stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Kreikan valtionpäämiehistä
Kreikan ensimmäinen tasavalta (1822–1832) > Helleeninen valtio (1827–1832)

| Valtionhoitaja> № | Valtionhoitaja> Kuva | Valtionhoitaja> Nimi (syntynyt–kuollut) | Virkakausi> Alkoi | Virkakausi> Loppui | Virkakausi> Kesto | Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ioánnis Kapodístrias (1776–1831) | 14. huhtikuuta 1827 | 9. lokakuuta 1831 (murhattiin) | 4 vuotta, 178 päivää | Venäläinen puolue |
| 2 |  | Augoustínos Kapodístrias (1778–1857) | 9. lokakuuta 1831 | 23. maaliskuuta 1832 (erosi) | 166 päivää | Venäläinen puolue |
Kreikan kuningaskunta (1832–1924) > Wittelsbachin hallitsijasuku (1832–1862)

Kreikan valtiomuodosta sovittiin Lontoon konferenssissa vuonna 1832. Lontoon protokollassa sovitiin Kreikan kuningaskunnan perustamisesta ja baijerilaisen kuninkaan noususta valtaistuimelle. Päätökset vahvistettiin Konstantinopolin sopimuksella samana vuonna.
| Kuningas> № | Kuningas> Kuva | Kuningas> Nimi (syntynyt–kuollut) | Valtakausi> Alkoi | Valtakausi> Loppui | Valtakausi> Kesto | Saamisoikeus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Otto (Othón) (1815–1867) | 27. toukokuuta 1832 | 23. lokakuuta 1862 (syöstiin vallasta) | 30 vuotta, 149 päivää | Lontoon konferenssi |
Kreikan kuningaskunta (1832–1924) > Glücksburgin hallitsijasuku (1863–1924)

Kuningas Otto syöstiin vallasta kansannousussa lokakuussa 1862. Kansa ei kuitenkaan hylännyt monarkiaa itseään. Monet pyrkivät saamaan maahan brittiläisen kuninkaan, mutta kuningatar Victoria vastusti tätä, ja myös vuoden 1832 Lontoon protokolla esti tämän. Kysymyksestä järjestettiin Kreikan ensimmäinen kansanäänestys, vuoden 1862 kansanäänestys, jonka voitti Saksi-Coburg-Gothan herttua Alfred. Lopulta vuoden 1862 Kreikan kansankokous valitsi kuninkaaksi Tanskan prinssi Vilhelmin, josta tuli kuningas Yrjö I.
Värien merkitys:
Sijaishallitsija
| Kuningas> № | Kuningas> Kuva | Kuningas> Nimi (syntynyt–kuollut) | Valtakausi> Alkoi | Valtakausi> Loppui | Valtakausi> Kesto | Saamisoikeus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 |  | Yrjö I (Geórgios I) (1845–1913) | 30. maaliskuuta 1863 | 18. maaliskuuta 1913 (murhattiin) | 49 vuotta, 353 päivää | Kansanäänestys 1862 |
| 3 |  | Konstantin I (Konstantínos I) (1868–1923) | 18. maaliskuuta 1913 | 11. kesäkuuta 1917 (luopui kruunusta) | 4 vuotta, 90 päivää | Yrjö I:n poika |
| 4 |  | Aleksanteri (Aléxandros) (1893–1920) | 11. kesäkuuta 1917 | 25. lokakuuta 1920 | 3 vuotta, 136 päivää | Konstantin I:n toinen poika |
| — |  | Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) | 28. lokakuuta 1920 | 17. marraskuuta 1920 (erosi) | 20 päivää | sijaishallitsija |
| — |  | Kuningatar Olga (Ólga) (1851–1926) | 17. marraskuuta 1920 | 19. joulukuuta 1920 | 32 päivää | sijaishallitsija Yrjö I:n leski Konstantin I:n äiti |
| (3) |  | Konstantin I (Konstantínos I) (1868–1923) | 19. joulukuuta 1920 | 27. syyskuuta 1922 (luopui kruunusta) | 1 vuosi, 282 päivää | palautettiin valtaistuimelle |
| 5 |  | Yrjö II (Geórgios II) (1890–1947) | 27. syyskuuta 1922 | 25. maaliskuuta 1924 (syöstiin vallasta) | 1 vuosi, 180 päivää | Konstantin I:n vanhin poika |
Kreikan toinen tasavalta (1924–1935)

Kreikan toinen tasavalta perustettiin parlamentaarisena tasavaltana 25. maaliskuuta 1924. Monarkia lakkautettiin vuoden 1924 kansanäänestyksessä.
Värien merkitys:
Virkaatekevä presidentti
| Presidentti> № | Presidentti> Kuva | Presidentti> Nimi (syntynyt–kuollut) | Virkakausi> Valinta | Virkakausi> Alkoi | Virkakausi> Loppui | Virkakausi> Kesto | Puoluekanta / Tausta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) | 1924 | 25. maaliskuuta 1924 | 6. huhtikuuta 1926 (erosi) | 2 vuotta, 12 päivää | asevoimat |
| 2 |  | Kenraaliluutnantti Theódoros Págkalos (1878–1952) | — | 6. huhtikuuta 1926 | 18. huhtikuuta 1926 | 138 päivää | asevoimat |
| 2 |  | Kenraaliluutnantti Theódoros Págkalos (1878–1952) | 1926 | 18. huhtikuuta 1926 | 22. elokuuta 1926 (pantiin viralta) | 138 päivää | asevoimat |
| (1) |  | Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) | — | 22. elokuuta 1926 | 24. elokuuta 1926 | 3 vuotta, 108 päivää | asevoimat |
| (1) |  | Amiraali Pávlos Kountouriótis (1855–1935) | — | 24. elokuuta 1926 | 10. joulukuuta 1929 (erosi) | 3 vuotta, 108 päivää | asevoimat |
| 3 |  | Aléxandros Zaḯmis (1855–1936) | — | 10. joulukuuta 1929 | 14. joulukuuta 1929 | 5 vuotta, 304 päivää | sitoutumaton |
| 3 |  | Aléxandros Zaḯmis (1855–1936) | 1929 1934 | 14. joulukuuta 1929 | 10. lokakuuta 1935 (pantiin viralta) | 5 vuotta, 304 päivää | sitoutumaton |
Kreikan kuningaskunta (palautettu) (1935–1973)

Monarkia palautettiin vuoden 1935 kansanäänestyksessä. Kreikan sotilasjuntta otti vallan itselleen vuonna 1967.
Kreikan kuningaskunta (palautettu) (1935–1973) > Glücksburgin hallitsijasuku (1935–1973)

Värien merkitys:
Sijaishallitsija
| Kuningas> № | Kuningas> Kuva | Kuningas> Nimi (syntynyt–kuollut) | Valtakausi> Alkoi | Valtakausi> Loppui | Valtakausi> Kesto | Saamisoikeus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — |  | Kenraaliluutnantti Geórgios Kondýlis (1878–1936) | 10. lokakuuta 1935 | 25. marraskuuta 1935 | 46 päivää | sijaishallitsija |
| (5) |  | Yrjö II (Geórgios II) (1890–1947) | 25. marraskuuta 1935 | 1. huhtikuuta 1947 | 11 vuotta, 127 päivää | palautettiin valtaistuimelle |
| 6 |  | Paul (Pávlos) (1901–1964) | 1. huhtikuuta 1947 | 6. maaliskuuta 1964 | 16 vuotta, 340 päivää | Konstantin I:n kolmas poika Yrjö II:n veli |
| 7 |  | Konstantin II (Konstantínos II) (1940–2023) | 6. maaliskuuta 1964 | 1. kesäkuuta 1973 (pantiin viralta) | 9 vuotta, 87 päivää | Paulin poika |
| — |  | Kenraaliluutnantti Geórgios Zoitákis (1910–1996) | 13. joulukuuta 1967 | 21. maaliskuuta 1972 | 4 vuotta, 99 päivää | sijaishallitsija Konstantin II:lle |
| — |  | Eversti Geórgios Papadópoulos (1919–1999) | 21. maaliskuuta 1972 | 31. toukokuuta 1973 | 1 vuosi, 71 päivää | sijaishallitsija Konstantin II:lle |
Helleeninen tasavalta sotilasjuntan aikana (1973–1974)

Sotilasjuntta lakkautti monarkian 1. kesäkuuta 1973 ja teki Kreikasta presidenttijohtoisen tasavallan. Monarkian lakkauttaminen vahvistettiin vuoden 1973 kansanäänestyksessä, joka järjestettiin 29. heinäkuuta 1973.
| Presidentti> № | Presidentti> Kuva | Presidentti> Nimi (syntynyt–kuollut) | Virkakausi> Alkoi | Virkakausi> Loppui | Virkakausi> Kesto | Tausta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eversti Geórgios Papadópoulos (1919–1999) | 1. kesäkuuta 1973 | 25. marraskuuta 1973 (pantiin viralta) | 177 päivää | asevoimat |
| 2 |  | Kenraaliluutnantti Faídon Gkizíkis (1917–1999) | 25. marraskuuta 1973 | 17. joulukuuta 1974 | 1 vuosi, 22 päivää | asevoimat |
Kreikan kolmas tasavalta (1974–)

Sotilasjuntta kaatui vuonna 1974, ja Kreikkaan palautettiin demokratia. Monarkian lakkauttaminen ja nykyisen parlamentaarisen tasavallan perustaminen vahvistettiin vuoden 1974 kansanäänestyksessä, joka järjestettiin 8. joulukuuta 1974. Valtionpäämiehenä toimii Kreikan tasavallan presidentti.
Värien merkitys:
Virkaatekevä presidentti
| Presidentti> № | Presidentti> Kuva | Presidentti> Nimi (syntynyt–kuollut) | Virkakausi> Valinta | Virkakausi> Alkoi | Virkakausi> Loppui | Virkakausi> Kesto | Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Michaíl Stasinópoulos (1903–2002) | 1974 | 18. joulukuuta 1974 | 19. heinäkuuta 1975 | 213 päivää | Uusi demokratia |
| 2 |  | Konstantínos Tsátsos (1899–1987) | 1975 | 19. heinäkuuta 1975 | 10. toukokuuta 1980 | 4 vuotta, 296 päivää | Uusi demokratia |
| 3 |  | Konstantínos Karamanlís (1907–1998) | 1980 | 10. toukokuuta 1980 | 10. maaliskuuta 1985 | 4 vuotta, 304 päivää | Uusi demokratia |
| 4 |  | Ioánnis Alevrás (1912–1995) |  | 10. maaliskuuta 1985 | 29. maaliskuuta 1985 | 19 päivää | PASOK |
| 5 |  | Chrístos Sartzetákis (1929–2022) | 1985 | 30. maaliskuuta 1985 | 4. toukokuuta 1990 | 5 vuotta, 35 päivää | sitoutumaton |
| (3) |  | Konstantínos Karamanlís (1907–1998) | 1990 | 5. toukokuuta 1990 | 10. maaliskuuta 1995 | 4 vuotta, 310 päivää | Uusi demokratia |
| 6 |  | Konstantínos Stefanópoulos (1926–2016) | 1995 2000 | 10. maaliskuuta 1995 | 12. maaliskuuta 2005 | 10 vuotta, 2 päivää | sitoutumaton |
| 7 |  | Károlos Papoúlias (1929–2021) | 2005 2010 | 12. maaliskuuta 2005 | 13. maaliskuuta 2015 | 10 vuotta, 1 päivä | PASOK |
| 8 |  | Prokópis Pavlópoulos (1950–) | 2014–2015 | 13. maaliskuuta 2015 | 13. maaliskuuta 2020 | 5 vuotta | Uusi demokratia |
| 9 |  | Katerína Sakellaropoúlou (1956–) | 2020 | 13. maaliskuuta 2020 | 13. maaliskuuta 2025 | 5 vuotta, 1 päivä | sitoutumaton |
| 10 |  | Konstantínos Tasoúlas (1959–) | 2025 | 13. maaliskuuta 2025 |  |  | Uusi demokratia |
Valtionpäämiesten nimitykset

| Valtiomuoto | Vuodet | Titteli |
| --- | --- | --- |
| Kreikan ensimmäinen tasavalta | 1827–1832 | valtionhoitaja |
| Kreikan kuningaskunta ( Wittelsbachin hallitsijasuku) | 1832–1862 | Kreikan kuningas |
| Kreikan kuningaskunta (Glücksburgin hallitsijasuku) | 1863–1924 | helleenien kuningas |
| Kreikan toinen tasavalta | 1924–1935 | tasavallan presidentti |
| Kreikan kuningaskunta (Glücksburgin hallitsijasuku) | 1935–1973 | helleenien kuningas |
| Helleeninen tasavalta (Kreikan sotilasjuntta) | 1973–1974 | tasavallan presidentti |
| Kreikan kolmas tasavalta | 1974– | tasavallan presidentti |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan valtionpäämiehet Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:List of heads of state of Greece
Käännös suomeksi
Johan Kahl

| Johan Kahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1721 Visby
Kuollut: 6. syyskuuta 1746 (25 vuotta) Sandhamn
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  kirjuri, virsirunoilija
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Johan Kahlin virsi "Nyt ylös sieluni" Sions Sånger kirjassa 1745
Johan Kahl (25. kesäkuuta 1721 Visby – 6. syyskuuta 1746 Sandhamn) oli ruotsalainen kirjuri ja virsirunoilija.
Johan Kahl oli visbyläisen kauppiaan ja raatimiehen poika. Hän toimi kirjurina kuninkaan revisiovirastossa Tukholmassa. Hän hukkui jo 25-vuotiaana myrskyssä Sandhamnin edustalla. Kuitenkin hän ehti hän kirjoittaa noin 50 virttä, jotka julkaistiin herrnhutilaisten laulukirjassa  Zions Sånger.  Kahl oli Anders Odheliuksen ja Lars T. Nybergin ohella merkittävimmät kokoelman virsirunoilijat. Tämä kokoelma, joka ilmestyi Johan Ch. Holmbergin julkaisemana 1743, ilmestyi suomeksi 1790 Jalasjärven kappalaisen, myöhemmin Taivassalon kirkkoherran Elias Laguksen toimittamana  ja on pohjana nykyiselle Siionin virret -kirjalle.
Vain yksi Kahlin virsi on ollut Ruotsin kirkon virsikirjoissa vuosilta 1819 ja 1937: ”Älskar barnet modersfamnen”. Se oli suomeksi ns. Luulajan virsikirjassa numero 558, ”Työmies kaipaa kotihinsa, Lapsi äidin helmahan”, William Snellin 1967 tekemänä suomennoksena. Virsi ei ole nykyisessä Ruotsin kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa (Den svenska psalmboken 1986), eikä sitä tunneta suomalaisessa virsiperinteessä.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa on kuusi Kahlin virttä. Suomenkielisessä Ruotsin kirkon virsikirjassa, sen lisäosassa, jossa on virsiä Suomen ev. lut. kirkon virsikirjasta, on yksi Kahlin virsi, ”Nyt ylös sieluni”, virsi 749. Suomen kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa virsi on numerolla 585 ”Upp, du min själ och sjung!”. Sen tekstin on kääntänyt ruotsiksi Mikael Nyberg 1903 ja 1908 suomenkielisen virren mukaan. Virsi on käännetty myös englanniksi suomenkielisestä tekstistä (”Arise, my soul, stretch forth to things eternal”)
Johan Kahlin virret Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa

75 Jeesus, turva ainoa (Jesu, du Guds ende Son, suom. Elias Lagus 1790. Uud. Wilhelmi Malmivaara 1893. Virsikirjaan 1938)
203 Käy sydämeni temppeliin (Här, min Jesu, öppnar jag / nu för dig mitt hjertas tempel, suom. Elias Lagus 1790. Uud. Wilhelmi Malmivaara 1894. Virsikirjaan 1938)
308 Ah Jeesus, Herrani (En gång jag, Jesu, fick (Ty styrk mitt svaga hopp),  suom.Elias Lagus 1790 Uud. Wilhelmi Malmivaara 1893. Virsikirjaan 1938)
540 Aurinko armas valollansa (Solen, som en brudgum, går (Upp, rättfärdighetens sol), suom.Elias Lagus 1790. Uud. Uusia Wirsiä 1836. Virsikirjaan 1886)
560 Maat, metsät hiljenneinä (Min själ! se allt är stilla, suom.Elias Lagus1790. Uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1962. Virsikirjan lisävihkoon 1963)
632 Nyt ylös, sieluni (Up, up min själ och sjung, suom. Halullisten sieluin hengelliset laulut 1790. Uud. Wilhelmi Malmivaara  1901. Virsikirjaan 1938. Uud. Niilo Rauhala 1984)
Johan Kahlin virret Siionin virsissä

15 Sun sydämesi temppelin (Suom. Elias Lagus  1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1894, M. Nuorva 2016)
27 Lahjoita, Herra, Henkesi (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
30 Ah Jeesus, Herrani  (Suom. Elias Lagus  1790, uud.  Wilhelmi Malmivaara1893, M. Nuorva 2015)
58 Karitsaa katsokaamme (Suom. Elias Lagus 1790, uud.  Wilhelmi Malmivaara1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2016)
68 Jumala, Isä, armahda (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara1891, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
75 Herra, minä multa maan (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara1891, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
87 Kenenkä sydän kylmempi (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara1891, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
90 Onnea ei suurempaa (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2014)
103 Maa, katso, Herran käsi jo (Suom. Elias Lagus 1790, uud.  Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
201 Uhriksi, Poika Jumalan (Suom. Elias Lagus  1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015
202 Jeesus, turva ainoa (Suom.  Elias Lagus 1790, uud.  Wilhelmi Malmivaara 1893, M. Nuorva 2016)
206 Ilo suuri soikoon juuri| (Suom. Elias Lagus 1790, uud.  Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
217 Ei kanteleeni soi (Suom.  Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
218 Kiitoksen, Isä taivaan (Suom. Elias Lagus  1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
220 Maat, metsät hiljenneinä (Suom. Elias Lagus 1790, uud.  Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1962,  M. Nuorva 2016)
224 Pois pyyhi velkani (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2015)
231 Kuin lintu lentäen (Suom. Elias Lagus 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1893, Jaakko Haavio 1971, M. Nuorva 2016)
255 Nyt ylös sieluni (Suom. Halullisten sieluin hengelliset laulut 1790, uud. Wilhelmi Malmivaara 1901, M. Nuorva 2016)
Mikael Granlund

| Mikael Granlund |
| --- | --- |
 Granlund Minnesota Wildin harjoituksissa vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1992 (ikä 33) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mikke, Granny, Bruce, Magic Mike Finnish Baby Jesus, FBJ, Grandalf, Grane
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Dallas Stars
Sarja:  NHL
Pelinumero:  64
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  Oulun Kärpät (SML) HIFK (SML) Houston Aeros (AHL) Minnesota Wild (NHL) Nashville Predators (NHL) Pittsburgh Penguins (NHL)   San Jose Sharks (NHL)
NHL-varaus:  9. varaus, 2010 Minnesota Wild
Mikael Antero Granlund (s. 26. helmikuuta 1992 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Dallas Starsissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta on pelannut maajoukkeessa sekä seurajoukkueissa myös laitahyökkääjänä. Minnesota Wild varasi Granlundin ensimmäisen kierroksen yhdeksäntenä pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2010.
Granlund voitti vuonna 2011 sekä Suomen- että maailmanmestaruuden. Kevään 2011 MM-kilpailut olivat Granlundin ensimmäiset Suomen A-maajoukkueessa pelaamat arvokisat ja lopullinen läpimurto. Vuoden 2011 saavutukset nostivat hänet koko Suomen tietoisuuteen ja hänestä tuli maan puhutuimpia urheilijoita. Varsinkin MM-kilpailujen välierässä Venäjää vastaan Granlundin tekemä ilmaveivimaali toi Granlundille kulttipelaajan maineen Suomessa. SM-liigassa Granlund aloitti Oulun Kärpissä, josta hän siirtyi maaliskuussa 2009 Helsingin IFK:hon suuren sopimuskohun jälkeen. HIFK:ssa hän oli kolmen kauden ajan joukkueensa avainpelaajia. Uransa toisen MM-kultamitalin Granlund voitti vuoden 2022 Suomen kotikisoissa. Hän toimi joukkueen varakapteenina.
Granlund pitää itseään lähtökohtaisesti keskushyökkääjänä, mutta hän pelasi laitahyökkääjänä tulokaskautensa SM-liigassa ja Minnesotassa 2016–2017 lähtien. Myös Suomen A-maajoukkueessa Granlund on pääasiassa ollut laitahyökkääjä. Granlundin vahvuuksia ovat peliäly, syöttötaidot ja muu kiekollinen peli.
Seuraura > Junioriura

Granlund alkoi pelata jääkiekkoa viisivuotiaana Kempeleen Kiekko-Ketuissa. Joukkueen nimi vaihtui Laser HT:ksi Granlundin ollessa 10-vuotias. Hän pitää Laser HT:ta kasvattajaseuranaan ja käytti jo siellä pelinumeroaan 64, jonka valitsi käyttöönsä myös HIFK:ssa ja A-maajoukkueessa kunnianosoituksena kasvattajaseuralleen. Laser HT (nyk. Kiekko-Laser) nosti elokuussa 2011 Granlundin pelipaidan jäähallinsa kattoon.
Granlund pelasi Laserissa vuoteen 2006 asti, kunnes hän siirtyi Oulun Kärppiin. Hän voitti Kärpissä C-nuorten SM-hopeaa keväällä 2007. Kaudella 2007–2008 Granlund pelasi B-nuorissa, mutta vahvisti myös C-nuoria, joissa voitti Suomen-mestaruuden. Granlund nostettiin kaudeksi 2008–2009 Kärppien A-nuoriin, joissa hän pelasi 35 ottelussa tehoilla 21+36=57. Hän jakoi A-nuorten pistepörssin kolmannen sijan Lukon Olli Palolan kanssa. Granlund valittiin A-nuorten tähdistökentälliseen sekä kauden tulokkaaksi. Hänellä oli sarjan paras pistekeskiarvo (1,63) ja eniten alivoimamaaleja (3). Samalla kaudella hän pelasi myös Mestistä alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa kuudessa ottelussa, joissa hän teki tehot 4+3=7.
Seuraura > SM-liiga > Kärpät ja sopimusriita (2008–2009)

Granlund debytoi Kärppien liigajoukkueessa 17-vuotissyntymäpäivänään 26. helmikuuta 2009 ja sai ottelussa jääaikaa 15.41 minuuttia.  Debyytissään hänet merkittiin kokoonpanoon ykkösketjun keskushyökkääjäksi Jonas Anderssonin ja Vesa Viitakosken rinnalle Espoo Bluesia vastaan. Ottelu ratkaistiin voittomaalikisassa, jossa Kärppien valmentaja Matti Alatalo antoi Granlundille tilaisuuden näyttää kykynsä, mutta tämä ei onnistunut laukauksessaan.
Maaliskuun 2009 alussa Granlundin sopimuksesta syntyi riita, ja nuorukainen vedettiin 3. maaliskuuta pois Kärppien kokoonpanosta vain hetki ennen ottelua Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Granlundia edustavan pelaaja-agentin Ilkka Larvan mukaan Kärpät oli muuttanut omin luvin Granlundin kestoltaan avoimeksi jätetyn pelaajasopimuksen kaksivuotiseksi. 9. maaliskuuta HIFK ilmoitti tehneensä Granlundin kanssa kahden vuoden sopimuksen. Kärpät valitti Granlundin siirrosta SM-liigalle ja Jääkiekkoliitolle, koska seuralla oli vielä voimassa oleva nelivuotinen sopimus vuodelta 2007. Kohusta huolimatta Granlund siirtyi kaudeksi 2009–2010 HIFK:hon kaksivuotisella sopimuksella. Hänellä oli vaihtoehtoina kolme pääkaupunkiseudun joukkuetta: Blues, HIFK tai Jokerit.
Granlund haastoi Kärpät oikeuteen 1. heinäkuuta 2009, sillä hänen mielestään hänen Kärppien kanssa tekemänsä pelaajasopimus ei täyttänyt työsopimuksen tunnusmerkkejä, vaan hän oli niin sanottu vapaa pelaaja ja siksi oikeutettu tekemään sopimuksen HIFK:n kanssa. 25. elokuuta Kärpät ja HIFK sopivat kiistan. Samalla kun seurat pääsivät yksimielisyyteen pelaajasiirrosta, Granlund peruutti Oulun käräjäoikeuteen jättämänsä kanteen. Sopimuksen sisältö on salainen, ja molemmat seurat ilmaisivat tyytyväisyytensä sopimukseen.
Heinäkuussa 2009 valkovenäläinen Dynamo Minsk varasi Granlundin KHL:n ensimmäisen varaustilaisuuden toisella kierroksella vuorolla 41.
Seuraura > NHL > Nashville Predators (2019–2023)

Granlund kaupattiin juuri ennen kevään 2019 NHL:n siirtorajaa Nashville Predatorsiin. Minnesota sai vaihdossa sveitsiläishyökkääjä Kevin Fialan. Granlund ehti pelaamaan kauden päätteeksi 16 ottelua Nashvillessä tehden niissä viisi tehopistettä.
Kaudella 2019–2020 Granlund pelasi 63 ottelua tehden 17 maalia ja 30 tehopistettä. Kauden jälkeen Granlundille ei tarjottu uutta sopimusta ja hänestä tuli vapaa pelaaja. Kuitenkin joulukuussa 2020 Granlund teki Predatorsin kanssa yksivuotisen ja 3,75 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Heinäkuussa 2021 Granlund solmi neljän vuoden ja arvoltaan 20 miljoonan dollarin sopimuksen Predatorsin kanssa.
Seuraura > NHL > Pittsburgh Penguins (2023)

Maaliskuussa 2023 Predators kauppasi Granlundin Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa toisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2023 varaustilaisuudessa.
Seuraura > NHL > San Jose Sharks (2023–2025)

Elokuussa 2023 Penguins kauppasi Granlundin, Jan Ruttan, Mike Hoffmanin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron vuoden 2024 varaustilaisuudessa San Jose Sharksiin kolmen joukkueen kaupassa vaihdossa Erik Karlssoniin, Dillon Hamaliukiin ja kolmannen kierroksen varausvuoroon vuoden 2026 varaustilaisuudessa. Kaupan kolmas joukkue oli Montreal Canadiens.
Seuraura > NHL > Dallas Stars (2025–)

Helmikuussa 2025 Sharks kauppasi Granlundin ja puolustaja Cody Cecin Dallas Starsiin. Vaihdossa Sharks sai vuoden 2025 ensimmäisen kierroksen varausvuoron ja neljännen kierroksen varausvuoron, joka muuttuu kolmannen kierroksen varausvuoroksi, jos Stars etenee Stanley Cupin loppuotteluihin.
Maajoukkueura

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Granlund alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010. |  Granlund alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010. |  Granlund alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010. |  |
Maa:   Suomi
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Slovakia 2011 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Minsk 2010 | jääkiekko |  |
Granlund on kuulunut jokaisessa ikäluokassa Suomen avainpelaajiin pelaamissaan arvokisoissa. Hän on kuulunut myös Suomen kapteenistoon. Granlund pelasi olympialaisissa Sotšissa 2014, MM-kilpailuissa vuosina 2011, 2012, 2013, 2016, 2018, 2022, 2024 ja maailmancupissa vuonna 2016. Hän on pelannut myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2010 ja 2012 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009 ja 2010. Granlund edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2008.