stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pilkkihiihto
Pilkkihiihdon historia

Pilkkihiihtoa kokeiltiin ensimmäisen kerran mäntyharjulaisessa urheiluseura Mäntyharjun Jäntevässä, jossa Antero Rusinen ideoi pilkkihiihdon 1970-luvun puolivälissä. Vähitellen harrastus levisi lähinnä seurojen kuntourheilupuolelle.
Pilkkihiihtoa on harrastettu eniten Itä-Suomessa. Tunnetuimpia paikkakuntia kisojen järjestäjinä ovat olleet Iisalmi, Asikkala, Lappeenranta, Ruokolahti, Mikkeli, Joutseno, Luumäki ja Mäntyharju. Ensimmäisiin, vuonna 1985 järjestettyihin SM-kisoihin osallistui 200 kilpailijaa. Kilpailuihin on osallistunut hiihtoseurojen lisäksi urheilukalastusseuroja.
Kilpailujen järjestäminen > Pilkkihiihtoradat

Pilkkihiihtoradat tulee suunnitella sellaiseen paikkaan, mistä tulee kalaa ainakin kohtuullisesti. Radan pituus on noin yksi kilometri. Radan sisäreunaan tehdään perinteistä tyyliä hiihtäville kilpalatu ja ulkoreunaan luistelutyyliä käyttäville oma rata. Rata-alueelle ei saa kairata reikiä. Radan tulee olla selkeä, eikä siinä saa olla jyrkkiä kaarteita tai mutkia. Radan sisälle tulee jäädä selkeä keskiosa. Keväällä jäälle nousee joskus vesi. Tällöin on mietittävä vaihtoehtoinen paikka, jossa vesi ei ole esteenä. Radan vetäminen kokonaan maalle ei ole suositeltavaa, koska silloin kilpailijat jäävät lähelle rantaa, jolloin viiden metrin etäisyys toisiin kilpailijoihin ei helposti toteudu.
Rata on syytä merkitä pystyyn asetetuilla havuilla tai muilla näkyvillä merkeillä.
Kilpailujen järjestäminen > Pilkkihiihdon sarjajako

Sarjajako on vuosien varrella vaihdellut. Miesten puolilla on sopiva SM-pilkkionginnan sarjajako: yleinen, 55-vuotiaat ja 65-vuotiaat. Naisilla on yksi sarja ja alle 16-vuotiailla tytöillä ja pojilla yksi yhteinen sarja.
Kilpailujen järjestäminen > Kilpailujen valvonta

Usein parhaille kalapaikoille ahtaudutaan liiaksi, ja silloin tarvitaan puolueetonta valvojaa. Lohkovalvojan tulee kieltää yleisöä menemästä liian lähelle kilpailijaa. Kilpailuihin tulee nimetä kolmihenkinen jury, jossa on ainakin yksi kilpailijoiden edustaja.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Pilkkihiihdon alkuperäisenä tavoitteena oli sivakoida kilpaa kala suussa
Pilkkihiihdon säännöt (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pullojukat

| Pullojukat |
| --- | --- |
 Nolina parryi.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Nolinoideae
Suku::  Pullojukat Nolina  Michx. (1803)
Katso myös
   Pullojukat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pullojukat (Nolina) on parsakasveihin kuuluva kasvisuku. Aiemmin se on luokiteltu heimoon Nolinaceae. Pullojukkiin kuuluu 35 lajia, joita esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Amerikassa, Yhdysvaltojen eteläosassa ja Meksikossa. Pullojukat ovat läheistä sukua jupeille (Dasylirion) ja Beaucarnea-suvulle. Jälkimmäiseen nykyisin hyväksytään huonekasvina parhaiten tunnettu pullojukkalaji eli huiskupullojukka (Beaucarnea recurvata, syn. Nolina recurvata).
Lajeja

kalifornianpullojukka (Nolina interrata)
meksikonpullojukka (Nolina parviflora, syn. N. longifolia)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Nolina
Pääskylahden kirkko

Pääskylahden kirkko on Savonlinnan seurakunnan kirkko ja sijaitsee Savonlinnan Pääskylahden kaupunginosassa. Vuonna 1957 rakennettu kirkko rakennettiin Pääskylahden teollisuusyhteisön tarpeisiin. Kirkon suunnitteli Savonlinnan kaupunginarkkitehti Kauko A. Tuominen. Kirkon yhteydessä on seurakuntasali sekä useita kerhotiloja. Kirkon alttarin lasimaalauksen on tehnyt taiteilija Antti Salmenlinna. Ensimmäiset urut kirkkoon rakennettiin vuonna 1977. Pääskylahden kirkko on peruskorjattu sisätiloiltaan täydellisesti 1998, jossa kirkon valoisuutta lisättiin ja penkit korvattiin tuoleilla. Kirkossa on istumapaikkoja noin 200:lle henkilölle. Pääskylahden kirkossa pidetään seurakunnan jumalanpalvelukset sunnuntaisin klo 12.00.
Aiheesta muualla

Savonlinnan seurakunnan kotisivut
Elokuva Antti Salmenlinnan maalaaman Pääskylahden kirkon lasimaalauksen valmistumisesta.
Profile Vehicles

| Profile Vehicles |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1982
Toimitusjohtaja:  Ville Repo
Kotipaikka:   Iisalmi
Tuotteet:  Ambulanssit ja erikoisajoneuvot
Liikevaihto:  n.30 MEUR
Henkilöstö:  n.200
Tytäryhtiöt:  Virossa, Unkarissa ja Ruotsissa
Omistaja:  Ville Repo, Oona Lyytikäinen, Johanna Repo, Antti Repo
Kotisivu:  Profile Vehicles
Infobox OKNimi-testi OK: 
Profile Vehicles on Iisalmessa sijaitseva erikoisajoneuvoja valmistava yritys. Profile Vehicles Oy valmistaa ambulansseja, johtoautoja sekä luotisuojattuja, arvokuljetus- ja viranomaisten ajoneuvoja.
Profile Vehicles Oy on suomalainen konserni, jonka toimialana on moottoriajoneuvojen korien valmistus. Suurin yksittäinen osa on ambulanssien valmistus, jossa konserni on markkinajohtaja pohjoismaissa. Yritys on toimittanut yksityisambulansseja useiden valtioiden päämiehille mm. Thaimaan kuninkaalle ja Saudi-Arabian kuninkaalle.
Yrityksen arvot ovat yhteistyö, sitoutuminen, laatu ja jatkuva parantaminen.
Historia

Yritys perustettiin vuonna 1982 Iikorin nimellä. Iikori Ky erikoistui nopeasti ambulanssien valmistamiseen ja jo saman vuosikymmenen aikana kehittyi Suomen suurimmaksi ambulanssivalmistajaksi.
Vuonna 1990 yritys alkoi käyttää valmistamisessaan innovatiivisia moduuleita, joista kuuluisin oli ambulanssin originaali kattokorotus. Asiakkaiden mukaan se loi ambulanssien ulkonäköön uuden profiilin, siten Profile sai nimensä.
Yhtiömuoto muuttui 1990-luvun alussa konserniksi ja myöhemmin alkoi myös vientitoiminta.
Sittemmin konserni on perustanut tytäryhtiöt Ruotsiin, Viroon ja Unkariin.
Profilen tuotteet

2022 Savior-ambulanssi
2022 eAdvanz-sähköambulanssi
2022 G-MB maastoambulanssi
2018 Progrez-ambulanssi
2018 Leonardo-ambulanssi
2017 Optimus-ambulanssi
2015 Advanz-ambulanssi
2007 Neo-ambulanssi
2006 Genios-ambulanssi
2004 Volkswagen Transporter T5 Profile -ambulanssi
2004 Volkswagen Transporter Profile -poliisiauto
2002 Profile-moduuliambulanssi
2002 Profile-koulubussi
2001 Ford Transit Profile -ambulanssi
1999 Mercedes-Benz 100 & 140 Profile -ambulanssi
1997 Profile-luksusbussi
1996 Mercedes-Benz Vito Profile -ambulanssi (Valmistus lopetettu)
1996 Chevy Van Profile -ambulanssi
1996 GAZ Profile-moduuliambulanssi (Valmistus lopetettu)
1995 Mercedes-Benz Sprinter Profile -ambulanssi
1993 Mercedes-Benz 210 & 310 ambulanssi (Valmistus lopetettu)
1992 Volkswagen Transporter T4 Profile -ambulanssi (Valmistus lopetettu)
1990 Kehitettiin ensimmäinen ambulanssin modulaarinen osa, jota alettiin kutsua Profile-komponentiksi.
1982–1989 Yrityksen aloittaessa toiminnan 1982 tuotanto koostui monenlaisista pienen kokoluokan erikoisajoneuvoista.
Aiheesta muualla

Profile Vehicles
Pääskyleiju

| Pääskyleiju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Leijut Artamidae
Suku::  Leijut Artamus
Laji::  leucorynchus
Kaksiosainen nimi
 Artamus leucorynchus  (Linnaeus, 1771) 
Katso myös
   Pääskyleiju Wikispeciesissä   Pääskyleiju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pääskyleiju (Artamus leucorynchus) on leijujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pääskyleijua tavataan laajalla alueella Australiassa, Oseaniassa ja Kaakkois-Aasiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Puolustuksen puheenvuoro

| Puolustuksen puheenvuoro |
| --- | --- |
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  50 min
Pääosissa:  Pirkko Hämäläinen Juho Milonoff Seppo Pääkkönen Marja Salo Tapio Liinoja
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  18. helmikuuta 2009 –  25. maaliskuuta 2009
Jaksoja:  6
Tuotanto
Tuottaja(t):  Tarja Ahava
Vastaava(t) tuottaja(t):  Roope Lehtinen
Ohjaaja(t):  Sakari Kirjavainen
Käsikirjoittaja(t):  Mikko Pöllä Timo Varpio Leo Viirret
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television Oy
Aiheesta muualla
IMDb
Puolustuksen puheenvuoro on suomalainen draamasarja, jota esitettiin Yle TV2:ssa kevättalvella 2009. Sarjan jokainen jakso on oma tarinansa, jossa selvitetään jonkinlaista oikeuskiistaa. Sarjan päähenkilöä, lakiasiaintoimiston omistaja Liisa Heinästä, näytteli Pirkko Hämäläinen.
Näyttelijät > Pääosissa

Pirkko Hämäläinen – Liisa Heinänen
Juho Milonoff – Risto Sumén
Seppo Pääkkönen – Korpela
Marja Salo – Saara Soini
Tapio Liinoja – Mauri Kokkonen
Näyttelijät > Sivuosissa

Tarmo Ruubel
Milka Ahlroth
Antti Litja
Kari Ketonen
Heidi Krohn
Anu Sinisalo
Meri Kirjavainen
Rauno Ahonen
John Endah
Susanna Salminen
Mari McAlester
Irina Pulkka
Rauno Juvonen
Janne Hyytiäinen
Katja Kiuru
Tapani Kalliomäki
Anna-Maija Valonen
Aarre Karén
Tapio Kouki
Meri Nenonen
Sesa Lehto
Ilkka Heiskanen
Tommi Korpela
Jukka Voutilainen
Timo Torikka
Marc Gassot
Outi Vuoriranta
Mitja Siren
Pirjo Lonka
Tiia Louste
Petteri Pennilä
Matti Onnismaa
Ulla Koivuranta
Jorma Tommila
Oona Kamu
Tatu Mönttinen
Karoliina Kudjoi
Kaija Pakarinen
Jaksot

| Nro | Jakson nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Rajariitoja | 18.2.2009 |
| 2. | Jaettu vastuu | 25.2.2009 |
| 3. | Vain lasten vuoksi | 4.3.2009 |
| 4. | Työsuhde | 11.3.2009 |
| 5. | Hermovaurio | 18.3.2009 |
| 6. | Kahdesta pahasta | 25.3.2009 |
Aiheesta muualla

Puolustuksen puheenvuoro Yle TV2:n ohjelma-arkistossa[vanhentunut linkki]
Pitkä Kotajärvi

| Pitkä Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′55″N, 25°11′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Ympyriäiseen Kotajärveen 
Järvinumero:  35.786.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,2 m  
Rantaviiva:  0,806 km  
Pinta-ala:  0,938 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkä Kotajärvi 
Pitkä Kotajärvi Kapea Kotajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,2 metriä mpy.
Pääskykotinga

| Pääskykotinga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Phibalura
Laji::  flavirostris
Kaksiosainen nimi
 Phibalura flavirostris  Vieillot, 1816 
Katso myös
   Pääskykotinga Wikispeciesissä   Pääskykotinga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pääskykotinga (Phibalura flavirostris) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pääskykotingaa tavataan Brasilian kaakkoisosissa, Paraguayssa ja Koillis-Argentiinassa. Sen kannaksi arvioidaan vähintään 10 000 yksilöä. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, mutta kanta on pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen ja metsästyksen vuoksi.
Power-to-X

Power-to-x -teknologioilla (P2X) tarkoitetaan yleisesti sellaisia prosesseja, joilla uusiutuvien energialähteiden tuottaman sähköenergian avulla valmistetaan synteettisiä, ns. sähköpolttoaineita tai muita yhdisteitä. Power-to-x -teknologian lopputuotteita voidaan käyttää niin kemianteollisuudessa kuin liikenteessä autojen ja muiden kulkuneuvojen polttoaineena. Konseptin tarkoituksena on tuottaa helposti säilytettävää ja päästötöntä energiaa sekä vähentää fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Power-to-x on yksi askel kohti hiilineutraalia ympäristötavoitetta.
Tärkeimmät osaprosessit power-to-x -teknologiassa ovat veden elektrolyysi sekä hiilidioksidin talteenotto. Veden elektrolyysissä vesi (H2O) hajotetaan alkuaineiksi, eli vedyksi (H) ja hapeksi (O). Elektrolyysi on periaatteessa sähkövirralla pakotettu hapetus-pelkistysreaktio ja siihen tarvittava sähköenergia tuotetaan esimerkiksi tuulivoimalla. Hiilidioksidia sen sijaan otetaan talteen muun muassa voimalaitoksista, teollisuuden prosesseista sekä ympäröivästä ilmasta. Vedestä elektrolyysillä irrotetun vedyn ja talteen otetun hiilidioksidin avulla voidaan tuottaa synteettisiä polttoaineita kuten metanolia.
Teknologia ja prosessit

Power-to-x-teknologiat voidaan ajatella erilaisina prosessiketjuina, joiden avulla sähköenergiaa muutetaan joksikin tuotteeksi x . Teknologiaan kuuluvia olennaisia kemiallisia osaprosesseja ovat veden elektrolyysi, hiilidioksidin talteenotto ja hiilivety-yhdisteiden valmistaminen vedystä ja hiilidioksidista. Vain hiilivetyjen valmistukseen perustuvissa prosessiketjuissa tarvitaan kaikkia näitä osaprosesseja yhdessä, mutta veden elektrolyysiä tarvitaan yleensä kaikissa eri menetelmissä suoraa lämmöntuotantoa (power-to-heat) lukuun ottamatta.
Teknologia ja prosessit > Veden elektrolyysi

Veden elektrolyysi on power-to-x -teknologian tärkein osaprosessi. Elektrolyysireaktiot tapahtuvat elektrolyysikennoissa, joihin johdetaan tasavirtaa. Kennot koostuvat kahdesta sähköä johtavasta elektrodista eli anodista ja katodista, sekä niiden välissä olevasta elektrolyytistä. Käytetty elektrolyytti voi olla joko nestemäinen tai kiinteä. Tavallisesti katodia ja anodia erottaa myös sähkövirtaa läpäisevä, mutta kaasuja läpäisemätön kalvo, joka voi myös toimia samalla elektrolyyttinä. Kun elektrolyysikennoon synnytetään potentiaaliero sähkövirran avulla, positiivisesti varautuneelle anodille muodostuu happea ja negatiivisesti varautuneelle katodille vetyä. Vetyä tuotettaessa kytketään yhteen useampia elektrolyysikennoja.
Veden elektrolyysin toteuttamiseen on olemassa erilaisia teknologioita, joista tärkeimmät eroavat toisistaan lähinnä kennossa käytetyn elektrolyytin perusteella. Tärkeimmät teknologiat ovat alkalielektrolyysi (AEL), polymeerimembraanielektrolyysi (PEM) ja kiinteäoksidielektrolyysi (SOEC).
Teknologia ja prosessit > Hiilivetyjen valmistaminen vedystä ja hiilidioksidista

Power-to-x-teknologioilla on mahdollista valmistaa elektrolyysillä valmistetusta vedystä ja talteen otetusta hiilidioksidista lukematon määrä erilaisia hiilivety-yhdisteitä. PtX:n avulla valmistettuja hiilivetyjä kutsutaan synteettisiksi hiilivedyiksi. Mahdollisia tekniikoita joidenkin tavallisimpien hiilivetyjen valmistamiseksi ovat muun muassa kemiallinen tai biologinen metanointi, metanolisynteesi ja Fischer-Tropsch-synteesi. Metanoinnilla hiilidioksidi ja vesi voidaan suoraan muuttaa metaanikaasuksi esimerkiksi kemiallisella Sabatier-reaktiolla, mutta moni muu menetelmä hiilivetyjen muodostamiseksi vaatii ensin välituotteena toimivan, vedystä ja hiilimonoksidista koostuvan kaasuseoksen eli synteesikaasun valmistusta. Synteesikaasua tarvitaan raaka-aineeksi esimerkiksi käytettäessä metanolisynteesiä tai Fischer-Tropsch-synteesiä .
Synteesikaasuun tarvittavan hiilimonoksidin valmistus tapahtuu PtX-teknologioiden yhteydessä yleensä joko käänteisellä vesikaasun siirtoreaktiolla eli rWGS:llä tai elektrolyysillä. rWGS on endoterminen reaktio, joka tapahtuu korkeissa yli 600 °C:n lämpötiloissa. Reaktiossa talteen otettu hiilidioksidi muunnetaan synteesikaasuun tarvittavaksi hiilimonoksidiksi reaktiolla:
CO2 + H2 → CO + H2O
Elektrolyysissä hiilidioksidi muunnetaan sähkön ja lämmön avulla hiilimonoksidiksi. Tämä onnistuu käyttämällä kiinteäoksidielektrolyysiä. Hiilidioksidin elektrolyysiä kuvaa reaktioyhtälö
2 CO2 → 2 CO + O2
Veden ja hiilidioksidin elektrolyysi voidaan PtX-prosesseissa toteuttaa samanaikaisesti yhdessä kennossa.
Tuotteet

Power-to-x -nimityksessä x viittaa prosessissa syntyvään tuotteeseen. Tuotteet voidaan lajitella esimerkiksi niiden olomuodon mukaan. Tällöin power-to-x -teknologian tuotteet ovat power-to-heat, power-to-liquids, power-to-gas sekä power-to-food.
Power-to-heat -teknologiassa uusiutuva sähköenergia muutetaan termodynaamiseksi energiaksi eli lämmöksi. Tämä tapahtuu joko lämpöpumppujen tai sähkökattiloiden avulla. Sähkökattilassa käytetään sähkövastusta lämmittämään vettä. Lämpöpumppu puolestaan käyttää sähköenergiaa kompressorinsa työhön.
Power-to-liquids viittaa nestemäiseen valmistettavaan tuotteeseen. Näitä tuotteita ovat pääosin liikenteen polttoaineet (sähköpolttoaine) sekä muut kemikaalit. Prosesseina käytetään Fischer-Tropsch-synteesiä sekä metanolisynteesiä.
Power-to-gasin avulla valmistetaan nestemäisiä tuotteita. Näistä merkittävimpiä ovat vety sekä metaani. Vedyn valmistus tapahtuu veden elektrolyysin avulla ja on hyvin suoraviivainen prosessi. Vetyä pidetäänkin yhtenä power-to-x -teknologioiden merkittävimpänä tekijänä, sillä sitä tarvitaan muiden tuotteiden valmistuksessa. Metaanin valmistus tapahtuu hiilidioksidin sekä vedyn avulla.
Power-to-food käsittää ruoan valmistuksen. Suomalainen yhtiö Solar Foods on kehittänyt menetelmän, jossa proteiinia valmistetaan hiilidioksidin, veden sekä sähkön avulla. Kyse on siis power-to-x -teknologiasta, jossa tuotteeksi saadaan ravintoainetta.
Kehittäminen Suomessa

Power-to-x -menetelmää on tutkittu myös Suomessa esimerkiksi Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston (LUT) toimesta. Vuonna 2014 synteettisten polttoaineiden tutkimus käynnistettiin LUT-yliopistolla laajassa mittakaavassa osana vuonna 2014 alkanutta nelivuotista strategista tutkimushanketta, NeoCarbon Energy Projectia. Vedyn tuotanto vedestä elektrolyysin avulla on kallista johtuen vaadittavasta sähkön määrästä, mutta LUT-yliopiston elektrolyysin energiatehokkuuden tutkimuksissa on saavutettu siihen liittyen lupaavia tuloksia.
Lappeenrannan pilottilaitoksella suoritetussa F. V. Vázquez et al. suorittamassa tutkimuksessa on esitelty käsitteellinen power-to-x -laitos, jolla voidaan saavuttaa 47 %:n energiatehokkuus ja 94 %:n hiilitehokkuus, kun otetaan huomioon kiinteät ja nestemäiset hiilivedyt tuotteina.
Vuonna 2020 LUT-yliopisto, teknologiayhtiö Wärtsilä ja energiayhtiö St1 laativat Hiilineutraali Suomi -raportin, joka osoittaa miten P2X-teknologioihin perustuvat ratkaisut voisivat tukea hallitusohjelman mukaista tavoitetta, jossa pyritään hiilineutraaliuteen vuoteen 2035 mennessä. Suomen tavoitteena on, että vuoteen 2035 mennessä Suomi sitoisi hiilidioksidia saman verran kuin se laskee sitä päästöinä ilmakehään. Hiilineutraaliuden tarkastelussa huomioidaan kaikki yhteiskunnan sektorit. Hiilineutraali Suomi -raportti käsittelee teollisuuden ja voimalaitosten hiilidioksidipäästöjen hyödyntämistä hiilineutraalien nestemäisten liikennepolttoaineiden muodossa.
Myös Luonnovarakeskuksella on tutkittu power-to-x -menetelmiä. Keskuksen tutkijat onnistuivat vuonna 2015 toteuttamaan metaanireaktorin, jonka avulla voidaan tuottaa polttoainetta uusiutuvan energian avulla sekä varastoida tuuli- ja aurinkovoimaa. Kyseisen reaktorin patentit ovat tämän jälkeen siirtyneet suomalaisen Q Powerin haltuun, jonka toimesta reaktori pilotoitu käytännön kohteissa. Suomen ensimmäinen teollisen mittakaavan toteutus rakentuu Harjavaltaan P2X Solutionsin rakentaman vihreän vedyn tuotantolaitoksen yhteyteen.
Esimerkkejä power-to-x-teknologioiden prosessiketjuista.
Pål Strand

Pål Strand (s. 9. maaliskuuta 1976) on norjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Tippeligaen-seura Lillestrømiä. Strandin pelipaikka on keskikenttäpelaaja.
180 senttimetriä pitkä Strand on edustanut nykyisen seuransa lisäksi myös Gjøvik/Lyniä ja Raufossia.
Aiheesta muualla

Strand VG-sanomalehden sivuilla (norjaksi)
Strand Lillestrømin sivuilla (norjaksi)
Strand Nifs.no-tietokannassa (norjaksi)
The Nanny

The Nanny voi viitata seuraaviin asioihin:
Nanny, yhdysvaltalainen televisiosarja, pääosassa mm. Fran Drescher
The Nanny, brittiläinen elokuva vuodelta 1965, ohjaus Seth Holt
The Nanny diaries, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2007, pääosassa Scarlett Johansson
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Nanny”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Puijo (kaupunginosa)

| Puijo |
| --- | --- |
 Puijon uusi ja vanha torni metsäisen Puijon mäen päällä.
Kaupunki:  Kuopio
Koordinaatit:  62°54′55″N, 027°39′35″E
Kaupunginosa nro:  27
Lähialueet:  Maljalahti ja Hatsala (etelässä), Puijonlaakso, Rypysuo ja Julkula (lännessä), Päiväranta (pohjoisessa), Kettulanlahti, Rahusenkangas, Peipposenrinne ja Linnanpelto (idässä)
Puijo on Kuopion 27. kaupunginosa. Se sijaitsee Kuopion keskustan pohjoispuolella. Alue käsittää muun muassa Puijon mäen luonnonsuojelualueineen ja mäen eteläpuolella viitostien ja radan välissä sijaitsevan Ison hautausmaan. Kaupunginosassa on monia liikunnan ja urheilun suorituspaikkoja.
Aivan Puijonsarven pohjoispäässä Puijon kaupunginosa ulottuu Kallaveteen, niemen itäpuolella sitä rajaavat Päivärannan, Kettulanlahden ja Rahusenkankaan kaupunginosat. Puijon itäpuolella ovat Julkula, Rypysuo ja Puijonlaakso.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puijo (kaupunginosa) Wikimedia Commonsissa
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Pilkkaniska

| Pilkkaniska |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Mustalinnut Melanitta
Laji::  perspicillita
Kaksiosainen nimi
 Melanitta perspicillata  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Pilkkaniska Wikispeciesissä   Pilkkaniska Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pilkkaniska (Melanitta perspicillata) on iso pohjoisamerikkalainen sorsalintu.
Koko ja ulkonäkö

Pilkkaniskalle on tyypillistä kömpelö vartalonmuoto ja iso nokka. Koiras on muuten musta, mutta niskassa on vaaleampia läikkiä. Naaras taas on ruskehtava. Yksilön pituus on tavallisesti 46–55 cm, siipien kärkiväli 90 cm ja paino 800 – 1 200 g.
Levinneisyys

Pilkkaniska pesii Kanadassa sekä Alaskassa ja talvehtii Yhdysvaltojen pohjoisosien rannikoilla. Osa pilkkaniskoista muuttaa talveksi Britteinsaarille, ja osa näistä harhautuu Skandinaviaan.
Elinympäristö

Pilkkaniska viihtyy parvissa rannikolla.
Lisääntyminen

Pesä on maassa lähellä rantaa. Tavallisesti pesä vuorataan untuvalla ja siihen tehdään 5–9 munaa.
Ravinto

Ravinnokseen pilkkaniska käyttää äyriäisiä ja nilviäisiä.