stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Länsisatama (Helsinki)

| Länsisatama> Västra hamnen |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Länsisatama korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  20
Pinta-ala:  2,77 km² 
Väkiluku:  14 542
Väestötiheys:  5249 as./km²
Osa-alueet:  Ruoholahti, Lapinlahti, Jätkäsaari, Hernesaari
Postinumero(t):  00150 (Hernesaari), 00180 (Ruoholahti ja Lapinlahti), 00220 (Jätkäsaari)
Lähialueet:  Kampinmalmi, Ullanlinna, Vironniemi, Lauttasaari
Länsisataman kaupunginosa.
Länsisatama (ruots. Västra hamnen) tarkoittaa Helsingin kiinteistönumerointiin pohjautuvassa kaupunginosajaottelussa Helsinginniemen lounaiskulmaa. Tämä 20. kaupunginosa kuuluu Helsingin Eteläiseen suurpiiriin ja jakautuu viiteen osaan:
Ruoholahti – osa-alue Kampinmalmin peruspiirissä
Salmisaari – kiinteistöjaotuksessa Salmisaari on pienalue, joka kuuluu Ruoholahden osa-alueeseen.
Lapinlahti – osa-alue Kampinmalmin peruspiirissä
Jätkäsaari – osa-alue Kampinmalmin peruspiirissä
Hernesaari – osa-alue Ullanlinnan peruspiirissä; käsittää myös Munkkisaaren alueen, joka ennen oli osa-alueen nimenä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsisatama (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Luhte järv

| Luhte järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°41′03″N, 27°09′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Piusa jõen valuma-alue
Laskuoja:  ojat Piusa jõgeen 
Järvinumero:  VEE2087430
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  194,3 m  mpy. 
Pituus:  0,81 km  
Leveys:  0,55 km  
Rantaviiva:  3,88 km  
Pinta-ala:  12,4 ha  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  2 
 fiLuhte järv 
Luhte järv (myös Luhte paisjärv, Luhtõ paisjärv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Luhten kylässä sijaitseva padottu tekojärvi. Viron kielessä pais tarkoittaa patoa.
Maantietoa

Tekojärvi on 810 metriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria johon luetaan mukaan kaksi saarta. Saarien yhteispinta-ala on 0,12 hehtaaria. Tekojärvi on muodostunut Haavistomäen, Rehemäen ja Koobamäen kukkuloiden väliseen painaumaan, kun vesi on padottu ainakin viidellä erisuuntaisella padolla. Järvellä on neljä selkeästi erottuvaa lahtea ja kaksi kapeaa niemeä. Siinä on jopa 5 metriä syvää. Se ola aikaisemmin peltomaiden ja metsämaisen ympäröimä, mutta yli puolet peltomaista on jätetty niittyinä viljelemättä. Järven ympärillä on kolme maatilaa, jotka kuuluvat pieneen Luhten kylään. Kylän kautta kulkeva maantie ohittaa järven sen itäpuolelta.
Luontoarvoja

Se jää Haanjan luonnonpuiston sisälle.
Vesistösuhteita

Luhte järven vedenpinnan korkeus on 194,3 m mpy. Järven vesi tulee sen kaakkoispuolelta pääasiassa kolme oja pitkin. Järvellä on kaksi säännösteltyä sekä pituudeltaan 450 ja 110 metristä laskuojaa, jotka laskevat Piusa jõgeen (183,9 metriä mpy.). Tekojärvi kuuluu siksi Piusa jõen valuma-alueeseen. Piusa jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2 3  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
1 2  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Luhte järv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Kerisalo

Kerisalo on kylä Joroisten kunnassa Etelä-Savossa. Kylä sijaitsee lähellä Haukiveden rantaa Joroisten keskustaajamasta kaakkoon Rantasalmen rajalla. Kylän kautta kulkee Huutokoski–Parikkala-rata, joka vuodesta 1988 on palvellut vain tavaraliikennettä. Aiemmin rataosuudella on ollut kylässä Kerisalon pysäkki.
Aiheesta muualla

Kerisalon kylän nettisivut
Preng Jakova

Preng Jakova albanialaisessa postimerkissä.
Preng Jakova (27. kesäkuuta 1917, Shkodër – 16. syyskuuta 1969) oli albanialainen säveltäjä. Hän opiskeli nuorena klarinetin soittoa Roomassa. Jakovan sävellyksiin kuuluvat muun muassa oopperat Mrika (1958) ja Scanderbeg (1968), jotka ovat vanhimpia albanialaisia oopperoita. Jakovan oopperoissa oli vaikutteita italialaisesta oopperasta ja albanialaisesta kansanmusiikista.
Preobraženskaja ploštšadin metroasema

| Preobraženskaja ploštšad (Преображе́нская пло́щадь) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Sokolnitšeskaja
Sijainti:  55.7963°N, 37.7151°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  31. joulukuuta 1965
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Preobraženskaja ploštšad (ven. Преображе́нская пло́щадь) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 31. joulukuuta 1965.
Garbage

| Garbage |
| --- | --- |
 Garbage vuonna 2013
Tiedot
Toiminnassa:  1994–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock, electronica, post-grunge
Kotipaikka:  Madison, Wisconsin, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Shirley Manson - laulu   Duke Erikson - bassokitara   Steve Marker - kitara   Butch Vig - rummut  
Levy-yhtiö:  Interscope Records   Geffen Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Garbage keikalla Kööpenhaminassa kesäkuussa 2005
Garbage on yhdysvaltalainen rockyhtye. Yhtyeen perustivat Butch Vig, Steve Marker ja Duke Erikson Wisconsinissa vuonna 1994. Vig, Marker ja Erikson olivat aiemmin toimineet musiikkialalla monissa eri tehtävissä. Vig oli muun muassa ollut mukana tuottamassa Nirvanan Nevermindia ja The Smashing Pumpkinsin Gishiä. Myöhemmin he löysivät yhtyeeseen laulajaksi aiemmin Angelfish-yhtyeen laulajana toimineen skotlantilaisen Shirley Mansonin. Yhtyeen ensimmäinen albumi oli vuonna 1995 julkaistu Garbage. Siltä julkaistiin singleinä viisi kappaletta: "Vow", "Only Happy When It Rains", "Queer", "Stupid Girl" ja "Milk".
Pian esikoisalbuminsa julkaisun jälkeen Garbage alkoi tehdä materiaalia seuraavalle albumilleen, joka sai nimekseen Version 2.0 ja julkaistiin vuonna 1998. Albumin ja myös itse yhtyeen suurimpien hittien joukkoon nousivat kappaleet "Push It" ja "I Think I'm Paranoid". Vuonna 1999 Garbage esitti James Bond -elokuva The World Is Not Enoughin samannimisen tunnuskappaleen. Vuonna 2001 ilmestyi yhtyeen kolmas albumi, beautifulgarbage. Yhtye vietti hiljaiseloa aina vuoteen 2005 saakka, jolloin julkaistiin neljäs albumi Bleed Like Me. Tämän jälkeen yhtye piti jälleen taukoa ja jäsenet työskentelivät muiden projektien parissa.
Tauko päättyi vuonna 2007, kun vuorossa oli yhtyeen suurimmista hiteistä koostettu kokoelmalevy Absolute Garbage. Tulevaisuudensuunnitelmiin kuuluivat Shirley Mansonin soololevy sekä yhtyeen viides studioalbumi, mahdollisesti jo vuoden 2008 aikana. Projektit kuitenkin siirrettiin jälleen tauolle kun Shirley sai roolin Terminator: The Sarah Connor Chronicles -tv-sarjasta.
Kesäkuussa 2009 Butch Vig kertoili Gearslutz-nettifoorumilla Garbagen studiotyöskentelystä ja samalla mainitsi bändin tuottavan jälleen uutta materiaalia. Myöhemmin, helmikuussa 2010 myös Shirley Manson ilmoitti Facebookissa viettäneensä studiossa viikon muiden bändin jäsenten kanssa. Loppuvuodesta Manson julkisti virallisesti bändin palaavan uuden materiaalin kanssa luennoidessaan University of the West of Scotlandissa.
Garbagen kappale "Push It" oli vuonna 1999 julkaistun NHL 2000 -jääkiekkopelin tunnuskappale ja
Garbagen kappale "I Think I'm Paranoid" on mukana Rock Band -musiikkipelissä. Myös kitarapeli Guitar Hero 5:ssä on Garbagen kappale Only Happy When It Rains".
Diskografia > Albumit

Garbage (1995)
Version 2.0 (1998)
beautifulgarbage (2001)
Bleed Like Me (2005)
Not Your Kind of People (2012)
Strange Little Birds (2016)
No Gods No Masters (2021)
Kirjallisuutta

Cohen, Jason: This Is the Noise That Keeps Me Awake. Akashic Books, 2017.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marjukka Korhonen

Marjukka Korhonen (s. 1968 Lappeenranta) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän on valmistunut kuvataiteen maisteriksi vuonna 2001 Kuvataideakatemiasta, jossa hän opiskeli vuosina 1988–1993. Korhonen opiskeli myös Repin-instituutissa Pietarissa vuonna 1994. Korhosen tuotannon skaala on laaja. Se ulottuu yksittäisistä veistoksista laajoihin julkisen ympäristön suunnittelutöihin.
Julkisia teoksia

Korhosen ympäristöteoksiin kuuluu muun muassa vuonna 1997 Imatralle valmistunut Imandra Idäntie, joka ulottuu noin kymmenen kilometrin matkalle Vuoksenniskan moottoritien varrella eli valtatiellä 6 Mansikkakosken ja Kaukopään välillä. Ympäristöteoksen tilasi Kaakkois-Suomen tiepiiri. Imandra Idäntie -projekti alkoi vuonna 1994. Sen kanssa osittain samaan aikaan vuosina 1996–1998 valmistuivat myös (silloisen) maantie 396:n (Pietarintien)  ympäristötaideteokset Imatralle. Korhonen sai näistä molemmista töistä vuonna 1996 Kaakkois-Suomen rakennus- ja ympäristötaidepalkinnon, jonka myöntää Kaakkois-Suomen taidetoimikunta ja Kaakkois-Suomen Arkkitehdit SAFA.
Vuonna 2010 valmistuivat Liikenneviraston tilaamat kaksi ympäristökohdetta Kemissä valtatie 4:llä: Valoportti-teos, jonka Korhonen suunnitteli yhteistyössä TaM Mari Siikosen, valosuunnittelija Ari Peltolan ja DI Antti Karjalaisen kanssa ja Korhosen suunnittelema Hetki Kemissä, joka käsitti kolme valtatie 4:n alikulkukäytävää.
Osana Tampereen Vuoreksen asuinalueen taideohjelmaa paljastettiin vuonna 2012 teos Kuusen Silmu, jonka Korhonen suunnitteli yhdessä WSP Groupin työryhmän kanssa Lappeenrannan Vapaudenaukio–Paasikivenpuiston uudistamisen yhteydessä paljastettiin vuonna 2016 teos Ydinperhe; sisko- ja velipuoli
Viimeisimpiä teoksia on Vantaan Keimolanmäkeen toteutettu ympäristöteos. Hankkeessa Keimolan moottoriradan ilkivallan runtelema valvontatorni muuntui interaktiiviseksi valo-äänitaideteokseksi, jota yleisö voi ”soittaa”. Teoksen nimi on Ombra ja se paljastettiin vuonna 2019. Valvontatornin uudistamiseksi järjestettiin suunnittelukilpailu, ja toteutunut teos on Marjukka Korhosen johtaman WSP Groupin suunnitteluryhmän ehdotus. Teoksen äänisuunnittelusta vastasi Markus Raivio. Keimolan valvontatorni valmistui vuonna 1966 ja sen suunnitteli arkkitehti Dag Englund.
Kuvia julkisista teoksista

Kuusen Silmu, 2012, Tampere.
yhdessä Markus Raivion kanssaa, Ombra, 2019, Vantaa.
Ombra, 2019, Vantaa. Osakuva: Ombran äänien ohjauslaitteet.
Istuinveistokset (osa) 2016-2019, Helsinki.
Katja Alvik

Eva Unelma Vaahtera, kirjailijanimi Katja Alvik (1. syyskuuta 1929 Helsinki – 2020) oli suomalainen kirjailija.
Alvikin esikoisromaani Syntisten paratiisi sijoittui 1920-luvun kieltolakiajan ruotsinkieliseen rannikkokylään pirtun salakuljettajineen. Romaani Keisarin linnoitus sijoittui ensimmäisen maailmansodan aikoihin kun venäläiset tekivät linnoitustöitä Helsingin ympäristössä. Rakkautta ruukin varjossa on taas 1900-luvun alkuun Finkkelin ruukinkylään sijoittuva rakkaustarina.
Teoksia

Syntisten paratiisi. Gummerus 1975
Keisarin linnoitus. Gummerus 1977
Rakkautta ruukin varjossa. Gummerus 1980
Kaulakylkiluu

Röntgenkuva kaulakylkiluusta
Kaulakylkiluu on luu, joka sijaitsee joillakin ihmisillä ja eläimillä[lähde? ] päänsuuntaisesti ensimmäisestä kylkiluusta.
Normaalisti ihmisellä on selkärangassa seitsemän kaulanikamaa ja kaksitoista rintanikamaa. Kylkiluut kiinnittyvät rintanikamiin sekä ruston välityksellä rintalastaan. Kaulakylkiluulla tarkoitetaan kylkiluuta, joka lähtee alimmasta kaulanikamasta. Tila on patologinen eli sairaudeksi katsottava tila. Kaulakylkiluu voi olla tois- tai tavallisemmin molemminpuolinen. Se voi painaa hermoja, verisuonia ja lihaksia ja aiheuttaa kipua sekä yläraajan väsymistä ja tunnottomuutta.
Kaulakylkiluun voi poistaa kirurgisesti.
Aiheesta muualla

Poliklinische Chirurgie, Leipzig 1972
Luhtikylä

Luhtikylä etelästä katsottuna
Luhtikylä on Orimattilan kylä, joka sijaitsee Länsi-Orimattilassa.
Luhtikylä on saanut nimensä kylää halkovan Luhdanjoen eli Porvoonjoen latvauoman tulvamaista, luhdasta. Alue kuului keskiajalla Hollolan kihlakunnan Tennilän hallintopitäjään, ja se mainitaan jo ensimmäisessä maakirjassa 1539 osana Tennilää. Hollolan läheisillä kylillä oli joen varressa omat luhtaniittynsä karjan kesälaitumiksi. Kylän asutus vakiintui 1500- ja 1600-luvuilla pysyväksi. Kun Orimattila vuonna 1636 erotettiin omaksi kirkkopitäjäkseen, Luhtikylässä oli kaksi taloa, mikä tilanne jatkui 1700-luvulle.
Luhtikylä rajoittuu seuraaviin Orimattilan kyliin: idässä on Viljaniemi ja Niemenkylä, kaakossa Mallusjoki, etelässä Henna, lounaassa Keituri ja lännessä Tuorakka. Pohjoinen raja on yhteinen Hollolan Herralan kylän kanssa.
Luhtikylä sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien varrella. Kylän itäpuolitse kulkevat Lahden oikorata ja Nelostie.  Lahteen on matkaa 18 km.
Jukolan viesti kilpailtiin Luhtikylässä vuonna 1962.
Luhtikylän koulu

Luhtikylän koulu on perustettu 1869, ja se on yksi Suomen vanhimpia yhä toiminnassa olevia kansakouluja. Koulun perustamiseen myötävaikutti vahvasti Orimattilan kirkkoherra Johan Granholm. Ensimmäiset vuodet koulua käytiin rusthollari Tuiskusen kotona, kunnes koulurakennus valmistui Viljaniemeen 1876. Vuonna 1888 Luhtikylään rakennettiin oma koulu. Koulut yhdistettiin 1990-luvulla.
Luhtikylän koulussa on kolme opettajaa ja siellä toimii peruskoulun luokat 1–6. Nykyinen koulurakennus on rakennettu vuonna 2000.
Kyläseura

Luhtikylässä toimii aktiivinen kyläseura, Luhtikylän Nuorela ry. (Arkistoitu – Internet Archive), joka on perustettu nuorisoseurana vuonna 1902. Yhdistys järjestää kyläläisille harrastustoimintaa ja erilaisia tapahtumia, mm. urheilukilpailuja, liikuntavuoroja ja iltamia. Yhdistyksen omistama ja ylläpitämä talo "Nuorela" urheilukenttineen sijaitsee kylän eteläpuolella.
Henkilöitä

Ampuja Huvi Tuiskunen (1872–1930) oli kotoisin Luhtikylästä. Hän oli Suomen ensimmäinen ampujamestari voitettuaan vuonna 1907 järjestetyt kisat Hämeenlinnassa. Tuiskunen osallistui olympialaisiin kaksi kertaa, 1908 Lontoossa ja 1912 Tukholmassa. Rihlattujen tarkkuuskiväärien ja niiden patruunoiden tuonti Suomen Suuriruhtinaskuntaan oli tuolloin kielletty, ja ne piti salakuljettaa maahan, mikä vaikeutti harjoittelua. Huvi Tuiskusen parhaat sijoitukset 300 metrin vapaakivääriammunnassa ovat joukkueammunnan 5. sija Tukholmassa ja henkilökohtainen 37. sija Lontoossa. Huvi Tuiskunen oli kotiseuturakas ja vietti paljon aikaa Luhtikylässä, mm. hänen kaikki lapsensa merkittiin ulkoseurakuntalaisina Orimattilaan. Hänen rakennuttamansa ja arkkitehti Lars Sonckin suunnittelema huvila sijaitsee yhä Luhtikylässä Luhdanjoen rannassa.
Kirjailija Selma Anttila syntyi Luhtikylässä kyläseppä Helanderin perheeseen 16.12.1867. Hänen romaaninsa "Pyryn perhe" sijoittuu kirjailijan kotikylään ja kertoo hänen esivanhemmistaan. Luhtikylän Nuorelan pihassa on Selma Anttilan muistomerkki.
Kauppias Niilo Helander syntyi Luhtikylässä kyläseppä Helanderin perheeseen 8.5.1865. Heinolaan siirtynyt varakas kauppias perusti Niilo Helanderin säätiön, joka jakaa apurahoja ja palkintoja tieteen ja taiteen tekijöille.
Rakennusmestari Richard Helander, edellisten veli (s. 22.12.1870), oli suomalaisen teräsbetonirakentamisen uranuurtajia 1900-luvun alussa. Helanderin perustama rakennusliike ja sen seuraajat olivat merkittäviä rakentajia Tampereen seudulla ja muuallakin Suomessa aina 1940-luvulle saakka.[lähde? ] Esimerkiksi Orimattilan Tönnön silta, joka on Suomen ensimmäinen kaarisilta ja vanhin säilynyt teräsbetoninen silta, on Richard Helanderin rakennusliikkeen valmistama.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Luhtikylä-Viljaniemen kyläjohtokunta
Luhtikylän Nuorela ry. (Arkistoitu – Internet Archive)
Orimattila
Kuntakeskuksen osat ja kylät
Luonto
| --- | --- |
Järvet, lammikot ja lähteet sekä joet: Mallusjärvi - Hanijärvi - Iso Onkijärvi - Iso Salmijärvi - Kaitajärvi - Kalliojärvi - Koukkujärvi - Kylänjärvi - Kuustjärvi - Lammi - Mustajärvi - Nikkijärvi - Onkijärvi - Ojajärvi - Pahajärvi - Pyhäjärvi – Säyhtee - Salusjärvi - Tekemäjärvi - Tihaja - Tuhkurinjärvi - Valkeajärvi - Villikkalanjärvi – Vähä Onkijärvi - Ylemmäisjärvi
Luonnonsuojelualueet: Mallusjoen vanha metsä – Mieliäissuo
Luonnonmuodostumat: 
Nähtävyydet ja tapahtumat
| --- | --- |
Museot: Artjärven kotiseutumuseo – Orimattilan kotiseutumuseo - Orimattilan taidemuseo – Pullomuseo
Rakennukset ja alueet: Orimattilan kirkko
Kiinteät muinaisjäännökset: Mallusjoen jäännökset
Patsaat ja veistokset: J. H. Erkon patsas
Tapahtumat: Orimattila Kantri
Muuta: Orimattilan nuorisoseura
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Orimattilan urheilutalo - Orimattilan ampumarata
Urheiluseurat: Heinämaan Pallo (salibandy) - Orimattilan Badminton Club (sulkapallo) - Orimattilan Invalidit (vammaisliikunta) - Orimattilan Judoseura (judo) - Orimattilan Jymy (ammunta, ampumahiihto, hiihto, koripallo, kuntourheilu, lentopallo, uinti, yleisurheilu) - Orimattilan Karate (karate) - Orimattilan Latu (kuntoliikunta) - Orimattilan Moottorikerho (moottoripyöräurheilu) - Orimattilan Voimistelijat (naisvoimistelu) - Orimattilan Pedot (jalkapallo, jääkiekko) - Orimattilan Seudun Urheiluampujat (urheiluammunta) - Orimattilan Ratsastajat (ratsastus) - Orimattilan Taekwondoseura ry (taekwondo) - Orimattilan Tennis (tennis) - Orimattilan Toive (hiihto, moottoriurheilu, kuntourheilu, yleisurheilu) - Orimattilan Urheiluautoilijat (autourheilu) - Rastivarsat (suunnistus, hiihtosuunnistus, kuntourheilu) - Vartion Ratsutilayhdistys ry (ratsast
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikennekeskukset: Orimattilan linja-autoasema
Hollolan kautta kulkevat tiet: seututie 162 - seututie 167
Orimattilan kautta kulkevat radat: Lahden oikorata - rataosuus 252 Lahti-Loviisa satama
Sisäiset liikenneväylät: seututie 162 - seututie 167
Muuta Orimattilaan liittyvää
| --- | --- |
Kunta ja hallinto: Kunnanvaltuusto – Vaakuna
Media: Etelä-Suomen Sanomat – Orimattilan Sanomat – Seutuneloset - Radio Voima
Oppilaitokset: Erkko-lukio
Muuta Orimattilaan liittyvää: Orimattilan seurakunta – Orimattilan suojeluskunta – Hollolan rovastikunta – Päijät-Hämeen keskussairaala -
Päivän sää

Päivän sää on MTV3:n sääohjelma, jota esitetään arkisin kello 19.20 Seitsemän Uutisten jälkeen ja kesästä 2009 lähtien arkisin myös kello 22.20 Kymmenen Uutisten jälkeen ja lauantaisin kello 22.15 Kymmenen Uutisten ja lottoarvonnan jälkeen.
Sunnuntaisin kello 22.15 Kymmenen Uutisten jälkeen lähetetään Viikon sää, jossa meteorologi antaa sääennusteen koko alkavalle viikolle.
Nykyiset meteorologit

Aleksi Jokela
Jenna Salminen
Mette Mannonen
Markus Mäntykannas
Pekka Pouta
Liisa Rintaniemi
Joonas Koskela
Lähde:
Entiset meteorologit

Anja Häkkinen
Reija Ruuhela
Visa Salojärvi
Lea Saukkonen
Petri Takala
Miina Manninen
R-tyypin asteroidi

R-tyypin asteroidit ovat kohtalaisen kirkkaita, suhteellisesti harvinaisia sisävyöhykkeen asteroideja jotka ovat spektrisesti V- ja A-tyypin asteroidien välissä. Spektri näyttää selvästi oliviinia ja pyrokseenia 1-2 mikrometreissä, ja ehkä plagioklaasia. 0,7 μm jälkeen spektri on todella punertava.
IRAS-teleskooppi on luokinnut 4 Vestan, 246 Asporinan, 349 Dembowskan, 571 Dulcinean ja 937 Bethgean R-tyyppisiksi; kuitenkin Vestan uudelleen luokitseminen, V-tyypin perikuva, on kiistanalainen. Näistä kappaleista vain 349 Dembowska on hyväksytty R-tyyppinä jos kaikki aallonpituudet otetaan mukaan.
Asteroidiluokat (Tholenin luokittelu)
C-tyyppi (Alaluokat B · F · G) · S-tyyppi · X-tyyppi (Alaluokat M · E · P)
Pienemmät luokat: A-tyyppi · D-tyyppi · T-tyyppi · Q-tyyppi · R-tyyppi · V-tyyppi
Marcus Paulsson

| Marcus Paulsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. tammikuuta 1984 (ikä 40) Karlskrona, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  93 kg
Seura
Seura:  Mörrums GoIS
Sarja:  Hockeyettan
Pelinumero:  31
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–
Aik. seurat:  Mörrum GoIS IK (Allsv.) Malmö Redhawks (SEL/Allsv.) Pelicans (SML) TPS (SML) Färjestad BK (SEL) HC Davos (NLA) Karlskrona HK (Allsv.) Växjö Lakers HC (SHL)
NHL-varaus:  149. varaus, 2002 New York Islanders
Marcus Paulsson (s. 10. tammikuuta 1984 Karlskrona, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Hockeyettan-joukkue Mörrums GoIS:issa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Paulsson osaa pelata myös keskellä. Elite Prospects -sivuston mukaan hänellä on hyvä laukaus, hän luistelee hyvin ja tykkää pelata fyysisesti. Sivusto mainitsee Paulssonin vahvuuksiin myös tekniset taidot, intensiteetin, aggressiivisuuden, työmoraalin ja maalintekotaidot.
Ura > Maajoukkueura

Paulsson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2003. Ruotsin A-maajoukkueessa hän on pelannut yhdeksän ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Paulsson teki A-maajoukkuedebyyttinsä Oddset Hockey Gamesissa 7. helmikuuta 2013 Malmössä Tšekkiä vastaan. Hänet merkittiin heti Ruotsin ykkösketjuun Carl Söderbergin ja Martin Thörnbergin viereen.
Muuta

Paulssonin isä Gary pelasi alempia sarjoja Mörrumissa.
Qwak!

| Qwak! |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Atari
Julkaisija:  Atari
Jakelija:  Atari
Julkaistu:  1974
Lajityyppi:  ammuntapeli ja valopistoolipeli (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Kolikkopeli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Qwak! on Atarin kolikkopeli, joka on julkaistu vuonna 1974. Peli on yksinpelattava valopistoolipeli.
Pelissä ammutaan ankkoja musta-valkoisella näytöllä kiväärin muotoisella ohjaimella.
Aiheesta muualla

Qwak! MobyGamesissa (englanniksi)
Qwak ! Arcade History -sivustolla (englanniksi)
Qwak! Killer List of Videogamesissä (englanniksi)
Khandi Alexander

| Khandi Alexander |
| --- | --- |
 Khandi Alexander vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1957 (ikä 67) New York City, New York, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, koreografi
Näyttelijä
Aktiivisena:  1985-
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Khandi Alexander (s. 4. syyskuuta 1957 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, koreografi ja tanssija.
Ura

Alexander esiintyi 1980-luvun loppupuolella ja 1990-luvun alussa pienissä rooleissa tv-sarjoissa, elokuvissa ja Broadway-musikaaleissa, kuten Dreamgirls. Vuosina 1988–1992 hän toimi koreografina Whitney Houstonin maailmankiertueella.
Vuosina 1995–1998 Alexander esitti Cathrine Dukea tilannekomediassa NewsRadio ja 2002–2008 patologi Alexx Woodsia draamasarjassa CSI: Miami. Lisäksi Khandi on näytellyt monissa elokuvissa. Hän esitti televisiosarjassa Teho-osasto Peter Bentonin Jackie-siskoa ja sarjassa Treme LaDonna Batiste-Williamsia.
Vuonna 2015 hänellä oli rooli kuuluisasta blues-laulajasta, Bessie Smithistä, kertovassa elokuvassa Bessie, jossa hän esitti päähenkilön vanhempaa siskoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khandi Alexander Wikimedia Commonsissa
Khandi Alexander Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Khandi Alexanderin henkilökuva Yahoo!TV:ssä
Kiss Land

| Kiss Land The Weeknd |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. syyskuuta 2013
 Tuottaja(t): DannyBoyStyles, Jason "DaHeala" Quenneville, Silkky Johnson, The Weeknd
 Tyylilaji: Darkwave, R&B
 Kesto: 55.38
 Levy-yhtiö: XO, Republic
The Weekndin muut julkaisut
| Trilogy 2012 | Kiss Land 2013 | Beauty Behind the Madness 2015 |
Singlet albumilta Kiss Land
 ”Kiss Land” Julkaistu: 17. toukokuuta 2013  ”Belong to the World” Julkaistu: 16. heinäkuuta 2013  ”Love in the Sky” Julkaistu: 8. kesäkuuta 2013  ”Live For” Julkaistu: 20. elokuuta 2013  ”Pretty” Julkaistu: 9. lokakuuta 2013  ”Wanderlust” Julkaistu: 31. maaliskuuta 2014
Kiss Land on kanadalaisen laulajan The Weekndin debyyttialbumi, joka julkaistiin levy-yhtiöiden Republic Recordsin ja XOn kautta 10. syyskuuta 2013. Albumista julkaistiin kuusi singleä: "Kiss Land", "Belong to the World", "Love in the Sky", "Live For", "Pretty" ja "Wanderlust". Albumin kappaleet on pääosin The Weekndin, DannyBoyStylesin ja Jason "DaHeala" Quennevillen sanoittamia ja säveltämiä.
Kiss Land kohtasi pääosin positiivista palautetta. Se pääsi US Billboard 200 -listan toiselle sijalle, myyden noin 95 tuhatta kopiota ensimmäisen viikon aikana. Vuoden 2015 elokuuhun mennessä Kiss Land oli myynyt 273 tuhatta kopiota Yhdysvalloissa.
Kappaleet

Professional – 6.03
The Town – 5.07
Adaptation – 4.43
Love in the Sky – 4.27
Belong to the World – 5.07
Live For – 3.44 (feat. Drake)
Wanderlust – 5.06
Kiss Land – 7.35
Pretty – 6.15
Tears in the Rain – 7.24