stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Edvard I (Englanti)
Sotaretket > Ristiretket

Vuonna 1269 kardinaali Ottobono, paavin lähettiläs, saapui Englantiin ja pyysi prinssi Edvardia ja hänen veljeään Edmundia osallistumaan Ludvig IX:n mukana kahdeksannelle ristiretkelle. Pystyäkseen osallistumaan Edvard joutui lainaamaan rahaa runsaasti Ludvigilta ja ranskalaisilta. Oppineet kuten P.R. Cross ovat arvioineet Edvardin keränneen ja kuluttaneen lähes puoli miljoonaa livreä. Edvardin mukana lähti suhteellisen pieni joukko ritareita, luultavasti vain noin 230. Monet retkikunnan jäsenistä olivat Edvardin sukulaisia. Ristiretken alkuperäisenä tavoitteena oli mennä piiritetyn Akkon avuksi, mutta Ludvig oli suunnannut Tunisiaan. Edvardin saavuttua sinne Ludvig oli jo kuollut sairauteen. Suurin osa ranskalaisista joukoista palasi kotiin, mutta pieni osa heistä seurasi Edvardia Akkoon osallistuakseen yhdeksänteen ristiretkeen.
Lyhyen pysähdyksen Kyproksella jälkeen Edvard saapui Akkoon kolmentoista laivan kanssa. Akkossa Edvard yritti solmia diplomaattisuhteet mongolien kanssa toivoen liittoa, jonka avulla lyödä Egyptin sulttaani Baibars. Ajatus ei kuitenkaan toteutunut.
Vuonna 1271 Kyproksen Hugo III saapui Pyhälle maalle mukanaan joukko ritareita. Vahvistusten saapuminen rohkaisi Edvardia hyökkäämään Ququnin kaupunkiin. Pian tämän jälkeen Edvard solmi kymmenen vuoden rauhansopimuksen Baibarsin kanssa. Jokseenkin samoihin aikoihin hänet yritettiin myös salamurhata. Saatuaan tiedon isänsä kuolemasta vuonna 1272 Edvard palasi Englantiin Euroopan hovien kautta kulkeneen huvipitoisen paluumatkan jälkeen vuonna 1274 ottaakseen vallan käsiinsä.
Yleisesti Edvardin ristiretki oli varsin merkityksetön ja antoi vain Akkolle kymmenen vuotta armonaikaa. Edvardin maineelle osallistuminen teki kuitenkin hyvää, ja jotkut vertasivat häntä jopa Rikhard Leijonamieleen.
Vahvistaakseen valtaansa Edvard aloitti laajat tutkimukset palauttaakseen lain ja oikeuden maahan. Ne paljastivatkin laajoja väärinkäytöksiä ja Edvard käynnisti laajat lainsäädäntöuudistukset.
Sotaretket > Walesin sodat

Vuonna 1267 Montgomeryn rauhassa Llywelyn ap Gruffudd oli laajentanut Walesin alueita etelämmäksi ja saavuttanut Walesin prinssin arvonimen. Llywelyn ei kuitenkaan suostunut antamaan uskollisuuden valaa kuninkaalle, joten tämä päätti käyttää voimakeinoja hänen alistamisekseen. Edvard kieltäytyi hyväksymästä isänsä tekemää rauhaa ja palkkasi vuonna 1275 merirosvot kaappaamaan Eleonoora de Montfortin, Simon de Montfortin ainoan tyttären. Tämä oli matkalla Ranskasta (jossa oli ollut maanpaossa) Walesiin naidakseen Llywelynin. Vuonna 1276–1277 Edvard kävi ensimmäisen sotaretkensä Walesin prinssiä vastaan. Llywelyn vangittiin Snowdonian vuorilla. Seuranneessa Aberconwyn rauhassa Eleonoora vapautettiin ja Llywelynin sallittiin mennä naimisiin hänen kanssaan. Loistava hääseremonia pidettiin Worcesterin tuomiokirkossa ja Edvard vastasi kuluista. Llywelyn sai pitää Walesin prinssin arvonsa, mutta maa-alueista hänelle jätettiin vain pieni pala Gwyneddia.
Vuonna 1282 Llywelynin nuorempi veli Dafydd ap Gruffydd aloitti kapinan. Llywelyn kuoli pian tämän jälkeen. Sitten Edvard tuhosi jäljelle jääneen vastarinnan, kaapaten, brutaalisti kiduttaen ja teloittaen Dafyddin seuraavana vuonna. Suojellakseen valloitustaan hän rakennutti massiivisia kivilinnoja ympäri Walesia. Näistä Caernarfonin, Beaumarisin ja Harlechin linnat ovat säilyneet nykypäiviin. Rhuddlanin asetuksella vuonna 1284 Walesista tuli osa Englantia. Vuonna 1301 Edvard I nimitti vanhimman poikansa Walesin prinssiksi, ja arvonimi on siitä lähtien ollut Englannin kuninkaan vanhimmalla pojalla.
Sotaretket > Skotlannin sodat

Walesin jälkeen Edvard I:n mielenkiinto suuntautui Skotlantiin. Vuonna 1286 Skotlannin kuningas Aleksanteri III kuoli ja jätti perijäkseen vasta kolmevuotiaan tyttärentyttärensä Margareetan, joka oli Aleksanterin tyttären ja Norjan kuninkaan lapsi. Edvardilla oli suunnitelma Margareetan naittamiseksi pojalleen, mutta tämä kuoli matkallaan Norjasta Skotlantiin. Kolmetoista aatelista vaati tämän jälkeen Skotlannin kruunua itselleen. Välttääkseen sisällissodan ja Englannin hyökkäyksen Edvardin annettiin valita kruununperimyksestä ja tämä valitsi Skotlannin kuninkaaksi marraskuussa 1292 John Balliolin. Edvard vaati Balliolilta uskollisuudenvalaa ja teki selväksi, että halusi tämän sotilaallista ja taloudellista tukea Ranskaa vastaan. Tämä oli liikaa Balliolille, joka solmi neuvonantajiensa taivuttelemana liiton Ranskan kanssa ja aloitti sodan. Edvard kokosi suuren armeijan ja marssi Skotlantiin tuhoten muun muassa Berwick-upon-Tweedin kaupungin ja valloittaen Dunbarin ja Edinburghin. Niin sanottu Sconen kivi (”kohtalon kivi”) eli hietakivi, jolla skottihallitsijat oli kruunattu 800-luvulta, vietiin Sconen palatsista Westminster Abbeyyn Englantiin. Kivi asetettiin Edvardin valtaistuimen, jolla kaikki myöhemmät Englannin hallitsijat on kruunattu, alle, jossa se oli aina vuoteen 1996.
Skotlantilaisten kapinat kuitenkin jatkuivat yli Edvardin valtakauden. Kuninkaalle tuotti päänvaivaa erityisesti itsenäisyystaistelija William Wallace, mutta hän voitti tämän Falkirkin taistelussa 1298. Oltuaan yhdeksän vuotta leskenä, Edvard meni vuonna 1299 naimisiin Ranskan Filip III:n tyttären Margareetan kanssa. Edvard jatkoi hyökkäyksillä Skotlantiin vuosina 1300, 1301, 1303 ja 1304. Wallace saatiin kuitenkin vangiksi vasta 1305 ja teloitettiin 23. elokuuta 1305. Vuotta myöhemmin toinen skottisankari Robert Bruce antoi St. Andrewin piispan kruunata itsensä Skotlannin kuninkaaksi. Vaikka Edvard ensin löikin Brucen, vuonna 1307 tämä kokosi joukkonsa, ja Edvard kuoli sairauden heikentämänä 7. heinäkuuta 1307 Burgh-on-Sandsissa ennen kuin sai Skotlannin täysin liitetyksi Englantiin. Vastoin toiveitaan hänet haudattiin Westminster Abbeyhin. Hänet haudattiin lyijyarkussa. Edvardin toive oli, että lyijyarkku vaihdettaisiin kultaiseen vasta kun Skotlanti olisi kokonaan valloitettu ja liitetty Englannin kuningaskuntaan. Tämä tapahtui vuonna 1707, mutta vielä nykyään Edvard I:n jäännökset ovat lyijyarkussa. Hänen poikansa Edvard II seurasi isäänsä valtaistuimella.
Edvard ja juutalaiset

Rahoittaakseen Walesin sotaretket Edvard I alkoi verottaa raskaasti juutalaisia rahanlainaajia. Juutalaiset köyhtyivät ja menettivät uuden pankkijärjestelmän myötä yleisen ”käyttökelpoisuutensa”, mikä johti antisemitismin lisääntymiseen. Lopulta Edvard I kielsi koron ottamisen kokonaan ja aloitti suoranaiset juutalaisvainot. Vuonna 1274 juutalaiset pakotettiin kantamaan keltaista merkkiä, ja noin 300 johtavien juutalaisperheiden päämiestä teloitettiin Lontoon Towerissa. Vuonna 1290 Edvard I hääti juutalaiset kokonaan Englannista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Edvard I brittimonarkian virallisilla sivuilla
Edvard I BBC:n sivuilla
http://www.castlewales.com/edward.html
http://www.britainexpress.com/History/Henry_III_and_Edward_I.htm
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Henrik III | Englannin kuningas 1272–1307 | Seuraaja: Edvard II |
Edvardin ristiretki
Edvard I:n ja Eleonoora Kastilialaisen patsas, Lincolnin katedraali.
Pila (Italia)

| Pila |
| --- | --- |
 Pila.
 Pila
 Koordinaatit: 45°48′15″N, 8°04′56″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Vercelli
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Enrico Cottura
Pinta-ala:  
 – Maa:  8,69 km²
Korkeus:  686 (min. 675 - maks. 1 912) m
Väkiluku (2016):  142
 – Väestötiheys:  16,34 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  13020
Suuntanumero(t):  0163
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pila on kunta Pohjois-Italiassa Vercellin maakunnassa Piemonten alueella. Pilan naapurikunnat ovat Pettinengo, Piode ja Scopello.
Philip Holm

| Philip Holm |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1991 (ikä 32) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Rapperswil-Jona Lakers
Sarja:  NL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Djurgårdens IF (SEL/SHL/Allsv.) Växjö Lakers HC (SHL) Utica Comets (AHL) Vancouver Canucks (NHL) Chicago Wolves (AHL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) Rockford IceHogs (AHL) Lausanne HC (NL) Metallurg Magnitogorsk (KHL) Jokerit (KHL) Örebro HK (SHL)
Philip Holm (s. 8. joulukuuta 1991 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari, joka pelaa Sveitsin pääsarjan Rapperswil-Jona Lakersissä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Holm Ruotsin paidassa Wienissä pelatussa ystävyysottelussa Itävaltaa vastaan huhtikuussa 2017. |  Holm Ruotsin paidassa Wienissä pelatussa ystävyysottelussa Itävaltaa vastaan huhtikuussa 2017. |  Holm Ruotsin paidassa Wienissä pelatussa ystävyysottelussa Itävaltaa vastaan huhtikuussa 2017. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten jääkiekko
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saksa / Ranska 2017 | jääkiekko |  |
Holm edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2019, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Vuoden 2019 turnauksessa hän ei mahtunut kertaakaan joukkueensa kokoonpanoon. Yhteensä Holm on pelannut 44 A-maaottelua tehopistein 4+10=14. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Sweden Hockey Gamesissa 9. helmikuuta 2017 Göteborgissa Tšekkiä vastaan. Hänet merkittiin Ruotsin kakkospuolustajapariin Calle Rosénin viereen. Holm sai ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn estämisestä. Hänen ensimmäinen A-maajoukkuemaalinsa syntyi saman turnauksen kolmannessa ottelussa 12. helmikuuta 2017 tasavajaalla Suomea vastaan.
Muuta

Holmin isoveli Joachim pelaa puolustajana Ruotsin viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyTrean-joukkue MB Hockeyssa.
Pieni-Luhtanen

| Pieni-Luhtanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°28′20″N, 25°35′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskupuro:  Luhtapuro Kuorejärveen 
Järvinumero:  14.346.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159,6 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,749 km  
Pinta-ala:  2,678 ha  
Tilavuus:  0.000046 km³ 
Keskisyvyys:  1,73 m  
Suurin syvyys:  3,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Luhtanen 
Pieni-Luhtanen  on Keski-Suomessa Uuraisissa Pirttiperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 46 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Häkinjärven valuma-alueeseen (14.346) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,6 metriä mpy.
Esko Kemi

Esko Antero Kemi (7. huhtikuuta 1939 Oulu – 19. huhtikuuta 2009 Oulu) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija.
Puolustajana pelannut Kemi edusti koko uransa Oulun Työväen Palloilijoita vuosina 1960–1971, jotka seura vietti pääasiassa Suomensarjassa. Mestaruussarjassa OTP pelasi vain kausilla 1966 ja 1971. Kaikkiaan Kemi pelasi noiden kahden kauden aikana 47 ottelua. Hänet valittiin oululaisen jalkapalloilun Hall of Fameen 2009.
Kemi pelasi maajoukkueessa vuosina 1962–1963 yhteensä kuusi A-maaottelua.
Kemin aikaisemmat seurat olivat Oulun Tarmo ja Koskelankylän Riento. Jääpalloa Kemi pelasi Tarmon ja OTP:n mestaruussarjajoukkueissa ja oli tässä lajissa mukana kuudessa A-maaottelussa ja yhdessä B-maaottelussa. Painissa Kemi kilpaili piirimestaruus-kisoissa alle 52 kg sarjassa. Vuonna 1971 seuran parhaana pelaajana palkittu Kemi sai SPL:n ja Oulun piirin hopeisen ansiomerkin.
Kemi oli ammatiltaan kenttämies. Hän harrasti hiihtoa ja luistelua. Kemin kotikunta oli Oulu.
Pieni-Kutemainen

| Pieni-Kutemainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°06′50″N, 25°50′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Iso-Kutemaiseen 
Järvinumero:  14.421.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,6 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,75 km  
Pinta-ala:  2,308 ha  
Tilavuus:  0.000025 km³ 
Keskisyvyys:  1,07 m  
Suurin syvyys:  2,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kutemainen 
Pieni-Kutemainen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Viitasaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 24 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Esko Kangas

Esko Kangas vuonna 1975.
Mauno Esko Kangas (7. tammikuuta 1906 Virrat – 26. joulukuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja hyönteistieteilijä, joka oli Helsingin yliopiston professorina vuosina 1948–1973.
Kankaan vanhemmat olivat Aapo Kangas (Kangasniemi) ja Lempi Vaali ja puoliso vuodesta 1933 hammaslääkäri Hilkka Tuulikki Leskinen. Hän tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1925, suoritti metsänhoitotutkinnon 1928 ja valmistui maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1931 ja lisensiaatiksi 1937. Samana vuonna hän väitteli tohtoriksi mäntytaimistojen tuhoja koskeneella tutkimuksella. Kangas työskenteli Helsingin yliopiston metsänhoitotieteen laitoksen assistenttina vuosina 1928–1933 ja Metsätieteellisen tutkimuslaitoksen assistenttina 1934–1942 sekä erikoistutkijana 1943–1948. Hän osallistui talvisotaan kersanttina ja toimi jatkosodan aikana asiantuntijatehtävissä suunnittelemassa valtakunnallisia motti- ja pilketalkoita.
Kangas oli Helsingin yliopiston metsäeläintieteen dosentti vuosina 1938–1940, metsätuhotieteen dosentti vuosina 1940–1948, metsätuhotieteen ylimääräinen professori vuosina 1948–1954 sekä maatalous- ja metsäeläintieteen professori vuosina 1954–1973. Hän oli Suomen Metsätieteellisen Seuran puheenjohtaja vuosina 1945–1946, Suomen Hyönteistieteellisen Seuran puheenjohtaja vuosina 1955–1976 ja Kasvinsuojeluseuran puheenjohtaja 1960–1963. Kangas julkaisi metsätuhoja ja entomologiaa käsitteleviä tutkimuksia. Hän oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1956.
Kangas oli myös Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtaja vuosina 1940–1945, Henkisen työn keskusliiton puheenjohtaja 1947–1949, Akavan hallituksen puheenjohtaja 1957–1958, Suomalaisen kirjallisuuden edistämisvarojen valtuuskunnan puheenjohtaja 1958–1980 ja Tieteenharjoittajien liiton puheenjohtaja 1965–1975.
Kangas kuului opiskeluvuosinaan Akateemiseen Karjala-Seuraan. Toimiessaan sotavuosina ylioppilaskunnan puheenjohtajana hän esiintyi Suomen ja Saksan aseveljeyden innokkaana puolustajana ja vastusti vuonna 1944 erillisrauhaa. Sotien jälkeen hän oli kokoomuksen ehdokkaana eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi.
Paskolampi (Mäntyharju, Halmeniemi)

| Paskolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°18′35″N, 27°10′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Ylä-Kuhaseen 
Järvinumero:  14.973.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,445 km  
Pinta-ala:  1,098 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolampi 
Paskolampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Halmeniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuhasen valuma-alueeseen (14.973) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84 metriä mpy.
Egyptiläiset

Egyptiläiset voi viitata seuraaviin asioihin:
Egyptiläiset, nykyisen Egyptin valtion kansalaiset
Egyptiläiset, Muinaisen Egyptin valtakunnan väestö
Egyptiläiset, etninen ryhmä pääasiassa Kosovossa ja Makedoniassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Egyptiläiset”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pieni-Kylmä

| Pieni-Kylmä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°13′09″N, 26°45′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Härkäjärven valuma-alue (14.96)
Laskujoki:  Kylmäjoki Asonlampeen 
Järvinumero:  14.964.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,732 km  
Pinta-ala:  12,012 ha  
Saaria:  1 
 fiPieni-Kylmä 
Pieni-Kylmä  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Kylmämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 760 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Härkäjärven valuma-alueella (14.96), jonka Kurrilanjoen valuma-alueeseen (14.964) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133 metriä mpy.
Jukajärvi (Kouvola)

| Jukajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°04′37″N, 26°37′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Tulo-uoma:  Jukakoski Suolajärvestä
Lasku-uoma:  Kattilakoski Sonnanjärveen 
Taajamat:  Nisus
Järvinumero:  14.911.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  72,1 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  5,32 km  
Pinta-ala:  54,225 ha  
Saaria:  4 
 fiJukajärvi 
Jukajärvi on Kymenlaaksossa Kouvolassa, entisessä Jaalassa, Nisuksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järven rannat ovat karttojen mukaan loivat ja ranta on matalaa. Keskikohdassa on kapeampi salmi, jossa on matalampaa. Keskellä järveä on kaksi ja länsirannassa vielä kaksi pientä luotomaista saarta, joiden yhteispinta-ala on 20 aaria. Järvenpohjaa ei ole luodattu. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä. Rannat ovat nykyään metsämaata tai entiset pellot ovat metsittymässä. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Nisukseen tulee Verlasta yhdystie 14569, josta haarautuu järven ympärille kylätiet.
Historiaa

Nykyään ei Jukajärven ympäristössä viljellä peltoja. Vuoden 1965 peruskartassa olivat alavat rantamaat vielä viljelyssä, mutta vuosien 1981 ja 1983 kartoissa osa pelloista oli jätetty niityiksi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Verlan alueeseen (14.911) se kuuluu. Yläpuolinen Suolajärvi on bifurkaatiojärvi, eli sillä on kaksi lasku-uomaa. Toinen lasku-uoma virtaa Verlassa Iso-Kamposen kautta Lintukymiin. Jukajärvenhaara jatkaa Nisuksen kautta ja Sonnanjärven jälkeen Sonnanjokea myöten Lintukymiin. Lintukymi puolestaan laskee Jaalan Pyhäjärveen.
Jukajärven vedenpinnan korkeus on 72,1 metriä mpy. Kun vedenpinta on Suolajärvessä 73,1 metriä ja Sonnanjärvessä 70,9 metriä mpy., tulee yläpuoliselle Jukakoskelle pudotusta metrin verran ja alapuoliselle Kattila tai Kantokoskelle 1,1 metriä.
Aiheesta muualla

Mäntyharjun seudun taloudellinen kartta (PDF) (Timo Meriluoto – Vanhat kartat) timomeriluoto.kapsi.fi.  1940. Helsinki:  Maanmittaushallitus. Viitattu 1.9.2022.
Egyptiläisten evankeliumi

Egyptiläisten evankeliumi on kahdelle täysin erilliselle apokryfiselle evankeliumille annettu nimitys:
Koptilainen Egyptiläisten evankeliumi keskittyy gnostilaiseen tulkintaan Setistä.
Kreikkalainen Egyptiläisten evankeliumi on dialogi, joka käsittelee selibaatin etuja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Egyptiläisten evankeliumi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pieni-Laavus

| Pieni-Laavus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°10′02″N, 27°06′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Laavukseen 
Järvinumero:  14.938.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,1 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,915 km  
Pinta-ala:  3,416 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Laavus 
Pieni-Laavus  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Pölkyn lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 430 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Itäjoen valuma-alueeseen (14.938) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,1 metriä mpy.
Eveliina Tikka

Eveliina Tikka (s. 1995) on suomalainen malli ja missi, joka valittiin Miss Suomi 2021 Median Suosikiksi. Hän on edustanut Suomea Miss Grand International -kilpailussa vuonna 2017 ja Miss Supranational -kilpailussa vuonna 2018.
Pieni-Lannoo

| Pieni-Lannoo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°47′38″N, 26°59′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Lannoon 
Järvinumero:  14.928.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,9 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,967 km  
Pinta-ala:  4,775 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Lannoo 
Pieni-Lannoo tai Pieni-Lannoinen on Etelä-Savossa Mikkelissä  Heilanmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 430 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Santaranjärven valuma-alueeseen (14.928) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy.
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2014

| --- | --- |


Ajankohta: 5. huhtikuuta -   15. huhtikuuta 2014
Isäntämaat:  Serbia (A-lohko)    Espanja (B-lohko)
Joukkueet: 12
Nousee   1. divisioonaan 2015:  Viro
Putoaa   3. divisioonaan 2015:  Turkki

Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2014 pelattiin huhtikuussa 2014. A-lohkon turnaus pelattiin Serbiassa ja B-lohkon turnaus pelattiin Espanjassa.
Joukkueet

| --- | --- |
 Lohko A  Viro   Belgia   Islanti   Australia   Serbia   Israel:  Lohko B  Espanja   Uusi-Seelanti   Meksiko   Kiina   Turkki   Etelä-Afrikka