stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenttäratsastus
Lajin vaarat

Kenttäratsastuskilpailun kestävyyskoe on niin fyysisesti kuin henkisestikin vaativa, ja sekä kenttähevosia että -ratsastajia menehtyy maailmalla tapaturmaisesti sen suorituksessa lähes vuosittain. Onnettomuudet liittyvät yleensä maastoesteillä sattuviin kumoonratsastuksiin, joissa hevonen saattaa katkaista raajansa tai kaatua pahasti ratsastajan päälle. Toisaalta sekä hevonen että ratsastaja usein selviävät hurjankin näköisestä kumoonmenosta pelkällä säikähdyksellä.
Onnettomuuksien tärkein ehkäisykeino on se, että ratsukko osallistuu vain taitojaan ja kuntoaan vastaaviin kilpailuihin ja kilpailee ainoastaan parhaassa vireessään. Jos ratsastaja kestävyyskokeen aikana tuntee, ettei kaikki ole täysin kohdallaan, hänen on viisainta keskeyttää kilpailu. Erityisesti olympialaisissa kestävyyskoe on tässä suhteessa ongelma, sillä varsinkin joukkuekilpailuun päätyy ratsukoita jotka eivät ole täysin kilpailun tasolla.
Onnettomuuksia pyritään ehkäisemään maastoratojen ja -esteiden hyvällä suunnittelulla. Esteet rakennetaan kiinteiksi ja jykevän oloisiksi, koska tällaiset esteet hevonen joko hyppää rohkeasti ja hyvin tai yleensä kieltäytyy kokonaan hyppäämästä. Hevoselle pyritään myös antamaan tilaa kiertää este, jos rohkeus pettää. Lisäksi esteiden rakenteilla pyritään välttämään erityisesti kaikkein vaarallisimmat kumoonratsastukset, joissa hevonen heittää kuperkeikan suoraan ratsastajansa päälle.
Hevosten jalat suojataan kestävyyskoetta varten mahdollisimman hyvin. Sekä jalkoja että rungon alapuolta saatetaan myös rasvata, jotteivät ne juuttuisi kiinni esteisiin. Ratsastajalla ovat pakollisia sekä kypärä että selkää ja sisäelimiä suojaava turvaliivi. Brittitutkijat selvittivät olympialajeista vaarallisimman pahimmat riskitekijät, jotta lajin turvallisuutta voitaisiin kehittää. Tutkimuksen tavoitteena oli tuottaa tietoa, jonka avulla voitaisiin ryhtyä täsmällisiin toimiin turvallisuuden parantamiseksi.
Tiedelehti Equine Veterinary Journalin maaliskuun numerossa julkaistu tutkimus perustui vuodesta 2005 vuoteen 2015 Isossa-Britanniassa järjestettyjen yksipäiväisten kenttäratsastuskilpailujen aineistoon. Tänä aikana brittien kenttäratsastuskilpailuissa kuoli 16 ratsastajaa ja 69 hevosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kenttäratsastus Suomen Ratsastajainliiton verkkosivuilla
Kenttäratsastus Hevosmaailma.netissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Ratsukko maastoesteellä kenttäkilpailun kestävyyskokeessa
Kohtalokas nainen

Kohtalokas nainen tarkoittaa seuraavia:
femme fatale ’kohtalokas nainen’, esimerkiksi kirjallisuudessa naisesta, joka on päähenkilölle kohtalokas
Kohtalokas nainen, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1928
Kohtalokas nainen, ranskalainen elokuva vuodelta 1981
Kohtalokas nainen, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1993
Malva – kohtalokas nainen, neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1956
Knightsbridgen metroasema

Knightsbridge on Lontoon metroasema Piccadilly-linjan varrella. Asema sijaitsee vain muutaman sadan metrin päässä Harrodsin tavaratalosta. Metroasemaa käyttää vuosittain noin 21,47 miljoonaa matkustajaa (2014). Se avattiin 15. joulukuuta 1906.
Kaupunkimalli

Kaupunkimalli on kaupungin tai sen osan kolmiulotteinen graafinen kuvaus.
Kaupunkiympäristöjä esittäviä kolmiulotteisia malleja on nähty jo pitkään esimerkiksi pelimaailmoissa. Malleilla on hyödyntämismahdollisuuksia myös kaupunkien tietopalveluissa, kaupunkisuunnittelussa, tutkimuksessa, sekä kaupallisesti. 3D-kaupunkimallinnus on vakiintunut osaksi kaupunkien paikkatiedon tuotantoa.
Kaupunkimallinnuksen avulla voidaan ymmärtää ja esittää kaupunkia toimintoineen tukemalla intuitiivista havainnointia.
Kaupunkimallien lähtöaineistot

Kaupunkiympäristön kolmiulotteinen mallinnus perustuu yleisimmin ilmalaserkeilauksella kerättyyn 3D-pistepilveen tai ilmakuvauksella kerättyyn kuva-aineistoon. Laserkeilattuun pistepilveen tallentuu suoraan kohteiden kolmiuloitteiset piirteet, jolloin pistepilvi kuvaa esimerkiksi rakennuksen dimensiot jo sellaisenaan. Ilmakuvista voidaan tuottaa 3D-malli fotogrammetriaa hyödyntäen, ja ilmakuvilta laskettuja väriarvoja voidaan käyttää pistepilven värjäykseen tai 3D-verkkomallin teksturointiin.
Laajojen alueiden lähtöaineistojen keruu on tehokkainta ilmalaserkeilauksella ja -kuvauksella. Tälloin mittaus/kuvausgeometriasta johtuen pystyrakenteista kuten rakennusten julkisivuista ei kuitenkaan välttämättä saada täysin kattavaa havaintoaineistoa, joten kohteiden mallinnus ei täysin onnistu näistä kohteista. Täydentävää laserkeilaus- ja kuvausaineistoa voidaan kerätä liikkuvalla kartoituksella (Arkistoitu – Internet Archive), jossa keilaus- ja kuvauskalusto on asennettuna ilma-aluksen sijaan maanpinnalla tai lähellä sitä liikkuvalle alustalle (tyypillisimmin autoon tai drooniin, mutta myös mönkijään tai vaikkapa kartoittajan selkäreppuun).
Kaupunkimallien esitystavat > Graafinen 3D-malli

Graafinen 3D-malli sisältää kaupungin kolmiulotteisen geometriatiedon eikä muuta. Mallien yksityiskohtaisuus ja fotorealistisuus voi vaihdella, mutta mallin sisältämä tieto on vain visuaalista. Tyypillisin 3D-mallin rakenne perustuu vektorigrafiikkaan, missä kohteet esitetään polygonimallina, eli malli koostuu lukuisista kaksiulotteisista sulkeutuvista kuvioista eli polygoneista. Polygonien koko ja lukumäärä määrittävät mallin yksityiskohtaisuustason (LoD eli Level of Detail).
Kaupunkimallien esitystavat > Visualisaatio

Visualisaatio on graafisesta 3D-mallista tuotettu kuva tai animaatio (video), jonka avulla havainnollistetaan tiettyä kohdetta tai muutosta siinä.
Kaupunkimallien esitystavat > 3D-pistepilvi mallina

Laserkeilauttua 3D-pistepilveä voidaan hyödyntää kaupunkimallina joko sellaisenaan tai yhdessä vektorimuotoisen aineiston kanssa. Pistepilven pisteiden värjäys pysty ja/tai viistokuva-aineiston perusteella lisää pistepilven fotorealistisuutta.
Kaupunkimallien esitystavat > Kaupunkitietomalli

Semanttinen 3D-kaupunkimalli sisältää geometrian lisäksi topologian ja semantiikan eli ominaisuustiedot. Nämä ominaisuudet mahdollistavat mallin käytön ja hyödyntämisen monissa erilaisissa sovelluksissa sekä suunnittelu-ja analysointitehtävissä. Semanttisten 3D-kaupunkimallien uskotaan parantavan kaupunkien suunnittelu- ja toimintaprosessien tehokkuutta älykkyytensä avulla.
Nykyään tietomallintaminen on yleistynyt ja sitä käytetään myös esimerkiksi infrastruktuurin ja laajempien alueiden, kuten kaupunkien mallintamisessa. Esimerkkejä erilaisista avoimista tietomalleista ovat BIM-standardi Industry Foundation Classes (IFC), Suomen infrarakentamisen tietomallistandardi Inframodel 3 (IM3) ja 3D-kaupunkimallistandardi CityGML. Avoimien tietomallien lisäksi on useita valmistajakohtaisia suljettuja tietomalleja eri aloilta. Suomessa tietomalli nähdään suunnittelun apuvälineenä, joka voi toimia suunnittelun eri tasoilla, rakennuksen suunnittelusta seudulliseen suunnitteluun.
Kaupunkimallien esitystavat > Mallien yksityiskohtaisuustaso LoD (Level-of-Detail)

CityGML:n mukaan 3D-mallin kohteiden geometristen, topologisten, semanttisten ja visuaalisten ominaisuuksien kuvaaminen voidaan luokitella viiteen eri tarkkuustasoon (LoD, Level of Detail).
LoD0-taso sisältää lähinnä digitaalisen maastomallin, jonka päällä voidaan kuvata kaupunkimallikohteita polygoneina.
LoD1-tasolla rakennukset on kuvattu suorakulmioina ja tasakattoisina.
LoD2-tason rakennuksilla erottuvat kattojen erilaiset muodot ja pinnat.
LoD3-tason rakennukset sisältävät arkkitehtuurisia piirteitä ulkokatoista ja -seinistä, kuten ikkunat ja ulko-ovet.
LoD4-tasolla rakennusten sisätilat ja hyvin pienetkin yksityiskohdat on mallinnettu.
Vastaavat tarkkuustasot on määritetty myös muille kaupunkimallikohteille, mutta määritykset eivät ole yhtä täydelliset kuin rakennusten osalta.
Kaupunkimallit Suomessa

Suomessa 3D-kaupunkimallien tuotanto ja käyttö yleistyy nopeasti. Kaupunkimallien tilanteen ja saatavuuden voi tarkistaa kuntien paikkatieto-, kartta- tai maanmittauspalvelusivuilta. Alla on lueteltuna sekä suoria linkkejä kaupunkien omiin palveluihin, että yleisiä avoimen datan palveluita, joiden kautta voi hakea myös kaupunkimalleihin liittyviä aineistoja:
Pääkaupunkiseudun avoimia aineistoja voi hakea seudun kuntien yhteisestä avoimen datan palvelusta Helsinki Region Infoshare.
Helsingin 3D-rakennuksia voi katsella Paikkatietoikkunassa.
Tampereen 3D-kaupunkimalli (Arkistoitu – Internet Archive) ja sen selaimessa toimiva katseluversio (Arkistoitu – Internet Archive).
Hyvinkään 3D-kaupunkimalli.
Valtakunnallinen avoimen data hakupalvelu löytyy osoitteesta avoindata.fi, josta löytyy mm. Turun ja Kuopion 3D-kaupunkimalliaineistot.
Kaupunkimallit muualla Euroopassa

Kaupunkitietomalleja on tuotettu eritoten eurooppalaisista kaupungeista, kuten esimerkiksi Rotterdamista, Berliinistä, Wienistä, sekä jopa koko valtion tasolla Sveitsistä.
Aiheesta muualla

Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoittaman Aalto-yliopiston MeMo-instituutin, Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksen ja Suomen Ympäristöopiston yhteisen KAOS-hankkeen materiaaliarkisto.
Korsikan ralli 1986

|  Korsikan ralli 1986 |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 1986. 
Ajankohta:  1. – 3. toukokuuta 1986
Pituus:  30 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Bruno Saby    Jean-François Fauchille
Toinen:   François Chatriot    Michel Périn
Kolmas:   Yves Loubet    Jean-Marc Andrié
Korsikan ralli 1986 (viralliselta nimeltään 30. Tour de Corse - Rallye de France) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1986. Kilpailu järjestettiin 1. – 3. toukokuuta 1986 Ajacciossa. Kilpailu oli kauden viides ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 1 022,8 kilometriä.
Henri Toivonen ja Sergio Cresto kuolivat onnettomuudessa. Vuotta aiemmin Attilio Bettega kuoli Korsikan rallissa.
14. toukokuuta 1986 FISA teki päätöksen sääntömuutoksista ja kauden loppuun mennessä B-ryhmän ralliautot kiellettiin.
Toivosen auto suistui tieltä 18. erikoiskokeella 2. toukokuuta 5,4 kilometriä erikoiskokeen lähdön jälkeen. Eräiden lähteiden mukaan Toivosen kurkku oli kipeä ennen rallia ja hänen olonsa oli flunssainen. Toivonen kertoi tauolla, että nuottien kuunteleminen, yleisön ja veden varominen on haastavaa ajotahdilla.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Bruno Saby |  Jean-Francois Fauchille | Peugeot 205 Turbo 16 E2 | 11:52.44 |  |  |
| 2. |  Francois Chatriot |  Michel Perin | Renault 5 Maxi Turbo | 12:06.32 | +0:13.48 |  |
| 3. |  Yves Loubet |  Jean-Marc Andrie | Alfa Romeo GTV6 | 12:45.59 | +0:53.15 |  |
| 4. |  Jean Ragnotti |  Gilles Thimonier | Renault 11 Turbo | 12:56.12 | +1:03.28 |  |
| 5. |  Jean-Claude Torre |  Patrick de la Foata | Renault 5 Turbo | 13:02.33 | +1:09.49 |  |
| 6. |  Paul Rouby |  Jean-Louis Martin | Renault 5 Turbo | 13:03.48 | +1:11.04 |  |
| 7. |  Michel Neri |  Roch Demedardi | Renault 5 Turbo | 13:08.00 | +1:15.16 |  |
| 8. |  Kenneth Eriksson |  Peter Diekmann | Volkswagen Golf GTi | 13:21.21 | +1:28.37 |  |
| 9. |  Gilbert Casanova |  Philippe Martini | Talbot Samba | 13:21.32 | +1:28.48 |  |
| 10. |  Christian Gardavot |  Remy Levivier | Porsche 911 SC | 13:27.40 | +1:34.56 |  |
Lähde:
Knimída

Knimída-vuorta.
| --- | --- |
Sijainti:  Kaména Voúrla, Fthiotis, Keski-Kreikka, Kreikka
Vuoristo:  Kallídromo 
Korkeus merenpinnasta:  945 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Knimída (kreik. Κνημίδα, kath.kreik. Κνημίς, Knimís), antiikin Knemis (m.kreik. Κνημίς, Knēmis, lat. Cnemis), on vuori Fthiotiissa Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 945 metriä (toisen lähteen mukaan 938 metriä).
Näkymä Knimída-vuorelta Pohjoiselle Euboianlahdelle.
Knimída sijaitsee lähellä Pohjoisen Euboianlahden rantaa ja voidaan nähdä Kallídromo-vuoren itäisenä jatkeena. Sen ja rannikon välissä sijaitsevat Kaména Voúrlan ja Ágios Konstantínoksen kaupungit. Vuoren korkeimman huipun nimi on Agía Paraskeví (Αγία Παρασκευή) siellä olevan Pyhälle Paraskevalle omistetun kappelin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Knimída Wikimedia Commonsissa
Korsikan ralli 1987

|  Korsikan ralli 1987 |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 1987. 
Ajankohta:  7. – 9. toukokuuta 1987
Pituus:  24 erikoiskoetta, 618,20 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Bernard Béguin    Jean-Jacques Lenne  (Rothmans BMW Motul)
Toinen:   Yves Loubet    Jean-Bernard Vieu  (Martini Lancia)
Kolmas:   Miki Biasion    Tiziano Siviero  (Martini Lancia)
Korsikan ralli 1987 (viralliselta nimeltään 31. Tour de Corse - Rallye de France) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1987. Kilpailu järjestettiin 7. – 9. toukokuuta 1987 Ajacciossa. Kilpailu oli kauden viides, ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 618,2 kilometriä.
Kilpailun aikana kartanlukija Jean-Michel Argenti sai surmansa Jean Marchinin Peugeot 205 GTI:n kyydissä, kun auto suistui tieltä. Argenti lensi autosta kun auto putosi 50 metriä rotkoon. Edeltävänä vuonna Henri Toivonen ja Sergio Cresto kuolivat Korsikan rallissa ja Attilio Bettega sitä edellisenä vuonna.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Bernard Béguin |  Jean-Jacques Lenne | BMW M3 E30 | 7:22.30 | 0.0 |  |
| 2. |  Yves Loubet |  Jean-Bernard Vieu | Lancia Delta HF 4WD | 7:24.38 | +2.08 |  |
| 3. |  Miki Biasion |  Tiziano Siviero | Lancia Delta HF 4WD | 7:24.58 | +2.28 |  |
| 4. |  Jean Ragnotti |  Pierre Thimonier | Renault 11 Turbo | 7:25.11 | +2.41 |  |
| 5. |  François Chatriot |  Michel Périn | Renault 11 Turbo | 7:27.05 | +4.35 |  |
| 6. |  Marc Duez |  Georges Biar | BMW M3 E30 | 7:37.58 | +15.28 |  |
| 7. |  Carlos Sainz |  Antonio Boto | Ford Sierra RS Cosworth | 7:41.16 | +18.46 |  |
| 8. |  Didier Auriol |  Bernard Occelli | Ford Sierra RS Cosworth | 7:44.16 | +21.46 |  |
| 9. |  Alain Oreille |  Sylvie Oreille | Renault 11 Turbo | 7:50.08 | +27.38 |  |
| 10. |  Laurent Poggi |  Jean-Paul Chiaroni | Volkswagen Golf II GTi 16V | 7:52.52 | +30.22 |  |
Lähde:
Kostner

Kostner on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla italialaisilla henkilöillä:
Aaron Kostner (s. 1999), yhdistetyn hiihtäjä
Carolina Kostner (s. 1987), taitoluistelija
Diego Kostner (s. 1992), jääkiekkoilija
Isolde Kostner (s. 1975), alppihiihtäjä
Simon Kostner (s. 1990), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kimberliitti

Kimberliitti
Kimberliitti on volatiileista rikastunut kaliumpitoinen ultraemäksinen vulkaaninen kivi, joka sisältää runsaasti tiettyjä sopeutumattomia alkuaineita. Se on yksi maailman harvinaisimmista kivilajeista. On arvioitu, että kimberliittiä on maapallolla vain 5 000 km3. Kimberliitti voi sisältää timantteja.
Kimberliitti esiintyy juonina ja piippumaisina muodostumina, joiden juuret ulottuvat noin kahden kilometrin syvyyteen. Kimberliitin
pintapuhkeamat ovat yleensä pieniä. Ne ovat pinta-alaltaan vain muutamia hehtaareja. 2000-luvulla kimberliittiä on paikallistettu Pohjois-Euroopan lisäksi Kanadasta. Vuonna 2014 kimberliittiä löytyi Antarktikselta. Siellä kaivostoiminta on kuitenkin kielletty kansainvälisin sopimuksin vuoteen 2041 saakka.
Esiintymät Suomessa

Suomen ensimmäisen kimberliittiesiintymän löysi Malmikaivos Oy Kaavilta Pohjois-Savosta vuonna 1964. Suomen kimberliittiesiintymät sijaitsevat Karjalan kratonin länsireunalla, Itä- ja Pohjois-Suomessa. Kimberliittiä on löydetty Kaavi–Kuopion, Kuhmon ja Kuusamon alueilta. Samaan kilpialueeseen kuuluvat Venäjän Karjala, Kuolan niemimaa ja Arkangel.
Suomen kimberliittiesiintymät ovat vanhoja: Kaavi–Kuopion alueella kimberliitin ikä on 600 miljoonaa vuotta. Kuhmon kimberliittipiipuilla ikää on 1,2 miljardia vuotta..
Nimen alkuperä

Kimberliitti on saanut nimensä Etelä-Afrikassa sijaitsevasta Kimberley-nimisestä paikasta, josta tehtiin huomattava timanttilöytö vuonna 1871.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kimberliitti Wikimedia Commonsissa
Kultavireo

| Kultavireo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vireot Vireonidae
Suku::  Vireot Vireo
Laji::  hypochryseus
Kaksiosainen nimi
 Vireo hypochryseus  P.L. Sclater, 1862 
Katso myös
   Kultavireo Wikispeciesissä   Kultavireo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultavireo (Vireo hypochryseus) on Meksikon kotoperäinen varpuslintu. Se elää maan länsiosissa Sonorasta Oaxacaan ja rannikon edustan saarilla. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1862.
Koskovo

Koskovo (ven. Коськово) on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Tihvinän piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Paksujoen rannalla noin 50 kilometriä Tihvinästä pohjoiseen. Kylässä on 490 ja kunnassa 750 asukasta (vuonna 2010).
Koskovon kunta sijaitsee Tihvinän piirin luoteisosassa. Se rajoittuu idässä Gankovon ja etelässä Gorkan kuntiin sekä lännessä ja pohjoisessa Olhavan piiriin. Kunnan pinta-ala on 652 neliökilometriä. Sen alueella virtaa Paksujoki ja sen sivujoki Šižnja. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 20 kylää: Haritonovštšina, Isakovo,  Jevdokimovo, Kokovo, Krasnyi Porog, Ladvuši, Leonovo, Medveži Dvor, Novinka, Pestšanka, Ratilovo, Sankovo, Saškovo, Serjodka, Snopovo, Suksa, Tumovo, Uljanino, Vahruševo ja Vankovo.
Aiheesta muualla

Koskovon kunta Leningradin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Koroinen

| Koroinen> Korois |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Koroinen korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Nummi-Halinen
Pinta-ala:  0,635 km² 
Väkiluku:  15 (2016)
Väestötiheys:  ? as./km²
Työpaikkoja:  ? kpl ?  (?)
Osa-alueet:  ?
Koroinen (ruots. Korois) on nykyisen Turun itäiseen osaan kuuluva kaupunginosa, pieni niemi Aurajoen oikealla rannalla Aurajoen ja Vähäjoen haarassa noin kahden kilometrin päässä Turun keskustasta. Vuonna 2016 sen asukasluku oli 15.
Koroistenniemi on toiminut varhaisessa vaiheessa kaupan ja kulttuurisuhteiden keskuksena, ja siellä on säilynyt useita muinaisjäännöksiä. Paikka on toiminut piispanistuimen ja piispankirkon paikkana vuodesta 1229 Turun tuomiokirkon valmistumiseen noin vuonna 1300. Itse niemellä on näkyvissä vain kirkon perustuksia sekä Aurajoen puolella piispantaloon kuuluneiden rakennusten nelikulmaisia perustuksia. Paikalla on myös valkoinen muistoristi ja nähtävyydestä kertova laatta. Museovirasto on määritellyt Koroistenniemen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Pienoismalli Koroisten kirkkoalueesta
Koroistenniemi nykyään
Historia

Koroistenniemestä muodostui jo varhain kauppapaikka, sillä Halistenkoski oli esteenä laivojen kulkemiselle sisämaahan päin. Kauppapaikasta tuli myös maallisen ja hengellisen vallan keskus, kun Suomen piispanistuin siirrettiin Nousiaisista sinne vuonna 1229. Meri oli 1200-luvulla useita metrejä nykyistä korkeammalla, joten Koroistenniemi oli ehkä myös mereltä tavoitettava kauppapaikka.
Aluksi paikalla lienee ollut puinen kirkko, joka rakennettiin jo piispanistuimen siirtämisen aikaan. Saman vuosisadan puolivälissä rakennettiin laajempi kirkko sekä piispan hallintorakennuksia. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. 
Koroistenniemien ympärille oli rakennettu puinen puolustusaita. Aluetta oli helppo puolustaa etelästä, lännestä ja pohjoisesta, josta se oli veden ympäröimä. Sen itäpuolelle rakennettiin valli ja kaivettiin vallihauta, joka oli ylitettävä laskusiltaa pitkin.
Koroinen menetti maankohoamisen vuoksi 1300-luvun kuluessa keskusasemansa. Piispanistuin oli siirretty nykyisen Turun tuomiokirkon kohdalle jo vuonna 1290. Uuden kirkon käyttöönoton jälkeen Koroisten piispankirkko toimi kuitenkin vielä Räntämäen piispankirkkona lähes koko 1300-luvun. Lopulta vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396.
Myöhemmin Koroinen toimi piispojen palkkatilana ja 1600-luvun alusta lähtien lampuotitilana. Tilan lampuoti Matti Koroinen törmäsi 1800-luvun lopussa piispanistuimesta peräisin oleviin kiviperustuksiin. Vuonna 1898 paikalla aloitettiin arkeologiset kaivaukset. Hjalmar Appelgrenin aloittamat työt saivat jatkajakseen maisteri Juhani Rinteen, jonka johdolla työskentely jatkui vuoteen 1902 saakka. Koroistenniemi rauhoitettiin vuonna 1905 muinaismuistoalueeksi. Maarian kunta, johon Koroinen kuului, liitettiin Turkuun vuonna 1944. Kunta on saanut nimensä Koroisten piispankirkon nimikkopyhimyksestä Neitsyt Mariasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Varhainen Turku tutkimushanke (Arkistoitu – Internet Archive)
Koroisten Turku (Arkistoitu – Internet Archive)
Koroinen: vuodesta 1229
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
Kultola

Kultola on kylä Halikossa. Sen ydinalueet sijaitsevat Ritanmäellä lähellä Halikonjokea. Lisäksi kylään kuuluu erillistä aluetta Hajalassa. Ensimmäinen on Hajalan ja Kuumalan pohjoispuolella, ja sen läpi virtaa Kealanoja. Toinen sijaitsee Talolan ja Ammakon välillä.
Kultola on perustettu viimeistään 1200-luvulla, koska se kuului ns. "suomalaisen veron kyläoikeuteen". 1500-luvulla kylässä oli neljä tilaa, joista kaksi oli rälssejä. Isojako hajotti yhtenäisen kylän, ja vain kylän päärakennus on alkuperäisellä paikallaan. Se on 1820-luvulta.
Kultolasta on kehittynyt kaksi erillistä kyläaluetta, ja Hajalan ja Kuumolan yläpuolella olevalla alueella on lukuisia kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia, kuten Vuorelan seurojentalo vuodelta 1936. Alue on kasvanut yhteen Hajalan kanssa ja on osa sen taajama-aluetta.
Kissajärvi

| Kissajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°31′11″N, 25°09′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,5 m  
Pituus:  570 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,618 km  
Pinta-ala:  14,829 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKissajärvi 
Kissajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kissakulman kylän lähellä sijaitseva järvi.