stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Housut pois (musikaali)

Musikaali tuotettiin Tšekin Brnossa 2013 nimellä Donaha!
Housut pois (The Full Monty) on yhdysvaltalainen musikaali, jonka libreton on kirjoittanut  Terrence McNally ja musiikin säveltänyt David Yazbek.
Musikaali perustuu samannimiseen brittielokuvaan vuodelta 1997, mutta musikaalissa tapahtumat on siirretty Britanniasta New Yorkin osavaltion Buffaloon. Tarinassa kuusi kaupungin terästehtaasta työttömäksi jäänyttä miestä päättävät harjoitella oman striptease-esityksensä nähtyään, miten naiset ihastuivat paikkakunnalla vierailleeseen Chippendales-miesstrippariryhmään.
Musikaali kantaesitettiin San Diegon Old Globe -teatterissa kesäkuussa 2000. Elokuussa sen näytännöt alkoivat New Yorkin Broadwayllä Eugene O’Neill -teatterissa, jossa sitä esitettiin kahden vuoden aikana 770 kertaa. Ohjaajana toimi Jack O’Brien ja koreografina Jerry Mitchell. Alkuperäisiä näyttelijöitä olivat Patrick Wilson, André DeShields, John Ellison Conlee, Jason Danieley, Marcus Neville, Kathleen Freeman, Denis Jones, Emily Skinner ja Annie Golden. Freemanin kuoltua kesken näytäntökauden hänet korvasi Jane Connell.
Lontoon West Endin Prince of Wales -teatterissa musikaalia esitettiin maaliskuusta marraskuuhun 2002. Monet näyttelijöistä olivat samoja kuin Broadway-produktiossa. Joulukuussa 2009 Lontoon New Players Theatre tuotti musikaalin uudelleen näyttämölle.
Pohjoismaiden kantaesityksen Housut pois sai Helsingin kaupunginteatterissa tammikuussa 2002 Mikko Koivusalon suomentamana ja Kurt Nuotion ohjaamana. Musiikillisena asiantuntijana oli Nick Davies, kapellimestarina Timo Kärkkäinen ja koreografina Ari Tenhula. Stripparisekstettiä esittivät kaksoismiehityksenä Timo Tuominen ja Toni Wahlström (Jerry Lukowski), Eero Saarinen ja Tuomas Uusitalo (Dave Bukatinsky), Antti Timonen ja Sami Uotila (Malcolm Macgregor), Eppu Salminen ja Toni Wahlström (Ethan Girard), Oskari Katajisto ja Matti Rasila (Harold Nichols) sekä Langry ja Alain Azerot (Noah “Härkä” T. Simmons). Musikaalia esitettiin Helsingissä 87 kertaa joulukuuhun 2002 asti.
Kesällä 2008 Housut pois oli Tiina Brännaren ohjaamana Heinolan kesäteatterin ohjelmistossa. Musikaalia ovat Suomessa esittäneet myös Savonlinnan teatteri (2010), Samppalinnan kesäteatteri (2012, ohj. Heikki Sankari), Toijalan Kesäteatteri (2013, ohj. Arto Mantela), Oulun kaupunginteatteri (2013–2014, ohj. Mikko Kouki), Vantaan Näyttämö (2014, ohj. Carita Välitalo), Porin Teatteri (2015, ohj. Reija Wäre) ja Kuopion kaupunginteatteri (2015, ohj. Milko Lehto).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Housut pois (musikaali) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:The Full Monty (musical)
Käännös suomeksi
Eugène Eyraud

Eugène Eyraud
Eugène Eyraud (1820 Saint-Bomet – 19. huhtikuuta 1868 Rapa Nui) oli ranskalainen lähetyssaarnaaja, joka tunnetaan parhaiten Pääsiäissaaren tutkijana. Hän oli ensimmäinen Pääsiäissaarelle lähetetty lähetyssaarnaaja. Eyraud löysi rongorongo-kirjoitukset ensimmäisenä eurooppalaisena 1860-luvulla.
Eyraud syntyi Ranskassa, mutta hän asettui myöhemmin Valparaísoon, Chileen. Sieltä hän lähti 1860-luvun alussa Pääsiäissaarelle, jossa hän kuoli vuonna 1868 tuberkuloosiin.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1912

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1912 Haminassa.
Tulokset > Miehet, 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jussi Niska | 2.07.11 |
| 2 | Eetu Niska | 2.09.13 |
| 3 | Evert Mäkelä | 2.12.21 |
| 4 | Otto Mässeli | 2.15.18 |
| 5 | Santeri Tasa | 2.19.21 |
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tilda Nurmela | 30.53 |
| 2 | Sigrid Lågland | 31.22 |
| 3 | Aino Silander | 31.36 |
| 4 | Hilma Kiviranta | 32.17 |
| 5 | Hilma Kalliomäki | 32.57 |
Aiheesta muualla

Suomen V. ja U. liiton hiihtomestaruuskilpailut. Suomen Urheilulehti, 14.3.1912, nro 9, s. 2–5.  Kansalliskirjasto.
| n k Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1900-luku:  1909 
1910-luku:  1910  1911  1912  1913  1914  1915  1916  1917  –  1919 
1920-luku:  1920  1921  1922  1923  1924  1925  1926  1927  1928  1929 
1930-luku:  1930  1931  1932  1933  1934  1935  1936  1937  1938  1939 
1940-luku:  –  1941  –  1943  1944  1945  1946  1947  1948  1949 
1950-luku:  1950  1951  1952  1953  1954  1955  1956  1957  1958  1959 
1960-luku:  1960  1961  1962  1963  1964  1965  1966  1967  1968  1969 
1970-luku:  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Carl Ramos Stadium

| Carl Ramos Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Dangriga, Belize
Avattu:  2016
Omistaja:  ?
Kenttä:  Nurmi
Käyttäjät
 New Site Erei,   Wagiya,   Revonutionary Conquerors,   Griga United 
Katsojakapasiteetti
 3 500 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Carl Ramos Stadium on monikäyttöinen stadion Karibianmeren rannalla Dangrigassa Belizessä. Vuonna 2016 avattua stadionia käytetään enimmäkseen jalkapallossa, sillä se on neljän eri seuran kotistadion. Stadionille mahtuu 3 500 ihmistä, yli kolmannes stadionin kotikaupungin asukkaista.
Gibraltarinlahti

| Gibraltarinlahti |
| --- | --- |
 Gibraltarinlahti satelliittikuvassa
Koordinaatit:  36°7′59.91″N, 5°23′45.63″W
Valtio:  Espanja, Gibraltar
Pinta-ala:  75 km²
Suurin syvyys:  400 m
Gibraltarinlahti (engl. Bay of Gibraltar, esp. Bahía de Algeciras) on Pyreneiden niemimaan eteläosassa sijaitseva lahti. Lahden rannalla on Espanjaan kuuluvan Cádizin maakunnan kaupunkeja ja Britanniaan kuuluva Gibraltar.
Maantiede

Gibraltarinlahti on noin kymmenen kilometriä leveä ja kahdeksan kilometriä pitkä lahti, ja sen ala on noin 75 neliökilometriä. Lahden suurin syvyys sen keskikohdissa on noin 400 metriä, ja se avautuu Gibraltarinsalmelle ja Välimerelle. Sen suuaukkoa rajoittaa lännessä Algecirasin kunnassa Punta Carnero ja idässä Gibraltarin Europa Point.
Lahti on delfiinien, raitadelfiinien ja pullokuonodelfiinien merkittävää lisääntymisaluetta. Siellä liikkuu myös monia valaita.
Historia

Gibraltarinlahtea on käytetty kauppaliikenteessä jo ainakin 3 000 vuoden ajan. Foinikialaisilla oli todennäköisesti asutuskeskus Gibraltarin lähellä, ja roomalaiset perustivat Portus Alban kaupungin nykyisen Algecirasin paikalle. Myöhemmin maurit ja espanjalaiset perustivat lahden rannoille asutuskeskuksia, kuten vahvasti linnoitetun Gibraltarin, joka siirtyi 1704 Englannille. Lahdella on käyty sen historian aikana monia meritaisteluita, joista merkittävimmät ovat olleet vuoden 1607 Gibraltarin taistelu ja vuoden 1801 Algecirasin taistelu. Toisen maailmansodan aikana italialaiset pyrkivät upottamaan Algecirasilta ammutuilla sukellustorpedoilla brittiläisiä sotalaivoja, jotka olivat ankkuroituneena Gibraltarin satamaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gibraltarinlahti Wikimedia Commonsissa
Itä–Länsi-ottelu 1945

| Tiedot |
| --- | --- | --- |
Päivämäärä: 7. lokakuuta 1945
Kaupunki: Hamina, Suomi
Tulokset
Miehet: 0–2 Länsi (voitot 4–6)
Vuoden 1945 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Haminassa 7. lokakuuta. Tämä oli kaikkiaan yhdestoista Itä-Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 2000.
Osallistujat

| ITÄ | Seura | Pelipaikka | LÄNSI | Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lauri Salminen | Hukat | Lukkari | Matti Rauko | TPV |
| Nils Hagman | Hukat | Ykkösvahti | Eero Salisma | HPK |
| Osmo Leino | KVeto | Sieppari | Sulo Opas | SMJ |
| Pauli Vainio | MyKV | Kolmosvahti | Esa Mantere | Haukat |
| Onni Paavola | HP | Polttaja | Pekka Pennanen | TPV |
| Lauri Ritvola | LMV | Kakkosvahti | Mikko Pennanen | TPV |
| Olli Saressalo | HP | Kolmosvara | Onni Rantala | LP |
| Rainer Nuutinen | Hukat | Koppari | Kalevi Ihalainen | PT |
| Ahti Hakalainen | KVeto | Kakkosvara | Elmer Meilahti | TP |
| Arvo Laitinen | KotkPo | Vaihtopelaaja | Birger Antin | Haukat |
| Mauri Mäkelä | HP | Vaihtopelaaja | Oiva Manninen | VL |
| Pentti Paavola | HP | Vaihtopelaaja | Eino Raivio | RPL |
| Erkki Kiuru | KPL | Vaihtopelaaja | Martti Mäkinen | ViVe |
Osallistujat > Vaihdot

ei vaihtoja.
Juoksulista

Itä aloitti sisällä.
| Joukkue |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
ITÄ: 0
| LÄNSI | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 |
Islamilainen kalenteri

Jumala
Jumalan ykseys
Muhammed
profeetat
Islamin viisi peruspilaria
uskontunnustus
rukous
paasto
almuvero
pyhiinvaellus
Koraani
Aleksanteri Suuri Koraanissa
Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
Koraanin käännökset
Luettelo Koraanin suurista
Muhammed Koraanissa
Polta Koraani -päivä
Raamattu ja Koraani
Sanaan käsikirjoitukset
Suura
Väkivalta Koraanissa
Kirjoitukset
Koraani
sunna
hadith
fiqh
šaria
Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti
kalam
sira
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Islamin suuntaukset
sunnalaisuus
šiialaisuus
Ibadilaisuus
suufilaisuus
Ahmadiyya
Kulttuuri ja yhteiskunta
islamilainen arkkitehtuuri
islamilainen filosofia
islamilainen kalenteri
islamilainen taide
islamilainen tiede
islamilaiset pyhäpäivät
islam ja naiset
islam ja politiikka
islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
jihad
moskeija
luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Muuta aiheeseen littyvää
Allah
islamin historia
islamin kritiikki
islamofobia
Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
islam Suomessa
Šarian historia
Islamilainen kalenteri eli hidžra-kalenteri perustuu islaminuskon määräyksiin ja on virallinen kalenteri Saudi-Arabiassa ja muutamissa muissa Persianlahden maissa. Useimmat muslimimaat käyttävät sitä uskonnollisiin tarkoituksiin, mutta soveltavat muutoin gregoriaanista kalenteria.
Islamilaista kalenteria käyttävät myös muslimit ympäri maailmaa tarkentaessaan uskonnollisten juhlien ajankohdat. Islamilainen kalenteri on puhdas kuukalenteri, jossa vuodessa on 12 kuukautta ja noin 354 päivää. Koska kuuvuosi on noin 11 päivää lyhyempi kuin aurinkovuosi, juhlat siirtyvät tavallisesti aurinkokalenterien, kuten gregoriaanisen kalenterin, suhteen noin 11 päivää vuodessa. Noin 33 vuodessa kalenterikuukaudet kiertävätkin kaikkien vuodenaikojen ympäri.
Kuukaudet

Islamilaisen kalenterin kuukausissa on joko 29 tai 30 päivää. Perinteisesti kuukauden ensimmäinen päivä on ollut se, jolloin uudenkuun sirpin voi nähdä ensimmäistä kertaa. Tämä on varsinkin aikaisemmin määritelty joka kerta erikseen tehtyjen havaintojen avulla.
Uskonnollisten juhlien ajankohdat pyritään määrittämään sen mukaan, milloin uusikuu on ensimmäisen kerran näkynyt Mekassa. Nykyisin käytetään myös järjestelmää, jossa kuukausien pituudet määräytyvät ennalta laskettujen sääntöjen mukaan. Tällöin kuukaudessa on vuorotellen 29 ja 30 päivää, paitsi 11 kertaa 30 vuoden jaksossa lisätään vuoden viimeiseen kuukauteen lisäpäivä. Näillä säännöillä kuukauden vaihde pysyy varsin tarkoin kuun vaiheiden tahdissa.
Kuukaudet > Karkauskuukausi

Arabeilla oli antiikin aikana joka kolmannessa vuodessa ylimääräinen karkauskuukausi, an-nasi. Tavasta luovuttiin ilmeisesti joskus 600-luvulla ja Koraani kieltää karkauskuukauden käytön (9:36-37). Ibn Hishamin 800-luvun alussa tekemässä Muhammed-elämäkerrassa profeetta pitää jäähyväissaarnan, jossa hän jyrkästi tuomitsee karkauskuukauden käytön "ylenmääräisenä epäuskona" käyttäen samoja sanoja kuin Koraani.  Muutos todistaa samalla Ibn Hishamin näennäisesti tarkat päiväykset keksityiksi, sillä  hän ei sijoita yhtään Muhammedin tekoa karkauskuukaudelle, vaikka sellaisia olisi pitänyt kertyä  Muhammedille useita. Syitä karkauskuukaudesta luopumiseen ei tunneta.
Kuukaudet > Kuukaudet

muhárram
sáfar
rabi‘ al-áwwal
rabi‘ al-ákhir (Rabi Al-Thani)
džumada-l-úla   (Jumada Al-ula)
džumada-l-ákhira (Jumada Al-Thani)
radžab (Rajab)
ša‘bán (Shában)
ramadán
šawwal (Shawwal)
dhu-l-qada (Dhu Al-Qáda)
dhu-l-hiddža (Dhu Al-Hijjah)
Kuukaudet > Kielletyt kuukaudet

Koraani toteaa, että kuukausien luku on kaksitoista ja neljä niistä on pyhitetty (9:36) Pyhitetyt kuukaudet ovat Rajab ja kolme pyhiinvaelluksen ympärillä olevaa kuukautta eli Muharram, Dhu Al-Qáda ja Dhu Al-Hijjah. Jälkimmäisen aikana suoritetaan pyhiinvaellus Mekkaan. Pyhitetyt kuukaudet ovat "kiellettyjä", sillä tällöin ei ole lupa käydä sotaa.
Viikot

Viikot ovat seitsenpäiväisiä. Päivä alkaa edellisen päivän auringonlaskusta. Perjantai on erityinen rukoukselle omistettu päivä, mutta ei varsinainen lepopäivä. Viikonpäivät ovat nimeltään
al-áhad
al-ithnáin
al-thulathá
al-arbi‘á
al-khamís
al-jum‘a
al-sabt
Sunnuntai (al-áhad) on viikon ensimmäinen päivä.
Hidžra kalenterin lähtöpisteenä

Islamilainen ajanlasku alkaa islamilaisen perimätiedon mukaan Hidžrasta, eli Muhammadin paosta Mekasta Medinaan. Juliaanisen kalenterin mukaan tämä tapahtui 16. heinäkuuta 622.
Jotkut orientalistit ovat päätyneet kieltämään Muhammedin historiallisuuden, koska häntä koskevat lähteet ovat niin myöhäisiä. Niin sanotun islamilaisen ajanlaskun alkuvuosi 622 on tällöin yhdistetty Muhammedin hidžran asemesta siihen, että keisari Herakleios juuri tuona vuonna löi sassanidien armeijan. Tämän seurauksena sassanidi-imperiumi romahti täydellisesti. Tapahtumasta alettiin ensin laskea "arabien aikaa", sillä arabiheimot vapautuivat tuolloin alistussuhteistaan alueen vanhoihin suurvaltoihin.
R.M. Kerr on kiinnittänyt huomiota siihen, että muissa seemiläisissä kielissä sanaan hidžra (h-dž-r) ei sisälly pois lähtemisen merkitystä, joka arabian kielessä siten saattaa olla myöhäsyntyinen. Hän esittää teorian, että sana hidžra ei alun perin olisi tarkoittanut muuttoa (exodus), kun käytettiin ilmaisua "hidžran aika". Kirjainyhdistelmä h-dž-r olisi tässä tarkoittanut "hagareeneja" (arab. جر – hādžar), jolloin ilmaisu tarkoittaisi "hagareenien aikaa". Hagareenit on myös Raamatussa (esimerkiksi Psalmit 83) esiintyvä sana, jota myöhäisantiikissa käytettiin monen muun nimityksen ohella arabeista tai yleensä autiomaiden asukkaista, koska heidän  katsottiin polveutuvan Abrahamin jalkavaimosta Hagarista (רָגָ ה – Hāḡār). Myös arabit omaksuivat tämän käsityksen ja katsoivat polveutuvansa Abrahamista Hagarin ja tämän pojan Ismaelin kautta.
600-luvulta on löydetty muutamia lähteitä, joissa puhutaan "arabien ajasta". Tunnetuin niistä on löydetty Hammat Gaderin kylpylän arkeologisissa kaivauksissa lähellä Genesaretin järveä. Kerrin mukaan on mahdollista, että alkuperäinen puhe arabien eli hagareenien ajasta on vasta paljon myöhemmin yhdistynyt tarinaan Muhammedin muutosta Medinaan eli tapahtumaan, joka on nähty islamilaisen valtion syntyhetkenä. Näin hagareenien (hādžar) ajasta olisi tullut hidžran aika.
Kuukalenteri ja paimentolaisuus

Islamintutkimuksen piirissä on tullut tavaksi luonnehtia islamia "urbaaniksi uskonnoksi". Muhammedin katsotaan syntyneen Mekan kaupungissa ja islamin katsotaan olleen vihamielinen tribalismille, jonka tilalle tuli heimosolidaarisuuden ylittävä yhteinen usko. Toisaalta kuukalenterin suosiminen viittaa vahvasti paimentolaisuuteen, sillä se oli näille väestöille helpompi kalenteri kuin aurinkokalenteri, joka vaati astronomin pitämään ajanlaskun kohdillaan. Kuukalenteria käytettäessä jokainen pystyi uudesta kuusta päättelemään uuden kuukauden alkamisen ajankohdan toisin kuin aurinkokalenterissa. Niinpä  paimentolaiset myös usein suosivat kuuta jumalana kun taas maanviljelijät suosivat aurinkoa. Ibn Hisham kertoo Muhammedin jäähyväispuheessaan jyrkästi torjuneen myös karkauskuukauden tasausjärjestelmänä.
Aiheesta muualla

Kalenterin muuntaja (Arkistoitu – Internet Archive).
Islamilainen kalenteri
Kalenterin muuntaja
Hairspray (musikaali)

| Hairspray |
| --- | --- |
 Walesissa 2012 toteutetun produktion juliste
Kirjoittaja:  Mark O’Donnell (libretto) Thomas Meehan (libretto) Scott Wittman (sanoitukset) Marc Shaiman (sävellys, sanoitukset)
Alkuperäiskieli:  englanti
Tyylilaji:  musikaali
Aihe:  nuoren tytön kasvutarina
Tapahtumapaikka ja -aika:  1960-luvun Baltimore
Kantaesitys:  2002
Kantaesityspaikka:  Broadway
Hairspray on New Yorkin Broadwaylla 15. elokuuta 2002 ensi-iltansa saanut musikaali. Euroopan-kantaesityksensä se sai Helsingin kaupunginteatterissa elokuussa 2005. Musikaali perustuu John Watersin käsikirjoittamaan ja ohjaamaan Hairspray-elokuvaan vuodelta 1988.
Juoni

Vuonna 1962 Yhdysvaltojen Baltimoressa pullukka lukiolaistyttö Tracy Turnblad haaveilee pääsystä televisioon suosittuun nuorten tanssiohjelmaan. Yllättäen hän onnistuu ja kohoaa teinitähdeksi. Idoliroolinsa varjolla hän ajaa myös rotujen välistä tasa-arvoa. Päälle päätteeksi Tracy voittaa Miss Hairspray -kilpailun ja valloittaa ihastuksensa Link Larkinin sydämen.
Helsingin kaupunginteatteri 2007

Helsingin kaupunginteatteriin musikaalin suomensi Mikko Koivusalo ja ohjasi Georg Malvius. Kapellimestarina toimi Lasse Hirvi ja koreografian suunnitteli Jüri Nael. Laulut oli harjoittanut Irina Milan, lavastuksesta ja pukusuunnittelusta vastasi Ellen Cairns.
Äiti Edna Turnbladin roolissa jatkettiin Suomessakin musikaalin pohjana olevasta John Watersin elokuvasta alkanutta perinnettä roolittaa osaan miesnäyttelijä. Vuoden 1988 elokuvassa roolin näytteli Divine, musikaalin kantaesityksessä Harvey Fierstein ja musikaalin pohjalta tehdyssä vuoden 2007 elokuvassa John Travolta. Helsingissä roolissa vuorottelivat Mikko Kivinen ja Tuomas Uusitalo.
Katja Aakkula, Johanna Heimonen – Tracy Turnblad
Petja Lähde – Corny Collins
Katja Sirkiä – Amber von Tussle
Tuukka Leppänen – Brad
Vuokko Hovatta – Tammy
Teemu Mustonen – Fender
Mikko Kivinen, Tuomas Uusitalo – Edna Turnblad
Pertti Koivula, Pekka Huotari – Wilbur Turnblad
Mikko Leppilampi – Link Larkin
Gary Revel Jr. – Seaweed Stubbs
Caron Barnes – Maybelle
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hairspray (musikaali) Wikimedia Commonsissa
Enso-Gutzeit

Enso-Gutzeit Oy, sittemmin Enso Oyj, oli suomalainen metsäteollisuusyhtiö, joka yhdistettiin vuonna 1998 ruotsalaisen Stora AB:n (aik. Stora Kopparbergs Bergslags AB) kanssa Stora Enso Oyj:ksi.
Norjan saha

Enso-Gutzeitin varhaisin edeltäjä oli Wilhelm Gutzeitin Norjan Fredrikstadiin vuonna 1860 perustama, Wilh. Gutzeit & Co -niminen höyrysaha. Wilhelm Gutzeitin kuoltua 1869 hänen poikansa Hans Gutzeit peri sahan. Hans Gutzeit alkoi hakea sahalle uutta paikkaa Suomesta, missä oli paremmin saatavissa tukkeja kuin Norjassa. Hän myi Fredrikstadin sahan ja perusti Norjaan uuden W. Gutzeit & Comp. -nimisen yhtiön, joka rakensi vuonna 1872 sahan Kymin Kotkansaareen (nykyisessä Kotkan kaupungissa). Tästä sahasta, joka käynnistyi 16. marraskuuta 1872, tuli Suomen suurin ja nykyaikaisin. Sahan voimalähteenä oli sadan hevosvoiman tehoinen höyrykone, ja käytössä oli kuusi kehäsaha- ja kaksi sirkkelisahakoneistoa. Sahaa hoitivat Norjasta tulleet ammattimiehet, joita muutti lähes sata perheineen Hans Gutzeitin mukana Kymiin. Sahaa alettiin kutsua Norjan sahaksi, jolla nimellä se tunnettiin vuosikymmenien ajan.
Sahateollisuuden korkeasuhdanne tasaantui 1874, ja sahatavaran hinnat alkoivat laskea. Vuonna 1877 alkanut Venäjän-Turkin sota nosti tilapäisesti hintoja, mutta jo 1878 sahatavaran vientihinnat putosivat yhteen kolmasosaan vuoden 1874 tasosta ja olivat näin alhaalla vielä seuraavanakin vuonna. Hans Gutzeit ajautui tämän vuoksi vararikkoon vuonna 1880 ja joutui väistymään toimitusjohtajan tehtävästä. Sahan pääomistajaksi tuli norjalainen tukkuliike Ludwigsen & Schjelderup ja uudeksi toimitusjohtajaksi norjalainen Christen Smith Stillesen Holst, joka oli Hans Gutzeitin serkku. Norjan sahan tuotantokapasiteetti oli vajaakäytössä vuoteen 1886 saakka, jolloin sahatavaran kysyntä alkoi lopulta elpyä Euroopassa.
Aktiebolaget W. Gutzeit & Co muodostetaan

Kun Kymijoen suulla sijaitsevien useiden sahojen kilpailu Päijänteen alueen tukeista nosti niiden hintaa yhtiö päätti laajentaa puun hankintaansa Saimaan alueelle ja osti 1892 Rutolan tilan, jonka alueella sijaitsevalle noin kolmen kilometrin levyiselle kannakselle rakennetun puunsiirtolaitteiston avulla yhtiö pystyi kuljettamaan Saimaan vesistöstä tukkeja edullisesti Kymijoen vesistöön. Yhtiö rakensi myös sahan Rutolaan vuonna 1897. Gutzeit alkoi ostaa metsiä Saimaan alueelta ja osti myös 1902 4,4 miljoonalla markalla Pohjois-Karjalassa Utrassa sahalaitoksen omistaneen Ab Utra Wood Co:n jonka mukana tuli 100 000 hehtaaria metsää. Oston jälkeen Utran suuren mutta vanhanaikaisen vesisahan toiminta lopetettiin ja saharakennukset purettiin vuoteen 1905 mennessä. Tukit kuljetettiin tästä lähtien yhtiön merenrantasahoille Kotkaan.
Vuonna 1896 yhtiöstä muodostettiin Aktiebolaget W. Gutzeit & Co -niminen osakeyhtiö jonka johtoon tuli 1906 norjalainen yhtiön palveluksessa vuodesta 1884 ollut Alexander Gullichsen. Hänen aloitteestaan yhtiö oli laajentanut toimintaansa Saimaan alueelle ja hän oli ollut mukana sopimassa Utra Wood Co:n ostosta sen englantilaiselta omistajalta Egerton Hubbard & Co-yhtiöltä.
1900-luvun alussa Aktiebolaget W. Gutzeit hankki myös muutamia sahoja Kotkan alueelta. 1903 ostettiin Hovinsaaren saha joka paloi seuraavana vuonna mutta käynnistyi uudelleen jälleenrakennettuna 1905. 1909 oli ostovuorossa heikosti kannattanut viipurilaisen Paul Wahl & Co.:n omistama Suur-Hietasen saha joka sekin paloi 1911 ja käynnistyi taas uudistettuna 1912. Nämä molemmat sahat oli perustettu 1874 jolloin Kotkan seudulle perustettiin Karhulan, Suur-Hietasen, Sunilan, Hovinsaaren ja Jumalniemen höyrysahat. 1907 rakennettiin sahoilla syntyvää jätepuuta ja sahanpurua raaka-aineena käyttävä sulfaattiselluloosatehdas Kotkaan. Tämä tehdas lähti käyntiin monien vaikeuksien jälkeen vasta 1911. Tehtaan yksi höyrykattila oli räjähtänyt 1908 ja sen yhteydessä toimineessa tärpätinvalmistuslaitoksessa oli myös tapahtunut tuhoisa räjähdys.
1908 yhtiö osti Ilomants Skogfastighets Ab:n, jolla oli hallussaan laajat metsäalueet Pohjois-Karjalassa. 1909 ostettiin konkurssiin ajautunut Aktiebolaget Pankakoski, jolla oli Lieksanjoen varrella Pankakoskella puuhiomo. Paikalla oli aiemmin toiminut muun muassa rautaruukki, mylly ja saha, jotka olivat vaihtaneet omistajaa useaan kertaan. W. Gutzeit & Co. rakensi Pankakoskelle uuden puuhiomon ja kartonkitehtaan. Tehdas oli valmistuttuaan vuonna 1914 Suomen suurin kartonkitehdas. Kartonkitehtaan perustaminen oli mahdollista koska samoihin aikoihin 1911 valmistui rautatie Joensuusta Lieksan kautta Nurmekseen.
Gutzeitilla oli myös suuri puutavaran kuljetukseen käytetty sisävesilaivasto Saimaalla. Tämän laivaston käyttöön perustettiin Laitaatsillan Konepajan nimellä tunnettu telakka ja konepaja Savonlinnaan.