stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanessa L. Williams
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1987 | Katujen Casanova | The Pick-Up Artist | Rae |
| 1988 | Uhkaava ase | Under the Gun | Samantha Richards |
| 1991 | Another You | Another You | Gloria |
| 1991 | Harley Davidson ja Marlboro-mies | Harley Davidson and the Marlboro Man | Lulu Daniels |
| 1996 | Eraser – suojelija | Eraser | tohtori Lee Cullen |
| 1997 | Harlemin kummisetä | Hoodlum | Francine Hughes |
| 1997 | Sielun ruokaa | Soul Food | Teri |
| 1998 | Dance with Me | Dance with Me | Ruby Sinclair |
| 1999 | Elmon seikkailut Ärtsylässä | The Adventures of Elmo in Grouchland | Roskien kuningatar |
| 1999 | Pelottomat | Light It Up | etsivä Audrey McDonald |
| 2000 | Shaft | Shaft | Carmen Vasquez |
| 2004 | Pähkähullu perheloma | Johnson Family Vacation | Dorothy Johnson |
| 2006 | My Brother | My Brother | L’Tisha Morton |
| 2007 | Miehen paikka vapaana | And Then Came Love | Julie Davidson |
| 2009 | Hannah Montana: The Movie | Hannah Montana: The Movie | Vita |
| 2011 | Viidakkojengi | Delhi Safari | Begum (ääni engl. versiossa) |
| 2013 | Temptation: Confessions of a Marriage Counselor | Temptation: Confessions of a Marriage Councelor | Janice |
| 2014 | Marnie – tyttö ikkunassa | When Marnie Was There | Hisako (ääni engl. veriossa) |
| 2017 | The Man from Earth: Holocene | The Man from Earth: Holocene | Carolyn |
Filmografia > Televisio

| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Suomenkielinen nimi | Televisiosarjat> Rooli | Televisiosarjat> Jakso(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1984 | Partners in Crime | Roselle Robins | ”Celebrity” |
| 1986 | The Redd Foxx Show | Jessica | ”The Prodigal Son” |
| 1986 | T.J. Hooker | konstaapeli Pat Williamson | ”Partners in Death” |
| 1986 | Lemmenlaiva | Pearl | ”My Stepmother, Myself/Almost Roommates/Cornerback Sneak” |
| 1992 | Bel-Airin prinssi | Danny Mitchell | ”A Funny Thing Happened on the Way Home from the Forum” |
| 1992 | The Jacksons: An American Dream | Suzanne de Passe | minisarja; 2 jaksoa |
| 1995 | Happily Ever After: Fairy Tales for Every Child | Kaunotar (ääni) | ”Beauty and the Beast” |
| 1996 | Star Trek: Deep Space Nine | Arandis | ”Let He Who Is Without Sin...” |
| 1997 | The Odyssey | Kalypso (ääni) | minisarja; 2 jaksoa |
| 1999 | Kohtaloni Los Angeles | tohtori Leanne Barrows | 3 jaksoa |
| 2002 | Ally McBeal | Sheila Hunt | ”Another One Bites the Dust” |
| 2002 | The Proud Family | Debra (ääni) | ”Ain’t Nothing Like the Real Thing, Baby” |
| 2003 | Boomtown | rikostutkija Katherine Pierce | 6 jaksoa |
| 2006 | South Beach | Elizabeth Bauer | 8 jaksoa |
| 2006–2010 | Ruma Betty | Wilhelmina Slater | 85 jaksoa |
| 2007–08 | Mama Mirabelle's Home Movies | Mama Mirabelle (ääni) | 32 jaksoa |
| 2010–12 | Täydelliset naiset | Renee Perry | 45 jaksoa |
| 2012 | Finias ja Ferb | lentoemäntä (ääni) | ”Where’s Perry? (Part I)” |
| 2012–13 | 666 Park Avenue | Olivia Doran | 13 jaksoa |
| 2015 | The Mindy Project | tohtori Suzanne Phillips | ”Danny Castellano Is My Nutritionist” |
| 2015 | Kallista kipua | Olympia Houston | 2 jaksoa |
| 2015 | Good Wife | Courtney Paige | 4 jaksoa |
| 2016 | Broad City | Elizabeth Carlton | ”Game Over” |
| 2016–17 | The Librarians | kenraali Cynthia Rockwell | 4 jaksoa |
| 2016–18 | Milo Murphy's Law | tohtori Eileen Underwood (ääni) | 4 jaksoa |
| 2017 | Moderni perhe | Rhonda Rappaport | ”The Long Goodbye” |
| 2017 | Difficult People | Trish | ”Strike Rat” |
| 2017 | Daytime Divas | Maxine Robinson | 10 jaksoa |
Aiheesta muualla

Vanessa L. Williams Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef
Kalle Salminen (pituushyppääjä)

| Kalle Salminen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1996 (ikä 29) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  pituushyppy
Seura:  Joensuun Kataja
Valmentaja:  Matti Mononen
Kalle Salminen (s. 29. tammikuuta 1996 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä, joka edustaa Joensuun Katajaa. Hänen valmentajansa on Matti Mononen.
Salminen saavutti Suomen-mestaruuskilpailuissa pituushypyssä kultaa 2022 myötätuulituloksella 796 (+2,9 m/s), hopeaa 2021 ja 2024 sekä pronssia 2023. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa 2019 ja 2021.
Salminen on kilpaillut aikuisten maaotteluissa vuodesta 2019 lähtien. Parhaimmillaan hän on sijoittunut toiseksi Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2022 ja 2024.
Salminen hyppäsi ulkoratojen pituusennätyksensä 789 cm Lappeenrannassa 4. kesäkuuta 2024. Hallissa hän on hypännyt parhaimmillaan 793 Tampereella 6. helmikuuta 2025.
Kolmiloikkaaja Senni Salminen on hänen kaksoissiskonsa.
Frederick Ashton

| Sir Frederick Ashton |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. syyskuuta 1904 Guayaquil, Ecuador
Kuollut: 18. elokuuta 1988 (83 vuotta) Eye, Suffolk, Britannia
Ammatti:  koreografi tanssija
Näyttelijä
Aktiivisena:  1926–1980
Merkittävät roolit:  Symphonic Variations (1946) Tuhkimo (1948) Sylvia (1952) Ondine (1958) La fille mal gardée (1960)
Palkinnot
 CBE 1950 Ansioritarikunta 1977 Kunnialegioona 1960 
Aiheesta muualla
IMDb 
Frederick William Mallandaine Ashton (17. syyskuuta 1904 – 18. elokuuta 1988) oli brittiläinen tanssija ja koreografi. Hän oli Royal Ballet’n pääkoreografi vuodesta 1935 ja seurueen johtaja 1963–1970.
Ashton opiskeli tanssia Lontoossa. Hänen opettajiaan olivat Léonide Massine, Nicholas Legat ja Marie Rambert. Rambert rohkaisi Ashtonia kokeilemaan myös koreografioiden tekemistä. Royal Ballet’n ohjelmistossa on yli kolmekymmentä Ashtonin koreografiaa.
Ashton kuului Bloomsburyn ryhmän muodostaneiden taiteijoiden lähipiiriin sekä Cecil Beatonin nimellä ”The Illuminati” -kutsumaan ystäväjoukkoon, jossa Ashtonin homoseksuaalisuus hyväksyttiin.
Luettelo vuonna 1978 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1978 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

3. tammikuuta – Helge Jung, Ruotsin puolustusvoimien komentaja (s. 1886)
14. tammikuuta – Harold Abrahams, brittiläinen pikajuoksija ja olympiavoittaja (s. 1899)
Helmikuu

3. helmikuuta – Adolf Berman, puolalais-israelilainen poliitikko, sosialisti ja sionisti (s. 1906)
4. helmikuuta – Arkadz Kuljašou, neuvostoliittolainen runoilija ja kääntäjä (s. 1914)
9. helmikuuta – Nils Einar Eriksson, ruotsalainen arkkitehti (s. 1899)
21. helmikuuta – Thure Wahlroos, suomalainen näyttelijä ja muusikko (s. 1894)
28. helmikuuta – Philip Ahn, yhdysvaltainkorealainen näyttelijä (s. 1905)
Maaliskuu

5. maaliskuuta – Aarno Ahtaja, suomalainen taidemaalari (s. 1898)
8. maaliskuuta – Martta Aarnikotka, suomalainen matkailuopas, lausuja ja lastenkirjailija (s. 1904)
8. maaliskuuta – Aune Hiisku, suomalainen kirjailija (s. 1902)
19. maaliskuuta – Šukri Mustafa, egyptiläinen terroristi (s. 1942)
23. maaliskuuta – Jens Sønderup, tanskalainen poliitikko (s. 1894)
Huhtikuu

3. huhtikuuta – Karl Asplund, ruotsalainen runoilija, filosofian tohtori, kriitikko ja taidekaupan toimitusjohtaja (s. 1890)
18. huhtikuuta – Pentti Kurikka,  suomalainen vaatetusalan yrittäjä, yritysjohtaja ja kauppaneuvos (s. 1913)
29. huhtikuuta – Yrjö Tähtinen, suomalainen taidemaalari ja opettaja (s. 1910)
Toukokuu

19. toukokuuta – Karl Gustaf Åhman, suomalainen yritysjohtaja, teollisuusneuvos (s. 1891)
20. toukokuuta – Tuomas Raatikainen, suomalainen eversti ja tykistön asiantuntija (s. 1895)
21. toukokuuta – Ruth Miller, yhdysvaltalainen kuvataiteilija ja olympiamitalisti (s. 1904)
24. toukokuuta – Cyrille Adoula, kinshasankongolainen poliitikko, suurlähettiläs ja Kongon demokraattisen tasavallan pääministeri 1961–1964 ja ulkoministeri 1969–1970 (s. 1921)
26. toukokuuta – Yrjö Könni, suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja johtaja (s. 1893)
29. toukokuuta – Juri Dombrovski, neuvostoliittolainen kirjailija (s. 1909)
Kesäkuu

5. kesäkuuta – Naum Levin, suomalainen viulisti (s. 1907)
7. kesäkuuta – Ronald George Wreyford Norrish, vuoden 1967 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen kemisti (s. 1897)
10. kesäkuuta – Väinö Muinonen, suomalainen juoksija (s. 1898)
11. kesäkuuta – Pertti Poutiainen, suomalainen shakinpelaaja (s. 1952)
15. kesäkuuta – Alli Wiherheimo, suomalainen opetusneuvos (Kotilieden pitkäaikainen päätoimittaja) (s. 1895)
20. kesäkuuta – Ali Alava, suomalainen poliisi ja kirjailija (s. 1908)
20. kesäkuuta – Mark Robson, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja leikkaaja (s. 1913)
21. kesäkuuta – Martti Kaila, suomalainen psykiatri ja professori (s. 1900)
22. kesäkuuta – Jens Otto Krag, Tanskan pääministeri (s. 1914)
26. kesäkuuta – Kosti Ilveskero, suomalainen yritysjohtaja, kauppaneuvos (s. 1921)
Heinäkuu

4. heinäkuuta – Anna-Maija Aalto, suomalainen taidemaalari (s. 1918)
7. heinäkuuta – Gösta Hannula, suomalainen moukarinheittäjä (s. 1902)
16. heinäkuuta – Onni Vainio, suomalainen pesäpalloilija (s. 1916)
30. heinäkuuta – Umberto Nobile, italialainen lentokoneinsinööri ja tutkimusmatkailija (s. 1885)
Elokuu

9. elokuuta – James Gould Cozzens, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1903)
10. elokuuta – Eugène Abissa Kwaku, norsunluurannikkolainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1927)
16. elokuuta – Jean Acker, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä (s. 1893)
Syyskuu

1. syyskuuta – Lauri Katara, suomalainen kauppaoppilaitoksen opettaja ja johtaja (s. 1884)
2. tai 11. syyskuuta – Natan Rybak, ukrainalainen neuvostokirjailija (s. 1913)
9. syyskuuta – Mamadou Ouédraogo, burkinalainen poliitikko (s. 1906)
11. syyskuuta – Ronnie Peterson, ruotsalainen kilpa-autoilija ja Formula 1 -kuljettaja (s. 1944)
12. syyskuuta – Aarne Aho, suomalainen taidegraafikko ja -maalari (s. 1904)
13. syyskuuta – Helene Sadoven, ukrainalainen oopperalaulaja (s. 1894)
16. syyskuuta – Toimi Simokorpi, suomalainen jääkärivänrikki (s. 1891)
25. syyskuuta – Matti Aaltonen, suomalainen arkkitehti, professori ja kuvanveistäjä (s. 1921)
Lokakuu

2. lokakuuta – Viljo Nordman, suomalainen lyseon lehtori ja Helsingin yliopiston yleisen historian dosentti (s. 1889)
14. lokakuuta – Erkki Liuksiala, suomalainen diplomi-insinööri, radioharrastaja ja radiotehtailija (s. 1902)
14. lokakuuta – Onni Pursiainen, suomalainen pelimanni, laulaja ja siluettikuvien leikkaaja (s. 1905)
17. lokakuuta – Yrjö Oksanen, suomalainen toimittaja, virkamies ja työväenliikkeen toimija (s. 1884)
20. lokakuuta – Gunnar Nilsson, ruotsalainen kilpa-autoilija ja Formula 1 -kuljettaja (s. 1948)
24. lokakuuta – Guido Eskolin, suomenruotsalainen nuortenkirjailija (s. 1912)
31. lokakuuta – Eino Lähteenmäki, suomalainen lyseon rehtori (s. 1889)
Marraskuu

1. marraskuuta – Leo Laukkanen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1913)
5. marraskuuta – Veikko Jussila, suomalainen pika-aitajuoksija (s. 1918)
7. marraskuuta – Gene Tunney, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (s. 1897)
8. marraskuuta – Norman Rockwell, yhdysvaltalainen taidemaalari ja kuvittaja (s. 1894)
10. marraskuuta – Jussi Mäntynen, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1886)
15. marraskuuta – Margaret Mead, yhdysvaltalainen antropologi (s. 1901)
18. marraskuuta – Jim Jones, yhdysvaltalainen uskonnollinen vaikuttaja, Kansan temppeli -lahkon perustaja (s. 1931)
20. marraskuuta – Giorgio de Chirico, italialainen taidemaalari (s. 1888)
24. marraskuuta – Fjalar Jarva, Suomen poliisiylijohtaja (s. 1910)
27. marraskuuta – Roberto Larraz, argentiinalainen miekkailija ja olympiamitalisti (s. 1898)
27. marraskuuta – Harvey Milk, sanfranciscolainen kaupunginvaltuutettu ja henkirikoksen uhri (s. 1930)
27. marraskuuta – George Moscone, San Franciscon pormestari ja henkirikoksen uhri (s. 1929)
27. marraskuuta – Rafael Rinne, suomalainen filosofian maisteri, osastopäällikkö ja päätoimittaja (s. 1904)
Joulukuu

4. joulukuuta – Tancred Ibsen, norjalainen elokuvaohjaaja (s. 1893)
10. joulukuuta – Emilio Portes Gil, meksikolainen suurlähettiläs, poliitikko ja Meksikon presidentti 1928–1930 (s. 1890)
11. joulukuuta – A. C. Normann, tanskalainen poliitikko (s. 1904)
12. joulukuuta – Osmo K. Oksanen, suomalainen mainosgraafikko (s. 1916)
28. joulukuuta – Eero Erho, suomalainen majuri, lentäjä ja laskuvarjohyppääjä (s. 1897)
Cédric Villani

| Cédric Villani |
| --- | --- |
 Cédric Villani vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1973 (ikä 51) Brive-la-Gaillarde, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  École Normale Supérieure
Väitöstyön ohjaaja:  Pierre-Louis Lions
Instituutti:  École normale supérieure de Lyon,   Henri Poincaré -instituutti
Tutkimusalue:  matematiikka
Palkinnot:  Fieldsin mitali (2010)
Aiheesta muualla
cedricvillani.org
Cédric Villani (5. lokakuuta 1973 Brive-la-Gaillarde, Ranska) on ranskalainen matemaatikko, jolle myönnettiin Fieldsin mitali vuonna 2010.
Villani syntyi Ranskassa vuonna 1973. Hän opiskeli matematiikkaa École Normale Supérieuressä 1992–1996, ja vuonna 1996 hänet nimitettiin yliopistoon apulaisprofessoriksi. Tohtorin tutkinnon hän suoritti vuonna 1998. Vuodesta 2000 Villani on toiminut professorina École normale supérieure de Lyonissa. Hän on opettanut myös lukuvuoden ajan Atlantan yliopistossa, Kalifornian Berkeleyn yliopistossa ja Princetonin yliopistossa.
Villani sai vuonna 2009 Henri Poincaré -palkinnon saavutuksistaan matemaattisen fysiikan parissa. Seuraavana vuonna hänelle myönnettiin Fieldsin mitali erityisesti työstään, joka liittyy entropian matemaattiseen tulkintaan. Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cédric Villani Wikimedia Commonsissa
näytä
keskustele
Fieldsin mitalin saajat()
1936: Ahlfors • Douglas | 1950: Schwartz • Selberg | 1954: Kodaira • Serre | 1958: Roth • Thom | 1962: Hörmander • Milnor | 1966: Atiyah • Cohen • Grothendieck • Smale | 1970: Baker • Hironaka • Novikov • Thompson | 1974: Bombieri • Mumford | 1978: Deligne • Fefferman • Margulis • Quillen | 1982: Connes • Thurston • Yau | 1986: Donaldson • Faltings • Freedman | 1990: Drinfeld • Jones • Mori • Witten | 1994: Zelmanov • Lions • Bourgain • Yoccoz | 1998: Borcherds • Gowers • Kontsevitš • McMullen | 2002: Lafforgue • Vojevodski | 2006: Okounkov • Perelman • Tao • Werner | 2010: Lindenstrauss • Châu • Smirnov • Villani | 2014: Avila • Bhargava • Hairer •  Mirzakhani | 2018: Birkar • Figalli • Scholze • Venkatesh | 2022: Duminil-Copin • Huh • Maynard • Vjazovska
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii  DBLP  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  DDB  Sycomore 
Muut:  IdRef
Laakso (täsmennyssivu)

Laakso tarkoittaa seuraavia:
Maantieteessä

laakso, maantieteellinen kohde
Laakso, kaupunginosa Helsingissä
Viihteessä

Laakso, ruotsalainen yhtye
Laakso, paikka Dragonlance-kirjasarjassa
Laakso, ihmisten kaupunki J. R. R. Tolkienin luomassa fiktiivisessä Keski-Maassa
Franz Klammer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Franz Klammer |  Franz Klammer |  Franz Klammer |  |
Maa:   Itävalta
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1976 | syöksylasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | St. Moritz 1974 | alppiyhdistetty |  |
|  Hopeaa | St. Moritz 1974 | syöksylasku |  |
Franz Klammer (s. 3. joulukuuta 1953 Mooswald, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihdon olympiavoittaja.
Klammer voitti kultaa kotikisoissa 1976 Innsbruckissa syöksylaskussa. Hän löi hallitsevan mestarin Bernhard Russin ajan 0,33 sekunnilla. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 1974 Klammer voitti kultaa alppiyhdistetyssä ja sai hopeaa syöksylaskussa. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui syöksylaskussa viidenneksi, Lake Placidin olympialaisiin 1980 hän ei päässyt mukaan, Schladmingin MM-kilpailuissa 1982 hän oli syöksylaskussa seitsemäs ja Sarajevon olympialaisissa 1984 päälajissaan vielä kymmenes.
Maailmancupissa Klammer voitti syöksylaskucupin viisi kertaa (1975, 1976, 1977, 1978, 1983), mikä on enemmän kuin kukaan muu alppihiihdossa. Kokonaiskilpailun voittoon ei silti ollut asiaa, sillä Ingemar Stenmark hallitsi muita lajeja ja Klammer keskittyi pääasiassa syöksylaskuun. Kaudella 1974–1975 Klammer voitti kahdeksan yhdeksästä syöksylaskun osakilpailusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Franz Klammer Wikimedia Commonsissa
Franz Klammer Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten syöksylaskun olympiavoittajat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB
Love Story (Taylor Swiftin kappale)

| ”Love Story” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Fearless
 A-puoli: ”Love Story”
 B-puoli: ”Beautiful Eyes”
 Äänitetty : maaliskuu 2008
 Studio : Blackbird Studios  (Nashville, Tennessee)
 Julkaistu: 12. syyskuuta 2008
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Taylor Swift
 Tuottaja(t): Nathan Chapman, Swift
 Tyylilaji: country pop
 Kesto: 03.57
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  4.    country 1.    2.    latauslista 17.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Should’ve Said No” 2008 | ”Love Story” 2008 | ”White Horse” 2008 |
Love Story on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2008. Sen sanoitti Swift ja sen tuotannosta vastasivat Swift ja Nathan Chapman. Se julkaistiin Swiftin toisen studioalbumin Fearless ensimmäisenä virallisena singlenä 12. syyskuuta 2008.
”Love Story” on yksi Swiftin tunnetuimmista ja menestyneimmistä kappaleista. Kappale nousi Yhdysvalloissa countrylistan ykköseksi ja Billboard Hot 100 -listan sijalle 4.  Single on myynyt Yhdysvalloissa kahdeksankertaisesti platinaa. Se nousi listoille useissa maissa. Australiassa kappale oli listaykkösenä. Britannian singlelistalla se oli parhaimmillaan sijalla 2. Suomessa kappale pääsi latauslistan sijalle 17. ”Love Story” on crossover-hitti, jota soitettiin radiossa sekä country- että popkanavilla.
Kappale on rakkauslaulu, jossa viitataan Romeon ja Julian tarinaan. Swift on kuitenkin muuttanut tarinaan onnellisen lopun.
Uusi levytys kappaleesta julkaistiin 12. helmikuuta 2021. Uuden version nimi on ”Love Story (Taylor’s Version)”. Swift levyttää kuusi ensimmäistä albumiaan uudelleen jouduttuaan kiistaan entisen levy-yhtiönsä Big Machinen kanssa albumien master-nauhoitusten oikeuksista. Myös uusi versio menestyi kaupallisesti ja nousi Yhdysvalloissa countrylistan ykköseksi. Swift on Dolly Partonin ohella ainoa artisti, joka on päässyt listan kärkeen kahdella saman kappaleen levytyksellä.
Taustaa

”Love Story” kertoo Swiftin nuoruuden ihastuksesta, joka ei ollut suosittu Swiftin perheen ja ystävien keskuudessa. Suurin osa tarinasta on kuitenkin fiktiivistä. Swift on sanonut "Se on romanttisin laulu, jonka olen kirjoittanut eikä se ole edes kenestäkään, jonka kanssa olisin oikeasti seurustellut." Lyriikoissa viitataan William Shakespearen tarinaan Romeo ja Julia (1597). Kappaleen sanoitukset on kuvattu Julian näkökulmasta. Swift on korvannut Romeon ja Julian alkuperäisen traagisen johtopäätöksen onnellisella lopulla.
Vastaanotto

Kappale sai hyvän vastaanoton arvosteluissa. Kriitikot kehuivat erityisesti Swiftin kirjoitustyyliä ja kappaleen tarinaa.
Kappaleesta tuli yksi Swiftin tunnetuimmista ja menestyneimmistä kappaleista. ”Love Story” on crossover-hitti, jota soitettiin sekä country- että popkanavilla. Kappale nousi Yhdysvalloissa countrylistan kärkeen ja Billboard Hot 100 -listan sijalle 4. Kappaleesta tuli Yhdysvalloissa yksi aikansa myydyimmistä kappaleista ja digitaalisista singleistä. Recording Industry Association of America (RIAA) on palkinnut singlen Yhdysvalloissa kahdeksankertaisella platinalla.
”Love Story” -kappaleesta tuli hitti myös kansainvälisesti. Kappale nousi listaykköseksi Australiassa. Se on sittemmin myynyt Australiassa 14-kertaista platinaa. Kappale nousi Britannian singlelistan kakkossijalle. Suomessa kappale oli latauslistalla sijalla 2. Vuoteen 2021 mennessä kappaletta oli myyty maailmanlaajuisesti 18 miljoonaa kappaletta.
Musiikkivideo

Kappaleeseen liittyvän musiikkivideon ohjasi Trey Fanjoy, joka on ohjannut myös pääosan Swiftin edellisistä videoista. Video on ajankuva, joka ottaa vaikutteita keskiajan, renessanssin ja Britannian Regencyn (1813) aikakausilta. Videolla seurataan Swiftiä sekä malli Justin Gastoniä kun he tapaavat yliopiston kampuksella ja kuvittelevat itsensä keskelle edellä mainittuja aikakausia.
Esitykset

Swift on esittänyt Love Storyn livenä lukuisia kertoja konserteissa, televisiossa ja radio-ohjelmissa. Kappale on ollut mukana hänen kaikilla kiertueillaan alkaen  Fearless Tour -kiertueesta (2009-10). Liveversio kappaleesta on julkaistu konserttielokuvissa Speak Now: World Tour Live (2011), The 1989 World Tour Live (2015) ja Taylor Swift: The Eras Tour (2023). Vuonna 2014 Swift esitti kappaleesta uuden version Live Lounge -ohjelmassa. "Love Storyn" ovat levyttäneet lukuisat muutkin artistit, kuten Joe McElderry ja Forever the Sickest Kids.