stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juha Laitila
Televisio ja radio-ohjelmat

| Vuosi | Sarja |
| --- | --- |
2021: Herra Heinämäki ja Lato-orkesteri 5. Tuotantokausi roolina Naapurin Erkki
2020: Nenäpäivä Yle TV1 ja Yle Areena 13.11.2020, Neljän tähden illallinen -ohjelmassa roolina Seppo Kääriäinen
2019: Hyvät katsojat, tv-kisa, TV1
2019 - 2017: Laitilat - tien päällä taas -kesäkiertueet Euroopassa ja Suomessa, radio-ohjelmasarjat Radio Nostalgiassa ja lehtijuttusarjat Euroopasta sanomalehti Uusimaassa
2019 - 2016: Suomen Huutokauppakeisari, Nelonen ja Jim, vierailijana
2016: Ismo-komediasarja, TV4, jakso Kaksi tapaa tehdä sketsisarja, osassa Juha Laitila
2015: Herra Heinämäki -lastensarja, 4. tuotantokausi, 2 jaksoa TV2, roolissa Naapurin Erkki
2014: Kuinka Risto Räppääjä ja Liukas Lennart tehtiin, roolina kitaristi - taikuri - isäehdokas Sysi
2011: Neljän tähden illallinen, 4 osaa, Nelonen
2012: Urheiluhullut, TV2
2012: Herra Heinämäen joulu, TV2, roolissa Naapurin Erkki
2005: Viihdevuodet, tv-sarja TV1, roolina Eemeli
2005 - 2004: Leikin varjolla, tv-kisa, 2 jaksoa TV2, kisailijat Satu ja Juha Laitila
2004 - 1998: Bumtsibum, tv-kisa, 3 jaksoa MTV3
2004 - 2002: Kuutamolla, tv-kisa, 2 jaksoa MTV3
2002: Hupiklubi-sketsisarja TV2, rooli Rudi Sabotage
2002: Thilia Thalia TV2, viihteellinen kilpailuohjelma, jonka Juha voitti yhdessä Jussi Lammen kanssa.
2003 - 2002: American Office -sarja Jope Ruonansuu kanssa kaikilla Iskelmäradion kanavilla sekä Helsingissä, Turussa, Tampereella, Oulussa, Jyväskylässä muillakin kanavilla.
2003 - 1989: Giro dell Orso -talvikiertueet Euroopassa, USA:ssa, Pohjoismaissa, radio-ohjelmasarjat Radio Ykkösessä ja lehtijuttusarjat Kauppalehdessä ja Kauppalehti Optiossa.
2002: Thilia Thalia -teatterikisailusarja, 5 jaksoa TV2, voitto Jussi Lammen kanssa, joukkueella Gotham City
2002 - 1993: Tuttu Juttu, tv-kisa, 3 jaksoa TV2, kisailijat Satu ja Juha Laitila
2002: Kummelit, Jurismia! TV2, roolissa kiinteisövälittäjä Raipola
2001 - 1999: Speden Spelit, tv-kisa, 4 jaksoa, MTV3
2000: Kesäillan Valssi, tv-sarja, TV2, sketsiosuudet yhdessä Pablo Sepän kanssa
2000 - 1999: Tunteen palo, tv-sarja, 10 jaksoa MTV3, roolina lappeenrantalainen pianisti Leevi Aarre
2000 - 1999: Huuliveikkojen paluu, sketsisarja TV4, yhdessä Jukka Laaksosen ja Joonas Myllyveräjän kanssa
1999: Kesäillan Valssi, tv-sarja, 12 jaksoa TV2, roolina Kullervo Reunanen
1998 - 1997: Huuliveikot, sketsisarja TV4, yhdessä Jukka Laaksosen ja Joonas Myllyveräjän kanssa
1996: Joulukalenteri TV1, roolina leipuri
1996: Kummelit, Lihaksia ja luoteja TV2, roolissa gangsteri Salvatore Campari
1996: Peltiheikit, tv-sarja, jakso Varpusparvia ja pohjavesiä, MTV3, roolina huijari
1996 - 1995: Kullanmurut, visailuohjelma TV2, juontajana
1995: Venla Gaala TV1, imitaatioshow
1994: Eurovision -laulukilpailut, Suomen karsinta TV2 juontajistossa
1993 - 1992: Kiitos ja Hyvästi, sketsisarja, 16 osaa TV1, yhdessä Jukka Laaksosen ja Joonas Myllyveräjän kanssa, mukana alussa myös Jukka Puotila
1992: Kansanhuvit, tv-sarja, useampi osa, TV2
1975: 1. tv-rooli Iltalintu-ohjelmassa, TV1, kokin roolissa ja vastanäyttelijänä Ritva Oksanen
Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1993 | Uuno Turhapuron poika | pääministeri |
| 1995 | Pekko ja massahurmaaja | Kaino Lingsman |
| 1996 | Pekko ja muukalainen | Kaino Lingsman |
| 1997 | Pekko ja unissakävelijä | Kaino Lingsman |
| 1999 | Kulkuri ja joutsen | Teukka |
| 2002 | Duetto amoroso | kokki |
| 2005 | Se on valkoista - Valion mainonnan historia, dokumenttielokuva (short) | jäätelön ostaja |
| 2011 | Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri | Naapurin Erkki |
| 2013 | Vuonna 85 | jääkiekkoselostaja (voice) |
| 2014 | Risto Räppääjä ja liukas Lennart | kitaristi - taikuri - isäehdokas Sysi |
| 2019 | Iron Sky, Donald Trump finds out (short) | Donald Trump |
Musiikki, laulut ja sävellykset

| Vuosi | Teos |
| --- | --- |
2006: Rallia ja Rataa (sov. Juha Laitila), käytetty mm. Markku Pölösen elokuvassa Ralliraita.
2002: American Office CD yhdessä Jope Ruonansuun kanssa
1999: Syysterveiset CD (sov. Jari Nieminen)
1980: Oi Järvenpää (sov. Jani Uhlenius)
1980: Syksy sut vei mennessään (säv. Juha Laitila, Jani Uhlenius, sov. Jani Uhlenius)
1978: Tien päällä taas LP (sov. Eero Lupari ja Kaj Westerlund)
1978: Sisulla eteenpäin (sov. Eero Lupari, Kaj Westerlund)
1978: Tien päällä taas (sov. Eero Lupari, Kaj Westerlund)
1977: Kaikki mukaan - lasten LP (sov. Kaj Westerlund), käytetty mm. Vaasan kaupunginteatterin esityksissä
1975: Neljäs Mies LP (sov. Jani Uhlenius).
1975: Eino Viitanen - Jiven ihmemies (sov. Jani Uhlenius)
1975: Kaikki Jiveämään (sov. Jani Uhlenius)
1975: Pajassa kolisee (sov. Jani Uhlenius)
1975: Kauko Kiito (sov. Jani Uhlenius)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Juha Laitila Elonetissä.
Juha Laitila IMDb:ssä
Juha Laitila Spotifyssä
Citroën BX

| Citroën BX |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Espanja  Ranska
Valmistaja:  Citroën
Korimalli:  5.oviset hatchback ja farmari
Luokka:  D-segmentti
Muotoilija:  Marcello Gandini (Bertone)
Edeltäjä:  Citroën GS
Seuraaja:  Citroën Xantia
Teknisesti samankaltaisia:  Peugeot 405
Tekniset tiedot
Vetotapa:  etuveto
Mitat
Massa:  960-1220 kg
Citroën BX on Citroënin vuosina 1982–1994 valmistama suuri perheauto. Niitä valmistettiin yhteensä 2,315,739 kappaletta.
Citroën Xantia korvasi viistoperäisen BX:n v. 1993, mutta farmari-mallia valmistettiin vuoteen 1994 asti.
Kilpailukäyttö

Autosta kehitettiin ralliin tarkoitettu versio BX 4TC.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën BX Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Citroën BX
Videokuvassa Citroën BX:n kaasunestejousitus laskee ylimmästä alimpaan asentoonsa.
Citroën BX Break
Suomessa Citroen BX Breakista rakennettiin korotetun katon avulla versio BX Van, joka täytti pakettiauton vaatimukset ja oli siten verovapaa. Näin varusteltiin pari tuhatta autoyksilöä. Tämä mahdollisuus poistettiin laista vuonna 1990.
Citroën BX 4TC
Käännös suomeksi
Citroën DS

| Citroën DS |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska
Valmistaja:  Citroën
Valmistusvuodet:  1955–1976
Tuotantomäärä:  1 455 746
Korimalli:  4-ovinen sedan, 5-ovinen farmari, 2-ovinen avomalli
Muotoilija:  Flaminio Bertoni
Edeltäjä:  Citroën Traction Avant
Seuraaja:  Citroën CX
Teknisesti samankaltaisia:  Citroën SM
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  viisi
Iskutilavuus:  1 911, 1 985, 2 175, 2 347 cm³
Teho:  75 hv / 4500 k/min (DS 19) 
Vääntö:  137 Nm / 3000 k/min (DS 19)
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali
Mitat
Massa:  1 240 kg
Pituus:  4 800 mm
Leveys:  1 790 mm
Korkeus:  1 470 mm
Citroën DS on ranskalaisen Citroënin vuosina 1955–1975 valmistama ylemmän keskiluokan auto, joka sai vuonna 1955 mallinimen DS 19, jossa DS lausutaan samoin kuin déesse (/de.ɛs/, 'jumalatar'). Suomessa sillä lempinimi iso kissa. Ensiesittely tapahtui keskentekoisena Pariisin autonäyttelyssä lokakuussa 1955 suunniteltua aiemmin, sillä siitä oli livahtanut julkisuuteen testiradalla otettuja valokuvia. Silti autoa myytiin 12 000 kappaletta heti ensimmäisenä esittelypäivänä.
Auton ulkoasun muotoili Flaminio Bertoni. Siinä oli kaasu-nestejousitus ja hydraulisesti avustettuja toimintoja. Sitä valmistettiin myös farmarina ja kaksiovisena avomallina. Viimeinen auto valmistui huhtikuussa 1975.
Muotoilu ja tekniikka

Citroën DS 19 oli muotoilultaan hyvin futuristinen ja sisälsi muutenkin vallankumouksellisia ratkaisuja joita ei oltu nähty sarjavalmisteisessa autossa. Huomiota herättivät mm. aerodynaaminen tuulitunnelissa testattu muoto, yksipuolainen ohjauspyörä ja kehyksettömät sivuikkunat. Autossa on etuveto, moottoritilassa on etummaisena varapyörä ja viimeisenä perällä moottori.
Kuljettajan hallintalaitteissa oli uudenlaisia  ergonomisia yksityiskohtia, kuten ohjaustehostin, hydraulisesti toteutetut jarrut ja vaihteensiirto sekä automaattikytkin, joka toimii ilman kytkinpoljinta liikkeelle lähdössä ja vaihdetta siirrettäessä. Miellyttävän pehmeä jousitus yhdistyi pehmeän muotoisiin istuimiin.
Keulan muotoon ja etupuskuriin tehtiin muutoksia 1963. Syyskuussa 1967 lisävarusteeksi sai valita ohjauksen mukaan kääntyvät kaukovalot (vakiona Pallas-mallissa). Alustan jousitus säätyi kuorman mukaan.
Auton korkeapaineinen hydrauliikkajärjestelmä huolehti jarrujen ja ohjaustehostimen lisäksi kaasu-nestejousituksen toiminnasta sallien maavaran säädön valittuun korkeuteen kuormituksesta riippumatta. Mekaanisen jarrupolkimen asemasta lattiassa oli herkkusienen muotoinen nuppi, joka ohjasi jarrupainetta hyvin pienellä liikkeellä.
Citroën DS:n kaasunestejousitus
Ala-asennossa
Ylä-asennossa
Jousituksen säädön avulla renkaan vaihtaminen oli helppoa: maavara säädettiin ylös, alle sijoitettiin tuki ja maavara käännettiin matalaksi, jolloin tuen puoleiset pyörät nousivat ylös.
Korin itsekantava kehikko on terästä, ja muotopellit kuten takalokasuojat on kiinnitetty siihen pultein. Ohjauspyörä on yksipuolainen, teräslevypyörät ovat kiinni yhdellä itselukittuvalla mutterilla.
.
ID

DS-malli oli teknisesti hyvin monimutkainen, ja siksi siitä suunniteltiin yksinkertaisempi versio, joka sai nimeksi ID 19 eli Idée ('ajatus'). Siinä ei ollut ohjaustehostinta eikä automaattikytkintä ja esimerkiksi sisäkaton verhoilu puuttui, jolloin valo kuulsi muovikaton läpi. Ulospäin mallin saattaa tunnistaa pienemmistä pölykapseleista. Malli tuli myyntiin 1957, mutta mallinimi muuttui vuosikymmenen vaihteessa muotoon DSpécial ja DSuper. Alkuperäinen DS pysyi koko tuotantoajan, lähes 20 vuotta samana.
DS Suomessa

Ensimmäiset neljä DS:ää tulivat Suomeen vasta 29. heinäkuuta 1956, sillä sen kysyntä oli maailmalla niin suurta. Se oli käytössä myös rallissa. Pauli Toivonen voitti DS:llä vuonna 1962 Suomen rallin ja Rallin SM-sarjan sekä vuonna 1966 Monte Carlo -rallin.
DS 21

Citroën kehitti 10 vuotta markkinoilla olleesta DS 19 -mallista suuritehoisemman muunnoksen, jossa moottorin iskutilavuus oli 2,1 litraa ja teho 109 hv (SAE). DS 21 oli hintaluokassa 25 000 mk.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën DS Wikimedia Commonsissa
koeajo.tv: Citroën DS täyttää 50 vuotta (Arkistoitu – Internet Archive)
DS Suurajoissa, (Arkistoitu – Internet Archive) Citroen-kerho
Alkuperäisen mallin uutuuksiin kuului muovista toteutettu kojelauta, muotoilijana Bertone.
Timo Korpivaara 1956 Suomen rallissa.
Farmarimalli Citroën DS Break takaa.
Com

Com ja COM voivat tarkoittaa:
Bereniken hiukset (lat. Coma Berenices), tähdistö
.com (commercial, suom. kaupallinen), kansainvälinen ylätason verkkotunnus
COM, tietokoneen sarjaportti
COM, ohjelmatiedostomuoto
Komorit, maatunnus COM
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Com”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Comtessa de Dia

Comtessa de Dia
Comtessa de Dia (Dien kreivitär; n. 1140 – n. 1212?) oli ranskalainen naispuolinen trubaduuri, trobairitz. Häneen on traditiossa viitattu nimellä Beatritz. Comtessa de Dia vaikutti 1100-luvun lopulla ja 1200-luvun alkupuolella, mutta hänen elämästään ei ole säilynyt varmoja tietoja.
Dia oli häntä koskevan vidan mukaan Guillaume de Poitiers'n vaimo, joka kuitenkin rakastui trubaduuri Raimbaut d'Aurengaan ja teki lauluja tämän kunniaksi. Tähän on suhtauduttu skeptisyydellä, ja Comtessa de Dian on erinäisissä hypoteeseissa oletettu muun muassa olleen todellisuudessa nimeltään Isoarde ja Dien kreivi Isoard'n tytär. Vidassa mainittu Raimbaut olisikin tämän käsityksen mukaan Raimbaut d'Aurengan sisaruksen lapsenlapsi. Ei ole voitu todellisuudessa osoittaa, että kukaan Guillaume de Poitiers olisi ollut naimisissa Dien kreivittärenä olleen naisen kanssa.
A chantar m'er de so qu'en no volria on ainoa neljästä tai viidestä Comtessa de Dialle attribuoidusta runosta, johon musiikki on säilynyt. Se on säilynyt 1200-luvulta peräisin olevassa käsikirjoituksessa, jossa on vain ensimmäinen cobla eli säkeistö. Kyse on myös ainoasta säilyneestä melodiasta, joka on identifioidun trobairitzin tekemä. Tekstin kieli on oksitaani.
Lentopallon Mestaruusliigakausi 2015–2016

| Lentopallon Mestaruusliigakausi 2015–2016 |
| --- | --- |
Järjestyksessä:  6.
Miehet
Joukkueita:  11
Uudet joukkueet:  -
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  26. syyskuuta 2015
Runkosarja päättyi:  19. maaliskuuta 2016
Voittaja:  Kokkolan Tiikerit
Eniten pisteitä:  Michael Chemos (Riento)
Pudotuspelit
Päiväys:  23.3. – 17.4.
Mestari:  Kokkolan Tiikerit
Hopeaa:  Vammalan Lentopallo
Pronssia:  Hurrikaani-Loimaa
Liigakarsinta
Nousija(t):  -
Putoaja(t):  -
Naiset
Joukkueita:  10 + Kuortane
Uudet joukkueet:  Messukylän Toverit
Runkosarja
Runkosarja alkoi:  25. syyskuuta 2015
Runkosarja päättyi:  13. maaliskuuta 2016
Voittaja:  LP Viesti Salo
Eniten pisteitä:  Olena Prokopenko (Pölkky Kuusamo)
Pudotuspelit
Päiväys:  16.3. – 14.4.
Mestari:  HPK Naiset
Hopeaa:  LP Viesti Salo
Pronssia:  Oriveden Ponnistus
Liigakarsinta
Nousija(t):  -
Putoaja(t):  -
Lentopallon Mestaruusliigan kausi 2015–2016 käynnistyi miehillä 26. syyskuuta 2015. Naiset aloittivat jo päivää aiemmin. Miesten mestaruuden voitti ylivoimaiseen tapaan Kokkolan Tiikerit, joka näin ollen saavutti toisen peräkkäisen ja kaikkiaan kolmannen mestaruutensa. Joukkue hävisi vain yhden runkosarjaottelun koko kaudella. Naisten mestariksi palloili HPK Naiset, jolle mestaruus oli ensimmäinen, tosin seuran edeltäjä Vanajan Racing Club, joka oli Tarmo Volleyn naisten edustusjoukkue, voitti 8 mestaruutta vv. 2000-2003 ja 2005-2008. LP Viesti Salo, joka oli hallinnut naisten lentopalloliigaa edelliset seitsemän kautta, sai nyt tyytyä hopeamitaleihin.
Sarjajärjestelmäkuvaus > Miesten Mestaruusliiga 2015-2016

Liigassa pelataan 12 joukkueen kolminkertainen runkosarja, yhteensä 30 ottelua joukkuetta kohden. 
Runkosarjan kahdeksan parasta selviytyvät pudotuspeleihin.
Sarjajärjestelmäkuvaus > Naisten Mestaruusliiga 2015-2016

Naisten Mestaruusliigassa pelataan kaudella 2015-2016 kymmenen joukkueen kolminkertainen sarja (27 ottelua), sekä yksi vierasottelu Lentopalloliiton valmennuskeskuksen joukkuetta vastaan. Kuortaneen pelit lasketaan sarjataulukkoon vastustajan osalta.
Naisten pudotuspeleihin pääsee kahdeksan joukkuetta.
Joukkueet 2015–2016 > Miesten Mestaruusliigan joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hurrikaani-Loimaa | Loimaa | Loimaan liikuntahalli | 2007 | Ville Kakko |
| Lentopalloseura ETTA | Oulu | Oulun urheilutalo | 1990 | Olli Kuoksa |
| Team Lakkapää | Rovaniemi | Santasport Lapin Urheiluopisto | 1947 | Normunds Veinbergs |
| Pielaveden Sampo | Pielavesi | Pielaveden liikuntahalli | 1924 | Jukka Tuovinen |
| Kokkolan Tiikerit | Kokkola | Hollihaan liikuntahalli | 1974 | Tommi Tiilikainen |
| Raision Loimu | Raisio | Kerttulan liikuntahalli | 1958 | Henri Tuomi |
| LEKA Volley | Kuopio | Yliopiston Studentia | 2014 | Lauri Hakala |
| Korson Veto | Vantaa | Lumohalli | 1934 | Petri Sainio |
| Rantaperkiön Isku | Tampere | Pyynikin palloiluhalli | 1911 | Jussi Heino |
| Vammalan Lentopallo | Sastamala | Vexve Areena | 1978 | Ugis Krastins |
| Liiga-Riento | Joensuu | Joensuun urheilutalo | 2009 | Jani Säisä |
Joukkueet 2015–2016 > Naisten Mestaruusliigan joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotihalli | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HPK Naiset | Hämeenlinna | Hämeenkaari | 1929 | Luca Chiappini |
| Kuortane nuoret | Kuortane | Kuortane LP-Areena | 2013 | Tapio Kangasniemi |
| LiigaPloki | Pihtipudas | Pihtipudas-sali | 1995 | Olli Nenonen |
| LP Kangasala | Kangasala | Pitkäjärven liikuntahalli | 1994 | Olavi Pajala |
| LP-Vampula | Huittinen | Huittisten ammatti- ja yrittäjäopisto | 1946 | Kai Stenius |
| LP Viesti Salo | Salo | Salohalli | 2008 | Kari Raatikainen |
| Mesto Tampere | Tampere | Kaukajärven vapaa-aikatalo | 2013 | Viktor Circhenko |
| Oriveden Ponnistus | Orivesi | Oriveden liikuntahalli | 1908 | Teemu Oksanen |
| Pieksämäki Volley | Pieksämäki | Pieksämäen urheilutalo | 1913 | Satu Natunen |
| Pölkky Kuusamo | Kuusamo | Kuusamon liikuntahalli | 1966 | Tuomas Alatalo |
| WoVo Rovaniemi | Rovaniemi | Lapin liikuntaopisto | 1991 | Teemu Mäkikyrö |
Runkosarjan taulukot > Miesten runkosarja

| sija | Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Vo Erät | Hä Erät | Eräpisteet | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kokkolan Tiikerit | 30 | 27 | 2 | 0 | 1 | 88 | 14 | 2510-2063 | 85 |
| 2 | Vammalan Lentopallo | 30 | 20 | 5 | 3 | 2 | 81 | 34 | 2665-2388 | 73 |
| 3 | Hurrikaani-Loimaa | 30 | 15 | 3 | 5 | 7 | 68 | 46 | 2574-2425 | 56 |
| 4 | LEKA Volley | 30 | 14 | 3 | 4 | 9 | 64 | 54 | 2611-2594 | 52 |
| 5 | Lentopalloseura ETTA | 30 | 10 | 8 | 3 | 9 | 62 | 57 | 2639-2577 | 49 |
| 6 | Pielaveden Sampo | 30 | 11 | 4 | 3 | 12 | 54 | 61 | 2482-2581 | 44 |
| 7 | Rantaperkiön Isku | 30 | 12 | 1 | 4 | 13 | 55 | 58 | 2574-2537 | 42 |
| 8 | Raision Loimu | 30 | 9 | 4 | 3 | 14 | 51 | 64 | 2501-2600 | 38 |
| 9 | Team Lakkapää | 30 | 5 | 0 | 8 | 17 | 40 | 76 | 2516-2688 | 23 |
| 10 | Liiga-Riento | 30 | 4 | 4 | 2 | 20 | 36 | 77 | 2362-2645 | 22 |
| 11 | Korson Veto | 30 | 1 | 3 | 2 | 24 | 27 | 85 | 2343-2679 | 11 |
Runkosarjan taulukot > Naisten runkosarja

| sija | Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Vo Erät | Hä Erät | Eräpisteet | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | LP Viesti Salo | 28 | 23 | 3 | 1 | 1 | 81 | 21 | 2446-1966 | 76 |
| 2 | HPK Naiset | 28 | 20 | 1 | 3 | 4 | 72 | 29 | 2347-1991 | 65 |
| 3 | LP Kangasala | 28 | 15 | 3 | 1 | 9 | 60 | 41 | 2271-2105 | 52 |
| 4 | Oriveden Ponnistus | 28 | 13 | 6 | 0 | 9 | 60 | 44 | 2311-2186 | 51 |
| 5 | Woman Volley | 28 | 15 | 2 | 2 | 9 | 58 | 41 | 2232-2069 | 51 |
| 6 | Pölkky Kuusamo | 28 | 10 | 3 | 9 | 6 | 60 | 56 | 2496-2449 | 45 |
| 7 | LP-Vampula | 28 | 7 | 2 | 5 | 14 | 44 | 66 | 2269-2490 | 30 |
| 8 | Liigaploki | 28 | 7 | 2 | 4 | 15 | 45 | 66 | 2323-2512 | 29 |
| 9 | Pieksämäki Volley | 28 | 5 | 3 | 2 | 18 | 34 | 67 | 2019-2280 | 23 |
| 10 | Mesto Tampere | 28 | 2 | 2 | 0 | 24 | 17 | 78 | 1817-2326 | 10 |
| up | Kuortaneen urheiluopisto | 10 | 1 | 0 | 0 | 9 | 6 | 28 | 663-820 | 3 |
Jatko-ottelut > Miesten pudotuspelit > Puolivälierät

| Kokkolan Tiikerit – Raision Loimu  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. maaliskuuta | Tiikerit | – | Loimu | 3–0 | 25-17 , 25-17 , 25-15 | raportti |
| 25. maaliskuuta | Loimu | – | Tiikerit | 1–3 | 19-25 , 18-25 , 25-22 , 15-25 | raportti |
| 27. maaliskuuta | Tiikerit | – | Loimu | 3–0 | 25-17 , 25-20 , 25-16 | raportti |
Kokkolan Tiikerit välieriin voitoin 3-0.
| Vammalan Lentopallo – Rantaperkiön Isku  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. maaliskuuta | VaLePa | – | Isku | 3–0 | 25-23 , 25-16 , 25-21 | raportti |
| 25. maaliskuuta | Isku | – | VaLePa | 2–3 | 22-25 , 25-21 , 36-34 , 19-25 , 8-15 | raportti |
| 27. maaliskuuta | VaLePa | – | Isku | 3–0 | 25-19 , 25-23 , 25-23 | raportti |
Vammalan Lentopallo välieriin voitoin 3-0.
| Hurrikaani-Loimaa – Pielaveden Sampo  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. maaliskuuta | Hurrikaani | – | Sampo | 3–2 | 25-23 , 22-25 , 20-25 , 27-25 , 15-13 | raportti |
| 25. maaliskuuta | Sampo | – | Hurrikaani | 3–2 | 18-25 , 25-22 , 27-25 , 20-25 , 17-15 | raportti |
| 27. maaliskuuta | Hurrikaani | – | Sampo | 3–0 | 25-18 , 25-29 , 25-17 | raportti |
| 28. maaliskuuta | Sampo | – | Hurrikaani | 1–3 | 25-21 , 25-27 , 21-25 , 15-25 | raportti |
Hurrikaani-Loimaa välieriin voitoin 3-1.
| LEKA Volley – Lentopalloseura ETTA  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. maaliskuuta | LEKA | – | ETTA | 3–2 | 25-13 , 21-25 , 25-14 , 22-25 , 16-14 | raportti |
| 25. maaliskuuta | ETTA | – | LEKA | 2–3 | 25-23 , 27-29 , 25-23 , 19-25 , 13-15 | raportti |
| 27. maaliskuuta | LEKA | – | ETTA | 2–3 | 23-25 , 25-17 , 25-15 , 19-25 , 11-15 | raportti |
| 28. maaliskuuta | ETTA | – | LEKA | 2–3 | 23-25 , 27-29 , 25-17 , 25-22 , 14-16 | raportti |
LEKA Volley välieriin voitoin 3-1.
Jatko-ottelut > Miesten pudotuspelit > Välierät

| Kokkolan Tiikerit – LEKA Volley  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. huhtikuuta | Tiikerit | – | LEKA | 3–2 | 26-28 , 34-36 , 25-20 , 25-20 , 15-10 | raportti |
| 3. huhtikuuta | LEKA | – | Tiikerit | 0–3 | 25-27 , 21-25 , 17-25 | raportti |
| 6. huhtikuuta | Tiikerit | – | LEKA | 3–0 | 25-18 , 25-19 , 25-15 | raportti |
Kokkolan Tiikerit loppuotteluun voitoin 3-0.
| Vammalan Lentopallo – Hurrikaani-Loimaa  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. huhtikuuta | VaLePa | – | Hurrikaani | 3–2 | 25-19 , 25-23 , 19-25 , 19-25 , 19-17 | raportti |
| 3. huhtikuuta | Hurrikaani | – | VaLePa | 3–2 | 25-20 , 25-20 , 24-26 , 27-29 , 15-10 | raportti |
| 6. huhtikuuta | VaLePa | – | Hurrikaani | 3–0 | 25-15 , 25-18 , 25-22 | raportti |
| 8. huhtikuuta | Hurrikaani | – | VaLePa | 3–1 | 25-22 , 29-31 , 25-20 , 25-21 | raportti |
| 10. huhtikuuta | VaLePa | – | Hurrikaani | 3–2 | 27-25 , 22-25 , 25-18 , 18-25 , 15-12 | raportti |
Vammalan Lentopallo loppuotteluun voitoin 3-2.
Jatko-ottelut > Miesten pudotuspelit > Pronssiottelut

| Hurrikaani-Loimaa – LEKA Volley  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. huhtikuuta | Hurrikaani | – | LEKA | 3–1 | 24-26 , 25-11 , 25-21 , 25-21 | raportti |
| 14. huhtikuuta | LEKA | – | Hurrikaani | 0–3 | 21-25 , 21-25 , 20-25 | raportti |
Hurrikaani-Loimaa sai pronssia voitoin 2-0.
Jatko-ottelut > Miesten pudotuspelit > Loppuottelut

| Kokkolan Tiikerit – Vammalan Lentopallo  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. huhtikuuta | Tiikerit | – | VaLePa | 3–0 | 25-19 , 25-22 , 25-22 | raportti |
| 15. huhtikuuta | VaLePa | – | Tiikerit | 1–3 | 25-16 , 21-25 , 10-25 , 22-25 | raportti |
| 17. huhtikuuta | Tiikerit | – | VaLePa | 3–1 | 25-22 , 25-21 , 23-25 , 25-21 | raportti |
Kokkolan Tiikerit Suomen mestari voitoin 3-0.