stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mirja
Tunnettuja Mirja-nimisiä

Mirja Airas, taidemaalari
Mirja Bolgár, kirjailija, kirjallisuuskriitikko, kääntäjä ja toimittaja
Mirja Castrén, arkkitehti
Mirja Hartimo, filosofi ja yliopistonlehtori
Mirja Heikkilä, kirjailija
Mirja Heikkilä (o.s. Kullas), aitajuoksija
Mirja-Liisa Herhi, tanssitaiteilija ja tanssipedagogi
Mirja Hietamies-Eteläpää, kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja
Mirja Hietamäki, salibandyn pelaaja
Mirja Huuhka, toimittaja ja toimitussihteeri
Mirja Illikainen, kiertotalouden tutkija ja professori
Mirja Kangasniemi (ent. Järvenpää), seitsenottelija
Mirja Karisto, näyttelijä, televisio-ohjaaja ja -käsikirjoittaja
Mirja Kierros (o.s. Lehtonen), kilpahiihtäjä ja olympiamitalisti
Mirja von Knorring, kokki ja ruokakirjailija
Mirja Kuivaniemi, kirjailija
Mirja Kullas, aitajuoksija
Mirja Mane, näyttelijä
Mirja Ojanen (o.s. Linnainmaa), hiihto- ja viestisuunnistaja
Mirja Oksanen, näyttelijä
Mirja Puhakka, hiihtosuunnistaja
Mirja Pyykkö, toimittaja
Mirja Ronni (o.s. Rekola), keihäänheittäjä, agronomi ja opetusneuvos
Mirja Rutanen, suomentaja
Mirja Ryynänen, poliitikko (keskusta)
Mirja Saari, pohjoismaisten kielten professori
Mirja Salkinoja-Salonen, mikrobiologi
Mirja Salminen (o.s. Jämes), yleisurheilija
Mirja Suomela, opettaja ja kirjailija
Mirja Tarnanen, kielikasvatuksen professori
Mirja Tukiainen, tanssija, koreorgrafi ja pedagogi
Mirja Vehkaperä, poliitikko (keskusta)
Mirja Vesanen, nuortenkirjailija
Kuvitteellisia Mirjoja

Mirja Mattila, hahmo televisiosarjassa Salatut elämät
Mirja Mäkimaa, hahmo televisiosarjoissa Kotikatu ja Uusi päivä
Mitotaani

| --- | --- |

Mitotaani
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-kloori-2-[2,2-dikloori-1-(4-kloorifenyyli)etyyli]bentseeni
Tunnisteet
CAS-numero: 53-19-0
ATC-koodi: L01XX23
PubChem CID: 4211
DrugBank: DB00648
Kemialliset tiedot
Kaava: C14H10Cl4 
Moolimassa: 320,02
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 76–78 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 6 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 18-159 d
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Mitotaani (C14H10Cl4) on kloorattuihin aromaattisiin yhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä lisämunuaiskuorten kasvainten ja Cushingin oireyhtymän hoidossa.
Ominaisuudet, käyttö ja valmistus

Mitotaani on huoneenlämpötilassa kiteistä kiinteää ainetta. Se on veteen liukenematonta, mutta liukenee etanoliin, tetrakloorimetaaniin ja hiilivetyihin. Mitotaani metaboloituu maksassa hydroksyloiduksi johdannaiseksi, josta muodostuu edelleen happokloridijohdannainen. Nämä aineenvaihduntatuotteet sitoutuvat lisämunuaisen kuorikerrokseen ja estävät steroidihormonien kuten pregnenolonin ja kortisolin synteesiä. Synteesin estyminen johtuu hydroksyloivien entsyymien ja kolesterolin sivuketjua hajottavien entsyymien inhibitiosta. Mitotaania käytetään erityisesti laajalle levinneen lisämunuaisen syövän hoidossa ja silloin kuin kasvain tuottaa runsaasti steroidihormoneja. Sen lisäksi käytetään leikkaushoitoa ja muita solunsalpaajia esimerkiksi streptotsosiinin, etoposidin, doksorubisiinin ja sisplatiinin kanssa.
Mitotaanilla on useita haittavaikutuksia. Tyypillisiä ovat ruuansulatuskanavan oireet kuten huonovointisuus, oksentelu ja ripuli. Lisäksi lääkeaine voi aiheuttaa anoreksiaa. Mitotaanihoidon aikana kortisolin biosynteesi vähenee, minkä vuoksi potilaiden tulee ottaa kortisolilisää. Mitotaani voi aiheuttaa myös neurologisia haittavaikutuksia, jotka voivat ilmetä muun muassa dysartriana, unettomuutena ja huimauksena. Jopa hieman yli neljänneksellä potilaista haittavaikutukset ovat niin vakavia, että hoito joudutaan keskeyttämään.
Mitotaania valmistetaan 2,2-dikloori-1-(o-kloorifenyyli)etanolin ja klooribentseenin välisellä reaktiolla rikkihapon toimiessa katalyyttinä.
Mississipinkäki

| Mississipinkäki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Käkilinnut Cuculiformes
Heimo::  Käet Cuculidae
Suku::  Coccyzus
Laji::  erythropthalmus
Kaksiosainen nimi
 Coccyzus erythropthalmus  Wilson, 1811 
Katso myös
   Mississipinkäki Wikispeciesissä   Mississipinkäki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Coccyzus erythropthalmus
Mississipinkäki (Coccyzus erythropthalmus) on käkilintulaji.
Tuntomerkit

Mississipinkäki on 28–31 senttimetriä pitkä. Sen pää ja selkäpuoli ovat ruskeat. Alapuoli on valkoinen, mutta kaulassa, rinnassa ja alaperässä on keltaista sävyä. Siivessä on himmeä ruosteenruskea paneeli, joka amerikankäellä on kirkkaamman värinen. Vanhoilla yksilöillä on musta nokka ja punainen silmärengas, nuorilla linnuilla nokka on harmaa ja silmärengas beige.
Levinneisyys

Mississipinkäkiä pesii Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Talvehtimisalueet sijaitsevat Etelä-Amerikan luoteisosissa.
Mistä on huonot tytöt tehty?

| Mistä on huonot tytöt tehty? |
| --- | --- |
Kirjailija:  Helena Saarikoski
Kansitaiteilija:  Tuija Kuusela (suunnittelu) Hubert Camille (kuva)
Kieli:  suomi
Genre:  kulttuurintutkimus
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2001
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  296
ISBN:  951-31-1796-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mistä on huonot tytöt tehty? on Helena Saarikosken kirja vuodelta 2001. Teos on loppuraportti tytön seksuaalista mainetta kartoittavasta tutkimuksesta, joka perustuu tyttöjen ja naisten haastatteluihin. Teoksen on julkaissut Tammi.
Korjattu painos

Saarikoski, Helena: Mistä on huonot tytöt tehty? Tutkimus huora-sanan käytöstä ja tyttöjen kokemasta kiusaamisesta.  (2. korjattu painos)  Helsinki:  Partuuna, 2012.  ISBN 978-952-93-0312-0
Aiheesta muualla

Anna Anttila: Huorittelun syyt ja seuraukset. Elore 2/2001.
Kaisa Luoma: Ekskursioita suomalaiseen sukupuolijärjestykseen (Arkistoitu – Internet Archive). Raijakoo 4.
Anna Mäkelä: Kaikki tytöt ovat huonoja tyttöjä. Yliopisto 16/2001.
Mitali

Helsinki-mitali.
Mitali on esimerkiksi muistoksi tai palkinnoksi tehty kolikkoa muistuttava metallilaatta. Mitali voidaan antaa kunnianosoituksena urheilukilpailuista ja myös muista siviiliansioista, tai se voidaan antaasotilasansioista tai henkilön tai tapahtuman muistoksi. Jotkin mitalikunniamerkit ovat osoitus kunniamerkkiin liittyvän ritarikunnan jäsenyydestä. Mitali on usein pyöreä, mutta muitakin muotoja esiintyy. Nelikulmaista mitalia kutsutaan monesti plaketiksi.
Soulin olympialaisten (1988) mitalit.
Urheilukilpailuissa jaetaan palkinnoiksi kulta-, hopea- tai pronssimitaleja. Näiden ei tarvitse olla tästä metallista tehtyjä, vaan mitalien aidonkaltainen väri on voitu saada aikaan pintakäsittelyllä. Ainakin talviolympialaisissa on jaettu kristallisia mitaleja. Joskus jaetaan myös platinamitaleita, jotka voidaan saada vain tiettyjä tehtäviä suorittamalla.
Mitalitaide on oma taiteenalansa. Monet kuvanveistäjät tekevät mitaleita, jotka voivat olla luonteeltaan puhtaasti taide-esineitä.
Mitaleita, kunniamerkkejä ja rahoja tutkii numismatiikka eli rahatiede. Mitalit ovat myös numismaattisen keräilyn kohteita.
Stewartin veljekset palkittiin pronssimitalila Ateenan olympialaisissa.
Kirjallisuutta

Talvio, Tuukka: Mitalit ja mitalitaide.  Helsinki:  Museovirasto, 2007.  ISBN 978-951-616-172-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mitali Wikimedia Commonsissa
Suomen Mitalitaiteen Kilta (Arkistoitu – Internet Archive)
Mitä on numismatiikka? (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  NARA 2
Miswak

Perinteisiä miswak-tikkuja. Pehmytettyjä harjaksia tikun jommassakummassa päässä voi käyttää hampaiden puhdistukseen.
Miswak (miswaak, siwak, sewak, Arabiaksi:سواك‎ tai مسواك, englanniksi arak) on persianhammastikkupuun (Salvadora persica) juurista tai oksista tehty hampaidenpuhdistustikku. Salvadora persica tunnetaan "hammasharjapuuna" (Miswak), ja sitä on käytetty muinaisista ajoistaselvennä asti suuhygienian apuna.  Perinteisenä ja luonnollisena vaihtoehtona modernille hammasharjalle sillä on hyvin dokumentoitu historia, joka todistaa luottamuksesta sen lääketieteelliseen hyötyyn. Miswak on antibakteerinen, avuksi plakin kontrolloimisessa, halpa, helposti saatavilla, ja sillä on monia hyödyllisiä ominaisuuksia. Sillä on myös keskeinen paikka islamilaisessa hygieniasäännöstössä.
Miswak on yleinen muslimimaissa. Sitä käytetään Arabian niemimaalla, Afrikan sarvessa, Pohjois-Afrikassa, Intiassa, Keski-Aasiassa ja Kaakkoins-Aasiassa. Malesiassa se tunnetaan nimellä Kayu Sugi ('purutikku'). Hammasharjapuu sietää hyvin kuivaa ympäristöä, missä vuosittainen sademäärä jää alhaiseksi. Sen takia sillä on arvoa aavikoitumisen ehkäisyssä, mutta puun runsaan käytön takia se valitettavasti on harvinaistunut Arabian niemimaalla.
Tutkimuksia vaikutuksista

Vuonna 2003 laadittu tutkimus vertasi miswakia hammasharjaan ja päätyi siihen, että tulokset olivat selkeästi miswakin puolella, sillä edellytyksellä, että käyttäjiä oli kunnolla ohjeistettu sen käytössä. Otoksen koko oli kuitenkin vain 15 henkeä. Toinen tutkimus, joka keskittyi miswakin kariesta estäviin vaikutuksiin vrt. hammasharjaan, tehtiin 2004 otoskoon ollessa 40 henkeä. Miswak todettiin vaikutuksiltaan voimakkaammaksi ja hyödyllisemmäksi. Jälleen eräs vertaileva tutkimus tuli siihen johtopäätökseen, että "verrattuna harjaukseen, miswakin käytöstä aiheutui merkittäviä vähennyksiä plakin (p < 0,001) ja ientulehduksen (p < 0,01) indekseissä". WHO suositteli miswakin käyttöä 1986 ja 2000 kansainvälinen oraalihygienian konsensusraportti päätteli, että lisää tutkimusta miswakin vaikutuksista tarvitaan. Tällaista tutkimusta on sittemmin tehtykin, esim. 203 hengen populaatiolle, jonka tuloksena todettiin, että "miswak-käyttäjien parodontologinen tila tässä Sudanilaisessa populaatiossa on parempi kuin hammasharjan käyttäjien". Toinen vertaileva tutkimus, joka tehtiin 480 saudiarabialaisen aikuisen otoksella, totesi, että "näytteessä esiintynyt parodontologisen hoidon tarve on matala verrattuna muissa maissa tehtyjen samankaltaisten tutkimusten lukemiin. Miswakin ahkera käyttö oli yhteydessä madaltuneeseen hoidon tarpeeseen".
Hammastikku islamissa

Kaikkiaan 94 hadithia, eli profeetta Muhammedin elämästä kertovaa pyhää tarinaa mainitsee miswakin. Tilanteita, joissa miswakia suositellaan käytettävän, ovat mm. ennen rukousta, ennen kuin menee taloonsa sisälle, ennen ja jälkeen matkanteon, perjantaisin, ennen unta ja herättyä, koettaessa nälkää tai janoa ja ennen liittymistä mihin tahansa hyvään seuraan. Muhammedin kerrotaan esimerkiksi sanoneen: "Viisi asiaa kuuluu fitraan [puhtauden tilaan]: viiksien lyhentäminen, kynsien leikkaaminen, häpykarvojen ajelu, kainaloitten nyppiminen ja siwakin käyttö".
Profeetta myös puhdisti hampaitaan viime töikseen. Ibn Ishaq kertoo, että Jumalan lähettiläs kuoli Medinassa vuonna 632 lempivaimonsa A’išan syliin podettuaan päänsärkyä. Heidän viimeinen keskustelunsa oli seuraava: "Minä kysyin: Jumalan lähettiläs, tahdotko, että annan sinulle tuon hammastikun? "Kyllä", hän vastasi..[profeetta käytti pontevasti hammastikkua ja pani sen sitten syrjään]. Hän katsoi kiinteästi johonkin ja sanoi: "Ei, vaan Ylhäisin Toveri Paratiisissa".
Tarina hammastikusta ei ole satunnainen yksityiskohta, sillä profeetan kerrotaan sanoneen, että hammastikun käyttö tekee rukouksesta 75 kertaa arvokkaamman. Luennossaan vuonna 1900 Ignaz Goldziher arveli, että hammastikun arvostus islamissa on peräisin parsilaisuudesta, jossa se oli rituaalisen puhdistautumisen väline.
Miswak-tikkuja.
Miswak-tikku.
Modaali (sijamuoto)

Modaali eli formaali on unkarin kielessä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee tapaa (lat. modus). Modaalin pääte on -képpen tai -képp, ja se liittyy lähinnä pronomineihin. Suomeksi modaali voidaan yleensä kääntää postpositiolla tavalla, tavoin, joskus myös essiivillä.
másképpen 'eri tavalla'
sokféleképpen 'monella tavalla'
csak példaképpen említem a dolgot 'mainitsen asian vain esimerkkinä'
Modaali on sekä merkitykseltään että muodostamistavaltaan läheistä sukua essiivi-formaalille.
Gordon Mitchell

Gordon Mitchell (oikealta nimeltään Charles Allen Pendleton; 29. heinäkuuta 1923 Denver, Colorado – 20. syyskuuta 2003 Marina Del Rey, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä.
Gordon Mitchell osallistui toiseen maailmansotaan ja Korean sotaan. Hän valmistui yliopistosta ja työskenteli jonkin aikaa opettajana. Kehonrakennusta harrastanut voimakaspiirteinen mies aloitti näyttelijänuransa Mae Westin showkiertueilla ja esitti sivurooleja muutamissa Hollywood-elokuvissa.
1960-luvun alussa Mitchell siirtyi Italiaan, jossa hänestä tuli yksi peplum-elokuvien tähdistä. Hänen ensimmäisessä italialaiselokuvassaan Maciste kauhujen maassa (1961) taiteilijanimi esiintyy vielä muodossa Mitchell Gordon. Mitchell oli näyttelijänä kenties taitavin tyylilajin voimamiehistä. Hänen parhaana peplum-roolinaan pidetään petturi Arminiusta Michele Lupon elokuvassa La vendetta di Spartacus (1964).
1960-luvun puolivälistä lähtien Mitchell esitti roiston rooleja lukuisissa spagettiwesterneissä. Vuonna 1969 hänet nähtiin myös Federico Felliniin Satyriconissa. Mitchellin ura kääntyi laskuun 1970-luvun alussa, minkä jälkeen hän näytteli sivurooleja eri tyylilajeja edustavissa viihde-elokuvissa Italiassa, Turkissa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Hän työskenteli myös televisiossa ja rakensi Rooman lähelle elokuvakylän, jossa kuvattiin kymmeniä spagettiwesternejä. Viimeiset elinvuotensa Mitchell vietti Kaliforniassa.
Elokuvia

Maciste kauhujen maassa, 1961
Il conquistatore di Corinto, 1961
Il gigante di Metropolis, 1961
Vulcano, figlio di Giove, 1962
Giulio Cesare contro i pirati, 1962
Aavikkoleijonan kosto, 1962
Akhilleus – voittamaton soturi, 1962
Brenno, il nemico di Roma, 1963
La vendetta di Spartacus, 1964
Sindbad contro i sette saraceni, 1964
Aiheesta muualla

Gordon Mitchell Elonetissä.
Gordon Mitchell Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet
Mitja

| Mitja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  11. helmikuuta, 19. toukokuuta, 21. syyskuuta, 26. lokakuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Demetrios, Dimitri, mahdollisesti myös Mikael
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mitja on venäläis­peräinen miehen etunimi.
Mitja pohjautuu kreikkalaiseen nimeen Demetrios, joka merkitsee Demeterille pyhitettyä ja joka esiintyy Venäjällä myös muodossa Dimitri. Demeter oli kreikka­laisessa myto­logiassa maan kasvu­voiman jumalatar.  Toisaalta Mitja saattaa joissakin tapauksissa olla myös Mikael-nimen muunnelma.
Suomessa nimi Mitja on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 373 miehelle ja noin 20 naiselle.
Tunnettuja Mitja-nimisiä

Mitja Dragšič (s. 1979), slovenialainen alppihiihtäjä
Mitja Fomin (s. 1975), venäläinen poplaulaja
Mitja Harvilahti (s. 1979), suomalainen kitaristi
Mitja Jokinen (s. 2006), suomalainen jääkiekkoilija
Mitja Kunc (s. 1971), slovenialainen alppihiihtäjä
Mitja Lepistö (s. 1992), suomalainen laulaja ja lauluntekijä
Mitja Mežnar (s. 1988), slovenialainen mäkihyppääjä
Mitja Oranič (s. 1986), slovenialainen yhdistetyn hiihtäjä
Mitja Petkovšek (s. 1977), slovenialainen telinevoimistelija
Mitja Robar (s. 1983), slovenialainen jääkiekkoilija
Mitja Tuurala (s. 1966), suomalainen muusikko ja tuottaja
Mitja Valenčič (s. 1978), slovenialainen alppihiihtäjä
Mitja Zastrow (s. 1977), alankomaalainen kilpauimari
Kuvitteellisia Mitjoja

Tr-tr-Mitja, traktori, Eduard Uspenskin lastenkirjahahmo
Mitja, Poika, Eduard Uspenskin lastenkirjan, Alas taikavirtaa, hahmo
Lassi Sinkkosen kirjoittaman kirjan, Sirkkelisirkuksen päähenkilön nimi on Mitja
Mitta mitasta

Mitta mitasta  (engl. Measure for Measure) , vanhemman suomennoksen mukaan Verta verrasta on William Shakespearen vuosina 1601-1603  kirjoittama komedia. Se käsittelee armoa, oikeudenmukaisuutta, totuutta ja näiden suhdetta ylpeyteen ja nöyryyteen. Se on mahdollisesti saanut nimensä Matteuksen evankeliumin jakeen 7:2 mukaan:
»Niin kuin te tuomitsette, niin tullaan teidät tuomitsemaan, ja niin kuin te mittaatte, niin tullaan teille mittaamaan. »
Näytelmän roisto on Angelo, Wienin herttuan uskottu mies, joka toimii herttuan sijaisena, kun tämä kiertelee valtakuntaansa naamioutuneena kerjäläismunkiksi, jotta voisi tarkastella alamaistensa moraalia. Muita keskeisiä henkilöitä ovat sisarukset Claudio ja Isabella. Angelo  määrää Claudion teloitettavaksi siveettömyydestä, ja Isabella yirittää pelastaa veljensä lähes hinnalla millä hyvänsä. Loppu on silti onnellinen.
Suomennoksia

Mitta mitasta.  ((Measure for measure.) Suomentanut Tiina Ohinmaa. Esipuhe: Juha Hurme)  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30706-8
Verta verrasta (suom. Paavo Cajander)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hannu Marttila: Neljät häät ja yhdet hautajaiset. Helsingin Sanomien blogit 2.1.2007.
Sigurd Moen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Chamonix 1924 | 1 500 m |  |
Sigurd Olsen Moen (31. lokakuuta 1897 – 6. lokakuuta 1967) oli norjalainen pikaluistelija. Hän saavutti 1 500 metrin olympiapronssia Chamonix’ssa 1924. Samoissa kisoissa hän sijoittui 5 000 metrillä neljänneksi ja 10 000 metrillä kuudenneksi.
Miskitot

Miskitot on keskiamerikkalainen kansa, joka elää Moskiittorannikolla Hondurasissa ja Nicaraguassa. Miskitoiden kulttuuri on saanut paljon vaikutteita englantilaisilta, ja se poikkeaakin monessa suhteessa muun Keski-Amerikan espanjalaisvaikutteisesta kulttuurista.
Asuinalueet

Miskitojen kotimaa on Moskiittorannikko, noin 65 kilometriä leveä ja 360 kilometriä pitkä alue Keski-Amerikan itärannikolla. Se ulottuu Kaakkois-Nicaraguasta San Juan -joelta Hondurasin pohjoisrannikon Brus Lagunaan. Miskitoasutus on keskittynyt pääasiassa Nicaraguan koillisiin ja Hondurasin itäisiin osiin, kaivoskaupunkien ja jokivarsien ympärille. Hondurasissa alueet kuuluvat Gracias a Diosin departementtiin ja Nicaraguassa Región Autónoma del Atlántico Norteen sekä Región Autónoma del Atlántico Suriin. Miskitojen pääkaupunki ja kulttuurikeskus on Waspán. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Puerto Cabezas ja Puerto Lempira.
Historia

Eurooppalaiset hävittivät Keski-Amerikassa useita alkuperäiskansoja, mutta miskitot säästyivät tuholta. Kun suurin osa Keski-Amerikkaa sai vaikutteita lähinnä espanjalaisilta, miskitoihin vaikuttivat enemmän britit. 1600-luvulla erään miskitopäällikön poika kävi opiskelemassa Englannissa ja englantilaiset alkoivat värvätä miskitoja joukkojensa avuksi. Englantilaisten ja miskitojen suhde vahvistettiin, kun 1687 perustettiin Miskitojen kuningaskunta.
Moskiittorannikosta tuli Britannian protektoraatti 1740, mutta alueelle saapui ensimmäinen brittivirkamies vasta 1844. Rannikolle saapui 1849 saksalaisia herrnhutilaisia lähetyssaarnaajia, ja heitä seurasi baptisteja ja muita kristittyjä. Kun miskitot kääntyivät protestanteiksi ja englannin opetus alkoi, Moskiittorannikon kulttuuri erkani entisestään muusta Keski-Amerikasta. Nicaragua ja Honduras itsenäistyivät 1835, mutta Moskiittorannikko pysyi edelleen brittien hallinnassa. Lopulta Clayton–Bulwer–sopimus määritti 1850 rannikon pohjoisosan Hondurasille ja eteläosan Nicaragualle.
Sandinistihallinnon aikana 1980-luvun alussa Nicaraguan miskitoiden keskuuteen levisi itsenäisyyshaaveita. Nicaraguasta karanneet Misurata-järjestön jäsenet tekivät yhteistyötä Yhdysvaltain tukemien contrien kanssa. Sandinistien joukot iskivät Moskiittorannikolle ja pakottivat noin 85 000 asukasta pakenemaan kodeistaan. Vuoteen 1985 mennessä osapuolet tekivät rauhan ja suurin osa pakolaisista pystyi palaamaan takaisin. Nicaragua antoi samalla miskitoille rajatun itsehallinnon, takuut kulttuurin koskemattomuudesta ja mahdollisuuden vaikuttaa alueen luonnonvarojen käyttöön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta miskitot Wikimedia Commonsissa
Miskitojen asuinalue.
Mississippin kulttuuri

Vedenalaista pantteria esittävä Mississippin kulttuurin saviastia ehkä 1400-1600-luvulta.
Etowahin kumpu, joka liittyy Mississippin kulttuurin temppelikumpujen rakennusperinteeseen.
Mississippin kulttuurin tyyppisten kulttuurien summittaiset alueet.
Taiteilijan käsitys Cahokiasta.
Cahokian Munkkien kumpu
Mississippin kulttuuri oli Mississippin jokilaakson seuduille Yhdysvaltain keskilänteen noin 800–1500 jaa. kehittynyt esikolumbiaaninen intiaanikulttuuri, jonka asutuskeskuksiin rakennettiin suuria temppelikumpuja. Yksi kulttuurin suurista keskuksista oli Cahokia.
Asutuskeskukset

Mississipin kulttuurin väentiheys oli jopa kaksi asukasta neliökilometrillä Jo yksistään maissi mahdollisti suuren väestön kasvun.
Tyypillisessä Mississipin pikkukaupungissa oli 1-20 tasalakista kumpua ja/tai eliitin asuinalueita, jotka oli paaluaidoin ympäröityjä. Cahokian valvoma mutkikas päällikkökunta lienee käsittänyt ainakin kolmen kokoisia keskuksia ja lisäksi pikkukyliä. Ensimmäinen porras oli Cahokia ja toinen porras suuria kyliä, mm. Mitchell, East St. Louis ja Mt Pulcher. Kolmas porras käsitti vielä pienempiä kyliä.
Aikakauden loppuvaihe

Noin 1350-1450 eaa. Keski-Mississippin kulttuurin alueelle syntyi niin sanottu "vapaa neljännes".Se ulottui lähinnä jokilaaksoissa Mississipin keski- ja Ohiojoen alajuoksulle. Tällä alueella asutuskeskuksia hylättiin ja/tai niiden väkiluku pieneni. Linnoitettujen paikkojen määrä laski. Syynä saattoi olla ilmastonmuutos: ilmasto viileni ja kuivui, kun pieni jääkausi alkoi..
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Chucalissa
Pyörätuoli

Tyypillinen manuaalinen pyörätuoli.
Pyörätuoli, joskus myös rullatuoli, on pyörillä kulkeva liikkumisen apuväline, jossa istutaan. Apuväline on tarkoitettu henkilölle, jonka sairaus tai vamma ehkäisee tai rajoittaa tuki- ja liikuntaelinten toimintaa. Tässä yhteydessä tuki- ja liikuntaelinten toiminnallinen rajoite tarkoittaa normaalia heikompaa kykyä seistä tai kävellä. Käyttäjä liikuttaa pyörätuolia käsivoimin, kelaten. Pyörätuolia, jossa voimanlähteenä on sähkömoottori, käyttäjä kontrolloi ohjaussauvasta tai -tangosta.
Sähkömoottorilla varustettua pyörätuolia nimitetään sähköpyörätuoliksi. Ulkomuodoltaan skootteria muistuttavaa kolmi- tai nelipyöräistä sähköpyörätuolia voidaan kutsua sähkömopoksi. Ilmausta ei pidä sekoittaa ajotiellä liikennöivän sähkömopon ja invamopon kanssa. Käsikäyttöisestä pyörätuolista käytetään nimitystä manuaalinen pyörätuoli, mikäli on tarpeellista korostaa eroa sähköpyörätuoliin. Manuaalisen pyörätuolin tai sähköpyörätuolin käyttäjää koskevat samat tieliikennelain säännökset kuin jalankulkijaa, mikäli hän on vammainen. Vammainen henkilö saa kuljettaa sähköpyörätuolia alkoholin vaikutuksen alaisena, mutta vammaton ei.
Manuaalisten pyörätuolien vaatimukset ja testausmenetelmät määrittyvät standardin SFS-EN 12183 mukaisesti. Sähköpyörätuolien vastaava standardi on SFS-EN 12184.