stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aidattu asuinalue

Aidatun asuinalueen portti Saskatoonissa, Kanadassa
Aidatun asuinalueen katuja Kinshasassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa
Aidattu asuinalue on asuinalue, jota ympäröi muuri tai aita, jolla rajoitetaan ulkopuolisten pääsyä alueelle. Aidatun asuinalueen asukkaat ovat yleensä sitoutuneet lainmukaisella sopimuksella tietynlaiseen menettelytapaan sekä yleensä myös yhteiseen vastuuseen alueen hoidosta.
Aidatulla asuinalueella on portti, josta sisäänpääsyä vartioi portinvartija tai kamera. Alueen julkiset tilat kuten kadut ja leikkipuistot ovat yleensä yksityisomistuksessa. Asukkaat tekevät omistajan kanssa lainvoimaisen sopimuksen, jossa he sitoutuvat maksamaan alueen ylläpidosta ja palveluista kuten puhtaanapidosta. Sääntöjen rikkominen saattaa johtaa häätöön. Aidatuilla asuinalueilla asuminen on yleensä kallista, joten asukkaiksi valikoituu hyvin toimeentulevaa väkeä.
Historiaa

Aidattujen asuinalueiden historia ulottuu keskiajan asuma-alueihin, joita suojeltiin muurilla tunkeutujilta, vihollisilta ja villieläimiltä. Tällaisia olivat esimerkiksi keskiajan feodaalisten linnojen ympärille rakennetut kaupungit sekä siirtomaa-ajan armeijaparakit. Nykyajan aidattuihin asuinalueisiin verrattuna keskiaikaiset aidatut asuinalueet olivat asujaimistoiltaan kuitenkin paljon monimuotoisempia kuin nykyiset, joissa asuu yleensä saman sosioekonomisen ryhmän edustajia.
Yleisyys

Aidattujen asuinalueiden määrä on nykyisin kasvussa eri puolilla maailmaa. Ihmiset muuttavat aidatuille alueille etenkin turvaan rikollisuudelta. Alueiden suosiota lisää myös rikkaiden ja köyhien kasvava elintasokuilu esimerkiksi Etelä-Afrikan Johannesburgissa ja Intian Mumbaissa. Aidatuilta asuinalueilta haetaan myös turvaa siltä, että paikalliset hallintorakenteet romahtaisivat. Aidattujen asuinalueiden suosio kasvaa jopa niillä seuduilla, joilla rikollisuus on vähenemään päin ja joissa sosiaalinen koheesio on vahvaa.
Meksikossa aidattuja asuinalueita arvellaan olevan kaikkein eniten, ja niissä asuu lähes 57 miljoonaa ihmistä. Myös muualla latinalaisessa Amerikassa kuten Brasiliassa sekä Intiassa, osissa Afrikkaa, Lähi-idässä, Venäjällä ja Aasiassa, etenkin Kiinassa on paljon aidattuja asuinalueita. Britanniassa oli jo vuonna 2003 yli 1000 aidattua asuinaluetta. Yhdysvaltain talouksista vuonna 2009 aidatuilla asuinalueilla asui 11 miljoonaa eli 8,4 prosenttia, mikä oli 3,4 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2001. Ruotsissa aidattuja asuinalueita oli syksyllä 2018 neljä.
Vaikutuksia

Aidattujen asuinalueiden hyödyistä ja vaikutuksista on erilaisia käsityksiä. Puolustajien mukaan ne tarjoavat asukkailleen turvallisuutta, yksityisyyttä sekä korkeaa asumisen laatua ja elämänlaatua. Ne myös hoitavat oman ylläpitonsa itse eivätkä rasita julkisia palveluja. Arvostelijoiden mukaan aidatut asuinalueet voivat johtaa kaupunginosien eriytymiseen sekä alueen sosiaalisen pääoman ja yhteisöllisyyden vähenemiseen, ja ne voivat lisätä riippuvuutta autoista ja kasvattaa työmatkoja. Tätä kautta ne voivat huonontaa elämänlaatua ja yhteiskunnallista kestävyyttä. Tutkimusten mukaan aidatuille asuinalueille tyypilliset umpikujat myös ovat alttiita rikollisuudelle, sillä niille rakennetuilla taloilla ei ole ohikulkijoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aidattu asuinalue Wikimedia Commonsissa
Gordon Marsden

Gordon Marsden
Gordon Marsden (s. 28. marraskuuta 1953) on brittiläinen Työväenpuolueen poliitikko. Hän syntyi Manchesterissa.
Päästyään Stockport Grammar Schoolista Marsden pääsi Oxfordin New Collegeen, jossa hän suoritti loppututkinnon nykyhistoriassa. Hän jatkoi vielä valmistumisensa jälkeen opintojaan Warburg Institutessa ja Harvardin John F. Kennedy School of Governmentissa.
Marsden on istunut parlamentin jäsenenä Blackpool Southista vuodesta 1997. Häntä edelsi Nick Hawkins. Hän elää avoimesti homoseksuaalina, mutta korostaa, että ei ole "yhden asian parlamentaarikko".
Aina (nimi)

| Aina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  10. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  10. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Aini, Ainamo
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Aino tai Anna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aina on monissa maissa esiintyvä naisen etunimi.
Joissakin maissa, muun muassa Virossa ja myös Kataloniassa Aina esiintyy Anna-nimen sikäläisenä vastineena. Sen sijaan Suomessa Aina on yleensä käsitetty muunnelmaksi kalevalaisesta nimestä Aino. Suomessa ja myös Ruotsissa sen teki aikoinaan suosituksi Topeliuksen vuonna 1845 ilmestynyt runo Ljungblommor. Latvian kielessä aina merkitsee kuvaa tai kuvaelmaa ja esiintyy myös naisen nimenä. Aivan eri alkuperää olevana nimi Aina (jap. 愛菜) on käytössä myös Japanissa, jossa sen alkuosa ai (愛) merkitsee rakkautta, loppuosa na (菜) vihanneksia.
Suomessa Aina viettää nimipäiväänsä yhdessä Ainon ja Ainin kanssa 10. toukokuuta.
Ainat tilastoissa

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2019 loppuun mennessä  12 416 Aina-nimistä naista ja muutama mies. Suurin osa heistä on syntynyt ennen vuotta 1920.
Tunnettuja Aina-nimisiä

Aina Berg (1902–1992), ruotsalainen uimari
Aina Bergroth (s. 1975), suomalainen kirjailija
Aina Brummer (1859–1884), suomalainen kirjallisuuden suomentaja
Aina Dammert (1837–1877), suomalainen nuortenkirjailija
Aina Håkansson (1877–1949), suomalainen valokuvaaja ja taidemaalari
Aina Kaila (1869–1937), suomalainen lastenkirjailija
Aina Lagus (1861–1939), suomalainen uskonnollinen kirjailija
Aina Lindfors (1873–1952), suomalainen näyttelijä
Aina Lähteenoja (1882–1952), suomalainen historiantutkija, opettaja ja Kokoomuksen kansanedustaja
Aina Mannerheim (1869–1964), suomalainen mezzosopraanilaulaja
Aina Onabolu (1882–1963), nigerialainen taidemaalari ja opettaja
Aina Osa (s. 1872), suomalainen näyttelijä ja kuiskaaja
Aina Oterdahl (1886–1968), suomenruotsalainen kirjailija
Aina Sainio (1871–1931), suomalainen myrkytysmurhasta tuomittu
Aina Calvo Sastre (s. 1969), espanjalainen poliitikko
Kuvitteellisia Aina-nimisiä

Aina Inkeri Ankeinen, tv-sarjassa Putous esiintynyt sketsihahmo
Aineia

| Aineia> Αἴνεια.Sijainti |
| --- | --- |
 Aineia
Koordinaatit:  40°28′31″N, 22°50′04″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Néa Michanióna/Angelochóri, Thermaïkós, Thessaloniki, Keski-Makedonia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  n. –316/315 eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Krusis
Aiheesta muualla
  Aineia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aineia (m.kreik. Αἴνεια, lat. Aeneia) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Krusiksessa nykyisen Chalkidikín niemimaan länsiosassa Kreikassa. Se sijaitsi niemimaan länsirannikolla nykyisen Thermaïkóksen kunnan alueella lähellä nykyisiä Néa Michaniónan kaupunkia ja Angelochórin kylää.
Maantiede

Livius kuvaa Aineian sijainneen Pydnaa vastapäätä ja noin 15 roomalaisen mailin päässä Thessalonikesta. Se sijoitetaan pienelle kukkulalle niemen, jonka nykyinen nimi on Megálo Karampournoú (Karabournoú), etelärannikolle Thermainlahden (nyk. Thermaïkóslahti) rannalle. Niemi muodostaa nykyisen Chalkidikín niemimaan luoteisimman pään. Antiikin aikana kyseinen alue ei ollut osa Khalkidikea, jonka mukaan koko niemimaa on myöhemmin saanut nimensä.
Historia

Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustajana pidettiin Aineiasta, josta paikka myös sai nimensä. Kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään varhaisella rautakaudella noin 1000–800 eaa. Historiallisella ajalla Aineias oli mahdollisesti Korintista tulleiden asuttajien perustama siirtokunta. Se löi hopearahaa jo 500-luvulla eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Aineatēs (Αἰνεάτης).
Herodotos mainitsee Aineian. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Myöhemmin alue tuli osaksi Makedonian valtakuntaa. Aineia oli olemassa vielä hellenistisen kauden lopulla Makedonian roomalaisia vastaan käymien sotien aikaan, mutta suurin osa sen väestöstä oli ilmeisesti siirretty Thessalonikeen sen perustamisen 316/315 eaa. jälkeen.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungin paikalla on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia. Aineian oletetaan olleen Thessalonikessa myöhemmin sijainneen marmorisen, arkaaisella kaudella noin 500 eaa. rakennetun temppelin alkuperäinen sijaintipaikka, joskin temppeli on yhdistetty myös Thermeen. Dionysios Halikarnassoslaisen mukaan Aineiassa oli Afroditelle omistettu temppeli.
Arvaniitit

Kartta Peloponnesoksen etnisistä ryhmistä vuodelta 1890. Arvaniitit eli albaanit punaisella.
Arvaniitit (kreik. Αρβανίτες, Arvanítes, arvanitikaksi: Arbëreshë) ovat Kreikassa asuva kaksikielinen kansa, joka puhuu perinteisesti kreikan lisäksi arvanitikaa eli arvaniittia, joka on albanian kielen murre. Arvaniitit saapuivat Etelä-Kreikkaan keskiajalla. Assimilaation tuloksena suurin osa arvaniiteistä pitää itseään kreikkalaisina eikä albaaneina.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Arvanites
Aigeira

| Aigeira> Αἴγειρα |
| --- | --- |
 Aigeiran teatterin rauniot.
Sijainti
 Aigeira
Koordinaatit:  38°7′35″N, 22°22′27″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Aigeíra, Aigiáleia, Akhaia, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Akhaia
Aiheesta muualla
  Aigeira Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aigeira (m.kreik. Αἴγειρα, lat. Aegeira) eli Hyperesia (Υπερησία, Hyperēsia) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Akhaiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Aigiáleian kunnassa noin kolme kilometriä kaakkoon nykyisestä Aigeíran kylästä.
Maantiede

Aigeira sijaitsi noin 1,5 kilometriä etelään Peloponnesoksen niemimaan pohjoisrannikosta ja Korintinlahden rannasta. Kaupunki oli yhdessä Pellenen kanssa Akhaian itäisimpiä. Aigeiran akropolis eli linnavuori oli noin 650 metriä korkealla kukkulalla, joka nykyisin tunnetaan nimellä Paliókastro. Kaupungista avautui hyvä näkymä Korintinlahdelle sekä Parnassos-vuorelle, sillä kaupunki sijaitsi suurin piirtein vastapäätä Delfoita. Vastaavasti kaupunki näkyi sijaintinsa puolesta hyvin lahdelle ja Keski-Kreikan puolelle.
Historia

Aigeiran paikalla on ollut asutusta viimeistään myöhäisellä neoliittisella kaudella sekä varhaisella helladisella kaudella noin 3000 eaa. Pysyvästi paikka vaikuttaa olleen asuttu viimeistään noin 1100-luvulta eaa. lähtien. Homeroksen aikana kaupunki tunnettiin niemellä Hyperesia, ja se esiintyy tällä nimellä myös Iliaan laivaluettelossa yhtenä mykeneläisistä kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Kaupungista käytettiin tätä nimeä ainakin vielä vuonna 688 eaa.
Pausaniaan mukaan kaupunki sai nimen Aigeira sen jälkeen, kun paikan asuttaneet joonialaiset joutuivat sotaan sikyonilaisten kanssa. Tällöin he sytyttivät soihtuja ja kiinnittivät ne vuohien (aiges) sarviin, mikä säikäytti sikyonilaiset, ja näin pelasti kaupungin. Toisen selityksen mukaan nimi olisi kuitenkin peräisin alueen poppelipuista (aigeiros). Kolmannen selityksen mukaan nimi oli peräisin jostakin Aigeiros-nimisestä heeroksesta.
Antiikin aikana Aigeira oli yksi Akhaian ja Akhaian liiton merkittävimmistä kaupungeista. Aitolialaiset hyökkäsivät kaupunkiin 220–219 eaa. Aigeira löi omaa rahaa, jonka kuvituksessa esiintyi muun muassa Athene-jumalatar. Kaupunki tunnettiin muun muassa useista Olympian kisojen voittajista. Kuuluisia urheilijoita olivat muun muassa painija Kratinos ja stadion-juoksun voittanut Ikaros.
Aigeira säilyi asuttuna ainakin 300-luvulle jaa., mikä ilmenee paikalta löydetyistä piirtokirjoituksista, joissa on keisari Diocletianuksen antama määräys noin vuodelta 303. Kaupunki saattoi tuhoutua maanjäristyksessä.
Aigeiran arkeologiset kaivaukset on suorittanut Itävallan arkeologinen instituutti Ateenassa. Kaivaukset alkoivat vuosina 1916 ja 1925. Laajemmin niitä on tehty vuodesta 1972 lähtien, ja ne jatkuvat edelleen. Vuodesta 1989 instituutin kaivauksia on tehnyt Wienin yliopiston tutkijaryhmä.
Rakennukset ja löydökset

Aigeiran pinta-ala oli noin 0,5 neliökilometriä. Se oli ympäröity kaupunginmuurilla. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi kaupungin alueen eteläosassa ja alakaupunki akropoliin pohjoisrinteessä.
Teatteri
Aigeiran teatteri on kaupungin tunnetuin rakennus. Myös se sijaitsi akropoliin pohjoisrinteessä noin 350 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Teatteri oli rakennettu hellenistisellä kaudella noin 280–250 eaa. ja sitä muutettiin vielä roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen aikana noin 117–138 jaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Katsomo avautui pohjoiseen Korintinlahdelle päin. Suuri osa teatterin katsomosta on kaiverrettu kallioon. Katsomoon mahtui noin 3 000 henkeä. Skene- eli näyttämörakennus oli alun perin kaksikerroksinen, roomalaisella kaudella kolmikerroksinen niin, että kerroksissa oli käytetty sekä doorilaista, joonialaista että korinttilaista tyyliä.
Muut rakennukset
Akropoliille rakennettiin varhainen pyhäkkö 900-luvulla eaa. Sitä muutettiin vuosisatojen kuluessa, ja se oli käytössä vielä 300-luvulla eaa. Siitä on löydetty perustukset ja kattotiilejä. Pyhäkön alueelta on löydetty lukuisia votiivilahjoja. Teatterin pohjoispuolelta on puolestaan löydetty kahden temppelin jäänteet. Toinen oli mahdollisesti omistettu Zeukselle. Kaupungissa tiedetään olleen Artemis Agroteralle omistettu pyhäkkö, joka oli pystytetty sen kunniaksi, että Artemiin katsottiin antaneen neuvon vuohien käyttöön sikyonilaisia vastaan; sekä Apollonin pyhäkkö. Roomalaisella kaudella kaupungissa oli Tykhelle omistettu temppeli.
Asuinkortteleita on löydetty erityisesti akropoliin luoteisrinteestä. Eräästä 300-luvulla eaa. rakennetusta talosta on tunnistettu andron, jossa on ollut tilaa 11 leposohvalle ja jonka lattia on ollut koristeltu pikkukivistä tehdyllä lattiamosaiikilla. Kaupungista on löydetty lukuisia piirtokirjoituksia.
Kaupunkiin johti vettä etelästä päin tullut akvedukti, jonka reittiä on voitu seurata useita kilometrejä. Osa siitä kulki tunnelissa.
Esinelöydöt
Merkittävin veistoslöytö on paljon luonnollista kokoa suuremman, noin kolme metriä korkean Zeuksen patsaan pää. Patsasta pidetään ateenalaisen kuvanveistäjä Eukleideen veistämänä. Pää on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa. Patsaasta on löydetty myös sen vasen käsi sekä osa oikeasta kädestä. Alueen muut esinelöydöt ovat pääosin Aígion arkeologisessa museossa. Niihin kuuluu muun muassa latiiamosaiikkeja sekä Tykhen patsaan jäänteet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aigeira Wikimedia Commonsissa
Aigeirasta löydetty suurikokoinen Zeuksen patsaan pää, 100-luku eaa. Kansallinen arkeologinen museo.
Aigeiran teatterin rauniot.
Temppelin rauniot teatterin lähellä.
Salibandyliigan kausi 2008–2009

Kausi 2008–2009 oli salibandyliigan 23. kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti SSV Uusina joukkueina edelliskauteen verrattuna aloittivat I-divisioonasta nousseet Nokian KrP ja FBT Pori.
Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miesten runkosarja 2008–2009
| # | Joukkue | O | V | T | H | + | - | +/- | P |
| 1 | SSV | 26 | 20 | 0 | 6 | 193 | 101 | 92 | 40 |
| 2 | TPS | 26 | 17 | 2 | 7 | 164 | 120 | 44 | 36 |
| 3 | Oilers | 26 | 17 | 2 | 7 | 164 | 123 | 41 | 36 |
| 4 | SPV | 26 | 17 | 0 | 9 | 159 | 131 | 28 | 34 |
| 5 | Classic | 26 | 16 | 1 | 9 | 184 | 159 | 25 | 33 |
| 6 | Erä | 26 | 16 | 0 | 10 | 143 | 127 | 16 | 32 |
| 7 | Trackers | 26 | 14 | 0 | 12 | 146 | 144 | 2 | 28 |
| 8 | Josba | 26 | 13 | 1 | 12 | 151 | 151 | 0 | 27 |
| 9 | G-Koovee | 26 | 11 | 0 | 15 | 150 | 163 | -13 | 22 |
| 10 | NST | 26 | 10 | 1 | 15 | 149 | 159 | -10 | 21 |
| 11 | Happee | 26 | 8 | 0 | 18 | 133 | 173 | -40 | 16 |
| 12 | AC HaKi | 26 | 6 | 2 | 18 | 122 | 156 | -34 | 14 |
| 13 | Nokian KrP | 26 | 6 | 1 | 19 | 115 | 192 | -77 | 13 |
| 14 | FBT Pori | 26 | 6 | 0 | 20 | 124 | 198 | -74 | 12 |
O = ottelut, V = voitot, T = tasapelit, H = häviöt, + = tehdyt maalit, - = päästetyt maalit, P = pisteet
FBT Pori putosi suoraan I-divisioonaan. AC HaKi ja Nokian KrP joutuivat karsimaan paikastaan salibandyliigassa.
Runkosarja > Runkosarjan pistepörssi TOP 10

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Pelaaja | Joukkue | O | M | S | P |
| 1 | Vesa-Matti Virtanen | Classic | 26 | 33 | 32 | 65 |
| 2 | Henri Johansson | Classic | 25 | 40 | 23 | 63 |
| 3 | Mikko Kohonen | SPV | 26 | 34 | 20 | 54 |
| 4 | Esa Jussila | Josba | 25 | 23 | 31 | 54 |
| 5 | Juho Järvinen | SSV | 26 | 38 | 15 | 53 |
| 6 | Kari Koskelainen | TPS | 26 | 24 | 29 | 53 |
| 7 | Santtu Manner | SSV | 23 | 31 | 18 | 49 |
| 8 | Tero Tiitu | SSV | 25 | 28 | 21 | 49 |
| 9 | Mikko Helanen | SPV | 24 | 28 | 19 | 47 |
| 10 | Markus Olkkonen | TPS | 26 | 27 | 20 | 47 |
Puolivälierät > SSV – Trackers

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.3.2009 | SSV | 5-1 | Trackers |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7.3.2009 | Trackers | 2-5 | SSV |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.2009 | SSV | 4-3 | Trackers |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








SSV välieriin otteluvoitoin 3–0
Puolivälierät > TPS – Josba

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.3.2009 | TPS | 3-4 | Josba |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3.2009 | Josba | 6-5 rl. | TPS |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.2009 | TPS | 4-6 | Josba |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Josba välieriin otteluvoitoin 3–0
Puolivälierät > Oilers – Erä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.3.2009 | Oilers | 5-6 | Erä |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3.2009 | Erä | 4-3 rl. | Oilers |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.3.2009 | Oilers | 4-7 | Erä |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Erä välieriin otteluvoitoin 3–0
Puolivälierät > SPV – Classic

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.3.2009 | SPV | 10-4 | Classic | Seinäjoen Urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8.3.2009 | Classic | 5-6 ja. | SPV | Tampere-areena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.3.2009 | SPV | 10-5 | Classic | Seinäjoen Urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








SPV välieriin otteluvoitoin 3–0
Välierät > SSV – Josba

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.3.2009 | SSV | 7-2 | Josba |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.3.2009 | Josba | 1-6 | SSV | Joensuu areena |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.3.2009 | SSV | 8-3 | Josba | Pasilan urheiluhalli |  |


|  |  |  |      |  |  |








SSV finaaliin otteluvoitoin 3 - 0. Josba pronssiotteluun.
Välierät > SPV – Erä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.3.2009 | SPV | 6-3 | Erä | Seinäjoen Urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.3.2009 | Erä | 7-5 | SPV | Mosahalli |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.3.2009 | SPV | 6-3 | Erä | Seinäjoen Urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.3.2009 | Erä | 5-2 | SPV | Mosahalli |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.3.2009 | SPV | 1- 3 | Erä | Seinäjoen Urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |








Erä finaaliin otteluvoitoin 3 - 2. SPV pronssiotteluun.
Pronssiottelu ja finaalit > Pronssiottelu: SPV – Josba

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.3.2009 | SPV | 6-1 | Josba | Seinäjoen Urheilutalo |  |


|  |  |  |      |  |  |
Pronssiottelu ja finaalit > Finaalit: SSV – Erä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.4.2009 | SSV | 5-2 | Erä | Pasilan Urheiluhalli |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.4.2009 | Erä | 3-4 | SSV | Pasilan Urheiluhalli |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.4.2009 | SSV | 4-2 | Erä | Helsingin jäähalli |  |


|  |  |  |      |  |  |








SSV Suomen Mestari otteluvoitoin 3–0.
Media

Salibandya pystyi seuraamaan suorana urheilukanavalta joka keskiviikko. Lisäksi urheilukanava näytti suorana miesten Suomen Cupin finaalin.
Aiheesta muualla

Miesten salibandyliiga
Elefanttisulkahirssi

| Elefanttisulkahirssi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Harjasheinät Cenchrus
Laji::  purpureus
Kaksiosainen nimi
 Cenchrus purpureus  (Schumach.) Morrone (2010) 
Synonyymit
 Pennisetum purpureum Schumach. (1827) 
Katso myös
   Elefanttisulkahirssi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Elefanttisulkahirssi eli elefanttiheinä (Cenchrus purpureus tai Pennisetum purpureum) on heinälaji, joka sijoitetaan lähteestä riippuen joko harjasheinien tai sulkahirssien sukuun. Se on monivuotinen, pystykasvuinen ja vankkakortinen, yhdestä kuuteen metriä korkeaksi kasvava heinä.
Elefanttisulkahirssi kasvaa alkuperäisenä melko laajasti Afrikassa. Tulokaslajina sitä esiintyy alkuperäisaluettaan laajemmin, muun muassa Yhdysvalloissa, Meksikossa, Väli-Amerikassa, laajasti Etelä-Amerikassa, Etelä-Afrikassa, Madagaskarilla, Kiinassa, Indokiinassa, Indonesiassa ja Uudessa-Guineassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Elefanttisulkahirssi – Cenchrus purpureus
GBIF: Pennisetum purpureum (englanniksi)
Invasive Species Compendium: Pennisetum purpureum (elephant grass) (englanniksi)
Plants For A Future (PFAF): Pennisetum purpureum (englanniksi)
Ainaži

| Ainaži |
| --- | --- |
 Ainažin pohjoislaituria.
 lippu:  vaakuna
 Ainaži
Valtio:   Latvia
Kunta:  Salacgrīvan kunta
Varhaisin maininta:  1564
Kaupungin oikeudet:  1926
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  143 km²
Väkiluku:  835 (2 016)
 – Väestötiheys:  12 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 Noenkurojies Ainažos 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ainaži (vir. Heinaste; liiv. Āinast)) on kaupunki Latvian pohjoisosassa Vidzemen historiallisella alueella lähellä Viron rajaa. Nykyisin kaupungin alue on osa Salacgrīvan kuntaa. Pääosa asukkaista on latvialaisia, mutta kaupungissa on historiallisesti ollut myös virolaisia, jotka muodostavat nykyisin kuitenkin vain noin 2% väestöstä.