stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukokartoitus
Luettelo siviilikäytössä olevista kaukokartoitussatelliiteista > Nykyisiä

CryoSat - kaukokartoitussatelliitti, joka tutkii jäätiköitä ml. merijää (ESA)
ENVISAT-1 - kaukokartoitussatelliitti (ESA)
EOS-Aqua - kaukokartoitussatelliitti (NASA)
EOS-Aura - kaukokartoitussatelliitti, joka tutkii ilmakehän kemiaa (NASA)
EOS-Terra - kaukokartoitussatelliitti (NASA)
ERS - kaukokartoitussatelliitti (2 kpl, ESA)
GOCE - kaukokartoitussatelliitti, joka mittaa merivirtoja ja maan painovoimaa (ESA)
IRS - kaukokartoitussatelliitti, Intia (ISRO)
Jason - merentutkimussatelliitti (CNES)
Meteosat Second Generation - sääsatelliitti (ESA/EUMETSAT)
Meteosat-satelliitit (5 kpl) 1977-1997 toimivat GEO-radalla kuvaten Maan sääolosuhteita. (ESA, EUMETSAT)
METOP - sääsatelliitti (ESA/EUMETSAT)
Oceansat - meriä tutkiva satelliitti, Intia (ISRO)
PROBA - kaukokartoitus (2 kpl; ESA, Belgia)
RapidEye - viiden kaukokartoitussatelliitin konstellaatio (Saksa)
SMOS - kaukokartoitussatelliitti, joka mittaa meriveden suolaisuutta ja maaperän kosteutta (ESA)
SPOT - kaukokartoitussatelliitti (CNES)
TanDEM-X - tutkasatelliitti, joka mittaa maanpinnan korkeusjakauman (Saksa)
TerraSAR-X - tutkasatelliitti, joka mittaa maanpinnan korkeusjakauman (Saksa)
TOPEX/Poseidon - merentutkimussatelliitti (NASA, CNES)
WildFire (NASA)
Luettelo siviilikäytössä olevista kaukokartoitussatelliiteista > Tulevia

ADM-Aeolus - kaukokartoitussatelliitti (ESA)
GMES Sentinel - 3 kaukokartoitussatelliittia: Sentinel 1, 2 ja 3 (EU/ESA)
SWARM - satelliittiparvi, joka mittaa maan magneettikentän (ESA)
Meteosat Third Generation - sääsatelliittipari (ESA, EUMETSAT; kaikkiaan 6 satelliittia)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaukokartoituskerho
Aalto-yliopiston Radiotieteen- ja tekniikan laitos
Geodeettisen laitoksen Kaukokartoitusosasto
Geodeettisen laitoksen luettelo kaukokartoitussatelliiteista
Aalto-yliopiston Fotogrammetrian ja kaukokartoituksen laboratorio
Suomen ympäristökeskuksen operatiivinen kaukokartoitus
Triallaatti

| Triallaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  S-(2,3,3-triklooriprop-2-enyyli)-N,N-di(propan-2-yyli)karbamotioaatti
CAS-numero:  2303-17-5
PubChem CID:  5543
SMILES:  CC(C)N(C(C)C)C(=O)SCC(=C(Cl)Cl)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H16SNCl3O
Moolimassa:  304,658 g/mol
Sulamispiste:  29-30 °C
Tiheys:  1,27 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Triallaatti (C10H16SNCl3O) on tiokarbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ainetta voidaan käyttää maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.
Ominaisuudet

Triallaatti on puhtaana väritöntä kiteistä ainetta. Epäpuhtauksien vuoksi teknillinen triallaatti on usein ruskeaa nestettä. Aine on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, asetonitriiliin ja ksyleeniin. Triallaatin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää kasvien tarvitsemien rasvahappojen biosynteesiä. Yhdiste ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Valmistus ja käyttö

Triallaatin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa di-isopropyyliamiini reagoi fosgeenin kanssa muodostaen di-isopropyylikarbamoyylikloridia, joka muodostaa triallaattia reaktiolla  1,1-dikloori-2-kloori-3-merkapto-1-propeenin kanssa. Triallaattia voidaan käyttää rikkaruohomyrkkynä muun muassa vilja-, palkokasvi-, juurikas-, apila- ja auringonkukkaviljelmillä. Yhdiste levitetään maaperään rakeina tai emulsiona. Triallaatti on hyväksytty käytettäväksi kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin alueella.
Japanin Grand Prix 2023

|  Japanin Grand Prix 2023  |
| --- | --- |
 16. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2023. 

Päivämäärä:  24. syyskuuta 2023
Rata:  Suzuka International Racing Course
Sijainti:  Suzuka, Mie, Japani
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,807 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 307,471 km
Sää:   Aurinkoinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Paaluaika:  1.28,877
Palkintokoroke
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Toinen:   Lando Norris   (McLaren-Mercedes)
Kolmas:   Oscar Piastri   (McLaren-Mercedes)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-Honda RBPT)
Kierrosaika:  1.34,183 (kierroksella 39)
Japanin Grand Prix 2023 (virallisesti Formula 1 Lenovo Japanese Grand Prix 2023) oli Formula 1 -kauden 2023 16. osakilpailu, joka ajettiin 24. syyskuuta Suzukan moottoriradalla Japanissa.
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Red Bullin Max Verstappen ennen Ferrarin Carlos Sainzia ja McLarenin Lando Norrisia.
Verstappen oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein, Ferrarin Charles Leclerc oli toinen ja Norris kolmas.
Verstappen oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein, Norris toinen ja Norrisin tallikaveri Oscar Piastri kolmas.
Aika-ajot

Verstappen ajoi paalupaikalle, Piastri oli toinen ja Norris kolmas.
Kilpailu

Verstappen ajoi kilpailun voittoon, Norris oli toinen ja Piastri kolmas.
Muuta

Oscar Piastrin ensimmäinen palkintokorekesijoitus.
Williams kilpaili osakilpailuviikonlopun aikana yleisöäänestyksellä valitulla auton erikoisvärityksellä.
Tribuuni

Tribuuni (lat. tribunus) oli antiikin Roomassa useiden virkamiesten ja upseerien virkanimi:
tribunus plebis eli kansantribuuni.
tribunus aerarii – virkamiehet, joiden tehtävä oli koota tributum, eli varallisuusvero. Kukin tribunus aerarii maksoi oman tribuksensa sotilaiden palkat tällä verolla.
tribunus militum eli sotatribuuni – komensi aluksi tribuksen asettamia sotajoukkoja. 300-luvulta eaa. alkaen sotatribuunit toimivat legioonien esiupseereina. Heitä oli kuusi legioonaa kohden.
tribunus militum consulari potestate – varhaisen tasavallan aikana 3–8 virkamiestä, jotka toimivat konsulien sijaan, silloin kun oli tarvetta useammasta imperiumilla varustetusta virkamiehestä. Preettorin viran myötä tämä virka jäi tarpeettomaksi.
Tribuuni oli virkanimi myös Bysantin valtakunnassa – katso bysanttilaiset arvonimet.
Kansantribuuni

Kansantribuuni (lat. tribunus plebis) oli Rooman valtakunnan aikainen virkamies, jonka ensisijainen tehtävä oli edustaa plebeijiä. Hän myös suojeli plebeijiä etuoikeutettujen patriisien mielivallalta. Tribuunit valittiin vaaleilla vuodeksi kerrallaan plebeijien kansankokouksessa (Concilium plebis tai Comitia tributa). Vain kansantribuunit saivat kutsua kokouksen koolle, he myös johtivat kansankokouksia ja plebeijien ediilivaaleja. Kansantribuuneja valittiin kaksi kerrallaan, eivätkä nämä olleet riippuvaisia toisiinsa nähden. Kansantribuuneilla oli veto-oikeus senaatin päätöksiin, mikä tekikin virasta poliittisen aseen, sillä lahjomalla tribuunin puolelleen saattoi estää itselleen haitallisten lakien voimaantulon. Myös yksityiset henkilöt saivat pyytää kansantribuunilta suojaa vääryyttä vastaan, minkä vuoksi hänen ovensa olivat auki yötä päivää. Kansantribuunit olivat henkilökohtaisesti loukkaamattomia, eivätkä edes liktorit saaneet tulla liian lähelle heitä. Se, joka kävi käsiksi kansantribuuniin, tuomittiin turvattomaksi ja joutui jumalien tuomion alaiseksi. Kansantribuunilla oli valta panna jopa konsuli syytteeseen ja vangita hänet, jos konsuli ei vapaaehtoisesti saapunut vastaamaan. Virka oli tarkoitettu vain plebeijeille, mutta vuonna 59 eaa. Publius Clodius Pulcher onnistui juonittelemaan itsensä virkaan, vaikka olikin patriisi. Tämän hän mahdollisti adoptoimalla itsensä varakkaaseen plebeiji-sukuun.
Kansantribuunin oikeuksista (tribunicia potestas) tuli Augustuksen myötä osa Rooman keisarin valtaoikeuksista. Kansantribuunien valta väheni keisarikaudella, vaikka heidän virkansa ei kokonaan hävinnytkään.
Tero

| Tero |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  10. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  28. lokakuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Terentios, Terentius, Terence
Nimen alkuperä:  roomalainen nimi Terentius tai lyhentymä nimestä Antero
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tero on suomalainen miehen etunimi. Tero ilmestyi Suomen nimistöön 1900-luvun alussa, mutta ennen vuotta 1920 se oli annettu vain muutamalle pojalle. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu noin 16 230 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla. Almanakassa Tero on ollut vuodesta 1929 lähtien.
Alkuperä

Tero-nimi pohjautuu roomalaiseen nimeen Terentius. Kristityissä maissa nimen on tehnyt suosituksi varhaiskristillinen marttyyri Terentius (Terentios), joka toimi Iconiumin piispana ensimmäisellä vuosisadalla. Ortodoksisissa ja katolisissa kirkoissa hänen muistopäiväänsä vietetään 21. kesäkuuta.
Kuvitteellisia Teroja

Kolme rumaa Teroa, hahmot samannimisessä sarjakuvassa
Tero Kuusla, henkilö televisiosarjassa Uusi Päivä
Tero Nuppi, hahmo Kummeli-televisiosarjassa
Tero Puustinen, televisiosarjassa Salatut elämät
Tero Saxman, Iltalypsyn toimittaja ja uutisankkuri
Tero-nimi muualla

Tero Saarinen Company, tanssitaiteilija Tero Saarisen perustama, kansainvälisesti tunnettu tanssiryhmä
Triallyyliamiini

| Triallyyliamiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N,N-bis(prop-2-enyyli)prop-2-en-1-amiini
CAS-numero:  102-70-5
PubChem CID:  7617
SMILES:  C=CCN(CC=C)CC=C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C9H15N
Moolimassa:  137,22 g/mol
Kiehumispiste:  149,5 °C
Tiheys:  0,809 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 2,5 g/l
Triallyyliamiini (C9H15N) on tyydyttymättömiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen, katalyyttinä ja korroosionestoaineena.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa triallyyliamiini on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja hyvin useaan orgaaniseen liuottimeen kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Triallyyliamiini on keskivahva emäs ja sen pKa-arvo on 8,31.
Valmistus ja käyttö

Triallyyliamiinia voidaan valmistaa allyylikloridin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Tässä reaktiossa muodostuu lisäksi allyyliamiinia ja diallyyliamiinia. Triallyyliamiinia voidaan käyttää valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä. Katalyyttinä sitä voidaan käyttää polyestereiden ja butadieenipolymeerien valmistuksessa. Tämän lisäksi triallyyliamiinia voidaan käyttää korroosionestoaineena.
Lumikki ja 7 jätkää

| Lumikki ja 7 jätkää |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Ville Salminen
Käsikirjoittaja:  Ville Salminen  
Perustuu:  Lauri Jauhiaisen alkuperäisaiheeseen
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  George de Godzinsky
Kuvaaja:  Unto Kumpulainen
Leikkaaja:  Nils Holm
Lavastaja:  Ville Salminen
Pääosat:  Raili Mäki Heikki Heino Reino Valkama Pentti Viljanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi
Ensi-ilta:  18. syyskuuta 1953
Kesto:  69 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lumikki ja 7 jätkää on vuonna 1953 valmistunut suomalainen komediaelokuva, jonka ohjasi ja käsikirjoitti Ville Salminen. Elokuva pohjautuu Grimmin satuun Lumikki. Laulut esittää lauluyhtye Souvaripojat, joka myös levytti kappaleen Lumikki ja 7 jätkää.
Juoni

Joukko vuoden 1953 ylioppilaita lähtee pyöräretkelle maalle ja retken aikana Liisa eksyy metsään. Hän päätyy tukkilaisten kämpälle ja suostuu tukkilaisille taloudenhoitajaksi.
Arviot

Aikalaisarvioissa Paula Talaskivi arvosti elokuvan viattomuutta, "kiltteyttä": "...paatuneempikin taitaa sulaa lähes satutunnelmiin". Olavi Veistäjä puolestaan kommentoi: "Voiko yleisöä enää yrittää naurattaa mauttomammin ja tökerömmin?" Muutenkin elokuva sai kovin ristiriitaisia arvioita.
Myöhemmin Grimmin sadun tukkilaismuunnelma on saanut luonnehdinnan kepeä farssi, jonka nimiosan esittäjän Raili Mäen näyttelijäntaidot ovat erään kriitikon mielestä vaatimattomat, vaikka hän muuten hehkeä onkin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Raili Mäki  | … |  Liisa / Lumikki   |
|  Heikki Heino  | … |  Erkki / Jörö   |
|  Reino Valkama  | … |  Lystikäs   |
|  Pentti Viljanen  | … |  Ujo   |
|  Hannes Veivo  | … |  Unelias   |
|  Pentti Irjala  | … |  Nuhanenä   |
|  Antti Väisänen  | … |  Viisas   |
|  Arto Mäkelä  | … |  Vilkas   |
|  Eija Inkeri  | … |  Siiri   |
|  Sakari Halonen  | … |  Heikki   |
|  Marita Nordberg  | … |  Pirkko   |
Aiheesta muualla

Lumikki ja 7 jätkää Elonet.
Luettelo Suomen hallitsijoista ja valtionpäämiehistä

Luettelo Suomen hallitsijoista sisältää Suomen valtionpäämiehinä toimineet henkilöt.
Ruotsin vallan aika (1150–1809)

Ruotsin vallan Suomessa on perinteisesti laskettu alkavan vuoden 1155 tienoilla tehdystä ensimmäisestä ristiretkestä Suomeen, mutta tutkimus on nykyään yksimielinen tätä retkeä kuvaavan pyhimyslegendan epäluotettavuudesta. Silti on mahdollista että Ruotsi onnistui saamaan näihin aikoihin jonkinlaisen jalansijan Suomesta.
Ensimmäinen Ruotsin kuningas jolla on historialliselta paikkansapitävyydeltään kyseenalaisen Pyhän Eerikin legendan ulkopuolisen lähteen mukaan ollut valtaa Länsi-Suomessa oli Eerik XI. Hänen hallituskaudellaan Suomeen on mahdollisesti vuosina 1249–1250 tehty toinen ristiretki, vaikkakaan ainoassa sotaretkestä kertovassa lähteessä, 1320-luvulla kirjoitetussa Eerikinkronikassa, ei puhuta ruotsalaisista vaan svealaisista, gööteistä ja uplantilaisista. Historialliset lähteet kertovat Pentti Birgerinpojan toimineen Varsinais-Suomen alueen herttuana ainakin vuodesta 1284 alkaen, mikä on ensimmäinen kirjallinen maininta varsinaisesta Ruotsin hallinnosta Suomen alueella.
Karjalaiset tekivät sotaretken Ruotsiin vuonna 1257, jonka seurauksena kuningas Valdemarin pyynnöstä Paavi Aleksanteri IV antoi ristiretkijulistuksen karjalaisia vastaan. Lähes kaksikymmentä vuotta myöhemmin, vuonna 1275, Karjalan ja Lapin pakanat piinasivat vielä Ruotsin valtakunnan kristittyjä. Lopulta ruotsalaiset tekivät vuonna 1293 karjalaisia vastaan niin sanotun kolmannen ristiretken jonka seurauksena kolme Karjalan kihlakuntaa liitettiin Ruotsiin. Alueen väkivaltaisuudet päättyivät vasta 1323 Novgorodin ja Ruotsin välillä solmittuun Pähkinäsaaren rauhaan.
Keskiajan osalta on kuitenkin muistettava, että hallitsijan valta valtakunnan eri puolilla oli varsin rajattua. Käytännössä linnaläänit saattoivat olla hyvinkin itsenäisiä. Tämä korostuu yhtä hyvin varhaisimman kauden kuin unionikaudenkin (1389–1521) osalta. Suomen osalta historiankirjoitus on korostanut varsinkin Viipurin linnanpäälliköiden ja joidenkin Turun piispojen itsenäistä asemaa. 15. helmikuuta 1362 suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa osallistua Ruotsin kuninkaan vaaliin, kun Norjan kuninkaana jo ollut Haakon II Maununpoika valittiin isänsä hallitsijakumppaniksi myös Ruotsin valtaistuimelle.
Ruotsin vallan aika (1150–1809) > Bjälbo-suku

Bjälbo-sukua kutsutaan myös Folkunga-suvuksi. Hallituskaudet ovat osittain päällekkäisiä, koska suvun jäsenet toimivat ajoittain toistensa hallitsijakumppaneina. Alaikäisten kuninkaiden hallituskaudella hallitsemisesta vastasi käytännössä holhoojahallitus. Bjälbo-sukuun kuulumaton Matias Kettilmundinpoika johti Ruotsia valtakunnan päämiehenä (rikshövitsman) vuosien 1318 - 1319 välillä.
| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | Puoliso(t) | Kuollut | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Birger Jaarli  (valtakunnan jaarli) | Kevät 1250 – 21. lokakuuta 1266 (noin 16 vuotta 189 päivää) (kanssahallitsijana Valdemar Birgerinpoika) | noin 1200 | Ingeborg Eerikintytär  Mechtilde | 21. lokakuuta 1266 (noin 66 vuotta) | Eerik XI Eerikinpojan lanko |
|  | Valdemar Birgerinpoika | Kevät 1250 – 22. heinäkuuta 1275 (noin 25 vuotta 98 päivää), syöstiin vallasta (kanssahallitsijana Birger Jaarli Kevät 1250 – 21. lokakuuta 1266) | 1240 | Sofia Tanskalainen | 26. joulukuuta 1302 (noin 62 vuotta) | Birger Jaarlin poika, Eerik XI Eerikinpojan sisarenpoika |
|  | Maunu III Ladonlukko | 22. heinäkuuta 1275 – 18. joulukuuta 1290 (15 vuotta 149 päivää) | 1240 | Helvig Holsteinilainen | 18. joulukuuta 1290 (noin 50 vuotta) | Valdemar Birgerinpojan veli |
|  | Birger Maununpoika | 18. joulukuuta 1290 – Huhtikuu 1318 (noin 27 vuotta 118 päivää), syöstiin vallasta (holhoojahallituksen johtajana Torkkeli Knuutinpoika 1290–1298) | 1280 | Märta Tanskalainen | 31. toukokuuta 1321 (noin 41 vuotta) | Maunu III Ladonlukon poika |
|  | Matias Kettilmundinpoika (valtakunnan päämies) | 27. kesäkuuta 1318 – 8. heinäkuuta 1319 (1 vuotta 11 päivää) | noin 1280 | Adelheid Schwerinilainen | 11. toukokuuta 1326 (noin 46 vuotta) | Johti Birger Maununpoikaa vastaan noussutta kapinaliikettä. |
|  | Maunu IV Eerikinpoika | 8. heinäkuuta 1319 – Helmikuu 1364 (noin 44 vuotta 222 päivää), syöstiin vallasta (holhoojahallituksen johtajana Maunun äiti Ingeborg Norjalainen 1319–1326, holhoojahallituksen johtajana Knuut Joninpoika 1326–1331) (vastahallitsijana Eerik XII Maununpoika 17. lokakuuta 1356 – 20. kesäkuuta 1359, kanssahallitsijana Haakon II Maununpoika 15. helmikuuta 1362 – Helmikuu 1364) | 1316 | Blanka Namurilainen | 1. joulukuuta 1377 (noin 61 vuotta) | Birger Maununpojan veljenpoika |
|  | Eerik XII Maununpoika | 17. lokakuuta 1356 – 20. kesäkuuta 1359 (2 vuotta 246 päivää) (vastahallitsijana Maunu IV Eerikinpoika) | 1339 | Beatrix Baijerilainen | 20. kesäkuuta 1359 (noin 20 vuotta) | Maunu IV Eerikinpojan poika |
|  | Haakon II Maununpoika | 15. helmikuuta 1362 – Helmikuu 1364 (noin 2 vuotta), syöstiin vallasta (kanssahallitsijana Maunu IV Eerikinpoika) | 1340 | Margareeta I | Elo-syyskuu 1380 (noin 40 vuotta) | Maunu IV Eerikinpojan poika |
Ruotsin vallan aika (1150–1809) > Mecklenburgin suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | Puoliso(t) | Kuollut | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Albrekt Mecklenburgilainen | 15. helmikuuta 1364 – 24. helmikuuta 1389 (25 vuotta 9 päivää), syöstiin vallasta | 1338 | Rikardis Schweriniläinen | 31. maaliskuuta 1412 (noin 74 vuotta) | Maunu IV Eerikinpojan  sisarenpoika |
Ruotsin vallan aika (1150–1809) > Vaasa-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | Puoliso(t) | Kuollut | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kustaa Eerikinpoika Vaasa (valtionhoitaja) | 23. elokuuta 1521 – 6. kesäkuuta 1523 (1 vuotta 287 päivää) | 12. toukokuuta 1496 Uplannissa | Katariina Saksi-Lauenburgilainen 1531–1535 Margareeta Leijonhufvud 1536–1551 Katariina Stenbock 1552–1560 | 29. syyskuuta 1560 (64 vuotta) Tukholmassa | Valittiin vallasta syöstyn Kristian II:n seuraajaksi. |
|  | Kustaa I Vaasa | 6. kesäkuuta 1523 – 29. syyskuuta 1560 (37 vuotta 116 päivää) | 12. toukokuuta 1496 Uplannissa | Katariina Saksi-Lauenburgilainen 1531–1535 Margareeta Leijonhufvud 1536–1551 Katariina Stenbock 1552–1560 | 29. syyskuuta 1560 (64 vuotta) Tukholmassa | Valittiin vallasta syöstyn Kristian II:n seuraajaksi. |
|  | Eerik XIV | 29. syyskuuta 1560 – 29. syyskuuta 1568 (8 vuotta), syöstiin vallasta | 13. joulukuuta 1533 Tukholmassa | Kaarina Maununtytär 1568–1577 | 26. tammikuuta 1577 (43 vuotta) (todennäköisesti murhattu) Tierpissä | Kustaa I Vaasan poika |
|  | Juhana III | 29. syyskuuta 1568 – 17. marraskuuta 1592 (24 vuotta 49 päivää) | 20. joulukuuta 1537 Itä-Götanmaalla | Katariina Jagellonica 1562–1583 Gunilla Bielke 1585–1597 | 17. marraskuuta 1592 (54 vuotta) Tukholmassa | Eerik XIV:n veli |
|  | Sigismund | 17. marraskuuta 1592 – 24. heinäkuuta 1599 (6 vuotta 249 päivää), syöstiin vallasta | 20. kesäkuuta 1566 Mariefredissä | Anna Itävaltalainen 1592–1598 Constance Itävaltalainen 1605–1631 | 30. huhtikuuta 1632 (65 vuotta) Varsovassä, Puolassa | Juhana III:n poika |
|  | Södermanlandin herttua Kaarle (valtionhoitaja) | 24. heinäkuuta 1599 – 6. maaliskuuta 1604 (4 vuotta 226 päivää) | 4. lokakuuta 1550 Tukholmassa | Maria Simmern 1579–1589  Kristiina Holstein-Gottorpilainen 1592–1611 | 30. lokakuuta 1611 (61 vuotta) Nyköpingissä | Sigismundin setä, Juhana III:n veli |
|  | Kaarle IX | 6. maaliskuuta 1604 – 30. lokakuuta 1611 (7 vuotta 237 päivää) | 4. lokakuuta 1550 Tukholmassa | Maria Simmern 1579–1589  Kristiina Holstein-Gottorpilainen 1592–1611 | 30. lokakuuta 1611 (61 vuotta) Nyköpingissä | Sigismundin setä, Juhana III:n veli |
|  | Kustaa II Aadolf | 30. lokakuuta 1611 – 6. marraskuuta 1632 (21 vuotta 8 päivää) | 9. joulukuuta 1594 Tukholmassa | Maria Eleonoora Brandenburgilainen 1620–1632 | 6. marraskuuta 1632 (37 vuotta) (sotakuolema) Lützenissä, Saksassa | Kaarle IX:n poika |
|  | Kristiina | 6. marraskuuta 1632 – 6. kesäkuuta 1654 (21 vuotta 212 päivää), luopui vallasta (holhoojahallituksen johtajana Axel Oxenstierna 1632–1644) | 8. joulukuuta 1626 Tukholmassa | naimaton | 19. huhtikuuta 1689 (62 vuotta) Roomassa, Italiassa | Kustaa II Aadolfin tytär |
Ruotsin vallan aika (1150–1809) > Pfalzilainen suku

| Monarkki   | Monarkki   | Vallassa | Syntynyt | Puoliso(t) | Kuollut | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kaarle X Kustaa | 6. kesäkuuta 1654 – 13. helmikuuta 1660 (5 vuotta 252 päivää) | 8. marraskuuta 1622 Nyköpingissä | Hedvig Eleonoora 1654–1660 | 13. helmikuuta 1660 (37 vuotta)  Göteborgissa | Kristiinan serkku, Kustaa II Aadolfin sisarenpoika |
|  | Kaarle XI | 13. helmikuuta 1660 – 5. huhtikuuta 1697 (37 vuotta 51 päivää) (holhoojahallituksen johtajana leskikuningatar Hedvig Eleonoora 1660–1672) | 24. marraskuuta 1655 Tukholmassa | Ulriika Eleonoora (vanhempi) 1679–1697 | 5. huhtikuuta 1697 (41 vuotta) Tukholmassa | Kaarle X Kustaan poika |
|  | Kaarle XII | 5. huhtikuuta 1697 – 30. marraskuuta 1718 (21 vuotta 239 päivää) (holhoojahallituksen johtajana leskikuningatar Hedvig Eleonoora 1697) | 17. kesäkuuta 1682 Tukholmassa | naimaton | 30. marraskuuta 1718 (36 vuotta) (sotakuolema tai murhattu) Fredrikshaldissa, Norjassa | Kaarle XI:n poika |
|  | Ulrika Eleonora | 2. huhtikuuta 1719 – 4. huhtikuuta 1720 (1 vuotta 3 päivää), luopui vallasta | 23. tammikuuta 1688  Tukholmassa | Hessen-Kasselin maakreivi Frederik 1713–1741 | 24. marraskuuta 1741 (53 vuotta) Tukholmassa | Kaarle XII:n sisar |
Ruotsin vallan aika (1150–1809) > Hessenin suku

| Monarkki   | Monarkki   | Vallassa | Syntynyt | Puoliso(t) | Kuollut | Lisätietoja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Fredrik I | 4. huhtikuuta 1720 – 5. huhtikuuta 1751 (31 vuotta) | 23. huhtikuuta 1676 Kasselissa, Saksassa | Luise Dorothea 1700–1705 Ulrika Eleonora 1713–1741 | 25. maaliskuuta 1751 (74 vuotta) Tukholmassa | Ulrika Eleonoran puoliso |