stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martti Simojoki
Omia teoksia

Niin oli Jumalan tahto: sankarihautajaisissa pidettyjä puheita. Koonnut Martti Simojoki. WSOY, 1940.
Päivä kerrallaan. Kustannus-oy Kotimaa, 1941.
Puhtaan elämän voima. Asevelipapit, 1943.
Mitä on uudestisyntyminen : raamatullinen tutkistelu. Asevelipapit, 1944.
Kirkko : evankelisesta kirkkonäkemyksestä. Kirjapaja, 1946.
Elävä sana : raamatullisia tutkisteluja. Kirjapaja, 1946.
Julistus ja opetus : saarnan opetustehtävästä (väitöskirja). Kirjapaja, 1947.
Kirkko ja eronneitten vihkiminen. Kirjapaja, 1948.
Kristinuskon opetus : opas uuden Kristinopin käyttäjille. Kirjapaja, 1950.
Ystävä sä lapsien: alakansakoulun raamatunhistoria (Aili Konttisen kanssa). WSOY, 1950.
Kristus on ensimmäinen: paimenkirje Mikkelin hiippakunnalle. Kirjapaja, 1952.
Päivän sana. Kirjapaja, 1953.
Oma uskontokirjani (Jaakko Haavion ja Vilho Myrskyn kanssa). WSOY, 1955.
Sana, joka kantaa. Suomen Lähetysseura, 1956.
Kirkko ja maailma. WSOY, 1958.
Kirkko ja nykyaika: paimenkirje Helsingin hiippakunnalle. WSOY, 1960.
Helsingin hiippakunta 1.7.1959-31.12.1961 : Pappeinkokoukselle ja hiippakuntakokoukselle. Helsingin hiippakunta, 1962.
Uskonto vai Jumala. Kirjayhtymä, 1964.
Sinun pelastuksesi tulee: paimenkirje Helsingin hiippakunnalle. WSOY, 1964.
Tästä on kysymys (Mikko Juvan kanssa). WSOY, 1965.
Kristilliset normit ja nykyaika. WSOY, 1966.
Kristinopin pääkappaleet. Kirjapaja, 1966.
Kristittynä moniarvoisessa yhteiskunnassa. WSOY, 1968.
Kirkko Suomessa (Aimo T. Nikolaisen, Kauko Pirisen ja Maunu Sinnemäen kanssa). Weilin & Göös, 1968.
Tie, totuus, elämä. WSOY, 1969.
Kirkon tie. WSOY, 1971.
Kantaa ottavaa puhetta. Kirjapaja, 1973.
Elämän Herra. Kirjaneliö, 1976.
Henkinen hätätila pahempi kuin taloudellinen. K. A. P. -säätiö, 1976.
Isä meidän, joka olet taivaissa...: tutkiskelua rukouselämän syventämiseksi. Kirjapaja, 1980.
Luterilaisen uskon tienviittoja: Augsburgin tunnustuksen opetuksia. WSOY, 1980.
Uusi päivä, uusi armo: kirkkovuoden psalmien tutkiskelua. Kirjapaja, 1982.
Sinun edestäsi: Herran ehtoollinen luterilaisen uskon ja opetuksen mukaan. Kirjapaja, 1983.
Sallikaa lasten tulla: pyhä kaste luterilaisen uskon ja opetuksen mukaan. Kirjapaja, 1985.
Päivän matka: hartaus vuoden jokaiselle päivälle (Tarja Sinervon kanssa). Kirjapaja, 1994.
Ystävä sä lapsien: raamatun kertomuksia lapsille (Aili Konttisen ja Maija Karman kanssa). Perussanoma Oy, 1998.
Toimitteita

Simojoki, Martti (toim.): Suomalainen saarnakirja 1: Saarnat ensimmäisen vuosikerran evankeliumiteksteihin.  Porvoo:  WSOY, 1960.
Simojoki, Martti (toim.): Suomalainen saarnakirja 2: Saarnat toisen vuosikerran evankeliumiteksteihin.  Porvoo:  WSOY, 1960.
Simojoki, Martti (toim.): Suomalainen saarnakirja 3: Saarnat kolmannen vuosikerran evankeliumiteksteihin.  Porvoo:  WSOY, 1961.
Muu kirjallisuus

Juha Seppo: Martti Simojoki : I, Kirkonmies ja muuttuva maailma. WSOY, 2013.
Juha Seppo: Martti Simojoki : II, Arkkipiispan aika. WSOY, 2015.
Aiheesta muualla

Martti Simojoen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Aila Lauha: / Simojoki, Martti (1908–1999) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu.  3.10.2008. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Martti Simojoen pojan Jaakko Simojoen haastattelu isästään Valomerkki.fi:ssä (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ilmari Salomies | Mikkelin piispa 1951–1959 | Seuraaja: Osmo Alaja |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: - | Helsingin piispa 1959–1964 | Seuraaja: Aarre Lauha |
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ilmari Salomies | Turun arkkipiispa 1964–1978 | Seuraaja: Mikko Juva |
Andover

Andover voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paikkoja > Asutuskeskuksia Englannissa

Andover, kaupunki ja kunta Hampshiressä.
Paikkoja > Asutuskeskuksia Yhdysvalloissa

Andover, kaupunki Connecticutissa;
Andover, kaupunginosa Miami Gardensin kaupungissa Floridassa;
Andover, kylä Illinois’ssa;
Andover, kaupunki Iowassa;
Andover, kaupunki Kansasissa;
Andover, kaupunki Mainessa;
Andover, kaupunki Massachusettsissa;
Andover, kaupunki Minnesotassa;
Andover, kunnallishallinnoton alue Missourissa;
Andover, kaupunki New Hampshiressa;
Andover, osa-alue Sussexin piirikunnassa New Jerseyssa;
Andover Township, kaupunkikunta New Jerseyssa;
Andover, kylä Ohiossa;
Andover, kylä Etelä-Dakotassa;
Andover, kaupunki Vermontissa;
Andover, kunnallishallinnoton alue Virginiassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Andover”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Anni Ronkainen

Anni Ronkainen (s. 1966) on Vaasan kauppakorkeakoulusta valmistunut kauppatieteiden maisteri. Hän toimii Chief Digital Officerina Keskolla ja on konsernin johtoryhmän jäsen. Hän on työskennellyt Google Finland Oy:n maajohtajana vuosina 2009–2015. Hän on ollut myös mainostoimistokonserni McCann Helsinki Groupin toimitusjohtajana.
Tivi valitsi Ronkaisen vuoden digijohtajaksi vuonna 2020.
Antti Lanamäki

Antti Juhani Lanamäki (s. 27. joulukuuta 1939 Alavus) on suomalainen entinen aitajuoksija ja kilpauransa jälkeen urheiluvaikuttaja.
Antti Lanamäki voitti 110 metrin aitojen Suomen mestaruuden vuosina 1965 (14,6) ja 1967 (14,4) . Hänen ennätyksensä lajissa oli vuonna 1968 juostu 14,2.
Seuratasolla Lanamäki edusti Kuortaneen Kuntoa ja Virtain Urheilijoita.
Antti Lanamäki toimi Suomen urheiluliiton valmennus- ja koulutuspäällikkönä vuosina 1974–1984. Hän joutui jättämään paikkansa kestävyysjuoksija Martti Vainion doping-käryn jälkeen, koska hän oli salannut tämän aiemman testituloksen. Myöhemmin hän toimi Akavan järjestöpäällikkönä eläkkeelle siirtymiseensä saakka.
Max Linder

| Max Linder |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Gabriel-Maximilien Leuvielle
Syntynyt: 16. joulukuuta 1883 Saint-Loubès, Gironde, Ranska
Kuollut: 31. lokakuuta 1925 (41 vuotta) Pariisi, Ranska
Ammatti:  elokuvaohjaaja, -tuottaja, -käsikirjoittaja ja näyttelijä
Puoliso:  Hélène Peters
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Max Linder (oik. Gabriel-Maximilien Leuvielle; 16. joulukuuta 1883 Saint-Loubès, Gironde, Ranska – 31. lokakuuta 1925 Pariisi) oli ranskalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja, -käsikirjoittaja ja näyttelijä. Linder oli mykkäelokuvan uranuurtaja, jota Charles Chaplin sanoi esikuvakseen. Häntä on luonnehdittu maailman ensimmäiseksi filmitähdeksi. Hänen elokuvauransa parhaana vaiheena pidetään vuosia 1905–1916. Linder siirtyi 1916 Yhdysvaltoihin, mutta menestys jäi vähäiseksi.
Elämä

Linderin isä oli juutalainen viininviljelijä. Linder kiinnostui jo hyvin nuorena teatterista, ja työskennellessään alalla Pariisissa hän ihastui elokuvaan. Hän meni 1905 töihin Pathén studiolle, ja hänestä tuli koomikko, ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja taiteilijanimellä Max Linder.
Maailmansodan aikana Linder palveli Ranskan armeijassa kunnes sairastui. Hänen kohtalostaan on ristiriitaisia kertomuksia: hän joko altistui taistelukaasulle, sairastui keuhkokuumeeseen tai haavoittui keuhkoihin. Sota vaikutti häneen joka tapauksessa sekä fyysisesti että henkisesti.
Linder sai 1917 kutsun Yhdysvaltoihin Essanay-studiolle, Charles Chaplinin tilalle. He tapasivat tuolloin, ja hän sai Chaplinilta omistuskirjoituksella varustetun valokuvan. Tekstissä Chaplin sanoo Linderiä professoriksi ja itseään tämän opetuslapseksi. Tuon kauden elokuvat eivät kuitenkaan menestyneet, ja hän palasi kotimaahan. Ranskassa Linder avioitui Hélène Petersin kanssa.
Linder matkusti vielä toistamiseen Yhdysvaltoihin ja teki siellä 1920-luvulla kolme elokuvaa, Seitsemän vuoden onnettomuus (1921), Ainoastaan naisille (1921) ja Kolme muskettisolttua (1922). Jotkut kriitikot katsovat, että ne eivät yllä hänen uransa alkuvuosien tuotannon tasolle. Toisaalta Serge Bromberg pitää esimerkiksi Seitsemän vuoden onnettomuutta timanttina. Kahden ensimmäisen päähenkilö on Max, kolmas parodioi seikkailuelokuvaa. Max oli Linderin lyhytelokuvien päähenkilön nimi jo hänen työskennellessä Pathélla uransa alussa.
Uran lasku- ja masennuskaudet johtivat siihen, että hän teki vaimonsa kanssa itsemurhan.
Linderin ja Petersin tytär on Maud Linder (1924–2017), joka kasvoi isovanhempiensa hoivissa. Hän teki isästään kaksi elokuvaa, Mies ja silkkipytty ja Max Linderin seurassa sekä kirjoitti isästään 1992 ilmestyneen kirjan Les Dieux du cinéma muet: Max Linder.
Elokuvia

Luistelijan ensiesiintyminen (Débuts d’un patineur, 1907)
Eläköön vanhanpojan elämä (Vive la vie de garçon, 1908)
Serpentiinitanssin synty (Création de la serpentine, 1908)
Kiinaviinin uhri (Victime du quinquina, 1911)
Max Linder ja mustasukkainen aasi (L'âne jaloux, 1912)
Max harjoittaa kaikkia urheilulajeja (Max Linder pratique tous les sports, 1913), käsikirjoitus, ohjaus
Ainoastaan naisille (Be My Wife, 1921),ohjaus, käsikirjoitus, tuottaja
Seitsemän vuoden onnettomuus (Seven Years Bad Luck, 1921), ohjaus, käsikirjoitus, tuottaja
Kolme muskettisolttua (The Three Must-Get-Theres, 1922) ohjaus, käsikirjoitus
Kirjallisuutta

Linder, Maud: Les Dieux du cinéma muet: Max Linder. Paris: Éditions Atlas, 1992. (ranskaksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maud Linder: Max Linder (englanniksi)
Cyranos.ch. (englanniksi)
Ampsivarit

Germaaniheimojen asuinalueita noin vuonna 50.
Ampsivarit olivat Tacituksen mukaan yksi ingaevoneihin kuuluneista germaaniheimoista. Nämä heimot asuivat Pohjanmeren rannoilla Reinin ja Elben välillä. Ampsivarit asuivat 100-luvulla eaa. rannikolle asettuneiden friisien ja khaukien eteläpuolella, Emsin varrella. Ampsivarit sulautuivat myöhemmin friiseihin ja sakseihin.
Amaia Romero

| Amaia Romero Arbizu |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1998 (ikä 26) Pamplona, Espanja
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Amaia
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  Laulu, piano, kitara, ukulele
Levy-yhtiöt:  Universal Music Group 
Aiheesta muualla
amaiaromeroarbizu.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Amaia Romero Arbizu (s. 3. tammikuuta 1999 Pamplona, Espanja), tunnetaan myös pelkällä nimellä Amaia Romero, on espanjalainen laulaja. Hän edusti Espanjaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa Lissabonissa yhdessä Alfred Garcían kanssa kappaleella "Tu canción".
Biografia

Vuonna 2010 Amaia kilpaili Telecincon lasten talent-kilpailussa nimeltä Cántame una canción
Vuonna 2012 Amaia kilpaili Antena 3:n El Número Uno nimisen talent-kilpailun ensimmäisessä jaksossa.
Vuonna 2017 Amaia koe-esiintyi Operación Triunfo -kilpailun yhdeksännellä tuotantokaudella. 23 lokakuuta hänet valittiin kilpailun "Akademiaan". 29. tammikuuta 2018 kilpailun finaalin "Gala Eurovisión" aikana hän voitti kisan saaden eniten ääniä yleisöltä ja edusti näin ollen Espanjaa vuoden 2018 Euroviisuissa yhdessä Alfredin kanssa kappaleella "Tu canción".
Ale Saarvala

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ale Saarvala vuonna 1945 julkaistussa suomalaispostimerkissä. |  Ale Saarvala vuonna 1945 julkaistussa suomalaispostimerkissä. |  Ale Saarvala vuonna 1945 julkaistussa suomalaispostimerkissä. |  |
Maa:   Suomi
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Berliini 1936 | rekki |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Berliini 1936 | joukkuekilpailu |  |
Aleksanteri (Ale) Saarvala (alk. Schabarin, 9. huhtikuuta 1913 Viipuri – 7. lokakuuta 1989 Toronto, Kanada) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.
Saarvalasta tuli kaikkien aikojen ensimmäinen suomalainen voimistelun olympiavoittaja Berliinin kisoissa 1936. Saarvala on myös Suomen ensimmäinen olympiavoittaja muissa kesälajeissa kuin yleisurheilussa ja painissa. Ensimmäisen päivän pakollisissa liikkeissä hän sai rekkisuorituksestaan 9,7 pistettä, mihin ylsivät myös saksalaiset Konrad Frey ja Alfred Schwarzmann. Toisen päivän vapaavalintaisista liikkeistä Saarvala sai 9,667 pistettä mutta Frey sai vain 9,567 ja Schwarzmann 9,533 pistettä, joten vaikka Saarvala ei ollutkaan toisen päivän paras rekillä, voitti hän kultaa. Joukkuekilpailussa Suomi sai pronssia.
Lontoon olympiakisoissa 1948 Saarvala sai toisen kultamitalinsa, tällä kertaa joukkuekilpailussa. Rekillä hän sijoittui neljänneksi.
Saarvala edusti Kelkkalan Kisailijoita ja Tampereen Voimistelijoita. Hän muutti Kanadaan 1957 ja kuoli siellä 1989.
Saarvala on kuvattuna huhtikuussa 1945 julkaistussa, Aarne Karjalaisen suunnittelemassa postimerkissä (arvoltaan 2 + 1 markkaa). Merkin lisämaksulla tuettiin Urheilurahastoa ja sen työtä urheilun hyväksi.
Saavutukset

Olympiakultaa rekillä Berliinissä 1936 ja joukkuekilpailussa Lontoossa 1948
Olympiapronssia joukkuekilpailussa Berliinissä 1936
Olympiakisoissa 19:s moniottelussa Berliinissä 1936 sekä neljäs rekillä, kahdeksas hevosella ja 17:s moniottelussa Lontoossa 1948
SM-kultaa moniottelussa 1932–33, 7 telinemestaruutta, 3 joukkuemestaruutta
Muuta

Kalle Päätalon omaelämäkerrallisen Iijoki-romaanisarjan teoksessa Iijoen kutsu esiintyy useaan otteeseen Olli Kaartola -niminen muurari, joka on voittanut kultaa Berliinin ja Lontoon olympialaisissa. Päätalolla oli tapana muuttaa etenkin tamperelaisten todellisuuspohjaisten henkilöidensä nimet. Romaanissa esiintyvän Olli Kaartolan Päätalon lukijat katsovat vastaavan reaalimaailman Ale Saarvalaa. (Kts. esim. Kalle Päätalo, Iijoen kutsu, sivu 196, Gummerus 1990).
Muutettuaan 1950-luvulla Kanadaan hän työskenteli rakennusmiehenä ja akrobaattina. Hän loukkaantui vaikeasti 1970-luvulla pudottuaan rakenuksen katolta, mutta toipui putoamisvammoistaan.
Anckarsvärd

Anckarsvärd-suvun vaakuna
Anckarsvärd on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2109, vapaaherrallinen suku numero 322 ja kreivillinen suku numero 116. Suku on lähtöisin Ranskasta, mistä Abraham Couchols muutti 1600-luvulla Ruotsiin.
Suvun jäseniä

Michael Anckarsvärd (1742–1835), sotilas ja Anjalan liiton jäsen.
Carl Henrik Anckarswärd (1782–1865), sotilas ja vuoden 1809 kapinallinen.
Ancizan

| Ancizan |
| --- | --- |

 vaakuna
 Ancizan
 Koordinaatit: 42°52′27″N, 0°20′24″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Hautes-Pyrénées
Arrondissementti:  Bagnères-de-Bigorre
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40,0 km²
Väkiluku (2016):  274 
 – Väestötiheys:  6 as./km²
Kunnan numero:  65006
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ancizan on kunta Lounais-Ranskassa Hautes-Pyrénées'n departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Auren laaksossa noin 38 kilometriä Bagnères-de-Bigorren kaupungista kaakkoon.
Ancizan on vanha linnoitettu kylä. Se on rakennettu Arbizonin vuoren juurelle. Ancizan oli tärkeä tekstiilikeskus 1500-luvulta aina 1800-luvulle saakka. Vuonna 1953 tulva tuhosi kylän taloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ancizan Wikimedia Commonsissa
Amailloux

| Amailloux |
| --- | --- |
 Tennessus’n linna
 Amailloux
 Koordinaatit: 46°44′50″N, 00°18′55″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Deux-Sèvres
Arrondissementti:  Parthenay
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  37,2 km²
Väkiluku (2016):  829
 – Väestötiheys:  22,26 as./km²
Postinumero:  79350
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Amailloux on Ranskan kunta Deux-Sèvresin departementissa Uuden-Akvitanian hallintoalueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Parthenaysta luoteeseen. Kunnan pinta-ala on 37,2 neliökilometriä ja siellä on arviolta 829 asukasta (vuonna 2016).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amailloux Wikimedia Commonsissa
Algoritmit viestinnässä

Viestinnässä käytetään useita algoritmeja, jotka vaikuttavat sisällön esittämiseen.
Algoritmien vaikutus viestintään

Algoritmit lukevat sosiaalisen median käyttäjiä lukuisia erilaisia toimintoja ja tulkintoja käyttäen. Ihmiset ovat pitkälti sosiaalisen median kanavilla näytettävien sisältöjen lähde. Periaatteessa ihmiset luovat jatkuvasti omaa kuplaansa some-kanavillaan. Esimerkiksi jos tykkää kissoista somessa, lisää samalla kissasisältöjen määrää omissa uutisvirroissaan.
Sitran vuonna 2021 julkaisemassa raportissa esitetään, että perinteisten tiedon portinvartijoiden, eli journalistisen median rinnalle ja ohi ovat kasvaneet uudet datan portinvartijat. Näitä ovat someyhtiöt ja niiden algoritmit. Pieni muutos somealustojen käyttöliittymissä tai sisältöjä suodattavissa algoritmeissa saattaa johtaa merkittäviin yhteiskunnallisiin vaikutuksiin. Esimerkiksi kun Facebook päätti painottaa käyttäjien lähimpien ystävien ja perheen päivityksiä uutisvirroissa mainosten ja mediasisältöjen sijaan, se johti alustavien tutkimusten mukaan poliittisesti kiistanalaisten aiheiden ja ärtyneiden reaktioiden määrän kasvuun.
Facebookissa erilaiset yhteisöt tai Twitterissä suositut ihmiset ovat solmukohtia, joiden ympärille verkostot rakentuvat. Kun näihin palveluihin tulee uusia käyttäjiä, myös he päätyvät helposti seuraamaan jo valmiiksi tunnettuja suosittuja käyttäjiä. Monien alustojen algoritmit on myös ohjelmoitu suunnittelemaan käyttäjille jo ennestään suosittuja profiileja.
Algoritmit vahvistavat jo ennestään suosittujen sisältöjen suosiota. Se selittää digitaalisen ajan suuryritysten, kuten Googlen ja Facebookin hallitsevaa asemaa. Yhtiöistä on tullut solmuja, jotka pitävät kasassa kokonaisia globaaleja verkostoja.
Sitran raportissa todetaan, että sosiaalisessa mediassa piilee yhä valtava demokratiapotentiaali, mutta vallalla olevat trendit vievät kehitystä väärille urille. Valta keskittyy suurille teknologiayhtiöille, jotka eivät ole lupauksistaan huolimatta saaneet väärien tietojen leviämistä kuriin. Somealustojen huomion kalasteluun ohjaavat kannusteet ovat ruokkineet vihaa ja ärtymystä siinä määrin, että halukkuus osallistua julkisiin keskusteluihin laskee.
Uusi hybridinen mediaympäristö on uudentyyppinen pelikenttä, jossa vahvat vaikuttajat luovat itse omat pelisääntönsä. Siinä voittajia ovat toimijat, jotka pystyvät hyödyntämään kaikkia toimiviksi todettuja somenarratiivien ja algoritmisen eskalaation keinoja saadakseen mahdollisimman suuren näkyvyyden.
Digitaalisia alustoja koskevan sääntely-ympäristön muotoutuminen ja markkinoiden kehittyminen ovat olennaisia tulevaisuuden kannalta. Raportissa on luotu neljä vaihtoehtoista tulevaisuuskuvaa: huomioalgoritmien tyrannia, portinvartijoiden kasvava valta, luottamusta vahvistavat verkostot ja eriytyvät mediatodellisuudet.
Algoritmien vaikutus viestintään > Algoritmit journalismissa

Julkisen sanan neuvosto antoi vuonna 2019 lausuman, jonka nimi on Lausuma uutisautomatiikan ja personoinnin merkitsemisestä. Tarkoituksena on määritellä algoritmisten apuvälineiden käyttö osaksi journalistista työtä. Lisäksi lausumassa annetaan suosituksia uutisautomatiikan ja personoinnin merkitsemisestä, joka oli siihen asti ollut epäjohdonmukaista.
Algoritmisten apuvälineiden käyttö journalistisessa työssä vaikuttaa siihen, mitä julkaistaan, millaisin painotuksin ja kenelle. Nämä eivät ole mekaanisia valintoja, vaan journalistisen päätöksenteon ydintä. Algoritmisten apuvälineiden käytöstä journalistisessa työssä seuraa, että koska Journalistin ohjeet koskevat kaikkea journalistista työtä, on lukijoiden, katselijoiden ja kuuntelijoiden mahdollista kannella JSN:lle myös silloin, kun he epäilevät, että ohjeita on rikottu algoritmeja käyttämällä.
Lausumassa muistutetaan, ettei journalistista päätösvaltaa saa luovuttaa toimituksen ulkopuolisille, mikä koskee myös toimituksen ulkopuolisia algoritmien kehittäjiä. Tämä ei kuitenkaan edellytä, että kaikki apuvälineet tulisi koodata toimituksissa tai että päätoimittajan tulisi tuntea algoritmien toimintalogiikka perin pohjin.
Aiheesta muualla

Mäntylä, Juha-Matti: Kyllä, algoritmit uhkaavat demokratiaa – Valta luisuu some-miljardööreille Yle Uutiset.  3.2.2018. Viitattu 21.9.2020.
Algoritmit ja mediankäyttö, Mannerheimin lastensuojeluliitto. 12.3.2021.
Apikaalidominanssi

Apikaalidominanssi
Apikaalidominanssi-termi kuvaa kärkisilmun säätelemää kasvin kasvua ja haarautumista. Sana apikaalinen viittaa kärjessä sijaitsevaan tai kärjenpuoleiseen, kun taas dominanssi tarkoittaa vallitsevuutta.
Kasvin kärkisilmu säätelee auksiini-hormonin välityksellä hankasilmujen kehitystä. Yleensä kärkisilmun hormonaalinen toiminta pitää hankasilmut lepotilassa. Mikäli kärkisilmu kuitenkin leikataan, aktivoituu hankasilmujen kasvu. Näin syntyy haaroittuneempi kasvi.
Puutarhanhoidossa leikataan kasveja, jotta niistä saataisiin tuuheampia. Leikkaaminen perustuu kärkisilmujen katkeamiseen ja apikaalidominanssin purkautumiseen. Leikattujen kasvien hankasilmuista alkaa kasvaa uutta oksaa ja esimerkiksi pensaasta tulee tuuheamman ja pyöreämmän näköinen.
Antipatros Tyroslainen (vanhempi)

Antipatros Tyroslainen (m.kreik. Ἀντίπατρος; ensimmäinen vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaa kuulunut filosofi. Hän oli Cato nuoremman aikalainen ja kotoisin Tyroksesta. Hänen sanotaan ystävystyneen Caton kanssa jälkimmäisen ollessa nuori. Hän vaikuttaa olleen sama Antipatros Tyroslainen, jonka Strabon mainitsee, mutta häntä ei tule sekoittaa nuorempaan Antripatros Tyroslaiseen, joka kuoli noin vuonna 45 eaa.
Al-Sadd

Al-Sadd Sports Club (arab. ننادي السد القطري‎‎‎, as-Sadd al-Qatari) on qatarilainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1969. Sen kotistadion on Jassim Bin Hamad Stadium, joka sijaitsee Dohassa. Joukkue on voittanut eniten maansa liigamestaruuksia, yhteensä kaksitoista.
Saavutukset

Qatarin-mestaruus (17): 1972, 1974, 1977, 1980, 1981, 1987, 1988, 1989, 2000, 2004, 2006, 2007, 2013, 2019, 2021, 2022, 2024
Qatarin cup (16): 1975, 1977, 1982, 1985, 1986, 1988, 1991, 1994, 2000, 2001, 2003, 2005, 2007, 2014, 2015, 2017
Qatarin Crown Prince Cup (5): 1998, 2003, 2006, 2007, 2008, 2017
Sheikh Jassem Cup (13): 978, 1979, 1980, 1982, 1986, 1987, 1989, 1991, 1998, 2000, 2002, 2007, 2014
Aasian Mestarien cup/Aasian Mestarien liiga (2): 1989, 2011
Gulf Club Champions Cup: 1991
Arabian Mestarien liiga: 2001
Seurajoukkueiden MM-kisat
Pronssia: 2011
Tunnettuja entisiä pelaajia

Xavi
Ali Bernabia
Billel Dziri (2007)
Mauro Zárate (2007–2008)
Romário
Abédi Pelé (1983)
Ali Daei
Karim Bagheri
Youssef Chippo
Victor Ikpeba
John Utaka
Abdul Kader Keïta
Frank Lebœuf
José Clayton
Valmentajia

René Meulensteen (2000–2001)
Luka Peruzović (2003–2004)
Bora Milutinović (2004–2005)
Jorge Fossati (5/2006–8/2007)
Co Adriaanse (2007–1/2008)
Émerson Leão (1/2008–1/2009)
Cosmin Olăroiu (1/2009–1/2011)
Jorge Fossati (1/2011–2012)
Hussein Amotta (2012–11/2015)
Jesualdo Ferreira (11/2015–2019)
Xavi (2019–11/2021)
Javi Gracia (12/2021–2022)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (arabiaksi)
Aasian Mestarien liigan voittajat
| --- | --- |
2000-vuosikymmen:  2003  Al-Ain Club ● 2004  Al-Ittihad ● 2005  Al-Ittihad ● 2006  Jeonbuk Hyundai Motors ● 2007  Urawa Red Diamonds ● 2008  Gamba Osaka ● 2009  Pohang Steelers
2010-luku:  2010  Ilhwa Chunma ● 2011  Al-Sadd ● 2012  Ulsan Hyundai ● 2013  Guangzhou Evergrande ● 2014  Western Sydney Wanderers ● 2015  Guangzhou Evergrande ● 2016  Jeonbuk Hyundai Motors
Melodifestivalen 1986

| Eurovision laulukilpailu 1986  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 1986 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  22. maaliskuuta 1986
Tapahtumapaikat:  Cirkus, Tukholma
Juontaja(t):  Lennart Swahn Tommy Engstrand
Valintamenetelmä:  ikäluokkaraadit
Voittaja:  Lasse Holm & Monica Törnell ”E' de' det här du kallar kärlek?”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 1985  1987 ► 
Melodifestivalen 1986 oli Ruotsissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 1986 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin 22. maaliskuuta Cirkuksessa Tukholmassa. Voittajan valitsivat kaksikierroksisessa äänestyksessä yhdeksän eri ikäryhmistä koostuvaa raatia. Ensimmäisellä kierroksella raadit äänestivät viisi kappaletta toiselle kierrokselle, ja toisella kierroksella raadit äänestivät voittajan. Kilpailun voitti duo Lasse Holm & Monica Törnell kappaleella "E' de' det här du kallar kärlek?". Orkesteria ei käytetty, vaan kappaleet esitettiin ensimmäisellä kierroksella live-esitysten sijaan musiikkivideomuodossa ja toisella kierroksella taustanauhojen kera.