Kuntoutuskomitea
Kuntoutuskomitean yleinen merkitys

Sukselaisen komitea, jollaisena Kuntoutuskomitea alalla tunnetaan, on tärkein suomalaista kuntoutusjärjestelmää koskeva julkinen suunnitteluasiakirja, vaikka mietinnön laatimaa hyvin yksityiskohtaista ehdotusta ei monilta osin toteutettukaan. Käytännössä kaikki komitean sisällölliset ehdotukset toteutettiin seuraavan 5–10 vuoden aikana, ja useimmat näistä muutoksista ovat edelleen voimassa muodostaen kuntoutusjärjestelmän perusrungon. Kuntoutuskomitean työn yhtenä tausta-asiakirjana oli Veikko Niemen vuonna 1962 sosiaaliministeriön toimeksiannosta laatima ”Kuntouttamisen yleissuunnitelma”.
Komitea määritteli kuntoutuksen toimenpiteiksi, joiden avulla vammaisia, sairaita tai muutoin normaalista poikkeavia henkilöitä pyritään auttamaan kykeneviksi ansiotyöhön, omintakeiseen toimeentuloon ja muutoinkin mahdollisimman normaaleihin elämänolosuhteisiin. ... Kuntoutukselle on ominaista pyrkimys kokonaisnäkemykseen vammaisen tai sairaan henkilön ongelmista. Itse sairaus tai vamma pyritään tietenkin parantamaan asianmukaisella tavalla, mutta sen rinnalla on tavoitteena henkilön kunnon ja toimintakyvyn parantaminen muiltakin osin.
Kuntoutuskomitea laati seuraavat pykäläkohtaiset laki- ja asetusehdotukset
Kuntoutuslaki
Kuntoutusasetus
Laki kuntoutusrahasta sekä kuntoutuskustannusten korvauksesta ja rahoituksesta
Asetus kuntoutusrahasta sekä kuntoutuskustannusten korvauksesta ja rahoituksesta
Laki yksityisistä kuntoutuslaitoksista
Asetus yksityisistä kuntoutuslaitoksista
Laki suojatyön valtionavusta
Asetus suojatyön valtionavusta
Komitean ehdotus kuntoutuksen sisällöksi (3 §) oli:
Kuntoutukseen kuuluvat, sen mukaan kuin kunkin kuntoutettavan kohdalla on tarpeellista ja tarkoituksenmukaista,
kuntoutettavan ja hänestä huolehtivan henkilön neuvonta
kuntoutustutkimus
lääkinnällinen kuntoutus
koulutus ja valmennus
työllistäminen
Edellä luetellut toimenpidekokonaisuudet määritellään lakiehdotuksessa seuraavalla tavalla:
Kuntoutustutkimukseen kuuluvat yhteisesti tai erillisinä
lääkärin tarkastus
ammatinvalinnanohjaus
työkokeilu
muu tarpeelliseksi katsottava toimenpide
Lääkinnälliseen kuntoutukseen kuuluu kuntouttamistarkoituksessa annetun lääkärin- ja sairaan hoidon lisäksi:
lääkintävoimistelu ja muu liike- tai fysikaalinen hoito
toimintaterapiaan kuuluva työ-, askartelu-, viihdytys- ja opetustoiminta
päivittäisten toimintojen harjoittelu
puheterapia ja kielen opetus
sopeutumisvalmennus ja kuntoutustutkimus, sikäli kuin se tapahtuu lääkinnällistä kuntoutusta antavassa laitoksessa
muu näihin verrattava toiminta.
Koulutukseen ja valmennukseen kuuluvat
sopeutumisvalmennus
peruskoulutus
ammatti- ja muu koulutus
työhönvalmennus
Työllistämiseen kuuluvat
elinkeinon tai ammatinharjoittamisen aloittamiseen liittyvä tuki
vaikeavammaisen työtä helpottavat apuvälineet
koroton laina työllistymistä varten
elinkeinoneuvonta ja hankintojen ja markkinoinnin tukeminen
Yleishallinto ehdotettiin järjestettäväksi sosiaaliministeriön (vuodesta 1968 sosiaali- ja terveysministeriö) alaisuuteen. Kuntoutuksessa tarvittavat toiminnot olisivat asianomaisten ammattiviranomaisten johdon ja valvonnan alaisia. Yksilön kuntoutusasian hoitoa varten perustettaisiin kuhunkin lääniin kuntoutustoimisto ja sen avuksi kuntoutustoimikunta.