stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käru
Entinen kunta

Kärun kunta sijaitsi Raplamaan maakunnan kaakkoisosassa Raplan kaakkois- ja Paiden länsipuolella. Kärussa oli arviolta 609 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala oli 214,92 neliökilometriä.
Kuntaan kuului Kärun pienkauppala (alevik) ja kahdeksan kylää: Jõeküla, Kullimaa, Kõdu, Kädva, Kändliku, Lauri, Lungu ja Sonni.
Entinen kunta > Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kärun kunnassa oli 632 asukasta, joista 609 (96,4 %) oli virolaisia, 12 (1,9 %) venäläisiä ja 12 (1,9 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Kärun kartanon puistoa
Kärun rautatieasema
Kärun kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Käru Wikimedia Commonsissa
Käräjähuone

Käräjähuone oli aiemmin Suomessa valtion kihlakunnanoikeuksien istuntoja varten varaama toimitila.
Historiaa

Kihlakunnanoikeuksien käräjähuoneista vuonna 1925 annetulla lailla lakkautettiin tammikuun 1. päivästä 1926 alkaen manttaaliin pannun maan omistajien velvollisuus käräjäkartanon rakentamiseen ja kunnossapitoon. Vuodesta 1926 alkaen käräjähuoneet hankittiin ja niitä pidettiin kunnossa valtion toimesta ja kustannuksella.
Säännökset

Käräjähuoneista annetussa asetuksessa säädettiin käräjähuoneistoista seuraavaa::
Jokaisessa käräjäkunnassa, missä valtio ei hankkinut pysyvää käräjähuoneistoa, oli huoneiston toimittaminen käräjien pitämistä varten tarjottava urakalle kruununvoudin toimesta enintään kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan.
Säännökset > Käräjähuoneiston laatu

Käräjähuoneistossa tuli olla riittävän avara istuntohuone, odotushuone käräjäyleisölle, oma huone oikeuden puheenjohtajalle sekä huone viralliselle syyttäjälle ja asianosaisten asiamiehille, paitsi jos maaherra oli harkinnut, että paikallisiin asunto-olosuhteisiin nähden pienempi käräjähuoneisto oli tyydyttävä. Se, joka otti pitääkseen käräjähuoneiston, oli velvollinen toimittamaan siihen tarpeellisen sisustuksen, lämmön ja valaistuksen sekä huolehtimaan sen siivouksesta.
Säännökset > Tarjoukset käräjähuoneiston pitämisestä

Kruununvoudin tuli julkisella kuulutuksella jokaisessa käräjäkuntaan kuuluvassa kunnassa kehottaa niitä, jotka halusivat ottaa käräjähuoneiston pitämisen urakalle, 30 päivän kuluessa lähettämään kruununvoudille kirjalliset tarjouksensa. Kruununvouti lähetti tehdyt tarjoukset sekä muut asiassa kertyneet asiakirjat kihlakunnantuomarille lausunnon saamista varten. Sitten kun kihlakunnantuomari oli lähettänyt lausuntonsa, tuli kruununvoudin toimittaa asiakirjat oman lausuntonsa ohella maaherralle, joka ratkaisi asian ja määräsi kruununvoudin tekemään kirjallisen sopimuksen sen kanssa, jonka tarjous oli hyväksytty. Ellei hyväksyttävää tarjousta ollut tehty, oli maaherran harkinnan mukaan joko käräjähuoneiston pitäminen tarjottava uudelleen urakalle tai hankittava huoneisto muulla tavalla.
Leski- ja orpokassa

Leski- ja orpokassa oli aiemmin Suomessa nimitys eläkelaitokselle, josta maksettiin kassan osakkaan kuoltua eläkettä osakkaan leskelle ja turvattomille alaikäisille lapsille kassan sääntöjen mukaan.
Suomessa oli 1900-luvulla muun muassa seuraavat eläkelaitokset, joista maksettiin tällaisia eläkkeitä:
Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassa
Kirkollisvirkakunnan leski- ja orpokassa
Kansakoulunopettajain leski- ja orpokassa
Sotaväen ja eräiden kulkulaitosvirastojen leski- ja orpokassa
Puolustuslaitoksen leski- ja orpokassa
Lisäksi seuraavat eläkelaitokset maksoivat eläkkeitä leskille ja orvoille, vaikka niiden nimenä ei ollut leski- ja orpokassa:
Kouluvirkakunnan eläkekassa
Valtionrautateiden eläkelaitos
Lassi Tokkola

Lauri (Lassi) Nikolai Tokkola (21. tammikuuta 1899 Keuruu – 6. lokakuuta 1975) oli suomalainen taidemaalari.
Lassi Tokkola opiskeli Viipurin taiteen ystävien piirustuskoulussa 1914–1917 ja Taideteollisessa keskuskoulussa 1921–1923. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1928 ja 1956 välillä, Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyihin vuosina 1950 ja 1953, Suomen Taideyhdistyksen näyttelyihin vuosina 1944 ja 1946 sekä Finlandia-näyttelyyn vuonna 1945. Tokkola toimi kuvittajana ja mainospiirtäjänä 1920–1930.
Teoksia

Kivelän sairaalan odotussalin seinämaalaus
Kukka-asetelma : öljymaalaus. 1941
Palkinnot

I palkinto Kivelän sairaalan seinämaalauskilpailussa 1938
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Lassi Tokkola
Laurentius Jauchius

| Laurentius Jauchius> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  kirjakauppias
Muut tiedot
Aktiivisena:  1600-luku
Laurentius Jauchius oli 1600-luvulla vaikuttanut lyypekkiläinen kirjakauppias, joka asettui 1642 Turkuun Pietari Brahen suosituksesta yliopiston ensimmäiseksi kirjakauppiaaksi. Samaan aikaan hän kuitenkin piti kirjakauppaa muuallakin ja siirtyi 1655 lopulta Tallinnaan.
Jauchiuksella oli erioikeus myydä kirjoja Viron kaupungeissa ja Turussa sekä myös muissa Suomen kaupungeissa.
Kirjallisuutta

Arvo Viljanti, Suomen ensimmäinen kirjakauppias: piirteitä Laurentius Jauchiuksen toiminnasta Suomessa ja Baltiassa vv. 1642–1666 Kustannusosakeyhtiö Aura, 1946.
Liston

Liston on sukunimi seuraavilla henkilöillä:
James Michael Liston (1881–1976), uusiseelantilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
Robert Liston (1794–1847), skotlantilainen kirurgi
Sonny Liston (noin 1932–1970), yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä
Paikkoja

Liston, venetsialainen sana kaupungissa olevalle paikalle, usein aukiolle
Liston, kylä Englannissa
Liston, kylä Australiassa
Lennu

Lennu (oik. Anjyr’s Boreas, 7. maaliskuuta 2011 – 21. toukokuuta 2021) oli Suomen tasavallan presidentin Sauli Niinistön ja hänen puolisonsa Jenni Haukion koira, rodultaan bostoninterrieri. Lennun isä on tullut Suomeen Saksasta ja emä Virosta.
Lennu-koira oli usein presidentti Niinistön mukana virallisissa tilaisuuksissa. Koira sai runsaasti kansainvälistä huomiota sosiaalisessa mediassa sen jälkeen, kun yhdysvaltalainen toimittaja Kelly Weil oli julkaissut Twitterissä kaksi Heikki Saukkomaan koirasta ottamaa kuvaa helmikuussa 2017. Yhdysvalloissa Lennu esiteltiin lyhyesti myös Jimmy Fallonin isännöimässä The Tonight Show -ohjelmassa, jossa näytettiin myös siitä tehtyjä meemikuvia. Toukokuussa 2017 kuva Lennusta Sauli Niinistön sylissä oli mukana Redditin osastolla, jonka puitteissa käyttäjät kilpailevat taidoillaan kuvanmuokkauksessa. Lennu-haaste kävi suosionsa seurauksena Redditin etusivulla saakka. Koira on saanut myös oman nimikkoleivoksensa. Lennu oli vastaanottamassa presidentille tuotuja joulutervehdyksiä ja se esiintyi Ylen uutislähetyksessä lähes pääosassa: se oli hyvin kiinnostunut joulukinkusta ja -hauesta.
Syyskuussa 2020 presidentti Niinistö kertoi, että Lennu on pidetty poissa julkisuudesta, koska tylppäkuonoisilla koirilla voi olla terveysongelmia, eikä presidenttipari siksi halua pitää omaa koiraansa esillä. He eivät olleet tienneet kyseisen rodun jalostamisesta johtuvista riskeistä hankkiessaan koiraa.
Lennu kuoli toukokuussa 2021 aivolisäkekasvaimeen.
Aiheesta muualla

Finland’s Scene-Stealing First Dog Is Missed During Dull Election. New York Times
Laajakoskenjärvi

Laajakoskenjärvi  on Kymenlaaksossa Kotkassa, Laajakoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 38 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sen erottaa Kymijoen itäisestä laskuhaarasta eli Pernoonhaarasta kapea kannas, jonka itäpuolella se sijaitsee. Järvessä ei ole saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Kasvisto ja linnusto

Järvi kuuluu Natura 2000 -alueisiin (72 hehtaaria, FI0408003). Laajakoskenjärven vesikasvillisuusvyöhykkeet ovat laajat ja rehevät, eikä järvessä ole kovin laajoja avovesialueita. Järveä ympäröi pensaikkokaistale ja rantalehtoja, joita ympäröivät viljelyalueet. Linnustoltaan Laajakoskenjärvi on monipuolinen pesimäpaikka ja huomattava muutonaikainen levähdysalue. Lajistoon kuuluu muun muassa runsaasti ruovikkolajistoa ja rantakanoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 13,7 metriä mpy. Järveen on laskenut pelto-oja Laajakosken kylän takaa. Se on tuonut Ohrakankaan rinteiden soiden kuivatusvedet sekä nykyään myös Mustamaan turvetuotantoalueen kuivatusvedet. Järvellä on lyhyt lasku-uoma Uittu, joka virtaa soistuneen kannaksen poikki Kymijokeen Jäppilän kohdalle. Vanhojen karttojen mukaan lasku-uoma on ollut aikoinaan leveämpi.
Historiaa

Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 oli järvi piirretty tiiviimmin yhteydessä joen uomaan. Järvi muodosti silloin joen laajentuman, jolla ei ollut erillistä uomaa jokeen. Tämä on mahdollista, mikäli joen vedenpinnan korkeus on ollut nykyistä korkeammalla. Järven ympärillä oli tuolloin vain niittyjä ja metsämaata. Se oli muuten autio, mutta vastarannalla sijaitsi yhdeksän talon muodostama Jäppilän kylä, viiden talon suuruinen Kurittulan kylä ja etelämpänä omalla puolella jokea 15 talon suuruinen Högforsin kylä.
Vuoden 1967 peruskartassa oli järven alue jaettu maanomistusrajoin eri taloille. Järveä ympäröivät kosteikot on ollut maatalojen niittyjä ja niityistä osa oli raivattu peltomaiksi. Vuoteen 1988 mennessä on joitakin niittyjä metsitetty uudelleen tai annettu soistua.
Lodovico Agostini

Lodovico Agostini (1534 – 20. syyskuuta 1590) oli italialainen säveltäjä, laulaja, pappi ja tiedemies. Hän oli laulaja Agostino Agostinin avioton lapsi. Agostini syntyi Ferrarassa ja vietti siellä suurimman osan elämästään. Hän oli 1580-luvulla Mantovan herttuan sävellysopettajana. Agostini sävelsi muun muassa madrigaaleja sekä lauluja luutun säestyksellä.
Lamb of God (albumi)

| Lamb of God Lamb of God |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 19. kesäkuuta 2020
 Kesto: 44.32
 Levy-yhtiö: Epic,  Nuclear Blast
Listasijoitukset
  6. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
Lamb of Godin muut julkaisut
| Legion: XX 2018 | Lamb of God 2020 | Omens 2022 |
Lamb of God on saman nimisen yhtyeen studioalbumi, ja se julkaistiin 19. kesäkuuta 2020.
Kappaleet

Memento Mori – 5.48
Checkmate – 4.30
Gears – 3.55
Reality Bath – 4.32
New Colossal Hate – 4.30
Resurrection Man – 4.59
Poison Dream – 4.57 (feat. Jamey Jasta)
Routes – 3.04 (feat. Chuck Billy)
Bloodshot Eyes – 3.57
On The Hook – 4.30
Arvostelut

Imperiumi: 8-/10
Inferno: 8+/10
Kaaoszine: 8+/10
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

Lamb of God (albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Lamb of God (albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Lentolaivue 10

| Lentolaivue 10 |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1934–1940, 1941
Valtio:  Suomi
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  maayhteistoiminta, syöksypommitus
Tukikohta:  Lappeenranta Mensuvaara Taipalsaari Puumala Tiiksjärvi
Kalusto:  Fokker C.X Blackburn Ripon Fokker D.XXI Fokker C.V
Lentolaivue 10 (LLv 10) oli Suomen ilmavoimien maayhteistoimintalaivue talvi- ja jatkosodassa.
Perustaminen  ja talvisota > Komentajat

Laivueenkomentajina olivat:
Kapteeni Armas Könni 10. lokakuuta 1934 - 17. toukokuuta 1935
Majuri Axel Nystedt 17. toukokuuta 1935 - 18. joulukuuta 1936
Majuri Kustaa Sihvo 18. joulukuuta 1936 - 4. joulukuuta 1937
Majuri Kuno Janarmo 4. joulukuuta 1937 - 13. tammikuuta 1940
Kapteeni Birger Gabrielsson 13. tammikuuta - 15. maaliskuuta 1940
Majuri Johan Sovio 15. maaliskuuta - 9. huhtikuuta 1940
Jatkosota

Ilmavoimien komentajan esitys uuden yhteistoimintalaivueen perustamisesta Rukajärven suunnalle hyväksyttiin 12. elokuuta 1941. Laivueen, jonka nimeksi määrättiin lentolaivue 10, komentajaksi määrättiin kapteeni Kyösti Kurimo ja se alistettiin 14. divisioonan komentajalle. Laivueen kalustoksi määrättiin kolme Hawker Hurricanea lentolaivue 32:sta, neljä Fokker C.V:tä lentolaivue 42:sta sekä täydennyslentolaivue 17:stä ja kolme Blackburn Riponia lentolaivue 15:stä. Kolme kapteeni Kalajan johtamaa Hurricanea saapui 19. elokuuta Tiiksjärvelle muodostaen perustettavan laivueen 1. lentueen.
1. lentueen päällikkö kapteeni Kalaja sai surmansa koneen (HC-458) saatua osuman ilmatorjuntatulesta hyökätessään Kootshkoman suunnalla maakohteita vastaan. Lentolaivue 30:n 3. lentue sai 18. syyskuuta käskyn siirtyä Tiiksjärvelle, missä lentueesta muodostettiin lentolaivue 10:n 1. lentue. Kuusi Fokker D.XXI -konetta saapuivat Tiiksjärvelle 21. syyskuuta. Samana päivänä laivue menetti Fokker C.V -koneen (FO-71) tiedustelulennolla, kun se joutui hävittäjän alasampumaksi. Kaksi päivää myöhemmin jäljellä olevat Hurricanet palasivat lentolaivue 32:een. Kolme Fokker D.XXI konetta lisää saapui 25. syyskuuta ja kymmenes ja samalla viimeinen 1. lokakuuta.
Riponit palautettiin 13. lokakuuta lentolaivue 15:lle ja Fokker C.V:t Tiiksjärvelle 26. lokakuuta saapuneelle lentolaivue 14:lle. Laivue lensi tiedustelu-, torjunta- ja pommituslentoja Rukajärven suunnalla 1. marraskuuta asti, jolloin laivue lakkautettiin. Laivue teki 371 sotalentoa, joista kahdeksan keskeytyi sään tai teknisen vian vuoksi. Lennoista tehtiin 57 Hurricaneilla, 99 Fokker C.V:llä, 28 Riponeilla ja loput 179 Fokker D.XXI -koneilla. Laivue saavutti neljä ilmavoittoa ja menetti saman määrän koneita ja kolme lentäjää.
Lakkautetun laivueen 1. lentueesta (7 Fokker D.XXI) muodostettiin lentolaivue 30:n 3. lentue (lentue Käär), joka jatkoi toimintaansa Tiiksjärvellä lentolaivue 14:lle alistettuna. Lentueen tehtävinä olivat tiedustelu ja hävittäjätorjunta 14. divisioonan alueella.
Laivueen kalustona talvisodassa palvellut konetyyppi, Fokker C.X.
Hurricane HC452 Tiiksjärvellä
Laurentides

| Laurentides |
| --- | --- |
 Hallintoalueen sijainti Quebecissä.
Valtio:   Kanada
Provinssi:   Quebec
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Saint-Jérôme (74 346 as. (2016))
Pinta-ala:  22 518 km²
 – maa:  20 546 tai 20 779,19 km²
Väkiluku (2016):  601 699 tai 589 400
 – väestötiheys:  28,4 as./km²
BKT (2014):  18,1 mrd. CAD
Laurentides on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa.  Alueen pinta-ala on 20 546 tai 20 779 neliökilometriä ja väkiluku 589 400 (2016).
Hallintoalueen keskus ja suurin kaupunki on Saint-Jérômen kaupunki (74 346 as., 2016), joka sijaitsee 40 kilometriä Montrealista luoteeseen. Muista hallintoalueen kaupungeista mainittakoon Saint-Eustache, Boisbriand, Sainte-Thérèse, Blainville ja Mirabel.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laurentides Wikimedia Commonsissa
Québec Portal - Regional Portraits - Laurentides (15) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)(ranskaksi) (gouv.qc.ca)
Québecin hallinnolliset alueet
Abitibi-Témiscamingue
Bas-Saint-Laurent
Capitale-Nationale
Centre-du-Québec
Chaudière-Appalaches
Côte-Nord
Estrie
Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine
Lanaudière
Laurentides
Laval
Mauricie
Montérégie
Montreal
Nord-du-Québec
Outaouais
Saguenay-Lac-Saint-Jean
Live at the Whisky: One Night Only

| Live One Night Only Vince Neil |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 2002
 Julkaistu: 27. toukokuuta 2003
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Vince Neil
 Tyylilaji: hard rock
 Levy-yhtiö: Warner Bros. Records
Vince Neilin muut julkaisut
| Carved In Stone 1995 | Live One Night Only 2003 | Tattoos & Tequila 2010 |
Live One Night Only on Mötley Crüen laulajan Vince Neilin ensimmäinen livealbumi soolouralla. Albumi on Neilin soolotuotannon viimeisin tekele. Neil esitti konsertissa kahden sooloalbuminsa, Exposedin ja Carved In Stonen, kappaleita sekä Mötley Crüen 1980-luvun tuotantoa. Levy äänitettiin Whisky a Go Go -klubilla, johon tehtiin lisäkatos yleisöä varten.
Kappaleet

Kickstart My Heart – 6.22 (säv. Nikki Sixx)
Knock 'Em Dead, Kid – 3.41 (säv. Vince Neil, Sixx)
Look in Her Eyes – 5.37 (säv. Neil, Soussan, Stevens)
Red Hot – 3.43 (säv. Mick Mars, Neil, Sixx)
Piece of Your Action – 4.16 (säv. Neil, Sixx)
Girls, Girls, Girls – 3.34 (säv. Lee, Mars, Sixx)
Same Ol' Situation (S.O.S.) – 4.26 (säv. Tommy Lee, Mars, Neil, Sixx)
Home Sweet Home – 5.10 (säv. Lee, Neil, Sixx)
Looks That Kill4 – 34.Sixx
Dr. Feelgood – 6.33 (säv. Mars, Sixx)
Smokin' in the Boys Room – 4.18 (säv. Koda, Lutz)
Live Wire – 5.39 (säv. Sixx)
Muusikot

Vince Neil – laulu
Steve Stevens – kitara, taustalaulu
Dave Marshall – basso, taustalaulu
Vikki Foxx – rummut, taustalaulu
Robbie Crane – koskettimet, kitara, taustalaulu
Leie

| Leie |
| --- | --- |
 Leie-jokea Gentissä
Alkulähde:  Pas-de-Calais
Laskupaikka:  Schelde
Maat:  Ranska, Belgia
Pituus:  202 km
Alkulähteen korkeus:  115 m
Leie (ransk. Lys) on Ranskassa ja Belgiassa sijaitseva joki. Se on Schelden sivujoki. Sen alku sijaitsee Pas-de-Calaisissa Ranskassa, ja se yhtyy Scheldeen Gentissä, Belgiassa. Joen kokonaispituus on 202 kilometriä.
Vesiliikenteelle luvattu syvyys on Aire-sur-la-Lysistä Armentièresiin 1,8 metriä, siitä alavirtaan kaksi metriä. Joen reittiä on oikaistu voimakkaasti 1600-luvulla tulvahaittojen pienentämiseksi. Joessa on kahdeksan sulkua.
Joki on hyvin saastunut, sillä sen rannoilla sijaitsee paljon asutusta ja teollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leie Wikimedia Commonsissa
Lister (sanomalehti)

| Lister |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Farsunds Avis (1889–2014)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Polaris Media
Levikki:  5 797 (2020)
Perustettu:  1889
Päätoimittaja:  Svein Morten Havaas
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Farsund
Kotimaa:  Norja
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Lister (vuosina 1889–2014 Farsunds Avis) on norjalainen vuonna 1889 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Farsund. Se kuuluu Polaris Media -konserniin.
Lehden toimitus.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Fehrbellinin taistelu

Fehrbellinin taistelu oli Preussin alueella Fehrbellinissä (noin 50 km Berliinin luoteispuolella) 28. kesäkuuta 1675 käyty Ruotsin ja Brandenburgin välinen pienehkö taistelu.
Taistelukentän kartta.
Ruotsin kuninkaan Kaarle X Kustaan kuoltua vuonna 1660 maata johti holhoojahallitus. Sen johtaja oli Magnus Gabriel De la Gardie, joka solmi sotilaallisen liiton Ranskan kanssa. Vuonna 1672 Ranska hyökkäsi Alankomaihin, mikä johti Ranskan–Hollannin sotaan. Samalla Ruotsin piti sopimuksensa mukaan hyökätä Brandenburgiin. Saksalaiset ruhtinaskunnat pyrkivät hyödyntämään tilannetta työntääkseen Ruotsin pois Pohjois-Saksasta, josta Ruotsi oli saanut alueita Westfalenin rauhassa 1648. Loppuvuonna 1674 Ruotsi toi joukkojaan Brandenburgin alueelle ilman sodanjulistusta. Seuraavana kesänä Brandenburgin joukot johtajanaan vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm hyökkäsivät niiden kimppuun Fehrbellinissä ja saartoivat ne. Taistelu päättyi Brandenburgin voittoon. Kahakka ei sinänsä ollut suuri, mutta se horjutti Ruotsin armeijan voittoisaa mainetta.
Leukoin silta

| Leukoin silta |
| --- | --- |

Virallinen nimi:  Sitkoinleuvoinsalmen silta
Ajokaistoja:  1+1
Ylittää:  Leukoinsalmi, Saimaa
Sijainti:  Viljakansaari, Puumala, Etelä-Savon maakunta
Ylläpitäjä:  Väylävirasto
Pituus:  63 metriä m
Leveys:  n. 6,5 metriä m
Alituskorkeus:  n. 6 metriä m
Avattu liikenteelle:  23.10.1969
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Leukoin silta (myös Leukoinsalmen silta) on silta Puumalassa, Etelä-Savossa. Sillan yli kulkee Viljakansaarentie eli yhdystie 15169. Leukoin silta yhdistää Viljakansaaren mantereeseen. Silta avattiin liikenteelle lokakuussa 1969 ja silloin paikalla toimineen lossin toiminta lakkasi. Silta on 63 metriä pitkä ja sen alituskorkeus on noin 6 metriä. Sillan alkuperäinen nimi oli Sitkoinleuvoinsalmen silta, koska Leukoinsalmen nimi oli ennen vuotta 1970 Sitkoinleuvoinsalmi.
Live aus Berlin

| Live aus Berlin Rammstein |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 22-23.8.1998
 Julkaistu: 31. elokuuta 1999
 Tuottaja(t): Jacob Hellner ja Rammstein
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 01.28.00
rammstein muut julkaisut
| - - | Live aus Berlin 1998 | Lichtspielhaus 2003 |
Live aus Berlin on Rammsteinin elokuussa 1999 julkaistu, toinen virallisista konserttitallenteista. Konsertti pidettiin 22.–23. elokuuta 1998 Berliinissä. Live aus Berlin tarkoittaa saksaksi suoraa lähetystä Berliinistä. Live aus Berlinistä on julkaistu seuraavat versiot:
CD
CD (erikoisversio, jossa kappaleet Klavier, Tier, Herzeleid)
VHS (sensuroitu)
VHS (sensuroimaton)
DVD (sensuroitu, sensuroimatonta DVD-versiota ei ole julkaistu.)
Sensuroidusta versiosta puuttuu kappale Bück dich (suomeksi kumarru) rajun esitystapansa vuoksi: Kruspen soittaessa koskettimia Lindemann taluttaa dominoivaan BDSM-tyyliin kaularemmistä lateksiasuisen Lorenzin lavan keskellä olevalle korokkeelle. Tämän jälkeen Lindemann riisuu Lorenzin paljaaksi lateksishortseistaan ja kaivaa housujensa sepaluksesta tekopeniksen, jolla ruiskuttaa valkeaa nestettä Lorenzin takapuolelle ja selälle, sekä myöhemmin yleisöön.
DVD 2020 julkaistiin sensuroimaton versio
Sensuroimattoman version kappaleluettelo

Spiel mit mir
Herzeleid
Bestrafe mich
Weisses Fleisch
Sehnsucht
Asche zu Asche
Wilder Wein
Klavier
Heirate mich
Du riechst so gut
Du hast
Bück dich
Engel
Rammstein
Tier
Laichzeit
Wollt ihr das Bett in Flammen sehen?
Seemann
Sensuroimattoman taltioinnin kesto on 80 minuuttia ja 36 sekuntia.
Sensuroidun version kappaleluettelo

Spiel mit mir
Herzeleid
Bestrafe mich
Weisses Fleisch
Sehnsucht
Asche zu Asche
Wilder Wein
Klavier
Heirate mich
Du riechst so gut
Du hast
Engel
Rammstein
Tier
Laichzeit
Wollt ihr das Bett in Flammen sehen?
Seemann
Lasse Uusivirta

| Lasse Uusivirta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lars, Lasu
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  EC Kitzbühel
Sarja:  AlpsHL
Pelinumero:  24
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Aalborg Pirates (Tanska) Hokki (Mestis) Kiekko-Vantaa (Mestis) Hannover Indians (Oberliga) Füchse Duisburg (Oberliga)
Lasse Uusivirta (s. 27. heinäkuuta 1989 Espoo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa monikansallisen Alps Hockey Leaguen EC Kitzbühelissa.
Muuta

Uusivirran isoveli Matti on entinen SM-liigatasolla pelannut hyökkääjä.
Leskenlehdet

| Leskenlehdet |
| --- | --- |
 Leskenlehti (Tussilago farfara)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Tribus::  Senecioneae
Suku::  Leskenlehdet Tussilago  L.
Katso myös
   Leskenlehdet Wikispeciesissä   Leskenlehdet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leskenlehdet (Tussilago) on asterikasvien heimoon kuuluva suku. Parhaiten tunnettu kasvi suvussa on leskenlehti (Tussilago farfara). Suvun nimi Tussilago liittyy sanaan tussis, joka latinassa tarkoittaa yskää.
Leskenlehti on nykyisin ainoa sukuun hyväksytty laji, mutta historiallisesti siihen on sijoitettu melko paljon lajeja. Leskenlehdet kuvannut Carl von Linné sijoitti sukuun alun perin muun muassa ruttojuuret (Petasites), alppitupsun (Homogyne alpina) ja Chaptalia- ja Leibnitzia-sukuihin nykyisin siirrettyjä kasveja.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Leskenlehdet – Tussilago