stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miesten Ykköspesis-kausi 1992
Ykkössarja > Runkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | MPS | MPP | PaU | HPK | JuP | HaK | HP | HNu | NJ | JoK | KoU | KPu | PKP | KPL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muhoksen Pallo-Salamat | 26 | 19 | 1 | 6 | 213-137 | 39 |  | 4-2 | 9-10 | 20-2 | 10-5 | 8-6 | 1-16 | 7-6 | 7-3 | 8-7 | 10-6 | 6-5 | 15-2 | 13-1 |
| Mansen Pesäpallo | 26 | 19 | 0 | 7 | 221-120 | 38 | 3-1 |  | 7-1 | 13-4 | 4-5 | 15-3 | 6-2 | 19-2 | 7-4 | 9-6 | 21-6 | 10-3 | 16-0 | 7-9 |
| Pattijoen Urheilijat | 26 | 19 | 0 | 7 | 234-153 | 38 | 5-6 | 7-8 |  | 8-4 | 6-16 | 3-7 | 14-6 | 17-4 | 9-2 | 22-7 | 8-7 | 7-6 | 7-0 | 5-0 |
| Haapajärven Pesä-Kiilat | 26 | 16 | 0 | 10 | 249-199 | 32 | 7-8 | 7-4 | 6-3 |  | 8-9 | 18-2 | 9-8 | 8-6 | 17-5 | 11-5 | 8-5 | 5-7 | 11-1 | 11-4 |
| Juvan Pallo | 26 | 15 | 1 | 10 | 227-188 | 31 | 13-12 | 9-11 | 15-3 | 13-22 |  | 8-7 | 8-6 | 7-12 | 4-4 | 11-5 | 11-6 | 3-7 | 3-5 | 10-4 |
| Hakunilan Kisa | 26 | 13 | 1 | 12 | 216-209 | 27 | 4-4 | 4-7 | 2-11 | 20-8 | 10-6 |  | 19-2 | 3-2 | 11-4 | 8-9 | 9-4 | 5-4 | 19-7 | 11-7 |
| Haminan Palloilijat | 26 | 13 | 0 | 13 | 220-185 | 26 | 3-12 | 7-4 | 4-5 | 10-6 | 4-9 | 18-3 |  | 13-11 | 11-5 | 6-9 | 9-2 | 14-2 | 25-1 | 14-4 |
| Hongikko | 26 | 13 | 0 | 13 | 230-200 | 26 | 7-4 | 6-5 | 7-9 | 6-11 | 7-5 | 10-9 | 10-1 |  | 22-6 | 17-2 | 5-11 | 6-5 | 21-1 | 19-8 |
| Nurmon Jymy | 26 | 12 | 1 | 13 | 155-193 | 25 | 6-4 | 7-3 | 6-15 | 4-17 | 6-9 | 5-4 | 14-5 | 10-7 |  | 7-1 | 6-5 | 8-11 | 9-4 | 9-2 |
| Jokioisten Koetus | 26 | 12 | 1 | 13 | 198-224 | 25 | 0-10 | 8-10 | 9-12 | 5-4 | 10-9 | 6-9 | 9-6 | 9-6 | 1-4 |  | 10-8 | 6-6 | 25-10 | 12-8 |
| Koskenkorvan Urheilijat | 26 | 11 | 0 | 15 | 256-226 | 22 | 2-4 | 7-11 | 4-20 | 12-16 | 8-1 | 21-9 | 12-14 | 18-0 | 5-2 | 16-7 |  | 8-10 | 32-9 | 15-8 |
| Kuusankosken Puhti | 26 | 10 | 1 | 15 | 152-169 | 21 | 8-9 | 3-4 | 1-11 | 4-7 | 1-9 | 3-9 | 5-0 | 7-1 | 5-4 | 4-9 | 7-8 |  | 9-13 | 11-1 |
| Puurtilan Kisa-Pojat | 26 | 4 | 0 | 22 | 112-332 | 8 | 4-15 | 1-4 | 3-7 | 6-5 | 6-20 | 1-9 | 2-9 | 2-7 | 4-9 | 2-14 | 9-14 | 2-10 |  | 9-14 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 26 | 3 | 0 | 23 | 137-285 | 6 | 4-6 | 4-11 | 7-9 | 11-17 | 4-9 | 18-14 | 3-7 | 3-23 | 3-6 | 1-7 | 2-14 | 4-8 | 3-8 |  |
Ykkössarja > Ottelut pääsystä Superpesiskarsintaan

Ottelut putoamisesta Suomensarjaan
Muhoksen Pallo-Salamat nousi SM-sarjaan. Manse ja Pattijoki karsintaan Superpesiksen 12.-13. sijoittuneiden kanssa. Suomensarjaan putosivat Kuusankoski, Puurtila ja Kouvola. Tilalle nousivat Suomensarjan lohkovoittajat: Halsuan Toivo, Joensuun Maila ja Ikaalisten Tarmo.
Runkosarjan lyöjätilaston voitti Nurmon Tomi Martikkala 8+61=69. Paras etenijä oli Muhoksen Timo Hannuniemi 48 juoksulla. Kärkilyöntitilaston voitti Jokioisten Jouni Kallio 184.
Mefistofeles

Yhdysvaltalainen näyttelijä Morris W. Morris (1844–1906) Mefistofeleen asussa.
Mefistofeles (myös Mephistophilus, Mephistophilis, Mephostopheles, Mephisto, Mefisto ja muita kirjoitusasuja) on Faust-legendassa esiintyvä paholaisen edustaja ja demoni. Faust tekee Mefistofeleen kanssa sopimuksen sielunsa myymisestä.
Luultavasti hahmon nimen keksi vuonna 1587 julkaistun Faustbuchin tuntematon kirjoittaja. Kirja on saanut innoituksensa saksalaisen okkultistin Johann Georg Faustin elämästä. Mefistofeleellä ei ole merkittävää sijaa demonologiassa, vaan kyseessä on ennen kaikkea kirjallisuuden henkilöhahmo, jonka ovat tehneet tunnetuksi Christopher Marlowe ja Johann Wolfgang von Goethe. Marlowen vuonna 1604 julkaistussa teoksessa Doctor Faustus Mefistofeles esitetään traagisena langenneena enkelinä, jota raastavat saatanallinen ylpeys ja synkkä epätoivo. Goethen 1808–1832 kirjoittamassa näytelmässä Faust Mefistofeles on kovasydäminen, kyyninen ja nokkela.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mefistofeles Wikimedia Commonsissa
Mcnabinpaimenkoira

| Mcnabinpaimenkoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:  Kalifornia,  Yhdysvallat
Määrä:  Suomessa ei yhtään
Rodun syntyaika:  1800-luvun loppu
Alkuperäinen käyttö:  karjapaimennus, hirvien ja villisikojen metsästys
Nykyinen käyttö:  karja-, lammas- ja metsästyskoira
Muita nimityksiä:  McNab, McNab Herding Dog, McNab Sheepdog, McNab Border Collie, McNab Dog, McNab Shepherd
FCI-luokitus:  ei
Ulkonäkö
Paino:  13–25 kg
Säkäkorkeus:  37,5–62,5 cm
Väritys:  mustavalkoinen, punavalkoinen, musta, punainen tai black & tan
Mcnabinpaimenkoira (McNab Dog) on yhdysvaltalainen koirarotu.
Ulkonäkö

Rodun ulkonäkö voi vaihdella suuresti. Korvat ovat keskikokoiset ja joko pystyt tai kärjistään taittuneet. Joillain on luonnontöpö ja toisilla pitkä, kapea, lyhytkarvainen häntä. Erityinen piirre on kissamaiset käpälät jotka lisäävät sen ketteryyttä. Säkäkorkeus vaihtelee tavallisesti 37,5–62,5 cm ja paino 13–25 kg välillä, mutta jotkin kookkaat yksilöt painavat jopa 32 kg[lähde? ].
Karvapeite on sileä tai lyhyt. Yhteiset juuret bordercollien kanssa aiheuttavat sen että väri on yleensä musta tai punainen valkoisin merkein; valkoinen kuono, valkoinen viiva joka johtaa siitä silmien välin kautta päähän, yleensä valkoinen niska, rintakehä, hännänpää ja yksi tai useampi käpälä. Muut värivaihtoehdot ovat yksivärinen musta tai punainen sekä musta ruskein merkein (black & tan). Desmond Morriksen mukaan tyypillisin väritys on mustavalkoinen - valkoista esiintyy yleensä kuonossa, salamanmuotoisena merkkinä päässä, niskassa, rintakehässä, hännänpäässä ja raajoissa.
Luonne ja käyttäytyminen

Mcnabinpaimenkoira on valpas, nopea, ketterä ja nopea oppimaan, työssään voimakas ja suorasukainen. Se on tottelevainen, suojeleva ja ystävällinen. Se on ahkera työssään, hyvätapainen, hygieeninen ja pieneläimiä kohtaan ystävällinen. Se tulee hyvin toimeen muiden koirien ja vieraiden ihmisten kanssa. Se vaatii laajoja alueita joilla juosta ja on onnellisimmillaan kun sillä on työtä tehtävänään. Sille pitäisi antaa paitsi fyysistä liikuntaa, myös henkistä aivotyötä opettamalla uusia aktiviteetteja ja temppuja sekä antaa sen tutustua uusiin ympäristöihin.[lähde? ]
Rotua jalostetaan lähinnä paimennusominaisuuksia silmällä pitäen; se tunnetaan hyvin karjakoirana, mutta voi myös paimentaa muita eläimiä kuten hevosia, lampaita ja laamoja. Se yleensä haukkuu ja murisee paimentaessaan, toisin kuin tavallisesti hiljaa työskentelevä bordercollie. Se on vähemmän liikeherkkä ja pakkomielteinen kuin bordercollie. Se voi olla myös erinomainen hirven ja villisian metsästyskoira.
Alkuperä

1800-luvun alussa Bruce McKinsey perheineen muuttivat Ylämaan pohjois-osista Keski-Skotlannin Grampianvuorille ja toivat mukanaan lammaskoiransa - jotka edustivat varhaista collietyyppiä nimeltä Fox Shepherd. Heidän naapurinsa Alexander McNab alkoi kasvattaa näitä koiria. Vuonna 1868 hän muutti lammasfarmariksi Kaliforniaan ja hankki suuren karjatilan Mendocinosta läheltä Ukiahin kaupunkia.
Vuonna 1885 McNab kävi Skotlannissa hankkimassa siellä aikaisemmin kehittämiään lammaskoiria työkoiriksi Kalifornian farmilleen. Kaliforniassa näitä Skotlannista tuotuja yksilöitä risteytettiin espanjalaisten lammaskoiranarttujen kanssa, joita baskilaiset maanviljelijät olivat tuoneet maahan kotialueeltaan. Kyseisten risteytysten jälkeläiset muodostivat mcnabinpaimenkoiran kantapopulaation.
Rotu jalostettiin paikalliseen kuumaan ilmastoon sopivammaksi, minkä vuoksi lyhytkarvaisia yksilöitä suosittiin jalostuksessa. Nykyisin se on suosittu Kalifornian Keskuslaaksossa, mutta harvoin nähty sen ulkopuolella.
Mustavalkoinen mcnab.
Käännös suomeksi
Metasequoia foxii

| Metasequoia foxii> Fossiili |
| --- | --- |
 Paleoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Sequoioideae
Suku::  Kiinanpunapuut Metasequoia
Laji::  foxii
Kaksiosainen nimi
 Metasequoia foxii  Stockey, Rothwell, & Falder, 2001 
Katso myös
   Metasequoia foxii Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metasequoia foxii on sypressikasvien heimon kiinanpunapuiden (Metasequoia) sukuun kuuluva esihistoriallinen, fossiilista kuvattu havupuulaji. Se tunnetaan paleoseenilla syntyneistä kerrostumista Albertan provinssin alueelta Kanadasta. Sen fossiiliset jäänteet ovat paikallisesti erittäin yleisiä alueen paleoseenin aikaisissa fossiiliesiintymissä, ja lajin jäänteitä tunnetaan yli 10 000 kappaletta.
Kuvaus

Metasequoia foxii oli suurehko puu. Lajin fossiilisista jäänteistä tunnetaan yksi noin kaksi metriä korkea rungon kappale, joka on läpimitaltaan noin 30 senttimetriä. Säilyneen puuaineksen putkisolut ovat suurempia kuin muilla suvun lajeilla, mistä on päätelty lajin mahdollisesti kasvaneen korkeammaksi kuin nykyisin elävän kiinanpunapuun (Metasequoia glyptostroboides).
Lehdet olivat muodoltaan puikeita tai tasasoukkia, 2–43 millimetriä pitkiä ja 0,5–4,5 millimetriä leveitä. Lehtien kärjen muoto vaihteli pyöristyneestä otapäiseen. Lehdet olivat yleensä asettuneet vastakkaisesti ristikkäin.
Puun versot ovat olleet hyvin monimuotoisia, eikä niitä voida monien muiden havupuiden tapaa yksiselitteisesti jakaa pitkäversoihin ja lyhytversoihin. Useimpien kasvuversojen ajatellaan karisseen lehtien mukana, kuten muillakin suvun lajeilla. Lehtien muoto, koko ja etäisyys toisiinsa vaihtelivat niiden sijainnin mukaan. Silmusuomut jäivät pysyvästi kasvuversojen tyveen kiinni. Fossiilisia kasvuversoja esiintyy usein mattomaisina kerrostumina. Näiden on oletettu karisseen suunnilleen samanaikaisesti kasvukauden päättyessä, mistä on päätelty lajin olleen kesävihanta muiden kiinanpunapuiden tavoin.
Hedekävyt olivat 3–8 millimetriä pitkiä, 2–5 millimetriä leveitä ja muodostuivat ristikkäin asettuneista hedelehdistä. Siemeniä tuottavat emikävyt olivat lieriömäisiä tai pallomaisia, 10–35 millimetriä pitkiä ja 11–22 millimetriä leveitä. Niiden käpysuomut olivat yleensä asettuneet kierteisesti, mutta joskus ristikkäisesti neljään riviin. Siemenet olivat muodoltaan soikeita tai herttamaisia. Niitä ympäröi symmetrinen lenninsiipi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Metasequoia foxiin fossiilisia jäänteitä tunnetaan ainoastaan suppealta alueelta Pohjois-Amerikasta nykyisen Kanadan Albertasta. Sen on kuitenkin tulkittu olleen paikallisesti hyvin yleinen puulaji.
Puiden kasvurenkaista ja suurina määrinä karisseista kasvuversoista on päätelty selkeän vuodenaikojen vaihtelun kuuluneen puun esiintymisalueiden ilmastoon. Puun kasvurenkaat ovat kuitenkin usein vaihtelevan ja epäsäännöllisen kokoisia, minkä perusteella on oletettu joissakin tapauksissa useamman renkaan muodostuneen yhden kasvukauden aikana veden puutteen keskeyttäessä kasvun.
Luokittelu ja tutkimushistoria

Metasequoia foxii tunnetaan kahdesta Kanadan Albertan paleoseenilla syntyneiden kerrostumien fossiiliesiintymästä. Tunnettuihin lajia edustaviin fossiileihin kuuluu yksi runko, yli 2 500 kasvuversoa, noin 120 hedekäpyjä tuottanutta versoa, yli 2 300 emikäpyä, yli 3 200 siementä sekä yli 1 850 useissa eri kehitysvaiheissa ollutta taimea.
Lajin holotyyppi on fossiilinen oksanhaaraan kiinnittynyt yksittäinen käpy, joka on nykyisin University of Albertan paleobotaniikan kokoelmissa.
Metasequoia foxii muistutti monilta ulkoisilta ominaisuuksiltaan suvun muita tunnettuja lajeja. Se eroaa muista kiinanpunapuista selvimmin emikäpyjen käpysuomujen kierteisessä asennossa. Muiden tunnettujen lajien käpysuomut ovat aina asettuneet ristikkäisesti neljään riviin. Lisäksi Metasequoia foxiin hedekävyt, lehdet ja siemenet ovat suurempia kuin muilla lajeilla ja puuaines eroaa rakenteeltaan muista lajeista.
Merikatka

| Merikatka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Katkat Amphipoda
Heimo::  Gammaridae
Suku::  Gammarus
Laji::  salinus
Kaksiosainen nimi
 Gammarus salinus  Spooner, 1942 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merikatka (Gammarus salinus) on katkojen lahkoon kuuluva meren rantavesien äyriäinen. Se on yksi viidestä alkuperäisenä Suomen rannikoilla elävästä Gammarus-suvun leväkatkalajista. Näitä äyriäisiä on vaikea erottaa toisistaan ilman mikroskooppia. Hiljattain Suomeen on lisäksi levinnyt vieraslajina samaan sukuun kuuluva tiikerikatka (Gammarus tigrinus).
Merikatka on parin sentin mittaiseksi kasvava, sivuilta litistynyt (kapea) koukkuselkäinen äyriäinen. Selkäpuoli on sileä, eläin väriltään yleensä vihreän ruskea. Silmät ovat mustat, munuaisen muotoiset. Merikatka elää Itämeren lisäksi Atlantin rannikoilla Euroopan pohjoisosassa.
Mestis-kausi 2003–2004

| Mestis-kausi 2003–2004 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  4.
Joukkueiden määrä:  12
Mestari:  KalPa
Toinen sija:  Jukurit
Kolmas sija:  Hermes
Pudonneet joukkueet:  Ahmat
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  Suomi-sarja
  ← 2002–2003 :  2004–2005 → 
Mestis-kausi 2003–2004 oli järjestyksessään Mestiksen neljäs kausi. Mestiksessä pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen sarja, ja lisäksi jokainen joukkue pelasi kerran kotonaan Suomen U20-joukkuetta vastaan. Sarjassa pelasi edellisellä kaudella Mestiksestä pudonneen UJK:n tilalla Kirkkonummen Salamat. Mestiksen voitti KalPa, hopeaa sai Jukurit ja pronssia Hermes. Runkosarjan voitti Jukurit. Mestiksestä putosi karsintojen jälkeen Ahmat.
Runkosarja

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T/H ja       |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jukurit  | 45 | 26 |  1 | 10 |  8 | 148 |  89 | +59 | 64 |
| 2 |  KalPa  | 45 | 26 |  2 |  7 | 10 | 168 |  97 | +71 | 63 |
| 3 |  Hermes  | 45 | 28 |  0 |  5 | 12 | 166 | 103 | +63 | 61 |
| 4 |  Sport  | 45 | 23 |  2 |  5 | 15 | 151 | 124 | +27 | 55 |
| 5 |  KooKoo  | 45 | 22 |  1 |  7 | 15 | 129 |  98 | +31 | 53 |
| 6 |  Hokki  | 45 | 17 |  6 |  5 | 17 | 132 | 129 | +3 | 51 |
| 7 |  Salamat  | 45 | 19 |  1 |  6 | 19 | 139 | 147 | -8 | 46 |
| 8 |  K-Vantaa  | 45 | 15 |  3 |  8 | 19 | 128 | 136 | -8 | 44 |
| 9 |  Haukat  | 45 | 13 |  6 |  4 | 22 | 148 | 174 | -26 | 42 |
| 10 |  FPS  | 45 | 14 |  2 |  7 | 22 | 121 | 137 | -16 | 39 |
| 11 |  TuTo  | 45 | 13 |  0 |  9 | 23 | 121 | 162 | -41 | 35 |
| 12 |  Ahmat  | 45 |  3 |  2 |  6 | 34 | 103 | 257 | -154 | 16 |
Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, kaksi heikointa Mestiskarsintaan Suomi-sarjan parhaiden kanssa.
Mestiskarsinta

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T/H ja>        |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  TuTo  | 6 | 3 | 2 | 1 | 0 | 23 | 10 | +13 | 11 |
| 2 |  Jokipojat  | 6 | 4 | 0 | 1 | 1 | 25 | 12 | +13 | 9 |
| 3 |  Ahmat  | 6 | 2 | 0 | 0 | 4 | 16 | 20 | -4 | 4 |
| 4 |  KooVee  | 6 | 0 | 0 | 0 | 6 | 10 | 32 | -22 | 0 |
TuTo säilyi ja Jokipojat nousi Mestikseen. Ahmat putosi Suomi-sarjaan. Koo-Vee jatkoi Suomi-sarjassa
Aiheesta muualla

http://www.mestis.fi
Mestiksen kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2000–01 | 2001–02 | 2002–03 | 2003–04 | 2004–05 | 2005–06 | 2006–07 | 2007–08 | 2008–09 | 2009–10 |
| 2010-luku | 2010–11 | 2011–12 | 2012–13 | 2013–14 | 2014–15 | 2015–16 | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 |
| 2020-luku | 2020–21 | 2021–22 | 2022–23 | 2023–24 | 2024–25 |  |  |  |  |  |
Mette Bock

| Mette Bock |
| --- | --- |
 Bock vuonna 2017.
Tanskan kulttuuri- ja kirkkoministeri
 Lars Løkke Rasmussenin III hallitus 28. marraskuuta 2016 – 27. kesäkuuta 2019  
Edeltäjä:  Bertel Haarder
Seuraaja:  Joy Mogensen
Kansankäräjäedustaja
 2011–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1957 (ikä 67) Gladsaxe, Tanska
Sukulaiset:  Anders Samuelsen (veli)
Tiedot
Puolue:  Liberaali allianssi
Koulutus:  Aarhusin yliopisto Etelä-Tanskan yliopisto
Mette Bock (s. 26. heinäkuuta 1957 Gladsaxe) on tanskalainen entinen Liberaalin allianssin poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 2011–2019 ja toimi Tanskan kulttuuri- ja kirkkoministerinä vuosina 2016–2019. Hän on työskennellyt yliopistohallinnossa ja media-alalla.
Perhe

Bock on naimisissa ja hänellä on kolme lasta sekä lapsenlapsia.
Bockin veli Anders Samuelsen toimi Tanskan ulkoministerinä vuosina 2016–2019 ja istui Euroopan parlamentissa vuosina 2004–2007.
Aiheesta muualla

Mette Bock Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mette Bock Wikimedia Commonsissa
Miesten Ykköspesis-kausi 1993

Pesäpallon Ykköspesis kausi 1993 oli kolmastoista ykkössarjakausi pesäpallossa. Sarjan voitti Pattijoen Urheilijat.
Ykköspesiksen runkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | PaU | JuP | HaK | HaT | VM | HP | MP | KoU | JoK | NJ | HPK | ITa | JoM | HNU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pattijoen Urheilijat | 26 | 21 | 0 | 5 | 256-138 | 42 |  | 4-2 | 7-8 | 18-2 | 10-2 | 13-5 | 7-1 | 9-6 | 16-11 | 5-2 | 12-2 | 8-2 | 9-1 | 17-2 |
| Juvan Pallo | 26 | 20 | 0 | 6 | 242-118 | 40 | 7-8 |  | 4-2 | 12-5 | 19-3 | 5-7 | 13-3 | 13-6 | 10-5 | 16-3 | 5-2 | 13-6 | 16-3 | 16-1 |
| Hakunilan Kisa | 26 | 17 | 0 | 9 | 186-160 | 34 | 15-9 | 4-1 |  | 10-3 | 15-14 | 2-1 | 2-9 | 3-5 | 8-6 | 6-3 | 4-9 | 4-3 | 17-4 | 16-4 |
| Halsuan Toivo | 26 | 16 | 1 | 9 | 204-148 | 33 | 2-4 | 15-0 | 8-6 |  | 7-0 | 7-5 | 8-1 | 14-4 | 2-3 | 11-9 | 4-8 | 13-5 | 15-2 | 19-0 |
| Vaasan Maila | 26 | 15 | 0 | 11 | 235-186 | 30 | 4-7 | 1-12 | 7-10 | 6-10 |  | 8-7 | 5-4 | 11-10 | 10-4 | 3-6 | 12-4 | 7-6 | 12-9 | 21-1 |
| Haminan Palloilijat | 26 | 14 | 0 | 12 | 253-158 | 28 | 2-7 | 7-13 | 4-5 | 7-3 | 6-11 |  | 10-3 | 24-1 | 20-4 | 16-2 | 18-7 | 19-3 | 20-3 | 15-1 |
| Mansen Pesäpallo | 26 | 13 | 0 | 13 | 226-196 | 26 | 19-15 | 3-7 | 16-4 | 14-5 | 4-5 | 13-1 |  | 3-9 | 6-3 | 13-11 | 14-13 | 11-15 | 5-4 | 4-1 |
| Koskenkorvan Urheilijat | 26 | 13 | 0 | 13 | 202-221 | 26 | 6-13 | 8-3 | 8-6 | 3-11 | 8-9 | 6-19 | 13-10 |  | 6-2 | 9-5 | 3-4 | 2-1 | 16-6 | 18-4 |
| Jokioisten Koetus | 26 | 13 | 0 | 13 | 166-188 | 26 | 14-8 | 3-9 | 10-1 | 7-9 | 4-1 | 5-2 | 8-6 | 3-13 |  | 8-5 | 7-6 | 9-4 | 12-7 | 7-0 |
| Nurmon Jymy | 26 | 12 | 0 | 14 | 188-190 | 24 | 6-4 | 2-7 | 5-8 | 2-4 | 10-5 | 6-5 | 9-7 | 6-7 | 8-3 |  | 8-7 | 0-4 | 6-3 | 6-4 |
| Haapajärven Pesä-Kiilat | 26 | 11 | 0 | 15 | 212-208 | 22 | 5-9 | 4-7 | 7-9 | 2-9 | 1-7 | 9-2 | 9-13 | 16-4 | 8-5 | 8-18 |  | 11-9 | 9-8 | 15-4 |
| Ikaalisten Tarmo | 26 | 10 | 0 | 16 | 192-211 | 20 | 2-5 | 3-7 | 3-1 | 7-3 | 7-20 | 9-10 | 6-9 | 10-5 | 6-9 | 10-9 | 10-9 |  | 7-8 | 15-8 |
| Joensuun Maila | 26 | 6 | 1 | 19 | 172-293 | 13 | 9-10 | 6-10 | 6-8 | 10-10 | 4-27 | 6-13 | 10-8 | 11-9 | 7-1 | 8-18 | 4-11 | 8-15 |  | 13-9 |
| Hongikko | 26 | 0 | 0 | 26 | 91-410 | 0 | 1-22 | 4-15 | 4-12 | 3-5 | 1-24 | 6-8 | 3-27 | 5-17 | 10-13 | 9-23 | 3-26 | 3-24 | 0-12 |  |
Ykköspesiksen runkosarja > Ottelut putoamisesta Suomensarjaan

Pattijoki nousi SM-sarjaan. Hakunila ja Vaasa karsintaan Superpesiksen 12.-13. sijoittuneiden kanssa. 
Suomensarjaan putosivat Ikaalinen, Joensuu ja Hongikko. Tilalle nousivat Suomensarjan lohkovoittajat: Ylivieskan Kuula, Maaningan Mahti ja Vihdin Pallo.
Mika Melender

Mika Melender (s. 22. syyskuuta 1967) on helsinkiläinen freelancer-näyttelijä.
Melender on opiskellut näyttelemistä useilla kursseilla sekä Teatterikorkeakoulussa teatteria ja kasvatusta. Hän oli yksi pääosan esittäjistä vuoden 2017 kotimaisessa elokuvassa Viraali. Lisäksi hänellä oli merkittävä sivuosa 2018 A Moment in the Reeds -elokuvassa. Hän on myös esiintynyt elokuvissa Hymyilevä mies (2016), Hölmö nuori sydän (2018) ja Teidät tuomitaan elinkautiseen (2018).
Melender on näytellyt muun muassa sarjoissa Sorjonen (2016), Mustat lesket (2016), Kummeli esittää: Kontio & Parmas (2018), Ex-onnelliset (2016), Valheen vangit, Bullets, Aallonmurtaja ja Syke.
Melender on myös tehnyt teatteria, kiertueteatteria ja improvisaatioteatteria.
Aiheesta muualla

A moment in the reeds Arvostelu Variety lehdessä, Harvey, Dennis
Mika Melender Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mika Melender Elonetissä.
Mika Melender kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Merikarvian kirkonkylä

Merikarvian kirkko marraskuussa 2019.
Merikarvian kirkonkylä on Merikarvian kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa kirjasto. Merikarvianjoki virtaa taajaman läpi.
Taajaman väkiluku oli vuoden 2021 lopussa 1 722, ja sen pinta-ala oli 10,04 neliökilometriä.
Ruokojärvi (Kouvola, Kannuskoski)

| Ruokojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso, Etelä-Karjala
Kunnat:  Kouvola (Valkeala), Luumäki
Koordinaatit:  60°57′41″N, 27°13′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Järveen tulevat joet:  Lakanvirta Lakanjärvestä Saunajoki, Veitsoja
Laskujoki:  Vääntäjävirta Immasenjärveen 
Järvinumero:  14.183.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  68,4 m  
Pituus:  1,7 km  
Leveys:  720 m  
Rantaviiva:  12,7026 km  
Pinta-ala:  1,11006 km²   
Tilavuus:  0,00180995 km³ 
Keskisyvyys:  1,63 m  
Suurin syvyys:  8,53 m  
Saaria:  3 
 fiRuokojärvi 
Ruokojärvi  on Kymenlaakson ja Etelä-Karjalan maakuntien sekä Kouvolan Valkealan ja Luumäen rajalla, Kannuskoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järviwiki ilmoittaa pinta-alaksi 61,2 hehtaaria. Järvi on suvantomainen joen laajentuma, jolla on kaksi Sorsansalmen yhdistämää leveää vesistöaluetta. Niitä voidaan kutsua tässä länsiosaksi ja itäosaksi. Valkealan vesireitin vesi putoaa itäosaan Ruokokoskessa, jossa toimii Ruokokosken voimala. Itäosa on syvimmillään vain kolme metriä syvä, mutta Sorsansalmessa on 7,5 metriä syvää. Länsiosa on syvyydeltään itäosan kaltainen eli parimetrinen. Järven pieni keskisyvyys 1,5 metriä näkyy rantojen rehevänä ruvikkona. Orasaaren ja Paavalniemen välisessä kapeikossa syväys yltää kuuteen metriin. Suvantojärven leveys pystyy ottamaan virtauksen helposti vastaan, mutta heti sen jälkeen Nissinmäen kohdalla 100-metrinen väylä tarvitsee paikoin yli 5-metristä syväystä.
Länsiosassa on pohjoisrannassa Tytärniemi, jonka yläpuolella on Sääksilahti ja alapuolella Miestenlahti. Länsiosassa työntyy saarten eteläpuolella kaareva ja 900 metriä pitkä Sammallahti. Se jatkuu maastossa ojitettuna suona, jonka läpi virtaa Saunajoki. Järvellä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,6 hehtaaria. Ne sijaitsevat kaikki järven länsiosassa. Yläpuolinen Oravasaari sijaitsee aivan etelärannassa kiinni ja se on yli 300 metriä pitkä. Sen alapuolella oleva Pyöriäsaari on vain 170 metriä pitkä. Pohjoisrannassa on pieni saari, jonne on rakennettu silta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 8,5 metriä. Järven tilavuudeksi on saatu 1,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0018 kuutiokilometriä.
Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä. Kannuskosken kylä sijaitsee järven itäpäässä ja Sorsala järven pohjoispuolella. Sen ympäristö on paikoin metsämaata, paikoin suota tai siitä raivattua peltomaata. Itäosan itäpuolella kohoavat Huosianmäki ja Nuijamäki, joista Nuijamäki kohoaa yli 40 metriä järven pinnasta. Sorsansalmen molemmilla rannoilla sijaitsee pienialaiset mutta rinteiset mäet. Länsiosan pohjoisrantaan laskevat Paavalinmäen rinteet ja eteläpuolisen Rönänmäen jyrkimmät rinteet sijaitsevat kauempana rannasta. Peltomaat ulottuvat rantaan asti vain itäosan luoteisrannassa Sorsalan lähellä ja itäpäässä Kannuskosken lähellä. Sorsalan kautta kulkeva Tirvaalta alkava tie kohtaa Kannuskosken kylässä lounaasta tulevat yhdystiet 14668 ja 14694. Valtatielle 6 on Kannuskoskelta linnuntietä kuusi kilometriä matkaa. Järven niin sanottua keskilinjaa seuraa Kouvolan ja Luumäen välinen kuntaraja.