stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Volter Pousar

Carl Volter Pousar (25. heinäkuuta 1866 Forssa – 4. huhtikuuta 1934 Forssa) oli suomalainen pankinjohtaja, lintutieteilijä ja keräilijä. Pousar keräsi suuren linnunmunakokoelman ja hänet tunnettiin lintutieteilijänä myös Suomen ulkopuolella.
Pousar tuli Suomen Yhdyspankin Forssan konttorin palvelukseen vuonna 1900 ja Forssan konttorin johtajana hän toimi vuodesta 1924 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka vuoden 1933 lopulla. Pousar keräsi suuren linnunmunakokoelman, johon kuului tuhansia kappaleita munia sekä Suomesta että ulkomailta. Hän oli linnunmunien asiantuntijana tunnettu sekä Suomessa että ulkomailla. Pousar julkaisi saksalaisissa ammattilehdissä muun muassa kuvauksia Tammelan linnustosta ja omista linnunmunatutkimuksistaan. Pousar tutki Tammelan linnustoa vuosina 1895-1905 ja hän käytti tutkimuksissaan apuna myös ammuttujen lintujen tutkimista. ArtPousar keräsi myös merkittävän perhoskokoelman. Nuoruudessaan Pousar harrasti valokuvausta ja kuvasi Forssan rakennuksia ja ihmisiä.
Volter Pousar kuoli keuhkokuumeeseen huhtikuussa 1934. Volter Pousar oli kirjastonhoitaja, kirjojen keräilijä, sukututkija ja kirjailija Jarl Pousarin isoisä. Jarl Pousar peri Volter Pousarin kirjaston, joka sisälsi runsaasti lintutieteellisiä teoksia, kaunokirjallisuutta sekä matkakuvauksia.
Kirjallisuutta

Torild Brander : Volter Pousar: forssalainen pankinjohtaja - kansainvälisesti tunnettu lintutieteilijä. Eripainos Aamulehti 3.12.1956.  Tampere 1956
Torild Brander : Volter Pousarin lintutieteellisistä päiväkirjoista ja luetteloista.  Lounais-Hämeen luonto 3/1957, s. 12-20
Villakilpikirvat

| Villakilpikirvat |
| --- | --- |
 Maconellicoccus hirsutus
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Pterygota
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Sternorrhyncha
Yläheimo::  Coccoidea
Heimo::  Villakilpikirvat Pseudococcidae  Heymons, 1915
Katso myös
   Villakilpikirvat Wikispeciesissä   Villakilpikirvat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Villakilpikirvat (Pseudococcidae) ovat kilpikirvojen (Coccoidea) yläheimoon kuuluvia hyönteisiä. Villakilpikirvoilla on suojanaan villamainen vahapeite ja ne näyttävät pumpulitupoilta lehtihangoissa. Naaraiden ruumista reunustavat ulospäin suuntautuneet vahapiikit. Ruumiin jaokkeisuus näkyy myös vahapeitteessä. Villakilpikirvojen naarailla on kolme ja koirailla neljä nuoruusastetta. Villakilpikirvat elävät pääasiassa ruohomaisilla kasveilla.
Eräs yleinen huonekasveja vahingoittava villakilpikirvalaji on villakilpikkä (Planococcus citri). Kasvihuonekasveilla yleisemmin esiintyviä lajeja ovat villakilpikän lisäksi, kaunokilpikkä (Pseudococcus longispinus), ansarikilpikkä (Pseudococcus viburni) sekä pelkästään kaktuksilla elävä kaktuskilpikkä (Spilococtus cactearum).
Biologisessa torjunnassa amerikanleppäpirkko (Cryptolaemus montrouzieri) on yksi tärkeimmistä villakilpikirvojen torjuntaeliöistä.
Sukuja

Antonina
Brevennia
Chaetococcus
Chlorizococcus
Chlorococcus
Clavicoccus
Dysmicoccus
Ferrisia
Gallulacoccus
Geococcus
Laminicoccus
Maconellicoccus
Nesococcus
Nesopedronia
Nipaecoccus
Ohiacoccus
Palmicultor
Phenacoccus
Phyllococcus
Planococcus
Pseudococcus
Pseudotrionymus
Rhizoecus
Saccharicoccus
Tomentocera
Trionymus
Tympanococcus
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pseudococcidae
Biotus: Villakilpikirvat
iNaturalist: Heimo Pseudococcidae
ITIS: Pseudococcidae (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Pseudococcidae (mealybugs) (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Pseudococcidae (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Family Pseudococcidae - Mealybugs (englanniksi)
Vergennes (Vermont)

| Vergennes |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 44°9′56″N, 73°15′8″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Vermont
Piirikunta:  Addison
Hallinto:  
 – Pormestari:  Frederick E. Woodbridge
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,5 km²
 – Josta vettä:  0,3 km² 
Väkiluku (2000):  2 741
 – Väestötiheys:  440,6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5
Lempinimi::  Little City on the Falls
 
 www.vergennes.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vergennes on kaupunki luoteisessa osassa Addisonin piirikuntaa Vermontin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sitä rajaavat Ferrisburghin, Pantonin ja Walthamin kaupungit, ja sen väkiluku oli vuonna 2000 2 741. Se on väkiluvultaan pienin Vermontin yhdeksästä kaupungista.
Maantiede

Yhdysvaltain väestölaskentaviraston mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 6,5 km2, josta 6,2 km2 on maata ja 0,3 km2 (4%) on vettä.
Väestötilasto

Vuoden 2000 väestölaskennan mukaan Vergennesissa oli 2 741 asukasta, 979 taloutta ja 623 perhettä, ja väestötiheys oli 441,0/km2. Väestöstä 93,43 oli valkoihoisia, 2,01 % oli afroamerikkalaisia, 0,36 % oli aasialaisia, 0,04 % Tyynen valtameren seudulta, 1,06 % muunrotuisia ja 2,88 % edusti kahta tai useampaa rotua.
Talouksia oli 979, joista 34,3 % oli sellaisia, joissa oli alle 18-vuotiaita lapsia, 48,8 % sellaisia, missä aviopari asui yhdessä, 11,6 % sellaisia, joissa nainen oli taloudenhoitaja ilman aviomiestä, ja 35,4 % ei-perheitä. Keskimäärin talouden koko oli 2,47, ja perheiden koko 3,02 henkeä.
Kaupungissa väestö on jakautunut niin, että 28,4 % on alle 18-vuotiaita, 13,1 % 18-24-vuotiaita, 27,8 % 25-44-vuotiaita, 19,3 % 45-64-vuotiaita ja 11,3 % 65-vuotiaita tai vanhempia. Keskimääräinen ikä oli 33 vuotta. Joka sataa naista kohden oli 100,4 miestä.
Talous > Yksilölliset tulot

Kaupungin keskimääräinen talouksien tulo oli 37 763 dollaria, ja perheiden keskimääräiset tulot olivat 48 155 dollaria. Miesten keskimääräiset tulot olivat 33 669, ja naisten 20 527 dollaria. Noin 8,1 % perheistä ja 17,0 % koko väestöstä oli köyhyysrajan alapuolella.
Talous > Teollisuus

Goodrich Corporation työllistää noin 20-48 työntekijää.
Koulut

Vergennesissä on neljä koulua: Vergennes Union Elementary School, Vergennes Union High School, Champlain Valley Christian School ja Northlands Job Corps Center, joka ennen oli Weeks School, joka toimi orpokotina ja nuorisorikollisten kotina myöhäiselle 1970-luvulle asti.
Kulttuuri

Kaupungissa on Vergennesin oopperatalo, jossa on viikoittain tilaisuuksia, joihin kuuluu erikoisvieraita, yhtyeitä, laulajia, poliitikkoja ja teatteriryhmiä. Kaupungissa on myös kirjasto, The Bixby Memorial Free Library.
Tunnettuja henkilöitä

Joseph K. Edgerton, kongressiedustaja Indianasta
Margaret Foley, veistäjä
Ethan A. Hitchcock, kirjailija ja kenraali
Henry Porter, baseballpelaaja
Frederick E. Woodbridge, kongressiedustaja ja Vergennesin pormestari
Aiheesta muualla

Vergennesin viralliset sivut
Vergennesin kaupungintalo, oopperatalo ja poliisiasema.
St. Paulin episkopaalinen kirkko pääkadulla kaupungintalon vieressä.
The Bixby Memorial Free Library
Visionism

| Visionism Rootwater |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  15. kesäkuuta 2009  8. maaliskuuta 2010
 Tuottaja(t): Rootwater, Szymon Czech, Marcin Kiełbaszewski, Krzysztof Palczewski
 Tyylilaji: groove metal
 Kesto: 60.17
 Levy-yhtiö: Mystic Production
Rootwaterin muut julkaisut
| Limbic System 2007 | Visionism 2009 |   |
Visionism on puolalaisen hardcore-yhtye Rootwaterin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2009.
Kappaleet

Intro – 2.46
Venture – 3.45
Living in the Cage – 4.24
Closer – 3.16
Frozenthal – 3.43
Freedom – 0.38
Timeless – 4.20
Realize – 4.41
Follow the Spirit – 4.43
Alive – 5.43
The Ministry – 3.26
Steiner – 4.26
Under the Mask – 3.47
Visionism – 6.01
Haydamaka – 4.28 (feat. Haydamaky)
Kokoonpano

Maciej Taff – laulu
Sebastian Zusin – kitarat
Heinrich – bassokitara
Paul – rummut
Arvostelut

Imperiumi.net: 6+/10
Metal Temple:
Rockmetal.pl: 8/10
Aiheesta muualla

Visionism discogs.com -sivustolla
Rootwater
| --- | --- |
Studioalbumit:  Under • Limbic System • Visionism
EP:t:  The Legends of Hava Nagila
Singlet:  Hava Nagila
Katso myös:  UnSun • Vesania • Black River • Vader
Vestlandet

Vestlandet
Vestlandet on Etelä-Norjan länsiosasta maantieteellisenä alueena käytetty nimitys, joka kattaa Møren ja Romsdalin läänin, Vestlandin läänin sekä Rogalandin läänin.
1. heinäkuuta 2009 Vestlandetissa asui 1 253 610 henkilöä (26,0 % väestöstä) ja alueen pinta-ala on 58 560,4 km² (18,1 % maan kokonaispinta-alasta).
Aiemmin Agder oli osa Vestlandetia aina vuoteen 1902, kunnes kirjailija Vilhelm Krag loi käsitteen Sørlandet ja sitä alettiin pitää omana maantieteellisenä alueenaan. Vestlandetin tärkein kaupunki on Bergen, minkä lisäksi alueella on 21 muuta kaupunkia ja 121 kuntaa.
Piirit

Vestlandetiin on perinteisesti kuulunut viisitoista piiriä:
Dalane
Hardanger
Haugalandet
Jæren
Midhordland
Nordfjord
Nordhordland
Nordmøre
Romsdal
Ryfylke
Sogn
Sunnfjord
Sunnhordland
Sunnmøre
Voss
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Norjan alueet
Huippuvuoret
Pohjois-Norja
Sørlandet
Trøndelag
Vestlandet
Østlandet
Käännös suomeksi
Vestmarkan kirkko

| Vestmarkan kirkko Vestmarka kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2001.
Sijainti:  Eidskog, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1883
Suunnittelija:  Ludvig Bergh
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vestmarkan kirkko (norj. Vestmarka kirke) on Eidskogin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1883.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestmarkan kirkko Wikimedia Commonsissa
Ampumahiihdon maailmancup 2023–2024

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Ampumahiihdon maailmancup 2023–2024
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Johannes Thingnes Bø |  Lisa Vittozzi |
| Pikakilpailu |  Tarjei Bø |  Ingrid Landmark Tandrevold |
| Takaa-ajo |  Johannes Thingnes Bø |  Lisa Vittozzi |
| Normaalimatka |  Johannes Thingnes Bø |  Lisa Vittozzi |
| Yhteislähtö |  Johannes Thingnes Bø |  Lou Jeanmonnot |
| Alle 25-vuotiaiden kilpailu |  Tommaso Giacomel |  Elvira Öberg |
Viesti:  Norja
| Maacup |  Norja |  Ranska |
Sekaviesti:  Norja
← 2022–2023 2024–2025 →
Ampumahiihdon maailmancup 2023–2024 oli 47. ampumahiihdon maailmancupin kausi. Kausi alkoi 25. marraskuuta 2023 Ruotsin Östersundista ja päättyi 17. maaliskuuta 2024 Kanadan Canmoreen.
Lyhenteet

| --- | --- |
PK: pikakilpailu
TA: takaa-ajo
NM: normaalimatka
YL: yhteislähtö
VI: viesti
SV: sekaviesti
PV: pariviesti
Kilpailukalenteri

Kauden kilpailuohjelmaan kuului yhdeksän tavallista kilpailuviikonloppua sekä Tšekin Nové Město na Moravěssa järjestetyt maailmanmestaruuskilpailut. Kansainvälinen ampumahiihtoliitto (IBU) julkaisi kauden alustavan kilpailukalenterin 11. helmikuuta 2021. Sveitsin Lenzerheide järjesti kaudella ensimmäistä kertaa ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja. Aiemmin se on järjestänyt muun muassa ampumahiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2020.
| # | Paikka | Päivät | Stadion | Korkeus | Kapasiteetti | PK | TA | NM | YL | VI | SV | PV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Östersund | 25.11.–3.12. | Östersunds skidstadion | 355 m | 6 000 | ● | ● | ● |  | ● | ● | ● |
| 2 |  Hochfilzen | 8.–10.12. | Hochfilzenin ampumahiihtokeskus | 1 010 m | 10 500 | ● | ● |  |  | ● |  |  |
| 3 |  Lenzerheide | 14.–17.12. | Biathlon Arena Lenzerheide | 1 400 m | 10 000 | ● | ● |  | ● |  |  |  |
| 4 |  Oberhof | 4.–7.1. | Arena am Rennsteig | 814 m | 12 000 | ● | ● |  |  | ● |  |  |
| 5 |  Ruhpolding | 10.–14.1. | Chiemgau Arena | 710 m | 12 000 | ● | ● |  |  | ● |  |  |
| 6 |  Anterselva | 18.–21.1. | Südtirol Arena | 1 634 m | 10 357 |  |  | ● | ● |  | ● | ● |
| MM |  Nové Město na Moravě | 7.–18.2. | Vysočina Arena | 620 m | 20 000 | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● |
| 7 |  Holmenkollen | 29.2.–3.3. | Holmenkollenin kansallisareena | 325 m | 13 500 |  |  | ● | ● |  | ● | ● |
| 8 |  Park City | 8.–10.3. | Soldier Hollow | 1 695 m | 8 000 | ● | ● |  |  | ● |  |  |
| 9 |  Canmore | 14.–17.3. | Canmore Nordic Centre | 1 407 m | 5 000 | ● | ● |  | ● |  |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä |  |  |  |  |  |  |  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|     Oberhof Nové Město Östersund Holmenkollen Lenzerheide   Euroopan kilpailupaikkakunnat.    |     Hochfilzen Anterselva Ruhpolding LenzerheideAlppien kilpailupaikkakunnat Itävallan kartalla.    |     Soldier Hollow CanmorePohjois-Amerikan kiertueen paikkakunnat.    |
Vestmanlands Läns Tidning

| Vestmanlands Läns Tidning> VLT |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Bonnier
ISSN:  ISSN 1104-0181
Levikki:  23 300 (2021)
Perustettu:  1831
Päätoimittaja:  Daniel Nordström
Sitoutuneisuus:  liberaali
Kotikunta:  Västerås
Kotimaa:  Ruotsi
Ilmestymistiheys:  ma–la
Kieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Vestmanlands Läns Tidning (lyh. VLT) on ruotsalainen vuonna 1831 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Västerås. Lehti ilmestyy kuudesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu Bonnier-konserniin.
Lehden toimitus Västeråsissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vestmanlands Läns Tidning Wikimedia Commonsissa
Lehden verkkosivut (ruotsiksi)
Alone (kappale)

| ”Alone” Amorphis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Am Universum
 Julkaistu: 1. helmikuuta 2001
 Formaatti: CDS
 Tyylilaji: heavy metal
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Amorphiksen muut singlet
| ”Divinity / Northern Lights” 1999 | ”Alone” 2001 | ”Day of Your Beliefs” 2003 |
Alone on suomalaisen Amorphiksen kolmas single. Se julkaistiin vuonna 2001 levymerkillä Spinefarm Records.
Kappale ylsi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle.
Kappaleet

Alone (radio edit) – 04.23
Too Much to See – 03.40
Alone (album version) – 06.19
Kokoonpano

Pasi Koskinen – laulu
Tomi Koivusaari – rytmikitara
Esa Holopainen – soolokitara
Niclas Etelävuori – basso
Santeri Kallio – koskettimet
Pekka Kasari – rummut
Vuokalanjärvi

| Vuokalanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Savonlinna
Koordinaatit:  62°13′59″N, 29°09′00″E
Järvinumero:  04.234.1.020 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,4 m
Rantaviiva:  145,07 km
Pinta-ala:  17,605 km²
 fiVuokalanjärvi 
Vuokalanjärvi eli Vuokala on keskikokoinen järvi Savonlinnassa lähellä Savonrannan kirkonkylää. Järven pinta-ala on 17,60 neliökilometriä ja se on Suomen 194. suurin järvi.
Vuokatin Aateli Race

Vuokatin Aateli Race on vuosittain Vuokatissa, Sotkamossa järjestettävä rullahiihtoa ja maastojuoksua sisältävä hiihtäjien kesäkilpailu. Kilpailun järjestää Vuokatti Ski Team.
Kilpailu on kolmiosainen ja kaksipäiväinen. Kilpailun ensimmäinen osuus on ylämäkeen hiihdettävä ”Vaaran maili” -prologi. Toisena kilpailupäivänä käydään maastojuoksukilpailu ja kilpailun päättävään rullahiihto-osuuteen lähdetään takaa-ajona kahden ensimmäisen osuuden yhteisaikojen perusteella.
Kilpailu on järjestetty vuodesta 2005 alkaen. Kilpailun nimi on peräisin matkailuyritys Vuokatin Aatelilta. Kilpailun historian menestyneimmät urheilijat ovat Iivo Niskanen ja Aino-Kaisa Saarinen.
Vuoden kuvittaja -palkinto

Vuoden kuvittaja -palkinto on Kuvittajat ry:n vuosittain jakama palkinto kuvittajalle, tiimille tai työryhmälle, joka on edistänyt ja edustanut alaa merkittävällä tavalla. Palkinnon suuruus on 10 000 euroa ja se rahoitetaan Kopiosto ry:n keräämillä tekijänoikeuskorvauksilla..
Vuonna 2019 Kuvittajat ry teki palkintouudistuksen, jossa aiemmat palkinnot yhdistettiin, ja näin tuli mahdolliseksi jakaa yksi suuri kuvittajapalkinto.
Palkitut

2019 Matti Pikkujämsä
2020 Aliina Kauranne
2021 Pauliina Mäkelä
2022 Irene Suosalo
2023 Antti Kalevi
2024 Marika Maijala
Lähde
Vuoden käyttäytyjä

Vuoden käyttäytyjä on Tapaseura ry:n antama kunnianosoitus.
Tapaseura valitsee Vuoden käyttäytyjäksi julkisuudesta tutun, ajankohtaisen henkilön, jonka persoonaan liittyy voimakkaita myönteisiä mielikuvia. Henkilö, jolle Tapaseura tämän suurimman kunnianosoituksensa kohdistaa, on tarkoitettu eräänlaiseksi aikuisesikuvaksi, joka omassa tehtävässään, omalla esimerkillään kannustaa kaikkia kansalaisia myönteiseen, lähimmäisensä huomioon ottavaan käytökseen.
Vuoden käyttäytyjät

| Vuosi | Titteli | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 2000 | Rouva | Eeva Ahtisaari |
| 2001 | Emeritusarkkipiispa | John Vikström |
| 2002 | Eduskunnan puhemies | Riitta Uosukainen |
| 2003 | Professori | Lea Pulkkinen |
| 2004 | Helsingin emerituspiispa | Eero Huovinen |
| 2005 | Oikeushammaslääkäri | Helena Ranta |
| 2006 | Jääkiekkoilija | Ville Peltonen |
| 2007 | Amiraali | Juhani Kaskeala |
| 2008 | Yrittäjäneuvos | Kirsti Paakkanen |
| 2009 | Eduskunnan puhemies | Sauli Niinistö |
| 2010 | Lastenpsykiatri ja asiantuntijalääkäri | Raisa Cacciatore |
| 2011 | Pääministeri | Jyrki Katainen |
| 2012 | Arkkiatri | Risto Pelkonen |
| 2013 | Helsingin piispa | Irja Askola |
| 2014 | Kauppaneuvos | Satu Tiivola |
| 2015 | Keihäänheittäjä | Tero Pitkämäki |
| 2016 | Eduskunnan puhemies | Maria Lohela |
| 2017 | Muotoilija | Anu Pentik |
| 2018 | Puolustusvoimain komentaja | Jarmo Lindberg |
Lähde
Vuojoen rautatieasema

Vuojoen rautatieasema (lyh. Vjo) on rautatieliikennepaikka Rauman radan varrella Eura­joella.
Vuojoen asema kuuluu Rauman radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Se avattiin 15. huhtikuuta 1897 parin kilometrin päähän Eurajoen kirkolta rautatien ja Eurajoen ja Lapin välisen maantien risteykseen. Vuojoki sijaitsi lähempänä Eurajoen kirkonkylää kuin Eurajoen asema. Vuonna 1896 valmistunut asemarakennus rakennettiin Rauman radan asemien tyyppipiirustusten mukaan. Rakennusta laajennettiin myöhemmin.
Vuojoen asemalle toi merkitystä se, että se palveli Eurajoen lisäksi myös Lapin ja Hinnerjoen asukkaita. Asemanseudulle ei kuitenkaan kehittynnyt asutusta ja ympäristö oli vain metsää. Vuojoen asema muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1969. Henkilöliikenne lakkautettiin koko radalta 29. toukokuuta 1988 ja tavaraliikenne lakkautettiin samana vuonna. Asemarakennus ja tavaramakasiini purettiin 1990-luvulla. Koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1999, jolloin otettiin käyttöön Vuojoki-niminen junakohtauspaikka lähes kaksi kilometriä vanhalta asemalta Raumalle päin.
Vuojola

Vuojola, Vuojonmaa ja Vuojanmaa ovat Gotlannin saaren vanhoja suomalaisia nimiä, jotka esiintyvät muun muassa kansanrunoissa. Vanhojen ruotsinkielisten asiakirjojen käännöksissä Gotlanti on käännetty suomeksi Vuojolaksi ja gotlantilaiset vuojolaisiksi. Virossa Gotlanti tunnetaan samankaltaisella nimellä Ojamaa. Gotlannista tuotua vuolukiveä on nimitetty vuojonkiveksi.
Vuojolasta puhutaan usein kalevalaisissa runoissa, mutta tällöin on monissa tapauksissa kyseenalaista, tarkoittaako Vuojola Gotlantia. Sanan vanha merkitys vaikuttaa pääosin unohtuneen kansanrunouden keruuseen mennessä. Vuojolaa käytetään runoissa melko vapaasti eri vieraiden paikkojen nimien, kuten Pohjolan, toisintonimenä. Vuojolaisella tarkoitettiin toisinaan lappalaista.
Ahtiala

| Ahtiala |
| --- | --- |
 Ahtialan palveluja
Kaupunki:  Lahti
Suuralue:  Ahtiala (suuralue)
Koordinaatit:  61.0035°N, 25.7716°E
Kaupunginosa nro:  13
Väkiluku:  5 187 (2017)
Lähialueet:  Kytölä, Viuha, Seesta, Kunnas, Koiskala ja Myllypohja.
Ahtiala on Lahden 13. kaupunginosa. Se sijaitsee itäisessä Lahdessa noin 5–8 kilometriä Lahden keskustasta koilliseen. Ahtialan kaupunginosa sijoittuu sitä kaakossa rajaavan Lahti–Heinola-radan ja luoteispuolen Alasenjärven väliin.
Vuonna 2017 Ahtialan kaupunginosa väkiluku oli 5 187. Ahtiala on lukumäärällä mitattun Lahden lapsirikkaimpia kaupunginosia. Prosentuaalisesti sitä enemmän alle 15-vuotiaita lapsia on esimerkiksi Kariston, Viuhan, Renkomäen ja Pesäkallion kaupunginosissa. Ahtiala on osa Ahtialan suuraluetta, jonka väkiluku oli 11 562. Ahtialan lisäksi suuralueeseen kuuluvat Kunnaksen, Myllypohjan, Kaukkarin, Kytölän, Viuhan ja Koiskalan alueet.
Ahtiala on omakotitalovoittoinen, järvien ja metsien ympäröimä alue. Palvelutarjontaan kuuluvat muun muassa  K-Supermarket ja S-market, K-Market, asiamiesposti, useampi parturikampaamo, kaksi kebabpizzeriaa, kaksi kylmäasemaa, leipomo myymälöineen, yksi lähiöbaari ja apteekki sekä Herrasmannin leirintäalue palveluineen. Lisäksi Ahtialassa toimivat Joutjärven seurakunnan alaiset Ahtialan ja Kunnaksen seurakuntakodit. Alueella toimii myös Ahtiala-Koiskalaseuran ylläpitämä seurantalo Ahtialantiellä.[lähde? ]
Historia

Alueen historia ulottuu aina rautakaudelle asti, mistä kertovat Paakkolanmäen muinaismuistoalueen löydöt. Keskiajalta lähtien Ahtiala on kuulunut Nastolan pitäjään: ensimmäinen maininta kylästä on tiettävästi jo vuodelta 1461. Vuonna 1539 Ahtialassa oli 24 taloa.[lähde? ]
Kaupunginosan nimen kerrotaan olevan peräisin ristiretkiajalta 1240-luvulta, jolloin paikallisia asukkaita ”ahdettiin” alueelle; toisen tarinan mukaan nimi on periytynyt Ahti-nimiseltä sotamieheltä. Nimen alkuperänä voi myös olla läheinen Alasenjärvi, josta ”Ahti on suonut antimiaan”. Todennäköisimmin nimi tulee germaanisperäisestä rautakautisesta henkilönimestä Ahti.[lähde? ]
Ahtiala oli yksi Nastolan suurimmista kylistä aina vuoteen 1956, jolloin alue liitettiin Lahteen. 1970-luvun suunnitelmissa Ahtialasta kaavailtiin yli 60 000 asukkaan satelliittikaupunginosaa, Lahden toista keskustaa, johon hurjimmissa suunnitelmissa oltiin perustamassa jopa yliopisto ja sairaala. Alkujaankin ylimitoitetut suunnitelmat kuitenkin tyrehtyivät Lahden väkiluvun käännyttyä myöhemmin laskuun. Ne olivat kuitenkin tärkeitä Ahtialan rakentamiselle, joka alkoi hiljalleen 1970-luvun puolivälissä ja jatkuu edelleen. Nykyisessä Ahtialassa merkkejä kyläajoilta on enää vähän, mutta monet nimet kuten Ristimäki ja Papinkivi ovat peräisin vanhoista kantataloista.[lähde? ]
Kaupungin palvelut > Päiväkodit

Ahtialassa on useita kaupungin ylläpitämiä päiväkoteja ja yksi yksityinen päiväkoti. Ahtialassa sijaitsevat: Ahtialan päiväkoti, Herrasmannin päiväkoti, Leikkituvan päiväkoti, Sipuran päiväkoti sekä Pilke musiikkipäiväkoti Onnimanni.
Kaupungin palvelut > Ahtialan peruskoulu

Ahtialan koulu on yhtenäiskoulu, jossa on luokka-asteet 1–9. Nastolassa sijaitseva Kivijärven kyläkoulu toimii Ahtialan peruskoulun toimipisteenä. Koulussa on vähän alle 800 oppilasta, joista puolet on alakoulussa ja puolet yläkoulussa. Henkilöstöä koulussa on noin 70. Alakoulun laajennusosa valmistui vuonna 2015.
Ahtialan koulun omien sivujen mukaan koululle on "tärkeää oppilaan monipuolisen kasvun tukeminen ja identiteetin vahvistaminen." Koulussa on kaksi kotitalousluokkaa, iso liikuntasali, kuntosali sekä peilisali. Koulun piha-alueella on aidattu koripallokenttä, skeittipaikka, katsomo sekä erilaisia leikkivälineitä.
Koulussa on tarjolla kolmannella luokalla alkavana A2-kielenä espanja, saksa ja kiina. Espanjan ja saksankieli toteutetaan yhteistyössä Myllypohjan ja Kunnaksen koulun kanssa. Kiinaa opetetaan kaikille lahtelaisille opiskelijoille etäyhteyden kautta. 2021 alkaen neljännen luokan oppilaat voivat valita englannin A2-kieleksi, mikäli he aloittavat kolmannella luokalla toisen kielen.
Ahtialan yläkoulussa on mahdollista hakea valinnaiseen viestintätaidon erikoisopetukseen. Viestintätaidon opetuksessa opetetaan muun muassa videoiden ja valokuvien ottamista ja muokkaamista, elokuvien, musiikkivideoiden, uutisten, nettisivujen, käsikirjoittamisen, livetaltioinnin ja tubettamisen sekä haastatteluiden tekemistä. Ohjelmassa myös opetetaan tietokoneohjelmien käyttöä. Painotuksessa tehdään joskus tilaustöitä yhteistyökumppaneille.
Kaupungin palvelut > Terveysasema

Ahtialassa sijaitsi oma perusterveydenhuollon terveysasema eli Lahden Itäinen lähiklinikka. Se lakkautettiin vuonna 2021.
Kaupungin palvelut > Kirjasto

Ahtialan kirjasto sijaitsee Alasenkadulla. Se on auki maanantaina, tiistaina ja torstaina klo 13-19 sekä keskiviikkona ja perjantaina klo 10-17. Kirjastossa on skannaus- ja tulostusmahdollisuus, langaton verkko sekä näyttely- ja kokoustiloja.