stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Akhalgorin piirikunta

Akhalgorin piirikunta (georg. ახალგორის მუნიციპალიტეტი, Akhalgoris munitsipaliteti, oss. Ленингоры район, ven. Ленингорский район) on piirikunta Mtskheta-Mtianetin hallintoalueella Georgiassa. Piirikunnassa on noin 7 600 asukasta (2006) ja sen pinta-ala on 1 011 neliökilometriä. Piirikunnan keskus on Akhalgorin kaupunkityyppinen taajama.
Akhalgori oli neuvostoaikana osa Etelä-Ossetian autonomista aluetta. Kun Georgia lakkautti Etelä-Ossetian autonomian, se liitettiin Mtskheta-Mtianetin hallintoalueeseen. Vuosien 1991–1992 sodassa alue jäi georgialaisten haltuun. Vuonna 2008 alueella asui noin 8 000 georgialaista.
Georgialaisia pyhiinvaeltajia katsomassa kohti Venäjän miehittämää Akhalgorgin piirikuntaa (2011)
Akhalgorin kaupunkityyppinen taajama ja sen eteläpuolinen alue kuuluu vuoden 1992 Dagomysin sopimuksella perustetun kolmikantaisen rauhanturvaoperaation johdon määrittämään turvallisuusvyöhykkeeseen. Ennen Venäjän–Georgian sotaa vuonna 2008 aluetta valvoi rauhanturvaoperaation georgialainen pataljoona. Sodan seurauksena Venäjä ilmoitti, että sen ja Pohjois-Ossetian rauhanturvaajat ottavat koko turvallisuusvyöhykkeen valvontaansa. Aselevon jälkeen Venäjän federaation asevoimat perustavat yhden turvallisuusvyöhykkeen uloimman kehän kahdeksasta tarkastuspisteestä Ikotiin, kaksi kilometriä Akhalgorista pohjoiseen.
Akhalgori sijaitsee Mtkvari-jokeen laskevan Ksani-joen varrella. Jokilaakso on asukkaittensa puolesta hyvin georgialainen.  Mtkvari-joen laaksosta on lähes olemattomat tieyhteydet vuorten yli muualle Etelä-Ossetaan. Ainoa asfaltoitu tie suuntautuu Akhalgorista jokilaaksoa pitkin etelään kohti Tbilisiä.
Akhalgorin piirikunta (vihreällä) Georgian Mtskheta-Mtianetin maakunnan kartalla.
Akhalgorin (Leningorin piiri) Etelä-Ossetian kartan itäosassa (nro 4.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akhalgorin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Akhalgorin internetsivut (georgiaksi)
Etelä-Ossetian tasavallan piirit
Akhalgor
Dzau
Tskhinval
Znauyr
Georgian kaupungit ja piirikunnat
Aasiankiitäjä

| Aasiankiitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kiitäjät Apodidae
Suku::  Tervakiitäjät Apus
Laji::  pacificus
Kaksiosainen nimi
 Apus pacificus  (Latham, 1802) 
Katso myös
   Aasiankiitäjä Wikispeciesissä   Aasiankiitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aasiankiitäjä (Apus pacificus) on kiitäjiin kuuluva lintulaji.
Ulkonäkö ja koko

Aasiankiitäjä on 18–19 senttimetriä pitkä. Väritykseltään se muistuttaa tervapääskyä, mutta sen yläperä on valkoinen. Lisäksi pyrstön lovi on tervapääskyyn verrattuna syvempi ja siivet pidemmät.
Levinneisyys

Aasiankiitäjä pesii Aasiassa Keski-Siperiasta itään päin. Harhailijoita on havaittu ainakin Norjassa ja Isossa-Britanniassa.
YK:n vuosituhattavoitteet

YK:n vuosituhattavoitteet (Millennium Development Goals, MDGs) ovat Yhdistyneiden kansakuntien jäsenmaiden, YK-järjestöjen ja kansainvälisten rahoituslaitosten sopimus kansainvälisen yhteistyön pelisäännöistä. Vuonna 2000 maailman johtajat sopivat, kuinka maailmasta tehtäisiin parempi paikka. Asetettiin kahdeksan tavoitetta, jotka päätettiin saavuttaa vuoteen 2015 mennessä. Vuosituhattavoitteet syntyivät vuosituhatjulistuksesta (Millennium Declaration), jonka kaikki YK:n jäsenmaat allekirjoittivat YK:n vuosituhathuippukokouksessa (Millennium Summit) syyskuussa 2000.
Vuosituhattavoitteet ovat historian menestyksekkäin köyhyyden vastainen kampanja. Ne ovat osoittaneet, että yksinkertaisilla ja selkeillä globaaleilla kehitystavoitteilla voi olla suuri vaikutus. Vuosituhattavoitteet asettavat kansainväliselle yhteistyölle selkeät, kaikkien maiden hyväksymät päämäärät. Tavoitteet ovat kunnianhimoisia, mutta eivät mahdottomia. Ne ovat konkreettisia, ajallisesti määriteltyjä ja mitattavia kehitystavoitteita.
Vuosituhattavoitteiden hyväksymisen seurauksena miljoonien ihmisten elämä on parantunut: tavoitteet köyhyyden puolittamisesta, puhtaan veden saatavuuden parantamisesta ja slummeissa asuvien elinolosuhteiden parantamisesta on jo saavutettu. Nykyään myös yhtä monet tytöt kuin pojat aloittavat peruskoulun. Lisäksi suuret saavutukset muilla osa-alueilla tarkoittavat, että yhä useammat tavoitteet voidaan täyttää ajoissa, eli vuoteen 2015 mennessä. Tavoitteiden edistymistä mitataan indikaattoreiden avulla. Vertailukohtana on vuosi 1990.
Kahdeksaan tavoitteeseen on tiivistetty tärkeimmät sopimukset 1990-luvun konferensseista. Seitsemän ensimmäistä vuosituhattavoitetta koskevat ensisijaisesti köyhiä maita, mutta kahdeksas tavoite, tavoite globaalista kumppanuudesta, on suora vaatimus avunantajamaille. Kyseessä on historiallinen sopimus, joka edellyttää avun saajilta hyvää hallintoa ja avunantajilta lisää kehitysapua ja kehitysmaiden reilumpaa kohtelua kaupankäyntimielessä. Tavoitteet ovat myös antaneet vauhtia keskustelulle kehitysavusta, velkahelpotuksista, reilusta kaupasta ja globalisaation hallinnasta. Kehitysmaat muun muassa laativat vuoden 2006 aikana konkreettisen suunnitelman siitä, kuinka ne aikovat päästä tavoitteisiin.
Vuosituhattavoitteet > 1: Äärimmäisen köyhyyden ja nälän puolittaminen

Alle dollarilla päivässä elävien osuuden puolittaminen vuoteen 2015 mennessä
Alle yhdellä Yhdysvaltain dollarilla päivässä (PPP= Purchasing Power Parities) elävien osuus
Köyhyystilannekuvaaja (poverty gap ratio)
Köyhimmän viidenneksen osuus kansallisesta kulutuksesta
Täystyöllisyys ja säällinen työ kaikille, myös naisille ja nuorille
BKT:n kasvu työntekijää kohti
Työllisyyden väestösuhde
Alle dollarilla päivässä (PPP) elävien työllisten osuus
Yrittäjien ja yrittäjäperheenjäsenten osuus työllisistä
Nälkäänäkevien osuuden puolittaminen vuoteen 2015 mennessä
Alle 5-vuotiaiden alipainoisten lasten osuus
Alle ravinnosta saatavan energian kulutuksen vähimmäistason elävien osuus (aliravitun väestön osuus)
Vuosituhattavoitteet > 2: Peruskoulumahdollisuuksien takaaminen kaikille

Varmistaa, että vuoteen 2015 mennessä lapsilla kaikkialla – sekä tytöillä että pojilla – on mahdollisuus suorittaa peruskoulutus
Peruskoulunkäynti (nettoprosenttiosuus)
Peruskoulun suorittaneiden osuus (osuus peruskoulun aloittaneista oppilaista, jotka suorittavat koulun viimeisen luokan)
15-24-vuotiaitten lukutaitoaste, naiset ja miehet
Vuosituhattavoitteet > 3: Tasa-arvon edistäminen ja naisten aseman parantaminen

Sukupuolten välisten eriarvoisuuden poistaminen ensimmäisellä ja toisella koulutusasteella vuoteen 2005 mennessä, sekä kaikilla koulutuksen tasoilla vuoteen 2015 mennessä
Tyttöjen osuus suhteessa poikien osuuteen ensimmäisen-, toisen- ja kolmannen asteen koulutuksessa
Naisten osuus palkkatyöstä (lukuun ottamatta maataloussektoria)
Naisten osuus kansanedustajista kansallisissa parlamenteissa
Vuosituhattavoitteet > 4: Lapsikuolleisuuden vähentäminen

Alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuuden vähentäminen kahdella kolmanneksella vuosien 1990 ja 2015 välillä
Alle viisivuotiaiden kuolleisuus
Imeväiskuolleisuus, eli ensimmäisen elinvuotensa aikana kuolleiden lasten määrä
Tuhkarokkoa vastaan rokotettujen 1-vuotiaiden lasten osuus
Vuosituhattavoitteet > 5: Odottavien äitien terveyden parantaminen

Vähentää äitiyskuolleisuutta kolmella neljänneksellä
Äitiyskuolleisuus. Suurin osa äitiyden aikaisista kuolemista voitaisiin estää.
Koulutettujen hoitajien avustamien synnytysten osuus. Riski kuolla synnytykseen on erityisen suuri Etelä-Aasiassa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, missä useimmat naisista synnyttävät ilman koulutetun henkilökunnan apua.
Lisääntymisterveyspalvelujen saatavuus (ja rahoitus)
Ehkäisymenetelmien käyttö. Ehkäisymenetelmien käytön laajentuminen on hidastunut ja on vähäsintä köyhimpien ja vaille koulutusta jääneiden naisten keskuudessa.
Nuorten synnyttäjien määrä
Äitiysneuvolapalvelujen saatavuus (vähintään neljä äitiysneuvolakäyntiä). Vuonna 2011 koulutettu terveydenhuollon työntekijä oli paikalla vain 53 prosentissa synnytyksistä maaseudulla. Vastaava luku on 84 prosenttia kaupunkialueilla.
Perhesuunnittelun tarpeen toteutuminen
Vuosituhattavoitteet > 6: HIV/AIDSin, malarian sekä muiden tautien vastainen taistelu

HIV/AIDSin leviämisen pysäyttäminen ja kääntäminen laskuun vuoteen 2015 mennessä
HIV:in esiintyminen 15-24-vuotiaitten keskuudessa
Kondomin käyttö korkean tartuntariskin seksissä
HIV-tietoisuus 15-24-vuotiaitten keskuudessa (osuus 15-24-vuotiaista, joilla on kattavat oikeat tiedot HIV/AIDSista)
Koulunkäyntiosuus: orvot suhteessa ei-orpoihin, 10-14-vuotiaat
Yhtäläinen mahdollisuus HIV/AIDS-hoitoihin pääsyyn kaikille jotka niitä tarvitsevat vuoteen 2010 mennessä
Pitkälle edenneen HIV-tartunnan kanssa elävien mahdollisuus saada antiretroviraalilääkitystä
Malarian ja muiden merkittävien tautien leviämisen pysäyttäminen ja kääntäminen laskuun vuoteen 2015 mennessä
Malarian esiintyvyys ja malariaan liittyvät kuolemat
Käsitellyillä hyttysverkoilla suojattujen alle 5-vuotiaiden lasten osuus
Malarialääkitystä saaneiden kuumeisten alle 5-vuotiaiden lasten osuus
Tuberkuloosin esiintyvyys ja siihen liittyvät kuolemat
Tuberkuloositapausten havaitseminen ja hoito DOTS (Directly Observed Treatment Short Course) -ohjelman avulla
Vuosituhattavoitteet > 7: Ympäristön kestävän kehityksen turvaaminen

Sisällyttää kestävän kehityksen periaatteet osaksi kunkin maan politiikkaa ja ohjelmia sekä kääntää luonnonvarojen häviäminen laskuun
Metsän osuus maan kokonaispinta-alasta
CO2-päästöt: yhteensä, asukasta kohden ja 1 dollari/BKT kohden
Otsonikerrosta tuhoavien yhdisteiden kulutus
Käytettyjen vesivarojen osuus
Vähentää luonnon monimuotoisuuden häviämistä (biodiversiteetti), saavuttaen merkittävän vähennyksen vuoteen 2010 mennessä
Turvallisten biologisten rajojen sisällä olevien kalakantojen osuus
Suojeltujen maa- ja merialueiden osuus
Uhanalaisten lajien osuu
Puolittaa vailla puhdasta juomavettä ja perussanitaatiomahdollisuuksia elävien ihmisten määrä vuoteen 2015 mennessä
Osuus väestöstä, jolla on käytettävissään puhtaan juomaveden saannin mahdollistavat riittävät vesilähteet (engl. impoved watersources, esimerkiksi vesijohtovesi ja suojellut lähteet)
Osuus väestöstä, jolla on käytettävissään toimivat sanitaatiomahdollisuudet (viemäröinti, vesivessa, käymälä tai muunlaiset paremmat sanitaatiotilat)
Parantaa merkittävästi vähintään 100 miljoonan slummiasukkaan elämän laatua vuoteen 2020 mennessä
Slummeissa asuvan kaupunkiväestön osuus
Vuosituhattavoitteet > 8: Globaalin kumppanuuden luominen kehitykselle

Kehittää edelleen avointa, sääntöperustaista, ennakoitavissa olevaa syrjimätöntä kauppa- ja rahoitusjärjestelmää
Kehitysmaat pääsevät entistä paremmin kehittyneiden maiden markkinoille
Vähinten kehittyneet maat hyötyvät eniten tullimaksujen hinnanalennuksista, erityisesti koskien maataloustuotteita
Käsitellä vähiten kehittyneiden maiden erityistarpeita
Virallisen kehitysavun (ODA) nettomäärä yhteensä ja prosentteina vähiten kehittyneille maille, prosentteina OECD/DAC avunantajamaiden bruttokansantulosta
Osuus OECD/DAC avunantajamaiden kahdenvälisestä kehitysavusta, joka kohdistetaan sosiaalipalveluihin (peruspalvelut: peruskoulutus, perusterveydenhuolto, ravinto, puhdas vesi ja sanitaatio)
OECD/DAC avunantajamaiden kahdenvälisen sitomattoman kehitysavun osuus
Markkinoille pääsy
Velanhoitokyky
Käsitellä kehittyvien sisämaavaltioiden ja kehittyvien pienten saarivaltioiden erityistarpeita
Vastaanotetun virallisen kehitysavun (ODA) määrä kehittyville sisämaavaltioille osuutena niiden bruttokansantulosta
Vastaanotetun virallisen kehitysavun (ODA) määrä kehittyville pienille saarivaltioille osuutena niiden bruttokansantulosta
OECD/DAC avunantajamaiden kahdenvälisen sitomattoman kehitysavun osuus
Markkinoille pääsy
Velanhoitokyky
Käsitellä kattavasti kehitysmaiden velkaongelmia
Niiden maiden määrä, jotka ovat saavuttaneet HIPC-päätöspisteensä ja niiden määrä, jotka ovat saavuttaneet HIPC-loppupisteensä (kumulatiivinen)
HIPC -ja MDRI -aloitteiden alla tehdyt velkahelpotukset
Osuus maan tavaroiden ja palveluiden viennistä, joka käytetään velanmaksuun (prosenttiosuus vientituloista)
Turvata välttämättömien lääkkeiden saatavuus kehitysmaissa yhteistyössä lääkeyhtiöiden kanssa
Osuus väestöstä, jolla on saatavilla kohtuuhintaisia välttämättömiä lääkkeitä kestävällä tavalla
Uuden teknologian ja erityisesti informaatio- ja viestintäteknologian hyötyjen saattaminen kehitysmaiden käyttöön yhdessä yksityisen sektorin kanssa
Puhelinlinjojen ja matkapuhelinliittymien määrä 100 asukasta kohden
Internetin käyttäjät 100 asukasta kohden
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YK:n kehitysohjelma UNDP: Vuosituhattavoitteet (Arkistoitu – Internet Archive)
YK:n vuosituhattavoitteiden seurantaraportti 2013 (Arkistoitu – Internet Archive)
Millennium Development Goals – YK:n sivusto
Millennium Declaration – YK:n sivusto
Paremmat kaupankäyntimahdollisuudet sekä lääkkeiden ja teknologian saatavuus ovat tärkeitä välineitä taistelussa köyhyyttä vastaa (Arkistoitu – Internet Archive) – YK-raportti vuosituhattavoitteesta 8
Global.finland.fi (Arkistoitu – Internet Archive) – Suomen Ulkoasiainministeriön kehitysviestinnän verkkojulkaisu
YK.fi (Arkistoitu – Internet Archive) – Suomen YK-liiton sivusto (Tietoa YK-järjestelmän historiasta, rakenteesta, toiminnasta ja toimielimistä suomeksi)
Globalis.fi – Suomen YK-liiton sivusto
Kohti vuotta 2015 (Arkistoitu – Internet Archive) – Vuosituhattavoitteet Suomen kehitysyhteistyön pääkumppanimaissa
Aasia – kohti vuotta 2015
Afrikan kehityspankki

Afrikan kehityspankin jäsenmaat.
Afrikan kehityspankin logo.
Afrikan kehityspankki (AfDB, engl. African Development Bank) on vuonna 1964 perustettu Yhdistyneiden kansakuntien alainen kehityspankki, jonka tarkoitus on edistää Afrikan taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Pankin pääjohtajana on 1. syyskuuta 2015 alkaen toiminut nigerialainen ekonomi, entinen Nigerian maatalousministeri Akinwumi Adesina.
AfDB:n lisäksi kehityspankkiryhmään kuuluvat myös Afrikan Development Fund (ADF) ja Nigeria Trust Fund (NTF). Kehityspankilla on 77 jäsentä, joista 53 on Afrikan maita ja loput sijaitsevat Amerikoissa, Euroopassa ja Aasiassa. Myös Suomi on jäsen.
ADB-ryhmä on rahoittanut 2 885 operaatiota, kokonaisuudessaan 47,5 miljardin dollarin arvosta. Se on myös tukenut naisten roolia yhteiskunnassa, opetus- ja rakennereformeja ja tarjonnut apua esimerkiksi velkahelpotusten yhteydessä. Sen päämaja sijaitsee Abidjanin kaupungissa Norsunluurannikolla, mutta maan sisäisten levottomuuksien vuoksi väliaikainen päämaja on perustettu Tunisian pääkaupunkiin Tunisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afrikan kehityspankki Wikimedia Commonsissa
Afrikan kehityspankin verkkosivu (englanniksi)
Ätranin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Joki nähtynä Falkenbergin Tullbronilta (Tullisillalta).
Ätranin vesistö (ruots. Ätrans avrinningsområde, vesistöaluetunnus 103) muodostuu Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeeseen Kattegatiin laskevan Ätranin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 3 342 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Ätran, jonka pituus on 243 kilometriä. Joki laskee Kattegatiin noin 1,61 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Ätranin vesistö sijaitsee kahden pitkän päävesistön Nissanin vesistön (tunnus 101) ja Viskanin vesistön (tunnus 105) välissä, mutta sen koillispuolelle jää vielä tilaa Götajoen vesistölle (tunnus 108). Ätranin vesistön alajuoksulla sijaitsee pieni päävesistö Suseånin vesistö (tunnus 102), jonka vedenjakaja seuraa sitä lähes merenrannikolle asti. Ätranin vesistön alajuoksulla Viskanin vesistö vaihtuu  luoteispuolella sijaitsevaan Himleånin vesistöön (tunnus 104). Merenrannikolla sijaitsee joensuun ympäristössä mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on lähes Suseånin vesistön kokoinen.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (41,7 %), turve (14,7 %), kalliomaa (16,5 %), hiekka ja sora (2,4 %), multamaa (10,8 %), savimaa (3,2 %) ja jäätikköjokijäänteet (4,8 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (69,7 %), soita ja kosteikkoja (3,8 %), viljelymaita (14,4 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (1,6 %) sekä joutomaita (5,1 %). Näiden lisäksi on 5,5 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Ätranin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 59,8 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 196 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 15,7 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 51 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 170 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 187,7 m³/s on mitattu helmikuussa 1990 ja pienin 12,7 m³/s syyskuussa 1989. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Vesivoimaa

Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 131 patoa, joista 7,0 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 127,6 miljoonaa kuutiometriä.
Ätranin pääuomassa on 13 vesivoimalaitosta: Herting, Ätrafors, Yngeredsfors, Bällforsen, Skogsforsen, Skåpanäs, Axelfors, Ljungafors, Timmele Kvarn, Plate Såg, Flata kvarn, Basta Kvarn ja Träbena kvarn. Vesistön sivu-uomissa on vielä 13 voimalaa lisää:
Assmanissa on Assmebro, Fredriksborg, Åstafors ja Strömsfors,
Drägvedsånissa on Drägveds Kvarn,
Getånissa on Skogslund,
Högvadsånissa on Nydala kvarn,
Kalvånissa on Hunnabo,
Lillån Falkenbergissa on Vessige,
Lillån Gälaredissa on Gälared,
Vinånissa on Ågårds Kvarn, ja
Ånissa on Månsabo kvarn ja Ågård.
Voimaloiden yhteisteho on 70,2 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 244,8 gigawattituntia.
Käännös suomeksi
3. Liga -kausi 2008–2009

Kauden 2008–2009 joukkueet.
3. Liga-kausi 2008–2009 oli Saksan jalkapallon kolmossarjan, 3. Ligan, ensimmäinen kausi. Kauden mestaruuden voitti 1. FC Union Berlin, joka nousi Fortuna Düsseldorfin kanssa 2. Bundesliigaan.
Tulokset > Sarjataulukko

| --- | --- |
Värien selitykset
    : 2. Bundesliigaan
    : Karsimaan 2. Bundesliigan kolmanneksi viimeistä vastaan
    : Putoaminen
| # | Seura | O | V | T | H | Maalit | Maali-ero | Pst>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01. | 1. FC Union Berlin | 38 | 22 | 12 | 4 | 59:23 | +36 | 78 |
| 02. | Fortuna Düsseldorf | 38 | 20 | 9 | 9 | 54:33 | +21 | 69 |
| 03. | SC Paderborn 07 | 38 | 20 | 8 | 10 | 68:38 | +30 | 68 |
| 04. | SpVgg Unterhaching | 38 | 20 | 7 | 11 | 57:46 | +11 | 67 |
| 05. | FC Bayern München II | 38 | 14 | 17 | 7 | 54:38 | +16 | 59 |
| 06. | Kickers Emden* | 38 | 16 | 11 | 11 | 45:44 | +1 | 59 |
| 07. | Kickers Offenbach | 38 | 12 | 16 | 10 | 40:35 | +5 | 52 |
| 08. | SV Sandhausen | 38 | 12 | 14 | 12 | 58:52 | +6 | 50 |
| 09. | Dynamo Dresden | 38 | 13 | 11 | 14 | 46:46 | 0 | 50 |
| 10. | FC Rot-Weiß Erfurt | 38 | 13 | 11 | 14 | 46:48 | −2 | 50 |
| 11. | VfB Stuttgart II | 38 | 13 | 10 | 15 | 61:50 | +11 | 49 |
| 12. | FC Erzgebirge Aue | 38 | 12 | 12 | 14 | 43:43 | 0 | 48 |
| 13. | Eintracht Braunschweig | 38 | 12 | 9 | 17 | 46:51 | −5 | 45 |
| 14. | Wuppertaler SV Borussia | 38 | 11 | 12 | 15 | 36:45 | −9 | 45 |
| 15. | SSV Jahn Regensburg | 38 | 11 | 12 | 15 | 37:51 | −14 | 45 |
| 16. | FC Carl Zeiss Jena | 38 | 10 | 11 | 17 | 41:59 | −18 | 41 |
| 17. | Werder Bremen II | 38 | 10 | 10 | 18 | 49:58 | −9 | 40 |
| 18. | Wacker Burghausen | 38 | 10 | 10 | 18 | 40:65 | −25 | 40 |
| 19. | VfR Aalen | 38 | 8 | 15 | 15 | 38:60 | −22 | 39 |
| 20. | Stuttgarter Kickers | 38 | 7 | 11 | 20 | 38:71 | −33 | 29* |

Kickers Emden vetäytyi taloudellisita syistä.
Stuttgarter Kickersiltä vähennettiin kolme pistettä.
Tulokset > Karsintaottelu

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 | 1>  peli | 2>  peli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SC Paderborn 07 | 2–0 | VfL Osnabrück | 1–0 | 1–0 |
Maalintekijä

| # | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Anton Fink | SpVgg Unterhaching | 21 |
| 2 |  Sercan Güvenışık | SC Paderborn 07 | 17 |
| 2 |  Torsten Oehrl | Werder Bremen II | 17 |
| 4 |  Karim Benyamina | 1. FC Union Berlin | 16 |
| 5 |  Thomas Müller | FC Bayern München II | 15 |
| 6 |  Frank Löning | SC Paderborn 07 | 14 |
| 6 |  Halil Savran | Dynamo Dresden | 14 |
| 8 |  Massimo Cannizzaro | FC Rot-Weiß Erfurt | 12 |
| 8 |  Marco Sailer | VfR Aalen | 12 |
SEY

SEY voi tarkoittaa seuraavia:
Seychellit, KOK:n ja FIFAn maatunnus SEY
SEY Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SEY”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Äio

| Äio Metsatöll |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Finnvox, Helsinki & Sinusoid Studios, Viro
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2010
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: folk metal
 Kesto: 60.20
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Metsatöllin muut julkaisut
| Iivakivi 2008 | Äio 2010 | Ulg 2011 |
Äio on virolaisen folk metal -yhtye Metsatöllin neljäs studioalbumi.
Kappaleet

Ema hääl kutsub – 2.11 (Äidin ääni kutsuu)
Kui rebeneb taevas – 4.29 (Kun taivas repeää)
Tuletalgud – 4.05 (Tulitalkoot)
Vaid vaprust – 3.43 (Vain urheutta)
Äio – 3.18
Vihatõbine – 5.29 (Vihatautinen)
Kuni pole kodus, olen kaugel teel – 2.36 (Kun en ole koton', olen kaukana tiel')
Vägi ja võim – 5.22 (Väki ja valta)
Minu kodu – 5.37 (Minun kotini)
Nüüd tulge, mu kaimud – 3.25 (Nyt tulkaa, sukulaisein')
Roju – 4.20 (Renttu)
Kabelimatsid – 4.31 (Kappelijussit)
Verijää – 6.25
Jõud – 4.48 (Voima)
Kokoonpano

Markus – laulu, kitara, lokulaud
Lauri – laulu, akustinen kitara, kitara, huilut, torupill, kantele, angipill, munniharppu
Kuriraivo – basso, basso mandoliini, huudot, kirkuminen
Atso – rummut, lyömäsoittimet, laulu
Arvostelut

Angry Metal Guy:
Desibeli.net:
Imperiumi: 8/10
Aiheesta muualla

Äio discogs.com -sivustolla
Albumi Äio Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
274

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Kuolleita

Paavi Felix I
Wei-kuningaskunnan kuningas Cao Fang.