stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kardinaaligloksinia
Elinympäristö

Kasvi viihtyy valoisalla ja lämpimällä kasvupaikalla. Ilmankosteuden tulee olla korkea.
Käyttö

Kardinaaligloksiniaa käytetään huonekasvina. Lisääminen onnistuu paitsi siemenistä, myös lehti- ja versopistokkaista.
Aiheesta muualla

www.itis.gov/servlet/SingleRpt/SingleRpt?search_topic=TSN&search_value=827547(englanniksi)
Kaikki sitä tekevät mielellään! – Kantri 2

| Kaikki sitä tekevät mielellään! – Kantri 2 Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2007–2008 MSL-studio, Beeduuri-studio ja Soundtrack Studios, Helsinki
 Julkaistu: 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Mikko Alatalo
 Tyylilaji: kantri, iskelmä
 Kesto: 65.38
 Levy-yhtiö: ALR-Music
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Suomalainen reissupoika 2006 | Kaikki sitä tekevät mielellään! – Kantri 2 2008 | Elämä olla voi valoisampaa 2009 |
Kaikki sitä tekevät mielellään! – Kantri 2 on Mikko Alatalon studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 2008. Se on jatkoa vuoden 2001 Kantri -albumille.
Kappaleet

Maalaistytöt valtaa kaupungin – 2.28 (feat. Mikko Siltala)
Jos sua ei ois – 3.35
Hetken vain – 3.34
Kuka huijaa nyt? – 4.05
Maailma, joka ei välitä – 3.28
Äidin pitää päästä nollamaan – 3.38
Kaikki sitä tekevät mielellään – 3.01
Jäähän meille musiikki – 4.15
Jonkun entisiä – 3.02
Keikkamiehen tie – 3.08 (feat. Eino Grön, Esko Rahkonen, Jussi Syren & the Groundbreakers, Markus Allan ja Reijo Taipale)
Nelikymppinen nainen – 3.05
Valta – 3.34
Tuleeko tästä mitään? – 3.54
Sukuni ja maailmanhistoria – 3.37
Erotetun miehen blues – 3.19
Kuinkahan mun kotiväki voi? – 2.37 (feat. Jussi Syren & the Groundbreakers)
Mestari poissa jo on (Semifinale#2) – 2.34
Happy End – 2.15
Liha- ja perunamies – 3.24 (bonuskappale, feat. Heikki Kinnunen)
Jos sä menet Lappiin – 3.05 (bonuskappale, kantriversio)
Aiheesta muualla

Kaikki sitä tekevät mielellään! – Kantri 2 discogs.com -sivustolla
Kiinalainen juttu

Kiinalainen juttu voi tarkoittaa seuraavia:
Kiinalainen juttu, Aku Ankan taskukirja nro 288 vuodelta 2003
Kiinalainen juttu: Sarjakuvia Suomesta, kovakantinen Mämmilä-sarjakuva-albumi vuodelta 2008.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiinalainen juttu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kari Virtanen (puuseppä)

Kari Virtanen (s. 1948) on suomalainen palkittu pohjalaistaustainen puuseppä, joka toimii yhteistyössä muotoilijoiden kanssa. Hän on Suomen tunnetuimpia hienopuuseppiä.
Eteläpohjalainen Virtanen opiskeli koristeveistoa ja työskenteli alueen tyylihuonekalutehtaissa, kunnes 19-vuotiaana perusti 1960-luvun lopulla Seinäjoelle yhden miehen puusepänverstaan. Sen ensimmäiseksi asiakkaaksi tuli Alvar Aalto, joka tilasi Virtaselta suunnittelemaansa Seinäjoen seurakuntakeskukseen urkujen kuorirakenteita, virsikirjatelineitä ja muita sisustusosia. Virtanen alkoi myös sorvata sarjatyönä pesäpallomailoja, joita hän myi yli sata tuhatta. Hän teki myös tilauskalusteita ja kunnosti vanhoja huonekaluja. 1970-luvun alussa Seinäjoella luennoinut Kaj Franck kiinnostui Virtasen taidoista ja kehitti tämän kanssa vanerisia rasioita ja matkalaukkuja.
Virtanen on toiminut Taideteollisen korkeakoulun opettajana. Hän sai vuonna 1987 arvostetun Bruno Mathsson -palkinnon ja vuonna 2005 muotoilun valtionpalkinnon pitkäaikaisesta työstä suomalaisen puun ja puusepäntaidon hyväksi. Virtanen on Taideteollisen korkeakoulun kunniajäsen vuodesta 2005 . Vuonna 2009 Virtanen palkittiin Pro Finlandia -kunniamerkillä.
Kari Virtanen on ollut Fiskarsin taiteilijayhteisön kantavia voimia siirrettyään yrityksenä Nikari Oy:n toiminnan sinne 1993. Hän on tuottanut omaa alan kirjallisuutta sekä toiminut asiantuntijana taidepuusepän tuotantoa käsittelevissä televisio-ohjelmissa.
Palkinnot

Bruno Mathsson -palkinto 1987
Muotoilun valtionpalkinto 2005
Taideteollisen korkeakoulun kunniajäsen 2005
Pro Finlandia -mitali 2009
Aiheesta muualla

Nikari Oy;n sivusto
Kalmar

| Kalmar |
| --- | --- |
 Kalmarin linna.
 Kalmar
 Koordinaatit: 56°39′47″N, 16°21′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Kalmarin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  19,50 km²
Väkiluku:  36 392
 – Väestötiheys:  1 866,3 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalmar on taajama ja entinen kaupunki Kaakkois-Ruotsissa Kalmarin läänissä Itämeren rannalla. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja kaikista kaupungeista tuli kuntia. Nykyisin Kalmar on samannimisen, mutta alueeltaan vanhaa kaupunkia laajemman Kalmarin kunnan keskustaajama. Lisäksi Kalmar on koko Kalmarin läänin suurin taajama ja läänin pääkaupunki. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 36 392 asukasta.
Kalmar oli 1200-luvulta 1600-luvulle yksi Ruotsin tärkeimmistä kaupungeista, ja Kalmarin unioni perustettiin Kalmarin linnassa Eerik Pommerilaisen kruunajaisissa vuonna 1397. Hansaliiton aikana Kalmar oli merkittävä kauppapaikka.
Vanha kaupunki oli mantereen puolella, mutta 1600-luvulla rakennettu "uusi kaupunki" sijaitsee Kvarnholmenin (merkitsee suomeksi Myllysaari) saarella. Kalmarissa on muhkeita barokkirakennuksia, kuten Kalmarin tuomiokirkko, jonka rakentaminen aloitettiin 1660. Muuta nähtävää kaupungissa on esimerkiksi Kalmarin linna ja Kalmarin merenkulkumuseo.
Vuonna 1972 rakennettiin kuusi kilometriä pitkä Öölannin silta, joka johtaa kaupungista Färjestadeniin Öölantiin.
Nykyisin Kalmarissa on konepajateollisuutta, Linné-yliopiston Kalmarin kampus ja Telian tutkimusosasto. Volvon tehtaat ja suklaatehdas suljettiin 1990-luvulla, kiskokalustotehdas kahden omistajanvaihdoksen jälkeen 2005.
Kalmarin kunnan ystävyyskaupunki Suomessa on Savonlinna.
Väestönkehitys

| Kalmarin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 30 516 | 30 516 |
| 1965 | 1965 |    | 32 536 | 32 536 |
| 1970 | 1970 |    | 34 918 | 34 918 |
| 1975 | 1975 |    | 32 049 | 32 049 |
| 1980 | 1980 |    | 29 819 | 29 819 |
| 1990 | 1990 |    | 30 817 | 30 817 |
| 1995 | 1995 |    | 32 671 | 32 671 |
| 2000 | 2000 |    | 33 788 | 33 788 |
| 2005 | 2005 |    | 35 170 | 35 170 |
| 2010 | 2010 |    | 36 392 | 36 392 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Kalmar kasvoi yhteen Krafslösan kanssa vuonna 1970.
Kaupunginosat

Kalmarissa on 16 kaupunginosaa, joiden sijainti käy ilmi oheisesta kartasta.
Berga
Djurängen
Funkabo
Kalmarsundsparken
Kvarnholmen
Malmen
Norrliden
Oxhagen
Sandås
Stensö
Tegelviken
Ängö
Vimpeltorpet
Östra Vimpeltorpet
Varvsholmen
Tjärhovet
Kuvia

Nykyinen Kalmarin kunta käyttää kaupungin vanhaa vaakunaa.
Kalmarin kaupungintalo
Puistoa Kalmarissa
Kalmarin tuomiokirkko
Keskusrautatieasema
Urheilu

Kalmarista on kotoisin jalkapalloseura Kalmar FF.
Media

Sanomalehti Barometern Oskarshamns-Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa. Paikallislehti Kalmar Läns Tidning ilmestyy torstaisin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivut (ruotsiksi)
Kalmarin läänin kuntien keskustaajamat
Kalmarin kaupunginosat.
Kirigami

Kirigami-työ
Kirigami (jap. 切り紙) on origamin variaatio, jossa leikataan paperia. Kirigamin nimi tulee japanin kielen sanoista kiru, joka tarkoittaa leikkaamista ja kami, joka tarkoittaa paperia. Joskus sitä kutsutaan myös kirieksi (切り絵), joka tarkoittaa leikattua kuvaa. Tyypillisesti kirigami-työ aloitetaan taitellulla perustaitoksella, jota sitten leikataan ja joka lopuksi avataan ja litistetään. Kirigami on yleensä symmetristä, kuten lumihiutaleet, pentagrammit tai orkidean kukat. Monkiri on japanilainen paperinleikkaamisen taito.
Aiheesta muualla

Yee's Job
Tietoa kirigamista　(englanniksi)
Kirikou

Kirikou on ranskalainen animaatioelokuvasarja. Tarinat perustuvat senegalilaisiin kansansatuihin. Niiden ohjaajina toimivat Michel Ocelot ja Bénédicte Galup. Kirikousta on tehty myös kaksi kuvakirjaa.
Sarjassa on ilmestynyt kaksi elokuvaa: Kirikou ja paha noita (Kirikou et la sorcière, 1999); suomenkielisen version ohjaus Kari Tamminen ja Kirikou ja viidakon eläimet (Kirikou et les bêtes sauvages, 2005). Suomenkielisinä ääninä olivat muun muassa Rinna Paatso ja Tapani Perttu.
Kirikou on afrikkalainen poika, joka asuu afrikkalaisessa kylässä. Hän pelastaa kylänsä vaaroilta aina kun niitä ilmaantuu.
Kirikou ja viidakon eläimet

Kirikou ja viidakon eläimet on jatko-osa, joka muodostuu neljästä erillisestä tarinasta. Ne käsittelevät vaikeitakin aiheita, kuten kuolemaa ja nälänhätää. Osa elokuvan tuotosta menee UNICEFille.
Kallis prinssi

| Kallis prinssi> Den dyre prins.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Christer Kihlman
Kieli:  ruotsi
Genre:  romaani
Kustantaja:  Söderströms
Julkaistu:  1975
Sivumäärä:  255
ISBN:  951-52-0270-1
Suomennos
Suomentaja:  Pentti Saaritsa
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1975
Sivumäärä:  309
ISBN:  951-30-3463-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kallis prinssi (ruots. Dyre prins) on Christer Kihlmanin romaani vuodelta 1975. Sen julkaisi Söderströms ja Pentti Saaritsan suomennoksen julkaisi Tammi.
Romaani on sen päähenkilön liikemies Donald Blaadhin tilitys elämästään. Hän on ryysyistä rikkauksiin nouseva mies, jonka ihmissuhteet ovat vain väline. Elämä on hänelle kilpailua, jossa on koko ajan pyrittävä voittoon. Teos on romaanisarjan itsenäinen aloitusteos, yhteiskuntahistoriallinen kuvaus sotienjälkeisestä Suomesta 1970-luvulle.
Kirjaan suhtauduttiin kahtalaisesti: ruotsinkieliset pitivät Kihlmania pesänlikaajana, suomenkielisille hän oli radikaali modernisti, ennakkoluulojen murtaja ja itsetilittäjä. Kirjaan kohdistuneet äärivasemmiston ankara kritiikki ja suomenruotsalaisen porvariston viha ajoivat Kihlmanin pakoon Argentiinaan, jossa vietetystä elämästä syntyi kaksi, jälleen pahastusta herättänyttä, kirjaa.
Kiribatin presidentti

| Kiribatin presidentti |
| --- | --- |
 President of the Republic of Kiribati  Beretitenti in I-Kiribati
 
 
 Nykyinen Taneti Maamau 11. maaliskuuta 2016 lähtien
Virka-asunto:  Presidentinlinna
Kauden pituus:  4 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  12. heinäkuuta 1979
Ensimmäinen:  Ieremia Tabai
Kotisivut:  https://www.president.gov.ki/
Kiribatin presidentti on Kiribatin valtionpäämies. Parlamentti valitsee keskuudestaan ehdokkaat, joista presidentti valitaan suoralla vaalilla neljävuotiselle toimikaudelle. Sama henkilö voi toimia presidenttinä korkeintaan kolme kautta.
Luettelo Kiribatin presidenteistä

| Kuva | Nimi | Elinaika | Virkakausi |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Ieremia Tabai | 1950 – | 1979 – 1982 |
|  | Rota Onorio | 1919 – | 1982 – 1983 |
|  | Ieremia Tabai | 1950 – | 1983 – 1991 |
|  | Teatao Teannaki | 1936 – 2016 | 1991 – 1994 |
|  | Tekiree Tamuera, vt. | 1940 – | 1994 |
|  | Ata Teaotai, vt. |  ? | 1994 |
|  | Teburoro Tito | 1953 – | 1994 – 2003 |
|  | Tion Otang, vt. |  ? | 2003 |
|  | Anote Tong | 1952 – | 2003 – 2016 |
|  | Taneti Maamau | 1960 – | 11. maaliskuuta 2016 – |
Kiribatin jalkapallomaajoukkue

Kiribatin jalkapallomaajoukkue edustaa Kiribatia kansainvälisissä jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Kiribatin jalkapalloliitto on Oseanian maanosaliitto OFC:n jäsen, mutta ei FIFA:n jäsen, joten joukkue ei kilpaile jalkapallon maailmanmestaruusikisoissa, mutta voi osallistua maanosaliiton järjestämiin OFC Nations Cup -kilpailuihin.
Joukkue on pelannut historiansa aikana vain kymmenen ottelua, kaikki Tyynenmeren kisoissa, joihin joukkue on osallistunut vuosina 1979, 2003 ja 2011. Joukkue ei ole voittanut yhtäkään ottelua historiansa aikana ja päästänyt peräti 122 maalia tehden itse vain neljä, joista kaksi on tehnyt Lawrence Nemeia.
Ottelut

| Päivä | Vastustaja | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 22. elokuuta 1979 |  Papua-Uusi-Guinea | 0–13 |
| 24. elokuuta 1979 |  Fidži | 0–24 |
| 30. kesäkuuta 2003 |  Tuvalu | 2–3 |
| 3. heinäkuuta 2003 |  Salomonsaaret | 0–7 |
| 5. heinäkuuta 2003 |  Fidži | 0–12 |
| 7. heinäkuuta 2003 |  Vanuatu | 0–18 |
| 30. elokuuta 2011 |  Fidži | 0–9 |
| 1. syyskuuta 2011 |  Cookinsaaret | 0–3 |
| 3. syyskuuta 2011 |  Papua-Uusi-Guinea | 1–17 |
| 5. syyskuuta 2011 |  Tahiti | 1–17 |

OFC:n maajoukkueet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Amerikan Samoa |  Cookinsaaret |  Fidži |  Niue1 |  Kiribati1 |  Mikronesia1 |  Papua-Uusi-Guinea |  Salomonsaaret |
|  Samoa |  Tahiti |  Tonga |  Tuvalu1 |  Uusi-Kaledonia |  Uusi-Seelanti |  Vanuatu |  |
Australia oli OFC:n jäsen vuoteen 2005 saakka; vuodesta 2006 lähtien se on kuulunut AFC:hen.
1 Maa ei ole kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäsen.
Kalliráchi

| Kalliráchi Καλλιράχη |
| --- | --- |
 Kalliráchin kylä Kristuksen kirkastumisen (Metamórfosi tou Sotíros) kirkolta nähtynä.
 Kalliráchi
 Koordinaatit: 40°41′38″N, 24°33′16″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Thásos
Kunta:  Thásos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  0401000301
Väkiluku (2011):  452
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalliráchi (kreik. Καλλιράχη) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 452 (vuonna 2011).
Kalliráchin vanha akvedukti.
Kalliráchin kylä sijaitsee Thásoksen läntisissä sisäosissa noin 26 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista ja noin kaksi kilometriä sisämaahan saaren länsirannikosta. Kalliráchi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καλλιράχης, Dimotikí Koinótita Kalliráchis), johon kuuluu varsinaisen Kalliráchin kylän lisäksi sen ranta-asutus Skála Kalliráchis. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalliráchi Wikimedia Commonsissa
Sulkutila

Sulkutila (myös stupor tai stuportila) on äärimmäinen vähäisen liikkumisen tila, jossa potilas on puhumaton ja liikkumaton eikä reagoi kuin voimakkaisiin kivuliaisiin ärsykkeisiin. Sulkutilan piirteitä ovat reagoimattomuus, poissaolevuus ja jäykkyys. Sulkutila on voimakasta psykomotorista hidastuneisuutta. Sulkutiloja voi esiintyä (katatonisessa) skitsofreniassa ja psykoottisessa masennuksessa. Katatoninen sulkutila voi olla hengenvaarallinen, sillä pahimmassa tapauksessa potilas ei juo eikä syö. Katatonisen sulkutilan syytä ei tunneta.
Sullan ensimmäinen sisällissota

Sullan ensimmäinen sisällissota käytiin antiikin Roomassa Lucius Cornelius Sullan ja konsuli Gaius Mariuksen kesken vuosina 88 eaa- 87 eaa. Tätä ennen Sulla toimi Mariuksen alaisena kvestorina Jugurthan sodassa ja menestyi siinä erinomaisesti. Tämän kunniaksi Sulla valittiin Rooman konsuliksi. Kun Rooman hallitsemalla Deloksen saarella alkoi Mithridateen sota Roomaa vastaan, senaatti päätti lähettää paikalle Sullan sotajoukkoineen.
Asiasta tuli kuitenkin sisäpoliittinen kiista, ja ylipäällikkyys siirrettiin Sullalta Mariukselle. Sulla marssitti silloin sotajoukkonsa Roomaan. Oli ensimmäinen kerta Rooman historiassa, että oma sotapäällikkö hyökkäsi Rooman kaupunkiin. Vastustaja Marius pakeni Afrikkaan ja Sullaa vastustaneita poliitikkoja surmattiin. Sulla purjehti Kreikkaan ja voitti Mithridateen sodan 87 eaa.
Kia Pegas

| Kia Pegas |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kiina
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  2017–
Muut nimet:  Kia Soluto
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  C-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Accent (RB) Hyundai HB20 Hyundai i20 (PB) Hyundai ix20 Hyundai Reina Hyundai Veloster Kia Rio (UB) Kia Soul (AM) Kia Venga
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia PB
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Kia Pegas on Kia Motorsin vuodesta 2017 lähtien valmistama alemman keskiluokan neliovinen sedan, jota myydään Kiinassa, Egyptissä ja Filippiineillä. Filippineillä auton nimenä on Kia Soluto. Pegasin sisarmalli on Hyundai Reina.
Pegas esiteltiin Shanghain autonäyttelyssä keväällä 2017. Moottorina on 1,4-litrainen (95 hv) bensiinimoottori ja voimansiirtona viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai neliportainen automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kia Pegas Wikimedia Commonsissa
Suomusjärvi (täsmennyssivu)

Suomusjärvi voi tarkoittaa:
Suomusjärvi, Suomen entinen kunta
Suomusjärvi, järvi Salossa
Suomusjärvi, kirkonkylä Salossa
Suomusjärvi, järvi Lieksan kunnassa, myös nimellä Suomunjärvi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suomusjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kenttälymykorento

| Kenttälymykorento |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Verkkosiipiset Neuroptera
Alalahko::  Hemerobiiformia
Heimo::  Kirvakorennot Hemerobiidae
Suku::  Micromus
Laji::  angulatus
Kaksiosainen nimi
 Micromus angulatus  (Stephens, 1836) 
Katso myös
   Kenttälymykorento Wikispeciesissä   Kenttälymykorento Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kenttälymykorento (Micromus angulatus) on kirvakorentoihin (Hemerobiidae) kuuluva verkkosiipiäislaji.
Ulkonäkö

Kenttälymykorento on väritykseltään ruskeansävyinen. Takaruumis on tummempi, kun pää ja eturuumis vaaleampia. Etusiivet ovat ruskeahkot, takasiivet läpikuultavat. Aikuisen yksilön kärkiväli on 11–16 mm.
Elintavat

Lajin elinympäristöä ovat rehevät metsänreunat, pajukot ja rantaniityt. Aikuiset ja toukat saalistavat pieniä eläimiä. Laji talvehtii aikuisena ja on aktiivisena huhtikuussa. Toukat kuoriutuvat elokuussa.
Suomusjärven koulu

Suomusjärven koulu
Suomusjärven koulu on Salon kouluverkostoon kuuluva koulu Suomusjärven Kitulassa. Se on entisen Suomusjärven kunnan alueella ainoa koulu. Koulussa on luokat 1–6, ja yläaste ja lukio käydään Salossa. Enimmillään Suomusjärvellä on ollut seitsemän koulua.
Steve Trevor

| Steve Trevor |
| --- | --- |
Luoja(t):  William Moulton Marston
Kustantamo:  DC Comics
Ensiesiintyminen:  All Star Comics nro 8 (tammikuu 1942)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Steven Rockwell Trevor
Status:  aktiivinen
Pituus:  185 cm
Paino:  89 kg
Ryhmäsidokset:  Yhdysvaltain ilmavoimat
Henkilöllisyydet:  Steve Howard
Voimat:  Ei yli-inhimillisiä kykyjä
Suhteet
Sukulaiset:  Ihmenainen (vaimo)
Steven Rockwell "Steve" Trevor on DC Comicsin kustantama sarjakuvahahmo, jonka loi William Moulton Marston. Hahmo teki ensiesiintymisensä All Star Comics sarjakuvan numerossa 8, vuonna 1942. Steve Trevor tunnetaan Yhdysvaltain ilmavoimien lentäjänä ja Ihmenaisen liittolaisena. Hahmon historiaa uudistettiin vuonna 1985, jonka myötä hän oli vanhempi kuin Ihmenainen, eikä ollut romanttisessa suhteessa häneen.
Sarjakuvissa

Sarjakuvien kulta-aikana Trevor oli älykäs ilmavoimien upseeri toisen maailmansodan aikana. Hänen koneensa törmäsi paratiisisaarelle, jossa amazonilaiset asustivat. Prinsessa Diana hoiti miehen kuntoon ja lopulta seurasi Trevorin perässä hänen maailmaansa, jossa Dianasta tuli Ihmenainen. Molemmat taistelivat useimmiten rinnakkain toisen maailmansodan aikana. Trevor ei kuitenkaan koskaan tiennyt prinsessa Dianan ja Ihmenaisen olleen yksi ja sama henkilö.
Hahmon luojan Marstonin kuoleman jälkeen Ihmenaisen sarjakuvan hahmot lähes unohdettiin ja jäljelle jäivät Ihmenaisen lisäksi Hippolyta ja Steve Trevor. Sittemmin Ihmenainen luovutti voimansa ja jätti amazonilaiset ollakseen Trevorin kanssa, joka kuitenkin kuoli 1960-luvulla. Myöhemmin 1970-luvun puolivälissä Aphrodite toi Trevorin takaisin henkiin ja Ihmenainen sai voimansa takaisin. Samalla Trevor sai uudeksi nimekseen Steve Howard. Vuonna 1978 mies tapettiin toistamiseen, mutta palasi takaisin elävien kirjoihin 1980-luvun alussa.
Uudemmissa kuvauksissa ja varsinkin DC:n vuoden 2011 uudelleenkäynnistyksen jälkeen Steve Trevor on kuvattu vanhempana hallituksen agenttina ja supervakoilijana, jonka läheinen yhteys Ihmenaiseen tekee hänestä Yhdysvaltojen yhteyshenkilön Oikeuden Puolustajiin. Tässä jatkuvuudessa Steve Trevor on pitkäaikainen amatsonien puolestapuhuja, joka on lobbannut Yhdysvaltain hallitusta rauhan puolesta amatsonien kanssa väittäen, että he ovat hyväntahtoisia. Stevestä tulee sitten Ihmenaisen YK-yhteyshenkilö hänen oleskelunsa aikana Washington DC:ssä ja myöhemmin hänestä tulee äskettäin perustetun A.R.G.U.S.:n (Advanced Research Group for Uniting Super-Humans) johtaja sekä YK:n yhteyshenkilö juuri perustetussa Justice Leaguessa. Vuonna 2013 ammattitaitoisena hallituksen agenttina Steve itse ryhtyi Justice League of America:n uuden inkarnaation jäseneksi. Hänet on myös ylennetty kenraaliksi.
Injustice-maailmaan pohjautuvassa Injustice 2 -sarjakuvassa Steve Trevor on natsien agentti, joka tunkeuduttuaan Themysciraan tappoi salaa Amazonin nimeltä Calliope ennen kuin huijasi Ihmenaisen lähtemään mukanaan tekosyynä pysäyttää natsi-Saksan. Huolimatta rakkaudestaan ​​Ihmenaista kohtaan, hän ei pysty rakastamaan Dianaa enemmän kuin maataan, mikä johtaa hänen tappamiseen ja Ihmenaisen armottoman etiikan omaksumiseen. Juuri Steven petos oli osasyynä siihen, että kyseisen maailman Ihmenainen muuttui myöhemmin pahaksi.
Muissa medioissa > Televisiossa > Wonder Woman

Steve Trevor oli yksi päähahmoista Ihmenaiseen perustuvassa televisiosarjassa Wonder Woman vuosina 1975–1979. Sarjassa miehen sotilasarvo oli Majuri ja häntä näytteli Lyle Waggoner.
Muissa medioissa > Televisiossa > The Super Powers Team: Galactic Guardians

Trevorilla oli pieni rooli The Super Powers Team: Galactic Guardians piirrossarjassa vuonna 1985, jossa hänen paljastettiin olevan astronautti.
Muissa medioissa > Televisiossa > Justice League

Trevorilla oli sivurooli vuonna 2002 Justice League -piirrossarjan ensimmäisen tuotantokauden kolmiosaisessa päätösjaksossa ”The Savage Time”. Jaksossa sankarit matkustivat ajassa taaksepäin estääkseen Vandal Savagea muuttamasta historian kulkua. Matkalla sankarit ja erityisesti Ihmenainen tapaavat Trevorin, joka on liittolaisten salainen agentti ja yrittämässä saada tärkeää tietoa Natseilta. Ihmenainen pelastaa Trevorin lento-onnettomuudesta, jonka myötä Trevor kutsuu Ihmenaista enkeliksi. Hahmoa ääninäytteli Patrick Duffy.
Muissa medioissa > Televisiossa > Batman: The Brave and the Bold

Steve Trevor esiintyi animaatiosarjassa Batman: The Brave and the Bold, jossa häntä ääninäytteli Sean Donnellan. Yhdessä sarjan jaksossa Batman ihmetteli mitä Ihmenainen oikein näkee hänessä.
Muissa medioissa > Televisiossa > DC Super Hero Girls

Steve Trevor esiintyi vuoden 2015 nettisarjassa DC Super Hero Girls, jossa häntä ääninäytteli Josh Keaton. Sarjassa Steve Trevor työskenteli isänsä omistaman Capes and Cowls Cafe kahvilan tarjoilijana. Vuoden 2019 sarjassa teini-ikäinen Steve Trevor siirtyi Metropolisin lukion oppilaaksi, kun häntä ei hyväksytty sotilasakatemiaan. Steven läsnäolo aiheutti Ihmenaiselle jatkuvasti ongelmia tämän rakastuttua häneen tulisesti. Myöhemmin Stevesta tuli Invincibros-ryhmän johtohahmo muiden uskottua hänen viisauteensa vaikka hänellä ei ollut kokemusta ja voimia muihin verrattuna. Häntä ääninäytteli sarjassa Yuri Lowenthal.
Muissa medioissa > Elokuvat > Wonder Woman (1974)

Kaz Garas esitti Steve Trevoria vuonna 1974, ensimmäisessä näytelmäelokuvassa Wonder Woman.