stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lagerborg
Suvun jäseniä

Robert Wilhelm Lagerborg (1796–1849),  Oulun läänin maaherra, Karl Lagerborgin pojanpojanpoika
Robert Olof Lagerborg (1835–1882), Helsingfors Dagbladin päätoimittaja Robert Vilhelmin poika
Alexander Wilhelm Lagerborg (1838–1905), insinööri, Robert Vilhelmin poika
Hjalmar Lagerborg (1842–1910), insinööri, Suomen pääpostijohtaja, Robert Vilhelmin poika
Signe Lagerborg-Stenius (1870–1968), Suomen ensimmäisiä naispuolisia arkkitehteja, Robert Olof Lagerborgin tytär, arkkitehti Gunnar Steniuksen puoliso, filosofi Erik Steniuksen äiti
Viva Lagerborg (1871–1941), lasten tuberkuloosihoidon uranuurtaja, Hjalmar Lagerborgin tytär
Rolf Lagerborg (1874–1959), filosofian professori, Hjalmar Lagerborgin poika
Le Faouët (Morbihan)

| Le Faouët (Ar Faoued) |
| --- | --- |
 Pyhän Barbaran kappeli
 vaakuna
 Le Faouët
 Koordinaatit: 48°02′02″N, 3°29′25″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Morbihan
Arrondissementti:  Pontivy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  34,0 km²
Väkiluku (2017):  2 803 
 – Väestötiheys:  82 as./km²
Kunnan numero:  56057
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Faouët (bretoniksi Ar Faoued) on kunta läntisessä Ranskassa Morbihanin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Elléjoen varrella, noin 48 kilometriä Pontivyn kaupungista länteen.
Kunnan keskus on 1500-luvulla rakennettu katettu tori, Les Halles. Se on puurunkoinen ja liuskekivikattoinen. Torilla pidetään markkinat joka kuukauden ensimmäisenä ja kolmantena keskiviikkona.
Le Faouëtissa on kaksi näyttävää kappelia lähellä kaupunkia. Keskustasta etelään oleva goottilainen Saint-Fiacren kappeli hallitsee pientä kylää suuren kokonsa ja torninsa ansiosta. Kappelissa on runsaasti lasimaalauksia sekä koristeellisesti veistetty lektorium. Keskustasta pohjoiseen oleva Pyhän Barbaran kappeli on rakennettu suuren kallion viereen. Kappelin erikoiselle sijainnille löytyy selitys tarinasta, jonka mukaan paikallinen lordi haki myrkyllä turvaa kalliolta. Myrsky kuitenkin oli niin voimakas, että kivilohkareita satoi hänen niskaansa. Hädissään lordi lupasi rakentaa pyhälle Barbaralle kappelin sille paikalle, jos hän selviäisi myrkystä.
Toriaukion, Place des Halles, reunalla 1600-luvulta peräisin olevassa entisessä Ursulinesin luostarissa on nykyään Musée du Faouët, jossa on esillä paikallisten taiteilijoiden teoksia. Le Faouët houkutteli 1800-luvun puolivälistä lähtien useita ranskalaisia ja ulkomaisia taiteilijoita. Kuvatuimpia kohteita olivat Saint-Fiacren ja Pyhän Barbaran kappelit sekä Place des Hallesin markkinapäivät ihmisineen. Museossa on nähtävillä teoksia kaupungissa vaikuttaneilta taidemaalareilta, joita olivat muiden muassa François Hippolyte Lalaisse, Emmanuel Lansyer, Jules Trayer, Henri Guinier, Élisabeth Sonrel, Guy Wilthew, Germain David-Nillet, Arthur Midy, Henry d'Estienne, Adolphe Beaufrère, Maurice Denis, Ernest Guérin, Émile Compard, Mathurin Méheut, Henri Barnoin ja Marius Borgeaud.
Les halles
Entinen Ursulinesin luostari
Saint-Fiacren kappeli
Saint-Fiacren kappelin lektorium
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Faouët (Morbihan) Wikimedia Commonsissa
Kyösti Kiuasmaa

Kyösti Pärttyli Kiuasmaa (sukunimi vuoteen 1954 Kiuru; 25. elokuuta 1930 Jääski – 14. syyskuuta 1986 Tampere) oli suomalainen apulaisprofessori ja historiantutkija.
Kiuasmaan vanhemmat olivat teknikko Juho Kiuru ja kirjanpitäjä Tyyni Johanna Virta. Hän pääsi ylioppilaaksi 1951 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1955, lisensiaatiksi 1959 ja tohtoriksi 1962.
Kiuasmaa oli tamperelaisen Kalevan yhteiskoulun historian, yhteiskuntaopin ja kansantaloustieteen opettajana 1958–1962 ja sen jälkeen Tampereen normaalilyseossa historian vt. yliopettajana 1962–1963, vakinaisena yliopettajana vuodesta 1963 sekä vararehtorina 1964–1974. Hän oli Tampereen yliopistossa historian luennoitsijana 1964–1967, Suomen historian dosenttina 1967–1979 sekä vt. apulaisprofessorina 1972–1973. Kiuasmaa toimi Tampereen opettajankoulutuslaitoksen humanististen aineiden didaktiikan apulaisprofessorina 1974–1979 ja Suomen historian apulaisprofessorina 1979–1986. Kanta-Hämeen kesäyliopiston rehtorina Kiuasmaa oli 1974–1976.
Teoksia

Oppilaskunta ja sen toiminta teoksessa RUK 1920–1960 ; kuvitus ja painoasu Martti I. Jaatinen. Reserviupseerikoulun oppilaskunnan kannatusyhdistys, Helsinki 1960, 3. painos 1961
'Suomen yleis- ja paikallishallinnon toimet ja niiden hoito 1500-luvun jälkipuoliskolla (v. 1560–1600) : hallinto- ja yhteiskuntahistoriallinen tutkimus, Helsingin yliopiston väitöskirja. Historiallisia tutkimuksia 63. Suomen historiallinen seura, Helsinki 1962
Keskikoulun historian oppikirja 1, Kivikaudesta Kaarle Suureen ; kirj. Tauno Perälä, Kyösti Kiuasmaa ; piirrokset Lauri Manninen. Otava 1966, 6. painos 1976
Keskikoulun historian oppikirja 2, Läänityslaitoksesta valistuksen vuosisataan  ; kirj. Tauno Perälä, Kyösti Kiuasmaa ; piirrokset Lauri Manninen. Otava 1966, 7. painos 1977
Keskikoulun historian oppikirja 3, Ranskan suuresta vallankumouksesta nykypäivään ; kirj. Tauno Perälä, Kyösti Kiuasmaa ; piirrokset Lauri Manninen. Otava 1967, 2. uud. painos 1972, 5. tark. painos 1977
Suomen alempi sotilaspäällystö 1500-luvun loppupuolella (n. v. 1570–1600). Historiallisia tutkimuksia 73.  Suomen historiallinen seura, Helsinki 1968
Suomen historia 1, Esihistoriasta autonomian aikaan ; kirj. Kyösti Kiuasmaa, Tauno Perälä ; piirrokset Lauri Manninen. Otava 1968, 5. painos 1977
Suomen historia 2, Autonomian ajasta itsenäisyyden aikaan kirj. Kyösti Kiuasmaa, Tauno Perälä ; piirrokset Lauri Manninen. Otava 1968, 2. tark. painos 1973, 4. tark. painos 1975, 5. tark. painos 1977
Suurpolitiikan ja talouselämän ajankohtaisia ydinkysymyksiä 1960-luvulla ; täydennysliite teokseen Gunnar Sarva ja K. V. Niemi : Historian oppikirja lukioluokkia varten 2, WSOY 1969
Nykypolitiikan ja -yhteiskunnan näköaloja. WSOY 1971
Oppikoulun järjestysmuotokysymys 1920- ja 1930-luvuilla. Tampereen yliopiston kasvatustieteen laitos. Julkaisusarja. A 2. Tampere 1971
Oppikoulu 1940-luvun koulujärjestelmäkeskustelussa. Tampereen yliopiston kasvatustieteen laitos. Julkaisusarja A, Tutkimusraportti 7. Tampere 1974
Oppikoulu 1880–1980 : oppikoulu ja sen opettajat koulujärjestyksestä peruskouluun. Pohjoinen, Oulu 1982
Tieteen päivistä kesäyliopistoon : Tampereen korkeakouluyhdistys 1955–1985 ; julk. Tampereen korkeakouluyhdistys ; historiatoimikunta Lauri Santamäki ym. ; kansi ja piirrokset Martti Helin. Tampereen yliopisto, Tampere 1985
Valtaistuinriitojen ja uskonpuhdistuksen aika teoksessa Suomen historia 2, Keskiaika, valtaistuinriitojen ja uskonpuhdistuksen aika, kansankulttuurin juuret ; toimitusneuvosto Yrjö Blomstedt ym. ; toim. Eero Laaksonen, Erkki Pärssinen ; piirrokset ja kartat Jukka Lemmetty. Weilin + Göös, Espoo 1985
Tampereen keskussairaalan historia 1962–1987 ; kirj. Pekka Kaarninen, Kyösti Kiuasmaa. Tampereen yliopistollinen keskussairaalaliitto, Tampere 1988
Toimitustöitä

Tampere : tutkimuksia ja kuvauksia 8 ; julk. Tampereen historiallinen seura ; toimitusneuvosto Kyösti Kiuasmaa ym. ; toim. Jouko Jaakkola. Tampereen historiallisen seuran julkaisuja 13. Tampere 1984
Yksilö ja yhteiskunnan muutos : juhlakirja Viljo Rasilan täyttäessä 60 vuotta 22.1.1986 ; toimituskunta Kyösti Kiuasmaa ym. Acta Universitatis Tamperensis. Ser. A ; vol. 202. Tampereen yliopisto, Tampere 1986
Lehtokeltavalmuska

| Lehtokeltavalmuska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  frondosae
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma frondosae  Kalamees & Shchukin 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtokeltavalmuska (Tricholoma frondosae) on valmuskojen sukuun kuuluva laji. Se on hyvä ruokasieni, mutta sen sekoittamista myrkylliseen kangaskeltavalmuskaan pitää varoa.
Ulkonäkö

Lehtokeltavalmuska eroaa kangaskeltavalmuskasta siten, että sen jalka on hoikempi ja pidempi ja sen malto on ohuempaa.
Elinympäristö

Lehtokeltavalmuskaa tavataan haavikoissa.
Espoon radio- ja televisioasema

Espoon tv- ja radiomasto
Espoon masto on Espoon radio- ja televisioaseman yhteydessä Latokasken tuntumassa Harmaakalliolla sijaitseva masto. Maston korkeus maanpinnasta vuonna 1971 oli 303 metriä. Korotuksen jälkeen siitä tuli 326-metrinen ja se on Suomen kolmanneksi korkein rakennelma Hollolan Tiirismaan ja Haapaveden radio- ja televisiomastojen jälkeen. Oulun radio- ja televisioaseman masto tosin on yhtä korkea. Radio- ja televisioasema valmistui vuonna 1971. Asemaa laajennettiin vuonna 1988, jolloin rakennettiin myös nykyinen masto.
Espoon radio- ja televisioasema käytti alkuaan amerikkalaista tekniikkaa. Suomalaisten tv-lähetysten välittyessä aseman ansiosta tehokkaasti myös Pohjois-Viron televisiovastaanottimiin, heräsi Neuvosto-Virossa epäilyjä siitä, halusivatko amerikkalaiset Suomen tv-kuvan näkyvän Virossa. Sakari Kiuru, joka toimi Yleisradion pääjohtajana vuosina 1980–1989, sanoi Yleisradion Tv-uutisille helmikuussa 2011, että kyseinen lähetin ei ollut ylitehoinen eikä amerikkalaisilla ollut mitään tekemistä tämän tv-aseman kanssa: ”Kyllä me tarvittiin se, sillä piti päästä sisämaahan, kauas länteen ja itään, se on rannalla, eihän siinä mitään, ja puheet siitä, että amerikkalaiset olisivat sitä rahoittaneet, […] ole mitään tekemistä, se oli Yleisradion budjetista rahoitettu.” Yrjö Länsipuro, joka toimi Yleisradion Moskovan kirjeenvaihtajana vuosina 1981–1987, sanoi samassa lähetyksessä 24. helmikuuta 2011, että hänen mielikuvansa mukaan Neuvostoliitosta yritettiin vaikuttaa Espoon yleisradiomaston käyttöön, mutta suomalaisilla oli asiaan selkeä vastaus: ”Tää on tekniikkaa, jolle ei mitään voida.”
Taajuudet > Analoginen radio

| Taajuus (MHz) | Nimi | RDS PS |
| --- | --- | --- |
| 87,9 | Yle Radio 1 | YLE YKSI |
| 91,9 | YleX | YLEX |
| 94,0 | Yle Radio Suomi Helsinki | YLESUOMI / YLE HKI |
| 98,9 | Yle X3M | YLE X3M |
| 101,1 | Yle Vega | YLE VEGA |
| 103,7 | Yle Puhe (-7.1.2024) | YLE PUHE |
| 97,5 | Yle Mondo | YLEMONDO |
| 106,2 | Radio Nova | NOVA |
| 96,2 | Iskelmä | ISKELMA |
| 99,4 | Radio City | CITY |
Taajuudet > Digitaalinen televisio

| --- | --- |
Kanava numero: Aseman kanavat
32: * Yle TV1 * Yle TV2 * MTV3 * Nelonen * Yle Teema & Fem * AVA * Estradi
43: * Discovery * MTV * Ruutu+ Dokkarit * C More First * C More Series * Nick Jr. * Investigation Discovery * Animal Planet * C More Hits * Viasat History * SuomiAreena TV * DNA-infokanava
46: * TV5 * Kutonen * TLC * FOX * Frii * Aito Iskelmä Harju & Pöntinen * Viacom Channel * National Geographic
44: * Sub * Liv * Jim * Hero * AlfaTV * 0700 1 1111 deitti
39: * C More Max * C More Juniori * Eurosport * Ruutu+ Urheilu * Ruutu+ Urheilu * Ruutu+ Leffat ja Sarjat * Ruutu+ Lapset * Disney Channel * C More Sport * Viasat Jalkapallo * Viasat Jääkiekko * Viasat Sport * Viasat Hockey * Viasat Urheilu * Viasat Golf * Eurosport * National Geographic Wild * Disney Junior * Disney XD * C More Sport * Ruutu+ Urheilu 3 * Ruutu+ Urheilu 4 * Ruutu+ Urheilu 5 * Ruutu+ Urheilu 6 * Ruutu+ Urheilu 7 * Ruutu+ Urheilu 8 * Viasat NHL Xtra 1 * Viasat NHL Xtra 2 * Viasat NHL Xtra 3 * Viasat NHL Xtra 4 * Viasat NHL Xtra 5 * Viasat NHL Xtra 6 * Viasat NHL Xtra 7 * Viasat NHL Xtra 8 * Viasat Film Premiere * Hustler * Blue Hustler
Taajuudet > Analoginen televisio

Analogiset lähetykset asemalta päättyivät koko muun Suomen tavoin 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Ylen TV1- ja TV2-verkkojen ohjelmat lähetettiin asemalta alusta eli vuodesta 1971 asti, 1. joulukuuta 1986 lähtien myös Kolmoskanava/MTV3, 1. joulukuuta 1988 lähtien TV4/SVT Europa ja 1. kesäkuuta 1997 lähtien Nelonen.
Aiheesta muualla

Espoon radio- ja televisioasema kartalla Google Maps.
Enter Shikarin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Enter Shikari vuonna 2009
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 6 |  |
| ↙Livealbumit | 9 |  |
| ↙Kokoelmat | 3 |  |
| ↙EP:t | 8 |  |
| ↙Singlet | 35 |  |
| ↙Videot | 7 |  |
| ↙Musiikkivideot | 39 |  |
Enter Shikari (joskus tyyliteltynä ΣΠΤΣR SHΦΚΔRΦ) on englantilainen, vuonna 2003 perustettu post-hardcore-yhtye. Nelijäseninen yhtye on kotoisin St Albansista, Hertfordshirestä. Yhtyeeseen kuuluvat Roughton ”Rou” Reynolds, Liam ”Rory” Clewlow, Chris Batten ja Rob Rolfe.
Albumit

Take to the Skies (2007)
Common Dreads (2009)
A Flash Flood of Colour (2012)
The Mindsweep (2015)
The Spark (2017)
Nothing Is True & Everything Is Possible (2020)
Kokoelmat

The Zone (2007)
Tribalism (2010)
Moratorium (Broadcasts from the Interruption) (2021)
Remix-albumit

The Mindsweep: Hospitalised (2015)
Livealbumit

Live at Milton Keynes – Bootleg Series Vol. 1 (2009)
Live at Rock City – Bootleg Series Vol. 2 (2010)
Live From Planet Earth – Bootleg Series Vol. 3 (2011)
Live in London. W6. March 2012 - Bootleg Series Vol. 4 (2012)
Live in the Barrowland - Bootleg Series Volume 5 (2013)
Enter Shikari Live at Deezer (2016)
Live at Alexandra Palace - Bootleg Series Volume 6 (2016)
Live at Alexandra Palace 2 (2019)
Take to the Skies: Live in Moscow. May 2017 (2019)
EP:t

Nodding Acquaintance EP (2003)
Sorry You're Not a Winner EP (2004)
Anything Can Happen in the Next Half Hour EP (2004)
Rout Remixes (2012)
Live in London NW5 2012. EP (2012)
Rat Race EP (2013)
Covers (2015)
Live & Acoustic at Alexandra Palace (2016)
Live Slow. Die Old. (2017)
Singlet

| --- | --- |
 Mothership (2006)  Sorry You're Not a Winner/Ok, Time for Plan B (2006)  Anything Can Happen in the Next Half Hour (2007)  Jonny Sniper (2007)  We Can Breathe in Space, They Just Don't Want Us to Escape (2008)  Juggernauts (2009)  No Sleep Tonight (2009)  Thumper (2010)  Destabilise (2010)  Quelle Surprise (2011)  Sssnakepit (2011)  Gandhi Mate, Gandhi (2011)  Arguing with Thermometers (2012)  Warm Smiles Do Not Make You Welcome Here (2012)  The Paddington Frisk (2013)  Radiate (2013)  Rat Race (2013)  The Last Garrison (2014) :  Anaesthetist (2015)  Slipshod (Urbandawn Remix) (2015)  Redshift (2016)  Hoodwinker (2016)  Supercharge (ft. Big Narstie) (2017)  Live Outside (2017)  Rabble Rouser (2017)  The Sights (2017)  Take My Country Back (2018)  Undercover Agents (2019)  Stop the Clocks (2019)  The Dreamer's Hotel (2020)  The King (2020)  T.I.N.A. (2020)  The Great Unknown (2020)  The Void Stares Back (2022)  Bull (2022)
Promosinglet

Acid Nation (2007)
Kicking Back on the Surface of Your Cheek/Keep It on Ice (2007)
Antwerpen (2009)
Wall (Remix) (2009)
Motherstep/Mothership (2011)
Pack of Thieves (2012)
Torn Apart (2015)
Videoalbumit

Live at the Astoria (2007)
Live from Planet Earth - Bootleg Series Volume 3 (2011)
Phenakistiscope (2012)
Live in London. W6. March 2012. - Bootleg Series Volume 4 (2012)
Live in the Barrowland - Bootleg Series Volume 5 (2013)
Live in St. Petersburg, Russia - Bootleg Series Volume 6 (2015)
Live at Woodstock, Poland 2013 + Live at Download Festival, UK 2013 (2015)
Musiikkivideot

| --- | --- |
 Anything Can Happen in the Next Half Hour (2004)  Mothership (2006)  Sorry You're Not a Winner (2006)  Anything Can Happen in the Next Half Hour... (2007)  Johnny Sniper (2007)  We Can Breathe in Space, They Just Don't Want Us to Escape (2008)  Juggernauts (2009)  No Sleep Tonight (2009)  Zzzonked (2009)  Trumper (2010)  Destabilise (2010)  Destabilise (Jonny & The Snipers Version) (2011)  Quelle Surprise (2011)  Destabilise (ROUT Remix) (2011)  Sssnakepit (2011)  Sssnakepit (Hamilton Remix) (2011)  Arguing with Thermometers (2012)  Warm Smiles Do Not Make You Welcome Here (2012)  Pack of Thieves (2012) :  Hello Tyrannosaurus, Meet Tyrannicide (2013)  The Paddington Frisk (2013)  Radiate (2013)  Rat Race (2013)  The Last Garrison (2014)  Slipshod (2014)  Anaesthesist (2015)  Torn Apart (2015)  There's a Price on Your Head (2015)  Anaesthetist (Reso Remix (2015)  There's a Price on Your Head (Danny Byrd Remix) (2015)  There's a Price on Your Head - Jonny & The Snipers (2015)  Redshift (2016)  Torn Apart (Joe Ford Remix) (2016)  Hoodwinker (2016)  Superharge (feat. Narstie) (2017)  Live Outside (2017)  Rabble Rouser (2017)  Stop the Clocks (2019)  The Dreamer's Hotel (2020)
Lehmilampi (Saarijärvi, Löytänänranta)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°46′38″N, 25°07′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskujoki:  suo-oja  
Järvinumero:  14.629.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,694 km  
Pinta-ala:  2,597 ha  
Tilavuus:  0.000063 km³ 
Keskisyvyys:  2,42 m  
Suurin syvyys:  3,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Löytänänrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 62 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 3,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177 metriä mpy.
Laajakulma (televisiosarja)

Laajakulma oli Yleisradion syksystä 1965 kevääseen 1975 asti tuotettu, nuorille suunnattu television kulttuuri-, keskustelu- ja asiaohjelmasarja. Sen keskeisenä tekijänä oli tuottaja ja ohjaaja Vesa Saarinen, ja ohjelmasta sai alkunsa muun muassa Mirja Pyykön toimittajaura. 1965–1966 ohjelman toimittajana oli Ari Valjakka. Kevätkauden 1966 Laajakulman toisena toimittajana ja ohjaajana toimi Erkki Pohjanheimo ennen siirtymistään vakituiseksi toimittajaksi TV1:n Ajanvietetoimituksen leipiin.  Ohjelman nuoriin tekijöihin kuuluivat myös sittemmin politiikkaan siirtynyt Ilkka-Christian Björklund ja aikakauslehtien päätoimittajana toiminut Riitta Lindegren.
Laajakulman alaotsikoita olivat ”Tunnetko, tiedätkö?” ja ”Välähdyksiä nuorten maailmasta”. Sen tyypillisiä aiheita olivat muun muassa huumeet, kilpailuyhteiskunta, erilaiset koulu- ja opiskeluasiat, nuorisotilat ja muu vapaa-ajan vietto, maaseudun nuoret, varusmiespalvelus, perheongelmat, kirkko, teini- ja opiskelijapolitiikka, sosialististen maiden nuoriso sekä suomalaisnuorten talousongelmat.
Suorina lähetyksinä lähetetyissä Laajakulman jaksoissa oli ainakin toisinaan käytössä puhelinpalaute: katsojat saattoivat soittaa mielipiteensä suoraan studioon.
Aluksi Laajakulmaa lähetettiin joka toinen perjantai. Keväällä 1970 ohjelma-aikaa lisättiin niin, että ohjelmaa esitettiin kahdeksan kertaa kuukaudessa: joka toinen viikko tiistaisin ja torstaisin 15 minuuttia, joka toinen viikko torstaisin 15 minuuttia ja perjantaisin puoli tuntia.
1970-luvun alkupuolella Laajakulma seurasi tiiviisti meneillään olevaa siirtymistä kansa- ja oppikouluista peruskouluun. Marraskuussa 1971 ohjelman toimitus osallistui Koulutelevision kanssa aamusta iltaan televisiossa jatkuneeseen peruskoulu-teemapäivään.
Vuonna 1971 Laajakulma oli Katso-lehden lukijaäänestyksessä television 99 ohjelmasta seitsemänneksi vähiten suosittu (sijoitus 93/99). Katsojia sillä oli 552 000.
Aiheesta muualla

Baariapulaisen suunnitelmat, Laajakulman haastattelu vuodelta 1968, video 10 min, Yle Elävä arkisto
Nuorisokahvila lakkautusuhan alla, Laajakulma Oulussa vuonna 1969, video 13 min, Yle Elävä arkisto
Laajakulman huumekeskustelu lokakuussa 1969, video 50 min, Yle Elävä arkisto.
Laajakulma Ritva-tietokannassa, Radio- ja tv-arkisto, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti.
Lenkkiavain

Kiintolenkkiavaimia, joissa toisessa päässä kiinto- ja toisessa päässä lenkkiavain.
Lenkkiavain (myös silmukka-avain) on lähinnä pulttien ja muttereiden kiertämiseen tarkoitettu käsityökalu. Lenkkiavaimessa ei kiintoavaimesta poiketen ole leukoja, vaan 6- tai 12-kulmainen silmukka pultinkantaa varten. Silmukan 6-kulmion vastakkaisten sivujen välistä etäisyyttä kutsutaan avainväliksi.
Lenkkiavaimia on eri kokoisia, sillä jokainen pultinkanta tarvitsee juuri oikean kokoisen avaimen. Yleensä avainväli on noin 8–32 millimetriä, joskin tätä pienempiä ja suurempiakin valmistetaan. Melko tavallista on, että lenkkiavaimen toisessa päässä on erikokoinen avainväli kuin toisessa päässä.
Lenkkiavaimia valmistetaan myös muilla kuin metrisellä mitoituksella. Tällöinkin koko ilmoitetaan joko avainvälinä, esim. 7/16", tai Whitworth-standardin (BSW) tapauksessa sellaisen pultin halkaisijan mukaan, jolle avain on tarkoitettu, esim. 3/8W.
Lyöntilenkissä on samanlainen lenkki kuin lenkkiavaimessa, mutta varren toisessa päässä on kohta johon voidaan lyödä vasaralla tms. avaamiseen tai kiristämiseen tarvittavan vääntömomentin aikaansaamiseksi.
Lenkkeri

Lenkkeri on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Lasse Lenkkeri (s. 1946), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Ville Lenkkeri (s. 1972), valokuvaaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Emma Bunton

| Emma Bunton |
| --- | --- |
 Bunton vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1976 (ikä 48) Lontoo, Englanti
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä, näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Baby Spice
Aktiivisena:  1994–
Tyylilajit:  Pop, dancepop
Yhtyeet:  Spice Girls
Levy-yhtiöt:  Virgin Records Universal Music
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Emma Lee Bunton (s. 21. tammikuuta 1976 Englanti) on englantilainen laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten yhtenä suositun Spice Girls -yhtyeen jäsenistä. Buntonia kutsuttiin myös lempinimellä Baby Spice nuoren ikänsä ja suloisen ulkomuotonsa vuoksi. Emma Bunton on myös julkaissut neljä sooloalbumia vaihtelevalla menestyksellä.
Yksityiselämä

Emma Bunton syntyi Finchleyssä, Lontoossa. Hänen vanhempansa ovat Trevor Bunton ja Pauline Bunton. Emmalla on nuorempi veli Paul. Bunton avioitui heinäkuussa 2021 laulaja Jade Jonesin kanssa yli 20 vuoden seurustelun jälkeen. Parilla on kaksi poikaa (s. 2007 ja 2011).
Diskografia > Albumit

A Girl Like Me (2001)
Free Me (2004)
Life in Mono (2006)
My Happy Place (2019)
Diskografia > Singlet

"What I Am" (1999)
"What Took You So Long?" (2001)
"Take My Breath Away" (2001)
"We're Not Gonna Sleep Tonight" (2001)
"Free Me" (2003)
"Maybe" (2003)
"I'll Be There" (2004)
"Crickets Sing for Anamaria" (2004)
"Downtown" (2006)
"All I Need to Know" (2007)
"Baby Please Don't Stop" (2019)
"Too Many Teardrops" (2019)
"You're All I Need to Get By" (Jade Jonesin kanssa) (2019)
"Coming Home for Christmas" (2019)
Filmografia

| Vuosi | Nimi | Rooli | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Spice World | Baby Spice |  |
| 2001 | Yes You Can | Pop Angel |  |
| 2004 | Pyaar Mein Twist | Kylie Milligan |  |
| 2005 | Chocolate | Tabetha Gagoh |  |
| 2007 | Giving You Everything | itsensä | TV-dokumentti |
| 2009 | Ant & Dec's Christmas Show | paha äitipuoli | TV-elokuva |
| 2012 | The Spice Girls Story: Viva Forever | itsensä | TV-dokumentti |
| 2012 | Keith Lemon: The Film | itsensä |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Emma Buntonin virallinen verkkosivu (englanniksi)
Emma Bunton Internet Movie Databasessa. (englanniksi)