stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Amadeus Hartmann
Elämä

Hartmann opiskeli vuosina 1924–1929 Münchenin valtiollisessa säveltaideakatemiassa pasuunansoittoa sekä sävellystä Joseph Haasin johdolla. Hartmannin ensimmäisissä sävellyksissä oli vaikutteita dadaismista ja jazzista, mutta myöhemmin Hartmann tuhosi nämä varhaisteoksensa.
Vuonna 1933 Hartmann sävelsi orkesteriteoksensa Miserae, jolla hän ilmaisi vastalauseensa kansallissosialismille. Tästä hetkestä lähtien aina kansallissosialismin päättymiseen asti vuonna 1945 Hartmannin kappaleitaan ei enää esitetty Saksassa. Hartmannia ei vainottu, ja hän vetäytyi "sisäiseen maanpakoon": hän sävelsi pöytälaatikkoon, mutta sai teoksiaan ajoittain esitetyksi ulkomailla. Tänä aikana Hartmannia elättivät hänen appivanhempansa. Hartmannin myöhempään tuotantoon vaikutti jonkin verran sodan aikaiset sävellystunnit Anton Webernin johdolla Wienin lähellä Maria Enzersdorfissa.
Vuonna 1945 Hartmann kutsuttiin Baijerin valtionteatteriin dramaturgiksi. Sodan jälkeen hän pääsi myös julkaisemaan teoksiaan. Liittoutuneiden ja Baijerin radio- ja televisioyhtiön tuella hän perusti Müncheniin uuden musiikin esittämiseen keskittyvän Musica Viva -konserttisarjan, josta hän piti huolta kuolemaansa asti. Konserttisarja on nykyäänkin yhä olemassa.
Sodan jälkeen Hartmann poisti tuotannostaan lähes kaikki poliittiset viittaukset ja teki sovinnon natsien aikana aktiivisena pysyneiden säveltäjien, esimerkiksi Carl Orffin kanssa.
5. joulukuuta 1963 Hartmann kuoli syövän seurauksena kotikaupungissaan Münchenissä.
Teoksia

8 sinfoniaa
Miserae (1934) orkesterille
7 konserttoa
mm. Concerto funebre (1939) viululle ja jousiorkesterille
Gesangsszene (1963, keskeneräinen) Jean Giraudoux'n sanoihin
Pianoteoksia, kaksi jousikvartettoa, muuta kamarimusiikkia
Kaksi oopperaa:
Wachsfigurenkabinett, 5 kamarioopperaa, 1928-30
Des Simplicius Simplicissimus Jugend, kamariooppera, 1934/35
Kirjallisuutta

Dibelius, Ulrich (2004). Karl Amadeus Hartmann. Komponist im Widerstreit. Kassel: Bärenreiter.
Hartmann, Karl Amadeus (1965). Kleine Schriften. Mainz: Schott's Söhne.
Aiheesta muualla

http://www.karlamadeushartmann.com
Moise Kisling

Amedeo Modiglianin näkemys Kislingistä.
Moise Kisling (22. tammikuuta 1891 – 29. huhtikuuta 1953) oli puolanjuutalainen taidemaalari.
Kisling syntyi Krakovassa, muutti 1910 vuonna Montmartreen ja vietti vuodet 1911–1912 Céret'ssä. Hän avasi vuonna 1913 Montparnassessa studion, jossa hän työskenteli tulevat 27 vuotta. Hänen läheisiä ystäviään olivat useat ajan johtavat mestarit, kuten Amedeo Modigliani, joka maalasi hänen muotokuvansa vuonna 1915.
Kisling palveli ensimmäisessä maailmansodassa haavoittuen Sommen taistelussa. Hänelle myönnettiin Ranskan kansalaisuus. Hän palasi armeijaan 1940 ja pakeni toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltoihin. Hän piti menestyksellä näyttelyitä New Yorkissa sekä Washington DC:ssä ja asui sitten Kaliforniassa vuoteen 1946.
Maisemamaalarina Kislingin tyyli oli läheistä sukua Marc Chagallin työlle. Hänet muistetaan kuitenkin parhaiten muotokuvistaan ja varsinkin naisvartalon mestarillisena kuvaajana. Hän kuoli Sanary-sur-Merissä Etelä-Ranskassa 62-vuotiaana. Laaja kokoelma hänen töitään on Geneven Musée du Petit Palais'ssa Sveitsissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moise Kisling Wikimedia Commonsissa
Moritz Sassi

Moritz Sassi (13. kesäkuuta 1880 Wien – 25. syyskuuta 1967 Wien) oli itävaltalainen lintutieteilijä, joka työskenteli Wienin luonnonhistoriallisessa museossa.
Sassi julkaisi vuonna 1911 teoksen Eine Sudanreise (Berliini: Süsserott), ja Franz Zimmerin kanssa kirjoituksen Beiträge zur Kenntnis der Vogelwelt des Songea-Distrikts mit besonderer Berücksichtigung des Matengo-Hochlandes (D. O. A. einschließlich einiger Arten aus dem nördlichen D. O. A.).
Sassi nimesi linnuista valkoniskakyyhkyn (Columba albinucha), oliivikäen (Cercococcyx olivinus), mustalakkibulbulin (Phyllastrephus lorenzi), kongonkirjorastaan (Zoothera oberlaenderi) ja kultaniskakutojan (Ploceus aureonucha).
Kelly

Kelly voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
HMS Kelly, Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä
Kelly, paikkakunta Kentuckyssä, Yhdysvalloissa; siellä tapahtui Kelly-Hopkinsvillen ufotapaus
Ranch Kelly (s. 2008), suomalainen lämminveritamma
Sukunimi > Kuvitteellisia henkilöitä

Robert Edward Kelly, sarjakuvahahmo
Kaitajärvi (Mikkeli, Halmeniemi)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli, Mäntyharju
Koordinaatit:  61°19′08″N, 27°08′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskujoki:  Kaidanjoki Ylä-Kuhaseen 
Järvinumero:  14.973.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84 m  
Pituus:  2,5 km  
Leveys:  610 m  
Rantaviiva:  7,54373 km  
Pinta-ala:  57,7514 ha  
Tilavuus:  0,00359797 km³ 
Keskisyvyys:  6,23 m  
Suurin syvyys:  23,58 m  
Saaria:  2 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Etelä-Savossa Mikkelissä ja Mäntyharjulla Halmeniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 610 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,45 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,60 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00360 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,2 metriä ja suurin syvyys on 23,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Ala-Kuhasen valuma-alueeseen (14.973) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84 metriä mpy.
Metagkítsi

| Metagkítsi Μεταγκίτσι |
| --- | --- |
 Metagkítsin kylää.
 Metagkítsi
 Koordinaatit: 40°19′30″N, 23°39′11″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Chalkidikí
Kunta:  Sithonía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  1305010301
Korkeus:  150 m
Väkiluku (2011):  802
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Metagkítsi (kreik. Μεταγκίτσι; transl. myös Metagítsi) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 802 (vuonna 2011).
Metagkítsin kylä sijaitsee Sithonían niemen juuressa Chalkidikín niemimaalla noin 35 kilometriä itäkaakkoon Polýgyroksesta ja 100 kilometriä samaan suuntaan Thessalonikista, ja noin neljä kilometriä sisämaahan Singitikóslahden rannasta. Se on rakennettu noin 150 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Metagkítsi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μεταγκιτσίου, Topikí Koinótita Metagkitsíou), johon kuuluu varsinaisen Metagkítsin kylän lisäksi Ágioi Theódoroin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 805.
Moirans-en-Montagne

| Moirans-en-Montagne |
| --- | --- |

 vaakuna
 Moirans-en-Montagne
 Koordinaatit: 46°25′57″N, 5°43′34″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Jura
Arrondissementti:  Saint-Claude
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,6 km²
Väkiluku (2013):  2 227
 – Väestötiheys:  83,8 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Moirans-en-Montagne on kunta itäisessä Ranskassa Juran departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Vouglansin tekojärven itärannalla.
Seudun metsiä on hyödynnetty puusepäntöissä jo 1200-luvulta saakka. Ajan myötä paikalliset käsityöläiset alkoivat erikoistua tekemään shakkilautoja ja nappeja. Tämä johti kehityksen leluteollisuuteen. Nykyään kunnassa on lelumuseo Le Musée du Jouet, jossa voi nähdä paikallista käsityötaitoa.
Lelumuseo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moirans-en-Montagne Wikimedia Commonsissa
Minna Koivisto

Minna Koivisto (s. 1993) on suomalainen musiikkituottaja ja laulunsanoittaja. Koivisto yhdistelee tuotannoissaan poppia ja marginaalista elektronista musiikkia (future bass, house, alternative r&b).
Ura

Koivisto on työskennellyt useiden suomalaisten artistien, kuten Robinin, Maija Vilkkumaan, Vilma Alinan ja Nelli Matulan kanssa. Lisäksi hän on uransa varrella tehnyt yhteistyötä mm. Jurekin, Jonas Olssonin, Redraman ja Saara Törmän kanssa.
Yhdessä Tido Nguyenin kanssa Koivisto muodostaa KOI-nimisen yhtyeen, jonka ensimmäinen single Temppeli (feat. Jurek) julkaistiin keväällä 2016.
Koivisto on toiminut myös musiikillisena johtajana Nelli Matulan, Robinin ja Vilma Alinan livekokoonpanoissa.
Lisäksi Koivisto on tehnyt kansainvälisenä yhteistuotantona kappaleen Disney Music Groupille.
Diskografia > Kirjoittajana / tuottajana

SINI YASEMIN – Lihasmuistissa
Nelli Matula - Tää Ei Oo Ohi
Tuure Boelius – Oh Boe
Maija Vilkkumaa – Unisex
SANNI – Kuka Sen Opettaa
Tuure Boelius - Eikö Sua Hävetä
Robin – Lentoon (KOI Remix)
Juulia – Mul Oli Ikävä Mua
Janna – Mitä Jos
KOI – Fabulous feat. Nelli Matula
Adikia – Paha Narttu
Robin – Rakkaus On Lumivalkoinen
Robin – Tuuleksi Taivaanrantaan
Heikki Helastinen – Rubikin Kuutio
Teflon Brothers – Tukholman Syndrooma
KOI – Jummi Jammi feat. Tippa-T
Disco – Uudestaan
Blind Channel – Deja Fu
Robin – Miten Eskimot Suutelee (KOI Remix)
Roope Salminen & Koirat – Sinulle Mutsi
Neljänsuora – Soittakaa Kuurankukkaa
KOI – Temppeli feat. Jurek
IKE – Kaikki Sanat
Vilma Alina – Tulevaisuuden Lupauksii
Vilma Alina – Joku Muu
Marymountin metroasema

Marymount on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bishanissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 28. toukokuuta 2009. Asemaa käyttävät Circle Linen junat.
Junat

| Pääteasema | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna | Ensimmäinen juna |  | Viimeinen juna |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ma – la |  | su & yleinen vapaa |  | joka päivä |  |  |
Circle Line
| CC1 Dhoby Ghaut | 5:37 |  | 6:04 |  | 23:32 |  |  |
| CC7 Mountbatten | – |  | – |  | 0:09 |  |  |
| CC12 Bartley | – |  | – |  | 0:33 |  |  |
| CC29 HarbourFront | 5:25 |  | 5:50 |  | 23:20 |  |  |
| CC26 Pasir Panjang | – |  | – |  | 23:50 |  |  |
| CC23 one-north | – |  | – |  | 0:06 |  |  |
| CC17 Caldecott | – |  | – |  | 0:34 |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marymountin metroasema Wikimedia Commonsissa
Marymountin metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Caldecott | Circle Line | Seuraava asema: Bishan |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Marymount MRT Station
Käännös suomeksi
Miina (nimi)

| Miina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  26. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  10. syyskuuta
Muunnelmia:  Minna
Vastineita eri kielissä:  Mina
Nimen alkuperä:  Vilhelmiina, Wilhelm
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miina on suomalainen ja virolainen naisen etunimi.
Miina on lyhennelmä nimestä Vilhelmiina,
joka puolestaan juontaa germaanisesta miehen nimestä Wilhelm. Wilhelm on yhdistelmä saksan "halua" ja "suojelua" tai "kypärää" merkitsevistä sanoista.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan rekisteröity 3 915 Miina-nimen saanutta naista ja alle 20 miestä.
Tunnettuja Miinoja

Miina Häger (1877–1950), suomalainen näytelmäkirjailija
Miina Härma (1864–1941), virolainen säveltäjä, urkuri ja kuoronjohtaja
Miina Kurjenmiekka, Vehka Kurjenmiekka (s. 1990), suomalainen kirjailija ja roolipelien suunnittelija
Miina Lindberg (1866–1924), palvelijatar, kaupunginvaltuutettu ja ammattiyhdistysvaikuttaja
Miina Lönnrot (1827–1915), Elias Lönnrotin veljentytär, taloudenhoitaja ja Paikkarin torpan esineistön kerääjä
Miina Maasola (1978–2014), suomalainen näyttelijä
Miina Manninen (s. 1984), suomalainen meteorologi
Miina Penttinen (s. 1994), näyttelijä
Miina Ruokolainen, o.s. Kenttä (s. 1986), seiväshyppääjä
Miina Savolainen (s. 1974), valokuvaaja, taide- ja sosiaalikasvattaja
Miina Sillanpää (1866–1952), ensimmäinen suomalainen naisministeri
Miina Supinen (s. 1976), suomalainen kirjailija ja toimittaja
Miina Turunen (s. 1973), näyttelijä
Miina Äkkijyrkkä, Liina Lång (s. 1949), suomalainen kuvataiteilija
Kuvitteellisia Miinoja

Miina, hahmo sarjakuvassa Miina ja Kusti
Miina, kissahahmo lastenkirjasarjassa Miina ja Manu
Miina, kotiapulainen Hella Wuolijoen näytelmässä Juurakon Hulda (1937) sekä tämän samana vuonna valmistuneessa elokuvaversiossa
Miina, piika tarinassa Siltalan pehtoori, josta on tehty niin romaani-, näytelmä- kuin elokuvaversioitakin
Miina, Elna Hellmanin esittämä päähenkilö komediaelokuvassa Opri (1954)
Miina, Leila Itkosen roolihahmo televisiosarjassa Kovaa maata
Miina Salokannel, emännöitsijä Maria Jotunin näytelmässä Miehen kylkiluu (1914)
Moman piiri (Mosambik)

| Moman piiri Distrito de Moma |
| --- | --- |
 Näkymä Maconen kylästä, Moman piirin hallinnollisesta keskuksesta.
 Moman piirin sijainti Mosambikissa.
 Koordinaatit: 16.7643°S, 39.2217°E 
Valtio:  Mosambik
Maakunta:  Nampula
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Macone
 – Piirin johtaja:  Daniel José André Ramos 
Pinta-ala  ():  3 917 km²
Väkiluku (2022)  (ennuste):  376 378
Moman piiri (port. Distrito de Moma) on Mosambikin Nampulan maakuntaan kuuluva piiri. Piirin on väkiluku oli Mosambikin tilastokeskuksen (INE) ennusteen mukaan 376 378 vuonna 2022. Väestönlaskennoissa asukasluvuksi saatiin  238 655 (VL 1997) ja 318 461 (2007) ja 324 442 (VL 2017). Piirin hallintokeskus on Macone (Macone Sede, myös Moma). Se sijaitsee Intian valtameren rannalla, linnuntietä 182 kilometriä aluekeskus Nampulasta etelään.
Moman piiri rajoittuu etelässä Intian valtamereen, lännessä Zambezian maakunnan Pebanen ja Gilén piireihin, pohjoisessa Mogovolasin piiriin sekä lännessä Angochen ja Larden piireihin.
Moman piirin pinta-ala on supistunut 2010-luvulla, koska piiristä on vuonna 2013 lohkaistu Larden piiri. Vielä vuoden 2013 alun tilastoissa Moman piirin pinta-ala oli 5 814 neliökilometriä, ja siihen kuului neljä hallinnollista aluetta (P.A. de Macone Sede, P. A. de Chalaua, P. A. de Larde ja P. A. de Mucuali). Larden piirin erottamisen jälkeen hallinnollisia alueita oli enää kaksi (P.A. de Macone Sede ja P. A. de Chalaua), ja 2022 piirin pinta-alaksi raportoitiin 3 917 km².
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moman piiri (Mosambik) Wikimedia Commonsissa
Molėtai

| Molėtai |
| --- | --- |

 vaakuna
 Molėtain sijainti Liettuan kartalla.
Valtio:   Liettua
Lääni:  Utena
Kunnallispiiri:  Molėtain kunnallispiiri
 
 http://www.moletai.lt/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Molėtai (puol. Malaty) on kaupunki Liettuassa, Utenan läänissä. Kaupunki toimii Molėtain kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena. Molėtai on yksi Liettuan vanhimmista asutusutuskeskuksista ja suosittu lomakohde erityisesti Vilnan asukkaiden keskuudessa. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 6 851 asukasta.
Kaupunki sijaitsee 60 kilometriä Vilnasta pohjoiseen ja 30 kilometriä Utenasta etelään. Ensimmäinen maininta kaupungista on Vilnan piispaan liittyvissä teksteissä, joissa sen mainittiin olevan piispan omaisuutta. Molėtaissa toimii Liettuan ainoa observatorio, Molėtain tähtitieteellinen observatorio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Molėtai Wikimedia Commonsissa
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Mikael Talasjoki

Mikael Talasjoki (s. 27. maaliskuuta 1979 Helsinki) on suomalainen estejuoksija, keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Häntä ovat valmentaneet Jan Vorselman ja vuodesta 2001 Tommy Ekblom.
Talasjoki sijoittui 1996 Kapkaupungin maastojuoksun MM-kilpailuissa alle 20-vuotiaiden sarjassa 98:nneksi. Saman ikäluokan MM-kilpailuissa Sydneyssä hän karsiutui 3 000 metrin estejuoksun alkuerissä. Hän oli Torinossa 1997 maastojuoksun MM-kilpailujen alle 20-vuotiaiden sarjassa 101:s ja Suomi joukkuekilpailussa 16:s. Seuraavana vuonna hän karsiutui Annecyn alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 3 000 metrin estejuoksun alkuerissä sekä sijoittui saman ikäluokan maastojuoksun EM-kilpailuissa Ferrarassa 34:nneksi ja joukkuekilpailussa 11:nneksi. Vuonna 1999 hän sijoittui Göteborgin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 3 000 metrin estejuoksussa 12:nneksi.
Talasjoki on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuodesta 1999. Hän on sijoittunut 3 000 metrin estejuoksun maaottelukilpailuissa toiseksi Göteborgissa 1999, 2001, 2005 ja 2007. Hän oli toinen myös Euroopan cupin ykkösliigassa Gävlessä 2005.
Talasjoki on saanut Kalevan kisoissa pronssia 1 500 metrillä 2006. 3 000 metrin estejuoksussa hän on ollut toinen 2004, 2006, 2007 ja 2010 sekä kolmas 2005 ja 2008. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saanut kultaa 4 × 800 metrillä 2007, 2008 ja 2010 sekä 4 × 1 500 metrillä 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän oli toinen 4 kilometrillä 2005. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2003 hän sai kultaa 3 000 metrillä ja pronssia 1 500 metrillä.
Ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.52,79 | Lohja | 8. heinäkuuta 2000 |
| 1 500 m | 3.44,36 | Lappeenranta | 21. heinäkuuta 2005 |
| 3 000 m | 8.05,83 | Eurajoki | 1. heinäkuuta 2000 |
| 5 000 m | 14.10,06 | Göteborg | 28. elokuuta 2005 |
| 10 000 m | 31.46,44 | Helsinki | 14. syyskuuta 2002 |
| 3 000 m ej | 8.34,85 | Göteborg | 4. syyskuuta 2004 |
Ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2.01,50 | Tallinna | 15. tammikuuta 1997 |
| 1 500 m | 3.51,96 | Jyväskylä | 13. helmikuuta 1999 |
| 3 000 m | 8.06,97 | Kuortane | 23. helmikuuta 2003 |
| 3 000 m ej | 8.45,41 | Mustasaari | 9. helmikuuta 2002 |
Murteella puhumisen SM-kilpailut

Murteella puhumisen SM-kilpailut on vuonna 2001 ensimmäistä kertaa järjestetty puhekilpailuselvennä. Kilpailun järjestelyistä vastaavat isäntäpaikkakunnalla toimivat murre- ja kotiseutuyhdistykset sekä Suomen Heimot ry.
SM-kilpailussa on yksilösarjan lisäksi joukkuekilpailu, johon osallistuvat kolmihenkiset joukkueet. Yksilökilpailussa palkitaan kolme parasta,selvennä joukkuesarjassa vain voittaja. Kilpailun ylituomarina on useana vuotena toiminut professori Kalevi Wiik.
Kilpailut ja voittajat 2001-2019

| Vuosi | Kilpailupaikka | Voittaja | 2>  sija | 3>  sija | Joukkuekilpailun   voittaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 |  Savonlinna | Anneli Valta-Lisitsin, Lapinlahti |  ? |  ? |  ? |
| 2002 |  Hauho | Annikki Koponen, Karttula |  ? |  ? |  ? |
| 2004 |  Merikarvia | Marja-Liisa Asplund, Tornionjokilaakso | Aliisa Muurinen, Merikarvia | Jaakko Heikkinen, Kainuu | Satakunta |
| 2005 |  Suomussalmi | Jonna Kinnunen, Suomussalmi | Helvi Torvinen, Kajaani | Maija-Liisa Korhonen, Lapinlahti | Kainuu |
| 2007 |  Kuopio | Maija-Liisa Korhonen, Lapinlahti | Veikko Seppänen, Suomussalmi |  ? | Savo |
| 2009 |  Kuortane | Eila Hautamäki, Alahärmä |  ? |  ? | Rauma |
| 2011 |  Rauma | Aino Mäki-Kaukola, Seinäjoki | Elina Wallin, Pori | Joonas Autio, Kortesjärvi | Savo |
| 2013 |  Iisalmi | Lauri Andersin, Varkaus | Tapio Niemi, Rauma | Matti Korhonen, Lapinlahti | Etelä-Pohjanmaa |
| 2015 |  Kajaani | Hannakaisa Heikkinen, Kiuruvesi | Kauno Luoma, Kauhava | Antero Meriläinen, Kajaani | Tornionjokilaakso |
| 2017 |  Ilmajoki | Esko Vepsä, Helsinki |  ? |  ? |  ? |
| 2019 |  Helsinki | Mikko Kokkonen, Kuopio | Markku Jalonen, Helsinki | Esko Kohtanen, Kurikka | (ei järjestetty) |
Moman piiri

| Момский район  Муома улууһа |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Saha
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Honuu
Pinta-ala:  104 600 km²
Väkiluku (2010):  4 383
 – väestötiheys:  0,04 as./km²
Moman piiri (ven. Момский район, Momski raion, jak. Муома улууһа, Muoma uluuha) on paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan itäosassa Venäjällä. Se sijaitsee Indigirkan yläjuoksun ja sen sivujoen Moman ympärillä. Moman piiri rajoittuu pohjoisessa Abyin ja idässä Verhnekolymskin piireihin, kaakossa Sahan naapurialueeseen Magadanin alueeseen, sekä etelässä Oimjakonin, lounaassa Tompon ja lännessä Verhojanskin piiriin.
Piirin pinta-ala on 104 600 km². Vuonna 2010 siellä oli 4383 asukasta. Hallinnollinen keskus on Honuun kylä. Kaikkiaan piirissä on kuusi kansallista naslegia (maalaiskuntaa). Tärkeimmät elinkeinot alueella ovat poronhoito, nautakarjan- ja hevostenkasvatus,  turkistarhaus ja metsästys.
Aiheesta muualla

Piirin kartta
Sahan piirijako
Kaupunkipiirikunnat: Jakutsk | Žatai
Piirit ja ulusit: Abyi | Aldan | Allaiha |  Amga | Anabarin kansallinen | Bulun | Bytantain evenien kansallinen  | Gornyi | Hangalass | Kobjai | Megino-Kangalass | Lensk | Mirnyi | Moma | Nam | Nerjungri | Nižnekolymsk | Njurba | Oimjakon | Olenjokin kansallinen  | Oljokminsk  | Srednekolymsk  | Suntar | Tatta | Tompo | Tšuraptša | Ust-Aldan | Ust-Jansk | Ust-Maja | Verhnekolymsk  | Verhneviljuisk  | Verhojansk | Viljuisk  | Žiganskin kansallinen