stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
William Booth

William Booth
William Booth (10. huhtikuuta 1829 Nottingham – 20. elokuuta 1912 Lontoo) oli brittiläinen metodistisaarnaaja, joka perusti Pelastusarmeijan ja toimi sen ensimmäisenä kenraalina (1878–1912). Hänen vaimonsa oli Pelastusarmeijan äidiksi kutsuttu Catherine Booth.
Booth toimi saarnaajana metodistikirkon piirissä vuosina 1851–1861. Kun hänen ei sallittu ryhtyä kokopäiväisesti kiertäväksi evankelistaksi, hän erosi metodistikirkon palveluksesta ja aloitti vapaan evankelioimistyön. Yhdessä lahjakkaan ja lujatahtoisen vaimonsa Catherine Mumfordin kanssa hän ryhtyi evakelioimistyöhön Itä-Lontoossa 1865. Heihin liittyi joukko uskovaisia, jotka halusivat toimia heidän kanssaan. Ryhmän nimenä oli ensin Kristillinen lähetys, vuonna 1878 otettiin käyttöön nimi Salvation Army. William Boothista tuli Pelastusarmeijan ensimmäinen kenraali. Hän oli hyvin järjestelykykyinen ja osasi kehittää menetelmiä, jotka tavoittivat suurkaupungin työväestöä.
Salvation Army -nimen myötä järjestäydyttiin sotavoimien mallin mukaan: järjestön äänenkannattajaksi tuli Sotahuuto (The War Cry), Boothista tuli virallisesti ”kenraali” ja papisto sai eri sotilasarvoja ”upseereina”. Muista jäsenistä tehtiin ”sotilaita”. Booth ja muut sotilaat tässä ”Jumalan armeijassa” käyttivät Pelastusarmeijan omaa univormua kokouksissa ja muissa hengellisissä tilaisuuksissa.
Booth on kirjoittanut vuonna 1893 julkaistun laulun ”O boundless salvation! Deep ocean of love”. Se on Pelastusarmeijan ”profiiilaulu” ja se on käännetty kaikille kielille, joilla Pelastusarmeija toimii ja on usein Pelastusarmeijan laulukirjan ensimmäinen laulu. Se on Suomen Pelastusarmeijan laulukirjassa laulu 139 ”Oi, armonsa meri niin valtava on, niin syvä, niin kirkas, niin mittaamaton!” Ruotsin kirkon virsikirjassa, jota Ruotsin Pelastusarmeija käyttää, se on virsi 226 ”O gränslösa frälsning”. Sen suomenkielinen käännös suomenkielisessä virsikirjassa on Pekka Kivekkään käännös vuodelta 1996 ”Oi Kristuksen rakkaus mittaamaton, se kuin meri mahtava, kuohuva on!”
Teoksia

Ohjesääntöjä pelastussotilaille. Suom. J. F. Johansson. Pelastusarmeijan päämaja, 1902.
Ohjesääntöjä kenttäupseereille pelastusarmeijassa. Suom. J. F. Johansson. Pelastusarmeijan päämaja, 1902–1903.
Sydämen puhtaus : kirjeitä pelastussotilaille ja muille. Pelastusarmeijan päämaja, 1906.
Kenraali William Booth'in antamia ohjeita ja sääntöjä kenttäupseereille Pelastusarmeijassa : 1 - 6 vihko. Pelatusarmeijan päämaja, 1910.
Kenraalin antamia ohjesääntöjä pelastusarmeijan sotilaille. Pelastusarmeijan päämaja, 1916
Pelastusarmeijan upseerien ohjesäännöt : 1, periaatteet : 2, menetelmät. Suom. Hilkka Taskin. Suomen pelastusarmeijan säätiö, 1975
Aiheesta muualla

Pelastus-armeija: Historia (Arkistoitu – Internet Archive)
Maailman Historia -lehti: Loi valoa englannin pimeyteen
Christian History: William Booth - First General of the Salvation Army (englanniksi)
William Booth Biography (englanniksi)
Encyclopædia Britannica: William Booth (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Florence Foster Jenkins

| Florence Foster Jenkins |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1868
Kuollut: 26. marraskuuta 1944 (76 vuotta)
Muusikko
Aktiivisena:  1912–1944
Tyylilajit:  outsider music (käännä suomeksi) 
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  RCA Victor 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Florence Foster Jenkins (19. heinäkuuta 1868, Wilkes-Barre, Pennsylvania – 26. marraskuuta 1944, New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen sopraano, joka tuli tunnetuksi laulutaidon puutteesta.
Teatteri ja elokuva

Chris Ballancen Jenkins-näytelmää esitettiin vuonna 2001 Edinburgh Fringe -taidefestivaaleilla.
Peter Quilterin kirjoittama Jenkins-komedia Suurenmoista sai Suomen-ensi-iltansa lokakuussa 2006 Helsingin kaupunginteatterissa, pääosassa Riitta Havukainen. Syksyllä 2009 näytelmä sai ensiesityksensä Åbo Svenska Teaterissa, pääroolissa Pirkko Mannola. Näytelmän kantaesitys oli Lontoossa vuonna 2005.
Stephen Frearsin ohjaamassa elokuvassa Florence (2016), Jenkinsiä näyttelee Meryl Streep. Xavier Giannolin komediaelokuva Marguerite (2015) noudattaa Jenkinsin tarinaa löyhästi. Aikakausi on sama, 1920-luku, mutta ympäristönä on Ranska, ja tarinassa Marguerite on vakuuttunut kyvyistään. Elokuva on saanut lukuisia palkintoja.
Aiheesta muualla

Vanhatalo, Kimmo: Florence Foster Jenkins ja huonon laulun taika. Yle.fi
Flott, Søren: Florence Foster Jenkins: Laulutaidoton diiva veti salin täyteen yleisöä historianet.fi 25.08.2016
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Belgia  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Yle 
Muut:  Europeana  SNAC
Inkermanin taistelu

Inkermanin taistelu on yksi merkittävimmistä taisteluista Krimin sodassa Krimin niemimaalla. Se käytiin 5. marraskuuta 1854 Venäjän keisarikunnan sekä liittoutuneiden Ison-Britannian, Ranskan ja Osmanien valtakunnan välillä. Taistelun seurauksena venäläisten joukkojen taistelutahto heikkeni, kun Sevastopolin piiritystä ei onnistuttu murtamaan liittoutuneiden joukoilta. Epäonnistuneen hyökkäyksen seurauksena sota muuttuikin asemasodaksi.
Hyökkäys

Marraskuun 5. päivänä 1854 Venäjän keisarikunnan sotilaat aloittavat hyökkäyksen kohti liittoutuneiden puolustuslinjaa. Venäläisten joukkojen ylivoima oli yli 15-kertainen taisteluiden alettua, mutta vajaat 3 000 liittouman sotilasta onnistuivat säilyttämään asemansa. Suurta ylivoimaa ei onnistuttu hyödyntämään maaston tuomien vaikeuksien vuoksi ja sumuisen sään takia. Tiiviinä joukkoina kulkeneita venäläissotilaita vastaan oli helppo puolustautua, koska näillä oli käytössään heikot, hitaasti ladattavat ja epätarkat musketit, kun puolestaan brittisotilailla oli käytössään modernimmat ja nopeammat kiväärit. Huono näkyvyys ja vaikeakulkuinen maasto vaikeuttivat merkittävästi joukkojen komentajien toimintaa Inkermanin taistelussa, jonka vuoksi Inkermanin taistelua kutsutaankin joissakin yhteyksissä ”sotilaiden taisteluksi”.
Taistelun lopputulos

Inkermanin taistelun yhteydessä molemmat osapuolet kärsivät huomattavat tappiot. Suhteutettuna osapuolien vahvuuksiin, kärsi liittouman puolella taistelleet suuremmat tappiot, mutta absoluuttisesti mitattuna Venäjä kärsi enemmän miestappioita. Venäjän keisarikunta ei onnistunut kuitenkaan murtamaan Sevastopolin piiritystä, joten taistelun voitti liittouma. Inkermanin taistelu johti lopulta Venäjän sotaonnen ja taistelumoraalin kääntymiseen, eikä ratkaisuja pyritty hakemaan enää suorilla hyökkäyksillä, vaan taistelut muuttuivat asemasodaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inkermanin taistelu Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Israel  Yhdysvallat
Amerikanliitohaukka

| Amerikanliitohaukka |
| --- | --- |
 Amerikanliitohaukka saaliineen.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat
Alaheimo::  Elaninae
Suku::  Elanus
Laji::  leucurus
Alalaji::  Elanus leucurus leucurus (Vieillot, 1818) Elanus leucurus majusculus Bangs & T. E. Penard, 1920
Kaksiosainen nimi
 Elanus leucurus  (Vieillot, 1818) 

Katso myös
   Amerikanliitohaukka Wikispeciesissä   Amerikanliitohaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amerikanliitohaukka (Elanus leucurus) on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintu. Sen elinaluetta ovat Argentiina, Aruba, Belize, Bolivia, Brasilia, Kanada, Chile, Kolumbia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Guyana, Honduras, Meksiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Suriname, Trinidad ja Tobago, Yhdysvallat, Uruguay ja Venezuela. Sen populaatio on kasvamassa Yhdysvalloissa.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset seudut ja lähinnä laidunalueet.
Jurvan seurakunta

| Jurvan seurakunta |
| --- | --- |
 Jurvan kirkko.
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Perustettu:  1859
Lakkautettu:  2009
Liitettiin:  Kurikan seurakuntaan
Pääkirkko:  Jurvan kirkko
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jurvan seurakunta oli vuosina 1859–2009 Jurvassa toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Jurvan seurakunta kuului alkujaan Laihian emäseurakuntaan ja seurakunta mainitaan rukoushuonekuntana jo 1734. Jurvasta muodostettiin kappeli 1773 ja emäseurakunta 1859.
Herätysliikkeet

Jurvan seurakunta kuuluu muun Seinäjoen eteläisen ja läntisen alueen tavoin voimakkaaseen ja yhtenäiseen evankelisen herätysliikkeen tukialueeseen.
Papisto > Kirkkoherrat

1865–1872: kirkkoherra Oskar Vilhelm Forsman
1872–1887: kirkkoherra Jakob Cederberg
1888–1902: kirkkoherra Oskar Forsman
1902–1903: vt. kirkkoherra Aukusti Oravala
1903–1911: kirkkoherra Emil Johannes Lindberg
1912–1919: kirkkoherra Kustaa Evert Koskimies
1920–1946: kirkkoherra Johan Väinö Kustaa Wahervuori
1948–?: kirkkoherra Uuno Albert Kahra
2002–2005: kirkkoherra Anssi Joutsenlahti
Töysän seurakunta

| Töysän seurakunta |
| --- | --- |
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Lapuan hiippakunta
Perustettu:  1896
Lakkautettu:  2013
Liitettiin:  Alavuden seurakuntaan
Pääkirkko:  Töysän kirkko
Infobox OKNimi-testi OK: 
Töysän seurakunta oli vuosina 1896–2013 Töysässä toiminut evankelis-luterilainen seurakunta. Töysän seurakunta perustettiin alkujaan Alavuteen kuuluvaksi saarnahuonekunnaksi 1798 ja oman papin Töysä sai vuonna 1800. Töysästä tuli itsenäinen kirkkokunta 1896 mutta käytännössä tämä toteutui vasta 1926.
Herätysliikkeet

Töysän seurakunta kuuluu muun Etelä-Pohjanmaan tavoin evankelisen herätysliikkeen selvään tukialueeseen. Töysä kuuluu maakunnan itäosan epäyhtenäiseen kannatusalueeseen.
Papisto > Kirkkoherrat

1926–1958: kirkkoherra Väinö Johannes Tuomola
1959–1966: kirkkoherra Pekka Verner Lavaste
1968–1970: kirkkoherra Risto Pekka Ahva
1970–1974: kirkkoherra Teuvo Veikkola
1974: vt. kirkkoherra Erkki Väänänen
1975–1981: kirkkoherra Kari Antti Aukusti Pokela
1981–?: kirkkoherra Pauli Pasi Kaivosoja
Asemakeskus

Asemakeskus on Tampereen rautatieaseman päälle ja ympäristöön suunniteltu rakennuskokonaisuus. Asemakeskus koostuu aseman päälle rakennettavasta kannesta, puistosta ja tornitaloista. Puisto sijoittuu aseman länsipuolelle ja tornit aseman ympäristöön sekä kannelle. Hankkeen suunniteltu aloitusvuosi on 2022 ja sen on arvioitu valmistuvan kokonaisuudessaan 2030-luvulla. Hankkeen aloitusta kuitenkin lykättiin vuoteen 2023 jääkiekon mm-kisojen vuoksi. Toukokuun lopussa 2023 tiedotettiin ettei asemakeskusta aloitetakkaan, vaan koko alue suunnitellaan uusiksi ja kytketään yhdeksi kokonaisuudeksi pohjoiskannen kanssa. Hankkeen aloitusvuosi lykkääntyi vuoteen 2026 ja näin ollen hanke viivästyy neljällä vuodella. Vuonna 2024 aloitettiin rakentamisen valmistelevat työt. Hankkeen varsinaisen rakentamisen on määrä alkaa tammikuussa 2025.lähde?
Tornion yhteislyseon lukio

| Tornion yhteislyseon lukio |
| --- | --- |
 Tornion yhteislyseon lukio huhtikuussa 2020. Rakennuksessa on aikaisemmin toiminut Tornionlaakson kauppaoppilaitos, myöhemmin Tornion liiketalouden ja tietotekniikan instituutti (TLTI).
Sijainti:  Kauppakatu 29, 95400 Tornio
Koordinaatit:  65.85016°N, 24.14081°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Perustettu:  1884
Rehtori:  Marko Kaarlela
Tornion yhteislyseon lukio
Tornion yhteislyseon lukio (TYL) on suomenkielinen, Torniossa toimiva lukio, joka on perustettu vuonna 1884.
Lukiossa on toiminut vuodesta 2006 lähtien kansainvälisyydestä kiinnostuneille nuorille tarkoitettu Eurolinja, jonka opetussuunnitelmassa on sekä suomalaisia että ruotsalaisia piirteitä. Eurolinjaa edelsi vuonna 1998 perustettu Eurolukio. Eurolukio ei saanut erityislukion asemaa.
Tornion yhteislyseon lukion aiempi Suensaaren koulurakennus (7/2008). Koulu toimi tässä vanhassa laajennetussa venäläisessä kasarmirakennuksessa vuodesta 1922. Rakennusta laajennettiin vuonna 1936 ja vuonna 1960.
Vuoden 2005 kouluverkkouudistuksen myötä lukiot Torniossa yhdistettiin ja rakennuksessa ennen toiminut Suensaaren koulu lakkautettiin. Lukio-opinnot siirrettiin Tornion yhteislyseon lukioon ja peruskouluopetus Raumon ja Putaan kouluun. Vuonna 2013 Tornion yhteislyseon lukio siirtyi nykyaikaisempiin tiloihin entisen kauppaoppilaitoksen rakennukseen osoitteessa Kauppakatu 29.
Tunnettuja oppilaita

lähde?
Veli Aine, kauppaneuvos, yo 1939
Fredrik Castrén, vuorineuvos, yo 1947
Leo Heikurainen, metsätieteen professori, yo 1941
Jussi Hooli, vesirakennuksen professori, yo 1957
Paavo Jokinen, metsäneuvos, pääjohtaja, yo 1941
Vilho Lantto, sähkötekniikan professori, yo 1961
Väinö Lassila, varatoimitusjohtaja, yo 1946
Esko Lumikero, Yleisradion toimittaja, yo. 1946
Alpo Marttinen, eversti, Mannerheim-ristin ritari, yo 1927
Asko Oinas, maaherra, yo 1950
Yrjö Massa, kenttäpiispa, yo 1937
Aimo Pajunen, kenraali, yo 1950
Seppo Pelttari, kansanedustaja, yo 1960
Matti Pörhö, kauppaneuvos, liikemies yo 1970
Tauno Viiri, majuri, Mannerheim-ristin ritari, yo 1927
Kaisa Juuso, poliitikko, sosiaali- ja terveysministeri, yo 1979
Katri Kulmuni, poliitikko, valtiovarainministeri, yo vuosi ei tiedossa
Rehtoreita

Luettelo Tornion yhteislyseon lukion rehtoreista ja heidän virkakausistaan.
1884-1885 Bonden, Alexander
1885-1886 Grönström E.O.
1886  1912 Nordberg, Johan
1912-1914 Petra, Karl
1914 Trast, Viktor
1915-1921 Perälä, Väinö
1921-1928 Ollila, Väinö
1928-1929 Kuitti, Kalle
1929-1953 Ollila, Väinö
1953-1971 Kauppi, Kalle
1971-1975 Häkkinen, Niilo
1975-1992 Hakala, Simo
1992- 2004 Pelttari, Maire
2005 Gullsten, Seppo
2005-2013 Pitkänen, Jari
2013 alkaen Kaarlela, Marko
Aiheesta muualla

Tornion yhteislyseon lukio (tornio.fi)
Tornion yhteislyseon lukio (kotisivut) (tyll.fi)
Wikipedia

| Wikipedia |
| --- | --- |

 Kuvakaappaus Wikipedian suomenkielisestä etusivusta vuonna 2012.
Verkkosivusto:  www.wikipedia.org
Slogan:  Vapaa tietosanakirja
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  verkkotietosanakirja
Rekisteröinti:  vapaaehtoinen
Kielet:  291
Omistaja:  Wikimedia Foundation
Luonut:  Jimmy Wales, Larry Sanger
Avattu:  15. tammikuuta 2001
Sisällön lisenssi:  CC Nimeä-JaaSamoin 3.0 suuri osa tekstistä myös GFDL, medioiden lisenssit vaihtelevat
Similarweb-sija:  9. (kesäkuu 2022)
Nykyinen tila:  aktiivinen
Wikipedia on voittoa tavoittelematon, yleishyödyllinen projekti, jonka tarkoituksena on luoda ilmainen avoin tietosanakirja. Wikipedian englanninkielinen versio perustettiin vuonna 2001 ja tietosanakirjaa julkaistiin vuonna 2024 yli 330 kielellä. Wikipedian sisällön luovat ja ylläpitävät pääasiassa vapaaehtoiset, jotka eivät saa siitä taloudellista korvausta. Vapaaehtoistyö on avoin kaikille.
Lähes kaikki Wikipedian sisältö julkaistaan vapailla lisensseillä. Tämä tarkoittaa, että kaikkea Wikipedian sisältöä voi käyttää vapaasti myös kaupallisiin tarkoituksiin, kunhan samat oikeudet tarjotaan edelleen ja alkuperäinen lähde mainitaan. Itse Wikipedia julkaistaan MediaWiki-ohjelmistolla.
16. kesäkuuta 2024 kaikkien Wikipedioiden tietosanakirja-artikkelien määrä oli 63 141 835.  Wikipedia on kaikkien aikojen suurin ja luetuin hakuteos. Wikipediassa on myös muuta sisältöä, kuten luetteloita. Keväällä 2024 EU:n digipalvelusäädöksessä (DSA) EU luokitteli Wikipedian erittäin suureksi verkkoalustaksi.
Wikipediaa ylläpitää Wikimedia Foundation (WMF), voittoa tavoittelematon säätiö, joka sijaitsee San Franciscossa, Yhdysvalloissa. Wikipedia rahoitetaan lahjoituksilla. Monissa maissa ympäri maailmaa on myös riippumattomia Wikimedia-tukiyhdistyksiä ja ryhmiä, jotka työskentelevät yhteistyössä Foundationin kanssa. Suomea lähellä tällaisia ovat Wikimedia Suomi ja kansainvälinen kansalaisjärjestö Wikimedia Europe.
Wikipedian perustajan Jimmy Walesin mukaan Wikipedia on ”pyrkimys luoda ja levittää jokaiselle planeetan asukkaalle heidän omalla kielellään mahdollisimman laadukas vapaa tietosanakirja”.
Perustietoja

Wikipedian kuvituksen tärkeimpänä lähteenä toimii media-arkisto Wikimedia Commons, joka sisältää yli 104 miljoonaa tekijänoikeuksista vapaata tai vapaasti levitettävää kuvaa ja muuta mediatiedostoa. Vuonna 2012 aloitettu Wikidata on Wikipediaa tukeva tietokanta.
Suomenkielisessä Wikipediassa oli 574 738 artikkelia 16. kesäkuuta 2024. Projektin ympärille on myös syntynyt useita sisarhankkeita ja Wikipedian sisältöä kopioidaan monille muille sivustoille.
Similarwebin mukaan Wikipedia on internetin yhdeksänneksi suosituin verkkosivusto maailmassa.  Lukuisat tiedotusvälineet, monet tieteelliset artikkelit ja jopa tuomioistuimet ovat viitanneet Wikipediaan lähteenään. Wikipedia on suurin wiki-pohjainen sivusto ja artikkelien määrällä laskettuna englanninkielinen Wikipedia on suurin englanninkielinen tietosanakirja.
Perustietoja > Kieliversiot

Kaikkia Wikipediaa muokkaavia koskevat  viisi peruspilaria, mutta Wikipedian kieliversiot toimivat myös itsenäisesti. Niillä on omat käytännöt, ja artikkelien sisällön annetaan kehittyä riippumattomasti. Artikkelien ei tarvitse olla käännöksiä toisistaan, ja eri kieliversioihin kirjoitetaankin runsaasti etenkin paikallisluonteista materiaalia, jota ei muunkielisissä Wikipedioissa vielä ole. Muutamat perusperiaatteet, kuten neutraali näkökulma, sitovat kuitenkin kaikkia versioita.
Eri kieliversiot linkittävät toisiinsa sivun vasemmassa reunassa sijaitsevien Wikidataan keskitettyjen interwiki-linkkien avulla. Lisäksi eri kieliversioilla on runsaasti kuva- ja muuta mediamateriaalia omilla sivustoillaan, tai yhteisesti Wikimedia Commonsin alaisuudessa.
Alexan mukaan arviolta 60 prosenttia kaikista Wikipedian käynneistä kohdistuu englanninkieliseen versioon. Loput jakaantuvat muiden kieliversioiden kesken.
Joulukuussa 2020 Wikipediaa julkaistiin 314 eri kielellä. Niistä kahdeksassatoista on yli miljoona artikkelia, 68:ssa yli 100 000 artikkelia ja 151:ssa yli 10 000 artikkelia. Suurin on englanninkielinen Wikipedia, jossa on yli kuusi miljoonaa artikkelia. cebuanonkielisessä on noin 5,4 miljoonaa, ruotsinkielisessä 3,5 miljoonaa, saksankielisessä 2,8 miljoonaa, ranskankielisessä 2,5 miljoonaa ja hollanninkielisessä 2,1 miljoonaa artikkelia. Muut yli miljoonan artikkelin kieliversiot ovat venäjän-, italian-, espanjan-, puolan-, waray-warayn-, vietnamin-, japanin-, egyptinarabian-, kiinan-, arabian-, ukrainan- ja portugalinkielinen Wikipedia.
Historia

Pääartikkeli: Wikipedia:Aikajana
Wikipedia on sukua vuonna 2000 perustetulle Nupedialle. Sen tavoitteena oli avoin tietosanakirja, joka tuotettaisiin vertaisarvioinnin kautta. Nupedia epäonnistui, sillä siihen syntyi kahdessa vuodessa vain parikymmentä artikkelia.
Wikipedia lähti liikkeelle englanninkielisenä hankkeena 15. tammikuuta 2001. Sen perustivat internet-yrittäjä ja Nupedian perustaja Jimmy Wales ja Wikipediaan toimittajaksi palkattu Larry Sanger. Wikipedian merkittävin ero Nupediaan oli wiki-periaate, jonka mukaan artikkeleita voi toimittaa kuka tahansa. Alun perin Wikipedian ylläpidosta vastasi Walesin Bomis-yritys, mutta vastuu on sittemmin siirretty Wikimedia Foundationille. Sanger on sittemmin vetäytynyt projektista ja perustanut oman Citizendium-hankkeen, tietosanakirjan ilman Wikipedian väitettyjä avoimuudesta johtuvia ongelmia.
Suomenkielinen Wikipedia perustettiin virallisesti 21. helmikuuta 2002. Ensimmäinen artikkeli ”Kaskinen” luotiin toukokuussa. Artikkelimäärä alkoi kasvaa vasta vuonna 2003, jolloin sadas artikkeli kirjoitettiin alkuvuodesta ja tuhannes artikkeli heinäkuussa. Joulukuussa valittiin ensimmäiset ylläpitäjät.
10 000 artikkelia 14. lokakuuta 2004.
50 000 artikkelia 22. helmikuuta 2006.
100 000 artikkelia 11. helmikuuta 2007.
200 000 artikkelia 12. huhtikuuta 2009.
250 000 artikkelia 24. syyskuuta 2010.
300 000 artikkelia 26. kesäkuuta 2012.
350 000 artikkelia 9. heinäkuuta 2014.
400 000 artikkelia 29. elokuuta 2016.
450 000 artikkelia 12. tammikuuta 2019.
500 000 artikkelia 28. joulukuuta 2020.
Muokkaaminen ja käytännöt

Wikipedia käyttää wikiksi kutsuttua tekniikkaa, jonka avulla jokainen sivustolla vieraileva voi muokata sivustoa. Sen ansiosta suurikin käyttäjämäärä voi työskennellä samanaikaisesti, ja myös sivuja voi päivittää helpommin kuin tavallisia verkkosivuja. Toisaalta ilkivalta ja muokkaajien väliset erimielisyydet ovat osa wikien arkipäivää.
Internetissä on julkaistu muitakin tietosanakirjoja, jotka ovat yleensä pohjautuneet perinteisempään toimituspolitiikkaan. Esimerkkejä niistä ovat olleet Stanford Encyclopedia of Philosophy ja h2g2. Wikipedia eroaa niistä paitsi tekniikkansa puolesta, myös lisenssiehdoiltaan.
Wikipedian toimitustyö perustuu käytännöille, joiden avulla muokkaajat määrittelevät, mikä aineisto soveltuu tietosanakirjaan. Näiden käytäntöjen pohjalta myös pyritään ratkaisemaan käyttäjien välisiä erimielisyyksiä. Tärkeitä käytäntöjä ovat esimerkiksi ”neutraali näkökulma”, joka tarkoittaa, että artikkelit eivät saa ottaa kantaa minkään näkemyksen puolesta. Toinen käytäntö kieltää ”uuden tutkimuksen”, jolla tarkoitetaan tietoja, joita ei voida tarkistaa mistään lähteistä. Tämä perustuu sille ajatukselle, että hakuteoksena Wikipedia ei ole ensisijainen tietolähde vaan siihen vain kootaan tietoa muista lähteistä.
Lähes kaikki Wikipedian käyttäjät voivat muokata sen sisältöä ja luoda siihen uusia artikkeleita. Wikipedia perustuu ajatukselle, että yhteistyön tuloksena syntyy vähitellen laadukkaampia artikkeleita. Tämä ajatus on peräisin avoimen lähdekoodin ohjelmistohankkeista. Avoimuus ja oletus, että ihmiset yleensä tarkoittavat hyvää, aiheuttaa sen, että artikkelit saattavat joutua ilkivallan kohteiksi ja niihin saatetaan lisätä virheellisiä tietoja. Toisaalta seurauksena voi olla muokkaussota, joka tarkoittaa Wikipedian käyttäjien välistä selkkausta, jossa käyttäjät yhä uudestaan kumoavat toistensa muokkauksia. Ongelmiin pyritään vastaamaan asianmukaisilla käytännöillä, ohjelmallisilla työkaluilla ja vapaaehtoistyönä toimivalla valvonnalla.
Wikipedian perustaja Jimmy Wales kutsuu sitä mieluummin "vapaan kulttuurin liikkeeksi" kuin avoimen lähdekoodin projektiksi.
Wikipedian filosofian mukaan artikkelit eivät ole koskaan valmiita, vaan niihin voidaan aina tehdä parannuksia. Muokkaajilla säilyy tekijänoikeus omiin muokkauksiinsa, mutta GFDL-lisenssi takaa niiden vapaan käytön Wikipedian sisällä. Siksi artikkeleita ei omista kukaan, vaan päätökset niiden suhteen tehdään yhdessä. Wikipediassa pyritään konsensukseen päätöksenteossa, mikä tarkoittaa, että pyrkimyksenä on aina saavuttaa käyttäjien mahdollisimman laaja tuki käytännöille. Yksinkertaiseen enemmistöön perustuvaa äänestystä ei juuri koskaan käytetä. Jimmy Wales on kuitenkin säilyttänyt oikeuden puuttua toimintaan, ja tärkeissä asioissa hän saattaa puuttua päätöksentekoon.