stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saarijärven–Viitasaaren seutukunta
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kannonkoski | 1 197 | 445 | 3 | 9.2 % | 100 % | 0,1 % | 2 % |
|  | Karstula | 3 598 | 887 | 4 | 8.8 % | 98 % | 0,1 % | 2 % |
|  | Kinnula | 1 503 | 460 | 3 | 9.5 % | 100 % | 0,1 % | 1 % |
|  | Kivijärvi | 1 022 | 484 | 2 | 9.1 % | 99 % | 0 % | 2 % |
|  | Kyyjärvi | 1 161 | 448 | 3 | 9.9 % | 98 % | 0,1 % | 3 % |
|  | Pihtipudas | 3 719 | 1 075 | 3 | 8.4 % | 99 % | 0 % | 1 % |
|  | Saarijärvi | 8 827 | 1 252 | 7 | 9.3 % | 98 % | 0,1 % | 2 % |
|  | Viitasaari | 5 768 | 1 249 | 5 | 8.4 % | 99 % | 0,2 % | 3 % |
|  | yhteensä | 26 795 | 6 300 | 4 |  | 99 % | 0,1 % | 2 % |
Historia

1. tammikuuta 2004 seutukunta perustettiin yhdistämällä Saarijärven ja Viitasaaren seutukunnat Saarijärven–Viitasaaren seutukunnaksi. Seutukuntaan siirtyi Saarijärven seutukunnasta Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Kyyjärvi, Pylkönmäki ja Saarijärvi. Viitasaaren seutukunnasta tulivat Pihtipudas ja Viitasaari.
1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Pylkönmäki liitettiin osaksi Saarijärven kaupunkia.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Saarijärven–Viitasaaren seutukunnan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 40 915 | 40 915 |
| 1985 | 1985 |    | 40 943 | 40 943 |
| 1990 | 1990 |    | 40 257 | 40 257 |
| 1995 | 1995 |    | 39 230 | 39 230 |
| 2000 | 2000 |    | 37 162 | 37 162 |
| 2005 | 2005 |    | 34 854 | 34 854 |
| 2010 | 2010 |    | 33 094 | 33 094 |
| 2015 | 2015 |    | 30 856 | 30 856 |
| 2020 | 2020 |    | 28 409 | 28 409 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Viisaankivi-seutuportaali
Kannonkosken kunnan kotisivut
Karstulan kunnan kotisivut
Kinnulan kunnan kotisivut
Kivijärven kunnan kotisivut
Kyyjärven kunnan kotisivut
Pihtiputaan kunnan kotisivut
Saarijärven kaupungin kotisivut
Viitasaaren kaupungin kotisivut
Keski-Suomen maakunnan seutukunnat
Yrjö Järvinen

Yrjö Järvinen on seuraavien henkilöiden nimi:
Yrjö Järvinen (1925–2020), näyttelijä
Yrjö Järvinen (1900–1968), keihäänheittäjä
Yrjö (Yki) Aleksis Järvinen (1900–1953), sotilas ja sotakirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Yrjö Järvinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Zdravko Radulović

| Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Jugoslavia.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Jugoslavia> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Soul 1988 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Jugoslavia 1989 |  |  |
Zdravko Radulović (s. 12. joulukuuta 1967 Nikšić, Montenegron ST, Jugoslavia) on kroatialainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Jugoslaviaa.
Radulović kuului Jugoslavian maajoukkueeseen, joka saavutti olympiahopeaa Soulissa 1988 ja Euroopan mestaruuden Jugoslaviassa 1989.
Pelaajauransa jälkeen Radulović on toiminut kroatialaisjoukkueiden päävalmentajana.
Yrjö Jokela

Yrjö Jokela vuonna 1924.
Yrjö Jokela (1. tammikuuta 1897 Orivesi – 16. syyskuuta 1977) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Tampereen Veikkoja edustanut Jokela oli 1920-luvun alkupuolella Työväen Urheiluliiton paras pitkien matkojen juoksija. Useiden TUL:n mestaruuksien ohella Jokela voitti 5 000 ja 10 000 metrin juoksut Frankfurt am Mainin työläisolympialaisissa 1925. Hän kuului myös TUL:n 3 000 metrin joukkuejuoksun voittaneeseen joukkueeseen. Vuoden 1921 Prahan epävirallisissa työläisolympialaisissa Jokela voitti 5 000 metriä.
Kesäkuussa 1925 Jokela alitti 5 000 metrillä 15 minuuttia ensimmäisenä TUL:n urheilijana. Hän juoksi Eläintarhan kentällä järjestetyissä työläisolympialaisten karsintakilpailuissa ajan 14.54,9, joka oli tuolloin maailman kaikkien aikojen yhdeksänneksi paras 5 000 metrin tulos. Suomalaisista nopeammin olivat juosseet ainoastaan Hannes Kolehmainen, Paavo Nurmi ja Ville Ritola. Lauri Virtanen rikkoi Jokelan ennätyksen vuonna 1928, mutta hänen 1924 tekemänsä 10 000 metrin TUL:n ennätys 31.51,5 kesti vuoteen 1936, jolloin Väinö Peltomäki juoksi nopeammin.
Syksyllä 1926 Jokela lähti siirtolaiseksi Kanadaan. Hän jatkoi kilpailemista Toronton Yrityksen riveissä ja toimi 1930-luvun lopussa Canadian Workers' Sports Federation -työläisurheiluliitton puheenjohtajana.
Zduńska Wolan piirikunta

Zduńska Wolan piirikunta (puol. powiat zduńskowolski) on yksi Łódźin voivodikunnan piirikunnista. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 66 380. Piirikunnan ainoa kaupunkikunta on hallintokeskus Zduńska Wola. Kolme maalaiskuntaa ovat Szadek, Zapolice ja Zduńska Wola ja niissä on kylien lisäksi yksi kaupunki; Szadek.
Zduńska Wolan piirikunnan pinta-alasta 21,9 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.
Zduńska Wolan piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa kuusi prosenttia.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Zduńska Wolan piirikunnassa oli 66 380 asukasta, joista 51,6 prosenttia naispuolisia ja 48,4 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 120 835 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 56 060 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaat muodostivat vuoden 2019 lopussa 17,9 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 59,8 prosenttia ja eläkeikäiset 22,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,1 vuotta. Piirikunnassa syntyi 2019 elävänä yhteensä 566 lasta.
Savonlinnan seutukunta

| Savonlinnan seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  39 669 30:nneksi suurin 31.12.2021 
Savonlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 103.
Savonlinnan seutukunnassa sijaitsevat kunnat tekevät yhteistyötä mm. Itä-Savon koulutuskuntayhtymän ja Itä-Savon sairaanhoitopiirin (ISSHP) kautta.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta | Väkiluku (2024) | Maa- pinta-ala (km²) | Väestön- tiheys (as> /km²) | Kunnallis- vero (2024) | Suomen- kieliset (2023) | Ruotsin- kieliset (2023) | Muun- kieliset (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Enonkoski | 1 290 | 306 | 4 | 8.4 % | 98 % | 0,2 % | 4 % |
|  | Rantasalmi | 3 267 | 559 | 6 | 9.4 % | 95 % | 0,2 % | 6 % |
|  | Savonlinna | 31 585 | 2 238 | 14 | 9.3 % | 96 % | 0,1 % | 5 % |
|  | Sulkava | 2 382 | 584 | 4 | 8.4 % | 95 % | 0,2 % | 4 % |
|  | yhteensä | 38 524 | 3 687 | 10 |  | 96 % | 0,1 % | 5 % |
Historia

1. tammikuuta 2001 Heinävesi liittyi seutukuntaan lakkautetusta Joroisten seutukunnasta.
1. tammikuuta 2004 Sulkava liittyi seutukuntaan Juvan seutukunnasta.
1. tammikuuta 2009 Savonrannan kunta ja pieni osa Enonkosken kuntaa liitettiin Savonlinnan kaupunkiin.
1. tammikuuta 2011 Rantasalmi siirtyi seutukuntaan Pieksämäen seutukunnasta.
1. tammikuuta 2013 seutukunnan kunnista Kerimäki ja Punkaharju liittyivät Savonlinnan kaupunkiin.
1. tammikuuta 2021 Heinävesi siirtyi seutukunnasta Pohjois-Karjalan maakuntaan ja Joensuun seutukuntaan.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
| Savonlinnan seutukunnan väestönkehitys 1990–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1990 | 1990 |    | 52 690 | 52 690 |
| 1995 | 1995 |    | 52 185 | 52 185 |
| 2000 | 2000 |    | 49 489 | 49 489 |
| 2005 | 2005 |    | 47 731 | 47 731 |
| 2010 | 2010 |    | 45 608 | 45 608 |
| 2015 | 2015 |    | 43 453 | 43 453 |
| 2020 | 2020 |    | 39 877 | 39 877 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Savonlinnan seutukunnan kotisivut
Enonkosken kunnan kotisivut
Sulkavan kunnan kotisivut
Rantasalmen kunnan kotisivut
Savonlinnan kaupungin kotisivut
Kerimäen kotisivut
Punkaharjun kotisivut
Savonrannan kotisivut
Etelä-Savon maakunnan seutukunnat
Yrjö Johannes Eskelä

| Yrjö Johannes Eskelä |
| --- | --- |
 Yrjö Johannes Eskelä (1922)
Sisäasiainministeri
 Cajanderin I hallitus 2.6.1922 – 14.11.1922  
Sisäasiainministeri
 Cajanderin II hallitus 18.1.1924 – 31.5.1924  
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1886 Jepua
Kuollut: 23. kesäkuuta 1949 (63 vuotta) Helsinki
Puoliso:  Sally Helfrid Naemi Hartman
Lapset:  Olavi Johannes Eskelä, Irma Sally Sylvia Eskelä
Tiedot
Puolue:  ammattiministeri
A. K. Cajanderin ensimmäinen virkamieshallitus. Pöydän päässä presidentti K. J. Ståhlberg, jonka vieressä vasemmalla istuu A. K Cajander. Kolmas vasemmalla Yrjö Johannes Eskelä.
Yrjö Johannes Eskelä (11. helmikuuta 1886 Jepua – 23. kesäkuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen lääninhallinnon virkamies joka toimi sisäasiainministerinä Cajanderin I hallituksessa 1922 ja Cajanderin II hallituksessa 1924. Hän ei edustanut mitään puoluetta vaan oli ammattiministeri.
Johannes Eskelän vanhemmat olivat talonomistaja Tuomas Eskelä ja Sofia Greggilä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 Vaasan suomalaisesta reaalilyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1911 ja yleisen hallintotutkinnon 1913.
Eskelä toimi vt. varalääninsihteerinä 1913–1914 ja oli Härmän piirin nimismiehenä 1914 sekä Mustasaaren piirin nimismiehenä 1914–1918. Hän oli Vaasan läänin vt. lääninsihteeri 1917–1918 ja toimi Suomen sisällissodan aikana lainopillisena avustajana Suomeen saapuneitten saksalaisten joukkojen päämajassa keväällä 1918. Eskelä oli sitten sosiaalihallituksen ensimmäisenä sihteerinä 1918–1919 ja sosiaaliministeriön raittiusosaston sihteerinä 1919. Hän oli Uudenmaan läänin lääninsihteerinä 1919–1938 ja lääninneuvoksena 1938–1949. Eskelä oli lisäksi sotaväen esikunnan lainopillisena avustajana 1921–1925 ja yleisesikunnan lainopillisena neuvonantajana 1926–1927.
Johannes Eskelä oli naimisissa vuodesta 1915 Sally Helfrid Naemi Hartmanin kanssa.
Sempre sempre (albumi)

| Sempre sempre Al Bano & Romina Power |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Anthony Monn
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 40.00
 Levy-yhtiö: WEA
Al Bano & Romina Powerin muut julkaisut
|   | Sempre sempre 1986 |   |
Sempre sempre on italialaisduo Al Bano & Romina Powerin studioalbumi vuodelta 1986. Se julkaistiin CD:nä, vinyylilevynä ja C-kasettina. Albano Carrisi ja Romina Power levyttivät levyn myös espanjaksi. Albumin uusintapainokseen otettiin avausraidaksi "Nostalgia canaglia", joka oli menestynyt San Remon musiikkifestivaaleilla 1987. Albumin tuotti Anthony Monn.
Kappaleet

Sempre sempre (4:00)
Lemesle, Carre, Gouty, Pallavicini
Saranda-Okinawa (4:05)
Carrisi, Pallavicini
Mambo di Rambo (3:06)
Carrisi, Pallavicini
Settembre (3:25)
Molco
Andrea (5:43)
De Andrea, Bubola
Love (3:42)
Carucci, Power
C'est facile (3:50)
Sacchi, Power
Verso il duemila (4:19)
Sacchi, Molco
Caro amore (4:07)
Molco
Lord Byron (3:05)
Sacchi, Power
Tematiikka

Kevyelle musiikille tavanomaista romanttista rakkautta edustaa nimikappale "Sempre sempre" ja "Caro amore". "C'est facile" kertoo ranskankielisin sanonnoin höystettynä siitä, kuinka helppoa on rakastua Pariisissa. Englanniksi ja italiaksi laulettu "Love" kertoo rakkaudesta globaalina ilmiönä. Kappaleessa  "Saranda-Okinawa" Power ja Carrisi laulavat isistään toisessa maailmansodassa, sanoituksen mukaan Carrisin isä soti Albanian Sarandassa ja Powerin isä Japanin Okinawalla. "Settembre" on omistettu Carrisin ja Powerin kolmannelle lapselle, Cristel Carrisille, joka syntyi joulupäivänä 1985. "Lord Byron" on Powerin laulama kokonaan englanninkielinen kappale, joka kertoo Lord Byronin elämäntarinan tiivistettynä kolmeen minuuttiin.
Tekijät

Rummut: Shane Dempsey
Kosketinsoittimet: Geoff Bastow, Anthony Monn, Walter J. W. Schmid, Martin Grassi
Basso: Günther Gebauer
Kitarat: Peter Weihe
Taustakuoro: Claudia Schwarz, Renate Mauerer, Edith Prock, Wolly Emperhoff, Mario Argandona
Äänitys ja miksaus: Anthony Monn, Transparent Studio, München
Miesääni kappaleessa "Lord Byron" kuuluu näyttelijä Tyrone Powerille, joka siteeraa Lord Byronin runoa "Childe Harold's Pilgramage"
Vauvan jokeltelu kappaleessa "Settembre" kuuluu Cristelille, joka oli tuolloin kahdeksankuukautinen
Saramojoki

| Saramojoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Maanselkä
Laskupaikka:  Pielinen
Maat:  Suomi
Pituus:  30 km
Virtaama:  11 m³/s
Valuma-alue:  935 km²
Saramojoki eli Saramonjoki on joki ja jokireitti Nurmeksessa Pohjois-Karjalassa. Joki laskee pohjoisesta Pielisen pohjoispäähän, Lautiaiseen. 
Joen pituus on n. 30 km ja valuma-alue 935 km², jonka perusteella se on 89. Suomen joista. Keskivirtaama on 11 m³/s, huippuvirtaama 85 m³/s ja minimivirtaama 2 m³/s. Joen latvoilla on Metsähallituksen Peurajärven retkeilykalastusalue. Peurajärveltä vedet virtaavat alas Peurajokena. Palojoen-Kolkonjoen latvoilla on taas Mujejärven retkeilyalue. Saramojoki saa alkunsa Maanselän vedenjakaja-alueelta, Kainuun puolelta. Saramojoella on neljä merkittävämpää sivujokea. Pohjoisessa joen latvoilla on kolme eri jokireittiä, joissa on paljon pieniä järviä ja lampia. Saramojoen alajuoksulla on v. 1958 valmistunut Louhikosken vesivoimalaitos (putouskorkeus 11 m), jonka omistaa Nurmeksen Sähkö Oy.
Sivujoet

1. Peurajoki-Mäntyjoki. Mäntyjoen ja Mehtojoen reitti laskevat lopuksi yhteistä kokoojajokea pitkin Saramojokeen.
2. Mehtojoki
3. Kolkonjoki-Palojoki. Reitti tuo vesiä yksinään koillisesta, Mujejärven suunnalta.
4. Miihkelinjoki - Kuohattijoki laskee alajuoksulle idästä, Kuohattijärvestä
Saramojoen urheilukalastusalue

Saramojoen urheilukalastusalue on lopetettu. Vuosi 2004.
Kalastajatalo on lopettanut toimintansa. Rakennukset on myyty yksityiseen virkistys- ja asumiskäyttöön.
Melontareitit

Saramojoen vesistö on tunnettu myös melontareittinä. Joistolla voi valita aloituskohdaksi kolme eri eripituista latvajokea eritasoisine koskineen tai laskea pelkästään runsasvetisimmän Saramojoen. Kokonaispituus latvajokineen on n. 25 – 35 km. Joen laskettuaan voi jatkaa Pielisen Lautiaista pitkin Nurmekseen, jolloin reitin kokonaispituudeksi tulee n. 40 km.
Saramojoki:
Saramojoki on varsinainen pääreitti. Sen pituus on n. 20 km. Alkaa Poroinjärvestä, putouskorkeus 37,5 m. Alajuoksulla on Louhikosken vesivoimalaitos, joka on ohitettava maitse.
Saramojoen kosket yläjuoksulta alajuoksulle pituuksineen (m), putouskorkeuksineen ja luokituksineen ( I = erittäin helppo, II = helppo, III = vaikeahko):
1. Niemelänkoski 150 - II
2. Heikkilänkoski 500 - 10 - II.
3. Huttulankoski 400 - I
4. Louhikoski 400 - 11 - IV-V, ohitettava maitse
5. Pitkäkoski 450 - 7 - II/III
6. Nimetönkoski 50 - I
7. Roukkajankoski 200 - 1,6 - II
8. Käpälyskoski 50 - I
Latvajokien reitit:
1. Mäntyjoen melontareitti. Osuuden pituus 17 km, putouskorkeus 24,5 m. Alkaa Peurajärvestä, joka on tunnetuin koko Sarmaojoen reitin lähtöpisteistä.
2. Mehtojoen melontareitti. Osuuden pituus 8 km ja putouskorkeus 14 m. Alkaa Mehtojärvestä.
3. Palojoen melontareitti. Osuuden pituus 17 km ja putouskorkeus 47,3 m. Reitin vaativin koski on Louhikoski, pituus 200 m ja luokka III/IV. Louhikosken yläosa kulkee komeiden kallioiden välistä.
Yritykset ja palvelut

Kalastajatalo, Saramo : Yksityisessä virkistyskäytössä, Koskimaja on yksityisenä asuntona.
Kourukosken Erämajat, Kourukoski
Aiheesta muualla

Harri Matikainen: Saramojoki, Pohjois-Karjalan pohjoisin urheilukalastusjoki Sportfishing Magazine Finland. Arkistoitu 16.3.2007. Viitattu 23.2.2007.
Peurajärven kalastusalue Metsähallitus. Arkistoitu 27.9.2007. Viitattu 23.2.2007.
Yrjö Kokon muistomerkki

| Ajan pyörä (Ajanki) |
| --- | --- |
 Muistomerkki syyskuussa 2020
Nimi:  Ajan pyörä (Ajanki)
Toinen nimi:  Yrjö Kokon muistomerkki
Tekijä:  Mikko Uotila
Valmistumisvuosi:  2003
Taiteenlaji:  monumentti
Nykyinen omistaja:  Lempäälän kunta
Sijainti:  Myllyrannan tapahtumapuisto
Paikkakunta:  Lempäälä
Koordinaatit:  61.3146°N, 23.7485°E
Yrjö Kokon muistomerkki eli Ajan pyörä tai Ajanki on Mikko Uotilan suunnittelema ja Toijalan kiviveistämön toteuttama monumentti Lempäälän Myllyrannan tapahtumapuistossa.
Teos paljastettiin vuonna 2003, kun kirjailija Yrjö Kokon syntymästä oli kulunut 100 vuotta.
Sara Niemietz

Sara Niemietz vuonna 2016.
Sara Niemietz (s. 7. kesäkuuta 1992 Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnettiin myös sarjasta Gilmoren tytöt, jossa hän on esiintynyt yhden jakson ajan vuonna 2005.
Aiheesta muualla

Sara Niemietz Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Yrjö Kokko (kauppaneuvos)

Yrjö Ensi Kokko (19. maaliskuuta 1933 Viipuri – 31. toukokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos ja urheilujohtaja.
Kokko valmistui ylioppilaaksi Porin Lyseosta 1952 ja ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1955.
Kokko työskenteli A-lehdet Oy:ssä vuosina 1962–1990, joista viimeisimmät vuodet hallituksen puheenjohtajana. Muita toimia olivat Aikakauslehtien Liiton pj. vuosina 1972–1982, Helsingin Jalkapalloklubin pj. 1968–1971, Suomen Urheiluliiton pj. 1975–1976, Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen 1975–1976, Helsingin Kisa-Veikkojen pj. 1981–1984 ja SUL:n liittovaltuuston pj. 1981–1984.
Sotilasarvoltaan Kokko oli reservin kapteeni. Kauppaneuvoksen arvonimen Kokko sai vuonna 1983.
Yrjö Kontsas

Yrjö Kontsas (k. 1597 Isokyrö) oli talonpoika, neljännesmies ja nuijamiesten johtajia nuijasodassa Jaakko Ilkan ja Pentti Poutun ohella.
Kontsaan isä oli Sipi eli Sigfrid Kontsas. Hän toimi noin vuodesta 1588 talollisena Isossakyrössä, samoin kuin neljännesmiehenä. Kontsas oli mukana pohjalaisten lähetystössä, joka heinäkuussa 1596 kävi Kaarle-herttuan luona valittamassa ratsumiesten käytöstä ja sai tältä suojakirjan. Kun lähetystö kokoontui Kontsaan luona 25. marraskuuta samana vuonna, huovit vangitsivat heidät kaikki, mutta talonpojat vapauttivat joukon väkivalloin seuraavana yönä. Kontsaasta tuli kyröläisten päällikkö nuijasodassa ja Jaakko Ilkan lähin mies. Hän otti osaa Nokian taisteluun, jonka jälkeen pakeni muiden kapinajohtajien kanssa Pohjanmaalle. Abraham Melkiorinpoika Klaus Flemingin joukosta vangitsi siellä Kontsaksen ja perimätiedon mukaan hänet mestattiin Jaakko Ilkan kanssa Isonkyrön Kontsaansaaressa.
Yrjö Kontsaan puumerkki on kuvattuna Ilmajoen vaakunassa.
Yrjö Korte

Yrjö Fredrik Korte, vuoteen 1906 Koskinen (31. maaliskuuta 1885 Turku – 1979) oli suomalainen kirjakauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kortteen vanhemmat olivat maalarimestari Karl Fredrik Koskinen ja Johanna Josefina Fuurt ja puoliso vuodesta 1917 Toini Helena Putkonen. Vuorineuvos Teppo Korte oli heidän poikansa. Yrjö Korte kävi kansakoulun ja Turun kauppa-apulaiskoulun kurssin ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. Hän oli Turun Kansallinen Kirjakauppa -yhtiön apulainen 1899–1906, toimitusjohtaja 1906–1961 ja johtokunnan jäsen 1925–1979. Korte oli myös Kustannus Oy Auran perustajia ja johtokunnan jäsen ja hänellä oli useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Korte sai 1955. Kortteen elämäntyö Turun Kansallisessa Kirjakaupassa kesti 14-vuotiaasta 94-vuotiaaksi eli ennätykselliset 80 vuotta, harjoittelijasta aina hallituksen puheenjohtajaksi asti.
Yrjö Jyrinkoski

Jyrinkoski ja Helena Futtari 1950-luvulla.
Yrjö Armas Jyrinkoski (17. toukokuuta 1920 – 7. maaliskuuta 1981) oli suomalainen lausuntataiteilija.
Jyrinkoski julkaisi kolmattakymmentä kirjallista äänilevyä erityisesti 1960-luvulla. Vuosikymmenien ajan hän kiersi suomalaisia kouluja pitämässä lausuntatilaisuuksia. Erityisesti hänet muistetaan Eino Leinon runojen tulkitsijana. Hän tulkitsee kaseteilla myös Tapio Nousiaisen teosta Leipää ja suolaa.
Yrjö Jyrinkoski on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Teokset

Yrjö Jyrinkoski, Runomuistelmat : ohjelmistoa 20 vuoden ajalta; toim. Tom Kalima, Weilin + Göös , 1981
Schwabing

Siegestor Leopoldstraßella Maxvorstadtin ja Schwabingin kaupunginosien välissä
Schwabing on Baijerin osavaltion pääkaupungin Münchenin pohjoisosassa sijaitseva hallintoalue. Se on jaettu osiin 4 (Schwabing-West) ja 12 (Schwabing-Freimann). Schwabing tunnetaan maineestaan kaupungin taiteilijakorttelina ja on yhä suosittu turistien ja paikallisten vierailukohde siellä sijaitsevien baarien, ravintoloiden ja klubien vuoksi.
Yksi suosituista kohteista alueella on Englischer Garten ("Englantilainen puutarha"), joka on yksi maailman suurimmista julkisista puistoista.
Schwabingin Leopoldstraßella liikkuu paljon opiskelijoita, koska Münchenin suurimmat yliopistot Ludwig-Maximilians-Universität München ja Technische Universität München (TUM) sijaitsevat viereisellä Maxvorstadtin alueella. Schwabingin pohjoisosassa sijaitsee myös opiskelija-asuntoalue Studentenstadt.
Historiaa

Adolf Hitler muutti Müncheniin keväällä 1913 ja asettui asumaan vuokralle Schwabingiin. Tuolloin alueella asuivat myös kuuluisat taiteilijat Wassily Kandinsky ja Paul Klee.
Unity Mitford, englantilainen seurapiirinainen ja Hitlerin ystävä ampui itseään Englantilaisessa puistossa syyskuussa 1939 protestina Ison-Britannian sodanjulistukselle Saksaa vastaan.
Hallintoalue 4 Schwabing-West Münchenissä
Hallintoalue 12 Schwabing-Freimann Münchenissä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Schwabing Wikimedia Commonsissa
Zulu

Zulu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
zulut, kansa eteläisessä Afrikassa
zulu, zulujen puhuma kieli
Shaka Zulu (1787–1828), zulujen kuningas
Misuzulu Zulu (s. 1974), zulujen kuningas
Ege Zulu, oik. Eugene Mokulu, suomalainen rap-artisti, laulaja ja lauluntekijä
zulu, UTC-aikavyöhykkeen aika Yhdysvaltain asevoimissa
Zulu, Z-kirjain kansainvälisissä radioaakkosissa
Zulu, suomalainen Yle TV2:lla esitetty nuortenohjelma
Zulu (Zulu), brittiläinen sotaelokuva vuodelta 1964
Zulu (Zulu Dawn), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1979
Zulu, ranskalainen englanninkielinen rikoselokuva vuodelta 2013
Neuvostoliiton Projekti 611 -sukellusveneiden NATO-koodinimi
HMS Zulu (1909), Tribal-luokan hävittäjä
HMS Zulu (F18), Tribal-luokan hävittäjä
HMS Zulu (F124), Tribal-luokan fregatti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Zulu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.