stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julie Rechagneux
Aiheesta muualla

Julie Rechagneux Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Jäämiina

Jäämiina
Jäämiina on painesytytteinen miina, joka sijoitetaan jäähän tehdyn reiän kautta jään alle. Räjähtäessään se rikkoo jään ja estää vihollisen etenemisen jäätä pitkin. Jäämiinat asennetaan sarjaksi, jossa yhden miinan aikaansaama paineaalto räjäyttää muutkin samaan sarjaan kuuluvat jäämiinat. Miinassa on räjähdysainetta 1–2 kiloa. Jäämiinasarja saadaan räjähtämään asettamalla painesytytteisten miinojen joukkoon sähkösytytteinen jäämiina, joka laukaistaan rannalta. Jatkosodan aikana suomalaiset käyttivät noin 546 000 jäämiinaa. Niitä käytettiin runsaasti muun muassa Äänisellä ja Suomenlahden itärannikolla. Vuosina 1943–1944 suomalaisvalmisteisia jäämiinoja myytiin Saksaan yli 770 000 kappaletta. Sodanaikaisia jäämiinoja nimitettiin myös ARSA-miinoiksi kehittäjänsä Arvo Ensio Salorannan mukaan.
Samoja miinoja käytettiin hyydepatojen räjäytyksessä. Porissa kuoli 9. tammikuuta 1955 kolme poikaa  räjähdyksessä, joka sattui kun he menivät tutkimaan räjäytysaluetta.
Kaijakarin majakka

Kaijakarin majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Kaijakari Suomi
Vesistö:  Selkämeri
| --- | --- |
Väri:  valkoinen / punainen / valkoinen
| --- | --- |
Valmistunut:  1933
| --- | --- |
Valon korkeus:  23,1 m
Valonkanto:  18,1 km
Valon ominaisuudet:  Fl (2) 20 s
| --- | --- |
ARLHS:  FIN012 
Admiralty:  C4374 
List of Lights:  28960 
NGA:  116-17452 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaijakarin majakka sijaitsee Kaijakarin pienellä kallioluodolla Selkämerellä Porin edustalla. Se on saanut nimensä sinne aikoinaan haudatun naisen Kajan mukaan.
Rautaristikkorakenteinen majakka valmistui 1933. Majakan valon korkeus meren pinnasta on 23,1m metriä.
KC/MD Mafia

KC/MD Mafia (kirjoitetaan myös KCMD Mafia, lausutaan "keisii ämdee mafia") on suomalainen rap-musiikkia esittävä yhtye. Yhtye on julkaissut yhden albumin, joululevyn Kauheimmat joululaulut vuonna 2012. Vuotta aiemmin yhtye julkaisi digitaalisen EP:n Mustajoulu, jonka materiaali on myös Kauheimmat joululaulut -albumilla. Lisäksi yhtye esiintyy Eevil Stöön levyllä Proud to Be a Stöö. Yhtyeen jäsenien määritelmä on häilyvä, mutta heihin kuuluvat ainakin Eevil Stöö, Koksukoo, Pikku Herkko, DJ Kotka, DJ Kridlokk ja Ex Tuuttiz; myös Aztra ja Lommo ovat esiintyneet usein Mafia-nimikkeen alla heidän konserteissaan. Yhtye on konsertoinut muun muassa Tavastialla, Ilosaarirockissa ja Qstockissa.
Pikku Herkko

Pikku Herkko on suomalainen Eevil Stöön kasvattama rap-artisti, joka tunnetaan myös nimellä Hercules. Hän on aloittanut uransa Eevil Stöön levyillä vieraillen. Tämän lisäksi hän kuuluu KC/MD Mafia-yhtyeeseen. Hänen roolihahmonsa on 8-vuotias poika, joka harrastaa gangsta-rap musiikkia, pikkurikoksia ja kannabiksen polttoa yhdessä KC/MD Mafian kanssa. Hän juontaa Eevil Stöön Pure Ana & Happyhappy Joyjoy Memphis Underground Mix Pt.1 -mixtapen. Eevil Stöön varhaisilla levyillä mainostettiin tulevaa Pikku Herkon soololevyä, mutta sitä ei ole toistaiseksi julkaistu. Pikku Herkko mainitaan myös monissa Eevil Stöön ja Kridlokkin kappaleissa, joissa hän ei ole itse mukana. Herkolta on julkaistu soolokappale "Sä tiedät mut" vuonna 2014 ja vuonna 2013 hän vieraili Tuuttimörön albumilla On totta.
KC/MD Mafian diskografia

Mustajoulu (digitaalinen EP-julkaisu, 2011)
Kauheimmat joululaulut (CD, LP, 2012)
Judo kesäolympialaisissa 2004

2004 kesäolympialaisissa kilpailtiin yhteensä 14 eri painoluokassa, joita miehillä ja naisilla oli kummallakin seitsemän. Judokoita oli yhteensä 368 ja kilpailuareenana toimi Ano Liossia Olympic Hall. Eniten mitaleita keräsi ylivoimaisesti Japani, jonka ottelijat saavuttivat kahdeksan kulta- ja kaksi hopeamitalia.
Mitalistit > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 60 kg |  Tadahiro Nomura |  Nestor Khergiani |  Hašbaataryn Tsagaanbaatar  Choi Min-Ho |
| 66 kg |  Masato Uchishiba |  Jozef Krnáč |  Georgi Georgiev  Yordanis Arencibia |
| 73 kg |  Lee Won-Hee |  Vitali Makarov |  Leandro Guilheiro  Jimmy Pedro |
| 81 kg |  Ilias Iliadis |  Roman Hontjuk |  Dmitri Nossov  Flavio Canto |
| 90 kg |  Zurab Zviadauri |  Hiroshi Izumi |  Mark Huizinga  Hasanbi Taov |
| 100 kg |  Ihar Makarau |  Jang Sung-Ho |  Ariel Zeevi  Michael Jurack |
| yli 100 kg |  Keiji Suzuki |  Tamerlan Tmenov |  Indrek Pertelson  Dennis van der Geest |
Mitalistit > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 48 kg |  Ryōko Tani |  Frédérique Jossinet |  Gao Feng  Julia Matijass |
| 52 kg |  Xian Dongmei |  Yuki Yokosawa |  Ilse Heylen  Amarilis Savón |
| 57 kg |  Yvonne Bönisch |  Kye Sun-Hui |  Deborah Gravenstijn  Yurisleidy Lupetey |
| 63 kg |  Ayumi Tanimoto |  Claudia Heill |  Driulis González  Urška Žolnir |
| 70 kg |  Masae Ueno |  Edith Bosch |  Qin Dongya  Annett Böhm |
| 78 kg |  Noriko Anno |  Liu Xia |  Yurisel Laborde  Lucia Morico |
| yli 78 kg |  Maki Tsukada |  Daima Beltrán |  Tea Donguzašvili  Sun Fuming |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Japani | 8 | 2 | 0 | 10 |
| 2 |  Kiina | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 3 |  Etelä-Korea | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4 |  Georgia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 |  Saksa | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 6 |  Valko-Venäjä | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Kreikka | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 |  Venäjä | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 9 |  Kuuba | 0 | 1 | 5 | 6 |
| 10 |  Alankomaat | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 11 |  Itävalta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Pohjois-Korea | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Slovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Ukraina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 16 |  Brasilia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 17 |  Belgia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Bulgaria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Viro | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Israel | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Mongolia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 17 |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 1 | 1 |
Judo olympialaisissa
1896–1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
2004 kesäolympialaisten kilpailutapahtumat
Ammunta
|
Baseball
|
Jalkapallo
|
Jousiammunta
|
Judo
|
Koripallo
|
Käsipallo
|
Lentopallo
|
Maahockey
|
Melonta
|
Miekkailu
|
Nykyaikainen viisiottelu
|
Nyrkkeily
|
Paini
|
Painonnosto
|
Purjehdus
|
Pyöräily
|
Pöytätennis
|
Ratsastus
|
Softball
|
Soutu
|
Sulkapallo
|
Taitouinti
|
Taekwondo
|
Tennis
|
Triathlon
|
Uimahypyt
|
Uinti
|
Vesipallo
|
Voimistelu
|
Yleisurheilu
Jäätävää satoa

| Jäätävää satoa> The Ice Harvest |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Harold Ramis
Käsikirjoittaja:   Richard Russo  Robert Benton 
Perustuu:  Scott Phillipsin romaaniin
Tuottaja:   Albert Berger  Ron Yerxa 
Säveltäjä:  David Kitay
Kuvaaja:  Alar Kivilo
Leikkaaja:  Lee Percy
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Focus Features  Bona Fide Productions 
Levittäjä:  Focus Features Netflix
Ensi-ilta:  2005
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäätävää satoa (The Ice Harvest) on Harold Ramisin ohjaama yhdysvaltalainen rikoskomedia vuodelta 2005. Sen pääosia esittävät John Cusack ja Billy Bob Thornton. Elokuva pohjautuu Scott Phillipsin vuonna 2000 kirjoittamaan dekkariin, jonka pohjalta käsikirjoituksen on laatinut ohjaajanakin nimeä saanut Robert Benton.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  John Cusack  | … |  Charlie Arglist   |
|  Billy Bob Thornton  | … |  Vic Cavanaugh   |
|  Connie Nielsen  | … |  Renata Crest   |
|  Randy Quaid  | … |  Bill Guerrard   |
|  Oliver Platt  | … |  Pete Van Heuten   |
|  Mike Starr  | … |  Roy Gelles   |
|  Ned Bellamy  | … |  Sidney   |
Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskula kehui Bentonin käsikirjoitusta, mutta piti Ramisia tusinaohjaajana. Hänestä juonikuviot eivät kuitenkaan riitä täyttämään edes elokuvan nykymitassa lyhyehköä puolentoista tunnin mittaa.
Aiheesta muualla

Jäätävää satoa Elonet.
Jäätävää satoa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kaaleb Kilpi

Oskar Kaaleb Kilpi (13. maaliskuuta 1878 Kustavi – 14. toukokuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen tilasto- ja taloustieteilijä ja professori.
Kilven vanhemmat olivat postinhoitaja Johan Simonsson ja Judith Amanda Davidson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1902 Turun klassillisesta lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1906, maisteriksi 1907 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1914.
Kilpi toimi tullihallituksen tilastokonttorin aktuaarina 1911–1920 ja oli Helsingin yliopistossa tilastotieteen dosenttina 1918–1922 ja kansantalous- ja tilastotieteen dosenttina 1922–1937. Hän oli Helsingin Kauppakorkeakoulun professori 1920–1937. Hän julkaisi muun muassa teokset Suomen ammatissa toimiva väestö ja sen yhteiskunnalliset luokat vuosina 1815-1875 (3 osaa, 1913–1915) ja Suomen siirtolaisuus ja 19. vuosiadan kansantalous (1917).
Kilpi kuului Yhteiskuntataloudellisen aikakauskirjan toimituskuntaan ja otti osaa Valtiotieteiden käsikirjan toimittamiseen. Hän harrasti pikakirjoitusta ja oli muutamia vuosia Suomen pikakirjoittajayhdistyksen puheenjohtajana. Kilpi oli Unkarin tilastotieteellisen seuran kunniajäsen.
Kilpi oli naimisissa vuodesta 1931 Rauha Olivia Hedlundin kanssa.
Teoksia

Nimellä O. K. Kilpi:
Maanviljelysväestön ammattijako Turun ja Porin läänissä vuosina 1815-1890 : papiston väestötaulujen mukaan. Tilastollisia tiedonantoja 2. Suomen tilastollinen päätoimisto, Helsinki 1906
Maanviljelysväestön ammattijako Vaasan läänissä vuosina 1815-1890 : papiston väestötaulujen mukaan. Tilastollisia tiedonantoja 5. Suomen tilastollinen päätoimisto, Helsinki 1907
Suomen ammatissa toimiva väestö ja sen yhteiskunnalliset luokat vuosina 1815-75. 1, Maaseutu : väestötilastollinen tutkimus papiston väkilukutaulujen tiedoista, väitöskirja. Taloustieteellisiä tutkimuksia 12. Helsinki 1913
Suomen ammatissa toimiva väestö ja sen yhteiskunnalliset luokat vuosina 1815-75. 2, Kaupungit : 3 : Koko maa : väestötilastollinen tutkimus papiston väkilukutaulujen perusteella. Taloustieteellisiä tutkimuksia 20. Kansantaloudellinen yhdistys, Helsinki 1915
Suomen siirtolaisuus ja 19. vuosisadan kansantalous. Taloustieteellisiä tutkimuksia 22. Kansantaloudellinen yhdistys, Helsinki 1917
Hinta- ja valuutta-vallankumoukset : niiden syyt ja seuraukset. Edistysseurojen kustannus oy, Helsinki 1921
Valuutta- ja viljanhintapolitiikka lähinnä silmälläpitäen minimihintoja ja liukuvia tulleja. Tekijä, Helsinki 1922
Taloustoiminnan olemus : arvostelua uudemman teoreettisen kansantaloustieteen talouskäsityksistä. Tekijä, Helsinki 1923
Hintateoreettisia tutkimuksia. Porvoo 1926
Vastaus maisteri K. N. Rauhalan kirjoitukseen "Osuustoiminnan tulevaisuus". Tekijä, Helsinki 1930
Yksityisyrittelijäisyyden tulevaisuus. Taloudellinen valistuskeskus. Julkaisusarja n:o 1. Helsinki 1930
Suomen pankki ja Suomen rahan kotimainen ja ulkomainen arvo. Tekijä, Helsinki 1931
Suomen konjunktuurivaihteluista ennen ja jälkeen maailmansodan : erityisesti silmälläpitäen konjunktuurien siirtymistä maasta toiseen. Tekijä, Helsinki 1932
Korko ja pääoma : niiden merkitys ja kansantaloudellinen tehtävä. Tekijä, Helsinki 1934
Konjuktuurivaihteluiden syistä. Tekijä, Helsinki 1935
Voittotalous ja "tarpeidentyydyttämistalous". Helsinki 1936
Kalle Korpela

Kaarlo Kustaa (Kalle) Korpela (2. joulukuuta 1859 Kuortane – 19. elokuuta 1928 Kuortane) oli suomalainen maanviljelijä ja kirjailija.
Korpela toimi Kuortaneella muun muassa kuntakokouksen puheenjohtajana, palovakuutusyhdistyksen toimitusjohtajana, vaalilautakunnan puheenjohtajana, tilattoman väestön lainarahaston hoitajana ja kirkonisäntänä. Hän laati myös asiapapereita kuntalaisille ja oli sunnuntaikoulun pitäjänä. Korpela kirjoitti sanomalehtiin ja hän julkaisi myös kaksi Kuortaneelle sijoittunutta kertomusta "Renttu-Maija" ja "Rahantekijä".
Teoksia

Renttu-Maija ja hänen elämänsä piirteet.  Rauma 1899, 2. laajennettu painos 1900, 3. painos Ylijoen nuorisoliitto, Kuortane 1963
Rahantekijä eli "Isäin pahat teot tulevat lasten päälle".  Rauma 1900, 2. painos Ylijoen nuorisoliitto, Kuortane 1963
Kaisa Pohjola

Anna Kaisa Pohjola (16. tammikuuta 1919 Tampere – 2017) oli suomalainen näytelmäkirjailija.
Pohjola työskenteli toimistotyöntekijänä ja avusti myös Tammerkoski-lehteä.
Näytelmiä

Isä vanhapoika : yksinäytöksinen huvittelu. Seuranäytelmiä 555. Karisto 1952
Elämän ehto : yksiosainen näytelmä. Seuranäytelmiä 579. Karisto 1954
Auta minua.
Kaisa Poutanen

| Kaisa Poutanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. elokuuta 1954 (ikä 70) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tutkimusprofessori, akatemiaprofessori 2010–2014
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (DI 1977, TkL 1979, TkT 1988)
Instituutti:  VTT, Itä-Suomen yliopisto
Palkinnot:  Elintarviketieteiden kunniatohtori (Helsingin yliopisto, 2014) Suomen tiedeakatemian jäsen (2015)
Kaisa Sinikka Poutanen (o.s. Salminen, s.29. elokuuta 1954 Helsinki) on VTT:n elintarviketeknologian tutkimusprofessori ja Itä-Suomen yliopiston Kuopion toimipisteen Kansanterveystieteen ja kliinisen ravitsemustieteen laitoksen Elintarvikkeiden terveysvaikutusten tutkimuskeskuksen johtaja.
Hän tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta (1973). Poutanen valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi (1977), tekniikan lisensiaatiksi (1979) ja tekniikan tohtoriksi (1988).
Hän oli akatemiaprofessori kaudella 2010–2014. Vuosina 2016–2019 hän on yksi Stop diabetes -hankkeen vastuuhenkilöistä.
Aiheesta muualla

Kaisa Poutanen. VTT Technical Research Centre of Finland, Espoo. Biochemistry, Food Science (englanniksi) (researchgate.net).
Jyllanti

| Jyllanti Jylland (tanskaksi)  Jütland (saksaksi)  |
| --- | --- |

 Jyllanti muodostaa suurimman osan Tanskasta.
Valtio:   Tanska
Hallinto:  
 – suurin kaupunki:  Aarhus
Pinta-ala:  29 776 km²
Väkiluku:  2 574 395 (2 014)
 – väestötiheys:  86 as./km²
Jyllanti on Tanskan osa, joka sijaitsee pääosin Jyllannin niemimaalla. Jyllannin pohjoisin kohta on Skagenissa, joka sijaitsee Vendsyssel-Thyn saarella. Etelässä nykyinen Jyllanti rajoittuu Saksaan. Alue on saanut nimensä juuttien heimon mukaan.
Jyllannissa on asukkaita noin 2,6 miljoonaa asukasta. Näin ollen Tanskan asukkaista lähes puolet on jyllantilaisia. Alueen pinta-ala on 29 776 km² ja asukastiheys 86 asukasta neliökilometrillä.
Hallinnolliset alueet

Hallinnollisesti Jyllanti on jaettu neljään maakuntaan (tansk. Landsdel): Etelä-Jyllanti (tansk. Sydjylland), Länsi-Jyllanti (tansk. Vestjylland), Itä-Jyllanti (tansk. Østjylland) ja Pohjois-Jyllanti (tansk. Nordjylland). Etelä-Jyllanti muodostaa yhdessä Fynin maakunnan kanssa Etelä-Tanskan alueen. Länsi-Jyllanti ja Itä-Jyllanti muodostavat Keski-Jyllannin alueen. Pohjois-Jyllanti on oma alueensa.
Kaupungit

Jyllannin suurin kaupunki on Aarhus.
Historiaa

Historiallisesti Pohjois-Jyllanti (tansk. Nørrejylland) on tarkoittanut aluetta pohjoisesta aina Kongeåjoelle asti. Vastaavasti Etelä-Jyllanti on tanskalaisen määritelmän mukaan ulottunut pohjoisessa Kongeålle ja etelässä Eiderille vastaten Schleswigin herttuakunnan aluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jyllanti Wikimedia Commonsissa
Jyllannin niemimaan historialliset alueet
Jääneulanen

Jääneulanen on ylhäällä ilmakehässä muodostunut pitkulainen jääkide. Jääneulasten muodostuminen vaatii hyvin kylmää. Jääneulasia leijuu ukkospilvien huipuilla. Talvella jääneulasia sataa ylemmästä ilmakehässä kirkkaalla ilmalla, ja tämä aiheuttaa esimerkiksi katuvalojen ylle yöllä valopatsaita.
Kaija Väre

Kaija Väre (3. tammikuuta 1920 – 30. syyskuuta 1980) oli suomalainen taidemaalari joka asui Porissa ja myöhemmin Espoossa.
Väre halvaantui viisivuotiaana ja oli siitä lähtien pyörätuolissa. Hän oli Uuno Alangon oppilaana 1945–1948 ja opiskeli myös Italiassa Villa Lantessa, Caprilla ja Firenzessä sekä vielä tutki taidetta muun muassa Espanjassa. Ensimmäisen näyttelynsä Väre piti Porissa 1945.
Väre maalasi satoja muotokuvia julkisuuden henkilöistä (muun muassa Tarmo Manni ja Ansa Ikonen) sekä myös maisemia ja asetelmia. Hänen töitään on yksityiskokoelmissa Suomessa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa sekä eri yhteisöjen kokoelmissa ja Helsingin yliopiston kokoelmissa.
Aiheesta muualla

Nurmijärven kunnanvaltuuston pitkäaikaisen puheenjohtajan Uuno Laakson muotokuvan paljastus kunnantalon valtuustosalissa, 11.2.1967. Vasemmalla Uuno Laakso, oikealla muotokuvan maalannut taiteilija Kaija Väre. Matti Rintalan kuvakokoelmat, Nurmijärven museo (Muistaja museotietokanta)
Helemi Lapuan historiallinen tietokanta 16.2.2015 : Kaija Väre: Lapuan emäntäkoulun johtajan Anna Sjostedtin muotokuva (1949) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalmari (täsmennyssivu)

Kalmari voi tarkoittaa seuraavia:
kalmarit (Teuthida), mustekalalahko
kalmari (Loligo vulgaris), kalmarien lahkoon kuuluva mustekalalaji
Kalmari, kylä Saarijärvellä
Kalmari, sukunimenä:
Anne Kalmari (s. 1968), suomalainen Keskustan kansanedustaja
Eino Kalmari (1883–1935), suomalainen asutusneuvos
J. R. Danielson-Kalmari (1853–1933), suomalainen historiantutkija, professori, poliitikko ja valtioneuvos
Kaapo Kalmari (s. 2001), suomalainen pesäpalloilija
Laura Österberg Kalmari (s. 1979), suomalainen jalkapalloilija
Soile Kalmari (s. 1969), suomalainen jalkapalloilija
kuvitteellisia henkilöitä:
Jalmari Kalmari, tursas animaatiosarjassa Paavo Pesusieni
Kaija Ward

| Kaija Ward |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1947 Lahti (ikä 77)
Arvonimi: kauppaneuvos (2006)
Muut tiedot
Tunnustukset:  monia
Yritys:  Eurokangas
Asema:  perustaja ja hallituksen puheenjohtaja; oli pitkäaikainen toimitusjohtaja
Tutkinnot:  ekonomi (Helsingin kauppakorkeakoulu, 1971)
Kaija Ward (s. 27. syyskuuta 1947 Lahti) on suomalainen ekonomi ja kauppaneuvos.
Hän jatkoi vanhempiensa  Saimi ja Veikko Heinosen Lahteen vuonna 1945 perustaman kangaskaupan alalla. Ward toimi apuna vanhempiensa kangasliikkeissä jo pienenä. Hän lähti kuitenkin ensin opiskelemaan kieliä, mutta siirtyi sitten kauppatieteiden pariin ja valmistui ekonomiksi kauppakorkeakoulusta 1971. Hänet nimitettiin vanhempiensa tuolloin nimellä Sekunda ja Pala Ky toimineen kangaskauppaketjun apulaisjohtajaksi. Yhdessä miehensä Carl-Johan Wardin kanssa he kasvattivat yritystä merkittävästi ja laajensivat valikoimaa eurooppalaisiin kankaisiin ja laadukkaisiin vaatetuskankaisiin seuraavan vuosikymmenen aikana. Yrityksen nimeksi vaihdettiin Superkangas.
Uutena liikekonseptina Ward perusti nykyisin Orimattilan Pennalassa päätonttoriaan pitävän, noin 400 henkeä työllistävän Eurokangas-yrityksen. Sen ensimmäiset, suuret ja avarat, mutta asiakkailleen myös palvelua tarjoavat kangasmyymälät aukesivat vuonna 1991 Lahteen ja Turkuun. Kaija Ward osti Sekunda ja Pala Ky:n, joka fuusioitiin  Eurokangas Oy:öön. Eurokangas laajeni täyden palvelun "kangastavarataloksi". Hän toimi jonkin aikaa myös enkelisijoittajana ja esiintyi Leijonan kita -televisiosarjassa.
Vuonna 1980 perustettua perheyritystä johtaa nykyisin jo seuraava sukupolvi; vuonna 2018 Eurokangas-konsernin toimitusjohtajana oli hänen poikansa Daniel Ward.
Kaija Ward on saanut monia tunnustuksia, kuten Lahden vuoden yrittäjä (yhdessä miehensä kanssa) 1996, Euroopan menestynein naisyrittäjä (kahdesti), Vuoden lahtelainen 2008. Vuonna 2006 presidentti Halonen myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvonimen.
Aiheesta muualla

Sirkku Taponen (2007) Katso Lindforsin Salaiseen puutarhaan (is.fi)
Jäämä

Jäämä tarkoittaa elimistöön jäänyttä yhdistettä, joka on joko hajoamatonta tai myrkyllistä. Jäämiä voi saada esimerkiksi elintarvikkeista. Euroopan unionin alueella jäsenvaltiot sopivat yhteisesti, mistä elintarvikkeista näytteet otetaan sekä niihin liittyvät näytemäärät ja analyysistä tutkittavat yhdisteet (jokainen valtio laatii myös oman tarkennetun valvontasuunnitelman). Kasvinsuojeluainejäämien tutkimisessa käytetään enimmäismäärää eli MRL:ää (engl. Maximum Residue Level), mikä tarkoittaa turvallisuusrajan asettamista turvalliseksi kuluttajalle, mutta samalla huomioidaan hyvän maatalouskäytännön eli GAP:in (engl. Good Agricultural Practices) mukainen tuotannon kannattavuus sekä tarve suojeluaineelle käytännössä. Lihantuottajat ja -jalostamot, teurastamot sekä tutkimuslaboratoriot tutkivat lihan sisältämät antibioottijäämät kuivahauteella, jonka toiminta perustuu Bacillus stearothermophilus-bakteerin kasvun hidastamiseen (pieni bakteerikanta ja ei bakteerijätösten aiheuttamaa värinmuutosta; riittävästi antibiootteja).
Kaisa Raatikainen

| Kaisa Raatikainen> Sisäasiainministeri |
| --- | --- |
 Sorsan IV hallitus  1.12.1984 − 30.4.1987  
Edeltäjä:  Matti Luttinen
Seuraaja:  Jarmo Rantanen
Kansanedustaja
 23.03.1970–20.03.1987  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä 
Vaalipiiri:  Uudenmaan läänin vaalipiiri 
Henkilötiedot
Syntynyt: 10.syyskuuta 1928 Viitasaari
Kuollut: 26. helmikuuta 2007 (78 vuotta) Espoo
Tiedot
Puolue:  SDP
Kaisa Raatikainen (o.s. Oikari, 10. syyskuuta 1928 Viitasaari – 26. helmikuuta 2007 Espoo) oli suomalainen SDP:n kansanedustaja ja sisäministeri. Hän edusti Uudenmaan läänin vaalipiiriä eduskunnassa vuosina 1970–1987. Sisäasiainministerinä Raatikainen toimi Sorsan IV hallituksessa 1984–1987. Hän oli presidentin valitsijamies 1978 ja 1982.
Kaisa Raatikainen kuului Espoon kaupungin (aiemmin kauppalan) valtuustoon vuosina 1969−1992.
Kaisa Raatikaisen sisäministerikaudelle osui muutamia poikkeuksellisen suurta huomiota herättäneitä tapauksia, muun muassa Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus, lähes seitsemän viikkoa kestänyt virkamieslakko ja Jakomäen pankkiryöstö. Viimeksi mainitussa tapauksessa Raatikainen puolusti poliisin toimintaa, mikä sai julkisuudessa osakseen arvostelua.
Kaisa Raatikainen sairasti viimeisinä elinvuosinaan Alzheimerin tautia. Hänen puolisonsa oli Yleisradion pääjohtaja Erkki Raatikainen.
Aiheesta muualla

.aspx Kaisa Raatikainen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Valtioneuvoston ministerikortisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Arkivet: Kaisa Raatikainen om Tjernobyl (ruotsiksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matti Luttinen | Suomen sisäasiainministeri 1984−1987 | Seuraaja: Jarmo Rantanen |
Joutsenlampi (Pihtipudas)

| Joutsenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°19′19″N, 25°22′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.483.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163,2 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,567 km  
Pinta-ala:  1,65 ha  
Tilavuus:  0.000025 km³ 
Keskisyvyys:  1,51 m  
Suurin syvyys:  2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJoutsenlampi 
Joutsenlampi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Seläntauksen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 24 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Tervajoen valuma-alueeseen (14.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 163,2 metriä mpy.