stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matelijat
Anatomia ja fysiologia

Matelijat on ensimmäinen eläinryhmä, joka sisältää selkeästi maaelämään sopeutuneita lajeja. Toisin kuin niitä edeltäneillä sammakkoeläimillä, matelijoilla on kuoriutumisestaan asti keuhkot. Matelijoiden alkiota suojaa vesikalvo. Matelijoiden iho on sarveissuomujen tai -levyjen peittämä.
Matelijoiden sisäisen tukirangan rakenne vaihtelee eri lahkoissa. Kilpikonnan kylkiluut ovat sulautuneet selkäkilpeen ja krokotiileilla on vatsakylkiluita. Käärmeet ovat raajattomia ja niiden kylkiluiden ja nikamien määrä on huomattavasti suurempi kuin muilla matelijoilla.
Ulkoisia korvia matelijoilla ei ole, sillä ääni välittyy niiden pään sisään suoraan tärykalvon ja kuuloluiden kautta. Silmät ovat hyvin kehittyneet ja näköaisti on tärkeä.
Useimmilla matelijoilla on melko hidas aineenvaihdunta ja ne ovat siitä syystä pitkäikäisiä; esimerkiksi galápagoksenjättiläiskilpikonna voi elää jopa 170-vuotiaaksi.
Nykyisten matelijoiden koko vaihtelee 17 millimetrin pituisesta Sphaerodactylus ariasae -gekkolajista jopa kuusimetriseen ja tonnin painoiseen suistokrokotiiliin.
Levinneisyys ja elinympäristöt

Matelijat ovat vaihtolämpöisiä ja riippuvaisia ympäristön lämpötilasta. Tämän vuoksi niitä esiintyy runsaimmin trooppisissa sademetsissä ja paljon myös aavikoilla. Vain kaikkein kylmimmiltä seuduilta ne puuttuvat kokonaan.
Matelijat ovat sopeutuneet erilaisiin elinympäristöihin. Krokotiilit ja monet kilpikonnat ovat vesieläimiä. Merikäärmeet ja muutama muu käärmeiden ryhmä ovat täydellisiä merieläimiä. Täydellisiä maaeläimiä ovat esimerkiksi aavikoilla elävät liskot, käärmeet ja kilpikonnat, jotka selviytyvät pitkiäkin aikoja ilman juomavettä. Maata peittävässä lehtikarikkeessa tai multakerroksessa elää sokkokäärmeitä ja raajattomia liskoja. Moni käärme elää puissa ja pensaissa ja osaa jopa hypätä puusta toiseen. Puissa liikkuvilla liskoilla on usein pitkä ja tarttumiskykyinen häntä ja hyvin pitävät varpaat.
Lisääntyminen

Matelijoiden sukupuolet ovat yleensä erinäköiset. Monen lajin koiras on naarasta isompi, mutta esimerkiksi käärmeillä ja vesikilpikonnilla naaras on isompi.
Tropiikin lämmössä matelijat lisääntyvät ympäri vuoden, mutta lämpimässä tai lauhkeassa ilmastossa lajeilla on tavallisesti yksi tai kaksi lisääntymiskautta vuodessa, ja viileiden ja kylmien seutujen lajeilla vain yksi.
Parittelussa matelijakoiras siirtää siittiönsä naaraan kloaakkiin. Sieltä ne kulkeutuvat naaraan munanjohtimeen, missä ne hedelmöittävät munasolut. Joillakin lajeilla koiraalla on kaksi paritteluelintä. Jotkin liskot lisääntyvät partenogeneettisesti, eli munasolut alkavat kehittyä itsekseen, eikä koiraita ole lainkaan. Hedelmöittymisen tuloksena syntyy muna, jonka emo jättää suojaisaan paikkaan hautumaan ja kuoriutumaan. Jotkin käärmeet hautovat munansa omalla ruumiinlämmöllään ja jotkin jättävät munansa omaan elimistöönsä kehittymään ja kuoriutumaan.
Luokittelu > Perinteinen luokittelu

Matelijat jaetaan perinteisesti näihin kolmeen ryhmään:
Alaluokka Anapsida - anapsidit, joilta puuttuu ohimoaukko kallosta. Sisältää perinteisesti kilpikonnat.
Alaluokka Synapsida - synapsidit, sukupuuttoon kuollut ryhmä, joihin kuului monia nisäkäsliskoja.
Alaluokka Diapsida - diapsidit, suurin osa koskaan eläneistä matelijoista: liskot, käärmeet ja tuatarat, dinosaurukset, lentoliskot ja krokotiilieläimet sekä kalaliskot, joutsenliskot ja mosasaurit.
Luokittelu > Fylogeneettinen luokittelu

Koska toiset matelijat ovat kladistisesti läheisempää sukua linnuille kuin toisille matelijoille, luokka Reptilia on nykyään parafyleettinen ryhmä eli se ei sisällä kaikkia esi-isän jälkeläisiä. Sen sijaan luokan tilalla voidaan käyttää kladia Sauropsida, joka sisältäisi matelijat ja linnut. Sauropsidit olisivat siten yksi kahdesta vesikalvollisten pääkehityslinjasta; toinen on synapsidit (nisäkkäät ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset). Kaikki nykyiset sauropsidit kuuluvat diapsidien Sauria-kladiin (myös kilpikonnat, jotka tosin yhä luetaan perinteisesti anapsideihin).
Suomen matelijat

Suomessa luonnonvaraisina eläviä matelijalajeja ovat sisilisko, vaskitsa, kyy ja rantakäärme eli tarhakäärme sekä vain Ahvenanmaalla tavattava kangaskäärme eli kanervakäärme. Lisäksi vuonna 2014 Lounais-Suomessa löydettiin uusi liskolaji, hietasisilisko. Hietasisiliskoa lukuun ottamatta kaikki nämä lajit ovat Suomen luonnonsuojelulain mukaan rauhoitettuja.
Alfons Willberg

Alfons Wilhelm Willberg (10. marraskuuta 1897 Turku – 15. elokuuta 1963 Lohja) oli suomalainen diplomi-insinööri, teollisuusneuvos ja Suomen Standardisoimisliiton pitkäaikainen johtaja.
Willbergin vanhemmat olivat liikemies Anders Wilhelm Willberg ja Anna Alvina Nissinen ja puoliso vuodesta 1930 Enni Ester Wetterstrand. Willberg tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1917 ja valmistui diplomi-insinööriksi Zürichissä 1922. Hän toimi ensin lyhyen aikaa teollisuudessa, mutta tuli sitten Suomen Standardisoimislautakunnan sihteeriksi 1924 ja Suomen Standardisoimisliiton toimitusjohtajaksi 1947. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle vasta 1962. Sotien aikana Willberg oli valtion lisenssitoimikunnan apulaisjohtaja ja päällikkö kansanhuoltoministeriössä vuoteen 1946 asti. Hän oli myös kauppavaltuuskuntien asiantuntijajäsenenä sotien aikana ja jälkeen, esimerkiksi Suomen–Englannin kauppavaltuuskunnan jäsen 1948. Willberg oli Suomen ja Neuvostoliiton bilateraalista kauppaa varten perustetun Stalko-yhtiön toimitusjohtaja 1955. Standardoinnin kehittämiseen merkittävästi 1920-luvulta asti Suomessa vaikuttanut Willberg sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1959.
Aiheesta muualla

A. Willberg : Kalenteriuudistuksesta. Esitelmä pidetty Suomen Konepainajainsinööriyhdistyksen kokouksessa 20. 10. 34, Helsingin Sanomat, 30.12.1934, nro 351, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Talousvaikuttajat  Biografiasampo
Mercedes-Benz GLS-sarja

| Mercedes-Benz GLS-sarja |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Meksiko  Yhdysvallat
Valmistaja:  Mercedes-Benz
Valmistusvuodet:  2006–
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Mercedes-Benz GLE-sarja
Teho:  224–388 hv
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  neliveto
Mercedes-Benz GLS-sarja on Mercedes-Benzin vuodesta 2006 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka esiteltiin vuonna 2006 Pohjois-Amerikan kansainvälisessä autonäyttelyssä. Mallinimenä oli alun perin Mercedes-Benz GL. Mercedes-Benz esitteli vuonna 2015 faceliftin GLS-sarjasta ja samalla automalli sai nykyisen mallinimensä.
Auto perustuu muunneltuun M-sarjan W164-sukupolven itsekantavaan koriin. Autossa on kolme penkkiriviä ja se on 7-paikkainen. Kaikki GLS-sarjan autot rakennetaan Daimler AG:n tehtailla Alabamassa Yhdysvalloissa sekä Juárezissa Meksikossa.
Yleistä

GL-sarja oli E-sarjan ohella ensimmäinen auto, jossa esiteltiin Mercedes-Benzin Bluetec-tekniikka. Tämä moottorin polttoainetaloutta parantava ja pakokaasupäästöjä pienentävä tekniikka esiteltiin ensimmäisen kerran Detroitin autonäyttelyssä vuonna 2006 GL320-mallissa.
Auton toinen sukupolvi esiteltiin vuonna 2013 ja 2016 facelift toisesta sukupolvesta.
Moottorit

| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GL 450 | V8 | 4 663 cm3 | 250 kW (340 hv) | 460 Nm @ 2 700–5 000 r/min |
| GL 500 | V8 | 5 461 cm3 | 285 kW (388 hv) | 530 Nm @ 2 800–4 800 r/min |
| GL 320 CDI | V6 | 2 987 cm3 | 165 kW (224 hv) | 510 Nm @ 1 600–2 800 r/min |
| GL 420 CDI | V8 | 3 996 cm3 | 225 kW (306 hv) | 700 Nm @ 2 200–2 600 r/min |
Suorituskyky

| Malli | Huippunopeus (km/h) | Kiihtyvyys (s 0–100 km/h) | Kulutus (yhd>  EU) (l/100 km) |
| --- | --- | --- | --- |
| GL 450 | 235 | 7,2 | 13,3 |
| GL 500 | 240 | 6,5 | 13,9 |
| GL 320 CDI | 210 | 9,5 | 9,8 |
| GL 420 CDI | 230 | 7,6 | 11,6 |
Mitat

Pituus: 5 088 mm
Leveys: 1 920 mm
Korkeus: 1 840 mm
Akseliväli: 3 075 mm
Mercedes-Benzin automallit
| --- | --- |
Henkilöautot:  A-sarja  B-sarja  C-sarja  CLA-sarja  CLS-sarja  E-sarja  EQA  EQB  EQC  EQE  EQS  EQS SUV  G-sarja  GLA-sarja  GLB-sarja  GLC-sarja  GLE-sarja  GLK-sarja  GLS-sarja  S-sarja  SL-sarja  SLC-sarja 
Yksittäis- ja erikoismallit:  AMG One  AMG GT  AMG X290  Maybach S 600 
Historialliset mallit:  600  630  770  190 
Pakettiautot, tila-autot ja lava-autot:  Citan  EQV  R-sarja  Sprinter  T-sarja  Vaneo  Vito  V-sarja  X-sarja 
Linja-autot:  CapaCity  Citaro  Tourino  Tourismo  Travego  Integro  Vario 
Kuorma-autot:  Actros  Axor  Atego  Econic  Zetros  Unimog (U20, U300/U400/U500, U4000/U5000)
Pierre Certon

Säveltäjä Pierre Certon.
Pierre Certon (n. 1510 Ranska – 23. helmikuuta 1572 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä.
Certon sai nimityksen työtehtäviin Pariisin Notre Damen katedraaliin lokakuussa 1529. Vuonna 1532 hän siirtyi Sainte-Chapelleen, jossa työskenteli kuolemaansa saakka. Vaikka Certon oli alun perin kirkollisissa tehtävissä, 15. marraskuuta 1536 hän sai virallisesti vastuulleen myös kuoropoikien kouluttamisen. Vuosien varrella hän sai muitakin musiikillisia tehtäviä. Certon sai elämänsä loppupuolella lukuisia arvonimiä, ja vuonna 1570 häntä kunnioitettiin kolmantena säveltäjänä "kuninkaallisen kapellin musiikin säveltäjän" tittelillä.
Certonin sävellysten joukossa on kahdeksan messua, magnificat, suuri määrä motetteja ja lähes kolmesataa chansonia. Yhden kappaleen (Déploration) Certon sävelsi vuonna 1562 kuolleen Claudin de Sermisyn muistolle.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Gustaf W. Norrmén

Gustaf Wilhelm Norrmén (27. toukokuuta 1914 Helsinki – 25. helmikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteen tohtori, yritysjohtaja ja matkakirjailija.
Gustaf Norrménin vanhemmat olivat molempien oikeuksien kandidaatti Gustaf Alfred Norrmén ja Ingrid Jansson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1931 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1937 sekä valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1944, lakitieteen lisensiaatiksi 1948 ja oikeustieteen tohtoriksi 1968. Norrmén sai varatuomarin arvon 1940. Hän teki opintomatkan Englantiin 1931.
Norrmén oli jatkosodan aikana pääesikunnan linnoitustoimiston päällikkönä 1941 ja päämajan linnoitusosaston toimistopäällikkönä 1941–1945. Sodan jälkeen hän oli A. Ahlström Oy:n Varkauden tehtaiden lakimiehenä 1945–1949, Oy Vesijohtoliike-Huber Ab:n apulaisjohtajana 1949–1954, hallituksen puheenjohtajana 1954–1971 ja Oy Huber Ab:n hallituksen puheenjohtajana 1971–1986.
Norrmén oli Putkijohtotyönantajain liiton puheenjohtajana 1954–1969, Suomen putkikauppiaiden yhdistyksen varapuheenjohtajana 1954–1974 ja Helsingin Sato Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtajana vuodesta 1977.
Norrmén harrasti purjehdusta, vuorikiipeilyä, maastohiihtoa ja metsästystä. Hän oli Nyländska Jaktklubbenin purjehdusjaoston puheenjohtajana 1958–1973 ja vastasi pursiseuran 100-vuotisregatasta 1961. Nyländska Jaktklubbeninin hallituksen jäsenenä hän oli 1962–1973 ja kommodorina 1977–1982. Norrmén kiipesi Kilimanjarolle 1976 ja Mont Blancille 1978.
Gustaf Norrmén oli naimisissa vuodesta 1945 Kajlis Rothen kanssa. 86-vuotiaana helmikuussa 2001 kuollut Gustaf Wilhelm Norrmén on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Julkaisuja

Illojal konkurrens enligt finsk rätt. Schildt, Helsingfors 1939
Om bostadsaktieköparens rättsliga ställning i det s.k. gründerförhållandet: En studie från bolagsrättens och kontraktsrättens gränsområde, Helsingin yliopiston väitöskirja. Juridiska föreningens i Finland publikationsserie, 36. Helsingfors 1968
En turistbestigning av Kilimanjaro. G. W. Norrmén, Helsingfors 1976, suomeksi nimellä Turistina Kilimanjarolla. G. W. Norrmén, Helsinki 1976
Oy Huber Ab 1879-1979. Huber, Helsinki 1979, ilmestyi sekä ruotsiksi että suomeksi
Släkten Norrmén: en krönika genom elva släktled och tre århundraden. G. W. Norrmén, Borgå 1982
Från Kilimanjaro till Jungfrau: alpina äventyr i fyra världsdelar. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1985
Vind i seglen: minnen från ett långt seglarliv. Tryckeri och tidnings ab, Borgå 1989
Aiheesta muualla

Nyländska Jaktklubbenin Kommodori Gustaf Norrmen ja presidentti Urho Kekkonen Kultarannassa 29.6.1979. Tilaisuudessa esiteltiin Kekkoselle NJK:n President's Cup -palkinto. Urho Kekkosen arkiston sähköinen arkisto
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
Kaukasidinen rotu

Amerikkalainen kartta vuodelta 1920 "Päärotujen jakautumisesta" maailmassa. "Valkoisen rodun" alueet on merkitty punaisella; tarkkuus on kuitenkin kiistanalainen.
Kaukasidejä
Kaukasidinen rotu on yksi tieteellisesti vanhentuneen ihmisten ulkonäköön tai fyysisiin ominaisuuksiin perustuvan biologisen rotuluokituksen roduista. Sillä viitattiin esimerkiksi Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän väestöjen edustajiin sekä heidän muihin maanosiin muuttaneisiin jälkeläisiin. Myös Intian pohjoisten osavaltioiden väestö saatettiin lukea kaukasidisen rodun edustajiksi. Joskus vain eurooppalaiset tai heidän jälkeläisensä tai vaaleaihoiset luettiin kaukasideiksi.
Termejä valkoinen rotu tai valkoihoiset on käytetty suunnilleen samassa merkityksessä.
Kaukasidiseen rotuun kuuluvia ihmisia kutsuttiin kaukasideiksi tai europideiksi. Käsitettä "Caucasian" käytetään edelleen esimerkiksi Yhdysvaltojen väestölaskennassa.
Lamborghini Murciélago

| Lamborghini Murciélago |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Lamborghini
Valmistusvuodet:  2001–2011
Korimalli:  coupé, roadster
Luokka:  superauto
Muotoilija:  Luc Donckerwolke
Edeltäjä:  Lamborghini Diablo
Seuraaja:  Lamborghini Aventador
Teknisesti samankaltaisia:  Lamborghini Reventon
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  2
Rakenne:  keskimoottori
Iskutilavuus:  6 192 cm3
Teho:  433 kW
Vääntö:  650 Nm
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaalinen, 6-vaihteinen puoliautomaatti
Mitat
Massa:  1 650–1665 kg
Pituus:  4 580 mm
Leveys:  2 045 mm
Korkeus:  1 135 mm
Lamborghini Murciélago on Lamborghinin valmistama superauto. Se tuli myyntiin vuonna 2001. Murciélago on kaksiovinen, kahden istuttava coupé. Lamborghini valmistaa myös Murciélagon avomallia nimeltä Roadster. Sen normaali myyntihinta on 289 000,00 USD.
Lamborghini Murciélago Roadster
Murciélagossa on 6,2-litrainen versio Lamborghini V12-moottorista, kuusivaihteinen manuaalivaihteisto tai kuusivaihteinen puoliautomaatti, ja neliveto. Autossa on hiilikuidulla vahvistettu teräsputkirunko. Myös kori on hiilikuitua, mutta ovet ovat terästä. Siinä on myös sivuilmanottoaukot, jotka ottavat oikean määrän ilmaa moottoriin. Autossa on myös aerodynaamiset sivupeilit.
LP640

Vuonna 2006 Geneven autonäyttelyssä Lamborghini esitteli Murciélago LP640:n, joka oli siksi vuodeksi tehty facelift. Teknisesti suurin muutos oli moottorin koon kasvatus. Syynä tähän on sylinterin suurempi sisäläpimitta ja pidempi isku. Tämä nosti klassisen 60° V-moottorin koon 6,2 litrasta 6,5 litraan. Näin jo tehokkaan, 580-hevosvoimaisen moottorin teho on noussut 640 hevosvoimaan 8 000 kierroksella. Tästä juontuukin nimi Lp640. Huippuvääntö on 660 Nm 6 000 kierroksella. Myös koria on muokattu. Murcielago LP640 on nyt aggressiivisemman näköinen, uudelleenmuotoiltujen puskureiden takia. Pakoputkiakin on muutettu takapuskurin muutosten takia. Myös vasempaan helmapeltiin on lisätty aukko öljynvaihdon viilentämiseksi. Los Angelesin autonäyttelyssä esiteltiin marraskuussa vuonna 2006 Murciélago LP640 Roadster -versio. Se on avattavalla katolla varustettu. Euroopassa auto esiteltiin viikon kuluttua tästä Bologna Motor Show’ssa. Teknisesti LP640 Roadster vastaa kovakattoista LP640-mallia.
Moottorit

V12-moottori keskellä pitkittäin
Sylinteririvien välinen kulma 60 astetta
Sylinterilohko ja -kannet kevytmetallia
2 ketjukäyttöistä nokka-akselia/kansi
4 venttiiliä/sylinteri
Muuttuva venttiilien ajoitus ja imusarjan pituus
Kuivasumppuvoitelu
Öljynjäähdytin
Öljytilavuus 12 litraa
Sytytysjärjestys 1-7-4-10-2-8-6-12-3-9-5-11
|  | 6> 2 | LP640 |
| --- | --- | --- |
| Iskutilavuus | 6 192 cm³ | 6 496 cm³ |
| Sylinterin halkaisija | 87 mm | 88 mm |
| Iskun pituus | 86,8 mm |  |
| Puristussuhde | 10,7 ± 0,2:1 | 11 ± 0,2:1 |
| Teho | 426 kW (580 hv) @ 7 500 r/min | 471 kW (640 hv) @ 8 000 r/min |
| Vääntö | 650 Nm @ 5 400 r/min | 660 Nm @ 6 000 r/min |
| Huippunopeus | 330 km/h | 340 km/h |
| Kiihtyvyys 0–100 km/h | 3,8 s | 3,4 s |
LP 670 SV

LP 670 SV on Murciélagon viimeinen malli. Sen teho on 670 hv ja se on tehokkain Murciélago. Siinä on käytetty vielä enemmän hiilikuitua ja se on kokenut kunnon kevennyksen, siinä ei ole edes radiota. Kiihtyvyys 0–100 km/h on 3,2 sekuntia ja huippunopeus 342 km/h.
Mitat

Korkeus: 1 135/1 068/1 132 mm (Umpimalli/Roadster katto auki/kiinni)
Akseliväli: 2 665 mm
Raideleveys (e/t): 1 635/1 695 mm
Polttoainesäiliö: 100 l
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa perustuu Autowikin artikkeliin,  ja siitä saattavat puuttua lähdemerkinnät tai lähdemerkinnät tarvitsevat tarkistamista. Voit auttaa Wikipediaa etsimällä sopivat lähteet tai tarkistamalla lähteet.
Murciélago Lp640
Agnes von Konow

Kansakoulunopettaja, eläinsuojelija Agnes von Konow.
Agnes Wivi Wiktoria von Konow (5. maaliskuuta 1868 Hollola – 15. toukokuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja eläinsuojeluaatteen edelläkävijä, Suomen Eläinsuojeluyhdistyksen perustajia.
Agnes von Konowin vanhemmat olivat kruununvouti Oskar Wilhelm von Konow ja Amalia Sofia Malmström. Perheeseen kuului Agnesin lisäksi yhdeksän tyttöä. He asuivat kruununvoudin vuokravirkatalossa Asikkalan Rauvolassa.
Von Konow kävi Helsingin ruotsalaisen jatko-opiston 1892 ja sai päästötodistuksen Jyväskylän seminaarista 1893. Hän toimi kansakoulunopettajana Tammisaaren maalaiskunnassa 1893–1894, Turussa 1894–1895 ja vuodesta 1895 Helsingissä, mistä hän myös myöhemmin jäi eläkkeelle.
Von Konow kuului eläinsuojelija Constance Ullnerin ympärille kokoontuneeseen piiriin, jonka aloitteesta perustettiin 1901 Uudenmaan eläinsuojeluyhteys, josta tuli vuonna 1908 Suomen eläinsuojeluyhdistys. Von Konow toimi järjestön sihteerinä 1901–1902 ja 1908–1911 sekä johtokunnan jäsenenä 1901–1911. Hän aloi yhdistyksen merkittävimpiä hahmoja 1920-luvun puoliväiin saakka Torsten Karl Forsténin ohella.
Von Konow loi laajan joukon kansainvälisiä suhteita eläinsuojelun piirissä toimiviin. Hän toimi 1918–1923 Suomen Punaisen tähden ja 1918–1924 Suomen Yhtyneiden eläinsuojeluyhdistysten johtokunnan jäsenenä, 1909–1911 Sylvia-yhdistyksen sihteerinä ja puheenjohtajana vuodesta 1912 sekä vuodesta 1928 Djurskyddssamfundet-järjestön puheenjohtajana. Hän oli myös muun muassa Tanskan ja Unkarin eläinsuojelujärjestöjen kunniajäsen.
Von Konow kuoli Helsingissä 1944. Hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle, ja hänen hautakivessään lukee ”Eläinten ystävä”.
Julkaisuja

I schäktfrågan. Helsingfors 1906
Abuses in the Poultry Trade : a Report read at the Congress of the Societies for the Prevention of Cruelty to Animals at Copenhagen 1911. Helsingfors 1912
Djurhandeln å marknader och torg. Helsingfors 1921
Sisäasiain ministeriöön annettu kertomus. Helsinki 1921
Eläinsuojelusoloista Tallinnassa. Helsinki 1926
Palelevia ja nääntyviä hevosia. Helsinki 1927
Aiheesta muualla

Villieläinten kidutus on sivilisoidun aikamme epäinhimillisimpiä piirteitä lausuu Eläinsuojelu-Seuran puheenjohtaja. Sähkökidutus sirkuksien viimeisin keksintö, Ilta-Sanomat, 31.12.1934, nro 302, s. 2, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Citroën Xantia

| Citroën Xantia |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iran  Ranska
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  PSA Peugeot Citroën
Valmistusvuodet:  1993–2001
Korimalli:  5-ovinen liftback 5-ovinen farmari
Luokka:  D-segmentti
Muotoilija:  Bertone
Edeltäjä:  Citroën BX
Seuraaja:  Citroën C5
Teknisesti samankaltaisia:  Peugeot 406
Tekniset tiedot
Henkilöluku:  5
Iskutilavuus:  1 580–2 946 cm³
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Mitat
Massa:  1 176–1 458 kg
Pituus:  4 440–4 660 mm
Leveys:  1 755 mm
Korkeus:  1 380–1 420 mm
Citroën Xantia on Citroënin vuosina 1993–2001 valmistama ylemmän keskiluokan automalli. Aluksi esiteltiin vain liftback-malli Berline, ja vuonna 1995 esiteltiin farmarimalli Break. Citroën Xantian edeltäjä oli Citroën BX, ja seuraajaksi tuli Citroën C5. Xantian ulkomuodon suunnitteli italialainen Bertone. lähde?
Facelift-mallin Citroën Xantia.
Xantiaa valmistettiin Ranskassa vuoteen 2001 asti, jolloin Citroën julkaisi uuden C5-malliston. Iranilainen SAIPA valmisti Citroën Xantiaa vuoteen 2010 saakka. lähde?
Vuoden 1997 Euro NCAP -kolaritestistä Xantia sai tulokseksi ainoastaan yksi ja puoli tähteä viidestä. Kuljettaja altistui sivutörmäystestissä hengenvaarallisille vammoille.
Tekniset tiedot

Xantiassa käytettiin Citroënin kuuluisaa kaasu-nestejousitusta. Vuonna 1998 Xantia sai faceliftin ja sen keula muuttui pyöreämmäksi. V6-moottori tuli valikoimiin vuonna 1997 ja farmarimalliin faceliftin yhteydessä vuonna 1998. Xantiasta valmistetussa Activa-mallissa oli aktiivinen kallistuksenestojärjestelmä, joka esti auton ”nojaamisen” ulospäin kaartaessa.
Tekniset tiedot > Mitat > Berline

Pituus: 4 440 mm
Leveys: 1 755 mm
Korkeus: 1 380 mm
Akseliväli: 2 740 mm
Raideleveys: 1 482 mm edessä, 1 442 mm takana.
Omamassa: 1 250–1 350 kg
Tavaratila: 480 l
Polttoainesäiliö: 65 l
Tekniset tiedot > Moottorit > Bensiinimoottorit

Kaikki moottorit, kolmen litran V6-moottoria lukuun ottamatta, olivat nelisylinterisiä rivimoottoreita.
| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6i 8v | XU5JP SOHC | 1 580 cm³ | 65 kW (90 hv) @ 6 000 r/min | 130 Nm @ 2 600 r/min |
| 1.8i 8v | XU7JP SOHC | 1 761 cm³ | 74 kW (103 hv) @ 6 000 r/min | 153 Nm @ 3 000 r/min |
| 1.8i 8v | XU7JB SOHC | 1 761 cm³ | 66 kW (90 hv) @ 5 500 r/min | 147 Nm @ 2 600 r/min |
| 1.8i 16v | XU7JP4 DOHC | 1 761 cm³ | 81 kW (112 hv) @ 5 500 r/min | 155 Nm @ 4 250 r/min |
| 2.0i 8v | XU10J2C SOHC | 1 998 cm³ | 89 kW (123 hv) @ 5 750 r/min | 176 Nm @ 2 750 r/min |
| 2.0i 16v | XU10J4 DOHC | 1 998 cm³ | 112 kW (155 hv) @ 6 500 r/min | 183 Nm @ 3 500 r/min |
| 2.0i 16v | XU10J4R DOHC | 1 998 cm³ | 98 kW (135 hv) @ 5 500 r/min | 180 Nm @ 4 200 r/min |
| 2.0i Turbo CT | XU10J2TE SOHC | 1 998 cm³ | 108 kW (150 hv) @ 5 300 r/min | 235 Nm @ 2 500 r/min |
| 3.0i 24v | V6 ES9J4 DOHC | 2 946 cm³ | 140 kW (194 hv) @ 5 500 r/min | 267 Nm @ 4 000 r/min |
Tekniset tiedot > Moottorit > Dieselmoottorit

Kaikki dieselmoottorit olivat nelisylinterisiä rivimoottoreita.
| Malli | Moottori | Iskutilavuus | Teho | Vääntö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.9 SD | XUD9SD | 1 905 cm³ | 55 kW (75 hv) @ 4 680 r/min | 121 Nm @ 2 000 r/min |
| 1.9 D | XUD9Y | 1 905 cm³ | 51 kW (71 hv) @ 4 600 r/min | 121 Nm @ 2 000 r/min |
| 1.9 TD | XUD9TF | 1 905 cm³ | 66 kW (90 hv) @ 4 000 r/min | 196 Nm @ 2 200 r/min |
| 2.1 TD | XUD11BTE | 2 088 cm³ | 80 kW (110 hv) @ 4 300 r/min | 250 Nm @ 2 000 r/min |
| 2.0 HDi | DW10TD | 1 997 cm³ | 66 kW (90 hv) @ 4 000 r/min | 205 Nm @ 1 900 r/min |
| 2.0 HDi | DW10ATED | 1 997 cm³ | 80 kW (110 hv) @ 4 000 r/min | 250 Nm @ 1 750 r/min |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën Xantia Wikimedia Commonsissa
Automobile Citroen ry, Xantia-jaos
Xantia World
Activa Club de France
Tämä artikkeli tai sen osa perustuu Autowikin artikkeliin,  ja siitä saattavat puuttua lähdemerkinnät tai lähdemerkinnät tarvitsevat tarkistamista. Voit auttaa Wikipediaa etsimällä sopivat lähteet tai tarkistamalla lähteet.
Citroën Xantia Break