stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Moskovan hallinnolliset alueet

Moskova on jaettu kahteentoista hallinnolliseen piirikuntaan (административные округа), jotka jakautuvat kuntiin (административные районы). Heinäkuun 2012 alussa Moskova sai sitä aiemmin ympäröineeltä Moskovan alueelta lisämaata ja laajeni merkittävästi lounaaseen. Kaupungin pinta-ala yli kaksinkertaistui. Laajennusalueelle perustettiin Novomoskovskin (11.) ja Troitskin (12.) piirikunnat.
Moskovan alueellinen jako.
1. Keskusta

Arbat (район Арбат)
Basmannyi (Басманный район)
Zamoskvoretšje (район Замоскворечье)
Krasnoselski (Красносельский район)
Meštšanski (Мещанский район)
Presnenski(Пресненский район)
Taganski (Таганский район)
Tverskoi (Тверской район)
Kitai-Gorod (Территория Китай-Город)
Hamovniki (район Хамовники)
Jakimanka (район Якиманка)
2. Pohjoinen

Aeroport (район  Аэропорт)
Begovoi (Беговой район)
Beskudnikovski (Бескудниковский район)
Voikovski (Войковский район)
Degunino (район  Восточное Дегунино)
Golovinski (Головинский район)
Dimitrovski (Дмитровский район)
Zapadnoje Degunino (район Западное Дегунино)
Koptevo (район  Коптево)
Levoberežnyi (Левобережный район)
Molžaninovski (Молжаниновский район)
Savjolovski (Савёловский район)
Sokol (район Сокол)
Timirjazevski (Тимирязевский район)
Hovrino (район Ховрино)
Horoševski (Хорошёвский район)
3. Koillinen

Aleksejevski (Алексеевский район)
Altufjevski (Алтуфьевский район)
Babuškinski (Бабушкинский район)
Bibirevo (район Бибирево)
Butyrski (Бутырский район)
Lianozovo (район Лианозово)
Losinoostrovski (Лосиноостровский район)
Marfino (район Марфино)
Marina Roštša (район Марьина Роща)
Ostankino (Останкинский район)
Otradnoje (район Отрадное)
Rostokino (район Ростокино)
Sviblovo (район Свиблово)
Severnyi (район Северный)
Pohjois-Medvedkovo (район Северное Медведково)
Etelä-Medvedkovo (район Южное Медведково)
Jaroslavski (Ярославский район)
4. Itäinen

Bogorodskoje (район Богородское)
Bešnjaki (район Вешняки)
Itäinen asutus (район Восточный)
Itä-Izmailovo (район Восточное Измайлово)
Goljanovo (район Гольяново)
Ivanovskoje (район Ивановское)
Izmailovo (район Измайлово)
Kosino-Uhtomski (Косино-Ухтомский район)
Metrogorodok (район Метрогородок)
Novogirejevo (район Новогиреево)
Novokosino (район Новокосино)
Perovo (район Перово)
Preobraženskoje (район Преображенское)
Pohjois-Izmailovo (район Северное Измайлово)
Sokolinaja Gora (район Соколиная Гора)
Sokolniki (район Сокольники)
5. Kaakkoinen

Vyhino-Žulebino (район Выхино-Жулебино)
Kapotnja (район Капотня)
Kuzminki (район Кузьминки)
Lefortovo (район Лефортово)
Ljubino (район Люблино)
Marjino (район Марьино)
Nekrasovka (район Некрасовка)
Nižegorodski (Нижегородский район)
Petšatniki (район Печатники)
Rjazanski (район Рязанский)
Tekstilštšiki (район Текстильщики)
Južnopotyovyi (Южнопортовый район)
6. Eteläinen

Itä-Birjuljovo (район Бирюлёво Восточное)
Länsi-Birjuljovo (район Бирюлёво Западное)
Bratejevo (район Братеево)
Danilovski (Даниловский район)
Donskoi (Донской район)
Zjablikovo (район Зябликово)
Moskvoretšje-Saburovo (район Москворечье-Сабурово)
Nagatinski Zaton (район Нагатинский Затон)
Nagatino-Sadovniki (район Нагатино-Садовники)
Nagornyi (Нагорный район)
Pohjois-Orehovo-Borisovo (район Орехово-Борисово Северное)
Etelä-Orehovo-Borisovo (район Орехово-Борисово Южное)
Pohjois-Tšertanovo (район Чертаново Северное)
Keski-Tšertanovo (район Чертаново Центральное)
Etelä-Tšertanovo (район Чертаново Южное)
Tsaritsyno (район Царицыно)
7. Lounainen

Akademitšeski (Академический район)
Gagarinski (Гагаринский район)
Zjuzino (район Зюзино)
Konkovo (район Коньково)
Kotlovka (район Котловка)
Lomonosovski (Ломоносовский район)
Obutševski (Обручевский район)
Pohjois-Butovo (район Северное Бутово)
Tjoplyi Stan (район Тёплый Стан)
Tšerjomuški (район Черёмушки)
Etelä-Butovo (район Южное Бутово)
Jasenevo (район Ясенево)
8. Läntinen

Vnukovo (район Внуково)
Dorogomilovo (район Дорогомилово)
Krylatskoje (район Крылатское)
Kuntsevo (район Кунцево)
Možaiski (Можайский район)
Novo-Peredelkino (район Ново-Переделкино)
Otšakovo-Matvejevskoje (район Очаково-Матвеевское)
Prospekt Vernadskovo (район Проспект Вернадского)
Ramenki (район Раменки)
MGU (Территория МГУ)
Solntsevo (район Солнцево)
Troparevo-Nikulino (район Тропарёво-Никулино)
Filjovski Park (район Филёвский Парк)
Fili-Davydkovo (район Фили-Давыдково)
9. Luoteinen

Kurkino (район Куркино)
Mitino (район Митино)
Pokrovskoje-Strešnevo (район Покровское-Стрешнево)
Pohjois-Tušino (район Северное Тушино)
Strogino (район Строгино)
Horoševo-Mnjovniki (район Хорошёво-Мнёвники)
Štšukino (район Щукино)
Etelä-Tušino (район Южное Тушино)
10. Zelenograd

Matuškino (район Матушкино)
Savjolki (район Савёлки)
Steroe Krjukovo (район Старое Крюково)
Silino (район Силино)
Krjukovo (район Крюково)
11. Novomoskovski

Piirikunnassa on Moskovskin kaupunkikunta ja Štšerbinkan kaupunkipiirikunta; muut kunnat ovat maalaiskuntia.  Alla on esitetty myös mistä Moskovan alueen piireistä tai kunnista uusi Novomoskovskin piirikunta on muodostettu. Väkiluvut on esitetty olettamalla, että kunnat siirrettiin 1.7.2012 Moskovan alueen Leninin (a), Naro-Fominskin (b) tai Podolskin piiristä (c) tai Štšerbinkan kaupunkipiirikunnasta (d) rajoja muuttamatta Moskovaan. Piirikunnan laskennalliseksi asukasluvuksi saadaan Rosstatin vuoden 2012 alun tilastojen mukaan yhteenlaskemalla 148 980.
maalaiskunta (Десёновское, 13 889 as., a)
maalaiskunta (Филимонковское, 6 269 as., a)
maalaiskunta (Кокошкино, 12 061 as, kaupunkityyppinen taajama: kaupunkilaisia 11 761  ja maaseutuväestöä 300 as., b)
maalaiskunta (Марушкинское, 5 739 as., b)
kaupunkikunta Moskovski (Московский, yht. 21 818 as., josta kaupunkilaisia 18 268 as. ja maaseutuväestöä 3 550 as., a)
maalaiskunta (Мосрентген, 17 235 as., a)
maalaiskunta (Рязановское, 17 789 as, c)
maalaiskunta (Сосенское, 9 551 as., a)
kaupunkipiirikunta Štšerbinka (Щербинка, 33 508 as., d)
maalaiskunta (Внуковское, 4 000 as., a)
maalaiskunta (Воскресенское, 7 121 as., a)
12. Troiski

Piirikunnassa on kaksi kaupunkimaista asutusta: Kievskin kaupunkikunta ja Troitskin kaupunkipiirikunta. Muut alueet maalaiskuntia.  Alla on esitetty myös mistä Moskovan alueen piireistä tai kunnista uusi Troiskin piirikunta on muodostettu. Väkiluvut on esitetty olettamalla, että kunnat siirrettiin 1.7.2012 Moskovan alueen Troitskin kaupunkipiirikunnasta (a) tai Naro-Fominskin (b) tai Podolskin piiristä (c) rajoja muuttamatta Moskovaan. Piirikunnan laskennalliseksi asukasluvuksi saadaan allaolevista Rosstatin vuoden 2012 alun tilastotiedoista yhteenlaskemalla 94 655.
kaupunkikunta Kievski (Киевский, yhteensä 8384 as., joista kaupunkityyppinen taajama: kaupunkilaisia 8141 as. ja maaseudulla 242 as., b)
maalaiskunta (Кленовское, 2940  as., c)
maalaiskunta (Краснопахорское, 4198 as., c)
maalaiskunta (Михайлово-Ярцевское, 4947  as., c)
maalaiskunta (Новофедоровское, 6160 as., b)
maalaiskunta (Первомайское, 7537 as., b)
maalaiskunta (Роговское, 2692 as., c)
kaupunkipiirikunta Troitsk (Троицк, 42232 as., a)
maalaiskunta (Щаповское, 7339 as., c)
maalaiskunta (Вороновское, 8226 as., c)
Heinäkuun 2012 alussa perustetut Moskovan Novomoskovskin (vaalean vihreät sävyt) ja Troitškin piirikunnat (keltaisen sävyt) ja niiden kuntajako (venäjäksi)
Lima (Ruotsi)

| Lima |
| --- | --- |
 Liman kirkko
 Lima
 Koordinaatit: 60°56′12″N, 13°21′35″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Malung-Sälen
Väkiluku (31.12.2023):  214
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lima on taajama Malung-Sälenin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 214 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lima (Ruotsi) Wikimedia Commonsissa
Kotajärvi (Hollola)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hollola
Koordinaatit:  61°00′32″N, 25°22′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.246.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,1 m  
Pituus:  670 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,65 km  
Pinta-ala:  4,937 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Sairakkalan lähellä Vihatunkankaalla sijaitseva järvi. Järvi ja sen lähiympäristö on luonnonsuojelualuetta.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ensimmäisellä Salpausselällä olevassa Vihatunkankaan ja Ketarlamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman ympäristössä on runsaasti suppia, joten myös järvi sijainnee supassa. Supan sisällä kulkee harjumainen harjanne, joka jakaa supan lähes kahtia. Supan pohja on soistunut tasaiseksi ja suon keskellä sijaitsee nykyään kaksiosaiseksi kaventunut Kotajärvi. Järvellä ei ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Supan reunalla on vapaa-ajan asunto ja harjanteella sijaitsee toinen. Toiselle asunnolle tulee metsäautotie valtatieltä 12 ja toiselle Uskilan kylästä.
Luontoarvoja

Järven ja sen lähiympäristö on suojeltu osana Natura 2000- hankketta (11 hehtaaria, FI0306009) ja se kuuluu osana harjujensuojeluohjelman suojelualueeseen (HSO 040039). Järvi sijaitsee noin 20 metriä korkeiden hiekkarinteiden pohjalla. Soiden ympäröimän järven rannoilla on lähteitä ja erityisiän kasvillisuusvyöhykkeitä. Lähteet tuovat järven veteen ravinteita, jotka tekevät sen tavallista rehevämmän. Alueella tavattavia kasveja ovat muun muassa isoulpukka, uistinvita ja erilaisia vesisammaleita. Eteläisillä harjurannoilla kasvaa piukkasaraa ja pohjoisilla suorannoilla jouhisaraa, mutasaraa sekä liereäsaraa. Alueen suojeluarvo liittyy ehjään ja koskemattomaan ympäristöön sekä erinäisiin kasveihin. Rantanevoilta tavataan esimerkiksi lapinsirppisammalta ja suvantonäkinsammalta. Pensaisiin kuuluu kataja. Nevalla kasvaa tupasvillaa ja mutasaraa. Alue on suojeltu kokonaan.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Hammonjoen valuma-alueeseen (14.246) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Kotajärveen vettä ei tule eikä poistu uomien kautta, vaan se tihkuu pohjaveteen hiekkapohjan lävitse. Sen katsotaan kuuluvan Hammonjoen valuma-alueeseen, jonka pohjavedet tihkuvat pintaan Laavijokeen. Tämä laskee ensin Koveroistenjärveen, joka laskee Hammonjokena Vesijärveen Laitialanselän Lahdenpohjaan.
Aiheesta muualla

Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta  Hankaa  Hedelmätarha  Heinlammi  Herrala  Hälvälä  Kalliola  Kirkonkylä  Kukkila  Kukonkoivu  Laitiala  Länsi-Hollola  Messilä  Miekkiö  Noitala  Okeroinen  Paimela  Pyhäniemi  Sairakkala  Salpakangas  Sarva  Tennilä  Tiirismaa  Uskila  |Vaania  Vanhatalo  Vesala  Vesikansa 
Luonto:  Hahmajärvi  Hammonjoki  Iso-Tiilijärvi  Keski-Tiilijärvi  Kiikunlähde  Kintterönsuon aarnimetsä  Kivijärvi  Kotajärvi  Kutajärvi  Kutajärven alue  Laasonpohja  Pirunpesä  Pähkinäkukkula  Riihikallio-Pilkanmäki  Sairakkalanjärvi  Tiirismaan luonnonsuojelualue  Työtjärvi  Vesijärvi  Vähä-Tiilijärvi 
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo  Hiljaisuuden huone  Hollo ja Martta  Hollolan Hirvi  Hollolan keskiaikainen kivikirkko  Hollolan keskiaikatapahtuma  Hollolan kotiseutumuseo  Hollolan kunnantupa  Hälvälän ampumarata  Kapatuosia  Laitialan kartano  Linnamäki  Messilän kartano  Pyhäniemen kartano 
Liikenne:  Herralan rautatieasema  Hollolan lentokenttä  valtatie 12  kantatie 54  seututie 296  yhdystie 2955  yhdystie 2956  yhdystie 3173  Launeen tie 
Muuta:  Camping Messilä  Hollolan kunnanvaltuusto  Hollolan lukio  Hollolan seurakunta  Hollolan Sanomat  Hollolan Seutu  Hollolan vaakuna 
(14.2)
Kelkäte

| Kelkäte |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′59″N, 25°07′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  joki Jokelanjärveen 
Järvinumero:  14.262.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,2 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  440 m  
Rantaviiva:  2,425 km  
Pinta-ala:  11,624 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKelkäte 
Kelkäte on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Puukkoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi jakautuu kahteen järvenosaan ja niitä yhdistää 20 metriä leveä salmi. Läntistä järvenosaa kutsutaan Kukkolammiksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta rannoilla on myös muutama pelto. Osa rannoista kuuluu rantojensuojelualueeseen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy. Alainen Savijärvi laskee Kelkäten länsipäähän Kukkostenjokea pitkin. Kelkäte laskee sen itäpäästä lähtevää jokea pitkin Jokelanjärveen. Kelkäten ja Jokelanjärven välinen pudotus on 0,1 metriä.
Leipäjärvi

| Leipäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°44′42″N, 25°13′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.261.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,602 km  
Pinta-ala:  2,407 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLeipäjärvi 
Leipäjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Arvajan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Arvajan alueeseen (14.261) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Operaatio Varsity

Brittisotilaita Hamminkelnissa.
Operaatio Varsity oli liittoutuneiden tekemä onnistunut ilmaoperaatio toisen maailmansodan lopussa 24. maaliskuuta 1945. Sen tarkoituksena oli vallata Saksalle tärkeitä alueita, saada kulkuyhteys Rein-joen yli ja auttaa liittouneiden maajoukkojen etenemistä häiritsemällä saksalaisjoukkoja. Alueelle pudotettiin kaksi divisioonaa eli yli 16 000 sotilasta, mikä teki Varsitysta historian suurimman ilmaoperaation saman päivän aikana yhteen paikkaan tehdyistä operaatioista.
Brittijoukkojen päämääränä oli vallata Schnappenbergin ja Hamminkelnin kylät, kolme siltaa Issel-joen yli, sekä tyhjentää osa Diersfordtin metsää saksalaisista. Yhdysvaltalaisjoukkojen tehtävänä oli vallata Diersfordtin kylä, ja tyhjentää loput Diersfordtin metsässä olevista lopuista saksalaisjoukoista. Liittoutuneiden joukot pysyivät alueilla, kunnes ne osallistuivat hyökkäykseen kohti pohjoista Saksaa.
Liittoutuneiden joukot onnistuivat valtaamaan alueet, joilla saksalaiset olisivat pystyneet hidastamaan brittiläisiä maajoukkoja, sekä tavoitteena olleet sillat. Joukot kärsivät yli 2 000 sotilaan tappiot, mutta onnistuivat vangitsemaan noin 3 000 saksalaissotilasta. Operaation onnistumisen ansiosta liittoutuneet pakottivat saksalaiset perääntymään. Perääntymisen vuoksi reitti Pohjois-Saksaan aukeni.
Vaikka saksalaiset olivat tietoisia liittoutuneiden mahdollisesta hyökkäyksestä, liittoutuneiden sotilaallinen ylivoima oli liikaa. Hyökkäyksen aikana saksalaisten suunnitelma oli yrittää eliminoida liittoutuneiden sotilaat kun ne olivat vielä ilmassa. Saksalaisjoukkojen puolustusmoraali kuitenkin hyytyi nopeasti, kun liittoutuneiden sotilaita pääsi tarpeeksi maahan asti.
Operaatio Varsity oli liittoutuneiden viimeinen suuren skaalan ilmaoperaatio toisessa maailmansodassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Operaatio Varsity Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Muut:  NARA 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Operation Varsity
Merkinnän syy: Taistelukuvaus puuttuu
Käännös suomeksi
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi

| Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′17″N, 25°07′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  Kukkostenjoki Kelkäteen 
Järvinumero:  14.262.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,5 m  
Pituus:  3,1 km  
Leveys:  430 m  
Rantaviiva:  12,28 km  
Pinta-ala:  58,777 ha  
Saaria:  1 
 fiAlainen Savijärvi–Iso Savijärvi 
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi eli Vähä- ja Iso Savijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Puukkoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi on etelä-pohjoissuuntainen järvi. Se koostuu kahdesta järvenosasta, joista toinen on pohjoisempi Alainen Savijärvi ja toinen eteläisempi Iso Savijärvi. Järvenosia yhdistää kapea 100 metriä pitkä salmi. Alainen Savijärvi–Iso Savijärven pinta-ala on 58,8 hehtaaria ja sillä on yksi pieni saari, joka sijaitsee Alaisen Savijärven keskiosassa. Alainen Savijärvi on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Iso Savijärvi on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.
Ison Savijärven kaakkoispuolinen Koiravuori nousee noin 55 metriä ja koillispuolinen Markunvuori lähes 80 metriä järven pinnan yläpuolelle. Ison Savijärven itärannat ovat jyrkkiä, mutta myös sen länsirannat ja Alaisen Savijärven rannat ovat paikoin jyrkkiä.
Alainen Savijärvi–Iso Savijärven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta Alaisen Savijärven kaakkoisrannoilla ja Ison Savijärven luoteis- ja koillisrannoilla on myös peltoa. Asutus painottuu Ison Savijärven ympäristöön. Isolla Savijärvellä on viisi taloa ja kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Alaisella Savijärvellä on yksi talo ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Ison Savijärven itärannalla kulkee yhdystie 3291 ja Alaisen Savijärven rannoilla on rantojensuojelualueita.
Vesistösuhteet

Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Ison Savijärven eteläpäähän laskee Kotajärvi ja länsipäähän Heinälammi. Alaisen Savijärven pohjoispäähän yhtyy samalla tasolla oleva Kalkkinen–Lakkajärvi Tääpässalmen kautta. Lisäksi Alaisesta Savijärvestä johtaa oja Ylimeen. Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi laskee Alaisen Savijärven pohjoispäästä lähtevää Kukkostenjokea pitkin Kelkäteen. Joen pudotus on 1,3 metriä.
Lugnås

| Lugnås |
| --- | --- |

 Lugnås
 Koordinaatit: 58°38′34″N, 13°41′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Mariestad
Väkiluku (31.12.2023):  613
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lugnås on taajama Mariestadin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 613 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Lugnåsissa oli aiemmin kivilouhos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lugnås Wikimedia Commonsissa
Kotajärvi (Kuhmoinen, Kotakoski)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
 Maanmittauslaitoksen ortoilmakuva Kotajärvestä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°41′14″N, 25°08′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  joki Isoon Savijärveen 
Järvinumero:  14.262.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,4 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  560 m  
Rantaviiva:  3,126 km  
Pinta-ala:  21,421 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kotakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen kaakkoispuolinen Kotavuori nousee 90 metriä ja eteläpuolinen Rantavuori 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Järven etelä- ja itärannat ovat jyrkkiä ja ne ovat metsämaata. Loivemmilla länsirannoilla on metsän lisäksi peltoja. Järvellä on muutama talo ja vapaa-ajan asunto. Etelä- ja lounaisrantaa pitkin kulkee yhdystie 3291 ja etelärannalla on rantojensuojelualue.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,4 metriä mpy. Siihen laskevat Koekeskinen ja Sorrinki. Järven laskujoki lähtee sen lounaispäästä ja laskee 500 metrin päässä Isoon Savijärveen. Laskujoen pudotus on 0,9 metriä.
Pälämä

| Pälämä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Keski-Suomi
Kunnat:  Kuhmoinen, Jämsä
Koordinaatit:  61°43′25″N, 25°09′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  Kähöjoki Lammiin 
Järvinumero:  14.262.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,2 m  
Pituus:  3,4 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  13,266 km  
Pinta-ala:  1,81743 km²   
Tilavuus:  0,0160361 km³ 
Keskisyvyys:  8,89 m  
Suurin syvyys:  31,16 m  
Valuma-alue:  233,05 km²  
Keskivirtaama:  2,3 m³/s  
Saaria:  6 
 fiPälämä 
Pälämä on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Puukkoisten kylässä lähellä Jämsän rajaa sijaitseva järvi. Suomessa ei ole toista Pälämä-nimistä järveä; järven nimi on alueen vanhinta paikannimistöä, eikä Pälämä-sanan selitys jää kuin arvailujen varaan.
Maantietoa

Pälämän pinta-ala on 182 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sillä on 6 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,77 hehtaaria. Saarista suurimmat ovat Tappurasaari (0,36 ha) ja Raatosaari (0,23 ha). Sekä Tappurasaaressa että Raatosaaressa on vapaa-ajan asunto, mutta muissa saarissa ei ole rakennuksia. Jämsän ja Kuhmoisten välinen raja kulkee järven pohjoisosan yli siten, että Jämsään kuuluu vain pieni osa järvestä.
Pälämä on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 16,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0160 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,9 metriä ja suurin syvyys on 31,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pälämän pohjoisosassa Tappurasaaren eteläpuolella.
Pälämän rantaviivan pituus on 13,3 kilometriä. Peltoja on etenkin sen lounaisrannoilla, mutta myös itä- ja pohjoisrannoilla. Muutoin järven rannat ovat metsämaata. Lounaisrannoilla on myös pieniä rantojensuojelualueita. Taloja tai vapaa-ajan asuntoja järvellä on yli 30. Pälämän kaakkoispuoliset Laurinvuori ja Huntinvuori nousevat 50 ja 80 metriä järven pinnan yläpuolelle. Kaakkoisrannat ovat siten jyrkkiä, mutta myös järven itäranta on paikoin jyrkkä. Yhdystie 3291 kulkee osan matkastaan Pälämän itärantaa pitkin.
Vesistösuhteet

Pälämä sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Pälämän kaakkoisosaan laskevat Alainen Enojärvi ja Härkälammi, lounaisosaan Jokelanjärvi ja pohjoisosaan Alasin. Pälämä laskee Kähöjokea pitkin, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 150 metrin päässä Lammiin. Kähöjoen pudotus on 0,3 metriä.