stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jaajo Linnonmaa
Juontajana

Jaajo Linnonmaa aloitti televisiossa Subtv:n Räsypokka- ja Jaajon Jacuzzi -ohjelmien juontajana. Lisäksi hän on juontanut MTV3:lla Pulssi-ohjelmaa.
Linnonmaa oli mukana MTV3:n VIP Seikkailu -sarjassa kilpailijana.
Radiossa Linnonmaa on juontanut Radio Suomipop -kanavalla, aluksi iltapäiväohjelmaa ja vuodesta 2006 alkaen Aamulypsy-nimistä aamuohjelmaa. Vuonna 2012 Linnonmaa vetäytyi vuodeksi juontajan töistä ja palasi Aamulypsyn juontajaksi vuoden 2013 alusta alkaen. 22.12.2022 oli Jaajo Linnonmaan toistaiseksi viimeinen radiolähetys. Sen hän juonsi yhdessä Tuukka Ritokosken ja myöskin viimeisen juonnon tekevän Anni Ihamäen kanssa.
Aluksi Linnonmaa juonsi Aamulypsyä yhdessä Anni Hentun (ent. Hautala, nyk. Ihamäki) ja myöhemmin Petra Kalliomaan kanssa. Vuonna 2013 tehdyn paluun jälkeen Linnonmaa juonsi Aamulypsyä Hautalan, Juha Perälän ja Juha Vuorisen kanssa.
Aamulypsy on palkittu useita kertoja vuoden radio-ohjelmana. Linnonmaa itse on valittu monesti vuoden radiojuontajaksi. Vuonna 2021 Linnonmaa palkittiin vuoden radiojuontajaksi 10. kerran.
Helmikuussa 2021 alkaneessa Nelosen Diili-ohjelmassa Jaajo Linnonmaa toimii johtajana, joka etsii yrityksilleen kehitysjohtajaa.
Näyttelijänä

Vuonna 2003 ilmestynyt Hymypoika-elokuva sai alkunsa Jaajo Linnonmaan ideasta.  Näyttelijänä hänet nähtiin ensi kerran pienessä roolissa elokuvassa Veijarit.
Linnonmaa näyttelee myös sivuroolia Yle TV2:n lokakuussa 2014 alkaneessa, suomalaisessa draamasarjassa nimeltä Syke.
Vuonna 2015 ensi-iltaan tulleessa Luokkakokous-elokuvassa Linnonmaa on pääosassa Sami Hedbergin ja Aku Hirviniemen kanssa. Hän toisti roolinsa elokuvan jatko-osassa, joka ilmestyi vuotta myöhemmin ja oli mukana myös elokuvan kolmannessa osassa, joka sai ensi-iltansa vuonna 2021.
Yrittäjänä

Linnonmaa on sarjayrittäjä. Hänen perustamiaan brändejä ovat mm. MySoda-hiilihapotuslaitteet sekä St. Barley -olut. Linnonmaa oli vuonna 2001 mukana perustamassa tuotantoyhtiö Komia Helsinkiä, mutta ei nykyään ole siinä osallisena.
Linnonmaa järjestää vuosittain suosittua estejuoksutapahtuma Extremerunia. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2010 Vantaalla, ja vuonna 2017 se oli laajentunut viidelle paikkakunnalle. Lasten Extremerun järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2016. Linnonmaa on vuosittain antanut ison osan tapahtuman tuotoista hyväntekeväisyyteen. Vuonna 2016 Linnonmaa lahjoitti 5 000 euron ExtremeRun-hyväntekeväisyyspotin Suomen Vammaisurheilu ja -liikunta VAU:lle lasten ratakelaustuolin hankintaan.
Linnonmaa harrastaa totopelejä. Hän sijoittui vuonna 2009 toton SM-kilpailussa toiseksi häviten voiton täpärästi Jarkko Mäntylälle. Jaajo on myös Suomen Ravitallin perustaja, pääosakas ja hallituksen jäsen. Tallissa on yli 2 000 osakasta, ja vuonna 2011 sen hevonen I.P. Lento voitti Ylöjärven Teivossa Kuninkuusravien päämatkan.
Maaliskuussa 2016 Linnonmaasta tuli jalkapalloseura PK-35 Vantaan osaomistaja. Hän on juniorina pelannut samassa seurassa ja aikoo jatkossa osallistua seuran markkinointiin.
Linnonmaa on ryhtynyt myös teknologiayrittäjäksi julkaisemalla virtuaalitodellisuuteen perustuvan matkailusovelluksen Virtual Travellerin Slush-tapahtumassa joulukuussa 2016 Helsingissä. Lisäksi hän on mukana t-paitoja kuukausitilauksella välittävässä Tee Clubissa sekä viiniravintola Briccossa. Hän on yksi Kulttuuritehdas Korjaamon omistajista.
Linnonmaa liittyi oululaisen suklaavalmistajan ChocoSomnian osakkaaksi vuonna 2023. Linnonmaan Kolla-yhtiö jätti konkurssihakemuksen syyskuussa 2023.
Yksityiselämä

Linnonmaa ei lapsena r-vikansa takia osannut lausua nimeään "Jari", vaan lausui sen muodossa "Jaajo". Myöhemmin hän otti Jaajon taiteilijanimekseen.
Linnonmaalla on Maija-niminen vaimo ja jouluna 2014 syntyneet kaksostyttäret. Kolmas tytär syntyi marraskuun alussa 2016. Perhe täydentyi poikavauvalla toukokuussa 2020.
Entinen HIFK-pelaaja ja maajoukkuejääkiekkoilija Harri Linnonmaa on Jaajon isän serkku.
Linnonmaa harrasti nuorena jääkiekkoa.
Maaliskuussa 2016 Aku Ankka -lehdessä esiintyi Linnonmaan nimeä mukaileva "Kaapo Hillonmaa" -hahmo. Tapaus oli Linnonmaan mukaan "ehkä kovin juttu ikinä".
Palkinnot

Vuoden radiojuontaja (Radio Gaala): 2009–2011, 2013–2018, 2020-2022
Hänen juontamansa Aamulypsy -radio-ohjelma on valittu vuoden radio-ohjelmaksi 2011, 2013–2022
Vuoden 2011 hiihtoratsastuksen suomenmestari.
Vuoden 2016 nuori menestyjä (Suomen Nuorkauppakamarit ry)
Vuoden 2017 SMYL-kunniamerkonomi (Suomen Merkonomiyhdistysten Liitto)
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2010 | Veijarit | polttarivieras |
| 2015 | Luokkakokous | Tuomas Lilja |
| 2016 | Luokkakokous 2 – Polttarit | Tuomas Lilja |
| 2021 | Luokkakokous 3 – Sinkkuristeily | Tuomas Lilja |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli | Kanava (ensiesitys) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2002–2003 | Räsypokka | juontaja | SubTV |
| 2003 | Jaajon jacuzzi | juontaja |  |
| 2004 | V.I.P. Seikkailu | kilpailija |  |
| ?–2004 | Pulssi | juontaja |  |
| 2014–2020 | Syke | J-P |  |
| 2016–2020 | Haluatko miljonääriksi? | juontaja |  |
| 2021 | Diili  | johtaja |  |
Aiheesta muualla

Jaajo Instagramissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ritva  Elonet
Sysmä

| Sysmä |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°30′10″N, 025°41′05″E
Maakunta:  Päijät-Hämeen maakunta
Seutukunta:  Lahden seutukunta
Kuntanumero:  781
Hallinnollinen keskus:  Sysmän kirkonkylä
Perustettu:  1442
Kokonaispinta-ala:  936,07 km² 123:nneksi suurin 2022 
– maa:  666,22 km²
– sisävesi:  269,85 km²
Väkiluku:  3 428 204:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  5,15 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  8,3 %
– 15–64-v.:  48,4 %
– yli 64-v.:  43,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,7 %
– ruotsinkielisiä:  0,3 %
– muut:  3,0 %
Kunnallisvero:  6,4 % 299:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Lasse Peltonen (vt.)
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Muut   • Kok.   • PS   • SDP:   7 6 3 3 2
sysma.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sysmä on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa. Kunnassa asuu vakituisesti 3 428 ihmistä (31.12.2024). Sysmän pinta-ala on 936,07 km², josta 269,85 km² muodostuu vesistöistä. Vuoteen 1997 saakka se kuului Mikkelin lääniin ja vuoteen 2009 Etelä-Suomen lääniin.
Sysmän naapurikuntia ovat Asikkala etelässä, Hartola idässä, Heinola kaakossa, Kuhmoinen luoteessa, Luhanka pohjoisessa ja Padasjoki lännessä.
Sysmä sijaitsee Päijänteen itärannalla suunnilleen Jyväskylän ja Lahden puolivälissä. Huomattava piirre Sysmässä on vapaa-ajanasuntojen ja -asukkaiden suuri määrä. Kunta sijoittui vuonna 2002 18. sijalle Suomen kunnista vapaa-ajan asukkaiden määrässä. Väkilukuun suhteutettuna se oli ensimmäinen. Sysmän asukasmäärä yli kolminkertaistuu kesäisin, ja se on luonut runsaasti kesätapahtumia kuten Sysmän Suvisoiton ja Sysmän kirjakyläpäivät.
Historia ja kulttuuri

Sysmän pitäjä on perustettu vuonna 1442. Se on aikanaan ollut varsinainen suurpitäjä. Siitä itsenäistyi muun muassa Rautalammin pitäjä vuonna 1561. Silloinen Rautalampi ulottui entisen Kuopion läänin alueelta Keski-Suomen läänin pohjoisosaan aina nykyisen Pihtiputaan alueelle saakka. Myöhemmin on 27 kuntaa saanut alueita silloisesta Rautalammin suurpitäjästä.
Sysmä oli ensimmäisiä kiinteän ja maata viljelleen asutuksen pesäkkeitä Päijänteen itäpuolella. Sieltä tunnetaan rautakauteen ajoittuvia arkeologisia löytöjä, ja keskiajalla se oli yksi Päijät-Hämeen keskuksista. Sana sysmä merkitsee synkkää metsää tai asumatonta korpea.
Sysmän alue oli varhaiskeskiajalla hämäläisten ja karjalaisten välistä rajaseutua; satojen vuosien aikana alueella tehtiin useita rajankäyntejä. Sysmän vanhin asutus on hämäläistä; hämäläiset ovat tulleet Vanajaveden ympäristöstä, lähinnä Sääksmäen alueelta. Sysmän alue on ollut Sääksmäen alueen hämäläisten riistamaata. Sysmästä löytyy yhteneväisyyttä Sääksmäen kyliin kuten esimerkiksi nimiparit Rapola-Rapala ja Voipaala-Voipala osoittavat.
Myöhemmin seudulle saapuivat savokarjalaiset. Keskiajan lopulla Sysmä kuului Hämeenlinnan linnalääniin, vuodesta 1634 alkaen Uudenmaan ja Hämeen lääniin, Yliseen kihlakuntaan. Läänijakoa uudistettaessa vuodesta 1747 alkaen Sysmä kuului Kymenkartanon lääniin, Savon Yliseen kihlakuntaan. Mikkelin läänin perustamisen jälkeen 1831, Sysmä liitettiin siihen.
Sysmässä oli vähäistä teollisuutta jo 1800-luvun alkupuolella, jolloin toimintansa aloitti Liikolan Viiruniemen sulatto, joka valmisti mustia, melko suurikokoisia lasipulloja. Kirkon läheisyydessä aloitti toimintansa padasjokelaisen kapteeni Laguksen perustama värjäämö 1830-luvulla. 1873 pitäjässä toimi itse kasvattamastaan haapapuusta höylätyistä lastuista kartiineja, eli akkunanvarjostimia valmistanut tehdas, joka myös tuotti pieniä, apteekeissa käytettyjä astioita. Apteekkari Knut Viktor Sahlberg perusti kahvitehtaan n. 1873. Se valmisti kahvinkorviketta oman maan tuotteista ja kasviksista. Tuotetta kiitettiin erinomaisen hyväksi, ja hintakin oli halpa. Sitä vietiin muihinkin pitäjiin. Kauppiaat M. Tevalin ja V. Burgman perustivat vuonna 1873 Sysmään lankarullatehtaan Huitilan puustellin alueelle. Tehtaassa oli 12 rullasorvia, silityskone ja kolme sirkkeliä. Tehdas vei suuret määrät rullia ulkomaille, ja se valmisti myös huonekaluja. Tehdas meni konkurssiin vuonna 1878.
Suurten katovuosien aikana vuonna 1866 ainakin joka neljäs sysmäläinen sairastui liikkeellä olleeseen hermokuumeeseen, johon kuoli 177 ihmistä. Seuraavana vuonna, 1867, tulivat isorokko, hinkuyskä ja tulirokko. Vuonna 1868 lavantauti surmasi 456 ihmistä.
Sysmään sijoittuvia kaunokirjallisia teoksia on muun muassa Jalmari Finnen 1600-luvusta kertova näytelmä Sysmäläinen (1910), joka filmatisoitiin vuonna 1938 samannimiseksi elokuvaksi. Historiallinen komedia sijoittuu suureksi osaksi Sysmään, joskin kuvaukset tehtiin todellisuudessa Heinolassa.
Sysmän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, hernetuuvinki eli hernemuhennos, tikkutollo eli uunissa kypsennetty ruismarjapuuro, ohrapippo ja sahti.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Sysmän väestönkehitys 1980–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 6 090 | 6 090 |
| 1985 | 1985 |    | 5 802 | 5 802 |
| 1990 | 1990 |    | 5 527 | 5 527 |
| 1995 | 1995 |    | 5 326 | 5 326 |
| 2000 | 2000 |    | 4 915 | 4 915 |
| 2005 | 2005 |    | 4 655 | 4 655 |
| 2010 | 2010 |    | 4 305 | 4 305 |
| 2016 | 2016 |    | 3 953 | 3 953 |
| 2020 | 2020 |    | 3 645 | 3 645 |
| 2021 | 2021 |    | 3 583 | 3 583 |
Lähde: Tilastokeskus.
Kylät

lähde?
Joutsjärvi, Karilanmaa, Kinnarila (Skinnarila), Koivisto, Käenmäki (Tikkala), Liikola, Nikkaroinen, Nuoramoinen, Onkiniemi, Otamo, Palvala, Rapala, Ravioskorpi, Saarenkylä, Soiniemi, Suurikylä, Särkilahti, Taipale, Toivola, Valittula, Vintturi, Virtaa, Voipala (Suopelto).
Kylät > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Sysmässä oli 3 859 asukasta, joista 1 986 asui taajamassa, 1 839 haja-asutusalueilla ja 34:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sysmän taajama-aste on 51,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Sysmän kirkonkylä.
Julkisia palveluja

Perusopetusta Sysmässä antavat Sysmän yhtenäiskoulu (vuosiluokat 1-9) ja Nuoramoisten koulu. Yleissivistävää toisen asteen opetusta annetaan Sysmän lukiossa, jossa voi valita myös elektronisen urheilun linjan.
Kunnankirjaston tilat sijaitsevat nykyään kunnantalon yhteydessä. Kuntalaiset voivat asioida myös päijäthämäläisen Lastu-kirjastokimpan muissa toimipisteissä ja käyttää sen verkkopalveluja. Seudun museotoimintaa edustaa itähämäläisten kuntien yhteinen Itä-Hämeen museo Hartolassa. Lisäksi Sysmä Seura on ylläpitänyt entisessä makasiinirakennuksessa Sysmän kotiseutumuseota.
Sysmän terveysasema (Sysmän sote-keskus, Leppäkorventie 33) tarjoaa yleislääkäritasoisia terveyden- ja sairaanhoitopalveluita. Erikoissairaanhoidon palvelut tuottaa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä, jonka osakas kunta on. yhtymän ylläpitämä Päijät-Hämeen keskussairaala Lahdessa tarjoaa myös lääkäripäivystystä terveysaseman kiinniollessa.
Liikenne ja energiantuotanto

Kunnan kirkonkylästä lähtee seututie 314 Asikkalaan valtatie 24:lle, seututie 413 Hartolaan valtatie 4:lle ja seututie 612 Luhankaan. Sysmän Otamosta erkanee seututie 410 Hartolan eteläosaan valtatie 4:lle.
Sysmän linja-autoasema sijaitsee kunnan keskustaajamassa ja Valittulan pikavuoropysäkki seututie 413:n varrella. Asikkalan Kalkkisten tienhaaran pikavuoropysäkiltä on noin kilometri matkaa Sysmän etelärajalle.
Kesäisin sisävesilaiva liikennöi Sysmän, Kelventeen ja Padasjoen kirkonkylän välillä. Lisäksi osa Lahden ja Jyväskylän välisistä laivavuoroista pysähtyy Sysmän Suopellon kylässä.
Liikenne ja energiantuotanto > Satamat

Sysmässä on kolme pienvenesatamaa. Aivan Sysmän keskustassa, Majutveden rannalla sijaitsee Sysmän satama. Vaikka satama on yhteydessä Päijänteeseen on sen kaukainen sijainti ja kapeat salmet vaikeasti lähestyttäviä. Majutvedellä sijaitsee myös toinen satama-alue, joka on Ohrasaaressa.
Toinen, New Port Sysmä venesatama on entinen Suopellon satama, joka sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä länteen Sysmän keskustasta, Tehinselän itärannalla. Se on uusittu 2011 ja on osa Marinetek Marinas Oy:n New Port venesatamaketjua. Satamassa on korkealuokkaiset laiturirakenteet sähkön- ja vedenjakelupisteineen. Venesatama on osa Suopelto-Ilolan alueelle suunniteltua lomamatkailualuetta.
Liikenne ja energiantuotanto > Tuulivoima

Sysmään on Päijät-Hämeen maakuntakaavassa suunnitteilla mittava määrä tuulivoimaloita. Suurin alue on kaavailtu Kalkkisten-Karilanmaan-Lahdenpohjan alueelle, toiseksi suurin Terrikorven ja Rekolanvuoren alueelle ja pienin Järvenpään alueelle.
Nähtävyydet > Päijätsalo

Päijätsalo on noin 300 hehtaarin suuruinen saari, josta osa kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Päijätsalon korkeimpaan kohtaan, Päijätsalon vuorelle myöhempi Hjeltin ja Mechelinin senaattien maanviljelystoimituskunnan päällikkö, maanviljelysneuvos Wolmar Onni Schildt rakennutti vuonna 1899 kaksitoista metriä korkean näkötornin, mistä avautuu näköala Päijänteen suurimmalle selälle, Tehinselälle. Päijätsalon vuorella on suunniteltu aikaisemmin myös Rantasipi-hotellia. Korkealle paikalle, 192 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle, menee viitoitettu polku, jonka pituus on noin kaksi kilometriä.
Nähtävyydet > Onkiniemen siirtolohkare

Nelostien varrella sijaitsee tunnettu siirtolohkare, Onkiniemen liikkuva kivi ja Kammiovuori Vintturissa.
Nähtävyydet > Sysmän Suvisoitto

Vuodesta 1986 Sysmässä on järjestetty monialainen kesäjuhla Sysmän Suvisoitto.
Nähtävyydet > Keskiaikainen Pyhän Olavin kivikirkko

Sysmässä on myös vanha Pyhän Olavin kivikirkko ja Hovilan, Nordenlundin, Suurkylän kartanot sekä Virtaan Vanha-Kartano.
Nähtävyydet > Taidenäyttely Matariston kesä

Matariston kesä, taidenäyttely Matariston ratsutilan entisellä kivinavetalla ja sen ympäristössä
Nähtävyydet > Julkiset taideteokset ja muistomerkit

Luettelo Sysmän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Seurakunnat

Sysmässä toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Tainionvirran seurakunta. Sen toiminta käynnistyi vuoden 2019 alussa, jolloin aiempi Sysmän seurakunta muodosti uuden seurakunnan yhdessä Hartolan kanssa. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sysmän alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Sysmässä toimii Sysmän helluntaiseurakunta.
Katolinen seurakunta alueella on Pyhän Ursulan seurakunta, joka on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Kuuluisia sysmäläisiä

| --- | --- |
 Vihtori Aromaa, kansanedustaja  Emil Elenius, kirjailija  Veikko O. Hyvönen, oikeustieteilijä ja professori  Helena Kalmi, rehtori ja oppikirjojen tekijä  Usko Kantola, näyttelijä  Vilho Kirveskoski, kansanedustaja (Maalaisliitto) ja pankinjohtaja  Yrjö Kokko, kirjailija, luontokuvaaja, Sysmän kunnaneläinlääkäri  Charles Lehtinen, insinööri  Onni Mannila, kansanedustaja (Maalaisliitto), kunnallisneuvos  Teemu Nikki, elokuvaohjaaja, -kuvaaja ja -tuottaja  Antero Olin, taidegraafikko  Mauno Pekkala, kansanedustaja (SKDL) ja pääministeri  Edvard Pesonen, kansanedustaja (SDP) :  Lauri Rapala, Rapala-yhtiön perustaja, talousneuvos  Vilho Rinne, keihäänheittäjä  Irmeli Ruponen o.s Nieminen, hiihtäjä  Kaarlo Sarkia, runoilija  Risto Siivola, kauppaneuvos  Pekka Streng, muusikko  Olavi Svanberg, hiihtosuunnistaja  Arvid Tandefelt, aateloitu upseeri, josta polveutuu Tandefelt-suku  Kerttu Tapiola, kulttuurivaikuttaja  Marjatta Tapiola, taidemaalari  Pertti Tiainen, kestävyysjuoksija  Yrjö Valkama, kauppaneuvos  Olavi Virta, iskelmälaulaja
Kirjallisuutta

Helin, Heikki: Sysmän muuttuva keskus I. Lopperista Markkalan risteyksen kautta Simolaan.  Sysmän Liikolan nuorisoseura, 2009.  ISBN 9789526731803
Helin, Heikki: Sysmän muuttuva keskus II. Meijeriltä Markkalan risteykseen.  Sysmän Liikolan nuorisoseura, 2014.  ISBN 978-952-67318-2-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sysmä Wikimedia Commonsissa
Sysmän kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Sysmän avainluvut
Saressalo, Lassi: Sysmää ennen ja nyt. Kirja-arvostelu teoksesta Helin, Heikki: Sysmän muuttuva keskus II. Sysmän Liikolan nuorisoseura, 2014. (Agricolan kirja-arvosteluja, 21.4.2015.)
Hän on Sysmästä. Lauseparren historiaa ja arvosteluja, Helsingin Sanomat, 13.01.1935, nro 11, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sysmä
| --- | --- |
Kylät:  Joutsjärvi  Karilanmaa  Kinnarila (Skinnarila)  Koivisto  Käenmäki  Kirkonkylä  Liikola  Nikkaroinen  Nuoramoinen  Onkiniemi  Otamo  Palvala  Rapala  Raivioskorpi  Saarenkylä  Soiniemi  Suurikylä  Särkilahti  Taipale  Toivola  Valittula  Vintturi  Virtaa  Voipala 
Järvet: Päijänne
Luonnonsuojelualueet: Päijänteen kansallispuisto
Muuta Sysmään liittyvää: Mynnilän arboretum
Itä-Häme
| n k Päijät-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Asikkala  Hartola  Heinola  Hollola  Iitti  Kärkölä  Lahti  Orimattila  Padasjoki  Sysmä 
Entiset kunnat:  Artjärvi  Heinolan maalaiskunta  Hämeenkoski  Nastola 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Auringonlasku Päijänteellä, Sysmässä. Kuvassa oikealla Päijätsalon saari.
Haarahaukka

| Haarahaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Äärimmäisen uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Suku::  Haarahaukat Milvus
Laji::  migrans
Kaksiosainen nimi
 Milvus migrans  (Boddaert, 1783) 
 Haarahaukan levinneisyys; oranssi: tavataan vain pesimäaikana, vihreä: tavataan vuoden ympäri, sininen: tavataan vain muuttoaikoina
Katso myös
   Haarahaukka Wikispeciesissä   Haarahaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Haarahaukan munia.
Haarahaukka (Milvus migrans) on laajalle levinnyt haukkalaji. Lajin nimesi Pieter Boddaert vuonna 1783.
Koko ja ulkonäkö

Haarahaukan pituus on noin 55–60 cm ja sen siipien kärkiväli on 135–155 cm ja Naaras painaa noin 850 grammaa ja koiras 807 g. Lajin ääni muistuttaa lokkien kirkunaa, myös värisevää ”kui-i-i-i” ja joskus naukuvia ääniä.
Aikuiset ovat yleissävyltään tummanruskeita. Pää on muuta ruumista vaaleampi. Pyrstö on matalasti lovipäinen. Siiven yläpinnalla näkyy vaalea lautuma. Haarahaukat ovat pitkäsiipisiä ja lentävät laiskasti hieman mehiläishaukkaa muistuttavasti. Nuoret linnut ovat täplikkäitä ja vaaleampia kuin aikuiset. Poikaset ovat aluksi vaalean kellanruskeita, myöhemmin tummempia. Naaras on koirasta kookkaampi.
Levinneisyys

Haarahaukka on yksi maailman laajimmalle levinneistä petolinnuista, sillä se pesii Etelä- ja Pohjois-Amerikkaa lukuun ottamatta kaikilla mantereilla. Euroopan pesimäkannaksi on arvioitu 186 000 – 254 000 paria, joista 71 prosenttia Venäjällä, 14 prosenttia Ranskassa ja 7 prosenttia Espanjassa. On arvioitu, että Euroopan kanta muodostaa 9 prosenttia lajin koko maailman kannasta. Suomessa se on erittäin harvalukuinen pesimälaji (10–25 paria). Kanta painottuu Itä-Suomeen. Keväisin ja syksyisin nähdään joitakin kymmeniä harhailijoita. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Afrikassa Saharan eteläpuolella. Eurooppalaiset haarahaukat muuttavat Afrikkaan pääasiassa Gibraltarin ja Sisilian kautta, harvemmin Bosporinsalmen kautta.
Elinympäristö

Haarahaukka elää puoliavoimilla, metsäisillä mailla, usein järvien ja jokien läheisyydessä.
Lisääntyminen

Soidinmenot ovat hyvin samanlaiset kuin muillakin suurilla petolinnuilla. Suomessa laji pesii touko–heinäkuussa itärajan tuntumassa kapealla vyöhykkeellä erämaaseuduilla. Pesä havupuussa, melko samanlainen kuin hiirihaukalla. Emot tuovat pesänvuorausaineksiksi kaikenlaisia jätteitä. Munia on 1–3. Ne ovat valkoisia, harvakseltaan ruskeapilkkuisia. Haudonta-aika vaihtelee suuresti ollen 26–38 päivää, keskimäärin noin kuukauden. Naaras hautoo enimmän ajan, koiras vain toisinaan. Naaras lämmittää poikasia niiden ensimmäisen elinviikon ajan ja koiras tuo niille ruokaa, jonka naaras pilkkoo ja jakaa poikasille. Viikon kuluttua myös naaras ryhtyy saalistamaan. Poikaset alkavat itse repiä saalista ja syödä oma-aloitteisesti 30–35 päivää vanhoina. Ne oppivat lentämään noin 42 päivän ikäisinä ja itsenäistyvät 6–7 viikon päästä.
Haarahaukka risteytyy toisinaan isohaarahaukan (Milvus milvus) kanssa.
Ravinto

Haarahaukan ravintoa ovat kalat, pikkueläimet, hyönteiset ja usein haaskat ja jätteet.
Ravinnon hankintaan liittyy todistettavaa älykkyyttä ja johdonmukaisuutta. Australiassa esiintyvän alalajin M. m. affinis eli aboriginaalien ”tulilinnun” (karrkanj) on huomattu metsäpalojen aikaan kuljettavan palavia oksia levittäen maastopaloa. Tulipalon tarkoituksena on saada saaliseläimet juoksemaan tulta pakoon. Samalla se auttaa ihmistä kaskeamisessa. Lintua on pidetty pyhänä jo uniajalta.
Aiheesta muualla

Haarahaukka Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Haarahaukka (Milvus migrans)
ITIS: Milvus migrans (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q80362  Wikispecies: Milvus migrans  ADW: Milvus_migrans  AFD: Milvus_migrans  Avibase: C1C255AA01C58664  BioLib: 8504  BirdLife: 22734972  BirdLife-Australia: black-kite  BOLD: 16400  BOW: blakit1  CoL: 43DZH  CMS: milvus-migrans  eBird: blakit1  EPPO: MLVSMI  EUNIS: 1143  EURING: 2380  Fauna Europaea: 96688  Fauna Europaea (new): 609cf84e-df19-47b8-b96e-0aae5cead672  GBIF: 5229167  IBC: black-kite-milvus-migrans  iNaturalist: 5268  IRMNG: 10458086  ITIS: 175469  IUCN: 181568721  NBN: NHMSYS0000530481  NCBI: 52810  NZBO: black-kite  NZOR: 60d18b3a-a363-4257-adae-fe55f110dd2b  Observation.org: 364  Paleobiology Database: 368606  Paleobiology Database: 368606  Species+: 9813  TSA: 10719  WoRMS: 212678  Xeno-canto: Milvus-migrans  Laji.fi: MX.26518
Taideyliopiston Kuvataideakatemia

| Taideyliopiston Kuvataideakatemia> Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1848
Tyyppi:  Julkinen
Dekaani:  Leevi Haapala
Opiskelijoita:  266 (2023)
Jatko-opiskelijoita:  36 (2023)
Sijainti:  Helsinki,  Suomi
Sivusto:  www.uniarts.fi
Taideyliopiston rakennus entisessä Myllytontin alueella.
Taideyliopiston Kuvataideakatemia (lyh. KuvA; ruots. Konstuniversitetets Bildkonstakademi, engl. Uniarts Helsinki's Academy of Fine Arts) on yksi Taideyliopiston kolmesta akatemiasta. Taideyliopiston Kuvataideakatemia on alallaan Suomen ainoa yliopistotasoinen oppilaitos. Vuonna 2012 opiskelijoita oli noin 300, joista jatko-opiskelijoita 32 ja ulkomaisia tutkinto-opiskelijoita 13.
Kuvataideakatemiasta valmistuu kuvataiteen kandidaatteja (KuK), kuvataiteen maistereita (KuM) ja kuvataiteen tohtoreita (KuT).