stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olmesartaani
Farmakokinetiikka

Olmesartaanimedoksomiili (OM) ei ole aktiivinen aine, vaan aihiolääke. Se hajoaa kehossa olmesartaaniksi, joka on varsinainen vaikuttava aine. Nieltynä olmesartaanin hyötyosuus on noin 4.5% ja OM:n noin 28%. Siksi vain OM:ää käytetään lääkkeenä. OM:n maksimipitoisuus veressä saavutetaan 1–3 tunnin kuluttua annoksen nielemisestä. OM ei muunnu aineenvaihduntatuotteiksi poistuessaan kehosta.
Aiheesta muualla

PubChem: Olmesartan medoxomil
KEGG: Olmersartan medoxomil
Olmesartaanimedoksomiili
NERVA

Piirros NERVA-ydinrakettimoottorista.
NERVA (engl. Nuclear Engine for Rocket Vehicle Application) oli Nasan ydinlämpörakettien kehityshanke. Se toteutettiin Yhdysvaltain atomienergiakomission ja Nasan yhteistyönä, ja toimintaa hallinnoi Space Nuclear Propulsion Office (SNPO), kunnes projekti keskeytettiin 1972.
NERVA -rakettimoottorin suunnittelu perustui aikaisempaan Kiwi-ydinreaktoriin (alkuperäinen ydinlämpöraketti nimettiin lentotaidottomien kiivien mukaan, sillä sitä ei koskaan käytetty lennossa).
Kiwi B4-A -moottori testipenkissä
Alusta asti ohjelma oli hyvin ongelmallinen. Se oli äärimmäisen kallis, eikä sillä ollut juurikaan yleisön tukea, sillä 1970-luvulla Yhdysvalloissa virisi vastustus kaikelle ydinvoimalle. Ydinpolttoaineen käyttö herätti ympäristöllisiä huolia. Testimoottoreilla ei koskaan saavutettu 40 prosenttia enempää teoreettisesta työntövoimasta, mikä oli paljon vähemmän kuin sen ajan kemiallisilla raketeilla.
Suunnitellut käyttökohteet

1960-luvun alussa Nasa suunnitteli NERVAn käyttämistä RIFTin (Reactor-In-Flight-Test) moottorina 1970-luvun alussa. Toteutuessaan NERVA olisi ollut Saturn V -raketin ylävaihe, joka olisi mahdollistanut Saturnilla tehtävät planeettojen väliset lennot. Nasan Marshall Space Flight Centerillä oli vastuu rakettivaiheen kehittämisestä.
1960-luvun alussa Eugene F. Lally Jet Propulsion Laboratorystä/Caltechistä ehdotti miehitettyjä lentoja Marsiin, joissa käytettäisiin NERVA-moottoria raketin ylävaiheena kustannusten vähentämiseksi ja hyötykuorman maksimoimiseksi. Eräässä suunnitelmassa avaruusalus jaettaisiin matkalla kahtia ja näitä osia pyöritettäisiin sitten kaapeleilla toisiinsa liitettyinä gravitaation simuloimiseksi. Näin voitaisiin suojella lentäjiä painottomuuden aiheuttamalta luukadolta. Pyörivän aluksen keskipisteessä olisi ohjaus -ja navigointijärjestelmät. Sen optinen järjestelmä oli ensimmäisiä, digitaalisen valokuvakameran konstruktioita. Siinä mosaiikkimainen ryhmä valoilmaisimia, tuottaisi digitaalisesti kuvia tähtitaustausta ja planeetoista ohjauksen ja navigoinnin helpottamiseksi.
Myös Werner von Braun ehdotti NERVAa käyttävää miehitettyä lentoa Marsiin, mutta hänen ehdotuksessaan avaruusalus olisi pyörivän donitsin muotoinen.
NERVA-rakettivaiheen tekniset ominaisuudet

Halkaisija: 10,55 m
Pituus: 43,69 m
Kuivamassa: 34 019 kg
Kokonaismassa: 178 321 kg
Työntövoima (tyhjiössä): 867 kN
ISP (tyhjiössä): 825 s (8,09 kN·s/kg)
ISP (meren pinnan tasolla): 380 s (3,73 kN·s/kg)
Ajoaika: 1 200 s
Ajoaine: ydinpolttoaine/LH2
Moottori: 1 Nerva-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nuclear Rockets
Nerva
Nerva NTR
Nerva 2
NERVA 1mlbf
Piirros NERVA-moottorista turbopumpun kanssa.
NERVAn polttoaine-elementin rakenne.
Mäkihypyn maailmancup 2020–2021

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Mäkihypyn maailmancup 2020–2021
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Halvor Egner Granerud |  Nika Križnar |
| Lentomäkicup |  Karl Geiger  Ryōyū Kobayashi | – |
| Keski-Euroopan mäkiviikko |  Kamil Stoch | – |
Raw Air: peruttiin
| Russia Tour Blue Bird | – |  Marita Kramer |
| Maiden välinen cup |  Norja |  Itävalta |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 20 | 14 |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 28 | 22 |
| Joukkuekilpailut | 6+1 | 2+1 |
| Perutut kilpailut | 10 (6 siirretty) | 14 (6 siirretty) |
← 2019–2020 2021–2022 →
Mäkihypyn maailmancup 2020–2021 alkoi 21. marraskuuta 2020 Puolan Wisłassa ja päättyi Slovenian Planicassa 28. maaliskuuta 2021. Miesten kilpailukalenterissa oli 28 henkilökohtaista osakilpailua sekä kuusi joukkuekilpailua, naisilla kilpailuja oli 21 ja kaksi joukkuekilpailua. Lisäksi kauden aikana käytiin yksi sekajoukkuekilpailu.
Osakilpailut > Sekajoukkuekilpailu

| Päivä | Paikkakunta | Mäki | Muuta | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20. helmikuuta 2021 |  Râșnov | Trambulină Valea Cărbunării HS97 |  |  Norja Maren Lundby Daniel-André Tande Silje Opseth Halvor Egner Granerud |  Slovenia Nika Križnar Cene Prevc Ema Klinec Žiga Jelar |  Itävalta Eva Pinkelnig Daniel Tschofenig Daniela Iraschko-Stolz Manuel Fettner |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet

| # | Hyppääjä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | Pist>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Halvor Egner Granerud | 50 | 50 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 50 | 80 | 16 | 22 | 80 | 100 | 8 | 50 | 100 | 100 | 100 | 100 | 36 | 100 | 2 | 0 | 13 | 15 | 1572 |
| 2. |  Markus Eisenbichler | 100 | 100 | 80 | 3 | 50 | 50 | 80 | 45 | 36 | 40 | 0 | 50 | 50 | 32 | 80 | 32 | 60 | 29 | 60 | 18 | 22 | 1 | 80 | 32 | 60 | 1190 |
| 3. |  Kamil Stoch | 4 | 22 | 36 |   |   | 80 | 36 | 80 | 50 | 100 | 100 | 100 | 14 | 24 | 15 | 60 | 4 | 80 | 40 | 11 | 8 | 80 | 0 | 0 | 11 | 955 |
| 4. |  Ryōyū Kobayashi | 4 | 0 | 16 | 22 | 16 | 20 | 15 | 18 | 36 | 36 | 18 | 26 | 36 | 40 | 29 | 36 | 18 | 24 | 20 | 100 | 29 | 100 | 100 | 80 | 80 | 919 |
| 5. |  Robert Johansson | 0 | 40 | 40 | 60 | 80 | 0 | 24 | 0 | 13 | 22 | 45 | 40 | 11 | 60 | 100 | 20 | 24 | 32 | 50 | 29 | 60 | 24 | 36 | 45 | 29 | 884 |
| 6. |  Karl Geiger | 80 | 29 | 32 |   |   |   |   | 100 | 45 | 15 | 60 | 6 | 24 | 6 | 60 | 24 | 8 | 0 | 0 | 8 | 9 | 60 | 80 | 100 | 100 | 846 |
| 7. |  Piotr Żyła | 45 | 80 | 8 |   |   | 45 | 60 | 10 | 60 | 50 | 36 | 60 | 15 |   | 24 | 29 | 80 | 50 | 14 | 32 | 0 | 45 | 26 | 36 | 20 | 825 |
| 8. |  Dawid Kubacki | 24 | 60 | 60 |   |   | 29 | 32 | 16 | 100 | 60 | 16 | 36 | 40 | 16 | 8 | 45 | 26 | 40 | 36 | 24 | 40 | 50 | 0 | 15 | 13 | 786 |
| 9. |  Anže Lanišek | 40 | 0 | 26 | 29 | 14 | 60 | 50 | 29 | 22 | 80 |   | 22 | 16 | 80 | 36 | 26 | 15 | 45 | 29 | 50 | 80 |   | 3 | 5 | 18 | 775 |
| 10. |  Marius Lindvik | 7 | 4 | 0 | 5 | 60 | 26 | 18 | 60 |   |   | 80 | 32 | 45 | 100 | 0 | 40 | 5 | 0 |   | 60 | 50 | 20 | 0 | 0 |   | 612 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset

| # | Hyppääjä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | Pist>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Nika Križnar | 80 | 26 | 45 | 40 | 100 | 80 | 80 | 100 | 60 | 60 | 80 | 60 | 60 | 871 |
| 2. |  Sara Takanashi | 60 | 50 | 36 | 80 | 0 | 100 | 100 | 80 | 100 | 80 | 60 | 80 | 36 | 862 |
| 3. |  Marita Kramer | 100 | 60 | 100 | 100 | 50 | 0 | 50 | 0 | 0 | 100 | 100 | 100 | 100 | 860 |
| 4. |  Silje Opseth | 29 | 16 | 80 | 60 | 32 | 60 | 60 | 60 | 80 | 50 | 40 | 45 | 80 | 692 |
| 5. |  Daniela Iraschko-Stolz | 40 | 36 | 26 | 50 | 40 | 50 | 32 | 50 | 40 | 16 | 50 | 36 | 50 | 516 |
| 6. |  Ema Klinec |   | 80 | 60 | 45 | 80 | 26 | 20 | 45 | 50 | 24 | 13 | 9 | 40 | 492 |
| 7. |  Irina Avvakumova | 8 | 15 | 22 | 24 | 45 | 36 | 45 | 16 | 26 | 26 | 22 | 32 | 32 | 349 |
| 8. |  Maren Lundby | 36 | 45 | 50 | 32 |   | 45 | 45 | 40 | 45 |   |   |   |   | 338 |
| 9. |  Katharina Althaus | 22 | 40 | 29 | 22 | 22 | 32 | 36 |   |   | 29 | 36 | 22 | 26 | 316 |
| 10. |  Chiara Hölzl | 26 | 8 | 24 | 16 | 20 | 7 | 29 | 26 | 16 | 45 | 26 | 20 | 45 | 308 |
Mäkihypyn maailmancup 2016–2017

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Mäkihypyn maailmancup 2016–2017
| Laji | Miehet | Naiset |
Voittaja
| Kokonaiscup |  Stefan Kraft |  Sara Takanashi |
| Keski-Euroopan mäkiviikko |  Kamil Stoch | – |
| Raw Air |  Stefan Kraft | – |
| Lentomäkicup |  Stefan Kraft | – |
| Maiden välinen cup |  Puola |  Japani |
Kilpailut
| Kilpailupaikat | 19 | 10 |
| Henkilökohtaiset kilpailut | 27 | 19 |
| Joukkuekilpailut | 6 | – |
| Perutut kilpailut | 2 (1 siirretty) |  |
← 2015–2016 2017–2018 →
Mäkihypyn maailmancup 2016–2017 alkoi Suomen Kuusamossa 25. marraskuuta 2016 ja päättyi Slovenian Planicassa 26. maaliskuuta 2017.
Miesten kalenterissa oli 28 henkilökohtaista osakilpailua ja viisi joukkuekilpailua, naisilla oli 19 henkilökohtaista kilpailua. Kaudella järjestettiin myös ensimmäistä kertaa Norjan-kiertue, Raw Air.
Osakilpailut > Naiset

|  | Päivä | Paikkakunta | Mäki | Muuta | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2. joulukuuta 2016 |  Lillehammer | Lysgårdsbakken HS100 |  |  Sara Takanashi |  Yūki Itō |  Anna Rupprecht |
| 2 | 3. joulukuuta 2016 |  Lillehammer | Lysgårdsbakken HS100 |  |  Sara Takanashi |  Yūki Itō |  Jacqueline Seifriedsberger |
| 3 | 10. joulukuuta 2016 |  Nižni Tagil | Stork HS97 |  |  Maren Lundby |  Daniela Iraschko-Stolz |  Sara Takanashi |
| 4 | 11. joulukuuta 2016 |  Nižni Tagil | Stork HS97 |  |  Sara Takanashi |  Daniela Iraschko-Stolz |  Jacqueline Seifriedsberger |
| 5 | 7. tammikuuta 2017 |  Oberstdorf | Schattenbergschanze HS137 |  |  Sara Takanashi |  Irina Avvakumova |  Yūki Itō |
| 6 | 8. tammikuuta 2017 |  Oberstdorf | Schattenbergschanze HS137 |  |  Sara Takanashi |  Ema Klinec |  Irina Avvakumova |
| 7 | 14. tammikuuta 2017 |  Sapporo | Miyanomori HS100 |  |  Yūki Itō |  Sara Takanashi |  Maren Lundby |
| 8 | 15. tammikuuta 2017 |  Sapporo | Miyanomori HS100 |  |  Maren Lundby |  Yūki Itō |  Katharina Althaus |
| 9 | 20. tammikuuta 2017 |  Yamagata | Zaō HS106 |  |  Yūki Itō |  Manuela Malsiner |  Irina Avvakumova |
| 10 | 21. tammikuuta 2017 |  Yamagata | Zaō HS106 |  |  Yūki Itō |  Sara Takanashi |  Maren Lundby |
| 11 | 28. tammikuuta 2017 |  Râșnov | Trambulina Valea Cărbunării HS100 |  |  Maren Lundby |  Sara Takanashi |  Yūki Itō |
| 12 | 29. tammikuuta 2017 |  Râșnov | Trambulina Valea Cărbunării HS100 |  |  Sara Takanashi |  Maren Lundby |  Daniela Iraschko-Stolz |
| 13 | 4. helmikuuta 2017 |  Hinzenbach | Aigner-Schanze HS94 |  |  Sara Takanashi |  Katharina Althaus |  Carina Vogt |
| 14 | 5. helmikuuta 2017 |  Hinzenbach | Aigner-Schanze HS94 |  |  Sara Takanashi |  Carina Vogt |  Maren Lundby |
| 15 | 11. helmikuuta 2017 |  Ljubno | Logarska dolina HS95 |  |  Maren Lundby |  Daniela Iraschko-Stolz |  Katharina Althaus |
| 16 | 12. helmikuuta 2017 |  Ljubno | Logarska dolina HS95 |  |  Katharina Althaus |  Carina Vogt |  Svenja Würth |
| 17 | 15. helmikuuta 2017 |  Pyeongchang | Alpensia HS109 |  |  Yūki Itō |  Sara Takanashi |  Ema Klinec |
| 18 | 16. helmikuuta 2017 |  Pyeongchang | Alpensia HS109 |  |  Sara Takanashi |  Yūki Itō |  Maren Lundby |
22. helmikuuta – 5. maaliskuuta 2017 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut Lahdessa.
| 19 | 12. maaliskuuta 2017 |  Oslo | Holmenkollbakken HS134 |  |  Yūki Itō |  Sara Takanashi |  Maren Lundby |
Maailmancupin loppupisteet > Miehet

| # | Hyppääjä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | Pist>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Stefan Kraft | 29 | 50 | 60 | 60 | 32 | 40 | 60 | 100 | 60 | 13 | 6 | 80 | 50 |   | 80 | 100 | 100 | 60 | 60 | 100 | 80 | 100 | 100 | 45 | 100 | 100 | 1665 |
| 2. |  Kamil Stoch | 5 | 9 | 50 | 50 | 100 | 29 | 80 | 80 | 80 | 50 | 100 | 100 | 100 | 100 | 45 | 60 | 29 | 13 | 100 | 60 | 40 | 9 | 45 | 100 | 45 | 45 | 1524 |
| 3. |  Daniel-André Tande | 18 | 80 | 80 | 80 | 50 | 50 | 24 | 50 | 100 | 100 | 5 | 50 | 80 | 36 | 50 | 50 | 50 | 36 | 45 | 40 | 45 | 36 | 26 | 0 | 20 | 0 | 1201 |
| 4. |  Andreas Wellinger | 9 | 11 | 4 | 14 | 26 | 16 | 20 | 16 | 20 | 20 | 0 | 60 | 22 | 80 | 100 | 80 | 80 | 50 | 80 | 80 | 60 | 80 | 60 | 13 | 80 | 80 | 1161 |
| 5. |  Maciej Kot | 45 | 32 | 45 | 45 | 80 | 22 | 16 | 22 | 36 | 40 | 45 | 29 | 45 | 22 | 20 | 13 | 40 | 100 | 50 | 36 | 100 | 24 | 20 | 18 | 22 | 18 | 985 |
| 6. |  Domen Prevc | 100 | 20 | 100 | 100 | 40 | 80 | 100 | 5 | 45 | 6 | 50 | 45 | 60 | 29 | 6 | 45 | 36 | 0 | 11 | 14 | 7 |   | 7 | 32 | 11 | 14 | 963 |
| 7. |  Michael Hayböck | 24 | 26 | 0 | 29 | 24 | 100 | 40 | 60 | 26 |   | 80 | 32 | 16 | 45 | 40 | 36 | 26 | 12 | 3 | 32 | 20 | 16 | 5 | 60 | 40 | 22 | 814 |
| 8. |  Markus Eisenbichler | 36 | 16 | 40 | 36 | 60 | 36 | 45 | 40 | 50 | 2 | 20 | 24 | 9 | 50 | 13 | 32 | 9 | 40 | 29 |   |   | 60 | 50 | 0 | 60 | 50 | 807 |
| 9. |  Peter Prevc | 60 | 36 | 9 | 1 | 29 | 5 | 0 | 26 | 24 | 12 | 8 |   |   | 20 | 29 | 40 | 50 | 100 | 40 | 20 | 50 | 15 | 36 | 40 | 26 | 40 | 716 |
| 10. |  Manuel Fettner | 50 | 60 | 29 | 8 | 40 | 24 | 50 | 45 | 22 | 36 | 22 | 40 | 18 | 14 | 60 | 24 | 3 | 32 | 16 | 18 | 11 | 32 | 24 | 5 | 7 | 13 | 703 |
Maailmancupin loppupisteet > Naiset

| # | Hyppääjä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | Pist>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sara Takanashi | 100 | 100 | 60 | 100 | 100 | 100 | 80 | 50 | 45 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 |   |   | 80 | 100 | 80 | 1455 |
| 2. |  Yūki Itō | 80 | 80 | 50 | 32 | 60 | 50 | 100 | 80 | 100 | 100 | 60 | 50 | 50 | 36 |   |   | 100 | 80 | 100 | 1208 |
| 3. |  Maren Lundby | 9 | 40 | 100 | 50 | 18 | 40 | 60 | 100 | 40 | 60 | 100 | 80 | 32 | 60 | 100 | 50 | 50 | 60 | 60 | 1109 |
| 4. |  Katharina Althaus | 36 | 24 | 32 | 29 | 50 | 26 | 36 | 60 | 18 | 45 | 40 | 45 | 80 | 45 | 60 | 100 |   |   | 50 | 776 |
| 5. |  Carina Vogt | 20 | 22 | 22 | 10 | 45 | 32 | 45 | 45 | 50 | 36 | 50 | 40 | 60 | 80 | 50 | 80 |   |   | 36 | 723 |
| 6. |  Daniela Iraschko-Stolz | 40 | 50 | 80 | 80 | 22 | 45 | 15 | 36 | 26 | 16 | 40 | 60 | 45 | 50 | 80 | 32 |   |   |   | 717 |
| 7. |  Ema Klinec | 26 | 26 | 40 | 36 | 36 | 80 | 50 | 24 | 32 | 40 |   |   |   |   | 45 | 45 | 60 | 50 | 40 | 630 |
| 8. |  Jacqueline Seifriedsberger | 50 | 60 | 45 | 60 | 26 | 0 | 29 | 15 | 0 | 24 | 20 | 24 | 29 | 32 | 40 | 45 |   |   | 45 | 544 |
| 9. |  Irina Avvakumova | 32 | 36 | 29 | 45 | 80 | 60 | 40 | 40 | 60 | 32 | 13 | 36 | 16 | 12 |   |   |   |   |   | 531 |
| 10. |  Svenja Würth | 29 | 18 | 24 | 16 | 20 | 36 | 32 | 29 | 20 | 20 | 45 | 32 | 26 | 29 | 32 | 60 |   |   | 29 | 497 |
No Wyld

| No Wyld> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2010–
Tyylilaji:  hip hop, rock, indie rock
Kotipaikka:  Auckland, Uusi-Seelanti
Jäsenet:  Mo Kheir, laulu   Brandon Black, laulu, koskettimet   Joe Pascoe, kitara
Levy-yhtiö:  Columbia Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
No Wyld on uusiseelantilainen indie rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 2010. Yhtyeessä on kolme jäsentä: Mo Kheir (laulu), Brandon Black (laulu, koskettimet) ja Joe Pascoe (kitara), jotka ovat pysyneet yhtyeessä alusta alkaen. Yhtyeen tyylilajina on hip hop, rock ja indie rock, joissa on myös rap-osioita. Perustamisestaan lähtien No Wyld on herättänyt kiinnostusta kansainvälisissä musiikkiblogeissa, kuten Pigeons and Planes, MTV Iggy ja Casette Couturessa.
Orajärvi (järvi Sodankylässä)

| Orajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sodankylä
Koordinaatit:  67°21′00″N, 26°49′59″E
Laskujoki:  Orajoki (d) 
Järvinumero:  65.817.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  181,5 m
Rantaviiva:  28 km
Pinta-ala:  10,948 km² 
Tilavuus:  0,0485 km³
Keskisyvyys:  4,4 m
Suurin syvyys:  11 m
 fiOrajärvi 
Orajärvi on keskikokoinen järvi, joka sijaitsee samannimisessä kylässä noin 20 kilometriä kaakkoon Sodankylän kirkonkylästä, valtatien 5 varressa välillä Sodankylä-Kemijärvi. Se kuuluu Kemijoen vesistöön. Orajärvi on myös kylä, ja sen alueella on neljä "kylänosaa", Orakylä, Hirviäkuru, Välisuvanto ja Tepsanniemi. Orajärven asukasluku on noin 250 henkilöä.
P-500 Bazalt

P-500 laukaisimia Slava-luokan kannella
P-500 Bazalt (Nato-raportointinimi SS-N-12 Sandbox, GRAU 4K80) on Neuvostoliitossa OKB-52:ssä kehitetty rakettimoottorinen yliäänimeritorjuntaohjus, joka otettiin käyttöön 1975 Kijev-luokassa ja myöhemmin Projekti 651 ja projekti 675 (Nato-raportointinimi Echo II) -ohjussukellusveneissä korvaamaan vanhentuneet SS-N-3:t ja Slava-luokassa.
Ohjuksen massa laukaisussa on noin 5 000 kg, kantomatka on 550 km ja taistelukärki 350 kT ydinase tai 950 kg:n panssarinläpäisevä räjähde. Ohjus käyttää aktiivista tutkahakeutumista lennon loppuvaiheessa ja sille voi tehdä kurssikorjauksia Tupolev Tu-95D:sta ja Kamov Ka-25B:sta tai Kamov Ka-27B:stä käsin.
Nelivarvassiili

| Nelivarvassiili |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Erinaceomorpha
Heimo::  Siilit Erinaceidae
Alaheimo::  Varsinaiset siilit Erinaceinae
Suku::  Atelerix
Laji::  albiventris
Kaksiosainen nimi
 Atelerix albiventris  (Wagner, 1841) 
 Nelivarvassiilin levinneisyysalue
Katso myös
   Nelivarvassiili Wikispeciesissä   Nelivarvassiili Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nelivarvassiili: niin sanotun tavallisen ja albiinon risteymä.
Nelivarvassiili (Atelerix albiventris) on siilien heimoon kuuluva nisäkäslaji, joka elää luonnonvaraisena keskisen Afrikan kuivilla savanni- ja pensasalueilla.
Nelivarvassiilistä on tullut viime vuosina suosittu lemmikkieläin. Se kesyyntyy, kun omistaja seurustelee sen kanssa säännöllisesti. Lemmikkiharrastajat käyttävät lajista nimityksiä ”afrikkalainen kääpiösiili”, ”valkovatsasiili” ja ”pygmisiili”.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin afrikansiili.
Koko ja elintavat

Suomalaisen luonnonvaraisen siilin (Erinaceus europaeus) tapaan nelivarvassiili on yöeläin, joka nukkuu päivisin ja aktivoituu illalla.
Nelivarvassiilit kasvavat noin 15–20 cm:n pituisiksi ja painavat noin 300–550 g. Naaraiden ja urosten koossa tai luonteessa ei ole eroja, mutta yksilöeroja esiintyy. Kääpiösiilit saattavat elää luonnossa jopa yli kahdeksanvuotiaiksi, mutta Suomen Siiliyhdistyksen siilirekisteriin kerättyjen tietojen perusteella suomalaiset lemmikkisiilit elävät keskimäärin 3–5-vuotiaiksi. Erittäin harvinaisissa tapauksissa lemmikkisiili voi saavuttaa 7–8 vuoden iän.
Ravinto

Luonnossa nelivarvassiilit syövät hyönteisten lisäksi esimerkiksi sammakoita, munia, hedelmiä, siemeniä ja raatoja. Lemmikkieläiminä siilien ruokavalioon kuuluvat pääsääntöisesti elävät, kuivatut tai säilötyt hyönteiset, kuten esimerkiksi jauhomadot, erilaiset sirkat, perhostoukat, vahakoisan toukat ja etanat. Vaihtelun vuoksi voi myös antaa esimerkiksi keitettyä vähärasvaista jauhelihaa, hedelmä- ja kasvissoseita tai vaikkapa keitettyä kananmunaa. Pähkinöiden ja siemenien antamista nelivarvassiilille tulisi välttää tai ne tulisi ennen tarjoilua murskata, koska ne voivat vaarallisesti takertua nelivarvassiilin kurkkuun tai hampaisiin. Kissoille tarkoitetut viljattomat kuivaruoat sopivat myös pienissä määrin (pari raksua päivässä) osaksi siilin ruokavaliota ja auttavat pitämään siilin hampaat kunnossa.
Yleisestä uskomuksesta poiketen niin villit kuin lemmikkisiilitkin ovat laktoosi-intolerantteja. Vesi tai laktoositon maitojuoma ovat huomattavasti parempia vaihtoehtoja kuin esimerkiksi tavallinen maito tai piimä.
Nelivarvassiileillä voi olla ruokailun suhteen suuriakin yksilökohtaisia eroja, jotkut ovat erittäin nirsoja, kun taas toiset syövät kaiken tarjotun ruoan. Jotkut harrastajat ovat opettaneet siilejään uusiin ruokiin sekoittamalla aluksi epämiellyttävän ruoan lempiruuan sekaan. Joillekin yksiöille tämä auttaa, toisille ei.
Siili lemmikkinä

Lemmikkeinä nelivarvassiileillä on taipumus lihoa ja stressaantua, jos niillä ei ole juoksupyörää tai muuta liikuntamahdollisuutta. Siilille hankittavan juoksupyörän pitää olla riittävän suuri, jotta siili ei joudu juoksemaan siinä selkä notkolla: sopiva halkaisija noin 40 cm, riippuen kuitenkin siilin koosta. Toistaiseksi valmiina myytävien, lemmikkieläimille tarkoitettujen juoksupyörien joukosta ei ole löytynyt riittävän suurta juoksupyörää täysikasvuiselle nelivarvassiilille, ja sen vuoksi suuri osa harrastajista on joutunut rakentamaan juoksupyörän itse tai ostamaan sen muilta harrastajilta. Lisäksi valmiina myytävät juoksupyörät ovat lähes poikkeuksetta niin äänekkäitä, että siili pitää yöllä juoksupyörässä juostessaan ihmisiäkin hereillä, erityisesti jos siili on samassa huoneessa, jossa ihmiset nukkuvat.
Siilin asumuksessa tulisi olla vähintään kaksi neliömetriä pinta-alaa, koska siilit ovat todella aktiivisia eläimiä ja saattavat stressaantua liian pienessä tilassa. Lyhytaikaisena asumuksena voi käyttää pienempää tilaa. Asumuksessa ei myöskään saa olla metalliverkkoa pohjalla, jotteivät siilin tassut vaurioidu.
Suomalaiset luonnonvaraiset siilit ovat rauhoitettuja, eikä niitä saa ottaa lemmikiksi.
Kulttuurissa

Sonic the Hedgehog, Amy Rose, Shadow the Hedgehog ja Silver the Hedgehog ovat nelivarvassiilejä.
Aiheesta muualla

Suomen siiliyhdistys
Lemmikkisiilit.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Olavi Heikkilä

| Olavi Heikkilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1927 Uusikaupunki
Kuollut: 15. joulukuuta 2001 (74 vuotta)
Kansalaisuus:  Suomalainen
Ammatti:  Arkkitehti
Erkki-Olavi Heikkilä (17. huhtikuuta 1927 Uusikaupunki – 15. joulukuuta 2001) oli suomalainen arkkitehti.
Heikkilä kirjoitti ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta 1946 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1956. Hän työskenteli opintojen ohessa ja niiden jälkeen eri arkkitehtitoimistojen palveluksessa 1950–1959 ja siirtyi sitten Keskus-Sato Oy:n arkkitehdiksi 1959–1961, arkkitehtiosaston toimistopäälliköksi 1961–1969 ja Keskus-Sato Oy:n arkkitehtiosaston päälliköksi vuonna 1970.
Vantaan kaupungin rakennuslupa-arkkitehtina toimiessaan Heikkilä oli Hakunilan kaupunginosan pääarkkitehti, mutta paljon suunnitteluvastuuta oli myös aluerakentamisesta vastanneilla Keskus-Sato Oy:llä ja Polarilla.
Suunnittelutöitä

Rivitalo Krogiuksentie 3, Helsinki 1964
Asuinkerrostalo Jurvalankatu 5–7 A, Tampere 1964 (yhdessä Tauno Salon kanssa)
Lutherin kirkko, Turku 1967 (yhdessä Tauno Salon kanssa)
Olavi Hellman

Olavi Hellman
Olavi Bertel Hellman (5. maaliskuuta 1928 Helsinki – 22. heinäkuuta 2015 Turku) oli suomalainen matemaatikko, koulutukseltaan tekniikan tohtori. Hän oli Turun yliopiston matematiikan professori vuosina 1961–1990, ja hän tutki erityisesti operaatioanalyysia.
Aiheesta muualla

Olavi Hellmanin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.