stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korko
Korkeasta riskistä korkeampi korko

Korkotaso on sitä korkeampi mitä riskipitoisempi kohde on kyseessä. Pankkitalletuksetkin ovat itse asiassa pankin tallettajalta lainaamaa rahaa, mutta pankki maksaa niille vain pientä korkoa.
Käytännössä rahan lainaaminen (omalle, vakavaraiselle) valtiolle ostamalla valtion obligaatioita edustaa riskitöntä korkoa, ja asettaa siten alarajan korolle, jota vastaan muut kuin pankit voivat saada rahaa lainaksi. Voisi ajatella, että valtion hajotessa menetetty sijoitus on murheista pienin. Koska rahat ovat turvassa obligaatioissa, niistä saa vain muutaman prosentin koron.
Länsimaiden voimakas velkaantuminen ja jatkuvat julkisen talouden vajeet ovat kuitenkin johtaneet siihen, että käsitystä valtion lainojen riskittömyydestä pitäisi tarkistaa [lähde? ]. Riskittömyys perustuu oletukselle, että valtioilla on aina veronkanto-oikeus, jonka avulla ne voivat maksaa velkansa takaisin. Valtioita kuitenkin johtavat länsimaissa demokraattisesti valitut poliitikot, ja yleensä verojen korotukset valtion menojen kattamiseksi ovat epäsuosittuja. Menoja katetaan mielellään lisävelalla. On kuitenkin selvää, että edes valtioilla ei ole loputonta velansietokykyä.
Jos sijoittaja haluaa korkeamman koron, hän joutuu sijoittamaan riskialttiimpaan kohteeseen. Sijoittaja ei suostu tällöin yhtä pieneen korkoon kuin obligaatioissa, sillä muuten hän välttäisi riskin ja sijoittaisi turvallisemmin.
Valtion obligaatioiden jälkeen hieman korkeampaa korkoa tuottavat lainat pankeille ja sijoitukset korkoindeksiin. Tätäkin suurempaa korkoa voidaan saada sijoittamalla rahat esimerkiksi yrityksien liikkeeseen laskemiin joukkovelkakirjoihin.
Koron laskeminen

Eri yhteyksissä on käytössä kaksi tapaa korkojen laskemiseksi, yksinkertainen korko ja koronkorko. Lyhyellä aikavälillä nämä eivät juuri eroa toisistaan, mutta tarpeeksi pitkällä aikavälillä ero kasvaa erittäin suureksi. Käytännön velkasuhteisiin sovelletaan Suomessa yksinkertaisen koron laskentaa. Korko maksetaan yleensä vähintään vuosittain. Kun vuotuista korkoa ei suoriteta, käytetään korkoa korolle -laskelmia esim. pitkäaikaisia investointeja arvioitaessa.
Koron laskeminen > Yksinkertainen korko

Yksinkertaista korkoa käytettäessä korkoa kertyy vain jäljellä olevalle lainapääomalle. Tällöin kertyvä korko on suoraan verrannollinen laina-ajan pituuteen. Jos korkokanta on ilmoitettu per annum mutta laina-aika kestää useita vuosia, korkokannan mukaan laskettu yhden vuoden korko kerrotaan laina-ajan pituudella vuosina. Toisin sanoen koron suuruus on pääoman, korkoprosentin ja ajan pituuden tulo jaettuna sadalla, eli kaavana:
R={\frac {k\cdot p\cdot t}{100}}
missä k on lainan pääoma, p vuotuinen korkokanta prosentteina ja t aika vuosina. Jos aikaväli on vuotta lyhyempi, käytetään eri yhteyksissä hieman toisistaan poikkeavia laskutapoja, joilla päivien lukumäärä muunnetaan vuoden murto-osiksi.
Koron laskeminen > Korkoa korolle

Korkoa korolle -laskelmissa ensimmäisen vuoden jälkeen lasketaan korkoa, paitsi alkuperäiselle pääomalle, myös sen edellisinä vuosina kertyneille koroille. Tällöin korko on joka vuosi hieman edellistä suurempi, ja aikaa myöten pääoma kasvaa eksponentiaalisesti hyvinkin suureksi. Esimerkiksi 100 euron pääoma kasvaa 10 %:n korkokannalla yhdessä vuodessa 110 euroksi, ja kun tälle summalle lasketaan seuraavan vuoden korko, se on 11 euron suuruinen, joten kahdessa vuodessa pääoma kasvaa 121 euroon, kun taas yksinkertaisella korolla se kasvaisi vain 120 euroon. Tässä esimerkkitapauksessa pääoma kasvaa joka vuosi 1,1 -kertaiseksi entisestään, ja t vuodessa näin ollen 1,1t -kertaiseksi. Yleisemmin jos korkokantaa merkitään p:llä, pääoma kasvaa joka vuosi (1 + p/100) -kertaiseksi siitä, mikä se oli edellisen vuoden lopussa, ja t vuoden kuluttua se on
Kymmenessä vuodessa se kasvaa saman korkokannan mukaisella yksinkertaisella korolla kaksinkertaiseksi eli 200 euroksi, mutta korkoa korolle maksettaessa jo 100 ⋅ (1 + 0,1)10 = 259,37 euroksi.
Täten jos pääomaa ei lyhennetä, kasvaa se korkoineen ja koronkorkoineen ajan funktiona eksponentiaalisesti.
Erilaisia korkoja

Marginaalikorko on lainasopimuksessa viitekoron päälle sovittava korko.
Nimelliskorko on se korko, joka on merkitty esimerkiksi talletus- tai lainasopimukseen ja josta ei ole poistettu inflaation vaikutusta.
Ohjauskorko on keskuspankin määrittämä korkotaso, jolla se lainaa rahan pankeille.
Peruskorko on Suomen valtiovarainministeriön määräämä korko.
Reaalikorko tarkoittaa korkoa, josta on poistettu inflaation tai deflaation vaikutus.
Todellinen vuosikorko kuvaa kokonaiskustannusta, jonka luotosta perityt korot ja maksut aiheuttavat.
Tuottokorko on perusteettomasti hallussa pidetylle pääomalle maksettava korko.
Viitekorko on julkisesti noteerattu korko, jonka perusteella määritellään lainojen korkoja. Tunnettuja viitekorkoja ovat Euribor ja pankkien prime-korot.
Viivästyskorko on korko, jota velallinen joutuu suorittamaan maksun viipyessä yli sovitun ajan.
Korkosijoitukset

Sijoittajat tavoittelevat korkosijoituksilla tavallisesti pääoman säilymistä ja kohtuullista tuottoa. Korkotuloa tuottavia sijoituksia ovat muun muassa pankkitalletus (talletuskorko), joukkolaina, pääomalaina, vaihtovelkakirjalaina, optiolaina, hybridilaina, strukturoidut tuotteet kuten indeksilaina, sijoitustodistukset, vertaislaina, korkorahasto, säästövakuutus ja eläkevakuutus.
Korkosijoituksiin liittyy korkoriski. Erityisesti pitkäaikaiset korkosijoitukset, joilla on pitkä duraatio, sisältävät korkoriskiä. Korkoriski liittyy siihen, että yleisen korkotason noustessa sijoituksen korko ei nousekaan. Tällöin sijoituksen arvo laskee. Muita korkosijoituksiin liittyviä riskejä ovat luottoriski ja valuuttariski.
Korkojen verotus

Korkotulo on usein veronalaista tuloa. Suomessa yksityishenkilön saamasta korkotulosta peritään tavallisesti lähdevero. Jos lähdeveroa ei ole peritty, korkotulo on pääomatuloa. Eräät korot ovat verovapaita.
Korkomenon voi usein vähentää verotuksessa. Suomessa yksityishenkilön maksamista koroista vain osasta voi tehdä verovähennyksen. Osa koroista on kokonaan vähennyskelvottomia.
Lyhyt ja pitkä korko

Lyhyt korko tarkoittaa alle vuoden pituista korkoa tai laina-aikaa. Lyhyisiin korkoihin sijoittaminen tarkoittaa korkosijoituksia, joiden laina-aika on enintään vuosi. Lainoissa lyhyellä korolla tarkoitetaan myös sitä, että lainakorko on sidottu lyhyeen viitekorkoon.
Pitkä korko tarkoittaa yli vuoden pituista korkoa tai laina-aikaa. Pitkiin korkoihin sijoittaminen tarkoittaa korkosijoituksia, joiden laina-aika on yli vuoden. Lainoissa pitkällä korolla tarkoitetaan myös sitä, että lainakorko on sidottu pitkään viitekorkoon.
Keskipitkiin korkoihin sijoittaminen tarkoittaa lyhyiden ja pitkien korkojen yhdistelmää.
Koron määräytyminen

Korot jaetaan kahteen luokkaan sen perusteella, kuinka korko määräytyy: hallinnolliset ja markkinoilla määräytyvät korot.
Hallinnollisia korkoja ovat erityisesti keskuspankkien määräämät niin sanotut ohjauskorot. Niillä keskuspankki pyrkii vaikuttamaan markkinoilla määräytyvään korkotasoon, inflaatioon ja ihmisten käyttäytymiseen.
Markkinoilla määräytyviä markkinakorkoja ovat muun muassa pankkien väliset korot kuten Euribor ja LIBOR. Euribor-korot määräytyvät keskiarvona koroista, joilla suurimmat eurooppalaiset pankit ovat valmiita tarjoamaan lainaa toisille vastaaville pankeille.
On olemassa myös puolittain hallinnollisesti määräytyviä korkoja. Niitä ovat esimerkiksi pankkien prime-korot, TEL-takaisinlainauskorko ja peruskorko. Nämä korot määräytyvät hallinnollisesti, mutta määräytymisperiaate on sidottu markkinakorkojen muutoksiin.
Lyhyet, muutaman kuukauden korot määräytyvät pitkälti ohjauskorkojen perusteella. Pidempiin korkoihin vaikuttavat inflaatio-odotus, odotus ohjauskorkojen muutoksista sekä yleinen säästämis- ja lainanottohalukkuus.
Suomessa eläkerahastojen korkotuottovaatimuksen, nk. laskuperustekoron, vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö. Laskuperustekorolla on keskeinen merkitys eläkeyhtiön sijoituspolitiikkaan.
Pablo Bruna

Pablo Bruna (22. kesäkuuta 1611 – 27. kesäkuuta 1679) oli espanjalainen säveltäjä ja kirkon urkuri. Hän oli 5-vuotiaasta asti sokea.
Bruna oli kotoisin Darocasta, Aragoniasta. Hän toimi vuosikymmenten ajan kirkkomuusikkona kotikaupungissaan. Häneltä on säilynyt lukuisia urkukappaleita, pääasiassa tientoja.
Aiheesta muualla

Pablo Bruna International Music Score Library Project sivustolla (englanniksi)
Pablo Bruna Cancioneros Musicales Españoles sivustolla (espanjaksi)
Jordanhillin rautatieasema

| Jordanhill |
| --- | --- |

Perustiedot
Lyhenne:  JOR
Sijainti:  55°52′57″N, 004°19′27″W
Kunta:  Glasgow
Avattu:  1887
Liikenne
Käyttäjiä (v.):  304 130 (2014–2015)
Paikallisjunat:  Glasgow’n paikallisliikenne
Pysäköinti:  11 autopaikkaa
Asemarakennus
Lipunmyynti:  lippuautomaatti
Ratapiha
Raiteisto:  2 laituriraidetta
Jordanhillin rautatieasema (engl. Jordanhill railway station) on kaksilaiturinen rautatieasema Jordanhillin alueella Glasgow’n West Endissä, Skotlannissa. Asema avattiin ensimmäisen kerran liikenteelle vuonna 1887. Nykyisin asemaa käyttävät Dalmuirin ja Lanarkin välillä liikennöivät junat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jordanhillin rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Osmo Puhakka

Osmo Heikki Puhakka (s. 1. tammikuuta 1948 Elimäki) on suomalainen pappi ja poliitikko, joka on toiminut Elimäen seurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1978 lähtien ja Suomen Keskustan kansanedustajana vuosina 1999–2003.
Aiheesta muualla

.aspx Osmo Puhakka Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
John Huston

| John Huston |
| --- | --- |
 John Huston vuonna 1972.
Henkilötiedot
Koko nimi:  John Marcellus Huston
Syntynyt: 5. elokuuta 1906 Nevada, Missouri, Yhdysvallat
Kuollut: 28. elokuuta 1987 (81 vuotta) Middletown, Rhode Island, Yhdysvallat
Ammatti:  ohjaaja, näyttelijä, käsi­kirjoittaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  kenen mukaan? Maltan haukka  Sierra Madren aarre  Afrikan kuningatar 
Palkinnot
 Parhaan ohjauksen & käsi­kirjoituksen Oscar   1948 Sierra Madren aarre 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Allmovie
Svensk Filmdatabas
John Hustonin patsas Puerto Vallartassa Meksikossa.
John Huston [ˈhjuːstən] (5. elokuuta 1906 Nevada, Missouri – 28. elokuuta 1987 Middletown, Rhode Island) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä ja -käsikirjoittaja. Monet Hustonin ja hänen luotto­näyttelijänsä Humphrey Bogartin yhteis­töistä ovat nousseet klassikoiksi: esimerkiksi esikois­ohjaus Maltan haukka (1941), Sierra Madren aarre (1948), Myrskyvaroitus (1948) ja Afrikan kuningatar (1951). Huston sai vuoden 1948 parhaan ohjauksen Oscarin Sierra Madren aarteesta.
Hustonin ohjaus korostaa vahvoja luonne­kuvia, ja useimmiten hän sai paljon irti näyttelijöistäänkenen mukaan?. Usein Huston sovitti elo­kuviksi tunnettuja klassikko­romaaneja. Hänen laajaa tuotantoaan (46 elo­kuvaa) pidetään usein epä­tasaisena, mutta joukkoon mahtuu muutamia klassikkoja. Näitä ovat Asfaltti­viidakko (1950), Sopeutumattomat (1961), Wise Blood – levoton veri (1979) sekä Hustonin viimeiseksi elokuvaksi jäänyt James Joyce -sovitus Muistot (1987). Hänen myöhäisemmän uransa arvostetuin elo­kuva on kuitenkin Prizzin kunnia (1985)kenen mukaan?.
Hustonille myönnettiin Yhdys­valtain elo­kuva­instituutin elämän­työ­palkinto vuonna 1983.
Elämä ja ura

Nuoruudessaan John Huston kokeili useita eri ammatteja, muun muassa nyrkkeilemistä, ennen kuin päätyi elo­kuva-alalle. Hän aloitti käsi­kirjoittajana 1930-luvulla.
Huston oli useita kertoja naimisissa. Näyttelijät Anjelica Huston ja Danny Huston ovat hänen lapsiaan. John Huston ohjasi isäänsä, näyttelijä Walter Hustonia muun muassa Sierra Madren aarteessa ja näytteli itsekin sivu­rooleja, muistettavimmin Roman Polanskin China­townissa (1974).
Valikoitu filmografia

kenen mukaan?
Maltan haukka (1941)
Sierra Madren aarre (1948)
Afrikan kuningatar (1951)
Kirjallisuutta

Moilanen, Harri: ”Kuusi kertaa Huston ja Bogart”. (essee John Hustonin Bogart-ohjauksista) Filmihullu, 1985, nro 6.
Salo, Matti: ”Winner Take Nothing, John Huston ja hänen filminsä”, Studio 7, Ensi­esitys­teattereiden ohjelmisto Helsingissä vuosina 1961–1962, s. 17–77.  (Mäkinen, Aito (toim.))  Helsinki:  Suomen Elo­kuva-arkisto, 1963.
Timonen, Lauri: ”Go to Work, Boys! – John Huston Suomessa”. (Timo Aarniala haastateltavana muistoistaan Suomessa filmattusta Kremlin kirjeestä) Filmihullu, 2006, nro 6.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta John Huston Wikimedia Commonsissa
John Huston NNDB:ssä (englanniksi)
They Shoot Pictures, Don’t They? (englanniksi)
Orraeus

Orraeus on suomalainen sotilas-, virkamies- ja pappissuku. Suvun ensimmäinen tunnettu henkilö oli Ala-Satakunnan kihlakunnan vouti Joen Eerikinpoika  († ~1637), Laitilan Kaukolan kartanon omistaja. Suvun jäsenet ovat toimineet kirkkoherroina mm. Orimattilassa, Hollolassa, Lammilla, Taipalsaaressa ja Rantasalmella. Useat suvun jäsenet nousivat merkittäviin asemiin Venäjällä. Ainakin kolme suvun jäsentä on aateloitu, yksi Ruotsi, toinen Venäjän ja kolmas Suomen aateliin. Sukua ei kuitenkaan ole introdusoitu Suomen Ritarihuoneeseen.
Suvun jäseniä

Elias Joensson Orre, aateloituna Orrfelt († 1656) ratsumestari, aateloitiin 1651, kaatui Varsovan taistelussa vuonna 1656, Joen Erikssonin poika
Katarina von Orrfelt, meni naimisiin pehtori Johan Johaninpoika Nordmanin (haudattu Rauman kirkkoon 29.3.1707) kanssa. Katarina on haudattu Rauman kirkkoon 16.12.1706. Lapsi: Ratsutilallinen Johan Carl Nordman (s. 10.11.1683, k. 1.10.1768).[lähde? ]
Andreas Orraeus (k. ~1674), Hollolan kirkkoherra vuodesta 1643, Joen Erikssonin poika
Johan Orraeus (yo. 1650, k. ~1688) Hollolan kirkkoherra 1674–1688, valtiopäivämies, Andreaksen poika, Johan Orraeuksen neljä tytärtä olivat naimisissa Iitin, Vehkalahden, Kymi, Padasjoen ja Valkealan kirkkoherrojen kanssa
Axel Orraeus († 1676), Orimattilan kirkkoherra vuodesta 1662, Helsingin maakuntakokouksen osanottaja 1671, Yksi Turun akatemian ensimmäisiä oppilaita, Joen Erikssonin poika
Anders Orraeus († 1706), Orimattilan kirkkoherra vuodesta 1695, Axel Orraeuksen poika
Anders Orraeus nuorempi († 1744), Lammin kirkkoherra vuodesta 1733, Anders Orraeus (vanhemman) poika
Gustaf Orraeus (yo 1739, † 1782) Porvoon lukion lehtori, Anders Orraeus nuoremman poika
Gustaf Orraeus (1738–1811), ensimmäinen lääketieteen tohtori (1768) koko Venäjän valtakunnassa, ylioppilas 1752
Anders Fabian Orrhjelm (1762–1816), Gustaf Orraeuksen poika, Porvoon pormestari, kenraalikuvernööri Sprengtportenin kanslian päällikkö ja Porvoon valtiopäivillä talonpoikaissäädyn sihteeri, prokuraattori. Aateloitiin vuonna 1809 ja omaksui nimen Orrhjelm. Kuoli ilmeisesti lapsettomana vuonna 1816, ennen Suomen Ritarihuoneen järjestäytymistä 1818, joten sukua ei koskaan introdusoitu Ritarihuoneseen.
Ulrika Sofia Orraeus († 1849), Gustaf Orraeuksen tytär, Carl Axel Gottlundin äiti
Gustaf Orraeus († 1733) Puumalan kirkkoherra, Axel Orraeuksen poika
Anders Orraeus († 1747), Rantasalmen kirkkoherra, Gustaf Orraeuksen poika
Mikael Orraeus (1726–1770), Iisalmen kirkkoherran apulainen, Anders Orraeuksen poika. Nimitettiin Iisalmen kirkkoherraksi 1770, mutta kuoli ennen virkaan astumista.
Anders Wilhelm Orraeus (1761–1826), senaattori Suomen senaatin oikeusosastossa, Mikael Orraeuksen poika
Magnus Orraeus (vanhempi) (1703–1777), Taipalsaaren kirkkoherra vuodesta 1743, Gustaf Orraeuksen († 1733) poika. Magnuksen tyttäristä kaksi oli naimisissa yhden Taipalsaaren ja kahden Valkealan kirkkoherran kanssa.
Gustaf von Orraeus (1738–1811), epidemialääkäri, ensimmäinen lääketieteen tohtori (1768) koko Venäjän valtakunnassa, todellinen valtioneuvos, aatelotiin Venäjällä 1803, Magnus Orraeuksen poika
Magnus von Orraeus (1742–1819), Viipurin kaupungin siviilikuvernööri, todellinen valtioneuvos, kuului venäläiseen virka-aateliin ja käytti nimeä von Orraeus, Magnus vanhemman poika
Fredrik Magnus Orraeus (1784–1866), jalkaväenkenraali, Magnus von Orraeuksen poika
Mikael Orraeus (n. 1840–1911 jälkeen), kenraaliluutnantti
Gustaf Wilhelm Orraeus, Helsingin ensimmäinen taksiliikenteen harjoittaja vuonna 1906
Jordan Weal

| Jordan Weal |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1992 (ikä 32) North Vancouver
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  Dinamo Moskova
Sarja:  KHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  Manchester Monarchs (AHL) Los Angeles Kings (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) Lehigh Valley Phantoms (AHL) Arizona Coyotes (NHL) Montreal Canadiens (NHL) Laval Rocket (AHL)   Ak Bars Kazan (KHL)
NHL-varaus:  70. varaus, 2010 Los Angeles Kings
KHL-varaus:  69. varaus, 2015 HK Sotši
Jordan Weal (s. 15. huhtikuuta 1992) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Dinamo Moskovassa. Hän on Los Angeles Kingsin kolmannen kierroksen varaus vuodelta 2010.
Pelaajaura

Weal pelasi neljä kautta 2008–2012 WHL-joukkue Regina Patsissa, jossa teki 286 pelissä 135 maalia ja yhteensä 385 pistettä. Hän keräsi 186 jäähyminuuttia. Kaudella 2011–2012 hänet nimettiin WHL:n itäiseen tähdistöön.
18. huhtikuuta 2011 Los Angeles Kings teki Wealin kanssa kolmen vuoden tulokassopimuksen.
13. heinäkuuta 2021 Weal solmi kahden vuoden sopimuksen Ak Bars Kazanin kanssa.
Käännös suomeksi
Oshin Sahakian

| Mitalit> Maa:   Iran.Miesten koripallo.Aasian-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Iran.Miesten koripallo.Aasian-mestaruuskilpailut  | Mitalit> Maa:   Iran.Miesten koripallo.Aasian-mestaruuskilpailut  | Maa:   Iran> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokushima 2007 | Koripallo |  |
Oshin Sahakian (pers. ‏وشین ساهاکیان‎, s. 21. maaliskuuta 1986 Isfahan) on iranilainen koripalloilija. Hän edustaa Zob Ahan Esfahania.
Maajoukkueessa Sahakian on ollut mukana voittamassa Aasian-mestaruutta 2007 sekä pelaamassa olympialaisissa 2008.
Jouni Pystynen

Jouni Lauri Antero Pystynen (26. marraskuuta 1951 Tampere – 13. elokuuta 2020 Vesanto) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti, joka toimi Suomen ilmavoimien komentajana 1. syyskuuta 1998 – 31. joulukuuta 2004.
Jouni Pystynen suoritti varusmiespalvelunsa Ilmasotakoulussa (nyk. Lentosotakoulu) Kauhavalla.
Ura

Hän valmistui Kadettikoulusta vuonna 1974. Hän toimi Lapin Lennoston alaisen Hävittäjälentolaivue 11:n palveluksessa Rovaniemellä 1974–1979. Hän oli lentopäällikön sijainen vuosina 1980–1981 ja lentopäällikkö vuosina 1981–1983. Yliluutnantiksi Pystynen ylennettiin vuonna 1976 ja kapteeniksi taas vuonna 1981. Hän opiskeli Sotakorkeakoulun ilmasotalinjalla vuodet 1983–1985. Hänet ylennettiin majuriksi vuonna 1985.
Pystynen toimi Hävittäjälentolaivue 11:n komentajana Lapin Lennostossa vuosina 1985–1988. Hän lensi Saab J35 Draken -kalustolla koko uransa.
Everstiluutnantti Pystynen oli Ilmavoimien Esikunnassa osastopäällikkönä vuosina 1988–1992 ja operaatiopäällikkönä vuosina 1993–1995.
Vuosina 1995–97 eversti Pystynen toimi Satakunnan Lennoston komentajana.
Vuonna 1997 prikaatikenraaliksi ylentynyt Pystynen nimitettiin ilmavoimien esikuntapäälliköksi.
Vuonna 1998 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja ilmavoimien komentajaksi. Kenraaliluutnantiksi Pystynen ylennettiin vuonna 2001. Pystysen komentajakaudella F/A-18 Hornetista tuli ilmavoimien ainoa hävittäjälentokone. Ilmavoimat lisäsi hänen kaudellaan kansainvälistä yhteistyötä pohjoismaiden ja Naton suuntaan.
Pystynen onnistui torjumaan ilmavoimien komentajana aikeen siirtää maavoimia tukevien taistelu- ja kuljetushelikoptereiden hallinnon ilmavoimille Gustav Hägglundin päinvastaisista pyrkimyksistä huolimatta.
Hänen isänsä on entinen eduskunnan puhemies, professori Erkki Pystynen.
Otto Kivisalo

Otto Kivisalo (3. kesäkuuta 1875 Karkku – 18. joulukuuta 1945 Turku) oli suomalainen runoilija.
Teoksia

Seitsemän runoa.    Tekijä, Tampere 1898
John Musker

John Musker vuonna 2016.
John Musker (s. 8. marraskuuta 1953 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen animaatio-ohjaaja.
Musker muodostaa toisen puolen Amerikan nykyaikaisesta animaatiotiimistä Ron Clementsin kanssa.selvennä Hän tapasi Clementsin Topi ja Tessu -animaation tuotannon aikana vuonna 1981, jolloin hän työskenteli hahmoanimaattorina. Musker työskenteli myöhemmin uudestaan Clementsin kanssa kunnianhimoisessa animaatiossa Hiidenpata vuonna 1985. Vuonna 1986 Musker teki ohjaajadebyyttinsä Clementsin ja kahden muun kollegansa kanssa Basil Hiiri – Mestarietsivässä.
Musker ja Clement kirjoittivat ja ohjasivat yhdessä Pienen merenneidon vuonna 1989 mukaillen H. C. Andersenin tarinaa. Elokuvasta tuli suuri menestys sen voitettua Oscar-palkinnon Alan Menkenin ja Howard Ashmanin lauluista. Vuonna 1992 Musker ja Clements kirjoittivat ohjasivat ja tuottivat Aladdinin, joka oli vielä suurempi menestys. Vuonna 1997 Musker ja Clements ohjasivat Herkuleksen, joka ei ollut aivan yhtä suuri menestys kuin aiemmat animaatioelokuvat. Heidän seuraava ohjauksensa oli tieteiselokuva Aarreplaneetta, joka oli kritiikillinen menestys mutta taloudellinen floppi.
Aiheesta muualla

John Musker Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
John Musker Elonetissä.
Orreaga

| Orreaga Roncesvalles |
| --- | --- |
 Done Jakueren eliza (esp. Iglesia de Santiago o de los Peregrinos)
 vaakuna
 Orreaga
 Koordinaatit: 43°1′N, 1°19′W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Navarra
Maakunta:  Navarra
Comarca:  Auñamendi
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Luis Echeverría Echávarren
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,1 km²
Korkeus:  981 m
Väkiluku (2016):  34
 – Väestötiheys:  2,3 as./km²
 
 www.roncesvalles.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Orreaga (esp. Roncesvalles) on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa.
Orreaga sijaitsee Espanjaan kuuluvan autonomisessa Navarrassa alueen pääkaupunki Pamplonasta koilliseen lähellä Espanjan Ranskan vastaista rajaa. Alueen korkeus merenpinnasta on 981 metriä ja lähellä kulkee Pyreneiden läpi johtava Roncesvallesin sola eli Puerto de Ibañeta.
Roncesvallesin solaa on pidetty perinteisesti Roncesvallesin taistelun taistelukenttänä. Taistelu käytiin 15. elokuuta 778 kaarle Suuren jothaman frankkien armeijan jälkijoukkojen ja paikallisten baskien välillä. Taistelu on sittemmin tullut tunnetuksi Rolandin laulu-eepoksen kautta, jonka mukaan frankkien vastustajat olivat tosin todellisuuden vastaisesti muslimeja. Vuonna 1130 Pamplonan piispa Sancho de la Rosa rakennutti Orreagaan luostarin ja kylän kirkon rakennutti Navarran kuningas Sancho VII vuonna 1230. Sittemmin kuningas ja hänen vaimonsa Clemencia haudattiin kirkkoon.
Joka vuosi tuhannet pyhiinvaeltajat aloittavat matkansa Orreagasta kohti Santiago de Compostelaa.
Kuvia

Izpiritu Santuaren kapera (esp. Capilla de Sancti Spiritus)
Orreagako kolegiata (esp. Real Colegiata de Santa María de Roncesvalles)
Orreagako kolegiata (esp. Real Colegiata de Santa María de Roncesvalles)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orreaga Wikimedia Commonsissa
Kunnan viralliset kotisivut (baskiksi) (espanjaksi) (englanniksi) (ranskaksi) (saksaksi)