stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšekin kielet
Vähemmistökielet

Määrin kieli, joka voidaan määritellä myös tšekin murteeksi, on yleensä pienen (4,9% koko väestöstä) määriväestön ilmoittama äidinkieli.
Slovakilla, puolalla, saksalla, romanilla, valkovenäjällä ja vietnamilla on virallisen vähemmistökielen asema Tšekissä.
Täältä ikuisuuteen (albumi)

| Täältä ikuisuuteen Isto Hiltunen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 42.36
 Levy-yhtiö: EMI
Listasijoitukset
  16.
Isto Hiltusen muut julkaisut
| Onnen oikotie 1997 | Täältä ikuisuuteen 2000 | Alla kuuman auringon 2001 |
Täältä ikuisuuteen on Isto Hiltusen viides studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2000.
Albumi ylsi kuudennella listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 16, ja pysyi listalla yhteensä seitsemän viikkoa.
Kappaleet

Täältä ikuisuuteen – 3.33  (alkup. Miente)
Kotiin matkalla – 3.51
Nadja ja Nikolai – 3.25
Taivaan taa – 4.00
Jos mua rakastaisit – 3.15
Vastatuuleen – 3.08
Katse – 3.09
Rakkaus lähtee, ikävä jää – 3.31
Ei tänään huomista oo – 3.39
Sytytä lyhty – 3.27
Olivia – 4.00
Kynttilän liekki – 3.32
Aiheesta muualla

Täältä ikuisuuteen discogs.com -sivustolla
Tulilatva

| Tulilatva |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Maksaruohokasvit Crassulaceae
Suku::  Itulehdet Kalanchoe
Laji::  blossfeldiana
Kaksiosainen nimi
 Kalanchoe blossfeldiana  Poelln. 
Katso myös
   Tulilatva Wikispeciesissä   Tulilatva Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tulilatva (Kalanchoe blossfeldiana, Kalanchoë blossfeldiana) on huonekasvina käytettävä mehikasvi. Se on peräisin Itä-Afrikasta ja Madagaskarilta.
Ulkonäkö

Tulilatvalla on mehevät, kiiltävät lehdet. Sen kukat koostuvat neljästä terälehdestä ja voivat olla väriltään punaisia, valkoisia, violetteja tai keltaisia. Kukinnot ovat runsaskukkaisia terttuja. Tulilatvoja myydään usein valmiiksi kukkivana, lyhyen aikaa säilytettävänä ruukkukasvina.
Aiheesta muualla

ITIS: Kalanchoe blossfeldiana (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Kalanchoe blossfeldiana (englanniksi)
Kiteen lastulevytehdas

Kiteen lastulevytehdas on toimintansa lopettanut tuotantolaitos Kiteen Puhoksessa. Tehtaan rakennustyöt aloitettiin 18.12.1968, ja sen vihki käyttöön Urho Kekkonen 4.10.1971 . Lastulevyn varsinainen valmistaja oli Pellos Puhos Oy. Vuonna 1983 tehdas myytiin Oy Wilh. Schauman Ab -yhtiölle. Puhos Board Oy -nimisenä tehdas meni konkurssiin 2011 . Tehdasrakennukset ja hakesiilot ovat vielä jäljellä, mutta osa tuotantolaitteistosta on purettu ja myyty.
Urho Kekkonen vihkii Kiteen lastulevytehtaan käyttöön.
Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021)

| Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021) Tilhet, pajut ja muut |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 30. huhtikuuta 2021
 Formaatti: CD digitaalinen
 Tuottaja(t): Jarno Takkumäki
 Tyylilaji: folk, pop
 Kesto: 35.31
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Tilhet, pajut ja muut -yhtyeen muut julkaisut
| Kalifornian taivaan alla 2020 | Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021) 2021 |   |
Singlet albumilta Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021)
 ”Heinäkuussa helottaa” Julkaistu: 16. huhtikuuta 2021
Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021) on suomalaisen Tilhet, pajut ja muut -folk-popyhtyeen 30. huhtikuuta 2021 julkaistu akustinen kokoelma-albumi. Kokoelmalla kappaleet duona tulkitsevat kuusihenkisen yhtyeen solisti Anna-Sofia Tuominen ja kitaristi Juho Hoikka. Kokoelmalla on kaksi aiemmin julkaisematonta kappaletta ”Heinäkuussa helottaa” ja ”Linnut”.
Kappaleet on äänitetty heinäkuussa 2020 Tyrvännön kylätalolla.
Kappaleet

Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Juho Hoikka.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Vielä nuori | 4.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Lintusaari | 3.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ikkunalaudalla pidän palmua | 4.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kunnes aika mennyt on | 4.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Heinäkuussa helottaa | 2.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Kuolleet omenapuut | 2.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Linnut | 4.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Nuoruus | 2.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Täällä kaukana | 2.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Puuhevonen | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Täällä kaukana (Lauluja vuosilta 2011–2021) -kokoelma Discogs-sivustolla
Tšekin jääkiekkoliitto

| Český svaz ledního hokeje |
| --- | --- |

Liittynyt IIHF:ään:  15. marraskuuta 1908
IIHF Ranking Miehet:  6. (2021)
IIHF Ranking Naiset:  7. (2021)
Presidentti:  Tomáš Král
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tšekin jääkiekkoliitto (tšek. Český svaz ledního hokeje) on Tšekissä jääkiekkoa hallinnoiva järjestö. Liitto ylläpitää Tšekin jääkiekkomaajoukkuetta.
Maajoukkueet

Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkue
Tšekin naisten jääkiekkomaajoukkue
Tšekin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Tšekin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Aiheesta muualla

Tšekin jääkiekkoliiton sivut (tšekiksi)
Tšekki IIHF:n sivuilla (englanniksi)
Jääkiekkoliitot
Alankomaat
Andorra
Arabiemiirikunnat
Argentiina
Armenia
Australia
Azerbaidžan
Belgia
Bosnia-Herzegovina
Brasilia
Bulgaria
Chile
Espanja
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Hongkong
Itävalta
Intia
Irlanti
Islanti
Iso-Britannia
Israel
Italia
Jamaika
Japani
Kanada
Kazakstan
Kiina
Kirgisia
Kreikka
Kroatia
Kuwait
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Macao
Makedonia
Malesia
Marokko
Meksiko
Moldova
Mongolia
Namibia
Norja
Pohjois-Korea
Portugal
Puola
Qatar
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
Serbia
Singapore
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Taiwan
Tanska
Thaimaa
Tšekki
Turkki
Ukraina
Unkari
Uusi-Seelanti
Valko-Venäjä
Venäjä
Viro
Yhdysvallat
Kuivamatala

Kuivamatala
Kuivamatalan saari ja sen kolme tuulivoimalaa.
| --- | --- |
Sijainti:  65°32.718′N, 025°6.993′E, Iin kunta Pohjois-Pohjanmaa Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuivamatala on pieni, karu ja asumaton saari Perämerellä Iin kunnassa Vatungin kalasataman eteläpuolella.
Kuivamatalan saarella sijaitsee kolme Leppäkosken omistaman Kuivaniemen tuulivoimapuiston tuulivoimalaitosta. Tuulipuisto on rakennettu vuonna 1998 ja ne käynnistettiin lokakuussa. Mantereella Vatungin niemellä sijaitsevat loput viisi tuulivoimapuiston voimalaa. Tuulivoimaloiden yhteenlaskettu vuosituotanto on yli 10 gigawattituntia.
Tuatha Na Gael

| Tuatha Na Gael Cruachan |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 30. huhtikuuta 1995
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Paul Thomas
 Tyylilaji: folk metal, black metal
 Kesto: 56.53
 Levy-yhtiö: Nazgul Eyrie Prod
Cruachanin muut julkaisut
|   | Tuatha Na Gael 1995 | The Middle Kingdom 2002 |
Tuatha Na Gael on Cruachanin esikoisalbumi, joka julkaistiin 30. huhtikuuta 1995.
Kappaleet

I Am Tuan – 2.23
The First Battle of Moytura – 7.46
Maeves March – 3.32
The Fall of Gondolin – 8.04
Cúchulainn – 7.05
Taín Bó Cuailgne – 8.45
To Invoke the Horned God – 6.13
Brian Boru – 4.40
To Moytura We Return – 8.23
Return – 6.35 (Alkuperäinen versio kappaleesta "Ossian's Return")
Erinsong – 4.56 (Alkuperäinen versio kappaleesta "Lament For The Wild Geese". Vaikka kappaleen nimi vaihdettiin, on Pagan albumilla Erinsong niminen kappale)
Ó Ró Sé Do Bheata Bhaile – 3.44
Kokoonpano

Keith O Fathaigh – kitara, laulu, bodhran, mandoliini
Leon Bias – akustinen kitara, mandoliini, bouzouki
John Clohessy – basso
Collette Ui Fathaigh – kosketinsoitin
John O Fathaigh – säkkipilli, tinapilli
Jay O'Niell – rummut, lyömäsoittimet
Aiheesta muualla

Tuatha Na Gael Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Tuatha Na Gael Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tähtimoottori

Käynnissä olevan yksirivisen tähtimoottorin läpileikkaus
Pyörivä kaksirivinen tähtimoottori vuodelta 1914
Tähtimoottori yksimoottorisessa potkurilentokoneessa. Moottorin suojus on irrotettu huollon ajaksi.
Tähtimoottori on yleensä lentokoneissa käytetty polttomoottorityyppi, jossa sylinterit sijoitetaan säteittäisesti kampiakselin ympärille. Tällaisia tähtimäisiä sylinteriasetelmia voi olla yksi tai myös useampia peräkkäin, jonka mukaan puhutaan yksi- tai useampirivisestä tähtimoottorista.
Tähtimoottorin kunkin rivin kiertokangista yksi, ns. pääkiertokanki, on laakeroitu kampiakselin kammentapille, muut (sivu)kiertokanget liittyvät puolestaan pääkiertokankeen. Nelitahtisessa tähtimoottorissa sylinterien lukumäärä riviä kohden on aina pariton; näin saavutetaan tasainen, jatkuva sytytysjärjestys. Moottorin sylinterit vastaavat tavallisen neli- tai kaksitahtimoottorin sylintereitä.
Yleistä

Tähtimoottorit soveltuivat lentokoneisiin jäähdytyksen kannalta edullisen muotonsa ja suhteellisen korkean luotettavuutensa ja keveytensä ansiosta. Ilmajäähdytteisessä tähtimoottorissa ei tarvittu nestejäähdytysjärjestelmää, jolloin tähtimoottori koettiin luotettavammaksi kuin nestejäähdytteinen rivimoottori. Tähtimoottori on myös helpommin avattavissa ja huollettavissa kuin rivimoottori, ja huoltotoimenpiteet kyetään tekemään lyhyemmässä ajassa rivimoottoriin verrattuna. Tähtimoottori on myös toiminnaltaan luotettavampi ja mekaanisesti kestävämpi kuin nestejäähdytteinen rivimoottori.
Tähtimoottorin merkittävin haitta on moottorin muoto. Moottorin poikkipinta-ala ja sitä myötä sen otsapinta on suuri ja potkuri liittyy siihen yleensä vain lyhyen potkurinakselin ja alennusvaihteen kautta, mikä esti tähtimoottorin suojapeltien aerodynaamisen muotoilun. Tästä syystä tähtimoottorin ilmanvastus on suurempi ja potkurin hyötysuhde alhaisempi kuin vastaavissa rivimoottoreissa. Myös moottorin ilmanotto turboahdinta käytettäessä voi tähtimoottorissa olla hankalampi järjestää kuin rivimoottorissa. Koska hävittäjälentokoneissa ilmanvastusta pidettiin ongelmana, monet lentokonevalmistajat siirtyivät käyttämään nestejäähdytteisiä rivimoottoreita.
Kiista moottorityyppien eduista jatkui 1930-luvun. Suurin osa meri-ilmavoimista päätyi tähtimoottoreihin niiden luotettavuuden ja keveyden ansiosta. Esimerkiksi Japanin Mitsubishi A6M Reisen ja Yhdysvaltain laivaston Grummanin "kissahävittäjät" F4F Wildcat ja F6F Hellcat olivat kaikki tähtimoottorilla varustettuja. Luftwaffen Focke-Wulf Fw 190 osoitti kuitenkin tähtimoottorisen koneen pystyvän erinomaisiin suoritusarvoihin oikealla suunnittelulla. Koneessa oli aluksi ilmajäähdytteinen, 18-sylinterinen BMW 139 ja myöhemmin 14-sylinterinen BMW 801. Myöhemmässä Dora -mallissa Fw 190 siirtyi pommikonevalmistuksesta ylijääneeseen nestejäähdytteiseen Jumo 213 V-12 -moottoriin.
Sodan jälkeen potkurihävittäjien valmistus väheni merkittävästi ja tähtimoottorit jäivät hallitsemaan liikenneilmailua potkurikoneiden osalta. Moottorien suurentuessa tuli tarpeelliseksi lisätä sylinterejä useampaan riviin. Suurimmaksi sarjavalmisteiseksi lentokoneen tähtimoottoriksi jäi muun muassa Boeing B-50 -pommikoneissa käytetty 28-sylinterinen, nelirivinen Pratt & Whitney R-4360 Wasp Major joka tuotti tehokkaimmassa versiossaan 4 300 hv. Douglas Skyraider osoitti mäntämoottorikoneen edut vielä 1970-luvun alussa Vietnamin sodassa nimenomaan siksi, että sen toiminta-aika kohteessa oli merkittävästi pidempi kuin suihkukoneilla ja sen moottori kesti kevyen ilmatorjunnan aiheuttamia vaurioita. Suihkumoottorin kehitys ja olalta laukaistavien ilmatorjuntaohjusten käyttö on sittemmin vienyt tämänkin edun.
Pyörivä tähtimoottori

Pyörivä tähtimoottori eli rotaari on tähtimoottorityyppi, jossa potkuri ja moottori pyörivät yhdessä ja kampiakseli on kiinnitetty runkoon. Potkuri on siis pultattu kiinni moottoriin itseensä, ei kampiakseliin. Moottorityyppiä käytettiin ensimmäisen maailmansodan aikaisissa lentokoneissa kuten Fokker Dr.I ja Sopwith Camel.
Moottorin etuina oli keveys, jäähdytys ja vähäinen värinä. Värinä oli tuohon aikaan ongelma, koska moottorit ja potkurit olivat hidaskäyntisiä. Haittoina olivat suuret hyrrävoimat, jotka vaikeuttivat lentokoneen ohjaamista. Lisäksi haittana oli suuri polttoaineen ja voiteluöljyn kulutus sekä keskipakoisvoimien takia alhainen moottorin kierrosluku. Voiteluöljynä käytettyä risiiniöljyä ei kerätty takaisin kiertoon, vaan osa siitä paloi polttoaineen mukana ja huomattava osa palamatonta risiiniöljyä roiskui pitkin koneen eturunkoa. Palamaton risiiniöljy ohjattiin moottorin suojuksen (engl. cowling) avulla koneen rungon alle. Toisaalta hyrrävoimia käytettiin hyväksi hävittäjissä, jotka pystyivät tekemään lentoliikkeitä, joihin kiinteämoottorinen lentokone ei pystynyt.
Pyörivän tähtimoottorin aiheuttamista hyrrävoimien sekä moottorin sisäisten keskipakovoimien hallinnan vuoksi pyörivän tähtimoottorin suurin kierrosluku ei voinut olla kovin korkea. Toisaalta moottorin kierrosluvun säätäminen oli moottorin rakenteesta johtuen vaikeaa, jolloin moottorin tyhjäkäyntinopeuskin oli verrattain korkea. Tämän seurauksena moottorin sytytysvirtaa jouduttiin katkomaan, jotta lentokoneen nopeus saatiin alennettua riittävän alhaiseksi laskeutumista varten. Siemens & Halske pyrki ratkaisemaan näitä ongelmia 11-sylinterisellä Sh.III -kaksoisrotatiivimoottorilla. Tässä moottorissa kampiakseli pyöri vastakkaiseen suuntaan kuin sylinteriryhmä potkureineen, jolloin käytännössä potkuri pyöri puolella moottorin kierrosluvusta. Potkurin kierrosluku oli alhainen, jolloin jouduttiin käyttämään nelilapaista potkuria. Vaikka moottorin idea oli hyvä, toteutus ei sitä ollut ja moottori jäi 1920-luvun alussa nopeasti pois käytöstä. Tekniikan ja erityisesti kiinteän tähtimoottorin kehittymisen seurauksena pyörivä tähtimoottori jäi pois käytöstä 1920-luvulla.
Muita käyttökohteita

Tähtimoottoria on käytetty panssarivaunuissa, esimerkiksi M4 Sherman-panssarivaunun versioissa M4 ja M4A1. Saksalaisessa Megola-moottoripyörässä käytettiin pyörivää tähtimoottoria etupyörässä. Megolaa valmistettiin 1921–1925. Italialainen kilpa-autoilija ja autosuunnittelija Felice Trossi kokeili epäonnistuneesti tähtimoottoria Monaco–Trossi-kilpa-autossa vuonna 1935.
Suomen laivaston Tuima-luokan ohjusveneissä oli pääkoneina neuvostoliittolaisvalmisteiset nestejäähdytteiset 56-sylinteriset tähtimoottorit.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
How Stuff Works artikkeli tähtimoottoreista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Megola-moottoripyörän etupyörä
Krasnyi Tšikoi

Krasnyi Tšikoi (ven. Кра́сный Чико́й) on kylä ja maalaiskunta Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Tšikoi-joen rannalla 561 kilometriä Tšitasta lounaaseen. Kylä on Krasnyi Tšikoin piirin keskus. Asukkaita on 7 100 (vuonna 2002).
Venäläiset uudisasukkaat perustivat kylän vuonna 1670. Vuodesta 1754 lähtien sinne karkotettiin vanhauskoisia. Vuoteen 1933 saakka kylän nimenä oli Krasnyi Jar.
Krasnyi Tšikoissa toimii maatalousyrityksiä, elintarvike- ja metsäteollisuutta sekä kaivosteollisuuden yrityksiä. Kylässä on keskikoulu, ammattikoulu, kulttuuritalo, lasten kulttuurikeskus, kansanperinteen keskus, kotiseutumuseo ja piirisairaala. Lentokenttä suljettiin 1990-luvulla. Paikallislehtenä ilmestyy Znamja truda (”Työn lippu”).
Aiheesta muualla

Krasnyi Tšikoi Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Tulilampi (Pieksämäki, Haapakoski)

| Tulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°28′20″N, 27°07′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.797.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,5 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,736 km  
Pinta-ala:  2,435 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTulilampi 
Tulilampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Haapakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Vuorisen valuma-alueeseen (14.797) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,5 metriä mpy.
Khris Middleton

| Khris Middleton |
| --- | --- |
 Middleton vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  James Khristian Middleton
Syntynyt: 12. elokuuta 1991 (ikä 33) Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies / Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  203 cm
Paino:  100 kg
Nyk. joukkue:  Milwaukee Bucks
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  39. varaus 2012 (Detroit Pistons)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2009–2012:  Texas A&M University
Seurajoukkueet
2012–2013 2012 2013–:  Detroit Pistons → Fort Wayne Mad Ants Milwaukee Bucks
Maajoukkueet
2019–:   Yhdysvallat
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 2020 |  |  |
James Khristian Middleton (s. 12. elokuuta 1991 Charleston, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies tai pieni laitahyökkääjä. Hän on pelannut NBA:ssa vuodesta 2012 lähtien edustaen pisimpään Milwaukee Bucksia jossa voitti sarjan mestaruuden vuonna 2021. Middleton on valittu kahdesti NBA:n tähdistöotteluun. Hän on pelannut myös Yhdysvaltain maajoukkueessa jossa voitti olympiakultaa Tokiossa 2020.
Elämä ja ura

Middleton pelasi yliopistokoripalloa Texas A&M:ssä vuodet 2009–2012. Detroit Pistons varasi hänet NBA:han 39. vuorolla vuoden 2012 varaustilaisuudessa. Kesällä 2013 Middleton siirtyi osana pelaajakauppaa Milwaukee Bucksiin. Vuonna 2019 hänet valittiin ensimmäisen kerran NBA:n tähdistöotteluun. Hänet valittiin tähdistöotteluun myös vuonna 2020. Vuonna 2021 Middleton voitti Bucksissa NBA:n mestaruuden.
Middleton on edustanut myös Yhdysvaltain miesten maajoukkuetta, jonka kokoonpanoon hän kuului vuoden 2019 MM-kilpailuissa. Hänet valittiin Yhdysvaltain kokoonpanoon myös Tokion kesäolympialaisiin 2020, missä maa voitti kultaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khris Middleton Wikimedia Commonsissa
Profiili NBA (englanniksi)
Yhdysvaltain joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
4 White ·
5 Mitchell ·
6 Harris ·
7 Smart ·
8 Barnes ·
9 Brown ·
10 Tatum ·
11 Plumlee ·
12 Turner ·
13 Lopez ·
14 Middleton ·
15 Walker ·
Valmentaja Popovich
Yhdysvaltain joukkue – Kesäolympialaiset 2020
4 Johnson ·
5 LaVine ·
6 Lillard ·
7 Durant ·
8 Middleton ·
9 Grant ·
10 Tatum ·
11 McGee ·
12 Holiday ·
13 Adebayo ·
14 Green ·
15 Booker ·
Valmentaja Popovich
Milwaukee Bucks – NBA:n mestari 2021
0 Donte DiVincenzo ·
3 Elijah Bryant ·
5 Jeff Teague ·
7 Bryn Forbes ·
9 Bobby Portis ·
11 Brook Lopez ·
13 Jordan Nwora ·
15 Sam Merrill ·
17 P. J. Tucker ·
21 Jrue Holiday ·

22 Khris Middleton ·
24 Pat Connaughton ·
25 Mamadi Diakité ·
34 Giánnis Antetokoúnmpo ·
43 Thanásis Antetokoúnmpo ·
44 Justin Jackson ·
66 Axel Toupane

Päävalmentaja Mike Budenholzer 

Apuvalmentajat Vin Baker · Mike Dunlap · Chad Forcier · Darvin Ham · Charles Lee · Josh Oppenheimer · Patrick St. Andrews · Ben Sullivan
Tähden kehitys

Auringon, tyypillisen keskimassaisen tähden, elinkaari
Nimeäminen · Luokittelu
Kehitys · HR-kaavio · Nukleosynteesi

Tähtijärjestelmä · Eksoplaneetta

Luettelot tähdistä
Synty ja kehitys
Synty · Prototähti · Esipääsarja · Pääsarja
Horisontaalihaara · Asymptoottihaara
Esiplanetaarinen sumu · Planetaarinen sumu
Wolfin–Rayetin tähti · Valesupernova
Supernova · Hypernova
Luminositeettiluokitus
Alikääpiö · Kääpiö (Punainen · Keltainen · Sininen)
Alijättiläinen · Jättiläinen (Punainen · Sininen)
Kirkas jättiläinen · Ylijättiläinen (Punainen · Sininen)
Hyperjättiläinen
Spektriluokitus
O · B · A · F · G · K · M
Bariumtähti · Hiilitähti · Teknetiumtähti
Jäänteet
Valkoinen kääpiö · Musta kääpiö · Heliumplaneetta
Neutronitähti (Pulsari · Magnetar) · Musta aukko
Nukleosynteesi
Alfareaktio · Kolmialfareaktio · Heliumleimahdus
Hiilisykli · Hiilen fuusio · Neutronisieppaus · Nova
Yleiset ominaisuudet
Ikä · Magnitudi · Metallisuus · Luminositeetti
Aiheeseen liittyvää
Ruskea kääpiö · Ruskea alikääpiö · Planeetta
Tähtijoukko (Avoin · Pallomainen) · Tähdistö
Auringon ominaisuudet
Tähden kehitys on monivaiheinen tapahtumaketju, jonka aikana tähti käy miljoonien tai miljardien vuosien aikana läpi eri kehitysvaiheita säteillen valoa ja lämpöä. Lopulta tähti joko tuhoutuu näkyvästi tai aloittaa hiljaisen viilentymisen. Kehityskaaren pituuden takia sitä on mahdotonta tutkia tarkkailemalla yksittäistä tähteä; sen sijaan on tarkasteltava useita tähtiä kehityksensä eri vaiheissa.
Tähden kehitys alkaa, kun tähtienvälisestä pöly- ja kaasupilvestä tiivistyy gravitaation vaikutuksesta prototähti, joka kehittyy hiljalleen vetyä polttavaksi pääsarjan tähdeksi. Tämä on pitkä ja vakaa vaihe, jonka pituus vaihtelee tähden koosta riippuen muutamasta miljoonasta vuodesta aina maailmankaikkeuden ikää pidempiin ajanjaksoihin (pienempien ja himmeämpien tähtien polttoaine riittää pidempään). Kun tähden vetypolttoaine on lopulta loppunut, se alkaa polttamaan yhä raskaampia alkuaineita muuttuen jättiläistähdeksi. Lopulta Auringon kokoiset tähdet kutistuvat hiljalleen viilentyviksi valkoisiksi kääpiöiksi. Huomattavasti massiivisemmat tähdet voivat kuitenkin romahtaa neutronitähdiksi tai mustiksi aukoiksi.
Tähden synty

Tähdet syntyvät kylmistä, suurista kaasupilvistä luhistumalla oman painovoimansa ansiosta. Pilven tai sen osan täytyy olla kyllin tiheä ja alussa kylmä, jotta se luhistuisi. Havaintojen mukaan tähdet syntyvät joukkoina. Tähden syntyessä se hehkuu, kun tähden synnyttävän kaasupilven luhistumisen aiheuttama kitka kuumentaa kaasua. Syntyvää, kutistuvaa tähteä sanotaan prototähdeksi. Monesti prototähti havaitaan kaasupilven läheltä ja sisältä radio- tai infrapunakohteena. Tähden kutistuessa ja kuumetessa ensin sen synnyttäneen kaasupilven molekyylit hajoavat atomeiksi, ja edelleen kuumetessa lopulta atomit ionisoituvat. Lopulta tähdestä tulee niin tiivis ja kuuma, että sen ydinreaktiot syttyvät. Kaikki aines ei putoa suoraan tähteen, vaan kutistuvan tähden ympärille syntyy keskipakoisvoiman takia kiekkomainen rakenne. Eri tutkimusten mukaan näistä kiekoista syntyy pienimassaisia tähtiä ja/tai planeettoja. Muodostuttuaan tähti asettuu niin sanottuun pääsarjaan.