stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työttömyys
Työllisyyden parantaminen

Helsingin Sanomien mukaan taloustieteilijät ja virkamiehet ovat suosittaneet 2010-luvulla seuraavia kymmentä työllisyystoimea, ja uuden hallituksen tulee vähintäänkin harkita niiden tekemistä:
Työttömyysturvan leikkaaminen esimerkiksi lyhentämällä ansiosidonnaista työttömyysturvaa.
Työttömyysturvan ehdoksi tiukempi velvoite hakea työpaikkoja.
Eläkeputken poistaminen tai lyhentäminen. Se kannustaa irtisanomaan iäkkäitä työntekijöitä. Suomessa yli 55-vuotiaiden työllisyys onkin Pohjoismaiden alhaisin.
Irtisanomissuojan keventäminen. Yksilöperusteinen irtisanominen on Suomessa vaikeaa. Vaikka keventäminen lisäisi irtisanomisia, uusien työsuhteiden syntyminen runsastuisi luultavasti sitäkin enemmän.
Työn verotuksen alentaminen.
Palkkatuki. Se on tehokas etenkin pitkäaikaistyöttömien työllistämisessä mutta se maksaa.
Kotihoidon tuen lyhentäminen, jotta kotona olevat vanhemmat saataisiin työmarkkinoille. Nyt sitä saa kunnes lapsi on kolmivuotias.
Työehtosopimusten yleissitovuuden purkaminen tai muu paikallisen sopimisen lisääminen.
Ulkomaisen työvoiman saatavuusharkinnan lakkauttaminen.
Työttömyysturvan suojaosan korottaminen. Nyt saa ansaita vain 300 euroa kuussa ilman että tuki laskee.
Lähes kaikki puolueet lupasivat nostaa työllisyyden 72 prosentista 75 prosenttiin vaalikaudella 2019–2023 ja sen jälkeen kohti 80 prosenttia, jotta vaalilupauksiin löytyisi rahaa, mutta ne eivät juurikaan ottaneet kantaa keinoihin.
Ekonomisti Olli Kärkkäisen mukaan lisäpanostukset palkkatukeen tai työvoimapalveluihin eivät tuota jakovaraa vaan voivat maksaa enemmän kuin niistä on hyötyä. Paikallinen sopiminen parantaisi tuottavuutta ja työmarkkinoiden sopeutumiskykyä, mutta Kärkkäinen arvelee, että työllisyyttä ne lisäisivät merkittävässä määrin vain jos uusiin työpaikkoihin voisi palkata alemmilla palkoilla.
Työttömyysturva (ansiosidonnainen työttömyyskorvaus tai peruspäiväraha tai työmarkkinatuki) on työttömän henkilön päätoimeentulo, joten sen on oltava riittävä perustason elinkustannusten kattamiseen. Tutkimusten mukaan Suomessa työllistyminen avoimille työmarkkinoille tapahtuu yleensä ensimmäisen 6 kuukauden aikana työttömäksi jäämisestä, joten nykyjärjestelmä on pääosin toimiva. Työttömyysturvajärjestelmän ei ole talustieteellisessä tutkimuksessa havaittu rasittavan julkista taloutta merkittävällä tavalla. Lisäksi ammattiliittojen kassat ja YTK-kassa huolehtivat jäsenmaksujen kautta merkittävässä määrin työttömyyskorvauksiin käytettyjen varojen keräämisestä.
Työmarkkinapolitiikan tukitoimista oppisopimuskoulutus ja työharjoittelujaksot yrityksissä (palkkatuki) ovat tehokkaimmat keinot työllistää työtön (OECD-tutkimukset, Työministeriö). Myös työharjoittelusta julkisella sektorilla ja työvoimakoulutuksesta on saatavissa työllistäviä vaikutuksia em. tahojen tutkimusten mukaan.
Työllisyyden parantaminen > Työllisyyspalvelut

Vattin tutkimusprofessori Tomi Kyyrän mukaan työllisyyspalveluiden työllisyysvaikutuksista on heikosti selkeää tutkimusnäyttöä. Sen vuoksi on vaikea arvioida niiden vaikutuksia. Tanskassa kuitenkin työllisyyspalveluihin ajetaan tiukoilla velvoitteilla, ja kieltäytyminen alentaa tukia selvästi. Tämä pelotevaikutus voi saada työttömät hakeutumaan töihin jo ennen palveluvelvoitteisiin joutumista.
Työttömyys ja työkyvyttömyys

Se kuka kulloinkin lasketaan työttömäksi tai työlliseksi tai ylipäätään työvoimaan kuuluvaksi ei ole kuitenkaan yksiselitteinen asia, sillä esimerkiksi moni työkyvytön joutuu elämään työttömyyskorvauksella. Noin puolet Suomen 82 000 pitkäaikaistyöttömästä elää pitkäaikaisesti työttömyyskorvauksella omaten vamman tai pitkäaikaissairauden, joka vähentää mahdollisuuksia saada työpaikka tai säilyttää se. Heidän joukossaan on 27 000 täysin työkyvytöntä ihmistä.
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Työikäinen

Tilastokeskus määrittelee työikäiseksi väestöksi 15–74-vuotiaat. Kansainvälisissä vertailuissa kuitenkin työikäisiksi lasketaan yleensä vain 15–64-vuotiaat.
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Työvoima

Kaikki ne työikäiset ihmiset, jotka ovat työllisiä tai työttömiä. He siis ovat töissä tai aktiivisesti hakevat töitä. Usein käytetään termiä "aktiivisesti työmarkkinoiden käytettävissä".
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Työttömyysaste

Työttömien osuus työvoimasta, ilmaistaan yleensä prosentteina: kuinka monta prosenttia työvoimasta on työttömänä.
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Työn tarjonta

Avoinna olevien työpaikkojen määrä.
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Työvoiman tarjonta

Niiden ihmisten määrä, jotka ovat valmiita vastaanottamaan työtä.
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Täystyöllisyys

Kansantaloustieteessä
Tilanne, jossa ei ole riittämättömästä kokonaiskysynnästä johtuvaa työttömyyttä, vaan kaikki työttömyys on kitka- tai rakennetyöttömyyttä (ei esimerkiksi huonoista ajoista johtuvaa).
Tilanne, jossa kaikki työtä haluavat saavat sitä.
Jos osa työttömyydestä johtuu esimerkiksi huonoista ajoista (suhdanne- tai kausityöttömyys), kyseessä ei ole täystyöllisyys. Täystyöllisyyden vallitessa (ylempi määritelmä) työllisyyden kestävä paraneminen vaatii esimerkiksi työllistymisen ja työllistämisen kannustimien parantamista, työttömien kouluttamista uusiin tehtäviin, työnvälityksen parantamista tai muita keinoja tehdä työllistäminen ja työllistyminen houkuttelevammaksi tai nopeammaksi.
Työttömyyteen liittyviä käsitteitä > Täystyöllisyysjäämä

Kansantaloustieteessä se ylijäämä, joka julkiselle sektorille muodostuisi vallitsevin tulo- ja menoperustein, jos tuotanto vastaisi täystyöllisyyttä. Kun taloudessa on esimerkiksi laskukausi, on toteutunut julkisen sektorin alijäämä suurempi kuin täystyöllisyysjäämä, koska julkisen sektorin automaattinen stabilisaatio pienentää verotuloja ja lisää eräitä julkisia menoja. Läheinen ilmaus: normeraattu tuloylijäämä.
Työttömyys Suomessa

Suomessa oli vuonna 2016 keskimäärin päivittäin 348 767 työtöntä työnhakijaa ja kokopäiväisesti lomautettua työntekijää, jotka muodostivat yhteensä 13 prosenttia työvoimasta. Avoimia työpaikkoja oli Tilastokeskuksen mukaan vuoden kolmannella neljänneksellä 20 500. Tarjottavista työpaikoista oli näin kova pula siitä huolimatta, että vain 44 prosenttia Suomen väestöstä kävi palkkatöissä. Todellinen työttömyys on lisäksi vielä suurempaa, kun mukaan lasketaan erilaisilla tukitoimilla työllistetyt ja muut käytännössä työttömän asemassa olevat henkilöt.
Kaikkein huonoin työmarkkina- ja työkyvyttömyyseläketilanne on heillä, jotka eivät ole onnistuneet valmistumaan mistään keski- tai korkea-asteen oppilaitoksesta. Heistä yli puolet oli työttömänä vuonna 2014.
Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen saaneet työllistyivät muiden alojen koulutuksen saaneita huonommin vuonna 2016. Terveys- ja sosiaalialan koulutuksen saaneet työllistyivät parhaiten. Kaikkein huonommin työllistyivät he, joilla ei ollut minkään alan ammatillista koulutusta.
Työttömyys Suomessa > Alueelliset erot

Alueellisesti työttömyyttä oli Työ- ja elinkeinoministeriön vuoden 2017 tilaston mukaan eniten Pohjois-Karjalassa (14,5 %) ja Kaakkois-Suomessa (13 %). Vähäisintä työttömyys oli Ahvenanmaalla (alle 4 %) ja ruotsinkielisellä Pohjanmaalla (7 %). Yksittäisistä kunnista työttömyyttä esiintyi eniten Lapissa ja Pohjois-Karjalassa; Salla (18,8 %), Lieksa, Enontekiö, Juuka ja Tohmajärvi. Manner-Suomessa vähiten työttömiä oli ruotsinkielisellä Pohjanmaalla; Luoto (2,4 %) ja Pedersöre (2,8 %).
Suurista kaupungeista vaikeimmin työttömyydestä kärsivät 1990-luvun laman jälkeen savupiipputeollisuuteen tukeutuneet Pori, Jyväskylä ja Lahti. Näissä kaupungeissa työttömyys oli tämän jälkeen hyvin pitkään korkealla tasolla. Porissa oli pahimmillaan 1990-luvun alussa joka neljäs työvoimaan kuuluva ilman työtä. Työttömyystilanne kuitenkin parantui Porissa merkittävästi 2010-luvun loppuun mennessä: työttömien määrä oli toukokuussa 2018 lähellä valtion keskiarvoa. Myös Jyväskylässä työttömyystilanne parantui lähelle valtion keskiarvoa loppuvuoteen 2018 mennessä.
Työttömyys Suomessa > Alueelliset erot > Työttömyys Suomen suurimmissa kaupungeissa 2018

Työttömyysaste Suomen suurimmissa kaupungeissa toukokuun lopussa 2018 ELY-keskusten mukaan:
Joensuu 14,2 %
Lahti 13,5 %
Turku 11,8 %
Oulu 11,6 %
Jyväskylä 11,6 %
Kouvola 11,2 %
Tampere 11,2 %
Pori 10,7 %
Kuopio 9,8 %
Helsinki 9,4 %
Vantaa 8,7 %
Espoo 7,8 %
Työttömyys Suomessa > Työttömien asema

Työttömyyttä kohdanneiden kotitalouksien pienituloisuus lähes kolminkertaistui vuosina 1993–2017. Noin 40 prosenttia työttömistä mutta vain alle 2 prosenttia palkansaajista oli pienituloisten kotitalouksien jäseniä vuonna 2017. Vuoden 2017 aikana vähintään kuusi kuukautta työttömänä olleista noin 40 prosenttia sai pelkkää Kelan työttömyysturva ja vain 28 prosenttia sai ansiosidonnaista työttömyysturvaa.
Työttömyys Suomessa > Suhdanteiden vaikutus työttömyyteen

Suomessa alkoi finanssikriisi vuonna 2008. Se ei ole ollut yhtä äkillinen tai syvä taantuma kuin 1990-luvun lama mutta kesti kauemmin. Lama alkoi Yhdysvalloista vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin seurauksena.
Suomen väestön ikääntymisen uskottiin yleisesti johtavan suureen työvoimapulaan. Vuonna 2012 yli kaksi kolmasosaa toisen maailmansodan jälkeen syntyneistä suurista ikäluokista oli siirtynyt eläkkeelle, mutta se ei ollut silti johtanut työvoimapulaan. Osaselityksenä tälle oli se, että nettomaahanmuutto toi Suomeen 2000-luvulla 250 000 työiässä olevaa ihmistä. Uusia työpaikkoja ei syntynyt myöskään oletetusti, koska talous  heikkeni vuodesta 2008 alkaen. Suurten ikäluokkien poistuminen työelämästä ei siksi edes estänyt työttömyyden kasvua.
1990-luvun lama johti pitkäaikaistyöttömyyden rajuun kasvuun. Paltamon kunnan vuosina 2009-2013 Työtä kaikille -hankkeessa palkattiin kunnan kaikki halukkaat työkykyiset työttömät niin sanottuun kansalaistyöhön, josta maksettiin työehtosopimuksen mukaista palkkaa.
Pitkäaikaistyöttömien työllistämistä on tuettu työantajille suunnatun palkkatuen avulla. Lisäksi osalle pitkäaikaistyöttömiä on tarjottu työelämävalmennusta ja työharjoittelua sekä erilaisia koulutus- ja työkokeiluja taikka kuntouttavaksi työtoiminnaksi kutsuttua palkatonta työtä. Muita etenkin nuorille tarkoitettuja vaihtoehtoja ovat olleet esimerkiksi työpajatoiminta, matalapalkkatuki, oppisopimuskoulutus ja työkoulu. Pitkäaikaistyöttömien niin sanotun ”kovaan ytimeen” kuuluvien on vaikea työllistyä, koska monet heistä vajaakuntoisia tai täysin työkyvyttömiä.
Työvoimaviranomaiset ovat olleet velvoitettuja laatimaan työttömille aktivointisuunnitelmia, joilla yritetään painostaa työttömiä palkattomaan työhön maksamalla tehdystä työstä pelkkää työmarkkinatukea. Työttömiä on painostettu hyväksymään aktivointisuunnitelma karenssilla uhkaamalla. Asiantuntijat ovat voimakkaasti arvostelleet Stubbin hallituksen harjoittamaa politiikkaa asian suhteen. Työttömien painostuksen tehostamiseksi kuntiin on alettu palkata virkasuhteisia työpäälliköitä, jotka voivat yhdessä toimeentulotuen välityksellä kiristää työttömiä vähentämällä perustoimeentulotukea 20 % tai 40 %. Lisäksi työpäällikkö voi tehdä oman harkintansa mukaan yhteistyötä TE-keskuksen kanssa tehostakseen toimintaansa.
Työttömyys Suomessa > Työttömien määrä ja tilastointi Suomessa

Korkeakoulututkinnon suorittaneet suomalaiset ovat keskimäärin neljä vuotta elämästään työttömiä, ja pelkän peruskoulun käyneet kahdeksan.
Suomessa on kaksi viranomaista, jotka tuottavat tilastoa työttömien määrästä: työ- ja elinkeinoministeriö tuottaa työnvälitystilastoa ja tilastokeskus tekee haastatteluihin perustuvaa työvoimatutkimusta. Näiden antamat luvut ovat erisuuruisia, koska työttömyys määritellään niissä eri tavoin. Työnvälitystilastossa näkyy kaikkien työ- ja elinkeinohallinnon työvoimarekisteriin työttömäksi kirjatut työnhakijat sekä lomautetut. Tilastokeskuksen tutkimuksissa taas työttömäksi luokitellaan vain ne työttömät, jotka ovat etsineet töitä edeltävänä neljänä viikkona sekä voivat vastaanottaa työtä kahden viikon sisällä.
Työttömyyttä mitataan tavallisesti työttömyysasteella, joka on työttömien osuus työvoimasta. Virallinen työttömyysaste lasketaan 15–74-vuotiaiden työttömien prosenttiosuutena saman ikäisestä työvoimasta. Toinen yleinen mittari on työllisyysaste, joka on 15–64-vuotiaiden työllisten osuus samanikäisestä väestöstä. Työvoimaosuus on taas 15–74-vuotiaista työvoimaan kuuluvien osuus. Nämä mittarit kuvaavat työllisyystilannetta eri näkökulmista. Työllisyysaste on toisinaan huono, koska se ei ota huomioon esimerkiksi eläkeläisten, kotiäitien, opiskelijoiden, asevelvollisten ja vankilassa olevien osuutta. Näillä on merkitystä erityisesti maiden välisessä vertailussa.
Tilastokeskuksen työttömyysaste ja työllisyysaste lasketaan 15–64-vuotiaista.
Työttömyyden tarkastelussa on otettava huomioon kausivaihtelu. Sitä aiheutuu sekä työn tarjonnan sekä kysynnän vaihtelusta vuodenaikojen mukaan. Syynä kausivaihtelulle on muun muassa koulujen päättymis- ja alkamisajat, jotka vaikuttavat työnhakijoiden määrään. Toisaalta kysynnän muutokset aiheuttavat kausityöttömyyttä. Tämän vuoksi työttömyyttä tarkastellaan vuosimuutoksina tai kausitasoitettuna.
Työvoimahallinnon mukaan pitkäaikaistyöttömien määrä oli 87 700 lokakuussa 2020. Tilastoitu työttömyys ei ota huomioon niin kutsuttua harmaata työvoimaa, joka työskentelee tilastoidun työn ulkopuolella. 1980-luvulta alkaen on esitetty arvioita, että esimerkiksi Yhdysvalloissa työskentelee kymmenen miljoonaa niin sanottua laitonta työntekijää.lähde? Myöskään rikollisen toiminnan työvaikutus ei näy tilastoissa.
Taloustieteilijä Nicholas Eberstadtin mukaan työttömyysaste ei ole enää luotettava luku ilman työtä olevien eikä työssä olevien määrien ja suhteiden arviointiin. Yhdysvaltojen entisen presidenttiehdokkaan Andrew Yangin mukaan työttömyysaste on harhaanjohtava luku. Yangin mukaan työttömyysasteen ohella on puhuttava alityöllisyysasteesta sekä osallistumisasteesta.
Työttömyys Suomessa > Työttömien määrä ja tilastointi Suomessa > Työkyvyttömien tilastoinnin aiheuttama tilastoharha

Suuri osa tilastoidusta pitkäaikaistyöttömyydestä johtuu työttömiksi tilastoitujen henkilöiden huonosta terveydentilasta. Työkyvyttömätkin henkilöt hyväksytään nykyisin työttömiksi työnhakijoiksi ja heille maksetaan työttömyyskorvausta, mikäli kansaneläkelaitos tai yksityiset eläkevakuutusyhtiöt ovat hylänneet heidän sairauspäiväraha-, kuntoutustuki- tai sairauseläkehakemuksensa. Lähes puolella pitkäaikaistyöttömistä onkin lääkärin toteama vamma tai sairaus, joka haittaa paljon työntekoa.
Suomessa on hyvin vaikea saada työkyvyttömyyseläkettä, koska Kela hylkää yli 40 prosenttia hakemuksista ja työeläkeyhtiöt lähes 28 prosenttia. Etenkin masennuksen ja selkäsäryn vuoksi on vaikea päästä työkyvyttömyyseläkkeelle.
Sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi vuonna 2018 selvityshenkilöiden Tuija Oivo ja Raija Kerätär laatiman raportin, jossa todettiin, että joka viides pitkäaikaistyötön saattaisi tulla työkykyiseksi, jos saisi kuntoutusta, mutta joka kolmas on kuitenkin peruuttamattomasti työkyvytön. Pitkäaikaistyöttömissä onkin yhtä paljon täysin työkyvyttömiä kuin vammaisjärjestöjen jäsenissä.
Raija Kerättären vuonna 2016 hyväksytty väitöskirja oli ensimmäinen väestötason tutkimus pitkäaikaistyöttömien työkykyongelmien esiintyvyydestä Suomessa. Väitöksestä kävi ilmi, että Oulun, Raahen, Kainuun ja Paltamon pitkäaikaistyöttömien ylivoimaisesti yleisin työkykyä heikentävä sairausryhmä oli psykiatriset sairaudet. Tuki- ja liikuntaelinsairauksia oli seuraavaksi eniten. Yleisiä psykiatrisia sairauksia olivat esimerkiksi mielialahäiriöt, kehitysvammaisuus ja autismikirjon kaltaiset kehitykselliset häiriöt. Vain kymmenen prosenttia tutkituista kärsi alkoholismista.
Työttömyys Suomessa > Työttömyyden kustannukset

Helsingin Sanomien selvityksen mukaan vuonna 2015 työttömyyden ja työvoimahallinnon menot olivat 7,6 miljardia euroa ja työttömyysetuuksia maksettiin melkein 700 000 suomalaiselle. Työllistyminen tuottaisi tästä koituvien säästöjen lisäksi muun muassa ansiotuloveroja ja työttömyysvakuutusmaksuja julkisen talouden rahoitukseen. Suurimmat työttömyysmenoerät olivat
ansioturva 3 miljardia euroa
perusturva 2,1 miljardia euroa
ansioturvan työeläkemaksut 0,8 miljardia euroa
asumistuki työttömille 0,6 miljardia euroa
Toimeentuloturva työttömille 0,34 miljardia euroa
työvoima- ja yrittäjyyspalvelut 0,6 miljardia euroa.
Ennätysvuonna 2008 ansio- ja perusturva olivat yhteensä vain 2,5 miljardia euroa 5,1 miljardin (2015) sijaan. Vuoden 2015 etuuksista ehkä 1,3 miljardia palautui erilaisina veroina.
Kansanedustaja Arto Satosen mukaan työllisyysasteen nousu yhdellä prosenttiyksiköllä lisäisi varotuloja 1,2 miljardilla eurolla ja vähentäisi sosiaalimenoja 0,4 miljardilla eurolla, yhteensä valtiontalous kohenisi noin 1,5 miljardin euron verran (2005).
Työttömyys tulevaisuudessa

Tulevaisuudessa teknologisen kehityksen, esimerkiksi tietotekniikan, automaation, robotiikan, robottiautojen,  3D-tulostamisen ja ohjelmistokehityksen ennustetaan vievän paljon lisää työpaikkoja erityisesti tehtaista ja muista työläisaloilta, mutta myös korkeammin koulutetuilta toimistotyöpaikkojen aloilta, kuten pankeista, vakuutusyhtiöistä, kirjanpidosta ja tilintarkastuksesta.
Työttömyys tulevaisuudessa > Ennusteita

Suomessa ETLA ennusti 2014 että joka kolmas työpaikka Suomessa katoaa tietotekniikan kehittymisen takia. Puolestaan monimutkaista ajattelua, etiikkaa, moraalia ja ihmisten välistä viestintää vaativat työt lisääntyvät kahden seuraavan vuosikymmenen aikana.
Oxfordin yliopiston raportin mukaan lähes puolet työpaikoista voidaan Yhdysvalloissa korvata roboteilla ja keinoälyllä 20 vuoden aikana. Sama kehitys on nähtävissä Suomessa ja muissa teollistuneissa maissa.
Martin Ford, ohjelmistoyrittäjä ja kirjailija, ennusti Washington Post lehdessä työttömyyden nousevan 75%:iin vuosisadan loppuun mennessä. Hänen mukaansa uudet työpaikat syntyvät vain digitaalisille aloille, kun robotit korvaavat ihmiset eri aloilla ja ihmiset vain ohjaavat ja ohjelmoivat robotteja ja muita koneita.
Työtehtävät, jotka työllistivät 47% yhdysvaltalaisista vuonna 2010 arvioitiin mahdollisesti katoaviksi 10-20 vuoden sisällä.
Syrjintä ja leimaaminen

Suomalaiset eläkevakuuttajat ja lääkärit syrjivät pitkäaikaistyöttömiä työkyvyttömyyseläkkeiden käsittelyssä ja eläkelausuntojen laadinnassa. Esimerkiksi joka kolmas Kelan lääkäri on sitä mieltä, että eläkettä hakevat työttömät eivät ole oikeasti työkyvyttömiä, vaikka työttömät ovat tutkitusti sairaampia kuin työssäkäyvvät.
Työttömyys tarkoittaa yleensä sosiaalituen varassa elämistä, johon liittyy usein negatiivista leimautumista ja käyttäytymyksellisiä vaikutuksia. Esimerkiksi Kiinassa dibaota saavilla on taipumuksena elää eristäytyneemmin ja yhteiskunnasta irrallisemmin sekä he osallistuvat muita vähemmän vapaa-ajan viettoon ja sosiaalisiin aktiviteetteihin.
Vuonna 1949 syntyneen filosofi Axel Honnethin mukaan yksilön sosiaalinen arvo mitataan pitkälti sen mukaan miten hän osallistuu yhteiskuntaan työn kautta. Myös joidenkin ihmisten esittämät vihjaukset siitä, että työttömyys olisi työttömien omaa syytä, stigmatisoi työttömiä. On myös esitetty, että työttömyys olisi työttömien omaa syytä, koska he eivät ole osanneet vastata työelämän muutokseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laman kuva: Suurtyöttömyys on valinta. Raportti talouspolitiikasta 1995 Ylen Elävä arkisto.
Työ- ja elinkeinoministeriön Työllisyyskatsaus
Työttömien mielenosoitus Helsingissä marraskuussa 1993.
Suomen työttömyys- (pylväät, vasen asteikko) ja työllisyysaste (viiva, oikea asteikko) vuosina 1988–2006.
Formula 1 -kausi 2014

Formula 1 -kausi 2014 oli Formula 1 -sarjan historian 65. maailmanmestaruuskausi. Kausi oli ensimmäinen, jossa käytettiin 1,6-litraisia V6-turbomoottoreita.
Tallit ja kuljettajat > Arviot kuljettajien ja tallien palkoista kaudella 2014

| Kuljettaja | Arvio palkasta |
| --- | --- |
 Fernando Alonso: 22 000 000 €
 Kimi Räikkönen: 22 000 000 €
 Sebastian Vettel: 22 000 000 €
 Lewis Hamilton: 20 000 000 €
 Jenson Button: 16 000 000 €
 Nico Rosberg: 12 000 000 €
 Felipe Massa: 4 000 000 €
 Nico Hülkenberg: 4 000 000 €
 Romain Grosjean: 3 000 000 €
 Pastor Maldonado: 3 000 000 €
 Sergio Pérez: 3 000 000 €
 Adrian Sutil: 2 000 000 €
 Kevin Magnussen: 2 000 000 €
 Valtteri Bottas: 1 000 000 €
 Daniel Ricciardo: 750 000 €
 Jean-Éric Vergne: 750 000 €
 Jules Bianchi: 500 000  €
 Esteban Gutiérrez: 400 000 €
 Daniil Kvjat: 250 000 €
 Max Chilton: 200 000 €
 Marcus Ericsson: 150 000 €
 Kamui Kobayashi: 150 000 €
| Talli | Arvio palkasta |
| --- | --- |
 Ferrari: 44 000 000 €
 Mercedes: 32 000 000 €
 Red Bull Racing: 22 750 000 €
 McLaren: 17 000 000 €
 Force India: 7 000 000 €
 Lotus: 6 000 000 €
 Williams: 5 000 000 €
 Sauber: 2 400 000 €
 Toro Rosso: 100 000 €
 Marussia: 700 000 €
 Caterham: 300 000 €
Tallit ja kuljettajat > Uudet kuljettajat

Daniil Kvjat debytoi Toro Rossolla.
Kevin Magnussen debytoi McLarenilla.
Marcus Ericsson debytoi Caterhamilla.
André Lotterer debytoi kesken kauden Caterhamilla korvaten Belgian GP:ssä Kamui Kobayashin.
Will Stevens debytoi Caterhamilla kauden viimeisessä osakilpailussa Abu Dhabin GP:ssä.
Tallit ja kuljettajat > Poistuneet kuljettajat

Mark Webber lopetti uransa Red Bullilla kauden 2013 päätteeksi ja siirtyi FIA World Endurance Championship -urheiluautosarjaan Porschen rattiin.
Paul di Resta jäi ilman paikkaa Force Indialta. Hän siirtyi takaisin DTM-sarjaan.
Charles Picin sopimus Caterhamilla purettiin. Hän siirtyi Lotuksen testi- ja varakuljettajaksi.
Giedo van der Garde ei saanut jatkosopimusta Caterhamille. Hän siirtyi Sauberille testi- ja varakuljettajaksi.
Heikki Kovalainen ei saanut tallipaikkaa.
Tallit ja kuljettajat > Palanneet kuljettajat

Kamui Kobayashi palasi Formula 1:een yhden välivuoden jälkeen Caterhamin talliin.
Tallit ja kuljettajat > Tallivaihdokset

Daniel Ricciardo vaihtoi Toro Rossolta Red Bullille uransa lopettaneen Mark Webberin tilalle.
Kimi Räikkönen vaihtoi Lotukselta takaisin Ferrarille.
Felipe Massa vaihtoi Ferrarilta Williamsille.
Pastor Maldonado vaihtoi Williamsilta Lotukselle.
Nico Hülkenberg vaihtoi Sauberilta takaisin Force Indialle.
Sergio Pérez vaihtoi McLarenilta Force Indialle.
Adrian Sutil vaihtoi Force Indialta Sauberille.
Tallit ja kuljettajat > Kauden aikana vaihtuneet kuljettajat

André Lotterer debytoi kesken kauden Caterhamilla korvaten Belgian GP:ssä Kamui Kobayashin.
Jules Bianchi loukkaantui vakavasti Japanin GP:ssä sattuneessa onnettomuudessa, ja oli sivussa koko loppukauden ajan. Hän menehtyi onnettomuudessa saamiinsa vammoihin heinäkuussa 2015.
Max Chilton joutui lopettamaan kesken kauden tallinsa konkurssin vuoksi.
Kamui Kobayashi joutui lopettamaan kesken kauden tallinsa konkurssin vuoksi. Hän palasi kuitenkin mukaan vielä Abu Dhabin GP:hen.
Marcus Ericsson joutui lopettamaan kesken kauden tallinsa konkurssin vuoksi.
Autojen julkaisupäivät

| Talli | Runko | Julkaisupäivä | Julkaisupaikka |
| --- | --- | --- | --- |
| Force India | VJM07 | 22. tammikuuta | Internet |
| McLaren Mercedes | MP4-29 | 24. tammikuuta | Internet |
| Lotus F1 Team | E22 | 24. tammikuuta | Internet |
| Scuderia Ferrari | F14 T | 25. tammikuuta | Internet |
| Sauber | C33 | 26. tammikuuta | Internet |
| Scuderia Toro Rosso | STR9 | 27. tammikuuta | Jerez, Espanja |
| Caterham F1 Team | CT05 | 28. tammikuuta | Jerez, Espanja |
| Mercedes | F1 W05 Hybrid | 28. tammikuuta | Jerez, Espanja |
| Red Bull Racing | RB10 | 28. tammikuuta | Jerez, Espanja |
| Williams | FW36 | 28. tammikuuta | Jerez, Espanja |
| Marussia F1 Team | MR03 | 30. tammikuuta | Jerez, Espanja |