stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentokonejänkä (Rovaniemi)
Nimi

Jängän nimi on peräisin Lapin sodan ajoilta. Paikalla tapahtui 15. lokakuuta 1944 Junkers Ju 88 -koneen (JK-263) maahansyöksy, kun saksalaisten ilmatorjunta osui siihen Rovaniemen lentokentän yllä. Sähköttäjä, kersantti Onni Luumi, ja tähystäjä, kornetti Rainer Leheskivi, hyppäsivät koneesta laskuvarjolla. Lentomestari Osmo Metsola ja vänrikki Untamo Siivonen tekivät koneella pakkolaskun. He selvisivät, kun taas hypänneistä Leheskivi menehtyi ja Luumi katosi.
Paikallisen tiedon mukaan valvontakomissio vei sodan jälkeen pudonneen koneen osia Neuvostoliittoon. Kerrotaan myös, että paikalliset tyhjensivät pudonneen koneen tankit ja käyttivät kerosiinilla puimakonetta vuosien ajan.
Lauri Kärmeniemi

| Lauri Kärmeniemi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1991 (ikä 33) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Snake, Nake, Late
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura:  Ferencvárosi TC
Sarja:  Erste Liga
Pelinumero:  23
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–
Aik. seurat:  HPK (SML) TuTo (Mestis) SaPKo (Mestis) KooKoo (Mestis) Gentofte Stars (Tanska) H’K Šah’tsjor Salihorsk (BXL) HC Amiens (Ranska)
Lauri Kärmeniemi (s. 17. huhtikuuta 1991 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa monikansallisen Erste Ligan unkarilaisjoukkue Ferencvárosi TC:ssä. Hän on pelannut urallaan ulkomailla myös Tanskassa, Valko-Venäjällä ja Ranskassa. Kärmeniemi laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2009 | jääkiekko |  |
Kärmeniemi pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009, jolloin hän voitti pronssia. Kärmeniemi valittiin Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen joukkueen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2008. Kärmenimi pelasi samana vuonna myös World U-17 Hockey Challengessa. Yhteensä hän on pelannut 17 nuorten ja 40 poikien maaottelua.
Kuisma ja Helinä (vuoden 1932 elokuva)

| Kuisma ja Helinä |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Kalle Kaarna
Käsikirjoittaja:  Katri Viita   Kalle Kaarna
Tuottaja:  Hugo Stenlund
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki
Kuvaaja:  Josef Dietze   Yrjö Nyberg
Leikkaaja:  Kalle Kaarna
Pääosat:  Tauno Brännäs   Iris Knape-Jäderholm  Kaarlo Kytö   Hannes Närhi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Sarastus Oy
Ensi-ilta:  10. tammikuuta 1932
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  ei tiedossa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuisma ja Helinä on vuonna 1932 valmistunut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Kalle Kaarna. Elokuvan käsikirjoitus perustuu Larin Kyöstin samannimiseen runoelmaan vuodelta 1902. Samasta aiheesta ohjasi myös Ilmari Unho samannimisen elokuvan vuonna 1951.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Iris Knape-Jäderholm  | … |  Helinä   |
|  Tauno Brännäs  | … |  Kuisma   |
|  Kaarlo Kytö  | … |  Isäntärenki Isma   |
|  Hannes Närhi  | … |  Micha   |
|  Kalle Kaarna  | … |  Sankolan isäntä   |
|  Onni Tanner  | … |  Salkolan renki   |
|  Ivan Putilin  | … |  Balalaikkaa soittava kasakka   |
|  Ville Salminen  | … |  Yksi kasakoista   |
|  Katri Viita  | … |  Nainen keinulla   |
|  Sylva Rossi  | … |  Tanssiva kubanilaisnainen   |
|  Kaarlo Angerkoski  | … |  Tanssiva kasakka   |
Muut tekijät

Katri Viita	- käsikirjoitus
Kalle Kaarna	- käsikirjoitus, leikkaus, lavastus
Hugo Stenlund  - tuottaja
Josef Dietze	- kuvaus
Yrjö Nyberg  - kuvaus, apulaisäänittäjä
Aaro Helmisalo	- äänitys
Kurt Vilja	- äänitysassistentti
Tapio Ilomäki  - musiikki
Väinö Hukka  - järjestäjä
Aarne Kuokkanen	- naamiointi
Björn Soldan	- valokuvat
Elokuvan ensi-ilta oli 10. tammikuuta 1932 Capitol- ja Gloria-teattereissa Helsingissä.
Koichi Wakata

| Koichi Wakata> 若田 光一 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1963 (ikä 61) Omiya, Saitama
Kansalaisuus:  japanilainen
Ammatti:  insinööri (rakennesuunnittelu)
Ura
Tyyppi:  astronautti
Aika avaruudessa:  159d 10h 49m
Lennot

:  STS-72
 
:  STS-92
 
:  STS-119
 
:  Retkikunta 18
 
:  Retkikunta 19
 
:  STS-127
 
Koichi Wakata (jap. 若田 光一, Wakata Kōichi, s. 1. elokuuta 1963)  on Japanin avaruusjärjestön JAXAn japanilainen astronautti, kahden avaruussukkulalennon veteraani.
Wakata syntyi Omiyassa (nykyinen Saitama) Japanissa. Hän suoritti Bachelor of Science tutkinnon lentotekniikassa vuonna 1987, Master of Science tutkinnon teknillisessä mekaniikassa vuonna 1989 ja tohtorintutkinnon avaruus- ja lentotekniikasta vuonna 2004 Kyūshūn yliopistossa. Hän työskenteli rakennesuunnittelijana Japan Airlinesille.
Ura JAXAssa

National Space Development Agency of Japan (NASDA, nykyinen Japanin avaruusjärjestö eli JAXA) valitsi Wakatan astronauttikandidaatiksi vuonna 1992 ja koulutettavaksi NASAn Johnson Space Centerissä elokuussa 1992. Vuoden kestävän koulutuksen jälkeen hän sai avaruussukkulan tehtäväspesialistin kelpoisuuden. Wakata on suorittanut lukuisia tehtäviä. Hän on muun muassa perehtynyt japanilaisen Kibō-moduulin robottikäsivarren käyttöön. Joulukuussa 2000 hänestä tuli NASAn robotiikan koulutuksesta vastaava astronautti. Heinäkuussa  2006 hän toimi 10. NEEMO (NASA Extreme Environment Mission Operations) mission komentajana, mikä käsitti seitsemän päivää kestävän oleskelun  NOAAn Floridan rannikolla sijaitsevassa vedenalaisessa Aquarius-laboratoriossa. Elokuussa 2006 hän aloitti lentoinsinöörin koulutuksen venäläiseen Sojuz-avaruusalukseen valmistautuakseen ensimmäisenä japanilaisena pitkäkestoiseen oleskeluun Kansainvälisellä avaruusasemalla.
Avaruuslentokokemus

Wakata lensi ensimmäistä kertaa avaruudessa sukkulalennolla STS-72 vuonna 1996 ja palasi avaruuteen lennolla STS-92 vuonna 2000. Wakata palasi maaliskuussa 2009 Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS) lentoinsinöörinä STS-119:n matkassa ja palasi avaruussukkula Endeavourin mukana Maahan STS-127:n miehistön mukana.
Avaruuslentokokemus > STS-72

STS-72:lla Wakatasta tuli ensimmäinen japanilainen tehtäväspesialisti. STS-72 nouti japanilaisen tutkimussatelliitin Space Flyer Unit (laukaistu Japanista kymmenen kuukautta aikaisemmin), lähetti avaruuteen (50 tunniksi) ja nouti OAST-Flyer avaruusaluksen ja arvioi avaruusaseman kokoonpanotekniikoita.
Avaruuslentokokemus > STS-92

STS-92:lla Wakata osallistui ensimmäisenä japanilaisena astronauttina ISS:n rakennustöihin. Miehistö kiinnitti avaruusaseman rungon (Z1 truss) ja paineistetun liitoskappaleen (PMA3) asemaan käyttäen avaruussukkula Discoveryn robottikäsivartta. STS-92 valmisti aseman sen ensimmäistä pysyvää miehistöä varten.
Avaruuslentokokemus > Kansainvälisellä avaruusasemalla (ISS)

Helmikuussa 2007 Wakata nimitettiin ISS:n Retkikunta 18:n lentoinsinööriksi. Hänet laukaistiin STS-119:n miehistön mukana, ja hän on ensimmäinen aseman pysyvän miehistön jäsen JAXA:sta. Hän toimi 2. lentoinsinöörinä retkikunnissa 18, 19 ja 20 ennen kuin hän palasi STS-127:n mukana Maahan 31. heinäkuuta 2009.
Avaruusasemalla ollessaan hän otti osaa kansalaisten ehdottamiin kokeisiin, kuten "taikamatolla" lentämiseen, pyykin viikkaamiseen ja punnerrukseen.
Yksityiselämä

Wakata on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi. Hänellä on lentäjänä mittarilento- ja monimoottoripätevyys ja yli 2 100 lentotunnin kokemus erilaisissa koneissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Spacefacts biography of Koichi Wakata (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Koichi Wakata
Koichi Wakata STS-119 lennon 4. päivänä ISS:n luukussa venäläisessä Sojuz-lennoilla käytettävässä Sokol-puvussa 18.3.2009.
Käännös suomeksi
Kolmosen kausi 2014

| Kolmosen kausi 2014 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  103
Ajankohta:  huhti–lokakuu 2014
Ylempi sarjataso:  Kakkosen kausi 2014
  ← 2013 :  2015 → 
Kolmosen kausi 2014 oli Suomen jalkapallon neljänneksi korkeimman sarjatason kausi, joka pelattiin yhdeksässä alueellisessa lohkossa. Lohkovoittajat nousivat Kakkoseen kaudeksi 2015.
Lohkojen sarjataulukot > Helsinki/Uusimaa 1

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ESC | 22 | 18 | 4 | 0 | 58 | 11 | +47 | 58  |
| 2 | Hangö IK | 22 | 15 | 4 | 3 | 60 | 21 | +39 | 49  |
| 3 | EsPa | 22 | 12 | 7 | 3 | 48 | 26 | +22 | 43  |
| 4 | NuPS | 22 | 11 | 4 | 7 | 49 | 36 | +13 | 37  |
| 5 | Atletico Malmi | 22 | 11 | 0 | 11 | 46 | 27 | +19 | 33  |
| 6 | PK-35 / VJS | 22 | 9 | 4 | 9 | 43 | 52 | −9 | 31  |
| 7 | SAPA | 22 | 8 | 1 | 13 | 30 | 43 | −13 | 25  |
| 8 | EIF Akademi | 22 | 7 | 2 | 13 | 32 | 49 | −17 | 23  |
| 9 | LoPa | 22 | 7 | 2 | 13 | 38 | 71 | −33 | 23  |
| 10 | FC Kontu | 22 | 6 | 3 | 13 | 25 | 36 | −11 | 21  |
| 11 | EBK | 22 | 4 | 5 | 13 | 28 | 64 | −36 | 17  |
| 12 | HPS | 22 | 4 | 4 | 14 | 25 | 44 | −19 | 16  |
Lähde:
Lohkojen sarjataulukot > Helsinki/Uusimaa 2

Sarajtaulukkoa ei ole saatavilla. Lohkon voitti FC Kiffen.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Allianssi Vantaa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | FC Honka 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | FC Kiffen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | FC POHU | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | HIFK 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | MPS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | NouLa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | Pöxyt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | SibbV | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | Team Vanpa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | TuPS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | Töölön Taisto | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
Lohkojen sarjataulukot > Helsinki/Uusimaa 3

FC Stars luopui sarjasta ennen kauden alkua ja sen tilalle nostettiin FC Vantaa.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NJS | 22 | 16 | 4 | 2 | 75 | 25 | +50 | 52  |
| 2 | RiPS | 22 | 15 | 3 | 4 | 63 | 20 | +43 | 48  |
| 3 | Reipas | 22 | 12 | 5 | 5 | 37 | 21 | +16 | 41  |
| 4 | HyPS | 22 | 13 | 1 | 8 | 58 | 30 | +28 | 40  |
| 5 | LPS | 22 | 11 | 4 | 7 | 57 | 38 | +19 | 37  |
| 6 | Spartak | 22 | 10 | 1 | 11 | 48 | 46 | +2 | 31  |
| 7 | PuLe | 22 | 8 | 4 | 10 | 42 | 42 | 0 | 28  |
| 8 | HerTo | 22 | 7 | 4 | 11 | 43 | 56 | −13 | 25  |
| 9 | PuiU | 22 | 6 | 5 | 11 | 41 | 55 | −14 | 23  |
| 10 | FC Vantaa | 22 | 6 | 3 | 13 | 30 | 66 | −36 | 21  |
| 11 | KOPSE | 22 | 5 | 4 | 13 | 28 | 66 | −38 | 19  |
| 12 | Nopsa | 22 | 1 | 6 | 15 | 20 | 63 | −43 | 9  |
Lähde:
Lohkojen sarjataulukot > Ahvenanmaa/Turku

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KaaPo | 22 | 16 | 2 | 4 | 74 | 12 | +62 | 50  |
| 2 | FC Åland | 22 | 15 | 3 | 4 | 43 | 25 | +18 | 48  |
| 3 | TPK | 22 | 12 | 6 | 4 | 46 | 20 | +26 | 42  |
| 4 | Pargas IF | 22 | 12 | 2 | 8 | 47 | 31 | +16 | 38  |
| 5 | LTU | 22 | 11 | 3 | 8 | 47 | 38 | +9 | 36  |
| 6 | TuWe | 22 | 9 | 3 | 10 | 31 | 43 | −12 | 30  |
| 7 | Wilpas | 22 | 8 | 5 | 9 | 38 | 39 | −1 | 29  |
| 8 | VG-62 | 22 | 8 | 5 | 9 | 36 | 39 | −3 | 29  |
| 9 | FC Boda | 22 | 6 | 5 | 11 | 22 | 36 | −14 | 23  |
| 10 | JyTy | 22 | 5 | 6 | 11 | 30 | 49 | −19 | 21  |
| 11 | Jomala IK | 22 | 5 | 6 | 11 | 19 | 42 | −23 | 21  |
| 12 | LiePa | 22 | 2 | 0 | 20 | 16 | 75 | −59 | 6  |
Lähde:
Lohkojen sarjataulukot > Satakunta/Tampere

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MuSa | 22 | 19 | 1 | 2 | 85 | 26 | +59 | 58  |
| 2 | PS-44 | 22 | 14 | 5 | 3 | 61 | 37 | +24 | 47  |
| 3 | TKT | 22 | 12 | 7 | 3 | 52 | 30 | +22 | 43  |
| 4 | NoPS | 22 | 12 | 3 | 7 | 50 | 35 | +15 | 39  |
| 5 | TP-T | 22 | 11 | 3 | 8 | 59 | 39 | +20 | 36  |
| 6 | FC Tigers | 22 | 11 | 3 | 8 | 51 | 37 | +14 | 36  |
| 7 | PJK | 22 | 9 | 4 | 9 | 35 | 39 | −4 | 31  |
| 8 | ToVe | 22 | 6 | 5 | 11 | 34 | 47 | −13 | 23  |
| 9 | Härmä | 22 | 5 | 5 | 12 | 34 | 55 | −21 | 20  |
| 10 | Loiske | 22 | 3 | 6 | 13 | 29 | 64 | −35 | 15  |
| 11 | TPV 2 | 22 | 3 | 4 | 15 | 23 | 49 | −26 | 13  |
| 12 | KaVo | 22 | 2 | 4 | 16 | 31 | 86 | −55 | 10  |
Lähde:
Lohkojen sarjataulukot > Kaakkois-Suomi

Sarjataulukkoa ei ole saatavilla. Lohkon voitti Sudet.
| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | FC Peltirumpu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | HaPK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | IPS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | KoPa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | Lappee JK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | MiKi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | PeKa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | PEPO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | SavU | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | STPS | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
|  | Sudet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0  |
Lohkojen sarjataulukot > Keski-Pohjanmaa/Vaasa

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FC Kiisto | 20 | 15 | 3 | 2 | 62 | 20 | +42 | 48  |
| 2 | Sundom IF | 20 | 13 | 1 | 6 | 60 | 31 | +29 | 40  |
| 3 | Hovsala BK | 20 | 12 | 2 | 6 | 58 | 34 | +24 | 38  |
| 4 | Esse IK | 20 | 11 | 3 | 6 | 45 | 25 | +20 | 36  |
| 5 | FC Korsholm | 20 | 11 | 3 | 6 | 43 | 37 | +6 | 36  |
| 6 | Virkiä | 20 | 10 | 1 | 9 | 41 | 52 | −11 | 31  |
| 7 | VPS-j | 20 | 6 | 3 | 11 | 37 | 47 | −10 | 21  |
| 8 | FC Kiisto A-team | 20 | 5 | 6 | 9 | 34 | 51 | −17 | 21  |
| 9 | Norrvalla FF | 20 | 6 | 2 | 12 | 44 | 49 | −5 | 20  |
| 10 | Kraft 2 | 20 | 6 | 2 | 12 | 30 | 57 | −27 | 20  |
| 11 | IFK Jakobstad | 20 | 1 | 2 | 17 | 23 | 74 | −51 | 5  |
Lähde:
Lohkojen sarjataulukot > Itä-Suomi/Keski-Suomi

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FC Vaajakoski | 18 | 17 | 1 | 0 | 77 | 16 | +61 | 52  |
| 2 | BET | 18 | 11 | 1 | 6 | 50 | 33 | +17 | 34  |
| 3 | SiPS | 18 | 10 | 3 | 5 | 32 | 22 | +10 | 33  |
| 4 | JPS | 18 | 9 | 5 | 4 | 26 | 25 | +1 | 32  |
| 5 | FC Blackbird | 18 | 9 | 3 | 6 | 43 | 28 | +15 | 30  |
| 6 | FC Villiketut | 18 | 7 | 4 | 7 | 38 | 43 | −5 | 25  |
| 7 | SC Riverball | 18 | 5 | 5 | 8 | 25 | 36 | −11 | 20  |
| 8 | JoPS | 18 | 3 | 4 | 11 | 23 | 37 | −14 | 13  |
| 9 | Warkaus JK | 18 | 3 | 3 | 12 | 31 | 47 | −16 | 12  |
| 10 | Huima | 18 | 0 | 3 | 15 | 9 | 67 | −58 | 3  |
Lähde:
Lohkojen sarjataulukot > Pohjois-Suomi

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FC Santa Claus | 20 | 16 | 2 | 2 | 104 | 14 | +90 | 50  |
| 2 | Tervarit | 20 | 15 | 4 | 1 | 46 | 16 | +30 | 49  |
| 3 | FC Kemi | 20 | 15 | 2 | 3 | 52 | 23 | +29 | 47  |
| 4 | AS Moon | 20 | 10 | 3 | 7 | 57 | 55 | +2 | 33  |
| 5 | HauPa | 20 | 10 | 2 | 8 | 41 | 35 | +6 | 32  |
| 6 | ORPa | 20 | 8 | 1 | 11 | 39 | 44 | −5 | 25  |
| 7 | JS Hercules | 20 | 6 | 5 | 9 | 40 | 52 | −12 | 23  |
| 8 | KajHa | 20 | 6 | 3 | 11 | 30 | 37 | −7 | 21  |
| 9 | OPS Akatemia | 20 | 5 | 3 | 12 | 33 | 65 | −32 | 18  |
| 10 | Ajax-Sarkkiranta | 20 | 4 | 1 | 15 | 33 | 60 | −27 | 13  |
| 11 | KemPa | 20 | 2 | 0 | 18 | 16 | 90 | −74 | 6  |
Lähde:
Kultasiipimesikot

| Kultasiipimesikot |
| --- | --- |
 Valkosilmämesikko (Phylidonyris novaehollandiae)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Kultasiipimesikot Phylidonyris  Lesson, 1830
Katso myös
   Kultasiipimesikot Wikispeciesissä   Kultasiipimesikot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultasiipimesikot (Phylidonyris) on mesikkojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kultasiipimesikkojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 3 lajia.
Kultasiipimesikkoihin kuuluvia lajeja

Liivimesikko (Phylidonyris pyrrhopterus)
Valkokulmamesikko (Phylidonyris niger)
Valkosilmämesikko (Phylidonyris novaehollandiae)
Aiheesta muualla

ITIS: Phylidonyris
Kituba

| Kituba |
| --- | --- |
 Kituban kielen puhuma-alue on merkitty karttaan vihreällä.
Oma nimi:  kituba, kileta, kikongo ya leta
Tiedot
Alue:  Keskinen Afrikka
Virallinen kieli:   Kongon demokraattinen tasavalta  Kongon tasavalta
Puhujia:  5–10 miljoonaa
Kirjaimisto:  latinalainen kirjaimisto
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläiskongolaiset kielet
Kieliryhmä:  bantukielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  MKW KTU, MKW
 Ohje 
Kituba on bantukieli, jota puhutaan Kongo-joen suistossa ja ympäröivällä alueella. Kituba on kongon kielen murteista tärkein, koska sitä käytetään hallinnon ja kaupankäynnin kielenä kummassakin Kongossa. Kielellä lähetetään myös radio- ja televisiolähetyksiä.
Kielen nimi

Kituba tunnetaan myös nimillä kikongo ya leta, kileta, munukutuba, monokutuba ja ikeleve. Ainoastaan nimellä kituba on virallisesti hyväksytty asema nykyään, sillä se mainitaan vuonna 2002 vahvistetussa Kongon tasavallan perustuslaissa. Kongon demokraattisen tasavallan perustuslaissa puhutaan laveasti kongon kielestä, jolla todennäköisesti tarkoitetaan juuri kitubaa.
Nimitystä kikongo ya leta eli valtion kikongo käytetään Kongon demokraattisessa tasavallassa, jossa kitubaa käytetään valtionhallinnon kielenä. Kileta eli valtionkieli on siitä lyhennetty muoto. Kituba eli puhekieli on näitä nimityksiä neutraalimpi, koska se ei viittaa kielen valtiolliseen asemaan.
Nimitykset munukutuba, monokutuba ja ikeleve tulevat tavallisista kitubankielisistä sanonnoista. Suomeksi kaksi ensimmäistä tarkoittavat "minä puhun" ja kolmas tarkoittaa "ei ole". Merkityksensä puolesta ne ovat huonoja nimiä kielelle. Niitä käyttävätkin yleensä vain sellaiset henkilöt, jotka eivät itse puhu kitubaa.
Historia

Kituba on kreolikieli, joka on kehittynyt eri kielitaustan omaavien ihmisten välisessä kanssakäymisessä. Kituban syntymäaikaa ja -paikkaa ei tiedetä varmasti. Eräät kielitieteilijät ovat ajoittaneet sen synnyn Kongon kuningaskunnan aikoihin. Mufwene on arvellut, että kituba sai alkunsa Maniangan alueella mustien ylläpitämien kauppareittien risteyksessä, kun taas Nsondén mukaan se saattoi kehittyä Kakongon kauppasatamassa 1600-luvun alussa. Toisten mukaan kituba syntyi Matadin satamakaupungissa Belgian siirtomaakauden aikana 1900-luvun taitteessa. Kaikki ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että siirtomaahallinto ja kristillinen lähetystyö auttoivat kitubaa leviämään entistä laajemmalle alueelle, myös pitkälle kongojen asuma-alueen ulkopuolelle.
Kituba levisi voimakkaimmin 1900-luvun alussa, kun siirtomaahallinnon tarpeisiin perustettiin kaivoksia, viljelyksiä ja tehdaslaitoksia, joiden työvoimantarve ylitti monesti paikallisen väestön määrän. Muualta tulleet työntekijät tarvitsivat yhteisen kielen, jolla he voisivat kommunikoida keskenään. Kongojen alueen sisällä ja lähiympäristössä se oli luonnollisestikin kituba. Niinpä kitubasta tuli uusien kaupunkien valtakieli Kongo-joen alajuoksun kansainvälisissä satamakaupungeissa (muun muassa Bomassa, Muandassa ja Matadissa), Kongon eräiden sivujokien satamakaupungeissa (muun muassa Bandundussa, Kikwitissä, Idiofassa ja Ilebossa) ja myös Kongo-joen pohjoispuolelle rakennetun rautatien asemakaupungeissa (muun muassa Pointe-Noiressa, Dolisiessa, Nkayissa ja Brazzavillessä).
Kinshasan Kongossa kituballa oli virallinen asema jo Belgian hallinnon aikana, kun taas Ranskan hallinnoimassa Brazzavillen Kongossa siirtomaahallinto tuki vain ranskan kieltä. Tämän takia kituban kirjakieli vakiintui aikaisemmin Kinshasan Kongossa, jossa valtion ja kirkon virkailijat käyttivät sitä kirjallisissa dokumenteissa. Ensimmäinen kitubankielinen raamatunkäännös julkaistiin Kinshasassa vuonna 1973 ja toinen versio Pointe-Noiressa vasta 2006.
Levinneisyys

Kitubaa puhutaan Kongon tasavallan eteläosassa, Kongon demokraattisen tasavallan länsiosassa ja jossakin määrin Cabindassa ja Angolan pohjoisosassa. Huomattava osa kituban puhujista on kongoja, mutta myös muut kansat käyttävät sitä, erityisesti Kwangon ja Kwilun maakunnissa.
Brazzavillen Kongossa kituban puhuma-alue ulottuu rannikolta Brazzavilleen saakka. Osa Brazzavillen väestöstä puhuu kitubaa ja osa lingalaa. Vastaavasti Kinshasan Kongossa kituban puhuma-alue ulottuu rannikolta Kongo-jokea pitkin Kinshasaan ja edelleen Kasai-jokea ja sen sivujokia pitkin itään ja etelään päin aina Ileboon ja Kikwitiin saakka.
Huomattava osa kituban puhujista puhuu äidinkielenään jotakin alueen bantukielistä. Kuitenkin kituba on syrjäyttänyt paikalliset kielet useimmissa suurissa väestökeskittymissä. David Woodsin mukaan kituban valta-alueella Brazzavillen Kongossa sitä puhuu noin 80 prosenttia ja ymmärtää noin 90 prosenttia väestöstä. Lisäksi noin 25 prosenttia väestöstä osaa sitä myös lingalan valta-alueella.
Lukumääräisesti kituban puhujia on arviolta 5–10 miljoonaa.
Kirjoitusjärjestelmä

Kituban aakkosiin sisältyvät seuraavat kirjaimet:
A B D E F G I K L M N O P R S T U V W Y Z
Kitubassa on viisi vokaalia: A, E, I, O ja U. Ne esiintyvät sekä lyhyinä että pitkinä. Pitkiä vokaaleita ei merkitä kirjoituksessa erikseen, vaikka vokaalin pituudella onkin vaikutusta sanan merkitykseen. Puolivokaaleita on kaksi: erittäin lyhyenä I:nä ääntyvä Y sekä erittäin lyhyenä U:na ääntyvä W.
Konsonanteista on huomioitava, että yhdistelmä ni ääntyy [ɲ] ja yhdistelmä ng ääntyy joko [ŋ] tai [ŋg].
Kielioppi > Pronominit

Kituban pronomineilla on sekä pitkä että lyhyt muoto. Pitkä muoto on lyhyttä painokkaampi ja selkeämpi.
mono, munu, mu = minä
nge = sinä
yandi, a = hän
beto = me
beno, benu, be = te
bau, bo = he
yo = passiivirakenteen subjekti
Kielioppi > Substantiivit

Kituban substantiivit jakautuvat etuliitteillä merkittyihin luokkiin kuten muissakin bantukielissä, mutta kitubassa etuliitteillä on merkitystä vain yksikön ja monikon muodostuksessa, joten kyse ei ole varsinaisesta kieliopillisesta suvusta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Etuliitteet | Yksikkö | Monikko |
| ba- | mama (äiti) kiti (tuoli) mpu (lakki) | bamama (äidit) bakiti (tuolit) bampu (lakit) |
| mu- ba- | muntu (ihminen) mwana (lapsi) | bantu (ihmiset) bana (lapset) |
| mu- mi- | mupepe (tuuli) mukongo (selkä) | mipepe (tuulet) mikongo (selät) |
| di- ma- | dilala (appelsiini) diboko (käsi) | malala (appelsiinit) maboko (kädet) |
| ki- bi- | kisalu (työ) kilapi (kynä) | bisalu (työt) bilapi (kynät) |
| lu- ba- | ludimi (kieli) lukumu (kunnia) | baludimi (kielet) |
| bu- | bumwana (lapsuus) bumbote (hyvyys) |  |
Kielioppi > Adjektiivit

Kitubassa adjektiivit seuraavat substantiiveja. Kielessä on vain vähän varsinaisia, yhdestä sanasta koostuvia adjektiiveja. Suurin osa on ya-partikkelin avulla muodostettavia sanaliittoja. Useimmista muista bantukielistä poiketen substantiivin etuliite ei vaikuta adjektiivin etuliitteeseen. Esimerkkejä: mwana munene = iso lapsi, bana ya mbote = hyviä lapsia, mafuta ya tiya = kuuma rasva, maboko ya mafuta = rasvaiset kädet.
Kielioppi > Numeraalit

Numerot yhdestä kymmeneen ovat: 1 mosi, 2 zole, 3 tatu, 4 iya, 5 tanu, 6 sambanu, 7 nsambuadi, 8 nana, 9 uvua ja 10 kumi. Sitä suuremmat numerot muodostetaan yhdistelemällä edellisiä, esimerkiksi luku 52 on makumi tanu na zole. Numerot seuraavat substantiivia, esimerkiksi saki tatu = kolme säkkiä.
Järjestysnumerot muodostetaan lukusanoista partikkelin ya avulla. Esimerkiksi saki ya tatu = kolmas säkki. Ensimmäistä tarkoittava sana on epäsäännöllinen: mbala ya ntete = ensimmäinen kerta.