stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kehonrakennus

Kehonrakentaja.
Kehonrakennuksessa harjoitetaan kehon lihaksia painoin ja vastuksin. Päämääränä on saada mahdollisimman lihaksikas, mutta vähärasvainen vartalo. Kehonrakennus on suosittu harrastus, ja sitä harrastetaan myös harrastaja- ja ammattilaiskilpaurheiluna. Kilpailuissa vertailukohtina käytetään lihasmassan määrää, lihasmassan tasapainoista jakautumista, kehon rasvaprosentin alhaisuutta ja lihasten erottuvuutta. Kilpaurheilumuotona kehonrakennus on kurinalaista ja askeettista elämää vaativa laji.
Kehonrakennuksen historia

Painoilla tapahtuvaa voimaharjoittelua harjoitettiin muinaisessa Egyptissä ja antiikin Kreikassa. Nykyaikainen kehonrakennus syntyi kuitenkin vasta 1800-luvun lopulla, kun uudenlainen painonnostoharrastus syntyi. Nykyaikaisen kehorakentajan esimuoto oli ”voimamies”, joka esitteli voimiaan maksavalle yleisölle muun muassa vetämällä raskaita vaunuja tai nostamalla eläimiä.
Kehon tasasuhtaisuuteen ja kauneuteen alettiin kiinnittää enemmän huomiota 1900-luvun alussa. Ensimmäisenä kehorakentajana on usein pidetty Eugen Sandowia, josta tuli kuuluisa ennennäkemättömän lihaksistonsa ansiosta. Sandow aloitti ensimmäisen kehonrakennuslehden Physical Culturen julkaisemisen, ja hänen kuviaan levisi laajalle kirjoissa ja postikortteina. Hän myös järjesti maailman ensimmäiset kehonrakennusesityksen The Great Show'n vuonna 1891 ja ensimmäisen kilpailun 1901 Royal Albert Hallissa.
Kehonrakennus yleistyi 1930-luvulla samalla, kun harjoitusmenetelmät ja -laitteet kehittyivät. 1930-lukua on usein sanottu kehonrakennuksen kultakaudeksi, jolloin kuntosalit ja niihin liittyvä peilien edessä poseeraaminen yleistyivät. Kehonrakennuksesta tuli erityisen suosittua Kalifornian rannikolla, ja Santa Monican ranta tunnetaan edelleenkin lempinimellä Muscle Beach. 1940-luvulla syntyi ensimmäinen nykyaikainen kehonrakennuskilpailu Mr. America.
Arnold Schwarzenegger nousi kuuluisuuteen vuonna 1965 perustetun Mr. Olympia ja 1950 perustetun Mr. Universe -kilpailujen kautta 1970-luvun alussa. Schwarzenegger nousi pian elokuvien kautta myös suuren yleisön tietoisuuteen ja vaikutti osaltaan kehonrakennuksen suosion kasvuun ja koko kuntosalialan syntymiseen.
Harjoittelu

Kehonrakentaja seuraa yleensä etukäteen laatimaansa harjoitusohjelmaa. Suurimpaan lihasmassan kasvuun päästään käyttämällä vastusta, joka on 60–80 prosenttia lihaksen enimmäisvoimasta. Tällä vastuksella harjoittelija tekee 6–12 toistoa peräkkäin. Lyhyen, korkeintaan muutaman minuutin mittaisen, tauon jälkeen aloitetaan uusi 6–12 toiston sarja. Näitä sarjoja tehdään yleensä kolme tai neljä kertaa yhtä lihasryhmää, esimerkiksi reisien ojentajia, kohden. Tämän jälkeen siirrytään seuraavaan lihasryhmään, esimerkiksi reisien koukistajiin, ja tehdään jälleen kolme tai neljä sarjaa 6–12 toistolla. Kaikkia vartalolihaksia ei yleensä käydä läpi samalla harjoituskerralla, vaan lihakset voidaan jakaa esimerkiksi kolmeen ryhmään ja yhdellä harjoituskerralla käydään läpi vain siihen kuuluvat lihakset.
Perusharjoittelun lisäksi kehonrakentajat käyttävät erilaisia erikoisohjelmia. Merkittäviin tuloksiin pääseminen vaatii useita harjoituskertoja viikossa. Jos esimerkiksi lihakset on jaettu kolmeen ryhmään, ja harjoituskertoja viikossa on kolme, käydään koko keho läpi kerran viikossa. Jos harjoituskertoja on kuusi ja käytössä on kolmejakoinen ohjelma, käydään viikon aikana kaikki lihasryhmät läpi kahdesti. Kahdesta neljään harjoituskertaa viikossa on tavallinen määrä harrastuskehonrakentajalle. Tärkeä osa harjoittelua ovat myös ravinto ja riittävä lepo.
Kehonrakennukseen vakavissaan panostavat harrastajat ja kilpaurheilijat harjoittelevat yleensä jopa viitenä tai useampana päivänä viikossa. Samana päivänä saatetaan harjoitella kaksi kertaa, aamulla ja illalla.
Ruokavalio

Ruokavaliolla pyritään saamaan lihaksille riittävästi ravintoa harjoitteluun ja rakennusaineita kasvuun. Usein kehonrakentajat kuitenkin turvaavat riittävän energiansaannin syömällä enemmän kuin kuluttavat. Ylimäärä kertyy rasvana kehoon, ja siksi ennen kisoja suoritettavan, tavallisesti 3–4 kuukauden mittaisen erikoisruokavalion aikana kiinnitetään huomiota siihen, että kehon rasvan määrä saadaan mahdollisimman pieneksi. Hiilihydraattien määrä ruokavaliossa pyritään pitämään vähäisenä ja proteiinien määrää lisäämään. Kehonrakentajat seuraavat tarkkaa ennalta laadittua ruokavaliota ja syövät 6–8 kertaa päivässä.
Tärkeä osa kehonrakentajien ruokavaliossa on lisäravinteilla, joilla täydennetään ruokavaliota, jotta saataisiin tarpeeksi rakennusaineita lihaksille ja nopeutetaan harjoituksesta palautumista. Tärkeimpiä ravinnelisiä ovat muun muassa proteiinit (hera-, soija-, ja maito-), hiilihydraatit (maltodekstriini, dekstroosi), kreatiini ja erilaiset aminohapot, kuten glutamiini.
Lääkeaineiden väärinkäyttö kehonrakennuksessa

Parantaakseen tuloksiaan osa kehonrakennukseen vakavasti suhtautuvista harrastajista väärinkäyttää lääkeaineita. Usein käytetään muun muassa anabolisia steroideja, kasvuhormoneja ja piristeitä, jotka edistävät lihaskasvua ja nopeuttavat palautumista. Juuri ennen kilpailuja voidaan käyttää nesteenpoistolääkkeitä parantamaan lihasten näkyvyyttä.

Sydneyn yliopiston tutkijoiden julkaiseman tutkimuksen mukaan 75% kilpakehonrakentajasta, pois lukien klassisen kehonrakennuksen kilpailijat, myönsi käyttävänsä anabolisia steroideja.
Lääkeaineiden käytöllä kehonrakennustarkoituksessa on terveydelle haitallisia vaikutuksia. Nykyisin pahimpina käytön ongelmina pidetään sydän- ja verisuonisairauksien lisääntynyttä riskiä, aggressiokäyttäytymistä sekä mielialahäiriöitä. Anaboliset steroidit lisäävät sydäninfarktin riskiä ja heikentävät kivesten toimintaa. Liiallinen testosteronin määrä saa aivolisäkkeen lopettamaan kiveksiä ylläpitävien hormonien tuotannon, sillä hypotalamus luulee kiveksien tuottavan itse liiallisen testosteronin ja yrittää näin vähentää sen tuotantoa, mikä johtaa kivesten surkastumiseen. Tämän lisäksi steroidit voivat aiheuttaa maksasyöpää, eturauhassyöpää, munuaissairauksia ja miehen rintojen suurenemista (osa testosteronista muuntuu estrogeeniksi). Nesteenpoistolääkkeet puolestaan aiheuttavat elimistössä elektrolyyttihäiriöitä ja altistavat kammiovärinälle.
Kaikki kilpakehonrakentajat eivät väärinkäytä lääkeaineita. Esimerkiksi Suomessa järjestettävässä Classic Body Buildingissa kilpailijoille tehdään yllätystestejä ympäri vuoden. Lisäksi Classic Body Buildingin painorajat ovat saavutettavissa myös ilman lääkeaineiden väärinkäyttöä.
Vuoden 2018 alusta kilpakehonrakennus Suomessa kuuluu Fitnessurheilu ry:n alaisuuteen, joka tarkoittaa, että kehonrakennus on jatkossa Suomen urheilun eettisen keskuksen (SUEK ry) dopingvalvonnan piirissä.
Lääkeaineiden hyödyt

Anabolisia steroideja voidaan ottaa suunkautta tai lihakseen injektoituna, joista on paljon hyötyjä lihasmassan kasvatukseen. Näistä tunnetuin steroidi on testosteroni hormoni, jota erittyy luonnostaan kiveksistä ja lisämunuaisista.	
Anaboliset steroidit lyhentävät palautumisaikaa jopa puolella, joka antaa urheilijalle mahdollisuuden treenata enemmän. Steroidit mahdollistaa lihasmassan kasvatuksen ja rasvanpolton yhtäaikaisesti. 
Injektoitavilla steroideilla vaikutusta voi kohdistaa suoraan haluttuihin lihaksiin. Tämä mahdollistaa perässä laahaavien lihasten kasvun muuta kehoa vastaavaksi.
Tunnettuja kehonrakentajia

Maailman tunnetuin kehonrakentaja on Arnold Schwarzenegger, seitsenkertainen Mr. Olympia (1970–1975, 1980). Kehonrakennuksen myötä hänestä tuli Hollywoodin toimintaelokuvien tähti, myöhemmin poliitikko ja Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion kuvernööri. Viime vuosikymmeninä Mr. Olympia -tittelin haltija on harvoin vaihtunut. Yleensä vaihdos on tapahtunut vasta edellisen tittelinhaltijan lopetettua. Schwarzeneggerin lisäksi vähintään kuusi peräkkäistä mestaruutta ovat saavuttaneet Lee Haney (1984–1991), Dorian Yates (1992–1997) ja Ronnie Coleman (1998–2005).
Naisten Ms. Olympia -kisoissa eniten voittoja ovat saaneet Cory Everson (1984–1989), Lenda Murray (1990–1995, 2002–2003) ja Kim Chizevsky (1996–1999).
Tunnettuja suomalaisia mieskehonrakentajia ovat muun muassa Jerry Ossi, Mika Nyyssölä, Jari Mustonen, Jari "Bull" Mentula, Jyri Rusendal, Marko "Supermassa" Savolainen, Ari "Godzilla" Kokkonen, Keijo Reiman, Jorma Räty ja Utti "Hulkki" Hietala.lähde?
Kaikkien aikojen menestynein kehonrakentaja on Ronnie Coleman. Coleman on voittanut Mr. Olympia tittelin yhteensä kahdeksan kertaa.
Tunnettuja suomalaisia naiskehonrakentajia ovat Marjo Selin, Kike Elomaa, Pirjo Haapalo, Marjo Krishi, Marja Lehtonen, Arja Moilanen, Marja Kälvälä,  Salla Kauranen, ja Pauliina Talus.
Kirjallisuutta

Kinnunen, Taina: Pyhät bodarit: yhteisöllisyys ja onni täydellisessä ruumiissa.  (Väitöskirja: Oulun yliopisto)  Helsinki:  Gaudeamus, 2001.  ISBN 951-662-823-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pakkotoisto. Voimailusivut.
1930-luvun kehonrakennusnäytös. Ylen Elävä arkisto.
Kehonrakentaja Bernarr Macfadden esittää vuonna 1905 Daavid-veistosta.
Kehonrakentaja Lyen Wong.
Maailman tunnetuin kehonrakentaja Arnold Schwarzenegger.
Markus Rühl on monikertainen Mr. Olympia -kehonrakennuskilpailun finalisti.
Luettelo pikkuplaneetoista: 321001–322000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
321001:stä ja päättyen 322000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 344001–345000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
344001:stä ja päättyen 345000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 347001–348000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
347001:stä ja päättyen 348000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Keisarin Malja

| Keisarin Malja |
| --- | --- |
Tyyppi:  maustettu musta lehtitee
Alkuperä:  Aaro Forsmanin teetalo, Suomi
Kuvaus:  Ruusukvittenin ja litsihedelmän makuinen Reilun kaupan musta tee, johon on lisätty kuivattuja appelsiinin ja ananaksen paloja, saflorin ja liljan terälehtiä.
Keisarin Malja on maustettua mustaa lehtiteetä. Se on Forsmanin teetalossa kehitetty, tsaarinaikaisten seurapiirien hienostunutta maku- ja tuoksumaailmaa kuvaileva teelaatu. Keisarin Maljassa kvittenin makeus on yhdistetty mustaan lehtiteehen. Tämä muistuttaa vanhaa venäläistä tapaa juoda samovaariteetä kvittenihillon kera. Monet venäläistyyppisen teen ystävät mieltyivät siihen heti.
Tee maustetaan, sekoitetaan ja pakataan Suomessa. Pohjana on mustaa, isolehtistä Reilun kaupan lehtiteetä. Sitä on täydennetty ruusukvittenin ja litsihedelmän aromilla, ja mukaan on lisätty kuivattuja appelsiinin ja ananaksen paloja, saflorin ja liljan terälehtiä.
Keisarin Malja nousi suosioon pian myös ulkomailla. Venäläiset ostajat hankkivat teetä Tallinnan Kaubamajasta kassikaupalla, kun Forsman oli avannut 1990-luvulla oman teemyymälänsä tähän tavarataloon. Tee raivasi Forsman teelle tietä myös Venäjän markkinoille sen jälkeen, kun moskovalaisen tavaratalon sisäänostaja oli hurmaantunut Aaro Forsmanin ja nykyisen toimitusjohtaja Ari Santamäen sinne tuoman Keisarin Malja -teen makuun.
Luettelo pikkuplaneetoista: 330001–331000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
330001:stä ja päättyen 331000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Keisarin Morsian

| Keisarin morsian |
| --- | --- |

Tyyppi:  maustettu musta tee
Alkuperä:  Nordqvistin teetalo, Suomi
Kuvaus:  Mustaseljan ja kvittenihedelmän aromeilla maustettu musta tee (assam- ja ceylonteetä), johon on lisätty kuivattuja appelsiininkuoren ja ananaksen paloja sekä ohdakekukan terälehtiä.
Keisarin morsian on maustettua mustaa teetä. Se on vuonna 1985 Nordqvistin teetalossa kehitetty, morsianta etsivästä keisarista kertovan tarinan pohjalle luotu teelaatu.
Keisarin morsian on Suomen suosituimpiin kuuluva maustettu teesekoitus.
Keisarin morsian on Suomen suosituin maustettu teesekoitus. Pohjana on mustaa assam- ja ceylonteetä.  Teepohja on maustettu mustaseljan ja kvittenin aromeilla sekä appelsiinikuoren ja ananaksen paloilla. Mukana on myös ohdakekukan terälehtiä.
Kertomuksen mukaan keisari lähetti itse maustamansa teen valitulleen. Neito ihastui teehen ja myöntyi keisarin kosintaan. Neidon maku kehittyi mukaan vuosien saatossa vaativaksi, ja hän toimitutti itselleen herkkuja ympäri valtakuntaa. Tarina kertoo, että näin Kiinan logistiikkajärjestelmä kehittyi.
Luettelo pikkuplaneetoista: 334001–335000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
334001:stä ja päättyen 335000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Keisarillisen Rooman historia

| Keisarillisen Rooman historia> Annales |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Tacitus
Kieli:  latina
Genre:  historia
Julkaistu:  100-luku
Suomennos
Suomentaja:  Iiro Kajanto
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1969 (5. painos 2004)
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  516
ISBN:  951-0-16172-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Keisarillisen Rooman historia (lat. Annales) on roomalaisen historioitsijan senaattori Tacituksen toinen pääteos. Keisarillisen Rooman historia kertoo keisari Tiberiuksen valtaannoususta vuonna 14 aina Neron kuolemaan. Kirjoja teoksessa oli ilmeisesti kuusitoista mutta osia kirjoista 5. ja 16. puuttuu, ja kirjat 7–10 puuttuvat kokonaan.
Teoksen nimi Annales on käsikirjoituksissa Ab excessu divi Augusti. Nimi Annales eli vuosikirjat on peräisin 1500-luvulta. Annaalit on kuvaileva nimi kirjoille, jotka kirjasivat maailman tapahtumia aikajärjestyksessä vuosi vuodelta. Suomeksi teos ilmestyi nimellä Keisarillisen Rooman historia vuonna 1969 Antiikin klassikot -sarjassa.
Tacitus oli itse nuori keisari Neron aikana, joten hän kirjoittaa tapahtumista, jotka ovat tapahtuneet lähellä hänen omaa aikaansa. Tacitus kuvaa muun muassa kristinuskon alkuvaiheita.
Kirjallisuutta > Suomennos

Tacitus, Publius Cornelius: Keisarillisen Rooman historia.  (Annales, 100-luku.) Latinan kielestä suomentanut, johdannolla ja selvittävällä hakemistolla varustanut Iiro Kajanto. Laatukirjat (1. painos: Antiikin klassikot, 1969)  Helsinki:  WSOY, 1990 (5. painos 2004).  ISBN 951-0-16172-1
Aiheesta muualla

Tacitus: The Annals. Internet Classics Archive. (englanniksi)
Saarikoski, Saska: Vahtikoira paljastaa keisarien rötökset. Helsingin Sanomat 6.12.2009.
Luettelo pikkuplaneetoista: 351001–352000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
351001:stä ja päättyen 352000:een.
Kokonaisen luettelon löytää sivulta Luettelo pikkuplaneetoista.
S. A. Keinänen

S. A. Keinänen 1870-luvulla
Sigfrid August Keinänen (7. helmikuuta 1841 Kuopio – 25. syyskuuta 1914 Lempäälä) oli suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja, joka tunnetaan kansankuvauksistaan sekä Kalevala-aiheisesta taiteestaan.
Elämä ja ura

Keinäsen vanhemmat olivat kuopiolainen kirvesmies Olavi Keinänen ja Birgitta Hiltunen. Keinänen toimi aluksi puurakennusmiehenä ja värjärinä, mutta lähti vuonna 1863 opiskelemaan vasta perustettuun Jyväskylän seminaariin, jonka ensimmäiseltä vuosikurssilta hän valmistui vuonna 1867. Hän jatkoi opintojaan Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1867–1868. Kerätäkseen varoja ulkomailla opiskelua varten hän järjesti vuonna 1868 Jyväskylän seminaarissa taidenäyttelyn, joka oli Jyväskylän ensimmäinen taidenäyttely. Sen jälkeen Keinänen opiskeli Kööpenhaminan Kuninkaallisessa taideakatemiassa ja Tukholman Kuninkaallisessa taideakatemiassa vuosina 1869–1872. Vuodesta 1872 alkaen hän toimi piirustuksenopettajana eri oppikouluissa Helsingissä. Hän opetti myös Taideteollisessa keskuskoulussa sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Vuosina 1887 ja 1888 Keinänen työskenteli Hovingin matka-apurahan turvin Italiassa ja Pariisissa. Hän sai toisen palkinnon dukaattikilpailussa vuonna 1877. Keinänen kuului Suomen Taiteilijaseuran johtokuntaan vuosina 1882–1911 ja hänet valittiin seuran kunniajäseneksi vuonna 1914.
Taiteellinen tuotanto

Keinänen maalasi Düsseldorfin koulukunnan ihanteellista tyyliä noudattavia ja osin myös realistisia kansanelämän kuvauksia. Hänen tunnetuin kansankuvauksensa on vuonna 1880 valmistunut Käräjätalon eteisessä. Keinänen teki ensimmäisiä Kalevala-aiheisia maalauksia 1870-luvun alusta alkaen. Häntä johdatti aihepiirin pariin muun muassa hänen ystävänsä Julius Krohn. Lisäksi yksi hänen opettajistaan Tukholmassa oli ollut muinaisskandinaavisiin aiheisiin erikoistunut Mårten Winge. Keinänen voitti vuonna 1885 Savo-karjalaisen osakunnan järjestämän ensimmäisen kilpailun Kalevalan kuvituksesta ja julkaisi vuosina 1895–1898 litografiasarjan Kuvia Kalevalasta, jonka kuvat tulivat tunnetuiksi myös postikortteina. Keinänen kuitenkin jäi Kalevalan kuvittajana nopeasti entisen oppilaansa Axel Gallénin varjoon.
Keinäsen maalauksissa on kansatieteellistä pyrkimystä ja tuoretta todellisuudentajua. Hän kiersi 1870-luvulta alkaen kesäisin Karjalan kannaksella keräämässä kansatieteellistä aineistoa. Keinänen laati myös opetusmateriaaleja koulujen piirustuksenopetuksen tarpeisiin.
Arkkitehti Väinö Keinänen oli S. A. Keinäsen poika.
Teoksia

Käräjätalon eteisessä, 1880
Lepäävä kyntäjä
Hämäläinen maisema
Vanha tammi
Väinämöisen lähtö
Kuvia Kalevalasta, piirustuksia, neljä nidettä 1895–1898.
Kuvia teoksista

Särkynyt ilo, 1878
Kehdossa, 1884
Onkipoika, 1890.
Kullervo paimenessa, 1896
Haminalahti, emäntä polulla, 1900
Ruokatauko, 1906
S. A. Keinänen: Käräjätalon eteisessä (1880).
Luettelo pikkuplaneetoista: 355001–356000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
355001:stä ja päättyen 356000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Mamadou Madeira Keita

Mamadou Madeira Keita (11. tammikuuta 1917 Kourouninkoto – 21. joulukuuta 1997) oli malilainen poliitikko.
Keita kävi koulua Kourouninkotossa, Kitassa ja Bamakossa ja valmistui Dakarin William Ponty -koulusta vuonna 1937. Hän työskenteli kirjaston- ja arkistonhoitajana Dakarissa ja Guinean Conakryssa ja palveli Ranskan siirtomaa-armeijassa vuosina 1938–1940. Työskenneltyään Dalabassa, Conakryssa ja Kouroussassa Keita nimitettiin vuonna 1944 Ranskan mustan Afrikan instituutin IFAN:in Guinean osaston johtajaksi. Hän työskenteli IFAN:in päällikkönä Dahomeyssa vuosina 1952–1955 ja Ranskan Sudanissa vuosina 1956–1957.
Keita oli yksi Guinean demokraattisen puolueen perustajista ja sen ensimmäinen pääsihteeri. Palattuaan Ranskan Sudaniin hänestä tuli Sudanin liiton politbyroon jäsen. Vuosina 1957–1962 hän toimi autonomisen Sudanin tasavallan ja sen jälkeen Malin puolustus- ja sisäministerinä ja vuosina 1962–1968 oikeusministerinä.
Mamadou Madeira Keita kuului presidentti Modibo Keïtan lähipiiriin ja Sudanin liiton vasemmistoryhmään. Vuonna 1966 hänet nimitettiin puolueen politbyroon korvanneen Kansallisen vallankumouksen puolustuskomitean jäseneksi. Moussa Traorén johtaman sotilasvallankaappauksen jälkeen Keita oli vangittuna vuosina 1968–1978. Traorén kaaduttua hän oli perustamassa Sudanin liittoa uudelleen vuonna 1991.
Keisariskorpioni

| Keisariskorpioni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Skorpionit Scorpiones
Heimo::  Scorpionidae
Suku::  Pandinus
Laji::  imperator
Kaksiosainen nimi
 Pandinus imperator  (Koch, 1841) 
Katso myös
   Keisariskorpioni Wikispeciesissä   Keisariskorpioni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keisariskorpioni (Pandinus imperator) on yksi suurikokoisimmista skorpionilajeista. Päästä hännän kärkeen mitattuna keisariskorpioni on 15–20 senttimetriä pitkä. Se syö luonnossa hyönteisiä, liskoja ja pieniä nisäkkäitä, joita se saalistaa yöaikaan. Keisariskorpioni on myrkyllinen, mutta sen pisto vastaa vain noin kolmea ampiaisen pistoa. Keisariskorpioni elää luonnossa eteläisen Afrikan sademetsissä. Sen löytää varmimmin puiden tyvelle pudonneiden lehtien alta. Muiden skorpionien tavoin se liikkuu yöaikaan. Naaraat elävät jopa 20-vuotiaiksi, koiraat vain kolmesta viiteen vuotta. Keisariskorpioni on yleisimmin lemmikkinä pidetty skorpionilaji.
Lisääntyminen

Parittelussa koiras lähestyy naarasta erittäin hitaasti ja varovasti. Kun koiras on varma siitä, ettei se joudu naaraan suupalaksi, se rohkaisee mielensä ja kävelee lähemmäksi. Seuraavassa vaiheessa skorpionit tarttuvat toisiaan saksista. Ne vetävät toisiaan vuorotellen itseään kohti ikään kuin köydenvedossa. Niiden käyttäytyminen muistuttaa hieman tanssia, mutta sille on syynsä. Koiras on asettanut maahan siittiöpaketin, joka hedelmöittää naaraan. Koiraan on kuitenkin ohjattava naaras paketin päälle, jotta paketti joutuisi naaraan sukuaukkoon. Soidintanssi voi kestää muutamasta tunnista pariin päivään. Muutaman kuukauden kuluttua naaras synnyttää 20–50 pikkuskorpionia. Pikkuskorpionit elävät emonsa selässä ensimmäiseen nahanluontiin saakka, jonka jälkeen ne oppivat saalistamaan ravintonsa itse. Jos skorpionin poikanen ei ajoissa jätä emoaan, niin emo voi syödä sen.
Aiheesta muualla

Faunatar: Kerisariskorpioni (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt: Taxonomy -  Pandinus imperator (Emperor scorpion) (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Pandinus imperator (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1142349  Wikispecies: Pandinus imperator  ADW: Pandinus_imperator  ARKive: pandinus-imperator  BOLD: 29732  CoL: 4CBTS  EoL: 5010047  EPPO: PANNIM  GBIF: 6894611  iNaturalist: 127713  IRMNG: 11531280  NCBI: 55084  Open Tree of Life: 990944  Species+: 5811
Luettelo pikkuplaneetoista: 331001–332000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
331001:stä ja päättyen 332000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 325001–326000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
325001:stä ja päättyen 326000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 36001–37000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
36001:stä ja päättyen 37000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 341001–342000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
341001:stä ja päättyen 342000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 361001–362000

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
361001:stä ja päättyen 362000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Keisari Nero (elokuva)

| Keisari Nero> Nerone |
| --- | --- |
 Nero ja näky vainotuista kristityistä.
Ohjaaja:  Luigi Maggi, Arturo Ambrosio
Käsikirjoittaja:  Arrigo Frusta
Kuvaaja:  Giovanni Vitrotti
Lavastaja:  Decoroso Bonifati
Pääosat:  Alberto Capozzi, Lydia De Roberti
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia
Tuotantoyhtiö:  Società Anonima Ambrosio
Ensi-ilta:  28. lokakuuta 1909 (Italia) 1. marraskuuta 1909 (Suomi)
Kesto:  338 metriä (12 min.)
Alkuperäiskieli:  mykkäelokuva
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nerone
Keisari Nero (myös Keisari Nero ja Rooman palo, ital. Nerone, myös Nerone o L’incendio di Roma) on vuonna 1909 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Luigi Maggin ja Arturo Ambrosion ohjaaman lyhyen historiallisen elokuvan pääosia esittävät Alberto Capozzi ja Lydia De Roberti.