stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gorgon-hirviö

| Gorgon-hirviö> The Gorgon |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Terence Fisher
Käsikirjoittaja:  John Gilling
Perustuu:  J. Llewellyn Devinen alkuperäiseen tarinaan
Tuottaja:  Anthony Nelson Keys
Säveltäjä:  James Bernard
Kuvaaja:  Michael Reed
Pääosat:  Peter Cushing Christopher Lee
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Hammer Film Productions
Levittäjä:  Columbia Pictures
Ensi-ilta:   21. elokuuta 1964
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  150 000 puntaa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gorgon-hirviö (engl. The Gorgon) on Terence Fisherin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1964. Elokuvan pääosissa ovat Peter Cushing ja Christopher Lee. Gorgon-hirviön tuotti Hammer Film Productions.
Juoni

Vuonna 1910 Gorgon-hirviö ottaa ihmishahmon ja terrorisoi pientä saksalaista Vandorfin kylää muuttamalla sen asukkaita kiveksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christopher Lee  | … |  Professori Karl Meister   |
|  Peter Cushing  | … |  Tohtori Namaroff   |
|  Richard Pasco  | … |  Paul Heitz   |
|  Barbara Shelley  | … |  Carla Hoffman   |
|  Michael Goodliffe  | … |  Professori Jules Heitz   |
|  Patrick Troughton  | … |  Komisario Kanof   |
|  Joseph O'Conor  | … |  Oikeuslääkäri   |
|  Prudence Hyman  | … |  Gorgon   |
|  Jack Watson  | … |  Ratoff   |
|  Redmond Phillips  | … |  Hans   |
|  Jeremy Longhurst  | … |  Bruno Heitz   |
|  Toni Gilpin  | … |  Sascha Cass   |
|  Joyce Hemson  | … |  Martha   |
|  Alister Williamson  | … |  Janus Cass   |
|  Michael Peake  | … |  Constable   |
Tuotanto

Gorgon-hirviö -elokuvan kuvaukset alkoivat 9. joulukuuta 1963. Elokuvaa kuvattiin Technicolor-menetelmällä Bray Studiosilla Berkshiren Oakley Greenissä 150 000 punnan budjetilla.
Vastaanotto ja julkaisu

Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 67 prosentin "tuore"-arvosana yhdeksän arvostelun pohjalta. Internet Movie Databasessa elokuvalla on arvosanana 6.3 kymmenestä.
Gorgon-hirviö sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa 21. elokuuta vuonna 1964 Lontoossa. Maanlaajuiseen teatterilevitykseen elokuva pääsi 18. lokakuuta 1964. Columbia Pictures vastasi elokuvan levityksestä. Elokuva pääsi teatterilevitykseen myös Länsi-Saksassa 21. elokuuta 1964, Ruotsissa 1. helmikuuta 1965, Yhdysvalloissa 17. helmikuuta 1965 ja Japanissa 10. heinäkuuta 1965.
DVD-julkaisut

Sony Pictures Home Entertainment julkaisi elokuvan Pohjois-Amerikassa DVD:nä Hammerin kauhuelokuvien Muumion haudan kirous (1964), Tohtori Jekyllin kahdet kasvot (1960) ja Pelon tunne (1961) kanssa vuonna 2008 Icons of Horror Collection: Hammer Films -nimisessä julkaisussa. Gorgon-hirviö on saatavilla myös omana julkaisunaan.
Aiheesta muualla

Gorgon-hirviö Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Gorgon-hirviö Elonet.
Gorgon-hirviö AllMoviessa. (englanniksi)
Haavisto (Karkkila)

Haavisto on kylä Karkkilan kaupungissa. Kylän vanhat kantatilat ovat Uusitalo (nykyinen Koski), Talla, Ratia, Kankuri, Sipola, Pietilä, Hanskala ja Suomalainen. Isojaon aikaan, 1700-luvun lopulla, perustettiin vielä Sunin, Ridan, Stenbackan, Nikulan, Mikkolan, Jaakkolan, Kärjen, Mäen ja Kalatien uudistilat.
Maantieteellinen sijainti ja liikenneyhteydet

Haavisto sijaitsee Seututie 133:n varressa Karkkilan ja Vihtijärven välissä. Etelän suuntaan kulkee yhdystie Olkkalaan ja Vihtiin ja pohjoisen suuntaan kulkee tie Läyliäisiin. Haaviston kautta ajaa busseja muutaman kerran päivässä pääasiassa Klaukkalan ja Vihdin kautta Helsinkiin sekä Karkkilaan.
Kaisa Moilanen

Kaisa Moilanen (s. 9. huhtikuuta 1967) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Seuratasolla hän edusti koko uransa ajan Kemijärven Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Esa Hyvönen. Kalevan kisoista Moilanen saavutti hopeaa 100 metrin juoksussa vuonna 1989. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kisoista kultaa 60 metrin juoksussa vuonna 1986. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1991 jälkeen.
Hans Wetterström

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hans Wetterström |  Hans Wetterström |  Hans Wetterström |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten melonta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | K-2 10000 m |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | K-2 10000 m |  |
| Ratamelonnan MM-kilpailut  | Ratamelonnan MM-kilpailut  | Ratamelonnan MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | K-4 1000 m |  |
|  Kultaa | Kööpenhamina 1950 | K-2 10000 m |  |
|  Hopeaa | Kööpenhamina 1950 | K-4 1000 m |  |
|  Hopeaa | Mâcon 1954 | K-4 10000 m |  |
Hans Rolf Wetterström (11. joulukuuta 1923 Nyköping – 17. marraskuuta 1980 Nyköping) oli ruotsalainen meloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän voitti miesten 10 000 metrin kajakkikaksikossa kultaa vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa ja sai siinä hopeamitalin vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä.
Wetterström sijoittui 10 000 metrin kajakkikaksikossa neljänneksi vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa.
Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa Wetterström voitti kahdesti kultaa (1948, 1950) ja sai myös kahdesti hopeaa (1950, 1954).
Joutsenon hyvinvointiasema

| Joutsenon hyvinvointiasema |
| --- | --- |

Osoite:  Välskärintie 2, 54100 Joutseno
Sijainti:  Joutseno, Lappeenranta
Koordinaatit:  61.11530°N, 28.50471°E
Valmistumisvuosi:  1981
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Olli Vikkula
Käyttäjä:  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (Eksote)
Kerrosluku:  osin 1, osin 2
Joutsenon hyvinvointiasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joutsenon hyvinvointiasema on Lappeenrannan Joutsenon keskustaajamassa toimiva julkisen palvelun sosiaali- ja terveysasema. Sen palvelut tuottaa Etelä-Karjalan kuntien yhteinen sote-kuntayhtymä (Eksote).
Joutsenon hyvinvointiasema palvelee normaalisti maanantaista torstaihin kello 8-16 ja perjantaisin (ja pyhien aattona) kello 8-15. Kiireellisestä hoitoa tarvittaessa otetaan yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). Ensiapu- ja päivystyspalvelut tarjoaa ympärivuorokautisesti aukioleva Etelä-Karjalan keskussairaalan päivystys sairaalan K-siivessä (sisäänkäynti ovi 10, Kahilanniementie 2, Lappeenranta).
Joutsenon terveysasema valmistui vuonna 1981. Terveysaseman suunnitteli arkkitehtitoimisto Olli Vikkula. Vuonna 2018 uutisoitiin Lappeenrannan harkitsevan hyvinvointiaseman kiinteistön myymistä. Vuonna 2019 viestittiin Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin palveluverkon kehittämistoimien piiriin kuuvuvan Joutsenon terveysaseman toiminnan suunnitellusta jatkosta vuoteen 2023 saakka ja sen jälkeen. Toiminnan laajuudesta on kuitenkin keskusteltu.
Aiheesta muualla

Joutsenon hyvinvointiaseman sijainti (kartta.lappeenranta.fi)
Kaisa Olkkonen

| Kaisa Olkkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. toukokuuta 1964 (ikä 60) Suomi
Muut tiedot
Hallitusjäsenyydet:  Cargotec Enfo Veikkaus
Tutkinnot:  oikeustieteen kandidaatti
Kaisa Maria Olkkonen (27. toukokuuta 1964) on suomalainen hallitusammattilainen ja yritysjohtaja. Hän toimii useiden suomalaisten yritysten ja yhteisöjen hallituksissa. Vuodesta 2016 lähtien Olkkonen on ollut Cargotecin hallituksen jäsen. Enfon hallitukseen hän on kuulunut vuodesta 2016 lukien ja vuodesta 2020 hän on toiminut yhtiön hallituksen puheenjohtajana. Lisäksi hän on John Nurmisen Säätiön hallituksen puheenjohtaja ja Fintraffic Lennonvarmistuksen hallituksen jäsen. Olkkonen nimitettiin vuonna 2020 johtamaan Suomen valtion aineettomien oikeuksien (IPR) strategian ohjausryhmää.
Olkkonen oli SSH Communications Securityn toimitusjohtaja vuosina 2017–2020. Vuosina 1999–2016 hän oli Nokian palveluksessa, toimien viimeksi yhtiön edunvalvonnan johtajana. Koulutukseltaan Olkkonen on oikeustieteen kandidaatti, ja hän on saanut varatuomarin arvonimen.
Olkkonen valittiin Veikkauksen hallituksen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2022.
Haavisto (Jämsä)

Haavisto on maalaiskylä Jämsässä. Se sijaitsee Kankarisveden ja Sovijärven välisellä kannaksella noin kolmetoista kilometriä Jämsän keskustasta eli Seppolasta pohjoiseen. Kylän halki kulkee seututie 604. Haavistossa asui 2010-luvun alussa kolmisen sataa ihmistä. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Haavisto kuului Jämsänkosken kaupunkiin.
Varhaisin asiakirjamaininta Haavistosta on Hämeen ensimmäisessä maakirjassa vuodelta 1539. Haaviston kantatilat ovat Haavisto ja Tervala, joista on maininta vuodelta 1650. Tiheä, kylämainen asutus alkoi muodostua kuitenkin vasta 1900-luvun taitteessa. Tilakeskukset rakennettiin Sovijärven ja Kankarisveden rannoille, ja päätilojen takamaille kohosi torppia. Sittemmin seututie 604:n varrelle on syntynyt uudempaa rakennuskantaa.
Haavistossa on ollut kauppa, kirjasto ja kaksi koulua, mutta ne on lakkautettu. Haavistoon kuuluu myös Jämsän kaupungin omistama hiekkaranta Kankarisveden rannalla.
Aiheesta muualla

Foreca: Haavisto, Jämsä
Joutsenon kirkko

| Joutsenon kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Penttiläntie 1, Joutseno
Koordinaatit:  61°07.06′N, 028°30.48′E
Seurakunta:  Joutsenon srk
Rakentamisvuosi:  1921
Suunnittelija:  Josef Stenbäck
Materiaali:  rautabetoni
Istumapaikkoja:  600
Tyylisuunta:  kansallisromantiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirkon alttari
Joutsenon kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema vuonna 1921 rakennettu kirkko Joutsenossa. Kirkko on korjattu vuonna 1965 ja toisen kerran 1996. Istumapaikkoja kirkossa on 600. Tyyliltään kirkko edustaa kansallisromantiikkaa ja on rakennettu betonista. 26-äänikertaiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat. Kirkko vihittiin alkujaan apostoli Johanneksen kirkoksi.
Nykyinen kirkko on kolmas Joutsenossa, pitäjän seurakunta perustettiin jo 1600-luvulla. Edellinen kirkko paloi sisällissodan aikana 1918 ja sitä edellinen purettiin huonon kuntonsa takia 1758.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joutsenon kirkko Wikimedia Commonsissa
Gustaf Evert Havu

Gustaf Evert Havu, sukunimi vuoteen 1906 Falck (2. huhtikuuta 1864 Ilomantsi – 22. kesäkuuta 1935 Turku) oli suomalainen juristi ja Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos ja varapresidentti.
Havun vanhemmat olivat kanavankaitsija Gustaf Falck ja Amanda Wilhelmina Åkerman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1883 Viipurin ruotsalaisesta lyseosta ja suoritti oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1889. Havu sai varatuomarin arvon 1892.
Havu toimi asianajajana 1894–1903. Hän oli Turun hovioikeudessa asessorina 1903–1905 ja 1909–1910, hovioikeudenneuvoksena 1905–1907 ja 1910–1932 sekä varapresidenttinä 1932–1935.
Havu oli naimisissa 1894–1907 Anna Wallinin (k. 1907) kanssa ja vuodesta 1911 opettaja Alma Selina Antervon kanssa. Hänen pokansa ensimmäisestä avioliitosta oli filosofian tohtori Ilmari Havu. Gustaf Evert Havun veli Johan Viktor Havu oli Turun hovioikeudessa hovioikeudenneuvoksena ja varapresidenttinä 1911–1932.
Aiheesta muualla

Hovioik. neuvos G. E. Havu 60-vuotias, Uusi Aura 02.04.1924 nro 91, s. 2, Kansalliskirjaston Digitoidut aineistot
Gyda Enger

Gyda Enger vuonna 2013.
Gyda Enger (s. 14. tammikuuta 1993) on norjalainen uransa päättänyt mäkihyppääjä. Hänen seuransa oli Hernes IL
Enger on osallistunut MM-kilpailuihin kaksi kertaa. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli normaalimäessä 26:s ja Falunin MM-kilpailuissa 2015 28:s. Vuoden 2014 talviolympialaisissa Enger hyppäsi normaalimäessä 24:nneksi.
Maailmancupissa Enger kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2011 Lillehammerissa sijoittuen 38:nneksi. Parhaimmillaan hän sijoittui kuudenneksi tammikuussa 2014 Tšaikovskissa.
Nuorten MM-kilpailuihin Enger on osallistunut kuusi kertaa vuosina 2007, 2008 ja 2010–2013. Joukkuemäessä hän oli neljäs vuonna 2013. Normaalimäessä hän on sijoittunut parhaimmillaan 14:nneksi.
Kaikkien kansojen kirkko

Kaikkien kansojen kirkko eli Kuolemantuskan basilika on vuosina 1919–1924 rakennettu kirkko Getsemanen puutarhassa Jerusalemissa. Sen sisällä on kivi, jonka äärellä Jeesuksen sanotaan rukoilleen elämänsä viimeisenä iltana.
Kirkon vasen laiva
Keskilaiva
Oikea laiva
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaikkien kansojen kirkko Wikimedia Commonsissa
Kasino (täsmennyssivu)

Kasino (myös Casino) voi tarkoittaa seuraavia:
kasino, uhkapelipaikka
kasino, korttipeli
Casino,  Martin Scorsesen ohjaama rikoselokuva vuodelta 1995
Kasino, Mikko Jokipiin ohjaama elokuva vuodelta 2020.
Kasino tai Casino esiintyy Suomessa myös ravintoloiden nimissä:
Hangon Casino
Katajanokan Kasino
Kulosaaren Casino.
Kaikkien aikojen parhaat (Turo’s Hevi Gee)

| Kaikkien aikojen parhaat Turo’s Hevi Gee |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2010
 Tyylilaji: huumorirock
 Levy-yhtiö: Edel Records
Turo’s Hevi Geen muut julkaisut
| Turo’s Hevi Gee 2007 | Kaikkien aikojen parhaat 2010 | Paha nakki 2010 |
Kaikkien aikojen parhaat on huumorirock-yhtye Turo’s Hevi Geen kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2010 levymerkillä Edel Records.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Areenalla jyrää! – 2.23  Siiderihai – 2.56  Elvistellään! – 2.47  Isoisän Aasinhattu – 3.23  Olen rapulainen – 3.04  Ei se mitn! – 2.51  Haluatko nostaa fyrkkaa? – 1.49  I Only Wanna Be With Juice – 2.11  Olet valtakunnan viisain – 3.06  Mä teen piisin mistä vaan – 2.38  Mie ja Turo’s Hevi Gee – 3.37  Silakka-apajalla – 1.54  Moppihippitukka – 2.59  Velkavankilalaulu – 2.45  Tampere – 3.34  Mä oon roku! – 2.59  Kylmä nakki & bluus – 2.41  Kossua ja kaakaomaitoa – 2.58  Onks pakko? – 3.07  Mitäs tilasit!! – 3.06 :  CD 2 Purkaamoon – 1.54  Salminen ja mä – 4.11  Asiasta kolomanteen – 1.54  Kumiperuna – 1.28  Väistäkkö vähän!! – 2.11  Euroviisu – 4.07  Puhelinlangat kaulaan – 2.17  Mutta hullu en ole – 4.55  Etanolia – 2.47  Erkinharju twist – 3.19  Tuu muijaksi timpurille – 2.43  Tiellä taas – 3.11  Verolippu – 3.37  Älä koske mun lonkeroon! – 3.43  Räpärällässä soi Rock’n’ Roll – 2.35  Puhelin rock – 1.45  Oon käyny kaikkialla – 2.40  T-piisi – 3.18  Uutismies – 5.52  Osta ittes Kippeex – 3.17
Jousiammunta kesäolympialaisissa 2020

Jousiammunnassa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa 17:tta kertaa. Kilpailut käytiin Dream Island Archery Fieldilla. Eri kilpailutapahtumia oli viisi: yksilö- ja joukkuekilpailut miehille ja naisille sekä sekajoukkuekilpailu.
Menestynein maa oli Etelä-Korea, jonka urheilijat voittivat neljä tapahtumaa viidestä. Ainoastaan miesten yksilökilpailun voittaja, turkkilainen Mete Gazoz oli Etelä-Korean ulkopuolelta tullut jousiammunnan olympiavoittaja. Kaksi mitalia saavuttivat Venäjän olympiakomitea, Italia ja Japani. Menestynein urheilija oli eteläkorealainen An San, joka saavutti kolme olympiakultaa.
Aikataulu

Lähde:
|  | Pe 23 | La 24 | Su 25 | Ma 26 | Ti 27 | Ke 28 | To 29 | Pe 30 | La 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Yksilö (alku) |  |  | Joukkue | Yksilö (jatko) | Yksilö (jatko) | Yksilö (jatko) |  | Yksilö (loppu) |
| Naiset | Yksilö (alku) |  | Joukkue |  | Yksilö (jatko) | Yksilö (jatko) | Yksilö (jatko) | Yksilö (loppu) |  |
| Sekajoukkue |  | Alku   Loppukilpailu |  |  |  |  |  |  |  |
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet, yksilö   tiedot |  Mete Gazoz (TUR) |  Mauro Nespoli (ITA) |  Takaharu Furukawa (JPN) |
| Naiset, yksilö   tiedot |  An San (KOR) |  Jelena Osipova (ROC2) |  Lucilla Boari (ITA) |
| Miehet, joukkue   tiedot |  Etelä-Korea   Kim Woo-jin Oh Jin-hyek Kim Je-deok |  Kiinan Taipei   Deng Yu-cheng Tang Chih-chun Wei Chun-heng |  Japani   Takaharu Furukawa Yuki Kawata Hiroki Muto |
| Naiset, joukkue   tiedot |  Etelä-Korea   An San Jang Min-hee Kang Chae-young |  Venäjän olympiakomitea   Svetlana Gombojeva Jelena Osipova Ksenia Perova |  Saksa   Michelle Kroppen Charline Schwarz Lisa Unruh |
| Sekajoukkue   tiedot |  Kim Je-deok (KOR)    An San (KOR) |  Steve Wijler (NED)    Gabriela Schloesser (NED) |  Luis Álvarez (MEX)    Alejandra Valencia (MEX) |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Etelä-Korea | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 2. |  Turkki | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Venäjän olympiakomitea | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 4. |  Italia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. |  Kiinan Taipei | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Alankomaat | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7. |  Japani | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 8. |  Meksiko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8. |  Saksa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 5 | 5 | 5 | 15 |
Hans Henrik Brummer

Hans Henrik Brummer (8. toukokuuta 1875 Helsinki – 9. huhtikuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja virka- ja valtiopäivämies.
Brummerin vanhemmat olivat kenraali Karl Magnus Emil Brummer ja Katarina Krylov. Ylioppilaaksi Turussa 1892 tullut Brummer suoritti Pietarissa Pavlovskin sotaopiston kurssin 1897 ja palveli Venäjän keisarikunnan armeijassa. Hän suoritti Pietarissa myös yleisesikunnan sotakorkeakoulun tutkinnon, osallistui ensimmäiseen maailmansotaan ja yleni everstiluutnantiksi 1917. Brummer toimi myös keisarin Suomen asiain kanslian kielenkääntäjänä 1910–1914 ja Suomen kenraalikuvernöörinkanslian virkamies ja vt. johtaja hän oli 1917–1918. Suomen valkoisen armeijan ja sitten Suomen puolustusvoimien palveluksessa Brummer yleni everstiksi 1919 ja palveli yleisesikunnassa vuoteen 1925, toimien myös opettajana kadettikoulussa.  Puolustusministeriön kutsuntatoimiston tarkastajana työskennellyt Brummer oli viimeksi vuodesta 1927 kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan puheenjohtaja.
Brummer oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1905–1906.
Jyrkilä (yritys)

| Jyrkilä Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1946
Perustaja:  Väinö Jyrkilä
Toimitusjohtaja:  Antti Jyrkilä
Kotipaikka:  Kotka
Toiminta-alue:  Kaakkois-Suomi
Toimiala:  Linja-autojen tilausliikenne, taksiliikenne, tavaraliikenne
Liikevaihto:  2 M€
Henkilöstö:  20-25
Tytäryhtiöt:  Kuljettajat.fi Oy Taksiparoni Oy
Kotisivu:  jyrkila.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jyrkilä Oy:n linja-auto Oulussa.
Jyrkilä Oy on kaakkoissuomalainen linja-autoyhtiö ja kuljetusliike, jonka tarjontaan kuuluu linjaliikennettä, tilausajoja sekä valmismatkoja. Vuonna 2012 on aloitettu myös tavaraliikenne. Yhtiöllä on 14 linja-autoa, takseja, 5 pakettiautoa ja n. 20 hengen henkilökunta. Tallit ja toimitilat sijaitsevat Kotkassa Aittakorven kaupunginosassa. Aikaisemmin Jyrkilä Oy liikennöi myös Kotkan paikallisliikenteessä, pääosin Kotkansaaren ja Länsi-Kotkan välisillä linjoilla. Jyrkilä Oy on Linja-autoliiton jäsenyritys.
Historia

Väinö Jyrkilä valmistui autonasentajaksi vuonna 1933 ja sai työpaikan Kotkan Autotuonti Oy:stä. Talvisodan jälkeen hän perusti Pyhtäälle autokorjaamon, jonka toiminta keskeytyi Jyrkilän saatua kesällä 1941 jälleen kutsun sotaan. Jatkosodan päätyttyä Jyrkilä ryhtyi kuorma-autoilijaksi. Vuonna 1946 hän osti V. Lindqvistiltä osuuden Kotkan keskustan ja Sutelan väliseen linjaan. Linja jäi Lindqvistin nimiin, kunnes Jyrkilä lunasti sen kokonaan itselleen vuonna 1948. Pari vuotta myöhemmin Väinö Jyrkilä osti Tienhaaran Auto Oy:ltä Kotkan ja Lankilan välisen liikenteen ja Sunila Oy:ltä koululaiskuljetuksia ajaneen auton. Vuonna 1993 V. Jyrkilä Oy:ssä työskenteli 40 henkilöä, sillä oli 22 linja-autoa ja yhtiön liikevaihto oli 12 miljoonaa markkaa. Yhtiöllä oli läntisen Kotkan paikallisliikenteen lisäksi maaseutuliikennettä Elimäelle ja Pyhtään Hirvikoskelle.
Toimitusjohtajan vastuu siirtyi Väinö Jyrkilän pojalle Seppo Jyrkilälle vuonna 1982. Vuoden 2006 alusta V. Jyrkilä Oy jakautui kolmeen osaan: Jyrkilä Oy, Jyrkilä Oy Kiinteistöt ja Jyrkilä Oy Kaupunkiliikenne. Jyrkilä Oy Kiinteistöt omistaa yhtiön toimitilat Aittakorvessa, Jyrkilä Oy Kaupunkiliikenteelle taas kuului yhtiön paikallisliikennetoiminta. Marraskuussa 2007 silloiset omistajat myivät Kaupunkiliikenneyhtiön Pohjolan Liikenteelle ja Jyrkilän aika paikallisliikenteen hoitamisessa päättyi. Pohjolan Liikenteelle siirtyi kaupassa kymmenen paikallisliikenteen linja-autoa. Jyrkilä Oy ja Jyrkilä Oy Kiinteistöt säilyivät kaupassa entisillä omistajillaan.
Toiminta

Nykyisin Jyrkilä Oy:n pääomistajana ja toimitusjohtajana toimii Väinö Jyrkilän pojanpoika Antti Jyrkilä. Perinteisen tilausajon lisäksi yhtiö järjestää yli sata kotimaan valmismatkaa vuodessa, joissa matkustajia on n. 5500. Matkat suuntautuvat pääsääntöisesti pääkaupunkiseudulle. Linjaliikennevuoroja yhtiöllä on Pyhtään kunnassa.
Oheispalveluina Jyrkilän liiketoimiin kuuluu moottoripyörien talvisäilytys ja tee-se-itse pesuhallitilan vuokraaminen. 1.2.2013 alkaen Jyrkilän palveluihin on kuulunut myös taksiliikenne. Näitä toimia varten on perustettu uusi yhtiö, Jyrkilä Oy Taksiliikenne. Taksiliikenteen vapautuessa (1.7.2018) Jyrkilä Oy alkoi tarjota taksipalveluja aputoiminimellä Taksiparoni. Nykyisin Taksiparoni Oy on Jyrkilä Oy:n tytäryhtiö, joka harjoittaa ajovälitystoimintaa.
Vuoden 2012 Kotkan palveluliikenteen kilpailutuksessa Jyrkilä voitti pääosan liikenneoikeuksista. Lisäksi Jyrkilä alkoi liikennöidä Hirvikoski-Kotka-välin koulupäivävuoroja.
Elokuussa 2013 yhtiö aloitti Haminan Kaupungin palveluliikenteen kahdella autolla, 2+1 vuoden sopimuksella. Vuonna 2014 Jyrkilä Oy laajensi koulukuljetuksiaan Pyhtään ja Kotkan lisäksi myös Haminassa ostamalla M&R Sipilä Ay:n joukkoliikennetoiminnot. Jyrkilä Oy jatkaa myös kevään 2014 kilpailutuksien jälkeen Hirvikoski-Kotka-välin koulupäivävuorojen ja yhden Kotkan kaupungin palveluliikennekohteen liikennöintiä.
Vuodesta 2009 Jyrkilä Oy on myös kehittänyt tilausajoyritysten verkostoa, SynergyBus®:ia  ja siihen liittyvää valtakunnallista tilausajojen tarjouspyyntöpalvelua Tilausajot.net:iä. Lokakuussa 2011 näiden palveluiden oikeudet myytiin Antti Jyrkilän ja kumppaneiden omistamalle Aittakoodi Oy:lle, joka jatkaa palveluiden kehittämistä ja tuottamista.
Heinäkuussa 2015 Jyrkilä Oy osti kotkalaisen lähetti- ja kuljetuspalveluyritys White S Oy:n. White S Oy on perustettu vuonna 1992. Sittemmin yritys on muuttanut nimekseen Kuljettajat.fi Oy ja tehnyt uusia yritysostoja.
Aiheesta muualla

Jyrkilä Oy:n kotisivut
Aittakorven pesuhalli
Kuljettajat.fi:n kotisivut
Taksiparonin kotisivut
Gustaf Ferdinand Lönnbeck

Gustaf Ferdinand Lönnbeck (27. toukokuuta 1847 Tammisaari – 2. toukokuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori, kansakoulutarkastaja ja kasvatusalan kirjailija.
Lönnbeckin vanhemmat olivat värjärimestari Henrik Lönnbeck ja Aqvilina Eleonora Lindgrén. Hän kävi Jyväskylän seminaarin, pääsi ylioppilaaksi 1871 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1878 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1887. Lönnbeck toimi kansakoulujen ylitarkastajan apulaisena 1878, kouluylihallituksen kansakoulujen tarkastajana 1885–1888, Raahen kauppakoulun johtajana 1892–1896, Paraisten ruotsalaisen kansanopiston johtajana 1896–1899 sekä kansakoulujen ylitarkastajana vuodesta 1899. Hän oli myös Helsingfors Dagbladin toimittaja vuodesta 1884 ja päätoimittaja 1888–1889.
Lönnbeck oli naimisissa vuodesta 1880 Uno Cygnaeuksen tyttären opettaja Ellen Cygnaeuksen kanssa.