stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mehiläinen (aikakauslehti 1859)

Mehiläinen oli Rietrikki Polénin julkaisema suomenkielinen lehti. Se ilmestyi 1859–1863 kerran kuussa ja oli lähinnä kirjallinen aikakauslehti.
Polén puolusti lehdessä voimakkaasti suomen kieltä. Myös valtiopäivä- ja työväenasia olivat esillä. Lehden levikki laski kuitenkin alun innostuksen jälkeen ja sen ilmestyminen loppui kesken vuoden 1863.
Ingo Maurer

Ingo Maurerin siivekkäistä Lucellino-valaisimista muodostuva kattokruunu.
Maurerin toimiston suunnittelema valaistus Münchenin Westfriedhof-metroasemalla.
Ingo Maurer (12. toukokuuta 1932 Reichenau – 21. lokakuuta 2019 München) oli saksalainen teollinen muotoilija, joka on erikoistunut kokeellisten valaisinten suunnitteluun.
Ura

Maurer syntyi kalastajan poikana Etelä-Saksan Bodenjärvessä sijaitsevalla Reichenaun saarella. Hän toimi aluksi latojana Konstanzissa ja kiinnostui sitä myötä graafisesta suunnittelusta, jota opiskeli Münchenissä 1954–1958. Vuosina 1960-1963 hän asui Yhdysvalloissa ja työskenteli graafisena suunnittelijana, kunnes perusti oman Design M -yrityksensä ja alkoi suunnitella valaisimia. Yksi ensimmäisistä, tyyliteltyä hehkulamppua muistuttava Bulb-pöytävalaisin (1966), hyväksyttiin Museum of Modern Artin kokoelmiin New Yorkiin.
Halogeenilamppujen yleistyessä 1980-luvulla Maurer kehitti minimalistisen, matalajännitevalaisimen Ya Ya Ho, joka koostuu kahdesta huoneen seinästä seinään viritetystä paljaasta sähköjohtimesta ja niistä riippuvista, vapaasti siirreltävistä ja suunnattavista halogeenivalaisimista. Tämä maailman ensimmäinen ”vaijerihalogeeni” sai lukemattomia jäljitelmiä.
Muita Maurerin tunnettuja valaisimia ovat rikkoutuvien astioiden räjähdystä muistuttava Porca Miseria, siivekäs hehkulamppu Lucellino ja paperisista muistilapuista varjostimensa muodostava Zettel’z.
Vuonna 1989 Ingo Maurer esitteli Cartier-säätiön näyttelyssä Pariisin lähellä ensi kertaa ei-kaupallisia valaisinteoksiaan. Tätä seurasi samanlaisia näyttelyitä Münchenissä 1992, Amsterdamin Stedelijk-museossa 1993. Vuonna 2002 Vitra-yhtiön designmuseo organisoi Maurerin tuotannosta kiertonäyttelyn, joka oli esillä Euroopan lisäksi Japanissa. Vuonna 2007 Cooper Hewitt -museo teki Maurer-näyttelyn New Yorkiin, jonne Maurer oli avannut oman näyttelytilan 1999. Vuonna 2009 hän perusti suuremman näyttelytilan kotikaupunkiinsa Müncheniin.
Palkintoja

1998: Architektur & Wohnen -lehden Vuoden muotoilija
2000: Raymond Loewy -säätiön Lucky Strike Designer Award
2003: tanskalainen Georg Jensen -palkinto
2003: japanilainen Oribe-palkinto
2005: Royal Designer of Industry -arvonimi, Royal Society of Arts, Lontoo
2010: Saksan liittotasavallan elämäntyöpalkinto
2011: Compasso d'Oro -elämäntyöpalkinto
Kirjallisuutta

Bauer, Helmut: Ingo Maurer: Making Light. Nazraeli Press, Portland 1992.
Maurer, Ingo (toim.): The International Design Yearbook 2000. Laurence King Publishing, Lontoo 2000. ISBN 978-1-85669-180-2.
Clemente, Claudia M.: Ingo Maurer: Percorsi di Luce. Testo & Immagine, Torino 2001. ISBN 88-8382-027-4.
Vegesack, Alexander von ym.: Ingo Maurer: Light – Reaching for the Moon. Vitra Design Museum, Weil am Rhein 2003. ISBN 978-3-931936-43-3.
Webb, Michael – Ruth, Jamee – Bartolucci, Marisa: Ingo Maurer: Compact Design Portfolio. Chronicle Books, San Francisco 2003. ISBN 978-0-8118-3416-2.
Hastreiter, Kim ym.: Provoking Magic: Lighting of Ingo Maurer. Cooper-Hewitt Museum, New York 2008. ISBN 978-0-910503-94-5,
Dessecker, Bernhard: Ingo Maurer: Gestalten mit Licht / Designing with Light. Prestel Verlag 2008. ISBN 978-3-7913-3829-3.
Aiheesta muualla

Maurerin suomenkielinen esittely Kinnarps-yhtiön sivustolla[vanhentunut linkki]
Ingo Maurerin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Information and pictures about the designer Ingo Maurer at the design agency TAGWERC
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Taiteenala:  Museum of Modern Art  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  SNAC  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Ingo Maurer
Käännös suomeksi
Hervanta

| Hervanta |
| --- | --- |
 Yleisnäkymä Hervannasta
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Kaakkoinen suuralue
Suunnittelualue:  Herva
Koordinaatit:  61°27′N, 23°51′E
Kaupunginosa nro:  065
Väkiluku:  25 231 (31.12.2022)
Työpaikkoja:  9 888 kpl   
Osa-alueet:  Pohjois-Hervanta, Itä-Hervanta, Etelä-Hervanta, Länsi-Hervanta
Postinumero(t):  33720
Lähialueet:  Vuores, Hallila, Lukonmäki, Kaukajärvi, Rusko, Hervantajärvi
Professori Aarno Ruusuvuori voitti Hervanta-alueen pohjoismaisen aatekilpailun. Rakennettu Hervanta poikkeaa jonkin verran Ruusuvuoren ehdotuksesta.
Alkuperäiseen suunnitelmaan kuuluivat raideliikenne ja Hervannan läpäisevä moottoritie.
Arkkitehtipariskunta Raili ja Reima Pietilän suunnittelema Hervannan toimintakeskus, jossa sijaitsevat muun muassa terveyskeskus ja kirjasto.
Microsoft Mobilen tuotekehitysyksikkö.
Etelä-Hervannan kerrostaloaluetta.
Kauppakeskus Duon laajennusosa Hervannan valtaväylän puolella.
Tampereen yliopiston Tietotalo.
VTT:n tutkimuskeskus.
Hervannan keskustan kauppakortteleita on täydennysrakennettu jo useamman vuoden ajan.
Hervanta on kaupunginosa Tampereen eteläosassa. Se on Suomen suurimpia ja tunnetuimpia lähiöitä. Hervannan maamerkkejä ovat kallioiden päällä nousevat, kauas näkyvät massiiviset kerrostalot ja vesitorni. Sen keskellä sijaitsee arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän suunnittelema julkisten palvelujen keskusakseli. Hervannan läpi kulkee myös Tampereen raitiotien linja 3.
Hervannassa on lähiöksi monipuolinen palvelurakenne. Sen keskuksessa sijaitsee kauppakeskus Duo. Hervannassa sijaitsee myös Tampereen yliopiston kampus sekä kymmeniä korkean teknologian yrityksiä, jotka toimivat esimerkiksi mekaniikka-, elektroniikka- tai ohjelmistoteollisuuden alalla.
Hervannan naapurikaupunginosia ovat lännessä Vuores, pohjoisessa Hallila, Lukonmäki ja Kaukajärvi, idässä Rusko ja etelässä Hervantajärvi.
Etymologia

Hervanta-nimelle on esitetty useita selityksiä. Aikaisemmin oletettiin, että nimi saattaisi olla lappilainen ja kantautunut etelään pirkkalaisliikkeen veronkantomatkoilta. Tämä teoria on kuitenkin hyvin epätodennäköinen. Vuonna 1465 mainitaan jo rajapaikka Hærwentenpa (Hervanteenpää?). Alueen nimi lienee johdettu Hervantajärven nimestä. On oletettu, että järven nimi olisi alun perin Hervanne (gen. Hervanteen). Herva- tai Hervo-alkoisia nimiä on Hämeessä ja Satakunnassa (esim. Hervanto Tyrvännössä, Hervolammi Vanajassa ja Hervonjärvi Lammilla) sekä Pohjois-Suomessa. Hervannan nimen on arveltu myös juontuvan germaaniseen miehennimeen, joka lähteissä esiintyy muodoissa Heriwan, Heriward tai Heriowanda. Hämeeseen on arveltu suuntautuneen rautakaudella germaanista muuttoliikettä, johon Tampereella on yhdistetty myös Haiharan, Hinttalan ja Pyynikin nimet.
Historia > Hervannanmaa

Varsinainen Hervannanmaa oli Lempäälän ja Messukylän talojen takamaita, ja se sijaitsi nykyisen Hervannan eteläpuolella, Tampereen ja Lempäälän rajoilla. 1800-luvun alussa Hervannanmaalle alkoi lopulta muodostua vakituista asutusta. Hervannanmaan vanhimpia taloja ovat Matinlahti ja Vormisto (Tampereen puolella) ja Hervanta, Meru ja Morikka (Lempäälän puolella). Vanhassa Hervannanmaassa asuu nykyään muutama sata ihmistä, ja erityisesti Hervantajärven rannoilla on runsaasti kesämökkiasutusta.
Hervannanmaahan johti aikoinaan Messukylästä vain huonoja ja mutkittelevia polkuja. Vielä 1940-luvun jälkeenkin tiet olivat sen verran huonossa kunnossa, että automiehet vihasivat matkaa Messukylästä Hervannanmaahan. Noin kymmenen prosentin nousu Lukonmäkeä vasten vei jo silloinkin voimia sekä miehiltä että autoilta.
Hervannassa sijaitsee muutamia pienehköjä järviä. Ahvenisjärvi ja Suolijärvi mainittiin rajapisteinä käräjäpöytäkirjassa jo vuonna 1465 muodoissa Affenierffwen ja Soliierffwen. Isonjaon pöytäkirjassa vuodelta 1783 Ahvenisjärvi esiintyy muodossa Ahvehnusjärvi. Vanhojen tamperelaisten mukaan järvi on saanut nimensä sillä perusteella, että siinä oli vain ahvenia. Suolijärvi on todennäköisesti nimetty muotonsa mukaan. Pieneen mutta syvään Hepolammiin, joka esiintyy isonjaon kartassa nimellä Hepo Lam, on tarinan mukaan hukkunut Viialan talon hevonen, mistä lammen nimi on saanut alkunsa.
Tulevaisuudennäkymät

Hervanta lähiöalueena on aina herättänyt Tampereella keskustelua, onhan kaupunginosassa monenlaisia asuinalueita korkeista tiheään rakennetuista tornitaloryhmistä aina omakotialueisiin asti ja sosiaalis-yhteiskunnallisesti toisistaan paljonkin eroavia asukkaita. Hervanta sai kuitenkin mainesanan ”lähiöiden ykkönen” Helsingin Sanomien lähiövertailussa (17.8.2003).
Tampereen teknillistä yliopistoa, teknologiakeskus Hermiaa ja muuta Hervantaa on pyritty yhdistämään entistä enemmän toisiinsa liikenteellisten ja arkkitehtonisten ratkaisujen avulla. Lisäksi teknologisen murroksen aiheuttamasta palvelualojen kasvusta ja Ruskon teollisuusalueen kehityksestä on toivottu Hervannan kehitykselle uutta suuntaa.
Hervannan rakennettu pinta-ala on 13,8 neliökilometriä, ja se kasvaa edelleen, sillä uusia asuintaloja rakennetaan jatkuvasti. Lisäksi aiemmin kaavoittamattomille alueille, esimerkiksi Hervantajärven rantaan on suunnitteilla uusi asuinalue, jota hankkeen osallisryhmän enemmistö vastustaa. Osallisryhmään kuuluvat muun muassa Hervanta-seura, Tampereen Hervantalaiset ry ja Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys. Viime aikoina Hervannan kaupunkikuvaa on alettu myös tiivistää kaventamalla katuja ja poistamalla pienempiä puistikkoja.
Seuraavaksi Hervannassa täydennysrakennettava alue on 2 100–2 600 asukkaalle suunniteltu Tietoraitin ja Hervannan valtaväylän alue, jolta vanha 1973 valmistunut Postipankin kirjauskeskus purettiin syksyn 2010 aikana asuintalojen tieltä. Tampereen kaupunki ja Sampo Oyj järjestivät yhdessä yhteistyökaavoitukseen tähtäävän valintaprosessin. Koko alueen toteutuksen perustaksi valittiin maaliskuussa 2008 arvioinnin mukaan parhaiten paikan henkeen ja vaatimuksiin soveltuva, muun muassa kolme 16-kerroksista asuintaloa sisältävä ehdotus ”Matrix”, tekijöinään Skanska Kodit Oy, Skanska Talonrakennus Oy ja Arkkitehdit LSV Oy. Opiskelijakerrostalo ”Pirkka 6” valmistui vuonna 2011, ja se on Tampereen korkein asuinkerrostalo kohotessaan 55 metrin korkeuteen. Matrix-talo valmistui vuonna 2013, ja sekin on 55 metriä korkea.
Tulevaisuudessa Hervannan ilme muuttuu lisää, koska sen kautta on suunniteltu kulkevaksi niin Tampereen reuna-alueet keskustaan yhdistävä kaupunkiraitiotie kuin mahdollisesti Tampere-Pirkkalan lentoasemalle johdettava kehätiekin. Lempäälän ja Tampereen rajalle rakennettava ekokaupunginosa Vuores myös vaikuttaa Hervannan kehitykseen suuresti.
Tilastotietoja

Hervannan väkiluku oli vuoden 2022 lopussa 25 231 (Tampere 254 198). Asukkaiden keski-ikä oli 36,7 vuotta (Tampere 39,8). Eri oppilaitosten opiskelijat ja työntekijät mukaan lukien päivittäinen Hervannan väkimäärä kokonaisuudessaan voi nousta yli 30 000:n. Hervanta onkin asukasluvultaan samansuuruinen kuin esimerkiksi Riihimäki, Varkaus tai Iisalmi.
Työpaikkoja Hervannassa on 9 888 (Tampere 116 251) ja työttömyysaste 13,3 % (Tampere 10,9 %).
Akateemisesti koulutettuja Hervannassa asuu 9,3 % (Tampere 10,4 %). Asukkaiden vuositulot alueella ovat kuitenkin koko kaupungin keskiarvoa pienemmät, keskimäärin 18 148 euroa vuodessa (Tampere 22 378 euroa), mikä johtuu osittain alueella asuvien opiskelijoiden sekä opiskelija- ja vuokra-asuntojen suuresta määrästä.
Yhden hengen asuntokuntia Hervannan väestöstä on 50,0 % (Tampere 47,1 %), ulkomaan kansalaisia 10,2 % (Tampere 3,4 %) ja sekä lapsiperheitä 16,1 % (Tampere 19,0 %). Yli 75-vuotiaita Hervannassa on 4,8 % (Tampere 7,4 %).
Vuokra-asuntojen osuus alueella on 57,4 % (Tampere 40,5 %) ja pientalojen 3,2 % (Tampere 14,6 %).
Katujen nimeäminen

Koska Hervannan alue oli alkujaan asumatonta metsäseutua, katujen nimeämiseen on ollut käytettävissä niukasti paikallista nimiaineistoa ja ne rajoittuvat itse alueen nimeen ja muutamiin luontonimiin (Hervannan valtaväylä, Ahvenisjärventie, Hepolamminkatu, Suolijärvenkatu). Muilta osin on täytynyt turvautua ryhmänimiin.
Hervannan kaduille ja raiteille on annettu nimiä Tampereen yliopiston teknillisten toimialojen ja nimitysten mukaan (Arkkitehdinkatu, Teekkarinkatu, Opiskelijankatu, Sähkökatu, Mekaniikanpolku, Elementinpolku, Tieteenkatu, Tekniikankatu, Insinöörinkatu). Toisen nimiryhmän muodostavat maakunnalliset kadunnimet Hervannan pohjoisosassa (Orivedenkatu, Ruovedenkatu, Parkanonkatu, Tarjanteenkatu, Muroleenkatu) ja kolmannen teatterin, näyttelijöiden ja ohjaajien mukaan nimetyt kadut alueen kaakkoisosassa (Näyttelijänkatu, Matti Tapion katu, Elna Hellmanin katu, Ossi Kostian katu). Vuosina 1978–1979 vahvistettuun osa-asemakaavaan sisältyi joukko rakentamiseen liittyviä kadunnimiä (Mestarinkatu, Timpurinkatu, Maalarinkatu, Muurarinkatu, Rapparinkatu).
Asuntoalueen yksi pääkatu on nimetty erään Hervannan ”isän”, entisen kaupunginjohtajan Erkki Lindforsin mukaan (Lindforsinkatu). Myös Tampereen yliopiston ensimmäinen rehtori Paavo Koli on saanut nimikkokatunsa Hervantaan. Uudempaa nimistöä edustavat muun muassa Hermiankatu (viittaa teknologiakeskus Hermiaan), Pietilänkatu (viittaa arkkitehti Reima Pietilään), Tamppiraitti (viittaa teekkarien vappujulkaisuun) sekä alueen lyhyin kadunnimi Tumppi (viittaa kujan lyhyyteen).
Johanna Valkaman pro gradu -tutkielmaansa (2008) varten tekemässä kyselyssä hervantalaiset pitivät Tumppia kaupunginosansa huonoimpana kadunnimenä ja Insinöörinkatua parhaana.
Oppilaitoksia, teknologiaa ja palveluita

Hervannassa on kolme peruskoulua (yksi alakoulu ja kaksi yhtenäiskoulua) sekä oma lukionsa ja ammattiopistonsa. Siellä sijaitsee myös Tampereen yliopiston Hervannan kampus (ent. Tampereen teknillinen yliopisto). Hervannassa ei ole varsinaista opiskelijoiden asuinaluetta, mutta siellä on lukuisia Tampereen opiskelija-asuntosäätiön sekä Pirkan Opiskelija-asunnot Oy:n opiskelija-asuntoja, muun muassa jättiläismäinen Mikontalo, jossa on asuntopaikkoja 767. Tampereen opiskelija-asuntosäätiön ensimmäinen asuinkohde Hervannassa oli Wäinölä 1, joka rakennettiin vuonna 1974.
Koska bussiyhteydet Tampereen keskustaan ovat hyvät suuren asukasmäärän ansiosta, alueella asuu tekniikan ylioppilaiden eli teekkareiden lisäksi paljon muitakin opiskelijoita muun muassa Tampereen yliopistolta ja muista oppilaitoksista. Opiskelijoita on yhteensä noin 4 500. Hervannassa on myös Suomen ainoa poliisioppilaitos Poliisiammattikorkeakoulu. Se vastaa alalle rekrytoinnista ja opiskelijavalinnoista, tutkintokoulutuksesta, johtamiskoulutuksesta, täydennyskou­lutuk­ses­ta sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Poliisiammattikorkeakoulun alueella sijaitsee myös yleisölle avoin Poliisimuseo, koulutustiloja, ajokoulutusrata, aidon oloinen kulissikaupunki harjoituskäyttöä varten sekä poliisiopiskelijoiden oma asuntoalue.
Teknillisen yliopiston kampuksen vieressä sijaitsee poliisikoulun lisäksi VTT:n tutkimusyksiköitä ja teknologiakeskus Hermia, jossa toimii lukuisia teknologiayrityksiä. Hermia Oy on Tampereen seudun kehitysorganisaatio, joka edistää teknologialähtöisen uuden liiketoiminnan syntymistä ja avainklustereiden kilpailukyvyn kehittymistä.
Hervannassa on henkilöstömäärältään suuria Microsoft Mobilen (aiemmin Nokian) tuotekehitysyksiköitä, joissa on tehty paljon kehitystyötä liittyen muun muassa GSM-puhelimiin, matkapuhelinverkkoihin ja Symbian-käyttöjärjestelmään sekä radiopuhelimien oheistuotteisiin. Esimerkiksi Nokia Communicator -kommunikaattori on syntynyt Hervannassa.lähde?
Hervannassa on runsaasti palveluita, kuten kauppakeskus Duo, kirjasto, evankelis-luterilainen kirkko, helluntaiseurakunta, hotelli, Postin toimipiste, aluepaloasema sekä kunnallinen sosiaali- ja terveysasema. Siellä on myös muita lääkäri- ja terveyspalveluita, ravintoloita ja baareja, lähikauppoja, päiväkoteja, puistoja ja viheralueita, lähiöteatteri, uimahalli ja jäähalli, yleisurheilukenttä sekä pienempiä urheilu- ja pallokenttiä. Oman erityispiirteensä Hervantaan luo maanalaisten ja toisiinsa kytköksissä olevien laajojen väestönsuojien olemassaolo. Nämä toimivat normaalioloissa vuokrattavina autohalleina. Kokonsa, väkilukunsa, monipuolisuutensa, palveluidensa ja omaleimaisuutensa takia Hervantaa onkin sanottu kaupungiksi kaupungin sisällä tai leikkisästi myös Tampereen tytär- tai satelliittikaupungiksi.
Erityispiirteitä ja nähtävyyksiä

Opiskelijakulttuuri, erityisesti teekkarikulttuuri on ollut Hervannassa aina vahvasti esillä, ja eräitä suurimpia tapahtumia Hervannan historiassa ovat todennäköisesti olleet niin sanotut bommarit eli TTY:n väestönsuojissa monta kertaa vuodessa järjestetyt opiskelijajuhlat. Näitä ei ole kuitenkaan järjestetty enää vuoden 2004 jälkeen. Toinen suuri opiskelijatapahtuma Hervannassa on vuosittain helmikuussa järjestettävä akateemisen kyykän MM-kilpailu.
Tunnetuimpiin teekkarien toteuttamiin vappujäyniin kuuluu suurten ”HERWOOD”-kirjaimien asettaminen Tampereen kehätien varteen Hervannan valtaväylän liittymän kohdalle keväällä 1996. Virkavalta kuitenkin poisti kirjaimet. Kun Hervanta täytti 30 vuotta (2003), Herwood nostettiin jälleen kalliolle. Sen toteuttivat yhteistyössä TTY:n ylioppilaskunta ja Hervannan EU-ohjelman HerPro-projekti, joka hankki tiehallinnolta luvan hankkeeseen. Herwood näkyi kalliolta noin kuukauden verran, jonka jälkeen se poistettiin sopimuksen mukaisesti.
Hervannassa asuu poikkeuksellisen paljon diplomi-insinöörejä, mikä on paljolti seurausta teknillisestä yliopistosta. Noin 930 hervantalaisella on diplomi-insinöörin tutkinto, mikä on selvästi eniten kaikista Suomen kaupunginosista. Suhteellinenkin määrä (asukkaista 4,3 %) on korkea ja häviää vain muutamille Espoon alueille. Joka viides Tampereen diplomi-insinööreistä asuu Hervannassa.
Hervanta on myös vahvasti esillä Taavi Kassilan televisiosarjassa Autovaras. Sarjan päähenkilö Jesse Ovaskainen (Antti Majanlahti) asuu Hervannassa ja harrastaa siellä rikollista toimintaa.
Hervantaan on aikoinaan rakennettu myös hyppyrimäki, josta parhaimmillaan 1980-luvulla hyppäsi Suomen mäkihyppääjien terävin kärki Matti Nykäsen johdollalähde?. Hervannan Näyttämönpuistossa sijaitsee myös yksi Tampereen frisbeegolfpuistoista.
Kuuluisia hervantalaisia

Seppo Jokinen, dekkarikirjailija, jonka teokset sijoittuvat Tampereelle ja Hervantaan
Markku Kuoppamäki, Hervannan korttelipoliisi 1980- ja 1990-luvulla
Armo Murha, rap-artisti
Yrjö Neuvo, Tampereen teknillisen yliopiston elektroniikan professori vuosina 1976–1992, sen jälkeen Nokia Oyj:n teknologiajohtaja
Mikko Närhi, Hervannan Sanomien monivuotinen päätoimittaja, joka on ollut mukana myös aluekehitysprojekteissa
Anneli Taina, entinen kansanedustaja, Hervannan EU-ohjelman johtaja 2000–2002
Tapio "Tapsa" Tamminiemi, kyläkauppias, monivuotinen paikallinen vaikuttaja
Pia Viitanen, kansanedustaja ja SDP:n puoluevaltuuston puheenjohtaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hervanta Wikimedia Commonsissa
Hervannan Sanomat
Tampereen teknillinen yliopisto
Hervanta kartalla
Hervannan Facebook-ryhmä
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue: Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue: Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue: Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue: Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue: Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue: Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita: Taraste
Mark McShane

| Mark McShane> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. marraskuuta 1930 Sydney, Australia
Kuollut: 28. elokuuta 2013 Mallorca, Espanja
Kansalaisuus:  australialainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Marc Lovell
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Mark McShane, kirjailijanimi Marc Lovell (28. marraskuuta 1930 Sydney, Australia – 28. elokuuta 2013 Mallorca, Espanja) oli australialainen mutta Mallorcalla 40 vuotta asunut kirjailija
McShane kirjoitti kaksi romaania vuodessa. Hänen rikosromaaninsa Seance on a Wet Afternoon (1961) pohjalta on Bryan Forbes ohjannut elokuvan Lukittujen ovien takana (1964). Säveltäjä Stephen Schwartz on säveltänyt sen vuonna 2005 oopperaksi. Japanilainen elokuvaversio Kôrei  (ohjaus Kiyoshi Kurosawa 2000) on kauhuelokuva. Myös romaanista The Passing of Evil on tehty elokuva nimellä Liian paljon – liian nuorena (Grasshopper 1970). Sen on ohjannut Jerry Paris.
McShane kirjoitti suuren osan teoksistaan salanimellä Marc Lovell. Myös hänen sillä nimellä kirjoittamastaan Apple Spy in the Sky on tehty elokuva. Elokuvan Vakoilijoita kaikki tyynni (The Trouble with Spies, 1987) on ohjannut Burt Kennedy.
Suomennetut teokset

Vakoojapeli (The Spy Game, 1980) suom. Heikki Salojärvi. Hki: Jalava, 1987 ISBN 951-9201-34-3 Sarja: Matahari-kirja n:o 1.
Aiheesta muualla

Mark McShane Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Japani  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Syd Mead

Syd Mead
Sydney Jay Mead (18. heinäkuuta 1933 – 30. joulukuuta 2019) oli yhdysvaltalainen teollinen muotoilija ja konseptitaiteilija, joka tunnettiin parhaiten elokuviin Blade Runner, Aliens ja Tron tekemistään futuristisista visuaalisista suunnitelmista.
Mead valmistui Art Center School in Los Angeles –oppilaitoksesta vuonna 1959, jonka jälkeen hän työskenteli kahden vuoden ajan Ford Motor Companyn muotoiluosastolla. Tämän jälkeen hän siirtyi tekemään kuvitustöitä kirjoihin ja myyntiluetteloihin. Tilaajina olivat useat suuryritykset.
Vuonna 1970 Mead perusti Detroitissa Syd Mead Inc -yrityksen voidakseen vastata paremmin saamiinsa suuren mittaluokan tilauksiin. Yksi tärkeimmistä asiakkaista oli Philips Electronics, ja Mead käyttikin suuren osan ajastaan laatimalla suunnitelmia ja kuvituksia Philipsin Hollannin pääkonttorille. Lisäksi hänen yrityksensä laati rakennusten arkkitehtuurin visualisointeja mm. Intercontinental Hotels -yhtiölle ja arkkitehti- ja suunnittelutoimistoille. Syd Mead Inc sai 1980-luvulta lähtien asiakkaikseen myös lukuisia japanilaisyrityksiä kuten Sonyn, Minoltan ja Hondan.
Vuodesta 1979 Meadin yritys alkoi työskennellä elokuvateollisuuden kanssa. Yhtiö on tehnyt suunnittelutöitä muun muassa elokuviin Star Trek: Avaruusmatka, Blade Runner, Tron, Aliens, Johnny Mnemonic, Vaarallinen tehtävä III ja Elysium.