stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pussikaljaromaani
Teos

”Sinä ehkä sinänsä arvottoman päivän kituliaana aamunkoina esitettiin kesäteatterissa jo rahvaankuvaelmaa suurella sydämellä ja harrastuksella.” on Pussikaljaromaanin ensimmäinen lause. Teos on kuvaus kolmesta nuoresta miehestä joiden nimet ovat Marsalkka, Henninen ja Lihi sekä heidän yrityksistään päästä pelaamaan noppaa ja saada maailmalta edes vähän rakkautta. Romaani kuvaa heidän kesäistä päiväänsä Kalliossa.
Päähenkilöt keskustelevat loputtomasti, välillä yllättävän sivistyneestikin, etsivät kadonnutta noppaa, hankkivat olutta ja yrittävät hieroa tuttavuutta vastakkaisen sukupuolen kanssa. Päähenkilöiden loputonta jahkailua asioiden kanssa kuvaa seuraava ote: ”Tekis kyllä mieli tehdä jotain, Lihi sanoi- tai ainakin tekis mieli tehdä mieli...”
Henkilöt ovat juuttuneet Kallioon. Kun he yrittävät päästä raitiovaunulla keskustaan, he joutuvat rautatieasemalla vaikeuksiin ja päättävät siirtyä heti takaisin kotikaupunginosaansa. Kalliossa he törmäilevät ystävänsä Kotilaisen rappukäytävässä ja pakenevat moottoripyöräjengiläisiä. Ukkossade ja sähkökatko vaikeuttavat oluenjuontia. Kirjan tapahtumat päättyvät uuden päivän sarastaessa. ”Varjosta raiteita pitkin loikki näkyviin jonkinlainen rusakko. Se oli varmaan menossa Pasilaan”, ovat kirjan viimeiset lauseet.
Näytelmäsovitukset

Pussikaljaromaani on sovitettu näytelmäksi kahdesti. Molemmat sovitukset on tehty vuonna 2006. Ensimmäisen sovituksen teki Eriteatteri. Näytelmän ohjasi Jerker Polso ja pääosissa nähtiin Juha Hippi, Samu Loijas ja Karo Lauronen. Toisen sovituksen teki Kuusankosken teatteri. Kuusankoskella näytelmän ohjasi Piia Klemola ja pääosissa nähtiin Jari Lukkari, Sami Lahtinen ja Janne Priha.
Elokuvaversio

Kirjasta on elokuvasovitus, jota kuvattiin kesällä 2010 Kallion kaupunginosassa Helsingissä.
Aiheesta muualla

Katri Riihivaara: Mikko Rimminen – yhden päivän ja yhden yön tarinoita. Teema 3–4/2004.
Suomalaisten rakastama Pussikaljaromaani ilmestyi venäjäksi. Suomen pääkonsulaatti, Pietari 28.6.2010.
Mäyränkääpä

| Mäyränkääpä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Silmälläpidettävä
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Thelephorales
Heimo::  Bankeraceae
Suku::  Sudenkäävät Boletopsis
Laji::  leucomelaena
Kaksiosainen nimi
 Boletopsis leucomelaena  (Pers.) Fayod (1889) 
Synonyymit
 Boletus leucomelas  Caloporus leucomelas  Polyporus leucomelas  Polyporus ovinus subsp. leucomelas  Polyporus subsquamosus var. leucomelas 
Katso myös
   Mäyränkääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäyränkääpä (Boletopsis leucomelaena) on Suomessa eteläisesti ja harvinaisena esiintyvä kääpälaji. Se kasvaa lehtomaisissa, multapohjaisissa ja varjoisissa kuusi-sekametsissä. Monet löydöt on tehty kalkkipohjaisilta alueilta. Mäyränkääpä on mykorritsasieni kuten muutkin sukunsa lajit.
Mäyränkäävän yksivuotinen, jalallinen itiöemä on jo nuorena yläpinnaltaan mustanruskea ja tahmaton, toisin kuin sudenkääpä. Pyöreän lakin halkaisija on täysikasvuisena 5-8 cm eikä siinä näy lohkeamia tai halkeilua. Pillipinta on kermanvalkea ja syvällä pilleissä näkyy harmaata, kosketuskohdista pinta muuttuu punaharmaiksi. Kulmikkaita tai sokkeloisia pillejä on 2-3 millimetrillä. Jalka on pinnaltaan harmaa, karikkeen alle jäävässä osassa näkyy oransseja läiskiä. Malto on kermanvalkea ja nopeasti lohkopinnassa punaharmaaksi muuttuva, vanhana väristä tulee likainen. Kuivuessaan itiöemä muuttuu marenkimaisen hauraaksi ja väriltään vihertävänmustaksi. Mäyränkäävän jälkimaku on karvas.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Mäyränkääpä (Boletopsis leucomelaena)
Verikerikääpä

| Verikerikääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  arviointiin soveltumaton
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Hapalopilaceae
Suku::  Kerikäävät Ceriporia
Laji::  torpida
Kaksiosainen nimi
 Ceriporia torpida  Spirin & Miettinen (2016) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Verikerikääpä (Ceriporia torpida) on dna-analyysien ja mikroskopian perusteella todettu omaksi lajikseen ja se tunnetaan vielä varsin puutteellisesti. Verikerikääpää esiintyy ainakin Suomessa, Virossa ja Tšekissä. Ainoa varmistettu isäntäpuu on raita, myös muut lehtipuut ovat mahdollisia. Verikerikääpä voi vaatia muiden kääpien läsnäoloa kasvaakseen, sillä Suomesta se on kerätty kuolleen vyökäävän päältä.
Itiöemä on yksivuotinen ja alustanmyötäisesti kasvava, ohut ja pienikokoinen. Tuntomerkit on saatu vain kuivatuista näytteistä. Kuivana itiöemä on hartsimaisen hauras ja pillipinta väriltään viinin-, purppuran- tai hyytyneen verenpunainen. Kulmikkaat pillit ovat vaihtelevan kokoisia ja niitä mahtuu 6-8 millimetrille, kuivuessaan ne aukeavat suuremmiksi. Pohjamalto on valkoinen ja pillit tummanpurppuranpunaisia.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Verikerikääpä (Ceriporia torpida)
MycoBank: Ceriporia torpida
Karttakääpä

| Karttakääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Vaarantunut
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Fomitopsidaceae
Suku::  Rivikäävät Antrodia
Laji::  mappa
Kaksiosainen nimi
 Antrodia mappa  (Overh. & J. Lowe) Miettinen & Vlasák 
Synonyymit
 Oligoporus mappus  Postia mappa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karttakääpä (Antrodia mappa) on Suomessa uhanalainen kääpälaji, jota tavataan myös muualla Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Se elää kuorettomilla ja kelottuneilla, keppimäisen ohuilla oksilla ja rungoilla, käävän isäntäpuita ovat haapa ja pajuista ainakin raita. Karttakäävän aiheuttama ruskolaho on hitaasti kehittyvää ja kuutiomaisesti lohkeavaa.
Itiöemä voi elää vuoden tai pari. Tyypiltään se on resupinaattinen ja kokonaispaksuudeltaan 0,5–2 mm, harvoin saattaa kehittyä vain millimetrin alustasta ulkoneva lakki. Tuoreena itiöemä on juustomainen, kuivuessaan se kutistuu ja saattaa halkeilla railoittain muttei muutu kovaksi. Pillipinta on kermavalkea ja sen väri muuttuu kuivuessa vain vähän. Kulmikkaiden pillien sisäpinnat ovat pihkanruskeat ja pillejä on 2–4 millimetrillä. Pillien mataluus saa karttakäävän näyttämään kennomaiselta. Pohjamalto on valkoinen ja varsinainen malto saattaa jopa puuttua.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Karttakääpä (Antrodia mappa)
Karttakääpä. SYKEn lajiesittelyt. www.ymparisto.fi/Lajit. Päivitetty 4.12.2014.
Vitikkokääpä

| Vitikkokääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Steccherinaceae
Suku::  Niemelaea
Laji::  consobrina
Kaksiosainen nimi
 Niemelaea consobrina  (Bres.) Zmitr., Ezhov & Khimich 2015 
Synonyymit
 Poria consobrina Bres. 1925  Fibuloporia consobrina (Bres.) Bondartsev & Singer ex Bondartsev 1953  Ceriporiopsis consobrina (Bres.) Ryvarden 1988 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vitikkokääpä (Niemelaea consobrina, syn. Ceriporiopsis consobrina) on koko Suomessa, mutta erityisesti Oulun seudulla paikoin runsaana tavattava kääpälaji. Se viihtyy erityisesti vesistöjen läheisyydessä niin meri-, järvi- kuin jokirannoillakin ja ojissa. Pääasiallisia isäntäpuita ovat eri pajut, joskus kääpää on myös tavattu haavalta, tuomelta ja muilta lehtipuilta. Aiemmin vitikkokääpää luultiin samaksi lajiksi pohjoisamerikkalaisen valaankäävän (Ceriporiopsis balaenae) kanssa.
Yksivuotinen, alustanmyötäinen itiöemä on pienialainen ja kokonaispaksuudeltaan 2–5 mm. Tuoreena kääpä on pehmeä ja muuttuu kuivuessaan hauraaksi. Reunus on paikoittainen, ohut ja väriltään valkoinen. Tuore pillipinta on oljenvalkea ja pillien sisäpinta hunajankeltainen, kolhiintuneet kohdat tummenevat aprikoosin sävyisiksi ja läpikuultaviksi. Kuivana pillit ovat vaaleanmeriphkanruskeita. Kulmikkaita tai sokkeloisia pillejä on 1–3 millimetrillä. Lohkopinnassa näkyy kermanvalkea pohjamalto ja pilleissä on öljymäinen tai vahamainen kiilto. Vitikkokäävän tunnistaminen varmuudella ilman mikroskooppia on melko mahdotonta, samannäköisiä kääpiä ovat mm. rytökääpä ja vuotikankääpä.
Vitikkokääpä on luokiteltu hartsikääpien sukuun, mutta dna-analyysien perusteella se on vain etäistä sukua hartsikäävälle.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Vitikkokääpä (Ceriporiopsis consobrina)
Viron kansanpuolue (1998)

| Viron kansanpuolue> Rahvaerakond |
| --- | --- |
  
Perustettu:  5. huhtikuuta 1998
Lopetti:  27. marraskuuta 1999
Puheenjohtaja:  Toomas Hendrik Ilves
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Riigikogu:  5 / 101
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viron kansanpuolue (vir. Rahvaerakond, lyhenne R) oli virolainen poliittinen puolue, joka toimi vuosina 1998–1999. Puolue syntyi toukokuussa 1998 pienen Viron talonpoikaispuolueen, (vir. Eesti Talurahva Erakond, ETRE) ja Tasavaltalaisten ja konservatiivien kansanpuolueen (vir. Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond, VKRE) yhdistyessä. Jälkimmäinen oli vuonna 1994 isänmaaliitosta eronnut siipi.
Vuoden 1995 Riigikogun vaaleissa ETRE ei saanut yhtään edustajaa Riigikoguun, kun taas VKRE sai viisi edustajaa Riikikoguun.
Yhdistyneen puolueen puheenjohtajana oli koko sen olemassaolon ajan Toomas Hendrik Ilves, joka oli toiminut aiemmin Siimannin hallituksen ulkoministerinä. Maaliskuun 1999 Riigikogun vaaleissa Kansanpuolue asettui ”Maltillisten” vir. Mõõdukad alle, jotka saivat yhteensä 15,21 prosenttia äänistä. Vuoden 1999 vaaleissa maltilliset saivat yhdessä kansanpuolueen kanssa 17 paikkaa Riigikoguun. Vaaliliitosta muodostui marraskuussa 1999 uusi puolue Kansanpuolue Maltilliset vir. Rahvaerakond Mõõdukad, ja siitä tuli osa Laarin johtamaa konservatiivista koalitiohallitusta.
Leppikääpä

| Leppikääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Steccherinaceae
Suku::  Sitkokäävät Antrodiella
Laji::  ichnusana
Kaksiosainen nimi
 Antrodiella ichnusana  Bernicchia, Renvall & Arras (2005) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leppikääpä (Antrodiella ichnusana) on kosteissa elinympäristöissä kuten tulvametsissä viihtyvä kääpälaji. Sitä tavataan Suomessa eteläisesti ja havaintoja on ainakin myös Ruotsista, Ranskasta ja Italiasta. Isäntäpuita ovat harmaaleppä, tervaleppä ja euroopanpähkinäpensas, muualla Euroopassa kerätty myös vaahteralta ja haavalta. Leppikääpä tarvitsee elinalustakseen muiden eliöiden jo pehmeäksi lahottamia oksia.
Leppikäävän yksivuotinen ja sitkeä itiöemä on resupinaattisesti kasvava. Yksittäiset täplämäisen pienet itiöemät voivat sulautua yhteen isommaksi kasvualaksi. Reunuksen leveys vaihtelee ja välillä se häviää kokonaan pillien alle. Pillipinta on tuoreena mehevä ja väriltään valkoinen. Kuiva leppikääpä kutistuu voimakkaasti ja muuttuu likaisen rusehtavaksi tai vanhan paperin väriseksi. Kulmikkaita pillejä on 3-6 millimetrillä ja vanhat pillit repeytyvät isommiksi, joskus sokkeloisiksi. Pohjamalto on kermanvalkea, usein muu maltokerros puuttuu ja käävän kokonaispaksuus on alle 1 mm. Muihin sitkokääpiin verrattuna leppikääpä on hauraampi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Leppikääpä (Antrodiella ichnusana)
Keltiäiskääpä

| Keltiäiskääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Incertae sedis
Suku::  Cystidiopostia
Laji::  hibernica
Kaksiosainen nimi
 Postia hibernica  (Berk. & Broome) B.K. Cui, L.L. Shen & Y.C. Dai 
Synonyymit
 Oligoporus hibernicus  Postia septentrionalis 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltiäiskääpä (Cystidiopostia hibernica, syn. Postia hibernica), vanhalta nimeltään keltahaprakääpä, on koko Suomessa harvinaisena tavattava kääpälaji. Se viihtyy niin vanhoissa metsissä kuin talousmetsissä, kunhan tarjolla on kuoretonta maapuuta. Isäntäpuita ovat kuusi ja mänty.
Keltiäiskäävän itiöemä on yksivuotinen, resupinaattinen ja sen pinnalla usein pisaroiden jättämiä kuoppia. Väritykseltään se on nuorena valkoinen, ikääntyessään ja kuivuessaan yhä keltasävytteisempi. Itiöemän reuna on selvärajainen ja reunus aina valkoinen. Pillit ovat hauraita ja niitä 3–4 millimetrillä. Keltiäiskääpä on rakenteeltaan pehmeän hauras ja ohut (kokonaispaksuus 2–6 mm), mikä auttaa erottamaan sen erakkokäävästä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Keltiäiskääpä (Postia hibernica)
Olkikerikääpä

| Olkikerikääpä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Puutteellisesti tunnettu
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Hapalopilaceae
Suku::  Kerikäävät Ceriporia
Laji::  humilis
Kaksiosainen nimi
 Ceriporia humilis  Spirin & Miettinen (2016) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Olkikerikääpä (Ceriporia humilis) on Euroopan puoleiselta Venäjältä kuvattu ja dna:n perusteella tunnistettu kääpälaji, joka tiettävästi esiintyy myös Suomessa. Käävän ekologia ja muotovaihtelut tunnetaan vielä puutteellisesti. Isäntäpuita ovat ainakin vaahtera ja tammi.
Olkikerikäävän yksivuotinen alustanmyötäinen itiöemä on hyvin ohut (alle 1 mm) ja yleensä pienialainen. Reunus on kapea ja siinä kasvaa hentoja ripsiä tai rihmastojänteitä. Pillipinta on tuoreena valkoinen. Pyöreitä tai kulmikkaita, joskus yhteensulautuneita pillejä mahtuu 4–5 millimetrille. Vanhat kuivatut kääpänäytteet kellertyvät kerman tai oljen värisiksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Olkikerikääpä (Ceriporia humilis)
MycoBank: Ceriporia humilis
Kirsikääpä

| Kirsikääpä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 
Suomessa::  Erittäin uhanalainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Dacryobolaceae
Suku::  Spongiporus
Laji::  perdelicatus
Kaksiosainen nimi
 Spongiporus perdelicatus  (Murrill) Zmitr. 
Synonyymit
 Oligoporus perdelicatus  Postia perdelicata 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirsikääpä (Spongiporus perdelicatus, syn. Postia perdelicata) on Suomessa harvinainen ja uhanalainen kääpälaji. Se kasvaa keloissa ja kuorettomilla maapuilla vanhoissa metsissä, isäntäpuinaan mänty ja kuusi.
Kirsikäävän itiöemä on yksivuotinen ja pieni, yleensä täysin pileaattinen tai heikosti puoliresupinaattinen. Tuoreena itiöemä on pehmeä, kuivana kova ja mureneva. Yläpinta on lumivalkoinen ja muutenkin niin malto kuin alapintakin ovat valkoisia. Pillit ovat pyöreitä tai vähän sokkeloisia, 4–6 millimetrillä. Kannattaa huomata, etteivät pillit kuivuessaan repeile isommiksi kuten kitukäävällä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kirsikääpä (Postia perdelicata)
Pohjankääpä

| Pohjankääpä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Elinvoimainen
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Polyporales
Heimo::  Hapalopilaceae
Suku::  Pohjankäävät Climacocystis
Laji::  borealis
Kaksiosainen nimi
 Climacocystis borealis  (Fr.) Kotl. & Pouzar (1958) 
Synonyymit
 Polyporus borealis 
Katso myös
   Pohjankääpä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pohjankääpä (Climacocystis borealis) on koko Suomessa ja varsinkin pohjoisessa runsaslukuisena tavattava kääpälaji. Käävän isäntäpuita ovat kuuset, jonka kuolleiden isojen puiden tyvestä ja juurista sen yleensä löytää. Lapissa pohjankääpä kasvaa varsinkin tykkylumen vahingoittamissa kuusikoissa yhdessä tummakesikän kanssa. Pohjankääpä aiheuttaa vetistä valkolahoa.
Pohjankäävän yksivuotinen itiöemä on tyypiltään pileaattinen ja muodoltaan hyllymäinen, kiilamainen, viuhkamainen tai joskus lähes jalallinen. Kääpä kasvaa tavallisesti kymmenien lakkien ryhmänä. Lakin yläpinta on nuorena keltainen, josta se vaalenee ikääntyessään kermanvalkoiseksi. Tuoreena yläpinta on karvainen ja koko itiöemä mehukas. Kääpä repeää helposti säteen suuntaisesti, mutta poikkisuuntaan se on hyvin sitkeä. Pillipinta on kermanvalkea tai vaaleankeltainen. Kulmikkaita tai vanhemmiten sokkeloisia pillejä on 1-2 millimetrillä. Säikeinen malto on kermanvalkoista ja itiöemän kokonaispaksuus 1-4 cm. Kuivana käävän yläpinta tuntuu karhealta ja varsinkin tyvessä näkyy nystypiikkejä, koko itiöemä kellertyy, rasvoittuu ja kovettuu. Pohjankääpä pitäisi olla melko helppo tunnistaa, sillä yhtä säikeisiä kääpiä ovat vain kartanokääpä ja mehikääpä, jotka elävät lehtipuilla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pohjankääpä (Climacocystis borealis)
Billy Wright

Billy Wrightia esittävä patsas Wolverhampton Wanderersin kotistadionin Molineuxin edustalla.
William Ambrose ”Billy” Wright (6. helmikuuta 1924 – 3. syyskuuta 1994) oli englantilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Wright pelasi Wolverhampton Wanderersissa vuosina 1939–1959. Englannin maajoukkuetta hän edusti 105 kertaa vuosina 1946–1959 ja oli 90 ottelussa maajoukkueen kapteeni. Vuosina 1962–1966 hän valmensi Arsenalia.
Wright on English Football Hall of Famen (EFHF) jäsen ja hänelle myönnettiin Brittiläisen imperiumin komentajan arvonimi. Wolverhampton Wanderersin kotistadionin Molineuxin edustalla seisoo häntä esittävä patsas.
Wright kuoli mahasyöpään 70-vuotiaana vuonna 1994.
Melodi Grand Prix 2020

| Eurovision laulukilpailu 2020  Norjan euroviisukarsinta> Melodi Grand Prix 2020 |
| --- | --- |

Päivämäärä:  11. tammikuuta–15. helmikuuta 2020
Tapahtumapaikka:  semifinaalit: H3 Arena, Fornebu finaali: Trondheim Spektrum, Trondheim
Juontaja(t):  Ronny Brede Aase Kåre Magnus Bergh Ingrid Gjessing Linhave
Kappaleiden määrä
Alkukarsinnoissa:  25
Voittaja:  Ulrikke Brandstorp ”Attention”
Norja Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 2019  2021 ► 
Melodi Grand Prix 2020 oli Norjassa 11. tammikuuta – 15. helmikuuta 2020 järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Norjan edustaja vuoden 2020 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin noin 800 kappaletta, joista 25 valittiin kilpailuun. Kilpailuun kuului viisi semifinaalia, joihin kilpailijat oli jaettu alueittain sekä finaali. Semifinaalit pidettiin viitenä peräkkäisenä lauantaina 11. tammikuuta – 8. helmikuuta H3 Arenalla Fornebussa. Kussakin semifinaalissa kilpaili neljä kappaletta, jotka jaettiin kahteen pariin. Ensin online-äänestyksellä kummastakin parista äänestettiin toinen kaksintaisteluun, josta toinen äänestettiin finaaliin. Lisäksi kilpailussa oli viisi suoraa finalistia, joista kukin promosi itseään yhdessä semifinaalissa.
Finaali pidettiin 15. helmikuuta Trondheim Spektrumissa Trondheimissa. Finaalissa voittaja valittiin kolmella kierroksella. Ensimmäisellä kierroksella kymmenestä finalistista neljä äänestettiin toiselle kierrokselle. Toiselta kierrokselta kaksi äänestettiin kaksintaisteluun, jossa voittaja valittiin. Kilpailun voitti Ulrikke Brandstorp kappaleella ”Attention”.
Kilpailun kulku > Ensimmäinen semifinaali

Ensimmäinen semifinaali eli Etelä-Norjan alueellinen semifinaali Kilpailtiin 11. tammikuuta. Semifinaali keräsi 592 000 katsojaa.
| Pari | Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pari 1 | 1 | Geirmund | "Come Alive" | Putosi |
| Pari 1 | 2 | Lisa Børud | "Talking About Us" | Kaksintaistelu |
| Pari 2 | 1 | Kim André Rysstad | "Rainbow" | Putosi |
| Pari 2 | 2 | Raylee | "Wild" | Kaksintaistelu |
| Promoaja | – | Sondrey | "Take My Time" | Suoraan finaalissa |
| Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lisa Børud | "Talking About Us" | Putosi |
| 2 | Raylee | "Wild" | Finaaliin |
Kilpailun kulku > Toinen semifinaali

Toinen semifinaali eli Itä-Norjan semifinaali kilpailtiin 18. tammikuuta.
| Pari | Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pari 1 | 1 | Tore Petterson | "The Start of Something New" | Putosi |
| Pari 1 | 2 | Kim Wigaard & Maria Mohn | "Fool For Love" | Kaksintaistelu |
| Pari 2 | 1 | Anna Jæger | "How About Mars" | Putosi |
| Pari 2 | 2 | Rein Alexander | "One Last Time" | Kaksintaistelu |
| Promoaja | – | Didrik & Emil Solli-Tangen | "Out Of Air" | Suoraan finaalissa |
| Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kim Wigaard & Maria Mohn | "Fool For Love" | Putosi |
| 2 | Rein Alexander | "One Last Time" | Finaaliin |
Kilpailun kulku > Kolmas semifinaali

Kolmas semifinaali eli Keski-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 25. tammikuuta.
| Pari | Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pari 1 | 1 | Alexandru | "Pink Jacket" | Putosi |
| Pari 1 | 2 | Sie Gubba | "Kjære du" | Kaksintaistelu |
| Pari 2 | 1 | Thomas Løseth & Erika Norwich | "Vertigo" | Putosi |
| Pari 2 | 2 | Kristin Husøy | "Pray For Me" | Kaksintaistelu |
| Promoaja | – | Akuvi | "Som du er" | Suoraan finaalissa |
| Numero | Artist | Song | Result |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sie Gubba | "Kjære du" | Putosi |

| 2 | Kristin Husøy | "Pray For Me" | Finaaliin |
Kilpailun kulku > Neljäs semifinaali

Neljäs semifinaali eli Länsi-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 1. helmikuuta.
| Pari | Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pari 1 | 1 | Magnus Bokn | "Over The Sea" | Kaksintaistelu |
| Pari 1 | 2 | Oda Loves You | "Love Who We Love" | Putosi |
| Pari 2 | 1 | Nordic Tenors | "In This Special Place" | Kaksintaistelu |
| Pari 2 | 2 | Hege Bjerk | "Pang" | Putosi |
| Promoaja | – | Ulrikke Brandstorp | "Attention" | Suoraan finaalissa |
| Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Magnus Bokn | "Over The Sea" | Finaaliin |
| 2 | Nordic Tenors | "In This Special Place" | Putosi |
Kilpailun kulku > Viides semifinaali

Viides semifinaali eli Pohjois-Norjan alueellinen semifinaali kilpailtiin 8. helmikuuta.
| Pari | Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pari 1 | 1 | Jenny Jenssen | "Mr. Hello" | Putosi |
| Pari 1 | 2 | Elin & The Woods | "We Are As One" | Kaksintaistelu |
| Pari 2 | 1 | Kevin Boine | "Stem på mæ" | Putosi |
| Pari 2 | 2 | Liza Vassilieva | "I Am Gay" | Kaksintaistelu |
| Promoaja | – | Tone Damli | "Hurts Sometimes" | Suoraan finaalissa |
| Numero | Artisti | Kappale | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elin & The Woods | "We Are As One" | Putosi |
| 2 | Liza Vassilieva | "I Am Gay" | Finaaliin |