stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karlsborgin kunta

| Karlsborgin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Karlsborg
Kuntakoodi:  1446
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  405,82 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  6 962
 – Väestötiheys:  17,2 as./km²
 
 www.karlsborg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karlsborgin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Sauna Vättern-järvellä.
Karlsborgin kunta (ruots. Karlsborgs kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Karlsborg.
Kunnan maapinta-ala on 405,82 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 962 henkeä (31.12.2020).
Karlsborgin kunta sijaitsee Vättern-järven länsirannalla lähellä järven pohjoispäätä. Tivedenin kansallispuisto sijaitsee osittain Karlsborgin kunnassa ja osittain Laxån kunnassa Örebron läänissä. Kunnassa sijaitsee Karlsborgin linnoitus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 33,13 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1941 Mölltorpin maalaiskuntaan perustettiin Mölltorpin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1952 alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Mölltorp (aiemmat Brevik, Mölltorp ja Ransberg)
Undenäs (aiemmat Halna ja Undenäs)
Karlsborg (ei muutosta)
Mölltorpin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1959. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Karlsborgin kunta yhdistämällä "vanha" Karlsborg ja Brevikin ja Mölltorpin seurakunnat jaetusta Mölltorpin kunnasta sekä Undenäsin seurakunta Undenäsin kunnasta.
Vaikka Karlsborg onkin "Ruotsin reservipääkaupunki", niin Karlsborgin linnoitus ja sitä ympäröivä taajama eivät koskaan ole olleet kaupunkina, kauppalana tai taajaväkisenä yhdyskuntana, vaan alue on koko ajan kuulunut maalaiskuntaan.
Väestönkehitys

| Karlsborgin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 9 823 | 9 823 |
| 1955 | 1955 |    | 10 025 | 10 025 |
| 1960 | 1960 |    | 9 667 | 9 667 |
| 1965 | 1965 |    | 9 038 | 9 038 |
| 1970 | 1970 |    | 8 430 | 8 430 |
| 1975 | 1975 |    | 8 157 | 8 157 |
| 1980 | 1980 |    | 8 236 | 8 236 |
| 1985 | 1985 |    | 8 038 | 8 038 |
| 1990 | 1990 |    | 8 085 | 8 085 |
| 1995 | 1995 |    | 7 645 | 7 645 |
| 2000 | 2000 |    | 7 100 | 7 100 |
| 2005 | 2005 |    | 6 898 | 6 898 |
| 2010 | 2010 |    | 6 752 | 6 752 |
| 2015 | 2015 |    | 6 764 | 6 764 |
| 2020 | 2020 |    | 6 962 | 6 962 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 486 | 7,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 53 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 276 | 4,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 5 949 | 88,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 60 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 56 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 688 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,4 %
18–64-vuotiaat: 56,9 %
65 vuotta täyttäneet: 26,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,6 | 4,0 |
|   | jalostus | 23,2 | 26,4 |
|   | palvelut | 70,3 | 68,1 |
|   | tuntematon | 1,9 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 897 | 3 074 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 94,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 572 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Karlsborg | 3 551 |
| 2 | Mölltorp | 1 050 |
| 3 | Forsvik | 342 |
| 4 | Undenäs | 237 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Hanken
Hanken on sittemmin kasvanut yhteen Karlsborgin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Hultet och Svanvik
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlsborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 6 | 6 | 4 | 6 | 5 | 6 | 5 | 5 | 5 | 4 | 5 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 10 | 10 | 8 | 7 | 6 | 8 | 7 | 6 | 4 | 6 | 8 | 8 | 7 | 6 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 4 | 3 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 3 | 2 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 17 | 18 | 17 | 16 | 13 | 16 | 14 | 15 | 14 | 13 | 12 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Brevikin piiri
Karlsborgin piiri
Mölltorpin piiri
Undenäsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Karlsborg
Brevik
Mölltorp
Undenäs
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Brevik
Karlsborg
Karlsborgs garnisonsförsamling* (Vanäs)
Mölltorp
Skagen*
Skånska trängkåren* (Vendes trängbataljon)
Undenäs
Seurakunnat > Kirkot

Brevikin kirkko
Forsvikin kirkko
Karlsborgin linnoitus
Mölltorpin kirkko
Skagan sauvakirkko
Undenäsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karlsborgin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Karlsborgs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Karlsborgin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Raimo Koivu

Raimo Samuli Koivu (20. joulukuuta 1933 Äänekoski – 28. heinäkuuta 2023 Riihimäki) oli suomalainen yleisurheilija, jonka päälajit olivat aktiiviaikana 110 metrin aitajuoksu ja kymmenottelu. Hän edusti Koiviston Kipinää, Äänekosken Urheilijoita ja Riihimäen Kiskoa. Hän oli pituudeltaan 188 cm.
Koivu voitti 110 metrin aitajuoksun Suomen-mestaruuden Hämeenlinnassa 1960 ajalla 15,2 ja Mikkelissä 1961 ajalla 14,8. Hän sai SM-kilpailuissa hopeaa 1959 sekä pronssia 1956, 1958 ja 1962. Kymmenottelussa hän sijoittui SM-kilpailuissa parhaimmillaan neljänneksi 1958.
Koivu saavutti Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa 110 metrin aitajuoksussa hopeaa Oslossa 1961. Hän kilpaili kahdeksassatoista 110 metrin aitojen maaottelujuoksussa vuosina 1956–1962, ja saavutti voiton Helsingissä käydyissä maaotteluissa heinäkuussa 1960 sekä elokuussa 1962, jolloin teki Suomen ennätyksen 14,4. Hän kilpaili kerran kymmenottelumaaottelussa sijoittuen seitsemänneksi.
Raimo Lammi

| Raimo Lammi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Raimo Allan Lammi
Syntynyt: 17. joulukuuta 1935 Pohjois-Pirkkala, Suomi
Kuollut: 7. heinäkuuta 2005 (69 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Rape
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1952–1954 1956:   Pispalan Tarmo  Pispalan Tarmo
Valmennusura
1978–1982:   Tampereen Pyrintö
Raimo Allan ”Rape” Lammi (17. joulukuuta 1935 Pohjois-Pirkkala – 7. heinäkuuta 2005) oli suomalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja. Hän pelasi neljä kautta SM-sarjassa.
Lammi edusti kasvattajaseuraansa, tamperelaista Pispalan Tarmoa SM-sarjassa vuosina 1952–1954 ja 1956. Viimeinen kausi oli Lammin tehokkain: hän pelasi 20 ottelussa 2,4 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla.
Vuosina 1978–1982 Lammi valmensi Tampereen Pyrintöä, joka saavutti Lammin valmennusaikana kahdesti SM-hopeaa.
Lammi suoritti TUL:n valmentajakoulun ja SVUL:n valmentajaseminaarin. Lammi toimi myös Tarmon, piirin, ja TUL:n liittojoukkueen valmentajana ja erotuomarina mm. SM-sarjaotteluissa. Raimo Lammi on kuulunut piirin ja TUL:n koripallojaostoihin, Tarmon, Tampereen Työväen Uimarien ja SVUL:n Hämeen piirin koripallovalmentajakerhon johtokuntiin. Lammi saavutti sekä koripallossa että vesipallossa TUL:n hopea- ja pronssimitaleja.
Lammi työskenteli sähköasentajana. Lammin kotipaikkakunta oli Tampere.
Rannikkojääkäripataljoona

rannikkojääkärin baretti
Rannikkojääkäripataljoona (RannJP) oli Suomen puolustusvoimien rannikkojääkärikoulutukseen erikoistunut maavoimien joukko-osasto, joka toimi vuosina 1960–1989 Porkkalan varuskunnassa Kirkkonummen Upinniemessä (ruots. Obbnäs). Ylipäällikkö eli Suomen tasavallan presidentti myönsi 19. syyskuuta 1980 rannikkojääkäreille kullanvärisellä merikotkatunnuksella varustetun tummanvihreän baretin käyttöoikeuden merijalkäväen erikoiskoulutusta osoittamaan. Tuolloin Suomen puolustusvoimissa barettia saivat käyttää vain laskuvarjojääkärit ja rannikkojääkärit.
Kokoonpano

Vuosina 1960–1979 Rannikkojääkäripataljoonaan kuului esikuntakomppania, kaksi jääkärikomppaniaa, tukikomppania, venekomppania ja aliupseerikoulu. Vuosina 1979–1988 Rannikkojääkäripataljoonaan kuului vain esikuntakomppania, kertausharjoituskomppania  ja Rannikkojääkärikoulu (RannJK), joka antoi erikoiskoulutusta iskuosastohyökkäyksiin sekä tiedustelutehtäviin rannikon ja saariston vaativissa olosuhteissa. Rannikkojääkärikoulun oppilaat valittiin vapaaehtoisista hakijoista valintakokeiden fyysisten testien, psykologisten soveltuvuuskokeiden ja haastattelujen perusteella. Kaikki Rannikkojääkärikouluun valitut saivat vähintään aliupseeritasoisen johtakoulutuksen ja noin viidesosa kävi Reserviupseerikoulun Haminassa.
Rannikkojääkärikoulu

"Punabaretit, rannikkojääkärit, taistelusukeltajat... Puolustusvoimissa on muutama paikka kovuudeltaan yli muiden. Näihin joukkoihin ei ketään pakoteta." (Suomen Kuvalehti nro 10/1980)
Vuosina 1979–1988 Rannikkojääkäripataljoonassa toimi Rannikkojääkärikoulu (RannJK), "merijalkaväen kommandokoulu", joka koulutti varusmiehistä johtajat ja erikoismiehet rannikkojääkärikomppanioihin sekä rannikolla ja saaristossa toimiviin tiedusteluyksiköihin. Yksikköjen miehistö koulutettiin sodan ajan tehtäviin kertausharjoituksissa. Rannikkojääkärikouluun hakeuduttiin vapaaehtoisena valintakokeiden fyysisten testien, psykologisten soveltuvuuskokeiden ja haastattelujen kautta samaan tapaan kuin silloiseen Laskuvarjojääkärikouluun. Suurin osa hakijoista karsiutui, kun Rannikkojääkärikoulun oppilaiksi hyväksyttiin 120–135 valintakokeissa parhaiten menestynyttä. Näistä vielä noin 10 prosenttia joutui keskeyttämään kurssin reipastahtisen koulutuksen aiheuttamien rasitusvammojen tai muiden syiden takia. Valintakokeiden perusteella 1980-luvun Rannikkojääkärikoulun tyypillinen oppilas oli varsin älykäs, johtajaksi sopiva, fyysisesti kestävä, painetta sietävä ja hyvän uimataidon omaava. Esimerkiksi Cooperin testissä Rannikkojääkärikouluun hyväksyttyjen keskiarvo oli 3 000 metriä, joka kurssin aikana nousi 3 200 metriin.
1980-luvulla rannikkojääkärien tärkein tehtävä oli vastustajan osittain valtaaman linnakesaaren takaisinvaltaus. Iskuosastohyökkäysten ohella rannikkojääkärien tehtäviin kuuluivat tiedustelu, sissitoiminta, väyläntorjunta ja erikoiskohteiden tuhoaminen. Tähystyspaikkojen perustamisen lisäksi tiedusteluun voitiin käyttää pintauimareita, kohdetta saatettiin lähestyä veneellä tai kanootilla ja jatkaa lähemmäksi uiden tai jalan. Tiedustelutehtävä saattoi muuttua sopivien kohteiden ilmaannuttua sissitoiminnaksi, jossa tehtiin koottuja iskuja vastustajan erityskohteisiin, kuten esikunnat, komentopaikat, alukset, satamat, huoltokeskukset ja varastot. Rannikkojääkärikoulun oppilaat saivat myös monipuolisen ase- ja ampumakoulutuksen, johon kuuluivat kaikkien jalkaväen keveiden ja raskaiden aseiden lisäksi linnakkeiden ilmatorjuntatykkien käsittelytaito sekä suora-ammunta rannikkotykeillä.
Rannikkojoukkojen uudelleenjärjestelyn seurauksena Upinniemessä toiminut itsenäinen Rannikkojääkäripataljoona ja sen myötä myös Rannikkojääkärikoulu päätettiin lakkauttaa. Asiasta tehtiin 27.6.1988 virallinen päätös, jonka johdosta Rannikkojääkäripataljoonan toiminta ajettiin alas vuoden 1989 loppuun mennessä. Vuodesta 1990 lähtien rannikkojääkärien koulutus on tapahtunut Uudenmaan prikaatin Vaasan rannikkojääkäripataljoonassa Tammisaaren, nykyisen Raaseporin Dragsvikissa. Uudenmaan prikaati liitettiin merivoimiin vuonna 1998. Rannikkojääkärikoulusta valmistui vuosina 1979–1988 reserviin yhteensä 1041 erikoiskoulutettua upseeria ja aliupseeria. Vuonna 2019 Rannikkojääkärikoulun kaikki kurssit 1–9 kokoontuivat RannJK 40 vuotta -tapahtumaan, johon osallistui 635 koulun entistä oppilasta.
Perinteet

Rannikkojääkäripataljoonan perinteitä vaalii Maanpuolustuskiltojen liittoon kuuluva Rannikkojääkärikilta sekä Rannikkojääkäripataljoonan perinneyhdistys ry. Pataljoonan vaiheita käsittelee Niilo Lappalaisen kirjoittama kirja Rannikkojääkäripataljoona 1960–1985 (Rannikkojääkärikilta ry, 1985).
Recycler

| Recycler ZZ Top |
| --- | --- | --- |

Recycler C-kasetin kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Memphis Sound Productions
 Julkaistu: 1990
 Tuottaja(t): Bill Ham
 Tyylilaji: hard rock, blues rock
 Kesto: 34.44
 Levy-yhtiö: Warner Bros. Records
Listasijoitukset
  1.   2.    15.   2.   27.   23. 
ZZ Top -yhtyeen muut julkaisut
| Afterburner 1985 | Recycler 1990 | Antenna 1994 |
Recycler on yhdysvaltalaisen bluesrock-yhtye ZZ Topin studioalbumi vuodelta 1990. Levyn on julkaissut Warner Bros. Records ja sen on tuottanut Bill Ham yhtiöstä Lone Wolf Productions. Levy on äänitetty Memphis, Tennesseessä Yhdysvalloissa studiossa nimeltä Memphis Sound Productions. Äänittäjänä on toiminut Terry Manning ja masteroinnin on tehnyt Bob Ludwig New Yorkin Masterdiskissä.
Yhtyeen logon ja levykannen kuvan on tehnyt Barry Jackson. Kappaleista "My Head's in Mississippi", "Burger Man", "Doubleback" ja "Give it Up" on tehty musiikkivideot.
Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jossa basisti Dusty Hill ei laula missään kappaleessa päävokalistina.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | "Concrete and Steel" | 3.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | "Lovething" | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | "Penthouse Eyes" | 3.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | "Tell It" | 4.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | "My Head's in Mississippi" | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | "Decision or Collision" | 3.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | "Give it Up" | 3.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | "2000 Blues" | 4.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | "Burger Man" | 3.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | "Doubleback" | 3.53 |  |  |  |  |  |  |  |
Kaikki kappaleet on merkitty ZZ Topin jäsenten Gibbons/Hill/Beard nimiin ja niiden oikeudet omistaa Hamstein Music Company paitsi kappaleen "Doubleback" osalta sen lisäksi myös MCA Music Publishing.
Muusikot

Billy Gibbons – kitara, laulu
Dusty Hill – basso, laulu
Frank Beard – rummut, perkussiot
Red

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Red tarkoittaa seuraavia asioita:
Elää ... vain kuollakseen (Red), kanadalainen elokuva vuodelta 1970
Red, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2008
Red, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2010
Red, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2013
Red, sarjakuva
Red, Pokémon-sarjan hahmo
RED, Random early detection, tietoliikenteessä käytetty jononhallinta-algoritmi
RED, Radio Equipment Directive, EU:n radiolaitedirektiivi 2014/53/EU
Musiikki

Red, King Crimsonin albumi vuodelta 1974
Red, The Communardsin albumi vuodelta 1987
Red, Black Uhurun albumi vuodelta 1989
Red, Boycottin albumi vuodelta 1992
Red, Leslie Cheungin albumi vuodelta 1996
Red, John Stevensin albumi vuodelta 2005
Red, Guillemotsin albumi vuodelta 2008
Red, Datarockin albumi vuodelta 2009
Red, Dia Framptonin albumi vuodelta 2011
Red, Taylor Swiftin albumi vuodelta 2012
Red, Taylor Swiftin albumin Red uudelleen levytetty versio vuodelta 2021
"Red", Taylor Swiftin kappale vuodelta 2012
Henkilöitä

Axelle Red, oik. Fabienne Demal (s. 1968), belgialainen laulaja ja lauluntekijä
Louisiana Red, oik. Iverson Minter (1932-2012), yhdysvaltalais-saksalainen bluesmuusikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Red”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pöllötöllö

| Pöllötöllö |
| --- | --- |

Tyyli:  viihde
Kestoaika:  42 minuuttia
Pääosissa:  Irene Usvasalo
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3 mtv / C More
Esitetty:  25. huhtikuuta 2021 –  23. toukokuuta 2021
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  5
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Lilli Blomberg  Mei Hari 
Ohjaaja(t):   Janne Sarja  Lilli Blomberg 
Käsikirjoittaja(t):  Janne Sarja
Leikkaaja(t):  Markus Aaltonen
Lavastaja(t):  Okku Rahikainen
Kuvaaja(t):   Pazzi Nuortimo  Tuukka Hari 
Tuotantoyhtiö(t):  MTV
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Viihdeohjelma 2021
Aiheesta muualla
IMDb 
Pöllötöllö on MTV3-kanavalla 25. huhtikuuta 2021 alkanut viisiosainen suomalainen arkisto-ohjelma, jossa vaihtuvat julkkisvieraat katsoivat ja kommentoivat MTV:n vuosien varrella esittämiä ohjelmia. Suoratoistopalvelu mtv:ssä julkaistiin myös kokonaisia jaksoja vanhoista ohjelmista.
Ohjelmassa kuuluttajana nähtiin MTV:llä 1980–1990-luvulla kuuluttajana työskennellyt Irene Usvasalo.
Jaksot

| Jakso | Katsotut ohjelmat | Ohjelmien katsojat | Ensiesitys MTV3:lla | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kymmenen Uutiset (1986),  Lauantaitanssit (1984),  Idols (2004),  Kaverukset (1963),  Vintiöt (1995),  Napakymppi (1989),  Kymmenen Uutiset (1989) | Niko Saarela, Santeri Kinnunen & Kari Hietalahti Pekka Strang & Jaakko Saariluoma Miitta Sorvali & Krisse Salminen Jorma Uotinen & Sami Sykkö Minna Kivelä & Paula Noronen | 25. huhtikuuta 2021 | 646 000 |
| 2 | Kymmenen Uutiset (1981),  Far Out (2001),  Uutismokia eri vuosilta,  Gladiaattorit (1993),  Levyraati (1983),  Kivikasvot (1971),  Salatut elämät (1999) | Jenni Pääskysaari & Tuomas Kyrö Ile Uusivuori & Esko Eerikäinen Pete Lattu & Venla Saartamo Eeka Mäkynen & Tatu Ferchen Miitta Sorvali & Krisse Salminen Minna Kivelä & Paula Noronen | 2. toukokuuta 2021 | 406 000 |
| 3 | Bumtsibum (1999),  Uutismokia eri vuosilta,  Parempi myöhään… (1979),  Kymmenen Uutiset (1988),  Älywapaa palokunta (1985),  Joka kodin asuntomarkkinat (1994) | Veronica Verho & Anneli Verho Kirsi Alm-Siira & Mervi Kallio Keijo Leppänen & Pirjo Nuotio Jorma Uotinen & Sami Sykkö Ile Uusivuori & Esko Eerikäinen Miitta Sorvali & Krisse Salminen | 9. toukokuuta 2021 | 421 000 |
| 4 | Puhtaat valkeat lakanat (1993),  Hyvät herrat (1992),  Spede Show (1970-luku),  Valehtelijoiden klubi (1981),  Jyrki (1995–1997),  Soitinmenot (1986),  The Joyboys Story (1997) | Miitta Sorvali & Krisse Salminen Jenni Poikelus & Jenni Pääskysaari Ile Uusivuori & Esko Eerikäinen Kirsi Alm-Siira & Mervi Kallio Joonas Nordman & Susanna Laine Jorma Uotinen & Sami Sykkö | 16. toukokuuta 2021 | 374 000 |
| 5 | Karpolla on asiaa (1985–1991),  Tabu (1986),  Hynttyyt yhteen (1991),  Uuno Turhapuro armeijan leivissä (1986),  Hyvät, pahat ja rumat (1994),  Ruusun aika (1991),  Speden Spelit (1994) | Pekka Strang & Jaakko Saariluoma Miitta Sorvali & Krisse Salminen Hannele Lauri & Eija Vilpas Minna Kivelä & Paula Noronen Joonas Nordman & Susanna Laine Veronica Verho & Anneli Verho | 23. toukokuuta 2021 | 338 000 |
↑  Keskikatsojamäärä televisiossa jakson ensiesityspäivänä.
Julkaistut arkisto-ohjelmien jaksot

| Ohjelma | Jakson esitysvuosi | Julkaisu  mtv-palvelussa |
| --- | --- | --- |
| Kaverukset | 1963 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Kivikasvot | 1971 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Älywapaa palokunta | 1985 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Gladiaattorit | 1993 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Joka kodin asuntomarkkinat | 1994 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Vintiöt | 1995 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Salatut elämät | 1999 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Suuri Seikkailu | 2003 | 22. huhtikuuta 2021 |
| Soitinmenot | 1986 | 27. huhtikuuta 2021 |
Aiheesta muualla

Pöllötöllö ja julkaistut arkisto-ohjelmat mtv-palvelussa
Kiilakylki

| Kiilakylki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särkikalat Cyprinidae
Alaheimo::  Rasborat Rasborinae
Suku::  Trigonostigma
Laji::  heteromorpha
Kaksiosainen nimi
 Trigonostigma heteromorpha  (Duncker, 1904) 
Katso myös
   Kiilakylki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiilakylki (Trigonostigma heteromorpha) on pieni Kaakkois-Aasiasta kotoisin oleva, rasboroihin kuuluva särkikalalaji. Se on suosittu akvaarioharrastuksen parvikala.
Alkuperä

Luonnonvaraisia kiilakylkiä tavataan Thaimaassa, Malakan niemimaalla, Singaporessa ja Sumatralla. Laji viihtyy vesistöissä joissa on paljon kasvillisuutta. Näin ollen akvaariokin tulisi sisustaa sen mukaisesti.