stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tennis kesäolympialaisissa 2020 – miesten nelinpeli
Kaavio > Kaavion alaosa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros | 1. kierros |   |   | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros | 2. kierros |   |   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät | Välierät |

| 8 |   W Koolhof (NED)   J-J Rojer (NED) | 6 | 77 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   S Gillé (BEL)   J Vliegen (BEL) | 3 | 65 |  |   |   | 8 |   W Koolhof (NED)   J-J Rojer (NED) |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   J Herasimau (BLR)   I Ivashka (BLR) | 3 | 66 |  |   |   |  |   M Daniell (NZL)   M Venus (NZL) | w/o |  |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   M Daniell (NZL)   M Venus (NZL) | 6 | 78 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   M Daniell (NZL)   M Venus (NZL) | 6 | 3 | [10] |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   J Millman (AUS)   L Saville (AUS) | 5 | 2 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   | 3 |   JS Cabal (COL)   R Farah (COL) | 3 | 6 | [7] |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   O Marach (AUT)   P Oswald (AUT) | 7 | 6 |  |   |   |  |   O Marach (AUT)   P Oswald (AUT) | 4 | 1 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   P Carreño Busta (ESP)   A Davidovich Fokina (ESP) | 2 | 4 |  |   |   | 3 |   JS Cabal (COL)   R Farah (COL) | 6 | 6 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
| 3 |   JS Cabal (COL)   R Farah (COL) | 6 | 6 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   M Daniell (NZL)   M Venus (NZL) | 2 | 2 |  |
| 6 |   K Hatšanov (RUS)   A Rubljov (RUS) | 77 | 65 | [10] |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   M Čilić (CRO)   I Dodig (CRO) | 6 | 6 |  |
|  |   R Ram (USA)   F Tiafoe (USA) | 63 | 77 | [12] |   |   |  |   R Ram (USA)   F Tiafoe (USA) | 3 | 5 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   T Daniel (JPN)   Y Nishioka (JPN) | 2 | 4 |  |   |   |  |   M Čilić (CRO)   I Dodig (CRO) | 6 | 7 |  |   |  |  |  |  |  |  |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   M Čilić (CRO)   I Dodig (CRO) | 6 | 6 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   M Čilić (CRO)   I Dodig (CRO) | 4 | 77 | [10] |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   K Krawietz (GER)   T Pütz (GER) | 6 | 6 |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   A Murray (GBR)   J Salisbury (GBR) | 6 | 62 | [7] |   |  |  |  |  |  |  |
|  |   F Bagnis (ARG)   D Schwartzman (ARG) | 2 | 1 |  |   |   |  |   K Krawietz (GER)   T Pütz (GER) | 2 | 62 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |   A Murray (GBR)   J Salisbury (GBR) | 6 | 6 |  |   |   |  |   A Murray (GBR)   J Salisbury (GBR) | 6 | 77 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2 |   P-H Herbert (FRA)   N Mahut (FRA) | 3 | 2 |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Tetrodotoksiini

| Tetrodotoksiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (1R,5R,6R,7R,9S,11S,12S,13S,14S)-3-amino-14-(hydroksimetyyli)-8,10-dioksa-2,4-diatsatetrasyklo[7.3.1.17,11.01,6]tetradek-3-eeni-5,9,12,13,14-pentoli
CAS-numero:  4368-28-9
PubChem CID:  6324668
SMILES:  C([C@@]1([C@H]2[C@@H]3[C@H](N=C(N[C@@]34[C@@H]([C@@H]1O[C@]([C@H]4O)(O2)O)O)N)O)O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C11H17N3O8
Moolimassa:  319.268 g/mol
Ulkomuoto:  kiteinen
Sulamispiste:  225 °C (hajoaa sulamatta)
Liukoisuus veteen:  liukoinen etikkahappoon; vähäliukoinen veteen, etanoliin ja dietyylieetteriin 
Tetrodotoksiini eli TTX on adamantaanijohdannainen ja hermomyrkky, jota löytyy muun muassa eri pallokalalajeista. Ihmiset altistuvat TTX:lle yleensä syötyään pallokaloja. Kalat eivät itse tuota TTX:ää, vaan se päätyy niihin esimerkiksi kalojen ravinnosta. TTX:ää tuottavat muun muassa tietyt bakteerit, kuten Vibrio alginolyticus.
TTX halvaannuttaa lihaksia sitoutumalla hermoston jänniteherkkiin natriumkanaviin tukkien nämä ionikanavat ja estäen hermoimpulssiin vaadittujen natriumionien virtauksen soluihin kanavien kautta. Lievä myrkytys aiheuttaa muun muassa kasvojen tunnottomuutta. Vakava myrkytys halvaannuttaa hengityslihakset. Ihmisillä myrkytys alkaa 30 minuutista kuuteen tuntiin myrkkyä sisältävän ruuan syömisestä. Myrkytys kestää noin 24 tuntia, jonka jälkeen siitä voi parantua.
Jo 0,2 milligrammaa nieltyä TTX:ää voi olla ihmiselle vaarallinen annos. TTX:ää vastaan ei ole vastamyrkkyä. Myrkytystä hoidetaan ylläpitämällä hengitystä kunnes myrkky poistuu kehosta. Vuosien 2002 ja 2006 välillä Japanissa kuoli 13 ihmistä TTX-myrkytykseen. Välittömän myrkyllisyyden estimaatti (Acute Toxicity Estimate eli ATE-arvo): 0,334 mg/kg, 5 mg/kg, 0,005 mg/l
/4h. LD50: 0,334 mg/kg (suun kautta / hiiri). Pakkauksen vaaralausekkeet asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (CLP) mukaisesti; "Tappavaa nieltynä, joutuessaan iholle tai hengitettynä". Kuolema ilmenee yleensä ensimmäisen puolen tunnin aikana myrkyn nielemisestä.
1894 Yoshizumi Tahara eristi TTX:n erään pallokalalajin munasarjoista. 1909 hän osoitti, että TTX on ainoa pallokaloissa oleva myrkky ja nimesi sen "tetrodotoksiiniksi" pallokalojen Tetraodontidae-heimon mukaan.
Rakenne

Tetrodotoksiini on heterosyklinen adamantaanijohdannainen. Se on 2,4-dioksoadamantaani, jossa on 6 OH-ryhmää ja silloittunut guanidiini-ioni. Luonnosta on löydetty ainakin 25 tetrodotoksiinijohdannaista, joissa esimerkiksi eri OH-ryhmiin on liittyneenä metyyliryhmiä tai muita atomiryhmiä.
Myrkytys > Raja-arvot

Tetrodotoksiinin LD50 hiirille on 10.7 mikrogrammaa per kehonpainokilogramma (µg/kg) vatsakalvon sisälle pistettynä, 12.5 µg/kg ihon alle pistettynä ja 532 µg/kg nieltynä. Ihmisille vaarallista tetrodotoksiiniannosta ei tunneta. 0.2 milligrammaa (mg) tetrodotoksiinia nieltynä voi kuitenkin aiheuttaa vakavankin myrkytyksen ihmiselle. Japanissa pallokalasta tehdyissä ruuissa suurin sallittu pitoisuus on 2 mg tetrodotoksiinia per kilogramma ruokaa.
Myrkytys > Altistustavat

Ihmisten tetrodotoksiinimyrkytyksiä ilmenee lähinnä subtrooppisilla ja lauhkeilla vyöhykkeillä. Useimmin myrkytyksen aiheuttaa eri pallokaloista tehdyn ruuan syöminen. Myrkky on bakteerien tuottamaa ja se kertyy kaloihin esimerkiksi kalojen ravinnosta. Kalat itse eivät tuota sitä. Tiettyjä pallokaloja käytetään eritoten Japanissa ruokalajina, vaikka niiden tiedetään voivan olla myrkyllisiä. Ruokalajin nimi on fugu. Tetrodotoksiini on vesiliukoinen eivätkä ruuanlaiton lämpötilat tuhoa sitä. Siksi ennen pallokalan valmistamista ruuaksi, siitä tulee huolellisesti poistaa myrkkyä eniten kerryttävät osat, kuten maksa, iho ja munasarjat. Tästäkin huolimatta pallokalojen syönti on aiheuttanut myrkytyksiä.
Tetrodotoksiinia on löydetty yli 20:stä pallokalalajista. Joitakin ihmisille myrkytyksiä aiheuttaneita pallokalalajeja ovat Takifugu oblongus, Takifugu poecilonotus, Lagocephalus sceleratus, Lagocephalus lunaris ja tähtipallokala.
Tetrodotoksiinia kertyy pallokalojen lisäksi myös muihin mereneläviin. Ihmisille syömällä aiheutuneita myrkytyksiä ovat eri kalojen (esimerkiksi Stephanolepis cirrhifer) ja kotiloiden (esimerkiksi Nassarius glans, Zeuxis samiplicutus, Babylonia japonica, Pleurobranchaea maculata ja Charonia lampas) syöminen. Myrkkyä on lisäksi löydetty joistakin vesiliskoista, ravuista, sammakoista, limamadoista ja tursaista.
Tetrodotoksiinimyrkytyksen voi nielemisen lisäksi saada injektion kautta, hengittämällä sitä tai haavaisen ihon kautta.
Myrkytys > Oireet

Tetrodotoksiinimyrkytyksen oireet jaetaan usein neljään vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe voi pahentua toisten vaiheiden kautta jopa neljänteen vaiheeseen mikäli kehoon on päätynyt kylliksi myrkkyä.
vaiheessa voi ilmetä tunnottomuutta ja muita poikkeavia tuntemuksia (parestesia) suun ympärillä, päänsärkyä, hikoilua tai pupillien supistumista. Lisäksi voi ilmetä ruuansulatusoireita, kuten pahoinvointia, vatsakipuja, ripulia, oksentelua (oksennuksessa voi olla verta) tai runsasta syljen erittymistä.
vaiheessa parestesia leviää rintakehään ja raajoihin. Lisäksi lihashalvaus heikentää koordinaatiota.
vaiheessa voi ilmetä nielemisvaikeuksia, puhevaikeuksia, velttoutta, lihasten nykimistä, ataksiaa, leijuva tuntemus, alhainen tai korkea verenpaine, sydämen kiivas- tai harvalyöntisyyttä, sinertävyyttä, ihon punastumista, hiussuonten verenvuotojen aiheuttamia pistemäisiä mustelmia (petekioita) tai ihon hilseilyä.
vaiheessa tajunta hämärtyy, hengityslihakset halvaantuvat, verenpaine laskee vaarallisen alas ja voi ilmetä rytmihäiriö.
Syötäessä tetrodotoksiinia sisältävää kalaa, myrkytyksen oireet alkavat ihmisillä usein 30–60 minuutin kuluttua. Joskus myrkytys on alkanut vasta 6 tunnin kuluttua ja poikkeustapauksissa vasta 20 tunnin kuluttua. Nopeimmillaan tetrodotoksiinin nieleminen on johtanut kuolemaan 17 minuutissa. Myrkytys voi jatkua 8–28 tunnin ajan, jonka jälkeen siitä voi täysin parantua mikäli selviää hengissä.
Myrkytys > Hoito

Tetrodotoksiinia vastaan ei ole vastamyrkkyä. Myrkytystä hoidetaan pääsääntöisesti ylläpitämällä hengitystä keinotekoisesti kunnes myrkky lakkaa vaikuttamasta. Myrkyn imeytymistä voidaan varhaisessa vaiheessa hoitaa antamalla myrkytyksen saaneelle myrkkyä sitovaa aktiivihiiltä. Vatsahuuhtelu voidaan tehdä tunnin sisällä myrkyn nielemisestä, mutta huuhteluun liittyy monia riskejä, kuten laryngospasmin, nenäverenvuodon tai hyponatremian ilmeneminen.
Myrkyn alkuperä

Tetrodotoksiinia tuottavat muun muassa erilaiset bakteerit, joista esimerkkejä ovat muun muassa Vibrio alginolyticus, Shewanella algae ja Shewanella putrefaciens. Myrkky päätyy bakteereista planktoneihin niiden syödessä bakteereita, tai kun bakteerit elävät planktoneissa loisina tai niiden kanssa symbioosissa. Myrkkyä liukenee myös meriveteen, josta se päätyy merenpohjaan. Kotilot ja muut pienet merieliöt syövät pohjan myrkkyä tai planktonia. Pallokalat ja muut suuremmat merieliöt syövät pienempiä eliöitä, jolloin niihinkin kertyy tetrodotoksiinia. Myrkkyä tuottavat bakteerit voivat myös tartuttaa suurempia merieliöitä ja tuottaa niissä tetrodotoksiinia.
Pallokalat ja muut myrkkyä kerryttävät eliöt sietävät myrkkyä hyvin. Niiden jänniteherkät natriumkanavat ovat rakenteellisesti erilaisia kuin esimerkiksi ihmisten kanavat, eikä myrkky sitoudu näiden eliöiden kanaviin. Eliöistä osa myös tuottaa tetrodotoksiinia sitovia proteiineja, joka voi osaltaan selittää myrkyn sietokykyä.
Aiheesta muualla

PubChem: Tetrodotoxin
DrugBank: Tetrodotoxin
T3DB: Tetrodotoxin
KEGG: Tetrodotoxin
Trollfjord

| Trollfjord |
| --- | --- |
 Trollfjord kesäkuussa 2005.
Sijainti:  Nordlandin lääni, Norja
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Trollfjord elokuussa 2002.
Trollfjord on Austvågøyan saarella Norjan Lofooteilla sijaitseva kapea vuono. Vuono sijoittuu kokonaan Hadselin kunnan alueelle sijaiten Raftsundetin länsirannikolla. Vuonon pituus on kaksi kilometriä. Bergenin ja Kirkkoniemen välillä liikennöivät Hurtigruten-laivat tekevät matkansa aikana usein kierroksen vuonolla. Vuono on suosittu nähtävyys myös joidenkin muiden alueella kulkevien risteilyalusten reiteillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trollfjord Wikimedia Commonsissa
Tyko Varto

Tyko Teofilus Varto (entinen sukunimi Wallgren; 29. huhtikuuta 1872 – 1959) oli suomalainen Tampereella asunut sosialidemokraattisen työvänliikkeen aktiivi.
Varto meni työhön Finlaysonin puuvillatehtaaseen jo 13-vuotiaana. Hän työskenteli kutomotyöläisenä ja osallistui tehtaalaisseuran ja vuonna 1900 kutomo-alan ammattiosaston perustamiseen. Varto toimi Kansan Lehden avustajana ja kirjoitti lehteen nimimerkillä Säynäsheikki. Tästä aukeni hänelle pian uusi ura toimittajana ja asioitsijana. Varto oli Tampereen työväenyhdistyksen johtokunnassa 17 vuoden ajan ja toimi useaan otteeseen yhdistyksen sihteerinä vuosien 1901–1937 välillä. Varto osallistui Tampereen kunnallispolitiikkaan ja hänet tunnettiin lähinnä vanhan polven tannerilaisena sosialidemokraattina.
Suomen sisällissodan aikana Varto toimi Kansanvaltuuskunnan oikeusasiainosaston kansliasihteerinä sekä vallankumoksellisen ylioikeuden jäsenenä ja oikeuden siirryttyä Viipuriin hän toimi sen puheenjohtajana aina 23. huhtikuuta 1918 asti, jolloin oikeus piti viimeisen istuntonsa. Sodan lopulla Varto jäi valkoisten vangiksi Kouvolassa 3. toukokuuta ja hän oli vankina kuudella eri vankileirillä Kouvolassa, Riihimäellä, Turun Arseninkadun leirillä, Konnunsuolla, Lappeenrannassa ja viimeksi Tammisaaressa. Valtiorikosoikeus tuomitsi hänet 12 vuoden vankeuteen. Varto vapautui vuonna 1921. Hän työskenteli sittemmin toimistoapulaisena Tampereen kaupungin työnvälitystoimistossa.
Varto oli monissa Tampereen kaupungin luottamustehtävissä, muun muassa kaupunginvaltuuston, rahatoimikamarin ja useiden lautakuntien jäsenenä. Hän kuului myös Osuusliike Voiman edustajistoon.
Tyko Varto julkaisi 1954 muistelmat lapsuus- ja nuoruusvuosiensa Tampereesta nimellä Lapsuuteni Tampere. Hän sai teoksesta Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon samana vuonna. Vuonna 1998 julkaistiin Varton muistelmat sisällissodan ajalta ja vankeusvuosilta nimellä Vallankumouksen virkamies.
Teoksia

Orvokki : kevätlehti nuorisolle ; toim. Tyko Varto. Tampere 1905
Tampereen työväenyhdistys 1886-1906. Tampere 1906
Suomen paperiteollisuustyöväestön 1:sen edustajakokouksen pöytäkirja ; kirjoittanut Tyko Varto. Tampere 1906
Pohjalta pinnalle : muistoalbumi Tampereen työväen teatterin 25-vuotisen olemassaolon johdosta ; toim. Tyko Varto. Tampere 1926
Työväen vapaa-ajan viettoa Tampereella yhdeksännentoista vuosisadan loppupuoliskolla, teoksessa Tampere: Tutkimuksia ja kuvauksia II. Tampereen historiallinen seura, Tampere 1935
Lapsuuteni Tampere: kuvaus Tampereesta 1880 – 90 –luvuilla. Tampere-Seura 1954, 2. laaj. painos 1958
Muistelmia vuoden 1905 suurlakosta, teoksessa Tampere: Tutkimuksia ja kuvauksia V. Tampereen historiallinen seura, Tampere 1957
Vallankumouksen virkamies 1918, valkoisten vanki. Toimittanut Sinikka Muje, Risto Reuna, Lauri Toivanen, Pauli I. Warto ja Rauli K. Warto. Helsingin Painoteollisuus 1998 (käsikirjoitus valmistunut 1947)
Palkinnot

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1954 (muistelmateoksesta Lapsuuteni Tampere)
Tässä hetkessä

| Tässä hetkessä Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. toukokuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Laura Voutilainen, Juha Heikkilä
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Bonnier Amigo Music Group
Listasijoitukset
  23.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Päiväkirja 2003 | Tässä hetkessä 2005 | Lauran joulu 2005 |
Tässä hetkessä on Laura Voutilaisen seitsemäs albumi, joka julkaistiin 12. toukokuuta 2005. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 23, ja pysyi listalla yhteensä 2 viikkoa.
Albumilla Laura Voutilainen esiintyy ensi kertaa laulujen säveltäjänä ja sanoittajana sekä yhdessä Juha Heikkilän kanssa myös tuottajana.
Kappaleet

Tyhjää puolillaan – 3.29 (säv. Janne Hyöty, Sofie Björkgren-Näse, Petter Näse, san. Mika Vehmas, sov. Janne Hyöty, Juha Heikkilä)
Kotiinpalaava – 3.17 (säv. Janne Hyöty, Sofie Björkgren-Näse, Petter Näse, san. Mika Vehmas, sov. Juha Heikkilä)
Pidä huolta – 4.16 (säv. ja san. Pave Maijanen, sov. Juha Heikkilä)
Padot aukeaa – 3.30 (säv. ja san. Laura Voutilainen, sov. Juha Heikkilä)
Eksynyt – 4.33 (säv. ja san. Laura Voutilainen, sov. Juha Heikkilä)
Pyydä vaan – 4.26 (säv. ja san. Laura Voutilainen, sov. Juha Heikkilä)
Heikoksi teet – 3.23 (säv. Janne Hyöty, san. Laura Voutilainen, sov. Juha Heikkilä)
Täysi tuuli – 3.12 (säv. Laura Voutilainen, san. Matti Keränen, sov. Juha Heikkilä)
Jos tänne jään – 2.58 (säv. Maki Kolehmainen, san. Tracy Lipp, Mika Vehmas, sov. Sami Lehto)
Lennä – 3.36 (säv. ja san. Laura Voutilainen, sov. Juha Heikkilä)
Tässä hetkessä – 3.31 (säv. ja sov. Janne Hyöty, Jimmy Westerlund, san. Laura Voutilainen)
Tây Bắc

Tây Bắc Vietnamin kartalla
Tây Bắc (Luoteisalue) on yksi Vietnamin kahdeksasta epävirallisesta suuralueesta. Alue muodostuu neljästä maakunnasta: Điện Biên, Lai Châu, Sơn La ja Hòa Bình. Huhtikuussa 2009 alueella oli 2,7 miljoonaa asukasta.
Alue on harvaanasuttua vuoristoseutua Kiinan ja Laosin rajalla. Vuonna 2001 sinne perustettiin Tay Bacin yliopisto, joka kouluttaa ennen kaikkea opettajia.
Pirttilampi (Soini, Kukonkylä)

| Pirttilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°47′27″N, 24°08′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskupuro:  Saparopuro Viitapuroon 
Järvinumero:  35.463.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  192,8 m  
Rantaviiva:  0,713 km  
Pinta-ala:  1,361 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttilampi 
Pirttilampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Kukonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 192,8 metriä mpy.
Perttu Leppä

| Perttu Leppä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. helmikuuta 1964 (ikä 60) Joensuu
Ammatti:  elokuvaohjaaja elokuvakäsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Perttu Leppä (s. 8. helmikuuta 1964 Joensuu) on suomalainen elokuvaohjaaja.
Uran alku

Ennen elokuvauraansa Perttu Leppä opiskeli Tampereen yliopiston draamalinjalla sekä valokuvausta Roomassa. Taideteollisen korkeakoulun elokuvalinjalle Leppä pääsi 1985. Vuonna 1990 hän pyrki ja pääsi Yleisradion ammattiopiston käsikirjoituskoulutukseen, josta osa tapahtui Texasin Austinissa. Lepän läpimurtotyö oli tummasävyinen komedia Karavaani (1992), jossa sodassa isänsä menettänyt Santtu-poika yrittää löytää paikkansa miesten maailmassa. Sotavammaisten miehittämällä metsätyömaalla Santtu yrittää opetella hanurilla Duke Ellingtonin Caravan-sävelmää.
Suomen elokuvasäätiön, AVEKin ja televisioyhtiöiden tukeman Sparrausrinki-projektin puitteissa syntyi Perttu Lepän vajaan tunnin mittainen Tyttöjä ja jäätelöä vuonna 1995. Kritiikeissä tätä tyttöjä tiirailevista teinipojista kertovaa elokuvaa pidettiin pienenä pettymyksenä Karavaanin jälkeen. Tässä elokuvassa, kuten monissa Lepän varhaistöissä, esiintyvät vakiohahmot Patu ja Lajunen. Patu sai alkunsa jo nuoren pojan kasvutarinassa Yksi-yksi (1991), ja Patu ja Lajunen seikkailivat myös seuraavassa elokuvassa Angora (1996).
Patu ja Lajunen esiintyvät hahmoina myös Perttu Lepän ensimmäisessä pitkässä elokuvassa Pitkä kuuma kesä (1999), joka kertoo Kalle Päätalo -nimisen punk-yhtyeen kommelluksista matkalla maineeseen ja Tavastia-klubille.
Vuonna 2003 sai ensi-iltansa Perttu Lepän pitkä elokuva Helmiä ja sikoja. Hänen seuraava pitkä elokuvaohjauksensa oli 8 päivää ensi-iltaan vuonna 2008.
Filmografia

Häät 1986 (valot)
Aina ja aina 1986 (ohjaus, käsikirjoitus)
Strutsi 1987 (ohjaus, käsikirjoitus)
Yksi-yksi 1989 (ohjaus, käsikirjoitus)
Kotia päin 1989 (valaisija)
Anni tahtoo äidin 1989 (valaisijan apulainen)
Karavaani 1992 (ohjaus, käsikirjoitus)
Ripa ruostuu 1993 (Jake, pornokuvaaja)
Tyttöjä ja jäätelöä 1995 (ohjaus, musiikin valinta, valokuvat, käsikirjoitus)
Angora 1996 (ohjaus)
Juhannustarinoita 1997 (käsikirjoitus, suunnitteluvaihe)
Pitkä kuuma kesä 1999 (ohjaus, käsikirjoitus)
Helmiä ja sikoja 2003 (ohjaus, trailereiden toteutus, roolitus, käsikirjoitus)
FC Venus 2005 (dramaturgi, juonen alkuperäisidea)
8 päivää ensi-iltaan 2008 (ohjaus, käsikirjoitus, casting)
Aiheesta muualla

Perttu Leppä Elonetissä.
Perttu Leppä Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tuve-Säven seurakunta

| Tuve-Säve församling Tuve-Säven seurakunta |
| --- | --- |
 Tuven kirkko
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Göteborgin hiippakunta
Rovastikunta:  Göteborgin pohjoinen rovastikunta
Kirkkoherra:  
Pääkirkko:  Tuven kirkko
Jäseniä:  12 850, 54,2% alueen väkiluvusta (31.12.2018)
Aiheesta muualla
Tuve-Säve församling
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuve-Säven seurakunta (ruots. Tuve-Säve församling) on Göteborgin hiippakuntaan ja Göteborgin pohjoiseen rovastikuntaan kuuluva Ruotsin kirkon seurakunta, joka toimii Göteborgin kunnassa.. Se muodostaa yhteisen pastoraatin Backan seurakunnan kanssa.
Kirkot

Säven kirkko
Rödbon kirkko
Tuven kirkko
Kärran kirkko
Glöstorpin kirkko
Aiheesta muualla

Tuve-Säven seurakunnan kotisivut
Tyks Akuutti

Tyks Akuutti (ruots. Åucs Akuten) on Varsinais-Suomen hyvinvointialueeseen kuuluva ensihoidon ja päivystyksen palveluita tuottava kunnallinen liikelaitos. Liikelaitos vastaa koko maakunnan alueella ensihoidon ja päivystyksen järjestämisestä.
Ensihoidon ja päivystyksen liikelaitoksen toiminta

Ensihoitajat antavat ensihoitoa sairaalan ulkopuolella potilaan kotona tai onnettomuuspaikoilla. Ensihoitoyksikkö tekee arvion hoidon tarpeesta ja kiireellisyydestä. Kriittisimmissä tilanteissa hätäkeskus hälyttää ensihoitolääkärin, joka voi tulla paikalle joko autolla tai helikopterilla (FinnHems20 lääkäriyksikkö). Ensihoidon tehtävissä toimivat hyvinvointialueen alueella liikelaitoksen omat (6), Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen (12) ja yksityiset ambulanssiyksiköt (15 ambulanssia) sekä yksi Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ambulanssi. Yhteensä 34 ambulanssi- eli ensihoitoyksikköä. Liikelaitos on tehnyt ostopalvelusopimukset Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen ja yksityisten ambulanssiyritysten kanssa. Ensihoitotoiminnan johtaminen, mukaan lukien kenttäjohtotoiminta, ovat liikelaitoksen tehtäviä.
Liikelaitoksen päivystyksellä on erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon yhteispäivystyksen toimintayksikkö Tyksin T-sairaalassa, johon on keskitetty Turun alueen päivystyspalvelut.  Lisäksi päivystyksellä on toimintayksiköt Tyksin lähisairaaloissa Loimaalla, Salossa ja Uudessakaupungissa. Päivystyksen palvelut toimivat Turussa ja Salossa ympäri vuorokauden sekä Loimaalla ja Uudessakaupungissa päivittäin kello 8.00-22.00.
Henkilökuntaa liikelaitoksessa on 569, josta 56 on lääkäreitä, 467 hoitohenkilökuntaan kuuluvaa ja 46 hallinto- ja huoltohenkilöä (tilanne vuonna 2019).
Vuonna 2019 liikelaitoksen päivystyksen toimintayksiköissä kirjattiin yhteensä 141 232 päivystyskäyntiä. Eri potilaita oli 88 136. Ensihoitotehtäviä on vuosittain n. 65 000.
Toimintakulut olivat 82,2 milj. euroa vuonna 2019 ja toimintatuotot 83,4 milj. euroa. Toimintatuotoista 69,2 milj. euroa (83,0 %) oli myyntituottoja jäsenkunnilta. Muita tuottoja oli yhteensä 14,2 milj. euroa.
Liikelaitoksen perustaminen

Ensihoidon ja päivystyksen liikelaitos perustettiin vuoden 2012 alusta yhdistämällä siihen Tyksin ensiapupoliklinikan ja Turun kaupungin perusterveydenhuollon päivystys. Terveydenhuoltolain muutoksella ensihoidon järjestämisvastuu siirtyi kunnilta sairaanhoitopiireille vuoden 2013 alusta. Tuolloin ensihoito tuli mukaan liikelaitoksen toimintaan. Vuoden 2015 alusta liikelaitokseen yhdistettiin Loimaan, Salon ja Vakka-Suomen lähisairaaloiden päivystykset, perusterveydenhuollon päivystykset mukaan lukien.
Ensihoito ja päivystystoiminta on organisoitu Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä kunnallisen liikelaitoksen muotoon. Toisin, kuin muissa sairaanhoitopiireissä, joissa ensihoito ja päivystys ovat pääsääntöisesti osa keskussairaalan toimintaa. Piirin jäsenkunnat pitivät tärkeänä talouden ja kuntalaskutuksen läpinäkyvyyttä ja kuntien edustajien osallistumista päätöksentekoon.  Kunnallisen liikelaitoksen erillistalous sairaanhoitopiirin muusta taloudesta ja johtokunta tekivät tämän mahdolliseksi.