stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mogens Glistrup

Mogens Glistrup (s. 28. toukokuuta 1926 Rønne, Bornholm, Tanska – 1. heinäkuuta 2008 Kongens Lyngby) oli tanskalainen poliitikko ja Tanskan edistyspuolueen johtaja ja perustaja, juristi 1950, asianajaja 1955 ja vero-oikeuden lehtori Kööpenhaminan yliopistossa 1956-1963. Veroasianajaja Glistrup tuli tunnetuksi Tanskassa, kun hän ilmoitti vuonna 1971 televisiossa, ettei ole maksanut veroja moneen vuoteen.
Hänet erotettiin Tanskan asianajajaliitosta sen jälkeen, kun hänet oli tuomittu verorikoksesta, ja samoin hän menetti paikkansa Tanskan kansankäräjillä, mutta suoritettuaan rangaistuksensa hän nousi jälleen kansankäräjille.
Glistrup kampanjoi kiivaasti islamia vastaan, ja hän kirjoitti aiheesta laajan kirjan. Hänet tuomittiin useaan otteeseen rasismista, joka on Tanskassa rikos. Hänellä oli yhteyksiä myös Ruotsin äärioikeistolaisten johtajakaksikkoon Bert Karlssoniin ja Ian Wachtmeisteriin.
Vuonna 2013 Mogens Glistrupista ja matkatoimistoyrittäjä Simon Spiesistä julkaistiin näytelmäelokuva Spies & Glistrup.
Aiheesta muualla

Politikern Mogens Glistrup död Sydsvenskan. 2.7.2008. (ruotsiksi)
Nicolas Moumi Ngamaleu

Nicolas Moumi Ngamaleu Kamerunin maajoukkueen ottelussa vuonna 2017.
Nicolas Moumi Ngamaleu (s. 9. heinäkuuta 1994 Yaoundé) on kamerunilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja pituudeltaan 181-senttimetrinen. Hän edustaa Venäjän Valioliigassa pelaavaa Moskovan Dynamoa. Hänen ensimmäinen eurooppalaisseuransa oli itävaltalainen SCR Altach kaudella 2016–2017, minkä jälkeen hän edusti runsaat viisi kautta sveitsiläistä Young Boysia.
Ngamaleu on voittanut Young Boysin joukkueessa Sveitsin mestaruuden vuosina 2018–2021 ja Sveitsin cupin vuonna 2020. Hän on pelannut Itävallan Bundesliigassa 31 ottelua, joissa hän on tehnyt seitsemän maalia, ja Sveitsin Superliigassa 158 ottelua, joissa hän on tehnyt 30 maalia. Hän on pelannut Eurooppa-liigassa 19 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin, marraskuussa 2017 vierasottelussa serbialaista Partizania vastaan. Mestarien liigassa hän on pelannut 12 ottelua ja tehnyt yhden maalin, syyskuussa 2021 kotiottelussa englantilaista Manchester Unitedia vastaan.
Ngamaleu on pelannut Kamerunin maajoukkueessa noin 40 maaottelua.
Mäntsälän kirjasto

| Mäntsälän kirjasto |
| --- | --- |
 Mäntsälän kirjaston pääsisäänkäynti elokuussa 2024.
Sijainti:  Urheilutie 4 B, 04600 Mäntsälä 
Tyyppi:  kunnankirjasto
Perustettu:  1847
Kotisivut
Mäntsälän kirjasto on Mäntsälän kirkonkylässä toimiva yleinen kunnallinen kirjasto. Mäntsälän kunnankirjasto on saanut alkunsa jo vuonna 1847. Mäntsälän kirjasto palvelee asiakkaitaan paitsi toimitiloissaan kunnan monitoimitalossa, myös Mäntsälän kirjastoauton ja verkkokirjaston välityksellä.
Mäntsälän kirjasto on osa neljän uusimaalaisen kunnan (Järvenpää, Kerava, Mäntsälä ja Tuusula) muodostamaa seudullista kirjastokimppaa eli Kirkes-kirjastoja.
Napamarjat

| Napamarjat |
| --- | --- |
 Arabiannapamarja (Maesa lanceolata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Alaheimo::  Maesoideae
Suku::  Napamarjat Maesa  Forssk.
Katso myös
   Napamarjat Wikispeciesissä   Napamarjat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Napamarjat (Maesa) on esikkokasvien (Primulaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 39 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 250 lajia.
Napamarjoja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina.
Lajeja

Maesa argentea
Maesa confusa
Maesa densistriata
Maesa indica
Maesa lanceolata – arabiannapamarja
Maesa longilanceolata
Maesa macilentoides
Maesa membranacea
Maesa montana
Maesa nemoralis
Maesa parvifolia
Maesa ramentacea
Maesa striatocarpa
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Napamarjat (Maesa)
iNaturalist: Napamarjat (Maesa)
UniProt: Taxonomy – Maesa (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Maesa (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Maesa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Maesa (englanniksi)
Flora of China: Maesa (englanniksi)
Mäkikylä (Ähtäri)

| Mäkikylä |
| --- | --- |
 Mäkikylä
 Koordinaatit: 62°30.049′N, 24°07.308′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Ähtäri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mäkikylä on kylä Ähtärissä. Kylä sijaitsee Yhdystie 6215 eli Pihlajavedentien varrella noin 15 kilometriä Ähtärin keskustaajamasta kaakkoon kohti Keuruuta. Kylän osia ovat muun muassa Isomäki, Sipilänkylä, Itä-Peränne sekä Heinämäki. Kylän nimi tulee alueen mäkisyydestä. Alue on Ähtärin haja-asutusaluetta ja kylän talot sijaitsevat usein mäen rinteillä kaukana tosistaan. Kylän alueella toimii Isomäen metsästysseura ry.
Aiheesta muualla

Mäkikylä Ähtärin kaupungin kotisivuilla
Mogens Klitgaard

Mogens Klitgaard (23. elokuuta 1906 – 23. joulukuuta 1945) oli tanskalainen kirjailija. Hänen näkemykseltään sosialistisen proosatuotannon aiheet olivat enimmäkseen yhteiskunnallisia. Klitgaard eli viimeiset vuotensa (1943−1945) Ruotsissa ja kuoli 39-vuotiaana tuberkuloosiin.
Teoksia

Der sidder en mand i en sporvogn (romaani), 1937
Gud mildner luften for de klippede får (romaani), 1938
Ballade paa Nytorv (romaani), 1940
De røde fjer (romaani), 1940
Elly Petersen (romaani), 1941
Dagen i dag : epos fra radioromanen Elly Petersen, 1942
Den guddommelige hverdag, 1942
Brunkul (novelli), 1946
De sindssyges klode (romaani), julkaistu postyymisti 1968
En søndag for to Aar siden (essee)
Hverdagens musik (essee- ja novellikokoelma), julkaistu postyymisti 1989
Palkintoja

San Cataldo-legatet, 1939
Emma Bærentzens Legat, 1940
Otto Benzons Forfatterlegat, 1943
Dansk Forfatterforenings legat, 1945
Neurotaloustiede

Neurotaloustiede on mikrotaloustieteen ala, jossa yhdistyvät psykologia, neurotiede ja taloustiede ja sen tutkimuskohteena on ihmisten käyttäytyminen. Neurotaloustiede tutkii mitä aivoissa tapahtuu, kun ihmiset arvioivat eri valintavaihtoehtoja, luokittelevat riskejä ja tuottoja sekä ovat kanssakäymisissä muiden ihmisten kanssa.
Neurotaloustieteessä käytetään hyväksi neurotieteiden tutkimusmenetelmiä, jotka voidaan karkeasti jakaa kahteen ryhmään: suoriin mittauksiin aivoissa tapahtuvista sähkömagneettisista vaihteluista ja toiseksi menetelmiin, jotka perustuvat aivoissa tapahtuvan aineenvaihdunnan tai veren virtauksen mittaamiseen.
Neurotaloustiede on kohtalaisen uusi tutkimusala. Neurotaloustieteilijät tutkivat erityisen innokkaasti miksi ihmiset toimivat joissain tilanteissa vastoin taloustieteen klassisia perusoletuksia, joista tärkein on se, että kuluttajat maksimoivat järkiperäisesti taloudellisen hyötynsä. Neurotaloustiedettä käytetään hyväksi mm. markkinoinnin tehostamisessa.
Natalja Kljutšarjova

Natalja Kljutšarjova (Наталья Ключарёва, s. 1981) on venäläinen kirjailija ja runoilija. Hän on yksi merkittävimmistä 1980-luvulla syntyneistä venäläisistä kirjailijoista.
Kljutšarjova syntyi Permissä vuonna 1981 ja muutti Jaroslavliin vuonna 1992. Hän on valmistunut Jaroslavlin valtiollisen yliopiston filologisesta tiedekunnasta. Vuodesta  2005 lähtien hän on asunut Moskovassa tai Moskovan lähellä sijaitsevassa Žutškin kylässä. Hän on työskennellyt televisiotoimittajana ja toimittajana Pervoje sentjabrja (”Ensimmäinen syyskuuta”) -aikakauslehdessä. Hänen perheeseensä kuuluu vuonna 2011 syntynyt esikoinen.
Teokset

2006 — Runokokoelma Belyie pionepy
2008 — Kolmannessa luokassa (Rossija: obštši vagon)
2009  — SOS!
2010 — Derevnja durakov (“Hölmöjen kylä”)
2011 — V Afriku, kuda že ještšo?
Natalja Kljutšarjova on ollut ehdokkaana erilaisten kirjallisuuspalkintojen saajaksi. Hän oli ehdokkaana Debjut-kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2002. Vuonna 2007 hän sai Juri Kazakovin kirjallisuuspalkinnon teoksella Odin god v Raju. Kljutšarjova on yksi harvoista 1980-luvulla syntyneistä venäläisistä kirjailijoista, joiden käännösoikeudet on myyty useisiin Euroopan maihin. Häntä pidetään yhtenä Venäjän kiinnostavimmista nuorista nykykirjailijoista.
Kljutšarjova kuvaa romaaneissaan, millaista on kasvaa nyky-Venäjän levottomassa ja nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa. Teoksissaan hän käsittelee sosiaalisia ongelmia kuten alkoholismia, huumeiden käyttöä ja syrjäytymistä nykyajan Venäjällä, mutta hän on kirjoittanut myös paljon lähimmäisenrakkauden kaltaisista teemoista. Päähenkilöt romaaneissa ovat yleensä miehiä. Teoksissaan Kolmannessa luokassa ja SOS! Kljutšarjova kuvaa päähenkilön matkaa junalla kaupungista toiseen sekä päähenkilön matkan aikana tapaamia henkilöitä Venäjän eri yhteiskuntaluokista. Vastaavanlainen junamotiivi on ollut tyypillinen venäläiselle kirjallisuudelle jo Tolstoista lähtien, ja myös monet nykykirjailijat ovat käyttäneet junamotiivia teoksissaan. Kljutšarjovan romaaneissa puhutaan myös paljon sielusta ja Jumalasta. Kirjallisina esikuvinaan hän pitää Tšehovia ja Dostojevskia.
Mustjärv (Võrumõisa)

| Mustjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°50′51″N, 27°01′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Koreli ojan valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Poti oja
Laskuoja:  Poti oja Koreli ojaan
Järvinumero:  VEE2126000
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  72,3 m  mpy. 
Pituus:  0,32 km  
Leveys:  0,08 km  
Rantaviiva:  0,708 km  
Pinta-ala:  1,7 ha  
Tilavuus:  0.000093 km³  
Keskisyvyys:  5,5 m  
Suurin syvyys:  11,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustjärv 
Mustjärv (myös Võru Mustjärv ja Poti järv) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 320 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Se sijaitsee pitkittäisessä painaumassa, joka toimii rajana Võrun kaupunkialueen ja sen pohjoispuolella sijaitsevan laajan peltoaukean välillä. Järvi on 11,7 metriä syvä, mutta sen keskisyvyys on 5,5 metriä. Kummallakin puolella järveä sijaitsee laakson reunoilla asuinalueet, joiden viereen on rakennettu teollisuusalue. Järven lähirannat ovat niitymäistä kosteikkoa, jossa kasvaa harvakseltaan puita ja pensaita. Rantaviivan pituus on 700 metriä. Järvelle ei tule tietä.
Luontoarvoja

Vesi vaihtuu järvessä hyvin hitaasti. Vedenväri on ruskehtavan punainen ja sen näkösyvyys on pieni. Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, lahna, suutari ja ruutana.
Vesistösuhteita

Mustjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Poti oja on Koreli ojan sivu-uoma ja Koreli oja on vuorostaan Vanajõen sivuhaara. Järvi on Poti ojan läpivirtausjärvi. Siihen ei tule muita ojia. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Nena (täsmennyssivu)

Nena voi viitata johonkin seuraavista:
Nena, saksalainen yhtye
Nena (oik. Gabriele Susanne Kerner), Nenan laulaja
Nena, Nenan albumi
Nena, portugalilainen laulaja/lauluntekijä
Nena Venetsanou, kreikkalainen laulaja
Jacob Nena, mikronesialainen poliitikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nena”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Natalja Jevdokimova

Natalja Jevdokimova edessä vasemmalla sisäratojen EM-kilpailuissa 2009.
Natalja Jevdokimova (ven. Наталья Евдокимова, s. 17. maaliskuuta 1978) on venäläinen kestävyysjuoksija, joka menestyi parhaiten 1 500 metrillä.
Jevdokimova voitti 1 500 metrillä alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1997. Hän sijoittui 1 500 metrillä neljänneksi Ateenan olympialaisissa 2004 ja sijoittui samana vuonna Monacon yleisurheilufinaalissa kahdeksanneksi. Vuotta myöhemmin hän sijoittui yleisurheilufinaalin kolmanneksi. Vuonna 2009 hän oli kuudes Torinon sisäratojen EM-kilpailuissa. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 1 500 metrillä alun perin kahdeksanneksi.
Jevdokimova ei kilpaillut vuoden 2012 jälkeen. Vuonna 2017 hän sai neljän vuoden kilpailukiellon dopingista ajalle 14.4.2016–13.4.2020 ja kaikki hänen suorituksensa aikavälillä 17.8.2009–29.5.2012 hylättiin.
Henkilökohtaiset ennätykset

800 metriä – 1.58,75 (2003)
1 500 metriä – 3.57,73 (2005)
Maili – 4.24,40 (2003)
Musique Vol. 1 1993-2005

| Musique Vol>  1 1993–2005 Daft Punk |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 29. maaliskuuta 2006
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): Daft Punk
 Tyylilaji: elektroninen musiikki, house
 Kesto: 85.35
 Levy-yhtiö: Virgin
Daft Punkin muut julkaisut
| Human After All 2005 | Musique Vol. 1 1993–2005 2006 | Alive 2007 2007 |
Musique Vol. 1 1993-2005 on ranskalaisen elektronista musiikkia tuottavan duo Daft Punkin ensimmäinen kokoelma-albumi, jonka julkaisi Virgin Records 29. maaliskuuta 2006. Albumin mukana ilmestyi bonus-DVD, joka sisälsi 12 musiikkivideota joista kaksi oli uusia.
Kappaleet > Musique Vol. 1 1993–2005 (CD)

Musique – 6.50
Da Funk – 5.28
Around the World – 4.01
Revolution 909 – 5.28
Alive – 5.16
Rollin' & Scratchin' – 7.28
One More Time – 3.56
Harder, Better, Faster, Stronger – 3.45
Something About Us – 3.51
Robot Rock – 4.47
Technologic – 2.46
Human After All – 5.19
Mothership Reconnection – 4.14 (Scott Groovesin kappale, Daft Punkin remix)
Chord Memory – 6.55 (Ian Pooleyn kappale, Daft Punkin remix)
Forget About the World – 5.45 (Gabriellen kappale, Daft Punkin remix)
Kappaleet > Musique Vol. 1 1993–2005 (DVD)

"Da Funk"
"Around the World"
"Burnin"
"Revolution 909"
"One More Time"
"Harder, Better, Faster, Stronger"
"Something About Us"
"Robot Rock"
"Technologic"
"Rollin' and Stratchin'" (live-video, kuvattu Los Angelesissa)
"The Prime Time of Your Life"
"Robot Rock" (Daft Punk Maximum Overdrive)
Arvostelut

Pitchfork: 8.1/10
Nikki Hiltz

Hiltz MM-kisoissa vuonna 2024.
Nikki Hiltz (s. 23. lokakuuta 1994) on yhdysvaltalainen juoksija. Hän rikkoi Yhdysvaltojen mailin ennätyksen Monacon Timanttiliigassa vuonna 2023 ajalla 4:16:35. Vuonna 2024 hän voitti sisäratojen Yhdysvaltojenmestaruus kultaa ja maailmanmestaruus hopeaa 1500 metrillä. Hän voitti 1500 metrillä Yhdysvaltojen mestaruuden vuonna 2023. Hän on ensimmäinen muunsukupuolinen yleisurheilussa Yhdysvaltojen mestaruuden voittanut urheilija.
Voitettuaan Kalifornian osavaltion 1600 m mestaruuden vuonna 2012, Hiltz sai stipendin Oregonin yliopistoon. Pian opiskelun aloittamisensa jälkeen hän kuitenkin loukkaantui ja joutui pitämään taukoa. Kahden vuoden kuluttua hän siirtyi Arkansasin yliopistoon ja alkoi kisata tavoitellen ammattiuraa. Vuonna 2018 hän teki yhteistyösopimuksen Adidaksen kanssa ja alkoi juosta ammatikseen.
Hiltz on perustanut Pride 5k-tapahtuman. Hän seurustelee niin ikään juoksija Emma Geen kanssa.
Mörtinkiven kalliomaalaus

| Mörtinkiven kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Mörtinkiven kalliomaalaus
Koordinaatit:  60°53′57.2892″N, 27°48′21.8369″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  kivikausi
Kaupunki:  Luumäki
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mörtinkiven kalliomaalaus on suureen siirtolohkareeseen maalattu kalliomaalaus, joka sijaitsee Luumäellä Etelä-Karjalassa. Kivi on Luumäen suurin siirtolohkare. Punaväriläiskä sijaitsee noin 80 senttimetrin korkeudella maan pinnasta ja on kooltaan 16×17 senttimetriä. Siitä ei tunnisteta mitään kuvioita eikä sitä ole ajoitettu.
Mörön

| Mörön (Мөрөн) |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 49°38′08″N, 100°09′20″E 
Valtio:  Mongolia
Provinssi:  Hövsgöl
Korkeus:  1710 m
Väkiluku (2010):  35 789
Aikavyöhyke:  UTC+8
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mörön (mong. Мөрөн, ᠮᠦᠷᠡᠨ, joki) on Hövsgölin provinssin hallinnollinen keskus Mongoliassa. Se syrjäytti edellisen provinssipääkaupungin Khatgalin vuonna 1933.
Vuoden 2010 laskennassa kaupungissa oli noin 35 000 asukasta, arvio vuodelle 2018 oli 40 510.
Kaupungin asutus sai lähtönsä Möröngiin Khureen luostarista, joka perustettiin alueelle 1800-luvun alussa. Luostari sijaitsi Delgermörön-joen varrella, mutta tuhoutui vuonna 1937 kommunistien vainojen myötä. Sittemmin 1990-luvulla kaupunkiin perustettiin uusi luostari Danzadarjaa Khiid.
Mörönissä on lentokenttä, josta lähtee lentoja lähinnä pääkaupunki Ulan Batoriin.
Käännös suomeksi
Netanjahu

Netanjahu on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Benjamin Netanjahu (s. 1949), Israelin pääministeri 1996–1999 ja 2009–2021, ulkoministeri 2002–2003 ja valtiovarainministeri 2003–2005
Benzion Netanjahu (1910–2012), israelilainen historioitsija, tietokirjailija, orientalisti, sionisti ja professori, Benjamin Netanjahun isä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Netanyan joukkomurha

| Netanyan joukkomurha |
| --- | --- |

Paikka:  Netanya, Israel
Ajankohta:  27. maaliskuuta 2002
Iskutyyppi:  itsemurha-isku
Kuolleita:  30 siviiliä
Haavoittuneita:  140 siviliiä
Epäilty/epäillyt:  Hamas
Netanyan joukkomurha oli Hamasin itsemurhaisku Netanyassa 27. maaliskuuta 2002. Israel käynnisti sotilasoperaation ja otti Länsirannan palestiinalaiskaupungit valvontaansa. Pääepäilty ja Hamasin komentaja Omar Jabar pidätettiin maaliskuussa 2008 Länsirannalla.
NOLA

| NOLA Down |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994–1995
 Julkaistu: 15. syyskuuta 1995
 Tuottaja(t): Matt Thomas & Down
 Tyylilaji: heavy metal, sludge metal
 Kesto: 56.33
 Levy-yhtiö: Elektra
Listasijoitukset
  57.
Downin muut julkaisut
|   | NOLA 1995 | Down II: A Bustle in Your Hedgerow 2002 |
NOLA on Downin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 1995. Se debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 57.
NOLA on lyhenne sanoista New Orleans Louisiana. Albumin tekeminen alkoi vuonna 1991. Albumin ilmestymisen jälkeen vuonna 1995 yhtye hajosi ja jäsenet alkoivat tehdä musiikkia muissa projekteissa. Yhtye jatkoi toimintaansa vuonna 2001, jota seurasi vuoden 2002 albumi Down II: A Bustle in Your Hedgerow.[lähde? ]
Kappaleet

Temptation's Wings – 4.24
Lifer – 4.36
Pillars of Eternity – 3.57
Rehab – 4.03
Hail the Leaf – 3.28
Underneath Everything – 4.46
Eyes of the South – 5.13
Jail – 5.17
Losing All – 4.21
Stone the Crow – 4.42
Pray for the Locust – 1.07 (instrumentaali)
Swan Song – 3.35
Bury Me in Smoke – 7.04
Kokoonpano

Phil Anselmo – laulu
Pepper Keenan – kitara
Kirk Windstein – kitara
Todd Strange – basso
Jimmy Bower – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Big Ross Karpelman – koskettimet
Lil' Daddy – lyömäsoittimet
Sid Montz – lyömäsoittimet
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

NOLA Discogsissa. (englanniksi)
Albumi NOLA Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Mäkilammi (Forssa)

| Mäkilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Forssa
Koordinaatit:  60°50′01″N, 23°34′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Loimijoen yläosan alue (35.92)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.923.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,1 m 
Rantaviiva:  0,785 km 
Pinta-ala:  0,03201 km² 
 fiMäkilammi 
Mäkilammi  eli Mäkilampi  on Kanta-Hämeessä Forssassa Vieremässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueeseen. Se sijaitsee 450 metrin päässä Loimijoesta.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 130 metriä. Lampeen laskee pelto-oja, mutta sillä ei ole laskuojaa. Lammen rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin kangasmetsää tai pellonreunaa.
Luonnonhistoria

Forssan kaupungin pohjoispuolella kulkee itä-länsi-suuntaisena harjujakso, joka ei juurikaan erotu ympäristöstään. Sen korkeimman kohdan juurella sijaitsee Mäkilammi. Lampi sijaitsee supassa, joka on syntynyt jääkauden jälkeen harjuhiekkaan hautautuneen jäälohkareen sulmaisesta.
Naurun taistelu

Kartta Naurun fosfaattikaivoksista vuodelta 1940.
Naurun kansainvälinen lentokenttä on säilynyt perintönä japanilaisten miehityksestä.
Naurun miehitys oli Tyynenmeren sotaa toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välinen taistelu Naurun saaresta. Saksa oli tätä ennen tehnyt kaksi onnistunutta hyökkäystä saaren fosfaattikaivoksille joulukuussa 1940. Taistelu alkoi 26. elokuuta 1942, jolloin japanilaiset tekivät maihinnousun saarelle osana operaatio RY:tä. Saari ja sen lähialueet miehitettiin lokakuuhun 1942 mennessä ja saarelle rakennettiin lentokenttä, josta käsin pystyttiin pommittamaan lähialueen saaria. Yli 1 200 naurulaista lähetettiin orjatyövoimaksi Chuukin saarelle. Liittoutuneet yrittivät vuosina 1943–1944 vallata saaren takaisin, mutta epäonnistuivat. Japanilaiset pitivät saaren itsellään, kunnes saarella olevat japanilaiset joukot antautuivat liittoutuneille 13. syyskuuta 1945.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Japanese occupation of Nauru
Naurun museo

Naurun museo (Naoero Museum) on Naurun tasavallan kansallismuseo. Se avattiin Yarenissa 30. tammikuuta 2019 Naurun oltua vuosikymmenten ajan vailla kansallismuseota.
Naurun museossa on Naurun historiaa esittelevä laaja kokoelma, joka koostuu valokuvista ja audiovisuaalisesta aineistosta. Museossa on näytteillä myös muun muassa toiseen maailmansotaan liittyvää esineistöä, kuten japanilaisten lentokoneiden osia. Naurun museo toimii suoraan Naurun presidentin alaisuudessa. Museon johtajana toimi helmikuussa 2023 Horasio Cook.
Ned Maddrell

Edward "Ned" Maddrell (1877 – 27. joulukuuta 1974) oli mansaarelainen kalastaja ja tiettävästi viimeinen äidinkielenään manksia puhunut ihminen. Sage Kinvigin (1870–1962) kuoltua Maddrell oli ainoa manksin kieltä lapsuudestaan saakka taitanut henkilö.
Vastaväitteitä

Erinäisten tietolähteiden mukaan Maddrell olisi käyttänyt englantia ensimmäisenä kielenään ja oppinut manksin myöhemmin isotädiltään. Noihin aikoihin monet muutkin saaren asukkaat käyttivät manksia toisena kielenään. Maddrell osasi kuitenkin manksia täydellisesti.
Nykyaikana manksin kieltä on alettu elvyttää, ja monet vanhemmat ovat tietoisesti kasvattaneet lapsensa manksinkielisiksi. On ollut keskustelua, pitäisikö uusia manksinkielisiä sukupolvia pitää luonnollisina manksin puhujina, vai onko heidän puhumansa kieli jonkinlainen nykyvariantti perinteisestä luonnollisesta kielestä samaan tapaan kuin nyky-Israelissa puhuttava "keinotekoinen" heprea ja vanha klassinen heprea eroavat toisistaan.
On myös väitetty, että monet myöhemmät manksin puhujat salasivat oman kielellisen alkuperänsä sosiaalisista syistä. Esimerkiksi Amerikan mantereella on viitteitä manksin kielen säilymisestä siirtolaisten keskuudessa jopa 1980-luvulle saakka.
Aiheesta muualla

Ned Maddrellin manksinkielisiä ääninäytteitä
Mäkikuisma

| Mäkikuisma |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Kuismakasvit Hypericaceae
Tribus::  Hypericeae
Suku::  Kuismat Hypericum
Laji::  perforatum
Kaksiosainen nimi
 Hypericum perforatum  L. 
Katso myös
   Mäkikuisma Wikispeciesissä   Mäkikuisma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäkikuisma (Hypericum perforatum) on monivuotinen, 30–70 senttimetriä korkea ruoho, jolla on keltaiset terälehdet. Suomessa mäkikuismaa kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Suomen kedoilla.