stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
V. A. Heiskanen
Opiskelijana ja koulunopettajana

Valmistuttuaan ylioppilaaksi vuonna 1914 Heiskanen ryhtyi opiskelemaan Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisessa osastossa. Hän valmistui kandidaatiksi kolmessa vuodessa. Opettajistaan hän myöhemmin kiitteli matematiikan professori Ernst Lindelöfiä ja arvosteli ajastaan jälkeenjäänyttä fysiikan opetusta.
Kesällä 1917 kiihkeän isänmaallinen Heiskanen oli perustamassa suojeluskuntaa Kangaslammille. Ensimmäisen työpaikkansa hän löysi kuitenkin Pietarin suomalaisesta yhteiskoulusta, jossa hän opetti matematiikkaa 1917–1918. Pietarin aika päättyi, kun Heiskanen vangittiin vallankumouksen melskeissä. Hän pääsi kuitenkin pakoon ja ylitti rajajoen kahlaamalla. Suomessa hän yritti jatkaa koulunopettajan uraa Mikkelin lyseossa, jossa hän sai matematiikan ja luonnonopin nuoremman lehtorin viransijaisuuden.
Keväällä 1919 Heiskanen vihittiin maisteriksi. Samana kesänä hän siirtyi vuodeksi Meteorologiseen Keskuslaitokseen, jossa hän toimi magneetikkona ja virkaatekevänä assistenttina. Heiskasta kiinnosti kuitenkin tähtitiede, jota hän pääsi opiskelemaan Saksaan talveksi 1920–1921 Hans Ludendorffin oppiin. Heiskanen opiskeli tähtitiedettä, fysiikkaa, geofysiikkaa ja matematiikkaa Potsdamin observatoriossa. Toinen suomalainen, Vilho Väisälä opiskeli samaan aikaan Göttingenissä, johon Heiskanen piti yhteyttä kirjeitse.
Potsdamissa Heiskanen kirjoitti kuusi julkaisua, joista yksi ilmestyi sittemmin Zeitschrift für Physik -lehdessä ja neljä muuta Astronomische Nachrichten -lehden eri numeroissa. Yksi jälkimmäisistä tutkimuksista julkaistiin myös Suomalaisen tiedeakatemian julkaisusarjassa. Se käsitteli vuoroveden kitkan vaikutusta vuorokauden pituuteen ja Kuun liikkeen vuosisataiskiihtyvyyteen. Heiskasen väitöskirja Untersuchungen über Schwerkraft und Isostasie valmistui 1924.
Toukokuussa 1923 Heiskanen avioitui neljä vuotta itseään nuoremman Kaarina Levannon kanssa, jonka hän oli tavannut vuotta aikaisemmin kollegansa Yrjö Väisälän kotona. Tämän vaimo oli Kaarina Levannon sisko, joten Väisälästä tuli Heiskasen lanko.
Akateeminen ura > Suomesta Yhdysvaltoihin

Palattuaan Saksasta Suomeen Heiskanen  huomasi, ettei tähtitieteen alalla ollut töitä – virat oli täytetty vuosiksi. Hän ajautuikin läheisen geodesian alan pariin. Hän toimi vuosina 1921–1931 Geodeettisen laitoksen geodeettina ja vuosina 1928–1949 Teknillisen korkeakoulun professorina. Kansainvälisen isostaattisen laitoksen johtaja hän oli 1936–1949. Geodeettisen laitoksen johtaja hän oli 1949–1961.
Yhdysvalloissa Heiskanen aloitti 1948 Caltechin vierailevana professorina. Ohion osavaltionyliopiston (Columbus, Ohio) vierailevana professorina hän aloitti 1950, ja vuodet 1951–1961 hän oli siellä tutkimusprofessorina. Columbuksessa Heiskasta pyydettiin laatimaan maailmanlaajuinen gravimetrinen ohjelma, joka hyödyntäisi koko gravimetrisen menetelmän potentiaalia.
Akateeminen ura > Geodeettinen ”Columbuksen ohjelma”

Marraskuun alussa hän esitteli Yhdysvaltain tiedeyhteisölle ”Columbuksen ohjelman”. Vastaanotto oli kaksijakoinen. Jotkut pitivät ohjelmaa vallankumouksellisena ja arvioivat sen geodeettiset mahdollisuudet mittaviksi. Toiset taas pitivät sitä toteuttamiskelvottomana. Ohjelmaa esittelevä julkaisu On the World Geodetic System ilmestyi vuonna 1951 Suomen Geodeettisen laitoksen sarjassa. Ohjelmalla oli edessään ongelma rahoituksen löytämisestä. Yliopisto katsoi, ettei voinut rahoittaa ohjelmaa, koska se oli maailmanlaajuinen, mikä tarkoittaisi sitä, että rahoitus kuuluisi liittovaltiolle. Heiskanen joutuikin myymään projektia puolitoista vuotta. Kansainvälisen geodeettis-geofysikaalisen unionin (IUGG) suositus elokuussa 1951 käänsi vaakakupin Heiskasen eduksi.
Heiskanen hankki gravimetrista materiaalia eri puolilta maailmaa, esimerkiksi yliopistoista ja öljy-yhtiöiltä. Vuonna 1952 materiaalia oli 31 maasta, 1959 jo 59 maasta. Muutamaa vuotta myöhemmin työ oli valmistumassa. IBM 650 -tietokoneen avulla Heiskasen työryhmä laski geoidin kuhmut ja kuopat yli 7 000 pohjoisen pallonpuoliskon pisteelle (eteläiseltä pallonpuoliskolta oli liian vähän aineistoa). Tulosten mukaan geoidipinta oli esimerkiksi Atlantin länsiosassa yli 40 metriä liian matalalla, itäosassa sekä Keski- ja Lounais-Euroopassa noin 40 metriä liian korkealla, Intiassa noin 25 metriä liian matalalla, Itä-Intian saaristossa noin 20 metriä liian korkealla. Suomen etelärannikolla pinta oli noin 10 metriä vertausellipsoidin alapuolella. Berliiniin mennessä oltiin jo 30 metriä ja Espanjassa, Pohjois-Afrikassa ja läntisellä Välimerellä noin 40 metriä ellipsoidipinnan yläpuolella. Heiskasen käsityksen mukaan kuhmut johtuivat raskaan aineen kertymisestä maankuoressa.
Columbuksen geoidi sai nimensä Ohion valtionyliopiston sijaintipaikkakunnan mukaan, mutta Heiskasen mielestä hän olisi voinut yhtä hyvin nimetä sen suomalais-amerikkalaiseksi geoidiksi, koska gravimetrisen keinon merkittävimmät tutkijat olivat suomalaisia. Jopa seitsemän suomalaista geodeettia, kuten R. A. Hirvonen, T. J. Kukkamäki, Urho Uotila ja Lassi Kivioja, osallistuivat työhön.
Politiikka ja kansalaisjärjestöt > Yliopistokysymys

Vuoden 1923 yliopistolain sisältö velvoitti yliopistot antamaan suomen- ja ruotsinkielistä opetusta jokseenkin suomen- ja ruotsinkielisten ylioppilaiden lukumäärän suhteessa. Tutkinnoissa, harjoituksissa ja kuulusteluissa käytettiin oppilaan kieltä. Opettajan piti osata toista kieltä täydellisesti ja toista niin, että voi antaa tarvittaessa sillä opetusta. Heiskanen oli opiskeluaikanaan kokenut, että suomenkielisen ylioppilaan oli vaikeaa opiskella yliopistossa, jossa luennot olivat pääosin ruotsiksi. Hän koki asian eräänlaiseksi kielimuuriksi, ja ruotsin kielestä ei hänestä myöhemmin ollut vastaavaa hyötyä.
Tämä yliopistolaki vei Heiskasen mielestä suomenkielistämistä reilusti eteenpäin, sillä sen myötä oli perustettu lukuisia vaihtuvia suomenkielisiä professuureja, jotka toivat mukanaan nuorta verta ummehtuneeseen ympäristöön. Mutta pian kävi ilmi, ettei kaikissa aineissa saanutkaan opetusta suomeksi ja usein sitä antoi luennoitsija, joka ei oikeasti osannut suomea. Voitiin myös joutua tilanteeseen, että vaikka liki jokainen oppilas oli suomenkielinen, olisi luento pidettävä ruotsiksi, jotta olisi noudatettu lain kirjainta.
Heiskasen kannanotto yliopistokysymykseen käy ilmi hänen vuoden 1935 kirjoituksestaan Yliopistokysymyksen oikea ratkaisu, jonka kustansi Suomalaisuuden liitto. Kirjoitus päättyi terävään kannanottoon, jonka mukaan ainoa oikea ratkaisu oli tehdä Helsingin yliopistosta täysin suomenkielinen. Hän ei kuitenkaan uskonut moisen läpimenoon, vaan piti konsistorin ehdotusta riittävänä askeleena kohti lopullista tavoitetta. Kolmas vaihtoehto oli asiantuntijalautakunnan ehdotus suomalaistaa Helsingin yliopisto täysin ja kompensoida Åbo Akademia sopivalla summalla. Tämä oli saavuttanut laajaa kannatusta.
Politiikka ja kansalaisjärjestöt > Akateeminen Karjala-Seura

Opiskeluaikanaan Heiskanen toimi Akateemisessa Karjala-Seurassa, josta hän erosi vuonna 1932 yhdessä Urho Kekkosen, Martti Haavion, Lauri Hakulisen, V. J. Sukselaisen, Kustaa Vilkunan, Reino Kuuskosken, Heikki Hosian ja muiden poliittiseen keskustaan suuntautuneiden jäsenten kanssa, kun AKS:n enemmistö ei 27. huhtikuuta 1932 pidetyssä kokouksessa suostunut tuomitsemaan Mäntsälän kapinaa.
Politiikka ja kansalaisjärjestöt > Eduskuntaan

Vuonna 1933 Heiskanen valittiin yhdeksi kaudeksi maalaisliiton listalta eduskuntaan. Hän oli edustajakaudellaan muun muassa yliopistojen suomalaistamisen aktiivisin puolestapuhuja. Hänen intomielinen tapansa ajaa asioita ja häpeämätön suhtautuminen vahvojen mielipiteiden julkituomiseen herättivät kuitenkin niin paljon vastarintaa, että eduskuntatyöstä ei tullut Heiskaselle uraa.
Veikko Heiskasen lakialoitteista yksi ylsi laiksi. Nimenmuutoslain, niin sanotun Lex Heiskasen, perusteella ainakin 250 000 sukunimeä suomalaistettiin. Heiskanen oli myös 1933–1948 Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja.
Tunnustukset > Palkinnot

Heiskanen palkittiin 1956 American Geophysical Unionin (AGU:n) Bowien mitalilla numero 18. Geofysiikan alalla ei jaeta Nobel-palkintoa, joten kerran vuodessa jaettavaa Bowien mitalia pidetään sen lähimpänä vastineena.
Heiskanen oli ansioidensa vuoksi monen tiedeakatemian jäsen. Näihin kuuluivat muun muassa American Academy of Arts and Sciences, Deutsche Akademie der Wissenschaften zu Berlin, Geological Society of London, Det Norske Videnskaps-Akademi, Accademia Nazionale dei Lincei, Vatikaanin Pontificia Academia Scientiarum eli Paavillinen tiedeakatemia. Paavilliseen tiedeakatemiaan valinta, joka oikeuttaa nimitykseen ”ylhäisyys”, ylitti uutiskynnyksen erityisesti Yhdysvalloissa. Lisäksi hän oli Alankomaiden kuninkaallisen maantieteellisen seuran ja IAG:n neuvoston kunniajäsen sekä Pohjoismaiden geodeettisen komission kunniapresidentti, sekä kuului noin tusinaan tieteelliseen seuraan.
Kunniatohtoriksi Heiskanen nimettiin Bonnin yliopistossa, Teknillisessä korkeakoulussa, Ohion valtionyliopistossa ja Uppsalan yliopistossa. Ohion osavaltionyliopisto on nimennyt Heiskasen mukaan geodesian symposiuminsa ja jakanut vuodesta 1964 ”Kaarina and Weikko A. Heiskanen Awards” -palkinnot ansioituneelle geodesian tutkijalle ja nuorelle geodesian tutkijalle.
Heiskanen sai valtiollisista tunnustuksista muun muassa Viron Valkoisen tähden II-luokan ansiomerkin (vir. Valgetähe teenetemärk).
Heiskaselle myönnettiin 9. lokakuuta 1953 Jenny ja Antti Wihurin rahaston miljoonan markan kunniapalkinto.
Heiskasen kunniaksi järjestetään vuosittain heinä-elokuussa ns. Aurinkopäivä Härkämäen observatoriolla, Kangaslammilla. Heiskasen muistomerkki sijaitsee myös Härkämäen observatoriolla (2013 alkaen).
Vuonna 1941 löydetty pikkuplaneetta 2379 Heiskanen on nimetty V. A. Heiskasen mukaan.
Tunnustukset > Muotokuvat

Härkämäen observatoriolla, Kangaslammilla, Nina Sailon 1995 veistämä pronssireliefi (15.10.2013 lähtien). Aiemmin muistomerkki sijaitsi Kangaslammin Harjurannan koululla.
Suomalaisuuden liitolla Viljo Savikurjen 1955 valmistamat pronssireliefi ja mitali
Geodeettisellä laitoksella Efraim Tilviksen 1962 tekemä maalaus
Julkaisuja

Heiskanen kirjoitti vuosien 1921–1967 aikana noin 150 julkaisua.
Heiskanen, W.: Untersuchungen über Schwerkraft und Isostasie.  (väitöskirja)  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1924.
Heiskanen, W.: Die Vergleichung von zwei Ablesungsverfahren des Normalbarometers.  Helsinki:  Meteorologinen keskuslaitos, 1924.
Bonsdorff, I. et al.: Die Beobachtungsergebnisse der südfinnischen Triangulation in den Jahren 1920–1923.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1924.
Heiskanen, W.: Schwerkraft und isostatische Kompensation in Norwegen.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1926.
Heiskanen, W.: Die Erddimensionen nach den europäischen Gradmessungen.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1926.
Heiskanen, W.: Über die Elliptizität des Erdäquators.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1929.
Bonsdorff, I. et al.: Die Beobachtungsergebnisse der Triangulationen in den Jahren 1926–1928.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1929.
Heiskanen, W.: Tähtimaailma.  (perustuu H. Ludendorffin toimittamaan Newcombin-Engelmannin Populäre Astronomie -teoksen 7. painokseen)  WSOY, 1929.
Heiskanen, W. A.: Pallotähtitieteen perusteet.  WSOY, 1937.
Heiskanen, W. A.: Tähtitiede 1, Tähtitieteen historiallinen kehitys : Tähtitieteen apuneuvot ja työtavat: Aurinkokunta.  WSOY, 1948.
Heiskanen, W. A.: Tähtitiede 2, Aineen rakenne ja säteilyoppi : linnunratajärjestelmä : avaruudensaaret eli ulkogalaktiset tähtijärjestelmät : kosmoksen synty ja kehitys eli kosmogonia.  WSOY, 1950.
Heiskanen, W.: On the world geodetic system.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1951.
Heiskanen, W. A. & Vening Meinesz, F. A.: The Earth and its gravity field.  McGraw-Hill, 1958.
Heiskanen, W. A. & Moritz, H.: Physical geodesy. Bulletin Géodésique, 1967, 86. vsk, nro 1, s. 491–492.  DOI 10.1007/BF02525647  Artikkelin verkkoversio. (ranskaksi)[vanhentunut linkki]
Juhlakirja

Professori Weikko A. Heiskaselle hänen 60-vuotispäivänään omistettu juhlajulkaisu.  Helsinki:  Geodeettinen laitos, 1955.
Aiheesta muualla

Kakkuri, Juhani: Veikko Heiskanen and Helmut Moritz (Esitelmä) .hu-berlin.de. Arkistoitu 23.10.2012. Viitattu 10.8.2010. (englanniksi)
Rislakki, Jukka: Science fiction. Voima, 2007, nro 2.  Artikkelin verkkoversio.[vanhentunut linkki]
Markkanen, Tapio: / Heiskanen, Veikko Aleksanteri (1895–1971). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  14.6.2002. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Rislakki, Jukka: Tiedemiehet kylmän sodan pelinappuloina  18.12.2006. YLE A-Piste. Arkistoitu 4.4.2010. Viitattu 8.8.2015.
.aspx V. A. Heiskanen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 439.  ("Veikko Aleksanteri Heiskanen (1895–1971)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
V. A. Heiskanen : Valtakunnan rajankäynti Petsamossa 1921 geodeettisteknillisenä työnä, Helsingin Sanomat, 04.12.1927, nro 329, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tieteen työmies, Suomen Kuvalehti, 14.11.1936, nro 46, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
V. A. Heiskanen : Tyynenmeren tutkimus. San Franciscon kongressi, Helsingin Sanomat, 19.09.1939, nro 252, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
V. A. Heiskanen : Maailman suurin tähtitieteellinen observatorio, Suomen Kuvalehti, 14.10.1939, nro 41, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Maalaisliiton kansanedustajat 1933–1936 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (53):  Aakula  Aittoniemi  Alestalo  Annala  Arffman  Asikainen  Brander  Ellilä  Halonen  Hannula  Heikkinen  Heiskanen  Hirvensalo  Huittinen  Hänninen  Ikonen  Janhonen  Jutila  Kaasalainen  Kaijalainen  Kallio  Kalliokoski  Karvetti  Kauranen (1933–1935†)  Kemppi  Kivioja  Koivisto  Koivuranta  Kuisma (1935–1936)  Kukkonen  Kämäräinen  Lahdensuo  Lahtela  Lampinen  Leppälä  Lohi  Luostarinen  Löthman  Miikki  Paksujalka  Pilppula  Pitkänen  Ryynänen (1933†)  Salo  Sariola  Soininen (1933–1936)  Suurkonka  Takala  Tarkkanen  Tukia  Vallas  Vehkaoja  Venho  Vesterinen  Vilhula 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii  Scopus  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Uskomatonta

| Uskomatonta> Religulous |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Larry Charles
Käsikirjoittaja:  Bill Maher
Tuottaja:   Bill Maher  Jonah Smith  Palmer West 
Leikkaaja:  Jeff Groth
Pääosat:  Bill Maher
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lions Gate Entertainment
Levittäjä:  Lionsgate Netflix
Ensi-ilta:  1. lokakuuta 2008
Kesto:  101 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Englanti
Budjetti:  2 500 000 $
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uskomatonta (engl. Religulous) on Bill Maherin käsikirjoittama ja Larry Charlesin ohjaama komedia- ja dokumenttielokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 2008. Elokuvassa tarkastellaan uskonnollisia näkemyksiä satiirin muodossa. Pääosaa esittävä Maher vierailee useissa uskonnollisissa kohteissa ja haastattelee eri uskontojen edustajia, kuten juutalaisia, kristittyjä, muslimeita ja mormoneita.
Elokuvan arviot olivat pääosin myönteisiä. DVD:llä Uskomatonta julkaistiin helmikuussa 2009. Uskomatonta tuotti yli 3,4 miljoonaa dollaria ensimmäisen viikonlopun aikana. Elokuvan kokonaistulot olivat Yhdysvalloissa 13 011 160 dollaria ja ulkomailla 124 914, ja se on Yhdysvalloissa kaikkien aikojen seitsemänneksi tuottoisin dokumentti.
Aiheesta muualla

Religulous (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Liisa Lehmusto: Laiha saarna käännytetyille – Religulous hämmästelee uskontoja ja hämmästyttää katsojaa (Arkistoitu – Internet Archive). Yle 26.3.2009.
Anton Vanha-Majamaa: Uskomatonta (Arkistoitu – Internet Archive). Filmgoer 8.4.2009.
Esteban González Pons

| Esteban González Pons |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–16.8.2023 16.7.2024–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Euroopan parlamentin varapuhemies
 16.7.2024–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. elokuuta 1964 (ikä 60) Valencia, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
Esteban González Pons (s. 21. elokuuta 1964 Valencia, Espanja) on espanjalainen poliitikko. González Pons edustaa kansanpuoluetta. González Pons on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 elokuuhun 2023 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Francisco José Millán Mon

| Francisco José Millán Mon |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1955 (ikä 69) Pontevedra, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
Francisco José Millán Mon (s. 8. maaliskuuta 1955 Pontevedra, Espanja) on espanjalainen poliitikko. Millán Mon edustaa kansanpuoluetta. Millán Mon on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2004 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Vaajakosken Uimaseura

| Vaajakosken Uimaseura |
| --- | --- |
Perustettu:  1946
Kotiareena:  Uimahalli Wellamo
Paikkakunta:  Vaajakoski, Jyväskylä
Vaajakosken uimaseura (VaajUS) on Vaajakoskella Jyväskylässä sijaitseva uimaseura. Seura on perustettu Jyväskylän Maalaiskunnassa vuonna 1946. Seura harjoittelee pääasiassa Uimahalli Wellamossa ja keskittyy pääasiassa nuorten uintiharrastukseen ja kilpailemiseen.
Susana Solís Pérez

| Susana Solís Pérez |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  Uudistuva Eurooppa -ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. joulukuuta 1971 (ikä 52) Avilés, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Ciudadanos
Susana Solís Pérez (s. 21. joulukuuta 1971 Avilés, Espanja) on espanjalainen poliitikko. Solís Pérez edustaa Ciudadanos-puoluetta. Solís Pérez on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa Uudistuva Eurooppa -ryhmää.
Jonás Fernández

| Jonás Fernández |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. tammikuuta 1979 (ikä 45) Oviedo, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Espanjan sosialistinen työväenpuolue
Aiheesta muualla
www.jonasfernandez.com
Jonás Fernández (s. 8. tammikuuta 1979 Oviedo, Espanja) on espanjalainen poliitikko. Fernández edustaa sosialistista työväenpuoluetta. Fernández on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Uuden-Seelannin kansalliskirjasto

| Uuden-Seelannin kansalliskirjasto> National Library of New Zealand Te Puna Mātauranga o Aotearoa |
| --- | --- |
 Uuden-Seelannin kansalliskirjaston rakennus Wellingtonissa (2015).
Osoite:  katuosoite: Molesworth Street ja Aitken Street -katujen risteys, Thorndon, Wellington 6140, Uusi-Seelanti;  postios: P.O. Box 1467, Wellington 6140, Uusi-Seelanti
Sijainti:  Wellington, Uusi-Seelanti
Koordinaatit:  41.2767°S, 174.7782°E
Valmistumisvuosi:  1987, modernisointi 2013
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uuden-Seelannin kansalliskirjasto (engl. National Library of New Zealand, maoriksi Te Puna Mātauranga o Aotearoa) on Wellingtonin kaupungissa toimiva Uuden-Seelannin kansalliskirjasto. Se toimii Uuden-Seelannin sisäasiainministeriön alaisuudessa. Kirjastoa johtaa kansalliskirjastonhoitaja Bill Macnaught.
Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1965 yhdistämällä kolme aiemmin erillisenä toiminutta kirjastoa (General Assembly Library, the Alexander Turnbull Library ja the National Library Service). Kansalliskirjastoksi suunnitellun rakennuksen rakentaminen alkoi 1974. Rakennustyöt keskeytettiin kuitenkin vuosiksi 1976–1981. Vuonna 1985 Uuden-Seelannin parlamentin kirjasto eriytettiin kansalliskirjastosta. Elokuussa 1987 kirjastorakennus avattiin vihdoin yleisölle.
Vuonna 1988 kansalliskirjasto muutettiin autonomiseksi Uuden-Seelannin valtiolliseksi laitokseksi. Vuonna 1990 kansallinen elokuvakirjasto liitettiin osaksi kansalliskirjastoa.
Kansalliskirjastoa on sittemmin laajennettu ja modernisoitu (arkkitehtitoimisto Warren and Mahoneyn suunnittelema modernisointi valmistui 2013).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uuden-Seelannin kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
IFLA World Report - New Zealand (The International Federation of Library Associations and Institutions) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ifla-world-report.org)
Bill MaCnaught (2012) The National Library of New Zealand: The New Generation National Library Strategy (Alexandria: The Journal of National and International Library and Information Issues, 23 (1): 1–13) (englanniksi) (sagepub.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Nicolás González Casares

| Nicolás González Casares |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1972 (ikä 52) A Coruña, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Espanjan sosialistinen työväenpuolue
Nicolás González Casares (s. 20. heinäkuuta 1972 A Coruña, Espanja) on espanjalainen poliitikko. González Casares edustaa sosialistista työväenpuoluetta. González Casares on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Alicia Homs Ginel

| Alicia Homs Ginel> Euroopan parlamentin jäsen |
| --- | --- |
 2.7.2019–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1993 (ikä 31) Palma de Mallorca, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Espanjan sosialistinen työväenpuolue
Aiheesta muualla
www.aliciahoms.es
Alicia Homs Ginel (s. 15. lokakuuta 1993 Palma de Mallorca, Espanja) on espanjalainen poliitikko. Homs Ginel edustaa sosialistista työväenpuoluetta. Homs Ginel on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.
Javi López (poliitikko)

| Javi López |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–  
Ryhmä:  S&D-ryhmä
Euroopan parlamentin varapuhemies
 16.7.2024–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. marraskuuta 1985 (ikä 39) Madrid, Espanja
Kansalaisuus:  espanjalainen
Tiedot
Puolue:  Katalonian sosialistien puolue
Aiheesta muualla
javilopez.eu
Javi López (s. 11. marraskuuta 1985 Madrid, Espanja) on espanjalainen poliitikko. López edustaa Katalonian sosialistien puoluetta. López on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa sosialistien ja demokraattien ryhmää.