stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wolt

| Wolt Enterprises |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2014
Perustaja:  Miki Kuusi, Elias Aalto (ent. Pietilä), Mika Matikainen, Oskari Pétas, Lauri Andler, Juhani Mykkänen
Toimitusjohtaja:  Miki Kuusi
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi, Ruotsi, Norja, Tanska, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Unkari, Tšekki, Kroatia, Serbia, Kreikka, Kypros, Malta, Georgia, Israel, Azerbaidžan, Slovakia, Slovenia, Kazakstan, Japani, Saksa 
Toimiala:  teknologiaselvennä
Tuotteet:  ruokatoimitukset
Liikevaihto:   65,5 milj. € (2022)
Liikevoitto:   -422 milj. € (2022)
Henkilöstö:  yli 7 000 (2022)
Emoyhtiö:  DoorDash
Kotisivu:  wolt.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wolt on suomalainen vuonna 2014 perustettu teknologiayritys, joka välittää ruokaa kotiinkuljetuksena omalla verkkoalustallaan. Woltin mobiilisovelluksella tai verkkosivuilta asiakkaat voivat tilata ruokaa ja päivittäistavaroita alustan ravintola- ja kauppiaskumppaneilta ja joko noutaa tilauksen itse tai saada sen kotiinkuljetettuna. Vuoden 2020 aikana yritys laajensi kuljetukset ravintolaruoasta ruokakauppaostoksiin sekä muihin päivittäistavaroihin. Woltilla on lisäksi myös oma päivittäistavaroiden verkkokauppa, Wolt Market. Toukokuussa 2022 yhdysvaltalainen paikallisen verkkokaupan yhtiö DoorDash osti Woltin.
Wolt on perustettu Helsingissä, jossa sen pääkonttori toimii edelleen. Wolt toimii 23 maassa ja yli 300 kaupungissa, mukaan lukien Tampereella, Turussa, Tallinnassa, Tukholmassa, Vilnassa, Kööpenhaminassa, Pristinassa, Prahassa, Brnossa, Bakussa, Tiranassa, Tbilisissä, Ateenassa, Tokiossa ja Tel Avivissa. Marraskuussa 2022 Woltilla oli yli 70 000 kauppiaskumppania, 150 000 lähettikumppania, 20 miljoonaa rekisteröitynyttä käyttäjää sekä noin 7000 työntekijää.
Marraskuussa 2021 yhdysvaltalainen ruoan tilauspalvelu DoorDash ja Wolt kertoivat päässeensä sopimukseen, jossa DoorDash ostaa Woltin noin seitsemällä miljardilla eurolla. Kauppa toteutui toukokuussa 2022. Kauppahinta maksettiin DoorDashin osakkeilla, ja Woltista tuli DoorDashin omistama.
Ennen DoorDashiin yhdistymistä Wolt keräsi yhteensä 856 miljoonaa euroa rahoitusta. Sen sijoittajiin kuuluvat muun muassa ICONIQ Capital, Highland Europe, 83North, EQT Ventures, Inventure, Lifeline Ventures, Supercellin perustaja ja toimitusjohtaja Ilkka Paananen ja Nokian hallituksen entinen puheenjohtaja Risto Siilasmaa.
Kuljettajat

Woltin lähetit eivät työskentele yhtiölle (lukuun ottamatta Saksaa) vaan toimivat itsenäisinä yrittäjinä, jotka voivat päättää milloin, missä ja kuinka paljon he työskentelevät. Yrittäjinä lähettien on itse maksettava laskuttamastaan palkkiosta kaikki työn sivukulut, kuten eläkemaksut, sosiaaliturvamaksut ja työvälinekulut. Heidän eläke- ja sairausajan turvansa hoidetaan Suomessa tyypillisesti YEL-vakuutuksen (yrittäjän eläketurva) kautta. Esimerkiksi autoa käytettäessä bensa-, vakuutus- ja muut kulut kuuluvat yrittäjän maksettavaksi, mutta ovat yrityksensä verotuksessa vähennyskelpoisia.  Woltin mukaan noin kolmannes läheteistä on täysipäiväisiä. Noin neljännes on opiskelijoita. Maahanmuuttajia on huomattava osa esimerkiksi Helsingissä.
Wolt-ruokalähetti Helsingissä kesällä 2021.
Bảo Đại

| Bảo Đại |
| --- | --- |
 Keisari Bảo Đại (保大帝)
 
Vietnamin keisari
Valtakausi:  8. tammikuuta 1926 – 25. elokuuta 1945
Edeltäjä:  Khải Định
Seuraaja:  Bảo Long (maanpaossa)
Vietnamin valtionpäämies
Valtakausi:  13. kesäkuuta 1949 – 30. huhtikuuta 1955
Edeltäjä:  Nguyễn Văn Xuân
Seuraaja:  Ngô Đình Diệm

Syntynyt:  Nguyễn Phước Vĩnh Thụy 22. lokakuuta 1913 Huế, Ranskan Indokiina
Kuollut:  30. heinäkuuta 1997 (83 vuotta) Pariisi, Ranska
Hautapaikka:  Passyn hautausmaa
Puoliso:  Kuningatar Nam Phương  ei-kuolema Lê Thị Phí Ánh  ei-kuolema Bùi Mộng Điệp  ei-kuolema Monique Baudot
Lapset:  Kruununprinssi Bảo Long (s.1936 - m.2007)  Nguyễn Phúc Phương Mai (s.1937 - m.2021)  Nguyễn Phúc Phương Liên (s.1938)  Nguyễn Phúc Phương Dung (s.1942)  Nguyễn Phúc Bảo Thắng (s.1943 - m.2017)  Nguyễn Phúc Phương Thảo (s.1946)  Nguyễn Phúc Phương Minh (s.1949 - m.2012)  Nguyễn Phúc Bảo Ân (s.1951)  Nguyễn Phúc Bảo Hoàng (s.1954 - m.1955)  Nguyễn Phúc Bảo Sơn (s.1957 - m.1987)  Nguyễn Phúc Phương Từ  Patrick-Edward Bloch
Koko nimi:  Nguyễn Phúc Vĩnh Thụy (阮福永瑞)
Suku:  Nguyễn
Isä:  Keisari Khải Định
Äiti:  Kuningatar Hoàng Thị Cúc
Uskonto:  roomalaiskatolilainen buddhalaisuus
Nimikirjoitus:  
Bảo Đại (synt. Vĩnh Thụy, 22. lokakuuta 1913 – 30. heinäkuuta 1997 Pariisi) oli Vietnamin viimeinen keisari ja Vietnamin valtionpäämies.
Elämäkerta

Prinssi Nguyễn Vĩnh Thụyn isä oli keisari Khải Định ja äitinsä alasäätyinen jalkavaimo. Hän opiskeli Ranskassa ja vietti nuoruudessaan vain vähän aikaa Vietnamissa.
Vĩnh Thụy nousi keisariksi vuonna 1925 isänsä kuoltua ja otti hallitsijanimen Bảo Đại (suom. suuruuden säilytys). Hänen kruunajaisensa pidettiin 6. tammikuuta 1926. Siirtomaaisäntä Ranska oli kuitenkin vienyt hallitsijasuvun viimeisetkin vallan rippeet hänen isänsä kuollessa, ja hänellä oli vain nimellistä valtaa keisarina. Hänen Ranskan-opintojensa aikana tätä nimellistä valtaa käytti valtionhoitajien komissio.
Vuonna 1932 Bảo Đại palasi Huếen ja yritti parhaansa mukaan uudistaa keisarillista hallintoa. Todettuaan ettei voinut tehdä asioille käytännössä mitään ranskalaisten vastustuksen vuoksi hän tyytyi asemansa nimelliseen luonteeseen.
9. maaliskuuta 1945 Japani syrjäytti Ranskan siirtomaahallinnon. Bảo Đại julisti vuonna 1884 allekirjoitetun protektoraattisopimuksen purkautuneeksi ja Vietnamin itsenäiseksi Japanin suojeluksessa. Hänen asemansa nimellisyyden vuoksi hänen ei kuitenkaan ollut mahdollista kerätä kansan kannatusta. Japanilaiset harkitsivat nostavansa keisariksi Japanissa asuvan ikääntyvän prinssi Cường Đển, mutta sallivat lopulta Bảo Đạin pitää asemansa keisarina vailla valtaa.
Việt Minh ja sen johtaja Ho Tši Minh arvelivat, että Bảo Đại heihin yhdistettynä olisi symbolisesti vahva liike. Việt Minh pyysi Bảo Đạita luopumaan vallasta ja sen sijaan ottamaan vastaan tehtävän järjestön neuvonantajana. Toimittuaan jonkin aikaa neuvonantajana Bảo Đại ymmärsi, että hänelle ei ollut tiedossa mitään todellista roolia, ja lähti 1946 maanpakoon Hongkongiin.
Ranska salli lopulta Vietnamin kolmen alueen yhdistymisen ja täydellisen itsenäisyyden maalle. Bảo Đại suostui tällöin ottamaan vastaan Vietnamin valtion hallitsijan aseman vastaan heinäkuussa 1949. Hänestä saatettiin edelleen käyttää nimitystä ”hänen majesteettinsa”, mutta hänen asemansa ei ollut enää keisari, vaan yksinkertaisesti valtionpäämies.
Vuonna 1954 Geneven rauhansopimus jakoi Vietnamin Pohjois- ja Etelä-Vietnamiin. Bảo Đại ja tämän neuvonantajat yrittivät kerätä itselleen todellista valtaa etelässä Saigonissa. Bảo Đạin pääministeriksi vuonna 1955 nimittämä Ngô Đình Diệm järjesti kuitenkin lokakuussa samana vuonna kansanäänestyksen, jossa Bảo Đại syrjäytettiin vallasta. Bảo Đại ei kiistauttanut äänestyksen tulosta ja muutti asumaan Ranskaan.
Vuonna 1981 Bảo Đại matkusti Yhdysvaltoihin. Maanpakovuosiensa aikana hän tapasi muita pakolaisia ja pyrki heidän kanssaan aktiivisesti saamaan demokratiaa Vietnamiin. Bảo Đại kuoli Val-de-Grâcen sotilassairaalassa Pariisissa vuonna 1997, ja hänet on haudattu Cimetière de Passyn hautausmaalle. Bảo Đạin kuoleman jälkeen hänen pojastaan Bảo Longista tuli Nguyễn-dynastian päämies.lähde?
Perhe

Bảo Đại nai 20. maaliskuuta 1934 Jeanne Marie-Thérèse (Mariette) Nguyen Huu-Hao Thi Lanin (1914–1963), joka otti nimekseen Hoang Hau Nam Phuong. Nam Phương ja Bảo Đại saivat viisi lasta: kruununprinssi Bảo Long (s. 4. tammikuuta 1936), Phuong Mai (s. 1. elokuuta 1937), Phuong Lien (s. 3. marraskuuta 1938), Phuong Dung (s.  5. helmikuuta 1942) ja Bảo Thang (s. 9. joulukuuta 1943).lähde?
Bảo Đạilla oli Nam Phuongin lisäksi neljä muuta vaimoa, joista kolmen kanssa hän oli naimisissa jo ennen avioitumistaan Nam Phuongin kanssa:
Phi Ánh, serkku, avioituivat vuonna 1935,
Hoang, kiinalainen, avioituivat vuonna 1946 (saivat yhden tyttären)
Bùi Mộng Điệp avioituivat vuonna 1955 (kaksi lasta)
Monique Baudot, ranskalainen, avioituivat 1972
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Australia 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  NARA  IdRef
PKP Petšeneg

PKP Petšeneg
PKP Petšeneg on venäläinen konekivääri. Se on modernimpi versio neuvostoliittolaisesta PKM-konekivääristä. PKP Petšenegin piippu on raskaampi, sitä ei voi irrottaa ja se on paineilmajäähdytetty säteittäisellä jäähdytysvirralla, joka pitää aseen luotettavampana ja hallittavampana. Lisäksi aseeseen voi asentaa optisen tähtäimen tarkkuuden parantamiseen. Venäjän asevoimien mallinimike aseelle on 6P41 tai 6P41N (Petšeneg-N), jossa on kisko yötähtäimelle. Tällä hetkellä PKP:ta on käytössä Venäjän asevoimien erikoisjoukoissa, Spetsnazissa ja myös muissa joukoissa huomattavia määriä.
PKP Petšeneg on nimetty Turkin sotaisan alkuperäisheimon petsenegien mukaan, jonka alueesta tuli myöhemmin osa Etelä-Venäjän ja Ukrainan aroja. PKP on vakio 7,62×54mmR PKM konekivääri ilman nopean piipunvaihdon mahdollisuutta, ja tarkoitettu käytettäväksi kiinteällä jalustalla ryhmän tulitukiaseena. PKP on tulivoimaisempi ja pystyy tuottamaan pidemmän aikaa jatkuvaa tulta kuin vakioase RPK-74, minkä lisäksi 7,62x54mmR omaa pidemmän tehokkaan kantaman ja paremman läpäisykyvyn rakenteisiin ja rakennettuihin suojiin taisteluympäristössä.
Venäläinen sotilas 51. ilmavoimien rykmentistä asenaan PKP Petšeneg
Suunnittelu

PKP Petšenegin voidaan katsoa olevan muunnelma PKM-konekivääristä, mutta se on valmistettu yhtä taktista roolia varten, olemaan kunnollinen tulitukiase mekanisoidulle jalkaväelle ja erikoisjoukoille. Sen keskeinen ero verrattuna edeltäjäänsä on piipussa, jota ei voi nopeasti vaihtaa kentällä, mutta sen voi kuitenkin irrottaa tarkastusta ja huoltoa varten. PKP:n piippu on jonkin verran painavampi kuin PKM-konekiväärin, ja se käyttää säteittäisiä jäähdytysvirtoja. Piippu on suljettu metalliseen vaippaan, jonka sisällä paineilmajäähdytys tapahtuu. Tätä tekniikkaa käytettiin jo Lewis-pikakiväärissä, joka kehitettiin 1. maailmansodan aikoina. Jäähdytysilma saapuu vaipan sisään ovaalinmuotoisista luukuista vaipan takaosasta ja poistuu piipun suulla. Ensimmäisissä prototyypeissä Petšenegistä käytettiin vakioliekinvaimenninta, kuten PKM-konekiväärissä, mikä aiheutti suuren paineaallon aseen kuumentuessa. Nykyisissä vaimentimissa ongelma on poistettu. Piipun takaosaan on kiinnitetty pysyvästi kiinnitetty kahva, jossa on pitkänomainen muoto, sillä sen on tarkoitus myöskin suojata kangastuksilta, joita syntyy kun kuuma ilma pyörii aseen edessä. Valmistaja lupaa aseen ampuvan 600 laukausta yhteen menoon ilman mitään ongelmaa piipussa. Käytännössä kuitenkin jatkuvaa tulta on mahdollista ampua 250 laukausta. Toinen ero on kiinteä jalusta aseen etuosassa. Tämä lisäys parantaa hallittavuutta ja tarkkuutta pitkälle ammuttaessa, mutta se myös rajoittaa ampumissektoria, joka olisi ilman jalustaa suurempi. Toinen seuraus edellä mainitusta lisäyksestä on, että PKP:llä on epämukavampi ampua olkapäältä tai lonkalta, koska aseessa ei ole kahvaa ja jalusta on sijoitettu liian eteen. Kuitenkin aseessa on kantohihna, jota voi käyttää apuna lonkalta ammuttaessa.
Muissa teknisissä seikoissa PKP on samanlainen kuin PKM.
Tekniset tiedot > Käyttäjät

Venäjä
Kazakstan
Kirgisia
Namibia
Syyria
Tekniset tiedot > Tyyppi

Konekivääri
Tekniset tiedot > Valmistusmaa

Venäjän federaatio
Tekniset tiedot > Palveluskäytössä

2001–
Tekniset tiedot > Muunnelmat

Petšeneg 2
Petšeneg Bullpup
Tekniset tiedot > Sodat

Toinen Tšetšenian sota
Etelä-Ossetian sota 2008
Syyrian sisällissota
Terrorisminvastainen sota
Krimin miehitys 2014, Ukraina
Tekniset tiedot > Suunnittelija

TsNIITochMash
Tekniset tiedot > Paino

8,2 kg vakiojalustalla
12,6 kg kolmijalalla
Tekniset tiedot > Pituus

1 200 mm
Tekniset tiedot > Piipun mitta

658 mm
Tekniset tiedot > Kaliiperi

7,62x54mmR
Tekniset tiedot > Tulinopeus

600–600 lks/min
Tekniset tiedot > Lähtönopeus

825 m/s
Tekniset tiedot > Tehokas kantama

1 500 m
Tekniset tiedot > Syöttö

Vyö: 100/200/250 patruunaa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Modern Firearms: http://modernfirearms.net/machine/rus/pecheneg-e.html
PKP Petšeneg
Saksan asevoimien puvussa oleva sotilas, aseenaan PKP Petšeneg
Autoklaavi

Nykyaikainen autoklaavi.
Autoklaavi on kannella ilmatiiviisti suljettava paineastia, jossa aineita kuumennetaan tavallisesti höyryllä. Käsittelyn tarkoituksena on tiettyjen reaktioiden nopeuttaminen tai esim. sairaalainstrumenttien desinfiointi.
Autoklaavit voidaan jaotella väliaineen mukaan kolmeen ryhmään:
höyryautoklaavi
kaasuautoklaavi
plasma-autoklaavi
Höyryautoklaavi

Höyryautoklaavin toiminta perustuu korkeaan lämpötilaan, riittävään käsittelyaikaan, ylipaineeseen sekä kylläiseen vesihöyryyn. Autoklaavin toimintaperiaate on samanlainen kuin painekattilassa.
Höyryautoklaavi soveltuu kaikille kuumennusta kestäville materiaaleille, kuten lasi, kumi ja metallit sekä myös nesteille. Nykyään on myös yhä enemmän muoveja, jotka kestävät autoklavoinnin.
Höyryautoklaavissa käsiteltävää kohdetta kuumennetaan 121 °C:n lämpötilassa vähintään 15 minuuttia. Lisäksi käytetään yhden ilmakehän eli 101 kPa:n (1 bar) painetta ja kylläistä vesihöyryä. Myös korkeampaa 134 °C:n lämpötilaa ja 2 bar:n painetta käytetään yleisesti. Tällöin käsittelyaika on vastaavasti lyhyempi, vain 3,5–8 min. Korkeampaa lämpötilaa ei kuitenkaan voida käyttää herkimmille steriloitaville tuotteille, kuten kumia sisältäville osille, vaan tällöin on käytettävä 121 °C:n ohjelmaa. Autoklaavissa vesihöyryn on täytettävä koko sterilointiastian sisätila. Höyryautoklaavin sterilointiteho perustuu lämmön tehokkaaseen siirtämiseen. Höyryautoklaavia pidetään tehokkaimpana sterilointimenetelmänä.
Kaasuautoklaavi

Kaasuautoklaavia käytetään sellaisten kohteiden sterilointiin, jotka eivät kestä höyryautoklaavia.  Väliaineena käytetään jotakin mikrobeja tappavaa eli mikrobisidista kaasua. Yleisesti käytetään formaldehydiä, etyleenioksidia ja vetyperoksidia. Kaasuautoklaavin sterilointiteho perustuu käytettyjen kaasujen mikrobeja tuhoaviin ominaisuuksiin.
Kaasuautoklaavien käyttölämpötila on huomattavasti matalampi kuin höyryautoklaavin. Esimerkiksi etyleenioksidisterilointi tapahtuu noin 40–45 °C:n lämpötilassa ja formaldehydisterilointi 73–80 °C:n lämpötilassa. Etyleenioksidisterilointia käytetään mm. kuumuudelle aroille tuotteille, kuten kertakäyttöiset muovituotteet, sairaaloiden sidetarpeet ja terveyssiteet.
Useat kaasusteriloinnissa käytettävät kaasut ovat I luokan myrkkyjä, joten steriloidut tuotteet on tuuletettava steriloinnin jälkeen. Riippuen siitä kuinka hyvin tuote absorboi käytettyä kaasua, ovat tuuletusajat kahdesta vuorokaudesta viikkoon.
Autoklaavien koko vaihtelee pienistä pöytämalleista isoihin paikalleen asennettuihin malleihin. Niitä käytetään mm. sairaaloissa, tutkimusyksiköissä, yliopistoissa ja tehtaissa steriloimaan välineet mikro-organismeista ja niiden itiöistä. Autoklaaveja käyttää myös elintarviketeollisuus, jolloin ensisijainen käyttötarkoitus on elintarvikkeen kypsyttäminen, jonka yhteydessä saadaan myös tuotteen steriiliys.
Esimerkiksi maksamakkarat ja rasioihin pakatut maksapasteijat sekä täyssäilykkeet kypsennetään autoklaavissa.
Autoklaavia käyttää yleisimmin välinehuoltaja. Välineet pakataan erillisiin autoklaavipusseihin, joiden toinen puoli on paperia ja toinen laminaattia. Autoklaavissa kuuma höyry kulkeutuu paperipuolen lävitse välineeseen ja tuhoaa siitä elolliset mikrobit. Väline säilyy steriilinä paperi-laminaattipussissa avaamiseen tai validoituun aikaan asti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Autoklaavi Wikimedia Commonsissa
Laboratoriolaitteet ja tarvikkeet
Autoklaavi | Bunsenlamppu | Eksikkaattori | Lämpökaappi | Lämpömittari | Mikroskooppi | Sentrifugi | Spaatteli | Spektrofotometri | Vaaka | Vesi-imu  | Vetokaappi
Lasi- ja posliinitarvikkeet
Byhnersuppilo | Byretti | Erlenmeyer | Erotussuppilo | Imupullo | Kaasupipetti | Kellolasi | Keitinlasi | Koeputki | Kolvi | Kyvetti | Mittalasi | Mittapullo | Petrimalja | Pipetti | Ruiske | Soxhlet | Upokas
Gajo

| Gajo |
| --- | --- |
Oma nimi:  Basa Gayo
Tiedot
Alue:   Indonesia
Puhujia:  300,000 (2000)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet luoteissumatralaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  gay
ISO 639-3:  gay
 Ohje 
Gajo on Indonesiassa Sumatran saaren pohjoisosassa puhuttu austronesialainen kieli. Sitä puhui vuoden 2000 väestönlaskennassa äidinkielenään 300,000 ihmistä.
Žarko Dolinar

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Jugoslavia
Miesten pöytätennis
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Wembley 1954 | nelinpeli |  |
|  Hopeaa | Utrecht 1955 | kaksinpeli |  |
|  Hopeaa | Utrecht 1955 | nelinpeli |  |
|  Hopeaa | Bukarest 1953 | sekanelinpeli |  |
|  Hopeaa | Kairo 1939 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Wembley 1954 | sekanelinpeli |  |
|  Pronssia | Wien 1951 | joukkuepeli |  |
|  Pronssia | Kairo 1939 | kaksinpeli |  |
Žarko Dolinar (3. heinäkuuta 1920 – 9. maaliskuuta 2003) oli kroatialainen pöytätenniksen pelaaja, joka voitti lajin MM-kisoissa yhteensä kahdeksan mitalia.
Koprivnicalainen Dolinar toimi myös ITTF:n urheilutieteen komitean johtajana. Hän oli filosofian tohtori ja yliopiston professori Zagrebissa ja Baselissa. Hänet julistettiin Vanhurskaaksi kansakuntien joukossa noin 300 juutalaisen pelastamisesta toisessa maailmansodassa.
Dolinar oli 82-vuotias kuollessaan Sveitsin Baselissa 9. maaliskuuta 2003.
Iivo Hokkanen

| Iivo Hokkanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. toukokuuta 1985 (ikä 39) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Iippo, Taikuri
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  HC Chamonix-Morzine
Sarja:  Ligue Magnus
Pelinumero:  8
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:  Jukurit (Mestis) HPK (SML) KooKoo (Mestis) Tappara (SML) HIFK (SML) EHC Freiburg (DEL2) Anglet Hormadi (Ranska I)
Iivo Hokkanen (s. 3. toukokuuta 1985 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ranskan Ligue Magnusin HC Chamonix-Morzinessa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hokkanen on aiemmin pelannut SM-liigassa yhteensä 127 runkosarjaottelua tehopistein 5+13=18 ja keräten 54 jäähyminuuttia sekä 19 playoff-ottelua tehopistein 1+2=3 ja keräten neljä jäähyminuuttia.
Ura > Seuraura > Nousu SM-liigaan

Hokkanen on Mikkelin Jukureiden kasvatti. Hän teki joukkueessa Mestis-debyyttinsä jo 16-vuotiaana kaudella 2001–2002. Kaudella 2003–2004 Hokkanen pelasi Mestistä myös alle 20-vuotiaiden maajoukkueen mukana. Hän kävi hakemassa suurimman osan kaudestaan pelituntumaa Hämeenlinnan Pallokerhon A-nuorista. Kausi 2004–2005 oli Hokkaselle kuitenkin varsinainen tulokaskausi Mestiksessä ja se toi hänelle 36 runkosarja- ja yhdeksässä playoff-ottelussa tehot 2+6=8. Hokkanen pelasi kautensa lähinnä peruspelaajana nelosketjussa.
Kaudeksi 2005–2006 Hokkanen teki SM-liigasopimuksen HPK:n kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä kauden kuudennella kierroksella 29. syyskuuta 2005 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Yhteensä Hokkasen tulokaskausi SM-liigassa toi 39 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän pelasi kaikki liigaottelunsa hyvin pienessä roolissa lähinnä loukkaantuneiden paikkaajana, mutta voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden. Hokkanen pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kahden ottelun verran lainalla sekä Järvenpään Haukoissa että TuTossa. Huhtikuussa 2006 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa.
Kaudesta 2006–2007 Hokkanen pelasi valtaosan lainalla Mestis-joukkue KooKoon paidassa, jossa hän sai vaihtelevissa rooleissa tililleen 20 ottelussa 13 tehopistettä. Hokkanen pelasi kauden aikana myös yhden Mestis-ottelun lainalla Kirkkonummen Salamoissa. HPK:n SM-liigajoukkueessa hän pelasi edellisen kauden tapaan hyvin pienessä roolissa ja jäi 28 runkosarja- ja kuudessa playoff-ottelussa ilman tehopisteitä. Hokkanen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kausi 2007–2008 oli hänelle toistaiseksi ainoa kokonainen SM-liigassa ja se toi hänelle 58 runkosarjaottelussa tehot 5+12=17 sekä 11 playoff-ottelussa tehot 1+2=3. Hokkanen teki liigauransa avausmaalin kauden toisessa ottelussaan 13. syyskuuta 2007 Turun Palloseuraa vastaan. Siirtorajan kynnyksellä, tammi-helmikuun 2008 vaihteessa hän siirtyi loppukaudeksi Tapparaan vaihdossa Harri Ilvoseen. Hokkanen täytti loppukaudella paikkansa joukkueen nelosketjussa ja voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Ura > Seuraura > Paluu Mestikseen

Hokkanen palasi kaudeksi 2008–2009 sarjatasoa alemmas kasvattajaseuraansa Jukureihin. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 7+15=32. Kaudeksi 2009–2010 Hokkanen siirtyi KooKoohon. Hän pelasi alkukauden hieman nihkeästi, mutta sai pääsääntöisesti luottoa joukkueen ykkössentterinä. Hokkanen voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Huhtikuussa 2010 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen KooKoon kanssa ja se sisälsi option SM-liigaan siirtymisestä keväällä 2011.
Kaudella 2010–2011 Hokkanen teki Mestiksen yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 18+33=51, joilla hän sijoittui koko sarjan piste- ja syöttöpörssissä toiseksi edellään vain SaPKon Jan-Mikael Järvinen. Hokkanen valittiin kauden päätteeksi Mestiksen toiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2011–2012 hän oli KooKoon toiseksi paras pistemies Mikko Liukkosen jälkeen tehoilla 11+18=29. Hokkanen voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Hän kävi lokakuussa 2011 myös kahden ottelun verran lainalla SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa, joka lainasi KooKoohon puolestaan Siim Liivikin.
Kaudeksi 2012–2013 Hokkanen palasi taas kasvattajaseuraansa Jukureihin. Hän kuitenkin loukkaantui noin puolessa välissä kautta pelattuaan 29 runkosarjaottelua. Hokkanen palasi kaukaloihin kesken pudotuspelien kahteen playoff-otteluun ja voitti Mestiksen-mestaruuden. Jukurit hävisi liigakarsinnat kuitenkin Tampereen Ilvekselle otteluvoitoin 4–1. Joulukuussa 2012 Hokkanen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kausi 2013–2014 päättyi Mestis-hopeaan. Kaudeksi 2014–2015 Hokkanen nimettiin Jukureiden varakapteeniksi. Hän jakoi kevään 2015 pudotuspeleissä kymmenellä syöttöpisteellään joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton Mika Kujanpään kanssa ja Hokkanen voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden.
Ura > Seuraura > Siirtyminen ulkomaille

Hokkanen siirtyi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella sopimuksella Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan EHC Freiburgiin. Hän kuitenkin jätti joukkueen lokakuussa 2015. Marraskuussa Jukka Suutari houkutteli Hokkasen loppukaudeksi Ranskan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle FFHG Division 1:n Anglet Hormadi Éliteen, kun seurassa pelannut Iiro Vehmanen kertoi hänelle joukkueen tarvitsevan keskushyökkääjää. Hokkanen sijoittui sarjan kevään 2016 pudotuspelien maalipörssissä kuudella osumallaan toiseksi HC Caenin Andre Menardin jälkeen. Hän eteni Angletin kanssa finaaleihin, mutta mestaruuden vei kuitenkin Nice HCA otteluvoitoin 3–2. Kaudeksi 2016–2017 Hokkanen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella sarjatasoa ylemmäs HC Chamonix-Morzinen riveihin.
Ura > Maajoukkueura

Hokkanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2005. Yhteensä hän on pelannut 29 nuorten maaottelua.
Muuta

Hokkanen on toisen polven liigapelaaja, sillä hänen isänsä Timo pelasi omalla urallaan kaksi SM-liigakautta HPK:ssa.