stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsinki-Vantaan lentoasema

Helsinki-Vantaan lentoasema (IATA: HEL, ICAO: EFHK) (ruots. Helsingfors-Vanda flygplats, engl. Helsinki Airport) on koko Suomen suurin lentoasema. Helsinki-Vantaan lentoasema on myös Pohjois-Euroopan johtava kaukoliikenneasema Euroopan ja Aasian välisessä liikenteessä. Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta kulkee noin 90 prosenttia Suomen kansainvälisestä lentoliikenteestä. Vuonna 2024 lentoaseman kautta kulki yli 16 miljoonaa matkustajaa, mikä tekee siitä matkustajamäärissä mitattuna yhden Pohjoismaiden vilkkaimmista lentoasemista.
Lentoasema sijaitsee Vantaalla Lentokentän kaupunginosassa noin viisi kilometriä Tikkurilasta luoteeseen ja 18 kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiseen. Se on pinta-alaltaan 1 700 hehtaaria.
Lentoasemalla on kolme kiitotietä. Lentoaseman terminaalista on kulkuyhteys Lentoaseman rautatieasemalle. Helsinki-Vantaan lentoasemalla on useita ostosalueita. Palvelupisteitä on kaikkiaan lähes sata. Lentoasemalla toimii noin 1 500 yritystä, jotka työllistävät yhteensä noin 20 000 työntekijää. Lentoasema on sijoittunut Euroopan parhaiden asemien joukkoon useissa vertailuissa.
Helsinki-Vantaan lentoasemalla toteutettiin vuosina 2014–2023 yli miljardin euron kehitysohjelma, jolla lentoaseman pinta-ala tuplattiin ja se on nyt 250 000 neliömetriä. Tavoitteena oli vahvistaa Helsinki-Vantaan asemaa kansainvälisenä vaihtoasemana Euroopan ja Aasian välillä sekä tarjota asiakkaille maailmanluokan palvelutaso lentoasemalla.
Kuvia terminaaleista

Terminaali 1:n vanha lähtöselvitysaula.
Uusi lähtöselvitysaula.
Terminaali 2:n vanha lähtöselvitysaula.
Vanha kauppakäytävä terminaali 2:ssa.
Vanha terminaali 2:n porttialue.
Vanha terminaali 2:n laajennusosaa.
Finnairin Airbus A350 XWB kentän laajennusosan porttialueella.
Yksi lentokentän kahviloista.
Kiitotiet

Helsinki-Vantaalla on kolme kiitotietä:
04R/22L (kiitotie 1), ns. pääkiitotie, mitat: 3 500 m × 60 m
15/33 (kiitotie 2), ns. poikittaiskiitotie tai sivukiitotie, mitat: 2 901 m × 60 m
04L/22R (kiitotie 3), pääkiitotien suuntainen kiitotie, mitat: 3 060 m × 60 m
Kiitotiet > Kiitoteiden käyttöperiaatteet ja lentokentän maaliikenne

Käytettävien kiitoteiden valintaan vaikuttavat monet tekijät, kuten sää. Ihannetilanteessa kiitotie 22R on lähtökiitotie ja 15 laskukiitotie (Open V -konfiguraatio). 22-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä (parallel 22) on 22R-lähtö- ja 22L-laskukiitotie (paitsi hiljaiset suihkuturbiini-ilma-alukset voidaan selvittää lähtöön myös kiitotieltä 22L (Quiet Jet)). 04-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä on 04L-lasku- ja 04R-lentoonlähtökiitotie. Nykyään kiitotietä 33 (ts. kiitotie 2 luoteeseen päin) käytetään harvoin, varsinkaan laskuun, koska sillä ei ole ILS-tarkkuuslähestymislaitteita, vaan ainoastaan VOR/DME- ja RNAV-menetelmät ilman varsinaista pystysuuntaopastusta (useimmat liikennekoneet eivät vielä pysty käyttämään LPV-pystyopastusta), mikä tekee sen käytöstä vähänkään huonommalla säällä vaikeaa. Joskus sitä voidaan käyttää pohjoiseen suuntautuvien lentojen lähtökiitotienä. Vielä 1980-luvun alussa se kuitenkin oli ensisijainen lentoonlähtösuunta, mikä muuttui Vantaan asuinalueiden kasvun myötä.
Häiriöiden vähentämiseksi käytetään ensisijaisuusjärjestystä, joka lähtöihin on 22R, 22L, 04R, 33, 15 ja laskeutumisiin 15, 22L, 04L, 04R, 22R, 33. Meluhaittojen vähentämiseksi yöaikaan kello 23–06 käytetään lähtökiitotienä 22R:ää ja laskukiitotienä 15:tä, ellei sää tai muut olosuhteet muuta vaadi. lähde?
Lentokentän liityntäliikenne

Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee Kehä III:n ja Tuusulanväylän välittömässä läheisyydessä. Lentoaseman alla tunnelissa kulkevat junaraiteet liittävät kentän Helsingin seudun lähiliikenneverkkoon.
Lentokentän liityntäliikenne > Julkinen liikenne > Lähijunat

HSL:n lähijunista kaksi pysähtyy lentoasemalla. I-juna kulkee kehärataa vastapäivään reittiä Helsinki – Tikkurila – Lentoasema – Myyrmäki – Helsinki ja P-juna samaa reittiä myötäpäivään. Junat pysähtyvät kaikilla reitin varrella sijaitsevilla asemilla. Linjoja liikennöidään matalalattiaisilla FLIRT-junilla. Junia liikennöi VR.
Linjojen vuoroväli on vilkkaimpina aikoina 10 minuuttia, iltaisin ja sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaiseen aikaan puoli tuntia. Matka Helsingistä lentoasemalle kestää I-junalla 27 minuuttia ja P-junalla 32 minuuttia.
Kulkiessaan Helsingin keskustasta lentoasemalle matkustaja tarvitsee ABC-lipun, joka maksaa aikuisille 4,10 euroa ja 7–17-vuotiaille 2,05 euroa.
Lentokentän liityntäliikenne > Julkinen liikenne > Linja-autot

Nämä HSL:n bussilinjat pysähtyvät lentoasemalla:lähde?
600 Rautatientorilta
562 Itäkeskuksesta
570 Mellunmäestä
415N Elielinaukiolta (vain öisin)
431N Elielinaukiolta (vain öisin)
Linjalla 600 matka keskustasta lentoasemalle kestää ajankohdasta riippuen noin 40–55 minuuttia. Runkolinjat 600 ja 570 liikennöivät läpi vuorokauden. Lentoaseman läheisyydessä sijaitsevalta Aviapoliksen rautatieasemalta on vaihtomahdollisuus useaan bussilinjaan.
Finnair City Bus oli Pohjolan Liikenteen liikennöimä linja-autoyhteys Elielinaukiolta lentoasemalle. Se lakkautettiin pysyvästi vuonna 2020.
Lisäksi Turusta ja Tampereelta kulkee päivittäin busseja Helsinki-Vantaan lentoasemalle.
Lentokentän liityntäliikenne > Julkinen liikenne > Taksit

Taksit jättävät matkalle lähtevät matkustajat suoraan terminaalin pääoven eteen, josta on sisäänkäynti lähtöselvitykseen. Lentoasemalta poistuvia matkustajia palvelee saapuvien lentojen kerroksessa sijaitseva taksiasema. Taksiasemalla on neljä kaistaa, joilta matkustaja voi valita itselleen sopivan taksin.
Helsinki-Vantaalla toimivat sopimustaksit ovat 1. tammikuuta 2022 alkaen Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy.
Lentoasemalla toimivat Helsinki-Vantaan sopimustaksit Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy. Myös muut taksiyhtiöt voivat tarjota palveluitaan, jolloin matkustaja sopii itse kuljetuksen hinnasta.
Lentokentän liityntäliikenne > Pysäköinti

Elokuussa 2016 Helsinki-Vantaalla oli noin 13 000 pysäköintipaikkaa. Osa paikoista poistui käytöstä tammikuussa 2019, kun aiemmin terminaalin vieressä sijainnut vanha pysäköintihalli P1/P2 purettiin lentoaseman uuden sisäänkäynnin tieltä.
Lentoasemalla on kolme pysäköintihallia (P1/P2, P3 ja P5) sekä kaksi ulkopysäköintialuetta (P4A ja P4B).
Lisäksi alueen lähellä toimii lentopysäköintipalvelua tarjoavia yrityksiä, jolloin auton voi jättää vartioidulle alueelle ja saada sieltä kuljetuksen lentoasemalle.
Lentoyhtiöt ja kohteet

Helsinki-Vantaa on kansainvälisen ja kotimaan liikenteen keskus Finnairille ja Norwegianille.
Tilastoja

Katso lähdekoodikysely ja lähteet.
Onnettomuuksia ja kaappaustilanteita

2. joulukuuta 1957 Leningradista tulossa olleen Aeroflotin Iljušin Il-14 -koneen lähestyminen meni sakeassa sumussa pitkäksi, eivätkä lentäjät saaneet pysäytettyä konetta ennen kiitotien päättymistä. Kone syöksyi kiitotieltä ulos ja pysähtyi lopulta lentokenttäalueen eteläpuolella maantien penkkaan. Koneessa oli kuusitoista matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä, joista kymmenen henkilöä loukkaantui. Onnettomuuspaikka eristettiin. Konetta ei yritetty korjata Suomessa. Se oli kooltaan Convair Metropolitanin kokoinen, ja se purettiin osiin ja vietiin autoilla Neuvostoliittoon.
19. elokuuta 1963 Karairin Convair CV-440-98 Metropolitan (OH-VKM) vaurioitui laskeutumisessa Helsinkiin. Ukkosmyrskyssä suoritetussa laskeutumisessa kone pomppasi kolme kertaa ja lopulta sen nokkateline petti. Kone painui nokalleen, molemmat potkurit osuivat maahan ja kone raahautui kiitotiellä noin 1 300 metriä.
21. elokuuta 1963 Karairin toinenkin Convair CV-440-98 Metropolitan (OH-VKN) vaurioitui laskeutumisessa Helsinkiin. Kone pomppasi kiitotiellä kolme kertaa, ja viimeisessä maahanosumisessa nokkateline murtui ja myös vasen keskisiipi taipui ja vääntyi. Kone painui nokalleen, potkurit osuivat maahan, ja lopulta kone ajautui kiitotien vasemmalle puolelle nurmikolle.
10. heinäkuuta 1977 kaksi neuvostoliittolaista nuorta miestä kaappasivat Petroskoista Leningradiin matkalla olleen Aeroflotin Tupolev Tu-134 -koneen yrittäen päästä Tukholmaan. Polttoaineen vähyyden vuoksi kone joutui kuitenkin laskeutumaan Helsinki-Vantaalle. Kaappaustilanne kesti kolme päivää, jonka jälkeen kaappaajat antautuivat poliisille ja heidät luovutettiin Neuvostoliittoon.
30. syyskuuta 1978 37-vuotias entinen urakoitsija Aarno Lamminparras kaappasi Finnairin lennon (Caravelle) Oulusta Helsinkiin. Kone kävi välillä Amsterdamissa ja palasi sieltä Helsinki-Vantaalle. Kaappari antautui poliisille 1. lokakuuta. Koneen 44 matkustajasta kukaan ei kuollut tai loukkaantunut.
31. tammikuuta 2005 rahtilennolla Ruotsiin matkalla ollut Nord-Flyg AB:n Cessna C208B -tyyppinen lentokone syöksyi pian lentoonlähdön jälkeen maahan 1. ja 3. kiitotien väliselle lentokenttäalueelle. Onnettomuuden syynä oli siiven yläpinnalle jääneen lumen ja jään aiheuttama sakkaaminen. Ainoana henkilönä koneessa ollut lentäjä loukkaantui onnettomuudessa lievästi.
2. marraskuuta 2024 asematasolla tapahtui lentokentän työntekijän kuolemaan johtanut työtapaturma.
Helsinki-Vantaa matkustaja- ja liikennetutkimuksissa

Lentoasema on menestynyt hyvin viime vuosina erilaisissa matkustaja- ja liikennetutkimuksissa.
1997: Euroopan paras (IATA)
1998: maailman paras (IATA)
1999: maailman paras omassa kokoluokassaan (IATA)
2000: maailman paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan paras (IATA)
2000: Ilmailulaitoksen vuoden lentoasema
2004: maailman paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan toiseksi paras (AETRA)
2005: maailman kolmanneksi paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan kolmanneksi paras (AETRA)
2006: maailman kolmanneksi paras omassa kokoluokassaan ja Euroopan kolmanneksi paras (ASQ), Euroopan toiseksi paras (Skytrax)
2007: Euroopan kolmanneksi paras (ASQ)
2008: maailman yhdeksänneksi paras (Skytrax)
2009: maailman paras matkatavaroiden käsittely (Skytrax)
2009: maailman paras lentoasema (Monocle Magazine)
2010: Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax)
2010: maailman paras vaihtokenttä (Monocle)
2010: Finavian vuoden lentoasema
2011: maailman paras lounge (Priority Pass)
2012: paras lentoasema sosiaalisessa mediassa (SimpliFlying)
2017: maailman paras lentoasema (Travellink)
2018: Finnish Travel Gala: ”Mieleenpainuvin matka- tai palvelukokemus”
2020: Euroopan paras lentoasema (ASQ)
2022: Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax)
2022: Maailman kymmenenneksi paras lentoasema (Condé Nast Traveler Readers’ Choice Awards)
2023: Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax)
2023: Euroopan paras lentoasema (ASQ)
2023: Airport Food Hall of the Year (FAB Awards)
2023: Terminaalilaajennus palkittu teräsrakenteesta (ECCS)
2023: Helsinki-Vantaan kehitysohjelma palkittu maailman parhaasta tietomallinnuksesta (BSI)
2024: Euroopan paras lentoasema (ASQ)
2024: Pohjois-Euroopan paras lentoasema (Skytrax)
2024: Euroopan lentoasemien paras ravintolamaailma (FAB Awards)
Tulevaisuus

Helsinki-Vantaan kehityssuunnitelman tavoitteena on mahdollistaa 30 miljoonan matkustajan palvelu vuosittainmilloin?. Tämän saavuttamiseksi lentoasema laajentaa molempia terminaalejaan sekä avaa uuden sisäänkäynnin nykyisen pysäköinti- ja joukkoliikennealueen paikallemilloin?.
Vuonna 2024 aloitettu Lentorata-hanke tähtää uuden rautatieyhteyden rakentamiseen lentoasemalle. Radan on arvioitu lyhentävän matka-aikoja Helsingistä ja Keravan pohjoispuolisilta alueilta lentoasemalle noin 15–20 minuutilla. Rata kulkisi Pasilasta lentoaseman kautta pohjoiseen Keravan Kytömaalle, suurelta osin tunnelissa. Radasta ei kuitenkaan ole tehty vielä rakentamissuunnitelmia.
Al-Tahrim

Suura 66 vuodelta 1874
Al-Tahrim (arab.  التحريم‎, at-taḥrīm, suom. Kiellon suura) on Koraanin 66. suura ja luokitellaan medinalaiseksi. Se sisältää 12 jaetta. Suura on saanut nimensä ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta.
Sisältö

Suura sisältää seuraavia asioita:
Jakeessa 1 nimeltä mainitsematonta profeettaa nuhdellaan lupauksesta, jonka hän antoi miellyttääkseen vaimojaan. Islamilaisen perimätiedon mukaan kyseessä on Muhammed. Jakeessa 2 hänet vapautetaan lupauksestaan.
Jakeissa 3–5 kerrotaan, että yksi nimettömän profeetan vaimoista oli kertonut eteenpäin luottamuksellisen asian, minkä johdosta profeetta nuhteli tätä ja vihjasi myös avioerosta.
Jakeissa 6–8 uskovia kehotetaan harjoittamaan uskoaan ja tuntemaan katumusta.
Jakeessa 9 nimetöntä profeettaa kehotetaan taistelemaan (jihad) uskottomia ja teeskentelijöitä vastaan.
Jakeissa 10–12 kerrotaan, että Jumala on esittänyt uskottomille vertauksen Nooan ja Lootin vaimoista ja uskoville vertauksen faraon vaimosta ja Imranin tyttärestä Mariasta (eli Jeesuksen äidistä).
Islamilaisen perimätiedon mukaan jakeiden 3–5 sisältö liittyy Muhammedin naissuhteisiin. Perimätiedon mukaan Muhammedin vaimot Aisha ja Hafsa olivat tulleet mustasukkaisiksi huomiosta, jota profeetta antoi jalkavaimolleen Maria Koptilaiselle. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan länsimainen tutkimus ei anna suurtakaan arvoa perimätiedon yksityiskohtaisille kertomuksille tietyn Koraanin kohdan taustoista.
Suura 66 arabialaisena resitaationa
IM-3

| IM-3 |
| --- | --- |
Organisaatio:  Nasa
Valmistaja:  Intuitive Machines
Tehtävätyyppi:  laskeutuja
Kohde:  Kuu
Laukaisu:  2025 lopussa tai 2026 alussa
Laukaisualus:  Falcon 9
IM-3 (myös nimillä Intuitive Machines Mission 3 sekä CP-11) on Nasan Commercial Lunar Payload Services (CLPS) -ohjelmaan kuuluva Intuitive Machinesin kolmas miehittämätön kuulento. IM-3:n sisällä olisi useita tutkintalaitteita, joiden avulla IM-3:n kuulauskeutuja, Nova-C, mittaisi Kuun etelänavalla sijaitsevaa Reiner Gamma -aluetta, jolla on oma pieni magneettikenttä. IM-3 laukaistaisiin Falcon 9-raketilla ja sen suunniteltu laukaisu tapahtuisi vuoden 2025 lopussa, tai vuoden 2026 alussa.
Tutkimuslaitteet

Kamera
Kuumönkijä, nimeltä Mobile Autonomous Prospecting Platform (MAPP).
Lunar Vertex, tarkoitettu kuun plasman sekä kuupölyn tutkintaan.
Cooperative Autonomous Distributed Robotic Exploration (CADRE), joka on kokoelma pieniä robotteja, joiden tarkoituksena on tutkia Kuun pintaa yhteisesti.
Moon Laser Instrumentation for General relativity High-accuracy Test (MoonLIGHT), ESAn rakentama laserheijastin.
Lunar Space Environment Monitor (LUSEUM), tarkoituksena mitata korkeaenergisiä hiukkasia Kuun pinnalta.
satelliitti, nimeltä Khon2
lähde:
Koplik

| Koplik |
| --- | --- |
 Koplikin keskustaa.
 Koplik
 Koordinaatit: 42°13′N, 19°26′E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Shkodër
Kunta:  Malësi e Madhe
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,3 km²
Korkeus:  63 m
Väkiluku (2011):  3 734
 – Väestötiheys:  401,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koplik on kaupunki  Shkodërin maakunnassa luoteis-Albaniassa. Kaupungin asukasluku on noin 4 000. Koplik sijaitsee Shkodërin pohjoispuolella.
Osmanimiehityksen  aikana kaupungin asukkaat kääntyivät islaminuskoon, ympäröivän maaseudun asukkaat sen sijaan säilyivät katolisina. Kommunistihallinto rajoitti liikkumista rankasti mutta sen kaatumisen jälkeen vuonna 1991 Koplikiin saapui paljon uudisasukkaita maaseudulta. Tämä johti kaupungin ensimmäisen katolisen kirkon rakentamiseen sitten islamiin kääntymisen 1600- ja 1700-luvuilla.
Jugoslavian kauppasaarron aikana Koplik hyötyi salakaupasta Shkodër-järven yli Montenegroon. Pyramidihuijausten romahtamisen jälkeen vuonna 1997 kaupunki on jäänyt muiden Albanian pienten kaupunkien tavoin taloudelliseen pysähdykseen. Useimmat työikäiset ovatkin lähteneet kaupungista muualle etsimään työtä.
Vaikka kaupungilla itsellään ei ole paljoa tarjottavaa, niin Shkodër-järvi ja ympäröivä vuoristoinen alue  ovat kauniita virkistäytymisalueita. Tiet olivat aikaisemmin kehnoja, mutta ne on saatu kuntoon. Koplikista on noin 3 tunnin ajomatka Vermoshiin.
Kaupungista on kotoisin jalkapallojoukkue KS Veleçiku Koplik.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koplik Wikimedia Commonsissa
Albanian kaupungit
Apollonia
Bajram Curri
Ballsh
Berat
Bilisht
Bulqizë
Burrel
Cërrik
Çorovodë
Delvinë
Durrës
Elbasan
Ersekë
Fier
Fushë-Krujë
Gjirokastër
Gramsh
Has
Himarë
Kamzë
Kavajë
Këlcyrë
Klos
Konispol
Koplik
Korçë
Krujë
Krumë
Kuçovë
Kukës
Laç
Lezhë
Libohova
Librazhd
Lushnjë
Maliq
Mamurras
Mavrovë
Memaliaj
Patos
Peqin
Peshkopi
Përmet
Pogradec
Poliçan
Pukë
Rrëshen
Rrogozhinë
Roskovec
Sarandë
Selenicë
Shëngjin
Shijak
Shkodra
Tepelenë
Tirana
Tropojë
Valbonë
Vlorë
Pinocchio (vuoden 1940 elokuva)

| Pinocchio |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Ben Sharpsteen Hamilton Luske Bill Roberts Norman Ferguson Jack Kinney Wilfred Jackson T. Hee
Käsikirjoittaja:  Ted Sears Otto Englander Webb Smith William Cottrell Joseph Sabo Erdman Penner Aurelius Battaglia
Perustuu:  Carlo Collodin saturomaaniin Pinokkion seikkailut
Tuottaja:  Walt Disney
Säveltäjä:  Leigh Harline Paul J. Smith
Pääosat:  Cliff Edwards Dickie Jones Christian Rub Mel Blanc Walter Catlett Charles Judels Evelyn Venable Frankie Darro
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Walt Disney Productions
Levittäjä:  RKO Radio Pictures
Ensi-ilta:   23. helmikuuta 1940    31. tammikuuta 1943
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  2 289 247 $
Tuotto:  84,2 miljoonaa $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pinocchion restauroitu teräväpiirtoversio julkaistiin vuonna 2009.
Pinocchio (joskus myös Pinokkio) on vuonna 1940 ensi-iltansa saanut The Walt Disney Companyn kokopitkä animaatio. Elokuva perustuu Carlo Collodin saturomaanin Pinokkio-hahmoon. Elokuva mukailee Italiaan sijoittuvaa tarinaa yksinäisestä puusepästä, joka veistää puunuken. Puunukke herää hyvän haltiattaren ansiosta eloon, ja puuseppä antaa sille nimen Pinocchio. Elokuva sai ensi-iltansa 7. helmikuuta 1940, kaksi vuotta Lumikin ja seitsemän kääpiön jälkeen.
Pinocchion valehdellessa tämän nenä kasvaa pituutta. Pinocchiota auttaa tarmokas Samu Sirkka, joka opettaa Pinocchiota erottamaan oikean väärästä.
American Film Institute valitsi vuonna 2006 Pinocchion sadan innoittavimman amerikkalaiselokuvan listalla sijalle 38. Elokuva valittiin vuonna 1994 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat Pinocchion vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Hahmot

Pinocchio: Puunukke ja tarinan päähenkilö, joka hankkiutuu lakkaamatta hankaluuksiin koulumatkallaan erilaisten viettelysten takia. Häntä auttaa hänen omatuntonsa, avoin ja hyväsydäminen Samu Sirkka.
Geppetto: Pinocchion ns. isä joka luo Pinocchion. Geppetto on köyhä ja vanha lelunikkari, joka joutuu Pinocchion metkujen takia usein epätoivoon.
Samu Sirkka: Pinocchion omatunto ja hyvä ystävä. Samu Sirkka hylkää Pinocchion, kun hän ryhtyy näyttelijäksi, koska luulee, ettei häntä enää tarvita Pinocchion omatuntona, mutta päättää, että haluaa vielä onnitella häntä näyttelijäksi pääsystä ja mennessään tekemään tätä, hän huomaa Pinocchion häkissä ja silloin hän auttaa Pinocchion pois ja alkaa taas hänen omaksitunnokseen.
Sininen haltiatar: Haltia, joka muuttaa Pinocchion eläväksi ja kasvattaa hänen nenänsä tämän valehdellessa. Lopussa hän muuttaa Pinocchion oikeaksi pojaksi.
Figaro ja Cleo: Geppetton kaksi lemmikkiä. Figaro on mustavalkoinen kissanpentu ja Cleo on kultakala. Figaro on jatkuvasti mustasukkainen Cleolle ja etenkin Pinocchiolle. Cleo on merenneitomainen ja aina onnellinen.
Rehti Repo ja Kimi Keppostin: Rehti Repo on kettu ja yksi tarinan roistoista, jonka Pinocchio tapaa matkalla kouluun. Kimi on hänen puhekyvytön ja hieman hidasälyinen kissa-ystävänsä. He huijaavat Pinocchion muun muassa Strombolin nukketeatteriin ja Huvitusten saarelle.
Stromboli: Nukketeatterin omistaja, jonka teatteriin Rehti Repo ja Kimi Keppostin myyvät Pinocchion. Ahne Stromboli vangitsee Pinocchion teatteriesityksen jälkeen häkkiin, josta Samu Sirkka pelastaa hänet.
Ajuri: Huvitusten saarelle lapsia kuskaava lihava mies. Huvitusten saarelle tulleet lapset muuttuvat aaseiksi. Rehti Repo ja Kimi Keppostin tekevät Ajurin kanssa sopimuksen, jonka mukaan Ajuri maksaa puolet omaisuudestaan, jos kaksikko houkuttelisi lisää lapsia mukaan saarelle. Lopuksi Ajuri myy aaseiksi muuttuneet lapset sirkukseen tai kaivokseen.
Lampun sydän: Laiska ja tyhmä, noin 12-vuotias poika, jonka Pinocchio tapaa matkalla Huvitusten saarelle. Heidän pelatessaan biljardia aamuyöllä Samu Sirkka tulee kehottamaan Pinocchiota karkaamaan, mutta Pinocchio kieltäytyy ja pian tämän jälkeen Lampun sydän muuttuu aasiksi ja Pinocchio karkaa.
Aleksanteri: Pinocchion ja Lampunsydämen koulutoveri, joka ei menetä puhekykyään edes muututtuaan aasiksi.
Monstro: Valas, jonka vatsasta Pinocchio löytää isänsä, Geppetton. He pääsevät ulos tehtyään nuotion, jonka tuottaman savun seurauksena Monstro aivastaa.
Tuotanto

Elokuvan animaattorit olisivat halunneet tehdä Pinocchiosta kulmikkaasti ja nykivästi liikkuvan, puunukke kun oli. Walt Disney ei koeanimaatioiden perusteella kuitenkaan pitänyt tätä ideaa tarpeeksi viehättävänä yleisön kannalta. Disney valvoi tuotantoa muutenkin tarkoin ja oli hyvin vaativa niin liikkuvien hahmojen kuin taustojenkin suhteen.
Kun Carlo Collodin alkuperäinen Pinokkio-tarina kertoi kiusankappaleesta joka lopulta hirtetään, Disney pehmensi tarinaa tekemällä Pinocchiosta paljon kiltimmän hahmon, viattoman ja korkeintaan hieman huonotapaisen lapsen. Elokuvan yleisilme on kuitenkin Disney-animaatioille epätavallisen synkkä, sillä elokuvan 88 minuutista 76 sijoittuu yöaikaan tai veden alle.
Pinocchion tekoaikaan Disney-yhtiö oli jo kasvanut niin suureksi, että esimerkiksi Geppetton animaattoriksi nimetyllä Art Babbittilla oli käytössään 22 avustajaa. Filmin tuotantobudjetti oli 2,6 miljoonaa dollaria eli noin kaksinkertainen verrattuna Disneyn edelliseen pitkään animaatioon Lumikki ja seitsemän kääpiötä.
Ääninäyttelijät

Elokuva dubattiin suomeksi vuonna 1995 videojulkaisua varten. Dubbauksen toteutti Tuotantotalo Werne ja sen ohjasi Pekka Lehtosaari.
| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Dickie Jones | Tuomas Oksanen | Pinocchio |
| Christian Rub | Matti Ranin | Geppetto |
| Evelyn Venable | Rinna Paatso | Sininen haltiatar |
| Cliff Edwards | Seppo Mäki | Samu Sirkka |
| Walter Catlett | Petri Liski | Rehti Repo |
| Charles Judels | Markku Riikonen | Stromboli |
| Frankie Darro | Kasimir Pennanen | Lampun sydän |
| Charles Judels | Seppo Pääkkönen | Ajuri |
| Dickie Jones | Olli Parviainen | Aleksanteri |