stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suodenniemen vanha hautausmaa

Näkymä Suodenniemen vanhalle hautausmaalle
Suodenniemen vanha hautausmaa sijaitsee nykyisen Pirkanmaan alueella Sastamalan kaupungissa Suodenniemen Kirkkojärven Vanhankirkonlahden länsipuolella. Suodenniemen uusi kirkko rakennettiin sitten Kirkkojärven itäpäähän Pohjakylään vuonna 1831 ja samoin sinne sijoitettiin uusi hautausmaa, joka valmistui vuonna 1860, jolloin vanha hautausmaa suljettiin. Vanha hautausmaa otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1890 ja sinne rakennettiin uusi siunauskappeli vuonna 1893. Kirkon paikan sijaintiin lienee vaikuttanut Lavian oma kirkkohanke.
Vanha hautausmaan historian vaiheita

Hautausmaa on ollut käytössä ainakin Suodenniemen vanhan saarnahuoneen aikana, mahdollisesti aiemminkin. Vanha saarnahuone oli rakennettu vuonna 1685 silloin Mouhijärven seurakunnan alaisuuteen ja purettiin huonokuntoisena vuonna 1820. Kirkko on edelleen arkeologisten kohteiden luettelossa, vaikka sen täsmällisen tarkka sijainti hautausmaan keskivaiheilla ei ole tiedossa, mutta se on päätelty muun muassa vuoden 1795 kartasta. Kirkon rakentamisen aikaan Suodenniemi oli saarnahuonekunnan asemassa.. Vanhalla hautausmaalla on kristillisesti asetettu vainajat pää länsisuuntaan, koska Kristuksen odotetaan saapuvan tuomiopäivänä idästä.
Muistomerkit

Hautausmaalla sijaitsee Suodenniemen ensimmäisen kirkon muistomerkki, joka pystytettiin sen 300-vuotisjuhlan yhteydessä vuonna 1985. Siellä on myös sisällissodassa kaatuneiden punaisten punagraniittinen hautamuistomerkki tekstein "Punaisten puolella henkensä menettäneiden muistolle". Paikalle haudattiin ensin Satakunnan rintamaoikeuden päätöksellä toukokuussa 1918 ammutut punakaartilaiset, minkä lisäksi sinne siirrettiin vuonna 1975 työväenyhdistyksen aloitteesta lääninhallituksen luvalla pitäjän eri joukkohautoihin haudattuja vainajia.
Hautausmaalla on edelleen hyvin säilyneitä hautamuistomerkkejä. Niiden joukossa on mm. kanttori, director cantus Wilhelm Grönroosin hautakivi. Hän toimi Suodenniemen kunnallislautakunnan esimiehenä 48 vuoden ajan, mikä lienee Suomen ennätys. Vanhalle hautausmaalle on haudattu myös useita sisällissodan uhreja sekä Suodenniemen kunnan luottamushenkilöitä.
Aiheesta muualla

Vanha hautausmaa Suodenniemen Topoteekissa
Suurrauskut

| Suurrauskut |
| --- | --- |
 Ruskokeihäsrausku (Dasyatis americana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Euselachii
Osaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lohko::  Rauskut Batomorphi
Lahko::  Suurrauskut Myliobatiformes  Compagno, 1973
Katso myös
   Suurrauskut Wikispeciesissä   Suurrauskut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suurrauskut (Myliobatiformes) on rauskujen lohkoon kuuluva rustokalojen lahko. Suurrauskuja tavataan meri-, murto- ja makeasta vedestä.
Alalahkot ja heimot

Myliobatoidei
Keihäsrauskut (Dasyatidae)
Perhosrauskut (Gymnuridae)
Nokkarauskut (Hexatrygonidae
Kotkarauskut (Myliobatidae)
Syvännerauskut (Plesiobatidae)
Jokirauskut (Potamotrygonidae)
Kiekkorauskut (Urolophidae)
Pyörörauskut (Urotrygonidae)
Pannurauskut (Zanobatidae)
Platyrhinoidei
Lapiorauskut (Platyrhinidae)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Myliobatiformes
ITIS: Myliobatiformes (englanniksi)
Teheranin nykytaiteen museo

Teheranin nykytaiteen museon veistospuisto
Teheranin nykytaiteen museo (pers. ‏موزه هنرهای معاصر تهران‎) on Laleh-puiston viereen Teheraniin rakennettu kolmekerroksinen taidemuseo, joka on yksi Iranin suurimmista taidemuseoista.
Farah Pahlavin mukaan idea Teheranin nykytaiteen museon perustamisesta tuli hänen keskustellessaan taiteilija Iran Darroudin kanssa 1970-luvulla ja Darroudin kertoessa toiveestaan saada tila entistä pysyväisluonteisempaa teosten esittelyä varten. Farah Pahlavin serkku, arkkitehti Kamran Diba suunnitteli tilat, jotka vihittiin käyttöön vuonna 1977. Sekä perinteinen persialainen että moderni arkkitehtuuri innoittivat rakennuksen suunnittelutyötä.
Iranin islamilaisen vallankumouksen (1979) jälkeen länsimaisten taiteilijoiden teokset siirrettiin museossa erityiseen säilytystilaan. Vuonna 1999 pidettiin ensimmäinen islamilaisen vallankumouksen jälkeinen länsimaisen taiteen näyttely. Teheranin nykytaiteen museossa on yhdeksän galleriaa, joista kolme on omistettu kansainvälisten taiteilijoiden maalauksille museon pysyvästä kokoelmasta. Näissä esitellään muiden muassa Claude Monet'n, Vincent van Goghin, Pablo Picasson, René Magritten ja Andy Warholin töitä. Tilapäisiä näyttelyitä järjestetään pitkin vuotta kuudessa muussa galleriassa. Paikalliset taiteilijat pitävät museossa välillä näyttelyitään. Teheranin nykytaiteen museossa on varattu veistoksille museokompleksin sisäpiha ja museon pohjoispuolella sijaitseva veistospuisto. Näissä on teoksia muiden muassa René Magrittelta, Alberto Giacomettilta, Marino Marinilta, Max Ernstiltä, Alexander Calderilta, Henry Moorelta, Eduardo Chillidalta, Max Billiltä ja Parviz Tanavolilta. Museossa on myös elokuva-arkisto, kirjasto, kahvila, kirjakauppa ja valokuvaukselle omistettu workshoptila.
Teheranin sinfoniaorkesteri

Teheranin sinfoniaorkesteri
Teheranin sinfoniaorkesteri (TSO, pers. ‏ارکستر سمفونیک تهران‎ on Iranin suurin sinfoniaorkesteri. Sen perusti vuonna 1933 alun perin Kunnan sinfoniaorkesterina Gholamhossein Minbashian.
Teheranin sinfoniaorkesteri jatkoi työtään tiukkojen sääntöjen rajoittamana myös Iranin islamilaisen vallankumouksen (1979) jälkeen, vaikka live-esiintymisistä tuli harvinaisia. Ne alkoivat kuitenkin taas yleistyä 1990-luvulla. Islamilaiset säännöt asettavat muun muassa naislaulajille kiellon esiintyä yleisöille, joiden joukossa on myös miehiä.
Teheranin sinfoniaorkesterin pääkapellimestareina ja musiikillisina johtajina ovat toimineet muiden muassa Ali Rahbari ja Shahrdad Rohani. Rohani vetäytyi toukokuussa 2020 kärsiessään sydänsairaudesta. Hänen seuraajakseen vuoden kaudelle valittiin vuonna 2022 Nasir Heidarian. Orkesterin vierailevien kapellimestareiden joukossa on ollut saksalainen Wolfgang Wengenroth. Teheranin sinfoniaorkesterin ohjelmistoon on kuulunut monia kansainvälisiä teoksia, mutta se on erityisesti painottanut iranilaisten säveltäjien teosten asemaa ohjelmistossaan.
TUL:n pesäpallomestaruus 1940

TUL:n pesäpallomestaruudesta pelattiin yhdennentoista kerran vuonna 1940. Työväen Mailapojat selviytyi mestariksi.
12.8.1940 Pesäpalloliitto ja TUL tekivät ns. yhteistoimintasopimuksen. Tällaisia yhteistoimintaotteluita pelattiin muutamia, joissa TUL:n ja PPL:n joukkueista kootut miehistöt kohtasivat. Tärkeimpänä 6.10. pelattu liitto-ottelu PPL-TUL, jonka Pesäpalloliitto voitti selkeästi 10-2.
Alkulohkot > Itä

Itälohkon turnaus pelattiin 25. elokuuta Kuusankoskella.
| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | KP | HP | LTU | IVO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuusankosken Puhti | 3 | 3 | 0 | 0 | 15-1 | 6 |  | 4-1 | 6-0 | 5-0 |
| Haminan Ponteva | 3 | 2 | 0 | 1 | 8-5 | 4 |  |  | 5-1 | 2-0 |
| LTU | 3 | 1 | 0 | 2 | 13-21 | 2 |  |  |  | 12-10 |
| Imatran Voima | 3 | 0 | 0 | 3 | 10-19 | 0 |  |  |  |  |
Alkulohkot > Länsi

Länsilohkon turnaus pelattiin 31. elokuuta - 1. syyskuuta Helsingissä.
| joukkue | Ot>  | V | T | H | Juoksut | Pst | TMP | HK | TPL | TuT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväen Mailapojat | 3 | 3 | 0 | 0 | 29-3 | 6 |  | 14-1 | 10-0 | 5-2 |
| Helsingin Kullervo | 3 | 2 | 0 | 1 | 7-18 | 4 |  |  | 5-4 | 1-0 |
| Työväen Pallonlyöjät | 3 | 1 | 0 | 2 | 6-16 | 2 |  |  |  | 2-1 |
| Turun Toverit | 3 | 0 | 0 | 3 | 3-8 | 0 |  |  |  |  |
Loppuottelut

| Kuusankosken Puhti – Työväen Mailapojat  |
| --- | --- | --- | --- |
| 8.9. Kuusankoski | KuPu | TMP | 1-2 |
| 15.9. Toijala | TMP | KuPu | 15-6 |
Työväen Mailapojat voitti TUL:n mestaruuden yhteistuloksella 17-7
Loppuottelut > Mestarit

Olavi Niemi
Eino Salo
Sulo Heinonen
Heino Katainen
Pentti Lahtivirta
Vilho Riipinen
Viljo Suominen
Tauno Vaahtera
Niilo Porttila
TUL Cup 1979

| TUL Cupin kausi 1979 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Mestari:  Jyväskylän Pallokerho
  ← 1978 :  1981 → 
TUL Cup 1979 oli 41. kerran järjestetty Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Cup-muotoisena pelatun turnauksen loppuottelussa kohtasivat Turun Pyrkivä ja Jyväskylän Pallokerho.
Pyrkivä pelasi tuolloin Mestaruussarjassa ja JyPK kolme sarjatasoa alempana III divisioonassa, mutta ottelu päättyi yllättäen jyväskyläläisjoukkueen voittoon maalein 2–1. Pyrkivän kokoonpanossa oli muun muassa maajoukkuemaalivahti Seppo Sairanen. Muista SM-sarjajoukkueista MiPK ei osallistunut turnaukseen ja KTP luopui.
Loppuottelu

Jyväkylän Pallokerhon pelaajat: Markku Raitanen (mv), Jorma Gauriloff, Juho Hjelt, Risto Hämäläinen, Matti Ilmavirta, Jari Jokinen, Keijo Kolmonen, Ossi Kolmonen, Turo Nikkilä, Hannu Puttonen, Martti Pynnönen, Jari Siljoranta, Timo Taipale, Tuomo Taskinen, Erkki Vänttinen, Jouko Väyrynen.
Svetlana Beriosova

Svetlana Beriosova
Svetlana Beriosova (24. syyskuuta 1932 Kaunas – 10. marraskuuta 1998 Lontoo) oli liettualaissyntyinen, brittiläistynyt balettitanssija.
Beriosova syntyi tanssija, balettimestari Nicholas Beriosoffin tyttärenä. Hän sai varhaista balettiopetusta äidiltään, joka kuoli hänen ollessaan 10-vuotias. Myöhemmin häntä opettivat Anatoli Vilzak ja Ludmilla Schollar New Yorkissa, jossa perhe asui vuodesta 1940. Beriosova sai jo teini-ikäisenä merkittäviä rooleja sekä perinteisissä että moderneissa baleteissa. 1950-luvun alussa Beriosova aloitti uran Sadler's Wells -baletissa, josta myöhemmin tuli Royal Ballet. Siellä hän tanssi, kunnes vetäytyi lavalta vuonna 1975. Koreografeja, joiden kanssa Beriosova työskenteli, olivat muiden muassa Bronislava Nižinska, Frederick Ashton, Kenneth MacMillan, Andrée Howard, John Cranko ja George Balanchine. Beriosova oli myöhemmin suosittu tanssivalmentaja. Vuosina 1978 ja 1980 hän vieraili Maina Gielgudin Steps, Notes and Squeaks -tuotannoissa.
Beriosova oli naimisissa Mohammed Masud Khanin kanssa, kunnes pariskunta erosi vuonna 1974. Beriosova kuoli 66-vuotiaana syöpään sairaalassa Lontoossa.
Teheranin autonäyttely

Teheranin autonäyttely (engl. Tehran Auto Show) on Shahr-e-Aftabissä pidettävä jokavuotinen autonäyttely. Näyttely houkuttelee monia suuria autonvalmistajia, luksustuning-yrityksiä ja muita alan yrityksiä, mukaan lukien superautojen valmistajia.
Teheran (provinssi)

| Teheranin provinssi استان تهران |
| --- | --- |

 Sijainti Iranin kartalla
 Koordinaatit: 35.7°N, 51.4°E 
Pinta-ala  ():  13 689 km²
Väkiluku (2011)  ():  12 183 391 (1.)
 – väestötiheys:  890,0 as./km²
BKT (2012):  1 436 431 mrd IRR  eli noin 87,63 mrd EUR (31.3.2012 kurssein; 23,07 % Iranin BKT:stä)
 – asukasta kohti:  7 123 EUR
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  IR-07
 
ostan-th.ir/
Teheran (pers. ‏استان تهران‎,  Ostān-e Tehrān) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Provinssin pääkaupunki on Iranin pääkaupunki Teheran.
Vuonna 2010 silloisen Teheranin provinssin luoteisosasta perustettiin uusi Ālborzin provinssi hallintokaupunkinaan Karaj. Jäljelle jääneen Teheranin provinssin pinta-ala on 13 690 neliökilometriä. Väestö (2011) koostui 3 732 190 taloudesta, ja yhteensä 12 183 391 asukkaasta. Heistä kaupunkilaisiksi kirjattiin 11 305 832 ja maaseutuväestöksi 877 437 henkeä. Vaille pysyvää asuinpaikkaa kirjattiin 122 asukasta.
Teheranin provinssin pinta-ala oli persialaisen kalenterin 1391 lopussa (alkuvuonna 2013) 13 689 neliökilometriä. Provinssissa oli 16 aliprovinssia (šahrestan≈ kunta), jotka jakautuivat yhteensä 33 piirikuntaan (bakhsh). Näihin sijoittui 43 kaupunkia ja 71 alimman aluehallinnollisen tason maaseutupiiriä (dehestan, kyläyhteisö ympäristöineen). Aliprovinssitason jako oli seuraava:
Baharestan,
Damavand,
Eslamshahr,
Firuzkuh,
Malard,
Pakdasht,
Pardis,
Pishva,
Qarchak,
Qods,
Rey,
Robatkarim,
Shahriar,
Shemiranat,
Teheran, ja
Varamin
Svetlana Isakova

Svetlana Isakova (ven. Светлана Исакова; s. 18. joulukuuta 1969 Riika, Latvia) on entinen Neuvostoliittoa edustanut uimari. Hän kilpaili vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa, Etelä-Koreassa, jossa hän jäi naisten 100 metrin vapaauintikilpailussa 15. sijalle. Isakova osallistui myös 4 × 100 metrin vapaauintiviestiin ja kuului siinä viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen.
Suceava (piirikunta)

| Suceavan piirikunta Județul Suceava |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Nord-Est
Historiallinen alue:  Bukovina ja Moldavia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Suceava
Pinta-ala:  8 554 km²
Väkiluku (2014):  631 410
 – väestötiheys:  73,8 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  SV
 
Suceava County Council
Suceava [suˈt͡ʃe̯ava] on piirikunta Romanian Moldaviassa ja Bukovinassa. Piirikunnan pääkaupunki on Suceava. Sen pinta-ala on 8 554 km² ja siellä on noin 631 410 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 8 554 km². Alueen länsiosassa kohoaa Karpaattien vuoristo. Itään päin siirryttäessä maasto muuttu alavaksi. Piirikunnan läpi virtaa Siretjoki.
Suceavan piirikunta rajautuu idässä Botoşanin ja Iaşin piirikuntiin, lännessä Maramureşin ja Bistriţa-Năsăudin piirikuntiin, etelässä Mureşin, Harghitan ja Neamţin piirikuntiin sekä pohjoisessa Ukrainan Tšernivtsin alueeseen.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Suceava
Fălticeni
Rădăuți
Câmpulung Moldovenesc
Vatra Dornei
Broșteni
Cajvana
Dolhasca
Frasin
Gura Humorului
Liteni
Milișăuți
Salcea
Siret
Solca
Vicovu de Sus
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Adâncata  Arbore  Baia  Bălăceana  Bălcăuți  Bilca  Bogdănești  Boroaia  Bosanci  Botoșana  Breaza  Brodina  Broșteni  Bunești  Burla  Cacica  Calafindești  Capu Câmpului |  Cârlibaba  Ciocănești  Ciprian Porumbescu  Comănești  Cornu Luncii  Coșna  Crucea  Dărmănești  Dolhești  Dorna-Arini  Dorna Candrenilor  Dornești  Drăgoiești  Drăgușeni  Dumbrăveni  Fântâna Mare  Fântânele  Forăști |  Frătăuții Noi  Frătăuții Vechi  Frumosu  Fundu Moldovei  Gălănești  Grămești  Grănicești  Hănțești  Hârtop  Horodnic de Jos  Horodnic de Sus  Horodniceni  Iacobeni  Iaslovăț  Ilișești  Ipotești  Izvoarele Sucevei  Mălini |  Mănăstirea Humorului  Marginea  Mitocu Dragomirnei  Moara  Moldova-Sulița  Moldovița  Mușenița  Ostra  Păltinoasa  Panaci  Pârteștii de Jos  Pătrăuți  Poiana Stampei  Pojorâta  Preutești  Putna  Rădășeni  Râșca |  Sadova  Șaru Dornei  Satu Mare  Scheia  Serbăuți  Siminicea  Slatina  Straja  Stroiești  Stulpicani  Sucevița  Todirești  Udești  Ulma  Vadu Moldovei  Valea Moldovei  Vama  Vatra Moldoviței |  Verești  Vicovu de Jos  Voitinel  Volovăț  Vulturești  Zamostea  Zvoriștea |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 614 451 asukasta ja sen väestötiheys oli 71,84 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96,14 prosenttia, romaneja 1,92 prosenttia, ukrainalaisia 0,92 prosenttia, lipovaneja 0,27 prosenttia ja saksalaisia 0,11 prosenttia.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 439 751
1956:  507 674
1966:  572 781
1977:  633 899
1992:  701 830
2002:  688 435
2011:  614 451
Nähtävyyksiä

Moldavian maalatut kirkot
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suceavan piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (romaniaksi) (englanniksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Terhola

| Terhola |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Terhola korostettuna.
Kaupunki:  Järvenpää
Suuralue:  Itäiset kaupunginosat
Kaupunginosa nro:  19 
Väkiluku:  779 (31.12.2014)
Terhola on Järvenpään 19. kaupunginosa, joka sijaitsee noin puolitoista kilometriä kaupungin keskustasta itään.  Vuoden 2014 lopussa Terholassa asui 779 ihmistä. Pääosa rakennuskannasta on omakoti-, rivi-, ja paritaloja, vaikkakin kaupunginosan luoteispuolelle on valmistumassa myös kerrostaloasuntoja Terholan alueen asemakaavamuutoksen myötä. Terholassa sijaitsevat muun muassa Tokmannin, Lidlin, Powerin ja Kotipizzan myymälät. Alueella kulkevan Terholantien lounaispuolella on Terholan teollisuusalue, jossa on muun muassa autoliikkeitä.
Terholan alueella sijaitsee yksi Järvenpään kuntoradoista. Ladut yhdistävät sen talvisin Paavonpolun kuntopolkuihin.
Suzanne Vegan diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Susanne Vega konsertissa vuonna 2014
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Kokoelmat | 2 |  |
| ↙Videot | 2 |  |
Tämä on Suzanne Vegan diskografia.
Studioalbumit

Suzanne Vega (1985)
Solitude Standing (1987)
Days of Open Hand (1990)
99.9F (1992)
Nine Objects of Desire (1996)
Songs in Red and Gray (2001)
Beauty & Crime (2007)
Tales from the Realm of the Queen of Pentacles (2014)
Lover, Beloved: Songs from an Evening with Carson McCullers (2016)
Kokoelmat

Tried & True – The best of (1998)
Retrospective – best of (2003)
Videot

Live at Montreux (DVD), 2006
Gold collection the Videos (DVD), 2007
Teheranin metro

| Teheranin metro |
| --- | --- |


Sijainti:  Teheran, Iran
Avattu:  1999
Linjoja:  7
  
Teheranin metro (pers. ‏متروی تهران‎, Metro-ye Tehrān) on metrojärjestelmä Iranin pääkaupungissa Teheranissa. Metron ensimmäinen osa avattiin vuonna 1999. Järjestelmä koostuu seitsemästä linjasta. Ensimmäisen metrolinjan lounainen haara uudelleennimettiin linjaksi kahdeksan, jonka laajennuksen myötä avautui yhteys Imaami Khomeinin kansainväliselle lentoasemalle elokuussa 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teheranin metro Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Tehran Metro
Käännös suomeksi
Tehdäänpä silta

| Tehdäänpä silta> Att angöra en brygga |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tage Danielsson
Käsikirjoittaja:  Hans Alfredson  Tage Danielsson
Säveltäjä:  Nils Färnlöf
Kuvaaja:  Martin Bodin
Leikkaaja:  Carl-Olov Skeppstedt
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri, Svenska Ord
Ensi-ilta:  1965, Suomessa 1966
Kesto:  103 min
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tehdäänpä silta (televisioesityksessä Lasketaan laituriin, ruots. Att angöra en brygga) on ruotsalainen absurdi komediaelokuva vuodelta 1965.
”Hasse och Tage” -nimellä tunnetun koomikkoparin (Hans Alfredson ja Tage Danielsson) vain vähän dialogia sisältävässä elokuvassa nelihenkinen purjehdusseurue yrittää kerta kerran jälkeen epätoivoisesti rantautua saaressa odottaviin rapujuhliin. Saareen päässeillä on ravut, veneessä ovat viinat. Kun rantautuminen ei millään onnistu, katastrofi seuraa: veneilijät joutuvat juomaan viinat ilman rapuja ja saareen päässeet syömään rapunsa ilman virvokkeita. Kun vene lopulta pääsee rantaan, on kaikki jo liian myöhäistä.
Elokuvan muita näyttelijöitä ovat Monica Zetterlund, Birgitta Andersson, Katie Rolfsen, Lars Ekborg ja Gösta Ekman.
Aiheesta muualla

Tehdäänpä silta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tehdäänpä silta Elonet.
Suurpäämuurahainen

| Suurpäämuurahainen |
| --- | --- |
 Työläinen
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Heimo::  Muurahaiset Formicidae
Alaheimo::  Pistinmuurahaiset Myrmicinae
Suku::  Suurpäämuurahaiset Harpagoxenus
Laji::  sublaevis
Kaksiosainen nimi
 Harpagoxenus sublaevis  (Nylander, 1849) 
Katso myös
   Suurpäämuurahainen Wikispeciesissä   Suurpäämuurahainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suurpäämuurahainen (Harpagoxenus sublaevis) on muurahaisten (Formicidae) heimoon ja pistinmuurahaisten (Myrmicinae) alaheimoon kuuluva pistiäislaji.
Levinneisyys

Suurpäämuurahaiset ovat levinneet Pohjois- ja Keski-Euroopassa laajalti, mutta harvassa, sillä suurpäämuurahaiset tarvitsevat ison reviirin sillä liekomuurahaisia (Leptothorax) ei ole hirveän paljon. Suomessa suurpäämuurahainen on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.
Elintavat

Suurpäämuurahaiskuningatar ei pysty perustamaan itse pesää vaan tunkeutuu liekomuurahaisten pesään ja silppuaa saksimaisilla leuoillaan liekomuurahaisten kuningattaren ja työläiset. Pian kuoriutuvat orjat näkevät suurpäämuurahaiskuningattaren omana kuningattarenaan ja palvelevat sitä kunnes muut suurpäämuurahaiset syntyvät. Suurpäämuurahainen on kyvytön huolehtimaan itsestään tai pesästään. Siksi ne tarvitsevat orjia. Suurpäämuurahaiset tekevät orjan ryöstöretkiä, jotka kohdistuvat yleensä liekomuurahaisiin. Ne tappavat orjien kuningattaren, mutta sitä ei syödä.
Aiheesta muualla

ITIS: Harpagoxenus sublaevis (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Harpagoxenus sublaevis (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Harpagoxenus sublaevis (englanniksi)
AntWeb
Teheivarii Ludivion

Teheivarii Ludivion vuoden 2013 Maanosaliittojen cupissa.
Teheivarii Ludivion (s. 1. heinäkuuta 1989 Tahiti) on tahitilainen jalkapalloilija, joka edustaa maansa pääsarjassa pelaavaa AS Tefanaa. Pelipaikaltaan Ludivion on keskuspuolustaja. Hän pelaa myös Tahitin jalkapallomaajoukkueessa.
Ura

Vuodet 2009-2012 Ludivion edusti Tahitin pääsarjan AS Vénusta. Vuonna 2012 hän siirtyi maan suurseuraan AS Tefanaan, jossa hän myös nykyisin pelaa.
Ludivion kuului Tahitin alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen, joka pelasi vuoden 2009 MM-kisoissa Egyptissä. Tahitin jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi vuonna 2010 ja oli vuonna 2012 mukana voittamassa Oseanian mestaruutta, joka takasi Tahitille paikan vuoden 2013 Maanosaliittojen cupiin Brasiliaan. Maanosaliittojen cupissa Ludivion pelasi kaikissa Tahitin kolmessa pelissä, jotka päättyivät jokainen murskatappioihin. Lohkon viimeisessä pelissä Uruguayta vastaan Ludivion ajettiin kahdella keltaisella kortilla kentältä ulos. Maajoukkuessa hän on pelannut 21 ottelua viimeistellen yhden maalin.
Käännös suomeksi
Tamsalu

| Tamsalu |
| --- | --- |
 Tamsalun rautatieasema
 Tamsalu
 Koordinaatit: 59°10′N, 26°6′E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Länsi-Virumaa
Kunta:  Tapa
Ensimaininta:  1512
Kaupunkioikeudet:  1996–2005
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  epäitsenäinen kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,03 km²
Väkiluku (2015):  2 197
 – Väestötiheys:  545 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tamsalu on 2 197 asukkaan (1.1.2015) epäitsenäinen kaupunki ja entinen kaupunki Tapan kunnassa Länsi-Virumaan maakunnassa Virossa. Tamsalun pinta-ala on 4,03 neliökilometriä ja asukastiheys 545 asukasta neliökilometrillä.
Historia

Ensimmäinen maininta Tamsal-nimisestä kartanosta on vuodelta 1512. Kun Tapa–Tartto-rata otettiin käyttöön vuonna 1876, asutus Tamsalin kartanon mailla rautatien ympärillä alkoi kasvaa.
Vuonna 1991 kunta sai itsehallinnollisen aseman ja vuonna 1996 sille myönnettiin kaupunkioikeudet. Tamsalun kaupunki menetti itsenäisen asemansa ja siitä tuli epäitsenäinen kaupunki (vir. vallasisene linn) 16.6.2005 yhdistyttyään Tamsalun kunnan kanssa uudeksi Tamsalun kunnaksi. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Tamsalun kunta ja vanha Tapan kunta yhdistettiin uudeksi Tapan kunnaksi.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Tamsalun epäitsenäisessä kaupungissa oli 2 236 asukasta, joista 1 848 (82,6 %) oli virolaisia, 264 (11,8 %) venäläisiä ja 123 (5,5 %) muita kansallisuuksia.