stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jussi-palkinnot 1978
Voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| Paras ohjaus | Risto Jarva | Jäniksen vuosi, palkinto annettiin myös postuumina kunnianosoituksena työstä suomalaisen elokuvan hyväksi |
| Paras ohjaus | Rauni Mollberg | Aika hyvä ihmiseksi |
| Paras kuvaus | Raimo Hartzell | televisioelokuva: Maa jota ei ole |
| Paras musiikki | Harry Bergström | Viimeinen savotta |
| Paras naispääosa | Raili Veivo | Aika hyvä ihmiseksi |
| Paras naispääosa | Irma Seikkula | Aika hyvä ihmiseksi |
| Paras naispääosa | Nanny Westerlund | Tuntematon ystävä |
| Paras miespääosa | Toivo Mäkelä | Aika hyvä ihmiseksi |
| Paras miespääosa | Martti Kainulainen | televisioelokuva: Pakolaiset |
| Paras käsikirjoitus | Arto Paasilinna, Kullervo Kukkasjärvi, Risto Jarva | Jäniksen vuosi |
| Betoni-Jussi | Teuvo Aura   |  |
| Betoni-Jussi | Annikki Arni |  |
Voittajat > Kunniakirjat

7 kotimaista kunniakirjaa
15 ulkomaiselle elokuvalle
Johannes Maria Trilaksyanta Pujasumarta

Johannes Maria Trilaksyanta Pujasumarta (27. joulukuuta 1949 Surakarta – 10. marraskuuta 2015) oli indonesialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Semarangin arkkihiippakuntaan 25. kesäkuuta 1977 ja nimitettiin Bandungin hiippakunnan johtoon 17. toukokuuta 2008. Piispaksi vihkiminen seurasi 16. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Julius Riyadi Darmaatmadja, jota avustivat Leopoldo Girelli ja Ignatius Suharyo Hardjoatmodjo.
Pujasumarta sai 12. marraskuuta 2010 nimityksen Semarangin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 7. tammikuuta 2011.
Pujasumartaa luonnehdittiin ”Internet-arkkipiispaksi” johtuen hänen aktiivisuudestaan Facebookissa ja Twitterissä.
John Cale

| John Cale |
| --- | --- |
 John Cale vuonna 2006
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1942 (ikä 82)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä, muusikko, säveltäjä, laulunkirjoittaja, tuottaja
Muusikko
Aktiivisena:  1965–
Tyylilajit:  taiderock, klassinen, experimental rock, protopunk, drone, folk rock
Soittimet:  mm. alttoviulu, urut, piano, cembalo, koskettimet, basso, kitara, mellotron, celesta, saksofoni
Yhtyeet:  Theater of Eternal Music The Velvet Underground
Levy-yhtiöt:  Columbia, Reprise, Island, SPY, Ze, Beserkley, A&M, Rhino, Domino, Double Six
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
john-cale.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
John Davies Cale (s. 9. maaliskuuta 1942) on walesilaissyntyinen muusikko ja tuottaja. Klassisen musiikkikoulutuksen saanut Cale osoittautui jo varhain lupaavaksi kyvyksi: jo 8-vuotiaana hän pääsi esittämään sävellyksiään BBC:n radioon. Myöhemmin avantgardesta kiinnostunut Cale pääsi säveltäjä John Cagen oppiin.
1960-luvulla Cale muutti New Yorkiin, jossa Lou Reed värväsi hänet basisti/viulistiksi taiteelliseen rockyhtye The Velvet Undergroundiin. Yhtyeen riveissä Cale oli mukana tekemässä kahta lp-levyä, jotka olivat nimiltään The Velvet Underground and Nico (1967) ja White Light/White Heat (1968). Riitaannuttuaan Reedin kanssa Cale joutui jättämään The Velvet Undergroundin. Hän totesi myöhemmin ettei "yhtye ikinä lunastanut kahdella ensimmäisellä levyllä annettuja lupauksia".
The Velvet Undergroundin jälkeen Cale toimi myös tuottajana monilla tunnetuilla rocklevyillä, kuten garage rock -yhtye The Stoogesin debyyttialbumilla, Patti Smith Groupin Horsesilla, The Modern Loversin debyyttialbumilla ja useilla Nicon levyillä. Tämän ohella hän teki useita soololevyjä. Calen parhaimmistoonkenen mukaan? lukeutuvalla lp-levykolmikolla Fear, Slow Dazzle ja Helen of Troy soitti useita Roxy Musicista tuttuja muusikoita, joista erityisesti Brian Eno on ollut tärkeä yhteistyökumppani Calen uralla.
Calen albumi Paris 1919 (1973) valittiin vuonna 2005 julkaistuun hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Ensimmäisen kerran Cale esiintyi Suomessa kesällä 2006, Tavastia-klubilla, ja myöhemmin vielä Seinäjoen Provinssirockissa.
Diskografia > The Velvet Undergroundin kanssa

The Velvet Underground and Nico (1967)
White Light/White Heat (1968)
VU (1985) arkistomateriaalia
Another View (1986) arkistomateriaalia
Live MCMXCIII (1993)
Peel Slowly and See (1995) kokoelma
Loaded (Fully Loaded Edition) (1997)
The Very Best of the Velvet Underground (2003) kokoelma
Vaikka John Cale jätti The Velvet Undergroundin kaksi vuotta ennen Loaded-albumin julkaisua vuonna 1970, oli hän mukana levyn demonauhoituksissa. Vuoden 1997 uudelleenjulkaisu sisältää demonauhoituksen kappaleesta "Ocean", jolla Cale soittaa urkuja.
Diskografia > Soololevytykset

Vintage Violence (1970)
The Academy in Peril (1972)
Paris 1919 (1973)
Fear (1974)
Slow Dazzle (1975)
Helen of Troy (1975)
Guts (1977) kokoelma
Sabotage/Live (1979)
Honi Soit (1981)
Music for a New Society (1982)
Caribbean Sunset (1983)
John Cale Comes Alive (1984)
Artificial Intelligence (1985)
Words for the Dying (1989)
Even Cowgirls Get the Blues (1991) konserttitallenne
Paris s'eveille, suivi d'autres compositions (1991) elokuvamusiikkia
Fragments of a Rainy Season (1992) konserttitallenne, julkaistu myös DVD:nä
23 Solo Pieces pour la naissance de l'amour (1993)
N'oublie pas que tu vas mourir (1994)
Seducing Down the Door (1994) kokoelma
Antartida (1995) elokuvamusiikkia
Walking on Locusts (1996)
Eat/Kiss: Music for the Films of Andy Warhol (1997)
Somewhere in the City (1998) elokuvamusiikkia
The Unknown (1999) elokuvamusiikkia
Le vent de la nuit (1999) elokuvamusiikkia
Close Watch: An Introduction to John Cale (1999) kokoelma
5 Tracks (2003) EP-levy
HoboSapiens (2003)
Process (2005) elokuvamusiikkia
blackAcetate  (2005)
Jumbo In Tha Modern World (2006) single
Circus Live (2007) konserttitallenne, tupla-cd + dvd
Extra Playful (2011) EP-levy
Shifty Adventures in Nookie Wood (2012)
M:FANS (2016)
Mercy (2023)
Diskografia > Yhteistyölevytykset

Church of Anthrax (1971) Terry Rileyn kanssa
June 1, 1974 (1974) Kevin Ayersin, Brian Enon ja Nicon kanssa
Songs for Drella (1990) Lou Reedin kanssa
Wrong Way Up (1990)  Brian Enon kanssa
Last Day on Earth (1994) elokuvamusiikkia Bob Neuwirthin kanssa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
John Calen virallinen kotisivu
Ken Kirzinger

| Ken Kirzinger |
| --- | --- |
 Ken Kirzinger vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. marraskuuta 1959 (ikä 64) Saskatchewan, Kanada
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Jason Voorhees elokuvassa Freddy vs. Jason
Aiheesta muualla
IMDb
Ken Kirzinger (s. 4. marraskuuta 1959 Saskatchewan, Kanada) on kanadalainen stunttimies ja näyttelijä. Näyttelijänä hänet tunnetaan parhaiten Jason Voorheesin roolista Freddy vs. Jason -elokuvassa. Hän on 196 cm pitkä, ja on näin pisin Crystal Laken sarjamurhaajaa näyttelevistä henkilöistä. Freddy vs. Jasonin ohjannut Ronny Yu tahtoi nähdä pitemmän näyttelijän Jasonina, jotta voisi luoda Kippari-Kallen Brutus ja Kippari-Kalle -ilmiön Freddyn ja Jasonin välille. Hän myös halusi että Kirzinger suorittaa suurimman osan stunteistaan itse. Kirzinger nähdään myös vuoden 1989 Jason-elokuvassa Friday the 13th. Part VIII – Jason Manhattanilla. Hän on Stunts Canada -nimisen "stunttikerhon" jäsen.
Aiheesta muualla

Ken Kirzinger Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jerry Quarry

| Jerry Quarry> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Jerry Quarry
Syntynyt: 15. tammikuuta 1945 Bakersfield, Kalifornia
Kuollut: 3. tammikuuta 1999
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  The Bellflower Bomber
Pituus:  183  cm
Painoluokka:  Raskas
Kätisyys:  Oikea
Ammattilaistilastot
Ottelut:  66
Voitot:  53
– tyrmäysvoitot:  32
Tappiot:  9
Ratkaisemattomat:  4
"Irish" Jerry Quarry (15. tammikuuta 1945 – 3. tammikuuta 1999) kutsumanimeltään The Bellflower Bomber, oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä. Hän ei koskaan voittanut MM-titteliä.
Yleisnäkymää

Quarryn ottelutyyli ei ollut niinkään hyökkäävä, vaan hän oli nopea vastaiskijä, joka löi vastustajiaan mielellään vartaloon. Hän oli 1,83 metriä pitkä, ja ottelukunnossa hän painoi noin 88 kg.
Uran alku

Quarry tuli kansallisesti tunnetuksi voittamalla Kultainen käsine -kilpailun Madison Square Gardenilla vain 19 vuoden ikäisenä. Hän tyrmäsi kisoissa peräti 5 vastustajaansa. Quarry riisui paitansa vuonna 1965 ja voitti viisi ensimmäistä vastustajaansa, kuten Gene Hamiltonin Los Angelesissa. Ensimmäisenä vuonnaan hän voitti peräti 14 käymästään 15 ottelusta tyrmäyksellä yhden päättyessä pistevoittoon.
1960-luku

21:ssä ensimmäisessä ottelussaan Quarry hävisi ykköshaastajaksi rankatulle Machenille 1966. Vuonna 1967 WBA liitto järjesti haastajaturnauksen, jolla etsittiin ottelulupansa menettäneelle Muhammad Alille seuraajaa. Quarry pärjäsi hyvin, mutta hävisi Jimmy Ellisille.
Vuonna 1969 Quarry voitti Buster Mathisin ja pääsi haastamaan maailmanmestari Joe Frazierin. Quarry hävisi ottelun 7. erässä oltuaan sitä ennen pahasti alakynnesä jatkuvasti päällekäyvää vastustajaansa kohtaan.
1970-luku

Vuonna 1970 Quarry pääsi haastamaan Muhammad Alin, mutta hävisi silmäkulmien auettua niin pahasti, että hän tuskin näki eteensä.
Vuonna 1973 Quarry voitti kivikovat Ron Lylen ja Earnie Shaversin. Quarry pääsi myös ottelemaan Ken Nortonia vastaan, mutta hävisi kamppailun viidennessä erässä teknisellä tyrmäyksellä.
Tämän jälkeen Quarry otteli 1980 luvulla muutamia merkityksettömiä otteluita, ja lopetti pitkäksi aikaa nyrkkeilyn. Veri veti kuitenkin vuonna 1992 takaisin kehään. Ainokaisessa 1990 luvun ottelussaan hän hävisi Ron Cranmerille.
Hall Of Fame

Quarryn suuruus nyrkkeilijänä tunnustettiin vuonna 1995, kun hänet valittiin Boxing Hall of fameen. Hänen nyrkkeilyuransa saldoksi jäi 53-9-4, 32 tyrmäystä. Hänen veljensä Mike Quarry ja Bobby Quarry ovat myös olleet nyrkkeilijöitä. Mike hävisi Bob Fosterille tyrmäyksellä kevyen raskaansarjan titteliottelussa vuonna 1972. Bobby otteli 23 kertaa ja hävisi muun muassa Tommy Morrisonille ja George Foremanille.
Vuonna 1998 The Ring -lehti arvioi Quarryn 27 parhaaksi iskijäksi kautta aikojen.
Quarry kuoli vuonna 1999. Nyrkkeileminen oli aiheuttanut hänelle dementian.
Aiheesta muualla

http://www.boxrec.com/record009385.html
http://www.jerryquarry.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
http://leopod.tripod.com/id22.html
http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=gr&GRid=7447
http://www.m-w.com/dictionary/psych
Joensuun Sokos

Sokos Joensuu.
Joensuun Sokos on Pohjois-Karjalan Osuuskaupan (PKO) omistama tavaratalo, joka sijaitsee Joensuun keskustassa, Rantakadun ja Siltakadun kulmassa. Sokos-tavaratalon lisäksi talossa toimivat päivittäistavaroita myyvä S-market, pikaruokaravintola Hesburger, ravintola Torero, lounaskahvila Presso sekä Alko.
Historiaa ja nykypäivää

Joensuun Sokos avattiin vuonna 1968. Tavaratalossa on ketjun laajin valikoima kosmetiikkaa, naisten, miesten ja lasten pukeutumisen tuotteita, jalkineita ja laukkuja, urheilu- ja vapaa-ajan tuotteita, kodin ja asumisen tuotteita sekä kirjoja ja paperituotteita. Joensuun Sokos on juuri uudistettu.
Vaakuna-kortteli

Sokos-tavaratalo kuuluu Joensuun keskustassa sijaitsevaan Vaakuna-kortteliin. Vaakuna-korttelissa toimivat myös Sokos Hotel Vaakuna sekä ruoka- ja seurusteluravintolat sekä yökerhot. Ravintolapalveluita tarjoavat Rosso, Amarillo, Public Corner sekä Bepop.
Lue lisää

Sokos
S-kanava (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhteishyvä.net:n artikkeli
Jussi-palkinnot 1979

Jussi-palkinnot 1979 jaettiin 27. toukokuuta 1979 elokuvateatteri Gloriassa. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa aikavälillä 1. maaliskuuta 1978 – 28. helmikuuta 1979.
Voittajat

| Sarja | Voittaja | Elokuva |
| --- | --- | --- |
| Paras ohjaus | Timo Linnasalo  | Vartioitu kylä 1944 |
| Paras kuvaus | Esa Vuorinen | Runoilija ja muusa |
| Paras lavastus | Matti Marttila | Runoilija ja muusa |
| Paras naispääosa | Elina Salo | Runoilija ja muusa |
| Paras lyhytelokuva | Liisa Helminen, Tini Sauvo | Minulla on tiikeri |
| Paras lyhytelokuva | Eino Ruutsalo | Suomalaisen musiikin maaperä |
| Paras televisioelokuva | TV1: Arvi Auvinen | televisio-ohjelma: Olga Ryynänen ja byrokratia |
| Paras televisioelokuva | TV2: Matti Tapio | televisioelokuva: Sodan ja rauhan miehet |
| Erikois-Jussi | Mika Waltari (suomalaiselle elokuvalle antamistaan monipuolisista aiheista) |  |
| Betoni-Jussi | Paula Talaskivi |  |
Voittajat > Kunniakirjat

10 kotimaista kunniakirjaa
Kunniakirja Lyypekin Pohjoismaisille elokuvajuhlille
17 ulkomaiselle elokuvalle
Joniškėlis

| Joniškėlis |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Liettua
Lääni:  Panevėžys
Kunnallispiiri:  Pasvalysin kunnallispiiri
Ensimmäinen maininta:  1685
Kaupunginoikeudet:  1736
Väkiluku (2010):  1 383
 
 www.joniskelis.lt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Joniškėlis on kaupunki Liettuan pohjoisosassa, Panevėžysin läänissä. Se on osa Pasvalysin kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 1 383 asukasta. Joniškėlis sijaitsee 17 kilometriä länteen Pasvalysin kaupungista.
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (liettuaksi)
Panevėžysin lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Biržain kunnallispiiri • Kupiškisin kunnallispiiri • Panevėžysin kaupunkikunta • Panevėžysin kunnallispiiri • Pasvalysin kunnallispiiri • Rokiškisin kunnallispiiri
Kaupungit:  Biržai • Vabalninkas • Kupiškis • Subačius • Panevėžys • Ramygala • Pasvalys • Joniškėlis • Rokiškis • Obeliai • Pandėlys
Kauppalat:  Nemunėlio Radviliškis • Šimonys • Skapiškis • Alizava • Krekenava • Naujamiestis • Pumpėnai • Saločiai • Pušalotas • Vaškai •  Juodupė • Kamajai • Panemunėlis
Kylät:  Biržai (kylä) • Rinkuškiai • Medeikiai • Kirdonys • Naciūnai • Germaniškis • Parovėja • Noriūnai • Šepeta • Rudiliai • Aukštupėnai • Adomynė • Dembava • Velžys • Piniava • Pažagieniai • Jotainiai • Liūdynė • Vaivadai • Šilagalys • Mikoliškis • Ustukiai • Narteikiai • Pajiešmeniai • Kavoliškis • Skemai • Laibgaliai • Bajorai
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Julia Lier

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lier vuonna 2015 |  Lier vuonna 2015 |  Lier vuonna 2015 |  |
Maa:   Saksa
Naisten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | Pariaironelonen |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 2014 | Pariaironelonen |  |
|  Pronssia | Aiguebelette 2015 | Pariairokaksikko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lucerne 2019 | Pariaironelonen |  |
|  Hopeaa | Belgrad 2014 | Pariaironelonen |  |
|  Hopeaa | Brandenburg 2016 | Pariairokaksikko |  |
Julia Lier (s. 11. marraskuuta 1991 Ludwigsfelde) on saksalainen soutaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Lier saavutti kultaa Rio de Janeirossa 2016 naisten pariaironelosessa. Lier on voittanut myös maailmanmestaruuden pariaironelosessa Amsterdamissa 2014 sekä MM-pronssia pariairokaksikossa Aiguebelettessä 2015. Lierillä on myös Euroopan-mestaruus vuodelta 2019 pariaironelosessa sekä EM-hopeaa vuodelta 2014 pariaironelosessa ja vuodelta 2016 pariairokaksikossa.
Jönköpingin kunta

| Jönköpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Jönköping
Kuntakoodi:  0680
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 480,21 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  142 427
 – Väestötiheys:  96,2 as./km²
 
 www.jonkoping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jönköpingiä Stadsparkenin puistosta kuvattuna.
Grännan taajama sijaitsee Vätternin rannalla.
Brahehusin linnanrauniot sijaitsevat Grännan lähistöllä Vätternin itärannalla.
Tabergin jokilaaksoa Tabergin vuorelta nähtynä. Etualalla on Tabergin taajama ja taustalla siintää Vättern.
Jönköpingin kunta (ruots. Jönköpings kommun) on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Jönköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 480,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 142 427 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 182,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Uusien kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsivat Jönköpingin ja Grännan kaupungit sekä 21 pitäjää. Jokaisesta pitäjästä muodostettiin oma maalaiskunta. Vuonna 1907 Hakarpin maalaiskunnasta erotettiin Huskvarnan kauppala, joka jo vuonna 1911 muutettiin Huskvarnan kaupungiksi. Ljungarumin maalaiskunta liitettiin Jönköpingin kaupunkiin vuonna 1910. Sandserydin maalaiskunta muutettiin Norrahammarin kauppalaksi vuonna 1943. Järstorpin maalaiskunta jaettiin vuonna 1951, jolloin osa siitä liitettiin Bankerydiin ja osa Jönköpingin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lekeryd (Järsnäs, Lekeryd ja Svarttorp)
Norra Mo (Angerdshestra, Bottnaryd ja Mulseryd)
Skärstad (Skärstad ja Ölmstad)
Södra Mo (Norra Hestra, Norra Unnaryd, Stengårdshult, Valdshult ja Öreryd)
Tenhult (Barnarp, Rogberga, Ödestugu ja Öggestorp).
Samalla Grännan maalaiskunta liitettiin Grännan kaupunkiin. Bankerydin, Hakarpin, Månsarpin ja Visingsön maalaiskuntiin, Norrahammarin kauppalaan sekä Huskvarnan ja Jönköpingin kaupunkeihin uudistus ei vaikuttanut.
Vuonna 1967 Hakarpin maalaiskunta liitettiin Huskvarnan kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja muodostettiin Jönköpingin kunta yhdistämällä kolme edellä mainittua kaupunkia, kauppala ja seitsemän maalaiskuntaa (Bankeryd, Lekeryd, Månsarp, Norra Mo, Skärstad, Tenhult ja Visingsö) sekä Norra Unnarydin seurakunta jaetusta Södra Mon maalaiskunnasta. Loppuosa muodosti Södra Mon kunnan, kunnes se liitettiin Gislavedin kuntaan vuonna 1974. Asutusrakenteellisesti Huskvarnan kanssa jo yhteenkasvaneesta Jönköpingistä tehtiin uuden kunnan keskustaajama.
Vaakuna

Vaakunaselitys:selvennä (Ruotsiksi: I rött fält en från en vågskura bildad blå stam uppskjutande krenelerad borg av silver med tre krenelerade torn, det mellersta högst, svarta fönster, dörrar och port samt upphissat portgaller av silver.)
Kunnan vaakuna perustuu 1400-luvulta olevaan sinettiin ja vahvistettiin Jönköpingin kaupungille vuonna 1935. Vaikka yhden tai useamman tornin sisältävä vaakuna on melko tavallinen, eikä erityislaatuinen, niin se rekisteröitiin muuttamattomana uuden kunnan käyttöön vuonna 1974. Grännan, Huskvarnan ja Norrahammarin vaakunat menettivät asemansa vuoden 1971 kuntauudistuksessa.
Grännan kaupunki
(1940–1970)
Huskvarnan kaupunki
(1911–1970)
Jönköpingin kaupunki
(1935–1970)
Jönköpingin kunta
(1971–)
Norrahammarin kauppala
(1947–1970)
Väestönkehitys

| Jönköpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 87 696 | 87 696 |
| 1955 | 1955 |    | 92 113 | 92 113 |
| 1960 | 1960 |    | 95 920 | 95 920 |
| 1965 | 1965 |    | 101 357 | 101 357 |
| 1970 | 1970 |    | 107 698 | 107 698 |
| 1975 | 1975 |    | 108 500 | 108 500 |
| 1980 | 1980 |    | 107 561 | 107 561 |
| 1985 | 1985 |    | 107 362 | 107 362 |
| 1990 | 1990 |    | 111 486 | 111 486 |
| 1995 | 1995 |    | 115 429 | 115 429 |
| 2000 | 2000 |    | 117 095 | 117 095 |
| 2005 | 2005 |    | 120 965 | 120 965 |
| 2010 | 2010 |    | 127 382 | 127 382 |
| 2015 | 2015 |    | 133 310 | 133 310 |
| 2020 | 2020 |    | 142 427 | 142 427 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 20 534 | 15,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 7 308 | 5,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 8 009 | 6,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 97 459 | 73,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 136 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 552 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 163 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,5 %
18–64-vuotiaat: 61,1 %
65 vuotta täyttäneet: 18,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,2 | 1,2 |
|   | jalostus | 19,0 | 20,6 |
|   | palvelut | 79,0 | 77,4 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 65 931 | 61 989 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 106,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 008 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jönköping | 89 396 |
| 2 | Bankeryd | 8 107 |
| 3 | Taberg | 4 392 |
| 4 | Tenhult | 2 977 |
| 5 | Gränna | 2 553 |
| 6 | Odensjö | 2 495 |
| 7 | Kaxholmen | 1 458 |
| 8 | Lekeryd | 817 |
| 9 | Bottnaryd | 713 |
| 10 | Skärstad | 341 |
| 11 | Örserum | 322 |
| 12 | Ölmstad | 296 |
| 13 | Tunnerstad | 295 |
| 14 | Öggestorp | 212 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Ölmstadin taajaman nimi oli aiemmin Brötjemark.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Barnarp
Lockebo
Månsarp
Norrahammar
Trånghalla
Luettelossa mainituista taajamista Lockebo ja Norrahammar ovat sittemmin kasvaneet yhteen Jönköpingin, Barnarp Odensjön, Månsarp Tabergin ja Trånghalla Bankerydin taajaman kanssa.