kuvat ohilennon ajalta ovat saatavilla aikaisintaan 15. heinäkuuta iltapäivällä tai illalla. Kaiken ohilennon aikana kerätyn datan lähettäminen Maahan kestää lokakuuhun 2016 saakka.
Heti ohilennon jälkeen luotain lähetti vain pienen määrän kaikkein tärkeimmäksi oletettua dataa. Varsinainen täysimittainen tiedonsiirto alkoi syyskuussa 2015 ja kesti 25. lokakuuta 2016 saakka. Ohilennolta kertyi dataa 50 gigatavua, jonka lähettäminen Maahan 1–4 kilotavun nopeudella kesti noin 450 vuorokautta. Datan siirron hitaus johtuu luotaimen verrattain pienestä lähetystehosta ja suuresta noin viiden valotunnin etäisyydestä Maahan. Datan tarkistuksen jälkeen luotaimen tallennustilaa tyhjennettiin valmistauduttaessa seuraavaan kohteeseen, Arrokothin ohilentoon.
Luotaimen keräämät havainnot muuttivat suuresti käsityksiä Plutosta. Esimerkiksi Pluton geologinen aktiivisuus, vuoristot ja kraatterien vähäisyys hämmästyttivät tiedemaailmaa.