stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Falköpingin taistelu

Falköpingin taistelu (myös Åslen taistelu) oli helmikuussa vuonna 1389 Falköpingin ulkopuolella Ruotsissa käyty taistelu, jossa Tanskan kuningattaren Margareetan kannattajat löivät Ruotsin kuninkaan Albrekt Mecklenburgilaisen joukot. Falköpingin taistelu ratkaisi käytännössä sen, että Albrekt joutui luopumaan Ruotsin kruunusta (1395).
Historia

Keskiajan lopulla oli Ruotsissa Mecklenburgin suvun ja ylimystön välillä paljon epäsopua. Ylimystö tajusi, että ainoa keino päästä eroon Albrekt Mecklenburgilaisesta ja hänen tukijoistaan oli pyytää ulkopuolista apua. He pyysivät apua kuningatar Margaret I:ltä, joka hallitsi Norjaa ja Tanskaa. Margaret lupasi auttaa, ja pian hänet julistettiinkin myös Ruotsin hallitsijaksi.
Kun Albrekt kuuli Margaretin liitosta ruotsalaisylimystön kanssa, hän matkusti synnyinmaahansa Saksaan pyytääkseen apujoukkoja. Samaan aikaan hän ivasi Margaretia "Kuningas housuttomaksi". Albrekt lähetti myös Margaretille tervehdyksen, että hänen tulisi pysyä kotonaan neulomassa.
Vuonna 1389 Margaretin armeija, joka koostui pääasiassa ritareista eri puolilta Skandinaviaa, kohtasi Albrektin armeijan Falköpingin kaupungissa Ruotsissa. Margaretin armeija voitti saksalaiset ja otti Albrektin kiinni laittaen tämän kuudeksi vuodeksi vankilaan. Margaretista tuli Ruotsin hallitsija.
Seuraukset

Margaretin aikana Ruotsissa oli keskiajan pisin rauhan jakso.
Somalin kieli

| Somali |
| --- | --- |
 Somalin levinneisyys punaisella.
Oma nimi:  af soomaali الصومالية
Tiedot
Alue:  Itä-Afrikka Somalien diaspora
Virallinen kieli:   Somalia  Somalimaa  Etiopia
Puhujia:  16,3 miljoonaa
Sija:  71.
Kirjaimisto:  latinalainen, arabialainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  afroaasialaiset kielet
Kieliryhmä:  kuušilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  so
ISO 639-2:  som
ISO 639-3:  som
 Ohje 
Somalin kieli (somaliksi Af-Soomaali) on afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan valtakielenä Somaliassa ja Djiboutissa sekä vähemmistökielenä Etiopiassa ja Keniassa. Kuušilaisiin kieliin kuuluvat myös oromo, sidamo ja afar, joita puhutaan Somalian naapurimaissa. Esimerkiksi esimerkiksi oromo (galla) on yksi Etiopian tärkeimmistä vähemmistökielistä. Toisin kuin monet muut Afrikan maat Somalia on kielellisesti ja etnisesti varsin yhtenäinen. Paimentolaisuuden mukana kieli on levinnyt koko Afrikan sarven alueelle, jossa puhutaan yleisesti somalin kieltä tai sille läheisiä murteita ja sukukieliä. Klaanirajat eivät ainakaan yleensä kulje kieli- ja murrerajojen mukaan.
Somali on virallinen kieli arabian rinnalla sekä Somaliassa että siitä itsenäiseksi julistautuneessa Somalimaassa. Vuonna 2024 Etiopia päätti nostaa somalin, yhdessä tigren, oromon ja afarin kanssa, liittovaltion työkieliksi.
Somalilla arvioidaan olevan 16,3 miljoonaa puhujaa, mikä tekee siitä maailman 71. puhutuimman kielen. Suomessa somalin kielen puhujia oli vuoden 2021 lopussa 23 565, joista suurin osa asui Uudellamaalla.
Kieltä kirjoitetaan virallisesti latinalaisin aakkosin, mutta myös arabialaisia aakkosia ja osmanya-kirjoitusta käytetään joskus epävirallisissa yhteyksissä.
Arabian kielen vaikutus

Kieltä on kirjoitettu aiemmin monilla erilaisilla somalian aakkostoilla. Arabialaiset aakkoset sopivat sille melko hyvin, mutta 1970-luvulta alkaen on kehitetty latinalaisiin aakkosiin perustuva kirjakieli. Monille, osittain arabiasta lainatuille tai ainakin arabialaisissa lainasanoissa tavallisille kurkkuäänteille tarvitaan omia kirjaimia: niinpä q-kirjaimella merkitään soinnitonta uvulaarista klusiilia [q] (arabian qaf), c-kirjaimella soinnillista faryngaalista frikatiivia [ʕ] (arabian ajin), minkä takia Abd-alkuiset arabialaisperäiset musliminimet, kuten Abdullah ja Abdulkadir, kirjoitetaan somaliksi Cabd-alkuisina, ja x-kirjaimella soinnitonta faryngaalista frikatiivia [ħ], joka esiintyy esimerkiksi profeetta Muhammedin nimessä. Muuten somalin oikeinkirjoitus noudattelee englantilaisia malleja, esim, j- ja y-kirjaimet lausutaan kuten englannissa.
Lainasanoja somaliin on otettu arabian lisäksi siirtomaaisäntien kielistä, eli englannista (laybreeri kirjasto, buug kirja) ja italiasta. Alkuperäiset sanat elävät kuitenkin monen lainasanan rinnalla: niinpä esimerkiksi Jumala on somaliksi sekä arabialaisittain Allaah että somalien omalla sanalla Eebe.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Dentaali | Alveolaari | Postalveolaari | Retrofleksi | Palataali | Velaari | Uvulaari | Faryngaali | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | b | t d |  |  | ɖ |  | k g | q |  | ʔ |
| Nasaali | m |  | n |  |  |  |  |  |  |  |
| Frikatiivi | f |  | s | ʃ |  |  |  | χ | ħ | h |
| Affrikaatta |  |  |  | d͡ʒ |  |  |  |  |  |  |
| Tremulantti |  |  | r |  |  |  |  |  |  |  |
| Lateraali |  |  | l |  |  |  |  |  |  |  |
| Puolivokaali | w |  |  |  |  | j |  |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kuusilaisille kielille on tyypillistä viiden vokaalin järjestelmä, ja myös somalissa on viisi vokaalia: a, e, i, o ja u. Näistä vokaaleista e, i ja u äännetään kuten suomen kielessä. A sen sijaan vastaa englannin a-äännettä englannin sanassa bat, mutta somalin a-äänne on avoimempi. O puolestaan ääntyy muuten kuten suomessakin, mutta joissakin sanoissa äänne muistuttaa enemmän suomen kielen ö-äännettä.
Vaikka vokaalien ääntäminen on yksinkertaista, ne voidaan kaikki ääntää pitkinä ja lyhyinä. Joissain tilanteissa tämä myös muuttaa sanan merkitystä. Esimerkiksi tág tarkoittaa menemistä ilmaisevaa verbiä, kun taas táag tarkoittaa voimaa. Somalissa on myös diftongeja, eli vokaaliäänteitä joissa vokaali vaihtuu toiseksi. Somalin kielessä on viisi diftongia: ay, aw, ey, oy ja ow. Ay ja ey ovat keskenään vaihdettavissa olevia diftongeja, ja ne ääntyvät samalla tavalla kuin diftongiäänne sanassa heinä. Aw puolestaan ääntyy samalla tavalla kuin diftongi sanassa hauska, kun taas ow ääntyy kuin diftongi sanassa joulu.
Somalin kielessä sanojen intonaation määrittää sävelkoron sijoittuminen sanan vokaaleille. Sävelkorko sijoittuu vokaaliyksiköille, jotka muodostuvat lyhyistä vokaaleista: lyhyt vokaali on yksi vokaaliyksikkö, eli pitkät vokaalit ja diftongit muodostuvat kahdesta vokaaliyksiköstä. Vokaaliyksikkö, johon sävelkorko kohdistuu, lausutaan hieman korkeammalla sävelkorkeudella ja sitä painotetaan enemmän. Sävelkorko, joka on seuraavassa esimerkissä merkitty aksentilla, voi joskus muuttaa sanan merkitystä:
ínan tarkoittaa poikaa, kun taas inán tarkoittaa tyttöä
béer on maksa, mutta beér on puutarha
Somalin sävelkorot muistuttavat oromon kielen sävelkorkoja. Molemmissa kielissä on kolme sävelkorkeutta: korkea, matala ja laskeva. Sävelkorko on läheisessä yhteydessä painotukseen, sillä korkealla sävelkorkeudella on vahva painotus, laskevalla sävelkorkeudella on heikompi painotus ja matalalla sävelkorkeudella ei ole lainkaan painoa. Somalin sanoissa paino on yleensä sanan viimeisellä tai toiseksi viimeisellä vokaalilla. Somalin sävelkorot toimivat kieliopillisella eivätkä sanastollisella tasolla (toisin kuin esimerkiksi kiinan kielessä). Tämä tarkoittaa sitä, että sävelkoron muutokset merkitsevät monesti esimerkiksi maskuliini- ja feminiinisanojen eroja. Ínan tarkoittaa poikaa, kun taas inán tarkoittaa tyttöä.
Äänteet saattavat muuttua sen mukaan, missä kohdin sanaa ne ilmenevät. T tai k eivät koskaan esiinny tavun lopussa, sillä mikäli t tai k olisivat jäämässä tavun viimeiseksi kirjaimeksi, ne muuttuisivat äänteiksi d tai g. Esimerkiksi sana sairastaa eli bug kokee äänteen muutoksen muodossa wuu bukay eli hän sairastaa. Myös m-äänne muuttuu sanan lopussa n-äänteeksi.
Historia

Somalia on perinteisesti puhuttu etenkin nykyisen Somalian alueella. Somalin puhujat olivat pitkään valtiotonta paimentolaiskansaa, joka ei tarvinnut kirjoitusta: paimentolaisten kirjallisuus, etenkin runous, siirtyi sukupolvelta toiselle suullisessa muodossa. Perinteinen somalinkielinen on lyhytmuotoista ja helposti muistettavaa, kuten arabialainen lyriikka. Paimentolaisuustausta näkyy myös somalin sanastossa, jossa on paljon esimerkiksi kameleihin liittyvää sanastoa, jolle ei löydy vastaavuutta vaikkapa eurooppalaisista kielistä.
Somalista tuli Somalian virallinen kieli vuonna 1972 samalla, kun kielen viralliseksi kirjoitusjärjestelmäksi valittiin latinalainen aakkosto. Latinalaisen kirjaimiston valinta ei ollut itsestään selvää, ja valintaa edelsikin kiihkeäkin debatti latinalaisen, arabialaisen ja alkuperäiskansojen kirjainjärjestelmien välillä. Somalin kehittäminen Somalian virallisena kielenä on kuitenkin pysähtynyt Somalian  1990-luvulla alkaneitten sisällissotien vuoksi.
Ennen latinalaisen kirjaimiston käyttöön ottamista somalia kirjoitettiin muun muassa arabialaisella kirjaimistolla. 1900-luvun alussa somalia yritettiin kirjoittaa sekä arabialaisia aakkosia muistuttavalla aakkostolla että amharan tavukirjoituksella, mutta maailmansotien välisenä aikana somalia alettiin kirjoittaa myös latinalaisella aakkostolla. Vuosina 1920–1922 somalia varten kehitettiin erikseen osmanialainen kirjaimisto. Osmanialaisen kirjaimiston kehitti Osman Yusuf Kenadid, ja kirjaimiston osmanian kielinen nimi on 𐒋𐒘𐒈𐒑𐒛𐒒𐒕𐒀 eli somalilainen kirjaimisto. Kirjaimistoa luettiin vasemmalta oikealle horisontaalisessa eli vaakasuunnassa, ja aakkoston kirjainten nimet perustuivat arabialaisiin aakkosiin. Kirjaimistoa ei nykyään enää juurikaan käytetä.
Osmanialaisen kirjaimiston jälkeen somalia varten kehitettiin kaddaren aakkosto, jonka kehitti vuonna 1952 Sheekh Xuseen Axmed Kaddareh. Tämäkin kirjaimisto kehitettiin vain somalia varten, ja moni kaddaren aakkoston kirjaimista muistutti osmanialaisen kirjaimiston kirjaimia. Kaddaren aakkosto jäi kuitenkin suhteellisen lyhytikäiseksi, sillä vuonna 1961 Somaliassa sovittiin sekä latinalaisen että osmanialaisen aakkoston käytöstä. Somalia oli itsenäistynyt vuonna 1960, ja itsenäisyyden ensimmäinen vuosikymmen Somaliassa käytettiinkin sekä omaperäistä osmanialaista että latinalaista aakkostoa. 1960-luvulla käytiin debattia kansalliskielen valinnasta (vaihtoehto somalille oli englannin valinta kansalliskieleksi), mutta vuonna 1972 somali valittiin Somalian kansalliskieleksi. Somalia on Afrikan kielikontekstissa harvinainen maa, sillä Somalia on kielellisesti harvinaisen yhtenäinen maa.
Kielioppi > Verbit

Somalissa verbit taipuvat kuusilaisille kielille tyypillisesti seitsemässä persoonamuodossa: sekä yksikössä että monikossa ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa persoonassa, minkä lisäksi yksikön kolmannessa persoonassa erotetaan maskuliini ja feminiini.
Somalin kielessä on kaksi aikamuotoa, yleinen mennyt aikamuoto ja yleispreesens. Näistä kahdesta yleinen mennyt aikamuoto on useammin käytetty. Verbit taipuvat kolmessa konjugaatiossa, joista ensimmäisen konjugaation verbejä taivutetaan yleisessä menneessä aikamuodossa seuraavilla päätteillä: -ay, -tay, -ay, -tay, -nay, -teen, -een. Päätteet on luoteltu järjestyksessä minä, sinä, hän (maskuliini), hän (feminiini), me, te, he. Esimerkiksi verbi keen (tuoda) taipuu siis seuraavasti: keenay, keentay, keenay, keentay, keennay, keenteen, keeneen.
Konjugaatiossa 2 verbin vartalon viimeinen kirjain on i tai -ee, ja yleinen mennyt aikamuoto muodostetaan jälleen päätteillä -ay, -tay, -ay, -tay, -nay, -teen, -een.
Konjugaatiossa 3 on vain verbejä, jotka päättyvät o-kirjaimeen. Yleinen mennyt aikamuoto muodostetaan samoilla päätteillä kuin konjugaatiossa 1 (-ay, -tay, -ay, -tay, -nay, -teen, -een), mutta vartaloon lisätään pääte -da ja verbin vartalon viimeinen -o vaihdetaan a-kirjaimeksi. Esimerkkinä verbi joogso, pysähtyä: joogsaday, joogsatay, joogsaday, joogsatay, joogsannay, joogsateen, joogsadeen.
Kielioppi > Adjektiivit

Somalin adjektiivit jaetaan perusadjektiiveihin ja johdettuihin adjektiiveihin. Perusadjektiiveista voidaan antaa tyhjentävä lista, sillä niitä on noin 45. Perusadjektiiveja käytetään sellaisenaan eikä niitä ole johdettu toisesta sanasta. Perusadjektiiveja ovat muun muassa cusub (uusi), cas (punainen) ja yar (pieni).
Johdetut adjektiivit sen sijaan muodostetaan lisäämällä päätteitä substantiiveihin ja verbeihin. Yleisimmät päätteet ovat -an ja -san. -an-pääte lisätään verbeihin ja substantiiveihin ja se tarkoittaa siinä tilassa olemista, jota verbi tai substantiivi kuvaa. Esimerkiksi verbi xidh tarkoittaa sulkemista, ja adjektiivi xidhan tarkoittaa suljettua. Gaab sen sijaan tarkoittaa lyhyyttä, ja gaaban on lyhyt. -san-pääte lisätään niin ikään substantiivien ja verbien perään, ja sillä kuvataan substantiivin tai verbin kuvaamassa tilassa olemista. Farax tarkoittaa olla onnellinen ja onnellinen on faraxsan. Cadho tarkoittaa suuttumista ja cadhosan on vihainen.
Adjektiivin monikko muodostetaan ottamalla adjektiivin alusta pisin mahdollinen tavu ja lisäämällä tämä yksikön alkuun. Esimerkiksi adjektiivin cusub (uusi) pisin mahdollinen tavu on cus-. Tämä lisätään sanan yksikkömuotoon: cuscusub.Sanan adag (vaikea) monikkomuoto puolestaan on ad’adag.
Kielioppi > Lauseoppi

Somalin kielen lausejärjestys on yleensä subjekti–objekti–verbi eli SOV. Lauseen verbi tulee siis yleensä lauseen loppuun. Lausejärjestys poikkeaa siis vaikkapa englannin sanajärjestyksestä, joka on yleensä SVO eli subjekti–verbi–objekti. Niin sanotussa substantiivifraasissa (eng. noun phrase) sanajärjestys on numeraali–substantiivi–possessiivi–määräinen artikkeli tai demonstratiiviadjektiivi.
Somalissa lauseisiin lisätään fokusmerkintä. Substantiivifokus merkitään partikkeleilla ayaa tai baa, jotka molemmat lisätään substantiivin perään. Verbifokus sen sijaan merkitään partikkelilla waa, jonka paikka on lauseen alussa. Yhdessä päälausessa voi olla vain yksi fokusmerkintä.
Murteet ja alueellinen vaihtelu

Somalin kielestä voidaan erottaa kolme suurta murreryhmää: pohjoisen alueen murre (Northern), Banaadirin alueen murre (Benadir) ja Maay. Näistä kolmesta murreryhmästä pohjoisen alueen murre on maantieteellisesti laajimmalle alueelle levinnein, sillä murre on levinnyt Somalialle tyypillisten klaanien mukana. Pohjoisen alueen murretta voikin pitää tietynlaisena lingua francana, somalin yleiskielellisenä versiona. Jopa 60 % Somalian asukkaista puhuukin pohjoisen alueen murretta ensikielenään ja murteen ydinalue ulottuu Djiboutista Somalian itäisiin osiin.
Pohjoinen murre on lingua francan asemansa vuoksi myös arvostetuin somalikielen versio, ja kuuluisimmat somalinkieliset runoilijat samoin kuin niin sanottu poliittinen eliitti ovat valinneet suosia juurikin tätä somalin kielen muotoa. Pohjoisen alueen murteeseen viitataankin joskus englanninkielisellä nimellä Common Somali tai Standard Somali.
Banaadirin murretta sen sijaan puhutaan Intian valtameren rannikoilla ja myös Somalian pääkaupungissa Mogadishussa. Banaadirin murteen ja pohjoisen alueen murteen puhujat ymmärtävät toisiaan suhteellisen hyvin. Kolmas murre koostuu erilaisista Mayn murteista, joita puhutaan laajalla alueella Somalian eteläisissä osissa. Mayn murreryhmässä on merkittäviä eroja standardisomaliin ja Banaadirin murteeseen, eivätkä Mayn puhujat ymmärrä kahden toisen murreryhmän puhujia. Tosin, koska pohjoinen murre on nostettu lingua francan asemaan, monet Mayn murteiden puhujista puhuvat myös pohjoisen alueen murretta. Mayn murteita ei myöskään juurikaan käytetä koulutuksessa, mediassa tai muissa julkaisuissa.
Näiden kolmen suurimman murreryhmän lisäksi Somaliassa on lukuisia pienempiä somalin murteita, joita puhutaan etenkin Somalian eteläosissa. Näitä murteita ovat esimerkiksi jiddu, tunni, karre ja ashraf.
Kielinäyte

»Aadanaha dhammaantiis wuxuu dhashaa isagoo xor ah kana siman xagga sharafta iyo xuquuqada Waxaa Alle (Ilaah) siiyay aqoon iyo wacyi, waana in qof la arkaa qofka kale ula dhaqmaa si walaaltinimo ah.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bibliografia somalin kielen sanakirjoja
Bibliografia somalin kielen oppikirjoja
Bibliografia helppolukuisia tekstejä somaliksi
Bibliografia somalin kielen kielioppikirjoja
Bibliografia monografioita somalin kielen lingvistiikasta
Bibliografia artikkeleita somalin kielen lingvistiikasta
Suomi-somali sanakirja ja Somali-suomi sanakirja[vanhentunut linkki]
Afroaasialaiset kielet
aasáx
aari
afar
ajawa
akkadi
amhara
arabia
aramea
bambassi
bedža
ebla
egypti
foinikia
hassaniyya
hausa
heprea
higi-bura
kabyyli
kambata
keskiatlaksentamazight
kopti
malta
oromo
saho
sidamo
somali
syyria
tamashek
tašelhit
tigre
tigrinja
ugariti
wolaitta
Joensuun lyseo

Joensuun lyseon rakennus toimii nyt taidemuseona.
Joensuun lyseo oli Joensuussa vuosina 1848–1974 toiminut oppikoulu. Siitä muodostettiin Joensuun tyttölyseon kanssa vuoden 1974 peruskoulu-uudistuksessa yläkoulu ja lukio, nykyisiltä nimiltään Joensuun lyseon lukio ja lyseon peruskoulu.
Historia > Vajaaluokkainen lyseo 1865–1889

Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä 1865, ja se aloitt toimintansa 1. syyskuuta niin sanottuna yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka. lähde?
Koulut irrotettiin 1887 tuomiokapitulien hallinnosta ja perustettiin Koulutoimen ylihallitus ohjaamaan ja valvomaan koulujen toimintaa. Vuonna 1872 valmistui uusi koulujärjestys, jonka mukaisesti yläalkeiskoulu Joensuussakin muutettiin 1874 neliluokkaiseksi lyseoksi, opetuskielenä edelleen suomi. lähde?
1883 annettiin uusi alkeisoppilaitoksia koskeva asetus, jonka perustella Joensuun neliluokkainen lyseo vaihtoi jälleen nimensä alkeiskouluksi, jossa edelleen oli neljä luokkaa ja lähes samanlainen oppiainejako kuin aiemminkin. lähde?
Historia > Täysluokkainen lyseo 1889–1974

Vuosina 1871–1885 tehtiin useita yrityksiä laventaa koulumuoto täydelliseksi lyseoksi. Vihdoin ehdotukset menivät läpi, ja valtiopäivien päätös vahvistettiin senaatin ehdotuksesta 1887, ja laajentuminen määrättiin aloitettavaksi syksyllä 1889 luokittain. lähde?
Jatkosodan aikana Joensuun lyseon tilat olivat 22. sotasairaalan käytössä. Osasto I oli varattu psykiatristen potilaiden hoitoon. Potilaspaikkoja oli 200.
Täysiluokkaisena lyseona pienin muutoksin Joensuun lyseo toimi aina vuoteen 1974 saakka, jolloin Joensuussa siirryttiin peruskoulujärjestelmään. Koulun nimi vaihtui 1974 Joensuun Keskustan lukioksi, mutta jo vuonna 1980 Joensuun lyseon lukioksi. Lyseo toimi myöhemmin pitkään Koulukadun toisella puolella, entisen Joensuun tyttölyseon rakennuksessa. lähde?
Lyseon oppilasmäärä oli korkeimmillaan vuonna 1962, jolloin siellä oli liki 900 oppilasta. Oppilasmäärä laski vähitellen, ja viimeisenä toimintavuotena 1974 se oli 714.
Rakennukset

Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlåterilta vuokraamissa rakennuksissa. Vuonna 1877 näihin tiloihin tuli kansakoulu ja yläalkeiskoulu siirtyi ensin kauppias A. Vataselta vuokrattuun rakennukseen Kauppakadulle ja sitten 1880 A. Svärdin omistamaan rakennukseen Kauppakadun ja Suvantokadun kulmaukseen. lähde?
Uusi muutto tapahtui jo 1886 Kirkkokadun ja Malmikadun kulmaukseen raatimies J. Nousiaisen rakennukseen, minkä lisäksi 1891 vuokrattiin lisätilaa konttoristi Hallilta Torikadun ja Kalastajankadun kulmasta. lähde?
Kaupunki lahjoitti koululle vuonna 1889 oman tontin, ja kolme vuotta myöhemmin päästiin rakentamaan arkkitehti Theodor Deckerin piirtämää koulurakennusta, joka otettiin käyttöön elokuun alusta vuonna 1894. lähde?
Koulua laajennettiin useita kertoja seuraavien vuosikymmenien kuluessa, mutta ei koskaan niin paljoa, että se olisi riittänyt hyvin koulun ja lisääntyneen oppilasjoukon tarpeisiin. Nykyisin rakennus ei ole enää koulukäytössä, vaan siinä sijaitsee Joensuun taidemuseo.
Syksyllä 2006 rakennus sai takaisin alkuperäisen keltaisen värin. lähde?
Vahtimestarin asunto valmistui Koski- ja Koulukadun kulmaan 1936.
Rehtorit

Alexander Fredrik Alander (v.a.) 1865–1866, varapastori
Alexander Ferdinand Ékerblom 1866–1872, lääninrovasti
Johan Magnus Alopaeus 1873–1878, fil.maist.
Daniel Axel Walle 1873–1903, fil.maist.
Knut Leopold Cannelin 1904–1908, fil.tri
Karl Albert Wegelius 1908–1920, fil.maist., näytelmäkirjailija
Aaro Markkanen 1920–1921, fil.kand.
Kaarle Henrik Mikael Virtamo 1921–1930, fil.maist.
Johannes (Ivan) Laine (Popoff) 1930–1933, fil.maist.
Aulis Viljo Antero Könönen 1933–1949, kaupunkineuvos, fil.maist.
Aulis Olavi Waldemar Koivusalo 1949–1963, opetusneuvos, fil.maist.
Elli Kahila (Finne) 1962–1968, fil.maist.
Aulis Pekka Tynkkynen 1968–1974, fil.kand.
Matrikkelit

Joensuun lyseosta on ilmestynyt kolme matrikkelia:
Joensuun lyseo 1865-1925. Joensuu 1927.
Joensuun lyseo 1865-1965. Joensuu 1965.
Joensuun lyseo 1865-1990 : 125-vuotisjuhlajulkaisu/julkaisija Joensuun lyseon entisten oppilaiden yhdistys r.y.; toimittaja: Marja Simola Joensuu 1990.
Vuonna 2015 ilmestyi juhlakirja, jossa oppilasluettelo 1974-2015:
Alina Kuusisto: Sivistystä sydämellä – Joensuun lyseon lukio 150 vuotta.  Kirjokansi Joensuu 2015.