stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
17. helmikuuta
Tapahtumia

1753 – Helmikuun 17. päivän jälkeen seurasi suoraan 1. maaliskuuta Ruotsin ja Suomen siirtyessä juliaanisesta kalenterista gregoriaaniseen kalenteriin.
1801 – Thomas Jeffersonin ja Aaron Burrin päädyttyä presidentinvaaleissa tasatulokseen Yhdysvaltain edustajainhuone valitsi Jeffersonin Yhdysvaltain presidentiksi.
1854 – Yhdistynyt kuningaskunta tunnusti Oranjen vapaavaltion itsenäisyyden.
1867 – Ensimmäinen laiva kulki Suezin kanavan läpi.
1895 – Baletti Joutsenlampi esitettiin ensimmäisen kerran kokonaisuudessaan Pietarissa.
1900 – Paardebergin taistelu toisessa buurisodassa.
1933 – Uutis- ja ajankohtaislehti Newsweekin ensimmäinen numero ilmestyi.
1933 – Kieltolaki päättyi Yhdysvalloissa.
1936 – Sarjakuvasankari Mustanaamio esiintyi ensimmäistä kertaa sanomalehdessä.
1947 – Propaganda: ”Voice of America” aloitti Neuvostoliittoon suunnatut radiolähetykset.
1948 – Korean demokraattinen kansantasavalta (Pohjois-Korea) perustettiin.
1958 – Paavi Pius XII julisti Pyhän Klaara Assisilaisen (syntyjään Chiara Offreduccio) (1193~1253) television suojelupyhimykseksi.
1959 – Vanguard 2, ensimmäinen sääsatelliitti, laukaistiin tutkimaan pilvipeitteen jakaantumista.
1979 – Kiinan–Vietnamin sota alkoi Kiinan tunkeuduttua Vietnamiin.
1980 – Juha Mieto hävisi ruotsalaiselle Thomas Wassbergille sekunnin sadasosalla 15 kilometrin hiihdossa Lake Placidin talviolympialaisissa.
1996 – Garri Kasparov voitti Deep Blue -supertietokoneen shakkiottelussa.
2008 – Kosovo itsenäistyi.
2011 – Libyan kansannousu puhkesi
Ohuella langalla

| Ohuella langalla> Tunna blå linjen |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:  Amanda Jansson Oscar Töringe Gizem Erdogan Per Lasson Sandra Stojiljkovic Anna Sise Mustafa al-Mashhadani (2. kausi) Robert Bengtsson (2. kausi) Johannes Lindkvist (2. kausi) Malou Marnfeldt (2. kausi)
Alkuperämaa:   Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Verkko:   SVT  Yle
Julkaistu:  2021
Esitetty:  17. tammikuuta 2021 – 1. marraskuuta 2024
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  24
Tuotanto
Tuottaja(t):  Martin Persson Erik Magnusson
Vastaava(t) tuottaja(t):  Mats Alders Miira Paasilinna
Ohjaaja(t):  Sanna Lenken Anders Hazelius Micke Hansson
Käsikirjoittaja(t):  Cilla Jackert Erik Arhnbom Malin Marmgren
Leikkaaja(t):  Nina Ijäs Andreas Nilsson Harri Ylönen Otto Ikäheimonen Roberth Nordh
Kuvaaja(t):  Linus Eklund Simon Pramsten Jon Rudberg Ola Magnestam
Tuotantoyhtiö(t):  Anagram
Aiheesta muualla
IMDb 
Ohuella langalla (Tunna blå linjen) on ruotsalainen draamasarja, joka kertoo malmöläisten poliisien työstä ja elämästä. Cilla Jackertin käsikirjoittamasta ja Anagramin tuottamasta sarjasta nähtiin ensimmäinen kausi keväällä 2021. Toinen kausi alkoi 18. syyskuuta 2022. Kolmas kausi näytettiin syksyllä 2024.
Sarjan on tilannut SVT. Suomessa sitä on esittänyt Yle.
Juoni

Sarja seuraa kuuden malmöläisen poliisin työtä ja arkipäivää. Uskovainen Sara (Amanda Jansson) on vastavalmistunut idealisti, joka saa parikseen kokeneemman ja kyynisemmän Magnuksen (Oscar Töringe). Jesse (Per Lasson) on eronnut ja elää osittain asuntoautossa. Leah (Gizem Erdogan) joutuu aika ajoin rauhoittelemaan kuumahermoista isoisäänsä Jurekia (Jurek Sawka) ja joutuu kollegoidensa epäsuosioon puhuessaan median haastatteluissa poliisin ongelmista liian suoraan. Dani (Sandra Stojiljkovic) ja Faye (Anna Sise) painiskelevat sen kanssa, julkistaako suhteensa silläkin uhalla, että he eivät saisi jatkaa työparina.
Toisella kaudella mukana on neljä uutta poliisia. Khalid (Mustafa al-Mashhadani) on suosittu sosiaalisessa mediassa, Ollesta (Robert Bengtsson) on tulossa isä, Fanny (Malou Marnfeldt) on juuri valmistunut poliisikoulusta ja Osmond (Johannes Lindkvist) on kunnianhimoinen poliisikokelas.
Tuotanto

Sarjan on tilannut SVT ja sen on tuottanut Anagram. Sarjan ensimmäinen kausi kuvattiin Malmössä kesäkuun 2019 ja tammikuun 2020 välisenä aikana. Pääkäsikirjoittaja Cilla Jackert oli alun perin suunnitellut sarjan sijoittuvan Tukholmaan, mutta tuotantoyhtiö halusi tuoda sen Malmöhön, koska siellä ei ollut aiempina vuosina juurikaan kuvattu draamasarjoja, ja kaupunki oli ollut otsikoissa ampumisten takia. Sarjan tekoon osallistui oikeita poliiseita, jotta siitä olisi saatu mahdollisimman aidon tuntuinen. Noin puolet 400 roolista on amatöörien näyttelemiä, esimerkiksi oikeita poliiseja, lääkäreitä, sairaanhoitajia tai (entisiä) päihdeongelmaisia. Sarjan kuvauksissa sattui vaaratilanne, kun kuvausryhmä joutui todistamaan jengitappelua erään lähikaupan vieressä. Seuraavana päivänä samalla paikalla mies ja lapsi ammuttiin autoonsa.
Sarjan teossa SVT:tä ovat avustaneet muiden Pohjoismaiden yleisradioyhtiöt Yle (Suomi), DR (Tanska), NRK (Norja) ja RÚV (Islanti), ja sarja on esitetty tai tullaan esittämään myös näissä maissa.
Pohjoismaiden lisäksi sarjaa on esitetty Saksassa ZDF-kanavalla sekä Australiassa SBS-kanavalla.
Vastaanotto

Sarjaa on kehuttu Ruotsissa autenttiseksi ja raikkaaksi vaihteluksi murhamysteereille ja nordic noirille. Sitä on myös verrattu Hill Street Bluesiin. Sitä on kuitenkin vasemmiston suunnalta myös kutsuttu poliisin "mainokseksi" ja erityisesti nimeä on kritisoitu (Thin blue line on Yhdysvalloissa yhdistetty äärioikeistoon ja poliisiväkivaltaan).
Rooleissa

Amanda Jansson – Sara
Oscar Töringe – Magnus
Gizem Erdogan – Leah
Per Lasson – Jesse
Sandra Stojiljkovic – Dani
Anna Sise – Faye
Irma Jämhammar – Dragana Pavic
Klas Karterud – Barry
Björn Elgerd – Tobias
Anja Lek Paulsson – Marie
Mustafa al-Masshadani – Khalid (2. kausi)
Robert Bengtsson – Olle (2. kausi)
Malou Marnfeldt – Fanny (2. kausi)
Johannes Lindkvist – Osmond (2. kausi)
Aiheesta muualla

Sarjan tiedot tuotantoyhtiön sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Sarja SVT Playssa (ruotsiksi)
Sarja Yle Areenassa
Näin ei voi elää

Näin ei voi elää (ven. Так жить нельзя) on venäjän kielessä suosittu sanonta. Aleksanteri II:n kerrotaan käyttäneen sitä vastaanottaessaan tsaarin valtikan vuonna 1855.  Tsaari pyrki ensi töinään muun muassa lakkauttamaan maaorjuuden Venäjällä.
Venäläinen runoilija Arseni Goleništšev-Kutuzov (1848–1913) kirjoitti vuonna 1884 runon "Näin ei voi elää" , joka alkoi seuraavasti:
Näin ei voi elää! Teennäisessä järkevyydessä, sielussa kaihoa ja veressä kylmyyttä, ilman nuoruutta, ilman elävöittävää uskoa, ilman polttavaa tuskaa ja rakkauden onnea, ilman hiljaisia kyyneliä ja äänekästä iloa, mykän unohduksen uupumuksessa, synkän turmeltuneisuuden ja joutilaisuuden tilassa…
Leo Tolstoi käytti ilmaisua puhuessaan vuonna 1908 kuolemanrangaistusta vastaan: "Ei, se on mahdotonta! Ei näin voi elää! Ei näin voi elää! Ei voi, ei voi. Joka päivä niin paljon kuolemantuomioita, niin paljon teloituksia."
Myöhempiä esiintymiskertoja

Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeri Mihail Gorbatšov teki lauseen suosituksi perestroikan aikana. Stanislav Govoruhinin dokumenttielokuva "Näin ei voi elää" Neuvostoliiton oloista ilmestyi vuonna 1990. Sanonta esiintyy Svetlana Aleksijevitšin teoksessa Neuvostoihmisen loppu, ja Mihail Šiškin käytti sitä esseessään Gogolista:
Näin ei voi elää - Gogolin jälkeen se on ollut venäläisen elämän johtoaiheena kaikkien seuraavien sukupolvien aikana.
Muissa kielissä

Ilmaisun esiintymiskertoja löytyy myös muista kielistä, kuten unkarista tai suomesta.
Venezuelan talous

| Venezuelan talous |
| --- | --- |
 Caracas
Valuutta:  Venezuelan bolívar
Tilikausi:  kalenterivuosi
Jäsenyydet:  WTO, OPEC, Unasur, Mercosur, ALBA
Tilastot
BKT:  205,8 mrd. USD (2014 arvio)
- kasvu:  -4 % (2014 arvio)
Inflaatio:  62,2 % (2014 arvio)
Työvoima:  14,34 milj. (2014 arvio)
Työttömyys:  8 % (2014 arvio)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  83,2 mrd. USD (2014 arvio)
Tuonti:  50,34 mrd. USD (2014 arvio)
Julkinen talous
Julkinen velka:  51,4 prosenttia bruttokansantuotteesta (2014 arvio)
Venezuelan talous on markkinaperustainen sekatalous, jossa öljyn tuotannolla ja viennillä on merkittävä osuus.
Se on maailman mitassa parempaa keskitasoa, koska sen asukaskohtainen BKT vuonna 2014 oli 68. sijalla muihin maihin verrattuna. Venezuelan koko bruttokansantuotanto on 31. sijalla. Maan talous perustuu noin puoliksi öljyn vientiin. Maa on viidenneksi suurin öljynviejä. Lisäksi maa vie muun muassa maataloustuotteita, ja sillä on tuottava teollisuus. Venezuelaan tuodaan erilaisia koneita, raaka-aineita ja kulutustavaroita. Maan talous kasvoi 1950-luvulta 1980-luvulle. Väestöön nähden maa tuottaa liian vähän elintarvikkeita.
Kaudellaan 1999–2013 Venezuelan presidentti Hugo Chavez pyrki kehittämään maahan sosialismia. Seurauksena oli korkea inflaatio sekä energia- ja ruokapula. Öljyn hinnan aleneminen supisti taloutta 2010-luvulla. Sosialismin takia yksityisyrittäjien on maassa vaikea toimia. Venezuelan luottokelpoisuus on alhainen ja sijoittajien riski korkea.
Pääpiirteet

Maa on maailman viidenneksi suurin öljyntuottaja ja maan talous on 80-prosenttisesti riippuvainen öljystä. Öljytulot kattavat nimittäin kolmanneksen maan bruttokansantuotteesta, 80 prosenttia vientituloista ja yli puolet hallinnon kustannuksista.lähde? Bensiini on Venezuelassa maailman halvinta.  Maan valuuttavarannosta yli 60 prosenttia on kullassa, mikä on 8 kertaa enemmän kuin lähialueen maissa keskimäärin.lähde?
Maassa on öljyn lisäksi rikkaat esiintymät hiiltä, rautaa, bauksiittia ja kultaa. Halpa energia on mahdollistanut raskaan teollisuuden kehittämisen ja maa on yksi suurimmista alumiinin tuottajista. Maataloustuotteista Venezuela vie ulkomaille kahvia, kaakaota ja puuvillaa.lähde?
Venezuelan tärkein kauppakumppani on Yhdysvallat, jonne menee yli puolet viennistä. Yhdysvaltain talous onkin suuresti riippuvainen Venezuelan öljystä.lähde?
Historia

Venezuelan talous siirtyi maatalouskeskeisyydestä öljykeskeiseksi ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kaupallinen öljyntuotanto alkoi Venezuelassa 1917. Toisen maailmansodan jälkeen maa oli 15 vuoden ajan maailman tärkein öljynviejä, kunnes Persianlahden maat sivuuttivat senlähde?. Venezuela oli perustamassa OPEC:ia 1959. 1970-luvulla öljy toi lisätuloja maalle, kun öljykriisi johti sen hinnan nousuun. Niinpä rahaa riitti mitä hirveimpään kerskakulutukseen. Muut tärkeät tuotannon alat unohdettiin kokonaan. Elintarvikkeita maa ei tuottanut omaan kulutukseensa 1980-luvun alussa läheskään tarpeeksi. Omavaraisuuteen ei ole vieläkään päästy. Korruptio on vaivannut maan talouttakin. Inflaatio oli ajoittain 1980- ja 1990-luvulla korkea. 1980-luvulla öljyn hinta halpeni ja painoi Venezuelan taloutta alas.lähde?
Pankkikriisi koetteli maata 1994-1995. Monet pienet ja keskisuuret yritykset tekivät konkurssin. Ruoan, vaatteiden ja kuljetuksen hinnat nousivat pilviin. Ihmiset osoittivat mieltään korkeita ruoan hintoja vastaan. Caldera koetti paikata taloutta uusliberaalilla talouspolitiikkalla. Taloutta yksityistettiin ja raha devalvoitiin. Tämä nosti hintoja entisestään.lähde?
Calderan ja Venezuelan hallitus arvioi talouden kasvaneen 2,7 prosenttia vuonna 2001. Öljyn hinnan nousu maailmankaupassa auttoi Venezuelaa ylös vuoden 1999 lamasta. Muiden tuotteiden puute, pääoman pakeneminen ulkomaille ja väliaikainen öljyn hinnan lasku aiheuttivat kuitenkin ongelmia taloudelle vuonna 2002. Asian auttamiseksi hallitus päätti kelluttaa valuutta bolívaria, minkä seurauksena sen arvo laski tuntuvasti. 2000-luvun lopussa Venezuelan talous ajautui pahoihin vaikeuksiin.lähde?
Pula perushyödykkeistä

Sosialistipresidentti Hugo Chávezin kautta leimasi pula perushyödykkeistä. Se johtui osin maan sosialistisesta talouspolitiikasta ja osin harmaasta taloudesta, keinottelusta ja korruptiosta ja yrittäjien tekemistä vastatoimista hallituksen politiikkaan. Talouspulan on muuttanut pahaksi vuonna 2014 tapahtunut öljyn maailmanmarkkinahinnan lasku. Venezuelalla ei ole vuonna 2016 varaa ostaa ulkomailta tarvittavaa määrää ruokaakaan ilman velan ottoa tai valuuttavarannon myyntiä.lähde?
Pula perushyödykkeistä > Chávezin kausi

Sosialismia luonut Hugo Chávez nousi Venezuelan johtoon 1999 ja valtio pyrki tämän jälkeen ohjaamaan taloutta ja tuotantoa. Chávez yritti parantaa köyhien asemaa ja asetti köyhiä suosiakseen ruoan hintakaton. Tämä johti hamstraukseen ja ruokapulaan. Ruoantuottajat ja muutkin tuottajat myivät ja salakuljettivat tuotantoaan mieluiten naapurimaihin kuin myivät kotimaassa.
Pula perushyödykkeistä > Chávezin kausi > Salakuljetus ja hintakatot

Uutistoimisto AP:n mukaan Venezuelan joukot pyrkivät estämään mittavaa ruoan salakuljetusta, erityisesti niukkojen hyödykkeiden kuten maidon. Chávez uhkasi pakkolunastaa maitotiloja tai meijereitä, jos ne salakuljettavat maitoa Kolumbiaan tai myyvät sitä juuston valmistukseen saadakseen paremman hinnan kuin myydessään sitä kotimaan kulutukseen. Koska riisinjalostustehtaat eivät Chávezin mielestä toimineet hintakaton vuoksi tehokkaasti, Chávez määräsi helmikuussa 2009 sotavoimat ottamaan haltuun kaikki riisinjalostustehtaat ja pakottamaan ne tuottamaan täydellä kapasiteetilla.
Tammikuussa 2007 julkaistujen tietojen mukaan Chávezin hintakatot aiheuttivat rakennusteollisuudelle materiaalipulaa. Seuraavana vuonna 2008 Chávez määräsi sosialisoimaan sementtiteollisuuden, koska se myi ulkomaille tuotteitaan saadakseen niistä paikallista hintakattoa korkeamman markkinahinnan.
Maataloustuotanto väheni, hallituksen painottaessa öljyntuotantoa. Tämä johti siihen, että talous tuli erittäin riippuvaiseksi öljystä. Öljyntuotanto putosi neljänneksellä sosialistien valtakaudella. Öljyn hinnanalennukset 2000-luvun lopussa romuttivat taloutta entisestään. Köyhä kansanosa hyötyi Chávezin ajamista tulonsiirroista. Chávezinkin kautta vaivasivat tuhlaus ja taitamattomuus. Vaikka hän yritti kitkeä korruptiota, se lisääntyi enisestään. Infrastruktuuri rapautui, valuutta oli yliarvostettu ja teollisuus toimi huonosti.
Pula perushyödykkeistä > Chávezin kausi > Energiapula

Öljyn hinnanlasku 2008–2009 jähmetti maan talouden, vaikka hinta on paljon korkeammalla kuin ennen Chávezin kautta ja muu maanosa pärjäsi paremmin. Reaalipalkat laskevat, tuotteista on pulaa – nyt lihastakin – ja sähkökatkot ovat päivittäisiä. Valuutan arvo vapailla pimeillä markkinoilla on enintään puolet nimellisestä. 2010-luvulla oli maassa pula sähköstä ja ruoasta.
Öljyrikkaassa vesiputousmaassa on historian pahin energiapula, sähkökatkoja tulee pitkin päivää, jopa kahdeksan tunnin mittaisia. Lihaa on jälleen alettu suolata vanhan ajan malliin, koska sähköllinen aika ei riitä pitämään jääkaappeja kylminä. Arvostelijoiden mukaan hallitus ei ole tehnyt energiainvestointeja ajallaan. Chávez on sosialisoinut useita Caracasin keskustarakennuksia ja määrännyt suuryritykset ja laitokset vähentämään 20 prosenttia energiankulutuksestaan kahden päivän sähkökatkorangaistuksen uhalla.
Pula perushyödykkeistä > Chávezin jälkeen

2010-luvulla oli maassa pula sähköstä, ruoasta ja lääkkeistä. Monet hyödykkeet olivat säännösteltyjä. Venezuelan presidentti Nicolas Maduro julisti maan taloudelliseen poikkeustilaan tammikuussa 2016. Ruokapula paheni ja maa myi kultavarantoaan pois. Mellakoijat varastivat paikoin kaupoista ruoka-aineita..
Pula perushyödykkeistä > Chávezin jälkeen > Talouden supistuminen

Lääkintätarvikkeiden puute aiheutti runsaasti kuolemaantapauksia.lähde? Maan bruttokansantuote supistui. Vuonna 2015 maan inflaatio oli sen historian korkein, yli sataprosenttia. Mutta työttömyys oli vain kahdeksan prosentin luokkaa. Ulkopuolisen arvion mukaan Venezuela on yksityisyrittäjälle maailman vaikeimpia maita.lähde? Maassa oli mellakoita vuosina 2014-2016.lähde?
Pula perushyödykkeistä > Chávezin jälkeen > Kultavarannon myynti

Venezuelan presidentti Nicolas Maduro julisti maan taloudelliseen poikkeustilaan tammikuussa 2016. Ruokapula paheni.
Maaliskuussa Venezuela myi noin neljäsosan kultavarannostaan elvyttääkseen taloutta, jossa inflaatio kiihtyi yli 500 prosenttiin. Työviikko lyhennettiin kaksipäiväiseksi, ja kelloja siirrettiin puolella tunnilla energian säästämiseksi. Mellakoijat varastivat paikoin kaupoista ruoka-aineita.. Muun muassa suuri oluttehdas lakkautti toimintansa, kun ohran maahantuonti ei enää onnistunut. Presidentti syytti tehtaan sulkeneita liikemiehiä salaliitosta.
Pula perushyödykkeistä > Pakotteet

Vuonna 2017 talouskriisi aiheutti pitkään jatkuneet mielenosoitukset. Maduro kukisti levottomuudet keskittämällä valtaa enemmän itselleen. Tämä aiheutti kovaa kritiikkiä kotimaassa ja ulkomailla. Venezuelan valtion kassa oli lähes tyhjä. Ihmiset olivat laihtuneet ruokapulan takia. Elokuussa 90 prosenttia venezuelalaisista sanoi kyselyssä, ettei ollut kyllin varaa ruokaan. Ruokaa kun myytiin kalliilla mustan pörssin hinnalla. Pääkaupungissa ihmiset jonottivat avustuksia. Yhdysvallat kiristi talouspakotteitaan. Se piti maan hallintoa korruptoituneena ja köyhyyttä lisäävänä. Se kielsi elokuussa 2017 Yhdysvaltain pankkeja sijoittamasta Venezuelaan. Mutta maa osti yhä öljyä Venezuelasta. Venäjä antoi yhä lainoja. Maan öljy-yhtiön Rosneftin uskottiin siten havittelevan itselleen Venezuelan öljyntuotantoa. . Maduro syytti yhä länsimaiden talouspakotteita Venezuelan talouskriisistä eikä halunnut markkinauudistuksia. Luottoluokittaja Fitch laski Venezuelan luottokelposuuden marraskuussa 2017 luokkaan C, joka on alin..
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Observatory of Economic Complexity: Venezuela (englanniksi)
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro 
Tyhjiä kaupan hyllyjä Venezuelassa marraskuussa 2013.
Niiden venezuelalaisten osuus, joilla eivät rahat riitä ruokaan, kasvoi nopeasti Maduron kaudella.
Venezuelan muun kuin öljyn vienti. Oranssi, tuotteet, keltainen palvelut.
Louis de Montfort

| Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska
Kuollut: 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Ammatti:  pappi
Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort (31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska – 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja mariologi. Hän on laatinut esimerkiksi mariaaniset teokset Secret of Mary ja Treatise on True Devotion to the Blessed Virgin. ja kirjan Ruusukon salaisuus. Paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 1888 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 1947. Hän eli seuraavien 5 paavien hallintoaikoina: Klemens X, (1670–76) autuas Innocentius XI, (1676–89) Aleksanteri VIII, (1689–91) Innocentius XII (1691–1700) ja Klemens XI. (1700–21) Katolisessa kirkossa pyhän Louisin muistopäivää vietetään 28. huhtikuuta eli päivänä jona hän kuoli 43-vuotiaana.
Elämä

Louis de Montfort syntyi 31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meussa Ranskassa, ja hänet lähetettiin 12-vuotiaana opiskelemaan jesuiittojen oppilaitokseen Rennesiin, jossa hänellä oli tapana käydä kirkossa ennen ja jälkeen oppituntien. 19-vuotiaana hän meni jalan Pariisiin opiskellakseen teologiaa, antoi matkalla kaikki rahansa köyhille, vaihtoi vaatteita heidän kanssaan ja vannoi pärjäävänsä siitä lähtien vain almuilla. Hänet vihittiin papiksi 27-vuotiaana vuonna 1700, hän perusti vuonna 1703 kongregaation Daughters of Wisdom naisille ja 32-vuotiaana vuonna 1705 hän omistautui saarnaamaan ihmisille. Hän saarnasi evankeliumia lukemattomissa kylissä ja oli taitava puhuja. Vuonna 1713 hän perusti lähetystyöntekijäkongregaation Missionaries of the Company of Mary ja kuoli noin kolme vuotta myöhemmin 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvressä. Pyhä Louis kuoli 28. huhtikuuta 1716
Aiheesta muualla

Pyhän Louis de Montfortin teoksia englanniksi
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Korea 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Järvi-Suomen virtauskieleke

Järvi-Suomen virtauskieleke  (engl. Finnish Lake District ice lobe) on viime jääkauden loppuvaiheessa Fennoskandian mannerjäätikköön kuulunut ja Pohjanlahdelta Merenkurkun suunnalta kaakkoon päin virrannut jäätikkövirran laajentuma Järvi-Suomessa. Tämä kieleke kerrosti eteensä suurimman osan Salpausselistä.
Vuoden laulun Grammy-palkinto

| Vuoden laulun Grammy-palkinto |
| --- | --- |
Palkinnon antaja:  The Recording Academy
Maa:  Yhdysvallat
Ensimmäinen palkinto:  1959
Viimeisin palkittu:  Billie Eilish – ”What Was I Made For?” (2024)
Virallinen internet-sivu
Vuoden laulun Grammy-palkinto (Song of the Year) on yksi palkinnoista, joita jaetaan vuosittain Grammy-gaalassa. Se on yksi neljästä arvostetuimmasta Grammy-palkinnosta. Palkinnon jakaa Yhdysvaltain musiikkialan ammattilaisten yhdistys, The Recording Academy (aiemmalta nimeltään National Academy of Recording Arts and Sciences).
Vuoden laulun Grammy-palkinto on genre-rajat ylittävä palkinto, eli se voidaan myöntää mille tahansa edellisen kelpoisuuskauden aikana (yleensä 1. lokakuuta – 30. syyskuuta) ensimmäistä kertaa näkyvyyttä saavuttaneelle musiikkikappaleelle. Palkinto annetaan vain lauluntekijöille eli kappaleen sanoittajalle ja säveltäjälle. Sen lisäksi omat palkintonsa jaetaan eri genreissä parhaalle popkappaleelle, country-kappaleelle, rock-kappaleelle, R&B-kappaleelle, rap-kappaleelle, gospel-kappaleelle, kristilliselle kappaleelle ja amerikkalaisen juurimusiikin kappaleelle (blues, bluegrass, folk jne.)
Vuoden laulun Grammy-palkinto on jaettu joka kerta ensimmäisestä gaalasta lähtien eli vuodesta 1959. Myös toinen tärkeä palkinto, vuoden levytys (Record of the Year), myönnetään yhdestä musiikkikappaleesta. Se kuitenkin annetaan kappaleen esittäneelle artistille sekä muille kappaleen levytystä edesauttaneille, kuten tuottajille ja miksaajille.
Yoshihiko Noda

| Yoshihiko Noda> 野田 佳彦 |
| --- | --- |
 Yoshihiko Noda vuonna 2024.
Japanin pääministeri
 2.9.2011 – 26.12.2012  
Monarkki:  Akihito
Varapääministeri:  Katsuya Okada
Edeltäjä:  Naoto Kan
Seuraaja:  Shinzō Abe
Japanin valtionvarainimisteri
 8.6.2010 – 2.9. 2011  
Pääministeri:  Naoto Kan
Edeltäjä:  Naoto Kan
Seuraaja:  Jun Azumi
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1957 (ikä 67) Funabashi, Japani
Kansalaisuus:  japanilainen
Puoliso:  Hitomi Noda (vih. 1992)
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Japanin demokraattinen puolue
Tutkinnot:  Wasedan yliopisto (1980)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.nodayoshi.gr.jp
Yoshihiko Noda (jap. 野田 佳彦, Noda Yoshihiko, s. 20. toukokuuta 1957) on japanilainen poliitikko, joka on myös toiminut maansa pääministerinä 2010–2011. Hän kuuluu Japanin demokraattiseen puolueeseen.