stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Amory Lovins
Näkemykset > Kannustimet

Sähköyhtiöiden kohdalla tärkeintä olisi "irrottaa yhtiöiden voitot myyntimääristä". Kuviossa yhtiöt saavat pitää pienen määrän asiakkaille tuottamistaan säästöistä. Yhtiöt siis saavat rahaa sähkölaskun pienentämisestä, eivät uuden sähkön myymisestä. Tämän puuttuminen on Lovinsin mukaan suurin este sähkön järkevälle käytölle.
Yhdysvaltain kongressi on tuhonnut oman maansa tuulivoimalateollisuuden ainakin kolme kertaa muuttelemalla verotusta vuodesta toiseen. Nykyään maahan tarvittavat turbiinit tuodaankin ulkomailta..
Yhdysvalloissa on voimassa vanhanaikaiset säännöt, jotka suosivat suuria pienten kustannuksella: tuotantoa tehokkuuden kustannuksella ja olemassa olevia tulokkaiden kustannuksella, mikä selittää sen, miksi USA on kehityksestä jäljessä. Uusiutuvien energiamuotojen käyttöä haittaavat myös tahalliset markkinaesteet. Energiapolitiikkaan olisi vaikutettava osavaltioiden tasolla, koska liittovaltion energiapolitiikka on korruptoitunut. Omalla tasollaan Massachusettsin  Cambridge, Texasin Austin, Coloradon Boulder, Pohjois-Carolinan Charlotte ja Vermontin osavaltio ovat kehittymässä energia-alan keskuksiksi.
Perinteisistä ympäristösäädöksistä on tulossa vanhanaikaisia. Ne koskevat vain niitä yrityksiä, jotka menevät joka tapauksessa nurin oman tehottomuutensa vuoksi. Markkinat toimivat luovemmin ja nopeammin kuin politiikka. Tarvitaan säädöksiä jotka tukevat yrityslogiikkaa.
Näkemykset > Reilu kilpailu

Lovins sanoo olevansa vapaiden markkinoiden ja markkinakilpailun kannattaja. Lovins tahtoo, että kaikkien energiamuotojen annetaan kilpailla reilusti ja oikeilla hinnoilla riippumatta siitä, onko niiden tyyppi säästö vai tuotanto; siitä mitä teknologiaa ne käyttävät; siitä miten suuria ne ovat; siitä missä ne ovat, ja riippumatta siitä, kuka ne omistaa. Siis päinvastoin kuin liittovaltion nykyinen energiapolitiikka sanelee. Ydinvoiman subventiot Yhdysvalloissa voivat olla jopa 13 miljardia dollaria voimalaa kohden, suunnilleen laitoksen koko hinnan. Jos politiikkaa tehtäisiin Lovinsin tapaan, sen seurauksena uusia ydinvoimaloita ei tilattaisi ja vanhoista luovuttaisiin, koska olisi halvempaa olla käyttämättä niitä.
Jos tavoitteena ei olisi energian vaan energiapalvelujen (kuten kylmien virvokkeiden ja kuumien suihkujen) turvaaminen, politiikasta voisi tulla teknologianeutraalia voimalaitoksia tukevan sijaan ja kuluttajien tarpeet voitaisiin täyttää halvemmalla kysyntää säätelemällä.
Näkemykset > Hajautettu tuotanto

Hajautettu energiantuotanto voisi parantaa turvallisuutta. Keskitetyt voimalaitokset ovat haavoittuvia terroristi-iskuille.
Näkemykset > Uusiutuvan energian markkinatilanne

Lovins väittää, että energiatehokkuus heikensi Reaganin aikaisen tuotantokeskeisen politiikan perusteita. Energiatehokkuus eteni nopeasti ja sai siivunsa ensin. Kun tuotannon puolella lopulta saatiin aikaan lisäyksiä, oli jo myöhäistä. Ylituotanto romahdutti energian hinnat ja samalla uusioenergian tuotannon.
Lovinsin mukaan nykytilanteessa on yhtymäkohtia entiseen. Energian kallis hinta on johtanut tehokkuuden kohenemiseen: vuosina 1995-2005 Yhdysvaltojen uusista energiapelveluista yli 3/4 tuli tuotannon sijaan käytön tehokkuudesta. Samaan aikaan liittovaltio tukee uuden energian tuotantoa voimakkaasti. Lisäksi öljyn korkea hinta tulee Lovinsin mukaan laskemaan kysynnän vähentyessä.
Lovinsin mukaan uusioenergialle ei kuitenkaan käy nyt yhtä köpelösti, koska huomioon on otettava myös ilmastonmuutos ja energian saatavuus; koska teknisten innovaatioiden nopeus, voima ja monimuotoisuus on kasvanut; ja koska uusia innovaatioita rahoittaa valtion sijaan yksityinen pääoma.
Näkemykset > Pysyvät kannat

Vuodesta 1984: USA saa enemmän energiaa säästöistä kuin tuotannon lisäyksistä, vaikka investoinnit ja tukiaiset menivät lisäyksille.
"Pehmeät" energiamuodot menestyvät paremmin markkinoilla ja tuottavat enemmän kuin muut muodot, esimerkiksi ydinvoima. Uusiutuvat muodot kasvavat nopeimmin..
Lovinsiin kohdistettu kritiikki

On väitetty, ettei Lovins ota huomioon sitä, miten yritykset, valtio ja yhteiskunta vastustavat muutoksia.
Lovins vähättelee fossilisista energianlähteistä vieroittumisen vaikeuksia, kun tiedetään nykyisten energia-alan vallanpitäjien voimavarat, niiden tuntema houkutus vastustaa muutosta sekä vaikutusvalta politiikassa. Artikkelin "Twenty Hydrogen Myths" sanottiin jättäneen huomioimatta vetytalouden vaikutuksen vedyn lähteenä toimivan maakaasun hintaan.
Jos öljyn hinta on tulossa alas, kuten Lovins väittää, silloin energiatehokkuuden viehätys vähenee.
Vapaa markkinatalous yksinään ei ehkä riitä ratkaisemaan ongelmaa. Talouden tehokkuus on parantunut, mutta saavutetut energiansäästöt on käytetty uusiin tarpeisiin, joten kokonaisenergiankäyttö ja hiilidioksidipäästöt ovat kasvaneet.
Lovins käyttää esityksissään puolueellisia ja käsittämättömiä taulukoita ja tilastoja yleisönsä alistamiseksi.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Saako ydinvoima tukiaisia?

WNA:n viestintäjohtaja Ian Hore-Lacyn mukaan ydinvoima ei saa tukiaisia.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Voiko pieni tuottaa paljon, ja voiko siihen luottaa?

Hore-Lacyn mukaan suuri sähkömäärä saadaan parhaiten suurista voimaloista, jotka ovat etäisyydestä riippumatta tuuli- ja aurinkovoimaa luotettavampia.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Entä Vattenfall?

Hore-Lacy väittää, että Lovins ohittaa Vattenfallin myönteisen näkemyksen ydinvoimasta.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Tukeeko aineisto energiatehokkuutta?

Hore-Lacyn mukaan on naurettavaa väittää pienen aineiston perusteella, että energiatehokkuus on seitsemän kertaa kustannustehokkaampaa.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Onko ydinvoima kuusi kertaa hiilivoimaa haitallisempaa?

Hore-Lacyn mukaan ydinvoima tuottaa 2 % hiilivoimalan hiilidioksidista eikä siis ole kuusi kertaa niin haitallista kuin hiilivoima.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Suuret voimalat ovat tehokkaampia

Uudet voimalat ovat usein suuria. Suuret voimalat tuottavat tehokkaammin ja saavat mittakaavaetuja. On outoa että tehokkuusekspertti vastustaa tehokkutta suurissa laitoksissa.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Ovatko pienet laitokset käytännöllisiä?

Ei ole käytännöllistä rakentaa useita pieniä vaan yksi iso laitos samaan tarkoitukseen. Suurikin laitos on pieni kaikkeen energiantarpeeseen nähden.
Tilastoista voidaan havaita, että mikrovoima kasvaa parhaillaan monikymmenkertaisesti nopeammin kuin suuret laitokset. Se mikä on olemassa, on mahdollista. RMI:n ratkaisu ei ole aina pieni, vaan sopivan kokoinen. 75 prosenttia kotitalouksista kuluttaa alle 1,5 kW ja 75 prosenttia kaupan alan rakennuksista alle 12 kW. Gigawattiluokan voimalat eivät sovi yhteen niin pienen tarpeen kanssa vaan haaskaavat rahaa ja energiaa.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Jevonsin paradoksi

Yleisesti uskotaan, että energian käytön tehostuessa energiaa käytetään vähemmän. Kuitenkin Jevonsin paradoksi toteaa, että käytön tehokkuus päinvastoin lisää energiankulutusta. Energiatehokkuutta hyödynnetään jo yleisesti, mutta säästynyt energia käytetään muihin, ennenkokemattomiin tarkoituksiin.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Vaihtoehdot ovat väitettyä kalliimpia

David Bradishin mukaan Lovinsin väite siitä, että ydinvoiman kilpailijat olisivat halvempia ja tuottoisampia, ei saa tukea lähteistä. Energiatehokkuus on väitettyä kalliimpaa. Myös muun kuin ydinenergialla tuotetun voiman hinta on nousussa. Energiayhtiöiden vertailuissa ydinvoima on edullisempaa tuulivoimaan ja maakaasuun verrattuna.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Ydinvoimalat ovat väitettyä luotettavampia

RMI väittää erikoistapausten perusteella, että ydinvoimalat ovat epäluotettavia, mutta kokonaisuutena ottaen ydinvoimaloiden tuotantokapasiteetti ajanjaksolla on parantunut iän myötä ja on 90% – korkein kaikista. Lisäksi voimaloiden määrän kasvaessa todennäköisyys sille että ne kaikki toimivat, ei nouse vaan laskee.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > Kelvottomat tieteen tekemisen menetelmät

David Bradishin mukaan Lovins jättää huomiotta paremmanlaatuisia todisteita silloin kun ne ovat vastoin hänen kantaansa. Oman kantansa ansioita hän liioittelee. Käytetyt lähteet ovat hämäriä, anekdootinkaltaisia tai olemattomia. Todistusaineisto on valittu tukemaan tiettyä näkemystä. RMI esittää asiansa harhaanjohtavasti.
Lovinsiin kohdistettu kritiikki > David Bradish

David Bradishin mukaan Lovins ja RMI liioittelevat tarjoamiensa vaihtoehtojen tuotantomääriä. Niille esitetty tuleva trendi ei perustu faktoihin vaan pelkkään mieltymykseen. Hajautetun energian tuotanto on todellisuudessa hidastunut. Lisäksi hajautetun energian tuotannossa käytetään haitallista hiiltä.
Tunnustukset

Lovinsilla on yhdeksän kunniatohtoruutta. Lisäksi hän on saanut seuraavat palkinnot: Nissan-palkinto, Shingo-palkinto, Mitchell-palkinto, "Hero for the Planet", ja World Technology Awards.
1983 Right Livelihood Award yhdessä Hunter Lovinsin kanssa "pioneerityöstä pehmeissä energiaratkaisuissa maailmanlaajuisen turvallisuuden hyväksi".
1989 Onassis International Prize ihmiselle, jonka palveluksia kulttuurin, yhteiskunnallisten aikaansaannosten ja ympäristön asialla pidetään arvokkaana.
1993 MacArthur Fellows Program – 500 000:n dollarin rajoittamaton stipendi yhdysvaltalaiselle henkilölle, joka on osoittanut poikkeuksellista luovuutta ja antaa toiveita jatkuvasta edistyksestä palkinnon avulla.
1997 Heinz-palkinto (ympäristö). "Tavattomista saavutuksista maailman herättämisessä energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiavarojen valtavalle potentiaalille."
1999 Lindbergh-palkinto yhdessä L. Hunter Lovinsin kanssa "huomattavista saavutuksista energia- ja ympäristöalan käytännöissä ja linjauksissa viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana".
2001 Happold-luennoitsija ja mitalin saaja
2005 RSA Benjamin Franklin -mitali – ihmiselle, joka on tehnyt syvällisiä ponnisteluita edistääkseen angloamerikkalaista ymmärrystä alueilla, jotka läheisesti liittyvät RSA:n asialistaan, tai tunnistukseksi niille jotka ovat merkittävästi avustaneet maailmanlaajuisia suhteita Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistyön kautta.
2005–2006 Dr. Jean Mayer Global Citizenship Award
2007 Blue Planet Prize, noin 310 000 euron rahasumman sisältävä palkinto "Hänen panoksistaan maailmanlaajuisen energiastrategian johtamisessa maailman ympäristön suojelemiseksi tehokkaalla energian käytöllä "pehmeän energiankäyttötavan" käsitteen edistämisensä ja Hypercarin keksimisen kautta."
2007 Volvon ympäristöpalkinto "huomattavista saavutuksista energiatehokkuuden alalla".
2007 Popular Mechanics Breakthrough Awards: Leadership Award
2007 Honorary AIA, The American Institute of Architects. "Amory Lovinsilla on ainutlaatuinen asema edelläkävijänä energiansäästön ja kestävän kehityksen alalla."
2008 Doctor of Laws, honoris causa. Colby College, Maine.
2008 Yhdysvaltain parhaat johtajat. Harvardin yliopiston hallintotieteen koulun komitean nimitys 24:lle amerikkalaiselle, jotka asettavat suunnan, saavuttavat tuloksia ja "viljelevät kasvun kulttuuria".
2009 10th National Design Awards: Design Mind Award. Tunnustus näkijälle, joka on vaikuttanut paradigmanmuutokseen muotoilun ajattelussa tai harjoittamisessa kirjoitusten tai tutkimustyön kautta.
2009 Time 100. Aikakauslehti Timen mukaan yksi maailman sadasta vaikutusvaltaisimmista ihmisistä.
Iskulauseet, onelinerit, soundbitet ja omat käsitteet

Negawatit: energia, joka on säästetty käyttämällä sitä tehokkaammin tai sopivammin.
Pehmeät teknologiat eli tarkoituksenmukaiset uusiutuvat energianlähteet
Oman hännän syöminen – Lovinsin mukaan Irakin sota pakotti Yhdysvaltojen asevoimat miettimään, miten se voisi lyhentää energiahuoltolinjojaan toimimalla entistä energiatehokkaammin.
"Ydinvoimalan kaikkien rakennuskustannusten hyvittämisellä on sama vaikutus kuin ruumiin defibrillaatiolla – se hyppää mutta ei tokene. Tämä teknologia on kuollut parantumattomaan markkinavoimakohtaukseen. Sori vaan — se luotiin hyvin aikein, paljon lahjakkaita ihmisiä omisti työuransa sille, mutta kuten Betamax, se hävisi kilpaillulla markkina-alueella. Toiset, paremmat ja halvemmat jutut ehtivät asiakkaan luo ensin."
"Ei ole helppoa tehdä hyvää vetykennoa. Mutta se on helpompaa kuin hyvän akun tekeminen. Sen jälkeen kyse on vain massatuotannosta."
"Kuolisitko mieluiten ilmastonmuutokseen, öljysotiin vai ydintuhoon? Oikea vastaus on ei mikään ylläolevista. Sillä kaikki kolme näistä ongelmista – ilmastonmuutos, öljyriippuvuus ja ydinaseiden leviäminen – katoavat jos vain käytämme energiaa tavalla joka säästää rahaa."
Yhdysvaltain atomienergiakomission Lewis Strauss ennusti aikoinaan, että sähkö tulisi olemaan "liian halpaa mitattavaksi". Amory Lovins tapaa sanoa, että ydinenergialla tuotettuna sähkö onkin "liian kallista piitattavaksi".
"Keskustelu siitä, tulisiko rakentaa hiili-, ydin- vai aurinkovoimalaitos, on kuin keskusteltaisiin siitä [...] mitkä Chippendale-huonekalut haluat ostaa hellassa poltettaviksi. [...] Silloin kysytään, mistä saataisiin enemmän erikoisen kallisarvoista energian lajia, jota meillä on jo kaksin verroin enemmän kuin kykenemme hyödyntämään."
"Tämä ei ole ilmainen lounas. Tämä on lounas, jonka syömisestä sinulle maksetaan."
"Vallankumous on jo tapahtunut. Pahoitteluni, jos missasit sen."
"Atomeja rauhan puolesta on tyhmä idea. Auringonsäteitä rauhan puolesta on parempi ja se kiilaa ydinaseiden levittäjien edelle."
"Matalalla roikkuvat hedelmät muusaantuvat edelleen nilkoissamme, mutta puu kantaa lisää hedelmiä ja pudottaa niitä päähämme."
Lovins käyttää ilmaisua Global Weirding kuvaamaan ilmastonmuutoksen aiheuttamaa luonnonrytmien häiriintymistä, mutta ilmaisu on alun perin Hunter Lovinsin.
"Mission Unnecessary." – Lovinsin uudelleentulkinta George W. Bushin iskulauseesta "Mission Accomplished."
"Washington on viimeinen, joka sen saa tietää."
"I don’t do problems, I do solutions."
"Ihmisen luovuuden vapauttaminen on peruuttamaton prosessi."
Julkaisut > Artikkelit

1976 Energy Strategy: The Road Not Taken? Foreign Affairs, October 1976
1980 Amory B. Lovins, L. Hunter Lovins & Leonard Ross: Nuclear Power and Nuclear Bombs. Foreign Affairs, Summer 1980
1992 Joseph J. Romm & Amory B. Lovins: Fueling a Competitive Economy. Foreign Affairs, Winter 1992/93
2001 Amory B. Lovins and L. Hunter Lovins: Fool's Gold in Alaska (Arkistoitu – Internet Archive). Foreign Affairs, kesä–heinäkuu 2001
2005 "Security Meltdown" vastustaa pyrkimystä rakentaa uusia ydinvoimaloita liittovaltion tukiaisilla ja väittää, ettei ydinvoima ole käytännöllinen tai toteuttamiskelpoinen tapa ratkaista ilmasto-ongelmaa
2005 "Mighty Mice". Nuclear Engineering International, December 2005. Tiivistelmä analyysistä, joka kertoo, että jos käytetään 10 senttiä kilowattitunnin tuottamiseen ydinvoimalla, se syrjäyttää 1 kilowattitunnin hiilivoimaa, mutta jos käytetäänkin sama 10 senttiä mikrovoimaan tai käytön tehostamiseen, samalla rahalla saadaan 2–10 kertaa niin paljon hiilivoiman syrjäyttämistä.
"Twenty Hydrogen Myths"
Gabonpuu

| Gabonpuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Tohtorinpuukasvit Burseraceae
Suku::  Gabonpuut Aucoumea
Laji::  klaineana
Kaksiosainen nimi
 Aucoumea klaineana  Pierre 
Katso myös
   Gabonpuu Wikispeciesissä   Gabonpuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Gabonpuu eli gaboninmahonki eli okoume (Aucoumea klaineana) on trooppinen puu tohtorinpuukasvien (Burseraceae) heimossa. Sitä käytetään puutavaran tuottajana. Gabonpuu on ainavihanta puu ja se on täysikasvuisena yleensä noin 35–40 metriä korkea. Puuta esiintyy läntisessä Keski-Afrikassa, muun muassa Gabonissa, Kamerunissa ja Kongon tasavallassa.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Gabonpuu (Aucoumea klaineana)
iNaturalist: Aucoumea klaineana
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aucoumea klaineana (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Aucoumea klaineana (okoume) (englanniksi)
Useful Tropical Plants Database: Aucoumea klaineana (englanniksi)
Wood Database: Okoume (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q781024  Wikispecies: Aucoumea klaineana  APDB: 7730  ARKive: aucoumea-klaineana  BOLD: 287081  CoL: JPK7  Ecocrop: 3564  EoL: 5616610  EPPO: AUMKL  GBIF: 3992751  GRIN: 401566  iNaturalist: 184466  IPNI: 126950-1  IUCN: 33213  NCBI: 373077  Open Tree of Life: 1021629  Plant List: kew-2666183  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:126950-1  Tropicos: 4700329  WFO: wfo-0000556878
Funny Games

| Funny Games |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Michael Haneke
Käsikirjoittaja:  Michael Haneke
Tuottaja:  Veit Heiduschka
Säveltäjä:  Georg Friedrich Händel
Kuvaaja:  Jürgen Jürges
Leikkaaja:  Andreas Prochaska
Tuotantosuunnittelija:  Christoph Kanter
Pukusuunnittelija:  Lisy Christl
Pääosat:  Susanne Lothar Ulrich Mühe Arno Frisch Frank Giering
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Itävalta
Tuotantoyhtiö:  Wega Film
Levittäjä:  Madman Entertainment
Ensi-ilta:   11. syyskuuta 1997  4. syyskuuta 1998
Kesto:  108 min
Alkuperäiskieli:  saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Funny Games on vuonna 1997 julkaistu itävaltalainen elokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Michael Haneke. Elokuvassa kaksi nuorta miestä ottaa perheen heidän mökillään panttivangikseen, ja pakottaa heidät sadistisiin leikkeihin. Haneke teki elokuvasta yhdysvaltalaisen uudelleenfilmatisoinnin vuonna 2007.
Elokuva

Michael Haneke sai elokuvaan idean lehtiartikkeleista joita hän oli kerännyt. Niissä, nuoret rikolliset kertoivat motiivikseen halun "kokeilla miltä se tuntuu". Haneken mukaan Bennyn videossa hän niin sanotusti aloitti keskustelun aiheesta, ja jatkoi sitä tämän elokuvan avulla. Haneke halusi elokuvallaan näyttää katsojalle hänen oma osansa väkivallan kuluttajana. Haneke halusi myös tehdä eräänlaisen vastauksen muun muassa elokuvalle Syntyneet tappajiksi, joka hänen mukaansa luo esittämänsä väkivallan liian houkuttavaksi katsojalle. Funny Games perustuu osittain Haneken ensimmäiseen ja filmaamattomaan käsikirjoitukseen nimeltään Wochenende (viikonloppu).
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Susanne Lothar  | … |  Anna, perheen äiti   |
|  Ulrich Mühe  | … |  Georg, perheen isä   |
|  Arno Frisch  | … |  Paul, toinen pojista   |
|  Frank Giering  | … |  Peter, toinen pojista   |
|  Stefan Clapczynski  | … |  Georg, perheen poika   |
|  Doris Kunstmann  | … |  Gerda   |
|  Christoph Bantzer  | … |  Fred   |
|  Wolfgang Glück  | … |  Robert   |
|  Susanne Meneghel  | … |  Gerdan sisar   |
|  Monika Zallinger  | … |  Eva   |
Aiheesta muualla

Michael Haneke - Funny Games haastattelu
Funny Games, elokuvakritiikki - Christ Justice
Michael Haneken ohjaamat elokuvat
| --- | --- |
1980-luku: Seitsemäs manner (1989)
1990-luku:  Bennyn video (1992)  71 katkelmaa erään sattuman kronologiasta (1994)  Funny Games (1997) 
2000-luku:  Pianonopettaja (2001)  Suden aika (2003)  Kätketty (2005)  Funny Games (2007)  Valkoinen nauha (2009) 
2010-luku:  Rakkaus (2012)  Happy End (2017) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Muut:  IdRef
Franz Fühmann

| Franz Fühmann |
| --- | --- |
 Franz Fühmann
Henkilötiedot
Syntynyt: 1922 Rokytnice, Tšekkoslovakia
Kuollut: 1984 (61–62 vuotta) Itä-Berliini, Saksan demokraattinen tasavalta
Kansalaisuus:  Tšekkoslovakia, DDR
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Franz Fühmann (1922 Rokytnice, Tšekkoslovakia – 1984 Itä-Berliini, Saksan demokraattinen tasavalta) oli saksalainen kirjailija. Hän osallistui kansallissosialistina toiseen maailmansotaan ja jäi neuvostoliittolaisten vangiksi. Vuodesta 1949 hän asui Itä-Berliinissä ja työskenteli toimittajana ja kirjailijana. Hän käsittelee teoksissaan nuoruutensa kansallissosialismia ja sotakokemuksia. Hän on kirjoittanut myös lastenkirjoja.
Suomennettua

Antologiassa: Pertti Nieminen, Kuu kultainen terälehti , Helsinki: Otava 2008 ISBN 978-951-1-23007-6 suom. Pertti Nieminen
Koko sieluun rynnäköllä
Lapsi löytää puutarhan
Gerbeaud'n herkut, teoksessa: Kadonnutta kahvilaa etsimässä, toim. Eero Balk ja Tapani Kärkkäinen. Helsinki: Otava 2000 ISBN 951-1-15972-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Franz Fühmann Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ADK  FID  RKD Artists 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
FV107 Scimitar

FV107 Scimitar
FV107 Scimitar on brittiläinen tiedustelupanssarivaunu. Se on yksi versio vuonna 1972 käyttöön otetusta CVR(T)-vaunuperheestä. Sen nimi tarkoittaa englannin kielen sapelia. Sen pääase on 30 mm konetykki. Vaunu on alumiinirunkoinen ja sitä on valmistanut Alvis-yhtiö (nykyään sulautettu aseyhtiö BAE Systemsiin).
Alkuaan vaunussa oli 4,2-litrainen, kuusisylinterinen 142 kW:n Jaguar J60 -bensiinimoottori, sama jota käytettiin useissa Jaguar -henkilöautojen malleissa. Nykyään se on korvattu Cumminsin valmistamalla 5,9-litraisella BTA-dieselmoottorilla, tämä myös 142 kW:n tehoisena. Tämä muutos toteutettiin brittiarmeijan vaunuihin niiden käyttöiän pidentämiseksi tähdätyn ohjelman mukaisesti. Vaunun sisarversion FV101 Scorpionin ohella sitä käytettiin ensi kerran taisteluissa Falklandin sodassa.
Käyttö

Vaunua käytetään pääasiassa tiedustelutehtäviin, RAF:n käytössä vaunulla paikannetaan pudotettuja räjähtämättä jääneitä lentopommeja ja löydetyt pommit tuhotaan ampumalla niitä vaunun konetykillä. Vaunussa on kolmen hengen miehistö.
Tiedot > Aseistus ja suoja

pääase: 30 mm L21 RARDEN -tykki, 90 ls/min, 160 kranaattia
apuase: putken suuntainen 7,62 mm L37A1 MG -konekivääri, 3 000 patruunaa
panssarointi: 12,7 mm (1/2 tuumaa)
muuta 2 × 4 savuheitettä
Tiedot > Mitat

pituus: 4,9 m
leveys: 2,2 m
korkeus: 2,1 m
paino: 7,8 tonnia
nopeus: 80 km/h
Gaddin kappeli

| Gaddin kappeli |
| --- | --- |
 Gaddin kappeli
Osoite:  Nokiantie 22a
Sijainti:  Rahola, Tampere
Rakennustyyppi:  hautakappeli
Valmistumisvuosi:  1785
Tyylisuunta:  barokki
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hautakivien jäänteitä entisellä Harjun hautausmaalla Gaddin kappelin vieressä
Gaddin kappeli on Tampereen Raholassa, osoitteessa Nokiantie 22a sijaitseva barokkityylinen hautakappeli, joka on rakennettu vuonna 1785. Kappeli rakennettiin Gadd-suvun käyttöön, ja vuosina 1785–1854 sinne haudattiin yhteensä 28 suvun jäsentä. Myöhemmin ruumiit siirrettiin pois kappelista ja haudattiin kirkkomaahan.
Sisko Petäjän suunnittelema Professori Pehr Adrian Gaddin muistomerkki, joka sijaitsee kappelin vieressä
Kappeli on luokiteltu niin rakennustaiteellisten, kulttuurihistoriallisten kuin maisemallistenkin perusteiden takia suojelluksi kohteeksi.
Kappelin vieressä sijaitsi aikanaan Harjun kappeliseurakunnan viimeistään vuonna 1639 rakennettu kirkko, joka purettiin vuonna 1858.
Gaddin kappeli on Tampereen toisiksi vanhin rakennus Messukylän vanhan kirkon jälkeen.
Aiheesta muualla

Yli 150 vuotta kateissa ollut kirkon lukko löytyi Tampereella. Yle.fi
Kuvia Gaddin kappelista Museo-Finnassa Museot.finna.fi