stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mikko Heliövaara
Suunnittelutöitä

Heliövaaran suunnittelutöitä ovat muun muassa seuraavat:
Merikappeli, Upinniemi, Kirkkonummi
Lapuan Patruunatehtaan tehdasrakennus, Lapua
Enskärin kasarmirakennukset, Utö
Fabianinkatu 8, Helsinki
Maunulan liikuntahalli ja väestönsuoja, Helsinki
Hotelli Patria, Lappeenranta
Postitalon, Hotelli Tornin ja Suomen Kaartin ns. vanhan kasarmin saneeraukset, Helsinki
Suomenkasarmin saneeraus, Hämeenlinna
Suomen Teollisuupankin toimitalo, Helsinki
Maatalousoppilaitokset, Ilmajoki ja Iisalmi (Peltomäki)
Vaisala Oyj:n rakennukset, Vantaa
Baldo Baldi

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten miekkailu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten miekkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | floretti, joukkuekilpailu |  |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | säilä, joukkuekilpailu |  |
Baldo Baldi (19. helmikuuta 1888 Livorno – 21. joulukuuta 1961 Livorno) oli italialainen miekkailija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja voitti siellä kultamitalit sekä floretin että säilän joukkuekilpailussa. Lisäksi hän kilpaili säilän yksilökilpailussa, mutta jäi siinä 12. sijalle.
Baldomero Carlos Martini

Baldomero Carlos Martini (s. 12. lokakuuta 1939) on argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi San Franciscon hiippakuntaan 7. syyskuuta 1969 ja nimitettiin sen johtoon 2. joulukuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. helmikuuta 1989. Pääkonsekraattorina toimi Raúl Francisco Primatesta, jota avustivat Ubaldo Calabresi ja Agustín Adolfo Herrera. Martini asetettiin virkaansa 5. maaliskuuta 1989.
Martini sai 14. helmikuuta 2004 nimityksen San Juston piispaksi.
Awakening of the Rebel

| Awakening of the Rebel Internal Suffering |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammi–helmikuu 2006, Mana Recording Studios, Tampa, Florida
 Julkaistu: 22. elokuuta 2006
 Tuottaja(t): Erik Rutan
 Tyylilaji: brutaali death metal
 Kesto: 27.43
 Levy-yhtiö: Unique Leader
Internal Sufferingin muut julkaisut
| Choronzonic Force Domination 2004 | Awakening of the Rebel 2006 | Cyclonic Void of Power 2016 |
Awakening of the Rebel on kolumbialaisen brutaalin death metal -yhtyeen Internal Sufferingin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Unique Leader Records.
Kappaleesta "Magnificent Uranus Power" kuvattiin musiikkivideo.
Kappaleet

Intro: Thelemite Forces Attack – 0.47
Awakening of the Rebel (The Universe Shall Be Ours...Awake!) – 2.28
Magnificent Uranus Power (The Dark Side of the Sun – Bringer of Knowledge) – 3.00
Transfiguration of the Devotee (Reborn Within the Womb of Babylon) – 2.39
Arrival of a New Aeon (New Equinox of the Gods) – 2.40
Evocation of the Secret Gate (Crossing the Hidden Barrier...I Am Immortal!) – 4.05
Masters of Sorcery (The Terrible Invokation ov Tzeentch!) – 2.55
Ascension to Immortality (Apotheosis of Freedom) – 2.52
Highest Key of the Illuminati (Liber Samekh) – 2.56
Thelemic Conqueror (The Splendor of a New Law) – 3.21
Kokoonpano

Fabio Marin – laulu
Makoto Mizoguchi – kitara
Andrés Garcia – bassokitara, taustalaulu
Fabio "Dr. Grinder" Ramirez – rummut
Kokoonpano > Vieraileva muusikko

Héctor Escobar Gutierrez – intro (kappale 6)
Kokoonpano > Tuotanto

Erik Rutan – tuottaja, äänittäjä, masteroija, miksaaja
Shawn Ohtani – äänittäjä
Tony Koehl – kansikuva
Alexander Torres – valokuvat
Jacoby Kingston – layout
Arvostelut

Chronicles of Chaos: 8/10
Metal.de: 7/10
Aiheesta muualla

Albumi Awakening of the Rebel Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Awakening of the Rebel discogs.com -sivustolla
Baldred

Baldredin lyöttämä kolikko, noin 821-825.
Baldred tai Bealdred oli Kentin kuningas 820-luvun alussa. Kent oli tuohon aikaan Mercian alainen, eikä Kentin nimellisillä kuninkailla ollut itsenäistä valtaa. Roger Wendoverilaisen mukaan Baldred olisi noussut valtaistuimelle Cuthredin kuoltua. Luultavasti Baldredin asetti alikuninkaaksi Mercian kuningas Beornwulf. Anglosaksien kronikan mukaan Wessexin kuningas Egbertin poika Ethelwulf miehitti Kentin vuonna 825 ja karkotti Baldredin.
Luettelo puuvartisista kasveista

Tämä on luettelo puuvartisista kasveista.
A

aaprottimaruna (Artemisia abrotanum)
aasiankilpikierto (Menispermum dauricum)
ahopaju (Salix starkeana)
aitalikusteri (Ligustrum vulgare)
aitaorapihlaja (Crataegus grayana)
aitopihta (Abies procera)
ajaninkuusi (Picea jezoënsis)
albertanvalkokuusi (Picea glauca var. albertiana)
alppikuusama (Lonicera alpigena)
alppikärhö (Clematis alpina)
alppimänty (Pinus mugo subsp. uncinata)
alppisembra (Pinus cembra subsp. cembra)
altainorapihlaja (Crataegus korolkovii)
amazoninajahuaskaliaani (Banisteriopsis caapi)
amerikanhaapa (Populus tremuloides)
amerikanhalava (Salix lucida)
amerikanjalopähkinä (Juglans cinerea)
amerikanjuudaksenpuu (Cercis canadensis)
amerikankelasköynnös (Celastrus scandens)
amerikanlehmus (Tilia americana)
amerikanmustapoppeli (Populus deltoides)
amerikanorapihlaja (Crataegus intricata)
amerikanpihlaja (Sorbus americana)
amerikanpunamänty (Pinus resinosa)
amerikanpyökki (Fagus grandifolia)
amerikantaikapähkinä (Hamamelis virginiana)
amurinvaahtera (Acer tegmentosum)
amurinviini (Vitis amurensis)
amurinkorkkipuu (Phellodendron amurense)
australianwollemia (Wollemia nobilis)
B

balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum)
balkaninnäsiä (Daphne blagayana)
banksinmänty (Pinus banksiana)
bassaminkaijamahonki (Khaya ivorensis)
berliininlehmus (Tilia × moltkei)
berliininpoppeli (Populus × berolinensis)
bosnianmänty (Pinus heldreichii)
D

dahurianalppiruusu (Rhododendron dauricum)
dahuriankoivu (Betula davurica)
dahurianlehtikuusi (Larix gmelinii)
E

engelmanninkuusi (Picea engelmannii)
etelänkultasade (Laburnum anagyroides)
etelänpihlaja (Sorbus torminalis)
euroopanhernepensas (Caragana frutex)
euroopanhumalapyökki (Ostrya carpinifolia)
euroopankuusi (Picea abies subsp. abies)
euroopanlehtikuusi (Larix decidua)
euroopanmarjakuusi (Taxus baccata)
euroopanmuratti (Hedera helix)
euroopanmustamänty (Pinus nigra)
euroopanpyökki (Fagus sylvatica)
euroopanpähkinäpensas (Corylus avellana)
euroopansorvarinpensas (Euonymus europaeus)
euroopantuhkapensas (Cotoneaster integerrimus)
euroopanvalkopyökki (Carpinus betulus)
G

glehninkuusi (Picea glehnii)
goweninsypressi (Cupressus goveniana)
grönlanninhanhikki (Potentilla tridentata)
H

halava (Salix pentandra)
hammasheisi (Viburnum dentatum var. lucidum)
hanhenpaju (Salix repens)
hapankirsikka (Prunus cerasus)
harmaadouglaskuusi (Pseudotsuga menziesii var. glauca)
harmaaleppä (Alnus incana)
harmaapihta (Abies concolor)
harmaapoppeli (Populus canescens)
harmaavirpiangervo (Spiraea cana)
harotuhkapensas (Cotoneaster divaricatus)
helmiorapihlaja (Crataegus × mordenensis)
helmipensas (Exochorda racemosa)
helmipihlaja (Sorbus koehneana)
helmipihlaja-angervo (Sorbaria grandiflora)
henrinlehtikuusi (Larix × marschlinsii)
hernesypressi (Chamaecyparis pisifera)
hibatuija (Thujopsis dolabrata)
hieskoivu (Betula pubescens)
hietakirsikka (Prunus pumila)
himalajankataja (Juniperus squamata)
himalajansetri (Cedrus deodara)
hokkaidonvaahtera (Acer japonicum)
honšunpihta (Abies mariesii)
hopeakuusi (Picea pungens 'Glauca')
hopealehmus (Tilia tomentosa)
hopeapoppeli (Populus alba)
hopeasalava (Salix alba var. sericea 'Sibirica')
hopeavaahtera (Acer saccharinum)
hovijasmike (Philadelphus pubescens)
huntuvaahtera (Acer triflorum)
hurmehappomarja (Berberis × ottawensis 'Superba')
huurrepaju (Salix daphnoides subsp. acutifolia)
hybridihaapa (Populus × wettsteinii)
härmäpaju (Salix daphnoides)
höyhenpensas (Fothergilla major)
I

idänpensaskanukka (Cornus alba subsp. alba)
idänkuusi (Picea orientalis)
idänorapihlaja (Crataegus chlorosarca)
idänplataani (Platanus orientalis)
idäntuija (Thuja orientalis)
idänvaahtera (Acer mono)
idänvirpiangervo (Spiraea chamaedryfolia)
iharuusu (Rosa mollis)
imeläkirsikka (Prunus avium)
imukärhivilliviini (Parthenocissus quinquefolia)
intianpihta (Abies spectabilis)
isabellansyreeni (Syringa Preston-ryhmä)
iso-orapihlaja (Crataegus submollis)
isokarpalo (Vaccinium oxycoccos)
isolehtikatsura (Cercidiphyllum magnificum)
isolehtilehmus (Tilia platyphyllos)
isonietospensas (Deutzia scabra)
isopuksipuu (Buxus sempervirens)
isoruusuangervo (Spiraea fritschiana)
isotuomipihlaja (Amelanchier spicata)
isovirpiangervo (Spiraea nipponica)
italianvaahtera (Acer opalus)
J

jaavanpallerosade (Bischofia javanica)
jalokastanja (Castanea sativa)
jamesia (Jamesia americana)
japaninalppiruusu (Rhododendron brachycarpum)
japaninangervo (Spiraea japonica)
japaninatsalea (Rhododendron molle subsp. japonicum)
japaninhappomarja (Berberis thunbergii)
japaninhemlokki (Tsuga diversifolia)
japaninjalopähkinä (Juglans ailanthifolia)
japaninkelasköynnös (Celastrus orbiculatus)
japaninlaikkuköynnös (Actinidia arguta)
japaninlehmus (Tilia japonica)
japaninlehtikuusi (Larix kaempferi)
japaninmagnolia (Magnolia kobus)
japaninmarjakuusi (Taxus cuspidata)
japaninpihlaja (Sorbus commixta)
japaninpihta (Abies veitchii)
japaninpuksipuu (Buxus microphylla)
japaninruusukvitteni (Chaenomeles japonica)
japaninsiipipähkinä (Pterocarya rhoifolia)
japanintuija (Thuja standishii)
japaninvaahtera (Acer palmatum)
jokipaju (Salix triandra)
juhannusruusu (Rosa pimpinellifolia)
juolukka (Vaccinium uliginosum)
juolukkapaju (Salix myrtilloides)
juudaksenpuu (Cercis siliquastrum)
jänönvihma (Cytisus scoparius)
jättipihta (Abies grandis)
jättipoppeli (Populus trichocarpa)
jättituija (Thuja plicata)
L

laakakataja (Juniperus horizontalis)
laakerikirsikka (Prunus laurocerasus)
laakeripoppeli (Populus laurifolia)
laavapihlaja (Sorbus alnifolia)
lakkipuu (Cladrastis kentukea)
lamoherukka (Ribes glandulosum)
lamokirsikka (Prunus prostrata)
lapinalppiruusu (Rhododendron lapponicum)
lapinkataja (Juniperus communis subsp. alpina)
lapinuuvana (Diapensia lapponica)
lawsoninsypressi (Chamaecyparis lawsoniana)
lehtojalava (Ulmus minor)
lehtokuusama (Lonicera xylosteum)
lehtonäsiä (Daphne mezereum)
(lehto)saarni (Fraxinus excelsior)
lehtovatukka (Rubus pruinosus)
lettopaju (Salix myrsinites)
leveälehtikalmia (Kalmia latifolia)
liekovarpio (Cassiope tetragona)
likusterisyreeni (Syringa reticulata)
linnantuhkapensas (Cotoneaster 'Skogholm')
loimaankoivu (Betula pendula f. crispa)
lumikellokanerva (Erica herbacea)
lumikellopuu (Halesia carolina)
lutzinkuusi (Picea × lutzii)
luumu (Prunus domestica)
luutakuusi (Picea abies f. condensata)
luutamänty (Pinus sylvestris f. condensata)
lyallinlehtikuusi (Larix lyallii)
lännenambrapuu (Liquidambar  styraciflua)
lännenheisiangervo (Physocarpus opulifolius)
lännenhemlokki (Tsuga heterophylla)
lännenhopeapensas (Elaeagnus commutata)
lännendouglaskuusi (Pseudotsuga menziesii)
lännenjasmike (Philadelphus lewisii)
lännenkanukka (Cornus alba subsp. stolonifera)
lännenlehtikuusi (Larix occidentalis)
lännenmarjakuusi (Taxus brevifolia)
lännenpihlaja (Sorbus scopulina)
lännenpihta (Abies lasiocarpa)
lännenpiippuköynnös (Aristolochia macrophylla)
lännenpunaherukka (Ribes rubrum)
lännentulppaanipuu (Liriodendron tulipifera)
lännenvalkomänty (Pinus monticola)
M

maakkia (Maackia amurensis)
mahonia (Mahonia aquifolium)
makedonianmänty (Pinus peuce)
mammuttipetäjä (Sequoiadendron giganteum)
manteli (Prunus dulcis)
mantšurianjalopähkinä (Juglans mandshurica)
mantšurianleppä (Alnus mandshurica)
mantšuriansaarni (Fraxinus mandshurica)
marjaomenapuu (Malus baccata)
marjatanalppiruusu (Rhododendron Tigerstedtii-ryhmä)
marjatuomipihlaja (Amelanchier alnifolia)
metsähaapa (Populus tremula)
(metsä)kuusi (Picea abies)
metsälehmus (Tilia cordata)
metsämänty (Pinus sylvestris)
metsäomenapuu (Malus sylvestris)
metsäruusu (Rosa majalis)
metsätammi (Quercus robur)
(metsä)vaahtera (Acer platanoides)
mongolianlehmus (Tilia mongolica)
mongolianvaahtera (Acer tataricum subsp. ginnala)
morsiusangervo (Spiraea 'Arguta')
mukuraleppä (Alnus incana f. gibberosa)
musta-aronia (Aronia melanocarpa)
mustaherukka (Ribes nigrum)
mustajalopähkinä (Juglans nigra)
mustakoivu (Betula nigra)
mustakuusama (Lonicera nigra)
mustakuusi (Picea mariana)
mustamarjakanukka (Cornus sanguinea)
mustamarjaorapihlaja (Crataegus douglasii)
mustamarjatuhkapensas (Cotoneaster niger)
mustamulperi (Morus nigra)
mustapoppeli (Populus nigra)
mustasaarni (Fraxinus nigra)
mustaselja (Sambucus nigra)
mustikka (Vaccinium myrtillus)
mustilanalppiruusu (Rhododendron brachycarpum subsp. tigerstedtii)
mustilanhortensia (Hydrangea paniculata 'Mustila')
mustuvapaju (Salix myrsinifolia)
mökinangervoangervo (Spiraea × rosalba)
N

napapaju (Salix polaris)
neidonhiuspuu (Ginkgo biloba)
neitoangervo (Spiraea × cinerea)
nikonpihta (Abies homolepis)
niverävaahtera (Acer campestre)
norjanangervo (Spiraea 'Grefsheim')
nukka-alppiruusu (Rhododendron smirnowii)
nukka-angervo (Holodiscus discolor)
nukkakirsikka (Prunus tomentosa)
nukkaorapihlaja (Crataegus nigra)
nukkapajuangervo (Spiraea tomentosa)
nukkasyreeni (Syringa tomentella)
nukkatammi (Quercus pubescens)
nukkeruusu (Rosa nitida)
nuokkukuusama (Lonicera albertii)
nuokkuröyhysyreeni (Syringa × swegiflexa)
nuokkusyreeni (Syringa reflexa)
nutkansypressi (Chamaecyparis nootkatensis)
O

ohotanalppiruusu (Rhododendron aureum)
ohotankärhö (Clematis ochotensis)
ohotanpihta (Abies nephrolepis)
okakuusi (Picea pungens)
okaruusu (Rosa sherardii)
olganlehtikuusi (Larix gmelinii var. olgensis)
ontarionpoppeli (Populus × jackii 'Gileadensis')
oranssihernepensas (Caragana aurantiaca)
orapaatsama (Rhamnus cathartica)
oratuomi (Prunus spinosa)
oregoninleppä (Alnus rubra)
orjanruusu (Rosa dumalis)
outapaju (Salix borealis)
P

paanutammi (Quercus imbricaria)
paholaisvaahtera (Acer diabolicum)
pallesorvarinpensas (Euonymus alatus)
pallohortensia (Hydrangea arborescens)
pallokuusi (Picea abies 'Globosa')
pallomänty (Pinus sylvestris 'Globosa')
pallosypressi (Chamaecyparis thyoides)
palmerinkoivu (Betula pendula f. palmeri)
palsamiköynnös (Schisandra chinensis)
palsamipihta (Abies balsamea)
palsamipoppeli (Populus balsamifera)
paperikoivu (Betula papyrifera)
pensashanhikki (Dasiphora fruticosa, syn. Potentilla fruticosa)
pensaskanerva (Myricaria germanica)
pensaskanukka (Cornus alba)
pensaskoivu (Betula fruticosa)
pensasleppä (Alnus viridis)
pensasmagnolia (Magnolia sieboldii)
pensasmustikka (Vaccinium corymbosum)
pensassembra (Pinus pumila)
pensasväriherne (Genista tinctoria)
pensylvanianvaahtera (Acer pensylvanicum)
perhokuusama (Lonicera × notha)
pesäkuusi (Picea abies f. nidiformis)
pihajasmike (Philadelphus coronarius)
pihaorjanlaakeri (Ilex × meservae)
pihasyreeni (Syringa vulgaris)
piikkiaralia (Aralia elata)
pikimänty (Pinus rigida)
pikkuhelmiomenapuu (Malus toringo var. sargentii)
pikkujasmike (Philadelphus × lemoinei)
pikkukarpalo (Vaccinium microcarpum)
pikkulehtikatsura (Cercidiphyllum japonicum)
pikkunietospensas (Deutzia amurensis)
pikkutalvio (Vinca minor)
pilvikirsikka (Prunus pensylvanica)
pinja (Pinus pinea)
pirkkalankoivu (Betula pendula f. bircalensis)
pirunnuija (Oplopanax horridus)
pohjanpaju (Salix lapponum)
pohjanpunaherukka (Ribes spicatum)
poimuetelänpyökki (Nothofagus antarctica)
poppelikoivu (Betula populifolia)
poppelimagnolia (Magnolia acuminata)
prinssinlehtikuusi (Larix gmelinii var. principis-rupprechtii)
puistoalppiruusu (Rhododendron Catawbiense-ryhmä)
puistojasmike (Philadelphus lewisii var. gordonianus)
puistokuusama (Lonicera xylosteoides)
puistolehmus (Tilia × vulgaris)
puistosyreeni (Syringa × henryi)
puna-aronia (Aronia arbutifolia)
punaherukka (Ribes rubrum Rubrum-ryhmä)
punahevoskastanja (Aesculus × carnea)
punakoiso (Solanum dulcamara)
punakoivu (Betula pubescens f. rubra)
punakuusi (Picea rubens)
punamarjakanukka (Cornus mas)
punapaju (Salix purpurea)
punapajuangervo (Spiraea douglasii)
punapuu (Sequoia sempervirens)
punapyökki (Fagus sylvatica f. purpurea)
punasaarni (Fraxinus pennsylvanica)
punatammi (Quercus rubra)
punavaahtera (Acer rubrum)
punavihma (Cytisus purpureus)
puolanlehtikuusi (Larix decidua subsp. polonica)
puolukka (Vaccinium vitis-idaea)
purppurakuusi (Picea abies f. cruenta)
purppurapihta (Abies amabilis)
purppuratammi (Quercus coccinea)
pyöröorapihlaja (Crataegus laevigata)
päärynä (Pyrus communis)
pöytäkanukka (Cornus controversa)
R

raita (Salix caprea)
rauduskoivu (Betula pendula)
rautatammi (Quercus ilex)
riekonmarja (Arctostaphylos alpinus)
riippakeltasalava (Salix × sepulcralis 'Chrysocoma')
riippakoivu (Betula pendula f. tristis)
riippakuusi (Picea abies f. viminalis)
rinneangervo (Spiraea splendens)
rohtokataja (Juniperus sabina)
rotkoheisi (Viburnum rafinesquianum)
rotkohemlokki (Tsuga caroliniana)
röyhysyreeni (Syringa sweginowii)
ruhtinaanpoppeli (Populus 'Rasumowskiana')
ruostealppiruusu (Rhododendron ferrugineum)
ruostehappomarja (Berberis vulgaris)
ruotsinköynnöskuusama (Lonicera periclymenum)
ruotsinpihlaja (Sorbus intermedia)
rusoheisi (Viburnum sargentii)
rusokirsikka (Prunus sargentii)
rusokuusama (Lonicera tatarica)
rusopajuangervo (Spiraea billiardii)
rusotuomipihlaja (Amelanchier lamarckii)
rusovaahtera (Acer platanoides 'Reitenbachii')
rusovuohenkuusama (Diervilla sessilifolia)
ruusumanteli (Prunus triloba)
ruusunäsiä (Daphne cneorum)
S

saarnivaahtera (Acer negundo)
sahalininpihta (Abies sachalinensis)
saksankärhö (Clematis vitalba)
saksanpihlaja (Sorbus aria)
saksanpihta (Abies alba)
salava (Salix fragilis)
samettisumakki (Rhus hirta)
sammalvarpio (Cassiope hypnoides)
sarjatalvikki (Chimaphila umbellata)
sarvipähkinäpensas (Corylus cornuta)
sembramänty (Pinus cembra)
seppelvarpu (Stephanandra incisa)
serbiankuusi (Picea omorika)
sianpuolukka (Arctostaphylos uva-ursi)
sielikkö (Loiseleuria procumbens)
siipiköynnös (Tripterygium regelii)
sinikuusama (Lonicera caerulea)
sinivatukka (Rubus caesius)
siperianhernepensas (Caragana arborescens)
siperianjalava (Ulmus pumila)
siperiankärhö (Clematis sibirica)
siperiankuusi (Picea abies subsp. obovata)
siperianlehtikuusi (Larix sibirica)
siperianomenapuu (Malus prunifolia)
siperianorapihlaja (Crataegus sanguinea)
siperianpihta (Abies sibirica)
siperiansembra (Pinus cembra subsp. sibirica)
siperianvirpiangervo (Spiraea trilobata)
sirokuusama (Lonicera × bella)
sirosyreeni (Syringa × nanceana)
sirotuomipihlaja (Amelanchier laevis)
sirovaahtera (Acer sieboldianum)
sitkankuusi (Picea sitchensis)
sokerikoivu (Betula lenta)
sokerivaahtera (Acer saccharum)
strobusmänty (Pinus strobus)
suikerosorvarinpensas (Euonymus fortunei)
suikerotuhkapensas (Cotoneaster dammeri var. radicans)
suikerovihma (Cytisus decumbens)
suippuorapihlaja (Crataegus rhipidophylla)
sulhasangervo (Spiraea × multiflora)
sulkaharmaaleppä (Alnus incana f. laciniata)
sulkatuhkapensas (Cotoneaster horizontalis)
sulohelmipihlaja (Sorbus prattii)
suokukka (Andromeda polifolia)
suomenpihlaja (Sorbus hybrida)
suomyrtti (Myrica gale)
suopursu (Rhododendron tomentosum)
surukuusi (Picea abies f. pendula)
syyshortensia (Hydrangea paniculata 'Grandiflora')
syyssyrikkä (Buddleja davidii)
syystamariski (Tamarix ramosissima)
säiläorapihlaja (Crataegus macracantha)
säleikkövilliviini (Parthenocissus inserta)
T

taalainkoivu (Betula pendula 'Dalecarlica')
taatanpihlaja (Sorbus × thuringiaca 'Fastigiata')
taiganvirpiangervo (Spiraea media)
taikinamarja (Ribes alpinum)
takiaistammi (Quercus macrocarpa)
talvikkipaju (Salix pyrolifolia)
talvitammi (Quercus petraea)
tammenlehtileppä (Alnus glutinosa f. quercifolia)
tansanianhapsunappi (Dicranolepis usambarica)
tapionpöytä (Picea abies f. tabulaeformis)
tarhakotakuusama (Weigela florida)
tarhakultasade (Laburnum × watereri)
tarhaomenapuu (Malus domestica)
tataarivaahtera (Acer tataricum)
teodorinpihlaja (Sorbus teodori)
terijoensalava (Salix fragilis 'Bullata')
terttuselja (Sambucus racemosa)
tervaleppä (Alnus glutinosa)
tiikki (Tectona grandis)
tigerstedtinsyreeni (Syringa tigerstedtii)
tokionsorvarinpensas (Euonymus hamiltonianus)
trumpettipuu (Catalpa bignonioides)
tuhkapaju (Salix cinerea)
tuivio (Microbiota decussata)
tulikuusama (Lonicera × brownii)
tummapoppeli (Populus balsamifera 'Tristis')
tunturikoivu (Betula pubescens subsp. czerepanovii)
(tunturi)lapinvuokko (Dryas octopetala)
tunturipaju (Salix glauca)
tuohituomi (Prunus maackii)
tuoksuheisi (Viburnum carlesii)
tuoksuköynnöskuusama (Lonicera caprifolium)
tuoksupoppeli (Populus suaveolens)
tuoksuvatukka (Rubus odoratus)
tuomi (Prunus padus)
turkestaninkuusi (Picea schrenkiana)
turkestaninvaahtera (Acer tataricum subsp. semenowii)
turkinpähkinäpensas (Corylus colurna)
tuulenpesämänty (Pinus sylvestris f. globosa)
tylppöorapihlaja (Crataegus monogyna)
tyrni (Hippophaë rhamnoides)
tähkävaahtera (Acer spicatum)
törmäviini (Vitis riparia)
U

unkarinsyreeni (Syringa josikaea)
ussurinpäärynä (Pyrus ussuriensis)
ussurinpihta (Abies holophylla)
V

vadelma (Rubus idaeus)
vaivaiskoivu (Betula nana)
vaivaispaju (Salix herbacea)
vaivero (Chamaedaphne calyculata)
valeakaasia (Robinia pseudoacacia)
valkoalppiruusu (Rhododendron 'Cunningham's White')
valkoherukka (Ribes rubrum Rubrum-ryhmä)
valkojalava (Ulmus americana)
valkokuusi (Picea glauca)
valkolumimarja (Symphoricarpos albus var. laevigatus)
valkomarjakanukka (Cornus alba 'Siberian Pearls')
valkopaju (Salix alba)
valkopajuangervo (Spiraea alba)
valkosaarni (Fraxinus americana)
valkovatukka (Rubus parviflorus)
vanamo (Linnaea borealis)
variksenmarja (Empetrum nigrum)
varjostinkuusi (Sciadopitys verticillata)
varjoyrtti (Pachysandra terminalis)
varpukalmia (Kalmia polifolia)
venäjänjuuri (Acanthopanax senticosus)
verhoangervo (Spiraea beauverdiana 'Lumikki')
veripähkinäpensas (Corylus maxima 'Purpurea')
verivaahtera (Acer platanoides 'Schwedleri')
vernissapuu (Rhus verniciflua)
verkkolehtipaju (Salix reticulata)
vienokirsikka (Prunus maximowiczii)
viinikärhö (Clematis viticella)
viinivaahtera (Acer circinatum)
viitaheisi (Viburnum cassinoides)
viitapajuangervo (Spiraea salicifolia)
viitapihlaja-angervo (Sorbaria sorbifolia)
viitavaahtera (Acer barbinerve)
villaheisi (Viburnum lantana)
villapaju (Salix lanata)
villasyreeni (Syringa villosa)
virginianpihta (Abies fraseri)
virginiantuomi (Prunus virginiana)
virpapaju (Salix aurita)
visakoivu (Betula pendula var. carelica)
vuorihemlokki (Tsuga mertensiana)
vuorijalava (Ulmus glabra)
vuorimänty (Pinus mugo)
vuorivaahtera (Acer pseudoplatanus)
W

wilsoninpoppeli (Populus wilsonii)
Biologinen kuolemattomuus

Biologinen kuolemattomuus tarkoittaa sitä, että jonkin eliön kuolevuus ei jatkuvasti lisäänny tai sen suvunjatkamiskyky ei heikkene sen ikääntymisen johdosta. Eliö voi tosin edelleen kuolla muista syistä, esimerkiksi onnettomuuden, sairauden tai mutaation seurauksena.
Kantasolut ja syöpäsolut ovat biologisesti kuolemattomia, koska niiden jakaantumiselle ei ole mitään rajaa.
Turritopsis dohrnii on tällä hetkellä ainoa tunnettu eläin, joka on biologisesti kuolematon.
Tutkijoita, jotka tavoittelevat ihmisen muuttamista biologisesti kuolemattomaksi, kutsutaan biogerontologeiksi.
Historia

Ihmiskunta on haaveillut kuolemattomuudesta jo kauan. Gilgameš-eepoksessa kuvataan kuolemattomuuden salaisuuden löytymistä. Tarinassa Eedenin puutarhasta Jumala karkottaa Aadamin ja Eevan pelätessään näiden käyttävän löytämäänsä tietoa tullakseen kuolemattomiksi.
Yleisen vanhan uskomuksen mukaan ikuisen nuoruuden voi saavuttaa juomalla nuoren ihmisen verta tai nauttimalla hänen sielunsa.