stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu

Kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu.
Kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu on kreikkalaisortodoksisten kirkkojen käyttämä lippu. Siinä on keltaisella pohjalla musta kaksipäinen kotka. Kotka pitää jaloissaan miekkaa ja valtakunnanomenaa, ja kotkan päiden yläpuolella on kruunu.
Lipun kotkasymboli palautuu oletettavasti Bysantin valtakuntaan, ja lippua kutsutaan usein virheellisesti ”Bysantin valtakunnan lipuksi”. Lippua käytetään erityisesti kreikkalaisortodoksisissa kirkoissa, luostareissa ja hallinnollisissa instituutioissa. Lipulla ei kuitenkaan ole virallista asemaa.
Kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu Profeetta Elian luostarilla Santorínilla.
Kreikan lippu ja kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu rinnakkain Ródoksella.
Kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu ja Kreikan vanha lippu Neitsyt Marian katedraalissa Torontossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kreikkalaisortodoksisen kirkon lippu Wikimedia Commonsissa
Kuningattaren sisar

| Kuningattaren sisar> The Other Boleyn Girl |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Justin Chadwick
Käsikirjoittaja:  Peter Morgan
Perustuu:  Philippa Gregoryn romaanin The Other Boleyn Girl
Tuottaja:  Alison Owen
Säveltäjä:  Paul Cantelon
Kuvaaja:  Kieran McGugan
Leikkaaja:  Paul Knight Carol Littleton
Pukusuunnittelija:  Sandy Powell
Pääosat:  Natalie Portman Scarlett Johansson Eric Bana Jim Sturgess
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  BBC Film Relativity Media Focus Features
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:   2008-02-2929. helmikuuta 2008 (Yhdysvallat)    2008-03-1717. maaliskuuta 2008 (Iso-Britannia)    2008-09-1212. syyskuuta 2008 (Suomi)  
Kesto:  115 minuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  35 000 000 dollaria
Tuotto:  77 713 866 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuningattaren sisar (engl. The Other Boleyn Girl) on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut draamaelokuva. Se perustuu Philippa Gregoryn samannimiseen romaaniin, ja sen on ohjannut Justin Chadwick. Sen pääosissa ovat  Natalie Portman, Scarlett Johansson ja Eric Bana.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Natalie Portman  | … |  Anne Boleyn   |
|  Scarlett Johansson  | … |  Mary Boleyn   |
|  Eric Bana  | … |  Englannin kuningas Henrik VIII   |
|  Jim Sturgess  | … |  George Boleyn   |
|  Kristin Scott Thomas  | … |  Elizabeth Boleyn   |
|  Mark Rylance  | … |  Thomas Boleyn   |
|  David Morrissey  | … |  Thomas Howard, Norfolkin 3. herttua   |
|  Benedict Cumberbatch  | … |  William Carey   |
|  Oliver Coleman  | … |  Henry Percy   |
|  Ana Torrent  | … |  Katariina Aragonialainen   |
|  Eddie Redmayne  | … |  William Stafford   |
|  Juno Temple  | … |  Jane Parker   |
|  Iain Mitchell  | … |  Thomas Cromwell   |
|  Andrew Garfield  | … |  Francis Weston   |
|  Corinne Galloway  | … |  Jane Seymour   |
|  Constance Stride  | … |  Mary Tudor nuorena   |
|  Maisie Smith  | … |  Elizabeth Tudor nuorena   |
Tuotanto

Elokuva kuvattiin osittain Kentissä. Doverin linna esittää elokuvassa Lontoon Toweria ja Sevenoaksissa sijaitseva Knole Park Whitehallin palatsia.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Kuningattaren sisar Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuningattaren sisar Elonet.
Kuningattaren sisar Box Office Majossa (englanniksi)
Kuningattaren sisar Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
Kuningattaren sisar Metacriticissä (englanniksi)
Koronaviruspandemia Beninissä

| Koronaviruspandemia Beninissä> Yleistä |
| --- | --- |
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Hubei, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  16.3.2020
Tapaukset
Vahvistetut:  7 884
Parantuneet:  7 652
Kuolleet:  100
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Koronaviruspandemia Beninissä on osa maailmanlaajuista SARS-CoV-2 -koronaviruksen levittäytymistä. Taudin todettiin saavuttaneen maan maaliskuussa 2020.
Aikajana

Maan ensimmäinen tapaus vahvistettiin 16. maaliskuuta. Kolme päivää myöhemmin ilmoitettiin toisesta vahvistetusta tapauksesta.
Tammikuun 12. päivä 2021 Beninissä oli 74 aktiivista koronatapausta. Maassa oli ollut siihen mennessä yhteensä 3 363 vahvistettua tapausta, joista 3 222 oli parantunut, sekä 46 kuolemaa.
Vastatoimenpiteet

Monesta muusta alueen valtiosta poiketen Benin ei sulkenut ilmatilaansa pandemian alettua, mutta rajat naapurimaihin on suljettu. Cotonoun lentoasemalle on sijoitettu 20 kojua saapuvien matkustajien testaamiseksi.
Maahan saapuvat tarkistetaan lentoasemalla. Saapujista oireelliset tai ne, joiden testin tulos on positiivinen hoidetaan joko itsenäisesti eristyksissä kotona tai Covid-19-hoitokeskuksessa. Maahan saapuvan on luovutettava passinsa maahantulopoliisille 72 tunnin ajaksi, kunnes ensimmäisen testin tulos valmistuu. Tulos ensimmäisestä testistä valmistuu 24-48 tunnin sisällä ja toisesta 15 vuorokauden kuluttua. Jos testin tulos on positiivinen, hoito on matkustajalle ilmainen ja sen tarjoaa Beninin valtio. Myös maasta poistuessa testi on pakollinen. Matkustaja maksaa kaikki kolme testiä. Kaksi ensimmäistä maksaa 100 000 CFA-frangia (152,49 euroa) ja testi poistuttaessa maksaa 50 000 CFA (76.22 euroa) tavallinen tai 75 000 CFA, ensiluokkainen palvelu. Testimaksut maksetaan netissä maahan tullessa ja poistuttaessa täytettävän terveyskaavakkeen täytön yhteydessä.
Beninissä on käytettävä hengityssuojaimia julkisilla paikoilla liikkuessa. Uskonnolliset kokoontumiset sallitaan ja alle 50 hengen muut kokoontumiset. Heinäkuuhun 2020 mennessä ravintoloiden ja anniskelupaikkojen rajoitukset poistettiin, minkä lisäksi koulut ja muut opetusalan laitokset on avattiin. Julkisen liikenteen matkustajien määrä on rajoitettu puoleen normaalista.
Kolmipohjanlampi

| Kolmipohjanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°53′01″N, 27°09′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskuoja:  oja Ylä-Aittaroiseen 
Järvinumero:  14.932.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,4 m  
Pituus:  660 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,974 km  
Pinta-ala:  8,216 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmipohjanlampi 
Kolmipohjanlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Juuvinkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 660 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy.
Koronaviruspandemia Ahvenanmaalla

| Koronaviruspandemia Ahvenanmaalla |
| --- | --- |
 Tartuntojen määrä maakunnassa (päivitetty 6. tammikuuta 2022)
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  22. maaliskuuta 2020
Tapaukset
Vahvistetut:  1279
 Tiedot päivitetty viimeksi 14. tammikuuta 2022. 
Ahvenanmaan koronaviruspandemia on osa maailmanlaajuista koronapandemiaa. 13. tammikuuta 2022 mennessä maakunnassa oli vahvistettu 1279 tapausta.
Ensimmäinen tapaus varmistettiin 22. maaliskuuta 2020, jolloin kahdella nuorella aikuisella todettiin tartunta. Näillä kahdella ei ollut mitään suhdetta toisiinsa, mutta molemmat olivat palanneet matkalta.
Ahvenanmaan ensimmäinen koronaan liittyvä kuolemantapaus vahvistettiin 13. tammikuuta 2022.
Rajoituksia

Ahvenanmaan maakuntahallitus on päättänyt suosittaa etätyötä koko maakunnan alueella. Lisäksi yksityistilaisuuksien järjestämistä ei suositella.
Rokotukset

Kaikki rokotukset tapahtuvat Ålands Postin tiloissa Jomalassa. 10. tammikuuta 2022 mennessä kaksi rokotetta oli saanut 75,2 % koko maakunnan väestöstä. Toistaiseksi maakunnassa annetaan kaikille ikäryhmille pelkästään Pfizer–BioNTechin rokotetta.
Kymenlaakson museo

| Kymenlaakson museo |
| --- | --- |
 Merikeskus Vellamo
Tyyppi:  kulttuurihistoriallinen museo, alueellinen vastuumuseo
Sijainti:  Tornatorintie 99 B, 48100 Kotka
Perustettu:  1927
Ylläpitäjä:  Kotkan kaupunki
Johtaja:  Kirsi Niku
Kotisivut:  www.kotka.fi/vapaa-aika/museo/
Koordinaatit:  60°28′22″N, 026°56′42″E
 fiKymenlaakson museo 
      
Kymenlaakson museo on Kotkassa toimiva Kymenlaakson alueellinen vastuumuseo, jonka toiminta-alueeseen kuuluu seitsemän kuntaa. Vuonna 1927 perustetun museon ylläpidosta vastasi vuoteen 1967 saakka Kymenlaakson museoseura, jonka jälkeen vastuu siirtyi Kotkan kaupungille. Maakuntamuseon statuksen Kymenlaakson museo sai 1981. Merivartiomuseo kuuluu Kymenlaakson museoon.
Kymenlaakson museon näyttelytilat ovat vuodesta 2008 lähtien sijainneet Kotkan Kantasatamassa Merikeskus Vellamossa. Siellä toimii myös Suomen merimuseo.
Vuonna 2015 Kymenlaakson museoon tutustui  101 395 kävijää, joista 74 361 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti.
Aiheesta muualla

Kymenlaakson museon www-sivut
Kymenlaakson museon kokoelmaohjelma (Arkistoitu versio)
Kymenlaakson rovastikunta

| Kymenlaakson rovastikunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Jäsenmäärä:  111 139 (2021)
– Osuus asukkaista:  68,9 %
Lääninrovasti:  Kimmo Ylikangas
Mikkelin hiippakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kymenlaakson rovastikunta on Kymenlaaksossa sijaitseva Mikkelin hiippakunnan rovastikunta. Kymenlaakson rovastikunnan lääninrovastina toimii Kuusankosken kirkkoherra Kimmo Ylikangas.
Seurakunnat

Lista Kymenlaakson rovastikuntaan kuuluvista seurakunnista:
Kouvolan seurakunta
Anjalankosken seurakunta
Elimäen seurakunta
Kuusankosken seurakunta
Valkealan seurakunta
Kotka-Kymin seurakunta
Haminan seurakunta
Pyhtään seurakunta
Lacina Traoré

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. toukokuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Abidjan, Norsunluurannikko
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 203 cm
Seura
Seura:  AS Monaco
Pelinumero: 19
Junioriseurat
2006-2007:  ASEC Mimosas
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2007-2008   2008-2011   2011-2012   2012-2014   2014-   2014- |  Stade d'Abidjan    CFR Cluj    Kuban Krasnodar    Anži Mahatškala    AS Monaco    Everton FC (laina) | 27 (6)   31 (7)   38 (18)   29 (13) |
Maajoukkue
| 2012- |  Norsunluurannikko | 7 (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. huhtikuuta 2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. helmikuuta 2013.
| Mitalit> Maa:   Norsunluurannikko.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norsunluurannikko.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norsunluurannikko.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Norsunluurannikko> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Päiväntasaajan Guinea 2015 |  |  |
Lacina Traoré (s. 20. toukokuuta 1990 Abidjan) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa ranskalaisseura AS Monacoa.  Hän on edustanut urallaan Stade d'Abidjania, CFR Cluj'ta, FK Kuban Krasnodaria sekä FK Anži Mahatškalaa. Traoré on voittanut Clujin riveissä Romanian liigan vuonna 2010, cupin vuonna 2009 ja supercupin vuosina 2009 ja 2010.
Krystal (ravintola)

| Krystal |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Yksityinen
Perustettu:  1932 Chattanooga, Tennessee
Toimitusjohtaja:  Rody Davenport Jr., Glenn Sherill
Kotipaikka:  Chattanooga, Tennessee, Yhdysvallat
Toimiala:  pikaruoka
Tuotteet:  pikaruoka, esimerkiksi hampurilaiset
Henkilöstö:  Yli 6 500
Kotisivu:  krystal.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krystal on yhdysvaltalainen pikaruokaketju, jonka päämaja sijaitsee Chattanoogassa, Tennesseessä. Krystal usein luokitellaan hyväksi vaihtoehdoksi Yhdysvaltain keskiosista kotoisin olevalle hampurilaisketjulle, White Castlelle.kenen mukaan? Krystal on suosittu opiskelijoiden keskuudessa ja on tullut tunnetuksi syöntikilpailuistaan.
Historia

Krystalin perustivat 24. lokakuuta 1932 Chattanoogassa, Tennesseessä yrittäjät Rody Davenport Jr. ja J. Glenn Sherill.
Kyllä maalla on mukavaa...

| Kyllä maalla on mukavaa> .. Finntrio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu 1978
 Julkaistu: 1978
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Kim Kuusi & Esa Nieminen
 Tyylilaji: folk
 Kesto: 34.41
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Finntrion muut julkaisut
| Kirje arkipäivään 1976 | Kyllä maalla on mukavaa... 1977 | Aivan mua naurattaa 1981 |
Kyllä maalla on mukavaa... on Finntrion albumi vuodelta 1978. Levyn tunnetuimmat laulut ovat Kyllä maalla on mukavaa ja vuoden 1978 Syksyn Sävel -kilpailukappale Rökäleitä, mökäleitä kerrassaan, jonka on säveltänyt Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry:n (nyk. Musiikkituottajat ry) toiminnanjohtajana vuosina 1975-2009 toiminut Arto Alaspää. Levy on julkaistu vinyylinä (koodilla FL 5059) ja c-kasettina (koodilla FK 5059).
Kappaleet > A-puoli

Kyllä maalla on mukavaa – 3.01 (säv. John M. Sommers, san. (suom.) Pertti Reponen, sov. Esa Nieminen)
Polkupyörälaulu – 3.20 (säv. Esa Nieminen, san. Juha Vainio, sov. Esa Nieminen)
Syömälaulu – 2.52 (säv. Kim Kuusi, san. Pertti Reponen, sov. Kim Kuusi)
Paikka lapsuuden – 3.43 (säv. trad., san. (suom.) Pertti Reponen, sov. Esa Nieminen)
Arvet repeilee – 1.46 (säv. trad., san. (suom.) Hannu Karlsson, sov. Esa Nieminen)
Pellavaloukku – 2.50 (säv. Hannu Karlsson, san. Hannu Karlsson, sov. Esa Nieminen)
Kappaleet > B-puoli

Rökäleitä, mökäleitä kerrassaan – 2.19 (säv. Arto Alaspää, san. Vesa Nuotio ja Pertti Reponen, sov. Kim Kuusi)
Villin pojan killingit – 2.56 (säv. A. Guthrie, san. (suom.) Hannu Karlsson, sov. Esa Nieminen)
Liukkaat saappaat – 1.57 (säv. trad., san. (suom.) Pertti Reponen, sov. Kim Kuusi)
Voi kurjaa kaupunkiain – 3.40 (säv. trad., san. (suom.) Hannu Karlsson, sov. Kim Kuusi)
Perusromanssi – 3.35 (säv. Hannu Karlsson, san. Hannu Karlsson, sov. Esa Nieminen)
On vanha polkka poikaa – 2.42 (säv. Lasse Berghagen, san. (suom.) Pertti Reponen ja Hannu Karlsson, sov. Esa Nieminen)
Aiheesta muualla

Kyllä maalla on mukavaa... discogs.com -sivustolla
Krysotiili

Krysotiilia
Krysotiili eli valkoinen asbesti on yleisimpiin asbestilajeihin kuuluva serpentiiniryhmän kalliota muodostava hienokuituinen mineraali, jota tavataan asbestijuonina ultraemäksisissä kivilajeissa. Krysotiilin kemiallinen kaava on Mg3Si2H4O9 ja rakennekaava Mg3(Si2O5)(OH)4, moolimassa 277 g/mol sekä CAS-numero 12001-29-5.
Ennen asbestin kieltämistä krysotiilia on käytetty kitkapinnoissa, kuten jarruissa, ja tiivisteissä sekä myös
asbestisementtituotteissa, esimerkiksi mineriitti- ja lujalevyissä. Tulelta ja kuumuudelta suojaavissa tuotteissa, kuten  käsineissä, suojavaatteissa ja hitsaussuojissa, sen tilalla käytetään nykyisin muita kuituja, kuten lasi-, hiili- ja keraamisia kuituja sekä lämpöä kestäviä aramidi- ja teflonkuitua.
Eräille krysotiilia sisältäville tuotteille on säädöksissä annettu lisäaikaa.
Aiheesta muualla

Krysotiilin kansainvälinen kemikaalikortti
Webmineral.com: Chrysotile Mineral Data (englanniksi)
Kyläkeinu

Kyläkeinu
Kyläkeinu, -kiikku, -liekku, -lietsu tai aisakeinu on suuri keinu, jollaisia perinteisesti on ollut monissa kylissä, ja joilla kyläläiset ovat keinuneet. Isoja keinuja on ollut kylissä muun muassa Suomessa, Karjalassa ja Virossa.
Keinun lava on puisilla aisoilla kiinni keinun kehikkoon laakeroidussa vaakasuorassa tukissa. Kyläkeinu eroaa nykyisestä puutarhakeinusta suuremmalla koollaan sekä sillä, että ympäri keinuminen on mahdollista. Koska keinumisessa liike-energia saattaa muodostua erityisen suureksi, pidetään Suomessa nykyään keinumista vaarallisena ja joissakin paikoissa keinuja on asetettu käyttökieltoon.
Vaikka monissa paikoissa kyläkeinuja ei enää ole, säilyy niiden perintö paikannimissä kuten keinu- ja Keinumäki tai -aho-nimisissä paikoissa. Perinteisesti keinulle kokoontuminen oli kylän nuorison tapa viettää vapaa-aikaa ja solmia suhteita toisiinsa. Keinuperinne ei ole kokonaan hävinnyt. Ainakin Karstulassa on aisakeinu, joka on keskeisessä osassa vuosittain järjestettävässä Keinujaiset-tapahtumassa.
Aisakeinun pyörähdys -kilpailu

Aisakeinun pyörähdys on Baltian maissa kauan sitten alkunsa saanut kilpailu, jossa tavoitteena on tehdä aisakeinulla täysi 360 asteen pyörähdys. Kilpailu vaikeutuu, kun yritetään saada mahdollisimman pitkävartinen keinu pyörähtämään ympäri. Lajin miesten maailmanennätystä pitää hallussaan Andrus Aasamäe (Viro) 702 cm:n varsilla tehtynä. Naisten maailmanennätys on hallussa Kätlin Kinkillä (Viro) 593 cm.[lähde? ]
Kyläkeinujen vaarat

Kyläkeinut voivat olla myös vaarallisia, jos keinuilla otetaan liian kovat vauhdit ja ne pyörivät ympäri, sillä keinuissa ei ole mitään mikä takaisi keinujien pysyvän kyydissä. Keinujan käsi voi myös jäädä keinun puiden väliin, mikä voi katkaista käden.
Aiheesta muualla

Hauhon kyläkeinu Museoviraston sivuilla.
Kyläkeinulla.
Kreisibailut Vol 22

| Kreisibailut Vol 22 Smurffit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. marraskuuta 2013
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 50.01
 Levy-yhtiö: Capitol
Listasijoitukset
  21.
Smurffien muut julkaisut
| Suomihitit 2012 Vol 21 2012 | Kreisibailut Vol 22 2013 | #Smurfie Vol 23 2014 |
Kreisibailut Vol 22 on Smurffien 22. albumi. Se julkaistiin 22. marraskuuta 2013.
Kappaleet

Suluissa alkuperäinen kappale.
Smur-fah – 3.14  (Boom Kah)
Smurffiinaa – 3.38  (New Way Home)
Smurffit ei häpee – 3.22  (Levikset repee)
Smurffikkain jäbä – 3.48  (Seksikkäin jäbä)
Smurffimaa on tehty meitä varten – 4.31  (Maailma on tehty meitä varten)
Smurffit lähtee – 3.17  (Tänään lähtee)
Tauolle meen – 4.07  (Anna mä meen)
Kolme smurffisanaa – 3.45  (Kolme pientä sanaa)
Smurffitaikaa – 3.15  (Night on Fire)
Se smurffaa pois – 3.21  (Päästä mut pois)
Ooks sä aito smurffi – 3.26  (Are You Smurfy Enough)
Niin kaikki käy – 3.29  (Thought Word and Deed)
Höpönassusmurffi – 3.02  (Cuddly Wuddly Smurf)
Kun smurffit koisailevat – 3.38  (While the Smurfs Are Asleep)
Aiheesta muualla

Kreisibailut Vol 22 discogs.com -sivustolla
Lachapelle (Tarn-et-Garonne)

| Lachapelle |
| --- | --- |
 Saint-Pierren kirkko
 Lachapelle
 Koordinaatit: 43°59′11″N, 0°50′36″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Tarn-et-Garonne
Arrondissementti:  Castelsarrasin
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,9 km²
Väkiluku (2019):  118 
 – Väestötiheys:  10 as./km²
Kunnan numero:  82083
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lachapelle on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Castelsarrasinin kaupungista länteen.
Barokkikirkon sisustusta
Kunnan keskustassa oleva Saint-Pierren kirkko oli 1400-luvulla seurakuntakirkko. Vuonna 1776 kirkkoon tehtiin barokkityylinen sisustus kullattuine puuosineen. Kirkko on historiallinen monumentti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lachapelle (Tarn-et-Garonne) Wikimedia Commonsissa
Kuningataräiti

Kuningataräiti Elisabet.
Kuningataräiti on nimitys tai asema leskeksi jääneelle kuningatarpuolisolle (leskikuningatar), jonka poika tai tytär avioliitosta entisen kuninkaan kanssa on maan hallitsija. Alankomaissa myös entistä hallitsevaa kuningatarta, joka on luopunut kruunusta lapsensa hyväksi, on kutsuttu kuningataräidiksi. Termiä on englannin kielessä (engl. Queen mother) käytetty vuodesta 1577 lähtien. Nimitystä käytetään perinnöllisissä monarkioissa.
Asema

Kuningatarpuolisolla, hallitsevan kuninkaan vaimolla, on merkittävä kuninkaallinen asema mutta ei tavallisesti mitään oikeutta seurata aviomiestään valtaistuimelle tämän kuollessa.
Kuninkaan ja kuningattaren vanhin poika tai tytär tavallisesti nousee valtaistuimelle kuninkaan kuollessa, usein uuden hallitsijan äidin ollessa elossa, jolloin tämä ei kuitenkaan enää omaa minkäänlaista virallista asemaa. Uuden kuninkaan mahdollinen puoliso on uusi kuningatar, mutta taas jos nainen seuraa hallitsevana kuningattarena, hän on yksinkertaisesi ”kuningatar” (eikä hänen puolisoaan miltei koskaan kutsuta kuninkaaksi). Tulee siis huomata, että nimitys ”kuningataräiti” voi viitata vain hallitsijan äitiin, joka on itsekin ollut kuningatar; kuningatarpuolison äitiä kutsutaan vain ”kuningattaren äidiksi”.
Kuninkaan tai kuningattaren äitinä kuningataräiti tyypillisesti tukee tätä kaikin voimin elämänsä loppuun saakka ja toimii arvostettuna hallitsijan sukulaisena, kuitenkin ilman minkäänlaista asemaa tai valtaa.
Kuitenkin Swazimaassa kuningataräiti hallitsee yhdessä poikansa kanssa. Kuningataräiti toimii lähinnä symbolisena keulakuvana maalle ja kuningas Mswati III toimii hallinnollisena johtajana ja pitää todellista valtaa.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuningataräiti Elisabet toimi valtioneuvonantajana (kuninkaallisen perheen vanhempi jäsen, jolle hallitsija delegoi edustustehtäviään) tyttärensä Elisabet II:n aikana useaan otteeseen. Hän oli aina rakastettu jäsen kuninkaallisessa perheessä.
Yhdistyneen kuningaskunnan viimeisimmät kuningataräidit

Yhdistyneessä kuningaskunnassa (tai Englannissa) kuningataräiti on ollut virallinen arvonimi ja siten ollut henkilöiden arvonimiluetteloissa toisin kuin muissa maissa.
Seuraavat kuningattaret tulivat kuningataräideiksi, mutta kaikki heistä eivät käyttäneet tätä titteliä.
kuningatar Alexandra (1844–1925) — Edvard VII:n puoliso ja Yrjö V:n äiti.
kuningatar Mary (1867–1953) — Yrjö V:n puoliso sekä Edvard VIII:n ja Yrjö VI:n äiti. Kuningatar Mary ei lähes koskaan tullut kutsutuksi kuningataräidin arvonimellä, koska hän halusi tulla kutsutuksi vain "kuningatar Maryksi". Mutta hän oli kuningataräiti samoin kuin muut. Kun hänen pojantyttärensä Elisabet II nousi valtaan vuonna 1952, uuden kuningattaren äiti tuli kuningataräidiksi, mutta tämän jälkeen Mary oli silti leskikuningatar.
kuningataräiti Elisabet (1900–2002) — Yrjö VI:n puoliso ja Elisabet II:n äiti. Tyttärensä valtaannousun jälkeen 1952 hänen arvonimensä muotoiltiin muotoon Queen Elizabeth The Queen Mother (suom. Kuningatar Elisabet, kuningataräiti), jotta vältettäisiin sekaannus hänen tyttäreensä, kuningattareen. Tavanomaisen säännön mukaisesti hänen arvonimensä olisi ollut pelkkä ”kuningatar Elisabet”. Julkisuudessa hänet tunnettiin yleensä pelkästään ”kuningataräitinä”.
Alankomaiden viimeisimmät kuningataräidit

Vilhelmiina ja Juliana käyttivät vallasta luopumisensa jälkeen virallisesti prinsessan arvonimeä, kuten myös Beatrix nyt.
kuningatar Juliana luopui kruunusta tyttärensä Beatrixin hyväksi vuonna 1980 ja tunnettiin kuningataräitinä kuolemaansa vuonna 2004 saakka.
kuningatar Vilhelmiina luopui kruunusta tyttärensä Julianan hyväksi vuonna 1948 ja tunnettiin kuningataräitinä kuolemaansa vuonna 1962 saakka.
kuningatar Emma oli kuningas Vilhelm III:n puoliso ja Vilhelmiinan äiti. Vilhelmin kuoltua 1890 Emma toimi tyttärensä sijaishallitsijana tämän täysi-ikäistymiseen saakka.
Muiden maiden kuningataräitejä

Anna Itävaltalainen, Ranskan kuningas Ludvig XIV:n äiti.
Batseba, kuningas Salomonin äiti
Blanka, Kastilian kuningas Alfonso VIII:n äiti
Ingrid, Tanskan Fredrik IX:n leski ja Margareeta II:n äiti
Katariina de’ Medici, Ranskan kuningas Frans II:n äiti
Maria de’ Medici, Ranskan Henrik IV:n leski ja Ludvig XIII:n äiti
Margherita, Italian Umberto I:n leski ja Viktor Emanuel III:n äiti.
Sirikit, Thaimaan Bhumibol Adulyadejin leski ja Maha Vajiralongkornin äiti.
Teje, Egyptin faarao Akhenatenin äiti
Kreikkalaisten kansanmurha

Smyrnan vuoden 1922 palossa kuolleita kreikkalaisia.
Kreikkalaisten kansanmurha vuosina 1913–1923 oli etninen puhdistus, jonka nuorturkkilaisten hallinto kohdisti maassa asuneisiin kreikkalaisiin. Turkkilaisten väkivaltaisten toimien syy oli halu säilyttää kutistunut ottomaanien valtakunta  yhtenäisenä. Väkivalta kiihtyi, kun Kreikka ja Turkki ajautuivat sotaan. Kreikkalaiset pyrkivät luomaan Suur-Kreikan.
Turkkilaiset kostivat tämän. Kansanmurhan tuloksena kuoli yli 300 000 Turkin kreikkalaista, ja yli miljoona siirtyi maasta pois. Vain noin 5 000 kreikkalaista jäi asumaan Turkkiin.