stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lea Laven
Diskografia > Kokoelmat

Parhaat (1995)
20 suosikkia – Tumma nainen (1996)
Vuosikertaa (2000)
Parhaat – 18 suosituinta sävelmää (2000)
Leidit levyllä (2000)
Suuret sävelet (2001)
20 suosikkia – Nyt kun oot mennyt (2002)
40 unohtumatonta laulua (2007)
Collections (2008)
Se on elämää – Kaikki levytykset 1969–1973 (2011)
Aiheesta muualla

Lea Lavenin virallinen sivusto
Lea Laven Pomus.netin tietokannassa
Lea Laven: Aamulla rakkaani näin Ylen Elävässä arkistossa
Lea Laven: Niin Ylen Elävässä arkistossa
Lea Lavenin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
| n k Lea Laven |
| --- | --- |
Albumit:  Se jokin  Vuosikertaa 1972  Niin  Lea  Näin se käy  Chanson Laven  Aamulla rakkaani näin  Rotunainen  Määränpäänä tähdet  Bella Cara  Lahjan sain  Sanat murenevat  Rakkaus  Lea Laven  Kortit kertoo kohtalomme  Mustasukkaisuutta  Ali Baba  Käyn uudelleen eiliseen  Vie  Mitä rakkaus on  Adios amigo  Missä olit silloin  Leidit Levyllä  Lähelläsi  Tähdenlennon alla 
Kokoelmat:  Parhaat  20 suosikkia – Tumma nainen  Vuosikertaa  Parhaat – 18 suosituinta sävelmää  Leidit levyllä  Suuret sävelet  20 suosikkia – Nyt kun oot mennyt  40 unohtumatonta laulua  Collections  Se on elämää – Kaikki levytykset 1969–1973 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana
Sukupuolineutraali kielenkäyttö

Sukupuolineutraali kielenkäyttö on kieltä, joka ei ole sukupuolittunutta. Suomen kielen lautakunta on antanut suosituksen sukupuolineutraalin kielenkäytön edistämiseksi.
Aamulehti ilmoitti syyskuussa 2017 pyrkivänsä sukupuolineutraaliin kielenkäyttöön. Lehti ilmoitti luopuvansa muun muassa nimikkeistä puhemies, lautamies, luottamusmies ja palomies. Ratkaisu herätti hämmennystä, koska esimerkiksi käsite eduskunnan puhemies on nimetty Suomen laissa. lähde?
Ongelmallinen sana ”nainen” englannin kielessä

Englannin kielessä sana ”woman” (suom. nainen) sisältää sanan ”man” (mies). Tämän vuoksi tätä sanaa on pidetty patriarkaalisena ja sille on kehitetty vaihtoehtoja.
Vuonna 1975 Lesbian Connection -lehti esitteli nainen-sanan korvaajaksi sanan ”womyn”. Uudempi versio on ”womxn”.
Britannian ulkoministeriö näki ongelmallisena YK-sopimuksen sanamuodon, jonka mukaan ”raskaana olevia naisia ei saa tuomita kuolemanrangaistukseen” ja ehdotti tilalle termiä ”raskaana olevat henkilöt” (pregnant people). Myös British Medical Association on suositellut termiä ”tulevan äidin” sijaan.
Esimerkkejä korvaavista sukupuolineutraaleista termeistä suomen kielessä

| --- | --- |
ammattimies: ammattilainen
asiamies (oikeus-, lapsi-, kuluttaja-, tasa-arvo): henkilö, valtuutettu, valvoja, vastaava
aulaemäntä: vastaanottovirkailija, aulavahtimestari, aulavartija
baarimikko: baarimestari, baarityöntekijä
edusmies: edustaja
esi-isät: esivanhemmat
esimies: esihenkilö, lähijohtaja, päällikkö, osastonjohtaja
ihmisten veljeys: ihmisperhe, yhteenkuuluvuus
isännöitsijä: kiinteistövastaava, taloyhtiövastaava
jarrumies: jarrumestari
jokamiehenoikeus: jokaisenoikeus
jokamies: jokainen, tavallinen ihminen, tavallinen kadunkulkija, keskivertokansalainen
järjestysmies: järjestyksenvalvoja, vartija
kadunmies: tavallinen ihminen, tavallinen kadunkulkija
katsastusmies: katsastaja
kirkkoherra: johtava pastori, kirkkopäällikkö, kirkonjohtaja, seurakunnan johtaja
lakimies: juristi, lainoppinut
lautamies: maallikkotuomari, oikeusistuja
lehtimies, sanomalehtimies: toimittaja
lentoemäntä: lentoavustaja, matkustamotyöntekijä
liikemies: liikkeenharjoittaja, liikkeenjohtaja, yritysjohtaja, yrittäjä, sijoittaja
luottamusmies: luottamushenkilö, luottamusvastaava, luottovaltuutettu
lääninherra: lääninjohtaja
marjamies: marjastaja
miestyövuosi: henkilötyövuosi
mitalimies: mitalinsaaja
myyntimies: myyntiedustaja, kauppaedustaja
palomies: pelastaja, palopelastaja
perustajaisä: perustaja
poliisimies: poliisi
puhemies: puheenjohtaja
putkimies: putkiasentaja, LVI-asentaja
rintamamies: sotaveteraani
saamamies: velkoja
saarnamies: saarnaaja
selvitysmies: selvittäjä
sotilaslakimies: oikeusupseeri
sähkömies: sähköasentaja, sähkötyöntekijä
talonmies: talonhoitaja, kiinteistönhoitaja
tiedemies: tieteilijä, tieteentekijä, tutkija
toimitusmies: toimitsija
tukimies: tukija
tullimies: tullivirkailija
valtionpäämies: valtionjohtaja, valtionpää
varamies: varajäsen, varahenkilö
vartiomies: vartija
virkamies: viranhaltija
virkaveli: virkatoveri
vuokramies: vuokralainen
äitiysloma, isyysloma: vanhempainloma, vanhempainrahakausi
äitiyspakkaus: vanhempainpakkaus, perhepakkaus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sukupuolineutraali kielenkäyttö Wikimedia Commonsissa
Ääntä nopeampi liikelentokone

Ääntä nopeampi liikelentokone (lyh. SSBJ, engl. Supersonic Business Jet) tulee olemaan pieni liikesuihkukone, jonka on tarkoitus lentää suuremmalla nopeudella kuin Mach 1,0 (yliäänilentokone). Tällä hetkellä ääntä nopeammat liikelentokoneet eivät ole vielä käytössä, vaikka useat valmistajat työskentelevät tai ovat työskennelleet mallien parissa.
Taustaa

Ensimmäisten liikelentokoneiden tullessa markkinoille 1960-luvulla ja ensimmäisten yliäänimatkustajakoneiden tullessa esitellyiksi saman vuosikymmenen lopulla, alkoi syntyä myös ajatuksia tehdä ääntä nopeampi liikelentokone. Vuonna 1964 amerikkalainen lentokonesuunnittelija Theodore Raymond Smith esitti ajatuksen 5-6 paikkaisesta SSBJ:stä. 1970 ilmestyneessä Tintin seikkailussa Lento 714 matkustettiin kuvitteellisella Carreidas 160 -yliääniliikelentokoneella. 1980-luvun lopun vauhdikkaat kasinotalousvuodet loivat lisää asiakaspohjaa mahdolliselle supersooniselle yksityissuihkukoneelle. Siihenastiset yliäänimatkustajakoneprojektit eivät olleet kuitenkaan osoittautuneet varsinaisiksi menestyksi, vaan esim. neuvostoliittolaisten Tupolev Tu-144 oli saanut huonoa mainetta jo Pariisin ilmailunäyttelyssä 1973 tapahtuneessa onnettomuudessa. 1978 lähellä Moskovaa tapahtunut koelento-onnettomuus lopetti koneen matkustajalennot. Koneen tuotanto lakkautettiin 1. heinäkuuta 1983 hallituksen päätöksellä numero 461-169. Samalla määritettiin, että konetta tulisi jatkossa käyttää vain tutkimuslentoihin. Amerikkalaisten oman yliäänimatkustajakoneen jäädessä suunnitteluasteelle, liikennöi brittiläis-ranskainen Concorde aktiivisesti vielä 1980-90-luvuilla lippujen hintojen ollessa kuitenkin tavallisille matkustajille liian kalliita.
1990-luvun amerikkalaisvenäläinen SSBJ-projekti

1990-luvun alussa Gulfstream Aerospace ja Suhoi aloittivat yhteisyrityksen kehittääkseen pienen supersoonisen liikelentokoneen koodinimeltään S-21. Suhoi oli tuolloin jo kauan valmistanut ääntä nopeampia hävittäjiä, joten tietotaitoa ääntä nopeammasta koneiden valmistuksesta löytyi siltä osin. Projekti jäi kuitenkin pienoismalliasteelle. Neuvostoliiton hajoaminen oli luonut monia uusrikkaita, jotka olisivat olleet valmiita maksamaan omasta ääntä nopeammasta lentokoneesta. Supercruisella, eli jatkuvalla ääntä nopemmalla lentämisellä, on kuitenkin monia vaatimuksia lentokoneelle, joita ei pystytty tuolloin ratkomaan, jotta kyseinen siviiliyliäänikone olisi saatu toteutettua halutulla tavalla. Gulfstream vetäytyi hankkeesta keskittyen kehittämään pitkän matkan C-37A-malliaan. Lentokoneen pienoismallin mukaan tehty radio-ohjattava lennokki kuitenkin todistaa koneen muotoilun olleen toimiva.
Yhdysvalloissa oltiin kuitenkin edelleen kiinnostuneita ajatuksesta kehittää ääntä nopeampi matkustajakone, jonka vuoksi NASA hankki Venäjältä käytöstä poistetun Tupolev Tu-144:n tehdäkseen sillä testejä yliäänen nopeudella lentämisestä. Projektin tarkoitus oli tuottaa High Speed Civil Transport (HSCT) ("Suurnopeus siviililiikennekone"). 1999 General Dynamics, joka oli aikoinaan valmistanut ääntänopeampia F-111 Aardvark-maataistelu-/pommikonetta ja F-16 Fighting Falcon-hävittäjää, osti Gulfstreamin tuoden yhtiöön tulevaisuutta ajatellen osaamista supersoonisesta lentämisestä.
2000-luvun alun pienmuotoisemmat SSBJ-projektit

Air Francen lennolla 4590 25. heinäkuuta 2000 lentoonnousussa tapahtunut tapaturma, joka johti koneen putoamiseen ja kaikkien koneessa olleiden kuolemaan, vei Concorden lentokoneena kohti sen uran loppua. Concorde teki viimeisen lentonsa 24. lokakuuta 2003 lopettaen toistaiseksi ääntänopeammat siviililennot.  Yhdysvaltoihin alkoi tämän jälkeen ilmaantua uusia yrittäjiä ääntä nopeamman matkustajakoneen valmistajiksi isompien lentokonevalmistajien ollessa haluttomia kehittämään kyseisiä malleja.
Supersonic Aerospace International kehitteli 2000-luvun alussa 12-paikkaista Quiet Supersonic Transport (QSST)-konetta, jonka oli tarkoitus lentää ääntä nopeammin ilman yliäänipamausta.
Aerion SBJ oli Aerion-yhtymän konsepti ääntä nopeampi liikelentokoneeksi. Yrityksen toimipaikka sijaitsi Renossa, Nevadassa.
2020-luvun yksityiset SSBJ-projektit

Boom-niminen yritys julkisti 7. lokakuuta 2020 XB-1-nimisen yksipaikkaisen prototyypin, jolla tullaan testaamaan tulevaisuuden  Overture-SSBJ-koneen tekniikkaa. 2024 Exosonic-yhtiö ilmoitti lopettavansa toimintansa.
Aiheesta muualla

Gulfstream Sukhoi S-21 pienoismallin pohjalta tehdyn radio-ohjattavan lennokin lennätysvideo Youtubessa
pienoismalli Sukhoi-Gulfstream S-21 SSBJ-koneesta
pienoismalli Aerion SBJ-koneesta
Tarina vailla loppua

| Tarina vailla loppua> Die unendliche Geschichte.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Michael Ende
Kuvittaja:  Roswitha Quadflieg
Kieli:  saksa
Genre:  fantasia
Julkaistu:  1979
Suomennos
Suomentaja:  Marja Kyrö
Kuvittaja:  alkuteoksen kuvitus
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1982
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  463
ISBN:  951-1-07042-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tarina vailla loppua (saks. Die unendliche Geschichte) on Michael Enden alun perin vuonna 1979 ilmestynyt nuortenkirja. Kirjassa on erikoista sen typografinen ulkoasu: suomalaisessa painoksessa teksti on painettu osaksi punaisella ja osaksi vihreällä fontilla. Tämän lisäksi jokainen luku alkaa suurella, koko sivun peittävällä anfangilla.
Juoni

Kirja kertoo kymmenvuotiaasta Bastianista, jolla on vaikeuksia koulussa ja kotona. Eräänä sateisena marraskuun päivänä Bastian varastaa antikvariaatista vanhan kirjan nimeltä Tarina vailla loppua ja piiloutuu koulun ullakolle lukemaan. Huomaamatta hän joutuu mukaan kirjan tapahtumiin, ja satuolentojen kansoittamaan Fantaasiaan, elämänsä seikkailuun.
Sovitukset

Kirjan pohjalta on tehty elokuvat Päättymätön tarina (The NeverEnding Story, 1984), Päättymätön tarina II - seuraava luku (The NeverEnding Story II: The Next Chapter, 1990) ja Päättymätön tarina III (The NeverEnding Story III: Escape from Fantasia, 1994).
Kirjan pohjalta on tehty myös animoitu televisiosarja The NeverEnding Story vuonna 1995 ja kanadalainen televisiosarja Päättymättömän tarinan seikkailut vuonna 2001.
Roope Korhonen

Roope Korhonen jokeripaidassa.
Mikko Robert ”Roope” Korhonen (s. 19. huhtikuuta 1981) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelaa Sotkamon Jymyssä. Korhonen on mitalitilastossa ja lyöntitilastoissa kaikkien aikojen menestynein pesäpalloilija.
Korhonen pelasi pitkään kopparina, mutta sittemmin hänen roolikseen on muodostunut kotiuttajajokeri. Korhonen on pelannut Superpesiksessä 616 ottelua, joissa hän on lyönyt 79+1539=1618 juoksua ja tuonut 346 juoksua. Kärkilyöntejä on kertynyt 3125. Ylemmissä pudotuspeleissä hän on pelannut 268 ottelua, joissa hän on lyönyt 25+546=571 juoksua ja tuonut 138 juoksua. Kärkilyöntejä on kertynyt 1241.
Korhonen on pelannut myös Ykköspesistä Haapajärven Pesä-Kiilojen riveissä 11 ottelua vuonna 2002. Näissä otteluissa hän löi 1+20=21 juoksua ja toi 12 juoksua. Kärkilyöntejä kertyi 75. Tilastot päivitetty 17.11.2024.
Saavutukset > Pelaajana

14 SM-kultaa: 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2020, 2023, 2024
6 SM-hopeaa: 2000, 2007, 2008, 2016, 2017, 2019
2 SM-pronssia: 2005, 2010
12 Itä-Länsi-ottelua: 2005-2012, 2014, 2017, 2019, 2023
Kentän paras: 2023
Superpesiksen lyöjäkuningas: 2017, 2023
Vuoden pesäpalloilija: 2011, 2023
Vuoden jokeri (4): 2017, 2020, 2023 ,2024
Tehotilaston voittaja 2013
Superpesiksen pudotuspelien arvokkain pelaaja (5): 2009, 2012, 2014, 2023, 2024
Superpesiksen kuukauden pelaaja (8): syyskuu 2009, toukokuu 2011, elokuu 2012, kesäkuu 2013, elokuu 2017, kesäkuu 2019, toukokuu 2022, toukokuu 2024
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roope Korhonen Wikimedia Commonsissa
Sotkamon Jymy – Miesten Superpesis
S. Hakkarainen |
J J. Kemppainen |
L T. Kohonen |
S A. Korhonen |
K J. Korhonen |
P N. Korhonen |
J R. Korhonen |

P T. Korhonen |
P A. Kiiskinen |
L R. Niemi |
P M. Litmanen |
J N. Piiponniemi |
S M. Tuikka |
J J. Vikström |
J L. Rönkkö |

Pj. J. Komulainen |
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Revolutions

| Revolutions |
| --- | --- |
Perustettu:  1993
Paikkakunta:  Espoo
Lajit:  muodostelmaluistelu
Kotisivu:  https://www.etkespoo.com
Revolutions (ent. Energetics) on Espoon Taitoluisteluklubin SM-senioritasolla kilpaileva muodostelmaluistelujoukkue, joka on perustettu 1993. Joukkueen vastuuvalmentajana toimii Merja Laakkonen.
Historiaa

Joukkue kilpaili Energetics-nimellä junioritasolla vuosina 1993–1997. Valmentajina toimivat Meri Loukkola ja Anne Paakkunainen (nyk. Immonen). Ensimmäinen vuosi toi suomenmestaruuskilpailuissa kahdeksannen sijan. Vuonna 1995 joukkue oli SM-kilpailuissa kolmas ja PM-kilpailuissa neljäs. Vuoden 1996 SM-kilpailuissa joukkue saavutti toisen sijan ja vuonna 1997 joukkue voitti suomenmestaruuden. Samana vuonna joukkue kilpaili myös Pohjoismaiden mestaruudesta Ruotsissa ja voitti kultaa. Valmentajina toimivat tuolloin Meri Loukkola ja Riikka Ristola.
Seuraavalle kaudelle 1997–98 joukkue siirtyi kilpailemaan senioritasolle. Joukkue kilpaili aktiivisesti  1997–2002 sijoittuen SM-kilpailuissa neljänneksi jokaisena vuonna. Vuosina 2002–04 joukkue ei kilpaillut.
Historiaa > Uudestaan kilpailemaan

Keväällä 2004 seuran juniorijoukkue Reflections siirtyi kilpailemaan senioritasolle. Reflectionsin luistelijat muodostivat uuden Energetics-joukkueen. Joukkueen valmentajina toimivat Annina Saari, Tamara Baulkina-Selin ja Sanna Tamminen.
Kaudella 2006–2007 joukkueessa luisteli 19 luistelijaa. Valmennustiimiin kuuluivat Annina Saaren lisäksi Laura Seise ja Sara Lindroos. Ohjelmateemat olivat Golden Eye ja Titanic. Tammikuun lopussa 2007 järjestetyssä Prague Cupissa Prahassa sijoitus oli viides, SM-kilpailuissa neljäs.
Kaudelle 2011–2012 joukkue otti nimekseen Revolutions.
Maajoukkuen haastajan roolissa

Kauden 2012–2013 alussa Suomen Taitoluisteluliitto (STLL) nimesi espoolaisen Revolutions-joukkueen maajoukkueen haastajaksi. Merkittävin vaikutus edustustittelillä on joukkueiden saamiin rahallisiin tukiin. Revolutions on Suomen uusin seniorijoukkue ja ensimmäisissä kilpailuissaan se luisteli yhteispisteet 147,04.
Tulokaskaudellaan 2011-2012 Revolutions jätti kotimaan kauden ensimmäisissä valinnoissa taakseen tamperelaisen seniorijoukkue GoldenBladesin.
Kausi 2014-2105

Revolutions eli Revot koostuu kaudelle 2014-2015 kahdestakymmenestäneljästä luistelijasta. Joukkueen valmennustiimiin kuuluvat Merja Laakkonen (päävalmentaja), Sara Honkavaara (tekniikkavalmentaja), Leo Lenkola (balettiopettaja) ja Sanna Tuomisalo (kuntovalmentaja). Joukkueen johtajana toimii Lisa Tamminen. Kotimaan kilpailussa joukkue kilpailee SM-seniorisarjassa vastassaan Rockettes, Marigold IceUnity ja Team Unique.
Kauden avauskilpailussa Finlandia Trophyssa 10.10.2014 Revolutions sijoittui viidenneksi pistein 46.11. Toistaiseksi Revolutions-joukkueen korkeimmat yhteispisteet ovat vuodelta 2012 muodostelmaluistelun 1. valintakilpailuista 9.-11.11.2012, ja pistemäärä oli tällöin 163,02.
Revolutionsin kilpailutuloksia

Kotimaan kilpailujen lisäksi uudella nimellä ja kokoonpanolla esiintynyt Revolutions on osallistunut myös kansainvälisiin kilpailuihin, ja menestystä on tullut seuraavasti:
Kausi 2011-2012
1. valintakilpailut 11.-13.11.2011, yht. 147.04, sijoitus 4.
2. valintakilpailut 6.-8.1.2012, yht. 149.98, sijoitus 4.
Aluemestaruuskilpailut 14.1.2012, VO 101.05, sijoitus 3.
Mozart Cup 2012, Salzburg 27.-29.1.2012, yht. 156.30, sijoitus 5.
Ystävänpäiväkilpailut 14.2.2012, VO 92,09, sijoitus 2.
SM-kilpailut 2012, 26.-28.2.2012, HTK, yht. 151.84, sijoitus 4.
Kausi 2012-2013
Finlandia Trophy, 5.-7.10.2012,LO 46.39, sijoitus 5.
1. valintakilpailut, 9.-11.11.2012, yht. 163,02, sijoitus 4.
2. valintakilpailu, 7.-9.12.2012, yht. 160.77, sijoitus 4.
Cup of Berlin 2013, 18.-19.1.2013, yht. 151.47, sijoitus 4.
French Cup 2013, Rouen, 1.-2.2.2013, yht. 146.70, sijoitus 9.
SM-kilpailut 2013, 23.-24.2.2013, TRT ja VG-62, yht. 155.72, sijoitus 4.
Kausi 2013-2014
Finlandia Trophy, 4.-6.10.2013, LO 48.17, sijoitus 5.
1. valintakilpailut, 8.-10.11.2013, yht. 159.26, sijoitus 4.
2. valintakilpailu, 6.-8.12.2013, yht. 150.04, sijoitus 4.
Leon Lurje Trophy, Göteborg, 17.-19.1.2014, yht. 160.93, sijoitus 4.
French Cup 2014, Rouen, 31.1.-1.2.2014, yht. 148.20, sijoitus 9.
SM-kilpailut 2014, 22.-23.2.2014, HSK, yht. 161.12, sijoitus 4.
Aiheesta muualla

Revolutionsin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Espoon Taitoluisteluklubi (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Espoon urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Espoon Bembölen FK-rata  Espoo Metro Areena  Espoonlahden uimahalli  Espoonlahden urheilupuisto  Esport  Keski-Espoon uimahalli  Kilon talli  Leppävaaran uimahalli  Leppävaaran Urheiluhalli  Leppävaaran urheilupuisto  Matinkylän jäähalli  Matinkylän uimahalli  Matinkylän urheilupuisto  Olarin uimahalli  Otahalli  Peikin Ratsastuskoulu  Solvallan urheiluopisto  Tapiolan jalkapallostadion  Tapiolan ratsastuskoulu  Tapiolan uimahalli  Tapiolan urheiluhalli  Tapiolan urheilupuisto  Tapiolan urheilupuiston jalkapallostadion  Westendin tennishalli 
Urheiluseurat:  Canoa  Cetus  Esbo Bollklubb  Esbo Idrottsförening  Esbo Skytteförening  FC Espoo  FC Honka  Espoo Basket Team  Espoo Expos  Espoo Rugby Club  Espoon Akilles  Espoon Hiihtoseura  Espoon Jääklubi  Espoon Jäätaiturit  Espoon Kiekkoseura  Espoon Palloseura Jalkapallo  Jääkiekko  Espoon Pesis  Espoon Suunta  Espoon Taitoluisteluklubi Revolutions  Espoon Tapiot  Espoon Telinetaiturit  Espoon Tikka  Esport Oilers  Etelä-Espoon Pallo  Fjällskidarklubben-37  Gammelgårds Ungdoms & Allmogeförening  Golden Futsal Team  HC KJH  HooGee  Idrottsklubben-32  IK Örnen  Jäähonka  FC Kasiysi  Kauklahden Pyrintö  Kiekko-Espoo  Kilo Idrottsförening  Laaksolahden Jalkapalloseura  FC Laatupallo Espoo  Leppävaaran budoseura  Leppävaaran Pallo  Leppävaaran Pyrintö  Leppävaaran Sisu  Länsiväylän Dynamo  Olarin Tarmo -77  Olarin Voimistelijat  Peräkylän Ponnistus  Pohjois-Espoon Ponsi  Polin Pallo  SexyPöxyt  Smash-Tennis  Tapiolan Honka  Tapiolan Voimistelijat  Viherlaakson Veikot  Westend Indians 
Urheilutapahtumat:  Juoksu Länsiväyläjuoksu  Viestijuoksun SM 2008  Jääkiekko U-18 MM 2024  Naisten MM 1999  Naisten MM 2019  Jääpallo MM 1975  Maalipallo MM 2014  Ravi Finlandia-ajo  Erkon Pokaali  Kuninkuusravit 2017  Suuri Suomalainen Derby  Ringette MM 2000  Taitoluistelu EM 2023  Uinti Sprinttiuinnin EM 1992  Pitkän radan SM 2006  Pitkän radan SM 2007  Pitkän radan SM 2008  Yleisurheilu Kalevan kisat 2009  Kalevan kisat 2025  Vammaisyleisurheilun EM 2005  U-23 EM 2023  Sisäratojen SM 1970  Sisäratojen SM 1979 
Muuta:  Pääkaupunkiseudun paras urheilija
Axel Olson

Axel Olson
Axel Olson (1899–1986) oli ruotsalainen kuvataiteilija. Hän kasvoi Halmstadissa merimiesperheessä ja opiskeli piirtämistä teknisen koulun iltakurssilla. Vuonna 1915 Olson perusti Gnistan-ryhmän yhdessä veljiensä ja serkkujensa kanssa. Hän teki maalausmatkoja Italiaan ja Saksaan  mesenaattinsa turvin vuonna 1922 . Olson muutti Berliiniin vuonna 1923 ja sai taideopetusta Alexander Archipenkolta, joka oli venäläinen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Ruotsiin palattuaan Olson opetti maalausta amatööriryhmälle ja elätti itseään mm. maalaamalla muotokuvia. Hän liittyi Halmstadin taiteilijaryhmään Halmstadsgruppen vuonna 1929. Olson matkusti Pariisiin vuonna 1948 ja Provenceen 1950-luvun alussa.
Taide

Axel Olson kiinnostui Berliinissä asuessaan avantgardesta, italialaisesta futurismista, venäläisestä konstruktionismistä ja ranskalaisesta kubismista. Hän luopui puhtaasta maisemamaalauksesta ja siirtyi kokeelliseen abstraktiin taiteeseen. 1930-luvun puolivälissä Olson siirtyi taiteessaan surrealistisempaan suuntaan. Pariisin matkan seurauksena hän siirtyi taiteessaan nonfiguratiivisempaan suuntaan ja Provencen matka toi väripalettiin kirkkautta. Olsonin taiteessa näkyy Hallandin rannikon vaikutus mm. veneinä, kalastusvälineinä, simpukkoina ja näkinkenkinä 1970 ja 1980 -luvuilla.
Julkinen taide

Axel Olssonin taidetta on nähtävillä Tukholman kansallis- ja modernintaiteen museoissa, Göteborgin taidemuseossa sekä Malmön, Gävlen, Eskilstunan ja Halmstadin museoissa. Ulkomailla hänen taulujaan on New Yorkissa.
Venäjän federaation hymni

| Venäjän federaation hymni |
| --- | --- |

Valtio:   Venäjä
Säveltäjä:  Aleksandr Aleksandrov
Sanoittaja:  Sergei Mihalkov
Sävelletty:  1939
  
Venäjän federaation hymni (ven. Госуда́рственный гимн Росси́йской Федера́ции, Gosudarstvennyi gimn Rossijskoi federatsii) lauletaan Aleksandr Aleksandrovin säveltämän Neuvostoliiton hymnin sävelin. Sanat on tehnyt Sergei Mihalkov, joka sanoitti myös Neuvostoliiton kansallislaulun. Virallista suomenkielistä käännöstä ei ole.
Neuvostoliiton hymni (ven. Гимн Советского Союза, Gimn Sovetskogo Sojuza) oli Neuvostoliiton kansallislaulu. Hymnin sanoitti Sergei Mihalkov ja sävelsi Aleksandr Aleksandrov. Se korvasi Kansainvälisen kansallislauluna 15. maaliskuuta 1944, koska uskottiin, että neuvostosotilaat vastaisivat paremmin kansallislauluun, joka oli omistettu Neuvostoliitolle kuin maailmanlaajuiselle liikkeelle (Kansainvälinen).
Neuvostojohtaja Josif Stalin mainittiin alkuperäisessä sanoituksessa. Stalinin kuoleman (1953) ja henkilöpalvonnan päätyttyä 1956 häneen viittaavia sanoja ei enää käytetty, joten vuoteen 1977 asti sanoja ei laulettu. Vuodesta 1977 sanoitusta käytettiin ilman Stalinin nimeä. 
Vuonna 1990 Venäjän SFNT otti käyttöön oman kansallislaulun, Mihail Glinkan sävellyksen Patrioottinen laulu, jonka hankaluutena oli se, ettei siihen ollut sanoja. VSFNT oli ollut ainoa neuvostotasavalta, jolla ei ollut omaa kansallislaulua. Patrioottinen laulu oli Venäjällä käytössä Neuvostoliiton hajottua ja Venäjän itsenäistyttyä aina vuoteen 2000.
Vuonna 2000 presidentti Putinin aloitteesta Neuvostoliiton hymnin sävellys otettiin uudelleen käyttöön Venäjän federaation kansallislauluna. Mihalkov kirjoitti uudet sanat edustamaan Venäjän uutta ei-kommunistista luonnetta.