stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kultaisen kukan kirous
Aiheesta muualla

Lahtonen, Jussi: Kultaisen kukan kirous Film-O-Holic.  7.9.2007. Viitattu 24.10.2021.
Käsilläseisonta

Käsilläseisontaa
Käsilläseisonta on asento, jossa henkilö seisoo suorana käsiensä varassa, jalat ylöspäin. Yleisimpänä käsilläseisonnan muotona voidaan pitää suoraa seisontaa. Käsilläseisonnassa voi seistä myös yhdellä kädellä. Onnistunut asento edellyttää hyvää tasapainoa ja ylävartalon voimakkuutta. Käsilläseisonnasta voi myös lähteä kävelemään käsillä. Liikettä voi harjoitella seinänkin avulla.
Käsilläseisonnasta eteenpäin kuperkeikkaan

Jos käsilläseisonnassa tasapaino pettää ja tekijä on vaarassa kaatua selälleen maahan, voi hän laskeutua kuperkeikalla. Liike on hyvä osata horjahtamisen varalta. Ennen kuperkeikkaa on suositeltavaa katsoa ylös varpaisiin pitäen leukaa rinnassa ja pitää kädet "lukossa". Kun tasapaino pettää eteenpäin, käsillä pitää varovasti laskeutua puoliksi niskalleen pitäen yhä leukaa kiinni rinnassa ja sen jälkeen mennä kerään, joka seuraa hyvään, liukuvaan kuperkeikkaan.
Samudragupta

Samudragupta oli nykyisen Intian alueella sijainneen Gupta-valtakunnan kuningas, joka nousi valtaan vuonna 335 isänsä Chandragupta I:n luovuttaessa paikkansa. Hän hallitsi kuolemaansa asti vuoteen 380. Sinä aikana hän laajensi valtakuntaa merkittävästi. Hänen seuraajansa oli Chandragupta II.
Samuel García Sánchez

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Samuel García Sánchez
Syntymäaika: 13. heinäkuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Málaga, Espanja
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 senttimetriä
Seura
Seura: Levante
Pelinumero: 7
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2010 | Alhaurino | 26 | (9) |
| 2010–2013 | Málaga B | 92 | (21) |
| 2013–2015 | Málaga | 59 | (9) |
| 2015–2016 | Villarreal | 16 | (2) |
| 2016–2017 | Rubin Kazan | 13 | (0) |
| 2017 | → Leganés (laina) | 11 | (0) |
| 2017– | Levante | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. syyskuuta 2016.
Samuel García Sánchez eli Samu (s. 13. heinäkuuta 1990 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Levantea ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura

Sánchez aloitti pelaajauransa Tercera Divisiónissa pelanneesta Alhaurinosta, mutta hän siirtyi vuonna 2010 Málagan reservijoukkueeseen.
Uusi päävalmentaja Bernd Schuster nosti Sánchezin kesällä 2013 seuran edustusjoukkueeseen. 14. elokuuta 2013 hän solmi uransa ensimmäisen ammattilaissopimuksensa, joka pitää hänet seurassa kesään 2016 asti. Virallisen ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 17. elokuuta 2013 ottelussa Valenciaa vastaan.
18. kesäkuuta 2015 hän siirtyi yhdessä joukkuetoverinsa Samu Castillejon kanssa Villarrealiin ja solmi seuran kanssa viisivuotisen sopimuksen.
Aiheesta muualla

Samu Garcían tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Sainte-Adresse

| Sainte-Adresse |
| --- | --- |
 Notre-Dame-des-Flots
 vaakuna
 Sainte-Adresse
 Koordinaatit: 49°30′25″N, 0°05′04″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Ylä-Normandia
Departementti:  Seine-Maritime
Arrondissementti:  Le Havre
Väkiluku:  8 000
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sainte-Adresse on kunta läntisessä Ranskassa Seine-Maritimen departementissa Ylä-Normandian alueella. Le Havresta kolmisen kilometriä luoteeseen sijaitseva merellinen Sainte-Adresse on ollut taidemaalareiden suosima paikka. Muiden muassa Claude Monet, Raoul Dufy ja Jean-Baptiste Camille Corot ovat kuvanneet maalauksissaan kaupunkia ja sen elämää.
Historia

Ensimmäisen maailmansodan aikana kaupunki oli Belgian hallinnollinen pääkaupunki. Saksalaisten joukkojen valloitettua Belgian siirtyivät belgialaiset ministeriöt Sainte-Adressessa oleviin taloihin ja huviloihin. Tästä muistona Sainte-Adressen vaakunassa on Belgian lipun värit.
Claude Monet, Puutarha  Sainte-Adressessa
Claude Monet, Regatta Sainte-Adressessa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sainte-Adresse Wikimedia Commonsissa
Kultaiset vuodet

| Kultaiset vuodet Berit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1988
 Julkaistu: 1988
 Formaatti: CD, vinyyli, C-kasetti
 Tuottaja(t): Harry Hedback
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 35.04
 Levy-yhtiö: Xanadu
Beritin muut studioalbumit
| Sinä olet hän 1984 | Kultaiset vuodet 1988 | Varjot (Beritin albumi) 1990 |
Singlet albumilta Kultaiset vuodet
 ”Keurusselän sini” Julkaistu: 1986
Kultaiset vuodet on suomalaisen pop-laulaja Beritin studioalbumi vuodelta 1988. Sen tuotti Harry Hedback. Albumi on Beritin kolmastoista ja tyyliltään se on iskelmää. Albumi sisältää Beritin tunnetuimpiin kuuluvan laulun "Keurusselän sini".
Kultaiset vuodet seurasi Beritin diskokauden menestysalbumeita Tässä nyt ja näin ja Sinä olet hän.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Katse vaan | Harry Hedback, Juha Vainio | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Kuin tuuli aavikon | Esko Björkman, Harry Hedback, Juha Vainio | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Vieläkö muistat | Esko Björkman, Keijo Laitinen | 4.05 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Juostaan tuuleen | Esko Björkman, Kari Tuomisaari | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Kultaiset vuodet | Esko Björkman | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Suvi ja Suomi | Esko Björkman | 3.35 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Laulujoutsenten maa | Harry Hedback, Juha Vainio | 2.50 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Kun tummat saapuu taivaaseen | Esko Björkman | 3.17 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kellot | Esko Björkman, Harry Hedback, Esko Björkman | 3.40 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Keurusselän sini | Mirja Lähde | 4.06 |  |  |  |  |  |  |
Muuta

Kultaiset vuodet -albumilta julkaistiin singlenä "Keurusselän sini" b-puolenaan "Souda minut kotiin". Juha Vainion luomassa teoksessa "Keurusselän sini" laulun kertoja on jossain epämääräisessä etelän yössä ja muistelee rakastaan, jonka silmissä hän näki samaa värisävyä kuin Keurusselän sinessä. "Keurusselän sini" on julkaistu useilla kokoelma-albumeilla. Myös "Suvi ja Suomi" on päätynyt erinäisille kokoelmille. "Suvi ja Suomi" on ylistystä Suomen kesälle. Sen kertoja kuvailee Suomen suvisia suloja, joten laulusta puuttuu iskelmille tyypillinen minä-subjekti, joka vannoo romanttista rakkauttaan - tai sen päättymistä - sinä-objektille.
Albumin nimikappaleessa "Kultaiset vuodet" kertojaminä on vakuuttunut löytäneensä juuri sen henkilön, jonka kanssa hän haluaa elää kultaiset vuotensa. Hän miettii tätä, ja kokee sen takia univaikeuksia. Kertoja laulaa myös: "Tunteista tuulen, tuulesta myrskyn sä teet" ja "pilvistä vettä, vedestä mettä sä teet". Berit laulaa säkeistön alkuosan huomattavasti matalammalta kuin kertosäkeeseen nostavan sillan.
Aiheesta muualla

Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
Fono.fi: Äänitteen tiedot : Kultaiset vuodet
Pomus: Berit (Arkistoitu – Internet Archive)
Lasse Viskari

Lasse Kalervo Viskari (s. 19. huhtikuuta 1946) on suomalainen entinen korkeushyppääjä.
Viskari voitti korkeushypyn SM-kultaa vuonna 1972 tuloksella 214 senttimetriä. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa hän saavutti neljä mitalia. Viskari sijoittui kahdeksanneksi sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1973. Viskari hyppäsi ennätyksekseen 216 senttimetriä vuonna 1972. Hän edusti urallaan Lahden Sampoa, Ähtärin Valpasta ja Viipurin Urheilijoita.
Samuda Brothers

| Samuda Brothers |
| --- | --- |
Perustettu:  1843
Perustaja:  Jacob ja Joseph d'Aquilar Samuda
Lakkautettu:  1890
Kotipaikka:  Cubitt Town, Lontoo
Toimiala:  laivanrakennus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Samuda Brothers oli Jacob ja Joseph d'Aquilar Samudan perustama suunnittelu ja laivanrakennusyritys Cubitt Townissa Isle of Dogissa Lontoossa. Nykyisin telakka-alueella on  lähiö Samuda Estates.
Samuda Brothers aloitti toimintansa Bow Creekin suulla Orchard Placessa Leamouthissa Lontoossa vuonna 1843. Yhtiö siirtyi vuonna 1852 Cubitt Towniin kasvettuaan liian suureksi. Yhtiön toiminnasta vastasi Joseph Jacobin saatua surmansa  Gipsy Queenin koeajoissa. Telakka erikoistui rauta- ja teräsrunkoisiin sotalaivoihin ja höyrykonein varustettuihin rahtilaivoihin. Vuonna 1863 telakan sanotaan toimittaneen tonnistolla laskettuna yhtä paljon aluksia kuin muut Lontoon telakat yhteensä. Tilaukset Saksasta, Venäjältä ja Japanista mahdollistivat selviämisen vuoden 1866 finanssikriisistä, mikä vaikeutti useiden Lontoon telakoiden toimintaa.
Vuonna 1877 tuleva keisarillisen Japanin laivaston amiraali Togo Heihachiro, joka johti Japanin laivastoa Venäjän-Japanin sodassa, tuli työharjoitteluun telakalle päätettyään koulutuksensa Naval Prepatory Schoolissa Portsmouthissa ja Royal Naval Collegessa Greenwichissä. Togo valvoi Fusōn valmistusta ennen paluutaan Japaniin.
Josephin kuoltua vuonna 1885 yritettiin yritys tuloksetta myydä. Telakka suljettiin 1890, mikä jätti Lontooseen enää kaksi merkittävää telakkaa: Yarrow'n ja Thames Ironworksin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Samuda Brothers
La Valletta Brianza

| La Valletta Brianza |
| --- | --- |

 La Valletta Brianza
 Koordinaatit: 45°44′19″N, 9°21′50″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Lombardia
Maakunta:  Lecco
Perustettu:  30. tammikuuta 2015
Pinta-ala:  
 – Maa:  8,78  km²
Korkeus:  342 (min. 280 - maks. 555)  m
Väkiluku (2016):  4 687 
 – Väestötiheys:  533  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Valletta Brianza on kunta Leccon maakunnassa Lombardian alueella Pohjois-Italiassa.
Kunta perustettiin vuonna 2015, kun kaksi kuntaa Perego ja Rovagnate, yhdistyivät muodostaen La Valletta Brianzan kunnan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Valletta Brianza Wikimedia Commonsissa
Leccon maakunta
Abbadia Lariana | Airuno | Annone di Brianza | Ballabio | Barzago | Barzanò | Barzio | Bellano | Bosisio Parini | Brivio | Bulciago | Calco | Calolziocorte | Carenno | Casargo | Casatenovo | Cassago Brianza | Cassina Valsassina | Castello di Brianza | Cernusco Lombardone | Cesana Brianza | Civate | Colico | Colle Brianza | Cortenova | Costa Masnaga | Crandola Valsassina | Cremella | Cremeno | Dervio | Dolzago | Dorio | Ello | Erve | Esino Lario | Galbiate | Garbagnate Monastero | Garlate | Imbersago | Introbio | Introzzo | La Valletta Brianza | Lecco | Lierna | Lomagna | Malgrate | Mandello del Lario | Margno | Merate | Missaglia | Moggio | Molteno | Monte Marenzo | Montevecchia | Monticello Brianza | Morterone | Nibionno | Oggiono | Olgiate Molgora | Olginate | Oliveto Lario | Osnago | Paderno d’Adda | Pagnona | Parlasco | Pasturo | Perledo | Pescate | Premana | Primaluna | Robbiate | Rogeno | Santa Maria Hoè | Sirone | Sirtori | Sueglio | Suello | Taceno | Torre de’ Busi | Tremenico | Valgreghentino | Valmadrera | Varenna | Vendrogno | Vercurago | Verderio | Vestreno | Viganò
Pesah

Juutalainen pääsiäinen. Miniatyyri 1400-luvun messukirjasta joka on kuvitettu Van Eyckin koulukunnan mukaisesti.
Pesah tai pesach (hepr. ‏פסח‎, pesaḥ) eli pääsiäinen on juutalainen juhla, jolloin muistellaan Tooran eli Mooseksen kirjojen kuvaamaa israelilaisten vapautumista Egyptin orjuudesta. Pesahin vietto alkaa Juutalaisen kalenterin nisan-kuun neljännentoista päivän iltana. Pesahin vieton keskeinen osa on seder-ateria. Pesahin aikana syödään yleensä happamatonta leipää eli matsaa.
Nimi pesah tulee hepreankielisestä sanasta, joka merkitsee ”kulkea ohi”. Se viittaa viimeiseen vitsaukseen, jolla Jumala koetteli egyptiläisiä, koska he eivät suostuneet päästämään israelilaisia vapaiksi. Tooran kertomuksen Jumala surmasi egyptiläiset esikoispojat ja myös eläinten esikoiset. Israelilaisten hän oli käskenyt uhrata karitsan ja sivellä ovenpielensä sen verellä. Jos ovi oli sivelty verellä, säästyivät esikoiset hengissä. Happamaton leipä on muistona israelilaisten kiireisestä Egyptistä lähdöstä, jolloin ei ollut aikaa kohottaa leipätaikinoita.
Pesah

Juhlaa vietetään Egyptin-orjuuden päättymisen muistoksi. Ohjeet juhlan viettämisestä on 2. Mooseksen kirjan 12. luvussa. Juhlan viettoon kuuluu happamattoman leivän syöminen. Kertomuksen mukaan juutalaisten tuli Egyptissä sivellä kotinsa oven pihtipielet karitsan verellä. Järjestykseltään kymmenentenä vitsauksena Jumala surmasi Egyptissä ihmisten ja karjan esikoiset kaikista taloista, joissa oven pihtipieliä ei ollut sivelty karitsan verellä. Tapahtuman seurauksena faarao päästi israelilaiset pois maasta.
Juutalaista pesahia vietetään nisán-kuun 15. päivästä alkaen. Vuorokausi vaihtuu auringon laskiessa. Karitsa teurastetaan 14. päivänä. Nisan on juutalaisen kuukalenterin ensimmäinen kuukausi, ja sijoittuu kevätpäiväntasauksen tienoille. Kuukausi alkaa uudestakuusta. Kuukalenterin laskutavasta johtuu, että pesah on aina keväällä täydenkuun aikaan.
Kristittyjen pääsiäinen liittyy Jeesuksen ristiinnaulitsemiseen, joka evankeliumien mukaan tapahtui juutalaisen pesahin aikana. Sunni- ja šiiamuslimien ašura-juhla on saanut alkunsa juutalaisesta pääsiäisestä.
Seder pesah

Pesahin vieton keskeinen osa on seder-ateria. Israelissa seder järjestetään vain pesahin ensimmäisenä iltana, muualla maailmassa kahtena iltana.[lähde? ] Pesahin aikana tulee Tooran käskyn mukaan syödä happamatonta matsa-leipää, jota ei ole kohotettu. Tämä on muistona israelilaisten kiireisestä Egyptistä lähdöstä, jolloin ei ollut aikaa kohottaa leipätaikinoita. Juutalaisen teologian mukaan hapate on myös ylpeyden ja turhamaisuuden vertauskuva, jota vastoin matsa-leipä symboloi sydämen nöyryyttä.
Košer le’pesah

Nisán-kuun 14. päivän iltaan mennessä on juutalainen koti puhdistettava kaikista jauhotuotteista, koska niissä saattaisi olla hapatetta (hamets). Leipä, leivonnaiset, pastatuotteet, jauhot ja leivänmurut on hävitettävä tai lahjoitettava ei-juutalaisille.
Keittiö puhdistetaan perusteellisesti. Ruokailu- ja keittovälineet, joita käytetään ympäri vuoden, täytyy puhdistaa joko tulessa kuumentamalla tai upottamalla kiehuvaan veteen. Kuumuus pakottaa metalliastioiden huokosiin imeytyneet aineet ulos ja näin astiasta tulee košer eli kelvollinen. Ruoka-aineet eivät voi imeytyä lasiin, joten lasiastiat vain pestään.[lähde? ] Sen sijaan keramiikka-astioita ei voi puhdistaa materiaalin huokoisuudesta johtuen ja ne on korvattava uusilla tai laitettava erityiseen säilöön pesahin ajaksi. Monissa juutalaisissa kodeissa onkin erityinen vain pesahin ajan käyttöön tarkoitettu astiasto.
Tavallisten jauhojen ja veden sekoittamisesta pidättäydytään täysin, ettei vahingossakaan syntyisi hapatetta. Leipomiseen käytetään vain matsa-jauhoa, jota tehdään jauhetuista matsa-leivistä.
Pesah-viikon aikana kaupoista ei osteta tavallisia valmistuotteita eikä säilykkeitä, koska ne saattavat sisältää hametsia. Košer-kaupoista ja -välittäjiltä saa erityisiä tarkastettuja košer le’pesah -tuotteita. Esimerkiksi viini, joka on košer le’pesah, tuotetaan erityisellä tilalla, jonka tuotantolaitteet ovat ympäri vuoden košer le’pesah. Laitteiden monimutkaisuuden takia niiden pesah-puhdistus olisi mahdotonta, joten näissä viinivalmistamoissa henkilökunnan ruokailu tapahtuu erillisessä rakennuksessa. Itse valmistamossa ei saa nauttia ruokia lainkaan, koska hametsia (esimerkiksi leivänmuruja) saattaisi joutua vahingossa viinintuotantosysteemiin, eikä se enää olisi košer le’pesah.
Pyhiinvaellusjuhla

Pesah on šavuotin ja sukkotin ohella yksi Toorassa säädetyistä vuotuisista pyhiinvaellusjuhlista, šaloš regalim. Termin alkuperä on heprean sana regel, joka tarkoittaa jalkaa. Kysymyksessä ovat kolme juhlaa, jolloin juutalaisten tulisi vaeltaa Jerusalemin temppeliin erityisiä juhlamenoja varten.
Pääsiäisestä ja sen vietosta kerrotaan toisessa Mooseksen kirjassa (2. Moos. 12).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pesah. Lubavitch.fi. (englanniksi)
Juutalaiset juhlapäivät
Sapatti | Roš hašana | Jom kippur | Sukkot | Simhat Tora | Hanukka | Tu bišvat | Purim | Pesah | Šavuot | Lag ba’omer | Tiša be'av
Israelin kansalliset juhlapäivät
Jom hašoa | Jom hazikaron | Jom ha'atsma'ut | Jom Jerušalajim
Sankt Moritzersee

| Sankt Moritzersee |
| --- | --- |
 Sankt Moritzin kylä sijaitsee Sankt Moritzerseen rannalla.
Valtiot:  Sveitsi
Paikkakunta:  Graubünden 
Koordinaatit:  46°29′40″N, 9°50′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Inn → Tonava
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1 768 m
Pinta-ala:  0,8 km²
Suurin syvyys:  44 m
Valuma-alue:  144 km²
Keskivirtaama:  5,8 m³/s (MQ)
 fiSankt Moritzersee 
Sankt Moritzersee (saks. Sankt Moritzersee, retoromaaniksi Lej da San Murezzan) on Kaakkois-Sveitsissä, Graubündenin kantonissa sijaitseva järvi. Inn (retoromaaniksi En) laskee järven kautta kohti Samedania. Sankt Moritzersee on yksi Engadininlaakson neljästä järvestä. Muut ovat Silsersee, Silvaplanersee ja Champfèrersee.
Sankt Moritzersee sijaitsee Sankt Moritzin kunnan alueella.
Sankt Pankraz

Sankt Pankraz on seuraavien paikkakuntien nimi:
Sankt Pankraz Etelä-Tirolin autonomisessa maakunnassa, Italiassa
Sankt Pankraz Ylä-Itävallan osavaltiossa, Itävallassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sankt Pankraz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
La Vega

| La Vega |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Provinssin sijainti Dominikaanisessa tasavallassa
Valtio:  Dominikaaninen tasavalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Concepción de La Vega
Pinta-ala:  2 271 km²
Väkiluku (2016):  405 510
La Vega on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Sen pääkaupunki on Concepción de La Vega. Provinssin pinta-ala on 2271 km2 ja väkiluku noin 405 500.
Provinssi sijaitsee maan vuoristoisessa keskiosassa. Constanzan ympäristö tunnetaan viileästä säästä ja lauhkean vyöhykkeen hedelmien kuten omenien kasvatuksesta. San Juanin piirikunnassa on maan hienoimmat vuoristomaisemat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Vega Wikimedia Commonsissa
Dominikaanisen tasavallan provinssit
Azua
Baoruco
Barahona
Dajabón
Duarte
Elías Piña
El Seibo
Espaillat
Hato Mayor
Hermanas Mirabal
Independencia
La Altagracia
La Romana
La Vega
María Trinidad Sánchez
Monseñor Nouel
Monte Cristi
Monte Plata
Pedernales
Peravia
Puerto Plata
Samaná
Sánchez Ramírez
San Cristóbal
San José de Ocoa
San Juan
San Pedro de Macorís
Santiago
Santiago Rodríguez
Santo Domingo
Valverde
Distrito Nacional
Seminarieskolan

Seminarieskolan on Raaseporissa sijaitseva ruotsinkielinen ala-aste. Sitä käy noin 350 oppilasta. Koulu sijaitsee Tammisaaren keskustassa.
Koulun oppilasmäärä on ollut kasvusuunnassa: vuonna 2010 oppilaita oli alle kolmesataa.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut (ruotsiksi)
Samudera Pasain sulttaanikunta

| Samudera Pasain sulttaanikunta Samudera Darussalam> 1267–1521 |
| --- | --- |
   Samudera Pasain alue Sumatran pohjoisosassa 
Valtiomuoto:  sulttaanikunta
Pääkaupunki:  Pasai
Uskonnot:  Islam
Varhaiset kuningaskunnat
Tarumanagara (358-669)
Kalingga (500–600-luku)
Srivijaya (650–1377)
Sailendra (800–900-luku)
Sunda (669–1579)
Mataram (752–1006)
Bali (914–1908)
Kahuripan (1006–1045)
Kediri (1045–1221)
Singhasari (1222–1292)
Majapahit (1293–1500)
Sulttaanikuntien aika
Samudera Pasai (1267–1521)
Ternaten sulttaanikunta (1257–1914)
Gowan sulttaanikunta (1300–1946)
Malakan sulttaanikunta (1400–1511)
Sulun sulttaanikunta (1405–1915)
Cirebonin sulttaanikunta (1445–1677)
Demakin sulttaanikunta (1475–1548)
Acehin sulttaanikunta (1496–1903)
Pagaruyungin kuningaskunta (1500–1825)
Bantenin sulttaanikunta (1526–1813)
Banjarin sulttaanikunta (1526-1860)
Mataramin sulttaanikunta (n. 1586–1755)
Surakartan sulttaanikunta (1745–1946)
Yogyakartan sulttaanikunta (1755[–1945])
Siakin sulttaanikunta (1725–1946)
Delin sulttaanikunta (1814–1946)
Riau-Linggan sulttaanikunta (1824–1911)
Kolonialismin aika
Alankomaiden Itä-Intia (1800–1949)
Lanfangin tasavalta (1777–1885)
Itsenäisyyden aika
Indonesian vallankumous (1945–1950)
Syyskuun 30. päivän liike (1965)
Samudera Pasai oli Sumatran saaren pohjoisosassa, nykyisen Acehin alueella sijainnut sulttaanikunta 1300-1500 -luvulla.
Samudera Pasai oli yksi varhaisimpia islamilaisia sulttaanikuntia nykyisen Indonesian alueella. Sulttaani Malek Saleh kääntyi islamiin 1200-luvun lopulla ja hänen epäillään olleen ensimmäinen muslimihallitsija nykyisen Indonesian alueella. Pasain satamakaupunki oli yksi ensimmäisistä muslimikauppiaiden tukikohdista Malakansalmen alueella
Samudera Pasain historian alkuajat ovat epäselviä. Uskotaan kuitenkin että valtakunta on ollut olemassa ennen kuin Osmanien valtakunta syntyi nykyisen Turkin valtion alueella. Kun osmanihallitsijoiden vaikutusvalta kasvoi 1300-luvun loppupuolella, oli Samudera Pasain sulttaanikunta jo kasvattanut vaikutusvaltaansa. Arabialainen löytöretkeilijä Ibn Battuta kävi Samudera Pasain alueella Sumatran pohjoisosissa vuoden 1345 tienoilla.
1300-luvun puolivälissä Majapahitin kuningaskunta hyökkäsi Samudera Pasaihin ja ryösti kaupungin. Majapahitin vallan levitessä Sumatralla, myös eteläsumatralaisen Palembangin prinssi Paramesvara joutui pakenemaan Majapahitin valloituksia Malakan niemimaalle. Paramesvara nai Samudera Pasain prinsessan ja kääntyi Islamiin ja hän perusti Malakan sulttaanikunnan.
Samudera Pasai oli 1300-luvun lopulla varakas kaupallinen keskus, mutta Malakan sulttaanikunnan perustamisen jälkeen Samudera Pasain merkitys alueen kaupankäynnissä väheni, kun Malakan valta kasvoi Malakansalmen alueella. 1500-luvun alussa Portugalin imperiumi laajeni Malaijien saaristossa. Vuonna 1511 portugalilaiset valtasivat Malakan ja kymmenen vuotta myöhemmin he hyökkäsivät Samudera Pasain alueelle. Vuonna 1524 Acehin sulttaanikunta otti Samudera Pasain jäännökset hallintaansa.
Kultakerttulit

| Kultakerttulit |
| --- | --- |
 Kultakerttuli (Vermivora pinus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Suku::  Kultakerttulit Vermivora  Swainson, 1827
Katso myös
   Kultakerttulit Wikispeciesissä   Kultakerttulit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultakerttulit (Vermivora) on kerttuleiden heimoon kuuluva lintusuku. BirdLife Suomen luokittelun mukaan sukuun kuuluu kolme lajia.
Kultakerttuleihin (Vermivora) kuuluvia lajeja

Kultakerttuli Vermivora cyanoptera
Kultasiipikerttuli Vermivora chrysoptera
Surukerttuli Vermivora bachmanii
Aiheesta muualla

ITIS: Vermivora (englanniksi)
Sankt Jakobs församling

| Sankt Jakobs församling |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  tunnustuksellinen luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta
Rovastikunta:  Läntinen rovastikunta (LHPK)
Perustettu:  2012
Jäseniä:  106 (2023)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sankt Jakobs församling on Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan seurakunta Pietarsaaressa. Seurakunta kokoontuu Pietarsaaren adventtikirkossa.
| Vuosi | Jäseniä | Huomautus |
| --- | --- | --- |
| 2013 | 29 | Jumalanpalvelusyhteisöstä muodostui Lähetyshiippakunnan seurakunta. |
| 2014 | 50 |  |
| 2015 | 52 |  |
| 2016 | 62 |  |
Käsipallo Pan-Amerikan kisoissa 2019

Käsipallo kilpailtiin Pan-Amerikan kisoissa 2019 24. heinäkuuta – 5. elokuuta 2019. Kilpailut käytiin National Sports Villagessa. Sekä naisille että miehille oli omat turnauksensa. Kumpaankin turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta. Kummankin turnauksen voittaja sai paikan Tokion olympialaisissa 2020. Brasilia voitti naisten turnauksen ja Argentiina miesten turnauksen.
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet   tiedot |  Argentiina |  Chile |  Brasilia |
| Naiset   tiedot |  Brasilia |  Argentiina |  Kuuba |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Argentiina | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2. |  Brasilia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3. |  Chile | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Kuuba | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |