stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Daredevil: Born Again
Tuotanto > Tausta

Charlie Cox ja Vincent D’Onofrio palasivat Netflixin -sarjasta tuttuihin MCU-rooleihinsa jo vuonna 2021, ennen kuin heinäkuussa 2022 vahvistettiin, että he esiintyisivät myöhemmin päärooleissa .
Daredevil, Marvel Televisionin ja ABC Studiosin toteuttama sarja, alkoi Netflixissä huhtikuussa 2015, ja sitä tehtiin kolme tuotantokautta marraskuuhun 2018 asti. Vaikka sekin lopetettiin, muiden Marvelin Netflix-sarjojen ohella, Deadline Hollywood huomautti, että muista sarjoista poiketen Daredevilillä olisi mahdollisuus jatkua muilla alustoilla, kuten Disneyn omassa suoratoistopalvelussa, Disney+:ssa. The Hollywood Reporter ei kuitenkaan pitäny tätä mahdollisena, koska Marvelin ja Netflixin alkuperäinen sopimus oli kieltänyt hahmojen käyttämisen Netflix-sarjojen ulkopuolella vähintään kahden vuoden ajan Daredevilin lopettamisen jälkeen. Kevin A. Mayer, Walt Disney Direct-to-Consumer and Internationalin puheenjohtaja, huomautti, että vaikka asiasta ei ollut keskusteltu, sarjan jatkamista Disney+:n kautta pidettiin mahdollisena. Hulun alkuperäissisällön varapuheenjohtaja Craig Erwich sanoi palvelunsa olevan myös halukas jatkamaan sarjaa.
Daredevilin pääosan esittäjä Charlie Cox oli pettynyt sarjan lopettamiseen, ja kertoi odottaneensa muun tuotantoryhmän kanssa innolla, että sarja olisi saanut neljännen tuotantokauden. Hän uskoi kuitenkin, että voisi vielä näytellä Matt Murdockia / Daredeviliä jossain muussa muodossa. Marci Stahlia  näytellyt Amy Rutberg kertoi tuotantoryhmän odottaneen, että sarjalle olisi tehty vähintään viisi tuotantokautta, ja että uusi vihollinen olisi esitelty neljännellä tuotantokaudella, ennen kuin Daredevil ja Wilson Fisk / Kingpin (Vincent D’Onofrio) olisivat viidennellä tuotantokaudella kohdanneet viimeisessä taistelussa. Kesäkuussa 2020 Marvel Studiosin johtaja Kevin Feige otti Coxiin yhteyttä keskustellakseen siitä, että voisiko hahmo esiintyä Marvel Studiosin omissa Marvel Cinematic Universe (MCU) -tuotannoissa. Joulukuussa 2021 Feige vahvisti, että Cox palaisi näyttelemään hahmoa. Hahmon ensiesiintyminen Marvel Studiosin puolella oli elokuvassa Spider-Man: No Way Home (2021), kun taas D’Onofrio palasi ensi kertaa Fiskin rooliin Disney+-sarjassa Hawkeye (2021). Daredevil siirtyi maaliskuussa 2022 Netflixistä Disney+:aan, kun Disney sai hahmon oikeudet takaisin.
Tuotanto > Kehitys > Alkuperäinen työ

Maaliskuussa 2022 Cox keskusteli mahdollisen uuden sarjan toteuttamisesta hahmolle. Uusi sarja ei kuitenkaan jatkaisi Netflix-sarjan juonta, vaan olisi aivan erilainen kuin edellinen sarja. Hän toivoi myös, että uusi sarja olisi sarjakuvaversiolle uskollisempi, vaikka hän piti Brian Michael Bendisin ja Alex Maleevin synkempiä 2000-luvun Daredevil-sarjakuvia jännittävämpinä. Cox oli myös toiveikkaampi sen suhteen, että uusi sarja olisi uskollisempi sovitus sarjakuvatarinasta ”Born Again”, jonka hän uskoi voivan toimia hyvin alhaisemman ikärajoituksen sarjana. Myöhemmin saman kuukauden aikana, Production Weekly luetteli uuden Daredevil-sarjan yhdeksi kehitteillä olevista sarjoista. Feige ja Chris Gary olivat lueteltuina sarjan tuottajiksi. Toukokuun 2022 lopussa vahvistettiin, että sarjaa oltiin virallisesti toteuttamassa Disney+:lle. Matt Corman ja Chris Ord olivat kiinnitettyinä pääkäsikirjoittajiksi ja vastaaviksi tuottajiksi.
Sarja julkistettiin virallisesti vuoden 2022 San Diego Comic-Con Internationalissa nimellä Daredevil: Born Again, ja sen paljastettiin olevan 18 jaksoa pitkä. Cox kuvaili 18 jakson sarjaa ”valtavaksi yritykseksi”, mutta uskoi, että Murdockin asianajajatyötä pystyttäisiin siten kuvailemaan paremmin, ja että jaksomäärä antaisi myös sarjan tarinalle mahdollisuuden edetä useaan eri suuntaan. ”Born Againin” tarinaa oli jo jonkin verran sovellettu edellisen sarjan kolmannen tuotantokauden juoneen. Entertainment Weeklyn Christian Holub itse uskoi sarjan lisänimen viittaavaan enemmän siihen, että hahmo oli ”kirjaimellisesti uudestisyntynyt viralliseen MCU:hun” kuin siihen, että se olisi sovitus sarjakuvatarinasta. Cox vahvisti, että Born Again olisi aivan uusi sarja eikä Netflix-sarjan neljäs tuotantokausi. Maaliskuussa 2023 Michael Cuestan paljastettiin ohjaavan sarjan ensimmäisen jakson. Toukokuussa paljastettiin, että Jeffrey Nachmanoff ja Clark Johnson oli kiinnitetty sarjan ohjaajiksi. David Boydin paljastettiin myös olevan yksi sarjan ohjaajista.
Tuotanto > Käsikirjoitus

Sarjan muihin alkuperäisiin käsikirjoittajiin kuuluivat Cormanin ja Ordin lisäksi Grainne Godfree, Jill Blankenship, Aisha Porter-Christie, David Feige, Devon Kliger, Thomas Wong ja Zachary Reiter. Cox uskoi, ettei sarja olisi yhtä synkkä kuin Netflix-sarja, ja halusi sarjan ottavan Daredevilistä vain ne yksityiskohdat mitkä toimivat, ja laajentavan niitä Born Againissä niin, että uusi sarja miellyttäisi myös nuorempaa yleisöä. Feige ja Marvel Studios halusivat kokeilla jaksollisempaa sarjaa, jossa jokainen jakso olisi oma juttunsa, toisin kuin suurimmassa osasta MCU:n neljännen vaiheen sarjoista, joissa keskityttiin lähinnä useamman jakson kesken jakautuvaan kokonaistarinaan.
Sarjan oli alun perin tarkoitus olla laki- ja proseduuridraama, mutta sarjan suurten luovien muutosten myötä jaksoihin lisättiin enemmän sarjoitettuja elementtejä. D’Onofrio kertoi, että Disney+-sarja Echo (2024) johtaisi myös Born Againin tapahtumiin. Hän myös sanoi, että Born Again tulisi olemaan sekä sävyltään että tunnelmaltaan Echon kaltainen. Marvel Studiosin striimausjohtaja Brad Winderbaum sanoi, että Born Againille luoviin muutoksiin sisältyneet lisäyhteydet Netflix-sarjoihin olivat saaneet ideansa siitä kuinka Loki ja Marvel Animationin Disney+-sarja X-Men ’97 (2024–) olivat myös kunnioittaneet niissä esiintyneiden hahmojen aiempia tarinoita. Fisk pyrkii sarjassa New Yorkin pormestariksi, kuultuaan Echon päätösjakson ”Maya” lopputekstien välissä näytetyssä kohtauksessa, ettei pormestarinvaaleilla ollut selkeää suosikkiehdokasta. Tämä juonenkäänne perustuu 2010-luvun lopulla alkaneeseen sarjakuvien sivujuoneen, joka päättyi sarjakuvatarinaan ”Devil’s Reign” (2021–2022).
Tuotanto > Roolijako

Kesäkuussa 2022 Variety raportoi, että Coxin ja D’Onofrion odotettiin palaavan rooleihinsa kyseisessä sarjassa. Tämä vahvistettiin virallisesti seuraavan kuukauden aikana, vuoden 2022 San Diego Comic-Con Internationalissa. Marvel Studios ilmoitti jo vuoden 2022 alussa, että esiintyisi myös muissa projekteissa No Way Homen sekä Disney+-sarjan She-Hulk: Attorney at Law (2022) jälkeen, ja sai vain vähän aikaa ennen San Diego Comic-Conia tietää, että yksi niistä oli Born Again. Joulukuussa Michael Gandolfini, Margarita Levieva ja Sandrine Holt valittiin näyttelijöiksi sarjaan. Myöhemmin paljastettiin, että Holtin roolihahmo on Vanessa Marianna-Fisk, jota Ayelet Zurer näytteli Daredevilissä.
Tammikuussa 2023 Nikki M. James valittiin tuntemattomaan rooliin. Maaliskuussa 2023 paljastettiin, että Jon Bernthal palaisi Marvelin Netflix-sarjoista näyttelemään Frank Castlea / Tuomaria. Kahden muun Daredevilistä tutun näyttelijän, Deborah Ann Wollin (joka näytteli Karen Pagea) ja Elden Hensonin (joka näytteli Foggy Nelsonia), ei odotettu palaavan sarjaan, eikä ollut edes varmaa esiintyisivätkö hahmot Born Againissä ollenkaan. Saman kuukauden aikana paljastettiin, että myös Michael Gaston ja Arty Froushan näyttelevät sarjassa. Joulukuussa 2023 kuolleella Kamar de los Reyesilla paljastettiin olevan merkittävä rooli sarjassa. Ja myöhemmin paljastettiin, että hänen roolihahmonsa oli Hector Ayala / Valkoinen Tiikeri.
Syyskuussa 2023 sarjaa koskeva hakemus Yhdysvaltain tekijänoikeustoimistolle paljasti Levievan, Gandolfinin, Jamesin, Johnsonin ja Froushanin näyttelevän Heather Glennia, Daniel Blakeä, Kirsten McDuffiea, Cherryä ja Buck Cashmania, ja että Genneya Walton ja Zabryna Guevara näyttelevät BB Urichia ja Sheila Riveraa. Sarjan luovien muutosten myötä Woll ja Henson tuotiin tammikuussa 2024 mukaan sarjaan palaamaan Pagen ja Nelsonin rooleihin. Myöhemmin saman kuukauden aikana, Wilson Bethelin ilmoitettiin palaavan Daredevilin kolmannelta tuotantokaudelta näyttelemään Benjamin ”Dex” Poindexteriä. Huhtikuussa 2024, kuvauspaikalta otetut kuvat vahvistivat Bernthalin roolin sarjassa, ja paljastivat Jeremy Earlin näyttelevän Cole Northia, joka kuuluu poliisin omankädenoikeutta harjoittavia ihmisiä metsästävään iskuryhmään. Saman kuukauden aikana Lou Taylor Pucci valittiin tuntemattomaan rooliin. Lisäksi, kuvauspaikalta otetut kuvat paljastivat, että Zurer tuotiin luovien muutosten jälkeen Holtin tilalle, palaamaan Vanessa Marianna-Fiskin rooliin.
Elokuussa 2024 paljastettiin, että Mohan Kapur palaisi Disney+-sarjasta Ms. Marvel (2022) ja elokuvasta The Marvels (2023) näyttelemään Yusuf Khania. Cox vihjaili siihen aikaan myös, että muitakin MCU-hahmoja tekisi cameoesiintymisiä Born Againissä, kuvaillen niitä ”pieniksi ja hauskoiksi, muttei mitenkään merkittäviksi, yhteentörmäyksiksi”. Helmikuussa 2025, Tony Dalton valittiin palaamaan Hawkeyesta tuttuun Jack Duquesnen rooliin kahteen Born Againin jaksoon.
Cox, D’Onofrio, Woll, Gandolfini, Henson ja Walton palaavat rooleihinsa myös sarjan toisella tuotantokaudella,, Matthew Lillard liittyessä mukaan kauden näyttelijäkaartiin helmikuussa 2025.
Tuotanto > Kuvaukset

Kuvaukset alkoivat New Yorkin osavaltiossa 6. maaliskuuta 2023. Cuesta ohjasi ensimmäisen jakson, ja Nachmanoff, Johnson ja Boyd ohjasivat myös jaksoja. Sarjan kuvasivat Pedro Gómez Millán ja Hillary Spera. Maaliskuun alussa sarjaa kuvattiin Yonkersissa, ennen kuin kuvaukset siirtyivät Harlemin alueelle New Yorkiin 13. maaliskuuta, ja sieltä Williamsburgiin, Brooklyniin sekä Manhattan Municipal Buildingiin 15. maaliskuuta.  Williamsburgia oli aiemmin käytetty yhtenä Daredevilin kuvauspaikoista. Sarjaa kuvattiin New Yorkin piirikunnan oikeustalolla 17. maaliskuuta.
Soundstage-työtä tehtiin Silvercup Studios Eastin tiloissa, Queensissä. Sarjaa oli tarkoitus myös kuvata siellä 8. toukokuuta, ennen kuin Hollywoodin käsikirjoittajien lakon mielenosoittajat pakottivat heidät keskeyttämään tuotannon. Kuvauksia jatkettiin seuraavana päivänä, mutta Corman ja Ord eivät lakon vuoksi voineet itse olla paikan päällä. 10. maaliskuuta tapahtuneet lisämielenosoitukset pakottivat tuotantoryhmän keskeyttämään kuvaukset jälleen, tällä kertaa koko loppuviikon ajaksi. 14. kesäkuuta tuotanto päätettiin keskeyttää lakon päättymiseen asti.
Sarjaan tehtyjen luovien muutosten johdosta Benson ja Moorhead ohjasivat sarjan uudet jaksot, ja Netflix-sarjan parissa aiemmin työskennellyt Philip Silvera palkattiin stunt-koordinaattoriksi sekä second unit -ohjaajaksi. Kuvaukset jatkuivat 22. tammikuuta 2024 asti. Spera kuvasi sarjan uuden pilottijakson. Kuvauspaikalta löytyi myös Fiskiä esittävä graffiti, joka sisälsi sarjakuvissa sekä graffittitaitelijana että sarjamurhaajana tunnetun sarjakuvahahmo Muusan nimikirjoituksen, mikä vihjaili Muusan tulevan esiintymään sarjassa. Ensimmäisten tuotantokauden kuvaukset saatiin päätökseen New Yorkissa 5. huhtikuuta.
Toisen tuotantokauden kuvaukset aloitettiin 28. helmikuuta 2025, Bensonin ja Moorheadin palatessa ohjaajiksi.
Tuotanto > Leikkaaminen

Cedric Nairn-Smith, Melissa Lawson Cheung ja Stephanie Filo toimivat sarjan leikkaajana. Nairn-Smith on toiminut leikkaajana myös Moon Knightissa (2022), kun taas Cheung on aiemmin toiminut leikkaajana Secret Invasionissa (2023) ja The Marvelsissa (2023).
Tuotanto > Musiikki

Heinäkuussa 2024, The Newton Brothers olivat valittu sarjan säveltäjiksi ja he olivat jo aloittaneet säveltämistyön. He olivat aiemmin säveltäneet myös X-Men ’97:n musiikin. Kaksikko kertoi pitävänsä kovasti Daredevil-sarjakuvista sekä Paesanon säveltämästä alkuperäisen Netflix-sarjan tunnusmusiikista. Kyseinen tunnusmusiikki kuultiin myös lyhyesti She-Hulk: Attorney at Law’ssa sekä Your Friendly Neighborhood Spider-Manissä (2025–).
Julkaisu

Daredevil: Born Againin ensimmäinen tuotantokausi koostuu yhdeksästä jaksosta, joista kaksi ensimmäistä julkaistiin Disney+:aan 4. maaliskuuta 2025. Sarjan seuraavat jaksot tullaan julkaisemaan yksitellen joka tiistai 15. huhtikuuta 2025 asti, lukuun ottamata sarjan viidettä ja kuudetta jaksoa, jotka molemmat julkaistaan 25. maaliskuuta 2025. Sarja oli alun perin tarkoitus julkaista vuonna 2024. Syyskuussa 2023 sarja kuitenkin poistettiin Marvel Studiosin julkaisuaikataulusta Hollywoodin käsikirjoittajien sekä näyttelijöiden lakkojen 2023 vaikuttaessa sarjan jälkituotantoon. Ensimmäinen tuotantokausi on osa MCU:n viidettä vaihetta.
Toinen tuotantokausi, joka koostuu kahdeksasta jaksosta, tullaan julkaisemaan vuonna 2026. Se tulee olemaan osa kuudetta vaihetta. Winderbaum toivoi myös voivansa julkaista sarjalle uuden tuotantokauden joka vuosi.
Spin-off

Helmikuussa 2025 paljastettiin, että Bernthal palaisi näyttelemään Frank Castlea / Tuomaria nimettömään Marvel Studios Special Presentations -spesiaaliin. Reinaldo Marcus Green valittiin spesiaalin ohjaajaksi, ja hän myös käsikirjoittaisi sen yhdessä Bernthalin kanssa. Idea spesiaalista kehitettiin Born Againin ensimmäisen tuotantokauden kuvausten aikana, ja spesiaali tullaan julkaisemaan Disney+:aan vuonna 2026, Born Againin toisen tuotantokauden ohella.
Aiheesta muualla

Daredevil: Born Again Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan traileri YouTubessa (englanniksi)
Taliban

| Taliban> طالبان (ṭālibān) |
| --- | --- |
 Talibanin ja Afganistanin islamilaisen emiraatin lippu, johon on kirjoitettu šahada.
Perustettu:  1994
Perustaja:  Mohammed Omar Abdul Ghani Baradar
Ylin johtaja:  Mohammed Omar (1994–2013) Akhtar Mansour (2015–2016) Hibatullah Akhundzada (2016–)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taliban tai Taleban (arab. طالبان‎, Ṭālibān eli ”opiskelijat”) on pataanien muodostama sunnalainen ääriliike, joka hallitsi Afganistania vuosina 1996–2001 ja jälleen kesästä 2021. Järjestö tunnetaan äärimmäisen vanhoillisesta islamin tulkinnasta, ja se kutsuu hallitsemaansa valtiota Afganistanin islamilaiseksi emiirikunnaksi.
Taliban perustettiin 1990-luvun alussa, jolloin Afganistan oli Neuvostoliiton kanssa käydyn sodan ja sisäisten levottomuuksien jäljiltä kaaoksessa. Vuonna 1996 järjestö valtasi pääkaupunki Kabulin ja otti suurimman osan maata hallintaansa. Laajamittaiset ihmisoikeusloukkaukset ja terrorijärjestöille annettu tuki estivät Taliban-hallintoa saamasta kansainvälistä hyväksyntää, ja vain kolme valtiota tunnusti sen Afganistanin lailliseksi hallitukseksi.
Yhdysvaltojen johtama liittouma sekä Talibania vastustanut Pohjoinen liitto syrjäyttivät Talibanin loppuvuonna 2001. Seuraavat 20 vuotta järjestö kävi sissisotaa kasvattaen vähitellen vaikutusvaltaansa. Keväällä 2021 Yhdysvallat alkoi vetää joukkojaan pois Afganistanista, jolloin Taliban valtasi nopeassa tahdissa ensin syrjäseudut ja sitten suuret asutuskeskukset. Se kukisti Afganistanin hallituksen elokuussa 2021 ja nousi maassa uudelleen valtaan.
Talibanin ylin johtaja vuodesta 2016 alkaen on Hibatullah Akhundzada.
Nimi

Ṭālibān tarkoittaa ”opiskelijoita”. Se on monikkomuoto arabian sanasta ṭālib (arab. طالب‎), joka tarkoittaa opiskelijaa, erityisesti uskonnollisten seikkojen opiskelijaa. Suomessa ”taliban” on kuitenkin vakiintunut yksikkömuodoksi, ja useista liikkeen kannattajista puhuttaessa käytetään monikkoa ”talibanit”. Sana kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella, mikäli viitataan aatesuuntaukseen ja sen kannattajakuntaan, ja isolla alkukirjaimella, kun viitataan Taliban-järjestöön. Nimi voidaan kirjoittaa joko taleban tai taliban Afganistanin kahden virallisen kielen, darin tai paštun, mukaisesti.
Historia > Tausta

Neuvostoliitto miehitti Afganistania vuosina 1979–1989. Paikalliset vastarintajoukot löysivät yhteisen ideologian islamista. Ne saivat merkittävää tukea Pakistanista, Saudi-Arabiasta ja Yhdysvalloista sekä ulkomaisilta vapaaehtoisilta, jotka myöhemmin perustivat äärijärjestö al-Qaidan. Neuvostoliiton vetäytyminen ei lopettanut sotaa, vaan poliittinen ja etninen väkivalta kiihtyivät entisestään. Afganistanin demokraattinen tasavalta luhistui ja maa ajautui kaaokseen.
Historia > Perustaminen (1994–1996)

Talibanin henkiset juuret palautuvat Pohjois-Pakistanin madrasoihin, jotka perustettiin 1980-luvulla afgaanipakolaisia varten. Liikkeen perustaja Muhammad Omar oli yksi miehitystä vastustaneista mujahidin-taistelijoista. Neuvostoliiton vetäydyttyä hän asettui Kandaharin maakunnassa sijainneeseen kylään, missä hän toimi paikallisen madrasan johtajana. Hän väitti saaneensa ilmestyksen, joka kehotti häntä palauttamaan rauhan, ja keräsi ympärilleen seuraajajoukon. Taliban perustettiin 1994 ja kasvoi nopeasti merkittävästi yhteiskunnalliseksi tekijäksi, joka syrjäytti Afganistanin eteläosia hallinneet sotaherrat. Kannattajat olivat enimmäkseen paštuja, jotka ovat alueen merkittävin etninen ryhmä. Talibania voimisti sen ulkomailta saama vanhoillisten muslimien tuki. Vuoden 1996 lopulla liike oli riittävän vahva miehittämään pääkaupunki Kabulin, ja siitä tuli Afganistanin tosiasiallinen hallitsija.
Historia > Ensimmäinen valtakausi (1996–2001)

Mullah Omar nimitettiin Afganistanin emiiriksi. Hän otti myös ”uskovien johtajan” arvonimen, joka oli osmanikalifaatin sorruttua jäänyt vähälle käytölle, ja esiintyi profeetta Muhammadin seuraajana. Hänen hallintonsa ei saanut laajaa kansainvälistä tunnustusta. Ainoastaan Saudi-Arabia, Pakistan ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat tunnustivat sen lailliseksi. Afganistanissa vastarinta jatkui, erityisesti maan pohjois-, länsi- ja keskiosissa. Kannatus ja vastustus ryhmittyivät pitkälti etnisten jakolinjojen mukaan, sillä monet tadžikit, uzbekit ja hazarat katsoivat Talibanin vallan olevan merkki paštujen perinteisen valta-aseman jatkumisesta. Taliban levitti valtaansa vähitellen, ja vuonna 2001 vastarintaa esiintyi vain pienellä alueella maan pohjoisosassa.
Talibanin hallitsema Afganistan tuli tunnetuksi äärimmäisen konservatiivisesta islamin tulkinnasta. Uskosta luopumisesta rangaistiin kuolemalla. Naiset eristettiin julkisesta elämästä lähes täysin, ja heiltä kiellettiin opiskelu ja työnteko kodin ulkopuolella. Musiikki, televisio ja monet muut viihdemuodot kiellettiin kokonaan. Ei-islamilaista kulttuuriperintöä hävitettiin järjestelmällisesti, tunnetuimpana Bamiyan buddhapatsaiden räjäyttäminen. Paštujen perinnäistavoille annettiin suuri merkitys, ja muidenkin odotettiin noudattavan niitä. Taliban myös salli islamilaisten terrorijärjestöjen jäsenten asettua maahan. Heistä tunnetuin oli saudiarabialainen Osama bin Laden, joka Afganistanista käsin järjesti useita terrori-iskuja Yhdysvaltoja vastaan.
Syyskuusssa 2001 bin Ladenin järjestö al-Qaida hyökkäsi New Yorkin World Trade Centeriin. Iskussa kuoli tuhansia ihmisiä, ja osa syyllisistä oli koulutettu Afganistanissa. Kun Taliban kieltäytyi luovuttamasta bin Ladenia oikeudenkäyntiä varten, Yhdysvallat liittolaisineen hyökkäsi Afganistaniin. Tavoitteena oli lopettaa Talibanin valta ja tuhota al-Qaida. Sotaretki alkoi jo syyskuun lopulla, ja Kabul valloitettiin vajaat kaksi kuukautta myöhemmin. Taliban menetti tärkeimmän keskuksensa Kandaharin joulukuun alussa, mikä merkitsi liikkeen vallan päättymistä. Yhdysvallat asetti Afganistanin johtoon Hamid Karzain väliaikaisen hallituksen.
Historia > Sissisota ja neuvottelut (2001–2021)

Syrjäytetty mullah Omar piiloutui tuntemattomaan paikkaan, mistä käsin hän johti sissisotaa Yhdysvaltain ja NATOn joukkoja vastaan. Sotaa käytiin myös Pakistanista käsin, vaikka Taliban kiistikin Omarin poistuneen kotimaastaan. Hän kuoli pakistanilaisessa sairaalassa 2013, ja liikkeen uudeksi johtajaksi nousi mullah Akhtar Mansour. Tämä kuoli Pakistanin alueella Yhdysvaltain ilmaiskussa toukokuussa 2016, jolloin valtaan nousi Hibatullah Akhundzada. Hänen valtansa rajoittui enimmäkseen poliittisiin ja uskonnollisiin seikkoihin, kun taas sotilaallinen valta keskittyi Haqqani-verkostolle. Paštumilitanteista koostunut järjestö toimi Itä-Afganistanissa ja Luoteis-Pakistanissa ja teki pommi-iskuja, salamurhia ja sissihyökkäyksiä Afganistanin uutta hallitusta sekä sitä tukevia länsimaiden joukkoja vastaan. Verkoston johtaja Sirajuddin Haqqani nousi erääksi talibanin vaikutusvaltaisimmista komentajista.
Toimintaa rahoitettiin huumekaupalla, ja Talibanin syrjäyttämisen jälkeisinä vuosina oopiumin tuotanto nousi ennätyslukemiin. Afganistanin uusi hallinto ei kyennyt ottamaan koko maata hallintaansa, ja siksi sen oli suostuttava neuvotteluihin Talibanin kanssa. Epämuodollisista tapaamisista huolimatta Taliban kieltäytyi tunnustamasta länsimielistä hallintoa Afganistanin lailliseksi johdoksi ja halusi sen sijaan neuvotella suoraan Yhdysvaltain kanssa.
Vuonna 2018 alkoivat Talibanin ja Yhdysvaltain viralliset neuvottelut. Välittäjänä toimivat samat valtiot, jotka olivat aikoinaan tunnustaneet Talibanin emiirikunnan. Talibanin tavoitteena oli saada Yhdysvallat vetäytymään Afganistanista, kun taas Yhdysvallat toivoi Talibanin suostuvan neuvotteluihin Afganistanin keskushallinnon kanssa. Jälkimmäinen tavoite toteutui heinäkuussa 2019, mutta Talibanin edustajilla ei ollut järjestön keskusjohdon virallista valtuutusta. Syyskuussa 2019 neuvottelut keskeytyivät, kun Talibanin hyökkäys Kabulissa surmasi yhdysvaltalaisen sotilaan.
Helmikuussa 2020 Taliban sitoutui estämään al-Qaidan ja Irakin ja Levantin islamilaisen valtion toiminnan Afganistanissa ja lupautui aloittamaan neuvottelut Afganistanin hallituksen kanssa. Yhdysvallat puolestaan sitoutui vähentämään joukkojensa määrää asteittain ja vetäytymään Afganistanista 14 kuukauden sisällä. Yhdysvallat myös sopi vankien vaihdosta, mihin Afganistanin hallitus oli haluton ryhtymään. Tämä lykkäsi neuvottelujen alkamista syyskuuhun 2020. Hallituksen ja talibanin keskustelut jäivät kuitenkin enimmäkseen tuloksettomiksi. Yhdysvallat lykkäsi vetäytymisen aikataulua toukokuusta 2021 saman vuoden syyskuuhun.
Historia > Paluu valtaan (2021–)

Yhdysvallat alkoi vetää joukkojaan pois Afganistanista 1. toukokuuta 2021. Seuraavina kuukausina Taliban valtasi monia maaseudun pieniä keskuksia hyökkäämättä vielä suuriin kaupunkeihin. Heinäkuun alussa Yhdysvallat vetäytyi strategisesti tärkeältä Bagramin lentokentältä, ja suurin osa Afganistanissa yhä olleista amerikkalaissotilaista poistui maasta. Afganistanin hallituksen armeija oli Talibania suurempi ja paremmin varustettu, mutta sen taistelutahto oli heikko ja upseerikunta korruptoitunutta. Tehottoman vastarinnan rohkaisemana Taliban alkoi toimia yhä aggressiivisemmin. Elokuun alussa se alkoi tunkeutua kaupunkeihin, ja kuun puoliväliin mennessä se hallitsi lähes koko Afganistania. Liike valloitti Kabulin 15. elokuuta 2021 ja julisti Afganistanin islamilaisen emiraatin perustetuksi uudelleen. Tämän jälkeen taisteluja käytiin vielä Panjshirin laaksossa, jonka Taliban ilmoitti vallanneensa 3. syyskuuta. Propagandassaan Taliban vakuutteli, ettei se aio perustaa hirmuhallintoa tai kostaa vastustajilleen. Käytännössä se menetteli kuitenkin juuri näin.
Syyskuussa 2021 taliban ilmoitti nimittäneensä Afganistanin virkaatekevän hallituksen: pääministeri Mohammad Hassan Akhund, varapääministeri Abdul Ghani Baradar, puolustusministeri Mohammad Yaqoob, sisäministeri Sirajuddin Haqqani  ja ulkoministeri Amir Khan Muttaqi ovat kaikki Talibanin vanhaa johtokaartia. Liikkeen ylin johtaja Haibatullah Akhundzada jättäytyi hallituksen ulkopuolelle. Julkisuudessa Taliban osoitti halukkuutta saada valta-asemalleen afganistanilaisten tuen ja kansainvälisen tunnustuksen, mikä herätti toiveita aiempaa maltillisemmasta ja sovittelevammasta hallinnosta. Käytännössä hallitukseen nimitettiin kuitenkin kovan linjan konservatiiveja, raa’at rangaistukset otettiin jälleen käyttöön ja tyttöjen syrjintä jatkui.