stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MIPS

MIPS (Millions of instructions per second) on tietokoneiden suorituskyvyn mittayksikkö, joka kertoo kuinka monta miljoonaa käskyä tietokone pystyy suorittamaan sekunnissa. Eri suoritinarkkitehtuureja edustavien suorittimien MIPS-luvut eivät ole keskenään kovin hyvin vertailukelpoisia. MIPS ilmoitetaan huippunopeutena, kun taas realistinen tilanne on paljon hajanaisempi, ja vaikka muistin rakenne vaikuttaa myös paljon suoritusnopeuteen, se ei näy MIPS-luvussa.
Näiden ongelmien johdosta termille MIPS käytetään usein sarkastisesti myös selitystä "Meaningless Indicator of Processor Speed" eli suomennettuna suurin piirtein "merkityksetön suorittimen nopeuden mittari".
Joissain yhteyksissä MIPS-luvulla tarkoitetaan myös Dhrystone-nopeustestiohjelman antamaa tulosta; Dhrystone ilmoittaa suorittimen nopeuden verrattuna 70-luvun VAX 11/780-tietokoneeseen, eli montaako VAX 11/780n käskyä vastaavan työmäärän suoritin laskee sekunnissa. Tämä mahdollistaa eri suorinarkkitehtuurien vertailun keskenään. Dhrystone on kuitenkin hyvin muinainen ja alkeellinen testiohjelma eikä sen perusteella voida tehdä paljoakaan johtopäätöksiä modernien tietokoneohjelmien suorituskyvystä eri suorittimilla.
Lämminverinen

Varenne on lämminverinen ravuri
Lämminverinen ratsu (holsteininhevonen)
Lämminverisellä hevosella tarkoitetaan hevosta, joka kuuluu kevytrakenteiseen hevostyyppiin. Suomessa termillä viitataan usein nimenomaan lämminveriravureihin. Lämminveriset ovat kylmäverisiä nopeampia ja ketterämpiä ja yleensä myös luonteeltaan niitä vilkkaampia ja arempia.
Lämminveriseen hevostyyppiin kuuluu suurin osa ratsu- ja ravihevosroduista, vaikkakin esimerkiksi suomenhevonen luetaan kylmäveriseksi roduksi ja sitä voidaan käyttää sekä työhevosena että ratsuna ja ravurina. Lämminveriset ratsurodut jaetaan edelleen kahteen alatyyppiin, täysiverisiin ja puoliverisiin. Jotkin rodut, esimerkiksi Yhdysvaltojen monet karjahevos- ja ratsurodut, kuitenkin jäävät näiden kahden alaluokan ulkopuolelle.
Lorenzo Music

| Lorenzo Music |
| --- | --- |
 Lorenzo Music (vas.) ja hänen vaimonsa Henrietta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. toukokuuta 1937  Brooklyn, New York
Kuollut: 4. elokuuta 2001 (64 vuotta)  Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  ääninäyttelijä TV-käsikirjoittaja TV-tuottaja muusikko
Puoliso:  Henrietta Music
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Ovimies Carlton (Rhoda) Karvinen (Karvinen) Tommi-Kummi (Kummikarhut)
Aiheesta muualla
IMDb 
Lorenzo Music (oik. Gerald David Music; 2. toukokuuta 1937 Brooklyn, New York, Yhdysvallat – 4. elokuuta 2001 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, televisiokäsikirjoittaja, televisiotuottaja ja muusikko.
Ura

Musicin äänirooleja ovat muun muassa ovimies Carlton televisiosarjassa Rhoda ja Karvinen piirrossarjassa Karvinen. Lisäksi Music lainasi ääntään muun muassa The Real Ghostbustersiin, Kummikarhuihin, Varjoankkaan ja Pilipalipilotteihin. Ääninäyttelemisen ohella hän oli Emmy-palkittu käsikirjoittaja. Palkinnon hän sai lyhytanimaatiosta Carlton Your Doorman ja televisiosarjasta The Smothers Brothers Comedy. Lisäksi Music sai kaksi Emmy-ehdokkuutta televisiosarjasta Rhoda. Hänet palkittiin kuolemansa jälkeen vuonna 2005 TV Land -palkinnolla ”kuultu mutta ei nähty” -hahmokategoriassa roolistaan Rhodassa. Hän oli aikaisemmin ehdolla vuosina 2003 ja 2004.
Kuolema

Music kuoli luu- ja keuhkosyövän tapaiseen lisätautiin vuonna 2001 ollessaan 64-vuotias. Hänen kuolemansa jälkeen Jim Davisin uusissa animaatioissa on Karvisen äänenä toiminut pääasiassa Frank Welker. Bill Murray puolestaan toimi hahmon äänenä näytelmäelokuvissa Karvinen ja Karvinen 2.
Aiheesta muualla

Lorenzo Music Voice Chasers (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lumilyhty

Kaksi lumilyhtyä
Lumilyhty on lumesta koottu ontto rakennelma, jonka sisälle asetetaan kynttilä. Perinteisesti lumilyhty valmistetaan pinoamalla lumipalloja kerroksittain ympyrän muotoon. Kynttilää varten rakennelmaan jätetään aukko joko päälle tai sivulle. Lumilyhtyjä rakennetaan yleisesti koristeiksi ja leikkimielessä, varsinaiseen valaistustarkoitukseen niitä ei rakenneta.
Aiheesta muualla

Yksityiskohtaiset ohjeet lumilyhdyn rakentamiseen (englanniksi)
Lumilinko

Lumilinko.
Suomalainen lumilinko: vetoakseli, lunta keräävät siivet ja takana puhallin.
Lingottu mökkitie ohituspaikkoineen.
Lumilinko on omalla tai sitä kuljettavan välineen voimanlähteen avulla lunta kulkuväyliltä poistava laite.
Lumilinko voi olla joko täysin itsenäisesti omalla konevoimallaan kulkeva tai kävelevän tai laitteen päällä istuvan kuljettajan ohjaama laite.
Lumilinko liitetään usein traktorin, veturin, ratatyökoneen, auton tms. työnnettäväksi tai vedettäväksi. Itse lumen linkoaminen tapahtuu voimakoneen käyttämän ison ruuvin tai propellin avulla.
Lumilingon käyttökohteita ovat alueet, joilta poistettava lumi on saatava syrjään siten, että sitä ei läjitetä puhdistetun alueen reunoille. Traktorin vetämää linkoa käytetään Suomessa ehkä kuitenkin eniten sivuteiden, pihateiden ja mökkiteiden puhdistukseen. Työnnettävä lumilinko on yleistynyt pihojen talvisessa kunnossapidossa.
Lumilingon pyörivät osat voivat aiheuttaa tapaturman, lingosta voi myös singota jäätä, kiviä tai jäätyneitä maakokkareita usean metrin päähän. Erityisen vaarallista on tukkeutuneen lingon puhdistaminen, jos laite on käynnissä. Myös lumilingon aiheuttama melu on otettava huomioon sillä työskenneltäessä. Omalla käyttövoimalla liikkuvat lumilingot on Valtioneuvoston asetuksen n:o 621 (Ulkona käytettävien laitteiden melupäästöistä) mukaan varustettava melumerkinnällä eli merkinnällä taatusta äänitehotasosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
TM Rakennusmaailman lumilinkotesti, lehden numero 1/2010
Yhteishyvän linkotietoa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kylmäveto

Metallin kylmävedolla tarkoitetaan muokkausprosessia, missä pitkä metallituote vedetään kartiomaisen reikätyökalun, vetokiven, läpi. Prosessissa metallituotteen poikkipinta-ala pienenee. Tyypillinen kylmämuokkausaste vedossa on 10-30%.
Tyypillisiä vedettyjä tuotteita ovat esimerkiksi kuparilanka, metalliputket ja -tangot.
Kylmävetoprosessin tavoitteet

valutuotteen karkean raerakenteen hienontaminen
kappaleen saattaminen oikeaan mittaan ja toleranssiin
kappaleen muokkauslujittaminen (dislokaatiolujitus)
Vetoprosesseja

Kaavinveto, missä tuotteen pinta kaavitaan pois
Vetovalssaus tai turkinpäävalssaus, missä muovaavan työkalun muodostaa 2, 3 tai 4 vapaasti pyörivää muovausrullaa
Putken tuurnaveto, missä putken sisällä on joko uiva tai pitkällä tangolla kiinnipidetty tuurna
Laakaveto on putken vetoa ilman sisäpuolista tuurnaa
Vetolaitteet

Yksinkertaisin vetolaitteisto on kultaseppien käyttämä reikälevy. Levyssä on lukuisia, halkaisijaltaan erikokoisia reikiä. Hopealanka pakotetaan työntämällä sopivan reiän läpi, läpitulleesta päästä tartutaan hohtimilla ja vedetään loppu lanka läpi.
Kaikki vetolaitteistot on varustettu pääntekoasemalla. Päänteko on työvaihe missä vedettävän tuotteen pää supistetaan niin pieneksi, että se voidaan pujottaa vetokiven läpi. Yleisin pääntekolaite on epäkeskovalssi.
Teolliset vetokoneet voidaan jaotella jatkuvatoimisiin ja syklisesti toimiviin.
Vetolaitteet > Sykliset vetolaitteet, vetopenkit

Vetopenkeissä tuote vedetään vetokiven läpi kelkalla, joka kulkee edestakaisin. Pisimmät suprajohdeteollisuudessa käytettävät vetopenkit ovat jopa 50 metriä pitkiä. Yleisimmin kelkkaa vedetään ketjulla, mutta myös hydraulisylinteri- ja hammastankovetoisia penkkejä on valmistettu erikoistarkoituksiin.
Vetolaitteet > Jatkuvatoimiset vetokoneet

Vetokela
Sarjavetokoneet
Schumag-tyyppiset vetokoneet
Vetokivi

Vetokivi on työkalu, jonka läpi metallituote vedetään.
Vetokivien materiaalina käytetään joko kovametallia tai teollista timanttia. Kaavinvetokivi poistaa vedettävän tuotteen pinnalta ohuen materiaalikerroksen.
Aiheesta muualla

MRB Schumag GmbH sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
ASMAG GmbH sivut
EJP Maschine GmbH sivut
Lærdalsøyri

Lærdalsøyrin suojeltuja rakennuksia.
Lærdalsøyri on taajama ja Norjan Vestlandin läänissä sijaitsevan Lærdalin kunnan hallinnollinen keskus. Lærdalsøyrin väkiluku on 1 177 asukasta (01.01.2011) ja pinta-ala 1,17 km² .
Lærdalsøyrin tulipalo 2014

Lærdalsøyrissä syttyi laaja tulipalo 18. tammikuuta 2014, ja koko puurakenteinen kylä oli vaarassa palaa. Kaikkiaan 140 ihmistä vietiin sairaalaan. Lærdalsøyrin alueella on noin 160 suojeltua puutaloa. Tällä alueella paloi ainakin kolme taloa, ja yksi niistä oli suojeltu. Lisäksi tuhoutui 16 asuintaloa, viisi teollisuus- ja virastotaloa sekä loma-asuntoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lærdalsøyri Wikimedia Commonsissa
Maailmankisat 1963

Kolmannet Maailmankisat järjestettiin vuonna 1963 Helsingissä 4.–5. heinäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion. Kansainväliset yleisurheilukilpailut olivat Helsingin Kisa-Veikkojen järjestämät ja päätukijana oli alkuvaiheessa Apu-lehti. Kilpailut järjestettiin miehille. Kolmansien kisojen ensimmäisenä kilpailupäivänä oli 17 035 maksanutta katselijaa, ja toisena 28 481 eli kahtena kilpailupäivänä oli kaikkiaan 45 516 katselijaa.
| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Larry Quested | 10,3 |  Willi Williams | 10,4 |  Pauli Ny | 10,5 |
| 200 m |  David Jones | 21,1 |  Klaus Ulonska | 21,1 |  Larry Quested | 21,1 |
| 400 m |  Ron Freeman | 46,8 |  Adrian Metcalfe | 47,5 |  Willie Atterberry | 47,8 |
| 800 m |  Manfred Matuschewski | 1.48,0 |  Greg Pelster | 1.49,2 |  Tomáš Salinger | 1.49,5 |
| 1500 m |  Alan Simpson | 3.43,3 |  Olavi Salonen | 3.43,4 |  John Camien | 3.44,8 |
| 5000 m |  Bruce Tulloh | 13.59,4 |  Michel Bernard | 14.01,2 |  Pat Clohessy | 14.02,2 |
| 10 000 m |  Jean Vaillant | 29.37,6 |  Jerry North | 30.13,4 |  Eino Oksanen | 30.24,4 |

| 110 m aidat |  Bo Forssander | 14,1 |  Jimmy Courtwright | 14,1 |  Kjellfred Weum | 14,8 |
| 400 m aidat |  Willie Atterberry | 50,9 |  Helmut Janz | 50,9 |  Jussi Rintamäki | 52,0 |
| 3000 m estejuoksu |  Gaston Roelants | 8.39,2 (Stad.enn.) |  Maurice Herriot | 8.43,6 |  Esko Sirén | 8.45,4 |

| Korkeushyppy |  Henrik Hellén | 2,01 m |  Kuniyosi Sugioka | 2,01 m |  Roberto Galli | 2,01 m |
| Seiväshyppy |  Ron Morris | 4,80 m |  John Uelses | 4,80 m |  Kauko Nyström | 4,80 m |
| Pituushyppy |  Pentti Eskola | 8,04 m (SE) |  Luis-Felipe Areta | 7,77 m |  Rainer Stenius | 7,68 m |
| Kolmiloikka |  Ryszard Malcherczyk | 15,83 m |  Luis-Felipe Areta | 15,70 m |  Koji Sakurai | 15,70 m |
| Kuulantyöntö |  Vilmos Varju | 18,90 m  (Stad.enn.) |  Jay Silvester | 17,92 m |  Matti Yrjölä | 17,34 m |
| Kiekonheitto |  Jay Silvester | 59,90 m |  Edmund Piątkowski | 56,79 m |  Ludvík Daněk | 56,56 m |
| Moukarinheitto |  Gyula Zsivótzky | 67,98 m |  Harold Connolly | 65,35 m |  Josef Matoušek | 64,33 m |
| Keihäänheitto |  Pauli Nevala | 79,65 m |  Marian Machowina | 76,28 m |  Pauli Niemelä | 76,14 m |
Kisojen parhaalle urheilijalle jaettava Timo Sarpanevan suunnitteleman kiertopalkinnon sai suomalainen pituushyppääjä Pentti Eskola, joka teki pituushypyn Suomen ennätyksen. Hän sai itselleen palkinnosta 30 cm:n suuruisen pienoisveistoksen näköiskappaleen.
Maailmankisat 1959

Ensimmäiset Maailmankisat järjestettiin vuonna 1959 Helsingissä 29.–30. kesäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion. Kansianväliset yleisurheilukilpailut olivat Helsingin Kisa-Veikkojen järjestämät ja päätukijana oli alkuvaiheessa Apu-lehti. Kilpailut järjestettiin miehille. Ensimmäisten kisojen kahtena kilpailupäivänä oli kaikkiaan 46 000 katselijaa.
| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Bob Pointer | 10,6 |  Mike Agostini | 10,6 |  James Omagbemi | 10,7 |
| 200 m |  Bob Pointer | 21,3 |  Mike Agostini | 21,3 |  Lester Carney | 21,3 |
| 400 m |  Deloce Dodds | 47,2 |  Malcom Spence | 47,3 |  Pentti Rekola | 47,9 |
| 800 m |  Jerome Walters | 1.53,2 |  Friedel Stracke | 1.53,4 |  Graham Everett | 1.54,1 |
| 1500 m |  Olavi Salonen | 3.44,4 |  Olavi Vuorisalo | 3.45,9 |  Thomas Barris | 3.45,9 |
| 5000 m |  Hans Hüncke | 14.07,8 |  Reijo Höykinpuro | 14.07,8 |  Lew Stieglitz | 14.11,0 |
| 10 000 m |  Alan Perkins | 30.04,8 |  Arere Anentla | 30.05,4 |  Albert Messitt | 30.10,6 |

| 110 m aidat |  Dave Parker | 15,0 |  Raimo Siukola | 15,3 |  Kenneth Johansson | 15,3 |
| 400 m aidat |  Gerhardus Potgieter | 50,8 |  Richard Howard | 54,3 |  Heikki Silvennoinen | 55,1 |
| 3000 m estejuoksu |  Giorgios Papavasiliou | 8.59,4 |  Teuvo Virtanen | 9.02,2 |  Pertti Koivunen | 9.03,8 |

| Korkeushyppy |  Robert Gardnier | 2,03 m |  Martti Viitala | 1,97 m |  C.Fairbrother | 1,97 m |
| Seiväshyppy |  Eeles Landström | 4,50 m |  Robert Gutowski | 4,40 m |  Svante Rinaldo | 4,20 m |
| Pituushyppy |  Jorma Valkama | 7,32 m |  Torgny Wåhlander | 7,31 m |  A.Berglund | 7,16 m |
| Kolmiloikka |  Vilhjálmur Einarsson | 15,49 m |  Yrjö Tamminen | 15,09 m |  Matti Järvi | 15,08 m |
| Kuulantyöntö |  Charles Butt | 17,78 m |  Michael Lindsay | 16,85 m |  Jarmo Kunnas | 16,43 m |
| Kiekonheitto |  Parry O’Brien | 56,43 m (Stad.enn.) |  Dick Cochrane | 55,08 m |  Stephan du Plessis | 54,60 m |
| Moukarinheitto |  Harold Connolly | 65,42 m |  Birger Asplund | 63,90 m |  Kalevi Horppu | 57,87 m |
| Keihäänheitto |  Michael Macquet | 78,26 m |  Olavi Kauhanen | 77,80 m |  Al Cantello | 76,38 m |
Kisojen parhaalle urheilijalle jaettava Timo Sarpanevan suunnitteleman kiertopalkinnon sai eteläafrikkalainen Gerhardus Potgieter. Hän sai itselleen palkinnosta 30 cm:n suuruisen pienoisveistoksen näköiskappaleen.
Lämmintä joulua!

| Lämmintä joulua! - EP Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 20. marraskuuta 2014
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rock, pop
 Kesto: 21.56
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
Lämmintä joulua! - EP on kokoelma-EP joka julkaistiin 20. marraskuuta 2014.
Kappaleet

Paras lahja koskaan – 3.45 (Jukka Takalo feat. Saila)
Kuka nyt tontulle torttua antais – 3.12 (Juho ja Mika)
Pahaa joulua – 3.36 (Tuomari Nurmio)
Siitä tuntee joulun – 3.09 (Ville Leinonen)
Pukki tule jo! – 4.00 (Sallan ja Miron matka maailman ympäri)
Kahdestoista kuu – 4.14 (Yö)
Malaccamax

Malakan salmi.
Malaccamax on laivanrakennukseen liittyvä nimitys, joka tarkoittaa suurinta laivaa, joka voi kulkea Malakan salmen läpi. Malaccamaxiksi määritellään laiva, joka kuljettaa kontteja 18 000 TEU, on kantavuudeltaan 300 000 tonnia, pituudeltaan 470 metriä, leveydeltään 60 metriä tai syväykseltään 20 metriä. Laivan kokoa rajoittaa salmen matalin kohta, jossa on syvyyttä vain 25 metriä.
Post-Malaccamax-laiva, eli Malaccamaxia suurempi, joutuu kiertämään Australian tai käyttämään Lombokinsalmea, joka on Balin ja Lombokin saarten välissä.
Max-kokoiset alustyypit
Aframax
Baltimax
Chinamax
Dunkirkmax
Handymax
Japanamax
Kamsarmax
Malaccamax
Medimax
Newcastlemax
Panamax
Saimax
Seawaymax
Setouchmax
Suezmax
Supramax
B-Max
C-Max
P-Max
Q-Max
V-Max
Lojban

| Lojban |
| --- | --- |
Oma nimi:  la lojban.
Muu nimi:   
Tiedot
Alue:  koko maailma
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  ei tiedossa; postitusluettelossa 200 jäsentä, joista reippaasti yli 20 kirjoittaa aktiivisesti lojbaniksi
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  pääasiallisesti latinalainen, mutta periaatteessa mitä tahansa kirjaimistoa voi käyttää lojbanin kirjoittamiseen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  keinotekoiset kielet
Kieliryhmä:  suunnitelmakielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  jbo
ISO 639-2:  jbo
ISO 639-3:  jbo
 Ohje 
Lojban (IPA-merkintänä [ˈloʒban]) on Logical Language Groupin vuonna 1987 luoma keinotekoinen kieli, joka perustuu aikaisempaan loglan-kieleen. Hankkeen tarkoituksena on tehdä kielestä täytenäisempi, käytettävämpi ja vapaasti käytettävissä oleva. Lojbanin ISO 639-standardin mukainen kielikoodi on jbo.
Wikipedia lojbanin kielellä aloitti elokuussa 2004.
Lojbanin tavoitteet

Kielellä itsellään on monia samoja ominaisuuksia ja tavoitteita kuin loglanillakin, näistä erityisesti:
Kielioppi perustuu predikaattilogiikkaan, ja sillä pystyy ilmaisemaan monimutkaisia, loogisia rakenteita täsmällisesti.
Lausumisessa tai kieliopissa ei ole epäsäännöllisyyksiä eikä monimerkityksellisyyksiä, joten tietokoneet voivat jäsentää sitä.
Suunniteltu olemaan kulttuurisesti mahdollisimman neutraali.
Moniin luonnollisiin kieliin verrattuna helppo oppia ja käyttää.
Loglanin alkuperäisenä tavoitteena oli tutkia Sapir-Whorfin hypoteesiä, kun taas aktiivisella lojban-yhteisöllä on kielelle muitakin tavoitteita, kuten:
Yleinen kielitieteellinen tutkimustyö.
Tekoälyn ja koneiden ymmärtämisen tutkimustyö.
Kehittynyt ihmisten ja tietokoneiden välinen viestintä.
Kielen käyttäminen opetuksen välineenä.
Ihmisen luovuuden väline.
Äännejärjestelmä

Alla olevassa taulukossa näkyy lojbanin 26 eri merkkiä sekä niiden ääntämistavat IPA:lla kirjoitettuina. Suluissa olevat symbolit edustavat vaihtoehtoisia lausumistapoja. Suositeltavat lausumistavat eivät ole suluissa:
|  | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Konsonantit | Apumerkit | Apumerkit | Apumerkit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IPA | [b] | [ʃ] ([ʂ]) | [d] | [f] ([ɸ]) | [ɡ] | [ʒ] ([ʐ]) | [k] | [l] | [m] | [n] | [p] | [r] | [s] | [t] | [v] ([β]) | [x] | [z] | [h] | [ʔ] | . |
| Latinalaisilla aakkosilla | b | c | d | f | g | j | k | l | m | n | p | r | s | t | v | x | z | ' | . | , |
|  | Vokaalit | Vokaalit | Vokaalit | Vokaalit | Vokaalit | Vokaalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IPA | [a] ([ɑ]) | [e] ([ɛ]) | [i] | [o] ([ɔ]) | [u] | [ə] |
| Latinalaisilla aakkosilla | a | e | i | o | u | y |
Sonorantit /m n l r/ voivat olla myös tavua kannattelevia.
Äänteen /r/ voi lausua minä tahansa ärrän kaltaisena äänteenä. Näin ollen lojbaninkielinen sana /runta/ voidaan lausua suomen, englannin, ranskan tai minkä tahansa muun kielen R-äänteellä. Suositeltavaa lausumistapaa ei tämän kirjaimen kohdalla ole.
Sanasto

Useimmat lojbanin kielen sanat ovat syntyneet englannin ja kiinan kielen sanojen sekoituksesta, mutta myös espanja, hindi, venäjä ja arabia ovat vaikuttaneet. Näin vältettiin muille keinotekoisille kielille tyypillisiä eurooppalaisia taipumuksia.
Esimerkiksi melbi-sana (suom. kaunis) luotiin seuraavista neljän eri kielen sanoista (oikealla alkuperäinen sana, vasemmalla sama sana lojbanilaisittain lausuttuna, josta espanjan kohdalla käyttämätön tavu karsittu pois):
kiina: mei — 美 [měi]
englanti: biutafl — beautiful
espanja: bel — bello
arabia: jamil - جميل [jamiil]
Lojbanin sanoja voi katsoa mm. näistä osoitteista:
http://www.lojban.org/tiki/Word+Lists
http://en.wiktionary.org/wiki/Category:Lojban_language
Wiktionaryssa (Wikisanakirjan englanninkielisessä vastineessa) on melkein jokaista lojbaninkielistä sanaa varten samanlainen algoritmi kuin yllä oleva, eli jokaisen sanan alkuperä on helposti tutkittava.
Ääninäytteet

| lojban | sanatarkka käännös | suomi |
| --- | --- | --- |

| coi/co'o  coi/co'o (ohje) | [tervehdys!]/[hyvästi!] | terve/hei |
| pe'u  pe'u (ohje) | (ei vastinetta suomeksi; englannin kielen ”please”) | pyydän/ole kiltti |
| ki'e  ki'e (ohje) | [kiitollinen!] | kiitos |
| .u'u  u'u (ohje) | [katumus!] | anteeksi |
| xu do se glibau/jbobau  xu do se glibau/jbobau (ohje) | [totta-tarua?] sinä olet-puhuja-englannin/lojbanin-kielen | Puhutko englantia/lojbania? |
| ti/ta/tu  ti/ta/tu (ohje) | tämä-tässä/tuo-tässä/tuo-tuolla | tämä/tuo (lähellä)/tuo (kaukana) |
| mi na jimpe  mi na jimpe (ohje) | minä [epätosi] ymmärtää | minä en ymmärrä |
| go'i  go'i (ohje) | äskeinen-lause | kyllä/pitää paikkansa |
| na go'i  na go'i (ohje) | [epätosi] äskeinen-lause | ei/ei pidä paikkaansa |
| la'u ma  la'u ma (ohje) | olla-määrä mitä | Kuinka paljon/monta? |
| ma jdima  ma jdima (ohje) | mikä on-hinta | Paljonko maksaa? |
Kirjallisuus

Useimmat lojbaninkieliset kirjoitukset löytyvät osoitteesta http://www.lojban.org/tiki/Texts+In+Lojban. Lojbaniksi käännettyjä tunnettuja teoksia ovat muun muassa:
Lewis Carrollin Liisan seikkailut ihmemaassa
arabialainen satukokoelma Tuhat ja yksi yötä
Robert A. Heinleinin Kuu on julma (vain 1. luku)
Kahlil Gibranin Profeetta
Antoine de Saint-Exupéryn Pikku prinssi
Franz Kafkan ”Muodonmuutos”
Raamattu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
The Logical Language Groupin kotisivut.
Keinotekoiset kielet
afrihili
babm
basic english
borduuri
budinos
dothraki
dunia
ekspreso
esperanto
esperanto II
europanto
fasala
gestuno
glosa
hutt
ido
interlingua
interlingue
interslaavi
ithkuil
klingon
kotava
latino sine flexione
lingua franca nova
loglan
lojban
loxian
mondlango
neo
novial
pandunia
quenya
sindar
slovio
solresol
sona
syldaavi
talossa
toki pona
uuskieli
volapük
kansainvälinen apukieli
taidekieli
suunnitelmakieli
luettelo keinotekoisista kielistä
Lojbanin lippu.
Malabarrannikko

Malabarrannikko kartalla.
Malabarrannikko on maantieteellisesti pitkä lounainen rantaviiva Intiassa. Malabarrannikosta puhuttaessa voidaan tarkoittaa Intian sateisinta ranta-aluetta, mutta paikoin sitä käytetään myös terminä kuvaamaan rannikkoa Konkanista Kanyakumariin. Historiallisessa kontekstissä Malabarrannikko voi viitata Intian lounaisrannikkoon Goasta Kanyakumariin.
Malabarintöyhtökiuru

| Malabarintöyhtökiuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Töyhtökiurut Galerida
Laji::  malabarica
Kaksiosainen nimi
 Galerida malabarica  (Scopoli, 1786) 
Katso myös
   Malabarintöyhtökiuru Wikispeciesissä   Malabarintöyhtökiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Malabarintöyhtökiuru (Galerida malabarica) on intialainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Intian niemimaan lounaisosan Gujaratin kaakkoispuolella. Giovanni Antonio Scopoli kuvaili lajin holotyypin Malabarrannikolta 1786.
Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1982

Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1980, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.
Vuoden 1972 elokuusta vuoteen 1994 Suomen Musiikkikauppiasliitto kokosi Mitä Suomi soittaa -listan itse, koska ennen vuotta 1994 Suomessa ei ollut yhtä virallista albumilistaa.
| Kuukausi | Artisti | Albumi | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| tammikuu | Paul Oxley's Unit | Living in the Western World | CBS |
| helmikuu | Paul Oxley's Unit | Living in the Western World | CBS |
| maaliskuu |  Mireille Mathieu | 14 romanttista sävelmää | Ariola |
| huhtikuu |  Simon & Garfunkel | The Simon & Garfunkel Collection | CBS |
| toukokuu | Juice Leskinen Grand Slam | Sivilisaatio | Johanna |
| kesäkuu | Eri esittäjiä | Double Hits | K-Tel |
| heinäkuu | Eri esittäjiä | Kesähitit '82 | Finnlevy |
| elokuu | Anita Hirvonen | De va kukku de | CBS |
| syyskuu |  Dire Straits | Love over Gold | Vertigo |
| lokakuu |  Dire Straits | Love over Gold | Vertigo |
| marraskuu |  Dire Straits | Love over Gold | Vertigo |
| joulukuu | Eri esittäjiä | Double Love | K-Tel |