stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ehdonalainen vapaus
Vapautumisajankohdat > Koko rangaistuksen suorittaminen vankilassa

Vanki voi kuitenkin joutua suorittamaan koko rangaistusaikansa vankilassa. Tähän poikkeukselliseen toimenpiteeseen tuomioistuin voi päätyä, jos rangaistus on määräaikainen ja vähintään kolmen vuoden pituinen ja kun tuomittu on
syyllistynyt henkirikokseen, sotarikokseen, terroristiseen rikokseen tai eräisiin muihin törkeisiin väkivalta- tai seksuaalirikoksiin; ja
on syyllistynyt sellaiseen edellisen kymmenen vuoden aikana tai on vapautettu alle kolme vuotta aiemmin elinkautisesta tai suorittamasta koko rangaistusaikaa vankilassa; ja lisäksi
hänen katsotaan olevan erittäin vaarallinen toisen hengelle, terveydelle tai vapaudelle.
Koko rangaistusaikaa suorittamaan määrätty päästetään ehdonalaiseen vapauteen hänen suoritettuaan rangaistuksestaan viisi kuudesosaa, jos häntä ei enää ole pidettävä erittäin vaarallisena toisen hengelle, terveydelle tai vapaudelle – kuitenkin aikaisintaan, kun vankilassaoloaikaa on kertynyt kolme vuotta. Jollei koko rangaistusaikaa suorittamaan määrättyä päästetä ehdonalaiseen vapauteen, hänet sijoitetaan valvottuun koevapauteen kolme kuukautta ennen vapauttamista.
Vapautumisajankohdat > Elinkautisvangit

Elinkautiseen vankeuteen tuomittu voidaan päästää ehdonalaiseen vapauteen aikaisintaan, kun vankilassaoloaikaa on kertynyt kaksitoista vuotta. 18-20-vuotiaana tehdystä rikoksesta elinkautiseen vankeuteen tuomittu vanki voidaan päästää ehdonalaiseen vapauteen aikaisintaan, kun vankilassaoloaikaa on kertynyt kymmenen vuotta. Vapauttamisesta päättää Helsingin hovioikeus. Hovioikeuden vapauttamat vangit on päästetty ehdonalaiseen vapauteen keskimäärin noin 2 vuotta vähimmäisajankohdan jälkeen. Vapauttaminen heti vähimmäisajan jälkeen on edellyttänyt sitä, että rikoksen laadussa ei ole mitään erityistä, että rikoksessa on ollut kyse lähinnä poikkeuksellisessa elämäntilanteessa tehdystä ainutkertaisesta teosta ja että vangin vankila-aikainen käyttäytyminen on ollut moitteetonta.
Ehdonalaisen vapauden lykkääminen

Ehdonalaista vapauttamista voidaan lykätä, jos vangin käyttäytymisen tai hänen esittämiensä uhkausten johdosta on olemassa ilmeinen vaara, että vanki vapauduttuaan syyllistyy henkeä, terveyttä tai vapautta törkeästi loukkaavaan rikokseen ja vapauttamisen lykkääminen on tarpeen rikoksen estämiseksi.
Ehdonalaisen vapauden menettäminen

Ehdonalaiseen vapauteen liittyy koeaika, jonka pituus on jäljellä olevan vankeusrangaistuksen pituinen, kuitenkin enintään kolme vuotta. Koeaikaa nimitetään jäännösrangaistukseksi. Elinkautisen vankeusrangaistuksen jäännösrangaistuksen pituus on kolme vuotta. Jos tuomittu tekee koeaikana rikoksen, josta tuomioistuimen harkinnan mukaan hänet olisi tuomittava ehdottomaan vankeuteen ja josta syyte on nostettu vuoden kuluessa koeajan päättymisestä, tuomioistuin voi syyttäjän vaatimuksesta määrätä jäännösrangaistuksen täytäntöönpantavaksi kokonaan tai osittain.
Armahdus

Tasavallan presidentti voi perustelematta armahtaa kenet tahansa milloin tahansa. Käytännössä armahdukset ovat kohdistuneet lähinnä elinkautista vankeusrangaistusta suorittaviin. Joskus armahdetaan myös vakavasti sairastunut vanki. Muut kuin nämä perusteet ovat armahduksissa hyvin harvinaisia. Elinkautista rangaistusta suoritetaan Suomessa keskimäärin 14 vuotta neljä kuukautta (tilanne 2014).
Lain pitkäaikaisvankien vapauttamismenettelystä tultua voimaan (1.10.2006) elinkautista kärsivien vankien päästämisestä ehdonalaiseen vapauteen päättää Helsingin hovioikeus. Tasavallan presidentin armahdusoikeus kuitenkin säilyy.
Aiheesta muualla

Ehdonalainen vapaus Kriminaalihuoltolaitoksen kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jack Armstrong, the All-American Boy

Jack Armstrong, the All-American Boy on yhdysvaltalainen nuorille suunnattu radion seikkailusarja, jota esitettiin 31. heinäkuuta 1933 – 28. kesäkuuta 1951. Sarjan loivat mainostoimisto Blackett-Sample-Hummert ja käsikirjoittaja Robert Hardy Andrews. Kaudella 1950–1951 sarjaa esitettiin nimellä Armstrong of the SBI..
Sarja kertoi Hudson High Schoolin oppilaasta Jack Armstrongista ja hänen ystävistään Billy ja Betty Fairfieldistä ja heidän seikkailuistaan.
Vuonna 1947 valmistui sarjaan pohjautuva elokuva Jack Armstrong
Jack Armstrong, the All-American Boy pääsi Radio Hall of Fameen vuonna 1989.
Aiheesta muualla

Luettelo Jack Armstrong, the All-American Boy -sarjan säilyneistä jaksoista
Sarjan jaksoja MP3-muodossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jarkko Welling

Jarkko Welling (s. 26. huhtikuuta 1971 Tampere) on suomalainen voimavalmentaja, sekä painonnostaja.
Lukuisia Suomen mestaruuksia voittanut Jarkko Welling harrastaa painonnostoa Tampereen Pyrinnössä. Welling on vastannut myös jääkiekon SM-liigassa pelaavan Tampereen Ilveksen fysiikkavalmennuksesta vuodet 1997–2007 sekä uudelleen kesästä 2010 alkaen.
Welling antoi positiivisen dopingtestituloksen vuonna 1994 Kankaanpäässä kun hänen doping-näytteestään löydettiin dekstropropoksifeenin metaboliittia. Welling asetettiin dopingrikkomuksesta kahden vuoden kilpailu- ja toimitsijakieltoon marraskuussa 1994. Welling valitti ratkaisusta urheilun oikeusturvalautakuntaan, joka ei muuttanut annetun kiellon pituutta.
Saavutukset

8. sija EM-kisoissa 1998
8 painonnoston Suomen mestaruutta
Suomen ennätys 56 kg sarjassa tempauksessa (95 kg), työnnössä (123 kg) ja yhteistuloksessa (217 kg) 3.3.2001 Pori.
Aiheesta muualla

Jarkko Welling Tampereen Pyrinnön nettisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jarkko Welling Ilveksen SM-liigajoukkueen nettisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jarl Vallikari

| Jarl "Jalle" Vallikari |
| --- | --- |
 Jalle Vallikari voittoisan Suomi-Viro -maaottelun jälkeen kesäkuussa 1939.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. kesäkuuta 1915
Kuollut: 24. marraskuuta 1992 (77 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Jalle
Laji:  keskimatkojen juoksu
Seura:  Hangon Hyrskyt (-1937) Voikkaan Urheilu-Veikot (1938–1943) Helsingin Kisa-Veikot (1944–)
Kilpauran kesto:  –1946
Saavutukset
Ennätykset:  200 m 23,2 (1938)   400 m 50,2 (1939)   800 m 1.54,3 (1939)   1 500 m 4.07,2 (1939) (SE)   400 m aidat 59,8 (1938)
Jarl "Jalle" Fredrik Vallikari (29. kesäkuuta 1915 – 24. marraskuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen keskimatkojen juoksija, joka joutui lopettamaan urheilu-uransa sodanajan vaikeaan haavoittumiseen. Uransa jälkeen hän toimi aktiivisti urheilujärjestötoiminnassa ja mainosalan yrittäjänä.
Urheilu-ura

Jalle Vallikari nousi kansalliseen kärkeen 400 ja 800 metrin juoksuissa juuri ennen talvisotaa. Kesällä 1938 hän ei vielä saavuttanut menestystä, mutta kesän 1939 alussa hän voitti Kouvolassa Suomi–Viro -maaottelun 800 metrin juoksukilpailun. Syksyn Ruotsi–Suomi maaottelussa Tukholmassa hän sijoittui 800 metrillä neljänneksi. Kesän 1939 Kalevan kisoissa hän sijoittui 400 metrillä kolmanneksi. Elokuussa ennen Kalevan kisoja hän osallistui yhdessä Jaakko Vakkurin kanssa ylioppilasuniversiaideihin Wienissä sijoittuen viidenneksi. Hän ehti ulkomaanmatkaltaan Kalevan kisoihin vain 400 metriln kilpailuun, eli hän ei päässyt juoksemaan päämatkaansa 800 metriä. Kesän 1939 tulosten perusteella Vallikari olisi ollut varteenotettava ehdokas Suomen edustajaksi 800 metrillä suunnitteilla olleisiin Helsingin vuoden 1940 kesäolympialaisiin, joiden valmistelut toinen maailmansota keskeytti.
Talvisodan jälkeen kesällä 1940 Vallikari jatkoi urheilu-uraansa ja kesän Kalevan kisoissa hän sijoittui toiseksi Aarne Kainlaurin voittaessa. Jalle Vallikari oli mukana syyskuussa 1940 käydyssä Ruotsi–Suomi-B-maaottelussa Tukholmassa, jossa sijoittui 800 metrin juoksukilpailussa neljänneksi. Kesällä 1941 käynnistyneessä jatkosodassa luutnantti Vallikari haavoittui vakavasti molempiin jalkoihin Viipurin lähellä elokuussa 1941. Toivuttuaan haavoittumisestaan hän toimi kotirintamalla useiden urheilujärjestöjen, kuten painonnostoliiton, painiliiton, pesäpalloliiton ja Jääkiekkoliiton väliaikaisena sihteerinä. Aktiiviurheiluun Vallikari palasi vielä sodan loputtua vuonna 1944 sijoittuen Kalevan kisojen 800 metrin kilpailussa kuudenneksi. Seuratasolla Vallikari edusti aluksi kotiseutunsa Hangon Hyrskyjä ja menestysvuosinaan Voikkaan Urheilu-Veikkoja ja lopuksi HKV:tä.
Urheilu-uran jälkeinen aika – mukana urheilun järjestötoiminnassa

Jalle Vallikari valmistui kesällä 1938 liikuntaneuvojaksi Vierumäeltä Suomen urheiluopiston toiselta kurssilta. Urheilun järjestötehtäviä hän hoiti toivuttuaan haavoittumisestaan vuosina 1942–1946. Hän oli perustanut sodan loputtua oman mainostoimiston, jonka johtajana hän toimi. Urheilun järjestötehtävissä hän oli kuitenkin edelleen muun muassa Suomen jääkiekkomaajoukkueen johtotehtävissä ja vuoden 1948 Painiliiton puheenjohtajana. Sodan jälkeen vuonna 1945 Vallikari kirjoitti yhdessä silloisen suurjuoksija Viljo Heinon kanssa valmennusoppaan urheilun harrastajille.
Jalle Vallikari suoritti valtiotieteen maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1961. Omassa mainostoimistossa työskentelyn jälkeen hän toimi 1960-luvulla Pellervo-seuran markkinatutkimuslaitoksessa.
Muina järjestötehtävinä Vallinkarilla oli Suomen liikuntaneuvojien liiton puheenjohtajuus sotien jälkeen vuosina 1947–1951.
Eugen von Böhm-Bawerk

Eugen von Böhm-Bawerk
Eugen von Böhm-Bawerk (koko nimi Eugen, Ritter von Böhm von Bawerk 12. helmikuuta 1851 Brünn, Määri, Itävallan keisarikunta – 27. elokuuta 1914 Kramsach, Tiroli, Itävalta-Unkari) oli itävaltalainen taloustieteilijä ja valtiomies. Böhm-Bawerk oli eräs keskeisistä itävaltalaisen taloustieteen edustajista yhdessä Carl Mengerin ja Friedrich von Wieserin kanssa. Mengerin työhön perustuen Böhm-Bawerk kehitti teorian koron määräytymiselle ja pääoman kiertoajalle markkinan saavuttaessa tasapainon.
Böhm-Bawerk opiskeli Wienin yliopistossa ja useissa saksalaisissa yliopistoissa. Hänen ensimmäinen professuurinsa oli Innsbruckin yliopistossa, jota virkaa hän hoiti 1884–1889. Wienin yliopistossa hän toimi professorina vuodesta 1904. Akateemisen uransa lisäksi hän toimi Itävallan valtiovarainministeriössä useissa viroissa vuosina 1872–1875 ja uudelleen 1890–1904. Hän oli useaan otteeseen tänä aikana Itävallan valtiovarainministeri. Ministeriössä hän osallistui vuoden 1892 rahauudistuksen valmisteluun ja kultakannan käyttöönottoon.
Böhm-Bawerkin teorioilla pääomasta ja koron määräytymisestä oli vaikutus myöhempiin ekonomisteihin kuten Knut Wickselliin ja Irving Fisheriin ja ne ovat edelleen nykyisen talousteorian näitä koskevien käsitysten perusta.
Hänen tunnetuimpia teoksiaan on kolmiosainen Capital and Interest, jonka hän kirjoitti 1880-luvulla.
Böhm-Bawerk oli ensimmäinen ekonomisti joka kritisoi Karl Marxin näkemystä, jonka mukaan työläisiä riistetään taloudessa. Toisin kuin Marxin lisäarvoteoria, Böhm-Bawerk näki tuotannon epäsuorana prosessina, jolla on tietty aikarakenne ja jossa investoitiin maahan ja työvoimaan. Useimmat ekonomistit nykyään asettuvat Böhm-Bawerkin kannalle. Hän kirjoitti useita kriittisiä teoksia marxilaisia teorioita vastaan, kuten Karl Marx and the Close of His System (1898).
George Reisman luonnehtii Böhm-Bawerkia itävaltalaisen koulukunnan toiseksi tärkeimmäksi ekonomistiksi Ludwig von Misesin jälkeen (von Mises oli Böhm-Bawerkin oppilas).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eugen von Böhm-Bawerk Wikimedia Commonsissa
Eurobasket2017-teos

Istanbulin EuroBasket2017-teos.
Helsingin Eurobasket2017-teos turvapaikanhakijoiden mielenosoituksen takana toukokuussa 2017.
#Eurobasket2017-teos on koripallon EM-kisojen, FIBA EuroBasket 2017 –turnausta varten pystytetty suurikokoinen katumainos, joka paljastettiin tasan vuosi ennen EM-kisoja 31.8.2016 neljässä tulevassa kisakaupungissa; Cluj Napocassa, Helsingissä, Istanbulissa ja Tel Avivissa. Betonialustalle kiinnitetty kirjaimista koostuva teos on 16,8 metriä pitkä, 2,0 metriä korkea ja se painaa 7 500 kiloa. Teoksen tarkoitus on, että sen edessä koripallofanit voivat ottaa selfien ja julkaista kuvansa Instagram-kuvapalveluun, jolloin kuva päätyy osaksi EM-kisoissa julkaistavaa mosaiikkia.
Helsingin mainos

Suomessa koripallomainos pystytettiin Helsingin Rautatientorille elokuussa 2016.
Helmikuussa 2017 poliisi siirsi Kiasmalla olleen turvapaikanhakijoiden Oikeus elää -mielenosoituksen Rautatientorille. Mielenosoitus peitti teoksen torilta päin katsottuna ja esti koripallofanien selfieiden ottamisen teoksen edessä usean kuukauden ajaksi. Tämä aiheutti närkästystä.
Koripallomainos siirrettiin Helsingin Kansalaistorille toukokuun lopulla 2017.
Aiheesta muualla

#Eurobasket2017 -kuvavirta Instagramissa
Emil Bergendorff

Emil Bergendorff (25. toukokuuta 1864 Tukholma – 2. huhtikuuta 1921 Solna) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän esitti pääosaa muun muassa vuonna 1912 valmistuneessa suomalaisessa elokuvassa Margaretaa ajetaan takaa.
Filmografia

Margaretaa ajetaan takaa, 1912.
På livets ödesvägar, 1913.
Gatans barn, 1914.
Dödskyssen, 1916.
Ingmarssönerna, 1919.
Hans nåds testamente, 1919.
Eurobowl

Eurobowl oli amerikkalaisen jalkapallon Euroopan seurajoukkuiden mestaruusottelu, jota pelattiin vuosina 1986–2019.
Eurobowl oli vuoteen 2013 saakka European Football Leaguen mestaruusottelu. Euroopan liigan uudelleenjärjestelyiden johdosta siitä tuli uuden BIG6-sarjan mestaruusottelu. BIG6-sarjan lakkauttamisen jälkeen ottelu pelattin vielä kerran vuonna 2019 kahden kiinnostuneen joukkueen välillä.
Suomalaisjoukkueet ovat voittaneet Eurobowlin kahdesti, 1986 ja 1988. Eniten mestaruuksia on saksalainen New Yorker Lions, joka on voittanut Eurobowlin kuudesti.
Ottelut

|  | Logo | Kaupunki | Vuosi | Voittaja | Häviäjä | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurobowl XXXIII |  |  Potsdam | 2019 |  Potsdam Royals |  Amsterdam Crusaders | 62-12 |
| Eurobowl XXXII |  |  Frankfurt am Main | 2018 |  New Yorker Lions |  Frankfurt Universe | 20-19 |
| Eurobowl XXXI |  |  Frankfurt am Main | 2017 |  New Yorker Lions |  Frankfurt Universe | 55-14 |
| Eurobowl XXX |  |  Innsbruck | 2016 |  New Yorker Lions |  Swarco Raiders Tirol | 35-21 |
| Eurobowl XXIX |  |  Braunschweig | 2015 |  New Yorker Lions |  Schwäbisch Hall Unicorns | 24-14 |
| Eurobowl XXVIII |  |  Berliini | 2014 |  Berlin Adler |  New Yorker Lions | 20-17 |
| Eurobowl XXVII |  |  Innsbruck | 2013 |  Vienna Vikings |  Swarco Raiders Tirol | 37-14 |
| Eurobowl XXVI |  |  Vaduz | 2012 |  Calanda Broncos |  Vikings Vienna | 27-14 |
| Eurobowl XXV |  |  Innsbruck | 2011 |  Swarco Raiders Tirol |  Berlin Adler | 27-12 |
| Eurobowl XXIV |  |  Wien | 2010 |  Berlin Adler |  Vienna Vikings | 34-31 |
| Eurobowl XXIII |  |  Innsbruck | 2009 |  Swarco Raiders Tirol |  Flash de la Courneuve | 30-19 |
| Eurobowl XXII |  |  Innsbruck | 2008 |  Swarco Raiders Tirol |  Raiffeisen Vikings Vienna | 28-24 |
| Eurobowl XXI |  |  Wien | 2007 |  Dodge Vienna Vikings |  Marburg Mercenaries | 70-19 |
| Eurobowl XX |  |  Wien | 2006 |  Dodge Vienna Vikings |  Flash de la Courneuve | 41-9 |
| Eurobowl XIX |  |  Wien | 2005 |  Chrysler Vienna Vikings |  Bergamo Lions | 29-6 |
| Eurobowl XVIII |  |  Wien | 2004 |  Chrysler Vienna Vikings |  Bergamo Lions | 53-20 |
| Eurobowl XVII |  |  Braunschweig | 2003 |  Braunschweig Lions |  Chrysler Vienna Vikings | 21-14 |
| Eurobowl XVI |  |  Braunschweig | 2002 |  Bergamo Lions |  Braunschweig Lions | 27-20 |
| Eurobowl XV |  |  Wien | 2001 |  Bergamo Lions |  Chrysler Vienna Vikings | 28-11 |
| Eurobowl XIV |  |  Hampuri | 2000 |  Bergamo Lions |  Hamburg Blue Devils | 42-20 |
| Eurobowl XIII |  |  Hampuri | 1999 |  Braunschweig Lions |  Hamburg Blue Devils | 27-23 |
| Eurobowl XII |  |  Hampuri | 1998 |  Hamburg Blue Devils |  Flash de la Courneuve | 38-19 |
| Eurobowl XI |  |  Stuttgart | 1997 |  Hamburg Blue Devils |  Bologna Phoenix | 35-14 |
| Eurobowl X |  |  Stuttgart | 1996 |  Hamburg Blue Devils |  Aix-en-Provence Argonautes | 21-14 |
| Eurobowl IX |  |  Stuttgart | 1995 |  Düsseldorf Panther |  London Olympians | 21-14 |
| Eurobowl VIII |  |  Stuttgart | 1994 |  London Olympians |  Bergamo Lions | 26-23 |
| Eurobowl VII |  |  Bryssel | 1993 |  London Olympians |  Amsterdam Crusaders | 34-22 |
| Eurobowl VI |  |  Uppsala | 1992 |  Amsterdam Crusaders |  Giaguari Torino | 42-24 |
| Eurobowl V |  |  Offenbach | 1991 |  Amsterdam Crusaders |  Berlin Adler | 21-20 |
| Eurobowl IV |  |  Rimini | 1990 |  Manchester Spartans |  Legnano Frogs | 34-22 |
| Eurobowl III |  |  Milano | 1989 |  Legnano Frogs |  Amsterdam Crusaders | 27-23 |
| Eurobowl II |  |  Lontoo | 1988 |  Helsinki Roosters |  Amsterdam Crusaders | 35-14 |
| Eurobowl I |  |  Amsterdam | 1986 |  Vantaa TAFT |  Bologna Doves | 20-16 |
Jarl

| Jarl |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  24. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Earl
Nimen alkuperä:  Muinaisskandinaavinen; päällikkö, jaarli
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jarl on skandinaavinen miehen etunimi, joka johtuu muinais­skandinaavisesta päällikköä tai aatelis­miestä tarkoittavasta sanasta jarl.  Samaa alku­perää on myös erästä aatelis­arvoa tarkoittava sana jaarli, joka oli keski­ajalla käytössä Pohjoismaissa ja nykyäänkin Isossa-Britanniassa (engl. earl).  Skandinaavisessa tarustossa Jarl oli Rig-jumalan poika, ja soturirodun perustaja.
Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä 3 065 Jarlia. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Jarlin nimipäivä on 24. tammikuuta.
Tunnettuja Jarleja

Jarl Ahrenberg, suomenruotsalainen kirjailija
Jarl Andstén, suomalainen kilpapurjehtija
Jarl-Erik Broberg, "Lalle Broberg", suomalainen urheiluselostaja ja -toimittaja
Jarl Brommels, suomalainen sosiaalineuvos ja järjestöjohtaja
Jarl Edgren, suomalainen tykistön eversti ja rykmentin komentaja
Jarl Eklund, suomalainen arkkitehti
Jarl-Thure Eriksson, suomalainen sähkötekniikan professori
Jarl Fagerström, suomalainen ratameloja
Jarl Fahler, suomalainen parapsykologi ja hypnologi
Jarl Falck, suomalainen taidemaalari
Jarl Forssell, suomalainen lääkäri ja sisätautiopin dosentti
Jarl Gallén, suomalainen historiantutkija
Jarl Gripenberg, suunnistaja ja orgaanisen kemian professori
Jarl-Axel Grönroos, suomalainen lääkäri ja mikrobiologian apulaisprofessori
Jarl Hagelstam, suomalainen lääkäri ja neurologi, Hyvinkään parantolan perustaja
Jarl August Hagelstam, suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies
Jarl Hellemann, suomalainen kustannustoimittaja, Tammen toimitusjohtaja
Jarl Hemmer, suomalainen kirjailija
Jarl Hjalmarson, ruotsalainen poliitikko ja maaherra
Jarl Hulldén, suomalainen kilpapurjehtija
Jarl Jaatinen, suomalainen arkkitehti
Jarl Emerik Jaatinen, suomalainen rautatieinsinööri, Kokkolan kaupunginjohtaja 1930–1948
Jarl Jakobsson, suomalainen pituushyppääjä ja keihäänheittäjä
Jarl Kivelä, suomalainen uimahyppääjä ja urheiluvaikuttaja
Jarl-Erik Koskinen, suomenruotsalainen reviisori ja runoilija
Jarl Kulle, ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja
Jarl Köhler, suomalainen teollisuusjohtaja
Jarl August Reinhold Lindberg, suomalainen merikapteeni, maanviljelijä ja valtiopäivämies
Jarl Lindblom, suomalainen diplomi-insinööri, laivojen ja veneiden suunnittelija
Jarl Johan Lindberg, suomalainen kemisti ja professori
Jarl Waldemar Lindeberg, suomalainen matemaatikko
Jarl Lindfors, suomalainen metsänhoitaja ja metsäneuvos
Jarl Louhija, suomalainen kirjailija
Jarl Lundqvist, suomalainen jääkärikenraaliluutnantti, puolustusvoimain komentaja 1945-1946
Jarl Malmgren, suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija
Jarl Ohlson, suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Jarl Pousar, suomalainen kirjastonhoitaja, kirjojen keräilijä, sukututkija ja kirjailija
Jarl Magnus Riiber, norjalainen yhdistetyn hiihtäjä
Jarl Salin, alk. Jarl Kuusinen, suomalainen koneenrakennusopin professori
Jarl Sarvas, suomalainen diplomi-insinööri ja tietokirjailija
Jarl Sjöblom, suomalainen kirjailija
Jarl Sund, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja
Jarl Sundqvist, suomalainen metsänhoitaja
Jarl Ungern, suomalainen arkkitehti
Jarl Vallikari, suomalainen keskimatkojen juoksija, urheilujärjestöjohtaja ja mainosalan yrittäjä
Jarl Vegelius, suomalainen jääkärimajuri
Jarl Wahlström, suomalainen Pelastusarmeijan johtaja
Jarl Axel Wasastjerna, suomalainen fysiikan professori, tekniikan tohtori, vuorineuvos ja diplomaatti
Jarl Wulff, suomalainen jääkärieversti
Jarl Åström, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
Jarl Öhman, suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
Eugénie (Ruotsin ja Norjan prinsessa)

| Eugénie |
| --- | --- |
 Friedrich Dürckin maalaama muotokuva vuodelta 1849.
Syntynyt:  24. huhtikuuta 1830 Tukholma, Ruotsi
Kuollut:  23. huhtikuuta 1889 (58 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Hautapaikka:  Riddarholmenin kirkko
Koko nimi:  Charlotta Eugénie Augusta Amalia Albertina Bernadotte
Suku:  Bernadotte
Isä:  Oskar I
Äiti:  Josefina
Uskonto:  luterilaisuus
Ammatti:  säveltäjä, taiteilija, kirjailija, filantrooppi
Eugénie (koko nimeltään Charlotta Eugénie Augusta Amalia Albertina Bernadotte; 24. huhtikuuta 1830 Tukholma – 23. huhtikuuta 1889 Tukholma) oli Ruotsin ja Norjan prinsessa.
Hän oli kuningas Oskar I:n ja kuningatar Josefinan tytär. Hänen veljiään olivat Kaarle XV ja Oskar II. Eugénie oli läheinen säveltäjäveljensä Gustafin kanssa, ja tämän kuolema 25-vuotiaana lavantautiin vuonna 1852 järkytti häntä syvästi, minkä jälkeen hänen oma terveytensä ei koskaan tullut entiselleen.
Eugénie oli naimaton ja sairasteli koko aikuisikänsä. Hän katsoi, että tämä antoi hänelle mahdollisuuden elää itsenäistä elämää. Kun Ruotsin valtiopäivät päättivät vuonna 1858, että aikuiset naimattomat naiset voivat hakea täysivaltaisiksi julistamista eli olla itsenäisiä ilman holhoojaa, hän oli yksi ensimmäisistä naisista Ruotsissa, joka haki tätä oikeutta.
Eugénie peri vanhempiensa kiinnostuksen musiikkiin ja sävelsi useita pianokappaleita. Hän oli myös taitava vesivärimaalari ja kuvanveistäjä. Eugénie oli myös filantrooppi, joka perusti lasten- ja hoitokoteja, sekä eläinten oikeuksien puolustaja. Vuonna 1864 hän julkaisi kirjan Les princesses de la Suède, jossa hän esitteli Ruotsin historiallisia prinsessoja. Lisäksi hän kirjoitti runoja.
Kuvia

Oikealla Eugénien Kaarle XV:n kruunajaisissa käyttämä kruunu.
Eugénien säveltämän Fåglarnas morgonlof -dueton kansilehti. Hän käytti pseudonyymiä E******.
Eugénien perustama hoitokoti Eugeniahemmet Solnassa.
Eugénien monogrammi.
Prinsessa Eugénie, dagerrotypia, 1860-luku
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eugénie (Ruotsin ja Norjan prinsessa) Wikimedia Commonsissa
Jim Tomsula

Jim Tomsula vuonna 2017.
James Andrew ”Jim” Tomsula (s. 14. huhtikuuta 1968 Homestead, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja. Hän toimi kaudella 2015  NFL-liigan San Francisco 49ersin päävalmentajana.
Tomsula toimi vuoden 2010 viimeisen ottelun ajan 49ersin väliaikaisena päävalmentajana, edellisen valmentajan Mike Singletaryn saatua potkut. Vakituisena päävalmentajana hän aloitti Jim Harbaugh'n erottua kauden 2014 jälkeen. Vuosina 2007–2014 Tomsula toimi 49ersin puolustuksen linjan valmentajana.
Vuonna 2006 Tomsula toimi kauden ajan sittemmin kuopatun NFL Europan Rhein Firen päävalmentajana.
Tilastot päävalmentajana > NFL-runkosarja

| Kausi | Joukkue | Tulos | Voitto-% |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | San Francisco 49ers | 1-0-0 | 1.000 |
| 2015 | San Francisco 49ers | 5-11-0 | 0.313 |
| Yhteensä |  | 6-11-0 | 0.353 |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jim Harbaugh | San Francisco 49ersin päävalmentaja 2015 | Seuraaja: Chip Kelly |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi