stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mah-Jong (vaatemerkki)

Mah-Jong oli ruotsalainen vaatemerkki, joka oli toiminnassa vuosina 1966–1976. Sen perustivat Kristina Torsson, Veronica Nygren ja Helena Henschen. Heidän ajatuksenaan oli luoda ajattomia, Ruotsissa valmistettuja vaatteita. Mah-Jongin vaatteista tuli suosittuja erityisesti vasemmistolaisissa piireissä.
Manuae

Manuae
Manuae ja Te Au O Tu (oikealla)
| --- | --- |
Sijainti:  Aitutaki, Cookinsaaret Uusi-Seelanti
Saariryhmä:  Cookinsaaret
Korkein kohta:  5  m 
Pinta-ala:  2,1 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Manuae on saari Cookinsaarilla. Sanaa Manuae käytetään myös yhteisnimityksenä Manuaesta ja sen lähellä sijaitsevasta Te Au O Tun saaresta. Kummallakaan saarella ei ole ihmisasutusta. Manuaen saaren pinta-ala on 2,1 neliökilometriä, Te Au O Tun pinta-ala 3,9 neliökilometriä ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala 6 neliökilometriä.
James Cook näki Manuaen ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1773. Kun lähetyssaarnaaja John Williams saapui Manuaelle vuonna 1823, saarella oli noin 60 asukasta. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Manuaeta käytettiin lyhyen aikaa vankilasaarena. Vuonna 1956 saarella oli 32 asukasta ja vuonna 1971 enää kaksi asukasta. 1970-luvun jälkeen saari on ollut asumaton.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manuae Wikimedia Commonsissa
Cookinsaaret
Aitutaki
Atiu
Mangaia
Manihiki
Manuae
Mauke
Mitiaro
Nassau
Palmerston
Pukapuka
Rakahanga
Rarotonga
Suwarrow
Takutea
Tongareva
M/S Polarlys

| M/S Polarlys |
| --- | --- |
 M/S Polarlys
Tyyppi:  matkustajalaiva
Lippuvaltio:   Norja
Kotipaikka:  Narvik
IMO-numero:  9107796
Omistaja:  Hurtigruten Group ASA
Aiemmat omistajat:  Troms Fylkes Dampskibsselskap A/S, Tromssa, Norja 1996-2006
Rakennustelakka:  Ulstein Verft A/S, Ulsteinvik, Norja
Rakennusnumero:  223
Luovutettu:  23. maaliskuuta 1996
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  7
Pituus:  123,00 m
Leveys:  19,50 m
Syväys:  4,70 m
Bruttovetoisuus (GT):  11 341
Koneisto:  4 x 9-sylinterinen Normo-Ulstein-dieselmoottoria
Koneteho:  11260 kW
Nopeus:  18,0 kn
Hyttipaikkoja:  480
Matkustajia:  737
Autokapasiteetti:  50
Sisaralukset:  M/S Nordnorge, M/S Nordkapp
Lähteet:  http://www.faktaomfartyg.se/polarlys_1996.htm
M/S Polarlys on Norjan Hurtigruten-reitillä, Kirkkoniemestä Bergeniin liikennöivä laiva. Sen omistaa Hurtigruten Group ASA -varustamo ja se on rakennettu vuonna 1996. Laiva on 123 metriä pitkä ja 19,5 metriä leveä. Aluksen nopeus on 18 solmua ja bruttovetoisuus 11 341. Aluksella on seitsemän kantta, sen matkustajakapasiteetti on 737 henkeä, ja vuodepaikkoja on 479. Laivassa on tilaa 35 autolle.
Rakentaminen

Alus tilattiin 14. kesäkuuta 1994 Ulstein Verftiltä Ulsteinvikistä Norjasta. Sen köli laskettiin 23. tammikuuta 1995 telakkanumerolla 223 ja alus laskettiin vesille 4. marraskuuta. Alus valmistui 18. maaliskuuta 1996 ja se luovutettiin Troms Fylkes Dampskibsselskap A/S:lle 23. maaliskuuta ja sen kastoi Ann-Kirstin Olsen.
Liikennöintihistoria

Alus aloitti liikennöinnin Bergenin ja Kirkenesin välillä 17. huhtikuuta 1996. Se rekisteröitiin Narvikiin Hurtigruten Group ASA:lle maaliskuussa 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Polarlys Wikimedia Commonsissa
Lutherin kirkko

Lutherin kirkko voi olla:
Luther-kirkko, kirkko Helsingissä.
Lutherin kirkko, kirkko Jyväskylässä.
Lutherin kirkko, kirkko Lahdessa.
Lutherin kirkko, kirkko Turussa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lutherin kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lutidiini

Lutidiini eli dimetyylipyridiini voi tarkoittaa jotain kuudesta isomeerisesta yhdisteestä:
2,3-lutidiini (2,3-dimetyylipyridiini)
2,4-lutidiini (2,4-dimetyylipyridiini)
2,5-lutidiini (2,5-dimetyylipyridiini)
2,6-lutidiini (2,6-dimetyylipyridiini)
3,4-lutidiini (3,4-dimetyylipyridiini)
3,5-lutidiini (3,5-dimetyylipyridiini)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”lutidiini”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo laivalatomuksista

Tämä on luettelo laivalatomuksista.
Ruotsin laivalatomuksia > Gotlanti

Vuonna 1927 tunnettiin Gotlannista 162 laivalatomusta, vuonna 1945 niitä tunnettiin 325 ja nykyään noin 380. Niistä on tutkittu 70 ja 54 hyvin tarkkaan. Tutkimusten perusteella laivalatomukseen on yleensä haudattu yksi henkilö, tosin muutamissa on useita. 14 tutkitusta latomuksesta ei kuitenkaan löytynyt ollenkaan hautaa. Useimmat oli tehty lähelle merenrantaa, paikkoihin, joissa oli aiemmin käytössä muitakin hautatapoja. Laivalatomuksia tehtiin samaan aikaan kuin hautaröykkiöitä eli hiidenkiukaita. Samoissa kalmistoissa on myös pyöreitä kehäkivetyksiä. Monet laivalatomukset ovat yksinäisiä, mutta toiset on rakennettu muiden latomusten viereen. Kohteissa on useimmiten alle kymmenen latomusta. Latomusten rakenne vaihtelee suuresti, mutta syytä ei toistaiseksi tiedetä. Osa latomuksista on muodostettu pikkukiviriveistä, toisissa on käytetty suuria lohkareita. Suuret laivalatomukset ovat kymmeniä metrejä pitkiä, kun pienet ovat vain parimetrisiä.
Esinelöytöjen ja radiohiiliajoitusten mukaan laivalatomuksia alettiin tehdä pronssikauden kolmannen kauden aikana, ja viimeiset latomukset nousivat kuudennen kauden aikana eli noin 1100−500 eaa. Viikinkiaikana tapa heräsi uudelleen eloon. Gotlannissa laivat olivat tärkeitä merenkulun takia, mutta laivankuvia esiintyy hauta-antimissa ja kalliopiirroksissa yllättävän vähän. Sen sijaan Gotlannissa laivalatomuksia on tiheämmin kuin missään muualla.
Gotlannin lukuisista laivalatomuksista (haku tietokannasta) suurin sijaitsee Gnisvärdin kalmistossa,. Hienon näköinen on myös Tjelvarin laivalatomus. Muualla on laivalatomuksia Gannarvenissa, Laun kylässä, jossa on viisi laivalatomusta Butravjsista, Gränessä,, Rannarvessa, jossa on kuusi latomusta Djupvikissa, Barshalderissa ja Gålrum Digerrojrin kalmistossa, jossa niitä on useita.
Ruotsin laivalatomuksia > Öölanti

Myös Öölannissa on laivalatomuksia lähes 40, joista yli puolet ajoittuvat pronssikaudelle (haku tietokannasta). Sellaisia on muun muassa Albökessa, Borgholmissa, Förassa, Glömmingessa, Hulterstadissa, Högbyssa, Högsrummissa, Köpingissa, Räpplingessa, Segerstadissa ja Södra Möcklebyssä.
Ruotsin laivalatomuksia > Etelä-Ruotsi

Etelä-Ruotsiin kuuluvat Blekinge ja Skåne. Skånessa (haku tietokannasta) sijaitsee Ystadin lähellä Kåsebergassa Ruotsin kuuluisin laivalatomus Alen kivet. Kivik tunnetaan muista kalmistoalueen kiviröykkiöistä, mutta siellä on myös 60 metriä pitkä laivalatomus. Myös Vätterydissä ja Stenhedissa on näyttävät latomukset. Fulltoftassa on kuusi laivalatomusta, Häglingessa neljä latomusta ja Norra Mellbyssä 15 latomusta.
Blekinge sijaitsee Skånen ja Öölannin välissä. Kalmarin läänissä on noin 80 laivalatomusta, jotka kuuluvat todennäköisesti pronssikaudelle. Augerumissa, Edestadissa, on latomukset sekä Edestadin kalmistossa 18 pientä laivalatomusta. Förkärlan kalmistossa on noin 10 laivalatomusta Hjortsbergassa on neljä kalmistoa, joissa on yhteensä 31 laivalatomusta. Jämjössa on kaksi kalmistoa, jossa laivalatomuksia, Jämshögissä yksi latomus, Karlskronan keskustassa olevassa kalmistossa kuusi latomusta ja Nättrabyssä 21 laivalatomusta kahdessa kalmistossa.
Ruotsin laivalatomuksia > Muualla

Hallandissa on joitakin latomuksia (haku tietokannasta) ja pohjoisempana Bohuslänissä (haku tietokannasta) kiinnittää huomiota pystykivistä muodostettu Blomsholmin latomus Skeessa aivan Norjan rajan lähellä. Länsi-Götanmaalla (haku tietokannasta) tunnetaan yleisesti Askebergan laivalatomus, joka on 55 metriä pitkä ja tehty suurista pyöreistä kivistä.
Uplannissa (haku tietokannasta) sijaitsevat muun muassa Björkön kalmisto jossa on 1 500 kumpua ja niiden joukossa viisi laivalatomusta, sekä Runsan kalmisto, jossa on kaksi laivalatomusta (53 ja 37 metriä pitkät). Kuuluisa kohde Västmanlandissa on Anundshögin kummut ja niiden vieressä paljon valokuvatut peräkkäiset laivalatomukset viiden muun latomuksen joukossa. Skärgårdsstadsin Översättran latomus on pronssikaudelta, ja se on tutkittu tarkkaan. Latomukset oli tutkimuksen mukaan rakennettu kivistä, jotka olivat otettu viereisistä hautaröykkiöistä. Valsgärden kalmistossa on näkyvillä "hävinnyt" laivalatomus.
Södermanlandissa (haku tietokannasta) on paljon pieniä latomuksia (224 latomusta 186 kohteessa, joista 66 pronssikaudelta) ja esimerkiksi Åsan kalmistossa on yksi laivalatomus. Itä-Götanmaalla Vadstenassa Vätternin itärannalla sijaitsee Nässjan laivalatomus ja Närkessä Vätternin ja Vänernin välissä Amundtorpin latomus.
Smålandissa on lukuisia latomuksia sisämaassa, joista merkittävimpiä ovat Borlandan kalmistossa olevat vähintään 14 laivalatomusta, Inglingen, kumpu latomus ja Mellerstan kalmisto, joissa on molemmissa kolme latomusta.
Pohjois-Ruotsissa Umajassa tunnetaan ehkä pohjoisin laivalatomus Mjösjön.
Tanskan laivalatomuksia

Tanskassa on vaikuttavan näköisiä laivalatomuksia. Kuuluisin lienee kalmisto Jellingehögarna jossa on maailman suurin Jellingen laivalatomus (alun perin 354 metriä pitkä). Myös Lejressä oleva kalmisto Lejrehögarna, jossa on latomuksia, on kuuluisa. Lindholm Høje sijaitsee Limfjordenin rannalla. Klebæk Høje Ribessä Jyllannissa pronssikautinen kalmisto, jossa on 45 metriä pitkä laivalatomus ja sen erikoisuutena on 1,5 m korkea riimukivi.. Vielä pitempi laivalatomus on Fyn saaressa oleva 60-metrinen Glavendrup, jonka riimukivissä on pitkiä tekstejä. Dyndved Strandissa on yksi säilynyt ja kaksi tuhoutunutta laivalatomusta ja läheisessä Stolbro Næsissä on kolme säilynyttä latomusta, joiden pituudet ovat 6, 5 ja 12 metriä sekä yksi tuhoutunut laivalatomus. Muita laivalatomuksia ovat Hjarnøn latomus, Bækken, Konabbe Skovin, Højstrup-Markin, Forn Sidr, Odensessa ja Endelaven latomus (ajoitettu 860 jaa.).
Tanskan laivalatomuksia > Bornholm

Bornholmissa on yli 30 laivalatomusta tai laivan muotoista kiviröykkiötä, joista ajoitetaan pronssikaudelle. Niistä 19 on säilynyt tuhoutumatta nykypäiviin saakka. Bornholmin laivalatomukset on rakennettu reunoistaan yhtenäisellä kiviketjulla, jonka sisälle on heitetty pikkukiviä ja maata. Ne ovat muodoltaan pitkänomaisia. Saarella on kaksi laivalatomus keskittymää. Toinen on nimeltään Åkersin kalmisto, joka sijaitsee Egebyssä, ja siinä on 90 kiviröykkiötä joista kahdeksan on laivalatomuksia. Toinen keskittymä on Vestermarie Plantagen kalmistossa. Kalmiston länsilaidalla on kolme laivalatomusta ja 200 metriä kaakkoon sijaitsee viisi laivalatomusta ja neljä pikkuröykkiötä. Molemmissa keskittymissä erottuu selvästi laivapari ja yksinäinen laiva. Näistä laivoista 150 metriä pohjoiseen sijaitsee Galgebakkenin kalmisto, jossa on 19 kiviröykkiötä. Niistä kaksi on laivalatomuksia, jotka on aseteltu kylki kylkeen. Bornholmin laivalatomuksien pituuden vaihtelevat 7−30 metriä.
Nimeltä voidaan mainita Spetjarskutan, Troldskoven ja Hellig Kvinde.
Norjan laivalatomuksia

Larvikin lähellä on kolme kohdetta: Istrehågan, joka on Norjan kuuluisin laivalatomus, Elgesem ja rantakivikossa Mølen (valokuva). Muita latomuksia ovat Tingvoll (tai Tingvold) Ekeberg ja Ullerøy.
Muualla > Suomi

Suomessa on noin 50 laivalatomusta. Niistä on Ahvenanmaalla 37, joista 14 ajoitetaan pronssikauteen ja muut mahdollisesti rautakauteen. Eniten laivalatomuksia on Sundissa Grytverknäsetissä, jossa niitä on yhdeksän laivalatomusta. Ne ovat 3−13 metriä pitkiä ja 3−4 metriä leveitä. Näistä on kolme tutkittu, ja vain yhdestä löytyi hautamateriaalia. Jäljistä päätellen vainaja poltettiin latomuksessa ja palaneet luut jätettiin hautaan. Vaikka radiohiiliajoituksia ei tehty, voidaan hauta sijoittaa pronssikauteen keramiikan perusteella. Eräs laivalatomuksista on kuvattu vuoden 1999 postimerkkiin.
Useimmat Ahvenanmaan laivalatomuksista ovat pohjois-eteläsuuntaisia. Ne on rakennettu pyörökallioiden laelle tai kallioharjanteille metsiin. Latomukset on aseteltu paljaalle kalliolle tiiviinä kivirivistöinä ja sisäosat täytettynä pikkukivillä. Yleensä laivat esiintyvät yksinään tai pienessä ryhmässä, mutta lähellä muiden pronssikauden hautarakennelmien kanssa. Vain yksi tapaus tunnetaan, jossa laivat on rakennettu yhteen kylki kyljessä. Hammarlansissa Torpin laivalatomus on aseteltu kiinni muiden hautarakennelmien kanssa.
Laihialla Murhaastonkankaalla olevalla hautaröykkiöalueella on yksi hauta, joka muistuttaa suuresti pieniä laivalatomuksia. Jos tavalliseen kiviröykkiön kylkeen latoo uuden haudan, saattaa vaikutelma muuttua laivalatomukseksi. Sen sijaan Porin Niittumaan pitkänomainen kivilatomus on ladottu pienistä kivistä pitkänomaiseksi "laivalatomukseksi". Latomuksen päissä on suuremmat kivet, mutta tällaisen variantin nimeämiseksi laivalatomukseksi kaipaa vielä Suomessa lisätutkimuksia.
Manner-Suomen latomukset ovat muodoltaan epämääräisempiä kuin Ruotsissa. Niistä ei myöskään ole löydetty hautauksia tai niitä ei ole pystytty ajoittamaan. Muita laivalatomuksiksi luokiteltuja hautoja tunnetaan esimerkiksi Kemiönsaaren Hamnholmssundetistä, Kotkan Höyteristä ja Salovaarasta, Haminan Savilahdesta, Talviapajanvuoresta ja Kuorisalosta ja lisäksi yhdet Laitilasta ja Raumalta.
Muualla > Viro

Virosta tunnetaan kolme laivalatomusta. Saarenmaan eteläosassa Lüllen kylässä olevalta Sõrvenniemeltä tunnetaan kaksi gotlantilaista latomusta, jotka on rakennettu keulat yhdessä suoraan jonoon. Näistä näyttävämpi latomus on 7,5 metriä pitkä ja siitä on löydetty kaksi hiekkakivistä tehtyä paasiarkkua. Arkuista löydettiin palanutta luuta, keihäänkärki, pinsetit ja savikupin jäännökset. Se on ajoitettu 800 eaa. eli myöhäiselle pronssikaudelle. Toisessa Sõrven latomuksessa oli graniittilohkareista tehty arkku, jonka sisältä löydettiin saviastian jäännökset.
Tallinnan läheltä Väön kylästä on löytynyt kolmas Viron laivalatomus. Se on Viron laivalatomuksista vaatimattomin.
Muualla > Latvia

Latviasta tunnetaan vanhastaan 11 laivalatomusta viidessä ryhmässä vain yhdeltä seudulta Kuurinmaalta, jossa näitä kutsutaan nimellä "Velna laivas eli Pirunlaiva". Ne sijaitsivat rannikon läheisyydessä Rojajoen itärannalla 15 kilometrin matkalla: Bīlavi (2 kpl), Birznieki (1 kpl), Lībe (3 kpl), Mušinas (2 kpl) ja Plintiņi (1 kpl). Uusi löytöjä ovat Pojas (1 kpl) ja Paušas (1 kpl). Ne olivat 8−24 metriä pitkiä ja pisin niistä sijaitsi Dundagas Plintiņissä. Vain kolme vanhaa laivalatomusta on jäljellä.
Muualla > Saksa

Saksassa on Schleswig-Holsteinissa kaksi laivalatomusta. Kuuluisa pieni usean latomuksen kohde Altes Lager sijaitsee Menzlinin kylässä.
Muualla > Man-saari, Englanti

Viikinkien hyökkäykset Englantiin, Färsaarille ja Irlantiin jättivät sinne paljon jälkiä asuinpaikkojen, hautojen ja haaksirikkojen muodossa. Myös laivalatomus on Man-saaren eteläosissa Balladoolessa lähellä Arborya. Toinen laivalatomus saattaa olla saaren pohjoisosassa.
Aiheesta muualla

Jarmo Grönros: Lounais-Suomen röykkiöhaudat Aurajoesta Rauman maalaiskuntaan. 1983. Pro gradu -tutkielma, Turun yliopisto.
Angelika Friedrich: Schiffssetzungen, valokuvia ruotsalaisista laivalatomuksista (saksaksi)
Wikinger in Dænemark: verkkosivu
Asplund, Mattias: Skeppssättningarnas återkomst (Arkistoitu – Internet Archive), 2002
Kaivausraportti: Ales stenar[vanhentunut linkki], 2002
Fornvännen: Jellingemonumenten
Google Books: kirja
Ruotsalaistutkimus esittää pronssikautiset kivimuodostelmat uudessa valossa Agricolan uutis- ja keskustelufoorumi (20.3.2013)
Gotlannin laivalatomukset
Skånen tunnetuin laivalatomus Alen kivet
Mjösjönin laivalatomus
Maiti

Kuningaslohen maitia kerätään.
Maiti on koiraskalan maitomainen, usein valkoinen siemenneste, joka hedelmöittää naaraskalan mätimunia eli mätiä. Maiti on syömäkelpoista, mutta sitä ei pidetä yhtä herkullisena kuin mätiä. Kuitenkin esimerkiksi talvisen mateen maiti kannattaa korjata talteen muiden syötävien sisäelinten kuten maksan yhteydessä, mikäli maitipussi on säilynyt jokseenkin ehjänä.
Maitikalat ovat säännönmukaisesti mätikaloja pienempiä.
Kaloilla on erilaisia hedelmöitystapoja. Maidinlaskuun liittyy kuitenkin kosiomenoja.
Luontotalo Arkki

| Luontotalo Arkki |
| --- | --- |

Tyyppi:  Luonnontieteellinen museo
Osoite:  Pohjoispuisto 7, 28100 Pori  
Sijainti:  Pohjoispuisto 7, Pori
Perustettu:  2000
Ylläpitäjä:  Satakunnan Museo
Kotisivut:  Luontotalo Arkki
Koordinaatit:  61.486547°N, 021.791666°E
 fiLuontotalo Arkki 
    
Luontotalo Arkki on Porissa sijaitseva luonnontieteellinen museo. Se perustettiin vuonna 2000 Satakunnan Museon luonnontieteelliseksi osastoksi.
Rakennus

Luontotalo Arkki sijaitsee aivan Porin keskustassa Pohjoispuiston varrella olevassa entisessä Porin kaupungin puhelinlaitoksen talossa, joka on valmistunut vuonna 1928. Arkkitehti Birger Federleyn suunnittelemaan rakennukseen valmistui vielä lisäsiipi vuonna 1950. Kaupungin puhelinlaitos siirtyi pois tiloista 1990-luvun alussa ja vuosikymmenen puolivälissä alettiin suunnittelemaan Satakunnan Museon luonnonhistoriallisen osaston perustamista rakennukseen.
Talo remontoitiin perusteellisesti ja 1970-luvulta asti suunnitelmissa ollut hanke toteutui lopulta, kun Luontotalo Arkki avattiin maaliskuussa 2000. Museon perusnäyttely valmistui vanhaan kaapelihalliin, lisäksi rakennettiin muun muassa luentosali.
Näyttely ja muut tilat

Luontotalo Arkki on erikoistunut esittelemään Satakunnan luontoa ja eläimistöä. Sen kokoelmissa on satoja täytettyjä nisäkkäitä ja lintuja sekä linnunmunia. Lisäksi kokoelmat käsittävät useita tuhansia hyönteisnäytteitä. Niihin kuuluu muun muassa kaksi merkittävää perhoskokoelmaa. Kokoelmista osa on esillä museon perusnäyttelyssä, lisäksi toinen perhoskokoelma on erillisessä perhoshuoneessa. Perhoskokoelmassa on suomalaisten lisäksi myös trooppisia lajeja.
Perusnäyttelyn ohella Luontotalo Arkissa on vaihtuvia näyttelyitä sekä luentosali, jossa luentotilaisuuksien lisäksi esitetään elokuvia. Museon tiloissa on myös kahvila sekä museokauppa. Museon pihamaalla on satakuntalaista kallioperää esittelevä Kivipiha Jotuni. Arkin ensimmäinen perusnäyttely käsitteli satakuntalaista kosteikkoluontoa ja oli esillä syyskuuhun 2011 saakka. Uusi perusnäyttely avautui yleisölle toukokuussa 2013.
Luontotalo Arkilla on myös julkaisutoimintaa. Tähän mennessä on ilmestynyt muun muassa Satakunnan historiallisia puistoja ja puutarhoja esittelevä teos.
Luettelo Tokyo Mew Mewin hahmoista

Tämä on luettelo Mia Ikumin piirtämän shōjo-manga Tokyo Mew Mewin hahmoista.
Päähahmot

Ichigo Momomiya (jap. 桃宮 いちご, Momomiya Ichigo) on päähahmo. Hän muuttuu joskus pelästyessään kissatytöksi. Ichigo on hahmoista ensimmäinen Cafe Mew Mewiin palkattava.
Minto Aizawa (jap. 藍沢 みんと, Aizawa Minto)
Retasu Midorikawa (jap. 碧川　れたす, Midorikawa Retasu)
Zakuro Fujiwara (jap. 藤原 ざくろ, Fujiwara Zakuro)
Purin Fong (kiin. 黄 歩鈴, pinyin: Huáng Bùlíng, jap. フォン プリン, Fon Purin)
Berry Shirayuki (jap. 白雪 ベリー, Shirayuki Berī)
Sivuhahmot

Ryō Shirogane (jap. 白金 稜, Shirogane Ryō)
Ringo Akai (jap. 赤井 りんご, Akai Ringo) on Ichigo Momomiyan serkku.
Quiche (jap. キッシュ, Kisshu)
Luettelo The Killersin kappaleista

Tämä on luettelo The Killers -yhtyeen levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Katso myös The Killersin diskografia.
A

All the Pretty Faces (Sawdust)
All These Things That I’ve Done (Hot Fuss)
Andy, You’re a Star (Hot Fuss)
B

The Ballad of Michael Valentine (Sawdust)
Battle Born (Battle Born)
Be Still (Battle Born)
Believe Me Natalie (Hot Fuss)
Bling (Confession of a King) (Sam’s Town)
Bones (Sam’s Town)
Boots (Boots -single)
boy (boy -single)
C

The Calling (Wonderful Wonderful)
Carry Me Home (Battle Born)
Change Your Mind (Hot Fuss)
A Crippling Blow (Human)
D

Daddy’s Eyes (Sawdust)
Deadlines and Commitments (Battle Born)
Don’t Shoot Me Santa (Don’t Shoot me Santa -single)
A Dustland Fairytale (Day & Age)
E

Enterlude (Sam’s Town)
Everything Will Be Alright (Hot Fuss)
Exitlude (Sam’s Town)
F

Flesh and Bone (Battle Born)
For Reasons Unknown (Sam’s Town)
Four Winds (Spaceman)
From Here on Out (Battle Born)
G

Glamorous Indie Rock and Roll (Hot Fuss)
Goodnight, Travel Well (Day & Age)
A Great Big Sled (A Great Big Sled -single)
H

¡Happy Birthday Guadalupe! (¡Happy Birthday Guadalupe! -single)
Have All the Songs Been Written? (Wonderful Wonderful)
Heart of a Girl (Battle Born)
Here with Me (Battle Born)
Human (Day & Age)
I

I Can’t Stay (Day & Age)
J

Jenny Was a Friend of Mine (Hot Fuss)
Joseph, Better You Than Me (Joseph, Better You Than Me -single)
Joy Ride (Day & Age)
Just Another Girl (Direct Hits)
L

Leave the Bourbon on the Shelf (Sawdust)
Life to Come (Wonderful Wonderful)
Losing Touch (Day & Age)
M

The Man (Wonderful Wonderful)
A Matter of Time (Battle Born)
Midnight Show (Hot Fuss)
Miss Atomic Bomb (Battle Born)
Money on Straight (Wonderful Wonderful)
Move Away (Sawdust)
Mr. Brightside (Hot Fuss)
My List (Sam’s Town)
N

Neon Tiger (Day & Age)
O

On Top (Hot Fuss)
Out of My Mind (Wonderful Wonderful)
P

Peace of Mind
Prize Fighter (Battle Born)
R

Read My Mind (Sam’s Town)
The Rising Tide (Battle Born)
Romeo and Juliet (Sawdust)
Ruby, Don’t Take Your Love to Town (Sawdust)
Run for Cover (Wonderful Wonderful)
Runaways (Battle Born)
Rut (Wonderful Wonderful)
S

Sam’s Town (Sam’s Town)
Shadowplay (Sawdust)
Shot at the Night (Direct Hits)
Show You How (Sawdust)
Smile Like You Mean It (Hot Fuss)
Some Kind of Love (Wonderful Wonderful)
Somebody Told Me (Hot Fuss)
Spaceman (Day & Age)
Sweet Talk (Sawdust)
T

This Is Your Life (Day & Age)
This River Is Wild (Sam’s Town)
Tidal Wave (Spaceman)
Tranquilize (Sawdust)
Tyson vs Douglas (Wonderful Wonderful)
U

Uncle Jonny (Sam’s Town)
Under the Gun (Sawdust)
W

The Way It Was (Battle Born)
When You Were Young (Sam’s Town)
Where the White Boys Dance (Sawdust)
Who Let You Go? (Sawdust)
Why Do I Keep Counting? (Sam’s Town)
Wonderful Wonderful (Wonderful Wonderful)
The World We Live In (Day & Age)
Magyar Rádió

Magyar Rádió.
Magyar Rádió (MR) on unkarilainen yleisradiotoimintaa järjestävä yritys. Se on kuulunut vuodesta 1993 Euroopan yleisradiounioniin, ja sillä on kuusi radioasemaa. MR on tunnettu kansainvälisesti myös nimellä Radio Budapest. MR:n tehtäviin kuuluu myös ulkomaanpalvelun lähetystoiminta. Vuonna 2007 Radio Budapest lopetti ei-unkarinkieliset lähetykset ulkomaille.
Kossuth Rádió on MR:n pääkanava, ja se lähettää paljon ajankohtaisohjelmia, uutisia ja raportteja. Sen ohjelmistoon kuuluu myös tiedettä, radiokuunnelmia, kulttuuria, urheilua ja lastenohjelmia. Sándor Petőfin mukaan nimetty Petőfi Rádió, joka esittää uusinta musiikkia. Béla Bartókin mukaan nimetty Bartok Rádió keskittyy klassiseen musiikkin, ja se esittää lisäksi musiikkidokumentteja ja taideohjelmia. MR4 lähettää ohjelmaa Unkarin kielivähemmistöille. Kroatiaksi, saksaksi, romaniaksi, serbiaksi ja slovakiaksi on päivittäin ohjelmaan kahden tunnin ajan. Lisäksi kanavalta tulee viikossa 30 minuuttia ohjelmaa bulgariaksi, kreikaksi, puolaksi, armeniaksi, ruteeniksi, sloveniaksi ja ukrainaksi. MR5 on keskittynyt lähettämään Unkarin parlamentin istuntoja. MR6 on alueellinen verkko, joka lähettää alueellisia lähetyksiä viidellä alueella.