Raamattu ja homoseksuaalisuus
Vanha testamentti > Ensimmäinen Mooseksen kirja 19:1-11, Tuomarien kirja 19:16-30

Ensimmäisen Mooseksen kirjan luvusta 19 löytyy kertomus siitä, kuinka Jumala hävitti Sodoman ja Gomorran kaupungit asukkaiden syntisyyden tähden. Kertomuksen yhteys homoseksuaalisuuteen perustuu siihen, että Sodoman miehet kokoontuvat Lootin kodin eteen iltana ennen kaupungin tuhoa ja vaativat saada maata Lootin kotiinsa majoittamien kolmen miespuolisen enkelin kanssa. Aikaisemmin kirjoituksessa kerrotaan, että Jumala oli päättänyt tuhota Sodoman  jo ennen kuin enkelit olivat saapuneet kaupunkiin ja siis ennen kaupungin miesten esittämää vaatimusta (1. Moos. 18:17-33).
Samantapainen kertomus kaupungin miesten hyökkäyksestä kuvataan Tuomarien kirjassa 19:16-30. Molemmissa kertomuksissa on kyse homoseksuaalisen raiskauksen uhkasta. Raamattuteologien keskuudessa vallitsee nykyisin laaja yksimielisyys siitä, että kummassakaan kertomuksessa ei ole kyse homoseksuaalisuudesta sinänsä, vaan pyrkimyksestä opettaa vieraanvaraisuuteen sekä oikeudenmukaisuuteen suhteessa köyhiin ja muukalaisiin. Molemmissa kertomuksissa isäntä suojelee vierastaan häpäisyltä ja epäoikeudenmukaiselta raivolta. Teema vieraiden suojelusta on todennäköisesti peräisin antiikin ajalta, sillä Kreikan jumalten Zeuksen ja Hermeksen kerrotaan usein esiintyneen ihmisinä saadakseen selville, ketkä heidän kannattajistaan olivat vieraanvaraisia. Vieraanvaraisuus oli Antiikin aikana huomattavasti arvostetumpi ominaisuus kuin nykyisin, ja ajateltiin, että jumalat haluavat ihmisten olevan vieraanvaraisia.
Raamatullisena aikana vieraanvaraisuuden arvostus on todennäköisesti ollut yhtä suuri, antoihan Jeesuskin monet opetuksistaan nimenomaan tarjotun aterian aikana. Molemmissa kertomuksissa isännän vierasta kohtaan osoittama suojelu menee niin pitkälle, että hän on valmis antamaan omat neitseelliset tyttärensä vihaiselle miesjoukolle sen vieraan sijaan, jolle on luvannut suojan kattonsa alta. Molemmissa kertomuksissa isäntä vetoaa väkijoukkoon sanomalla, että miehet/mies ovat hänen vieraitaan (1. Moos. 19:7-8, Tuom. 19:23-24). Aikansa kulttuuriseen yhteyteen tarinan näyttäisi liittävän myös se, että Sodoman asukkaiden toiminta erosi siitä vieraanvaraisuudesta, jota Aabraham osoitti näille kolmelle vieraalle Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa 18:1-8. Kuula arvelee, että joukkoraiskauksen taustalla  olisi ollut häpäistä kaupunkiin saapuneet miehet, eikä niinkään seksuaalinen halu.
Raamatussa ei ole suoria todisteita siitä, että Sodoman asukkaiden synti olisi ollut homoseksuaalisuus, mutta Juudaksen kirjeen 1:7 sekä Hesekielin kirjan 16:49-50 on joskus katsottu viittaavan homoseksuaalisuuteen yhtenä Sodoman synneistä. Muualla Vanhassa Testamentissa, Toorassa sekä Nevi'imissä, Sodoman kaupungin tuhoa käytetään laajasti esimerkkinä Jumalan voimasta. Näitä viittauksia löytyy seuraavista kirjoista: Viides Mooseksen kirja 29, Jesajan kirja 1, 3 ja 13, Jeremian kirja 49 ja 50, Valitusvirret 4, Aamoksen kirja 4:11 sekä Sefanjan kirja 2:9. Toisaalla puhutaan Sodoman kaupungin synneistä, mutta ei määritellä tarkemmin, mistä synneistä on kyse (5. Moos. 32, Jer. 23:14, Valit. 4). Nimeltä Sodoman synneistä mainitaan Raamatussa sen sijaan aviorikos, valehtelu ja petos (Jer. 23:14), paatuneisuus (Matt. 11:20-23 "etteivät ne olleet tehneet parannusta" ), huoleton elämä (Luuk. 17:28), siveettömyys ja luonnonvastaiset himot (Juud. 1:7, ks. alla) sekä riettaus (1. Piet. 2:7). Edellä mainitun riettaus -synnin alkuperäinen hepreankielinen sana aselgeiais on suomenkielisessä Raamatussa käännetty myös sanoiksi irstaus (Mark. 7:22, Ef. 4:19, 1. Piet. 4:3, 2. Piet. 2:18, Room. 13:13) sekä siveettömyys ja hillittömyys (2. Kor. 12:21). Juud. 1:4 käyttää jälleen sanaa riettaus. Hesekielin kirja 16:49-50 antaa pisimmän selityksen Sodoman synneistä:
Jotkut tutkijat ovat sitä mieltä, että Hesekielin kirjassa luetellut Sodoman synnit käsittäisivät myös homoseksuaalisuuden. Tämä perustuu kirjan englanninkieliseen versioon ja sanaan "abomination" (Ezekiel 16:49-50, New American Standard Bible ), josta suomenkielisessä Raamatussa on käytetty käännöstä "iljettävyys". Tämä yhteys sanan "abomation" ja homoseksuaalisuuden välillä on johdettu siitä, että samaa sanaa on käytetty myös Kolmannessa Mooseksen kirjassa 18:22 sekä 20:13 (ks. alla) englanninkielisen Raamatun KJV-käännöksessä. Sen sijaan NIV- ja NET -käännökset käyttävät Kolmannessa Mooseksen kirjassa sanaa "detestable". "Abomination" - termin taustalla ovat alkuperäisessä hepreankielisessä Raamatussa sanat shiqquwts ja sheqets, jotka juontuvat sanasta shâqats taikka sanat תֹּועֵבָה, tōʻēḇā tai to'e'va (substantiivi) tai ta'ev (verbi).  Kaikille näille sanoille on johdettu useampia merkityksiä ja niitä käytetään alkuperäisessä Raamatussa monessa yhteydessä. Sanaa "abomination" on myös käytetty kuvaamaan monenlaisia syntejä.