stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ampumahiihdon maailmancup 2007–2008 – Hochfilzen

Ampumahiihdon maailmancupin kauden 2007-2008 toinen kilpailu järjestettiin Hochfilzenissä, Itävallassa. Kilpailut käytiin perjantain 7. joulukuuta ja sunnuntain 9. joulukuuta välillä.
Kilpailut > Miehet > 10km sprintti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | Dmitri Jarošenko | 23.57,8 / 1 |
| 2 |  Norja | Ole Einar Bjørndalen | 24.35,3 / 2 |
| 3 |  Venäjä | Andrei Makovejev | 24.48,8 / 2 |
Kilpailut > Miehet > 12,5km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | Ole Einar Bjørndalen | 34.57,3 / 5 |
| 2 |  Venäjä | Dmitri Jarošenko | 35.26,0 / 5 |
| 3 |  Saksa | Daniel Graf | 35.58,9 / 0 |
Kilpailut > Miehet > 4x7,5km viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | Emil Hegle Svendsen, Alexander Os, Harvald Hanevold, Ole Einar Bjørndalen | 1.18.31,2 / 0 |
| 2 |  Venäjä | Ivan Tšerezov, Maksim Tšudov, Nikolai Kruglov (nuorempi), Dmitri Jarošenko | 1.20.56,7 / 2 |
| 3 |  Saksa | Michael Rösch, Daniel Graf, Carsten Pump, Michael Greis | 1.21.27,8 / 0 |
Kilpailut > Naiset > 7,5km sprintti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | Sandrine Bailly | 21.53,0 / 0 |
| 2 |  Venäjä | Jekaterina Jurjeva | 22.11,8 / 0 |
| 3 |  Saksa | Kati Wilhelm | 22.26,9 / 0 |
Kilpailut > Naiset > 10km takaa-ajo

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | Sandrine Bailly | 31.37,7 / 1 |
| 2 |  Venäjä | Jekaterina Jurjeva | 32.09,1 / 4 |
| 3 |  Saksa | Kati Wilhelm | 32.10,3 / 1 |
Kilpailut > Naiset > 4x6km viesti

| Sija | Maa | Joukkue | Aika/ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | Martina Beck, Andrea Henkel, Simone Denkinger, Kati Wilhelm | 1.23.35,0 / 0 |
| 2 |  Venäjä | Svetlana Sleptsova, Olga Anisimova, Tatjana Moisejeva, Jekaterina Jurjeva | 1.23.54,3 / 0 |
| 3 |  Ruotsi | Elisabeth Högberg, Anna Carin Olofsson, Anna Maria Nilsson, Helena Jonsson | 1.23.55,3 / 0 |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:2007-08 Biathlon World Cup - World Cup 2
Käännös suomeksi
Armenian parlamenttivaalit 2021

Armenian vuoden 2021 parlamenttivaalit pidettiin 20. kesäkuuta, ja niissä valittiin kaikki maan kansalliskokoukseen 101 edustajaa seuraavaksi viideksi vuodeksi. Kyseessä olivat ennenaikaiset vaalit.
Tausta

Alkujaan vaalit oli tarkoitus järjestää joulukuussa 2023, mutta vuoden 2020 Armenian–Azerbaidžanin sota sekä väitetty vallankaappausyritys johtivat poliittiseen kriisiin, jonka seurauksena pääministeri Nikol Pašinjan ilmoitti olevansa valmis ennenaikaisiin vaaleihin. Pašinjan ilmoitti 25. huhtikuuta eroavansa pääministerin virasta.
Koronaviruspandemian vuoksi Armeniassa jouduttiin tekemään erityisjärjestelyitä. Maan vaalilaki ei salli ennakko- tai kirjeäänestystä.
Ehdokasasettelu ja äänioikeus

Ehdokkaaksi saavat asettua sellaiset väh. 25-vuotiaat Armenian kansalaiset, jotka ovat asuneet maassa yhtäjaksoisesti väh. 4 vuotta, ovat äänioikeutettuja ja osaavat sujuvaa armenian kieltä.
Äänioikeus vaaleissa on sellaisilla henkilöillä, jotka täyttävät seuraavat ehdot (äänestäminen valtakirjalla on kielletty):
väh. 18-vuotias
Armenian kansalainen
ei ole oikeuden päätöksellä menettänyt äänioikeuttaan vajaavaltaisuuden tai vankeustuomion takia
Tulokset ja seurauksia

Taulukossa vain ne puolueet ja vaaliliitot, jotka saivat edustajiaan läpi parlamenttiin.
| Puolue | Äänet | Osuus (%) | Paikkoja |
| --- | --- | --- | --- |
| Kansallinen sopimus | 688 761 | 53,95 | 71 |
| Armenia | 269 481 | 21,11 | 29 |
| Minulla on kunnia | 66 650 | 5,22 | 7 |
Hyväksyttyjä ääniä: 1 276 693
Hylättyjä/ tyhjiä ääniä: 4 682
Ääniä yhteensä: 1 281 375
Äänioikeutettuja: 2 595 334
Lähde:
Kansallinen sopimus voitti yli 50 % äänistä ja Pašinjan julistautui voittajaksi jo vaali-iltana, kun vain 30 % äänistä oli laskettu. Armenia-allianssi kuitenkin kyseenalaisti vaalien tuloksen ja väitti saaneensa satoja yhteydenottoja, joissa ilmaistiin huoli vaalien rehellisyydestä.
Pašinjanin uusi hallitus vannoi virkavalnsa 10. syyskuuta.
.gov

.gov on yksi alkuperäisistä ylätason verkkotunnuksista (.com, .edu, .gov, .mil, ja .org). .gov on otettu englannin kielen sanasta government. Se on tarkoitettu Yhdysvaltojen hallinnon ja viranomaisten käyttöön. Tunnusta hallinnoi General Services Administration (GSA).
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Antti Aakkonen

Antti Aakkonen
Antti Aakkonen (13. lokakuuta 1874 Temmes – 8. elokuuta 1946) oli suomalainen jääkärikersantti ja maalari. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan kuormasto- ja muonitusaliupseerina.
Perhetausta ja koulutus

Aakkosen vanhemmat olivat työmies Antti Aakkonen ja Anna Kettunen. Hänen 1. puolisonsa oli Kaisa Sofia Heiskari (kuollut) ja 2. puoliso Hilma Elmiina Tammelin. Hän oli käynyt käsityökoulun.
Jääkärikausi

Aakkonen työskenteli maalarina Kemin seuduilla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 26. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin 14. toukokuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet laskettiin 24. toukokuuta 1917 sairauden takia siviilityöhön. Aakkonen palasi 31. lokakuuta 1917 takaisin täydennysjoukkoon, ja hänet siirrettiin 17. marraskuuta 1917 uudelleen 3. komppaniaan.
Suomen sisällissota

Aakkonen saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jefreitteriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan. Hänet siirrettiin kuormasto ja muonitusaliupseeriksi 13. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan 28. maaliskuuta 1918. Sotatoimiin hän osallistui Suomen sisällissodassa Kuokkalan ja Rajajoen taisteluihin Karjalankannaksella.
Sisällissodan jälkeinen aika

Aakkonen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, jonka nimeksi sittemmin tuli Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4. Hänet vapautettiin sotapalveluksesta huonon yleiskuntonsa vuoksi 26. marraskuuta 1918. Hän työskenteli sodan jälkeen maalarina Rovaniemellä, perustaen myöhemmin oman maalariliikkeen. Hänet on haudattu Rovaniemelle.
Jääkäripataljoona 27:n 3. komppania.
Annemarie Lorentzen

| Annemarie Lorentzen |
| --- | --- |

Norjan kuluttaja- ja hallintoministeri
 Nordlin hallitus 15. tammikuuta 1976 – 11. tammikuuta 1978  
Edeltäjä:  Odd Sagør
Seuraaja:  Kirsten Myklevoll
Norjan liikenne- ja viestintäministeri
 Brattelin II hallitus 16. lokakuuta 1973 – 15. tammikuuta 1976  
Edeltäjä:  John Austrheim
Seuraaja:  Ragnar Christiansen
Suurkäräjäedustaja
 Finnmarkin vaalipiiri 1969–1977  
Norjan suurlähettiläs Islannissa
 1978–1985  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Annemarie Røstvik Lorentzen
Syntynyt: 23. syyskuuta 1921 Etelä-Varanki, Norja
Kuollut: 30. kesäkuuta 2008 (86 vuotta) Hammerfest, Norja
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Annemarie Røstvik Lorentzen (23. syyskuuta 1921 Etelä-Varanki – 30. kesäkuuta 2008 Hammerfest) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1969–1977 ja toimi Norjan liikenne- ja viestintäministerinä 1973–1976 sekä kuluttaja- ja hallintoministerinä 1976–1978. Vuosina 1978–1985 hän oli Norjan suurlähettiläs Islannissa.
Aiheesta muualla

Annemarie Lorentzen Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Apocalypse Again

| Apocalypse Again Thunderstone |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2016
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Nino Laurenne
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 43.45
 Levy-yhtiö: AFM
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 5.
Thunderstonen muut julkaisut
| Dirt Metal 2009 | Apocalypse Again 2016 |   |
Singlet albumilta Apocalypse Again
 ”The Path” Julkaistu: 10. helmikuuta 2016
Apocalypse Again on power metal -yhtye Thunderstonen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 1. huhtikuuta 2016 levymerkillä AFM Records. Albumilta julkaistiin yksi single, ”The Path” 10. helmikuuta 2016.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan viidennellä sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä 4 viikkoa.
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Imperiumi.net  | 9–/10 |  |
| Kaaoszine  | 9.5/10 |  |
| Metalliluola  | 7/10 |  |
Soundi : 

Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Marko Säynekoski antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti albumia genrelleen uskollisena, perinteitä kunnioittavana ja ”mureana” kokonaisuutena, ja kehui yhtyeen kypsyneen pitkästä levytystauosta ja kokoonpanon uudistumisesta huolimatta. Metalliluolan Jussi Krannila antoi albumille arvosanan 7/10. Hän piti albumia yleisesti ottaen hyvänä, vaikkei pitänytkään musiikillista antia suuria tunteita herättävänä. Imperiumin Aleksi Peura ja Taavi Lindfors antoivat albumille omat arvionsa, joiden keskiarvoksi muodostui 9–/10. Peuran sanallisessa arviossa hän totesi albumin tarjoilevan ammattitaitoisen ja tiiviin paketin, ja povasi siitä yhtä vuoden parasta albumijulkaisua. Lindfors sanoi sen olevan ”viihdyttävää ja paikoin jopa herkullista kuunneltavaa”. Kaaoszinen Jari-Pekka Kerttula antoi albumille arvosanan 9.5/10. Hän sanoi palasten loksahtaneen vihdoinkin kohdalleen ja totesi, ettei Thunderstone ole Thunderstone ilman laulaja Pasi Rantasta.
Kappaleet

Veterans of the Apocalypse – 4.48
The Path – 4.21
Fire and Ice – 5.02
Through the Pain – 4.50
Walk Away Free – 4.09
Higher – 4.08
Wounds – 4.12
Days of Our Lives – 4.28
Barren Land – 7.47
Kokoonpano

Pasi Rantanen – laulu
Titus Hjelm – basso
Jukka Karinen – kosketinsoittimet
Nino Laurenne – kitara
Atte Palokangas – rummut
Aiheesta muualla

Apocalypse Again Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Apocalypse Again Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Thunderstone
| --- | --- |
Albumit:   Thunderstone  The Burning  Tools of Destruction  Evolution 4.0  Dirt Metal  Apocalypse Again 
Singlet:   ”Virus”  ”Until We Touch the Burning Sun”  ”Tool of the Devil”  ”Forevermore” / ”Face in the Mirror”  ”10.000 Ways”  ”I, Almighty”  ”The Path”  ”Through the Pain”
Áli Täplän saaga

Áli Täplän saaga (isl. Ála flekks saga) on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan yleensä niin kutsuttuihin kotoperäisiin ritarisaagoihin. Joissain yhteyksissä saaga taas on kategorisoitu muinaissaagoihin, sillä siinä esiintyy muinaissaagoista tunnettuja hahmoja ja kansansaduille tyypillisiä tarinamotiiveja. Sitä on pidetty tyypillisenä islantilaisena ”valhesaagana” (isl. lygisaga). Saaga kertoo kuninkaanpoika Álista, joka hylätään metsään, mutta joka pelastuu köyhän pariskunnan ansiosta ja erinäisten koettelemusten jälkeen saa lopulta haltuunsa isänsä valtakunnan. Áli Täplän saaga edustaa nuorempaa saagakirjallisuutta, sillä se on kirjoitettu vasta vuoden 1400 tietämillä. Tarinan pohjalta on 1600–1800-luvuilla laadittu myös rímur-runoutta (Rímur af Ála flekki). Áli Täplän saagaa ei ole suomennettu.
Juoni

Áli Täplän saagassa Álin kerrotaan olevan Englannin kuninkaan Ríkarðrin poika. Kuningas-isän ennustus, jonka mukaan lapsella tulisi olemaan vaikea elämä, aikaansaa sen, että kuningatar joutuu hylkäämään Álin vastasyntyneenä metsään. Vanha pariskunta kuitenkin löytää lapsen ja kasvattaa tämän. Heidän on vaikea keksiä pojalle nimeä, sillä seuraavana päivänä he ovat jo unohtaneet edellisenä päivänä annetun nimen. Siksi poikaa aletaan kutsua tämän oikeassa poskessa olevan syntymämerkin vuoksi Áli Täpläksi. Kahdeksanvuotiaana Áli viedään kuninkaan hoviin, missä vanhemmat tunnustavat tämän lapsekseen. Áli päätyy kuitenkin pahantahtoisen palvelusnaisen Blátönnin (suom. ”sinihammas”) asettaman kirouksen (isl. álög) vuoksi tämän sisaren, Nótt-nimisen (suom. ”yö”) peikon hoteisiin. Sieltä hän myöhemmin karkaa peikkonaisen tyttären Hlaðgerðrin avustuksella, kun Hlaðgerðrin antama koira kaivaa Álille pakotien.
Tämän jälkeen Áli ottaa puolisokseen Tartarían Þorbjörg-nimisen neitsythallitsijan, voitettuaan ensin taistelussa hirvittävän Indíá-nimisestä maasta tulleen berserkin, jaarli Álfrin. Paha onni kuitenkin vainoaa Ália. Naispeikon veli Glóðarauga (”mustasilmä”) muuttaa Álin sudeksi. Sudenhahmoisena Áli tekee paljon vahinkoa isänsä valtakunnassa, eikä Áli parane ennen kuin hänet otetaan kiinni ja hänen kasvatusäitinsä tunnistaa kasvattinsa. Tällöin Áli pääsee lopulta eroon sudennahastaan, ja Tartaríassa Glóðarauga hirtetään. Myöhemmin Nótt kostaa veljensä kuoleman ja aiheuttaa Álille unessa haavan, jonka seurauksena Áli sairastuu. Hän lähtee siksi Indíáan, missä voi saada avun vain peikkonaisen veljiltä. Näitä kutsutaan nimillä Jötunoxi, Leggr ja Liðr, ja he parantavat Álin.
Áli lähtee etsimään peikkonaisen tytärtä Hlaðgerðriä. Hän löytää tämän Ruotsinmaalta (isl. Svíþjóð in mikla), missä maan hallitsija, kuningas Eireikr aikoo polttaa Hlaðgerðrin noitana. Áli saa kuitenkin vakuutettua kuninkaan Hlaðgerðrin ihmisluonnosta, ja lopulta kuningas ottaa peikkonaisen tyttären puolisokseen. Saaga päättyy ritarisaagoille tyypilliseen tapaan, kun Álista tulee kuningas Ríkarðrin kuoltua isänsä valtakunnan laillinen hallitsija.
Käsikirjoitukset

Áli Täplän saagasta on säilynyt useita kymmeniä käsikirjoituksia, joista vanhin AM 589e 4to on 1400-luvun lopulta, joskin puutteellinen. Valtaosa säilyneistä käsikirjoituksista on reformaation jälkeiseltä ajalta. Vanhimman käsikirjoituksen ohella tärkeimpiä ovat mm. AM 571 4to (1500-l., fragmentaarinen), AM 181k fol (n. 1650) sekä AM 182 fol (1600-l.).
Erityispiirteitä

Áli Täplän saagassa on monia piirteitä, jotka yhdistävät sen useampaan eri saagalajiin. Áli Täplän saagassa esiintyvä, kotoperäisille ritarisaagoille tyypillinen neitsythallitsija-tarinamotiivi poikkeaa jonkin verran muista ritarisaagoista siinä, että neitsythallitsija ei Álin saagassa nöyryytäkään kosijaansa. Myös saagan taistelukuvaukset ovat ritarisaagoille tyypillistä. Muinaissaagoista yhteyksiä löytyy esimerkiksi Hrólfr Riu'un saagaan ja Hálfdan Branankasvatin saagaan. Esimerkiksi Hálfdanin saagan päähahmoon Hálfdaniin Áli Täplän saaga luo joissain käsikirjoituksissaan myös genealogisen yhteyden esittämällä Álin Hálfdanin lapsenlapsena. Saagat myös esiintyvät yhdessä joissain käsikirjoituksissa Bósin saagan ja Vilmundr Poissaolevan saagan tavoin (edellä mainituissa käsikirjoituksissa AM 571 4to ja AM 489e 4to). Hrólfr Riu'un saagassa taas Böðvarr bjarki joutuu Álin tapaan äitipuolen kiroamaksi. Ritarisaagoille tyypilliseen tapaan Áli Täplän saagan tapahtumat ulottuvat välillä kaukaisin maihin, kuten Intiaan saakka, mutta muinaissaagojen tavoin saagan päähenkilö liikkuu myös pohjoisessa maailmanpiirissä.
Kansansatujen tarinamotiiveihin Áli Täplän saagan yhdistää siinä esiintyvä vastasyntyneen hylkääminen -motiivi. Saagassa esiintyvä sudeksi muuttuminen ja Álin ylle langetettu kirous ovat todennäköisesti kelttiläisten vaikutteiden pohjalta omaksuttuja tarinamotiiveja. Viimeksi mainittu kirous-motiivi liittää saagan myös paha äitipuoli -teemaan. Vastasyntyneen lapsen hylkääminen tarinamotiivina yhdistää Áli Täplän saagan myös muutamiin islantilaissaagoihin, kuten Finnbogi Vahvan saagaan.
Käännökset ja editiot

Ásdís Rósa Magnúsdóttir & Hélène Tétrel (käänt.). 2012. Histoires des Bretagnes: 3. La petite saga de Tristan et autres sagas islandaises inspirées de la matière de Bretagne. Brest: Centre de Recherche Bretonne et Celtique, 123–141. (ranskaksi)
Bjarni Vilhjálmsson (toim.). 1949–1951. Riddarasögur, 5. Reykjavík: Íslendingasagnaútgáfan, 123-160 (nykyislanniksi)
Bachman, Bryant W. & Guðmundur Erlingsson (käänt.). 1993. Six Old Icelandic Sagas. Lanham: University Press of America, 41–61. (englanniksi)
Jürg Glauser, Gert Kreutzer & Herbet Wäckerlin (toim. & käänt.). 1998. Isländische Märchensagas, I: Die Saga von Ali Flekk, Die Saga von Vilmund Vidutan, Die Saga von König Flores und seinen Söhnen, Die Saga von Sigurd Thögli, Die Saga von Damusti. Munich: Diederichs, 20–40. (saksaksi)
Lagerholm, Åke (toim.). 1927. Drei lygisögur: Egils saga Einhenda ok Ásmundar Berserkjabana, Ála Flekks saga, Flóres saga konungs ok sona hans. Altnordische Saga-Bibliothek, 17. Halle (Saale): Niemeyer, 84–120.
Aiheesta muualla

Ála flekks sagasta Skaldic Poetry of the Scandinavian Middle Ages -projektin sivustolla
18 Delphini b

| 18 Delphini b |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys
Löytäminen
Löytäjä(t):  Sato et al.
Löytöpäivä:  19. helmikuuta 2008
Havaintomenetelmä(t):  Säteisnopeusmenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  18 Delphini
Tähden etäisyys Auringosta:  238 vv
Tähden massa:  2,3 M☉
Tähden spektriluokka:  G6III
Tähden metallisuus:  -0,052
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  2,6 AU
Eksentrisyys:  0,08
Kiertoaika:  2,721 v (993,3 vrk)
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  10,3 MJ
18 Delphini b on eksoplaneetta, joka löydettiin 19. helmikuuta 2008. Se kiertää keltaista G-tyypin jättiläistähteä 18 Delphiniä noin 238 valovuoden päässä Maasta, Delfiinin tähdistön suunnalla.
Planeetta kiertää emotähteään 2,6 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on noin 993 päivää. Planeetan massa vastaa noin 10,3 Jupiterin massaa. Planeetta on todennäköisesti kaasujättiläinen.
Armenian kansalliskokous

| Armenian kansalliskokous   Ազգային ժողով |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  yksikamarinen
Johto
Puhemies:  Alen Simonjan (sopimus)
Kokoonpano
Edustajia:  107
 
Puolueet:  Hallitus (71)      Kansallinen sopimus (71) Oppositio (44)      Armenia-allianssi (29)       Minulla on kunnia (6)       sitoutumaton (1)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  20. kesäkuuta 2021
Seuraavat vaalit:  viimeistään 2026
Kokouspaikka
 Armenian parlamenttitalo Jerevanissa vuonna 2014
Kotisivut
 http://www.parliament.am/?lang=arm&enc=utf8
Armenian tasavallan kansalliskokous (arm. Հայաստանի Հանրապետության Ազգային ժողով, Hayastani Hanrapetutʿyan Azgayin žołov, myös arm. խորհրդարան, xorhrdaran ’parlamentti’) on Armenian lainsäädännöllinen elin. Armenian perustuslain mukaan kansalliskokouksen tehtävä on valvoa hallituksen toimintaa ja hyväksyä maan budjetti. Vaalit pidetään viiden vuolen välein.
Historia

Ensimmäinen itsenäisen Armenian tasavallan parlamentti perustettiin vuonna 1918. Neuvostoliitto valtasi Armenian kuitenkin kaksi vuotta myöhemmin. Nykymuodossaan kansalliskokous perustettiin vuonna 1995, kun Armenian perustuslaki astui voimaan.
Viimeisimmät vaalit pidettiin 2021, joiden jälkeen parlamentti koostui kolmesta eri ryhmittymästä. Suurimmaksi puolueeksi selviytyi Nikol Pašinjanin johtama kansallinen sopimus. Parlamentin puhemieheksi valittiin 2. elokuuta 2021 pääministeripuoluetta edustava Alen Simonjan.
Parlamentin kokoontumispaikka sijaitsee Jerevanissa ja se valmistui vuonna 1950. Neuvostoaikana rakennus toimi Armenian kommunistipuolueen keskuskomitean kokoontumispaikkana.
Edustajat ja toiminta

Parlamentissa tulee perustuslain mukaan olla vähintään 101 edustajaa. Lisäksi parlamentissa on neljä kiintiöpaikkaa maan vähemmistöille (yksi kullekin): jesidit, venäläiset, assyrialaiset ja kurdit. Edustajien tulee täyttää seuraavat ehdot:
Armenian kansalaisuus
väh. 25-vuotias
on asunut vakituisesti Armeniassa väh. 4 vuotta ennen vaaleja
osaa hyvin armenian kieltä
Pysyviä valiokuntia on 11, joihin lukeutuvat mm. ulkopoliittinen ja Euroopan integraation komiteat toisistaan erillisinä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Armenian kansalliskokous Wikimedia Commonsissa
Apostoli Barnabaan luostari

| Apostoli Barnabaan luostari Μονή Αποστόλου Βαρνάβα |
| --- | --- |
 Apostoli Barnabaan luostari.
Sijainti:  Égkomi, Famagusta, Kypros (Tuzla, Gazimağusa, Pohjois-Kypros)
Koordinaatit:  35°10′29″N, 33°52′49″E
Kirkkokunta:  ortodoksinen kirkko
Tyyppi:  munkkiluostari
Perustettu:  400-luku
Asukkaita:  0
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Apostoli Barnabaan luostari (kreik. Μονή Αποστόλου Βαρνάβα, Moní Apostólou Varnáva, myös Pyhän Barnabaan luostari) on entinen ortodoksinen luostari Kyproksen saarella. Se sijaitsee Égkomin ja Ágios Sérgioksen kylien välillä Pohjois-Kyproksen puolella. Luostari on omistettu apostoli Barnabaalle ja sitä pidetään tämän hautapaikkana.
Historia

Luostari sijaitsee lähellä antiikin Salamiin arkeologista aluetta ja kuninkaallisia hautoja. Se on perustettu Salamiista kotoisin olleen, Kyproksella lähetystyötä tehneen ja Kyproksen kirkon perustajana pidetyn Barnabaan perimätiedon mukaiselle hautapaikalle. Hauta löydettiin ja tunnistettiin vuonna 477, ja sen ansiosta Kyproksen kirkko sai keisarilta autokefalian eli itsenäisen aseman. Ensimmäinen kirkko ja luostari rakennettiin paikalle heti tämän jälkeen. Se tuhoutui arabien hyökkäyksessä 600-luvulla. Nykyiset rakennukset ovat peräisin vuodelta 1756. Luostari säilyi asuttuna vuoteen 1976.
Luostari on suosittu pyhiinvaelluskohde. Se juhlii Barnabaan muistopäivänä 11. kesäkuuta.
Luostarikirkon ikonostaasi.
Apostoli Barnabaan hauta.
Museo

Luostarirakennuksissa toimii vuodesta 1991 arkeologinen ja ikonimuseo. Sen kokoelmiin kuuluu arkeologisia löytöjä neoliittiselta ja pronssikaudelta sekä antiikin ajalta, ja ikoneja kristilliseltä ajalta, kattaen yhteensä noin 9000 vuotta Kyproksen historiaa.
Pronssikautista keramiikkaa, n. 2300–2075 eaa.
Arkaaista keramiikkaa, n. 750–600 eaa.
Pienten patsaiden päitä, 475–325 eaa.
Ikonimuseota.
Kristus-ikoni.
Pyhän Barnabaan ikoni.
Pyhän Yrjön ikoni.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Apostoli Barnabaan luostari Wikimedia Commonsissa