stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Washington (osavaltio)
Väestö

Washingtonin 6,7 miljoonasta asukkaasta 81,6 % on valkoisia. Osuus on hiukan suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.
Väestö > Suurimmat kaupungit

Seattle 608 660 as. vuonna 2010
Spokane 208 916 as.
Tacoma 198 397 as.
Vancouver 161 791 as.
Bellevue 122 363 as.
Everett 103 019 as.
Kent 92 411 as.
Yakima 91 067 as.
Renton 90 927 as.
Spokane Valley 89 755 as.
Federal Way 89 306
Bellingham 80 885 as.
Kennewick 73 917 as.
Auburn 70 180 as.
Lakewood 58 163 as.
Washingtonissa on useita yliopistoja. Vuoden 2014 4icu-vertailun mukaan niistä parhaita olivat Washingtonin yliopisto Seattlessa, Washingtonin osavaltionyliopisto Pullmanissa ja Länsi-Washingtonin yliopisto Bellinghamissa.
Osavaltion alueella toimii 29 liittovaltion tunnustamaa alkuperäiskansojen heimoa, joiden reservaatit sijaitsevat ympäri osavaltion aluetta.
Kulttuuri

Washingtonissa on tarjolla kansallisesti tunnettua korkeakulttuuria: Seattlen sinfoniaorkesteri, Ooppera ja teatteri tunnetaan koko Yhdysvalloissa. Seattlen taidemuseossa on laajat itämaisen taiteen kokoelmat.
Osavaltion kansallislintu on amerikantikli ja nimikkokukka Rhododendron macrophyllum.
Urheilu

Suurkaupunki Seattle on vetänyt puoleensa ammattilaisurheilua. Osavaltiossa on muutenkin paljon junioriurheilua, joka ei ole rajoittunut vain Seattlen seuduille. Kentissä sijaitsee moottorirata Pacific Raceways, jossa järjestetään vuosittain muutamia tapahtumia.
| Joukkue | Kaupunki | Sarja ja laji | Kotikenttä | Perustettu | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seattle Seahawks | Seattle | NFL, amerikkalainen jalkapallo | CenturyLink Field | 1976 | 1 |
| Seattle Mariners | Seattle | MLB, baseball | Safeco Field | 1977 | 0 |
| Seattle Kraken | Seattle | NHL, jääkiekko | Climate Pledge Arena | 2021 | 0 |
| Seattle Thunderbirds | Seattle | WHL, jääkiekko | ShoWare Center | 1977 | 0 |
| Seattle Storm | Seattle | WNBA, koripallo | KeyArena | 2000 | 1 |
| Seattle Sounders FC | Seattle | MLS, jalkapallo | CenturyLink Field | 2007 | 2 |
| Everett Silvertips | Everett | WHL, jääkiekko | Comcast Arena at Everett | 2003 | 0 |
| Spokane Chiefs | Spokane | WHL, jääkiekko | Spokane Veterans Memorial Arena | 1985 | 2 |
| Tri-City Americans | Kennewick | WHL, jääkiekko | Toyota Center | 1988 | 0 |
| Bellingham Slam | Bellingham | IBL, koripallo | Whatcom Pavilion | 2005 | 1 |
| Bellevue Blackhawks | Bellevue | ABA, koripallo | Meydenbauer Center | 2004 | 0 |
| Washington Stealth | Everett | NLL, haavipallo | Comcast Arena at Everett | 2009 | 1 |
Galleria

Maisema Washingtonista
Seattle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Washingtonin osavaltio Wikimedia Commonsissa
Mount Rainier, etualalla Tacoman kaupunki.
B-17E -pommikoneita rakenteilla Boeingin tehtailla 1943.
Washingtonin väestöpyramidi
Osavaltiossa on useita laskettelukeskuksia. Kuvassa Crystal Mountain.
Vuosittainen 12 km Bloomsdayn juoksu on yksi maailman suurimmista.
Marie-Jean Hérault de Séchelles

Marie-Jean Hérault de Séchelles, Jean-Louis Laneuvillen maalaama muotokuva.
Marie-Jean Hérault de Séchelles (20. syyskuuta 1759 Pariisi – 5. huhtikuuta 1794 Pariisi) oli Ranskan vallankumouksen aikainen poliitikko. Hänet syrjäytettiin ja teloitettiin niin sanottuna terrorin aikana.
Hérault de Séchelles kuului vanhaan, merkittävään ja varakkaaseen aatelissukuun. Hänen isänsä oli upseeri. Hérault de Séchelles valmistui vuonna 1777 lakimieheksi ja sai suoraan nimityksen kruunun edustajaksi Grand Châtelet’n oikeuteen, sillä hän oli päässyt kuningatar Marie Antoinetten suosioon. Vuonna 1785 hänet nimitettiin vastaavaan tehtävään (avocat général) Pariisin parlamentissa. Vallankumouksen puhjettua hän kuitenkin osallistui Bastiljin valtaukseen vuonna 1789 ja sai myöhemmin uuden viran kassaatio-oikeuden komissaarina. Hérault de Séchelles valittiin vuonna 1791 edustajana kansalliskokoukseen ja 1792 kansalliskonventtiin. Hän liittyi jakobiiniklubiin ja äänesti vuoripuolueen mukana. Hän oli vuosina 1792–1793 useita lyhyitä kausia kansalliskokouksen ja kansalliskonventin puhemiehenä. Hän johti puhetta myös girondistivastaisen kansannousun aikana ja määräsi kansalliskonventin istunnossa 2. kesäkuuta 1793 girondistien johtajat vangittaviksi.
Hérault de Séchelles valittiin yhteishyvän valiokuntaan 30. toukokuuta 1793. Hän pääosin laati kesäkuussa 1793 hyväksytyn vuoden I perustuslain, joka ei koskaan astunut voimaan. Pian tämän jälkeen hän kuitenkin joutui jakobiinien sisäisen valtataistelun uhriksi. Hérault de Séchellesin ollessa loka–joulukuussa 1793 komennuksella Elsassissa Pariisissa alettiin levittää tekaistuja huhuja, joiden mukaan hän juonittelisi joko äärivasemmistolaisten hébertistien tai maanpaossa elävien rojalistien kanssa hallitusta vastaan. Hänet erotettiin yhteishyvän valiokunnasta ja muista viroistaan 29. joulukuuta. Hänet vangittiin 15. maaliskuuta 1794 sekä tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin 5. huhtikuuta samassa yhteydessä Georges Dantonin ja tämän tukijoiden kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie-Jean Hérault de Séchelles Wikimedia Commonsissa
Meta (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Meta tarkoittaa seuraavia asioita:
meta, kreikan kielestä lainattu etuliite
metatieto, tieto tiedosta
Meta (yritys), yhdysvaltalainen teknologiayhtiö, joka tunnettiin ennen nimellä Facebook
Meta, Ukrainassa Lvivissä 1863–1864 ilmestynyt lehti
Meta, sauvaristihämähäkkeihin kuuluva suku
meta’, Kamerunissa puhuttava kieli
Imagination Meta, suoritin
Maantiede

Meta, Kolumbian departementti
Meta, joki Kolumbiassa
Meta, Italian kunta
Sukunimi

Ermal Meta (s. 1981), italialais-albanialainen laulaja ja lauluntekijä
Ilir Meta (s. 1969), Albanian presidentti
Tietotekniikka

Meta-Wiki, Wikimedia Foundationin hankkeiden, koordinaation ja dokumentoinnin yleismaailmallinen yhteisösivusto
Meta, Metasequoia, 3D-mallinnusohjelma.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Meta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mervi Kallio

Mervi Kallio (s. 11. tammikuuta 1977 Loviisa) on suomalainen urheilutoimittaja. Hän työskenteli MTV Urheilu -toimituksessa ja luki usein Tulosruudussa urheilu-uutisia. Jääkiekon MM-kisoissa 2015 Kallio oli juontamassa jääkiekkostudiota, asiantuntijanaan Juhani Tamminen. Kallio toimi myös juontajana MTV3-kanavan aamuohjelma Huomenta Suomessa. Hän lopetti MTV:ssä joulukuussa 2021. Vuonna 2022 Kallio aloitti Viaplayn Formula 1 -varikkotoimittajana.
Kallio työskenteli lentoemäntänä lähes 20 vuoden ajan vuoteen 2016 asti.
Marie-George Buffet

| Marie-George Buffet |
| --- | --- |

Ranskan nuorisoasiain- ja urheiluministeri
 1997–2002  
Pääministeri:  Lionel Jospin
Ranskan kommunistisen puolueen johtaja
 2001–2010  
Blanc-Mesnilin kunnanvaltuutettu
Kansanedustaja
 2002 alkaen  
Ryhmä/puolue:  PCF
Vaalipiiri:  Seine-Saint-Denis
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. toukokuuta 1949 (ikä 75) Sceaux (Hauts-de-Seine)
Tiedot
Puolue:  Ranskan kommunistinen puolue PCF
Aiheesta muualla
www.mgbuffet.org
Marie-George Buffet (s. 7. toukokuuta 1949) on ranskalainen kommunistipuolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 1997–2002 maansa nuorisoasiain- ja urheiluministerinä Lionel Jospinin hallituksessa. Vuosina 2001–2010 hän oli kommunistipuolueen johtaja (kansallinen sihteeri). Hän istuu lisäksi Ranskan kansalliskokouksen jäsenenä ja Blanc-Mesnilin kunnallisvaltuutettuna.
Buffet oli ehdolla vuoden 2007 presidentinvaaleissa, mutta sai vain 1,93 % äänistä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen esittely kansalliskokouksen sivuilla (ranskaksi)
Melodifestivalen 1969

| Eurovision laulukilpailu 1969  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 1969 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  1. maaliskuuta 1969
Tapahtumapaikat:  Cirkus, Tukholma
Juontaja(t):  Pekka Langer
Kapellimestari:  Useita eri kapellimestareita
Valintamenetelmä:  alueraadit
Voittaja:  Tommy Körberg ”Judy min vän”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 1968  1971 ► 
Melodifestivalen 1969 oli Ruotsissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 1969 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 2402 kappaletta. Niistä kymmenen valittiin finaaliin, joka pidettiin 1. maaliskuuta Cirkuksessa Tukholmassa. Voittajan valitsivat 11 ympäri Ruotsia kokoontunutta alueraatia. Raadeista kuhunkin kuului yhdeksän jäsentä, joista jokainen antoi yhden äänen omalle suosikilleen. Äänestys päättyi kuitenkin tasapisteisiin Jan Malmsjön esittämän kappaleen Hej clown ja Tommy Körbergin esittämän kappaleen Judy min vän välillä, joten näiden kahden kappaleen välillä järjestettiin uusintaäänestys, jossa voittajaksi äänestettiin Tommy Körberg.
Tulos

| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Kapellimestari | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Inger Öst | "Du ser mig inte" | Berndt Öst, Peter Himmelstrand | Claes Rosendahl | 8 | 1 |
| 2 | Jan Malmsjö | "Hej clown" | Benny Andersson, Lasse Berghagen | Marcus Österdahl | 1 | 31 |
| 3 | Ann-Louise Hanson | "Svensk flicka" | Staffan Ehrling, Bo-Göran Edling | Bruno Glenmark | 4 | 8 |
| 4 | Tommy Körberg | "Judy, min vän" | Roger Wallis, Britt Lindeborg | Lars Samuelson | 1 | 31 |
| 5 | Lena Hansson | "Du ger mig lust att leva" | Johnny Carlsson | Claes Rosendahl | 7 | 3 |
| 6 | Ola Håkansson | "Du skänker mening åt mitt liv" | Pierre Isacsson | Rune Öfwerman | 9 | 0 |
| 7 | Britt Bergström | "L, som i älskar dej" | Staffan Ehrling, Kerstin Lindén | Lars Samuelson | 9 | 0 |
| 8 | Sten Nilsson | "Gång på gång" | Staffan Ehrling, Bo-Göran Edling | Mats Olsson | 3 | 13 |
| 9 | Anni-Frid Lyngstad | "Härlig är vår jord" | Ivan Renliden | Ivan Renliden | 4 | 8 |
| 10 | Svante Thuresson | "Sommarflicka" | Pugh Rogefeldt | Claes Rosendahl | 6 | 4 |
Tulos > Uusintaäänestys

| Artisti | Kappale | Sija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Jan Malmsjö | "Hej clown" | 2 | 45 |
| Tommy Körberg | "Judy, min vän" | 1 | 54 |
Tulos > Pistetaulukko

| Kappale | Sundsvall | Örebro | Norrköping | Göteborg | Luulaja | Falun | Växjö | Malmö | Uumaja | Karlstad | Tukholma | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Du ser mig inte | - | - | - | - | - | 1 | - | - | - | - | - | 1 |
| Hej clown | 3 | - | 2 | - | 1 | - | 4 | 6 | 8 | 1 | 6 | 31 |
| Svenska flicka | - | 3 | 2 | 1 | - | 2 | - | - | - | - | - | 8 |
| Judy min vän | 5 | 3 | 3 | 2 | 5 | 6 | - | 1 | - | 3 | 3 | 31 |
| Du ger mig lust att leva | - | - | - | - | - | - | 1 | - | - | 2 | - | 3 |
| Du skänker mening åt mitt liv | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 0 |
| L, som i älskar dig | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 0 |
| Gång på gång | - | 3 | - | 6 | - | - | 4 | - | - | - | - | 13 |
| Härlig är vår jord | - | - | 2 | - | 3 | - | - | - | - | 3 | - | 8 |
| Sommarflicka | 1 | - | - | - | - | - | - | 2 | 1 | - | - | 4 |
Tulos > Pistetaulukko > Uusintaäänestys

| Kappale | Sundsvall | Örebro | Norrköping | Göteborg | Luulaja | Falun | Växjö | Malmö | Uumaja | Karlstad | Tukholma | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hej clown | 4 | - | 3 | 1 | 3 | - | 7 | 8 | 8 | 5 | 6 | 45 |
| Judy min vän | 5 | 9 | 6 | 8 | 6 | 9 | 2 | 1 | 1 | 4 | 3 | 54 |
Marie-Helene Östlund

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten maastohiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Naisten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Oberstdorf 1987 | 20 km (v) |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 1991 | 10 km (v) |  |
|  Pronssia | Oberstdorf 1987 | 4 x 5 km |  |
|  Pronssia | Thunder Bay 1995 | 4 x 5 km |  |
Marie-Helene Östlund (o.s. Westin, s. 14. toukokuuta 1966) on entinen ruotsalainen maastohiihtäjä, maailmanmestari.
Östlund voitti Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 20 kilometrin vapaan hiihtotavan maailmanmestaruuden 27,1 sekunnin erolla Anfisa Reztsovaan. Samoissa kisoissa hän hiihti ankkuriosuuden pronssia saavuttaneessa Ruotsin viestijoukkueessa. Val di Fiemmen MM-kisoissa 1991 Östlund saavutti Jelena Välben jälkeen hopeaa 10 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa. Thunder Bayn MM-kisoissa 1995 hän hiihti toisen osuuden Ruotsin voittaessa viestipronssia.
Östlund sai vuonna 1987 Svenska Dagbladetin kultamitalin yhdessä Ruotsin jääkiekkomaajoukkueen kanssa . Hän on naimisissa entisen hiihtäjän Erik Östlundin kanssa.
Henkilökohtaiset arvokisasijoitukset ja maailmancup-menestys

Olympialaiset:
Calgary 1988: 5 km (p) seitsemäs, 10 km (p) kahdeksas, 20 km (v) kymmenes
Albertville 1992: takaa-ajo kuudes, 30 km (v) seitsemäs, 5 km (p) yhdeksäs, 15 km (p) kymmenes
Lillehammer 1994: 30 km (p) 12., 15 km (v) 17.
MM-kilpailut:
Oberstdorf 1987: 20 km (v) kultaa, 5 km (p) 11., 10 km (p) 11.
Lahti 1989: 30 km (v) yhdeksäs, 10 km (p) 13., 10 km (v) 14.
Val di Fiemme 1991: 10 km (v) hopeaa, 15 km (p) kuudes, 30 km (v) kuudes, 5 km (p) yhdeksäs
Falun 1993: takaa-ajo kymmenes, 5 km (p) 11., 30 km (v) 12.
Thunder Bay 1995: 5 km (p) 14., takaa-ajo 14., 30 km (v) 15., 15 km (p) 19.
Maailmancupin palkintosijat:
Kausi 1986–1987: Oberstdorf 20 km (v) voitto, Kavgolovo 10 km (p) kolmas; kokonaiskilpailussa neljäs
Kausi 1987–1988: Reit im Winkl 5 km (v) kolmas, Dobbiaco 20 km (v) kolmas, Rovaniemi 10 km (v) voitto; kokonaiskilpailussa toinen
Kausi 1990–1991: Davos 15 km (p) kolmas, Klingenthal 15 km (p) toinen, Val di Fiemme 10 km (v) toinen, Oslo 5 km (v) kolmas; kokonaiskilpailussa neljäs
Kausi 1991–1992: kokonaiskilpailussa kahdeksas
Yutaka Taniyama

| Yutaka Taniyama> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. marraskuuta 1927
Kuollut: 17. marraskuuta 1958 (31 vuotta)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tokion yliopisto
Tutkimusalue:  Lukuteoria
Yutaka Taniyama (jap. 谷山 豊; 12. marraskuuta 1927 – 17. marraskuuta 1958) oli japanilainen matemaatikko, jonka nimi on tullut tunnetuksi Taniyaman–Shimuran lauseesta. Hän tutki sitä 1950-luvulla yhdessä kollegansa Gorō Shimuran kanssa.
Taniyama ja Shimura kirjoittivat yhdessä myös modernin lukuteorian oppikirjan japaniksi.
Taniyaman elämä päättyi odottamattomaan itsemurhaan vuonna 1958; hän ilmoitti viestissään, ettei teko ollut seurausta mistään yksittäisestä sattumuksesta, vaan että hän oli ollut pitkään uupunut fyysisesti ja henkisesti.
Yuulngukielet

Yuulngukielten puhuma-alue vaaleanvihreällä
Yuulngukielet on pama-nyungalaisiin kieliin kuuluva kieliryhmä, joka sijoittuu maantieteellisesti Pohjoisterritorion pohjoisosissa.
Kieliryhmään kuuluu 12 kieltä:
Golpa
Dhangu-djangu
Yan-nhangu
Dhuwalkielet
Dayi
Dhuwal
Dhuwaya
Djambarrpuyngu
Gumatj
Gupapuyngu
Ritharrngu
Djinang
Djinba
Merja Leppälahti

Merja Leppälahti
Merja Leppälahti (s. 1956) on turkulainen perinteen- ja kulttuurintutkija, tietokirjailija ja kriitikko. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori (folkloristiikka, Turun yliopisto). Kriitikkona hänen erikoisalojaan ovat toisaalta tiede- ja tietokirjallisuus, toisaalta lasten ja nuorten kirjallisuus, erityisesti fantasia. Leppälahden pro gradu- ja lisensiaattityöt keskittyivät roolipelaamiseen, ja hän kuuluu Suomen pelitutkimuksen seuran hallitukseen. Sen lisäksi Leppälahti on luottamustehtävissä myös Turun Uusikirkko-kerhossa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 2015−2020, sekä Turun seudun kalevalaisissa ja Karjalaisten Pitäjäyhdistysten liitossa. Uusikirkko-seura myönsi Leppälahdelle vuonna 2018 kultaisen ansiomerkin hänen toimistaan perinneaineiston siirrosta Tampereen yliopiston kansanperinnearkistoon.
Julkaisuja

Kalevalan kirjallista nykykäyttöä. Väitöskirja. Turun yliopisto 2022.
Tuttu ja tuntematon Japani. Historiaa ja nykyaikaa. BoD 2022.
Enteitä ja uskomuksia. Kansanperinnettä huviksi ja hyödyksi nykyihmiselle. Oppian 2022.
Kirjallinen nimipäiväkalenteri. Helmivyö 2020.
Perinnejoulu. Käsikirja kaikille. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2019.
Kaiken maailman kauhua. Apatura 2018.
Kasvit entisajan elämässä. Apatura 2015.
Karjala sydämessä: Ulla Mannonen Kannakselta. Apatura 2014.
Vahvaa väkeä: Kotimaisia uskomus- ja fantasiolentoja. Finn Lectura 2012.
Roolipelaaminen - Eläytymistä ja fantasiaharrastusverkostoja. Nuorisotutkimusverkosto 2009.
Toimitetut teokset

Merkintöjä sotavuosilta.Uuteenkirkkoon ja Kanneljärveen liittyviä kirjeitä ja kirjoituksia vuosilta 1939-1945. Turun Uusirkko-kerho ry, 2017.
Viisas matkassa, vara laukussa: Näkökulmia kansanperinteen tutkimukseen. Toim. Tuomas Hovi, Kirsi Hänninen, Merja Leppälahti & Maria Vasenkari. Turun yliopisto 2013.
Vampyyrit kansanperinteestä populaarikulttuuriin. Toim. Tuomas Hovi ja Merja Leppälahti. Turun yliopisto 2011.
Aiheesta muualla

Merja Leppälahti haastattelussa Viiden jälkeen-ohjelmassa: Viisi pääsiäisperinnettä
Merja Leppälahti: "Käärmeellä erityisasema kansanperinteessä" Turun Sanomat, 1.9.2007
Merja Leppälahti: "Hiirenhännästä sammaltähteen – kansanomaisia kasvien nimiä" Kielikello, 2/2016
Yutaka Kaneko

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten vapaapaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten vapaapaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten vapaapaini.MM-kilpailut  | Maa:   Japani> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tokio 1954 | 73 kg |  |
|  Pronssia | Jokohama 1961 | 73 kg |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Manila 1954 | 73 kg |  |
|  Kultaa | Tokio 1958 | 73 kg |  |
|  Kultaa | Jakarta 1962 | 78 kg |  |
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Jakarta 1962 | 78 kg |  |
Yutaka Kaneko (jap. 兼子 隆 , Kaneko Yutaka, s. 21. huhtikuuta 1933 Tokio) on japanilainen entinen vapaapainija.
Kaneko voitti painiurallaan kaksi MM-pronssia ja neljä kultamitalia Aasian kisoista. Lisäksi hän oli neljäs 73 kilon sarjassa Rooman kesäolympialaisissa 1960.
YK (täsmennyssivu)

YK tai Yk voi tarkoittaa seuraavia:
Yhdistyneet kansakunnat, YK, maailmanlaajuinen hallitusten välinen yhteistyöjärjestö.
Air Kibris, IATA-koodi YK, lentoyhtiö
jottakelvin, tunnus YK, lämpötilan yksikkö
joktokelvin, tunnus yK, lämpötilan yksikkö
ylimääräiset kertausharjoitukset, YK, Suomessa syksyllä 1939 järjestetty liikekannallepano (nykyään viitataan yleensä nimellä Ylimääräiset harjoitukset eli YH).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”YK”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
YKV

YKV voi tarkoittaa:
Ylistaron Kilpa-Veljet
Ylempi kiinteistönvälittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”YKV”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Matokuningas

| Matokuningas |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hannu Tuomainen
Käsikirjoittaja:  Hannu Raittila
Perustuu:  Hannu Raittilan samannimiseen kuunnelmaan (1990)
Tuottaja:  Hannu Tuomainen
Säveltäjä:  Petri Jokiranta Matti Piri Ari Tiainen
Kuvaaja:  Pekka Uotila
Lavastaja:  Tarja Väätänen
Pääosat:  Jussi Sarvikivi Joona Salmi Peter Franzén
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Cinemaker Oy
Ensi-ilta:  1993
Kesto:  45 min
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Matokuningas on Hannu Raittilan käsikirjoittama ja Hannu Tuomaisen ohjaama 45-minuuttinen nuorten lyhytelokuva vuodelta 1993.
Juoni

Kesäisessä Helsingissä 13-vuotias Hara tutustuu Masaan, joka kauppaa matoja torilla. Masa ottaa Haran apulaisekseen, mutta pian ilmenee että Masan isoveli Iiro hoitaa matobisnestä häikäilemättömällä tavalla.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jussi Sarvikivi  | … |  Harri, "Hara"   |
|  Joona Salmi  | … |  Masa   |
|  Peter Franzén  | … |  Iiro   |
|  Mikko Nousiainen  | … |  kapteeni Laine   |
|  Oskari Katajisto  | … |  Peto   |
|  Jari Nissinen  | … |  Igor, se tylympi   |
|  Petri Hanttu  | … |  Vladimir, lepsumpi   |
|  Petteri Hynönen  | … |  Raikka, spuge   |
|  Jerry Mikkelinen  | … |  Iiron kaveri   |
|  Oula Kitti  | … |  Niko   |
|  Rauha Puntti  | … |  kukkakauppias   |
|  Harri Hyttinen  | … |  1. asiakas   |
|  Eero Neronen  | … |  onkija   |
|  Antti-Jukka Svensk  | … |  Nikon pienempi apuri   |
|  Ville Lindsten  | … |  Nikon isompi apuri   |
|  Jukka Kärkkäinen  | … |  rahaton asiakas   |
|  Toivo Tuliluoto  | … |  200 madon ostaja   |
|  Jari Mensonen  | … |  rahakas asiakas   |
Vastaanotto

Antti Lindqvist (Katso 11/1993) piti Matokuningasta iskevästi toteutettuna elokuvana. Petri Kemppisen (Helsingin Sanomat 20.3.1993) mielestä elokuva ymmärtää lapsen näkökulman.
Kolme vuotta elokuvan ensi-illasta Raili Mykkänen (Kaleva 12.8.1996) kritisoi, ettei elokuva hyvistä puolistaan huolimatta kehity syvälliseksi kehityskertomukseksi, vaikka siinä elämän perusarvoilla pelataankin. Monet kriitikot arvostivat etenkin Masaa näyttelevän Joona Salmen roolityötä.
Vuola

Vuola on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Elina Vuola (s. 1960), teologi, akatemiaprofessori ja dosentti
Kari Vuola (s. 1963), kanttori ja urkutaiteilija
Olli Vuola (s. 1969), kauppatieteen tohtori, diplomi-insinööri ja yritysjohtaja
Pertti Vuola (1935–2023), poliitikko, liikemies ja kunta-alan vaikuttaja
Sinikka Vuola (s. 1972), kirjailija ja kirjoittamisen opettaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Zabaikalskin piiri

Zabaikalskin piiri Taka-Baikalian aluepiirin kartalla.
Zabaikalskin piiri (ven. Забайкальский район, Zabaikalski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1967 perustetun piirin pinta-ala on 5 100 neliökilometriä. Asukkaita on 21 700 henkeä (vuonna 2009).
Zabaikalskin piiri sijaitsee Taka-Baikalian kaakkoisosassa. Luoteessa se rajoittuu Borzjan ja idässä Krasnokamenskin piireihin, etelässä Kiinaan ja lounaassa Mongoliaan.
Hallinnollinen keskus on  Zabaikalskin kaupunkimainen taajama. Sen lisäksi piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Abagaitui, Bilitui, Daurija, Haranor, Krasnyi Velikan, Rudnik Abagaitui ja Stepnoi. Asutuskeskuksia on  yhteensä 12.
Piirin kautta kulkee Tšitasta Kiinaan johtava rautatie ja maantie. Haranorista haarautuu sivurata Priargunskiin. Zabaikalskista on matkaa aluepiirin pääkaupunkiin rautateitse 459 kilometriä.
Talous perustui kaivostoimintaan 1990-luvun puoliväliin saakka. Nykyään yhä suurempi merkitys on rajaliikenteellä- ja kaupalla. Zabaikalskissa on rajanylityspaikka. Lampaankasvatukseen perinteisesti keskittynyt maatalous tuottaa viljaa, perunaa, vihanneksia, maitoa, lihaa, munia ja villaa.
Paikallislehtenä ilmestyy Zabaikalets.
Aiheesta muualla

Zabaikalskin piiri Taka-Baikalian aluepiirin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Zabaikalskin piiri Taka-Baikalian tietosanakirjassa (venäjäksi)
Aginskoje¹ • 
Aginskoje¹ • 
Akša • 
Aleksandrovski Zavod • 
Balei • 
Borzja • 
Duldurga¹ • 
Gazimurski Zavod • 
Gornyi • 
Hilok • 
Kalar • 
Kalga • 
Karymskoje • 
Krasnokamensk • 
Krasnyi Tšikoi • 
Kyra • 
Mogoitui¹ • 
Mogotša • 
Nertšinsk • 
Nertšinski Zavod • 
Olovjannaja • 
Onon • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Petrovsk-Zabaikalski • 
Priargunsk • 
Šelopugino • 
Šilka • 
Sretensk • 
Tšernyševsk • 
Tšita • 
Tšita • 
Tungir–Oljokma • 
Tungokotšen • 
Uljoty • 
Zabaikalsk
¹= kuuluu Agan Burjatian piirikuntaan