stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vaasan Kylteriveljet
Historia

2016-2017 debyyttikaudellaan VKV voitti 13 ottelua ja pelasi yhden tasan, voittaen Futsal-Nelosen mestaruuden ja ansaiten paikan Futsal-Kolmosesta. Vaasan Kylteriveljet osallistuivat myös Futsal Cuppiin kautena 2016-2017.
Kaudella 2017-2018 VKV ei hävinnyt yhtään ottelua runkosarjassa. VKV:n nousuhaaveet jäivät kuitenkin haaveiksi, kun joukkue hävisi kummatkin ottelunsa nousukarsinnassa Futsal-Kakkoseen Sievin Sisua ja VaVea vastaan.
2018-2019 kaudella VKV onnistui nousussaan Futsal-Kakkoseen voittaen runkosarjansa, ja voittaen Sievin Sisun ja Ysikaks' Nivalan karsintalohkossa. Veljet osallistuivat myös 2018-2019 Futsal Cuppiin.
Nousun jälkeen VKV on vakiintunut Futsal-Kakkoseen saavuttaen kolmannen sijan sarjassa kausina 2021-2022, 2022-2023, 2023-2024 ja 2024-2025.
VKV:n joukkue FC Sport - VKV pelissä kaudella 2024-2025.
Riippuhämähäkit

| Riippuhämähäkit |
| --- | --- |
 Linyphia sp.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Osalahko::  Araneomorphae
Yläheimo::  Araneoidea
Heimo::  Riippuhämähäkit Linyphiidae  Blackwall, 1859
Katso myös
   Riippuhämähäkit Wikispeciesissä   Riippuhämähäkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Riippuhämähäkit (Linyphiidae) on valtava hämähäkkiheimo, jonka lajit tekevät sotkuisen näköiset verkkonsa vaakatasoon. Heimoon kuuluu maailmanlaajuisesti 581 suvussa yli 4300 lajia. Suomessakin lajeja on tavattu lähes 70 eri suvusta. Useimmat lajit ovat varsin pienikokoisia ja lajinmääritys vaatii lähes aina eläimen tutkimista mikroskoopin alla.
Valtavan lajimäärän takia heimon lajisto on monimuotoinen. Raajat voivat olla lyhyet tai melko pitkät; eivät yleensä kuitenkaan kolmea kertaa ruumista pidemmät. Silmiä on kahdeksan ja ne ovat asettuneet kahteen neljän silmän riviin. Eturuumis on yleensä pitkänomainen ja takaruumis naaraalla melko pyöreä ja kookkaammilla lajeilla usein kirjava, koiraiden takaruumis on yleensä sylinterinmuotoinen.
Riippuhämähäkkien saalistusseitissä ei ole nähtävissä samaan tapaan selvää rakennetta kuin vaikkapa ristihämähäkeillä. Seitti on viritetty vaakatasoon ja sen yläpuolella on pystysuuntaisia estelankoja. Saalistus toimii siten, että hyönteinen lentää estelankoihin ja putoaa verkkoon, jonka alapinnalla hämähäkki itse oleskelee selkä alaspäin.
Esimerkkejä Suomessa tavatuista lajeista

Suomessa on 281 riippuhämähäkkilajia.
Suomen yleisimmäksi hämähäkkilajiksi arvioitu kolmioriipukki (Linyphia triangularis) kuuluu riippuhämähäkkien heimoon.
Korosteriipukki (Neriene emphana) on yleinen laji, jonka pystyy yleensä tunnistamaan paljain silmin takaruumiin kolmesta tummasta suorakaidekuviosta.
Kaarnakätkökki (Drapetisca socialis) asustaa puiden rungoilla, ja sen kuviointi piilottaa sen vaikeasti huomattavaksi.
Töpökilvikki (Ceratinella brevis) on pieni laji, jolla on takaruumiin päällä suojakilpi (scutum).
Mustatuplakki (Diplocephalus picinus) on pieni laji, jonka koiraalla on päässään kohollaan oleva osa. Siitä tulee vaikutelma kaksipäisyydestä ja edelleen suvun nimi tuplakki.
Viitaviirukki (Bathyphantes nigrinus) on pieni laji, jonka takaruumiissa on raitoja.
Aiheesta muualla

Tree of Life: Linyphiidae
BugGuide.net
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q10589  Wikispecies: Linyphiidae  ADW: Linyphiidae  AFD: Linyphiidae  BioLib: 1051  BOLD: 1266  BugGuide: 1969  CoL: C44  EoL: 8781  EPPO: 1LINYF  Fauna Europaea: 10663  Fauna Europaea (new): f41ab1b5-f0aa-49de-91a0-5182406aa4f0  GBIF: 3415  iNaturalist: 67599  IRMNG: 101005  ITIS: 82743  NBN: NBNSYS0000160328  NCBI: 81835  NZOR: 62dc9da2-0916-4045-9642-63bfcad4c8ea  Open Tree of Life: 19393  Paleobiology Database: 57481  Plazi: 5F588F0A-84B6-7A2D-AB30-474898D7F225  WoRMS: 150470  WSC: urn:lsid:nmbe.ch:spiderfam:0103
Platon Rokassovski

| Platon Ivanovitš Rokassovski |
| --- | --- |

Suomen kenraalikuvernööri
 1861–1866  
Edeltäjä:  Fredrik Vilhelm Berg
Seuraaja:  Nikolai Adlerberg
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. tammikuuta 1800  Pietarin kuvernementti, Venäjän keisarikunta
Kuollut: 18. maaliskuuta 1869 (69 vuotta)  Nizza, Ranska
Paroni Platon Ivanovitš Rokassovski (ven. Плато́н Ива́нович Рокасо́вский; 15. tammikuuta 1800 Pietarin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 18. maaliskuuta 1869 Nizza, Ranska) oli venäläinen jalkaväenkenraali ja suomalainen vapaaherra.
Rokassovski toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1861–1866. Suomen kenraalikuvernöörinä hän  vastusti kenraalikuvernöörin vallan kaventamista ja korkeimman oikeuden perustamista. Aiemmin hän oli toiminut virkaatekevänä kuvernöörinä vuosina 1854–1855. Rokassovskin ollessa kenraalikuvernöörinä virkaatekevänä kenraalikuvernöörinä vuosina 1861, 1864, 1868, 1870, 1872–1873 toimi Johan Mauritz Nordenstam. Toimiessaan virkaatekevänä kenraalikuvernöörinä vuonna 1855 hänet naturalisoitiin Suomen aateliin ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 37, nimellä Rokassowskij. Rokassovski taisteli Venäjän–Turkin sodassa 1828–1829 sekä Kaukasiassa.
Rokassovskin poika oli vapaaherra ja valtiopäivämies Alexander Rokassowskij.
Aiheesta muualla

Luntinen, Pertti: / Rokassowskij, Platon Ivanovitsh (1800–1869) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 6.9.2001. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Fredrik Vilhelm Berg | Suomen kenraalikuvernööri 1861–1866 | Seuraaja: Nikolai Adlerberg |
| n k Suomen kenraalikuvernöörit |
| --- | --- | --- |
| Ruotsin aika (1595–1809) |  Bielke (1623–1631)  Oxenstierna (1631–1633)  Brahe (1637–1641 ja 1648–1654)  H. Fleming (1664–1669)  Nieroth (1710–1712)  Douglas (1717–1721)  von Campenhausen (1742–1743)  von Rosen (1747–1753)  |  |
| Suomen suuriruhtinaskunta (1809–1917) |  Sprengtporten (1808–1809)  Barclay de Tolly (1809–1810)  vt. Armfelt (1812–1813)  Steinheil (1810–1823)  Zakrevski (1824–1831)  Menšikov (1831–1855)  vt. Thesleff (1833–1847)  von Berg (1855–1861)  Rokassovski (1861–1866)  Adlerberg (1866–1881)  Heiden (1881–1897)  vt. Gontšarov (1897–1898)  Bobrikov (1898–1904)  vt. Turbin (1904)  Obolenski (1904–1905)  Gerard (1905–1908)  von Boeckmann (1908–1909)  Seyn (1909–1917)  vt. Lipski (1917)  Stahovitš (1917)  Nekrasov (1917)  |  |
| n k Suomen kenraalikuvernöörin apulaiset (1808–1917) |
| --- | --- | --- |
| Apulaiset |  Thesleff (1833–1847)  Rokassovski (1848–1854)  Indrenius (vt. 1873–1881)  af Forselles (1885–1891)  Gontšarov (1893–1898)  Šipov (1899–1902)  Deutrich (1902–1905)  Seyn (1907–1909)  Lipski (1910–1917)  Korff (1917)  |  |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Biografiasampo
Bilisht

| Bilisht |
| --- | --- |
 Bilishtin pääkatu.
 Bilisht
 Koordinaatit: 40°37′39″N, 20°59′24″E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Korçë
Kunta:  Devoll
Väkiluku (2005):  6 773
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bilisht on kaupunki Kaakkois-Albaniassa, Korçën maakunnassa, kymmenisen kilometriä Kreikan vastaiselta rajalta. Kaupungissa on noin 6 800 asukasta.  Siellä toimii kakkosdivisioonan jalkapallojoukkue Bilisht Sporti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bilisht Wikimedia Commonsissa
Albanian kaupungit
Apollonia
Bajram Curri
Ballsh
Berat
Bilisht
Bulqizë
Burrel
Cërrik
Çorovodë
Delvinë
Durrës
Elbasan
Ersekë
Fier
Fushë-Krujë
Gjirokastër
Gramsh
Has
Himarë
Kamzë
Kavajë
Këlcyrë
Klos
Konispol
Koplik
Korçë
Krujë
Krumë
Kuçovë
Kukës
Laç
Lezhë
Libohova
Librazhd
Lushnjë
Maliq
Mamurras
Mavrovë
Memaliaj
Patos
Peqin
Peshkopi
Përmet
Pogradec
Poliçan
Pukë
Rrëshen
Rrogozhinë
Roskovec
Sarandë
Selenicë
Shëngjin
Shijak
Shkodra
Tepelenë
Tirana
Tropojë
Valbonë
Vlorë
Calum Ward

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Calum Brian Joseph Ward
Syntymäaika: 17. lokakuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Essex, Englanti
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 188 cm
Seura
Seura: Motherwell FC
Junioriseurat
2013-2018: AFC Bournemouth
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2018–2021 | AFC Bournemouth | 0 | (0) |
| 2018 | → Totton & Eling (laina) |  | (Bashley FC) |
| 2018 | → Bashley  (laina) |  |  |
| 2019 | → Thatcham Town | 7 | (0) |
| 2019-2020 | → Weymouth | 34 | (0) |
| 2021 | → HIFK | 0 | (0) |
| 2021 | HIFK | 14 | (0) |
| 2022-2024 | AC Oulu | 81 | (0) |
| 2025- | Motherwell | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2017-2020 | Pohjois-Irlanti U21 | 15 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16.2.2025.  https://www.transfermarkt.com/calum-ward/profil/spieler/655135
Calum Brian Joseph Ward (s. 17. lokakuuta 2000 Essex, Englanti) on englantilainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Skotlannin Valioliiga-joukkuetta Motherwell.
Calum Ward liittyi AFC Bournemouthiin vuonna 2013 pelaten aluksi seuran juniorijoukkueissa. Kausilla 2018 ja 2019 Ward pelasi lainalla paikallisissa alasarjajoukkueissa (Totton & Eling FC, Totton & Eling FC ja Thatcham Town FC) ennen siirtoaan National League South-liigan Weymouth FC:hen, jonka riveissä hän pelasi 34 ottelua.
Kaudella 2021 Ward siirtyi Suomeen. Hänen ensimmäinen seuransa oli Helsingin IFK, aluksi lainasopimuksella, mutta myöhemmin keväällä pysyvällä siirrolla Veikkausliigaa pelanneeseen HIFK:hon. Ward vaihtoi yhden HIFK-kauden jälkeen toiseen Veikkausliigaseuraan AC Ouluun kaudeksi 2022. Kahden AC Oulu-kauden jälkeen Wardin sopimusta jatkettiin vielä 1+1 -sopimuksella syksyllä 2023 eli Ward jatkoi AC Oulussa kolmannen kauden vuonna 2024. Näin Ward on lokakuuhun 2024 mennessä pelannut Veikkausliigaa kahdessa seurassa (HIFK ja AC Oulu) neljä kautta ja 94 peliä.
Butyylibutyraatti

| Butyylibutyraatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Butyylibutanoaatti
CAS-numero:  109-21-7
PubChem CID:  7983
SMILES:  CCCCOC(=O)CCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C8H16O2
Moolimassa:  144,208 g/mol
Sulamispiste:  -91,5 °C
Kiehumispiste:  166 °C
Tiheys:  0,8709 g/cm3<
Liukoisuus veteen:  0,6278 g/l (20 °C)
Butyylibutyraatti (C8H16O2) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään hajusteissa, aromiaineena sekä liuottimena. Luonnossa yhdistettä esiintyy useissa hedelmissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa butyylibutyraatti on väritöntä nestettä, jolla on makea ja hedelmäinen tuoksu. Yhdiste on lähes liukenematonta veteen, mutta liukenee muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin.
Butyylibutyraattia valmistetaan butanolin ja voihapon esteröintireaktiolla ja katalyyttinä toimivat vahvat hapot esimerkiksi rikkihappo. Myös yhdisteen tuottamista bioteknisesti alkoholiasyylitransferaasi- ja lipaasientsyymien avulla on tutkittu.
Butyylibutyraattia käytetään muun muassa jäätelöiden ja makeisten aromiaineena, ainesosana hajusteissa ja liuottimena.
Janusz Korczak

Janusz Korczak.
Veistos "Janusz Korczak ja lapset" Jerusalemin holokaustimuistomerkillä.
Janwusz Korczak (oik. Henryk Goldszmit, (s. 22. heinäkuuta 1878 Varsova, Puola – 7. elokuuta 1942 Treblinkan tuhoamisleiri, Puola), oli puolanjuutalainen lastenlääkäri, pedagogi ja kirjailija.
Kunnianosoituksia

Korczakin lastenkodin viimeisen sijaintipaikan lähellä, missä nykyään on Kulttuuripalatsin pohjoispuolinen puisto, on Korczakin patsas. Lastenkodin alkuperäinen rakennus Krochmalna-katu 92:ssä (nykyään Jaktorowska 8) on säilynyt, ja siinä toimii edelleen lastenkoti. Rakennuksen edessä on Korczakille omistettu muistomerkki, ja rakennuksessa toimii myös Korczakin perintöä ylläpitävä Korczakianum-keskus. Myös Treblinkan tuhoamisleirin paikalla olevassa laajassa, eri kokoisista kivenjärkäleistä muodostuvassa muistomerkissä on Korczakille ja lapsille omistettu kivi.
Unesco vietti vuonna 1978 Korczak-vuotta.
Vuonna 1990 Andrzej Wajda ohjasi Agnieszka Hollandin käsikirjoittaman elokuvan Korczak, jonka pääosaa näytteli Wojciech Pszoniak.
Suomessa Radioteatteri teki vuonna 1961 dramatisoinnin Korczakin ja hänen suojattiensa viimeisistä vaiheista. Tässä dramatisoinnissa Korczak lauloi katumuspsalmeja aivan viime hetkeen asti - ja astui kammion ovelle rukousliina harteillaan.
Puolan parlamentti julisti vuoden 2012 Korczakin juhlavuodeksi, koska silloin tuli kuluneeksi 100 vuotta Korczakin lastenkodin perustamisesta ja 70 vuotta hänen kuolemastaan.
1870

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

Aleksis Kiven Seitsemän Veljestä julkaistiin.
Köyliön, Joutsenon ja Luvian kunnat perustettiin.
Suomessa säädettiin koululaki, joka (ainakin teoriassa) antoi kaikille 5–15-vuotiaille ilmaisen perusopetuksen.
18. huhtikuuta – Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous julisti paavin erehtymättömäksi tämän puhuessa uskon ja moraalin asioista ex cathedra.
26. kesäkuuta – Richard Wagnerin ooppera Valkyria (Die Walküre), Nibelungin sormus -oopperatetralogian toinen osa, sai ensiesityksensä Münchenissä.
1. heinäkuuta – Suomessa tuli voimaan uusi, vuoden 1869 kirkkolaki, joka kumosi vuoden 1686 kirkkolain ja samalla myös konventikkeliplakaatin.
9. heinäkuuta – Suomen Lähetysseuran ensimmäiset lähetyssaarnaajat saapuivat Ambomaalle Omandongolle, jonne perustettiin suomalaisten ensimmäinen lähetysasema.
19. heinäkuuta – Ranskan–Preussin sota alkoi, kun Ranska julisti sodan Preussille.
2. syyskuuta – Ranskan–Preussin sota: Sedanin taistelu, jossa saksalaiset ottivat Napoleon III:n vangiksi.
4. syyskuuta – Napoleon III luopui kruunusta, ja Ranskan kolmas tasavalta julistettiin perustetuksi.
7. syyskuuta – Britannian kuninkaallisen laivaston lähes tuliterä panssarifregatti HMS Captain upposi kovassa merenkäynnissä. Kapteeni Hugh Burgoyne kuoli, ja alukselta selvisi vain 18 miestä.
11. syyskuuta – Riihimäki–Pietari-rata valmistui kun Lahden ja Viipurin välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
20. syyskuuta – Yhdistyneen Italian joukot valtasivat Rooman tehden lopun Kirkkovaltiosta.
20. lokakuuta – Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous päättyi.
Roomasta tuli yhdistyneen Italian pääkaupunki.
Kreikassa järjestettiin toiset Zappaan olympialaiset.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Ernst Barlach, saksalainen kuvanveistäjä ja näytelmäkirjailija (k. 1938)
6. tammikuuta – Heikki Arvonen, suomalainen ammattiyhdistysmies ja toimittaja (k. 1942)
6. tammikuuta – Gustav Bauer, saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, valtakunnankansleri 1919–1920 (k. 1944)
8. tammikuuta – Miguel Primo de Rivera, espanjalainen kenraali ja diktaattori (k. 1930)
16. tammikuuta – Jüri Jaakson, virolainen poliitikko ja riigivanem (k. 1942)
20. tammikuuta – Guillaume Lekeu, belgialainen säveltäjä (k. 1894)
25. tammikuuta – Vilhelmiina Hoskelin, suomalainen punakaartilainen (k. 1918)
25. tammikuuta – Helge von Koch, ruotsalainen matemaatikko (k. 1924)
1. helmikuuta – Erik Adolf von Willebrand, suomalainen lääketieteen professori (k. 1949)
7. helmikuuta – Alfred Adler, itävaltalainen psykologi (k. 1937)
17. helmikuuta – Ester Ståhlberg, suomalainen kirjailija ja toimittaja, presidentti Kaarlo Juho Ståhlbergin puoliso (k. 1950)
25. helmikuuta – Jaakko Loukko, suomalainen kansanedustaja (k. 1946)
28. helmikuuta – Fredrik Ferdinand Järnström, suomalainen kenraalimajuri ja rajavartiolaitoksen päällikkö (k. 1936)
3. maaliskuuta – Géza Maróczy, unkarilainen shakin suurmestari (k. 1951)
4. maaliskuuta – Verner Järvinen, suomalainen keihään- ja kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä (k. 1941)
7. maaliskuuta – Ernst Leonard Lindelöf, suomalainen matemaatikko ja professori (k. 1946)
9. maaliskuuta – Woldemar Backman, suomalainen lääkäri ja henkilöhistorioitsija (k. 1946)
11. maaliskuuta – Louis Bachelier, ranskalainen matemaatikko (k. 1946)
20. maaliskuuta – Paul von Lettow-Vorbeck, saksalainen kenraali (k. 1964)
21. maaliskuuta – Allan Serlachius, suomalainen lainopin professori, valtiopäivämies, senaattori ja kansanedustaja (k. 1935)
25. maaliskuuta – Antti Antero, suomalainen vuorineuvos (k. 1942)
25. maaliskuuta – Friedrich Karl Arnold Schwassmann, saksalainen tähtitieteilijä (k. 1964)
26. maaliskuuta – Santeri Mäkelä, suomalainen kansanedustaja ja kirjailija (k. 1937 tai 1938)
31. maaliskuuta – James M. Cox, yhdysvaltalainen poliitikko (k. 1957)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Walter Chaffe, brittiläinen köydenvetäjä (k. 1919)
3. huhtikuuta – Agda Östlund, ruotsalainen poliitikko (k. 1942)
4. huhtikuuta – George Albert Smith, yhdysvaltalainen Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentti, profeetta ja ilmestyksensaaja (k. 1951)
11. huhtikuuta – Bruno Aspelin, suomalainen kuvataiteilija ja säveltäjä (k. 1941)
14. huhtikuuta – Mikko Latva, suomalainen pankinjohtaja, kunnallisneuvos ja kansanedustaja (k. 1934)
14. huhtikuuta – Christian Pierre Mathiesen, norjalainen poliitikko (k. 1953)
16. huhtikuuta – Kustaa Heikkilä, suomalainen taidemaalari (k. 1937)
17. huhtikuuta – Elias Franck, suomalainen näyttelijä (k. 1924)
22. huhtikuuta – Vladimir Lenin, venäläinen vallankumouksellinen, bolševikkipuolueen johtaja ja leninistisen ideologian perustaja (k. 1924)
27. huhtikuuta – E. A. Tunkelo, suomalainen kielitieteilijä ja professori (k. 1953)
30. huhtikuuta – Franz Lehár, itävaltalais-unkarilainen säveltäjä (k. 1948)
2. toukokuuta – William J. Seymour, afroamerikkalainen saarnaaja (k. 1922)
3. toukokuuta – Aleksandr Benois, venäläinen taiteilija (k. 1960)
3. toukokuuta – Henri Bouckaert, ranskalainen kilpasoutaja (k. 1912)
6. toukokuuta – Wäinö Tammenoksa, suomalainen insinööri ja vuorineuvos (k. 1943)
7. toukokuuta – Sigurd Wettenhovi-Aspa, suomalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja kirjailija (k. 1946)
9. toukokuuta – Jacob Kavaleff, suomalainen kartanonomistaja ja maanviljelysneuvos (k. 1936)
9. toukokuuta – Harry Vardon, jerseyläinen golfaaja (k. 1937)
11. toukokuuta – Otto von Friesen, ruotsalainen kielitieteilijä (k. 1942)
19. toukokuuta – Albert Fish, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (k. 1936)
19. toukokuuta – Reginald Lee, brittiläinen merimies ja tähystäjä (k. 1913)
26. toukokuuta – Mimmi Kanervo, suomalainen luennoitsija ja kansanedustaja (k. 1922)
2. kesäkuuta – Gustav Lærum, norjalainen pilapiirtäjä ja kuvanveistäjä (k. 1938)
5. kesäkuuta – V. A. Marjanen, suomalainen päätoimittaja ja suomentaja (k. 1936)
9. kesäkuuta – Waldemar Andersin, suomalainen arkkitehti (k. 1921)
13. kesäkuuta – Jules Bordet, vuoden 1919 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut belgialainen immunologi ja mikrobiologi (k. 1961)
21. kesäkuuta – Walter Johan Borg, suomalainen kauppias, idealisti ja sosialisti (k. 1918)
27. kesäkuuta – Matti Helenius-Seppälä, suomalainen raittiusliikkeen vaikuttaja, tutkija ja poliitikko (k. 1920)
30. kesäkuuta – Eva Mannerheim-Sparre, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1957)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Elisabeth Hesselblad, ruotsalainen katolinen nunna ja pyhimys (k. 1957)
4. heinäkuuta – Albert Sechehaye, sveitsiläinen kielitieteilijä (k. 1946)
7. heinäkuuta – Ernesto Cozzi, italialainen katolinen arkkipiispa (k. 1926)
12. heinäkuuta – Ludvig II, Monacon ruhtinas (k. 1949)
14. heinäkuuta – Antti Halonen, suomalainen taidemaalari, puunveiston ja rakennusopin opettaja (k. 1945)
14. heinäkuuta – Frans Korpi, suomalainen toimittaja ja kirjailija
19. heinäkuuta – Jalmari Meurman, suomalainen agronomi, kunnallisneuvos ja kansanedustaja (k. 1946)
23. heinäkuuta – Uuno Brander, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1934)
23. heinäkuuta – Juho Koskelo, amerikansuomalainen laulaja, kuoronjohtaja ja sellisti (k. 1942)
23. heinäkuuta – Edith Sohlström, suomalainen kirjailija ja säveltäjä (k. 1934)
23. heinäkuuta – Matti Vuolukka, suomalainen toimittaja, kirjankustantaja ja työväenliikkeen aktiivi (k. 1951)
24. heinäkuuta – Albert Ehnberg, suomalainen näyttelijä (k. 1916)
25. heinäkuuta – Maxfield Parrish, yhdysvaltalainen taidemaalari ja kuvittaja (k. 1966)
27. heinäkuuta – Hilaire Belloc, brittiläinen kirjailija ja poliitikko (k. 1953)
5. elokuuta – Salu Latvala, suomalainen lyseon lehtori ja kirjallisuuden suomentaja (k. 1928)
7. elokuuta – Gustav Krupp von Bohlen und Halbach (”Taffi”), saksalainen diplomaatti ja teollisuusjohtaja (k. 1950)
7. elokuuta – Maiju Rängman, suomalainen näyttelijä (k. 1938)
10. elokuuta – Lars Sonck, suomalainen arkkitehti (k. 1956)
14. elokuuta – Tekla Roschier, suomalainen opettaja ja nuortenkirjailija (k. 1928)
31. elokuuta – Maria Montessori, italialainen lääkäri ja pedagogi (k. 1952)
3. syyskuuta – Eemil Tanninen, suomalainen liikemies, kauppaneuvos ja lahjoittaja (k. 1942)
4. syyskuuta – Alexander Barkoff, suomalainen taidemaalari (k. 1944)
7. syyskuuta – Jutte Alopaeus, suomalainen lastenkirjailija (k. 1939)
14. syyskuuta – Georg Schauman, suomalainen kansanedustaja (k. 1930)
16. syyskuuta – John Pius Boland, irlantilainen nationalistipoliitikko, tennispelaaja ja olympiavoittaja (k. 1955)
23. syyskuuta – Vihtori Alava, suomalainen kielitieteilijä (k. 1935)
26. syyskuuta – Kristian X, Tanskan ja Islannin kuningas (k. 1947)
28. syyskuuta – Florent Schmitt, ranskalainen säveltäjä (k. 1958)
28. syyskuuta – Birger Wedberg, ruotsalainen juristi (k. 1945)
30. syyskuuta – Jean-Baptiste Perrin, vuoden 1926 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut ranskalainen fyysikko (k. 1942)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Hilma Svedal, ruotsalainen kotiapulainen ja kullankaivaja (k. 1965)
8. lokakuuta – Louis Vierne, ranskalainen säveltäjä ja urkuri (k. 1937)
9. lokakuuta – Vilho Selinheimo, suomalainen eläinsuojeluaktivisti (k. 1937)
13. lokakuuta – Jaakko Gummerus, suomalainen kirkkohistorian professori, Porvoon ja Tampereen piispa (k. 1933)
18. lokakuuta – D. T. Suzuki, japanilainen kirjailija (k. 1966)
22. lokakuuta – Ivan Bunin, vuoden 1933 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut venäläinen kirjailija (k. 1953)
22. lokakuuta – Johan Ludwig Mowinckel, norjalainen laivanvarustaja, poliitikko ja pääministeri (k. 1943)
23. lokakuuta – Juhani Kurikka, suomalainen kansanedustaja ja näytelmäkirjailija (k. 1930)
28. lokakuuta – Arkadius Presas, suomalainen kirjailija (k. 1952)
5. marraskuuta – Martha Tynæs, norjalainen poliitikko (k. 1930)
6. marraskuuta – Willehad Martin, suomalainen kuvanveistäjä (k. 1944)
9. marraskuuta – Magnus Enckell, suomalainen taidemaalari (k. 1925)
21. marraskuuta – Alexander Berkman, amerikanvenäläinen kirjailija ja anarkisti (k. 1936)
21. marraskuuta – Sigfrid Edström, ruotsalainen tehtailija ja Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja (k. 1964)
23. marraskuuta – Kristian Biong, norjalainen arkkitehti (k. 1959)
27. marraskuuta – Juho Kusti Paasikivi, Suomen presidentti (k. 1956)
30. marraskuuta – Vilho Summa, suomalainen kirjailija (k. 1914)
5. joulukuuta – Vítězslav Novák, tšekkiläinen säveltäjä ja musiikinopettaja (k. 1949)
7. joulukuuta – Worm Darre-Jenssen, norjalainen poliitikko (k. 1945)
8. joulukuuta – August Soldan, suomalainen taidemaalari (k. 1942)
10. joulukuuta – Adolf Loos, itävaltalainen arkkitehti (k. 1933)
10. joulukuuta – Pierre Louÿs, ranskalainen kirjailija (k. 1925)
14. joulukuuta – Karl Renner, itävaltalainen poliitikko ja Itävallan presidentti (k. 1950)
18. joulukuuta – Hector Hugh Munro (”Saki”), skotlantilainen kirjailija (k. 1916)
18. joulukuuta – Ida Sallinen, yksi pitkäikäisimmistä suomalaisista (k. 1976)
19. joulukuuta – Dora Wahlroos, suomalainen taidemaalari (k. 1947)
31. joulukuuta – Mbah Gotho (k. 2017) (väitetysti 1870–2017)