stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gene Wilder
Palkinnot > Oscar-ehdokkuudet

Parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuus 1968 Kevät koittaa Hitlerille (The Producers)
Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuus 1974 Frankenstein Junior (Young Frankenstein) yhdessä Mel Brooksin kanssa Mary Shelleyn romaanista Frankenstein
Aiheesta muualla

Gene Wilder Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Venny (televisiosarja)

| Venny |
| --- | --- |
 Venny Soldan (Sara Paavolainen)
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  45–60 minuuttia
Pääosissa:  Sara Paavolainen Miina Turunen Ville Virtanen
Alkuperämaa:   Suomi
Esitetty:  2003
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Asta Parikka
Ohjaaja(t):  Pekka Ruohoranta
Käsikirjoittaja(t):  Liisa Urpelainen
Säveltäjä(t):  Eero Ojanen
Leikkaaja(t):  Lena Paersch
Kuvaaja(t):  Matti Kurkikangas F.S.C.
Tuotantoyhtiö(t):  YLE Draama
Aiheesta muualla
IMDb
Venny on Pekka Ruohorannan ohjaama ja Liisa Urpelaisen käsikirjoittama suomalainen televisiosarja vuodelta 2003. Sarja kuvaa Venny Soldanin ja Juhani Ahon elämänvaiheita ja mutkikasta avioelämää. Kolmantena päähenkilönä on Vennyn sisko Tilly Soldan. Näkökulma on Venny Soldanin.
Tyylilajiltaan Venny on eeppinen historiallinen draama. Taustana on Suomen taiteen kultakausi ja sivuhenkilöinä on aikakauden kulttuurivaikuttajia, kuten Pekka Halonen ja Jean Sibelius sekä ennen kaikkea Järnefeltien sukua, johon Ahon yhteys oli läheinen.
Juoni

Venny alkaa 1880-luvulta, jolloin Venny Soldanin isä on vielä elossa. Venny ja Juhani Aho tapaavat toisensa savolaisella sisävesialuksella ja he avioituvat 1891. He saavat kaksi poikaa. Suhdetta mutkistaa Ahon rakkaus Vennyn pikkusiskoon Matildaan eli Tillyyn. Aho ja Tilly saavat pojan, joka kasvaa virallisesti Matildan kasvattipoikana. Venny ja Aho asuvat liittonsa alussa Hausjärvellä, josta he muuttavat Aholaan Tuusulanjärven rannalle. Myös Tilly muuttaa Aholaan, ja synnytettyään poikansa hän muuttaa Aholan läheisyydessä sijaitsevaan huvilaan. Venny hyväksyy Tillyn ja Ahon suhteen pitkin hampain, mutta silloin tällöin itse kukin matkaa Keski-Eurooppaan ottamaan aikalisää ja analysoimaan tunteitaan.
Jokaisen jakson alussa on etuuma, joka sijoittuu Vennyn kesähuvilalle. Etuumat ajoittuvat 1930-luvun alkuun, jolloin Juhani Ahon kuolemasta on kulunut kymmenen vuotta ja Tilly Soldan tekee kuolemaa. Etuumissa ovat mukana Venny, hänen poikansa Heikki ja Antti sekä Tillyn poika Nisse. Etuumissa taustoitetaan kunkin jakson tapahtumia Vennyn kertomina.
Tuotanto

Vennyä kuvattiin suurelta osin autenttisilla paikoilla, etenkin Tuusulassa. Kuvasuhteena on 16:9 ja ääni on stereofoninen. Epookkituotannon pukusuunnittelusta vastasi Leila Jäntti.
Julkaisut

Vennyn ensiesitys oli kevätkaudella 2003. Yleisradio julkaisi Vennyn maksuttomassa Areena-palvelussaan lokakuussa 2018. Sarja on katsottavissa vuoden ajan.
Rooleissa > Ahot ja Soldanit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sara Paavolainen   | … |  Venny Soldan   |
|  Miina Turunen   | … |  Tilly Soldan   |
|  Ville Virtanen   | … |  Juhani Aho (vuoteen 1907 Jussi Brofelt)   |
|  Ritva Ahonen   | … |  vanha Venny   |
|  Pekka Strang   | … |  Heikki Aho   |
|  Sampo Sarkola   | … |  Antti Aho   |
|  Miska Kaukonen   | … |  Nisse Aho (Björn Soldan)   |
|  Paavo Pentikäinen  | … |  August Soldan   |
|  Tea Ista  | … |  Mamma Soldan (Maria Müller)   |
|  Pirjo Määttä  | … |  Helmi Soldan   |
|  Nora Rissanen  | … |  Alma Soldan   |
|  Minna Harju  | … |  Elin Soldan   |
|  Teo Mattila  | … |  Gutten Soldan (August Leopold Soldan)   |
Rooleissa > Järnefeltit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heidi Krohn  | … |  Elisabeth Järnefelt   |
|  Rauno Ahonen   | … |  Arvid Järnefelt   |
|  Marjaana Maijala   | … |  Aino Järnefelt (myöh. Sibelius)   |
|  Antti Pääkkönen  | … |  Eero Järnefelt   |
|  Birthe Wingren  | … |  Saimi Järnefelt (Saimi Swan)   |
Rooleissa > Muita

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Max Bremer  | … |  Jean Sibelius   |
|  Liisa Kuoppamäki  | … |  Hanna Hirsch (myöh. Pauli)   |
|  Tuula Nyman  | … |  Minna Canth   |
|  Jukka Pitkänen  | … |  Pekka Halonen   |
|  Pirjo Lonka  | … |  Maija Halonen   |
|  Minna Puolanto  | … |  Maggie Gripenberg   |
|  Tarja Keinänen  | … |  Heta   |
|  Marja-Leena Kouki  | … |  Himmu   |
|  Hannu-Pekka Björkman  | … |  Theodor Wasenius   |
Aiheesta muualla

Venny Yleisradion Areena-palvelussa
Taloustaito: Venny Soldan-Brofeldt oli tuottoisa taiteilija (10.4.2015)
Quincy

Quincy voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Maantieto

Quincy, paikkakunta Floridassa, Yhdysvalloissa
Quincy, paikkakunta Illinois’ssa, Yhdysvalloissa
Quincy, paikkakunta Massachusettsissa, Yhdysvalloissa
Quincy, kunta Cherin departementissa Ranskassa
Quincy-le-Vicomte, kunta Côte-d-Orin departementissa Ranskassa
Henkilöitä, Quincy sukunimenä

Antoine Chrysostome Quatremère de Quincy (1755–1849), ranskalainen arkeologi, taidekriitikko, taidehistorioitsija ja poliitikko
Henkilöitä, Quincy etunimenä

Quincy Detenamo (s. 1979), naurulainen painonnostaja
Quincy Hall (s. 1998), yhdysvaltalainen pika- ja aitajuoksija
Quincy Hanley, Schoolboy Q (s. 1986), yhdysvaltalainen hip hop -artisti
Quincy Jones (1933–2024), yhdysvaltalainen trumpetisti, musiikki-, televisio- ja elokuvatuottaja
Quincy Jones III (s. 1968), ruotsalainen hip hop- ja elokuvatuottaja, säveltäjä ja kirjailija
Quincy Osei (s. 1989), ghanalainen jalkapalloilija
Quincy Owusu-Abeyie, pelaajanimeltään Quincy (s. 1986), ghanalais-alankomaalainen jalkapalloilija
Quincy Promes (s. 1992), alankomaalainen jalkapalloilija
Quincy Watts (s. 1970), yhdysvaltalainen juoksija
Quincy Wright (1890–1970), yhdysvaltalainen professori ja pasifisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Quincy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Etelä-Pohjanmaan rahasto

| Etelä-Pohjanmaan rahasto |
| --- | --- |
 Finska Kulturfondens Södra Österbottens regionalfund 

Perustettu:  23. huhtikuuta 1959
Päämaja:  Vaasa
Toiminta-alue:   Etelä-Pohjanmaa  Pohjanmaa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etelä-Pohjanmaan rahasto on alkujaan vuonna 1959 perustettu rahasto, joka on yksi Suomen Kulttuurirahaston maakuntarahastoista. Alkujaan rahasto kuului Keski-Pohjanmaan rahaston kanssa yhteiseen Pohjanmaan rahastoon. Rahastosta tuli itsenäinen vuonna 1963.
Rahaston tarkoituksena on historiallisen Etelä-Pohjanmaan maakunnan henkisen ja taloudellisen kulttuurin vaaliminen ja kehittäminen. Rahasto jakaa apuarahoja ja palkintoja sekä edistää maakunnan kulttuurielämää. Rahaston toimialueeseen kuuluu 32 kuntaa. Rahaston päällikkönä toimii Silja Minkkinen-Poikolainen.
Historia

Etelä-Pohjanmaan Maakuntaliiton hallitus päätti 7. lokakuuta 1947 perustaa Etelä-Pohjanmaan Kulttuurisäätiön, johon kerättäisiin varoja maakuntaa koskevan tutkimuksen ja muun vapaan kulttuuritoiminnan tukemiseksi. Säätiön toiminta aloitettiin kuitenkin vasta 2. lokakuuta 1958 jolloin maakuntaliitto perusti Etelä-Pohjanmaan Kulttuurirahaston. Samanaikaisesti Suomen Kulttuurirahasto neuvotteli yhteisen rahaston muodostamisesta valtakunnallisen rahaston yhteyteen. Suomen Kulttuurirahaston Pohjanmaan rahasto muodostettiin ja sen perustamisjuhlaa vietettiin 23. huhtikuuta 1959. Tätä ennen Keski-Pohjanmaa oli liittynyt Etelä-Pohjanmaan rahastoon.
Pohjanmaan rahastoa kartutettiin keräys- ja lahjavarojen ohella päärahaston varoilla. Pohjanmaan rahasto jaettiin yhteistoiminnan hankaluuden vuoksi Etelä- ja Keski-Pohjanmaan rahastoiksi syyskuussa 1963. Uuteen Etelä-Pohjanmaan rahastoon tulivat kuulumaan Artturi Leinosen rahasto, Vaasan läänin apurahasto ja Etelä-Pohjanmaan rahasto.
Hoitokunta (2024)

Sannasirkku Autio, rehtori (pj.)
Katja Rajala], toimitusjohtaja (vpj.)
Ari Haasio, fil. tohtori
Nina Harjunpää, erikoissuunnittelija
Annukka Jokipii, professori
Heikki Kaukoranta, hallintoylilääkäri
Susanna Pettersson, toimitusjohtaja
Sami Rumpunen, liiketoimintapäällikkö
Panu Sivonen, mus. maisteri
Heikki Vierula, opetusneuvos
Miikka Voipio, rakennusinsinööri
Kosketuksessa

| Kosketuksessa |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle Teema
Esitetty:  17. syyskuuta 2007 –
Jaksoja:  23
Tuotanto
Tuottaja(t):  Pekka Leppäniemi Juha Torvinen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Aku Syrjä (Eppu Normaali Oy) Marko Kulmala (Insano Productions) Ritva Leino (Yle Teema)
Ohjaaja(t):  Petri Kyttälä Pekka Leppäniemi (Studio-ohjaaja)
Leikkaaja(t):  Petri Kyttälä
Kuvaaja(t):  Jukka Koivisto
Tuotantoyhtiö(t):  Akun Tehdas
Aiheesta muualla
IMDb 
Kosketuksessa on 17. syyskuuta 2007 Yle Teema-kanavalla alkanut konserttisarja, jossa suomalaiset artisit esittävät sadan hengen liveyleisölle kosketusetäisyydeltä heille uransa tärkeimmät kappaleet. Ohjelman jokaisessa jaksossa esiintyy yksi artisti. Ohjelmat ovat kaksiosaisia ensimmäisessä osassa näin se tehtiin käsitellään kyseisen levyn syntyä ja sen jälkeen heti tulevassa kosketuksessa levy soitetaan läpi studioyleisön edessä. Jaksot on kuvattu Akun Tehtaalla, Ylöjärvellä.
Kesäkuski

| Kesäkuski |
| --- | --- |

Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Mikko Kuustonen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  2. heinäkuuta 2015 – 3. syyskuuta 2015
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Totti Terinkoski
Vastaava(t) tuottaja(t):  Jarkko Luoma Roope Lehtinen Hanna Kortti / MTV
Ohjaaja(t):  Olli Horttana
Leikkaaja(t):  Olli Horttana
Kuvaaja(t):  Miikkael Pakarinen Timo Pyykkö
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Kesäkuski on viihdeohjelma, jossa Mikko Kuustonen kyydittää eri autolla jokaisessa jaksossa yhtä julkisuuden henkilöä. Ensimmäinen jakso esitettiin MTV3-kanavalla 2. heinäkuuta ja viimeinen jakso 3. syyskuuta 2015.
Jaksot

| Jakso | Vieras | Auto | Ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Krisse Salminen | Citroën CX | 2. heinäkuuta 2015 |
| 2 | Aki Riihilahti | Mercedes-Benz L 319 | 9. heinäkuuta 2015 |
| 3 | Maija Vilkkumaa | Cadillac Sedan de Ville | 16. heinäkuuta 2015 |
| 4 | Antti Holma | Mercedes-Benz 250 SE Coupe | 23. heinäkuuta 2015 |
| 5 | Jenni Pääskysaari | Mercedes Benz GLA 45 AMG 4Matic A | 30. heinäkuuta 2015 |
| 6 | Tuomas Kyrö | - | 6. elokuuta 2015 |
| 7 | Ismo Leikola | Opel Manta | 13. elokuuta 2015 |
| 8 | Paleface | Citroën B11 | 20. elokuuta 2015 |
| 9 | Heikki Silvennoinen | Ferrari California | 27. elokuuta 2015 |
| 10 | Maria Veitola | Peugeot 403 | 3. syyskuuta 2015 |
Kuka minä olen?

| Kuka minä olen?> Kuka minä olen? Ihminen toimii |
| --- | --- |
 Sarjan tunnusteksti
Tyyli:  opetus
Kestoaika:  noin 30 minuuttia
Luoja(t):  Kirsti Tulonen-Seppänen
Kehittäjä(t):  Kirsti Tulonen-Seppänen
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Julkaistu:  1989
Esitetty:  6. maaliskuuta – 24. huhtikuuta 1989
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  7
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Pirkko Korhonen, Kirsti Tulonen-Seppänen
Käsikirjoittaja(t):  Kirsti Tulonen-Seppänen
Säveltäjä(t):  Anna Aminoff, Kaj Chydenius, Kalle Chydenius, Markus Fagerudd, Reino Laine, Risto Pensola
Leikkaaja(t):  Ilse Jauhiainen
Lavastaja(t):  Nina Mansikka
Kuvaaja(t):  Pentti J. Alho, Pentti Jurvanen, Kari Salminen
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio TV1 Opetustelevisio
Palkinnot
Voitetut:  Japan Prize - paras lastenohjelma
Aiheesta muualla
Elonet
Kuka minä olen? (tunnetaan myös nimellä Kuka minä olen? Ihminen toimii.) on suomalainen Yleisradion tuottama vuonna 1989 valmistunut seitsemänosainen opetussarja. Sarjan on ohjannut ja käsikirjoittanut Kirsti Tulonen-Seppänen.
Sarja esitettiin ensimmäisen kerran maalis-huhtikuussa 1989 Yle TV1-kanavan Koulu-TV:n ohjelmistossa. Sarja on ensiesityksen jälkeen esitetty uusintana vuosina 1991 ja 1999. Sarja on julkaistu myös Yle Tallennemyynnin kirjastotallenteena.
Sarja on voittanut Japan Prizen parhaan lastenohjelmapalkinnon.
Juoni

Opetussarjan pääosassa on viidennellä luokalla olevista oppilaista koostuva koululuokka, jossa oppilaat tutkivat ihmiseen liittyviä asioita kaikessa monimutkaisuudessaan, kuten esimerkiksi anatomiaa ja seksuaalisuutta. Ohjelma kuvattiin Helsingissä Pitäjänmäen ala-asteella (nykyisessä Pitäjänmäen koulussa). Sarjan keskeisimpänä henkilönä on luokkahuoneen perällä oleva pipopäinen ja liiviä päällä pitävä luuranko, joka puhuu, liikkuu ja joskus laulaakin ihmisten ihmisten poissaollessa. Luuranko itse tutkii ja pohdiskelee jokaisessa jaksossa oppilaiden tunneilla käsiteltyä aihetta. Luurangolle ääntä esittää Vesa Mäkelä.
Sarjan ohjaaja Kirsti Tulonen-Seppänen on jälkeenpäin muistellut sarjassa esiintyvää luurankohahmoa: "Huulisynkassa - tai paremminkin hammassynkassa - olikin aika veivaamista, koska juttu tehtiin analogisella kivikaudella. Äänisuunnittelija Martti Turunen teki ison työn",
Jaksot

| Jakso | Nimi | Esityspäivä (ensiesitys) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ihminen on ainetta | 6.3.1989 |
| 2. | Elimistön ylistystä | 13.3.1989 |
| 3. | Luuranko juurillaan | 20.3.1989 |
| 4. | Uusi ihminen | 3.4.1989 |
| 5. | Ihmisen kasvu | 10.4.1989 |
| 6. | Kulttuurin kulku | 17.4.1989 |
| 7. | Ihmisyyden ylistys | 24.4.1989 |
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tomi Ahonen  | … |  iso poika   |
|  Liisa Halonen  | … |  vanha opettaja   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |     |
|  Vesa Mäkelä  | … |  luuranko   |
|  Pekka Milonoff  | … |  museon luuranko   |
|  Helena Notkonen  | … |     |
|  Kati Outinen  | … |     |
|  Marja Packalén  | … |  perusnainen   |
|  Heikki Paavilainen  | … |  perusmies   |
|  Pirjo Räty-Sarho  | … |  uusi opettaja   |
|  Iiro Seppänen  | … |  iso poika   |
Oppilaat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jan Gröndahl  | … |  Joonas    |
|  Hanna Hörkkö  | … |  Sari   |
|  Aino Kemppainen  | … |  Henna   |
|  Mikko Laakso  | … |  Valtteri   |
|  Sami Laakso  | … |  Petteri   |
|  Tomi Lankinen  | … |  Antti   |
|  Katri Lehtonen  | … |  Lilli   |
|  Erkko Luoma  | … |  Jaakko    |
|  Jarkko Mannerhovi  | … |  Jussi   |
|  Heidi Mäkelä  | … |  Tuuli   |
|  Mari Mäntynen  | … |  Ellu    |
|  Teresa Paapio  | … |  Juulia   |
|  Janne Sievänen  | … |  Tuomas   |
|  Kim Siren  | … |  Ville   |
|  Heidi Taipale  | … |  Leena   |
|  Henri Tynkkynen  | … |  Tomppa   |
Luokkahuoneen perällä oleva luuranko on sarjan keskeisin henkilö, joka puhuu, liikkuu ja tutkii asioita ihmisten poissaollessa.
Happee

Happee on jyväskyläläinen vuonna 1989 perustettu salibandyn erikoisseura. Seuran miesten ja naisten edustusjoukkueet pelaavat Suomen korkeinta sarjatasoa salibandyliigaa. Keväällä 2014 miesten joukkue voitti seurahistorian ensimmäisen Suomen mestaruuden.
Seuralla on myös juniorijoukkueet poikien P9-P22-ikäluokissa. Poikien P22-, P19- ja P17-juniorit pelaavat ikäluokkiensa SM-sarjassa.
Viimeisin mestaruus seuralle tuli kauden 2021–2022 pääteeksi, kun P17 voitti SM-kultaa kaataen OLS:in finaalisarjassa otteluvoitoin 2–1.
Happee pelasi kauteen 2023-2024 asti kotiottelunsa Jyväskylän Monitoimitalolla, josta käytetään Happeen peleissä nimeä Hirviteatteri. Viimeistä kertaa Happee pelaa kotiottelunsa Monitoimitalolla 20. syyskuuta 2024 jonka jälkeen marraskuussa 2024 Happee siirtyy pelaamaan kotiottelunsa uudelle Hirviareenalle, Laukaan kunnassa sijaitsevalle Leppävedelle
Historia

Seuran erikoinen nimi tulee Jussi Kanteleelta, jolla tarinan mukaan oli enemmän intoa kuin kuntoa.
Happee on alun perin harrastetason kaukalopalloseura. Salibandy tuli mukaan keväällä 1988, jolloin Happee osallistui Opiskelijoiden liikuntaliiton sukupuolisählyjen SM-kisoihin. Virallisesti seura katsotaan perustetuksi kuitenkin 1. tammikuuta 1989. Heti ensimmäisenä keväänä seura osallistui Salibandyn Suomen Cupiin. Salibandyliiton sarjoihin seura ilmoittautui kaudelle 1989–1990, jolloin alimpana sarjatasona oli II-divisioona.
Vuonna 1990 Sari Haapasalon johdolla perustettiin naisten salibandyjoukkue, joka sai joukkueiden pienen lukumäärän vuoksi suoraan paikan SM-sarjasta. Seuraavana vuonna perustettiin ensimmäiset juniorijoukkueet.
Miehet > Miesten edustusjoukkue kaudella 2024–2025

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Maalivahdit: 31 Miika Aaltokallio  77 Pietari Jääskeläinen Puolustajat: 27 Jonne Junkkarinen  34 Oula Römpötti  38 Arttu Pylväläinen  41 Olli-Matti Virrankari  65 Kalle Vaarala  70 Perttu Koljonen  72 Tomi Mielonen  89 Jami Markkanen  95 Niklas Kuisma  96 Joel Paananen |   |  Hyökkääjät: 14 Matti Minkkinen  16 Julius Tuominen  18 Aaro Kokko  19 Kaapo Siekkinen  23 Stefan Hutzli  26 Samuli Grönfors  61 Kim Hyrkkönen  68 Ville Heiska  71 Niko Laiti  81 Roni Laasonen  83 Matias Mäenpää  85 Teuvo Kinnunen  87 Miiko Tuomala  90 Paavo Siekkinen  91 Timi Kotka  92 Valtteri Pernu |
Miehet > Saavutukset

SM-kultaa 2014
Suomen Cup-kultaa 2012–2013 & 2015–2016
SM-hopeaa 2004–2005, 2014–2015, 2017–2018
SM-pronssia 1991–1992 ja 1999–2000, 2015–2016
Miehet > Ennätykset

Tilanne 4. marraskuuta 2024
Eniten kausia: 21, Petri Kauko
Eniten otteluita runkosarjassa: 552, Petri Kauko
Eniten maaleja runkosarjassa: 333, Jami Manninen
Eniten syöttöpisteitä runkosarjassa: 421, Petri Kauko
Eniten pisteitä runkosarjassa: 679, Petri Kauko
Eniten jäähyminuutteja runkosarjassa: 276, Otto Tikka
Eniten otteluita pudotuspeleissä: 122, Petri Kauko
Eniten maaleja pudotuspeleissä: 55, Juuso Heikkinen
Eniten syöttöpisteitä pudotuspeleissä: 68, Petri Kauko
Eniten pisteitä pudotuspeleissä: 114, Petri Kauko
Eniten jäähyminuutteja pudotuspeleissä: 84, Peter Kotilainen
Yhden kauden maaliennätys: 55, Lasse Riitesuo
Yhden kauden syöttöennätys: 68, Mika Kohonen
Yhden kauden piste-ennätys: 103, Mika Kohonen
Yhden kauden jäähyennätys: 79, Teemu Häkkinen
Yhden ottelun maaliennätys: 9, Lasse Riitesuo
Yhden ottelun piste-ennätys: 10, Lasse Riitesuo
Yhden ottelun syöttöennätys: 7, Petri Kauko
Naiset > Saavutukset

SM-hopeaa 2009,
SM-pronssia 1991, 1996, 1997 ja 2014
Suomen Cupin voitto 2012
Suomen Cupin voitto 2002
Suomen Cupin hopeaa 1995
Aiheesta muualla

Seuran kotisivu
nhlfinns.net, Happeen pelaajatilastot miesten Salibandyliigassa
Illallinen äidille

| Illallinen äidille |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  30. maaliskuuta 2017 – 1. kesäkuuta 2017
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuottaja(t):  Eveliina Pitkänen
Käsikirjoittaja(t):  Jari Kaarre
Tuotantoyhtiö(t):  Endemol Shine Finland
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Formaatti-Finlandia 2017
Aiheesta muualla
IMDb
Illallinen äidille on Endemol Shine Finlandin tuottama, MTV3-kanavalla vuonna 2017 esitetty 10-osainen ohjelma, jossa julkisuudesta tutut miehet kiittävät omia äitejään valmistamalla heille illallisen yhdessä kokki Kari Aihisen kanssa. Illallinen suunniteltiin yllätyksenä äidille ja menu perustui lapsuuden makuihin ja muistoihin. Jakson lopussa pojat lukevat äidilleen kirjoittamansa kirjeen.
Ohjelmasta on tehty formaatti ”Dinner for Mum” ja sen esitysoikeudet on myyty Belgiaan.
Kevät 2017

| Jakso | Ensiesitys | Vieras | Menu |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 30.3.2017 | Jouni Hynynen | Ruisleipä ja muikunmätimousse, jänis-juurespata, tarte tatin |
| 2. | 6.4.2017 | Juuso Mäkilähde | Kurkku-fenkoli salaattia ja ostereita, paistettu hummeri ja osterikastike sekä siitakesieni-bimi-tomaattipaistos paprika-curry riisillä, gluteeniton junakääretorttukakku |
| 3. | 13.4.2017 | Amin Asikainen | Nizzan salaatti, karitsa-tsatsikiburger ja paahdetut perunat |
| 4. | 20.4.2017 | Kalle Lamberg | Juurisellerikeitto ja Waldorfin salaatti, pippuripihvi konjakkikastikkeella ja perunamuusi & paahdettua parsakaalia, vohvelit, liekitetyt hedelmät ja appelsiinimousse |
| 5. | 27.4.2017 | Joel Harkimo | Kuha cheviche, paistettu lohimedaljonki ja purjo-kukkakaalimuhennos, uusi Bebe-leivos, versio Harkimo goes Kape vol. 2017 |
| 6. | 4.5.2017 | Tuomas Kauhanen | Bruchetta, oliivit, tapenade ja tomaatticoncasse, saltimbocca ja chorizorisotto, tiramisu “cocktail” |
| 7. | 11.5.2017 | Pekka Hyysalo | Kantarellimunakas, äyriäispasta, crepes Suzette Kari Aihisen tapaan |
| 8. | 18.5.2017 | Eero Ettala | Kevään valkoista tankoparsaa hollandaisekastikkeella ja tomaatti-avokadosalsa, broilerinrinta sandwich coleslaw salaatilla, creme brulee marjoilla |
| 9. | 25.5.2017 | Kim Herold | Meriravut, paahdettu parsakaali ja avokado-wasabimajonees, karitsankyljykset ja tryffelipasta, juustoa ja hilloa |
| 10. | 1.6.2017 | Janne Saarinen | Vihreä gazpacho, paistettua siikaa valkokastikkeella, kananmunalla ja kurkkupinaattimuhennos, raparperi-kaurapaistos valkosuklaamoussella |
Aiheesta muualla

Illallinen äidille (Arkistoitu – Internet Archive) mtv.fi
Erilaiset perheet

| Erilaiset perheet |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Pipsa Hurmerinta
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  AVA
Esitetty:  20. marraskuuta 2014 –
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  13
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Aito Media
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Elonet
Erilaiset perheet on dokumentaarinen televisiosarja, jossa seurataan suomalaisten perheiden arkea. Juontajana toimii Pipsa Hurmerinta. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi AVA-kanavalla 20. marraskuuta 2014.
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Perhe | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lyhytkasvuinen perhe | 20. marraskuuta 2014 |
| 2 | Suomalais-balilainen perhe | 27. marraskuuta 2014 |
| 3 | Polyamorinen uusioperhe | 4. joulukuuta 2014 |
| 4 | Helluntailaisperhe | 11. joulukuuta 2014 |
| 5 | Yksinhuoltajaperhe | 18. joulukuuta 2014 |
| 6 | Yrittäjäperhe | 8. tammikuuta 2015 |
| 7 | Teiniäiti | 15. tammikuuta 2015 |
| 8 | Sijaisperhe | 22. tammikuuta 2015 |
| 9 | Kotikouluperhe | 29. tammikuuta 2015 |
| 10 | Hippiperhe | 5. helmikuuta 2015 |
Toinen tuotantokausi

| Jakso | Perhe | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | 6. lokakuuta 2016 |
| 2 |  | 13. lokakuuta 2016 |
| 3 |  | 20. lokakuuta 2016 |
Aku ja 7 ihmettä

| Aku ja 7 ihmettä |
| --- | --- |

Tyyli:  matkailuohjelma
Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Aku Hirviniemi
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  15. lokakuuta 2014 –  29. marraskuuta 2016
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuottaja(t):  Aapo Huovila Anu Baarman
Vastaava(t) tuottaja(t):  Tuomas Summanen Jarno Laasala Sari Valtanen (MTV)
Ohjaaja(t):  Tuomas Summanen
Käsikirjoittaja(t):  Aku Hirviniemi Petteri Summanen
Leikkaaja(t):  Antti Hautala
Kuvaaja(t):  Arno Launos (pääkuvaaja) Antti Hautala Niklas Kanervo Kai Peltonen
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Aku ja 7 ihmettä on näyttelijä Aku Hirviniemen juontama, MTV3-kanavan viihteellinen matkailuohjelma, jossa tutustutaan maailman seitsemään ihmeeseen. Ensimmäisellä kaudella Hirviniemen kohteita ovat Iguassun putoukset, Petran kaupunki, Taj Mahal, Rio de Janeiron Kristus-patsas, Halonginlahti, Machu Picchu ja Kiinan muuri. Ohjelmasta on kuvattu myös toinen kausi. Toinen tuotantokausi alkoi 11. lokakuuta 2016.
Jaksot > Ensimmäinen tuontantokausi

| Jakso | Maa | Ensiesitys | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Intia | 15. lokakuuta 2014 | 476 000  |
| 2. | Peru | 22. lokakuuta 2014 | 472 000  |
| 3. | Vietnam | 29. lokakuuta 2014 | 326 000  |
| 4. | Jordania | 5. marraskuuta 2014 | 335 000  |
| 5. | Brasilia | 12. marraskuuta 2014 | 409 000  |
| 6. | Argentiina | 19. marraskuuta 2014 | 337 000  |
| 7. | Kiina | 26. marraskuuta 2014 | 359 000  |
| 8. | kooste | 3. joulukuuta 2014 | 316 000  |
Jaksot > Toinen tuotantokausi

| Jakso | Maa | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Islanti | 11. lokakuuta 2016 |
| 2. | Yhdysvallat | 18. lokakuuta 2016 |
| 3. | Japani | 25. lokakuuta 2016 |
| 4. | Kuuba | 1. marraskuuta 2016 |
| 5. | Hongkong | 8. marraskuuta 2016 |
| 6. | Meksiko | 15. marraskuuta 2016 |
| 7. | Thaimaa | 22. marraskuuta 2016 |
| 8. | kooste | 29. marraskuuta 2016 |