stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
21. sotasairaala
Talvisota

Sotasairaala toimi Iisalmen yhteislyseossa vuosina 1939-1940 sen vuonna 1931 valmistuneissa tiloissa. Iisalmi kärsi pommituksista. Pommituksessa, joka tapahtui 17. helmikuuta 1940 menehtyi 42 henkeä. Poliisilaitos sai osuman. Iskussa tuhoutui maan päälle rakennettu väestönsuoja Päiviönkadun radanpuoleisessa päässä. Räjähdyksessä kuoli 29 ihmistä ja vain kolme selvisi väestönsuojasta hengissä. Pommitukset kestivät helmikuun 22. päivään saakka. Ilmahälytyksiä oli 40 ja pisin hälytys kesti puolitoista tuntia. Pommituksia tapahtui yhteensä 11 koko talvisodan aikana kun samana aikana esimerkiksi Kuopiota pommitettiin vain viisi kertaa. Pommituksiin vaikutti se, että Iisalmi oli rautatien risteysasema.
Jatkosota

Iisalmen suojeluskuntapiirin komentaja antoi sairaalan perustamiskäskyn 17. kesäkuuta 1941. Sairaalaosastojen sijoittamisessa huomioitiin talvisodassa saadut kokemukset pommituksista ja Iisalmeen ei aluksi sijoitettu kuin kaksi osastoa. Sodan edetessä pommituksia oli aikaisempaa vähemmän. Sairaalaoastoja yhdistettiin ja sijoitettiin Iisalmen yhteislyseon avariin tiloihin. Sairaalan toiminta käynnistyi 17. kesäkuuta 1941 ja sen toiminta keskeytettiin 17. lokakuuta 1942. Toiminta käynnistyi uudelleen 8. maaliskuuta 1944 ja se oli toiminnassa 1. huhtikuuta 1944 – 25. marraskuuta 1944. 21. sotasairaalan toiminta loppui 26.-29. marraskuuta 1944. Perustamisvaiheessa tarvittavia sairaalatarvikkeita ja -kalustoa lainattiin eri tahoilta. Tämä vei aikaa. Päälikkölääkärinä toimi Karl Axel Brynolf Weckman-Varanti  ja ylihoitajana Edit Kokkonen.
| Jaossairaala | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Kangaslammin kunnalliskoti, Iisalmi |  |  esikunta  50 sairaansijaa sisätautien potilaille |
| II | Pölkkyniemen kunnalliskoti, Iisalmen maalaiskunta |  |  50 sairaansijaa |
| III | Portaanpään kristillinen kansanopisto, Lapinlahti |  |  150 sairaansijaa |
| IV | Lapinlahden kunnalliskoti, Lapinlahti |  |  150 sisätautisairaansijaa |
| VII | Kiuruveden kunnalliskoti, Kiuruvesi |  |  160 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| VIII | Ruutanan kansakoulu, Kiuruvesi |  |  60 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| IX | Röynäjoen kansakouulu, Kiuruvesi |  |  150 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| Potilasosasto | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. (A) | Keskuskansakoulu, Iisalmi |  |  esikunta  250 sairaansijaa A-kirurgisille potilaille |
| 2. (B) | Kunnalliskoti, Iisalmi |  |  40 sairaansijaa A-kirurgisille potilaille |
| 3. (R) | Runnin kylpylaitos, Lapinlahti |  |  72 sairaansijaa |
| 4. (C) | Iisalmen yhteislyseo, Iisalmi |  |  300 sairaansijaa A-kirurgisille potilaille |
| 5. (D) | Portaanpään kristillinen kansanopisto, Lapinlahti |  |  150 sairaansijaa tuberkuloosipotilaille |
| 6. (E) | Lapinlahden kirkokylän kansakoulu, Lapinlahti |  |  120 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
| 7. (F) | Iisalmen kansakoulu, Iisalmi |  |  110 sairaansijaa B-kirurgisille potilaille |
Suomalais-ugrilaiset kielet

Suomalais-ugrilaisten kielten puhuma-alat.
Suomalais-ugrilaiset kielet on perinteisen käsityksen mukaan uralilaisten kielten toinen päähaara, ja niitä puhuvat suomalais-ugrilaiset kansat. Uralilaisen kielikunnan toinen päähaara olisivat tämän käsityksen mukaan samojedikielet. Yhdessä nämä muodostavat uralilaisen kielikunnan. Jotkut kielentutkijat käyttävät termejä suomalais-ugrilainen ja uralilainen toistensa synonyymeinä. Tämä liittyy siihen, että erilliselle suomalais-ugrilaiselle kielentasolle ei viimeaikaisessa tutkimuksessa enää ole nähty riittäviä perusteluja.
Suomalais-ugrilaisten kielten puhujia on maailmassa noin 23 miljoonaa. Useat pienet suomalais-ugrilaiset kielet ovat uhanalaisia ja vaarassa kuolla sukupuuttoon. Suomalais-ugrilaisten kielten tutkimusta nimitetään fennougristiikaksi.
Suomalais-ugrilaisista kielistä valtiollisia kieliä ovat suomen kieli, viron kieli ja unkarin kieli. Muut suomalais-ugrilaiset kielet ovat vähemmistökieliä, joilla on joissain Venäjän federaation osissa virallisen kielen asema venäjän rinnalla, esimerkiksi Udmurtiassa ja Marin tasavallassa.
Myös suomea, unkaria ja viroa puhutaan kansallisvaltioidensa ulkopuolella vähemmistökielinä.
Asema uralilaisten kielten joukossa

Vanha oletus uralilaisten kielten kahtiajaosta suomalais-ugrilaisiin ja samojedikieliin perustuu lähinnä siihen havaintoon, että samojedi jakaa selvästi vähiten yhteisiä sanoja muiden kielihaarojen kanssa. Vaikka joitain äännetason piirteitäkin on ehdotettu vanhan kahtiajaon tueksi, ehdotusta on myös arvosteltu ja esitetty toisenlainen tulkinta, jossa äännetason perusteella pikemminkin samojedi- ja ugrilaiskielet palautuisivat yhteiseen kantamurteeseen. Äännetasolta ei siis löydy selvää tukea vanhalle kahtiajaolle, ja pelkkä sanaston lukumääräero voi selittyä niinkin, että samojedi on vaihtanut sanastoaan suuremmassa mitassa kuin läntiset kielihaarat.
Tästä syystä useimmat tutkijat ovat nykyisin sitä mieltä, että samojedikielten ja suomalais-ugrilaisten kielten välinen etäisyys ei ole niin suuri kuin on aikaisemmin oletettu ja että kielikunnan jako samojedilaiseen ja suomalais-ugrilaiseen päähaaraan on kyseenalainen. Monet tutkijat pitävät parempana neutraalimpaa kielikunnan ryhmittelyä suoraan seitsemään (saame, itämerensuomi, mordva, mari, permi, ugri, samojedi) tai yhdeksään päähaaraan (saame, itämerensuomi, mordva, mari, permi, unkari, mansi, hanti, samojedi).
Samanlaisia sanoja

Alla on valikoima suomalais-ugrilaisen suvun perussanaston sukua olevia sanoja, joista voi saada käsityksen mukana tulevista äänimuutoksista. Suomalais-ugrilaisilla sanoilla, joilla on samankaltaisia ​​merkityksiä, on yhteinen alkuperä.
| Proto- suomalais-ugrilainen | -> Suomi | -> Viro | -> Liivi | -> Karjala | -> Mokša | -> Inkeroinen | -> Vepsä | -> Ersä | -> Mari | -> Komi | -> Udmurtti | -> Unkari | -> Mordva | -> Mansi | -> Hanti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *tule | tuli | tuli | tu’ļ | tuli | tol  | tuli | tuli, tuľ | tol | tul | tɨl- | tɨl | – | toz | tūz | tez |
| *wete | vesi | vesi | ve’ž | vesi  | vît | vesi | vez | ved´ | wüt | wíz | wiz | víz | vit | wit | vít |
| *jäŋe | jää | jää | jei | ijä | jee | ji | je | ej | i | ji | jenk | jég | jenk | jeŋk | jeŋk |
| *kala | kala | kala | kalā | kala | kal | kala | kala | kal | kol | – | – | hal | hala | kul (länsimansi) | kul (itähanti) |
| *pesä | pesä | pesa | piezā | pesä | biesie | beassi | piess’ | pize | pəžaš | poz | puz | fészek | pitʲi | – | pĕl |
| *käte | käsi | käsi | ke’ž | käsi | kesi | kae | kīdt | ked´ | kit | ki | ki | kéz | kaat | kūz | köt |
| *śilmä | silmä | silm | sīlma | silm | tjelmie | čalbmi | čall’m | śeĺme | šinča | śin | śin | szem | sam | sem | sem |
| *süle | syli | süli | si’ļ | – | sïlle | salla | sē̮ll | seĺ | šülö | sɨl | sul | öl(el) | tal | lal | löl |
| *sëne | suoni | soon | sūoņ | suuń | soene | suotna | sūnn | san | šün | sən | sən | ín | taan | ɬɔn | lan |
| *luwe | luu | luu | lū | luu | lovaža | luu | lu | lob | lub | lɨb | lɨb | láb | lub | lub | lob |
| *were | veri | veri | ve’r | veri | ver | veri | vē̮rr | veŕ | wür | vur | vir | vér | wiɣr | wŭr | wər |
| *mëksa | maksa | maks | maksā | maksa | maksa | maksa | maks | makso | mokš | mus | mus | máj | māy | mây | mâj |
| *kuńśe | kusi | kusi  | ku’ž | kusi | gadtjed | kusi | kuzi | – | kəž | kudź | kɨź | húgy | xuńś- | xŏs- | kŏs- |
| *mene- | mennä | minema | menna | minemä | mïnnedh | mannat | mē̮nne | minne | minê | minne | mine | menni | men- | măn- | mĕn- |
| *elä- | elää | elada | je’llõ | elämä | jieledh | ellää | jēll’e | – | ila- | ol- | ul- | él- | – | – | – |
| *kale- | kuolla | koolda | kūolõ | kuulma | kulə̑ms | – | – | kuloms | kola- | kul- | hul- | hal- | xo- | xăɬ- | kăl- |
| *mośke- | – | – | moskme | mõskma | moska | – | – | muśke- | muška- | mɨśkɨ- | mɨśk- | mos- | - | - | - |
Tutkimuksen historiaa

Suomalais-ugrilaiset kielet polveutuvat uralilaisesta kantakielestä, jota puhuttiin tuhansia vuosia sitten.
Nykyisessä tutkimuksessa edellä kuvatulla tavalla jo kyseenalaistetun suomalais-ugrilaisen kantakielen tarkemmasta ajoituksesta ja esiintymisalueesta on ollut erilaisia teorioita. Ensimmäisenä siitä olisi perinteisen, nykyisin jo monilta osin kyseenalaistetun uralilaisten kielten monipolvisen sukupuumallin mukaan eronnut ugrilaisten kielten ryhmä, josta myöhemmin olisivat erkaantuneet muun muassa unkari ja muut obinugrilaiset kielet. Tämän kantakielen läntinen haara olisi edelleen jakautunut kantapermiksi, joka suhteellisen myöhään jakautui komin ja udmurtin kieliksi sekä suomalais-volgalaiseksi kantakieleksi. Tästä olisivat erottautuneet marin kieli, mordvan kieli ja varhaiskantasuomi eli suomalais-lappalainen kantakieli. Tämä olisi jakautunut kantalapiksi ja kantasuomeksi, joka hajaantui viimeisellä vuosituhannella eaa. itämerensuomalaisiksi kieliksi.lähde?
Nyttemmin useat tähän binääriseen sukupuumalliin sisältyvistä välikantakielistä, kuten volgalainen välikantakieli (joka olisi mordvan ja marin yhteinen kantakieli) ja suomalais-volgalainen välikantakieli (joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan ja marin yhteinen kantakieli), ovat yleisesti hylättyjä ainakin suomalaisten tutkijoiden keskuudessa, kun taas eräitä muita välikantakielitasoja on hiljattain myös puolustettu. Näistä kiistanalaisia ovat suomalais-saamelainen kantakieli sekä kantaugri ja kantaobinugri. Ehkä parhaiten perusteltu välikantakielitaso on suomalais-permiläinen kantakieli, joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan, marin ja permin yhteinen kantakieli. Sille on nimittäin esitetty sekä sanastollista että äännetason tukea.
Suomalais-ugrilaisten kielten tutkimus on ollut pitkään sukulaiskielien osoittamista ja todistelua. Ensimmäiset luettelot suomalais-ugrilaisista kielistä laati ruotsalainen Philipp Johann von Strahlenberg vuonna 1730 ja perusteli kielien sukulaisuutta sanaston vertailulla. Myöhemmin unkarilaiset János Sajnovics (1770) ja Sámuel Gyarmathi (1799) ulottivat vertailun käsittämään myös kielien muotoaineksia. 1800-luvulla omia teorioita ovat esittäneet kielten sukulaisuussuhteista Rasmus Rask, Matthias Alexander Castrén, József Budenz ja Otto Donner. Nykyisin kielitutkimuksissa pääpaino on ollut suomalais-ugrilaisten kielten äänteistön, sanaston ja muoto-opin tutkimisella.
Aiemmin suomalais-ugrilaisten kielten sukupuussa nähtiin samalla kartta kansojen vaelluksista nykyisille asuinpaikoilleen, mutta tätä teoriaa ei nykyään pidetä enää oikeana. Nykyisen käsityksen mukaan on ollut alun perin suppeahkolla alueella puhuttu kantakieli, joka on levinnyt laajemmalle alueelle ehkä pikemminkin kielenvaihtojen kuin vaellusten kautta.
Rakenne

Suomalais-ugrilaiset kielet ovat luonteeltaan synteettisiä kieliä, niissä on paljon sijamuotoja ja suhteellisen vähän adpositioita.
Nykyisen käsityksen mukaan yhteiselle kantakielelle oli tunnusomaisia seuraavat äänteelliset piirteet:
Ensi tavussa esiintyivät lyhyet vokaalit i, u, ü (= y), e, o, ä, a ja pitkät i, u, e, o
Seuraavissa tavuissa esiintyi vain kolme vokaalia: a, ä, e
Sanoissa vallitsi vokaalisointu
Konsonantistoon kuului muun muassa useita sibilantteja, affrikaattoja ja liudentuneita äänteitä.
Sanan pääpaino oli ensimmäisellä tavulla.
Kantakielen muotopiirteitä olivat muun muassa seuraavat: deklinaatiossa oli kuusi sijaa eli nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, lokatiivi, ablatiivi ja latiivi, nominien ja verbien taivutuksessa tunnettiin yksikön lisäksi monikko ja kaksikko, verbien taivutukseen kuului eri aikaluokkia eli preesens, mennyttä aikaa ilmoittava preteriti ja ja tapaluokkia eli indikatiivi, käskymuoto, konjunktiivi. Lauserakenteelle oli ominaista muun muassa nominin esiintyminen predikaattina niin sanotuissa nominaalilauseissa ja määritteen asema pääsanan edellä. Paikallissijoista lienee tulo- ja erosijojen käyttö ollut indoeurooppalaisiin kieliin verrattuna yleisempää.
Yhteinen sanasto

Katso Suomalais-ugrilainen sanasto
Kirjallisuutta

Häkkinen, Kaisa: Suomalaisten esihistoria kielitieteen valossa.  (Tietolipas 147)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1996.  ISBN 951-717-855-7
Laakso, Johanna: Karhunkieli: Pyyhkäisyjä suomalais-ugrilaisten kielten tutkimukseen.  (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 729)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1999.  ISBN 951-746-094-5
Laakso, Johanna (toim.): Uralilaiset kansat: Tietoa suomen sukukielistä ja niiden puhujista.  Helsinki:  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-16485-2
Lappalainen, Marja (toim.): Sukukansapäivien satoa: Kirjoituksia ja puheenvuoroja suomalais-ugrilaisuudesta.  (Castrenianumin toimitteita 57)  Helsinki:  Suomalais-ugrilainen laitos: Suomalais-ugrilainen seura, 2000.  ISBN 952-5150-38-0
Saarinen, Sirkka & Herrala, Eeva (toim.): Murros: Suomalais-ugrilaiset kielet ja kulttuurit globalisaation paineissa.  (Artikkelit pohjautuvat Suomalaisen tiedeakatemian 100-vuotisjuhlasymposiumissa Suomalais-ugrilaiset kielet ja kulttuurit globalisaation paineissa Helsingissä 4.4.2008 pidettyihin esitelmiin. Uralica Helsingiensia 3)  Helsinki:  Helsingin yliopiston suomalais-ugrilainen laitos: Suomalainen tiedeakatemia: Suomalais-ugrilainen seura, 2008.  ISBN 978-952-5667-03-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomalais-ugrilainen Seura
Suomalais-ugrilaisia linkkejä
www.ugri.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Linguistic Shadow-Boxing, Johanna Laakson arvio Angela Marcantonion kirjasta The Uralic Language Family. Facts, myths and statistics (englanniksi)
Numbers in Asian languages, numerot yhdestä kymmeneen usealla kielellä (englanniksi)
Melania Trump

| Melania Trump |
| --- | --- |
 Melania Trump vuonna 2025.
Yhdysvaltain ensimmäinen nainen
 20. tammikuuta 2017 – 20. tammikuuta 2021  
Edeltäjä:  Michelle Obama
Seuraaja:  Jill Biden
 20. tammikuuta 2025 –  
Edeltäjä:  Jill Biden
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1970 (ikä 54) Novo mesto, Slovenian ST, Jugoslavia
Kansalaisuus:  Yhdysvallat  Slovenia
Puoliso:  Donald Trump (vih. 2005)
Lapset:  Barron Trump
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Uskonto:  katolisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
melaniatrump.com
Melania Trump (syntymänimeltään Melanija Knavs, saksalainen kirjoitusasu Melania Knauss; s. 26. huhtikuuta 1970 Novo mesto, Jugoslavia) on Yhdysvaltain ensimmäinen nainen vuodesta 2025 lähtien. Hän oli ensimmäinen nainen myös vuosina 2017–2021, kun hänen miehensä Donald Trump oli ensimmäistä kertaa presidenttinä. Nuoruudessaan Melania Trump työskenteli mallina Euroopassa ja New Yorkissa.
Varhainen elämä

Melanija Knavs syntyi Novo mestossa, Sevnican kylän lähellä Jugoslaviassa, nykyisen Slovenian alueella. Hänen isänsä oli automyyjä, ja äiti työskenteli lastenvaatetehtaassa. Hänellä on pikkusisko sekä vanhempi velipuoli, josta hän kuuli vasta vanhempana.
Knavs asui Sevnicassa teini-ikäiseksi asti, kunnes perhe muutti Ljubljanaan. Siellä Knavs opiskeli teollisuusmuotoilua ja valokuvausta sekä arkkitehtuuria. Knavs aloitti mallintyöt kotimaassaan 16-vuotiaana. Hän keskeytti opintonsa ja jatkoi mallinuraansa ulkomailla, aluksi Milanossa ja Pariisissa.
Muutto New Yorkiin ja avioituminen

Knavs vaihtoi sukunimensä kirjoitusmuodoksi Knauss ja 1990-luvun puolessa välissä muutti New Yorkiin. Siellä hän tapasi yökerhossa liikemies Donald Trumpin, joka oli juuri eronnut vaimostaan. He alkoivat tapailla toisiaan pian ensikohtaamisensa jälkeen, ja Knaussista tuli suhteen ansiosta nopeasti kuuluisa. Pari meni naimisiin vuonna 2005. Heillä on yksi yhteinen lapsi, Barron William, joka syntyi vuonna 2006.
Melania Trump sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 2006. Hänellä on myös Slovenian kansalaisuus.
Mallinura ja muu toiminta

Trump on esiintynyt mallina muotinäytöksissä, mainoskampanjoissa ja erilaisissa lehtiartikkeleissa ympäri maailmaa. Hän on esiintynyt muun muassa Avenuen, GQ:n, Harper's Bazaarin, In Stylen, New York Magazinen, Ocean Driven ja Voguen kansikuvissa sekä kuvasarjoissa muun muassa Alluressa, Ellessä, Voguessa, Glamourissa, Selfissä, Sports Illustratedissa ja Vanity Fairissa. Häntä ovat kuvanneet muun muassa valokuvaajat Patrick Demarchelier, Helmut Newton, Arthur Elgort, Ellen Von Unwerth, Peter Arnell, Antoine Verglas ja Mario Testino. Valokuvaaja Jarl Ale de Basseville otti hänestä myös alastonkuvia, jotka tulivat julkisuuteen myöhemmin.
Mallintöiden lisäksi Trump on tehnyt vuosia hyväntekeväisyystyötä järjestäen ja osallistuen varainkeruutilaisuuksiin sekä muihin hyväntekeväisyyskampanjoihin ja -projekteihin. Yhdysvaltain Punainen Risti nimesi Trumpin hyvän tahdon lähettilääkseen vuonna 2005.
Trump toi vuonna 2010 markkinoille oman kello- ja korumerkkinsä.
Trump puhuu sujuvasti sloveenia ja englantia. Hänen kerrotaan puhuvan myös ranskaa, saksaa ja serbiaa. Uskonnoltaan Trump on katolilainen.
Yhdysvaltain ensimmäinen nainen

Melania Trumpista tuli Yhdysvaltain ensimmäinen nainen, kun Donald Trump astui presidentinvirkaan tammikuussa 2017. Hän ei aluksi muuttanut Valkoiseen taloon, vaan jäi New Yorkiin Barron-poikansa koulunkäynnin vuoksi. Kesäkuussa 2017 he kuitenkin muuttivat Valkoiseen taloon.
Melania Trump kertoi, ettei hän puhu politiikkaa julkisuudessa, vaan aikoi olla perinteinen presidentin puoliso. Esikuvikseen hän on maininnut Jackie Kennedyn ja Betty Fordin. Hän kertoi aluksi aikovansa työskennellä ensimmäisenä naisena varsinkin lapsiin kohdistuvan nettikiusaamisen estämiseksi. Toukokuussa 2018 hän ilmoitti ryhtyvänsä kampanjoimaan lasten ja heidän terveytensä puolesta. ”Be Best” -kampanjassa pyritään edistämään lasten terveitä elämäntapoja ja myönteistä sosiaalisen median käyttöä sekä vastustamaan opioidien väärinkäyttöä.
Melania Trumpin ilmoitettiin lokakuun 2020 alussa olevan miehensä kanssa karanteenissa koronatartunnan johdosta.
Galleria

Donald ja Melania vuonna 1999
Melania Trump vierailemassa Cincinnatin lastensairaalalla helmikuussa 2018.
Presidenttipari Be Best -kampanjan julkaisutilaisuudessa
Aiheesta muualla

Kotisivut (Internet Archivesta)
Melania Trump Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle
Glenn Closen filmografia ja esiintymiset

Glenn Close vuonna 2014.
Tämä on Glenn Closen filmografia ja esiintymiset.
Televisioelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1979 | Too Far to Go | Too Far to Go | Rebecca Kuehn |
| 1979 | Orphan Train | Orphan Train | Jessica Martin |
| 1982 | The Elephant Man | The Elephant Man | prinsessa Alexandra |
| 1984 | Miksi, isä? | Something About Amelia | Gail Bennett |
| 1988 | Ibarra – rakkauden kivet | Stones for Ibarra | Sara Everton |
| 1991 | Sarah, Plain and Tall | Sarah, Plain and Tall | Sarah Wheaton |
| 1993 | Skylark | Skylark | Sarah Witting |
| 1995 | Kunnian puolesta | Serving in Silence: The Margarethe Cammermeyer Story | eversti Margarethe Cammermeyer |
| 1997 | Sovinnon hetket | In the Gloaming | Janet |
| 1999 | Talven loppu | Sarah, Plain and Tall: Winter’s End | Sarah Witting |
| 2000 | Baby | Baby | aikuinen Sophie (ääni) |
| 2001 | Lucky Dickins – kohtalon kylä | The Ballad of Lucy Whipple | Arvella Whipple |
| 2001 | South Pacific | South Pacific | aliluutnantti Nellie Forbush |
| 2003 | Brush with Fate | Brush with Fate | Cornelia Engelbrecht |
| 2003 | Leijona talvella | The Lion in Winter | kuningatar Eleonoora Akvitanialainen |
| 2004 | Strip Search | Strip Search | FBI-agentti Karen Moore |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | Touch of Evil | Touch of Evil | vamppi |
| 2018 | Let’s Dance | Let’s Dance | siivooja |
| 2020 | Baba Yaga | Baba Yaga | päällikkö (ääni) |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakson nimi / määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1975 | Great Performances | Great Performances | naapuri | ”The Rules of the Game” |
| 1987–1988 | Rabbit Ears Productions | Rabbit Ears Productions | kertoja (ääni) | 2 |
| 1989–1992 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | juontaja / useita | 2 |
| 1990 | The Tracey Ullman Show | The Tracey Ullman Show | oma itsensä | ”Creative Differences” |
| 1990 | Seesamtie | Sesame Street | oma itsensä | ”An artsy day on Sesame Street” |
| 1995–2024 | Simpsonit | The Simpsons | Mona Simpson (ääni) | 12 |
| 1996 | Very Important Pennis | Very Important Pennis | oma itsensä | ”Very Important Pennis: Part 1” |
| 1998 | Ellen | Ellen | oma itsensä | ”Ellen: A Hollywood Tribute: Part 1” |
| 2001 | MADtv | MADtv | oma itsensä | 6. tuotantokauden 25. jakso |
| 2002 | Will & Grace | Will & Grace | Fannie Lieber | ”Hocus Focus” |
| 2004 | West Wing | The West Wing | puheenjohtaja Evelyn Baker Lang | ”The Supremes” |
| 2005 | Shield – lain varjolla | The Shield | kapteeni Monica Rawling | 13 |
| 2007–2012 | Damages | Damages | Patricia ”Patty” Hewes | 59 |
| 2015 | Louie | Louie | nainen | ”Sleepover” |
| 2016 | Family Guy | Family Guy | oma itsensä (ääni) | ”A Lot Going on Upstairs” |
| 2017 | Sea Oak | Sea Oak | Bernie | pilottijakso |
| 2018–2019 | 3 kaukaa: Tarinoita Arkadiasta | 3Below: Tales of Arcadia | emäalus (ääni) | 22 |
| 2022 | Nainen talossa toisella puolen katua kuin nainen ikkunassa | The Woman in the House Across the Street from the Girl in the Window | nainen istumapaikalla 2A (cameo) | ”Episode 8” |
| 2022 | Tehran | Tehran | Marjan Montazemi | 8 |
| 2024 | The New Look | The New Look | Carmel Snow | 3 |
Teatteri > Muut

| Vuosi | Suomen­kielinen nimi | Alku­peräinen esitysnimi | Rooli | Laji | Esitys­paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Jeanne d’Arc | Joan of Arc at the Stake | Jeanne d’Arc | oratorio | Theatre of the Church of the Heavenly Rest, New York |
| 2008 | The Runaway Bunny | The Runaway Bunny | kertoja | konsertto | Carnegie Hall, New York |
| 2013 | Penzancen merirosvot | The Pirates of Penzance | Ruth | operetti | Delacorte Theater (Off-Broadway), New York |
Muu filmografia

| Vuosi | Nimike | Rooli | Laji | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Quest for the Code | Chalktisha (ääni) | videopeli | — |
| 2019 | Anthem: Homunculus | Maeve McKay (ääni) | podcast-sarja | 9 jaksoa |
| 2020 | The Great Work Begins: Scenes from Angels in America | Roy Cohn | hyväntekeväisyysvideo | — |
| 2022 | Guardians of the Galaxy: Cosmic Rewind | Nova Prime Irani Rael | umpinaisen vuoristoradan esitys | sijaitsee Epcotissa |