stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oikles

Oikles (m.kreik. Οἰκλῆς, Oiklēs, lat. Oicles) oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas ja Antifateen ja Zeuksippen poika. Pausanias nimeää hänet Mantioksen, Antifateen veljen, pojaksi. Diodoros Sisilialainen kertoo Oikleen olleen Amfiaraoksen poika, mutta tämä on luultavasti virhe, koska useimmiten Amfiaraos kuvataan Oikleen pojaksi.
Kuninkaaksi tulon jälkeen Oikles nai Hypermestran, Thestioksen ja Eurythemisten tyttären. He saivat lapset Amfiaraos, Endeos, Ifianeira ja Polyboia.
Oikles oli Herakleen mukana tämän hyökättyä Troijan kuninkaan Laomedonin kimppuun; hän vartioi laivoja Herakleen taistellessa. Leomedon halusi tuhota alukset, ja hyökkäsi Oikleen kimppuun surmaten tämän. Toisen version mukaan Oikles selvisi hyökkäyksestä ja asettui sodan jälkeen Arkadiaan.
Apollodoros kertoo, kuinka Alkmaion erinyksiä paetessaan vietti hänen luonaan hetken. Oikleen hauta näytettiin Pausaniaalle hänen ollessaan Arkadiassa.
Nuppilinna

| Nuppilinna> Sijainti |
| --- | --- |
 Nuppilinna
Koordinaatit:  60.74271583°N, 26.06552417°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Orimattila (Artjärvi)
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  ajoittamaton
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuppilinna on Päijät-Hämeessä Orimattilan Artjärvellä sijaitseva mahdollinen mäkilinna.
Mäkilinna

Nuppilinna sijaitsee Artjärven kirkosta 680 metriä länsiluoteeseen Pyhäjärven rannassa Säyhteen laskujoen suun lähellä. Se on metsäinen matala mäki, jonka laki olisi tasoitettu oleskelua varten. Puolustusvarustuksien jäänteitä ei tunneta, mutta perimätiedon mukaan paikkaa olisi käytetty pakopaikkana.
Tutkimukset

Nuppilinnaa ei ole tutkittu arkeologisesti, mutta se on tarkastettu pintapuolisesti vuosina 1908 (Sara Backman), 1969 (Anna-Liisa Hirviluoto) ja 1999 (Satu Koivisto).
Susanna Leinonen Company

Susanna Leinonen Company on koreografi Susanna Leinosen johtama nykytanssiryhmä.
Susanna Leinonen Company perustettiin vuonna 2001. Päätöksen taustalla oli koreografi Susanna Leinosen haave saada työskennellä pitkäjänteisesti tuttujen tanssijoiden kanssa. Vuosien ja elämäntilanteiden saatossa ryhmän kokoonpano on muuttunut.
Leinosen esikoisteos Ei kukaan, vain ystäväsi nähtiin ensi-illassa vuonna 2000. Susanna Leinosen teokset ovat nauttineet vuosi toisensa jälkeen suurta yleisö- ja arvostelumenestystä.[lähde? ]
Vuonna 2008 Susanna Leinonen Company nostettiin valtion tuen piiriin, ja kaksi vuotta myöhemmin opetus- ja kulttuuriministeriö nimitti ryhmän yhdeksi kulttuurin kärkivientihankkeista. Vuodesta 2010 Company on saanut myös Helsingin kaupungin toiminta-avustusta. Vuonna 2022 Susanna Leinonen Company nousi valtionosuuden piiriin.
Sõmeru

| Sõmeru |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Sõmerun entinen kunta Länsi-Virumaalla.
 Koordinaatit: 59°21′N, 26°26′E 
Valtio:  Viro
Maakunta:  Länsi-Virumaa
Kunta:  Rakveren kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  pienkauppala
 
 www.someru.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sõmeru oli kunta Virossa, Länsi-Virumaan maakunnassa 100 kilometriä Tallinnasta itään. Sõmerun naapurikaupunki oli Rakvere, jonne on matkaa noin 4 kilometriä.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Rakveren ja Sõmerun kunnat yhdistettiin uudeksi Rakveren kunnaksi.
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Sõmerun kunnassa oli 3 778 asukasta, joista 3 438 (91,0 %) oli virolaisia, 225 (6,0 %) venäläisiä ja 111 (2,9 %) muita kansallisuuksia.
Pienkauppala

Sõmerun kuntakeskus oli Sõmerun pienkauppala. Sen asukasluku oli vuoden 2010 alussa 1 289.
Sõmerun pienkauppala on vuonna 2017 perustetun Rakveren kunnan hallinnollinen keskus.
Sôl austan, Mâni vestan

| Sôl austan, Mâni vestan Burzum |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2012
 Studio : Grieghallen
 Julkaistu: 27. toukokuuta 2013
 Tuottaja(t): Varg Vikernes
 Tyylilaji: ambient, avaruusmusiikki, elektroninen musiikki, neofolk, dark ambient
 Kesto: 58.11
 Levy-yhtiö: Byelobog Productions
Listasijoitukset
  19.
Burzumin muut julkaisut
| Umskiptar 2012 | Sôl austan, Mâni vestan 2013 | The Ways of Yore 2014 |
Sôl austan, Mâni vestan (suom. Auringosta itään, kuusta länteen) on norjalaisen black metal -yhtyeen Burzumin kymmenes studioalbumi. Albumin julkaisusta ilmoitettiin helmikuussa 2013 ja se julkaistiin 27. toukokuuta 2013 levymerkillä Byelobog Productions. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 19.
Albumin kappaleet ovat soundtrack elokuvalle "ForeBears", jonka ohjasi ja tuotti Varg Vikernes ja hänen vaimonsa.
Kappaleet

Sôl austan – 4.22
Rûnar munt þû finna – 3.28
Sôlarrâs – 4.03
Haugaeldr – 7.26
Feðrahellir – 5.20
Sôlarguði – 7.11
Ganga at sôlu – 5.58
Hîð – 6.23
Heljarmyrkr – 4.02
Mâni vestan – 5.53
Sôlbjörg – 3.59
Arvostelut

Lammaszine: negatiivinen
Ultimate-guitar.com: 7.7/10
Aiheesta muualla

Sôl austan, Mâni vestan Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Sôl austan, Mâni vestan Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Olbia (Egypti)

| Olbia> Ὀλβία  |
| --- | --- |
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta (?) Bysantin valtakunta (?)
Alue:  Egypti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Olbia (m.kreik. Ὀλβία), myöhemmin Arsinoe (Ἀρσινόη, Arsinoē), oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Punaisenmeren rannalla, Strabonin mukaan Filoteran ja Myos Hormoksen välissä. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Kaupungista tiedetään vain vähän. Myöhemmän nimensä se sai hellenistisellä kaudella, kun se nimettiin todennäköisesti kuningatar Arsinoe II:n mukaan. Agatharkhideen mukaan kaupungin lähellä oli kuumia lähteitä.
Oikopolku

Oikopolku on liikenne- ja kaupunkisuunnittelussa käytetty termi, jolla tarkoitetaan suunnittelematonta polkua tai reittiä, jonka ihmiset ovat kävelemällä kuluttaneet maastoon lähelle suunniteltuja reittejä. Oikopolkuja syntyy, jos rakennettu väyläverkosto ei vastaa jalankulkijoiden tarpeita. Tämä voi olla seurausta joko alun perin puutteellisesta suunnittelusta tai ympäröivän maankäytön muuttumisesta eli olemassa olevan väyläverkoston päivittämistarpeesta. Suoremman reitin tarve voi syntyä esimerkiksi uuden asuinkorttelin ja linja-autopysäkin välille, jos olemassaolevien väylien käyttämisen koetaan pidentävän kuljettua matkaa kohtuuttomasti.
Jalankulkija pyrkii kulkemaan kahden pisteen välisen matkan mahdollisimman suoraan ja tasaisessa maastossa. Metrin korkeuseron koetaan vastaavan kymmenen metrin käveltyä matkaa. Toisaalta reitinvalintaan vaikuttaa myös ympäristön koettu mielekkyys: visuaalisesti miellyttävä reitti saa olla 1,7 kertaa pidempi ennen koettua tarvetta poiketa suunnitellulta reitiltä.
Joissakin tapauksissa maisemasuunnittelijat saattavat päällystää tällä tavalla syntyneet polut, ja siten tehdä niistä virallisia kävelyreittejä.
Nurmikkoon kulutettu polku, joka oikaisee suorakulmaisen mutkan loivemmaksi.
Nurmikkoon kulutettu polku toimii oikotienä pallokentälle.
Nurmikkoon kulutettu polku on aidattu, jotta ruoho voisi kasvaa takaisin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oikopolku Wikimedia Commonsissa
Oikorata

Oikoradalla tarkoitetaan rautatieosuutta, joka on rakennettu lyhentämään aiemmin rakennetun runkorataverkon aiheuttamia pitkiä matkoja sekä helpottamaan kapasiteettiongelmia eli parantamaan rataverkon liikenteenvälityskykyä. Oikorata rakennetaan lyhentämään junamatkan pituutta, helpottamaan ruuhkaisten risteysasemien liikennettä ja siten lyhentämään matkustusaikoja.
Oikoradat Suomessa

Suomessa on toteutettu kaksi varsinaista oikorataprojektia: Tampereen–Parkanon–Seinäjoen oikorata rakennettiin helpottamaan Haapamäen risteysaseman ruuhkia, sekä Keravan–Lahden oikorata, joka rakennettiin lyhentämään matkustusaikoja pääkaupunkiseudulta Lahden, Itä-Suomen ja Pietarin suuntaan, helpottamaan Riihimäen risteysaseman ruuhkia sekä parantamaan junaliikenteen sujuvuutta Helsingistä pohjoiseen johtavalla pääradalla. Helsingin ja Turun välisen junaliikenteen sujuvoittamiseksi tarkoitettu Espoo–Salo-oikorata on suunnitteluvaiheessa.
Parkanon oikoradan ainoa asema päätepisteiden lisäksi sijaitsee Parkanossa
Olbia-Tempion maakunta

Olbia-Tempion maakunta (ital. Provincia di Olbia-Tempio, sardiksi Provìntzia de Terranòa-Tèmpiu) oli yksi Italian maakunnista. Vuonna 2016 maakunta päätettiin yhdistää Sassarin maakuntaan.
Maakunta sijaitsi Sardinian saaren pohjoisosassa. Se rajoittui pohjoisessa Välimereen, kaakossa Nuoron ja lounaassa Sassarin maakuntaan.
Olbia-Tempion maakunnan pinta-ala oli 3 397 km² ja asukasluku noin 160 000. Maakunta muodostui 26 kunnasta, ja sen hallinnollisia keskuksia olivat Olbia ja Tempio Pausania.
Sardinian maakunnat
Maakunnassa oli historiallinen Galluran alue, joka oli keskiajalla yksi neljästä Sardinian kuningaskunnasta, giudicatista. Maakunnan pohjoisosassa oli Costa Smeraldan rannikkoalue. Myös La Maddalenan saari kuului hallinnollisesti Olbia-Tempion maakuntaan.
Maakunnan väkiluvultaan suurimmat kunnat olivat:
| Kunta | Asukasluku 31> 12.2015 |
| --- | --- |
Olbia: 58 723
Tempio Pausania: 14 342
Stena-konserni

Stena-konserni on ruotsalainen monialayritys, johon kuuluu kolme emäyhtiötä: Stena Metall AB, Stena Sessan AB ja Stena AB. Konsernin kotipaikka on Ruotsin Göteborg ja sen omistaa kokonaan Olssonin perhe. Toimitusjohtajana toimii perustajan poika Dan Sten Olsson. Varustamo Stena toimii matkustaja-, irtolasti- ja rahtiliikenteessä. Stena harjoittaa myös tytäryhtiöidensä avulla kiinteistö- ja kierrätysliiketoimintaa.
Stena AB

Stena AB:n tytäryhtiöiden joukossa on
Stena Line on eurooppalainen autolauttayritys, joka liikennöi Itämerellä, Pohjanmerellä ja Irlanninmerellä. Sen toimitusjohtajana toimii Gunnar Blomdahl.
Stena Drilling on merenalaisia porauksia urakoiva yritys, jonka konttori sijaitsee Aberdeenissa. Vuonna 2006 sillä oli 665 työntekijää ja sen liikevaihto oli 4 510 000 kruunua. Yrityksen toimitusjohtajana on Tom Welo.
Stena Rederi AB ylläpitää ja koordinoi laivaliikennetoimintoja Stena AB:ssä.
Stena RoRo AB rakennuttaa, ostaa, myy ja vuokraa roro-aluksia. Monet Stena Linen laivoista omistaa Stena RoRo. Sillä on 200 työntekijää ja sen liikevaihto vuonna 2006 oli 592 miljoonaa kruunua. Christer Schoug on ollut toimitusjohtajana 15. toukokuuta 2006 lähtien.
Stena Bulk hoitaa maailmanlaajuista säiliöalusliikennettä; sillä on 225 työntekijää ja sen liikevaihto oli 2006 4 375 000 kruunua. Ulf G. Ryder toimii toimitusjohtajana.
Stena Teknik edustaa Stena-konsernin laivanrakennus ja laivojen muutostöiden asiantuntemusta. Sillä on 14 työntekijää ja sen tekninen johtaja on Harry Robertsson.
Northern Marine Management on laivojen hallinnointi- ja miehitystoimisto. Sen pääkonttori on Glasgow'ssa ja sillä on 6 811 työntekijää. Vuonna 2006 sen liikevaihto oli 146 miljoonaa kruunua. Toimitusjohtajana on Kenneth MacLeod.
Stena Property omistaa kiinteistöjä 2,1 miljoonan neliömetrin edestä ja hallinnoi 300 000 neliömetrin edestä Ruotsissa, Alankomaissa, Ranskassa ja Kiinassa. Vuonna 2006 sillä oli 283 työntekijää liikevaihdon ollessa 2 164 000 kruunua. Nykyinen Stena Fastigheterin (liiketoiminnan ruotsalaisen osan) toimitusjohtaja on Christel Armstrong Darvik. Peter de Ligt on toimitusjohtajana Stena Realtyssä, joka toimii Ruotsin ulkopuolella.
Stena International B.V. on hollantilainen kiinteistöjä omistava tytäryhtiö.
AB Stena Finans on koko Stena-konsernin kassa- ja hallintokokonaisuus. Sillä on konttori sekä Göteborgissa että Sveitsissä. Stena Finansilla on 74 työntekijää ja se käytti 7 800 miljoonan kruunun edestä pääomia vuonna 2006. Svante Carlsson on sen talousjohtaja.
Stena Adactum hankkii ja kehittää muita yrityksiä. Se työllistää 833 ihmistä ja sen liikevaihto 2006 oli 1 695 000 kruunua. Toimitusjohtajana on Martin Svalstedt.
Stena Sessan AB

Sessanlinjen (Sessan Line) eli G.F.L. (Göteborg-Fredrikshavns Line) ostettiin Stenalle 1980. Se lopetti siihen saakka Kattegatissa vallinneen ankaran kilpailun Sessan Linen ja Stena Linen välillä. Yksi sen tytäryhtiö on Concordia Maritime AB, joka liikennöi 14 nykyaikaisella säiliöaluksella. Se on pörssiyhtiö, jonka osakkeista 6 000 omistaa sen perustajaosakas Stena Sessan AB.
Stena Metall AB

Stena Metall kierrättää ja käsittelee metalleita, paperia, elektroniikkaa, ongelmajätteitä ja kemikaaleja. Sen liiketoimintaan kuuluu myös kansainvälinen kauppa teräksellä, metalleilla ja öljyllä. Se on Stena-konsernin vanhin osa, sillä se on perustettu 18. marraskuuta 1939. Sillä on liiketoimintaa Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Suomessa, Puolassa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa.
Suomessa Stenalla on 15 omaa toimipistettä ja yli 400 vastaanottopistettä. Stena Technoworld Oy on erikoistunut sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tietoturvalliseen kuljettamiseen, tuhoamiseen ja materiaalien kierrätykseen. Stena Metalli Oy on erikoistunut keräämään ja kierrättämään mm. autoja ja metalleja.
Historiaa

Stena-ryhmä alkoi kehittyä vuonna 1939, kun Sten Allan Olsson perusti liikkeen nimeltään Sten A Olsson Metallprodukter, joka nyttemmin tunnetaan nimellä Stena Metall. Hän otti Svenska Handelsbankenista 25 000 kruunun lainan saaden takaajiksi isänsä ja setänsä. Vuonna 1941 hän osti Maskinaffären Generator AB:n, joka myi käytettyjä höyrykattiloita ja koneita. Kun kysyntä ylitti tarjonnan, hän alkoi valmistaa niitä.
Vuonna 1946 hän meni Englantiin ja osti kaksi troolaria ja kaksi miinanraivaajaa. Troolareissa oli höyrykoneet ja miinanraivaajissa dieselmoottori. Höyrykoneet myytiin ja miinanraivaajat romutettiin, ja troolarit muutettiin rahtilaivoiksi. Tämä oli Stenan laivaston alku. Vuonna 1962 Sten Olsson vuokrasi laivan liikennöimään Göteborgin ja Tanskan Skagenin väliä, myöhemmin Göteborgin ja Frederikshavnin väliä. Tämän jälkeen on luotu lukuisia lauttayhteyksiä Euroopassa. Pienestä alusta kasvoi nykyinen Stena Line.
Stenan toinen alue merenkulunpiirissä on roro-liikenne, joka alkoi 1977. Stena Offshore perustettiin 1976 ja se kasvoi kunnes vuonna 2000 myytiin 37 miljardilla kruunulla. Porauslaivasto jäi ja sitä hoitaa nykyisin Stena Drilling. Stena Bulk perustettiin 1982, Concordia Maritime 1984 ja Stena Fastigheter 1981. Stena AB on ostanut Sessanlinjenin ja Scandlines AB:n. Pörssinoteeratuista yrityksistä Stenalla on osake-enemmistö seuraavista: Envac, Gislaved Folie, S-Invest, Ballingslöv ja Gunnebo AB.
Aiheesta muualla

http://www.technoworld.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.stenametall.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Oikosiirto

Oikosiirto kahden laajennuskortin välillä.
Oikosiirto (engl. DMA tai direct memory access) tarkoittaa tietokonetekniikassa tiedon kopiointia tietokoneen sisällä ilman kopioitavan tiedon kuljettamista suorittimen kautta. Tällöin suurienkin tietomäärien siirto raskaiden luku- ja kirjoitusoperaatioiden (I/O) aikana ei kuormita suoritinta, koska sen ei tarvitse käsitellä kopioitavaa tietoa siirron aikana.
Tyypillisesti oikosiirtoa käytetään tapauksissa, joissa halutaan siirtää tietoa keskusmuistin ja oheislaitteen välillä peräkkäisistä muistipaikoista. Oikosiirto-ohjain kopioi tarvittavan muistialueen sisällön suoraan oheislaitteelle ilman, että suorittimen täytyisi lukea ja kirjoittaa jokainen sana erikseen.
Ilman oikosiirtoa suorittimen täytyisi lukea muistia sana kerrallaan omiin rekistereihinsä ja sitten kirjoittaa tieto I/O-porttiin tai erikoisrekisteriin, jotta se välittyisi oheislaitteelle. Suuria tietomääriä siirrettäessä tämä on tehotonta koska suorittimen täytyy odotella muiden hitaampien tietokoneenosien toimintoja (pääasiassa muistipiirien ja väylien).
Oikosiirtoa saatetaan myös käyttää tilanteessa, jossa tiedon pitää saapua täsmälleen tiettyyn aikaan eli täsmälleen tietyllä kellojaksolla. Ohjelmistopohjainen ajoitus on tyypillisesti epätarkempaa kuin kellojaksontarkka laitepohjainen siirto.
Esimerkki > Äänen soittaminen eri siirräntämenetelmillä

Riippuen arkkitehtuurista tiedon siirräntä äänikortille voidaan tehdä ainakin kolmella eri tavalla: suora siirräntä (engl. Programmed I/O), keskeytysohjattu siirräntä (engl. interrupt-driven I/O) tai oikosiirto.
Suorassa siirrännässä ääninäytteet kirjoitetaan ohjelmakoodilla äänilaitteen rekisteriin  tietyin väliajoin tai kun tietty arvo saadaan luettua rekisteristä. Keskeytysohjatussa siirrännässä saadaan keskeytys kun uusi ääninäyte voidaan kirjoittaa äänilaitteen rekisteriin, mikä helpottaa ja tehostaa ohjelmaa koska ei tarvita erillistä ajastinta tai muuta tarkkaa ajastamista. Oikosiirrännässä ohjelma signaloi äänilaitteelle että se voi hakea tietysti paikasta fyysistä muistia kaikki ääninäytteet. Ohjelmiston ei tarvitse kirjoittaa näytteitä äänilaitteen rekistereihin mikä tavallisesti nopeuttaa järjestelmän toimintaa.
Esimerkki suorasta siirrännästä:
1    function suorasiirräntä
 2        for näytenumero := 0 to (maksimi - 1) do
 3            Kopioi_näyte_rekisteriin(näytemuisti[i])
 4            Odota_seuraavaa_ajankohtaa() /* esim. odota 1 ms */
 5        done
 6        Lopeta_ohjelma()
Esimerkki keskeytysohjatusta toteutuksesta:
1    function Pääohjelma
 2        näytenumero := 0
 3        Alusta_äänikeskeytys()
 4        Pakota_ensimmäinen_äänikeskeytys_tapahtuvaksi()
 5        Odota valmistumista()
 6        Lopeta_ohjelma()
 7    
 8    function Äänikeskeytys
 9        Kopioi_uusi_näyte_äänirekisteriin(näytemuisti[näytenumero])
10        näytenumero := näytenumero + 1
11        if näytenumero = maksiminäytenumero
12            Herätä_pääohjelma_valmistumisen_merkiksi()
Keskeytysohjattu toteutus voi kärsiä muiden keskeytyksien aiheuttamasta häiriöstä tai siitä että keskeytykset ovat poissa päältä liian pitkään. Suora siirräntä on erityisen tehoton verrattuna keskeytysohjattuun siirräntään mikäli seuraavan näytteen odottaminen tehdään silmukoimalla (ilman minkäänlaista keskeytystä).
Vaihtoehtoisesti soitto voidaan tehdä oikosiirrolla jolloin jokaista näytettä ei tarvitse erikseen kopioida äänirekisteriin keskeytyskäsittelijässä. Kun kaikki näytteet ovat soitettu antaa äänipiiri keskeytyksen suorittimelle että soittaminen on valmis ja keskeytyskäsittelijä signaloi pääohjelmalle että soittaminen on valmis.
1    function Pääohjelma
 2        Oikosiirto_pois_päältä()
 3        Kirjoita_ääninäytteiden_osoitin_äänirekisteriin()
 4        Alusta_äänikeskeytys()
 5        Komenna_oikosiirtolaitetta_aloittamaan_siirto()
 6        Odota_valmistumista()
 7        Lopeta_ohjelma()
 8
 9    function Äänikeskeytys
10        if soitto_on_valmistunut()
11            Herätä_pääohjelma_valmistumisen_merkiksi()
N’Dlondougou

| N’Dlondougou |
| --- | --- |
 N’Dlondougou
 Koordinaatit: 12°13′0″N, 6°12′28″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Dioïlan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  21 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
N’Dlondougou on maalaiskunta Koulikoron alueen Dioïlan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Ména sijaitsee 90 kilometriä Dioïlasta kaakkoon. Kunnassa on 21 000 ja keskuskylässä 2 600 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
N’Dlondougoun kunta rajoittuu lännessä Diébén, pohjoisessa Dioïlan piirin Diédougoun ja Koutialan piirin Diédougoun, idässä Konséguélan ja etelässä Sikasson piirin Dogonin ja Koumankoun kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Länsirajalla virtaa Bagoé ja itärajalla Banifing. Kasvillisuus on puusavannia ja avointa metsää.
Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Lisäksi on jonkin verran puolipaimentolaisuutta harjoittavia fulbeja sekä boboja. Uskontoja ovat islam, kristinusko ja animismi.
Seudun liikenneyhteydet ovat heikot. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito.
Ojakärsämö

| Ojakärsämö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Kärsämöt Achillea
Laji::  ptarmica
Kaksiosainen nimi
 Achillea ptarmica  L. 
Katso myös
   Ojakärsämö Wikispeciesissä   Ojakärsämö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ojakärsämö (Achillea ptarmica) on voimakastuoksuinen, valkokukkainen asterikasvi. Sitä tavataan lähes koko Euroopassa ja laikuttaisesti aina Venäjän Tyynenmeren rantaan. Se kasvaa erityisesti aurinkoisilla paikoilla.
Ulkonäkö ja koko

Ojakärsämö on 30–60 cm korkea, pystykasvuinen ruohovartinen kasvi. Sen varsi on usein jo alaosasta haarova. Harmahtavan- tai puhtaanvihreät lehdet ovat 3–8 cm pitkiä, tasasoukkia tai suikeita, litteälaitaisia ja kevyesti hammaslaitaisia. Kukinto on niukkahaarainen, tavallisesti harsu mykeröstö. Kukat ovat väriltään valkoisenharmahtavia. Kukassa on kellertävänvalkoinen, 6–15 mm leveä mykeröpohjus sekä valkoisia, 4–7 mm pitkiä kielikukkia 10–14 kappaletta. Ojakärsämö kukkii heinä-syyskuussa.
Ojakärsämön kukat ovat suuremmat kuin ulkonäöltään hieman samantapaisilla lähisukulaisilla siankärsämöllä (A. millefolium) ja isokärsämöllä (A. salicifolia). Ojakärsämö risteytyy helposti isokärsämön kanssa. Risteymää esiintyy Suomessa etenkin Vanajaveden rannoilla lajien yhteisillä kasvupaikoilla.
Levinneisyys

Ojakärsämöä ja sen alalajeja tavataan lähes koko Euroopassa Pyreneiltä itään aivan eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu läpi Venäjän keskiosiin ja laikuttaisena aina Tyynellemerelle saakka. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan. Suomessa ojakärsämö yleistyi vasta 1900-luvun alkupuolella heinänviljelyn mukana. Nykyään sitä esiintyy yleisenä etelärannikolta Keski-Lapin korkeudelle asti. Pohjoisemmassa lajia tavataan satunnaisesti.
Elinympäristö

Ojakärsämö kasvaa aurinkoisissa paikoissa melko ravinteikkaassa maassa. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat niityt, pientareet, pellot, rannat ja joutomaat.
Käyttö

Kauniskukkaista ojakärsämöä on jo kauan käytetty koristekasvina puutarhoissa myös Suomessa. Nykyään lajia myös kasvatetaan kaupallisesti, varsinkin lajin kerrannaiskukkaista muotoa eli koreakärsämöä (Achillea ptarmica f. multiplex). Ojakärsämön kukkia voi kuivattaa koristeeksi.
Ojakärsämöä on myös käytetty rohdoskasvina. Kiinassa kasvia on käytetty ennustamiseen jo kolme tuhatta vuotta sitten.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2010: Ojakärsämön levinneisyys Suomessa
Ojakärsämö (Achillea ptarmica). Nettikasvio. Arkistoitu 24.5.2012.
Luontoportti: Ojakärsämö (Achillea ptarmica)
Pohjolan kasvien pauloissa: Achillea ptarmica - ojakärsämö
United States Department of Agriculture (USDA): Achillea ptarmica (englanniksi)
Vasemmalla ojakärsämön kukkia, oikealla siankärsämön kukkia.
N’Gassola

| N’Gassola |
| --- | --- |
 N’Gassola
 Koordinaatit: 13°5′4″N, 6°12′22″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Barouélin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  5 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
N’Gassola on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Barouélin piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen varrella noin sata kilometriä Barouélista itään. Kunnassa on 5 700 ja kylässä 1 900 asukasta (vuonna 2009).
N’Gassolan kunta rajoittuu lännessä Barouélin piirin Sanandon, pohjoisessa Tesserlan ja Ségoun piirin Sakoïban, idässä Saminén ja etelässä Blan piirin Falon kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat bambaroita, bozoja, fulbeja, soninkeja, samoja ja miniankoja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. N’Gassolassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kunnassa toimii kolme koulua sekä kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED). Terveyspalveluja ei ole ja liikenneyhteydet ovat heikot.