stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Michael Kamen

Michael Arnold Kamen (15. huhtikuuta 1948 New York, Yhdysvallat – 18. marraskuuta 2003 Lontoo, Englanti) oli yhdysvaltalainen Grammy-palkittu säveltäjä, kapellimestari, sovittaja ja lauluntekijä, joka oli tunnettu erityisesti tuotteliaana elokuvamusiikin tuottajana ja tulkitsijana. Hän sävelsi alkuperäismusiikin muun muassa minisarjaan Taistelutoverit.
Michael Kamen toimi myös San Franciscon sinfoniaorkesterin kapellimestarina Metallican kanssa järjestetyssä yhteiskonsertissa, joka taltioitiin myös Metallican albumiksi nimeltään S&M.
Michael Kamenilla diagnosoitiin MS-tauti vuonna 1997. Hän menehtyi sydänkohtaukseen vuonna 2003. Kamenin perheeseen kuuluivat vaimo Sandra Keenan-Kamen sekä kaksi tytärtä, Sasha ja Zoe.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Michael Kamen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Film Composer Tributes - Michael Kamen
Official site of Mr. Holland's Opus Foundation founded by Michael Kamen
Valokuva
| n k James Bond -elokuvien säveltäjät |
| --- | --- |
EON Productionsin elokuvat:  Monty Norman  John Barry  George Martin  John Barry  Marvin Hamlisch  John Barry  Bill Conti  John Barry  Michael Kamen  Éric Serra  David Arnold  Thomas Newman 
Muut elokuvat:  Jerry Goldsmith  Burt Bacharach  Michel Legrand 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Afrikaniroko

| Afrikaniroko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Mulperikasvit Moraceae
Suku::  Irokot Milicia
Laji::  excelsa
Kaksiosainen nimi
 Milicia excelsa  (Welw.) C.C.Berg, 1982 
Synonyymit
 Chlorophora excelsa (Welw.) Benth., 1883  Morus excelsa Welw., 1869 
Katso myös
   Afrikaniroko Wikispeciesissä   Afrikaniroko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikaniroko eli fustikki (Milicia excelsa) on mulperikasvien (Moraceae) heimoon kuuluva Keski-Afrikassa tavattava puu. Sen oliivinvihreä puuaines, kambala eli odoume eli odum, on kestävää, ja sitä käytetään muun muassa veneenrakennuksessa sekä ikkunoissa, ovissa ja kalustepuuna.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Afrikaniroko – Milicia excelsa
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Milicia excelsa:  Wikidata: Q3018022  Wikispecies: Milicia excelsa  APDB: 24632  ARKive: milicia-excelsa  BOLD: 285232  CoL: 43CGC  EoL: 491542  GBIF: 3763589  GRIN: 400741  iNaturalist: 132509  IPNI: 910900-1  ITIS: 823752  IUCN: 33903  NCBI: 58664  Open Tree of Life: 864437  Plant List: kew-2501387  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:910900-1  Tropicos: 21301645  WFO: wfo-0000447908 
Morus excelsa:  Wikidata: Q39270956  APDB: 24097  CoL: 44FRC  GBIF: 5570051  GRIN: 24613  IPNI: 854645-1  Plant List: kew-2501336  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:854645-1  Tropicos: 21300989  WFO: wfo-0000447872
Aki Kauppinen

| Aki Kauppinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  urheiluselostaja snookervalmentaja
Aki Kauppinen on suomalainen urheiluselostaja ja snookervalmentaja. Eurosportilla selostava Kauppinen on erikoistunut snookerin selostamiseen, mutta hän selostaa myös muita lajeja, kuten yleisurheilua ja mäkihyppyä.
Eurosportilla Kauppinen aloitti snookerin selostamisen vuonna 1997. Tätä ennen vuonna 1988 Kauppinen ja hänen isänsä Kare Kauppinen perustivat Helsingin Ratakadulle Suomen ensimmäisen snookersalin Snooker-centerin, jossa esimerkiksi pelasi Robin Hull.
Valmentaminen

Kauppinen valmentaa snookeria Espoon Biljardikerholla ja muun muassa Heikki Niva oli hänen valmennettava.
Kauppinen on suorittanut WPBSA World Snooker Coach -tutkinnon World Snooker Akatemiassa, Sheffieldissä vuonna 2012.
Muuta

Vuonna 2007 ja 2008 Kauppinen saavutti SM-mitalin leuanvedossa alle 85-kiloisten miesten sarjassa.
Aiheesta muualla

Aki Kauppinen Twitterissä
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Antti Karjalainen

| Antti Karjalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. elokuuta 1995 (ikä 29) Sotkamo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Andy, Ahti
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  HDD Jesenice
Sarja:  AlpsHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  KeuPa HT (Mestis) Lukko (SML) HPK (SML) Löwen Frankfurt (DEL2) Hokki (Mestis) HK Dukla Trenčín (SloEL) Bodens HF (Ruotsi I) Kalmar HC (Ruotsi I)
Antti Juho Pekka Karjalainen (s. 23. elokuuta 1995 Sotkamo) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa monikansallisen Alps Hockey Leaguen slovenialaisjoukkue HDD Jesenicessa.
Ura > Maajoukkueura

Karjalainen on pukenut muutamiin poikien maaotteluihin Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa.
Anton Bengtsson

| Anton Bengtsson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. toukokuuta 1993 (ikä 31) Karlstad, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Rögle BK
Sarja:  SHL
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Nässjö HC (Ruotsi II)  HV71 (SHL)
Anton Bengtsson (s. 13. toukokuuta 1993 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Rögle BK:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Bengtsson osaa pelata myös laidassa.
Ura > Seuraura

Bengtsson on Nässjö HC:n kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa 17-vuotiaana Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla II-divisioonassa kaudella 2010–2011. Kaudeksi 2011–2012 Bengtsson siirtyi HV71:n J20-junioreihin. Hän voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin hopeaa. Huhtikuussa 2012 hän teki HV71:n kanssa vuoden mittaisen Elitserien-sopimuksen. Bengtsson teki Elitserien-debyyttinsä 15. lokakuuta 2012 Frölunda HC:tä vastaan. Hänen tulokaskautensa 2012–2013 toi liigassa 37 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5 ja viidessä playoff-ottelussa yhden maalin. Bengtsson pelasi myös neljä European Trophy -ottelua. Hän vahvisti myös HV71:n J20-junioreita, jossa Bengtsson voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin mestaruuden. Helmikuussa 2013 hän teki HV71:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2014–2015 Bengtsson teki Ruotsin pääsarjatason yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 13+6=19. Hän oli HV71:n kolmanneksi paras maalintekijä Erik Christensenin kanssa. Maaliskuussa 2015 Bengtsson teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kaudella 2015–2016 hän jakoi pudotuspeleissä HV71:n sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +2, kuten myös Mestarien liigassa Simon Önerudin ja Chris Campolin kanssa lukemalla +4. Kaudella 2016–2017 Bengtsson voitti koko SHL:n pudotuspelien tehotilaston lukemalla +11. Hän voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden. Joulukuussa 2016 Bengtsson teki HV71:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Bengtsson on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa viisi ottelua tehden kaksi maalia. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 2. huhtikuuta 2015 Trenčínissä Slovakiaa vastaan. Bengtsson teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa.
Muuta

Bengtssonin isoveli Adam pelaa maalivahtina Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue HC Dalenissa. Veljesten isä Agne toimii HV71:n presidenttinä. Heidän serkkunsa Jesper Fast pelaa NHL-joukkue New York Rangersissa.
Suomen somalit

| Suomen somalit |
| --- | --- |
Väkiluku:  22 794¹ (2020)
Kielet:  somali, suomi
Uskonnot:  sunnalaisuus
 Huomautukset                          ¹ Laskettu äidinkielen mukaan. 
Suomen somalit ovat Suomessa asuvia etnisiä somaleja. Äidinkielenään somalia puhuvat muodostavat Suomen neljänneksi suurimman vieraskielisen väestöryhmän. Suomen somalien historia juontaa vuoteen 1990 jolloin ensimmäiset somalialaiset pakolaiset saapuivat Suomeen Neuvostoliiton kautta. Somalialaiset olivat vuosituhannen vaihteessa useana vuotena Suomen suurimpien turvapaikanhakijaryhmien joukossa. Somalialaisten turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi uudelleen vuonna 2015.
Väestö

Suomessa asui vuoden 2023 lopussa 25 654 henkilöä, joiden äidinkieli oli Tilastokeskuksen tietojen mukaan somali. Vuonna 2020 omaksi äidinkielekseen väestötilastoihin ilmoittaneita oli Suomessa 22 794.
Vuonna 2014 somalia äidinkielenään puhuvista oli miehiä ja poikia 52 prosenttia sekä naisia ja tyttöjä 48 prosenttia. Lasten osuus oli yhteensä 36 prosenttia. 84 prosenttia Suomen somalinkielisistä asui Uudenmaan maakunnassa.
Suomen kansalaisuuden sai vuosina 2007–2014 noin 3 800 Somalian kansalaista.
Suomeen tulleiden somalinaisten kokonaishedelmällisyysluku (lapsimäärä, jonka naiset keskimäärin saavat elinaikanaan) oli vuosina 2012–2014 3,50. Suomalaisten naisten kokonaishedelmällisyysluku on 1,86.
Työllisyys, koulutus ja rikollisuus

Vuonna 2022 Suomessa asuvista somalinkielisistä työllisiä oli noin 6 300 ja työttömiä 2 900. Merkittävä määrä somalia äidinkielenään puhuvista oli työvoiman ulkopuolella muun muassa nuoren ikänsä takia, sillä alle 18 vuotiaita oli lähes 10 000 henkeä. Somalialaisten työllistyminen on heikkoa muun muassa kielitaidon puutteen ja alhaisen koulutustason vuoksi. Kesällä 2017 työttömyysaste oli edelleen lähes 55 %.
Joka neljännellä Somaliasta tulleella maahanmuuttajalla ei ole edes perustason tutkintoa. Erityisesti naiset ovat huonosti koulutettuja. Nuorempien somalisukupolvien osalta tämän on ennustettu korjaantuvan nopeasti suomalaisen koululaitoksen vaikutuksesta. Asenteet ovat kuitenkin muuttuneet, sillä elokuussa 2017 Länsi-Suomen Somaliseuran puheenjohtaja Sagal Mohamud Ali totesi olevansa huolestunut toisen polven somaleista.
Perusasteen jälkeisissä tutkintoon tähtäävissä opinnoissa somaliankieliset muodostivat 2,7 % vieraskielisistä opiskelijoista. Somaliankielisten osuus vieraskielisestä väestöstä vuoden 2007 lopussa oli 5,67 %. Suurin osa somaleista opiskeli ammatillisessa koulutuksessa.
Vuonna 2013 somalialaistaustaiset tekivät 2,88-kertaisesti rikoksia verrattuna suomalaistaustaisiin.
Järjestöt

Suomen Somaliliitto on vuonna 1996 perustettu Suomen somalien kattojärjestö, jonka puheenjohtajana vuonna 2020 on Mohamed Ali Jama. Järjestö ilmoittaa tavoitteekseen edistää somalitaustaisten mahdollisuuksia kehittyä aktiivisiksi kansalaisiksi oikeuksineen ja velvollisuuksineen ja toimia yhteiskunnallisena vaikuttajana somaleja koskevassa päätöksenteossa. Somaliliitto järjestää esimerkiksi neuvontaa suomalaiseen työelämään liittyen.
Kanava Nuoriso Ry on vuonna 1995 perustettu ja 1998 rekisteröity somalialaisvetoinen nuorisojärjestö, jonka toiminnanjohtaja on Mohamed Musse. Järjestö pyrkii ehkäisemään erityisesti somalialaistaustaisten nuorten syrjäytymistä ja jengiytymistä esimerkiksi katupartioinnin, sovittelu- ja neuvottelutoiminnan, keskustelutilaisuuksien ja valistustoiminnan avulla.
Suomi–Somalia-seura on suomalainen ystävyysseura, jonka perustivat suomalaiset kehitysyhteistyössä Somaliassa 1980-luvulla toimineet terveydenhuollon ja koulutuksen asiantuntijat.
Suomen somalit ovat perustaneet paljon muitakin yhdistyksiä. Patentti- rekisterihallituksen Yhdistysnetti-palvelussa löytyi vuonna 2020 kaikkiaan 161 rekisteröityä ja kaksi vireillä olevaa yhdistystä hakusanalla "somali". Yhdistyksistä useimmat eli 126 toimi pääkaupunkiseudulla.
Järjestöt > Poliitikot

Kunnanvaltuustoissa on useita somaleja ja vuosina 2021-2023 eduskunnassa oli yksi, Suldaan Said Ahmed. 2007 eduskuntavaaleissa lähelle valintaa ylsi Zahra Abdulla, joka pääsi toiselle varasijalle 4198 äänellä.
Kehitysyhteistyö

Somalia oli aiemmin Suomen kehitysavun kohdemaa. Vuonna 2004 somalialaiset kansalaisjärjestöt perustivat Suomen Somalia-verkoston jatkamaan kehitysyhteistyötä. Suomen somalien kansalaisjärjestöt ovat muun muassa kunnostaneet ja ylläpitäneet kouluja ja terveyskeskuksia.
Somalian terveydenhuoltoa avustava Sahed Ry (Somali Association of Healthcare & Education Development) ylläpitää maan rauhallisessa keskiosassa terveyskeskuksia ja kouluja.
Kansainvälisen siirtolaisjärjestön (IOM) Suomen toimisto yrittää käyttää Suomessa koulutettuja somalialaisia terveydenhuollon ammattilaisia kouluttamaan somalialaisia terveydenhuollon ammattilaisia Pohjois-Somaliassa. Tarkoituksena on luoda Somaliassa infrastruktuuri paluumuuttoa varten.
Kulttuuri

Uskonnon merkitys on somaliperheissä suurempi kuin suomalaisissa perheissä keskimäärin. Vaikka lähes kaikki somalit ovat muslimeita, on perheiden ja yksilöiden välillä suuria eroja siinä, kuinka uskontoon liittyviä sääntöjä tulkitaan ja noudatetaan. Somalinaisten pukeutuminen Suomessa vaihtelee suurista hunnuista ja kasvojen peittämisestä tiukkoihin farkkuihin ja paljastaviin pikkupaitoihin. Suomessa asuu myös kristityksi kääntyneitä somaleja ja ateistisomaleja. Vuoden suuria juhlia ovat Id al-Fitr paastokuukausi ramadanin päättymisen kunniaksi ja Id al-Adha.
Kulttuuri > Asennetutkimuksia

Joulukuussa 2019 julkaistun tutkimuksen Samaa vai eri maata? Tutkimus viiden kieliryhmän arvoista ja asenteista Suomessa mukaan somalit ovat Suomen viidestä suurimmasta vieraskielisten ryhmästä isänmaallisimpia, ja he kokevat Suomen itsenäisyyden ”äärimmäisen tärkeäksi tai suorastaan pyhäksi”. Somalinkielisten äänestysprosentti vuoden 2017 kuntavaaleissa oli vieraskielisten keskuudessa korkein. Lisäksi somalinkieliset korostavat suomalaista identiteettiään muita enemmän. Somalinkieliset eroavat muista vieraskielisistä myös siinä, että he luottavat toisiinsa enemmän kuin kantasuomalaisiin. Poliisiin somalit luottavat vieraskielisistä vähiten. Tutkimuksessa tutkittiin venäjän-, viron-, somalin-, arabian- ja länsimaisten englanninkielisten arvoja, asenteita ja luottamusta sekä identiteettejä. Tutkimuksen haastatteluihin osallistui yli 1 500 henkilöä, kustakin kieliryhmästä noin 300.
Somalit katsovat Suomessa ainakin yhdeksää somaliankielistä televisiokanavaa, joista neljällä on oma edustaja Suomessa.
Tyttöjen sukupuolielinten silpominen

Naisten sukuelinten silpominen nousi esille Suomessa ensimmäisten somalipakolaisten tullessa Suomeen 1990, jolloin asia tuli vastaan synnytyksissä ja ympärileikkauksen avaamisleikkauksissa. Somaliassa tapa on yleinen ja 98 %:ia tytöistä ja naisista on ympärileikattu. Anu Isotalon väitöskirjan mukaan vuonna 2006 noin 80% leikkauksista oli infibulaatioita. Sukuelinten silpominen on yleistä Somaliassa sosiaalisista, kulttuurisista ja uskonnollisista syistä. Silpominen on nähty positiivisena asiana ja vaatimuksena avioliittoon pääsemiselle. Suomessa silpominen on laitonta ja sitä pidetään pahoinpitelynä.
Tavan katkaisemiseksi Suomessa on kampanjoitu 1990-luvun puolivälistä lähtien. Mulki Mölsän vuonna 1994 tekemässä tutkimuksessa suurin osa Suomeen pakolaisina tulleista somaleista kannatti silpomista. Mölsän 2004 tekemässä jatkotutkimuksessa käytännössä kaikki suhtautuivat kielteisesti emättimen sulkevaan  Infibulaatioon, mutta monet pitivät yhä sunna-tyyppistä ympärileikkausta  hyväksyttävänä.  Sunna-leikkauksella ei ole täsmällistä määritelmää. Vuonna 2015 ilmestyneen Suomen somalit -kirjan mukaan Suomessa syntyneitä tyttöjä ei enää ympärileikata. Kyselytutkimusten mukaan väite ei pidä paikkaansa.
Vuosina 2010—2012 toteutetussa maahanmuuttajien terveys- ja hyvinvointitutkimuksessa noin 70 % Suomessa asuvista somalitaustaisista naisista kertoi käyneensä läpi silpomisen. Silpominen oli sitä yleisempää, mitä vanhempi nainen oli. Vuonna 2020 tehdyssä silpomisen kieltävän lakiehdotuksen mietinnössä asiantuntijoiden yleisesti esittämä näkemys oli, että silpomista ei tehdä Suomessa ja useimmiten kyse on ulkomailla ennen maahantuloa tehdystä silpomisesta. Lakiehdotuksen taustalla on pelko siitä, että Suomesta vietäisiin tyttöjä muualle sukuelinten silpomista varten.
Mietinnön mukaan kansalaisjärjestö Fenix ry:n selvityksessä vuonna 2017 oli neljä nuorta naista, jotka on Suomessa syntymisensä jälkeen viety eri maihin silvottaviksi 2000-luvun alussa. Lisäksi sairaanhoitopiireissä on ollut hoidettavina yksittäisiä Suomessa syntyneitä potilaita, jotka on silvottu ulkomailla.  Muutamissa tapauksissa, joissa on epäilty silpomisen suunnittelua, viranomaisten neuvonnan ja ohjauksen ansiosta silpomista ei kuitenkaan ole toteutettu. Suomessa THL arvioi ympärileikattujen tyttöjen ja naisten määräksi 10 000 vuonna 2020. Islamilaisista maista Suomeen on tullut eniten muuttajia Irakista ja Somaliasta.
Syinä asenteiden muutokseen Suomessa ovat lainsäädäntö, tieto terveyshaitoista, se ettei silpominen ole ympäröivän yhteiskunnan normi, ja se ettei varsinkaan infibulaatiota pidetä islamin mukaisena. Somalit seuraavat normaalisti islamin shafi’i - koulukuntaa. Se pitää pakollisena ympärileikkausta, johon kuuluu klitoriksen poistaminen (arab. bazr). Sen sijaan infibulaatio ei kuulu minkään islamilaisen koulukunnan vaatimuksiin.
Tunnettuja Suomen somaleita

Maryan Abdulkarim, kansalaisaktivisti
Kingfish , Somali rap-artisti
Zahra Abdulla, entinen kaupunginvaltuutettu
Ahmed Said Ahmed, jalkapalloilija
Fathi Ahmed, taiteilija
Cavallini & Shrty, rap-duo
Iidle Elmi, jalkapalloilija
Batulo Essak, entinen kaupunginvaltuutettu
Nura Farah, kirjailija
Abdirahim Hussein, poliitikko ja juontaja
Abdiqadir Osman Hussein, rikollinen
Omar Jama, jalkapalloilija
KANI, rap-artisti
Abukar Mohamed, jalkapalloilija
Saido Mohamed, vuoden pakolaisnainen 2011, entinen varavaltuutettu
Mulki Mölsä, lääkäri ja tutkija
Liban Sheikh, poliitikko
Faisal Ali Warabe, poliitikko
YB026, rap-artisti
Yusufinabu, Tuottaja/DJ
Kirjallisuutta

Hautaniemi, Petri: Pojat! Somalipoikien kiistanalainen nuoruus Suomessa.  (Väitöskirja: Tampereen yliopisto)  Helsinki:  Nuorisotutkimusverkosto: Nuorisotutkimusseura, 2004.  ISBN 952-5464-10-5
Saxén, Niklas & Nilsson, Eva & Mubarak, Yusuf M.: Suomen somalit.  Helsinki:  Into, 2015.  ISBN 978-952-264-363-6
Tiilikainen, Marja et al.: Somalit Helsingissä.  Open Society Foundations, 2014.  ISBN 978-194-0983-219  Teoksen verkkoversio (pdf) Viitattu 17.4.2016.
Aiheesta muualla

Somaliliitto.
Pakolaisavun tietopaketti pakolaisista (Arkistoitu – Internet Archive).
Diaspora Doctors to Assist Somali Health System (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
| n k Suomen väestöryhmät |
| --- | --- |
Suomalaisten heimot:  hämäläiset  karjalaiset  lappalaiset  pohjalaiset  savolaiset  varsinaissuomalaiset  inkeriläiset 
Perinteiset kulttuuriset vähemmistöt:  juutalaiset  karjalaiset  romanit  saamelaiset  suomenruotsalaiset (ahvenanmaalaiset)  tataarit  vanhavenäläiset 
Muita etnisiä ryhmiä:  afrosuomalaiset  englantilaiset  intialaiset  irakilaiset  italialaiset  kiinalaiset  kosovolaiset  kurdit  latvialaiset  persialaiset  romanialaiset  saksalaiset  somalit  sveitsiläiset  thaimaalaiset  turkkilaiset  ukrainalaiset  unkarilaiset  venäläiset  vietnamilaiset  virolaiset 
Katso myös:  maahanmuuttajat Suomessa 
Somalin kielen puhujien määrä Suomessa vuosina 1990–2015.
Somalialaissyntyinen Zahra Abdulla on kätilö-sairaanhoitaja ja entinen Helsingin kaupunginvaltuutettu.
Kami

Itchō Hanabusa, Putoava ukkosenjumala, Edo-kausi. Kamien esittäminen kuvallisesti alkoi vasta buddhalaisen vaikutuksen myötä.
Kami (jap. 神) tarkoittaa šintolaisuudessa pyhää tai kunnioitettua ilmiötä. Kami käännetään harhaanjohtavasti usein ”hengeksi” tai ”jumalaksi”. Sanaa voidaan käyttää sekä tarkoittamaan kami-luonnetta, tietynlaisia pyhiä ominaisuuksia (vertaa latinan numen), tai tiettyjä olentoja, elollisia, elottomia tai jumalallisia, joilla on kami-luonne. Erilaisia ja erityyppisiä kameja on huomattavan suuri määrä: perinne kuvaa kamien valtavaa määrää sanoin yaoyorozu no kami (jap. 八百万の神), ”lukematon määrä kameja”, kirjaimellisesti ”kahdeksan miljoonaa kamia”. Kameja on šintolaisuudessa kaikkialla; niitä ovat paitsi luonnonelementit, kuten aurinko, kuu, vesi, vuoret ja niin edelleen, myös itsenäiset, ihmisen toimintaa suojelevat ja ihmisten valmistamissa esineissä asuvat olennot. Kameja voivat olla myös esimerkiksi kuolleet esi-isät, menneisyyden suuret henkilöt tai aiemmin keisari. Uusia kameja tulee koko ajan lisää sitä mukaan kuin niitä tunnustetaan kameiksi.
Jokaisella kamilla on sisäinen voima, tama, joka voidaan usein jakaa karkeaan ja väkivaltaiseen puoleen (aramitama) ja hienostuneeseen ja rauhalliseen puoleen (nigitama). Tama on šintolaisuudessa rituaalisen toiminnan kohteena ja se on olemassa myös ihmisissä (tamashii). Šintolaisissa seremonioissa paikalle kutsuttu kami asettuu väliaikaiseen astiaan (shintai), joka voi olla luonnonelementti kuten kivi tai ihmisen valmistama esine, usein peili tai miekka. Kami voidaan jakaa osiin lukemattomia kertoja ilman, että se heikkenisi, ja pyhittää uusiin paikkoihin (kanjō) aiemman kamin fragmentteina (bunshin).
Kamin määritelmä ja luonne

Kamin käsitettä on yritetty määritellä lukuisia kertoja. Varhaisia yrityksiä ovat buddhalaisen Tendai-lahkon papin Sengakun teos Man'yōshū chūshaku 1200-luvulta ja Inbe no Masamichin 1300-luvun kirjoitus Jindai no maki kuketsu. Inbe liitti sanan kami toiseen, samoin lausuttavaan kirjoitusmerkkiin 上 (ue, kami), joka tarkoittaa ”ylhäällä”, ja piti kameja siten ”ylempänä” elävinä olentoina. Tämä käsitys nousi suosituksi Edo-kaudella ja muuttui myöhemmin lähes yleistiedoksi, mutta uudemman kielitieteellisen tutkimuksen mukaan homonyymit eivät ole sukua toisilleen. Tätä mieltä oli jo Motoori Norinaga, joka antoi käsitteelle seuraavanlaisen määritelmän:
»Kami viittaa yleisesti ensinnäkin lukuisiin klassikoissa mainittuihin taivaassa ja maan päällä asustaviin kameihin ja niiden pyhäköissä palvottaviin henkiin (mitama). Lisäksi se viittaa kaikkiin muihin hämmästyttäviin asioihin – tietenkin ihmisiin, mutta myös lintuihin, petoihin, ruohoon ja puihin, jopa valtamereen ja vuoriin – joilla on erityisiä, tästä maailmasta yleensä puuttuvia voimia. ”Erityinen” ei tässä tapauksessa viittaa ainoastaan erityiseen hienouteen, hyvyyteen tai elinvoimaan, sillä myös pahoja ja outoja asioita, jos ne herättävät erityistä hämmennystä, kutsutaan kameiksi.»
Kamien luonteeseen kuuluu myös se, että vaikka ne olisivat näkymättömiä, ne voivat tulla näkyviksi erilaisina ilmentyminä ja asettua luonnonmuotoihin, kuten kiviin, puihin ja tuleen, tai ihmisen valmistamiin esineisiin, kuten peileihin. Tällaiset esineet (yorishiro) houkuttelevat kameja puoleensa. Kamit ilmentyvät myös luonnonvoimissa, kuten ukkosessa, ja ne voivat ottaa valtaansa myös ihmisiä. Kamit koetaan siis kouriintuntuvien muotojen ja ilmiöiden kautta, eivätkä ne ole käsitteitä tai abstrakteja olentoja. Kamin voima paljastuu vasta, kun se asettuu kiinteään muotoon tai olentoon.
Kameja ei voi kuvailla käsittein ”hyvä” tai ”paha”, mutta niillä voi olla ”rauhallinen puoli” (nigitama) ja ”karkea puoli” (aramitama). Vaikka kameja pidettiin jo varhain ihmisen kaltaisina olentoina, joita tulee lähestyä samoin kuin muita ihmisiä, niitä ei kuvattu taiteessa ihmispiirteisiksi olennoiksi. Tällaiset kuvat (shinzō) yleistyivät vasta buddhalaisen vaikutuksen myötä. Kamien ajateltiin nauttivan ihmisten tavoin musiikista, tanssista ja runoudesta ja vihaavan likaisia (kegare) asioita, kuten kuolemaa ja verta. Tämän vuoksi kamien palvonta tapahtui rituaalisesti puhdistetuissa paikoissa. Kamien ajateltiin vihastuvan tai käyttäytyvän väkivaltaisesti, jos niitä ei palvottu hyvin, kun taas tyytyväinen kami suojeli ihmisiä. Kameja palvottiin esimerkiksi uhraamalla niille riisiä, sakea tai muuta ruokaa, viihdyttämällä niitä ja niin edelleen.