stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pakokauhun vallassa
Kritiikki

New York Timesin kriitikko oli aikanaan arviossaan kahtalaista mieltä kirjoittaessaan: ”Vaikka Panic in the Streets on jännittävä, se ei nouse ykkösluokan melodraamaksi, sillä se sisältää tiettyä osoittelevaa liioittelua, mikä ei välttämättä miellytä kaikkia katsojia. Varastoon sijoittuvassa huipennuksessa on kuitenkin sähköisyyttä, joka kompensoi pieniä satunnaisia harmituksen aiheita.”
Varietyssa kriitikko kirjoittaa: ”Kyseessä on keskitasoa laadukkaampi takaa-ajomelodraama. Tiiviisti käsikirjoitettu ja ohjattu elokuva keskittyy onnistuneesti yritykseen saada kiinni rikolliset, jotka ovat taudinkantajia, jottei tauti leviäisi kaupunkiin ja aiheuttaisi pakokauhua. Ruttoaihe jää sivuseikaksi rosvo-ja-poliisi-teeman rinnalla... Toiminta on eloisaa, elokuvassa on koskettavuutta ja muutamia poikkeuksellisia kohtia. Jack Palancen näyttelijäntyö on terävää.”
Neworleansilainen elokuva-arvostelija kirjoittaa vuonna 2005: ”Elokuvan film noir -elementit syntyvät siitä, että se hyödyntää toisen maailmansodan jälkeisiä saksalaisen ekspressionismin ja italaialaisen neorealismin tekniikoita. Kazan ihaili ekspressionistien tapaa käyttää chiaroscuro-valaistusta tunnelman kohottamisessa, ja hän tuo mieleen neorealistien yhteiskunnan marginaalissa elävien verité-muotokuvat. Panic antoi hänelle tilaisuuden tutkia näitä tyylejä kokeilemalla kuvausta ja palkkaamalla tavallisia ihmisiä näyttelijöiksi. Työskenneltyään Hollywoodin suurimpien näyttelijöiden kanssa – Dorothy McGuire, Spencer Tracy, Katharine Hepburn, Dana Andrews, Gregory Peck ja Ethel Barrymore – Kazan halusi kääntyä vastakkaiseen suuntaan. Tämän elokuvan ja uuden lähestymistapansa tarpeisiin hän palkkasi pienempien tähtien lisäksi myös rosoisempia tuttaviaan New Yorkin teattereista ja kaiken päälle muutamia neworleansilaisia, joiden näyttelemiskokemus vaihteli.”
Arvioiden pisteitä keräävä Rotten Tomatoes -sivusto kokosi jälkikäteen 21 kritiikkiä ja antoi elokuvalla pisteitä 95 %, ja keskimääräinen pisteytys oli 7,3/10.
Palkinnot

Elokuvan tarinan kirjoittajat Edna Anhalt ja Edward Anhalt saivat työstään Oscar-palkinnon. Venetsian elokuvajuhlilla Elia Kazan sai kansainvälisen palkinnon, ja hän oli myös ehdolla Kultaisen leijonan saajaksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Richard Widmark  | … |  komentajakapteeni ”Clint” Reed, M.D.   |
|  Paul Douglas  | … |  kapteeni Tom Warren   |
|  Barbara Bel Geddes  | … |  Nancy Reed   |
|  Jack Palance (nimellä Walter Jack Palance)  | … |  Blackie   |
|  Zero Mostel  | … |  Raymond Fitch   |
|  Alexis Minotis  | … |  John Mefaris, kreikkalaisen ravintolan omistaja   |
|  Dan Riss  | … |  Neff, sanomalehtitoimittaja   |
|  Tommy Cook  | … |  Vince Poldi, nuorempi veli   |
|  Pat Walshe  | … |  oma itse   |
Aiheesta muualla

Pakokauhun vallassa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pariisin ePrix 2016

|  Pariisin ePrix 2016 |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 10 osakilpailusta kaudella 2015–2016. 

Päivämäärä:  23. huhtikuuta 2016
Sijainti:  Pariisi, Ranska
Rata:  katurata   1,9 km
Pituus:  45 kierrosta, 86,8 km
Sää:   Pilvinen
Formula E
Paalupaikka
Kuljettaja:   Sam Bird  (DS Virgin Racing)
Aika:  1.01,616
Nopein kierros
Kuljettaja:   Nick Heidfeld  (Mahindra Racing)
Aika:  1.02,323 (kierroksella 39)
Palkintokoroke
Ensimmäinen:   Lucas di Grassi  (ABT Schaeffler Audi Sport)
Toinen:   Jean-Eric Vergne  (Virgin Racing)
Kolmas:   Sébastien Buemi  (E.dams-Renault)
Kilpailun jälkeinen podium.
Pariisin ePrix 2016 eli 2016 Paris ePrix oli Formula E -sarjan kauden 2015–2016 seitsemäs osakilpailu. Kilpailu ajettiin 23. huhtikuuta Pariisin katuradalla Pariisissa Ranskassa. Kilpailun voittoon ajoi Lucas di Grassi.
Kilpailu oli ensimmäinen Pariisissa järjestetty kansainvälisen tason autourheilukilpailu sitten vuoden 1951.
Pariisin olympialaiset

Pariisin olympialaisilla voidaan tarkoittaa useampaa eri olympiatapahtumaa:
Kesäolympialaiset 1900, II olympiadin kisat Pariisissa
Kesäolympialaiset 1924, XIII olympiadin kisat Pariisissa
Kesäolympialaiset 2024, XXXIII olympiadin kisat Pariisissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pariisin olympialaiset”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pelson luonnonpuisto

Pelson luonnonpuisto
| --- | --- |
Sijainti:  Siikalatva Suomi
Pinta-ala:  18,7 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Luonnonpuisto 
Perustettu:  1981 
Hallinto:  Metsähallitus 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pelson luonnonpuisto on Pohjois-Pohjanmaalla Siikalatvan kunnassa sijaitseva vuonna 1981 perustettu 1 813 ha:n suuruinen luonnonpuisto. Luonnonpuisto koostuu Tuulisuon ja Venenevan alueista, jotka ovat erittäin edustavia ja yhtenäisiä Pohjois-Pohjanmaan karujen aapasoiden kokonaisuuksia.
Venenevan pesimälinnustoon kuuluvat kaikki Pohjois-Pohjanmaan eteläosissa tavattavat suolintulajit.
Aiheesta muualla

Venenevan Pelson Natura 2000 alueen hoitosuunnitelma metsähallitus
Suomen luonnonpuistot
Häädetkeidas
Karkali
Kevo
Koivusuo
Malla
Maltio
Olvassuo
Paljakka
Pelso
Pisavaara
Runkaus
Salamanperä
Sompio
Sukerijärvi
Sinivuori
Ulvinsalo
Vaskijärvi
Vesijako
Värriö
Pariisin rauha

Pariisin rauha tarkoittaa seuraavia sopimuksia:
Pariisin rauha, Englannin Henrik III:n ja Ranskan Ludvig IX:n välillä vuonna 1259
Pariisin rauha, Ranskan kuningas Juhana II:n ja Savoijin kreivi Amadeus VI:n välillä vuonna 1355.
Pariisin rauha, seitsenvuotisen sodan päätös vuonna 1763
Pariisin rauha, Yhdysvaltain itsenäisyyssodan päätös vuonna 1783
Pariisin rauha, Ranskan ja Ruotsin välisen sodan päätös vuonna 1810
ensimmäinen Pariisin rauha, Ranskan ja Napoleonin kuudennen koalition välisen sodan päätös vuonna 1814
toinen Pariisin rauha, Waterloon taistelun jälkeinen päätös Napoleonin sodille vuonna 1815
Pariisin rauha, Krimin sodan päätös vuonna 1856
Pariisin rauha, Yhdysvaltain–Espanjan sodan päätös vuonna 1898
Pariisin esikaupunkirauhat, Pariisin rauhankonferenssiin liittyviä erillisiä sopimuksia vuosilta 1919–1920
Pariisin rauha, toisen maailmansodan päättävä sopimus voittajavaltioiden ja pienempien häviäjämaiden (Bulgaria, Italia, Romania, Suomi ja Unkari) välillä vuonna 1947
Pariisin rauha, Pohjois- ja Etelä-Vietnamin sekä Yhdysvaltain välinen vuonna 1972 solmittu sopimus, jonka oli tarkoitus päättää Vietnamin sota (Pohjois-Vietnam kuitenkin valtasi Etelä-Vietnamin tämän jälkeen vuonna 1975).
Nissen

Nissen tai Nissén voi tarkoittaa seuraavia:
Nissen, silmälasialan kauppaketju.
Nissen tai Nissén sukunimenä:
Anja Nissen (s. 1993), tanskalais-australialainen laulaja ja lauluntekijä
Erika Nissen (1845–1903), norjalainen pianisti
George Nissen (1914–2010), yhdysvaltalainen voimistelija ja trampoliinin kehittäjä
Georg Nikolaus Nissen (1761–1826), tanskalainen diplomaatti ja kirjailija
Hans Nissen (s. 1978), suomalainen sarjakuvapiirtäjä, kustantaja ja kuvittaja
Henriette Nissen-Saloman (1819–1879), ruotsalainen oopperalaulaja
Henrik Nissen (1848–1915), norjalainen arkkitehti
Mads Nissen (s. 1979), tanskalainen valokuvaaja.
Oscar Nissén (1910–1988), suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija
Oscar Egede Nissen (1943–1911), norjalainen lääkäri, toimittaja ja poliitikko.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nissen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nukkeasterit

| Nukkeasterit |
| --- | --- |
 Zulunnukkeasteri (Felicia heterophylla)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Nukkeasterit Felicia  Cass.
Katso myös
   Nukkeasterit Wikispeciesissä   Nukkeasterit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nukkeasterit (Felicia) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 85 lajia.
Lajeja

Felicia amelloides – kapinnukkeasteri
Felicia bergeriana – sironukkeasteri
Felicia heterophylla – zulunnukkeasteri
Felicia rosulata – natalinnukkeasteri
Felicia tenella – sulonukkeasteri
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Felicia
Osmanthus fragrans

| Osmanthus fragrans |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Aitokaksisirkkaisten ydinryhmä
Kladi::  Asteridit Asteridae
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Oliivikasvit Oleaceae
Tribus::  Oleeae
Suku::  Osmanthus
Laji::  fragrans
Kaksiosainen nimi
 Osmanthus fragrans  Loureiro, 1790 
Synonyymit
 Olea fragrans Thunb., 1784  Osmanthus ovalis Miquel  Osmanthus longibracteatus H. T. Chang  Osmanthus macrocarpus P. Y. Bai. 
Katso myös
   Osmanthus fragrans Wikispeciesissä   Osmanthus fragrans Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Osmanthus fragrans on oliivikasvien heimon sukuun Osmanthus kuuluva kasvilaji. Se on alun perin itäisestä Aasiasta kotoisin oleva ainavihanta pensas tai pieni puu. Lajin piirteitä ovat pitkäsuippuisen soikeat lehdet, tiheässä viuhkoina kasvavat pienet kukat ja pienet vinot purppuranmustat hedelmät. Voimakkaasti tuoksuvia kukkia käytetään ruokien ja juomien maustamiseen sekä hajusteiden valmistukseen. Kasvi kukkii tavallisesti syksyllä, ja sen kukinta on perinteisesti kiinalaisessa kulttuurissa yhdistetty Keskisyksyn juhlaan, jonka aikana usein myös tarjoillaan kasvin kukilla maustettuja juomia. Nykyisin Osmanthus fragrans on yleinen koristekasvi paitsi Aasiassa, myös osissa Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa.
Nimet

Kasvin tieteellisen nimen latinankielinen lajimääre fragrans tarkoittaa tuoksuvaa tai makeatuoksuista. Myös suvun kreikan kielestä johdettu tieteellinen nimi Osmanthus viittaa tuoksuun ja tarkoittaa ”tuoksuvaa kukkaa”.
Kasvista käytetään kiinan kielessä nimeä 木犀 (mu xi). Lajia voidaan kutsua maailmalla englanniksi nimillä sweet olive (suom. makea oliivi), fragrant olive (suom. tuoksuva oliivi) tai tea olive (suom. teeoliivi) ja sweet osmanthus.
Kuvaus

Osmanthus fragfrans on ainavihanta pensas tai pieni puu. Se kasvaa tavallisesti noin kolmesta viiteen metriä korkeaksi, mutta saattaa suotuisissa olosuhteissa tulla noin kymmenenmetriseksikin. Kasvin versot ovat kaljuja.
Kuvaus > Lehdet

Lehdet ovat yksinkertaisia, ruodillisia ja korvakkeettomia. Lehtiasento on vastakkainen. Muodoltaan soikea tai soikeansuikea lehtilapa on 7–14,5 senttimetriä pitkä ja 2,6–4,5 senttimetriä leveä. Lehtiruoti on yleensä 0,8–1,2 senttimetriä pitkä. Lehti on tyvestään kiilamainen, kärjestään pitkäsuippuinen ja laidoiltaan ehyt tai varsinkin kärkipuoliskoltaan hienosahainen. Lehden keskisuoni ja kuudesta kymmeneen suurempaa sivusuoniparia ovat painuksissa lehden yläpinnalla ja koholla sen alapinnalla.
Kuvaus > Kukat

Kasvin kukat ovat kaksineuvoisia. Pienet kukat kehittyvät lehtihangoissa kimppuina kasvaviin viuhkoihin. Kukkien leveänpuikeat tukilehdet ovat kahdesta neljään millimetriä pitkiä. Kukan perä on neljästä kymmeneen millimetriä pitkä. Kukan verhiö on noin yhden millimetrin pituinen. Kukan teriö on tyvestään yhdiskasvuinen ja kärjestään neliliuskainen. Kukan teriö on kolmesta neljään millimetriä pitkä, ja teriön torvi eli yhdiskasvuinen tyviosa on noin 0,5–1 millimetriä pitkä. Teriön väri vaihtelee valkoisesta keltaiseen ja oranssiin. Kukan lokerositeeltään otapäiset heteet kiinnittyvät teriön torven keskiosaan.
Kuvaus > Hedelmät

Kasvin hedelmä on rakenteeltaan luumarja. Hedelmä on vinon luumunmuotoinen ja tavallisesti 1–1.5 senttimetriä pitkä. Hedelmässä on kova endokarppi eli ”kivi”. Kypsä hedelmä on väritykseltään purppuranmusta.
Rungon kuorta.
Lehdet ovat soikeita ja pitkäsuippuisia.
Pienet kukat kasvavat tiheässä viuhkoina.
Kasvu ja elinkierto

Kasvi kukkii yleensä syksyllä, perinteisesti Kiinassa syys–lokakuussa. Sen hedelmät kypsyvät seuraavana keväänä, perinteisesti Kiinassa maaliskuussa.
Fytokemia

Kasvissa on runsaasti tuoksuvia yhdisteitä. Sen kukkien eteerisen öljyn tärkeimpiä yhdisteitä ovat linaloli, alfajononi, betajononi, neroli ja gammadekalaktoni.
Luokittelu

Osmanthus fragrans on oliivikasvien heimon (Oleaceae) tribuksen Oleeae sukuun Osmanthus kuuluva koppisiemeninen kasvilaji. Se on sukunsa tyyppilaji. Vuonna 2020 julkaistun molekyylibiologisen genetiikan tutkimuksen mukaan sen lähimpiä sukulaislajeja ovat Osmanthus cooperi ja Osmanthus heterophyllus sekä risteymälaji Osmanthus × fortunei.
Lajille on määritetty useita muunnoksia, kuten Osmanthus fragrans var. aurantiaeus, jonka kukat ovat punaoransseja ja O. fragrans
var. ginmokusei, jonka kukat ovat valkoisia. Toiset tieteilijät kuitenkin pitävät näitä ennemminkin kasvin lajikkeina kuin muunnoksina.
Levinneisyys ja elinympäristö

Lajin luontainen levinneisyysalue Aasiassa ulottuu Himalajan vuoristosta Kiinan yli mantereiseen Kaakkois-Aasiaan ja Japaniin. Nykyisin sitä kasvatetaan laajalti myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Lajia esiintyy luonnossa kosteissa metsissä. Himalajan vuoriston alueella kasvia esiintyy 1 200 – 3 000 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Se sietää enintään viiden celsiusasteen pakkasta, mutta ei kestä pitkiä pakkasjaksoja.
Merkitys ihmiselle

Osmanthus fragrans on perinteikäs viljelykasvi, jota on käytetty niin lääkekasvina, ravintokasvina kuin koristekasvinakin.
Merkitys ihmiselle > Kulttuurillinen merkitys

Kasvilla ja sen tuoksuvilla kukilla on ollut pitkään merkitystä erityisesti kiinalaiselle kulttuurille. Menestyksen ja hyvän onnen symbolina pidetty Osmanthus fragrans esiintyy useissa kiinalaisissa kansantaruissa, joissa se usein liitetään Kuuhun. Näistä tunnetuimpia ovat tarina Chang’esta ja Jadejäniksestä sekä tarina jättiläisestä Wu Gangista, jonka tuli kaataa Kuussa kasvava tuhoutumaton Osmanthus-puu. Syksyllä kukkiva kasvi liitetään myös täydenkuun aikaan vietettävään Keskisyksyn juhlaan. Juhlan aikana usein tarjoillaan kasvin kukilla maustettua viiniä.
Kasvin kukkia ja niiden eteeristä öljyä on käytetty hajusteiden valmistukseen ja maustamaan teetä, viiniä ja ruokia. Kasvin kukkia ja rungon kuorta on käytetty perinteisessä lääkinnässä muun muassa hoitamaan paiseita.
Merkitys ihmiselle > Taloudellinen merkitys

Kasvia viljellään laajalti sen kukkien avulla valmistettavien hajusteiden ja elintarvikkeiden vuoksi. Laji on myös yleinen puutarhojen koristekasvi Aasiassa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Siitä kasvatetaan Kiinassa yli 200 nimettyä lajiketta. Koristemuotoja on valikoitu paitsi kukkien värin, myös esimerkiksi lehtien värityksen perusteella.
Syksyllä kukkiva Osmanthus fragrans on yleinen koristekasvi.
Kasvin kukkia käytetään teelehtien seassa antamaan makua teelle.
Kasvin kukilla maustettuja hyytelöleivoksia.
Nisshin

Nisshin tai Nissin voi tarkoittaa:
Nisshin, Japanin Aichin prefektuurin kaupunki
Nisshin, Japanin Saitaman prefektuurin entinen kunta
Nissin Foods, japanilainen nuudelivalmistaja
Nissin Kogyo, japanilainen jarruosien valmistaja
Nisshin, keisarillisen Japanin laivaston potkurikorvetti
Nisshin, keisarillisen Japanin laivaston Kasuga-luokan panssariristelijä
Nisshin, keisarillisen Japanin laivaston vesilentokoneiden emälaiva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nisshin”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
No (kana)

の hiraganalla tai ノ katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan /no/, ja ne ovat kana-aakkostojen 25. sijalla ne- ja ha-tavujen välissä.
Alkuperä

Hiragana の ja katakana ノ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 乃.
Latinisaatio

Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « no ».
Kirjoitus

Hiragana の kirjoitetaan yhdellä vedolla:
Hieman diagonaalinen veto oikealta vasemmalle, jonka jälkeen suuri alas avoin kaari.
Katakana ノ kirjoitetaan vain yhdellä vedolla:
Diagonaalinen veto oikealta vasemmalle ja ylhäältä alas.
Tietotekniikassa

Unicode-merkinnät:
の: U+306E
ノ: U+30CE
Käyttö

Hiraganaa の on käytetty kiinankielisellä alueella, jossa sitä käytetään modernin kiinan omistuspartikkelin 的 (de) tai klassisen kiinan omistuspartikkelin 之 (zhī) sijaan. Tällöin の lausutaan samoin tavoin kuin merkki, jonka se on korvannut.  Kanan käytöllä yritetään yleensä erottautua tai luoda "eksoottinen" tai "japanilainen" tunnelma, esimerkiksi kaupallisten brändien yhteydessä. Esimerkiksi 鲜の每日C-hedelmämehussa の voidaan lukea sekä omistuspartikkelina 之 (zhī), tai mehua tarkoittavana merkkinä 汁 (zhī).
Vetojen järjestys merkille の.
Vetojen järjestys merkille ノ.
Nigríta

| Nigríta Νιγρίτα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Nigríta
 Koordinaatit: 40°54′29″N, 23°30′01″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Sérres
Kunta:  Visaltía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  120301
Väkiluku (2011):  8 963
 – Kaupunki:  4 947
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  622 00
Suuntanumero(t):  23220
Rekisterikilpi:  ΕΡ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nigríta (kreik. Νιγρίτα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Visaltían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νιγρίτας, Dimotikí Enótita Nigrítas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 963 ja varsinaisen Nigrítan kaupungin väkiluku 4 947 (vuonna 2011). Nigríta on Visaltían kunnan kuntakeskus.
Nigríta sijaitsee noin 21 kilometriä Sérresistä etelään, noin 55 kilometriä Thessalonikista koilliseen ja noin 77 kilometriä Kaválasta länteen. Nigríta oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Visaltían kuntaan yhdessä Achinóksen ja Trágiloksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Nigrítan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Anthí | Anthí | 584 |
| Flámpouro | Flámpouro | 837 |
| Nigríta | Nigríta | 4 947 |
| Terpní | Terpní | 2 169 |
| Thermá | Thermá | 426 |
Yhteensä: 8 963
Ofotvuono

| Ofotvuono> norj. Ofotfjorden |
| --- | --- |

Sijainti:  Nordlandin lääni, Norja
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Kartta vuonosta ja sen haaroista, sekä Narvikin taistelun uponneiden hävittäjien paikat.
Ofotvuono (norj. Ofotfjorden) on Norjan merellä, 200 kilometriä napapiiriltä pohjoiseen sijaitseva vuono. 78 kilometriä pitkä ja 553 metriä syvä vuono on Norjan 12. pisin ja 18. syvin. Vuonoa kutsutaan usein sen englanninkielisellä nimellä Ofotvuono (Ofotfjord) ja monissa historiallisissa dokumenteissa "Narvik Fjordiksi".
Maantiede

Ofotvuono on Nordlandin läänin pisin ja Pohjois-Norjan neljänneksi pisin vuono. Sen pohjoisella rannalla ovat Tjeldsundin ja Evenesin kunnat, itäisellä rannalla Narvik ja eteläisellä rannalla Ballangen. Lødingen (ja sen takana Lofootit) ja Länsivuono ovat Ofotvuonosta lounaaseen.
Ofotvuonosta leviää myös muutamia pienempiä haaroja, mitkä ovat Ramsund, Bogen, Herjangen, Rombaken, Beisfjord, Skjomen ja Ballangen. Ofotvuonon suulla, eteläisellä puolella, on toinen vuono, kapea Efjord, mikä levittäytyy kaakkoon.
Vuono on vuorten ympäröimä, joista jotkut ovat jopa 1 700 metriä korkeita. Ainoat alankoalueet ovat pohjoisella rannalla Harstad-Narvik-lentoaseman alueella. Vuoret ovat metsien peittämiä 500 metriin asti. Yleisin puu on koivu, mutta siellä nähdään myös paljon mäntyjä ja haapoja. Vuonon ympärillä oleva kallioperä koostuu kahdesta kovasta mineraalista, gneissistä ja graniitista, sekä pehmeämmistä, esimerkiksi Ballangenissa on dolomiittilouhos.
Maantiede > Eläimistö

Ofotvuonon alueella on rikasta merielämää. Sillit viihtyvät alueella erityisesti talvisin, mikä houkuttelee valaita. Sukeltajat ovat havainneet vuonolla silloin tällöin myös hummereita. Turska ja seiti ovat yleisimmät kalalajit ympäri vuoden, makrilli taas on alueella yleinen heinäkuusta syyskuun keskivaiheille. Merikotkat ja saukot ovat palanneet vuonon alueelle ja ovat nykyään hyvin yleisiä. Merilokit ovat yleisiä ympäri vuoden. Monet muuttolinnut, kuten meriharakat ja harmaahaikarat palaavat vuonon alueelle kesäisin.
Narvikin taistelu

Ofotvuonossa käytiin Narvikin taistelu Toisen maailmansodan aikana. Nykyäänkin meren pohjassa on joitakin laivoja, jotka ovat suosittuja sukeltajien keskuudessa, tosin osa laivoista on lain suojaamia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ofotvuono Wikimedia Commonsissa
Kuvia Ofotfjordista
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Herjangsfjord (etualalla) ja Ofotfjord taustalla, nähtynä pohjoispuolelta syyskuussa 2010.
Käännös suomeksi
Parantavat sanat

| Parantavat sanat Tero-Petri & Korvaamattomat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2017
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Tero-Petri Suovanen
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 41.31
 Levy-yhtiö: Plastic Passion
Tero-Petrin muut julkaisut
| Korvaamattomat 2013 | Parantavat sanat 2017 | Olet aina mukana 2021 |
Parantavat sanat on Tero-Petri Suovasen neljäs soololevy, joka julkaistiin vuonna 2017. Levy on ensimmäinen, joka on julkaistu Tero-Petri & Korvaamattomat -kokoonpanon levytyksenä.
Kappaleet

Jos mulla on kaikkea – 4.07
Ujot moit – 4.01
Vihaajatkin ovat jotain muuta – 3.37
Parantavia sanoja – 4.47
Ensilumi – 4.38
Iloisesti strippaava – 3.59
Voisinpa sanoa – 4.11
Annan elää tavallaan – 3.33
Jokaiselle jaossa – 5.00
Omaa aikaa – 3.33
Kokoonpano

Jakke Aho – Basso ja taustalaulu
Mikke Helenius – Kosketinsoittimet
Thomas Lilley - Kitara
Mika "Moilu" Moilanen – Rummut
Tero-Petri Suovanen – Laulu ja kitara
Arvostelut

Soundi:
Aamulehti:
Turun Sanomat:
Aiheesta muualla

Parantavat sanat discogs.com -sivustolla
Soundin  haastattelu
https://tero-petri.com/ Viralliset kotisivut
Nihattula

| Nihattula |
| --- | --- |
 Nihattula
 Koordinaatit: 61°01′09″N, 24°21′15″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Hämeen maakunta
Kunta:  Hattula
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nihattula on kylä Kanta-Hämeessä Hattulassa. Se sijaitsee Armijärven rannalla. Kylä kuuluu merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kokonaisuudessa "Ihalemmen, Leiniälän, Nihattulan, Pelkolan ja Sattulan kyläasutus". Kylän rakennuskantaan vaikutti lähellä sijaitseva Parolan leirialue: kesälomiaan kylässä viettivät venäläisten upseerien perheet ja sinne rakennettiin myös huviloita. Emil Aaltonen perusti 1900-luvun alkupuolella kylään kenkätehtaan. Kylässä on koulu, jossa opetetaan 1.-6. luokkien oppilaita ja jonka oppilasmäärä lukuvuonna 2022-2023 on 45 oppilasta.