stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fennomania
Historia > 1800-luvun fennomania > Suomen kielen asema vakiintuu

Muillakin aloilla suomalaisuus edistyi 1800-luvun viimeisiltä vuosikymmeniltä lähtien. Suomenkielinen sanomalehdistö lisääntyi, kirjallisuus alkoi versoa ja kieli kehittyi yhä täydellisemmäksi sivistyskieleksi, teatteri syntyi ja musiikin ja kuvaavien taiteiden alalla suomalaiset aiheet saivat yhä tärkeämmän sijan. Myös liike-elämä alkoi suomalaistua, kun Kansallis-Osake-Pankki, Suomi-yhtiö ynnä muut suomalaiset liikelaitokset oli perustettu. Yhä lisääntyneiden suomenkielisten oppikoulujen vaikutuksesta syntyi suomenkielinen sivistyneistö.
Vuonna 1900 astui voimaan uusi kieliasetus, jossa suomi kohotettiin tasavertoiseksi virkakieleksi ruotsin ja venäjän rinnalle. Toisin kuin vuonna 1863 tämä asetus toimi, ja suomen kielen käyttö hallinnossa lisääntyi huomattavasti.
Historia > ”Aitosuomalaisuus” jatkaa fennomanian perintöä

Suomen itsenäistyttyä syntyi ns. aitosuomalaisuusliike, joka halusi saada aikaan nopean ratkaisun Suomen kieli- ja  kansallisuustaisteluissa sekä pyrki "suomalais-kansallisen suomenkielisen sivistyksen kehittämiseen itsenäiseksi, korkeaksi sivistysmuodoksi muiden kansallisten sivistysten rinnalle" ja "voimakkaan suomalaisen kansallisvaltion luomiseen".
Kirjallisuutta

Tommila, Päiviö (päätoim.): Herää Suomi: Suomalaisuusliikkeen historia.  (Toimittaja: Maritta Pohls)  Kuopio:  Kustannuskiila, 1989.  ISBN 951-657-280-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fennomania Wikimedia Commonsissa
Henrik Gabriel Porthan (Johan Erik Hedberg)
J. V. Snellman
Sisarusten välisen syntymäjärjestyksen vaikutus

Sisarusten välisen syntymäjärjestyksen vaikutuksista on ristiriitaisia tutkimustuloksia. Joidenkin tutkimusten mukaan ne ovat pienempiä kuin perheiden väliset erot tai olemattomia.
Perheen vanhin lapsi on esikoinen, nuorin kuopus.
Länsimaissa 18 % lapsista on vanhempiensa ainoita lapsia.
Syntymäjärjestyksen vaikutuksia

National Academy of Sciences on todennut syntymäjärjestyksen vaikutuksen persoonallisuuteen olevan nolla tai lähes nolla.
Edinburgin yliopiston tutkimuksen mukaan useimmissa tutkimuksissa on todettu myöhemmin syntyneiden saaneen heikompia tuloksia sellaisilla mittareilla kuin älykkyys, koulutettuus ja palkat. Tutkimuksen perusteella iso osa tästä voi selittyä iso osa tästä voi selittyä sillä, että vanhempien käyttäytyminen muuttuu myöhempien lasten myötä, esimerkiksi äitien tarjoama älyllinen stimulaatio.
Gentin yliopiston tutkimuksessa havaittiin mielenkiintoinen ero siinä, mikä motivoi perheen ensimmäisiä, toisia tai sitä seuraavia lapsia saavuttamaan tavoitteitaan. Esikoiset käyttivät enemmän vertailukohtana itseään ja halusivat parantaa omaa suoritustaan (”teen paremmin kuin viimeksi”), kun taas perheen toisia lapsia motivoi hyvä suoritus verrattuna muihin (”teen paremmin kuin muut”). Kyse voi olla lapsuuden eroista: toista lasta on ollut luontevaa verrata ensimmäiseen, kun taas esikoiselle ei ole aluksi ollut ulkoista vertailukohtaa. Esikoisten saama jakamaton huomio ja parempi menestys elämässä pätevät myös ainoisiin lapsiin.
Tutkimusten mukaan esikoiset ovat myös tunnollisempia ja vastuullisempia kuin myöhemmin syntyneet. Vastuunkantaminen vaikuttaa helposti esikoisten ammatinvalintaan. Heitä päätyy tyypillisesti esim. opettajiksi ja hoiva-alalle. Esikoisilla on myös taipumus hakeutua esimiestyöhön.
Suurperheissä syntymäjärjestyksen on havaittu liittyvän jopa älykkyyteen. Kun perheessä on 10 lasta, niin pienimmille riittää paljon vähemmän huomiota. Esim. Etelä-Amerikasta on tutkimustietoa, että suurperheissä lasten älykkyystaso on sitä matalampi mitä myöhempänä lapsi on syntymäjärjestyksessä.
Tanskan hallinnolliseen dataan perustuvan tutkimuksen mukaan nuoremmat sisarukset joutuvat 2-3 kertaa useammin sairaalaan hengitystieoireiden vuoksi kuin vanhemmat sisarukset. Alle kouluikäiset lapset sairastuvat usein ja tartuttavat muita perheenjäseniä. Tällä on vaikutusta pikkulapsisisarusten kehittyvään immuunijärjestelmään ja aivoihin. Tutkimuksen perusteella sairastumiset aiheuttavat pysyviä eroja nuorempien sisarusten ansioissa, koulutusvuosissa ja mielenterveydessä.
Syntymäjärjestyksen vaikutuksia > Atopia

Suomalaistutkimuksen mukaan atopia on sitä harvinaisempaa, mitä enemmän lapsella on sisaruksia. Tämä pääteltiin siitä, että 0-15-vuotiaille ostettiin sitä vähemmän antihistamiineja, ekseemalääkkeitä, astmalääkkeitä ja adrenaliiniä, mitä enemmän sisaruksia heillä oli. Esikoisia auttoi, jos seuraavat lapset olivat lähempänä heidän ikäänsä. Sisarusten olemassaolo varhaislapsuudessä näyttäisi siis suojaavan atooppisilta sairauksilta ja tukisi hygieniahypoteesia.
Kiisteltyjä syntymäjärjestyksen vaikutuksia

Populaaripsykologiassa väitetään, että ensimmäinen lapsi on tunnollinen konservatiivi, kuopus on sosiaalisesti taitava liberaali jne., mutta eräiden katsausten mukaan nämä tulokset on pääsääntöisesti saatu huonosti kontrolloiduissa tutkimuksissa ja keskimääräiset luonne-erot johtuvatkin esimerkiksi perhekokoeroista – ensimmäinen lapsihan on useammin pienestä perheestä kuin seitsemäs lapsi.
Populaaripsykologiassa väitetään esimerkiksi, että ainoat lapset ovat jonkin verran esikoisten kaltaisia ja esikoiset ovat verbaalisesti lahjakkaita, määrätietoisia, tunnollisia, kurinalaisia, dominoivia, neuroottisia, uskonnollisia, konservatiivisia, vanhempiin orientoituneita ja sisaruksiinsa eniten yhteyttä pitäviä, ekstrovertteja, itsevarmoja, luotettavia ja joustamattomia. Keskimmäiset olisivat kapinallisia, impulsiivisia ja huonompia koulussa. Kuopukset olisivat luovia, sosiaalisia, lämpimiä ja rauhaa rakastavia, vitsailijoita ja auktoriteettien kyseenalaistajia. Lapsi, jonka kaikki vanhemmat sisarukset ovat yli 5 vuotta vanhempia, muistuttaisi esikoista. Eräissä tutkimuksissa on saatu tämänsuuntaisia tuloksia.
Professori Pertti Tötön mukaan Yhdysvalloissa ammatit ja koulutus vaihtelevat sisarusten välillä enemmän kuin perheestä toiseen.
Kiisteltyjä syntymäjärjestyksen vaikutuksia > Arvostelua

Professori Dalton Conleyn mukaan syntymäjärjestyksen vaikutuksesta persoonallisuuteen ei ole näyttöä, mutta tuloihin ja moneen muuhun syntymäpainolla ja ensiksi syntymisellä on ennustavuutta, myös identtisillä kaksosilla [viiteartikkelista ei selviä, onko kaksosilla ensiksi syntymisellä syntymäpainosta riippumatonta vaikutusta].
Judith Rich Harris on arvellut, että populaaripsykologian mainitsemat roolit ehkä tulevat esiin vain lapsuudenperheen ollessa koolla.
Gene Autry

Gene Autry vuonna 1942.
Orvon Grover Autry (29. syyskuuta 1907 – 2. lokakuuta 1998) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi niin radiossa, elokuvissa kuin televisiossakin. Hänellä on Hollywood Walk of Famella peräti viisi tähteä, eli enemmän kuin kellään muulla. Hänet tunnettiin lempinimellä The Singing Cowboy (Laulava Cowboy), mutta hänen suosituin laulunsa oli Rudolph, the Red-Nosed Reindeer (Petteri Punakuono).
Näyttelijänä hänet muistetaan parhaiten 1930- ja 1940-lukujen lännenelokuvista. Sen lisäksi hän kirjoitti ja lauloi yli 200 laulua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gene Autry Wikimedia Commonsissa
Gene Autry Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Gene Autry website
Gene Autry discography (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  NARA  SNAC 2  IdRef
Maximilian Eisenmenger

| Maximilian Eisenmenger |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. elokuuta 1998 (ikä 26) Münster, Saksa
Kansalaisuus:   Saksa  Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Max
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  TPS
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  14
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Djurgårdens IF (SHL) Löwen Frankfurt (DEL2) Augsburger Panther (DEL) Tingsryds AIF (HA) Adler Mannheim (DEL) Timrå IK (SHL)
Maximilian Eisenmenger (s. 21. elokuuta 1998 Münster, Saksa) on saksalais-ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Turun Palloseurassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Eisenmenger osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Eisenmenger syntyi Saksan Münsterissä, josta hän muutti perheineen kuusivuotiaana Ruotsiin. Eisenmenger kasvoi Tukholman Nackassa ja aloitti jääkiekkoilun Djurgårdenissa.
 Hän siirtyi 15-vuotiaana Södertäljeen kaudeksi 2013–2014. Kaudeksi 2015–2016 Eisenmenger palasi Djurgårdeniin, jossa suurin osa hänen kaudestaan eteni J20-joukkueessa, jossa Eisenmenger voitti J20 SuperElitin pronssia. Hän pelasi osan kaudestaan myös J18-joukkueessa. Kaudella 2016–2017 Eisenmenger oli J20-joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 9+17=26. Hän sai kauden aikana tililleen myös kaksi ensimmäistä SHL-otteluaan, joista Eisenmenger jäi molemmissa kuitenkin ilman peliaikaa. Hän oli ensimmäisen kerran SHL-kokoonpanossa 12. tammikuuta 2017 Brynäsiä vastaan, jolloin Eisenmenger merkittiin Djurgårdenin 13. hyökkääjäksi. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyEttan-joukkue IFK Arbogassa.
Kaudeksi 2017–2018 Eisenmenger siirtyi Yhdysvaltoihin Notre Damen yliopistojoukkueeseen. Hänen kautensa jäi kuitenkin vain viiden ottelun mittaiseksi,sillä Eisenmenger ei täyttänyt täysin NCAA:n amatööristatusta esiinnyttään edellisellä kaudella ammattilaissarjoissa. Hän voitti Big Ten Conferencen divisioonan mestaruuden sekä runkosarjan mestaruuden.
Eisenmenger siirtyi kaudeksi 2018–2019 yhdessä pikkuveljensä Magnusin kanssa Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan Löwen Frankfurtiin vuoden mittaisilla sopimuksilla. Hän pelasi siellä 52 runkosarjaottelua tehopistein 11+11=22 ja 15 pudotuspeliottelua tehopistein 3+4=7. Eisenmenger eteni joukkueen kanssa finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei lopulta kuitenkin Ravensburg Towerstars otteluvoitoin 4–2. Tammikuussa 2019 hän ja Magnus tekivät vuoden mittaisen jatkosopimukset Frankfurtin kanssa.
Kaudeksi 2020–2021 Eisenmenger siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Saksan pääsarjatasolle DEL-liigan Augsburger Pantheriin. Hänen ensimmäinen kautensa liigassa toi 38 runkosarjaottelussa tehot 4+6=10. Toukokuussa 2021 Eisbenmenger teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Eisenmenger palasi kaudeksi 2022–2023 Ruotsiin ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella maan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Tingsrydiin. Hänen kautensa päättyi kuitenkin vain 16 otteluun marraskuussa 2022 tulleen käsivamman vuoksi. Kaudeksi 2023–2024 Eisenmenger palasi DEL:ään ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Adler Mannheimin riveihin. Hän teki runkosarjassa 41 ottelussa kymmenen tehopistettä.
Eisenmenger ei jatkanut Mannheimissa enää toista sopimuskauttaan ja hänelle etsittiin kuitenkin uutta seuraa. Lopulta heinäkuussa 2024 Eisenmengerin sopimus purettiin. Samana päivänä hänen uutisoitiin tehneen kaksivuotisen sopimuksen SHL-joukkue Timrån kanssa. Kesken kauden, helmikuussa 2025 Eisenmengerin sopimus kuitenkin purettiin ja hän siirtyi loppukauden 2024–2025 kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuraan. Hänestä tuli liigahistorian neljäs saksalaispelaaja, sillä ennen Eisenmengeriä SM-liigassa ovat pelanneet vain Jan Benda, Dennis Endras ja Niklas Treutle.
Ura > Maajoukkueura

Eisenmenger on pelannut Saksan A-maajoukkueessa neljä ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 24. huhtikuuta 2021 Piešťanyssa Slovakiaa vastaan. Hänet merkittiin Saksan nelossentteriksi laidoilleen Boaz Bassen ja Marco Sternheimer. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Eisenmenger teki Deutschland Cupissa 9. marraskuuta 2023 Landshutissa Tanskaa vastaan vastustajan tyhjään maaliin.
Eisenmenger on pelannut myös Saksan alle 16-vuotiaiden ja alle 17-vuotiaiden maajoukkueissa.
Muuta

Eisenmengerin pikkuveli Magnus pelaa hyökkääjänä Norjan EliteHockey Ligaenin Sparta Sarpsborgissa. Veljekset ovat pelanneet joukkuetovereina sekä Ruotsissa että Saksassa.
Maximilian Eisenmenger harrasti lapsena myös jalkapalloa.
Darren Eliot

| Darren Eliot> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. marraskuuta 1961 (ikä 63) Milton, Ontario, Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Pituus:  185 cm
Paino:  79 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1984–1989 (NHL)
Aik. seurat:  Los Angeles Kings Detroit Red Wings Buffalo Sabres
NHL-varaus:  115, 1980 Los Angeles Kings
Darren Eliot (s. 26. marraskuuta 1961, Milton, Ontario, Kanada) on entinen ammattilaisjääkiekkoilija, joka pelasi ammattilaisurallaan maalivahtina Los Angeles Kingseissa, Detroit Red Wingsissa ja Buffalo Sabresissa. Los Angeles Kings varasi hänet kuudennella kierroksella NHL:n varaustilaisuudessa 1980. Hän on 185 senttimetriä pitkä ja painaa 79 kiloa. Darren pelasi NHL:ssä 89 ottelua vuosina 1984–89.
Eliot opiskeli Cornellin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1983. Pelaajauransa jälkeen Eliot työskenteli yhdysvaltalaisen Computer Methods Corporation -ohjelmistokonsultointiyrityksessä. Myöhemmin Eliot on työskennellyt jääkiekkotoimittajana.
Vaasa (suku)

| Vaasa |
| --- | --- |
 Vaasa-suvun keskiaikainen vaakuna.
 Vaasa-suvun kuninkaallinen vaakuna.
Alkuperä:  Ruotsi
Varhaisin tieto:  1355
Polveutuminen:  Scherembeke-suku (luultavasti)
keskiaikainen rälssisuku
Kantaisä:  Nils Kettilsson
Merkittävät jäsenet:  Kustaa Vaasa Eerik XIV Juhana III Sigismund
Haarautuvat suvut:  Gyllenhielm Vaasapori
Kartano:  Vasa, Skepptuna, Ruotsi
† Sammunut Ruotsissa
Sammunut:  1689
Viimeinen mies:  Juhana II Kasimir, kuollut 1672
Viimeinen nainen:  Kristiina, kuollut 1689
Vaasa-suku (ruots. Vasa tai Vase) oli ruotsalainen aatelinen, sittemmin kuninkaallinen suku, joka hallitsi Ruotsia vuosina 1523–1654 ja Puolaa vuosina 1587–1668.
Suvun jäseniä esiintyi jo 1300-luvulla ja heitä oli keskiajalla myös Suomessa. Krister Niilonpoika Vaasa (k. 1442) toimi Viipurin linnanpäällikkönä vuodesta 1417 ja nimitettiin Ruotsin drotsiksi vuonna 1435. Hänen pojanpoikansa Kettil Kaarlenpoika Vaasa (k. 1465) toimi vuodesta 1459 Linköpingin piispana ja lyhyen aikaa ennen kuolemaansa Ruotsin valtionhoitajana. Kettil Kaarlenpoika Vaasan pojanpoika Eerik Juhananpoika Vaasa (kuningas Kustaa Vaasan isä) oli 1500-luvun alkupuolella Kastelholman linnanpäällikkönä ja sai surmansa Tukholman verilöylyssä. Suku nousi kuningassuvuksi Kustaa Vaasan tultua sisällissodan ja valtiopäivien suorittaman vaalin tuloksena Ruotsin kuninkaaksi.
Vaasa-suku sammui mieskannalta Puolan kuninkaaseen Juhana II Kasimiriin (k. 1672) ja naiskannalta kuningatar Kristiinaan (k. 1689). Vuonna 1809 syrjäytetyn kuningas Kustaa IV Aadolfin vanhin poika Kustaa (1799–1877), joka esitti maanpaossa ollessaan vaatimuksia Ruotsin kruunuun, käytti vuodesta 1829 Vaasan prinssin arvonimeä. Ruotsin nykyinen kuningas Kaarle XVI Kustaa on Kustaa Vaasan jälkeläinen isoisoäitinsä Badenin prinsessa Viktorian kautta.
Ruotsin hallitsijat

Kustaa Vaasa (1523–1560)
Eerik XIV (1560–1568)
Juhana III (1568–1592)
Sigismund (1592–1599)
Kaarle IX (1599–1611)
Kustaa II Aadolf (1611–1632)
Kristiina (1632–1654)
Puolan kuninkaat

Sigismund III Vaasa (1589–1632)
Vladislav IV Vaasa (1632–1648)
Juhana II Kasimir (1648-1668)
Venäjän tsaarit

Vladislav IV Vaasa (1610–1613, 1634)
Suvun muita jäseniä

Niilo Kettilinpoika (k. noin 1378), vouti ja kihlakunnantuomari
Krister Niilonpoika Vaasa (n. 1365–1442), Ruotsin drotsi, Viipurin linnanpäällikkö, Niilo Kettilinpojan poika
Johan Kristerinpoika Vaasa (1426–1755), ruotsalainen valtaneuvos ja ritari, Krister Niilonpoika Vaasan poika
Kaarle Kristerinpoika Vaasa (k. 1440), ruotsalainen valtaneuvos, Krister Niilonpoika Vaasan poika
Kristina Kristerintytär Vaasa (1400-luvulla), Krister Niilonpoika Vaasan tytär, Pentti Jönsinpoika Oxenstiernan puoliso
Kettil Kaarlenpoika Vaasa (1433–1465), Krister Niilonpoika Vaasan pojanpoika, Ruotsin käskynhaltija 1464–1465, Linköpingin piispa
Eerik Juhananpoika Vaasa (1470–1520), valtaneuvos, Kustaa Vaasan isä
Katariina Vaasa (1539–1610), Ruotsin prinsessa ja Itä-Friisian kreivitär, Kustaa Vaasan tytär
Cecilia Vaasa (1540–1627), Ruotsin prinsessa, Kustaa Vaasan tytär
Magnus Vaasa (1542–1595), Itä-Göötanmaan ja Dalslandin herttua, Kustaa Vaasan poika
Anna Maria Vaasa (1545–1610), Ruotsin prinsessa ja Veldenzin palatsikreivitär, Kustaa Vaasan tytär
Sofia Vaasa (1547–1611), Ruotsin prinsessa, Kustaa Vaasan tytär
Elisabet Vaasa (1549–1597), Ruotsin prinsessa, Kustaa Vaasan tytär
Sigrid Vaasa (1566–1633), Ruotsin prinsessa, Eerik XIV:n tytär
Anna Vaasa (1568–1625), Ruotsin prinsessa, Juhana III:n tytär
Kustaa Eerikinpoika Vaasa (1568–1607), Ruotsin prinssi, Eerik XIV:n poika
Katariina Vaasa (1584–1638), Ruotsin prinsessa, Kaarle IX:n tytär
Juhana nuorempi (1589–1618), Ruotsin prinssi, Juhana III:n poika
Maria Elisabet (1596–1618), Ruotsin prinsessa, Kaarle IX:n tytär
Kaarle Filip (1601–1622), Ruotsin prinssi, Kaarle IX:n poika
Johan Albert Vaasa (1612–1634), puolalainen kardinaali, Sigismundin poika
Florido Ambrogio Acciari

Florido Ambrogio Acciari (18. marraskuuta 1880 Roccalvecce – 10. maaliskuuta 1970) oli Kreikassa toiminut italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin fransiskaanien papiksi 10. elokuuta 1904 ja nimitettiin Rodoksen arkkihiippakunnan johtoon 30. maaliskuuta 1938. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Angelo Maria Dolci, jota avustivat Giovanni Maria Emilio Castellani ja Giuseppe Placido Maria Nicolini.
Acciari osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän kuoli 89-vuotiaana virassa.
Mäntsälän linja-autoasema

| Mäntsälän linja-autoasema |
| --- | --- |
 Linja-autoasema huhtikuussa 2019.
Osoite:  Yhdystie 1
Sijainti:  Mäntsälän kirkonkylä
Koordinaatit:  60.63423923246518°N, 25.315699317360853°E
Rakennustyyppi:  linja-autoasema
Valmistumisvuosi:  1962
Suunnittelija:  rakennustoimisto V. O. Koskinen
Rakennuttaja:  Sotainvalidien Veljesliitto
Tyylisuunta:  jälleenrakennuskausi
Runkorakenne:  betoni ja tiili
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäntsälän linja-autoasema on linja-autoasema Mäntsälässä. Se on ollut Suomen maaseudun vilkkaimpia linja-autoasemia.
Mäntsälän linja-autoasema on tunnistettavasti jälleenrakennuskauden kaksikerroksinen ja harjakattoinen rakennus, jossa ovat asunnot yläkerroksessa ja alakerroksessa liiketilat, joilla on isot näyteikkunat. Arkkitehtuuriltaan rakennus on kuitenkin yksilöllinen ja eroaa ajan liike- ja asuinrakennuksista. Rakennus on Mäntsälän keskusta-alueen tunnetuimpia puolijulkisia kohtaamispaikkoja, joissa etenkin matkaajat ja nuoriso tapaavat. Se rakennettiin silloisen valtatie 4:n ja vanhan Helsingintien väliin ja asema on historiallinen merkki keskustan alkamisesta, sillä linja-autoasemat sijoitettiin taajamiin tavallisesti ydinkeskustaan tärkeän sisääntuloväylän varteen. Linja-autoaseman sijainti on siten Mäntsälän kaupallisen keskustan läpikulkuväylän suulla. Asema on rakennettu kirkonkylän ensimmäisen asemakaavan mukaisesti.
Linja-autoaseman yhteydessä on toiminut alusta asti taksiasema. Rakennuksessa toimineita palveluita ovat antikvariaatti, E-ville, kahvila, kampaamo, kosmetologi, kukkakauppa, Matkahuolto, ompelija, ravintola, sosiaalitoimisto, tilitoimisto ja verotoimisto. Aseman pyöräkatoksen on suunnitellut mäntsäläläinen arkkitehti Mikko Aho.
Outi Alanko-Kahiluoto

| Outi Alanko-Kahiluoto |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 21.03.2007–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  Vihreä eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1966 (ikä 58) Oulu
Ammatti:  Tutkija
Tiedot
Puolue:  Vihreä liitto
Koulutus:  Filosofian tohtori (2007)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Satu Outi Kristiina Alanko-Kahiluoto (vuoteen 1985 Kirstinä, s. 14. kesäkuuta 1966 Oulu) on suomalainen vihreiden poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 2007–2023, vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtajana vuosina 2015-2019 ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 2005–2017 ja 2021–.
Koulutukseltaan Alanko-Kahiluoto on filosofian tohtori. Ennen politiikkaan lähtemistä hän työskenteli kirjallisuuden ja filosofian tutkijana.
Koulutus ja tutkimus

Alanko-Kahiluoto valmistui ylioppilaaksi vuonna 1985 ja filosofian lisensiaatiksi vuonna 1994. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 2007. Vuosina 1993–2001 Alanko-Kahiluoto työskenteli tutkijana ja opettajana Helsingin yliopistossa. Vuosina 2001–2007 hän oli Suomen Akatemian projektitutkija. Alanko-Kahiluoto oli Tieteentekijöiden liiton luottamusmies Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa vuosina 2004–2007.
Alanko-Kahiluodon väitöskirja ”Writing Otherwise than Seeing: Writing and Exteriority in Maurice Blanchot” tarkastelee ranskalaisen kirjailija-filosofi Maurice Blanchot’n 1940–60-lukujen tuotannon suhdetta aikansa fenomenologiseen filosofiaan. Alanko-Kahiluoto on suomentanut muun muassa Maurice Blanchot’n kirjallisuusfilosofisen esseen "Kirjallisuus ja oikeus kuolemaan" ("La littérature et le droit à la mort", Nuori Voima. 6/01, 14-28, NVL, 2001). Hän on myös toimittanut yhdessä kirjallisuudentutkijan ja filosofian tohtorin, Tiina Käkelä-Puumalan kanssa kirjallisuudentutkimuksen perusteisiin johdattavan teoksen Kirjallisuudentutkimuksen peruskäsitteitä (SKS, 2001).