stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louis Schaub
Seurajoukkueura

Schaub teki debyyttinsä Itävallan pääsarjassa elokuussa 2012 Sturm Grazia vastaan. Hän pelasi Itävallan Bundesliigassa kaikkiaan 160 ottelua, joissa teki 25 ja syötti 24 maalia. Mestarien liigan karsinnoissa hän teki neljässä ottelussa kolme maalia, Eurooppa-liigassa 20 ottelussa seitsemän maalia.
Schaub siirtyi Kölniin 3,5 miljoonan euron siirtosummalla kesällä 2018. Avauskaudellaan hän pelasi 2. Bundesliigassa 27 ottelua, joissa teki kolme ja syötti 13 maalia. Syyskaudella 2019 hän teki Bundesliigassa yhdeksässä ottelussa yhden maalin ja syötti toisen. Kevätkauden 2020 hän on lainalla 2. Bundesliigan Hamburger SV:ssä, jossa hän pelasi 12 ottelua. Kauden 2020–2021 Schaub edusti lainalla Luzernia, jossa hän pelasi 32 Sveitsin Superliigan ottelua ja teki niissä kahdeksan maalia sekä antoi syötön kymmeneen maaliin. Luzern voitti Sveitsin cupin, ja Schaub teki cupissa yhden maalin sekä syötti loppuottelussa yhden.
Maajoukkueura

Schaub teki debyyttinsä Itävallan maajoukkuessa 6. lokakuuta 2016 MM-karsintaottelussa Walesia vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän viimeisteli MM-karsinnassa Georgiaa vastaan syyskuussa 2017. Hän on pelannut kesäkuun 25. päivään 2021 mennessä 21 maaottelua ja tehnyt kuusi maalia. Pelaamissaan seitsemässä MM-karsintaottelussa hän on tehnyt kolme maalia. EM-karsintaotteluja hän on pelannut kolme.
Muuta

Schaub loukkaantui huhtikuussa 2003 Saksan A7-moottoritiella auto-onnettomuudessa, jossa hänen isänsä Fred, myös jalkapalloilija, kuoli. Hänen veljensä Fabian ja siskonsa Chiara myös pelaavat jalkapalloa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Louis Schaub Wikimedia Commonsissa
Itävallan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2020
1 A. Schlager |
2 Ulmer |
3 Dragović |
4 Hinteregger |
5 Posch |
6 Ilsanker |
7 Arnautović |
8 Alaba |
9 Sabitzer |
10 Grillitsch |
11 Gregoritsch |
12 Pervan |
13 Bachmann |
14 Baumgartlinger |
15 Lienhart |
16 Trimmel |
17 Schaub |
18 Schöpf |
19 Baumgartner |
20 Onisiwo |
21 Lainer |
22 Lazaro |
23 X. Schlager |
24 Laimer |
25 Kalajdžić |
26 Friedl |
Valmentaja Foda
Lundgren

Lundgren tai Lundgrén on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adam Lundgren (s. 1986), ruotsalainen näyttelijä
Bo Lundgren (s. 1947), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Carl Gustaf Lundgren (1779–1854), suomalainen kuparipiirtäjä
Daniel Lundgren (s. 1985), ruotsalainen este- ja kestävyysjuoksija
Dolph Lundgren (s. 1957), ruotsalainen näyttelijä
Heljä Lundgrén-Laine (s. 1967),  Keski-Suomen hyvinvointialueen johtajaylihoitaja ja Suomen Sairaanhoitajien puheenjohtaja
Hjalmar Leopold Lundgrén (1854–1938), suomalainen kenraaliluutnantti
Carl Gustaf Lundgren (1779–1854), suomalainen kuparipiirtäjä
Jeffrey Lundgren (1950–2006), yhdysvaltalainen lahkojohtaja ja rikollinen
Karin Wallgren-Lundgren (s. 1944), ruotsalainen pikajuoksija
Karl Fredrik Lundgrén, "Ukko Lundgrén" (1836–1925), suomalainen kelloseppä ja pelimanni
Max Lundgren (1937–2005), ruotsalainen kirjailija ja käsikirjoittaja
Moa Lundgren (s. 1998), ruotsalainen maastohiihtäjä
Niclas Lundgren (s. 1989), ruotsalainen jääkiekkoilija
Peter Lundgren (s. 1963), ruotsalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Svante Lundgren (s. 1960), suomalainen teologi ja yhteiskunnallinen vaikuttaja
Tyra Lundgren (1897–1979), ruotsalainen kuvanveistäjä, keramiikkataiteilija, lasitaiteilija ja kuvanveistäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Liikenne-ennuste

Kolmenkymmenen ihmisen vaatima tila katutilassa henkilöautoilla (vasemmalla), polkupyörillä ja linja-autolla
Liikenne-ennuste pyrkii arvioimaan ajoneuvojen tai ihmisten lukumäärää, jotka käyttävät tiettyä kuljetuspalvelua tulevaisuudessa. Ennuste voi esimerkiksi arvioida suunnitellulla tiellä tai sillalla olevien ajoneuvojen lukumäärän, rautatielinjan matkustajamäärän, lentoaseman kävijämäärän tai satamaan saapuvien alusten lukumäärän. Liikenne-ennusteen laatiminen alkaa tietojen keräämisestä nykyisestä liikennetilanteesta. Tähän liikennedataan yhdistetään muita tietoja muun muassa väestörakenteesta, työllisyydestä, lipunhinnoista ja matkakustannuksista, joista voidaan kehittää nykyliikenteen kysyntämalli. Väestö- ja työllisyysennusteiden avulla mallilla voidaan muodostaa arvio tulevasta liikenteen kysynnästä, joka on yleensä arvioitu kunkin liikenneinfrastruktuurin jokaiselle segmentille, esimerkiksi jokaiselle tien osalle tai rautatieasemalle. Nykytekniikka mahdollistaa dynaamisen massadatan käytön, mikä mahdollistaa uusien algoritmien kehittämisen parantamaan nykyisten arvioiden ennustettavuutta ja tarkkuutta.
Liikenne-ennusteet ovat keskeinen työkalu liikennepolitiikassa ja -suunnittelussa: infrastruktuurin kapasiteetin laskemiseen, hankkeiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kannattavuusarviointiin esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysillä ja sosiaalisten vaikutusten arvioinnilla sekä ympäristövaikutusten, kuten ilmansaasteiden ja melun laskemiseen.
Nelivaiheiset mallit

Rationaalisen suunnittelun puitteissa liikenne-ennusteiden laatimisessa on perinteisesti noudatettu nelivaiheista mallia tai kaupunkiliikenteen suunnitteluprosessia (engl. urban transportation planning process), joka otettiin ensimmäisen kerran käyttöön suurtietokoneissa 1950-luvulla Yhdysvalloissa Detroitin kaupunkiseudun liikennetutkimuksessa ja Chicagon alueen liikennetutkimuksessa.
Prosessin ensimmäinen vaihe on maankäyttöennusteen laatiminen. Ennusteet tehdään yleensä koko alueelle, esimerkiksi väestörakenteen perusteella. Tällaiset seudulliset ennusteet asettavat raamit paikallisia analyysejä varten. Alueen väestö ja työpaikat on tyypillisesti jaettu vyöhykkeisiin trendi- tai regressioanalyysin perusteella.
Klassisen kaupunkiliikenteen suunnittelumallin neljä vaihetta ovat:
Matkan luonti määrittää matkojen lähtöpaikan tai määränpään tiheyden kullakin vyöhykkeellä matkan tarkoituksen mukaan maankäytön, kotitalousrakenteen ja muiden sosioekonomisten tekijöiden pohjalta.
Matkajakauma sovittaa lähtöpaikan määränpäihin käyttäen usein painovoimamallifunktiota, joka vastaa entropian maksimointimallia. Vanhemmat mallit sisältävät Fratar- tai Furness-menetelmän, joka on iteratiivinen suhteellinen sovitus.
Kulkutavan valinta laskee matkojen osuuden jokaisen lähtöpaikan ja määränpään välillä tiettyä kulkuvälinettä käyttäen. Tämä modaalimalli voi olla logit-muotoinen.
Reitin määritys jakaa matkan lähtöpaikan ja määränpään välillä reitille. Usein (moottoritien reittiosoituksessa) hyödynnetään Wardropin käyttäjätasapainon periaatetta (vastaa Nashin tasapainoa), jolloin kukin kuljettaja valitsee matka-ajaltaan lyhimmän reitin, samalla kun kaikki muut kuljettajat toimivat samoin. Mallin ongelma on, että matka-aika ovat kysynnän funktio, kun taas kysyntä on matka-ajan funktio. Tästä seuraa niin sanottu kaksitasoinen ongelma. Toinen lähestymistapa on käyttää Stackelberg-kilpailumallia, jossa käyttäjät ("seuraajat") reagoivat "johtajan", tässä tapauksessa esimerkiksi liikenteenohjauksen, valintoihin. Tämä johtaja pyrkii ennakoimaan seuraajien todennäköisen toiminnan.
Klassisen mallin jälkeen suoritetaan arviointi sovittujen päätöksentekokriteerien ja parametrien mukaan. Tyypillinen kriteeri on kustannus-hyötyanalyysi. Kun verkkomääritysmalli tunnistaa tarvittavan lisäkapasiteetin, voidaan tällaista analyysiä käyttää kapasiteetin kannattavuuden arvioimiseksi. Sen lisäksi, että ennustaminen ja päätöksentekovaiheet tunnistetaan prosessin lisävaiheiksi, on tärkeää huomata, että ennustaminen ja päätöksenteko läpäisevät kaikki kaupunkiliikenteen suunnitteluprosessin vaiheet. Suunnittelu käsittelee tulevaisuutta, mikä on riippuvaista ennusteen laadusta.
Toimintaperusteiset mallit

Toimintaan perustuvat mallit ovat toinen malliluokka, joka ennustaa yksilötasolla missä ja milloin tietyt toiminnat, kuten työ, vapaa-aika ja ostokset tapahtuvat. Toimintaperusteisten mallien tärkein lähtökohta on, että matkakysyntä johtuu toiminnasta, jota ihmisten tarvitsee tai haluavat suorittaa, ja matkapäätökset ovat osa aikataulupäätöksiä. Liikkumista pidetään siten vain yhtenä järjestelmän ominaisuutena, ja liikkumismallia tarkastellaan siis yhtenä päiväkohtaisen aikataulun osatekijänä.
Toimintaperusteiset mallit tarjoavat erilaisia käyttökohteita kuin nelivaiheiset mallit. Yksi esimerkki on ympäristökysymysten, kuten päästöjen ja saastuneelle ilmalle altistumisen mallintaminen. Vaikka Shiftan tunnisti mallien ilmeiset hyödyt ympäristötarkoituksiin melkein vuosikymmen sitten, sovelluksia on edelleen vähän. Vasta hiljattain malleja on käytetty ennustamaan päästöjä ja ilmanlaatua. Ne voivat myös tarjota paremman kokonaisarvion altistumisesta samalla kun ne mahdollistavat myös yksittäisen altistuksen erittelyn toimintakohtaisesti. Siksi niitä voidaan käyttää vähentämään altistumisen virheellistä luokittelua ja luomaan tarkempia yhteyksiä terveysvaikutusten ja ilmanlaadun välille. Poliittiset päättäjät voivat käyttää toimintaperusteisia malleja suunnitellakseen strategioita, jotka vähentävät altistumista muuttamalla ajankäytönmalleja tai jotka kohdistuvat tiettyihin väestöryhmiin.
Yhdistetyt liikenteen ja maankäytön mallit

Sekä liikenteen että maankäytön huomioon ottavien mallien on tarkoitus ennustaa liikenneverkon muutosten vaikutusta toimintojen tuleviin sijainteihin ja ennustaa sitten näiden uusien sijaintien vaikutus liikenteen kysyntään.
Kuljettajakohtaiset mallit

Kun datatiedettä ja massadataa voidaan hyödyntää liikennemallinnuksessa, tutkimus etenee kohti yksittäisten kuljettajien käyttäytymisen mallintamista ja ennustamista kokonaisissa kaupungeissa yksilötasolla. Tähän sisältyy ymmärrys yksittäisten kuljettajien lähtöpaikasta ja määränpäästä sekä hyötyfunktioista. Tämä voidaan tehdä yhdistämällä tieverkolla esimerkiksi rekisterikilpien lukulaitteilla kerätyt kuljettajakohtaiset tiedot muihin yksilöihin liittyviin tietoihin, kuten heidän sosiaalisen verkoston profiileihin, korttien ostotietoihin ja hakukoneiden historiaan. Tämä johtaa tarkempiin ennusteisiin, parempaan kykyyn hallita liikennettä tiettyjen kuljettajien priorisointia varten, mutta myös eettisiin haasteisiin, kun viranomaiset saavat pääsyn yksityiskohtaisempaan dataa tunnistettavissa olevista henkilöistä. Vaikka tällaisten osittain henkilökohtaisten tietojen integrointi on houkuttelevaa, joukkotarkkailun kritiikkiin liittyy huomattavia yksityisyyden huolenaiheita.
Edeltäjävaiheet

Vaikka tiedonkeruu ei varsinaisesti liitykään itse suunnitteluprosessiin, sillä on keskeinen rooli mallinnuksen onnistumisessa. Kerättäviin tietoihin lukeutuu väestölaskenta- ja maankäyttötiedot sekä kotihaastattelututkimukset ja matkatutkimukset. Kotihaastattelututkimukset, maankäyttötiedot ja erityiset matkan vetovoimatutkimukset tarjoavat tietoja, joita liikenne-ennusteissa käytetään.
Tiedonkeruu, hallinta ja käsittely – malliestimointi – sekä mallien käyttö tuottosuunnitelmiin ovat paljon käytettyjä tekniikoita kaupunkiliikenteen suunnitteluprosessissa. Alkuvaiheessa Yhdysvalloissa väestönlaskentatietoja täydennettiin tieviranomaisten kehittämien tiedonkeruumenetelmien avulla: liikenteen laskentamenetelmät, "mistä tulet ja minne olet menossa" -kyselyt ja kotihaastattelut. CATS:ssä syntyi käytäntöjä verkkojen koodaamiseksi ja analyysin tai liikennealueiden käsite.
Malliestimoinnissa käytettiin silloisia tekniikoita, ja suunnittelussa käytettiin mitä tahansa saatavilla olleita malleja niiden taustasta riippumatta. Suurin ero nykyhetkeen on joidenkin erityisesti liikennesuunnitteluun tarkoitettujen analyyttisten resurssien kehittäminen alkuaikoina käytettyjen BPR-tiedonkeruutekniikoiden lisäksi.
Kritiikki

Liikenne-ennusteiden peräkkäinen ja yhdistelevä luonne on saanut paljon kritiikkiä. Vaikka parannuksia on tehty, erityisesti toimintapohjaisen matkakysynnän mallilla, on ennusteissa vielä paljon kehitettävää. 1990-luvulla suurin osa Yhdysvaltain investoinneista mallinnustutkimuksessa meni fyysikoiden Los Alamosin kansallisessa laboratoriossa luomaan Transims-projektiin. Vaikka supertietokoneiden käyttö ja yksityiskohtaiset simulaatiot voivat parantaa käytännön toimivuutta, niiden on vielä osoitettava olevan parempia (tarkempia) kuin perinteiset mallit. Kaupallinen versio kaupattiin IBM:lle  ja avoimen lähdekoodin versiota ylläpidetään myös aktiivisesti TRANSIMS Open-Source -nimellä.
Vuonna 2009 Yhdysvaltain liittovaltion tilintarkastusviraston raportissa todettiin, että liittovaltion katsaus liikennemallinnuksen kehittämiseen keskittyi enemmän prosessivaatimuksiin (esimerkiksi yleisön riittäviin kommentointimahdollisuuksiin) kuin varsinaisiin tutkimustuloksiin.
Yksi suurimmista liikennemallien käytännön käytönaikaisuuksista on se, että kuljetusmalleista ei saada palautetta maankäytöstä. Liikennehankeinvestoinnit eivät vain reagoi maankäytön muutoksiin, vaan myös vaikuttavat siihen.
Huomautuksia

↑  Creation of one algorithm to manage traffic systems. [Social Impact. ITS. The Intelligent Transportation Systems Centre and Testbed.] SIOR, Social Impact Open Repository. Arkistoitu 5.9.2017.
↑  Robinson, Darren: Computer Modelling for Sustainable Urban Design: Physical Principles, Methods and Applications, s. 157.  Routledge, 2012.  ISBN 9781136539350.
↑  Shiftan Y: The advantage of activity-based modelling for air-quality purposes: theory vs practice and future needs. Innovation, 2000, 13. vsk, nro 1, s. 95–110.  doi:10.1080/135116100111685.
↑  Beckx, C; Arentze, T; Int Panis, L; Janssens, D; Vankerkom, J & Wets, G: An integrated activity-based modelling framework to assess vehicle emissions: approach and application. Environment and Planning B: Planning and Design, 2009, 36. vsk, nro 6, s. 1086–1102.  doi:10.1068/b35044.
↑  Beckx C, Int Panis L, Van De Vel K, Arentze T, Janssens D, Wets G: The contribution of activity-based transport models to air quality modelling: a validation of the ALBATROSS - AURORA model chain. Science of the Total Environment, 2009, 407. vsk, nro 12, s. 3814–3822.  PubMed:19344931.  doi:10.1016/j.scitotenv.2009.03.015.
↑  Hatzopoulou, M & Miller, E: Linking an activity-based travel demand model with traffic emission and dispersion models: Transport's contribution to air pollution in Toronto. Transportation Research Part D, 2010, 15. vsk, nro 6, s. 315–325.  doi:10.1016/j.trd.2010.03.007.
↑  Dhondt; ym: Health impact assessment of air pollution using a dynamic exposure profile: Implications for exposure and health impact estimates. Environmental Impact Assessment Review, 2012, 36. vsk, s. 42–51.  doi:10.1016/j.eiar.2012.03.004.
↑  Beckx, C: Disaggregation of nation-wide dynamic population exposure estimates in The Netherlands: applications of activity-based transport models. Atmospheric Environment, 2009, 43. vsk, nro 34, s. 5454–5462.  doi:10.1016/j.atmosenv.2009.07.035.
↑  Int Panis, L: New Directions: Air pollution epidemiology can benefit from activity-based models. Atmospheric Environment, 2010, 44. vsk, nro 7, s. 1003–1004.  doi:10.1016/j.atmosenv.2009.10.047.
↑  Int Panis, L; ym: Socio-Economic Class and Exposure to NO2 Air Pollution in the Netherlands". Epidemiology. Epidemiology, 2009, 20. vsk, nro 6, s. 19.  doi:10.1097/01.ede.0000362234.56425.2c.
↑  Int Panis, L & ym: Modelling Gender Specific Exposure to Air Pollution. Epidemiology, 2009, 20. vsk, nro 6, s. 19.  doi:10.1097/01.ede.0000362233.79296.95.
↑  TRANSIMS Open-Source - Home
↑  Transportation Analysis and Simulation
↑  Metropolitan Planning Organizations: Options Exist to Enhance Transportation Planning Capacity and Federal Oversight  9.9.2009. Yhdysvaltain liittovaltion tilintarkastusvirasto. Viitattu 7.10.2017. (englanniksi)
↑  van Wee, Bert: Viewpoint: Toward a new generation of land use transport interaction models. Journal of Transport and Land Use, 2015, 8. vsk, nro 3.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 7.10.2017.
Kysynnän ja tarjonnan syntyminen liikenteessä
Käännös suomeksi
Luettelo FN SCAR:in käyttäjistä

| Valtio | Organisaatio/joukko |
| --- | --- |
Belgia: Federal Police Special Units
Iso-Britannia: Special Air Service (SAS) special operations warfare unit of the United Kingdom Special Forces Special Boat Service (SBS) tactical diver unit of the United Kingdom Special Forces
Yhdysvallat: Yhdysvaltain asevoimat (kaikki USSOCOM:in osastot) U.S. Customs and Border Protection's Office of Air and Marine (OAM) interdiction unit Los Angeles Police Department (LAPD) SWAT Richland County Sheriff's Department SRT
Bosnia ja Hertsegovina: State Investigation and Protection Agency
Intia: Special Frontier Force
Italia: 9º Reggimento d'Assalto Paracadutisti "Col Moschin"
Filippiinit: Philippine Marine Corps
Etelä-Korea: 707th Special Mission Battalion counter-terrorist unit of the Republic of Korea Army
Chile: Chilean Marine Corps
Ranska: Compagnie de Commandement et de Transmissions (CCT) Commandement des Opérations Spéciales (COS) Recherche Assistance Intervention Dissuasion (RAID) poliisiyksikkö
Saksa: GSG 9 counter-terrorist unit of the German Federal Police Mobiles Einsatzkommando (MEK) Saksan valtiollisen poliisin rikostutkimusyksiköiden erikoisyksiköt Spezialeinsatzkommando (SEK) Saksan valtiollisen poliisin erikoisyksiköt
Suomi: Suomen puolustusvoimien erikoisjoukot
Honduras: 1st Special Forces Battalion (Hondurasin armeija)
Kenia: Kenyan special forces were observed using SCAR-H rifles while responding to the 2013 Westgate center shooting
Liettua: Liettuan maavoimat
Malesia: Pasukan Gerakan Khas (PGK) Malesian kuninkaallisen poliisin terrorismin vastustamisyksikkö
Nepal: Nepalin erikoisjoukkojen pataljoona
Peru: Grupo de Fuerzas Especiales (GRUFE), Perun armeijan erikoisyksiköt Perun armeija
Singapore: Singapore Police Force
Thaimaa: Thaimaan kuninkaallinen laivasto
Turkki: Turkin maavoimat
Japani: Japanin puolustusvoimien terrorismin vastaiset yksiköt
Puola: Biuro Ochrony Rządu
Georgia: Georgian erikoisvoimat
Louis Leblanc

| Louis Leblanc |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. tammikuuta 1991 (ikä 33) Pointe-Claire, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  184 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  New York Islanders Bridgeport Sound Tigers
Sarja:  NHL AHL
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Montreal Canadiens
NHL-varaus:  18. varaus, 2009 Montréal Canadiens
Louis Leblanc (s. 26. tammikuuta 1991 Pointe-Claire, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa AHL-joukkue Bridgeport Sound Tigersissa. Hänellä on kevääseen 2014 asti ulottuva tulokassopimus NHL-joukkue New York Islandersin kanssa. Leblancin vahvuutensa ovat kiekonhallinnassa ja pelisilmässä. Rightin puolelta laukova Leblanc on keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidalla.
Ura

Leblanc pelasi vuoteen 2008 asti Lac Saint-Louis Lionsin joukkueessa Québecin paikallisia juniorisarjoja, kunnes hän siirtyi kaudeksi 2008–2009 Yhdysvaltoihin ja USHL-joukkue Omaha Lancersiin. Leblanc teki runkosarjassa tehot 28+31=59, joilla hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin. Leblanc oli runkosarjan pistepörssissä kymmenes Fargo Forcen Andy Taranton kanssa. Hänet valittiin kauden päätteeksi USHL:n vuoden tulokkaaksi ja tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kesällä 2009 Montréal Canadiens varasi Leblancin koko varaustilaisuuden 18. pelaajana kotihallissaan Bell Centressa. Hän oli joukkueen ensimmäinen ranskankielinen ja québeciläinen ensimmäisen kierroksen varaus yhteentoista vuoteen. Ennen Leblancia vastaava Canadiens-varaus oli Éric Chouinard kesällä 1998.
Kauden 2009–2010 Leblanc pelasi Harvardin yliopistojoukkueessa. Hän voitti tehoilla 11+12=23 joukkueen sisäisen pistepörssin ja valittiin kauden päätteeksi ECAC:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Leblanc teki heinäkuussa 2010 kolmivuotisen tulokassopimuksen Montréal Canadiensin kanssa. Hän palasi päivää myöhemmin kotimaahansa Kanadaan ja siirtyi QMJHL-joukkue Montréal Juniorsiin. Leblanc oli tehoilla 26+32=58 joukkueen kolmanneksi paras pistemies ja toiseksi paras maalintekijä.
Maajoukkue

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Leblanc Kanadan alle 20-vuotiaiden maajoukkueen harjoitusleirillä joulukuussa 2009. |  Leblanc Kanadan alle 20-vuotiaiden maajoukkueen harjoitusleirillä joulukuussa 2009. |  Leblanc Kanadan alle 20-vuotiaiden maajoukkueen harjoitusleirillä joulukuussa 2009. |  |
Maa:   Kanada
Miesten jääkiekko
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Buffalo 2011 | jääkiekko |  |
Leblanc voitti alle 20-vuotiaiden MM-hopeaa vuonna 2011.
Muuta

Leblancin pikkuveli Jean-François (s. 1993) pelaa QMJHL-joukkue Val-d’Or Foreursissa.
Tilastot

Leblanc USHL-joukkue Omaha Lancersin paidassa vuonna 2009.
Liikenne Eteläpää

| Liikenne O>  Eteläpää Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1954
Perustaja:  Olli Eteläpää
Toimitusjohtaja:  Petteri Eteläpää
Kotipaikka:  Savitaipale
Toiminta-alue:  Suomi Eurooppa
Toimiala:  linja-autoliikenne matkatoimisto
Liikevaihto:   1,1 milj. € (2019)
Henkilöstö:  7 (31.12.2019)
Tytäryhtiöt:  Matkakolmikko
Kotisivu:  www.liikenneetelapaa.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liikenne O. Eteläpää Oy on savitaipalelainen vuonna 1954 perustettu tilausliikenteeseen erikoistunut yritys. Yrityksellä on kymmenen linja-autoa, joilla liikennöidään ympäri Suomea ja Eurooppaa. Liikenne Eteläpää on myös matkatoimisto ja se järjestää mm. risteilyjä sekä konsertti-, kylpylä-, ostos-, messu- ja hiihtomatkoja. Yrityksen liikevaihto koostuu koulumatkoista, tilausajoista ja valmismatkoista, joiden kunkin osuus on kolmannes. Vuonna 2017 Liikenne Eteläpää perusti yhdessä kerimäkeläisen Matka-Kososen ja miehikkäläläisen Liikenne Vuorelan kanssa Matkakolmikko -ryhmittymän. Ryhmittymän myötä yhtiöiden valmiiden matkapakettien tarjonta lisääntyi tuntuvasti, yhtiöiden välisiä päällekkäisyyksiä karsittiin ja reittejä yhdisteltiin.
Historia

Olli Eteläpää aloitti yritystoiminnan taksiautoilijana vuonna 1954. Kun vuonna 1963 Suomessa alettiin kuljettaa lapsia kouluun, hankki Eteläpää tähän tarkoitukseen 16-paikkaisen Mercedes-Benzin. Tästä käynnistyi yrityksen linja-autoliikennöinti. Yrityksen kaluston määrä on kasvanut hiljalleen nykyiseen kymmeneen linja-autoon. Nykyisestä kalustosta kuusi on täysimittaisia (50–58-paikkaisia) turistibusseja ja neljä pikkubusseja (16–22-paikkaisia).
Kalusto

Liikenne Eteläpää liikennöi yhteensä 10 Volvo-, Scania- ja Mercedes-Benz -merkkisellä linja-autolla.
Kalusto > Nykyisin käytössä olevat korimallit

Volvo 9700HD
Volvo 9500H
Scania K124, Lahti Eagle
Scania K124, Lahti Eagle 560
Mercedes-Benz 516 CDI
Mercedes-Benz 416 CDI
Kalusto > Käytöstä poistunutta kalustoa

Volvo Carrus Regal
Scania K124, Lahti Eagle
Scania K124, Lahti Eagle 560
Scania Carrus Regal
Mercedes-Benz Tourismo
Mercedes-Benz O303
Mercedes-Benz 1223 kiitokori
Mercedes-Benz 508 D
Mercedes Benz LPO 608
Mercedes-Benz 311 CDI Ecobus
Linjat

Liikenne Eteläpää liikennöi Savitaipaleen kunnan järjestämää avointa joukkoliikennettä.
Linjat > Reitti 1

Hämäläinen - Heituinlahti - Säänjärvi - Savitaipale kk
Savitaipale kk - Säänjärvi - Heituinlahti - Hämäläinen
Linjat > Reitti 2

Kaulio - Monola - Välijoki - Kaihtula - Savitaipale kk
Savitaipale kk - Kaihtula - Välijoki - Monola - Kaulio
Yhtiö liikennöi myös OnniBusin lisävuoroja ja se on liikennöinyt ainakin C5 (Helsinki - Mikkeli - Kuopio) ja F6 (Helsinki - Lappeenranta - Joensuu) linjoilla.
Aiheesta muualla

https://liikenneetelapaa.fi/
https://www.matkakolmikko.fi/
https://bussidata.kuvat.fi/kuvat/E/Etelapaa/
Letkukytkentöjä

| Letkukytkentöjä Pertti Kurikan Nimipäivät |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. lokakuuta 2016
 Formaatti: LP, CD, C-kasetti
 Tuottaja(t): Kalle Pajamaa
 Tyylilaji: punk
 Levy-yhtiö: Hikinauhat
Pertti Kurikan Nimipäivien muut julkaisut
| The Best of Greatest Hits 2015 | Letkukytkentöjä 2016 |   |
Letkukytkentöjä on punk-yhtyeen Pertti Kurikan Nimipäivien uran päättänyt albumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2016.