stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Justus järjestää kaiken
Juoni

Justus (Lasse Pöysti) on onneton työtön keksijä, joka asuu purkutalossa. Hän tapaa nuoren Bellan (Elina Salo), ja he päättävät asua yhdessä. He ovat köyhiä, ja Justus on vararikon partaalla. Justus järjestää Kaikki Järjestyy O.Y:n, jonne saapuu kuitenkin vain yksi hakija, hyvin ujo mies, Osmo Ujokas. Justus tapaa voimamies Pontuksen (Leo Lastumäki), jota hän kouluttaa nyrkkeilyotteluun. Justus voittaa kilpailun, ja heistä tulee rikkaita. Justus ryhtyy valmistelemaan uutta jalankulkijoiden Patikka-puoluetta, ja johtajatar Minna (Birgitta Ulfsson) voittaa Miss Patikka -kilpailun.
Justus huomaa, että rikkaana ja kiireisenä ei ole aikaa muille ja luopuu puolueestaan, ja Justus ja Bella palaavat yhteen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lasse Pöysti  | … |  keksijä Justus   |
|  Elina Salo  | … |  Bella   |
|  Birgitta Ulfsson  | … |  Minna   |
|  Hannes Häyrinen  | … |  Osmo Ujokas   |
|  Leo Lastumäki  | … |  voimamies Pontus   |
|  Risto Mäkelä  | … |  johtaja Goldklimb, Tiikerin manageri   |
|  Kullervo Kalske  | … |  voimamies Tiikeri   |
|  Toivo Mäkelä  | … |  tavaratalon johtaja   |
|  Tarmo Manni  | … |  näyttelijä   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  poliisimies   |
|  Holger Salin  | … |  rakennustyömies   |
|  Kaarlo Juurela  | … |  kuuluttaja nyrkkeilyottelussa   |
|  Pentti Irjala  | … |  kehätuomari   |
|  Uolevi Lönnberg  | … |  1. ministeri   |
|  Heimo Lepistö  | … |  vuokraisäntä Honkajoki   |
|  Liisa Nevalainen  | … |  1. tarjoilija   |
|  Yrjö Ikonen  | … |  2. ministeri   |
|  Pertti Roisko  | … |  reportteri   |
|  Lasse Wager  | … |  ministeri   |
|  Veikko Linna  | … |  ministeri   |
|  Jorma Kylander  | … |  tarjoilija   |
|  Börje Söderholm  | … |  herra Jalkapuoli, ent. Jantunen   |
|  Paavo Hukkinen  | … |  poliisikonstaapeli, pois leikattu rooli   |
|  Hannes Veivo  | … |  Wärttilän Hugo, pois leikattu rooli   |
|  Ensio Lumes  | … |  ääniteknikko   |
Şəhriyar Məmmədyarov

| Şəhriyar Məmmədyarov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Şəhriyar Məmmədyarov
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1985
Kansalaisuus:   azerbaidžanilainen
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2 757 (tammikuussa 2014) FIDE:n listan sijoitus 12.
Korkein Elo:  2 772 (tammikuussa 2011) FIDE:n listan sijoitus 4.(tammikuussa 2007)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
mamedyarov.com
Şəhriyar Həmid oğlu Məmmədyarov (s. 12. huhtikuuta 1985 Sumqayıt, Azerbaidžan) on azerbaidžanilainen shakin suurmestari.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FIDE-kortti: Şəhriyar Məmmədyarov (englanniksi)
Şəhriyar Məmmədyarov ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Jukka Väisänen

| Jukka Väisänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  musiikinopettaja
Jukka Väisänen on suomalainen muusikko, musiikinopettaja, säveltäjä ja kuoronjohtaja. Väisänen on esiintynyt pianistina sekä hanuristina mutta myös laulajana, kitaristina, basistina ja rumpalina sekä kapellimestarina ja kuoronjohtajana.
Tanssijana Jukka Väisänen on voittanut kilpatanssin 10-tanssin Suomen Mestaruuden vuonna 2011 Heli Väisäsen kanssa, yli 35-vuotiaitten sarjassa. Vuonna 2013 pari voitti Latin SM-tittelin.  10-tanssin MM-kisoissa pari on sijoittunut sijoille 24 sekä 28. Vuonna 2016  Väisänen saavutti MM-voiton Cavalieros-tanssiryhmän kanssa, IDO:n Latin Show Dance aikuissarjan kilpailussa Pietarissa.
Opettajaura

Väisänen on valmistunut Sibelius-Akatemiasta musiikinopettajaksi ja pianonsoiton opettajaksi opiskellen  pianonsoittoa myös Göteborgin yliopistossa. Hän on valmistunut myös pop/jazzmusiikin pianonsoitonopettajaksi Pop & Jazz Konservatoriosta. Väisänen on työskennellyt Metropolia Ammattikorkeakoulun Pop/jazzmusiikin koulutusohjelmassa lehtorina vuodesta 2002 lähtien.  Vuodesta 2014 lähtien Väisänen on toiminut Metropolia AMKn ja YAMK-tutkinnon tutkintovastaavan tehtävissä.
Musiikkiura

Väisänen säveltää pääasiassa pop/rock- ja viihdemusiikkia sekä myös jazz- ja lastenmusiikkia. Väisänen on myös sanoittaja ja tekee kuorosovituksia.   Väisänen on toiminut erilaisissa kokoonpanoissa instrumentalistina ja esiintyy myös trubaduurina ja tanssijana.  Äänitteillä Väisänen on esiintynyt lähinnä pianistina sekä hanuristina.
Tuotanto

Betoniporsas: Rämpätirää. Warner Music Finland. Lastenmusiikki.
Simo Naapuri:  Jätä Tämä Maa - CD Maxi Single Suomirock.
Satu & Sateenkaari: Unohduksen majatalo. PolyGram Finland Oy. Pop-iskelmä.
Sinä olet aamuni valo: Tuomasmessun lauluja. Hengellinen.
Tuuli soi viestiä: Jorma Elorinne & Etelä-suomalaisen osakunnan kuoro. Hengellinen.
Espanjan yössä (säv. san. Jukka Väisänen), esitetty Seinäjoen Tangomarkkinoilla 1996.
Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017

| Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 |
| --- | --- |
 
Sijainti:  Bydgoszcz Puola
Kilpailupaikka:  Zdzisław Krzyszkowiak Stadion
Osallistujamaita:  45
Kilpailulajeja:  43
Avajaiset:  13. heinäkuuta 2017
Päättäjäiset:  16. heinäkuuta 2017
Kotisivu:  Virallinen sivusto
 ← Tallinna 2015 Gävle 2019 → 
Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 olivat 13:nnet alle 23-vuotiaiden EM-kilpailut. Ne järjestettiin Zdzisław Krzyszkowiak Stadionilla Bydgoszczissa, Puolassa 13.–16. heinäkuuta 2017.
Kilpailuihin osallistui lähes tuhat urheilijaa 45 eri maasta. Suomesta urheilijoita oli mukana 42. Venäjän ollessa poissuljettuna kansainvälisestä yleisurheilusta dopingin vuoksi kävelijä Klavdija Afanasjeva ja pikajuoksija Kristina Sivkova osallistuivat kisoihin itsenäisinä urheilijoina Euroopan yleisurheiluliiton EAA:n lipun alla.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 4 | 6 | 8 | 18 |
| 2 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 2 |  Puola | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 4 |  Ukraina | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 5 |  Italia | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 6 |  Espanja | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 7 |  Ranska | 2 | 4 | 7 | 13 |
| 8 |  Ruotsi | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 9 |  Sveitsi | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 10 |  Norja | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 11 |  Unkari | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 12 |  Belgia | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 13 |  Turkki | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 14 |  Valko-Venäjä | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 15 |  Alankomaat | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 16 |  Tšekki | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16 |  Latvia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16 |  Romania | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 16 |  Slovakia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 20 |  Tanska | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 20 |  Slovenia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 22 |  Azerbaidžan | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Kroatia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 | EAA | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 25 |  Suomi | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 26 |  Islanti | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 27 |  Itävalta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 27 |  Kreikka | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 29 |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 29 |  Moldova | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  | Total | 43 | 43 | 43 | 129 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 Wikimedia Commonsissa
Joe Hall

| Joe Hall |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. toukokuuta 1882 Milwich, Staffordshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Kuollut: 5. huhtikuuta 1919 (36 vuotta) Seattle, Washington, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Kanada  Iso-Britannia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Paha-Joe Hall
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  Oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  79 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1909–1919
Seurat:  Montreal Canadiens Quebec Bulldogs Montreal Shamrocks Montreal Wanderers
Hockey Hall of Fame
 1961 
Joseph Henry Hall (3. toukokuuta 1882 Milwich, Staffordshire, Yhdistynyt kuningaskunta – 5. huhtikuuta 1919 Seattle, Washington, Yhdysvallat), lempinimeltään Paha-Joe Hall oli englantilaissyntyinen kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi ammattilaisjääkiekkoa vuodesta 1904 vuoteen 1919, jolloin hän kuoli espanjantaudin seurauksena. Hän voitti Stanley Cupin kolmesti Quebec Bulldogsissa ja kerran Kenora Thistlesissä.
Pelaajaura

Hall syntyi Englannin Staffordshiressa, mutta muutti perheensä mukana jo nuorella iällä Kanadaan ja kasvoi Brandonin kaupungissa Manitoban provinssissa. Hän pelasi Manitoba Hockey Associationissa Brandon Wheat Kingsissä, Winnipeg Rowing Clubissa ja Kenora Thistlesissä, sekä NHA:ssa Quebec Bulldogsin jäsenenä. Hän pelasi Montreal Canadiensissa sen kahtena ensimmäisenä kautena NHL:ssä vuodesta 1917 vuoteen 1919.
Hall voitti Stanley Cupin Kenora Thistlesissä vuonna 1907, jolloin hän sai myös henkilökohtaisen muistopalkinnon joka on nykyisin näytillä Hockey Hall of Famessa. Hän voitti Stanley Cupin Quebec Bulldogsissa vuosina 1912 ja 1913. Hän myös otteli Stanley Cupista vuonna 1904 Winnipeg Rowing Clubissa.
1919 Stanley Cup -finaalit

Vuonna 1919 Hall oli osa Montreal Canadiensin joukkuetta, joka pääsi Stanley Cupin finaaleihin. Finaalit keskeytettiin ja lopulta lopetettiin espanjantaudin puhkeamisen vuoksi. Influenssa todettiin usealla pelaajalla, niin Canadiensista kuin sen vastustajastakin Seattle Metropolitansista. Hall menehtyi tautiinsa liittyvään keuhkokuumeeseen seattlelaisessa sairaalassa ainoastaan viisi päivää Stanley Cup -finaalien keskeyttämisen jälkeen.
Hall valittiin arvostettuun Hockey Hall of Fame -kunniagalleriaan vuonna 1961.
Palkinnot ja saavutukset

IHL All-Star joukkueessa (1906)
Stanley Cupin voitto (1907 - Kenora 1912 ja 1913 - Quebec)
Hall of Fameen vuonna 1961
Manitoba Hockey Hall of Famen "kunniajäsen"
Fiktiossa

Roy MacGregorin kirjassa The Ghost of the Stanley Cup hänen The Screech Owls jääkiekkokirjasarjassaan, "Paha" Joe Hall oli kummittelevan hengen nimi.
Zouk

Zouk on musiikkityyli, joka on syntynyt 1980-luvun alussa Amerikassa sijaitsevilla Ranskan hallintoalueilla, tarkemmin Guadeloupessa, Guyanassa ja Martiniquella. Euroopassa zoukin ovat tehneet tunnetuksi yhtyeet Kassav (Kassav’) ja Zouk Machine.
Zouk-sanan alkuperä

Zouk on Pieniltä Antilleilta (Guadeloupesta ja Martiniquelta) peräisin oleva hyvin rytmikäs musiikki- ja tanssityyli, joka on syntynyt 1980-luvulla. Martiniquelaisen perkussionistin Henri Guédonin mukaan kuitenkin 1960-luvulla sanalla zouk viitattiin suosittuihin tanssipaikkoihin. Kolumnisti Michel Thimon on samaa mieltä; hänen mukaansa termi zouk tarkoitti alun perin tietynlaista hieman epätavallista tanssisalia, johon kokoonnuttiin lauantaisin tanssimaan aistillista tanssia, lafoukaa, suosittujen orkesterien tahtiin.[lähde? ]
Toisten mukaan sanan alkuperä on kauempana historiassa; heidän mukaansa zouk on lyhyempi muoto sanasta mazouk, joka tarkoittaa kreolilaista masurkkaa. On myös mahdollista, että zouk tulee kongon sanasta zoka, joka tarkoittaa vartalon liikettä. Sanan zouk etymologinen alkuperä on kuitenkin edelleen epäselvä.[lähde? ]
Zouk-musiikin synty

Zouk-musiikin loi Kassav-niminen yhtye 1980-luvun alussa. Kassav perustettiin vuonna 1979, kun Les Vikings de la Guadeloupe -nimisessä tanssiorkesterissa soittanut muusikko Pierre-Édouard Décimus päätti yhdessä toisen antillilaisen muusikon Freddy Marshallin kanssa uudistaa siihen asti soittamaansa musiikkia. Suositusta karnevaalimusiikista pitävä Décimus halusi etsiä siihen uusia tekniikoita modernista musiikista. Décimus ja Marshall ottivat yhtyeeseen mukaan studiokitaristi Jacob Desvarieux’n, Pierre-Édouardin veljen, basisti Georges Décimuksen sekä muita kabareemuusikoita. Näin Kassav alkoi vähitellen muodostua.
Kassav alkoi työstää ensimmäistä albumiaan marraskuussa 1979, ja vuoden 1980 alussa[lähde? ] ilmestyi Kassavin ensimmäinen albumi Love and Ka Dance. Näin syntyi uusi musiikkityyli, zouk. Uusi äänimailma varsinkin bassossa, koskettimilla ja vaskipuhaltimissa, toi musiikkiin moderniutta ja etenkin iloisuutta. Lyhyesti sanottuna musiikki oli elävää ja tanssittavaa. Kassav alkoi perustamisestaan lähtien toimia zoukin edelläkävijänä.
Millaista zouk on?

Zoukin alkuperä on beguine-musiikissa tai guadeloupelaisen karnevaalin, mas a sinjanin, rytmeissä. Zoukissa käytetään funkista tutuksi tullutta syntetisaattoria, rock- ja soukous-kitaroita, salsamusiikin vaskipuhaltimia, ja siinä voi kuulla vaikutteita myös haitilaisesta kompa-musiikista. Zoukia tanssitaan pareittain, ja tanssipartnerit ovat hyvin lähellä toisiaan. Mies pitää naista vyötäröltä kiinni, ja nainen kietoo käsivartensa miehen kaulan ympärille.
Myöhemmin syntyi zoukia hitaampi musiikkityyli zouk love.
Zouk love

Zouk love on yksi zoukin alalajeista. Sen tunnusmerkki on zoukia hitaampi, pehmeämpi ja aistillisempi rytmi. Suurin osa zouk love -kappaleista on rakkauslauluja. Zouk lovea tanssitaan parin kanssa hyvin lähekkäin ja intohimoisesti.
Patrick Saint-Eloi on kiistattomasti zouk loven tärkein edelläkävijä Ranskan Antilleilta. Hän kirjoitti ensimmäiset suositut zouk love -kappaleet ja lauloi duettona Jocelyne Béroardin kanssa kappaleen ”Pa bizwen palé”, joka on yksi ensimmäisistä zouk love -hiteistä. Monia hittejä julkaissut Jean-Philippe Marthély on toinen tärkeä zouk love -musiikin pioneeri. Ranskassa zouk loven teki tunnetuksi Jocelyne Béroard hitillään ”Kolé Séré”. Zouk love on yhä suosituin zouk-tyyli Antilleilla.
Zouk béton eli zouk chiré

Zoukin alalaji zouk béton on zouk lovesta poiketen erittäin rytmikäs. Kreoliksi sitä kuvataan sanoilla Vréyé Monté, joka tarkoittaa paljon liikkuvaa. Samanlaista rytmikkyyttä voi kuulla karnevaalilauluissa. Zouk bétonia tanssitaan yleensä ilman paria. Kassav teki tästä musiikkityylistä tunnetun 1980-luvulla. Nykyään zouk love on paljon suositumpaa kuin zouk béton.
Zouk R&B tai uuden sukupolven zouk

Zouk R&B on zoukin muoto, joka on saanut paljon vaikutteita amerikkalaisesta rhythm and blues -musiikista. Tämä tyyli on zouk loven ja R&B:n sekoitus. Suuntaus on syntynyt Pariisissa, ja se on suosittua Ranskassa. Sen tunnettuja edustajia ovat muun muassa Slaï ja Thierry Cham. Zouk R&B:n tai niin kutsutun amerikkalaistuneen zoukin tärkein uranuurtaja on kuitenkin useita hittejä julkaissut Jean-Michel Rotin. Joidenkin puristien mielestä tätä zoukin suuntausta pitäisi nimityksen Zouk R&B sijaan kutsua nimellä Zouk Nouvelle Génération, ”uuden sukupolven zouk”.
Zouk ja afrikkalainen musiikki

Afrikkalainen musiikki on vaikuttanut merkittävästi zoukiin. Vaikutus näkyi Antilleilla 1960-luvulla toimineessa orkesterissa Ryco Jazz, jonka jäsenet olivat afrikkalaisia. Yhtyeen musiikilliset esikuvat, zairelainen rumba ja muut urbaanit rytmit, olivat pohjana myös muille myöhemmin syntyneille antillilaisille yhtyeille. Ryco Jazz oli kuitenkin pikemminkin jazz-orkesteri kuin perinteinen varieteeorkesteri.
Zouk kehittyi hitaasti, aluksi rytmien ja melodioiden yksinkertaistumisella, minkä jälkeen musiikkiin lisättiin uusia rytmisiä, melodisia ja instrumentaalisia elementtejä. Tämä kehitys huipentui Kassavin viimeisimmässä tuotannossa kuultavaan hienostuneeseen orkesterin käyttöön. Ympyrä on sulkeutunut, sillä Kassavin menestys 1990-luvulla on vuorostaan vaikuttanut joidenkin Afrikan maiden populaarimusiikkiin.
Soulzouk, freestyle zouk tai brasilialainen zouk

Soulzoukia ei esiinny zoukin kotiseuduilla Antilleilla vaan ainoastaan Brasiliassa. Soulzouk tai freestyle zouk, joka on luotu 2000-luvun alkupuolella, on uusi brasilialainen tapa tanssia zoukia. Uusi tyyli eroaa perinteisestä zoukista tanssijan uudessa tavassa seurata musiikkia. Tämä uusi tanssityyli perustuu rytmin lisäksi laulun melodiaan, minkä vuoksi sitä voidaan tanssia zoukin lisäksi monien muiden musiikkityylien, kuten rapin tai R&B:n, tahtiin. Mies vie naista käsiensä ja käsivarsiensa lisäksi myös jalkojensa, hartioidensa ja päänsä avulla.
Ülemistejärvi

| Ülemistejärvi Ülemistejärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Tallinna
Koordinaatit:  59°23′54″N, 24°46′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Tulouoma:  Vaskjala-Ülemiste kanal
Järvinumero:  vee2005900
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  35,7  m 
Pituus:  4,1  km
Leveys:  3,2  km 
Rantaviiva:  15,219 km
Pinta-ala:  944,4  ha 
Keskisyvyys:  2,5 m
Suurin syvyys:  4,2 m
Valuma-alue:  99 km²
Saaria:  1
 fiÜlemistejärvi 
Ülemistejärvi  (vir. Ülemiste järv) on Viron pääkaupungin Tallinnan ja Tallinnan Lennart Meri -lentoaseman lähellä sijaitseva järvi, jonka pinta-ala on 9,6 neliökilometriä ja syvyys enimmillään kuusi metriä. Tallinnan kaupunki on saanut järvestä juomavetensä aina 1300-luvulta.
Nykyisin kaupunki käyttää järven vettä vuorokaudessa noin 200 000 kuutiometriä, ja runsaan käytön vuoksi järveen ohjataan lisävettä muista joista. Vaskjala–Ülemiste kanalin kautta tuodaan vettä Pirita- ja Jägala jõesta. Myös Väänan ja Pärnunjoesta täydennetään vettä. Järvi on ympäröity aidalla, eikä yleisöllä ole sinne pääsyä.
Taru järvestä

Tarun mukaan Ülemisten ukko kysyi tallinnalaisilta joka vuosi, joko kaupunki on valmis. Tähän piti aina vastata "Ei", sillä muutoin ukko olisi päästänyt Ülemistejärven vedet valloilleen ja hukuttanut järven alapuolella olevan Tallinnan kaupungin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lake Ülemiste Wikimedia Commonsissa
Tallinnan lentoaseman kiitotie päättyy järven rantaan.
1405 Sibelius

| 1405 Sibelius> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  12. syyskuuta 1936
Muut nimet:  1936 RE, 1951 CO, 1953 VK3 ja 1963 ST
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  6,81  km
Pyörähdysaika:  6,051 h
Albedo:  0,388
Absoluuttinen magnitudi:  12,5  ja 12,89
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,15 , 0,1464927  tai 0,145652715392335
Inklinaatio:  7,03061 astetta tai 7,032408383899872 astetta
Keskianomalia:  127,48980 astetta tai 233,7757051847167 astetta
Kiertoaika:  3,38 vuotta ja 1 234,126118094478 vuorokautta
Periapsis:  1,9214415 au ja 1,923719974802312 au
Apoapsis:  2,581 au ja 2,579647705907825 au
Radan isoakselin puolikas:  2,2512303 au ja 2,251683840574448 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1405 Sibelius on suomalaisen tieteilijä Yrjö Väisälän 12. syyskuuta 1936 Turussa löytämä asteroidi. Se on nimetty Suomen kansallissäveltäjä Jean Sibeliuksen mukaan. Se kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä Marsin ja Jupiterin välissä. Sen alkuperäinen tilapäinen nimi oli 1936 RE. Asteroidin läpimitta on 12,18 kilometriä ja kiertoaika 3,38 vuotta.
1406 Komppa

| 1406 Komppa> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Yrjö Väisälä
Löytöpäivä:  13. syyskuuta 1936
Muut nimet:  1936 RF ja 1949 SW
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  24,243  km
Pyörähdysaika:  3,508 h
Albedo:  0,173
Absoluuttinen magnitudi:  11,4  ja 11,56
Asteroidiluokka:  L-tyypin asteroidi (en)
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,10 , 0,0970884  tai 0,09694628858424682
Inklinaatio:  12,41861 astetta tai 12,4253166253759 astetta
Keskianomalia:  107,94383 astetta tai 191,333849670895 astetta
Kiertoaika:  4,43 vuotta ja 1 617,230424700212 vuorokautta
Periapsis:  2,4342700 au ja 2,434982810052925 au
Apoapsis:  2,958 au ja 2,957792344472225 au
Radan isoakselin puolikas:  2,6960225 au ja 2,696387576359499 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
1406 Komppa on Yrjö Väisälän 13. syyskuuta 1936 Turussa löytämä asteroidi, joka kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella  1936 RF. Kompan kiertoaika on 4,43 vuotta ja inklinaatio 12,42412°. Sen likimääräinen läpimitta on 33 kilometriä ja keskimääräinen etäisyys Auringosta 2,70 tähtitieteellistä yksikköä.
297

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Jungfraujoch

Harjanteen pohjoispuoli
Sphinx-laboratorio, taustalla Jungfraufirnjäätikkö.
Jungfraujoch on Mönchin ja Jungfraun vuorenhuippujen välissä sijaitseva sola Bernin ja Valais’n kantonien rajalla Sveitsissä. Se on osa Unescon maailmanperintöluetteloon nimensä saanutta Jungfraun–Aletschin alppialuetta. Harjanteen matalin kohta on 3 466 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.
Rautatie

Jungfraujochilla sijaitsee 1. elokuuta 1912 avattu Jungfraujochin rautatieasema, joka on Euroopan korkeimmalla sijaitseva rautatieasema (3 454 m). Jungfraubahn kulkee Jungfraujochille Kleine Scheideggistä, jonne on Wengernalpbahn AG:n junayhteys Interlakenista kahta kautta, sekä Grindelwaldin että Lauterbrunnenin kautta.
Nähtävyys

Jungfraujoch on Sveitsin suosituimpia nähtävyyksiä, jossa käy vuosittain yli 800 000 matkailijaa (v. 2012).
Tutkimusasema

Jungfraujochilla sijaitsee rautatieaseman, ravintoloiden ja kauppaliikkeiden lisäksi Hochalpine Forschungsstationen Jungfraujoch und Gornergrat -säätiön (HFSJG), (engl. International Foundation High Altitude Research Stations Jungfraujoch and Gornergrat), vuonna 1931 aloittanut tutkimusasema sekä vuonna 1937 aloittanut Sphinx-laboratorio muun muassa tähtitieteellisiä ja meteorologisia tutkimuksia varten.
Sää

Jungfraujoch on korkean sijaintinsa takia varsin viileä matkakohde: lämpötila nousee plussan puolelle vain kesäkuukausina.
Aiheesta muualla

Tieteellisiä tutkimuksia 3,572 metrin korkeudessa, Kuva, 16.02.1938, nro 4, s. 26, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jungfraujoch Wikimedia Commonsissa
Näkymä Aletschjäätikölle Jungfraujochilta
8 tunnin työpäivä

Mielenosoitus Melbournessa vuonna 1856.
Kahdeksan tunnin työpäivä oli sosiaalipoliittinen liike ja yksi työväenliikkeen keskeisistä tavoitteista 1800-luvun jälkipuolelta alkaen. Suomessa asiasta säädettin laki vuonna 1917. Yhdysvalloissa vastaava päätös vahvistettiin vasta vuonna 1938 osana Franklin D. Rooseveltin New Deal -yhteiskuntasopimusta.
Utopistinen sosialisti Robert Owen ehdotti jo vuonna 1817 seuraavaa jakoa: ”8 tuntia työtä, 8 tuntia lepoa, 8 tuntia virkistystä”.
Kansainvälinen työjärjestö ILO määritteli kahdeksan tunnin työpäivän tehdastyöläisille ensimmäisessä konventiossaan vuonna 1919. Toimistojen ja kaupan alan työntekijöitä koskeva konventio valmistui vuonna 1930.
122

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

Keisari Hadrianus määräsi Hadrianuksen vallin rakennettavaksi Rooman valtakunnan pohjoisrajalle, nykyisen Englannin ja Skotlannin rajalle.