stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tony Hawk’s American Wasteland
Alueet

Tarinassa:
Hollywood
Beverly Hills
Skate Ranch
Downtown Los Angeles
Vans Skatepark
Santa Monica
Oil Rig
East Los Angeles
Casino
Classic Modessa
Minneapolis
Santa Cruz
Mall
Chicago
Kyoto
The Ruins
Atlanta
Marseille
Tarina

Peli alkaa, kun valitsemasi pelaaja nousee bussiin keskellä-ei-mitään. Bussissa istuva blondi tyttö kysyy miksi olet menossa Los Angelesiin. Hänen syynsä on halu päästä näyttelijäksi ja sinä puolestaan haluat eroon solvaavasta isästä, sekä rikkoutuneesta suhteesta tyttöystävän kanssa. Saavut Hollywoodiin ja kaksi skeittaajaa varastaa tavarasi. 
Tapaat tytön nimeltä Mindy joka auttaa sinut jaloillesi. Hän kehottaa sinua ostamaan uusia vaatteita ja menemään parturiin, ettet näyttäisi ihan maalaisjuntilta. Mindy auttaa pelaajaa ympäri kaupunkia ja vie sinut tapaamaan Boonea, Murphya ja Hyödytöntä Davea. Myöhemmin tapaat myös Iggyn Wastelandissa, joka on vielä tässä vaiheessa lähinnä kaatopaikka, vailla hyviä skeittipaikkoja. Mindy luonnostelee kuitenkin vihkoonsa piirroksen unelmaskeittipuistosta American Wastelandista, johon tulisi monia kuuluisia ja vähemmän kuuluisia tavaroita eri puolilta Los Angelesia. Ensimmäiseksi ostat hajotetun elokuvateatterin katolla olleen dinosauruksen pään, josta tulee ensimmäinen osa skeittipuistoa. Myöhemmin pelin edetessä saat puistoon muun muassa Hollywood Walk of Famen tähtiä, suuren äänitysneulan Big Buck Recordsin-rakennuksen katolta, kiinalaisen tornin Downtownista, hain pään ja osan maailmanpyörästä Santa Monicassa, muutamia rakennusten kattoja, suuren 69-pallon huoltoaseman katolta, tavaraa öljynporauslautalta, rulettipyörän, casinon hissin ja paljon,paljon muuta. Pelin lopussa puistoon saadaan vielä maailmankuulu Hollywood-kyltti, jossa kuitenkin lukee Wasteland. Pelissä tapaat myös ammattilautailijoita, mm. Tony Hawkin Tony Hawk’s AMJAM-skeittikilpailussa sekä Tony Alvan Santa Monicassa, missä pitää harjoitella old-school-skeittitemppuja (esimerkiksi pogo).
Henkilöt

Sinä (äänenä Will Friedle)
Mindy (äänenä Cree Summer)
Iggy
Boone
Murphy
Useless Dave
Duane
Ian
Mega
Jeb
Cholo
Jorje
Muton
Random Dude
Mega
French Guy
Skeittarit

Tony Hawk
Tony Alva
Paul Rodriguez
Stevie William
Mike Vallely
Bob Burnquist
Daewon Song
Bam Margera
Ryan Sheckler
Rodney Mullen
Andrew Reynolds
Tony Trujillo
Jason Ellis (Story Moden suorittamisen jälkeen.)
BMXerit

Rick Thorne
Mat Hoffman
Soittolista

7 Seconds - "We're Gonna Fight"
Alkaline Trio -" Wash Away"
An Endless Sporadic - "Sun of Pearl"
Bad Religion - "We're Only Gonna Die"
Black Flag - "Rise Above"
The Bled - "House of Suffering"
Bloc Party - "Like Eating Glass"
Bobot Adrenaline - "Penalty Box"
The Bravery - "Unconditional"
Breakestra - "Champ"
The Casualties - "Get Off My Back"
Circle Jerks - "Wild in the Streets"
Dead Kennedys - "California Über Alles"
Death from Above 1979 - "Little Girl"
Del the Funky Homosapien - "Burnt"
D.R.I. - "Couch Slouch"
The Doors - "Peace Frog"
Dropkick Murphys - "Who Is Who"
El-P - "Jukie Skate Rock"
Emanuel - "Search and Destroy"
The Faint - "I Disappear"
Fall Out Boy - "Start Today"
Fatlip - "What's Up Fatlip"
Felix da Housecat - "Everyone is Someone in LA"
Frank Black - "Los Angeles"
From Autumn to Ashes - "Let's Have a War"
The God Awfuls - "Watch it Fall"
Good Riddance - "30 Day Wonder"
Green Day - "Holiday"
High on Fire - "Devilution"
Hot Snakes - "Time to Escape"
Lair of the Minotaur - "Warlord"
Mastodon - "Iron Tusk"
Mike V. and the Rats - "Vendetta"
Molemen- "Put Your Quarter Up"
Mötley Crüe - "Live Wire"
My Chemical Romance - "Astro Zombies"
Nassim - "Rawhide"
The Network - "Teenagers From Mars"
Oingo Boingo - "Who Do You Want to Be"
Pest - "Duke Kerb Crawler"
Pig Destroyer - "Gravedancer"
Prefuse 73 - "The End of Biters"
Public Enemy - "Burn Hollywood Burn"
Rise Against - "Fix Me"
The Riverboat Gamblers - "Hey! Hey! Hey!"
Rob Sonic - "Sniper Picnic"
Saves the Day - "Sonic Reducer"
Scissor Sisters - "Filthy/Gorgeous"
Senses Fail - "Institutionalized"
Sham 69 - "Borstal Breakout"
SNFU - "Better Homes and Gardens"
Spirit Caravan - "Dove-Tongued Aggressor"
Strike Anywhere - "Question the Answer"
Taking Back Sunday - "Suburban Home/I Like Food"
Thrice - "Image of the Invisible"
Thrice - "Seeing Red/Screaming at a Wall"
The Thunderlords - "I Like Dirt"
Thursday - "Ever Fallen in Love?"
Tommy Guerrero - "Organism"
Ungh! - "Skate Afrikkana"
USSR - "Live Near Death"
Venom - "Black Metal"
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
-pelisarja
| --- | --- |
Pääsarja:   Pro Skater 1  2  3  4  5  Underground 1  Underground 2  American Wasteland  Project 8  Proving Ground 
Sisarsarjat:   Downhill Jam  Motion  Ride  Shred 
Uudelleenjulkaisut:   Pro Skater 2x  Underground 2: Remix  American Sk8land  Pro Skater HD
Ukrainan ulkopolitiikka

Ukrainan ulkopolitiikka itsenäistymisen jälkeen 1991 käsitti useita Neuvostoliiton jälkeisiä asioita Venäjän kanssa. Yhdysvalloille ja myös Venäjälle tärkeintä oli se, ettei Ukraina pidä Neuvostoliiton aikaisia ydinaseita osanaan Neuvostoliiton jäämistöstä. Sekä Ukrainalle että Venäjälle oli merkityksellistä Neuvostoliiton Mustanmeren laivaston aluksien jako Venäjän Mustanmeren laivaston ja Ukrainan laivaston kesken, mihin kuuluin myös Venäjälle oikeus jatkaa Venäjän ja Neuvostoliiton aikaisten tukikohtien hallussa pitoa Krimillä.
Ukraina liittyi päinvastoin kuin Viro, Liettua tai Latvia Itsenäisten valtioiden yhteisöön (IVY) sopimuksella, mutta päinvastoin kuin muut IVY:n hyväksyneet maat, se jätti sopimuksen ratifioimatta, mikä ei kuitenkaan haitannut sen läsnäoloa IVY:ssä. Ukraina ryhtyi 1990-luvun lopulla asemansa vahvistamiseksi ylläpitämään aikaisempaa tiiviimpiä suhteita myös Yhdysvaltoihin liittymällä muun muassa Irakin sotaa käyvään Halukkaiden koalitioon. Tämä ei kuitenkaan auttanut presidentti Leonid Kutšmaa, koska Yhdysvallat epäili Ukrainan myyneen ennen Irakin sotaa Koltšuga-tutkalaitteita jordanialaisen välittäjän ja mahdollisesti Syyrian kautta Irakille, mitkä olisivat voineet vaikeuttaa RAF:n ja Yhdysvaltain Irakin vastaisia ennakkotoimia.
Yhdysvallat ryhtyi rahoittamaan 66 miljoonalla dollarilla vuosina 2004–2005 ”demokraattista tiedottamista” pääasiallisesti estääkseen pääministeri Viktor Janukovytšin tulon presidentiksi. Viktor Juštšenko lupasi ukrainalaisten vetäytyvän Irakista. Toisaalta Ukraina jatkoi Nato-integraatiota saaden aikaan opposition vastustuksen erityisesti Krimin venäjänkielisen väestön keskuudessa.
Lähinnä Venäjän osallistumisen rajoittamiseksi säädettiin, että rada päättää ulkomaisten joukkojen tulosta Ukrainan alueelle. Tämän vuoksi yhdysvaltalaisten joukkojen osallistumiseen sota- ja rauhankumppanuusharjoituksiin voidaan estää jättämällä ne hyväksymättä radassa. Vuonna 2006 yhdysvaltalaiset joutuivat viemään Feodosijasta pois laivastoharjoitusta varten varaamansa materiaalin, eivätkä britit osallistu Tight Knot 2006 -ilmasotaharjoitukseen.
Kauppapoliittisesti Ukraina ei ole liittynyt Venäjän kaavailemaan kauppa-alueeseen, koska se saattaisi estää sen lähenemistä Euroopan unionia tulliliittona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan ulkopolitiikka Wikimedia Commonsissa
Köppen

Köppen voi viitata seuraaviin:
Kerstin Köppen (s. 1967), saksalainen soutaja
Peter von Köppen, (1793–1864), saksalaissyntyinen venäläinen tilastotieteilijä, etnografi ja bibliografi
Wladimir Köppen (1846–1940), Venäjällä syntynyt saksalainen meteorologi
Köppenin ilmastoluokitus, Wladimir Köppenin kehittämä ilmastoluokitus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Köppen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ukselmapää

Maisemaa Ukselmapään laelta
Ukselmapää on tunturi Saariselällä, Urho Kekkosen kansallispuiston alueella. Sen maasto on verrattuna Sokostiin tasaista ja helppokulkuista. Ukselmapään lähellä sijaitsevia muita tuntureita ovat Lumipää, Suppukotavaara, Sollanpää, Hattupää ja Ruopimapäät. Tunturin koillispuolella on Muorravaarakan laakso. Ukselmapään lähellä sijaitsee myös Sarviojan laakso. Tunturin lähistöllä on paljon kuruja, kuten Ukselmakuru ja Pirunportti.
Aiheesta muualla

http://www.viastar.fi/Kartat/Kartta_Ukselmapaa
http://www.luontoon.fi/retkikohteet/kansallispuistot/urhokekkosenkansallispuisto/nahtavyydet/saariselaneramaanosannahtavyydet/Sivut/Default.aspx%5Bvanhentunut+linkki%5D
Täpläapinankukka

| Täpläapinankukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Apinankukkakasvit Phrymaceae
Suku::  Apinankukat Erythranthe
Laji::  guttata
Kaksiosainen nimi
 Erythranthe guttata  (DC.) G.L.Nesom 
Synonyymit
 Mimulus guttatus DC. 
Katso myös
   Täpläapinankukka Wikispeciesissä   Täpläapinankukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläapinankukka (Erythranthe guttata) on suurikukkainen, monivuotinen laji apinankukkien suvussa.
Ulkonäkö ja koko

Täpläapinankukka kasvaa 20–40 cm korkeaksi. Varret ovat yläosistaan nystykarvaiset. Lehdet ovat vastakkain ja silposuoniset. Lehtilapa on puikea, tylppäkärkinen ja nirhalaitainen. Kukinto on nystykarvainen, harsu latvaterttu. Kukkia voi olla myös yksittäin lehtihangoissa. Kukkaperät ovat 12–25 mm pitkiä. Kukan teriö on vastakohtainen ja kooltaan 30–40 mm pitkiä. Teriön alahuuli on kolmiliuskainen ja ylähuuli kaksiliuskainen, nielu on avoin. Väriltään teriö on keltainen ja punatäpläinen. Suomessa täpläapinankukka kukkii heinä-elokuussa. Kasvin kota on 10 mm pitkä ja munamainen.
Laji muistuttaa toista apinankukkalajia, kelta-apinankukkaa (Erythranthe lutea), jonka kanssa se saattaa myös risteytyä. Risteymä tunnetaan nimellä tarha-apinankukka (Erythranthe ×hybrida).
Levinneisyys

Alun perin täpläapinankukka on kotoisin läntisestä Pohjois-Amerikasta, jossa sitä kasvaa yleisenä Kaliforniasta Kanadan eteläosiin ja harvinaisempana aina Alaskaan saakka. Paikoitellen lajia kasvaa myös Yhdysvaltain itäosissa, mutta siellä se on tulokaslaji. Tulokkaana täpläapinankukka on levinnyt myös Eurooppaan, jonne se tuotiin alun perin koristekasviksi. Ensimmäiset havainnot sen leviämisestä luontoon ovat Puolasta vuodelta 1824. Ruotsista ensimmäinen havainto luonnosta on vuodelta 1846. Lajia tavataan nykyisin Britteinsaarilla ja mantereella Pohjois-Ranskasta Saksan läpi Puolaan ja pohjoisessa Fennoskandiaan. Lajia on tavattu myös Alppien alueella, Länsi-Venäjällä ja paikoin Balkanin alueella. Tulokkaana täpläapinankukkaa tavataan myös Argentiinassa ja Uudessa-Seelannissa.
Suomessa laji on uustulokas, josta ensimmäinen havaintotieto on kirjattu ylös vuonna 1851 Inkoosta. Nykyään lajia voi tavata siellä täällä eri puolilla maata aina Keski-Lappia myöten. Ainakin Lounais-Suomessa se on vakiintunut lajistoon.
Elinympäristö

Täpläapinankukka on kosteiden kasvupaikkojen laji. Se kasvaa niin rannoilla kuivalla maalla kuin matalassa vedessäkin. Kasvin siemenet leviävät veden mukana uusille kasvupaikoille, mutta siementen leviäminen lintujen mukana on myös mahdollista. Suomessa sitä on tavattu ojissa ja puroissa asumusten läheisyydessä.
Käyttö

Täpläapinankukkaa kasvatetaan myös puutarhojen koristekasvina.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Täpläapinankukka (Erythranthe guttata)
Kasviatlas 2022: Täpläapinankukan (Erythranthe guttata) levinneisyys Suomessa.
ITIS: Mimulus guttatus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Mimulus guttatus (englanniksi)
Täpläapinankukan kukinto.
Työtulo

Työtulo on YEL- ja MYEL-vakuutusmaksujen perustana käytetty oma arvio yrittäjän tuloista. Työtulon on lain mukaan vastattava sellaista palkkaa, joka olisi maksettava, jos yrittäjän työn tekisi joku toinen yhtä ammattitaitoinen henkilö yrittäjän sijasta tai joka keskimäärin vastaa kyseisestä työstä maksettua korvausta.
Aiheesta muualla

Yrittäjän vakuutus perustuu YEL-työtuloon (eläketurvakeskus)
Yrittäjän työtulon määrittäminen työtulo-ohjeiden perusteella (eläketurvakeskus)[vanhentunut linkki]
MYEL-työtulo
Köpingebro

Köpingebron sokeritehdas vuonna 2005, vähän ennen sulkemistaan.
Köpingebro on toiseksi suurin taajama Ystadin kunnassa Ruotsin Skånessa. Vuoden 2020 väestönlaskennassa siellä asui 1 265 ihmistä, mikä oli lähes kaksi kertaa niin paljon kuin vuonna 1960.
Köpingebrossa toimi vuosina 1894–2006 suuri juurikassokeritehdas, joka esimerkiksi vuonna 1947 tuotti seitsemäsosan Ruotsin sokerista.
Paikkakunnalla on arviolta ajalta 2500 eaa. peräisin olevia dolmeneita.
Käännös suomeksi
Kultapensaat

| Kultapensaat |
| --- | --- |
 Sinikultapensas (Galphimia glauca)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Akerolakasvit Malpighiaceae
Suku::  Kultapensaat Galphimia  Cav.
Tyyppilaji
 sinikultapensas (Galphimia glauca) Cav. 
Katso myös
   Kultapensaat Wikispeciesissä   Kultapensaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultapensaat (Galphimia) on akerolakasvien (Malpighiaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 25–30 lajia.
Kultapensaat kasvavat luontaisina Meksikosta ja Teksasista Uruguayhun ja Argentiinaan ulottuvalla alueella lukuun ottamatta Costa Ricaa, Panamaa, Ecuadoria sekä Amazonasin pohjoisosia. Ihmisen mukana levinneinä vieraslajeina kultapensaita tavataan myös muun muassa Floridassa, Karibian saarilla, Bangladeshissa sekä Jaavalla.
Kultapensaiden suvun tieteellinen nimi (Galphimia) on muodostettu anagrammina samaan heimoon kuuluvien akerolien (Malpighia) suvun tieteellisestä nimestä.
Lajeja

Galphimia angustifolia
Galphimia brasiliensis – brasiliankultapensas
Galphimia elegans
Galphimia glandulosa
Galphimia glauca – sinikultapensas
Galphimia gracilis – meksikonkultapensas
Galphimia grandiflora
Galphimia hirsuta
Galphimia multicaulis
Galphimia paniculata
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kultapensaat (Galphimia)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Galphimia (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Galphimia (englanniksi)
UniProt: Taxonomy – Galphimia (englanniksi)
Työturvallisuusjohtaminen

Työterveys- ja työturvallisuusjohtamisella pyritään työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantamiseen, työpaikan riskien vähentämiseen sekä terveellisempien ja turvallisempien työolosuhteiden luomiseen. Kansainvälisesti hyväksytty viitekehys työterveys- ja työturvallisuusjohtamiseen on standardissa SFS-ISO 45001:2018.
Standardi SFS-ISO 45001 korostaa systemaattista toiminnan suunnittelua, hallintaa, mittaamista ja parantamista. Se on yhteensopiva muiden johtamisjärjestelmästandardien kanssa, kuten laadunhallinnan ISO 9001 ja ympäristöasioiden hallinnan ISO 14001.
SFS-ISO 45001 korvaa laajasti käytetyn julkaisun OHSAS 18001. Organisaatioilla, joilla on akkreditoitu OHSAS 18001 -sertifikaatti, on maaliskuuhun 2021 aikaa muuttaa työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmänsä vastaamaan uutta SFS-ISO 45001:2018 -standardia.
Aiheesta muualla

Johtamisen standardit, SFS
Tuotteet valokeilassa, SFS
Kultaohdakkeet

| Kultaohdakkeet |
| --- | --- |
 Espanjankultaohdake (Scolymus hispanicus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Kultaohdakkeet Scolymus  Tourn. ex L.
Katso myös
   Kultaohdakkeet Wikispeciesissä   Kultaohdakkeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultaohdakkeet (Scolymus) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu neljästä kuuteen lajia.
Lajeja

Scolymus giganteus
Scolymus grandiflorus – isokultaohdake
Scolymus hispanicus – espanjankultaohdake
Scolymus maculatus – kaljukultaohdake
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kultaohdakkeet (Scolymus)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Scolymus
ITIS: Scolymus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Scolymus (englanniksi)
Tuure Taskinen

| Tuure Taskinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2021–
Merkittävät roolit:  Henrik Ekholm (Salatut elämät)
Aiheesta muualla
IMDb 
Tuure Taskinen (s. 2000 tai 2001) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa saippuasarjassa Salatut elämät Henrik Ekholmin roolissa, televisiosarjassa Häräntappoase Ilari Mäkelinin roolissa ja Talviturkki-lyhytelokuvassa Juhon roolissa.
Filmografia

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Sarja | Televisiosarjat> Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2019, 2020 | Salatut elämät | lukiolainen |
| 2021 | Häräntappoase | Ilari Mäkelin |
| 2021– | Salatut elämät | Henrik Ekholm |
| 2023 | Pohjolan laki | Matti Pohjola, 17-v |
Lyhytelokuvat
| Vuosi | Lyhytelokuva | Rooli |
| 2021 | Talviturkki | Juho |
Aiheesta muualla

Tuure Taskinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Laperrière

Laperrière on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ian Laperrière (s. 1974), kanadalainen jääkiekkoilija
Jacques Laperrière (s. 1941), kanadalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Työtyytyväisyys

Työtyytyväisyys tarkoittaa subjektiivisesti koettua sopeutumisen astetta työssä. Työtyytyväisyys ei siis kuvaa työympäristöä vaan henkilön tyytyväisyyttä työympäristöönsä. Työtyytyväisyyteen voivat vaikuttaa monet tekijät, kuten se, 1)missä määrin hän voi työssään tyydyttää tarpeitaan ja 2)miten hyväksi hän kokee työnsä, työympäristönsä, vaikutusmahdollisuutensa sekä palkkansa. Työtyytyväisyys ja työmotivaatio sekoitetaan usein keskenään, mutta työmotivaatio kuvaa henkilön käsitystä palkkiosta, jonka hän tulee saamaan, kun taas työtyytyväisyys kuvaa henkilön käsitystä niistä palkkioista, jotka hän on jo saanut.
Tutkimusten mukaan naiset ovat Suomessa keskimäärin työtyytyväisempiä kuin miehet.
Herzbergin kahden faktorin teoria

Usein työtyytyväisyyden mittaamisessa hyödynnetään Herzbergin kahden faktorin teoriaa. Herzbergin mukaan tyytyväisyys johtuu eri faktoreista eli tekijöistä kuin tyytymättömyys. Herzberg puhuu työtyytyväisyyttä lisäävistä motivaatiotekijöistä ja tyytymättömyyttä lisäävistä hygieniatekijöistä. Motivaatiotekijät ovat työntekijää sisäisesti palkitsevia tekijöitä, kuten tunnustuksen saaminen, menestyminen työssä, etenemismahdollisuudet ja työn mielenkiintoisuus. Hygieniatekijät ovat ulkoisesti palkitsevia, työntekijän ympäristöön liittyviä tekijöitä, kuten palkka, työyhteisön sosiaaliset suhteet, ulkoiset työolot, työn organisointi, henkilöstöpolitiikka ja työsuhdeturva. Hygieniatekijöihin keskittyvien henkilöiden on huomattu olevan työtyytymättömämpiä kuin motivaatiotekijöihin keskittyvien. Herzbergin teoriaa voidaan siis tulkita niin, että työtyytyväisyys riippuu siitä, missä suhteessa työntekijä kiinnittää huomionsa motivaatio- ja hygieniatekijöihin.
Kwakiutlit

Kwakiutlipäällikönn tytär Nakoaktok vuodelta 1914.
Naamari
Kwakiutlit ovat Pohjois-Amerikan luoteisrannikolla Vancouverinsaaren rannoilla ja vastapäisellä mantereella asuva intiaanikansa. Kwakiutlit kutsuvat itseään kwakwaka'wakweiksi puhumallaan wakashan kielellä. Kwakiutlien perinteinen elinkeino on ollut kalastus ja yhteiskunta on ollut pääsääntöisesti perimyksen perusteella määräytyvän hierarkkinen. 2000-luvun alussa arvioitiin kwakiutliteja olevan noin 700 henkeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kwakiutlit Wikimedia Commonsissa
Laperla

Laperla on kylä Aneriojärven rannalla Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee seututien 110 varrella noin kaksi kilometriä Suomusjärveltä länteen. Kylä rajoittuu pohjoisessa valtatiehen 1 ja etelässä Häntäläntien ja Rahkalammentien risteykseen. Laperlan lähimmät naapurikylät ovat Suomusjärven Häntälä etelässä, Kiikalan Yltäkylä pohjoisessa ja Kiikalan Kruusila lännessä.
Kylän vanhin asutus yhdessä Aneriojärven rannassa sijaitsevan Suomusjärven Häntälän ja Aneriojärveen laskevan Varesjoen varressa sijaitsevan Kiikalan Yltäkylän kyläasutuksen kanssa on osa Aneriojärven kyläasutuksen valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Sen piirissä kyläasutuksen rakenne on Varsinais-Suomelle tyypillisesti säilynyt tiivinä huolimatta iso- ja uusjaoista ja antaa hyvän käsityksen 1800- ja 1900-lukujen talonpoikaisesta rakentamisesta vauraalla maanviljelysalueella.
Köpingsån

| Köpingsån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Västmanland
Maakunnat:  Västmanland
Kunnat:  Köping
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Köpingsånin valuma-alue
Pinta-ala:  284,65 km²  
Pääuoman pituus:  40 km 
Yhtyy:  Mälaren
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  lentokenttä, Köping 
 :  59.5278°N, 15.9772°E
Laskupaikka:  Köping 
 :  59.4933°N, 16.0423°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  3 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  2,3 m
Pituus:  6 km  
Kaltevuus:  0,38 m/km
Keskiylivirtaama:  12,2 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  2,23 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,38 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Mälarenin länsiosien ja Hjälmarenin vesistöjä.
Köpingsån on Ruotsissa Västmanlandin läänissä Köpingin kunnassa virtaava 6 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Köpingsånin valuma-alueessa sen 40 kilometriä pitkään pääuomaan.

Köpingsån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Köpingsån on vesistöreittinsä sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 285 km² eli 1,3 % koko vesistöalueensa pinta-alasta. Se laskee Mälareniin Galtenissa Köpingin kunnassa.
Käännös suomeksi
Kyläkarhiainen

| Kyläkarhiainen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Karhiaiset Carduus
Laji::  crispus
Kaksiosainen nimi
 Carduus crispus  L. 
Katso myös
   Kyläkarhiainen Wikispeciesissä   Kyläkarhiainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyläkarhiainen (Carduus crispus) on Euroopassa ja Aasiassa laajalle levinnyt ohdaketta muistuttava asterikasvi.
Ulkonäkö ja koko

Kyläkarhiainen kasvaa 50–180 cm korkeaksi. Varsi on harmahtava, tiheään seittikarvainen ja siinä on piikkisiä siipipalteita. Piikit ovat hennohkoja ja enintään 2,5 millimetrin pituisia. Lehdet ovat pariliuskaiset, päältä tummanvihreät, alta vaaleanharmaan karvan peitossa. Kukkamykeröt ovat nuppuina piikkipintaisia palloja, tiheitä ja pystyjä. Kukan auettua esiin tulevat purppuranpunaiset teriöt.
Levinneisyys

Kyläkarhiaista tavataan lähes koko Euroopassa Ranskasta itään Keski-Aasiaan ja satunnaisesti aina Japaniin saakka. Lajia tavataan tulokaslajina myös Pohjois-Amerikassa. Suomessa kyläkarhiaista tavataan lähes koko maasta aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta, mutta lajin esiintyminen on laikuttaista. Yleisin se on Etelä-Suomessa ja toisaalta Pohjois-Pohjanmaalta Oulun korkeudelta Keski-Lappiin ulottuvalla vyöhykkeellä. Suomessa kyläkarhiainen on muinaistulokas.
Elinympäristö

Kyläkarhiainen kasvaa pihoilla, joutomailla, linnoitus- ja kasarmialueilla, pelloilla, pientareilla ja tienvarsilla.