stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pidä huolta
Nuotit

Suomipopin Helmiä 8 – Miespoweria ja hittejä Olavi Virrasta Timo Rautiaiseen. Helsinki: Tammi, 2011.
Leskelä, Ari: Suuri pop-toivelaulukirja 5. Helsinki: F-Kustannus, 2015.
Kari, Virpi, et al: Pieni toivelaulukirja. Helsinki: F-Kustannus, 2011.
Kasper, Eira, et al.: Amadeus: Musiikkimaisemia. Helsingissä: Otava, 2000.
Itsenäisyyden juhlavuoden lastenrahaston säätiö, julkaisija, et al. Satumaa vai paratiisi: Lauluja Suomesta. Helsinki: Lasten Keskus ja Kirjapaja Oy / Edukustannus, 2017.
Aiheesta muualla

Pave Maijanen & Mistakes: Pidä huolta Iltatähti-ohjelmassa vuonna 1981
Pave Maijanen & Mistakes Iltatähti-ohjelmassa 14.4.1981 (Yle Areena)
1120:n laulajan virtuaalikuoron esitys
Ouroubé Douddé

| Ouroubé Douddé |
| --- | --- |
 Ouroubé Douddé
 Koordinaatit: 15°15′41″N, 3°56′54″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Moptin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  279 km²
Väkiluku (2009):  12 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ouroubé Douddé (myös Ouroubé Doudé) on maalaiskunta Moptin alueen Moptin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Sendégué sijaitsee Nigerjoen varrella 115 kilometriä Moptista pohjoiseen. Kunnassa on 12 200 ja keskuskylässä 4 800 asukasta (vuonna 2009).
Maantiede

Ouroubé Douddén kunnan pinta-ala on 279 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Moptin piirin Korombanan ja etelässä Konnan sekä lännessä Youwaroun piirin Déboyen kuntiin.
Kunta sijaitsee Nigerin sisämaasuiston tulva-alueella. Se on pinnanmuodostukseltaan tulvatasankoa ja altaita. Niger ja sen sivuhaara Koli Koli muodostavat lukuisia järviä. Luonnonvarainen kasvillisuus on etupäässä heinäaroa, jossa kasvaa paikoitellen puita ja pensaita. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.
Asutus

Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää: Barkanelbi, Bokoré, Déra, Doye Marka, Doye Peulh, Samataka, Sendégué, Sirifiré ja Tonomina. Yli tuhannen asukkaan kyliä ovat Sendéguén ohella Tonomina ja Bokoré.
Asukkaat ovat fulbeja, bozoja, somonoja, markoja, bambaroita ja songhaita. Vallitseva uskonto on islam.
Liikenne, elinkeinot ja palvelut

Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Tärkein väylä on Déran kautta kulkeva Konnan ja Korientzén välinen tie. Yleisimpiä liikennevälineitä ovat hevoskärryt, veneet ja moottoripyörät.
Asukkaiden pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi (51 % tuotannosta), riisi (42 %), lehmänpapu (5 %), durra (2 %), maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit sekä vähäisessä määrin hevoset ja kamelit. Kalaa myydään Moptiin, Sikassoon ja Koutialaan. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja jonkin verran käsityöammatteja. Sendéguéssa on tori ja Dérassa viikoittaiset markkinat. Teollisuutta tai matkailupalveluja ei ole lainkaan.
Kunnassa toimii kolme alakoulua, Sendéguén yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) sekä kolme koraanikoulua. Sendéguéssa on hyvätasoinen terveyskeskus ja karjan rokotuspaikka. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja vesiposteja, jotka eivät riitä täyttämään puhtaan veden tarvetta. Muita palveluja ovat kaksi torialuetta, joukko kauppoja, hirssimylly, Sendéguén kalanviljelyosuuskunnan myymälä ja Déran ravintola.
Nähtävyydet

Sendéguén lähellä sijaitsevaa Mani-mania pidetään paikkana, jossa fulbet ja kunta-ryhmän maurit löivät Umar Tallin tukuloriarmeijan vuonna 1864. Toinen nähtävyys on yaaralin ja degalin kaltainen sendégué-juhla karjalaumojen paluun kunniaksi.
Paasi

Paasi voi tarkoittaa seuraavia:
paasi, iso, sileä ja laakea kivi
suomenkielinen sukunimi, jonka kantajia ovat muiden muassa:
Aku Paasi (1895–1937), punakaartilainen ja murhaaja
Anssi Paasi (s. 1955), maantieteilijä, Oulun yliopiston maantieteen professori
Kaija Paasi (1910–1989), näyttelijä
Martin Paasi (s. 1972), yritysjohtaja ja talousvalmentaja
Kirjoitusasultaan samantapainen sana:
Paaši
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paasi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Orlando Rage

| Orlando Rage |
| --- | --- |

Seura
Perustettu:  2001
Lakkautettu:  2001
Kotikenttä:  Florida Citrus Bowl
Kaupunki:   Orlando, Florida
Miesten sarjataso:  XFL (Itäinen divisioona)
Värit:  Punainen, laivastonsininen, kulta, valkoinen                    
Omistaja:  WWE, NBC
Toimitusjohtaja:  Tom Veit
Miesten päävalmentaja:  Galen Hall
Mitalit
Infobox OKNimi-testi OK: 
Orlando Rage oli lyhytaikainen ammattilaistason amerikkalaisen jalkapallon joukkue Orlandosta, Floridasta. Joukkue pelasi vain yhden kauden toimineessa XFL-liigassa kaudella 2001 osana Itäistä divisioonaa.
Joukkue luotiin vuonna 2001 osaksi Vince McMahonin perustamaa XFL:ää, jonka omistivat puoliksi showpainiorganisaatio WWE ja televisioyhtiö NBC. Ragen kotikenttä oli 65 438 katsojan Florida Citrus Bowl.
Ainoalla kaudellaan Rage pelasi runkosarjassa kymmenen ottelua, joista se voitti kahdeksan ja hävisi kaksi. Joukkue selvisi Itäisen divisioonan parhaana pudotuspeleihin, joissa se hävisi välierissä San Francisco Demonsille 25–26.
Kausittaiset tilastot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | O | V | H | T  | Divisioona/sijoitus | Pudotuspelit |
| 2001 | 10 | 8 | 2 | 0 | Itäinen, ensimmäinen | Hävisi välierissä 25–26 (Demons) |
| --- | --- |
 O = ottelut  V = voitot :  H = häviöt  T = tasapelit
Aiheesta muualla

Alkuperäisen XFL:n nettisivusto (arkistoitu) (englanniksi)
Oscar Bengts

Oscar Valentin Bengts (16. marraskuuta 1885 Närpiö – 9. maaliskuuta 1966 Närpiö) oli suomalainen varhaismodernistinen taiteilija.
Bengtsin vanhemmat olivat maanviljelijä, kestikievarin pitäjä Erik Anders Bengts ja Anna Kristina Stor-Nix. Vanhemman veljensä Carl Bengtsin tavoin Oscar Bengts oli luonnostaan taiteilija, mutta kun Carl oli Akseli Gallen-Kallelan oppilaana ja avustajana, Oscar toimi merimiehenä ja maanviljelijänä.
Bengts muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1920, ja opiskeli Charles Baumannin alla Commercial Illustration School of New Yorkissa. Hän palasi Suomeen vuonna 1932 tarkoituksenaan toimia taidemaalarina Helsingissä, ja hänen töitään esitettiin Suomen Taiteilijain Näyttelyissä, sekä Oslossa, Tukholmassa ja Göteborgissa.
Bengtsin taiteelle olivat ominaista luonnonkuvaus ja rantamaisemat, mutta hän maalasi myös muotokuvia. Hän oli kiinnostunut valon ja eritoten veden heijastumien kuvaamisesta.
Olostunturi

Olostunturi kuvattuna Rovaniementieltä.
Olostunturin tuulipuiston viisi Bonus B44/600-voimalaa.
Olostunturi on Muonion kunnassa sijaitseva tunturi, joka kohoaa 524 metrin korkeuteen merenpinnasta.
Olostunturilla sijaitsee hiihto- ja laskettelukeskus. Oloksen alueella sijaitsee saksalaisten autotehtaiden talvitestausasema, joka tarjoaa paikallisille asukkaille työpaikkoja talvisin.[lähde? ] Alueella sijaitsee myös Madeojan lehtosuojelualue.
Olostunturin matkailun historia

Olostunturin hiihto- ja matkailukeskus perustettiin 1960-luvun puolivälissä. Tunturin rinteeseen raivattiin laskettelurinteet, pystytettiin hiihtohissi ja rakennettiin pieni leirintäalue. Olostunturi Oy:n rakennuttama, arkkitehti Päivi Sauraman suunnittelema höylähirsinen hotelli- ja ravintolarakennus avattiin vuonna 1965, ja laajennus valmistui kaksi vuotta myöhemmin. Hotellin viereiseen metsäiseen tunturin rinteeseen rakennettiin lomamökkejä. Olostunturin hotellin uusi osa valmistui 1980-luvun alussa, ja myöhemmin sen ympärille rakennettiin useita muita majoitus- ja palvelurakennuksia. Olokselle kaavoitettiin aikoinaan tuhansia vuodepaikkoja, mutta vuonna 2012 niistä oli toteutunut vasta 2 000, mihin on vaikuttanut useiden lähelle toisiaan rakennettujen hiihtokeskusten välinen kilpailu.
Tuulivoimapuisto

Tunturin huipulla on Oloksen tuulivoimapuisto, jonka rakensi Kemijokiyhtiö vuonna 1998. Yhtiö myi tuulivoimapuiston Fortumille, jonka tytäryhtiö Tunturituuli Oy hallinnoi sitä. Tunturituuli laajensi puistoa kolmella tuulivoimalalla seuraavana vuonna 1999. Kaikki viisi tuulivoimalaa ovat edelleen toiminnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olostunturi Wikimedia Commonsissa
Muonio
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kangosjärvi · Kerässieppi · Kihlanki · Kirkonkylä · Kotimaa · Kätkäsuvanto · Liepimä · Särkijärvi · Ylimuonio · Muonion järvialue
Nähtävyydet:  Keimiöniemen kalapirtit · Kirkko · Pakasaivo · Pallas-Yllästunturin kansallispuisto · Äkäsmylly · Äkäsaivo
Tunturit ja vesistöt:  Jerisjärvi · Muonionjoki · Olostunturi · Pallastunturi
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Ocean Eyes

| Ocean Eyes Owl City |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2009
 Julkaistu: 14. heinäkuuta 2009
 Tuottaja(t): Adam Young
 Tyylilaji: synthpop, electronica
 Kesto: 42.52
 Levy-yhtiö: Universal Republic
Listasijoitukset
  Yhdysvallat 8.
Owl Cityn muut julkaisut
| Maybe I’m Dreaming 2008 | Ocean Eyes 2009 | All Things Bright and Beautiful 2011 |
Singlet albumilta Ocean Eyes
 ”Fireflies” Julkaistu: 14. heinäkuuta 2009  ”Vanilla Twilight” Julkaistu: 26. tammikuuta 2010  ”Umbrella Beach” Julkaistu: 17. toukokuuta 2010
Ocean Eyes on yhdysvaltalaisen muusikko Adam Youngin toinen albumi Owl City -taiteilijanimellä. Sen julkaisi Universal Republic Records 14. heinäkuuta 2009. Albumilta julkaistiin kolme singleä; ”Fireflies”, ”Vanilla Twilight” ja ”Umbrella Beach”. Albumista julkaistiin deluxe-versio 26. tammikuuta 2010.
Yhdysvaltalaisen rockyhtye Relient K:n laulaja Matt Thiessen laulaa kappaleilla ”Firfeflies”, ”Cave In”, ”The Bird and the Worm” ja ”Tidal Wave”.
Kappaleet

Cave In – 4.02
The Bird and the Worm – 3.28
Hello Seattle – 2.47
Umbrella Beach – 3.50
The Saltwater Room – 4.02
Dental Care – 3.11
Meteor Shower – 2.14
On the Wing – 5.01
Fireflies – 3.48
The Tip of the Iceberg – 3.23
Vanilla Twilight – 3.52
Tidal Wave – 3.10
Hot Air Balloon – 3.35
Butterfly Wings – 2.54
Rugs from Me to You – 1.27
Sunburn – 3.47
Hello Seattle – 5.53 (remix)
If My Heart Was a House – 4.06
Strawberry Avalanche – 3.18
Arvostelut

AllMusic:
Rolling Stone:
Aiheesta muualla

Ocean Eyes Discogsissa. (englanniksi)
Oscar Bobb

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Oscar Bobb
Syntymäaika: 12. heinäkuuta 2003 (ikä 21)
Syntymäpaikka: Oslo, Norja
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: Manchester City
Pelinumero: 52
Junioriseurat
–2015: Lyn
2017–2019: Vålerenga
2019–2023: Manchester City
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2023– | Manchester City | 14 | (1) |
Maajoukkue
| 2019 | Norja U16 | 12 | (1) |
| 2020 | Norja U16 | 1 | (0) |
| 2021 | Norja U18 | 8 | (3) |
| 2022 | Norja U19 | 4 | (0) |
| 2022– | Norja U21 | 8 | (2) |
| 2023– | Norja | 6 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. toukokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. toukokuuta 2024.
Oscar Bobb (s. 12. heinäkuuta 2003 Oslo) on norjalainen jalkapalloilija, joka pelaa oikeana laitahyökkääjänä Englannin Valioliigassa Manchester Cityssä ja Norjan maajoukkueessa. Hänellä on myös Gambian kansalaisuus.
Bobb pelasi ensimmäisen ottelunsa Manchester Cityn edustusjoukkueessa tultuaan viime hetkillä vaihdosta kentälle valioliigaottelussa Fulhamia vastaan 2. syyskuuta 2023. Avauskokoonpanossa hän pelasi ensimmäisen kerran Englannin liigacupin ottelussa Newcastlea vastaan saman kuun lopulla. Ensimmäisen maalinsa hän teki Mestarien liigan ottelussa Belgradin Punaista tähteä vastaan joulukuussa 2023. Ensimmäisen valioliigamaalinsa hän teki Newcastlea vastaan tammikuussa 2024.. Maali valittiin Valioliigan kuukauden maaliksi. Hän pelasi Cityn mestaruuteen päättyneellä kaudella kaikkiaan 14 valioliigaottelua, joista kaksi avauskokoonpanossa. Mestarien liigassa hän pelasi neljä, FA Cupissa viisi ja liigacupissa yhden ottelun. Hän pelasi molemmissa otteluissa Cityn voittaessa seurajoukkueiden maailmanmestaruuden 2023.
Bobb pelasi kolme ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023. Ensimmäisen ottelunsa Norjan jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi Kyprosta vastaan lokakuussa 2023. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki seuraavassa kuussa ystävyysottelussa Färsaaria vastaan. Kaikkiaan hän on 27. toukokuuta 2024 mennessä pelannut kahdeksan maaottelua ja tehnyt kaksi maalia.
Pyeongseong

| Pyeongseong 평성시 |
| --- | --- |
 Puistokatu Pyeongseongissa
 Pyeongseongin kartta.
 Pyeongseong
 Koordinaatit: 39°15′N, 125°51′E 
Valtio:  Pohjois-Korea
Maakunta:  Etelä-Pyeongan
Väkiluku (2008):  284 386
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyeongseong (kor. 평성시, Pyeongseong-si, hanja 平城市, McCune-Reischauer P’yŏngsŏng) on Korean demokraattisen kansantasavallan Etelä-Pyeonganin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee sisämaassa maakunnan keskiosassa aivan maan pääkaupungin Pjongjangin pohjoispuolella. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan Pyeongseongissa oli 284 386 asukasta.
Maantiede

Pyeongseong sijaitsee Etelä-Pyeonganin maakunnassa Pohjois-Korean pääkaupunki Pjongjangin pohjoispuolella Daedongjoen valuma-alueella. Itse joki virtaa kaupungin itärajaa pitkin. Alueesta noin 53 % on vuoristoa tai metsää. Korkein kohta on 547 metriä merenpinnasta kohoava Chǒngryǒng. Keskimääräinen korkeus alueella on 100–200 metriä. Kukkuloiden ohella kaupunkiin kuuluu kaksi tärkeää tasankoaluetta, Kangdong ja Chasan.
Vuoden keskimääräinen lämpötila Pyeongseongissa on 9,7°C. Tammikuun keskilämpötila on -6,6°C ja elokuun 23,9°C. Keskimääräinen vuotuinen sadanta on 1 091 mm.
Historia

Pyeongseongin kaupunki on perustettu vasta suhteellisen hiljattain. Kim Il-sungin sanotaan määränneen paikan kartoittamisen uudelle tiedekaupungille lähelle pääkaupunkia vuonna 1960. Hänen sanotaan edelleen päätyneen paikan valintaan itse lokakuussa 1964. Kaupungin alue kuului vielä tuolloin Suncheonin kaupunkiin. Uusi kaupunki sai Kim Il-sungilta nimen Pyeongseong, joka voidaan kääntää Pjongjangia suojaavaksi linnoitukseksi. Nimi muodostuu Pjongjangia ja linnoitusta tarkoittavien sanojen ensimmäisistä tavuista 平城. Kaupungista tehtiin myös Etelä-Pyeonganin hallinnollinen keskus. Pyeongseong sai muotonsa tiedekaupunkina, kun sinne perustettiin uusia tutkimusinstituutteja, kuten luonnontieteiden akatemia ja luonnontiedeyliopisto. Laitokset keskittyivät kaupungin eteläosaan. Eteläosasta muodostui samalla muusta kaupungista erottuva selvästi rikkaampi alue. Vuonna 1995 kaupungin eteläosa liitettiin pääkaupunki Pjongjangin alueeseen. Kaupungin alueelle jäi kuitenkin vielä joitakin merkittäviä oppi- ja tutkimuslaitoksia.
Talous

Maatalous muodostaa kaupungin taloudelle tärkeän osa-alueen. Alueella kasvatetaan esimerkiksi riisiä, maissia, soijapapuja, omenia, persikoita, kaalia ja pinaattia. Kaupungin teollisuus on painottunut etenkin kevyeen teollisuuteen ja päivittäistavaroiden tuotantoon. Kaupungissa on lisäksi myös autoteollisuutta.
Pyeongseongissa on edelleen useita merkittäviä oppi- ja tutkimuslaitoksia, kuten esimerkiksi tekninen ja lääketieteellinen yliopisto, taideyliopisto ja mineraalien tutkimuslaitos. Osa kaupungin tutkimuslaitoksista on liitetty ydinvoiman tutkimukseen,sekä Pohjois-Korean kemiallisten aseiden kehitykseen.
Kulttuuri

Pongninin vuorella kaupungin länsiosassa sijaitsee alun perin vuonna 503 rakennettu Anguk-san buddhalainen temppeli. Temppelin nykyrakennukset ovat peräisin pääosin jälleenrakennuksesta vuonna 1785. Kaupungin pohjoisosassa sijaitsee Paeksongin vallankumouksellinen muistomerkki, ja vuonna 2008 kaupunkiin valmistui Japanin vastaisten itsenäisyystaistelijoiden hautausmaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyeongseong Wikimedia Commonsissa
Anguk-san temppeli.
Kim Il-sungin ja Kim Jong-ilin patsaat.
Osuusliike Voiman Nokian tavaratalo

Osuusliike Voiman Nokian tavaratalo on Nokialle eli silloiselle Pirkkalan kunnan alueelle vuonna 1903 perustettu Nokian osuuskauppa. Se avasi ensimmäisen myymälänsä vuonna 1905. Sitä ennen nokialaiset olivat toimitelleet yhteisostoksia oman Nokian osuuskaupan avulla.
Kun vuoden 1930 alussa osuuskaupan johtaja erosi, osuuskaupan jäsenistö päätti äänestysenemmistön mielipiteen mukaan liittyä Voiman osuusliikkeeseen. Voima osti Nokian osuuskaupan varoineen ja velkoineen. Yhdistyminen vahvistettiin allekirjoituksin 1. kesäkuuta 1930. Koska Nokian osuuskaupassa oli ollut kirjakauppakin, se vahvistettiin samoin Nokian Voiman Osuuskaupan yhteyteen.
Rakennus

Vanhan puurakennuksessa toimineen osuusliike Voiman myymälän tilalle oli suunniteltu tavarataloa jo pitkään, koska Nokialla ei ollut toiminnassa olevaa tavarataloa. Tontti rakennukselle oli hankittu jo huhtikuussa vuonna 1949. Rahoitusvaikeuksien ja vuoden 1957 devalvaation vuoksi rakennus, Nokian tavaratalo Voima ja hotelli Sotkanvirta ravintoloineen valmistuivat vasta vuonna 1958.
Talon olivat suunnitelleet Kulutusosuuskuntien Keskusliiton arkkitehtiosastosta arkkitehdit Jouko Ylihannu ja Marjatta Kivijärvi. Myymälän kaluston suunnitteli arkkitehti Väinö Laine ja ravintolan kaluston Rari-Lill Lithenius. Rakennuksen pääurakoitsijana toimi Kulutusosuuskuntien Keskusliiton insinööriosasto. Rakennuksen harjannostajaiset pidettin 13. toukokuuta 1958 rakenteilla olevan tavaratalon ravintolassa. Harjannostajaisia juhlisti myös tulipalo, kun tavaratalon työmaan parakissa syttyi tulipalo. Onneksi palo saatiin nopeasti sammutettua.
Toimintaa

Tavaratalon avajaiset pidettiin rakenteilla olevan tavaratalon juhlahuoneessa 13. toukokuuta 1958. Asiakkaille tavaratalo avattiin 14. marraskuuta 1958. Rakennuksen kokonaistilavuus oli 9 000 m³. Tavaratalon lisäksi rakennuksessa toimivat hotelli-ravintola Sotkanvirta ja kansankahvila Sotkanpesä.
Tavaratalon valikoima tarjosi nokialaisille nyt lähes kaikkea, kuten kankaita, pukuja, "Rengaspukuja", kenkiä, hattuja ja kemikaaleja. Rakennuksen kellarikerroksessa oli varastotila, josta sai ostaa pesukoneita ja rakennustarvikkeita. Tampereella järjestetty Voiman muotinäytös vieraili Nokian kauppalassa 19. huhtikuuta 1958. Uuden muodin tilanne selvisi näin hyvin nokialaisillekin.
Vuonna 1973 tavaratalo muuttui erikoistavaratalokaupaksi, jonka valikoimaan kuului kaikkea muuta paitsi ruoka-aineita. Keskinäinen Osuuskauppa Kesko muutti rakennukseen ruokatarvikekaupan pitäjäksi. Ravintola Sotkanvirta remontoitiin vuonna 1972, ja se sai lisätiloikseen 80 hengen kabinettitilat ja nimekseen Ravintola Aino ja Reino. Vuonna 1999 ensimmäisen kerroksen myymälätilat saneerattiin ja jaettiin kahdeksi liiketilaksi. Kellarikerroksessa toiminut musiikkipaja sai jatkaa toimintaansa edelleen kellarikerroksessa. Nämä suunnitelmat laati Arkkitehtuuritoimisto Jarmo Väkiparta Oy.
Nokian tavaratalossa lopetettiin 18. syyskuuta 1972 kirjamyymälä, tekstiilimyymälä ja taloustarvikkeiden myymälä. Jäljelle jäivät kellarikerrokseen rakennustarvikkeiden myyntipaikka ja musiikkipaja. Rakennuksen toiminta päättyi kokonaan 30. syyskuuta 2023, jolloin rakennuksen kauppatiloissa ollut K-market suljettiin kokonaan. Kiinteistön vuokrasopimus päättyi silloin, ja suunnitteilla on kaavamuutos, joka sallii vanhan rakennuksen purkamisen. Tilalle suunnitellaan rakennettavaksi 6- ja 9-kerroksiset asuintalot.
Patakakkonen

| Patakakkonen> Maukasta mutkattomasti, Asia on pihvi, Kesäkeittiö |
| --- | --- |
Tyyli:  ruokaohjelma
Pääosissa:  Jaakko Kolmonen Veijo Vanamo Sirkka Gustafsson
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  1970 – 1990-luvun puoliväli
Jaksoja:  noin 660
Tunnuskappale:  Finnish Whistler
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Aiheesta muualla
IMDb 
Patakakkonen oli suomalainen Yleisradion tuottama ruoka-aiheinen televisio-ohjelma, jota tehtiin 1970-luvun alusta 1990-luvun puoliväliin.
Alkuaikoina ohjelmaa esitettiin nimillä Maukasta mutkattomasti, Asia on pihvi ja Kesäkeittiö, kunnes Patakakkonen-nimi tuli käyttöön vuonna 1977. Ohjelmaa esitettiin ensin mustavalkoisena, myöhemmin värillisenä.
Ohjelman kokkeina olivat alusta lähtien Jaakko Kolmonen ja Veijo Vanamo. Vanamon siirtyessä kaupallisiin tehtäviin hänen tilalleen tuli Sirkka Gustafsson.
Ohjelman tavoite oli tehdä maukasta ja terveellistä ruokaa välttäen rasvaa, sokeria ja alkoholia.
Patakakkosen tunnusmusiikkina oli Roger Whittakerin viheltämä ”Finnish Whistler”.
Ohjelman pohjalta julkaistiin myös useita keittokirjoja.
Aiheesta muualla

Yle Areena: Patakakkonen
Yle Areena: Asia on pihvi
Outi Hovatta

Outi Leena Lemmikki Hovatta (o.s. Suvanto; s. 3. tammikuuta 1946 Helsinki) on suomalainen lääketieteen professori. Hän on maailman tunnetuimpia kantasolututkijoita. Hovatta valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1970, väitteli 1973 ja erikoistui naistentauteihin ja synnytyksiin 1978. Uransa alkuvaiheessa hän kehitti hedelmöityshoitoja ja perusti Väestöliiton lapsettomuusklinikan, jossa työskenteli vuosina 1986–1997.
Hedelmöityshoidoista Hovatta jatkoi kantasolututkimuksiin. Hän oli pitkään professorina Tukholman Karoliinisessa instituutissa. Vuoden 2005 alussa hän siirtyi Tampereen yliopiston kudosteknologiaan erikoistuneeseen yksikköön Regeaan. Outi Hovatan ympärille Regeaan muodostettiin huipputason tutkimusryhmä, joka toimi tiiviissä yhteistyössä sekä kotimaisten että useiden kansainvälisten tutkimusryhmien kanssa.  Hän oli mukana geneetikkoryhmässä, joka vuonna 2015 löysi Karoliinisessa sairaalassa niitä geenejä, jotka aktivoituvat ensimmäisinä päivinä hedelmöityksen jälkeen.
Hänelle myönnettiin J. W. Runebergin palkinto vuonna 2013.
Outi Hovatan lapset ovat näyttelijä-laulaja Vuokko Hovatta, tutkija Talvikki Hovatta, muusikko ja ekonomi Ville Hovatta, tutkija ja käyttäytymisgenetiikan professori Iiris Hovatta.