stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joanna Jędrzejczyk
Ottelut

| Tulos | Vastustaja | Tyyli | Tapahtuma | Päivämäärä | Erä | Aika | Paikka | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voitto | Cláudia Gadelha | Päätös (yksimielinen) | The Ultimate Fighter Finale: Jedrzejczyk vs. Gadelha | 8. heinäkuuta 2016 | 5 | 5:00 |  Las Vegas | Puolusti mestaruutta, "Fight of the Night" -palkinto, "Performance of the Night" -palkinto. |
| Voitto | Valérie Létourneau | Päätös (yksimielinen) | UFC 193 | 15. marraskuuta 2015 | 5 | 5:00 |  Melbourne | Puolusti mestaruutta. |
| Voitto | Jessica Penne | Tekninen tyrmäys | UFC Fight Night: Jędrzejczyk vs. Penne | 20. kesäkuuta 2015 | 3 | 4:22 |  Berliini | Puolusti mestaruutta. "Fight of the Night" -palkinto. |
| Voitto | Carla Esparza | Tekninen tyrmäys | UFC 185 | 14. maaliskuuta 2015 | 2 | 4:17 |  Dallas | Voitti UFC:n naisten korsisarjan mestaruuden. "Performance of the Night" -palkinto. |
| Voitto | Cláudia Gadelha | Päätös (hajaäänin) | UFC on Fox: dos Santos vs. Miocic | 13. joulukuuta 2014 | 3 | 5:00 |  Phoenix |  |
| Voitto | Juliana Lima | Päätös (yksimielinen) | UFC on Fox: Lawler vs. Brown | 26. heinäkuuta 2014 | 3 | 5:00 |  San Jose | UFC-debyytti |
| Voitto | Rosi Sexton | Tyrmäys | CWFC 69 - Super Saturday | 7. kesäkuuta 2014 | 2 | 2:36 |  Lontoo |  |
| Voitto | Karla Benitez | Päätös (yksimielinen) | WAM - Fabinski vs. Herb | 9. toukokuuta 2014 | 3 | 5:00 |  Varsova |  |
| Voitto | Julia Berezikova | Päätös (yksimielinen) | Fight Nights - Battle of Moscow 12 | 20. kesäkuuta 2013 | 3 | 5:00 |  Moskova |  |
| Voitto | Kate Jackson | Tekninen tyrmäys (keskeytys) | PLMMA 17 Extra - Warmia Heroes | 18. toukokuuta 2013 | 2 | 5:00 |  Olsztyn |  |
| Voitto | Lily Kazak | Luovutus (Takakuristus) | Makowski FC 5 | 8. joulukuuta 2012 | 1 | 3:22 |  Nowa Sol |  |
| Voitto | Sylwia Juskiewicz | Päätös (yksimielinen) | SFT - MMA Diva Fight Night SPA | 19. toukokuuta 2012 | 3 | 5:00 |  Kolobrzeg |  |
Aiheesta muualla

Joanna Jędrzejczykin Sherdog-profiili
UFC:n naisten korsisarjan mestarit
Karl Shuker

Karl P. N. Shuker (s. 1959) on brittiläinen eläintieteilijä. Hän työskentelee kokoaikaisena freelance-kirjailijana ja konsulttina, erikoisalanaan kryptozoologia, jossa hän on kansainvälisesti tunnettu. Shuker matkustaa säännöllisesti ympäri maailman, ja esiintyy myös usein televisiossa ja radiossa. Hänestä on sanottu, että hän "on nykyisin kansainvälisesti tunnustettu kirjailija ja tutkija kaikissa näkökulmissa eläintieteeseen ja selittämättömiin ilmiöihin, itse Heuvelmansin kruununperijä".
Shuker valmistui Leedsin yliopistosta alanaan eläintiede (zoologia) ja Birminghamin yliopistosta alanaan eläintiede ja vertaileva fysiologia. Hän on jäsenenä monissa tieteellisissä ja kirjailijoiden yhteisöissä. Shuker on kirjoittanut satoja artikkeleita ja 13 kirjaa. 
Kirjoituksissaan ja tutkimuksissaan Shuker on ollut ensimmäinen, joka on tuonut yleiseen tietoisuuteen suuren määrän aiemmin vähän tunnettuja eläimiä kryptozoologian alalta. Omien julkaisujensa lisäksi Shuker on Guinnessin ennätysten kirjan eläintieteellinen neuvonantaja. Haarniskaisten laji Pliciloricus shukeri on nimetty hänen mukaansa (2005).
Teokset

Mystery Cats of the World, (1989)
Extraordinary Animals Worldwide, (1991)
The Lost Ark: New and Rediscovered Animals of the 20th Century, (1993)
Dragons - A Natural History (1995)
In Search of Prehistoric Survivors, (1995)
The Unexplained, (1996)
From Flying Toads To Snakes With Wings, (1997)
Mysteries of Planet Earth, (1999)
The Hidden Powers of Animals, (2001)
The New Zoo: New and Rediscovered Animals of the Twentieth Century, (2002)
The Beasts That Hide From Man, (2003)
Extraordinary Animals Revisited, (2007)
Dr Shuker's Casebook, (2008)
Asiantuntijana tai kirjallisena avustajana

Man and Beast (1993)
Secrets of the Natural World (1993)
Almanac of the Uncanny (1995)
The Guinness Book of Records/Guinness World Records (1997 - )
Mysteries of the Deep (1998)
Guinness Amazing Future (1999)
The Earth (2000)
Monsters (2001)
Chambers Dictionary of the Unexplained (2007)
Aiheesta muualla

Dr. Karl Shuker (englanniksi)
John Somers-Smith

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1908 | Perämiehetön nelikko |  |
John Robert Somers-Smith (15. joulukuuta 1887 Walton-on-Thames – 1. heinäkuuta 1916 Gommecourt, Ranska) oli brittiläinen soutaja ja olympiavoittaja. Hänen seuransa oli Leander Club, jonka kotipaikka oli Henley-on-Thames.
Somers-Smith opiskeli Etonissa ja Magdalen Collegessa jatkaen sukunsa vahvoja urheiluperinteitä molemmissa laitoksissa. Hänen isänsä, joka myös opiskeli Etonissa, oli keskimatkojen juoksija ja veli Richard sousi kahdesti Oxfordin yliopiston joukkueessa The Boat Race -kisassa.
Somers-Smithin uran paras soutusaavutus oli perämiehettömien nelikkojen olympiakulta Lontoossa 1908, jonka lisäksi hän voitti seuransa kanssa Grand Challenge Cupin vuosina 1910 ja 1911. Somers-Smith palkittiin Military Cross -kunniamerkillä 1916 ja hän kaatui ensimmäisessä maailmansodassa vuoden ja päivän verran myöhemmin kuin veljensä.
Kaukoranta

Kaukoranta on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Heikki Kaukoranta (s. 1942), sarjakuvien suomentaja ja sarjakuvalehtien päätoimittaja
Iivari Kaukoranta (vuoteen 1906 Litton, 1884−1967), taidemaalari
Ilpo Kaukoranta, yleisurheiluvalmentaja ja yleisurheilutilastojen ylläpitäjä
Onni Kaukoranta (1892−1954), jääkärimajuri
Pasi Kaukoranta (s. 1967), jääkiekkovalmentaja ja -analyytikko, pesäpallojohtaja, opettaja
Soile Kaukoranta (o.s. Sandell, 1942–2004), sarjakuvien suomentaja
Toivo Kaukoranta (1888–1968), kielitieteilijä ja itsenäisyysaktivisti
Torsten Kaukoranta (vuoteen 1906 Kiljander, 1879–1933), toimittaja, edistyspuolueen sihteeri ja kuoronjohtaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kerteselkä

| Kerteselkä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°58′36″N, 24°49′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kertejoen valuma-alue (35.69)
Laskujoki:  Kertejoki 
Järvinumero:  35.692.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,4 m  
Rantaviiva:  35,1102 km  
Pinta-ala:  5,24295 km²  
Tilavuus:  0,0357916 km³  
Keskisyvyys:  6,83 m  
Suurin syvyys:  35,07999 m  
Saaria:  11 
 fiKerteselkä 
Kerteselkä  on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 524 hehtaaria eli 5,2 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on koilliseen työntyvä lahti, jossa on Mustalahden ja Kivilahden lahdenhaarat, ja ne kasvattavat järven leveyttä. Järven keskikohdalla järvi on leveimmillään 1,5 kilometriä leveä. Järven ympäristö on alavaa maata ja sen ympäristössä on vain muutama mäki, mutta sen rannat voivat olla paikoin jyrkät. Viitavuoren kallioinen pää ulottuu lähes järven kaakkoispäähän asti.
Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6 hehtaaria, mikä on noin 1,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Ruunusaari ja Lammassaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 8 ovat yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pikku-Ruopas, Iso-Ruopas, Pikku-Harmaa ja Pukkisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 36 miljoonaa kuutiometriä eli 0,036 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 35,1 metriä. Järven luoteispäästä Kylmälahdesta sen kaakkoispään Likolahteen ulottuu järven pituinen syvänne. Siinä on useita yli 15 metriä syviä syvänteitä, joita ovat luoteispään järvenosassa, Kertteen kulmakunnan kohdalla ja Matokulman kohdalla. Syvin kohta sijaitsee Kertteen kohdalla, missä on 1,5 kilometriä pitkä yli 30 metriä syvä syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 35 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Sen rannat ovat kartasta katsoen metsämaata, joka on paikoin soistunutta ja jota rikkovat jotkin rantaan asti ulottuvat pellot. Järvellä on muutama kulmakunta, joita ovat Vedenpää, Ylösvesi, Kerte ja Matokulma. Asutus on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta. Niille johtaa tiet pohjoispuolella kulkevalta kantatieltä 56 tai siitä haarautuvalta yhdystieltä 14329.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6, Keuruun reitti) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,4 metriä mpy.
Kerteselkä on Kertejoen valuma-alueen keskusjärvi. Se saa pääosan vedestään Myllyojan valuma-alueelta (35.693), Syväojan valuma-alueelta (35.694), Palsinajärven valuma-alueelta (35.695) ja Kuorikkaojan valuma-alueelta (35.696). Siellä sijaitsee Palsinajärvi (42 ha), joka laskee Kerteselän kaakkoispäähän. Kerteselän lähialueella on kahdeksan muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Iso-Mustinki (13 ha), joka laskee Särkisjärven (1 ha) ja Lepolan (1 ha) kanssa Kivilahteen, Ohralammi (1 ha), joka laskee Kivilahteen etelästä päin, Ehunlammi (3 ha), Suolammi (1 ha), Iso-Haukinen (3 ha) ja Pikku-Haukinen, jotka laskevat yhdessä Kivilahteen, sekä vielä Kotajärvi (2 ha), joka laskee järven kaakkoispäähän.
Järven laskujoki Kertejoki laskee Säynäänlahdessa 5,5 metriä alempana sijaitsevaan Kuoreveteen.
Kerteminden kunta

| Kerteminden kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Keskustaajama:  Kerteminde
Hallinto:  
 – Pormestari:  Sonja Rasmussen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  205,9 km²
Väkiluku:  23 839
 – Väestötiheys:  115,8 as./km²
 
 www.kerteminde.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Kerteminde on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 23 839 asukasta, ja sen pinta-ala oli 205,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kerteminde.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Stubberup Sogn
02: Dalby Sogn
03: Mesinge Sogn
04: Viby Sogn
05: Munkebo Sogn
06: Kerteminde-Drigstrup Sogn
07: Marslev Sogn
08: Kølstrup Sogn
09: Revinge Sogn
10: Birkende Sogn
11: Rynkeby Sogn
12: Rønninge Sogn
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kerteminden kunnan kotisivut (tanskaksi)
Kiertokaari

| Kiertokaari Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Pohjoista kestävää vastuullisuutta
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Sami Hirvonen
Kotipaikka:  Oulu, Suomi
Toiminta-alue:  Oulun seutu
Toimiala:  Jätehuolto
Henkilöstö:  38 (2024)
Omistaja:  Oulun kaupunki, Hailuoto, Ii, Kempele, Lumijoki, Pudasjärvi, Siikajoki ja Raahe
Kotisivu:  kiertokaari.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruskon jätekeskus Oulussa on Kiertokaaren suurin jäteasema.
Kiertokaari Oy (vuoteen 2017 saakka Oulun Jätehuolto) on jätehuollosta vastaava kiertotalousyhtiö, jonka osakkaita ovat Oulu, Hailuoto, Ii, Kempele, Lumijoki, Pudasjärvi, Raahe ja Siikajoki. Osakkaiden lisäksi yhtiön toimialueeseen kuuluu myös Simo. Kiertokaari vastaa omalla toimialueellaan jätteenkäsittelystä ja lajitteluneuvonnasta sekä edistää jätteen synnyn ehkäisyä, kierrätystä ja hyötykäyttöä. Yhtiö vastaa toimialueellaan laissa kunnan vastuulle määrättyjen jätehuoltopalvelujen järjestämisestä ja tarjoaa palveluja myös yrityssektorille.
Toiminta

Toimintojen pääpaikka sijaitsee Ruskon jätekeskuksessa Oulussa. Ruskon jätekeskuksessa on laitosmaiset jätteenkäsittelytoiminnot seka- ja rakennusjätteelle, nestemäisille jätteille, biojätteelle ja öljyisille vesille. Jätekeskuksessa on vastaanottopaikat hyötyjätteille, sähkölaitteille, vaarallisille jätteille sekä pilaantuneiden maiden kompostointipalvelut. Palvelut tuotetaan yhdessä yhteistyökumppanien kanssa.
Jätekeskuksessa on talteenottopiste käyttökelpoiselle tavaralle. Asiakkailta saadut tuotteet menevät myyntiin joko jätekeskuksen pieneen kierrätyskauppaan tai Kiertokaaren ylläpitämään kierrätyskeskukseen, Limingantullin Kierrätyskeskus Likelle.
Yhtiöllä on myös kahdeksan alueellista jätteiden vastaanottopaikkaa, joista jäte kuljetetaan Ruskon jätekeskukseen.
Kiertokaari vastaa omistajakunnissaan Hailuodossa, Iissä, Kempeleessä, Lumijoella, Oulussa, Raahessa ja Siikajoella biojätteen ja pakkausjätteiden keräyksestä asuinkiinteistöiltä taajamassa. Sekajätteessä käytössä on kiinteistön haltijan järjestämä jätteenkuljetus. Pudasjärvellä Kiertokaari vastaa kaikista jätehuoltopalveluista, myös sekajätteen kuljetuksista.
Kiertokaari toimii osakeyhtiön hallituksen alaisuudessa ja sillä on ISO 14 001 -ympäristösertifikaatti, ISO 45001 -työterveys- ja turvallisuussertifikaatti sekä ISO 9001 -laatusertifikaatti.
Kiertokaaren toimintaa ohjaavat lainsäädäntö sekä Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen myöntämät ympäristöluvat. Kaatopaikalla syntyvä kaatopaikkakaasu sisältää lähinnä metaania sekä hiilidioksidia. Sen haitallisia vaikutuksia vähennetään kaasun talteenotolla, ja jätekeskuksessa kaatopaikkakaasua on kerätty vuodesta 1997. Ylimääräinen sähkö voidaan myydä valtakunnan verkkoon. Kiertokaari tuottaa kaatopaikalta kerätystä kaasusta sekä biojätteiden käsittelylaitoksella syntyneestä biokaasusta liikennepolttoainetta. Ruskon jätekeskuksen yhteyteen avattiin biokaasun tankkausasema 2017.
Kiertokaari tarjoaa lajitteluneuvontaa eri viestintäkanavissa, kuten puhelimitse, sähköpostilla ja erilaisissa sosiaalisen median kanavissa. Kiertokaaren henkilökunta vierailee myös kertomassa jätehuollosta sekä antamassa lajitteluneuvontaa asiakkaiden omissa tiloissa. Vuosittain julkaistaan lajitteluopas sekä asiakaslehti.
Kiertokaaren alueella materiaalina hyödynnettäviä jätteitä kerätään keskitetysti taloyhtiöissä, Rinki-ekopisteillä sekä Ruskon jätekeskuksen Oivapisteellä.
Vuoden 2016 alusta Suomen Pakkauskierrätys Rinki Oy vastaa tuottajavastuulain mukaisesti ekopisteillä tapahtuvan pakkausjätteen eli kartongista, metallista, muovista ja lasista valmistettujen tuotepakkausjätteiden keräyksestä sekä toimittamisesta hyötykäyttöön. Rinki-ekopisteisiin voi edelleen viedä myös paperia, ja paperinkeräyksestä vastaa Paperinkeräys Oy.
Aiheesta muualla

Kiertokaaren verkkosivut
John Souttar

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: John Souttar
Syntymäaika: 25. syyskuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Aberdeen, Skotlanti
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 186 cm 
Seura
Seura: Hearts
Junioriseurat
2002–2006: Brechin City BC
2006–2013: Dundee United
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2016 | Dundee United | 63 | (1) |
| 2016– | Hearts | 114 | (4) |
Maajoukkue
| 2012–2013 | Skotlanti U17 | 6 | (0) |
| 2013–2015 | Skotlanti U19 | 11 | (1) |
| 2015–2018 | Skotlanti U21 | 11 | (0) |
| 2018– | Skotlanti | 4 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 16. marraskuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. marraskuuta 2021.
John Souttar (s. 25. syyskuuta 1996 Aberdeen) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän aloitti liigauransa Skotlannin Valioliigassa pelaavassa Dundee Unitedissa, jonka junioreihin hän siirtyi yhdeksänvuotiaana vuonna 2006. Hän on helmikuusta 2016 alkaen edustanut Heart of Midlothiania.
Souttar teki debyyttinsä Dundee Unitedin edustusjoukkueessa tammikuussa 2013. Hänestä tuli tuolloin Unitedin historian nuorin pelaaja 16 vuoden ja 99 päivän ikäisenä. Hän on pelannut Skotlannin Valioliigassa lukuun ottamatta kautta 2020–2021, jolloin Hearts pelasi toisella sarjatasolla. Souttar oli suurimman osan tuosta kaudesta loukkaantunut ja pelasi vain neljä liigaottelua. Kaudella 2019–2020 hänen liigaottelunsa jäivät jalkavammojen vuoksi seitsemään.
Souttar pelasi Skotlannin alle 17-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Skotlannin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2018 ystävyysottelussa Belgiaa vastaan ja samana syksynä vielä Kansojen liigan otteluissa Albaniaa ja Israelia vastaan. Neljännen A-maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2021 MM-karsinnan päätöskierroksen ottelussa Tanskaa vastaan ja teki joukkueensa 2–0-voittoon päättyneen ottelun ensimmäisen maalin.
Kaukosaari

Kaukosaari
| --- | --- |
Sijainti:  Köyliö Satakunta Suomi
Vesialue:  Köyliönjärvi
Korkein kohta:  5 m
Pinta-ala:  0,07 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaukosaari on 6,5 hehtaarin kokoinen saari Köyliönjärvessä. Saari sijaitsee järven pohjoisosassa Kirkkosaaren ja Kirkkokarin välissä ja on osa järven pohjassa kulkevaa harjujaksoa.
Kaukosaari on Säkylänharjun jatke kuten Kirkkosaarikin. Kaukosaaren kasvistoon on vaikuttanut pitkään jatkunut hevosten laiduntaminen. Saarella on useita niittyjä, jotka pilkkovat saaren lehtipuumetsää. Kaukosaaren kasvillisuuteen kuuluvat myös kataja, mukulaleinikki ja keltavuokko. Kaukosaari kuuluu Köyliönjärven Natura 2000 -alueeseen. Se on myös osa Köyliönsaaren Vanhakartanon ja kirkon historiallista maisemaa, jonka museovirasto on määritellyt Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Kaukora

| Kaukora Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1976
Toimitusjohtaja:  Mika Laine
Avainhenkilöt:  Mika Laine, Mikko Hummelin, Rami Aaltonen, Rami Sammalmaa, Elias Linden, Ville Ristimäki
Kotipaikka:  Raisio, Suomi
Toimiala:  Lämpölaitteet
Tuotteet:  Käyttövedenlämmittimet, lämpöpumput, keskuslämmityskattilat, energiavaraajat, kaukolämpölaitteet ja lämpötekniset erikoistuotteet.
Liikevaihto:  29,6M € (2019)
Liikevoitto:  2,2M € (2019)
Omistaja:  Nibe
Kotisivu:  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaukora Oy on suomalainen LVS-alan laitevalmistaja. Yritys on perustettu vuonna 1976, ja se myytiin ruotsalaiselle Nibe Industrierille 2004. Yritys valmistaa lämmityslaitteita JÄSPI-tuotemerkillä. Kaukoran päätuotteita ovat käyttövedenlämmittimet, lämpöpumput, keskuslämmityskattilat, energiavaraajat, kaukolämpölaitteet ja lämpötekniset erikoistuotteet. Tärkeimpiä vientimaita ovat Ruotsi, Venäjä, Saksa, Baltian-maat ja Japani. JÄSPI-tuotteet valmistetaan Kaukora Oy:n tehtailla Raisiossa ja Turussa. Vuonna 2019 yhtiön liikevaihto oli 29,6 milj. EUR, josta viennin osuus oli kolmannes. [lähde? ] Jäspi-tuotteet on merkitty kotimaisen valmistuksen takaavalla Avainlippu-merkillä.
Jimmy Briand

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. elokuuta 1985 (ikä 39)
Syntymäpaikka: Vitry-sur-Seine, Ranska, Ranska
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 181 senttimetriä
Seura
Seura: Bordeaux
Pelinumero: 7
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002–2010 2010–2014 2014–2015 2015–2018 2018– | Rennes Lyon Hannover Guingamp Bordeaux | 159 (33) 110 (22) 29 (3) 106 (30) 36 (7) |
Maajoukkue
| 2008–2012 | Ranska | 5 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. lokakuuta 2019.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 17. lokakuuta 2019.
Jimmy Briand (s. 2. elokuuta 1985) on ranskalainen jalkapalloilija, joka pelaa nykyään Bordeaux'ssa. Ennen Bordeaux'hin sirtymistä Briand pelasi Rennesissä vuosina 2002–2010, Lyonissa 2010–2014, Hannoverissa 2014–2015 ja Guingampissa 2015–2018.
Kesäihottuma

Kesäihottuma on hevosen yliherkkyysreaktio hyönteisille, erityisesti Culicoides-polttiaisille. Sen oireita ovat ihon kutina, turvotus, punaisuus, hilseily ja paksuuntuminen. Kesäihottumaa ei voi parantaa, ja hoito on oireita lievittävää tai hyönteispistoja ehkäisevää.
Aiheuttaja

Kesäihottuman aiheuttaa yksilön herkistyminen hyönteisten, erityisesti hyttysten tai Culicoides-suvun pistiäisten syljelle. Sairauden puhkeamiseen vaikuttavat geneettiset ja ympäristötekijät. Suomenhevosilla tehdyn tutkimuksen mukaan hevosen väri ei vaikuta sairastavuuteen.
Oireet

Kesäihottuman oireita ovat ihon kutina, turvotus, punaisuus, hilseily ja paksuuntuminen. Kun hevonen hankaa itseään, iho rikkoutuu, mistä seuraa haavautumia, tulehduksia sekä jouhien katkeilua. Voimakkaasti oireileva hevonen saattaa hangata harjansa ja häntänsä melkein kokonaan pois. Oireet ilmenevät lämpiminä vuodenaikoina ja voimistuvat vähitellen vuosi vuodelta. Tyypillisesti oireet ilmenevät 3–6-vuotiaille.
Diagnoosi tehdään oireiden, oirehistorian ja oireiden vuodenaikaisen vaihtelun perusteella. Reaktion aiheuttava allergeeni voidaan selvittää tarkemmin intradermaalikokeella, antigeenisimulaatiokokeella tai allergeenispesifin immunoglobuliini E -mittauksella. Allergisoivaa hyönteisryhmää voi päätellä myös ihovaurioiden sijainnin perusteella: hyttyset suosivat kylkiä, Culicoides-pistiäiset häntää, harjaa, päätä ja korvia.
Hoito ja ehkäisy

Kesäihottumaa ei voi parantaa, ja hoito on oireita lievittävää tai hyönteispistoja ehkäisevää. Kesäihottumasta kärsivän hevosen oireita voidaan lievittää muun muassa loimituksella, lääkityksellä, siedätyshoidolla ja hevosen pito-olosuhteiden muutoksilla. Ihon kutinaa ja infektiota hoidetaan akuutisti kortisonivoiteilla, tilanteen vaatiessa myös antibiooteilla. Hevosen siirtäminen pois laitumelta talliin ehkäisee hyönteispistot väliaikaisesti.
Kesäihottuman oireiden ennaltaehkäisy aloitetaan aikaisin keväällä. Parhaaksi keinoksi on todettu hevosen hyönteisloimitus koko kesäkauden ajan. Myös hyönteiskarkotteita voidaan käyttää. Hevosen ulkoilua pyritään välttämään sellaisina vuorokaudenaikoina, jolloin hyönteiset ovat runsaimmin liikkeellä, erityisesti alkuillasta ja auringonnousun jälkeen, ja ulkoilu ilman loimea on kesäkautena mahdollista lähinnä hyvin tuulisella säällä tai kaatosateessa. Vältettävät ulkoiluajat kuitenkin vaihtelevat hyönteislajeittain. Hyönteisten lisääntymistä laidunympäristön lähistöllä voidaan vähentää tuhoamalla seisovat vesilammikot, puhdistamalla hevosten juoma-astiat usein ja kärpäsherkkyyden ollessa kyseessä poistamalla hevosten ulosteet laitumelta.
Esiintyminen

Kesäihottumaa esiintyy kaikenrotuisilla hevosilla, Suomessa etenkin islanninhevosilla ja suomenhevosilla. Erityisesti islanninhevosen kesäihottumaa on tutkittu paljon.
Hyönteisloimitettu hevonen metsälaitumella Ruotsissa.
Katalonian ralli 2011

|  Katalonian ralli 2011 |
| --- | --- |
 12. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2011. 



Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Toinen:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (Ford)
Kolmas:   Jari-Matti Latvala  Miikka Anttila  (Ford)
Jari-Matti Latvala sijoittui kolmanneksi.
Katalonian ralli 2011 (virallisesti 47. RallyRACC Catalunya – Costa Daurada 2011) oli Rallin MM-sarjan kauden 2011 12. osakilpailu, joka ajettiin 20–23. lokakuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën DS3 WRC | 4:05.39,3 |  | 25+1 |
| 2. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Ford Fiesta RS WRC | 4:07.46,2 | +2.06,9 | 18 |
| 3. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Ford Fiesta RS WRC | 4:08.11,7 | +2.32,4 | 15 |
| 4. |  Daniel Sordo |  Carlos del Barrio | Mini John Cooper Works WRC | 4:09.03,4 | +3.24,1 | 12+2 |
| 5. |  Kris Meeke |  Paul Nagle | Mini John Cooper Works WRC | 4:10.54,3 | +5.15,0 | 10+3 |
| 6. |  Mads Østberg |  Jonas Andersson | Ford Fiesta RS WRC | 4:11.33,5 | +5.54,2 | 8 |
| 7. |  Jevgeni Novikov |  Denis Giraudet | Citroën DS3 WRC | 4:15.11,1 | +9.31,8 | 6 |
| 8. |  Henning Solberg |  Ilka Minor | Ford Fiesta RS WRC | 4:15.19,4 | +9.40,1 | 4 |
| 9. |  Dennis Kuipers |  Frédéric Miclotte | Ford Fiesta RS WRC | 4:16.53,1 | +11.13,8 | 2 |
| 10. |  Juho Hänninen |  Mikko Markkula | Škoda Fabia S2000 | 4:19.28,5 | +13.49,2 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katalonian ralli 2011 Wikimedia Commonsissa