stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stephanie St. Clair

Stephanie St. Clair (1897–1969) oli kuuluisa yhdysvaltalainen, afrikkalaistaustainen gangsteri, joka johti lukuisia yrityksiä Harlemissa 1900-luvun alussa.
Stephanie St. Clair.
St. Clair taisteli mafian pyrkimyksiä vastaan kieltolain kumoamisen jälkeen. Hänestä tuli paikallinen kuuluisuus korruptoituneiden poliisien paljastajana ja mafian vastustajana. Hän toteutti laittomia uhkapelejä Harlemissa ja toimi mustan yhteisön aktivistina. Hänet tunnettiin lempinimillä "Queenie", "Madame Queen", "Madame St. Clair" ja "Queen of the Policy Rackets".
St. Clairin henkilöä on käsitelty elokuvissa Cotton Club (1984, roolissa Novella Nelson) ja Harlemin kummisetä (1997, roolissa Cicely Tyson).
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1957

Vuoden 1957 koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin Bulgariassa 20.–30. kesäkuuta. Kisoihin osallistui 16 maata. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, hopeaa, historiansa ensimmäisen EM-mitalin, saavutti Bulgaria ja pronssia Tšekkoslovakia. Turnauksen arvokkain pelaaja oli Tšekkoslovakian Jiří Baumruk ja korikuningas Belgian Eddy Terrace.
Sijoitukset

Neuvostoliitto
Bulgaria
Tšekkoslovakia
Unkari
Romania
Jugoslavia
Puola
Ranska
Turkki
Italia
Suomi
Belgia
Länsi-Saksa
Itävalta
Skotlanti
Albania
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
|  NeuvostoliittoViktor Zubkov Valdis Muižnieks Maigonis Valdmanis Guram Minašvili Juri Ozerov Mihail Semjonov Arkadi Botškarjov Stasys Stonkus Vladimir Torban Algirdas Lauritėnas Mart Laga Mihail StudenetskiPäävalmentaja: Stepan Spandarjan |  BulgariaMihail Semov Vladimir Gantšev Ilija Mirtšev Viktor Radev Georgi Kănev Petko Lazarov Georgi Panov Konstantin Totev Tsvjatko Bartšovski Ljubomir Panov Metodi Tomovski Atanas AtanasovPäävalmentaja: Ljudmil Katerinski |  TšekkoslovakiaJiří Baumruk Zdeněk Bobrovský Miroslav Škeřík Jaroslav Šíp Dušan Lukášik Zdeněk Rylich Jaroslav Tetiva Luboš Kolář Milan Merkl Jiří Tetiva Jaroslav Chocholáč Nikolaj OrdnungPäävalmentaja: Gustáv Hermann |
Aiheesta muualla

1957 European Championship for Men FIBA Archive (englanniksi)
| n k Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Sveitsi 1935 Latvia 1937 Liettua 1939 Sveitsi 1946 Tšekkoslovakia 1947 Egypti 1949 Ranska 1951 Neuvostoliitto 1953 Unkari 1955 Bulgaria 1957 Turkki 1959 Jugoslavia 1961 Puola 1963 Neuvostoliitto 1965 Suomi 1967 Italia 1969 Saksa 1971 Espanja 1973 Jugoslavia 1975 Belgia 1977 Italia 1979 Tšekkoslovakia 1981 Ranska 1983 Saksa 1985 Kreikka 1987 Jugoslavia 1989 Italia 1991 Saksa 1993 Kreikka 1995 Espanja 1997 Ranska 1999 Turkki 2001 Ruotsi 2003 Serbia ja Montenegro 2005 Espanja 2007 Puola 2009 Liettua 2011 Slovenia 2013 Kroatia/Latvia/Ranska/Saksa 2015 Israel/Romania/Suomi/Turkki 2017 Georgia/Italia/Saksa/Tšekki 2022 Kypros/Latvia/Suomi/? 2025
Donetskin alue

| Donetskin alue Донецька область |
| --- | --- |
 Lippu:  Vaakuna
 Donetskin alueen sijainti Ukrainan kartalla
 Koordinaatit: 48.0028°N, 37.8053°E 
Valtio:   Ukraina
Perustettu:  17.7.1932
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Donetsk (de jure) Kramatorsk (de facto)
 – suurin kaupunki:  Donetsk (953 217 as.)
 – Päämies:  Pavlo Kyrylenko
Pinta-ala:  26 517 km² (11.)
Väkiluku (2021)  ():  4 100 280 (1.)
Kielet:  ukraina (virallinen), venäjä
BKT (2011):  161 021 milj. UAH (eli 15,64 mrd. EUR tai 12,4 % Ukrainan BKT:stä)
 – asukasta kohti:  36 446 UAH, noin 3 539 EUR (eli 128 % Ukrainan keskiarvotasosta)
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Symbolit:  
 – lippu:  Donetskin alueen lippu
 – vaakuna:  Donetskin alueen vaakuna
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:   АН, КН
 – ISO 3166:  UA-14
 
donoda.gov.ua
Donetskin alue (ukr. Донецька область tai Донеччина, Donetska oblast, Donetštšyna) on hallinnollinen alue Itä-Ukrainassa. Se on Ukrainan runsasväkisin alue: alueella oli vuoden 2021 alun arvion mukaan 4 100 280 asukasta. Sen alueella sijaitsi vuosina 2014-2022 Venäjän perustama separatistinen nukkevaltio, niin kutsuttu Donetskin kansantasavalta.
Taloudellisesti Donetskin alueella on ollut suuri merkitys Ukrainalle, sillä se tuotti ennen vuoden 2014 keväällä alkaneita sotatoimia noin 11 prosenttia Ukrainan bruttokansantuotteesta. Vuonna 2019 vapaan Ukrainan valtion kontrolloima Donetskin alueen osa tuotti enää 5,2 prosenttia Ukrainan bruttokansantuotteesta. Alueen hallinnollinen keskus oli ennen sotaa Donetskin kaupunki. Venäjän ylläpitämän sodan ja maan tukemien, Ukrainaa horjuttamaan pyrkivien kapinallisten vuoksi monet alueen viranomaispalveluista ja esimerkiksi merkittävimmät yliopistot ovat muuttaneet Ukrainan hallitsemille paikkakunnille.
Historiallisesti alue on tärkeä osa Donetsin allasta. Vuosina 1938–1961 alueen nimi oli Stalinin alue (ven. Сталинская область, Stalinskaja oblast).
Alue on pohjois–eteläsuunnassa 270 kilometriä pitkä ja itä–länsisuunnassa 190 kilometriä leveä. Aluetta ympäröivät lännessä Ukrainan Zaporižžjan ja Dnipropetrovskin alueet, pohjoisessa Harkovan alue, koillisessa Luhanskin ja kaakossa Venäjän Rostovin alue sekä etelässä Asovanmeri.
Väestö

Donetskin alue on asukasluvultaan Ukrainan suurin alue. Siellä asui vuoden 2021 alussa noin 4 100 280 henkeä. Heistä kaupungeissa tai (aiemmissa kaupunkityyppisissä) taajamissa asui 90,9 prosenttia ja maaseudulla 9,1 prosenttia. Alueen väkiluku on vähentynyt merkittävästi (lähes 20 %) Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen; erityisesti venäläistä väestöä on muuttanut pois. Esimerkiksi vuosien 1989 ja 2001 välillä etnisesti venäläinen väestö pieneni alueella 20,4 %. Ukrainalaisten määrä sen sijaan lisääntyi hieman (+1,9 %) samana ajanjaksona. Suuri osa alueen väestöstä on 2014 lähtien ollut Venäjän tukemien Ukrainan itäisimpien osien nukkehallinnon alaisuudessa.
Väestö > Asukasluvun kehitys

Oheinen taulukko kuvaa Donetskin alueen väestökehitystä virallisten väestönlaskentojen (1959–2001) ja Ukrainan tilastokeskuksen arvion (2013, 2017, 2021) perusteella.
| Vuosi | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 (pyöristetty) | 2013 (arvio) | 2017 (arvio) | 2021 (arvio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&04262048.&&&&004 262 048 | &&&&&&&&04891979.&&&&004 891 979 | &&&&&&&&05160641.&&&&005 160 641 | &&&&&&&&05332395.&&&&005 332 395 | &&&&&&&&04841100.&&&&004 841 100 | &&&&&&&&04375442.&&&&004 375 442 | &&&&&&&&04244057.&&&&004 244 057 | &&&&&&&&04100280.&&&&004 100 280 |

Vuoden 2001 väestönlaskennassa Donetskin alueen suurimmat etniset ryhmät olivat ukrainalaiset (56,9 %) ja venäläiset (38,2 %).
Alueen ukrainalaisista ukraina oli äidinkielenä kuitenkin vain 41,2 ja venäjä 58,7 prosentilla. Koska etniseltä taustaltaan venäläisistä vastaajista äidinkielekseen ukrainan ilmoitti 1,3 ja venäjän 98,6 prosenttia, oli Donetskin alueen asukkaiden enemmistö äidinkielenään venäjänkielisiä (2001). Alueen sisällä erot olivat kuitenkin suuria: monissa piireissä tai maalaiskunnissa ukrainan kieli oli paikallishallintoalueen väestön pää-äidinkieli (kuva).  Vanhemmasta ikäpolvesta, joka muutti Ukrainan itäosiin ja Krimille 1930-luvun ja 1980-luvun välillä, moni oli alkujaan Venäjältä. Vielä vuonna 2001 Donetskin alueen väestöstä 11,9 % oli syntynyt Venäjällä (kuva). Sittemmin merkittävä väestönlasku vuoden 2001 jälkeen on muuttanut alueen väestöjakaumaa.
Väestö > Suurimmat kaupungit

Donetskin alueen kartta. Kartalla esitetään alueen yli 40000 asukkaan kaupungit, sekä joitain tätä pienempiä kaupunkeja. Piirikeskukset (2020-) on vahvennettu.
Ukrainan tilastokeskuksen vuoden 2013 väkilukuarvion mukaan Donetskin alueen suurimmat kaupungit ovat (suluissa asukasluku): Donetsk (953 217 as.), Mariupol (461 810 as.), Makijivka (353 918 as.), Horlivka (256 714 as.), Kramatorsk (164 283 as.) ja Slovjansk (Svjatohirsk, 117 445 as.). Merkittäviä, 20 000–100 000 asukkaan kaupunkeja ovat myös Jenakijeve (82 629 as.), Bah’mut (77 620 as.), Kostjantynivka (77 066 as.), Pokrovsk (aiempi Krasnoarmijsk; 64 895 as.), Družkivka (59 863 as.), H’artsyzk (59 315 as.), Torez (57 998 as.),  Šah’tarsk (51 007 as.), Myrnohrad (49 646 as.), Snižne (48 485 as.),  Jasynuvata (35 836 as.), Toretsk (aiempi Dzeržynsk, 35 296 as.), Avdijivka (35 128 as.),  Dobropillja (31 196 as.), H’restivka (aiempi Kirovske, 28 291 as.), Debaltseve (25 774 as.), Selydove (24 145 as.), Dokutšajevsk (23 733 as.), Volnovah’a (23 305 as.), Lyman (aiempi Krasnyi Lyman, 22 509 as.) ja Kurah’ove (20 098 as.).
Hallinnollinen jako

Donetskin alueen piirien (raion) lukumäärä supistettiin vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa kahdeksaan piiriin. Paikallistasolla eli aluehallinnon kolmannella tasolla piirit jakautuivat edelleen hromadoihin (kuntiin), joita oli yhteensä 46 kappaletta Ukrainan vuonna 2021 hallitsemien piirien alueella. Piirien alaisuudessa sijaitsevat alueen 52 kaupunkia (joissa on yhteenä 21 kaupunkipiiriä), samoin 131 kaupunkityyppistä taajamaa ja 1 115 kylää tai muuta maaseutuasutusta. Väkilukuna on ilmoitettu Ukrainan tilastokeskuksen vuoden 2021 alun arvio. Piirien perustietoja löytyy oheisesta taulukosta:
| Nimi | Ukrainalainen nimi, kyrillinen | Asukkaita (2021) | Pinta-ala (km²) | Hallintopaikka  | Hromadat (kpl; M= miehitetty piiri) | Sijainti- kartta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bah’mutin piiri | Бахмутський район | &&&&&&&&&0224528.&&&&00224 528 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.1 748,3 | Bah’mut (72 310 as.) | 7 |  |
| Donetskin piiri | Донецький район | &&&&&&&&01490301.&&&&001 490 301 | &&&&&&&&&&&02900.&&&&002 900 | Donetsk (905 364 as.) | M |  |
| Horlivkan piiri | Горлівський район | &&&&&&&&&0664949.&&&&00664 949 | &&&&&&&&&&&02470.&&&&002 470 | Horlivka (241 106 as.) | M |  |
| Kalmiusken piiri | Кальміуський район | &&&&&&&&&0121234.&&&&00121 234 | &&&&&&&&&&&03130.&&&&003 130 | Kalmiuske (11 447 as.) | M |  |
| Kramatorskin piiri | Краматорський район | &&&&&&&&&0553559.&&&&00553 559 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.5 194,1 | Kramatorsk (150 084 as.) | 12 |  |
| Mariupolin piiri | Маріупольський район | &&&&&&&&&0510425.&&&&00510 425 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.2 634,2 | Mariupol (431 859 as.) | 5 |  |
| Pokrovskin piiri | Покровський район | &&&&&&&&&0393487.&&&&00393 487 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 004,1 | Pokrovsk (61 161 as.) | 14 |  |
| Volnovah’an piiri | Волноваський район | &&&&&&&&&0141797.&&&&00141 797 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4 457,4 | Volnovah’a (21 441 as.) | 8 |  |
Donetskin alueen hallintorakennus Donetskissa.
Kalmiusjoen rantaa Donetskissa.
Koksitehdas Makijivkassa.
Näkymä Mariupoliin.
Merenrantataloja Mariupolin piirissä (Bilosaraiska kosa).
Historia

Ohessa otteita; Donetskin alueen historian kuvaus on tässä artikkelissa erittäin vaillinainen.
Historia > Itä-Ukrainan kriisi 2014

Donetskin alue oli Luhanskin alueen lisäksi toinen Itä-Ukrainan kriisin painopistealueista vuonna 2014.
Historia > Itä-Ukrainan kriisi 2014 > Donetskin alueen raja-asemat ja niihin kohdistuvat separatistien iskut

Donetskin alueella on useita Ukrainan rajavartiolaitoksen ylläpitämää kansainvälistä rajanylityspaikkaa. Näistä ainakin kolme on maanteiden varrella, kaksi rajan läheisillä rautatieasemilla ja kaksi kansainvälisillä lentoasemilla (Donetsk ja Mariupol). Tämän lisäksi ainakin Mariupolin satamassa on raja-asema, ja alueella on ainakin yksi paikallinen Venäjän rajan rajanylityspaikka.
Keskiviikkona 5. kesäkuuta 2014 iltapäivällä Ukrainan rajavartiolaitos raportoi Venäjä-mielisten, vahvasti aseistautuneiden separatistien hyökänneen Šah’tarskin piirin Marynivkan raja-asemalle. Hyökkäykseen osallistui panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja, neljä konekiväärein varustettua Kamaz-kuorma-autoa, kolme minibussia ja kolme muuta autoa. Hyökkääjät käyttivät myös Venäjän puolesta maa-aluetta hyväkseen. Ukrainan ilmavoimat tuki rajavartiostoa tämän aseellisen hyökkäyksen torjumisessa. Myöhemmin illalla raportoitiin taistelun päättyneen. Tässä vaiheessa neljä separatistien ajoneuvoa oli tuhottu (kolme kuorma-autoa ja yksi panssaroitu ajoneuvo), osa hyökkääjistä paennut Venäjälle ja viisi rajavartijaa loukkaantunut. Separatistien henkilövahinkoja ei täsmennetty. Ukrainan hallitus ilmoitti Marynivkan raja-aseman suljetuksi liikenteeltä yleisen turvallisuuden nimissä, yhtenä kaikkiaan kahdeksasta Ukrainan kaakkoisrajan raja-asemasta.
Myös viereisen, Venäjän rajaan rajoittuvan Amvrosijivkan piirin alueelta raportoitiin saman päivän aikana suuren, vahvasti aseistautuneen ja panssaroituja ajoneuvoja sisältävän separastikolonnan liikkeistä.
Historia > Donetskin kansantasavalta

Vuoden 2014 kriisin loppuvaiheessa venäläismieliset, osin venäläisetkin aseistetut joukot muodostivat niin kutsutun "Donetskin kansantasavallan" (ven. Донецкая народная республика, Donetskaja Narodnaja Respublika) (lyhenne DNR) Donetskin alueen kaakkoisosiin. Mikään kansainvälisesti tunnustettu valtio ei ole hyväksynyt separatistien hallitseman alueen itsenäisyyttä, mutta syntynyttä asetelmaa ei ole pystytty ratkaisemaan.
Historia > Venäjän hyökkäyssotaa edeltävät päivät, ja hyökkäyssota (24.2.2022–)

Helmikuussa 2022 Venäjä aloitti sotilaallisen miehityksen osassa Ukrainan Luhanskin ja Donetskin alueita. Venäjä ilmoitti maanantaina 21. helmikuuta 2022 tunnustaneensa Ukrainan "kapinallisalueina" vuodesta 2014 toimineet Venäjän ohjauksessa olleet nukkehallinnot itsenäisiksi valtioiksi. Tunnustuksella ei ole kansainväistä hyväksyntää: YK, EU tai ETYJ eivät ole tunnustaneet Itä-Ukrainan separatistisia ryhmiä valtioksi.
Sitten Venäjä jatkoi sotatoimiaan ryhtymällä raskailla sotilasosastoillaan "rauhanturvaamiseen" eli tosiasiallisen miehityksen näillä Ukrainan valtion alueilla, uhaten samalla Ukrainaa sotilasjoukoillaan myös usealta muulta suunnalta.
Venäjän laajemman hyökkäyksen (2022–) maa-, ilma- ja merisodankäynti käynnistyi 24. helmikuuta 2022. Hyökkäyksen aikana Venäjän asevoimat ovat osin nukkevaltioihin tukeutuen, ja näistä sodan kansainvälisten sääntöjen vastaisesti väestöä aseisiin pakottaen, laajentanut miehitysaluettaan Ukrainan itä- ja eteläosissa.lähde?
Talous

Itä-Ukrainassa sijaitseva Donetskin alue on perinteisesti ollut usealla mittarilla Ukrainan huomattavin teollisuuskeskittymä. Alue tuotti vuonna 2002 noin viidenneksen koko maan teollisuustuotannon määrästä. Myös maataloussektorilla alue on maansa tärkeimpiä. Viimeisen 20 vuoden aikana monia neuvostovuosina toimineita tehtaita ja kaivoksia on kuitenkin suljettu kannattamattomuuden, turvallisuuspuutteiden ja ympäristöongelmien takia.
Ukrainan tilastokeskus Ukrstatin vuoden 2011 tilastojen mukaan Donetskin alue tuotti 161,021 miljardia Ukrainan hryvniaa (UAH), joka oli vuoden 2011 lopun virallisin vaihtokurssein 15,64 miljardia euroa. Tämä oli 12,4 prosenttia koko Ukrainan  bruttokansantuotteesta. Jokaista alueen asukasta kohti tämä on 36 446 hryvniaa eli noin 3 539 euroa vuodessa. Tämä oli 128 % Ukrainan keskiarvotasosta tuona vuonna.
Vuonna 2013 keskimääräinen palkkataso alueella oli 3 755 UAH eli noin 340 euroa.
Parhaan miespääosan Oscar-palkinto

| Parhaan miespääosan Oscar-palkinto |
| --- | --- |
 Vuonna 2025 palkittu Adrien Brody.
Palkitaan:  miesnäyttelijälle parhaasta suorituksesta pääroolissa
Palkinnon antaja:  Yhdysvaltain elokuva-akatemia
Maa:  Yhdysvallat
Ensimmäinen palkinto:  1929
Useimmin palkittu:  Daniel Day-Lewis (3)
Viimeisin palkittu:  Adrien Brody The Brutalist (2024)
Virallinen internet-sivu
Parhaan miespääosan Oscar-palkinto on Yhdysvaltain elokuva-akatemian vuosittain jakama palkinto. Se annetaan elokuva-alalla työskenneelle miesnäyttelijälle, joka on tehnyt erinomaisen suorituksen pääroolissa. Ensimmäinen Oscar-gaala järjestettiin vuonna 1929, jolloin palkinnon vastaanotti Emil Jannings rooleistaan elokuvissa Viimeinen määräys ja Kiusaus. Nykyään ehdokkaat päätetään siirtoäänivaalitavalla elokuva-akatemian näyttelijäosaston sisällä; voittajan valitsevat koko akatemian äänestyskelpoiset jäsenet äänienemmistöllä.
Palkinto on jaettu yhteensä 86 eri henkilölle. Daniel Day-Lewis on saanut eniten palkintoja tässä kategoriassa kolmella Oscarilla. Spencer Tracy ja Laurence Olivier saivat kumpikin yhdeksän ehdokkuutta, enemmän kuin kukaan muu. Vuoden 2025 gaalasta alkaen Adrien Brody on kaikkein tuorein voittaja tässä kategoriassa roolistaan elokuvassa The Brutalist.
Voittajat ja ehdokkaat

| --- | --- |
‡: Merkitsee voittajaa
§: Merkitsee voittajaa, joka kieltäytyi palkinnosta
^: Merkitsee postuumia voittajaa
*: Merkitsee postuumia ehdokasta
Voittajat ja ehdokkaat > 1920-luku

| Vuosi | Näyttelijä | Elokuva | Rooli | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1927/28 | Emil Jannings ‡  | Viimeinen määräys Kiusaus | Suurherttua Sergius Alexander August Schilling |  |
| 1927/28 | Richard Barthelmess | Kuolemaan tuomittu Isänmaaton mies | Nickie Elkins Patent Leather Kid |  |
| 1928/29 | Warner Baxter ‡ | In Old Arizona | The Cisco Kid |  |
| 1928/29 | George Bancroft | Thunderbolt | Thunderbolt Jim Lang |  |
| 1928/29 | Chester Morris | Suurkaupungin varjot | Chick Williams (Nro. 1065) |  |
| 1928/29 | Paul Muni | The Valiant | James Dyke |  |
| 1928/29 | Lewis Stone | Isänmaan ystävä | Count Pahlen |  |
Voittajat ja ehdokkaat > 2020-luku

| Vuosi | Näyttelijä | Elokuva | Rooli | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Anthony Hopkins ‡ | Isä | Anthony |  |
| 2020 | Riz Ahmed | Metallin soundi | Ruben Stone |  |
| 2020 | Chadwick Boseman* | Ma Rainey’s Black Bottom | Levee Green |  |
| 2020 | Gary Oldman | Mank | Herman J. Mankiewicz |  |
| 2020 | Steven Yeun | Minari | Jacob |  |
| 2021 | Will Smith ‡ | King Richard: Williamsien tarina | Richard Williams |  |
| 2021 | Javier Bardem | Being the Ricardos | Desi Arnaz |  |
| 2021 | Benedict Cumberbatch | The Power of the Dog | Phil Burbank |  |
| 2021 | Andrew Garfield | Tick, Tick... Boom! | Jonathan Larson |  |
| 2021 | Denzel Washington | The Tragedy of Macbeth | Macbeth |  |
| 2022 | Brendan Fraser ‡ | The Whale | Charlie |  |
| 2022 | Austin Butler | Elvis | Elvis Presley |  |
| 2022 | Colin Farrell | The Banshees of Inisherin | Pádraic Súilleabháin |  |
| 2022 | Paul Mescal | Aftersun – päivämme auringossa | Calum |  |
| 2022 | Bill Nighy | Living | Rodney Williams |  |
| 2023 | Cillian Murphy ‡ | Oppenheimer | Robert Oppenheimer |  |
| 2023 | Bradley Cooper | Maestro | Leonard Bernstein |  |
| 2023 | Colman Domingo | Rustin | Bayard Rustin |  |
| 2023 | Paul Giamatti | The Holdovers | Paul Hunham |  |
| 2023 | Jeffrey Wright | American Fiction | Dr. Thelonious ”Monk” Ellison |  |
| 2024 | Adrien Brody ‡ | The Brutalist | László Tóth |  |
| 2024 | Timothée Chalamet | A Complete Unknown | Bob Dylan |  |
| 2024 | Colman Domingo | Sing Sing | John ”Divine G” Whitfield |  |
| 2024 | Ralph Fiennes | Conclave | kardinaali Thomas Lawrence |  |
| 2024 | Sebastian Stan | The Apprentice | Donald Trump |  |
Teknos

| Teknos Group Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  We make the world last longer
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1948
Toimitusjohtaja:  Paula Salastie
Puheenjohtaja:  Paula Salastie
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Liikevaihto:  384 milj. € (2017)
Henkilöstö:  1800 (2017)
Tytäryhtiöt:  Teknos Oy
Omistaja:  Kiikan suku
Kotisivu:  teknos.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Teknos on suomalainen maaleja valmistava yritysryhmä, joka perustettiin vuonna 1948 nimellä Teknos-Tehtaat Oy.
Teknos-konserni

Teknos-konsernin emoyhtiö on Teknos Group Oy.  Konsernilla oli vuonna 2017 noin 384 miljoonan euron liikevaihto ja noin 1800 työntekijää. Teknoksella on liiketoimintaa yli 20 maassa Euroopassa, Aasiassa ja USA:ssa. Teknos on Suomen suurimpia perheyrityksiä. Perheyritysten liitto valitsi Teknoksen vuoden 2012 perheyritykseksi.
Aiheesta muualla

Yrityksen internet-sivusto
Taiteen väärentäminen

Teosta Talo kallion päällä pidettiin alun perin Goyan maalauksena, mutta se on jo pitkään katsottu väärentäjä Eugenio Lucasin tekemäksi. Maalaukseen on kopioitu osia Goyan maalauksista, joten kuvan katsotaan olevan pastissi.
Ylimpänä olevan pastissin lähtökohtana on ollut muun muassa tämä Goyan maalaus.
Tätä renessanssin tyyliin maalattua maalausta tutkittaessa huomattiin, että puupaneelien madonreiät ovat liian suoralinjaisia, joten ne on kaikesta päätellen tehty poralla. Samoin Neitsyt Marian viitta on maalattu preussinsinisellä pigmentillä, joka keksittiin 1700-luvun alkuvuosina. Maalauksen uskotaan olevan tuntemattoman italialaisen väärentäjän teos 1920-luvulta.
Johannes Vermeerin työksi väitetty Hymyilevä tyttö lahjoitettiin Washington D.C:n National Gallery of Artiin. Tutkimusten mukaan luultavimmin hollantilaisen väärentäjän Theo van Wijngaarden tekemä.
Taiteen väärentäminen tarkoittaa teosten tekemistä ja varsinkin myymistä niin, että ne attribuoidaan toisen, yleensä kuuluisan taiteilijan tekemiksi. Taiteen väärentäminen on taloudellisesti houkuttelevaa, joskin nykyaikaiset ajoitustekniikat kuten radiohiiliajoitus sekä infrapuna- ja röntgentutkimus auttavat väärennösten paljastamisessa.
Väärennösten kauppa tekee hallaa kulttuuriperinnölle ja vie ansioita nykytaiteilijoilta. Rikosvahingot Suomen poliisin 2010-luvulla tutkimissa taidejutuissa ovat olleet yhteensä lähes 20 miljoonaa euroa.
Väärennös ja väärentäjä

Taideväärennöksellä tarkoitetaan professori Aimo Reitalan mukaan kuvaamataiteen tuotetta, joka on petostarkoituksessa siten valmistettu tai muutettu, että sitä pidettäisiin toisen taiteilijan tekemänä tai toiselta ajalta peräisin olevana kuin se todellisuudessa on.
Kopiot, replikat, reproduktiot ja pastissit eivät välttämättä ole väärennöksiä, mutta luvallisen reproduktion ja väärennöksen raja on epäselvä. Esimerkiksi Auguste Rodinin alkuperäisistä muoteista valetut veistokset eivät olleet väärennöksiä ennen kuin Guy Hain signeerasi ne Rodinin valimon alkuperäisiksi tuotteiksi.lähde?
Väärennöksen omistaminen ei ole rikos, kuten ei myöskään kopion tekeminen. Rikos tapahtuu vasta kun väärennöstä myydään tai muulla tavalla käytetään hyväksi. Rikos on tapahtunut, jos työssä ollut selvä kopio-merkki on otettu pois, jos väärennöksen omistajalla on tarkoitus myydä teos aitona, jos myyjä myy teoksen aitona vaikka tietääkin teoksen väärennökseksi, jos työ myydään väärällä nimellä, tai jos työ myydään siten, että sen voisi sekoittaa toisen taiteilijan työhön. Väärentämiseen osallistuvat siis itse väärennetyn teoksen valmistajan lisäksi myös henkilö, joka yrittää myydä jotain taideteosta jonakin mitä se ei ole nostaakseen sen arvoa, sekä henkilö, joka tunnistaa hallussaan pitämän teoksen väärennökseksi mutta myy sitä kuitenkin aitona.
Taiderikollisuuden tutkijan Noah Charneyn mukaan raha on väärentäjille vain toisarvoinen houkutin. Useimmat väärentäjät ovat taiteilijoita, joiden ei onnistunut saada arvostusta omille alkuperäisille töilleen. Se katkeroitti heidät, joten he ryhtyivät passiivis-aggressiiviseen kostoon alkamalla väärentää taidetta.