stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2011

Jää­kiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2011 olivat järjestyksessään 75. miesten jääkiekon maailman­mestaruus­kilpailut. Kisojen isäntämaana toimi Slovakia, ja kisojen ajankohta oli 29. huhtikuuta – 15. toukokuuta 2011. Kisojen ottelut pelattiin Bratislavan Orange Arenalla ja Košicen Steel Arénalla. Turnauksen ensimmäinen ottelu pelattiin Saksan ja Venäjän välillä. Suomen joukkueen osalta turnaustapahtuma alkoi 30. huhtikuuta, kun se kohtasi avausottelussaan Tanskan. Turnauksen loppuottelussa Suomi voitti Ruotsin maalein 6–1 ja voitti historiansa toisen maailman­mestaruuden. Edellisen maailman­mestaruutensa Suomen jää­kiekko­maa­joukkue voitti niin ikään Ruotsia vastaan vuonna 1995, pari maalia pienemmin lukemin: 4–1.
Tšekki voitti tapahtumarikkaassa pronssiottelussa Venäjän maalein 7–4 ja sai pronssia. Maailmanmestaruuttaan puolustanut Tšekki oli ennen välieriä voittanut kaikki ottelunsa, myös lohko-ottelunsa Suomea vastaan, mutta Ruotsi oli välierissä vahvempi ja Tšekki hävisi sen maalein 2–5. Tämä välierätappio jäikin Tšekin ainoaksi tappioksi.
Vuodeksi 2011 jääkiekon pääsarjaan olivat nousseet Itävalta ja Slovenia, jotka putosivat takaisin 1. divisioonaan seuraavaksi vuodeksi. Slovakia järjesti kilpailut ensimmäistä kertaa itsenäisenä valtiona. Tšekkoslovakian aikana MM-kilpailujen otteluita pelattiin Bratislavassa kaksi kertaa: vuosina 1959 ja 1992. Kilpailut olivat toistaiseksi viimeiset, joiden tuotannosta vastasi YLE. YLE aloitti MM-kisalähetykset vuonna 1995, samana vuonna kuin Suomi voitti ensimmäisen maailmanmestaruuden. Seuraavan kuuden vuoden kisojen televisiointioikeudet ovat MTV Oy:llä. Samalla useimmat ottelut esitettiin vain maksullisilla kanavilla, mutta Suomen ottelut, välierät ja loppuottelu nähtiin MTV3-kanavalla tai muilla vapaasti katsottavilla kanavilla.
Kisojen tunnuskappale oli Kristinan esittämä "Life Is A Game" ja kisojen maskotti oli nimeltään Goooly.
Otteluareenat

| Bratislava> Orange Arena Kapasiteetti: 9 246 | Košice> Steel Aréna Kapasiteetti: 7 628 |
| --- | --- |
Alkusarja

Joukkueet pelasivat yksinkertaisen alkusarjan, jossa kullekin joukkueelle kertyi kolme ottelua. Kunkin lohkon kolme parasta jatkoi välisarjaan ja neljäs joutui putoamissarjaan.
Alkusarja > Pistelasku

Varsinaisella peliajalla voitetusta ottelusta joukkue sai kolme sarjapistettä, varsinaisella peliajalla hävitystä ottelusta nolla pistettä ja jatkoajalle päätyneestä ottelusta yhden pisteen. Ottelun jatkoajalla tai rangaistuslaukauskilpailussa voittanut joukkue sai vielä yhden lisäpisteen. Ottelu ei voinut päättyä tasapeliin, vaan sitä jatkettiin niin kauan, että voittaja saatiin selville. Sarjan lopussa joukkueiden välisen paremmuuden ratkaisivat kunkin joukkueen saavuttamat sarjapisteet.
Alkusarja > Pistelasku > Paremmuus tasapisteissä

Tilanteessa, jossa kaksi joukkuetta päätyi sarjan lopussa tasapisteisiin, näiden joukkueiden välisen paremmuuden määräsi niiden keskinäinen ottelu.
Jos tasapisteissä olevia joukkueita oli kolme tai useampia, näiden keskinäisistä otteluista muodostettiin sarja, jonka sarjapisteet ratkaisivat näiden joukkueiden keskinäisen paremmuuden. Jos näistä joukkueista kaikki tai osa oli edelleen tasoissa, näiden keskinäisen paremmuuden ratkaisi ensisijaisesti kunkin joukkueen tässä keskinäisessä sarjassa saavuttama maaliero ja sen jälkeen tarvittaessa joukkueen tekemät maalit.
Jos näistä joukkueista kaksi oli tämän jälkeen edelleen tasoissa, ratkaisi paremmuuden keskinäinen ottelu. Jos tasoissa oli joukkueista vähintään kolme, mutta ei kaikki, muodostettiin niistä edelleen pienempi ryhmä, jonka keskinäiset ottelut laskettiin edellä mainitulla tavalla sarjaksi. Näin jatkettiin tarvittaessa niin moneen kertaan, että kaikkien joukkueiden keskinäinen paremmuus saatiin selville.
Jos näistä joukkueista vähintään kolme oli tämänkin jälkeen edelleen tasoissa, verrattiin ryhmän kunkin joukkueen ottelua lähimmäksi paremmin sijoittunutta muuta joukkuetta vastaan. Tässä vertailussa ryhmän keskinäisen paremmuuden ratkaisivat ensiksi tuota ulkopuolista joukkuetta vastaan saavutetut sarjapisteet, sitten maaliero ja tehdyt maalit.
Jos ryhmässä vähintään kolme joukkuetta oli edelleen tasoissa, tehtiin vastaava vertailu kunkin joukkueen ottelusta seuraavaksi lähimmäksi paremmin sijoittunutta ryhmän ulkopuolista joukkuetta vastaan. Näin jatkettiin tarvittaessa niin moneen kertaan, että kaikkien joukkueiden keskinäinen paremmuus saatiin selville.
Jos ryhmässä edelleenkin oli vähintään kolme joukkuetta tasoissa, ratkaisi niiden keskinäisen paremmuuden sijoitus IIHF:n edellisvuoden maailmanrankingissa.
Alkusarja > Alkusarjan lohkojako

Alkulohkot määräytyivät vuoden 2010 maailmanrankingin perusteella seuraaviksi:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-lohko  Venäjä 1.   Slovakia 8.   Saksa 9.   Slovenia 16.  |  B-lohko  Kanada 2.   Sveitsi 7.   Valko-Venäjä 10.   Ranska 15.  |  C-lohko  Ruotsi 3.   Yhdysvallat 6.   Norja 11.   Itävalta 14.  |  D-lohko  Suomi 4.   Tšekki 5.   Latvia 12.   Tanska 13.  |
Alkusarja > Sarjataulukot ja ottelutulokset > Värien selitys

| --- | --- |
    : Joukkue jatkoi välisarjaan
    : Joukkue joutui putoamissarjaan
Välisarja

Välisarjaan eteni kustakin alkulohkosta kolme parasta joukkuetta. Välisarjassa joukkueet jaettiin kahteen lohkoon. Lohkossa E pelasivat A- ja D-lohkojen kolme parasta, lohkossa F pelasivat B- ja C-lohkojen kolme parasta. Alkusarjassa toisiaan vastaan pelanneet joukkueet eivät kohdanneet enää välisarjassa, mutta niiden keskinäiset alkusarjan ottelut laskettiin mukaan välisarjan tuloksiin.
Pudotuspelit

Ottelut
Otteluiden alkamisajat ovat Slovakian aikoja.
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.5. | Tšekki  | 2–5 |  Ruotsi | Orange Arena, Bratislava |  |
16.15: 
| 16.15 | (0–0, 1–2, 1–3)  | (0–0, 1–2, 1–3)  | (0–0, 1–2, 1–3)  | Yleisömäärä: 9 285  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (CAN/SUI) |  |
| 16.15 |  Eliáš (M. Michálek, Židlický) – 20.46      Eliáš (Vorácek) – 54.22 | IIHF:n raportti 1–0 1–1 1–2  1–3 1–4 2–4 2–5 |   24.34 – Berglund (Ekman-Larsson) yv.  35.10 – Backlund (Sjögren)  37.32 – Eriksson erl 48.07 – Ericsson (Backlund)  52.29 – Krüger (Tedenby)  59.13 – Berglund tm. | Yleisömäärä: 9 285  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (CAN/SUI) |  |
| 16.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 9 285  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (CAN/SUI) |  |
| 16.15 | 3 × 2 min |  | 1 × 2 min | Yleisömäärä: 9 285  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (CAN/SUI) |  |
| 16.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 9 285  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (CAN/SUI) |  |
| 16.15 | Pavelec 9+24+10=43 (89,58 %) (pois 58.29–59.13) |  | Fasth 14+9+12=35 (94,59 %) | Yleisömäärä: 9 285  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (CAN/SUI) |  |
16.15: 
16.15: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.5. | Suomi  | 3–0 |  Venäjä | Orange Arena, Bratislava |  |
20.15: 
| 20.15 | (0–0, 1–0, 2–0)  | (0–0, 1–0, 2–0)  | (0–0, 1–0, 2–0)  | Yleisömäärä: 9 272  Tuomarit: Lärking (SWE) Ország (SVK) |  |
| 20.15 |  Granlund (Immonen) – 25.13  Lajunen – 47.40   Immonen (Granlund) yv. – 49.16 | IIHF:n raportti 1–0 2–0 3–0 |   | Yleisömäärä: 9 272  Tuomarit: Lärking (SWE) Ország (SVK) |  |
| 20.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 9 272  Tuomarit: Lärking (SWE) Ország (SVK) |  |
| 20.15 | 5 × 2 min |  | 6 × 2 min | Yleisömäärä: 9 272  Tuomarit: Lärking (SWE) Ország (SVK) |  |
| 20.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 9 272  Tuomarit: Lärking (SWE) Ország (SVK) |  |
| 20.15 | Vehanen 7+6+17=30 (100,00 %) |  | Barulin 9+13+4=26 (89,66 %) | Yleisömäärä: 9 272  Tuomarit: Lärking (SWE) Ország (SVK) |  |
20.15: 
20.15:
Pudotuspelit > Mitaliottelut > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.5. | Tšekki  | 7–4 |  Venäjä | Orange Arena, Bratislava |  |
16.00: 
| 16.00 | (2–3, 3–1, 2–0)  | (2–3, 3–1, 2–0)  | (2–3, 3–1, 2–0)  | Yleisömäärä: 9 283  Tuomarit: Kurmann (SUI) Larking (SWE) |  |
| 16.00 |   Cervenka –  3.33     Prucha (Rolinek, Marek) – 10.22    Prucha 22.11   Cervenka (Prucha) – 30.45   Plekanec (Cervenka) – 35.10    Marek – 46.30   Plekanec (Jágr, Cervenka)  tm. – 58.16 | IIHF:n raportti 1–0 1–1 1–2 2–2 2–3 3–3 4–3 5–3 5–4 6–4 7–4 |     9.25 – Kovaltšuk (Radulov, Tjutin)    9.40 – Kulikov (Afinogenov, Gorovikov)    18.53 – Kovaltšuk (Radulov, Zinovjev)      36.03 – Tarasenko (Artjuhin, Kornejev) | Yleisömäärä: 9 283  Tuomarit: Kurmann (SUI) Larking (SWE) |  |
| 16.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 9 283  Tuomarit: Kurmann (SUI) Larking (SWE) |  |
| 16.00 | 2 × 2 min |  | 3 × 2 min | Yleisömäärä: 9 283  Tuomarit: Kurmann (SUI) Larking (SWE) |  |
| 16.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 9 283  Tuomarit: Kurmann (SUI) Larking (SWE) |  |
| 16.00 | Pavelec 14+14+11=39 (90,7 %) |  | Barulin 5+9+7=21 (75,00 %) (pois 57.41–58.16) | Yleisömäärä: 9 283  Tuomarit: Kurmann (SUI) Larking (SWE) |  |
16.00: 
16.00:
Pudotuspelit > Mitaliottelut > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.5. | Ruotsi  | 1–6 |  Suomi | Orange Arena, Bratislava |  |
20.30: 
| 20.30 | (0–0, 1–1, 0–5)  | (0–0, 1–1, 0–5)  | (0–0, 1–1, 0–5)  | Yleisömäärä: 9 166  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (SUI) |  |
| 20.30 |  Pääjärvi-Svensson – 27.40 | IIHF:n raportti 1–0 1–1 1–2 1–3 1–4 1–5 1–6 |   39.53 – Immonen (Pesonen, Koivu) yv. 42.35 – Nokelainen (Pihlström) 43.21 – Kapanen (Aaltonen, Komarov) 56.41 – Pesonen (Granlund) 57.16 – Pyörälä (Koivu, Salmela) 59.05 – Pihlström (Lajunen) | Yleisömäärä: 9 166  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (SUI) |  |
| 20.30 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 9 166  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (SUI) |  |
| 20.30 | 4 × 2 min |  | 2 × 2 min | Yleisömäärä: 9 166  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (SUI) |  |
| 20.30 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 9 166  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (SUI) |  |
| 20.30 | Fasth 13+8+5=26 (81,25 %) |  | Vehanen 12+10+10=32 (96,97 %) | Yleisömäärä: 9 166  Tuomarit: Burchell (CAN) Reiber (SUI) |  |
20.30: 
20.30:
Lopputulokset

Itävalta ja Slovenia tippuivat 1. divisioonaan ja pääsarjaan nousivat Italia ja Kazakstan.
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Viktor Fasth
Paras puolustaja:  Alex Pietrangelo
Paras hyökkääjä  Jaromír Jágr
Arvokkain pelaaja:  Viktor Fasth
Palkinnot > Median valitsema tähtikentällinen

Maalivahti:  Viktor Fasth
Puolustajat:  David Petrasek,  Marek Židlický
Hyökkääjät:  Patrik Berglund,  Jarkko Immonen,  Jaromír Jágr
Pistepörssi

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelaaja | Pelit | Maalit | Syötöt | Pisteet |
|  Jarkko Immonen | 9 | 9 | 3 | 12 |
|  Patrik Berglund | 9 | 8 | 2 | 10 |
|  Tomáš Plekanec | 8 | 6 | 4 | 10 |
|  Roman Cervenka | 9 | 4 | 6 | 10 |
|  John Tavares | 7 | 5 | 4 | 9 |
|  Jaromír Jágr | 9 | 5 | 4 | 9 |
|  Patrik Eliáš | 9 | 4 | 5 | 9 |
|  Mikael Granlund | 9 | 2 | 7 | 9 |
|  Mathis Olimb | 7 | 1 | 8 | 9 |
|  Marius Holtet | 7 | 6 | 2 | 8 |
|  Ilja Kovaltšuk | 9 | 3 | 5 | 8 |
|  Mikko Koivu | 9 | 2 | 6 | 8 |
Erotuomarit

IIHF valitsi 16 päätuomaria ja 16 linjatuomaria viheltämään Slovakian maailmanmestaruuskilpailuissa. He olivat:
Vladimír Baluška
Vjatšeslav Bulanov
Darcy Burchell
Antonín Jerábek
Danny Kurmann
Christer Lärking
Eduards Odinš
Konstantin Olenin
Peter Ország
Sami Partanen
Sören Persson
Daniel Piechaczek
Brent Reiber
Jyri-Petteri Rönn
Vladimír Šindler
Thomas Sterns
Roger Arm
Chris Carlson
Paul Carnathan
Ivan Dedjoulia
Jirí Gebauer
Manuel Hollenstein
Matjaž Hribar
Kiel Murchison
Milan Novák
Andre Schrader
Sirko Schulz
Anton Semjonov
Sergei Šeljanin
Jussi Terho
Christian Tillerkvist
Miroslav Valach
Kisojen TV-lähetysoikeuksia

| Maa | Kanava |
| --- | --- |
 Slovakia: Slovenská televízia
 Suomi: Yleisradio
 Kanada: TSN   RDS
 Tanska: TV2 Sport
 Ranska: Sport+
 Saksa: SPORT1
 Ruotsi: TV3   TV6   TV10   Viasat Hockey
 Sveitsi: SRG SSR
 Yhdysvallat: Versus
 Venäjä: Pervyi kanal   Rossija 2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Turnaus IIHF:n tulospalvelussa (englanniksi)
Virallinen sivusto (englanniksi)
YLE:n kisasivu kisoista (suomeksi)
Leijonat.fi - Team Finland Media Guide 2011
Vuoden 2011 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miesten:   Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
Naisten:   Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona  4. divisioona  5. divisioona 
U20:   Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
U18 naisten:   Pääsarja  1. divisioona 
U18:   Pääsarja  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona  Ivan Hlinkan muistoturnaus 
| n k Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1920–1939: 1920 1924 1928 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939
1940–1959: 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959
1960–1979: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
1980–1999: 1981 1982 1983 1985 1986 1987 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
2000–2019: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
2020–2029: 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028
Huomioitavaa: Vuosina 1920–1928 maailmanmestaruuskilpailuja järjestettiin vain olympiaturnausten yhteydessä.  Vuosina 1932–1968 olympiaturnauksissa ratkaistiin myös kyseisen vuoden maailmanmestaruus. Vuosina 1940–1946 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu 2. maailmansodan vuoksi. Vuodesta 1972 lähtien olympiaturnauksilla ei ole ollut maailmanmestaruuskilpailujen arvoa. Vuosina 1972–1976 olympiavuosina järjestettiin erilliset maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1980–1988 olympiavuosina ei järjestetty erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja. Vuodesta 1992 lähtien olympiavuosina on järjestetty erillinen maailmanmestaruusturnaus. Vuonna 2020 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi.  
Kirgisian postilaitoksen julkaisema merkki Slovakian MM-kisoista, vaikka maa ei itse osallistunutkaan kisoihin.
Venäjä - Slovenia
Kultamitalijuhlia Helsingissä.
Sotilaskotiliitto

| Sotilaskotiliitto – Soldathemsförbundet ry |
| --- | --- |

Perustettu:  1921
Toimiala:  vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenet:  4 421
Puheenjohtaja:  Anne-May Asplund
toiminnanjohtaja:  Satu Mustalahti
Hallitus:  Hanna Kela Tuuli Kuutti Anne Niska Tii Salminen Merja Autio (varajäsen) Carita Silvennoinen (varajäsen) 
Jäsenlehti:  Sotilaskoti-lehti
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sotilaskotiliitto – Soldathemsförbundet ry on suomalainen maanpuolustusjärjestö, joka toimii kattojärjestönä sotilaskotiyhdistyksille, joita on yhteensä 36. Sotilaskotijärjestö on Suomen vanhin, vuodesta 1918 yhtäjaksoisesti toiminut, vapaaehtoisuuteen perustuva maanpuolustusjärjestö. Sotilaskotityötä tehdään yhdistyksissä noin 4 500 jäsenen voimin varuskunnissa, leirisotilaskodeissa, maastossa, rajoilla ja rannikoilla.
Vuonna 1921 perustetun liiton ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Katri Bergholm. Liiton puheenjohtaja on Anne-May Asplund ja toiminnanjohtaja on Satu Mustalahti.
Liitto julkaisee Sotilaskoti-lehteä, se on sotilaskotijärjestön jäsenille ja yhteistyökumppaneille suunnattu julkaisu. Lehti on ilmestynyt yhtäjaksoisesti yli 50 vuotta. Sen kautta liitto tavoittaa jokaisen sotilaskotijäsenen. Sotilaskoti-lehden sisällön tuottaa järjestön jäsenet ja yhteistyökumppanit. Jokaisella sotilaskotiyhdistyksellä on oma kirjoitusvuoro. Järjestöllä on myös omat Facebook- ja Instagram-sivut.
Sotilaskotiliiton puheenjohtajat

Katri Bergholm 1921 – 1936
Toini Jännes 1937 – 5.7.1942
Eva Railo 1942 – 1945
Aune Tudeer 1946 – 31.10.1950
Clara Borenius 1950
Aune Brotherus 1951 – 1960
Annikki Elokas 1961 – 1972
Brita Reunala 1972 – 1979
Ulla Mustakallio, Lahti 1979 – 1986
Kirsti Ikonen, Hämeenlinna 1986 – 1991
Kaija Vesala, Koria 1992 – 1997
Eva Lindblad, Oulu 1998 – 2003
Tarja Kiira, Kajaani 2004 – 2006
Satu Mustalahti, Hämeenlinna 2007 – 2015
Kirsi Patrikainen, Turku 2016 - 2021
Anne-May Asplund 2022 -
Nimikkovirsi ja -marssi

Sotilaskotijärjestöllä on nimikkovirsi ja -marssi. Järjestön nimikkovirsi on Ilkka Kuusiston säveltämä ja Pia Perkiön sanoittama virsikirjan (1987) numero 125 Kosketa minua henki. Nimikkomarssi on Fredrik Paciuksen säveltämä ”Sotilaspoika”.
Sotilaskotiyhdistykset Suomessa

Suomessa toimii yhteensä 36 sotiaskotisyhdistystä, joissa työskentelee 165 palkattua työntekijää yhdessä vapaaehtoisten kanssa.
| Sotilaskotiliitto - Soldathemsförbundet r> y | Perustettu |
| --- | --- |
Dragsvik Soldathemsförening rf: 1951
Haminan Sotilaskotiyhdistys ry: 1919
Helsingin Sotilaskotiyhdistys ry: 1918
Helsinki-Santahamina sotilaskotiyhdistys ry: 2004
Hämeenlinnan Sotilaskotiyhdistys ry: 1918
Jyväskylän Sotilaskotiyhdistys ry: 1968
Kajaanin Sotilaskotiyhdistys ry: 1961
Kauhavan Sotilaskotiyhdistys ry: 1931
Keuruun Sotilaskotiyhdistys ry: 1965
Kokkolan Sotilaskotiyhdistys ry: 1947
Kontiolahden Sotilaskotiyhdistys ry: 1934
Korian Sotilaskotiyhdistys ry: 1956
Kotkan Sotilaskotiyhdistys ry: 1919
Kouvolan-Utin Sotilaskotiyhdistys ry: 2002
Lahden Sotilaskotiyhdistys ry: 1920
Lappeenrannan Sotilaskotiyhdistys ry: 1918
Luonetjärven Sotilaskotiyhdistys ry: 1939
Mikkelin Sotilaskotiyhdistys ry: 1918
Niinisalon Sotilaskotiyhdistys ry: 1947
Oulun Sotilaskotiyhdistys ry: 1944
Porin Sotilaskotiyhdistys ry: 1945
Rajasotilaskotiyhdistys ry: 1946
Rannikkosotilaskotiyhdistys ry: 1918
Riihimäen Sotilaskotiyhdistys ry: 1924
Rissalan Sotilaskotiyhdistys ry: 1940
Rovaniemen Sotilaskotiyhdistys ry: 1967
Seinäjoen Seudun Sotilaskotiyhdistys ry: 1970
Sodankylän Sotilaskotiyhdistys ry: 1959
Sotilaskotiperinneyhdistys ry: 1994
Säkylän Sotilaskotiyhdistys ry: 1963
Tampereen Seudun Sotilaskotiyhdistys ry: 1956
Turun Sotilaskotiyhdistys ry: 1918
Tuusulan Sotilaskotiyhdistys ry: 1919
Vaasan Sotilaskotiyhdistys ry: 1919
Valkealan Sotilaskotiyhdistys ry: 1966
Ähtärin Sotilaskotiyhdistys ry: 1960
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sotilaskotiliitto Wikimedia Commonsissa
Sotilaskotiliitto
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2 
Henkilöt:  Yle
Hidžra (islam)

Hidžra (arab. هِجْرَة‎) tarkoittaa islamissa profeetta Muhammedin yöllistä pakoa Abu Bakrin kanssa Mekasta Jathribin keitaalle eli Medinaan. Islamilaisen legendan mukaan pako tapahtui 9. syyskuuta vuonna 622 jaa. ja pakolaiset saapuivat Medinaan 24. syyskuuta 622.
Islamilainen legenda

Ibn Hisham kertoo 800-luvun alussa kirjoittamassaan Muhammedin elämäkerrassa kuvauksen profeetasta, joka perusti sekä islamilaisen valtion että sen uskonnon. Hän kertoo käyttäneensä lähteenä 700-luvun loppupuolella kirjoitettua, mutta nyt kadonnutta Ibn Ishaqin tekemää elämäkertaa, joka perustui koottuihin tarinoihin.
Hishamin kuvaus on ensimmäinen profeetta Muhammedia esittelevä teksti. Käännekohdaksi islamilaisen valtion perustamisessa se esittää Jumalan lähettilään paon (hidžra) Mekasta Medinaan. Ibn Hishamin mukaan paon syynä oli välien kiristyminen mekkalaisten kanssa sen jälkeen, kun Muhammed oli alkanut arvostella mekkalaisten harjoittamaa epäjumalien palvontaa.
Muhammed oli jo ennen pakoa hankkinut itselleen turvapaikan Medinasta ja lähettänyt sinne jo etukäteen kannattajansa. Yöllinen pako tapahtui viime hetkellä Abu Bakrin takapihan ikkunasta samaan aikaan, kun kuolemanpartio oli jo liikkeellä etsimässä Muhammedia. Profeetan ottopoika Ali ibn Abi Talib oli jäänyt Muhammedin viittaan kääriytyneenä nukkumaan tämän vuoteeseen. Kuolemanpartio löysi hänet, mutta Jumalan avulla hänkin selvisi vahingoittumattomana ja hengissä.
Pakolaiset viettivät ensin muutaman päivän Mekan ulkopuolella luolassa, minne avustajat toivat heille ruokaa ja juomaa. Kun etsintäpartiot olivat lopettaneet työnsä, miehille tuotiin kaksi kamelia, ja niillä he taittoivat yli 400 kilometrin taipaleen Medinan keitaalle.
Jaakko Hämeen-Anttila esittää Hishamin kuvauksesta poikkeavan selityksen hidžrasta. Sen mukaan riidan syynä oli varakkaiden kauppiaiden pelko Muhammedin kielteisestä vaikutuksesta kaupungin pyhiinvaelluselinkeinoon sekä Muhammedin rooli "sorrettujen profeettana". Kyseessä ei liioin olisi ollut pako, vaan ilmeisen rauhanomainen siirtyminen Medinaan.
Medinassa Muhammed kannattajineen otti vallan haltuunsa ja perusti umman eli islamilaisen yhteisön. Perimätiedon mukaan siitä alkoivat valloitussodat, jotka johtivat koko Lähi-idän laajuisen islamilaisen kalifaatin syntyyn. Sekä Alista että Abu Bakrista tuli Muhammedin kuoleman jälkeen arabien jättivaltakunnan mahtavia kalifeja. Heitä kutsutaan "oikeaan johdetuiksi", koska he johtivat ummaa Muhammedilta saatujen islamilaisten periaatteiden mukaisesti.
Hidžra oli islamilaisen tarinan mukaan nopeasti supervallaksi kasvaneen islamilaisen valtion perustamisakti. Muslimit katsovat, että islamilainen ajanlasku alkoi tästä tapahtumasta. Tarina Muhammedin hidžrasta on erottamaton osa itse islaminuskoa.
Aiheesta muualla

Islamopas
Arabian niemimaan topografiakartta. Mekan ja Medinan välimatka on noin 350 km.
Tangerin taistelu (1437)

Tangerin taistelu oli portugalilaisen Henrik Purjehtijan johtaman armeijan epäonnistunut yritys vallata merenidien hallitsema Tangerin kaupunki syyskuun ja lokakuun aikana vuonna 1437. Portugalilaisia innoitti sotaretkelleen Ceutan valtaus vuonna 1415, mutta Tangerissa kaupunkia ei vallattukkaan yhtä helposti. Sisämaasta saapunut merenidiarmeija piiritti portugalilaiset kaupungin piirittäjät. Henrik joutui lopulta lähtemään.
Prinssi Fernando jäi rauhanehtojen mukaisesti merenidien panttivangiksi ja merenideille luvattiin myös luopua Ceutasta. Portugalissa päätöstä luopumisesta ei kuitenkaan lopulta tehty. Fernando kuoli vankeudessa vuonna 1443 ja mahdolliselta näyttänyt Portugalin luopuminen Afrikasta ei toteutunutkaan.
Tausta

Portugali oli vallannut Ceutan Pohjois-Afrikan merenideiltä vuonna 1415 ja he olivat näin saaneet pysyvän aseman mantereella. Sulttaani Abu Said Uthman III:n yritys vallata kaupunki takaisin torjuttiin vuonna 1419 ja sulttaani murhattiin vuonna 1420. Valtaan nousi lapsihallitsija Abd al-Haqq II. Portugalin Juhana I:llä oli samaan aikaan jännitteitä Kastilian kanssa, mikä merkitsi taukoa taisteluihin Pohjois-Afrikassa.
Juhana solmi rauhan Kastilian kanssa vuonna 1431, mutta jo 70-vuotiaana hän ei ollut erityisen halukas uusiin sotaretkiin. Juhana kuoli kaksi vuotta rauhan jälkeen ja kuninkaaksi nousi hänen poikansa Edvard- Uuden sotaretken innokas kannattaja oli Juhanan toinen poika prinssi Henrik. Myös nuorempi prinssi Fernando halusi niittää kunniaa, jota hänen veljensä olivat saaneet jo Ceutan valtauksen aikoihin. Monet pitivät jatkotoimia Marokossa liian kalliina Portugalille. Tätä kantaa kannattivat esimerkiksi prinssit Pedro ja Juhana. Laajentumista Pohjois-Afrikkaan kannattivat Porton, Lissabonin ja Algarven kauppiaat, mutta monet muut kaupungit vastustivat sitä.