stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1780-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
1780-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1780 ja päättyi 31. joulukuuta 1789. Vuosikymmen oli 1700-luvun yhdeksäs vuosikymmen.
Tapahtui vuosikymmenen aikana

1789 – Ranskan suuri vallankumous
Ihmeellinen maailma (albumi)

| Ihmeellinen maailma Inkinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammi–helmikuu 1990 Go Studio
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: LP, CD
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 41.48
 Levymerkki: Kräk!
Inkisen muut julkaisut
| Allapäin 1984 | Ihmeellinen maailma 1990 |   |
Ihmeellinen maailma on Matti Inkisen toinen sooloalbumi, joka julkaistiin vuonna 1990. Tunnetuimmat kappaleet ovat "Jokin sisälläni kutittaa" ja "Maailman surullisin melodia".kenen mukaan?
Levyllä pianoa soittaa Ismo Laakso.
Kappaleet

Jokin sisälläni kutittaa – 4.33
Radio Moskova – 4.22
Maailman surullisin melodia – 4.10
Iske minut! – 4.14
Ihmeellinen maailma – 4.47
Eurooppaan – 3.16
Ylöspäin & alaspäin – 3.39
Jostain sinut löydän – 4.21
Levoton laps – 4.14
Interrail – 4.12
Aiheesta muualla

Ihmeellinen maailma discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Ihmeellinen maailma finnmusic.net -sivustolla
Jan Sekpona

Jan Sekpona (s. 20. kesäkuuta 1987) on togolainen keskipitkän matkan juoksija. Hän kilpaili vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa ja putosi miesten 800 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kahdeksanneksi ajalla 1:54.25. Sekponan henkilökohtainen ennätysaika 800 metrin juoksumatkalla on 1:52.40 (2004).
Aarno Rafael Koskimies

Aarno Rafael Koskimies (sukunimi aik. Forsman, 17. joulukuuta 1882 Hämeenlinna – 27. huhtikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja suomentaja.
Koskimiehen vanhemmat olivat filosofian tohtori, lehtori Kaarlo Koskimies (Forsman) ja Verna Limón. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1901 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1908.
Koskimies toimi kielten opettajana Toijalan, Kouvolan ja Savonlinnan oppikouluissa 1908–1919 ja oli sitten Kansallis-Osake-Pankin ulkomaankirjeenvaihtajana 1919–1933. Hän oli viimeksi Kokkolan  yhteislyseon saksan ja englannin kielen lehtorina 1933–1950.
Koskimies teki ensimmäisen suomennoksen Charles Darwinin teoksesta Lajien synty. Suomennos ilmestyi Kariston kustantamana 8 vihkona 1913–1917.
Koskimies oli naimisissa vuodesta 1930 Sofia Elisabet Knuutilan kanssa.
Suomennoksia

Nimellä A. R. Koskimies:
Charles Darwin : Lajien synty luonnollisen valinnan kautta eli luonnon suosimien rotujen säilyminen taistelussa olemassaolosta ; suomentanut A. R. Koskimies. vihkot 1-8 Karisto 1913–1917, 2. tarkistettu painos ja uudemmat painokset nimellä Lajien synty, Kariston klassillinen kirjasto 42. Karisto 1928, 5. painos 2002 (alkuteos On the origin of species)
Alain René Le Sage : Ontuva paholainen : romaani ; suom. ja johdannolla varustanut A. R. Koskimies. Kariston klassillinen kirjasto 50. Karisto 1933 (alkuteos Le diable boiteux)
Giovanni Boccaccio : Fiammetta ; italiankielestä suom. A. R. Koskimies ; johdannon kirj. Jaakko Simojoki. Kariston klassillinen kirjasto 65. Karisto 1952, 2. painos 1989, 3. painos 2000 (alkuteos L'elegia di madonna Fiammetta)
Jane Austen : Kasvattitytön tarina ; englanninkielestä suom. A. R. Koskimies. Kariston klassillinen kirjasto 66. Karisto 1954, 2. painos 1964, 3. tark. painos 1974, 4. tark. painos 1974, 5. tark. painos 1977, 12. painos 2002 (alkuteos Mansfield park)
Ilka Chase : Rakastan Tilli Beania. Karisto 1956 (alkuteos I love miss Tilli Bean)
Herbert Pritzke : Lääkärin pako. Karisto 1957 (alkuteos Nach Hause kommst du nie...)
George Sava : Kirurgin kohtalo ; englanninkielisestä alkuteoksesta A surgeon's destiny suom. A. R. Koskimies. Karisto 1959, 4. painos 1974
Iowa

Iowa ([iowa], amerikkalaisittain ['aıəwə]) on Yhdysvaltojen 29. osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 28. joulukuuta 1846. Osavaltion virallinen nimi on State of Iowa (suom. Iowan osavaltio) ja sen postitunnus on IA. Osavaltion nimi tulee iowa-intiaaneista, eräästä Yhdysvaltojen alkuperäiskansoista. Iowan rajanaapureita ovat Minnesota pohjoisessa, Nebraska ja Etelä-Dakota lännessä, Missouri etelässä sekä Wisconsin ja Illinois idässä. Iowan pääkaupunki on Des Moines.
Maantiede

Iowan rajanaapureita ovat Minnesota pohjoisessa, Nebraska ja Etelä-Dakota lännessä, Missouri etelässä ja Wisconsin ja Illinois idässä.
Iowan maasto on pääosin joko kukkulaista tai tasankoa. Korkeus merenpinnasta kasvaa itäkaakosta länsiluoteeseen mentäessä, ja osavaltion korkein kohta on 511 metrin korkuinen Hawkeye Point sen luoteisosassa. Pinnanmuodoiltaan moniulotteisin alue on Driftless Area -niminen ylänkö, jossa Mississippin sivujoet kulkevat 90–120 metriä korkeiden kallioiden vierestä. Osavaltion itärajan muodostaa Mississippi ja länsirajan Missouri sekä sen sivujoki Big Sioux. Suurin osa Iowasta kuuluu Mississippin valuma-alueeseen, vain läntisimmistä osista vedet virtaavat Missouriin.
Iowan ilmasto on mantereinen, ja siellä voidaan erottaa neljä vuodenaikaa. Tammikuun alin lämpötila on osavaltion luoteisosassa −10 astetta ja kaakkoisosassa −6 astetta. Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Des Moinesissa on liki 30 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun.. Kesät ovat sateisempia kuin talvet, ja vuotuinen sadanta vaihtelee luoteisen 660 millimetristä kaakon 965 millimetriin. Lunta on harvoin koko talvea, mutta kovia lumimyrskyjä voi olla myöhään syksyllä ja alkukeväästä. Tulvia voi olla nopean lumien sulamisen ja kesämyrskyjen seurauksena.
Lähes kaikki kosteikot ja preeriat on otettu viljelykäyttöön. Metsiä kasvaa jokivarsissa ja kukkuloilla. Niiden valtalajeja ovat haapa, hikkori ja jalava. Viime vuosikymmeninä osavaltion eläimistö on jälleen monipuolistunut, kun torjunta-aineiden, etenkin DDT:n, käyttöä maataloudessa on rajoitettu. Näkyvin lintulaji on valkopäämerikotka, jota tavataan koko Iowan alueella, etenkin avoimilla vesialueilla.
Historia

Iowan alueelle tuli todennäköisesti paleointaaneja noin 14 000 vuotta sitten, kun osa siitä vapautui mannerjäätikön alta. Varhaisimmat arkeologiset todisteet ovat 8 500 vuoden takaa. Intiaanit alkoivat asua ensimmäisellä vuosituhannella kylissä maatalouden kehittymisen seurauksena. Osavaltion itäosissa eli 300-luvulta 1600-luvulle intiaaneja, jotka rakensivat kuvakumpuja. Suurin osa varhaisista intiaaneista puhui siouxilaisia kieliä.
Ranskalaiset Louis Jolliet ja Jacques Marquette olivat vuonna 1673 todennäköisesti ensimmäiset eurooppalaiset Iowassa. Ensimmäinen pysyvä eurooppalainen asutus kehittyi vasta 1830-luvun alussa. Aluetta kuitenkin tutkittiin ja käytettiin metsästykseen.
Iowa kuului Louisianan ostoalueeseen, jonka Thomas Jefferson osti vuonna 1803 Napoleonilta Yhdysvalloille. Eurooppalaiset eivät kuitenkaan voineet asettua sinne ennen kuin intiaaneilta oli ostettu käyttöoikeus Mississippin laaksoon 40 suola- ja tupakkatynnyrillä 1832. Vaikka myöhemmin osavaltioon perustettiin pieni reservaatti, intiaanit menettivät kaikki maansa 1800-luvulla. Viimeinen alue ostettiin siouxeilta vuonna 1851.
Iowan territorio perustettiin 1838, ja sen asukasluku kasvoi nopeasti, kun sinne alkoi muuttaa uudisasukkaita. Vuonna 1838 asukkaita oli noin 23 200, kun niitä oli jo vuonna 1860 lähes 675 000. Sisällissodan aikana Iowa oli rauhatonta rajaseutua, mutta siellä ei käyty yhtään varsinaista taistelua. Iowassa ei otettu käyttöön syrjiviä Jim Crow -lakeja, mutta sielläkin oli de facto segregaatioon perustuva järjestelmä, joka kumottiin vasta vuonna 1948.
Maatalous muodosti 1900-luvulla Iowan talouden selkärangan, mutta vuosisadan aikana maatalouden merkitys on kuitenkin vähentynyt. Monet nuoret ovat muuttaneet pois maaseudulta, ja monet heikosti kannattavat, pienet tilat ovat kaatuneet. Tämän seurauksena maatilan keskikoko kasvoi 1900-luvulla selvästi; vuonna 1950 keskikoko oli 69 hehtaaria, kun se oli 1900-luvun lopulla 142 hehtaaria. Palvelualat ohittivat 2000-luvun alussa maatalouden. 2000-luvulla Iowassa on tapahtunut poliittisen painopisteen muutos, sillä demokraatit nousivat osavaltiota hallinneiden republikaanien edelle.
Hallinto ja politiikka

Iowan perustuslaki hyväksyttiin 1857. Sen mukaan osavaltion toimeenpanovaltaa johtaa kuvernööri. Vuodesta 2017 kuvernöörinä on ollut republikaani Kim Reynolds, joka on osavaltion ensimmäinen naiskuvernööri.
Lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 50 jäsentä ja alahuoneessa eli edustajainkokouksessa sata jäsentä. Molemmat valitaan yhden edustajan vaalipiireistä.
Iowa on jaettu 99 piirikuntaan. Piirikuntien rajat on määritelty perustuslaissa, ja niitä pystyy muuttamaan vain perustuslain lisäyksellä.
Iowa on merkittävässä asemassa Yhdysvaltain kansallisessa politiikassa. Se tunnetaan parhaiten roolistaan presidentinvaaleissa, jossa se on toiminut vuodesta 1972 ensimmäisenä osavaltiona, jossa järjestetään esivaalit. Kaikki ehdokkaat käyttävät runsaasti aikaa ja rahaa, jotta he saisivat voiton ensimmäisessä äänestyksessä.
Talous

Iowa on maatalousvaltio, joka tuottaa muun muassa sikoja, maissia, maitoa ja omenoita.
Osavaltion pinta-alasta noin 89 prosenttia on maatiloja. Yhdysvaltojen sisäisessä vertailussa (2005) Iowa sijoittuu:
ensimmäiseksi sianlihantuotannossa
ensimmäiseksi maissintuotannossa
ensimmäiseksi kananmunantuotannossa
toiseksi soijapavuntuotannossa
toiseksi punaisen lihan tuotannossa.
Kaivostoiminta rajoittuu teollisuusmineraaleihin: kipsiin ja sementtiin. Yli 80 prosenttia osavaltion sähköstä tuotetaan kivihiilivoimaloilla. Tuulienergian osuus on kasvamassa.
Osavaltion alueella toimii seitsemän yli 5 000 henkeä työllistävää työnantajaa. Niiden joukossa on neljä sairaalaa ja Iowan osavaltionyliopisto, sijoitusneuvontayhtiö Principal Financial Group ja lentokoneiden osia valmistava Rockwell Collins.
Iowassa on kaikkiaan 47 lentoasemaa. Satamia on kolme: Burlington, Dubuque ja Keokuk.
Väestö ja kulttuuri

Vuoden 2010 väestönlaskennassa Iowassa oli 3 046 355 asukasta, joista peräti 91,3 % valkoisia. Yli sadantuhannen asukkaan kaupunkeja on kolme: pääkaupunki Des Moinesin lisäksi Cedar Rapids ja Davenport.
Iowan asukkaista suuri osa on monien Keskilännen osavaltioiden tavoin saksalaistaustaisia, ja toiseksi eniten on irlantilaissukuisia. Omahan liepeille ja muualle Iowan länsiosiin tuli 1900-luvun vaihteen molemmin puolin paljon tanskalaisia siirtolaisia niin, että Audubonin piirikunnassa asui vuoden 2000 väestönlaskennan perusteella suhteellisesti enemmän tanskalaistaustaisia kuin missään muualla Yhdysvalloissa. Elk Hornissa sijaitsee tanskalaissiirtolaisuudesta kertova museo.
Iowan korkeakouluista parhaiksi valittiin 4icu:n vertailussa vuonna 2013:
Iowan yliopisto
Iowan teknillinen osavaltionyliopisto (Iowa State University of Science and Technology)
Grinnell College
Draken yliopisto
Iowan yliopisto tukee osavaltion taidekulttuuria. Siellä paikallinen taiteilija Grant Wood teki monet töistään. Yliopiston Writers’ Workshopilla on kansallista mainetta, ja sieltä ovat valmistuneet muun muassa Flannery O’Connor, Wallace Stegner, John Irving, Rita Dove ja Jane Smiley.
Monet musiikkitapahtumat ovat suosittuja. Joka kesä Davenportissa järjestetään jazzkornetisti Bix Beiderbecken mukaan nimetty jazzfestivaali. Tunnettuja iowalaisia muusikoita ovat myös Meredith Willson ja Glenn Miller. Iowasta ovat kotoisin myös alternative metal -yhtyeet  Stone Sour ja Slipknot, jolla on albumi nimeltään Iowa. The Devil Wears Prada on tehnyt kotiseutuhenkisen kappaleen nimellä ”Dez Moines”.
Dubuquen sinfoniaorkesteri toimii Dubuquessa.
Väestö ja kulttuuri > Urheilu

Iowassa ei ole nykyisin joukkueita pohjoisamerikkalaisissa pääsarjoissa. Ammattilaisjoukkueita pelaa tai on pelannut baseballissa, koripallossa, jääkiekossa ja amerikkalaisessa jalkapallossa. Iowa Wild pelaa jääkiekon AHL-liigassa. Waterloo Black Hawks on junioriseura. Iowa Energy pelaa koripalloa NBA:n D-liigassa. Iowa Barnstormers on arena football -joukkue.
Iowassa järjestetään joka vuosi köydenveto Iowan ja Illinoisin joukkueiden välillä Mississippi-joen yli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iowa Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Osavaltion hallintorakennus Des Moinesissa. Rakennuksessa on parlamentin molemmat kamarien tilat, kuvernöörin toimisto ja muiden viranomaisten tiloja.
Tuulivoimaloita Iowan maaseudulla.
420

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Tapahtumia

Song-dynastia syrjäytti Jin-dynastian Kiinassa.
Theoderik I (hallitsi vuosina 420–451) valittiin visigoottien kuninkaaksi Vallian kuoltua.
Syntyneitä

Eurik, visigoottien kuningas
Kuolleita

Visigoottien kuningas Vallia (hallitsi 415–420)
3x3 (koripallo)

3x3 on koripallon muunnos, jota pelataan kolmehenkisillä joukkueilla yhteen koriin. Lajin säännöt eroavatkin monella tapaa normaalista koripallosta.
Historia

Lajin historia alkaa vuodesta 2007, jolloin FIBA päätti kokeilla lajia vuoden 2010 nuorten kesäolympialaisissa. Lajia kokeiltiin kuitenkin jo vuoden 2007 Asian Indoor Gamesissa, joissa Iran voitti turnauksen mestaruuden. Lisäksi lajia kokeiltiin Aasian nuorten kisoissa vuonna 2009 ja lopulta myös vuoden 2010 nuorten kesäolympialaisissa. Syksyllä 2010 kansainvälinen koripalloliitto asetti tavoitteekseen viedä lajin osaksi vuoden 2020 kesäolympialaisia.
Vuonna 2011 lajissa järjestettiin ensimmäistä kertaa nuorten arvokisat, kun Italiassa pelattiin alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruudesta. Seuraavana vuonna järjestettiin ensimmäiset aikuisten maailmanmestaruuskilpailut Kreikassa. Mestaruuksiin nuorten kilpailuissa ylsivät tyttöjen sarjassa Espanja (2011) ja USA (2012, 2013), poikien sarjassa Uusi-Seelanti (2011), Serbia (2012) ja Argentiina (2013) sekä sekajoukkueiden sarjassa Ranska (2012). Ensimmäisen aikuisten maailmanmestaruuden vei nimiinsä Serbia miehissä, USA naisissa ja Ranska sekajoukkueiden sarjassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 3x3 (koripallo) Wikimedia Commonsissa
Mitä on 3x3? Suomen Koripalloliitto
Jan Smit

| Jan Smit |
| --- | --- |
 Smit esiintymässä vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1985 (ikä 38–39)
Ammatti:  laulaja, televisiojuontaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti, hollanti
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  pop, schlager, palingpop
Yhtyeet:  De Toppers & Klubbb3
Levy-yhtiöt:  @broodjebroodje
Aiheesta muualla
www.jansmit.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Johannes Harco Smit[lähde? ] (s. 1985), tunnettu myös nimillä Jan Smit ja Jantje Smit,[lähde? ]  on alankomaalainen laulaja, televisiojuontaja ja jalkapallojohtaja.
Smit laulaa lähinnä Volendam-tyylisiäselvennä hollanninkielisiä kappaleita.[lähde? ] Vuonna 2015 Smit liittyi schlagertrioon nimeltä Klubbb3, ja vuonna 2017 hän liittyi yhtyeeseen nimeltä De Toppers. Smitin oli tarkoitus juontaa vuoden 2020 Eurovision laulukilpailu yhdessä Edsilia Rombleyn ja Chantal Janzenin kanssa. Vuoden 2020 Euroviisut kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi, joten Smit, Rombley ja Janzen valittiin juontajiksi vuoden 2021 kilpailuun.
Isobaari

Matalapaine Ison-Britannian yllä. Vaaleansiniset renkaat ovat isobaareja. Punaiset ja siniset kaaret ovat säärintamia.
Isobaari on saman ilmanpaineen isoviiva sääkartalla. Esimerkiksi 990 hPa:n (eli aikaisemmin käytetyillä yksiköillä 990 mbar:n) isobaari voi kiertää matalapainetta samaan tapaan kuin maastokartalla 90 m:n korkeuskäyrä kiertää laaksoa.
Isobaarianalyysi tehdään merkitsemällä kartalle säähavainnoissa tietyllä hetkellä mitattu ilmanpaine (merenpinnan korkeuteen redusoituna) kunkin havainto-aseman kohdalle. Sitten aloitetaan esimerkiksi lukemasta 1 000 hPa niin että alle 1 000 hPa paineet jäävät johdonmukaisesti viivan vasemmalle, suuremmat paineet oikealle puolelle. Viiva voi kulkea kartan poikki tai muodostaa suljetun renkaan, mutta ei mennä itsensä kanssa ristiin. Jos ilmanpaine esimerkiksi Helsingissä on 1 002 hPa ja Tallinnassa 999 hPa, niin 1 000 hPa:n isobaari menee havaintoasemien välistä lähempää Tallinnaa (jos paine muuttuu alueella tasaisesti, viivan etäisyys Tallinnasta on kolmannes asemien välimatkasta).
Jos isobaarit ovat tiheässä, alueella tuulee voimakkaasti, sillä kova tuuli liittyy paine-erovoiman kautta suuriin ilmanpaine-eroihin, jotka puolestaan näkyvät sääkartalla monina lähekkäisinä isobaareina. Isobaarit ovat tiheässä voimakkaiden matalapaineiden reunoilla ja harvassa korkeapaineiden alueella, matalapaineen keskuksessa ja muilla alueilla missä paine ei muutu paljoa.
Isobaarien väli ja tuulen nopeus

Sääkarttaan piirretään isobaarit yleensä 5 hPa:n välein. Jos kahden tällaisen isobaarin väli on 600 km, tuulee 2 boforin voimalla eli 2–3 m/s. Tuuli on tällöin heikkoa. Vastaavasti
500 km merkitsee kohtalaista tuulta, 6–7 m/s
300 km: navakkaa tuulta, 11–13 m/s
100 km: myrskyä, 21–24 m/s.
Isoartisokka

| Isoartisokka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Artisokat Cynara
Laji::  cardunculus
Kaksiosainen nimi
 Cynara cardunculus  L. 
Katso myös
   Isoartisokka Wikispeciesissä   Isoartisokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cynara cardunculus
Isoartisokka eli artisokka eli koppiloartisokka (ruotiartisokka, villiartisokka) (Cynara cardunculus) on artisokkien sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Sitä on aiemmin kasvatettu vihanneksena, mutta nykyisin siinä arvostetaan koristeellista hopeanhohtoista lehdistöä. Se kasvaa lähes kaksi ja puoli metriä korkeaksi, ja latvaan tulee artisokkaa ja ohdakkeita muodostava pallomainen kukinto.
Isoartisokka on luultavasti se kasvi, jota roomalaiset ja antiikin kreikkalaiset jo aikoinaan viljelivät latva-artisokkana. Theofrastos kirjoitti noin 400 eaa., että kasvi oli peräisin Sisiliasta. On kuitenkin todennäköistä, että se oli kulkeutunut Sisiliaan Pohjois-Afrikasta. Isoartisokka oli suosittu kasvi keskiaikaisessa keittiössä. Antiikin kreikkalaiset söivät kukan lisäksi myös kasvin varret ja lehtiruodit. Nuoret nuput säilöttiin etikkaan tai suolaveteen, joka maustettiin kuminalla ja silphiumilla.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Isoartisokka eli artisokka eli koppiloartisokka eli ruotiartisokka (Cynara cardunculus)
United States Department of Agriculture (USDA): Cynara cardunculus (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cynara cardunculus (cardoon) (englanniksi)
Iso Myyräjärvi

| Iso Myyräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′09″N, 25°04′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Velisjärveen 
Järvinumero:  14.224.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,8 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,082 km  
Pinta-ala:  4,173 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Myyräjärvi 
Iso Myyräjärvi eli Karhujärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Karklammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteispuolelta kulkee metsäautotie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8 metriä mpy. Siihen johtaa viisi ojaa. Laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja laskee Velisjärveen.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty.
Vuoden 1965 peruskartassa järven nimi oli Iso Karhujärvi ja siihen johti kolme ojaa. Vuoteen 1986 mennessä siihen oli johdettu kaksi ojaa lisää.
Aarno Raveala

Aarno Brynolf Raveala, sukunimi aik. Reimann (16. elokuuta 1911 Helsinki – 15. heinäkuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Raveala pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1943. Hän toimi opiskeluaikanaan SOK:n rakennusosaston piirtäjänä ja valmistuttuaan arkkitehdiksi hän oli siellä toimistoarkkitehtina 1944–1950. Hän perusti sitten oman arkkitehtuuri- ja insinööritoimiston vaimonsa Terttu Ravealan kanssa. Raveala oli Uudenmaan läänin lääninrakennustoimiston lääninarkkitehdin viransijaisena vuodesta 1954 ja hän toimi Uudenmaan läänin kaavoitus- ja rakennustoimen tarkastajana 1968–1974, kunnes jäi eläkkeelle. Hän sai yliarkkitehdin arvonimen 1974.
Raveala osallistui 1950-luvulla Tammen Joka Kodin tietokirjan ja Kirjamiehen Talonrakennustekniikan käsikirjan toimitustyöhön. Hän laati myös rakennusopin alalta kirjekursseja.
Rakennuksia

Lauttasaaren posti ja asuinrakennus, Gyldenintie 7, Lauttasaari, Helsinki 1952, arkkitehdit Mika Erno, Eino Schroderus, Aarno Raveala, Mauno Vuori
Pohjoismaiden Yhdyspankki Oy:n sauna, Kallvik 1952
Toijalan rautatieasema 1963
Kajaani Oy:n tuotantolaitokset Tihisenniemellä, Kajaani
Agim Çeku

Agim Çeku 2006
Agim Çeku (s. 29. lokakuuta 1960 Pećin kaupungissa Kosovossa silloisessa Jugoslaviassa[lähde? ]) on kosovolainen sotilas ja poliitikko. Hän toimi Kosovon pääministerinä 2006–2008.
Çeku opiskeli Zadarin tai Belgradin sotilasakatemiassa ja yleni kapteeniksi Jugoslavian armeijassa. Jugoslavian hajotessa hän liittyi ensin Kroatian armeijaan ja yleni siellä kenraaliksi, ja siirtyi sitten Kosovon vapautusarmeijan UCK:n komentajaksi.
Vuonna 2009 Çeku pidätettiin, koska Serbia syytti häntä sotarikoksista Kosovon serbejä vastaan vuosien 1998–1999 sodassa. Hän oli ollut aiemmin kolme kertaa pidätettynä saman pidätysmääräyksen takia.
Agio

Agio (ital. aggio) on  pankki- ja sijoitusalan termi, jota käytetään useissa merkityksissä. Yleisimmin se  tarkoittaa saman valuuttamäärän ostamisesta ja myymisestä saatua tuottoa, arvopaperin nousun tai laskun määrää, kovan ja paperirahan välistä hintaerotusta tai välityspalkkiota mm. valuutanvaihdossa. Tähän liittyy myös Agio-keinottelu, jolla tarkoitetaan valuutan tai arvopapereiden hintojen nousuun tai laskuun liittyviä keinotteluja.