stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Östhammarin kunta

| Östhammarin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Uppsalan lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Östhammar
Kuntakoodi:  0382
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 474,61 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  22 364
 – Väestötiheys:  15,2 as./km²
 
 www.osthammar.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Östhammarin kaupunkitaajamaa kuvattuna uudesta vesitornista.
Öregrundin kaupunkitaajaman satama.
Ilmakuva Forsmarkin ydinvoimalasta.
Ilmakuva Dannemoran kaivoksesta.
Örskärin majakka.
Östhammarin kunta (ruots. Östhammars kommun) on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Östhammar.
Kunnan maapinta-ala on 1 474,61 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 22 364 henkeä (31.12.2021).
Östhammarin naapurikuntia ovat Norrtälje, Uppsala ja Tierp.
Kunnassa sijaitsee Forsmarkin ydinvoimala.
Vuonna 2007 kunnassa oli 162,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta. Ystävyyskunta Orimattila
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1863 kuntalakien astuessa voimaan nykyisen kunnan alueella oli Öregrundin ja Östhammarin kaupungit sekä 12 pitäjää, joista kustakin muodostettiin oma maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa ne ryhmiteltiin viideksi "suurkunnaksi":
Frösåker (Börstil, Forsmark, Harg, Hökhuvud ja Valö)
Oland (Alunda, Ekeby, Skäfthammar, Stavby ja Tuna)
Dannemora (Dannemora, Film ja Morkarla)
Öregrundin kaupunki (aiempi kaupunki ja Gräsön maalaiskunta)
Östhammarin kaupunki (ei muutosta)
Jo vuonna 1957 Frösåker liitettiin Östhammarin kaupunkiin. Vuonna 1967 puolestaan Öregrund liitettiin kaupunkiin. Tämä oli ensimmäinen kerta Ruotsin historiassa (ja samalla ainoa kerta ennen vuotta 1971), kun kaupunkikunta oli lakannut olemasta kuntaliitoksen yhteydessä. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Östhammarin kaupungista tuli Östhammarin kunta, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Samanaikaisesti kunta siirrettiin Tukholman läänistä Uppsalan lääniin. Vuonna 1974 Olandin kunta jaettiin, jolloin Alundan, Ekebyn ja Skäfthammarin seurakunnat siirrettiin Östhammariin; loppuosa kunnasta Uppsalaan. Lisäksi Dannemoran kunta liitettiin Östhammariin, joka näin sai nykyiset rajansa.
Vaakuna

Kunnan alueella aiemmin sijainneista kunnista molemmilla kaupungeilla ja kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Östhammarin entisen kaupungin vaakuna.
Öregrundin entisen kaupungin vaakuna.
Dannemoran käytössä ollut vaakuna.
Olandin käytössä ollut vaakuna.
Väestönkehitys

| Östhammarin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 19 371 | 19 371 |
| 1955 | 1955 |    | 19 006 | 19 006 |
| 1960 | 1960 |    | 18 339 | 18 339 |
| 1965 | 1965 |    | 17 908 | 17 908 |
| 1970 | 1970 |    | 18 567 | 18 567 |
| 1975 | 1975 |    | 19 234 | 19 234 |
| 1980 | 1980 |    | 21 028 | 21 028 |
| 1985 | 1985 |    | 21 148 | 21 148 |
| 1990 | 1990 |    | 21 941 | 21 941 |
| 1995 | 1995 |    | 22 366 | 22 366 |
| 2000 | 2000 |    | 21 733 | 21 733 |
| 2005 | 2005 |    | 21 608 | 21 608 |
| 2010 | 2010 |    | 21 373 | 21 373 |
| 2015 | 2015 |    | 21 563 | 21 563 |
| 2020 | 2020 |    | 22 251 | 22 251 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 808 | 8,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 434 | 2,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 331 | 6,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 17 990 | 83,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 764 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 068 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 679 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 133 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,0 %
18–64-vuotiaat: 58,0 %
65 vuotta täyttäneet: 23,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,1 | 3,8 |
|   | jalostus | 41,2 | 35,9 |
|   | palvelut | 53,5 | 59,1 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 9 317 | 10 268 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 122 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Östhammar | 4 534 |
| 2 | Gimo | 2 688 |
| 3 | Alunda | 2 317 |
| 4 | Österbybruk | 2 272 |
| 5 | Öregrund | 1 555 |
| 6 | Hargshamn | 312 |
| 7 | Norrskedika | 214 |
| 8 | Dannemora | 213 |
| 9 | Skoby* | 146 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skobyn taajamassa on 230 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Uppsalan kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Harg
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ekeby
Film
Forsmark
Gräsö
Harg
Hökhuvud
Lundsvedja
Söderboda
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Klev
Muita paikkakuntia

Lindersvik
Morkarla
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Östhammarin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 6 | 7 | 7 | 7 | 9 | 8 | 9 | 8 | 9 | 10 | 7 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 15 | 13 | 12 | 9 | 10 | 10 | 9 | 8 | 9 | 9 | 9 | 8 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 23 | 24 | 23 | 24 | 23 | 21 | 25 | 22 | 21 | 18 | 19 | 20 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 4 | 2 | 3 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Alundan piiri
Börstilin piiri
Dannemoran piiri
Ekebyn piiri (Uplanti)
Filmin piiri
Forsmarkin piiri
Gräsön piiri
Hargin piiri
Hökhuvudin piiri
Morkarlan piiri
Skäfthammarin piiri
Valön piiri
Öregrundin piiri
Östhammarin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Frösåker
Hökhuvud
Öregrund-Gräsö
Alunda
Ekeby
Skäfthammar
Dannemorabygden
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Alunda
Börstil
Dannemora
Ekeby
Film
Forsmark
Gräsö
Harg
Hökhuvud (Brocaste)
Morkaria
Skäfthammar
Valö
Öregrund
Österby bruksförsamling*
Östhammar
Seurakunnat > Kirkot

Alundan kirkko
Börstilin kirkko
Dannemoran kirkko
Ekebyn kirkko
Filmin kirkko
Forsmarkin kirkko
Gräsön kirkko
Hargin kirkko
Hökhuvudin kirkko
Morkarlan kirkko
Skäfthammarin kirkko
Valön kirkko
Öregrundin kirkko
Österbybrukin kirkko
Östhammarin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Östhammarin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Östhammars kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Uppsalan läänin kunnat
Kartta Östhammarin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Canal Cheong Jägerroos

| Canal Cheong Jagerroos |
| --- | --- |
 Cheong Jagerroos kotonaan Helsingissä
Henkilötiedot
Syntynyt: 1968
Ammatti:  Nykytaiteilija
Muut tiedot
Koulutus: Guangzhou Academy of Fine Arts
Merkittävät teokset: Abstraktit monikerroksiset riisipaperi maalaukset
Aiheesta muualla
Kotisivu
Canal Cheong Jagerroos ( kiin. 張彤茹 ; syntynyt 1968  ) on kiinalainen nykytaiteilija. Macaossa taiteilijaperheessä kasvanut Cheong Jagerroos työskentelee pääasiassa abstraktin maalauksen ja installaatioiden parissa. Hänen töitään on ollut esillä maailmanlaajuisesti 1980-luvulta lähtien. Vaikka Cheong Jagerroos tunnetaan parhaiten perinteisemmistä monikerroksisista riisipaperi-abstrakteista maalauksistaan, hänen myöhemmät työnsä perustuvat käsitteelliseen taiteeseen .   Hänen taiteensa on täynnä muinaisia metaforisia symboleja, merkkejä ja nykyajan ilmaisuja.
Hänen viimeisimmät laajat yksityisnäyttelynsä 'Blue and Red Art project' ja 'Floating Island' (kalligrafia tekstiileillä), olivat esillä Salon taidemuseossa, Jyväskylän taidemuseossa, Joensuuun taidemuseossa, Korundi Rovaniemen taidemuseossa ja Xianin taidemuseossa vuodesta 2018 alkaen toukokuuhun 2020 asti. Tällä hetkellä hän asuu ja työskentelee vaihdellen Helsingin, Shanghain, Nizzan, Berliinin ja Tokion välillä.
Henkilökohtainen elämä

Canal Cheong Jagerroos syntyi taiteilijaperheeseen ja varttui Macaossa.  Hänen isänsä oli taiteilija ja äitinsä oopperalaulaja.  Pienestä tytöstä lähtien hän halusi taiteilijaksi.  Hänelle opetettiin perinteinen kiinalainen maalaus varhaisessa iässä, varsinkin hänen isänsä toimesta. Cheong Jagerroosin isä oli tärkeässä roolissa hänen taiteellisessa koulutuksessaan, joka antoi hänelle vahvan perustan perinteiselle kiinalaiselle taiteelle ja perinteisille muodoille.  Hän avioitui vuonna 1991 suomenruotsalaisen Johan Jägerroosin kanssa, jonka tapasi vuonna 1987 opiskellessaan Guangzhoun Kuvataideakatemiassa Kiinassa, jolloin Jägerroos opiskeli kiinaa Sun Yat-senin yliopistossa. Heillä on  kaksi lasta. Heidän poikansa syntyi Ranskassa ja tyttärensä Sveitsissä. Viimeisen 30 vuoden aikana Cheong Jagerroos on asunut ja työskennellyt useissa Aasian, Euroopan ja Afrikan maissa.  Kokemukset, joita hän on hankkinut asuessaan kulttuurillisesti monimuotoisissa kaupungeissa Hongkongissa, Shanghaissa, Strasbourgissa, Zürichissä, Triestessä, Dakarissa ja Helsingissä, ovat vaikuttaneet hänen ammatilliseen työhönsä.
Koulutus

Cheong Jagerroos opiskeli kuvataiteen kursseja Guangzhou Academy of Fine Artsissa .  Hän jatkoi opiskelua muun muassa maalaustaiteen, kiinalaisen maalauksen, öljymaalauksen, nykytaiteen, soveltavan taiteen ja kokeellisen taiteen kursseilla.  Hän suoritti nämä kurssit vuonna 1989 ja palasi Macaoon jatkaakseen pian taiteellisia opintojaan Hongkongissa opiskellessaan vuoden ajan taidetta ja graafista suunnittelua Hongkongin avoimessa yliopistossa.
Taiteellinen tyyli

Cheong Jägerroos yhdistää monikerroksisia maalauksia, piirustuksia, merkkejä, symboleja, sekatekniikkaa ja kalligrafiaa kuvaamaan kaupunkimuutosten kumulatiivisia vaikutuksia nykyaikaisella ilmaisulla.  Hän yhdistää perinteisiä kiinalaisia tekniikoita ja jättimäisiä abstrakteja sommitteluita.  Cheong Jagerroos on ollut länsimaisten ja itäisten kaupunkien kansalainen, mikä kertoo hänen taiteellisista luomuksistaan.  Länsimaalaiset huomaavat hänen työssään helposti kiinalaisten elementtien, kuten kalligrafian, runsauden, mutta hänen käyttämänsä riisipaperit ja kollaasit ovat vaikeammin havaittavissa. "Hänen ainutlaatuinen rakentava, dekonstruktiivinen ja rekonstrukiivinen tekniikkansa on itse asiassa erittäin monimutkainen ja hienostunut", kommentoi Crystal Xu, Beijing Being 3 -gallerian pääkuraattori ja johtaja.
Kahden filosofin, Bada Shanrenin (1626-1705) ja Laozin (530 eKr.)  vaikutuksen alaisena hän saa inspiraatiota tarkkaillessaan luonnonlakeja ja sen kehitystä, nykyajan yhteiskunnallisista kysymyksistä  sekä ollessaan oma itsensä.
Julkiset näyttelyt

| Maa | Kaupunki | Vuosi | Näyttelyn nimi | Galleria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Xian | 2017 | "Beholders - B&RAP" | Xian Art Museum |
| Kiina | Peking | 2018 | "Awaking" | Being 3 Gallery |
| Kiina | Macao | 2014 | "Pure Affection I" (純 觸覚) | Rui Cunha Foundation |
| Kiina | Hong Kong | 2010 | "Essence of A Girl" | Gallery Karin Weber |
| Finland | Helsinki | 2008 | "Realm of Solitude" | Galleria Bulevardi 7 |
| Finland | Helsinki | 2010 | "Carpe Diem" | Galleria Uusitalo |
| Finland | Helsinki | 2014 | "Infinity – Boundless" | Galleria A_C Gallery |
| Finland | Tampere | 2017 | "Inverse Nature Stage II - B&RAP" | Finlayson Art Area |
| Finland | Salo | 2018 | "Floating Island – Tower" | Salo Art Museum Roundhouse |
| Finland | Joensuu | 2019 | "Undefined Exclusion" | Joensuu Art Museum |
| Finland | Söderkulla | 2019 | "Essence of Growth" | Gumbostrand Konst & Form |
| Finland | Jyväskylä | 2019 | "Floating Island – Utopia" | Jyväskylä Art Museum |
| Finland | Punkaharju | 2020 | "Floating Island – Drifting", "Linear Hope" | Saimaan Taideluola Art Cave |
| Finland | Rovaniemi | 2020 | "Floating Island-Beyond Arctic", "Extract - B&RAP" | Korundi Rovaniemi Art Museum |
| France | Strasbourg | 1995, 1999 | "Lover", "Autumn Color" | Gallery Sum Qui Sum |
| France | Cannes | 2013 | "Royaume des Saisons" | Galerie Geneviève Marty |
| Italy | Trieste | 2002 | "The Sound of Nature" | Galleria Rettori Tribbio |
| Italy | Venetsia | 2013 | "Time. Space. Existence." | 55th Venice Biennale |
| Japan | Chiba | 2016 | "Three Persons Exhibition" (縁. 市川市館) | Yoshizawa Garden Gallery |
| Portugal | Estoril | 2013 | "Pure Affection II" | Galeria de Arte do Casino Estoril |
| Senegal | Dakar | 2004 | "An African Girl" | Dak'art Biennale |
| Senegal | Dakar | 2004 | "Morning Task" | DWGS Art |
| Sweden | Göteborg | 2008 | "A Silver Day" | Galeria Viktoria |
| Sweden | Tukholma | 2011 | "Summerdream" | Galleri Utställningssalongen |
| Sweden | Göteborg | 2012 | "Selective Reality" | Galeria Viktoria |
| Switzerland | Zurich | 1998, 2000, 2001 | "Home", "Seeking for Kingdom", "Evening Party" | Gallery Arrigo |
| Switzerland | Basel | 2017 | "Reality of Transcendence - B&RAP" | Basel Art Centre |
| UK | Lontoo | 2013 | "Seeking for Inner-Self" | Gallery NTG |
| USA | Miami | 2016 | "Eternal Love" | Tranter Gallery |
| USA | Miami | 2020 | "Floating Island- Realm of Wonder" | Tranter Gallery |
Kirjallisuutta

Valitut maalaukset Canal Cheong Jagerroosista /張彤茹畫集(kiinaksi, portugaliksi ja englanniksi). Julkaisija Rui Cunha Foundation & Instituto Cultural de Macau. ISBN 978-99965-954-5-5 (nidottu); ISBN 978-99965-954-6-2 (kovakantinen).
Aiheesta muualla

https://canalcheongjagerroos.com/index.php?pageId=HOME
Canal Cheong Jagerroos studiossaan Shanghaissa.
Bryggman-instituutti

Erik Bryggman (1891–1955) ja tytär Carin Bryggman (1920–1993) vuonna 1950.
Bryggman-instituutti aloitti toimintansa Turussa 2011. Instituutti synnyttää Turun seudulle arkkitehtuurin ja rakentamisen tutkimuksen luovan keskuksen. Varsinais-Suomen liitto myönsi instituutin perustamisen valmisteluun maakunnan kehittämisrahaa keväällä 2009. Bryggman-instituuttia ylläpitämään on perustettu säätiö.
Bryggman-instituutin keskeisimmät tehtäväalueet ovat arkkitehti Erik Bryggmanin ja sisustusarkkitehti Carin Bryggmanin humaanin arkkitehtuuriperinnön vaaliminen ja Bryggman-tietopankin ylläpitö, arkkitehtuurikasvatuksen kehittäminen sekä alan tutkimuksen edistäminen. Instituutti on harkinnut myös Erik Bryggmanin kalusteiden uustuotannon käynnistämistä.
Aiheesta muualla

Bryggman-instituutin esittely
Billy Elliot (musikaali)

| Billy Elliot> Billy Elliot the Musical |
| --- | --- |
 Pääosan esittäjistä Fox Jackson-Keen, Tom Holland ja Brad Wilson musikaalin viisivuotisjuhlashowssa Lontoossa 2010.
Kirjoittaja:  Lee Hall (libretto) Elton John (musiikki)
Alkuperäiskieli:  englanti
Tyylilaji:  musikaali
Aihe:  pojan kasvutarina, Britannian kaivoslakko
Tapahtumapaikka ja -aika:  Koillis-Englanti 1984–1985
Kantaesitys:  2005
Kantaesityspaikka:  Victoria Palace Theatre, Lontoo
Henkilöt
Henkilöt:  Billy Elliot  rouva Wilkinson, baletinopettaja  Billyn isä  Tony, Billyn isoveli  isoäiti  herra Braithwaite  George  Billyn äiti  Billy vanhempana  Michael, Billyn ystävä  Debbie, rouva Wilkinsonin tytär  balettityttöjä  kaivosmiehiä  poliiseja
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
Billy Elliot (Billy Elliot the Musical) on Elton Johnin säveltämä ja Lee Hallin kirjoittama musikaali, joka perustuu Hallin käsikirjoitukseen Stephen Daldryn elokuvaan Billy Elliot (2000). Tarina kertoo kuvitteellisen koillisenglantilaisen kaivoskaupungin äidittömästä  Billystä, joka vaihtaa nyrkkeilyharjoitukset salaa balettitunneiksi isänsä tietämättä. Pojan kehitystarinan taustana on tulokseton Britannian kaivoslakko 1984–1985, johon kaivosmiesisä ja isoveli osallistuvat. Lee Hall on käyttänyt sekä elokuvakäsikirjoituksen että musikaalilibreton innoittajana A. J. Croninin vuonna 1935 julkaistua, kaivoslakosta kertovaa romaania The Stars Look Down (suom. Kaivos ja kartano, Otava 1943), johon viitataan musikaalin ensimmäisessä laulunumerossa.
Musikaali kantaesitettiin Lontoossa vuonna 2005. Se sai vuonna 2006 yhdeksän Olivier-palkintoehdokkuutta, joista voitti neljä: paras uusi musikaali, paras äänisuunnittelu ja paras koreografia sekä Billyä tuolloin kolmoismiehityksenä esittäneille pojille (Liam Mower, James Lomas ja George Maguire) yhteinen parhaan musikaalinäyttelijän palkinto. Musikaali sai myös London Evening Standard-, Critics’ Circle- ja Theatregoers’ Choice -palkinnon parhaana musikaalina. Alkuperäis­miehityksellä musikaalin laulut levytettiin vuonna 2006 julkaistuksi albumiksi.
Kun kaivoslakon aikainen pääministeri Margaret Thatcher kuoli huhtikuussa 2013, Lontoon Victoria-teatteri antoi katsojien äänestää, pitäisikö hänen kuolemaansa toivova laulu siivota sen illan esityksestä pois. Vain muutama katsoja äänesti poiston puolesta, ja esitys kuultiin tuolloinkin kokonaisena.
Tuotannot muissa maissa

New Yorkin Broadwayllä musikaali kantaesitettiin vuonna 2008, ja se voitti New York Drama Critics’ Circle -palkinnon, kymmenen Tony-palkintoa sekä kymmenen Drama Desk -palkintoa. Musikaali on tuotettu myös Australiassa (Sydney 2007, Melbourne 2008), vuonna 2010 Soulissa, vuonna 2014 Haagissa ja Oslossa sekä tammikuussa 2015 Kööpenhaminassa. Kiertävät amerikkalaistuotannot ovat esittäneet musikaalia eri puolilla Yhdysvaltoja ja Kanadaa sekä Brasilian São Paulossa.
Ruotsissa musikaalia on esitetty vuonna 2016 Malmössä ja vuonna 2017 Tukholman kaupunginteatterissa.
Billy Elliot Suomessa

Musikaali on Suomessa tuotettu Helsingin Kaupunginteatteriin syksyllä 2015, Vaasan kaupunginteatteriin syksyllä 2017, Tampereen Työväen Teatteriin syksyllä 2018 ja Oulun teatterissa keväällä 2022. Musikaalin on suomentanut Mikko Koivusalo.
Billy Elliot Suomessa > Helsingin Kaupunginteatteri 2015

Suomen-kantaesityksensä Billy Elliot sai 27. elokuuta 2015 Helsingin kaupunginteatterissa Markku Nenosen ohjaamana. Nenonen teki myös koreografian, ja kapellimestarina toimi Risto Kupiainen. Billyn roolia näyttelivät vuorotellen Lassi Hirvonen, Amos Brotherus ja Henrik Björklund.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Henrik Björklund / Amos Brotherus / Lassi Hirvonen  | … |  Billy Elliot   |
|  Luka Haikonen / Luca Elshout / Kasperi Virta  | … |  Michael   |
|  Siiri Kaskilahti / Ella Ingraeus / Nicole Karlsson  | … |  Debbie   |
|  Jonna Järnefelt / Helena Haaranen  | … |  rouva Wilkinson, balettiopettaja   |
|  Risto Kaskilahti / Kari Mattila  | … |  isä   |
|  Leena Uotila / Leenamari Unho  | … |  isoäiti   |
|  Petrus Kähkönen / Sami Paasila  | … |  Tony, isoveli   |
|  Pekka Hiltunen / Unto Nuora  | … |  Mr Braithwaite   |
|  Raili Raitala / Emilia Nyman  | … |  Billyn kuollut äiti   |
|  Antti Keinänen / Elias Girod / Jukka Kontusalmi  | … |  Billy aikuisena   |
|  Panu Vauhkonen / Mikko Vihma  | … |  George, nyrkkeilynopettaja   |
Billy Elliot Suomessa > Tampereen Työväen Teatteri 2018

Tampereella Billy Elliot tuli ensi-iltaan 18. lokakuuta 2018, ohjaajana Samuel Harjanne. Esityksen koreografian on suunnitellut Jari Saarelainen, ja kapellimestareina toimivat Joonas Mikkilä sekä Tony Sikström.  Tuotanto on TTT:n suurin musikaalituotanto tällä vuosituhannella.Billy Elliotin ja Michaelin rooleja vuonna 2018 esittäneille pojille myönnettiin Kalle Kaiharin kulttuurisäätiön vuoden kulttuuriteko 2018 palkinto.
Helmikuussa 2019 Juho Mönkkönen siirtyi esittämään Billy Elliotia, kun Jiri Rajala kasvoi niin isoksi, että hän siirtyi esittämään "pitkää poikaa". Helmikuussa 2019 esiteltiin myös uudet Michaelin roolia esittävät pojat Declan McMenamin ja Mikael Ehn.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Osku Perkiö / Jiri Rajala (tammikuuhun 2019 asti) / Simo Riihelä / Juho Mönkkönen  | … |  Billy Elliot   |
|  Nuutti Kerppilä / Ilmari Kujansuu / Juho Mönkkönen / Mikael Ehn / Declan McMenamin  | … |  Michael   |
|  Mesihelmi Mänttäri / Leila Ristimäki  | … |  Debbie   |
|  Petra Karjalainen  | … |  rouva Wilkinson, balettiopettaja   |
|  Jyrki Mänttäri  | … |  isä   |
|  Kristiina Hakovirta  | … |  isoäiti   |
|  Jussi Pekka Parviainen  | … |  Tony, isoveli   |
|  Lauri Ketonen  | … |  Mr Braithwaite / kaivosmies Jeff   |
|  Eriikka Väliahde  | … |  Billyn kuollut äiti   |
|  Riku Lehtopolku / Jukka Kontusalmi  | … |  Billy aikuisena / kaivosmies   |
|  Jari Leppänen  | … |  George, nyrkkeilynopettaja   |