stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oikeus

Oikeus tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
jollekin yksilölle (oikeusjärjestyksen mukaan) kuuluva etu tai valta tehdä jotakin (käytetään myös nimitystä subjektiivinen oikeus)
oikeudenmukaisuus, se mikä on oikein
oikeusjärjestys, oikeusjärjestelmä, oikeustiede (käytetään myös termiä objektiivinen oikeus)
tuomioistuin, oikeudenistunto
Oikeus, Helsingissä vuonna 1906 ilmestynyt sanomalehti
Oikeus, Oikeuspoliittisen yhdistyksen Demla ry:n sekä Oikeus- ja yhteiskuntatieteellisen yhdistyksen julkaisema aikakauskirja
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Oikeus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nuoliainen

| Nuoliainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°38′37″N, 24°51′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Ympyriäiseen 
Järvinumero:  35.764.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,8 m  
Rantaviiva:  0,674 km  
Pinta-ala:  1,822 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNuoliainen 
Nuoliainen on Pirkanmaalla Kuhmoisten Pukarankulmalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pukarankulmalta 1,5 kilometriä luoteeseen ja se kuuluu pieneen järviketjuun, joka alkaa Saarijärvestä ja päättyy Mutasiin. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja loput metsämaata. Järvi on autio, vaikka vieressä sijaitsee Santamäen maatila.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy. Sen läpi virtaa Saarijärvestä tuleva oja, joka jatkaa Ympyriäiseen.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa Nuoliaisen länsi- ja pohjoisrannat olivat peltoa. Vuoden 1986 peruskartassa peltoa oli lammen pohjoisrannalla, mutta myös lammen etelärannalla oli pieni pelto.
Oris

Oriksen rannekelloja.
Oris on sveitsiläinen, Paul Cattin ja Georges Christianin vuonna 1904 Hölsteinissä perustama luksuskelloja valmistava yritys. Oris on tunnettu mekaanisista kelloistaan, eikä se valmista lainkaan kvartsikelloja. Oris jakaa mallistonsa neljään osaan; moottoriurheilu (motor sport), lentäminen (aviation), kulttuuri (culture) ja sukellus (diving).
Vuonna 1968 Oris sai cal.652.-koneistolleen kronometri-sertifioinnin.
Sean Connery käytti Oriksen kelloa James Bond -elokuvassa Älä kieltäydy kahdesti.
Vuonna 2009 Oris toi markkinoille uuden, 51 millimetriä leveän ammattisukellukseen tarkoitetun rannekellon.
Aiheesta muualla

Oriksen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Octávio Pinto

Octávio Pinto (3. marraskuuta 1890 São Paulo – 31. lokakuuta 1950 São Paulo) oli brasilialainen säveltäjä ja arkkitehti.
Pinto sai pianonsoiton opetusta Isidor Philippiltä, joka opetti myös hänen vaimoaan, pianisti Guiomar Novaesia. Pinto ja Novaes olivat naimisissa vuodesta 1922. Pinto sävelsi monia pianoteoksia, joihin kuului Scenas infantis (1932). Hänen ja Novaesin avioliitosta syntyivät lapset Anna Maria ja Luis Octavio. Pinto oli säveltäjä Heitor Villa-Lobosin läheinen ystävä.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Oleellinen supremum ja oleellinen infimum

Mittateoriassa ja funktionaalianalyysissä, oleellinen supremum ja oleellinen infimum ovat supremumin ja infimumin käsitteiden yleistyksiä mitallisille funktioille ja joukoille. Ideana on määritellä funktion oleellinen yläraja siten, että se pätee melkein kaikkialla. Toisin sanottuna, niiden pisteiden joukko, joiden kuva on suurempi kuin oleellinen yläraja, on nollamittainen.
Intuitiivisesti, funktion oleellinen infimum on pienin arvo, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin funktion arvot kaikkialla, kun funktion arvot nollamittaisilla joukoilla jätetään huomiotta. Otetaan esimerkiksi funktio  f:\mathbb {R} \rightarrow \mathbb {R} , jonka arvo on nolla kaikkialla paitsi määrittelyjoukon pisteen nolla kohdalla, jossa määritellään  f(0)=1. Funktion supremum on tällöin yksi. Sen oleellinen supremum on kuitenkin nolla, koska yhden pisteen muodostama joukko on nollamittainen. Oleellinen infimum määritellään samankaltaisesti.
Määritelmä

Kuten mittateoriassa yleensä, määritelmä perustuu tiettyjen mitallisten joukkojen  alkukuviin.
Olkoon  f:X\rightarrow \mathbb {R}  funktio joukosta  X reaalilukujen joukkoon. Reaaliluku  a on funktion  f yläraja, jos kaikille joukon  X alkioille  x pätee  f(x)\leq a, eli toisin sanottuna jos
on tyhjä . Määritellään funktion  f ylärajojen joukko seuraavasti:
Tällöin funktion supremum määritellään
jos joukko  U_{f} ei ole tyhjä, ja  \sup f=+\infty  jos  U_{f} on tyhjä.
Vaihtoehtoisesti, supremum on sellainen reaaliluku  \sup f, jolle pätee: jos  a\in \mathbb {R}  siten että f(x)\leq a kaikille  x\in X, niin sitten  \sup f\leq a.
Oletetaan nyt lisäksi, että  (X,\Sigma ;\mu ) on mitta-avaruus, ja että funktio  f on mitallinen. Reaaliluku  a on funktion  f oleellinen yläraja, jos joukko  f^{-1}(a,\infty ) on nollamittainen, eli jos melkein kaikille joukon  X alkioille  x pätee  f(x)\leq a. Määritellään funktion  f oleellisten ylärajojen joukko seuraavasti:
Tällöin oleellinen supremum määritellään (supremumin lailla)
jos  U_{f}^{\operatorname {ess} }\neq \varnothing  ja muuten  \operatorname {ess} \sup f=+\infty .
Vaihtoehtoisesti, oleellinen supremum on sellainen reaaliluku  \operatorname {ess} \sup f, jolle pätee: jos  a\in \mathbb {R}  siten että  f(x)\leq a melkein kaikille  x\in X, niin sitten  \operatorname {ess} \sup f\leq a.
Oleellinen infimum määritellään täysin vastaavasti oleellisten alarajojen supremumina:
jos oleellisten alarajojen joukko ei ole tyhjä, ja muuten  \operatorname {ess} \inf f=-\infty .
Määritelmä > Lebesgue-mitalliselle joukolle

Olkoon  (\mathbb {R} ,{\mathcal {B}}_{\mathbb {R} },m) Lebesguen mitan mitta-avaruus. Lebesgue-mitallisen joukon  A\in {\mathcal {B}}_{\mathbb {R} } oleellinen supremum (infimum) määritellään inkluusiokuvauksen  A\hookrightarrow \mathbb {R}  oleellisena supremumina (infimumina). Yksityiskohtaisesti, joukon  A oleellinen supremum on
ja oleellinen infimum
Määritelmä > Terminologiaa

Jos funktion tai joukon oleellinen supremum on äärellinen, sanotaan, että se on oleellisesti ylhäältä rajoitettu. Jos funktion tai joukon oleellinen infimum on äärellinen, sanotaan, että se on oleellisesti alhaalta rajoitettu. Jos funktion itseisarvon oleellinen supremum on äärellinen, sanotaan, että se on oleellisesti rajoitettu.[lähde? ]
Ominaisuuksia

Jos  \mu (X)>0, niin  \inf f\leq \operatorname {ess} \inf f\leq \operatorname {ess} \sup f\leq \sup f . Jos  X on nollamittainen, niin  \operatorname {ess} \sup f=-\infty  ja  \operatorname {ess} \inf f=+\infty .
\operatorname {ess} \sup(fg)\leq (\operatorname {ess} \sup f)(\operatorname {ess} \sup g) aina kun molemmat oikeanpuoleiset termit eivät ole negatiivisia.
Aiheesta muualla

Rowland, Todd. "Essential Supremum." From MathWorld--A Wolfram Web Resource, created by Eric W. Weisstein. https://mathworld.wolfram.com/EssentialSupremum.html. Luettu 1.3.2021. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Essential supremum and essential infimum
Käännös suomeksi
Oskar Dickson

Oskar Dickson
Oskar Dickson (1823–1897) oli ruotsalainen liikemies. Hän rahoitti useita tutkimusmatkoja, esimerkiksi Adolf Erik Nordenskiöldin matkoja. Hänen mukaansa on nimetty monia maantieteellisiä paikkoja, kuten Huippuvuorilla Dickson Bay ja Venäjällä Jeniseijoen suulla Diksonin satama.
Order of Canada

Ritarikunnan tunnuksia
Order of Canada/L'Ordre du Canada on korkein Kanadan kansalaiselle myönnettävä kunniamerkki. Se voidaan myöntää kanadalaiselle, joka merkittävällä tavalla toteuttaa kunniamerkin latinankielistä mottoa Desiderantes meliorem patriam, 'parempaa isänmaata haluten'. Kunniamerkki lanseerattiin vuonna 1967 ja tuosta vuodesta lähtien se on myönnetty yli 5 000 henkilölle – joukossa muun muassa näyttelijöitä, muusikkoja, poliitikkoja, hyväntekijöitä ja urheilijoita.
Palkittuja henkilöitä > Companions

Margaret Atwood, kirjailija
Jean Béliveau, jääkiekkoilija
Leonard Cohen, kirjailija, runoilija ja muusikko
Tommy Douglas, poliitikko
Marc Garneau, ensimmäinen kanadalainen avaruudessa
Nelson Mandela, eteläafrikkalainen poliitikko
Joni Mitchell, muusikko ja maalari
Pierre Trudeau, entinen pääministeri
Wayne Gretzky, jääkiekkoilija
Brenda Milner, neuropsykologi
Palkittuja henkilöitä > Officers

Céline Dion, laulaja
Atom Egoyan, elokuvaohjaaja
Colm Feore, näyttelijä
Lorne Greene, näyttelijä
Rushin jäsenet (Neil Peart, Geddy Lee, Alex Lifeson)
Shania Twain, laulaja
David Cronenberg, elokuvaohjaaja
Donald Sutherland, näyttelijä
Paul Anka, laulaja
Teresa Stratas, oopperalaulaja
Phil Esposito, jääkiekkoilija
Percy Williams, yleisurheilun olympiavoittaja
Palkittuja henkilöitä > Members

Pitseolak Ashoona, inuiittitaiteilija
Anne Carson, runoilija
Red Kelly, jääkiekkoilija ja parlamentaarikko
Loreena McKennitt, muusikko
Vaclav Smil, professori ja tietokirjailija
Oskar Enqvist

Oskar Enqvist.
Oskar Wilhelm Enqvist (ven. Оскар Адольфович Энквист, Oskar Adolfovitš Enkvist; 28. lokakuuta 1849 – 16. maaliskuuta 1912 Hatsina, Venäjän keisarikunta) oli suomalaista sukua ollut Venäjän keisarillisen laivaston vara-amiraali.
Enqvistin vanhemmat olivat meriupseeri Adolf Fredrik Enqvist ja Mathilda Ericsson. Enqvist kävi vuosina 1865–1871 Pietarin merikadettikoulun, ja valmistuttuaan hän sai midshipmanin sotilasarvon. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1874, 2. luokan kapteeniksi 1886 ja 1. luokan kapteeniksi 1894. Hän palveli vuosina 1884–1887 tykkivene Sivutšilla ja 1888–1893 fregatti Pamjat Azovalla, minkä jälkeen hänet siirrettiin Venäjän Itämeren-laivastoon. Enqvist oli risteilijä Gertsog Edinburgskin päällikkönä 1895–1899, 12. meriekipaasin johtajana 1899–1901 ja Nikolajevin sotasataman komendanttina Ukrainassa 1902–1904. Hän sai kontra-amiraalin arvon vuonna 1901.
Venäjän–Japanin sodan puhjettua Enqvist nimettiin toukokuussa 1904 2. Tyynenmeren eskaaderin nuoremmaksi lippumieheksi ja sen risteilijäosaston komentajaksi. Enqvist oli Venäjän meriministerinä tuolloin toimineen suomalaissyntyisen Teodor Avellanin serkku ja suojatti, mutta eskaaderin komentaja amiraali Zinovi Rožestvenski ei halunnut uskoa hänelle itsenäisiä komentajantehtäviä. Enqvist osallistui Rožestvenskin alaisuudessa Itämeren laivaston matkaan Tyynellemerelle ja Tsushiman meritaisteluun 27.–28. toukokuuta 1905. Tappiollisen taistelun toisena päivänä Enqvist päätti upseeriensa vastustuksesta huolimatta perääntyä etelään ja evakuoi kolme taistelusta selvinnyttä risteilijäänsä, Olegin, Auroran ja Žemtšugin, puolueettomaan Manilan satamaan Filippiineille, jossa hän joutui amerikkalaisten internoimaksi. Hän vapautui vankeudesta sodan jälkeen ja palveli vielä nuorempana lippumiehenä Itämeren laivastossa 1906–1907. Vetäytyessään sotapalveluksesta joulukuussa 1907 hän sai vara-amiraalin arvon.
Pancreas divisum

Pancreas divisum magneettikolangiografiassa
Pancreas divisum ("kaksiosainen haima") on synnynnäinen poikkeavuus, jossa haimatiehyet eivät ole tyypillisellä tavalla yhdistyneet toisiinsa vaan laskevat pienen papillan kautta pohjukaissuoleen. Pancreas divisum on useimmilla oireeton eikä vaadi tällöin hoitoa. Joskus poikkeavuus havaitaan ruumiinavauksen yhteydessä. Pieni osa pancreas divisum -tapauksista aiheuttaa oireita, joista tyypillisiä ovat vatsakipu, pahoinvointi ja oksentelu.
Pancreas divisum on noin 5–7 %:lla ihmisistä. Akuutin haimatulehduksen riski on heillä 2,7–10-kertainen valtaväestöön verrattuna. Pancreas divisum -potilaalle saatetaan tehdä pohjukaissuolinystyn sfinkterotomia tai hänelle saatetaan asettaa stentti, jos haimatulehdukset ovat toistuvia. Akuutti haimatulehdus voi kuitenkin uusiutua hoidosta huolimatta. Pancreas divisum voikin johtaa krooniseen haimatulehdukseen.
Magneettikolangiografia ja endoskooppinen retrogradinen kolangiopankreatikografia ovat olleet luotettavimpia menetelmiä pancreas divisumin toteamisessa. Pancreas divisumin syy on tuntematon.
Olavi Ojanne

Olavi Otto Ensio Ojanne (20. marraskuuta 1911 Ulvila – 2. toukokuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvoksena.
Olavi Ojanteen vanhemmat olivat kirkkoherra Otto Erhard Ojanne ja Estrid Emma Karolina Hartman ja puoliso vuodesta 1939 Sylvi Ester Nurminen. Ojanne tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta 1931 ja suoritti ylemmmän oikeustutkinnon 1938. Varatuomarin arvon hän sai  1941.
Ojanne oli ylimääräinen esittelijä valtion tapaturmatoimistossa 1941–1946, vakuutusoikeuden vt. sihteeri ja kansliapäällikkö 1946–1948, valtiovarainministeriön ylimääräinen esittelijä 1948, korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen virkamies vuodesta 1943, notaari 1948, nuorempi hallintosihteeri 1949–1950 ja vuodesta 1953, esittelijäneuvos vuodesta 1961, ylimääräinen hallintoneuvos vuodesta 1967 sekä jäsen ja hallintoneuvos 1970–1978.
Ojanne oli myös nuorempi oikeuskanslerinsihteeri 1950–1954, Uudenmaan läänin lääninasessori 1955–1961, Helsingin vuokratarkastuslautakunnan sihteeri 1943–1962, valtion palkkauskomitean sihteeri 1947–1949, Uudenmaan verotarkastuslautakunnan ja perintöverotarkastuslautakunnan puheenjohtaja 1956–1960 ja leimaverotuksen uudistamistoimikunnan jäsen 1966–1974.
Aiheesta muualla

Olavi Ojanne Biografiasampo.
Oliver Glasner

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 28. elokuuta 1974 (ikä 50)
Syntymäpaikka: Salzburg, Itävalta
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 181 cm
Seura
Seura:  Crystal Palace
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1992–2003 |  SV Ried | 314 | (18) |
| 2003–2004 |  LASK | 3 | (0) |
| 2004–2011 |  SV Ried | 202 | (9) |
Valmennusura
2012–2014:  Red Bull Salzburg (apuv.)
2014–2015:  SV Ried
2015–2019:  LASK
2019–2021:  VfL Wolfsburg
2021–2023:  Eintracht Frankfurt
2024–:  Crystal Palace
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Oliver Glasner (s. 28. elokuuta 1974) on itävaltalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Helmikuusta 2024 lähtien hän on toiminut Crystal Palacen päävalmentajana.
Ura pelaajana

Glasnerin pelaajaura alkoi SV Riedaun juniorijoukkueessa, josta hän siirtyi ammattilaisuralle SV Riediin vuonna 1992. Glasner edusti Riediä yli 10 vuotta ja pelasi yli 300 ottelua seuran paidassa. Glasner juhli vuonna 1995 Riedin kanssa nousua Itävallan Bundesliigaan, jossa seura pelasi kauteen 2002/03 saakka. Glasner pääsi Riedin kanssa juhlimaan Itävallan cupin mestaruutta kaudella 1997/98. Riedin pudottua pääsarjasta Glasner siirtyi LASK Linziin, joka pelasi myös Erste Ligassa. Vastuuta ei juurikaan kertynyt ja kauden jälkeen hän palasi Riediin, jota edusti uransa loppuun vuoteen 2011 saakka. Hän pääsi juhlimaan Riedissä toistamiseen nousua Bundesliigaan ja kaudella 2010/11 hän voitti jälleen Itävallan cupin mestaruuden.
Elokuussa 2011 Ried-kapteeni Glasner sai Eurooppa-liigan ottelussa Brøndbyä vastaan aivoverenvuodon ja joutui sairaalahoitoon. Hän ilmoitti onnettomuuden jälkeen lopettavansa pitkän pelaajauransa. Kaikkiaan Glasner pelasi Ried-paidassa yli 500 ottelua.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Itävallan cup (2): 1998, 2011
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Glasner suoritti kaupallisen alan tutkinnon. Tammikuussa 2012 hän palasi jalkapallon pariin, kun Glasnerista tuli Red Bull Salzburgin urheilukoordinaattori ja avustava talouspäällikkö. Kesällä 2012 Glasner nousi uuden päävalmentajan Roger Schmidtin apuvalmentajaksi Red Bullin edustusjoukkueeseen.
Kesällä 2014 Glasner palasi ex-seuraansa SV Riediin, kun hänet valittiin edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Glasnerin johdolla Ried sijoittui Bundesliigassa kuudenneksi. Kauden jälkeen hän jätti yllättäen seuran ja siirtyi LASK Linzin päävalmentajaksi. Debyyttikaudellaan Glasner luotsasi LASKin Erste Ligan toiseksi ja kaudella 2016/17 joukkue voitti sarjan nousten Bundesliigaan. Edellisen kerran LASK oli pelannut pääsarjassa kuusi vuotta aiemmin ja talousvaikeuksien vuoksi seuran tie oli vienyt sen jälkeen aina Regionalligaan saakka.  Kaudella 2017/18 Glasner johdatti LASKin Itävallan Bundesliigassa neljänneksi ja joukkue selvisi europeleihin 18 vuoden tauon jälkeen. Eurooppa-liigan karsinnoissa LASKin tie katkesi 3. karsintakierroksella turkkilaisen Beşiktaşin oltua vahvempi vierasmaalisäännön turvin.
Huhtikuussa 2019 Glasner allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen Saksan Bundesliigan VfL Wolfsburgin kanssa. Hän siirtyy seuran päävalmentajaksi kesällä 2019. Glasner luotsasi Wolfsburgin kaudella 2019/20 liigassa seitsemmänneksi ja kaudella 2020/21 neljänneksi. Kahden Wolfsburg-kauden jälkeen Glasnerista tuli kesällä 2021 Eintracht Frankfurtin päävalmentaja. Vaikean syyskauden jälkeen Glasner sai Eintrachtin pelin kulkemaan paremmin varsinkin Eurooppa-liigassa. Eintracht eteni eurooppalaisen cup-kilpailun loppuotteluun ensimmäistä kertaa 42 vuoteen. Joukkue pudotti puolivälierissä FC Barcelonan ja välierissä West Ham Unitedin.
Kaudella 2022/23 Glasner luotsasi Eintracht Frankfurtin vahvaan syyskauteen ja joukkue oli parhaimmillaan Bundesliigassa neljäntenä. MM-kisatauon jälkeen tulokset heikentyivät ja lopulta sijoitus oli kahdeksas. Mestarien liigassa joukkue eteni jatkoon alkulohkostaan, mutta putosi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella SSC Napolia vastaan. Toukokuun alussa seura vahvisti, ettei Glasner jatka päävalmentajana kauden jälkeen.  Glasner luotsasi Frankfurtia vielä kauden päätteeksi Saksan cupin finaalissa, jossa se hävisi RB Leipzigille.
Helmikuussa 2024 englantilainen Crystal Palace ilmoitti palkanneensa Glasnerin uudeksi päävalmentajakseen 2 vuoden sopimuksella.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Eurooppa-liiga: 2022
Erste Liga: 2017
Saksan cup
hopeaa: 2023
Ola and the Janglers

Ola and The Janglers oli vuosina 1962–1971 toiminut ruotsalainen popyhtye. Yhtyeen perustivat Ola Håkansson (laulu), Christer Idering (kitara), Lennart Wallin (basso), Johannes Olsson (kosketinsoittimet) ja Leif Johansson (rummut). Pian Wallin erosi ja hänet korvasi Åke Eldsäter jonka kanssa tehtiin yhtyeen ensimmäinen single "Little girl" joka oli Ideringin käsialaa. Vuoden kuluttua Idering jätti yhtyeen ja hänen tilalleen saapui Claes af Geijerstam jonka kanssa yhtye menestyi covereilla. Yhtyeen lainahittejä olivat mm. "She’s not there", "No no no", "Surprise surprise", "Love was on your mind", "Poetry in motion", "Alex is the man", "Strolling along", "Runaway" ja Chris Montezin "Let’s dance".
Diskografia > LP

Surprise, Surprise (1965)
Lime Light (1966)
Patterns (1966)
Pictures and Sounds (1967)
Underground (1967)
Let's Dance (1968)
Happily Together After... (1970)
Jet Leg (1976)
Best of 64-71 (CD 2008)
Diskografia > EP

Land of a 1000 Dances (1965)
That’s When (1967)
Diskografia > Singlet

Love Was On Your Mind / Stop Your Sobbing (1966)
Donna, Donna / Come And Stay With Me (1966)
Poetry In Motion / We’ve Got A Good Thing Goin’ (1966)
Runaway / Teardrops (1967)
Juliet / This Ring (1967)
Let’s Dance / Hear Me (1968)
Aiheesta muualla

Ola And The Janglersin verkkosivut
Nunavut

Nunavut (inuktitutiksi ᓄᓇᕗᑦ) on Kanadan territorio. Se on perustettu 1. huhtikuuta 1999 erottamalla se Luoteisterritorioista. Nunavutiin kuuluu manneralueen lisäksi useita Kanadan arktisia saaria, kuten Ellesmerensaari pohjoisessa, Baffininsaari idässä ja osittain Victoriansaari lännessä.
Nunavutin pääkaupunki on Iqaluit, entinen Frobisher Bay, joka sijaitsee Baffininsaarella. Muita suurehkoja asutuskeskuksia ovat Rankin Inlet ja Cambridge Bay. Suurin osa Nunavutin asukkaista on inuiitteja.
Historia

Nunavut on arktinen alue, jolle levittäytyivät varhaiset paleoeskimojen kulttuurit. Varhaisinta paleoeskimojen kulttuuria sanotaan Pre-Dorsetin kulttuuriksi. Se pohjautui enemmän sisämaassa kuin merialueilla tapahtuvaan pyyntiin. Siitä kehittyi noin 800 eaa. maa- ja merieläinten pyyntiin perustuva Dorsetin kulttuuri, ja noin vuoden 1000 tienoilla sen syrjäyttivät eskimojen kulttuurit. Harva asutus keskittyi rannikolle ja sisämaassa jokien lähelle. Nunavutin eteläpuolella eli subarktisia intiaaneja. Nunavutin inuitit ovat länsi- ja keski-inuitteja.
1500–1800-luvuilla eurooppalaiset etsivät Nunavutin halki kulkenutta Luoteisväylää. Monet Nunavutin saaret, salmet, niemimaat ja lahdet on nimetty Luoteisväylää etsineiden mukaan tai ovat näiden etsijöiden nimeämiä. Nunavut erotettiin Luoteisterrorioista 1. huhtikuuta 1999 ja on siitä lähtien muodostanut oman territorionsa. Vaikka se on osa Kanadan valtiota ja liittovaltion hallinnon alainen, inuitit voivat hallita aluettaan suhteellisen autonomisesti.
Väestö

Vuonna 2016 Nunavutin väkiluku oli 35 944 eli noin promille koko Kanadan väkiluvusta. Siitä on noin 25 000 inuiitteja (noin 85 % Nunavutin asukkaista ja noin puolet kaikista Kanadan inuiteista). Nunavutin väestötiheys on 0,02 as./km², joten se on yksi maapallon harvimmin asutetuista alueista. 40 % asukkaista on alle 16-vuotiaita.
Lokakuussa 2016 raportoitiin, että Nunavutin alueen vauvoilla esiintyi vakavia keuhkotulehduksia eniten maailmassa.
Ilmasto

Nunavut on pääosin kylmää matalakasvuista tundraa, jonka pohjoisosaa sanotaan polaariaavikoksi. Kasvillisuus on lähinnä ruohoa, varpuja, jäkälää, vaivaiskoivuja, pensaita jne. Pohjoisosien merijää voi olla ympärivuotinen.
Talous

Nunavutissa hyödynnetään luonnonvaroina lyijyä, hopeaa, sinkkiä, maaöljyä ja maakaasua. Tulevaisuudessa turismista on tulossa yhä merkittävämpi elinkeino. Merkittävässä osassa taloudessa ovat myös inuiittitaide ja -käsityöt. Asukasta kohden alueella on eniten taiteilijoita Kanadassa: 33 % Nunavutin väestöstä. Taiteilijoiden keskipalkka on kuitenkin alempi Nunavutissa (10 700 $ vuodessa) kuin Kanadassa keskimäärin (24 300 $ vuodessa).
Hallinto

Kanadassa territorioilla ei ole yhtä laajaa päätäntävaltaa kuin provinsseilla. Valtaosa veroista ja luonnonvaroista saaduista tuotoista menee liittovaltiolle, joka rahoittaa territorion hallintoa. 90 % hallinnon budjetista on liittovaltion varainsiirtoa. Nunavutilla on yksi edustaja Kanadan parlamentin senaatissa ja edustajainhuoneessa.
Nunavutin ylintä päätäntävaltaa pitää yksikamarinen parlamentti. Territorio on jaettu 22 vaalipiiriin, joista jokaisesta valitaan yksinkertaisella enemmistöllä yksi edustaja parlamenttiin. Vaalit pidetään suunnilleen neljän-viiden vuoden välein. Parlamentissa ei ole puolueita ja päätöksenteko perustuu konsensukseen. Edustajat valitsevat keskuudestaan pääministerin sekä ministerit, joiden määrää ei ole rajattu. Territorion päämies on komissaari, jonka nimittää Kanadan hallitus. Komissaari edustaa Nunavutia sekä vahvistaa parlamentin lait ja asiakirjat.
Nunavutin parlamentilla on kymmenen ministeriötä. Territorio on jaettu kolmeen alueeseen, joilla on merkitystä lähinnä tilastoinnissa ja väestönlaskennassa. Alueet ovat Kivalliq, Kitikmeot ja Qikiqtaaluk. Paikallishallinnosta vastaavat kunnat, joita on 25. Kunnallishallinto rajoittuu vain asutuskeskuksiin, mikä tarkoittaa että suurin osa territorion pinta-alasta ei kuulu paikallishallinnon piiriin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nunavut Wikimedia Commonsissa
Kanadan provinssit ja territoriot
| --- | --- |
Provinssit:   Alberta  Brittiläinen Kolumbia  Manitoba  New Brunswick  Newfoundland ja Labrador  Nova Scotia  Ontario  Prinssi Edwardin saari  Quebec  Saskatchewan 
Territoriot:   Luoteisterritoriot  Nunavut  Yukon 
Nunavutin parlamenttitalo.
Nunavutin aluejako.