stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Duns Scotus
Ajattelu

Duns Scotus oli Tuomas Akvinolaisen ohella skolastiikan kukoistuskauden keskeisimpiä hahmoja. Molemmilla oli keskiajan katolinen maailmankuva, mutta he olivat siitä huolimatta monessa kysymyksessä vastakkaisella kannalla. Duns Scotus antoi filosofiassa etusijan tahdolle (”voluntas superior est intellectu”), siinä missä Tuomas antoi sen tiedolle. Pelastusopissaan Duns Scotus oli lähellä pelagiolaisuutta, jonka vuoksi hän kannatti myös ehdotonta tahdonvapautta, kun taas Tuomas liittyi lähemmin Augustinukseen. Duns Scotus katsoi, että kaikki riippuu Jumalan täydellisestä mielivallasta, kun taas Tuomas opetti, että Jumala on luonut maailman ikuisten järkiperusteiden mukaan.
Nämä ja muut riitakysymykset aiheuttivat loppumattomia väittelyitä heidän oppilaittensa kesken, joista Duns Scotuksen kannattajia nimitettiin skotisteiksi, Tuomaan kannattajia tomisteiksi. Ensin mainitut ovat monessa suhteessa valmistelleet myöhemmän ajan vapaamielisiä katsantotapoja ja joutuivat siten kirkon epäsuosioon.
Ajattelu > Teologia

Tärkein osa Duns Scotuksen teologiaa oli Marian perisynnittömän sikiämisen puolustus. Hänen aikanaan aiheesta käytiin paljon väittelyitä. Sikiämisen juhlapäivä oli ollut idän kirkon kalentereissa 600-luvulta saakka, ja se oli käytössä useissa hiippakunnissa myös lännessä, vaikka sen teologinen pohja puuttui, koska sillä ei ollut raamatullista perustaa. Yleisen mielipiteen mukaan perisynnittömyys oli tarpeellista ja soveliasta, mutta ei sopinut yhteen sen käsityksen kanssa, että ihminen voi päästä eroon perisynnistä ainoastaan Kristuksen veren kautta. Lännen suurimmat filosofit ja teologit olivat aiheesta erimielisiä, ja vaikuttaa siltä, että jopa Tuomas Akvinolainen oli opin kieltäjien puolella, tosin jotkut tomistit kieltävät tämän. Anselm Canterburylainen puolestaan lausui ”potuit, decuit, ergo fecit” — Jumala pystyi siihen, se olisi ollut soveliasta, joten hän teki sen. Duns Scotus muotoili argumentin seuraavaan muotoon: Maria tarvitsi vapautusta synneistä, samoin kuin kaikki muutkin ihmiset, mutta hän sai Jeesuksen ristiinnaulitsemisen synnyttämät ansiot osakseen etukäteen, ja näin hedelmöitys tapahtui ilman perisyntiä.
Tämä argumentti on myös paavi Pius IX:n julistuksessa. Paavi Johannes XXIII suositteli Duns Scotuksen opiskelua myös kaikille nykyajan teologian opiskelijoille.
Duns Scotus yhdistetään yleensä voluntarismiin, joka painottaa Jumalan tahtoa ja ihmisen vapautta kaikissa filosofisissa kysymyksissä.
Ajattelu > Logiikka

Duns Scotus oli yksi vaikutusvaltaisimpia keskiaikaisia loogikkoja. Loogikkona hänet voidaan laskea samaan ryhmään Pierre Abélardin ja Vilhelm Occamilaisen kanssa. Hän oli ensimmäinen keskiaikainen loogikko, joka irtautui Aristoteleen staattisesta mahdollisuuden ja välttämättömyyden mallista ja harkitsi sen sijaan loogisen mahdollisuuden ajatusta. Hänen teoriansa liikkuu kahden tarkastelutavan välillä: toisaalta modaalisia ajatuksia tarkastellaan suhteessa erilaisiin tapoihin, joilla aktuaalinen maailma on järjestetty tiettyinä aikoina, toisaalta niitä tarkastellaan suhteessa konseptuaaliseen johdonmukaisuuteen.
Tämä tulkinta mahdollisuudesta ja välttämättömyydestä kävi siis Gottfried Leibnizin mahdollisiin maailmoihin liittyvän modaliteettikäsityksen edellä.
Duns Scotus loi myös olion ”tämyyden” (lat. haecceitas) eli sen partikulariteetin käsitteen, vastakohtana olion ”mikyydelle” (lat. quidditas) eli sen universaliteetille.
Ajattelu > Yhteiskuntateoria

Duns Scotus esittää teoksessaan modernin valtioteorian alkeita, esimerkiksi suvereniteettiteoriaa ja sosiaalista sopimusteoriaa, vaikka usein ne pannaan vasta Thomas Hobbesin (1588-1679) nimiin. Teoksensa Ordinatio neljännessä osassa hän kirjoittaa, että lakien pitää olla rationaalisia ja laillisesti voimaansaatettuja. Isällinen oikeus vallitsi hänen mielestään jo luonnontilassa, se oli luonnonlain mukainen vastustamaton käsky, mutta omistusoikeus oli hänen mielestään syntynyt vasta laeilla, vaikka Tuomas Akvinolainen katsoi sen vallinneen jo luonnontilassa. Tosin Duns Scotus asettui neljännessä osassa myös lähelle Vilhelm Occamilaisen kantaa, että syntiinlankeemuksen jälkeen Jumala antoi ihmisille vallan asettaa hallitsijoita ja vallan omistaa yksityistä omaisuutta.
Teokset

Opus Parisiense (Pariisin luennot)
Opus Oxoniense (Oxfordin luennot)
Tractatus de Primo Principio
Quaestiones Quodlibetales
De Rerum Principio
Kirjallisuutta

Duns Scotus, Johannes: Jumalan tunnettavuudesta ja muita kirjoituksia.  (Suomennos, selitykset ja johdanto: Toivo J. Holopainen)  Helsinki:  Gaudeamus, 2008.  ISBN 978-951-662-945-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bl. John Duns Scotus. Catholic Encyclopedia (englanniksi)
Duns Scotus. Stanford Encyclopedia of Philosophy (englanniksi)
Research Group John Duns Scotus. (Utrecht, Alankomaat) (englanniksi)
John Duns Scotus: A Treatise on God as First Principle. (englanniksi)
Keskiajan filosofia
Alkuin
Rabanus Maurus
Johannes Scotus Eriugena
Avicenna
Petrus Damianus
Avicebron
Anselm Canterburylainen
Roscellinus
Bernardus Chartreslainen
Theodoricus Chartreslainen
Avempace
Gilbertus Porretanus
Pierre Abélard
Willelmus Concheslainen
Petrus Lombardus
Johannes Salisburylainen
Averroës
Maimonides
Robert Grosseteste
Albert Suuri
Alexander Halesilainen
Petrus Hispanus
Willelmus Auvergnelainen
Henri Ghentiläinen
Roger Bacon
Bonaventura
Tuomas Akvinolainen
Sigerus Brabantilainen
Boethius Dacialainen
Mestari Eckhart
Johannes Duns Scotus
Vilhelm Occamilainen
Jean Buridan
Godefridus Fontaineslainen
Aegidius Roomalainen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja 2  3  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Karkea hietamoreeni

Karkea hietamoreeni on keskikarkean maalajiryhmän maalaji. Lajittuneissa maissa karkean hiedan raekoko vaihtelee 0,06 mm:stä 20 mm:iin ja hiekan 0,2 mm:iin. Yksittäisiä rakeita voi havaita silmämääräisesti.
HF (taajuusalue)

ITU:n määrittelemät radiotaajuusalueet
HF on Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) ja Institute of Electrical and Electronics Engineersin (IEEE) termi radiotaajuusalueelle, joka kattaa 3 MHz–30 MHz:n radioaallot (aallopituusalue 10–100 m). HF on akronyymi englannin kielen sanoista 'High frequency' (suom. korkeat taajuudet). Alueesta saatetaan käyttää myös nimitystä dekametriaallot ('kymmenet metrit', engl. Decametric waves) aallonpituusalueensa (10–100 m) mukaan.
Taajuusalueelle sijoittuu osa historiallisesta yleisradiotoiminnan amplitudimoduloiduille (AM) lähetyksille tarkoitetusta lyhytaaltoaluesta (engl. short wave, SW). Alueet ei siis ole synonyymeja; lyhytaaltoalue (SW) kattaa taajuudet 2 300 kHz:sta 26 100 kHz:siin. Eli vain SW-alueen osa-alue 3 000 kHz–26 100 kHz osuu HF-taajuusalueelle ja osa-alue 2 300 kHz–3 000 kHz jää alueen ulkopuolelle. Vastaavasti HF-alueen taajuudet 26 100 kHz–30 000 kHz jää SW-alueen ulkopuolelle.
Taajuusaluemääritysten vertailua
ITU:n määritys:
| Nimi | Lyhenne | ITU-numero | Taajuus ja aallonpituus | Käyttöesm>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| High frequency | HF | 7 | 3–30 MHz 100–10 m | Lyhyiden aaltojen yleisradiotoiminta (3 Mhz–26 MHz), LA-radiopuhelin (27 MHz), radioamatööri ja horisontin takainen ilmailuviestintä, RFID, horisontin takainen tutka, automaattinen linkinmuodostus (ALE) / near-vertical incidence skywave (NVIS) radio communications, en:marine and mobile radio telephony |
HF-alueen erikoisuus on – lyhyen kantaman (noin 50 km, meren yli pidempi) pinta-aallon lisäksi – alueella esiintyvä avaruusaalto. Ilmakehässä on 100–300 kilometrin korkeudessa ionisoituneita kerroksia, jotka heijastavat HF-alueen radioaaltoja. Tällöin muutaman watin teholla saadaan yhteyksiä jopa maapallon toiselle puolelle.
Käyttö > Sähkötysradiokäyttö

Taajuusalueen lähetysten kantavuus – jo muutaman watin teholla saatetaan saada yhteyksiä jopa maapallon toiselle puolelle – tekee
taajuusalueesta hyvin käytännöllisen sähkötysradiotaajuutena radioamatööritoiminnassa. HF-alue on käytössä myös sissiradiotoiminnassa niin kymmenien kilometrien kuin satojenkin kilometrien etäisyyksillä. Sotilaallisina ongelmina on kaukoyhteyksien herkkyys ilmakehän ydinräjähdyksille sekä heijastavien kerrosten vaihtelut vuorokauden, vuodenajan sekä auringonpilkkurytmin mukaan. Tämä tekee yhteyden varman saannin kahden pisteen välillä ammattitaitoa vaativaksi tehtäväksi. Lisäksi avaruusaalto tarkoittaa, että periaatteessa kaikki maailman samalla taajuudella olevat HF-radiot ovat kuultavissa lähes joka paikkaan. HF-alue on siis globaalissa mittakaavassa täynnä.lähde?
Käyttö > Radioamatöörikäyttö

| 80 m | 60 m | 40 m | 30 m | 20 m | 17 m | 15 m | 12 m | 10 m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 500 kHz – 3 800 kHz | 5 351,5 – 5 366,5 kHz | 7 000 kHz – 7 200 kHz | 10 100 kHz – 10 150 kHz | 14 000 kHz – 14 350 kHz | 18 068 kHz – 18 168 kHz | 21 000 kHz – 21 450 kHz | 24 890 kHz – 24 990 kHz | 28 000 kHz – 29 700 kHz |
Käyttö > Tutka-aaltokäyttö

HF-alueen erikoiskäyttö on ns. OTH-tutka eli yli-horisontin-tutka. Lähettämällä HF-alueen radiopulssin tutkan kantama voidaan kasvattaa muutamaan tuhanteen kilometriin. Ongelmina on suuren antennin ja tehon tarve sekä kansainväliset häiriöt HF-alueella. OTH-tutkia on kokeiltu pitkään muun muassa Yhdysvalloissa, Neuvostoliitossa ja Australiassa.
Käyttö > Yleisradiokäyttö

Tällä alueella on myös yleisradiolähetyksiä (AM-lyhytaaltolähetyksiä (SW-alue)). Kaukaisten yleisradioasemien kuunteluharrastusta kutsutaan DX-kuunteluksi.
Kuunteluolosuhteisiin vaikuttavat yleensä suuresti ilmakehässä tapahtuvat radioaaltojen heijastumiset, vuorokaudenaika ja vuodenaika, kuten myös auringonpilkut. Pienitehoinenkin lähetyssignaali saattaa suotuisissa olosuhteissa kuulua maapallon toiselle puolelle.
Tähtitieteen harrastusta haittaavaa ”valosaastetta” vastaa DX-kuuntelussa radiolähettimien runsas määrä ja juurikin kaikkien lähettimien – pientenkin – hyvä kantavuus, mikä johtaa siihen, että pienitehoisemmat signaalit pyrkivät hukkumaan ”taustakohinaan”.
Kuuluvuuteen voi vaikuttaa käyttämällä suuntaavampia antenneja, joilla voidaan vaimentaa muista suunnista tulevia lähetteitä tai suodattimia, joilla voidaan tarkalla vastaanottimella suodattaa vastaanotettavan lähetyksen ympäriltä kohinaa tai muita lähetyksiä pois.
Käyttö > Alialueet > 27 MHz:n lyhytaaltoalue

27 MHz radio-ohjattavat lelut, langaton näppäimistö ja hiiri
lupavapaiden LA-radiopuhelimien taajuusalue (AM/FM).
Käyttö > Alialueet > SW-taajuusalue

Lyhyet aallot tulivat yleisradiokäyttöön pitkien ja keskipitkien aaltojen jälkeen. Lyhyiden aaltojen (engl. short wave, SW) 120 metrin aaltoalue (2 300 kHz–3 000 kHz) sijoittuu MF-taajuusalueelle (0,3–3 MHz), kun taas kaikki loput 90 metrin radioaalloista 11 metrin radioaaltoihin (3 000 kHz–26 100 kHz) HF-taajuusalueelle (3 000 kHz–30 000 kHz).
Lyhyet aallot 2 300–26 100 kHz (lyh. SW; engl. short waves )
120 metrin aallot 2 300–2 495 kHz, tropiikkiaallot
90 metrin aallot 3 200–3 400 kHz, tropiikkiaallot
75 metrin aallot 3 900–4 000 kHz, tropiikkiaallot
60 metrin aallot 4 750–5 060 kHz, tropiikkiaallot
49 metrin aallot 5 900–6 200 kHz
41 metrin aallot 7 100–7 350 kHz
31 metrin aallot 9 400–9 900 kHz
25 metrin aallot 11 600–12 100 kHz
22 metrin aallot 13 570–13 870 kHz
19 metrin aallot 15 100–15 800 kHz
16 metrin aallot 17 480–17 900 kHz
15 metrin aallot 18 900–19 020 kHz
13 metrin aallot 21 450–21 850 kHz
11 metrin aallot 25 600–26 100 kHz
Historian merkkihenkilöt ja rasismi

Black Lives Matter -liikkeen mielenosoituksissa 2020-luvulla suuttumus purkautui moniin historian merkkimiehiin, joiden taustasta löytyi rasismia, kuten orjakauppaa.
Useat historian merkkihenkilöt on 2000-luvulla määritelty rasisteiksi ja valkoisen ylivallan kannattajiksi, ja heidän muistoaan on sen johdosta arvioitu uudestaan. Luettelo sisältää joitakin heistä. Georg Floydin kuoleman jälkeen 25. toukokuuta 2020 monet merkkihenkilöiden patsaat joutuivat vandalismin kohteeksi sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.
1400–

Uskonpuhdistaja Martti Luther (1483–1546) kirjoitti vuonna 1543 teoksen Juutalaisista ja heidän valheistaan. Kirjasta otettiin natsi-Saksassa useita uusintapainoksia.
1500–

Näytelmäkirjailija William Shakespeare (1564–1616) kirjoitti rooleja mustille henkilöille, joita valkoiset näyttelijät hänen teatterissaan esittivät mustiksi meikattuina (engl. blackface). Eräät mustat poliitikot ja aktivistit pitävät Shakespearea rasistina.
1600–

Ranskalainen filosofi Voltaire (1694–1774) kuuluu niihin historian suurmiehiin, josta  on löytynyt rasismia. Hänen tiedetään osallistuneen orjakauppaan. Tämän johdosta hänen muotokuvansa poistettiin vuonna 2020  Académie Françaisen edustalta Pariisissa.
1700–

Immanuel Kant (1724–1804), preussilainen filosofi, kirjoitti teoksessaan Über die verschiedenen Rassen der Menschen (1775), että valkoinen rotu on muita parempi. Kantin mukaan: "Ihmisrodut voidaan järjestää seuraavasti: 1. valkoinen rotu; 2. kuparinpunainen (amerikkalainen) rotu; 3. musta rotu; 4. intialainen rotu." Kant väitti, että eurooppalaiset ovat "aktiivisia, kekseliäitä ja rohkeita", kun taas muut rodut ovat  passiivisempia tai vähemmän kyvykkäitä. Kant kuitenkin tuomitsi eurooppalaisen imperialismin yleismaailmallisen oikeuden vastaisena.
Georg Washington (1732–1799) oli Yhdysvaltain ensimmäinen presidentti. Hän oli myös orjanomistaja, ja tämän takia San Franciscon koululautakunta päätti vuonna 2019 poistaa häntä esittävän muraalin koulun seinästä. George Washingtonin suhtautuminen orjuuteen kuitenkin muuttui. Vanhoilla päivillään hän vakuuttui siitä, että orjuus oli väärin, ja testamentissaan hän vapautti kaikki orjansa.
Saksalainen yleisnero Johann Wolfgang von Goethe (1749–1832) antoi väriteoriassaan valkoiselle valolle etuoikeutetun aseman, ei osana sateenkaaren värejä, vaan niiden yläpuolella jakamattoman puhtauden edustajana. Goethe kirjoitti siirtomaaherruuden nousuaikoina, jolloin ihonvärejä pantiin paremmuusjärjestykseen. Professori Linda Martin Alcoff katsoo, että Goethen väriteorian taustalla oli rodullista arvottamista, jota hän luonnehti käsitteellä white exceptionalism.
Skotlantilainen filosofi David Hume (1771–1776) on saanut 2000-luvulla huomiota lauseestaan: "Olen taipuvainen epäilemään, että neekerit ja yleensä kaikki muut ihmislajit (sillä niitä on neljä tai viisi eri lajia) ovat luontaisesti huonompia kuin valkoiset." Filosofia syytettiin tämän takia valkoisen ylivallan kannattajaksi. Black Lives Matter -liikkeen asiasta herättämän kohun johdosta Edinburghin yliopisto nimesi uudelleen David Hume Tower -rakennuksensa. Sen uusi nimi on "40 George Square".
1800–

Wienin pormestari Karl Lueger (1844–1910) oli arvostettu kristillissosiaalinen poliitikko, joka oli samalla antisemitisti. Vuonna 2012 hänen mukaansa nimetylle katuosuudelle ”Dr. Karl Lueger-Ring” annettiin uusi nimi ”Universitätsring”. Luegerin patsasta Wienissä on toistuvasti töhritty maalilla ja tervalla.
Mahatma Gandhi (1869–1948), Intian itsenäisyysliikkeen johtaja ja väkivallattomuuden puolestapuhuja, kirjoitti kirjeessään 26. syyskuuta 1896: Meidän jatkuva taistelumme kohdistuu eurooppalaisten pyrkimystä vastaan alentaa meidät raakojen kafferien tasolle, joiden ainoa tavoite on kerätä karjaa vaimon ostamiseksi ja sitten viettää elämänsä joutilaisuudessa ja alastomuudessa. Kafferi on muslimien käyttöön ottama halventava nimitys afrikkalaisista.
Italialainen pedagogiikan uudistaja Maria Montessori (1870–1952) katsoi, että valkoinen rotu oli muita rotuja korkeammalla tasolla. Montessori loi pedagogisen järjestelmänsä kehittämään kaikkien yksilöllisiä kykyjä rodusta tai yhteiskuntaluokasta riippumatta, mutta hän uskoi, että lasten mahdollisuuksia rajoitti vakavasti heidän rodullisten ominaisuuksiensa aiheuttama ”salaperäinen” ennalta määräytyminen. Yhdysvaltojen Montessori-opettajat irtisanoutuivat rasismista, joka heidän mielestään näkyi Georg Floydin kohtalossa 25. toukokuuta 2020.
Kristoffer Kolumbuksen kaadettu patsas  Minnesotan Capitolilla 10. kesäkuuta 2020 pian Georg Floydin kuoleman jälkeen.
Josef Hrdlička

Josef Hrdlička

Josef Hrdlička (s. 19. tammikuuta 1942) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Olomoucin hiippakuntaan 1. heinäkuuta 1972 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Thunudruman titulaaripiispaksi 17. maaliskuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi František Vaňák, jota avustivat Vojtěch Cikrle ja Karel Otčenášek.
Antonín Liška

Antonín Liškan vaakuna
Antonín Liška (17. syyskuuta 1924 – 15. lokakuuta 2003) oli tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hän kuului redemptoristeihin. Hänet vihki papiksi Kajetán Matoušek 22. syyskuuta 1951. Hänet nimitettiin Prahan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Vergin titulaaripiispaksi 19. toukokuuta 1988, ja piispaksi vihkiminen seurasi 11. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi František Tomášek, jota avustivat Francesco Colasuonno ja Kajetán Matoušek.
Liška sai 28. elokuuta 1991 nimityksen České Budĕjovicen piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 25. syyskuuta 2002.
Jan Lebeda

Jan Lebedan vaakuna
Jan Lebeda (23. huhtikuuta 1913 Praha – 5. marraskuuta 1991) oli tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Prahan arkkihiippakuntaan 20. kesäkuuta 1937 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Novin titulaaripiispaksi 19. toukokuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. kesäkuuta. Pääkonsekraattorian toimi František Tomášek, jota avustivat Francesco Colasuonno ja Kajetán Matoušek.
Lebeda kuoli 78-vuotiaana virassa.
Wilson Kirwa

| Wilson Kirwa |
| --- | --- |
 Wilson Kirwa Kauhavan puukkofestivaaleilla kesäkuussa 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. joulukuuta 1974 (ikä 50) Eldoret, Kenia
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  valmentaja, juoksija, kirjailija
Puoliso:  Melanie Kirwa
Wilson Kipchumba Kirwa (s. 28. joulukuuta 1974 Eldoret, Kenia) on suomenkenialainen keskimatkojen juoksija, kirjailija ja satusetä. Urheilijana hän edustaa Lahden Ahkeraa ja on ainut mies, joka on voittanut samoissa SM-kisoissa 400, 800 ja 1 500 metrin juoksun.  Sen lisäksi hänellä on useita Suomen mestaruuksia viestijuoksussa. Wilson Kirwa on edustanut Suomea EM- ja MM-kilpailuissa ja osallistunut useisiin Grand Prix -kilpailuihin Euroopassa. Vuonna 2008 hänet valittiin vuoden positiivisimmaksi suomalaiseksi. Urheilijana hänen valmentajanaan on toiminut kokenut fysiikkavalmentaja Juhani Hirvonen.lähde?
Elämä

Kirwa kuuluu kalenjin-heimon nandi-haaraan. Hän muutti Suomeen vuonna 1997 suomalaisen miehen pyydettyä häntä mukaansa. Kirwa aloitti samana vuonna juoksijan uransa päämatkanaan 800 metriä. Aluksi hänellä oli ollut tarkoitus vain kiertää maata muutaman viikon ajan suomalaisten ystäviensä kutsumana. Osallistuminen Hunajahölkkään Harjavallassa tuotti kuitenkin sijan 17. Porin Tarmo haki juoksijalle vuoden oleskelulupaa, ja Suomeen jäämistä puolsi myös opiskelupaikka Seinäjoen ammattikorkeakoulussa.
Vuonna 2001 Kirwa meni naimisiin Kuubassa kanadalaisen Melanie Andersonin kanssa, jonka hän tapasi Suomessa. Vuonna 2004 hän sai Suomen kansalaisuuden. Toukokuussa 2006 hän valmistui Pajulahden urheiluopistosta valmentajaksi. Kirwa asuu Lahdessa.
Kirwa on julkaissut satukirjat Amani-aasi ja sisäinen kauneus ja Amani-aasi ja kuuluisa krokotiili, joissa hän on muokannut lapsuudessa kuulemiaan tarinoita suomalaisille sopivaan muotoon. Hän on vieraillut paljon kouluissa kertomassa afrikkalaisia satuja pienimmille oppilaille. Vanhemmille koululaisille hän kertoo Suomeen tulemisesta ja sopeutumisesta. Wilson Kirwa on sunnuntain Aamulehden kolumnisti.
Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Wilson Kirwa valittiin Lahden kaupunginvaltuustoon Kansallisen Kokoomuksen listalta. Hän sai 315 ääntä. Hän oli myös ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Tuolloin hän keräsi kaikkiaan 706 ääntä eikä tullut valituksi.
Kirwa kilpaili Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa vuoden 2009 tuotantokaudella tanssiparinaan Susa Matson. Wilson Kirwa toimi Lahden seudullisen ympäristöviikon suojelijana 2009.
Vuonna 2016 Kirwa ryhtyi tuomaan Suomeen kenialaista arabiankahvia brändillä "Wilson Coffee".
Wilsonin syntymäajaksi on merkitty passiin 28.12.1974, mutta oikeaa syntymäaikaa ei tiedetä. Kun Wilson kysyi syntymäpäiväänsä, lukutaidoton äiti vastasi: "Päivä oli aamulla aurinkoinen mutta muuttui sateiseksi iltaa kohti."
Saavutuksia

Yhteensä 12 SM-mitalia 400, 800 ja 1 500 metrillä
400 metrin SM-kultaa 2000, 2002
800 metrin SM-kultaa 1998-2000, 2002, 2004
1 500 metrin SM-kultaa 2000
Ennätykset

400 metriä 47,31
800 metriä 1.44,69
1 500 metriä 3.42,63
Kirjat

Amani-aasi ja sisäinen kauneus: Afrikkalaisia satuja.  (Kuvat: Anna Seppo)  Kärkölä:  Pieni Karhu, 2005.  ISBN 952-5321-22-3
Wilson Kirwa: Juoksijasoturin ihmeellinen elämä.  (Toimittanut Heikki Saure)  Helsingissä:  Otava, 2006.  ISBN 951-1-21188-9
Amani-aasi ja kuuluisa krokotiili.  (Kuvat: Hanna Mattila. Englannista suomentanut Heikki Saure)  Kärkölä:  Pieni Karhu, 2007.  ISBN 978-952-5321-40-1
Voihan Wilson! Positiivisia tarinoita.  (Toimittanut Heikki Saure)  Kärkölä:  Pieni Karhu, 2009.  ISBN 978-952-5321-62-3
Aiheesta muualla

Wilson Kirwan verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive).
Amani-aasi ja kuuluisa krokotiili-satukirjasta (Arkistoitu – Internet Archive).
Wilson Kirwan esipuhe satukirjaan[vanhentunut linkki].
Wilson Kirwan kolumni sunnuntain Aamulehdessä[vanhentunut linkki].
Ylen Elävä arkisto: Miten minusta tuli minä, Wilson Kirwa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Tšekki 
Henkilöt:  World Athletics  Yle 
Wilson Kirwa esitelmöimässä.
Kanaalisaarten miehitys toisessa maailmansodassa

Saksalaisten rakentama linnoitus Jerseyn saarella
Kanaalisaarten miehityksellä toisessa maailmansodassa tarkoitetaan Saksan toisessa maailmansodassa suorittamaa Englannin kanaalissa sijaitsevien Kanaalisaarten miehitystä.
Saksan kukistettua Ranskan kävi brittien asema saarilla toivottomaksi, joten sotavoimat poistettiin niiltä. Saksalaiset pommittivat Jerseyn pääkaupunkia Saint Helieriä 28. kesäkuuta 1940 tietämättä brittijoukkojen poistumisesta. 1. heinäkuuta saksalaiset pudottivat saarille antautumisvaatimuksia ja ensimmäiset joukot nousivat maihin Jerseylle. Saksan propaganda julisti Britteinsaarten valtauksen alkaneen. Aluksi saksalaisten hallinto oli suhteellisen lempeätä, mutta otteet alkoivat sodan jatkuessa koventua ja ruoka käydä vähiin. Saaret vapautettiin 9. toukokuuta 1945 eli Saksan antautumista seuranneena päivänä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanaalisaarien toisen maailmansodan aikaisia linnoitusrakennelmia Wikimedia Commonsissa