stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vidrike järv
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Aare Mäemets on julkaisussaan Eesti NSV järved ja nende kaitse vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa järvi on mutapohjainen, mutta länsi ja kaakkoisrannassa on hiekkapohjaa. Järven pohjassa ja rannoilla on runsaasti lähteitä . Itäpäässä rannat kasvavat hyllyviä turvelauttoja. Vedenväri on vihertävänkeltainen, näkösyvyys on 1,7 metriä ja järvessä esiintyy toisinaan lämpötilakerrostuneisuutta. Järven veden happamuustasoksi ilmoitetaan pH 7,5–7,9 . Järvessä elää ainakin ahven, hauki, särki, ruutana, lahna, suutari, salakka, sorva, made ja ankerias, sekä myös jokirapua esiintyy.
Vesistösuhteita

Vidrike järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, jossa Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Järveen tulee viisi ojaa, joista kolme laskee pohjoisrantaan ja kaksi etelärantaan. Pohjoiset oja juoksevat Vidriken kylän kukkuloisen väleistä, jossa on suomaata. Eteläiset ojat ovat pienen lammen lyhyt laskuoja ja lahdenpohjukkaan tuleva pitempi oja. Sillä on mutkikas kulku ja sillä on myös monta sivuhaaraa. Eräs haara tuo Saall soon kuivatusvesiä ja pääuoma alkaa Kauru järvestä. Pääuoman nimi on kartoissa kirjoitettu sulkuihin ”(Pühäjõgi)”, joten lienee käytöstä poistettu aikaisempi nimitys. Pääuomaan laskee myös Kuhamu järven laskuoja. Järven valuma-alueen pinta-alaksi ilmoitetaan on 4,1 neliökilometriä. Vidrike järven laskuoja on nimeltään Pühäjõgi, joka on tässä osaa laaksoa sen lyhyiden uomien ja muutamien järvien muodostama järviketjun ensimmäinen väli, joka laskee seuraavaksi Voki järveen.
Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2 3 4  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Vidrike järv, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Vidrike mõis, mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
Aiheesta muualla

Kooraste küla (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Phitsanulok (provinssi)

| Phitsanulok จังหวัดพิษณุโลก |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Provinssin sijainti Thaimaassa
Valtio:  Thaimaa
Alue:  Pohjois-Thaimaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Phitsanulok
Pinta-ala:  10,816 km2 km²
Väkiluku (2017):  866,891
 – väestötiheys:  055 as./km²
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  65
 – ISO 3166:  TH-65
Phitsanulokin provinssi (thaiksi พิษณุโลก) on yksi Thaimaan provinsseista (changwat) maan pohjoisosassa. Sen naapuriprovinsseja ovat Phichit, Phetchabun, Uttaradit, Sukhothai, Loei ja Laos. Provinssin pinta-ala on 10 816 neliökilometriä ja siellä on arviolta 866 891 asukasta (vuonna 2017).
Aluejako

Provinssi jakautuu 9 piiriin (amphoe), jotka edelleen jakautuvat  76 alapiiriin (tambon) ja 1,052 kylään (muban).
| --- | --- |
 Mueang Phitsanulok  Nakhon Thai  Chart Trakan  Bang Rakam  Bang Krathum  Phrom Phiram:   Wat Bot  Wang Thong  Nuean Maprang
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Phitsanulok provinssi Wikimedia Commonsissa
Thaimaan provinssit
| --- | --- |
Pohjoinen:   Chiang Mai  Chiang Rai  Kamphaeng Phet  Lampang  Lamphun  Mae Hong Son  Nakhon Sawan  Nan  Phayao  Phetchabun  Phichit  Phitsanulok  Phrae  Sukhothai  Uthai Thani  Uttaradit 
Koillinen:   Annat Charoen  Buriram  Chaiyaphum  Kalasin  Khon Kaen  Loei  Maha Sarakham  Mukdahan  Nakhon Phanom  Nakhon Ratchasima  Nongbua Lamphu  Nong Khai  Roi Et  Sakhon Nakhon  Sisaket  Surin  Ubon Ratchathani  Udon Thani  Yasothon 
Keskinen:   Ang Thong  Ayutthaya  Bangkok  Chainat  Lopburi  Nakhon Nayok  Nakhon Pathom  Nonthaburi  Pathum Thani  Samut Prakan  Samut Sakhon  Samut Songkhram  Saraburi  Sing Buri  Suphanburi 
Itäinen:   Chachoengsao  Chanthaburi  Chonburi  Rayong  Prachinburi  Sa Kaeo  Trat 
Läntinen:   Kanchanaburi  Phetchaburi  Prachuap Khiri Khan  Ratchaburi  Tak 
Eteläinen:   Chumphon  Krabi  Nakhon Si Thammarat  Narathiwat  Pattani  Phang Nga  Phattalung  Phuket  Ranong  Satun  Songkhla  Surat Thani  Trang  Yala 
Amphoe-kartta
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1958

Vuosina 1953–1959 käytössä ollut maailmanmestaruuspokaali
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1958 olivat järjestyksessään 24. jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pidettiin Norjassa, Oslossa Jordan Amfi -areenalla, johon mahtui 5 500 henkeä. Kultaa voitti Kanada. Sen joukkue oli nimeltään Whitby Dunlops. Neuvostoliitto saavutti hopeaa ja Ruotsi pronssia . Suomen sijoitus oli kuudes. Isäntämaa Norja oli seitsemäs, eli toiseksi viimeinen. Maailmanmestaruuskilpailut olivat ensimmäiset, jotka pelattiin jäähallissa.
Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CAN | URS | SWE | TCH | USA | FIN | NOR | POL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 7 | 7 | 0 | 0 | 82-6 | 14 |  | 4-2 | 10-2 | 6-0 | 12-1 | 24-0 | 12-0 | 14-1 |
|  Neuvostoliitto | 7 | 5 | 1 | 1 | 44-15 | 11 |  |  | 4-3 | 4-4 | 4-1 | 10-0 | 10-2 | 10-1 |
|  Ruotsi | 7 | 5 | 0 | 2 | 46-22 | 10 |  |  |  | 7-1 | 8-3 | 5-2 | 9-0 | 12-2 |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 3 | 2 | 2 | 21-21 | 8 |  |  |  |  | 2-2 | 5-1 | 2-0 | 7-1 |
|  Yhdysvallat | 7 | 3 | 1 | 3 | 29-33 | 7 |  |  |  |  |  | 4-2 | 6-1 | 12-4 |
|  Suomi | 7 | 1 | 1 | 5 | 9-51 | 3 |  |  |  |  |  |  | 2-1 | 2-2 |
|  Norja | 7 | 1 | 0 | 6 | 12-44 | 2 |  |  |  |  |  |  |  | 8-3 |
|  Puola | 7 | 0 | 1 | 6 | 14-65 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
Sarjataulukko > Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1. | CAN | Whitby Dunlops: Henri Air,  Robert Attersley,  Connie Broden,  Charles Burns,  Roy Edwards,  Gus Gagnon,  George Gosselin,  John Henderson,  Jean-Paul Lamirande,  Jack McKenzie,  Gordon Myles,  Ted O'Connor,  Tom O'Connor,  George Samolenko,  Harry Sinden,  Sid Smith,  Alf Treen |
Patrick Doyle

| Patrick Doyle |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Patrick Alan Doyle
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1953 (ikä 71)  Uddingston, Skotlanti
Ammatti:  elokuvasäveltäjä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Patrick Alan Doyle (6. huhtikuuta 1953 Uddingston, Skotlanti, Iso-Britannia) on brittiläinen elokuvasäveltäjä. Hän on ollut kaksi kertaa ehdolla Parhaan musiikin Oscar-palkintoon elokuvista Järki ja tunteet (1995) ja Hamlet (1996). Hän on tehnyt useasti yhteistyötä Kenneth Branaghin kanssa ja on säveltänyt musiikin muun muassa tämän ohjaamiin elokuviin Kuningas Henrik V (1989), Kuten haluatte (2006) ja Thor (2011).
Hän on säveltänyt lisäksi musiikin muun muassa elokuvaan Harry Potter ja liekehtivä pikari (2005).
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Alkuperäinen nimi | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | Kuningas Henrik V | Henry V |  |
| 1990 | Shipwrecked | Shipwrecked |  |
| 1991 | Murha menneisyydestä | Dead Again | Ehdolla Golden Globe -palkinnon saajaksi |
| 1992 | Indokiina | Indochine |  |
| 1992 | Ratsu mereltä | Into the West |  |
| 1993 | Carlito’s Way | Carlito’s Way |  |
| 1993 | Paljon melua tyhjästä | Much Ado About Nothing |  |
| 1993 | Tarpeellista tavaraa | Needful Things |  |
| 1994 | Mary Shelleyn Frankenstein | Mary Shelley’s Frankenstein | Ehdolla Parhaan musiikin Saturn-palkinnon saajaksi |
| 1994 | Kyttäkaksikko paratiisisaarella | Exit to Eden |  |
| 1995 | Pikku prinsessa | A Little Princess |  |
| 1995 | Järki ja tunteet | Sense and Sensibility | Ehdolla Parhaan musiikin Oscar- ja Golden Globe -palkinnon saajaksi |
| 1995 | Ranskalainen nainen | Une femme francaise |  |
| 1996 | Hamlet | Hamlet | Ehdolla Parhaan musiikin Oscar-palkinnon saajaksi |
| 1996 | Mrs. Winterbourne | Mrs. Winterbourne |  |
| 1997 | Donnie Brasco | Donnie Brasco |  |
| 1998 | Loistava tulevaisuus | Great Expectations |  |
| 1998 | Taikamiekka – Seikkailujen Camelot | Quest for Camelot |  |
| 1999 | Länteen itään | Est – Ouest |  |
| 2000 | Turhaa lemmen touhua | Love’s Labour’s Lost |  |
| 2001 | Blow Dry – kierot kutriniekat | Blow Dry |  |
| 2001 | Bridget Jones – elämäni sinkkuna | Bridget Jones’ Diary |  |
| 2002 | Pimeyden syli | Killing Me Softly |  |
| 2002 | Gosford Park | Gosford Park |  |
| 2003 | Kalenteritytöt | Calendar Girls |  |
| 2003 | Afrikan salaisuudet | Secondhand Lions |  |
| 2003 | Galindezin mysteeri | The Galindez File |  |
| 2004 | Nouvelle-France | Nouvelle-France |  |
| 2005 | Harry Potter ja liekehtivä pikari | Harry Potter and the Goblet of Fire | Ehdolla Parhaan musiikin Saturn-palkinnon saajaksi |
| 2005 | Nanny McPhee – satumainen lastenvahti | Nanny McPhee |  |
| 2005 | Jekyll + Hyde | Jekyll + Hyde |  |
| 2005 | Man to Man | Man to Man |  |
| 2005 | Wah-Wah | Wah-Wah |  |
| 2006 | Kuten haluatte | As You Like It |  |
| 2006 | Eragon | Eragon |  |
| 2006 | The Last Legion | The Last Legion |  |
| 2007 | Pirullista peliä | Sleuth |  |
| 2007 | Have Mercy on Us All | Pars vite et reviens tard |  |
| 2008 | Nim ja salainen saari | Nim’s Island |  |
| 2008 | Igor | Igor |  |
| 2010 | Main Street | Main Street |  |
| 2011 | Thor | Thor |  |
| 2011 | Jig | Jig |  |
| 2011 | Apinoiden planeetan synty | Rise of the Planet of the Apes |  |
| 2012 | Urhea | Brave |  |
| 2014 | Jack Ryan: Shadow Recruit | Jack Ryan: Shadow Recruit |  |
| 2015 | Cinderella – Tuhkimon tarina | Cinderella |  |
| 2015 | B.O.O.: Bureau of Otherworldly Operations | B.O.O.: Bureau of Otherworldly Operations |  |
| 2017 | Idän pikajunan arvoitus | Murder on the Orient Express |  |
Aiheesta muualla

Patrick Doyle Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Patrick Doyle Elonetissä.
Jukajärvi (Joensuu)

| Jukajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Joensuu
Koordinaatit:  62°34′51″N, 30°03′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Laskujoki:  Jukajoki
Järvinumero:  04.337.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,2 m 
Rantaviiva:  11,3 km 
Pinta-ala:  2,2 km² 
Tilavuus:  0,00821 km³ 
Keskisyvyys:  3,8 m 
Suurin syvyys:  17 m 
Saaria:  4
:  Isosaari Lokkisaari
 fiJukajärvi 
Jukajärvi on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen järvi Joensuussa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 14 kilometriä itään. Järven pohjoisin kolkka sijaitsee Kontiolahden alueella.
Maantiede

Jukajärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,5 kilometriä. Järven luoteisin osa muodostaa oman altaansa, jonka pinta-ala on runsaat 20 hehtaaria ja jota yhdistää pääaltaaseen noin 60 metriä leveä Hirvisalmi. Noin kolmetoista hehtaaria Jukajärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin vyöhyke sijaitsee järveä jakavan Isosaaren itä- ja pohjoispuolella.
Jukajärven saariluku on neljä. Saarista kolme on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Järven keskiosassa sijaitsevan Isosaaren pinta-ala on noin kolme hehtaaria. Jukajärven rannoilla on sekä pelto- että metsämaata. Pientaloja on tiheimmin järven pohjoisella ranta-alueella.
Jukajärveen laskee Kissapuro järven eteläpuoliselta Jukasuolta. Jukajärvi laskee järven luoteisosasta alkavaa Jukajokea pohjoiseen.
Jukajärven vesitilavuus on 8 215 000 kuutiometriä.
Jukajärvi (04.337.1.015) kuuluu Jukajoen valuma-alueeseen (04.337), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisjoen alaosan alue (04.33) ja ensimmäinen on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Jukajärvi on Jukajoen valuma-alueen laajin vakavesi, toiseksi laajin on Iso Valkealampi ja kolmanneksi laajin on Lakeenjärvi. Alueeseen kuuluu 37 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista vain Jukajärvi on yli neliökilometrin laajuinen.
Paskateoria

| Paskateoria |
| --- | --- |

Kirjailija:  Arto Salminen
Kansitaiteilija:  Sami Saramäki, Pertti Nisonen
Kieli:  suomi
Genre:  satiiri
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2001
Sivumäärä:  149
ISBN:  951-0-26162-9

Edeltävä:  Varasto 
Seuraava:  Ei-kuori
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Paskateoria on Arto Salmisen vuonna 2001 ilmestynyt romaani.
Juoni

Teoksen päähenkilö on Fredalla asuva toimittaja Antti Suurnäkki, joka toisinaan vierailee kaupungin itäosissa naisystävänsä tykönä. Hän saa vihjeen, että slummiutuvissa lähiöissä haisisi epätoivo ja kytisi kapina. Suurnäkki haluaa tehdä skuupista uutisen, mutta laskevan levikin kanssa painiva päätoimittaja linjaa, että kansalle on syötettävä pelkkää päälausetta misseistä ja formulakuskeista, otsikoita näyttelijöiden tippurista ja vaimoaan hakkaavista laulajista, lööppejä jääkiekkoilijoiden homoudesta ja abortin tehneistä misseistä. Suurnäkki puuduttaa journalistista kunnianhimoaan ja sosiaalista omaatuntoaan yövuoron sököringissä viinalla ja huorilla.
Näytelmäversio

Salminen dramatisoi teoksen näytelmäksi juuri ennen kuolemaansa 2005. Näytelmä ensiesitettiin 2007 Tampereen teatterissa.
Kahri

Kahri on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Arvi Kahri (1935–2018), lääkäri ja professori
Esko Kahri (s. 1940), arkkitehti, Jalmari Kahrin poika
Jalmari Kahri (1906–2006), kuoronjohtaja ja musiikinopettaja
Tapani Kahri (1938–2019), varatuomari ja STK:n toimitusjohtaja ja EK:n varatoimitusjohtaja, Jalmari Kahrin poika
Saimi Kahri, näyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
KDM Dannebrog (A540)

| KDM Dannebrog |
| --- | --- |
 KDM Dannebrog Färsaarilla 2005.
Tyyppi:  jahti
Lippuvaltio:   Tanska
Kotipaikka:  Kööpenhamina
Tunnuskirjaimet:  OUDA
Omistaja:  Tanskan valtio
Rakennustelakka:  Kööpenhaminan laivastontelakka
Kölinlasku:  2. tammikuuta 1931
Vesillelasku:  10. lokakuuta 1931
Luovutettu:  26. toukokuuta 1932
Tekniset tiedot
Pituus:  78,58 m
Leveys:  10,40 m
Korkeus:  32 m
Syväys:  3,65 m
Uppouma:  1 225 t
Koneisto:  vuodesta 1980: 2 × B&W Alpha Diesel moottoria vuodesta 1989:1 x Jastram bowthruster 160 hv
Koneteho:  1650 hv kW
Nopeus:  14,75 kn
Miehistö:  58
Muuta:  vuoteen 1948 saakka 2 x 37 mm kunnialaukaustykkiä
Lähteet:  navalhistory.dk (englanniksi)
KDM Dannebrog (runkonumero A540) on Tanskan kuningattaren jahti. Se on Euroopassa toinen kahdesta käytössä olevasta monarkin laivasta Norjan kuningashuoneen KS Norgen lisäksi. Laiva on nimetty Tanskan lipun mukaan. Laiva on pääasiassa hallitsijaperheen käytössä mutta hätätilassa se voidaan muuttaa sairaalalaivaksi.
Valmistus

Alus tilattiin Kööpenhaminan laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 2. tammikuuta 1931 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 10. lokakuuta. Alus valmistui 26. toukokuuta 1932.
Palvelus

Alus oli koeajoissa 2. toukokuuta 1932 hallitsijaparin ollessa aluksella. Se on edelleen hallitsijan huvijahtina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KDM Dannebrog (A540) Wikimedia Commonsissa
The Royal Yacht Dannebrog (Arkistoitu – Internet Archive)
Dannebrog
Specifications and photos of Dannebrog - SYT
Kalenterivuorokausi

Kalenterivuorokausi on kalenterin mukainen vuorokausi, joka alkaa keskiyöllä kello 0.00 ja jatkuu seuraavaan keskiyöhön.
Kalenterivuorokauden pituus on yleensä 24 tuntia (86 400 sekuntia), mutta kesäaikaan tai normaaliaikaan siirryttäessä kalenterivuorokausi on 23 tai 25 tuntia pitkä. Lisäksi karkaussekunti voi pidentää tai lyhentää kalenterivuorokautta yhdellä sekunnilla.
Pikkutrogoni

| Pikkutrogoni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Trogonilinnut Trogoniformes
Heimo::  Trogonit Trogonidae
Suku::  Amerikantrogonit Trogon
Laji::  violaceus
Kaksiosainen nimi
 Trogon violaceus  Gmelin, 1788 
Katso myös
   Pikkutrogoni Wikispeciesissä   Pikkutrogoni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikkutrogoni, aikaisemmalta nimeltään ampiaistrogoni (Trogon violaceus) on trogonien heimoon kuuluva amerikkalainen lintu. Sen esiintymisalue ulottuu Meksikon etelä- ja itäosista Keski-Amerikkaan sekä Etelä-Amerikan pohjoisosaan Ecuadoria, Perua, sekä Boliviaan ja Brasiliaan kuuluvaa Amazonian aluetta myöten. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Surinamesta vuonna 1788. Pikkutrogoni valtaa pesäkseen puussa sijaitsevan paperimaisen ampiaispesän, jonka asukkaat se ensin syö.
Pikkutoko

| Pikkutoko |
| --- | --- |
 Pikkutoko Ghanassa Bobirin metsänsuojelualueella.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Bucerotiformes
Heimo::  Sarvinokat Bucerotidae
Suku::  Lophoceros
Laji::  camurus
Kaksiosainen nimi
 Lophoceros camurus  Cassin, 1857 
Synonyymit
 Tockus camurus Cassin, 1857 
Katso myös
   Pikkutoko Wikispeciesissä   Pikkutoko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikkutoko (Lophoceros camurus) on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa Afrikan maissa: Angola, Benin, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Gabon, Ghana, Guinea, Liberia, Nigeria, Sierra Leone, Etelä-Sudan, Sudan ja Uganda.
Pikkutoko. Piirros Daniel Giraud Elliot.
Kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan laajalle levinnyt ja paikallisesti runsas. Kanta on vakaa.
Lajin pääasiallisia elinalueita ovat kosteat metsät sekä sisävedet ja eri tyyppiset suot
Jukatanin kanaali

Jukatanin kanaali Jukatanin niemimaan ja Kuuban välissä
Jukatanin kanaali tai Jukataninsalmi (esp. Canal de Yucatán) on salmi Meksikon ja Kuuban välissä. Se yhdistää Meksikonlahden ja Karibianmeren.
Maantiede

Jukatanin kanaali on saanut nimensä Jukatanin niemimaasta. Se on 217 km leveä Meksikon Cabo Catochen ja Kuuban Cabo San Antonion välillä. Suurin syvyys on 2779 metriä, lähellä Kuuban rannikkoa.
Virtaukset

Suurin osa Meksikonlahteen virtaavasta merivedestä tulee Jukatanin kanaalin kautta. Tästä n. 5 Sv tulee Pohjoisesta päiväntasaajavirrasta, joka virtaa Windward-väylän kautta Kuuban ja Hispaniolan välistä, ja 12 Sv Eteläisestä päiväntasaajavirrasta, joka virtaa Brasilian rannikolta. Yhdessä nämä muodostavat Meksikonlahdelle Jukataninvirran.
Philip Hammond

| Philip Hammond |
| --- | --- |
 Hammondin virallinen muotokuva 2017
Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeri
 13.7.2016–24.7.2019  
Pääministeri:  Theresa May
Edeltäjä:  George Osborne
Seuraaja:  Sajid Javid
Ulkoasiain- ja kansainyhteisön ministeri
 15.7.2014–13.7.2016  
Pääministeri:  David Cameron
Edeltäjä:  William Hague
Seuraaja:  Boris Johnson
Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeri
 14.10.2011–15.7.2014  
Pääministeri:  David Cameron
Edeltäjä:  Liam Fox
Seuraaja:  Michael Fallon
Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneministeri
 11.5.2010–14.10.2011  
Pääministeri:  David Cameron
Edeltäjä:  Andrew Adonis
Seuraaja:  Justine Greening
Alahuoneen jäsen
 Runnymeden ja Weybridgen vaalipiiri 1.5.1997–  
Edeltäjä:  vaalipiiri perustettu
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. joulukuuta 1955 (ikä 68) Epping, Essex, Englanti
Arvonimi: The Right Honourable
Puoliso:  Susan Williams-Walker (vih. 1991)
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton (2019–) Konservatiivipuolue (vuoteen 2019)
Tutkinnot:  University College, Oxford
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.runnymedeweybridgeconservatives.com
Philip Anthony Hammond (s. 4. joulukuuta 1955 Epping, Essex) on brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko, joka toimi David Cameronin hallituksessa ensin liikenne- ja myöhemmin puolustusministerinä. Brexit-kansanäänestyksen jälkeen Hammond oli valtiovarainministerinä 2016–2019. Hammond on Surreyssä sijaitsevan vaalipiirin, Runnymede and Weybridgen edustaja parlamentin alahuoneessa.
Poliittinen ura

Hammond aloitti David Cameronin hallituksessa liikenneministerinä vuonna 2010, ja vuoden 2011 lokakuussa hänet nimitettiin Liam Foxin tilalle puolustusministeriksi. Vuonna 2014 hän nousi ulkoministeriksi. Aiemmin, ennen konservatiivien nousua hallitukseen, Hammond oli toiminut Cameronin varjohallituksessa työ- ja eläkeasioiden varjoministerinä.
Brexit-kansanäänestyksessä Hammond kampanjoi Euroopan unionissa pysymisen puolesta, vaikka häntä pidettiin euroskeptikkona, joka oli puhunut eroamisesta ellei EU:ta uudistettaisi. Brexit-äänestyksen jälkeen Hammond nimitettiin Theresa Mayn hallituksen valtiovarainministeriksi.
Hammond toimi valtiovarainministerinä, kunnes Boris Johnson valittiin konservatiivipuolueen johtoon ja samalla uudeksi pääministeriksi heinäkuussa 2019. Hammond oli jo ennen eronpyyntöään kertonut, että mikäli Johnson tulisi valituksi hän ei voisi hyväksyä tämän ajamaa Britannian sopimuksetonta eroa Euroopan unionista. Myöhemmin syyskuussa Hammond ja 20 muuta alahuoneen jäsentä erotettiin konservatiivipuolueesta näiden äänestettyä Johnsonin hallitusta vastaan sopimuksettoman EU-eron estämisen puolesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Philip Hammond Wikimedia Commonsissa
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1955

Vuosina 1953–1959 käytössä ollut maailmanmestaruuspokaali
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1955 järjestettiin Krefeldissä. Kanada voitti Neuvostoliiton maailmanmestaruuden ratkaisseessa ottelussa maalein 5–0. Kanadaa edusti kisoissa seurajoukkue Penticton Vees.
Maailmanmestaruuden ratkaiseen ottelun avausmaalin teki Bill Warwick. Vuonna 1971 julkaistussa Jääkiekkoraketti-kirjassa maalia kuvaillaan Hullu-Billin ihmetempuksi. Kirjan tarinassa kuvaillaan, kuinka Warwick nosti kiekon mailansa lavalle ja asetti sen Neuvostoliiton maalivahdin Nikolai Putškovin selkään. Putshkov suutahti, sillä hän luuli, että Warwick oli napauttanut häntä mailalla. Kun Putškov oikaisi selkänsä kääntyäkseen kiekko putosi maaliin.
Suomi valmistautui huonosti turnaukseen. Se harjoitteli Hämeenlinnassa vain puolitoista tuntia yhdessä ennen turnauksen alkua. Suomen joukkueen Seppo Liitsolan reisiluu murtui ottelussa Yhdysvaltoja vastaan, mutta hän pelasi vaikeuksista huolimatta turnauksen loppuun. Suomi pelasi turnauksessa niin huonosti, että Suomen Jääkiekkoliitto asetti komitean tutkimaan asiaa.
A-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | CAN | URS | TCH | USA | SWE | GER | POL | SUI | FIN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 8 | 8 | 0 | 0 | 66-6 | 16 |  | 5-0 | 5-3 | 12-1 | 3-0 | 10-1 | 8-0 | 11-1 | 12-0 |
|  Neuvostoliitto | 8 | 7 | 0 | 1 | 39-13 | 14 |  |  | 4-0 | 3-0 | 2-1 | 5-1 | 8-2 | 7-2 | 10-2 |
|  Tšekkoslovakia | 8 | 5 | 1 | 2 | 63-22 | 11 |  |  |  | 4-4 | 6-5 | 8-0 | 17-2 | 7-0 | 18-2 |
|  Yhdysvallat | 8 | 4 | 2 | 2 | 33-29 | 10 |  |  |  |  | 1-1 | 6-3 | 6-2 | 7-3 | 8-1 |
|  Ruotsi | 8 | 4 | 1 | 3 | 40-16 | 9 |  |  |  |  |  | 5-4 | 9-0 | 10-0 | 9-0 |
|  Saksa | 8 | 2 | 0 | 6 | 28-43 | 4 |  |  |  |  |  |  | 4-5 | 8-3 | 7-1 |
|  Puola | 8 | 2 | 0 | 6 | 19-59 | 4 |  |  |  |  |  |  |  | 2-4 | 6-3 |
|  Sveitsi | 8 | 1 | 0 | 7 | 15-59 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2-7 |
|  Suomi | 8 | 1 | 0 | 7 | 16-72 | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |