Sammunjoki
Joen kulku

Vaikka sivu-uomien lähteet sijaitsevat korkeallakin kallioisella metsävyöhykkeellä, sijaitsee joen pääuoma alavilla savikoilla ja siksi joki meanderoi voimakkaasti. Peltoalueita on 28 % ja metsäalueita 68 % valuma-alueesta. Metsävyöhykkeet erottavat peltoalueita toisistaan, jolloin pääuomaan syntyy koskia. Joessa onkin toistakymmentä koskea.
Sammaljoki alkaa Sastamalassa Rautaniemellä, jossa lännestä tuleva Murtoonmaanoja ja idästä tuleva Ruoholansuonoja yhtyvät toisiinsa. Mainitut ojat ovat aina olleet olemassa, koska ne ovat nytkin pohjoispuolella olevien järvien ja suurien soiden lähdeojia . kapeana virtaava joki laskeutuu etelään päin Rautaniemen kulmakunnan peltojen keskellä ja alkaa Myllyvuoren alla Myllykosken jälkeen meanderoida. Rautaojan yhtymäkohdan jälkeen se ohittaa puhkaisemansa Sianojankankaan harjun ja joutuu kolmen kilometrin päässä sijaitsevan Sammajoen peltoalueelle. Mutkittelevana se vastaanottaa Kravin uoman vasemmalta, ja saapuessaan kylälle, se tekee Myllykosken jälkeen S-mutkan. Joki levenee kirkonkylän jälkeen kanavamaiseksi uomaksi, jonka luontainen mutkaisuus on selvästi perattu suoraksi. Samalla, kun se tekee lyhyen metsätaipaleen, siihen yhtyy Sammakkajärven laskuoja. Ennen Illoa se virtaa laajan peltoaukean poikki ohittaen raivaamatta jääneen Salonojansuon. Täällä siihen yhtyy pohjoisesta Pikkujoki, joka on Houhanjärven laskujoki, etelästä tulevan Ruokostenojan, joka on Ruokojärven laskuoja. Sitten joki sukeltaa lyhyen metsäosuuden läpi ja Kaunistonkoskessa sijaitsevan pohjapadon yli. Metsätaival tapahtuu jyrkkärinteisessä jokilaaksossa. Tämän jälkeen joki kääntyy etelään päin ja saapuu Illoon.
Illo sijaitsee harjanteen päällä, jonka läpi Sammaljoki virtaa lounaispuolelle. Sieltä joki juoksee Koipikosken, Heinolankosken ja Alakosken läpi pelloille, jossa siihen yhtyy kaakosta tuleva Yltäissuonoja. Joki kääntyilee Kytövuorensuon ja Suomalaisensuon välistä ja muuttuu kanavamaiseksi uomaksi, joka on perattu virtaamaan syvään uomaansa. Suoran uoman päätteeksi joka saapuu Pärnänmaalla Klupukoskelle, jossa on suvannot kosken ylä- ja alapuolella. Täällä sijaitsee Jokelan kalankasvattamo joen vieressä. Pärnänmaan ja Rantakulman välillä joki alkaa taas mutkitella voimakkaasti. Samalla se seuraa Punkalaitumen kuntarajaa ja käy kerran rajan takana ja kahdesti rajalla. Samalla jokeen yhtyvät Pahaoja ja Sopanoja etelästä päin. Ennen Rantakulmaa on joessa Pirttikoski ja suuri suvanto. Rantakulman jälkeen Sammaljokeen yhtyy etelästä Tuomioja ja sitten se sukeltaa Huittisten puolelle Arolankorpeen. Metsäosuus päättyy nopeasti virtaavaan Hakakoskeen ja sen alaiseen suvantoon. Näin on joki saapunut Rekikosken peltoalueelle.
Sammaljoki alkaa mutkitella voimakkaasti Varasojan kohdalla. Pohjoisesta jokeen yhtyy Mustisoja ja sitten se saapuu Rekikoskeen ja sen suvantoihin. Koskella on pudotusta noin 2,3 metriä yli 60 metrin matkalla. Koskessa on saaren oikeassa uomassa betoninen pato, joka päästää vettä ohitseen oikealta puolelta. Joki kääntyy luodetta kohti syvässä uomassa. Siihen yhtyy Rekioja kaakosta, Viittaanniittuilla Nevanoja pohjoisesta, jonka jälkeen Sammaljoki kääntyy jyrkästi etelään Iiverinkoskelle, joka on 100–150 metriä pitkä. Tämä metsätaival on voimakkaasti perattu ja kääntyessään länteen päin, Sammaljokeen yhtyy kaakosta Hyytinoja. Seuraavassa 150-metrisessä hitaasti virtaavassa Vääräkoskessa on alku pidemmälle koskijaksolle, jossa virtaava vesi on uurtanut laaksosta leveämmän. Koskissa pienet jokisaaret ja suvannot leventävät jokea selvästi. Pituudeltaan 1,2-kilometrinen koskijakso muodostuu ainakin neljästä koskesta, joista uittosäännön mukaan on nimet Saarikoski, Välikoski ja Räikänkoski. Saarikosken pudotus on 7,04 metriä 350 metrin matkalla. Pohjoisesta tuleva Langenoja ja kaakosta tuleva Aro-oja yhtyvät Sammaljokeen Räikänmaalla, jonka jälkeen joki virtaa tovin lounaaseen päin. Pyörylänvuorella jokeen yhtyy Savioja ja se tekee vuoren edessä mutkan kohti luodetta. Sammaljoki virtaa silloin Nanhiansuon vierestä ja kääntyy jyrkästi Pitkäkoskeen eli Kipahteenkoskeen. Nyt joki saapuu Lauttakylän taajama-alueelle Nanhiaan, missä sijaitsee Nanhiankoski (pituus 260 metriä ja pudotus 3,15 metriä). Täällä pohjapadon yläpuolelle on muodostunut suvanto.
Nanhian aukealla joen kutsumanimi vaihtuu Sammunjoeksi. Joki saapuu Sammuun, missä se alittaa valtatien 12. Valtatiehen päättyy Lauttakylän taajama-alue ja alkaa Vesiniittu, joka on laaja Kokemäenjoen lietteistä muodostunut savikkoalue. Aluksi on vaatimaton Takkulankoski. Sitten Sammunjoki virtaa peltoaukealla tehden laajoja kaaria ja yhtyy Kokemäenjokeen Sammalsaaren yläpuolella Karhiniemeä vastapäätä, 88 kilometriä Kokemäenjoen suistosta.
Sammaljoki Sammaljoen kylässä
Nanhiankoski alaosa Huittisissa
Nanhiankosken yläosa
Sammun sillalta kuvattuna Kylä-Juuselan siltaa kohti, Huittinen
Sammun sillalta kuvattuna länteenpäin alajuoksulle