E. N. Manninen
Kirjallinen tuotanto

Erämaan armoilla. Entisen Inarin ja Petsamon kairaa. Gummerus, 1937. (saksaksi 1944)
Tunturi uhkaa, Gummerus, 1938. (saksaksi, tšekiksi ja ranskaksi 1942)
Unkka Manni, Lapin mies sotatiellä. Gummerus, 1939.
Erään miehen sota. Rajan romaani. Werner Söderström Osakeyhtiö, 1940
Saattoi olla miehen onni. Werner Söderström Osakeyhtiö, 1943. (saksaksi 1944)
Kahdentoista härjän raito. Kuvauksia vanhasta Lapista. Kustannus-Puntsi, 1998. (toimittanut Veli-Pekka Lehtola)
Lehdissä julkaistut novellit ja muut kirjoitukset: (koonnut Matti Pääkkönen)
Aslak Baune. Kevät taru tuntureilta. (Salanimellä Maarit Sullunjarga.) Suomen Kuvalehti 24/1925.
Röppäjalka. (Salanimellä Maarit Sullunjarga.) Suomen Kuvalehti s. 190/1925.
Rajaseutuerimielisyydet on poistettava Suomen ja Norjan väliltä. (Haastattelu) Rovaniemi 145/1928.
Sananen Lapin eläjien puolesta. Suomen Sosiaalidemokraatti 5.10.1928.
Lappalaista ei ole tarvis sortaa, se sortuu itsestään. Rovaniemi 47/1929.
Saksanmaa ja Lapinmaa. Pirteä matkakirje "Rovaniemelle". Rovaniemi 29.10.1929.
Valtion avustusta lainojen muodossa myös entisille pienporonomistajille Perä-Lapissa. Rovaniemi 5/1929.
Kuinka hänet sain. (Salanimellä Raudna Varre.) Suomen Kuvalehti 1930.
Hyvästi Lappi! Kansan Kuvalehti 35/1931.
Läävi-Ovlä, entinen porolappalainen. Kansan Kuvalehti 49/1931.
Nuottamiehenä Inarilla. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Metsästys ja Kalastus  9/1931.
Rajakomission asiantuntijana I – II. Kansan Kuvalehti 29 ja 30/1931.
Rajakomission poromiehenä I – III. Kansan kuvalehti 1, 2 ja 3/1931.
Röppäjalan kuolema. Hakkapeliitta 13 – 14/1931.
Taaveh’Ant ja hänen jouluyönsä. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Hakkapeliitan Joulu 1931.
Tunturihautaan. Kansan Kuvalehti 51 – 52/1931.
Uskokaa minua – älkää Alperia. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Metsästys ja Kalastus 12/1931.
Öystävooki, Västapooki, Honisvooki, Päärlevooki! Kansan Kuvalehti 15/1931.
Helmenpyytäjän hyvästit. Kansan Kuvalehti 46/1932.
Kopperi ja Met Isolla-Inarilla. Kansan Kuvalehti 35/1932.
Koskitiellä. Kansan Kuvalehti 36/1932.
Meidän esivaltamme. Pääsisivätkö maaherrat tai ministerit nuoremmaksi konstaapeliksi. Kirjoitti poliisi, kuvitti toinen poliisi. Kansan Kuvalehti 50/1932.
Norja poroja takavarikoimassa. ”Poropykälä” käytännössä. Kansan Kuvalehti 16 ja 17/1932.
Piik-Hentta. Helsingin Sanomien Viikkoliite 28/1932.
Seurustelua Inarilla Kenraalin ja Määtän kanssa. Kansan Kuvalehti 1/1932.
Siitä tulikin matka Moskovaan. Kansan Kuvalehti 38/1932.
Siivekäs akitaattori. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Hakkapeliitta 9/1932.
Tuttua taivalta – tuntematon kylä. Kansan Kuvalehti 37/1932.
Hukanhiihtäjät. Kansan Kuvalehti 48/1933.
Jääkärit jälleen Vaasassa. (Salanimellä Jäger 27.) Kansan Kuvalehti 10/1933.
Kaksi miestä ajeli Ruijaan. Kansan Kuvalehti 20/1933.
Kuvia porolaidunneuvottelukunnan matkalta. Kansan Kuvalehti 40/1933.
Lapin sarja I – IX. Helsingin Sanomat 302 – 311/1933.
Petsamon valtaus. Uuden Suomen Sunnuntailiite 15/1933.
Tunkeusimme Turjanlinnaan. Kaleva 4.6.1933 ja Suomen Kuvalehti 34/1933.
Yhdestä uutiskirjasta. Kaiku 126/1933.
Aikijärvi oli harppuuneri. Kuvaus Ruijan suomalaisten elämästä. Hakkapeliitta 43/1934.
Post-Ovla. Suomen Kuvalehti 38/1934.
Kilpisjärven pamaus. Suomen Kuvalehti 1935.
Kopperin siliaateista. Pohjolan Suunta 215/1935.
N:o 76. Sotavanhus 1935.
Pannen pojat. Suomen Kuvalehden joulunumero 1935.
Sota Soukelosta. Heimosoturi huhtik. 1935.
Urkkimassa nikkelituntureilla. Suomen Kuvalehti 35/1935.
Öinen huuto. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Nyyrikki 6/1935.
Aslah’Antin joulua. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Nyyrikki 52/1936.
Eväsauto. (Salanimellä M. Sullunjarga.) Kaleva 204/1936.
Kunnallisen tarkastajan ja poliisin yhteistyöstä ja myyntikiellosta. Alkoholiliikkeen aikakauskirja 6/1936.
Kuokkien kultaa saat, et konein. Suomen Kuvalehti 33/1936.
Kävin elämäni alimmalla kierteellä. Kaleva 106/1936.
Lapin rajoja aidataan. Suomen Kuvalehti 26/1936.
Lunta, pimeää ja unta. Helsingin Sanomien Viikkoliite 52/1936.
Pakkaskirkko. Suomen Kuvalehti 51 – 52/1936.
Veli-Sammeli, yksineläjä. Suomen Kuvalehti 43/1936.
Vielä kerran Tenolla I – III. Helsingin Sanomien Viikkoliite 38, 39 ja 40/1936.
Kahdentoista härjän raito. Suomen Kuvalehti 17/1937.
Mannin marssi. Suomen Kuvalehti 49/1937.
Meitä oli seitsemäntoista. Hakkapeliitan Joulu 1937.
Mikä on yleinen mielipide Ahvenanmaalla? Suomen Kuvalehti 31/1937.
Send us five millions pam, eli Petsamon aika on nikkeliä. Suomen Kuvalehti 39/1937.
Ahvenanmaan talonpoikia. Suomen Kuvalehti s. 1074/1938.
Entinen sijaishallitsija. Arvostelu W. P. Crizierin teoksesta "Pontius Pilatuksen kirjeet". Kaleva 252/1938.
Jälleen kirja Pohjan periltä. Arvostelu Eivind Berggravin teoksesta "Piispana Pohjan perillä". Kaleva 275/1938.
Jääkär’Ant. Hiljaiseloa Lapin raukoilla rajoilla. Seura 7/1938.
Kai oltiin aseveljet. Jääkäri-invaliidi 1938.
Kansan jututtaja. Jenny Paulaharju 60 v. 7.11.1938. Suomen Kuvalehti 36/1938.
Kolttakirja. Arvostelu teoksesta "Kolttalappia sanoin ja kuvin". Kaleva 246/1938.
Kristina. Suomen Kuvalehti 36/1938.
Kun elämä oli helppoa. Yhteishyvä 44/1938.
Ylioppilaista. Arvostelu Ilmari Turjan teoksesta ”Johannes Renko, ylioppilas”. Kaleva 277/1938.
Ystävieni kuvakirjasta. Suomen Kuvalehti 51 – 52/1938.
Kulttuurin kehdosta. Arvostelu V. A. Koskenniemen teoksesta ”Etruskien haudoilta nykypäivän Italiaan”. Kaleva 23.11.1939.
Naisen ammattiajokortti. Suomen Kuvalehti 32/1939.
Työmies Ahvenanmaalla. Suomen Kuvalehti 35/1939.
Aapram ja Antaras. Nyyrikki 37/1940.
Aslak ja joulumänty. Suomen Kuvalehti 51 – 52/1940.
Kevät kiveliössä. Kaleva 26.5.1940.
Mennyt suvi. Suomen Kuvalehti 24/1940.
Pitkältä matkalta. Jääkärimuistelma. Suomen Kuvalehti 37/1940.
Esseitä. Arvostelu Lauri Viljasen teoksesta ”Illan ja aamun välillä”. Kaleva 18.12.1941.
Piehtar’Jouna’Leemet. Suomen aliupseeri 1/1941.
Besuch bei Kristina (Aus dem Finnischen von Rita Öhquist). München Neueste Nachrichten 45 – 46/1942.
Helmikuisella merellä. Uusi kuvalehti 8/1955.
Kirjoitti myös salanimillä: Raudna Varre, M. Sullunjarga ja Jäger 27.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Aliupseeri 11. helmikuuta 1918  Varavääpeli 1. maaliskuuta 1918  Vänrikki 13. toukokuuta 1918  Luutnantti 23. tammikuuta 1919 Viron armeijassa  Luutnantti 6. joulukuuta 1937 |      |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Leijonan 1. lk. ritarimerkki  Vapaudenmitali 1. lk.  Väestönsuojelun ansiomitali  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Karjalan vapaussodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Viron II/3. lk. Vapaudenristi  Viron vapaussodan muistomitali |