stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue
Historia

Puolue perustettiin 23. huhtikuuta 1889, mutta vasta vuonna 1897 hyväksyttiin ensimmäinen puolueohjelma, joka oli laadittu nimenomaan Ruotsissa; aikaisempi versio oli käännös Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen ohjelmasta. Hjalmar Branting valittiin ensimmäisenä sosiaalidemokraattina Ruotsin valtiopäiville vuonna 1896 Tukholman liberaalien tuella.
Vuonna 1911 sosiaalidemokraattien ohjelmaan lisättiin vaatimus valtiomuodon muuttamisesta monarkiasta tasavallaksi.Tämä kohta sisältyy periaateohjelmaan myös nykyisin.
Puolueen oppositio erosi vuonna 1917 omaksi ryhmäkseen ja perusti Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen. Syynä eroon oli se, että puolueen vasemmisto-oppositio halusi seurata Venäjällä tapahtuneen bolševikkien tekemän niin sanotun lokakuun vallankumouksen esimerkkiä. Sosiaalidemokraattien enemmistön mielestä sellainen olisi johtanut katastrofaalisiin seurauksiin. Vuonna 1921 Sosiaalidemokraattinen Vasemmistopuolue muutti nimensä Ruotsin kommunistiseksi puolueeksi.
Vuonna 1920 sosiaalidemokraatit muodostivat ensimmäistä kertaa hallituksen yksin. Branting nimitettiin pääministeriksi.
Tosin ollessaan hallituksessa puolue ei ole halunnut jakaa ministerien tehtäviä muiden puolueiden edustajille, vaan se on ollut yksin hallituksessa riippumatta siitä, onko heillä enemmistö valtiopäivillä vai ei. Toisin kuin esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa sosiaalidemokraatit eivät ole koskaan muodostaneet suurta koalitiota vastaavaa sinipunahallitusta kaksin kokoomuksen kanssa ja vain harvoin apupuolueen kanssa. Sosiaalidemokraatit olivat yksin hallituspuolueena pitkään lyhyttä kokoomuksen, liberaalien, keskustan ja kristillisdemokraattien 1990-luvulla muodostaman oikeistohallituksen murtamaa katkoa lukuun ottamatta. Sosiaalidemokraateilla on vieläkin ylivoimainen asema Ruotsin kunnallis- ja valtiopäiväpolitiikassa. Vuodesta 1998 alkaen puolue alkoi tehdä yhteistyötä Vasemmistopuolueen ja Ympäristöpuolue Vihreiden kanssa, etupäässä liittoutunutta oikeistoa vastaan. Yhteistyö päättyi vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen, jossa keskusta-oikeisto voitti.
Vuoden 1921 valtiopäivävaaleista alkaen (ensimmäiset valtiopäivävaalit, joissa oli yleinen äänioikeus) sosiaalidemokraatit ovat olleet Ruotsin suurin puolue. Puolue on ollut viime vuosikymmenien aikana oppositiossa alle kymmenen vuotta, viimeksi vuosina 1991–1994 sekä syyskuusta 2006 lähtien. Vuonna 2010 valtiopäivävaalit johtivat jälleen oikeiston voittoon, joka joutui muodostamaan kuitenkin vähemmistöhallituksen. Sosiaalidemokraatit ovat valtiopäivien suurin puolue, joten myös hankala vastavoima hallitukselle. Sosiaalidemokraatit on saanut valtiopäivävaaleissa kaksi kertaa enemmistön äänistä (1968 50,1 % ja 1940 53,8 %).
Ideologia

Ruotsin sosialidemokraattisen puolueen ideologia keskiössä on ajatus pohjoismaisesta hyvinvointivaltiosta, johon kuuluvat progressiivinen verotus,  käyttäjilleen edulliset tai maksuttomat julkiset palvelut, alhainen työttömyys ja korkea sosiaaliturva. Puolue tukee myös ammattiliittojen aktiivista roolia työmarkkinoilla.
Puolueen periaateohjelman mukaan sen ideologia on demokraattinen sosialismi, joka on puolueen mielestä synonyymi termille sosiaalidemokratia. Puolue hyväksyy markkinatalouden, mutta kannattaa sen sääntelyä negatiivisten ilmiöiden torjumiseksi ja korostaa julkisen vallan roolia muun muassa työpaikkojen luonnissa. Puolueen talousajattelua hallitsi pitkään keynesiläinen talousteoriaan perustunut ns. Rehnin-Meidnerin malli, jonka muotoilivat 1950-luvulla ruotsalaisekonomistien Gösta Rehn ja Rudolf Meidner. Tässä mallissa tavoitteina olivat alhainen inflaatio, korkea talouskasvu, täystyöllisyys ja taloudellinen tasa-arvo. Olof Palmeen kuoleman jälkeen 1983 puolue alkoi lähentyä monien länsieurooppalaisten sosialidemokraattien tapaan uusliberalistista talouspolitiikkaa. Tästä huolimatta se ei koskaan hylännyt hyvinvointivaltioihannetta samaan tapaan kuin esimerkiksi Britannian Labour-puolue Tony Blairin johdolla.
Ulkopolitiikassa puolue on historiallisesti tukenut Ruotsin puolueettomuuspolitiikkaa. Sosiaalidemokraattien johtama Ruotsi ei osallistunut yhtenä harvoista Euroopan valtioista lainkaan toiseen maailmansotaan ja pyrki pitämään diplomaattiset välit sodan molempiin osapuoliin. Kylmän sodan aikana puolue halusi Ruotsin toimivan sovittelijana idän ja lännen välissä. Kuitenkin Ruotsi on sosialidemokraattien johdolla uskaltanut myös kritisoida Yhdysvaltoja ja tuominnut virallisesti muun muassa Vietnamin ja Irakin sodat. Puolue on myös puhunut avoimesti palestiinalaisten puolesta Israelin-Palestiinan konfliktissa. Puolue vastusti Ruotsin Nato-jäsenyyttä aina Ukrainan sodan syttymiseen saakka.
Puolue on 2000-luvulla muiden länsieurooppalaisten vasemmistoliikkeiden tapaan ryhtynyt toimimaan ilmastonmuutoksen aiheuttamaan tarpeeseen ekologisesti kestävämmästä yhteiskunnasta. Pääministeri Görän Persson lanseerasi puheenjohtajakaudellaan termin vihreä kansankoti laajentaakseen ekologista ulottuvuutta sosiaalidemokraattiseen yhteiskuntakäsitykseen. Tosin keskustelua on käyty siitä, onko uusi käsite saanut puolueen ideologiassa todellisista jalansijaa.
Tärkeitä henkilöitä puolueen ideologian kehittäjinä ovat olleet Axel Daniellson, Hjalmar Branting, Vilhelm Lundsted, Nils Karleby, Östen Undén, Ernst Wigforss, Gustav Möller, Per Albin Hansson, Gunnar Myrdal, Rudolf Meidner, Gösta Rehn ja Olof Palme.
Puoluejohto

| --- | --- |
 Puheenjohtajat Kollektiivinen puheenjohtajuus 1889–1896  Claes Tholin 1896–1907  Hjalmar Branting 1907–1925  Per Albin Hansson 1925–1946  Tage Erlander 1946–1969  Olof Palme 1969–1986  Ingvar Carlsson 1986–1996  Göran Persson 1996–2007  Mona Sahlin 2007–2011  Håkan Juholt 2011–2012  Stefan Löfven 2012–2021  Magdalena Andersson 2021– :  Puoluesihteerit vuodesta 1945 alkaen Sven Andersson 1945–1948  Sven Aspling 1948–1962  Sten Andersson 1962–1982  Bo Torensson 1982–1992  Mona Sahlin 1992–1994  Leif Linde 1994–1996  Ingela Thalin 1996–1999  Lars Stjernkvist 1999–2004  Marita Ulvskog 2004–2009  Ibrahim Baylan 2009–2011  Carin Jämtin 2011–2016  Lena Rådström Baastad 2016–
Vaalimenestys

Seuraava kuvaaja esittää Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen ääniosuutta valtiopäivävaaleissa vuodesta 1911 lähtien.
Vaalimenestys > Europarlamenttivaalit

| Vuosi | Edustajia | Osuus |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 7 / 22  | 28,1 % |
| 1999 | 6 / 22  | 26,0 % |
| 2004 | 5 / 19  | 24,6 % |
| 2009 | 5 / 18  6 / 20  | 24,4 % |
| 2014 | 5 / 20  | 24,2 % |
| 2019 | 5 / 20  | 23,5 % |
Vaalimenestys > Kunnallisvaalit 2010

Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue sai suhteellisesti eniten ääniä Smedjebackenin kunnassa, jossa puolueen ääniosuus oli 59,4 %. Yli 50 % ylittyi 24 kunnassa, jotka Smedjebackenin lisäksi olivat Arjeplogin kunta, Boxholmin kunta, Bräcken kunta, Forshagan kunta, Grumsin kunta, Jällivaaran kunta, Hagforsin kunta, Hallstahammarin kunta, Haaparannan kunta, Luulajan kunta, Munkforsin kunta, Norsjön kunta, Olofströmin kunta, Pajalan kunta, Piitimen kunta, Ragundan kunta, Skellefteån kunta, Storforsin kunta, Trollhättanin kunta, Vilhelminan kunta, Ången kunta, Örnsköldsvikin kunta ja Ylikainuun kunta. Pienintä kannatus oli Danderydin kunnassa, jossa puolue sai 6,7 % äänistä. Kannatus jäi alle 15 %:iin viidessä kunnassa, jotka Danderydin ohella olivat Ekerön kunta, Lidingön kunta, Täbyn kunta ja Vellingen kunta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue Wikimedia Commonsissa
Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen kotisivu (ruotsiksi)
| n k Toinen internationaali (1889–1916) |
| --- | --- |
Kansainväliset järjestöt:  International Socialist Bureau  International Federation of Socialist Young People's Organizations  Women's International Council of Socialist and Labour Organizations 
Jäsenet:  Saksan sosiaalidemokraattinen puolue  Työväenpuolue (Yhdistynyt kuningaskunta)  Työväeninternationaalin ranskalainen osasto  Italian sosialistinen puolue  Italian työväenpuolue  Espanjan sosialistinen työväenpuolue  Venäjän sosiaalidemokraattinen työväenpuolue  Sosialistivallankumouksellinen puolue  Bolševikit  Menševikit  Liettuan, Puolan ja Venäjän juutalaisten Yleinen Työväenliitto  Sionistinen työväenpuolue  Sveitsin sosiaalidemokraattinen puolue  Belgian työväenpuolue  Puolan sosialistipuolue  Bulgarian sosiaalidemokraattinen puolue  Luxemburgin sosialistinen työväenpuolue  Amerikan sosialistinen työväenpuolue  Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue  Norjan työväen puolue  Sosiaalidemokraatit (Tanska)  Suomen sosialidemokraattinen puolue  Itävallan sosiaalidemokraattinen puolue 
Hjalmar Branting.
Sosiaalidemokraattien puheenjohtajaksi valittiin marraskuussa 2021 Magdalena Andersson.
Yhdysvaltain Nicaraguan miehitys

Yhdysvaltain Nicaraguan miehitys alkoi vuonna 1912. Se oli osa Banaanisotia, joitten aikana Yhdysvallat suoritti interventioita useissa Latinalaisen Amerikan maissa. Yhdysvaltain interventioilla Nicaraguassa oli tarkoitus estää muita valtioita rakentamasta Nicaraguan kanavaa. lähde?
Nicaragua sai quasi-protektoraatin aseman vuoden 1916 Bryan–Chamorro sopimuksen mukaan. 1930-luvun laman aikana protektoraatin ylläpitämisestä tuli Yhdysvalloille liian kallista ja vuonna 1933 Yhdysvallat vetäytyi Nicaraguasta. lähde?
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:United States occupation of Nicaragua
Warén

Warén sukunimenä oli Suomessa 13. helmikuuta 2023 yhteensä 34 henkilöllä.  Tunnettuja Waréneja ovat muun muassa:
Axel Warén (1869–1899), suomalainen yhteiskuntatieteilijä
Eliel Jonathan Warén (1854–1928), suomalainen lääkäri ja lintutieteilijä
Erkki Warén-Waris (1888–1939), ylilääkäri
Filip Warén (1864–1901), suomalainen toimittaja ja taloudenhoitaja
J. I. Warén (1851–1912), suomalainen upseeri ja muistelmateoksen kirjoittaja
Jaakko Warén (s. 1970), amerikansuomalainen säveltäjä ja musiikkituottaja
Katri Warén-Waris (o.s. Cannelin, 1891–1973), suomalainen tekstiilitaiteilija
Klaus Waris, ent. Warén (1914–1994), suomalainen taloustieteilijä, professori ja Suomen Pankin pääjohtaja
Matti Warén (1891–1955), suomalainen taidemaalari.
Paavo Warén (1872–1933), suomalainen toimittaja.
Johannes (Johan) Warénilla, alkujaan Johannes Varis Rautalammilta, oli yksi tytär ja yhdeksän poikaa, jotka olivat kaikki kirjallisesti lahjakkaita. Monista tuli ammattikirjoittajia. Axel, Eliel, Filip, Johannes Immanuel (Jussi) ja Paavo olivat hänen poikiaan, ja Matti Elielin poika.
Tohono o’odhamit

Tohono o’odhamit (suom. autiomaan ihmiset, aikaisemmin myös muodossa papagot) ovat Pohjois-Amerikan lounaisalueen intiaanikansa Yhdysvaltojen Arizonan ja Meksikon Sonoran osavaltioiden alueella. Tohono o’odhamit puhuvat uto-asteekkilaista o’odhamin kieltä ja yhteensä heitä on 2000-luvulla arviolta noin 20 000.
Historia

Nykyiset tohono o’odhamit ovat polveutuneet mahdollisesti alueella muinoin vaikuttaneista hohokameista ja anasazeista. Sana hohokam on saatettu johtaa tohono o’odhamien kielestä, mutta varsinaisesti sitä käyttivät navajot. Tohono o’odhamien perinteiset asuinalueet sijaitsivat Sonortan aavikolla. Heidän pohjoispuolellaan asui pimoja, joille tohono o’odhamit ovat läheistä sukua. Molemmat puhuvat saman kielen eri murteita, mutta kahdella ryhmällä oli kulttuurillisia eroja.
Ensimmäiset eurooppalaiset alkoivat saapua tohono o’odhamien maille 1500-luvun aikana. Tuolloin tohono o’odhameja on saattanut olla jopa 50 000, mutta seuraavien vuosisatojen aikana heidän määränsä romahti nopeasti. 1700-luvulla heidän lukumääränsä oli ehkä noin 3 000. Heidän luonaan toimi joitakin Espanjalaisia lähetystyöntekijöitä. Eusebio Francisco Kino perusti alueelle useita katolisia lähetysasemia 1600-luvun lopussa. Espanjalaisten mukana saapuivat myös karja, hevoset ja vehnä. Espanjalaisten presidiot antoivat jonkin verran suojaa apchejen kasvavaa uhkaa vastaan, mutta toisaalta espanjalaisten vaikutusvalta merkitsi myös pakkotyötä ja veroja.
Meksiko itsenäistyi Espanjasta 1840-luvulla. Vuosien 1840 ja 1840 välillä tohono o’odhamit kävivät sotaa meskikolaisia vastaan maidensa suojelemiseksi. Meksikon–Yhdysvaltain sodan myötä tohono o’odhamien alue jakautui kahtia Meksikon ja Yhdysvaltojen hallitsemiin puoliin Yhdysvaltojen Arizonassa ja Meksikon Sonorassa. 1860-luvulla tohono o’odhamit taistelivat joidenkin muiden intiaaniheimojen tapaan Yhdysvaltojen joukkojen puolella vanhoja vihollisiaan apacheja vastaan.
Liittolaisuudesta huolimatta tohono o’odhamien maita uhkasivat amerikkalaiset siirtolaisetkin. Etenkin parhaat laidunalueet ja vedenottopaikat menetettiin siirtolaisille. Tohono o’odhameille perustettiin Yhdysvalloissa San Xavierin reservaatti vuonna 1874 ja Gila Bendin reservaatti vuonna 1882. Vuonna 1916 perustettiin edelleen Papago-reservaatti. Suurin osa tohono o’odhamien alkuperäisista ja etenkin tuottavimmista maista jäi perustettujen reservaattien ulkopuolelle. 1970-luvulla alueelle iskenuyt kuivuus loi lähes nälänhädän kaltaisen tilanteen, kun suuri osa tohono o’odhamien karjasta kuoli. Liittovaltion tasolla tunnustettuja tohono o’odham-heimoja on Yhdysvalloissa nykyisin kaikkiaan neljä.
Kulttuuri

Tohono o’odhamien perinteisessä uskonnossa esiinty palvottavia jumaluuksia, kuten Tcuwut Makai (äiti maa) ja I’itoi tai Se’ehe (isoveli). Molemmat jumaluuden liittyvät myös tohono o’odhamien käsitykseen maailman syntymisestä. Jumaluuksien kotipaikkana pidettiin Baboquivari Peakia Arizonan osavaltion eteläosassa. Nawait oli uudenvuoden sadejuhla. Muita juhlia järjestettiin esimerkiksi lasten murrosiässä, synnytyksen jälkeen, maissinkeruuseen ja metsästykseen liittyen, sekä sotaan ja suolan keräykseen liittyen. Šamaanit saattoivat olla miehiä tai naisia. Kuolleet haudattiin yleensä esineidensä kanssa luoliin tai kivitaloihin. Soturit saivat tästä poiketen polttohautauksen. Perinteisen uskon ohella monet tohono o’odhamit kääntyivät katolilaisuuteen, mutta kristinuskon harjoittamiseen on usein sekoittunut piirteitä perinteisestä uskosta.
Tohono o’odhamit olivat jakaantuneet oman ryhmänsä sisällä autonomisiin kyliin, joita johtivat omat päällikkönsä. Koko ryhmällä ei ollut yhtä omaa päällikköään. Yhden kylän asukkaat jakaantuivat kahteen klaaniin. Tohono o’odhamit harjoittivat maanviljelyä ja metsästystä. Miehet viljelivät esimerkiksi maissia, papuja, sekä espanjalaisten mukanaan tuomaa vehnää ja meloneja. Etenkin talvisin metsästettiin. Ruokaa saatiin myös villeistä kerättävistä kasveista. Jättikaktuksesta valmistettavaa alkoholipitoista juomaa nautittiin etenkin seremoniallisissa yhteyksissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tohono o’odhamit Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltojen lounaisosien nykyiset intiaanireservaatit kartalla.
Lúzi-niminen tohono o’odham valokuvassa vuodelta 1907.
Jäljennös perinteiseen tapaan rakennetusta tohono o’odhamien talosta.
A Perfect Absolution

| A Perfect Absolution Gorod |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Conkrete Studio
 Julkaistu: 12. maaliskuuta 2012
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: tekninen death metal
 Kesto: 39.56
 Levy-yhtiö:  Listenable  Unique Leader
Gorodin muut julkaisut
| Process of a New Decline 2009 | A Perfect Absolution 2012 | A Maze of Recycled Creeds 2015 |
A Perfect Absolution on Gorodin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. maaliskuuta 2012.
Kappaleesta "Elements and Spirits" kuvattiin musiikkivideo.
Kappaleet

The Call to Redemption – 1.10
Birds of Sulphur – 4.15
Sailing into the Earth – 4.57
Elements and Spirit – 5.09
The Axe of God – 3.48
5000 at the Funeral – 5.55
Carved in the Wind – 6.21
Varangian Paradise – 4.35
Tribute of Blood – 4.03
Kokoonpano

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Yhtye Julien "Nutz" Deyres – laulu  Nicolas Alberny – kitara  Mathieu Pascal – kitara  Benoit Claus – bassokitara  Samuel Santiago – rummut  |  Vierailevat muusikot Xavier Bertrand – laulu (kappaleet 1 ja 4)  Guillaume Martinot – laulu (kappaleet 1 ja 4)  Michael Keene – soolokitara (kappale 4)  Christian Münzner – kitara (kappale 6)  |  Tuotanto Frédéric Motte – äänittäjä, miksaaja, masteroija  Mathieu Pascal – äänittäjä  Yohan Huhner – kansikuva  David Sanchez – layout, valokuvat  |
Arvostelut

Imperiumi: 8/10
Metal Injection: 9/10
Ultimate Guitar: 8.9/10
Aiheesta muualla

A Perfect Absolution Discogsissa. (englanniksi)
Albumi A Perfect Absolution Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Gorod |
| --- | --- |
 Mathieu Pascal  Benoit Claus  Julien "Nutz" Deyres  Nicolas Alberny   Sandrine  Guillaume Martinot  Arnaud Pontacq  Nico  Samuel Santiago 
Studioalbumit:  Neurotripsicks  Leading Vision  Process of a New Decline  A Perfect Absolution  A Maze of Recycled Creeds  Æthra  The Orb 
Muut albumit:  Gorgasm Demo  Promo  Embalmed Madness  Transcendence
God Put a Smile upon Your Face

| ”God Put a Smile upon Your Face” Coldplay |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: A Rush of Blood to the Head
 Julkaistu: 14. heinäkuuta 2003 (Kanada, Eurooppa)
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Ken Nelson, Coldplay
 Tyylilaji: vaihtoehtorock
 Kesto: 04.57
 Levy-yhtiö: Parlophone
Listasijoitukset
 13.  (Latvia)  43.  (Australia)  38.  (Alankomaat)  100.  (Britannia)
Coldplayn muut singlet
| ”Clocks” 2002 | ”Clocks” 2003 | ”Speed of Sound” 2005 |
”God Put a Smile upon Your Face” on englantilaisen rock-yhtye Coldplayn kappale. Se löytyy yhtyeen albumilta A Rush of Blood to the Head ja on sen kolmas kappale. Kappale julkaistiin 14. heinäkuuta 2003 albumin neljäntenä singlenä. Kappale julkaistiin alueittain Kanadassa, Euroopassa, Australiassa ja paranneltuna versiona Taiwanissa. Britanniassa ja Yhdysvalloissa siitä julkaistiin vain promosinglet.
Kappale rakentuu akustisten kitaroiden ja sähkökitaroiden ympärille, ja niitä tukevat nopeatempoiset rummut. Monet artistit ovat sämplänneet kappaletta.
Tausta

Coldplayn laulaja Chris Martin kertoi ”God Put a Smile upon Your Facen” kirjoittamisesta:
»Se (”God Put a Smile upon Your Face”) lähti liikkeelle siitä kun soitimme livenä ja halusimme jotakin jossa olisi vähän enemmän potkua. Olimme innoissamme PJ Harveyyn ja Musen tyylisisistä jutuista, joissa oli enemmän voimaa.» 
(Chris Martin)
Kysyttäessä kappaleen kehittymisestä yhtyeen basisti Guy Berryman vastasi:
»Kun tulimme studioon äänittämään sitä, siinä oli hommaa, koska jotain oli pielessä, enkä ollut tyytyväinen siihen millainen se oli aiemman jäljiltä, mutta emme pystyneet osoittamaan, missä vika oli, ja sitten yhtenä kauniina päivänä olin äänittämässä bassoa, ja minä ja Chris istuttiin pohtimaan mikä siinä oli vikana. Aloitin sillä että tein pari erilaista bassosäettä ja muuta sellaista. Keksimme sitten sen grooven, jossa pysytään samalla nuotilla eikä vaihdella sitä. Se on tekninen juttu, mutta se lisäsi lauluun vähän potkua ja sai sen kulkemaan sujuvammin. Ennen se kuulosti vähän mekaaniselta, ja on aika jännää miten tuollaiset pienet jutut saavat laulun koko fiiliksen muuttumaan. Se oli hyvä, koska sen jälkeen se oli meidän lempikappaleitamme. Se oli vähällä jäädä pois levyltä mutta nyt se on yksi suosikkejamme.» 
(Guy Berryman)
Musiikki ja sanoitukset

Musiikkinäytteet
Kappaleessa ”God Put a Smile upon Your Face”, albumilta , kuullaan sekä akustisia kitaroita että sähkökitaroita. Näyte on kappaleen kertosäkeistöstä.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Kappaleessa kuullaan sekä akustisia kitaroita että sähkökitaroita. Kappale alkaa hiljaisena akustisena balladina ja kehittyy sitten sähkökitaroiden karjuntaan ja nousevaan lauluun. Kappale sisältää toistuvan, nopeatempoisen rumpurytmin. Kun kappaletta esitetään konserteissa, Jonny Buckland soittaa pitkään kitarariffejä Martinin soittaessa akustista kitaraa.
Kolmannen säkeistön ensimmäinen säe viittaa ratkaisevaan hetkeen, jonka mukana on arvoituksellinen viittaus Jumalaan:
»And ah, when you work it out I'm worse than you / Yeah, when you work it out I wanted to / And ah, when you work out where to draw the line / Your guess is as good as mine.

Ja ah, kun selvität sen, olen pahempi kuin sinä / Jeah, kun selvität sen, toivon niin / Ja ah, kun selvität minne piirtää raja / Arvauksesi on yhtä hyvä kuin minun» 
(Coldplay – ”God Put a Smile upon Your Face”)
Neljännen säkeistön toinen säe korostaa viivaa synnin ja nautinnon välissä, jossa Martin laulaa, että kaikki ovat syntisiä ja että maailmassa ei ole arvosanoja:
»Don't ever say you're on your way down when / God gave you style and gave you grace / And put a smile upon your face oh yeah.

Älä koskaan sano että olet matkallasi alas kun / Jumala antoi sinulle tyylin ja armon / Ja laittoi hymyn kasvoillesi, oh jeah» 
(Coldplay – ”God Put a Smile upon Your Face”)
Julkaisu

Coldplay julkaisi ”God Put a Smile upon Your Facen” singlenä Britanniassa 7. heinäkuuta 2003. Yhdysvalloissa ja Kanadassa single julkaistiin 14. heinäkuuta 2003, ja 21. heinäkuuta 2003 Australiassa ja Taiwanissa. Singlen B-puolena oli kappale ”Murder”.
Singlen kannessa on kuva yhtyeen basistista Guy Berrymanista. Kannen on tehnyt Sølve Sundsbø. Kappale julkaistiin alueittain Kanadaan, Eurooppaan, Australiaan ja paranneltuna versiona Taiwaniin. Britanniassa ja Yhdysvalloissa kappaleesta julkaistiin vain promosinglet.
Julkaisu > Vastaanotto

Kriitikoiden arviot ”God Put a Smile upon Your Facesta” olivat yleisesti ottaen positiivisia. Rolling Stone -lehden kriitikko Rob Sheffield kirjoitti: "'God Put a Smile Upon Your Face' on tiukinta ja parasta mitä Coldplay on ikinä tehnyt." PopMattersin kriitikko Adrien Begrand kirjoitti: "Bucklandin fillit ovat vaikuttavan 'God Put a Smile on Your Facen' huippukohta, samalla kun kappaleen kertosäkeistö kurottaa kilpailijoidensa, maamiehiensä maalaisten Dovesin korkeuksiin." Desibeli.netin Jari Tuomanen kirjoitti levyarvostelussaa: "Tempoa on aavistus lisää ja tuoreita(!) vaikutteita on haettu mm. motownista (God Put A Smile Upon Your Face)..."
”God Put A Smile Upon Your Face” on Guitar Hero III: Legends of Rock -videopelissä ladattavana kappaleena. Pelissä on myös muita Coldplay kappaleita kuten "Yellow" ja "Violet Hill". Plan B sämpläsi kappaletta vuoden 2007 mixtapellaan Paint it Blacker. Mark Ronson on tehnyt kappaleesta cover-version. Hänen versionsa kappaleesta löytyy hänen albumiltaan Version. Ronson esitti kappaleen Adelen kanssa vuoden 2008 Brit-palkintogaalassa.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin lokakuussa 2003.
Video on mustavalkoinen, ja se sisältää kertomuksen. Kappaleessa näytetään välillä yhtyettä ja välillä jatketaan tarinaa. Kertomus kertoo liikemiehestä, joka alkaa hävitä näkyvistä törmättyään mysteeriseen muukalaiseen, jolla ei ole kenkiä. Aluksi liikemieheltä katoaa toinen käsi, ja hänen salkkunsa putoaa hänen kädestään. Hän menee ravintolaan, jossa hän tapaa ystävänsä. Kesken juomisen häneltä katoaa toinenkin käsi. Kauhistuneena hän lähtee ravintolan vessaan, josta hän palaa takaisin kadulle. Lopulta hän kaatuu maahan ja katoaa kokonaan. Liikemiehestä jää jäljelle vain puku.
Musiikkivideon liikemiestä esittää näyttelijä Paddy Considine. Videon ohjasi ohjaaja Jamie Thraves, joka on aikaisemminkin tehnyt Coldplayn musiikkivideoita, esimerkiksi ”The Scientistin” videon.
Kappaleet > CD

”God Put a Smile upon Your Face” – 4:58
”Murder” – 5:36
Kappaleet > CD (Australia)

”God Put a Smile upon Your Face” – 4:58
”Murder” – 5:36
”Politik” (konserttitallenne) – 6:44
”Lips Like Sugar” (konserttitallenne) - 4:52