stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Onni (parkki)

| Onni |
| --- | --- |
 W. H. Yorken maalaus Onni vuodelta 1883.
Tyyppi:  parkkilaiva
Omistaja:  kauppahuone Bergbom
Rakennustelakka:  Pateniemen varvi
Vesillelasku:  1871
Status:  haaksirikko 1890
Tekniset tiedot
Pituus:  51 m
Leveys:  11 m
Lähteet:  
Parkki Onni oli oululaisen kauppahuone Bergbomin omistama parkkilaiva.
Laiva rakennettiin vuonna 1871 Haukiputaalla Pateniemen laivavarvilla (Uleåborgs stora skeppsvarfs- och rederi-bolag), jonka olivat perustaneet oululaiset laivanvarustamot vuonna 1856. Laivan pituus oli 168 jalkaa ja leveys 35 jalkaa, ja sen kantokyky oli 451 lästiä. Onnin ensimmäinen kapteeni oli Hans Dahlberg, jonka johdolla laiva purjehti Oulusta vuonna 1871. Laiva kävi vuonna 1872 Liverpoolin, Philadelphian ja Chatmanin satamissa ja vuonna 1873 New Yorkissa ja Stettinissä ennen paluutaan Ouluun.
Onnin viimeiseksi matkaksi jäi purjehdus painolastissa West Hartlepoolista Kapkaupunkiin. Laiva pääsi lähelle Kapkaupungin satamaa, mutta se ajoi myrskyssä karille 7. helmikuuta 1890 ja jäi hylyksi. Laivan päällikkö oli H. J. Galenius. Bergbomin kauppahuone sai Suomen merivakuutusyhdistyksestä korvauksia 76 066 markkaa.
Nuijasaari (Padasjoki)

Nuijasaari
| --- | --- |
Sijainti:  Padasjoki Päijät-Häme Suomi
Saariryhmä:  Nystölänlahden saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  87,5 m 
Pinta-ala:  1,1 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Nuijasaari  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Padasjoella. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 160 metriä pitkä, 110 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria . Se sijaitsee Padasjoenselän eteläpuolella olevalla Nystölänlahdella. Lahden suuosassa on saariryhmä, jonka keskellä Nuijasaari on. Saariryhmään kuuluu myös Vohlasaari ja varissaari, sekä seitsemän pikkusaarta, joka sijaitsevat jonossa Nuijasaaren ja Tapialeenniemen välillä. Kivikkoisessa saaristossa on muitakin pikkusaaria. Nuijasaari kohoaa keskeltä noin yhdeksän metrin korkeuteen Päijänteestä. Saari on autio.
Luontoarvoja

Koko saari on luonnonsuojelualuetta, joka kuuluu Päijänteen kansallispuistoon yhdessä joidenkin naapurisaarten, kuten esimerkiksi Varissaaren, kanssa. Kansallispuiston alueet muodostavat yhden Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003). Myös edellä mainittu Taipaleenniemi kuuluu kansallispuistoon.
Historiaa

Padasjoella Nyystölässä talvella 1597 käydyn Nujasodan loppuvaiheessa Iivari Tavast sai Verhon kartanoon linnoittautuneet nuijamiehet valheellisilla lupauksilla antautumaan, jonka jälkeen hän tapatti heidät kartanon edessä olevalle peltoaukealle. Sitten heidän kotinsa ryöstettiin ja useassa tapauksessa poltettiin. Tapahtumien jälkinäytöksenä kirkko epäsi heiltä luvan tulla haudatuksi kirkkomaahan. Vainajat kerättiin hangesta ja kuljetettiin lahdensuulla sijaitsevaan saareen ja haudattiin sinne keväällä. Saaren nimi todennäköisesti vaihtui ”Nuijamiesten saareksi” ja sitä on myöhemmin kutsuttu vain ”Nuijasaareksi”.
Olavi Kosonen

Aatos Olavi Kosonen (30. maaliskuuta 1916 Sääminki – 11. huhtikuuta 1995 Kotka) oli suomalainen virkamies, pankin- ja järjestöjohtaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kososen vanhemmat olivat tilallinen Oskar Kosonen ja Helmi Maria Höök ja puoliso vuodesta 1943 Aino Kaarina Raninen. Kosonen kävi keskikoulun ja maamieskoulun ja valmistui agrologiksi Mustialan maamiesopistosta 1937. Hallinnollis-lainopillinen alkututkinnon hän suoritti 1941 sekä useita ammatillisia ja liikkeenjohdon kursseja. Kosonen oli Helsingin maalaiskunnan työvoimatoimiston päällikkö 1945–1946, Messukylän Kirjan ja Paperin toimitusjohtaja 1946–1948, Turengin Sokeritehdas Oy:n piirikonsulentti 1949–1952, Säästöpankkiyhdistyksen toiminnanjohtaja 1952–1956, Kuusankosken Säästöpankin johtaja 1954–1956, Kouvolan Automiehet Oy:n toimitusjohtaja 1956–1971 ja Auto-Puhos Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1969. Hän oli myös Voikkaan Autovuokraamon toimitusjohtaja Kuusankoskella 1951–1954, Suomen Autoklubin Kymenlaakson piirin piirijohtaja 1952–1956 ja Kouvolan Matkapalvelu Oy:n perustajia ja toimitusjohtaja 1955–1964. Kososella oli lisäksi useita liike-elämän ja muita luottamiustehtäviä. Sotilasarvoltaan molempiin sotiin osallistunut Kosonen oli reservin kapteeni. Kosonen sai kauppaneuvoksen arvonimen 1970. Hän lahjoitti 1995 vaimoineen Liikesivistysrahastolle alkupääoman erikoisrahastoon kymenlaaksolaisten henkilöiden kauppatieteellisten tutkimusten ja jatko-opintojen tukemiseksi.
Ove Holvikari

Ove Alfons Thorleif Holvikari (vuoteen 1934 Halén 29. elokuuta 1920 Helsinki – 5. syyskuuta 1996) oli suomalainen vaateteollisuudessa toiminut yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1972.
Holvikarin vanhemmat olivat autotarkastaja Hjalmar Alfons Holvikari (aiemmin Halén) ja postivirkailija Edith Hulda Josefina Lagerträd ja puoliso vuodesta 1945 näyttelijä Pirkko-Liisa Jurvanen. Holvikari kirjoitti ylioppilaaksi Oulunkylän yhteiskoulusta 1941 ja valmistui Maasotakoulun kadettikurssilta 1943. Sotien jälkeen hän perusti Helsingin Korsettineulomo Pirkka -yrityksen 1948. Hän osti 1953 Helsingin Urheilupusero- ja Paitatehtaan ja muutti 1956 yhtiön nimen Oy Korsettiteollisuus Ab:ksi. 1960- ja 1970-luvun vaihteessa Holvikaari muutti yrityksen nimeksi Oy Profileteollisuus Ab, ja se alkoi valmistaa korsettien sijaan rintaliivejä, uimapukuja ja yöasuja. Yritys kävi myös idänkauppaa ja 1977 työllisti yhteensä noin 140 henkeä. Vuonna 1985 Holvikari myi yrityksensä ruotsalaisomisteiselle Abecita Oy:lle ja siirtyi eläkkeelle. Holvikari vaikutti muun muassa Vaatetusteollisuuden Keskusliiton VATEVAn hallituksen puheenjohtajana ja Suomen Olympiakomitean valtuuskunnan jäsenenä.
Nödinge-Nol

| Nödinge-Nol |
| --- | --- |
 Nödingen kirkko.
 Nödinge-Nol
 Koordinaatit: 57°54′57.24″N, 12°3′50.22″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Alen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,99 km²
Väkiluku:  9 822
 – Väestötiheys:  1 639,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nödinge-Nol on Alen kunnan keskustaajama Länsi-Ruotsissa, Länsi-Götanmaan läänissä lähellä Göteborgia. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 9 822 asukasta. Götajoki virtaa taajaman länsipuolella.
Väestönkehitys

| Nödinge-Nolin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 379 | 1 379 |
| 1965 | 1965 |    | 1 650 | 1 650 |
| 1970 | 1970 |    | 3 566 | 3 566 |
| 1975 | 1975 |    | 3 998 | 3 998 |
| 1980 | 1980 |    | 4 039 | 4 039 |
| 1990 | 1990 |    | 8 311 | 8 311 |
| 1995 | 1995 |    | 8 695 | 8 695 |
| 2000 | 2000 |    | 8 873 | 8 873 |
| 2005 | 2005 |    | 9 077 | 9 077 |
| 2010 | 2010 |    | 9 822 | 9 822 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Nol kasvoi yhteen Alaforsin kanssa vuonna 1970. Nol ja Nödinge kasvoivat yhteen Nödinge-Noliksi 1990.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alen kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Länsi-Götanmaan läänin kuntien keskustaajamat
Ojasenlampi

| Ojasenlampi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°05′50″N, 25°45′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ristiselän alue (14.23)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.231.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,958 km  
Pinta-ala:  4,592 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiOjasenlampi 
Ojasenlampi  on Keski-Suomessa Muuramessa Muuratsalon eteläosassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,6 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ojasenkallion, Lullinvuoren, Penttilänvuoren ja Hakolanvuoren välisessä kainalossa. Laakso aukeaa itään, minne laskee myös järven laskupuro. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Lämmen läheltä kulkee metsäautotie, joka päättyy Ojasenkallion länsipuolelle. Jyväskylän ja Muuramen välinen kuntaraja jakaa saaren aivan lammen pohjoispuolelta.
Luontoarvoja

Lammen laskupuron varressa on metsälehmuksen muodostama jalopuumetsikkö, josta on muodostettu vuonna 2003 yksityisenä luonnonsuojelualueena rauhoitettu Ojasenlammen laskupuron lehmusmetsikön luonnonsuojelualue.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy. Järveen laskee Iso-Sikosen laskuoja ja siihen valuu myös Pieni-Sikosen laskupuron vedet, vaikka sen puroa ei ole piirretty Ojasenlampeen asti. Lampi laskee pitkin puroa, jonka suu on Ojasen talon luona Muuratsalon itärannassa Päijänteen Ristiselän Hauhonselkään.
Aiheesta muualla

Raimo Nieminen vuoden kuntoilijaksi Jyväskylä. Jyväskylän kaupungin tiedotuslehti.  1.2.2006. Jyväskylän kaupunki. Viitattu 23.8.2015.
(14.2)
Old Friends from Young Years

| Old Friends from Young Years Papa Roach |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. helmikuuta 1997 2005 (Fan Club Edition)
 Tuottaja(t): Papa Roach
 Tyylilaji: nu metal, rap metal, rapcore
 Kesto: 49.04
 Levy-yhtiö: Onion Hardcore
Papa Roachin muut julkaisut
|   | Old Friends from Young Years 1997 | Infest 2000 |
Old Friends from Young Years on debyyttialbumi yhdysvaltalaiselta rockyhtye Papa Roachilta. Albumi julkaistiin 4. helmikuuta 1997. Albumilla on bändin demo-kappaleita. Albumin tuottajana toimi basso-kitaristi Tobin Esperancen isä, joka nauhoitti Tobinia, joka oli lapsena albumin bonuskappaleessa.
Fan Club Edition

Vuonna 2005 Papa Roach uudelleenjulkaisi albumin uusille jäsenilleen faniklubissa, P-Roach Riot!. Fan Club Editionissa on uusi kansi ja virallinen jäsenkortti faniklubiin. Kappaleet "Thanx" ja "Unlisted" eivät olleet tässä uudelleenjulkaisussa. Kappale "Grrbrr" ei ollut takakannen listassa, mutta se on kuitenkin levyllä. Albumilla on piilotettu kappale "Tightrope", joka on EP:llä Let 'Em Know. He sanoivat uudelleen julkaisevansa albumin vuonna 2012. Albumin kappaleita ei ole soitettu keikoilla enää Infestin julkaisun jälkeen.
Kappaleet

Intro – 0.28
Orange Drive Palms – 4.53
Liquid Diet – 4.19
GrrBrr – 4.14
iSEDuFuknDie – 4.16
DIRTYcutFREAK – 2.45
Living Room – 4.14
829 – 4.35
Peewagon – 4.43
Hedake – 5.20
Shut Up N Die (Reprise) – 2.33
Thanx – 4.50
Happy Birthday – 1.54
Kappaleet > Fan Club Edition

Intro – 0.27
Orange Drive Palms – 4.54
Liquid Diet – 4.22
Grrbrr – 4.14
iSEDuFuknDie – 4.16
DIRTYcutFREAK – 2.46
Living Room – 3.59
829 – 4.34
Peewagon – 4.43
Hedake – 5.22
Shut Up N Die (Reprise) – 2.36
Tightrope (Rock Demo) – 3.33
Kokoonpano

Jacoby Shaddix – laulu
Jerry Horton – kitara, taustalaulu
Will James – basso, kitara, taustalaulu
Dave Buckner – rummut, lyömäsoittimet
Ove H. Rehn

Ove Rehn vaalivalvojaisissa vuonna 1994.
Ove Harald Rehn (9. helmikuuta 1933 Siuntio – 28. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen ekonomi ja jalkapallovaikuttaja.
Hän toimi Suomen Palloliiton puheenjohtajana vuosina 1974–1975. Rehn valmistui diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista ja teki työuransa liike-elämässä. Hän työskenteli muun muassa toimitusjohtajana Lundia-yhtiön palveluksessa sekä johti omaa maahantuontiyritystä.
Ove Rehn oli innokas naisjalkapalloilun puolestapuhuja aikana, jolloin laji otti Suomessa ensiaskeleitaan naisten harrastamana. Palloliiton puheenjohtajuuden lisäksi hän toimi myös Suomen jalkapallomaajoukkueen joukkueenjohtajan tehtävässä. Lisäksi Rehn oli useaan otteeseen Grankulla IFK:n puheenjohtajana.
Rehn oli entisen puolustusministerin ja presidenttiehdokkaan Elisabeth Rehnin puoliso, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1955. Heidän tyttärensä on kansanedustaja Veronica Rehn-Kivi.
Overjata

Overjata (ven. Оверя́та) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Permin aluepiirin Krasnokamskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kotlasin ja Permin välisen rautatien varrella 22 kilometriä Permistä länteen. Asukkaita on 4 500 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on saanut alkunsa rautatieasemasta, jonka nimitys perustuu lähellä sijaitsevaan kylään. 1950-luvulla sinne rakennettiin teräsbetonirakenne- ja tiilitehtaat. Kaupunkimaisen taajaman statuksen Overjata sai vuonna 1962.
Nykyään Overjatassa toimii teräsbetonirakennetehdas ja rautatieasema. Taajamassa on keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kerhotalo, kirjasto ja sairaala.
Overkill (täsmennyssivu)

Overkill voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Overkill, yhdysvaltalainen yhtye
Overkill, Motörhead-yhtyeen albumi
"Overkill", Motörhead-yhtyeen kappale
Overkill Software, ruotsalainen videopeliyritys
Overkill, vuoden 1992 videopeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Overkill”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Onni Eerikäinen

Onni Albin Eerikäinen (22. huhtikuuta 1887 Sulkava – 19. tammikuuta 1962 Heinola) oli suomalainen kirkkoherra ja uskonnollinen kirjailija.
Onni Eerikäinen pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1909 ja hänet vihittiin papiksi 1915. Pastoraalitutkinnon hän suoritti 1917.
Eerikäinen oli ylimääräisenä pappina Savonlinna-Säämingissä, Puumalassa, Kotkassa ja Koivistolla. Hän oli Kangaslammilla v.t. kirkkoherrana 1917–1919, Sortavalan diakonissalaitoksen pappina 1919–1922 ja Lempäälän kappalaisena 1922–1927. Viimeksi Eerikäinen oli Heinolan maaseurakunnan kirkkoherrana 1928–1956.
Julkaisuja

Nuori elämä: viitteitä nuoruuden kultaisia päiviä viettävälle nuorisolle; kirj. Onni Eerikäinen ym. Kristillisen työväen nuorisoliitto, Tampere 1925
Tulta maan päälle: uskonnollis-yhteiskunnallisia puheita. WSOY 1927
Enemmän vanhurskautta!: uskonnollis-yhteiskunnallisia puheita. Kansanvalta, Helsinki 1931
Iloa enemmän. Kristillisen työväen nuorisoliitto, Tampere 1936
Operaatio München

Operaatio München (romaniaksi Operaţiunea München) oli toisessa maailmansodassa Romanian kuningaskunnan asevoimien koodinimi Bessarabian ja Bukovinan valtaamiseksi. Operaatio alkoi 2. heinäkuuta 1941 romanialais-saksalaisten joukkojen ylittäessä Prut-joen ja vapauttaessa Bessarabian ja Bukovinan puna-armeijan hallinnasta 24. heinäkuuta mennessä. Operaatioon ottivat osaa Romanian 3. ja 4. armeija sekä Saksan 11. armeija. Myöhemmin taisteluihin liittyivät vielä Unkarin nopea armeijakunta sekä Saksan 17. armeija.
Sotatoimet

Romanian kuninkaallinen armeija aloitti etenemisen 2. heinäkuuta. Pohjoisessa Romanian 3. armeijan tehtävänä oli vapauttaa Bukovina. Keskellä ja etelässä Romanian 4. armeijan ja Saksan 11. armeijan, johon kuuluivat Romanian 1. panssaridivisioona sekä 6., 8., 13., 14. ja 5. jalkaväkidivisioonat, tehtävänä oli vapauttaa Bessarabia.
Sotatoimet > Bukovina

Romanian 3. armeijan vuoristoarmeijakunta hyökkäsi Siretin varrella olevaan Storojinetin kaupunkiin. Vuoristoarmeijakunnan 1. ja 4. vuoristoprikaati vastasivat hyökkäyksestä.
Toinen samanniminen operaatio pantiin täytäntöön Liettuassa maaliskuussa 1942 onnistuneesti.
Aiheesta muualla

Worldwar2.ro (englanniksi)
Osku

Osku on suomalainen miehen etunimi, Oskari-nimen muunnelma. Se on myös Oskari-nimen lempinimi. Vuoteen 2021 mennessä nimi Osku on annettu hieman yli 500 henkilölle, joista ainakin yksi on nainen. Suurin osa Oskuista on syntynyt 1980-luvulla tai myöhemmin. Ennen vuotta 1940 nimeä ei ollut annettu kenellekään.
Tunnettuja Oskuja

Osku Heinonen (s. 1992), koripalloilija
Osku Kanerva, oik. Osmo Kanerva (1941–2014), nyrkkeilijä, valmentaja ja toimittaja
Osku Laukkanen (s. 1967), opettaja ja urheilutoimittaja
Osku Nurmi, radiojuontaja
Osku Pajamäki (s. 1970), televisiotoimittaja ja helsinkiläinen kunnallispoliitikko.
Osku Palermaa (s. 1983), keilaaja
Osku Torro (s. 1979), korkeushyppääjä
Osku Velho (1895–1917), runoilija ja kääntäjä
Osku Ärilä, muusikko, ääninäyttelijä ja spiikkaaja.
Kuvitteellisia Oskuja

Osku, koira Jim Davisin sarjakuvassa Karvinen
Osku Kani, hahmo Disneyn piirroselokuvissa ja sarjakuvissa.
Osku Haavisto, televisiosarjan Uusi Päivä henkilöhahmo
Osku, hahmo tv-sarjassa Ipanat
Norojärvi (Kangasala, pohjoinen)

| Norojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°35′47″N, 24°06′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Haukijärveen 
Järvinumero:  35.733.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,5 m  
Rantaviiva:  0,463 km  
Pinta-ala:  0,997 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiNorojärvi 
Norojärvi , joka on toinen kahdesta lähekkäin sijaitsevasta Norojärvistä, sijaitsee Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen valtatien 9 lähellä. Järvi sijaitsee pitkittäisessä painaumassa, joka on soistunut. Samalla suolla on toinenkin Norojärvi ja niiden yhteinen karttanimi onkin Norojärvet. Tämä järvi sijaitsee toisesta lounaaseen päin. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven itäpuolisella rinteellä sijaitsee laavu, jonka yläpuolella kulkee kävelypolku. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.
Luontoarvoja

Järvi ja sen ympäristö osa Joutsenenpesän–Norojärvien suojelualuetta, johon kuuluvat molempien Norojärvien lisäksi niiden laskuojat, eräs nimetön lampi ja Joutsenenpesän rannat lähes Haukijärveen asti. Alueen pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on suojeltu Metso-ohjelman mukaisesti vuonna 2015 alkaen. Alueella kasvaa iäkästä puustoa, jossa esiintyy lahopuita. Alueella voi marjastaa ja sienestää.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alue (Pirkanmaa)eseen (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen (35.733) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,5 metriä mpy. Siihen on johdettu Norojärven laskuoja ja toinen metsäoja, ja sen oma laskuoja laskee nimettömään lampeen. Vedet laskevat lopuksi Haukijärveen, joka vuorostaan laskee lopulta Säynäjärveen.
Historiaa

Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 Norojärviä ei ole mahdollisesti mahdollista osittaa täysin varmasti. Vuoden 1964 peruskartassa oli järvien ympäristö vieläkin ojittamatta, mutta vuonna 1975 oli metsiä alettu ojittamaan myös järvien yläjuoksulla. Järveen tehty sivuoja on kaivettu vasta vuoden 1986 jälkeen. Laavua ei ole merkitty viimeisessäkään peruskartassa.
Onni Alhonen

Onni Alhosen omakuva.
Onni Waldemar Alhonen (4. syyskuuta 1897 Helsinki – 9. kesäkuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, pilapiirtäjä ja kuvittaja.
Köyhään työläisperheeseen syntynyt Alhonen jäi orvoksi jo pikkupoikana. Kansakoulun jälkeen hän opiskeli Taideteollisen keskuskoulun iltakursseilla 1912–1914 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1915–1916. Alhonen osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1917, 1918 ja 1920. Pilapiirtäjänä ja kuvittajana hän käytti nimimerkkejä ”Väinö Alhonen” ja ”V. Alhonen”. Hänen piirroksiaan julkaistiin lähinnä sosialidemokraattisissa lehdissä. Niitä ilmestyi muun muassa pilalehti Kurikassa vuodesta 1920 lähtien.
Alhonen kuoli 33-vuotiaana keuhkotautiin. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Onni Alhonen Wikimedia Commonsissa
Onni Waldemar Alhonen Suomalaisen kuvataiteen bibliografia. Kansallisgalleria.
Olavi Kuismanen

Olavi Kuismanen (s. 6. marraskuuta 1929 Viipuri) on entinen suomalainen urheilija, jonka lajeja olivat muun muassa pesäpallo.
Olavi Kuismanen pelasi vuosina 1951–1952 Kouvolan Pallonlyöjien, 1953–1955 Haukkojen ja 1956–1959 Pallo-Toverien SM-sarjajoukkueissa. Vuonna 1959 hän saavutti PT:ssa SM-kultaa ja voitti vuonna 1954 SM-sarjan lyöjäkuninkuuden sekä valittiin  vuosina 1953 ja 1954 Itä–Länsi-otteluun.
Ammunnassa Kuismasella on kaksi SM-kultaa joukkuekilpailusta ja yksi pronssi henkilökohtaisesta kilpailusta. Keilailussa hän puolestaan nousi M-luokkaan vuonna 1957. Yleisurheilussa hän voitti nuorten SM-pronssia kolmiloikassa vuonna 1945. Lisäksi Kuismanen pelasi myös jääpalloa SM-sarjassa.
Saavutukset > Pelaajana

1 SM-kulta: 1959
2 Itä-Länsi-ottelua: 1953, 1954
Pesäpallon lyöjäkuningas: 1954
Orange Pi

Orange Pi plus2e.
Orange Pi on kiinalaisen Shenzhen Xunlong Softwaren Raspberry Pi:n kaltainen sarja tietokoneita.
Orange Pi -sarjan koneet ovat Raspin tavoin ARM-suorittimeen perustuvia yhden piirilevyn tietokoneita, joissa massamuistina on muistikortti.
Ensimmäinen Orange Pi julkaistiin marraskuussa 2014.
Se perustui Allwinner A20 -järjestelmäpiiriin. Seuraavat versiot käyttivät Allwinner H3 (4x Cortex-A7, Mali400 MP2) ja Allwinner H6 (4x Cortex-A53, Mali-T720 MP2 GPU) -piirejä.
Orange Pi 5 perustuu kahdeksanytimiseen Rockchipin RK3399/RK3568/RK3588S -piiriin (4x Cortex-A76 + 4x Cortex-A55 hybridisuoritin, Mali-G610, eri malleissa 4/8/32 GB RAM).
Eri malleissa on myös 100 Mbit tai 1 Gbit Ethernet, WLAN, Bluetooth. Koneissa voi olla myös Raspi-yhteensopiva 40-pinninen GPIO-liitin tai lyhyempi 20-pinninen ja joissain flash-muistiin perustuva eMMC-massamuisti (embedded MMC) emolevyllä.
Tietokoneita on myös pienemmällä emolevyllä Orange Pi Zero / Lite / One. Kaikkiaan verkkosivu listaa 30+ eri mallia, lisäksi vanhempia malleja on poistunut myynnistä.
Erikoisemmista mainittakoon Orange Pi R1 Plus LTS, joka on 56x57 mm tietokone kahdella gigabitin ethernet-liittimellä Rockchip RK3328 -piirillä ja 1 GB muistilla ilman muuta I/O:ta kuin USB-portti ja OpenWrt-käyttöjärjestelmällä.
Tietokoneiden virallisesti tuettu käyttöjärjestelmä on Orange Pi OS. Tästä on tosiasiassa saatavissa kolme versiota, Android (Orange Pi OS Droid), Arch Linux (Orange Pi OS Arch) ja OpenHarmony (Huawein HarmonyOS nimellä Orange Pi OS OH).
Eri koneille on myös erikseen saatavissa valmiina Android, Ubuntu tai Debian -käyttöjärjestelmät.
Allwinner-piireihin perustuvia laitteita on dokumentoitu Linux-sunxi-wikiin.
Debianiin perustuva Armbian-Linux-jakelu tukee useita ARM-pohjaisia yhden piirilevyn tietokoneita, helpottaa asennusta ja optimoi suorituskykyä ja flash-muistin käyttöä.
Old Colwynin rautatieasema

Old Colwynin rautatieasema oli rautatieasema Old Colwynin kaupungissa nykyisen Conwyn county borough’n alueella, Walesissa. Se sijaitsi North Wales Coast Linen varrella.
Historia

Aseman avasi 9. huhtikuuta 1884 London and North Western Railway. Se tunnettiin aluksi nimellä Colwyn, mutta tämä aiheutti sekaannusta Colwyn Bayn kanssa, ja niinpä asema nimettiin Old Colwyniksi 1. kesäkuuta 1885. Old Colwynin asema palveli pääasiassa Colwynin ja Colwyn Bayn alueelle tulevia lomailijoita. Siellä oli kaksi laituria, joilla oli yksinkertaiset odotustilat. Lisäksi asemalla oli sivuraide ja hiilikenttä, jolla oli neljän eri hiilikauppiaan toimistot ja varastot.
Koska Old Colwynin asema oli alle kahden kilometrin päässä Colwyn Bayn asemasta, se oli melko hiljainen lomakauden ulkopuolella. Niinpä se suljettiin matkustajaliikenteeltä 1. joulukuuta 1952. Tavaraliikenteen käytössä se pysyi 4. toukokuuta 1964 asti.
Ainoa jäänne Old Colwynin asemasta on länteen menevien junien laituri, joka näkyy yhä kumpuna radan varrella.