stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aura Light

Aura Light, aiemmin Lumalampan, on ruotsalainen valaistusalan yritys. Yritys valmistaa ja toimittaa valaisimia pääosin teollisuuden, vähittäiskaupan ja julkisen sektorin käyttöön. Aura Lightilla on tytäryhtiöt Kiinassa, Tanskassa, Suomessa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Norjassa, Portugalissa, Ruotsissa, Espanjassa sekä Isossa-Britanniassa.
Yhtiö on perustettu vuonna 1930. Sen pääkonttori sijaitsee Tukholmassa ja tuotekehitys, tuotanto ja asiakaspalvelu Vimmerbyssä. Aura Lightilla on noin 300 työntekijää, ja sen liikevaihto vuonna 2012 oli noin 60 miljoonaa euroa. Yhtiön toimitusjohtaja on Peter Manhart.
Aiheesta muualla

Aura Light International
Aura Light Suomi
Universe Sandbox

Universe Sandbox on aurinkokuntasimulaattori ja koulutusohjelmisto.  Alkuperäinen Universe Sandbox oli saatavana vain Windows-pohjaisille tietokoneille, mutta päivitetty versio, Universe Sandbox², julkaistiin Windowsille, macOS:lle ja Linuxille vuonna 2017. [lähde? ]
Arnaldo Forlani

| Arnaldo Forlani |
| --- | --- |

Italian pääministeri
 18. lokakuuta 1980 – 28. kesäkuuta 1981  
Presidentti:  Sandro Pertini
Edeltäjä:  Francesco Cossiga
Seuraaja:  Giovanni Spadolini
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1925 Pesaro
Kuollut: 6. heinäkuuta 2023 (97 vuotta) Rooma
Tiedot
Puolue:  Italian kristillisdemokraattinen puolue
Arnaldo Forlani (8. joulukuuta 1925 Pesaro – 6. heinäkuuta 2023 Rooma) oli italialainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä aikavälin 18. lokakuuta 1980 – 28. kesäkuuta 1981. Hän oli kristillisdemokraattisen puolueen johtajana vuosina 1969–1973 ja 1989–1992.
Forlani syntyi Pesarossa, Marchessa. Hänet valittiin edustajainhuoneeseen ensimmäistä kertaa 1958, ja hän oli ulkoministeri vuosina 1976–1979.
Forlanin seuraajana Italian pääministeriksi astui Giovanni Spadolini.
Vuosina 1989–1994 Forlani vaikutti Euroopan parlamentin Euroopan kansanpuolueen ryhmässä.
Vuonna 1992 alkoi Tangentopoliksi kutsuttu lahjusskandaali, joka johti Forlanin vankeustuomioon. Hän kärsi tuomionsa yhdyskuntapalvelussa Caritas Italiana -hyväntekeväisyysjärjestössä.
Arktisen upeeta

Arktisen Upeeta on pohjoismaisen elokuvan festivaali, joNka on järjestänyt vuodesta 1999 lähtien Jyväskylässä Nordic Glory r.y. Nykyistä festivaalia edelsi vuonna 1997 pidetty Nordic Glory Festival, joka keskittyi pohjoismaisten naisohjaajien tuotantoon. Vuosina 1999-2007 festivaaleilla järjestettiin vuotuinen kilpailu kotimaisille naisohjaajille. Vuonna 2008 kilpailu avattiin miesohjaajille, samalla kun se jaettiin opiskelija- ja ammattilaistuotantojen sarjoihin. Edellisen kerran tapahtuma järjestettiin Kampus Kinossa Jyväskylässä 10.-13. helmikuuta 2011. Vuonna 2010 festivaalia ei järjestetty, koska tapahtuma siirtyi marraskuulta helmikuulle.
Palkitut elokuvat 1997 (Nordic Glory Festival) > Pohjoismaisten naisohjaajien kilpailu

| Pääpalkinto | Kunniamaininnat (rahapalkinnot) | Muut kunniamaininnat | Jyväskylän Talven erikoispalkinto |
| --- | --- | --- | --- |
| Mørketid (Karoline Frogner / Norja) | Man brænder da ikke præster (Annette Mari Olsen / Tanska)  Naisen kaari (Kiti Luostarinen / Suomi) Synti (Susanne Helke, Virpi Suutari / Suomi) |  Oppe & Nere (Antonia Ringbom / Suomi) Maalaislääkäri (Katariina Lillqvist / Suomi) Tidewater (Nathilde Overrein Rapp / Norja) |  Skummelt (Kajsa Næss, Lisa Fearnley, Liv Berit Helland / Norja) |
Palkitut elokuvat 2002-2007 > Kotimaisten naisohjaajien kilpailu

| Vuosi | Pääpalkinto | Kunniamaininnat | Yleisöäänestyksen voittaja |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Reunalla (Maria Lappalainen) | Joko? Taas! (Pia Antikainen)  Barbeiros (Mervi Junkkonen) |  Kylmät varpaat (Sini Liimatainen) |

| 2003 | Kasvoista kasvoihin (Kristina Schulgin) | Treevil (Aiju Salminen, Aino Ovaskainen, Christer Lindström)  Ilona (Alli Haapasalo) Vertebra (Milla Moilanen) Nousukausi (Johanna Vuoksenmaa) |  Ilona (Alli Haapasalo) |
| 2004 | Karaoke (Aiju Salminen) | Sotalapset (Eija Dammert)  Rakkaudessa suuri onni ja onnettomuus (Nino Rokosa) Apinoiden kuningas (Mari Mantela) Tango (Marja Pyykkö) |  Rakkaudessa suuri onni ja onnettomuus (Nino Rokosa) |
| 2005 | Maailmaa pelastamassa (Maija Blåfield) | Sotalapset (Eija Dammert)  Kuka pelkää suursyömäriä? (Pauliina Punkki) |  |
| 2006 | Keijupuisto (Miia Jonkka) | Ilo irti (Ami Lindholm) |  Hetket jotka jäivät (Pia Andell) |
| 2007 | Paratiisi - kolme matkaa tässä maailmassa (Elina Hirvonen) | Saalis (Taru Mäkelä) Heavy Metal (Zaida Bergroth) |  Heavy Metal (Zaida Bergroth) Paratiisi - kolme matkaa tässä maailmassa (Elina Hirvonen) Pietá (Selma Vilhunen) Iso poika (Miia Halme) |
Lisäksi vuonna 2005 jaettiin Teemu Mäki -palkinto elokuvalle Kotimaan uutisia (Marjo Viitala).
Palkitut elokuvat 2008- > Ammattilaistuotantojen sarja

| Vuosi | Pääpalkinto | Kunniamaininnat |
| --- | --- | --- |
| 2008 | Talvinen matka (Visa Koiso-Kanttila) | Uhrit 1918 (Seppo Rustanius) Punk - tauti joka ei tapa (Jouko Aaltonen) Riivaaja (Mikko Keinonen) |
| 2009 | Kukkulan kuningas (Alli Haapasalo) | Liikkumavara (Annika Grof) Hyvä meininki (Niina Suominen) Putoavia enkeleitä (Heikki Kujanpää) |
| 2011 | Göringin sauva (Pia Andell) | Miehen kuva (Visa Koiso-Kanttila)  Onnelliset läskit (Teppo Airaksinen) Trolley Boy (Teemu Auersalo) |
Palkitut elokuvat 2008- > Opiskelijatöiden sarja

| Vuosi | Pääpalkinto | Kunniamaininnat |
| --- | --- | --- |
| 2008 | Idoli (Sanna Vilmusenaho) | Pakoon (Helena Yli-Kyyny) Varjoleikki (Sanna Vilmusenaho) The Life and Death Experiences of Young Beth Byrd (Maarit Nissilä) |
| 2009 | Kuninkaalliset (Taru Varpumaa) | Ghosts (Jan Ijäs) Pinnan alla (Veera Lehtola, Aino Ahokas) Familjelampan (Milla Nybondas) |
| 2011 | Freakers (Perttu Inkilä) | Miten marjoja poimitaan (Elina Talvensaari) Benigni (Elli Vuorinen, Jasmiini Ottelin, Pinja Partanen) Vallaton (Minna Raitapuro, Arttu Salmi) |
Palkitut elokuvat 2008- > Yleisöäänestyksen voittajat

| Vuosi | Elokuva |
| --- | --- |
2008: Uhrit 1918 (Seppo Rustanius)
2009: 44500 Max (Jari Kokko)
2011: Miten marjoja poimitaan (Elina Talvensaari)
Aiheesta muualla

Arktisen Upeeta -festivaalin sivut
Valmiera (hyppyrimäki)

| Valmiera> Sijainti |
| --- | --- |
Paikkakunta:   Sigulda, Latvia
Avattu:  1966
Remontoitu:  2008
Purettu:  Kyllä
Muut mäet:  K5
Seura:  SK Lidojošais Slēpotājs
Valmiera
K-piste:  60 metriä
Mäkiennätys:  67,5 metriä  Tālis Pāvuliņš
Avattu:  1966
Purettu:  Kyllä
Muovitus:  Kyllä
K18
K-piste:  18 metriä
Mäkiennätys:  20,5 metriä  Kārlis Krūze (25.1.2009)
Avattu:  2009
Purettu:  2012
Muovitus:  Kyllä
K10
K-piste:  10 metriä
Avattu:  2009
Purettu:  2012
Muovitus:  Kyllä
Valmiera oli hyppyrimäki Siguldassa Latviassa.
Historia

Siguldaan Gaujan-jokilaaksoon rakennettiin ensimmäinen hyppyrimäki vuonna 1933. Valmiera rakennettiin vuonna 1966. Neuvostoliiton mäkihyppymaajoukkue kävi muutamia kertoja harjoittelemassa kesällä Valmierasta. Valmierasta järjestettiin viimeinen kilpailu vuonna 1978.
Kesällä 2007 heräsi ajatukset rakentaa K70, K40, K20, K10 ja K5 hyppyrimäet Siguldaan Kansainvälisen hiihtoliiton tuella. Vuonna 2009 avattiin K18, K10 ja K5 hyppyrimäet. Hyppyrimäissä ei ollut varsinaista muovitusta, mutta niistä pystyi hyppäämään myös lumettomana aikana. Hyppyrimäet jouduttiin purkamaan vuonna 2012, koska niillä ei ollut rakennuslupaa.
Artakserkses

Artakserkses on ollut useamman kuin yhden Persian kuninkaan nimi:
Artakserkses I Makrokheir (464 eaa. – 424 eaa.)
Artakserkses II Mnemon (404 eaa. – 358 eaa.)
Artakserkses III Okhos (358 eaa. – 338 eaa.)
Artakserkses IV Arses (338 eaa. – 336 eaa.)
Bessos. Dareios III:n murhanneen Bessoksen sanotaan ottaneen nimekseen Artakserkses, kun hän yritti kaapata vallan.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Artakserkses”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valkopallo-ohdake

| Valkopallo-ohdake |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit
Suku::  Pallo-ohdakkeet Echinops
Laji::  sphaerocephalus
Kaksiosainen nimi
 Echinops sphaerocephalus  L. (1753) 
Katso myös
   Valkopallo-ohdake Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkopallo-ohdake (Echinops sphaerocephalus) on monivuotinen pallo-ohdakkeisiin kuuluva asterikasvilaji. Sitä käytetään koristekasvina.
Ulkonäkö

Valkopallo-ohdake kasvaa 1–2 metriä korkeaksi. Sen varsi on pysty ja harvaan uurteinen, yläosasta punaruskea ja nystykarvainen. Lehdet ovat yhdestä kahteen kertaa pariliuskaiset, liuskat ovat piikkilaitaiset, lehdet ovat päältä tahmean nystykarvaiset. Kukintona on kolmesta kuuteen senttimetriä leveä pallon muotoinen tiheä mykerö kasvin latvassa. Kukat ovat harmaat tai joskus sinertävät, kiiltävät. Hedelmänä on 6–10 millimetriä pitkä pähkylä.
Levinneisyys

Valkopallo-ohdake esiintyy alkuperäisenä mm. Etelä- ja Itä-Euroopassa, Venäjällä, Kaukasiassa ja Turkissa. Muun muassa Saksassa, Isossa-Britanniassa, Pohjoismaissa ja Baltiassa laji on levinnyt tulokas. Suomessa valkopallo-ohdake on 2020-luvun alussa arvioitu vakiintuneeksi uustulokkaaksi, jota on havaittu kaikkiaan 20–30 kertaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkopallo-ohdake Wikimedia Commonsissa
Arnafjordin kirkko

| Arnafjordin kirkko Arnafjord kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2019.
Sijainti:  Vik, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1645
Suunnittelija:  Johannes Gjertsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  180
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arnafjordin kirkko (norj. Arnafjord kyrkje) on Vikin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1645.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arnafjordin kirkko Wikimedia Commonsissa
Aura Jurva

Aura Elisabeth Jurva (7. syyskuuta 1882 Koski Hl. – 15. tammikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä Aura ja Kaarle Kortejoki.
Jurva kirjoitti lähinnä satuja ja lapsille tarkoitettuja näytelmiä.
Aura Jurvan veli Eelis Waldemar Jurva (1873–1934) oli kapellimestari ja Helsingin Filharmonisen Seuran orkesterikoulun viulunsoiton opettaja.
Teoksia

Satuja, kirjoittanut ja kuvittanut Aura.    E. W. Ponkala, Helsinki 1912, 2. uud. painos nimellä Metsämailta : satuja, kuvitus Rudolf Koivu, Valistus 1922.
Tuulen tarinoita, kuvat piirtäneet R. Koivu ja Ester Hjelt-Cajanus. Suomen lasten kirjoja 15.   WSOY 1913, 2. painos 1922
Satuleikkejä, yksinäytöksisiä leikkejä kouluille ja kodeille.   Otava 1916, 2. lisätty painos nimellä Koulunäytelmiä, Otava 1923
Torpantontut, kuvittanut Rudolf Koivu.    Otava 1917, 2. painos 1922
Uusia satuleikkejä kouluille ja kodeille.     Otava 1919
Metsäelämää, partiolaisnäytelmiä ; kuvittanut Ilmari Vainio ; aiheet Thompson Setonin kirjasta "Kaksi partiopoikaa".    Otava 1920
Puunhakkaaja ja metsänneito ym. satunäytelmiä.     Otava 1921
Tervastulia, satuja kaikille.    Valistus 1923
Pikku sisko.    Otava 1924
Nuorten näytelmiä.     Valistus 1927
Kumpi on parempi.   Raittiusviikkotoimikunta, Helsinki 1929
Markkinamiehiä, näytelmä.     Esitetty 1929
Meidän Venus, kaksiosainen seuranäytelmä. Suomen naisten liikuntakasvatusliiton näytelmäsarja 5.    Hyvinkää 1930
Eelis Jurva : Muistelmia veljestäni.     Tekijä, Helsinki 1935
Pisku pieni Kottabus.    Tekijä, Helsinki 1937
Vihtori Peltosen Porvoo : yhteiskoululaisen muistelmia .      Tekijä, Porvoo 1938
Pensaan juurta.     Tekijä, Porvoo 1939
Kosken pitäjän vaiheita.     Tekijä, Porvoo 1942, uusi painos Hämeenkosken tili ja notariaatti, Hämeenkoski 1999
Voittamattomia linnoituksia, radiokuunnelma.      Esitetty 1950
Sukurengas.    Tekijä, Loviisa 1951
Aiheesta muualla

Aura Jurva : Pyhimyskuvia alppikylästä, Suomen Kuvalehti, 28.03.1923, nro 12-13, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Valmieran rautatieasema

Valmieran rautatieasema on Valga–Riika-radalla sijaitseva rautatieasema Latviassa. Asemalla pysähtyy kuusi matkustajajunaa päivässä. Asema avattiin liikenteelle vuonna 1889. Vuoteen 1919 saakka sen nimi oli Wolmar. Uusi asemarakennus valmistui sodassa vahingoittuneen tilalle vuonna 1941.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Universiada

| Universiada |
| --- | --- |
Paikkakunta::  Monachil, Espanja
Talviurheilukeskus:: Sierra Nevada Ski andMountains Resort
Vuori:: Pico Veleta
Rinneluokitus:: Punainen
Korkeusero:: 640 m
Pituus:: 2 312 m
Keskijyrkkyys:: 27,7 %
Hissi
Hissi:: Borreguiles, Veleta
Tyyppi:: Gondolihissi, 4-hengen tuolihissi
Kapasiteetti:: 2 600 henkilöä/h
Miehet ja naiset
Super-G
Lähtö:: 2 825 m
Maali:: 2 270 m
Korkeusero:: 555 m
Pituus:: 1 829 m
Keskijyrkkyys:: 30,3 %
Suurpujottelu
Lähtö:: 2 615 m
Maali:: 2 270 m
Korkeusero:: 345 m
Pujottelu
Lähtö:: 2 525 m
Maali:: 2 350 m
Korkeusero:: 175 m

Universiada on laskettelurinne Sierra Nevada Ski and Mountains Resortissa Monachilissa Espanjassa.
Universiada -rinteessä kilpailtiin vuoden 2015 talviuniversiadien alppihiihtokilpailut.
Universidad Nacional Autónoma de Honduras

Universidad Nacional Autónoma de Hondurasin vaakuna
Universidad Nacional Autónoma de Honduras (UNAH, "Hondurasin kansallinen autonominen yliopisto") on Hondurasissa toimiva yliopisto. Sitä edelsi vuonna 1845 perustettu yksityinen yhteisö Sociedad del Genio Emprendedor y del Buen Gusto, joka valtion tuen saatuaan muutti nimensä muotoon Academia Literaria de Tegucigalpa. Vuonna 1847 akatemia järjestettiin presidentti Juan Lindon ja Isä José Trinidad Reyesin johdolla uudelleen valtiollisen yliopiston muotoon. Autonomisen yliopiston aseman oppilaitos sai 15. lokakuuta 1957.
Vuonna 2023 Universidad Nacional Autónoma de Honduras oli Webometrics Ranking of World Universitiesin yliopistovertailussa korkeimmalle sijoittunut hondurasilainen yliopisto. Vuonna 2020 Universidad Nacional Autónoma de Honduras oli Hondurasin suurin yliopisto noin 87 000:lla opiskelijallaan.
Artakserkses III

Artakserkses III oli Persian kuningas 358–338 eaa. Hän oli Artakserkses II:n poika. Vuonna 343 eaa. Artakserkses valloitti takaisin Egyptin ja karkotti faarao Nakhthorhebin.
Artakserkseen murhasi hänen avustajansa Bagoas, joka nosti Artakserkseen nuorimman pojan Arsesin valtaistuimelle.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Artakserkses II | Persian kuningas Akemenidien hallitsijasuku | Seuraaja: Arses |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Nakhthorheb II | Egyptin faarao Akemenidien hallitsijasuku 27. Dynastia | Seuraaja: Arses |
Artakserkses I

Artakserkses I Makrokheir (latinaksi Longimanus) oli Persian kuningas 464–424 eaa. Hän kuului Akhaimenidien hallitsijasukuun ja oli Kserkses I:n poika. Artakserkses murhautti vanhemman veljensä Dareioksen. Hänen aikanaan valtakunnan rajat pysyivät ennallaan ja persialainen kulttuuri levisi valtakunnan sisällä. Artakserkseen kuoltua alkoi valtataistelu hänen poikiensa Kserkses II:n, Sogdianuksen ja Dareios II:n välillä.
Artafernes

Artafernes persialaisen Akemenidien hallitsijasuvun jäsen. Hänen veljensä oli Dareios I. Artafernes oli Lyydia satraappi noin vuodesta 513 eaa. vuoteen 493 eaa. Ennen Artafernestä Lyydian satraappina oli Otanes. Noin vuonna 499 eaa. Artafernes yritti vallata Naksoksen saaren, mutta epäonnistui. Pian tämän jälkeen Joonian kreikkalaiset kaupungit, jotka kuuluivat Artaferneen alaisuuteen, alkoivat kapinoida. Artafernes sai Joonian kapinan kukistettua vuoteen 493 eaa. mennessä.
Artafernestä seurasi Lyydian satraappina hänen oma poikansa, jonka nimi oli myös Artafernes. Tämä nuorempi Artafernes johti lyydialaisia ja myysialaisia kun Kserkses I hyökkäsi Kreikkaan.
Vaasan nuorisovaltuusto

Vaasan nuorisovaltuusto on vuonna 2008 perustettu Vaasan kaupungin vaikuttamistoimielin, joka tuo nuorten äänen kuuluviin, ottaa kantaa ajankohtaisiin asioihin, tekee aloitteita ja kannanottoja. Nuorisovaltuusto on kuntalain 26 § edellytämä nuorten vaikuttajaryhmä.
Nuorisovaltuustolla on yksi varsinainen edustaja sekä varaedustaja kuudessa kaupungin lautakunnassa. Edustajilla on läsnä ja puheoikeus kokouksissa.
Nuorisovaaltuustolla on 22 varsinaista edustajaa ja 10 varaedustajaa, jotka valitaan kahden vuoden pituiselle toimikaudeksi. vaali- ja äänikelpoiset ovat Vaasassa asuvat 13-20 vuotiaat nuoret. Nuorisovaltuuston hallituksessa on seitsemän jäsentä.
| Lautakunnat | Edustaja | Varaedustaja |
| --- | --- | --- |
| Kulttuuri- ja liikuntalautakunta | Emmi Schlöbcke | Taleen Saeed |
| Kasvatus- ja opetuslautakunta | Yara Abdul Menem | Simon Hellbom |
| Koulutuslautakunta | Seela Pasanen | Simon Hellbom |
| Kaupunkiympäristölautakunta | Joona Vainio | Mustafa Salih |
| Vähänkyrön aluelautakunta | Jaakko Hirvonen | Sauli Syri |
Arnikit

| Arnikit |
| --- | --- |
 Etelänarnikki (Arnica montana)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Arnikit Arnica  L.
Katso myös
   Arnikit Wikispeciesissä   Arnikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arnikit (Arnica) on kasvisuku asterikasvien (Asteraceae) heimossa. Siihen kuuluu noin 30 lajia.
Arnikkilajeja

siroarnikki, aiemmin tunturiarnikki, arnikki (Arnica angustifolia )
tunturisiroarnikki (A. angustifolia subsp. alpina)
lännenarnikki (Arnica chamissonis)
säiläarnikki (Arnica longifolia)
etelänarnikki (Arnica montana)
nuokkuarnikki (Arnica parryi)
idänarnikki (Arnica sachalinensis)
Tuntomerkkejä

Pohjoismaissa tavataan kolme arnikkilajia: siroarnikki, lännenarnikki ja etelänarnikki. Ne ovat monivuotisia ruohokasveja, joilla on ehyet vastakkaiset lehdet ja suuret keltakukkaiset mykeröt.
Aiheesta muualla

ITIS: Arnica (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Arnica (englanniksi)
Siroarnikki (Arnica angustifolia) on Suomessa harvinainen ja rauhoitettu tunturikasvi.
UEFA-cupin kausi 1981–1982

UEFA-cupin 1981-1982 voitti ruotsalaisjoukkue IFK Göteborg  joka finaalissa kaatoi Hamburger SV:n tuolloisesta Länsi-Saksasta. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun pohjoismainen joukkue voitti merkittävän eurooppalaisen seurajoukkueiden turnauksen. IFK Göteborgin Torbjörn Nilsson voitti 9 maalillaan turnauksen maalikuninkuuden.
Tulokset > Kolmas kierros

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen  | 4-5 |  Hamburger SV | 3-2 | 1-3   |
| IFK Göteborg  | 4-1 |  Dinamo București | 3-1 | 1-0   |
| FC Winterslag  | 0-5 |  Dundee United | 0-0 | 0-5   |
| Lokeren  | 2-4 |  Kaisersklautern | 1-0 | 1-4   |
| Radnički Niš  | 2-1 |  Feyenoord | 2-0 | 0-1   |
| Rapid Wien  | 0-1 |  Real Madrid | 0-1 | 0-0   |
| Sporting Lissabon  | 0-1 |  Neuchâtel Xamax | 0-0 | 0-1   |
| Valencia  | 6-5 |  Hajduk Split | 5-1 | 1-4 |
Tulokset > Puolivälierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dundee United  | 2-3 |  Radnički Niš | 2-0 | 0-3   |
| Hamburger SV  | 3-2 |  Neuchâtel Xamax | 3-2 | 0-0   |
| Real Madrid  | 3-6 |  Kaisersklautern | 3-1 | 0-5   |
| Valencia  | 2-4 |  IFK Göteborg | 2-2 | 0-2 |
Tulokset > Välierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaisersklautern  | 2-3 |  IFK Göteborg | 1-1 | 1-2 (ja)  |
| Radnički Niš  | 3-6 |  Hamburger SV | 2-1 | 1-5 |
Tulokset > Loppuottelu

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| IFK Göteborg  | 4-0 |  Hamburger SV | 1-0 | 3-0 |
Aiheesta muualla

UEFA Season 1981-1982 (arkistoitu sivu)
UEFA-cupin ja Eurooppa-liigan kaudet
| --- | --- |
UEFA-cup (1971–2009):   1971–1972  1972–1973  1973–1974  1974–1975  1975–1976  1976–1977  1977–1978  1978–1979  1979–1980  1980–1981  1981–1982  1982–1983  1983–1984  1984–1985  1985–1986  1986–1987  1987–1988  1988–1989  1989–1990  1990–1991  1991–1992  1992–1993  1993–1994  1994–1995  1995–1996  1996–1997  1997–1998  1998–1999  1999–2000  2000–2001  2001–2002  2002–2003  2003–2004  2004–2005  2005–2006  2006–2007  2007–2008  2008–2009 
Eurooppa-liiga (2009–):   2009–2010  2010–2011  2011–2012  2012–2013  2013–2014  2014–2015  2015–2016  2016–2017  2017–2018  2018–2019  2019–2020  2020–2021  2021–2022 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Uefacupen 1981/1982
Käännös suomeksi
Vaasan merkki

Yhden markan arvoinen Vaasan merkki.
Vaasan merkki eli Vaasan malli on kahdeksan postimerkin sarja, jota Suomen valkoinen senaatti valmistutti sisällissodan aikana 1918.
Se muistuttaa Eliel Saarisen suunnittelemaa 1917 käyttöön otettua leijonamerkkiä, eli niin sanottua Saarisen mallia, mutta muun muassa soikio keskellä on erimuotoinen. Merkkien nimellisarvot ovat 5p, 10p, 30p, 40p, 50p, 70p, 1mk ja 5 mk. Vaasan malliset merkit ovat harvinaisempia ja kysytympiä filatelistien keskuudessa kuin yleisemmät Saarisen merkit. Merkkien ulkoasun suunnittelija oli Matti Visanti.
Bernard Joseph Harrington

Bernard Joseph Harrington
Bernard Joseph Harrington (s. 6. syyskuuta 1933 Detroit) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Detroitin arkkihiippakuntaan 6. kesäkuuta 1959 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Uzaliksen titulaaripiispaksi 23. marraskuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1994. Pääkonsekraattorina toimi Adam Joseph Maida, jota avustivat Dale Joseph Melczek ja Walter Joseph Schoenherr.
Harrington sai 4. marraskuuta 1998 nimityksen Winonan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 6. tammikuuta 1999. Hän jäi eläkkeelle 7. toukokuuta 2009.
Artabazos

Artabazos (noin 389-325 eaa.) oli persialainen aristokraatti, joka oli Hellespontin Fryygian satraappi. Hän oli sukua Farnakekselle joka oli Dareios I:n tärkeimpiä ministereitä.
Vuonna 367 eaa. alkoivat useat Vähän-Aasian satraapeista kapinoida Artakserkses II:a vastaan, heidän joukossan Artabazoksen vanhempi veli Ariobarzanes, joka tuolloin oli Hellespontin Fryygian satraappi. Kapinan kukistumisen jälkeen Artabazos nimitettiin veljensä seuraajaksi. Artaksserkses II:n kuoleman jälkeen Artabazos kapinoi vuorostaan vuonna 358 eaa.  Artabazos sai aluksi apua Ateenalta, mutta Artakserkses III sai ateenalaiset luopumaan aikestaan. Artabazoksen palveluksessa oli myös kaksi rhodoslaista, Mentor ja Memnon. Artabazos oli antanut Mentorille vaimoksi oman tyttärensä Barsinen. Lopulta Artakserkses kukisti Artabazoksen ja tämän oli paettava Makedoniaan kuningas Filippos II:n hoviin. Hänen mukanaan maanpakoon seurasi myös Memnon. Artakserkses armahti kuitenkin Mentorin ja tämän avulla Artabazos sai palata Persiaan vuonna 342 eaa. Kun Mentor kuoli vuonna 340 eaa. meni Barsine naimisiin Memnonin kanssa.
Artabazos hävisi tämän jälkeen lähteistä siihen asti kun hän antautui Aleksanteri Suurelle sen jälkeen kun Bessos tappoi Dareios III:n. Voimme olettaa että Artabazos kannatti Dareiosta kun tämä kaappasi vallan vuonna 336 eaa. Artabazoksesta tuli eräs Aleksanterin tärkeimmistä persialaisista neuvonantajista. Aleksanteri palkitsi Artabazoksen nimittämällä tämän Baktrian satraapiksi.
Vuonna 327 eaa. Artabazos pyysi eroa virastaan korkean ikänsä vuoksi. Hänen poikansa palvelivat jatkossakin Aleksanteri Suurta ja tämän seuraajia. Kaksi Artabazosin tyttäristä meni naimisiin Aleksanterin upseerien kanssa.
Lapsia

Farnabazos
Barsine, Mentorin ja Memnonin vaimo. Aleksanteri Suuren rakastajatar.
Kofen
Arsames
Ariobarnazes
Artakama, Ptolemaios I:n vaimo
Artonis, Eumenesin vaimo