stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokkíni Cháni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kokkíni Cháni Wikimedia Commonsissa
Kolmannen asteen polynomifunktio

Tyypillinen kolmannen asteen polynomifunktion kuvaaja
Kolmannen asteen polynomi eli kuutiollinen funktio on matematiikassa polynomifunktio, jonka asteluku on 3.  Se voidaan esittää muodossa.
Kolmannen asteen yhtälö eli kuutiollinen yhtälö on algebrallinen yhtälö, jonka toisella puolella on kolmannen, toisella puolella kolmannen tai sitä alemman asteen yhtälö.
Jousiammunta kesäolympialaisissa 2020 – miesten yksilökilpailu

Miesten yksilökilpailu jousiammunnassa Tokion olympialaisissa 2020 käydään Dream Island Archery Fieldillä 23. – 31. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu 64 urheilijaa.
Karsinnat

Yksilökilpailun karsinnat on liitetty osaksi joukkuekilpailun karsintaa. Joukkuekilpailuun pääsee 12 maata, ja jokaiselle joukkuekilpailuun osallistuvalle urheilijalle taataan paikka yksilökilpailussa. Isäntämaa Japani saa ilman karsintoja yhden joukkueen olympiaturnaukseen eli samalla kolme urheilijaa yksilökilpailuun. Vuoden 2019 MM–kilpailuista mukaan pääsee kahdeksan parasta joukkuetta. Jos Japani on kahdeksan parhaan joukossa, mukaan otetaan yhdeksänneksi paras joukkue. Loput kolme joukkuepaikkaa karsitaan erillisessä karsintaturnauksessa. Jos Japani ei ole saanut paikkaa MM–kilpailujen kautta ja osallistuu erilliseen karsintaturnaukseen ja on kolmen parhaan joukossa, paikan olympialaisiin saa karsintaturnauksen neljäs joukkue. Viisi urheilijaa pääsee olympiaturnaukseen sekajoukkuekarsintojen perusteella. Kun olympialaisiin pääsevät maat on selvillä, valitaan muista maista urheilijat siten, että yhdestä maasta korkeintaan yksi urheilija saa osallistua yksilökilpailuun. Neljä urheilijaa valitaan MM–kilpailujen 2019 perusteella. Aasian, Euroopan ja Amerikan maanosan sisäisissä kilpailuista on mahdollista yhden urheilijan päästä olympialaisiin. 13 paikkaa jaetaan maanosien omissa karsintaturnauksissa siten, että Eurooppa saa neljä, Aasia ja Amerikka kolme, Afrikka kaksi ja Oseania yhden urheilijan olympiaturnaukseen. Yksi paikka ratkaistaan erillisessä yksilökarsintaturnauksessa. Kaksi paikkaa on niin sanottuja kutsupaikkoja.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet maat

| Maanosa | Tyyppi | Karsintatapa | Ajankohta | Paikat yhteensä | Maat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Joukkue | Isäntämaa |  | 3 |  Japani |
|  | Joukkue | MM–kilpailut 2019 | 10. – 16. kesäkuuta 2019 | 24 |  Alankomaat    Australia    Etelä-Korea    Intia    Iso-Britannia    Kazakstan    Kiina    Kiinan Taipei |
|  | Joukkue | Erillinen joukkuekarsintaturnaus | 22. – 28. kesäkuuta 2020 | 9 |  Yhdysvallat    Indonesia    Ranska |
| Aasia | Sekajoukkue | Aasian kisat 2018 | 18. elokuuta – 2. syyskuuta 2019 | 1 |  Pohjois-Korea |
| Eurooppa | Sekajoukkue | Euroopan kisat 2019 | 21. – 30. kesäkuuta 2019 | 0 | Ei jaettu, sillä Italia oli jo varmistanut paikan. |
| Oseania | Sekajoukkue | Tyynenmeren kisat 2019 | 7. – 20. heinäkuuta 2019 | 1 |  Uusi-Seelanti |
| Amerikka | Sekajoukkue | Pan-Amerikan kisat 2019 | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 0 | Ei jaettu, sillä Yhdysvallat oli jo varmistanut paikan. |
| Afrikka | Sekajoukkue | Afrikan kisat 2019 | 19. – 31. elokuuta 2019 | 1 |  Egypti |
|  | Yksilö | MM–kilpailut 2019 | 10. – 16. kesäkuuta 2019 | 4 |  Bangladesh    Italia    Malesia |
| Aasia | Yksilö | Aasian kisat 2018 | 18. elokuuta – 2. syyskuuta 2019 | 1 |  Indonesia |
| Eurooppa | Yksilö | Euroopan kisat 2019 | 21. – 30. kesäkuuta 2019 | 1 |  Espanja |
| Amerikka | Yksilö | Pan-Amerikan kisat 2019 | 26. heinäkuuta – 11. elokuuta 2019 | 21 |  Brasilia    Meksiko |
| Afrikka | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 26. – 30. elokuuta 2019 | 2 |  Tšad    Tunisia |
| Aasia | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 22. – 28. marraskuuta 2019 | 3 |  Iran    Mongolia    Vietnam |
| Amerikka | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 22. – 28. maaliskuuta 2021 | 3 |  Kolumbia    Chile    Meksiko |
| Eurooppa | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 31. toukokuuta – 6. kesäkuuta 2021 | 3 |  Turkki    Slovenia    Saksa |
| Oseania | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 18. – 21. kesäkuuta 2021 | 1 |  Fidži |
|  | Yksilö | Erillinen karsintaturnaus | 18. – 21. kesäkuuta 2021 | 7 |  Suomi    Unkari    Israel    Moldova    Puola    Venäläiset olympiaurheilijat    Ukraina |
|  | Yksilö | Kutsu |  | 2 |  Malawi    Yhdysvaltain Neitsytsaaret |

1 Amerikan kiintiöön lisättiin yksi paikka, sillä Yhdysvallat voitti sekajoukkuekilpailun ja oli saanut paikan MM-kilpailujen kautta.
Kilpailumuoto

Olympiaturnaus alkaa sillä, että jokainen urheilija ampuu 72 nuolta. Tulosten perusteella urheilijat laitetaan järjestykseen. Tämän jälkeen aloitetaan cupmuotoinen turnaus, jonka ensimmäisellä kierroksella kohtaavat karsinta-ammuntojen paras ja 64., toiseksi ja 63. sijoitettu jne. Cup-muodossa yksi ottelu koostuu kolmen nuolen sarjoista. Sarjan voittaja saa kaksi pistettä ja jos sarja päättyy tasan, kumpikin saa yhden pisteen. Ottelun voittaa se urheilija, joka saa ensin kuusi pistettä. Jos ottelu on tasan tilanteessa 5–5, kumpikin urheilija ampuu yhden nuolen. Lähemmäksi taulun keskipistettä osunut urheilija voittaa ottelun.
Aikataulu

Sijoitusammunnat ammutaan 23. heinäkuuta. Cupin kaksi ensimmäistä kierrosta ammutaan 27., 28. ja 29. heinäkuuta. Aamupäivällä 31. heinäkuuta ammutaan neljännesvälierät, ja iltapäivällä puolivälierät, välierät, pronssiottelu ja loppuottelu.
Turnaus > Turnauspuu > Loppukierrokset

Kilpailijat sijoitusammunnassa
Kirmusjärvi

| Kirmusjärvi |
| --- | --- |
 Kirmusjärvi Leikkiläntieltä katsoen.
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Lohja (Sammatti)
Koordinaatit:  60°20′20″N, 23°52′03″E
Järvinumero:  23.024.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  54  m 
Rantaviiva:  25,2 km
Pinta-ala:  3,56 km²
Keskisyvyys:  3 m
Suurin syvyys:  8 m
Valuma-alue:  16 km²
 fiKirmusjärvi 
Kirmusjärvi on järvi Lohjan kaupungissa Sammatin Leikkilän kylässä. Järven koko on 3,56 neliökilometriä, ja Raatinjoen-Myllyojan valuma-alue, johon se kuuluu, on noin 16 neliökilometriä. Sen suurin syvyys on kahdeksan metriä ja keskisyvyys kolme metriä. Järven rantaviivan pituus on 25,2 kilometriä.
Järvi on melko rehevöitynyt, sillä sen ympäristössä on asutusta ja viljelyä. Järven suurimmat saaret ovat Isosaari, Vohlasaari, Selkäsaari, Härkäsaari, Ketosaari ja Lehtisaari. Järveen laskee Kolmpersjärvestä Kolmpersinoja ja Silmeestä Kirmustenpuro, Kulteenoja ja Silmeenoja.
Kotipoltto

Viinankeittäjät, Vilho Lampi, 1930. Itse taiteilija seisoo keskellä teosta.
Kotipoltto tai kotitarvepoltto tarkoittaa viinan valmistamista itse tislaamalla. Kotipolttoisen viinan eli pontikan valmistustaito levisi Suomessa 1500-luvulta lähtien. Etenkin vanhoina aikoina pontikka tehtiin viljasta tai perunasta. Kotipolttoa harjoitettiin saaristoissa, sillä ne olivat syrjäisiä. Viinan kotitarvepoltto kiellettiin kansalaisilta vuonna 1866, jolloin noin 40 000 pientä polttimoa lopetti toimintansa.
Kivijärvi (Kannonkoski, Mannilankylä)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°54′58″N, 25°19′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Tuurajärveen
Järvinumero:  14.442.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,5 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,875 km  
Pinta-ala:  2,016 ha   
Tilavuus:  0.000008 km³  
Keskisyvyys:  0,42 m  
Suurin syvyys:  noin 1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi on Keski-Suomessa Kannonkoskella Mannilankylä lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. 
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,085 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on noin yksi metriä. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,5 metriä mpy.
Kokemäen maatalousmuseo

| Kokemäen maatalousmuseo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kotiseutumuseo
Sijainti:  Sonnilan kirkkotie, Kokemäki
Perustettu:  1927
Ylläpitäjä:  Kokemäen kaupunki
Kotisivut:  Museoraitti
Koordinaatit:  61.257595°N, 022.351084°E
 fiKokemäen maatalousmuseo 
    
Kokemäen maatalousmuseo on Kokemäen Tulkkilassa sijaitseva kotiseutumuseo. Se toimii vuonna 1838 rakennetussa entisessä viljamakasiinissa aivan Kokemäen kirkon kupeessa.
Museon perusti vuonna 1927 Kokemäen kotiseutuyhdistys. Se oli aluksi entisessä myllyssä, josta museo siirrettiin nykyiselle paikalleen vanhaan pitäjänmakasiiniin vuonna 1936. Maatalousmuseon kokoelmien kartuttaminen oli aloitettu jo ennen sen perustamista. Museon perusnäyttely on edelleen lähes alkuperäisessä asussaan.
Kokemäen maatalousmuseon näyttelytilat sijaitsevat kolmessa kerroksessa. Ne käsittävät laajan kokoelman eri aikakausien maatalouden työvälineitä. Maatalousesineiden lisäksi museossa on eri alojen käsityöläisten välineitä sekä ase- ja rahakokoelma. Näytteillä on myös paikkakunnalta löydettyjä kivi- ja rautakautisia esineitä.
Kokemäen maatalousmuseo on avoinna lähinnä kesäaikaan, jolloin paikalla on myös opastus.
Aiheesta muualla

Kokemäen kaupungin kotisivut
Koko Perhe Näyttelee

| Koko Perhe Näyttelee |
| --- | --- |

Pelaajia:  3–6
Ikäsuositus:  6+
Pelin kesto:  n. 20 min
Monimutkaisuus:  helppo
Strategisuus:  helppo
Satunnaisuus:  keskiverto
 BoardGameGeek 
Koko Perhe Näyttelee on lautapeli, jossa pääsee näyttelemään monia erilaisia rooleja kuten tanssivaa kirahvia tai kengännauhoja sitovaa sarvikuonoa. Peli on suunnattu yli 6-vuotiaille, mutta lapsesta riippuen peliä voi pelata nuoremmatkin lapset. Peli valittiin vuonna 2008 Vuoden peli-finalistiksi. Koko Perhe Näyttelee-lautapelejä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla.
Pelin kulku

Vuorossa oleva pelaaja heittää väriarpakuutiota, joka kertoo vuorossa olevalle pelaajalle, mikä hän on ja mitä hän tekee, jonka jälkeen hän näyttelee ja muut pelaajat yrittävät arvata hänen eleistään, liikkeistään ja ilmeistään, mitä hän esittää. Jos joku arvaa oikein, sekä vuorossa oleva pelaaja sekä oikein arvannut pääsevät liikkumaan pelilaudalla. Spinnerin pyöritys antaa mahdollisuuden edetä vieläkin nopeammin. Pelin aikana ei saa nauraa näyttelyesityksille, jos näin tapahtuu naurava pelaaja joutuu peruuttamaan pelilaudalla. Ensimmäinen maaliin päässyt pelaaja on voittaja.
Aiheesta muualla

Koko Perhe Näyttelee-peli Tacticin verkkosivuilla
Koko Perhe Näyttelee-pelin säännöt
Kuningaskuluttaja: Perheet testasivat lautapelit[vanhentunut linkki]
Kondo

Kondo tai Kondō voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kondo-ilmiö, sähkömagneettinen ilmiö
Kondō sukunimenä

Ami Kondō (s. 1995), japanilainen judoka ja olympiamitalisti
Daigorō Kondō (1907–1991), japanilainen jalkapalloilija
Kondō Isami (1834–1868), japanilainen samurai, Shinsengumi-joukkojen päällikkö
Jun Kondō (1930–2022), japanilainen fyysikko, Kondo-ilmiön löytäjä
Kōji Kondō (s. 1961), japanilainen videopelisäveltäjä
Kōji Kondō (1972–2003), japanilainen jalkapalloilija
Marie Kondō (s. 1984), japanilainen kirjailija, KonMari-menetelmän kehittäjä
Naoya Kondō (s. 1983), japanilainen jalkapalloilija
Nobuko Kondō (s. 1956), japanilainen jalkapalloilija
Nobutake Kondō (1886–1953), japanilainen amiraali
Yoshifumi Kondō (1950–1998), japanilainen animaattori ja ohjaaja
Nana Mizuki, synt. Kondō (s. 1980), japanilainen laulaja-lauluntekijä ja ääninäyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kondo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
MIS 11

MIS 11, happi-isotooppivaihe 11, oli jääkausien välinen lämmin vaihe ajoitusten mukaan noin 420–360 000 vuotta sitten. Lämmin kausi kesti melko pitkään, 30-35 tuhatta vuotta. Kausi oli luultavasti sama kuin Holstein tai Hoxnian. Kautta on pidetty lämpimimpänä interglasiaalina 500 000 viime vuoteen, ja sen on sanottu muistuttavan nykyistä jääkauden jälkeistä aikaa. Kasvinäytteet, jotka kaudelta on otettu, ovat harvat. Joidenkin uusien tutkimusten mukaan kausi saattoi olla hieman nykyistä kylmempi.
Lämmin kausi jatkui pitkään suotuisten auringon säteilyyn vaikuttavien Maan akseli- ja ratamuutosten, Milankovichin jaksojen ja suuren hiilidioksidipitoisuuden lämmittävän kasvihuonevaikutuksen takia.
Kautta edelsi kylmä MIS 12, joka on sama kuin Elster-jääkausi.
Kepler-11

| Kepler-11 |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys
Muut designaatiot:  KOI-157, KIC-6541920
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  13,653 mv
Lämpötila:  5675 K
Massa:  0,95 M☉
Säde:  0,998 R☉
Metallipitoisuus:  -0,111
Ikä:  8 ± 2 Gyr
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Joutsen
Rektaskensio (J2000):  19h 48m 27,629s
Deklinaatio (J2000):  41° 54' 39,90"
Etäisyys:  2000 vv
Kepler-11 on G-tyypin pääsarjan tähti, joka sijaitsee Joutsenen tähdistössä. Sitä kiertämästä on havaittu kuusi eksoplaneettaa: Kepler-11b, Kepler-11c, Kepler-11d, Kepler-11e, Kepler-11f ja Kepler-11g, joista kaikki ovat Maata suurempia, mutta kiertävät tähteään lähempänä kuin Maa. Tähden planeettakunta kuuluu siis suurimpiin tunnettuihin planeettakuntiin. Kepler-11:n säde ja massa ovat suunnilleen samat kuin Auringolla, ja lämpötila vain hieman Auringon lämpötilaa alhaisempi.
Kepler-11 planeettoineen löydettiin NASAn Kepler-avaruusteleskoopilla käyttäen ylikulkumenetelmää. Tähden näennäinen kirkkaus on noin 13,7, joten sitä ei voida nähdä paljaalla silmällä.
Planeettakunta

| Planeetta (tähdestä lukien) | Massa (MJ) | Kiertoaika (d) | Etäisyys (AU) | Eksentrisyys (radan soikeus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  b  | 0,01353 | 10,30375 | 0,091 | —   |
|  c  | 0,0425 | 13,02502 | 0,106 | —   |
|  d  | 0,01919 | 22,68719 | 0,159 | —   |
|  e  | 0,02643 | 31,9959 | 0,194 | —   |
|  f  | 0,007237 | 46,68876 | 0,25 | —   |
|  g  | 0,95 | 118,37774 | 0,462 | — |
Kepler-11 ja Auringon planeettojen etäisyyksien eroja esittävä kaavio, Aurinkokunnasta mallissa näkyvät Merkurius ja Venus
Mariana Henriques

Mariana Henriques vuonna 2009.
Mariana Henriques (s. 27. heinäkuuta 1994 Luanda, Angola) on angolalainen uimari.
Henriques osallistui Lontoon olympialaisiin vuonna 2012. Hän sijoittui 50 metrin vapaauinnissa 73 kilpailijan joukossa 61:nneksi.
MIREU

MIREU (Mining and Mineral Resources of European Union) on Euroopan unionin projekti, joka pyrkii mahdollisimman taitavasti kohottamaan kaivannais- ja mineraaliteollisuuden sosiaalista hyväksyttävyyttä. Se on käytännöllisesti katsoen sijoittaja- ja teollisuuspiirien sanelemaa, eikä siinä oteta huomioon kansallisia tarpeita. Se on ymmärrettävää, koska erityisesti kaivannanisteollisuuden haitat ovat pitkäkestoisia ja korvaamattomia, ja niiden kustannukset ovat suuret hyötyihin verrattuna. Juuri 2010-luvun loppu ja 2020-luku ovat erityisen sopivaa ajankohtaa tällaisen esilletuomiseen, koska sitä voidaan puolustella ilmastonmuutoksella eri jäsenvaltioille esimerkiksi teollisuuden murroksen kannalta. Kyseessä ei ole direktiivi, jota Euroopan valtioiden pitäisi lähestyä, mutta siitä toivotaan sellaista, jotta sitä tulisi noudattaa..
Mariana Levy

Mariana Levy Fernández (s. 22. huhtikuuta 1965 – k. 29. huhtikuuta 2005) oli meksikolainen näyttelijä, joka tunnettiin meksikolaisesta televisiosarjasta Rosa salvaje, jossa hän näytteli vuosina 1987–1988. Mariana Levy kuoli vuoden 2005 keväällä sairauskohtaukseen. Hän oli kuollessaan 40-vuotias.
Kosken verkatehdas

Kosken verkatehdas Oy oli vuonna 1857 Hämeen läänin Koskelle (nykyinen Hämeenkoski) perustettu suomalainen kutomateollisuusyritys. Yritys kehräsi lankaa suomalaisesta villasta ja valmisti sarkakankaita ja huopia. Tehtaan yhteydessä oli myös pellavanloukutuslaitos.
Tehtaan omistanut Antti Korhonen osti 1884 lähellä sijainneen Henriksdalin manufaktuuripajan, joka oli perustettu 1860-luvulla. Pajan toiminta loppui 1888, mutta vasarapajarakennus siirtyi verkatehtaan käyttöön.
Kosken verkatehdas toimi Hämeenkoskella vuoteen 1927 saakka. Vuonna 1927 valmistui uusi kehräämö ja kutomo Lahteen, jonne yrityksen toiminta siirtyi vuonna 1928 kokonaan. Tässä vaiheessa Kosken verkatehtaan palveluksessa oli satakunta työntekijää.
1930-luvun alun lamakausi vei investointien takia velkaantuneen Kosken verkatehtaan konkurssiin. Tehtaan toimintaa jatkamaan perustettiin Lahden Verkatehdas Oy, joka vuokrasi tuotantolaitokset Orimattilan Villatehdas Oy:lle mutta ei itse harjoittanut teollista tuotantoa. Orimattilan Villatehdas Oy toimi entisessä Kosken verkatehtaassa vuoteen 1935 saakka, ja tämän jälkeen tehtaaseen muutti 1937 helsinkiläinen vuonna 1928 perustettu Kutomo ja Neulomo Oy, joka valmisti miesten paitoja, naisten puseroita ja leninkejä sekä trikooalusvaatteita. Lahden Verkatehdas Oy:n toiminta päättyi 1936, kun se siirtyi Hämeenlinnan Verkatehdas Oy:n omistukseen.
Hämeenkoskella sijainneet verkatehtaan tuotantorakennukset on purettu mutta tehtaan työntekijöiden Puutteenkujalla sijainneen asuinalueen alkuperäisiä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa rakennettuja asuintaloja on säilynyt.
Aiheesta muualla

Kansalliskirjasto Pienpainatteet : Kosken verkatehtaan hintaluetteloita 1920-luvulta
Koskenhovin kartano

| Koskenhovin kartano |
| --- | --- |
Osoite:  Koskentie 126, Joroinen
Koordinaatit:  62.16763°N, 27.82285°E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koskenhovi (ruots. Forsgård)  eli Koskenhovin kartano on Joroisissa sijaitseva kartano. Se sijaitsee Välijoen Muurinkosken ja Huutokoski–Parikkala-radan välissä. Kartano kuuluu osana Joroisten kartanoiden muodostamaan valtakunnalliseti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen kohteeseen.
Kartanon vanhin osa edustaa empiretyyliä ja on vuodelta 1844. Rakennusta on jatkettu 1870- ja 1890-luvuilla.
Koskenhovissa on kielitieteilijä, professori Lauri Kettusen muistoreliefi.
Aiheesta muualla

Koskenhovin kartano (kuvaaja Brander Signe, 1920) (finna.fi)
Kolma (järvi)

| Kolma |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Joroinen 
Koordinaatit:  62°14′29″N, 27°44′02″E
Järvinumero:  04.213.1.010 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86  m 
Pinta-ala:  110  ha 
 fiKolma 
Kolma on järvi, joka sijaitsee Kolman kylällä Joroisissa. Järvi kuuluu Vuoksen vesistöön ja on pinta-alaltaan noin 110 hehtaaria. Kolmalla on yleinen uimaranta Uimarannantien varrella. Kolman kyläyhdistys on vuonna 2020 aloittanut uimarannan uudistamistyön, jossa uimaranta siirtyy hieman eri kohtaan järven rannalla.
Järven kunnostus

Vuosituhannen vaihteessa Kolman kylällä tehtiin kansalaisopiston kurssilla kolme avorysää, joilla Kolma-järvestä on pyydetty pois roskakalaa. Vuonna 2002 Joroisten kunta valitsi järven yhdeksi Ympäristökeskuksen kanssa kunnostettavaksi kohteeksi, jolloin järveä niitettiin kolmena vuonna noin viiden hehtaarin alalta. Tämän jälkeen kyläläiset ovat niittäneet järveä talkoovoimin omalla niittokoneella. Vuonna 2021 niitettiin vesikasveja Kolman pohjoisosissa kunnostushankkeen kautta.
Vuonna 2013 järven luusuaan rakennettiin uusi pohjapato, joka mitoitettiin siten, etteivät vallinneet vedenkorkeudet muuttuneet. Pohjapadon paikalla oli aiemmin 1990-luvun alussa syntynyt kivipato.
Magnus Stensås

| Magnus Stensås> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. heinäkuuta 1993 (ikä 31)
Uran tiedot
Seura:  Tydal IL
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2017–2018
Paras sijoitus:  40
 Tietolaatikko päivitetty 24. tammikuuta 2022 
Magnus Stensås (s. 5. heinäkuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä.
Stensås kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 11. maaliskuuta 2017 Oslossa 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, jossa hänen sijoituksensa oli 40:s.
Skandinavia Cupissa Stensåsin paras sijoitus on voitto tammikuussa 2020 Nes Skianleggissa. Kauden 2016–2017 kokonaispisteissä hän sijoittui viidenneksi.
Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla hän oli toinen 10 kilometrin perinteisellä hiihtotavalla vuonna 2011.
Norjan-mestaruuskilpailuissa Stensås on ollut parhaimmillaan 8:s maaliskuussa 2017 10 kilometrin vapaalla hiihtotyylillä.
Kjell Dahlin

| Kjell Dahlin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1963 (ikä 61) Timrå, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  79 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1981–1994
Seurat:  Timrå IK (SEL) Färjestads BK (SEL) Montréal Canadiens (NHL)
NHL-varaus:  82. varaus, 1981 Montréal Canadiens
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Montréal Canadiens | 1986  |
Kjell Dahlin (s. 2. maaliskuuta 1963 Timrå, Ruotsi) on uransa lopettanut ruotsalainen jääkiekkoilija. Uransa jälkeen Dahlin on toiminut Winnipeg Jetsin pelaajatarkkailijana.
Ura

Dahlin oli Timrå IK:n kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset miesten pelinsä I-divisioonassa kaudella 1978–1979, jolloin Dahlin oli vain 15-vuotias. Hän murtautui joukkueeseen 17-vuotiaana kaudella 1980–1981 ja teki 25 ottelussa tehot 7+12=19. Dahlin oli nostamassa Timråta Elitserieniin keväällä 1981. Kauden päätteeksi hänet valittiin Ruotsin vuoden junioripelaajaksi ja Montréal Canadiens varasi Dahlinin numerolla 82 NHL:n varaustilaisuudessa 1981. Elitserien-nousun jälkeen hän pelasi Timråssa kauden 1981–1982. Dahlin teki runkosarjassa tehot 16+7=23, mutta ne riittivät joukkueen sisäisen maalipörssin voittoon. Sisäisessä pistepörssissä hän oli toinen edellään vain Bo Berggren.
Kaudeksi 1982–1983 Dahlin vaihtoi Timråsta Färjestads BK:hon. Hän voitti joukkueessa Elitserienin hopeaa keväällä 1983. Kaudella 1983–1984 Dahlin oli Färjestadin paras maalintekijä 19 osumallaan, mutta hän teki kaudella 1984–1985 läpimurtonsa Elitserienissä tehoilla 21+25=46. Dahlin oli Färjestadin paras pistemies ja Elitserienin pistepörssin kuudes. Tuon kauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1985–1986 Montréal Canadiensiin. Tulokaskausi toi Dahlinille 77 runkosarjaottelussa hyvät tehot 32+39=71, ja hän oli joukkueensa neljänneksi paras pistemies. Dahlin teki samalla Canadiensin joukkuekohtaisen tulokkaiden piste-ennätyksen, kun hänen silloinen joukkuetoverinsa, maanmies Mats Näslund oli saanut kaudella 1982–1983 tehot 26+45=71. Dahlin oli ehdolla vuoden tulokkaalle annettavan Calder Memorial Trophyn saajaksi, mutta palkinnon voitti Calgary Flamesin puolustaja Gary Suter. Dahlin valittiin kuitenkin tulokkaiden tähdistökentälliseen ja hän voitti keväällä 1986 Stanley Cupin.
Hienon tulokaskautensa jälkeen Dahlinin tehot NHL:ssä hiipuivat. Kaudet 1986–1987 ja 1987–1988 jäivät alle 50 ottelun mittaisiksi loukkaantumisten takia. Ne toivat Dahlinille vain 21 ja 25 pistettä. Hän palasi kaudeksi 1988–1989 Färjestadiin ja oli tehoilla 23+20=43 Elitserienin pistepörssin kolmas sekä maalipörssin toinen. Kaudella 1989–1990 Dahlin oli tehoilla 26+12=38 Färjestadin paras maalintekijä sekä liigan maalipörssin toinen. Hän voitti keväällä 1990 Elitserienin hopeaa, jota tuli myös keväällä 1991. Dahlin lopetti uransa kevääseen 1994.
Maajoukkue

Dahlin ei ole pelannut miesten arvokisoissa. Hän on edustanut Ruotsin A-maajoukkuetta yhteensä 11 ottelun verran.
Dahlin pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1982 ja 1983. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 1980 ja 1981 voittaen molemmista turnauksista pronssia. Vuoden 1981 turnauksessa Dahlin jakoi Ruotsin sisäisen pistepörssin voiton Peter Madachin kanssa molempien tehdessä tehot 4+5=9.
Muuta

Dahlinin isoveli Anders edusti Elitserien-urallaan Timrå IK:ta ja Brynäs IF:ää. Andersin poika Tim Dahlin pelaa I-divisioonajoukkue Östersund Hockeyssä.