stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pieni-Lehtinen
Maantietoa

Saari on 320 metriä pitkä, 190 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria . Se sijaitsee Murtoselän pohjoispuolella Vuoritsalon länsipuolella sijaitsevassa salmessa Lehtissaaren eteläpuolella. Se näkyy hyvin Nenäinniemestä katsottuna ja se jää kahden Vuoritsalon länsipuolella kulkevan veneväylän väliin.
Saaren huippu sijaitsee saaren keskellä noin 97,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kohoaa 19 metrin korkeuteen järven vedenpinnasta, joka on 78,3 metriä mpy. Huipun eteläpuolella on kalliojyrkänne. Saaren asutus muodostuu kahdeksasta vapaa-ajan asunnosta. Saari ei ole enää luonnontilainen, mutta siellä pesii joitakin lintuja . Saarella ei ole tietä.
Historiaa

Vuodelta 1884 olevassa Pohjois-Päijänteen purjehdusliikenteen vesistökartassa saaren molemmilta puolilta  kulki merkitty vesiväylä Jyväskylään. Saaren karttanimi on ”Pien Lehtinen”.
Saari sijaitsi vuodesta 1965 vuoden 2008 loppuun asti Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla. Saaren läpi kulki myös Jyväskylän ja Haapaniemen rekisterikylien raja.
Pikkutikli

| Pikkutikli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Vihervarpuset Spinus
Laji::  psaltria
Kaksiosainen nimi
 Spinus psaltria  (Say, 1823) 
Synonyymit
 Carduelis psaltria 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pikkutikli (Spinus psaltria) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pikkutikliä tavataan Yhdysvalloissa, Meksikossa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pikkutikli Wikimedia Commonsissa
Paskolampi (Perho, Salamajärvi)

| Paskolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°18′44″N, 24°36′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.454.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178,1 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  1,351 km  
Pinta-ala:  8,25 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolampi 
Paskolampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Salamajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Alajoen valuma-alueeseen (14.454) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 178,1 metriä mpy.
Pieni maailma

| Pieni maailma Mandi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD-levy
 Tyylilaji: lastenmusiikki, pop
 Kesto: 38.59
 Levy-yhtiö: BMG Finland
Pieni maailma on Mandi Lammen vuonna 1998 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi BMG Finland. Albumin kappaleet "Aurinkosaarella", "Pieni maailma", ja "Miks kaikki kiusaa" julkaistiin myös erillisinä singleinä. Kappaleista "Pyysit minut bailaamaan" ja "Miks kaikki kiusaa" tehtiin myös musiikkivideot.
Albumin tunnetuin kappale lienee "Miks kaikki kiusaa", jonka teemana on koulukiusaaminen. Kappale tehtiin Mannerheimin lastensuojeluliiton ja opetushallituksen yhteistyönä toteutettuun koulukiusaamisen vähentämiskampanjaa varten.
Levyltä viimeisen kappaleen jälkeen löytyy piiloraita.
Kappaleet

Pieni maailma – 3.20
Tänään lähdetään – 3.47
Pyysit minut bailaamaan – 4.09
Miks kaikki kiusaa – 4.25
Koulubileet – 3.38
Aurinkosaarella – 3.33
Syksy – 3.14
Nallen kaa – 4.09
Huvipuisto – 3.57
Lumikki – 4.43
Pieni-Kylkinen

| Pieni-Kylkinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°04′01″N, 25°59′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Isoon Kylkislampeen 
Järvinumero:  14.311.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,506 km  
Pinta-ala:  1,355 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kylkinen 
Pieni-Kylkinen  eli myös Pieni Kylkinen  on Keski-Suomessa Toivakassa Viisarimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127 metriä mpy.
Peter Kopteff

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 10. huhtikuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka:  Helsinki, Suomi
Pelipaikka: vasen laitahyökkääjä
Pituus: 180 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996–2001 1999 2002–2005 2005–2006 2006–2008 2008–2009 |  HJK  Jazz (laina)  Viking  Stoke City  Utrecht  Aalesunds | 67 (4) 10 (1) 101 (12) 6 (0) 33 (4) 6 (1) |
Maajoukkue
| 2002–2009 |  Suomi | 39 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 2. syyskuuta 2013.
Peter Kopteff (s. 10. huhtikuuta 1979 Helsinki, Suomi) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Kopteff oli yleensä pelipaikaltaan vasen laituri.
Kopteff on pelannut Suomessa FC Jazzissa ja HJK:ssa. Kasvattajaseurana toimi HJK. Vuosina 2002–2005 hän pelasi Viking Stavangerin joukkueessa Norjassa. Kauden 2005–2006 hän vietti Stokessa Englannissa saamatta paljoakaan peliaikaa. Ennen Aalesundiin siirtymistä elokuun 2008 lopussa Kopteff pelasi FC Utrechtissa Alankomaissa kaksi kautta.
Kopteff kuului Antti Muurisen aikaan Suomen maajoukkueen vakiorinkiin. A-maaotteluita hän on pelannut 39 ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Kopteff Wikimedia Commonsissa
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1950

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1950 järjestettiin Lontoossa 13.–22. maaliskuuta. Kisojen järjestäjämaaksi kysyttiin myös Suomea.
Hallitseva mestari Tšekkoslovakia ei saanut lähetetyksi joukkuetta kisoihin, koska lähes koko joukkue vangittiin. Syynä oli maan petos ja vangitseminen tapahtui juuri joukkueen lähdön kynnyksellä. Vangittujen joukossa oli muun muassa Gustav Bubník. Puolestaan Suomessa syksyllä 1949 käyty keskustelu johti siihen, että Suomen Jääkiekkoliitto ei lähettänyt maajoukkuetta kisoihin. Päätös katkeroitti muutaman vanhan polven maajoukkuekiekkoilijan siinä määrin, että he lopettivat pelaajauransa. Suomea turnauksessa edustivat vain tarkkailija Risto Lindroos ja kokousedustaja Harry Lindblad.
Kanada saavutti kisoissa kultaa ja Yhdysvallat hopeaa. Euroopan-mestaruuden voitti Sveitsi.
Karsintaryhmä 1

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | GBR | NOR | FRA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Iso-Britannia | 2 | 2 | 0 | 0 | 11–0 | 4 |  | 2–0 | 9–0 |
|  Norja | 2 | 1 | 0 | 1 | 11–2 | 2 |  |  | 11–0 |
|  Ranska | 2 | 0 | 0 | 2 | 0–20 | 0 |  |  |  |
Karsintaryhmä 2

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | CAN | SUI | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 2 | 2 | 0 | 0 | 46–2 | 4 |  | 13–2 | 33–0 |
|  Sveitsi | 2 | 1 | 0 | 1 | 26–16 | 2 |  |  | 24–3 |
|  Belgia | 2 | 0 | 0 | 2 | 3–57 | 0 |  |  |  |
Karsintaryhmä 3

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | SWE | USA | NED |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 2 | 2 | 0 | 0 | 18–3 | 4 |  | 8–3 | 10–0 |
|  Yhdysvallat | 2 | 1 | 0 | 1 | 20–9 | 2 |  |  | 17–1 |
|  Alankomaat | 2 | 0 | 0 | 2 | 1–27 | 0 |  |  |  |
Alempi loppusarja

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | BEL | NED | FRA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Belgia | 2 | 2 | 0 | 0 | 11–3 | 4 |  | 4–2 | 7–1 |
|  Alankomaat | 2 | 1 | 0 | 1 | 6–6 | 2 |  |  | 4–2 |
|  Ranska | 2 | 0 | 0 | 2 | 3–11 | 0 |  |  |  |
Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1. | CAN | Edmonton Mercury: Harry Allen,  March Darling,  Billie Dawe,  Jack Davis,  Robert Davis,  Wilburn Delaney,  Donald Gauf,  Doug Gilburn,  Leo Lucchini,  Jack Manson,  Doug McAuley,  Ab Newsome,  Al Purvis,  Don Stanley,  Bob Watt,  Pete Wright,  Nassic Young |
Peter Kofod

| Peter Kofod |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–14.11.2022  
Ryhmä:  ID-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. helmikuuta 1990 (ikä 34) Bornholm, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Tiedot
Puolue:  Tanskan kansanpuolue
Peter Kofod (s. 27. helmikuuta 1990 Bornholm, Tanska) on tanskalainen poliitikko. Kofod edustaa Tanskan kansanpuoluetta. Kofod on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2019–2022. Hän edusti Euroopan parlamentissa Identiteetti ja demokratia -ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Kofod Wikimedia Commonsissa
Peter Kofod Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Peter Krause

Peter Krause (s. 12. elokuuta 1965) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Nate Fisherin roolista televisiosarjassa Mullan alla.
Krause syntyi Alexandriassa Minnesotassa ja oli alun perin innokas urheilija. Hän kiinnostui myöhemmin teatterista ja valmistui Gustavus Adolphus Collegesta vuonna 1987. Päätettyään koettaa onneaan näyttelijänä hän jatkoi opintojaan New Yorkin yliopistossa.
Työskennellessään baarimestarina New Yorkissa Krause tutustui käsikirjoittaja Aaron Sorkiniin.
Krause on ollut roolistaan Mullan alla -sarjassa ehdolla Emmy-palkinnon ehdokkaana kolme kertaa (2002, 2003, 2006) ja kaksi kertaa Golden Globen saajaksi (2002, 2003).
Krause esiintyi vuosina 1998–2000 Casey McCallin roolissa tilannekomediassa Sports Night ja siirtyi Mullan alla -sarjaan vuonna 2001. Vuosina 2007–2009 hän näytteli sarjassa Dirty Sexy Money. Lisäksi hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa Truman Show (1998) ja Beastly (2011). Krause näytteli Adam Bravermania Samaa sukua -sarjassa (2010–2015).
Vuodesta 2018 Krause on ollut pääosassa Foxin draamasarjassa 9-1-1.
Aiheesta muualla

Peter Krause Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jürgen Zopp

| Jürgen Zopp |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1988 (ikä 36)
Kansalaisuus:   Viro
Tennispelaaja
Pituus:  190 cm
Paino:  88 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2008–
Palkintorahat:  1 120 622 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  71. (10.9.2012)
Voitot/tappiot:  27–39
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2012)
Ranskan avoimet:  3. kierros (2018)
Wimbledon:  1. kierros (2012, 2013, 2014)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2012)
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  8–4
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Jürgen Zopp (s. 29. maaliskuuta 1988 Tallinna) on virolainen tennispelaaja. Hän on voittanut yhdeksän ITF Futures -turnausta ja yhden ATP Challenger -turnauksen. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla sijalle 71 syyskuussa 2012. Hän on edustanut Viroa Davis Cupissa 22 maaottelussa vuosina 2006–2012. Hänen valmentajansa on suomalainen Kim Tiilikainen.
Jürgen Wiefel

| Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Itä-Saksa> Miesten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Montreal 1976 | 25 m olympiapistooli |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | 25 m olympiapistooli |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Suhl 1986 | 25 m olympiapistooli, joukkue |  |
Jürgen Wiefel (s. 10. maaliskuuta 1952) on itäsaksalainen pistooliampuja.
Jürgen Wiefel on saavuttanut olympialaisissa kaksi hopeaa 25 m olympiapistoolissa Montrealissa 1976 ja Moskovassa 1980.
Kalevi Tiitinen

Kalevi Tiitinen (s. 1958) on toiminut Kangasniemellä ilmestyvän Kangasniemen Kunnallislehden päätoimittajana vuodesta 2017. Aiemmin Tiitinen on ollut päätoimittajana muun muassa Hankasalmen Sanomissa, Kosken kanavassa, Viiden Kunnan Sanomissa ja Äänekoskella ilmestyvässä Sisä-Suomen Lehdessä.
Jüri Alperten

Jüri Alperten
Jüri Alperten (16. kesäkuuta 1957 – 26. elokuuta 2020) oli virolainen kapellimestari.
Alperten valmistui Viron musiikki- ja teatteriakatemiasta (silloisesta Tallinnan konservatoriosta) Bruno Lukkin pianoluokalta vuonna 1979. Tämän jälkeen hän opiskeli orkesterinjohtoa Ilja Musinin johdolla Pietarin konservatoriossa. Hän johti Viron kansallisoopperaa ensi kerran vuonna 1985 ja toimi sen pääkapellimestarina vuosina 2002–2004. Vuosina 1994–2000 hän toimi Viron musiikki- ja teatteriakatemian sinfoniaorkesterin pääkapellimestarina, ja vuonna 1998 hänestä tuli Pärnun kaupunginorkesterin pääkapellimestari.
Alperten on käynyt ulkomailla johtamassa esimerkiksi Latvian kansallista sinfoniaorkesteria, Latvian kansallisoopperaa, Göteborgin oopperaa, Budapestin sinfoniaorkesteria ja useita suomalaisia orkestereita. Alperten sai vuonna 2012 Harjumaan teatteripalkinnon sekä vuonna 2014 Johann Voldemar Jannsen -palkinnon ja Viron musiikkineuvoston tulkintapalkinnon.
Alperten aloitti opettamisen Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa vuonna 1993.
Piotr Greger

Piotr Greger (s. 28. maaliskuuta 1964 Tychy) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Katowicen hiippakuntaan Damian Zimoń 13. toukokuuta 1989, ja hänet inkardinoitiin Bielsko-Żywiecin hiippakuntaan 25. maaliskuuta 1992. Hänet nimitettiin Bielsko-Żywiecin vihkipiispaksi ja Assavan titulaaripiispaksi 22. lokakuuta 2011.
Piotr Cieśla

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Piotr Cieśla vuonna 2015. |  Piotr Cieśla vuonna 2015. |  Piotr Cieśla vuonna 2015. |  |
Maa:   Puola
Miesten käsipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Montreal 1976 | joukkuekilpailu |  |
Piotr Józef Cieśla (s. 16. tammikuuta 1955 Gdańsk) on puolalainen entinen käsipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja sai siellä joukkueineen pronssia.
Kalevi Tarvainen

Vilho Kalevi Tarvainen (27. helmikuuta 1932 Hankasalmi – 26. joulukuuta 1993 Jyväskylä) oli suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän oli germaanisen filologian apulaisprofessorina Jyväskylän yliopistossa vuosina 1968–1974 sekä professorina Oulun yliopistossa 1974–1977 ja Jyväskylän yliopistossa 1977–1987. Lisäksi hän oli Jyväskylän yliopiston saksan kielen lehtori vuosina 1961–1968, Tampereen yliopiston germaanisen filologian vt. professori vuonna 1967 ja dosentti vuodesta 1969 sekä Vaasan kauppakorkeakoulun saksan kielen virkaatekevä apulaisprofessori 1972–1976. Hän tutki erityisesti varhaisyläsaksaa, dependenssikielioppia sekä suomen ja saksan kielen kontrastiivista lauseoppia.
Kalevi Tamminen

Kalevi Reino Tamminen (5. huhtikuuta 1928 Maaria – 29. elokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen teologi, kasvatustieteilijä ja professori. hän oli Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian professori 1970–1992. Hän käsitteli julkaisuissaan lasten ja nuorten uskonnollista kehitystä, koulujen uskonnonopetusta, kirkon kasvatustyötä sekä teologien koulutusta.
Tamminen pääsi ylioppilaaksi 1946, ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1948, maisteriksi 1949, lisensitaatiksi 1956, teologian kandidaatiksi 1952, lisensiaatiksi 1967, filosofian ja teologian tohtoriksi 1967. Hän toimi uskonnonopettajana Turussa, Helsingin opettajakorkeakoulussa ja Savonlinnan seminaarissa ja oli Lapuan seurakunnan kirkkoherran apulainen 1952, Pöytyän seurakunnan virallinen apulainen 1954, Kristillisen kasvatuksen keskuksen kirkon kasvatusasiain sihteeri 1955–1963, Helsingin yliopiston käytännöllisen teologian assistentti 1963–1968, kasvatustieteen dosentti 1967–1970, vt. apulaisprofessori 1968–1969, käytännöllisen teologian, erityisesti uskonnonpedagogiikan vt. ylimääräinen professori 1969–1970, kiinteä ylimääräinen professori 1970–1977, varsinainen professori 1977 sekä käytännöllisen teologian dosentti 1993–1995.
Tamminen julkaisi uskonnon oppikirjoja ja runsaasti muuta uskonnonopetukseen liittyvää kirjallisuutta. Hänen väitöskirjansa vuodelta 1967 käsitteli aihetta Kansakoulun uskonnonopetus vuosisadan vaihteen murroksessa. Hän julkaisi vuonna 2004 muistelmansa Pitkin elämänkaarta polvihousuisesta seniorivuosiin.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1959

Vuosina 1953–1959 käytössä ollut maailmanmestaruuspokaali
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1959 järjestettiin Prahassa 5.–15. maaliskuuta. Karsintaryhmien ottelut pelattiin Ostravassa, Bratislavassa ja Brnossa. Alkusarjan pisteet eivät jääneet voimaan loppusarjoihin.
Karsintakierros > Karsintaryhmä 1

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | CAN | TCH | SUI | POL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 3 | 3 | 0 | 0 | 39-2 | 6 |  | 7-2 | 23-0 | 9-0 |
|  Tšekkoslovakia | 3 | 2 | 0 | 1 | 24-8 | 4 |  |  | 9-0 | 13-1 |
|  Sveitsi | 3 | 1 | 0 | 2 | 8-35 | 2 |  |  |  | 8-3 |
|  Puola | 3 | 0 | 0 | 3 | 4-30 | 0 |  |  |  |  |
Karsintakierros > Karsintaryhmä 2

| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | URS | USA | NOR | GDR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 3 | 3 | 0 | 0 | 39-2 | 6 |  | 7-2 | 23-0 | 9-0 |
|  Yhdysvallat | 3 | 2 | 0 | 1 | 24-8 | 4 |  |  | 9-0 | 13-1 |
|  Norja | 3 | 1 | 0 | 2 | 8-35 | 2 |  |  |  | 8-3 |
|  Itä-Saksa | 3 | 0 | 0 | 3 | 6-21 | 0 |  |  |  |  |
Karsintakierros > Karsintaryhmä 3

Ottelut pelattiin Ostravassa. Suomi saavutti sensaatiomaisesti tasapelin Ruotsia vastaan, joka oli lohkon ennakkosuosikki. Teppo Rastio teki kavennusmaalin noin neljä minuuttia ennen pelin loppua. Raimo Kilpiö puolestaan tasoitti lukemat puolitoista minuuttia ennen pelin päättymistä.
| joukkue | Ot>  | V | T | H | Maalit | Pst | SWE | FIN | FRG | ITA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 2 | 1 | 0 | 21-5 | 5 |  | 4-4 | 6-1 | 11-0 |
|  Suomi | 3 | 1 | 1 | 1 | 13-12 | 3 |  |  | 5-3 | 4-5 |
|  Länsi-Saksa | 3 | 1 | 0 | 2 | 11-13 | 2 |  |  |  | 7-2 |
|  Italia | 3 | 1 | 0 | 2 | 7-22 | 2 |  |  |  |  |
Loppusarjat > B-sarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ROM | HUN | AUT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 2 | 2 | 0 | 0 | 12-4 | 4 |  | 7-2 | 5-2 |
|  Unkari | 2 | 1 | 0 | 1 | 5-9 | 2 |  |  | 3-2 |
|  Itävalta | 2 | 0 | 0 | 2 | 4-8 | 0 |  |  |  |
|  Tšekkoslovakia B | Joukkueen otteluiden tuloksia ei huomioitu kisojen lopputuloksissa. | Joukkueen otteluiden tuloksia ei huomioitu kisojen lopputuloksissa. | Joukkueen otteluiden tuloksia ei huomioitu kisojen lopputuloksissa. | Joukkueen otteluiden tuloksia ei huomioitu kisojen lopputuloksissa. | Joukkueen otteluiden tuloksia ei huomioitu kisojen lopputuloksissa. | Joukkueen otteluiden tuloksia ei huomioitu kisojen lopputuloksissa. | 3-0 | 17-2 | 7-1 |
Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1. | CAN | Belleville McFarlands: Gordon Bell, Maurice Benoit, Fred Berenson, Denis Boucher, Barton Bradley, Wayne Brown, Pete Conacher, Floyd Crawford, Al Dewsbury, Roy Edwards, George Gosselin, Ike Hildebrand, Harold Jones, Jean-Paul Lamirande, John McLellan, Paul Payette, Lou Smerke |
Pihlajanlahden työväentalo Mäntyrinne

| Pihlajanlahden työväentalo Mäntyrinne |
| --- | --- |
Osoite:  58770 Pihlajalahti
Sijainti:  Savonlinna
Valmistumisvuosi:  1959
Rakennuttaja:  Pihlajanlahden työväenyhdistys
Omistaja:  Pihlajanlahden työväenyhdistys
Runkorakenne:  ranka
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pihlajanlahden työväentalo Mäntyrinne sijaitsee Savonlinnan Pihlajalahdessa.
Historia

Työväentalo on rakennettu talkootyönä ja osittain teetetty tuntityönä. Rakentaminen on rahoitettu lainalla.[lähde? ]
Rakennus

Talo on rankorakenteinen ja vuorattu laudoilla. Alkuperäinen väri on ollut vaalea, myöhemmin keltainen. Katteena on kattopahvi. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, ja keittiö.
Toimintaa työväentalolla

Taloa on käytetty kesäisin kokouksiin, nuorisotoimintaan, tansseihin ja juhliin. (1982).b
Pilajuttuja ja piirroksia

Pauli Soisalon piirtämissä kansissa aiheena oli lähes aina sievä tyttö. "Keinu heilani korkealle..."
Pilajuttuja ja piirroksia oli suosittu suomalainen nimensä mukaista aineistoa sisältävä julkaisu, joka alkoi ilmestyi kesällä 1919. Lehteä julkaisi kustannusosakeyhtiö Tikka. Lehteä toimitti H. R. Viherjuuri, joka samoihin aikoihin ryhtyi toimittamaan myös Suomen Kuvalehden ajanvietesivua. Viherjuuri alkoi käyttää toimitustyössään nimimerkkiä Veli Giovanni. Tämä nimimerkki oli hyvin näkyvästi esillä Pilajuttuja ja piirroksia -julkaisun kannessa ja sitä voidaankin pitää osana lehden nimeä.
Veli Giovannin Pilajuttuja ja piirroksia ilmestyi ensiksi kirjasarjana 1919–1936 (n:ot 1–174) ja sen jälkeen (neljä kertaa vuodessa) lehtenä numeroon 196 saakka, kunnes se lopetti ilmestymisensä vuonna 1950.
Ensimmäisiä kuvittajia olivat Rafael Rindell (tunnettu Kiljusen herrasväki kuvituksestaan), Arvo Kotilainen, Sven Nyström, Toivo Vikstedt, Hjalmar Löfving ja Alexander Tawitz. Myöhempiä piirtäjiä olivat muun muassa Asmo Alho ja Poika Vesanto. Lehden kannet olivat hyvin usein Pauli Soisalon siveltimestä.
Pilakuvien lisäksi lehdessä oli humoreskeja (esimerkiksi Tiitus) ja satunnaisesti myös suomalaisia sarjakuvia (Aatami ja Herra Kerhonen). Veli Giovanni toimitti lisäksi vuosina 1924–1949 kerran vuodessa ilmestynyttä Kalle Viksari -albumia, ensimmäistä säännöllisesti ilmestynyttä suomalaista sarjakuvajulkaisua.
Vuonna 1945 lehden paperilaatu heikkeni ja sivumäärä väheni. Lehdessä asiaa kommentoitiin näin: "Pilajuttujen toimittaja on myös nostanut kaksi sormea otsalle (voi p...), kun Kansanhuolto on antanut paperin hävitä 'Pilajuttujen' kohdalta. Ja koko huumoria rakastava kansa tekee varmaan samoin, kun ei saa omaa äänenkannattajaansa. Mutta toivottavasti KH osaa taas pian loihtia paperia 'Pilajutuillekin'."  Sama kohtalo oli sotien jälkeen edessä monilla muillakin viihdelehdillä, kun paperia säännösteltiin.
Lehdessä julkaistiin pilapiirroksia myös ulkomaisista lehdistä, jolloin lähde oli merkitty sulkuihin kuvan alle (esimerkiksi Die Woche).
Numeroimattomia kokoelmia lehden sisällöstä julkaistiin nimikkeellä Pilajuttuja.
Muuta

Amerikkalaisen Robert Crumbin vuonna 1980 suomeksi ilmestynyt kokoelma-albumi (Fanzine Oy) oli nimeltään myös Pilajuttuja ja piirroksia. Jopa logo oli kopioitu tältä pilalehdeltä.