stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Söderskärin majakka
Suomen sisällissodan ja jatkosodan aika

Suomen sisällissodassa Porvoon kaupungin seutu, mm. Porvoon maalaiskunta, tulivat melko nopeasti alkuvaihessa kansanvaltuuskunnan haltuun. Suojeluskuntalaisia oli etäällä mm. Pellingissä ja myös Söderskäriä käytettiin suojeluskuntalaisten vetäytymispaikkana punakaarteilta.
Jatkosodan aikana Söderskärillä oli suomalainen ilmatorjuntayksikkö sekä lennätin- ja puhelinkeskus toisessa kerroksessa, jossa työskenteli kaksi Lotta Svärdin lottaa.  Majakkaa käytettiin ilmavalvontaan ja siellä oli puolustusta varten kymmeniä sotilaita. Majakkaa pidettiin pimeänä, mutta siellä oli edelleen myös majakkamestari ja luotseja.
Majakkatoiminnan jälkeinen käyttö

Majakkakäytön lakkauttamisen jälkeen Majakkasaarelle tuli 1971 perustetun Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen tutkimusasema 1967–1986, joka päätti toimintansa 2007. Majakka myytiin 2003 Varustamo Origo Oy:lle, joka on käyttänyt sitä matkailutarkoituksiin.  Syksyllä 2015 Varustamo Origo Oy myi majakan saaren rakennukset metsähallitukselta sitä korkeammalla tarjouksella 2015 kymmeneksi vuodeksi vuokraneelle EW Finland Oy:lle.
Saarelle järjestetään lintujen pesimisajaksi, 1.5.–31.7., katsottavana aikana vain opastettuja retkiä. Opastetut retket alkavat kesäkuun ensimmäisistä päivistä elokuun puoleenväliin Kalkkirannalta ja syyskuun alkuun Aurinkolahdelta. Pesimisrauhoitusajan jälkeen on omatoiminen veneily ja rantautuminen lupaa hankkimatta mahdollista.
Luonnonsuojelu ja rakennussuojelu

Uudenmaan lääninhallitus rauhoitti Söderskärin lähialueineen luonnonsuojelualueeksi 1930. Alueeseen kuului 47 hehtaaria maata ja 2074 hehtaaria vesialueita.  Nykyään Uudenmaan lääninhallituksen 1930 rauhoittama alue kuuluu Natura-2000-alueeseen FI0100077 Söderskärin ja Långörenin saaristo, jonka virallinen koordinaatti on E 25°38', N 60°08'. Merkinnässä kirjain E tarkoittaa itäisiä pituusasteita ja -minuutteja sekä kirjain N pohjoisia leveysasteita ja -minuutteja englaninnkielen idän, East, ja pohjoisen, North, mukaisesti.
Söderskärin ja Långörenin saariston Natura-2000-alueen yhteinen pinta-ala on 18 219 hehtaaria, joista maapinta-alaa on 149 hehtaaria. Vesialue on osakkeiden kiintiestöiksi jakamatonta aluetta, jonka osakaskuntaan kuuluu yksityisten henkilöiden lisäksi myös Suomen valtio. Laajan osa-alueita sisältävän alueen osana on lisäksi lintujensuojeltu Söderskärin luonnonsuojelualue.
Söderskärin ja Långörenin saariston suojelualueeseen kuuluvat Söderskärin luonnonsuojelualueen ohella mm. Långhörenin luonnonsuojelualue vesialueineen, Kölhällen, Stora Kölhallen vesialueineen Längörenistä etelään, osa Pellingin ulkosaaristoa, kuten Tunnholmein luonnonsuojelualue, Sandkallan, Yttre Hällkalla, Yttergrundet, Storgrundet ja Inre Hällkallan ympäröivine vesialueineen.
Rakennussuojelupäätös tehtiin 2010. Majakkarakennus sai 2010 rakennussuojelupäätöksen. Päätöksen mukaan se on kulttuurihistoriallisesti merkittävä sekä merenkulun ja tekniikan historian että rakennus- ja käyttöhistoriansa kannalta. Majakka on sekä sisältä että ulkoa säilytettävä mahdollisimman ennallaan, ja sille saa tehdä vain entistäviä korjauksia eikä sen teknistä laitteistoa saa poistaa. Majakka on yksityisomistuksessa ja toimii matkailukohteena.
Korjausavustaminen

Museovirasto myönsi 2010 Söderskärin majakan julkisivun korjaamiseen avustusta 50 000 €. Avustuksia restaurointiin oli 2007 majakalle haettu 22 000 €. Lisäavustuksia, 80 000 €:a, ei myönnetty 2011 eikä 2012. Seuraavana vuonna 2013 myönnettiin 20 000 €, jota ei lunastettu 2015 mennessä. Yhteensä eri vuosina vuoteen 2015 mennessä museovirasto on avustanut Söderskärin majakan kunnostamista 85 000 €, minkä lisäksi sitä ovat tukeneet Euroopan unioni, Porvoon kaupunki, Svenska kulturfonden ja  Suomen ympäristökeskus yhteensä 66 500 €:lla vuoteen 2015 mennessä.
Luonnonsuojelulliset liikkumisrajoitukset

Saarelle nousu on ollut kiellettyä toukokuusta heinäkuuhun, 1.5.–31.7. lintujen pesimisen vuoksi , mutta matkailua varten on saatu Suomen ympäristöministeriöltä poikkeuslupia. Metsähallitus on vuokrannut saarilla olevat puurakennukset 2015 EW Finland Oy:lle kymmeneksi vuodeksi 840 €:n kuukausihintaan. Vuodesta 2008 vuoteen 2015 rakennukset vuokrannut Varustamo Origo Oy:llä on hallussaa Söderskärin majakka. EW Finland Oy – laivatyöväkeä vuokraava Eurowork Finland – on halunnut ostaa Söderskärin saaret 2002, jolloin majakka päätyi Varustamo Origo Oy:lle. Vuoteen 2015 saakka on Söderskärillä käynyt vuosittain noin 4 000–6 000 matkailijaa.
Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu

Kansainväliseen majakka- ja majakkalaivaviikonloppuun on osallistuttu Söderskärin majakalta  2004 ja osallistutaan 2017 OI4EW:n toimesta. Amatööriradioasemaa saarella on pitänyt liepajalainen Vladimir Romanovitš Kalinin (Vladimirs R. Kalinins), OH/YL2FB.
Söderskärin liittyviä aineistoja

| Söderskäriin liittyviä aineistoja> nimi | Söderskäriin liittyviä aineistoja> aika | Söderskäriin liittyviä aineistoja> tuottaja | Söderskäriin liittyviä aineistoja> toimittaja | Söderskäriin liittyviä aineistoja> viite | Söderskäriin liittyviä aineistoja>  | Söderskäriin liittyviä aineistoja>  | Söderskäriin liittyviä aineistoja>  | Söderskäriin liittyviä aineistoja>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Porvoon Söderskärin majakkasaarten rakennusperintö | 2012 | metsähallitus | Poutunen, Mia | https://julkaisut.metsa.fi/assets/pdf/lp/Asarja/a197.pdf |  |  |  |  |
| Porvoon Söderskärin suojelun ja käytön periaatteet | 2008 | Uudenmaan ympäristökeskus | Priha, Marjo | https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10138/44003/UUDra_21_2008.pdf?sequence=1 |  |  |  |  |
| Saaristoyrittäminen voi olla takkuinen taival | 2012-06-07 | Yleisradio | Vilkman, Sanna | https://yle.fi/uutiset/3-6169351 |  |  |  |  |
| Söderskärin majakka | 2011-05-19 | Yleisradio | Tetri, Heidi | https://yle.fi/aihe/artikkeli/2011/05/19/soderskarin-majakka |  |  |  |  |
| Jan Strangin merikarttatieto |  | Jan Strang | Strang, Jan | http://www.strang.fi/merikarttatieto |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Söderskärin majakka Wikimedia Commonsissa
Söderskär.fi.
Suomen majakat
| --- | --- |
Majakat:   Bengtskär  Bogskär  Flötjan  Gustaf Dalén  Gustavsvärn  Harmaja  Helsinki  Isokari  Jussarö  Kaijakari  Kalbådagrund  Kallan  Kallo  Kemi I  Kemi II  Keminkraaseli  Kokkola  Kotka  Kristiina  Kylmäpihlaja  Kökarsören  Lågskär  Längden  Marhällan  Marjaniemi  Merikarvia  Märket  Nahkiainen  Norrskär  Nyhamn  Oulu 1  Oulu 2  Oulu 3  Pietarsaari  Pori  Porvoo  Raahe  Rauma  Ritgrund  Rönnskär  Russarö  Sandbäck  Strömmingsbådan  Stubben  Suomen leijona  Suomenlinna  Sälgrund  Säppi  Sälskär  Söderskär  Tainio  Tankar  Tauvo  Tiiskeri  Ulkokalla  Utgrynnan  Utö  Vaasa  Valassaaret  Yttergrund 
Suomen majakat, joista 1940 ja 1944 tuli Venäjän majakkoja:   Hanhipaasi  Heinäluoto  Lounatrivi  Narvi  Numeroniemi  Pohjoiskorkia  Ristiniemi  Ruuskeri  Seiskari  Seivästö  Someri  Sortanlahti  Tytärsaari  Vaitolahti 
Suomen entiset majakat:   Glosholm  Heiskanen  Leppäniemi  Nyhamn  Pohjoisrivi  Porkkala  Rönnskär  Sirnitsä  Söderskär 
Riskilä (Cepphus grylle)
Westfalenilaissyntyinen arkkitehti Ernst Lohrmann 1803-1870
Louis Sparre 1863-1964
Arvo Turtiainen 1904-1980
Tove Jansson 1917-2001 muumeineen
Sarantola

Sarantola on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Minna Sarantola-Weiss (s. 1963), tietokirjailija ja Helsingin kaupunginmuseon tutkimuspäällikkö
Olli Sarantola (1922–2008), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos
Tauno Sarantola (1930–2006), pappi ja kristillisen taiteen harrastaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Samoa paralympialaisissa

Samoa on osallistunut paralympialaisiin viidesti: vuosina 2000, 2004, 2008 ja 2012 sekä 2016 vaihtelevasti yhden tai kahden urheilijan joukkueella. Maa ei ole saavuttanut mitaleita, eikä se ole osallistunut talviparalympialaisiin.
Osallistumiskerrat

| Paralympialaiset | Urheilijoita | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000  2000 Sydney | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2004  2004 Ateena | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2008  2008 Peking | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2012  2012 Lontoo | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2016  2016 Rio de Janeiro | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | Yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Rosamond Lehmann

| Rosamond Lehmann |
| --- | --- |
 Rosamond Lehmann 1920-luvulla seuranaan veljensä John ja Lytton Strachey.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1901 Lontoo, Britannia
Kuollut: 1990 (88–89 vuotta) Lontoo, Britannia
Kansalaisuus:  Britannia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Esikoisteos:  Elämänhurman häipyessä
Pääteokset:  Elämänhurman häipyessä The Echoing Grove
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Rosamond Lehmann (1901 Lontoo, Britannia – 1990 Lontoo, Britannia]) oli brittiläinen kirjailija.
Lehmannin esikoisteos Elämänhurman häipyessä (Dusty answer, 1927) herätti valtavaa huomiota. Se kertoo nuoren tytön tunnekuohuista ja ristiriidoista. Samassa aihepiirissä Lehmann liikkuu myöhemmissäkin teoksissaan, mutta 1940-luvulta alkaen käsittely monipuolistuu ja tyyli kehittyy monivivahteisemmaksi. Niistä sai mainetta erityisesti 1953 ilmestynyt The Echoing Grove.
Suomennetut teokset

Elämänhurman häipyessä (Dusty answer), suom. Alpo Kupiainen, Hämeenlinna: Karisto 1928. Sarja: Uusia romaaneja, 19
Balladi ja lähde (The ballad and the source), suom. Kalle Salo, Helsinki: Otava 1948. Sarja: Kymmenen kysyttyä, 10
Kaduilla sataa ja paistaa (The weather in the streets), suom. Margareta Jalas, Helsinki: Otava 1950. Sarja: Otavan kirjakerho, 1949: 9
Tanssiinkutsu (Invitation to the waltz), suom. Margareta Jalas,  Helsinki: Otava 1951. Sarja: Otavan kirjakerho, 1950: 9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rosamond Lehmann Wikimedia Commonsissa
Sarantáporos (Thessalia)

| Sarantáporos Σαραντάπορος |
| --- | --- |
Alkulähde:  Kamvoúnia
Laskupaikka:  Titarísios  40°02′10″N, 22°06′41″E
Maat:   Kreikka
Pituus:  n. 20 km
Sarantáporos (kreik. Σαραντάπορος) on joki, joka virtaa Thessaliassa Kreikassa. Sen pituus on noin 20 kilometriä. Joki saa alkunsa Kamvoúnia-vuorilta Sérvian kaakkoispuolelta ja se laskee Titarísios-jokeen Miléan (Milián) kylän lähellä.
Joen pohjoispuolella sijaitsee siitä nimensä saanut Sarantáporon kylä. Joella käytiin ensimmäiseen Balkanin sotaan kuulunut Sarantáporoksen taistelu vuonna 1912.
Saarikas (Saarijärvi)

| Saarikas |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°52′36″N, 25°25′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  Saarikkaanpuro Saarilampeen 
Järvinumero:  14.444.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,4 m  
Pituus:  730 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,963 km  
Pinta-ala:  12,381 ha  
Tilavuus:  0.000082 km³ 
Keskisyvyys:  0,66 m  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  1 
 fiSaarikas 
Saarikas  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Heinäpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 730 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 81 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 163,4 metriä mpy.
Saarijärvi (Multia, Kierrosperä)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi, Multia
Koordinaatit:  62°32′57″N, 24°41′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarhianjoen alue (35.63)
Laskujoki:  Kukonjoki 
Järvinumero:  35.634.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160,9 m  
Rantaviiva:  5,174 km  
Pinta-ala:  37,871 ha  
Saaria:  2 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi  on Keski-Suomessa Multialla ja Saarijärvellä Kierrosperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Kukonjoen alueeseen (35.634) se kuuluu.
Saint George (Antigua ja Barbuda)

Saint George Antiguan saarella
Saint George on yksi Antigua ja Barbudan kuudesta kunnasta. Alueen pinta-ala on 26 neliökilometriä ja väkiluku oli 8 055 vuonna 2011. Kunnan alueella sijaitsee V. C. Birdin lentoasema.
Sami Mettovaara

| Sami Mettovaara> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. heinäkuuta 1969 Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  93 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1988–2005
Seurat:  Kärpät (SML/I-div.) KalPa (SML) TPS (SML) AIK IF (SEL) Jokerit (SML) Newcastle Jesters (BISL) Luleå HF (SEL) AaB Ishockey (ODL)
Sami Mettovaara (s. 28. heinäkuuta 1969 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä. Hän pelasi SM-liigan runkosarjassa yhteensä 326 ottelua tehoin 95+72=167. Jäähyminuutteja kertyi 235. Mettovaara pelasi urallaan myös Ruotsissa, Englannissa ja Tanskassa. Nykyään hän toimii MTV3:n jääkiekkoasiantuntijana sekä pelaaja-agenttina.
Ura

Mettovaaran kasvattajaseura oli Oulun Kärpät. Hän debytoi SM-liigassa kaudella 1988–1989, jolloin Mettovaara teki runkosarjassa 17 ottelussa tehot 6+3=9. Keväällä 1989 Kärpät kuitenkin putosivat I-divisioonaan, jossa Mettovaara pelasi kolme seuraavaa kautta. Kaudella 1991–1992 hän teki läpimurtonsa Kärpissä ja teki 34 ottelussa tehot 20+14=34. Mettovaara oli joukkueen neljänneksi paras pistemies sekä kolmanneksi paras maalintekijä Juha Huikarin kanssa. Kaudella 1992–1993 hän teki tehot 28+21=49 ja oli Kärppien sisäisen pistepörssin viides ja maalipörssin kolmas. I-divisioonan maalipörssissä Mettovaara sijoittui kahdeksanneksi KooKoon Sergei Karpovin kanssa.
Kaudeksi 1993–1994 Mettovaara palasi SM-liigaan ja siirtyi Kalevan Pallon riveihin. Hän teki ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 39 ottelussa tehot 9+11=20. Kaudella 1994–1995 Mettovaara oli tehoilla 22+13=35 KalPan kolmanneksi paras pistemies Petr Kořínekin ja Arto Sirviön jälkeen sekä sisäisen maalipörssin voittaja. Hän oli SM-liigan maalipörssin kuudes Lukon Tero Arkiomaan, HIFK:n Mika Kortelaisen, Tapparan Janne Ojasen ja Lukon Kalle Sahlstedtin kanssa. Mettovaaran tekemät 22 maalia ovat hänen henkilökohtainen yhden kauden ennätys. KalPan jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1995–1996 TPS:ään. Mettovaara teki siellä toisella kaudellaan 1996–1997 tehot 20+17=37, joilla hän oli TPS:n toiseksi paras maalintekijä Kimmo Rintasen jälkeen sekä kolmanneksi paras pistemies Rintasen ja Marcus Thuressonin jälkeen. Mettovaaran tekemät tehopisteet ovat hänen yhden kauden ennätyksensä. Hän voitti keväällä 1997 SM-hopeaa.
Mettovaara siirtyi kaudeksi 1997–1998 Ruotsiin ja Elitserien-joukkue AIK IF:ään. Hän pelasi siellä 18 ottelua tehoin 4+2=6, kunnes Mettovaara palasi loppukaudeksi Suomeen ja siirtyi Jokereihin. Hän voitti keväällä 1998 SM-pronssia. Mettovaara jatkoi Jokereissa myös seuraavat kaksi kautta. Hän aloitti niistä toisen kauden 1999–2000 englantilaisessa Newcastle Jestersissä, mutta Mettovaara palasi sieltä kesken kauden Jokereihin, jossa hän voitti SM-hopeaa keväällä 2000.
Vuodet 2000–2002 Mettovaara pelasi Elitserien-joukkue Luleå HF:ssä. Sen jälkeen hän palasi kasvattajaseuraansa Kärppiin ja teki joukkueen kanssa kaksivuotisen sopimuksen. Mettovaaran ensimmäinen kokonainen SM-liigakausi 2002–2003 Kärpissä toi 53 runkosarjaottelussa tehot 10+6=16. Hän voitti keväällä 2003 SM-hopeaa. Kauden jälkeen Kärppien silloinen päävalmentaja Kari Heikkilä pudotti Mettovaaran kauden 2003–2004 suunnitelmista ja hän oli sen kokonaan pelaamatta. Heinäkuussa 2004 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tanskan liigassa pelaavan AaB Ishockeyn riveihin. Mettovaara lopetti pelaajauransa kevääseen 2005.
Uran jälkeen

Mettovaara on toiminut syksystä 2008 lähtien MTV3:n jääkiekkoasiantuntijana.
Runden majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Herøy Norja
Sijaintipaikka:  Runde 
| --- | --- |
Korkeus:  14  m 
Luokitus:  kulttuuriomaisuus kulttuuriperintökohde Norjassa (d) 
| --- | --- |
Valmistunut:  1767 
Otettu käyttöön:  1935 
Automatisoitu:  2002 
| --- | --- |
Valon korkeus:  50,0  m 
Valonkanto:  35,2  km (valkoinen), 27,8  km (punainen), 29,6  km (vihreä) 
Valon ominaisuudet:  Oc WRG 6s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR050 
Admiralty:  L0722 
NGA:  115-6024 
Norsk fyrliste:  327000 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Runden majakka (norj. Runde fyr) on Runden saarella Herøyn kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1767, automatisoitiin 1987 ja jätettiin miehittämättömäksi 2002.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Runden majakka Wikimedia Commonsissa
Saint George (Dominica)

| Saint George |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Dominica
Pinta-ala:  56,1 km²
Väkiluku (2011):  21 241
Saint Georgen alue on yksi Dominican kymmenestä hallinnollisesta alueesta. Alue rajautuu Saint Pauliin pohjoisessa, Saint Patrickiin idässä ja Saint Lukeen etelässä. Alueen pinta-ala on 56,1 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 21 241.
Alueen keskus on Roseau, joka on samalla Dominican pääkaupunki. Sen lisäksi alueeseen kuuluvat seuraavat kylät:
Fond Cani
Trafalgar
Wotten Waven
Morne Prosper
Giraudel
Eggleston
Laudat
Bellevue Chopin
Terra Formars

Terra Formars on japanilainen sci-fi-toimintakauhu manga/animesarja, joka kertoo tulevaisuudesta, jossa ihmiskunta joutuu taistelemaan terraformarsseiksi kutsuttuja avaruusolioita vastaan.
Miehistö BUGS1

2000-luvun alussa ihmiskunta oli lähettänyt torakoita Marsin pinnalle tieteellisiä tutkimuksia varten.
21.8.2577 - ensimmäiset ihmiset laskeutuivat Marsin pinnalle. Ihmisiä kyseisessä tutkimusaluksessa oli 6. BUGS1 miehistön oli tarkoitus kerätä Marsin pinnalta 10 uros- ja 10 naarastorakkaa ja lähettää ne sitten maapallolle tieteellisiä kokeita varten. Tämä koitui kuitenkin miehistön kohtaloksi. 500 vuoden aikana Marsin pinnalla torakoista oli kehittynyt eläinlaji, joka oli miltei yhtä viisas kuin ihminen mutta paljon vaikeampi tappaa.
Terraformarssit surmasivat väkivaltaisesti kaikki 6 miehistön jäsentä. Miehistön komentaja sai kuitenkin lähetettyä yhden Terraformarssin pään maapallolle analysoitavaksi.
Miehistö BUGS2

NASA alkoi kehittää erikoisjoukkoja terraformarsseja vastaan. Ihmisistä alettiin luoda supersotilaita lisäämällä näihin ötököiden geenejä. Tämä tuli äärimmäisen kalliiksi, koska operaatio vaati leikkauksen, josta vain noin 30% selvisi hengissä.
Lopulta NASA sai koottua 15 supersotilaan miehistön, jotka lähetettiin Marsiin vuonna 2599. Heidän tarkoitus oli tehdä lisätutkimuksia terraformarsseista ja mikäli mahdollista, tappaa ne kaikki sukupuuttoon. Ötököiden geenien ansiosta ihmiset pystyivät taistelemaan torakoita vastaan, mutta vain kaksi miehistön jäsentä selvisi hengissä ja loput saivat surmansa. Kaksi eloonjäänyttä supersotilasta pääsivät takaisin maapallolle.
Terraformarssit alkoivat tehdä itse tieteellisiä kokeita supersotilaiden ruumiilla, jolloin myös terraformarssit saivat ötököiden voimia kehoihinsa.
Annex I

Vuonna 2620 maapallolle levisi tappava virus, joka surmasi sekä eläimiä että ihmisiä sukupuuton partaalle. Laboratoriotesteissä selvisi, että virus on peräisin Marsista. Jotta virukseen saataisiin rokote, Marsin pinnalta olisi tuotava sammalta, jossa virus on alun perin kehittynyt. Sen avulla ihmiskunta pystyisi ehkä löytämään lääkkeen tappavaa tautia vastaan. Koko maapallon ihmiskunta käytti kaikki yhteiset varansa vielä viimeiseen miehistöön.
Tällä kertaa supersotilaita luotiin myös muidenkin eläinlajien geeneistä. Nasa sai kokoon yhteensä 100 supersotilaan miehistön. Miehistö jaetaan kuuteen eri divisioonaan.
Divisioona 1 - Japani ja Pohjois-Amerikka

Komachi Shokichi on miehistön ylikapteeni ja toimii ensimmäisen divisioonan komentaja. Komachi on toinen BUGS2 miehistön selviytyjistä ja siten maailman ainut ihminen, joka on käynyt Marsissa kahdesti. Komachin geeniperimä on aasian jättiherhiläiseltä ja hän pystyy siten myrkyttämään terraformarsseja. Komachi on ihmiskunnan kolmanneksi voimakkain soturi.
Marcos Eringrad Garcia on ensimmäisen divisioonan sotilas. Hänen geeniperimänsä on juoksuhämähäkiltä. Perimän takia hän on äärimmäisen nopea ja voimakas, mutta väsyy helposti.
Sheila Levitt on ensimmäisen divisioonan sotilas. Hän on ihastunut Komachiin, siitä huolimatta että kapteeni Komachi on häntä runsaasti yli 10 vuotta vanhempi.
Keiji Onizuka on entinen kevyen sarjan nyrkkeilyn maailmanmestari. Hänen toinen silmänsä vammautui ottelussa, ja hänen mosaic organ-voimansa on peräisin sirkkaäyriäiseltä, jolla on sekä verrattoman voimakas näköaisti että kyky murskata merenpohjan kovakuorisia eläimiä eräänlaisella iskutekniikalla.
Kanako Sanjo
Jared Anderson
Kaiki Kono
Erika Nakanojo
Divisioona 2 - Japani ja Keski-Amerikka

Michelle K. Davis on toisen divisioonan komentaja. Hänen geeniperimänsä tulee Camponotus saundersi-nimiseltä muurahaislajilta. Tämä antaa hänelle kyvyn räjäyttää kaiken, mihin hän koskee. Michellellä oli geeniperimä isältään jo ennen leikkausta: Paraponera clavata- eli luotimuurahaisen verrattain lyömätön fyysinen voima.
Akari Hizamaru on toisen divisioonan sotilas, joka perii yöperhosten voimat. Tätä on aluksi vaikea uskoa, koska hän käyttää aseinaan seittejä hämähäkin tavoin. Akarilla oli geeniperimä jo ennen leikkausta, joka tarkoittaa sitä, että hän ei tarvitse erillisiä lääkkeitä aktivoidakseen voimiaan.
Alex K. Stewart on toisen divisioonan sotilas. Hän perii voimansa haukoilta. Hän pystyy täten lentämään ja hänen näköaistilleen ei ole vertaista.
Yaeko Yanasegawa
Wolf Redfield
Peggy Forty
Amiria Venkatesh
Divisioona 3 - Venäjä ja Skandinavia

Sylvester Asimov on kolmannen divisioonan komentaja ja ihmiskunnan neljänneksi voimakkain soturi. Hän perii geeninsä äyriäisiltä, joten hän on äärimmäisen kestävä ja todella vaikea tappaa. Hänen koko kehonsa on panssaroitu. Hänen tyttärensä on sairastunut annex-tautiin, joten Sylvester on paikan päällä syystäkin.
Ivan Perepelkin perii voimansa Datura stramonium nimiseltä kasvilta. Hän pystyy aiheuttamaan vihollisille hallusinaatioita.
Elena Perepelkina on koko miehistön paras verkkopyssyn käyttäjä.
Alexander Asimov
Nina Yujik
Sergei Seleznyov
Aaron Yujik
Anastasia
Divisioona 4 - Kiina ja loput Aasian maista

Liu Yiwu on neljännen divisioonan komentaja. Hän perii voimansa mustekaloilta.
Jet
Bao
Xi Chun Li
Hong
Dorjiberke
Li
Zheng
Divisioona 5 - Saksa ja Etelä-Amerikka

Adolf Reinhard on ihmiskunnan toisiksi voimakkain soturi ja viidennen divisioonan komentaja. Adolfin sanotaan olevan satojen terraformarssien arvoinen taistelukentällä. Jo varhaisesta lapsuudesta alkaen Adolfia käytettiin tieteellisenä koe-kanina. Hän oli ensimmäinen ihminen johon yritettiin saada muun eläimen, kuin ötökän geenejä. Adolf perii hirvittävät voimansa sähköankeriaalta. Täten hän pystyy manipuloimaan tappavia määriä sähköä tahdonvoimalla. Torakoiden tappaminen sähköllä on helppoa ja Adolf pystyy myös häiritsemään sähköisiä kenttiä voimillaan.
Isabella R. Leon perii voimansa Sia ferox -nimiseltä heinäsirkkalajilta.
Eva Frost
Wac Ericson
Enrique
Sandra Hoffman
Antonio
Johann
Rachel
Mirapix
Fritz