stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansalaistaito
Kansalaistaidot nykyään > Ongelmanratkaisutaidot

Ihminen kohtaa elämänsä aikana useita ongelmatilanteita, joihin täytyy löytää ratkaisu. Ongelmatilanteissa tarvitaan kykyä tarkastella ongelmaa eri näkökulmista ja pohtia eri ratkaisuvaihtoehtojen ja lähestymistapojen toimivuutta sekä hyviä ja huonoja puolia. Ongelmia ratkoessa pitää soveltaa omaa osaamistaan ja hyödyntää omia vahvuuksiaan. Ongelmanratkaisutaidot-kategoria pitää sisällään oppimisen taidot, oman osaamisen soveltamisen, luovuuden ja tulevaisuustaidot.
Oppimisen taidot ovat taitoja, jotka liittyvät tiedon hankkimiseen, omaksumiseen ja ymmärtämiseen. Niihin kuuluvat taito etsiä uutta tietoa, tiedon omaksuminen, merkityksien ymmärtäminen sekä mieleen painamista ja palauttamista tukevien taitojen ja tekniikoiden käyttö. Tärkeitä oppimistaitoja ovat myös tietoisuus itselle sopivista oppimistyyleistä ja motivaatiota edistävistä tekijöistä, kyky valita itselle sopivia oppimisstrategioita, taito hakea tietoa monipuolisesti eri lähteistä sekä arvioida lähteiden luotettavuutta ja omaa oppimista sekä osaamisen, vahvuuksien ja kehittymistarpeiden tunnistaminen, oman polun suunnitteleminen, ajankäytön sääteleminen sekä oppimisen tapojen löytäminen.
Oman osaamisen soveltaminen tarkoittaa sitä, että ihminen osaa hyödyntää tietojaan ja taitojaan erilaisissa käytännön tilanteissa. Sen soveltaminen on keskeinen taito monilla eri elämänalueilla. Oman osaamisen soveltaminen vaatii jatkuvaa oppimista, avoimuutta uusille ideoille ja halua kehittää omia taitojaan ja osaamistaan.
Tulevaisuustaidot parantavat yksilöiden valmiutta kohdata erilaisia tulevaisuuksia sekä toimia niissä, kuten myös kykyä arvioida muiden oletuksia tulevaisuudesta sekä vaikuttaa osaltaan tulevaisuuden muotoutumiseen. Kyse ei siis ole ensisijaisesti varautumisesta vaan nimenomaan ennakoivasta suhtautumisesta tulevaisuuteen.
Luovuus tarkoittaa kykyä tarkastella asioita eri näkökulmista ja luoda niistä jotain uutta ja ainutlaatuista. Se voi näkyä uteliaisuutena, kyseenalaistamisena ja uudenlaisina toimintatapoina. Luovuuden avulla voi kehittää ja ilmaista itseään sekä sopeutua nopeasti muuttuvaan maailmaan. Luovuus vaatii herkkyyttä ja valmiutta mennä mukavuusalueen ulkopuolelle. Se antaa rohkeutta tarttua epätavallisiinkin ideoihin.
Kansalaistaidot nykyään > Kestävän elämäntavan taidot

Kestävän elämäntavan taidot rakentuvat ekologisen, sosiaalisen, kulttuurillisen ja taloudellisen kestävyyden taidoista. Kestävä elämäntapa tarkoittaa elämäntapaa, joka pyrkii tasapainottamaan yksilön tarpeet ympäristön ja yhteiskunnan kanssa. Ympäristön kunnioittaminen ja resurssien kestävä kuluttaminen, yhteisöllisyyden ja tasa-arvon edistäminen, kulttuurisen monimuotoisuuden suojeleminen ja tasapainoisen talouden ylläpitäminen ovat osa kestävää elämäntapaa.
Kestävässä elämäntavassa hyvinvointi, onnellisuus ja tyytyväisyys eivät nojaa ainoastaan aineellisiin tekijöihin, vaan ne perustuvat myös esimerkiksi luontosuhteen vaalimiseen, yhteisöllisyyteen sekä elämän merkityksellisyyden tunteeseen. Kestävässä elämäntavassa ihminen ymmärretään erottamattomana osana luontoa.
Ekologisella kestävyydellä viitataan siihen, että ihminen toimii luonnon uusiutumis- ja kantokyvyn sallimissa rajoissa. Se pitää sisällään myös luonnoneläimistä ja -kasveista huolehtimisen. Ekologista kestävyyttä voidaan edistää tekemällä kestäviä ja eettisiä kulutusvalintoja sekä suosimalla ympäristöystävällistä ruokavaliota, käyttämällä julkista liikennettä, kierrättämällä ja käyttämällä energiaa säästeliäästi.
Sosiaaliseen kestävyyteen sisältyvät esimerkiksi yhteisöllisyys, tasa-arvo ja syrjimättömyys, yhdenvertaisuus sekä merkityksellisten sosiaalisten suhteiden vaaliminen. Sosiaaliseen kestävyyteen kuuluvat myös kestävät vaikuttamisen tavat, kuten äänestäminen, järjestötoimintaan osallistuminen sekä eettinen kuluttaminen. Lisäksi eläinten oikeudet ja vastuullinen eläintenpito sisältyvät sosiaaliseen kestävyyteen.
Kulttuurisella kestävyydellä tarkoitetaan kielten, tapojen ja perinteiden säilyttämistä, monikulttuurisuutta ja kielellistä monimuotoisuutta, kansainvälisyyttä sekä eri taiteen muotojen vaalimista. Kulttuuriseen kestävyyteen kuuluvat sekä kulttuuristen käytänteiden ylläpitäminen että niiden kehittäminen ja uusiminen. Kulttuurit elävät jatkuvasti muuttuvan maailman mukana. Kulttuuriseen kestävyyteen kuuluvat taito nauttia taiteesta sekä taito ilmaista itseään jonkin taidemuodon avulla.
Taloudellinen kestävyys pitää sisällään vastuullisen kuluttamisen, joka huomioi tuotteiden ympäristöystävällisyyden ja kestävyyden sekä tuotantoketjun eettisyyden niin ympäristövaikutusten, sosiaalisten vaikutusten kuin ihmisoikeuksien näkökulmasta. Se on tietoisuutta siitä, mistä tuotteiden ja palveluiden hinta koostuu. Taloudellinen kestävyys tarkoittaa myös tulojen ja menojen tasapainottamista eli sitä, että ihminen ei elä yli varojensa tai velkaannu yli maksukyvyn. Se viittaa myös tasapainoiseen talouden kasvuun, joka ei perustu esimerkiksi velkaantumiseen tai luonnonvarojen hävittämiseen.
Kansalaistaidot nykyään > Sosiaaliset taidot

Sosiaaliset taidot auttavat yksilöä toimimaan rakentavasti ja kunnioittavasti muiden ihmisten kanssa erilaisissa sosiaalisissa tilanteissa. Sosiaalisten taitojen kokonaisuus pitää sisällään tunnetaidot, vuorovaikutustaidot, osallisuustaidot sekä neuvottelu- ja sovittelutaidot.
Tunnetaidot tarkoittavat kykyä tunnistaa ja ilmaista omia ja havaita toisten tunteita. Ne ovat tärkeitä itsetuntemuksen, hyvinvoinnin ja ihmissuhteiden kannalta. Tunnetaidot auttavat toimimaan erilaisten tunteiden vaikutuksen alaisena, ja niitä voidaan oppia ja kehittää elämän eri vaiheissa.
Vuorovaikutustaidoissa on kyse yhdessä toimimisesta ja kyvystä vaihtaa ajatuksia ja kokemuksia toisten kanssa. Ne perustuvat vastavuoroisuuteen ja keskinäiseen kunnioitukseen. Vuorovaikutustaidot sisältävät esimerkiksi läsnäolon, kuuntelun, rohkaisun, myönteisen ja rakentavan palautteen antamisen, empatian ja osallisuuden taidot.
Neuvottelu- ja sovittelutaidot mahdollistavat konfliktien ratkaisemisen ja tasapuolisen päätöksenteon. Ne edellyttävät empatiakykyä, kommunikaatiotaitoja, kykyä ymmärtää erilaisia näkemyksiä sekä taitoa löytää kompromisseja ja rakentavia ratkaisuja. Neuvottelu- ja sovittelutaitojen avulla voidaan välttää ja ratkaista konfliktitilanteita sekä edistää osapuolien välistä yhteistyötä.
Osallisuustaitojen avulla henkilö voi osallistua yhteisön toimintaan ja vaikuttaa yhteiseen hyvään. Ne ovat olennaisia monilla elämänalueilla ja auttavat luomaan yhteenkuuluvuutta, arvostusta ja yhteyksiä muihin ihmisiin. Osallisuustaitoihin sisältyvät omien tarpeiden tunnistaminen, yhteisön kehittäminen, järjestötoiminta, kollektiivinen päätöksenteko. Myös yhteisen hyvän tuottaminen, yhteisten tilojen ja palveluiden käyttö ja yhteisön hyvinvointi liittyvät osallisuuteen.
Kansalaistaidot nykyään > Elämänhallintataidot

Elämänhallintataidot pitävät sisällään arjenhallintataidot, asiointitaidot, kotitaloustaidot, oman talouden hallinnan ja oman elämän suunnittelun. Ne edesauttavat itsenäisesti elämässä pärjäämistä ja omien asioiden hoitamista.
Arjenhallintataidot. Hyvä arki on omannäköistä ja sujuvaa. Toistuvat rutiinit luovat hallittavuuden ja turvallisuuden tunnetta, mutta niiden räätälöinti omiin tarpeisiin tuo arkeen iloa ja merkityksellisyyttä. Arjen peruspilarit rakentuvat säännöllisestä ja monipuolisesta ruokailusta, liikunnasta, levosta ja arkisten asioiden hoitamisesta. Ajanhallinta- ja stressinhallintataidot tukevat rutiinien ylläpitämisessä ja haastavissa tilanteissa ja vastoinkäymisissä, jotka ovat myös osa arkea.
Asiointitaitojen avulla voi hyödyntää erilaisia palveluita, asioida viranomaisten kanssa ja hoitaa omia asioita. Tämä edellyttää kykyä ilmaista itseään, ymmärtää saatuja ohjeita, hallita asiakirjoja ja lomakkeita sekä tehdä päätöksiä. Nykyisin myös sähköisen asioinnin osaaminen on tärkeää. Asiointitaidot ovat olennaisia esimerkiksi terveydenhuollossa ja viranomaisasioissa sekä monissa muissa arkipäivän tilanteissa, joissa on vuorovaikutusta muiden ihmisten kanssa.
Taloustaidot. Keskeisin taloustaito on oman talouden hahmottaminen ja hallinta. Sillä tarkoitetaan tulojen ja menojen budjetointia, suunnitelmallista rahankäyttöä, harkittujen ja kestävien kulutusvalintojen tekemistä sekä säästämistä. Pitkäjänteinen talouden suunnitteleminen pitää talouden tasapainossa ja tuo mielenrauhaa.
Kodinhoitotaidot ovat käytännön tietoja ja taitoja, jotka liittyvät kodin ylläpitoon sekä kestävän ja hyvinvointia edistävän elämäntavan ylläpitämiseen. Näihin taitoihin sisältyvät esimerkiksi hygienia, siivous, vaatehuolto, kädentaidot, pienten korjausten tekeminen kotiympäristössä ja muut kodinhoitoon liittyvät tehtävät.
Oman elämän suunnittelu auttaa etenemään kohti merkityksellisiä tavoitteita ja päämääriä. Suunnitteluun sisältyy itselle tärkeiden asioiden ja arvojen pohtimista, tavoitteiden asettamista, tiedon keräämistä, vaihtoehtojen punnitsemista ja päätösten tekemistä. Myös yllätyksellisyys ja suunnanmuutokset ovat osa elämää. Oman elämän suunnittelu ei ainoastaan auta saavuttamaan tärkeitä tavoitteita, vaan myös opettaa suhtautumaan odottamattomiin käänteisiin ja muutoksiin matkan varrella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansalaistaito Wikimedia Commonsissa
Etelä-Kattilalampi

| Etelä-Kattilalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°33′47″N, 26°29′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  Kattilajoki Keskiseen 
Järvinumero:  14.916.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,8 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,56 km  
Pinta-ala:  13,846 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiEtelä-Kattilalampi 
Etelä-Kattilalampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Sydänmaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 640 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Volanjoen alueeseen (14.916) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy.
Kaijanlampi (Pertunmaa, Ruorasmäki)

| Kaijanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°38′07″N, 26°23′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  oja Pohjalampeen 
Järvinumero:  14.856.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,4 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,784 km  
Pinta-ala:  1,204 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaijanlampi 
Kaijanlampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 370 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy.
Luettelo Scuderia Ferrarin Formula 1 -tuloksista

Tämä on luettelo Scuderia Ferrarin saavutuksista Formula 1 -sarjassa.
Huomioita

1 2  Asiakastallin Ferrari.
↑  Giancarlo Baghettin voitto Ferrarin asiakastallin autolla laskettiin mukaan valmistajien MM-sarjaan.
Heinälampi (Pertunmaa)

| Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa), Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°35′21″N, 26°33′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskujoki:  Sahinjoki Suonteeseen 
Järvinumero:  14.854.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,1 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,239 km  
Pinta-ala:  8,34 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinälampi 
Heinälampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla ja Hirvensalmella Uutelan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Sahinojan valuma-alueeseen (14.854) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Haukilampi (Pertunmaa, Kuhaniemi)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°23′06″N, 26°25′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Enonveteen 
Järvinumero:  14.172.1.037
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,2 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,643 km  
Pinta-ala:  1,712 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuhaniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy.
Hakalampi (Pertunmaa)

| Hakalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°33′33″N, 26°27′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Sotkulampeen 
Järvinumero:  14.916.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,3 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,03 km  
Pinta-ala:  3,395 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHakalampi 
Hakalampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Kaupinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Volanjoen alueeseen (14.916) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,3 metriä mpy.
Kaakkolampi (Pertunmaa)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°30′01″N, 26°17′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jääsjärven alue (14.82)
Laskuoja:  oja Iso-Piiskuun 
Järvinumero:  14.824.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,1 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,86 km  
Pinta-ala:  1,98 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Fuurtin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Vehkalammen valuma-alueeseen (14.824) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä mpy.
Suomi talviolympialaisissa 1936

Suomi osallistui vuoden 1936 talviolympialaisiin Garmisch-Partenkirchenissä noin 30 hengen joukkueella. Se sai yhteensä kuusi mitalia: yhden kullan, kaksi hopeaa ja kolme pronssia.
Mitalistit > Kultaa

Miesten 4 × 10 km:n hiihdon viestijoukkue: Sulo Nurmela, Klaus Karppinen, Matti Lähde ja Kalle Jalkanen
Mitalistit > Hopeaa

Birger Wasenius, 5 000 metrin pikaluistelu
Birger Wasenius, 10 000 metrin pikaluistelu
Mitalistit > Pronssia

Pekka Niemi, 18 kilometrin hiihto
Antero Ojala, 5 000 metrin pikaluistelu
Birger Wasenius, 1 500 metrin pikaluistelu
Joukkue

Lajien karsinnat suoritettiin tammikuun 1936 aikana. Pohjoismaisten hiihtolajien eli murtomaahiihto, mäenlasku ja yhdistetty karsinta oli Sotkamossa 9.-12. tammikuuta. Sotilaspartiohiihdon Kuopiossa 11. tammikuuta. Pikaluistelijoilla Hämeenlinnan Aulangolla 6. tammikuuta.
Joukkue > Hiihto

Valter Forsell
Frans Heikkinen
Kalle Heikkinen
Kalle Jalkanen
Klaus Karppinen
Matti Lähde
Sulo Nurmela
Pekka Niemi
Pauli Pitkänen
Joukkue > Pikaluistelu

Ossi Blomqvist
Åke Ekman
Antero Ojala
Jorma Ruissalo
Birger Wasenius
Joukkue > Mäkihyppy ja yhdistetty

Pertti Mattila
Timo Murama
Niilo Nikunen
Sauli Pälli
Väinö Tiihonen
Lauri Valonen
Joukkue > Taitoluistelu

Marcus Nikkanen
Joukkue > Sotilaspartio (näytöslaji)

Kalle Arantola
Ukko Hietala
Olli Huttunen
Eino Kuvaja
Erkki Lehto
Eino Kohonen
Olli Remes
Joukkue > Joukkueen johto, valmennus ja huolto

Juho Hillo
Ilona Hillo
Armas Palamaa (Palmros)
Yrjö Kaloniemi (Calonius)
Tapani Niku
Lauri Helanterä
Esa Rossi
Joukkue > Luistelutuomarit

Ludovika Jakobsson (Tuomarina: Pariluistelu)
Walter Jakobsson (Tuomarina: Taitoluistelu naiset ja miehet, sekä pikaluistelun kaikkien lajien teknisessä delegaatiossa)
Joukkue > Jääkiekon lajitarkkailijat

Aaro Kivilinna
Niilo Tammisalo
Suomen Kalle Jalkanen saapuu voittajana maaliin 4 x 10 km:n viestissä.
Alimmainen (Pertunmaa)

| Alimmainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°32′40″N, 26°31′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  Linnajoki Peruveteen 
Järvinumero:  14.916.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,9 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  850 m  
Rantaviiva:  3,794 km  
Pinta-ala:  52,75 ha  
Tilavuus:  0,00104102 km³ 
Keskisyvyys:  1,97 m  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlimmainen 
Alimmainen  on Etelä-Savossa Pertunmaalla  Hyväniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 850 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 53 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,04 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00104 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Volanjoen alueeseen (14.916) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy.
Iso-Pyöriä

| Iso-Pyöriä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°26′04″N, 26°32′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Pieni-Pyöriään 
Järvinumero:  14.172.1.055
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,6 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,751 km  
Pinta-ala:  3,451 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Pyöriä 
Iso-Pyöriä  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Koirakiven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy.
Joutjärvi (Pertunmaa)

| Joutjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°26′54″N, 26°20′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  Kanavajoki ja oja Väärälampeen 
Järvinumero:  14.175.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,8 m  
Pituus:  860 m  
Leveys:  630 m  
Rantaviiva:  3,545 km  
Pinta-ala:  23,135 ha  
Saaria:  5 
 fiJoutjärvi 
Joutjärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruuhilammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy.
Julie Payette

| Julie Payette |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. lokakuuta 1963 (ikä 61) Montreal, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   kanadalainen
Ammatti:  insinööri
Ura
Tyyppi:  Kanadan avaruusjärjestön astronautti
Aika avaruudessa:  25d 11h 58m
 Nimikirjoitus
Lennot

:  STS-96
 
:  STS-127
 
Julie Payette CQ (s. 20. lokakuuta 1963 Montreal, Quebec, Kanada) on Kanadan avaruusjärjestön (CSA) entinen astronautti, joka toimi Kanadan kenraalikuvernöörinä vuosina 2017–2021.
Payette on kanadanranskalainen, joka puhuu sujuvaa ranskaa ja englantia. Hän puhuu myös espanjaa, saksaa, italiaa ja venäjää. Hän oli naimisissa montrealilaisen insinöörin François Brissetten kanssa. Nykyinen puoliso Billie Flynn on koelentäjä ja Kanadan puolustusvoimien entinen upseeri. Payettella on kaksi poikaa. Payette soittaa pianoa ja on muun muassa laulanut Montrealin sinfoniaorkesterin kanssa. Hän on osallistunut aikaisemmin avaruussukkulalento STS-96:lle. Hän on viettänyt yli 25 päivää avaruudessa. Payette on CSA:n johtava astronautti ("chief astronaut") ja osallistui viimeksi avaruussukkulalento STS-127:lle. Hän työskenteli lennon STS-121 lennonjohdossa Houstonissa CAPCOMina.
Koulutus

Payette kävi peruskoulua ja toista astetta Montrealissa. Vuonna 1982 hän suoritti International Baccalaureate Diploma -tutkinnon ("IB-lukion") kansainvälisessä Atlantic Collegessa Etelä-Walesissa. Hän suoritti Bachelor of Engineering -tutkinnon cum laudella McGill Universityssä 1986 ja Master of Applied Science -tutkinnon Toronton yliopistossa 1990.
Ura insinöörinä

Vuosina 1986–1988 Payette työskenteli järjestelmäinsinöörinä IBM Kanadan Science Engineering -osastossa, 1988–1990 jatkotutkinto-opiskelijana Toronton yliopistossa tietokonearkkitehtuuriprojektissa ja opetustehtävissä ("teaching assistant"). Vuoden 1991 alusta Payette työskenteli IBM:n tutkimuslaboratoriossa Zürichissä, Sveitsissä vuoden vierailevana tutkijana. Palattuaan Kanadaan tammikuussa 1992 hän liittyi Bell-Northernin tutkimusosastoon Montrealissa vastuunaan projekti, missä tutkittiin puhelinta käyttävää tietokoneavusteista puheentunnistusta.