stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotolompolo

| Kotolompolo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°17′57″N, 24°17′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Välijoki 
Järvinumero:  67.918.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,5 m  
Rantaviiva:  1,418 km  
Pinta-ala:  7,427 ha  
Tilavuus:  0.000080 km³ 
Keskisyvyys:  1,08 m  
Suurin syvyys:  1,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotolompolo 
Kotolompolo  on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 80 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 1,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy.
Kreikan kansanäänestykset

Kreikassa on järjestetty maan itsenäisyyden aikana yhteensä yhdeksän kansanäänestystä. Ensimmäinen kansanäänestys vuonna 1862 käsitteli kuninkaan valintaa ja viimeisin kansanäänestys vuonna 2015 liittyi Kreikan velkakriisin käänteisiin. Muut kansanäänestykset ovat pääosin koskeneet Kreikan valtiomuotoa tai perustuslakia.
Luettelo kansanäänestyksistä

Kreikassa on järjestetty seuraavat kansanäänestykset:
| Kansanäänestys | Päivä | Aihe | Tulos |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kreikan kansanäänestys 1862 | 19. marraskuuta 1862 – | kuninkaan valinta | Herttua Alfred |  |
| Kreikan kansanäänestys 1920 | 22. marraskuuta 1920 | kuningas Konstantin I:n paluu Kreikkaan | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 1924 | 13. huhtikuuta 1924 | monarkian lakkauttaminen ja siirtyminen tasavaltaan | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 1935 | 3. marraskuuta 1935 | monarkian palauttaminen | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 1946 | 1. syyskuuta 1946 | monarkian säilyttäminen | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 1968 | 29. syyskuuta 1968 | uuden perustuslain hyväksyminen | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 1973 | 29. heinäkuuta 1973 | monarkian lakkauttaminen ja siirtyminen tasavaltaan | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 1974 | 8. joulukuuta 1974 | monarkian lakkauttaminen ja siirtyminen tasavaltaan | kyllä |  |
| Kreikan kansanäänestys 2015 | 5. heinäkuuta 2015 | Kreikan velkojien vaatimusten hyväksyminen | ei |  |
Kovero (Tuupovaara)

Herman Alaskalaisen tsasouna Koverossa
Kovero on Koverojärven itärannalla, Ristivaaran rinteessä sijaitseva kylä ja maaseututaajama Joensuun kaupungin Tuupovaaran pitäjässä. Kylän asukasluku on noin 330-350.
Koverossa on muun muassa Ilomantsintien varressa sijaitseva Teboil-huoltoasema, jolla on myös kauppapalveluja. Kylällä toimii Koveron nuorisoseura, jonka taloa käytetään kylätalona. Koveron ortodoksinen perinne on vanhaa. Ensimmäinen tsasouna (ortodoksinen ruokoushuone) rakennettiin 1700-luvulla. Nykyinen, pieni Herman Alaskalaisen tsasouna on vuodelta 1995. Koverossa on myös kirjailijaresidenssi.
Koveron kylä sai ensimmäisen kansakoulun vuonna 1889. Koveron vuonna 1930 rakennettu kyläkoulu (Koveron koulu) lakkautettiin vuonna 2013. Myös kauppa on suljettu.
Koveron maarekisterikylään kuuluvat Koveron, Herajärven ja Heinäahon kylätoiminnalliset kylät.
Historia

Koverossa on ollut asutusta jo ainakin 1400-luvulta lähtien. Kylä on syntynyt jo keskiajalla ja saanut nimensä viereisen järven mukaan. Koverojärvi eli Koveronjärvi on pieni, muodoltaan mutkikas järvi. Kovera- ja Kovero-nimet ovat yleensä viitanneet järvien koveraan muotoon. Kylän nimen kirjoitusasu on vaihdellut: Dr. Kovera (1500), Kofuerala by (1590), Kowera (1618) ja Kofwero (1682). Kylä mainitaan vuoden 1500 Vatjan viidenneksen verokirjassa yhtenä Ilomantsin pogostan suurimmista kylistä.
Kylällä on sijainnut muun muassa vuonna 1744 perustettu talvimajatalo (kievari), kaksi tiilitehdasta, mylly, meijeri ja saha.
Tuupovaaran kunta ja rautatieasema tunnettiin aiemmin nimellä Kovero.
Aiheesta muualla

Koveron Nuorisoseura ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Kompleksisuusteoria

Kompleksisuusteoria on  holistinen ja monitieteinen tutkimusoteselvennä, jota voidaan pitää eräänä systeemiteorian johdannaisena.  Kompleksisuusteoriaan kuuluu useita tutkimussuuntauksia ja koulukuntia.
Taustaa

Kompleksisuusteoriassa korostetaan kokonaisvaltaista ajattelua, jossa erilaisten ilmiöiden väliset riippuvuussuhteet nähdään osana yhteisöllisten ja taloudellisten järjestelmien toimintaa. Kompleksisuusteoriassa painotetaan järjestelmän osien ominaispiirteiden sijaan järjestelmän osien välistä vuorovaikutusta. Osien välisestä vuorovaikutuksesta johtuen järjestelmän lopputulos on enemmän tai vähemmän kuin osiensa summa. Toisin kuin systeemiteoriassa, jossa kompleksisuus nähdään vuorovaikutuksen seurauksena, kompleksisuusteoriassa kompleksisuus nähdään järjestelmän perusominaisuutena ja kehittymisen edellytyksenä.
Kompleksisuusteorian avulla on pyritty ymmärtämään muun muassa biologiassa luonnon ekosysteemien käyttäytymistä, geenien ja solujen toimintaa, yhteiskunnassa kansantalouksien kehittymistä, uusien teknologioiden leviämistä, verkostoja sekä innovaatioiden syntymistä ja organisaatioiden muutosten toteuttamista.
Kysymykseen siitä, täyttääkö kompleksisuusteoria varsinaisen teorian kriteerit on otettu kantaa puolesta ja vastaan. Mikäli teorialla tarkoitetaan yhtenäistä tietojen ja käsitteiden järjestelmää, joka sisältää yleisessä ja tiivistetyssä muodossa yleisiä tosiasioita sisältäviä lakeja tai periaatteita, ja jossa teorian kaikki väitteet tiivistetään joukoksi  aksioomia, joista puolestaan voidaan johtaa loogisesti kaikki muut ko. teorian väitteet  kompleksisuusteoriaa ei voitane pitää puhtaana teoriana. Toisaalta esimerkiksi Mitleton-Kelly  on esittänyt, että kompleksisuus ei ole pelkästään joukko työkaluja tai vertauskuva vaan ennemminkin tapa ajatella ja ymmärtää maailman ilmiöitä.
Murrayn  mukaan kompleksisuusteoriaa voidaan pitää yhtenä "uusien tieteiden" edustajana. Muina uusien tieteiden edustajina Murray mainitsee kaaos- ja katastrofiteoriat.
Joissakin yhteyksissä kaaosteoriaa ja kompleksisuusteoriaa on pidetty toistensa  synonyymeinä. Kaaos ja kompleksisuus eivät kuitenkaan tarkoita samaa asiaa. Esimerkiksi Maula  (perustuu Mitleton-Kelly ) havainnollistaa eroja seuraavasti: ”kaoottinen systeemi muodostuu sellaisten sääntöjen ja säännönmukaisuuksien iteroinnista, jotka pysyvät vakioina. Kompleksinen systeemi sen sijaan kehittyy ja muuttaa vuorovaikutuksen sääntöjä. Kaaosteorian soveltaminen sosiaalisiin systeemeihin merkitsisi oletusta, että inhimillinen toiminta on pelkistettävissä pysyviin sääntöihin ja lakeihin, ja että se on näiden sääntöjen hallitsemista.”
Kompleksisuusteorian käsitteitä

ilmaantuminen tai emergenssi
itseorganisoituminen
kytkeytyneisyys
palaute (prosessit)
epälineaarisuus
monimuotoisuus
yhteisevoluutio
bifurkaatio
kaukana tasapainosta
polkuriippuvuus
mahdollisuuksien avaruus
Kirjallisuutta

Anderson, P. 1999. “Complexity Theory and Organization Science.” Organization Science, Vol. 10, No. 3, s. 216–232.
Byrne, D. 1998. Complexity Theory and the Social Sciences. London: Routledge.
Cilliers, P. 1998. Complexity and Postmodernism. London: Routledge.
Clippinger, J. H. III. The Biology of Business: decoding the natural laws of enterprise. San Francisco, Jossey-Bass Publishers.
Holland, J. 1995. Hidden order: How adaptation builds complexity. Addison Wesley.
Jalonen, H. 2007. Kompleksisuusteoreettinen tulkinta hallinnollisen tehokkuuden ja luovuuden yhteensovittamisesta kunnallisen päätöksenteon valmistelutyössä. Tampereen teknillinen yliopisto. Julkaisu 693. Tampere: Tampereen Yliopistopaino Oy.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Mainzer, K. 2004. Thinking in Complexity. The Computational Dynamics of Matter, Mind, and Mankind. 4. painos. Springer.
McMillan, E. 2004. Complexity, organizations and change. London, Routledge.
Mitleton-Kelly, E. 2003. “Ten principles of complexity and enabling infrastructures.” Teoksessa Mitleton-Kelly, E. (toim.) Complex Systems and Evolutionary Perspectives on Organizations: The Application of Complexity Theory to Organizations, s. 23–50. Pergamon.
Mitleton-Kelly, E. 2004. Complex systems and evolutionary perspectives on organizations: The Application of Complexity Theory to Organisations.
Murray, P. J. 2003. “So What´s New About Complexity.” System Research and Behavioral Science, Vol. 20., No. 5, s. 409–417.
Phelan, S. E. 1999. “A Note on the Correspondence Between Complexity and Systems Theory.” Systemic Practice and Action Research, Vol. 12, No. 3, s. 237–246.
Stacey, R. & Griffin, D. 2006. ''Complexity and the Experience of Managing in Public Sector Organizations. London: Routledge.
Stacey, R. D. & Griffin, D. 2005. A Complexity Perspective on Researching Organizations. Taking experience seriously. London: Routledge.
Aiheesta muualla

Complexity International (Arkistoitu – Internet Archive)
London School of Economics (Arkistoitu – Internet Archive)
Plexus Institute
Santa Fe Institute
Tietointensiivinen palvelutoiminta tietojohtamisen näkökulmasta
Kronobergin uimahalli

Kronobergin uimahalli (ruots. Kronobergsbadet) on maanalainen uimahalli Tukholmassa Ruotsissa. Se sijaitsee Kungsholmenin saarella Tukholman poliisitalon alla.
Hallissa on yksi kuusiratainen allas, jonka syvyys vaihtelee 0,95–3,50 metrin välillä. Sekä naisten että miesten pukuhuoneessa on sauna. Se on Tukholman pienin uimahalli.
Halli on avattu vuonna 1977, ja alun perin se suunniteltiin vain poliisilaitoksen käyttöön. Tukholman kaupunki vuokraa yleisötunteja hallista, minkä vuoksi se on ollut usein sulku-uhan alla verrattuna kaupungin omistamiin uimahalleihin. Uimahalli on peruskorjattu viimeksi vuosina 2014–2015.
Aiheesta muualla

Kronobergin uimahalli Tukholman kaupungin sivuilla (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kronobergsbadet
Käännös suomeksi
Kronobergin linna

Kronobergin rauniot maalta kuvattuna.
Linnanrauniot sijaitsevat pienellä Helgasjönin saarella.
Linnan sijainti Kronobergin läänissä.
Kronobergin linna on nykyisin raunioina oleva linna Ruotsissa. Linna sijaitsee Helgasjönissa olevalla saarella noin viisi kilometriä Växjön keskustasta pohjoiseen Växjön kunnassa Smålandin maakunnassa.
Kronobergin linna kuului keskiajalla Växjön hiippakunnan piispoille. Piispa Lars Michelson alkoi rakennuttaa kivilinnaa lähellä Helgasjönin rantaa sijainneelle saarelle vuonna 1444. Tanskalaiset tuhosivat linnan sodassa vuonna 1469, mutta linna rakennettiin uudelleen rauhan tultua vuonna 1472.
Uskonpuhdistuksen myötä Kustaa Vaasa otti linnan Ruotsin valtion omistukseen. Nils Dacke valloitti linnan vuonna 1542 ja linna vallattiin takaisin Dacken kapinan loputtua vuotta myöhemmin. Sen jälkeen Kustaa Vaasa määräsi linnaa vahvistettavaksi etenkin vuonna 1547. Linnasta tuli ympäröivän Smålandin osan sotilaallinen tukikohta.
Vuonna 1569 Juhana III päätti, että Kronobergia vahvistettaisiin edelleen, mutta vahvistuksia ei koskaan tehty. Tämän seurauksena tanskalaiset valloittivat ja polttivat linnan vuonna 1570. Myöhemmin vuosina 1576–1580 Kronobergia vahvistettiin ja myös Kaarle IX määräsi linnoitusta vahvistettavaksi vuonna 1596. Breide Rantzaun johtamat tanskalaiset valloittivat linnan kuitenkin helposti tammikuun 1612 lopussa, jolloin linna poltettiin uudelleen.
Jälleenrakentaminen aloitettiin vuonna 1616 ja vielä Kaarle XI:n aikana linna oli jokseenkin hyvässä kunnossa. Sen jälkeen linna on romahtanut ja muodostaa vain nelikulmaisen raunion, jonka kulmassa on torni.
Linnanraunioilla voi vierailla kesäisin. Paikalla on myös satama restauroidulle höyrylaiva Thorille, joka tekee päiväristeilyjä Helgasjönin sulkujen läpi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kronobergin linna Wikimedia Commonsissa
Kulturparken Småland (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Virtuell rundtur (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Växjö Kronoberg castle ruins (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kronobergs slottsruin (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kronobergs slott
Käännös suomeksi
Kotiharjun sauna

Kotiharjun yleinen sauna on Helsingin vanhin toiminnassa oleva yleinen sauna
Kotiharjun sauna eli Harjutorin sauna on Helsingin Kalliossa Torkkelinmäellä, Harjutorinkatu 1:ssä sijaitseva yleinen sauna, joka on perustettu vuonna 1928.
Se on Helsingin ainoa jäljellä oleva perinteinen puulämmitteinen korttelisauna.
Yleistä

Perustamisestaan lähtien on saunan perusrakenne on pysynyt samana: miesten sauna pohjakerroksessa ja samankokoinen naisten sauna toisessa kerroksessa, jossa on nykyisin myös tilaussauna. Miestenpuolella ylimmälle lauteelle mahtuu 20–30 kylpijää. Miesten saunaan on myöhemmin rakennettu kovimmille löylynottajille muita lauteita ylempänä oleva piippuhylly, josta määrätään löylyn määrä.
Kiukaan kivimäärä on n. 1 500 kg ja rautaa on n. 800 kg, miesten puolella kivet vaihdetaan useita kertoja vuodessa. Kiuaskivinä käytetään Orimattilan Pennalan kylästä louhittua peridotiittia. Kertalämmitteisen kiukaan lämmitykseen kuluu motti metrin halkoja. Sauna remontoitiin perinteitä kunnioittaen vuonna 1999. Korjaukseen saatiin tukea mm. Helsingin kulttuurikaupunkisäätiöltä. Saunan toimintaa tukee Kotiharjun saunayhdistys r.y. Miesten kiukaan sisukset muurattiin uudestaan kesällä 2007 putkiremontin yhteydessä.
Kotiharjun sauna on nykyisin perheyritys. Vuonna 1991 sen ottivat hoitoonsa Väinö ja Meeri Holopainen. Nykyisin saunassa isännöivät ja emännöivät Risto ja Merja Holopainen.
Suojelu

Museovirasto teki Kotiharjun saunan sisätiloista rakennussuojeluesityksen ja joulukuussa 2023 Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus antoi päätöksen, jonka mukaan saunan ensimmäisen kerroksen sisätilat ja sen kiinteä sisustus on säilytettävä. Toista kerrosta ei suojeltu, sillä Elyn mukaan siitä voisi seurata saunan omistavalle taloyhtiölle kohtuuttoman suuria kustannuksia.
Kirjallisuutta

Kotiharjun sauna 1928-1998. Toimittanut: Satu Siponen. Toimituskunta: Ari Ahleskog, Antero Kupiainen, Jussi Pärnänen. Julkaisija: Kotiharjun saunayhdistys. 22 sivua.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotiharjun saunan kotisivut
Kiuaskivien vaihto, video YouTube-palvelussa
Sauna-kyltti nähtynä Torkkelinmäen suunnasta.
Krameria erecta

| Krameria erecta |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Zygophyllales
Heimo::  Rataniakasvit Krameriaceae
Suku::  Rataniat Krameria
Laji::  erecta
Kaksiosainen nimi
 Krameria erecta  Willd. 
Katso myös
   Krameria erecta Wikispeciesissä   Krameria erecta Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krameria erecta on ratanioiden (Krameria) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pensasmainen ja kuivuutta kestävä laji, jota kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikan länsiosisssa. Lajia kasvaa kreosoottipensaiden muodostamissa pensaikoissa sekä joosuanjukkavaltaisilla metsämailla. Laji on kaksikotinen ja kukkii helmi–maaliskuussa.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Krameria erecta (englanniksi)
ITIS: Krameria erecta (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Krameria erecta (englanniksi)
Kaya Scodelario

| Kaya Scodelario |
| --- | --- |
 Kaya Scodelario Comic-Conissa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1992 (ikä 32) West Sussex, Lontoo
Ammatti:  näyttelijä, malli
Puoliso:  Benjamin Davis (2015–)
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kaya Rose Humphrey
Aktiivisena:  2007–
Merkittävät roolit:   Effy Stonem  (Skins – liekeissä)  Catherine Earnshaw  (Humiseva harju)  Teresa  (Labyrintti, Labyrintti – Aavikkokokeet, Labyrintti – Tappava lääke)  Kat Baker  (Spinning out) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kaya Scodelario-Davis (s. Kaya Rose Humphrey 13. maaliskuuta 1992 West Sussex, Lontoo) on englantilainen näyttelijä ja malli. Hän tuli tunnetuksi roolistaan Effy Stonemina draamakomediasarjassa Skins – liekeissä.
Nuoruus

Scodelarion englantilainen isä ja Brasiliasta vuonna 1990 Englantiin muuttanut äiti erosivat hänen varhaislapsuudessaan. Hän jäi äitinsä kasvatettavaksi ja sai tämän sukunimen. Vietnamiin sittemmin muuttanut isä kuoli vuonna 2010.
Näyttelijän ura

Scodelario meni Skinsin roolitustilaisuuteen koulunsa draamaopettajan kehotuksesta ja sai siten ensimmäisen televisioroolinsa. Sarjan kuvauksia varten hän muutti Bristoliin. Toisen tuotantokauden jälkeen Skinsin näyttelijäkaarti vaihtui muuten, mutta Scodelario jatkoi edelleen roolissaan nousten sarjan pääosaan. Hän näytteli sarjassa neljän tuotantokauden ajan, ja palasi vielä vuonna 2013 seitsemännen tuotantokauden kaksiosaiseen jaksoon, jossa esiteltiin hiukan aikuistuneen Effy Stonemin elämää.
Elokuvien puolella Scodelario pääsi esiintymään esimerkiksi tieteistrillerissä Kuu (2009), toimintaelokuvassa Titaanien taistelu (2010) ja naispääosassa Andrea Arnoldin Brontë-sovituksessa Humiseva harju (2011). Varsinkin Humisevan harjun Cathy Earnshaw’n roolista hän sai kehuja.
Vuonna 2013 Scodelario voitti AIFF-palkinnon Best Acting Ensemble: Feature -kategoriassa roolistaan elokuvassa The Truth About Emanuel.
Scodelario näytteli Teresaa elokuvissa Labyrintti (2014), Labyrintti – Aavikkokokeet (2015) ja Labyrintti – Tappava lääke (2018).
Vuonna 2015 Scodelario valittiin näyttelemään yhtä pääosista viidennessä Pirates of the Caribbean -elokuvassa Pirates of the Caribbean: Salazar’s Revenge (2017).
Yksityiselämä

The King's Daughter -elokuvan kuvauksien aikana Scodelario alkoi seurustella vastanäyttelijänsä Benjamin Walkerin kanssa. Joulukuussa 2014 he menivät kihloihin ja seuraavan vuoden joulukuussa naimisiin. He saivat pojan loppuvuodesta 2016.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat> Huom. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Kuu | Moon | Eve |  |
| 2010 | Titaanien taistelu | Clash of the Titans | Peshet |  |
| 2010 | Shank | Shank | Tasha (Tash) |  |
| 2011 | Humiseva harju | Wuthering Heights | Catherine Earnshaw |  |
| 2012 | Now Is Good | Now Is Good | Zoey |  |
| 2012 | Twenty8k | Twenty8k | Sally Weaver |  |
| 2012 | Spike Island | Spike Island | — | nimetön myyjä |
| 2013 | The Truth About Emanuel | The Truth About Emanuel | Emanuel |  |
| 2014 | Labyrintti | The Maze Runner | Teresa Agnes |  |
| 2014 | Tiger House | Tiger House | Kelly |  |
| 2014 | A Plea for Grimsby | A Plea for Grimsby | — | Jonesin tyttöystävä, lyhytelokuva |
| 2015 | Labyrintti – Aavikkokokeet | Maze Runner: The Scorch Trials | Teresa Agnes |  |
| 2017 | Pirates of the Caribbean: Salazar’s Revenge | Pirates of the Caribbean: Dead Men Tell No Tales | Carina Smyth |  |
| 2018 | Labyrintti – Tappava lääke | Maze Runner: The Death Cure | Teresa Agnes |  |
| 2019 | Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile | Extremely Wicked, Shockingly Evil and Vile | Carol Ann Boone |  |
| 2019 | Crawl | Crawl | Haley Keller |  |
| 2021 | Resident Evil: Welcome to Raccoon City | Resident Evil: Welcome to Raccoon City | Claire Redfield |  |
| TBA | The King’s Daughter | The King’s Daughter | Marie-Josèphe D’Alember | Elokuvan julkaisu nimellä The Moon and the Sun peruttiin vuonna 2015. Tuon jälkeen nimeksi vaihdettiin The King’s Daughter. |

Televisiosarjat
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Huom. |
| 2007–2010, 2013 | Skins – liekeissä | Skins | Effy Stonem | 26 jaksoa |
| 2012 | True Love | True Love | Karen | 2 jaksoa |
| 2013 | Southcliffen tragedia | Southcliffe | Anna | 4 jaksoa, minisarja |
|  | Spinning Out | Spinning Out | Kat Baker |  |
|  | The Pale Horse | The Pale Horse | Hermia Easterbrook |  |

Webisode
| Vuosi | Alkuperäinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Huom. |
| 2013 | Walking Stories | Walking Stories | Sara Campbell | 8 jaksoa |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaya Scodelario Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kaya Scodelario Twitterissä
Kaya Scodelario Instagramissa (englanniksi)
Fashion Model Directory – Kaya Scodelario
Kunnia (Antonius ja Kleopatra)

Kunnia on kuunnelma vuodelta 1996, jonka on Yleisradion Radioteatterille sovittanut ja ohjannut Juha-Pekka Hotinen. Se on muunnelma William Shakespearen näytelmästä Antonius ja Kleopatra (1606–1607) ja siihen on otettu mukaan osia ko. Shakespearen näytelmän toisesta muunnelmasta, kuunnelmasta vuodelta 1951. Suomennos on Paavo Cajanderin ja Eeva-Liisa Mannerin ja äänisuunnittelijana on ollut Mikko Ahonen. Kuunnelmassa Kleopatraa esittävät Elli Tompuri ja Erja Manto, Antoniusta Kauko Käyhkö ja Jarmo Mäkinen, Octavius Caesaria Paavo Jännes ja Tommi Liski sekä Eufronius Filoa Arvo Lehesmaa ja Risto Kaskilahti.
Kupittaan maauimala

Kupittaan maauimalan altaita
Kupittaan maauimala on Turussa, Kupittaanpuistossa sijaitseva maauimala. Se avattiin vuonna 1912, mikä tekee siitä Suomen vanhimman maauimalan.
Kupittaan maauimalassa on kolme allasta: iso allas, syväallas ja lastenallas. Uimalassa oli 56 metrin pituinen vesiliukumäki, joka purettiin keväällä 2010. Nykyään siellä on noin 15-metrinen liukumäki aivan maauimalan reunassa.
Aiheesta muualla

Kupittaan maauimala Turun kaupungin sivuilla
Kramatorskin piiri

| Kramatorskin piiri Краматорський район |
| --- | --- |
 Piiri Donetskin alueen kartalla (heinäkuun 2020 rajoin).
 Koordinaatit: 48.7389°N, 37.5849°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kramatorsk (147 145 as., 2022)
Pinta-ala  ():  5 194,1 km²
Väkiluku (2022, arvio)  ():  543 371
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Kramatorskin piiri (ukr. Краматорський район, Kramatorskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueella. Piiri rajoittuu etelässä Pokrovskin piiriin, lounaassa Dnipropetrovskin alueen Synelnykoven piiriin, luoteessa ja pohjoisessa Harkovan alueeseen (Lozovan ja Izjumin piirit), koillisessa Luhanskin alueeseen (Svatoven ja Sjevjerodonetskin piirit), idässä Bah’mutin piiriin sekä kaakossa Horlivkan piiriin. Piirin hallinnollinen keskus on Kramatorskin kaupunki (ukr. Краматорськ; 147 145 as., 2022).
Ukrainan vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa alueiden alaisten paikallispiirien lukumäärää vähennettiin huomattavasti. Tällöin uuden Kramatorskin piirin pinta-alaksi tuli 5 194,1 neliökilometriä.
Kramatorskin piirin paikkakuntia Donetskin alueen kartalla. Lisäksi esitetään Donetskin alueen muiden piirien keskukset (2020-).
Ennen Venäjän hyökkäyssotaa (2022–) Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 543 371 (1.1.2022). Kaupunkilaisiksi heistä tilastoitiin seitsemän kaupungin (Družkivka 53 977 as., Kostjantynivka 67 350 as., Kramatorsk 147 145 as., Lyman 20 066 as., Mykolajivka 14 210 as., Svjatohirsk 4 226 as., Slovjansk 105 141 as.) ja 25 kaupunkityyppisen taajaman asukaat. Näistä kooltaan yli 2 000 asukkaan taajamia ovat Bylbasivka (5 807 as.), Bilenke (9 441 as.), Drobyševe (2 578 as.), Jasna Poljana (2 241 as.), Jasnohirka (8 030 as.), Krasnotorka (2 915 as.), Malotaranivka (3 768 as.), Novodonetske (5 597 as.), Oleksandrivka (3 338 as.), Oleksijevo-Družkivka (6 924 as.), Raihorodok (3 166 as.), Tšerkaske (3 151 as.), Šabelkivka (4 144 as.) ja Zaritšne (2 367 as.).
Kramatorskin rautatieasema.
Kramatorskin lentokenttä (2005).
Myrun aukio Kramatorskissa (2019).
Pyhän Mykolajivin kirkko Družkivkassa.
Slovjanskin kaupungintalo.
Kirkko Slovjanskissa.
Kirkko Slovjanskissa.
Kirkko Oleksandrivkassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kramatorskin piiri Wikimedia Commonsissa