stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jarmo Tuomisto
Julkaisuja

Omistuksenpidätys ja leasing: Varallisuusoikeudellinen tutkimus omistuksenpidätysehdoista ja leasingsopimuksesta tavaran toimittajan ja rahoittajan vakuuskeinoina.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1988.  ISBN 951-855-105-7
Vuokranantaja ja vuokralaisen konkurssi.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 1991.  ISBN 951-640-572-X
Tyyppipakosta aikaprioriteettiin: Näkökohtia esineoikeudellisen sivullissuojan perusteista.  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 1993.  ISBN 951-855-128-6
Yrityskiinnitys.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 2007.  ISBN 978-952-14-1247-9
Sopimus ja insolvenssi.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 2010.
Annola, Vesa; Hemmo, Mika; Karhu, Juha; Kartio, Leena; Saarnilehto, Ari; Tammi-Salminen, Eva; Tolonen, Juha; Tuomisto, Jarmo; Viljanen, Mika: Varallisuusoikeus.  (2. uudistettu painos)  Helsinki:  Sanoma Pro, 2012.  ISBN 978-952-63-0122-8
Saatavan panttaus.  Helsinki:  Talentum, 2015.  ISBN 978-952-14-2652-0
Takaisinsaanti.  (4. uudistettu painos)  Helsinki:  Alma Talent, 2021.  ISBN 978-952-14-4407-4
Pantti toisen velasta.  Helsinki:  Alma Talent, 2024.  ISBN 978-952-14-5298-7
Kirjallisuutta

Iire, Tero; Kairinen, Martti (toim.): Varallisuus, vakuudet ja velkojat: Juhlajulkaisu Jarmo Tuomisto 1952-9/6-2012.  Turku:  Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta, 2012.
Johan Storbjörk

Johan Storbjörk (16. huhtikuuta 1852 Kruunupyy – 7. maaliskuuta 1932 Kruunupyy) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Ruotsalainen kansanpuolue.
Storbjörk valittiin eduskuntaan kuusissa vaaleissa, 1907, 1908, 1909, 1910, 1911 ja 1913, Vaasan läänin pohjoisesta vaalipiiristä ja
hän toimi kansanedustajana toukokuusta 1907 huhtikuuhun 1917. Hän vaikutti eduskunnan maatalousvaliokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa. Hän toimi poliittisella urallaan myös Kruunupyyn kunnallislautakunnan ja kuntakokouksen jäsenenä sekä molempien puheenjohtajana.
Storbjörk syntyi maanviljelijäperheeseen ja oli itsekin varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä tilallaan Kruunupyyssä. Hän vaikutti Vaasan läänin maanviljelysseurassa ja oli sen hallituksen puheenjohtaja. Hän toimi myös maallikkotuomarina, lautamiehenä, ja sai herastuomarin arvonimen.
Storbjörkin puoliso oli Maria Lillbjörk. He avioituivat vuonna 1872. Myös heidän poikansa Johannes Storbjörk toimi Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajana, huhtikuusta lokakuuhun 1917. Johan Storbjörk kuoli maaliskuussa 1932, 79-vuotiaana.
Kulosaaren melumuurin graffititaideteos

Vuonna 2017 maalattu melumuuri itään päin.
Kulosaaren melumuurin graffititaideteos eli Kiinan muuri oli Helsingin Kulosaaressa sijainnut luvallinen 300 metriä leveä graffitimaalaus, jonka graffititaiteilijat maalasivat vuonna 1991 Itäväylän varren melumuuriin. Vuonna 2000 kaupunki peitti taideteoksen osana Stop töhryille -kampanjaa. Melumuuriin maalattiin uudet luvalliset graffitit kesäkuussa 2017.
Historia

Helsinkiläinen Joonas Rissanen oli saanut idean maalaukseen kesällä 1990, ja ehdotti sitä nuorisoseminaarissa apulaiskaupunginjohtajalle Antti Viinikalle (sdp). Kaupunki suostui ja tuki teosta 30 000 markalla. 1990-luvulla kaupunki ajatteli, että luvallinen maalaus voisi vähentää luvattomia töhryjä. Maalaukset toteutti kaksi eri sukupolvea: 1980-luvun tunnetut taiteilijat sekä seuraavan vuosikymmenen uudet tulokkaat. Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa maalaus otettiin hyvin vastaan ja sen hyväksyntää pidettiin kaupungilta ennakkoluulottomana päätöksenä.
Vuosikymmenen lopulle tultaessa kaupunki muutti mieltään graffiteista ja käynnisti Stop töhryille -kampanjan, joka kohdistui myös luvallisiin maalauksiin. Osana kampanjaa rakennusvirasto päätti poistaa Kulosaaren graffititaideteoksen vuonna 2000. Maalaamista enemmän kustantaneessa poisto-operaatiossa graffitit peitettiin valkoisella maalilla. Maali kuitenkin haalistui vuosien saatossa, ja alla oleva graffiti tuli osin nähtäville.
Kaupunginvaltuutettu Sami Muttinen teki maaliskuussa 2017 aloitteen graffititeoksen uudelleen maalaamisesta, ja kaupunkisuunnittelulautakunta päätti suositella aloitetta kaupunginhallitukselle. Aloitteen mukaan maalauksen olisi voinut palauttaa entiselleen. Yksi alkuperäisen maalauksen suunnittelijoista, Antti Salminen, halusi muuriin kuitenkin uudet kuvat. Hän ei halunnut tehdä muurista ”monumentaalista pysyvää seinää,” vaan halusi korostaa katutaiteen väliaikaisuutta. Melumuuriin maalattiin uudet luvalliset graffitit kesäkuussa 2017.
Aiheesta muualla

Kulosaaren melumuurin historia (Arkistoitu – Internet Archive), katutaidehelsinki.fi
Kulosaaren meluvalli uuteen uskoon (Arkistoitu – Internet Archive), katutaidehelsinki.fi
Logan Paul

| Logan Paul |
| --- | --- |
 Logan Paul vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. huhtikuuta 1995 (ikä 29) Westlake, Ohio
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Vanhemmat:  Gregory Paul ja Pamela Stepnick
Aiheesta muualla
Kotisivu
Logan Alexander Paul (s. 1. huhtikuuta 1995) on yhdysvaltalainen internetvideoiden tekijä ja näyttelijä. Hän tuli kuuluisaksi Vine-videopalvelussa. Myöhemmin hän aloitti YouTube-videoiden tekemisen ja Twitch-streamaamisen. Hänen YouTube-kanaviensa nimet ovat Logan Paul ja TheOfficialLoganPaul. Syyskuussa 2023 Logan Paul -kanavalla oli 23,6 miljoonaa tilaaajaa ja TheOfficialLoganPaul-kanavalla 5,6 miljoonaa tilaajaa. Logan Paul on tällä hetkellä hallitseva WWE United States Championship-mestari voitettuaan Rey Mysterion  Crown Jewel-tapahtumassa.
Vuonna 2014 Paul keskeytti opinnot Ohion yliopistossa ja muutti Los Angelesiin. Hänellä oli Vine-palvelussa 9,4 miljoonaa seuraajaa, ja hän ansaitsi tekemillään videoilla satoja tuhansia dollareita.
Paul on näytellyt muun muassa elokuvassa Chainsaw ja pääosaa YouTube Red -palvelussa julkaistussa elokuvassa The Thinning. Hän on myös ollut pienemmissä rooleissa televisiosarjoissa Kova laki: Erikoisyksikkö sekä Weird Loners.lähde? Huhtikuussa 2017 Paul sai roolin vuoden 1983 Valley Girl -elokuvan uudelleenfilmatisoinnista.
Myös Loganin veli Jake Paul on internetpersoona ja näyttelijä.
Logan ilmoitti jäävänsä tauolle vuoden 2018 alussa johtuen kohusta, jonka hän sai aikaan julkaistettuaan videon Japanin Aokigahara -metsästä. Videossa näkyi itsemurhan tehnyt henkilö, jota Logan kuvasi ja jota kohtaan hän käyttäytyi epäasiallisesti. Seuraavalla viikolla YouTube erotti Loganin rangaistukseksi YouTube-sisällöntuottajille mainoksia myyvästä Google Preferred -ohjelmasta ja hyllytti hänen elokuvansa, joka on kuitenkin myöhemmin julkaistu. Logan itse kuitenkin sanoo, ettei ollut alun perinkään mukana Foursomessa. Palattuaan kuukauden kestäneeltä tauolta Logan joutui jälleen hyvin pian kohun kohteeksi, kun hän käytti vlogissaan sähkölamautinta kuolleisiin rottiin sekä ilmoitti Twitterissä syövänsä pyykinpesuainetabletteja. Kohu johti YouTuben langettamaan väliaikaiseen mainoskieltoon, jonkin aikaa Logan ei saanut tuloja omista videoistaan.
Aiheesta muualla

Adweek: How Vine’s Hunky Goofball Logan Paul Plans to Become a Mainstream Superstar (englanniksi)
Logan Paul Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz
Yhdistymisen riemukaari

Yhdistymisen riemukaari
Yhdistymisen riemukaari (kor. 조국통일3대헌장기념탑) oli riemukaari Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa. Se rakennettiin vuonna 2001.lähde? Riemukaaressa on kaksi korealaista naista perinteisessä korealaisessa puvussa pitelemässä yhdistynyttä Koreaa. Riemukaari rakennettiin siinä toivossa, että jonain päivänä Korea voisi olla yksi valtio.lähde? Riemukaari on rakennettu betonista ja siinä olevat kohokuvat ovat pronssia. Riemukaari on 25 metriä korkea ja 61 metriä leveä.lähde? Pohjois-Korean uutisoitiin purkaneen teoksen tammikuussa 2024.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdistymisen riemukaari Wikimedia Commonsissa
Hege Siri

| Hege Siri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. elokuuta 1973 Stavanger
Kansalaisuus:  Norja
Ammatti:  runoilija, valokuvaaja
Kirjailija
Äidinkieli: saame
Tuotannon kieli: norja
Esikoisteos:  Et øyeblikk noen tusen år, 2009
Aiheesta muualla
www.hegesiri.no
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hege Siri (s. 1. elokuuta 1973 Stavanger) on Norjan saamelainen runoilija ja taidevalokuvaaja. Hän asui nuoruudessaan Trondheimissä ja Uuniemellä. Nykyisin hän asuu ja työskentelee Akershusin läänin Nesoddenissa. Siri on pätevöitynyt lukion taide- ja musiikkiopettajaksi.
Siri debytoi vuonna 2009 kirjalla Et øyeblikk noen tusen år. Vuonna 2013 hän debytoi lastenkirjojen kirjoittajana teoksella Knust / Uhca Pi, jossa on tekstit sekä norjaksi että pohjoissaameksi. Vuonna 2015 hän julkaisi teoksen Tunellen, jonka on kuvittanut Mari Kanstad Johnsen.
Pablo Virgilio Siongco David

Pablo Virgilio Siongco David (s. 2. maaliskuuta 1959) on filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi San Fernandon arkkihiippakuntaan Oscar V. Cruz 12. maaliskuuta 1983. Hänet nimitettiin San Fernandon vihkipiispaksi sekä Guardialfieran titulaaripiispaksi 27. toukokuuta 2006, ja piispaksi vihkiminen seurasi 10. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gaudencio Borbon Rosales, jota avustivat Paciano Basilio Aniceto ja Angel N. Lagdameo.
Metsänhoito

Noin viisivuotiasta mänty- ja kuusitaimikkoa avohakkuuaukolla.
Metsänhoito on puunkasvatuksen biologisia perusteita ja käytännön menetelmiä tutkiva tieteenala. Tavoitteena on lisätä puun tuotantoa sekä kehittää sen laatua ja kasvunopeutta. Määritelmä kuvaa tehometsätalouden metsänhoitoa 1950-1980. Tieteeseen ja koetoimintaan perustuva suunnitelmallinen metsänhoito alkoi Suomessa 1900-luvun alkupuolella, ensimmäinen metsänhoidon professori oli Aimo Cajander.
Nykyinen 1980-luvulla alkanut metsänhoito on laaja-alaisempaa ja sen keskeisin sisältö puuston massatuotannon lisäksi on kestävä kehitys, metsäluonnon monimuotoisuus, metsien virkistys-, kulttuuri- ja muu käyttö. Käytännön metsänhoito on vaikuttanut ja vaikuttaa voimakkaasti metsänrakenteeseen, mistä johtuen vanhojen puuntuotantotavoitteiden seurauksena Suomen metsäpinta-alasta 98 % on talousmetsää. Nykyinen metsärakenne on muovautunut satojen vuosien aikana aina kaskitaloudesta ja metsälaiduntamisesta poimintahakkuiden sekä pelkistetyn tehometsätalouden kautta nykyisenlaiseksi metsänhoidoksi, jossa metsähakkuiden yhteydessä metsään jätetään säästöpuita, arvokkaita luontokohteita, suositaan sekapuustoa enemmän ja jätetään rantavyöhykkeitä ennalleen. Metsänhoidon perusteita on tarkasteltu ja niitä on muutettu nykyajan vaatimuksia vastaaviksi.
Metsänhoidon suunnittelu perustuu erilaisiin tieteellisiin malleihin, joita pyritään soveltamaan käytäntöön. Perinteisissä malleissa ihanteellisena pidetään mahdollisimman tasalaatuista metsää, jossa on suoria ja vähäoksaisia puita. Taloudelliseen tulokseen tähtäävien arvojen rinnalle on tullut muu metsien käyttö, monimuotoisuuden suojelu ja puiden hiilensidontakyky. Perinteisten mallien rinnalle on kehitetty elintoimintomalleja, joissa mitataan puiden kykyä sitoa hiiltä ja ravinteita itseensä. Erään mallin mukaan suuri, vanha, oksainen ja laajajuuristoinen puu sitoo ilmakehän hiiltä ja ravinteita tehokkaammin kuin taloudellisesti arvioiden hyvälaatuinen yksittäinen puu tai metsä. Metsä sitoo hiiltä kuitenkin runsaasti kasvaessaan, ja eräiden mallien mukaan ns. kliimaksivaiheen metsä ei ole yhtä tehokas hiilensitoja kuin nuori, kasvava metsä, koska uutta puustoa syntyy rajallisesti, vanha puusto alkaa lahota ja saattaa lopulta palaa vapauttaen hiilidioksidin ilmakehään. Aihe on kiistelty. Hiili varastoituu lahoamisen seurauksena metsän alla olevaan maaperään ja vapautuu nopeasti ilmaan avohakkuun jälkeisessä maanmuokkauksessa, käytännössä hiilivarasto tuhoutuu pysyvästi.
Metsänhoidon erilaisia toimenpiteitä

Metsiä voidaan hoitaa joko jaksollisella tai jatkuvalla kasvatuksella. Jaksollinen kasvatus perustuu koko puuston poistamiseen tietyissä jaksoissa ensin harventaen ja lopulta hakaten koko puusukupolven. Metsän jatkuvassa kasvatuksessa koko puustoa ei poisteta, vaan ainoastaan suurimmat puut, ja metsässä kasvaa useita eri ikäisiä puita. Suomessa on käyty asiasta vilkkaasti keskustelua, ja molemmilla kasvatustavoilla on omat kannattajansa ja vastustajansa.
Nuoren metsän kasvatus
Nuoren metsän kasvatuksessa keskeisin hoitotoimenpide on taimikonhoito, jolla ohjataan puulajisuhteita haluttuun suuntaan. Tavoitteena on ylläpitää havupuutaimikossa myös 10–30 prosentin lehtipuukantaa.
Harvennushakkuut
Harvennushakkuilla nopeutetaan puiden järjestäytymistä ja järjestetään puiden puulajeja. Harvennushakkuiden oikea ajoitus on ensiarvoisen tärkeä, jotta metsäntuotto pysyy mahdollisimman korkeana. Ajan myötä puiden latvukset sulkeutuvat ja paksuuskasvu heikkenee, ja tuotto tukkipuista uhkaa jäädä pieneksi.
Metsäojitus
Metsän ojitus voidaan tehdä uudis- tai kunnostusojituksena turvemaalla kasvavan puuston kasvun parantamiseksi. Nykyisin tehdään lähinnä kunnostusojitusta, jossa ojitusalueen ojia perataan niiden kuivatuskyvyn ylläpitämiseksi. Ojitus vapauttaa ravinteita, rehevöittäen vesistöjä.
Uudistushakkuu eli Päätehakkuu
Pääte- eli uudistushakkuissa jaksollisen kasvatuksen metsän puusto korjataan talteen, useimmiten avohakkuilla. Muita uudistushakkuumenetelmiä ovat siemenpuuhakkuut, kaistalehakkuut tai suojuspuuhakkuut. Metsän jaksollisessa kasvatuksessa avohakkuissa kaikki puut kaadetaan. Hakkuut rajataan maaston pinnanolojen mukaan maisemaan sopivaksi.
Erityishakkuu
Jos hakkuun kohteella on metsän monimuotoisuuden säilyttämisen, maiseman tai metsän monikäytön kannalta erityistä merkitystä, hakkuu voidaan tehdä kohteen erityisluonteen edellyttämällä tavalla. Erityishakkuita ovat säästöpuuhakkuut, poimintahakkuut ja pienaukkohakkuut.
Maanmuokkaus ja muu maanpinnan käsittely
Maanmuokkauksella ja maan pinnan muilla käsittelyillä (esimerkiksi kulotuksella) parannetaan maan lämpö- ja vesiolosuhteita, ilmavuutta ja ravinneolosuhteita. Maanmuokkaus tehdään yleensä koneellisesti. Sen yleisimmät työlajit ovat: äestys, laikutus, laikkumätästys, naveromätästys ja kääntömätästys.
Metsänmuokkaus on metsälakiin perustuva toimenpide, jonka tarkoituksena on taata metsän kasvu päätehakkuun jälkeisessä metsässä. Metsän hoidon tarve arvioidaan yleensä metsikkökuvioittain. Metsikkökuviolla tarkoitetaan palstaltaan ja maapohjaltaan yhtäläistä aluetta. Metsänhoitotöitä tehdään, jotta metsä pysyisi elinvoimaisena ja kasvu säilyisi hyvänä. Hoitotyöt ajoittuvat pääosin kesäaikaan. Vuosittainen istutusalue Suomessa on lähes 10 000 hehtaaria ja lisäksi tehdään metsänhoitotöitä noin 30 000 hehtaarin suuruisella metsä-alueella. Metsänhoidosta vastaavat toimihenkilöt tarkentavat suunnitelmia, jotka kootaan talviaikaan valmiiksi toteutussuunnitelmiksi karttatietoineen.
Metsänuudistaminen
Uuden puuston perustamisessa käytetään keinoina luontaista uudistumista sekä kylvöä ja istuttamista ts. viljelyä.
Aiheesta muualla

Wikiaineistossa on lähdetekstejä aiheesta:
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Metsänhoidon suositukset
Luontokuva
Metsäkeskus
HY: Pohjanmaalainen pienmetsänhoito on ekologisesti toimivaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Luonnonvarakeskus (Luke): Suomen metsät 2012 -raportti (Arkistoitu – Internet Archive)
Luonnonvarakeskus (Luke): Metsänhoitopalvelut (Arkistoitu – Internet Archive)
Puuta sahataan justeerilla 1920-luvun lopulla.
Vesakontorjunta-ainetta levitetään lentoruiskutuksena.
Nuorta mäntymetsää ensiharvennuksen jäljiltä.
Metsä avohakkuiden jäljiltä Etelä-Suomessa.
Wikiaineisto
Kunto Plus

| Kunto Plus |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  Bonnier Publications
Levikki:  14489 (LT 2016)
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  18 kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kuntoplus.fi
Kunto Plus on Bonnier Publicationsin kustantama aikakauslehti. Lehti on erikoistunut hyvinvointiin ja terveyteen, ja sen kohderyhmänä ovat työssäkäyvät yli 30-vuotiaat naishenkilöt.
Georg Schauman

| Georg Carl August Schauman |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1919-1930  
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. syyskuuta 1870 Helsinki
Kuollut: 6. lokakuuta 1930 (60 vuotta) Helsinki
Ammatti:  ylikirjastonhoitaja
Puoliso:  Agnes Aline Sofie de la Chapelle
Tiedot
Puolue:  RKP
Georg Carl August Schauman (14. syyskuuta 1870 Helsinki – 6. lokakuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori (1911), ylikirjastonhoitaja ja poliitikko, joka vaikutti RKP:n sisäisessä ryhmittymässä, Ruotsalaisessa Vasemmistossa.
Henkilöhistoria

Schaumanin vanhemmat olivat olivat päätoimittaja, filosofian maisteri Josef August Schauman ja Maria Amalia Kuhlman. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1915 kuolemaan saakka Agnes Aline Sofie de la Chapelle.
Schauman toimi Helsingin yliopiston kirjastossa vt. amanuenssina 1889–1893,  amanuenssina 1893–1914, kirjastonhoitajana 1914–1918 ja ylikirjastonhoitajana 1918–1930. Hän oli Suomen tieteellisten seurain kirjastonhoitaja 1905–1914 ja Helsingin yliopiston kansantaloustieteen historian dosentti 1913–1914.
Schauman oli sukunsa edustaja aatelissäädyssä säätyvaltiopäivillä 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Eduskuntaan hänen valittiin ensi kerran 1919. Siellä hän istui kuolemaansa saakka, vuoteen 1930, minä aikana hän ehti olla tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja 1921–1922 sekä 1927–1928 ja ulkoasiainvaliokunnan johdossa 1928–1930.
Vuoden 1918 hallitusmuotokiistassa Schauman oli merkittävin tasavaltaa kannattanut RKP:n poliitikko – muun puolueen ollessa lähes yksimielisesti monarkian kannalla – ja hän kirjoitti vuonna 1924 aihetta käsitelleen kirjan Valtiomuototaistelu Suomessa 1918 : tosiasioita, mietelmiä ja muistoja.
Schauman oli Suomen Matkailijayhdistyksen keskushallituksen jäsen 1893–1905 ja Prometheus-seuran varapuheenjohtaja vuodesta 1906.
Teoksia

Biografiska undersökningar om Anders Chydenius. 1908
Studier i frihetstidens nationalekonomiska litteratur, väitöskirja. 1910
Kulturhistoriska och andra uppsatser. 1912
Om förvaltningen af offentliga forskarbibliotek. 1913
Kampen om statsskicket i Finland. 1924
Aiheesta muualla

Biografiskt lexikon för Finland (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
.aspx Georg Schauman Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kansallisbiografian artikkeli (maksullinen)
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (20):  von Born  Broända  Byman (1922)  Colliander  Eklund  Estlander  af Forselles  A. Furuhjelm  R. Furuhjelm  Helenelund  Hornborg (1919–1922)  Hästbacka  Laurén  Miemois  Nix  Palmgren  Procopé  Ramsay  Roos  Åkerblom  Österholm 
Ruotsalainen vasemmisto (2):  Schauman  von Wendt 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1922–1924 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (25):  Anderson  Bengs  von Born  Broända  Bäck  Colliander  Estlander  A. Furuhjelm  R. Furuhjelm  Helenelund  Hästbacka  Inborr  Jeppson  Jern  Kulenius  Landtman  Lindberg  Mickels  Miemois  Roos  Sandblom  Schauman  von Wright  Åkerblom  Österholm 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1924–1927 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (23):  Anderson  Björk  von Born  Estlander  Forsberg  Furuhjelm  Hornborg  Hästbacka  Inborr  Jacobsson  Jern  Klockars  Kulenius  Laurén  Lindberg  Mangs  Molin  Palmgren  Procopé (1924–1926)  Sergelius (1926–1927)  Schauman  Witting  Åkerblom  Österholm 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (24):  von Born  Broman  Bäck  Colliander  Estlander  Forsberg  von Frenckell  A. Furuhjelm  R. Furuhjelm  Helenelund  Hästbacka  Inborr  Jacobsson  Jern  B. Kullberg  H. Kullberg  Lindberg  Molin  Palmgren  Schauman  Sergelius  Tåg  Åkerblom  Österholm 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (23):  von Born  Bäck  Colliander  Estlander  Forsberg  von Frenckell  Furuhjelm  Haga  Hintz  Hästbacka  Inborr  Jacobsson  Jern  Kullberg  Laurén  Lindberg  Mangs  Molin  Palmgren  Sanmark  Schauman  Sergelius  Österholm 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 
Muut:  IdRef
International Motors

| Navistar, Inc>  |
| --- | --- |

ISIN:  US63934E1082
Perustettu:  1986
Kotipaikka:  Lisle, Illinois
Toiminta-alue:  Pohjois-Amerikka Etelä-Amerikka Itä-Eurooppa Lähi-Itä Etelä-Afrikka Oseania
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  kuorma-autot, linja-autot
Emoyhtiö:  Traton
Kotisivu:  www.international.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
International Motorsin päämaja Lislessä.
International Motors, LLC (aiemmin Navistar International Corporation) on yhdysvaltalainen  holdingyhtiö, joka on International Harvesterin seuraaja. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Illinois’n osavaltion Lislessä. International Motors valmistaa alayhtiöidensä kautta International-brändin kuorma-autoja ja IC Bus -brändin linja-autoja. Vuonna 2021 International Motorsin (sillloisen Navistar Internationalin) osti Traton, jonka taas omistaa Volkswagen Group.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta International Motors Wikimedia Commonsissa
Kotisivut
Trikosaani

Trikosaanin rakenne
Trikosaani eli n-trikosaani (C23H48) on 23-hiilinen suoraketjuinen  hajuton alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan  kiinteää valkoista ainetta. Trikosaanin rakennekaava on CH3(CH2)21CH3, moolimassa 324,637 g/mol, sulamispiste 47,4 °C, kiehumispiste 381 °C, leimahduspiste 113 °C (c.c), tiheys 0,7969 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 638-67-5. Trikosaani ei käytännössä liukene veteen, mutta liukenee hieman etanoliin ja on liukoinen dietyylieetteriin ja hiilitetrakloridiin.
Yhdistettä esiintyy kasveissa ja kukkien tuoksuissa sekä semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
| C22 | C23 | C24 |
| --- | --- | --- |
| Dokosaani | Trikosaani | Tetrakosaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Tricosane (englanniksi)
ChemBlink: n-Tricosane (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Tricosane (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): N-Tricosane (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Tricosane (englanniksi)
Pherobase: Floral Compound - 23Hy (englanniksi)
Pherobase: Semiochemical - 23Hy (englanniksi)
Marry Ailonieida Somby

| --- | --- |
Syntynyt:  31. heinäkuuta 1953  (71 vuotta) 
Sisarukset:  Niillas Aslaksen Somby (käännä suomeksi) Ánde Somby  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Marry Ailonieida Somby (s. 1953 Tana) on saamelainen kirjailija.
Somby opiskeli Tromssan yliopistossa ja työskenteli uransa alkuajan nukketeatterin parissa. Hän on asunut Pohjois- ja Etelä-Amerikassa ennen kuin palasi Norjaan. Sombyn esikoisteos vuonna 1976 Ámmul ja alit oarbmælli oli ensimmäinen pohjoissaamenkielinen lastenkirja. Sombyn lastenkirjoissa toistuvat saamelainen kansanusko ja myytit. Useita hänen kirjojaan on käännetty norjaksi. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa 1994 Mu Apache ráhkesvuohta./Krigeren, elskeren og klovnen oli kirjoitettu kaksikielisenä.
Biografia

Ráiddostallan  (1983) / Raiden går (1993)
Solens datter : et samisk eventyr / Beaivvas nieida (1990) (også svensk utgave)
Uhcastáloš  (1993)
Guovžža gazza ; ja Guovssahasa lávlla (1993)
Krigeren, elskeren og klovnen = Mu apache ràhkesvuohta (1994)
Ráhkisvuoða soahki; Beaivváš sámi teáhter , 1996
Samisk skyggespill; Med Anne Helgesen, 1998
Okto = Alene; et drama om John Andreas Savio; Beaivváš sámi teáhter , 2002
Bajándávgi  (2004)
Onkel Gunnar koker saus (2012)
Čerbmen Bizi : girdipilohtta (2013)
Stáinnak : mánaid/nuoraidromána (2016)