Kreikkalaisen kirjaimiston historia
Arkaaiset kreikkalaiset kirjaimistot > Päätyypit

Arkaaisella kaudella oli käytössä useita erilaisia, paikallisia kreikkalaisia kirjaimistoja, ennen kuin klassinen kreikkalainen kirjaimisto vakiintui. Kirjaimistot jaotellaan tutkimuksessa usein neljään päätyyppin. Jaottelu perustuu ennen kaikkea siihen, miten kirjaimistoissa esitetään aspiroidut konsonantit (/kh/, /ph/) sekä konsonanttiklusterit (/ks/, /ps/). Tyyppeihin viitataan tutkimuksessa nimillä ”vihreä”, ”punainen”, ”vaaleansininen” ja ”tummansininen”, mikä perustuu Adolf Kirchhoffin (1877) alun perin julkaisemaan värikoodattuun karttaan.
Vihreä
Vihreään (tai eteläiseen) tyyppiin kuuluivat muun muassa Kreetan sekä eteläisten Kykladien polisten, kuten Theran ja Meloksen, kirjaimistot. Tyyppi on kaikkein arkaaisin ja lähimpänä alkuperäistä foinikialaista esikuvaa. Tyypin kirjaimistoissa ei ole ei-foinikialaista alkuperää olevia kirjaimia fii, khii, psii ja oomega.
Punainen
Punaiseen (tai läntiseen) tyyppiin kuuluivat muun muassa Euboian, Boiotian ja Thessalian polisten, Peloponnesoksen polisten pääosan sekä näiden Suur-Kreikassa sijainneiden siirtokuntien kirjaimistot. Punainen on se tyyppi, joka kopioitiin myöhemmin länteen ja toimi esikuvana latinalaiselle kirjaimistolle, ja siinä on havaittavissa tähän liittyvää kehitystä. Tyypin kirjaimistoissa Χ ei merkitse äännettä /kh/ kuten khii vaan äännettä /ks/ kuten latinalainen X. Äännettä /kh/ esitti puolestaan psiin näköinen Ψ.
Sininen
Sininen tyyppi on se tyyppi, johon myöhempi kreikkalaisen kirjaimiston standardi perustui. Se jaetaan kahteen alatyyppiin, itäiseen vaaleansiniseen ja joonialaiseen tummansiniseen tyyppin. Tyyppejä yhdistää se, että niissä Χ merkitsee äännettä /kh/.
Vaaleansiniseen tyyppiin kuuluivat muun muassa Ateenan, Aiginan sekä pohjoisten Kykladien polisten kirjaimistot. Tyypissä ei ole kirjaimia ksii ja psii, vaan /ks/ on esitetty ΧΣ ja /ps/ ΠΣ tai ΦΣ. Paroksen ja Thasoksen kirjaimistoissa lyhyt [o] merkittiin kirjaimella Ω ja pitkä [o:] kirjaimella Ο, toisin sanoen toisin päin kuin klassisessa kirjaimistossa.
Tummansiniseen tyyppiin kuuluivat muun muassa Megaran, Argoksen ja Korintin sekä Joonian ja Lesboksen polisten kirjaimistot. Tyypissä on sekä ksii että psii. Myös klassinen oomega tuli tästä tyypistä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foinikialainen esikuva | Foinikialainen esikuva |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Eteläinen | "vihreä" |  |  |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  | * | — | — | — | — | — |
| Läntinen | "punainen" |  |  |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  | * |  |  |  | — | — |
| Itäinen | "vaaleansininen" |  |  |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  | * | — |  |  | — | — |
| Itäinen | "tummansininen" |  |  |  |  |  |  |  |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | * | — |  |  |  | — |
| Joonialainen | Joonialainen |  |  |  |  |  | — |  | — |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | — | — |  |  |  | * | — |  |  |  |  |
| Nykyinen | Nykyinen | Α | Β | Γ | Δ | Ε | — | Ζ | — | Η | Θ | Ι | Κ | Λ | Μ | Ν | Ξ | Ο | Π | — | — | Ρ | Σ | Τ | Υ | — | Φ | Χ | Ψ | Ω  |