stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pekka Anttinen
Toiminta jääpallon parissa

Anttinen oli opiskeluaikanaan perustamassa jääpalloseura Botnia-69:ää. Sen taustana on Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan (PPO) aktiivi jääpallotoiminta 1950- ja 1960-luvuilla. Itse Anttinen pelasi osakuntajoukkueen jääpallomaalivahtina. Hänestä tuli Botnian puheenjohtaja vuonna 1971. Anttinen jatkoi uuden seuran maalivahtina ja pelasi ensimmäisellä pelikaudella osan edustusjoukkueen otteluista ja siirtyi sen jälkeen toimimaan seuran valmentajaksi, manageriksi ja joukkueenjohtajaksi. Hän toimi seuran puheenjohtajan tehtävässä 45 vuotta ja on sen jälkeen valittu seuran kunniapuheenjohtajaksi.
Anttinen oli perustamassa Suomen Jääpalloliittoa vuonna 1972 ja toimi sen ensimmäisenä toiminnanjohtajana. Jääpalloliiton hallituksessa Anttinen toimi 1972-1973 ja 1993- . Jääpalloliiton luottamustehtävien lisäksi hän on kirjoittanut useita jääpallohistoriaa käsitteleviä kirjoja.
Julkaisut

Anttinen Pekka - Uimonen Risto (toim.): Vuosisata suomalaista jääpalloa.  Nykypaino, 1997.  ISBN 952-90-8558-3
Anttinen, Pekka: Vuosisata oululaista jääpalloa.  Botnia -69 ry, 2006.  ISBN 952-92-0998-3
Anttinen, Pekka: Sata vuotta helsinkiläistä jääpalloa.  Botnia-69 ry, 2007.  ISBN 978-952-92-2805-8
Pekka Anttinen: Karjalan narukerä kierii - viipurilaisen jääpallon historia.  Cosmoprint, 2010.
Pekka Anttinen, Tuomas Hoppu: Vuosisata jääpalloa - Mestareita ja pelimiehiä 1908-2011.  Multiprint. Oulu, 2011.
Pekka Anttinen: Yhdeksän vuosikymmentä palloseuran matkassa 1925-2015.  Botnia -69 ry, 2014.  ISBN 952-93-4701-4
Pekka Anttinen: Oulun urheilun kolme vuosisataa.  Omakustanne, 2017.
Talokeskus

| Suomen Talokeskus Oy |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Huolenpitoa kiinteistön koko elinkaarelle
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1923
Toimitusjohtaja:  Markku Hyvärinen
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Toimiala:  korjausrakentamisen palvelut, kiinteistön ylläpidon palvelut sekä ohjelmistot kiinteistöalalle.
Tuotteet:  kiinteistöjen tarkastuspalvelut, suunnittelu-, rakennuttamis- ja valvontapalvelut, kiinteistöjen ylläpidon ja energianhallinnan asiantuntijapalvelut sekä kiinteistöjen tiedonhallinnan palvelut ja ratkaisut
Liikevaihto:   27 milj. € (2016)
Liikevoitto:   4 milj. € (2016)
Henkilöstö:  270 (2017)
Emoyhtiö:  Talokeskus Yhtiöt Oy
Tytäryhtiöt:  Agenteq Solutions Oy, Suomen Talokeskus Oy
Kotisivu:  www.talokeskus.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Talokeskus Oy on konserni, joka tarjoaa asiantuntijapalveluita ja ohjelmistoja kiinteistön koko elinkaarelle. Talokeskus tuottaa korjaus- ja uudisrakentamisen suunnittelupalvelut, kiinteistönpidon asiantuntijapalvelut, energianhallinnan palvelut sekä Tampuuri-ohjelmiston kaiken alustaksi.
Avainluvut

Vuonna 2016 Talokeskuksen liikevaihto oli 27 milj. euroa, liikevoitto 4 milj. euroa ja henkilömäärä oli noin 270.
Omistajat

Suurimmat osakkeenomistajat ovat
Suomen Kiinteistöliitto  59,9 %
Kanta-Hämeen Kiinteistöyhdistys ry 8,8 %
Päijät-Hämeen Kiinteistöyhdistys ry 8,3 %
Pirkanmaan Kiinteistöyhdistys ry 5,7 %
Varsinais-Suomen Kiinteistöyhdistys ry 5.7 %
Uudenmaan Asuntokiinteistöyhdistys ry 2,5 %
Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry 2,2 %
muut kiinteistöalan järjestöt yhteensä 2,4 %
kiinteistöalan yritykset yhteensä 3,27 %
muut tahot yhteensä 1,16 %
Aiheesta muualla

Talokeskuksen kotisivut
Talokeskus Yhtiöt Oy:n historiaa Pörssitiedon netissä
Fantasiafilmi

Fantasiafilmi tai FantasiaFilmi oli suomalainen elokuviin ja tv-draamaan erikoistunut tuotantoyhtiö. Vuonna 1983 perustettu Fantasiafilmi on tuottanut yli 10 pitkää elokuvaa, 30 tv-elokuvaa sekä tv-sarjoja ja dokumentteja. MRP Matila Röhr Productions ja Fantasiafilmi fuusioituivat keväällä 2006, minkä jälkeen yrityksen kaikki elokuvat on tuotettu nimellä MRP Matila Röhr Productions.
Fantasiafilmi teki 1990-luvun taitteessa paljon tuotantoja Kolmoskanavalle, muun muassa nuorten draamasarjan Kasvu ja sen jatkosarjan Ratkaisujen aika sekä lyhytelokuvien sarjan, johon kuuluivat muun muassa Jari Halosen Huolehtivainen rakastaja, Tuomas Tervan Varjossa ja Halosen yhdessä Timo Harakan ja Tero Jartin kanssa ohjaama Janne Kuutio.
Fantasiafilmin elokuvia, tv-elokuvia ja dokumentteja

Lupaus (2005)
Torjutut muistot (2005)
Espoon viimeinen neitsyt (2003)
Mosku – lajinsa viimeinen (2003)
Umur (2002)
Kahakka (2001)
Minäkin rakastan sinua (1998
Poverty Stinks: Schräng! (1998)
Eläinten päivä (1997)
Pekka Parikka - ohjaaja ja kommodori (1997)
Viola (1997)
Tie naisen sydämeen (1996)
Pastoraali (1995)
Pirita (1995)
Ruuvimies (1995)
Anita (1994
Rondaus (1994)
Uskon vasta kun pää näkyy (1994)
Hysteria (1993)
Marskin risti (1993)
Krigerens hjerte (Sotilaan sydän) (1992)
Miehelä (1992)
Musta enkeli ja tuhoojat (1992)
Pin up (1992)
Värttinä - musiikkia maailmalle (1992)
Who is Joe Louis? (Kuka on Joe Louis?) (1992)
Ei rakkautta kiitos (1991
Rölli – hirmuisia kertomuksia (1991)
Rytmi (1991)
Janne Kuutio (1990)
Lehmännahkatakki (1990)
Mies pimeästä (1990)
Olinkin jo lähdössä (1990)
Puistoja (1990)
Töpärin kingi (1990)
1249 km (1989
Huolehtivainen rakastaja (1989)
Insiders (1989)
Legenda (1989)
Musta enkeli (1989)
Yksinäinen paikka (1998)
Hukassa (1988)
Ihan tavallinen ilta (1987)
Satumaa (1986)
60° -LEVEYSASTE (1985)
Aiheesta muualla

MRP Matila Röhr Productions -kotisivut
Fantasiafilmi Elonetissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Anestesiologia

Anestesiologian erikoislääkäri
Anestesiologia on lääketieteen erikoisala, jonka osa-alueisiin kuuluu anestesia, kivunhoito, tehohoito ja ensihoito. Yhteistä näille alueille on tarve hallita potilaan peruselintoimintoja tehokkaasti lääkkeiden, pientoimenpiteiden ja laitteiden avulla. Kliinisen erikoisalan virallinen nimi on Suomessa anestesiologia ja tehohoito ja alan erikoislääkäreitä kutsutaan yleisesti anestesiologeiksi tai roolista ja erityispätevöitymisestä riippuen esimerkiksi tehohoito- tai ensihoitolääkäreiksi.
Osa-alueet > Anestesia

Anestesiatoiminnalla tarkoitetaan leikkausten ja muiden toimenpiteiden mahdollistamiseksi annettavaa puudutusta, kipulääkitystä, nukutusta (yleisanestesia) tai sedaatiota sekä peruselintoimintojen (hengityksen, verenkierron, tajunnan, munuaisten ja maksan toiminnan) valvontaa ja hoitoa näiden toimenpiteiden yhteydessä.
Osa-alueet > Tehohoito

Tehohoito tarkoittaa kriittisesti sairaan potilaan peruselintoimintojen tukemista, kunnes tehohoidon tarpeen aiheuttanut äkillinen sairaus paranee. Tehohoidossa käytetään tarvittaessa muun muassa hengitystä, verenkiertoa, munuaisia, maksaa ja aivoja tukevia lääkkeitä ja laitteita (esimerkiksi ventilaattorihoito ja keinomunuaishoito). Tehohoito aloitetaan yleensä sairaankuljetuksen aikana tai päivystyspoliklinikalla ja sitä jatketaan teho-osastoilla ja valvontaosastoilla.
Tehohoidosta vastaavilla lääkäreillä on useimmiten anestesiologian, sisätautien tai lastentautien alan erikoislääkärikoulutus ja lisäksi 2-vuotinen lisäkoulutus tehohoidon alalta (tehohoidon erityispätevyys tai lisäkoulutus).
Osa-alueet > Kivunhoito

Kivunhoidon alaan kuuluu pitkittyneiden kiputilojen, kuten kroonisen kivun tai syöpäkivun, hallinta. Useissa keskussairaaloissa toimii kivunhallintaan erikoistuneita poliklinikoita.
Osa-alueet > Ensihoito

Ensihoitoon kuuluu ensiapu ja ensihoito äkillisissä vaikeissa sairaustiloissa ja tapaturmissa sairaalan ulkopuolella sekä sairaalassa, kuten esimerkiksi elvytys ja osallistuminen katastrofitilanteiden hoitoon yhdessä muun pelastustoiminnan kanssa.
Lisäkoulutusohjelmat ja erityispätevyydet

Anestesiologit voivat pätevöityä tai kouluttautua Suomessa seuraaville osa-alueille:
Sydänanestesia
Lasten anestesiologia ja tehohoito
Neuroanestesiologia ja tehohoito
Obstetrinen anestesiologia
Ensihoitolääketiede
Tehohoitolääketiede
Verensiirtolääketiede
Kivunhoitolääketiede
Palliatiivinen lääketiede
Sukelluslääketiede ja ylipainehappihoito
Toimintaympäristöt

Anestesiologit voivat työskennellä seuraavissa terveydenhuollon yksiköissä ja toimintaympäristöissä:
Preanestesia poliklinikka
Preoperatiivinen anestesiapoliklinikka
Leikkaus- ja anestesiaosasto
Jälkivalvontatila (heräämö)
Päiväkirurginen yksikkö
Leiko-yksikkö (leikkaukseen kotoa)
Tehovalvontaosasto
Tehohoito-osasto
Akuuttiryhmät (MET-toiminta)
Kipupoliklinikka
Synnytysosasto
Päivystys- ja akuuttiosastot
Radiologiset yksiköt
Endoskopiayksiköt
Ensihoitopalvelu
Ongelmat

Anestesian toteuttamiseen liittyvät muun muassa seuraavat ongelmat:
Anestesiakelpoisuus
Leikkauskelpoisuus
Leikkaukseen liittyvä ahdistuneisuus, kipu ja liikkuminen
Anestesia erilaisissa leikkauksissa
Anestesia erilaisissa potilasryhmissä
Vaikea hengitystie
Leikkauksen jälkeinen pahoinvointi (PONV)
Tehohoidossa anestesiologit hoitavat esimerkiksi seuraavia ongelmia:
Akuutit elinhäiriöt
Verenkiertovajaus (sokki)
Hengitysvajaus ja akuutti keuhkovaurio
Akuutti munuaisten vajaatoiminta
Akuutti munuaisvaurio
Maksan vajaatoiminta
Hyytymishäiriöt
Monielinhäiriö
Vaikeat myrkytykset
Vaikeat vammat
Vaikeat infektiot
Vaikeat elektrolyyttihäiriöt
Vaikeat happoemästasapainon häiriöt
Menetelmät > Elinhäiriöiden hoito

Anestesiologiassa käytetään muun muassa seuraavia hengityksen hallintamenetelmiä:
Naamariventilaatio
Nieluputki
Endotrakeaalinen intubaatio
Kurkunpäänaamari
Hengityskone
Nestehoito on anestesiologian ydinaluetta. Nestehoidossa käytettäviin infuusionesteisiin kuuluu seuraavia valmisteita:
Perusnesteet
Korvausnesteet: Ringer, natriumkloridi 0.9 %, Plasmalyte, natriumkloridi 7.5 %
Osmoottiset diureetit: mannitoli
Kolloidit: albumiini, gelatiini, hydroksietyylitärkkelys (HES)
Ravintonesteet
Jos potilaan verenkuva ei vastaa asetettuja tavoitteita, voidaan infuusionesteiden lisäksi tehdä verensiirtoja. Verituotteisiin kuuluvat punasolut, trombosyyttivalmisteet ja plasmavalmisteet.
Munuaisten korvaushoitoa voidaan toteuttaa hemodialyysillä tai hemodiafiltraatiolla.
Menetelmät > Kanylointi, katetrointi ja pistokset

Erilaiset suonikanyloinnit kuuluvat anestesiologin perusmenetelmiin parhaan annostelu-, mittaus- ja näytteenottoreitin saamiseksi. Näihin kuuluvat seuraavat:
Ääreislaskimon kanylointi
Keskuslaskimon kanylointi
Valtimon kanylointi
Kaikuohjattu kanylointi
Keuhkovaltimokatetrointi
Puudutusten käyttö yleistyy leikkauksissa ja kivun hoidossa. Anestesiologiassa suoritettuihin puudutuksiin kuuluvat esimerkiksi:
Pintapuudutus
Infiltraatiopuudutus
Leikkaushaavan puudutus
Raajojen johtopuudutukset
Yläraajan johtopuudutukset
Yläraajan perifeeriset johtopuudutukset
Alaraajan johtopuudutukset
Hartiapunospuudutukset
Interskaleeninen hartiapunospuudutus
Lateraalinen sagittaalinen infraklavikulaarinen hartiapunospuudutus
Aksillaarinen hartiapunospuudutus
Kylkivälihermopuudutus
Lannepunospuudutus
Sakraalipunospuudutus
Spinaalipuudutus
Epiduraalipuudutus
Laskimopuudutus
Nivelensisäinen puudutus
Nilkkapuudutus
Menetelmät > Mittaus ja valvonta

Hengityksen valvontamenetelmiin kuuluvat muun muassa:
EKG:n takometria
Kapnometria
Sivuvirtausspirometria
Pulssioksimetrian happisaturaatio
Sisäänhengitetyn ilman happiosamäärä (FiO2)
Verenkierron tilaa voidaan valvoa seuraavilla menetelmillä:
EKG (CB5-kytkentä)
Noninvasiivinen verenpaineen mittaus (NIBP, kalvosimen oskillotonometria)
Suora verenpaineen mittaus (valtimokanyyli ja venymäliuska-anturi)
Keskuslaskimopaineen mittaus
Keuhkovaltimopaineen mittaus
Keuhkokapillaarien kiilapaineen mittaus
Nestetäyttökoe
Sydämen kertatilavuuden vaihtelu (SVV)
Myös aivojen toiminnan valvontaan on käytössä useita menetelmiä kuten:
Aivosähkökäyrä (EEG)
Somatosensoriset herätevasteet (SEP)
EEG-entropiaindeksi
EEG-bispektri-indeksi
Sormen pulssiaallon SPI-indeksi
Kehon lämpötilaa voidaan mitata eri paikoista sen mukaan, ollaanko kiinnostuneita keskeisten vai ääreisosien lämpötilasta ja kuinka herkkä mittauksen on tarve olla lämpötilan muutoksille. Mittausmenetelmiin kuuluvat muun muassa:
Tärykalvon lämpötilan mittaaminen (infrapuna-anturi)
Nenänielun lämpötilan mittaaminen
Ihon lämpötilan mittaaminen
Ruokatorven lämpötilan mittaaminen
Peräsuolen lämpötilan mittaaminen
Virtsarakon lämpötilan mittaaminen
Keuhkovaltimoveren lämpötilan mittaaminen
Munuaisten toimintaa voidaan tarvittaessa valvoa seuraamalla virtsaneritystä esimerkiksi tunneittain (tuntidiureesi) virtsakatetrin kautta.
Menetelmät > Lääkehoito

Kivunhoitoon anestesiologiassa käytetään muun muassa seuraavia tavanomaisia lääkeaineita:
Tulehduskipulääkkeet
Parasetamoli
Opioidit: Oksikodoni, oksikodoni-naloksoni
Epilepsialääkkeet: Gabapentiini ja pregabaliini
Masennuslääkkeet: Duloksetiini, venlafaksiini, nortriptyliini
Opioideja käytetään myös anestesiassa sedatoivina ja kipua lievittävinä aineina. Anestesiassa opioideista eniten käytettyjä ovat seuraavat:
Fentanyyli
Alfentaniili
Surfentaniili
Remifentaniili
Morfiini
Puudutuksissa käytettyihin lääkeaineisiin, puudutteisiin, kuuluvat esimerkiksi:
Lidokaiini
Prilokaiini
Artikaiini
Mepivakaiini
Levobupivakaiini
Ropivakaiini
Laskimoon annosteltaviin anestesia-aineisiin kuuluvat:
Propofoli
Deksmedetomidiini
Ketamiini
S-ketamiini
Tiopentaali
Diatsepaami
Midatsolaami
Inhaloitavia anestesia-aineita taas ovat muun muassa:
Sevofluraani
Isofluraani
Desfluraani
Ksenon
Typpioksiduuli
Liikkumattomuuden turvaamiseksi käytetään anestesiassa myös lihasrelaksantteja, joihin kuuluvat muun muassa:
Rokuroni
Vekuroni
Alkuroni
Suksametoni
Täsmällistä, automaattista ja jatkuvaa annostelua varten anestesiologiassa käytetään infuusio- ja ruiskupumppuja, kivunhoidossa myös potilasohjattuja ruiskupumppuja (PCA).
Menetelmät > Ensihoitotoimenpiteet

Potilaslajittelu (triage)
Suuronnettomuuksien hallinta
Hoitoelvytys
Pleuraontelon hätäkanavointi
Kardioversio
Sydämen ulkoinen tahdistus
Luunsisäinen nestereitti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Taustatietoa päiväkirurgiasta ja anestesiasta (Vaasan keskussairaala): http://www.vshp.fi/www/paivakirurgia/anestesia/index.asp?MenuID=2%5Bvanhentunut+linkki%5D
Anaesthesia explained: http://www.rcoa.ac.uk/index.asp?PageID=69 (Arkistoitu – Internet Archive)
Tehohoito (Terveyskirjasto): http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=ltt03420
Eläin anestesiologian oppimateriaali (Helsingin yliopisto): Martti Attila, Erja Kuusela, Marja Raekallio ja Outi Vainio (toim.): Eläinanestesiologia, 3. uudistettu painos, Helsingin yliopisto, Eläinlääketieteellinen tiedekunta, Helsinki 2003, ISBN 952-10-1464-4 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Valkama

Valkama tai Walkama on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aarne Valkama (1909-1969), yhdistetyn hiihtäjä
Antti Valkama (1889–1974), metsänhoitaja ja ampuja, metsäneuvos
Elisa Valkama (1861–1937), arkkiveisujen tekijä
Erik Valkama (s. 1970), kitaristi
Esko Valkama (1924–2007), jalkapalloilija
Hannes Valkama (1876–1952), kirkkoherra, rovasti ja kansanedustaja (kansallinen edistyspuolue)
Heikki Valkama (s. 1975), Image-lehden päätoimittaja
Hilda Valkama-Mantsinen (1899–1991), runoilija
Johanna Valkama (s. 1982), kirjailija
Jorma Valkama (1928–1962), korkeushyppääjä
Jouni Valkama (s. 1972), säveltäjä, sanoittaja ja kitaristi
Juha Valkama (s. 1973), koripalloilija ja valmentaja
Juhani Valkama (s. 1981), laulaja, lauluntekijä ja muusikko
Kaarlo Valkama (1908–1980), sovittaja, saksofonisti, trumpetisti, viulisti, säveltäjä, sanoittaja ja musiikkipedagogi
Leevi Valkama (1915–2000), kirjallisuudentutkija, professori
Maria Valkama, televisio- ja radiotoimittaja
Martti Valkama (1912–1994), varatuomari, pankinjohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja
Meri Valkama (s. 1980), tutkiva journalisti, kirjailija ja viestinnän asiantuntija
Pentti Valkama (1916–1939), yleisurheilija, aitajuoksija
Reino Valkama (1906–1962), näyttelijä
Reino Valkama (1909–1979), jalkapalloilija ja urheilujohtaja
Reino J. Valkama (1921–2019), metsänhoitaja ja yritysjohtaja, metsäneuvos, Antti Valkaman poika
Ritva Valkama (1932–2020), näyttelijä ja koomikko
Saana Valkama (s. 1994), suomalainen jääkiekkoilija
Saana Valkama (s. 2003), suomalainen jalkapalloilija.
Samuli Valkama (s. 1974), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Sisko Valkama (1931–1996), kirjailija
Tauno Valkama (1923–2001), uimari ja paralympiavoittaja
Tuija Valkama (1934–2023), pikajuoksija
Tuula Valkama (1937–2018), iskelmäsanoittaja
Urho Walkama (1916–1974), laulaja ja elokuvanäyttelijä
Utria Valkama (1931–2008), soitinrakentaja
Wäinö Valkama (1877–1948), kansakoulunopettaja, pankinjohtaja, kunnallisneuvos ja Kokoomuksen kansanedustaja
Yrjö Valkama (1887–1944), poliitikko ja Sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja
Yrjö Valkama (1894–1975), kenraalimajuri
Yrjö Valkama (1913–1986), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Saalistajajulkaisija

Saalistajajulkaisija tarkoittaa tieteellisen jukaisutoiminnan lieveilmiönä kehittynyttä julkaisualustaa, jonka julkaisujen sisällöstä on suuri osa heikkotasoisia, esimerkiksi täysin vailla vertaisarviointia. Tämä näkyy tieteelliseltä vaikuttavan julkaisutoiminnan rajuna kasvuna ja laadun heikkenemisenä. Ilmiö on alkanut kehittyä erityisesti 2020-luvulla. Yksi tyypillinen ilmiöön liittyvä piirre on julkaisujen katoaminen kaikkialta, myös internetistä. Ilmiö vaikeuttaa todellista tieteellistä tutkimusta sikälikin, että pseudotieteelliseen julkaisuun voidaan hyvässä uskossa viitata vakavasti tehdyissäkin julkaisuissa. Suomenkielinen Suomen Lääkärilehti on keväällä 2024 ilmoittanut listan sellaisista instituutioista, jotka seuraavat saalistajajulkaisuja ja yrittävät ottaa niitä kiinni.
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 10 metrin ilmapistooli

| Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |  |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m vakiopienoiskiväärin asentokilpailu |  |  |  | Naiset |  |
| Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli |  |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |  |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |  |
| 50 m vapaapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko |  |
| Metsästyshaulikko (skeet) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Olympiahaulikko (trap) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali |  |
| 50 m villikarju |  | Miehet |  |  |  |
Miesten 10 m ilmapistooli ammuttiin Soulin kesäolympialaisissa 24. syyskuuta ensimmäistä kertaa kesäolympialaisissa. MM-kilpailuissa laji on ollut jo vuodesta 1970 asti. Kilpailun voitti Bulgarian Tanju Kirjakov tuloksella 687.9 (585+102.9).
Peruskilpailussa yhdysvaltalainen Erich Buljung ampui sivuavan peruskilpailun maailmanennätyksen 590. Finaalia hän johti pitkään, mutta bulgarialainen Tanju Kirjakov nousi viimeisellä laukauksella tasapisteisiin. Kirjakov voitti kullan paremman finaalituloksen perusteella (Kirjakov 102.9, Boljung 97,9). Pronssia ampui kiinalainen Xu Haifeng, joka voitti edellisissä olympialaisissa Los Angelesissa Kiinan ensimmäisen pistoolin olympia kullan.
Suomalaisista mukana olivat Sakari Paasonen ja Jouni Vainio. Paasonen sijoittui jaetulle 18. sijalle tuloksella 577 ja Vainio oli sijalle 39. tuloksella 566.
| --- | --- |
Kultaa:  Tanju Kirjakov Bulgaria (BUL)
Hopeaa:  Erich Buljung Yhdysvallat (USA)
Pronssia:  Xu Haifeng Kiina (CHN)
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tanju Kirjakov |  Bulgaria | 585 | 10.6 | 10.4 | 10.8 | 10.6 | 9.9 | 10.4 | 10.1 | 10.3 | 10.0 | 9.8 | 102.9 | 687.9 | FOE |
| 2 | Erich Buljung |  Yhdysvallat | 590 | 9.9 | 10.5 | 10.0 | 9.1 | 9.0 | 10.0 | 10.1 | 10.1 | 10.1 | 9.1 | 97.9 | 687.9 | FOE |
| 3 | Xu Haifeng |  Kiina | 584 | 9.9 | 10.6 | 9.7 | 10.6 | 10.6 | 9.3 | 10.0 | 10.4 | 9.0 | 10.4 | 100.5 | 684.5 |  |
| 4 | Sorin Babii |  Romania | 588 | 10.1 | 8.1 | 9.4 | 9.5 | 9.1 | 9.8 | 9.5 | 10.1 | 10.5 | 9.2 | 95.3 | 683.3 |  |
| 5 | Igor Basinski |  Neuvostoliitto | 583 | 10.6 | 9.6 | 10.7 | 9.7 | 10.3 | 10.2 | 9.7 | 9.8 | 10.0 | 9.6 | 100.2 | 683.2 |  |
| 6 | Miroslav Ruzicka |  Tšekkoslovakia | 582 | 10.1 | 9.4 | 10.6 | 9.7 | 10.2 | 9.2 | 9.5 | 9.7 | 10.6 | 10.4 | 99.4 | 681.4 |  |
| 7 | Jerzy Pietrzak |  Puola | 582 | 9.2 | 10.2 | 8.5 | 10.0 | 10.7 | 9.5 | 9.0 | 10.3 | 10.0 | 8.9 | 96.3 | 678.3 |  |
| 8 | Boris Kokorev |  Neuvostoliitto | 581 | 10.0 | 9.9 | 9.8 | 9.5 | 9.0 | 9.8 | 9.1 | 9.4 | 10.5 | 9.3 | 96.3 | 677.3 |  |
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten 25 metrin olympiapistooli

| Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri | Ammunta kesäolympialaisissa 1988 > Kivääri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |  |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  |  |  |
| 50 m vakiopienoiskiväärin asentokilpailu |  |  |  | Naiset |  |
| Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli | Pistooli |  |
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |  |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |  |
| 50 m vapaapistooli |  | Miehet |  |  |  |
| Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko | Haulikko |  |
| Metsästyshaulikko (skeet) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Olympiahaulikko (trap) |  | Avoin | Avoin | Avoin |  |
| Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali | Riistamaali |  |
| 50 m villikarju |  | Miehet |  |  |  |
Miesten 25 m olympiapistooli ammuttiin Soulin olympialaisissa 22.-23. syyskuuta 18. kerran olympialaisissa. Kilpailun voitti Neuvostoliiton Afanasijs Kuzmins tuloksella 698 (598+100), joka on uusi finaali olympiaennätys.
Peruskilpailun jälkeen kärjessä finaaliin lähti neuvostoliittolainen Afanasijs Kuzmins 598 pisteellä. Hän ampui ensimmäisenä kilpailupäivänä täydet 300 pistettä ja toisena päivänä 298 pistettä. Finaalissa Kuzmins ampui täydet 100 pistettä ja voitti olympiakultaa uudella finaali maailmanennätyksellä. Hän jätti toiseksi ennakkosuosikki Ralf Schumannin, joka oli hallinnut edellis vuoden kansainvälisiä kilpailuita ylivoimaisesti. Pronssille ampui unkarilainen Zoltán Kovács. Moskovan 1980 kultamitalisti ja Los Angelesin 1984 hopeamitalisti Corneliu Ion jätettiin tylysti jaetulle sijalle 18. tuloksella 588.
Suomen edustaja Jouni Vainio jäi vasta sijalle 31. huonon ensimmäisen päivän 4 sekunnin sarjan, johon hän ampui vain 82 pistettä, takia.
| --- | --- |
Kultaa:  Afanasijs Kuzmins Neuvostoliitto (URS)
Hopeaa:  Ralf Schumann Itä-Saksa (GDR)
Pronssia:  Zoltán Kovács Unkari (HUN)