stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Palapye

| Palapye |
| --- | --- |
 Katunäkymä 1987, taustalla voimala
 Palapye
 Koordinaatit: 22°33′S, 27°06′E 
Valtio:  Botswana
Alue:  Central
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21 km²
Väkiluku (2022):  52 636
Aikavyöhyke:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Palapye on Botswanassa oleva suurehko kaupunki, joka sijaitsee Francistownin ja Gaboronen puolivälissä. Vuosien varrella kaupungin sijainti on tehnyt siitä sopivan pysähdyspaikan eteläisen Afrikan tärkeän pohjois–etelä-suuntaisen rautatien ja maantien varrella.
Vuonna 1997 Palapyen sanottiin olevan Afrikan nopeimmin kasvava kylä, jonka suunniteltiin kasvattavan väestönsä kolmestakymmenestä tuhannesta sataan kahdeksaankymmeneen tuhanteen. Vuoden 2022 väestönlaskun mukaan asukkaita oli 52 636. Vuonna 2011 kaupungissa oli noin 37 000 asukasta. Vuosina 2001–2011 väestö kasvoi 3,54 prosenttia vuodessa.
Palapyessa on myös pieni lentokenttä ja Morupule Collieryn hiilikaivos, josta saadaan tarvittava hiili Morupulen voimalaan, joka on Botswanan tärkein sähköntuottaja. Voimalassa on ryhdytty laajennustoimiin sen tuotannon lisäämiseksi yritettäessä vastata maan kasvavaan sähkönkulutukseen. Rakennustyöt alkavat 2008.
Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopisto toimii Palapyessa.
Palapyessa toimii Lotsane Senior Secondary School, joka on hallituksen koulu, sekä useita muita ala-asteita ja peruskouluja. Kaupungissa on myös useita yksityiskouluja palvelemassa muuta opetusta. Paikkakunnalle perustettiin Botswanan kansainvälinen tiede- ja teknologiayliopisto (BIUST) vuonna 2005.
Palapyen lähellä on useita tunnettuja matkailunähtävyyksiä. Khama Rhinon eläinten suojelualue on ehkä parhaiten tunnettu. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä Palapyesta. Alueella suojellaan sarvikuonoja. Siellä elää sekä isosarvikuonoja että pensassarvikuonoja, 30 muuta maaeläinlajia ja yli 230 lintulajia.
Tswapongin kukkuloilla on myös monia historiallisesti tärkeitä alueita. Sitä on ehdotettu Unescon maailmanperintökohteeksi. Samoin lähellä on mystinen Moremi Gorge, jossa on jatkuvasti vettä tuottavia lähteitä.
Noin 20 kilometriä Palapyesta kaakkoon, lähellä Malakan kylää, on Phalatswen jäänteet, joita kutsutaan myös nimellä Old Palapye. Alueella asui bamangwatoiksi kutsuttuja ihmisiä, joita hallitsi 1889–1902 Khama III.
Filip Forstén

Filip Forstén
Filip August Karl Forstén (6. heinäkuuta 1852 Nurmijärvi – 18. syyskuuta 1932 Viipuri) oli suomalainen laulaja, baritoni. Hän opiskeli ulkomailla ja esiintyi Lontoossa 1877, Etelä-Amerikassa 1878–1879. Hän oli kiinnitettynä Maltan oopperaan 1880 ja Tukholman oopperaan 1883–1887. Hän oli mukana August Fredrik Arppen oopperaseurueessa Helsingissä 1888 ja vieraili sen jälkeen useissa Euroopan maissa  muun muassa Pauline Luccan kanssa. Hän toimi Wienin konservatorion professorina 1894–1929. Viimeiset vuotensa hän asui Viipurissa.
Filip Forsténin sisko oli laulaja Anna Forstén ja serkku pianisti sekä kirjailija Ina Lange, os. Forstén. pikkuserkkuja olivat eläinsuojelija Torsten Forstén ja Reitkallin puutarhakoulun perustaja Lennart Forstén.
Aiheesta muualla

Nordisk Familjebok
Nukemap

| Nukemap |
| --- | --- |
 Kuvakaappaus Trinity-ydinkokeessa käytetyn Gadget-pommin simuloidusta räjäyttämisestä Manhattanilla New Yorkissa.
Verkkosivusto:  www.nuclearsecrecy.com/nukemap
Luonut:  Alex Wellerstein
Avattu:  2012
Nykyinen tila:  toiminnassa
Nukemap, tyyliteltynä NUKEMAP, on Alex Wellersteinin luoma verkkosivu, jossa voi kokeilla erilaisten ydinaseiden vaikutuksia kartalla. Sivusto avattiin helmikuussa 2012.
Toiminta

Sivustolla käyttäjä voi valita jonkin ydinaseen (nykyisen, historiallisen tai vain tietyn kilotonni-määrän) ja sen jälkeen simuloidusti räjäyttää sen haluamassaan sijainnissa maailmankartalla. Sen jälkeen kartalle tuohon paikkaan tulee näkyviin kyseisen aseen aiheuttaman ydinräjähdyksen vaikutusalue ja muuta tietoa. Kartalla näkyy kuinka kaukana räjähdyspisteestä aseen aiheuttama lämpöaalto, paineaalto, ionisoiva säteily ja ydinlaskeuma vaikuttavat. Ohjelma laskee lisäksi esimerkiksi räjähdyksen aiheuttamat uhrit.
Historia

Google Mapsin karttaa käyttävä sivusto avatiin vuonna 2012. Myöhemmin palvelu siirtyi käyttämään Mapboxia ja on saanut useita päivityksiä historiansa aikana. Vuonna 2013 Wellerstein julkaisi Nukemap 3D:n, joka näytti ydinräjähdyksen ja siitä syntyvän sienipilven kolmiulotteisesti. Palvelu käytti Google Earthia. Google kuitenkin lopetti ohjelmaan tarvittavan API-koodin tuen vuonna 2016, minkä takia palvelu jouduttiin sulkemaan. Wellerstein julkaisi vuonna 2018 Missilemapin, joka havainnollistaa historiallisten ja nykyisten ydinohjusten kantomatkoja sekä osumatarkkuuksia kartalla.
Nukemapia on käytetty muun muassa opetuksessa, julkisessa keskustelussa ja erilaisissa julkaisuissa havainnollistamaan ydinaseiden toimintaa ja niiden aiheuttamaa tuhoa.
Aiheesta muualla

Nukemapin sivusto
Alex Wellersteinin sivuilla
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Nukemap
Käännös suomeksi
Hilkka Norkamo

Hilkka Mari Norkamo, o.s. Forstén (18. marraskuuta 1910 Sippola – 24. maaliskuuta 2004 Kouvola) oli suomalainen kuoronjohtaja ja kääntäjä.
Norkamon isä agronomi Forstén oli maanviljelystyönsä ohella innokas kuoromies muun muassa paikallisen mieskuoron johtaja ja isoäitinsä Alma Forsténin ja isoisänsä Lennart Forsténin kodissa Norkamo sai kuulla konsertteja. Norkamo opiskeli Helsingin yliopistossa kieliä ja vuosina 1931–1934 musiikkia Helsingin konservatoriossa, nykyisessä Sibelius-Akatemiassa. Norkamo toimi vuodesta 1948 kuoronjohtajana Kaakkois-Suomessa, missä hän nosti muun muassa Kuusankosken Kaiku -sekakuoron Suomen valiokuorojen luokkaan.
Suomentajana Norkamo oli hyvin tuottelias. Hänen liki 500 laulukäännöstään edustavat eri musiikkityylejä: Pieni rumpali ja Lintu, virsi 567 tai joululaulu Sinivuorten yö. Hänen käännöksiään on tallennettu nuottijulkaisuihin, elokuvaan ja levytyksiin.
Norkamo johti vuodesta 1954 Sulasolin laulujuhlien juhlakuoroja, teki kiertueita kuorojen kanssa, sai palkintoja ja diplomeja eri musiikkikilpailuista sekä toimi kuoronjohtajana edustustehtävissä. Presidentti Urho Kekkonen myönsi Norkamolle director musices -arvonimen 30.12.1964. Naisista hän oli viides arvonimen saaja ja sijalla 83 kaikista nimitetyistä. Kekkosen myöntämistä 4626 arvonimestä vain 274 tuli naisille.
Norkamo laati Puolan kansallislaulun suomenkieliset sanat.
Norkamo avioitui vuonna 1935 Leo Norkamon kanssa, ja heillä oli neljä lasta.
Aiheesta muualla

Hilkka Norkamon sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Finspångin kunta

| Finspångin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa ja Närke
Keskustaajama:  Finspång
Kuntakoodi:  0562
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 055,25 km²
Väkiluku (2022)  ():  21 903
 – Väestötiheys:  20,6 as./km²
 
 www.finspang.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Finspångin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Finspångin kunnantalo.
Finspångin ruukkialuetta.
Siemensin omistuksessa oleva Finspångin linna.
Finspångin rautatieasema.
Suomi-seuran talo Finspångissa.
Hävlan ruukki.
Rejmyren kirkko.
Finspångin kunta (ruots. Finspångs kommun) on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Finspång.
Kunnan maapinta-ala on 1 055,25 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 21 903 henkeä (2022).
Kunnassa sijaitsee Finspångin linna.
Teollisuushistoriaa

Finspångissa oli jo 1500-luvun alussa pieni rautaruukki. 1600-luvun taitteessa saapui valloneja, joista Louis De Geer osti ruukin omistukseensa ja alkoi valmistaa kanuunoita ja tykinkuulia. Tykkiteollisuus jatkui vuoteen 1911, mutta tilalle perustettiin pari vuotta myöhemmin Finspångs Metallverk AB, monipuolinen metallitehdas joka jalosti raudan lisäksi kuparia, messinkiä ja pronssia, myöhemmin myös alumiinia, jonka tuottajana siitä tuli kansainvälisestikin merkittävä.
Finspångs Metallverk tunnettiin vuosina 1942–1969 nimellä Svenska Metallverken, kunnes se yhdistyi Grängesbergsbolagetin (TGO) kanssa yhtiöksi Gränges Essem. Työvoimapulan lievittämiseksi tehtaaseen otettiin 1960- ja 1970-luvulla paljon vierastyöläisiä, eniten Suomesta ja toiseksi eniten Jugoslaviasta. Yhtiö jaettiin vuosina 1973–1974 neljään osaan, joista Finspångissa toimivat Gränges Aluminium  ja Gränges Weda. Alumiinituotteiden teko jatkuu paikkakunnalla nyt yritysnimellä Hydro Extrusions.
Finspångilainen metalliyritys oli myös Svenska Turbinfabriks AB Ljungström, joka tuli tunnetuksi lyhenteestä STAL ja sitten, fuusioiduttuaan Nackassa toimineen Lavalin höyryturbiiniyhtiön kanssa nimellä Stal-Laval. Yhtiö tuotti höyryturbiineja laivoihin ja voimalaitoksiin, myöhemmin myös ydinvoimaloihin. Myös Stal-Laval turvautui paljolti ulkomaiseen työvoimaan. Turbiineja tuottaa Finspångissa nyt Siemens Energy.
Finspångin kuparituotteiden perinteitä jatkoi myöhemmin Grängesin tytäryhtiö Wirsbo Bruk, vuodesta 1986 Outokumpu ja nykyisin Luvata.
Finspångin teollisuusperinteeseen kuulu myös vuonna 1810 perustettu Reijmyren lasitehdas.
Peltoala

Vuonna 2007 kunnassa oli 78,11 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyinen Finspångin kunta koostuu Finspångin kauppalasta ja kolmesta entisestä maalaiskunnasta. Risingen kunta muutettiin Finspångin kauppalaksi vuonna 1942.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Finspång (aiempi Finspångin kauppala)
Hällestad (aiempi Hällestad)
Hävla (aiemmat Regna ja Skedevi)
Finspångin kuntamuoto oli kauppala, ja kaksi muuta kuntaa olivat maalaiskuntia.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Finspångin kunta yhdistämällä Finspångin kauppala, Hällestad ja Hävla.
Väestönkehitys

| Finspångin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 20 623 | 20 623 |
| 1955 | 1955 |    | 21 414 | 21 414 |
| 1960 | 1960 |    | 22 319 | 22 319 |
| 1965 | 1965 |    | 23 772 | 23 772 |
| 1970 | 1970 |    | 24 699 | 24 699 |
| 1975 | 1975 |    | 24 799 | 24 799 |
| 1980 | 1980 |    | 24 614 | 24 614 |
| 1985 | 1985 |    | 23 703 | 23 703 |
| 1990 | 1990 |    | 23 291 | 23 291 |
| 1995 | 1995 |    | 22 996 | 22 996 |
| 2000 | 2000 |    | 21 477 | 21 477 |
| 2005 | 2005 |    | 20 888 | 20 888 |
| 2010 | 2010 |    | 20 747 | 20 747 |
| 2015 | 2015 |    | 21 199 | 21 199 |
| 2020 | 2020 |    | 21 765 | 21 765 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 929 | 13,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 619 | 2,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 408 | 6,6 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 16 243 | 76,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 748 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 424 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,1 %
18–64-vuotiaat: 57,3 %
65 vuotta täyttäneet: 23,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,4 | 2,6 |
|   | jalostus | 50,8 | 40,5 |
|   | palvelut | 45,5 | 55,5 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 100 | 9 571 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 105,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 11 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 171 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Finspång | 12 440 |
| 2 | Rejmyre | 900 |
| 3 | Lotorp | 701 |
| 4 | Falla | 467 |
| 5 | Sonstorp | 429 |
| 6 | Hällestad | 336 |
| 7 | Ljusfallshammar | 327 |
| 8 | Grytgöl | 263 |
| 9 | Butbro | 261 |
| 10 | Borggård | 238 |
| 11 | Igelfors | 214 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Hävla
Näs
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Bränntorp
Byle
Hävla
Lövlund
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kolstad
Lämmetorp
Prästköp
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Finspångin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 7 | 7 | 8 | 8 | 6 | 8 | 7 | 8 | 6 | 9 | 9 | 8 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 10 | 9 | 8 | 6 | 5 | 5 | 5 | 3 | 4 | 5 | 4 | 3 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 6 | 6 | 6 | 4 | 2 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 4 | 5 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33 | 32 | 30 | 33 | 29 | 27 | 25 | 28 | 25 | 25 | 23 | 20 | 20 | 17 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 3 | 2 | 4 | 4 | 4 | 6 | 8 | 6 | 6 | 4 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 55 | 55 | 55 | 55 | 55 | 55 | 55 | 55 | 51 | 51 | 51 | 45 | 45 | 45 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hällestadin piiri (Itä-Götanmaa)
Regnan piiri
Risingen piiri
Skedevin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Risinge
Hällestad
Regna
Skedevi
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Finspångs kbfd*
Hällestad
Regna
Risinge
Risinge kbfd*
Skedevi
Skedevi norra kbfområde*
Skedevi södra kbfområde*
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Finspångin kunnan kotisivut
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Finspångin kunnan piireistä.
Vasilikí

Vasilikí (kreik. Βασιλική; transl. myös Vassilikí) voi viitata muun muassa seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Vasilikí, kylä Lefkaksen saarella Jooniansaarten alueella
Vasilikí, kylä, Metéoran kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella
Vasilikí, kylä Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella
Vasilikí, saari Dodekanesian saariryhmässä lähellä Kálymnosta.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vasiliki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Elara

Elara (m.kreik. Ἐλάρα, myös Ἐλάραη, Elaraē, Ἀλέρα, Alera) oli kreikkalaisessa mytologiassa Orkhomenoksen tytär. Zeus vietteli hänet ja piilotti Elaran maan sisään piiloon vaimoltaan Heralta. Siellä tämä synnytti hänelle suurikokoisen pojan, Tityoksen., jonka tosin Homeros kertoo ilmeisesti tähän viitaten olevan Gaian, maan, poika.
Jukka Laaksonen (näyttelijä)

Jukka Laaksonen Suomi-areena-tapahtumassa 2014.
Jukka Laaksonen (s. 15. heinäkuuta 1958 Helsinki) on suomalainen imitaattori, koomikko ja juontaja. Hän on ollut Yle TV2:n Se on siinä -urheilutietokilpailun vakiojäsen (Jäsen J). Laaksonen on myös käsikirjoittanut ohjelmaa. Löylynlyömät kesällä 2007 oli toinen television sarjaohjelma, jossa hän on ollut mukana.
Imitaattorin uransa alkupuolella Laaksonen esiintyi yhdessä Klaus Thomassonin kanssa, jolloin työpari esitti hahmoja Enska ja Hanski. Klasu oli sketseissä suulas kohureportteri Hannu Karpo ja Jukka vähäpuheinen autokoulunopettaja Ensio Itkonen. Laaksonen toimi myös aikoinaan NHL-äänenä helsinkiläisellä paikallisradiokanavalla Radio Ykkönen (Radio Ettan).
Laaksonen kuului vuonna 1998 Nelosella esitetyn Huuliveikot-komediasarjan näyttelijäkaartiin yhdessä Juha Laitilan ja Joonas Myllyveräjän kanssa. Nämä kolme toimivat myös Suomen euroviisukarsinnan 1994 juontajina. Laaksonen on esiintynyt myös vuonna 1993 valmistuneessa elokuvassa Uuno Turhapuron poika. Laaksonen oli toiminut ääninäyttelijänä Salamaseepra-elokuvassa vuonna 2005 ja Tintin seikkailut: Yksisarvisen salaisuus-elokuvassa vuonna 2011.
Aiheesta muualla

Jukka Laaksonen (näyttelijä) Elonetissä.
Tammisto

| Tammisto> Rosendal |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Tammisto korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Aviapoliksen suuralue
Kaupunginosa nro:  50
Pinta-ala:  1,7 km² 
Väkiluku:  3 473 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  1 948 kpl   (31.12.2017)
Postinumero(t):  01520 (Kartanonkoski–Tammisto), 01510 (Kirkonkylä)
Lähialueet:  Helsingin pitäjän kirkonkylä ja Pakkala (Kartanonkoski); Helsingin puolella Haltiala, Siltamäki, Tapaninvainio ja Tuomarinkylä
Tammisto (ruots. Rosendal) on Vantaan kaupunginosa Tuusulanväylän varrella, Helsingin rajan tuntumassa. Kaupunginosa rajautuu idässä Keravanjokeen, lännessä Vantaanjokeen ja pohjoisessa Kartanonkosken asuinalueeseen sekä Helsingin pitäjän kirkonkylään. Alueen läpi kulkevat Tuusulanväylä, Tammiston kauppatie ja Kirkkotie. Kaupunginosa on merkittävä kaupallinen keskus, johon on muodostunut suurmyymälöiden ja erikoisliikkeiden keskittymä.
Historia

Tammistonmäen lounaisrinteellä on sijainnut Rosendalin kartano, josta tuli Tammiston kartano, kun Hankkija osti kartanon 1916. Sen vieressä on ollut Keskusosuusliike Hankkijan laboratoriorakennus. Tuusulanväylän itäpuolella sijaitsee Keravanjoen ranta ja sen ylittävä Siltamäen kivisilta, jonka rakentamispäätös tehtiin vuonna 1895. Silta kuuluu osana Helsingin pitäjän liikenteen Helsinkiin yhdistäneeseen vuosisataiseen Kirkonkylän-tiehen.
1990-luvulla Tammisto–Pakkalan seudusta alkoi kehittyä seudullinen kaupallinen keskus. Kehitys on perustunut ympärillä asuvaan suureen väestömäärään (10 km säteellä yli 400 000 asukasta), saavutettavuuteen autolla ja siihen, että alue sijaitsee tieliikenteen solmukohdassa, Kehä III:n ja Tuusulanväylän risteysalueen lounaispuolella.
Asutus ja ympäristö

Alueella on omakotiasutusta Tammimäentiellä ja Kirkkotiellä. 2000-luvulla Tammistoon on rakennettu moderneja kerros- ja rivitaloja Tammistonkadun molemmin puolin; asemakaava perustuu arkkitehtikilpailuun, jonka voitti Arkkitehtitoimisto Hannu Jaakkola. Kaupunginosassa asuu miltei 3 500 asukasta.
Tammistossa toimii ainakin kaksi päiväkotia, joista toisen yhteydessä on ykkösluokkaisille Kartanonkosken koulu Tammiston opetuspiste.
Asutus ja ympäristö > Virkistyslueet

Tammistossa on puisto Vantaanjoen rannassa. Alue rajautuu Helsingin keskuspuistoon, jonne pääsee Vantaanjoen yli kävelysiltaa pitkin. Helsingin puolella ovat Haltialan kotieläintila ja Ruutinkoski. Pohjoiseen päin mentäessä pääsee kävelytietä Backaksen kartanolle.
Tammiston luonnonsuojelualue rauhoitettiin 1946. Tämä Vantaan ensimmäinen luonnonsuojelualue on laajuudeltaan 7,4 hehtaaria. Tammistonmäellä kasvaa runsaasti kookkaita tammia, joista alue on saanut nimensä, ja muitakin jalopuita.
Palvelut

Tammistoon on muodostunut suurmyymälöiden ja erikoisliikkeiden keskittymä erityisesti Tammiston kauppatien varrelle, alueelle jossa 1970-luvun puolivälistä alkaen toimi yli 400 ihmistä työllistänyt paino- ja kustannustalo Kunnallispaino. Helmikuuhun 2017 asti kadun nimi oli Valimotie, jonka varrella toimi jo 1980-luvulla Hobby Hall, 1990-luvulla suuri K-automarket Tapsan Isojako (myöhemmin Jättijako) ja syksystä 2001 alkaen Suomen ensimmäinen Bauhaus-rautakauppa. Bauhausin lisäksi Tammiston nykyisiä myymälöitä ovat muun muassa K-Citymarket, Tokmanni ja Lidl, erikoistavarakaupat Gigantti, XXL ja Eurokangas sekä sisäaktiviteettipuisto SuperPark. Tammistossa on outlet-myymälä muun muassa Iittalalla, Vallila Interiorilla, VM-Carpetilla, Stadiumilla ja Scandinavian Outdoorilla. Lokakuussa 2024 Hobby Hallin entisiin tiloihin avattiin Kierrätyskeskuksen suurmyymälä lähelle Punaisen Ristin Kontti-kierrätystavarataloa. Samoihin aikoihin Tammistossa toiminut Plantagen-puutarhamyymälä suljettiin konkurssin takia ketjun muiden myymälöiden tavoin.
Kirkkotien varrelle ovat sijoittuneet
Suunto Oy:n pääkonttori ja McDonald’s-hampurilaisravintola. Lähellä Tammistoa Pakkalan puolella sijaitsee kauppakeskus Jumbo.
Liikenne

Tammistonkadulta kulkee busseja Helsinkiin, Tikkurilaan, ja Helsinki-Vantaan lentoasemalle, Tammiston kauppatieltä myös Malmille ja Itäkeskukseen. Tuusulanväylällä on Tammiston pikavuoropysäkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tammisto Wikimedia Commonsissa
Kerros- ja rivitaloja Tammistontieltä nähtyinä.
Tammistolle nimen antaneita tammia kasvaa alueella runsaasti.
Tammiston ja Haltialan välille on rakennettu kevyen liikenteen silta Vantaanjoen ylitse.