stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pythagóreio
Maantiede

Pythagóreion kylä sijaitsee Sámoksen kaakkoisrannikolla lähellä saaren Vähän-Aasian eli Turkin puolen rannikosta erottavaa salmea. Kylä on rakennettu luonnonsatamalahden ympärille ja kukkulan rinteeseen. Pythagóreion kunnallisyksikkö kattaa suuren osan Sámoksen saaren eteläosasta. Siihen kuuluu myös saaren etelärannikolla sijaitseva pieni Samiopoúlan saari.
Historia > Antiikki

Antiikin aikana nykyisen Pythagóreion paikalla sijaitsi saaren kaupunkivaltion (polis) keskus Samos, jota ei tule sekoittaa saaren nykyiseen Sámos-nimiseen pääkaupunkiin. Antiikin Samos kukoisti erityisesti tyranni Polykrateen aikana 500-luvulla eaa. Kaupunki menetti merkitystään 400-luvulla eaa. sen tultua Ateenan vallan alle. Samoksesta olivat kotoisin muun muassa filosofit Pythagoras ja Epikuros sekä tähtitieteilijä Aristarkhos. Kaupunki säilyi asuttuna roomalaisen kauden ja aina varhaiskristilliselle ja -bysanttilaiselle kaudelle saakka.
Antiikin Samoksen kaupungista on säilynyt paljon raunioita sekä kreikkalaiselta että roomalaiselta ajalta. Tunnetuimmat kohteet ovat Pythagóreion lähellä sijaitseva Heraion eli Hera-jumalattaren temppeli, vaikuttava Eupalinoksen tunneli-akvedukti sekä antiikin aikainen teatteri. Kylän alueella ja ympäristössä on myös lukuisia muita rauniokohteita ja jäänteitä muun muassa kaupungin agorasta ja kylpylästä sekä laajoista kaupunginmuureista. Pythagóreion antiikin aikaiset kohteet ovat osa Unescon maailmanperintökohdetta nimeltä Sámoksen Pythagóreio ja Heraion.
Historia > Nykyinen kylä

Paikalle myöhemmin syntyneen kylän nimi oli alun perin Tigáni (Tigánion, Τηγάνι(ον)). Kylä nimettiin uudelleen Pythagóreioksi vuonna 1955 Pythagoraan kunniaksi. Kylän satamassa on Pythagoraan muistomerkki. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat antiikin aikaisten raunioiden lisäksi muun muassa Pythagóreion arkeologinen museo sekä Lykoúrgos Logothétiksen linna. Linnan vieressä sijaitseva kylän kirkko on omistettu Vapahtajan kirkastumiselle (Metamórfosis tou Sotíros).
Pythagóreio oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Karlóvasin, Marathókampoksen ja Vathýn kanssa. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Anatolikí Sámoksen kuntaa.
Talous ja liikenne

Pythagóreion kylässä on kalastus- ja matkustajasatama, josta on yhteyksiä muun muassa Pátmokselle ja Foúrnoi-saarille. Sámoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee aivan kylän länsipuolella vain noin kahden kilometrin päässä kylän keskustasta. Pythagóreion talous perustuu pitkälti turismiin, ja se on Sámoksen saaren turismin keskus. Kylässä on lukuisia hotelleja ja ravintoloita. Suuremmat hotellit sijaitsevat hieman kauempana kylän ulkopuolella.
Kunnallisyksikön osat

Pythagóreion kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Chóra | Chóra | 1 218 |
| Chóra | Potokáki | 122 |
| Koumaradaíoi | Koumaradaíoi | 123 |
| Koumaradaíoi | Megáli Panagían luostari (Moní Megális Panagías) | 7 |
| Mavratzaíoi | Giónides | 49 |
| Mavratzaíoi | Mavratzaíoi | 249 |
| Mavratzaíoi | Pyhän Ristin luostari (Moní Timíou Stavroú) | 3 |
| Mesógeio | Mesógeio | 109 |
| Mýloi | Mýloi | 248 |
| Mytilinioí | Kamára | 3 |
| Mytilinioí | Pyhän Kolminaisuuden luostari (Moní Agías Triádos) | 19 |
| Mytilinioí | Mytilinioí | 1 982 |
| Mytilinioí | Potámi Mesokámpou | 40 |
| Mytilinioí | Rizovráchos | 63 |
| Pagóndas | Iraío | 849 |
| Pagóndas | Kolóna | 28 |
| Pagóndas | Pagóndas | 518 |
| Pándroso | Pándroso | 110 |
| Pýrgos | Pýrgos | 419 |
| Pythagóreio | Karpóvoulos | 29 |
| Pythagóreio | Néa Póli | 76 |
| Pythagóreio | Poúntes | 123 |
| Pythagóreio | Pythagóreio | 1 272 |
| Spatharaíoi | Apóstolos Pávlos | 8 |
| Spatharaíoi | Avánti | 16 |
| Spatharaíoi | Kalogerikó | 9 |
| Spatharaíoi | Kýrgianni | 25 |
| Spatharaíoi | Limnonáki | 14 |
| Spatharaíoi | Metóchi | 0 |
| Spatharaíoi | Samiopoúla (saari) | 4 |
| Spatharaíoi | Spatharaíoi | 236 |
| Spatharaíoi | Sykiá | 12 |
| Spatharaíoi | Vergí | 13 |
Yhteensä: 7 996
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pythagóreio Wikimedia Commonsissa
Antiikin Samoksen kaupungin raunioita ja Pythagóreion arkeologinen museo.
Pythagóreion kylää.
Pythagóreion Vapahtajan kirkastumisen (Metamórfosis tou Sotíros) kirkko.
Lykoúrgos Logothétiksen linna.
Pythagóreion satamassa sijaitseva filosofi Pythagoraan muistomerkki.
Rhodesian punta

| Rhodesian punta   Rhodesian pound (englanniksi) |
| --- | --- |

Keskuspankki:  Rhodesian keskuspankki
Esitelty:  1964
Symboli:  £
Käyttäjät:   Etelä-Rhodesia (1964–1965)    Rhodesia (1965–1970)
Jaettava yksikkö:  šillinki/penni
Rhodesian punta (engl. Rhodesian pound) oli Etelä-Rhodesian valuuttana vuosina 1964–1965 ja Rhodesian valuuttana vuosina 1965–1970. Se jaettiin 20 šillinkiin. Rhodesian punta oli sidottu Englannin puntaan kiinteällä kurssilla ja myöhemmin Yhdysvaltain dollariin arvolla 1 Rhodesian punta = 2,8 Yhdysvaltain dollaria.
Historia

Rhodesian punta esiteltiin Rhodesian ja Njassamaan liittovaltion hajotessa, kun Etelä-Rhodesia muutti nimensä yksinkertaisesti Rhodesiaksi. Rhodesian punta korvasi Rhodesian ja Njassamaan punnan.
Setelit

| Kuva | Nimellisarvo | Etupuoli | Kääntöpuoli |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 10 shillings | Elisabeth II  | Tupakanviljelys |
|  | 1 pound | Elisabeth II  | Victorian putoukset |
|  | 5 pounds | Elisabeth II  | Suur-Zimbabwen rauniot |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Rhodesian pound
Käännös suomeksi
Sätra

Sätran kaupunginosaa Tukholmassa.
Sätra on kaupunginosa Skärholmenin kaupunginosa-alueella Tukholmassa Ruotsissa. Sätran metroasema palvelee kaupunginosaa.
Tukholman kaupungin ostettua Sätran maat vuonna 1961 sille laadittiin asemakaava vuonna 1962. Rakentaminen alkoi vuonna 1964 ja jatkui vuoteen 1972 asti.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tukholman kaupunginosat
Raatti

Raatti on kylä Kuopion kaupungin Nilsiän pitäjässä Pohjois-Savossa samannimisen järven länsipuolella ja Syväri-järven itärannalla, noin 13 kilometriä koilliseen Nilsiän kirkonkylältä.
Kylä on aktiivisesti mukana monenlaisessa toiminnassa, ja tarjoaa erilaisia harrastusmahdollisuuksia niin vanhoille kuin nuorillekin.
Aiheesta muualla

Salibandyseura SB Raatti
Sydneyn yliopisto

| Sydneyn yliopisto> The University of Sydney |
| --- | --- |

 lat. Universitas Sidneiensis 
Motto:  Sidere mens eadem mutato
Perustettu:  1850
Tyyppi:  julkinen
Säätiön varat:  829 miljoonaa AU$
Kansleri:  Marie Bashir
Henkilökunta:  3 081
Opiskelijoita:  47 775
Sijainti:  Sydney, Uusi Etelä-Wales  Australia (33°53′16″S, 151°11′14″E)
Sivusto:  http://sydney.edu.au/
Sydneyn yliopisto on yliopisto Sydneyssä. Vuonna 1850 perustettu oppilaitos on Australian vanhin yliopisto. Vuonna 2009 siellä opiskeli 47 775 opiskelijaa, ja se oli Australian toiseksi suurin yliopisto.
Yliopiston pääkampus on keskellä laajaa puistoaluetta. Se on kokonaisuudessa saanut inspiraationsa Oxbridgeltä. Kampusalue sijaitsee Camperdownin ja Darlingtonin kaupunginosissa. Yliopistoon kuuluu myös sivukampuksia, joita se on liittänyt itseensä, kuten Sydneyn musiikkikonservatorio ja Sydney College of the Arts.
Historia

Sydneyn yliopiston perustamislaki hyväksyttiin 1. lokakuuta 1850. William Wentworthin, joka oli yksi yliopiston perustajista, mukaan yliopiston merkitys olisi monien siirtokunnan tulevaisuuden johtajien kasvattaminen. Se toteutui vuonna 1901, kun Australian ensimmäiseksi pääministeriksi tuli yliopistosta valmistunut Edmund Barton. Ensimmäiset opiskelijat valittiin laitokseen kaksi vuotta myöhemmin, ja vuonna 1856 yliopistossa jaettiin ensimmäiset tutkintotodistukset. Koulu siirtyi nykyiselle paikalleen, kolme kilometriä Sydneyn keskusta lounaaseen, vuonna 1857. Vuonna 1874 yliopistossa perustettiin Australian ensimmäinen opiskelijaliitto. Sydneyn yliopisto oli edelläkävijä naisten hyväksymisessä. Se avasi ovensa naisille vuonna 1881, ensimmäisten joukossa maailmassa.
Sydneyn yliopistoa uudistettiin 1900-luvun alkupuoliskolla. Fyysisistä muutoksista vastasi yliopiston arkkitehdiksi vuonna 1919 nimetty Leslie Wilkinson. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yliopiston rakennetta muutettiin, kun sinne perustettiin kuusi uutta tiedekuntaa. Uusien tiedekuntien perustaminen koettiin tarpeelliseksi, kun yliopiston tarjoamien kurssien määrä oli moninkertaistanut 1900-luvun ensimmäisten vuosikymmenien aikana. Lisäkursseja oli alettu järjestää, kun Sydney tarvitsi lisää ammatillista koulutusta.
Vuonna 1990 yliopisto laajeni, kun Sydneyn musiikkikonservatorio ja Sydney College of the Arts liitettiin siihen.
Tiedekunnat

Sydneyn yliopistoon kuuluu 16 tiedekuntaa:
Arkkitehtuurin, muotoilun ja suunnittelun tiedekunta
Eläinlääketieteellinen tiedekunta
Farmasian tiedekunta
Hammaslääketieteellinen tiedekunta
Humanistinen tiedekunta
Insinööritieteiden ja tietotekniikan tiedekunta
Kasvatustieteiden ja sosiaalityön tiedekunta
Kuvataiteiden tiedekunta (Sydney College of the Arts)
Luonnontieteiden tiedekunta
Lääketieteellinen tiedekunta (Sydney Medical School)
Maanviljelyn, ruoan ja luonnonvarojen tiedekunta
Musiikkikonservatorio
Oikeustieteellinen tiedekunta (Sydney Law School)
Sairaanhoidon tiedekunta (Sydney Nursing School)
Taloustieteellinen ja liiketaloudellinen tiedekunta
Terveystieteiden tiedekunta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yliopiston kotisivut (englanniksi)
Sydneyn yliopiston 1870-luvun lopussa.
Sydneyn yliopiston päärakennus.
Quake 4

| Quake 4 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Raven Software
Julkaisija:  Activision
Jakelija:  Activision, GOG.com, Steam ja Humble Store
Ohjaaja:  Eric Biessman
Tuottaja:  Tim Willits
Suunnittelija:  Jim Hughes
Taiteilija:  Kevin Long
Säveltäjä:  Chris Vrenna Clint Walsh
Pelisarja:  Quake
Pelimoottori:  id Tech 4
Julkaistu:  Microsoft WindowsNA 18. lokakuuta 2005EU 21. lokakuuta 2005 Linux 20. lokakuuta 2005 Xbox 360NA 18. lokakuuta 2005EU 2. joulukuuta 2005 OS XNA 24. maaliskuuta 2006EU 14. huhtikuuta 2006
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  BBFC: 18 ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo OFLC: MA15+  PEGI: 18Virheellinen PEGI-arvo
Alusta:  Microsoft Windows, Linux, Xbox 360, OS X
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Quake 4 on Raven Softwaren kehittämä ja Activisionin julkaisema Quake-pelisarjaan kuuluva ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 Microsoft Windowsille, Linuxille ja Xbox 360:lle sekä seuraavana vuonna myös OS X:lle. Aiemmat Quake-pelit kehittänyt id Software valvoi pelin kehitystä ja tarjosi Raven Softwaren käyttöön id Tech 4 -pelimoottorin.
Pelin tarina on suoraa jatkoa Quake II:sta, sillä Quake III Arenan juoni ei liittynyt Quake II:een, vaan se oli puhtaasti moninpeliin suunnattu. Ensimmäiseen Quakeen yhdistävät tekijät ovat ainoastaan nimi ja logo. Moninpelistä löytyy Deathmatch, Capture the Flag ja uusi Arena Capture the Flag, joka sisältää lipunryöstön lisäksi pelaamista helpottavia erikoisvoimia.
Pelaaminen

Peli kulkee kahdessa jaksossa, koska suunnilleen pelin puolivälissä päähenkilö Matthew Kane muutetaan Stroggiksi. Tämä muuttaa pelaamista jonkin verran. Ihmisenä ollessa Kanen maksimi osumapisteet ja panssariarvo ovat 100, kun taas Stroggina ne ovat 125. Lisäksi Stroggina Kane liikkuu nopeammin ja voi käyttää kenttiin asetettuja lääkintäasemia parantaakseen itseänsä ja hän pystyy ymmärtämään Stroggien kieltä.
Juoni

On kulunut vain vähän aikaa Quake II:n tapahtumista. Ihmiset uskovat, että Stroggien johtaja Makron on kuollut ja että ihmiset voivat viimein aloittaa täydellisen invaasion Stroggien kotiplaneetalle Stroggosiin. Tarina kulkee Matthew Kane -nimisen alikersantin mukana. Hän on Rhino-ryhmän jäsen ja ryhmän tutkija. Rhino-ryhmän alus jotuu ohjusiskun uhriksi ja putoaa Stroggosin pinnalle, missä taistelu raivoaa täysillä. Kaikki ryhmän jäsenet selviävät törmäyksestä vähin vammoin, vaikka Matthew menettääkin tajuntansa. Herättyään hän tapaa taistelun timmellyksessä kaikki Rhino-ryhmän jäsenet: kersantti Morrisin, sotamies Andersonin, alikersantti Cortezin, alikersantti Rhodesin, kersantti Bidwellin, korpraali ”Sledgen”, sotamies Straussin ja luutnantti Vossin. Heidän tehtävänään on saattaa sota loppuun sekä tuhota Makron ja Nexuksen keskus lopullisesti.
Aiheesta muualla

Quake 4 MobyGamesissa (englanniksi)
-pelisarja
| --- | --- |
Sarjan pelit:   Quake  QuakeWorld  Quake II  Quake III Arena  Quake 4  Quake Mobile  Enemy Territory: Quake Wars  Quake Live 
Muuta:   Quake-pelimoottori  Quake II -pelimoottori  Quake III -pelimoottori  QuakeC
Punaorava

| Punaorava |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Oravamaiset jyrsijät Sciuromorpha
Heimo::  Oravat Sciuridae
Alaheimo::  Sciurinae
Suku::  Punaoravat Tamiasciurus
Laji::  hudsonicus
Kaksiosainen nimi
 Tamiasciurus hudsonicus  (Erxleben, 1777)  

Alalajit
 24 alalajia  
Katso myös
   Punaorava Wikispeciesissä   Punaorava Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punaorava (Tamiasciurus hudsonicus) on Pohjois-Amerikan pohjoisosissa elävä pienikokoinen oravalaji. Se on yksi laajimmalle levinneistä ja reviiritietoisimmista oravalajeista Pohjois-Amerikassa.
Ulkonäkö ja koko

Punaoravalla on solakka ja jäntevä ruumis, voimakkaat takajalat ja vahvat kynnet, joiden ansiosta se on taitava kiipeilemään puissa. Se painaa tavallisesti 140–250 grammaa. Kokonaispituus kuonosta hännänpäähän on 28–35 senttimetriä, josta hännän osuus on 9,5–15 senttimetriä. Häntä ei ole yhtä tuuhea kuin muilla pohjoisamerikkalaisilla oravalajeilla.
Punaoravan väritys vaihtelee suuresti paitsi yksilöittäin, myös elinympäristön ja vuodenajan mukaan. Turkki on selästä ruskehtava tai punaruskea ja vatsasta valkoinen tai vaaleankeltainen. Kesällä vatsa- ja selkäpuolta erottaa toisistaan molemmissa kyljissä kulkeva tumma juova. Suuria, mustia silmiä ympäröivät valkoiset renkaat ja myös hännässä on usein valkoinen reunus.
Levinneisyys

Punaorava elää Pohjois-Amerikan nearktisella alueella, missä se on eräs laajimmalle levinneistä oravalajeista. Sen levinneisyysalue ulottuu Alaskasta koko Kanadan halki Koillis-Yhdysvaltoihin ja Appalakkien vuoristoa pitkin Tennesseehen asti. Sitä tavataan myös Kalliovuorilla New Mexicon korkeudelle asti. Punaoravasta on sen levinneisyysalueella määritetty 24 eri alalajia.
Elinympäristö

Punaorava viihtyy niin havu-, lehti- kuin sekametsissäkin. Sitä tavataan myös metsäisillä esikaupunkialueilla.
Käyttäytyminen

Punaorava on yksin elävä päiväeläin, joka ei nuku talviunta. Aktiivisimmillaan se on kaksi tuntia auringonnousun jälkeen ja juuri ennen auringonlaskua. Se pesii vanhassa tikankolossa, ontossa puussa tai jossakin muussa elinalueellaan sijaitsevassa onkalossa. Jos sopivaa koloa ei löydy, se rakentaa pesänsä korkealle oksanhaaraan ruohoista ja lehdistä.
Punaoravan elinalueen koko vaihtelee yksilön sukupuolen, iän ja ympäristön mukaan; yleensä sen pinta-ala on 1–2,4 hehtaaria. Jos ravinto alkaa käydä vähiin, punaorava etsii itselleen uuden elinalueen. Etsiessään uutta elinaluetta se voi ylittää myös vesistöjä, sillä se on taitava uimari. Levinneisyysalueensa pohjoisosissa se kaivaa talvisin lumeen käytäväverkostoja.
Punaoravalla on erinomainen haju-, näkö- ja kuuloaisti. Se ääntelee paljon ja rähisee äänekkäästi reviirilleen tunkeutuville lajitovereille. Se pakenee saalistajiaan tiheikköihin tai puihin ja puolustautuu uhattuna sisukkaasti.
Lisääntyminen

Punaorava on promiskuiteettinen laji – sekä urokset että naaraat parittelevat usean kumppanin kanssa. Lauhkeassa ilmastossa sillä on kaksi lisääntymiskautta, joista ensimmäinen sijoittuu lopputalveen ja toinen keskikesään. Kylmässä ilmastossa on vain yksi lisääntymiskausi kevätalvella. Tiineys kestää 33–35 vuorokautta, minkä jälkeen naaras synnyttää pesäänsä tavallisimmin 4 tai 5 sokeaa ja karvatonta poikasta, jotka painavat keskimäärin 7 grammaa. Poikaset kasvavat nopeasti ja vieroittuvat emostaan 7–8 viikon kuluttua syntymästä. Ne jättävät pesän 12–14 viikon ikäisinä ja lähtevät emonsa reviiriltä omille teilleen syntymänsä jälkeisenä syksynä.
Poikaskuolleisuus on punaoravalla hyvin korkea: vain neljäosa poikasista selviää yhden vuoden ikäiseksi, jolloin ne saavuttavat täysikasvuisuuden ja sukukypsyyden. Elinikä on luonnossa enimmillään 10 vuotta. Punaoravan tavallisimpia saalistajia ovat pöllöt, haukat, kärpät, käärmeet, ketut, punailvekset, kanadanilvekset ja amerikannäädät.
Ravinto

Punaorava on lähes kaikkiruokainen. Se käyttää ravinnokseen enimmäkseen havupuiden siemeniä, mutta myös muita siemeniä, hedelmiä, pähkinöitä, kaarnaa, silmuja, hirvieläinten pudottamia jättösarvia, matelijoita, hyönteisiä, mahlaa, männynkäpyjä, sieniä (myös ihmiselle myrkyllisiä sieniä), munia, linnunpoikasia, hiiriä ja jäniksenpoikasia.
Punaorava varastoi siemeniä ja pähkinöitä talven varalle maan, lehtikasojen ja kivien alle. Tarkan hajuaistinsa avulla se pystyy paikallistamaan ruokakätkön 30 senttimetrin syvyydestä maan alta ja 4 metrin syvyydestä lumen alta. Siemeniä jää kuitenkin paljon myös maahan, minkä vuoksi punaoravalla on suuri merkitys puiden leviämiselle.
Suojelu ja uhat

Kanadassa metsästetään joka vuosi 1–3 miljoonaa punaoravaa, joiden turkisten arvo on yhteensä noin miljoona dollaria. Tästä huolimatta laji on runsaslukuinen ja elinvoimainen lähes koko elinalueellaan. Kaakkois-Arizonassa sijaitsevalla Mount Grahamilla elävä alalaji T. h. grahamensis on kuitenkin äärimmäisen uhanalainen, ja sen kanta on enää noin 150 yksilöä. Sen elinympäristöä uhkaavat jatkuvat metsänhakkuut ja vuorelle rakennettu observatorio ja leirintäalue.
Punaoravasta on sekä haittaa että hyötyä puiden lisääntymiselle. Se levittää puiden siemeniä ja niille hyödyllisiä sieni-itiöitä. Toisaalta se saattaa syödä havupuiden siemensadosta jopa kaksi kolmasosaa ja aiheuttaa huomattavia vahinkoja puuviljelmille ja siemenvarastoille. Joskus se voi myös kotiutua asuinrakennukseen ja jyrsiä kodin rakenteita tai aiheuttaa muuta tuhoa.
Havupuiden siemenet ovat punaoravan pääravintoa.
Punaorava osaa myös uida.
Mount Grahamilla elävä tumma alalaji on vaarassa kuolla sukupuuttoon.
Talosela

Talosela on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Erkki Talosela (1921–2010), painija, Risto Taloselan veli
Risto Talosela (1924–2018), painija, Erkki Taloselan veli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Quadronno (täsmennyssivu)

Quadronno tarkoittaa seuraavia asioita:
Maantiede

Quadronno, historiallinen kaupunginosa Milanon keskustassa
Via Quadronno, katu Milanon keskustassa
Muut

Quadronno Bag, Bottega Venetan laukkumalli
Bar Quadronno, historiallinen baari Milanossa
Via Quadronno, historiallinen baari Manhattanin Upper East Sidella New Yorkissa, joka on vapaasti inspiroitunut Quadronnon kaupunginosan elämäntyylistä
Via Quadronno Italian Cafe Harajuku, historiallinen baari Tokiossa Japanissa, joka on saanut inspiraationsa Quadronnon alueen elämäntyylistä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Quadronno”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Purstolampi (Laukaa)

| Purstolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°23′31″N, 25°51′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Hosioislampeen 
Järvinumero:  14.314.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,9 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,588 km  
Pinta-ala:  1,086 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPurstolampi 
Purstolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Vihtavuoren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Iso Kuhajärven valuma-alueeseen (14.314) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Rannikkopatteri 43 (Viro)

| Rannikkopatteri 43 Rannikkotykistöpatteri nro 43 Rannapatarei nr 43 |
| --- | --- |

Toiminnassa:  käyttöönottopäivä 24.4.1917
Valtio:   Venäjän keisarikunta
Osa joukkoa:  Pietari Suuren merilinnoitus
Tukikohta:  Säären kylä, Torgu
Rannikkopatteri 43 tai Rannikkotykistöpatteri nro 43 (vir. Rannapatarei nr 43), myös Säären tai Zerelin (tai Tserelin) 305 mm (12 tuuman) rannikkopuolustustykistöpatteri oli vuosina 1916–1917 Saarenmaan Sõrvennimen eteläkärkeen Sõrve säärelle perustettu ja käytössä ollut Pietari Suuren merilinnoitukseen kuulunut raskas rannikkotykistöpatteri Länsi-Virossa.
Patteri rakennettiin osana vuonna 1912 hyväksyttyä Itämeren merivoimien miinantorjuntasuunnitelmaa häätämään vihollisen laivoja ja miinanraivaajia niin Väinämereltä kuin Saarenmaan ja historiallisen Kuurinmaan väliseltä Kuurinkurkku- eli Irbensalmelta. Jalkaväen tulitukiasein varustettu Säären eli Sõrve säär -kynnään rannikkopuolustusyksikkö otettiin käyttöön ensimmäisen maailmansodan aikana 24.04.1917 ja oli Saarenmaan rannikkopattereista tehokkain. Venäjän keisarikunnan rajalle perustetun tykistösulun eteläisin patteri vahvisti Viron länsisaarten rannikkopuolustusta ja esti vihollisen pääsyn Riianlahteen.
Sijainti

Rannikkotykistöpatteri rakennettiin Sõrvenniemen eteläkärkeen lähelle Sõrven majakkaa Säären kylän koillislaidalle Torgun kunnassa. Se sijaitsi vain muutaman kymmenen metrin päässä merestä ja rajoittui idässä nykyiseen Kuressaare-Sääre-tiehen ja pohjoisessa Sääre-Jämajan päällystettyyn tiehen.
Rakentaminen

Rannikkotykistöpatterin suunnittelu aloitettiin syksyllä 1912. Patterin rakennussuunnittelun teki venäläinen tunnettu linnoittaja Nikolai Ungerman syksyllä 1916 mitä nykyaikaisimman ja tehokkaimman puolustavan tykistökompleksin malliin. Mittaustöiden jälkeen aloitettiin rakentaminen, mutta rakennusmateriaalien kuljettamiseen tarvittiin satama. Mõntun satama, jossa oli 253 metriä pitkä venesilta, ja sitä patteriin yhdistävä 4,5 tai 5 km pituinen ja 750 mm:n raidelevydellä rata saatiin valmiiksi vuonna 1914. Varsinaisten tykistöasemien asennustyöt aloitettiin joko tuolloin vuonna 1914 tai joidenkin lähteiden mukaan vasta syksyllä tai loppuvuonna 1916, kun Petrogradista tuodut komponenttilasti saatettiin purkaa Mõntun satamassa. Maanalaiselle perustukselle valettiin halkaisijaltaan noin 10 metrinen betonilavetti, jonka tasaisella reunalla oli kaksiraiteinen tukitie tykin rullien kääntämistä varten. Keskellä kohoavan kartiomaisen alustaan asennettiin ympyrään 29 halkaisijaltaan 60 mm:n pulttia tykistölaiturin kiinnitystä varten. Jokainen sellainen rannikkotykkiasema oli vaikuttava rakennelma, jossa oli 16 metriä pitkä ja yli 50 tonnia painava tykinpiippu.
Tämä rannikkopatteri nro 43 valmistui sotatilassa ja kiireessä. Lokakuussa 1917, kun saksalaiset suorittivat opetaarion Albionin yhteydessä maihinnousun Saarenmaan Tagalahdella, olivat rakentamatta vielä kahden tykkiaseman noin 10 metrin korkuiset ja 4,5 metriä leveät sirpalesuojaseinät. Lisäksi syyskuussa 1917 saksalaisesta lentokoneesta ammutun pommin aiheuttaman tulipalon seurauksena tykkiaseman nro 3 varten rakenteilla olevassa ammuskellarissa tapahtui räjähdys, jolloin 70 merimiestä ja kolme upseeria kuoli.