stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luhangan työväentalo
Toimintaa työväentalolla

Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä.
Mai Villadsen

| Mai Villadsen |
| --- | --- |
 Villadsen vuonna 2022.
Yhtenäisyyslistan poliittinen johtaja
 2021–2023  
Edeltäjä:  Pernille Skipper
Seuraaja:  Pelle Dragsted
Kansankäräjäedustaja
 2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. joulukuuta 1991 (ikä 32) Herning, Tanska
Tiedot
Puolue:  Yhtenäisyyslista
Mai Villadsen (s. 26. joulukuuta 1991 Herning) on tanskalainen poliitikko. Hän toimi Yhtenäisyyslistan poliittisena johtajana vuosina 2021–2023 ja on istunut kansankäräjillä vuodesta 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mai Villadsen Wikimedia Commonsissa
Mai Villadsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Lupo (F564)

| Lupo |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri navali Riuniti, Riva Trigoso
Kölinlasku:  11. lokakuuta 1974
Laskettu vesille:  29. heinäkuuta 1976
Palveluskäyttöön:  12. syyskuuta 1977
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 506 t (kuormattu)
Pituus:  113,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,3 m
Syväys:  3,7 m
Koneteho:  60 000 shp
Propulsio:  2-akselinen CODOG: 2 × GE/Fiat LM2500 -kaasuturbiinia 50 000 shp 2 × Grandi Motori Trieste GMT A230-20 -dieselmoottoria 7 800 shp 4 × GMT 236SS -dieselgeneraattoria 3 000 kW
Nopeus:  35 solmua (kaasuturbiini) 21 solmua (dieselmoottori)
Miehistöä:  185
Aseistus
Aseistus:  8 × Otomat Mk 2 -merimaaliohjusta 1 × Oto Melara 127 mm/54 -tykki 1 × Mk29 Sea Sparrow/Aspide -ilmatorjuntaohjusjärjestelmä 2 × Oto Melara 40L70 DARDO -tykkiä 6 × 533 mm Mk 32 torpedoputkea 2 × AB212ASW-helikopteri
Lupo (runkonumero F564) oli Italian laivaston vuonna 1977 palvelukseen otettu Lupo-luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Riva Trigososta Cantieri navali Riunitilta, missä köli laskettiin 11. lokakuuta 1974. Se laskettiin vesille 29. heinäkuuta 1976 ja liitettiin laivastoon 12. syyskuuta 1977.
Palvelus

Alus myytiin Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä BAP Palacio.
Marcel Chauvigné

| Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Ranska. Olympialaiset .Miesten soutu | Maa:   Ranska> .Miesten soutu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 | perämiehellinen nelikko |  |
Marcel Chauvigné (24. syyskuuta 1911 Nantes – 2. heinäkuuta 1972 Nantes) oli ranskalainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä ja sai siellä pronssia perämiehellisessä nelikossa.
Mahomet Weyonomon

Mahomet Weyonomon oli mohegaani-intiaanien ylipäällikkö, joka teki vuonna 1735 matkan Isoon-Britanniaan tarkoituksenaan tavata maan kuningas Yrjö II. Hän ei ehtinyt kuitenkaan koskaan tavata kuningasta, sillä seuraavana vuonna Weyonomon seurueineen kuoli Lontoossa riehuneeseen isorokkoon. Hän oli kuollessaan 36-vuotias.
Weyonomon oli uskonnoltaan muslimi. Hän oli maineikkaan mohegaanien johtajan Uncasin pojan pojanpoika. Hänen äitinsä edusti espanjalaisten mukana Pohjois-Amerikan mantereelle saapuneita melungeoneita jotka olivat lähtöisin pääosin pohjoisen Afrikan barbaarirannikolta tai Turkista ja joutuneet pakenemaan alkuperäisiltä mailtaan.
Matkan tarkoitus

Weyonomonin pitkään laivamatkaan Britteinsaarille oli aivan erityinen syy. Hänen kansansa oli joutunut luovuttamaan yhä suurempia maa-alueita Uuden-Englannin siirtolaisille nykyisen Connecticutin alueelta. Sata vuotta aikaisemmin mohegaanit päällikkönsä Uncasin johdolla olivat olleet toivottamassa brittejä tervetulleiksi uudelle mantereelle. Ystävyyssiteiden asteittainen murtuminen ja siirtolaisten loputon maannälkä olivat työntäneet mohegaanit yhä pienemmälle alueelle ja estääkseen lohduttomalta näyttävää tulevaisuutta toteutumasta oli Weyonomon päättänyt matkustaa Englantiin vedotakseen kuninkaan oikeudenmukaisuuteen ja pyytääkseen tältä parempaa kohtelua kansalleen. Weyonomonin seurueen muodostivat kapteeni John Mason ja hänen poikansa Sam sekä mohegaaninkielinen tulkki Zachery Johnson, intiaaninimeltään AughQuant.
Muutamia vuosikymmeniä aikaisemmin oli Englantiin purjehtinut Weyonomonin isoisä Owenego tapaamaan kuningatar Annea. Matkan syynä oli Connecticutin siirtokunnan nopea kasvu ja siitä aiheutuneet maankäyttöön liittyvät ongelmat. Kuningatar oli luvannut, että britit palauttaisivat anastamansa alueet niiden alkuperäisille asukkaille, mutta lupaus osoittautui katteettomaksi eikä kyennyt pysäyttämään siirtokunnan leviämistä.
Uusi hautaus

Weyonomon haudattiin vuonna 1736 johonkin etelä-Lontoon hautausmaalle ja hänen hautapaikkansa jäi tuntemattomaksi.  Vuonna 2006 Englannin kuningatar Elisabet II julkisti Weyonomonin muistomerkin Southwarkin katedraalissa mohegaanien perinteisten hautausseremonioiden saattelemana.
Luigi Costigliolo

| Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Mitalit> Maa:   Italia. Olympialaiset .Miesten voimistelu | Maa:   Italia> .Miesten voimistelu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu |  |
Luigi Costigliolo (24. huhtikuuta 1892 Genova – 22. elokuuta 1939 Genova) oli italialainen voimistelija. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja voitti siellä kultaa joukkuekilpailussa. Lisäksi hän sijoittui moniottelussa (yksilökilpailussa) kahdeksanneksi. Myös hänen veljensä Carlo Costigliolo kilpaili olympialaisissa.
Jarmo Stoor

Jarmo Stoor (s. 11. huhtikuuta 1966 Enontekiö) on suomalainen kirjailija, jonka laaja tuotanto sisältää romaanien lisäksi novelleja, näytelmän ja sarjakuvakäsikirjoituksen. Stoorin esikoisromaani Kiehisiä julkaistiin vuonna 1999. Stoorin kieli on huumorin sävyttämää, lämminhenkistä ja inhimillisesti oivaltavaa.
Stoorin uusimmassa romaanissa Prässi (Into, 2021) yhdistyvät hänen kaksi intohimoaan, kirjoittaminen ja urheilu. Prässi-romaani selvisi syyskuussa 2022 järjestetyn Kirja-Millennium-kirjallisuuskilpailun viiden finalistin joukkoon. Kilpailussa haettiin vuosituhannen inhimillisintä romaania. Palkitsemisperusteina olivat muun muassa kielellinen taitavuus, inhimillisyys ja se, että kirja lisää ihmisten keskinäistä ymmärrystä ja antaa lukijalle toivoa.
Stoor on käden­väännön moninkertainen SM-kultamitalisti ja kolminkertainen MM-pronssimitalisti. Lisäksi hän on pelannut rugbyä SM-tasolla ja on yksi rugbyaiheisen Freetime Machos -dokumenttielokuvan keskeisistä henkilöistä. Stoor on dokumentissa myös lukijana. Tarinaa pitävät koossa tekstikatkelmat, jotka Stoor lukee romaanistaan Nokian varjossa.
Jarmo Stoor on Suomen Kirjailijaliiton jäsen, Oulun kirjailijaseuran perustajajäsen ja myös Lapin Kirjallisuusseuran sekä Helsingin kirjailijat -seuran jäsen.
Kirjat

Prässi (romaani)  2021, Into Kustannus
Jeesuksen saappaanjälki (sarjakuvaromaani yhdessä Harri Filpan kanssa) 2019, Nispero Kustannus
Kalevalan maailma (Mir kalevaly) 2019, Skifija (suomalais-venäläisessä antologiassa novelli Tuonelan joen vettä)
Motelli (näytelmä) 2018, Nispero Kustannus
Motelli (pidennetty pokkariversio) (romaani) 2016, Into Kustannus
Motelli (romaani) 2015, Into Kustannus
Nokian varjossa (romaani) 2014, Nispero Kustannus
Sieluhäkki (romaani) 2013, Into Kustannus
Haave ihmisestä (pienoisromaani) + musisoitu äänikirja 2013, Nispero Kustannus
Jeesuksen saappaanjälki (novellikokoelma) 2012, Nispero Kustannus
Kestävää Kehitystä (romaani) 2007, Kustannus Rajalla
Maailmanparantaja Kuikkanen (romaani) 2005, Sanasato
Sonniasemanhoitaja Kutvonen (romaani) 2001, Sanasato
Kiehisiä (romaani) 1999, Sanasato
Äänikirjat ja musisoidut kappaleet ja levyt

Sieluhäkki äänikirja (muistikortilla Stoorin lukemana) + musisoitu äänikirja 2016, Nispero Kustannus
Sieluhäkki äänikirja (Stoorin lukemana) + musisoitu äänikirja 2014, Elisa Kirja, Storytel
Haave ihmisestä (pienoisromaani) + musisoitu äänikirja 2013, Nispero Kustannus
Jeesuksen saappaanjälki -single 2012 Nispero Kustannus
Nokian varjossa -single  2014 Nispero Kustannus
Motelli-tuplasingle + rap-kappale  2015 Nispero Kustannus
Musisoidut äänikirjat sisältävät otteita Stoorin kirjoista. Otteet ovat kukin itsenäisiä kappaleita omalla musiikillaan ja sovituksellaan, esittäjänä Latistajat.
Äänikirjat ja musisoidut kappaleet ja levyt > Toiminta esiintyvänä taiteilijana

Perinteisten kirjojen lisäksi Stoor on julkaissut kaksi täysimittaista musiikkialbumia ja useita singlejä Latistajat-yhtyeessä. Tekstit pohjautuvat Stoorin kirjoihin. Yhtyeeseen kuuluu Stoorin lisäksi Heikki Hallanoro. Latistajat on kirjallisuutta ja musiikkia yhdistelevä kahden miehen resitatiivis-soitannollinen projekti. Kyseessä ei ole mies soittelee ja toinen mies puhelee -kokoonpano, vaan jokainen musiikkikappale on perinteiseen tapaan sanoitettu, sävelletty ja sovitettu omaksi kokonaisuudeksi. Latistajissa äänessä ja sanoissa on Jarmo Stoor, soittimissa ja sävelissä Heikki Hallanoro.
Täysimittaiset musiikkialbumit ovat Haave ihmisestä ja Sieluhäkki. Latistajat ovat esiintyneet ahkerasti ympäri Suomea muun muassa Helsingin kirja­messuilla, väärtipäivillä Enontekiöllä ja Korjaamon kirjamarkkinoilla. Sieluhäkki-romaanin yhdestä kappaleesta Taneli Rantakokko on tehnyt musiikkianimaation, joka löytyy YouTubesta nimellä Punainen villapaita.
Äänikirjat ja musisoidut kappaleet ja levyt > Yhdistystoiminta

Stoor on työskennellyt kirjoittajayhdistys Huutomerkki ry:n hallituksessa ja sen julkaisemassa Hallaus-lehden toimituksessa neljä vuotta.
Äänikirjat ja musisoidut kappaleet ja levyt > Dokumenttielokuvat

Stoor on yksi keskeisistä henkiöistä Mika Ronkaisen dokumenttielokuvassa Freetime Machos (2009).
Aiheesta muualla

Prässi-romaani Innon sivuilla
Millenium-kirja
Parasta juuri nyt. Kirja-arvio Prässistä
Latistajat Facebookissa
Jarmo Stoorin Pienvittuilija-blogi
Motelli-romaanin arvio Suomilukee-sivustolla
Motelli-romaanin arvio Kaltiossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jarmo Stoor Lapin kansan jutussa
Sieluhäkki-romaanin arvio lukukausi-blogissa
Motellin ja Sieluhäkin arvio Sateenvarjoton-blogissa
Latistajat Nokian varjossa -kappale
Latistajat Sohvi-kappale. Pohjautuu Sieluhäkkiin
Musiikkianimaatio Punainen villapaita. Kappale Latistajien Sieluhäkki-levyltä
MAVEN

| MAVEN |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  Mars Atmosphere and Volatile EvolutioN
 Taiteilijan näkemys MAVENista kiertämässä Marsia
Organisaatio:  NASA
Tehtävätyyppi:  Kaasukehän tutkimus Marsin historian tutkimus
Kohde:  Mars
Laukaisu:  18.11.2013
Laukaisualus:  Atlas V
Kohteessa:  21. syyskuuta 2014
Tehtävän kesto:  1 vuosi
Massa:  717 kg
Teho:  1 215 W
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
MAVEN (lyhenne sanoista Mars Atmosphere and Volatile Evolution) on NASAn avaruusluotain, jonka tarkoituksena on tutkia Marsin kaasukehää ja ilmastohistoriaa. Luotain laukaistiin 18. marraskuuta 2013 Kennedy Space Centeristä Atlas V -raketilla. Saavuttuaan Marsiin syksyllä 2014 MAVENin asettui kiertämään Marsia voimakkaasti elliptiselle radalle ja kiertoradan käyden matalimmillaan 140 kilometrin korkeudessa. Luotain saapui kiertoradalle 21. syyskuuta 2014. Se lähetti ensimmäiset kuvat 8 tuntia saapumisestaan.
Luotaimen toivotaan tuovan uutta tietoa Marsin muinaisen, tiheän ja mahdollisesti elinkelpoisen kaasukehän muinaisesta katoamisesta tutkimalla Marsin kaasukehää ja sen vuorovaikutusta aurinkotuulen kanssa.
MAVENissä on kolme havaintolaitekokonaisuutta. Particles and Fields Package sisältää 6 mittausinstrumenttia, joilla mitataan aurinkotuulta ja Marsin ionosfääriä. Remote Sensing Package sisältää mittausinstrumentteja yläilmakehän ja ionosfäärin ominaisuuksien tutkimiseen. Neutral Gas and Ion Mass -niminen spektrometri mittaa yläilmakehän koostumusta.
Solar Wind Electron Analyzer (SWEA) - mittaa aurinkotuulen ja ionosfäärin elektroneja
Tieteellinen tutkimus

Alkuperäisen suunnitelman mukaan MAVENin tulee suorittaa mittauksia voimakkaasti elliptiseltä kiertoradaltaan yhden Maan vuoden aikana. Tänä aikana luotainta kiertoradallaan ohjataan myös 5 kertaa ja alimmillaan 150 kilometrin korkeuteen.
Tieteellinen tutkimus > Tieteelliset instrumentit

Solar Wind Electron Analyzer (SWEA) – mittaa aurinkotuulen ja ionosfäärin elektroneja
Solar Wind Ion Analyzer (SWIA) – mittaa  aurinkotuulen ja magnetosheathin ionitiheyttä ja nopeutta
SupraThermal And Thermal Ion Composition (STATIC) –
Solar Energetic Particle (SEP) – määrittää aurinkotuulen hiukkasten vaikutusta yläkaasukehään
Langmuir Probe and Waves (LPW) – määrittää ionosfäärin ominaisuuksia
Magnetometer (MAG) – mittaa planeettojen välisen aurinkotuulen ja ionosfäärin magneettikenttiä
Imaging Ultraviolet Spectrometer (IUVS) – mittaa yläkaasukehän ja ionosfäärin yleistä rakennetta
Mittaa neutraalien kaasujen isotooppeja ja ioneja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta MAVEN Wikimedia Commonsissa
MAVENin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Lysiini

| Lysiini |
| --- | --- |

Koodit:  Lys, K
Molekyylimassa:  146,19
Sivuketjun tyyppi:  emäs
Karboksyyliryhmän happovakio:  2,16
Aminoryhmän happovakio:  9,06
Sivuketjun happovakio:  10,54
Isoelektrinen piste:  9,60
Yleisyys proteiineissa:  5,9 %
Kodonit:  AAA, AAG
3D-malli lysiinimolekyylistä
Lysiini  eli 2,6-diaminoheksaanihappo (C6H14N2O2) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Se on välttämätön aminohappo, joka tarkoittaa, että ihmiskeho ei itse pysty valmistamaan sitä muista aineista, jolloin se on saatava ravinnosta. Lysiinillä on kaksi optista isomeeria eli L-lysiini ja D-lysiini sekä raseeminen DL-lysiini. L-lysiinin CAS-numero on 56-87-1 ja D-lysiinin CAS-numero on 923-27-3 sekä DL-lysiinin CAS-numero 70-54-2.
Sen sivuketjussa on primäärinen aminoryhmä, mikä tekee lysiinistä emäksisen ja positiivisesti varautuneen fysiologisessa pH:ssa.
Biosynteesi

Biosynteesi asparagiinihaposta l-lysiiniksi.
Elintarvikkeet, joista saa lysiiniä

Suositeltava päiväannos 70 kg painavalle aikuiselle on 0,84 grammaa lysiiniä.
Erityisesti kasvissyöjien on huolehdittava riittävästä lysiinin saannista.
Lysiiniä saa elintarvikkeista, joissa on korkea proteiinipitoisuus, kuten punainen liha, juustot (parmesaani), jotkut kalat, pähkinät, munat ja soijapavut.
Seuraavat elintarvikkeet sisältävät merkittävän määrän lysiiniä:
monnikalat, joissa 9,19 % proteiinista on lysiiniä
kana, jossa 8,11 % proteiinista on lysiiniä
nauta, jossa 8,31 % proteiinista on lysiiniä
parmesanjuusto, jossa 7,75 % proteiinista on lysiiniä
maito, jossa 7,48 % proteiinista on lysiiniä. Maidon proteiinitaso on kuitenkin alhainen, vain 3,37 % maidon painosta on proteiinia.
soijapavuissa ja linsseissä, joissa 7,42–5,74 % proteiinista on lysiiniä.
muna, jossa 7,27 % proteiinista on lysiiniä
munuainen, jossa 6,87 % proteiinista on lysiiniä.
Kliininen merkittävyys

Joissakin tutkimuksissa on osoitettu  lysiinistä olevan apua herpesvirustartuntaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveysportti: Lysiini
PubChem: DL-Lysine (englanniksi)
Liber Herbarum II: Luettelo lysiinia sisältävistä kasveista
Human Metabolome Database (HMDB): L-Lysine (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): D-Lysine (englanniksi)
DrugBank: Lysine (englanniksi)
DrugBank: D-Lysine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): L-Lysine (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): D-Lysine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): L-Lysine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): D-Lysine (englanniksi)
The Small Molecule Pathway Database: Lysine Degradation, Homo sapiens (englanniksi)
The Small Molecule Pathway Database: Protein Synthesis: Lysine, Homo sapiens (englanniksi)
PheroBase: Semiochemical - l-lysine (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Lysine (englanniksi)
Proteiinisynteesissä käytettävät aminohapot
alaniini
arginiini
asparagiini
asparagiinihappo
fenyylialaniini
glutamiini
glutamiinihappo
glysiini
histidiini
isoleusiini
kysteiini
leusiini
lysiini
metioniini
proliini
seriini
treoniini
tryptofaani
tyrosiini
valiini
Luigi Diligenza

Luigi Diligenza (10. helmikuuta 1921 – 25. toukokuuta 2011) on katolisen kirkon italialainen 8. elokuuta 1943 vihitty pappi ja 23. huhtikuuta 1978 vihitty piispa. Hän toimi Capuan arkkipiispana vuodesta 1978, kunnes jäi eläkkeelle 29. huhtikuuta 1997.
Diligenzan edeltäjä Capuassa oli Tommaso Leonetti ja seuraaja Bruno Schettino.
Mahoniat

| Mahoniat |
| --- | --- |
 Japaninmahonia (Mahonia japonica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Happomarjakasvit Berberidaceae
Suku::  Mahoniat Mahonia  Nutt.
Katso myös
   Mahoniat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mahoniat (Mahonia) on happomarjakasvien (Berberidaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 45 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu suunnilleen saman verran muitakin lajeja, mutta näiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Mahoniat ovat talvivihantia pensaita, joiden oksissa ei ole piikkejä. Lehtiasento on kierteinen ja lehdet ovat parilehdykkäisiä. Kussakin lehdessä on kaksi tai neljä lehdykkäparia sekä yksi päätölehdykkä. Lehdykät ovat hammaslaitaisia ja yläpinnoiltaan kiiltäviä. Kukat sijaitsevat pystyissä ja monikukkaisissa tertuissa. Kukkien terälehdet ovat keltaisia. Hedelmä on väriltään sinimusta marja, jossa on tummanpunainen hedelmäliha.
Suvun lajeista ainakin lännenmahoniaa (Mahonia aquifolium) ja japaninmahoniaa (Mahonia japonica) käytetään puuvartisina koristekasveina.
Mahoniat voivat risteytyä happomarjojen (Berberis) kanssa. Tällainen risteymä on esimerkiksi mahokki eli mahoniahappomarja (× Mahoberberis neubertii).
Lajeja

Mahonia aquifolium – lännenmahonia eli mahonia
Mahonia japonica – japaninmahonia
Mahonia nervosa – oregoninmahonia
Mahonia repens – peittomahonia
Aiheesta muualla

Laji.fi: Mahoniat (Mahonia)
Luettelo jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailujen finaaleista

Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut (FIFA Women's World Cup) on Kansainvälisen jalkapalloliiton Fifan järjestämä jalkapalloturnaus, joka pelataan neljän vuoden välein. Se pelattiin ensimmäisen kerran Kiinassa vuonna 1991 – yli 60 vuotta ensimmäisen miesten maailmanmestaruusturnauksen jälkeen.
Aivan kuten miesten turnaus, MM-kilpailu on viimeinen kilpailu, ja tulos määrittää, mikä maa on julistettu maailmanmestareiksi. Jos 90 minuutin säännöllisen pelin jälkeen pisteet ovat tasan, pelataan vielä 30 minuutin jakso, jota kutsutaan jatkoajaksi. Jos tällainen peli on edelleen tasan ylimääräisen ajan jälkeen, päättää ottelun rangaistuspotkukilpailu. Vahvistettu rangaistuspotentiaali joukkue julistetaan sitten mestareiksi. Turnaus on päättänyt kertaluonteiseen otteluun joka kerta.
Kisat ja mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Isäntämaa |  | Finaali | Finaali | Finaali |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
| Vuosi | Isäntämaa |  | 1. sija | Tulos | 2. sija |  | 3. sija | Tulos | 4. sija |
| 1991 | Kiina |  |  Yhdysvallat | 2–1 |  Norja |  |  Ruotsi | 4–0 |  Saksa |
| 1995 | Ruotsi |  |  Norja | 2–0 |  Saksa |  |  Yhdysvallat | 2–0 |  Kiina |
| 1999 | Yhdysvallat |  |  Yhdysvallat | 0–0 ja. (5–4 rp.) |  Kiina |  |  Brasilia | 0–0 ja. (5–4 rp.) |  Norja |
| 2003 | Yhdysvallat |  |  Saksa | 2–1 ja. |  Ruotsi |  |  Yhdysvallat | 3–1 |  Kanada |
| 2003 | Yhdysvallat |  | Ottelu ratkesi kultaisella maalilla | Ottelu ratkesi kultaisella maalilla | Ottelu ratkesi kultaisella maalilla |  |  Yhdysvallat | 3–1 |  Kanada |
| 2007 | Kiina |  |  Saksa | 2–0 |  Brasilia |  |  Yhdysvallat | 4–1 |  Norja |
| 2011 | Saksa |  |  Japani | 2–2 ja. (3–1 rp.) |  Yhdysvallat |  |  Ruotsi | 2–1 |  Ranska |
| 2015 | Kanada |  |  Yhdysvallat | 5–2 |  Japani |  |  Englanti | 1–0 ja. |  Saksa |
| 2019 | Ranska |  |  Yhdysvallat | 2-0 |  Alankomaat |  |  Ruotsi | 2-1 |  Englanti |
| 2023 | Australia/Uusi-Seelanti |  |  Espanja | 1-0 |  Englanti |  |  Ruotsi | 2-0 |  Australia |
Mitalitaulukko

| Nro | Maa | Mestaruus | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 4 | 1 | 3 |
| 2 |  Saksa | 2 | 1 | 0 |
| 3 |  Japani | 1 | 1 | 0 |
| 3 |  Norja | 1 | 1 | 0 |
| 5 |  Espanja | 1 | 0 | 0 |
| 6 |  Ruotsi | 0 | 1 | 4 |
| 7 |  Brasilia | 0 | 1 | 1 |
| 7 |  Englanti | 0 | 1 | 1 |
| 9 |  Kiina | 0 | 1 | 0 |
| 9 |  Alankomaat | 0 | 1 | 0 |
MAT Macedonian Airlines

MAT Macedonian Airlinesin Bombardier CRJ-900 vuonna 2008.
MAT (Македонски Авио Транспорт, Makedonski Avro Transport)-Macedonian Airlines (IATA: IN, ICAO: MAK, kutsukoodi: MAKAVIO) oli Pohjois-Makedonian eli tuolloisen Makedonian tasavallan kansallinen lentoyhtiö. Se operoi lentojansa Skopjen ja Ohridin lentoasemilta.
Lentoyhtiö perustettiin 16. tammikuuta 1994 ja aloitti ensimmäiset lentonsa 23. kesäkuuta 1994
Skopjesta Zürichiin käyttäen Boeing 737-200-lentokonetta. Yhtiön omistivat Zivko Gruevski ja Zlatko Petrovski (tammikuussa 2005). Vuonna 2000 Makedonian tasavallan hallitus myönsi MAT:lle kansallisen lentoyhtiön statuksen 10 vuodeksi.
MAT lopetti toimintansa 1. syyskuuta 2009.
Reittikohteet > Kotimaiset

Ohrid
Skopje
Reittikohteet > Kansainväliset

Alankomaat
Amsterdam
Italia
Rooma
Itävalta
Wien
Saksa
Berliini (Schönefeld)
Düsseldorf
Hampuri
Sveitsi
Zürich
Aiheesta muualla

Macedonian Airlines (Arkistoitu – Internet Archive)
Maija Vuorinen

Maija Kaarina Vuorinen (s. 19. helmikuuta 1952 Halikko) on suomalainen kestävyysjuoksija. Seuratasolla hän on edustanut vuodesta 1991 lähtien Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajinaan toimivat Pentti Jakonen sekä Lippo Juvala. Ulkoratojen SM-kilpailuista Vuorinen on saavuttanut neljä mitalia maratonilta; hopeaa vuonna 1986 sekä kolme pronssia vuosina 1984, 1985 ja 1988.
Maija Väätäjä

Maija Väätäjä vuonna 2020
Maija Väätäjä (s. 8. maaliskuuta 2001 Turku) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Väätäjä on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa turkulaista FBC Loistoa kaudesta 2019–2020 alkaen. Hän on pelannut liigassa kolmen kauden aikana 64 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 19 maalia ja antanut 23 maalisyöttöä, sekä yhdeksän pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt kolme maalia ja saanut yhden syöttöpisteen. Väätäjä on FBC Loiston oma kasvatti.
Malaise-pyydys

Malaise-pyydys
Malaise-pyydys on iso telttamainen rakennelma, jota käytetään lentävien hyönteisten kiinni ottamiseen. Pyydys on yleensä materiaaliltaan teryleeniverkkoa erivärisenä.selvennä Hyönteiset lentävät pyydyksen sisällä seinään ja torven muotoisena se supistuu päätyen keräysastiaan pyydyksen huipulla. Astiassa on ainetta, joka huumaa tai tappaa sen vaikutusalueelle joutuneen hyönteisen. Pyydyksen kehitti René Malaise vuonna 1934.
Pyydyksen sijoittelussa on huomioitava sijainti, maanmuodot, kasvillisuus ja veden läheisyys. Ideaalisia paikkoja pyydykselle ovat metsässä sijaitsevat avoimet käytävät, aukiolla kasvavat korkeat kasvit, ja purojen ja metsien reunoilla.
Pyydyksellä voidaan ideaalisena päivänä saada pyydystettyä jopa 1000 hyönteistä.
Pyydyksen toimintaan ei huomattavasti vaikuta edes sade. Malaise-pyydykseen voidaan liittää lamppu, jonka avulla se toimii valoansana. Valo houkuttelee pimeässä hyönteisiä pyydykseen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen kukkakärpäset: Malaise-pyydyksen teko-ohjeet poutaa.net. Viitattu 10.3.2013. (suomeksi)
Luettelo televisiosarjan Narcos jaksoista

Narcos on yhdysvaltalainen rikosdraamasarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Netflixissä 28. elokuuta 2015. Sarjan kaksi ensimmäistä tuotantokautta kertovat kolumbialaisesta huumeparonista, Pablo Escobarista (es. Wagner Moura), ja tätä jahtaavista viranomaisista. Kolmas tuotantokausi kertoo Escobarin kuolemasta ja Calin huumekartellista. Toinen tuotantokausi julkaistiin 2. syyskuuta 2016, ja kolmas ja viimeinen tuotantokausi 1. syyskuuta 2017.