stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veikkausliigan kausi 2002
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mika Kottila |  | HJK | 18 |
| 2. | Valeri Popovitš |  | FC Haka | 17 |
| 3. | Petteri Kaijasilta |  | AC Allianssi | 13 |
| - | Saku Puhakainen |  | MyPa | 13 |
| 5. | Richard Teberio |  | FC Inter | 11 |
| 6. | Miikka Multaharju |  | MyPa | 10 |
| 7. | Jari Niemi |  | Tampere Utd | 9 |
| 8. | Luiz Antonio |  | MyPa | 8 |
| - | Marco Manso |  | MyPa | 8 |
| - | Rodrigo |  | FC Jazz | 8 |
Valmentajat

HJK: Keith Armstrong
MyPa: Juha Malinen
FC Haka: Olli Huttunen
AC Allianssi: Ari Tiittanen
FC Inter: Pertti Lundell
Tampere Utd: Ari Hjelm
FC Lahti: Harri Kampman
FF Jaro: Sixten Boström
KuPS: Jari Pyykölä
FC Hämeenlinna: Hannu Touru
VPS: Keijo Paananen
FC Jazz: Risto Virtanen
Palkinnot

Vuoden liigapelaaja: Valeri Popovitš, FC Haka
Vuoden liigatulokas: Pekka Lagerblom, FC Lahti
Vuoden liigamaalivahti: Andras Vilnrotter, HJK
Vuoden liigapuolustaja: Tero Penttilä, HJK
Vuoden liigakeskikenttäpelaaja: Antti Okkonen, MyPa
Vuoden liigahyökkääjä: Valeri Popovitš, FC Haka
Vuoden liigavalmentaja: Keith Armstrong, HJK
Ilta-Sanomien tähtipelaaja: Jari Niemi, Tampere Utd
Aiheesta muualla

RSSSF:n tilastot (englanniksi)
Vi Subversa

| Vi Subversa |
| --- | --- |
 Vi Subversa vuonna 1982.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. kesäkuuta 1935 Lontoo
Kuollut: 19. helmikuuta 2016 (80 vuotta)
Ammatti:  muusikko
Muut tiedot
Aktiivisena:  1975–2016
Vi Subversa (oik. Frances Sokolov, 20. kesäkuuta 1935 – 19. helmikuuta 2016) oli brittiläinen anarkofeministi ja muusikko, joka tunnettiin vuosina 1976–1987 vaikuttaneen anarkopunk-yhtye Poison Girlsin laulaja-kitaristina.
Lontoossa syntynyt juutalaistaustainen Subversa aloitti muusikonuransa vasta keski-ikäisenä perheenäitinä 1970-luvun puolivälissä. Vuonna 1976 hän oli Brightonissa mukana perustamassa Poison Girls -yhtyettä. Kolme albumia julkaissut Poison Girls hajosi 1987, mutta Subversa jatkoi esiintymisiään kuolemaansa saakka.
Aiheesta muualla

Poison Girl -yhtyeen kotisivut
Luiz Antônio

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Luiz Antônio FC Jazzin paidassa vuonna 1996.
Henkilötiedot
Koko nimi: Luiz Antônio Moraes
Syntymäaika: 30. marraskuuta 1970 (ikä 53)
Syntymäpaikka: Getulina, São Paulo, Brasilia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1990: Novorizontino
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1991 | Bragantino | – | (–) |
| 1992–1996 | Jazz | 106 | (69) |
| 1997 | 1. FSV Mainz 05 | 17 | (1) |
| 1998–2001 | HJK | 56 | (15) |
| 2000 | → KäPa (laina) | 3 | (0) |
| 2002–2003 | MyPa | 34 | (10) |
| 2004–2005 | AC Oulu | 8 | (3) |
| 2006 | Sepsi-78 | 2 | (0) |
| 2007 | TP-47 | 3 | (0) |
| 2010 | OPS | 1 | (0) |
| 2010 | OPS-j | 2 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 232 | (99) |
Valmennusura
2006: Sepsi-78
2007: TP-47
2009–2013: OPS
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Luiz Antônio Moraes (s. 30. marraskuuta 1970 Getulina, São Paulo, Brasilia) on entinen brasilialainen jalkapalloilija, joka edusti urallaan useita suomalaisseuroja. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Viimeksi Luiz Antônio on toiminut Ykkösessä pelanneen Oulun Palloseuran valmentajana kaudella 2013.
Peliura

Brasiliassa Luiz Antônion seuroja olivat muun muassa Novorizontino ja Bragantino. Keväällä 1992 hän muutti siirtyi pelaamaan porilaiseen Veikkausliiga-seuraan FC Jazziin yhdessä Piracaian ja Marcos Tulion kanssa. Pelaajasiirtojen taustahahmona oli toiminut Brasiliassa asunut valokuvaaja Juha Tamminen. Heti ensimmäisellä kaudellaan hän voitti Veikkausliigan maalikuninkuuden. Seuraavalla kaudella FC Jazz voitti mestaruuden, mutta Luiz Antônion kausi jäi tyngäksi loukkaantumisen vuoksi. Vuonna 1996 FC Jazz juhli toista SM-kultaansa ja Luiz Antônio pääsi jälleen juhlimaan maalikuninkuutta. Kauden aikana syntyi 17 osumaa.
Viiden Jazz-kauden jälkeen Luiz Antônio siirtyi saksalaiseen Mainz 05:iin. Siellä hän kärsi loukkaantumisista ja siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin kaudeksi 1998, iskien myös Mestarien liigassa kaksi maalia. Luiz Antônio ehti pelata HJK-kausien jälkeen vielä Veikkausliigaa Myllykosken Pallossa ja Ykköstä AC Oulussa, mutta jatkuva pelaamattomuus loukkaantumisten vuoksi päätti hänen pelaajauransa vuonna 2004. Veikkausliigassa Luiz Antônio pelasi yhteensä 196 ottelua, joissa teki 94 maalia.
Valmennusura

Peliuransa jälkeen Luiz Antônio kävi Brasiliassa läpi korkeimman valmennuskurssin. Kaudella 2006 hän valmensi Sepsi-78:ia Kakkosessa ja pelasi myös muutaman ottelun. Kaudella 2007 Luiz Antônio teki valmentajasopimuksen Ykkösessä pelaavan torniolaisen TP-47:n kanssa ja nähtiin pelaajapulan vuoksi jälleen muutamaan otteeseen kentällä. Kauden 2007 jälkeen Luiz Antônio siirtyi kotimaahansa lisäämään valmennustietouttaan. Kesällä 2009 hän palasi Suomeen Kakkosessa pelanneen oululaisen OPS:n peräsimeen. Seura nousi kauden päätteeksi Ykköseen. Kauden 2013 päätteeksi Antonion valmentama OPS tippui sarjaporrasta alemmas. Kun FC Jazz, jota Antonio edusti viiden kauden ajan, nousi Ykköseen kaudeksi 2014, Antonio ilmoitti kiinnostuksestaan valmentaa seuraa. Häntä ei kuitenkaan valittu Jazzin valmentajaksi.
Saavutukset > Seuroissa

Suomen mestaruus 1993, 1996
SM-hopea 1999, 2001, 2002
SM-pronssi 1992
Suomen Cup 1998, 2000
Saavutukset > Henkilökohtaiset saavutukset

Veikkausliigan paras maalintekijä 1992, 1996
IS-tähtikisan voitto 1996
Porin vuoden urheilija 1996
Aiheesta muualla

Luiz Antonion esittely Veikkausliigan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Veikkausliigan paras maalintekijä
1990: Tarkkio & Czakon • 1991: Tarkkio • 1992: Luiz Antônio & Lius • 1993: Sumiala • 1994: Dionísio • 1995: Popovitš • 1996: Luiz Antônio • 1997: Rafael • 1998: Hiukka • 1999: Popovitš • 2000: Kuqi • 2001: Roiha • 2002: Kottila • 2003: Puhakainen • 2004: Pohja • 2005: Mäkelä • 2006: Vuorinen • 2007: Rafael • 2008: Kokko & Myntti • 2009: Vuorinen • 2010: Mäkelä • 2011: Furuholm • 2012: Sirbiladze • 2013: Väyrynen • 2014: Emet & Solignac • 2015: Kokko • 2016: Riski • 2017: Kangaskolkka • 2018: Klauss • 2019: Valenčič • 2020: Riski • 2021: Källman & Tuco • 2022: Erwin • 2023: Radulović
Luettelo lentopallon olympiamitalisteista

Lentopallo on ollut olympialaisten kisaohjelmassa vuoden 1964 kesäolympialaisista lähtien. Menestynein maa olympialaisten lentopallossa on Neuvostoliitto.
Viiksitäplätikka

| Viiksitäplätikka |
| --- | --- |
 Viiksitäplätikkanaaras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Täplätikat Campethera
Laji::  bennettii
Kaksiosainen nimi
 Campethera bennettii  (Smith, 1836) 
 Viiksitäplätikan esiintymisalue.
Katso myös
   Viiksitäplätikka Wikispeciesissä   Viiksitäplätikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viiksitäplätikka (Campethera bennettii) on eteläafrikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää päiväntasaajan eteläpuolisen Afrikan Ruandasta, Tansaniasta ja Zairesta etelään. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Andrew Smith kuvaili lajin holotyypin läntisestä Transvaalista vuonna 1836.
Vancouver (täsmennyssivu)

Vancouver viittaa muun muassa seuraaviin:
Vancouver, kaupunki Kanadassa Brittiläisen Kolumbian provinssissa
Vancouverin metropolialue
Vancouver, kaupunki Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa
George Vancouver (1757–1798), brittiläinen Kuninkaallisen laivaston upseeri
HMS Vancouver, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä
Hotel Vancouver, hotelli Vancouverissa, Kanadassa
László Krasznahorkai

László Krasznahorkai
László Krasznahorkai (s. 5. tammikuuta 1954 Gyula, Unkari) on unkarilainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Unkarilainen elokuvaohjaaja Béla Tarr on tehnyt hänen teoksistaan elokuvasovituksia.
Krasznahorkai on saanut useita kirjallisuuspalkintoja, muun muassa kansainvälisen Booker-palkinnon 2015 ja Euroopan kirjallisuuspalkinnon 2021.
Elämäkerta

Krasznahorkai syntyi keskiluokkaiseen juutalaiseen perheeseen. Isä György Krasznahorkai oli juristi ja äiti Júlia Pálinkás sosiaaliturvan hallintovirkamies.
Vuonna 1972 Krasznahorkai valmistui Erkel Ferencin lukiosta, jossa hän erikoistui latinaan. Vuosina 1973–1976 hän opiskeli oikeustiedettä József Attila -yliopistossa (nykyinen Szegedin yliopisto) ja 1976–1978 Budapestin yliopistossa. Vuosina 1978–1983 hän opiskeli unkarin kieltä ja kirjallisuutta Budapestin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa ja suoritti tutkinnon. Hänen tutkielmansa käsitteli kirjailija ja toimittaja Sándor Márain (1900–1989) työtä ja kokemuksia sen jälkeen, kun hän pakeni kommunistihallintoa vuonna 1948. Kirjallisuuden opiskeluaikana Krasznahorkai työskenteli Gondolat Könyvkiadó -kustannusyhtiössä.
Henkilökohtainen elämä

Krasznahorkai asuu Pilisszentlászlóssa Unkarissa. Erottuaan ensimmäisestä vaimostaan Anikó Pelyhestä, jonka kanssa hän oli avioitunut vuonna 1990, hän avioitui vuonna 1997 sinologi ja graafinen suunnittelija Dóra Kopcsányin kanssa. Hänellä on kolme lasta: Kata, Ágnes ja Panni.
Suomennetut teokset

Saatanatango.  (Sátántangó, 1985)  Suomentanut Minnamari Pitkänen. Teos, 2019.  ISBN 978-951-851-937-2.
Vastarinnan melankolia.  (Az ellenállás melankóliája, 1989)  Suomentanut Minnamari Pitkänen. Teos, 2022.  ISBN 978-952-363-257-8.
Aiheesta muualla

László Krasznahorkain verkkosivut (englanniksi)
Helsinki Lit -kirjallisuusfestivaali: Tangoa Saatanan kanssa: Riikka Pelo ja Minnamari Pitkänen Yle Areena. 27.8.2020.
Kulttuuriykkönen: Kulttikirjailija László Krasznahorkain romaani Vastarinnan melankolia on kevään käännöstapaus Yle Areena. 16.5.2022.
Luettelo perinteisistä suomalaisista vesiliikennesanoista

Tämä on toistaiseksi epätäydellinen luettelo perinteisistä vesillä liikkumiseen liittyvistä sanoista suomen kielessä. Tavallinen rahvas tunsi näitä sanoja ennen 1800- ja 1900-lukujen taitteen suurta kulttuurillista murrosvaihetta, perinteisen kansankulttuurin hajoamista. Osa näistä sanoista on jäänyt käytöstä, osa on käytössä edelleen, ja osan merkitys on muuttunut.
Veneisiin, laivoihin ja merenkulkuun liittyvästä suomen kielen sanastosta iso osa on nuorta lainaa indoeurooppalaiselta taholta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että keksinnöt olisi otettu käyttöön vasta silloin, kun niitä tarkoittavat sanat lainattiin. Usein lainasanat kertovat jostakin uudistuksesta aiempaan teknologiaan, esimerkiksi airo lienee vain uudentyyppinen mela, jonka käyttötarkoitus oli kuitenkin jotakuinkin sama kuin melallakin. Sana mela on kuitenkin jäänyt lähinnä vain aluksen kulkua ohjaavan perämelan nimitykseksi. Ikivanhat lainat tai omaperäiset sanat ovat monissa tapauksissa korvautuneet uudemmilla lainasanoilla.
Veneiden ja laivojen nimityksiä

Nämä ovat nimityksiä erilaisille veneille ja laivoille
Alus on nykyisin yleisnimitys erilaisille kulkuneuvoille, perinteisesti se on tarkoittanut laivaa tai venettä. Alus on johdos sanasta ala. Esimerkki kansanrunoudesta: 
Siitä Matti Pentin poika, viisas Kuopion isäntä
jo itse pakohon pääsi, rienti luoksi laivosensa,
astuvi aluksehensa...
(SKVR:I2, 1056)
Haaksi on vanha omaperäinen nimitys veneelle tai laivalle. Sanalle on esitetty vastineeksi 'astiaa' tai 'ruukkua' merkitseviä mordvalaiskielten sanoja, joista ilmenisi sanan alkuperäisin merkitys. Suomessa sanaa käytetään nykyisessä yleiskielessä melkein vain sanassa haaksirikko, joka sananmukaisesti tarkoittaa haahden rikkoutumista. Esiintyy kalevalaisessa runoudessa, esimerkiksi:
haaksi paistoi haljakalle, punaiselle pursipuoli  (Kalevala, 18. runo)
Kuutto eli kuutti tarkoitti yleensä yksinkertaista talonpoikaista venettä, mutta ei ollut minkään tietyn venetyypin nimitys
Hylkivene, hylkeenpyyntivene
Jaala, kaksi- tai kolmimastoinen kahvelipurjeilla varustettu alus, jossa ei ole toppipurjeita.
Saima on lähinnä Laatokalla käytetty historiallinen purjealusten tyyppi. Tämä omaperäinen nimitys on lainautunut myös venäjän kieleen.
Uisko oli soudettava purjevene tai purjeellinen soutuvene, mahdollisesti alun perin niin sanottu pitkävene. Uiskoksi kutsuttuja aluksia käytettiin vielä keskiajalla. Kansanrunoudessa sana mainitaan harvoin, ja silloinkin se tarkoittaa käärmettä. Tosin laivan nimenäkin on voinut olla käärmettä tarkoittava sana.selvennä
Ruuhi on puun rungosta koverrettu vene, vanhimpia venetyyppejä. Germaaninen lainasana.
Haapio on haapainen ruuhi.
Honkio on mäntyinen ruuhi, sanasta honka.
Laiva on vanha lainasana germaanisista kielistä. Samaa kantaa, mutta paljon uudempi laina on sana lotja. Vanhastaan tarkoittaa venettä, jossa on pohjan päällä toinen taso eli kansi.
Vene on nykykielessä hyvin pieni alus, jossa on voinut olla purjekin. Nykyisin purjevene on purjeellisen veneen nimitys, soutuvene taas soudettavan. Sana vene on omaperäinen.
Pursi on uudehko, ei kuitenkaan moderni lainasana, joka merkitsee pienehköä purjelaivaa tai purjevenettä.
Alusten osia ja varusteita > Omaperäiset sanat

Nämä ovat suomessa ja sukulaiskielissä omaperäisiä sanoja:
Emä on alkuperäinen nimitys kölille. Se juontuu sanasta emo. Köli on lainasana. Emä on edelleen käytössä emäpuun nimityksessä.
Mela on alkuperäinen nimitys airolle.
Soudin. Airoja ja meloja on toisinaan nimitetty myös soutimiksi.
Kokka eli kokko on vanha keulaosan nimitys, merkitsee myös muita teräviä kärkiä.
Nenä-sanalla voidaan tarkoittaa yleensäkin esineen päätä. Nenäksi kutsutaan myös veneen keulan kärjessä olevaa veneen keskilaudan päätä tai siihen liittyvää keulakoristetta. Monissa kansanlauluissa venettä verrataan lintuihin ja laivan kaarevaa nenää joutsenen kaulaan. Esimerkiksi:
Pohja tarkoittaa (muun muassa) aluksen pohjaa.
Kansi-sanaa käytetään (usein myös) aluksiin liittyen, alkuperäinen merkitys saattaa olla astian kansi.
Lauta on viimeistään rautakaudelta lähtien ollut Suomessa merkittävin veneiden ja laivojen rakennusaine aina metallirakenteisten alusten aikaan asti. Maaseudulla talot on vanhastaan tehty hirsistä, joten omaperäinen lauta-sana on alun perin liittynyt lähinnä vesiliikenteeseen. Tosin kattopaanua on voitu sanoa laudaksikin.
Kaari-nimitystä käytetään puisten alusten rungon poikkisuuntaan kulkevista u-muotoisista tukirakenteista joissa laivan tai veneen pitkittäiset runkolaudat ovat kiinni.
Hanka tarkoittaa (muun muassa) aluksen laitaa. Laita on germaaninen lainasana. Laitaa on kutsuttu myös lainasanalla parras.
Hankain on airojen kiinnityskohta veneen laidassa. Tulee sanasta hanka.
Tuhto on mahdollisesti omaperäinen sana, joka tarkoittaa soutajan penkkiä tai soutajan jalan tukipuuta. Penkki on vierasperäinen sana, ja tulee luultavasti muutaman mutkan kautta varhaisen italialaisen rahanvaihtajan pöydän nimityksestä.
Puu (myös purjepuu, vaatepuu, varpapuu) on vanha maston nimitys. Masto on germaaninen lainasana. Puu esiintyy maston merkityksessä vielä tallennetussa kansanperinteessä. Esimerkiksi:
Hanko on myös vanha maston nimitys. Esimerkiksi:
Varpa-sanaa on käytetty myös mastosta, vrt. sprii- eli varpapurje.
Perä on monen asian takaosan nimitys, myös veneen.
Purje-sanalle on kaksi vaihtoehtoista etymologiaa, se on joko omaperäinen tai balttilainen laina. Jos se on omaperäinen, se on sukua sanalle puhuri, joka taas on sukua puhua-verbille.
Köysi on tärkeä purjealuksissa ja purjeettomissakin esimerkiksi kiinnitysköytenä. Sana tarkoittaa säikeistä punottua nuoraa.
Solmu on tärkeä köyden käsittelyssä, myös veneen nopeuden yksikkö. Solmuja on käytetty jo kivikaudella ansa- ja verkkopyynnissä, joten sana lienee hyvin vanha.
Alusten osia ja varusteita > Vierasperäiset sanat

Masto
Vaate on vanha germaanis-peräinen sana joka tarkoitti alun perin ehkä ihmisen vaatetta kuten nykyisinkin. On kuitenkin myös vanha purjeen nimitys. Sen alkuperäisyydestä juuri purjeen nimityksenä ei ole varmuutta, kansanperinteessä se on rinnakkainen nimitys. Esimerkiksi:
Haljakka ("verkakangas") on myös ollut purjeen nimitys. Germaaninen laina.
Ankkuri on laajalle eurooppalaisiin kieliin levinnyt kreikkalais- tai latinalaisperäinen sana, joka lienee lainattu suomeen germaanisista kielistä, mahdollisesti ruotsista.
Airo, germaaninen laina
Laita (veneen laita, parras), germaaninen laina
Lehmänsilta on korotettu silta torpan ja keulapakan välissä.
Takila
Teljo eli penkki tai jalan tukipuu. Mahdollisesti omaperäinen vastine sanalle on tuhto
Parras (veneen laita), germaaninen tai balttilainen lainasana
Parraspuu eli soutajan penkki, yhdistys sanoista parras ja puu
Pyyry on airon kädensijan vanha nimitys. Lainaa ruotsista.
Pakka, aluksen keulakoroke tai kansi
Vesillä liikkumista tarkoittavia sanoja

Purjehtia. Sanan omaperäisyys riippuu purje-sanan omaperäisyydestä, ks. tätä.
Soutaa. Omaperäinen.
Laskea (vettä, vesiä, merta, jokea ym.) Omaperäinen.
Karehtia Omaperäinen.
Kulkea Omaperäinen.
Sauvoa on toinen nimitys soutamiselle sekä pohjaan koskettavan sauvan avulla liikkumiselle. Tullut omaperäisestä sanasta sauva.
Meloa Omaperäinen.
Hakata-sanalla on kuvailtu raivokasta soutua.
Huovata eli soutaa taaksepäin. Ilmeisesti skandinaavinen laina.
Ajaa omaperäinen
Ajelehtia johdos ajaa-verbistä
Lipua omaperäinen, onomatopoeettinen, vrt. liplattaa
Luovia
Kalastussanastoa > Omaperäiset sanat

Otava (verkko)
Pato
Verkko
Nuotta
Vesiliikenteen ympäristöön liittyviä sanoja

Valkama on vanha omaperäinen nimitys satamalle. Satama on luultavasti germaaninen lainasana. Aluksen paikkaa rannassa on kutsuttu myös sijaksi.
Puhuri eli myötätuuli, purjehdustuuli, purjehdussää. Sana on tullut puhua-verbistä, joka tarkoitti myös puhaltamista. Loitsuissa tuulta käskettiin "puhumaan" purjeisiin.
Telakka on johdos vierasperäisestä sanasta tela.
Silta, käytetty laiturin nimityksenä, balttilainen laina
Laituri, germaanisperäisestä sanasta laita
Martin Chatterton

Martin Chatterton (s. 1961) on suosittu englantilainen lastenkirjailija ja kuvittaja. Chatterton on syntynyt vuonna 1961 Liverpoolissa. Chatterton yhdistää tarinoissaan mielellään huumorin ja tarinankerronnan.
Teoksia

Paha Piski ja hirveä Hollywoodin häslinki. Suom. Sari Luhtanen. Tammi 2003
Paha Piski ja rajut jamit Marsissa. Suom. Sari Luhtanen. Tammi 2003
Paha Piski ja pressan polven kirous eli miten vainusin vilpin ja nostin reippaasti jalkaa. Suom. Sari Luhtanen. Tammi 2004
Paha Piski Rokkaa läskisti mestoilla eli miten antauduin isosti hiphop-tähteydelle. Suom. Sari Luhtanen. Tammi 2005
Paha Piski ja tikkarin putous.Sari luhtanen. tammi 2009
Aiheesta muualla

Hämeenlinnan kirjasto (Arkistoitu – Internet Archive) kirjailijaesittely
Virallinen kotisivu (englanniksi)
Kustantajan sivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Vesa Huovio

Vesa Huovio (sukunimi vuoteen 1935 Huovelin; 9. toukokuuta 1932 Karstula – 17. kesäkuuta 1981) oli suomalainen pappi ja kirjailija.
Teoksia

Särkyneen toiveen katu : raportti mielisairaalasta.     Herättäjä-yhdistys, Lapua 1980
Poika varjoiselta kujalta.     Herättäjä-yhdistys, Lapua 1982
Martin Campbell

| Martin Campbell |
| --- | --- |
 Martin Campbell vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. lokakuuta 1943 (ikä 80) Hastings, Uusi-Seelanti
Ohjaaja
Aktiivisena:  1973–
Tunnetuimmat ohjaukset:  007 ja kultainen silmä Zorron naamio Casino Royale Green Lantern
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Martin Campbell (s. 24. lokakuuta 1943 Hastings, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen elokuva- ja televisio-ohjaaja.
Campbell ohjasi vuonna 1995 ensi-iltansa saaneen James Bond -elokuvan 007 ja kultainen silmä, joka on Pierce Brosnanin ensiesiintyminen Bondin roolissa. Marraskuussa 2006 ensi-iltansa saaneessa Casino Royalessa Campbell ohjasi taas uutta Bond-näyttelijää Daniel Craigia. Campbell on ohjannut myös Zorro-elokuvat Zorron naamio (1998) ja Zorron legenda (2005), joissa pääosia esittivät Antonio Banderas ja Catherine Zeta-Jones.
Televisiotuotannoista Campbellin tunnetuin teos on BBC:n tuottama vuonna 1985 valmistunut sarja Pimeyden ytimessä, josta hän sai British Academy Television Award -palkinnon parhaasta ohjauksesta.
Filmografia

Tytön kallein tavara (The Sex Thief, 1973)
Sekoilua filmistudiossa (Eskimo Nell, 1975)
Frankie & Johnnie (1985)
Lain kahdet kasvot (Criminal Law, 1988)
Puolustuskyvytön (Defenseless, 1990)
Pako Absolomista (No Escape, 1994)
007 ja kultainen silmä (GoldenEye, 1995)
Zorron naamio (The Mask of Zorro, 1998)
Vertical Limit (2000)
Yli rajojen (Beyond Borders, 2003)
Zorron legenda (The Legend of Zorro, 2005)
Casino Royale (2006)
Pimeyden ytimessä (Edge of Darkness, 2010)
Green Lantern (2011)
Aiheesta muualla

Martin Campbell Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Lämpösaaste

Lämpösaaste tarkoittaa vesistön laadun huononemista siten, että sen lämpötilan muuttuu. Lämpösaastetta aiheuttaa tavallisesti voimalaitoksista ja teollisista prosesseista vesistöihin laskettu jäähdytysvesi, mutta myös luonnollista ympäristöä kylmempi vesi voi aiheuttaa lämpösaastetta. Lämpö vähentää hapen liukenemista ja vaikuttaa vesistön ekosysteemin rakenteeseen.
Lämpösaasteen teoria

Ensimmäiset lämpösaasteen matemaattisia malleja kehittivät 1960-luvulla J.E. Edinger, J.C. Geyer ja Bruce Tichenor.
Lämpösaasteen määrä

Energiantuotanto ja teolliset prosessit tarvitsevat jäähdytystä, joten lämpösaasteen määrä on merkittävä etenkin teollisuusmaissa. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa on arvioitu, että puolet kaikesta jokien virtaamasta käytetään jäähdytykseen. Yhdysvalloissa on arvioitu, että jo 1980-luvulla lämmintä vettä purettiin vesistöihin kuudesosa siitä, mikä on jokien virtaama yhteensä.
Lämpösaastetta ilmenee usein muun veden saastumisen yhteydessä, jolloin eri saasteiden yhteisvaikutus voi aiheuttaa suurta kuormitusta vesiekosysteemeille.
Ekologiset vaikutukset

Tavallisesti luonnonvesiin laskettu jätelämpö vähentää liuenneen hapen pitoisuutta vedessä, mikä vaikuttaa mm. kaloihin, sammakko- ja vesieläimiin. Lisäksi kohonnut lämpötila voi kiihdyttää vesieliöiden aineenvaihduntaa. Muutokset aineenvaihdunnassa voivat muuttaa lajiston tasapainoa, ja muutokset voivat myös aiheuttaa lajien muuttoliikettä niiden yrittäessä sopeutua erilaisiin olosuhteisiin. Lopputuloksena alkuperäiset lajit saattavat muuttaa pois ja vieraslajit saavat elintilaa.
Vesijäljentäminen

Vesijäljentäminen on historiallinen menetelmä, jolla saatiin musteella kirjoitetusta asiakirjasta jäljennös. Jäljentyvällä musteella kirjoitetun tekstin päälle puristettiin kostutettu ohut silkkipaperi, jonka pintaan imeytynyt teksti voitiin lukea silkkipaperin vastakkaiselta puolelta, koska tekstistä tuli vaihtosyrjäinen peilikuva.
Viiksivaha

Mies ja vahatut viikset.
‎
Viiksivaha on jähmeää hiusvoidetta,[lähde? ] jota käytetään viiksien ja etenkin niiden kärkien pitämiseksi siistinä ja paikallaan. Viiksivahalla voi olla myös hoitavia ominaisuuksia, mikä on tärkeää varsinkin silloin, kun viiksikarvan pituus kasvaa. Vaha on yleensä hajustettua ja joskus värjättyä.
Yksinkertainen kotitekoisen viiksivahan resepti sisältää yhtä paljon mehiläisvahaa ja vaseliinia, jotka sekoitetaan vesihaudekattilassa. Seos jäähdytetään ennen käyttöönottoa. Hienommissa resepteissä voi olla arabikumia, ja haluttaessa voidaan lisätä tuoksu- ja väriainetta. Viiksivahaa saa myös valmiina.
Tavallisimpia ainesosia

Mehiläisvahaa
Kookosöljyä tai mitä tahansa tyydyttynyttä kasviöljyä, joka on huoneenlämmössä kiinteää eikä eltaannu helposti
Vaseliinia
Arabikumia tai pihkaa
Eteeristä öljyä
Talia