Liettuan ilmavoimat
Historia

Liettua julistautui 16. helmikuuta 1918 itsenäiseksi ensimmäisen maailmansodan loputtua ja Venäjän keisarikunnan luhistuttua komministiseen vallankumoukseen. Venäläiset bolsevikkijoukot tunkeutuivat ajoittain syvällekin Liettuaan. Liettua  loi omat puolustusvoimat.
Tämä mikä johti Liettuan ilmavoimien (liett. Karo Aviacija) perustamiseen 30. tammikuuta 1919. Se oli alussa osa pioneerikomppaniaa, josta myöhemmin muodostui pioneeripataljoona. Pataljoonasta muodostettiin 12. maaliskuuta erillinen lentoyksikkö. Samalla perustettiin Sotilaslentokoulu (liett. Karo Aviacijos Mokykla KAM) Kaunasiin.
Liettuan ilmavoimien ensimmäinen lentokone oli puna-armeijan ilmavoimien Sopwith Strutter, joka saatii käyttöön 5. helmikuuta 1919 sen lentäjän hylättyä koneen Kaunasin eteläpuolella. Ilmavoimat osti 27. helmikuuta kahdeksan LVG C VI-konetta (sn 1200, 4912, 4917, 4921, 4916, 4999, 5001 ja 5003) Saksasta. Lisäksi viisi lentokonetta toimitettiin huhtikuussa 1919 Kaunasiin sijoitetusta saksalaisesta 425 laivueesta (saks. 425 Fliegerabteilung FA425). Ne olivat kolme Albatros B.II (sn 1349, 2128 ja 2274), yksi Rumpler C I (sn 8414) ja yksi Halberstad CL IV (sn9432).
Ilmavoimien ensimmäinen sotilaallinen tehtävä oli 3. maaliskuuta tiedustella miehitettyä Vilnaa. Maajoukkojen tukilennot aloitettiin 2. toukokuuta, jolloin viisi lentokonetta hyökkäsi venäläisten joukkoja vastaan lähellä Ukmergea. Näillä lennoilla ei tullut tappioita vihollisen toiminnan vuoksi, mutta yksi kone menetettiin tulipalossa 28. toukokuuta lähellä Giedraiciaita.
Rauhansopimus allekirjoitettiin 12. heinäkuuta 1920 Moskovassa, jolloin Venäjä luopui vaatimuksistaan Liettuan alueeseen.
Vuonna 1920 Puola hyökkäsi Liettuaan miehittäen Vilnan ja Itä-Liettuan. Liettuan ilmavoimien vaikutus puolalaisten hyökkäyksen torjumisessa oli vähäinen
Ilmavoimien muodostuttua itsenäiseksi puolustushaaraksi se aloitti modernisointiohjelman. Antanas Gustaitis, josta myöhemmin tuli Liettuan ilmavoimien komentaja, aloitti lentokonesuunnittelun ja -valmistuksen Liettussa. Tehdas suunnitteli vuonna 1925 ANBO-I lentokoneen, joita tehtiin kaikkiaan 66 kappaletta kahdeksana eri versiona neljäntoista seuraavan vuoden aikana. Niiden lisäksi ilmavoimat osti:
1925 kahdeksan Tšekkoslovakiassa valmistettua Letov S-20L konetta
1928 15 Fiat CR.20 hävittäjää ja 20 Ansaldo A.120 pommikonetta Italiasta
1936 14 Dewoitine D501L hävittäjää Ranskasta
1937 Avro 626, 2 DH-89M Dragon Rapide ja 14 Gloster Gladiatoria Isosta-Britanniasta
1939 Avro 626
Toisen maailmansodan syttyessä Liettuan ilmavoimilla oli yhteensä noin 100 lentokonetta sijoitettuna neljään tukikohtaan. Lentokoneista oli muodostettu kahdeksan laivuetta sekä lentokoulu.
| Rykmentti | Laivue | Tukikohta | Kalusto |
| --- | --- | --- | --- |
| I Tiedustelurykmentti | 2. Tiedustelulaivue | Aleksotas | 7 ANBO-41 |
|  | 6. Tiedustelulaivue | Panevezys | 1 Albatros B.II 3 ANBO-IV 3 ANBO-41 |
|  | 8. Tiedustelulaivue | Panevezys | 1 Albatros B.II 6 ANBO-IV 1 ANBO-51 |
| II Hävittäjärykmentti | 1. Hävittäjälaivue | Aleksotas | 13 Dewoitine D501L 1 Bücker Bü133d |
|  | 5. Hävittäjälaivue | Zokniai | 12 Gloster Gladiator 2 Bücker Bü133d |
|  | 7. Hävittäjälaivue | Aleksotas | 7 Fiat CR.20 1 ANBO-51 |
| III Pommitusrykmentti | 3. Pommituslaivue | Zokniai | 14 Ansaldo A120 2 De Havilland DH-89M Dragon Rapide 1 Lockheed L-5B 1 ANBO-51 1 LVG C.VI |
|  | 4. Pommituslaivue | Zokniai | 10 ANBO-41 1 LVG C.VI |
| IV Koulutusrykmentti | Sotilaslentokoulu | Aleksotas | 5 ANBO-III 2 ANBO-IV 1 ANBO-IVM 3 ANBO-VI 7 ANBO-51 2 Avro 626 3 Bücker Bü133c Fokker D.VII |