Suomen historian aikajana
Ruotsin vallan aika > Vapauden aika ja kustavilainen aika (1721–1809)

1720–1751: Fredrik I Ruotsin kuninkaana.
1721, 30. elokuuta: Uudenkaupungin rauha päättää Isonvihan sekä Suuren pohjan sodan. Ruotsin suurvalta-asema päättyy. Ruotsi menettää Venäjälle  Inkerinmaan, Viron, Liivinmaan, Käkisalmen läänin eteläosan ja läntisen Karjalankannaksen.
1741–1743: Hattujen sota ja pikkuvihan nimellä tunnettu venäläisten miehitys.
1742; Suomen kuningaskuntahanke.
1743: Turun rauha.
1751–1771: Aadolf Fredrik Ruotsin kuninkaana.
1770-luku: Viklundilainen kristillinen herätysliike vaikuttaa Ylitornion lähiseuduilla.
1770–1779: Turussa toimii Aurora-seura-niminen salaseura.
1771–1792: Kustaa III Ruotsin kuninkaana.
1771: Suomen ensimmäinen sanomalehti, Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo aloittaa ilmestymisensä Turussa. Lehden toimittajina ovat Henrik Gabriel Porthan ja Johan Lilius.
1776: Suomen ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti, Suomenkieliset Tieto-Sanomat aloittaa ilmestymisensä Turussa. Lehden toimittajana toimii Mynämäen kirkkoherra Antti Lizelius.
1781–1786: Valhalla-seura vaikuttaa Suomenlinnassa ja Turussa.
1788–1790: Kustaa III:n sota, Anjalan liitto ja Liikkalan nootti.
1790, 14. elokuuta;  Kustaa III:n sota päättyy Värälän rauhaan.
1792–1796: Kaarle-herttua toimii Ruotsin valtionhoitajana, eli Kustaa IV Aadolfin holhoojahallituksen johtajana hänen ollessa vielä alaikäinen.
1792–1809: Kustaa IV Aadolf Ruotsin kuninkaana. Viimeinen Suomea hallinnut Ruotsin kuningas.
1796: Kustaa IV Aadolf tulee täysi-ikäiseksi ja ryhtyy hallitsemaan itsenäisesti.
1800: Ruotsin talous ajautuu kriisiin. Kustaa IV Aadolf kutsuu valtiopäivät koolle Norrköpingiin saadakseen säätyjen suostumuksen lisäveroille.
1800: Ruotsi solmii puolueettomuusliiton Venäjän, Preussin ja Tanskan kanssa, mutta joutuu pian luopumaan siitä Ison-Britannian painostuksen vuoksi.
1802, kesäkuu: Kustaa IV Aadolf vierailee Suomessa. Matkakohteina ovat Turku, Helsinki, Loviisa, Ahvenkoski, Savo ja Oulu.
1805: Ruotsi liittyy Napoleonin vastaiseen sotaan ja siirtää joukkoja Pommeriin. Napoleonin joukot ajavat ruotsalaiset tappion partaalle, ja Ruotsi vetäytyy sodasta.
1808–1809: Suomen sota Ruotsin ja Venäjän välillä.
1808, 1. helmikuuta: Suomalaisille rykmenteille annetaan liikekannallepanokäsky.
1808, 21. helmikuuta: Venäläiset ylittävät Kymijoen ilman sodanjulistusta ja marssivat kohti Ahvenkoskea ja Elimäkeä.
1808, 3. maaliskuuta: Ruotsiin julistetaan sotatila.
1808, 5. maaliskuuta: Tanska julistaa Ruotsille sodan.
1808, 11. maaliskuuta: Kalmalahden taistelu Leppävirralla.
1808, 15. maaliskuuta Jynkän taistelu Kuopion lähistöllä.
1808, 22. maaliskuuta Venäjän joukot valtaavat Turun.
1808, 16. huhtikuuta: Pyhäjoen taistelu.
1808, 18. huhtikuuta: Siikajoen taistelu.
1808, 27. huhtikuuta: Revonlahden taistelu.
1808, 2. maaliskuuta – 3. toukokuuta: Viaporin piiritys.
1808, 2. toukokuuta: Pulkkilan taistelu.
1808, 19. kesäkuuta – 20. kesäkuuta: Lemun taistelu.
1808, 14. heinäkuuta: Lapuan taistelu.
1808, 2. elokuuta: Sandön taistelu.
1808, 10. elokuuta: Kauhajoen taistelu.
1808, 17. elokuuta: Alavuden taistelu.
1808, 21. elokuuta: Karstulan taistelu.
1808, 31. elokuuta – 2. syyskuuta: Ruonan taistelu.
1808, 13. syyskuuta: Juuttaan taistelu.
1808, 14. syyskuuta: Oravaisten taistelu.
1808, 27. lokakuuta: Koljonvirran taistelu.
1808, 19. marraskuuta: Olkijoen aselepo.
1809, 13. maaliskuuta: Ruotsin vallankaappaus 1809.
1808–1809 Kreivi Yrjö Maunu Sprengtporten Suomen ensimmäinen kenraalikuvernööri.
1809, maaliskuu: Porvoon maapäivät.
1809, 17. syyskuuta: Suomen sota päättyy Haminan rauhaan. Suomi siirtyy osaksi Venäjän keisarikuntaa.