stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skitsofreniforminen häiriö

Skitsofreniforminen häiriö on psykoosisairaus, joka oireilee skitsofrenian tavoin, mutta kestää vain 1–6 kuukauden ajan. Jos häiriön oireet jatkuvat yli kuusi kuukautta, pidetään skitsofreniaa todennäköisenä. Noin kahdella kolmesta potilaasta uudeksi diagnoosiksi vahvistuukin myöhemmin skitsofrenia. Skitsofreniforminen häiriö on ollut lyhytkestoisen psykoosin tavoin harvinainen elämänaikainen diagnoosi.
Skitsofreniformisen häiriön kehittymiseen voivat vaikuttaa genetiikka, aivokemia ja ympäristötekijät. Naisilla häiriö todetaan useimmiten 24–35 vuoden iässä; miehillä ikä häiriön ilmetessä on usein matalampi. Skitsofreniforminen häiriö aiheuttaa muutoksia ihmisen ajattelussa, toiminnassa, ihmissuhteissa, tunteiden ilmaisussa ja todellisuuden havainnoinnissa. Useimmiten hoidossa käytetään epätyypillisiin antipsykootteihin kuuluvia lääkkeitä.
Talvi

Maan akselin kaltevuus saa aikaan vuo­den­ajat. Pohjoisen pallonpuoliskon tal­vel­la (kuvassa) Au­rin­ko pais­taa pohjoiselle pallonpuoliskolle ma­ta­lam­mal­ta ja osa poh­joi­sta pal­lon­puo­lis­koa on sil­loin jat­ku­vas­ti varjossa.
Talvi on yksi neljästä vuodenajasta. Se on vuodenajoista kylmin ja pimein, koska Maa on silloin kallistunut niin, että Aurinko säteilee maan pinnalle matalammalta kuin muina vuodenaikoina. Tähtitieteessä se määritellään talvipäivänseisauksesta kevätpäiväntasaukseen; klimatologiassa eli ilmastotieteessä käytetään usein määritelmää joulukuun alusta helmikuun loppuun. Vastaavasti eteläisen pallonpuoliskon talvi kattaa kesä-, heinä- ja elokuut.
Talven määritelmiä

Pohjoisella pallonpuoliskolla tähtitieteellisen määritelmän mukaan talvi alkaa talvipäivänseisauksesta 21. tai 22. joulukuuta ja päättyy kevätpäiväntasaukseen 19., 20. tai 21. maaliskuuta. Eteläisellä pallonpuoliskolla vastaavasti talvipäivänseisaus on 21. tai 22. kesäkuuta, ja tähtitieteellinen talvi jatkuu siitä syyskuun 22. tai 23. päivään.
Kaamos eli vuotuinen ajanjakso, jonka aikana aurinko ei nouse horisontin yläpuolelle, ajoittuu vain puoliksi tähtitieteelliseen talveen, puoliksi syksyyn, sillä talvipäivänseisaus on sen keskimmäinen päivä. Esimerkiksi Utsjoella kaamos alkaa 27. marraskuuta ja päättyy 17. tammikuuta, joka on vuoden ensimmäinen päivä, jolloin aurinko nousee.
Monissa meteorologisissa yhteyksissä talvi ja muut vuodenajat määritellään lämpötilan rajojen mukaan. Suomessa määritellään termiseksi talveksi se aika vuodesta, jolloin vuorokauden keskilämpötila on pysyvästi pakkasen puolella. Terminen talvi ajoittuu selvästi myöhemmäksi kuin kaamosaika; esimerkiksi Suomessa vuoden kylmin lämpötila mitataan useimmiten tammikuun lopussa.
Lauhkeimmilla ilmastovyöhykkeillä termistä talvea ei ole lainkaan; muiden määritelmien mukainen talvi kuitenkin on ja usein se tuo kesän kuumuuden ja kuivuuden jälkeen tervetulleen viileyden ja sateet. Tropiikissa talvikausi, jota nimitetään myös viileäksi kaudeksi, katkaisee kesän monsuunin ja aloittaa kuivan kauden.
Talvista toimintaa

Talviurheilu on urheilua, jossa hyödynnetään lunta ja jäätä. Talviurheilulajeja ovat muun muassa maastohiihto, laskettelu, lumilautailu, luistelu ja jääkiekko. Jäätiet lyhentävät ajomatkoja järviseudulla, ja tekevät saaristossa mahdollisiksi kuljetukset autolla paikkoihin, joihin ei kesällä pääse.
Rakentaminen on yleisempää kesäisin, jolloin lämmitys- ja valaistuskulut ovat pienemmät eikä materiaaleja tarvitse suojata lumelta. Talvella voi tosin saada rakennustyövoimaa edullisesti.
Talvi luonnossa

Kasvillisuuden lepokausi ajoittuu talveen, koska silloin on vähemmän auringonenergiaa käytettävissä yhteyttämiseen, ja lämpötila laskee usein niin alas, että jäätyvät nesteet voisivat rikkoa soluja. Eri kasvilajeilla on eri tapoja talvehtia: yksivuotiset kuolevat pois ja talvehtivat siemeninä, ja monivuotiset suojaavat tärkeät osansa tavalla tai toisella.
Myös eläimillä on erilaisia talvehtimistapoja. Muuttolinnut siirtyvät pois ankarimman talven alueelta joko lauhkeammalle vyöhykkeelle tai jopa toisen pallonpuoliskon kesään.
Suomen talvi-ilmastoa

Pohjoismaissa talvisäiden vuosittaiset erot ovat todella suuret. Vuotuinen vaihtelu on suurinta nimenomaan talvisin. Lämpötilojen vuorokausivaihtelu on marras–helmikuussa verrattain vähäistä ja peittyy säätilan muutoksista johtuviin lämpötilavaihteluihin.
Kylmiä talvia olivat muun muassa talvet 1964–1965, 1965–1966, 1968–1969, 1977–1978, 1978–1979, 1984–1985, 1985–1986, 1986–1987, 1995–1996, 1998–1999, 2002–2003, 2009–2010, 2010–2011 ja 2023–2024.
Leutoja talvia sitä vastoin olivat muun muassa talvet 1988–1989, 1989–1990, 1990–1991, 1991–1992, 1992–1993, 1994–1995, 1999–2000, 2000–2001, 2004–2005, 2006–2007, 2007–2008, 2008–2009, 2011–2012 2013–2014, 2014–2015, 2015–2016, 2016–2017, 2017–2018, 2018–2019, 2019–2020, 2020–2021 ja 2022–2023.
Talvi 2007–2008 oli poikkeuksellinen: sen aikana Helsingissä pysyvä terminen talvi ei alkanut juuri lainkaan, ja keskilämpötila oli Ilmatieteen laitoksen mukaan mittaushistorian korkein. Myös terminen talvi 2014–2015 jäi paikoin maan eteläosaan tulematta.
Keskimääräisiä talvia olivat muun muassa talvet 1996–1997, 1997–1998, 2001–2002, 2003–2004, 2005–2006, 2012–2013 ja 2021–2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talvi Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Talvi Wikisitaateissa
Animaatio maapallon lumipeitteestä vuoden aikana.
Jääkiekko on suosituin talviurheilulaji. Kuvassa NHL-ottelu Tampereen Kannen areenalla.
Akseli Gallen-Kallela: Imatra talvella (1893)
Talbot Jennings

| Talbot Jennings> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. elokuuta 1894 Shoshone, Idaho, Yhdysvallat
Kuollut: 30. toukokuuta 1985 (90 vuotta) East Glacier, Montana
Ammatti:  elokuvakäsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Talbot Jennings (25. elokuuta 1894 Shoshone, Idaho – 30. toukokuuta 1985 East Glacier, Montana) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja. Hän aloitti opiskelunsa jälkeen näytelmäkirjailijana ja siirtyi myöhemmin Metro-Goldwyn-Mayerin palvelukseen. Jennings oli kahdesti ehdolla parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon saajaksi. Ensimmäisen ehdokkuutensa hän sai elokuvasta Kapina laivalla (1935) ja toisen elokuvasta Anna ja Siamin kuningas (1946).
Shelbie Bruce

Shelbie Carole Bruce (s. 12. marraskuuta 1992 Brownsville, Teksas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa sarjoissa Moonlight ja Teho-osasto. Hän osaa puhua sujuvasti englantia ja espanjaa. Hänellä on yksi pikkuveli jonka nimi on Robby, ja hän on myös näyttelijä. Hän muutti vuonna 2001 perheensä kanssa Los Angelesiin. Hän esiintyi televisiossa ensimmäisen kerran vuonna 2002, jolloin hän oli vielä 9-vuotias. Siitä lähtien hän on näytellyt eri televisio-ohjelmissa.
Aiheesta muualla

Shelbie Bruce Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Svenska Tysklandsvänner i Finland

Svenska Tysklandsvänner i Finland oli jatkosodan aikana vuosina 1941–1944 Suomessa toiminut ruotsinkielinen saksalaismielinen järjestö. Järjestön jäsenmäärä oli vuonna 1943 noin 2 000. Vuonna 1942 perustettiin lisäksi Vaasassa Svenska Tysklandsvänner i Vasa-yhdistys jolla oli jäseniä noin 150.
Loppuvuodesta 1941 perustetun yhdistyksen taustavoimina olivat Samfundet Folkgemenskap-ryhmän johtohenkilöt jotka olivat julkaisseet syksyllä 1941 yli sadan henkilön allekirjoittaman Saksaa kannattaneen ohjelmajulistuksensa Hufvudstadsbladet-lehdessä.
Järjestö lakkautettiin syksyllä 1944 välirauhansopimuksen perusteella.
Yhdistyksen julkaisuja

T. E. Karsten : Våra äldre tyska kulturförbildelser. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 1. Åbo 1942
Gustav von Schoultz : Atlantikschlacht?. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 2. Helsingfors 1942
Herman Gummerus : Ukraina under bolsjevikoket. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 3. Åbo 1943
Otto Andersson : Språk- och personlighetsprincipen i den nationalsocialistiska statstanken : reflexioner och jämförelser. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 4. Förlaget Bro, Åbo 1943
Algot Fagerholm : Den tyska arbetsfronten. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 5. Söderström, Helsingfors 1943
John Rosberg : Intryck från Tysklands autostrador. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 6. Åbo 1943
Gustaf Jacobson : Bismarck och vår tid. Svenska tysklandsvänners i Finland skriftserie 7. Söderström, Helsingfors 1944
Svenska Socialisten

Svenska Socialisten oli Yhdysvalloissa vuosina 1905–1922 ilmestynyt ruotsinkielinen työväenlehti.
Illinoisin Rockfordissa perustettu lehti siirtyi vuonna 1911 Amerikan sosialistipuolueen skandinaaviselle järjestölle Skandinaviska Socialistförbundetille, joka muutti sen Chicagoon. Samalla perustettiin norjalais-tanskalainen lehti Social-Demokraten. Vuonna 1915 niitä kustantamaan muodostettiin Scandinavian Workers’ Publishing Society -niminen yhtiö.
Lehden talous oli jatkuvasti heikko, ja ensimmäisen maailmansodan aikana se joutui usein viranomaisten sensuurin kohteeksi. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Svenska Socialisten ja sen taustayhteisö siirtyivät kannattamaan kommunismia, minkä johdosta vuonna 1920 poliisi ratsasi sen toimiston ja pidätti toimittajat. Kesäkuussa 1921 lehti sai nimen Facklan. Vuonna 1922 Skandinaviska Socialistförbundet ja Amerikan sosialistisesta työväenpuolueesta erotettu Skandinaviska Socialistiska Arbetareförbundetin oppositioryhmä yhtyivät Yhdysvaltain kommunistisen puolueen skandinaaviseksi järjestöksi. Samalla yhdistettiin myös niiden lehdet Facklan ja Folket, joiden seuraajaksi perustettiin Svenska Socialistenin ja Facklanin numerointia jatkanut Ny Tid.
Svenska Socialisten oli etupäässä Amerikan asioihin keskittynyt värikäs ja moniääninen lehti. Sen levikki oli 1910-luvulla noin 5 000 kappaletta. Useasti vaihtuneisiin toimittajiin kuuluivat muun muassa Nils R. Swenson ja Oscar W. Larson. Pitkäaikaisena liikkeenhoitajana ja ajoittain myös toimittajana työskenteli Henry Bengston, joka kertoo lehden ja Socialistiska Förbundetin tarinan teoksessaan Skandinaver på vänsterflygeln i USA.
Aiheesta muualla

Svenska Socialisten ja Facklan digitoituna
Sluseholmenin metroasema

| Sluseholmen |
| --- | --- |
 Kööpenhaminan metro 
Perustiedot
Lyhenne:  Slu
Metrolinjat:  
Paikkakunta:  kööpenhamina
Avattu:  22. kesäkuuta 2024
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Laitureita:  1
Laituriraiteita:  2
Liukuportaita:  kyllä
Hissejä:  kyllä
Sluseholmenin metroasema on Kööpenhaminan metroasema samannimisessä kaupunginosassa Kööpenhaminassa, Tanskassa. Asema sijaitsee M4-linjalla, Enghave Bryggen ja Mozarts Pladsin asemien välissä.
Asema avattiin 22. kesäkuuta 2024 osana linjan eteläistä laajennusta Kööpenhaminan keskustasta København Sydiin.
Teodor Natanael von Pfaler

Teodor (Theodor) Natanael von Pfaler (22. marraskuuta 1864 Mynämäki – 17. marraskuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen pappi, opettaja ja valtiopäivämies.
Von Pfalerin vanhemmat olivat kirkkoherra Henrik Johan von Pfaler ja Ebba Fredrika Roos ja puoliso vuodesta 1889 Selma Sofia Viklund (k. 1945). Von Pfaler tuli ylioppilaaksi 1883 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1887, jolloin hänet myös vihittiin papiksi. Hän oli Kokemäen kirkkoherran apulainen ja kirkkoherran viran välivuodensaarnaaja 1889, Porin kappalaisen apulainen 1891 ja samana vuonna Lokalahden kappalainen, Nummen kirkkoherra 1897, Turun 3. kappalainen 1898 ja 2. kappalainen 1904, Uskelan kirkkoherra 1908, astuen virkaan 1910, Angelniemen vt. kappalainen 1913 ja Ähtärin kirkkoherra 1914, astuen virkaan 1915. Eläkkeelle von Pfaler jäi vasta vuonna 1951. Perniön rovastikunnan lääninrovastina hän toimi 1911–1915, Porvoon-Tampereen tuomiokapitulin asessorina 1918–1921 ja Ruoveden rovastikunnan lääninrovastina 1928–1933. Von Pfaler oli myös Turun suomalaisen tyttökoulun uskonnon opettaja 1906–1910 ja Porvoon lyseon uskonnon opettaja 1920–1923. Hän oli edustaja kirkolliskokouksessa 1903, 1913, 1918, 1923, 1928 ja valtiopäivämies pappissäädyssä 1905.
Snaresbrookin metroasema

Snaresbrook on Snaresbrookissa, Redbridgessä sijaitseva Lontoon metron Central Linen asema. Se sijaitsee Oyster-vyöhykkeellä 4.
Asema avattiin 22. elokuuta 1856 Eastern Counties Railwayn Lontoo–Loughton-radalle. Haara yhdistettiin Lontoon metroon osana New Works Programme -ohjelmaa vuosina 1935-1945, jolloin siitä tuli osa Central Linen laajennusta itään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Snaresbrookin metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| South Woodfordin metroasema ▷ Eppingin metroasema |  |  Central Line |  | Leytonstonen metroasema (en) ▷ West Ruislipin asema (en) |
muokkaa wikidataa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Snaresbrook tube station
Käännös suomeksi
Sophiatown

Sophiatownin taloja.
Sophiatownin katukartta.
Sophiatown on Johannesburgin esikaupunki, joka Etelä-Afrikan apartheid-hallinnon aikana ryhmäaluelain nojalla julistettiin valkoiseksi alueeksi ja 12. helmikuuta 1955 noin 65 000 asukasta siirrettiin kolmentoista mailin päässä sijaitsevalle uudelle alueelle. Samalla Sophiatown nimettiin uudelleen Triomfiksi (suom. Voitto). Vuonna 2005 alueen nimi palautettiin.
Sophiatownia kutsutaan myös nimellä Kofifi Hermann Tobianskyn vaimon mukaan, joka muutti alueelle vuonna 1899 ja osti alueelta 237 aaria maata. Varsinaisesti esikaupunki perustettiin vuonna 1904 ja vuoteen 1913 asti mustat eteläafrikkalaiset saivat ostaa sieltä kiinteistöjä. 1920-luvulle tultaessa alueen valkoinen väestö oli muuttanut pois ja Sophiatownista oli tullut mustien, värillisten, intialaisten ja kiinalaisten yhteisö.  Sophiatown oli ennen värillisten häätämistä tunnettu värikkäästä kulttuurielämästään ja muun muassa Miriam Makeba aloitti uransa siellä.
Kun tieto alueen luokittelemisesta valkoiseksi levisi, asukkaat ryhtyivät protestoimaan sitä vastaan iskulauseella "Ons dak nie, ons phola hier" ("Me emme muuta"). Vastarinnan keskeisiä johtajia olivat isä Trevor Huddleston, Nelson Mandela ja Ruth First. Koko väestön siirtämiseen kului kahdeksan vuotta ja alue asutettiin uudelleen pääasiassa afrikaanerityöläisillä, jotka edelleen pääasiassa asuttavat sitä.
Aiheesta muualla

South African history: A brief history of Sophiatown (englanniksi)
Taipaleenharju

Taipaleenharjun koulupiirin sodissa 1939-1944 kaatuneiden entisten oppilaiden muistomerkki.
Taipaleenharju on Pudasjärven kaupungissa valtatien 20 varrella sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Taipaleenlammen, Mustalammen ja Ontamojärven eteläpuolella noin 14 kilometriä Pudasjärven keskustaajamasta Kurenalta lounaaseen, ja noin 70 kilometriä Oulusta itäkoilliseen.
Nimensä kylä on saanut vetotaipaleesta. Vielä 1600-luvulla taipaleen poikki kulki hirsistä rakennettu venetie, joka helpotti siirtymistä vesistöstä toiseen. Kylän maisemaa hallitsevat harjun laella edelleen seisovat kolme vanhaa hirsirakenteista tuulimyllyä.
Taipaleenharjussa oli oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2005. Vanha koulurakennus on nykyisin yksityisomistuksessa.
Talbot Samba

| Talbot Samba |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska
Valmistaja:  Talbot
Konserni:  PSA Group
Valmistusvuodet:  1981–1986
Korimalli:  2-ovinen cabriolet 3-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Talbot Sunbeam
Teknisesti samankaltaisia:  Citroën C15 Citroën LNA Citroën Visa Peugeot 104
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,0–1,4 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali
Talbot Samba on PSA-konsernin Talbot-merkillä vuosina 1981–1986 valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Talbot Sunbeamin. Samba jakaa suuren osan tekniikastaan Citroën LNA- ja Peugeot 104 -mallien kanssa.
Samban korin muotoilu on hyvin samanlainen kuin LNA- ja 104-malleissa. 3,5 metriä pitkä auto oli kuitenkin pidempi kuin 104:n kolmiovinen versio ja lyhyempi kuin viisiovinen. Vuonna 1982 Sambasta tuotiin markkinoille kaksiovinen avomalli, jollaista ei Citroënin ja Peugeot’n valikoimissa ollut.
Sambaan oli aluksi tarjolla 1,0-, 1,1- ja 1,4-litraiset moottorit. Vuonna 1983 markkinoille tuli urheilullinen Samba Rallye 1,2-litraisella (80 hv) moottorilla. Sen tunnisti konepellin ilmanottoaukosta ja kylkien raidoista. Vuonna 1985 esiteltiin myös 1,4-litraisella (90 hv) moottorilla varustettu versio Rallyesta.
Talbot Samba Cabrio
Samba ei saanut itselleen seuraajaa, sillä vuonna 1983 esitelty Peugeot 205 osoittautui erittäin suosituksi, eikä uudelle pikkuautomallille olisi siten ollut tilaa PSA-konsernin mallivalikoimassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Talbot Samba Wikimedia Commonsissa
Teodor Koskenniemi

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | maastojuoksujoukkue |  |
Fredrik Teodor Koskenniemi (5. marraskuuta 1887 Vihti – 15. maaliskuuta 1965 Vihti) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja.
Teodor Koskenniemi
Saavutuksia

olympiakultaa Antwerpen 1920 maastojuoksun joukkuekilpailussa (yhdessä Paavo Nurmen ja Heikki Liimataisen kanssa)
olympialaisten neljäs sija 5 000 metrin juoksussa 1920 (aika 15.17,0)
olympialaisten kuudes sija maastojuoksun henkilökohtaisessa kilpailussa 1920
5 000 metrin juoksun Suomen-mestari vuonna 1919 (tulos 15.29,3)
Skitsoidi persoonallisuus

| Eristäytyvä persoonallisuus> Luokitus |
| --- | --- |
ICD-10:  F60.1
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Eristäytyvä eli skitsoidi persoonallisuus on persoonallisuushäiriö, jolle on ominaista laaja-alainen vetäytyminen ihmissuhteista ja rajoittunut tunteiden ilmaiseminen.
Häiriöstä kärsiville ihmisille saattaa joskus kehittyä masennushäiriö. Häiriö yhtyy useimmiten skitsotypaaliseen, paranoidiin ja välttelevään persoonallisuushäiriöön.
Piirteitä

Persoonallisuushäiriölle on ominaista vetäytyminen pois tunnepitoisista, sosiaalisista ja muista suhteista mielikuvitukseen, yksinäisiin harrastuksiin ja itsetutkiskeluun. Kyky ilmaista tunteita ja kokea mielihyvää on rajoittunut.
Skittles

| Skittles |
| --- | --- |
Tuotetyyppi:  Makeistuotteet
Omistaja:  Mars Inc.
Valmistaja:  Wm. Wrigley Jr. Company
Alkuperämaa:   Iso-Britannia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Skittles-makeisia.
Skittles on makeistuote, joka koostuu hedelmänmakuisista karkeista. Sen on kehittänyt ja sitä markkinoi Wm. Wrigley Jr. Company, joka kuuluu Mars-yhtiöön. Jokaisessa karamellissa on kova sokerikuorrute, johon on merkitty S-kirjain.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skittles Wikimedia Commonsissa
Slush

Kerroksellinen slushpirtelö.
Slush tai jäähilejuoma on maustettu jäinen virvoitusjuoma, jota voi tehdä maustetusta juomasta, limsasta tai mehusta. Slushpirtelöä myydään nykypäivänä erityisesti lukuisissa huvipuistoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slush Wikimedia Commonsissa
Svenska Ylen kirjallisuuspalkinto

Svenska Ylen kirjallisuuspalkinto (ruots. Svenska Yles litteraturpris), aiemmin FST:n kirjallisuuspalkinto, on ruotsinkielisen Yleisradion vuosittain myöntämä kirjallisuuspalkinto, joka myönnetään suomenruotsalaiselle teokselle.
Palkintoa on jaettu vuodesta 2000. Sen arvo vuonna 2022 oli 2000 euroa.
Palkitut

2000 – Carina Nynäs: Flickan och helikoptern
2001 – Kristina Björklund: Älskade blåa öga (suom. Rakas sinisilmä)
2002 – Tom Sandqvist: Det turkiska huset
2003 – Johanna Enckell: Skärvor av Artaud
2004 – Robert Åsbacka: Fallstudie (suom. Putoamisia)
2005 – Yrsa Stenius: Lögnens olidliga lätthet (suom. Totuudesta ja valheesta)
2006 – Eva-Stina Byggmästar: Älvdrottningen
2007 – Emma Juslin: Frida och Frida (suom. Frida ja Frida)
2008 – Robert Åsbacka: Orgelbyggaren (suom. Urkujenrakentaja)
2009 – Johanna Holmström: Camera Obscura (suom. Camera Obscura)
2010 – Susanne Ringell: Vattnen
2011 – Marianne Backlén: Eldfågelns dans (suom. Tulilinnun tanssi)
2012 – Peter Sandström: Till dig som saknas (suom. Sinulle joka et ole täällä)
2013 – Malin Kivelä: Annanstans (suom. Muualla)
2014 – Maria Turtschaninoff: Maresi krönikor från röda klostret (suom. Maresi)
2015 – Ulrika Nielsen: Undergången (suom. Perikato)
2016 – Ann-Luise Bertell: Vänd om min längtan (suom. Ikävän jälkeen)
2017 – Adrian Perera: White Monkey
2018 – Sara Ehnholm Hielm: Och hjärtat, det var mitt (suom. Ja sydän oli minun)
2019 – Malin Kivelä: Hjärtat (suom. Sydän)
2020 – Kjell Westö: Tritonus (suom. Tritonus)
2021 – Quynh Tran: Skugga och svalka (suom. Varjo ja viileys)
2022 – Maria Turtschaninoff: Arvejord (suom. Suomaa)
2023 – Sofia Parland: Skrivet på revbenen
Lähde (2000–2019)
Teodor Palic

Teodor Palic (s. 1945) on romanialainen kääntäjä, joka on kääntänyt suomenkielistä kirjallisuutta romaniaksi.
Palic on koulutukseltaan insinööri. Hän lähti Romaniasta 1990 Itä-Berliinin kautta Länsi-Berliiniin, jossa hän haki poliittista turvapaikkaa. Seuraavana vuonna hän tuli Suomeen ja sai siivoojan paikan ja opiskeli suomea. Hänen ensimmäinen käännöksensä, Mika Waltarin Sinuhe, ilmestyi Romaniassa 1999 ja sai siellä runsaasti huomiota ja kiitoksia. Sen jälkeen hän käänsi useita Waltarin teoksia. Hän on saanut käännöstyöhön apurahoja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralta ja on kääntänyt myös Arto Paasilinnaa, Anna-Leena Härköstä, Matti Klingeä ja Mauri Kunnasta. Hän on sittemmin palannut takaisin Romaniaan.
Aiheesta muualla

Teodor Palic: Opin suomea Sinuhen avulla, Mika Waltari -seuran vuosikirja Illusioni 2008
Teodor Palic urakoi Sinuhen romaniaksi, Suomen Kuvalehti Nro 11/2000
Waltari opetti suomea, Helsingin Sanomat, 14.11.1999
Supermaapallo

Taiteilijan näkemys kuumasta, emotähteään lähellä kiertävästä supermaasta HD 215497 b.
Supermaapallo eli supermaa on Maata suurempi, mutta Neptunusta pienempi planeetta.
Supermaita on löydetty muilta tähdiltä. Supermaiksi sanottujen eksoplaneettojen massat ovat yleensä välillä 1–10 Maan massaa. Supermaista tiedetään varsin vähän, monesti lähinnä rata-arvojen lisäksi massa ja säde. Supermaa saattaa olla joskus Maan tapainen pii-rautaplaneetta. Tavallisemmin supermaa on kaasupintainen mini-neptunus tai vetinen valtameriplaneetta. Maan tyyppisen supermaan säteen yläraja on 1,5 Maan sädettä.
Supermaa ei välttämättä kierrä keskustähteään elinkelpoiselle vyöhykkeellä.
Supermaat ovat havaituissa eksoplaneetoissa erittäin yleisiä.
Kivirautainen supermaa

Supermaa saattaa muistuttaa Maata siinä suhteessa, että se on rakentunut pääosin raudasta ja piipitoisista silikaattimineraaleista. Supermaan keskustassa on rautaydin, jota ympäröivät silikaattipitoiset vaippa ja kuori. Löydetystä eksoplaneetoista tiedetään useimmissa tapauksissa vain massa. Tämän perusteella voidaan yrittää arvioida sitä, onko kyseessä supermaa vai ei.