stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyle Brodziak
Ura

Brodziak syntyi ukrainalaistaustaiseen perheeseen. Hän pelasi viisi kautta WHL-sarjaa vuosina 1999–2004 tehden yhteensä 183 pistettä Moose Jaw Warriorsin paidassa. Juniorisarjasta hän nousi kaudella 2004–2005 AHL-liigaa pelaavaan Edmonton Road Runnersiin.
Kauden 2005–2006 Brodziak aloitti AHL:n Iowa Chopsin riveissä, kunnes hänet nostettiin Edmonton Oilersin NHL-miehistöön. Hän ei kuitenkaan pelannut kuin 10 peliä pääsarjatasolla loukkaantumisen johdosta ja loppukaudeksi hän Brodziak palasi farmiseuraan.
Kaudeksi 2006–2007 Brodziak siirtyi Pittsburgh Penguinsin farmiseuraan Wilkes-Barre/Scranton Penguins, jossa hänen pelinsä parani. Brodziak nostettiin takaisin Edmonton Oilers miehistöön, jossa hän teki ensimmäisen NHL-maalin 17. marraskuuta 2007 Curtis Sanfordin selän taakse.
Heinäkuussa 2007 Oilers teki pelaajakaupan Minnesota Wildin kanssa, jossa he vaihtoivat Brodziakin Wildin 2009 varausnumeroon.
Heinäkuussa 2009 Brodziak solmi kolmivuotisen sopimuksen Minnesota Wildin kanssa. Helmikuussa 2012 he jatkoivat edellistä sopimusta kolmella vuodella.
Vuonna 2015 vapaana-agenttina Brodziak solmi vuoden sopimuksen St. Louis Blues kanssa. Syksyllä 2019 Brodziak joutui lopettamaan pelaajauransa ennen NHL-kauden alkua selkäongelman takia.
Aiheesta muualla

Kyle Brodziak Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Kyle Brodziak Jatkoaika.comissa
Tannervihvilä

| Tannervihvilä |
| --- | --- |
 Tannervihvilän kukinto
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Vihviläkasvit Juncaceae
Suku::  Vihvilät Juncus
Laji::  compressus
Kaksiosainen nimi
 Juncus compressus  Jacq. 
Katso myös
   Tannervihvilä Wikispeciesissä   Tannervihvilä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tannervihvilä (Juncus compressus) on vihviläkasvien (Juncaceae) heimoon, vihvilöiden (Juncus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ruohovartinen kasvilaji, joka jää useimmiten matalakasvuiseksi. Tannervihvilä muistuttaa suolavihvilää (Juncus gerardii), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan kukkien ja kukinnon ulkonäön sekä heteiden ponsien ja palhojen pituussuhteiden perusteella. Tannervihvilä ja suolavihvilä voivat myös risteytyä keskenään.
Tannervihvilällä on suikertava juurakko ja sen varret voivat kasvaa 30 cm korkeiksi. Lehdet ovat kapeita. Tannervihvilän kukinto on melko leveä ja kukinnon haarat ovat ylöspäin siirottavia. Kukinnossa on myös hieman kukintoa pidempi tukilehti. Kukat ovat harvahkoina rykelminä ja niissä on kussakin kaksi esilehteä. Heteiden ponnet ovat suunnilleen kaksi kertaa palhojen pituisia.
Tannervihvilä kasvaa kaikenlaisilla kosteilla kasvupaikoilla, jopa tienpientareilla sekä muilla ihmisvaikutteisilla ja runsastyppisillä kasvupaikoilla. Suomessa tannervihvilää tavataan Lounais-Suomessa, yleisimmin lounaissaaristossa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tannervihvilä (Juncus compressus)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Juncus compressus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Juncus compressus (englanniksi)
Flora of North America: Juncus compressus (englanniksi)
Tczewin piirikunta

Tczewin piirikunta (puol. powiat tczewski) on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 115 278. Siihen kuuluvat viisi kuntaa ovat Gniew, Morzeszczyn, Pelplin, Subkowy ja Tczew.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Tczewin piirikunnan asukkaista 50,8 prosenttia oli naispuolisia ja 49,2 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,8 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,7 prosenttia ja eläkeikäiset 19,5 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,2 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 1 153 lasta. Tczewin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 104 848 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Särkilampi (Multia, Sahrajärvi)

| Särkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°33′11″N, 25°09′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Syvälampeen 
Järvinumero:  14.624.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  197,8 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  1,429 km  
Pinta-ala:  9,739 ha  
Tilavuus:  0,0002865 km³ 
Keskisyvyys:  2,94 m  
Suurin syvyys:  5,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkilampi 
Särkilampi  on Keski-Suomessa Multialla  Sahrajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 286 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 5,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 197,8 metriä mpy.
Taevaskoja

Pienen Taevaskojan kallio Ahjajoen alkulaaksolla
Taevaskoja on kylä Kaakkois-Virossa Põlvamaan maakunnassa Põlvan kunnassa.
Kylä sijaitsee Tartto–Petseri-rautatien vieressä samannimisen rautatieaseman lähellä.
Nähtävyytenä kylässä ovat Iso ja Pieni Taevaskoda – hiekkakivipaljastumat Ahjan joella noin 10 kilometriä Põlvan kaupungista pohjoiseen.
Tampere Klubi

Tampere Klubi oli tieteentekijöiden kansainvälinen keskustelufoorumi, jossa pohdittiin demokratian tilaa ja tulevaisuutta. Klubi toimi vuosina 2002–2017.
Tampere Klubi perustettiin professori Aulis Aarnion ajatuksesta vuonna 2000. Ajatuksena oli Rooman Klubin kaltainen, mutta mahdollisimman monta eri tieteenalaa yhteen tuova keskustelufoorumi. Ensimmäinen tilaisuus oli Tampereella kesällä 2002. Ensimmäisen Tampere-luennon esitti talousnobelisti James M. Buchanan. Kaikkiaan vuosien aikana Klubin jäsenistössä oli viisi nobelistia. Muut nobelistit olivat taloustieteilijät Thomas Schelling, Elinor Ostrom ja Bengt Holmström sekä Nobelin rauhanpalkinnon saanut presidentti Martti Ahtisaari. Klubin perustamisen alkuvuosina sen kunniapuheenjohtajana oli filosofi Georg Henrik von Wright.
Tampere Klubilla oli Tampere-talon seminaarien lisäksi myös muita tapahtumia. Keskusteluja käytiin myös Helsingin, Turun, Jyväskylän ja Lapin yliopistoissa. Lisäksi Tampere Klubi järjesti yli 40 seminaari- tai esitelmätilaisuutta.
Tampere Klubin viimeinen luento pidettiin helmikuussa 2017. Viimeisen luennon esitti ministeri Raimo Sailas.  Aulis Aarnio toimi Klubin pääsihteerinä koko sen toiminta-ajan.
Aiheesta muualla

Tampere Klubi (Arkistoitu – Internet Archive)
Terapeuttinen rangaistusteoria

Terapeuttisessa rangaistusteoriassa eli reformi- tai hoivateoriassa rikollisuus nähdään yhteiskunnan sairautena. Teorian mukaan rangaistuksen tehtävä on ensi sijassa rikollisen parantaminen paremmaksi ihmiseksi. Teorian ihmiskäsitys on varsin ihanteellinen. Se näkee rikollisuuden yhteiskunnan syynä ja näin liu'uttaa varsinaiselta tekijältä vastuuta pois. Vankilaan pistämisen sijasta teoria ehdottaa rikollisen parantamista terveeksi muilla keinoilla.
Tampere Rocks

Tampere Rocks oli Tampereen ensimmäinen amerikkalaisen jalkapallon seura. Se saavutti parhaimmillaan hopeaa SM-liigassa vuonna 1990.
Rocksin jälkeen Tampereella pelattiin amerikkalaista jalkapalloa seuranimillä Tampere Ilves ja Pyynikki Patriots, sekä vuodesta 1998 Tampere Saints.
Taiyō Koga

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Taiyō Koga
Syntymäaika: 28. lokakuuta 1998 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Niigata, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: Kashiwa Reysol
Pelinumero: 4
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2017– 2018 | Kashiwa Reysol →Avispa Fukuoka | 46 (2) 21 (0) |
Maajoukkue
| 2019– | Japani | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Taiyō Koga (jap. 古賀 太陽, Koga Taiyō; s. 28. lokakuuta 1998 Niigata) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Koga debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 2019.
Aiheesta muualla

Soccerway
Tampere Maraton

Tampere Maratonin lähtö ja maali sijaitsevat Ratinan stadionilla.
Tampere Maratonin reitin alkuosa kulkee Koskipuiston molemmilla rannoilla.
Ratinanrannan rantapromenadilla juostaan kunkin 10,5 km:n pituisen kierroksen keskivaiheilla.
Tampere Maraton on Tampereen kaupungin keskustaan ja sitä ympäröiville puisto- ja ranta-alueille sijoittuva juoksutapahtuma. 
Juoksumatkoina ovat maratonin lisäksi puolimaraton, neljännesmaraton, maratonviesti 4-henkisille joukkueille sekä minimaraton lapsille.  Lähtö ja maali sijaitsevat Ratinan stadionilla. Kullakin aikuisten matkalla kierretään sama neljännesmaratonin pituinen reitti 1-4 kertaa. Reitti kulkee Tammerkosken rannassa Koskipuiston kohdalla, Näsijärven rannassa Ranta-Tampellan kohdalla ja Pyhäjärven rannassa Hatanpään puiston kohdalla.
Ennen vuotta 2014 juoksu tunnettiin nimellä Varala Maraton. Nykymuodossaan Tampere Maraton on järjestetty vuodesta 2014. Ajankohta on ollut elokuun loppu tai syyskuun alku ja osallistujamäärä n. 1000. Tapahtuman järjestäjä on Tampereen Maratonklubi (entinen Varalan Maratonklubi). Seura järjestää myös maratonkoulutusta, yhteislenkkejä ja säännöllisiä kuukausimaratoneja.
Tampere Maratonin edeltäjä Varala Maraton oli vuosittain Tampereella 2009-2013 järjestetty juoksutapahtuma. Tapahtuman järjestäjinä toimivat Varalan Maratonklubi ja Varalan Urheiluopisto. Vuonna 2009 Varala Maraton juhlisti urheiluopiston 100-vuotista historiaa. Vuosina 2010-2013 reitti kiersi Pispalan ja Tahmelan maastossa paljolti Pyhäjärven rannan tuntumassa. Osallistujamäärä oli yleensä noin 500.
Tampere Maratonin reitti kulkee usean kilometrin osalta Pyhäjärven rannassa viehättävällä puistoalueella ohittaen  Hatanpään kartanon  päärakennuksen ja Hatanpään arboretumin.
Aiheesta muualla

www.tamperemaraton.fi
Tampereen maratonklubi
Tampere Open

| Tampere Open |
| --- | --- |
  Tampere Open 2019 
Tiedot
Kiertue:  ATP-haastajaturnaus
Sijainti:  Tampere  Suomi
Kilpailupaikka:  Tampereen Tenniskeskus
Kilpailuluokka:  ATP-haastajakiertue (miehet) ITF-turnaus (naiset)
Kenttätyyppi:  Massa / ulkokentät
Palkintorahaa:  42 500 €
Virallinen sivusto
Tampere Open on Tampereella vuodesta 1982 pelattu tenniksen ATP Challenger -turnaus. Viralliselta nimeltään se on Aamulehti Tampere Open. Palkintosummat ovat miehillä 50 000 Yhdysvaltain dollaria ja naisilla 15 000 dollaria. Tampere Open pelattiin ensimmäisen kerran Pyynikin tenniskentällä vuonna 1982, ja sen järjestämisestä vastasi Timo Salmi vuoteen 2006 saakka. Vuodesta 2007 lähtien turnauksen järjestelyistä vastasi Tampere Open Oy ja turnaus pelattiin Tampereen Tenniskeskuksessa. Samalla sen kilpailujohtajana aloitti Veli Paloheimo. Vuonna 2015 Tampere Open Oy siirtyi Tampereen Tennisseuran omistukseen.
Turnaus pelataan heinä-elokuun vaihteessa. Ottelut on pelattu alusta asti ulkona massakentällä. Vuodesta 2007 Tampere Openissa on pelattu myös naisten ITF-turnaus. Vuonna 2019 naisten turnaus pelattiin sisäkentillä.
Turnaus on pisimpään yhtäjaksoisesti Euroopassa järjestetty Challenger-turnaus.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Taantuma (2008–2009)

Virallisesti taantumassa (kaksi negatiivisen kasvun kvartaalia)
  Epävirallisesti taantumassa (yksi negatiivisen kasvun kvartaali)
  Talouskasvu hidastunut enemmän kuin 1-prosenttiyksikköä
  Talouskasvu hidastunut enemmän kuin 0,5-prosenttiyksikköä
  Talouskasvu hidastunut enemmän kuin 0,1-prosenttiyksikköä
Talouskriisin laajetessa uusien henkilöautojen myynti väheni huomattavasti. Tuotantomääriä ei silti leikattu vastaavasti mikä johti suunnattomiin myymättömien autojen varastoihin ympäri maailmaa. Autojen vienti Suomen kautta Venäjälle oli kappalemääräisesti satoja tuhansia vuodessa aina vuoteen 2008. Viennin tyrehdyttyä taantuman seurauksena tuhansia autoja jäi Suomeen odottamaan parempia aikoja.
Vuosien 2008–2009 taantuma eli talouden laskusuhdanne johtui monista erilaisista tekijöistä. Taantumaan johtivat korkea öljyn hinta, ruoan hinnan nousu, maailmanlaajuinen inflaatio, asuntojen korkeat hinnat ja lopulta rahoitussektorin kriisi. Yhdysvaltojen asuntolainoitukseen liittynyt subprime-kriisi muuttui finanssikriisiksi. Taantuman jälkeen euroalueella koettiin euroalueen velkakriisi.
Syitä ja tapahtumia

Merkittävä alkusysäyksen taantumalle antoi asuntojen hintojen romahtaminen Yhdysvalloissa ja sitä seuranneet laiminlyödyt asuntolainat. Romahdus johtui asuntojen "hintakuplasta", tilapäisesti keinotekoisen korkeasta hintatasosta. Eräs syy kuplaan oli niin sanottujen korkeariskisten subprime-asuntoluottojen myöntäminen periaatteessa luottokelvottomille henkilöille asunnon ostoa varten. Ihmisille myönnettiin helposti asuntoluottoja, koska pankit halusivat tehdä voittoa asuntojen nousevilla hinnoilla ja koska valtio painosti pankkeja antamaan yhä enemmän asuntoluottoja vähävaraisimmille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae olivat taanneet tai rahoittaneet puolet asuntolainoista. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat nekin asuntokuplaa.
Taantuma alkoi näkyä jo vuoden 2007 alkupuolella ja elokuussa 2007 puhuttiin jo vakavasta pankkikriisistä. Pankit kärsivät tappioita myös CDS-luottotakuuhuijauksien takia. Osakkeiden kurssilasku alkoi monissa maailman suurissa pörsseissä touko-kesäkuussa 2008 ja kulminoitui voimakkaaseen romahdukseen Yhdysvaltain New Yorkin Wall Streetin pörsseissä maanantai-iltana 29.9.2008. Välitön syy tähän oli talouden elvytysehdotuksen kaatuminen kongressissa.
Talouden elvytyslaki kaatui kongressissa ja Kaukoidässä oli tapahtunut romahdus. Maanantaina 29. syyskuuta S&P 500 -indeksi putosi 9 %, ja Dow Jonesin teollisuusindeksi romahti melkein 778 pistettä eli 6,98 %. Talouskriisi levisi Eurooppaan, ja muun muassa Islannissa valtio otti pankkeja haltuunsa.
Aikajana

Taantumassa valtion kansantuote on supistunut kaksi vuosineljännestä peräkkäin.
23.1.2009 Britannia taantumassa. Edellinen taantuma Britanniassa vuonna 1991.
27.2.2009 Bruttokansantuote laskuun, Suomi taantumassa.
Kesä-Heinäkuu 2009 Syvä taantuma päättyi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taantuma (2008–2009) Wikimedia Commonsissa
Tannerin hallitus

Väinö Tannerin hallitus vuonna 1927. Vasen rivi edestä: Olavi Puro, Hannes Ryömä, Miina Sillanpää, Mauno Pekkala, Matti Paasivuori ja Väinö Tanner. Pöydän päässä Lauri Kristian Relander. Oikea rivi takaa: Väinö Voionmaa, Julius Ailio, Väinö Hakkila, Johan Helo, Kaarlo Heinonen ja Väinö Hupli. Äärimmäisenä oikealla oikeuskansleri Axel Charpentier.
| Tannerin hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 14. valtioneuvosto
Toimikausi alkoi:  13. joulukuuta 1926
Toimikausi päättyi:  17. joulukuuta 1927
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Väinö Tanner
Ministerien lukumäärä:  13
Hallituspuolueet:   SDP 
Historia
Edellinen:  Kallion II hallitus
Seuraava:  Sunilan I hallitus
Tannerin hallitus oli Suomen tasavallan 14. hallitus. Se oli SDP:n yksin muodostama vähemmistöhallitus, joka toimi 370 päivän ajan 13. joulukuuta 1926 – 17. joulukuuta 1927. Hallituksen apulaissosiaaliministeri Miina Sillanpäästä tuli Suomen historian ensimmäinen naisministeri.
Kokoonpano

| Ministeri | Tehtävissä | Puolue |
| --- | --- | --- |
| Pääministeri Väinö Tanner |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Ulkoasiainministeri Väinö Voionmaa |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Oikeusministeri Väinö Hakkila |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Sisäasiainministeri Rieti Itkonen  Olavi Puro |  13.12.1926–12.4.1927  29.4.1927–17.12.1927 |  SDP  SDP |
| Puolustusministeri Kaarlo Heinonen |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Valtiovarainministeri Hannes Ryömä |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Opetusministeri Julius Ailio |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Maatalousministeri Mauno Pekkala |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Wäinö Wuolijoki  Johan Helo |  13.12.1926–15.11.1927  15.11.1927–17.12.1927 |  SDP  SDP |
| Kauppa- ja teollisuusministeri Väinö Hupli |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Sosiaaliministeri Johan Helo  Matti Paasivuori |  13.12.1926–15.11.1927  15.11.1927–17.12.1927 |  SDP |
| Apulaissosiaaliministeri Miina Sillanpää |  13.12.1926–17.12.1927 |  SDP |
| Salkuton ministeri Matti Paasivuori |  13.12.1926–15.11.1927 |  SDP |
Särkilampi (Mäntyharju, Kokkosenkylä, itäinen)

| Särkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°18′37″N, 27°01′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.978.1.036
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,7 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,88 km  
Pinta-ala:  2,793 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkilampi 
Särkilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Kokkosenkylän lähellä sijaitseva lampi. Sen länsipuolella sijaitsee toinen Särkilampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,7 metriä mpy.
Terhi Ikonen

Terhi Ikonen (s. 1988) on suomalainen entinen uimari, joka voitti räpyläuinnin maailmanmestaruuden vuonna 2018. Hän edusti Uimaseura Kangasalan Kuohua. Belgradissa järjestetyissä 2018 MM-kisoissa Ikonen ui 1500 metrin Pohjoismaiden ennätyksen 13.20,96. Samana vuonna hän ui Saksassa 800 metrin Pohjoismaiden ennätyksen 6.58,98.
Suvi Ronkainen

Suvi Ronkainen (s. 7. kesäkuuta 1962 Helsinki) on yhteiskuntatieteiden tohtori. Hän on Vaasan yliopiston entinen rehtori.
Ura

Ronkaisen viisivuotinen rehtorikausi Vaasan yliopistossa alkoi vuoden 2015 alusta. Hän on järjestyksessään kuudes Vaasan yliopiston rehtori. Ronkaisen edeltäjä rehtorina oli Matti Jakobsson. Ronkainen joutui jättämään rehtorin paikkansa terveydellisistä syistä tammikuussa 2017. Hänen paikkansa yliopiston rehtorina otti viransijaisena kesästä 2015 lähtien toiminut Jari Kuusisto. Ronkainen jatkoi Vaasan yliopiston hallinnon osa-aikaisena neuvonantajana heinäkuun 2018 loppuun saakka.
Ronkainen on toiminut vuosina 2002–2014 tutkimusmenetelmien professorina Lapin yliopistossa. Hänen tutkimuksellisen kiinnostuksensa kohteita olivat esimerkiksi tieto ja tiedon käytettävyys sekä tietämättömyyden intressit. Hän oli Menetelmätieteiden laitoksen varajohtaja Lapin yliopistossa vuosina 2005–2010. Hän oli myös Lapin yliopiston tutkijakoulun johtaja vuosina 2004–2013 sekä Lapin yliopiston tutkimuksesta vastaava vararehtori vuosina 2010–2011. Ronkainen on myös Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian dosentti.
Ronkainen valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1989 pääaineenaan sosiaalipsykologia. Helsingin yliopistossa hän teki myös lisensiaattityönsä sosiaalipsykologiasta vuonna 1993. Yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Suvi Ronkainen väitteli Tampereen yliopistosta vuonna 1999. Hänen väitöstutkimuksensa käsitteli kolmea yhteiskuntatieteellisen ja feministisen keskustelun käsitettä eli subjektiviteettia, tietoa ja toimijuutta.
Ronkainen oli puoli vuotta sairauslomalla virusperäisen aivotulehduksen vuoksi, mutta toipui siitä ja palasi työhön vuoden 2016 alusta. Maaliskuun alusta 2016 heinäkuuhun 2018 Ronkainen työskenteli osa-aikaisesti rehtorinkansliassa erityistehtävissä rehtoraatin asiantuntijana (nimikkeellä senior advisor).  Ronkaisen viransijaisena määräaikaisena rehtorina maaliskuusta 2016 kesäkuuhun 2017 toimi vararehtori Jari Kuusisto. Kuusiston pestiä rehtorina jatkettiin tammikuussa 2017 vuoden 2020 loppuun saakka sairaudesta toipumisen vaadittua odotettua enemmän aikaa.
Rehtoraatin asiantuntijana Ronkaisen tehtävänä oli vuosina 2016–2017 valmistella Vaasan yliopiston uuden toimintastrategian mukaisia uudistuksia. Esimerkiksi Jyväskylän ja Vaasan yliopistojen vuonna 2016 solmiman aiesopimuksen mukaisesti tutkintoon johtava kielten koulutus ja kielten tutkimus siirtyi lukuvuonna 2017 Vaasasta Jyväskylän yliopistoon.  Ronkainen oli asiantuntijana valmistelemassa hanketta.
Aiheesta muualla

Suomen Akatemia: Vaasasta vastauksia maailman suuriin haasteisiin (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaasan ylioppilaslehti: Samaan suuntaan mutta lisää kaasua (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matti Jakobsson | Vaasan yliopiston rehtori 2014–2017 | Seuraaja: Jari Kuusisto |
Suo-orvokki

| Suo-orvokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Orvokkikasvit Violaceae
Suku::  Orvokit Viola
Laji::  palustris
Kaksiosainen nimi
 Viola palustris  L. 
Katso myös
   Suo-orvokki Wikispeciesissä   Suo-orvokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suo-orvokki (Viola palustris) on orvokkikasvien heimoon kuuluva kukka. Se risteytyy helposti lähisukulaisensa korpiorvokin (Viola epipsila) kanssa.
Ulkonäkö ja koko

Suo-orvokki kukkii touko-kesäkuussa. Väriltään siniset kukat kasvavat yksittäin. Kasvin hedelmä on kota. Lehdet ovat pyöreähköjä ja matalasti sahalaitaisia; niissä ei ole varsinaista kärkeä. Keväällä kasvin kukkiessa lehdet ovat pienet ja vaaleat. Myöhemmin kesällä ne kasvavat ja tummuvat, jolloin ne saattavat kattaa kasvualustansa lähes kokonaan.
Levinneisyys

Suo-orvokkia esiintyy lähes koko Suomen lisäksi muissa Pohjoismaissa, Keski-Euroopassa, Britteinsaarilla, Venäjällä ja osassa Pohjois-Amerikkaa.
Kasvupaikka

Suo-orvokki viihtyy kosteilla paikoilla kasvaen muun muassa lehdoissa, rannoilla, ojanvarsilla ja kosteilla niityillä. Se levittäytyy tehokkaasti hennon, rönsyilevän juurakkonsa avulla. Suo-orvokin kukkia pölyttävät päivä- ja yöperhoset sekä kimalaiset. Kasvin siemeniä puolestaan levittävät muurahaiset.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2016: Suo-orvokin (Viola palustris) levinneisyys Suomessa
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Suo-orvokki (Viola palustris)
Luontoportti: Suo-orvokki (Viola palustris)
Pohjolan kasvien pauloissa: Viola palustris - suo-orvokki
Pohjolan kasvien pauloissa: Viola xfennica - viitaorvokki, suo-orvokin ja korpiorvokin risteymä
Valokki - nettikasvio: Suo-orvokki (Viola palustris)
ITIS: Viola palustris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Viola palustris (englanniksi)
Tertsiini

Tertsiini on italialaisperäinen runomuoto, jonka säkeistöt rakentuvat kolmesta tavallisesti 11-tavuisesta jambisäkeestä.
Toinen säe riimittyy seuraavan säkeistön ensimmäisen ja kolmannen säkeen kanssa. Runoelman päättää yksinäinen säe, joka riimittyy viimeisen säkeistön keskimmäisen säkeen kanssa. Loppusointukaava on siten muotoa aba bcb cdc xyx y. Runomuodon lähtökohtana saattaa olla sisilialainen sonetti tai serventese-runous.
Tätä poikkeuksellisen vaativaa mittaa käytti ensimmäisenä Dante Alighieri eepoksessaan Divina Commedia (1321, Jumalainen näytelmä), jonka rakenteissa toistuva kolmijakoisuus symboloi pyhää kolminaisuutta. Sittemmin tertsiiniä ovat soveltaneet muun muassa Giovanni Boccaccio (Amorosa visione, 1342–1343), Francesco Petrarca (I trionfi, 1352–1374), Thomas Wyatt, John Milton, Percy Bysshe Shelley ("Ode to the West Wind", 1819), lordi Byron ("The Prophecy of Dante") ja W. H. Auden ("The Sea and the Mirror", 1944).