stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
César Azpilicueta
Seurajoukkueura

Azpilicueta on Osasunan kasvatti. Ensiesiintymisensä pääsarjatasolla hän teki 8. huhtikuuta 2007 ottelussa Real Madridia vastaan. Kaudesta 2007–2008 lähtien hän oli joukkueen ykkösvalinta pelipaikalleen. Hän pelasi Osasunassa kaikkiaan 99 Primera Divisiónin ottelua.
21. kesäkuuta 2010 ranskalaisseura Marseille ilmoitti hankkineensa Azpilicuetan riveihinsä 7 miljoonan euron siirtokorvauksella ja nelivuotisella sopimuksella. Hän pelasi Marseillessa 47 ottelua Ligue 1:ssä ja 12 ottelua Mestarien liigassa. Hän voitti Ranskan liigacupin 2011 ja 2012 sekä Ranskan supercupin 2010.
Elokuussa 2012 Azpilicueta siirtyi englantilaisseura Chelseaan, ja kuului seuran runkopelaajiin avauskaudestaan lähtien. Chelsean voittaessa Valioliigan mestaruuden hän pelasi 29 ottelua kaudella 2014−2015 ja kaikki 38 ottelua alusta loppuun kaudella 2016−2017. Hän oli voittamassa FA Cupia 2018 ja Liigacupia 2015. Eurooppa-liigan mestaruuden voittaneessa Chelsean joukkueessa hän pelasi kahdeksan ottelua kaudella 2012−2013 ja yhdeksän ottelua kaudella 2018−2019. Hän pelasi 11 ottelua Chelsean voittaessa Mestarien liigan kaudella 2020–2021. Hän voitti UEFA Super Cupin ja seurajoukkueiden maailmanmestaruuden 2021. Kaikkiaan hän pelasi kauden 2022–2023 loppuun mennessä 349 valioliigaottelua, joissa hän teki kymmenen maalia ja antoi 41 maalisyöttöä. Chelseassa pelaamissaan 63 Mestarien liigan ottelussa hän sekä teki että syötti neljä maalia.
Azpilicueta siirtyi Primera Divisiónissa pelaavaan Atlético Madridiin ilmaissiirrolla kesällä 2023.
Maajoukkueura

Azpilicueta on kokenut arvokisaosallistuja sekä Espanjan nuorisomaajoukkueissa että A-maajoukkueessa. Hän oli voittamassa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta vuonna 2007. Hän on pelannut myös alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2006, alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2008, alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 2009 ja 2011 sekä alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009.
Azplicueta pelasi ensimmäisen ottelunsa Espanjan jalkapallomaajoukkueessa Uruguayta vastaan helmikuussa 2013. Hän kuului Espanjan joukkueeseen Brasilian MM-kilpailuissa 2014 ja pelasi kaksi ensimmäistä ottelua avauskokoonpanossa. EM-kilpailuissa 2016 hän tuli yhdessä ottelussa vaihdosta kentälle. Hän kuului Espanjan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2018, muttei päässyt pelaamaan. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pääsi avauskokoonpanoon kolmannessa alkulohko-ottelussa. Neljännesvälierän Kroatiaa vastaan hän pelasi alusta loppuun ja teki joukkueensa toisen maalin, joka oli hänen A-maaottelu-uransa ensimmäinen maali. Hän oli avauskokoonpanossa myös puolivälierässä Sveitsiä ja tappiollisessa välierässä Italiaa vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän oli avauksessa Costa Ricaa ja Japania vastaan pelatuissa otteluissa.
Roberta Bayley

| Roberta Bayley> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1950 Pasadena, Yhdysvallat
Ammatti:  valokuvaaja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Roberta Bayley (s. 1950 Pasadena, Kalifornia) on yhdysvaltalainen itseoppinut valokuvaaja. Bayley dokumentoi 1970-luvulla New Yorkin musiikkipiirejä. Hän on tunnettu erityisesti punk-muusikoiden kuvaajana.
Bayley opiskeli San Francisco State Universityssä mutta keskeytti 1971. Hän muutti Lontoosta New Yorkiin 1974. Hän työskenteli CBGB-musiikkiklubin eteisvahtimestarina 1975–1978 ja tutustui työnsä kautta muusikoihin, joita hän valokuvasi enimmäkseen Punk-nimiseen musiikki- ja fanzine-lehteen. Bayleyn valokuvilla ja Punk-lehdellä oli valtava vaikutus New Yorkin punk-musiikin esilletuomisessa. Lehteä toimittivat John Holmstrom ja Legs McNeil.
Bayley valokuvasi muun muassa Iggy Popia, Sex Pistolsia, New York Dollsia, Elvis Costelloa, Joe Strummeria ja Ramonesia. Bayleyn valokuvat otettiin Ramonesin ensimmäisen albumin Ramones (1976) kansikuvaksi ja Richard Hell and the Voidoidsin molempien albumien kansikuviksi. Punk-musiikin historiasta kertovan kirjan Please Kill Me (1996) kansikuva The Heartbreakers -yhtyeestä on Bayleyn ottama.
Bayley kiersi Yhdysvaltoja Blondien kanssa. Valokuvateos Blondie Unseen 1976–1980 (2007) kertoo Blondien kiertuelämästä.
Bayley oli Patti Smithin elämäkertakirjan Patti Smith: An Unauthorized Biography (1999) toinen kirjoittaja.
Aiheesta muualla

Roberta Bayleyn kotisivu
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz  Museum of Modern Art  ULAN
Prakticum

| Prakticum |
| --- | --- |
Perustettu:  1996
Rehtori:  Harriet Ahlnäs
Toimipaikat:  Helsinki, Porvoo
Kotisivu:  www.prakticum.fi
Prakticumin päätoimipiste Jan-Magnus Janssonin aukion laidalla Helsingin Arabianrannassa.
Prakticum on monialainen ruotsinkielinen ammattioppilaitos, joka järjestää ammatillista koulutusta sekä nuorille että aikuisille. Päätoimipiste sijaitsee Helsingissä ja toinen toimipiste Porvoossa.
Tutkinnot

Prakticumissa suoritettavat ammatilliset perustutkinnot:
ajoneuvomekaanikko
automaatioasentaja
datanomi
ICT-asentaja
kokki
kosmetologi
lähihoitaja
media-assistentti
merkonomi
parturi-kampaaja
sähköasentaja
tarjoilija
varaosamyyjä
vastaanottovirkailija
Luettelo Grönlannin lentoasemista

Grönlannin kartta.
Tämä on luettelo Grönlannin lentoasemista ja helikopterikentistä. Niitä kaikkia ylläpitää valtion omistama Mittarfeqarfiit.
Adam Ludvig Lewenhaupt

David von Krafftin maalaus Adam Ludvig Lewenhauptista.
Adam Ludvig Lewenhaupt (1659–1719) oli ruotsalainen sotapäällikkö ja kenraali. Hän osallistui suureen Pohjan sotaan Liivinmaalla. Kun Kaarle XII hyökkäsi Venäjälle, Lewenhaupt lähti joukkojensa kanssa apuun. Lesnajan taistelussa 1708 hän kuitenkin menetti pääarmeijalle tarkoitetut ammus- ja muonavarat. Pultavan taistelun jälkeen oli tarkoitus, että hän veisi joukot Dneprin yli, mutta Perevolotšnan luona hän kuitenkin joutui antautumaan.
Aiheesta muualla

Aulis J. Alanen : "Latinalainen eversti". Poimintoja suuren karoliinipäällikön Adam Ludvig Lewenhauptin muistelmista, Hakkapeliitta, 16.02.1937, nro 7, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 2  WorldCat 2 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Ruotsi  Latvia 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB
Lucas Digne

Lucas Digne vuonna 2012
Lucas Digne (s. 20. heinäkuuta 1993 Meaux, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän pelaa Englannin Valioliigan Aston Villassa. Sitä ennen hän pelasi Evertonissa, jonka kanssa hän teki viiden vuoden sopimuksen kesällä 2018. Sopimuksen arvo oli noin 20 miljoonaa euroa. Hän on edustanut aiemmin kotimaassaan Lillea ja Paris Saint-Germainia, lainasopimuksella italialaista AS Romaa sekä Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa FC Barcelonaa. Hän on pelipaikaltaan laitapuolustaja.
Digne on kauden 2023–2024 loppuun mennessä Ranskan Ligue 1:ssä pelannut 79 ottelua ja tehnyt kaksi maalia, Italian Serie A:ssa pelannut 33 ottelua ja tehnyt kolme maalia, Espanjan La Ligassa pelannut 29 ottelua sekä Englannin Valioliigassa pelannut 190 ottelua ja tehnyt kuusi ja syöttänyt 25 maalia.
Digne pelasi Ranskan A-maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa maaliskuussa 2014. Brasilian MM-kilpailuissa 2014 hän pelasi viimeisen alkulohko-ottelun kokonaan mutta ei päässyt muissa peleissä kentälle. EM-kilpailuissa 2016, missä Ranska saavutti hopeaa, oli Digne mukana vaihtomiehenä. Vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa hän pelasi kaksi ottelua, joista toisen kokonaan. Hän on juhannukseen 2024 mennessä pelannut 46 maaottelua. Viimeksi hän on kuulunut maajoukkueeseen kesäkuussa 2022.
Digne on pelannut useissa Ranskan juniorimaajoukkueissa. Hän kuului vakiokokoonpanoon Ranskan voittaessa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2013.
Sähköpolttoaine

Sähköpolttoaine eli e-polttoaine on vedestä ja hiilidioksidista tai typestä sähkön avulla valmistettua synteettistä hiilineutraalia polttoainetta, joka soveltuu mm. bensiinin korvikkeeksi polttomoottoreihin. Vedystä ja hiilidioksidista syntyy metaania tai metanolia. Vedystä ja typestä saadaan ammoniakkia.
Sähköpolttoaineen valmistukseen tarvittava ns. vihreä vety tuotetaan elektrolyyttisesti päästöttömällä sähköenergialla. Sähköpolttoainetta voidaan käyttää nykyisissä polttomoottoriautoissa ilman, että autoja tarvitsee mitenkään muuttaa. Ainakin toistaiseksi sähköpolttoaineet ovat aivan liian kalliita bensiinin korvaajiksi, mutta tilanne on muuttumassa erityisesti tuulisähkön halpenemisen vuoksi ja Suomessakin suunnitellaan pilottilaitoksen toteutusta. Samalla sähköpolttoaine voi olla osaratkaisu tuuli- ja aurinkosähkön varastointiin.
Sähköpolttoaineille merkittävin potentiaali on lento- ja laivaliikenteessä, joiden sähköistäminen on vaikeaa. Sähköpolttoaineiden hyödyntäminen ei edellytä uusien jakeluasemien tai -verkostojen rakentamista vaan nykyisiä jakelukanavia voidaan hyödyntää. Ratkaisuna sähköpolttoaineet sopivat siis olemassaolevien fossiilisten polttoaineden korvaamiseen ja näin mahdollistavat ilmastotavoitteiden saavuttamista.
Sähköpolttoaine on power-to-fuel (P2F) -prosessin tuote. P2F taas on osa laajempaa P2X (power-to-x) -prosessiperhettä.
Sähköpolttoaineet Suomessa

Suomessa ensimmäinen suuren mittakaavan sähköpolttoaineen tuotantolaitos tulee Harjavaltaan P2X Solutionsin vihreän vedyn tuotantolaitoksen yhteyteen. Osa tuotetusta vedystä jatkojalostetaan synteettiseksi metaaniksi suomalaisen Q Powerin toimittamassa metanointilaitoksessa.
Myös suomalainen yhtiö Ren-Gas on julkistanut useita projekteja, joiden tavoitteena on tuottaa synteettistä metaania raskaan liikenteen käyttöön.
Ravitsemussuositukset

Yhdysvaltain maatalousministeriön vuonna 2011 julkaisema MyPlate -ravitsemussuositus, joka korvaa vanhat ruokapyramidit. Lautasella kello kahdestatoista lukien viljat, proteiini, vihannekset ja hedelmät. Lautasen reunalla lisäksi maitotuotteet.
Ravitsemussuositukset kuvaavat väestöjen ja ihmisryhmien energian ja ravintoaineiden tarvetta tai suositeltavaa saantia. Ravitsemussuositusten kirjo on laaja, ja niitä on tarjolla erilaisille kohderyhmille. Ravitsemussuosituksiin sisältyy niin ravintoaineiden tarkkoja määrällisiä suosituksia kuin ruokavalio-ohjeitakin.
Ravitsemussuositukset ja liikunta

Uusimpia ravitsemussuosituksia on laajennettu usein sisältämään myös liikuntaa koskevia suosituksia.
Ravitsemussuosituksia maittain

Viralliset ravitsemussuositukset perustuvat laatijoidensa mukaan tutkimuksiin. Ne ovat kuitenkin usein erilaiset eri maissa. Kunkin maan ruokakulttuuri ja maataloustuotanto vaikuttavat sen ravitsemussuosituksiin. Esimerkiksi viinintuottajamaa Kreikassa suositeltiin 2010-luvulla, että miehet joisivat kokonaiset kolme pientä viinilasillista päivittäisten aterioiden yhteydessä samalla kun intialaisille suositellaan kaikesta alkoholista pidättäytymistä. Myös rasvoja ja lihaa koskevissa suosituksissa on esiintynyt vaihtelua.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset

Ensimmäiset suomalaiset ravitsemussuositukset julkaistiin vuonna 1950. Suomalaiset ravitsemussuositukset laaditaan nykyisin maa- ja metsätalousministeriön asettamassa valtion ravitsemusneuvottelukunnassa. Neuvottelukunnan suosituksia käytetään muun muassa kouluruokailussa ja sairaaloissa.
Neuvottelukunnan jäseniksi on kutsuttu perinteisesti ravitsemusasiantuntijoita sekä esimerkiksi kuluttajien, maatalouden, teollisuuden, kaupan, joukkoruokailun ja eri hallinnonalojen edustajia. Elinkeinoelämän edustajat ovat myös rahoittaneet ravitsemusneuvottelukunnan toimintaa.
Nykyiset ravitsemussuositukset Kestävää terveyttä ruoasta – kansalliset ravitsemussuositukset 2024 julkaistiin 27. marraskuuta 2024, ja ne perustuvat pääosin vuoden 2023 pohjoismaisiin ravitsemussuosituksiin. Ravitsemusneuvottelukuntaan nimettiin vuonna 2023 jäseniksi ravitsemukseen perehtyneitä asiantuntijoita, jotka edustivat asettajan mukaan laajasti ravitsemuskenttää. Neuvottelukunnassa on edustajia Ruokavirastosta, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta, Sosiaali- ja terveysministeriöstöstä, Luonnonvarakeskuksesta, Opetushallituksesta, Työterveyslaitoksesta, Itä-Suomen yliopiston kansanterveystieteen ja kliinisen ravitsemustieteen yksiköstä, Turun yliopiston Hammaslääketieteen laitoksesta, Tampereen yliopiston Yhteiskuntatieteiden tiedekunnasta (terveystieteiden yksikkö), Helsingin yliopiston Maatalous-metsätieteellisestä tiedekunnasta (Elintarvike-ja ravitsemustieteiden osasto) sekä kasvatustieteellisestä tiedekunnasta, Suomen Sydänliitosta ja Ammattikeittiöosaajat ry:stä.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset > Vuoden 2024 suositukset > Hedelmät ja vihannekset

Vuoden 2024 suomalaisissa suosituksissa kasviksia, marjoja ja hedelmiä suositellaan käytettävän monipuolisesti vähintään 500–800 grammaa päivässä. Suositellusta määrästä noin puolet tulee olla vihanneksia ja juureksia ja loput marjoja ja hedelmiä. Näitä suositellaan nautittavan sekä kypsentämättöminä, kypsennettyinä että erilaisten ruokien raaka-aineina. Sokeroituja tai suolattuja valmisteita ei kuitenkaan suositella. Pieni määrä täysmehua (1 dl) voi aikuisilla olla osa marja- ja hedelmäsuositusta.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset > Vuoden 2014 suositukset

Ravitsemussuositusta havainnollistettiin lautasmallilla, jossa puolet lautasesta suositeltiin täytettäväksi vihanneksilla ja kasviksilla, neljännes hiilihydraattipitoisella ruoalla kuten perunoilla, riisillä tai pastalla ja toinen neljännes valkuaispitoisella ruoalla kuten lihalla, kalalla tai kananmunalla.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset > Vuoden 2014 suositukset > Hiilihydraatit

Ravitsemusneuvottelukunta suositteli, että 45–60 prosenttia päivittäisen ravinnon energiasta tulisi hiilihydraateista. Suosituksena oli, että naiset nauttisivat päivittäin 6 ja miehet 9 annosta viljaa annoskoon ollessa yksi viipale leipää tai yksi desilitra kypsää riisiä, muuta viljaa tai makaronia. Vähintään puolet nautitusta viljasta piti olla täysjyvää. Perunaa suositetiin lisäksi syötävän saman verran kuin keskivertosuomalainen sitä söi eli noin 126 grammaa päivässä.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset > Vuoden 2014 suositukset > Sokeri

Elintarvikkeisiin lisätyn sokerin määrä ei saanut ylittää kymmentä energiaprosenttia. Tämä vastasi kevyttä työtä tekevällä 70-kiloisella ihmisellä keskimäärin 50:tä grammaa päivässä, mikä määrä löytyy esimerkiksi noin kahdesta ja puolesta virvoitusjuomalasillisesta/marjajugurttipikarista , kolmesta jäätelötuutista tai neljästä voisilmäpullasta.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset > Vuoden 2014 suositukset > Maitotuotteet/kasvijuomat

Maitotuotteista suositeltiin nautittavaksi 2–3 viipaletta vähärasvaista juustoa sekä 5–6 desilitraa rasvatonta tai erittäin vähärasvaista maitoa, piimää, jogurttia tai viiliä. Maitotuotteiden suosittamisen syynä oli se, että ne sisältävät proteiinia ja kalsiumia sekä nestemäiset maitotuotteet myös lisättyä jodia ja D-vitamiinia. Maidon sijaan saattoi nauttia myös 5–6 desilitraa soijasta- tai kaurasta valmistettua kasvijuomaa, joihin on lisätty D-vitamiinin lisäksi myös kalsiumia. Maidon saattoi korvata halutessa myös kaurajuomalla, vaikka sen proteiinipitoisuus olikin vain kolmannes maidon vastaavasta.
Ravitsemussuosituksia maittain > Suomalaiset ravitsemussuositukset > Suositusten muutokset ja noudattaminen

Ensimmäiset suomalaiset ravitsemussuositukset julkaistiin vuonna 1950. Väestöä kehotettiin niissä nauttimaan päivittäin jotain niin sanotun ruokaympyrän kuudesta lohkosta eli perunaa, rasvaa, lihaa, kalaa tai kananmunia ja vihanneksia tai hedelmiä sekä viljaa ja maitotuotteita. Jälkimmäisestä ryhmästä tuli suosia täysrasvaista maitoa, kermaa ja voita niiden ravitsemuksellisen arvon vuoksi.  Vuoden 1987 ravitsemussuosituksissa painotettiin puolestaan monityydyttymättömien rasvahappojen saannin tärkeyttä. Nykyisin Suomessa ei tehdä enää eroa kerta- ja monityydyttymättömien rasvahappojen välillä.
Suolan enimmäissaantisuosituksesta otettiin 38 prosenttia pois vuosien 1987 ja 2014 välillä. Naisten raudansaantisuositusta taas nostettiin 66 prosenttia samalla, kun suosituksiin lisättiin kehotus rajoittaa punaisen lihan määrä 700-750 grammaan viikossa. Hiilihydraattien ja ravintokuidun vähimmäissaannin rajaa laskettiin ja rasvan saannin ylärajaa nostettiin. Suosituksiin lisättiin vuonna 2014 myös kehotus välttää transrasvoja. Proteiinin saannin ylärajaa on lisäksi nostettu ja maidon/piimän/jugurtin kulutussuositusta puolestaan laskettu 6–7 desilitrasta viiteen. Suosituksia laajennettiin lisäksi rasvan ja hiilihydraattien saannin osalta siten, että niille annettiin sekä ylä- että alaraja.
|  | Suositukset 1987 | Suositukset 2014 | Suositukset 2024 | Työikäisten keskisaanti vuonna 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suola | 7–9 g | alle 5 g | alle 5 g | naiset 6,9 g, miehet 9,5 g |
| Rauta | naiset 9 mg/1000 kcal, miehet 6 mg/1000 kcal | naiset 15 mg, miehet 9 mg | naiset 15 mg, miehet 9 mg | naiset 10 mg, miehet 11 mg |
| Ravintoperäisen D-vitamiinin kokonaissaanti | 5–10 µg | 10 µg | 10 µg | naiset 10 μg, miehet 13 μg |
| Rasvat (prosenttia energiasta) | alle 30 E% | 25–40 E% | 25–40 E% | naiset 37,7 E%, miehet 38,7 E% |
| Proteiinit (prosenttia energiasta) | 12–15 E% | 10–20 E% | 10–20 E% | naiset 17,5 E%, miehet 18,0 E% |
| Hiilihydraatit (prosenttia energiasta) | vähintään 50 E% | 45–60 E% | 45–60 E% | naiset 42,5 E%, miehet 41,3 E% |
| Sokeri (prosenttia energiasta) | alle 10 E% | alle 10 E% | alle 10 E% | naiset 8,9 E%, miehet 7,8 E% |
| Kuidut | 30–35 g | vähintään 25–35 g | vähintään 25–35 g | naiset 20 g, miehet 22 g |
Vuonna 2017 työikäisistä naisista 96 prosenttia ja miehistä 100 prosenttia sai ravinnosta vuosien 2014 ja 2024 suosituksiin nähden liikaa suolaa. Riittävästi kuitua heistä sai vain 32 prosenttia. 94 prosenttia työikäisistä naisista sai tyydyttynyttä rasvaa liikaa ja miehistä 97 prosenttia. Folaatin puute oli yleistä.
Ravitsemussuosituksia maittain > Yhdysvaltojen ravitsemussuositukset

Yhdysvaltojen ensimmäinen ravitsemusta koskeva ohjeistus nimeltä Foods: Nutritive value and cost julkaistiin Yhdysvaltain maatalousministeriön Farmers' Bulletin -lehdessä vuonna 1894. Tarkoituksena oli opastaa pienituloista tehdastyöväestöä säästämään ruokakuluissa, jolloin heidän palkkansa riittäisi paremmin muihin hyödykkeisiin. Esimerkiksi vihanneksia neuvottiin välttämään, koska ne olivat pelkkä tarpeeton kuluerä. Tuolloin ei vielä tiedetty yksittäisten vitamiinien ja kivennäisaineiden olemassaolosta. Ohjeistuksessa kehotettiin miehiä syömään kohtuudella mutta kuitenkin monipuolisesti, jotta he saisivat riittävästi proteiinia, hiilihydraattia ja rasvaa sekä "mineraaliainesta" eli niin sanottua jäännöstuhkaa.
Vuonna 1916 julkaistiin lasten ravitsemusta käsittelevä Food for Young Children -opas. Vuonna 1943 julkaistiin Basic 7 -suositukset, joissa kiinnitettiin huomiota kalorien sekä yksittäisten vitamiinien ja kivennäisaineiden saantimääriin sekä sodanaikaisen säännöstelyn vaikutuksiin. Sen pohjalta julkaistiin vuonna 1946 kansallinen ruokaopas National Food Guide. Vuonna 1956 julkaistiin Basic 4 -ravitsemusohjeet, jota käytettiin kahden vuosikymmenen ajan. Niissä kehotettiin aikuisia juomaan vähintään kaksi lasillista maitoa päivässä, syömään vähintään yhden annoksen lihaa, kalaa, kananmunia, palkokasveja tai pähkinöitä, neljä annosta viljatuotteita sekä neljä annosta vihanneksia tai hedelmiä.
Yhdysvaltojen senaatin 1970-luvulla asettama Ravitsemuksen ja inhimillisten tarpeiden komitea julkaisi vuonna 1977 mietinnön Dietary Goals for the United States (Ravitsemukselliset tavoitteet Yhdysvalloille), jossa suositeltiin muun muassa lihomisen ennaltaehkäisyä sekä tärkkelyksen ja luontaisesti esiintyvien sokereiden osuuden lisäämistä 28 energiaprosentista 48 energiaprosenttiin. Rasvan kulutusta piti puolestaan vähentää 40 energiaprosentista 30 energiaprosenttiin, tyydyttyneen rasvan kulutusta 10 energiaprosenttiin ja kolesterolin nauttimista 300 milligrammaan päivässä. Tämän lisäksi suolan saantia esitettiin rajoitettavaksi viiteen grammaan päivässä.
Yhdysvaltojen maatalousministeriö ja Terveyden, koulutuksen ja hyvinvoinnin ministeriö valitsivat myöhemmin henkilökunnastaan tutkijoita sekä kutsuivat joukkoon myös ulkopuolisia tutkijoita tuottamaan ravitsemukseen liittyvää jatkuvaa valistusta. Edellä mainitut ministeriöt julkaisivat vuonna 1980 kansalaisille tarkoitetut ravitsemussuositukset Nutrition and Your Health: Dietary Guidelines for Americans. Kyseisiä suosituksia on päivitetty aina viiden vuoden välein.
Yhdysvaltojen nykyisissä ravitsemussuosituksissa kehotetaan suosimaan etenkin monityydyttymättömiä rasvahappoja
Arvostelua

Luustoliiton edustaja kritisoi suomalaista vuoden 2024 ravitsemussuositusta vihannesten ja hedelmien osuuden lisäämisestä yli puoleen kiloon päivässä. Perusteluna oli, että energian ja proteiinin saanti saattaa jäädä vanhuksilla aivan liian alhaiseksi, jos he täyttävät vatsansa näin suurella määrällä kasviksia. Kyseinen määrä saattaa aiheuttaa ikäihmisille myös ruoansulatusongelmia.
Hiilihydraatteihin ja rasvoihin liittyvät ravitsemussuositukset ovat johtaneet jopa oikeudenkäynteihin. Australialaisprofessori Tim Noakes haastettiin kahdesti oikeuteen ravitsemussuositusten vastaisen tiedon levittämisestä. OIkeus totesi kuitenkin molemmilla kerroilla Noakin olleen oikeassa väittäessään, että myös pikkulasten on turvallista noudattaa niukasti hiilihydraatteja ja runsaasti rasvaa sisältävää ketogeenista ruokavaliota.
Arvostelua > Hiilihydraattien saantisuositukset

Yhdysvaltojen ravitsemussuosituksia on kritisoitu siitä, ettei siinä oteta huomioon yksilöllisiä eroja hiilihydraattien aiheuttaman glykeemisen kuorman siedossa, eikä tutkimusnäyttöä, jonka mukaan hiilihydraattien saannin rajoittaminen vähentää insuliiniresistenssin ja sydäntautien riskiä. Vuonna 2024 julkaistussa kymmenjäsenisen tutkijaryhmän laatimassa vertaisarvioidussa tiedeartikkelissa esitettiin, että nykyistä vähemmän hiilihydraatteja sisältävä ruokavalio pitäisi saada osaksi Yhdysvaltojen ravitsemussuosituksia. Perusteluna oli, että tämä vähentäisi kansantaudeiksi muodostuneiden insuliiniresistenssin sekä sydän- ja verisuonisairauksien esiintyvyyttä.