stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuhkatöyhtömonarkki

| Tuhkatöyhtömonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sieppomonarkit Stenostiridae
Suku::  Töyhtömonarkit Elminia
Laji::  albicauda
Kaksiosainen nimi
 Elminia albicauda  Barboza du Bocage, 1877 
Katso myös
   Tuhkatöyhtömonarkki Wikispeciesissä   Tuhkatöyhtömonarkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tuhkatöyhtömonarkki (Elminia albicauda) eli aiemmalta nimeltään ugandantöyhtömonarkki on sieppomonarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tuhkatöyhtömonarkkia tavataan Angolassa, Burundissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Malawissa, Mosambikissa, Ruandassa, Tansaniassa, Ugandassa ja Sambiassa. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Torsnesin kirkko

| Torsnesin kirkko Torsnes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2005.
Sijainti:  Fredrikstad, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1860
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  230
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Torsnesin kirkko (norj. Torsnes kirke) on Fredrikstadin kunnassa Østfoldin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1860.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torsnesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tuhkavirtaorneero

| Tuhkavirtaorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Vesiorneerot Cinclodes
Laji::  patagonicus
Kaksiosainen nimi
 Cinclodes patagonicus  (Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Tuhkavirtaorneero Wikispeciesissä   Tuhkavirtaorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tuhkavirtaorneero, aikaisemmalta nimeltään mustavirtalintu (Cinclodes patagonicus) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tuhkavirtaorneeroa tavataan Argentiinassa ja Chilessä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Turek

| Turek |
| --- | --- |
 Vanha kaupungintalo, nyt kaupunginmuseo
 lippu:  vaakuna
 Turek
 Koordinaatit: 52°00′50″N, 18°30′04″E 
Valtio:   Puola
Voivodikunta:  Iso-Puola
Kaupunkioikeudet:  1341
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Romuald Antosik
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,2 km²
Korkeus:  113 m
Väkiluku (2019)  (arvio):  26 833
 – Väestötiheys:  1 656,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  62-700
Suuntanumero(t):  +48 63
 
 www.miastoturek.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turek on kaupunki Ison-Puolan  voivodikunnassa Länsi-Puolassa. Se sijaitsee 125 kilometriä Poznańista itään. Kaupungissa asui vuoden 2019 arvion mukaan 26 833 asukasta. Turek on tärkeä maitoteollisuuden keskus.
Ystävyyskaupungit

Wiesmoor (2002)
Dunaivtsi (2005)
Türkler (2005)
Rovinari (2008)
Uniejów (2009)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turek Wikimedia Commonsissa
Törökit

| Törökit |
| --- | --- |
 Amerikantörökki (Beckmannia syzigachne)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Törökit Beckmannia  Host
Katso myös
   Törökit Wikispeciesissä   Törökit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Törökit (Beckmannia) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu vain kaksi lajia: amerikantörökki (Beckmannia syzigachne) ja idäntörökki (Beckmannia eruciformis).
Kumpaakin suvun lajeista on tavattu Suomessa, mutta suuri osa havainnoista on yli 50 vuoden takaa. Uusimmat havainnot amerikantörökistä ovat 1990-luvulta ja idäntörökistä 1950-luvulta.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Törökit (Beckmannia)
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Beckmannia
ITIS: Beckmannia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Beckmannia (englanniksi)
Flora of China: Beckmannia (englanniksi)
Tyrmäystipat

Tyrmäystipat on yhteisnimitys lamauttaville aineille, joita lisätään esimerkiksi alkoholijuomaan. Niitä käytetään muun muassa raiskauksen, muun seksuaalisen hyväksikäytön tai ryöstön apuvälineenäselvennä. Tyrmäystipan vaikutus on useimmiten huumaava ja sekaannuttava, joskus jopa tainnuttava. Tyrmäystippoina käytetään muun muassa erilaisia lääke- ja huumausaineita, kuten flunitratsepaamia, gammahydroksivoihappoa ja tetrytsoliinia.
Huumaaminen on rangaistavaa, vaikka tapaukseen ei liittyisi muuta rikosta. Poliisin tietoon tyrmäystippatapauksia tulee arvioiduista tapauksista vain pieni osa. Tapausten selvittäminen on ongelmallista, koska tyrmäämistarkoituksessa käytetyt aineet poistuvat verestä nopeasti. Osa poliisin tietoon tulleista harvoista tyrmäystippaepäilyistä on osoittautunut voimakkaaksi humalaksi ilman muita tekijöitä.
Käyttötapa

Tyrmäystippoja lisätään useimmiten vartioimatta jätettyyn alkoholijuomaan. Palattuaan esimerkiksi vessakäynniltä tai tupakoimasta juoman omistaja nauttii juomansa ja humaltuu epätavallisen nopeasti. Tyrmäystipat voivat aineesta riippuen aiheuttaa tajunnan menetystä, verenpaineen laskua ja oksentelua.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Tyrmäystipat vaiettu ongelma – uhrit ilmoittavat asiasta harvoin poliisille Yle 14.8.2015.
Tyrmäystipat – urbaani legenda vai hengenvaara? MTV3 16.6.2010.
Colombian Devil's Breath: dokumentti skopolamiinin käytöstä tyrmäysaseena (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaarallisten tyrmäystippojen saatavuutta tiukennettava Yle 15.10.2002
Tulipesä

Tulipesä höyryveturin höyrykattilakuvan oikeassa reunassa merkitty kirjaimilla "FB" (engl. Firebox).
Tulipesä voi tarkoittaa seuraavia asioita:
tulipesä (höyrykattila), polttoaineen polttamiseen käytettävä alue höyryveturissa tai muussa höyryä kehittävässä laitteessa
tulipesä, takassa, hellassa, uunissa, kiukaassa tai vastaavassa polttolaitteessa oleva alue, jossa palaminen tapahtuu.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tulipesä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tulenväki

Tulenväki on tulen haltijoiden väki suomalaisessa mytologiassa. Tulenväki elää tulessa ja tekee tulen ominaisuudet. Tuli siis polttaa ja liikkuu, koska tulen haltijat polttavat ja liikkuvat. Palovamma johtuu tulenväen vihasta, ja palovammoja jopa kutsutaan tulenvihoiksi.
Tulenvihan hoitoon käytetään muun muassa vettä tai lunta, jotka sisältävät veden väkeä, joka karkottaa tulenväen. Tulenväkeä voidaan myös loitsussa vaatia parantamaan aiheuttamansa vahingot. Usein lausuttiin tulen syntysanat, joiden mukaan jokin jumalainen olento on iskenyt ensimmäisen tulen taivaassa.
Tulenväkeä saatettiin käyttää muiden haltijoiden aiheuttamien vihojen parantamiseen siten, että ne aiheuttanut väki peloteltiin pois tulenväen avulla. Tulenväkeä oli erityisesti saunassa, jossa parannettavia usein hoidettiin.
Tulenväkeen ilmeisesti kuuluvat miespuolinen henkiolento Panu ja naispuoliset panuttaret. Erään panuttaren nimeksi mainitaan Munnu. Munnua käsketään loitsussa tuomaan Pohjolasta jäätä tulenvihojen hoitoon.
Ilmeisesti jotkut kokivat olevansa tulenväen sukua. Kun eräältä raivon vallassa parantavalta noidalta eli intomieheltä kysyttiin, miten hän voi paljain käsin nostaa kuuman kiven kiukaalta, hän vastasi: "Tuli ei polta tuttuansa".
Tulen väen ottaminen

Erään lappalaiselta opituksi sanotun perinteen mukaan tulenväkeä saattoi ottaa mukaansa, jos otti kolmesta metsäpalon polttamasta juurakosta puukon kärjellä tuhkaa puhtaaseen riepuun. Sitten kuului loitsia:
Onko poikaa panulla,

Mielismiestä tulosella

Miehen ainoan avuksi,

Yksinäisen ympärille...
Sitten uhrataan kolme tippaa verta. Kun sitä riepua kantaa mukanaan punaisella nauhalla sidottuna, niin tulenväki tulee mukana. Ennen erityisiä tapauksia, jolloin tulenväen apua tarvitaan, näkee tulenväen läsnäolon salamoinnin tapaisena. (SKVR:XII1 3711, Pukkila, 1888)
Tulet aina olemaan

| Tulet aina olemaan Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2009
 Tuottaja(t): Pasi Heikkilä
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music
Katri Helenan muut julkaisut
| Hiljaisuudessa 2006 | Tulet aina olemaan 2009 | Valon maa 2011 |
Tulet aina olemaan on Katri Helenan albumi, joka julkaistiin vuonna 2009. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

Salaisuus – 3.44
Hei laulaja – 4.01
Tulet aina olemaan – 3.15
Laiva – 4.12
Helmet taivaan – 3.00
On täysikuu – 3.14
Jos rakastan vähän – 3.24
Soitan kitaraasi – 3.56
Se on niin väärin – 3.32
Elämänretki – 4.23
Tulipatsas

| Tulipatsas> A Column of Fire |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Ken Follett
Kieli:  englanti
Genre:  historiallinen romaani
Julkaistu:  2017
Suomennos
Suomentaja:  Hilkka ja Tuukka Pekkanen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2017
Sivumäärä:  832
ISBN:  978-951-0-42103-1

Edeltävä:  Maailma vailla loppua
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Tulipatsas (A Column of Fire) on Ken Follettin kirjoittama vuonna 2017 ilmestynyt historiallinen romaani. Kirja on itsenäinen jatko-osa Maailma vailla loppua ja Taivaan pilarit -kirjoille ja sijoittuu edeltäjiensä tavoin kuvitteelliseen Kingsbridgen kaupunkiin. Kirja sijoittuu 1500-luvulle ja kertoo katolisten ja protestanttien välisestä kamppailusta Englannissa.
Tulette

| Tulette |
| --- | --- |
 vaakuna
 Tulette
 Koordinaatit: 44°17′14″N, 4°55′54″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Drôme
Arrondissementti:  Nyons
Kantoni:  Grignan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Marcelle Berget
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,54 km²
Väkiluku (2015):  1 944
 – Väestötiheys:  79,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tulette [ty'lɛt] on Ranskan kunta Auvergne-Rhône-Alpesin alueella Drômen departementissa. Vuoden 2014 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 1 944. Se kuuluu departementissaan Grignanin kantoniin Nyonsin arrondissementissa.
Tulette sijaitsee Drômen departementin etelärajalla 17 kilometriä Saint-Paul-Trois-Châteaux’sta itään ja 25 km Orangesta koilliseen. Nyonsiin on matkaa 24, Montélimariin 37 ja Avignoniin 55 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tulette Wikimedia Commonsissa
Kunnan sivusto (ranskaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Tulette
Käännös suomeksi
Torsgatan

Torsgatania pohjoiseen päin Barnhusbronilta. Vasemmalla rautatie ja taustalla Bonnierhuset. Oranssi rakennus on Ferdinand Bobergin suunnittelema vuonna 1906 valmistunut kaasu- ja vesilaitoksen pääkonttori.
Torsgatan on Tukholman Vasastadenissa ja Norrmalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu Norra Bantorgetilta Norra Stationsgatanille.
Kuvia

Lilla Bantorget Torsgatanin alussa.
Liikenneonnettomuus Torsgatanilla vuonna 1956. Taustalla Sabbatsbergin kaasukello. Se purettiin 1970.
Torsgatanin ja Odengatanin risteys.
Torsgatanin lopussa on kaksi pilvenpiirtäjää, 125-metrinen Innovationen ja 110-metrinen Helix. Niiden yhteisnimitys on Norra tornen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Torsgatan Wikimedia Commonsissa
Ukonvaaja (elokuva)

| Ukonvaaja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tuukka Tähti
Käsikirjoittaja:  Jenna Ruisaho Tuukka Tähti Mika Viitanen A.W. Yrjänä
Tuottaja:  Jenna Ruisaho
Kuvaaja:  Mika Viitanen
Leikkaaja:  Jenna Ruisaho
Pääosat:  A.W. Yrjänä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Helomedia
Ensi-ilta:  2016
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ukonvaaja on Tuukka Tähden ohjaama suomalainen joukkorahoituksen avulla tehty dokumenttielokuva vuodelta 2016.
Elokuvan aiheena on suomenusko. Elokuvan kertojana toimii muusikko ja kirjailija A.W. Yrjänä.
Tšerskin lentoasema

Tšerskin lentoasema on pieni lentoasema Sahan tasavallan koillisosassa Nižnekolymskin piirissä kilometri Tšerskin taajamasta etelään. Tšerskin lentoasema palvelee pääasiassa pieniä rahtikoneita.
Tuhkelot

| Tuhkelot |
| --- | --- |
 Nuijakuukunen (Lycoperdon excipuliforme)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Lycoperdaceae
Suku::  Tuhkelot Lycoperdon  Pers.
Katso myös
   Tuhkelot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuhkelot (savusienet) (Lycoperdon) on kupusienten suku. Ne ovat valkoisia tai vaaleita nuijan tai pallon muotoisia lahottajasieniä, joiden itiöt kehittyvät sienen sisällä. Molekyylibiologiset tutkimukset ovat osoittaneet niiden kuuluvat Agaricales-lahkoon. Tuhkeloiden suku sisältää joitakin lajeja, jotka aiemmin luokiteltiin kuukusten sukuun (Calvatia).
Tuhkelot ovat nuorena syötäviä, jolloin itiöemän malto on vielä vaaleaa, mutta itiöiden kypsyttyä malto tummuu eikä sieni enää sovellu ruuaksi. Tuhkelot voivat sisältää myös ureaa eivätkä siksi sovellu ruuaksi munuaisongelmaisille.
Suomenkielisen nimensä tuhkelot ovat saaneet kypsistä tummista itiöistä, jotka pöllähtävät kuin tuhka, kun vanhan sienen päälle astuu. Tieteellinen nimi Lycoperdon on käännetty ranskasta vesse-de-loup ja tarkoittaa sudenpierua (lykos = susi + perdesthai = pieraista).
Tuhkeloiden näköisiä kupusieniä ovat esimerkiksi maamunien (Bovista) tai mukulakuukusten (Scleroderma) sienisukujen lajit.
Lajeja

Känsätuhkelo
Nuijakuukunen
Ukonkuukunen
Ryhmätuhkelo
Kenttätuhkelo
Hakamaatuhkelo
Nurmituhkelo
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Tuhkelot (Lycoperdon) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tuhkatiirat

| Tuhkatiirat |
| --- | --- |
 Tuhkatiira (Procelsterna cerulea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Alaheimo::  Tiirat Sterninae
Suku::  Tuhkatiirat Procelsterna  Lafresnaye, 1842
Katso myös
   Tuhkatiirat Wikispeciesissä   Tuhkatiirat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuhkatiirat (Procelsterna) on tiirojen heimoon kuuluva rantalintusuku. Tuhkatiirojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia. Joissain lähteissä suvun lajimäärä poikkeaa edellä mainitusta.
Tuhkatiiroihin kuuluvia lajeja

Tuhkatiira (Procelsterna cerulea)
Vaaleatuhkatiira (Procelsterna albivitta)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Procelsterna (englanniksi)
Torslandan piiri

| Torslandan piiri |
| --- | --- |
 Torslandan kirkko
 fiTorslandan piiri 
 57°43′30″N, 11°46′08″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Bohuslän
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Kunta:  Göteborgin kunta
Piirikoodi:  109002
Väestö
Väkiluku (2022):  18 039 
Torslandan piiri (ruots. Torslanda distrikt) sijaitsee Göteborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 18 039  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Göteborgin kunnan piirit
Tropicana Hotel & Casino

Tropicana Hotel & Casino
Tropicana Hotel & Casino on hotelli-kasino Las Vegas Stripin varrella Paradisessa Nevadassa. Hotellia pyörittää Tropicana Entertainment LCC. Hotellissa on 22 kerrosta, 1 876 huonetta, ja hotellialueeseen kuuluu 5 667 m²:n laajuinen kasino. Nimensä mukaisesti Tropicana Hotel & Casinon teema on tropiikki.
Historia

Tropicanan ensimmäinen hotellitorni, Paradise Tower, valmistui vuonna 1957, ja siinä on 21 kerrosta. 22-kerroksinen Island Tower valmistui vuonna 1986. Tropicana suljetaan 2. huhtikuuta 2024 purkamista varten vuoden 2024 lopussa, mikä tekee tilaa Las Vegasin uudelle baseball-stadionille.
Suunniteltu laajennus

2. marraskuuta 2006 Tropicana Entertainment LCC ilmoitti julkisesti kahden miljardin dollarin korjauksista Las Vegasin Tropicanassa. Korjausten oli tarkoitus valmistua vuonna 2010. Uudistetussa hotellissa olisi ollut 9 290 m²:n kokoinen kasino, viisi hotellitornia ja niissä yhteensä 10 000 huonetta, 18 580 m²:n laajuinen kauppakatu sekä 20 ravintolaa ja loungea. Vuonna 2008 laajennussuunnitelmat jouduttiin kuitenkin pistämään jäihin kansainvälisen finanssikriisin seurauksena.
Aiheesta muualla

Tropicanan Web-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Käännös suomeksi
Tōkyō Babylon
Aiheesta muualla

Tōkyō Babylon   Anime News Networkissa (englanniksi)
Tōkyō Babylon Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The English School

The English School, Kaj Salenius 1952.
The English School eli Englantilainen koulu on Helsingin Meilahdessa osoitteessa Mäntytie 14 (esikoulu, luokat 1–6) ja Pitäjänmäellä osoitteessa Valimotie 17–19 (luokat 7–9, lukio) toimiva yksityiskoulu, jossa opetusta annetaan sekä englanniksi että suomeksi. Koulu perustettiin vuonna 1945. Opetushallitus antoi luvan perustamiseen sillä ehdolla, että opetusta tulee olla myös suomen kielellä. Aluksi lupa saatiin kolmiluokkaiselle alakoululle. Lokakuussa 1945 koulun aloitti 18 oppilasta, ja pysyvän luvan koulu sai vuonna 1946.
Vuosi 1952 oli tärkeä vuosi koulun historiassa: ensimmäiset viisi oppilasta valmistuivat koulusta, ja samoin valmistui uusi koulurakennus nykyiselle paikalleen Mäntytielle. Koulurakennusta laajennettiin vuonna 1975 lisäämällä siihen voimistelu-/juhlasali, kirjasto, kuvaamataidon luokka, laboratorio ja tekstiilityön luokka.
Englantilaisen koulun lukio aloitti vuonna 1995.
Tutkinnot ja niiden suorittaminen > Tutkinnot

Englantilainen koulu noudattaa pääasiassa suomalaista koulujärjestelmää, mutta oppilaat voivat suorittaa seuraavat tutkinnot
ja saada niitä vastaavat todistukset:
Taso 9 - Kansainväliseen ylioppilastutkintoon tähtäävä opintokokonaisuus - International Certificate of Secondary Education (IGCSE).
Taso 12 - Suomalainen ylioppilastutkinto. Tutkinto, jonka lukionsa päättävät tavallisesti suorittavat.
Taso 12 - Koulutettavuusarviointitesti - Scholastic Assessment Test (SAT tai SAT Reasoning test) Ehkä kansainvälisesti kaikkein laajimmin hyväksytty testikokonaisuus, jota käytetään oppilasvalinnoissa. Myös Helsingin kauppakorkeakoulu hyväksyy oppilaita korkeiden SAT-pisteiden nojalla.
Taso 12 - Cambridgen kansainväliset tutkinnot (CIE). Nämä suoritukset tunnustetaan pyrittäessä Ison-Britannian korkeakouluihin (Cambridge mukaan lukien), ne hyväksytään myös Yhdysvalloissa, Kanadassa, Euroopan unionissa, Keski-Idässä, Keski-Aasiassa,  Uudessa Seelannissa, Intiassa, Pakistanissa ja monissa muissa maissa.
Rakenne

Koulu jakautuu seuraaviin osiin:
Rakenne > Esikoulu

5–6-vuotiaat
Suurin osa oppilaista tuntee ainoastaan äidinkielensä, suomen, eikä osaa lainkaan englantia. Kouluun pyrkijät testataan, 
jotta nähtäisiin kuinka valmiita he ovat aloittamaan esikoulun. Noin 20% hyväksytään oppilaiksi. Opetuksessa painotetaan 
erityisesti englannin kieltä.
Rakenne > Luokat 1 - 6

7–12-vuotiaat
Esikoulu ja luokat 1-6 sijaitsevat samoissa tiloissa osoitteessa Mäntytie 14. Hiukan yli puolet oppitunneista pidetään
englanniksi ja loput opetetaan suomeksi.
Rakenne > Luokat 7 - 9

13–15-vuotiaat
Luokat 7-9 ja lukio sijaitsevat osoitteessa Valimotie 17-19. Hiukan yli puolet oppitunneista pidetään englanniksi ja loput opetetaan edelleen suomeksi.
Rakenne > Lukio

Luokkia 7–9 opetetaan Helsingin Valimotiellä sijaitsevissa tiloissa.
Opintomatkat ja kerhot

6. luokan oppilaat tekevät opintomatkan Englantiin. Toinen mainittavampi aktiviteetti on shakkikerho: tässä lajissa koulu 
on ollut Suomen kouluista parhain luokkien 1–9 tasolla vuosina 2010-2013.
Vuonna 2013 Englantilaisen koulun lukio voitti Suomalais-Brittiläisten yhdistysten keskusjärjestön englanninkielisen väittelykilpailun.
Historiaa

Helsingin englantilaisen koulun on perustanut vuonna 1945 yhdysvaltalainen katolinen nunnajärjestö Sisters of the Most Precious Blood, jonka sisaret tulivat Suomeen jo 1939 mutta koulun perustaminen viivästyi sotien takia. Ensimmäisenä lukuvuonna oppilaita oli 16, seuraavana jo 80. Koulu toimi aluksi Eiran Engelinaukiolla, sitten Meilahden Stenbäckinkadulla ja Mäntytiellä. Ensimmäisinä vuosikymmeninä koulu ei pätevöittänyt korkeakouluopintoihin, vaan lukio piti käydä suomen- tai ruotsinkielisissä kouluissa kunnes oma lukio saatiin 1995. Englantilaisella koululla oli jatkomahdollisuutena oma kaksivuotinen sihteeriopisto, joka kuitenkin lakkautettiin 1970-luvun alussa.
Törnävän kirkko

| Törnävän kirkko |
| --- | --- |
 Törnävän kirkko
Sijainti:  Ruukintie 157 60200 Seinäjoki
Seurakunta:  Seinäjoen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1827
Suunnittelija:  Carl Axel Setterberg
Materiaali:  kivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Törnävän kirkko sijaitsee Seinäjoella Törnävän kaupunginosassa.
Kirkko rakennettiin vuonna 1827, mutta se toimi alun perin Östermyran ruutitehtaan ruutimakasiinina. Kun makasiinin toiminta 1850-luvulla päättyi, seurakunta osti rakennuksen tarkoituksenaan kunnostaa se kirkoksi. Kirkko valmistui vuonna 1864 arkkitehti Carl Axel Setterbergin suunnitelmien mukaan. Rakennusmestarina työmaalla oli talollinen Herman Björkqvist vanhempi, joka oli myös kappeliseurakunnan ensimmäinen kirkkoväärti.
Kirkkoa on kunnostettu vuosina 1924 ja 1962.
Suorakaiteen muotoisen pitkäkirkon alttarin takana sijaitsee sakaristo. Päälaivan molemmin puolin on kaksi lyhyttä poikkisakaraa. Satulakattoisen runkohuoneen sisäkatteena on loiva taitekatto.
Kirkossa on Hans Heinrichin rakentamat 21 äänikertaiset ja kaksisormioiset mekaaniset urut vuodelta 1968. Kirkon alttaritauluna on Alexandra Frosterus-Såltinin maalaama Jeesus Getsemanessa vuodelta 1877.
Aiheesta muualla

Ruutimakasiinista kirkoksi Porstuan kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Törnävän kirkko Wikimedia Commonsissa
Törnävän kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Tomb Raider (vuoden 2001 elokuva)

| Tomb Raider> Lara Croft: Tomb Raider |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Simon West
Käsikirjoittaja:  Patrick Massett John Zinman
Perustuu:  Core Designin pelisarjaan Tomb Raider
Tuottaja:  Lawrence Gordon Lloyd Kevin Colin Wilson
Säveltäjä:  Graeme Revell
Kuvaaja:  Peter Menzies Jr.
Leikkaaja:  Dallas Puett Glen Scantlebury Eric Strand Mark Warner Stuart Baird
Pukusuunnittelija:  Lindy Hemming
Pääosat:  Angelina Jolie Jon Voight Noah Taylor Daniel Craig Leslie Phillips
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lawrence Gordon Productions Mutual Film Company Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix Xfinity Streampix
Ensi-ilta:   15. kesäkuuta 2001  13. heinäkuuta 2001
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  115 000 000 dollaria
Tuotto:  274 703 340 dollaria
Seuraaja:  Lara Croft Tomb Raider: Elämän lähde
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lara Croft: Tomb Raider on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Simon Westin ohjaama yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuva perustuu Tomb Raider -pelisarjaan. Pääosassa Lara Croftina on Angelina Jolie. Muissa merkittävissä rooleissa ovat Jon Voight, Daniel Craig, Noah Taylor ja Leslie Phillips.
Elokuva oli kaikkien aikojen eniten tuottanut videopeliin perustuva elokuva (tuotettuaan 273 703 340 dollaria pelkästään elokuvateatterituloilla) vuoteen 2010 asti, jolloin Prince of Persia: The Sands of Time ohitti sen.
Elokuvan jatko-osa Lara Croft Tomb Raider: Elämän lähde sai ensi-iltansa vuonna 2003.