stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Styrsö

| Styrsö |
| --- | --- |
 Näkymä Styrsöstä.
 Styrsö
 Koordinaatit: 57°37′0″N, 11°46′45″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Göteborgin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,58 km²
Väkiluku:  1 304
 – Väestötiheys:  825,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Styrsö on taajama, entinen kunta ja saari Göteborgin eteläisessä saaristossa, Länsi-Götanmaan läänissä, Ruotsissa. Se kuuluu nykyään Göteborgin kuntaan, ja on Styrsön hallinnollisen alueen keskuspaikka. Taajama on pinta-alaltaan 1,58 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 1 400.
Väestönkehitys

| Styrsön taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 890 | 890 |
| 1965 | 1965 |    | 911 | 911 |
| 1970 | 1970 |    | 933 | 933 |
| 1975 | 1975 |    | 1 129 | 1 129 |
| 1980 | 1980 |    | 1 169 | 1 169 |
| 1990 | 1990 |    | 1 205 | 1 205 |
| 1995 | 1995 |    | 1 367 | 1 367 |
| 2000 | 2000 |    | 1 381 | 1 381 |
| 2005 | 2005 |    | 1 331 | 1 331 |
| 2010 | 2010 |    | 1 304 | 1 304 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suopeukaloiset

| Suopeukaloiset |
| --- | --- |
 Suopeukaloinen (Cistothorus palustris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Suopeukaloiset Cistothorus  Cabanis, 1850
Katso myös
   Suopeukaloiset Wikispeciesissä   Suopeukaloiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suopeukaloiset (Cistothorus) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Suopeukaloisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.
Suopeukaloisiin kuuluvia lajeja

Kolumbianpeukaloinen (Cistothorus apolinari)
Sarapeukaloinen (Cistothorus platensis)
Suopeukaloinen (Cistothorus palustris)
Venezuelanpeukaloinen (Cistothorus meridae)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Cistothorus (englanniksi)
Sámuel Gyarmathi

| Sámuel Gyarmathi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1751
Kuollut: 1830 (78–79 vuotta)
Kansalaisuus:  unkarilainen
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  kielitiede
Tunnetut työt:  Affinitas linguæ hungaricæ cum linguis fennicæ originis grammatice demonstrata
Sámuel Gyarmathin muistolaatta
Sámuel Gyarmathi (1751–1830) oli unkarilainen kielentutkija. Hän opiskeli Wienissä 1776–1782 lääketiedettä. Hänet määrättiin 1787 komitaatinlääkäriksi Hunyadin komitaattiin. Hän oleskeli 1795–1796 Göttingenissä, jossa hän tutustui nerokkaaseen historioitsijaan August Ludwig von Schlözeriin. Vuodet 1800–1809 hän oli opettajana Ziláhissa Unkarissa.
Teokset

Gyarmathin tärkeimmät teokset ovat kriittinen unkarin kielioppi Okoskodva tanitó magyar nyelvmester (1794), jonka toinen osa käsittelee lauseoppia, sekä uranuurtava vertaileva tutkimus Affinitas linguæ hungaricæ cum linguis fennicæ originis grammatice demonstrata. Nec non vocabularia dialectorum tataricarum et slavicarum cum hungarica comparata (1799, valmistui painosta jo 1798), jossa hän ulottaen kielitieteelliset vertailunsa useimpiin suomalais-ugrilaisiin kieliin panee, kuten teoksen nimikin sanoo, erityistä painoa kieliopillisten yhtäläisyyksien todistavaan voimaan. Maanmiehensä János Sajnovicsin rinnalla Gyarmathi on ensimmäinen, joka ennen sekä tanskalaista Rasmus Raskia että saksalaista Franz Boppia vertailevasti todistaa kielisukulaisuutta ei vain sanayhtäläisyyksien nojalla, vaan etupäässä järjestelmällisesti asettamalla vertailun alaiseksi kielten koko muotorakenteen, sen kieliopillisen puolen.
Talviyö

Talviyö (alun perin nimellä Talvi-yö) on Eino Leinon runokokoelma vuodelta 1905. Se on omistettu Freya Schoultzille, jonka kanssa Leino meni naimisiin saman vuoden syksyllä. Vuosi 1905 oli Leinon elämässä erittäin tuottelias, hän julkaisi myös proosateoksen Päivä Helsingissä ja viisi näytelmää sekä 110 pakinaa.
Kokoelmaan sisältyy yksi Leinon tunnetuimmista runoista, Nocturne.
»Ruislinnun laulu korvissani

tähkäpäiden päällä täysi kuu»
Sándor Baksay

| Sándor Baksay |
| --- | --- |
 Sándor Baksay
Henkilötiedot
Syntynyt: 1832
Kuollut: 1915 (82–83 vuotta)
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sándor Baksay  (1832–1915) oli unkarilainen kirjailija ja reformoitu pappi. Hän oli tunnettu etupäässä omintakeisista ja voimakkaasti piirretyistä novelleistaan sekä onnistuneista kokeistaan tulkita Iliadia unkarilaisissa aleksandriineissa. Hän julkaisi novellikokoelmat Gyalog ösvény (’Polku’) ja Szederindák (’Lonkeroita’).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sándor Baksay Wikimedia Commonsissa
Svetlana Smirnova

| Mitalit> Naisten ammunta.Maa:   Neuvostoliitto.MM-kilpailut  | Mitalit> Naisten ammunta.Maa:   Neuvostoliitto.MM-kilpailut  | Mitalit> Naisten ammunta.Maa:   Neuvostoliitto.MM-kilpailut  | Naisten ammunta> Maa:   Neuvostoliitto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Budapest 1987 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Kultaa | Moskova 1990 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Hopeaa | Budapest 1987 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Hopeaa | Sarajevo 1989 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Moskova 1990 | 10 m ilmapistooli |  |
Maa:   Venäjä
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Barcelona 1998 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Kultaa | Lahti 2002 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Hopeaa | Lahti 2002 | 25 urheilupistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Zagreb 2006 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
Svetlana Smirnova (ven. Светлана Смирнова, s. 10. maaliskuuta 1962 Leningrad) on venäläinen pistooliampuja.
Smirnova on menestynyt pistooliampuja MM-tasolla. Hän on saavuttanut 10 m ilmapistooliammunnassa neljä joukkuemaailmanmestaruutta, mutta Smirnova ei ole voittanut ainoatakaan henkilökohtaista maailmanmestaruutta. Hänellä on myös hallussaan 10 m ilmapistooliammunnan perus- ja joukkuekilpailun maailmanennätys.
Synergismi

Synergismi on teologiassa oppi Jumalan ja ihmisen yhteisvaikutuksesta ihmisen kääntymyksessä Jumalan puoleen. Ihmisen oma toiminta ja käyttäytyminen vaikuttavat hänen eskatologiseen pelastumiseensa. Synergismiä kutsutaan myös voluntarismiksi (lat. voluntas, tahto). Termiä käytetään usein oppi- tai haukkumasanana niputtamaan käsityksiä, joiden varsinainen näkemys on paljon monisyisempi.
Kristinuskon sisällä on sekä synergistisiä että monergistisia ajattelumalleja. Islam hylkää synergismin täysin ja pitää sitä harhaoppina. Juutalaisuudessa synergismi on kanonisoitu käsitys, ja juutalaisuus hylkää monergismin.
Historiallinen kehitys

Synergismin esitti ensimmäisenä kirkkoisä Origenes, ja täydellisimpänä sen esitti Pelagius 400-luvulla. Hänen esittämäänsä mallia nimitetään pelagiolaisuudeksi. Synergismissä Jumala ei pelasta ihmistä ilman tämän omaa panosta asiassa. Tämä puolestaan vaatii taakseen vapaan tahdon käsitteen. Pelagiuksen mukaan vapaa tahto on ehdoton edellytys etiikalle: jos ihmisellä ei ole vapaata tahtoa, häntä ei voida pitää syyntakeisena. Pelagiuksen kantaa vastusti Augustinus, jonka näkemykset hyväksyttiin kirkossa laajemmin.
Raamatullisia ja teologisia näkökulmia

Synergismin raamatullinen pohja löytyy Vanhan testamentin apokryfeistä ja Sirakin kirjasta. Ihmisen vastuun perusteena on Siirakin mukaan luominen vastuulliseksi yksilöksi tähän maailmaan. "Hän teki alussa ihmisen ja jätti hänet hänen vapaan tahtonsa valtaan. Jos tahdot, sinä pidät käskyt; sinä olet uskollinen, jos se sinulle kelpaa." (15:14-15). Käskyjen pitäminen on Siirakin lakiteologiassa Jumalan luomisjärjestyksen toteuttamista. Ihmisen odotetaan toteuttavan elämäänsä vastuullisesti. Syntiinlankeemuksen ajatuksella ei ole kovinkaan keskeistä asemaa Siirakin teologiassa. "Hän antoi heille vapaan tahdon ja kielen ja silmät, korvat ja sydämen, millä ajatella. Hän täytti heidät taidolla ja ymmärryksellä ja osoitti heille hyvän ja pahan." (Siir. 17:6-7). Jopa hyvän ja pahan tietäminen esitetään myönteisessä valossa. Se on edellytys kyvylle inhimillisiin moraaliarviointeihin. Synergismia pidetään usein lakiteologiana, ja sen lähtökohta on Tooran ja erityisesti Toisen Mooseksen kirjan opetuksessa. Siihen Siirak vetoaakin samassa yhteydessä. "Hän on asettanut eteesi tulen ja veden: kumpaan tahdot, sinä ojennat kätesi." Ihmisillä on edessänsä elämä ja kuolema, ja hänelle annetaan valinta (15:16-17). Siirak ratkaisee determinismin ongelman ajatuksellaan vapaasta tahdosta. Vaikka jumalattomille on asetettu rangaistus, on jokaisen langenneen toivona kääntyminen takaisin Jumalan luokse. "Käänny Herran puoleen ja luovu synnistä, rukoile hänen kasvojensa edessä, äläkä niin usein lankea." (17:25). "Poikani! Oletko tehnyt syntiä? Älä tee enää, vaan rukoile entisiäsi anteeksi... Joka nuhdetta vihaa, se käy syntisen jälkiä; mutta joka Herraa pelkää, se sydämestänsä kääntyy." (21:1, 6).
Uudessa testamentissa Jeesuksen kehotukset parannukseen, synnittömään elämään sekä rakkauden kaksoiskäskyyn (Luuk 10:25-28) on nähty synergistisessä valossa. Tämän tulkinnan tekeminen vaatii taustaoletusta siitä, että vapaa tahto on välttämätön eettiseen toimintaan.
Teologiassa synergismin yksi ongelma on se, että se voi johtaa ristiriitaan suhteessa Jumalan kaikkivaltiuteen, mikäli kaikkivaltiuden oletetaan olevan Jumalan ominaisuuksista perustavampi kuin oikeudenmukaisuus tai rakkaus.kenen mukaan? Synergismi on ristiriidassa luterilaisen perisyntiopin kanssa, jonka mukaan ihminen on alusta loppuun täysin turmeltunut ja kykenemätön hyvään. Katoliseen perisyntioppiin ajatus synergismistä sopii paremmin. Katolisen perisyntiopin mukaan ihminen saa kasteessa perisynnin anteeksi, mutta ihmiseen jää taipumus syntiin, jota kutsutaan konkupiskenssiksi. Armon avulla ihmisen tulee taistella tätä taipumusta vastaan, ja siten pelastuksen prosessissa ilmenee tiettyä synergismia.[lähde? ]
Synergismi on usein protestanttisten kirkkojen esittämä syytös katolilaisuutta kohtaan.[lähde? ]
Sånum

| Sånum |
| --- | --- |
 Sånum
 Koordinaatit: 58°01′10″N, 7°25′04″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Agder
Kunta:  Lindesnes
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  644
 – Väestötiheys:  1 288 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sånum on taajama Lindesnesin kunnassa Agderin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 644 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sånum Wikimedia Commonsissa
Talyš

Talyš tarkoittaa seuraavia asioita:
Talyš (myös Talyši tai Tališi), alue Azerbaidžanin kaakkoisosassa
Talyšvuoret, vuoristo Azerbaidžanissa
talyšit, iranilainen kansa
talyši (myös tališi), iranilaiseen kieliryhmään kuuluva kieli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Talyš”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
TUL Cup 2014

| TUL Cupin kausi 2014 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  7
Ajankohta:  6. huhtikuuta – 14. heinäkuuta 2014
Mestari:  Sisu-Pallo
  ← 2012 :  2016 → 
TUL Umbro-cup 2014 oli 74. järjestetty Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuskilpailu. Cup-muotoisena pelattuun turnaukseen osallistui seitsemän joukkuetta, joista Äänekosken Huima pääsi suoraan välieriin. Puolivälierät ja välierät pelattiin huhti–toukokuussa ja loppuottelu heinäkuussa Seinäjoella.
Finaalissa Sisu-Pallo voitti FC Kiiston reservijoukkueen maalein 3–1. Loppuottelu oli alun perin tarkoitus järjestää kesäkuun alussa Seinäjoella pidetyn TUL:n XII liittojuhlan yhteydessä, mutta myöhemmin sen ajankohtaa siirrettiin.
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lapuan Ponnistus A-jun. |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lapuan Ponnistus A-jun. |  3 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Palosaaren Urheiluseura |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Palosaaren Urheiluseura |  1 |   |   |  Lapuan Ponnistus A-jun. |   |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Lapuan Ponnistus A-jun. |   |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  FC Kiisto A-team |  voitt. |   |   |  |  |
|  |  Lapuan Ponnistus |  1 |   |   |  FC Kiisto A-team |  voitt. |   |   |  |  |
|  |  Lapuan Ponnistus |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  FC Kiisto A-team (rp.) |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  FC Kiisto A-team (rp.) |  1 |   |   |  |  |   |   |  Sisu-Pallo |  3 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Sisu-Pallo |  3 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  FC Kiisto A-team |  1 |
|  |  Sisu-Pallo |  9 |   |   |  |  |   |   |  FC Kiisto A-team |  1 |
|  |  Sisu-Pallo |  9 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Sisu-Pallo 2 |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Sisu-Pallo 2 |  0 |   |   |  Äänekosken Huima |  0 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Äänekosken Huima |  0 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Sisu-Pallo |  4 |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  Sisu-Pallo |  4 |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |   |   |   |   |  |  |   |   |  |  |
Tammelander

Tammelander tai Tamelander on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Carl Adolf Tamelander (1832–1884), suomalainen kuvernööri ja upseeri
Gustaf Oskar Tamelander (1834–1885), suomalainen kuvernementinsihteeri, kollegisihteeri ja näytelmäkirjailija
Johan Axel Tammelander (1865–1926), suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja valtiopäivämies
Marita Tammelander (1903–1953), suomenruotsalainen kirjailija
Mathilda Tammelander (1837–1928), suomalainen kotiteollisuuden edistäjä ja Naisten käsityökoulun johtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sydänääni

Sydänäänten kuuntelukohdat valtimoista.
Sydänääniä kuullaan stetoskoopilla yleensä kaksi. Ensimmäinen sydänääni johtuu eteis-kammioläppien sulkeutumisesta kammioiden systolen alkupuolella. Toinen sydänääni johtuu kammio-valtimoläppien sulkeutumisesta kammioiden systolen lopulla.
Toisen sydänäänen kesto on lyhyempi, mutta sen taajuus on korkeampi. Ensimmäinen ja toinen sydänääni ovat normaaleja sydänääniä. Lisäksi voidaan kuulla terveestä sydämestä heikko systolinen sivuääni, joka kuuluu ensimmäisen sydänäänen jälkeen. Kolmas sydänääni kuuluu kammioiden diastolen alussa ja se johtuu kammioiden nopeasta täyttymisestä. Kolmas sydänääni on normaali hevosella, jonka sydämestä yleensä kuuluu Aorttaläpän ja keuhkovaltimoläpän sulkeutuminen erillisinä. Koirillakin ne voivat kuulua erillisinä sisäänhengityksen aikana sykkeen ollessa hidas. Pieneläimillä ja ihmisellä kolmas ääni on merkki sydämen vajaatoiminnasta. Neljäs sydänääni johtuu eteisten supistumisesta ja sekin on hevosella normaali ääni, mutta ihmisellä epänormaali.
Tammelinn

| Tammelinn> Tarton kaupunginosa |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Tammelinn korostettuna.
Kaupunki:  Tartto
Koordinaatit:  59°12′59″N, 23°40′20″E
Pinta-ala:  3,11 km² 
Väkiluku:  8 153 ((31. joulukuuta 2013))
Nelikopterilla ilmasta kuvattu video Tammelinnassa
Tammelinn (suomeksi: 'Tammikaupunki') on virolaisen Tarton kaupungin kaupunginosa. Sen väkiluku on 8 153 (31. joulukuuta 2013) Sen pinta-ala on 3,11 neliökilometriä.
Tammelinnaa ympäröivät pohjoisesta alkaen myötäpäivään seuraavat kaupunginosat: Maarjamõisa, Veeriku, Tähtvere, Vaksali, Vaksali, Karlova, Ropka, Ropka, Nõvan Variku (Nõvan kunta) Variku, Tarton Variku ja Soinaste (Ülenurmen kunta).
Ränilinn
Tarton Tammen stadion.
Tammen koulu.
Elva
Väike kaare tänav
Käännös suomeksi
Sámos (kunta)

| Sámos Sámoksen kunta Σάμος Δήμος Σάμου |
| --- | --- |
 Sámoksen kunnantalo Sámoksen kaupungissa, nykyinen Anatolikí Sámoksen kunnantalo.
 Kunnan sijainti
 Sámos
 Koordinaatit: 37°45′N, 26°50′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Sámos
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  5601
 – Kuntakeskus:  Sámos
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  476 km²
Väkiluku (2011):  32 977
 – Väestötiheys:  69,28 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  931 xx
Suuntanumero(t):  2273
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sámos (kreik. Σάμος eli Δήμος Σάμου, Dímos Sámou) oli Kreikan kunta, joka sijaitsi Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala oli 476 neliökilometriä ja väkiluku 32 977 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus oli Sámoksen kaupunki.
Sámoksen kunta käsitti koko Sámoksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluivat seuraavat pienemmät saaret: Ágios Ioánnis, Ágios Nikólaos, Diapórti, Kasonísi, Makróniso, Pláka, Prasonísi, Samiopoúla ja Vareloúdi.
Sámoksen kunta syntyi, kun Karlóvasi, Marathókampos, Pythagóreio ja Vathý yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta lakkautettiin ja jaettiin vuonna 2019 Kleisthenes I -suunnitelman mukaisesti kahdeksi kunnaksi, jotka ovat Anatolikí Sámos (”Itä-Sámos”) ja Dytikí Sámos (”Länsi-Sámos”).
Svetlana Žurova

Svetlana Žurova
Svetlana Sergejevna Žurova (ven. Светла́на Серге́евна Жу́рова; s. 1. kesäkuuta 1972) on venäläinen pikaluistelija, joka on erikoistunut sprinttimatkoille.
Žurova on kilpaillut kansainvälisellä tasolla vuodesta 1989 lähtien. Kaudella 1995-1996 hän voitti maailmancupin 500 metrillä. Matkakohtaisissa MM-kisoissa hän on saavuttanut 500 metrillä kultaa vuonna 1996, hopeaa vuosina 1998–2000 ja pronssia vuonna 2001. Sprintterien maailmanmestaruuden hän voitti vuonna 2006.
Talviolympialaisiin Žurova on osallistunut neljästi, mutta saavutti ensimmäisen mitalinsa vasta 34-vuotiaana 2006 Torinon kisoista, jossa voitti 500 metrin kilpailun. Hän aikoi lopettaa uransa jo vuonna 2003 saatuaan lapsen, mutta aviomiehensä kannustuksesta päätti menestyksekkäästi jatkaa uraansa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Svetlana Žurova Skateresults.com -tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Sölve Andreasson

| Sölve Andreasson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Ruotsi
Moottoriurheilija
Kilpailuja:  58
Voittoja:  4
Sölve Andreasson (s. 7. syyskuuta 1937) on ruotsalainen uransa lopettanut kartanlukija. Hän aloitti uransa vuonna 1966 ruotsalaisen Tom Tranan kartanlukijana. Pari kilpaili Ruotsin sarjan lisäksi valikoiduissa EM-sarjan osakilpailuissa ja vuodesta 1968 ajetuissa autonvalmistajien MM-sarjan osakilpailuissa. Tranan lopetellessa uraansa vuoden 1970 jälkeen Andreasson ajoi vuoden 1971 Suurajoissa ja RAC-rallissa Per Eklundin kartanlukijana.
Vuodesta 1972 alkaen Andreasson toimi myös valmistajien MM-sarjaan kuuluneissa ralleissa Simo Lampisen kartanlukijana Lancialla. Vuosina 1973-1975 Andreasson kilpaili vain muutamassa rallissa palatakseen Lampisen kartanlukijaksi kaudelle 1977. Kauden jälkeen Andreasson kilpaili vain kahdessa MM-rallissa Lampisen ja Bror Danielssonin kartanlukijana. Kauden 1980 Akropolis-rallin jälkeen Andreasson lopetti kartanlukijan uransa mutta teki vielä paluun Lähi-idän rallimestaruussarjaan 1986 Mohammed bin Sulayemin kartanlukijana.
Suomi-koulu

Suomi-koulu on  kielikoulu, jossa annetaan ulkosuomalaisille opetusta suomen kielessä ja kulttuurissa. Opetusta annetaan pääasiassa lapsille ja nuorille, joiden vanhemmista yleensä toinen tai molemmat ovat alkuperältään suomalaisia. Suomi-kouluja toimii 45 maassa, ja niissä opiskelee noin 4000 lasta ja nuorta. Lisäksi kouluissa on aikuisopiskelija- ja tenavaryhmiä. Keskimääräinen Suomi-koulun koko on n. 30 oppilasta, mutta on myös yli 100 oppilaan kouluja. Ensimmäiset Suomi-koulut perustettiin Kanadaan 1960-luvulla. Tämän jälkeen toiminta on levinnyt lähes kaikille mantereille. Lontoon lauantaikoulu oli ensimmäinen eurooppalainen Suomi-koulu. Se perustettiin vuonna 1972.
Koulujen ylläpito

Suomi-kouluja ylläpitävät tavallisesti koulujen vanhempainyhdistykset. Koulujen toimintaa tuetaan lisäksi Suomi-Seura ry:n tekemillä lahjoituksilla. Vuodesta 1976 lähtien Suomen valtio on tukenut Suomi-koulujen toimintaa harkinnanvaraisella avustuksella, joka on tarkoitettu 3–18-vuotiaiden oppilaiden opetukseen. Valtionavustuksen edellytyksenä on, että vähintään toinen oppilaan vanhemmista on syntyperältään suomalainen ja  tämän kriteerin täyttäviä oppilaita on vähintään kuusi kolmesta eri perheestä.
Opetus

Opetuksessa keskitytään suomen kielen ja kulttuurin opetukseen. Joskus opetukseen kuuluu myös Suomen maantietoa ja historiaa. Suomi-koulujen oppilaat asuvat perheineen ulkomailla. Suomi on useimmille toinen tai kolmas kieli. Opetusta suomen kielessä annetaan yleensä 2 tuntia viikossa. Tenavien kanssa leikitään, lauletaan ja loruillaan suomeksi, isompien oppilaiden kanssa luetaan, kirjoitetaan ja perehdytään kulttuuriin oppikirjojen avulla.
Suomi-koulut tukevat kotiperuskoulun suorittajia. Joissakin Suomi-kouluissa on kansainvälisissä kouluissa IB-tutkintoa suorittavia oppilasryhmiä. Oppilas saa lukuvuoden päättyessä todistuksen suomen kielen taidosta. Joissakin maissa on mahdollista sisällyttää  arvosana suomen kielen taidosta myös paikallisen koulun todistukseen.
Suomi-koulut ja ulkosuomalaiset

Suomi-koulut on ulkosuomalaisten kohtaamispaikka, jossa on tilaisuus tavata maanmiehiä ja pitää yllä perinteitä. Suomi-koulut rohkaisevat ja motivoivat suomen kielen käyttöön ja auttavat lasten monikielisyyskasvatuksessa.
Tapanilan tiilitehtaan hiekkarata

Tapanilan tiilitehtaan hiekkarata oli Helsingin maalaiskunnassa lähellä Tapanilassa sijainnut kapearaiteinen rautatie. Se alkoi Tapanilassa Tiilentekijänmäellä sijainneelta Malmin kalkkihiekkatiilitehtaalta ja johti Tattarisuon yli suon takana sijainneille hiekkakuopille. Radan linjausta siirrettiin jonkin verran pohjoiseen päin Helsinki-Malmin lentoaseman rakentamisen yhteydessä, koska vanha ratalinja jäi kiitotien pään alle.
Vuonna 1909 perustettu Malmin kalkkihiekkatiilitehdas siirtyi 1934 Helsingin kaupungin haltuun. Kalkkihiekkatiilitehtaan tyhjät rakennukset poltettiin keväällä 1979.
Sånerin kirkko

| Sånerin kirkko Såner kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2024.
Sijainti:  Vestby, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  2000
Materiaali:  teräs, tiili
Istumapaikkoja:  320
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sånerin kirkko (norj. Såner kirke) on Vestbyn kunnassa Akershusin läänissä Norjassa sijaitseva teräksesta ja tiilestä rakennettu pitkäkirkko vuodelta 2000. Se rakennettiin paikalla aiemmin sijainneen, vuonna 1880 valmistuneen kirkon tilalle, joka oli tuhoutunut tulipalossa vuonna 1995.
Kuvia

Sånerin kirkko (1880–1995)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sånerin kirkko Wikimedia Commonsissa