stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hötorgetin metroasema

Hötorgetin metroasema on Tukholman metron asema, joka sijaitsee Norrmalmin kaupunginosassa Tukholmassa. Asema sijaitsee T-Centralenin metroaseman ja Rådmansgatanin metroaseman välissä. Se avattiin 26. lokakuuta 1952, jolloin aseman nimi oli vielä Kungsgatan. Vuonna 1998 asemalle sijoitettiin Gun Gordillosin taidetta. Vuonna 2015 asemaa käytti arkisin 33 600 matkustajaa päivässä.
Hötorgetin metroaseman sijainti
Sisäänkäynnit

Tunnelgatan 5
Sveavägen 29
Kungsgatan 38–41
Sveavägen 18
Hötorgsgången
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hötorgetin metroasema Wikimedia Commonsissa
Itch.io

| Itch> io |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://itch.io
Tyyppi:  digitaalinen pelikauppa
Rekisteröinti:  vaihtoehtoinen
Kielet:  englanti
Omistaja:  Leaf Corcoran
Avattu:  2013
Nykyinen tila:  aktiivinen
Itch.io on verkkosivusto, jossa pelinkehittäjät ja pelaajat voivat myydä, ostaa tai ladata indie-pelejä. Itch.io:ssa tuli täyteen 10 000 pelijulkaisua helmikuussa 2018. Itch.io:ssa voi myös pitää pelikehittäjien kesken Game jameja eli pelijamitapahtumia.
Sivusto julkaistiin 3.3.2013.
Käännös suomeksi
Hämeenlahti

| Hämeenlahti |
| --- | --- |
 Asutusta Samulinniemessä.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Kuokkala
Kaupunginosa nro:  27
Osa-alueet:  Samulinniemi, Hämeenpohja, Lehtisalmi
Hämeenlahti on Jyväskylän 27. kaupunginosa ja osa Kuokkalan suuraluetta. Alueen asutus sijoittuu lähinnä Samulinniemen pientaloalueeseen, mutta myös Hämeenpohjan pienalueella on teollisuusrakennusten lisäksi hieman asutusta.
Kuokkalan kartano sijaitsee Hämeenlahden pohjoisosassa Äijälänsalmen lähellä.  Kaupunginosaan kuuluu myös joitakin Päijänteen saaria kuten Lehtissaari eli Lehtinen.
Kaupunginosassa sijaitsevalla Salmirannan alueella toimi aikaisemmin aikuiskoulutuskeskus, jonka tiloissa on myöhemmin ollut muun muassa päiväkoti. Vuoden 2023 huhtikuussa alueelle alettiin suunnitella uutta pien- ja rivitaloaluetta.
Suzaka

| Suzaka (須坂市) |
| --- | --- |
 Garyūn puisto kirsikankukkien aikaan
 lippu:  symboli
 Suzakan sijainti Naganon prefektuurissa
 Suzaka
 Koordinaatit: 36°39′04″N, 138°18′26″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu, Kōshin’etsu
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  149,67 km²
Väkiluku (06/2020):  50 422
 – Väestötiheys:  336,9 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kumasugi
 – Kukka:  Japaninatsalea
 
 https://www.city.suzaka.nagano.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suzaka (jap. 須坂市, Suzaka-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Kōshin’etsun alueella Naganon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin koillisosassa Naganon altaan itäreunalla Chikumajoen oikealla rannalla. Kaakossa kaupungin alue nousee Azumayavuorelle ja rajautuu Gunman prefektuuriin. Suzakassa on 50 422 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 149,67 neliökilometriä.
Suzaka kehittyi Edo-kaudella paikallisena hallintokeskuksena (jin’ya) ja markkinapaikkana. Se sijaitsi Gunman suuntaan johtaneen tien varrella. Meiji-restauraation jälkeen sinne syntyi kehruuteollisuutta, mutta toisen maailmansodan päätyttyä merkittävimpiin elinkeinoihin on kuulunut elektroniikkateollisuus. Kaupunkioikeudet Suzaka sai vuonna 1954, kun Suzakan maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi muuta kuntaa. Kaupunki on kasvanut myös läheisen Naganon esikaupunkina. Ympäröivillä maaseutualueilla viljellään hedelmiä, kuten omenoita ja viinirypäleitä.
Suzakan nähtävyyksiin kuuluvat esimerkiksi Garyūn puisto ja erilaiset luonnonalueet, kuten japaninatsaleoistaan tunnettu Hafun ylänkö ja Yonakon vesiputoukset. Osa kaupungin alueesta kuuluu Jōshin’etsu-kōgenin kansallispuistoon. Suzakaa palvelee Nagano-rautateiden Nagano-linja.
Kuvia

Otagiri-suvun asuintalo
Shibamiya Sumisaka-jinja
Gongen-takin vesiputous
Suzakan kantakaupunki vuoden 1975 ilmakuvassa
Juna Murayaman sillalla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suzaka Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Suta Khassaraporn

| Mitalit> Maa:   Thaimaa.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Thaimaa.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Thaimaa.Naisten painonnosto. Olympialaiset  | Maa:   Thaimaa> Naisten painonnosto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sydney 2000 | 58 kg |  |
Suta Khassaraporn (s. 12. joulukuuta 1971) on thaimaalainen painonnostaja. Hän saavutti Sydneyn olympialaisissa 2000 pronssia alle 58-kiloisten sarjassa yhteistuloksella 210 kg. Hänen tuloksensa tempauksessa oli 92,5 kg ja työnnössä 117,5 kg. MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi vuonna 1999 tuloksella 217,5 kg (92,5 kg + 125 kg).
Into a New Dimension

| Into a New Dimension Divinefire |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 21. marraskuuta 2006
 Tuottaja(t): Christian Rivel
 Tyylilaji: sinfoninen metalli
 Kesto: 39.46
 Levy-yhtiö: Rivel
Divinefiren muut julkaisut
| Hero 2005 | Into a New Dimension 2006 | Farewell 2008 |
Into a New Dimension on suomalais-ruotsalaisen kristillistä metallia soittavan Divinefiren kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 21. marraskuuta 2006. Albumi on edeltäjäänsä Heroa selvästi raskaampi.
Kappaleet

Vision of the New Dawn – 1.44
Passion & Fire – 5.02
Times Running Out – 3.29
Into a New Dimension – 3.44
Facing the Liar – 4.18
Live or Die – 4.16
Alive – 4.21
All for One – 4.31
The Final Victory – 5.09
The Last Encore – 3.22
Kappaleet > Euroopan painos

Free Like an Eagle
Kappaleet > Japanin painos

Masters & Slave
Special Message to Japan
Arvostelut

Imperiumi.net:
Sputnikmusic:
Aiheesta muualla

Into a New Dimension Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Into a New Dimension Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Stählerne Romantik

| Stählerne Romantik Stahlgewitter |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 2013
 Tyylilaji: RAC
 Kesto: 27.04
Stahlgewitterin muut julkaisut
| Das Hohelied Der Herkunft 2013 | Stählerne Romantik 2013 |   |
Stählerne Romantik on saksalainen RAC -yhtye Stahlgewitterin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2013.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Stedingsehre | 6.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Germanisches Sparta | 4.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Besatzerpolitik II | 4.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kronjuwel Der Schöpfung | 3.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Verbannt | 3.53 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Der Letzte Mann | 5.28 |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Stahlgewitter - Stählerne Romantik (2013) FULL ALBUM YouTubessa
Stahlgewitter - Stählerne Romantik. Discogs
Stahlgewitter - Stählerne Romantik. Last.fm
Itaú Unibanco

| Itaú Unibanco |
| --- | --- |

ISIN:  BRITUBACNPR1
Perustettu:  2008
Toimitusjohtaja:  Roberto Egydio Setubal
Kotipaikka:  São Paulo, Brasilia
Toimiala:  pankki
Henkilöstö:  120 000milloin?
Kotisivu:  http://www.itau.com.br/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Itaú Unibanco on brasilialainen pankki. Se perustettiin marras­kuussa 2008 yhdistämällä Banco Itáu ja Unibanco.
Idol 2011

| Idol 2011 |
| --- | --- |
Maa:  Ruotsi
Esittäminen
Verkko:  TV4
Julkaisupäivä:  Syyskuu 2011
Ensimmäinen esitys:  4. syyskuuta 2011
Viimeinen esitys:  9. joulukuuta 2011
Jaksojen määrä:  27
Idol 2011 on Ruotsin Idolin kahdeksas tuotantokausi käynnistyi syyskuussa 2011 Tukholman koelauluilla. Yhteensä koelauluissa oli 13 000 laulajaa, joka on uusi ennätys. Slutauditioniin jatkoi 93 laulajaa. Kilpailu päättyy viimeiseen suoraan finaalilähetykseen joulukuussa 2011. Ohjelman esitysaika on yleensä perjantaisin 20.00–21.30 tai 20.00–22.00. Finaalilähetyksissä on erilliset tulosohjelmat. Tällä kaudella sarjaan tuli myös kaksi uutta tuomaria. Myös juontaja vaihtui.
Tuomarit

Pelle Lidell
Alexander Bard
Laila Bagge Wahlgren
Andres Bagge
Juontajat

Pär Lernström
Koelaulut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päivä (live) | Kaupunki | Areena | Koelaulajia yhteensä | Jatkossa | Päivä (TV) |  |  |
| 3. huhtikuuta | Linköping | Arenabolaget Konsert & Kongress | 1 600 | 14 | 13. syyskuuta 2011 |  |  |
| 9–10. huhtikuuta | Göteborg | Svenska Mässan | 3 000 | 16 | 6. syyskuuta 2011 |  |  |
| 16. huhtikuuta | Lund | AF-borgen | 2 500 | 23 | 9. ja 11. syyskuuta 2011 |  |  |
| 1. toukokuuta | Falun | Arenan | 800 | 9 | 12. syyskuuta 2011 |  |  |
| 7–8. toukokuuta | Tukholma | Cirkus | 4 000 | 25 | 4. ja 5. syyskuuta 2011 |  |  |
| toukokuu | Tukholma  (Norrlandståget) | Tukholmankeskusrautatieasema | 40 | 6 | 16. syyskuuta 2011 |  |  |
Laulajia yhteensä: noin 13 000 laulajaa
Jatkossa yhteensä: 93
Koelauluilla oli noin 850 000 katsojaa jaksolla, joka on noin 200 000 viime kautta vähemmän. Koelaulut esitettiin televisiossa syyskuussa, kello 20.00-21.00.
Finalistit

Roshana Hoss - putosi 7. lokakuuta
Denise Azemi Brasjö - putosi 14. lokakuuta
Emil Elton - putosi 21. lokakuuta
Linni Barresjö - putosi 28. lokakuuta
Olle Hammar - putosi 4. marraskuuta
Molly Hammar
Robin Stjernberg
André Zuniga-Asplund
Moa Lignell
Amanda Persson
Amanda Fondell
Hämeenkyrönväylä

Hämeenkyrönväylä on noin kymmenen kilometriä pitkä kolmostien nelikaistainen osuus. Hämeenkyrönväylä avattiin liikenteelle 30. marraskuuta 2022. Hanke valmistui useita kuukausia etuajassa.
Väylän kokonaiskustannus oli 69,4 miljoonaa euroa, josta valtio maksoi 68 miljoonaa ja Hämeenkyrön kunta 1,4 miljoonaa. Tielle rakennettiin yksitoista siltaa ja kolme eritasoliittymää. Hieman aikaisemmin oli väylän pohjoispuoliselle tieosuudelle lisäksi erillishankkeena rakennettu Kyröskosken eritasoliittymä.
Hankkeen pääurakoitsijana toimi Destia Oy.
Aiheesta muualla

Väylävirasto: Vt 3 Hämeenkyrönväylä
Suopapuu

| Suopapuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Quillajaceae
Suku::  Suopapuut Quillaja
Laji::  saponaria
Kaksiosainen nimi
 Quillaja saponaria  Molina 
Katso myös
   Suopapuu Wikispeciesissä   Suopapuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Suopapuu eli kvillaja (Quillaja saponaria) on Quillajaceae-heimoon kuuluva ainavihanta puu, joka kasvaa luontaisesti Chilen keskiosista Boliviaan ja Peruun. Suopapuu on toinen heimon ja suopapuiden suvun kahdesta lajista.
Suopapuun kaarnassa, kvillajankuoressa, on saponiineja, joiden ansiosta siitä syntyy vedessä vaahtoa. Kuorta on käytetty pesuaineena ja jauhettuna yskänlääkkeenä. Suopapuusta saatavaa kvillauutetta käytetään elintarviketeollisuudessa lisäaineena (E999).
Aiheesta muualla

ITIS: Quillaja saponaria (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Quillaja saponaria[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Sutcliffe

Sutcliffe on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Andy Sutcliffe (1947–2015), brittiläinen F1-kuljettaja
David Sutcliffe (s. 1969), kanadalainen näyttelijä
Peter Sutcliffe (1946–2020), brittiläinen sarjamurhaaja
Stuart Sutcliffe (1940–1962), brittiläinen taiteilija ja muusikko
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Suomen metalliteollisuus

Suomen metalliteollisuus on Suomen teollisuuden suurin osa-alue. Sen toimialoja ovat metallien jalostus, metallituotteiden, muiden tuotteiden, kulkuneuvojen ja sähkölaitteiden valmistus sekä elektroniikkateollisuus.
Metalliteollisuus Suomen taloudessa

Metalliteollisuuden osuus Suomen teollisuustuotannosta vuonna 2014 oli 39 prosenttia.
Vuonna 2014 Suomen ulkomaankaupan arvosta metallit ja metallituotteet kattoivat 14,4%, koneet ja laitteet 12,8%, sähkö ja elektroniikkateollisuus 12% ja kulkuneuvot 5,9%. Sähkö- ja elektroniikkatuotteiden vienti on selvästi huippuvuosia vähäisempää.
Metalliteollisuuden toimialat

Metallien jalostukseen kuuluu teräksen- ja värimetallien valmistus sekä valimoteollisuus. Tuotteita ovat metallista valmistetut levyt, putket, harkot ja langat, valimotuotteet sekä usein myös rakennusteräkset. Tuotanto vastaa 16 prosenttia koko metalliteollisuuden tuotannosta. Vuonna 2014 ala työllisti hieman alle 14 000 henkilöä.
Metallituotteiden valmistukseen kuuluu metallitavaroiden, kuten metallirakenteiden, metallisäiliöiden, höyrykattiloiden, aseiden, takomotuotteiden ja työkalujen valmistaminen. Toimialan tuotannon osuus koko metalliteollisuuden tuotannosta oli vuonna 2013 runsaat 13 prosenttia. Se työllistää yli 40 000 henkeä.
Muiden tuotteiden valmistukseen kuuluu toiminnallisten laitteiden, kuten voimakoneiden, maatalouskoneiden ja metallintyöstökoneiden valmistaminen. Vuonna 2013 toimialan tuotannon osuus koko metalliteollisuuden tuotannosta oli reilut 28 prosenttia. Tuotannon määrä laski vuonna 2014 neljällä prosentilla edellisvuodesta ja samalla henkilöstön määrä väheni neljällä prosentilla. Ala työllistää edelleen yli 40 000 henkeä.
Elektroniikkateollisuus sisältää kalustettujen piirilevyjen, tietokoneiden, viestintävälineiden, viihde-elektroniikan, mittaus-, lääkintä- ja säteilytyslaitteiden, optisten instrumenttien sekä puolijohdekomponenttien valmistuksen. Elektroniikkateollisuuden tuotannon määrä vuonna 2013 oli noin 22 prosenttia koko metalliteollisuuden tuotannosta. Vuonna 2014 toimialan tuotanto laski noin kolme prosenttia edellisestä vuodesta. Vaikka Nokia on lopettanut matkapuhelinten valmistuksen, on yrityksen osuus toimialasta edelleen merkittävä. Ala työllistää edelleen noin 25 000 henkeä.
Sähkölaitteiden valmistukseen kuuluu sähkömoottorien, muuntajien, generaattoreiden, sähkönjakelulaitteiden, akkujen, kaapeleiden, sähkökalusteiden, valaisimien ja kodinkoneiden valmistus. Toimialan suurin yritys on ABB. Tuotannon osuus oli vuonna 2013 noin yhdeksän prosenttia koko metalliteollisuuden tuotannosta. Ala työllistää noin 16 000 henkeä.
Kulkuneuvoteollisuuteen kuuluu moottoriajoneuvojen ja niiden moottoreiden sekä perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus. Toimialan viennin arvo oli kaksi miljardia euroa vuonna 2014, ja se työllisti yli 6 000 henkeä. Liikevaihdolla mitattuna toimialan suurin yritys on Valmet Automotive, joka valmistaa tällä hetkellä Mercedes-Benzin A-sarjan autoja. Toimialaselvennä käsittää laivojen, veneiden, muiden kelluvien rakenteiden, kuten öljynporauslauttojen, valmistuksen sekä kiskokaluston, taisteluajoneuvojen ja -lentokoneiden valmistuksen. Ala vastaa kolmea prosenttia koko metallin tuotannosta ja työllistää lähes 9 000 henkeä.
Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus tuottavat kuusi prosenttia alan tuotannosta ja työllistävät vajaat 20 000 henkeä.
Suomen metalliteollisuuden historia

Metalliteollisuus alkoi Suomessa 1600-luvulla ruukkiteollisuutena, johon kuului metallien perusteollisuutta ja metallituotteiden valmistamista. Teollistumisen alettua 1800-luvulla syntyi konepajateollisuus ja ruukkien yhteyteen perustettiin konepajoja, joiden tuotteina oli esim. rautatiekalustoa, laivoja ja erilaisia koneita. Konepajat ja telakat syrjäyttivät ruukit 1900-luvun vaihteessa.
Vaikka kotimainen malmintuotanto oli 1900-luvun alussa erittäin vähäistä, rautatehtaiden yhteyteen oli perustettu metallien jatkojalostukseen perustuvaa konepajateollisuutta, kuten Fiskars, Högfors, ja Tampereen masuunista periytyvä Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy (Tampella). Autonomian ajan lopulla Venäjän konepaja- ja laivanrakennustuotteiden tarve antoi Suomen metalliteollisuudelle paljon uusia mahdollisuuksia.
Maailmansotien välisenä aikana 1918–1939 metalliteollisuus kehittyi voimakkaammin kuin teollisuus Suomessa yleisesti.
Suomen sotakorvaukset oli toimitettava pääosin metalliteollisuuden tuotteina. Tuotteiden laatuvaatimukset tuottivat ensin ongelmia, sillä koneet olivat vanhentuneita ja ammattitaitoisesta työvoimasta oli pulaa. Pakolla uusitut laitteet ja organisaatiot paransivat kuitenkin tehtaiden asemaa korvausten maksun jälkeen.
Vuosi 2013 oli metalliteollisuudelle paha, koko teollisuustuotannon arvo laski 6,7 % ja metalliteollisuuden osuus vähennyksestä oli 75,0 %, suurimpana pudottajanaan tietokoneiden, elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus, jonka osuus teollisuustuotannon kokonaispudotuksesta oli 24,2 %.
Aiheesta muualla

Teknologiateollisuus Ammattinetti
Suopapuut

| Suopapuut |
| --- | --- |
 Suopapuu Quillaja saponaria
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Quillajaceae
Suku::  Suopapuut Quillaja  Molina (1782)
Tyyppilaji
 Quillaja saponaria Molina 
Katso myös
   Suopapuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suopapuut (Quillaja) on Quillajaceae-heimoon kuuluva kasvisuku ja heimon tyyppisuku. Suopapuita on kaksi lajia, joita esiintyy Etelä-Amerikan keskiosissa, Perussa, Brasiliassa, Chilessä ja Argentiinassa. Suopapuulajit ovat Quillaja brasiliensis ja suopapuu (Quillaja saponaria), jonka kuori sisältää saponiineja.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Quillaja
Sutemi

Sutemi on japanilainen budōkäsite, joka liittyy hyökkäämiseen japanilaisissa kamppailulajeissa. Se on päättäväisyyttä ja sitoutumista hyökkäämiseen, silläkin uhalla että hyökkääjä asettaa itsensä alttiiksi vastustajan vastahyökkäykselle tai muulle tekniikalle, oman suojauksen avautuessa, ja vaikka siitä voisi äärimmäisenä seurauksena olla oma vahingoittuminen tai jopa kuolema.
Japanilaiset budokäsitteet
Intermediaalisuus

Intermediaalisuudella tarkoitetaan kahden tai useamman median välistä vuorovaikutussuhdetta. Intermediaalisuutta voi tapahtua sekä mediaesitysten että niiden tuotannon tasolla. Mediat haluavat näkyä toisissa medioissa ja käyttävät siksi toisiaan lähteinä.
Televisio- ja erityisesti tosi-tv-ohjelmat ovat osoittautuneet tärkeiksi intermediaalisen viittauksen kohteiksi. Esimerkkinä tästä voidaan nähdä Big Brother -formaatti, jota on seurannut ympäri maailmaa valtaisa mediajulkisuus. Suomessa ohjelman alkamista kommentoitiin runsaasti sanoma- ja aikakauslehdissä. Ohjelman käynnistyminen, talon tapahtumat ja kilpailuelementti tarjosivat paljon uutisaiheita medioille. Formaatti tarjosi myös julkkismateriaalia ja skandaaleja iltapäivälehdille, mutta myös aihetta kriittisille mielipiteille tv-ohjelmien kehityksestä vakavammissa sanomalehdissä.
Italialaiset eurokolikot

Italialaiset eurokolikot ovat Italialle lyötyjä eurokolikoita. Eurokolikoissa arvopuoli on kaikissa euroalueen maissa samanlainen, mutta tunnuspuolen eli kansallisen puolen jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen. Euro on ollut Italiassa käytössä vuoden 1999 alusta, käteisenä vuoden 2002 alusta.
Kaikkien kolikkojen kuva-aiheet ovat erilaisia. Kahden euron kolikossa on Rafaelin tekemä Dante Alighierin muotokuva, yhden euron kolikossa on Leonardo da Vincin piirros ihmisen ruumiinosien suhteesta toisiinsa (Vitruvianuksen ihminen), 50 sentin kolikossa on keisari Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas Rooman Piazza del Campidoglio -aukiolla, kahdenkymmenen sentin kolikossa on Umberto Boccionin suunnittelema veistos, kymmenen sentin kolikossa on yksityiskohta teoksesta Venuksen syntymä, viiden sentin kolikossa on amfiteatteri Colosseum, kahden sentin kolikossa on Mole Antonelliana, vuonna 1863 suunniteltu kupoli, ja yhden sentin kolikossa näkyy Castel del Monten linna.
Kaikissa Italian eurokolikoissa on tunnuspuolella lisäksi EU:n kaksitoista tähteä ja kolikon lyöntivuosi sekä monogrammi, jossa R ja I ovat päällekkäin (Repubblica Italiana, Italian tasavalta).
Kahden euron erikoisrahat

| --- | --- |
 2004:  YK:n Maailman ruokaohjelman (WFP) viides vuosikymmen.  Kolikossa on kallellaan oleva maapallo, jossa lukee ”WORLD FOOD PROGRAMME”. Maapallon takana ovat vehnän- ja maissintähkä sekä riisin röyhy. Kirjaimet R ja I (Repubblica Italiana) kertovat kolikon olevan italialainen, ja kirjaimet U ja P ovat kaivertajan, Uliana Pernazzan, nimikirjaimet. Maapallon yläpuolella viistosti vasemmalla on rahapajan tunnus R. Lyöntimäärä 16 milj. kpl.
 2005:  Euroopan perustuslakisopimuksen allekirjoittamisen 1. vuosipäivä.  Kolikossa on kuvattu Europa ja härkä, ja Europalla on kädessään kynä ja Euroopan perustuslain teksti. Rahapajan tunnus R. Kaivertaja Maria Carmela Colanerin nimikirjaimet MCC. Italian tasavallan monogrammi R ja I. Sanat COSTITUZIONE EUROPEA. Lyöntimäärä 18 milj. kpl.
 2006:   20. talviolympiakisat Torinossa vuonna 2006.   Kolikon keskelle on kuvattu alppihiihtäjä. Sanat GIOCHI INVERNALI ja talviolympialaisten järjestäjäkaupungin maamerkkirakennus Mole Antonelliana ja sana TORINO. Italian tasavallan monogrammi R ja I, rahapajan tunnus R ja kaivertajan nimikirjaimet MCC (Maria Carmela Colaneri). Lyöntimäärä 40 milj. kpl.
 2007:  Euromaiden yhteinen Rooman sopimuksen 50-vuotisraha.   Kolikon kuva esittää Rooman sopimusasiakirjaa, jossa on Euroopan talousyhteisön kuuden perustajamaan edustajien allekirjoitukset. Asiakirjan taustalla oleva kuvio jäljittelee kiveystä Piazza del Campidoglio -aukiolta. Lyöntimäärä 5 milj. kpl.
 2008:  Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 60. vuosipäivä.   Kolikkoon on kuvattu mies ja nainen sekä oliivipuun oksa, viljantähkä, hammasratas ja piikkilankaa. Italian tasavallan monogrammi R ja I, teksti DIRITTI UMANI (ihmisoikeudet) ja ketjun renkaista muodostuva numero 60. Taiteilija Maria Carmela Colanerin nimikirjaimet MCC ja rahapajan tunnus R. Lyöntimäärä 5 milj. kpl.
 2009:   Euromaiden yhteinen talous- ja rahaliiton 10-vuotisraha.  Kolikossa on yksinkertaisin viivoin piirretty ihmishahmo yhdessä eurosymbolin € kanssa sekä suunnittelijan nimikirjaimet ΓΣ (George Stamatopoulos Kreikan keskuspankista). Lyöntimäärä 2 milj. kpl.
 2009:  Louis Braillen syntymän 200. vuosipäivä.  Kolikkoon on kuvattu käsi, joka lukee pistekirjoituskirjaa. Etusormi osoittaa sivuttain olevaa tekstiä LOUIS BRAILLE 1809-2009, ja kaksi lintua käden yläpuolella symboloivat tiedon vapautta. Italian tasavallan monogrammi R ja I on sijoitettu yläoikealle, ja alaoikealla on rahapajan tunnus R. Braillen nimi on myös hänen itse kehittämällään pistekirjoituksella kirjan alla. Alareunassa ovat taiteilija Maria Carmela Colanerin nimikirjaimet MCC. Lyöntimäärä 2 milj. kpl.
 2010:  Camillo Benso di Cavourin syntymän 200. vuosipäivä.  Kolikossa on Camillo Benso di Cavourin muotokuva, jonka vasemmalla puolella on teksti CAVOUR. Muotokuvan oikealla puolella ovat vuosiluvut 1810 ja 2010. Lyöntimäärä 4 milj. kpl.
Aiheesta muualla

Italian eurokolikot ja lyöntimäärät (kolikot.com)
Euroopan keskuspankki - Italian eurokolikot
2 euron erikoisrahat
Banca d'Italia - Italian keskuspankki
The Euro Information Website – Italy
Igne Natura Renovabitur Integra

| Igne Natura Renovabitur Integra Neolith |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997, Manek Studio
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Arkadiusz Malczewski Neolith
 Tyylilaji: death metal black metal
 Kesto: 57.05
 Levy-yhtiö: Dogma Records
Neolithin muut julkaisut
| Trips Through Time and Loneliness 1996 | Igne Natura Renovabitur Integra 1998 | Immortal 2004 |
Igne Natura Renovabitur Integra on puolalaisen death/black metal -yhtye Neolithin ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 1998.
Kappaleet

Uverture – 1.33
Unbeliever – 5.02
Awakening (A Prayer for Dying) – 5.16
In the Garden of Forgetfulness – 4.37
Raven Moon – 5.37
Curse the Lord – 4.35
Temple of the Silent Desire – 6.21
Souls They Love Forever – 4.28
My Journey to the Stars – 4.07
Pagan Chant – 4.49
Igne Natura Renovabitur Integra – 10.40
Aiheesta muualla

Igne Natura Renovabitur Integra Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Igne Natura Renovabitur Integra Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Neolith
| --- | --- |
Studioalbumit:   Igne Natura Renovabitur Integra  Immortal  Individual Infernal Idimmu  IZI.IM.KURNU-KI 
Kokoelmat:  Trips Through Time and Loneliness
Demot:  Death Comes Slow • Journeys Inside the Maze of Time • Thorn in the Side of My Enemies
Katso myös:  Lux Occulta