stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kelly Hrudey
NHL-ura

Hrudeyn NHL-ura alkoi hänet varanneen New York Islandersin maalin suulla kaudella 1983-84, jolloin hän pääsi pelaamaan 12 ottelussa yhteensä 535 minuuttia. Jo seuraavalla kaudella hän ansaitsi joukkueen ykkösmaalivahdin paikan pelaten 41 ottelua. Hän myös piti tätä paikkaa hallussaan viisi kautta aina kevääseen 1989 asti. 22. maaliskuuta 1989 Islanders kauppasi Hrudeyn länsirannikolle Los Angeles Kingsin joukkueeseen. Vaihdossa Islanders sai maalivahti Mark Fitzpatrickin sekä puolustajat Wayne McBeanin ja Doug Crossmanin. Los Angelesissa Hrudey pelasi seitsemän täyttä kautta ennen kuin teki 18. elokuuta 1996 vapaana pelaajana sopimuksen San Jose Sharksin kanssa. Hrudey pitää edelleen hallussaan useimpia L.A. Kingsin maalivahtien seuraennätyksiä, kuten esimerkiksi eniten päästettyjä maaleja uralla, eniten torjuntoja uralla, eniten jäähyminuutteja uralla, eniten syöttöpisteitä uralla, eniten pelattuja otteluita uralla, eniten pelattuja minuutteja uralla jne.
Ensimmäisellä Sharks-kaudellaan Hrudey pelasi 48 ottelua ja oli selkeästi joukkueensa ykkösvahti. Seuraava kausi 1997-98, joka jäi myös uran viimeiseksi, oli enemmän vaihtoaitiossa istuskelemista. Jääaikaa kertyi 28 pelatussa ottelussa 1360 minuuttia, kun joukkueen ykkösmaalivahdiksi hankittu toinen veteraani Mike Vernon pelasi noin 70 % otteluista.
Aiheesta muualla

http://www.hockeydb.com/ihdb/stats/pdisplay.php?pid=2390
http://www.goaliesarchive.com/
Keraami

Keraamit ovat epäorgaanisia, ei-metallisia aineita, joiden raaka-aineita ovat useimmiten metallioksidit, nitridit tai karbidit. Keraameja valmistetaan korkeissa lämpötiloissa. Keramiikassa tehdään keraamisia esineitä savesta. Keramiikassa käytettävät savilaadut vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan ja ne sisältävät rauta-, alumiini- ja piioksideja sekä kaoliinia. Lasin eniten sisältämä raaka-aine on kvartsi, mutta lasin valmistuksessa käytetään erilaisia aineita, joita ovat sulatteet, stabilointiaineet ja värjäysaineet.
Keraamien tyypillisiä ominaisuuksia ovat muun muassa hyvä lämmönkestävyys, hyvä mekaanisen rasituksen kestävyys, kovuus, alhainen tiheys, hyvä kulutuksen ja korroosion kesto sekä pieni kitka. Keraamit eivät yleensä johda paljon lämpöä tai sähköä.
Tekniset keraamit tai konstruktiokeraamit ovat koneenrakennuksessa viime vuosikymmeninä käyttöön otettuja uusia rakennemateriaaleja, jotka joissakin tapauksissa korvaavat metalleja useimmiten korkeaa käyttölämpötilaa, kovuutta ja kemiallista kestävyyttä vaativissa kohteissa. Keraamisten materiaalien ongelmana on niiden hauraus. Osan mitoitusta ei voida tehdä lujuuden perusteella, vaan joudutaan ottamaan huomioon säröistä aiheutuvat satunnaistekijät. Keraamit kestävät puristusta jopa kymmenkertaisesti enemmän kuin vetoa. Keraamisia esineitä valmistetaan yleensä jauhemetallurgisin menetelmin. Niiden käsittelyyn kuuluvat myös muotoilu, sintraus, jälkityöstö ja mahdolliset liitokset. Keraameista tehdään muun muassa laserlaitteita valmistavien koneiden osia.
Keraameja

posliini, jota käytetään paitsi keramiikassa, myös pesuhuonekalusteissa, sähköeristeissä ja suodattimissa.
lasi, josta on olemassa monia muunnoksia
pii, jota käytetään puhtaana piikiekoissa puolijohdeteollisuuden sovelluksissa, sekä piioksidi
piikarbidi (SiC)
piinitridi
boorinitridi
titaaninitridi
alumiinioksidi
timantti
keraamiset magneettimateriaalit
BAM
Kelvingrove Art Gallery and Museum

| Kelvingrove Art Gallery and Museum |
| --- | --- |

Tyyppi:  Taidemuseo, local authority museum (käännä suomeksi) 
Sijainti:  Glasgow, Yhdistynyt kuningaskunta
Perustettu:  1901
Johtaja:  Tom Honeyman (1939–1952)  
Kotisivut:  www.glasgowlife.org.uk
Koordinaatit:  55°52′6.89″N, 4°17′25.81″W
 fiKelvingrove Art Gallery and Museum 
  
Kelvingrove Art Gallery and Museum on museo Glasgow'ssa Skotlannissa. Museossa on esillä taidetta useilta eri aikakausilta sekä erilaisia kulttuuri- ja luonnonhistoriallisia esineitä. Museo koostuu 22 galleriasta, joissa on esillä yhteensä yli 8 000 esinettä. Museon suunnittelussa on otettu huomioon erityisesti lapset ja lapsiperheet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kelvingrove Art Gallery and Museum Wikimedia Commonsissa
Keskinen maakunta (Sambia)

| Keskinen maakunta |
| --- | --- |

 Keskisen maakunnan piirit vuonna 2022
Valtio:   Sambia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kabwe
Pinta-ala:  110450 km²
Väkiluku (2017):  1 695 572
Keskinen maakunta (Central Province) on yksi Sambian kymmenestä maakunnasta. Maakunnan pinta-ala on 110 450 km2 ja maakunnalla on yhteistä rajaa kahdeksan muun maakunnan kanssa. Keskisen maakunnan pääkaupunki on Kabwe ja maakunta jakautuu 12 piiriin. Vuonna 2017 maakunnassa asui 1 695 572 ihmistä, mikä on hieman yli 10 % Sambian koko väkiluvusta. Maakunnan suurin väestöryhmä ovat lalat, joita on noin viidennes maakunnan väestöstä. Maakunnan puhutuin kieli on puolestaan bemba, jota puhuu 31,8 % maakunnan väestöstä.
Keskisen maakunnan alueella on noin viidennes Sambian viljellystä maapinta-alasta ja alue tuottaa lähes neljänneksen (23,85 %) koko Sambian maatalouden tuotannosta. Eniten alueella tuotetaan vehnää. Maakunnan pinta-alasta 90 956 km2 on metsiä ja tuo alue käsittää yhden kansallispuiston sekä kolme riistanhoitoaluetta. Maakunnan alueella sijaitsee myös 1 850 km2:n laajuinen Lukangan suoalue, jolta virtaavat myös Lukanga- ja Kafue-joet. Kaivannaisista maakunnan alueelta on löydetty arvometalleja Mkushin alueelta, kultaa Mumbwasta ja hiiltä Kapiri Mposhista. Kapiri Mposhista kulkee rautatie Sambian läpi Tansaniaan.
Keskistä maakuntaa voidaan pitää Sambian valtion synnyn syntypaikkana, sillä Kabwessa perustettiin Yhtenäinen Itsenäisyyspuolue (UNIP). Puolue kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 1960 eristyneellä tasalakisella mäellä siirtomaahallinnon valvonnan ulkopuolella. Puolueen perustajasta Kenneth Kaundasta tuli sittemmin Sambian ensimmäinen presidentti toimien virassaan 1964–1991. Puolueen historialliselle ensimmäiselle kokoontumispaikalle on sittemmin rakennettu Mulungushin yliopiston konferenssikeskus.
Maakunnan alueella asuvat eri kansat viettävät erilaisia juhlia, joista suurimmat ovat sala-kansan Mumbwan piirissä heinäkuussa viettämä Ikubi Lya Loongo sekä bisa-, swaka- ja lala-kansojen Mkushin piirissä syyskuussa viettämä Ichibwela Mushi. Muita juhlia ovat kaonde-kansan Mumbwan piirissä syyskuussa viettämä Musaka Jikubi ja kaonde-ila-kansan lokakuussa viettämä Ikubi Lya Malumbe-Munyama sekä lenje-kansan Chibombon piirissä lokakuussa viettämä Kulamba Kubwalo.
Kevolan observatorio

| Kevolan observatorio |
| --- | --- |
Järjestö:  Turun Ursa
Sijainti:  Paimio, Suomi
Koordinaatit:  60°25′12″N 22°45′54″E﻿ / ﻿60.42°N 22.765°E﻿ / 60.42; 22.765
Korkeus merenpinnasta:  50  m
Tyyppi:  tähtitorni (en)
Teleskoopit:  50 cm Schmidt-Väisälä-kaukoputki (d)
IAU-tunnus:  064
Avattu:  1963
Kotisivu:  www.turunursa.fi
Kevolan observatorio sijaitsee Paimion Ilttulan kylässä, vanhan ja uuden ykköstien välissä pienellä mäellä. Observatorion omistaa tähtitieteen harrastusyhdistys Turun Ursa r.y. Rakennuksiin kuuluvat tähtitorni, zeniittitorni ja lämmitettävä mökki. Kevolan observatorio on IAU:n observatorioluettelossa numero 64.
Valaistusolosuhteet ovat Ilttulassa tähtitieteellisten havaintojen kannalta paljon paremmat kuin kaupungissa, mutta vanhan ykköstien ja läheisen radiomaston valot häiritsevät havaitsemista jonkin verran.
Historia

Kevolan observatorio on alun perin Tähtitieteellis-optillisen seuran rakentama, mutta seuran lakkautettua toimintansa rakennukset siirrettiin Turun Ursan omistukseen. Tähtitorni rakennettiin Tuorlan observaattorin Hilkka Rantaseppä-Heleniuksen kotitilalle. Tontti oli pitkään vuokralla paikalliselta maanviljelijältä, kunnes Turun Ursa osti sen vuonna 2002 Vilho, Yrjö ja Kalle Väisälän rahaston myöntämän apurahan turvin.
Havaintovälineet

Kevolan tähtitornissa on nykyään 50 cm:n anastigmaattinen Schmidt-Väisälä-kaukoputki, joka oli aikoinaan maailmankuulu laajan, mutta vääristymättömän kuvakenttänsä ansiosta. Korjauslasin halkaisija on 50 cm ja pääpeilin 60 cm. Filmitasosta 3 mm:n etäisyydellä on lisäksi  12 cm:n kaksoiskonveksi korjauslasi. Optiikka mahdollistaa 6,7 asteen kuvakentän 12x12 cm:n laakafilmillä. Kaukoputken polttoväli on 103,1 cm.
Valokuvauskaukoputki sijaitsi aiemmin Iso-Heikkilän tähtitornissa Turussa, jossa sen avulla löydettiin 807 pikkuplaneettaa. Kaukoputken etsinkaukoputkena toimii 18 cm:n linssikaukoputki, polttoväliltään 230 cm, jota on usein käytetty mm. Pluton havainnointiin. Patterissa on myös pienempi 8 cm:n etsinputki, 120 cm:n polttovälillä.
Zeniittitornissa on aiemmin sijainnut zeniittikaukoputki, joka on suunnattu suoraan ylöspäin kohti taivaanlakea eli zeniittiä. Zeniittikaukoputkella on tehty mm. tutkimuksia maapallon navan liikkumisesta. Se on sittemmin siirretty Turun yliopistoon kuuluvaan Tuorlan observatorioon Kaarinassa.
Kauraslammi

| Kauraslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°34′25″N, 23°36′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.314.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,9 m  
Rantaviiva:  0,376 km  
Pinta-ala:  1,027 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKauraslammi 
Kauraslammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Ylöjärven kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat kasvavat matalaa pensaikkoa. Se sijaitsee Ylöjärven keskustaajaman pohjoisosassa ja sen kummaltakin puolelta kulkevat yhdystiet 2773 ja 2774 kohti pohjoista. Sen koillispuolella sijaitsee Kauraslammen koulu.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy. Lammella ei ole laskuojaa, mutta pinnanmuotojen perusteella se kuuluu Veittijärven valuma-alueeseen.
Kaohsiungin maanjäristys 2016

| Kaohsiungin maanjäristys 2016 |
| --- | --- |

Päivämäärä:  6.2.2016 UTC 19.57:27 
Magnitudi:  6,4 (Mw)
Syvyys:  23.0 km
Episentrumin sijainti:  22.871°N, 120.668°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Taiwan
Henkilövahingot:  117 kuollutta
Vuoden 2016 Kaohsiungin maanjäristys tapahtui lauantaina 6. helmikuuta eteläisessä Taiwanissa kello 03:57 yöllä paikallista aikaa. Järistys oli voimakkuudeltaan 6,4 momenttimagnitudia, ja sen keskus sijaitsi 28 kilometriä Pingtungista koilliseen Kaohsiungin kunnan alueella. Suurimmat vahingot kärsittiin Tainanin kunnassa, missä useita rakennuksia sortui kokonaan tai osittain. Maanjäristyksessä kuoli 117 ihmistä ja useita satoja loukkaantui.
Vaikutukset

Suurimmat vauriot kärsineessä Tainanissa romahti useita rakennuksia. Yli sata ihmistä kuoli 16-kerroksisen asuinrakennuksen kaaduttua kyljelleen. Maanjäristys tapahtui vain noin kaksi päivää ennen kiinalaisen uudenvuoden juhlinnan alkua, jolloin monet perheet olivat perinteiden mukaisesti kokontuneet yhteen juhlan viettoon.
Järistyksessä kuolleista 115 oli maanjäristyksen sattuessa sortuneessa 16-kerroksisessa Weiguan Jinlong -tornitalossa (suom. Weiguanin kultainen lohikäärme). Vuonna 1992 valmistunut rakennus oli virallisesti rakennettu 1990-luvun alun rakennussäädösten mukaisesti, eikä vastannut rakenteidensa kantokyvyltä vuonna 2016 Taiwanissa voimassa olleita rakennusten turvallisuussäädöksiä. Lisäksi on epäilty, ettei tornitalo alun perinkään vastannut vanhempiakaan säädöksiä, sillä romahtaneen talon haljenneiden betonirakenteiden sisältä löytyi vaahtomuovia ja ruokaöljytölkkejä, joita on oletettavasti käytetty laittomasti halpana betonin täytteenä. Tainanin kunnalliset viranomaiset pidättivät tornitalon rakentaneen Weiguan Construction Companyn omistajan kiinteistökehittäjä Lin Minghuin ja kaksi hänen yhtiökumppaniaan epäiltynä kuolemantuottamukseen johtaneesta välinpitämättömyydestä.
Kaatunut 17-kerroksinen asuinrakennus Weiguan Jinlong yöllä 6. helmikuuta.
Kaatunut Weiguan Jinlong seuraavana päivänä 7. helmikuuta.
Maanjäristyksen aiheuttamia tuhoja Tainanin Xinhuan alueella.
Vahingoittunut rakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaohsiungin maanjäristys 2016 Wikimedia Commonsissa
Kerro tunteesi ääneen

| Kerro tunteesi ääneen Berit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1979
 Julkaistu: 1979
 Formaatti: vinyyli
 Tuottaja(t): Timo Lindström
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 38.05
 Levy-yhtiö: PSO
 Levymerkki: Blue Master
Beritin muut studioalbumit
| Berit ja Dallapé 1977 | Kerro tunteesi ääneen 1979 | Rakkauden jälkeen (Beritin albumi) 1980 |
Kerro tunteesi ääneen on suomalaisen pop-laulaja Beritin studioalbumi vuodelta 1979. Se on esittäjänsä seitsemäs. Albumin tuotti Timo Lindström.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Alkuperäissävellyksen nimi | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Olisinpa lapsi vieläkin | Janschen/Janschens, Raul Reiman | Argentina | 3.21 |  |  |  |  |  |
| 2. | Sun ja mun on kaikki tuo | Jori Sivonen, Chrisse Johansson |  | 2.50 |  |  |  |  |  |
| 3. | Aina et edes huomaa | Jori Sivonen, Raul Reiman |  | 2.28 |  |  |  |  |  |
| 4. | Diridonda | Zdenko Runjić, | Diridonda, Jorma Toiviainen | 3.00 |  |  |  |  |  |
| 5. | Kerro tunteesi ääneen | Antonio Conde, Raul Reiman | Madonna aus Peru | 4.05 |  |  |  |  |  |
| 6. | Tee se uudestaan | Jörgen Petersen, Jorma Toiviainen |  | 2.53 |  |  |  |  |  |
| 7. | Sä sydämein saat | Ralph Siegel, Pertti Reponen | Ein Sommer mit Klaus | 2.56 |  |  |  |  |  |
| 8. | Uudelleen uudelleen | Trad., Jarmo Jylhä | Over and Over | 3.21 |  |  |  |  |  |
| 9. | Rhodoksen ruusut | Carlos Muntis, Jorma Toiviainen | Rosen aus Rhodos | 2.40 |  |  |  |  |  |
| 10. | Missä oot | Jori Sivonen, Chrisse Johansson |  | 3.01 |  |  |  |  |  |
| 11. | Unelmilla on siivet | Jorma Toiviainen, Kaj Westerlund, Jorma Toiviainen |  | 4.05 |  |  |  |  |  |
| 12. | Käymme yhdessä ain | Wolfgang Rodolff, Jorma Toiviainen | Dunja du | 3.20 |  |  |  |  |  |
Muuta

Vuonna 1979 julkaistiin myös Beritin single "Ei kyynelhelmiin suostu sydämein" b-puolenaan "Diridonda". B-puoli päätyi albumille Kerro tunteesi ääneen ja a-puoli seuraavana vuonna julkaistulle albumille Rakkauden jälkeen. Beritin kokoelma-albumeille Kerro tunteesi ääneen -albumilta on valikoitu niukanlaisesti kappaleita.
Kerro tunteesi ääneen -albumin kannen suunnitteli Erik Uddström.
Aiheesta muualla

Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
Fono.fi: Äänitteen tiedot : Kerro tunteesi ääneen
Pomus : Berit
Tuvalun kieli

| Tuvalu |
| --- | --- |
Oma nimi:  Te ’gana Tūvalu
Tiedot
Alue:  Oseania
Virallinen kieli:   Tuvalu
Puhujia:  11 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet polynesialaiset kielet samoalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  tvl
ISO 639-3:  tvl
 Ohje 
Puhuttua tuvalua
Uuden-Seelannin viranomaisten julkaisema tuvalunkielinen tiedote koronaviruksesta.
Tuvalu (omakielinen nimi: Te ’gana Tūvalu) on austronesialainen kieli, jota puhuu noin 11 000 ihmistä pääasiassa Tuvalun saarivaltiossa. Tuvalu on englannin rinnalla maan virallinen kieli. Kielen katsotaan olevan uhanalainen, ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat anuta ja pukapuka.
Tuvalun kielilautakunta perustettiin 1972. Se on muun muassa tehnyt etelämurteesta virallisen standardin sekä tuvalun ortografiaa koskevia päätöksiä.
Raamattu käännettiin tuvaluksi ensimmäistä kertaa kokonaan 1987.
Murteet

Tuvalun kielellä on kaksi päämurretta. Ne ovat:
Pohjoistuvalu, jota puhutaan Nanumangan, Nanumean sekä Niutaon saarilla.
Etelätuvalu, jota puhutaan Nukufetaun, Vaitupun, Funafutin sekä Nukulaelaen saarilla.
Päämurteet jakautuvat useisiin pienempiin murteisiin. Jokaisella Tuvalun atollilla on omat murteensa. Vaitupun atollilla puhuttavaa murretta ymmärretään hyvin muuallakin Tuvalussa.
Aakkoset

Tuvalun kielessä on käytössä kuusitoista latinalaisen kirjaimiston aakkosta. Niistä viisi on vokaaleja ja yksitoista konsonantteja. Kirjainta h käytetään vain Nukulaelaen murteessa, ja kirjain g äännetään ŋ eli ng. Aakkoset ovat: a, e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, s, t, u, v.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaalit | Alveolaarit | Velaarit | Glottaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilit | p | t | k |  |
| Frikatiivit | f | v |  |  | h |
| Nasaalit | m | n | ŋ |  |
| Lateraali |  | l |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etu | Keski | Taka |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puoliavoin | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Tuvalussa on vain kaksi tavurakennetta, V (pelkkä vokaali) tai CV (konsonantti ja vokaali). Konsonanttiyhtymiä ei ole, mutta muuten konsonanttien esiintymiselle ei ole rajoituksia. Diftongeja ei ole, joten kaikki peräkkäiset vokaalit äännetään eri tavuissa.
Kielioppi

Jokaisen sanan viimeinen kirjain on vokaali. Kielessä on kuusi artikkelia. Yksikön kanssa voidaan käyttää artikkeleita "te", "se" tai "a" ja monikon kanssa "ni", "ne" tai "a".
Kielioppi > Substantiivit

Tuvalun kielen substantiivit eivät koskaan taivu. Monikko näkyy substantiivia edeltävästä artikkelista tai possessiivipronominista. Monikko voidaan muodostaa myös pidentämällä sanan ensimmäistä vokaalia.
Kielioppi > Adjektiivi

Tuvalunkielisissä lauseissa adjektiivi tulee substantiivin jälkeen.
Kielioppi > Verbi

Tuvalun kielen verbit eivät koskaan taivu.
Aiheesta muualla

Lisää tietoa tuvalun kielestä (englanniksi)
Austronesialaiset kielet
abadi
abung
adonara
alune
anuta
atšeh
’auhelawa
badui
bali
belait
bugi
buru
cebuano
chuuk
etelämarquesas
fidži
gao
havaiji
hiligaino
iloko
indonesia
jaava
japi
karoliini
kiribati
madura
malagassi
malaiji
maori
minangkabau
mokerang
nauru
palau
pingelap
pohjoismarquesas
rapanui
samoa
sunda
tagalog
tahiti
taroko
tetum
tikopia
timor
tonga
tšamorro
tuvalu
wanukaka
watubela
Kazuhito Tanaka

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Rotterdam 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Tokio 2011 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Lontoo 2009 | nojapuut |  |
Kazuhito Tanaka (jap. 田中和仁, Tanaka Kazuhito, s. 16. toukokuuta 1985 Wakayama) on japanilainen telinevoimistelija.
Tanaka sai Lontoon olympialaisissa 2012 hopeaa joukkuekilpailussa. Hän on saavuttanut MM-kilpailuista joukkuekilpailun hopeaa Rotterdamista 2010 ja Tokiosta 2011. Lisäksi hän saavutti Lontoon MM-kilpailuista 2009 pronssia nojapuilta.
Kellanjärvi (Konnevesi)

| Kellanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°35′46″N, 26°16′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Liesveden alue (14.36)
Laskuoja:  oja Liesveteen 
Järvinumero:  14.361.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,7 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,884 km  
Pinta-ala:  12,712 ha  
Tilavuus:  0,0001026 km³ 
Keskisyvyys:  0,81 m  
Suurin syvyys:  2,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKellanjärvi 
Kellanjärvi  on Keski-Suomessa Konnevedellä Lahdenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,7 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 102 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Liesveden alueella (14.36), jonka Vanginveden–Liesveden lähialueeseen (14.361) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,7 metriä mpy.
Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2010

Uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailut 2010 järjestettiin Dubaissa Arabiemiirikunnissa 15.–19. joulukuuta 2010. Kilpailujen järjestäjänä toimi Kansainvälinen uimaliitto FINA. Dubai voitti ratkaisevassa äänestyksessä Turkin Istanbulin äänin 11–10.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 50 m |  César Cielo | 20,51 KE |  Frédérick Bousquet | 20,81 |  Josh Schneider | 20,88 |
| 100 m |  César Cielo | 45,74 KE |  Fabien Gilot | 45,97 |  Nikita Lobintsev | 46,35 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.41,08 KE |  Danila Izotov | 1.41,70 |  Oussama Mellouli | 1.42,02 |
| 400 m |  Paul Biedermann | 3.37,06 |  Nikita Lobintsev | 3.37,84 |  Oussama Mellouli | 3.38,17 |
| 1 500 m |  Oussama Mellouli | 14.24,16 |  Mads Glæsner | 14.29,52 |  Gergely Gyurta | 14.31,47 |
Selkäuinti
| 50 m |  Stanislav Donets | 22,93 KE |  Sun Xiaolei  Aschwin Wildeboer | 23,13 | – | – |
| 100 m |  Stanislav Donets | 49,07 KE |  Camille Lacourt | 49,80 |  Aschwin Wildeboer | 50,04 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.46,68 KE |  Tyler Clary | 1.49,09 |  Markus Rogan | 1.49,69 |
Rintauinti
| 50 m |  Felipe Silva | 25,95 KE |  Cameron van der Burgh | 26,03 |  Aleksander Hetland | 26,29 |
| 100 m |  Cameron van der Burgh | 56,80 KE |  Fabio Scozzoli | 57,13 |  Felipe Silva | 57,39 |
| 200 m |  Naoya Tomita | 2.03,12 KE |  Dániel Gyurta | 2.03,47 |  Brenton Rickard | 2.04,33 |
Perhosuinti
| 50 m |  Albert Subirats | 22,40 KE |  Andri Hovorov | 22,43 |  Steffen Deibler | 22,44 |
| 100 m |  Jevgeni Korotyškin | 50,23 |  Albert Subirats | 50,24 |  Kaio de Almeida | 50,33 |
| 200 m |  Chad le Clos | 1.51,56 |  Kaio de Almeida | 1.51,61 |  László Cseh | 1.51,67 |
Sekauinti
| 100 m |  Ryan Lochte | 50,86 |  Markus Deibler | 51,69 |  Sergei Fesikov | 51,81 |
| 200 m |  Ryan Lochte | 1.50,08 ME |  Markus Rogan | 1.52,90 |  Tyler Clary | 1.53,56 |
| 400 m |  Ryan Lochte | 3.55,50 ME |  Oussama Mellouli | 3.57,40 |  Tyler Clary | 3.57,56 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Ranska Alain Bernard Frédérick Bousquet Fabien Gilot Yannick Agnel | 3.04,78 KE |  Venäjä Jevgeni Lagunov Sergei Fesikov Nikita Lobintsev Danila Izotov | 3.04,82 |  Brasilia Nicholas Santos César Cielo Marcelo Chierighini Nicolas Oliveira | 3.05,74 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Venäjä Nikita Lobintsev Danila Izotov Jevgeni Lagunov Aleksandr Suhorukov | 6.49,04 ME |  Yhdysvallat Peter Vanderkaay Ryan Lochte Garrett Weber-Gale Ricky Berens | 6.49,58 |  Ranska Yannick Agnel Fabien Gilot Clément Lefert Jérémy Stravius | 6.53,05 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Yhdysvallat Nick Thoman Mihail Aleksandrov Ryan Lochte Garrett Weber-Gale | 3.20,99 KE |  Venäjä Stanislav Donets Stanislav Lahtjuhov Jevgeni Korotyškin Nikita Lobintsev | 3.21,61 |  Brasilia Guilherme Guido Felipe Silva Kaio de Almeida César Cielo | 3.23,12 |