stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Makaronesia
Luonto

Makaronesian saaret eivät koskaan ole olleet osana mannerta, joten niiden eläimistö on varsin harvalukuista ja suurikokoisia maaeläimiä ei juuri tavata. Samoin kasvillisuus on saapunut saarille muualta, pääosin Välimeren alueelta ja Luoteis-Afrikasta, mutta myös Afrikan kaakkoisosista ja neotrooppiselta alueelta. Vain suotuisimmilla alueilla vuorien keräämien sateiden turvin kasvillisuus on rehevää, ja erityisesti Saharan puoleisilla sekä pienillä ja matalilla saarilla kasvillisuus on karua ja puutonta.
Makaronesiassa esiintyy 30 kotoperäistä eli endeemistä kasvisukua ja useita satoja endeemisiä kasvilajeja. Esimerkiksi Kanariansaarille endeemisiä kasveja on 570 lajia (40 % saarten alkuperäisistä lajeista) ja Madeiralle 156 lajia (20 %). Monet lajit ovat endeemisiä useammalle saariryhmälle, esimerkiksi 56 lajia Madeiralle ja Kanariansaarille, mutta vain yksi laji on endeeminen koko Makaronesialle, mikä kertoo saariston väljyydestä ja mantereen läheisyydestä. Lisäksi Makaronesiassa tavataan endeemisiä lintu-, matelija- ja hyönteislajeja tai -alalajeja.
Makaronesian laurisilvaa eli laakeripuumetsää pidetään jäänteenä jääkausia edeltäneestä tertiäärikautisesta subtrooppisesta kasvillisuustyypistä, joka silloin vallitsi koko Välimeren ja Pohjois-Afrikan alueella. Golfvirran turvin saaret välttyivät jääkausilta. Alun perin metsät peittivät Azorit, Madeiran ja läntiset Kanariansaaret, mutta hakkuiden seurauksena viimeisetkin jäänteet ovat kadonneet monilta alueilta. Nykyisin merkittävin metsäalue on Madeiralla, jossa se peittää yhä noin 20 prosenttia saaren pinta-alasta. Metsä on suojeltu ja lisäksi Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Kanariansaarilla metsiä on paikoin Teneriffalla ja Gomeralla sekä Azoreilla Picolla, Terceiralla ja São Miguelilla.
Makaronesian saaret

| Rank | Saaren nimi | Pinta-ala (km2) | Sijainti | Väestö | Tiheys (per km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tenerife | 2 034,38 |  Kanariansaaret | 966 354 | 475 |
| 2 | Fuerteventura | 1 659,74 |  Kanariansaaret | 126 227 | 76 |
| 3 | Gran Canaria | 1 560,11 |  Kanariansaaret | 870 595 | 558 |
| 4 | Santiago | 991 |  Kap Verde | 294 135 | 297 |
| 5 | Lanzarote | 845,94 |  Kanariansaaret | 154 530 | 183 |
| 6 | Santo Antão | 785 |  Kap Verde | 38 200 | 45 |
| 7 | São Miguel | 744,55 |  Azorit | 137 228 | 184 |
| 8 | Madeira | 740,7 |  Madeira | 267 785 | 362 |
| 9 | La Palma | 708,32 |  Kanariansaaret | 85 840 | 121 |
| 10 | Boa Vista | 631,1 |  Kap Verde | 14 451 | 23 |
| 11 | Fogo | 475,6 |  Kap Verde | 45 837 | 96 |
| 12 | Pico  | 444,97 |  Azorit | 13 895 | 31 |
| 13 | Terceira | 400,28 |  Azorit | 53 311 | 133 |
| 14 | São Nicolau | 379,5 |  Kap Verde | 12 424 | 33 |
| 15 | La Gomera | 369.,76 |  Kanariansaaret | 22 426 | 61 |
| 16 | Maio | 269 |  Kap Verde | 6 980 | 26 |
| 17 | El Hierro | 268 |  Kanariansaaret | 11 338 | 42 |
| 18 | São Jorge | 243,65 |  Azorit | 8 381 | 34 |
| 19 | São Vicente | 227 |  Kap Verde | 81 014 | 357 |
| 20 | Sal | 216 |  Kap Verde | 39 700 | 184 |
| 21 | Faial  | 173,06 |  Azorit | 14 356 | 83 |
| 22 | Flores | 141,02 |  Azorit | 3 429 | 24 |
| 23 | Santa Maria | 96,87 |  Azorit | 5 414 | 56 |
| 24 | Brava | 336 |  Kap Verde | 5 698 | 17 |
| 25 | Graciosa | 60,65 |  Azorit | 4 095 | 68 |
| 26 | Porto Santo  | 42,17 |  Madeira | 5 158 | 122 |
| 27 | Santa Luzia | 34,2 |  Kap Verde | 0 | 0 |
| 28 | La Graciosa | 29,05 |  Kanariansaaret | 734 | 25 |
| 29 | Corvo  | 17,12 |  Azorit | 386 | 23 |
| 30 | Alegranza | 10,202 |  Kanariansaaret | 0 | 0 |
| 31 | Deserta Grande  | 10 |  Madeira | 0 | 0 |
| 32 | Lobos | 4,679 |  Kanariansaaret | 4 | 0 |
| 33 | Bugio  | 3 |  Madeira | 0 | 0 |
| 34 | Ilhéu Grande | 3 |  Kap Verde | 0 | 0 |
| 35 | Ilhéu Branco | 2,78 |  Kap Verde | 0 | 0 |
| 36 | Selvagem Grande | 2,45 |  Madeira | 0 | 0 |
| 37 | Ilhéu de Cima | 1,5 |  Kap Verde | 0 | 0 |
| 38 | Montaña Clara | 1,33 |  Kanariansaaret | 0 | 0 |
| 39 | Roque del Este | 0,1 |  Kanariansaaret | 0 | 0 |
M/T Nunnalahti

M/T Nunnalahti oli suomalainen Neste Oy:n tankkilaiva, joka valmistui 1957. Laiva oli tankkilaivana vuoteen 1976 saakka, tämän jälkeen se oli viljavarastona vuoteen 1987 saakka. Laiva romutettiin 1988.
Nunnalahti valmistui lokakuussa 1957 Krimpen a/d Ijssel, Van der Giessen de Noordin telakalta Alankomaissa. Laivan vetoisuus oli 18 287 kuollutpainotonnia, pituus 163,15 metriä, leveys 21,53 metriä ja syväys 9,13 metriä. Koneteho oli 7 185 hevosvoimaa.
Marraskuussa 1961 Nunnalahti pelasti kaksi englantilaisen Clan Keith-laivan miehistöön kuulunutta kaatuneesta pelastusveneestä Cap Bonin edustalla. 8. joulukuuta 1966 Batumista Naantaliin matkalla ollut Nunnalahti pelasti 19 Aigeian merellä uponneen kreikkalaisen autolautan S/S Heraklionin matkustajiin kuulunutta. Nunnalahti ajoi lumipyryssä karille 3. tammikuuta 1970 Reposaaren edustalla Kumpelinkarilla. Öljyvuodon saanut laiva saatiin irroitettua ja se jatkoi matkaansa Tahkoluotoon. Vuotta myöhemmin 27. tammikuuta 1971 Nunnalahti sai pohjakosketuksen Kotkan lähellä, jolloin öljyä pääsi mereen.
Nunnalahti siirtyi joulukuussa 1976 Valtion viljavarastolle ja se hinattiin Turusta Naantaliin viljavarastoksi elokuussa 1977. Nunnalahti poistettiin laivarekisteristä 1977 ja rekisteröitiin koneettomaksi proomuksi. Nunnalahti lähti Naantalista 23. joulukuuta 1987 hinauksessa romutettavaksi Turkkiin Aliagaan. Laiva karkasi Ranskan rannikolla joksikin aikaa hinauksesta mutta saapui lopulta 15. maaliskuuta 1988 Aliagaan romuttamolle.
Aiheesta muualla

M/T Nunnalahti, Merimieskuvia.net
Löyttylammi (Hausjärvi)

| Löyttylammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hausjärvi
Koordinaatit:  60°52′59″N, 24°57′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskuoja:  oja Mallasjokeen 
Järvinumero:  35.825.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,1  m 
Rantaviiva:  1,448  km 
Pinta-ala:  11,653  ha 
 fiLöyttylammi 
Löyttylammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Lammen ympäri kiertää metsäautotie, mutta lampi on autio.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy. Sen itärantaan laskee eteläiseltä suolta ja pohjoiselta Sammalsuolta kuivatusoja. Laskuoja lähtee lännestä ja virtaa länteen yhtyen pian Mallasjokeen Löyttymäen kohdalla. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
MLS SuperDraft

MLS SuperDraft on jalkapallon MLS-liigan vuosittainen varaustilaisuus. Tilaisuudessa sarjan joukkueet voivat varata pelaajia yliopistoseuroista tai muista sarjan ulkopuolisista seuroista omaan organisaatioonsa, eikä muut MLS-joukkueet saa tehdä varatun pelaajan kanssa sopimusta. Varaustilaisuus järjestetään vuoden alussa ennen uuden kauden alkua.
MLS SuperDraft järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2000. Sitä ennen liigassa oli pohjoisamerikkalaisittain tavallinen MLS:n varaustilaisuus (engl. MLS College Draft), jossa liigaan varattiin tulokkaita sekä MLS:n täydennysvaraus (engl. MLS Supplemental Draft), jossa varattiin ammattilaispelaajia muista sarjoista. Varaustilaisuudet päätettiin yhdistää ja perustaa nykyinen järjestelmä.
MLS on ainoa jalkapallosarja, jossa järjestetään varaustilaisuus. Järjestelmää on kritisoitu vanhanaikaiseksi ja hyödyttömäksi, sillä nykyään seurojen omat juniorijoukkueet ovat ensisijainen uusien pelaajien lähde sarjan joukkueille.
Majalampi (Kouvola)

| Majalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°59′07″N, 26°49′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  Antunoja Lintjärveen 
Järvinumero:  14.182.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,2 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,235 km  
Pinta-ala:  6,712 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMajalampi 
Majalampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, kirkonkylän koillispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,7 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75,2 metriä mpy.
Mandé Sidibé

Mandé Sidibé (20. tammikuuta 1940 Bafoulabé – 25. elokuuta 2009 Neuilly-sur-Seine) oli malilainen taloustieteilijä ja poliitikko. Hän toimi maan pääministerinä vuosina 2000–2002.
Sidibé syntyi Ranskan armeijan upseerin perheeseen.
Opiskeltuaan Terrasson de Fougères -lyseossa Sidibé suoritti ylioppilastutkintonsa Bordeauxissa ja taloustieteen yliopistotutkinnon Pariisissa vuonna 1965. Vuonna 1974 hän suoritti MBA-tutkinnon George Washingtonin yliopistossa Yhdysvalloissa.
Sidibé työskenteli Malin keskuspankissa, Kansainvälisessä valuuttarahastossa vuosina 1967–1985 ja Länsi-Afrikan keskuspankissa BCEAO:ssa vuosina 1985–1995. Hän toimi presidentti Alpha Oumar Konarén neuvonantajana vuodesta 1996 ja Malin pääministerinä vuosina 2000–2002.
Sidibé oli Adéma-PASJ -puolueen jäsen, mutta hän asettui itsenäiseksi ehdokkaaksi vuoden 2002 presidentinvaaleissa. Hän sai ensimmäisellä kierroksella 2,01 prosenttia äänistä ja kannatti toisella kierroksella Amadou Toumani Touréa.
Sidibé toimi Ecobankin hallintotehtävissä vuodesta 2003. Hän kuoli sydänkohtaukseen.
Entinen pääministeri Modibo Sidibé on Mandé Sidibén veli ja entinen ministeri Sy Oumou Louise Sidibé hänen sisarensa.
Mandé

| Mandé |
| --- | --- |
 Mandé
 Koordinaatit: 12°32′44″N, 8°5′8″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Katin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  532,25 km²
Väkiluku (2009):  57 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mandé on maalaiskunta Koulikoron alueen Katin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Ouezzindougou sijaitsee Nigerjoen oikealla rannalla 15 kilometriä Bamakosta lounaaseen. Kunnassa on 57 300 ja keskuskylässä 5 400 asukasta (vuonna 2009).
Mandén kunnan pinta-ala on 532,25 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Katin piirin Kalabancoron ja Sanankoroban, etelässä Dialakoroban ja Bancoumanan, lännessä Sibyn ja pohjoisessa Doubabougoun, Dogodoumanin ja Sangarébougoun kuntiin sekä koillisessa Bamakon kaupunkialueeseen. Seutu on pinnanmuodostukseltaan tasankoa. Sen läpi virtaa Nigerjoki. Ilmasto on sudanilaistyyppinen.
Kuntaan kuuluu 26 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja.
Kunnan läpi kulkee Bamakosta Guinean rajalle johtava asfaltoitu maantie RN5 sekä Bamakosta Kangabaan johtava huonokuntoinen RR15. Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maapähkinä, hirssi, riisi, maissi ja lehmänpapu. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa, kalastusta, kaupankäyntiä sekä hyödynnetään metsiä, hiekkaa ja soraa. Samankossa on traktorien kokoonpanotehdas.
Kunnassa toimii 22 alakoulua, kahdeksan yläkoulua, kolme koraanikoulua ja lukutaitokeskus. Terveyspalveluihin kuuluu neljä kunnallista terveyskeskusta. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja vesiposteja.
Löyttylammi (Hämeenlinna)

| Löyttylammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°00′01″N, 24°06′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Räikälänjoen valuma-alue (35.89)
Laskuoja:  Sonnanoja Takajärven 
Järvinumero:  35.893.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,3 m  
Rantaviiva:  0,422 km  
Pinta-ala:  0,825 ha  
 fiLöyttylammi 
Löyttylammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata Lampi on autio, mutta sinne tulee kärrypolku yhdystieltä 13661.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu neljä metsäojaa, jotka tuovat siihen ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Sen koillispäästä lähtee Sonnanoja, joka virtaa luontaisena ja laskee parin kilometrin päässä Takajärven Könnönlahteen.
M/T Golden Nori

| M/T Golden Nori |
| --- | --- |
 Golden Nori
Tyyppi:  kemikaalitankkeri
Lippuvaltio:  Panama
IMO-numero:  9151137
MMSI-numero:  355035000
Tunnuskirjaimet:  3FBX7
Omistaja:  Dorval Kaiun
Rakennustelakka:  Fukuoka Zosen K.K., Fredrikstad, Japani
Luovutettu:  maaliskuu 1997
Tekniset tiedot
Pituus:  117 m
Leveys:  20 m
Syväys:  8,77 m
Bruttovetoisuus (GT):  6 253
Koneisto:  Mitsubishi
Nopeus:  24,08 km/h
Nopeus:  13 kn
Lastikapasiteetti:  83 976 barrelia
Lähteet:  
M/T Golden Nori (IMO 9151137) on japanilaisomisteinen kemikaalien merikuljetukseen tarkoitettu 117 metriä pitkä tankkeri, jonka merirosvot pysäyttivät ja kaappasivat Somalian rannikon edustalla 28. lokakuuta 2007.
Panaman lipun alla purjehtiva Golden Nori joutui somalialaisten merirosvojen kaappaamaksi kahdeksan meripeninkulman päässä Afrikan itärannikon edustalla. Alukselta lähetettyyn hätäsanomaan vastasi Yhdysvaltain laivaston alus USS Porter, ja syntyneessä tulitaistelussa laivasto upotti merirosvojen alukset. Kaappaushetkellä alus kuljetti neljää eri kemikaalilastia, mukaan lukien bentseeniä. Alus ja sen miehistö vapautettiin 12. joulukuuta 2007.
Aiheesta muualla

Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Somaliassa kaapattu tankkeri vapaaksi
Merchantships-international.at: Golden Nori[vanhentunut linkki] (englanniksi)
VRP: Vessel Details for GOLDEN NORI (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aluksen kuva (englanniksi)
Leukemia

| Leukemia |
| --- | --- |
 Leukemiasoluja
Luokitus
ICD-10:  C91-C95
ICD-9:  208.9
ICD-O:  9800–9940
Tautitietokanta:  7431
MedlinePlus:  001299
MeSH:  D007938
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Leukemia (suom. valkoverisyys) on verisyöpä, veren valkosolujen syöpä. Valkosolujen esiasteiden lisääntynyt jakautuminen täyttää veren ja luuytimen syöpäsoluilla. Seurauksena on punasolujen, verihiutaleiden ja muiden kuin syöpävalkosolujen (”blastien”) vähäisyys veressä.
Esiintyvyys

Leukemiaa diagnosoidaan Suomessa vuosittain noin 150 tapausta, joista likimain 50 lapsilla, mikä tekee leukemiasta lasten yleisimmän syöpämuodon.
Leukemiatapausten määrä yli kaksinkertaistui Yhdysvalloissa vuosina 2011-2018. Väestön ikääntyminen lisää syöpien esiintyvyyttä, mutta muut syövät eivät ole lisääntyneet yhtä paljon.
Oireet

Leukemian oireet ovat usein hyvin epämääräisiä, ja niitä tavataan myös tavallisissa, täysin vaarattomissa taudeissa.
Tyypillisiä potilaiden kuvaamia ongelmia ovat väsymys, kalpeus ja pitkittyneet tai toistuvat infektiot. Verihiutaleiden vähyydestä johtuen vuoto-oireita (mm. pienet pistemäiset verenpurkaumat ja yleinen mustelmataipumus) saattaa esiintyä. Luusärky (jalkakivut, selkäkivut) on myös tavallinen oire syöpäsolujen pakkautuessa luuydinonteloon. Lääkärin tutkimuksessa todetaan usein suurentunut perna tai maksa (suurentuneet imusolmukkeet kaulassa, kainaloissa, nivusissa sekä vatsan alueella ovat mahdollisia), mikä voi lapsilla aiheuttaa vatsan pömpötystä.
Leukemiaepäilyä vahvistaa verikokeessa nähtävä kahden solutyypin (punasolut, valkosolut tai verihiutaleet) epänormaali määrä, poikkeava valkosolujen erittelylaskennan tulos tai epänormaalien solujen näkyminen erittelylaskennassa. Leukemiadiagnoosin lopulliseen varmistamiseen vaaditaan kuitenkin aina luuydintutkimus.
Alatyypit

Leukemiat jaetaan alatyypeiksi sairaiden solujen ilmiasun, erilaistumisasteen ja genetiikan mukaan. Päätyyppejä on neljä: akuutti myelooinen leukemia, akuutti lymfaattinen leukemia, krooninen myelooinen leukemia ja krooninen lymfaattinen leukemia. Akuutti lymfaattinen on lasten ja krooninen lymfaattinen aikuisten yleisin leukemia.
Akuutit leukemiat puhkeavat äkisti ja etenevät nopeasti. Ne vaativat välitöntä hoitoa ja ovat tavallisimpia lapsilla, nuorilla ja nuorilla aikuisilla. Kroonisen leukemian ennuste ei ole hyvä, mutta sairaus etenee hitaasti. Yleensä potilaat ovat elossa vielä 5–10 vuoden kuluttua sairauden toteamisesta.
Hoito

Leukemiaa hoidetaan tavallisimmin solunsalpaajilla. Hoitoon voidaan liittää myös sädehoito ja joskus harvinaisissa tapauksissa (esimerkiksi leukemiasolujen muodostaman kasvaimen tai poistettavan pernan kyseessä ollessa) leikkaus.
Hoitotapa vaihtelee huomattavasti leukemiatyypistä riippuen. Aikuisen hitaasti etenevää, kroonista lymfaattista leukemiaa voidaan aluksi vain seurata ja myöhemmin oireiden ilmaantuessa hoitaa nostaen lääkeannoksia asteittain, kun taas nuorten potilaiden aggressiivisesti etenevän taudin aktiivinen, monen lääkkeen yhdistelmistä koostuva hoito aloitetaan yleensä parin päivän sisällä. Nuorehkojen (alle 50-55 vuotta) potilaiden uusiutuneiden tai muuten huonoennusteisten tautien kohdalla tulee kyseeseen myös luuytimensiirto.
Akuuttien leukemioiden hoitoaika on keskimäärin 6 kuukaudesta vuoteen (akuutti myelooinen leukemia) tai 2-3 vuotta (akuutti lymfaattinen leukemia). Aktiivihoidon loputtua kaikkia potilaita seurataan vähitellen harvenevin sairaalakäynnein 5-10 vuotta taudin mahdollisen uusiutumisen ja hoidon mahdollisesti aiheuttamien myöhäisvaikutusten toteamiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leukemia Wikimedia Commonsissa
Maneesi

Wienin Espanjalainen ratsastuskoulu.
Ratsastusta maneesissa.
Maneesi eli ratsastushalli on ratsastuskenttä, jota suojaa rakennus.
Maneesit ovat tavallisesti suorakaiteen muotoisia. Maneesin yhteydessä on usein katsomo ja säilytystilaa esimerkiksi estekalustolle. Maneesin pohjana käytetään mm. turvetta tai kumimurske-hiekka-sekoitetta. Pelkkää hiekkaa käytetään harvemmin sillä se pölisee kuivana ja haittaa näkyvyyttä ja heikentää ilmanlaatua. Pohjoisilla leveysasteilla maneesit ovat käytännössä aina seinällisiä ja ikkunallisia umpirakennuksia, lämpimissä maissa ne voidaan rakentaa myös seinättömiksi tai matalaseinäisiksi katoksiksi suojaamaan kuumuudelta ja sateelta.
Suomessa maneesit ovat yleensä 20-23 metriä leveitä ja pituudeltaan vähintään 40 metriä. Jos maneesissa on useampi ratsastuskenttä, ne on yleensä sijoitettu peräikkäin sillä maneesin kustannukset kasvavat huomattavasti rungon leventyessä. Tavallisimpia maneesien rakennustapoja ovat muovipinnoitettu liimapuukaarinen maneesi, teräsrunkoinen, peltikattoinen ja seinistään pelti- tai puuverhottu maneesi ja puurunkoinen, peltikattoinen ja puuverhottu maneesi. Vanhoja tiilirakenteisia maneeseja on säilynyt ratsastuskäytössä niukasti, tunnetuin lienee Helsingin Ruskeasuolla sijaitseva Olympiamaneesi. Tästä rakennuksestakin valtaosa on palloilijoiden ja nyrkkeilijöiden käytössä, ratsastajille on lohkaistu 37m pala toisesta päädystä.
Maneesiin voi olla myös integroituna talli, joskin tämä ratkaisu on Suomessa melko harvinainen.
Luoma (Kirkkonummi)

| Luoma Bobäck |
| --- | --- |
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Seutukunta:  Helsinki
Kunta:  Kirkkonummi
Väkiluku (2022):  593 
Postinumero:  02440
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luoma (ruots. Bobäck) on kylä Espoonlahden pohjukassa, Kirkkonummen itäosassa. Sen naapureita ovat lännessä Masala (ruots. Masaby), idässä Espoo (ruots. Esbo) ja pohjoisessa Oitmäki (ruots. Oitbacka). Asukasluku on noin tuhat. Vanha kantaväestö on ruotsinkielistä, mutta uudemmat tulijat ovat suomenkielisiä.
Historiaa

Luoma on yksi rannikkoseudun pronssikautisista asuinpaikoista. Varhaisesta historiasta todistavat Vitträsk-järven rantakallioiden maalaukset, jotka Jean Sibelius löysi vieraillessaan Luomassa asuvien ystäviensä luona vuonna 1911.
Kylän pellot on raivattu Vitträsk-järvestä laskevan Bobäck-puron varrelle ja Espoonlahden rannoille. Asutus leviää nauhamaisena muodostelmana vanhan tien varrella oleville kumpareille. Kylämaisemassa näkyy runsaasti 1900-luvun alussa rakennettuja suurikokoisia hirsirakenteisia Willoja. Kylän nimi kuvaa sen sijaintia sekä suomeksi että ruotsiksi: suomen luoma tarkoittaa jyrkkäreunaista puroa tai notkelmaa, ruotsin Bobäck voitaisiin tulkita muotoon Asuinpuro.
Luomanrannan kumpareissa näkyvät linnoitusrakenteet muistuttavat Neuvostoliiton hallussa vuosina 1944–1956 olleesta Porkkalan vuokra-alueesta, jonka pohjoisraja kulki hieman Luoman kylän eteläpuolitse.
Vuonna 1993 Museovirasto luokitteli Luoman rakennetun kylämaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi. Vanhoja rakennuksia on säilynyt mm. Fasan, Ingvastin ja Tyrisin tiloilla. Guss, Siggans ja Jofs muodostavat tiiviin rykelmän omalla mäellään. Vuonna 2004 Luoma valittiin vuoden uusimaalaiseksi kyläksi mm. hyvin säilyneen maaseutukylän miljöönsä vuoksi.
Hvitträsk

Luomassa sijaitsee myös Hvitträsk. Hvitträskin rakensivat arkkitehdit Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen vuosina 1901–1903 Vitträsk-järven rannalla laakean niemen keskellä sijaitsevalle korkealle kalliolle. Hirsistä ja luonnonkivistä kansallisromanttiseen tyyliin tehdyissä rakennuksissa oli sekä yhteinen arkkitehtitoimisto että Saarisen ja Lindgrenin perheiden kodit. Gesellius asui piharakennuksessa. Saarisen asunto on nykyisin museona; piharakennuksessa toimii ravintola ja kahvila. Museon takaa johtavat pitkät portaat uimarannalle, jossa on vuokrakäytössä oleva sauna. Tontin toiselta puolelta johtavat maaston mukaiset portaat hautamuistomerkille. Saarinen ja hänen vaimonsa Loja on haudattu kallionsyrjälle rakennetun tasanteen ääreen. Samassa paikassa on myös Geselliuksen viimeinen leposija.
Nykytilanne

Luomassa toimii oma vapaapalokunta, peruskoulu ja nuorisoseura.  Junaseisake on lakkautettu.
Alue on nykyisin kahden suuren kasvukeskuksen välissä. Espoon Kauklahti ja Kirkkonummen Masala kasvavat voimakkaasti ja niiden tiivis rakentaminen saattaa vaarantaa Luoman kylämäisen rakenteen. Vaihtoehtoisia etenemismalleja kuvaamaan on laadittu Kyläsuunnitelma. Kylän historiikki on julkaistu 5.11.2003 ensin ruotsiksi (Bobäck – en bygdekrönika från Kyrkslätt)  ja sitten suomeksi (Luoma – kylä Kirkkonummella).
Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Luoman vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2004.
Aiheesta muualla

Luoman kyläyhdistyksen kotisivut
Museoviraston Hvitträsk-kotisivut
Brenner, Hans (toim.): Luoma – kylä Kirkkonummella. Luoman kyläyhdistys, 2006. ISBN:952-92-1295-X
Margot Bailet

Margot Bailet
Margot Bailet (s. 25. heinäkuuta 1990 Nizza) on ranskalainen alppihiihtäjä, joka edustaa seuratasolla Inter Club Nice -nimistä seuraa.
Garmisch-Partenkirchenin MM-kisoissa 2011 Bailet sijoittui supersuurpujottelussa 25:nneksi ja superalppiyhdistetyssä neljänneksitoista. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli alppiyhdistetyssä kymmenes, syöksylaskussa 21:s ja supersuurpujottelussa 23:s.
Bailet'n ensimmäinen kilpailu alppihiihdon maailmancupissa oli Tarvision superalppiyhdistetyssä 20. helmikuuta 2009. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti joulukuussa 2009 Val d'Isèren superalppiyhdistetyssä oltuaan 24:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan neljäs Banskon alppiyhdistetyssä maaliskuussa 2015. Tämän myötä hän sijoittui alppiyhdistetyn maailmancupissa neljänneksi kaudella 2014–2015. Toisen kerran Bailet laski neljänneksi Lake Louisen syöksylaskussa joulukuussa 2015.
MacOS Sonoma

macOS Sonoma (macOS 14) on Applen Macintosh-tietokoneille tarkoitetun käyttöjärjestelmän versio, joka julkaistiin 26. syyskuuta 2023. Päivitys on nimetty Sonoman, Pohjois-Kalifornian "Viinialueella" sijaitsevan alueen mukaan, joka on tunnettu viinitiloistaan.
macOS Sonoman ensimmäinen julkinen beta -versio julkaistiin heinäkuussa 2023.