stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Richard Schmidt-Cabanis
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Schmidt-Cabanis Wikimedia Commonsissa
Rasmus Heljanko

| Rasmus Heljanko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 2000 (ikä 24) Porvoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Rapa, Rasse
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  GKS Tychy
Sarja:  Polska Hokej Liga
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  HIFK (SML) JYP (SML) KeuPa HT (Mestis) VER Selb (DEL2)
Rasmus Alexander Heljanko (s. 27. helmikuuta 2000 Porvoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Hokej Ligan GKS Tychyssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Heljanko osaa pelata myös keskellä. Hän laukoo oikealta.
Muuta

Heljangon isoveli Christian pelaa maalivahtina Ruotsin SHL-liigan Linköping HC:ssä. Veljesten isä Simo Heljanko on entinen MM-tason motocrosskuljettaja, joka toimii nykyään perheyritys Muovi-Heljangon toimitusjohtajana.
Rasmus Heljanko valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen urheilulukiosta keväällä 2019.
PlayStation 4

| PlayStation 4 |
| --- | --- |

 Alkuperäinen PlayStation 4.
Kehittäjä:  Sony Computer Entertainment
Tuotesarja:  PlayStation
Sukupolvi:  kahdeksas sukupolvi
Julkaisu:  NA 15. marraskuuta 2013 EU, AUS, SA 29. marraskuuta 2013 AS joulukuu 2013 JP 22. helmikuuta 2014
Valmistusmaa:   Kiina  Japani 
Laitteisto:  AMD Jaguar 8-ytiminen x86-64 AMD APU
Muisti:  8 Gt GDDR5-keskusmuistia (7 Gt peleille)
Tallennusväline:  Blu-ray, kiintolevy (500 Gt: perusmalli, 1 000 Gt: Slim- ja Pro-mallit, päivitettävissä)
Mitat:  275 mm × 53 mm × 305 mm (leveys × korkeus × pituus)
Ohjain:  DualShock 4, PlayStation Move, PlayStation Vita
Lisälaitteet:  PlayStation VR PlayStation Camera 
Liitettävyys:  HDMI, S/PDIF, Bluetooth, kaksi USB 3.0 -porttia, AUX-portti
Verkkopalvelu:  PlayStation Network, PlayStation Now
Myydyt yksiköt:  112,3 milj. (tilanne elokuussa 2020)
Myydyin peli:  Uncharted 4: A Thief’s End, n. 8,7 milj. kpl (tilanne 4. tammikuuta 2017)
Pelit:  katso luettelo
Taaksepäin yhteensopivuus:  ei ole yhteensopiva edellisten konsoleiden kanssa
Edeltäjä:  PlayStation 3
Seuraaja:  PlayStation 5
Kotisivut:  www.playstation.com/fi-fi/
Lisää videopeliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
PlayStation 4 (viralliselta lyhenteeltään PS4) on kahdeksannen sukupolven videopelikonsoli, jonka on kehittänyt Sony Computer Entertainment. Konsoli julkistettiin PlayStation 3:n seuraajaksi lehdistön tiedotustilaisuudessa 20. helmikuuta 2013, ja se tuli myyntiin 15. marraskuuta 2013 Pohjois-Amerikassa sekä 29. marraskuuta 2013 Euroopassa ja Australiassa. PlayStation 4:n pääkilpailijat olivat Nintendon Wii U ja Microsoftin Xbox One.
PlayStation 4 oli vuonna 2019 maailman toiseksi myydyin pelikonsoli PlayStation 2:n jälkeen. Vuoden 2020 kesäkuuhun mennessä sitä oli myyty yli 112 miljoonaa kappaletta.
Konsolin seuraaja PlayStation 5 julkaistiin loppuvuodesta 2020 ja se on taaksepäin yhteensopiva PlayStation 4:n kanssa. Sonyn Jim Ryan on kertonut, että PlayStation 4:n elinkaari jatkuu vielä ”kolme tai neljä vuotta” ja että sen tuki jatkuu.
Sony ilmoitti tammikuussa 2021 lopettaneensa muiden kuin yhden PlayStation 4 Slim -malliversion valmistamisen Japanissa.
PlayStation 4:n käyttöjärjestelmänä toimii Orbis OS.
Julkaisu

Konsoli korvasi edeltäjässä käytetyn Cell-suoritinarkkitehtuurin AMD:n valmistamalla APU-mikroprosessorilla, joka perustuu yleisempään x86-64-arkkitehtuuriin. APU:n teoreettinen enimmäislaskuteho on 1,84 teraflopsia, ja se oli AMD:n mukaan kaikkein tehokkain APU, jonka yhtiö oli tuolloin kehittänyt. Sony otti käyttöön ”Jaa”-painikkeen uudessa ohjaimessaan, joka mahdollisti pelivideoiden lähettämisen suorana.
PlayStation 3:n omistajille oli pettymys, ettei laite ole taaksepäin yhteensopiva. PlayStation 4:llä ei voi pelata PlayStation 3 -pelejä, sillä laite on prosessoriarkkitehtuuriltaan erilainen. Konsoli ei myöskään suorita pelejä emuloituna. Aikomusten mukaan tarkoituksena on hyödyntää Sonyn aiemmin hankkimaa Gaikai-yritystä, joka on erikoistunut pilvilaskentaan ja mahdollistaa pelien pelaamisen palvelimelta ilman asentamista konsolille. Tammikuussa 2014 Sony julkistikin pilvipalvelunsa CES-messuilla nimellä PlayStation Now. Palvelu pystyy suoratoistamaan PlayStation 4-, PlayStation 3- ja PlayStation 2 -pelejä PlayStation 4:llä, PlayStation 5:llä ja Windowsilla.
Konsoli tukee edeltäjänsä tavoin etäkäyttöä Remote Play -toiminnolla PlayStation Vitan kanssa ja toiminta on myöhemmin laajennettu älypuhelimiin ja tietokoneisiin.
Vastaanotto > Myyntilukemat

Vuoden 2016 loppuun mennessä Sony oli myynyt 53,4 miljoonaa Playstation 4 -konsolia.
Toukokuun 2017 loppuun mennessä konsolia on myyty yli 60 miljoonaa kappaletta. Syyskuun 2017 loppuun mennessä konsolia on myyty 67,5 miljoonaa kappaletta. Huhtikuun 2018 loppuun mennessä konsoli oli ylittänyt 76 miljoonaa myytyä kappaletta. Vuoden 2018 loppuun mennessä konsolia oli myyty 91,6 miljoonaa kappaletta. Konsolin myynti ylitti sadan miljoonan kappaleen rajan kesäkuuhun 2019 päättyneellä talouskaudella. CES 2020 -messuilla Sony kertoi konsolin myyneen yli 106 miljoonaa kappaletta ja 1,15 miljardia peliä on myyty sille digitaalisesti ja vähittäismyynnissä. Elokuussa 2020 Sony ilmoitti konsolin myyneen 112,3 miljoonaa kappaletta.
Konsoli on toiseksi parhaiten myynyt pelikonsoli jääden jälkeen vain PlayStation 2:lle. Konsolilla on ollut Euroopassa yli 70 prosentin markkinaosuus vuonna 2015.
Vastaanotto > Jälkianalyysi

Jälkikäteen on arvioitu konsolin vahvuuksiksi selkeä keskittyminen pelaamiseen ja käyttöoikeuksien hallinta verrattuna kilpailevaan Microsoftin ratkaisuun.
Laitteisto

PlayStation 4:ssä on kahdeksanytiminen AMD-suoritin, AMD Radeon -pohjainen grafiikkasuoritin, kahdeksan gigatavua nopeaa GDDR5-keskusmuistia, sisäinen kiintolevy, Blu-ray- ja DVD-tekniikkaa tukeva optinen asema sekä kolmiulotteinen Playstation Camera -kamera, jonka ominaisuuksia on laajennettu tuntuvasti PlayStation 3:n PS Eye -kamerasta.
PlayStation 4:n laitteiston käyttämä teknologia on samankaltaista henkilökohtaisten tietokoneiden kanssa. PC:n kaltainen laitteisto tekee todennäköisesti pelien ohjelmoinnin konsolille edullisemmaksi ja helpommaksi. Fyysinen konsoli paljastettiin E3 2013 -videopelimessuilla.
Vanhat PlayStation 4 -mallit saivat syksyllä 2016 HDR-tuen. Jotta tätä toimintoa voi käyttää, tulee konsoli kytkeä 2K- tai 4K HDR -televisioon, joka tukee HDR10-muotoa. Esimerkiksi Uncharted 4 ja Final Fantasy XV tukevat molemmat HDR-toimintoa.
Laitteisto > Tekniset tiedot

PlayStation 4 käyttää AMD:n ja Sonyn yhteistyössä kehittämää prosessoria. Se yhdistää suorittimen (CPU) ja grafiikkaprosessorin (GPU) sekä muita komponentteja, kuten muistiohjaimen ja videodekodeerin.
Prosessori koostuu moniytimisestä AMD Jaguar -moduulista, joka sisältää kahdeksan x86-64-ydintä. Grafiikkasuorittimessa on 18 laskentayksikköä, jotka tuottavat teoreettisen 1,84 TeraFLOPSin maksimilaskentakyvyn. Järjestelmän GDDR5-muisti pystyy toimimaan 2,75 gigahertsin (5 500 MT/s) maksimikellotaajuudella ja 176 GB/s muistin siirtonopeudella. Konsolissa on kahdeksan gigatavua GDDR5-muistia, 16 kertaa enemmän kuin edeltäjässään PlayStation 3:ssa, ja tämän odotetaan antavan konsolille merkittävän pitkän käyttöiän. Konsolissa on myös toissijaisiin tehtäviin erikoissuunniteltuja siruja, jotka voivat käsitellä esimerkiksi tiedostojen lataamisen, lähettämisen ja sosiaalisen pelaamisen toimintoja. Näitä toimintoja voidaan käsitellä saumattomasti taustalla pelaamisen aikana tai konsolin ollessa niin sanotussa unitilassa. Konsolissa on myös audiomoduuli, joka pystyy tukemaan äänikeskustelua pelatessa sekä ”hyvin suurta määrää” audiostriimejä käytettäväksi pelin aikana.
Konsoli käyttää AMD:n HSA-arkkitehtuuri (engl. Heterogenous System Architecture) -rakennetta, jossa suoritin ja grafiikkaprosessori voivat käyttää samaa muistiväylää ja muistia vähentäen muistien välisiä siirtoja.
Konsolin optinen asema pystyy lukemaan Blu-ray-levyjä jopa kolme kertaa nopeammin kuin edeltäjänsä PlayStation 3. Laitteistossa on lukiessaan purkava moduuli, joka tehostaa optisen aseman lukunopeutta ja puskuroi lukematonta dataa, kun peli ei aktiivisesti käytä asemaa, mikä tukee Sonyn PlayGo-strategiaa. Kuten PlayStation 3:ssa, Blu-ray-asema pystyy lukemaan 16-kerroksisia 400 gigatavun levyjä. Vaikka konsoli tukee valokuvia ja videoita Ultra HD- eli 4K-resoluutiolla, ei järjestelmän odoteta kykenevän renderöimään pelejä yli 1080p-resoluutiolla.
Konsolin ensiversiossa on 500 gigatavun kiintolevy tallennustilaa varten, jota käyttäjä voi itse päivittää kovalevyä vaihtamalla. 1 000 gigatavun versio tuli saataville myöhemmin. Pro-mallissa on aina suurempi 1 000 gigatavun kiintolevy. Kaikissa konsolin versioissa kiintolevy on käyttäjän vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja.
PlayStation 4 tukee unitila-toimintoa, vaikka sitä ei ollut saatavilla konsolin julkaisun aikaan. Toiminto laittaa konsolin vähän virtaa kuluttavaan tilaan, minkä jälkeen käyttäjä voi palata suoraan peliin, jossa hän oli laitteen sammuttaessaan. Konsoli pystyy myös lataamaan sisältöä, kuten pelejä ja järjestelmäpäivityksiä, ollessaan unitilassa. Edeltäneellä PlayStation 3 -konsolilla konsolin ja pelien käynnistymiseen voi kulua useita minuutteja.
PlayStation 4:n muuntaja on sisäänrakennettu konsolin runkoon, eli virtajohdossa ei tarvita erillistä muuntajaa.
Laitteisto > Liitettävyys

PlayStation 4:ssä on Wi-Fi- ja Ethernet-liitettävyys, Bluetooth sekä kaksi USB 3.0 -porttia. Lisäliitäntä mahdollistaa PlayStation Cameran kytkemisen konsoliin. Kamera tukee liiketunnistusta ja on tuttu jo edeltävän PlayStation 3 -konsolin lisätarvikkeena. Monokuuloke-mikrofoni, joka voidaan kytkeä DualShock 4 -ohjaimeen, tulee konsolin mukana. Audio/video-ulostulovaihtoehdot ovat HDMI-televisio ja optinen S/PDIF-audio. Konsolissa ei ole analogista audio/video-ulostuloa.
Mallit > Alkuperäiset mallit

Alkuperäinen PlayStation 4 -malli on sarjanumeroltaan CUH-1000. Vuoden 2014 puolivälissä tuli ensimmäinen päivitysversio (CUH-1100), johon oli tehty parannuksia emolevyyn, jäähdytyssiiliin ja WiFi-antenniin. Uusi konsoliversio oli painoltaan noin 50 grammaa alkuperäistä kevyempi, muun muuassa uuden jäähdytyssiilin ansiosta.
Vuonna 2015 julkaistiin CUH-1200-mallisarja, jossa virtapainike ja levyaseman painike olivat muuttuneet hipaisukytkimistä perinteisiksi katkaisijoiksi. Konsoli oli nyt kokonaan mattamusta, kun aiemmissa malliversioissa päällysmuovi oli osin kiiltävä. Lisäksi konsolin paino putosi noin 300 grammalla aiempaan verrattuna.
Mallit > PlayStation 4 Slim

Sony julkaisi vuoden 2016 aikana PlayStation 4 Slim -konsolin (mallisarjat CUH-2000, CUH-2100 ja CUH-2200), joka korvasi alkuperäisen malliversion. Slim ei ole virallinen Sonyn käyttämä mallinimi, vaan se on syntynyt pelaajayhteisössä kuvaamaan konsolin uutta ja ohuempaa muotoilua, aivan kuten edeltäneen PlayStation 3 Slimin tapauksessa. Konsoli on alkuperäisen mallin muotoinen, mutta on pienempi kooltaan ja painoltaan. Slim-mallissa on 500 ja 1 000 gigatavun kiintolevyvaihtoehdot.
Tammikuussa 2021 Sony ilmoitti lopettaneensa yhden teratavun kiintolevyllä olevan konsoliversion valmistuksen. Ainoana tuotannossa olevana PlayStation 4 -konsolina säilyi 500 gigatavun Slim-malli.
Mallit > PlayStation 4 Pro

Sony julkaisi konsolista Pro-mallin (mallisarja CUH-7000) marraskuussa 2016. Päivitetty konsoli sisältää nopeamman prosessorin, yhden teratavun kiintolevyn sekä tuen 4K-resoluutiolle. Päivityksellä on myös tarkoitus parantaa konsolin virtuaalitodellisuustoimintoja. Uudet pelit toimivat sekä vanhalla että uudella laitteistolla. Uusi malli ei tue Ultra HD:n (UHD) Blu-ray-levyjä. Mallin hinta oli 399 dollaria.
Sony ilmoitti ”Boost”-tilan lisäämisestä Pro-malliin, jolla vanhoja pelejä voi pelata korkeammalla GPU- ja CPU-kellotaajuudella.
Syksyllä 2017 Sony julkaisi CUH-7100-malliversion, jonka sisäisissä komponenteissa oli vähäisiä muutoksia. Esimerkiksi tuulettimen ohjaukseen oli tehty muutoksia, jotta konsoli pysyisi käytössä hiljaisempana. Tämän vuoksi lämmöntuotto on hieman suurempi edeltäneeseen malliversioon verrattuna.
Vuoden 2018 lopulla julkaistiin uusin CUH-7200-malliversio, josta oli pyritty tekemään kahta edeltäjäänsä hiljaisempi. Siinä oli myös uusi virtalähde ja samalla virtajohdon malli vaihtui.
Sony ilmoitti tammikuussa 2021 lopettaneensa Pro-mallin valmistuksen uuden PlayStation 5 -konsolin tieltä.
Lisälaitteet ja oheislaitteet

Sony julkaisi lokakuussa 2016 PlayStation VR -virtuaalitodellisuuslasit. Lasit vaativat konsolin lisäksi PlayStation Cameran sekä pelistä riippuen myös PlayStation Move -ohjaimet. Pelien ostamista on helpotettu kuluttajille niin, että VR-pelien etukansiin on merkitty *you'll need these* (tarvitset nämä) -merkki, jossa kerrotaan pelin vaativan lasit, kameran ja Move-ohjaimet.
Lisälaitteet ja oheislaitteet > DualShock 4

Konsolin ohjain on varustettu kosketuslevyllä PlayStation Vitan tapaan. FromSoftwaren kehittämät pelit Dark Souls ja Demon’s Souls ovat toimineet inspiraationa konsolin nettiominaisuuksille sekä nettisovelluksille. Konsolin ohjaimesta julkaistiin uudistettu versio syksyllä 2016, jolloin siihen lisättiin valopalkki kosketuslevyn puolelle. Ohjain tulee PlayStation 4 Slim- ja Pro-konsoleiden mukana, mutta on ostettavissa myös erikseen.
PlayStation 4:n ohjain uudistui paljon edeltävien konsolien ohjaimiin verrattuna. DualShock 4 sisältää esimerkiksi Share (jaa) -näppäimen, jolla on mahdollista ottaa kuvakaappauksia sekä videoita ja lähettää ne internetkatsojille sekä ystäville verkossa. Muita ominaisuuksia ovat sisäänrakennettu kaiutin, LED-valopalkki ja kosketuslevy. START-näppäin on korvattu OPTIONS-painikkeella.
Ohjain on langaton ja sen lataaminen tapahtuu konsolin mukana toimitettavalla Micro-USB-kaapelilla.
Pelit

Julkaisuhetkellä PlayStation Plus -jäsenet saivat ilmaiseksi Resogun- ja Contrast-pelit sekä ladattavan Aveline-lisäosan Assassin’s Creed IV: Black Flag -peliin. Lisäksi tarjolla oli kaikille kolme ilmaispeliä: War Thunder, Warframe ja DC Universe Online. Digitaalisesti ostettavissa ja ladattavissa oli julkaisupäivänä 26 peliä.
PlayStation 4:ssä verkkopelaaminen muuttui maksulliseksi. Verkkopelaamiseen vaaditaan PlayStation Plus -jäsenyys. Tämä muutos on saanut runsaasti kritiikkiä mediassa. Sonyn mukaan sen ”pääpilarina” tulee olemaan verkkopelaaminen, jolla olisi tarkoitus kehittää tapoja pelata.
Pelit > Taaksepäin yhteensopivuus

Konsoli ei ole taaksepäin yhteensopiva aikaisempien konsolien kanssa erilaisen prosessoriarkkitehtuurin johdosta.
Osa PlayStation 2- ja PlayStation 3 -videopeleistä on ollut saatavilla PlayStation Now -pilvipalvelun kautta.
Sovellukset

Julkaisun yhteydessä konsolille julkaistiin Suomessa sovellukset Music Unlimited, VidZone, Spotify, Netflix ja Viaplay.
PlayStation App on älypuhelimille ja tablettitietokoneille julkaistu sovellus, jolla voi selata pelaajaprofiilia ja tehdä ostoksia.
Kehitys

Konsolin pääarkkitehti Mark Cerny aloitti projektissa loppuvuodesta 2007 arvioilla edeltävästä PlayStation 3:sta laajalla joukolla Sonyn sisällä. Cerny tutki x86-suorittimen historiaa ja arvioi sen riittävän Sonyn tarpeisiin konsolin julkistuksen ajankohtana. Edeltävän konsolin Cell-arkkitehtuuri oli tehokas, mutta vaati huomattavasti perehtymistä, jotta suorituskyvyn sai käytettyä hyödyksi. Uuteen konsoliin haluttiin että CPU ja GPU arkkitehtuurit olisivat tuttuja ja helpommin käytettävissä. Konsolin kehitystä varten myös muun muassa middleware-ohjelmistojen kehittäjien mielipidettä kysyttiin. Suurin toive kehittäjittäryhmiltä oli yhtenäinen muistialue CPU:lle ja GPU:lle. Yhdistetyllä väylällä pyrittiin vähentämään välimuistin tyhjennyksiä muistikäytössä. GPU:n ohjelmointiin voidaan käyttää PlayStation Shader Language -kieltä. Muunnokset muiden alustojen kielistä PSSL:lle ovat suhteellisen helppoja ja prototyyppien tekeminen yksinkertaisempaa. Grafiikkaliukuhihna tukee myös uusia vaiheita.
Konsolin käyttäjäkokemuksen pääsuunnittelija Tesu Sumii on kertonut, että ensimmäinen ulkoisen suunnitelman konsepti oli täysin erilainen kuin mikä päätyi lopulliseen julkaistavaan tuotteeseen. Tuotesuunnittelussa ei lähdetty ulkoisesta muodosta, vaan brändin identiteetistä. Tavoitteena oli suunnitella yksinkertainen esine olohuoneeseen, joka näyttäisi hyvältä jokaisesta asennosta.
IHS iSupplin mukaan konsolin komponentit ja valmistus maksoivat 381 dollaria julkaisun aikaan myyntihinnan ollessa 399 dollaria.
Konsolia valmistetaan Mitsubishi Electricin toimittamalla robotisoidulla tuotantolinjalla, jolta valmistuu yksi konsoli 30 sekunnin välein.
Kuvia

PlayStation 4 vuoden 2013 E3:ssa.
PlayStation 4 vuoden 2013 E3:ssa.
PlayStation 4 (alkuperäinen malli)
PlayStation VR.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta PlayStation 4 Wikimedia Commonsissa
Kahdeksannen sukupolven pelikonsolit
GameStick
PlayStation 4
Wii U
Xbox One
Ouya
Steam Machine
Nintendo Switch
PlayStation 4 Slim
PlayStation 4 Pro
DualShock 4 -ohjain
Terje Langli

| Terje Langli> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Terje Bjarte Langli
Syntynyt: 3. helmikuuta 1965 (ikä 59) Steinkjer, Norja
Uran tiedot
Seura:  Henning
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  1986–1996
Voitot:  2
Palkintokorokkeella:  4
| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Albertville 1992 | viesti |  |
|  Pronssia | Albertville 1992 | 30 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Val di Fiemme 1991 | 10 km |  |
|  Kultaa | Val di Fiemme 1991 | viesti |  |
|  Kultaa | Falun 1993 | viesti |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 1987 | viesti |  |
Terje Bjarte Langli (s. 3. helmikuuta 1965 Steinkjer, Norja) on norjalainen entinen maastohiihtäjä.
Langli oli mukana jo 1987 MM-hiihdoissa Oberstdorfissa, missä hän saavutti Norjan joukkueessa viestipronssia. 1991 MM-kisoissa Val di Fiemmessä Langli voitti kymmenen kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. 1992 Albertvillen olympialaisissa Langli voitti Norjan joukkueessa viestikultaa sekä pronssia 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Hän voitti viestikultaa myös 1993 MM-hiihdoissa Falunissa. Urheilu-uransa jälkeen Langli on toiminut Norjan hiihtomaajoukkueen huoltopäällikkönä ja vuodesta 2006 lähtien tuotekehitystehtävissä Rapala VMC -konsernissa.
Red Dot

Red Dot -designmuseo Essenissä.
Red Dot on kansainvälinen muotoilupalkintotapahtuma, jonka järjestää vuosittain saksalaisen Nordrhein-Westfalenin osavaltion muotoilukeskus Essenissä. Tapahtumassa on sarjat tuotemuotoilulle, muotoilutoimistoille ja uusille tuotesuunnittelukonsepteille.
Vuodesta 1955 muotoilijat ja tuotteiden valmistajat ovat voineet hakea palkintoja, jotka jaetaan vuosittaisessa palkintoseremoniassa. Voittaneet työt asetetaan näytteille Red Dot -muotoilumuseoon, joka sijaitsee Unescon maailmanperintökohteeksi nimetyllä vanhalla Zollverein-hiilikaivosalueella Essenissä. Viime vuosina hakemuksia palkinnoista on tullut noin 11 000 kappaletta 61 eri maasta.
Palkintosarjat

Vanhin palkintotyyppi, Red Dot Award: Product Design, tunnettiin vuoteen 2000 asti nimellä Design Innovationen.
Red Dot: Design Team of the Year -tunnustuspalkintoa on jaettu ilman hakemuksia vuodesta 1991 muotoilijaryhmille, joiden on katsottu tehneen vaikutuksen maailmanmarkkinoilla tuotesuunnittelun kautta. Voittajayrityksiin lukeutuvat Siemens vuonna 1995, Apple 2001, BMW 2007, Bose 2008 ja Opel vuosina 2008 ja 2010.
Vuodesta 1993 on jaettu Red Dot award: Communication Design -palkintoa yritystunnusten graafisesta suunnittelusta, mainonnasta, vuorovaikutteisen median ratkaisuista tai äänisuunnittelusta.
Vuodesta 2008 tapahtumassa on jaettu Red Dot: Design Agency of the Year -palkintoa vuoden huomattavimmalle muotoilutoimistolle.
Vuonna 2005 Red Dot avasi muotoilumuseon myös Singaporeen ja perusti uuden palkintoluokan Red Dot Award: Design Concept uudenlaisille tuotekonsepteille ja nuorille muotoilijoille.
Suomalaisia Red Dot -palkittuja > Red Dot Award: Product Design best of the best

2009:
PowerStep Pruner and Lopper -puutarhatyökalu, suunnittelijat Olavi Lindén ja´Markus Paloheimo, valmistaja Fiskars Oy Ab
2011:
Manner e-SMART -kalustepyörä. Suunnittelija Desigence Oy, valmistaja Manner Castors.
2012:
Orthexin Piece of Eden -ruukut voittivat "Red Dot product design 2012” -palkinnon.
2013: [ lähde? ]
Aura-sohva, suunnittelija Studio Mikko Laakkonen, valmistaja Inno Interior Oy
Wärtsilä Propulsion Control System, suunnitelja Davide Lamparelli ja Wärtsilä Industrial Design Team, valmistaja Wärtsilä Finland Oy
Suunto Ambit GPS-kello, suunnittelija Tom Hinskens, Björn Bornemann ja Timo Yliluoma, valmistaja Suunto Oy
2014:
Pantera DI6400 -kaivospora. Suunnittelija Studio Heikki Naulapää, valmistaja Sandvik Mining.
2015:
Ponsse Scorpion -metsätyökone, suunnittelija: LINK Design and Development Oy, valmistaja Ponsse Oyj
Ruutu-lasivaasisarja, suunnittelija: Ronan & Erwan Bouroullec, valmistaja Iittala Group
2020:
Biolin Scientific Theta Flex, suunnittelijat Hannu Havusto, Ville Nenonen, Sami Kukkonen (Huld), Matti Franssila, Jyrki Korpela, Kim Sundström (Biolin Scientific), valmistaja Biolin Scientific