stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raimo Goyarrola

| Raimo Goyarrola |
| --- | --- |
 Helsingin piispaksi valittu Goyarrola hetkeä sen jälkeen, kun valinnasta oli ilmoitettu kirkkokansalle Pyhän Henrikin katedraalissa 29.9.2023.
Helsingin piispa
 29. syyskuuta 2023– 
Edeltäjä:  Teemu Sippo
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ramón Goyarrola Belda
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1969 (ikä 55) Bilbao, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen suomalainen
Ammatti:  pappi
Titteli:  piispa
Muut tiedot
Koulutus:  dogmatiikan tohtori
Uskonto:  katolilaisuus
Raimo Ramón Goyarrola Belda (s. 20. heinäkuuta 1969 Bilbao, Espanja) on katolisen kirkon Helsingin hiippakunnan piispa. Paavi Franciscus nimitti Goyarrolan piispaksi 29. syyskuuta 2023. Goyarrola kuuluu Opus Dein personaaliprelatuuriin, johon hän liittyi vuonna 1987.
Varhainen elämä

Goyarrola syntyi vuonna 1969 Bilbaossa ja hänet kastettiin nimellä Ramón Goyarrola Belda. Hän on perheensä esikoinen, ja alkoi kiinnostua lääketieteestä 16-vuotiaana äidin sairastuttua syöpään. Äidin kuoltua kaksi vuotta myöhemmin Goyarrola kertoi huomanneensa, että muut perheenjäsenet hakivat häneltä tukea. Tämä puolestaan herätti hänen kiinnostuksensa Opus Dein toimintaan.
Ennen kuin Goyarrola hakeutui papin uralle, hän valmistui lääkäriksi Navarran yliopistosta. Hän työskenteli psykiatrisella osastolla sekä Espanjan asevoimissa aina 25-vuotiaaksi saakka.
Ura pappina

Lääkäriksi valmistuttuaan Goyarrola jatkoi filosofisia ja teologisia opintojaan Rooman paavillisessa pyhän ristin yliopistossa ja on valmistunut dogmatiikan tohtoriksi. Goyarrola vihittiin papiksi vuonna 2002.
Ura pappina > Suomessa

Hän saapui Suomeen vuonna 2006 Opus Dein prelaatin Javier Echevarrían pyynnöstä. Goyarrola toimi piispa Teemu Sipon aikana hiippakunnan yleisvikaarina. Lisäksi Goyarrola on toiminut opiskelijapappina, uskonnonopettajana Helsingin alueella sekä katolisen kirkon edustajana Suomen Ekumeenisessa Neuvostossa. Kun piispa Sippo jäi eläkkeelle vuonna 2019, Helsingin katolinen hiippakunta jäi ilman piispaa aina Goyarrolan piispanvihkimykseen saakka.
Goyarrolan piispanvihkimys pidettiin 25. marraskuuta 2023 Helsingin Johanneksenkirkossa huolimatta siitä, että kyseessä ei ole katolinen kirkko. Tilaisuuden toimitti ruotsalainen kardinaali Anders Arborelius, ja siihen osallistui 15 piispaa ja 40 muuta pappia.
Goyarrolalla on hyvä suomen kielen taito ja hänellä on Suomen kansalaisuus. Suomeen ihastuttuaan hän alkoi myös käyttää suomenkielistä etunimeä Raimo. Suomea Goyarrola on kertonut oppineensa katsomalla Muumeja Yle Areenasta.
Kantoja

Goyarrola on sanonut, että eutanasia ei ole koskaan tarpeen. Hän on myös kirjoittanut aiheen tiimoilta Eutanasia-kirjan, joka julkaistiin vuonna 2013.
Julkaisut

Iglesia de Roma y ministerio petrino. Estudio sobre el sujeto del primado (sedes o sedens) en la literatura teológica postconciliar. Dissertationes. Series theologica 8. Roma: Edizioni Università della Santa Croce. 2002. ISBN 978-88-8333-041-4
Eutanasia. Muutamia lääketieteellisiä ja eettisiä kysymyksiä. Helsinki: KATT. 2013. ISBN 978-952-9627-79-0
Kirjeitä taivaasta – Iloiset salaisuudet. Helsinki: KATT. 2016. ISBN 978-952-7153-00-0
Kirjeitä taivaasta II – Valoisat salaisuudet. Helsinki: KATT. 2018. ISBN 978-952-7153-26-0
José Miguel Cejas (2018). Mitternachtssonne: Warmer Nordwind. Lebenszeugnisse von Christen in den nordischen Ländern (Cálido viento del norte. Relatos de los disidentes de las ideologías dominantes en Suecia, Noruega, Dinamarca y Finlandia, Islandia, Goenlandia y las Islas Feroe) (Helga Kegel, Janni Büsse, trad.). Kißlegg: fe-Medienverlag. pp. 68-75. ISBN 978-3-86357-214-3
Ihmiselämä äidin kohdussa. Helsinki: KATT. 2019. ISBN 978-952-7153-31-4
Kirjeitä taivaasta III – Murheelliset salaisuudet. Helsinki: KATT. 2021. ISBN 978-952-7153-56-7
Kirjeitä taivaasta IV – Kunniakkaat salaisuudet. Helsinki: KATT. 2022. ISBN 978-952-7153-64-2
Goyarrolan piispanvaakuna. Motto suomeksi: "Palvele Herraa ilolla".
Finlandia Hotels

Finlandia Hotels on vuonna 1986 perustettu suomalaisista yksityisistä hotelleista muodostuva hotelliketju. Ketju oli aiemmin Suomen suurin hotellien yhteenliittymä, johon kuului yli sata hotellia.
Finlandia Hotels syntyi edeltäjänsä Point Hotels ry:n tilalle pelkästään yksityisomisteisten hotellien yhteistä varauspalvelua toteuttamaan. Samalla sen rinnalle perustettiin kansainvälisen tason yksityishotelleja (mm. Palace ja Rivoli Jardin) edustava Best Western Finland osaksi 3 200 hotellia eri maissa käsittävää Best Western -ketjua.
1990-luvun alkupuolella Finlandia Hotels luokitteli ketjuunsa kuuluvia hotelleja tähtiluokituksen sijasta tyynysymboleilla, ja luokitus perustui säännöllisiin tarkastuskierroksiin, joilla käytiin läpi 40 arvioitavaa asiaa.
Finlandia-hotelliketjuun kuuluu vuonna 2025 yhdeksän hotellia ympäri Suomen. Hotellit ovat keskustahotelleja, kylpylöitä, kokoushotelleja tai lomahotelleja.
Finlandia-hotellit 2025

Lähde:
Harjavalta: Hotelli Hiittenharju
Helsinki: Park Hotel
Imatra: Imatran Kylpylä
Jyväskylä: Hotelli Alba
Kankaanpää: Finlandia Hotel Lumiainen
Kuopio: Hotelli IsoValkeinen
Oulu: Airport Hotel Oulu
Seinäjoki: Hotelli Fooninki
Uusikaupunki: Hotelli Aquarius
Entisiä Finlandia-hotelleja

Lähteet:
Espoo: Hotelli Dipoli
Espoo: Hotelli Kuninkaantie
Espoo: Hotelli Lepolampi
Espoo: Hotelli Meripuisto
Espoo: Hotelli Serena Korpilampi
Haapajärvi: Hotelli Kieppi
Haapajärvi: Hotelli Puustelli
Iisalmi: Iisalmen Seurahuone
Inari: Hotelli Juutua
Inari: Hotelli Kultahovi
Joensuu: Hotelli Atrium
Joensuu: Hotelli Viehka
Jämsä: Hotelli Jämsän-Ukko
Kalajoki: Hotelli Rantakalla
Kemi: Hotelli Palomestari
Kemijärvi: Mestarin Kievari
Keuruu: Hotelli Keurusselkä
Kitee: Hotelli Pajarinhovi
Kokkola: Hotelli Seurahuone
Kuopio: Hotelli Jahti
Kurikka: Hotel Kurikka, ent. Pitkä-Jussi
Lahti: Hotelli Musta Kissa
Lahti: Kauppahotelli Grand
Laukaa: Peurunka
Lieksa: Hotelli Puustelli
Loviisa: Hotelli Degerby
Nivala: Hotelli Puustelli
Oulu: Hotelli Vihiluoto
Parainen: Havshotell
Pedersöre: Hotelli Polaris
Pori: Hotelli Amado
Rauma: Kalatorin Majatalo
Riihimäki: Hotelli Seurahuone
Savonlinna: Hotelli Olavi, ent. Pietari Kylliäinen
Savonlinna: Kylpylähotelli Casino
Tampere: Hotelli Victoria
Turku: Hotelli Centro, ent. Keskushotelli
Tuusula: Krapihovi
Vaasa: Hotelli Vallonia Garden
Vantaa: Hotelli Tikkurila
Vihti: Hotelli Elohovi
Ylivieska: Hotelli Käenpesä
Aiheesta muualla

Finlandia Hotels
Kristian VII

| Kristian VII |
| --- | --- |
 Tanskan ja Norjan kuningas
 Kuningas Kristian VII, Alexander Roslin 1772
Tanskan ja Norjan kuningas
Valtakausi:  14. tammikuuta 1766 – 13. maaliskuuta 1808
Kruunajaiset:  1. toukokuuta 1767
Edeltäjä:  Fredrik V
Seuraaja:  Fredrik VI
Sijaishallitsija:  Johann Struensee, leskikuningatar Juliane Marie, perintöprinssi Frederik, kruununprinssi Frederik

Syntynyt:  29. tammikuuta 1749 Christiansborg, Kööpenhamina, Tanska
Kuollut:  13. maaliskuuta 1808 (59 vuotta) Rendsburg, Holstein
Hautapaikka:  Roskilden tuomiokirkko
Puoliso:  Caroline Matilda  (vih. 1766; ero 1772)
Lapset:  Fredrik VI Louisa Augusta 
Suku:  Oldenburg
Isä:  Fredrik V
Äiti:  Louisa
Uskonto:  luterilaisuus
Nimikirjoitus:  
Kristian VII (29. tammikuuta 1749 Christiansborg, Tanska – 13. maaliskuuta 1808 Rendsburg, Holstein) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1766 aina kuolemaansa saakka.
Suku ja koulutus

Christianin vanhemmat olivat Fredrik V ja tämän ensimmäinen puoliso prinsessa Louisa, Ison-Britannian Yrjö II:n ja Caroline von Brandenburg-Ansbachin nuorin tytär. Hänellä oli kolme sisarta. Vanhin sisar Ruotsin kuningatar Sofia Magdalena, toimi vuonna 1788 Kustaa III:n sodan aikana puolisonsa välittäjänä, yrittäessään estää tanskalaisten hyökkäämisen Ruotsiin.
Hänen lapsuutensa oli alle 3-vuotiaasta lähtien rakkaudeton äidin varhaisen kuoleman jälkeen, alkoholisoitunut isä ei välittänyt hänestä ja äitipuoli suosi vain omaa poikaansa. Hän joutui hovissa moraalisesti korruptoituneiden paašien vaikutukselle alttiiksi. Hänellä alkoi olla epileptisiä kohtauksia jo varhain.
Prinssi Christian oli erittäin lahjakas ja sosiaalinen, mutta myös hyvin hermostunut. Tämä luonteenpiirre kehittyi kun häntä kasvatti vuodesta 1755 alkaen hovimestari, kreivi Ditlev Reventlow (1712-1783) julmasti ruumiillisesti kurittamalla juurruttaakseen tietoa väkisin välittämättä siitä, ymmärrettiinkö sitä vai ei. Reventlow oli luotettava ja velvollisuudentuntoinen mutta äkkipikainen persoona, joka ei ollut saanut mitään pedagogista koulutusta.
Rewentlowin pedanttinen opetustyyli sai Christianissa aikaan pelkoa eikä halua oppia. Huono kohtelu näyttää tukahduttaneen Christianin empatiakyvyt niin, että tästä kehittyi samanaikaisesti sekä ujo että pahantahtoinen henkilö, jolla oli kostonhalua ja luottamuksen puutetta muita ihmisiä kohtaan. Hänen vahvimmin kehittynyt kykynsä, jota hän osasi parhaiten käyttää, oli toisten pilkkaaminen ja siitä saatu vahingonilo. Hänen suurin huvinsa oli matkia ympärillään olevia ministereitä ja ihmisiä.
Christian oli kaikesta tästä huolimatta lapsena positiivinen persoona ja osoitti hämmästyttävän hyviä kykyjä joissakin aineissa, hänellä oli kyky ymmärtää nopeasti ongelmatehtäviä ja hyvä muisti. Hän oppi puhumaan sujavasti saksaa ja ranskaa sekä myös tanskaa "paremmin kuin yksikään Tanskan kuningas pitkään aikaan". Hän oli myös hyvä tanssija ja pystyi yleensä esiintymään erittäin arvokkaasti.
Kruununprinssillä oli muita opettajia, mutta he eivät pystyneet muuttamaan Reventlowin opetuksen aikaansaamia vaikutuksia pojan luonteeseen. Christian sai 11-vuotiaana ranskalaisen kirjallisuuden opettajakseen sveitsiläisen Élie Salomon François Reverdiliin (1732–1808), joka opetti häntä vuodesta 1760 lähtien ja osasi herättää hänen kiinnostuksensa filosofiaa ja valistusajattelua kohtaan.
Reverdil oli tullut Tanskaan opettamaan Taideakatemiassa ranskaa ja matematiikka ja siirtyi pääministeri Johann Hartwig Ernst von Bernstorffin ja hovimarsalkka, kreivi Adam Gottlob von Moltken kutsumana kruununprinssin opettajaksi. Kreivi Reventlow ymmärsi lopettaa opetustehtänsä kun Reverdil loi erityisen hyvät suhteet oppilaaseensa ja sai kruununprinssin täyden huomion.
Kuningas

Isänsä kuoltua alkoholismiin Kristian VII nousi kuninkaaksi 14. tammikuuta 1766 vain hieman ennen 17-vuotispäiväänsä. Kristianin hallituskautta leimasi mielisairaus, joka vaikutti hallituksen päätöksiin, ja 26 vuotta hallituskaudestaan ​​Kristian oli vain nimellisesti kuningas. Hänen hovilääkärinsä olivat erityisen huolissaan hänen pakonomaisesta jatkuvasta masturboinnistaan.
Avioliitto vuonna 1766 osoittautui onnettomaksi, ja sen solmimisen jälkeen kuningas sortui yhä pahempiin ylilyönteihin, erityisesti seksuaaliseen siveettömyyteen.
Ensimmäisinä hallitsijavuosinaan Kristian eli kaksoiselämää. Aamuisin hän antoi audiensseja suurlähettiläille ja johdatti heidät sivistyneeseen ranskankieliseen keskusteluun. Iltaisin hän nautiskeli "vapaudesta" Kööpenhaminan kaduilla juomakavereittensa ja prostituoitujen seurassa. Matkallaan Euroopassa vuosina 1768-1769 hän teki itsensä tunnetuksi sivistyneenä ja kultturellina hallitsijana.
Vuonna 1767 hän solmi suhteen kurtisaani "Støvlet-Cathrinen" (Saapas Cathrine) eli Anne Cathrine Benthagenin (1745–1805) kanssa ja he vaelsivat öisin Kööpenhaminan bordelleissa juopotellen.
Edistyksellisestä ja radikaalista ajattelijasta Johann Friedrich Struenseesta, Kristianin henkilökohtaisesta hovilääkäristä, tuli hänen neuvonantajansa, ja hän nousi vähitellen valtaan 1760-luvun lopulla maan tosiasialliseksi valtionhoitajaksi, jossa hän toteutti laajoja edistyksellisiä uudistuksia. Struensee oli Kööpenhaminan hovin hylkäämän valistusajan aristokraattien suojelija. Hän oli taitava lääkäri, ja kun hän oli jonkin verran palauttanut kuninkaan terveydentilaa, hän sai osakseen kuninkaan kiintymyksen. Hän oli kuninkaan matkalääkäri (Livmedikus hos Kong Christian VII) 5. huhtikuuta 1768 alkaen, ja hän oli mukana kuninkaan seurueessa matkalla Pariisiin ja Lontooseen Hannoverin kautta 6. toukokuuta 1768 - 12. tammikuuta 1769.
Hänelle annettiin valtioneuvoksen arvonimi (etatsråd) 12. toukokuuta 1768, tuskin viikko rajakaupunki Altonasta lähdön jälkeen. Laiminlyöty ja yksinäinen kuningatar Caroline Mathilda solmi suhteen Struenseen kanssa. Vuonna 1770 hänet nimitettiin kuninkaan henkilääkäriksi.
Palattuaan ulkomaanmatkalta vuonna 1769 kuninkaan tila ja käytös kääntyivät jyrkästi huonompaan suuntaan, eikä hän enää koskaan pystynynyt aktiivisesti kuninkaan rooliin. Hän joutui lopulta henkiseen umpikujaan. Tänä aikana oireina olivat vainoharhaisuus, itsensä silpominen ja hallusinaatiot.
Kristian VII:n ainoa jäljellä oleva tehtävä oli vahvistaa lukuisat asiakirjat allekirjoituksellaan. Hänestä oli tullut hyödyllinen väline vallanhimoisten ihmisten käsissä. Ensimmäinen henkilö, joka pääsi hyötymään Kristianista, oli hänen hovinlääkärinsä Johan Friedrich Struensee, joka onnistui nimityttämään itsensä kabinettisihteeriksi. Saamallaan vallalla hän toteutti useita radikaaleja uudistuksia valistuksen hengessä.
Avioliitto ja lapset

Kristian VII avioitui 8. marraskuuta 1766 Kööpenhaminassa 15-vuotiaan serkkunsa, Englannin Yrjö III:n sisaren, prinsessa Caroline Matildan (1751–1775) kanssa, jonka sukulaiset eivät olleet tietoisia kuninkaan mielisairaudesta. Heidät kruunattiin 1. toukokuuta 1767 Christiansborgin linnan kirkossa. Kuningas osoitti vain vähäistä kiinnostusta kuningatarta kohtaan ja vieraili hänen luonaan hyvin vastahakoisesti. Kristianin läheisen opettajan ja kabinettisihteeri Élie Salomon François Reverdilin täytyi puuttua asiaan muun muassa kuninkaan nimiin kirjoitetuilla rakkauskirjeillä, jotta avioliitto johtaisi raskauteen ja siten valtaistuimen perijän syntymään.
Kristian ja Caroline Matilda saivat kaksi lasta, vuonna 1768 Fredrik VI:n ja vuonna 1771 Louisa Augustan. Tämän jälkeen Kristian otti puolisostaan avioeron, toisten tietojen mukaan avioliitto mitätöitiin, huhtikuussa 1772. Kuningatar sai pitää tittelinsä ja myötäjäisensä mutta ei lapsiaan. Häntä aiottiin pitää vangittuna Aalborgin linnassa. Struensee, joka oli toteuttanut monia uudistuksia, pidätettiin ja teloitettiin julkisesti mestaamalla samana vuonna. Kristian allekirjoitti Struenseen pidätys- ja teloitusmääräyksen äitipuolensa, leskikuningatar Juliana Marien painostuksesta, joka oli johtanut toimia avioliiton purkamiseksi. Veljensä Yrjö III:n avulla Caroline Mathilde lähti Tanskasta toukokuussa 1772 ja asui maanpaossa Hannoverin suvulleen kuuluneessa Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinassa, Cellen linnassa kunnes kuoli tulirokkoon 23-vuotiaana.
Sijaishallitsijakausi

Kristian VII kärsi mielenterveysongelmista, kuten paranoiasta, itsetuhoisuudesta, masennuksesta ja mahdollisesti skitsofreniasta sekä suurista mielialan vaihteluista. Uusin tutkimus on arvellut, että Kristianin, kuten hänen serkkunsa Yrjö III:n mielenvikaisuus saattoi johtua porfyriasta - "kuninkaallisesta sairaudesta", joka on mahdollisesti periytynyt hänen äitinsä, Englannin prinsessa Louisan tai isän, kuningas Fredrik V:n kautta. Fredrik V kuoli sairauteen, joka jälkikäteen ajateltuna muistutti porfyriaa.
Vuodesta 1772 alkaen maata hallitsivat käytännössä sijaishallitsijat, ensin Johann Struensee, sitten Kristianin äitipuoli leskikuningatar Juliane Marie, jonka aikana kaikki Struenseen uudistukset peruutettiin. Leskikuningatar turvasi pojalleen perintöprinssi Frederickille (1753–1805) paikan valtaneuvostossa ja nimitti tämän entisen opettajan Ove Høegh-Guldbergin kabinettisihteeriksi, mikä teki tästä maan vaikutusvaltaisimman miehen. Vallankaappauksessa vuonna 1784 kruununprinssi Frederik otti hallinnon itselleen. Hän hallitsi prinssihallitsijan (engl. prince regent) nimikkeellä. Samanlainen järjestely oli käytössä Isossa-Britanniassa Yrjö IV:n hallitessa sairastuneen isänsä Yrjö III:n sijasta.
Kuningas Kristian eli eristyksissä hoitajansa kanssa. Jos hän oli väkivaltainen, hänet jouduttiin lukitsemaan huoneeseensa tai sitomaan kiinni tuoliinsa.
Kristian VII kuoli 59-vuotiaana aivoverenvuotoon, 13. maaliskuuta 1808 Rendsburgissa Schleswigissä. Huhuttiin, että aivohalvaus johtui kuninkaan kauhistumisesta hänen nähdessään Tanskan-Ruotsin sodan 1808–1809 espanjalaisia, Napoleonin lähettämiä apujoukkoja, joita hän piti vihollisina. Elämäkerturi Ulrik Lange ei ole osoittanut, että kuolemaan olisi ollut ulkopuolista syytä. Kristian VII haudattiin Roskilden katedraaliin, ja hänen seuraajakseen tuli hänen poikansa Fredrik VI.
Perintö

Vuonna 1769 Kristian VII kutsui unkarilaisen tähtitieteilijä Miksa Hellin (Maximilian Hell) Vardø'hön. Hell tarkkaili Venuksen kulkua ja hänen laskelmansa antoivat tarkimman laskelman Maan ja Auringon välisestä etäisyydestä siihen mennessä (n. 151 miljoonaa kilometriä). Hellin seuralainen János Sajnovics tutki saamelaisten, Suomen ja Unkarin kansojen eli suomalais-ugrilaisen kieliperheen kielten välistä sukulaisuutta.
Kirjallisuutta

Busck, Jens Gunni: Christian VII: The King who Lost His Mind. Kongernas Samling, Gad Publishers, 2019. ISBN 8772170441 ISBN 9788772170442
Noel Pietilä

| Noel Pietilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. elokuuta 2000 (ikä 24) Hyvinkää, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tunkki
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  72 kg
Seura
Seura:  Ketterä
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  11
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Lukko (SML) IPK (Mestis) KalPa (SML) Kiekko-Espoo (Mestis) Jukurit (SML)
Noel Pietilä (s. 3. elokuuta 2000 Hyvinkää) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä.
Ura > Maajoukkueura

Pietilä on pelannut kaksi poikien maaottelua.
Pelityyli

Pietilä on kuvaillut itseään hyvin liikkuvaksi kiekolliseksi puolustajaksi, joka tykkää tukea hyökkäyksiä. Hänen entisen seuransa Lukon urheilutoimenjohtaja Kalle Sahlstedtin mukaan Pietilä on äärimmäisen hyvä luistelemaan ja aktiivinen pelaaja. Sahlstedtin mukaan hänen vahvuuksiinsa kuuluvat luisteluvoima ja luistelutaito.
Maailmanloppua odotellessa

| Maailmanloppua odotellessa Egotrippi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : lokakuu 2007 – toukokuu 2008, Petrax-studio & Fried Music
 Julkaistu: 8. lokakuuta 2008
 Tuottaja(t): Lasse Kurki
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 47.16
 Levy-yhtiö: Suomen Musiikki
Listasijoitukset
  2. (42/2008)
Egotripin muut julkaisut
| Vielä koittaa uusi aika 2006 | Maailmanloppua odotellessa 2008 | Pilvien alla, maan päällä 2013 |
Singlet albumilta Maailmanloppua odotellessa
 ”Hyvästi naiset” Julkaistu: heinäkuu 2008  ”Valssi” Julkaistu: syyskuu 2008
Maailmanloppua odotellessa on popyhtye Egotripin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 8. lokakuuta 2008. Albumin siivittämänä Egotrippi sai kolme Emmaa kategorioissa Vuoden albumi sekä vuoden pop-levy. Levyn julkaisun myötä yhtye teki lokakuusta joulukuuhun kestävän kiertueen.
Ensimmäisellä viikollaan albumi ylsi Suomen virallisella listalla toiselle sijalle.
Kappaleet

Maailmanloppua odotellessa – 3.06 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Hyvästi naiset – 4.33 (säv. ja san. M.Kauste, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Kaikenlaista harmia – 3.20 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Kuules Aino – 3.48 (säv. ja san. M.Kauste, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Valssi – 4.12 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Mies räjähtää – 2.37 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & J.Tuovinen)
Häälaulu – 3.07 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Ei se tästä – 3.04 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Kauppatori – 4.58 (säv. ja san. M.Kauste, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Ajatus – 4.25 (säv. ja san. M.Kauste, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Suruisa – 3.45 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Purple – 2.04 (säv. ja san. Knipi, sov. Knipi & Skele)
Huhtikuu – 3.49 (säv. ja san. Knipi, sov. Egotrippi & L.Kurki)
Kokoonpano

Mikki Kauste – laulu, piano, kosketinsoittimet
Knipi – laulu, kitara
Skele – kitara
Anssi Maasalo – basso
Sampo Haapaniemi – rummut
Arvostelut

Dome.fi:
Soundi:
V2.fi:
Kinnermäki

Kinnermäen kylää.
Tsasouna keskellä kylää.
Kinnermäkeläinen talo.
Kinnermäki (karjalaksi  Kinnermy, ven. Кинерма) on kylä Vieljärven kunnassa Prääsän kansallisessa piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.
Kinnermäen kylässä on säilynyt vanhoja karjalaisia asuinrakennuksia. Asutusta alueella on ollut jo 1500-luvulta alkaen. Alkuperäiseltä väestöltään Kinnermäki kuuluu aunuslaisten livvikoiden länsilevinneisyysalueeseen. Nykyisin kylän keskuksena on Smolenskin jumalanäidin tsasouna 1700-luvulta, sen ympärillä 17 asuinrakennusta, joista vanhimmat on rakennettu 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. Alkuperäisinä säilyneine rakennuksineen Kinnermäki on Karjalan tasavallan kulttuurihistoriallisia suojelukohteita.
Vuonna  2001 perustettu Kinnermäen ystävät ry on ryhtynyt elvyttämään kylän karjalaiselämää ja suojelemaan alueen rakennusperintöä. Tavoitteena on tehdä Kinnermäestä elinvoimainen karjalaiskeskus, jossa myös nuorilla on tulevaisuutta ja työtä.
Kinnermäessä on museo sekä kotimajoitus- ja ruokailupalveluja.
Aiheesta muualla

Kinnermäen rakennusperintö (Arkistoitu – Internet Archive)
Kinnermäen ystävät ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Petri Niikon kuvia Kinnermäestä 2003 (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Greyn anatomia

| Greyn anatomia> Grey’s Anatomy |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  42 minuuttia
Luoja(t):  Shonda Rhimes
Pääosissa:  Ellen Pompeo   Chandra Wilson   Kevin McKidd   Kim Raver
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ABC    Nelonen    Liv
Esitetty:  27. maaliskuuta 2005 –
Tuotantokausia:  21
Jaksoja:  440 --- (jatkuu edelleen) (Luettelo jaksoista)
Aiheesta muualla
IMDb 
Greyn anatomia (Grey’s Anatomy) on palkittu yhdysvaltalainen sairaalamaailmaan sijoittuva draamasarja, joka seuraa fiktiivisen Grey-Sloan Memorial-Hospital sairaalan harjoittelijoita, erikoistuvia kirurgeja sekä heidän mentoreitaan. Sarjan pilottijakso Kovan päivän ilta esitettiin Yhdysvalloissa ABC:lla 27. maaliskuuta 2005 ja Suomessa Nelosella syksyllä 2006. Sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa ja Suomessa kahdeksantoista tuotantokautta ja kausi 19 alkoi Yhdysvalloissa syksyllä 2022.
Sarja on menestynyt hyvin ja saanut paljon positiivista palautetta kriitikoilta: sarjan ensimmäinen jakso keräsi yhteensä 16,25 miljoonaa katsojaa ja kauden viimeinen jakso peräti 22,22 miljoonaa katsojaa. Greyn anatomia on myös voittanut kaksi Emmy- ja Golden Globe -palkintoa ja kolme SAG-palkintoa.
Televisiosarja on nimetty tunnetun Grayn anatomia -teoksen mukaan.
Tuotanto

Sarjan nimi Greyn anatomia tulee Henry Grayn lääketieteen kirjan Gray’s Anatomy nimestä sekä sarjan päähenkilön Meredith Greyn sukunimestä. Ennen kuin sarjaa alettiin esittää, se lähes muutettiin Complications-nimiseksi, mutta vaihdosta ei kuitenkaan koskaan tapahtunut.
Fisher Plazaa, joka on mediayhtiö Fisher Plaza Communicationsin päämaja Seattlessa, käytetään osassa sarjan ulkokohtauksista, kuten helikopterin laskeutuessa sairaalan katolle. Tämän vuoksi Seattle Gracen sairaala sijaitsee erittäin lähellä Space Needleä, Seattle Monorailia ja useita muita paikallisia maamerkkejä. Sairaala, jota käytetään useimmissa ulko- ja sisätilakohtauksissa, ei kuitenkaan sijaitse Seattlessa; kohtaukset kuvataan VA Sepulveda Ambulatory Care Centerissä, North Hillsissä, Kaliforniassa.
The Guardian -lehden toimittaja Mark Lawson kehui Greyn anatomian nostavan suosioon useita kappaleita. Sarjan ensimmäinen jakso sisälsi The Beatlesin kappaleen ”A Hard Day’s Night”. Emiliana Torrini kirjoitti kappaleen juuri Greyn anatomiaa varten ja muut artistit, kuten Taylor Swift ovat antaneet Greyn anatomialle oikeudet soittaa kappaleita albumeiltaan. Irlantilaisyhtye Snow Patrolin suosio amerikkalaisten keskuudessa kasvoi sen kappaleen ”Chasing Cars” esiinnyttyä sarjassa. The Frayn kappaleen ”How to Save a Life” myynti nousi lähes 300 % kappaleen esiinnyttyä Greyn anatomian jaksossa, samankaltaisesti Lenkan kappaleen ”Trouble Is a Friend” digitaalisten latausten määrä kasvoi huomattavasti.