stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markku Jokisipilä
Elämä

Jokisipilä valmistui ylioppilaaksi vuonna 1991 ja valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1997. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2004 aiheella Aseveljiä vai liittolaisia? Suomi, Hitlerin Saksan liittosopimusvaatimukset ja Rytin–Ribbentropin-sopimus.
Jokisipilä on työskennellyt Turun yliopiston poliittisen historian laitoksen tutkijana 1998–2001 ja vuodesta 2004. Hän oli assistenttina 2002–2003 ja humanistisen tiedekunnan Baltic Sea Region Studies -ohjelman akateeminen johtaja 2010–2014. Kesäkuussa 2014 Jokisipilä nimitettiin Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajaksi viisivuotiskaudeksi 1.8.2014–31.7.2019. Hän toimii myös poliittisen historian vt. professorina maaliskuusta 2015 alkaen.[lähde? ]
Vuodesta 1997 Jokisipilä on ollut tutkijan työnsä ohella freelance-kirjoittaja. Hän on toiminut kolumnistina turkulaisessa Aamuset-kaupunkilehdessä 2007–2008, Turun Sanomissa vuodesta 2008 ja Seura-lehdessä vuodesta 2013.
Jokisipilä on harrastanut kilpasoutua. Hän on saavuttanut Suomen-mestaruuksia ja osallistui vuonna 1995 lajin MM-kisoihin. Vuosina 1997–2000 Jokisipilä oli Suomen Soutuliiton hallituksen jäsen ja vuosina 2004–2005 koulutus- ja valmennuspäällikkö. Vuodesta 2013 hän on Suomen melonta- ja soutuliiton varapuheenjohtaja. Jokisipilä on ollut Eurosport-kanavalla asiantuntijakommentaattorina vuodesta 2003. Hän on selostanut soutua, melontaa (ratamelontaa sekä kanoottipujottelua) ja pikaluistelua.
Palkinnot ja kunnianosoitukset

Markku Jokisipilä on Vuoden Markku 2017. Valinnan teki Suomalainen Markku-liitto.
Näkemyksiä

Vuonna 2021 Jokisipilä oli sitä mieltä, että ei määrittelisi Perussuomalaiset-puoluetta äärioikeistoon.
Säätiöyhteydet

Jokisipilä on mukana kommunismin vastaisen Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki -säätiön hallituksessa.
Kritiikki

Tampereen yliopiston journalistiikan professori Janne Seppänen on arvostellut, että Jokisipilän ylimalkaiset Facebook-kirjoitukset ovat polttoainetta oikeistopopulisteille.
Teokset

Edwin Linkomiehen poliittinen toiminta 1943–1946.  Turku:  Turun yliopisto, 1997.  ISBN 951-29-1055-1.
”Hitlerin avulla idän barbaareja vastaan”: tulkintoja suomalais-saksalaisesta aseveljeydestä.  Turku:  Turun yliopisto, 1999.  ISBN 951-29-1336-4.
Aseveljiä vai liittolaisia? Suomi, Saksan liittosopimusvaatimukset ja Rytin-Ribbentropin-sopimus.  (Väitöskirja: Turun yliopisto. Bibliotheca historica 84)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004.  ISBN 951-746-609-9.
Jokisipilä, Markku & Niemi, Mari K. (toim.): Entäs jos... Lisää vaihtoehtoista Suomen historiaa.  Helsinki:  Ajatus, 2006.  ISBN 951-20-7203-3.
Jokisipilä, Markku (toim.): Sodan totuudet: Yksi suomalainen vastaa 5.7 ryssää.  Helsinki:  Ajatus, 2007.  ISBN 978-951-20-7533-1.
Jokisipilä, Markku & Könönen, Janne: Kolmannen valtakunnan vieraat: Suomi Hitlerin Saksan vaikutuspiirissä 1933–1944.  Helsinki:  Otava, 2013.  ISBN 978-951-1-26881-9.
Punakone ja vaahteranlehti.  Helsinki:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-1-27881-8.
Hitlerin kopla - 20 natsi-Saksan johtajaa.  WSOY, 2017.  ISBN 978-951-0-42702-6.
Perussuomalaiset Halla-ahon ja Purran linjalla.  Otava, 2021.  ISBN 978-951-1-38864-7.
Jokisipilä, Markku & Möttönen, Heikki & Leppäsyrjä, Jussi: Mustavalkoinen vuosisata - Turun Palloseura 1922-2022.  Turun Palloseura, 2022.  ISBN 978-952-9-45612-3.
Aiheesta muualla

Inkeroinen, Antti: Erillissota vai liittolainen? Suomen ja Saksan suhteet jatkosodan aikana. Kantti.net.  3.11.2005. Arkistoitu 22.4.2014. Viitattu 5.8.2020. (Jokisipilän luennon äänitallenne vuodelta 2005)
Tuomioja, Erkki: Markku Jokisipilä: Aseveljiä vai liittolaisia? Suomi, Hitlerin Saksan liittosopimusvaatimukset ja Rytin-Ribbetropin sopimus Tuomioja.org.  1.1.2004. Viitattu 5.8.2020.
Max Dittmar

Max Uno Dittmar (2. maaliskuuta 1874 Helsinki – 28. elokuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen esittelijäneuvos, joka sai hallitusneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Max Dittmarin vanhemmat olivat kamarineuvos Fredrik Wilhelm Dittmar ja Alvina Matilda Uggla ja puoliso vuodesta  1925 Irma Alida Maria Muhrjàn. Dittmar tuli ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta ja suoritti ylemmän hallintotutkinnon 1901. Hän toimi senaatin talousosaston  virkamiehenä vuodesta 1906, ensin ylimääräisenä kopistina ja vuoteen 1913 ekspeditöörinä ja sitten ylimääräisenä esittelijänä, sekä vuonna 1918 senaatin maataloustoimikunnan kanslistina. Dittmar oli valtioneuvoston kauppa- ja teollisuusministeriön esittelijäsihteeri 1919–1922 ja esittelijäneuvos 1922–1944. Ministeriön merenkulkuasiain toimiston päällikkö hän oli vuodesta 1926. Hallitusneuvoksen arvonimen Dittmar sai vuonna 1938. Hän työskenteli useissa eri valiokunnissa ja toimi eduskunnan juhlamenojen ohjaajana useilla valtiopäivillä.
Julkaisuja

Kokoelma valtion viran ja toimenhaltijoita koskevia lakeja ja asetuksia, 1929 (myös ruotsiksi)
Matti Unho

Matti Unho (19. helmikuuta 1945 Helsinki – 18. maaliskuuta 2006) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääkiekkoilija.
Unho edusti urallaan aluksi porilaisia RU-38:aa, Karhuja ja Ässiä. Mestaruussarjassa hän pelasi Ässien riveissä vuodet 1968 ja 1969. Ensimmäisenä kautena hän pelasi kaikki 22 ottelua ja teki niissä 6 maalia. Seuraava kausi päättyi jo varhaisessa vaiheessa loukkaantumiseen. Ässien pudottua mestaruussarjasta, Unho siirtyi v. 1970 Espooseen ja Tapion Honkaan, jossa hän pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 2. divisioonassa vuoteen 1973 asti.
Matti Unho pelasi urallaan seitsemän nuorten maaottelua, joissa hän teki yhden maalin – alle 23-vuotiaiden maaottelussa Ruotsia vastaan. . Hän oli myös mukana A-maajoukkueen leireillä, mutta otteluita hän ei pelannut.
Matti Unho esiintyi pääsarjatasolla jalkapallon lisäksi jääkiekossa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä kahdeksan ottelua RU-38:n ja Karhujen joukkueissa vuosina 1962–1963 ja 1966–1967.
Unhon vanhemmat olivat elokuvaohjaaja Ilmari Unho ja näyttelijä Salli Karuna. Hän muutti Poriin vuonna 1958, kun hänen äitinsä oli saanut paikan Porin Teatterista. Matin veli oli näyttelijä ja ohjaaja Turo Unho.
Mihail Nikolajev

| Mihail Jefimovitš Nikolajev> Михаил Ефимович Николаев |
| --- | --- |

Sahan tasavallan 1. presidentti
 20. joulukuuta 1991 – 27. tammikuuta 2002  
Seuraaja:  Vjatšeslav Štyrov
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. marraskuuta 1937 Öktöm, Ordžonikidzen ulus, Jakuuttien ASNT, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto (nykyään Hangalassin ulus, Sahan tasavalta, Venäjä)
Kuollut: 4. elokuuta 2023 (85 vuotta)
Mihail Jefimovitš Nikolajev (Михаил Ефимович Николаев, 13. marraskuuta 1937 Öktöm, Jakuuttien ASNT – 4. elokuuta 2023) oli sahalainen poliitikko ja Sahan tasavallan ensimmäinen presidentti.
Nikolajev valmistui Omskin valtiollisesta eläinlääketieteellisestä instituutista vuonna 1961 ja työskenteli tämän jälkeen eläinlääkärinä Žiganskin raionin alueella (nykyinen Edjigeenin uluus. Vuosina 1961–1975 hän työskenteli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen nuorisojärjestössä Komsomolissa. Vuosina 1975–1979 hän toimi Jakuuttien ASNT:n ministerineuvoston varapuheenjohtajana. Tämän jälkeen hän toimi Jakuuttien ASNT:n maatalousministerinä vuoteen 1985 asti. Sen jälkeen hän toimi maatalousteollisen kompleksin asioista vastaavana Neuvostoliiton kommunistisen puolueen Jakutian aluekomitean sihteerinä vuoteen 1989 asti. Joulukuussa 1989 Nikolajev valittiin Jakutian korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajaksi ja huhtikuussa 1990 tasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi.
Nikolajev valittiin Sahan tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi 20. joulukuuta 1991. Hänet valittiin toiselle presidenttikaudelle vuonna 1996, jonka jälkeen vuonna 2002 hänen seuraajakseen valittiin Vjatšeslav Štyrov. Toisen presidenttikautensa jälkeen Nikolajev toimi Venäjän liittoneuvoston varapuheenjohtajana ja Sahan tasavallan edustajana siellä.
Meijän pojat

Meijän pojat oli 1920-luvun lopulla toiminut suomalainen kommunistinen lauluryhmä. Meijän pojat oli tunnetuin ajan vasemmistolaisen nuorisoliikkeen lauluryhmistä. Yhtyeessä lauloivat muun muassa Nestori Parkkari, Kaarlo Kivilahti ja Kalle Lindholm.
Yhtyeen edeltäjä Rajamäen pojat perustettiin vuonna 1920 Sörnäisten nuoriso-osaston lauluryhmäksi. Sen pohjalta muodostettiin Meijän pojat kesällä 1927, kun yhtyetoiminta muuttui ammattimaisemmaksi. Uuden kokoonpanon ensiesiintymiset saivat runsaasti huomiota, ja se oli esimerkkinä monille muille vasemmistolaisille esiintymisryhmille ympäri maata. Meijän pojat esiintyi 69 eri tilaisuudessa syksyllä 1927.
Yhtye käytti esityksissään punaisia housujen päälle ulottuneita paitoja, vihreitä kaulanauhoja ja mustia nahkavöitä. Myös asuste oli mallina muille. Joulukuussa 1927 SDP:n kansanedustaja Kalle Myllymäki kritisoi eduskunnassa Meijän poikien esiintymisasuja. Paitojen pitäminen housujen päälle oli Myllymäen mielestä venäläinen tyyli, joka ei sopinut Suomeen. Meijän pojat kirjoitti edustajalle vastineen, jota esitettiin lauluna vasemmiston tilaisuuksissa.
Meijän poikien ja muiden lauluryhmien sanoitukset käsittelivät pääasiassa kotimaan politiikan ajankohtaisia aiheita, mutta myös kansainvälisiin teemoihin tartuttiin. Satiiri oli yleisin käsittelytapa. Lauluissa pilkattiin kapitalistisen järjestelmän epäkohtia ja muita poliittisia toimijoita. Suurin osa lauluista sovitettiin vanhoihin kansan tuntemiin säveliin. Meijän pojat versioi esimerkiksi ”Porilaisten marssia”.
Merja Hirvisaari

Merja Hirvisaari on suomalainen viestintäalan yrittäjä, pienkustantaja, journalisti ja kirjailija. Hän on valmistunut HSO-sihteeriksi Helsingin Sihteeriopistosta 1983 ja opiskellut sen jälkeen Tampereen yliopiston täydennyskoulutuksessa sisällöntuotantoa. Hirvisaari toimi yli 10 vuoden ajan MTV3 Mediassa naisille suunnattujen kaupallisten verkkopalveluiden tuottajana. Sen jälkeen hän toimi markkinointiviestinnän yksityisyrittäjänä, ja vuodesta 2015 alkaen hän on toiminut mm. Keski-Häme -lehden uutistuottajana, josta tehtävästä hän jäi eläkkeelle 1.4.2024.
Omissa kirjoissaan Merja Hirvisaari on perehtynyt erilaisiin tapoihin löytää sisäinen tasapaino ja ymmärrys itseä kohtaan. Ensimmäinen kirja teki sen astrologian keinoin, toinen käsitteli unia, ja kolmannessa Hirvisaari herätteli jumalattaria. Hän on myös laatinut kirjojensa aiheita käsitteleviä artikkeleita ja horoskooppeja suomalaisiin aikakauslehtiin ja tuottanut niiden ympärille lahjatuotteita sekä harjoittanut sublimaatio- ja kuvalaboratoriotuotteiden maahantuontia sekä valokuvista tehtyjen lahjatuotteiden verkkokauppaa.
Pienkustantajana Merja Hirvisaari on julkaissut omia kirjojaan ja toiminut myös muutamien muiden kirjailijoiden teosten julkaisijana, kustannustoimittajana, taittajana, graafikkona ja kuvittajana.
Merja Hirvisaaren puoliso on entinen kansanedustaja James Hirvisaari.
Teokset

Kuka on se oikea? Rakkauden tähtimerkit, Helmi, 2004
Unien kirja, Helmi, 2005
Sisäinen jumalatar, Helmi, 2007
Ihanan naisen kalenteri, Helmi 2006, 2007 ja 2009
Kustannustoimittajana:
Juhani Senne: Tarja Senne, Toinen jalka taivaassa, Tuotesuunnittelu 2014
Juhani Senne: Vesilintu ja ikuinen rakkaus, Tuotesuunnittelu 2015
Juhani Senne: Runolintu – Runoja rakkaudesta elämän ikuisuudessa, Tuotesuunnittelu 2017
Pauli Riihilahti: Oveen koputettiin yöllä – Juutalaispakolaiset kotikylässäni 1941–1944, Pauli Riihilahti 2020
Kustantajana:
Asta Granat-Tapaila: Näytelmäkappaleit Jokivarrell ja vähäm muuallain – Kesäteatterinäytelmiä Lammin murteella (Merja Hirvisaari, 2021)
James Hirvisaari: Sataprosenttinen vanhurskaus – Mauri Vikstenin pelastusoppi, dogmatiikan tutkielma (Merja Hirvisaari, 2021)
Aiheesta muualla

Helmi
Studio55
Milos Slavicek

| Mitalit> Maa:   Tšekki.Poikien ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Poikien ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Poikien ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Tšekki> Poikien ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Maribor 2009 | skeet |  |
|  Kultaa | Maribor 2009 | skeet, joukkue |  |
Milos Salavicek (s. 1993) on tšekkiläinen haulikkoampuja ja nuorten maailmanmestari.
Salavicek voitti sekä henkilökohtaisen että joukkuekullan MM-kilpailuissa Mariborissa 2009 poikien sarjassa.
Lentopallon maailmanliiga 2017

Lentopallon maailmanliigassa pelasi kaudella 2017 36 joukkuetta. Alkusarja pelattiin kolmessa ryhmässä, ryhmien ottelut koottiin yhteen sarjataulukkoon. Ykkös- ja kakkosryhmissä kullekin joukkueelle tuli kaudessa yhdeksän ja kolmosryhmässä kuusi ottelua. Lopuksi pelattiin kussakin ryhmässä lopputurnaus. Edelliskauden joukkueista Kuuba ja Puerto Rico luopuivat paikoistaan, joten mukaan pääsivät ensikertalaisina Euroopan liigan 2016 parhaat joukkueet Itävalta ja Viro. Maailmanliigan lopputurnaus pelattiin Curitibassa, Brasiliassa 4. - 8.heinäkuuta.
Alkusarjan taulukot

Sijoituksen ryhmässä määrää ensisijaisesti voitettujen otteluiden määrä ja vasta niiden ollessa tasan ottelupisteet.
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 1

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 8 | 1 | 25 | 26 | 7 | 3.714 | 792 | 673 | 1.177 |
| 2 |  Brasilia | 6 | 3 | 19 | 22 | 14 | 1.571 | 817 | 786 | 1.039 |
| 3 |  Serbia | 6 | 3 | 18 | 21 | 14 | 1.500 | 797 | 767 | 1.039 |
| 4 |  Venäjä | 5 | 4 | 14 | 19 | 16 | 1.188 | 787 | 775 | 1.015 |
| 5 |  Kanada | 5 | 4 | 12 | 18 | 20 | 0.900 | 843 | 858 | 0.983 |
| 6 |  Yhdysvallat | 4 | 5 | 14 | 19 | 16 | 1.188 | 816 | 804 | 1.015 |
| 7 |  Belgia | 4 | 5 | 14 | 18 | 19 | 0.947 | 808 | 819 | 0.987 |
| 8 |  Puola | 4 | 5 | 12 | 17 | 19 | 0.895 | 806 | 801 | 1.006 |
| 9 |  Bulgaria | 4 | 5 | 10 | 16 | 22 | 0.727 | 819 | 861 | 0.951 |
| 10 |  Argentiina | 3 | 6 | 11 | 15 | 22 | 0.682 | 800 | 837 | 0.956 |
| 11 |  Iran | 3 | 6 | 7 | 11 | 23 | 0.478 | 739 | 795 | 0.930 |
| 12 |  Italia | 2 | 7 | 6 | 13 | 23 | 0.565 | 798 | 846 | 0.943 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 2

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Slovenia | 8 | 1 | 24 | 26 | 10 | 2.600 | 873 | 778 | 1.122 |
| 2 |  Alankomaat | 7 | 2 | 21 | 24 | 10 | 2.400 | 804 | 698 | 1.152 |
| 3 |  Australia | 6 | 3 | 16 | 21 | 15 | 1.400 | 826 | 793 | 1.042 |
| 4 |  Japani | 5 | 4 | 16 | 21 | 18 | 1.167 | 873 | 823 | 1.061 |
| 5 |  Kiina | 5 | 4 | 15 | 19 | 16 | 1.188 | 803 | 815 | 0.985 |
| 6 |  Etelä-Korea | 5 | 4 | 12 | 18 | 20 | 0.900 | 796 | 829 | 0.960 |
| 7 |  Slovakia | 4 | 5 | 13 | 14 | 17 | 0.824 | 673 | 705 | 0.955 |
| 8 |  Tšekki | 4 | 5 | 12 | 16 | 18 | 0.889 | 724 | 771 | 0.939 |
| 9 |  Suomi | 3 | 6 | 10 | 15 | 20 | 0.750 | 785 | 791 | 0.992 |
| 10 |  Portugali | 3 | 6 | 10 | 15 | 22 | 0.682 | 793 | 837 | 0.947 |
| 11 |  Turkki | 3 | 6 | 9 | 16 | 22 | 0.727 | 848 | 869 | 0.976 |
| 12 |  Egypti | 1 | 8 | 4 | 9 | 26 | 0.346 | 729 | 818 | 0.891 |
Alkusarjan taulukot > Ryhmä 3

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 5 | 1 | 15 | 16 | 5 | 3.200 | 522 | 439 | 1.189 |
| 2 |  Espanja | 5 | 1 | 14 | 15 | 7 | 2.143 | 516 | 474 | 1.089 |
| 3 |  Viro | 5 | 1 | 13 | 16 | 7 | 2.286 | 526 | 441 | 1.193 |
| 4 |  Itävalta | 4 | 2 | 11 | 13 | 10 | 1.300 | 536 | 455 | 1.178 |
| 5 |  Tunisia | 4 | 2 | 11 | 15 | 12 | 1.250 | 596 | 561 | 1.062 |
| 6 |  Montenegro | 3 | 3 | 9 | 12 | 12 | 1.000 | 507 | 511 | 0.992 |
| 7 |  Qatar | 3 | 3 | 9 | 10 | 10 | 1.000 | 464 | 484 | 0.959 |
| 8 |  Kiinan Taipei | 2 | 4 | 8 | 12 | 14 | 0.857 | 555 | 584 | 0.950 |
| 9 |  Meksiko | 2 | 4 | 8 | 10 | 13 | 0.769 | 498 | 513 | 0.971 |
| 10 |  Venezuela | 2 | 4 | 6 | 8 | 13 | 0.615 | 408 | 519 | 0.786 |
| 11 |  Kazakstan | 1 | 5 | 3 | 6 | 16 | 0.375 | 452 | 531 | 0.851 |
| 12 |  Kreikka | 0 | 6 | 1 | 4 | 18 | 0.222 | 468 | 536 | 0.873 |
Loppupelit > Ryhmä 3

Ryhmän lopputurnaus pelattiin Leónissa, Meksikossa 17.-18.kesäkuuta.
| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. kesäkuuta | Saksa  | 0–3 |  Espanja | 24–26 | 18–25 | 22–25 | – | – | raportti |
| 17. kesäkuuta | Meksiko  | 0–3 |  Viro | 22–25 | 13–25 | 20–25 | – | – | raportti |
| Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. kesäkuuta | Saksa  | 3–0 |  Meksiko | 25–19 | 25–19 | 26–24 | – | – | raportti |
| Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. kesäkuuta | Espanja  | 0–3 |  Viro | 22–25 | 16–25 | 21–25 | – | – | raportti |
Loppupelit > Ryhmä 2

Ryhmän lopputurnaus pelattiin Gold Coastissa, Australiassa 24.-25.kesäkuuta.
| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. kesäkuuta | Slovenia  | 3–0 |  Alankomaat | 25–15 | 32–30 | 25–20 |  |  | raportti |
| 24. kesäkuuta | Australia  | 2–3 |  Japani | 25–23 | 18–25 | 23–25 | 25–22 | 16-18 | raportti |
| Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. kesäkuuta | Alankomaat  | 0–3 |  Australia | 27–29 | 19–25 | 26–28 |  |  | raportti |
| Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. kesäkuuta | Slovenia  | 3–0 |  Japani | 25–17 | 26–24 | 25–17 |  |  | raportti |
Loppupelit > Maailmanliigan lopputurnaus

Liigan lopputurnaus pelattiin Curitibassa, Brasiliassa 4.-8.heinäkuuta.
Loppupelit > Maailmanliigan lopputurnaus > Lohko J1

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Brasilia | 2 | 0 | 5 | 6 | 3 | 2.000 | 198 | 185 | 1.070 |
| 2 |  Kanada | 1 | 1 | 3 | 4 | 3 | 1.333 | 163 | 159 | 1.025 |
| 3 |  Venäjä | 0 | 2 | 1 | 2 | 6 | 0.333 | 168 | 185 | 0.908 |
Loppupelit > Maailmanliigan lopputurnaus > Lohko K1

| sija | Joukkue | Ottelut> Voitot | Ottelut> tappiot | Ottelut> Pisteet | Erät> Voitot | Erät> tappiot | Erät> eräsuhde | Eräpisteet> Voitot | Eräpisteet> tappiot | Eräpisteet> suhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 2 | 0 | 4 | 6 | 4 | 1.500 | 205 | 213 | 0.962 |
| 2 |  Yhdysvallat | 1 | 1 | 4 | 5 | 4 | 1.250 | 205 | 197 | 1.041 |
| 3 |  Serbia | 0 | 2 | 1 | 3 | 6 | 0.500 | 194 | 194 | 1.000 |
Loppupelit > Maailmanliigan lopputurnaus > Välierät

| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti | video |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. heinäkuuta | Brasilia  | 3–1 |  Yhdysvallat | 25–20 | 23–25 | 25–20 | 25–19 |  | raportti | video |
| 7. heinäkuuta | Ranska  | 3–1 |  Kanada | 25–19 | 22–25 | 25–19 | 25–21 |  | raportti | video |
Loppupelit > Maailmanliigan lopputurnaus > Mitaliottelut

| Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | Ottelu 3>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti | video |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. heinäkuuta | Yhdysvallat  | 1–3 |  Kanada | 25–18 | 20–25 | 22–25 | 21-25 |  | raportti | video |
| Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä | raportti | video |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. heinäkuuta | Brasilia  | 2–3 |  Ranska | 25–21 | 15–25 | 23–25 | 25-19 | 13-15 | raportti | video |
Lopputulokset

| Sija | Maa |
| --- | --- |
:  Ranska
:  Brasilia
:  Kanada
4.:  Yhdysvallat
5.:  Venäjä
5.:  Serbia
7.:  Belgia
8.:  Puola
9.:  Bulgaria
10.:  Argentiina
11.:  Iran
12.:  Italia
13.:  Slovenia
14.:  Japani
15.:  Australia
16.:  Alankomaat
17.:  Kiina
18.:  Etelä-Korea
19.:  Slovakia
20.:  Tšekki
21.:  Suomi
22.:  Portugali
23.:  Turkki
24.:  Egypti
25.:  Viro
26.:  Espanja
27.:  Saksa
28.:  Meksiko
29.:  Itävalta
30.:  Tunisia
31.:  Montenegro
32.:  Qatar
33.:  Kiinan Taipei
34.:  Venezuela
35.:  Kazakstan
36.:  Kreikka
Medal of Honor: Heroes 2

| Medal of Honor: Heroes 2 |
| --- | --- |
 Medal of Honor: Heroes 2:n kansi.
Kehittäjä:  EA Canada
Julkaisija:  Electronic Arts
Jakelija:  Nintendo eShop
Pelisarja:  Medal of Honor
Julkaistu:  PSP NA 13. marraskuuta 2007 AUS 29. marraskuuta 2007 EU 30. marraskuuta 2007JP 14. helmikuuta 2008 Wii NA 13. marraskuuta 2007 AUS 7. helmikuuta 2008 EU 8. helmikuuta 2008 JP 4. helmikuuta 2008
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T   USK: 18 PEGI: 16
Alusta:  PlayStation Portable, Wii
Jakelumuoto:  UMD, digitaalinen lataus (PSP), Wiin optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Medal of Honor: Heroes 2 on EA Canadan kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2007 PlayStation Portablelle ja vuonna 2008 Wiille.
Pelaaminen

Medal of Honor: Heroes 2:ssa pelaaja ohjaa luutnantti John Bergiä ja taistelee natsi-Saksaa vastaan Länsi-Euroopassa. Pelissä on seitsemän tasoa kenttää ja kolme vaikeusastetta: green (helppo), veteran (normaali) ja hero (vaikea). Pelissä ei näy pelihahmon kuntopalkkia, jonka sijaan pelaaja joutuu suojautumaan vihollistulelta.
Vastaanotto

Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.4/10.
Aiheesta muualla

Medal of Honor: Heroes 2 MobyGamesissa (englanniksi)
-pelisarja
| --- | --- |
Konsoli:   Medal of Honor  Underground  Frontline  Rising Sun  European Assault  Vanguard  Airborne  Heroes 2  Medal of Honor (2010)  Warfighter 
PC:   Allied Assault  Spearhead  Breakthrough  Pacific Assault  Airborne  Medal of Honor (2010)  Warfighter 
Käsikonsolit:   Underground  Infiltrator  Heroes
Livin’ on a Prayer

| ”Livin' on a Prayer” Bon Jovi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Slippery When Wet
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Bruce Fairbairn
 Tyylilaji: rock, hard rock
 Kesto: 04.10
 Levy-yhtiö: Mercury
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 10. (12/1986)
Bon Jovin muut singlet
| ”You Give Love a Bad Name” 1986 | ”Livin’ on a Prayer” 1986 | ”Wanted Dead or Alive” 1987 |
Livin’ on a Prayer on rockyhtye Bon Jovin toinen single Slippery When Wet -albumilta. Se julkaistiin vuonna 1986. Kappale on yksi yhtyeen suosituimmista, ja sitä pidetään nykyään klassikkona. Suomessa se nousi virallisen singlelistan sijalle 10.
Kappaleen sanat kertovat Tommysta ja Ginasta, kahdesta työväenluokan nuoresta, jotka yrittävät selvitä vaikeuksista ja saada rahat riittämään elämiseen. Jon Bon Jovi on kertonut kirjoittaneensa kappaleen presidentti Reaganin kaudella. Kappale julkaistiin myös musiikkipeli Guitar Hero World Tourissa ja Rock Band 2:ssa vuonna 2008.
Kappaletta on kuunneltu yli miljardi kertaa Spotifyssä.