stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Žores Alfjorov

| Žores Ivanovitš Alfjorov> Жорес Иванович Алфёров |
| --- | --- |
 Alfjorov vuonna 2012
Henkilötiedot
Koko nimi:  Жорес Иванович Алфёров
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1930 Vitebsk, Valko-Venäjän SNT
Kuollut: 1. maaliskuuta 2019 (88 vuotta) Pietari, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäläinen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Leningradin sähkötekniikan instituutti
Instituutti:  Ioffe-instituutti Venäjän tiedeakatemia
Tutkimusalue:  Fysiikka
Palkinnot:  Leninin palkinto (1973) Neuvostoliiton valtionpalkinto (1984) Ioffen palkinto (1996) Deminovin palkinto (1999)  Nobelin fysiikanpalkinto (2000) Kioton palkinto (2001)
Žores Ivanovitš Alfjorov (ven. Жорес Иванович Алфёров, 15. maaliskuuta 1930 – 1. maaliskuuta 2019) oli venäläinen fyysikko, joka  sai vuonna 2000 Nobelin fysiikanpalkinnon yhdessä Herbert Kroemerin ja Jack Kilbyn kanssa työstään puolijohdekomponenttien, erityisesti nopeiden transistorien, laserdiodien ja integroitujen mikropiirien kehittelystä. Näihin komponentteihin voidaan sanoa perustuvan nykyisen informaatioteknologian.
Alfjorov on Oulun yliopiston kunniatohtori. Hän on vieraillut Oulun yliopistossa useita kertoja 1980-luvulta alkaen.
Poliittinen toiminta

Alfjorov valittiin 1995 Venäjän duumaan Jeltsiniä tukeneen Kotimme on Venäjä -puolueen ehdokkaana. Vuodesta 1999 lähtien hän on ollut duumassa kommunistien ehdokkaana. Hänet valittiin uudelleen 2003 ja 2007. Vuonna 2007 hän oli kommunistien listan kakkosehdokkaana vain puoluejohtaja Gennadi Zjuganovin jälkeen ja ennen Nikolai Haritonovia. Valtioduuman vanhimpana jäsenenä hän oli väliaikainen puhemies viidennen duuman kokoontuessa.
Alfjorov oli mukana kesällä 2007 mukana kymmenen Venäjän tiedeakatemian jäsenen allekirjoittamassa avoimessa kirjeessä presidentti Vladimir Putinille, jossa he arvostelivat häntä kirkon "soluttautumisesta" valtion elimiin, koulutukseen ja tieteeseen.
Yad Mordechain taistelu

Yad Mordechain taistelu on Egyptin ja Israelin välillä käyty taistelu Yad Mordechain kibbutsin hallinnasta israelin itsenäisyyssodan aikana 19.–24. toukokuuta 1948. Egyptiläisten onnistui lopulta vallata ankarien taistelujen jälkeen strategisella paikalla sijainnut kibbutsi, mutta toisaalta sen puolustajien onnistui viivyttää heidän etenemistään kohti Tel Avivia useiden päivien ajan.
Tausta

Yad Mordechain kibbutsi sijaitsi kukkulalla Gazaa Askaloniin yhdistäneen rannikkotien varrella. Kibbutsi oli perustettu vuonna 1943 ja monet sen asukkaista olivat entisiä partisaaneja. Yhdistyneiden kansakuntien Palestiinan jakosuunnitelman mukaan paikan oli tarkoitus kuulua perustettavaan arabivaltioon.
Egyptiläiset ylittivät joukkoineen Israelin rajan 15. toukokuuta Israelin itsenäisyyssodan puhjetessa. Egyptiläiset etenivät alueen poikki, jolla oli 27 juutalaista siirtokuntaa. Suurimmassa osassa niitä oli vain muutamia puolustajia. Niiden valtaaminen osoittautui hyvin hankalaksi. Egyptiläiset luopuivat esimerkiksi Nirimin ja Kfar Daromin valtausyrityksistä päättäen sen sijaan kiertää ne. Yad Mordechaita ei voinut kuitenkaan sen sijannin takia kiertää. Egyptiläisten oli vallattava se edetäkseen edelleen kohti Tel Avivia.
Puolustuksesta vastaava Negevin prikaati määräsi tämän ymmärtäen Yad Mordechain puolustajat vastustamaan hyökkääjiä mahdollisimman pitkään. Yad Mordechai voisi ostaa israelilaisille aikaa hankkia heidän kipeästi tarvitsemiaan aseita ja vahvistaa asemiaan pohjoisessa. Yad Mordechai tyhjennettiin lapsista yöllä 18.–19. toukokuuta vastoin Negevin prikaatin komentaja Nahum Sarig eri määräystä. Puolustajiksi jätettiin 110 Palmahin jäsentä, heistä 20 naisia. Puolustajien aseistukseen kuului käsiaseita, konekivääri ja PIAT-sinko.
Taistelu

Egyptiläisten kenraali Ahmed Ali al-Muwawin komentaman 1. pataljoonan ja sitä tukevan panssarikomppanian hyökkäys alkoi aamulla 19. toukokuuta. Sitä edelsi hävittäjien, tykkien ja kranaatinheittimien tekemä tulivalmistelu. Itse hyökkäys tyrehtyi kuitenkin saavuttamatta israelilaisten puolustajien linjaa. Hyökkääjät kääntyivät takaisin keskipäivän jälkeen heidän kärsittyään useita tappioita kaatuneina. Puolustajia oli kaatunut viisi ja haavoittunut kuusi. Kairossa ehdittiin tosin jo virheellisesti uutisoida radion kautta kibbutsin kukistuneen. Aamulla 20. toukokuuta seurasi vasta saapuneen egyptiläisen 7. pataljoonan hyökkäys. Tällä kertaa hyökkääjiä tukivat panssariautot. Seitsemän hyökkäyksen jälkeen egyptiläiset oli viimein lyöty jälleen takaisin huomattavin tappioin. Toisaalta myös kibbutsin puolustajat menettivät 13 henkeä kaatuneina ja 20 haavoittuneina. Yöllä Palmah lähetti joukkueen verran vahvistuksia kibbutsiin, heidän mukanaan uusi PIAT ja kolme konekivääriä.
Egyptiläiset eivät lähteneet heti uusimaan hyökkäyksiään, vaan sen sijaan he keskittyivät parin päivän ajan joukkojensa huoltamiseen samalla, kun kibbutsia tulitettiin tykein. Kibbutsi oli kärsinyt huomattavia vaurioita ja monet sen rakennukset olivat romahtaneet. Puolustajat joutuivat turvautumaan tunneleihin. Egyptin ilmavoimat estivät uusien vahvistuksien tuomisen. 22. toukokuuta puolustajat pyysivät lupaa vetäytyä. Radiossa puolustajat puhuivat tilanteen kehityksestä viitaten aikaisempaan verilöylyyn Kfar Etzionilla. Egyptiläiset olivat sen sijaan vahvistaneen joukkojaan uudella 2. pataljoonalla, sekä panssarivaunuilla ja tykistöllä. Uusi hyökkäys koitti 23. toukokuuta ja kesti koko päivän ajan. Yön laskeutuessa puolustajat olivat menettäneet puolet vahvuudestaan kaatuneina tai haavoittuneina. Palmah lähetti ajoneuvoja kohti kibbutsia haavoittuneiden evakuointia varten. Ajoneuvot havaittiin ja osa niistä tuhottiin, mutta muutamat pääsivät perille kibbutsiin saakka. Perille saakka päässeet ilmoittivat puolustajille, että käsky oli evakuoida vain haavoittuneet. Oli kuitenkin jo selvää, että tilanne oli toivoton. Puolustajat päättivät järjestää ulosmurtautumisen samana yönä. Suurin osa vetäytyi yöllä jalan panssariautojen tukemana. Egyptiläisten yritys estää vetäytyminen tykkitulella osoittautui tehottomaksi.
Seuraukset

Yad Mordechain puolustajat olivat päässeet israelilaisten asemille Yad Mordechain ulkopuolella aamuun 24. toukokuuta mennessä. Egyptiläiset eivät olleet selvillä kaikkien puolustajien vetäytymisestä ja he jatkoivat nyt tyhjän kibbutsin tulitusta saman päivän aamupäivän ajan. Viimein varovasti edenneen egyptiläiset valtasivat kibbutsin sotilaiden juhliessa. Hinta voitosta oli ollut raskas. Satoja oli kaatunut tai haavoittunut. Puolustajat olivat viivyttäneet egyptiläisiä 4–5 päivän ajan. Egyptiläisten viivytys oli ollut oleellista Tel Avivin puolustuksen järjestämisen kannalta. Israelilaisten onnistui sen avulla järjestää vahvistuksia kohti etelää ja hankkia uutta raskasta kalustoa, mukaan lukien hävittäjäkoneita.
Yad Mordechai vuonna 1948.
Abba Kovner ja Haganan jäseniä Yad Mordechaissa.
taisteluissa romahtanut Yad Mordechain vesitorni.
Äijänlammi

| Äijänlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  60°58′31″N, 26°08′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Veljestenlammiin 
Järvinumero:  14.122.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,9 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,44 km  
Pinta-ala:  0,978 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiÄijänlammi 
Äijänlammi  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Säyhteellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.
Ylä-Vuoli

| Ylä-Vuoli |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°16′15″N, 26°23′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  joki Ala-Vuoliin 
Järvinumero:  14.179.1.041
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,3 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  0,956 km  
Pinta-ala:  5,784 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Vuoli 
Ylä-Vuoli  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Paistjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.
1060-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku
Vuosikymmenet: 990-luku · 1000-luku · 1010-luku · 1020-luku · 1030-luku · 1040-luku 1050-luku · 1060-luku · 1070-luku · 1080-luku · 1090-luku · 1100-luku
Vuodet: 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009 1010 · 1011 · 1012 · 1013 · 1014 · 1015 · 1016 · 1017 · 1018 · 1019 1020 · 1021 · 1022 · 1023 · 1024 · 1025 · 1026 · 1027 · 1028 · 1029 1030 · 1031 · 1032 · 1033 · 1034 · 1035 · 1036 · 1037 · 1038 · 1039 1040 · 1041 · 1042 · 1043 · 1044 · 1045 · 1046 · 1047 · 1048 · 1049 1050 · 1051 · 1052 · 1053 · 1054 · 1055 · 1056 · 1057 · 1058 · 1059 1060 · 1061 · 1062 · 1063 · 1064 · 1065 · 1066 · 1067 · 1068 · 1069 1070 · 1071 · 1072 · 1073 · 1074 · 1075 · 1076 · 1077 · 1078 · 1079 1080 · 1081 · 1082 · 1083 · 1084 · 1085 · 1086 · 1087 · 1088 · 1089 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109
Ålands landsbygd

| Ålands landsbygd |
| --- | --- |

 sijainti 
Väkiluku:  16 547 55:nneksi suurin 31.12.2021 
Ålands landsbygd (suom. Ahvenanmaan maaseutu) on yksi Suomen seutukunnista ja se sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu yhdeksän kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 212.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta |
| --- | --- |
: Eckerö (kunta)
: Finström (kunta)
: Geta (kunta)
: Hammarland (kunta)
: Jomala (kunta)
: Lemland (kunta)
: Lumparland (kunta)
: Saltvik (kunta)
: Sund (kunta)
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Ålands landsbygdin väestönkehitys 1980–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 10 778 | 10 778 |
| 1985 | 1985 |    | 11 347 | 11 347 |
| 1990 | 1990 |    | 11 926 | 11 926 |
| 1995 | 1995 |    | 12 350 | 12 350 |
| 2000 | 2000 |    | 12 940 | 12 940 |
| 2005 | 2005 |    | 13 660 | 13 660 |
| 2010 | 2010 |    | 14 555 | 14 555 |
Lähde: Tilastokeskus.
Aiheesta muualla

Eckerön kunnan kotisivut
Finströmin kunnan kotisivut
Getan kunnan kotisivut
Hammarlandin kunnan kotisivut
Jomalan kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lemlandin kunnan kotisivut
Lumparlandin kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Saltvikin kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sundin kunnan kotisivut
Ahvenanmaan maakunnan seutukunnat
Mariehamns stad
Ålands landsbygd
Ålands skärgård
Yrjönkatu (Helsinki)

Yrjönkatu poikkikatuineen ja puistoineen. Kuvan etäisyydet eivät ole oikeassa mittakaavassa.
Näkymä Yrjönkadun kaakkoisosasta luoteeseen. Keltainen kerrostalo vasemmalla on Yrjönkatu 4.
Yrjönkatu (ruots. Georgsgatan) on vajaan kilometrin mittainen kaakkois-luoteissuuntainen katu Helsingin keskustassa. Sen varrella sijaitsee muun muassa historiallisesti merkittävä Hotelli Torni. Katu on saanut nimensä venäläisen Pyhän Yrjön ritarikunnan mukaan. Alun perin (1820) kadun nimi oli Sankt Georgs Gatan, mutta jo vuonna 1836 sana Sankt (pyhä) poistettiin kadun nimestä. Suomenkielinen nimi Yrjönkatu vahvistettiin vuonna 1909.
Yrjönkadun kaakkoisin osa (Yrjönkatu 2a) sijaitsee Ullanlinnan kaupunginosassa, muutoin kadun alkupään parillinen puoli (Yrjönkatu 2b–Yrjönkatu 12-14) on Punavuoren alueella ja pariton puoli (Yrjönkatu 1 ja Yrjönkatu 3) Kaartinkaupungissa. Uudenmaankadun risteyksestä luoteeseen Yrjönkatu sijaitsee Kampin alueella.
Katu on yksiajoratainen, kaksikaistainen ja kaksisuuntainen (Eerikinkadun ja Simonkadun välinen osuus on yksisuuntainen). Autokaistat on päällystetty nupukivin, jalkakäytävät ovat asfalttipäällysteisiä, paitsi Kalevankadun ja Simonkadun välisellä osuudella, missä on käytetty harmaita katukiviä. Katu on valaistu ylösripustetuin valaisimin.
Yrjönkadulla on liikennevalot seuraavissa risteyksissä: Uudenmaankatu, Bulevardi, Lönnrotinkatu ja Simonkatu.
Yrjönkadun vanhin rakennus on Sebastian Gripenbergin käsialaa vuodelta 1884 osoitteessa Yrjönkatu 18–Bulevardi 8 ja uusin vastaavasti Hänninen & Hansion suunnittelema talo vuodelta 1980 kadun luoteisosassa.
Vuonna 2018 Yrjönkadulle avattiin uusi hotelli Hotel St. George.
Profiili > Korkeavuorenkatu–Bulevardi

Yrjönkatu haarautuu Korkeavuorenkadusta luoteeseen hieman Johanneksenkirkon pohjoispuolella. Sen alkupää sijaitsee usean eri kaupunginosan alueella. Erottajankadun, Uudenmaankadun ja Yrjönkadun muodostamassa kolmiossa sijaitsee Dianapuisto, viralliselta nimeltään Kolmikulman puisto. Puisto peruskorjattiin vuosina 2006 ja 2007. Suihkulähteet otettiin jälleen käyttöön, kalusteet ja valaistus uusittiin. Valtaosa Yrjönkadun alkupään arkkitehtuurista on 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Yrjönkadun kaakkoisimmassa osassa kulkee raitiolinja 10.
Rakennuksista on lueteltu pariton ja parillinen puoli erikseen kaakosta lähtien, kursiivilla on mainittu poikkikadut, Yrjönkadulta alkavat kadut sekä Yrjönkatuun välittömästi liittyvät puistot.
Itäpuolella:
Koulupuisto, jossa Zachris Topeliuksen patsas
Ratakatu
Yrjönkatu 1, arkkitehti Runar Finnilä, valmistumisvuosi 1928
Yrjönkatu 3, Pauli Lehtinen, 1963
Pieni Roobertinkatu
Erottajankatu → Mannerheimintie
Kolmikulma (Dianapuisto)
Uudenmaankatu
Yrjönkatu 5, Grahn Hedman & Wasastjerna, 1910
Yrjönkatu 7, Theodor Granstedt, 1888
Bulevardi
Länsipuolella:
Johanneksenkenttä
Merimiehenkatu
Yrjönkatu 2a, arkkitehti ja vuosi ei tiedossa
Ratakatu
Yrjönkatu 2b, Selim A. Lindqvist, Elia Heikel, 1889
Yrjönkatu 4, Ole Gripenberg, 1938
Iso Roobertinkatu
Yrjönkatu 6, Oscar Bomanson, Bertel Jung, 1907
Yrjönkatu 8–10, John Settergren, 1909, ent. elokuvateatteri Diana
Yrjönkatu 12–14, Mauritz Gripenberg, John Settergren, 1904
Uudenmaankatu
Yrjönkatu 16, Grahn Hedman & Wasastjerna, 1898
Yrjönkatu 18, Sebastian Gripenberg, 1884
Bulevardi
Profiili > Bulevardi–Kalevankatu

Bulevardin ja Lönnrotinkadun välisellä osuudella Yrjönkadun parillinen puoli rajoittuu Vanhaan kirkkopuistoon eli Ruttopuistoon. Yrjönkatu 9:ssä toimii muun muassa Suomen Hypoteekkiyhdistys. 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun arkkitehtuurin lisäksi Bulevardin ja Kalevankadun välisellä osuudella on pelkistetympää 1930-luvun arkkitehtuuria. Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu toimi osoitteessa Yrjönkatu 24 vuodesta 1890 vuoteen 1937. Bulevardia pitkin Yrjönkadun poikki kulkevat raitiolinjat 3 ja 6.
Itäpuolella:
Yrjönkatu 9, Sigurd Frosterus, 1912
Yrjönkatu 11, Waldemar Aspelin, 1899
Yrjönkatu 13, Onni Tarjanne, 1890
Lönnrotinkatu
Yrjönkatu 15, Florentin Granholm, 1896
Yrjönkatu 17, Oiva Kallio, 1936
Yrjönkatu 19, Arvo O. Aalto, Niilo Kokko, 1939
Kalevankatu
Länsipuolella:
Vanha kirkkopuisto
Lönnrotinkatu
Yrjönkatu 22, Armas Lindgren, 1911
Yrjönkatu 24, A. Hytönen, R-V. Luukkonen, 1938
Kalevankatu
Profiili > Kalevankatu–Simonkatu

Yrjönkadun luoteinen osa on molemmin puolin tiiviisti rakennettu. Katu tekee tällä kohdalla kaksi noin 90 asteen mutkaa. Osuudella sijaitsee muun muassa kolme arkkitehti Heikki Kaartisen suunnittelemaa taloa. Arkkitehtonista yleisilmettä hallitsee noin 70-metrinen Hotelli Torni. Osoitteessa Yrjönkatu 21b sijaitsee 4. kesäkuuta 1928 avattu Yrjönkadun uimahalli, joka oli vuosikymmeniä Suomen ainoa julkinen uimahalli. Parittomalla puolella on myös Amos Andersonin taidemuseo. Se sijaitsee Forumin kauppakeskuksen korttelissa, ja rakennuksen porttikäytävän kautta Yrjönkadulta on kulkuyhteys kauppakeskuksen sisäpihalle. Vastakkaisella puolella katua Yrjönkatu 30:ssä sijaitsee Lilla Teatern.
Yrjönkatu päättyy Simonkadulle, jonka toisella puolella on Narinkkatori.
Itäpuolella:
Yrjönkatu 21, Emil Svensson, 1913
Yrjönkatu 21b, Väinö Vähäkallio, 1928 (Yrjönkadun uimahalli)
Yrjönkatu 23, Gunnar Stenius, 1908
Yrjönkatu 25, Heikki Kaartinen, 1906
Yrjönkatu 27, W. G. Palmqvist, 1913 (Amos Andersonin taidemuseo)
Yrjönkatu 29, arkkitehti ei tiedossa, 1980-luvulla
Yrjönkatu 31, Usko Nyström, Vilho Penttilä ja Albert Petrelius, 1907 (Koiton talo)
Simonkatu
Länsipuolella:
Yrjönkatu 26, Jung & Jung, 1930 (Hotelli Torni)
Yrjönkatu 28, Georg Wasastjerna, K.V. Polón, 1903
Yrjönkatu 30, Rurik Packalén, Per-Mauritz Alander, Karl-Erik Hagner, 1962 (Lilla Teatern)
Eerikinkatu
Yrjönkatu 32, Heikki Kaartinen, 1905
Yrjönkatu 34, Jussi ja Toivo Paatela, 1924
Yrjönkatu 36, Hänninen & Hansio, 1980
Yrjönkatu 38, Heikki Kaartinen, 1908
Simonkatu
Yksityiskohta Yrjönkadulta.
Raitiovaunu 10 kääntyy Yrjönkadulle. Vasemmalla Ison Roobertinkadun kävelykadun alkupää.
Yrjönkatu 22, oikealla 1930-luvun arkkitehtuuria edustava Yrjönkatu 24.
Yrjönkadun luoteisin osuus. Vasemmalla Eerikinkadun risteys, taustalla Simonkadun risteys.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Palmberg.fi[vanhentunut linkki]
Näkymä Yrjönkadun ja Uudenmaankadun risteyksestä luoteeseen. Taustalla Hotelli Torni.
Yrjönkatu 11 sijaitsee Vanhaa kirkkopuistoa vastapäätä.
Yrjönkatu 23:n kohdalla katu tekee 90 asteen mutkan. Vasemmalla Hotelli Torni, oikealla Yrjönkadun uimahalli.
Yksityiskohta uimahallin sisäänkäynnistä.
Vladimirin alue

| Vladimirin alue Влади́мирская о́бласть |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Alueen sijainti Venäjällä
 Koordinaatit: 56°09′N, 40°25′E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiopiiri:  Keskinen
Piiritasoisia kaupunkeja:  5
Piirejä:  16
Perustettu:  14. elokuuta 1944
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Vladimir
 – kuvernööri:  Nikolai Vinogradov
Pinta-ala:  29 000 km²
Väkiluku (2002):  1 523 990
 – väestötiheys:  52,55 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  RU-VLA
 
Vladimirin alueen internetsivut
 Aikavyöhyke UTC+3 (MSK) 
Vladimirin alue (ven. Влади́мирская о́бласть, Vladimirskaja oblast) on hallinnollinen alue Keski-Venäjällä Itä-Euroopassa Moskovan itäpuolella. Se rajoittuu pohjoisessa Jaroslavlin ja Ivanovon alueisiin, idässä Nižni Novgorodin alueeseen, etelässä Rjazanin alueeseen sekä lännessä Moskovan alueeseen.
Maantiede

Vladimirin alue kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, vain luoteisosa sijaitsee Keski-Venäjän ylängöllä. Alueen itärajalla virtaa Oka. Okan sivujoki Kljazma virtaa Vladimirin kaupungin läpi.
Historia

Vladimirin kaupunki on perustettu noin vuonna 990 jaa. Siitä tuli Luoteis-Venäjän ja Vladimir-Suzdalin valtion pääkaupunki vuonna 1157.
Se oli johtava venäläisvaltio Kiovan vallan romahtamisen jälkeen 1100-luvulla. Mongolit valloittivat alueen vuonna 1238 ja polttivat koko kaupungin. Siitä huolimatta Vladimirissa on hyvin säilyneitä katedraaleja, kirkkoja ja luostareita, jotka edustavat vanhaa perinnettä sekä kristillisine että pakanallisine koristeaiheineen.
Yksi Euroopan tärkeimmistä arkeologisista löydöistä myöhäispaleoliittiselta kaudelta, Sungirin asutus ihmishautoineen sijaitsee Vladimirin alueella. Sungir on noin 20 000–28 000 vuotta vanhaa asutusta.
Väestö

Vladimirin alueen asukasluku on 1 449 000 henkeä (vuonna 2008). Kaupunkiväestön osuus on 77,7 %. Suurimmat kaupungit ovat Vladimir, Kovrov, Murom, Aleksandrov, Gus-Hrustalnyi, Koltšugino ja Vjazniki.
Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan asukkaista 94,7 % on venäläisiä ja 0,6 % tataareja.
Hallinto

Vladimirin alue on yksi Venäjän federaation jäsenistä eli subjekteista. Sen pääkaupunki on Vladimir. Aluehallinnon johdossa on kuvernööri ja lakiasäätävä kokous.
Paikallishallintoa varten alue on jaettu 16 piiriin ja 5 kaupunkialueeseen.
Hallinto > Piirit

Aleksandrovin piiri (ven. Александровский район, Aleksandrovski raion)
Gorohovetsin piiri (ven. Гороховецкий район, Gorohovetski raion)
Gus-Hrustalnyin piiri (ven. Гусь-Хрустального район, Gus-Hrustalnogo raion)
Jurjev-Polskin piiri (ven. Юрьев-Польский район, Jurjev-Polski raion)
Kameškovon piiri (ven. Камешковский район, Kameškovski raion)
Kiržatšin piiri (ven. Киржачский район, Kiržatšski raion)
Koltšuginon piiri (ven. Кольчугинский район, Koltšuginski raion)
Kovrovin piiri (ven. Ковровский район, Kovrovski raion)
Melenkin piiri (ven. Меленковский район, Melenkovski raion)
Muromin piiri (ven. Муромский район, Muromski raion)
Petuškin piiri (ven. Петушинский район, Petušinski raion)
Selivanovon piiri (ven. Селивановский район, Selivanovski raion)
Sobinkan piiri (ven. Собинский район, Sobinski raion)
Sudogdan piiri (ven. Судогодский район, Sudogodski raion)
Suzdalin piiri (ven. Суздальский район, Suzdalski raion)
Vjaznikin piiri (ven. Вязниковский район, Vjaznikovski raion)
Hallinto > Kaupunkialueet

Gus-Hrustalnyin kaupunki
Kovrovin kaupunki
Muromin piirikunta
Radužnyi (suljettu kaupunki)
Vladimirin kaupunki
Talous

Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, metalli-, kevyt-, kemian- ja lasiteollisuus. Lisäksi harjoitetaan taidekäsitöitä.
Talous > Maatalous

Maatilat kattavat 38% koko alueesta. Tärkeimpiä tuotteita on vilja, vihannekset, peruna, rehukasvit ja pellava. Nauta- ja pienkarja, myös siat ovat alueen karjatalouden päähaarat. Vladimirin kuormahevonen on Venäjän tärkeimpiä työhevosia.
Alueelta johtavat rautatiet Ivanovoon, Moskovaan ja Nižni Novgorodiin. Moskova-Vladimir-Nižni Novgorod ja Moskova-Vladimir-Kazan ovat tärkeitä kauppa- sekä matkustusreittejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vladimirin alue Wikimedia Commonsissa
Vladimirin alueen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
.bn

.bn on Brunein Internet-maatunnus, jota ylläpitää TelBru (Telecom Brunei Berhad), aikaisemmin Jabatan Telekom Brunei. Tunnuksella on toisen tason tunnukset .com.bn, .edu.bn, .gov.bn, .net.bn ja .org.bn. Tunnus otettiin käyttöön 1994. Se on rajoitettu Bruneissa rekisteröidyille yrityksille ja organisaatioille.
Aiheesta muualla

IANA .bn whois
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista