stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1956
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Anton L. Alvestad, norjalainen poliitikko (s. 1883)
7. heinäkuuta – Ernst von Born, suomalainen lakimies, poliitikko ja vapaaherra (s. 1885)
8. huhtikuuta – Giovanni Papini, italialainen toimittaja, esseisti, kriitikko ja kirjailija (s. 1881)
9. heinäkuuta – Olli Hirvensalo, suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja ja maanviljelysneuvos (s. 1882)
13. heinäkuuta – Odie Cleghorn, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1891)
20. heinäkuuta – Annie Åkerhielm, ruotsalainen kirjailija ja toimittaja (s. 1869)
22. heinäkuuta – Tauno Koivukoski, suomalainen kirjailija (s. 1908)
24. heinäkuuta – Teuvo Puro, suomalainen teatterivaikuttaja (s. 1884)
27. heinäkuuta – Arnold Holmboe, norjalainen poliitikko (s. 1873)
4. elokuuta – Pekka Akimov, suomalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1885)
5. elokuuta – Svante Lehtonen, suomalainen ammattiyhdistysmies ja toimittaja (s. 1878)
11. elokuuta – Jackson Pollock, yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1912)
13. elokuuta – Jakub Kolas, valkovenäläinen kirjailija (s. 1882)
13. elokuuta – Sven Relander, suomenruotsalainen näyttelijä (s. 1897)
14. elokuuta – Bertolt Brecht, saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija (Kolmen pennin ooppera) (s. 1898)
14. elokuuta – Konstantin von Neurath, saksalainen diplomaatti (s. 1873)
16. elokuuta – Blaskó Béla Ferenc Dezso (”Bela Lugosi”), unkarilaissyntyinen näyttelijä (Dracula – vanha vampyyri) (s. 1882)
23. elokuuta – Gustav Suits, virolainen runoilija (s. 1883)
25. elokuuta – Alfred Kinsey, yhdysvaltalainen biologi (s. 1894)
27. elokuuta – Yrjö Ruutu, suomalainen valtiotieteilijä ja poliitikko, Yhteiskunnallisen korkeakoulun rehtori (s. 1887)
29. elokuuta – Heikki Väyrynen, suomalainen geologi (s. 1888)
2. syyskuuta – Wyndham Deedes, brittiläinen upseeri ja Palestiinan brittiläisen mandaatin Chief Secretary (s. 1883)
6. syyskuuta – Alex Raymond, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (s. 1909)
6. syyskuuta – Michael Ventris, englantilainen arkkitehti ja muinaistutkija (kreetalaisen Lineaari-B-kirjoituksen selvittäjä) (s. 1922)
22. syyskuuta – Frederick Soddy, vuoden 1921 Nobelin kemianpalkinnon saanut englantilainen radiokemisti (s. 1877)
27. syyskuuta – Gerald Finzi, brittiläinen säveltäjä (s. 1901)
29. syyskuuta – Anastasio Somoza García, Nicaraguan presidentti ja diktaattori (s. 1896)
29. syyskuuta – Kaarlo Johannes Valle, suomalainen entomologi (s. 1887)
30. syyskuuta – Eino Pekkala, suomalainen lakimies ja poliitikko (s. 1887)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – George Bancroft, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1882)
7. lokakuuta – Bert E. Friedlob, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1906)
12. lokakuuta – Väinö Kantele, suomalainen pappi ja lähetystyöntekijä (s. 1882)
15. lokakuuta – Vilho Jyrinoja, vienankarjalaissyntyinen suomalainen kirjailija ja kansanperinteen kerääjä (s. 1901)
25. lokakuuta – Risto Ryti, Suomen presidentti (s. 1889)
26. lokakuuta – Walter Gieseking, ranskalais-saksalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1895)
29. lokakuuta – Louis Rosier, ranskalainen kilpa-autoilija (s. 1905)
4. marraskuuta – Verna Wikman, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (s. 1896)
9. marraskuuta – Aino Kallas, suomalainen kirjailija (s. 1878)
12. marraskuuta – Juan Negrín, Espanjan pääministeri 1937–1939 (s. 1892)
13. marraskuuta – Werner Haas, saksalainen ratamoottoripyöräilijä (s. 1927)
17. marraskuuta – Erkki Huttunen, suomalainen arkkitehti (Rajamäen kirkko) (s. 1901)
23. marraskuuta – André Marty, ranskalainen kommunistisen puolueen poliitikko (s. 1886)
23. marraskuuta – Josep Puig i Cadafalch, espanjalainen arkkitehti, historioitsija, poliitikko ja kulttuurin edästäjä (s. 1867)
2. joulukuuta – Aapo Pihlajamäki, suomalainen näyttelijä (s. 1861)
2. joulukuuta – Wolter Stenbäck, suomalainen sortovuosien aktivisti ja Suomen Matkailijayhdistyksen johtaja (s. 1884)
3. joulukuuta – Halvor Floden, norjalainen kirjailija (s. 1884)
6. joulukuuta – Helen Duncan, skotlantilainen meedio (s. 1897)
6. joulukuuta – Runar Finnilä, suomalainen arkkitehti (s. 1891)
6. joulukuuta – Uuno Laakso, suomalainen näyttelijä (s. 1896)
8. joulukuuta – Jimmie Angel, yhdysvaltalainen lentäjä ja tutkimusmatkailija (s. 1899)
11. joulukuuta – Niilo Ödman (”Jahvetti Korpela”), suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1901)
14. joulukuuta – Juho Kusti Paasikivi, Suomen presidentti (s. 1870)
20. joulukuuta – Dagmar Klami, suomalainen lausuntataiteilija ja runoilija (s. 1899)
30. joulukuuta – Yrjö Jylhä, suomalainen suomentaja ja runoilija (Kiirastuli) (s. 1903)
30. joulukuuta – Mikko Oinonen, suomalainen taidemaalari (s. 1883)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: William Shockley, John Bardeen ja Walter Brattain
Nobelin kemianpalkinto: Cyril Hinshelwood ja Nikolai Semjonov
Nobelin lääketieteen palkinto: André Cournand, Werner Forssmann ja Dickinson W. Richards
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Juan Ramón Jiménez
Muuta

Elokuvavuosi 1956
Kirjallisuusvuosi 1956
Musiikkivuosi 1956
Urheiluvuosi 1956
Urho Kekkonen
Juho Kusti Paasikivi
Troyes

| Troyes |
| --- | --- |

 vaakuna
 Troyes
 Koordinaatit: 48°17′58.92″N, 4°4′45.12″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Champagne-Ardenne
Departementti:  Aube
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  François Baroin (UMP)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13.20 km²
Korkeus:  118 m
Väkiluku (2008):  61 544
 – Väestötiheys:  4 700 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 Troyes 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Troyes ([tʁwa]) on kaupunki ja kunta Auben departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 61 544 asukasta vuoden 2008 väestönlaskennassa. Troyes’n pinta-ala on 13 neliökilometriä. Troyes on Auben departementin pääkaupunki.
Katunäkymää
Tunnettuja troyes’laisia

Hugo Paynsilainen, Temppeliherrain ritarikunnan perustajajäsen
Chrétien de Troyes, kirjailija
Paavi Urbanus IV
Raši, Talmud-oppinut
Ystävyyskaupungit

Alkmaar, Alankomaat
Zielona Góra, Puola
Darmstadt, Saksa
Chesterfield, Yhdistynyt kuningaskunta
Nopeusvalvontakamera

Nopeusvalvontakamera Puolassa vuonna 2009.
Nopeusvalvontakamera Hatanpään valtatiellä Tampereella.
Nopeusvalvontakamera (kansankielessä usein peltipoliisi, Suomen poliisin käyttämä nykyinen termi on liikenneturvallisuuskamera) on automaattisen liikennevalvonnan työväline, jolla viranomainen valvoo nopeusrajoitusten noudattamista. Laite paljastaa mittauskohdassa ylinopeutta ajavat ajoneuvot. Mittauksen perusteella ylinopeutta ajaneen auton haltijalle lähetetään ajoneuvokohtainen liikennevirhemaksuvaatimus.
Hetkellistä nopeutta valvova laite mittaa auton nopeuden joko kahden, lähelle toisiaan tien pinnan alle upotetun induktiosilmukan tai pylväässä olevan tutkan avulla, ja nopeusrajoituksen ylittyessä se laukaisee kameran ja salamavalon. On olemassa myös laitteita, jotka perustuvat laserin ja piezosensoreiden käyttöön.
Laitteen ottamassa kuvassa näkyvät auton kuljettaja ja ajoneuvon rekisteritunnus sekä rikkeen tapahtuma-aika. Kuva voidaan lähettää auton omistajalle tai haltijalle liikennevirhemaksuvaatimuksen mukana tai se voi olla vaadittaessa nähtävissä poliisin palvelupisteessä tai sähköisessä asiointijärjestelmässä.
On myös olemassa keskinopeutta mittaavia laitteita. Ne tunnistavat ajoneuvon kahdessa pisteessä reitin varrella ja laskevat keskinopeuden reitillä. Näitä laitteita ei ole käytössä Suomessa.
Laki määrää, että automaattisesta nopeudenvalvonnasta pitää aina ilmoittaa erillisellä kyltillä.
Suomessa on yli tuhat tolppakameraa. Samanaikaisesti päällä on noin 70 kameraa. Niistä noin 35 kuvaa sekä sakkonopeuksia että lieviä ylinopeuksia, jotka tuovat kuljettajalle joko liikennevirhemaksun tai huomautuksen. Loput kamerat ottavat kuvan vasta sitten, kun ylinopeutta on vähintään 21 kilometriä tunnissa eli päiväsakkokynnys ylittyy. Puuttumiskynnys vaihtelee ja sitä muutetaan sen perusteella, kuinka paljon liikenneturvallisuuskeskuksessa on kulloinkin henkilökuntaa käsittelemään valvontakameroiden kuvia. Vuonna 2022 käsiteltiin noin 130 000 ylinopeustapausta.
Kiinteät kamerat

Tiessä on 60–80 mm syvä ura, jossa kiertää 3–4 kierrosta kuparijohdinta. Ura on peitetty bitumilla. Johtimet on magnetisoitu. Kun autolla ajetaan magnetisoitujen silmukoiden yli, syntyy sähköinen impulssi, jonka perusteella kameralaitteiston laskentayksikkö laskee auton nopeuden. Mittaustulokseen tehdään kolmen kilometrin varmuusvähennys, jos ajonopeus on alle sata kilometriä tunnissa. Salama välähtää aina, kun kuva otetaan, jotta tuulilasin heijastus saadaan eliminoitua. Silmukat on sijoitettu tiellä vain toiselle kaistalle. Ne sijaitsevat tiessä 13–18 metriä ennen peltipoliisia.
Jos keli on liian kuuma tai liian kylmä, kamera sammuttaa itsensä. Talvella kameratolpissa käytetään lämmittimiä.
Suomessa käytetään saksalaisen Jenoptikin valmistamia kameroita.
Kiinteän kameran hinta on noin 25 000 euroa (2011).
Siirrettävät kamerat

Siirrettävä kamera valvoo liikennettä yhdessä paikassa muutamasta tunnista muutamaan päivään, minkä jälkeen kamera siirretään seuraavan paikkaan. Alueelliset poliisiyksiköt päättävät, miten usein kameroita vaihdellaan tolpasta toiseen.
Siirrettävät kamerat toimivat tutkatekniikalla.  Siirrettävät kamerat maksavat 30 000 euroa kappaleelta (2011).
Liikkuvat kamerat

Suomessa on muutamia kymmeniä liikkuvia, autoon rakennettuja nopeusvalvontakamerayksiköitä. Kameralla varustetun pakettiauton takaosastossa istuu konstaapeli.
Kamerat Suomessa

Suomen pääteistä ensimmäisenä automaattisen nopeusvalvonnan piiriin otettiin Helsinki–Turku-tie, silloinen valtatie 1 eli nykyinen seututie 110. Kameravalvonta alkoi kokeiluna Piikkiön ja Muurlan välillä huhtikuussa 1992, jolloin tieosuudelle oli asennettu 12 kameratolppaa. Niistä kuitenkin vain yksi kerrallaan oli valvontakäytössä. Kahden ensimmäisen vuoden aikana nopeus mitattiin 1,5 miljoonalta ajoneuvolta, joista 0,2 prosenttia tuli kuvatuksi ylinopeuden vuoksi. Kamerat vähensivät merkittävästi etenkin suuria ylinopeuksia, ja toimintaa esitettiin laajennettavaksi. Kesällä 1996 Suomen pääteille tuli noin 800 kameratolppaa lisää.
Poliisin mukaan 2021 Suomessa on 1085 kiinteää valvontapistettä, jotka kattavat noin 3 784 km tieverkosta. Ainoastaan pienessä osassa kerrallaan oli kuvaava kamera. Kameroiden ottamat kuvat siirretään automaattisesti ja langattomasti poliisin liikenneturvallisuuskeskukseen Helsingin Malmille, jossa kuvat käsitellään, ja ajoneuvon omistajalle lähetetään kirjallinen huomautus tai maksumääräys rekisterinumeron perusteella.
2010-luvun keskivaiheilla poliisi tehosti automaattista nopeusvalvontaansa, ja ylinopeuksista annetut huomautukset, rikesakot ja päiväsakot lisääntyivät nopeasti. Kun vuonna 2014 niitä annettiin yhteensä 334 000, vuonna 2018 niitä annettiin 609 000. Huomautuksia ja rikesakkoja annettiin vuonna 2018 suunnilleen yhtä paljon ja päiväsakkorangaistuksia yli 20 km/h ylityksistä noin kaksi prosenttia kokonaismäärästä.
Vuonna 2017 nopeusvalvontakameroiden kuvissa esiintyivät useimmin BMW-, Audi- ja Mercedes-Benz-merkkisillä autoilla ajavat kuljettajat. Harvimmin ylinopeudesta rangaistiin Toyotalla, Suzukilla ja Ladalla ajavia. Ajettuja kilometrejä kohti peltipoliisi välähti useimmin amerikkalaismerkkien Dodge, Jeep ja Chevrolet kohdalla.
Kamerat Suomessa > Uudet ruotsalaistyyppiset kamerapylväät

2010-luvun lopulla uusia valvontakameroita alettiin asentaa erityisesti kaupunkien liikennevalo-ohjattuihin risteyksiin. Nopeusvalvonnan lisäksi näin pyritään saamaan kiinni punaista valoa päin ajavia. Esimerkiksi alkuvuonna 2019 kerrottiin Helsinkiin olevan tulossa 70 uutta peltipoliisia, joista 60 asennetaan liikennevaloristeyksiin.
Perinteisten laatikkomaisten ”peltipoliisien” tilalle alettiin vuonna 2019 asentaa sylinterin muotoisia kamerapylväitä. Uudet automaattikamerat ovat ruotsalaisen Sensys Gatso Groupin tuotteita. Ne käyttävät tien alle asennetun induktiosilmukan sijaan pylväässä sijaitsevaa tutkaa, joka on tracking radar -tyyppinen. Tutka mittaa ajoneuvon käyttämää aikaa, nopeutta, etäisyyttä, suuntaa ja ajokaistaa; se seuraa kohdettaan koko sen ajan, kun kohde on tutkan näkökentässä; ja pystyy seuraamaan useita ajoneuvoja ja useita kaistoja samaan aikaan.
Liikennelääketieteen professori Timo Tervon mukaan keskinopeusvalvonnan toteutus Sensysin kameroilla tulisi kalliiksi..
Uudenmallisia kameroita on helppo asentaa minne tahansa halutaan, kun taas induktiosilmukoita on ollut vaikea kaivaa katujen alle tiheään asutuissa taajamissa.lähde?
Loppukeväästä 2019 ensimmäiset 40 kameraa otettiin käyttöön aluksi nelos- ja kuutostiellä, mutta myöhemmin niitä siirretään muuallekin uudentyyppisiin pylväisiin ja hankitaan lisää.
Kamerat Suomessa > Vuoden 2020 tieliikennelaki

Kesäkuun alusta 2020 tuli voimaan uusi tieliikennelaki, joka velvoittaa poliisin saamaan automaattisessa nopeusvalvonnassa niin tarkkoja kuvia, että niistä voi tunnistaa kuljettajan. Nopeusrikkeestä lähetettävä liikennevirhemaksuvaatimus sisältää kuvan kuljettajasta. Alustavien arvioiden mukaan joka viides kuva on niin huonolaatuinen, että  uuden lain mukaan sakkolappua ei voi lähettää.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Miten toimii maltaita maksava nopeusvalvontakamera? MTV3, 2011
Valvonnassa vaiettu aukko - näille ylinopeuksille peltipoliisi on sokea Ilta-Sanomien artikkeli tekniikasta vuodelta 2012
Peacock-teatteri

Peacock-teatteri 2017.
Peacock-teatteri on Linnanmäellä toimiva teatteri. Kun Linnanmäki vuonna 1950 avattiin, yksi sen vetonauloista oli Cirkusteltta, jossa esitettiin akrobaatti- ja trapetsinumeroita, klovneriaa ja taikatemppuja. Sen nimi muutettiin seuraavaksi vuodeksi Peacockiksi ja myöhemmin vielä Peacock-teatteriksi. Vuonna 1956 valmistui edellisenä syksynä aloitettu rakennushanke, ja teatteri sai oman rakennuksen. Arkkitehtina oli Kaj Salenius, ja näyttämön suunnitteli näyttämöarkkitehti Eric Löwen-Åberg. Vuosien varrella teatterissa on ollut monenlaista ohjelmaa.
Vuonna 1979 Peacockissa aloitti Uusi Iloinen Teatteri, joka jatkoi siellä esitystoimintaa vuoteen 2009 asti. Sittemmin siitä on tullut Suomen Komediateatterin päänäyttämö.
Aiheesta muualla

Peacock-teatterin esitysaikataulu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Peacock-teatteri (Q11887047)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: teatteri
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Helsinki
Täysjyvä

Ruisleipä, limppu, reikäleipä, hapankorppu
Täysjyvällä tarkoitetaan ehjiä, jauhettuja, rikottuja tai litistettyjä jyviä, josta on poistettu syötäväksi kelpaamattomat osat kuten akanat. Jyvän rakenteellisten pääosasten (tärkkelyspitoisen endospermin, alkion ja kuorikerrosten) tulee lisäksi esiintyä samassa suhteessa kuin ehjässäkin jyvässä. Pienet rakenneosien menetykset prosessoinnin aikana, jotka ovat joko <2 % jyvästä tai <10 % kuorikerroksista, ovat hyväksyttyjä turvallisuuden ja laadun säilyttämiseksi. Kuoren uloimpia kerroksia poistetaan usein mikrobien, maatalouskemikaalien ja raskasmetallien poistamiseksi.
Ruis on suomalaisten merkittävin täysjyväviljan lähde.
Ravintoaineet ja antiravinteet

Täysjyvävilja on suomalaisten tärkein ravintokuidun lähde. Täysjyväviljassa on n. 80 prosenttia enemmän kuitua verrattuna vain endospermia eli siemenvalkuaista sisältäviin jauhoihin.
Täysjyvävilja kuuluu suomalaisten tärkeimpiin B- ja E-vitamiinien, raudan, magnesiumin ja seleenin lähteisiin. Täysjyvävilja sisältää enemmän kyseisiä vitamiineja ja hivenaineita kuin raffinoitu vilja, mutta täysjyväviljan sisältämä fytiinihappo estää kuitenkin voimakkaasti raudan, kalsiumin ja seleenin sekä jonkin verran myös sinkin imeytymistä. Myös jodin ja eräiden vitamiinien imeytyminen vähenee.
Jyvän osat

Jyvässä on kolme pääosaa: kuori, alkio ja endospermi. Endospermi on jyvän suurin osa ja kattaa mm. vehnänjyvästä n. 80–85 %. Vehnänjyvän kuorta puolestaan on n. 10–14 % ja alkiota 2,5–3 % jyvästä.
Jyvän kuorikerrokset sisältävät terveyttä edistäviä bioaktiivisia aineita mutta myös ravinteiden imeytymistä heikentävää fytiinihappoa. Jyvän kuorikerrokset, sisältävät liukoista ja liukenematonta ravintokuitua kuten ksylaaneja ja beetaglukaania, B- ja E-vitamiinia, kivennäis- ja hivenaineita kuten rautaa ja magnesiumia sekä antioksidantteja.
Ydin eli endospermi muodostaa jyvän suurimman osan. Ydin sisältää runsaasti tärkkelysmuotoista hiilihydraattia sekä hieman proteiineja ja B-vitamiinia.
Alkio on jyvän pienin osa. Sillä on kuitenkin suuri rooli jyvän itäessä, jolloin se kasvattaa uuden kasvin suosiollisten olosuhteiden vaikutuksesta.
Alkio sisältää noin 7 prosenttia rasvaa, josta yli puolet on linolihappoa. Lisäksi siinä on B- ja E-vitamiinia, kivennäisaineita ja kasvisteroleja. Alkiossa on myös antioksidantteja.
Täysjyvän jauhatus ja käsittely

Jyvien ravintoaineet saadaan jauhatuksen avulla helpommin imeytyviksi. Usein samalla kuitenkin menetetään osa ravintorikkaista jyvän osista. Täysjyväviljan jauhatuksen tavoitteena on kuitenkin tuottaa raaka-aineita, joissa terveyttä edistävien yhdistelmien määrä on mahdollisimman suuri ja aistittavat ominaisuudet hyvät.
Jauhatusta ennen jyvät puhdistetaan mekaanisesti, jolloin jyvän pinnalta poistetaan epäpuhtaudet ja vierasesineet, joita on voinut kulkeutua viljan mukana pellolta. Itse jauhaminen tapahtuu kahdessa osassa, joista ensimmäisessä jyvä rikotaan ja toisessa rikottu jyvä jauhetaan hienoksi jauhoksi. Jauhatusaste täysjyvällä on 100 %, mikä kuvaa jyvästä saadun jauhon määrää. Valkoisen jauhon jauhatusaste on puolestaan n. 70–80 %. 
Muita täysjyväviljan kriteerit täyttäviä myllytuotteita ovat kokonaiset jyvät, rouheet ja hiutaleet. Myös idätetyt jyvät sekä maltaat lasketaan täysjyviksi, mikäli täysjyvän määritelmä toteutuu eikä itäneen jyvän idun pituus ylitä jyvän pituutta tai ravintoarvo ole vähentynyt verrattuna alkuperäiseen jyvään.
Kun jyvää jalostetaan valkoiseksi jauhoksi, siitä poistetaan uloimmat kerrokset sekä alkio ja hyödynnetään pääosin vain endospermista saatavat ravinteet. Täysjyväviljassa kaikki jyvän osat on tallella ja näin ollen täysjyväviljasta valmistettu ruoka on ravitsemuksellisesti rikkaampaa ja siksi myös terveellisempää kuin kuoritusta viljasta valmistettu ruoka.
Sanaa ”täysjyvä” voi käyttää leivän nimessä tai korostaa pakkausmerkinnöissä, kun viljaraaka-aineiden määrästä vähintään 50 % on täysjyväviljaa.
Terveysvaikutukset > Kuolleisuus

Vuonna 2016 julkaistun tutkimuskatsauksen mukaan täysjyväviljaa eniten nauttivien kokonaiskuolleisuus olisi keskimäärin 11 prosenttia pienempi kuin vähiten nauttivien. Kolmen laadukkaimmaksi arvioidun tutkimuksen painotettuna tuloksena oli kuitenkin se, että eniten täysjyväviljaa nauttivien kuolleisuus olikin vain 8 prosenttia pienempää. Viimeksi mainittuihin tutkimuksiin osallistui yhteensä lähes 395 000 yhdysvaltalaista. Tutkimuskatsauksessa havaittiin myös että ainoastaan ennen vuotta 2008 julkaistuista tutkimuksista löytyi vahva negatiivinen korrelaatio täysjyväviljan kokonaiskulutuksen ja kuolleisuuden väliltä.
Vuonna 2021 julkaistussa maailmanlaajuisessa väestötutkimuksessa havaittiin puolestaan, ettei täysjyväviljan nauttimisen ja kuolleisuuden välillä vallinnut sen paremmin positiivista kuin negatiivistakaan korrelaatiota. Tutkimuksessa oli lähes 150 000 osanottajaa ja he olivat 35-70-vuotiaita. Tutkimus suoritettiin 21 maassa, joista 24 prosenttia oli köyhiä, 57 prosenttia keskituloisia ja kolmannes vauraita. Tuloksista suljettiin pois muun muassa iän, koulutuksen, tulotason, vyötärönympäryksen, painoindeksin, muun ruokavalion, tupakoinnin, alkoholinkäytön, liikunnallisuuden erojen ja ennestään olemassaolevien sairauksien vaikutus kuolleisuuteen.
Terveysvaikutukset > Paksusuolen syöpä

Vuonna 2007 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että eniten täysjyväviljaa nauttivalla viidenneksellä esiintyi 20 prosenttia vähemmän paksusuolen syöpää vähiten nauttivaan viidennekseen verrattuna. Kyse ei ollut todennäköisesti leivän sisältämästä kuidusta, koska sen kokonaissaanti ei korreloinut paksusuolen syövän esiintyvyyden kanssa. Tutkimuksessa oli 500 000 osanottajaa. Samana vuonna julkaistiin toinenkin tutkimus, joka oli tehty naisilla (Iowa Health Study). Siinäkin havaittiin, että täysjyväpitoista ruokaa syövillä esiintyi vähemmän suolistosyöpää.
Terveysvaikutukset > Sydän ja verisuoniterveys

Vuonna 2007 julkaisussa naisilla tehdyssä yhdysvaltalaisessa Iowa Health Study- nimisessä tutkimuksessa havaittiin, että täysjyväpitoista ruokaa syövillä esiintyi vähemmän sydän- ja verisuonitauteja.
Terveysvaikutukset > Munuaiskivet

Täysjyvävilja lisää munuaiskiven muodostumisriskiä, koska se lisää virtsan oksalaattipitoisuutta.
Terveysvaikutukset > Aineenvaihdunta

Täysjyväviljan on ajateltu aiheuttavan raffinoitua vähemmän verensokerin heilahteluja. Vuonna 2022 julkaistussa satunnaistetussa interventiotutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että täysjyväviljasta valmistettu puuro nosti koehenkilöiden verensokeria yhtä paljon kuin raffinoidusta valmistettu. Se poistui myös mahalaukusta yhtä nopeasti kuin raffinoidusta viljasta valmistettu.
Täysjyväleivän valmistuksessa käytettävällä täysjyväviljaksi luokiteltavalla ruismaltaalla on verensokeria runsaasti nostavaa vaikutusta, koska se sisältää runsaasti sokeria.
Tutkimusnäytön kokonaisuus ei tue myöskään ajatusta täysjyväviljan laihtumiselle, painonhallinnalle, veren kolesterolipitoisuudelle tai verenpaineelle suotuisista vaikutuksista.
Terveysvaikutukset > Muuta

Täysjyvävilja sisältää yli 26 bioaktiivista ainetta, jotka kykenevät muuntamaan metabolisia prosesseja paremman terveyden edistämiseksi. Näitä terveyttä edistäviä aineita on vähintään 15 % täysjyvän painosta. Nämä yhdisteet sijaitsevat enimmäkseen leseen eri kuorikerroksissa.lähde?
EU:n hyväksymät terveysväitteet

Euroopan unioni on hyväksynyt markkinointiväitteen, jonka mukaan kauran ja ohran sisältämä ravintokuitu nimeltä beetaglukaani auttaa vähentämään veren glukoosipitoisuuden kohoamista aterian yhteydessä, jos sitä nauttii vähintään 4 grammaa jokaista 30 hiilihydraattigrammaa kohti. Myös vehnäkuitu arabinoksylaani toimii samalla tavoin, jos sitä nauttii vähintään 8 grammaa/100 hiilihydraattigrammaa.
Euroopan unioni on hyväksynyt markkinointiväitteen, jonka mukaan kauran ja ohran kuidut lisäävät ulostemassan määrää, jos elintarvikkeessa on vähintään kuusi grammaa kuitua sataa grammaa kohti. Rukiin kuitu taas edistää suolen normaalia toimintaa samassa määrin nautittuna. Vehnän kuitu lisää ulostemassan määrää ja kiihdyttää suoliston toimintaa, jos sitä nauttii vähintään 10 grammaa päivässä. Vuonna 2012 julkaistun kliinisen tutkimuksen mukaan hyvin kuitupitoinen ruokavalio saattaa kuitenkin myös estää suolen normaalia toimintaa.
EU:n ravitsemus- ja terveysväiteasetuksen (1924/2006) mukaan elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä, esillepanossa tai mainonnassa saa käyttää seuraavia ravitsemus- ja terveysväitteitä:
β-glukaanit edistävät veren kolesterolitasojen pysymistä normaalina
Kauran ja ohran β-glukaanit auttavat alentamaan veren kolesterolia
Kaurasta ja ohrasta peräisin olevien betaglukaanien nauttiminen osana ateriaa auttaa vähentämään veren glukoosipitoisuuden kohoamista kyseisen aterian jälkeen
Kaura- ja ohrajyvän kuitu edistää ulostemassan lisääntymistä
Ruiskuitu edistää suolen normaalia toimintaa
Vehnälesekuitu auttaa kiihdyttämään suoliston toimintaa ja edistää ulostemassan lisääntymistä
Suositukset ja saanti

Valtion ravitsemusneuvottelukunnan laatimien suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan täysjyvää tulisi syödä joka aterialla, yhteensä vähintään kolme annosta päivässä (16 g), jotta elimistö saa riittävästi ravintokuitua ja muita hyödyllisiä ravintoaineita.
Jyvän osat.