stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mirva Arvinen
Rooma ja Lontoo

Jo vuoden 1955 kesällä Arvinen muutti Roomaan ja teki siellä mallin töitä ja itseään tunnetuksi kaupungin seurapiireissä. Pian hänet karkotettiin kaupungista ei-toivottuna henkilönä, syynä puuttuva työlupa. Kahta kuukautta myöhemmin jotkin italiaislehdet vaativat Arvisen karkottamista Italiasta, toiset taas asettuivat Arvisen puolelle. Arvinen oli kertonut julkisuudessa opiskelleensa Vittorio De Sican alaisuudessa ja keskustelleensa roolista tämän tulevassa elokuvassa, mutta lokakuussa 1955 De Sica kiisti tietävänsä Arvisesta mitään. Arvisen yrittäessä lokakuussa 1955 palata Lontoosta Italiaan hänet käännytettiin lentokentällä niin nopeasti paluulennolle, että hänen matkatavaransa jäivät tulliin. Tapauksesta neuvoteltiin luottamuksellisesti Italian ulkoministeriön ja Suomen Rooman-suurlähetystön välillä, ja se aiheutti jopa kyselyn Italian parlamentissa. Mediassa arveltiin karkotuksen todellisena syynä olleen Arvisen suhde Egyptin entisen kuninkaan Faruqin miespuoliseen sihteeriin Alfredo Oscuroon, joka oli saanut työstään potkut miehen vaimon kerrottua uskottomuudesta Faruqille. Arvinen kiisti romanssin muissa lehdissä, mutta myönsi sen Viikkosanomien haastattelussa marraskuussa 1955, jolloin hän rantautui maskottiapinansa kera Lontoosta Helsingin Olympialaituriin rahti- ja matkustajalaiva S/S Capellalla suuren mediakohun keskelle. Valokuvaajien piirittämäksi Arvinen joutui myös palatessaan Lontooseen helmikuussa 1956.
Marraskuussa 1955 uutisoitiin Arvisen kihlautuneen aiemmin syksyllä italialaisen asianajajansa Francesco Sebastianellin kanssa, joka työskenteli kumotakseen morsiamensa maastakarkotuksen. Italialaislehti epäili kihlausta tuoreeltaan julkisuustempuksi, ja muutaman kuukauden kuluttua Arvinen kertoikin romanssin hiipuneen. Kesäkuussa 1956, kun Arvinen opiskeli elokuva-alaa Lontoossa, Italian viranomaiset kertoivat etteivät enää estä hänen saapumistaan maahansa. Saman vuoden elokuussa Arvinen matkustikin Lontoosta Roomaan italialaisen elokuvaohjaajan Mario Zampin seurassa, joka oli mentoroinut Arvisen Lontoon-opintoja ja kaavaili tälle roolia elokuvassaan. Jälleen medialle kerrottiin myös Vittorio De Sican kiinnostuksesta Arvista kohtaan. Kansainvälisissä lehdissä Arvisesta käytettiin usein nimitystä ”Miss Finland”, vaikka hän oli tullut Miss Suomi -kilpailussa toiseksi.
Ura päättyi avioitumiseen

Arvisen ilmeisesti ainoaksi elokuvatyöksi Italiassa jäi sivuosa Turi Vasilen sotilaskomediassa Classe di ferro (1957), jota ei ole esitetty Suomessa. Arvinen työskenteli muotiliikkeen mannekiinina Napolissa, jossa hän avioitui vuoden 1957 kesäkuussa Yhdysvaltain ilmavoimien luutnantin Henry Grady Harrisonin kanssa. He asuivat 1950-luvun lopulla Los Angelesissa, jossa heille syntyi tytär Thaj 1958 ja poika Grady 1960. 1960-luvun alusta lähtien perhe asui Sveitsissä ja Italiassa.
Juttuja ja julkkiskohua

Vuonna 1956 hämeenlinnalainen Nide-kustantamo julkaisi Mirva Arvisen itse kirjoittaman muistelmateoksen En polttanut siipiäni. Samana vuonna Arvinen äänestettiin sijalle 11 Viikkosanomien Vuoden suosituin suomalainen -kilpailussa. Britanniassa Mirva Arvisen vaiheista kertoi erityisesti tabloidlehti Daily Sketch, Italiassa muun muassa Il Tempo, La Stampa ja L’Unità. Suomessa pelkästään Helsingin Sanomat teki hänestä kymmeniä uutisjuttuja, jotka esimerkiksi 31. lokakuuta 1955 täyttivät puolet lehden etusivusta. Arvinen itse kirjoitti Seura-viikkolehteen. Suomalaiset naistenlehdet seurasivat Arvisen perhe-elämää vielä 1980-luvullakin.
Ensimmäisestä suomalaisesta rauhanturvaoperaatiosta kertovassa pitkässä dokumenttielokuvassa Suomalaiset Suezilla (1957) on alussa muutamia kuvia Napolin pormestarin Achille Lauron järjestämiltä kutsuilta, jossa päähenkilönä on Mirva Arvinen. Napolissa asunut Arvinen oli nopealla aikataululla kutsuttu Suezille matkalla olleiden suomalaissotilaiden oppaaksi heidän joutuessa viipymään Napolissa lentokonevian vuoksi joulukuussa 1956. Vuonna 1963 Mainostelevisio esitti Rauno Pankolan Suomalaisia maailman turuilla -sarjan aloitusjakson, joka kertoi Mirva Arvisesta. Samalle vuodelle on Elonet-tietokannassa kirjattu Kalevi Lavolan lyhytdokumentti Mirva Arvinen-Harrison.
Mordechaj Anielewicz

| Mordechaj Anielewicz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1919 Wyszków, Puola
Kuollut: 8. toukokuuta 1943 (24 vuotta) Varsova, Puola
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Puola  ŻOB
Taistelut ja sodat:  Toinen maailmansota Varsovan geton kansannousu
Sotilasarvo:  komentaja
Mordechaj Anielewicz (1919 Wyszków – 8. toukokuuta 1943 Varsova) oli puolalainen vastarintaliikkeen taistelija. Hän johti juutalaista taistelujärjestö ŻOB:ia Varsovan geton kansannousun aikana. Hän kaatui 8. toukokuuta 1943 taistelujen aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mordechaj Anielewicz Wikimedia Commonsissa
Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston jäsenvaltioista

Tämä on Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston jäsenistä.
Jäsenet alueellisen ryhmän mukaan > Afrikka

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 |  Kamerun |  Kongon tasavalta |  Mosambik |  Niger |  Komorit |  Egypti |  Ghana |  Ruanda |  Sambia |  Norsunluurannikko |  Guinea-Bissau |  Mauritius |  Marokko |  Namibia |
| 2011 |  Kamerun |  Gabon |  Malawi |  Senegal |  Komorit |  Egypti |  Ghana |  Ruanda |  Sambia |  Norsunluurannikko |  Guinea-Bissau |  Mauritius |  Marokko |  Namibia |
| 2012 |  Kamerun |  Gabon |  Malawi |  Senegal |  Komorit |  Egypti |  Ghana |  Ruanda |  Sambia |  Burkina Faso |  Etiopia |  Nigeria |  Libya |  Lesotho |
| 2013 |  Kamerun |  Gabon |  Malawi |  Senegal |  Benin |  Mauritius |  Etelä-Afrikka |  Sudan |  Tunisia |  Burkina Faso |  Etiopia |  Nigeria |  Libya |  Lesotho |
| 2014 |  Botswana |  Kongon tasavalta |  Kongon demokraattinen tasavalta |  Togo |  Benin |  Mauritius |  Etelä-Afrikka |  Sudan |  Tunisia |  Burkina Faso |  Etiopia |  Nigeria |  Libya |  Lesotho |
| 2015 |  Botswana |  Kongon tasavalta |  Kongon demokraattinen tasavalta |  Togo |  Benin |  Mauritius |  Etelä-Afrikka |  Sudan |  Tunisia |  Burkina Faso |  Ghana |  Mauritania |  Uganda |  Zimbabwe |
| 2016 |  Botswana |  Kongon tasavalta |  Kongon demokraattinen tasavalta |  Togo |  Algeria |  Nigeria |  Ruanda |  Somalia |  Etelä-Afrikka |  Burkina Faso |  Ghana |  Mauritania |  Uganda |  Zimbabwe |
| 2017 | Ilmoitetaan |  |  |  |  Algeria |  Nigeria |  Ruanda |  Somalia |  Etelä-Afrikka |  Burkina Faso |  Ghana |  Mauritania |  Uganda |  Zimbabwe |
| 2018 | Ilmoitetaan |  |  |  |  Algeria |  Nigeria |  Ruanda |  Somalia |  Etelä-Afrikka |  |  |  |  |  |
Jäsenet alueellisen ryhmän mukaan > Aasia-Tyynenmeri

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 |  Intia |  Japani |  Saudi-Arabia |  Bangladesh |  Irak |  Mongolia |  Filippiinit |  Kiina |  Malesia |  Pakistan |  Etelä-Korea |
| 2011 |  Intia |  Japani |  Saudi-Arabia |  Bangladesh |  Irak |  Mongolia |  Filippiinit |  Kiina |  Qatar |  Pakistan |  Etelä-Korea |
| 2012 |  Intia |  Japani |  Indonesia |  Bangladesh |  Irak |  Mongolia |  Filippiinit |  Kiina |  Qatar |  Pakistan |  Etelä-Korea |
| 2013 |  Intia |  Japani |  Indonesia |  Kuwait |  Kirgisia |    Nepal |  Turkmenistan |  Kiina |  Qatar |  Pakistan |  Etelä-Korea |
| 2014 |  Intia |  Japani |  Indonesia |  Kuwait |  Kirgisia |    Nepal |  Turkmenistan |  Kiina |  Bangladesh |  Kazakstan |  Etelä-Korea |
| 2015 |  Intia |  Japani |  Pakistan |  Kuwait |  Kirgisia |    Nepal |  Turkmenistan |  Kiina |  Bangladesh |  Kazakstan |  Etelä-Korea |
| 2016 |  Intia |  Japani |  Pakistan |  Afganistan |  Irak |  Libanon |  Vietnam |  Kiina |  Bangladesh |  Kazakstan |  Etelä-Korea |
| 2017 |  Intia |  Japani |  Pakistan |  Afganistan |  Irak |  Libanon |  Vietnam |  |  |  |  |
| 2018 |  |  |  |  Afganistan |  Irak |  Libanon |  Vietnam |  |  |  |  |
Jäsenet alueellisen ryhmän mukaan > Itä-Eurooppa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 |  Moldova |  Puola |  Venäjä |  Viro |  Slovakia |  Ukraina |
| 2011 |  Latvia |  Unkari |  Venäjä |  Viro |  Slovakia |  Ukraina |
| 2012 |  Latvia |  Bulgaria |  Venäjä |  Valko-Venäjä |  Slovakia |  Ukraina |
| 2013 |  Latvia |  Bulgaria |  Venäjä |  Valko-Venäjä |  Albania |  Kroatia |
| 2014 |  Georgia |  Serbia |  Venäjä |  Valko-Venäjä |  Albania |  Kroatia |
| 2015 |  Georgia |  Serbia |  Venäjä |  Viro |  Albania |  Kroatia |
| 2016 |  Georgia |  Serbia |  Venäjä |  Viro |  Tšekki |  Moldova |
| 2017 |  |  |  |  Viro |  Tšekki |  Moldova |
| 2018 |  |  |  |  |  Tšekki |  Moldova |
Jäsenet alueellisen ryhmän mukaan > Latinalainen Amerikka & Karibia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 |  Brasilia |  Guatemala |  Saint Lucia |  Argentiina |  Bahama |  Chile |  Peru |  Saint Kitts ja Nevis |  Uruguay |  Venezuela |
| 2011 |  Meksiko |  Nicaragua |  Ecuador |  Argentiina |  Bahama |  Chile |  Peru |  Saint Kitts ja Nevis |  Uruguay |  Venezuela |
| 2012 |  Meksiko |  Nicaragua |  Ecuador |  Argentiina |  Bahama |  Chile |  Brasilia |  Kuuba |  Dominikaaninen tasavalta |  El Salvador |
| 2013 |  Meksiko |  Nicaragua |  Ecuador |  Bolivia |  Kolumbia |  Haiti |  Brasilia |  Kuuba |  Dominikaaninen tasavalta |  El Salvador |
| 2014 |  Antigua ja Barbuda |  Guatemala |  Panama |  Bolivia |  Kolumbia |  Haiti |  Brasilia |  Kuuba |  Dominikaaninen tasavalta |  El Salvador |
| 2015 |  Antigua ja Barbuda |  Guatemala |  Panama |  Bolivia |  Kolumbia |  Haiti |  Brasilia |  Argentiina |  Honduras |  Trinidad ja Tobago |
| 2016 |  Antigua ja Barbuda |  Guatemala |  Panama |  Chile |  Guyana |  Peru |  Brasilia |  Argentiina |  Honduras |  Trinidad ja Tobago |
| 2017 |  |  |  |  Chile |  Guyana |  Peru |  Brasilia |  Argentiina |  Honduras |  Trinidad ja Tobago |
| 2018 |  |  |  |  Chile |  Guyana |  Peru |  |  |  |  |
Molotšnyi

| Molotšnyi Молочный |
| --- | --- |
 Murmanskin alue Venäjällä, alla taajaman sijainti alueella.
 Molotšnyi
 Koordinaatit: 68°51′19″N, 33°1′4″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Piiri:  Kuolan piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunkimainen taajama
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunkikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,78 km²
Väkiluku (2010):  5 200
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Molotšnyi (ven. Моло́чный) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kuolajoen alajuoksulla kolme kilometriä Kuolan kaupungista etelään. Taajamassa ja kunnassa on 5 200 asukasta (vuonna 2010).
Maantiede ja asutus

Molotšnyin kunnan pinta-ala on 33,78 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja lännessä Kuolan piirin Kildinstroin, lännessä Murmašin ja pohjoisessa Kuolan kuntiin. Pinta-alasta 37,3 % on maatalousmaata, 27,9 % asuinaluetta ja 27,0 % metsää.
Taajaman lisäksi kuntaan kuuluu Vyhodnoin rautatieasema, jossa vuonna 2009 oli 60 asukasta.
Historia

Molotšnyi on saanut alkunsa vuonna 1935, jolloin Arktikan maatila siirrettiin Salavarakan tunturien luokse neljän kilometrin päähän Kuolasta. 1970-luvulla perustettiin kaksi suurkanalaa sekä maatalouden palveluyritys, ja vuonna 1979 paikkakunta sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.
Liikenne, talous ja palvelut

Molotšnyin ohi kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18 sekä Muurmannin rata, jolla on Vyhodnoin asema. Taajamasta on linja-autoyhteydet Kuolaan ja Murmanskiin. Vyhodnoin asemalla ei ole matkustajaliikennettä.
Paikallisista elinkeinoista tärkein on maatalous. Murmanskin suurkanalan lisäksi kunnassa toimii maatalouden palveluyritys Murmanskselhozhimija, kaksi yksityistilaa sekä pienimuotoista elintarvike-, puunjalostus- ja rakennustarviketeollisuutta. Snežnajan ja Arktikan suurkanalat ovat lopettaneet toimintansa. Yli puolet työvoimasta käy töissä Murmanskissa.
Palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja pieni poliklinikka. Kunnan koillisosaan suunnitellaan laskettelukeskusta.
Aiheesta muualla

Molotšnyin kunnan sivusto (venäjäksi)
Molotšnyin kunta Kuolan piirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Molotšnyin kunta Murmanskin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kaupunkikunnat:

Kuola (hallinnollinen keskus) – Kildinstroi – Molotšnyi – Murmaši – Tumannyi – Ylä-Tuuloma (Verhnetulomski)
Maalaiskunnat:
 Mežduretšje – Pušnoi  – Teriberka – Tuuloma (Tuloma) – Uura (Ura-Guba)
Motti (täsmennyssivu)

Motti voi tarkoittaa:
motti, saarrettu vihollisjoukko
motti, halkojen tilavuuden määrittelyyn käytetty mittayksikkö
Motti, VR:n moottorivaunu, alkuperäinen kalustosarjatunnus 'Mot'
Motti, Jussi Hakulisen musiikkikappale
Motti-Uistin, uistinvalmistaja
Motti, Helsingin Taka-Töölössä vuodesta 1941 toiminut ravintola
Henkilöt:
Conan Antonio Motti, kuvitteellinen hahmo Star Wars -maailmassa
Jatu Motti, Happoradio-yhtyeen basisti
Motti-Matti, eversti Matti Aarnion lempinimi
Motti Mizrachi, israelilainen artisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Motti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mäntykukkakasvit

| Mäntykukkakasvit |
| --- | --- |
 Kangasmäntykukka (Monotropa hypopitys, syn. Hypopitys monotropa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Ericales
Heimo::  Mäntykukkakasvit Monotropaceae  Nutt.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäntykukkakasvit (Monotropaceae) on aiemmin omaksi kasviheimokseen luettu kasviryhmä, joka on nykyisin yksi kanervakasvien (Ericaceae) heimon alaheimoista. Mäntykukkakasveihin kuului maailmanlaajuisesti 12 sukua, joissa oli noin 30 lajia.
Mäntykukkakasvit ovat lehtivihreättömiä saprofyyttejä. Ne ovat tavallisesti vaaleita, keltaisia tai ruskehtavia tai joskus jopa punavalkoraitaisia. Lajien kukissa on kahdesta kuuteen erillistä verholehteä ja kolmesta kuuteen terälehteä, jotka ovat joskus yhteen kasvaneita. Lisäksi kukissa on kuudesta kahteentoista hedettä sekä emissä kehänpäällinen sikiäin. Lajien hedelmänä on kota.
Motti (tilavuusmitta)

Motti on kuutiometri pinottuja halkoja
Motti (ransk. stère, engl. stere) on alku­peräiseen metrijärjestelmään sisältynyt halkojen mittauksessa käytetty tilavuusyksikkö, suuruudeltaan yksi kuutiometri. Sitä käytetään yleensä mitattaessa suuria määriä polttopuuta tai muuta sahattua puuta, kun taas sahaamatonta puuta mitataan kuutiometreinä. Nykyiseen kansain­väliseen yksikkö­järjestelmään eli SI-järjestelmään motti ei kuulu.
Yksikön kansain­välinen nimi stere (ranskaksi stère) johtuu kreikan kielen sanasta στερεός (stereos), joka merkitsee kiinteätä.  Yksikkö otettiin käyttöön Ranskassa vuonna 1793 aikaisemman corde-nimisen yksikön metri­järjestelmän mukaisena vastineena. Yksikön suomen­kielinen nimi johtuu ruotsin sanasta mått, joka merkitsee mittaa.
Hollannissa käytetään motin (stere) ohella myös yksikköä kuub, joka on lyhenne sanoista kubieke meter, kuutiometri. Kuub ja stere eroavat kuitenkin toisistaan sikäli, että kuub on täysi kuutio­metri puuta, kun taas stere merkitsee kuutio­metrin suuruista halko­pinoa. Tällainen motti sisältää aina hieman vähemmän kuin kuutio­metrin verran puuta, koska halkojen väliin jää aina jonkin verran tyhjää tilaa, joka lasketaan mukaan mitattaessa puuta motteina (stereinä), mutta ei mitattaessa sitä kuubeina. Täten motti merkitsee siis pinokuutiometriä, kuub sen sijaan kiintokuutiometriä.
Motu Iti (Pääsiäissaari)

Motu Iti
Motu Nui (kauimmainen), Motu Iti (keskimmäinen) ja Motu Kao Kao (terävä huippu) Pääsiäissaaren rannalta nähtynä
| --- | --- |
Sijainti:  27°11′44″S, 109°26′59″W, Pääsiäissaari Isla de Pascua Valparaíso Chile
Pinta-ala:  0,01 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Motu Iti on Chilelle kuuluva saari Pääsiäissaaren vieressä, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee vain 20 metriä viereisestä Motu Nuin saaresta. Motu itin pinta-ala on 0,0015 km2. Saaren nimi tarkoittaa paikallisella kielellä "pientä saarta". Motu Itin vierellä sijaitsee myös Motu Nuin saari, jonka nimi tarkoittaa "isoa saarta". Motu Itillä ei ole ihmisasutusta. Se on osa Valparaíson aluetta.
Morden (Manitoba)

| Morden |
| --- | --- |
 Logo
 Morden
 Koordinaatit: 49°11′31″N, 98°6′2″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Manitoba
Perustettu:  1882
Kyläksi:  1895
Kaupungiksi:  1903 (town)
Hallinto:  
 – Pormestari:  Doug Wilson
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,39 km²
Väkiluku (2006):  6 571
 – Väestötiheys:  401,0 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6
 – Kesäaika:  UTC-5
Postinumero:  R6M xxx
Suuntanumero(t):  204
Motto::  See History Unfold
 
 Malline:ULR 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Morden on 6 571 asukkaan (2006) kaupunki Manitoban provinssin eteläosassa, Kanadassa. Kaupunki sijaitsee noin 15 kilometriä länteen Winklerin kaupungista ja noin 21 kilometriä pohjoiseen Yhdysvaltain rajalta. Manitoba Highway 3 kulkee kaupungin läpi. Muusikko Loreena McKennitt on kotoisin Mordenista.
Kaupungissa järjestetään vuosittain suosittu maissi- ja omenafestivaali (engl. Corn & Apple Festival).
Historia

Varhaisella liitukaudella alueella sijaitsi Colorado Sea -meri, joka ulottui nykyiseltä Meksikonlahdelta aina Manitoban eteläosiin saakka. Viimeisen jääkauden päättymisen aikaan alue oli jälleen veden alla, kun Agassiz-jääjärvi peitti suuria alueita Manitobasta, Ontariosta, Pohjois-Dakotasta ja Minnesotasta. Jääjärvi jätti jälkeensä erittäin runsasravinteisen maaperän, jossa kasvoi runsaasti marjatuomipihlajaa, luumuja, muita marjoja ja yrttejä sekä pensaita. Huomattavasti myöhemmin alueella asui kummunrakentajien kulttuuri, joka viljeli maissia, kesäkurpitsaa, kurpitsaa, papuja ja tupakkaa.
Kummunrakentajien jälkeen alueelle asettuivat chippewat, creet ja assiniboinet, jotka asuttivat aluetta eurooppalaisten saapumiseen saakka. Tiettävästi ensimmäiset eurooppalaiset alueella olivat vuonna 1738 alueen läpi kulkenut tutkimusmatkailija Pierre La Vérendrye perheineen sekä viisikymmentä muuta seuralaista. Vuonna 1802 yksi North West Companyn perustajista Alexander Henry rakennutti turkiskauppa-aseman 3–4 kilometriä lounaiseen nykyisesta Mordenista. Pinancewaywiningin asema oli yksi etappi siirtolaisille, jotka kulkivat härkävankkureilla Yhdysvalloista Redjoen rantaa pitkin Red River Colonyyn. Aseman perustaminen toi alueelle myös runsaasti siirtolaisia, joista ensimmäisenä saapuivat métisit, jotka asuttivat Mordenin länsipuolella sijaitsevia alueita vuosikymmeniä. Myöhemmin saapuivat mennoniitat, jotka asettuivat Mordenin ja Redjoen väliselle alueelle. He viljelivät pääasiassa vehnää, kauraa, perunaa, vesimelonia ja erilaisia kukkakasveja.
Vuonna 1874 nykyisen kaupungin paikalle asettui Ontariosta kotoisin ollut Alvey Morden, joka toi tullessaan perheensä. Nopein ja helpoin reitti olisi kulkenut Yhdysvaltain kautta, mutta Morden perheineen oli Brittiläinen lojalisti eikä uskaltanut matkustaa tätä reittiä. Morden perheineen kulki hitaamapaa ja hankalampaa Dawson Routen reittiä pitkin. Heidän ainoa naapurinsa Mordenissa oli George Cram, joka oli perustanut oman maatilansa noin 2,5 kilometriä pohjoiseen. Kaupunki sai varsinaisen alkunsa vuonna 1882, kun Canadian Pacific Railway rakensi rautatien nykyisen Mordenin keskustaan. Kaupungin läpi virtaavasta Cheval Creekistä (nykyisin Dead Horse Creek) höyryveturit saivat vesitäydennystä, ja tämän vuoksi kaupunki nimettiin Chevaliksi. Nimi vaihdettiin muutamaa kuukautta myöhemmin Mordeniksi kaupungin ensimmäisen asukkaan mukaan. Rautatien rakentaminen sai kaupungin väkiluvun erittäin nopeaan kasvuun. 1900-luvun alussa läheiset Mountain Cityn ja Nelsonvillen kaupungit lähes autioituivat asukkaiden ja liikeyritysten muuttaessa Mordeniin. He jopa siirsivät mukanaan suurimman osan rakennuksista.
Morden virallistettiin kyläksi 1. toukokuuta 1895 ja sen ensimmäiseksi pormestariksi valittiin H. P. Hansen. Vuonna 1903 Mordenissa oli jo 1 500 asukasta ja se sai kaupunkioikeudet. Kaupungin väkiluku laski jonkin verran seuraavina vuosina, kun osa alkuperäisistä pioneereista muutti kauemmas länteen ja pohjoiseen. Vuonna 1914 kaupungin väkiluku oli enää 1 100 asukasta. Kaupungin väkiluku ei palautunut ennalleen ennen kuin ensimmäinen maailmansota oli päättynyt.
Luettelo televisiosarjan Power Rangers Lightspeed Rescue jaksoista

| Power Rangers Lightspeed Rescue |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Verkko:  Fox Kids
Esitetty:  12. helmikuuta 2000 – 18. marraskuuta 2000
Jaksoja:  40
Edeltäjä:  Power Rangers Lost Galaxy
Seuraaja:  Power Rangers Time Force
Luettelo 8. Power Rangers -tuotantokauden Power Rangers Lightspeed Rescuen jaksoista. Sarjassa hyödynnettiin japanilaisen 23. Super Sentai -sarjan Kyuukyuu Sentai GoGoFiven lavaste-, asu- ja kuvamateriaalia. Sarja esitettiin Yhdysvalloissa 12. helmikuuta 2000 – 18. marraskuuta 2000. Kausi on julkaistu myös DVD:llä Saksassa 11. toukokuuta 2012. Saksalaisilta levyiltä kaikki 40 jaksoa löytyvät viideltä eri DVD-levyltä.
Aiheesta muualla

Power Rangers Lightspeed Rescue IMDb:ssä.
Power Rangers Lightspeed Rescue (Arkistoitu – Internet Archive) RangerCentral.comissa
Power Rangers
| --- | --- |
Luojat:  Jack Olesker • Haim Saban
TV-sarjat:  Mighty Morphin • Alien Rangers • Zeo • Turbo • In Space • Lost Galaxy • Lightspeed Rescue • Time Force • Wild Force • Ninja Storm • Dino Thunder • Space Patrol Delta • Mystic Force • Operation Overdrive • Jungle Fury • RPM • Samurai & Super Samurai • Megaforce
Elokuvat:  Power Rangers (1995) • Power Rangers turbovaihteella • Power Rangers (2017)
Videopelit:  Mighty Morphin Power Rangers • The Movie • Fighting Edition • Battle Racers • Zeo Versus The Machine Empire • Lightspeed Rescue • Time Force • Wild Force • Ninja Storm • Dino Thunder • SPD • Super Legends • Samurai • Super Samurai • Megaforce • Mighty Morphin Power Rangers: Mega Battle
Albumit:  A Rock Adventure • Original Soundtrack Album • Original Motion Picture Score • Original Motion Picture Soundtrack • Songs from the TV Series
Rangerien tittelit:  Punainen • Keltainen • Sininen • Musta • Vaaleanpunainen • Vihreä • Valkoinen
Mäntykustannus

| Mäntykustannus Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Matti Kaarlejärvi
Kotipaikka:  Ranua
Kotisivu:  Mäntykustannus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mäntykustannus on pohjoissuomalainen pienkustantamo. Kustantamo on erikoistunut Lappiin ja pohjoisuuteen. Yhtiön toimitusjohtaja on Matti Kaarlejärvi.
Kustantamon julkaisemia kirjailijoita

Päivi Alasalmi
Tytti Isohookana-Asunmaa
Osmo Pekonen
Bengt Pohjanen
Niilo Rauhala
Auli Särkiö