stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johnny Russell

John Bright ”Johnny” Russell (23. tammikuuta 1940 – 3. heinäkuuta 2001) oli yhdysvaltalainen country-laulaja ja lauluntekijä, joka tunnettiin parhaiten ”Act Naturally” -kappaleen tekijänä. Sen levytti menestyksekkäästi Buck Owens vuonna 1963. Vuonna 1965 The Beatles julkaisi kappaleesta cover-version albumillaan Help!. Johnny Russellin muita lauluja ovat levyttäneet Burl Ives, Jim Reeves, Jerry Garcia, Dolly Parton, Emmylou Harris ja Linda Ronstadt.
Russell menehtyi 61-vuotiaana diabeteksen aiheuttamiin komplikaatioihin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Johann Siegfried Hufnagel

Johann Siegfried Hufnagel (17. lokakuuta 1724 – 23. helmikuuta 1795) oli saksalainen pappismies ja hyönteistieteilijä. Hän keräsi laajan kokoelman perhosia, mutta kuvaili ne niin kompaktisti julkaisemissaan taulukoissa, että tuntomerkkikuvauksista on ollut vaikea saada myöhemmin selvää. Vapaaherra  S. A. von Rottemburg  kävi Hufnagelin kokoelman läpi ja kirjoitti monista lajeista uudet kuvaukset. Kokoelma on nyttemmin kadonnut.
John Bell Hatcher

John Bell Hatcher.
John Bell Hatcher (11. lokakuuta 1861 Cooperstown – 3. heinäkuuta 1904 Pittsburgh) oli yhdysvaltalainen paleontologi, joka löysi Triceratopsin ja Torosauruksen fossiilin.
Kuolema

Hatcher kuoli vuonna 1904 Pittsburghissa. Hänet haudattiin Pittsburghin  Homewoodin hautausmaalle.
John Whitgift

John Whitgift
John Whitgift (n. 1530–1604) oli Canterburyn arkkipiispa vuodesta 1583 kuolemaansa asti.
Whitgift oli kauppias Henry Whitgiftin vanhin poika, ja kotoisin Grimsbystä. Vuonna 1563 hänet nimitettiin Cambridgen yliopiston teologian professoriksi, yliopiston varakansleriksi vuonna 1570 ja Worcesterin piispaksi vuonna 1577.
John Whitehead (tutkimusmatkailija)

John Whitehead (30. kesäkuuta 1860 Muswell Hill, Lontoo, Britannia – 2. kesäkuuta 1899 Hainan Kiina) oli englantilainen tutkimusmatkailija, luonnontieteilijä ja ammattimainen lintujen keräilijä.
John Whiteheadin löytämä filippiinienkotka.
Whitehead matkusteli Borneossa vuosina 1885–1888 ja keräsi joukon uusia eläinlajeja, kuten smaragdiharlekiinin (Calyptomena whiteheadi). Palattuaan matkalta hän kirjoitti teoksen The Explorations of Mount Kina-Balu (1893). Vuosina 1893–1896 Whitehead tutki Filippiinejä ja löysi jälleen useita uusia lajeja, muun muassa erään maailman suurimmista linnuista, filippiinienkotkan (Pithecophaga jefferyi). Vuonna 1899 Whiteheadin piti palata Filippiineille, mutta Espanjan ja Yhdysvaltojen sota esti hänen aikeensa. Sen sijaan hän matkusti Hainaniin Kiinaan, jossa hän kuoli pian kuumetautiin.
Whitehead nimesi linnuista mindoronkeisarikyyhkyn (Ducula mindorensis).
Whiteheadin kunniaksi on nimetty joukko lintulajeja, kuten korsikannakkeli (Sitta whiteheadi)
Alina

| Alina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  22. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  22. huhtikuuta
– ortodoksinen:  13. kesäkuuta
Muunnelmia:  Aliina
Vastineita eri kielissä:  Aline
Nimen alkuperä:  Adelina tai arabialainen jalo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alina on kansainvälinen naisen etunimi. Nimi on syntynyt lyhentymänä nimestä Adelina tai useista -alina -loppuisista nimistä. Toisaalta nimi esiintyy myös arabimaissa ja johtuu tällöin jaloa tarkoittavasta arabian kielen sanasta..
Suomessa oli 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä rekisteröity  18 408 Alina- ja 8 841 Aliina-nimistä naista sekä alle 15 Alina-nimistä miestä.
Tunnettuja Alinoita ja Aliinoita

Alina Astafei (s. 1969), saksalainen korkeushyppääjä
Alina Baraz (s. 1993), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
Alina Devecerski (s. 1983), ruotsalainen laulaja, lauluntekijä, tanssija ja koreografi
Alina Alexandra Dumitru (s. 1982), romanialainen judoka
Alina Eremia (s. 1993), romanialainen laulaja ja näyttelijä
Alina Fernández (s. 1956), kuubalais-yhdysvaltalainen radiojuontaja ja luennoitsija
Alina Fodorova (s. 1989), ukrainalainen seitsenottelija
Alina Forsman (1845–1899), suomalainen kuvataiteilija ja taidemaalari
Alina Frasa (1834–1899), suomalainen tanssitaiteilija
Alina Ham (s. 1959), neuvostoliittolainen maahockeypelaaja
Alina Hellén (s. 1865), suomalainen kutomataidon ja kasvivärjäyksen opettaja
Alina Ibragimova (s. 1985), venäläinen viulisti
Alina Ivanova (s. 1969), venäläinen kävelijä ja maratonjuoksija
Alina Kabajeva (s. 1983), venäläinen poliitikko, entinen rytminen kilpavoimistelija
Alina Kinnunen, o.s. Mattila (s. 1982), suomalainen korkeushyppääjä
Alina Kosunen (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
Alina Lipp (s. 1993), saksalainen yhteiskunnallinen aktivisti, bloginpitäjä ja sosiaalisen median vaikuttaja
Alina Lohvynenko (s. 1990), ukrainalainen pikajuoksija
Alina Makarenko (s. 1999), venäläinen rytminen voimistelija
Alina Müller (s. 1998), sveitsiläinen jääkiekkoilija
Alina Nissinen (1866–1926), suomalainen koulunjohtaja, kirjailija ja nuorsuomalaisten kansanedustaja
Alina Paš (s. 1993), ukrainalainen laulaja ja rap-artisti
Alina Pogostkina (s. 1983), saksalainen viulisti, Sibelius-viulukilpailun voittaja 2005
Alina Râpanu (s. 1981), romanialainen juoksija
Alina Renfors (1855–1937), suomalainen koulunjohtaja ja Viipurin suomalaisen jatko-opiston perustaja
Alina Rotaru-Kottmann (s. 1993), romanialainen pituushyppääjä
Aliina Salomaa (1866–1909), suomalainen raittiusliikkeen vaikuttaja.
Aliina Soininen, o.s. Pennanen (1887–1978), suomalainen kansakoulunopettaja ja lastenkirjailija
Alina Strömberg (s. 1999), suomalainen seiväshyppääjä
Alina Šynkarenko (s. 1998), ukrainalainen taitouimari ja maailmanmestari
Alina Szapocznikow (1926–1973), puolalainen kuvanveistäjä
Alina Talai (s. 1989), valkovenäläinen pika-aitajuoksija
Alina Toivanen (s. 1980), suomalainen rumpali
Alina Tomnikov (s. 1988), suomalainen näyttelijä
Alina Voronkova (s. 1994), Miss Suomi 2018
Alina Vuc (s. 1993), romanialainen vapaapainija
Alina Zagitova (s. 2002), venäläinen taitoluistelija ja olympiavoittaja
Alinoita ja Aliinoita teoksissa

Aliina Laurila, Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -romaanin henkilö, Anttoo Laurilan vaimo
Aliina Harjula, henkilö Hella Wuolijoen Niskavuori-sarjassa
Alina Starkov, auringon kutsuja ja Grisha Leigh Bardugon kirjasarjassa Varjo ja riipus ja siihen perustuvassa televisiosarjassa
Alina, Gaetano Bragan ooppera (1853)
Alina, Kauppis-Heikin teos (1896)
Alina Heinonen, Jussi Valtosen vuonna 2014 kirjoittaman He eivät tiedä mitä tekevät -romaanin henkilö
Muita Alinoita ja Aliinoita

Alina Hoivatiimi -ketju on Norlandia-konsernin tytäryhtiö, joka tarjoaa kotihoivapalveluita
Alina-sali on yksi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan juhlasaleista
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alina Wikimedia Commonsissa
Joel Napoleon Lang

Joel Napoleon (J. N.) Lang (13. marraskuuta 1847 Pieksämäki – 4. tammikuuta 1905 Helsinki) oli suomalainen juristi, Helsingin yliopiston taloudellisen lainopin ja taloustieteen professori 1882–1905. Suomen merioikeuden kannalta ovat olleet merkittäviä hänen julkaistut luentonsa Finlands sjörätt.
Julkaisuja

Finlands sjörätt (2 osaa, 1890, 1910 Weilin & Göös; 3. lisätty p. 1932, Juridiska studentfakulteten, sis. molemmat osat).
Professori J. N. Lang'in vesioikeuden-luennot. Julkaistut professori Lang'in kuoleman jälkeen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1910. (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, 125.)
Aiheesta muualla

Sundström, Mia: / Lang, Joel Napoleon (1847–1905). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  21.3.2005. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Lang, Joel hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Joel Mokyr

Joel Mokyr
Joel Mokyr (s. 26. heinäkuuta 1946) on yhdysvaltalais-israelilainen taloushistorioitsija. Hän toimii taloustieteen ja historian professorina (Robert H. Strotz Professor) Northwestern-yliopistossa. Mokyr väitteli tohtoriksi Yalen yliopistosta vuonna 1974 ja on tehnyt akateemisen uransa pääosin Northwestern-yliopistossa.
Mokyr on johtavia teknologisen kehityksen ja teollisen vallankumouksen tutkijoita. Hänelle myönnettiin Balzanin palkinto vuonna 2015.
Teoksia

1976: Industrialization in the Low Countries, 1795–1850
1983: Why Ireland Starved: An Analytical and Quantitative Study of Irish Poverty, 1800–1851
1985: The Economics of the Industrial Revolution (toim.)
1990: Twenty Five Centuries of Technological Change: An Historical Survey
1990: The Lever of Riches: Technological Creativity and Economic Progress
1993: The British Industrial Revolution: an Economic Perspective (toim.)
2002: The Gifts of Athena: Historical Origins of the Knowledge Economy
2003: The Oxford University Press Encyclopedia of Economic History (toim.)
2009: The Invention of Enterprise: Entrepreneurship from Ancient Mesopotamia to Modern Times (toim.)
2009: The Enlightened Economy: An Economic History of Britain 1700–1850
2016: A Culture of Growth: The Origins of the Modern Economy
Aiheesta muualla

Joel Mokyrin kotisivu
John Bel Edwards

| John Bel Edwards |
| --- | --- |

Louisianan 56. kuvernööri
 11. tammikuuta 2016 – 8. tammikuuta 2024  
Varakuvernööri:  Billy Nungesser
Edeltäjä:  Bobby Jindal
Seuraaja:  Jeff Landry
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. syyskuuta 1966 (ikä 58) Amite City, Louisiana, Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Donna Hutto
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  West Point Louisianan osavaltionyliopisto
Uskonto:  katolisuus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.johnbelforlouisiana.com
John Bel Edwards (s. 16. syyskuuta 1966 Amite City, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Louisianan 56. kuvernöörinä vuosina 2016–2024. Edwards oli aiemmin osavaltion edustajainhuoneen jäsen. Hän nai vaimonsa 1989 ja heillä on kolme lasta. Uskonnoltaan Edwards on katolinen.
Edwards vastustaa aborttia ja kannattaa vapaampia aseenkanto-oikeuksia. Kuvernöörinä toimiessaan hän on kovensi laittoman abortin suorittamisesta annettavia rangaistuksia ja kriminalisoi aborttipillerien postittamisen Louisianassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta John Bel Edwards Wikimedia Commonsissa
Kuvernöörin kotisivut (englanniksi)
Juhana Ennola

Juhana Ennola (sukunimi vuoteen 1906 Enlund; 29. kesäkuuta 1836 Rauma – 15. toukokuuta 1914 Karjalohja) oli suomalainen kamreeri ja kirjallisuuden suomentaja.
Ennolan äiti oli Anna Maria Silfvan. Ennola palveli ruotuväessä aliupseerina Turun pataljoonassa 1854–1860 ja vääpelinä Porin pataljoonassa 1860–1868. Hän oli sitten valtion rautateitten palveluksessa ensin kirjanpitäjänä 1872–1877, apukamreerina 1877–1897 sekä lopuksi kamreerina vuodesta 1897 vuoteen 1904, jolloin erosi virastaan täysin palvelleena. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1882 Hilda Amalia Granström (k. 1929).
Ennola suomensi vuosina 1875–1880 useita näytelmiä:
Adam Öhlenschläger : Aksel ja Valpuri : murhenäytelmä viidessä näytöksessä. Suomentaja, Helsinki 1875, uusi korjattu painos Otava 1895
Gotthold Ephraim Lessing : Nathan Viisas : dramallinen runoelma viidessä näytöksessä. Jyväskylä. Helminen 1876
Henrik Hertz : Kuningas René'n tytär : lyyrillinen drama yhdessä näytöksessä. Helsinki, Suomentaja 1878
Björnstjerne Björnson : Leonarda : näytelmä neljässä tapauksessa. Helsinki, Edlund 1880
Anne Honoré Joseph Duveyrier : Sedän hankkeet : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Otava 1904
Julia Kristina Nyberg : Euphrosyne, Kristóforos : legenda. Otava 1905
Ennolan ainoa julkaistu sävellys on Yrjö Koskisen runo Suomen salossa (Honkain keskellä...), joka tunnetaan myös Virossa nimellä Isamaa hiilgava pinnala paistab. Ennola sai SKS:n palkinnon vuonna 1875.
Aiheesta muualla

Project Gutenberg: Adam Oehlenschlägerin näytelmä Aksel ja Valpuri Ennolan suomentamana
Juha Javanainen

Juha Javanainen (s. 11. kesäkuuta 1956 Tampere) on suomalainen kirjailija ja opettaja. Hän on valmistunut Tampereen yliopistosta historian ja yhteiskuntaopin opettajaksi. Hän on aloittanut opettajana työskentelyn vuonna 1983. Javanainen opettaa historiaa ja yhteiskuntaoppia Tampereella Takahuhdin koulussa. Javanainen on julkaissut kirjailijanurallaan 15 kirjaa, jotka käsittelevät historiaa ja etenkin Messukylän historiaa.
Teokset

Kalevan Sampo: asuntopulasta lähiöasumiseen.  MC-Pilot, 2000.  ISBN 952-5452-08-5.
Suomen historian alkeiskäsikirja: esihistoriasta uuden ajan alkuun.  MC-Pilot, 2000.  ISBN 952-5452-40-9.
Talvisodan arkiset kasvot: kirja Tampereesta ja sen lähiasukkaista Aamulehden sivuilta nähtyinä talvisodan kuukausina 1939-1940.  MC-Pilot, 2000.  ISBN 952-5452-03-4.
Messukyläläisiä: 1900-luvun Messukylän historiaa - entisen suurpitäjän elämää ja historiaa viimeisen sadan vuoden ajalta.  MC-Pilot, 2001.  ISBN 952-5452-67-0.
Messukyläläisiä: entisen suurpitäjän elämää ja historiaa valokuvien avulla kerrottuna.  MC-Pilot, 2001.  ISBN 952-5452-97-2.
Messukyläläisiä 3.  J. Javanainen, 2004.
Messukylän keskiaikainen kivikirkko.  Juha Javanainen, 2005.
Snellmanin kunniaksi sukunimet suomalaisiksi: Snellmanin 100-vuotispäivän 12.5.1906 suuri sukunimien suomalaistamispäivä Tampereella ja muuallakin Suomessa.  J. Javanainen, 2006.
Messukylää kahlen puolen: taskussanakkirjam Messukylläs-Suami.  Juha Javanainen, 2007.
Tampereen kiälen sivistyssanasto: Tampereenkiälistä sanastoa alkuperäisasukkaan miälestä: Samoten joitakin havaintoja tamperelaisesta elämänmenosta.  Tampere:  Juha Javanainen, 2008.
Leinola: Takahuhtaa ja Takamaata - Leinolan kaupunginosakirja.  Leinolan omakotiyhdistys & Tampereen kaupunki, 2009.  ISBN 978-951-609-436-9.
Suomen sota Tampereella / Messukylässä 1808-1809.  Juha Javanainen, 2009.
Kalevan Sampo: asuntopulasta lähiöasumiseen 2.  Juha Javanainen, 2011.
Kalevassa ja sen lähialueilla: Tamperelainen paikallishistoriallinen muistelo.  Juha Javanainen, 2012.
Tampereella vuodesta 1956.  Juha Javanainen, 2013.
John Bennett Fenn

| John Bennett Fenn |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1917 New York, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 10. joulukuuta 2010 (93 vuotta) Richmond, Virginia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Yalen yliopisto
Instituutti:  Princetonin yliopisto Yalen yliopisto Virginia Commonwealth University
Tutkimusalue:  kemia
Tunnetut työt:  sähkösumutusionisaatio
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (2002)
John Bennett Fenn (15. kesäkuuta 1917 – 10. joulukuuta 2010) oli yhdysvaltalainen kemisti, joka sai vuonna 2002 Nobelin kemianpalkinnon biologisten makromolekyylien massaspektrometriaan liittyvästä tutkimuksesta. Samana vuonna Nobelin saivat Koichi Tanaka ja Kurt Wüthrich.
Fenn syntyi New Yorkissa vuonna 1917. Hän valmistui Kentuckystä Berea Collegesta vuonna 1937 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1940 Yalen yliopistosta. Valmistumisensa jälkeen Fenn työskenteli Monsantolle Annistonissa. Monsantolta hän siirtyi michiganilaiseen Sharples Chemical -yritykseen, ja lisäksi hän työskenteli seitsemän vuoden ajan pienessä polttomoottoreita valmistavassa Experiment-yrityksessä.
Vuonna 1959 Fenn nimettiin Yhdysvaltain laivaston SQUID-projektin johtoon. Projektia hallinnoi Princetonin yliopisto, jonka professoriksi Fenn nimettiin. Hän siirtyi Yalen yliopistoon vuonna 1967. Yalella hän aloitti työnsä, josta hän sai vuonna 2002 Nobel-palkinnon. Hän kehitti massaspektrometriaa, ja hänen tekniikkaansa kutsutaan sähkösumutusionisaatioksi. Sen avulla biologit pystyvät tunnistamaan molekyylejä sekunneissa viikkojen sijaan. Tekniikka on auttanut nopeuttamaan lääketutkimusta. Vuodesta 1987 Fenn oli työskennellyt Yalella emeritusprofessorina. Yalen hän jätti lopullisesti vasta 1994 ohitettuaan jo laitoksen pakollisen 70 vuoden eläkeiän.
Yalelta Fenn siirtyi Virginia Commonwealth Universityyn kemian professoriksi. Hän joutui 2000-luvulla oikeustaisteluun Yalen kanssa. Fenn oli vastoin yliopiston toimintaperiaatteita patentoinut sähkösumutusionisaation omiin nimiinsä ja myynyt sen perustamalleen yritykselle. Oikeusistuin totesi vuonna 2005 Fennin syylliseksi varkauteen ja määräsi tämän maksamaan Yalelle yli miljoonan dollarin korvauksen.
Fenn kuoli vuonna 2010. Hänen vaimonsa Margaret Wilson Fenn oli kuollut auto-onnettomuudessa Uudessa-Seelannissa vuonna 1992. He olivat naimisissa 53 vuotta, ja heillä oli yksi lapsi.
Aiheesta muualla

Biografia Nobel-säätiön sivuilla
John Whitaker

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  John Whitaker |  John Whitaker |  John Whitaker |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Esteratsastus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | joukkue |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Aachen 1986 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1990 | henkilökohtainen |  |
|  Pronssia | Dublin 1982 | joukkue |  |
|  Pronssia | Rooma 1986 | joukkue |  |
|  Pronssia | Tukholma 1990 | joukkue |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Dinard 1985 | joukkue |  |
|  Kultaa | St Gallen 1987 | joukkue |  |
|  Kultaa | Rotterdam 1989 | henkilökohtainen |  |
|  Kultaa | Rotterdam 1989 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Hickstead 1983 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | Hickstead 1983 | joukkue |  |
|  Hopeaa | St Gallen 1987 | henkilökohtainen |  |
|  Hopeaa | La Baule 1991 | joukkue |  |
|  Hopeaa | Gijon 1991 | joukkue |  |
|  Hopeaa | St Gallen 1995 | joukkue |  |
|  Pronssia | Dinard 1985 | henkilökohtainen |  |
|  Pronssia | Mannheim 1997 | joukkue |  |
|  Pronssia | Mannheim 2007 | joukkue |  |
John Whitaker MBE (s. 5. elokuuta 1955) on brittiläinen esteratsastaja ja olympiamitalisti. Hän on kilpaillut Ryan's Son-, Milton- ja Gammon-nimisillä hevosilla esteratsastuksessa.
Hänen vaimonsa nimi on Clare ja heillä on kolme lasta, Joanne, Louise ja Robert. Robert Whitaker on menestyksekkäästi kilpaillut esteratsastuksessa. Myös John Whitakerin pikkuveli Michael Whitaker on esteratsastuksen olympiamitalisti.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:John Whitaker (equestrian)
John Geddert

John Geddert (k. 25. helmikuuta 2021) oli Yhdysvaltain olympiajoukkueen voimisteluvalmentaja. Häneen nostettiin syytteitä ihmiskaupasta ja seksuaalisesta häirinnästä, yhteensä 24 eri syytettä. Hän teki itsemurhan ennen oikeudenkäynnin alkamista.
Geddert oli olympiajoukkueen valmentaja samaan aikaan kun sen lääkärinä toimi Larry Nassar joka sai vuonna 2018 yhteensä 175 vuoden tuomion seksuaalisista hyväksikäytöistä joita oli tapahtunut Geddertin voimisteluklubilla.
2007

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2007 (MMVII) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi maanantaista.
Yhdistyneiden kansakuntien julistamia vuoden teemoja olivat kansainvälinen heliofysiikan vuosi ja kansainvälinen napa-alueiden tutkimuksen vuosi.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2007 oli sian vuosi.
Tapahtumia > Helmikuu

2. helmikuuta – YK:n erityislähettiläs presidentti Martti Ahtisaari julkisti Belgradissa ja Pristinassa vieraillessaan suunnitelman Kosovon tulevaisuudesta.
2. helmikuuta – IPCC julkisti neljännen, kuusi vuotta laaditun raporttinsa ilmastonmuutoksesta.
2. helmikuuta – Ensimmäinen vientilaivaus Vuosaaren satamasta. MV Noraan lastattiin kaksi Azipod-ruoripotkurilaitetta.
3. helmikuuta – 135 ihmistä kuoli itsemurhaiskussa Bagdadissa.
4. helmikuuta – Indianapolis Colts löi Chicago Bearsin 29–17 XLI Super Bowlissa Dolphin Stadiumilla Miamissa.
11. helmikuuta – Turkmenistanin presidentinvaalit: Gurbanguly Berdimuhammedow valittiin odotetusti suurella äänten enemmistöllä.
12. helmikuuta – Irakin entinen varapresidentti Taha Yassin Ramadan tuomittiin kuolemaan hirttämällä.
12. helmikuuta – Stuttgartilainen tuomioistuin päätti päästää terrorijärjestö Punaisen armeijakunnan (RAF) johtajiin 1970-luvulla kuuluneen Brigitte Mohnhauptin ehdonalaiseen vapauteen 24 vankeusvuoden jälkeen. Mohnhauptin vapautus herätti ristiriitaisia tunteita Saksassa, koska hän ei ollut osoittanut minkäänlaista katumusta eikä avustanut RAF:n tekemien rikosten selvittämistä. Mohnhaupt oli osallistunut mm. Länsi-Saksan työnantajajärjestön johtajan Hanns Martin Schleyerin kaappaukseen ja murhaan syksyllä 1977.
13. helmikuuta – Ruotsalainen näyttelijä Johanna Sällström (Kurt Wallander -elokuvien Linda Wallander) surmasi itsensä kotonaan.
14. helmikuuta – Suomen Kansallisoopperan ylikapellimestari Mikko Franck erosi tehtävästään vastalauseena Erkki Korhosen tavalle johtaa oopperaa.
14. helmikuuta – Tieliikelaitos otti Destia-nimen käyttöön markkinointinimenään
17. helmikuuta – Hanna Pakarinen valittiin Suomen euroviisuedustajaksi.
23. helmikuuta – Kehitysvammaisten hoitokoti tuhoutui tulipalossa Alsungan kunnassa Latviassa. Palossa kuoli 25 asukasta. Hoitokodin paloturvallisuudessa oli ollut suuria puutteita.
25. helmikuuta – 79. Oscar-gaala. The Departed voitti neljä Oscar-palkintoa, mukaan lukien parhaan elokuvan ja ohjauksen palkinnon. Ohjaaja Martin Scorsese sai samalla ensimmäisen Oscarinsa.
25. helmikuuta – Sipoon kunnan asukkaat tyrmäsivät ylivoimaisella ääntenenemmistöllä kunnan lounaisosan liittämisen Helsinkiin. Helsinki vaati Sipoosta itselleen 7,3 neliökilometrin aluetta, jolla asui lähes 20 prosenttia kunnan asukkaista. Sipoolaiset pitivät myös sisäministeriön asettaman selvitysmiehen Pekka Myllyniemen asennetta Helsinki-myönteisenä.
28. helmikuuta – New Horizons -luotaimen lähin otos Jupiterista.