stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henry de Montherlant
Huomautuksia

↑  Seigneur käsite on tässä käännetty herraksi, koska vastaavaa aatelistitteliä ei ole suomen kielessä.
Housumehiläiset

| Housumehiläiset |
| --- | --- |
 Housumehiläinen (uros) (Dasypoda hirtipes)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Osalahko::  Myrkkypistiäiset Aculeata
Yläheimo::  Mesipistiäismäiset Apoidea
Kladi::  Mesipistiäiset Anthophila
Heimo::  Vyömehiläiset Melittidae
Alaheimo::  Dasypodainae
Tribus::  Dasypodaini
Suku::  Housumehiläiset  Dasypoda  Latreille, 1802
Katso myös
   Housumehiläiset Wikispeciesissä   Housumehiläiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Housumehiläiset (Dasypoda) on vyömehiläisten heimoon kuuluva pistiäissuku. Suvun lajeja on maailmanlaajuisesti 39 lajia. Housumehiläisiä esiintyy lähinnä Euroopassa. Suomessa suvun lajeista esiintyy ainoastaan housumehiläinen (Dasypoda hirtipes).
Aiheesta muualla

iNaturalist: Housumehiläiset (Dasypoda)
ITIS: Dasypoda (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Dasypoda (englanniksi)
Huuska

Huuska on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Hannu Huuska (s. 1949), näyttelijä, lausuja ja teatteriohjaaja
Olavi Huuska (1916–1991), hanuristi ja säveltäjä
Tapio Mikael Huuska, Cristal Snow (s. 1975), muusikko, ohjaaja, näyttelijä ja juontaja
Viivi Huuska (s. 1989), musiikkivideo-ohjaaja ja valokuvaaja, Tapio Mikael Huuskan sisar.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Huuskonen

Huuskonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aarne Huuskonen (1898–1980), filosofian tohtori ja kouluneuvos
Aleksi Huuskonen (s. 1988), koripalloilija
Antti Huuskonen (1855–1895), kansakoulunopettaja ja oppikirjan tekijä
Hannu Huuskonen (s. 1983), pesäpalloilija
Kalevi Huuskonen (1932–1999), ampumahiihtäjä
Lassi Huuskonen (s. 1979), mäkihyppääjä
Pekka Huuskonen (1880–1975), puutarhuri ja runoilija
Pertti Huuskonen (s. 1956), diplomi-insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Sointu Huuskonen (1973–2023), pasunisti ja orkesterimuusikko
Taisto Huuskonen (1925–1990), sotakirjailija
Tarja Huuskonen (o.s. Huttunen, s. 1965), uskonnollinen laulaja
Veikko Huuskonen (s. 1930), säveltäjä, harmonikkataiteilija, kansanlaulukuoron Peipposet johtaja
Veikko Huuskonen (1910–1973), nyrkkeilijä
Vesa Huuskonen, Parikkalan entinen kunnanjohtaja, eversti evp.
Kristiina Kouros (o.s. Huuskonen, s. 1966), ihmisoikeuksiin erikoistunut lakimies ja Ihmisoikeusliiton pääsihteeri
Liisa Paatso (o.s. Huuskonen, s. 1945), näyttelijä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hohenzollern-Hechingen

Hohenzollern-Hechingen oli kreivi- ja ruhtinaskunta Etelä-Saksassa nykyisessä Baden-Württembergin osavaltiossa. Ruhtinaskuntaa hallitsi Hohenzollernien švaabilainen (katolilainen) sukuhaara. Ruhtinaskunta oli olemassa vuosina 1576–1850.
Historia

Hohenzollern-Hechingenin kreivikunta luotiin vuonna 1576, kun Zollernin kreivikunta jaettiin kreivi Kaarle I:n kuoltua hänen kolmen poikansa kesken. Alueen oli lahjoittanut hänelle Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta. Samassa jaossa luotiin myös Hohenzollern-Haigerlochin ja Hohenzollern-Sigmaringenin kreivikunnat. Švaabilaisen haaran Hohenzollernit pysyivät katolilaisina, kun taas pohjoisen frankkilaisen haaran Hohenzollernit kääntyivät luterilaiseen uskoon. Hohenzollern-Hechingen sai ruhtinaskunnan arvon vuonna 1623. Ruhtinaskunta kuului vuosina 1806–1813 Reinin liittoon ja vuosina 1815–1850 Saksan liittoon. Vallankumousvuoden 1848 myötä Hohenzollern-Hechingenissä otettiin käyttöön demokratia, joka tuli virallisesti voimaan 16. toukokuuta 1848. Jo saman vuoden elokuussa Preussi miehitti maan, koska herttuakunnassa oli puhjennut levottomuuksia monarkistien ja demokratiaa kannattaneiden välillä. Konstantin Hohenzollern-Hechingen myi maansa sukulaiselleen Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV:lle. 12. maaliskuuta 1850 Hohenzollern-Hechingen yhdistyi Hohenzollern-Sigmaringenin kanssa ja niistä muodostettiin Hohenzollernsche Landen provinssi.
Hohenzollern-Hechingenin hallitsijat

Eitel Fredrik IV (1576–1605)
Juhana Yrjö (1605–1623)
Eitel Fredrik V (1623–1661)
Filip Kristofer Fredrik (1661–1671)
Fredrik Vilhelm (1671–1735)
Fredrik Ludvig (1735–1750)
Joosef Fredrik Vilhelm (1750–1798)
Hermann (1798–1810)
Fredrik (1810–1838)
Konstantin (1838–1850)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hohenzollern-Hechingen Wikimedia Commonsissa
Hietasenlampi (Kangasniemi)

| Hietasenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°54′11″N, 26°21′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kälkäjoen valuma-alue (14.95)
Laskuoja:  oja Patisenlampeen 
Järvinumero:  14.951.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  760 m  
Rantaviiva:  3,757 km  
Pinta-ala:  61,908 ha  
Saaria:  1 
 fiHietasenlampi 
Hietasenlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Kortesalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,3 kilometriä pitkä, 760 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 62 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Kälkäjoen alaosan alueeseen (14.951) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy.
Háry János

Háry János on unkarilaisen Zoltán Kodályn säveltämä nelinäytöksinen ooppera. Sen libreton kirjoittivat Béla Paulini ja Zsolt Harsányi. Libretto perustui erääseen János Garayn kirjoittamaan kirjaan. Ooppera on unkarinkielinen. Teoksen ensimmäinen esitys oli Budapestissä vuonna 1926.
Kodály sovitti osan oopperan musiikista uudelleen Háry János -sarjaansa.
Hindustan Times

| Hindustan Times |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  HT Media
ISSN:  ISSN 0972-0243
Levikki:  1 143 000
Perustettu:  1924
Päätoimittaja:  Shobhana Bhartia
Sitoutuneisuus:  poliittinen keskusta
Kotikunta:  New Delhi
Kotimaa:   Intia
Sivukoko:  broadsheet
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
OCLC
Kotisivu
Hindustan Times lehden ja sen emoyhtiön käyttämä on Hindustan Times House New Delhissä.
Hindustan Times on englanninkielinen päivittäin julkaistava sanomalehti Intiassa. Se perustettiin vuonna 1924 ja sen juuret ovat Intian itsenäisyysliikkeessä. Hindustan Times kuuluu Intian johtaviin sanomalehtiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hindustan Times Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Hopeakurkkunaakka

| Hopeakurkkunaakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Varikset Corvidae
Suku::  Sininaakat Cyanolyca
Laji::  argentigula
Kaksiosainen nimi
 Cyanolyca argentigula  (Lawrence, 1875) 
Alalajit
 Cyanolyca argentigula albior  Cyanolyca argentigula argenticula 
Katso myös
   Hopeakurkkunaakka Wikispeciesissä   Hopeakurkkunaakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hopeakurkkunaakka (Cyanolyca argentigula) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Hopeakurkkunaakkaa tavataan Costa Ricassa ja Panamassa. Lajin populaatiota ei ole arvioitu, mutta lajia on kuvattu epätavalliseksi. Hopeakurkkunaakka on kuitenkin luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.
Hohenzollern-Sigmaringen

Hohenzollern-Sigmaringen oli maa- ja ruhtinaskunta Etelä-Saksassa nykyisen Baden-Württembergin osavaltion alueella. Ruhtinaskuntaa hallitsi Hohenzollernien švaabilainen (katolinen) sukuhaara Hohenzollern-Sigmaringen. Ruhtinaskunta oli olemassa vuosina 1579–1850.
Historia

Hohenzollern-Sigmaringenin kreivikunta luotiin vuonna 1576, kun Zollernin kreivikunta jaettiin kreivi Kaarle I:n kuoltua hänen kolmen poikansa kesken. Alueen oli lahjoittanut hänelle Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta. Samassa jaossa luotiin myös Hohenzollern-Haigerlochin ja Hohenzollern-Hechingenin kreivikunnat. Toisin kuin protestanttiseksi kääntynyt Brandenburgiin asettunut Hohenzollernien frankkilainen haara, eteläisiä kreivikuntia hallinnut Hohenzollernien svaabialainen haara pysyi katolilaisena. Hohenzollern-Sigmaringenin kreivikunta korotettiin vuonna 1623 ruhtinaskunnaksi. Se kuului vuosina 1806–1813 Reinin liittoon ja vuosina 1815–1850 Saksan liittoon. Euroopan hullun vuoden jälkeen Hohenzollern-Sigmaringenissa otettiin käyttöön demokratia. Preussi miehitti maan saman vuoden elokuussa, koska ruhtinaskunnassa oli puhjennut levottomuuksia monarkistien ja demokratiaa kannattaneiden välillä. Preussi liitti maan itseensä 1850. Maan viimeinen ruhtinas, Kaarle Anton (myöh. Karl Anton von Hohenzollern), palveli kruununsa menetettyään Preussin pääministerinä vuosina 1858–1862.
Karl Antonin pojasta Karl Eitel Friedrich Hohenzollernista tuli Romanian ruhtinas (1866–1881) ja kuningas (1881–1914). Sukuhaara pysyi Romanian valtaistuimella vuoteen 1947 saakka.
Hallitsijat

Karl II 1576–1606
Johann 1606–1623
Johann 1623–1638
Meinrad I 1638–1681
Maximilian 1681–1689
Meinrad II 1689–1715
Joseph Franz Ernst 1715–1769
Karl Friedrich 1769–1785
Anton Aloys 1785–1831
Karl 1831–1848
Karl Anton 1848–1849
Aiheesta muualla

Hohenzollern-Sigmaringen suvun viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hopeakurjenpolvi

| Hopeakurjenpolvi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Geraniales
Heimo::  Kurjenpolvikasvit Geraniaceae
Suku::  Kurjenpolvet Geranium
Laji::  argenteum
Kaksiosainen nimi
 Geranium argenteum  L. 
Katso myös
   Hopeakurjenpolvi Wikispeciesissä   Hopeakurjenpolvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hopeakurjenpolven kukka
Hopeakurjenpolvi (Geranium argenteum) on kurjenpolvikasvien (Geraniaceae) heimoon ja Geraniales-lahkoon kuuluva koristekasvi. Kasvilaji on peräisin Euroopasta. Kasvi kasvaa yleensä 8–15 senttimetrin pituiseksi.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Geranium argenteum (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Hyvinkään linja-autoturma

Hyvinkään linja-autoturma tapahtui varhain aamulla 16. heinäkuuta 1937 kun Vaasan ja Helsingin välillä liikennöinyt linja-auto syöksyi Hyvinkään rautatieaseman lähellä alas 9 metrin korkuiselta rautatien ylikulkusillalta. Onnettomuudessa kuoli kolme henkilöä ja neljä loukkaantui vakavasti.
Vaasan-Kristiinankaupungin-Helsingin välillä liikennöinyt Oy Närpiön Kalan omistama linja-auto VA 4602 saapui kello 4 aikaan aamulla Hyvinkään kauppalasta rautatien yli johtavalle sillalle. Yhdistetyssä linja- ja tavara-autossa oli kuljettajan lisäksi kuusi matkustajaa ja rahtitavarana rapulasti. Sillalla auto kääntyi jyrkästi oikealle, syöksyi yli jalkakäytävän, mursi suojakaiteen ja putosi 9 metrin korkeudelta rautatiekiskoille pyörähtäen samalla ympäri. Auton katto ja oikea kylki murskautuivat ja koko auton kori painui kasaan. Onnettomuudessa kuoli heti auton kuljettaja ja yksi matkustaja, toinen matkustaja kuoli myöhemmin sairaalassa. Neljä matkustajaa loukkaantui vakavasti. Loukkaantuneet kuljetettiin junalla Helsinkiin sairaalaan sen jälkeen kun he olivat saaneet Hyvinkäällä ensiavun.
Onnettomuuden syynä oli kuljettajan nukahtaminen. Auton lähtöaika Vaasasta oli 15.30 ja sen saapumisaika Helsinkiin seuraavana aamuna kello 5.45. Sama kuljettaja joutui olemaan ohjauspyörän takana yli 14 tuntia yhteen menoon. 500 kilometrin mittaisella linjalla liikennöitiin neljästi viikossa ja linjalla ajaneet kaksi kuljettajaa tekivät matkan kumpikin kaksi kertaa viikossa. Onnettomuusauton vuonna 1912 syntynyt kuljettaja oli ajanut linjaa parin kuukauden ajan.
Hyvinkään käräjäoikeus

Hyvinkään käräjäoikeus oli yksi Suomen 27 käräjäoikeudesta ja se sijaitsi Hyvinkään Vieremän kaupunginosassa. Tuomiopiiriin kuuluivat Hyvinkää, Nurmijärvi, Riihimäki, Loppi sekä Hausjärvi. Osa Hyvinkään käräjäoikeuden tuomiopiiristä yhdistyi Kanta-Hämeen käräjäoikeuteen ja osa Itä-Uudenmaan käräjäoikeuteen 1.1.2019.
Asukaspohjan perusteella käräjäoikeus oli Suomen 23. suurin käräjäoikeus. Ennen vuotta 2010 Hyvinkään käräjäoikeuden alueella toimi myös Riihimäen käräjäoikeus.
Käräjäoikeus kuului Helsingin hovioikeuspiiriin. Vuosina 1998–2014 käräjäoikeuden päätöksistä valitettiin Kouvolan hovioikeuteen.
Hevosten herpesvirukset

Hevosten herpesvirukset ovat hevoseläimillä esiintyviä taudinaiheuttajia. Niitä on tunnistettu kahdeksan eri tyyppiä, joista tyypit 1–5 esiintyvät hevosilla ja tyypit 6–8 aaseilla. Viruksista käytetään lyhennettä EHV (Equine herpesvirus). Tyyppejä 1 ja 4 vastaan on käytössä rokotteita. Hevosten herpesvirukset eivät tartu ihmiseen.
Virustyypit > Hevosen

EHV-1 (equine herpes virus 1) eli virusabortti aiheuttaa hengitystieoireita ja vakavimmissa tapauksissa luomista sekä halvaantumista.Kuulu alfaherpesviruksiin.
EHV-2 (Equine herpesvirus 2) kuuluu gammaherpesviruksiin.
EHV-3 aiheuttaa rakkuloita sukuelimiin. Tautia nimitetään tartuntatapansa mukaisesti astutusihottumaksi (equine coital exanthema). Paranee ilman hoitoa parissa viikossa.
EHV-4 (equine herpes virus 4) aiheuttaa vastaavia hengitystieoireita kuin EHV-1. Sairastuneet ovat yleensä varsoja. Kuulu alfaherpesviruksiin.
EHV-5 (Equine herpesvirus 5) kuuluu gammaherpesviruksiin.
Virustyypit > Aasin

AHV-1 (asinine herpesvirus 1)  Muistuttaa hevosen EHV-1 virusta.
AHV-3 (asinine herpesvirus 3)  Muistuttaa hevosen EHV-3 virusta.
Virustyypit > Muut eläimet

EHV-9
Aiheesta muualla

Intervet (Arkistoitu – Internet Archive)
Hyvinkään kihlakunta

Hyvinkään kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Hyvinkää ja Nurmijärvi. Kihlakunta sijaitsi aluksi Uudenmaan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Etelä-Suomen läänissä.
Housut

Miesten housut
Mustapaitoja polvihousuissa
Housut ovat alaraajoja paitsi jalkateriä suojaamaan tarkoitettu vaatekappale. Housujen yläosa on vyötäröllä, alaosa koostuu kahdesta lahkeesta, jotka peittävät erikseen molemmat jalat. Housut pysyvät jalassa yleensä  vyön tai olkainten avulla. Usein housut kiristetään kiinni lanteisiin ja vyötärölle vetoketjun, nappien tai joustavan vyötärönauhan avulla.
Housujen kehitys

Pohjoisessa ilmanalassa housuista on löytöjä pronssi- ja rautakaudelta. Housujen arvellaan kehittyneen samoihin aikoihin, kun ihminen kesytti hevosen. Ratsastettaessa nivusalue ja reisien sisäpinta joutuu alttiiksi hankauksella ja housuilla on haluttu suojata tätä aluetta. Tätä olettamusta tukee Kiinan Xinjiangista tehty vanhin arkeologinen housulöytö, joka on noin 3 000 vuotta vanha. Näissä housuissa oli nivusissa vahvike, joka vaikeutti kävelemistä, ja samassa löydössä oli muutakin ratsastamiseen liittyvää välineistöä. 1100-luvun puolivälissä miehillä oli tunikamaisten yläosien kanssa jaloissaan housut. Länsimaissa housut ovat kuuluneet miesten peruspukeutumiseen 1500-luvulta,[lähde? ] naisille ne on hyväksytty täysin vasta 1900-luvulla. Nykyään naisille ja miehille on omat housumallinsa.
Alun perin housut olivat kaksi erillistä lahjetta. Lahkeet sidottiin yhteen pakaroita, lonkkia, sukupuolielimiä ja nivusia ympäröineen vaatekappaleen kanssa, jolloin näistä kolmesta osasta muodostui yksi vaatekappale, housut, ja vaikka sittemmin alettiin valmistaa suoraan tällaisia koko alavartalon (paitsi jalkaterien) vaatteita, tuon vaatteen nimi  säilyi monissa kielissä monikollisena (esimerkiksi suomen kielen housut, englannin kielen pants tai trousers sekä ruotsin kielen byxor).
Housuja on monenlaisia. Esimerkiksi:
Alushousuja ("kalsareita") käytetään suojakerroksena ihon ja varsinaisten vaatteiden välillä.
puvunhousut ovat miesten puvun alaosa.
sortsit ovat lyhytlahkeiset housut.
hakama, perinteiset japanilaiset housut
farkut ovat erityisestä vahvasta farkkukankaasta tehtyjä housuja.
lederhosen, nahkahousut
sukkahousut
leggingsit
työhousut
polvihousut
Metsureilla on turvahousut, joiden etuosassa on lasikuituvahvistus, jotta moottorisahan terä ei leikkaisi jalkaa yllättävissä onnettomuustilanteissa. Jääkiekkopelaajilla on pelihousut, joissa on suojauksia lentävää kiekkoa tai toisten pelaajien mailoja vastaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Iso tietosanakirja, kymmenes osa, 1936. Kustannusosakeyhtiö Otava. Helsinki.
Koulupukuun sonnustautunut opiskelija jaloissaan shortsit
Histeria!

| Histeria! |
| --- | --- |
Tyyli:  animaatio
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  Tom Ruegger
Pääosissa:  Frank Welker Cree Summer Laraine Newman Tress MacNeille Jeff Bennett Nora Dunn Rob Paulsen Nathan Ruegger Cody Ruegger Luke Ruegger
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Verkko:   Kids' WB  Nelonen
Esitetty:  12. syyskuuta 1998 – 1. lokakuuta 2000
Jaksoja:  52
Tuotanto
Tuottaja(t):  Bob Doucette Mark Seidenberg
Ohjaaja(t):  Bob Doucette Mike Milo Herb Moore
Käsikirjoittaja(t):  Randy Rogel Roger Eschbacher Stephen Shaw Victor Wilson
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. Animation Warner Bros. Television
Palkinnot
Voitetut:  Annie (1999) Daytime Emmy (2000)
Ehdokkuudet:  Annie (2000) Daytime Emmy (2000)
Aiheesta muualla
IMDb 
Histeria! on Warner Bros. Animationin tuottama yhdysvaltalainen Daytime Emmylla palkittu piirrossarja, jonka loi Tom Ruegger. Siitä tuotettiin yhteensä 52 jaksoa, jotka esitettiin Yhdysvalloissa Kids' WB:llä vuosien 1998–2000 aikana. Suomessa sarjaa esitti Nelonen vuosina 2000–2002 suomeksi tekstitettynä.
Toisin kuin Warnerin edelliset 1990-luvulla tuottamat sarjat Tiny Toons, Animaaniset ja Bittipää, Histerian tarkoitus viihdyttämisen lisäksi oli opettaa historiaa erilaisten parodioiden ja musikaalien kautta. Sarja on saanut myös paljon vaikutteita muun muassa vuoden 1978 ranskalaisesta animaatiosarjasta Olipa kerran ihminen ja minitelevisiosarjasta This is America, Charlie Brown.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Frank Welker  | … |  Isä aika, Fetch   |
|  Cree Summer  | … |  Aka Pella   |
|  Laraine Newman  | … |  Charity Bazaar, Miss Information   |
|  Tress MacNeille  | … |  Cho-Cho, Pepper Mills, Toast, maailman vanhin nainen   |
|  Jeff Bennett  | … |  Onnekas Bob, Pat Garrett   |
|  Nora Dunn  | … |  Lydia Karaoke   |
|  Rob Paulsen  | … |  Mr. Smartypants, kenraali Custer   |
|  Nathan Ruegger  | … |  Froggo   |
|  Cody Ruegger  | … |  Loud Kiddington   |
|  Luke Ruegger  | … |  Big Fat Baby, Billy the Kid   |
|  Dick Tufeld  | … |  kuuluttaja   |
|  Billy West  | … |  Ben Franklin, Doc Hollywood   |
|  Jess Harnell  | … |  sivuäänet   |
|  Maurice LaMarche  | … |  George Washington, Abraham Lincoln, sivuäänet   |
|  Don Novello  | … |  Renaissance Man   |
|  Paul Rugg  | … |  Nostradamus, Sergei Eisenstein, Merlin, sivuäänet   |
|  Tom Kenny  | … |  Bill Straitman   |
|  Adam West  | … |  Ernest Hemingway   |
|  T'Keyah Crystal Keymáh  | … |  Queen Nzinga   |
Vastaanotto ja arvostelu

Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Histerian sijalle 76 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.
Hugo Valvanne

Hugo Valvanne, sukunimi vuoteen 1906 Wegelius (18. heinäkuuta 1894 Pietarsaaren maalaiskunta – 25. heinäkuuta 1961 Fyen, Tanska) oli suomalainen suurlähettiläs sekä teosofinen kirjailija ja teosofisen kirjallisuuden suomentaja.
Valvanteen vanhemmat olivat lääninrovasti, valtiopäivämies Henrik Eliel Wegelius ja tämän ensimmäinen puoliso Johanna Elisabeth Häggman. Hän oli naimisissa kaksi kertaa : 1929–1945 Eva Arokallion kanssa (liitto päättyi avioeroon) ja vuodesta 1947 Gulpager Birgitten kanssa. Teosofi ja kirjailija Väinö Valvanne oli Hugo Valvanteen nuorempi veli.
Valvanne toimi Suomen ensimmäisenä Intian suurlähettiläänä 1949–1956. Hän oli Suomen lähettiläänä ja suurlähettiläänä Bernissä Sveitsissä 1956–1959.
Valvanne oli Suomen Teosofisen Seuran julkaiseman Teosofi-aikakauslehden päätoimittaja 1949.
Teoksia

Pyramidin rakentajat : näky viidessä kuvaelmassa ;   kirj. H. V.       Teosofinen kirjakauppa, Helsinki 1912, uusi näköispainos Kesävuori, Purujärvi 1985
"Viekää hänet poltettavaksi!" : ajatuksia kaksinaismoraalista ; kirj. H. V.      Kristillisen työväen nuorisoliitto, Tampere 1928
Suomennoksia

C. Jinarajadasa : Hänen nimessään ; englanninkielestä suomentanut H. V.         Teosofinen Kirjakauppa ja Kustannusliike, Tampere 1913
C. Jinarajadasa : Kristus ja Buddha sekä muita kertomuksia ; englanninkielestä suomentanut H. V.         Teosofinen Kirjakauppa, Tampere 1913
Annie Besant ja C.  W.  Leadbeater :  Ihminen: mistä ja miten? : selvänäköisiin tutkimuksiin perustuva kuvaus ; suomentaneet H. V. ja V. H. V.     Teosofinen Kirjakauppa, Tampere 1913
G. R. S. Mead : Apollonios Tyanalainen : ajanlaskumme ensimmäisen vuosisadan filosofi-uskonpuhdistaja.       Teosofinen kirjakauppa, Helsinki 1914
C. W. Leadbeater : Selvänäköisyys.      Teosofinen kirjakauppa, Helsinki 1914
Oscar Busch : Suuret ihmeet : kirjeitä tyttärentyttärelleni.         Teosofinen Kirjakauppa, Tampere 1914, 2. painos Kustannus Oy Tietäjä, Oulunkylä 1920, 3. painos Tietäjä, Viipuri 1924, 4. painos Mystica, Helsinki 1936, 5. korjattu painos Blavatsky-looshi / Teosofinen seura, Helsinki 1957, 6. korjattu painos Biokustannus/ Blavatsky-looshi, Helsinki 2001
Dhammapada : hyveen sanoja ; paalinkielestä suom. Hugo Valvanne.       WSOY 1953, 2. painos 1958