stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zimbabwe
Historia > Robert Mugabe Zimbabwen hallitsijana 1980–2017 > Grace Mugabe

Keskeinen syy maan armeijan Mugaben syrjäyttämisen ajoitukseen oli Mugaben vaimon Grace Mugaben vahvistunut asema. Mugaben yli 40 vuotta puolisoaan nuorempi vaimo Grace Mugabe tiedettiin poliittisesti kunnianhimoiseksi ja hänen arveltiin yleisesti pyrkivän järjestelemään itsensä miehensä seuraajaksi. Mugabe oli vain hieman aiemmin erottanut varapresidentti Emerson Mangagwan ja tämän arveltiin tapahtuneen Grace Mugaben yllyttämänä, jotta hän saisi potentiaalisen kilpailijan pois tieltään. Vuonna 1996 presidentin kanssa naimisiin mennyt tämän entinen sihteeri tunnettiin ylellisen elämäntapansa takia nimellä "Gucci Grace".
Historia > Mugaben jälkeen

Elokuussa 2018 Zimbabwessa pidettiin vaalit, joissa presidentti Emmerson Mnangagwa sai ensimmäisellä kierroksella 50,8% äänistä ja vahvin vastaehdokas oppositiopuolue MDC:n ehdokas Nelson Chamisa 44,3%. Hallitseva ZANU-PF-puolue sai ylivoimaisen voiton myös samassa yhteydessä pidetyissä parlamenttivaaleissa. Oppositio ei tunnustanut tulosta, vaan sen mukaan vaalit eivät toteutuneet rehellisesti.
77-vuotias Mnangagwa siis valittiin vaaleissa Zimbabwen presidentiksi seuraavaksi viisivuotiskaudeksi. Hän on ollut mukana vuosikymmeniä Zimbabwen politiikassa ja hän oli Mugaben pitkäaikainen luottomies siihen saakka, kun Mugaben vaimo Grace Mugabe alkoi kokea hänet kilpailijakseen. Myös ZANU-PF-puolue jatkaa vallassa ja todellinen muutos Zimbabwessa Robert Mugaben väistyttyä vaikuttaa jääneen vähäiseksi.
Syyskuussa 2019 tuli tieto, että entinen pitkäaikainen presidentti Robert Mugabe on kuollut sairaalassa Singaporessa 95-vuotiaana. Mugabelle järjestettiin valtiollinen hautajaisseremonia Hararen jalkapallostadionilla.
Zimbabwe on yrittänyt päästä uudelleen Kansainyhteisön jäseneksi, jonka ulkopuolella se on ollut vuodesta 2003 lähtien.  Toistaiseksi tämä ei ole onnistunut, sillä parannuksia maan ihmisoikeustilanteessa ei ole pidetty riittävinä.
Politiikka

Zimbabwe on presidentillinen tasavalta. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle, kausien lukumäärä on rajoitettu lakiuudistuksessa kahteen kauteen. Pääministerin virkaa ei ole. Kaksikamarisen parlamentin ylähuoneessa eli senaatissa on 93 jäsentä, joista 60 valitaan vaaleilla, 10 on hallintoalueiden kuvernöörejä, 18 perinteisiä kyläpäälliköitä ja viisi presidentin nimeämiä edustajia. Alahuoneen 210 jäsentä valitaan suoralla vaalilla.
Vuoden 2013 vaalien jälkeen maan suurimmat puolueet ovat presidentti Mugaben puolue Zimbabwe African National Union-Patriotic Front eli ZANU-PF (37 senaattoria, 160 kansanedustajaa) ja entisen pääministeri Tsvangirain perustama puolue Movement for Democratic Change MDC (23 senaattoria, 49 kansanedustajaa).
Parlamenttivaaleissa heinäkuussa 2018 voitti valtapuolue ZANU-PF, joka sai ylivoimaisen enemmistön maan parlamenttiin.Samalla kertaa valittiin myös presidentti,  ehdokkaina olivat valtapuolueen istuva presidentti Emmerson Mnangagwa ja opposition MDC:n  Nelson Chamisa, jota kannattivat erityisesti nuoret. Tulokset viivästyivät, ja oppositio syytti valtapuoluetta vehkeilystä. Istuvan presidentin ja ZANU-PF:n johtajan Mnangagwan ilmoitettiin voittaneen vaalit jo ensimmäisellä kierroksella.
Politiikka > Vapauksien kehitys

Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Zimbabwe ei ole vapaa maa. Afrikan kansallisliitto – Isänmaallinen rintama (ZANU-PF) on hallinnut Zimbabwen politiikkaa itsenäistymisestä vuonna 1980, osittain toteuttamalla ankaria poliittista iskuja oppositiota, kriittistä mediaa ja muita erimielisyyden lähteitä vastaan. Presidentti Emmerson Mnangagwa nousi valtaan vuonna 2017 sen jälkeen, kun armeija puuttui asiaan pitkäaikaisen presidentin Robert Mugaben syrjäyttämiseksi hallitsevan puolueen ryhmittymien jakautuessa. Uusi hallinto on kuitenkin suurelta osin säilyttänyt Mugaben hallinnolta perimän oikeudellisen, hallinnollisen ja turvallisuusarkkitehtuurin, ja alkuvaiheen parannusjakson jälkeen se on tehostanut sortotoimia vahvistaakseen valtaansa. Endeeminen korruptio, heikko oikeusvaltio sekä työntekijöiden ja maaoikeuksien heikko suojelu ovat edelleen Zimbabwen kriittisiä haasteita.
Hallinnollinen jako

Zimbabwe on jaettu kahdeksaan provinssiin ja kahteen kaupunkialueeseen, joilla on provinssin status.
| Maakunta | Numero  kartassa | Maakuntakeskus | Pinta-ala  (km²) | Väkiluku  (8/2017) | Kaupunki- väestö (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulawayo | 1 | (kaupunki) | 479 | 738 600 | 100,0 |
| Harare | 2 | (kaupunki) | 872 | 1 973 906 | 95,4 |
| Manicaland | 3 | Mutare | 36 459 | 1 861 755 | 15,4 |
| Mashonaland Central | 4 | Bindura | 28 347 | 1 441 944 | 7,8 |
| Mashonaland East | 5 | Marondera | 32 230 | 1 366 522 | 11,2 |
| Mashonaland West | 6 | Chinhoyi | 57 441 | 1 567 449 | 21,0 |
| Masvingo | 7 | Masvingo | 56 566 | 1 553 145 | 9,4 |
| Matabeleland North | 8 | Lupane | 75 025 | 744 841 | 5,4 |
| Matabeleland South | 9 | Gwanda | 54 172 | 810 074 | 13,5 |
| Midlands | 10 | Gweru | 49 166 | 1 514 325 | 31,9 |
Talous

Viime vuosina Zimbabwen taloudellinen vapaus on heikentynyt pahasti. Talouden infrastruktuuri on kärsinyt pahasti, ilmapiiri on lähes vihamielinen ulkomaalaisia sijoittajia kohtaan. Työmarkkinoita säännellään rajusti, työllistäminen on työlästä, sivukulut suuret ja työntekijän irtisanominen on vaikeaa. Vuonna 2008 työttömiä oli 80 prosenttia, vuonna 2009 luvun arvioitiin nousseen 95 prosenttiin.
Epävirallisen talouden osuus Zimbabwen bruttokansantuotteesta on 64,1 prosenttia.
Vuonna 2009 julkiset menot olivat 98,7 prosenttia bruttokansantuotteesta. Ne rahoitettiin pitkälti painamalla seteleitä, mikä johti hyperinflaatioon. Valtionyrityksiä tuetaan vahvasti, verot ja tullit ovat korkeita. Taloudellinen sääntely tulee yrityksille kalliiksi, yrityksen aloittaminen tai lopettaminen on hidasta ja kallista. Inflaatio nousi satoihin prosentteihin vuonna 2006 ja kiihtyi sen jälkeen. Hyperinflaation vuoksi Zimbabwe kasvatti seteliensä kokoa useaan otteeseen vuonna 2008. 16. tammikuuta 2009 Zimbabwe ilmoitti alkavansa painaa sadan biljoonan dollarin seteleitä. Setelin arvo oli julkaisupäivänä vain noin 250 euroa ja laski siitä nopeasti. Aikaisemmin samana vuonna se otti käyttöön myös 50 miljardin dollarin setelin. Setelien nimellisarvojen kasvaessa Zimbabwen dollaria uudistettiin kolme kertaa vuosina 2006-2009, jona aikana seteleistä poistettiin yhteensä 25 nollaa. Hyperinflaatiosta johtuen Zimbabwe salli muiden valuuttojen käytön tammikuun lopussa 2009.
Vuosina 2009–2019 maassa käytettiin useita ulkomaanvaluuttoja, eniten Yhdysvaltojen dollaria. Zimbabwe palasi oman valuuttansa käyttöön 2019, mutta se menetti arvoaan nopeasti, ja vuonna 2022 Yhdysvaltojen dollari otettiin jälleen käyttöön viideksi vuodeksi.
Merkittävimmät luonnonvarat ovat kaivosteollisuuden tuotteita: kivihiili, kromi, asbesti, kulta, nikkeli, kupari, rauta, vanadiini, litium, tina ja platina-ryhmän metallit. Merkittävimmät vientituotteet ovat olleet platina ja kulta, puuvilla ja muut tekstiilit sekä tupakka.
Kaupallinen maanviljelys on 2000-luvulla lakannut lähes kokonaan. Maissi on tärkein ruokakasvi ja perinteisesti tärkein myyntiin kasvatettava kasvi on ollut tupakka, toiseksi tärkein puuvilla.
Väestö

Zimbabwen tärkeimmät etniset ryhmät ovat shonat (82 %) ja ndebelet (14 %). Muihin afrikkalaisiin kansoihin kuuluu 2 % väestöstä, valkoisia on alle 1 %, aasialaisia ja muita noin 1 %.
Noin neljännes Zimbabwen väestöstä on kristittyjä ja lisäksi noin puolet kristinuskon ja alkuperäisuskontojen sekoitusta harjoittavia. Loput ovat pääosin perinteisen animistisen uskon harjoittajia. Muslimeita on noin yksi prosentti.
HIV ja AIDS ovat maassa vakavia ongelmia. vuonna 2008 arvioitiin, että 15,3 % aikuisista oli HIV-positiivisia. Vuonna 2007 AIDSiin kuoli 140 000 henkeä, ja tautia sairasti 1,3 miljoonaa zimbabwelaista.
Vuonna 2008 maassa puhkesi koleraepidemia, ja ainakin 550 henkeä sai surmansa.
Väestö > Koulutus

Vuoden 1980 itsenäistymisestä asti Zimbabwe on panostanut koulutukseen kovasti. 1970-luvulla vain puolet mustista lapsista kävi koulua, mutta nykyisin suurin osa lapsista käy ala-astetta siitä huolimatta, että koulutus on maksullista. Yksityisissä ja kirkkojen ylläpitämissä kouluissa on korkeammat maksut ja parempi varustelutaso kuin valtion kouluissa. Valtio ylläpitää seitsemää yliopistoa, joista suurimmat ovat Zimbabwen yliopisto Hararessa ja Teknillis-luonnontieteellinen yliopisto Bulawayossa. Kirkot ylläpitävät kolmea yliopistoa. Maassa toimii myös useita ammattikorkeakouluja, joista valmistuu opettajia, sairaanhoitajia ja insinöörejä.
Kulttuuri

Monet Afrikan mantereen tärkeimmistä englanninkielisistä kirjailijoista ovat zimbabwelaisia, kuten Dambudzo Marechera, Chenjerai Hove, Yvonne Vera, Charles Mungoshi, Tsitsi Dangarembga ja Shimmer Chinodya. Nuoremman polven kirjailijoita edustaa muun muassa NoViolet Bulawayo. Maassa on julkaistu kirjallisuutta myös paikallisilla kielillä jo 1950-luvulta alkaen.
Perinteisen ruokavalion perusta on maissipuuro, jota kutsutaan shonankielisellä nimellä sadza. Sen kanssa syödään vihanneksia, lihaa tai kalaa, etenkin kuivattu kala on suosittua.
Mbira eli sormipiano on tunnettu alueella jo tuhat vuotta. Sitä soittaa myös Zimbabwen tunnetuin perinnemuusikko Thomas Mapfumo, joka yhdistää shonien perinteistä musiikkia länsimaisiin vaikutteisiin..
Shona-kansan veistoksissa on omaleimainen tyyli. Niitä on tehty ainakin 2 000 vuoden ajan.
Sambian rajalla sijaitsevien Victorian putousten lisäksi Zimbabwessa on neljä Unescon Maailmanperintöluettelon kohdetta:
Khamin raunioiden kansallismonumentti (kulttuurikohde)
Mana Poolsin kansallispuisto sekä Sapin ja Cheworen safarialueet (luontokohde)
Matobon kukkulat (kulttuurikohde)
Suur-Zimbabwen kansallismonumentti (kulttuurikohde)
Kulttuuri > Media

Kaikki Zimbabwen sähköiset mediat ovat valtion hallinnassa ja seuraavat hallituksen linjaa.
Valtio julkaisee myös kahta sanomalehteä, Hararessa ilmestyy Herald ja Bulawayossa Chronicle. Kesäkuussa 2010 Zimbabwessa alettiin julkaista riippumatonta päivittäistä sanomalehteä ensimmäistä kertaa sitten vuoden 2003.
Urheilu

Zimbabwen ehkä suosituin urheilulaji on jalkapallo, jota harrastaa yli 600 000 maan asukasta. Maan miesten edustusjoukkue, joka perustettiin vuonna 1964, on osallistunut Afrikan-mestaruuskilpailuihin viisi kertaa, vuosina 2004, 2006, 2017, 2019 sekä 2021. Zimbabwe osallistuu vuoden 2025 Afrikan-mestaruuskilpailuihin. Joukkue on ollut FIFA-rankingissa parhaimmillaan sijalla 40.
Jalkapallon lisäksi suosittuja lajeja ovat muun muassa kriketti, maahockey ja rugby union. Maa on menestynyt hyvin varsinkin kriketissä, jossa se on yksi maailman parhaista joukkueista.
Zimbabwe on osallistunut olympialaisiin yksitoista kertaa vuoden 1928 kisoista lähtien. Zimbabwe osallistui Britannian siirtomaana vuoden 1928, 1960 sekä 1964 kisoihin. Vuonna 1980 Zimbabwe osallistui ensimmäisen kerran olympialaisiin itsenäisenä valtiona ja Zimbabwen naisten maahockey-maajoukkue voitti kultaa vuoden 1980 kesäolympialaisissa.  Maan menestynein olympiaurheilija on seitsemän mitalia voittanut uimari Kirsty Coventry.
| Mitali | Vuosi | Urheilija/Joukkue | Laji | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | 1980 | Zimbabwen naisten maahockeyjoukkue |  Maahockey |  |
| 1 Kultaa | 2004 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
| 1 Kultaa | 2008 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
| 2 Hopeaa | 2004 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
| 2 Hopeaa | 2008 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
| 2 Hopeaa | 2008 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
| 2 Hopeaa | 2008 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
| 3 Pronssia | 2004 | Kirsty Coventry |  Uinti |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zimbabwe Wikimedia Commonsissa
| n k Afrikan valtiot |
| --- | --- | --- |
|  Pohjois-Afrikka |  Algeria  Egypti  Libya  Marokko  Mauritania  Sudan  Tunisia  |  |
|  Länsi-Afrikka |  Benin  Burkina Faso  Gabon  Gambia  Ghana  Guinea  Guinea-Bissau  Kamerun  Kap Verde  Kongon tasavalta  Liberia  Mali  Norsunluurannikko  Niger  Nigeria  Päiväntasaajan Guinea  São Tomé ja Príncipe  Senegal  Sierra Leone  Togo  |  |
|  Keski-Afrikka |  Burundi  Keski-Afrikan tasavalta  Kongon demokraattinen tasavalta  Ruanda  Tšad  |  |
|  Itä-Afrikka |  Djibouti  Eritrea  Etelä-Sudan  Etiopia  Kenia  Seychellit  Somalia  Tansania  Uganda  |  |
|  Eteläinen Afrikka |  Angola  Botswana  Etelä-Afrikka  Komorit  Lesotho  Madagaskar  Malawi  Mauritius  Mosambik  Namibia  Swazimaa  Sambia  Zimbabwe  |  |
 Itsehallintoalueet: Länsi-Sahara kiistanalainen alue  Mayotte  Réunion  Saint Helena 
| n k Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC) |
| --- | --- |
Jäsenvaltiot:  Angola  Botswana  Etelä-Afrikka  Kongon demokraattinen tasavalta  Lesotho  Madagaskar  Malawi  Mauritius  Mosambik  Namibia  Sambia  Seychellit  Swazimaa  Tansania  Zimbabwe 
Zimbabwen kartta
Victorian putoukset Zimbabwen ja Sambian rajalla.
Suur-Zimbabwen raunioaluetta
Rhodesia siirtomaa-aikana
Pääministeri Morgan Tsvangirai Oslossa 2009
Zimbabwen provinssit numeroituna
Zimbabwen provinssit hallintokeskuksineen; myös piirijako on nähtävissä.
Shonien maatiloja.
Shona-kansanparantaja
St Georgen collegen päärakennus Hararessa.
Shona-veistos.
Zimbabwen rugby-joukkue vuonna 2009.
Zimbabwen naisten maahockeyjoukkue Moskovan kesäolympialaisissa vuonna 1980.
Hornindal

Hornindal on entinen kunta Sognin ja Fjordanen läänissä Norjassa. Sen alueella sijaitsee Euroopan syvin järvi, Hornindalsvatnet. Hornindal liitettiin vuoden 2020 alussa Voldan kuntaan. Ennen liitosta Hornindalin maapinta-ala oli 174 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 150.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hornindal Wikimedia Commonsissa
Sognin ja Fjordanen läänin kunnat
Askvoll
Aurland
Balestrand
Bremanger
Eid
Fjaler
Flora
Førde
Gaular
Gloppen
Gulen
Hornindal
Hyllestad
Høyanger
Jølster
Lærdal
Leikanger
Luster
Naustdal
Selje
Sogndal
Solund
Stryn
Vågsøy
Vik
Årdal
Norjan läänit | Norja
Litha

| Litha |
| --- | --- |
Merkitys:  kesäpäivänseisauksen juhla
Vietetään:  20.–22. kesäkuuta
Järjestämistiheys:  vuosittain
Litha (myös Keskikesän juhla tai Pyhän Johanneksen päivä) on nimitys kesäpäivänseisaukselle, jota käytetään monissa uuspakanuuden perinteissä. Se on pohjoisella pallonpuoliskolla noin 21. kesäkuuta. Wicca-uskomuksessa ja joissakin muissa uuspakanuuden muodoissa kesäpäivänseisaus katsotaan erinomaiseksi ajaksi harjoittaa taikuutta, erityisesti aurinko- ja miesten taikuutta.Useimmissa Wicca-perinteissä pohjoisella pallonpuoliskolla Litha merkitsee ajankohtaa, jolloin Aurinko saavuttaa korkeimman kohtansa taivaalla. Jumala on tällöin täydessä voimassaan, ja Maan Jumalatar tuo esiin vuoden suurimman runsauden.  Kesäpäivänseisaus on vuoden pisin päivä ja lyhyin yö, ja se merkitsee kesäkauden alkua.
Tavat

Wicca-uskomuksessa Lithaa juhlistetaan rituaaleilla, jotka keskittyvät yhteisöön, uraan, ihmissuhteisiin, luontohenkien yhteyteen ja planeettojen hyvinvointiin. Joitakin Lithaan liittyviä tapoja ovat: kokkojen rakentaminen, kulkueet, koko yön valvotut vigilit, laulaminen, juhla-ateriat ja yhteinen juhliminen muiden kanssa. Litha liittyy väreihin keltainen ja kultainen, kokkoihin, auringon pyörään, maan kiviympyröihin ja kumppanuuden energioihin.
Nimen alkuperä

On useita kilpailevia väitteitä siitä, että tämän nimen alkuperä olisi peräisin muinaisilta ajoilta. Kuitenkin näyttää siltä, että nimen todellinen alkuperä saattaa hyvin olla J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -trilogian kautta, jossa Hobitin kalenteri kutsuu keskikesänpäivää nimellä "Lithe".
My Dad Wrote a Porno

My Dad Wrote a Porno oli brittiläinen komediapodcast, jossa Jamie Morton, James Cooper ja Alice Levine lukivat Mortonin isän eroottista omakustanneromaania Belinda Blinked. Joka jaksossa juontajat lukivat otteen romaanista, ja reagoivat ja kommentoivat sitä humoristisesti. Podcast on ollut kansainvälinen menestys, ja sillä on ollut vuoteen 2022 mennessä yli 300 miljoonaa kuuntelijaa.
Belinda Blinked

Belinda Blinked on Jamie Mortonin isän, joka käyttää kirjailijanimeä Rocky Flintstone, kirjoittama eroottinen romaani. Se kertoo Belinda Blumenthal -nimisestä englantilaisesta naisesta, joka saa työpaikan kuvitteellisesta Steeles Pots and Pans -keittiötarvikeyrityksestä, jossa hän joutuu eroottisiin seikkailuihin. Kirja julkaistiin alun perin sarjana e-kirjoja, ja vuonna 2016 Quercus Publishing kustansi sen fyysisenä painoksena.
Lava-show't

My Dad Wrote a Pornon lava-show'n maailmankiertue alkoi vuonna 2018. Live-kiertueella podcastin juontajat lukivat yleisölle ääneen romaanin "kadonnutta lukua". HBO filmasi esityksen Lontoon Roundhouse-teatterissa, ja julkaisi sen komediaspesiaalina vuonna 2019.
Vuonna 2020 alkoi uusi maailmankiertue, jossa juontajakolmikko esitti uutta Rocky Flintstonen kirjoittamaa materiaalia. Live-show'n oli tarkoitus tulla ensi kertaa Helsinkiin vuonna 2020, mutta esitys jouduttiin siirtämään seuraavaan vuoteen koronapandemian takia. Sitä jouduttiin siirtämään vielä kertaalleen maaliskuuhun 2022.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Dalvarzinin aro

Dalvarzinin aro (uzb. Dalvarzin choʻli, tadžikiksi Дилварзин, Dilvarzin) on aroalue Uzbekistanissa ja Tadžikistanissa. Se rajoittuu lännessä Syrdarjajokeen ja idässä Qurama- ja Muğulvuoriin.
Syrdarjan humuspitoisilla rantatasanteilla sijaitseva alue otettiin neuvostoaikana keinokastelun avulla maatalouskäyttöön. Siellä viljellään varsinkin puuvillaa sekä harjoitetaan puutarhan- ja karjanhoitoa. Dalvarzinin aron itäosa siirrettiin 1950-luvulla Tadžikistanin neuvostotasavallalle korvauksena Qairoqqumin tekojärven alle jääneistä viljelysmaista. Sinne asutettiin nykyisestä Vuoristo-Masttšohista siirretty Masttšohin piirin väestö.
Kreikan presidentinvaali 2025

Kreikan presidentinvaali 2025 järjestettiin 25. tammikuuta – 12. helmikuuta 2025. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 2025–2030. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Uusi demokratia -puoluetta edustava Konstantínos Tasoúlas.
Presidentinvaalissa valittiin seuraaja presidentti Katerína Sakellaropoúloulle. Pääministeri Kyriákos Mitsotákis ilmoitti, että hallitus esittää presidentiksi Tasoúlasta. Muita ehdotettuja oli kolme. Vaalissa tarvittiin neljä kierrosta. Ensimmäinen kierros järjestettiin 25. tammikuuta ja toinen kierros 31. tammikuuta. Kummassakin valintaan vaadittiin 200 ääntä, mutta kukaan ehdokkaista ei saanut tätä äänimäärää. Kolmas kierros järjestettiin 6. helmikuuta, ja siinä valintaan vaadittiin 180 ääntä, mutta kukaan ehdokkaista ei saanut tätäkään äänimäärää. Neljäs kierros järjestettiin 12. helmikuuta, ja siinä valintaan riitti ehdoton enemmistö parlamentin 300 äänestä eli 151 ääntä. Tasoúlas valittiin 160 äänellä.
Tasoúlas astui virkaansa 13. maaliskuuta 2025.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 25. tammikuuta 2025 | Äänimäärä> 2. kierros 31. tammikuuta 2025 | Äänimäärä> 3. kierros 6. helmikuuta 2025 | Äänimäärä> 4. kierros 12. helmikuuta 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstantínos Tasoúlas | Uusi demokratia (ND) | 160 | 160 | 160 | 160 |
| Loúka Katséli | Syriza | 40 | 40 | 40 | 29 |
| Tásos Giannítsis | Pasok | 34 | 34 | 34 | 34 |
| Kóstas Kyriakoú | Voitto | 14 | 14 | 14 | 14 |
| Paikalla (= Tyhjää) |  | 49 | 52 | 52 | 39 |
| Poissa | Poissa | 3 | 0 | 0 | 24 |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 | 300 | 300 | 300 |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 | 200 | 180 | 151 |
Heikki Kainulainen (urheilija)

Heikki Kainulainen (s. 13. helmikuuta 1936 Kitee) on suomalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä ja pesäpalloilija.
Kainulainen voitti yhdistetyn Suomen-mestaruuden 1959 sekä saavutti SM-hopeaa vuosina 1961 ja 1964. Hän oli varamiehenä Lahden MM-kilpailuihin 1958. Hän voitti yhdistetyn Puijolla vuosina 1958, 1960 ja  1961; viimeksi mainittuna vuonna hänen taakseen jäi myös olympiavoittaja Georg Thoma.
Kainulainen pelasi pesäpalloa Kiteen Urheilijoiden joukkueessa, viimeisen pelivuotensa 1973 SM-sarjassa.
Ammatiltaan Kainulainen oli poliisi.
Kreikan presidentinvaali 2020

Kreikan presidentinvaali 2020 järjestettiin 22. tammikuuta 2020. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 2020–2025. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin sitoutumaton Katerína Sakellaropoúlou.
Presidentinvaalissa valittiin seuraaja presidentti Prokópis Pavlópoulokselle. Pääministeri Kyriákos Mitsotákis ilmoitti 15. tammikuuta, että hallitus esittää presidentiksi Sakellaropoúlouta. Sakellaropoúloun taakse tulivat lopulta hallitsevan Uuden demokratian lisäksi myös opposition suurimmat puolueet Syriza ja Muutosliike, ja hänet valittiin heti ensimmäisellä äänestyskierroksella viikkoa myöhemmin 261 äänellä 300:sta. Tämä on poikkeuksellisen suuri tuki uudelle presidentille.
Sakellaropoúlou oli maan ensimmäinen naispresidentti ja astui virkaansa 13. maaliskuuta 2020.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 22. tammikuuta 2020 |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katerína Sakellaropoúlou (sit.) | Uusi demokratia (157) Syriza (82) Muutosliike (22) | 261 |  |  |  |
| Paikalla (= Tyhjää) | Kreikan kommunistinen puolue (15) Kreikkalainen ratkaisu (10) Mera25 (8) | 33 |  |  |  |
| Poissa | Poissa | 6 |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 |  |  |  |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 |  |  |  |
Kreikan presidentinvaalit

Kreikan presidentinvaali (kreik. Ελληνικές προεδρικές εκλογές, Ellinikés proedrikés eklogés) järjestetään normaalisti viiden vuoden välein Kreikan presidentin valitsemiseksi. Presidentin valitsee 300-jäseninen Kreikan parlamentti.
Presidentistä äänestetään parlamentissa tarvittaessa kolme kertaa. Ensimmäisellä ja toisella äänestyskerralla valituksi tulee ehdokas, joka saa vähintään kaksi kolmasosaa äänistä eli 200 ääntä. Mikäli kukaan ehdokkaista ei täytä vaatimusta kahdella ensimmäisellä äänestyskerralla, järjestetään kolmas äänestys, jossa riittää kolme viidesosaa äänistä eli 180 ääntä. Äänestykset järjestetään viiden päivän välein.
Mikäli kukaan ehdokkaista ei täytä vaatimusta kolmannellakaan kerralla, parlamentti hajotetaan kymmenen päivän kuluessa, ja järjestetään uudet parlamenttivaalit. Uuden parlamentin kokoonnuttua suoritetaan jälleen korkeintaan kolme äänestystä, joista ensimmäisellä kerralla tarvitaan 180 ääntä ja toisella ehdoton enemmistö eli 151 ääntä. Kolmannella kerralla äänestetään kahden eniten ääniä saaneen välillä, ja enemmän ääniä saanut valitaan.
Presidentinvaaleja on järjestetty sekä Kreikan toisen tasavallan (1924–1935) että kolmannen tasavallan (1974–) aikana. Vuoden 1926 vaalit ovat ainoat, joissa presidentti on valittu suoralla kansanvaalilla. Vaali järjestettiin kuitenkin diktatuurin aikana, ja ehdolla oli vain yksi varteenotettava ehdokas.