stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saantosuoja
Esimerkki saantosuojasta

Esimerkiksi A:n lainatessa irtaimen esineen B:lle ja tämän myydessä kyseisen esineen vilpittömästi toimineelle C:lle, C saa saantosuojaa eli hänestä tulee esineen omistaja.
Koska kyseinen esine oli kaupantekohetkellä B:n hallinnassa, on C:n mahdollista sen perusteella tehdä omistajaolettama ja täten saada saantosuojaa A:ta vastaan. Suomen oikeuden mukaan esine on tämän jälkeen laillisesti C:n omistuksessa eli kyseessä on laillinen saanto. A:lla on kuitenkin oikeus lunastaa esine takaisin C:ltä.  Samoin on laita, jos esineen omistaja on vain luovuttanut esineen B:n säilytettäväksi, mutta tämä on luvattomasti myynyt sen.
Edellytykset saantosuojan saamiseksi (irtain esine)

Myyjän on esiinnyttävä esineen omistajana ja esineen on myös oltava hänen hallinnassaan;
C:n on toimittava luovutushetkellä vilpittömin mielin, eli hän ei tiedä eikä hänen pitäisi tietää myyjän puutteellisesta luovutusoikeudesta; ja
C:n on saatava esine hallintaansa.
Esimerkiksi oikeustapauksessa KKO:1948-II-101 B oli myynyt A:n omistaman maalauksen C:lle, joka oli lahjoittanut sen taidesäätiö D:lle. D velvoitettiin luovuttamaan maalaus A:lle lunastusta vastaan, joka oli sen kauppahinnan määräinen, minkä C oli siitä maksanut. Toisin sanoen taidesäätiö D sai saantosuojaa oikeaa omistajaa A:ta vastaan ja näin ollen sai rahakorvauksen siitä, että joutui luopumaan taulusta.
Saantosuojaa ei voi saada, jos esineen alkuperäinen omistaja on menettänyt esineen näpistyksen, varkauden, ryöstön taikka kiristyksen johdosta. Tällaisessa tapauksessa vilpittömässä mielessä oleva ostaja on velvollinen palauttamaan esineen oikealle omistajalleen ilman lunastusta, ja rikokseen syyllistynyt myyjä on velvollinen maksamaan vahingonkorvausta.
Rutajärvi (Kangasala)

| Rutajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Kangasala, Lempäälä
Koordinaatit:  61°20′16″N, 23°57′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajaveden alaosan alue‎ (35.22)
Laskuoja:  oja Korenninojaan 
Järvinumero:  35.223.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,3 m 
Rantaviiva:  3,241 km 
Pinta-ala:  43,174 ha  
Tilavuus:  0,00294 km³ 
Suurin syvyys:  21 m 
Valuma-alue:  4,5 km² 
 fiRutajärvi 
Rutajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalan Kuohenmaalla ja Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Rutajärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Kangasalan, Lempäälän rajalla ja lähellä Valkeakosken rajaa maaston matalassa painaumassa. Siihen on laskee sen koillisrantaan luontaisena Suonijärven laskuoja, jonka kautta järveen laskee suon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja on liitetty osaksi Aukeasuon ojaverkostoa, joka vuorostaan laskee Korenninojaan. Se virtaa Pyörönmaan läpi ja laskee Korentijärveen. Sen lisäksi Rutajärveen laskee kaksi muutakin metsäojaa. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 2,6 vuotta, sillä järven tilavuuteen nähden valuma-alueen pinta-ala on pieni. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Rannat ovat kovaa metsämaata eikä suota ole kuin nimeksi. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa ja Kangasalan puolella sijaitsee retkeilymaja. Niille johtaa tiet seututieltä 130. Järven luoteisosassa vedestä pilkistää kivi, joka on kuntarajan rajapyykkinä. Valkeakosken raja ja sen pyykki sijaitsee järven eteläpäästä 350 metriä kaakkoon.
Retkelymaja toimii Roukkolatujen rastina.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1973, 1978, 1979, 1993, 1995 1996 ja 2009. Vesi on ollut kirkasta (0,89 FNU) ja vedenväri on ruskeaa (väriluku 44–160 mg(Pt)/l), johtuen valuma-alueella olevista soista, jotka nostavat veden humuspitoisuutta. Humuksen takia vesi on hapanta myös kesäisin ja syvänteessä happamuustaso laskee alle pH 6. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko (0,03 mmol/l), joten valumavedet määrittävät järven happamuustason. Veden hitaan vaihtuvuuden takia kovin äkkinäisiä muutoksia ei esiinny. Veden sähkönjohtavuus on pieni. Järvi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin. Vaikka järvi on syvä, ei alusveteen kehity happivajetta edes talvella. Järven happitilanne on hyvä. Veden fosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 12–35 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuudet 340–630 µg/l. Fosforipitoisuudet ovat lievästi rehevöityneen järven tasoa ja typpipitoisuudet ovat suojärville luonnollisella tasolla. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin.
Historiaa

Vuoden 1959 peruskartassa järvi oli autio lukuun ottamatta pohjoisrannan retkeilymajaa ja lounaisrannan metsästysmajaa. Lähimmät tiet johtivat Kangasalan puolella oleviin maatiloille, jonne oli matkaa yli puoli kilometriä. Järven ympäristössä riskeili runsaasti polkuja. Suonijärven laskuoja oli luontaisen näköinen. Vuoden 1975 kartassa näkyy soiden ja metsien ojitustoiminta, jonka hajakuormitus kohdistuu järveen Suonijärven laskuojan välityksellä. Vasta 1980 peruskartassa on ensimmäinen merkintä vapaa-ajan asunnon rakentamisesta. Tämän jälkeen järven ympäristöön rakennettiin teitä ja rannoille alkaa ilmestyä vapaa-ajan asuntoja.
Regressioepäjatkuvuusasetelma

Regressioepäjatkuvuusasetelma (RDD) on kvasikokeellinen tutkimusmenetelmä, jossa kausaalisia vaikutuksia päätellään. Niissä on raja-arvo, jonka ylittäviin (tai alittaviin) kohteisiin suoritetaan interventio. Kun verrataan hyvin lähellä rajaa olevia tapauksia toisiinsa, voidaan arvioida intervention vaikutusta, vaikka intervention kohteeksi joutumista ei ole voitu satunnaistaa. Ensimmäisenä tällaisen kokeen tekivät Donald Thistlethwaite ja Donald Campbell arvioidessaan stipendiohjelmia, RDD:stä on tullut yhä suositumpi viime vuosina.
Näin saadaan estettyä vinoutunut otos sellaisissakin tilanteissa, joissa satunnaistettu vertailukoe olisi epäeettinen, vaikea tai kallis, siis esimerkiksi stipendien jakaminen arpomalla.
Esimerkki

Suomessa RDD:tä on sovellettu esimerkiksi tutkimuksessa, jossa selvitettiin eliittilukioiden vaikutuksia ylioppilaskirjoitusten tuloksiin.  Tutkimuksessa verrattiin keskenään niitä oppilaita, jotka juuri ja juuri alittivat tai ylittivät kuhunkin tarkasteltavana olleeseen lukioon vaaditun keskiarvorajan. Oppilaat olivat siis lähtökohtaisesti opintomenestykseltään hyvin samankaltaisia, mutta osa heistä pääsi sisään niin kutsuttuun eliittilukioon ja osa ei. Tutkimus osoitti, että eliittilukiossa opiskelulla ei ollut vaikutusta menestykseen ylioppilaskirjoituksissa tarkasteltujen oppilaiden tapauksissa.
Menetelmät

Yleensä käytetään ei-parametristä tai parametristä regressiota.
Menetelmät > Ei-parametrinen estimointi

Yleisin ei-parametrinen menetelmä käyttää RDD yhteydessä on paikallinen lineaarinen regressio. Tämä on muotoa:
missä  c on käsittelyn raja-arvo, esimerkiksi lukion keskiarvoraja.  D on binaarinen muuttuja, joka on yksi, jos keskiarvo  X\geq c. Vakio  h kertoo, miten kaukana  c:stä olevat keskiarvot otetaan mukaan tutkimukseen: c-h\leq X\leq c+h. Termit  \beta _{1}(X-c)+\beta _{2}D(X-c) ottavat huomioon keskiarvon suoran vaikutuksen. Yleensä käytetään kolmiomaista ydintä, mutta suorakaiteen muotoinen ydin on suoraviivaisemmin tulkittavissa.
Menetelmät > Parametrinen estimointi

Esimerkki parametrisesta estimoinnista on:
where
ja  {\bar {c}} on kokeen raja-arvo (esim. lukion keskiarvoraja).
Huomaa, että polynomiosaa voidaan lyhentää tai pidentää tarpeen mukaan.
Menetelmät > Muita esimerkkejä

Politiikka, jossa kokeen kohteeksi joutuminen määräytyy iän perusteella (esim. eläkkeet tai alkoholin minimi-ikäraja).
Vaaleissa, joissa poliitikko voittaa juuri ja juuri tulee valituksi.
Vaadittavat oletukset

Regressio-epäjatkuvuusasetelma olettaa, että valintarajan lähellä valikoituminen on "yhtä hyvää kuin satunnainen". Tätä voi testata monin tavoin.
Salmenkallio

| Salmenkallio> Sundberg |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Salmenkallio korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Östersundomin suurpiiri
Kaupunginosa nro:  56 (peruspiiri 801)
Pinta-ala:  3,66 km² 
Väkiluku:  34 (31.12.2018)
Väestötiheys:  9,3 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa-alue (560)
Postinumero(t):  00890
Lähialueet:  Vuosaari, Mellunmäki, Östersundom, Talosaari, Niinisaari, Vantaa
Salmenkallio (ruots. Sundberg) on Helsingin 56. kaupunginosa. Se sijaitsee Helsingissä Östersundomin peruspiirissä Vuosaaren pohjoispuolella. Etelässä se rajoittuu Porvarinlahteen. Ennen vuotta 2009 Salmenkallion länsiosa kuului Vantaan Länsisalmen kaupunginosaan ja itäosa Sipooseen.
Östersundomin peruspiiriin kuuluvan Salmenkallion osa-alueen asukasluku oli vuodenvaihteessa 2008/2009 ennakkotiedon mukaan vain 40 henkeä. Vuoden 2018 lopussa asukkaita oli 34. Työpaikkoja oli vuoden 2017 lopussa 1. Salmenkallio on suurimmaksi osaksi rakentamatonta aluetta. Vain sen itäosassa on vanha pientaloalue. Meren läheisyys näkyy hyvin alueen maiseman ilmeessä. Aivan meren tuntumassa sijaitsevat Porvarinlahden ja Kasakallion arvokkaat luontoalueet kuuluvat osana Mustavuoren suojelualueeseen. Alueen läpi johtavat Vuosaaren satamatie ja Vuosaaren satamarata sijaitsevat suurimmaksi osaksi tunneleissa.
Saksilainen suku

Saksilaisen suvun sukupuu 1200-luvulla laaditussa kronikassa. Ylimpänä suvun kantaisä Liudolf.
Saksilainen suku (saks. Liudolfinger tai Ottonen) oli hallitsijasuku, joka hallitsi vuosina 919–1024 Saksaa ja vuodesta 962 samalla koko Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa.
Suvun vanhin tunnettu kantaisä oli Saksin alueella elänyt kreivi Liudolf (k. 866), jonka mukaan sukua on kutsuttu Liudolfingeiksi tai Ludolfingeiksi (Liudolfinger, Ludolfinger). Liudolf sai jossain vaiheessa Saksin herttuan arvon, joka periytyi hänen pojilleen. Liudolfin pojanpoika, Saksin herttua Henrik Linnustaja valittiin vuonna 919 Itä-Frankian kuninkaaksi, sillä edellinen kuningas Konrad I oli kuolinvuoteellaan suositellut häntä seuraajakseen. Henrikin katsotaan varsinaisesti perustaneen Saksan valtakunnan. Henrikin seuraajaksi vuonna 936 tullut Otto Suuri liitti valtakuntaan suuren osan Italiaa, ja hänet kruunattiin vuonna 962 Roomassa keisariksi, minkä jälkeen on tapana puhua Pyhästä saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta. Otto I:n keisariksi tulon seurauksena Saksin herttuakunta siirtyi Billungin suvulle.
Saksilaisesta suvusta tuli Oton jälkeen vielä kolme keisaria. Suku sammui keisari Henrik Pyhän kuolemaan vuonna 1024, minkä jälkeen keisarikunnassa nousi valtaan saalilainen suku. Sukujen välillä oli yhteys, sillä saalilaisen suvun ensimmäinen hallitsija Konrad II oli Otto I:n tyttären Liudgardin jälkeläinen.
Suvun hallitsijat

Liudolf, Saksin herttua ?–866
Bruno, Saksin herttua 866–880
Otto I, Saksin herttua 880–912
Henrik I Linnustaja, Saksin herttua 912–936, Itä-Frankian kuningas 919–936
Otto I Suuri, Itä-Frankian kuningas 936–962, keisari 962–973
Otto II, Otto I:n kanssahallitsija 961–973, keisari (yksin) 973–983
Otto III, Saksan kuningas 983–996, keisari 996–1002
Henrik II Pyhä, keisari 1002–1024
Ranskan kapetingien dynastian ensimmäinen hallitsija Hugo Capet kuului saksilaiseen sukuun äitinsä puolelta.
Sanduri

Ilmakuva sandurista Murchison-jäätikön edustalla Uudessa-Seelannissa.
Sanduri (myös sandur) on kuivalla maalla oleva, jäätikön sulamisvesien kuljettaman hiekan tuottama jokisuistoalue. Sandurialue on yleensä leveä ja lievästi loiva, ja siinä mutkittelee joen uomia sekalaisesti rinnakkain.
Sandureita on muun muassa Islannissa, Huippuvuorilla ja Kerguelenissa. Maailman laajin sanduri on Islannin Skeiðarársandur (1 300 km²).
Jäätikön sisäiset vulkaaniset purkaukset saattavat tuottaa rajuja vesiryöppyjä sanduriin. Vuonna 1996 Skeiðarársanduriin tulvi vettä 50 000 m³/s, mikä on valtavasti verrattuna normaaliin kesävirtaukseen 200–400 m³/s.
Jääkaudella sandureita on esiintynyt laajoilla alueilla jäätiköiden nykyisen esiintymisalueen ulkopuolella. Jääkauden aikaisia vanhoja sandureita on Suomessakin, esimerkiksi Sairakkalan nummi Hollolassa ja Hyrtiälänkangas Asikkalan ja Heinolan rajalla.
Sakari Tohka

Kuvanveistäjä Sakari Tohka vuonna 1933.
Sakari Erkki Tohka (3. huhtikuuta 1911 Suonenjoki – 29. tammikuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Tohka kuului Lokakuun ryhmään ja hänen teoksensa edustavat realistista ekspressionismia. Tohkan veistokset ovat rosoisia, valoisia ja rytmikkäitä vastapainona kuvanveiston tiukalle klassismille.
Teknikon poika Tohka opiskeli Taideteollisuuskeskuskoulussa vuonna 1931 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1932–1934. Hän debytoi vuonna 1933.
Tohkan taidetta on ollut esillä useissa näyttelyissä kotimaassa ja ulkomailla. Hänen julkisia töitään ovat esimerkiksi suihkukaivo henkivakuutusyhtiö Suomen puistikossa, sekä Uskelan ja Mäntän sankaripatsaat. Tohka veisti lisäksi muun muassa presidentti Juho Kusti Paasikiven patsaan Presidentinlinnan Valtiosalia edeltävään Atriumiin.
Tohka palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1955..
Teoskuvia

Päivän lapset, 1938. Pronssiveistos on Käpylän ala-asteen edessä.
Tursas ja vedenneito, 1940, Kamppi.
Lastenlinnan julkisivun veistokset, 1948.
Kuolema on kulkenut - elämä alkaa, 1954, Mäntän hautausmaalla.
Marjatta, 1952, Lahden Alatori.
Erik Mandelinin hautamuistomerkki, 1956, Vaasan vanhalla hautausmaalla.
Kaksi enkeliä, 1962, Kuopio.
Aiheesta muualla

Sakari Tohka Suomen kuvataiteilijoiden verkkomatrikkelissa
Save Me

Save Me on englanninkielinen lause. Se voi viitata myös seuraaviin:
Musiikki > Singlet

Save Me, Queenin kappale vuodelta 1980.
Save Me, Mahmut Orhanin ja Enelin kappale vuodelta 2017.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Save Me”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
S/S Uleåborg

| Uleåborg |
| --- | --- |

Tyyppi:  Siipiratashöyry
Lippuvaltio:   Suomi
Vesillelasku:  1838
Luovutettu:  16.06.1839
Neitsytmatka:  Tornio–Oulu–Turku
Tekniset tiedot
Pituus:  30 m
Koneteho:  32 hv kW
Matkustajia:  29
S/S Uleåborg on Ruotsissa rakennettu höyrylaiva joka tilattiin Ouluun. Se oli Oulun ensimmäinen höyryalus. Myöhemmin alus myytiin Turkuun.
Historia

Uleåborg rakennettiin tilaustyönä 1838. Aluksen runko tehtiin Oulussa ja kone asennettiin Nyköpings Bruk och Mekaniska Verkstadilla Ruotsissa. Tilaaja oli oululainen laivanvarustaja ja raatimies Andreas Nylander, joka oli saanut jo vuonna 1836 yksinoikeuden Oulun kauppaseuralta harjoittaa höyrylaivaliikennettä Pohjanlahdella. Aluksen ensimmäinen kapteeni oli Carl Ramberg 1838–41, jonka jälkeen kapteenina toimi Johan Junnelius 1842. Uleåborg aloitti liikenteen 16. kesäkuuta 1839 linjalla Tornio–Oulu–Turku.
Alus oli ensimmäinen suomalainen laiva joka aloitti liikenteen Turusta Pohjanlahden satamiin. Alus kulki myös lokakuussa 1839 Turku–Tukholma-reitin. Kesän 1840 alus ajoi karille Helsinki–Turku–Tukholma-reitillä S/S Storfurstenin ollessa poissa liikenteestä korjausten vuoksi. Alus kävi korjausten jälkeen syksyllä pohjoisessa. Alus oli kesän 1841 Turku–Tukholma-linjalla kattilaremontissa olleen S/S Solidenin tuuraajana ja kävi seuraavan kerran samanvuoden syksyllä pohjoisessa.
1842 toukokuussa tappiollinen laiva myytiin huutokaupassa Turkuun Åbo Ångfartygs Ab:lle ja laitettiin Turku–välisatamat–Tornio linjalle, jossa toiminnasta ei saatu kannattavaa.
Parin tappiollisten vuoden jälkeen alus myytiin kesäkuussa 1844 huutokaupassa Helsinkiin G. W. J. Sundmanille, nimeksi tuli tuolloin S/S Unionen. Alus alkoi liikennöidä Turku–Helsinki–Tallinna–Pietari-reittiä. Syksyllä reitiltä jätettiin Turku pois ja sen tilalle tuli Viipuri. 1851 syyskuussa alus kolaroi kuunari Spioninin kanssa ja vaurioitui niin pahasti, ettei sitä kannattanut korjauttaa matkustajalaivaksi vaan se muutettiin hinaajaksi.
Alus myytiin 1854 Taalinhtaalle Kemiön saarelle hinaustehtäviin. Omistaja tehtaanpatruuna Wolter Ramsay, antoi nimeksi S/S Dahlsbruk. 1858 perusteelliset muutostyöt Taalintehtaalla kokkolalaisen työnjohtaja A. Söderholmin johdolla. Valmistumisen yhteydessä marraskuussa oli suuri juhla ilotulituksineen. 1874 myytiin Paraisille Atun sahalle hinaajakäyttöön.
Aiheesta muualla

Turun höyrylaivasivut
Suomen Höyrylaiva-Finland Steamship Co sivut
Regressiotestaus

Regressiotestaus tarkoittaa funktionaalisten ja ei-funktionaalisten testien uudelleen ajamista, varmistaakseen, että aiemmin kirjoitettu ja testattu koodi toimii ohjelmistoon tehtyjen muutosten jälkeenkin oletetulla tavalla. Regressioksi kutsutaan ilmiötä, missä jo aiemmin kirjoitettu ja testattu koodi ei enää uusien muutosten jälkeen toimikaan oletetulla tavalla.
Tyypillisesti regressiota ilmenee, kun ohjelmistoon lisätään uusia osia, jotka ovat konfliktissa vanhojen kanssa tai esimerkiksi kun ohjelmiston laatua kohennetaan erinäisin keinoin.
Regressiotestauksen tapoja

Yleisimpiä regressiotestaukseen käytettyihin tapoihin kuuluu:
Regressiotestauksen tapoja > Kaikkien testien uudelleen ajaminen

Nimensä mukaan tämän regressiotestauksen tavan tarkoituksena on ajaa ohjelmiston kaikki testitapaukset läpi, varmistaakseen että koko ohjelmiston laajuudella regressiota ei ole tapahtunut. Tämä on yleisistä tavoista luonnollisesti kallein, mutta myös varmin tapa estää regressiota.
Regressiotestauksen tapoja > Valittujen testien ajaminen

Kaikkien testien ajamisen sijaan tässä tavassa ajetaan vain valittu osa ohjelmiston testeistä, joissa regressiota todennäköisimmin voitaisiin tavata. Yleensä tämä tapa testata regressiota valiutuu kaikkien testien ajon hintavuuden ansiosta.
Regressiotestauksen tapoja > Testien priorisointi

Priorisoidessa testejä, otetaan selvää mitkä ohjelmiston osista ovat alttiimpia regressiolle, ja niiden testausta priorisoidaan muihin nähden. Tässä tavassa korkeammalla prioriteetilla olevat testit ajetaan ennen alempana olevia ja täten pyritään löytämään syntyvät viat nopeammin.
Testien priorisoinnin tapoja
Yleinen priorisointi - Asettaa ohjelmiston myöhempiä versioita hyödyntävät testitapaukset etusijalle.
Versiokohtainen priorisointi - Asettaa tietyn valitun ohjelmistoversion testitapaukset etusijalle.
Hyödyt ja haitat

Ohjelmistolle on tarpeen suorittaa regressiotestausta, kun sen jo olemassa olevaan toimintoon on tehty muutoksia, tai bugeja on korjattu. Regressiotestauksen suorittamiseen on olemassa erilaisia lähestymistapoja. Jos se toteutetaan ajamalla kaikki testit uudelleen, saadaan varmuus siitä, etteivät uudet lisäykset ole vaikuttaneet koodin muokkaamattomien osien toimintaan.
Ketterän ohjelmistokehityksen tapauksessa kokonaisvaltaisesta regressiotestauksesta saattaa olla enemmän hyötyä kuin haittaa. Kun ohjelmistokehityssyklit ovat usein lyhyitä, resurssit ovat tiukassa ja ohjelmistoon tehdään usein muutoksia, regressiotestaus saattaa aiheuttaa tarpeettomia, ylimääräisiä kuluja.
Kolmannen osapuolen komponentteja hyödyntävissä ohjelmistoissa regressiotestaus saattaa koitua haastavaksi. Näihin komponentteihin tapahtuvat muutokset, voivat sotkea niiden toiminnan lopun ohjelmiston kanssa, eikä tuntemattoman komponentin testaus ole mahdollista, muuta kuin mustalaatikkotestauksena.
Käyttökohteet

Regressiotestausta voidaan käyttää ohjelmiston virheettömyyden testaamisen lisäksi myös sen laadun valvonnassa. Regressiotestauksella voidaan esimerkiksi seurata koodin määrää ja ohjelmiston nopeutta.
Regressiotestit voidaan laajemmin kategorisoida funktionaalisiin testeihin, ja yksikkötesteihin. Funktionaaliset testit käsittelevät valmista ohjelmaa erilaisilla syötteillä. Yksikkötestit käsittelee yksittäisiä ominaisuuksia tai metodeja. Kummatkin testityypit ovat yleensä kolmannen osapuolen testityökalun automatisoimia.
Esimerkkinä funktionaalinen testi saattaa olla ennalta kirjoitettu sarja syötteitä, ja mahdollisesti jopa hiiren liikkeitä ja klikkauksia automatisoiva mekanismi. Yksikkötesti puolestaan voi olla esimerkiksi sarja erilaisia toimintoja itse koodin sisällä, tai kirjasto, joka voidaan liittää koodiin muokkaamatta sitä.
Tekoälyn rooli regressiotestauksessa

Aikojen saatossa tekoälyn (Artificial Intelligence, AI) merkitys osana regressiotestausta on kasvanut. Se tarjoaa useita hyötyjä testausprosessin tehostamiseksi ja suoraviivaistamiseksi.
SEPTA

| Southeastern Pennsylvania Transportation Authority |
| --- | --- |
Perustettu:  1965
Toimitusjohtaja:  Joseph M. Casey
Kotipaikka:  Philadelphia
Toiminta-alue:  Delaware Valley
Toimiala:  liikenneyritys
Kotisivu:  http://www.septa.org/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Southeastern Pennsylvania Transportation Authority (SEPTA) on Philadelphian seudun lähiliikenteestä vastaava laitos. Se liikennöi Pennsylvanian kaakoisosien lisäksi Delawaren New Castlen piirikunnassa ja New Jerseyn Mercerin piirikunnassa. Sen hallinnassa on seudun linja-auto-, lähijuna-, metro-, pikaraitio- ja johdinautoliikenne.
SEPTAn palvelualueella asuu noin neljä miljoonaa ihmistä. Sillä on yhteensä 117 linja-auto-, 9 pikaraitiotie, 3 johdinauto-, 2 metro- ja 13 lähijunareittiä. Vuonna 2011 SEPTAn reittejä käytti melkein 334 miljoonaa matkustajaa. Arkipäivisin sen palveluja käytti keskimäärin 1 136 000 matkustajaa.
Aiheesta muualla

SEPTAn kotisivut (englanniksi)
Saara Koivisto

Saara Koivisto (s. 1979) on suomalainen taekwondoin. Hän on kilpaillut ITF (International Taekwon-Do Federation) -maailmanliiton kilpailuissa. Koivisto on lajissaan kaikkien aikojen menestyksekkäin suomalainen naisurheilija. Hän on kilpaillut menestyksekkäästi kaikissa taekwon-don neljässä kilpailulajissa, mikä on hyvin epätavallista.
Saara Koiviston paras saavutus on Maailman mestaruus ottelussa alle 70 kilon sarjassa vuodelta 2005. Lisäksi hän saavutti samassa sarjassa MM-pronssia vuonna 2003. Liikesarjakilpailussa hänellä on MM-pronssia vuosilta 1997 ja 2003. Lisäksi hänellä on MM-pronssi erikoistekniikkakilpailusta vuodelta 2005. Euroopan mestaruus kilpailuissa Koivisto on saavuttanut seuraavat mitalisijoitukset: EM-kultaa liikesarjoissa vuonna 2002, EM-hopeaa erikoistekniikkakilpailussa vuosilta 1999 ja 2005 sekä liikesarjoissa vuonna 2003, EM-pronssia ottelussa alle 70 kilon sarjassa vuosina 1998, 1999, 2003 ja 2005, sekä EM-pronssia erikoistekniikkakilpailussa vuosina 1998, 2001, 2002.
Sakari Salminen (koripalloilija)

| Sakari Salminen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Sakari Salminen
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1987 (ikä 37) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä
Pituus:  200 cm
Paino:  100 kg
Nyk. joukkue:   Salon Vilpas
Sarja:  Korisliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2004−2006 2005−2006 2006−2007 2007−2008 2008−2009 2009−2010 2010−2012 2012−2013 2013−2014 2014−:   TuNMKY-66 → Aura Basket  Kouvot  Turun NMKY  Ura Basket  Salon Vilpas  Ura Basket  Turun NMKY  Ura Basket  Salon Vilpas
Sakari Salminen (s. 26. heinäkuuta 1987 Turku) on suomalainen koripalloilija.