stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anrī Ravinskis
Ura > Maajoukkueura

Ravinskis pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2022 ja 2023 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti hopeaa. Ravinskis pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021. Valmentajat valitsivat hänet Latvian turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Ravinskis valittiin myös Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Latvian A-maajoukkueessa Ravinskis on pelannut kahdeksan ottelua tehden yhden maalin.
Tikkakoski (yritys)

Tikkakosken tehdas 1930-luvulla
Oy Tikkakoski Ab oli Tikkakoskella vuosina 1893–1983 eri nimillä toiminut kone- ja aseteollisuusyritys, joka oli suomalaisessa, saksalaisessa ja neuvostoliittolaisessa omistuksessa. Yhtiö tunnettiin Tikka-tuotemerkistä, jota käytettiin aseissa, ompelukoneissa ja liukuesteissä.
Historia > Tikkakosken tehdasyhtiö

Teollisuuden tärkeä toimintaedellytys on käyttövoima. Perinteisesti tehdas nousi kosken partaalle ja tehtaan ympärille kasvoi kylä ja kaupunki. Jyväsjoen eli Luonetjoen voimaa käytettiin myllyjen ja sahojen pyörittämiseen Tikkakoskella 1700-luvulta lähtien.
Oy Tikkakoski Ab:n tarinan alku on insinööri Martin Stenij'n myllyn ja sahan rinnalle vuonna 1893 perustama metalliverstas, joka toimi vuoteen 1907 saakka, jolloin sitä kohtasi konkurssi. Konkurssipesän hankki 1909 omistukseensa turkulainen K.E. Blombergin toiminimi. Martin Stenij'n puolisosta tuli uuden yrityksen osakas: toiminimi oli M. Stenij & Co.
Vuodesta 1910 tehtaan omistus oli jyväskyläläisillä Anton Fredriksonilla, Th.Liliuksella, kauppias Mitrofanoffilla ja Hugo Parviaisella. Konkurssi oli jälleen edessä 1912. Toiminta alkoi uudelleen osakeyhtiömuotoisena.
Historia > Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuus Oy

Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuus Oy:n perustaminen vuonna 1912 merkitsi muutosta yrityksen toimialassa. Yhteydet alkuaikojen mylly- ja sahatoimintaan katkesivat ja yritys suuntautui metallialalle. Sisällissodan vuonna 1918 alkoi aseenosien valmistus Maxim-konekiväärin lukoista. 
Tarvittavia erikoiskoneita alettiin hankkia aseenpiippujen valmistukseen, joka käynnistyi 1928 Oscar Östmanin johdolla. Piipputuotannon kohteena oli aluksi jalkaväenkivääri M/27, kuuluisa ”Pystykorva”. Myös Pystykorvan peruskorjaus kuului Tikkakosken ohjelmaan.
Historia > Tikkakoski Oy

Vuonna 1930 rauta ja puu jäivät pois yrityksen nimestä. Nimi lyheni Tikkakoski Oy:ksi. Merkittäväksi omistajaksi tuli saksalainen asekauppias Willi Daugs. Tehdasta oli vuodesta 1927 lähtien johtanut Oskar Östman.
Tarkkuuspienoiskivääri Skohan Tikka suunniteltiin ja otettiin tuotantoon 1930 ja Suomi-konepistooli 1931.
Historia > Oy Tikkakoski Ab

Yrityksen nimi vaihtui kaksikieliseksi Oy Tikkakoski Ab:ksi vuonna 1933. Tuotantoon otettiin konekiväärin patruunavyöt ja seuraavana vuonna konekivääri Maxim-09.
Sotavuosina Oy Tikkakoski Ab valmisti konepistooleita ja -kivääreitä sekä kiväärinpiippuja. Yhtiö tuotti "keskikaliiperien" patruunoita lentokoneen konekiväärien 12.7 mm:stä panssarintorjuntakiväärien 20 mm:iin.
Sodan päätyttyä Oy Tikkakoski Ab katsottiin rauhansopimuksen ehtojen mukaisesti ns. saksalaisomaisuudeksi, joka oli luovutettava Neuvostoliiton haltuun, koska yhtiön omistuksesta merkittävä osa oli saksalaisella Willi Daugsilla. Omaisuuden luovutusta varten perustettiin erityinen toimielin, Ulkomaisen omaisuuden hoitokunta.
Historia > Neuvosto-omistuksen aika 1947–1957

Yhtiön historiassa alkoi jakso, jolloin yritys ei valmistanut sotilasaseita. Asetuotanto loppui kokonaan vuonna 1953. Tuotanto suuntautui sen sijaan esimerkiksi Tikka-merkkisiin ompelukoneisiin. Poljettavia ompelukoneita valmistettiin vuosina 1946-1964.
Viimeisenä "saksalaisomistuksena" Neuvostoliitto luopui Oy Tikkakoski Ab:stä vuonna 1957. Suomalainen liikemiesryhmä sai maksaa omistukseensa siirtyneen yhtiön hinnan Neuvostoliittoon suuntautuneella viennillä – ompelukoneilla.
Historia > Tikkamyynti Oy

Ompelukoneiden myyntiä edistämään neuvosto-omistuksessa olleeseen Oy Tikkakoski Ab:hen perustettiin asiamiesorganisaatio Tikkamyynti Oy. Sen ja Tikka-koneiden maine oli kyseenalainen, mutta myyntimiesten saamat palkkiot myyntiin nähden runsaita.
Suojelupoliisi kiinnostui Tikkamyynti Oy:n organisaatiosta, kun yrityksen palveluksessa toimineen Nestor Hannolan todettiin vakoilleen Neuvostoliiton hyväksi. Suojelupoliisin tutkimuksissa paljastui esimerkiksi edustaja, jonka tehtävänä oli hankkia uusia ompelukoneiden myyjiä nimenomaan Suomen puolustusvoimista.
Historia > Pankin vallassa

Osuuspankkien Keskusosuuspankki (OKO) hankki yhtiön osake-enemmistön vuonna 1967.
Historia > Nokian omistukseen

Nokia osti Tikkakoski Oy:n vuonna 1974.
Historia > Oy Sako-Tikka Ab

Oy Tikkakoski Ab liitettiin vuonna 1983 Sako Oy:öön, muodostui Oy Sako-Tikka Ab. Oy Tikkakoski Ab:n toiminta lakkasi 1. lokakuuta 1983.
Näin syntyivät Oy Sako-Tikka Ab:n Tikkakosken tehtaat. Yhteistyön symbolina suunniteltiin Sako-Tikka-luodikko, joka tunnettiin köllinimellä Satikka.
Tuotelinjat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuotelinja | alkoi | päättyi | viitteet |
| Maatalouskoneet: Vassin äkeet | 1912 |  | Hyytinen 1985, 168 |
| Työstökoneet: sorvit | 1912 |  | Hyytinen 1985, 168 |
| Tikka-maatalousmoottorit | 1912 | 1917 jälkeen | Hyytinen 1985, 168 |
| Geo-venemoottorit | 1912 | 1917 jälkeen | Hyytinen 1985, 168 |
| Aseiden piiput | 1928 |  | Hyytinen 1985, 175 |
| Aseiden tukit | 1920 |  |  |
| Aseiden muut osat | 1918 |  | Hyytinen & Hyytinen 2003, 27 |
| Maxim-konekiväärit | 1934 | 1944 | Hyytinen & Hyytinen 2003, 27 |
| Pienoiskiväärit: Skohan-Tikka-tarkkuuspienoiskivääri | 1930 | 1953 | Hyytinen 1985, 176–177 |
| Suomi-konepistoolit | 1931 | 1953 | Hyytinen & Hyytinen 2003, 30 ,246 |
| Ammukset | 1939 |  | Hyytinen 1985, 170 |
| Poljettavat ompelukoneet | 1946 | 1964 | Hyytinen 1985, 170–172 |
| Ompelukoneet | 1946 | 1967 | Hyytinen 1985, 170–172 |
Elektroniikkateollisuuden mekaaniset laitteet: 
| Liukuesteet | 1963 |  | Hyytinen 1985, 172 |
| Autotarvikkeet | 1966 | 1969 | Hyytinen 1985, 191 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Haloo, minä täällä! – Sota ja pula 1939–1949 (Arkistoitu – Internet Archive)
Laitakari, A. V.: Kertomus Tikkakosken tehtaan 50-vuotisesta toiminnasta 1893–1943.  Jyväskylä:  Oy Tikkakoski Ab, 1943.
Mäkinen, Martti: Oy Tikkakoski Ab,  90 vuotta metalliteollisuutta Tikkakoskella: 1893–1983.  Oy Tikkakoski, 1983.
Ylönen, Jyri: "...Mutta kaiken yli tikkasi Rokan konepistooli niin kuin ompelukone" : Oy Tikkakoski Ab:n Suomi-konepistoolituotanto talvi- ja jatkosodan aikana (PDF) (Suomen historian pro gradu) 1997. Jyväskylä:  Jyväskylän yliopisto. Viitattu 24.7.2015.
Suomi-konepistooli M31, lempinimeltään "Tikkakosken ompelukone".
Maxim-09-konekivääri talvisodan aseena.
Tikka ompelukone 1951
Antti Riihimäki

| Antti Riihimäki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  tuottaja, DJ
Muusikko
Taiteilijanimi:  Antti Riihimäki DJ RZY Riisi
Tyylilajit:  rap, pop
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Antti Riihimäki (tunnetaan myös nimellä DJ RZY) on helsinkiläinen muusikko, DJ ja musiikkituottaja. Hänet tunnetaan erityisesti rap-musiikista. Riihimäki on säveltänyt useita kappaleita muun muassa Cheekille ja Uniikille. Hän on ollut mukana tekemässä myös muun muassa kahta Antti Tuiskun albumia.
Riihimäen säveltämistä kappaleista Cheekin "Jossu" ja "Timantit on ikuisia" sekä JVG:n "Tarkenee" ovat nousseet Suomen virallisen singlelistan ykkösiksi.
Antti Riihimäki valittiin Teoston Vuoden musiikintekijä -palkinnon saajaksi vuonna 2024.
Riihimäki oli mukana kirjoittamassa popartisti Nelli Matulan kappaletta "Hitaammin hautaan", jolla Matula pyrkii Suomen Euroviisu-edustajaksi Uuden musiikin kilpailussa vuonna 2025.
Antti Riihimäen vanhemmat Marjukka ja Ilmo Riihimäki tunnetaan kuoronjohtajina. Veli Jarkko Riihimäki toimii ammattimuusikkona Berliinissä..
Diskografia > 2009

Redrama – Samma på svenska (EP)
2. "Du" (säv.)
4. "Riktiga ting" (mukana Timo Pieni Huijaus)
Uniikki – Juokse poika juokse
10. "Myrskyn silmäs" (mukana Mia) (säv. & sov.)
14. "Ku taakse katson" (säv. & san.)
Diskografia > 2010

Antti Tuisku – Kaunis kaaos
1. "Tätä tietä käyn" (sov.)
2. "Hyökyaalto" (sov.)
3. "Yhdessä nyt" (sov.)
4. "Et ole sellainen" (säv. & sov.)
5. "Mustavalkoinen" (säv. & sov.)
6. "Kaunis kaaos" (sov.)
7. "Minä näen sut" (säv. & sov.)
9. "Atlantti" (säv. & sov.)
10. "Tavallaan" (säv. & sov.)
11. "Helsinki" (säv. & sov.)
DJ RZY
"Pelkkää voittoo" (streetstyle) (mukana Jaques Worlain, TPH, Uniikki & Spekti)
Fintelligens – Mun tie tai maantie
1. "Hinta" (mukana Timo Pieni Huijaus) (säv.)
Timo Pieni Huijaus – Emävale
13. "Tuulimylly" (säv.)
Diskografia > 2011

Anna Abreu – Rush
10. "Be With You"
DJ RZY
"Tervetuloo Helsinkiin" (mukana Wögä, Tasis, Elastinen, Juno, Mikael Gabriel, Timo Pieni Huijaus, Spekti, Uniikki, Stig Dogg, Cheek ja Davo)
Uniikki – Suurempaa
1. "Intro" (säv.)
2. "Tehään tää taas" (säv. & sov.)
4. "Suurempaa (mukana Mia) (sov.)
8. "Kesäbaustaa" (säv.)
10. "Vaimomatskuu" (sov.)
14. "Jumalauta" (sov.)
Diskografia > 2012

Timo Pieni Huijaus – Kaikki loppuu
5. "Suomi-neito" (säv.)
6. "Listan ykkönen" (mukana JVG) (säv.)
9. "Pleiboi" (säv. & sov.)
11. "Sydämeni" (mukana Tasis) (san.)
Wava
"Toinen nainen" (säv.)
Diskografia > 2013

Antti Tuisku – Toisenlainen tie
3. "Mies" (säv.)
5. "Rakkaus on." (sov.)
4. "Tee se uudelleen" (säv. & san.)
10. "Toisenlainen tie" (säv.)
Cheek – Kuka muu muka
2. "Timantit on ikuisia" (säv.)
4. "Jossu" (mukana Jukka Poika) (säv.)
5. "Kuka muu muka" (säv.)
7. "Fiiliksissä" (mukana Diandra) (säv.)
10. "Parempi mies" (mukana Samuli Edelmann) (säv.)
Eri esittäjiä – Vain elämää – kausi 2 jatkuu
19. Laura Närhi – "Be With You"
Antti Kleemola – Täydellinen päivä
"Kaikkea hyvää" (säv. & san.)
Spekti – Diktaattorimies
6. "Juppi" (mukana Cheek) (säv.)
13. "Diktaattorimies (outro)" (säv.)
Uniikki – #kylänmies
10. "Lapiolla päähän" (mukana Cheek) (säv.)
Diskografia > 2014

Cheek – Kuka muu muka (Stadion Edition)
12. "Äärirajoille" (säv.)
13. "Flexaa" (mukana Sanni ja VilleGalle) (säv.)
Eri esittäjiä – Vain elämää – kausi 3, päivä
Elastinen – "Mitä kuuluu" (sov.)
Elastinen – "Oo siellä jossain mun" (sov.)
Diskografia > 2015

Cheek – Alpha Omega
1. Alpha Omega (säv.)
2. "Sä huudat" (säv.)
4. Chekkonen (säv.)
6. Leveellä (säv.)
7. Makee ja selkee (säv.)
8. Jos sä haluut (sov.)
9. Keinu (säv.)
Elastinen – Iso kuva
6. "Tuulettaa" (säv.)
JVG – 247365
1. "Mauton jasso" (säv.)
2. Tarkenee (säv.)
Mikael Gabriel – Versus
"Woppaa" (säv.)
Mitra – Mitra
3. "Kukka kaipaa valoa"
7. Myrskyn silmään
8. "Äkkisyvää" (säv.)
Diskografia > 2016

JVG
Hehkuu
Vain elämää - kausi 5 – Eri esittäjiä – Vain elämää - kausi 5 toinen kattaus
18. Kaunis päivä (sov.)
Diskografia > 2017

Profeetat – Profeetat kävi täällä
3. Jokainen kyynel (säv.)
Vain elämää - kausi 7 – Eri esittäjiä – Vain elämää - kausi 7 ensimmäinen kattaus
2. Toni Wirtanen – Fiiliksissä (säv.)
The Story of Us (kappale)

| ”The Story of Us” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Speak Now
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 25. lokakuuta 2010 (julkaisu albumilla)   19. huhtikuuta 2011 (singlejulkaisu)
 Formaatti: lataus, suoratoisto, cd
 Tekijä(t): Taylor Swift
 Tuottaja(t): Nathan Chapman, Swift
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 04.27
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  41.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Mean” 2011 | ”The Story of Us” 2011 | ”Sparks Fly” 2011 |
The Story of Us on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale albumilta Speak Now (2010). Swift on säveltänyt kappaleen yksin ja tuottanut sen Nathan Chapmanin kanssa. Kappale on julkaistiin albumin neljäntenä singlenä 19. huhtikuuta 2011.
Kappale menestyi listoilla vaatimattomammin kuin albumin edelliset singlet. Se pääsi Yhdysvalloissa singlelistan sijalle 41 ja Kanadassa sijalle 70. Single on sittemmin myynyt Yhdysvalloissa platinaa. Vuonna 2023 Swift julkaisi kappaleesta uudelleen levytetyn version albumilla Speak Now (Taylor’s Version).
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 65
 Kanada (Canadian Hot 100): 70
 Kanada (Canada CHR/Top 40): 44
 Kanada (Canada Hot AC): 34
 Unkari (Mahasz, radio): 33
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 41
 Yhdysvallat (Adult Contemporary): 23
 Yhdysvallat (Adult Pop Airplay): 31
 Yhdysvallat (Pop Airplay): 21

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Australia (ARIA Charts): 32
 Filippiinit (Billboard PH Hot 100): 8
 Iso-Britannia (OCC, suoratoisto): 60
 Kanada (Canadian Hot 100): 44
 Singapore (RIAS, Top Digital): 20
 Uusi-Seelanti (Recorded Music NZ): 28
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 42
 Yhdysvallat (Hot Country Songs): 20
Global 200 (Billboard): 31
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Brasilia | kultaa | Pro-Música Brasil |
|  Iso-Britannia | hopeaa | British Phonographic Industry |
|  Uusi-Seelanti | kultaa | Recorded Music NZ |
|  Yhdysvallat | platinaa | Recording Industry Association of America |
Aiheesta muualla

The Story of Us -musiikkivideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Vihiluoto

PKC Groupin pääkonttori.
Vihiluodon venesatama.
Vihiluoto on kylä, asuinalue ja yritysalue Kempeleenlahden rannalla Kempeleen kunnassa lähellä Oulun kaupungin rajaa ja Oulunsalon kaupunginosaa. Kempeleen keskustasta on matkaa noin viisi kilometriä.
Nimi Vihiluoto on peräisin ajalta ennen 1800-luvun alkua, jolloin alue oli saari. Maankohoamisen myötä Vihiluoto muotoutui ensin niemeksi, ja lopulta sulautui mantereeseen. Vihiluodossa on poltettu aikoinaan tiiliä.
Vihiluodon alueen nykyinen rakennuskanta on suurimmalta osin omakotitaloja. Aikaisemmin alueella oli useita vapaa-ajan asuntoja.
Viime vuosina Vihiluodon rakentamattomia alueita on kaavoitettu monikansallisten yritysten toimipisteille. Alueen yrityksiä ovat muun muassa Polar Electro, PKC Group, Finlandia Hotels-ketjun hotelli Finlandia Hotel Airport Oulu ja ravintola Vihiluodon Torppa. Vihiluodon Vihikarissa toimii myös Kempeleen kunnan nykyinen kunnantalo.
Vihiluodolla toimii vuonna 2006 perustettu kyläyhdistys. Yhdistys on kehittänyt aluetta muun muassa rakentamalla luontopolun ja lintutornin. Yhdistys on myös useampana talvena tehnyt hiihtoladun Kempeleenlahdelle Vihiluodon ja Oulun Oritkarin välille. Vihiluoto valittiin vuonna 2016 Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi. Valinnassa painotettiin sitä, että Vihiluoto on panostanut voimakkaasti nuorten viihtyvyyteen ja liikuntamahdollisuuksien lisäämiseen.
Jakub Lapatka

Jakub Lapatka vuonna 2012.
Jakub Lapatka (16. syyskuuta 1944 Ausjukova, Rasonyn kihlakunta, Valko-Venäjä – 30. joulukuuta 2024 Helsinki) oli valkovenäläinen kääntäjä.
Biografia

Jakub Lapatka syntyi 16. syyskuuta 1944 Ausjukovan kylässä, lähellä historiallista Polotskin kaupunkia. 
Korkeakoulututkinnon hän suoritti Minskin vieraiden kielten instituutissa (nyt Minskin kielitieteellinen valtionyliopisto) opiskellen espanjan ja englannin kieliä. Suomen kielen opiskelun hän aloitti itsenäisesti, minkä jälkeen suoritti 2,5 vuotta kestäneet suomen kielen kurssit Helsingin yliopistossa. 
Jakub Lapatka oli ensimmäinen ja ainoa valkovenäläinen kääntäjä, joka käänsi suomen kielestä. Merkittävimpiä hänen kääntämiään teoksia ovat Kalevala (Minsk 2015), Samuli Paulaharjun etnograafiset työt (Pietari 2014) sekä Martti Haavion tutkimus Kuolematonten lehdot (Pietari 2013). Vuonna 2017 Minskissä julkaistiin suomen kielioppikirja valkovenäläisille. Yhteensä yli 20 kirjaa on käännetty suomen kielestä valkovenäjäksi ja venäjäksi. Jakub Lapatka kirjoitti useita artikkeleita Suomen historiasta ja kulttuurista sekä Suomen nykytilanteesta.
Keskeinen julkaisutoiminta

Lapatka työskenteli yli 20 vuotta luomansa Suomen historia ja kulttuuri suuressa maailmassa -projektin parissa. Projekti käsittää kolme osaa:
Suomen historia ja kulttuuri Valko-Venäjällä, Venäjällä ja Ukrainassa,
Suomen kieli ja kulttuuri Valko-Venäjällä,
Suomen kirjallisuus Valko-Venäjällä ja Venäjällä.
Kaikki julkaisut ovat ilmestyneet Jakub Lapatka –nimellä.
Lapatkan kääntämiä tai julkaisemia teoksia

Aale Tynni: Inkeri Inkerini, Pietari, 2017
Jakub Lapatka:  Suomen kielioppia valkovenäläisille – Karotkaja gramatyka finskaj movy Minsk, Valko-Venäjä, 2017
Katri Vala, Valitut runot (n. 100 runoa), Minsk, Valko-Venäjä, 2017
100 sosiaalista innovaatiota Suomesta, Minsk, Valko-Venäjä, 2017
Tuntematon tekija: Vanha Tuutari ja Lempaala_ Pietari, 2016
Kalevala, Minsk, Valko-Venäjä, 2015
Urho Torikka (Juhani Konkka): Me sankarit, Pietari, 2015
Zacharias Topelius: Maamme kirja, Pietari, 2015,
Juhani Konkka: Pietarin valot, Pietari, 2014
Samuli Paulaharju: Inkeri, Pietari, 2014
Martti Haavio: Kuolematonten lehdot, Pietari 2013
Kolppanan seminaari 1863–1913, Pietari, 2013
Johannes Messenius: Suomen riimikronikan muutama luku, Scondia illustrata, T. X:n muutama luku Pietari, 2013
Tuntematon tekijä: Suomen kronikka, Pietari, 2013
Toivo Flink: Kotiin karkotettavaksi, Pietari, 2011
Kalevala, Belarus-lehti, New York, USA, 2010 (runot 33, 37, 47, 48)
Suomi sodassa, Sotaveteraaniliitto, Helsinki, 2010
Kalevala, Dzejaslou-lehti, Minsk, Valko-Venäjä, 2009 (runot 31,34,35,36)
Thesaurus Alboruthenico -Latino-Europaeus, suomen osa, Wroclaw, Puola, 2008
Mika Waltari: Sinuhe egyptiläinen, Minsk, Valko-Venäjä 2006
Mauno Koivisto: Koulussa ja sodassa, Minsk, Valko-Venäjä 2004
Veijo Meri: Suomen marsalkka C.G. Mannerheim, Minsk, Valko-Venäjä 2004
T.P. Kalliomäki ja Jakub Lapatka: Suomalais-venäläinen keskusteluopas, Moskova 2003
Katri Vala, Miguel de Cervantes Saavedra, Mika Waltari, Väinö Linna, Rafael Alberti, Miguel Hernandez, Thomas Moor, Josef Plankett, ANNUS ALBARUTHENICUS-vuosikokoelmassa, v. 2002-2007 Kalevala 1. ja 6. runot, Puola
Pentti Haanpää: Yhdeksän miehen saappaat ja Kolmen Töräpän tarina, Minsk, Valko-Venäjä 1994
Marvi Jalo: Kissojen taikayö, Minsk, Valko-Venäjä 1994
Maiju Lassila: Kuolleista herännyt ja Liika viisas, Minsk, Valko-Venäjä 1990
Ansiot ja palkinnot

Kalevalaseura-säätion Eepospalkinto
SKS:n kiitoskirja ja mitali
Valko-Venäjän Carlos Cherman palkinto
Mikrobilääke

Esimerkki mikrobilääkkeestä: influenssalääke oseltamiviiri.
Mikrobilääkkeet (antimikrobiset lääkkeet) ovat lääkkeitä, joilla voidaan hoitaa mikrobien aiheuttamia infektioita. Ne tuhoavat mikrobeja tai estävät niiden kasvua ja lisääntymistä.
Yleensä antibiootti-sanalla tarkoitetaan sellaisia antimikrobisia lääkeaineita, jotka ovat peräisin luonnon mikrobeista (esimerkiksi homesienen tuottama penisilliini, joka tappaa bakteereita). Kemoterapia-aineiksi kutsutaan tieteellisessä kielenkäytössä antibiootteja sekä niitä  antimikrobisia lääkeaineita, jotka on kehitetty synteettisesti. Koska joitain perinteisesti antibiooteiksi kutsuttuja antimikrobisia lääkeaineita valmistetaan nykyisin synteettisesti, käsitteissä on häilyvyyttä. Kemoterapia-aine-nimitys on sikäli harhaanjohtava, että kemoterapia tarkoittaa monenlaisten tautien hoitamista lääkeainein eikä ainoastaan mikrobilääkkeiden käyttöä infektiotauteihin.
Mikrobilääkkeitä voidaan käyttää mikrobien aiheuttamien infektioiden hoitoon, koska ne ovat isäntäeliölle suhteellisen harmittomia. On olemassa erilaisia mikrobilääkkeitä, joista kukin tehoaa bakteereita, viruksia, sieniä tai loisia vastaan. Antibiootit ovat pieniä molekyylejä (paino alle 2 000 daltonia) eivätkä ne ole entsyymejä.
Historia

Alun perin antibiooteilla tarkoitettiin mikro-organismien tuottamia yhdisteitä, jotka vahingoittivat toisia mikro-organismeja. Louis Pasteur havaitsi sellaisten olemassa­olon jo vuonna 1887, mutta pitkään aikaan niitä ei voitu käyttää lääke­aineina, koska kaikki tunnetut anti­biootit olivat vaarallisia myös ihmisille.
Oikeastaan historiallisesti voidaan todeta, että bakteerviljemiä on käytetty infektioiden paikallishoitona jo noin vuonna 500 eaa. Nimitys kemoterapia on tullut käyttöön saksalaisen lääketieteen professorin Paul Ehrlichin mukana, ja tähän kytkeytyy ajatus, että kemoterapian keinoin voitaisiin tuottaa aineita, jotka tuhoaisivat bakteereita ilman että isäntäeliö vahingoittuu. Kemoterapia-aine ja varsinkin käyttöön tullut nimitys "kemoterapeutti" ovat kuitenkin niin epämääräisiä, että on katsottu paremmaksi käyttää termiä antimikrobilääke tai antibiootti. Kemoterapeutti-nimitys sekoittuu helposti henkilöön, joka harjoittaa kemoterapiaa. Nimityksen antibiootti otti käyttöön ensimmäisenä ukrainalaissyntinen biokemisti Selman Waksman.
Ensimmäinen merkittävä synteettinen kemoterapia-aine oli vuonna 1909 keksitty elohopeapitoinen arsfenamiini eli salvarsaani, jolla hoidettiin kuppaa.
Ensimmäinen lääkinnällistä käyttöä saanut anti­biootti oli penisilliini. Vuonna 1928 Alexander Fleming havaitsi, että Penicillium notatum -nimisen homesieni tuotti ainetta, joka erityisen tehokkaasti tappoi stafylo­kokkeja. Kuitenkin vasta vuonna 1939 Howard Florey ja Ernst Boris Chain onnistuivat eristämään tämän aineen, penisilliinin puhtaana, ja vuoteen 1941 mennessä sitä oli saatu valmistetuksi riittävästi, jotta sen ominaisuuksia voitiin tarkemmin tutkia. Tämän jälkeen sitä ryhdyttiin valmistamaan yhdys­valtalaisissa lääke­tehtaissa, ja toisen maailman­sodan loppu­vaiheessa sitä jo käytettiin liittoutuneiden haavoittuneiden sotilaiden hoitoon. Itse asiassa sulfonamidien perusaine sulfaniiliamidi oli keksitty jo vuonna 1908, mutta vasta vuonna 1932 saksalainen patologi Gerhard Domagk totesi aineen tehon bakteereita vastaan ja kokeili sitä lääkinnälliseen käyttöön seuraavana vuonna.
Mikrobilääkkeitä

Mikrobilääkkeitä on anatomis-terapeuttis-kemiallisen lääkeluokituksen ryhmissä J ja P.