stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nokian Pyry

| Nokian Pyry |
| --- | --- |

Perustettu:  1905
Värit:                
Lajit:  Jääkiekko  Jalkapallo  Lentopallo  Paini  Uinti  Moottoriurheilu  Voimistelu  Yleisurheilu  Pesäpallo
Puheenjohtaja:  Teresa Kvick
Nokian Pyry on nokialainen vuonna 1905 perustettu urheiluseura. Seura toimii jääkiekon, jalkapallon, moottoriurheilun, painin, uinnin, voimistelun ja yleisurheilun parissa. Pyry on Nokian suurin ihmisten liikuttaja noin 1500 jäsenellään.
Jääkiekon edustus pelaa Suomi-sarjaa, jossa se on saavuttanut kaksi mestaruutta ja kolme himmeämpää mitalia. Seuran jääkiekkoedustusjoukkue- sekä U20-joukkuetoiminta ovat siirtyneet emoseurasta Pyry Hockey Oy:n alaisuuteen. Nokialaiset on nähty Mestis-karsinnoissa kolmesti, keväällä 2013, 2023 sekä 2024. Pitkän yrittämisen jälkeen Pyry onnistui voittamaan Suomi-sarjan mestaruuden kaudella 2022-2023 päävalmentaja Sakari Salmelan toisella kaudella. Finaaleissa kaatui JHT Kalajoki ja ratkaisevaa ottelua Nokian Kattokeskus Areenalla oli seuraamassa sen hetkisen ennätysyleisö, 940 katsojaa. Heti seuraavana vuonna Toni Rautakorven ensimmäisellä kaudella Pyry onnistui kaatamaan finaalissa Lempäälän Kisa. Kolmannessa ja Pyryn viimeisessä sen vuoden kotiottelussa oli ennätysyleisö. 1000 katsojaa.
Seuran jalkapallon edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 Vitosessa Sami Puustisen toimiessa joukkueen päävalmentajana. Jalkapallotoiminta Pyryssä alkoi vasta 1955. Parhaimmillaan edustusjoukkue on pelannut Ykkösessä kausina 1998–2000. Vuonna 1998 nokialaisjoukkue eteni Suomen Cupin välieriin, mutta hävisi cupin voittaneelle HJK:lle luvuin 1–0.
Nokian Pyryn tunnetuimpina yksittäisinä urheilijoina voidaan pitää keihäänheittäjiä Esko Mikkola ja Seppo Hovinen, korkeushyppääjä Albert Koskista, jääkiekkomaalivahti Noora Rätyä ja jääkiekkolija Joona Ikonen. Tapio Rautavaaran äiti kuului Pyryn perustajajäseniin.
Lajit

Pyryn jääkiekko
Jalkapallo
Lentopallo
Moottoriurheilu
Uinti
Paini
Voimistelu
Yleisurheilu
Pesäpallo
Lajit > Aiempia lajeja

Shakki
Hiihto
Nyrkkeily
Pyryllä on myös lasten liikuntatoimintaa, kuntourheilua ja seura järjestää erilaisia liikuntatapahtumia.
Saavutuksia

Pyryn Jääkiekko: Suomi-Sarjan mestaruus kaudella 2022-2023 ja 2023-2024, lisäksi yksi hopea ja kaksi pronssia.
Pyryn Jalkapallo: Suomen Cupin välierissä 1998
Pyryn yleisurheilu: Olympiaedustajina keihäänheittäjät Seppo Hovinen, Esko Mikkola ja korkeushyppääjä Albert Koskinen
Pyryn Paini: Useita Suomen mestaruusmitaleja
Aiheesta muualla

Nokian Pyryn sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Suomi-sarja |
| --- | --- |
Joukkueet (2024–25):  FPS  Haukat  Hunters  JHT  LeKi  Muik Hockey  PEPO  Pyry  RaaheK  Riemu  SaPKo  S-Kiekko  Titaanit  Virkiä
13. maaliskuuta

13. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 72. päivä (73. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 293 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Erno, Tarvo, Ernesti
suomenruotsalainen kalenteri: Ernst
ortodoksinen kalenteri: Nikifor, Voitto
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ertno
vanhemmissa kalentereissa: Christiana, Ernest, Greger, Gregorius, Hirvo, Natanael, Niceforus, Nicephorus, Nikeforus, Reinhold, Usko
Tapahtumia

483 – Pyhä Felix III paaviksi.
1639 – Harvardin yliopisto nimettiin kirkonmies John Harvardin mukaan.
1781 – William Herschel löysi planeetta Uranuksen.
1809 – Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf syrjäytettiin vallankaappauksessa.
1848 – Wienissä järjestetty mielenosoitus aloitti Itävallassa vallankumouksen. Valtionkansleri Klemens von Metternich joutui eroamaan ja pakenemaan maasta.
1865 – Yhdysvaltojen sisällissota: Etelävaltiot hyväksyivät vastentahtoisesti mustien sotilaiden käytön.
1881 – Venäjän tsaari Aleksanteri II sai surmansa palatsinsa lähellä pommiattentaatissa (gregoriaanisen kalenterin mukaan, Venäjällä käytössä olleen juliaanisen kalenterin mukaan oli 1. maaliskuuta).
1900 – Naisten ja lasten työpäivän pituus rajoitettiin Ranskassa lailla 11 tuntiin.
1900 – Buurisota: brittiläiset joukot miehittivät Bloemfonteinin Oranjen vapaavaltiossa.
1921 – Mongolia julistautui Roman von Ungern-Sternbergin (”Mustan paronin”) johdolla itsenäiseksi Kiinasta.
1925 – Scopesin oikeudenkäynti (”Apinaoikeudenkäynti”): tennesseeläinen laki kielsi evoluutioteorian opetuksen.
1938 – Anschluss: Itävalta liitettiin natsi-Saksaan. Saksalaiset joukot olivat edellisenä päivänä miehittäneet Itävallan.
1940 – Toinen maailmansota: talvisota päättyi edellisenä iltana solmitun Moskovan rauhansopimuksen mukaisesti.
1943 – Toinen maailmansota/holokausti: natsi-Saksan joukot eliminoivat Krakovan juutalaisgeton.
1954 – Điện Biên Phủn taistelu: Việt Minhin joukot hyökkäsivät ranskalaisia vastaan.
1957 – FBI pidätti Jimmy Hoffan lahjusten otosta.
1969 – Apollo-ohjelma: Apollo 9 palasi turvallisesti Maahan testattuaan kuumoduulia.
1979 – Euroopan valuuttajärjestelmä ERM perustettiin.
1979 – Maurice Bishop syrjäytti Grenadan pääministerin Eric Gairyn lähes verettömässä vallankaappauksessa.
1991 – Öljy-yhtiö Exxon Mobil suostui maksamaan 1,1 miljardia dollaria Exxon Valdezin öljyonnettomuuden tuhojen korjaamiseksi Alaskassa.
1992 – Turkin itäosien 6,8 Richterin maanjäristys surmasi yli 500 ihmistä.
1996 – Dunblanessa Skotlannissa 16 koululasta ja yksi opettaja surmattiin joukkomurhassa. Ampuja surmasi teon jälkeen itsensä.
2013 – Franciscus paaviksi.
2020 – Presidentti Donald Trump julisti Yhdysvaltoihin poikkeustilan koronavirusepidemian vuoksi.
Kuolleita

857 – Roderick Cordobalainen, espanjalainen pappi, marttyyri ja pyhimys
1808 – Kristian VII, Tanskan kuningas (s. 1749)
1842 – Henry Shrapnel, brittiläinen sotilas ja keksijä (s. 1761)
1879 – Adolf Anderssen, saksalainen shakinpelaaja (s. 1818)
1881 – Aleksanteri II, Venäjän keisari (s. 1818)
1889 – Felice Varesi, italialainen baritoni (s. 1813)
1901 – Benjamin Harrison, 23. Yhdysvaltain presidentti (s. 1833)
1906 – Susan B. Anthony, yhdysvaltalainen kansalaisoikeusaktivisti (s. 1820)
1913 – Thomas P. Krag, norjalainen kirjailija (s. 1868)
1938 – Nikolai Buharin, neuvostoliittolainen poliitikko (s. 1888)
1975 – Ivo Andrić, vuoden 1963 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut jugoslavialainen kirjailija (Drina-joen silta) (s. 1892)
1988 – John Curtis Estes (”John Holmes”), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä (s. 1944)
1996 – Krzysztof Kieślowski, puolalainen elokuvaohjaaja (Veronikan kaksoiselämä) (s. 1941)
1999 – Leon Harrison Gross (”Lee Falk”), yhdysvaltalainen sarjakuvakirjoittaja (Mustanaamio, Taika-Jim) (s. 1911)
2001 – Henry Lee Lucas, yhdysvaltalainen sarjamurhaaja (s. 1936)
2005 – Gloria Lavern Collins (”Lyn Collins”), yhdysvaltalainen soullaulaja (s. 1948)
2009 – Betsy Blair, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1923)
2009 – Anne Brown, yhdysvaltalais-norjalainen oopperalaulaja (s. 1912)
2009 – James Purdy, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1914)
2010 – Jean Ferrat, ranskalainen laulaja (s. 1930)
2012 – Lassi Nummi, suomalainen kirjailija ja kääntäjä (s. 1928)
2014 – Ahmad Tejan Kabbah, Sierra Leonen presidentti 1998–2007 (s. 1932)
2016 – Hilary Putnam, yhdysvaltalainen filosofi (s. 1926)
2018 – Ivano Beggio, italialainen liikemies (s. 1944)
2018 – Pentti Kokko, suomalainen päätoimittaja (s. 1921)
2019 – J. H. Nketia, ghanalainen säveltäjä (s. 1921)
2021  – Liisa Enwald, suomalainen esseisti, kirjailija, kääntäjä ja päätoimittaja (s. 1946)
2021  – Pentti Lasanen, suomalainen säveltäjä, sovittaja ja jazzmuusikko (s. 1936)
2023 – Barbro Westerholm, ruotsalainen lääkäri, professori ja poliitikko (s. 1933)
2024 – Philippe de Gaulle, ranskalainen amiraali ja senaatin jäsen, Charles de Gaullen poika (s. 1921)
2024 – Arne Olsson, Ruotsin Missionsprovinsenin piispa (s. 1930)
2024 – Maija Rautamäki, suomalainen maisema-arkkitehtuurin professori (s. 1951)
2024 – Aribert Reimann, saksalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1936)
2024 – Frans de Waal, alankomaalais-yhdysvaltalainen etologi ja primatologi (s. 1948)
2025 – Sofija Gubaidulina, venäläis-tatarialainen säveltäjä (s. 1931)
Fiktiivisiä tapahtumia

1934 – Aku Ankan muninta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 13. maaliskuuta: |  |
:   L. Ron Hubbard 1764 – Britannian pääministeri Charles Grey syntyi.  1809 – Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf syrjäytettiin vallankaappauksessa.  1881 – Narodnaja voljan terroristit murhasivat keisari Aleksanteri II:n.  1911 – Skientologian perustaja L. Ron Hubbard syntyi.  1940 – Talvisota päättyi Moskovan rauhansopimuksen mukaisesti.  1954 – Điện Biên Phủn taistelu: Việt Minhin joukot hyökkäsivät ranskalaisia vastaan.  
Katso myös: kalenteri ~ 12. maaliskuuta, 14. maaliskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Svirsk

| Svirsk Свирск |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Irkutskin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22 km²
Korkeus:  420 m
Väkiluku (2009):  14 300
 – Väestötiheys:  650 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8 (MSK+5)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Svirsk (ven. Свирск) on kaupunki Irkutskin alueen Tšeremhovon piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Angarajoen rannalla 150 kilometriä Irkutskista luoteeseen. Kaupungissa on jokisatama. Asukkaita on 14 300 henkeä (vuonna 2009).
Kaupunki on perustettu vuonna 1949. Siellä on kone- ja laiteteollisuutta.
Aiheesta muualla

Epävirallinen kaupunkisivusto (venäjäksi)
Irkutskin alueen kaupungit
Fairfield University

| Fairfield University |
| --- | --- |

 lat. Universitas Fairfieldensis 
Motto:  Per Fidem ad Plenam Veritatem
Perustettu:  1942
Henkilökunta:  546
Opiskelijoita:  5 000
Sijainti:  Fairfield, Connecticut  Yhdysvallat
Osoite:  www.fairfield.edu
Fairfield University on yksityinen tutkimusyliopisto Yhdysvaltojen Connecticutin osavaltiossa, Fairfieldin kunnassa. Jesuiittojen perustamassa ja ylläpitämässä yliopistossa opiskelee viitisen tuhatta opiskelijaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fairfield University Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Fairfield University
Käännös suomeksi
Kimo

| Kimovärit |
| --- | --- |
 Nuori harmaantuva ja vanha valkoinen kimo
Synonyymit ja lyhenteet
Synonyymit::  pohjavärin mukaan, esimerkiksi mustankimo
Vanhentuneet synonyymit::  vaaleneva kimo
Lyhenne::  pohjavärin lyhenne + km, esimerkiksi mkm
Genotyyppi
Geeni::  GG tai Gg
Selitys::  G-lokuksessa ainakin yksi dominoiva G-alleeli (kimotekijä)
Fenotyyppi
Runko::  syntymässä pohjavärin mukainen; harmaantuu ja vaalenee iän myötä jopa valkoiseksi
Jouhet::  pohjavärin mukaiset; harmaantuvat ja vaalenevat iän myötä
Iho::  pohjavärin mukainen; saattaa menettää pigmenttiä pilkuittain
Muuta::  Saattaa vaalennuttuaan kehittää mustia tai ruskeita "kärpäspilkkuja" riippumatta pohjaväristä
Kimo on hevosväri. Kimot hevoset syntyvät värillisinä ja harmaantuvat ja vaalenevat iän myötä jopa täysin valkoisiksi. Useimmat valkoiset hevoset ovat juuri kimoja, mutta kimot ovat ulkonäöltään valkoisia vain osan elämästään. Hevosen valkoinen väri voi myös johtua monesta muustakin syystä kuin kimoudesta.
Kimoa voidaan kutsua esimerkiksi rautiaankimoksi, ruunikonkimoksi tai mustankimoksi sen perusteella, minkä värinen se oli syntyessään eli mikä sen pohjaväri on.
Alkuperä ja historia

Ruotsalaisen geenitutkimuksen mukaan kaikki kimot hevoset polveutuvat samasta yksilöstä. Tämä ensimmäinen kimo eli joitakin tuhansia vuosia sitten ja sillä oli värityksen aiheuttava mutaatio 25. kromosomissa. Sama mutaatio löytyy nykykimoista. Kimomutaation aiheuttaa 4.6-kb -kahdentuminen STX17-kromosomin intronissa 6.
Kimon aiheuttava kimotekijä on väritystä säätelevän geenin dominoiva eli vallitseva alleeli, joten toiselta tai molemmilta vanhemmaltaan sen perinyt hevonen on aina kimo. Hevonen ei myöskään voi olla kimo, ellei jompikumpi sen vanhemmista ole genotyypiltään ja näin ollen myös väritykseltään kimo.
Värin kehitys yksilössä

Kimot hevoset syntyvät muunvärisinä. Varsaväri voi olla mikä vain, myös kirjava. Eläin vaalenee varttuessaan asteittain: ensin se saa yksittäisiä valkoisia karvoja, sitten valkoisten karvojen määrä saa värin vaikuttamaan harmaalta, ja lopulta eläin on kokonaan valkoinen. Yleensä kimo on valkoinen viimeistään 10–15 vuoden iässä, mutta jos varsa on perinyt kimotekijän molemmilta vanhemmiltaan eli on alleelin suhteen homotsygootti, se vaalenee nopeammin.
Kimon iho pysyy samanvärisenä kuin syntyessä eli yleensä tummana, mutta esimerkiksi pään ja jalkojen valkoisten merkkien alueelta se voi olla vaaleanpunaista kuten normaalistikin. Mikäli eläin on perinyt kimotekijän molemmilta vanhemmiltaan, myös sen iho voi vanhemmiten vaalentua.
Muunnokset

Papurikko eli papurikkotäpläinen kimo saa harmaantumisvaiheessa karvaansa erisävyisiä harmaita ja valkoisia rengasmaisia kuvioita, joita kutsutaan papurikkotäpliksi tai markanpilkuiksi. Kärpäskimon valkoisen karvan sekaan ilmaantuu hevosen ikääntyessä hyvin pieniä tummia täpliä, joista ei kuitenkaan voi varmuudella päätellä hevosen syntymäväriä. Kärpästäplät saattavat muodostaa kaulalle, lavalle tai kyljelle laajan tihentymän (harmaa tai ruskea niin kutsuttu "verijälki") siten, että hevonen näyttää melkein kirjavalta. Kärpäskimous on todennäköisintä, jos eläin on perinyt kimotekijän vain toiselta vanhemmaltaan.
Kimo voi olla syntymä- eli pohjaväriltään mikä tahansa, koska kimoudesta vastaavan G-lokuksen genotyyppi ei ole sidoksissa mihinkään muuhun väriin vaikuttavan lokuksen genotyyppiin. Näin ollen harmaanvalkean aikuisvärin taustalla voi olla mikä perusväri tahansa, ja mikä tahansa yhdistelmä diluutio-, kirjavuuskuvio- ja sekakarvakuviotekijöitä. Kimolla voi olla myös mitä tahansa merkkejä kuten muunkin värisillä hevosilla, joskin karvapeitteen ollessa kokovalkoinen näistä merkeistä erottuvat helposti lähinnä vain kirjo- tai valkokaviot, herasilmät ja turvan alueen valkoiset merkit, joiden vaaleanpunainen iho on tällä ohutkarvaisella alueella hyvin näkyvissä. Valkoiset merkit tai kirjavan hevosen valkoiset alueet voi saada näkyviin leikkaamalla hevosen karvaa lyhyeksi tai yksinkertaisesti kastelemalla hevosen, jolloin tumma ja vaaleanpunainen nahka kuultavat märän karvan alta.
Kimosyöpä

Noin 75 prosentilla yli 15-vuotiaista kimoista hevosista esiintyy melanoomaa eli tummasolusyöpää, jota hevosilla kutsutaan kimosyöväksi. Todennäköisimmin sairastuvat pohjaväriltään mustat sekä kimotekijän suhteen homotsygootit yksilöt.
Melanooma kehittyy ihon värisolujen lisääntyessä rajusti. Pieni, möykkymäinen kasvain kehittyy usein häntään tai sen alle. Melanoomakasvaimet eivät ole sinänsä haitallisia, mutta ne voivat muodostaa etäpesäkkeitä esimerkiksi sisäelimiin. Tällöin sairaus voi jopa uhata eläimen henkeä. Useimmiten kimo kuitenkin ehtii kuolla muusta syystä. Joskus kimo joudutaan kuitenkin lopettamaan jo hyvinkin nuorella iällä melanooman takia.
Esiintyminen

Kimo on yleinen väri hevosilla: nykyään noin 10 prosenttia hevosista on kimoja. Se esiintyy miltei kaikissa hevosroduissa ja on hyvin yleinen erityisesti arabianhevosilla ja arabivaikutteisissa roduissa kuten walesinponeilla ja connemaralla.. Joissakin rodussa kimous on erittäin yleistä: camarguenhevoset ovat aina ja lipizzanhevoset yleensä kimoja.
Jalostuksessa

Erityisesti nuorena nopeasti kimoutuneiden hevosten käyttö jalostuksessa saattaa tuottaa yllätyksiä jälkeläisten värien suhteen, koska kimous voi valkaisevan vaikutuksensa vuoksi kätkeä näkyvistä kaikenlaisia värigeenejä, kuten voikkouden. Hevosen jo harmaannuttua ei sen syntymäväristä pelkästään hevosen ulkonäön perusteella voi päästä selvyyteen, joskin esimerkiksi kirjavuus tai tiikerinkirjavuus näkyvät vaaleanpunaisina tai täplikkäinä ihonalueina ja myös hevosen silmien väri saattaa auttaa värin tunnistamisessa. Tämän vuoksi kimojen syntymäväri pyritään nykyään kuvaamaan ja merkitsemään sen virallisiin papereihin. Nykyisin kimon pohjaväri voidaan yleensä selvittää geenitesteillä. Toinen keino määrittää pohjaväri tai ainakin sulkea pois vaihtoehtoja on tarkastella eläimen sukua ja jälkeläisiä. DNA-testaus yhdistettynä jälkeläisten ja suvun värien tutkimiseen voi vahvistaa sellaisenkin värin, jolle DNA-testiä ei vielä ole kehitetty.
Papurikkotäpläinen brasilianpaso harmaantumisvaiheessa.
Kärpäskimo arabianhevostamma.
Kärpäskimonkirjava ratsu.
Täysvalkoiseksi vaalentunut kimo andalusianhevonen.
Funktionalismi (filosofia)

Funktionalismi viittaa yleisesti filosofiassa funktionaaliseen eli toiminnalliseen selittämiseen. Tieteenfilosofiassa funktionaalinen selittäminen on yksi tieteellisen selittämisen lajeista muun muassa kausaalisen ja intentionaalisen selittämisen ohella. Mielenfilosofiassa funktionalismi tunnetaan eräänä fysikalistisena teoriana henkisten tilojen luonteesta.
Funktionaalinen selittäminen

Funktionaalisessa selityksessä ilmiö selitetään osoittamalla, että sillä on jokin tehtävä. Esimerkiksi kukat ovat värikkäitä, jotta ne houkuttelisivat pölyttäviä hyönteisiä.
Sekä kausaalinen että funktionaalinen selittäminen nojautuvat syyn ja vaikutuksen suhteeseen, mutta selitys on erisuuntainen: kausaalisessa selittämisessä ilmiön esiintymistä selitetään sen syillä, kun taas funktionaalisessa selittämisessä ilmiön esiintymistä selitetään sen
vaikutuksilla. Selitykset pyrkivät vastaamaan kysymykseen, minkä ilmiön aikaansaamien vaikutusten vuoksi ilmiö on olemassa?
Funktionaalinen selittäminen oli osa jo Aristoteleen tieteenfilosofiaa: hän pyrki selittämään asioita muun muassa muodollisten eli formaalisten syiden kautta, asioiden olemuksesta ja toiminnasta käsin.
Teleologinen selittäminen muistuttaa funktionaalista selitystä, mutta siinä selitetään asioita vetoamalla aiottuihin päämääriin. Esimerkiksi nykytiede selittää funktionaalisesti monia luonnonilmiöitä, joille ihmiset ovat aiemmin antaneet teleologisia selityksiä vedoten esimerkiksi jumalten tarkoitusperiin.
Funktionaalinen selittäminen > Heikko ja vahva funktionalismi

Funktionaalinen selittäminen voidaan jakaa heikkoon ja vahvaan funktionalismiin. Heikko funktionaalinen selitys kiinnittää huomiota ilmiöiden piilofunktioihin, eikä hae ilmiöiden lopullista selitystä. Esimerkiksi selitettäessä yhteiskuntaa funktionaalisesti, heikolla funktionaalisella selittämisellä voidaan hakea ensisijassa uusia näkökulmia sen toimintaan.
Vahva funktionaalinen selitys pyrkii puolestaan osoittamaan jonkin ilmiön olemassaolon välttämättömyyden. Tällöin on osoitettava, että kyseisen ilmiön täyttämien toimintojen tyydyttäminen on välttämätöntä, eikä toimintoja voida tyydyttää millään muulla tavalla.
Funktionalismi mielenfilosofiassa

Nykyaikaisessa mielenfilosofiassa funktionalismi on fysikalistinen teoria, jonka mukaan henkiset tilat, kuten kipu, määrittyvät pelkästään niiden toiminnallisen roolin kautta, eli niiden kausaalisista suhteista muihin henkisiin tiloihin, aistisyötteisiin ja käyttäytymisvasteisiin. Funktionalismi on kehittynyt paljolti vastauksena tyyppi-identiteettiteorialle ja behaviorismille.
Veden varaan

| Veden varaan PMMP |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 25. maaliskuuta 2009
 Tuottaja(t): Jori Sjöroos
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 45.46
 Levy-yhtiö: BMG
Listasijoitukset
  1. (Suomen virallinen lista)    2. (Midprice)    9. (fyysinen albumilista)
PMMP:n muut julkaisut
| Puuhevonen 2007 | Veden varaan 2009 | 2000-luku 2009 |
Singlet albumilta Veden varaan
 ”Viimeinen valitusvirsi” Julkaistu: 3. helmikuuta 2009  ”Lautturi” Julkaistu: 6. huhtikuuta 2009  ”Pariterapiaa” Julkaistu: 29. kesäkuuta 2009  ”Lapsuus loppui” Julkaistu: lokakuu 2009
Veden varaan on PMMP:n viides albumi. Se ilmestyi 25. maaliskuuta 2009 ja nousi heti ilmestyttyään Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle.
Albumilta julkaistiin ensimmäisenä singlenä kappale ”Viimeinen valitusvirsi”, josta on tehty myös musiikkivideo. Toisena singlenä julkaistiin ”Lautturi”, jonka musiikkivideo oli ensinäytössä 7. toukokuuta. 1. heinäkuuta 2009 julkaistiin albumin kolmas single ”Pariterapiaa”, jonka CD-versiolle sisältyy myös kahden ensimmäisen singlen videot. Lokakuun 2009 aikana radioille jaettiin albumin neljäs single ”Lapsuus loppui”.
Levyn kannen kuvasivat Susanna Majuri ja Tero Kartastenpää.
Vuonna 2010 Veden varaan palkittiin Vuoden albumin Emma-palkinnolla.
Kappaleet

Kuvia – 4.11
San Francisco – 4.20
Lautturi – 4.05
Viimeinen valitusvirsi – 4.07
Taajama – 4.29
Pariterapiaa – 4.05
Merimiehen vaimo – 4.23
Tulva – 3.50
Lapsuus loppui – 3.52
Se vaikenee joka pelkää – 8.24
Arvostelut

Desibeli.net:
Dome.fi:
Soundi:
Lamar University

| Lamar University> South Park Junior College Lamar College Lamar State College of Technology |
| --- | --- |

Motto:  Living the Legacy, Inventing the Future
Perustettu:  1923
Tyyppi:  osavaltionyliopisto
Henkilökunta:  634 (2015)
Opiskelijoita:  15 000 (2016)
Sijainti:  Beaumont, Texas  Yhdysvallat
Osoite:  lamar.edu
Lamar University (LU) on osavaltion ylläpitämä tutkimusyliopisto Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa, Beaumontin kaupungissa. Yliopistossa opiskelee noin 15 000 opiskelijaa.
Vuonna 2010 lukuvuoden opinnot Lamarissa maksoivat noin 7 000 Yhdysvaltain dollaria. Alkuvaiheen opinnoissa on paljon yleissivistäviä perusopintoja. Lamar Universityn opintoaloista on erilaisissa ranking-selvityksissä arvostettu etenkin insinööri- ja sairaanhoitajaopintojen sekä verkkokurssien tarjontaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lamar University Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Lamar University
Käännös suomeksi
California Polytechnic State University

Cal Poly Business School
California Polytechnic State University eli Cal Poly on Kalifornian polytekninen osavaltionyliopisto. Sen kampus sijaitsee San Luis Obispossa.
Koulusta on valmistunut 140 000 sen kouluttamaa ihmistä sen perustamisen 8. maaliskuuta 1901 jälkeen. Siellä opiskelee yli 19 000 opiskelijaa, joita opettaa noin tuhat ihmistä.
Koulun motto on "To Learn by Doing", jota edustaa myös 1990-luvun lopussa kehittämä CubeSat-nanosatelliitti. Lentokonesuunnittelija Burt Rutan on valmistunut tästä korkeakoulussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta California Polytechnic State University Wikimedia Commonsissa
Kotisivu