stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yksisirkkaiset

| Yksisirkkaiset |
| --- | --- |
 Kielo (Convallaria majalis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Yksisirkkaiset Monocotyledoneae  DC.
Katso myös
   Yksisirkkaiset Wikispeciesissä   Yksisirkkaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yksisirkkaiset (Monocotyledonae) ovat kasveja, joilla on vain yksi sirkkalehti eli alkeislehti. Yksisirkkaiset ovat monofyleettinen ryhmä, joka kehittyi todennäköisesti alkeellisesta kaksisirkkaisesta kasvista. Varhaisimmat fossiililöydöt ovat peräisin liitukauden alusta.
Yksisirkkaisten kasvien ominaispiirteitä ovat hajallaan olevat johtojänteet, ehyet ja ehytlaitaiset silposuoniset lehdet sekä kolmella jaollinen kehälehtien lukumäärä. Näillä perusteilla ei kuitenkaan aina voida erottaa yksisirkkaista kasvia kaksisirkkaisesta. Usein yksisirkkaisten kasvien pääjuuri kuolee varhaisessa vaiheessa ja sen tilalle kehittyvät hajajuuret.
Yksisirkkaisia kasveja on maailmassa yhteensä noin 56 000 lajia, mikä on selvästi kaksisirkkaisia vähemmän, vain noin 22 prosenttia kaikista koppisiemenisistä. Yksisirkkaisiin kuuluu useita maailmanlaajuisesti merkittäviä puutarhakasveja, kuten heinä-, lilja-, narsissi- ja kämmekkäkasvit sekä lämpimien maiden kasveista muun muassa palmut. Kämmekkäkasvit on maailman toiseksi suurin kasviheimo, johon kuuluvat muun muassa orkideat. Heinäkasvit on puolestaan koko maailman maataloudessa selvästi hallitsevin kasviheimo, sillä viljat – kuten vehnä, ohra, riisi ja maissi – sekä muun muassa sokeriruoko ja bambu ovat heinäkasveja. Muita taloudellisesti merkittäviä yksisirkkaisia kasveja ovat esimerkiksi ananas, banaani, sipulit, kookospalmu, öljypalmu, inkivääri, sahrami ja vanilja.
Luokittelu

Aiemmin yleisessä käytössä ollut Cronquistin luokittelu on vähitellen syrjäytynyt uudempien, enemmän todellisia sukulaisuussuhteita noudattavien järjestelmien tieltä.
APG IV -luokittelun mukainen luokittelu jakaa yksisirkkaiset yhteentoista lahkoon:
Acorales (kalmojuuret)
Alismatales (mm. sarpiokasvit)
Asparagales (mm. parsakasvit)
Dioscoreales (mm. jamssikasvit)
Liliales (mm. liljakasvit)
Pandanales (mm. kairapalmukasvit)
Petrosaviales
Commelinid-ryhmä / Commelinidae
Arecales (mm. palmukasvit)
Commelinales (mm. soljokasvit)
Poales (mm. heinäkasvit)
Zingiberales (mm. inkiväärikasvit)
Luokittelu > Cronquistin järjestelmä

Cronquistin järjestelmän mukaiset alaluokat ovat:
Alismatidae
Aceridae
Commelinidae
Liliidae
Zingiberidae
Big Bang (yhtye)
Jäsenet

| Taiteilijanimi> Nimi | Taiteilijanimi> Muut | Syntymänimi> Koko nimi | Syntymänimi> Hangul | Syntymäaika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| G-Dragon | GD | Kwon Ji Yong | 권지용 | 18. elokuuta 1988 (ikä 36) |
| Taeyang | SOL | Dong Young Bae | 동영배 | 18. toukokuuta 1988 (ikä 36) |
| Daesung | D-Lite | Kang Daesung | 강대성 | 26. huhtikuuta 1989 (ikä 35) |
 Vanhat jäsenet:: 
| T.O.P | T.O.P | Choi Seung Hyun | 최승현 | 4. marraskuuta 1987 (ikä 37) |
| Jang Hyun-Seung |  | Jang Hyun-Seung | 장현승 | 3. elokuuta 1989 (ikä 35) |
| Seungri | V.I | Lee Seung Hyun | 이승현 | 12. joulukuuta 1990 (ikä 34) |

Jang Hyun-Seung (SO-1). Kun Big Bang perustettiin, jäseneksi valittiin vain G-Dragon, T.O.P, Taeyang ja Daesung. Kaksi muuta jäsentä, Seungri ja Hyun Seung, kuitenkin tiputettiin ryhmästä, mutta saivat toisen mahdollisuuden näyttää taitonsa jonka jälkeen Seungri valittiin ryhmän viidenneksi jäseneksi ja Hyun Seung tiputettiin. Hänelle annettiin mahdollisuus jäädä vielä harjoittelijaksi YG Entertainmentille, mutta hän päätti lähteä. Hyun Seung oli tämän jälkeen jäsenenä poikabändissä B2ST (BEAST) Cube Entertainmentilla. Hyun Seung ja Bigbangin jäsenet ovat kuitenkin vielä hyvissä väleissä.
Seungri erosi yhtyeestä 11. maaliskuuta 2019 sopimuksensa loppumisen takia.
Julkaisut > Albumit

Koreaksi:
Since 2007 (2006)
Remember (2008)
Made (2016)
Julkaisut > Erikoispainokset

Tonight (2011)
Still Alive (2012)
Julkaisut > Ep:t

Always (2007)
Hot Issue (2007)
Stand Up (2008)
Tonight (2011)
Alive (2012)
Julkaisut > Singlet

We Belong Together (2006)
La-La-La (2006)
BIGBANG (2006)
Fantastic Baby
Lollipop (2009) (2NE1:n kanssa)
Loser (2015)
Bae Bae (2015)
Bang Bang Bang (2015)
We Like 2 Party (2015)
맨정신 (Sober) (2015)
If You (2015)
ZUTTER (GDxTOP) (2015)
Let's Not Fall In Love (2015)
Fxxk It (2016)
Last Dance (2016)
Girlfriend (2016)
꽃길 (Flower Road) (2018)
봄여름가을겨울 (Still Life) (2022)
Lakeudenportin kansalaisopisto

| Lakeudenportin kansalaisopisto |
| --- | --- |
Sijainti:  Kirkkotie 1 C 6, Alavus (toimisto)
Tyyppi:  kansalaisopisto
Perustettu:  1964
Rehtori:  Arto Juurakko
Lakeudenportin kansalaisopisto on Etelä-Pohjanmaalla, Kuusiokuntien alueella toimiva vapaan sivistystyön oppilaitos. Opiston toimistot sijaitsevat sen vastuukunnassa Alavudella.
Opisto on perustettu 21. syyskuuta 1964 Alavuden kansalaisopistona. Myöhemmin sen toiminta-alueeseen ovat liittyneet Töysä vuonna 1974, Ähtäri vuonna 2001 ja Kuortane vuonna 2002. Yleissivistävän koulutuksen lisäksi opisto tarjoaa kuvataiteen perusopetusta.
Yrjö Blomstedt (historioitsija)

Yrjö Blomstedt Suomen kuvalehdessä vuonna 1965.
Yrjö Reinhold Emanuel Blomstedt (25. maaliskuuta 1926 Helsinki – 13. huhtikuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen historioitsija, koulutukseltaan filosofian tohtori 1958. Hän osallistui ylioppilaspolitiikkaan. Hän oli 1960–1964 Suomen historian dosentti Helsingin yliopistossa ja hoiti 1964–1974 oikeushistorian ja roomalaisen oikeuden professuuria. Myöhemmin hänet nimitettiin Suomen ja Skandinavian historian professoriksi, ja hän toimi virassa 1974–1990. Hän toimi sekä historian laitoksen esimiehenä että Historiallis-kielitieteellisen osaston dekaanina 1979–1984.lähde?
Elämä

Blomstedt toimitti monia kulttuuriaikakauskirjoja. Hän oli Genoksen päätoimittaja 1951–1952, 1956–1957, 1961–1970, Valvojan 1965–1968, Suomalainen Suomi-Valvojan 1969 ja Ajan 1970–1972.
Blomstedt oli kiinnostunut sukututkimuksesta. Hän oli useasti Genealogiska Samfundetin puheenjohtaja. Hän julkaisi henkilöhistoriallisia teoksia, kuten elämäkerrat J. A. Ehrenströmistä ja K. J. Ståhlbergista, sekä oikeushistoriallisia tutkimuksia. Hän laati myös Kansallis-Osake-Pankin historian ensimmäisen osan.
Blomstedt toimi pitkään Suomen Kulttuurirahaston kannatusyhdistyksen ja säätiön hallintoelimissä. Hän kuului myös Huhtamäki-yhtymän, Kajaani Oy:n, Oy Mainos-TV-Reklam Ab:n (MTV) sekä WSOY:n hallintoneuvostoihin, toimi 1980-luvulla Pankkiiriliike Keitele & Tommila Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtajana.lähde?
Blomstedtin vanhemmat olivat arkkitehdit Pauli E. Blomstedt ja Märtha Blomstedt o.s. von Willebrandt. Kaksi hänen setäänsä, Aulis Blomstedt ja Jussi Jalas, olivat Jean Sibeliuksen vävyjä.
Teoksia

Laamannin- ja kihlakunnantuomarinvirkojen läänittäminen ja hoito Suomessa 1500- ja 1600-luvuilla (1523–1680): Oikeushistoriallinen tutkimus, Helsingin yliopiston väitöskirja.  Tekijä, Forssa 1958.
Suomen kihlakunnanvoudit 1630–1713: Tarkistamaton kihlakunnittainen luettelo. Tekijä, Helsinki 1958.
Suomen tuomiokunnat ja kihlakunnantuomarit – Domsagor och häradshövdingar i Finland. Kirjoittanut  Håkon Holmberg, Jerker A. Erikssonin ja Yrjö Blomstedtin avustamana. Suomen kihlakunnantuomarien yhdistys, Helsinki 1959.
Ättartavlor för de på Finlands riddarhus icke inskrivna efter 1809 i finskt adligt, friherrligt eller grevligt stånd upphöjda ätterna. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 23. Helsingfors 1961.
Johan Albrecht Ehrenström, kustavilainen ja kaupunginrakentaja. Helsingin kaupungin julkaisuja 14. Helsinki 1963.
Turun hiippakunnan paimenmuisto 1554–1809 – Åbo stifts herdaminne 1, Piispat, tuomiokapitulin jäsenet ja virkamiehet: seurakuntapapisto: Ahlainen-Hailuoto. Kirjoittaneet  Yrjö Blomstedt ja Eero Matinolli. Suomen kirkkohistoriallisen seuran toimituksia 67, 1. Helsinki 1963.
Suomen itsenäisyys: Aatteita ja hankkeita 1700-luvulta 1900-luvulle. 1967.
Suomen kirjallisuus 7, Kirjallisuuden kenttä. Toimitus Matti Kuusi, Sirkka Kurki-Suonio ja Simo Konsala; toimitusneuvosto Martti Rapola ym. Toimittanut Matti Kuusi. Kirjoittanut  Yrjö Blomstedt ym. Otava 1968.
K. J. Ståhlberg: Valtiomieselämäkerta. Otava 1969.
J. K. Paasikivi Suomen politiikassa. Toimittanut Ilkka Hakalehto. Kirjoittanut  Yrjö Blomstedt ym. Paasikivi-seuran julkaisuja 3. Otava 1970.
Suomi vuonna 2000. Toimittanut Kalevi Haikara. Kirjoittanut  Yrjö Blomstedt. Otava 1970.
Liber scholae Aboensis: appendix: Distributio paroeciarum 1668–1712. Edendum curavit Yrjö Blomstedt. Suomen sukututkimusseuran julkaisuja 29. Helsinki 1973.
Valtiokonttori 1875–1975: Historiallinen katsaus. Valtiokonttori, Helsinki 1976.
Kyläkassasta osuuspankkiin: Osuuspankkihistoriaa 75 vuoden ajalta 1902–1977. Kirjayhtymä, Helsinki 1978.
Kansallis-Osake-Pankin syntyvaiheet 1889–1890. Kansallis-Osake-Pankki, Helsinki 1979.
Asikkalan historia. Asikkalan kunta, Asikkala 1981.
”Kustavilainen aika” teoksessa Suomen historia 4: Vapauden aika, kustavilainen aika, kansanelämää 1700-luvulla.  Weilin + Göös, Espoo 1986.
Laki, suku ja yksilö: Tutkielmia, esseitä ja kirjoituksia 40 vuoden ajalta: Professori Yrjö Blomstedtin 60-vuotisjuhlakirja 25.3.1986. WSOY 1986.
Kansallis-Osake-Pankin historia 1: 1889–1939. Kirjoittanut  Yrjö Blomstedt. Toimittaneet Risto Varjonen, Irmeli Salvén, Vesa Vihervä. Kansallis-Osake-Pankki, Helsinki 1989. (Virheellinen Isbn 952-90089-6-X)  ISBN 952-90-0896-1
L. A. Puntila: mies ja miehen merkitys. Kirjoittanut  Yrjö Blomstedt; toimittanut Jyrki Paaskoski. Suomen kulttuurirahasto, Helsinki 1999.
Toimitteita

P. E. Blomstedt, arkkitehti. Suomen arkkitehtiliitto, Helsinki 1951.
Eteläsuomalaisen osakunnan matrikkeli 1, 1905–1925. Eteläsuomalainen osakunta, Helsinki 1955.
Kuka kukin oli: Henkilötietoja 1900-luvulla kuolleista julkisuuden suomalaisista – Who was who in Finland. Toimittaneet Iisakki Laati, I. Havu, Yrjö Blomstedt. Otava 1961.
Näkökulmia menneisyyteen: Eino Jutikkalan juhlakirja: Professori Eino Jutikkalalle hänen täyttäessään 60 vuotta 24.10.1967. Toimituskunta Sven-Erik Åström, Yrjö Blomstedt ja Ilkka Hakalehto. WSOY 1967.
Turun hovioikeus 1623 31/10 1973 Åbo hovrätt. WSOY 1973.
Helsingin yliopisto opettajat ja virkamiehet 1939–1968 – Helsingfors universitet lärare och tjänstemän 1939–1968. Päätoimittaja Yrjö Blomstedt. Toimittaneet Jukka Petänen, Veli-Matti Autio. WSOY 1977.
Suomen historia 1: Kivikausi, pronssikausi ja rautakauden alku, keski- ja myöhäisrautakausi. Toimitusneuvosto Yrjö Blomstedt ym. Toimittaneet Eero Laaksonen, Erkki Pärssinen, Kari J. Sillanpää. Weilin + Göös, Espoo 1984.
J. K. Paasikiven päiväkirjat 1944–1956: Ensimmäinen osa, 28.6.1944–24.4.1949. Toimittaneet Yrjö Blomstedt, Matti Klinge; ven. tekstien tark. Eino Koponen; muunkielisten tekstien suom. Kari Vähäpassi. WSOY 1985.
Suomen historia 2: Keskiaika, valtaistuinriitojen ja uskonpuhdistuksen aika, kansankulttuurin juuret. Weilin + Göös, Espoo 1985.
Suomen historia 3: Suomi suurvalta-aikana, suurvallan loppu, kansanusko. Weilin + Göös, Espoo 1985.
J. K. Paasikiven päiväkirjat 1944–1956: Toinen osa, 25.4.1949–10.4.1956. WSOY 1986.
Suomen historia 4: Vapauden aika, kustavilainen aika, kansanelämää 1700-luvulla.  Weilin + Göös, Espoo 1986.
Suomen historia 5: Autonomian rakentamisen ja kansallisen nousun aika, suurten uudistusten kausi, kansanrunous, kansallisen korkeakulttuurin synty. Weilin + Göös, Espoo 1986 .
Suomen historia 6: Romantiikasta modernismiin, rajamaasta tasavallaksi. Weilin + Göös, Espoo 1987.
Suomen historia 7: Kansankulttuurin murros, nuoren tasavallan taide ja tiede, tasavalta hakee suuntaa, Suomi toisessa maailmansodassa. Weilin + Göös, Espoo 1987.
Suomen historia 8: Paasikiven aika, Kekkosen aika, taloudellinen kasvu ja yhteiskuntamurros, massakulttuurin maihinnousu, taistelut kulttuurista. Weilin + Göös, Espoo 1988.
Aiheesta muualla

Jutikkala, Eino: / Blomstedt, Yrjö (1926–1994). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 20.10.2002. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| n k Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtajat |
| --- | --- |
Liiton puheenjohtajat (1927–1964):  Eino B. Lehtinen (1927–1929)  Antti Soini (1930)  Jussi Teljo (1931)  Einar Inkeroinen (1931)  Lauri Aho (1932)  Antti Soini (1933)  Paavo Turtola (1934–1935)  Keijo Loimu (1936)  Niilo Elo (1937)  Eino Saari (1938–1951)  Erkki Laurila (1952–1953)  Eero Manner (1954–1956)  Erkki Kangasaho (1957–195)  Mikko Juva (1960–1962)  Yrjö Blomstedt (1963–1964) 
Hallituksen puheenjohtajat (1938–1964):  Eero Manner (1938–1939)  Olavi Rytkönen (1940–1941)  Eero Manner (1941–1945)  Tauno Nurmela (1945–1947)  Urpo Ratia (1947–1948)  Esko Similä (1948–1950)  Erkki Tynkkynen (1951–1952)  Pauli Leiwo (1953)  Martti Mutru (1954–1955)  Lauri Kärävä (1956–1957)  Hannu Kärkkäinen (1958–1959)  Pentti Mahlamäki (1960–1961)  Timo S. Kylliäinen (1962–1963)  Matti Niemistö (1964) 
Liiton puheenjohtajat (1965–):  Carl-Olaf Homén (1965)  Veikko Löyttyniemi (1966)  Jussi Tuori (1967)  Ulf Sundqvist (1968)  Kimmo Eskola (1969)  Pekka Puska (1970)  Seppo Härkönen (1971–1972)  Jorma Ollila (1973–1974)  Hannu Kemppainen (1975)  Kari Sulkko (1976–1977)  Jarmo Heimo (1978–1979)  Marjo Timonen (1980–1981)  Tapani Mäkinen (1982–1983)  Vesa Jussila (1984–1985)  Hilkka Mattila (1986–1987)  Ebba Dåhli (1988)  Katariina Poskiparta (1989)  Kristiina Hartikainen (1990)  Erja Salo (1991)  Ossi Leikola (1992)  Ari Mäkelä (1993)  Arto Hakkarainen (1994)  Aino Järvi (1995)  Janne Laine (1996)  Esa Iivonen (1997)  Jarkko Kotamäki (1998)  Heli Lantta (1999)  Tommi Himberg (2000)  Esa Perkiö (2001)  Elina Moisio (2002)  Tommi Laitio (2003)  Oskari Nokso-Koivisto (2004)  Arttu Laasonen (2005)  Ilkka Wennberg (2006)  Lasse Männistö (2007)  Tuomas Telkkä (2008)  Jussi Rauvola (2009)  Matti Parpala (2010)  Katri Korolainen-Virkajärvi (2011)  Jarno Lappalainen (2012)  Marina Lampinen (2013)  Piia Kuosmanen (2014)  Jari Järvenpää (2015)  Heikki Koponen (2016)  Riina Lumme (2017)  Miika Tiainen (2018)  Sanni Lehtinen (2019)  Tapio Hautamäki (2020)  Annika Nevanpää (2021)  Konstantin Kouzmitchev (2022)  Lotta Leinonen (2023) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Juhlakirja Laki, suku ja yksilö julkaistiin 1986.
B. C. Carlson

Bror Clas Carlson (19. kesäkuuta 1890 Kuopio – 17. syyskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka toimi pitkään Helsingin raastuvanoikeuden oikeusneuvoksena ja vaikutti omaan alaansa aktiivisella julkaisemisella.
Henkilöhistoria

Carsonin vanhemmat olivat kauppias John Henrik Carlson ja Matilda Örn. Hänen puolisonsa 1920–1927 oli Margit Elisabet Spranger ja vuodesta 1931 Else Margit Dahlin. Kirjailija ja talouselämän vaikuttaja Carl Erik Carlson oli B. C. Carlsonin poika ensimmäisestä avioliitosta. B. C. Carlson tuli ylioppilaaksi 1908, valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1914 ja sai valmistuttuaan varatuomarin arvon. Hän oli korkeimman hallinto-oikeuden notaari 1918 ja nuorempi hallintosihteeri ja sitten Helsingin raastuvanoikeuden, myöhemmin Helsingin käräjäoikeus, rikosoikeusnotaari 1918, nuorempi oikeusneuvosmies 1920 ja vanhempi oikeusneuvosmies 1927–1953. Korkeimman oikeuden apujäsen Carlson oli 1928–1929 ja 1948–1950. Hän oli Juridiska Föreningen i Finland -yhdistyksen puheenjohtaja 1936–1940 ja alallaan aktiivinen vaikuttaja, joka julkaisi lähes sata artikkelia kotimaassa ja ulkomailla sekä oikeusteoreettisen teoksen. Carlson vihittiin Helsingin yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1963.
Julkaisuja

Rätten: ett rättsteoretiskt försök, 1954
Aiheesta muualla

Carlson, Bror Biografiasampo.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Joonas Ranta

| Joonas Ranta |
| --- | --- |
 Joonas Ranta esiintymässä Svenkka Stand Up Clubilla Helsingin Puotilassa 9. elokuuta 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. elokuuta 1984 (ikä 40) Oulu
Aiheesta muualla
Kotisivu
Joonas Ranta (s. 1984 Oulu) on suomalainen stand up -koomikko ja käsikirjoittaja.
Vuonna 2022 Ranta voitti aloitteleville stand up -koomikoille suunnatun Nopee naurattaja -kilpailun. Vuonna 2023 hänet valittiin Vuoden stand up -tulokas -kilpailun finaaliin. Ranta on Tuoretta verta -komediakollektiivin perustajajäsen.
Ranta on työskennellyt Helsingin Sanomien kesä- ja freelance-toimittajana. Hän oli yksi vuosina 2014—17 esitetyn satiiriohjelma Uutisraportin käsikirjoittajista.
Helsingissä asuva Ranta on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.
Rannan isoveli on pilapiirtäjä ja sarjakuvataiteilija Ville Ranta.
Aiheesta muualla

Joonas Rannan verkkosivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Anitta Ahonen

Anitta Ahonen (s. 27. tammikuuta 1964 Juupajoki) on suomalainen stand up -koomikko. Ahonen tutustui stand up -komiikkaan ensimmäisten joukossa Suomessa 1990-luvulla ja on esiintynyt 1990-luvun lopulta saakka. Ahonen käyttää stand upissa taiteilijanimeä Iso A. Hänet tunnetaan ronskista huumoristaan, jossa hän käsittelee esimerkiksi ylipainoaan, sairastamaansa syöpää ja läheisiä ihmisiä.
Ahonen haaveili aikoinaan näyttelijän urasta, mutta ei päässyt Teatterikorkeakouluun. Hän kuitenkin osallistui laitoksen järjestämälle stand up -kurssille, jonka veti yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko Ron Ruth. Vuonna 2003 Ahonen osallistui Vuoden stand up -tulokas -kilpailuun ja oli kisan ainoa naisosallistuja. Vuodesta 2005 lähtien Ahonen on työskennellyt stand up -koomikkona kokopäiväisesti. Hän osallistui samana vuonna SubTV:llä esitettyyn Get Up, Stand Up! -kilpailuun, jossa etsittiin uusia stand upin kykyjä.
Ahonen pitää stand up -kursseja aloitteleville koomikoille, opastaa Tampereen kesäyliopistossa tutkijoita tekemään humoristisia science slam -esityksiä ja valmentaa työyhteisöjä komiikan keinoin.
Ahonen on opiskellut muun muassa yleistä kirjallisuustiedettä ja draamaa Tampereen yliopistossa ja näytellyt harrastajateatterissa. Ennen koomikon uraa Ahonen työskenteli telealan yrityksessä.
Aiheesta muualla

Kuusi kuvaa stand up -koomikko Anitta Ahosen elämästä, 1.5.2022 Yle Areena
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Kimito Sportförening

| KSF |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kimito Sportförening
Perustettu:  1945
Kaupunki:   Kemiönsaari
Kenttä:  Aamospuiston kenttä
Puheenjohtaja:  Anders Nordell
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kimito Sportförening (KSF) on Kemiönsaaressa toimiva urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1945. Sen lajeihin kuuluvat muun muassa jalkapallo, yleisurheilu ja suunnistus.
Jalkapallo

KSF:n naisten jalkapallon edustusjoukkue on parhaimmillaan esiintynyt Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Naisten Ykkösessä, jossa se pelasi viimeksi kaudella 2013.
Seuran tunnetuin kasvatti on Norjassa ammattilaisena pelannut Jesper Törnqvist, joka on myös edustanut Suomen nuorisomaajoukkueita.
Aiheesta muualla

KSF:n viralliset kotisivut
Damiano David

| Damiano David |
| --- | --- |
 Damiano David vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1999 (ikä 25) Rooma, Italia
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  italia , englanti
Aktiivisena:  2016–
Tyylilajit:  rock
Yhtyeet:  Måneskin
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Damiano David (s. 8. tammikuuta 1999 Rooma, Italia) on italialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän muodostaa rock-yhtye Måneskinin yhdessä Victoria De Angelisin, Ethan Torchion ja Thomas Raggin kanssa. David tuli tunnetuksi suurelle yleisölle voittaessaan Euroviisut Måneskinin kanssa vuonna 2021. Vuonna 2024 hän aloitti soolouransa laulajana.
Ura

David syntyi Roomassa vuonna 1999. Vanhempien ammatin takia hän ja hänen veljensä matkustivat ympäri maailmaa jo nuorena. Hän pelasi koripalloa 17-vuotiaaksi asti paikallisessa joukkueessa pelintekijänä.
David aloitti laulamisen jo kuusivuotiaana. Hän oli lukiossa Roomassa, mutta keskeytti opintonsa musiikkiuransa vuoksi. Myös hänen vanhempansa tukivat hänen musiikkiuraansa. David tapasi Victoria De Angelisin ja Thomas Raggin lukiossa. Vuonna 2016 he perustivat Måneskinin. He soittivat aluksi Rooman kaduilla, mutta nousivat suosioon vuonna 2017 saavutettuaan toisen sijan Italian X Factorin yhdennellätoista kaudella. Seuraavana vuonna julkaistiin heidän debyyttialbuminsa ”Il ballo della vita”. He olivat myös kiertueella vuosina 2018 ja 2019. Vuonna 2021 julkaistiin heidän toinen albuminsa ”Teatro d’ira: Vol. I”.
Euroviisujen voiton jälkeen David ajautui huumekohuun. Häntä syytettiin kokaiinin käytöstä live-lähetyksessä. Myöhemmin hän meni huumetestiin ja tulos oli negatiivinen. David sanoi Voguen haastattelussa, että he eivät ole stereotyyppisiä rocktähtiä jotka käyttävät paljon huumeita ja alkoholia.
Käännös suomeksi
Microgaming

Microgaming on vuonna 1994 perustettu Mansaarella päämajaansa pitävä yhtiö, joka on kehittänyt rahapelejä ja nettikasinoiden alustateknologiaa.
Microgaming loi nettikasino-ohjelmiston vuonna 1994. Yhtiöstä tuli nettiin siirtyneen rahapelialan edelläkävijä. Roger Raatgever toimi Microgamingin toimitusjohtajana 17 vuoden ajan vuoteen 2018 saakka. Aikoinaan Microgamingiin kuuluivat pokeri- ja bingoverkostot. Microgaming Poker Network (MPN) suljettiin vuonna 2020, ja kaksi vuotta myöhemmin Microgamingin alusta Quickfire myytiin Games Globalille. Uusi toimitusjohtaja Stephen Fisk ilmoitti Microgamingin jatkossa keskittyvän perinteisiin ydintoimintoihinsa alustateknologian tarjoajana. Sen keskeisiin yhteistyökumppaneihin on kuulunut esimerkiksi Betway.
Microgaming julkaisi vuonna 2006 pelin Mega Moolah, joka on ensimmäinen nettikasinoilla tarjottu progressiivisen jackpotin sisältävä peli. Vuonna 2020 Microgaming julkaisi Wowpot-nimisen nelitasoisen progressiivisen jackpotin, joka on käytössä useissa sen peleissä.
Microgaming on pyrkinyt painottamaan ympäristöä, yhteiskuntavastuuta ja hyvää hallintotapaa (ESG). Se on tukenut vastuullisen pelaamisen työkaluja ja tehnyt PlayItForward-ohjelman kautta työtä pelihaittojen vähentämiseksi.
Reino Puustinen

Reino Johannes Puustinen (15. tammikuuta 1920 Viipuri – 16. toukokuuta 2011) oli suomalainen taiteilija ja kuvanveistäjä. Puustinen tunnetaan Etelä-Karjalassa mm. Joutsenon Myrsky-patsaasta 1970-luvulta. Hänellä oli lämpimät suhteet Wäinö Aaltoseen, joka oli Puustisen opettaja Taideakatemian aikana, ja myöhemmin myös työtoveri. Viipurilaissyntyinen Puustinen teki patsaiden lisäksi reliefejä, laattoja, muistomerkkejä, öljyvärimaalauksia, mitalitaidetta ja koruja.
Töitä

Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki - 1958 - Joutseno (Joutsenon uusi hautausmaa, Lappeentie)
Saimaan kanavan muistomerkki - 1968 - Mälkiä (Mälkiän sulun alue)
Myrsky - 1979 - Joutseno (Joutsenon kirjaston vieressä, Keskuskatu 2)
Talvisotaanlähdön veteraanikivi - 1981 - Joutseno (Siunauskappelin edusta, Lappeentie 1)
Sana Mobilitas (Terve liikunta, Terveyttä liikunnasta tai Elsa) - 1989 - Joutseno (Puistossa Lappeentien ja terveyskeskuksen välissä)
Paavo Korhosen muistomerkki - 2000 - Joutseno (Joutsenon kirjaston pohjoispuolella etupihalla, Keskuskatu 2)
Joutsenon entisten kirkkojen muistolaatta - Joutseno (Joutsenon kirkon takaseinän syvennys, Penttiläntie 1)
Kirjailijareliefi - Joutseno (Joutsenon kirjaston seinä, pääsisäänkäynnin vieressä; Keskuskatu 2)
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki, 1958, Lappeenranta (Joutseno).
Joutsenon entisten kirkkojen muistoreliefi, 1965, Lappeenranta.
Saimaan kanavan rakentamisen muistomerkki, 1968, Lappeenranta.
Myrsky, 1979, Lappeenranta (Joutseno).
Paavo Ruotsalaisen muistomerkki, 1982, Kuopio (Nilsiä).
Sana Monitas, 1989, Lappeenranta (Joutseno)
Paavo Korhosen muistomerkki, 2000, Lappeenranta (Joutseno).
Kirjailijareliefi, Lappeenranta.