stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pauli Pirjetä

Pauli Johannes Pirjetä (4. huhtikuuta 1958 Alatornio – 3. marraskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kilpakävelijä. Hänen seuranaan oli vuodesta 1981 lähtien Viipurin Urheilijat ja hänen valmentajanaan toimi Pentti Pirjetä. SM-kilpailuista Pirjetä saavutti uransa aikana kaikkiaan 17 mitalia. 20 kilometrin kävelyssä hän voitti hopeaa vuonna 1989 sekä kuusi pronssia vuosina 1984, 1985, 1987, 1990, 1991 ja 1996. Lisäksi Pirjetä voitti 50 kilometrin kävelyssä kaksi hopeaa vuosina 1986 ja 1997 sekä kaksi pronssia vuosina 1989 ja 1992. Sisäratojen SM-kisoista hän saavutti 5 000 metrin kävelyssä kultaa vuonna 1991, kaksi hopeaa vuosina 1988 ja 1990 sekä kolme pronssia vuosina 1992, 1993 ja 1997.
Kansainvälisissä arvokilpailuissa Pirjetä edusti Suomea kertaalleen ollen mukana Helsingissä järjestettyjen vuoden 1994 EM-kisojen 20 kilometrin kävelyssä. Tuolloin hänen sijoituksensa oli 23.
Peitepuikko

Peitepuikko
Peitepuikko on kosmetiikkatuote, joka on tarkoitettu ihon epäpuhtauksien (esimerkiksi finnien) peittämiseen ja tummiin silmänalusiin. Peitepuikko muistuttaa ulkonäöltään normaalia huulipunaa, joskin se on ihonväristä. Peitepuikkoja on monia eri sävyjä. Joskus peitepuikkoa levitetään myös huulille luomaan niin sanotut nudehuulet. Osa peitepuikoista sisältää ihoa hoitavia aineita.[lähde? ]
Närpiön Filadelfia-seurakunta

| Närpiön Filadelfia-seurakunta> Filadelfiaförsamling i Närpes |
| --- | --- |

 Närpiön Filadelfia syyskuussa 2023.
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Suomen Helluntaikirkko Finlands svenska pingstsamfund
Perustettu:  1927
Seurakunnan johtaja:  Patrik Hellström
Pääkirkko:  Claresundsvägen 8 64200 Närpiö
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Filadelfiakirkko vihittiin käyttöön Närpiön keskustassa vuonna 1972.
Närpiön Filadelfia-seurakunta (ruots. Filadelfiaförsamling i Närpes) on vuonna 1927 perustettu Närpiössä sijaitseva ruotsinkielinen helluntaiseurakunta. Seurakunnan Filadelfia-kirkko sijaitsee Klaresundsvägenillä, Närpiössä. Seurakunnan johtajana toimii Patrik Hellström ja pastorina Edward Holmberg.
Historia

Helluntaiherätys sai Närpiössä alkunsa Nämpnäsin kylässä, jossa asui 1900-luvun alussa joukko uskovaisia, joiden keskuudessa saarnaaja F. A. Estlander oli tasoittanut tietä toiminnalle. Vuonna 1926 saarnaajapariskunta Samuel Gustafsson ja Emy Gustafsson saapuivat Ruotsista eteläiselle Pohjanmaalla ja aloittivat toimintansa Kaskisissa. Kaskisissa syntyi herätystä, jossa ihmisiä tuli uskoon ja kastettiin.
Gustafssonit toimivat vuoden ajan Kaskisissa kunnes muuttivat Nämpnäsiin. Raamattuviikkojen yhteydessä 1927 perustettiin 16 hengen voimin Saron-seurakunta, jonka johtajaksi valittiin Samuel Gustafsson. Parin vuoden ajan seurakunta toimi kiertävänä ilman omaa rukoushuonetta. Vuonna 1929 Samuel Gustafsson aloitti työt uuden rukoushuoneen rakentamiseksi, joka vihittiin käyttöön vuonna 1930.
1940-luvun Ruotsin ja Amerikan maahanmuuttoaaltojen seurauksena seurakunnan jäsenmäärä väheni ensin rajusti, mutta kääntyi sitten nousuun. Seurakunnan toimintaan tuli mukaan runsaasti nuoria, jotka rakensivat seurakuntaa innostuneesti. Seurakunnan nimi muutettiin Filadelfiaksi. Vuonna 1956 seurakunta osti Närpiön keskustasta maatilan, johon kalustettiin kokoushuone ja saarnaajan asunto. Muutaman vuoden ajan 1960-luvulla seurakunta ylläpiti Salem-rukoushuonetta Kaskisissa osoitteessa Raatihuoneenkatu 29. Vuonna 1972 vihittiin käyttöön seurakunnan uusi kirkko.
Seurakunnan johtajat ja saarnaajat

Seurakunnan johtajina ja saarnaajina ovat vuosien aikana Gustafssonien lisäksi toimineet mm. Emil Ljunqvist, Artur Nyholm, Birger Bäck, Semer Liljeroos, Adler Lassfolk, Arne Herberts, Ralf Dahl, Sven Juth, Emil Dahl, Jonathan Sigfrids ja Thore Gull.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Närpiön Filadelfia-seurakunta Wikimedia Commonsissa
Paul Heaton

Paul Heaton esiintymässä.
Paul David Heaton (s. 9. toukokuuta 1962 Birkenhead, Englanti) on englantilainen laulaja ja lauluntekijä. Hän on tullut tunnetuksi listamenestystä saavuttaneista The Beautiful South ja The Housemartins -yhtyeistä. Heaton asuu tällä hetkellämilloin? Manchesterissa[lähde? ].
Vuonna 2001 Paul Heaton aloitti kaupalliselta menestykseltään toistaiseksi melko vaatimattomaksi jääneen soolouransa salanimellä "Biscuit Boy (a.k.a Crackerman)". Myöhemmin sama Fat Chance -albumi julkaistiin uudelleen Heatonin omalla nimellä, mutta listamenestystä albumille ei kertynyt sittenkään.
Paul Heaton on tunnettu nokkelista ja kantaa ottavista lyriikoistaan sekä varsin laajasta äänialastaan, joka kattaa sekä Tom Waits -tyyppisen murinan että soulhenkisen falsetin. Hän on myös tunnettu sosialisti ja ateisti. Heaton on kritisoinut usein monarkiaa niin haastatteluissaan kuin lauluteksteissään.
Aiheesta muualla

http://www.beautifulsouth.co.uk/
http://news.bbc.co.uk/1/hi/entertainment/6318345.stm
Peiteväri

Peiteväri voi tarkoittaa:
Peiteväri, taidemaalauksessa käytettävän guassivärin toinen nimitys.
Peiteväriksi kutsutaan ihon värivirheitten peittämiseen tarkoitettua meikkivoidetta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Peiteväri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
PQC

PQC voi tarkoittaa seuraavia:
Kvanttiturvallinen salaus
Phú Quốcin kansainvälinen lentoasema, IATA-koodi on PQC
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PQC”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pasi Hirvonen (jääkiekkoilija)

| Pasi Hirvonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. marraskuuta 1988 (ikä 35) Vantaa
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  192 cm
Paino:  90 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–2016
Seurat:  KalPa (SM-liiga) SaPKo (Mestis) Jokipojat (Mestis) TPS (SM-liiga) Gap (Ligue Magnus) Lyon (Ligue Magnus) TuTo (Mestis) IPK (Suomi-sarja)
Pasi Hirvonen (s. 4. marraskuuta 1988 Vantaa) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Hirvonen oli isokokoinen ja fyysinen puolustaja, jolla oli hyvä laukaus ja vahva taklaus.
Ura

Kaudella 2007–2008 Hirvonen voitti KalPan A-nuorissa mestaruuden. Hän nousi KalPan liigamiehistöön kaudella 2008–2009 ja pääsi myös tehoille kauden aikana. Hirvonen edusti KalPaa kauteen 2010–2011 asti. Hän pelasi KalPassa 113 liigaottelua ja käväisi myös lainalla Mestiksessä Jokipojissa ja SaPKossa, jonka kanssa teki sopimuksen kesällä 2011.
Hirvonen pelasi SaPKossa tammikuulle 2012 ja oli siirtyessään TPS:aan Mestiksen puolustajien kolmennaksi paras pistemies. Pelattuaan loppukauden TPS:ssa Hirvonen siirtyi kesällä 2012 TuToon.
Aiheesta muualla

Pasi Hirvonen Eurohockey.com. (englanniksi)
Peitekuvaus

Peitekuvauksella tarkoitetaan topologiassa topologisen avaruuden X jatkuvaa surjektiivista kuvausta p:C → X, missä C on toinen topologinen avaruus, jolla on se ominaisuus, että kaikilla X:n alkioilla x on olemassa avoin ympäristö U siten, että U:n alkukuva kuvauksessa p on yhdiste erillisistä avoimista joukoista, joista kukin kuvautuu kuvauksessa p homeomorfisesti U:lle.
Peiteavaruutta kutsutaan toisinaan myös peitteeksi. Peitekuvauksen C→X maalijoukkoa C sanotaan X:n peiteavaruudeksi. Jokaisesta X:n alkion x alkukuvaa kutsutaan säikeeksi. Yleensä kommutoivissa kaavioissa C asetetaan X:n yläpuolelle, jolloin p osoittaa "alaspäin". Tätä sanotaan kuvauksen nostoksi, tai tarkemmin, p-nostoksi.
Erikoistapauksena saadaan avoin peite,  missä C on erillinen yhdiste avoimista joukoista Xi. Mielivaltaisen joukon S peite on erikoistapaus, kun S:ssä on määritelty diskreetti topologia, eli mielivaltainen S:n osajoukko on avoin.
Paavo Kinnunen

Paavo Kinnunen on seuraavien henkilöiden nimi:
Paavo Kinnunen (1887–1916), jääkäri
Paavo Kinnunen (1950–2017), professori
Paavo Kinnunen (s. 1987), näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paavo Kinnunen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Paavo Kinnunen (professori)

Paavo Kai Johannes Kinnunen (19. toukokuuta 1950 Helsinki – 21. syyskuuta 2017) oli suomalainen professori. Ennen nimitystä professoriksi Kinnunen toimi Helsingin yliopiston lääketieteellisen kemian dosenttina vuosina 1983–1990. Vuonna 1990 hänet nimitettiin fysiologisen kemian professoriksi Kuopion yliopistoon, josta hän jo samana vuonna siirtyi Helsingin yliopiston kemian apulaisprofessoriksi. Vuonna 2010 hän siirtyi Aalto-yliopiston Perustieteiden korkeakoulun Lääketieteellisen tekniikan ja laskennallisen tieteen laitoksen professoriksi (1.1.2015 alkaen Neurotieteen ja lääketieteellisen tekniikan laitos), jossa hänen vastuualueenaan oli teknillinen fysiikka, erityisesti lääketieteellisen tekniikan innovaatiotoiminta.
Osoila

Arrakosken kylänraittia.
Osoila on Padasjoen kylä. Siihen kuuluu myös kyläkokonaisuudeksi katsottu Arrakoski.
Arrakoski

Arrakosken sahan privilegio on myönnetty 22. tammikuuta 1798, mikä tekee siitä yhden Päijänteen vanhimmista.
Pecetto di Valenza

| Pecetto di Valenza |
| --- | --- |

 Pecetto di Valenza
 Koordinaatit: 44°59′27″N, 8°40′19″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Alessandrian maakunta
Korkeus:  212 m
Väkiluku:  1 173 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.comune.pecettodivalenza.al.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pecetto di Valenza (piemonteksi Apsèj ) on kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Alessandrian maakunnan. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 1 173 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pecetto di Valenza Wikimedia Commonsissa
Alessandrian maakunta
Acqui Terme | Albera Ligure | Alessandria | Alfiano Natta | Alice Bel Colle | Alluvioni Cambiò | Altavilla Monferrato | Alzano Scrivia | Arquata Scrivia | Avolasca | Balzola | Basaluzzo | Bassignana | Belforte Monferrato | Bergamasco | Berzano di Tortona | Bistagno | Borghetto di Borbera | Borgo San Martino | Borgoratto Alessandrino | Bosco Marengo | Bosio | Bozzole | Brignano-Frascata | Cabella Ligure | Camagna Monferrato | Camino | Cantalupo Ligure | Capriata d’Orba | Carbonara Scrivia | Carentino | Carezzano | Carpeneto | Carrega Ligure | Carrosio | Cartosio | Casal Cermelli | Casale Monferrato | Casaleggio Boiro | Casalnoceto | Casasco | Cassano Spinola | Cassine | Cassinelle | Castellania | Castellar Guidobono | Castellazzo Bormida | Castelletto Merli | Castelletto Monferrato | Castelletto d’Erro | Castelletto d’Orba | Castelnuovo Bormida | Castelnuovo Scrivia | Castelspina | Cavatore | Cella Monte | Cereseto | Cerreto Grue | Cerrina Monferrato | Coniolo | Conzano | Costa Vescovato | Cremolino | Cuccaro Monferrato | Denice | Dernice | Fabbrica Curone | Felizzano | Fraconalto | Francavilla Bisio | Frascaro | Frassinello Monferrato | Frassineto Po | Fresonara | Frugarolo | Fubine | Gabiano | Gamalero | Garbagna | Gavazzana | Gavi | Giarole | Gremiasco | Grognardo | Grondona | Guazzora | Isola Sant’Antonio | Lerma | Lu | Malvicino | Masio | Melazzo | Merana | Mirabello Monferrato | Molare | Molino dei Torti | Mombello Monferrato | Momperone | Moncestino | Mongiardino Ligure | Monleale | Montacuto | Montaldeo | Montaldo Bormida | Montecastello | Montechiaro d’Acqui | Montegioco | Montemarzino | Morano sul Po | Morbello | Mornese | Morsasco | Murisengo | Novi Ligure | Occimiano | Odalengo Grande | Odalengo Piccolo | Olivola | Orsara Bormida | Ottiglio | Ovada | Oviglio | Ozzano Monferrato | Paderna | Pareto | Parodi Ligure | Pasturana | Pecetto di Valenza | Pietra Marazzi | Piovera | Pomaro Monferrato | Pontecurone | Pontestura | Ponti | Ponzano Monferrato | Ponzone | Pozzol Groppo | Pozzolo Formigaro | Prasco | Predosa | Quargnento | Quattordio | Ricaldone | Rivalta Bormida | Rivarone | Rocca Grimalda | Roccaforte Ligure | Rocchetta Ligure | Rosignano Monferrato | Sala Monferrato | Sale | San Cristoforo | San Giorgio Monferrato | San Salvatore Monferrato | San Sebastiano Curone | Sant’Agata Fossili | Sardigliano | Sarezzano | Serralunga di Crea | Serravalle Scrivia | Sezzadio | Silvano d’Orba | Solero | Solonghello | Spigno Monferrato | Spineto Scrivia | Stazzano | Strevi | Tagliolo Monferrato | Tassarolo | Terruggia | Terzo | Ticineto | Tortona | Treville | Trisobbio | Valenza | Valmacca | Vignale Monferrato | Vignole Borbera | Viguzzolo | Villadeati | Villalvernia | Villamiroglio | Villanova Monferrato | Villaromagnano | Visone | Volpedo | Volpeglino | Voltaggio
Paavo Kiljunen

Paavo Kalevi Kiljunen (s. 2. kesäkuuta 1951 Rantasalmi) on suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi  muun muassa Kainuun prikaatin komentajana, YK:n rauhanturvatehtävissä, Pohjoisen maanpuolustusalueen esikunnan päällikkönä, Maavoimien materiaalilaitoksen johtajana ja puolustusvoimien sotatalouspäällikkönä.
Kiljunen syntyi maanviljelijä Eino Kiljusen ja Lahja Laukkasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1975 on Kaija Virolainen.
Kiljunen tuli ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1970 ja valmistui Kadettikoulusta 1974. Sotakorkeakoulun hän suoritti 1983 ja Maanpuolustuskurssin 1992. Hän toimi opetusupseerina Pohjois-Karjalan Patteristossa 1974–1976 ja toimisupseerina ja toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1983–1988, toimistopäällikkönä UNIFIL:issä 1988–1989 sekä opettajana Sotakorkeakoulussa 1989–1992.  Puolustusministeriössä Kiljunen työskenteli 1992–1996 sekä 1997–2000 ja NORDBAT-pataljoonan komentajana YK:n UNPREDEP-rauhanturvaoperaatiossa  1996–1997. Kainuun prikaatia hän komensi 2000–2002 Ilkka Asparan jälkeen. KFOR-prikaatin komentajaksi Kosovoon Kiljunen tuli vuonna 2003 ja Pohjoisen maanpuolustusalueen esikunnan esikuntapäälliköksi hänet määrättiin vuoden 2004 alusta, minkä jälkeen hän toimi Maavoimien materiaalilaitoksen johtajana vuoteen 2009 ja sitten puolustusvoimien sotatalouspäällikkönä.
Kiljunen ylennettiin vänrikiksi 1971, luutnantiksi 1974, yliluutnantiksi 1976, kapteeniksi 1981, majuriksi 1986, everstiluutnantiksi 1992 ja everstiksi 1997. Prikaatikenraali hänestä tuli 2002 ja vuonna 2005 tapahtuneen kenraalimajuriksi ylentämisen jälkeen kenraaliluutnantti 2010.
Kiljunen valittiin Suomen Rauhanturvaajaliiton puheenjohtajaksi vuonna 2011.
Paavo Klintrup

| Paavo Klintrup |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1989 Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Pituus:  175 cm
Laji:  alamäkiluistelu
Kilpauran kesto:  2007-
Saavutukset
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  1
Paras sijoitus maailmancupissa:  7. (2015)
 Tietolaatikko päivitetty 24. tammikuuta 2015 
Paavo Klintrup (s. 17. kesäkuuta 1989 Oulu) on suomalainen alamäkiluistelija ja lajin ensimmäinen virallinen Suomen mestari (2016). Hän on siviiliammatiltaan poliisi. Klintrupin paras sijoitus Red Bull Crashed Ice-kilpailuissa on kolmas Valkenburgin kilpailussa vuonna 2012. Kaudella 2015 hän sijoittui sarjan yhteispisteissä seitsemänneksi. Klintrup aloitti kilpailemisen vuonna 2007 Helsingissä ja voitti ensimmäiset viralliset SM-kilpailut Saariselällä 12. maaliskuuta 2016.
Aiemmin Klintrup on pelannut jääkiekkoa junioritasolla. Hän on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kiloa.
Nurmikohokki

| Nurmikohokki |
| --- | --- |
 Nurmikohokin kukkia.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Kohokit Silene
Laji::  vulgaris
Kaksiosainen nimi
 Silene vulgaris  (Moench) Garcke 
Katso myös
   Nurmikohokki Wikispeciesissä   Nurmikohokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nurmikohokki (Silene vulgaris, syn. Oberna behen, S. cucubalus) on ruohovartinen, valkokukkainen kohokkikasvi.
Nurmikohokin silmiinpistävän pullean, ongen kohoa muistuttavan verhiön arvellaan antaneen nimen koko kohokkien suvulle. Suomessa nurmikohokilla on myös paljon kansanomaisia nimiä, jotka viittaavat kasvin verhiöön. Lajia on kutsuttu muun muassa nimillä kupuheinä, rakkoheinä, säkkiheinä, pullokukka ja paukkukukka. Viimeksi mainittu nimi juontuu siitä, että kukan verhiö poksahtaa jos sen suun sulkee ja pullean osan litistää nopeasti kasaan.
Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen nurmikohokki kasvaa 20–80 cm korkeaksi. Kasvin varsi ja lehdet ovat sinivihreitä ja kaljuja. Lehtien muoto vaihtelee puikean soikeista tasasoukan suikeisiin tai leveänsoikeisiin. Kukinto on harsu ja se saattaa olla jopa 50-kukkainen. Kukinnon ylimmät tukilehdet ovat kalvomaisia. Valkoiset kukat ovat nuokkuvia ja pallomaisia. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Vaalea verhiö on ulkoverhiötön, hyvin pullea ja punertava- ja verkkosuoninen. Teriö on hieman vastakohtainen. Terälehdet ovat valkoisia ja lähes lisäteriöttömiä, ja niiden liuskat ovat 3–5 mm leveitä. Suomessa nurmikohokki kukkii kesä-elokuussa. Kukat tuoksuvat iltahämärissä neilikalta. Hedelmä on kota. Kodan hampaat vaihtelevat pystyhköistä siirottaviin.
Suomessa nurmikohokista on tavattu kahta muunnosta, ahonurmikohokkia (S. vulgaris var. vulgaris) ja suomenlahdennurmikohokkia (S. vulgaris var. littoralis), sekä yhtä alalajia, kaakonnurmikohokkia (S. vulgaris subsp. commutata).
Muunnoksista ahonurmikohokki on tavallisesti pysty, sen lehdet ovat ohuita ja puikeahkon soikeita, kun taas suomenlahdennurmikohokki on koheneva ja lehdet ovat paksuhkoja ja niiden muoto vaihtelee kapeanpuikeista lähes tasasoukkiin. Ahonurmikohokilla kukkia on tavallisesti yli 20 kappaletta ja kukkien terälehdet ovat kaksijakoisia, suomenlahdennurmikohokilla kukkia on tavallisesti 3–16 ja terälehdet ovat kaksihalkoisia.
Suomessa tavattavista muista kohokkilajeista nurmikohokkia muistuttavat hyvin paljon itämaittenkohokki (S. csereii) sekä merikohokki (S. uniflora), jonka kanssa se voi myös risteytyä.
Levinneisyys

Nurmikohokkia tavataan lähes koko Euroopassa pohjoisen arktisimpia alueita lukuun ottamatta. Lajin levinneisyysalue ulottuu yhtenäisenä Venäjällä Aasian puolella läpi eteläisen Siperian Mongoliaan saakka. Sitä kasvaa paikoin myös Japanissa, Keski-Aasiassa, Turkissa, Iranissa ja Lähi-idässä. Afrikassa laji on levinnyt Marokosta Tunisiaan ja paikoin muuallekin Pohjois-Afrikan rannikkoalueille. Ihmisen mukana laji on levinnyt Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä kasvaa lähinnä mantereen itäosissa. Nurmikohokki on levinnyt myös Australiaan, Uuteen-Seelantiin ja Etelä-Amerikkaan.
Suomessa nurmikohokkia voi tavata koko maasta, joskin Pohjois-Lapissa laji on harvinainen. Muunnoksista ahonurmikohokki on levinnyt koko maahan. Suomenlahdennurmikohokkia tavataan nimensä mukaisesti pääasiassa Suomenlahden rannikolla, mutta sitä on havaittu myös koko Pohjanlahden rannikkoalueelta. Kaakonnurmikohokkia on tavattu lähinnä Koillismaan alueelta. Suomessa ahonurmikohokki on muinaistulokas lukuun ottamatta Lappia, jossa se on uustulokas. Sen sijaan suomenlahdennurmikohokki on alkuperäislaji.
Elinympäristö

Nurmikohokki kasvaa rannoilla ja niityillä, yleensä hiekkaisessa maassa. Ahonurmikohokki kasvaa kuivilla ja kuivahkoilla niityillä, kedoilla, pellonpientareilla, heinänurmissa, pelloilla, tienvierillä, radanvarsilla, joutomailla ja satamissa. Suomenlahdennurmikohokki on kasvupaikkojensa suhteen huomattavasti valikoivampi. Laji kasvaa soraisilla, kivisillä ja hiekkaisilla merenrannoilla ja rantakallioiden raoissa.
Aiheesta muualla

Pohjolan kasvien pauloissa: Silene vulgaris subsp. vulgaris var. vulgaris - nurmikohokki subsp. kaitanurmikohokki var. ahonurmikohokki
Pohjolan kasvien pauloissa: Silene vulgaris subsp. vulgaris var. litoralis - nurmikohokki subsp. kaitanurmikohokki var. suomenlahdennurmikohokki
Kasviatlas 2022: Nurmikohokin (Silene vulgaris) levinneisyys Suomessa.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Nurmikohokki (Silene vulgaris)
Valokki - Nettikasvio: Kohokkikasvit
ITIS: Silene vulgaris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Silene vulgaris (englanniksi)
Flora of China: Silene vulgaris (englanniksi)
Nurmikohokkikasvusto.
Orlandon kansainvälinen lentoasema

Orlandon kansainvälinen lentoasema vuonna 2012.
Orlandon kansainvälinen lentoasema (engl. Orlando International Airport) sijaitsee 11 kilometriä Orlandon keskustasta kaakkoon.
Lentoasema on Floridan toiseksi vilkkain lentoasema.
Lentoyhtiöt

Aer Lingus
Aero Mexico
Air Canada
Air Tran Airways
American Airlines
Delta Airlines
British Airways
Icelandair
JetBlue Airways
Lufthansa
Norwegian Air Shuttle
Southwest Airlines
Spirit Airlines
US Airways
Virgin Atlantic Airways
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Orlandon kansainvälinen lentoasema (Form 5010 PDF) (englanniksi)
Paavo Kivikoski

| Paavo Kivikoski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. tammikuuta 1905 Sysmä
Kuollut: 16. helmikuuta 1966 Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  maalari toimittaja järjestötoimitsija
Poliitikko
Puolue:  SKDL SKP
Tunnustukset
 SDNL:n kunniajäsen SKP:n kultainen ansiomerkki 
Paavo Asser Kivikoski (1. tammikuuta 1905 Sysmä – 16. helmikuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi muun muassa Suomen Kansan Demokraattisen Liiton varapuheenjohtajana (1946–1949) ja Suomen Kommunistisen Puolueen johtavissa elimissä sekä vasemmistolaisen nuorisoliikkeen monissa eri tehtävissä. Kivikoski oli poliittisista syistä vangittuna yhteensä yli 13 vuotta vuosien 1925–1944 välisenä aikana.
Kivikoski syntyi työläisperheeseen Sysmässä. Hän ryhtyi jo nuorena elättämään itsensä maalarina. Hän osallistui vuodesta 1917 alkaen työväenliikkeen lapsijärjestö Työväen Järjestönuorten Liiton toimintaan. 1920-luvun alkupuolella Kivikoski toimi kommunistisessa nuorisoliikkeessä ja hän liittyi SKP:hen 1924. Kivikoski joutui ensimmäisen kerran vankilaan 20-vuotiaana. Vuosikymmenen lopussa Kivikoski kuului Suomen kommunistisen nuorisoliiton johtoon. Hän toimi myös muun muassa Opintotyön Neuvontayhdistyksen sihteerinä. Kivikoski valittiin SKP:n keskuskomiteaan kuudennessa puoluekokouksessa 1935. Hän kuului Suomen toimintoja johtaneeseen politbyroohon ja oli SKP:n kansanrintamahankkeita johtaneen Toivo Karvosen tärkein avustaja. Politbyroon toiminta päättyi 29. marraskuuta 1938, kun koko puoluejohto Kivikoski mukaan lukien pidätettiin poliisin tiedottajana toimineen Tauno Taivaisen tietojen perusteella. Kivikoski oli vangittuna ja työleireillä vuoteen 1944 asti.
Kivikoski vapautui vankilasta syksyllä 1944 jatkosodan päätyttyä ja hän työskenteli aluksi toimittajana. Kivikoski valittiin SKP:n väliaikaiseen puoluetoimikuntaan 15. lokakuuta 1944 salaisesti koolle kutsutussa kokouksessa, joka päätti puolueen legalisoinnista. Hän uusi paikkansa vuoden 1945 edustajakokouksessa. Kivikoski toimi puolueen nuorisotyön vastaavana. Hän kuului myös muun muassa Suomi–Neuvostoliitto-Seuran johtokuntaan. Kivikosken ensisijaiseksi toiminta-alueeksi muodostui Suomen Demokraattinen Nuorisoliitto, jonka kunniajäseneksi hänet myöhemmin nimettiin. Kivikoski kuului Kustannusosakeyhtiö Yhteistyön hallitukseen 1944–1947 ja hän toimi Yleisen Lehtimiesliiton puheenjohtajana 1940- ja 1950-luvuilla.
Kivikoski kuului SKP:n Tarkastuskomiteaan vuodesta 1960 alkaen. Hän toimi pitkään Työläislasten Tuki -yhdistyksen puheenjohtajana. Kivikoski työskenteli 1960-luvulla Suomi–Romania-Seuran sihteeri-toiminnanjohtajana. Kivikosken muistotilaisuus pidettiin 25. helmikuuta 1966 Kulttuuritalossa.
Kivikosken puoliso oli Soska Kivikoski.