stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herttoniemen öljysatama
Sataman perustaminen

1930-lukua lähestyttäessä uuden öljysataman perustaminen tuli yhä ajankohtaisemmaksi, kun Sörnäisten satama alkoi menettää asiakkaita Turun ja Rauman satamiin. Sataman kupeessa Isossa Verkkosaaressa, öljysäiliöiden läheisyydessä, sattunut tulipalo vuonna 1928 oli yksi merkki Sörnäisten heikoista olosuhteista. Riittävän eristetty ja syvä satama-alue löytyi Herttoniemestä Helsingin maalaiskunnasta. Kaupunginvaltuusto hyväksyi öljysataman rakentamisen alueelle 17. joulukuuta 1930. Ensimmäisen bensiinilastinsa satama vastaanotti joulukuussa 1937, ja jatkosodan jälkeen satamaa varten tehtiin vielä muutamia maantäyttöjä. Vuonna 1946 Herttoniemi siirtyi maalaiskunnasta osaksi Helsinkiä suuressa alueliitoksessa.
Herttoniemessä, jossa toimi myös raakatervan varasto ja tislaamo, varastoitiin ja käsiteltiin öljyä, liuottimia ja muita kemikaaleja. Alueella toimi useita eri öljy-yhtiöitä, kuten Shell ja Teboil.
Jo varhain Herttoniemen sataman todettiin olevan liian ahdas, sillä öljyn kysynnän räjähdysmäiseen kasvuun ei ollut varauduttu. Vuonna 1951 kirjattiin, ettei satamaa tulisi enää laajentaa, vaan uudet varastot tulisi sijoittaa Laajasaloon. Herttoniemen sataman kehitys pysähtyi, ja vain muutamassa vuodessa Laajasalon öljysatama ohitti Herttoniemen varastokapasiteetissa. Lisäksi öljyliikennettä siirtyi Porvoon Kilpilahteen Sköldvikin radan valmistuttua vuonna 1972.
Muutos asuinalueeksi

Sataman sulkemista alettiin suunnitella vuonna 1986, sillä Helsingin metroliikenteen käynnistyminen oli muuttanut alueen asemaa kaupunkirakenteessa. Herttoniemen metroasema sijaitsi satamasta vain kävelymatkan päässä, ja uudessa yleiskaavassa alueelle mahtui noin 8 500 asukasta. Uusi osayleiskaava hyväksyttiin vuonna 1991, ja satama poistui käytöstä vuonna 1992. Tilalle rakennettiin uusi asuinalue, joka on käytännössä nykyinen Herttoniemenrannan osa-alue.
Rakentamista edellytti mittavat maanvaihtotyöt, sillä öljysatama oli pilannut alueen maaperää. Maata poistettiin peräti 400 000 tonnia, ja sitä kuljetettiin pääosin Ämmässuon kaatopaikalle. Myös alueen pohjavesi oli täysin pilaantunutta. Herttoniemeen ei sataman jäljiltä jätetty öljysäiliöitä, toisin kuin Kruunuvuorenrantaan, jossa Laajasalon öljysatama sijaitsi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Herttoniemi-seura: Herttoniemen öljysataman historiaa
Herttoniemi-seura: Kuvia Herttoniemen Öljysatamasta 1950–1960 lukujen vaihteessa
Helsingin karttapalvelu: Ilmakuvaa satama-alueesta vuonna 1988
Sigrid Storråda

Sigrid ja hänen poikansa Olaf. Saagojen kuvitusta 1800-luvulta.
Sigrid Storråda eli Sigrid Suurneuvo (eli noin vuonna 1000) oli Eerik Voittoisan puolisona Ruotsin ja Tanskan kuningatar. Hänestä kerrotaan islantilaisissa saagoissa. Niiden mukaan Eerik ja Sigrid saivat pojan, Olavi Sylikuninkaan, mahdollisesti toisenkin, jonka nimi oli Emund.
Sigrid oli vaurasta talonpoikaissukua Götanmaalta ja hän avioitui nuorena Tanskan kruununperijän Sven Haaraparran kanssa, jonka kanssa hänelle syntyi poika Knut. Puolison isä hyökkäsi Ruotsin kuninkaan Eerik Voittoisan kimppuun 300 laivalla vuonna 988. Eerik torjui hyökkäyksen ja teki kostoretken, jolla hän ryösti Sigfridin itselleen. Sigfrid synnytti Eerikille pojan, josta tuli Ruotsin kuningas Olavi Sylikuningas. Eerik kuoli vuonna 995, jolloin leskeä tuli kosimaan Norjan kuningas Olav Tryggvason. Kosittava kuitenkin suuttui ja maiden välille syntyi Svoldin meritaistelu.
Kertomukset Sigfridistä perustuvat epävarmoihin lähteisiin ja on mahdollista, että hän on taruhenkilö. Tarina on kuitenkin innoittanut monia kirjailijoita kuten Selma Lagerlöfiä, Carl Grimbergiä, Frans G. Bengtssonia ja Verner von Heidenstamia.
Tekstiilitalo

| Tekstiilitalo |
| --- | --- |

Sijainti:  Tammerkoski, Tampere
Koordinaatit:  61°30′02″N, 023°45′31″E
Rakennustyyppi:  kerrostalo
Valmistumisvuosi:  1958
Suunnittelija:  Jaakko Tähtinen
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tekstiilitalo on yksi Tampereen keskustan rakennuksista. Se on arkkitehti Jaakko Tähtisen suunnittelema ja valmistui vuonna 1958. Rakennus sijaitsee Satakunnankadun ja Aleksis Kiven kadun kulmassa. Tekstiilitalo-nimitys tulee siitä, että talon valmistuttua sen omistivat suurimmaksi osaksi sen aikaiset suuret tekstiilitehtaat Finlayson ja Tampella. Talon asunnot olivat alun perin kyseisten yhtiöiden toimihenkilöiden käytössä.
Tekstiilitalon paikalla sijaitsi aiemmin niin sanottu Frestadiuksen talo, jossa oli muun muassa presidentti J. K. Paasikiven lapsuudenkoti.
Kirjallisuutta

Hovila, Helena: Tekstiilitalo – Finlayson, Tampella, PMK.  Tampere:  Kiinteistö Oy Satakunnankatu 19, 2024.  ISBN 978-952-65577-0-0
Eliminatiivinen materialismi

Eliminatiivisen materialismin mukaan nykyinen käsityksemme mielen ilmiöiden olemassaolosta vastaa muinaisia vanhentuneita käsityksiä, kuten maakeskistä todellisuuskäsitystä.
Eliminatiivinen materialismi (eliminoiva materialismi, karsiva materialismi) tai usein vain eliminativismi on materialistinen mielenfilosofinen suuntaus, jonka mukaan mielen tiloja kuvaavilla käsitteillä ei ole hermostollisia vastineita. Eliminatiivinen materialismi karttaa mielen toimintaa koskevien arkikäsitysten eli niin kutsutun arkipsykologian käyttöä tutkimuksen lähtökohtana, ja pyrkii eliminoimaan eli karsimaan sen käsitteet mieltä koskevasta selittämisestä.
Eliminatiivisen materialismin keskeinen väite on, että arkipsykologia on virheellinen käsitys mielestä, eikä tiettyjä henkisiä tiloja, joiden olemassaolo yleensä otetaan itsestään selviksi, ole olemassa. Jotkut eliminativistit katsovat, ettei sellaisille arkisille psykologisille käsitteille kuten käsitykset tai halut ole olemassa johdonmukaista hermostollista perustaa, koska tällaiset käsitteet ovat huonosti määriteltyjä. Sen sijaan tällaisia käsitteitä tulisi arvioida sen mukaan, miten hyvin ne redusoituvat eli palautuvat biologiselle tasolle. Jotkut toiset eliminativistit puolestaan katsovat, ettei tietoisuutta ja tietoisia henkisiä tiloja, kuten kipua ja näköaistimuksia, ole olemassa.
Perustelut eliminativismille

Monet eliminativistit, kuten Churchlandit, katsovat arkipsykologian olevan täysimittainen joskaan ei muodollistettu teoria inhimillisestä käyttäytymisestä. Heidän mukaansa arkipsykologiaa käytetään teoriana selittämään ja ennustamaan mielen tiloja ja ihmisten toimintaa. Tätä näkemystä kutsutaan usein mielen teoriaksi, koska se on teoria jonka mukaan arkipsykologia on mielen toimintaa koskeva teoria. Eliminativistit katsovat, että teoriana arkipsykologiaa tulee arvioida samalla tavalla kuin muitakin tieteellisiä teorioita, eli sen selitys- ja ennustusvoiman perusteella.
Eliminativistien mukaan arkipsykologia ei ole kehittynyt viimeisen 2500 vuoden aikana merkittävästi ja näin se on teoriana pysähtynyt: jo antiikin kreikkalaisilla oli arkipsykologia joka vastasi omaamme. Neurotieteet sen sijaan ovat kehittyneet nopeasti ja voivat selittää ilmiöitä, joita arkipsykologia ei pysty selittämään.
Suuressa osassa arkipsykologiaa on kyse siitä, että ihmiset liittävät itseensä ja toisiinsa erilaisia propositionaalisia asenteita. Eliminativistit huomauttavat, että nämä ovat itse asiassa syntaktisia ja semanttisia ominaisuuksia. Eräs esimerkki on hypoteesi ajattelun kielestä. Siinä propositionaalisiin asenteisiin liitetään omanlaisensa kombinatorinen syntaksi sekä muita kielellisiä ominaisuuksia. Eliminativistien mukaan tällaisella ei kuitenkaan ole mitään paikkaa neurotieteissä, joissa puhutaan sen sijaan toimintapotentiaaleista ja muista vaikutuksista, jotka ovat luonteeltaan jatkuvia ja hajautettuja. Tämän vuoksi arkipsykologian olettamilla syntaktisilla rakenteilla ei ole paikkaa aivoissa.
Tähän on vastattu kahdella tavalla. Toisaalta jotkut filosofit kieltävät, että henkiset tilat olisivat luonteeltaan kielellisiä, ja näkevät edellä esitetyn argumentin olkinukkena. Toisaalta ne, jotka hyväksyvät ajatuksen ”ajattelun kielestä”, katsovat henkisten tilojen olevan monitoteutuvia ja toiminnallisten kuvausten olevan vain korkeamman tason kuvauksia siitä, mitä fysikaalisella tasolla tapahtuu (funktionalismi).
Arkipsykologiaa vastaan on myös esitetty, että henkisten tilojen (kuten käsitysten) intentionaalisuus antaa ymmärtää, että niillä olisi semanttisia ominaisuuksia. Niiden merkitys määrittyy niiden ulkoisessa todellisuudessa olevien asioiden perusteella jota ne koskevat. Tämä tekee vaikeaksi selittää, kuinka henkiset tilat voivat toimia kognitiivisissa prosesseissa niissä syysuhteellisissa tehtävissä jotka niille annetaan.
Tämä argumentti on vahvistunut konnektionismin myötä. Konnektionististen aivotoiminnan mallien mukaan kielen oppimisen prosessit ja muut representaation muodot ovat aivoissa hyvin hajautettuja ja rinnakkaisia. Tällä perusteella sellaisille semanttisuudella varustetuille olioille kuin käsityksille ja haluille ei olisi tarvetta.
Perustelut eliminativismia vastaan > Intuitio

Eliminativismin väitteet vaikuttavat monien mielestä ilmeisen vääriltä, koska yleisen käsityksen mukaan ihmiset tuntevat omat mielentilansa välittömästi ja kiistämättä. Tällaista ”intuitiopumppausta” on havainnollistettu kysymällä, mitä tapahtuu kun henkilö kysyy itseltään, onko hänellä henkisiä tiloja.
Eliminativistien vastaväite tällaiselle perustelulle on, että intuitiot johtavat usein harhaan. He nostavat tieteen historiasta esiin useita vastaavanlaisia virheitä: voi esimerkiksi vaikuttaa ilmiselvältä, että aurinko kiertää maata, mutta kaikesta ilmiselvyydestään huolimatta tämä käsitys kumottiin tieteen edistyessä. Samalla tavalla voi vaikuttaa ilmiselvältä, että hermostollisten tapahtumien lisäksi on olemassa myös henkisiä tiloja. Myös tämä oletus voi kuitenkin osoittautua vääräksi.
Perustelut eliminativismia vastaan > Itsensäkumoavuus

Vaikka intuitioiden herkkyys virheille hyväksyttäisiinkin, vastaväite voidaan muotoilla uudelleen: Jos henkisten tilojen olemassaolo vaikuttaa täysin itsestään selvältä ja on keskeisellä sijalla käsityksessä todellisuudesta, tarvitaan todella vahvoja perusteluja, jotta henkisten tilojen olemassaolo voitaisiin kieltää. Lisäksi tällaiset perustelut tulee johdonmukaisuuden vuoksi muotoilla tavalla, joka ei oleta ennalta sellaisten olioiden kuin ”henkiset tilat”, ”loogiset argumentit” ja ”ajatukset” olemassaoloa, tai muuten ne ovat itsensä kumoavia. Ne jotka hyväksyvät tämän vastaväitteen katsovat, että eliminativismia tukevat perustelut ovat liian heikkoja tukeakseen niin jyrkkää väitettä kuin eliminativismi on; tämän vuoksi eliminativismi ei ole vakuuttava näkemys.
Muun muassa Paul Boghossian on yrittänyt osoittaa eliminativismin olevan jossain määrin itsensä kumoava, koska teoria edellyttää itse henkisten ilmiöiden olemassaolon. Jos eliminativismi on totta, tällöin sen on sallittava sellaisten intentionaalisten ominaisuuksien kuin totuus ja intentionaalisten asenteiden kuten käsitys olemassaolo: jotta joku voisi väittää jotain todeksi, hänen on ensin itse pidettävä sitä totena. Jotta eliminavitismi voidaan esittää väitteenä, eliminativistien on siis itse katsottava se todeksi; mikäli näin on, tällöin käsityksiä on olemassa ja eliminativistit ovat väärässä.
Georges Rey ja Michael Devitt ovat vastanneet tähän vastaväitteeseen hyödyntämällä deflationistista totuusteoriaa, joka pyrkii välttämään sellaisten predikaattien kuten ”x on totta” tulkitsemista niin, että ne ilmaisisivat todellista ominaisuutta. Sen sijaan ne tulkitaan loogisiksi välineiksi niin, että lauseen väittäminen todeksi on vain lauseen itsensä väittämistä: näin tulkittuna väite ”'Jumala on olemassa' on totta” olisi sama kuin väite ”Jumala on olemassa”. Tähän perustuen Rey ja Devitt katsovat, ettei eliminativismi ole itsensä kumoavaa.
Perustelut eliminativismia vastaan > Kvaliat

Erään ongelman eliminativismille (kuten monille muillekin fysikalismin muodoille) muodostaa ajatus siitä, että ihmisillä on yksilökohtaisia kokemuksia ja näin heidän tietoisilla henkisillä tiloillaan on kvalioita. Koska kvaliat nähdään yleensä luonteenomaisina henkisille tiloille, niiden olemassaolo ei vaikuta yhteensopivalta eliminativismin kanssa. Toisaalta monet näkevät kvalioiden olemassaolon itsestään selvänä; esimerkiksi kivun olemassaoloa on hyvin hankala kieltää. Näin niiden ”eliminointi” vaikuttaa mahdottomalta.
Eliminativistit, kuten Daniel Dennett ja Georges Rey, ovat vastanneet kieltämällä kvalioiden olemassaolon. Dennett myöntää, että kvalioiden olemassaolo vaikuttaa itsestään selvältä, mutta katsoo kuitenkin, että ”kvalia” on sellaisen vanhentuneen metafysiikan teoreettinen termi, joka on peräisin kartesiolaisista intuitioista. Hänen mukaansa tarkempi erittely osoittaa, että termi on tyhjä ja täynnä ristiriitaisuuksia. Eliminativistien väite kvalioita koskien on, ettei tällaisista kokemuksista ole puolueetonta todistusaineistoa, mikäli niitä pidetään minään muuna kuin propositionaalisina asenteina.
Perustelut eliminativismia vastaan > Arkipsykologian toimivuus

Jotkut filosofit katsovat, että arkipsykologia on teoriana melko menestyksekäs. Toiset taas katsovat, ettei ymmärrystämme henkisestä elämästä voida lainkaan selittää teorian muodossa. Jerry Fodor on eräs niistä, jotka katsovat arkipsykologian olevan menestyksekäs teoria. Hänen mukaansa se mahdollistaa tehokkaan jokapäiväisen viestinnän mieltä koskevista asioista. Tällaista tehokkuutta ei voitaisi koskaan saavuttaa monimutkaista neurotieteellistä terminologiaa käyttämällä. Toisaalta se eliminativistinen väite, ettei arkipsykologia kykene selittämään sellaisia ilmiöitä kuten mielisairaudet tai muistin toiminta, on pyritty kumoamaan osoittamalla, ettei arkipsykologia edes pyri tällaisten ilmiöiden selittämiseen.
Perustelut eliminativismia vastaan > Älyllinen imperialismi

Filosofit kuten Mary Midgley ovat arvostelleet voimakkaasti kaikkia reduktionismin — josta eliminativismi on äärimmäinen muoto — muotoja epäoikeutettuna imperialismina, joka pyrkii liittämään yhden alan itseensä heikon todistusaineiston tukemana. Hänen mukaansa esimerkiksi kemian palauttaminen fysiikkaan on ongelmallista, ja biologian palauttaminen kemiaan on mahdotonta. Midgley käyttää esimerkkinä sellaisia lauseita kuin ”Pekka päästettiin vihdoinkin kotiin vankilasta sunnuntaina” ja katsoo, ettei tällaista lausetta voida palauttaa fysikaalisiksi väittämiksi, koska fysikaaliset yksityiskohdat ovat epäolennaisia monimutkaisista ei-fysikaalisista käsitteistä riippuvan merkityksen kannalta. Hänen mukaansa ihmiset ovat monimutkaisia kokonaisuuksia, joista tiedämme todella hyvin vähän, ja yritykset palauttaa tällaista monimutkaisuutta ovat naiiveja, aiheettomia ja tuomittuja epäonnistumaan. Hän huomauttaa lisäksi, että esimerkiksi behaviorismi osoittautui filosofiseksi ja tieteelliseksi umpikujaksi.
Κatso myös

Emergenssi
Emergentti materialismi
Kirjallisuutta

Churchland, Patricia Smith: Neurofilosofia.  ((Brain-Wise: Studies in Neurophilosophy, 2002.) Suomentanut Kimmo Pietiläinen)  Helsinki:  Terra cognita, 2004.  ISBN 952-5202-81-X
Churchland, Paul M.: Matter and consciousness: A contemporary introduction to the philosophy of mind.  (Revised edition, 3. printing (1. printing 1984))  Cambridge, Massachusetts:  MIT Press, 1990.  ISBN 0-262-03135-3  (englanniksi)
Stich, Stephen P.: Deconstructing the mind.  (Philosophy of mind series)  New York:  Oxford University Press, 1996.  ISBN 0-19-510081-6  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Chalmers, David & Bourget, David (toim.): Bibliography on Eliminative Materialism MindPapers. A Bibliography of the Philosophy of Mind and the Science of Consciousness. Australian National University. (englanniksi)
Ramsey, William: Eliminative Materialism The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Rockwell, Teed: Beyond Eliminative Materialism (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Birds of a Feather

| ”Birds of a Feather” Billie Eilish |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hit Me Hard and Soft
 Julkaistu: heinäkuu 2024
 Tekijä(t): Billie Eilish Finneas
 Tuottaja(t): Finneas
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: Darkroom Records Interscope Records
Listasijoitukset
   Billboard Hot 100: 2.   Suomen virallinen singlelista: 23. 
Billie Eilishin muut singlet
| ”Lunch” 2024 | ”Birds of a Feather” 2024 | ”Guess” 2024 |
Birds of a Feather on yhdysvaltalaislaulaja Billie Eilishin kappale, joka kuuluu hänen vuonna 2024 ilmestyneelle albumilleen Hit Me Hard and Soft. Kappale julkaistiin albumin yhteydessä 17. toukokuuta 2024 ja singlenä heinäkuussa 2024. Sen musiikkivideo ensiesitettiin 27. syyskuuta 2024.
Eilish on kirjoittanut kappaleen veljensä Finneasin kanssa ja Finneas on myös tuottanut sen. Kappaleen nimi viittaa englanninkieliseen idiomiin, jolla kuvataan toistensa kaltaisia henkilöitä. Sisarusten alkuperäisenä tarkoituksena oli luoda perinteinen rakkauslaulu ja kappale kertookin toisen syvästä rakastamisesta elämän loppuun asti. Siinä kuvattu rakkaus on kuitenkin sävyltään myrkyllistä ja muistuttaa rakkauspommitusta.
Herkkää ja hillittyä kappaletta ei oltu tarkoitettu singleksi, vaan singlejulkaisu oli seurausta sen suosiosta. Suosionsa perusteella kappaletta on kuvailtu ”hitaasti syttyneeksi” hitiksi. Kesäkuun 2024 alussa se debytoi yhdysvaltalaisen Billboard Hot 100 -listan sijalla 13, mutta saman vuoden lokakuussa, 20. listaviikollaan, kappale nousi toiseksi. ”Birds of a Feather” on albumin kappaleista menestynein ja Eilishin koko tuotannosta kolmas vähintään listan toiselle sijalle yltänyt kappale. Joulukuuhun 2024 mennessä kappale oli ylittänyt platinalevyrajan nelinkertaisesti Yhdysvalloissa. Musiikkipalvelu Spotifyn kautta sitä on toistettu yli kaksi miljardia kertaa, ja se oli palvelun striimatuin kappale vuonna 2024. Vuoden 2025 Grammy-palkintogaalassa kappale oli ehdolla vuoden levytykseksi, vuoden lauluksi ja parhaaksi pop-sooloesitykseksi, mutta se ei voittanut yhtäkään kategorioista.
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Billie Eilish
| --- | --- |
Studioalbumit:  When We All Fall Asleep, Where Do We Go?  Happier Than Ever  Hit Me Hard and Soft 
Livealbumit:  Live at Third Man Records 
EP:t:  Don’t Smile at Me 
Singlet:  ”Ocean Eyes”  ”Six Feet Under”  ”Bellyache”  ”Bored”  ”Watch”  ”Copycat”  ”Idontwannabeyouanymore”  ”My Boy”  ”&Burn”  ”Bitches Broken Hearts”  ”Lovely”  ”Party Favor”  ”You Should See Me in a Crown”  ”When the Party’s Over”  ”Come Out and Play”  ”When I Was Older”  ”Bury a Friend”  ”Wish You Were Gay”  ”Bad Guy”  ”All the Good Girls Go to Hell”  ”Everything I Wanted”  ”No Time to Die”  ”Ilomilo”  ”My Future”  ”Therefore I Am”  ”Lo vas a olvidar”  ”Your Power”  ”Lost Cause”  ”NDA”  ”Happier Than Ever”  ”What Was I Made For?”  ”Lunch”  ”Birds of a Feather” 
Muuta:  Diskografia  Finneas O’Connell
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1951

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1951 hieman muuttuneella ohjelmalla, kun miehet kilpailivat vain 15 ja 50 kilometrillä eikä 30 kilometrin kilpailua enää hiihdetty. Lisäksi kilpailtiin ensimmäistä kertaa naisten viestimestaruudesta. Kisat järjestettiin Tainionkoskella Ukonniemen alueella 16.-18. helmikuuta. Järjestäjinä olivat paikkakunnan hiihtoseurat Tainionkosken Urheilijat ja Tainionkosken Tähti.
Tulokset > Miehet 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hasu | Myllykosken Kilpa-Veikot | 48.08 |
| 2 | Toivo Oikarinen | Sonkajärven Pahka | 48.10 |
| 3 | Tapio Mäkelä | Lahden Hiihtoseura | 48.16 |
| 4 | Arvo Kippola | Haapajärven Kiilat | 48.28 |
| 5 | Arvo Viitanen | Myllykosken Kilpa-Veikot | 49.01 |
| 6 | Niilo Vainikka | Savitaipaleen Urheilijat | 49.19 |
Perjantaina 16. helmikuuta kisattiin Tainionkoskella SM-kisojen miesten 15 kilometriä. Kisahetkellä lämpötila oli 15 astetta pakkasta. Ensimmäiset väliajat saatiin 6 km:n kohdalla, jossa kolmen kärki oli Hasu, Oikarinen ja Vainikka. Kisa oli loppuun asti tiukka, sillä Hasun voitto Oikarisesta oli vain 2 sekuntia. Kärkihiihtäjistä Kippola kaatui loppumatkalla. Tosin hän hävisi pronssimitalisti Mäkelälle 12 sekuntia.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Mononen | Savonrannan Urheilijat | 2.51.06 |
| 2 | Eero Kolehmainen | Anttolan Urheilijat | 2.51.35 |
| 3 | Pekka Kuvaja | Jämsänkosken Ilves | 2.52.32 |
| 4 | August Kiuru | Tainionkosken Urheilijat | 2.54.22 |
| 5 | Arvo Äyräntö | Jämsänkosken Ilves | 2.56.44 |
| 6 | Jaakko Junnola | Orimattilan Jymy | 2.57.29 |
Lauantaina 17. helmikuuta kisattiin Tainionkoskella SM-kisojen miesten 50 kilometriä. Kisahetkellä lämpötila oli 12 astetta pakkasta. Kisaan 80 ilmoittuneesta lähti matkaan 55 hiihtäjää, ja heistä hiihti loppuun 45. Ensimmäisissä väliajoissa piti kärkeä hieman yllättäen tuntematon nimi Haapajärven Kiilojen Arvo Liejumäki ennen August Kiurua. Puolimatkassa kisan johtoon oli noussut Jämsänkosken Kuvaja kolme sekuntia ennen Kalevi Monosta. Haapajärven Liejumäki oli kolmantena parikymmentä sekuntia kärjen jäljessä. Seuraavalla väliaika-asemalla 37 km:n kohdalla Kuvaja ja Mononen olivat tasoissa, joista Kiuru puoli minuuttia jäljessä ja Kiurusta neljä sekuntia Kolehmainen. Lopputuloksissa Mononen piti johdon voittaen puolella minuutilla Kolehmaisen Kuvajan jäädessä Monosesta lopussa lähes 1.5 minuuttia. Kovimman nousun lopussa teki Jämsänkosken Äyräntö, jonka loppusijoitus oli viides.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jämsänkosken Ilves | Juho Valtonen   Veini Kontinen   Urpo Korhonen | 1.35.57 |
| 2 | Sonkajärven Pahka | Kauko Oikarinen   Kalle Kuosmanen   Toivo Oikarinen | 1.36.05 |
| 3 | Myllykosken Kilpa-Veikot | Tauno Kirves   Arvo Viitanen   Heikki Hasu | 1.36.28 |
Lauantaina 18. helmikuuta kisattiin Tainionkoskella SM-kisojen miesten 3 x 10 km:n viesti. Osaa ottavia joukkueita oli 20. Ensimmäiseltä osuudelta kärjessä saapui vaihtoon Sonkajärven K.Oikarinen perässään Lappeen Riennon Aarne Hiiva ja Jämsänkosken Valtonen. Toisella osuudella Jämsänkosken Kontinen ja Myllykosken Viitanen saapuivat yhdessä vaihtoon. Ankkuriosuudella Jämsänkosken Korhonen jätti Myllykosken Hasun, joka joutui antamaan periksi myös Sonkajärven T.Oikariselle. Mestaruus siis Jämsänkoskelle, hopea Sonkajärvelle ja pronssi Myllykoskelle. Seuraavilla sijoilla olivat Savitaipaleen Urheilijat, Kuopion Poliisi-Urheilijat ja Lappeen Riento.
Tulokset > Naiset 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tyyne Wideman | Valkeakosken Koskenpojat | 39.07 |
| 2 | Lydia Wideman | Tampereen Hiihtoseura | 39.15 |
| 3 | Sirkka Polkunen | Vihtavuoren Pamaus | 39.58 |
| 4 | Eva Hög | IF Pedersöre Pojkarna | 40.15 |
| 5 | Siiri Rantanen | Joensuun Kataja | 40.27 |
| 6 | Mirja Hietamies | Lemin Eskot | 40.48 |
Lauantaina 17. helmikuuta kisattiin Tainionkoskella SM-kisojen naisten 10 kilometriä. Naisten kisassa pääkappailu käytiin Widemanin sisarusten kesken. Puolimatkassa todettiin Lydian johtavan, mutta Tyyne oli aivan kannoilla. Kolmantena oli Sirkka Polkunen. Loppumatkalla Tyyne lisäsi vauhtia ja saapui voittajana maaliin. Lydia-sisko oli lopputuloksissa toinen kahdeksan sekuntia hävinneenä ja Sirkka Polkunen edelleen kolmas.