Rishi Sunak
Elämä > Valtiovarainministerinä

Vuodenvaihteessa 2019–2020 arveltiin, että Sunak nousisi Sajid Javidin tilalle valtiovarainministeriksi. Muutoksen syynä olisi muun muassa se, että Sunak on lojaali pääministeri Boris Johnsonille, kun taas Javidin ja Johnsonin suhteita pidettiin huonoina. Sunakia pidettiin nousevana tähtenä ja katsottiin, että hän esiintyi hyvin vaaliväittelyissä vuoden 2019 parlamenttivaalien alla. Hän oli myös Boris Johsonin pääavustajan Dominic Cummingsin suosiossa.
13. helmikuuta 2020 Johnson määräsi Javidin erottamaan kaikki avustajansa ja korvaamaan heidät Dominic Cummingsin valitsemilla henkilöillä. Javid ei suostunut tähän ja erosi, jolloin Johnson nimitti Sunakin hänen tilalleen valtiovarainministeriksi.
Ensimmäinen Sunakin laatima budjetti esiteltiin alahuoneelle kuukausi hänen nimittämisensä jälkeen COVID-19-pandemian alkuvaiheissa. Budjetti sisälsi 30 miljardin punnan suuruisen paketin, jolla pyrittiin lievittämään pandemian vaikutuksia terveydenhuoltoon ja yrityksiin. Viikkoa myöhemmin Sunak ilmoitti, että yrityksille myönnettäisiin 330 miljardin punnan edestä hätäapua lainojen muodossa, ja että pandemian vuoksi lomautetut työntekijät saisivat 80 prosenttia palkastaan 2500 puntaan asti, jos työnantajat eivät purkaisi heidän työsopimuksiaan. Näiden palkkatukien arvioitiin maksavan 14 miljardia puntaa kuukaudessa, ja niitä maksettiin noin 7,5 miljoonalle työntekijälle noin miljoonassa yrityksessä. Palkkatukien maksun piti aluksi jatkua kolme kuukautta, mutta sitä jatkettiin useita kertoja aina syyskuun 2021 loppuun asti.
Heinäkuussa 2020 Sunak julkisti lisää toimia pandemian talousvaikutusten lievittämiseksi. Näihin kuuluivat muun muassa lomautettujen työntekijöiden suojaaminen irtisanomiselta, leimaveron väliaikainen lakkauttaminen, matkailu- ja ravintola-alan arvonlisäveron laskeminen ja ihmisten kannustaminen syömään ravintoloissa. Eat Out to Help Out -kampanjaan osallistuneissa ravintoloissa ruokailleiden asiakkaiden aterioita subventoitiin 50 prosentilla 10 puntaan asti päivässä elokuun ajan maanantaisin, tiistaisin ja keskiviikkoisin. Yhteensä kampanja maksoi 849 miljoonaa puntaa. Kampanjaa pidettiin sekä onnistuneena että epäonnistuneena, ja Warwickin yliopiston tutkimuksen mukaan se johti COVID-19-tapausten kasvuun 8–17 prosentilla. Syyskuussa 2020 yleinen tyytyväisyys valtiovarainministerin toimintaan oli 64 prosenttia, mikä oli korkein lukema sitten huhtikuun 1978, jolloin valtiovarainministerinä oli työväenpuolueen Denis Healey.
Maaliskuussa 2021 Sunak esitteli budjetin, jonka alijäämä oli 355 miljardia puntaa – suurin alijäämä koskaan rauhan aikana. Budjettiin kuului yritysten veroasteen korotus 19 prosentista 25 prosenttiin, mikä oli ensimmäinen kerta sitten Denis Healeyn vuoden 1974 budjetin, kun yritysten veroastetta nostettiin.
Marraskuussa 2020 kävi ilmi, että Sunak oli jättänyt ilmoittamatta joitakin hänen ja hänen sukulaistensa taloudellisia sidonnaisuuksia, joihin kuului muun muassa yhteensä 1,7 miljardin punnan arvoinen osakesalkku Infosys-yrityksessä. Ohjeiden mukaan ministereiden on ilmoitettava kaikki sidonnaisuudet, joista voi aiheutua eturistiriitoja; valtiovarainminsteriön edustajan mukaan Sunak ei kuitenkaan ole laiminlyönyt ilmoitusvelvollisuuttaan vaan on täysin noudattanut ohjeita.
Sunak erosi valtiovarainministerin virasta heinäkuussa 2022. Syyksi hän kertoi, ettei enää voinut jatkaa pääministeri Boris Johnsonin johtamassa hallituksessa. Sunak julkaisi erokirjeensä vain joitakin minuutteja sen jälkeen, kun terveysministeri Sajid Javid oli ilmoittanut eroavansa. Sunakin seuraajaksi nimitettiin opetusministerinä toiminut Nadhim Zahawi.