stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapani IV
Kruununtavoittelijana

1150-luvun alussa kuningas Géza II, samoihin aikoihin, kun nimitti pienen poikansa Istvánin (Tapani III) kanssahallitsijakseen, antoi veljilleen Lászlólle (myöhemmin vastakuningas Ladislaus II) ja Istvánille (myöhemmin Tapani IV) herttuan arvon ja ylläpidon. Tämä toimenpide, jolla Géza luultavasti halusi varmistaa veljiensä tyytyväisyyden ja poikansa vallanperimyksen, ei tehonnut, vaan veljet yrittivät kumpikin vallankaappausta, näistä ensimmäisenä István jo 1157.
Istvánin vallankaappausyritystä tuki joukko kuningas Gézan hallintoon tyytymättömiä mahtimiehiä, näiden joukossa myös hänen mahtava enonsa, sijaishallitsijana suurta valtaa käytelleen kuningatar Ilonan veli baani Beloš. Salaliitto kuitenkin epäonnistui, ja István tukijoineen pakeni Saksaan, keisari Fredrik Barbarossan hoviin, missä hän väitti itse joutuneensa veljensä vainon uhriksi. Tammikuussa 1158, kuultuaan asiassa myös kuningas Gézan lähettiläitä, keisari asettui Gézan puolelle mutta salli Istvánin poistua maasta Bysanttiin.
Konstantinopolissa István sai suopean vastaanoton ja puolisokseen keisari Manuel I Komnenoksen veljentyttären. Sotilaallista apua keisari Manuel ei kuitenkaan antanut, ja talvella 1160–1161 István yritti vielä turhaan saada Fredrik Barbarossalta tukea.
Kun toukokuun 1162 lopulla Géza II kuoli ja kuninkaaksi kruunattiin hänen vain viisitoistavuotias poikansa Tapani III, keisari Manuel alkoi lopulta aktiivisesti tukea Gézan veljien valtapyrkimyksiä, lähetti sotajoukkonsa Unkaria kohti ja alkoi viritellä suhteita Unkarin ylimyksiin. Nämä eivät kuitenkaan luottaneet Istvániin, jonka uskoivat avioliittonsa takia olevan liiaksi Bysantin määräysvallassa. Sitä vastoin heille kelpasi kuninkaaksi keisari Manuelin toinen ehdokas eli toinen Gézan kruununtavoittelija-veljistä, samoin Bysantissa maanpaossa ollut László (Ladislaus). Tapani III:n hallintaan jäi vain pieni alue valtakunnan länsirajoilta, Ladislaus II kruunattiin Bysantin tuella Unkarin kuninkaaksi, István nimettiin hänen kruununperillisekseen ja sai hallintaansa jo Andreas I:n aikoinaan samantapaisessa tilanteessa perustaman herttuakunnan, joka käsitti kolmasosan valtakunnasta.
Kuningas

Ladislaus II kuoli tammikuussa 1163 vain 32-vuotiaana, ja valta siirtyi hänen veljelleen. István eli Tapani IV (joka ainoassa häneltä säilyneessä asiakirjassa nimittää itseään Tapani III:ksi) kruunattiin 27. tammikuuta 1163 Székesfehérvárissa. Esztergomin arkkipiispa Luukas (Lukács) ei hyväksynyt uutta kuningasta niin kuin ei hänen edeltäjäänsäkään, kieltäytyi toimittamasta Tapani IV:n kruunausta (joten kruunauksen toimitti jälleen Kalocsan arkkipiispa) ja julisti hänet kirkonkiroukseen.
Tapani IV oli epäsuosittu hallitsija, joka bysanttilaismielisyytensä takia riitaantui sekä maallisten että hengellisten mahtimiesten kanssa. Veljenpoika Tapani III:n oli siksi helppo palata valtaan. Tapani IV joukkoineen lyötiin Székesfehérvárin luona 19. kesäkuuta 1163, ja apuun tulossa olleet Bysantin joukot kääntyivät takaisin Unkarin rajalta. Tapani IV joutui itse vangiksi, hänen tukijansa baani Belošin on arveltu kaatuneen samassa taistelussa. Vannottuaan, että ei enää yrittäisi päästä valtaan, Tapani päästettiin poistumaan maasta.
Vallasta syösty vastakuningas ei pitänyt lupaustaan vaan yritti keisari Manuelin tuella vielä palata valtaan, luvaten Unkarin Bysantin vasallivaltioksi. Hyökkäykset Unkariin eivät kuitenkaan onnistuneet. Huhtikuussa 1165 Tapani IV kuoli Zimonyn linnassa, jota piirittivät Tapani III:n joukot. Joittenkin lähteitten mukaan veljenpoika Tapani III:n käskyläiset olisivat myrkyttäneet hänet, toisten tietojen mukaan hänen omat kannattajansa näkivät tilanteen toivottomaksi ja surmasivat kuninkaansa voidakseen antautua ja pelastaa henkensä. Voittajien kerrotaan häpäisseen hänen ruumistaan ja ensin heittäneen sen hautaamattomana kaupungin porttien ulkopuolelle. Myöhemmin Tapani IV:n jäännökset haudattiin paikalliseen Pyhän Tapanin kirkkoon, mistä ne sittemmin siirrettiin Székesfehérváriin.
Avioliitto

Tapani IV avioitui Konstantinopolissa noin vuonna 1156-1157 Bysantin keisarin Johannes II Komnenoksen pojantyttären, prinsessa Maria Komnenan (1140–1190) kanssa. Hän kääntyi puolisonsa ortodoksiseen uskoon. Kymmenen vuotta kestänyt avioliitto oli lapseton.
Supersymmetria

Supersymmetria (SUSY) on hiukkasfysiikassa ehdotettu teoria. Sen mukaan jokaisella bosoneihin ja fermioneihin kuuluvalla hiukkasella on superkumppani, "superpartneri": jokaista fermionia kohden on olemassa bosoni sfermioni ja jokaista bosonia kohden on olemassa fermioni bosino. Jos teoria olisi rikkoutumaton, superkumppaneilla pitäisi olla sama massa.
Yhtään supersymmetriateorian ennustamaa hiukkasta ei ole havaittu, mutta se on yksi varteenotettavimpia hiukkasfysiikan standardimallia täydentäviä teorioita supersäieteorian ohella.
Minimaalinen supersymmetrinen standardimalli (MSSM)

Hiukkasfysiikan standardimallin minimaalinen supersymmetrinen laajennus sisältää standardimallin hiukkasten lisäksi jokaiselle hiukkaselle supersymmetrisen partnerin, kuitenkin niin, että sekä fermioneilla että bosoneilla on yhtä monta vapausastetta. Siten esim. kunkin kvarkin kahta spintilaa vastaa kaksi spin-nolla superpartneria (vasen skvarkki sekä oikea skvarkki).
Lisäksi standardimallin yhden Higgsin bosoni -dubletin lisäksi on otettava toinen dubletti, jotta saadaan massat kaikille kvarkeille ja teoria ei sisällä ns. anomalioita. Tällöin sähköheikon vuorovaikutuksen symmetriarikon jälkeen malli sisältää viisi fysikaalista Higgsin hiukkasta. Bosoniset superpartnerit on nimetty lisäämällä hiukkasen nimen alkuun s-kirjain (tulee sanasta skalaari). Esimerkiksi kvarkin superpartneri on skvarkki, joka on bosoni. Vastaavasti neutriinon partneri on sneutriino, myonin smyoni, taun stau ja niin edelleen. Fermioniset superpartnerinimet johdetaan vastaavasta standardimallin nimestä lisäämällä pääte -ino. Esimerkiksi Higgsin bosonin superpartneri on nimeltään higgsino, joka siis on fermioni.
Vaikka hiukkasten superpartnereita ei toistaiseksi ole onnistuttu löytämään, ei tämä välttämättä ole osoitus teorian paikkansapitämättömyydestä. Epäillään, että superhiukkasten tuottamiseen tarvittaisiin niin korkeaenergisiä törmäyksiä, ettei niitä pysty havaitsemaan nykyisillä hiukkaskiihdyttimillä. CERNiin rakennetun Large Hadron Collider -hiukkaskiihdyttimen eräs tehtävä on supersymmetrian tutkiminen.
Minimaalinen supersymmetrinen standardimalli (MSSM) > Kevein supersymmetrinen hiukkanen

Tavallisimmin oletetaan, että supersymmetriset hiukkaset esiintyvät hiukkasreaktiossa pareittain. Esimerkiksi, jos reaktion alussa reaktioon osallistuu yksi supersymmetrinen hiukkanen, reaktion lopussa on myös oltava jäljellä pariton määrä supersymmetrisiä hiukkasia (tavallisimmin yksi), jolloin reaktion supersymmetristen hiukkasten kokonaislukumäärä on parillinen.
Koska hiukkaset voivat hajota vain kevyemmiksi hiukkasiksi, kevyin supersymmetrinen hiukkanen (LSP, Lightest Supersymmetric Particle) ei voi enää hajota; sen täytyy olla stabiili. Tämän takia kevein supersymmetrinen hiukkanen on erityisasemassa. LSP saattaa muodostaa pimeän aineen, joka on havaittu galakseissa ja jota ei voida selittää standardimallin hiukkasilla. LSP voi reagoida toisen LSP:n tai supersymmetrisen hiukkasen kanssa, jolloin reaktion lopussa ei tarvitse enää olla supersymmetrisiä hiukkasia. Tällaisen reaktion todennäköisyys on kuitenkin suhteellisen pieni, joten kaikki LSP:t eivät ole annihiloituneet tähän päivään mennessä.
Koska supersymmetriaa ei ole kokeellisesti havaittu, ei voida varmuudella sanoa, onko tällainen supersymmetrinen pariteetti (R-pariteetti) todella olemassa. R-pariteetin rikkovissa malleissa superpartnerit voivat esiintyä myös parittomina, jolloin LSP:kään ei enää ole absoluuttisesti stabiili. Jotta LSP voisi edelleen olla pimeän aineen kandidaatti, sen elinajan tulee olla maailmankaikkeuden tämänhetkisen eliniän suuruusluokkaa.
Koska supersymmetria ennustaa identtiset massat standardimallin hiukkasen sekä sen supersymmetrisen partnerin välille, täytyy supersymmetrian olla rikkoutunut symmetria (sillä esimerkiksi elektronin massaista selektronia ei ole havaittu). Teoreettisesti on hankala löytää sopivaa mekanismia supersymmetrian rikkomiseksi. Osittain tästä syystä on olemassa useita malleja, joissa supersymmetrian rikkomekanismi vaihtelee. Kussakin mallissa hiukkasten massaspektri on erilainen. Lisäksi tuntemattomat mallin parametrit muuttavat massaspektriä kunkin mallin sisällä. Tästä syystä ei osata ennustaa, mikä supersymmetrisistä hiukkasista on LSP.
Kirjallisuutta

Kane, Gordon: Supersymmetria: skvarkit, fotiinot - luonnontieteiden rajoja etsimässä.  Suomentanut Jukka Maalampi. Helsinki:  Art House, 2001.  ISBN 951-884-310-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Supersymmetria Wikimedia Commonsissa
Airbus Helicopters

| Airbus Helicopters |
| --- | --- |

Perustettu:  1992
Toimitusjohtaja:  Guillaume Faury
Kotipaikka:  Provencen lentoasema, Marignane, Ranska
Tuotteet:  helikopterit
Liikevaihto:  6,3 mrd. €
Henkilöstö:  23 000
Emoyhtiö:  Airbus Group
Tytäryhtiöt:  tytäryhtiöt
Kotisivu:  airbushelicopter.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eurocopter EC-155
Airbus Helicopters (ennen Eurocopter Group) on maailmanlaajuisesti toimiva helikoptereita valmistava yritys. Eurocopter Group syntyi vuonna 1992 DASAn ja Aérospatiale sulautuessa yhteen, ja nykyään Airbus Helicopters on Airbus Groupin kokonaan omistama. Yritys on alansa suurin mitattuna liikevoitolta ja toimitettujen helikoptereiden määränä. Airbus Helicoptersin päämaja sijaitsee Provencen lentoasemalla Ranskassa. Yrityksellä on tuotantolaitoksia myös Saksassa, Australiassa, Espanjassa ja Yhdysvalloissa. Yritys vaihtoi nimensä Airbus Helicoptersiksi 2. tammikuuta 2014.
Tuotteet

Ranskassa suunniteltujen helikoptereiden pääroottori pyörii myötäpäivään ylhäältä päin katsottuna venäläisten helikoptereiden tapaan, kun taas Saksassa suunniteltujen helikoptereiden pääroottori pyörii vastapäivään yhdysvaltalaisten helikoptereiden tapaan. lähde?
Tuotteet > Tuotannossa olevat/olleet helikopterit

Eurocopterin mallinimistöä uudistettiin Airbusin nimijärjestelmän mukaiseksi sen jälkeen, kun yhtiön nimi muuttui. Suluissa entinen nimi. Useista malleista on M-kirjaimella merkitty sotilasversio.
H120 (EC120 Colibri)
H125 (AS350 Écureuil)
AS355 Écureuil 2
H125M (AS550 Fennec)
H130 (EC130)
H135 (EC135)
H135M (EC635)
H140
H145 (EC145)
H145M/UH-72 Lakota
AS365 Dauphin
AS565 Panther
MH-65 Dolphin
H155 (EC155)
H160 (X4)
H175 (EC175)
H215 (AS332 Super Puma)
H215M (EC532 Cougar)
H225 (EC225 Super Puma)
H225M (EC725 Caracal)
EC665 Tiger
NH90 (62,5% osuus NHIndustries -hankkeessa)
Tuotteet > Projekteja

X³
X6
RACER
CityAirbus
A³ Vahana
VSR700
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Airbus Helicopters Wikimedia Commonsissa
Jokelan kirkko

| Jokelan kirkko |
| --- | --- |
 Puretusta kirkosta säästetty kellotapuli vuonna 2025. Oikealla uurnalehto.
Sijainti:  Kouluraitti 11, Jokela
Seurakunta:  Tuusulan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1975
Suunnittelija:  arkkitehti Eero Askolin
Avoinna yleisölle :  Kirkko purettiin vuonna 2022
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Jokelan kirkko oli Tuusulan Jokelan taajamassa sijainnut, vuonna 1975 valmistunut evankelis-luterilainen kirkko. Kirkko vihittiin käyttöön 22. maaliskuuta 1976. Kirkon suunnitteli jokelalainen arkkitehti Eero Askolin ja sen alttarin alttarikrusifiksin maalasi ikonitekniikalla pastori Robert de Caluwe. Jokelan kirkon viereen rakennettiin vuonna 1994 uurnalehto, jonka suunnitteli arkkitehti Bey Heng.
Kirkon rakenteissa havaittujen kosteusongelmien ja sisäilmaongelmien vuoksi seurakunta päätti syyskuussa 2020 purkaa kirkon. Kirkko purettiin tammikuussa 2022, mutta kirkon kellotapuli säilytettiin.
Purkamista odottaneen kirkon kirkonkellot varastettiin lokakuussa 2021. Kellot löydettiin myöhemmin ja ne asennetaan takaisin paikoilleen kellotapuliin.
Elon Musk

| Elon Musk |
| --- | --- |
 Elon Musk Coloradossa vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1971 (ikä 53) Pretoria, Transvaalin provinssi, Etelä-Afrikka
Kansalaisuus:  eteläafrikkalainen  kanadalainen (1989–)  yhdysvaltalainen (2002–)
Muut tiedot
Omaisuus:  351 miljardia USD (1. maaliskuuta 2025)
Yritys:  SpaceX, Tesla, X (ent. Twitter), SolarCity, The Boring Company, Neuralink
Tutkinnot:  Pennsylvanian yliopisto, taloustieteen kandidaatti, fysiikan kandidaatti
Puoliso:  Justine Wilson (vih. 2000; ero 2008)  Talulah Riley (vih. 2010; ero 2012), (vih. 2013; ero 2016)  Claire Boucher 2018–2021
Vanhemmat:  Errol Musk Maye Musk
 Nimikirjoitus
Elon Reeve Musk (s. 28. kesäkuuta 1971 Pretoria, Transvaalin provinssi, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalaissyntyinen kanadalais-yhdysvaltalainen yrittäjä, miljardööri, sijoittaja ja keksijä, joka asuu nykyisin Yhdysvalloissa. Musk oli yksi PayPalin perustajista ja on SpaceX-yrityksen perustaja ja kantorakettien kehittäjä. Hän on sähköautovalmistaja Teslan toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja sekä yksi yrityksen varhaisia suursijoittajia.
Musk toimi lisäksi aurinkoenergia-asentaja SolarCityn hallituksen puheenjohtajana ja on perustanut vuonna 2016 The Boring Companyn, jonka tarkoitus on porata tunneleita liikennekäyttöön. Musk on myös yksi aivosirua kehittävän Neuralink-yrityksen perustajista. Syksyllä 2022 Musk osti Twitterin ja nimesi sen X:ksi.
Musk nousi vuonna 2021 maailman rikkaimmaksi ihmiseksi. Vuonna 2022 Musk menetti maailman rikkaimman ihmisen tittelin ranskalaiselle Bernard Arnaultille. Vuonna 2023 Musk nousi jälleen maailman rikkaimmaksi henkilöksi.
Elämä ja ura > Varhainen elämä Etelä-Afrikassa

Elon Musk syntyi 28. kesäkuuta 1971 Pretoriassa Etelä-Afrikassa. Menestyvä perhe asui yhdessä kaupungin suurimmista taloista. Isä Errol työskenteli kone- ja sähköinsinöörinä, ja äiti Maye oli ravintoterapeutti omassa yrityksessään. Isän sukua oli asunut Etelä-Afrikassa jo 200 vuoden ajan, ja Elonin äiti oli muuttanut lapsena perheensä mukana Kanadasta. Elonilla on pikkuveli ja pikkusisko. Pikkupoikana hän oli hyvin ahkera lukemaan ja kirjaviisas. Vanhempiensa avioeron jälkeen Elon muutti asumaan isänsä luo.
Musk sai ensimmäisen tietokoneensa Commodore VIC-20:n yhdeksänvuotiaana ja opetteli ohjelmoimaan. Hän sai 12-vuotiaana 500 dollarin julkaisupalkkion teknologialehdelle ohjelmoimastaan tietokonepelistä. Musk rakenteli myös kaveriensa kanssa räjähteitä ja raketteja. Koulussa hän oli hyvä erityisesti matematiikassa, fysiikassa ja tietokoneissa, joita hän piti hyödyllisimpinä aineina tulevaisuuttaan ajatellen. Yläkoulussa ja lukiossa Musk oli väkivaltaisen koulukiusaamisen uhri.
Musk opiskeli viisi kuukautta Pretorian yliopistossa ja valmisteli muuttoa Kanadaan. Hän on kertonut arvelleensa pääsevän sitä kautta Yhdysvaltoihin kaikkein nopeimmin, sillä hänen sukuaan on asunut Kanadassa. Hän ei myöskään halunnut joutua suorittamaan pakollista asepalvelusta Etelä-Afrikan apartheid-hallinnon alla. Musk suostutteli kanadalaissyntyisen äitinsä hakemaan Kanadan kansalaisuutta, ja kun se oli myönnetty, myös Musk sai pian Kanadan passin. Sen avulla hän pääsi muuttamaan maahan vuonna 1988.
Elämä ja ura > Opinnot

Musk pääsi vuonna 1990 Ontarion Kingstonissa sijaitsevaan Queen's Universityyn, josta hän siirtyi kahden vuoden opiskelun jälkeen vuonna 1992 Pennsylvanian yliopistoon. Siellä hän suoritti kandidaatin tutkinnon taloustieteestä ja valmistui vuonna 1997. Hänellä on myös kandidaatin tutkinto fysiikasta.
Elämä ja ura > Internet-ura

Musk aloitti sovelletun fysiikan tohtoriopinnot Stanfordin yliopistossa  vuonna 1995 mutta lopetti opinnot heti alkuunsa todettuaan siitä, että internet oli yhteiskunnallisesti merkittävämpi asia kuin työ fysiikan parissa. Samana vuonna hän perusti yrityksen nimeltä Zip2, joka tuotti karttoja ja yrityshakemistoja verkkolehdille. Compaq osti yrityksen muutaman vuoden kuluttua 309 miljoonalla dollarilla. Kauppojen yhteydessä Musk luopui seitsemän prosentin osuudestaan Zip2:sta, josta hän sai 22 miljoonaa dollaria. Musk perusti sen jälkeen X.comin, joka oli verkossa toimiva talouspalveluyritys. Siitä tuli PayPal, joka on erikoistunut verkossa tapahtuviin rahansiirtoihin. Vuonna 2002 eBay osti PayPalin 1,5 miljardilla dollarilla.
Elämä ja ura > Avaruusraketit

Muskin pitkäaikaisena tavoitteena on ollut tehdä ihmiskunnalle mahdolliseksi levittäytyä muille planeetoille. Musk perusti vuonna 2002 SpaceX-yrityksen (Space Exploration Technologies), joka kehittää edullisia kantoraketteja avaruusmatkustusta varten. Muskin tavoitteena oli kehittää kantoraketti, joka palaisi lähtöalustalle matkansa jälkeen. Vuoteen 2014 mennessä yritys oli kehittänyt kaksi rakettia ja yhden kapselin. Vuodesta 2019 lähtien SpaceX on rakentanut Starlink-satelliittipuhelin- ja -internetverkkoa.
Musk esitteli syyskuussa 2016 SpaceX-yhtiön suunnitelmat Mars-planeetan asuttamiseksi. Hän kertoi, että elämän levittäminen toisille planeetoille on ollut pääsyy sille, että hän on kerännyt yli 10 miljardin dollarin omaisuutensa, jolla hän hanketta aikoo rahoittaa.
Elämä ja ura > Sähköautot, energia  ja liikenne

Vuonna 2004 Musk alkoi sijoittaa sähköautoja valmistavaan Tesla Motorsiin. Hän on yhtiön toimitusjohtaja ja sen hallituksen puheenjohtaja.
Vuonna 2013 Musk ehdotti Kaliforniaan Hyperloop-liikennejärjestelmää, jossa alipaineistetussa putkessa voitaisiin kuljettaa 28 matkustajaa kerrallaan 1220 kilometrin tuntivauhdilla.
Musk kehittää päästötöntä energiaa ja sanoo tavoitteensa olevan saattaa loppuun maailman energia-infrastruktuurin muutos. Tesla julkaisi keväällä 2015 Powerwall-nimisen litiumioniakkuun perustuvan kotikäyttöön tarkoitetun sähkön varastointijärjestelmän, joka mahdollistaa aurinkosähkön varastoimisen. Tesla osti aurinkoenergiayhtiö SolarCityn marraskuussa 2016. Musk oli perustamassa SolarCityä, ja kaupan myötä Muskista tuli sen hallituksen puheenjohtaja.
Musk ei halunnut rahaa työskentelystä Teslan toimitusjohtajana, mutta nosti Kalifornian osavaltion määräämän minimipalkan, mikä oli 1980 dollaria kuussa. Vastineeksi hän halusi yhtiön osakkeita. Vuonna 2018, kun Muskista tuli toimitusjohtaja, yhtiö teki tappiota. Vuonna 2021 yhtiön markkina-arvo nousi 1200 miljardiin. Helmikuussa 2024 sen arvo oli 600 miljardia, mikä oli edelleen kymmenkertainen nousu Muskin aikana. Musk sai sopimuksensa mukaan Teslalta korvausta osakkeina 51 miljardin dollarin arvosta. Vuonna 2024 hänen piti sopimuksensa mukaan saada viimeinen 56 miljardin arvoinen paketti, mutta delawarelainen tuomari Kathaleen McCormick kumosi sopimuksen kutsuen sitä epäreiluksi osakkeenomistajille ja kyseenalaisti yhtiön johtokunnan riippumattomuuden Muskista.
Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomissio on nostanut petossyytteen Muskia kohtaan tämän elokuussa 2018 Twitterissä julkaistuista viesteistä. Viestien mukaan Musk aikoi yksityistää Teslan ja että sijoittajien tuki olisi, mutta tosiasiassa hän ei ollut edes keskustellut saatika vahvistanut ehtoja mahdollisen rahoittajan kanssa. Komission mukaan Muskin viestien myötä Teslan osake nousi yli kuusi prosenttia ja vahingoitti sijoittajia. Musk ja Tesla määrättiin maksamaan 20 miljoonaa dollaria sakkoja, Muskin oli luovutettava puheenjohtajan paikkansa ja hänen oli hankittava etukäteen hyväksyntä twiiteilleen.
Musk toimi vuonna 2017 presidentti Donald Trumpin neuvonantajana mutta erosi tehtävästä, kun Trump päätti vetää Yhdysvallat Pariisin ilmastosopimuksesta.
Elämä ja ura > X

Muskin X-tili on maailman seuratuin yli 140 miljoonalla seuraajalla. Musk osti vuoden 2022 alussa Twitterin osakkeista 9,2 prosenttia. Huhtikuussa 2022 hän teki 43 miljardin dollarin tarjouksen yhtiön kaikista osakkeista, haluten muuttaa Twitterin pörssiyrityksestä kokonaan yksityisomisteiseksi. Musk perusteli ostotarjoustaan sillä, että Twitterin pitäisi olla maailmanlaajuinen ja yleinen sananvapauden alusta, mutta koska se ei pysty siihen moderointilinjansa vuoksi, se vaarantaa demokratian.
Twitterin hallitus hyväksyi Muskin ostotarjouksen 25. huhtikuuta 2022. Heinäkussa 2022 Musk perui tarjouksensa sillä perusteella etteivät Twitterin antamat tiedot valetilien määrästä olleet uskottavia. Kauppa toteutui lopullisesti syksyllä 2022.
Musk vaihtoi kesäkuussa 2023 Twitterin nimeksi X.
Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomissio haastoi Muskin oikeuteen vuonna 2023 sanoen, että hän on kieltäytynyt vastaamaan tutkimuksessa rikkoiko hän lakia Twitterin osakkeiden hankinnassa. Muskia vastaan nostetun kanteen mukaan Musk ei ilmoittanut osakeostojaan sääntöjen mukaisesti, jolloin hän pystyi ostamaan lisää osakkeita keinotekoisen alhaisilla hinnoilla.
Elämä ja ura > Ukrainan avustaminen

Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 Musk lahjoitti Ukrainalle 3 670 Starlink-verkon päätettä ja myönsi ilmaisen verkon käyttöoikeuden. Ukrainan asevoimat käyttivät verkkoa sodankäynnissä.
Lokakuussa 2022 Musk esitti rauhansuunnitelman sodan lopettamiseksi. Länsimaissa ja Ukrainassa reaktiot suunnitelmaan olivat kielteisiä tai pilkallisia.
Starlink alkoi pätkiä Ukrainassa lokakuun toisella viikolla aiheuttaen jopa katastrofaalisen viestiyhteyksien menetyksen etulinjassa. 14. lokakuuta SpaceX ilmoitti että se lopettaa palvelun tarjoamisen, jos Yhdysvallat ei maksa Ukrainaan toimitetuista Starlink-satelliittiyhteyksistä.
Elämä ja ura > Trumpin hallinnossa

Musk tuki republikaaniehdokas Donald Trumpia tämän presidentinvaalikampanjassa 2024. Voitettuaan vaalit Trump nimesi marraskuussa 2024 Muskin johtamaan uutta tehokkaan hallinnon toimielintä (Department of Government Efficiency, DOGE). Sen tehtävänä on vajaan kahden vuoden aikana purkaa valtion byrokratiaa, leikata ylimääräisiä säännöksiä sekä vähentää turhia menoja.
Yksityiselämä > Perhe

Musk on ollut naimisissa kolmesti, kahden naisen kanssa. Hänen ensimmäinen vaimonsa vuosina 2000–2008 oli hänen collegessa tapaamansa Justine Wilson, jonka kanssa hänellä on viisi elossa olevaa lasta. Heidän ensimmäinen poikansa syntyi vuonna 2002 mutta kuoli kätkytkuolemaan kymmenen viikon ikäisenä. Pari vuotta myöhemmin syntyivät koeputkihedelmöityksen avulla kaksospojat, ja vuonna 2006 Justine synnytti koeputkihedelmöityksellä vielä kolmospojat. Yksi Muskin ja Wilsonin lapsista vaihtoi keväällä 2022 nimensä ja jätti samalla hakemuksen uudesta syntymätodistuksesta, jossa hänen sukupuolensa myös korjattaisiin miehestä naiseksi. Hän omien sanojensa mukaan "ei halua olla enää biologisen isänsä kanssa sukua millään tavalla". Musk vastustaa transsukupuolisten oikeuksia.
Muskin toinen vaimo oli brittiläinen näyttelijä Talulah Riley, jonka kanssa hän oli naimisissa vuosina 2010–2012 ja uudelleen 2013–2016.
Vuoden 2018 keväällä Musk alkoi seurustella Grimes-taiteilijanimellä tunnetun kanadalaisen muusikon Claire Boucherin kanssa, ja he saivat lapsen toukokuussa 2020. Musk ja Boucher saivat toisen lapsen, tytön, joulukuussa 2021 sijaissynnyttäjän avulla. Musk ja Boucher saivat kolmannen lapsen, pojan, kesäkuussa 2022 sijaissynnyttäjän avulla.
Musk sai marraskuussa 2021 kaksoset pitkäaikaisen työtoverinsa Shivon Zilisin kanssa. Asia paljastui vasta kesällä 2022, ja Musk ja Zilis vaihtoivat lasten sukunimet Muskiksi. Musk ilmoitti kesäkuussa 2024 saaneensa kahdennentoista lapsensa jo aiemmin samana vuonna Shivon Zilisin kanssa. Syntymäaikaa eikä lapsen sukupuolta ole paljastettu. Helmikuussa 2025 pariskunta sai Seldon Lycurgus -nimisen pojan, joka on Muskin 14. lapsi.
Yksityiselämä > Asperger

Musk paljasti juontamassaan Saturday Night Live -ohjelmassa toukokuussa 2021, että hänellä on Aspergerin oireyhtymä.
Yksityiselämä > Kansalaisuudet ja asuinpaikat

Musk sai äitinsä syntyperän kautta Kanadan kansalaisuuden hakiessaan maan passia vuonna 1989. Musk yritti saada itselleen ensin Yhdysvaltain kansalaisuutta äitinsä synnyinpaikan Minnesotan kautta. Koska äiti ei koskaan hakenut itselleen Yhdysvaltain kansalaisuutta, se ei ollut periytynyt Elonille. Musk sai lopulta Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 2002.
Joulukuussa 2020 Musk ilmoitti muuttaneensa Texasiin. Tätä ennen hän asui Bel Airissa, Los Angelesissa.
Kunnianosoituksia

Puolustusansioiden ritarikunta (Brasilia, 2022)
Direkgunabhornin ritarikunta (Thaimaa)