stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
HMS Walker
Valmistus

Alus tilattiin 9. joulukuuta 1916 vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 10. tilauksessa William Denny and Brothersilta Dumbartonista, missä köli laskettiin 26. maaliskuuta 1917. Alus laskettiin vesille 29. marraskuuta ja valmistui 12. helmikuuta 1918, jolloin se oli varustettu miinalaivaksi.
Palvelus

Rauhan tultua alus osallistui Itämeren purjehduksiin taistellen bolševikkeja vastaan. Alus kuului 1921 Atlantin laivaston 1. hävittäjälaivueeseen. Alus vieraili 15.-22. kesäkuuta 1926 laivasto-osaston mukana Helsingissä. Se siirrettiin vuoden 1930 jälkeen reserviin.
Elokuussa 1939 alus palautettiin palvelukseen reservilaivastojen liikekannallepanon yhteydessä. Se oli mukana kuningas Yrjö VI:n pitämässä reservilaivaston katselmuksessa Weymouthin lahdella, mistä se siirtyi Plymouthiin varustettavaksi sodan varalle. Syyskuun alussa alus liittyi Plymouthiin sijoitettuun 11. hävittäjälaivueeseen suojaamaan saattueita sekä sukellusveneiden torjuntatehtäviin Kanaalin alueella. Alus suojasi 9. syyskuuta saattuetta OB2 HMS Vanquisherin ja HMS Winchelsean kanssa. Seuraavana päivänä kotimatkalla alus törmäsi Vanquisherin kanssa kärsien pahoja vaurioita. Se otettiin 14. syyskuuta korjattavaksi Devonportin telakalle, mistä se palautettiin palvelukseen vuoden lopulla.
Walker suojasi 13. tammikuuta 1940 HMS Broken, HMS Keppelin ja HMS Enchantressin kanssa Liverpooliin tulevaa saattuetta HG15F, mistä se erkani 19. tammikuuta. Alus jatkoi saattueiden suojaamista läntisen reitin alaisuudessa. Alus liittyi 25. maaliskuuta HMS Campbellin, HMS Volunteerin ja HMS Wandererin kanssa Gibraltarille matkanneeseen saattueeseen OG23, mistä se erkani seuraavana päivänä kahden Ranskan laivaston aluksen vapauttaessa paikallissuojauksen tehtävästään. Alus liittyi 27. maaliskuuta Liverpooliin saapuvaan saattueeseen HG23, mistä se erkani 30. maaliskuuta Liverpoolissa.
Palvelus > Taistelu Norjasta

Alus siirrettiin 8. huhtikuuta Kotilaivastoon Saksan hyökättyä Norjaan. Se suojasi liittoutuneiden maihinnousulaivaston Norjan rannikolle. Seuraavana päivänä alus kärsi vaurioita saattueen jouduttua ilmahyökkäykseen. Alus osallistui 30. huhtikuuta Andalsnesin ja Molden evakuointeihin, joiden aikana se joutui useaan otteeseen ilmahyökkäykseen. Alus kuljetti joukkoja maista risteilijä HMS Sheffieldille yhdessä HMS Westcottin kanssa.
Alus suojasi 1. toukokuuta edelleen evakuointia Andalsnesissä ilmahyökkäysten kiihtyessä, minkä jälkeen se jatkoi maajoukkojen tukemista sekä saattueiden suojaamista alueella. Alus tulitti 28. toukokuuta HMS Beaglen, HMS Famen ja HMS Havelockin kanssa Rombakin vuonon rantojen kohteita Narvikin taisteluiden aikana. Walker suojasi 8. kesäkuuta viimeistä evakuointisaattuetta Harstadista.
Palvelus > Normandian maihinnousu

Toukokuussa alus määrättiin Normandian maihinnousuun. Satamaan saavuttuaan alus valmistautui liittymään saattajaryhmä 137:ään, jonka muodostivat korvetit HMS Honeysuckle ja Ranskan laivaston FS La Nantaise sekä troolari HMS Lincolnshire. Kesäkuun alussa alus siirtyi Milford Haveniin suojatakseen saattuetta E2B2Z:aa, jonka 32 alusta se suojasi 4. kesäkuuta ryhmineen 144. saattajaryhmän ja kahden troolarin avustamana läntisen maihinnousuosaston kokoontumispaikalle. Saattue saapui 8. kesäkuuta sillanpäähän, minkä jälkeen osasto palasi Milford Haveniin. Alus suojasi 10. kesäkuuta alkaen täydennyssaattueita amerikkalaisten sillanpäähän, kunnes se vapautettiin operaatiosta jatkamaan Atlantin saattueiden suojaamista.
Palvelus > Jäämeren saattueissa

Lokakuussa alus siirrettiin ryhmänsä mukana suojaamaan Jäämeren saattueita. Se liittyi 20. lokakuuta saattueen JW61 lähisuojaukseksi HMS Lapwingin, HMS Larkin ja kolmen Flower-luokan korvetin kanssa. Suojaus erkani 28. lokakuuta saattueesta saavuttuaan Kuolan niemimaalle. Alus liittyi saman suojausosaston mukana 2. marraskuuta saattueeseen RA61, josta se erkani 9. marraskuuta Loch Ewessä.
Joulukuussa alus palasi luoteisen reitin alaisuuteen saattueiden suojaksi. Alus liittyi 30. joulukuuta Keppelin, Westcottin ja 8. saattajaryhmän sluuppien kanssa saattueeseen JW63, mistä se erkani 8. tammikuuta 1945 suojueen mukana saavuttuaan tapahtuma köyhän matkan jälkeen Kuolaan. Alus suojasi samojen hävittäjien kanssa 11. tammikuuta palaavaa saattuetta RA63, josta se erkani 23. tammikuuta saavuttuaan Clydeen.
Alus palasi helmikuussa suojaamaan Atlantin saattueita ja maaliskuussa se oli kotivesillä saattueiden suojana sekä merialueiden valvontatehtävissä. Euroopan sotatoimien päätyttyä alus poistettiin palveluksesta. Se siirrettiin reserviin sijoitettuna poistolistalle. Alus myytiin 1946 BISCOlle ja se hinattiin 15. maaliskuuta Trooniin romutettavaksi.
Berndt Blom

Benrdt ja Aina Blom.
Berndt Valdemar Blom (15. maaliskuuta 1868 Tampere – 10. kesäkuuta 1932 Espoo) oli suomalainen arkkitehti. Hänen vanhempansa olivat seppä Berndt Gabriel Blom ja Juliana Wilhelmina Dahlberg. Blom kävi Tampereen reaalikoulun ja opiskeli Suomen polyteknillisen opiston arkkitehtuuriosastolla 1887–1891.
Blom harjoitteli opiskeluaikanaan muurarin ammattia kaksi kuukautta, toimi piirtäjänä arkkitehti Gustaf Nyströmin luona Helsingissä kaksi kuukautta ja Tampereen kaupunginarkkitehti Lambert Petterssonin luona 16 kuukautta. Vuodesta 1892 lähtien hänellä oli oma toimisto Tampereella. Arkkitehdintyönsä ohella hän toimi Tampereen palomestarina vuodesta 1891 lähtien.
Blom muutti vuonna 1902 Tampereelta Helsinkiin, jossa hän toimi Suomen Teollisuudenharjoittajien Keskinäisen Paloapuyhdistyksen teknillisenä tarkastajana. Blom oli ensimmäisiä suomalaisia asiantuntijoita palosuojelun ja sammutustoimen alalla. Hänen aloitteestaan perustettiin Suomen Palosuojeluyhdistys ja lukuisia kaupunkien ja teollisuuslaitosten paloasemia rakennettiin hänen piirustustensa mukaan. Blom oli myös yksi vuonna 1925 perustetun Leppävaaran VPK:n perustamissopimuksen allekirjoittajista.
Blomin velipuoli oli toimittaja ja kansanedustaja Kaapo Murros.
Suunnittelutöitä

Koison talo, Tampere, 1895 (purettu)
Sahalahden kirkon korjaus, 1895
Lempäälän Pyhän Birgitan kirkon sisäkorjaus, 1895
Jämsänkosken sulfiittiselluloosatehdas, 1897
Tampereen puuvillateollisuus oy:n tehdas, 1899, nykyisin Holiday Club Tampereen kylpylä
Viikinsaaren poliisivahtikonttori, Tampere, 1899, nykyisin Pyhäjärven kappeli
Kalevankankaan hautausmaan aita, Tampere, 1900
Hämeen maanviljelijäin kaupan höyrymylly, Tampere, 1902, nykyisin Ravintola myllärit
Lempäälän vanha pappila, 1903
Perkkaan kappeli, Espoo, 1929
Pitäjänmäen kyläkirkko, Helsinki, 1929
Luettelo Yhdysvaltain kaupungeista

Tämä on luettelo Yhdysvalloissa sijaitsevista kaupungeista ja kunnista. Luettelossa on vain tärkeimmät kaupungit ja kunnat.
Luettelon kaupungit ja kunnat on järjestetty osavaltioiden ja joidenkin muiden Yhdysvalloille kuuluvien alueiden mukaan.
Alaska

Anchorage
Fairbanks
Juneau
Sitka
Utqiagvik
Valdez
Amerikan Samoa

Pago Pago
Arizona

Chandler
Flagstaff
Gilbert
Glendale
Mesa
Peoria
Phoenix
Prescott
Scottsdale
Sierra Vista
Tempe
Tucson
Yuma
Arkansas

Bentonville
Fayetteville
Fort Smith
Hot Springs
Little Rock
North Little Rock
Springdale
Texarkana
West Memphis
Jonesboro
Colorado

Aspen
Aurora
Boulder
Colorado Springs
Denver
Durango
Fort Collins
Grand Junction
Lakewood
Pueblo
Connecticut

Bridgeport
Greenwich
Hartford
Middletown
New Haven
Norwich
Delaware

Dover
Elsmere
Milford
New Castle
Rehoboth Beach
Wilmington
District of Columbia

Washington, D.C.
Etelä-Carolina

Charleston
Columbia
Greenville
Spartanburg
Anderson
Etelä-Dakota

Aberdeen
Pierre
Rapid City
Sioux Falls
Watertown
Florida

Boca Raton
Cape Coral
Clearwater
Coral Springs
Daytona Beach
Delray Beach
Fort Lauderdale
Fort Myers
Gainesville
Hialeah
Jacksonville
Key West
Melbourne
Miami
Ocala
Orlando
Palm Beach
Panama City
Pensacola
St. Augustine
Saint Petersburg
Sarasota
Tallahassee
Tampa
West Palm Beach
Georgia

Athens
Atlanta
Augusta
Columbus
Macon
Marietta
Rome
Roswell
Savannah
Valdosta
Guam

Agat
Hagåtña
Merizo
Tamuning
Yigo
Havaiji

Hilo
Honolulu
Lahaina
Wahiawa
Waipahu
Idaho

Boise
Coeur d'Alene
Idaho Falls
Moscow
Nampa
Pocatello
Illinois

Aurora
Belleville
Bloomington
Carbondale
Champaign
Chicago
Cicero
East St. Louis
Elgin
Evanston
Joliet
Moline
Naperville
Peoria
Rock Island
Rockford
Springfield
Urbana
Waukegan
Indiana

Connersville
Elkhart
Evansville
Fort Wayne
Gary
Indianapolis
Muncie
South Bend
Terre Haute
Valparaiso
Lafayette
West Lafayette
Iowa

Ames
Cedar Falls
Cedar Rapids
Council Bluffs
Davenport
Des Moines
Dubuque
Fort Dodge
Iowa City
Sioux City
Waterloo
Kalifornia

Alameda
Anaheim
Bakersfield
Berkeley
Beverly Hills
Chino Hills
Compton
Escondido
Eureka
Fairfield
Fremont
Fresno
Garden Grove
Huntington Beach
Lancaster
Lodi
Long Beach
Los Angeles
Modesto
Moraga
Oakland
Palmdale
Palo Alto
Paramount
Pasadena
Rancho Cucamonga
Redding
Redlands
Riverside
Sacramento
San Bernardino
San Diego
San Francisco
San Jose
San Juan Capistrano
San Mateo
San Rafael
Santa Ana
Santa Barbara
Santa Cruz
Santa Monica
Santa Rosa
Stockton
Sonoma
Vallejo
Visalia
Whittier
Kansas

Abilene
Dodge City
Hutchinson
Kansas City
Lawrence
Manhattan
Overland Park
Salina
Shawnee
Topeka
Wichita
Kentucky

Bowling Green
Covington
Danville
Florence
Frankfort
Hopkinsville
Lexington
Louisville
Owensboro
Paducah
Louisiana

Baton Rouge
Bossier City
Hammond
Lafayette
Lake Charles
Metairie
Monroe
Natchitoches
New Orleans
Shreveport
Länsi-Virginia

Beckley
Charleston
Clarksburg
Fairmont
Harpers Ferry
Huntington
Martinsburg
Morgantown
Parkersburg
Weirton
Wheeling
Maine

Auburn
Augusta
Bangor
Bar Harbor
Biddeford
Caribou
Kennebunk
Lewiston
Portland
Saco
Sanford
South Portland
Westbrook
Maryland

Annapolis
Baltimore
Bethesda
Bowie
College Park
Cumberland
Frederick
Gaithersburg
Germantown
Hagerstown
Ocean City
Rockville
Salisbury
Silver Spring
Towson
Waldorf
Wheaton
Massachusetts

Andover
Boston
Braintree
Cambridge
Chelsea
Chicopee
Danvers
Dorchester
Fall River
Florida
Framingham
Lowell
Nantucket
Newburyport
North Andover
Pittsfield
Plymouth
Quincy
Roxbury
Taunton
Worcester
Michigan

Ann Arbor
Battle Creek
Bay City
Canton
Clinton Township
Dearborn
Detroit
Flint
Grand Rapids
Kalamazoo
Lansing
Livonia
Marquette
Port Huron
Saginaw
Sault Ste. Marie
Sterling Heights
Warren
Minnesota

Bloomington
Duluth
Mankato
Minneapolis
Minnetonka
Moorhead
Rochester
St. Cloud
Saint Paul
Mississippi

Biloxi
Greenville
Gulfport
Jackson
Natchez
Tupelo
Vicksburg
Missouri

Cape Girardeau
Columbia
Hannibal
Jefferson City
Kansas City
Rolla
Saint Joseph
Saint Louis
Springfield
Montana

Anaconda
Billings
Bozeman
Butte
Great Falls
Helena
Missoula
Nebraska

Lincoln
North Platte
Omaha
New Hampshire

Berlin
Claremont
Concord
Dover
Franklin
Keene
Laconia
Lebanon
Manchester
Nashua
Portsmouth
Rochester
Somersworth
New Jersey

Atlantic City
Elizabeth
Lakewood
Newark
Ocean City
Paterson
Jersey City
Trenton
New Mexico

Alamogordo
Albuquerque
Clovis
Farmington
Hobbs
Las Cruces
Los Alamos
Rio Rancho
Roswell
Santa Fe
New York

Albany
Beacon
Buffalo
Elmira
Hempstead
Lockport
Mount Vernon
New York City
Newburgh
New Rochelle
Niagara Falls
Peekskill
Poughkeepsie
Rochester
Rye
Schenectady
Syracuse
Utica
Watertown
White Plains
Yonkers
Nevada

Carson City
Elko
Fernley
Henderson
Mesquite
North Las Vegas
Las Vegas
Reno
Sparks
Ohio

Akron
Canton
Cincinnati
Cleveland
Columbus
Dayton
Hamilton
Kent
Kettering
Lakewood
Middletown
Parma
Springfield
Steubenville
Toledo
Youngstown
Oklahoma

Atoka
Bethany
Broken Arrow
Edmond
Enid
Lawton
Midwest City
Moore
Nichols Hills
Norman
Oklahoma City
Stillwater
Tulsa
Oregon

Bend
The Dalles
Eugene
Klamath Falls
Medford
Portland
Salem
Pennsylvania

Allentown
Altoona
Erie
Gettysburg
Harrisburg
Philadelphia
Pittsburgh
Reading
Scranton
York
Pohjois-Carolina

Asheville
Cary
Charlotte
Durham
Fayetteville
Greensboro
Greenville
Raleigh
Wilmington
Winston-Salem
Pohjois-Dakota

Bismarck
Fargo
Grand Forks
Mandan
Minot
Pohjois-Mariaanit

Saipan
Puerto Rico

Aguadilla
Areceibo
Bayamon
Caguas
Carolina
Fajardo
Guánica
Guayanilla
Mayagüez
Ponce
Playa de Ponce
San Juan
Guayama
Rhode Island

Newport
Pawtucket
Providence
West Warwick
Tennessee

Bristol
Chattanooga
Clarksville
Franklin
Jackson
Johnson City
Kingsport
Knoxville
Memphis
Murfreesboro
Nashville
Oak Ridge
Texas

Abilene
Amarillo
Arlington
Austin
Baytown
Beaumont
Brownsville
Corpus Christi
Dallas
El Paso
Fort Worth
Galveston
Garland
Houston
Laredo
Longview
Lubbock
McAllen
Marshall
Nacogdoches
Plano
Port Arthur
San Antonio
Texas City
Tyler
Waco
Utah

Layton
Logan
Ogden
Orem
Provo
St. George
Salt Lake City
Sandy
Taylorsville
West Jordan
West Valley City
Vermont

Burlington
Barre
Essex Junction
Montpelier
Newport
Rutland
South Burlington
St. Albans
Vergennes
Winooski
Virginia

Alexandria
Arlington
Blacksburg
Charlottesville
Chesapeake
Fairfax
Fredericksburg
Hampton
Lexington
Lynchburg
Manassas
Newport News
Norfolk
Radford
Richmond
Roanoke
Stafford
Staunton
Suffolk
Tysons Corner
Virginia Beach
Williamsburg
Washington

Aberdeen
Bremerton
Olympia
Richland
Seattle
Spokane
Tacoma
Walla Walla
Yakima
Wisconsin

Eau Claire
Fond du Lac
Green Bay
La Crosse
Madison
Milwaukee
Oshkosh
Portage
Racine
Wausau
Wyoming

Basin
Buffalo
Casper
Cheyenne
Cody
Douglas
Evanston
Gillette
Green River
Kemmerer
Lander
Laramie
Newcastle
Powell
Rawlins
Riverton
Rock Springs
Sheridan
Torrington
Worland
Yhdysvaltain Neitsytsaaret

Charlotte Amalie
Christiansted
Cruz Bay
Frederiksted
Phoenix.
Miami.
Chicago.
Los Angeles.
San Diego.
San Francisco.
Detroit.
New York City.
Philadelphia.
Houston.
San Antonio.
Dallas.
Dothan (Alabama)

| Dothan |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 31°13′38″N, 85°24′26″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alabama
Piirikunta:  Houston, Dale, Henry
Hallinto:  
 – Pormestari:  Mike Schmitz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  224,8 km²
 – Josta vettä:  0,5 km² (0,2 %)
Korkeus:  98
Väkiluku (2007):  64 053
 – Väestötiheys:  284,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  "The Peanut Capital of the World", "The Circle City", "The Hub of the Wiregrass"
 
 www.dothan.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Dothan on kaupunki Alabaman osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen pinta-ala on 224,8 km² ja asukasluku 64 053 vuonna 2006. Dothanissa kasvatetaan neljännes Yhdysvaltain maapähkinöistä, ja tämän takia kaupunki on saanut lempinimen The Peanut Capital of the World (suom. maailman maapähkinöiden pääkaupunki).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen kotisivu (englanniksi)
Alabaman osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Autauga  Baldwin  Barbour  Bibb  Blount  Bullock  Butler  Calhoun  Chambers  Cherokee  Chilton  Choctaw  Clarke  Clay  Cleburne  Coffee  Colbert  Conecuh  Coosa  Covington  Crenshaw  Cullman  Dale  Dallas  DeKalb  Elmore  Escambia  Etowah  Fayette  Franklin  Geneva  Greene  Hale  Henry  Houston  Jackson  Jefferson  Lamar  Lauderdale  Lawrence  Lee  Limestone  Lowndes  Macon  Madison  Marengo  Marion  Marshall  Mobile  Monroe  Montgomery  Morgan  Perry  Pickens  Pike  Randolph  Russell  Shelby  St. Clair  Sumter  Talladega  Tallapoosa  Tuscaloosa  Walker  Washington  Wilcox  Winston 
Kaupungit (suurimmat):   Alabaster  Albertville  Anniston  Athens  Auburn  Bessemer  Birmingham  Daphne  Decatur  Dothan  Enterprise  Fairhope  Florence  Foley  Gadsden  Helena  Hoover  Homewood  Huntsville  Madison  Mobile  Montgomery (pääkaupunki)  Mountain Brook  Northport  Opelika  Oxford  Pelham  Phenix City  Prattville  Trussville  Tuscaloosa  Vestavia Hills
Pyhäntä

| Pyhäntä |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Valtatie 28 Pyhännällä nähtynä kantatien 88 risteyksestä Kokkolan suuntaan.
Sijainti:  64°06′N, 026°20′E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Haapaveden-Siikalatvan seutukunta
Kuntanumero:  630
Hallinnollinen keskus:  Pyhännän kirkonkylä
Perustettu:  1899
Kokonaispinta-ala:  846,75 km² 136:nneksi suurin 2022 
– maa:  810,20 km²
– sisävesi:  36,55 km²
Väkiluku:  1 655 275:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  2,04 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  21,7 %
– 15–64-v.:  54,9 %
– yli 64-v.:  23,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  92,6 %
– muut:  7,4 %
Kunnallisvero:  8,00 % 254:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Samuli Yrjänä
Kunnanvaltuusto:  15 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Kok.   • SDP:   10 3 1 1
www.pyhanta.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhännän kirkko kesällä 2008
Pyhäntä on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu 1 655 ihmistä, ja sen pinta-ala on 846,75 km2, josta 36,55 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 2,04 asukasta/km2. Pyhännän naapurikunnat ovat Kajaani, Kiuruvesi, Kärsämäki, Pyhäjärvi, Siikalatva ja Vieremä.
Maantiede

Pyhäntä kuuluu Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, missä Järvi-Suomen mäkimaat vaihettuvat Pohjanmaan lakeudeksi. Yli 60 % kunnan pinta-alasta on suota.
Kallioperä on pääasiassa kvartsidioriittia. Kunnan pohjois- ja koillisosassa ja Iso Lamujärven länsipuolella on graniittia ja luoteisosassa gneissiä. Yleisin maalaji on moreeni. Kunnan poikki kaartuu kaksi luode-kaakkoissuuntaista harjua. Pohjoinen harjujakso muodostaa luonnonkauniin Järvienkankaan ja jatkuu kohti pohjoista Tavastkengänharjuna. Eteläinen harjujakso alkaa kaakossa Kokkomäkenä, jatkuu Pitkänäkankaakana ja työntyy lopulta kauniina Kirkkoniemenä Pyhännänjärveen. Savea ja hiesua on jokilaaksoissa. Kivennäismaalajit ovat laajoilla alueilla turpeen peitossa. Pyhännän pinnanmuodot ovat vaihtelevammat kuin yleensä Pohjanmaalla. Alavinta on luoteessa, jossa maasto kohoaa kohti kaakkoa, missä useat kohoumat yltävät 200 metrin tasolle. Korkeimpia kohoumia ovat Itämäki, Viitamäki ja Pirttiaho.
Suurimpia järviä ovat Iso Lamujärvi, josta alkaa Siikajoen sivuhaara Lamujoki ja Pyhännänjärvi. Pyhännänjärvi laskee Pyhännänjoen kautta Siikajokeen, joka virtaa kunnan koillisosan kautta. Kunnassa on useita luonnonsuojelualueita. Kansanneva, Kurkineva ja Muurainsuo sekä Törmäsenrimpi ja Kolkanneva on rauhoitettu soidensuojelulain perusteella. Kontiokangas ja Ison Ahvenjärven harjut kuuluvat valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan.
Maantiede > Kyliä

Ahokylä, Ojalankylä, Lamujoki, Tavastkenkä, Viitamäki
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Pyhännällä oli 1 579 asukasta, joista 869 asui taajamassa, 687 haja-asutusalueilla ja 23:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pyhännän taajama-aste on 55,8 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Pyhännän kirkonkylä.
Historia

Pyhännän vanhimmasta asutuksesta kertovat lukuisat kivitaltat ja reikäkivet, joita on löydetty etenkin vesistöjen varsilta. Vakinaisesti seutu asutettiin 1500-luvun keskivaiheilla, jolloin alueelle asettui savolaisia uudisasukkaita. Ensimmäinen kirjallinen maininta Pyhännästä on vuoden 1557 voudintileissä. Tämän perusteella sitä voidaan pitää Siikalatvan vanhimpana kylänä, sillä esimerkiksi Piippola ja Pulkkila mainitaan vasta kymmenen vuotta myöhemmin. Asutuksen tihentymistä rajoittivat karjalaisten tekemät hävitysretket. Vuonna 1770 alueella oli kuitenkin jo 24 taloa.
Alkujaan Pyhäntä kuului laajaan Salon pitäjään vuoteen 1691 saakka, jolloin se tuli osaksi Siikajoen seurakuntaa. Kun Piippolan seurakunta itsenäistyi 1845 siihen liitettiin myös Pyhäntä. Omaksi seurakunnaksi Pyhäntä erotettiin 1899, mikä toteutui 1909. Puinen Pyhännän kirkko rakennettiin 1907–1909. Vuonna 1899 Ahon, Kamulan, Lamun, Tavastkengän ja Viitamäen kylät erotettiin Piippolasta omaksi Pyhäntä-nimiseksi seurakunnakseen. Sen keskuspaikaksi sovittiin tuolloin Pyhännänjärven seutu, joka oli suunnilleen saman etäisyyden päässä kaikista kylistä. Vielä 1960-luvun lopulle saakka kunnan asutuksen painopiste oli Tavastkengän kylällä. Asutuksen keskittyminen kirkonkylälle alkoi vasta saman vuosikymmenen lopulla alkaneen voimakkaan teollistumisen myötä.
Pyhäntä oli pitkään erämaata, jonka asukkaiden yhteydet rannikolle olivat Siikajoen ja muutaman polun varassa. Tilanne muuttui vasta 1785, jolloin valmistui Pyhännän kautta kulkeva Oulu-Iisalmi-tie. Tie toi alueelle myös sodan, sillä Suomen sodassa 1808 venäläiset seurasivat kohti Oulua peräytyvää Sandelsia pitäjän poikki. Pyhännällä käytiin myös jotakin pieniä kahakoita.
Toisen maailmansodan aikana pyhäntäläisiä kaatui 98. Väkilukuun suhteutettuna luku on Suomen korkein, sillä se tarkoitti noin viittä prosenttia kunnan väestöstä. Talvisodassa kaatuneita oli 18, jatkosodassa 73 ja Lapin sodan aikana pyhäntäläisiä kaatui 7.
Pyhännän asukasluku kasvoi vuoteen 1940, jolloin asukkaita oli 2 186. Tämän jälkeen alkoi lähes 40 vuotta kestänyt väestökadon aika, jona aikana kunnan asukasluku pieneni runsaaseen 1600:an. Väestönkehitys kääntyi kasvuun 1970-luvun lopulla, ja 1985 asukkaita oli 1 948. Pyhännän elinkeinorakenne muuttui voimakkaasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 maa- ja metsätaloudesta sai toimeentulonsa 64 prosenttia ammatissa toimivasta väestöstä, mutta 1980 enää 41,5 prosenttia. Vastaavasti teollisuuden, rakennustoiminnan ja palvelualan osuudet kasvoivat.
Talous

Pyhäntä on kunnan väkilukuun suhteutettuna Suomen teollistunein kunta. Suurimpia teollisia työnantajia ovat PRT-Forest Oy -konserni (Pyhännän Rakennustuote Oy, Piklas Oy), Maustaja Oy, LapWall Oy, Salvos Finland Oy, Feelia Oy ja Real Snacks Oy.
Vuonna 2015 Pyhännällä oli 813 työpaikkaa, joista 8 prosenttia alkutuotannossa, 63 prosenttia jalostuksessa ja 28 prosenttia palvelualoilla.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat puisia rakennuselementtejä valmistava Lapwall, sinappia, ketsuppia ja vastaavia tuotteita tekevä Maustaja ja hirsimökkejä rakentava Salvos.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Pyhännän väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 1 687 | 1 687 |
| 1985 | 1985 |    | 1 977 | 1 977 |
| 1990 | 1990 |    | 2 097 | 2 097 |
| 1995 | 1995 |    | 2 060 | 2 060 |
| 2000 | 2000 |    | 1 911 | 1 911 |
| 2005 | 2005 |    | 1 834 | 1 834 |
| 2010 | 2010 |    | 1 633 | 1 633 |
| 2015 | 2015 |    | 1 587 | 1 587 |
| 2020 | 2020 |    | 1 572 | 1 572 |
Lähde: Tilastokeskus.