stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neekeri
Sanan käytön historia > Neekeri-sanan käyttäjät ja kohteet > Tutkimus sanan käyttäjistä

Ulkomaalaistaustaisten nuorten kokemuksen mukaan neekeri-sanan käyttäjänä oli usein henkilö, joka oli rasisti tai jonka ei ollut tarvinnut kohdata rasismin kysymyksiä. Anne-Mari Souton tutkimuksen mukaan nuoret ylläpitivät stereotypioita kouluympäristössä varmistaakseen kuuluvuutensa sisäpiireihin ja muihin arkisiin yhteisöihin. Souton mukaan ”suomalaisuutta avaavat näkökulmat, stereotypioiden kyseenalaistaminen tai esimerkiksi 'ryssä'- ja 'neekeri'-sanoihin puuttuminen merkitsivät useimmiten sosiaalista riskiä”.
Historioitsija Marjo Kaartisen mukaan rasismikeskustelu alkoi Suomessa varsin myöhään ja suomalaiset eivät ole mielellään ottaneet rasistin leimaa itseensä. Hänen mukaansa väite ”neekeri-sanan halventavuudesta saa poikkeuksetta aina jonkun esittämään eriävän mielipiteen, ja sanaa puolustavat joskus nekin, jotka eivät sitä koskaan muussa yhteydessä käytä”.
Anna-Maria Pekkinen tutki pro gradu -työssään kolmen eri internetin keskustelupalstan keskusteluja. Tutkimuksen mukaan ”sekä kotisivuilla että keskusteluissa on yleistä käyttää halventavia nimityksiä eri ryhmistä. Näitä sanoja ovat muun muassa neekeri, nekru, rättipää, vinosilmä, ryssä, manne, mutiainen, sompanssi ja ählämi”. Pekkisen mukaan yksi keskustelupalstojen vakioaiheita onkin, sopiiko sana neekeri kielenkäyttöön vai ei. Keskustelupalstoilla ”puheen kohde, eli erityisesti maahanmuuttajat puuttuvat käytännössä kokonaan”.
Merja Määttäsen etnisiin vähemmistöihin kuuluvien ja maahanmuuttajataustaisten poliisien kokemuksia työstään selvittäneen tutkimuksen rasistinen kielenkäyttö ja vähemmistöjen kustannuksella vitsailu hyväksytään Suomen poliisissa ja sitä pidetään arkipäiväisenä. Määttä epäilee, etteivät maahanmuuttajapoliisit suvaitsisi neekerivitsejä lähikauppansa kassalta tai lapsensa opettajalta. Määttä katsoo, että vitsit ja nimittely heijastavat ja tekevät arkipäiväisiksi yhteiskunnan valtarakenteita ja toistavat esimerkiksi etnisiä stereotypioita ja ennakkoluuloja.
Sanan käytön historia > Neekeri-sanan käyttäjät ja kohteet > Neekeri-sanan käyttöön liittyvät kokemukset

Rastaan vuonna 2007 julkaistun väitöskirjan mukaan rasismia kokeneet ovat joutuneet julkisesti nimitellyiksi kaduilla, ravintoloissa ja tavarataloissa. 23 lapsen ja nuoren kokemuksia kartoittaneessa tutkimuksessa havaittiin, ettei ”neekeriksi” nimitelty vain afrikkalaistaustaisia, vaan toisinaan muitakin ”ei-suomalaiseksi” tai ”vähemmän suomalaiseksi” katsottuja ihmisiä: esimerkiksi Kiinasta adoptoituja lapsia tai lapsia, joiden toinen vanhempi on Lähi-idästä. Rastaan mukaan sanaa neekeri käytetään rodullisten erojen tuottamiseen ja rasismia kokeneiden kannalta eriarvoistaviin avoimen rasistisiin ilmauksiin. Sanan pitäminen ”harmittomana” merkitsee Rastaan näkemyksen mukaan sen rasistisen merkityksen kiistämistä tai hyväksymistä.
Veronika Honkasalon pro gradu -työn haastatteluissa maahanmuuttajanuoret kokivat usein suomalaisuuden ulkoapäin ulkonäön ja syntyperän kautta määriteltynä. Honkasalon mukaan jotkut tutkituista 12 nuoresta ”kohtasivat oman muukalaisuutensa”, kun heidän alkuperäistä syntymämaataan kyseltiin tai heitä nimiteltiin esimerkiksi ”neekereiksi”. Myös Heidi Virkin kuuden ulkomailta Suomeen adoptoidun lapsen kokemuksia käsittelevässä pro gradu -työssä nousi esiin neekeri-termin käyttö. Haastatteluissa ulkomailta adoptoidut lapset olivat joutuneet neekeri-nimittelyn kohteiksi.
Kati Kovácsin tekemän nuorten maahanmuuttajien kokemaa koulukiusaamista käsittelevän pro gradu -tutkielman mukaan sanaa neekeri saatetaan joskus käyttää kouluissa kenestä tahansa ulkomaalaisen näköisestä lapsesta. Tutkimus perustui 52 maahanmuuttajanuoren kirjoitukseen ja kahteen haastatteluun. Kovâcsin mukaan ”kiusaajalle ei ole merkitystä sillä, onko kiusattu oikeasti mustaihoinen vai ei, sana 'neekeri' on joka tapauksessa tehokas viesti. Haukkumisen kohde on 'alempaa rotua', ei-toivottu ja huonompi kuin kiusaajansa.”
Vastaavat ilmaukset ja niiden käyttö muissa kielissä > Englanti

1800-luvun keskivaiheilta sen loppuun asti yleisin Yhdysvaltojen mustaan väestöön viitannut ilmaus oli colored (värillinen). 1800-luvun lopulta alkaen sen syrjäytti termi negro, joka on sellaisenaan lainattu espanjasta. Termin käyttöönoton puolesta kampanjoivat muun muassa Booker T. Washington ja W. E. B. Du Bois, jotka pitivät sitä foneettisesti ja etymologisesti parempana kuin aikaisempaa colored-termiä. Aluksi sanalla negro ei ollut kielteistä leimaa edes mustien kansalaisoikeusliikkeessä, sillä Martin Luther King käytti sitä viisitoista kertaa kuuluisassa ”I have a Dream” -puheessaan 28. elokuuta 1963.
1960-luvun lopulta alkaen negro korvautui nopeasti termillä black (musta) ja negro muuttui halventavaksi kuvastaen yhdysvaltalaisten mustien yhteisön muutoksia kansalaisoikeus- ja Black Power -liikkeiden myötä.tarvitaan parempi lähde Sanan väännöksiä nigger, jota aikoinaan käytettiin ennen kaikkea Amerikan afrikkalaisperäisistä orjista, sekä monissa yhteyksissä myös nigga pidetään vielä selvemmin ja yksiselitteisesti loukkaavina. Esimerkiksi Yhdysvalloissa Mark Twainin Huckleberry Finnin seikkailujen sisällyttämisestä koulujen opetussuunnitelmiin on noussut laaja keskustelu, koska kirja sisältää yli kaksisataa kertaa sanan nigger.
John Lennonin huomiota herättäneen musiikkikappaleen nimi on ”Woman Is the Nigger of the World” (Nainen on maailman neekeri).
Vuonna 1994 ensi-iltansa saaneessa yhdysvaltalaisessa elokuvassa Pulp Fiction henkilöt saattavat käyttää toisistaan Yhdysvaltain mustien jengikulttuuriin, niin sanottuun "gangsta-kulttuuriin", kuuluvaa nigger-nimitystä, jolloin sanan käytöllä ei ole rasistista painoa, paitsi ehkä myönteisessä arvostavassa muodossa.kenen mukaan? Losangelesilainen mustien jengialueiden muusikoiden yhtye N.W.A eli Niggaz Wit Attitude ("nekrut/neekerit asenteen kanssa") käyttää itse nigga-sanaa, jolloin sanan käytöllä ei ole rasistista painoa. Yhtyeellä on myös levytys Niggaz4Life, jonka nimi tulee sanoista "niggaz for life", 'neekerit koko eliniän'.lähde?
Vastaavat ilmaukset ja niiden käyttö muissa kielissä > Ruotsi ja tanska

Ruotsin, Islannin ja Tanskan kielitoimistot eivät enää suosittele termin neger käyttöä. Termin rasistisuudesta on herännyt keskustelua myös Ruotsissa poliisin piirissä. Eräässä tapauksessa poliisipäällikkö oli lähettänyt kollegalleen sähköpostia, jossa oli kuvaillut etsimäänsä miestä ”neekeriksi armeijanvihreässä takissa” (ruots. en neger iklädd militärgrön jacka). Poliisin aluepäällikkö Marianne Almqvist arvosteli poliisipäällikön kielenkäyttöä ja totesi, että ”sanaa ’neekeri’ ei pidä käyttää. Sillä ei ole mitään tekemistä tuntomerkkien kanssa”.
Astrid Lindgrenin luoman satuhahmon Peppi Pitkätossun isän kerrottiin ensimmäisessä, 1945 ilmestyneessä kirjassa Peppi Pitkätossu olevan ”neekerikuningas Etelä­meren saarella” (”negerkung”). Astrid Lindgren itse sanoi jo vuonna 1970 haastattelussa, ettei missään tapauksessa olisi enää nimennyt Pepin isää ”neekerikuninkaaksi”. Kirjan myöhemmissä suomennoksissa on käytetty nimitystä ”alkuasukas” ja mustista lapsista sanaa ”kurrekurredu”. Vuonna 2014 SVT poisti alun perin 1969 esitetystä Peppi Pitkätossu -televisiosarjasta rasistisiksi tulkittuja kohtia, mikä herätti keskustelua Ruotsissa ja muissa maissa.
Kun Tanskassa julkaistiin uudelleen Halfdan Rasmussenin lastenrunoja vuonna 2019, kokoomateoksesta poistettiin – perikunnan vastustuksesta huolimatta – kahdeksan runoa, joissa käytettiin rasistisiksi katsottavia sanoja, kuten ”neekeri” ja ”hottentotti”.
Vastaavat ilmaukset ja niiden käyttö muissa kielissä > Muut kielet

Eesti keele seletava sõnaraamatun (2009) ja Eesti õigekeelsussõnaraamatun (2018) mukaan sana neeger ei ole viron kielessä halventava, mutta Viron kielen instituutin tuoreen kannan mukaan sana saattaa vaikuttaa nykyajan kielenkäytössä halventavalta; muiden kielten tapaan useat kirjoittajat ja tiedonlähteet ovat alkaneet suosia sanoja musta, mustanahaline ja tumedanahaline. Agatha Christien klassinen rikosromaani Ten Little Niggers tunnettiin aiemmin viroksi nimellä Kümme väikest neegrit, mutta se sai uudessa vironkielisessä painoksessa Christien perillisten pyynnöstä nimen Ja ei jäänud teda ka.
Espanjan sanaa negro (musta) käytetään tavallisesti neutraalina ilmauksena, mutta joissain yhteyksissä sitä voidaan pitää vähättelevänä tai loukkaavana (esimerkiksi ranskan vaikutuksen vuoksi negro tarkoittaa myös haamukirjoittajaa). Toisaalta joissain espanjankielisissä maissa, kuten Argentiinassa, Chilessä ja Uruguayssa, sanaa negro tai sen feminiinimuotoa negra käytetään myös puolisosta, läheisistä ystävistä tai yleensä ihmisistä ihonväriin katsomatta.
Saksan kielen sanoja kuten Neger ja Farbige (värillinen), joita nykyisin pidetään sopimattomina tai loukkaavina, käytettiin vapaasti 1980-luvun loppuun asti. Arvostettu saksalainen Duden-sanakirja sisälsi vielä vuonna 1999 sanan Neger, mutta ei ilmausta Afrodeutscher (suom. afrosaksalainen), mitä sanakirjan toimittaja puolusti sanomalla, ettei ihonväriin perustuva syrjintä ollut kielellinen vaan sosiaalinen ja poliittinen ongelma. Vuoden 2006 sanakirjassa on jo termi Afrodeutscher ja sanan Neger ongelmallisuus on huomioitu. Uudissana Afrodeutscher ei kuitenkaan ole laajasti käytössä.
Etelä-Afrikassa, erityisesti afrikaanerien piirissä, mustista käytetään halventavaa ilmausta kafferi (afrikaansiksi Kaffir). Englannin kielessä termiä käytti ensimmäiseksi Richard Hakluyt vuonna 1589 viitaten eteläisen Afrikan asukkaisiin, jotka asuivat nykyisten Zimbabwen, Etelä-Afrikan ja Mosambikin alueella. 1900-luvun aikana sanasta muodostui halventava termi, joka vastasi englannin nigger-sanaa.
Aiheesta muualla

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Sitaatteja aiheesta Neekeri Wikisitaateissa
”Nee-ke-ri naut-tii ba-naa-nis-ta”. Sivu Uudesta aapisesta vuodelta 1972. Kuvassa esitetty lannevaatteeseen ja suuriin korvakoruihin pukeutunut afrikkalainen. Anne Mäntysen ja Tiina Onikin mukaan ”neekerit” kuvattiin aikaisempina vuosikymmeninä ”erilaisuudessaan huvittavina luonnonlapsina, alkuasukkaina, tai sitten sorrettuna valtakulttuurin alaluokkana”.
Keskustelua City-lehden keskustelupalstalla aiheesta ”Onko neekeri ruma sana?”. Anna-Maria Pekkisen pro gradu -työn mukaan yksi keskustelupalstojen vakioaiheita on, sopiiko sana neekeri kielenkäyttöön vai ei.
Mustien muusikoiden N.W.A-yhtyeen (Niggaz Wit Attitude) merkki seinäkirjoituksena.
Erään ruotsalaisen poliisipäällikön sähköposti, jossa epäiltyä kuvaillaan sanoilla ”neekeriksi armeijanvihreässä takissa”. Sähköposti aiheutti keskustelua poliisin rasistisuudesta.
Vietnam Airlines

| Vietnam Airlines |
| --- | --- |

 IATA: VN  –  ICAO: HVN 
Kutsukoodi:  VIETNAM AIRLINES
Perustettu:  1956
Laivaston koko:  99
Kohteiden määrä:  17
Kotipaikka:   Hanoi, Vietnam
Kanta-asiakasohjelma:  Golden Lotus Plus
Allianssi:  SkyTeam
Avainhenkilö(t):  Nguyen Xuan Hien
Yhtiön sivut:  www.vietnamairlines.com
Vietnam Airlinesin Boeing 787-9 Dreamliner.
Vietnam Airlines (vietn. Hãng Hàng không Quốc gia Việt Nam) on Vietnamin kansallinen lentoyhtiö. Se on perustettu vuonna 1956. Yhtiö operoi Aasiassa, Euroopassa ja Oseaniassa. Yhtiön solmukohtia ovat Noi Bain kansainvälinen lentoasema ja Tan Son Nhatin kansainvälinen lentoasema. Yhtiö liittyi SkyTeam-allianssiin kesällä 2010.
Laivasto

Laivaston keski-ikä heinäkuussa 2022 on 7,7 vuotta.
| Konetyyppi | Lukumäärä | Tilauksia | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A320neo | — | 3 |  |
| Airbus A321-200 | 48 | — |  |
| Airbus A321neo | 20 | — |  |
| Airbus A350-900 | 14 | — |  |
| ATR 72-500 | 2 | — | Postuvat laivastosta vuonna 2023. |
| Boeing 787-9 Dreamliner | 11 | — |  |
| Boeing 787-10 Dreamliner | 4 | 4 |  |
| Yhteensä | 99 | 7 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vietnam Airlines Wikimedia Commonsissa
Vietnam Airlinesin Airbus A321-200 Kansain kansainvälisellä lentoasemalla.
Vietnam Airlinesin Airbus A350-900 Naritan kansainvälisellä lentoasemalla.
Vietnam Airlinesin ATR 72-500 Pariisin ilmailunäyttelyssä.
Vietnam Airlinesin Boeing 787-9 Dreamliner laskeutumassa Hanoin Noi Bain kansainväliselle lentoasemalle.
Vietnam Airlinesin Boeing 787-10 Dreamliner Sydneyn kansainvälisellä lentoasemalla.
Thriller (kappale)

| ”Thriller” Michael Jackson |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Thriller
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 23. tammikuuta 1984
 Tekijä(t): Rod Temperton
 Tuottaja(t): Michael Jackson, Quincy Jones
 Tyylilaji: tanssipop, funk
 Levy-yhtiö: Epic Records
Michael Jacksonin muut singlet
| ”P.Y.T. (Pretty Young Thing)” 1983 | ”Thriller” 1984 | ”I Just Can’t Stop Loving You” 1987 |
Thriller on yhdysvaltalaisen laulajan Michael Jacksonin seitsemäs vuoden 1982 albumilta Thriller julkaistu single. Se julkaistiin vasta vuonna 1984. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Rod Temperton.
Musiikkinäytteet
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Kappaleet

7" Single:
”Thriller” – 4:37
”Things I Do for You” (live) – 3:31
12" Maxi:
”Thriller” (pitkä versio) – 5:57
”Thriller” (uudelleenmiksattu lyhyt versio) – 4:05
”Things I Do for You” (live) – 3:31
CD-Single:
”Thriller” (single edit) – 4:08
”Can’t Get Outta the Rain” (albumiversio) – 4:09
DualDisc-Single:
”Thriller” – 4:09
”Thriller” (albumiversio) – 5:58
Berkeley Software Distribution

| Berkeley Software Distribution |
| --- | --- |

Tuoteperhe:  Unix, Unixin kaltainen
Julkaistu:  1977
Lisenssi:  BSD-lisenssi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Berkeley Software Distribution (BSD), toisinaan myös Berkeley System Distribution tai Berkeley Unix, tarkoittaa Unixin toista päähaaraa ja siitä polveutuvia Unixin kaltaisia järjestelmiä.
Berkeley Unix -versiot

Julkaisuversiot:
| Vuosi | Nimi | Lisätietoja |
| --- | --- | --- |
| 1977 | BSD (1BSD) | 16-bittiseen PDP-11-ympäristöön, laajennettu versio Unix versio 6:sta, uutta muun muassa ex-rivieditori ja Pascal-kääntäjä. |
| 1978 | 2BSD | PDP-11-ympäristöön, mukana vi-editori, termcap-tietokanta päätetietoja varten ja C-shell-komentotulkki. 2BSD:n kehitys jatkui sitten omana erillisenä haaranaan. Viimeisin versio 2.11BSD ilmestyi 1992, ja siihen on senkin jälkeen tullut harvaan tahtiin korjauspäivityksiä. Uusin 2.11BSD korjauspäivitys on Patch 447 joulukuulta 2008. |
| 1979 | 3BSD | 32-bittiseen VAX-11-ympäristöön, näennäismuistituki, mukana ohjelmia 2BSD- ja UNIX/32V-versioista. UNIX/32V oli VAX-11-ympäristöön portattu Unix versio 7. |
| 1980 | 4BSD | nopeampi tiedostojärjestelmä, uutena mukana muun muassa tausta-ajojen hallinta C-Shellistä käsin ja curses-ohjelmakirjasto. |
| 1981 | 4.1BSD | tässä versiossa korjattiin 4BSD:n suorituskykyongelmia. |
| 1982 | 4.1a | testijulkaisu, Berkeley sockets, TCP/IP |
| 1982 | 4.1b |  |
| 1982 | 4.1c |  |
| 1983 | 4.2BSD | tuki TCP/IP protokollalle, Berkeley Fast File System -tiedostojärjestelmä |
| 1986 | 4.3BSD | Xerox Network System (XNS), edellisen version suorituskykyongelmia korjattu |
| 1988 | 4.3-Tahoe | vaihtoehtona myös Computer Consoles Inc:n Power 6/32 (Tahoe) alusta. Tässä versiossa lähdekoodi jaettiin ensimmäistä kertaa alustariippumattomaan ja alustariippuvaiseen osaan siirrettävyyden helpottamiseksi. Muita piirteitä OSI-protokollapinotuki ja uudet versiot TCP/IP-algoritmeista. |
| 1989 | Networking Release 1 (Net-1) | sisälsi vain BSD-lisenssin kattaman osan BSD:n verkkokoodista. |
| 1990 | 4.3-Reno | Kooltaan huomattavasti suurempi kuin edelliset versiot. Uusia piirteitä pyrkimys noudattaa POSIX-standardia sekä Network File System-tiedostojärjestelmän (NFS) tuki. |
| 1991 | Networking Release 2 (Net-2) | Tätä versiota varten tehtiin uudet versiot niistä BSD:n osista jotka olivat vielä AT&T:n alkuperäisen Unix-lisenssin alaisia. BSD-lisenssin kattama Net/2 oli jo lähes täydellinen käyttöjärjestelmä, ja sen pohjalta lähti William Jolitz toteuttamaan Intel 80386 -ympäristöön 386BSD:tä, josta syntyivät aikanaan edelleen NetBSD ja FreeBSD. |
| 1993 | 4.4BSD | Uudelleen kirjoitettu versio AT&T:n koodin poistamiseksi, lisätty Posix-yhteensopivuus. |
| 1994 | 4.4-Lite | Julkaisu joka poisti kaikki kiistanalaiset koodit, lähes identtinen 4.4BSD:n kanssa. |
BSD:n jälkeläisiä

Unixin kaltaisia BSD:stä polveutuvia järjestelmiä:
386BSD
BSD/OS (BSD/386, toisinaan nimellä BSDi, kehitys ja tuki lopetettu)
Darwin (Käyttöjärjestelmä joka toimii Mac OS X -jakelun pohjana.)
FreeBSD
ClosedBSD
DesktopBSD (helppokäyttöiseksi tarkoitettu jakelu)
DragonFly BSD
GoBSD
Freesbie (live-CD-jakelu)
MidnightBSD
PicoBSD
PC-BSD (helppokäyttöiseksi tarkoitettu FreeBSD-jakelu)
RedBSD
TrustedBSD
NetBSD
OpenBSD
ekkoBSD (projekti lopetettu)
MicroBSD
MirOS BSD
Kirjallisuutta

Stevens, W. Richard: UNIX Network Programming.  Prentice Hall.  ISBN 978-0139498763  (englanniksi)
Leffler, Samuel J. & McKusick, Marshall Kirk & Karels, Michael J. & Quarterman, John S.: The Design and Implementation of the 4.3BSD UNIX Operating System.  Addison-Wesley, marraskuu 1989.  ISBN 0-201-06196-1  Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BSD Wikimedia Commonsissa
USL vs. BSDI documents – dokumentteja lakikiistasta
Twenty Years of Berkeley Unix (englanniksi)
The history of Unix is as much about collaboration as it is about technology (englanniksi)
UNIX Unleashed, Internet Edition (englanniksi)
VinFast

| VinFast |
| --- | --- |

Perustettu:  2017
Kotipaikka:   Hanoi
Tuotteet:  henkilöautot moottoripyörät
Emoyhtiö:  Vingroup
Kotisivu:  vinfast.vn
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VinFast on vuonna 2017 perustettu vietnamilainen ajoneuvovalmistaja, joka on osa Vingroup-monialakonsernia. Merkin ensimmäiset automallit esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä lokakuussa 2018.
Tuotteet > Autot

VinFast LUX A2.0 (2019–)
VinFast LUX SA2.0 (2019–)
VinFast President (2020–)
VinFast Fadil (2019–)
VinFast LUX A2.0
VinFast LUX SA2.0
VinFast President
VinFast Fadil
Tuotteet > Sähkömoottoripyörät

VinFast Klara
VinFast Ludo
VinFast Impes
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta VinFast Wikimedia Commonsissa
Pirkka-Pekka Petelius

| Pirkka-Pekka Petelius |
| --- | --- |
 Pirkka-Pekka Petelius heinäkuussa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1953 (ikä 71) Tornio
Puoliso:  Bambu Hellstedt Sari Siikander (1998–2003)  Erika Skön (2019–2023)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1975–
Merkittävät roolit:  Useita rooleja (Pulttibois, Manitbois) Urho Hietanen (Tuntematon sotilas) Hamlet (Hamlet liikemaailmassa) Jouni (Kätilö)
Palkinnot
 Parhaan miessivuosan Jussi  2016 Kätilö 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Pirkka-Pekka Petelius (s. 31. toukokuuta 1953 Alatornio) on suomalainen viihdetaiteilija ja poliitikko. Hän on näyttelijä, koomikko, ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja ja laulaja. Petelius tunnetaan erityisesti lukuisista sketsisarjoista 1980–2000-luvuilta. Vuonna 2019 Petelius tuli valituksi Vihreiden kansanedustajaksi kaudelle 2019–2023.
Elämä ja ura

Pirkka-Pekka Petelius syntyi Alatorniolla, varttui nelivuotiaaksi Kouvolassa ja sen jälkeen Kuusankoskella. Vuonna 1975 hän muutti Helsinkiin. Ensin hän harkitsi historian ja kielten opiskelun aloittamista, mutta haki lopulta Suomen teatterikouluun ja pääsi sisään vuonna 1976.
Elämä ja ura > Laulajana

Petelius on tehnyt uraa myös laulajana ja levyttänyt kuusi äänilevyä.
Velipuolikuun jokaiseen jaksoon kuului Peteliuksen esittämä 1930-luvun iskelmä, joista muistetaan etenkin sarjan loppulauluna esitetty ”Muistan sua Elaine”. Myös Mutapainin ystävät ja Hymyhuulet sisälsivät joka jaksossa lauluesityksen, jonka yleensä esitti Petelius. Velipuolikuun lauluesityksistä koottu levy Muistan sua Elaine myi (1984) kultaa, samoin sen seuraaja Pimpparauta (1985), ja Peteliuksesta tuli hetkeksi maan suosituin artisti. Muistan sua Elainen lisäksi Peteliuksen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa Lellelle ja Tra la la.
Elämä ja ura > Ohjaajana

2000-luvulla Petelius on ohjannut TV-elokuvia ja -sarjoja: 55 min. puheaikaa (2004), 6pack (2008), Kymenlaakson laulu (2008), Pullukat (2009) ja Moska (2011).
Elämä ja ura > Juontajana

Petelius tunnetaan myös lintujen tuntijana ja lintuharrastajana. Hän juonsi Yleisradion Luontoiltaa vuosina 2008–2019. Petelius tekee myös Yle TV1:lle luontoaiheista ohjelmaa Paluu luontoon.
Elämä ja ura > Poliitikkona

Petelius asettui vuoden 2019 eduskuntavaaleissa vihreiden ehdokkaaksi Uudenmaan vaalipiirissä ja tuli valituksi. Hän ei asettunut uudelleen ehdolle.
Lokakuussa 2022 paljastui, että Petelius on ilmoittanut eduskunnan sidonnaisuusilmoituksella saaneensa Pafilta 120 000 euroa tulona luottamustoimesta, vaikka hänellä ei sellaista luottamustoimea ole ollut. Todellisuudessa kyseessä olivat lisenssitulot kaupallisesta pelistä.
Elämä ja ura > Yksityiselämä

Peteliuksella on kaksi lasta hänen ensimmäisestä avioliitostaan Bambu Hellstedtin kanssa. Sen jälkeen Petelius oli naimisissa näyttelijä Sari Siikanderin kanssa vuosina 1998–2003, ja heillä on vuonna 2002 syntynyt tytär. Vuonna 2018 Petelius kihlautui Erika Skönin kanssa, he avioituivat elokuussa 2019  ja helmikuussa 2023 Petelius ilmoitti eronneensa.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva / TV-elokuva / Lyhytelokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1976 | Manillaköysi | sotapoliisi |
| 1978 | Nuorallatanssijan kuolema eli kuinka Pete Q sai siivet | Pukama |
| 1979 | Hääyö myytävänä | Nake |
| 1981 | Kauhea murhamies Lalli | Niila Peuransurma |
| 1981 | Pölhölä | tienrakennushallituksen virkamies |
| 1982 | Salameno | sihteeri |
| 1982 | Kuningas jolla ei ollut sydäntä | vartija |
| 1983 | Jon | Jonin ystävä |
| 1983 | Köyhyydestä kurjuuteen |  |
| 1983 | Äidin uhmaikä | Virtanen |
| 1984 | Raw War |  |
| 1984 | Puistatuksia |  |
| 1985 | Tähti sumussa |  |
| 1985 | Calamari Union | Frank |
| 1985 | Tuntematon sotilas | Urho Hietanen |
| 1986 | Huomenna | pyöräilijä |
| 1986 | Linna | Jeremias |
| 1986 | V. Y. Vihdoinkin yhdessä | Hese |
| 1987 | Älä itke Iines | Putte |
| 1987 | Hamlet liikemaailmassa | Hamlet |
| 1988 | Onks Viljoo näkynyt | monia rooleja, mm. Erkki Nyysteen |
| 1989 | Likaiset kädet | Slick |
| 1990 | Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla | Töppö |
| 1990 | Rampe & Naukkis – kaikkien aikojen superpari | Raimo "Rampe" Bilardo Wathén |
| 1991 | Uuno Turhapuro herra Helsingin herra | veroministeri Pentti "Tarmo" Tömisevä |
| 1992 | Kuka on Joe Louis? | urheilulääkäri |
| 1992 | Pilkkuja ja pikkuhousuja | Näremäki |
| 1994 | Anita | etsivä Härkönen |
| 1994 | Uuno Turhapuron veli | Purkka-Pekka Putelius |
| 1996 | Isältä pojalle | Pensseli |
| 1997 | Lahja | Jouni |
| 1999 | Sokkotanssi | Ilmari Lätti |
| 1999 | Lapin kullan kimallus | Nils Lepistö |
| 2001 | Klassikko | kustantaja Veisterä |
| 2001 | Leijat Helsingin yllä | Henrik Bexar |
| 2004 | Levottomat 3 | Teppo |
| 2004 | 55 min. puheaikaa | mies |
| 2006 | Linnut | Busse |
| 2007 | Tali-Ihantala 1944 | kenraaliluutnantti Aksel Airo |
| 2010 | Prinsessa | rovasti Kuronen |
| 2011 | Hella W | Eino Salmelainen |
| 2012 | Härmä | Notaari Kustaa |
| 2013 | 8-pallo | rikostutkija Elias Kaski |
| 2013 | Mieletön elokuu | poliisi |
| 2013 | Ella ja kaverit 2 – Paterock | levy-yhtiön pomo |
| 2014 | Eila, Rampe ja Likka | Rampe |
| 2015 | Luokkakokous | toinen lääkäri |
| 2015 | Kätilö | Jouni |
| 2016 | Love Records – Anna mulle Lovee | Toivo "Topi" Kärki |
| 2016 | Tappajan näköinen mies | Ruuskanen |
| 2016 | Luokkakokous 2 – Polttarit | lääkäri |
| 2017 | Kuudes kerta | Pekka |
| 2017 | Tuntematon sotilas | Kaarna |