stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Subway
Historia

17-vuotias Fred DeLuca mietti vuonna 1965 Bridgeportissa Yhdysvalloissa, miten rahoittaisi lääketieteen opintojaan. DeLucan perhetuttu, tohtori Peter Buck neuvoi häntä avaamaan Submarine sandwich -ravintolan ja antoi Delucalle tuhannen dollarin sekin alkupääomaksi.
Fred DeLuca avasi ravintolan, jonka nimeksi tuli "Pete's Super Submarines", joka pian muotoutui nykyiseen muotoonsa Subway. Ensimmäisen ravintolan avauduttua ravintoloita ryhdyttiin avaamaan ympäri Connecticutin osavaltiota. Tavoitteena oli avata 32 uutta ravintolaa kymmenen vuoden aikana. Vuonna 1974 syntyi idea franchising-periaatteesta.
Franchising-konseptin käyttöönoton jälkeen ketju alkoi kasvaa voimakkaasti. Vuosina 1974–1984 avautui 600 uutta ravintolaa, vuonna 1987 ravintoloita oli jo yli tuhat. Nykyisin ravintoloita on 102 maassa noin 40 000milloin?. Vuosittain Subway avaa ympäri maailmaa yli 2 000 uutta ravintolaa. Subwayn oman ilmoituksen mukaan ketjulla on Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa enemmän ravintoloita kuin esimerkiksi McDonald'silla.
Subway julkaisi vuoden 2017 alussa mobiilisovelluksen Androidille sekä iOS:lle.lähde?
Elokuussa 2023 Subway myytiin kolmen ostajaehdokkaan tarjouskilpailun perusteella Roark Capital -pääomasijoitusyhtiölle runsaan 9 miljardin Yhdysvaltain dollarin hinnalla.
Vuonna 2022 Subway toi valikoimiin myös vakioresepteillä koottavat Signature Series -voileivät, joita ostaessa asiakkaan ei tarvitse vastailla kysymyksiin ja palvelu on nopeampaa hampurilaisravintoloiden tapaan. Keväällä 2024 konseptimuutos tehtiin myös Suomessa.
Subway Suomessa

Suomeen Subway tuli heinäkuussa 2000, kun Helsingin Annankadun ravintola avautui. Suomen sadas Subway-ravintola avattiin lokakuun lopussa 2012 Kuopion Päivärannan K-Citymarketin yhteyteen. Taloustutkimuksen tekemässä tutkimuksessa Subway on ollut useina vuosina paras pikaruokaketju. Vuonna 2014 Subway oli Suomen kolmanneksi suurin pikaruokaketju Hesburgerin ja Kotipizzan jälkeen.
Kuvia Subwayn tuotteista

Kinkku
Spicy Italian
Subway Club
Pizza Sub Hongkongissa
Aiheesta muualla

Subway
Subway Finland
Harwell, Drew: The rise and fall of Subway, the world’s biggest food chain Washington Post. 30.5.2015.
Voijärvi (Paatenen järvi)

| Voijärvi Маслозеро, Maslozero |
| --- | --- |

Valtiot:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Karhumäen piiri
Paikkakunta:  Paatene
Koordinaatit:  63°29′12″N, 32°58′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Uikujoki
Laskujoki:  Lazarevskaya (d) (käännä suomeksi) 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125 m
Pituus:  27,1 km
Leveys:  6,3 km
Rantaviiva:  93,4 km
Pinta-ala:  79,8 km²
Tilavuus:  2,05 km³
Keskisyvyys:  25,7 m
Suurin syvyys:  75,1 m
Valuma-alue:  217 km²
 fiVoijärvi 
Voijärvi (ven. Масло́зеро, Maslozero) on Uikujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Karhumäen piirin Paatenen kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 79,8 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 217 neliökilometriä, keskisyvyys 25,7 metriä ja suurin syvyys 75,1 metriä.
Voijärvi laskee Laasarinjärven kautta Seesjärveen virtaavaan Volomajokeen. Sen kalalajeja ovat nieriä, siika, muikku, harjus, kuore, hauki, särki, mutu, made, ahven, kiiski, kymmenpiikki, kivisimppu ja härkäsimppu, Järvellä harjoitetaan kalanviljelyä sekä kotitarve- ja virkistyskalastusta.
Järven pohjoisrannalla sijaitsee Voijärven ja etelärannalla Jukkolahden kylä.
Valeri Voikin

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sofia 1971 | kuulantyöntö |  |
|  Pronssia | Katowice 1975 | kuulantyöntö |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Moskova 1973 |  kuulantyöntö |  |
Valeri Voikin (s. 14. lokakuuta 1945) on Neuvostoliittoa edustanut, 1970-luvulla menestynyt kuulantyöntäjä.
Voikin sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 1971 kuulantyönnössä viidenneksi tuloksella 19,81 m. Seuraavissa EM-kilpailuissa Roomassa 1974 hän sijoittui jälleen viidenneksi, tällä kertaa tuloksella 20,07 m.
Sisäratojen EM-kilpailuissa Voikin saavutti hopeaa Sofiassa 1971 tuloksella 19,54 m sekä pronssia Katowicessa 1975 tuloksella 19,44 m.
Väinö Sinervo

Väinö Sinervo (10. lokakuuta 1889 Sääksmäki – 15. toukokuuta 1918 Tampere) oli pispalalainen konepajan työmies ja Tampereen punakaartin asevaraston hoitaja ja auto-osaston päällikkö. Sisällissodan lopussa hän toimi Tampereen apulaismiliisipäällikkönä Pekka Lönngrenin alaisuudessa. Hän joutui valkoisten vangiksi Pispalassa. Hänet tuomittiin Kalevankankaan vankileirillä kuolemaan ja teloitettiin toukokuussa.
Voimapari

Voimapari. Kuvan tilanteessa vivun vasempaan päähän vaikuttaa alaspäin, oikeaan päähän ylöspäin suuntautuva voima. Näiden yhteinen momentti pyrkii kiertämään vipua tukipisteen ympäri.
Voimaparin muodostaa kaksi saman kappaleen eri kohtiin vaikuttavaa yhtä suurta, mutta vastakkais­suuntaista voimaa.  Tällaiset voimat kumoavat toistensa vaikutuksen kappaleen massakeskipisteen kiihtymiseen, mutta niillä on momentti, jolla ne vaikuttavat kappaleen pyörimiseen. Jos kappale alku­tilanteessa on levossa, voimapari saa sen pyörimään, mutta ei siirtymään paikoiltaan.
Voimaparin momentti on suuruudeltaan yhtä suuri kuin kumpikin näistä voimista kerrottuna niiden vaikutus­suorien etäisyydellä:
missä F1 on toinen voimista, p, ja q taas voimien vaikutus­suorien ja niitä vastaan kohtisuoran tason leikkaus­pisteiden paikkavektorit.  Voimaparin voimille ei voida määrittää resultanttia.
Voimaparin muodostavat esimerkiksi ne voimat, joilla magneettikenttä vaikuttaa johdin­silmukassa tai käämissä kahteen johtimen osaan, joissa virta kulkee vastakkaisiin suuntiin. Niinpä magneetti­kenttä voi saada silmukan tai käämin pyörimään, mutta ei etenevään liikkeeseen. Tätä seikkaa hyödynnetään sähkö­moottoreissa.
Vismutti(III)

| Vismutti(III)jodidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7787-64-6
PubChem CID:  24860889
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  BiI3
Moolimassa:  589,69 g/mol
Ulkomuoto:  Vihreän harmaita tai mustia kiteitä
Sulamispiste:  408,6 °C (681,8 K)
Kiehumispiste:  542 °C (815 K)
Tiheys:  5,778 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,7761 mg/100 mL (20 °C)
Vismutti(III)jodidi (tai vismuttitrijodidi) on vismutin yhdiste jodin kanssa, jossa jodi esiintyy hapetusluvulla −I ja vismutti +III. Näin muodostuva yhdiste on BiI3. Se muodostaa vihreitä heksagonaalisia kiteitä, joiden kiderakenne on samanlainen kuin holmium(III)jodidilla.
Valmistus

Vismuttijodidia voidaan valmistaa suoraan alkuaineista niitä kuumentamalla:
tai vismuttioksidista käyttäen happona vetyjodidin vesiliuosta:
sekä myös vismuttikloridista vastaavalla tavalla, jolloin muodostuu sivutuotteena suolahappoa:
Käyttö

Vismuttijodidilla on joskus ollut merkitystä kvalitatiivisessa epäorgaanisessa kemiallisessa analyysissä. Liuoksesta voidaan osoittaa Bi3+ -ionien olemassaolo lisäämällä siihen jotain muuta jodin lähdettä kuten kaliumjodidia; jos syntyy musta vismuttijodidisakka, liuoksessa oli vismuttia (vismuttijodidi on lähes veteen liukeamatonta).
Aiheesta muualla

PubChem: Bismuth(III) iodide (englanniksi)
Käännös suomeksi
Eberhard Vogel

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Eberhard ”Matz” Vogel
Syntymäaika: 8. huhtikuuta 1943 (ikä 81)
Syntymäpaikka: Altenhein, Saksa
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1961–1970 1970–1982 |  FC Karl-Marx-Stadt  FC Carl Zeiss Jena | 198 (70) 242 (118) |
Maajoukkue
| 1962–1976 |  DDR | 74 (25) |
Valmennusura
1990–1991 1991–1992 1992–1993 1994–1996 1996–1997 1997–1998 1999–2000 2000–2001 2002–2003 2004–2006:  Borussia Mönchengladbach II  1. FC Köln II  Hannover 96  FC Carl Zeiss Jena  VfB Pößneck  Togo  FC Hoyerswerda  1. FC Magdeburg  Dresdner SC  VfB Sangerhausen
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Itä-Saksa> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tokio 1964 | Jalkapallo |  |
|  Pronssia | München 1972 | Jalkapallo |  |
Eberhard Vogel (s. 8. huhtikuuta 1943 Altenhein) on saksalainen entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Ura

Vogel aloitti jalkapallon BSG Traktor Niederwiesassa. Hän edusti seuran juniorijoukkueita vuoteen 1959 asti, jonka jälkeen hän siirtyi SC Motor Karl-Marx-Stadtiin, joka myöhemmin yhdistyi FC Karl-Marx-Stadtiksi. Vogel nousi ajan myötä seuran edustusjoukkueeseen, jossa hän pelasi vuoteen 1970 asti voittaen DDR-Oberligan vuonna 1967. Tämän jälkeen Vogel siirtyi FC Carl Zeiss Jenaan, jossa hän voitti kaksi FDGB-Pokalia. Vuonna 1982 Vogel lopetti uransa pelattuaan historian eniten Oberliga-otteluita.
Maajoukkueessa Vogel pelasi 74 ottelua. Hän oli mukana vuosien 1964 ja 1972 olympiapronssia voittaneissa joukkueissa.
Aleksanterinkatu (Oulu)

| Aleksanterinkatu> Alexandersgatan |
| --- | --- |
 Aleksanterinkadun alkupäätä.
Maa:  Suomi
Tieluokka:  katu
Omistaja:  Oulun kaupunki
Tienpitäjä:  Oulun kaupunki
Pituus:  1,8 km
Alkupiste:  Merikosken sillat, Pokkitörmä
Päätepiste:  Heinäpään urh.keskus (1,8 km)
Päällyste:  asfaltti, noppakivi
Kaistaluku:  kaksi- ja nelikaistainen
Aleksanterinkatua Vanhatullin kohdalla. Kuvassa muun muassa Scandic-hotelli ja Finnkino Plaza.
Aleksanterinkatu on yksi Oulun keskusta-alueen pääkaduista. Katu johtaa lähes pohjois-eteläsuuntaisena kaupungin ruutukaavakeskustan sekä Pokkisen, Vanhantullin ja Hollihaan kaupunginosien halki Lyseon kulmalta Pokkitörmältä aina Heinäpäähän jossa se päättyy urheilukeskuksen laidalle. Kadun pituus on noin 1,8 kilometriä ja se on osin nelikaistainen.
Historiaa

Aiemmin katu tunnettiin nimellä Läntinen pitkäkatu. Nykyisen nimensä katu sai vuoden 1907 asemakaavan hyväksymisen yhteydessä, jolloin vanhoja pidempiä kadunnimiä muutettiin lyhyemmiksi.
Liikenteellisesti merkittävät liittymät

Kadun liikenteellisesti merkittävimmät liittymät ovat Pokkitörmän, Saaristonkadun ja Puistokadun liittymät.
Liikenteellisesti merkittävät liittymät > Pokkitörmä

Pokkitörmän liittymän pohjoisen suuntaan johtavat kaistat ovat ylämäessä, ja tämä aiheuttaa ongelmia liikenteelle etenkin talvisin. Liittymässä on liikennevalo-ohjaus.
Liikenteellisesti merkittävät liittymät > Saaristonkatu

Saaristonkadun ja Aleksanterinkadun risteyksessä risteävän liikenteen määrä on huomattava, sillä Saaristonkatu on eräs itä-länsisuuntaisista poikkikaduista. Liittymä on ruuhka-aikana pohjoisen ja idän suunnista saavuttaessa tukkoinen ahtaiden kaistajärjestelyiden vuoksi. Liittymässä on liikennevalo-ohjaus.
Liikenteellisesti merkittävät liittymät > Puistokatu

Puistokadun ja Aleksanterinkadun risteys on risteävän liikenteen kannalta merkittävä, sillä pohjoisesta saavuttaessa liikenteen pääsuunta on itään Puistokadulle ja edelleen Limingantulliin, sekä päinvastoin idästä Puistokadulta pohjoiseen Aleksanterinkadulle. Liittymän liikennevalo-ohjaus ja kaistajärjestelyt on rakennettu huomioiden liikenteen pääsuunnat, eikä liittymässä tavallisesti ole ruuhkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksanterinkatu (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Oulun liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikenne:   Oulun liikenne  Oulun seudun liikenne  Potnapekka 
Liikennekeskukset:   Kivisydän  Oritkarin yhdistettyjen kuljetusten terminaali  Oulun lentoasema  Oulun asemakeskus  Oulun rautatieasema  Oulun satama  Pikkaralan rautatieasema  Toppilan rautatieasema  Tuiran rautatieasema 
Oulu kautta kulkevat tiet:   Valtatie 4  Valtatie 20  Valtatie 22  Seututie 815  Seututie 816  Seututie 834  Seututie 836  Seututie 847  Seututie 849  Yhdystie 8300  E8  E75 
Oulun kautta kulkevat rautatiet:   Pohjanmaan rata  Oulu–Tornio-rata  Oulu–Kontiomäki-rata 
Katuja:   Aleksanterinkatu  Isokatu  Kauppurienkatu  Kirkkokatu  Pakkahuoneenkatu  Rantakatu  Rautatienkatu  Saaristonkatu  Torikatu  Uusikatu  Yliopistokatu 
Sillat:   Erkkolan silta  Kiskopolun silta  Joutsensilta  Möljän silta  Rautasilta  Sangin silta  Tuiran sillat 
Muut kaupungin sisäiset tiet:   Hetekyläntie  Joloksentie  Merikoskenkatu  Raitotie  Poikkimaantie  Seututie 833  Seututie 848  Valtatie 
Aleksanterinkadun liittymät välillä Pokkitörmä–Heinäpää
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Pääkatu (1+1)
|  |   |  | Pokkitörmä |         Kajaaninkatu (yksisuuntainen itään)           Merikosken sillat (pohjoiseen) |     Kemi, Kuusamo, Tuira |
|  |  |   | Pokkisenpuisto | Kaupunginoja |  |
|  |   |  |  | Ojakatu |  |
|  |   |  |  | Hallituskatu | Torinranta,  Autoranta |
|  |   |  |  | Pakkahuoneenkatu |  |
|  |   |  |  | Rotuaari, Kauppurienkatu |  |
|  |   |  |  | Saaristonkatu (länteen) Saaristonkatu (itään) |  Torinranta  |
 :   Pääkatu (2+2)
|  |   |  |  |         Albertinkatu |   |
|  |   |  |  | Sepänkatu |  |
|  |   |  |  | Nummikatu |  |
|  |   |  |  | Heinätorinkatu |  |
|  |   |  |  | Limingankatu |  |
 :   Pääkatu (1+2)
|  |   |  |  | Peltokatu (itään) Kiilankatu (länteen) |    |
|  |   |  |  |   Puistokatu (itään) Puistokatu (länteen) |  Limingantulli   |
 : Katu (1+1)
|  |   |   |  |  Kevyen liikenteen väylä |  |
|  |   |  |  | Tarkka-ampujankatu |  |
|  |   |   |  | Pikku-Iikan katu |  |
|  |   |   | Heinäpään urheilukeskus |  | Tie päättyy |
Vispin alue

Vispin alue
Vispajoki ja Vispertal-laakso Staldenissa pohjoiseen päin nähtynä.
Vispin alue (saks. Bezirk Visp) on yksi Sveitsin 148:sta ja  Wallisin kantonin 14:stä hallinnollisesta alueesta. Maantieteellisesti Vispin alue koostuu Vispajoen ja sen haarajokien laaksoista. Matkailu on alueella tärkeä elinkeino.
Kunnat

Vispin alueella on 19 kuntaa, joista suurimmat ovat Visp ja Zermatt. Alueen keskuspaikka on Visp. Vispin alueen asukasluku oli vuoden 2015 lopussa 28 412. Asukasmäärä on lievässä kasvussa, sillä 31.12.2015 asukkaita oli 28 227.  Hallintoalueen pinta-ala on 864 km².
| Kunta | Asukasluku  31> 12.2015 | Pinta-ala  km² |
| --- | --- | --- |
| Baltschieder | 1 300 | 31,44 |
| Eisten | 201 | 38,05 |
| Embd | 302 | 13,39 |
| Grächen | 1 351 | 14,32 |
| Lalden | 668 | 1,28 |
| Randa | 446 | 54,51 |
| Saas-Almagell | 391 | 110,22 |
| Saas-Balen | 369 | 30,18 |
| Saas-Fee | 1 621 | 40,60 |
| Saas-Grund | 1 043 | 24,55 |
| Sankt Niklaus | 2 290 | 89,23 |
| Stalden | 1 098 | 10,43 |
| Staldenried | 550 | 14,32 |
| Täsch | 1 222 | 58,72 |
| Törbel | 468 | 17,59 |
| Visp | 7 665 | 13,17 |
| Visperterminen | 1 380 | 51,62 |
| Zeneggen | 288 | 7,49 |
| Zermatt | 5 759 | 242,69 |
| Yhteensä |  28 412  | 863,80 |
Asukkaat ja kieli

Vispin alue on selkeästi saksankielinen, vaikkakin Zermattin voimakas matkailuelinkeino ja Vispin suurteollisuus ovat tuoneet alueelle runsaasti ulkomaalaisia. Vuonna 2000 Vispin alueen vakituista asukkaista 87 % oli saksankielisiä. Italiankielisiä oli 2,5 %, ranskankielisiä 1,5 % ja muun kielisiä noin 9 %.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vispin alue Wikimedia Commonsissa
| n k Valais’n hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (ransk. District, saks. Bezirk) ja kunnat (126 kpl, 1.1.2017)
Brig: Brig-Glis • Eggerberg • Naters • Ried-Brig • Simplon • Termen • Zwischbergen
Conthey:  Ardon • Chamoson • Conthey • Nendaz • Vétroz
Entremont: Bagnes • Bourg-Saint-Pierre • Liddes • Orsières • Sembrancher • Vollèges
Goms: Bellwald • Binn • Ernen • Fiesch • Fieschertal • Goms • Lax • Obergoms
Hérens: Ayent • Evolène • Hérémence • Mont-Noble • Saint-Martin • Vex
 Leuk: Agarn • Albinen • Ergisch • Inden • Leuk • Leukerbad • Oberems • Salgesch • Turtmann-Unterems • Varen • Guttet-Feschel • Gampel-Bratsch
 Martigny: Bovernier • Charrat • Fully • Isérables • Leytron • Martigny • Martigny-Combe • Riddes • Saillon • Saxon • Trient
Monthey: Champéry • Collombey-Muraz • Monthey • Port-Valais • Saint-Gingolph • Troistorrents • Val-d'Illiez • Vionnaz • Vouvry
Raron/itäinen: Bettmeralp • Bister • Bitsch • Grengiols • Mörel-Filet • Riederalp
Raron/läntinen: Ausserberg • Blatten • Bürchen • Eischoll • Ferden • Kippel • Niedergesteln • Raron • Steg-Hohtenn • Unterbäch • Wiler (Lötschen)
Saint Maurice: Collonges • Dorénaz • Evionnaz • Finhaut • Massongex • Saint Maurice • Salvan • Vernayaz • Vérossaz
Sierre: Anniviers • Chalais • Chippis • Crans-Montana • Grône • Icogne • Lens • Miège • Saint-Léonard • Sierre • Venthône • Veyras
Sion: Arbaz • Grimisuat • Savièse • Sion • Veysonnaz
Visp: Baltschieder • Eisten • Embd • Grächen • Lalden • Randa • Saas-Almagell • Saas-Balen • Saas-Fee • Saas-Grund • Sankt Niklaus • Stalden • Staldenried • Täsch • Törbel • Visp • Visperterminen • Zeneggen • Zermatt
Vóio

Vóio-vuorta.
| --- | --- |
Sijainti:  Kastoriá ja Kozáni, Länsi-Makedonia, Kreikka
Vuoristo:  Píndos
Korkeus merenpinnasta:  1 805 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vóio (kreik. Βόιο), antiikin Boion (m.kreik. Βόιον), on vuori ja vuorijono Píndos-vuoristossa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 805 metriä.
Vóio-vuori sijaitsee Länsi-Makedonian alueella, tarkemmin Kastorián alueyksikön lounaisosassa ja Kozánin alueyksikön länsiosassa. Sen länsipuolella sijaitsee Grámmos-vuori ja lounaispuolella Smólikas-vuori. Vóion kunta on nimetty vuoren mukaan.
Vuoren antiikin aikainen nimi on oletettavasti boiotialaisten heimon ja myös nykyisen Boiotian nimen taustalla.
Vitsakimppu

Roomalainen fasces.
Vitsakimppu eli fasces (lat.), joskus myös raippakimppu, on vanha etruskeilta peräisin oleva symbolinen esine, jossa yhteen sidottujen vitsojen lisäksi on usein kirveenterä.
Rooman valtakunnassa

Rooman valtakunnassa liktorit kantoivat vitsakimppua hallitsijan tai korkean virkamiehen edellä. Se oli virallisen auktoriteetin ja rangaistusvallan vertauskuva. Roomassa fascesin tunnusmerkkinä oli kirveenterä, joka ulkoni noin 1,5 metrin pituisesta nipusta yhteen sidottuja jalavan- tai koivunvitsoja. Rooman kaupungin sisällä kirves oli yleensä poistettu, ellei tunnusta kannettu triumfia juhlivan diktaattorin tai kenraalin edellä.
Fascesien jäännöksiä on löydetty 700-luvulle eaa. ajoitetuista etruskien haudoista Vetuloniasta, mikä on vahvistanut tunnuksen olevan etruskilaista alkuperää. Rooman keisareilla Augustuksesta alkaen (19 eaa.) oli 12 fascesia. Vuosina 81–96 hallinneen Domitianuksen jälkeen niitä oli 24. Diktaattoreilla oli 24, konsuleilla 12, preettoreilla kuusi, legaateilla viisi ja papeilla yksi. Korkeampaa virkamiestä tervehdittiin laskemalla fascesit.
Uudempi käyttö

Renessanssin aikana 1500-luvulla vitsakimppu alettiin tulkita Euroopassa yhtenäisyyden voiman symbolina. Tähän tulkintaan vaikutti kreikkalaisen Aisopoksen tunnettu kertomus, jossa isä opettaa riiteleville pojilleen, että vitsakimppu on lujempi kuin erilliset vitsat.
Vitsakimppu on esiinytynyt heraldiikassa ja julkisen vallan symbolina uudella ajalla monessa yhteydessä. Italiassa fasistit ottivat 1900-luvulla symbolista nimensäkin. Toisen maailmansodan ja fasistien tappion jälkeen vitsakimppu on nähty fasismin symbolina, ja sitä ei ole enää juurikaan käytetty. Italiassa vitsakimppu kuitenkin löytyy vielä monesta vanhasta fasismin ajan monumentista ja arkisemmasta esineestä.
Italian kansallisen fasistipuolueen tunnus.
Italian sosiaalisen tasavallan sotalippu.
Ranskan epävirallinen vaakuna.
Ranskan suuri sinetti.
Yhdysvaltain senaatin sinetti.
Yhdysvaltain presidentin George Washingtonin patsas, Jean-Antoine Houdon.
Lincolnin muistomerkki.
Yhdysvaltalainen Winged Liberty Dime -kolikko vuosilta 1916–1945.
Sankt Gallenin vaakuna.
Ruotsin poliisin tunnus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vitsakimppu Wikimedia Commonsissa
Stravaganza

| Stravaganza> Stravaganza.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Mary Hoffman
Kuvittaja:  Peter Bailey
Kansitaiteilija:  Ian Butterworth
Kieli:  englanti
Genre:  nuortenkirjallisuus, fantasiakirjallisuus
Kustantaja:  Bloomsbury
Julkaistu:  2002-2012
Suomennos
Suomentaja:  Kaisa Kattelus
Kustantaja:   Tammi
Julkaistu:  2003–2014
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Stravaganza on Mary Hoffmanin kirjoittama fantasiakirjasarja, johon kuuluu kuusi osaa:
Stravaganza – Naamioiden kaupunki (Stravaganza: City of Masks)
Stravaganza – Tähtien kaupunki (Stravaganza: City of Stars)
Stravaganza – Kukkien kaupunki (Stravaganza: City of Flowers)
Stravaganza – Salaisuuksien kaupunki (Stravaganza: City of Secrets)
Stravaganza – Laivojen kaupunki (Stravanganza: City of Ships)
Stravaganza - Miekkojen kaupunki (Stravaganza: City of Swords)
Sarja kertoo nuorista, stravaganteista, joilla on kyky matkustaa Taliaan, renessanssin Italiaa muistuttavaan rinnakkaismaailmaan. Siirtymisen mahdollistaa nukahtaminen amuletti kädessä. Stravaganttien ongelmana uudessa maailmassa on, että ollessaan maailmassa, johon he eivät kuulu, heillä ei ole varjoa.
Taustaa

Mary Hoffman sai idean Stravaganzan kirjoittamiseen ollessaan gondolin kyydissä Canal Grandella miehensä ja kolmen tyttärensä kanssa.  Kirjailija palasi myöhemmin Venetsiaan ja Jesoloon, jolloin hän keksi nimen Venetsian kuvitellulle rinnakkaismaailman kaupungille. Nimeksi tuli Bellezza. Hän on saanut lisäinnoitusta matkoiltaan muihin Italian kuuluisiin kaupunkeihin. Stravaganza oli alun perin trilogia, mutta suuren suosion takia Hoffman laajensi sarjaa kuuteen osaan.
Kirjat ja juoni

| Osa | Suomennos | Suomennettu | Alkuperäinen | Julkaistu | Talialainen kaupunki | Italialainen vastine | Stravagantit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Naamioiden kaupunki | 2003 | City of Masks | 2002 | Bellezza | Venetsia | Rodolfo Rossi, Lucien Mulholland |
| 2 | Tähtien kaupunki | 2004 | City of Stars | 2003 | Remora | Siena | Paolo Montalbani, Georgia O'Grady |
| 3 | Kukkien kaupunki | 2005 | City of Flowers | 2005 | Giglia | Firenze | Sulien Fabriano, Sky Meadows |
| 4 | Salaisuuksien kaupunki | 2009 | City of Secrets | 2008 | Padavia | Padova | Professori Konstantin, Matt Wood |
| 5 | Laivojen kaupunki | 2012 | City of Ships | 2010 | Classe | Ravenna | Isabel Evans, Charlie Evans |
| 6 | Miekkojen kaupunki | 2014 | City of Swords | 2012 | Fortezza | Lucca | Laura Reid, Fabio della Spada |
Kirjat ja juoni > Naamioiden kaupunki

Teini-ikäisellä Lucien Mulhollandilla on aivokasvain. Hän on saanut isältään vanhan punakantisen muistikirjan, johon hän voi kirjoittaa, sillä hän ei voi puhua kunnolla. Kun Lucien nukahtaa kirjaa pidellessään, hän herää satumaisessa Bellezzassa, kaupungissa, joka muistuttaa renessanssin Venetsiaa. Kaupungissa hän tapaa Arianna Gasparinin ja Rodolfo Rossin. Rodolfo on stravagantti, henkilö, joka voi matkustaa kahden rinnakkaisen maailman, lumoavan Talian ja Lucienin maailman välillä. Bellezzan ylimyssuvut aiheuttavat kuitenkin ongelmia stravaganteille.
Kirjat ja juoni > Tähtien kaupunki

Viisitoistavuotiasta Georgia O'Gradya kiusataan jatkuvasti. Ainoana ilona hänen elämässään ovat hevoset ja ratsastus. Tämän vuoksi Georgia ostaa antiikkikaupasta pienen siivekkään hevospatsaan. Kun hän nukahtaa hevonen kädessään, hän päätyy salaperäiseen Remoraan. Remorassa valmistaudutaan suuriin jokavuotisiin ratsastuskilpailuihin. Kaikki Talian ylimykset kokoontuvat Remoraan, myös Bellezzan – naamioiden kaupungin – herttuatar Arianna sekä stravagantit Rodolfo ja Luciano.
Kirjat ja juoni > Kukkien kaupunki

Seitsemäntoistavuotias Sky Meadows löytää kotioveltaan kauniin lasipullon. Hän nukahtaa se kädessään ja päätyy munkkiluostariin Gigliaan, joka muistuttaa renessanssin Firenzeä. Gigliassa valmistellaan häitä, joissa vihitään neljä di Chimicien hallitsijasuvun nuortaparia. Häät tietävät myös levottomuuksia: di Chimicin ja Nuccin sukujen keskinäinen kauna aiheuttaa levottomuuksia. Kaupunkiin kootaan stravagantteja estämään mahdollinen verenvuodatus.