stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Indira Gandhi
Uran alku

Indira Nehru oli mukana Intian itsenäisyysliikkeen toiminnassa ja oli perustamassa Intian kongressipuolueen Vanara Sena -nuorisoliikettä 1920-luvun lopulla. Indiran äiti Kamala Nehru kuoli tuberkuloosiin vuonna 1938. Indira opiskeli Intiassa sekä brittiläisissä ja muissa eurooppalaisissa oppilaitoksissa, kuten Santiniketanissa ja Oxfordissa. Indira avioitui Feroze Gandhin kanssa vuonna 1942. He olivat vangittuina muutamia kuukausia hallituksen vastustamisesta. Indira Gandhi auttoi järjestämään pakolaisleirejä ja huolehtimaan miljoonien pakistanilaisten pakolaisten terveydenhuollosta vuonna 1947. Tämä oli hänen ensimmäinen kokemuksensa suurten ihmisjoukkojen hallinnasta, josta oli hyötyä myöhemmin.
Feroze Gandhi oli työssä kongressipuolueen sanomalehdessä. Hän sai sydänkohtauksen vuonna 1957 ja kuoli 8. syyskuuta 1960. Indira Gandhille jäi avioliitosta kaksi poikaa. Hän toimi isänsä pääministeri Jawaharlal Nehrun henkilökunnan päällikkönä ja hoitajana.
Nousu valtaan

Indira Gandhi valittiin Intian kansalliskongressin puheenjohtajaksi vuosiksi 1959–1960. Hän toimi isänsä Nehrun sijaisena varapääministerinä. Nehru itse vastusti nepotismia, ja Indira Gandhi ei asettunut ehdolle vuoden 1962 vaaleissa. Nehrun kuoleman jälkeen Gandhi menestyi vaaleissa: hänet valittiin heti Lal Bahadur Shastrin hallitukseen ministeriksi.
Pääministerinä

Indira Gandhi valittiin kongressipuolueen edustajana Intian pääministeriksi 24. tammikuuta 1966. Gandhi voitti äänestyksen Morarji Desaita vastaan äänin 355–169.
Pääministerinä > Vihreä vallankumous

Punjabin maanviljelyskoulun tohtori D. S. Athwal suoritti kokeita uusilla siemenlaaduilla. Hän onnistui tuottamaan uuden lajikkeen helmihirssiä (bajra). Norjalais-amerikkalaisen Norman Borlaugin aikaisemmin tekemät kokeilut vehnälajikkeiden jalostamisessa olivat suureksi avuksi Intian maataloudelle. Borlaug sai työstään Nobelin rauhanpalkinnon. Tohtori Athwalin kehittämän uuden vehnälajikkeen, kalyan, viljely aloitettiin Punjabissa vuonna 1967. Kalyan viljely levisi kaikkialle Intiaan. Intian vehnäsato kohosi 12,3 miljoonasta tonnista 20 miljoonaan tonniin vuosina 1964–1970. Vihreä vallankumous sai tästä nimensä, ja se vaikutti maaseudun uudistumiseen. Maareformilakien käyttöönotto tuli ajankohtaiseksi. Bengalissa osavaltioparlamentti oli hyväksynyt zamindar-maareformin jo vuonna 1953. Maatilan suurin koko sai olla enintään 10 hehtaaria. Valtion oli määrä ottaa ylijäämämaata jaettavaksi se omaisuudeksi, elinikäiseksi vuokramaaksi tai sopimusviljelysmaaksi. Maareformia ei ollut toteutettu vielä vuonna 1968.
Pääministerinä > Gandhin uudistukset

hyväksyttyjen maareformien toteuttaminen
yleisten töiden järjestäminen
keinokastelun parantaminen
teiden rakentaminen ja maanparannustyöt
metsän istutustyöt
Intian väestön syntyvyyden alentaminen 4,1 prosentista 2,5 prosenttiin vuoteen 1976 mennessä.
Pääministerinä > Intian ydinvoimaohjelma

Vuoden 1971 sodan aikana Yhdysvallat oli lähettänyt USS Enterprisen Bengalinlahdelle varoittamaan Intiaa käyttämästä sotilaallista voimaa Itä-Pakistanissa. Pääministeri Gandhi muutti kansallista turvallisuus- ja ulkopolitiikkaa. Intia ja Neuvostoliitto olivat sopineet ystävyys- ja avunantosopimuksen, jonka tuloksena poliittinen ja sotilaallinen apu auttoivat Intian voittoon vuoden 1971 sodassa. Gandhi käynnisti nyt kansallisen ydinvoimaohjelman Intian turvaksi, Kiinan osalta tulevaa ydinaseuhkaa vastaan, ja mahdollisuuden Intian ydinvoiman lisäämiseen kahden ydinvoimalan avulla.
Pääministerinä > Intian sisäpolitiikka

Maanviljelijöiden tyytymättömyys käynnisti eri poliittisten ryhmien yhteisrintaman Bengalissa vuonna 1969. Liittohallitus joutui puuttumaan tapahtumiin Indira Gandhin johdolla. Gandhi käytti hyväkseen Intian perustuslain pykälää, joka mahdollisti suoran presidentinvallan käytön. Liittovaltion viranomaiset saivat vallan lain ja järjestyksen ylläpitämiseen.
Gandhi toteutti vasemmistolaista politiikkaa, joka johti kongressipuolueen hajaantumiseen vuonna 1969. Gandhi poisti asetuksella eläkkeellä olevien maharadžojen etuoikeudet syyskuussa 1970. Gandhi päätti hajottaa Lok Sabhan ja järjestää ennenaikaiset vaalit. Indira Gandhin kongressipuolue sai yli kaksi kolmannesta paikoista helmikuussa 1971. Gandhi julisti sodan köyhyyttä vastaan uuden Lok Sabhan avajaisissa vuonna 1971.
Gandhi voitti osavaltiovaalit maaliskuussa 1972. Tämän jälkeen hänen suosionsa alkoi laskea. Huono taloudellinen tilanne aiheutti levottomuuksia Intiassa. Rautatielakko pysäytti Intian toiminnan vuonna 1974. Gujaratin osavaltiossa tapahtui levottomuuksia, joita Indira Gandhi joutui rauhoittamaan poliisin avulla. Gandhi puuttui korkeimman oikeuden kokoonpanoon. Hän suosi poikaansa Sanjay Gandhia antamalla tälle autotehtaan lisenssin. Korkein oikeus julisti Gandhin syyllistyneen vaalivilppiin, ja häneltä poistettiin äänioikeus Lok Sabhassa. Hän vangitutti tuhansia poliittisia vastustajiaan. Gandhi muutti poliittista suuntaansa oikealle ja antoi suuremman vapauden yksityisille yrittäjille.
Pääministerinä > Intian hätätilanne

Intian maatalous kärsi kuivuudesta vuonna 1972. OPEC-maiden öljykriisi vaikeutti Intian maatalouden keinokastelua. Maareformien toteuttaminen oli käytännössä vaikeaa.
Intian presidentti julisti Indira Gandhin pyynnöstä maahan poikkeustilan kesällä 1975 huonontuneen taloustilanteen ja maatalouden vaikeuksien vuoksi Intia oli nälänhädän uhkaamana. Tämä johti siihen että lehdistö ja kaikki kritiikki hallitusta vastaan vaiennettiin ja huomattavat oppositiojohtajat vangittiin.
Vallasta luopuminen ja uudelleen valinta

Intian maataloudessa saatiin vihdoinkin parempia satoja. Kuitenkaan uutinen ei parantanut Indira Gandhin suosiota maaliskuussa 1977 pidetyissä vaaleissa: kongressipuolue sai vain 154 edustajaa. Uuden hallituksen johtoon nousi Morarji Desai janata-puolueesta (kansanpuolueesta). Gandhi pidätettiin korruptiosta epäiltynä 3. lokakuuta 1977, mutta hänet vapautettiin seuraavana päivänä. Indira Gandhi tuli uudelleen valituksi pääministeriksi vuonna 1980. Suomessa Gandhi vieraili ainakin kesäkuussa 1983.
Operaatio Sininen tähti ja murha

Gandhin ongelmaksi muodostui Punjabin tilanne. Paikallinen aluejohtaja Jarnail Singh Bhindranwale oli valittu paikallisen kongressinselvennä johtoon Shiromani Akali Dal -puolueesta. Bhindranwale oli vangittu Amritsarissa, mutta vapauduttuaan 25 päivää myöhemmin hän linnoittautui henkivartijoiden kanssa Kultaiseen temppeliin. Gandhi antoi armeijalle käskyn puhdistaa Kultainen temppeli Bhindranwalesta ja hänen seuraajistaan 3. kesäkuuta 1984. Monien sikhien mielestä heidän pyhiä paikkojaan oli häväisty.
Kaksi Indira Gandhin sikhiläistä henkivartijaa, Satwant Singh ja Beant Singh, murhasi hänet pääministerin virka-asunnon puutarhassa 31. lokakuuta 1984. Gandhi oli palaamassa Peter Ustinovin haastattelusta Irlannin television dokumenttia varten. Vartijat ampuivat Gandhia revolverilla ja konepistoolilla. Beant Singh kuoli vartijoiden ampumana tapahtuman jälkeen. Murha oli sikhien salaliitto ja murhasta tuomittiin kuolemaan Satwant Singhin lisäksi myös Beant Singh setä Kehar Singh. Gandhi vietiin sairaalaan, missä hänet todettiin kuolleeksi muutamia tunteja myöhemmin.
Indira Gandhi tuhkattiin valtiollisin kunniamenoin 3. marraskuuta 1984 Shakti Sthalin alueella, joka sijaitsee lähellä Mahatma Gandhin muistolle omistettua Raj Ghatia. Hänen vanhin poikansa Rajiv Gandhi sytytti polttohautauksen tulen. Indira Gandhin tuhkat siroteltiin seuraavana päivänä, sunnuntaina 4. marraskuuta 1984 hänen omasta toiveestaan Himalajan vuoristoon kohtaan, josta pyhä Ganges-joki saa alkunsa. Tuhkan sirotteli Intian ilmavoimien AN-12 koneesta Rajiv Gandhi, josta oli tullut Intian pääministeri tunteja hänen äitinsä salamurhan jälkeen 31. lokakuuta 1984.
Tunnustuksia

Intia jakaa vuosittain Indira Gandhin rauhanpalkinnon henkilölle, joka on edistänyt maailmanrauhaa ja aseistariisuntaa Indira Gandhin hengessä. Vuonna 2013 palkinnon sai Saksan liittokansleri Angela Merkel.
Indira Gandhi sai Neuvostoliitolta tunnustuksena rauhanpyrkimyksistään Leninin kansainvälisen rauhanpalkinnon vuonna 1983.
Kirjallisuutta

Barth, Reinhard: Historian suurnaiset.  ((Frauen, die Geschichte machten. Von Hatschepsut bis Indira Gandhi. Suomennos Tuulikki Virta, Katja Zöllner)  Helsinki:  Ajatus Kirjat, 2005.  ISBN 951-20-6762-5
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Intian pääministerit
Nehru
Nanda
Shastri
I. Gandhi
Desai
C. C. Singh
R. Gandhi
V. P. Singh
Shekhar
Rao
Vajpayee
Gowda
Gujral
M. Singh
Modi
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
Pääministeri Indira Gandhi Suomen kansallismuseon Kädentaitoa Intiasta -näyttelyn avajaisissa vuonna 1983. Vasemmalla opetusministeri Kaarina Suonio.
Isonysämuura

| Isonysämuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Muurat Formicariidae
Suku::  Nysämuurat Chamaeza
Laji::  nobilis
Kaksiosainen nimi
 Chamaeza nobilis  Gould, 1855 

Katso myös
   Isonysämuura Wikispeciesissä   Isonysämuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isonysämuura (Chamaeza nobilis) on Etelä-Amerikassa tavattava muuriin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan isonysämuura on noin 23 cm. Lajin pää ja selkä ovat ruosteenruskeat. Silmien päällä on valkea silmäkulmajuova. Vatsa on mustan ja valkoisen viiruinen. Isonysämuura muistuttaa huomattavasti ulkonäöltään pienikokoisempaa nysämuuraa (Chamaeza campanisona), josta se eroaa punaruskeamman värin, valkoisen siipilaikun puutteen ja valkeamman vatsansa perusteella.
Levinneisyys ja elinympäristö

Isonysämuuraa tavataan Etelä-Amerikassa alueella, joka ulottuu Kolumbiasta Peruun ja Amazonian alueelle Brasiliaan. Linnun elinympäristöä ovat tiheän metsän pohjakerrokset yleensä alle 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajin pesä on puunkolossa. Poikaset muistuttavat huomattavasti aikuisia.
Börje

| Börje |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  17. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Börge
Vastineita eri kielissä:  Børge (tanskalainen ja norjalainen kirjoitusasu)
Nimen alkuperä:  ruotsalainen muunnos Birgeristä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Börje on miehen etunimi, alun perin ruotsalainen muunnos Birgeristä, jonka nimipäivä on Birgerin kanssa samana päivänä suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 17. kesäkuuta. Börjen nimipäivä oli samana päivänä Luulajan suomenkielisessä kalenterissa vuosina 1901–1918.
Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan Suomessa Börje-nimen on vuoden 2019 loppuun mennessä saanut 2796 henkilöä, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1920 ja 1960 välisenä aikana.
Tunnettuja Börjejä

Börje Ahlstedt (s. 1939), ruotsalainen näyttelijä
Börje Aura (k. 1991), suomalainen televisiojuontaja
Börje Backström (1908–1999), suomalainen kenraaliluutnantti
Börje Barkman (1909–1081), suomalainen mainosalalla työskennellyt taidemaalari
Börje Brotell (1922–2009), suomalainen Waffen-SS -sotilas ja panssarintuhooja
Börje Colliander (1909–1994), suomenruotsalainen kirjailija
Börje Degerman (1918–1999), suomalainen insinööri, yritysjohtaja, talousneuvos ja teollisuusneuvos
Börje Forsberg (1944–2017), ruotsalainen musiikkituottaja
Börje Forsström (1910–1995), suomalainen diplomi-insinööri, toimitusjohtaja ja vuorineuvos
Börje Grönroos (1929–2015), suomalainen nyrkkeilijä ja yleisurheilija
Börje Gunnarson (1906–1969), suomalainen esseisti
Börje Hellen, suomalainen kuvaaja
Börje Herrmann (1921–1978), suomalainen jalkapalloilija
Börje Hielm (1927–2004), suomalainen liikennelentäjä ja lentokapteeni
Börje Karvonen (1938–2016), suomalainen nyrkkeilijä
Börje Kuhlbäck (1924–2012), suomalainen lääkäri ja professori
Börje Lampenius (1921–2016), suomalainen teatteriohjaaja, näyttelijä ja laulaja
Börje Larsson (1910–1982), ruotsalainen elokuvantekijä
Börje Nygård (1930–1995), suomalainen jalkapallovalmentaja
Börje Bernhard Rajalin (s. 1933), suomalainen taidekäsityöläinen
Börje Salming (1951–2022), ruotsalainen jääkiekkoilija
Börje Sandberg (1906–1955), suomalainen filosofian maisteri, Suomen Matkojen toimitusjohtaja ja matkailukirjojen tekijä
Börje Strand (1935–1977), suomalainen pikajuoksija
Börje Strandvall (s. 1909), suomalainen pikajuoksija
Börje Söderholm (1922–1998), suomalainen valokuvaaja ja yritysjohtaja
Börje Söderström (1896–1977), suomalainen jääkärieverstiluutnantti
Börje Vähämäki (s. 1944), Suomen tutkimuksen emeritusprofessori Kanadassa
Börje Wretman (1919–2002), ruotsalainen nyrkkeilijä.
Rest In Beat AM

| Rest In Beat AM Robin Packalen |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 15. lokakuuta 2021
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): Joonas Parkkonen Joonas Angeria Alex Mattson Abaz
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 18.19
 Levy-yhtiö: Robin Entertainment & Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen albumilista: 27.
Robin Packalenin muut julkaisut
| Rest In Beat PM 2020 | Rest In Beat AM 2021 | Punasel 2024 |
Singlet albumilta Rest In Beat AM
 ”Hard To Love” Julkaistu: 26. maaliskuuta 2021  ”Sucker For That Love” Julkaistu: 3. syyskuuta 2021
Rest In Beat AM on suomalaislaulaja Robin Packalenin 15. lokakuuta 2021 julkaistu toinen englanninkielinen EP. EP on toinen ja viimeinen osa Packalenin englanninkielistä albumia, jonka ensimmäinen osa Rest In Beat PM julkaistiin joulukuussa 2020.
EP:n julkaisupäivänä sen kappaleista julkaistiin 16 minuuttinen Mitro Boahenen ohjaama lyhytelokuva Robin Packalenin YouTube-kanavalla.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Rest In Beat | Axel Ehnström, Joonas Parkkonen, Olavi Uusitalo, Peppina Pällijeff, Robin Packalen, Väinö Wallenius | 2.35 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Hard To Love (feat. Alex Mattson) | Aleksi Kaunisvesi, Packalen, Tiina Vainikainen | 2.56 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Curtain Call | Kaunisvesi, Parkkonen, Uusitalo, Pällijeff, Packalen | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Sucker For That Love (feat. Saay) | Kaunisvesi, Parkkonen, Uusitalo, Pällijeff, Packalen | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | I’m Not Cool | Parkkonen, Uusitalo, Pällijeff, Packalen | 3.09 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Never Let You Down | Abaz, Packalen | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Rest In Beat -lyhytelokuva YouTubessa
| n k Robin Packalen |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Koodi  Chillaa  Boom Kah  Boombox  16  Yhdessä 
Kokoelmat:  Me tehtiin tää 2012–2017 
EP:t:  Rest In Beat PM  Rest In Beat AM 
Singlet:  ”Frontside Ollie”  ”Faija skitsoo”  ”Hiljainen tyttö”  ”Puuttuva palanen” (feat. Brädi)  ”Luupilla mun korvissa”  ”Haluan sun palaavan”  ”Boom Kah” (feat. Mikael Gabriel & Uniikki)  ”Erilaiset”  ”Onnellinen”  ”Tilttaamaan” (Beats & Styles Remix, feat. Lord Est)  ”Kesärenkaat”  ”Parasta just nyt” (feat. Nikke Ankara)  ”Paperilennokki”  ”Sua varten”  ”Kipinän hetki”  ”Yö kuuluu meille” (feat. Santa Cruz, Nikke Ankara, Brädi & Jussi 69)  ”Milloin nään sut uudestaan?” (feat. Kasmir)  ”Miten eskimot suutelee?” (feat. Sanni)  ”Salamatie” (feat. Softengine)  ”Jotain aitoo”  ”Hula Hula” (feat. Nelli Matula)  ”Rakkaus on lumivalkoinen”  ”Tuuleksi taivaanrantaan”  ”Kymmenen kirosanaa”  ”Spesiaali”  ”Hollywood Hills”  ”Lentoon (Remix)” (feat. Tommy Lindgren)  ”En mielestäin sua saa”  ”Me tehtiin tää”  ”I'll Be With You” (Koveen & Joznezin kanssa)  ”Suit That”  ”Benefits”  ”Drop Dead”  ”Hard To Love” (feat. Alex Mattson)  ”Sucker For That Love” (feat. Saay)  ”Goddess”  ”Ohikiitävää”  ”Magic”  ”Girls Like You”  ”Kolmistaan” (feat. Ege Zulu)  ”Nuori Loiri”  ”Kultanaamio”  ”Sinä 4ever”  ”Ime huiluu”  ”Menolippu”  ”Sä et ole hullu”  ”Kuumilla hiilillä”  ”Häitä pidelly” 
Muut singlet:  ”Vahva” (Elastinen feat. Robin)  ”AAAA” (Elastinen feat. Robin)  ”Ihana kipu” (Viivi × Robin Packalen)  ”Aina” (Jambo & Robin Packalen) 
Muuta:  Diskografia
Urheilupuiston uimahalli (Kouvola)

| Urheilupuiston uimahalli |
| --- | --- |

Osoite:  Palomäenkatu 44, 45100 Kouvola
Rakennustyyppi:  Uimahalli
Rakennustyöt aloitettu:  15.2.1963
Valmistumisvuosi:  1964 Laajennus (2026)
Suunnittelija:  Jorma Järvi
Urakoitsija:  Kouvolan Rakentajat Oy
Tilavuus:  12 200 m3 
 Peruskorjaus 1994–1995 Peruskorjaus ja laajennus 2024–2026 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Urheilupuiston uimahallin sisäänkäynti.
Urheilupuiston uimahalli on Kouvolan Urheilupuistoon vuonna 1964 valmistunut uimahalli.
Uimahallissa on kuusiratainen 25 metrin pääallas, lastenallas sekä 6 × 20 metrin ulkoallas, jonka ympärillä on kesäisin lähes 12 000 neliömetrin oleskelualue. Sisällä hallissa katsomopaikkoja on 300. Hallissa on myös kaksi kuntosalia ja kahvio. Halli on peruskorjattu vuosina 1995–1996, ja siellä käy vuodessa noin sata tuhatta asiakasta.
Arkkitehtuuri

Uimahallin suunnitteli myös Helsingin uimastadionin suunnitellut arkkitehti Jorma Järvi. Järvi kuoli pian suunnitelman valmistumisen ja urakan tarjouspyyntöjen tekemisen jälkeen, jolloin hankkeen toteutus jäi Järven toimistossa pitkään työskennelleen Erkki Heloman valvottavaksi.
Järvi katsotaan merkittävimmäksi Suomen uimalarakentamiseen vaikuttaneeksi arkkitehdiksi. Järven maauimala- ja uimahallisuunnitelmista toteutettiin Helsingin Uimastadion ja Kouvolan Urheilupuiston uimahalli, joiden arvioidaan olevan historiallisesti ja rakennustaiteellisesti merkittävimpiä suomalaisia uimalarakennuksia. Järven rooli Suomen uimalarakentamisen kehittymisessä ulottuu kuitenkin hänen omia toteutuksiaan laajemmalle: Järvi oli Valtion urheilulautakunnan vuonna 1953 perustetun Uimalajaoksen jäsen kuolemaansa asti. Järvi oli siis Uimalajaoksessa päättämässä uimaloiden rakentamiseen annettavista avustuksista ja hyväksymässä uimaloiden suunnitelmat, sekä laatimassa Uimalarakennusopasta, jolla VUL ohjeisti kuntia uimaloiden rakentamisessa. Ohjeissa korostui jo Helsingin Uimastadionissa toteutunut malli uimalasta ulkoilualueeseen liittyvänä luonnonläheisenä koko kansan virkistäytymispaikkana. Kouvolan urheilupuiston uimahalli puistoineen on näiden suunnitteluperiaatteiden kiteymä, mikä teki hallirakennuksen, ulkoaltaan ja puiston alkuperäisestä kokonaisuudesta historiallisesti ja rakennustaiteellisesti merkittävän. Myös hallirakennus yksistään on historiallisesti merkittävä ja rakennustaiteellisesti hyvin arvostettu: hallin betoninen kuorikatto oli edelläkävijä suomalaisessa urheilurakennusten arkkitehtuurissa, ja halli suurine ikkunoineen toteuttaa taidokkaasti hanketta valvoneen Kouvolan urheilulautakunnan ohjeen ”välittömään kosketukseen luonnon kanssa tulisi päästä suoraan hallista”.
Uimahallin laajennus

Kouvolan uimahalliverkon käsittelyssä päätettiin vuonna 2018, että Kouvolaan rakennetaan uusi uimahalli ja Urheilupuiston uimahalli suljetaan. Kouvolan kaupunginvaltuusto päätti toukokuussa 2022, että Kouvolaan rakennetaan uusi uimahalli keskustan Urheilupuistoon. Liikunta- ja kulttuurilautakunta hyväksyi hankesuunnitelman huhtikuussa 2023.
Kouvolan uuden Urheilupuiston uimahallin rakentaminen alkoi syksyllä 2024. Nykyinen uimahalli korjataan perusteellisesti. Arvioiden mukaan Urheilupuiston uimahallikokonaisuuden rakentaminen kestää vuoden 2026 loppuun asti ja uusi uimahalli saataisiin avattua vuoden 2027 alkupuolella. Laajennusosaan rakennetaan 50 metrin allas, joka täyttää kansallisten kilpailuiden vaatimukset sekä 500 hengen täyttävä katsomo. Laajennukseen rakennetaan myös terapia-allas, kuntosali, pukuhuoneet ja esimerkiksi kahvila. Vanhaan osaan tulevat hyppyallas, opetusallas, kahluuallas ja poreallas. Vanhoihin pukuhuoneisiin rakennetaan toimistotiloja. Kokonaisuus tulee maksamaan noin 33 miljoonaa euroa.
Trương Tấn Sang

| Trương Tấn Sang |
| --- | --- |

Vietnamin presidentti
 25. heinäkuuta 2011 – 2. huhtikuuta 2016  
Varapresidentti:  Nguyễn Thị Doan
Edeltäjä:  Nguyễn Minh Triết
Seuraaja:  Trần Đại Quang
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1949 (ikä 75) Huyện Đức Hòa, Long An, Ranskan Indokiina (nykyään Vietnam)
Puoliso:  Mai Thị Hạnh
Lapset:   Trương Tấn Sơn  Trương Thị Mai Hương 
Tiedot
Puolue:  Vietnamin kommunistinen puolue
Aiheesta muualla
hoidulich.net
Trương Tấn Sang (s. 21. tammikuuta 1949) on vietnamilainen poliitikko. Hän oli maan presidentti vuosina 2011–2016 ja on ollut politbyroon korkein jäsen tammikuusta 2011 lähtien. Sang oli Hồ Chí Minhin kaupungin kommunistisen puolueen johtaja 1996–2000.
Tấn Sang liittyi kommunistiseen puolueeseen 1969. Vietnamin sodan aikana hän oli Etelä-Vietnamin vankina vuodesta 1971.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trương Tấn Sang Wikimedia Commonsissa
Eiichi Negishi

| Eiichi Negishi> 根岸 英一 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  根岸 英一
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1935 Changchun, Mantšukuo
Kuollut: 6. kesäkuuta 2021 (84 vuotta)
Kansalaisuus:  japani
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tokion yliopisto, Pennsylvanian yliopisto
Instituutti:  Purduen yliopisto, Syracusen yliopisto
Tutkimusalue:  Orgaaninen kemia
Tunnetut työt:  palladiumin katalyyttitutkimus
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (2010)
Eiichi Negishi (jap. 根岸 英一, Negishi Eiichi, 14. heinäkuuta 1935  – 	6. kesäkuuta 2021) oli japanilainen kemisti, joka palkittiin Nobelin kemianpalkinnolla lokakuussa 2010 Richard F. Heckin ja Akira Suzukin kanssa palladiumin käyttöä ristikytkentäreaktioiden katalyyttinä koskevista tutkimuksista.
Trần Đại Quang

| Trần Đại Quang |
| --- | --- |

Vietnamin presidentti
 2. huhtikuuta 2016 – 21. syyskuuta 2018  
Varapresidentti:  Đặng Thị Ngọc Thịnh
Edeltäjä:  Trương Tấn Sang
Seuraaja:  Đặng Thị Ngọc Thịnh (virkaatekevä) Nguyễn Phú Trọng
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 1956 Ninh Bình, Pohjois-Vietnam (nykyään Vietnam)
Kuollut: 21. syyskuuta 2018 (61 vuotta) Hanoi, Vietnam
Puoliso:  Nguyễn Thị Hiền
Tiedot
Puolue:  Vietnamin kommunistinen puolue
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
vpctn.gov.vn
Trần Đại Quang (12. lokakuuta 1956 – 21. syyskuuta 2018) oli vietnamilainen poliitikko. Hän oli maan presidentti vuosina 2016–2018.
Trần oli köyhistä oloista. Isä hankki elantonsa kalastajana joella ja äiti oli banaaninmyyjä. Trần toimi aktiivisesti Vietnamin kommunistisessa puolueessa ja nousi sitä kautta presidentiksi.
Trần Đại Quang kuoli virassa ollessaan yllättäen, vaikka sairastelikin pitkään. Hän oli viime ajat ollut näkymättömissä, mikä herätti kysymyksiä. Poikkeuksellisesti hän osallistui oli 20. syyskuuta 2018 Aasian maiden yhteisen talousjärjestön kokoukseen ja otti 11. syyskuuta Hanoissa vastaan Indonesian presidentin Joko Widodon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trần Đại Quang Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa 
Muut:  IdRef
Raitanysämuura

| Raitanysämuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Muurat Formicariidae
Suku::  Nysämuurat Chamaeza
Laji::  mollissima
Kaksiosainen nimi
 Chamaeza mollissima  (P.L. Sclater, 1855) 

Katso myös
   Raitanysämuura Wikispeciesissä   Raitanysämuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitanysämuura (Chamaeza mollissima) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Kolumbiasta Andien rinteitä seuraillen Boliviaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater Santa Fe de Bogotásta Kolumbiasta 1855.