stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Farafenni

| Farafenni |
| --- | --- |
 Farafenni
 Koordinaatit: 13°34′20″N, 15°35′50″W 
Valtio:   Gambia
Alue:  North Bank
Väkiluku (2012)  (arvio):  25 000
Aikavyöhyke:  UTC0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Farafenni on kaupunki Gambiassa North Bankin alueella. Kaupunki sijaitsee Gambiajoen pohjoispuolella noin kolmen kilometrin päässä Senegalin rajasta. Gambian pääkaupunki Banjul sijaitsee noin 170 km päässä rannikolla.
Vuonna 2012 Farafennissä oli noin 25 000 asukasta.
Farafennissä on suuri varuskunta, sairaala, moskeija ja joitakin oppilaitoksia. Se sijaitsee Trans-Gambian valtatien varrella.
B&B Magazine

| B&B Magazine> B&b, de boca en boca |
| --- | --- |
Kestoaika:  n. 1h 10 min
Alkuperämaa:  Espanja
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:  Telecinco
Julkaistu:  2014−2015 (Espanjassa), 2015 (Suomessa)
Esitetty:  17.2.2014 – 30.12.2015 (Esp.)
Tuotantokausia:  2
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Daniel Écija
Tuotantoyhtiö(t):  Mediaset España Comunicación yhteistyössä Globomedian kanssa
Aiheesta muualla
IMDb 
B&B Magazine (esp. B&b, de boca en boca) on espanjalainen komedia- ja draamasarja, jonka tapahtumat sijoittuvat muotilehden toimitukseen. Sarjaa on tehty kaksi tuotantokautta. 16-jaksoinen ensimmäinen kausi alkoi Espanjassa 17. helmikuuta 2014. Toinen kausi alkoi 16. syyskuuta 2015. Suomessa Yle on esittänyt B&B Magazinen ensimmäisen kauden netissä Yle Areenassa kesäsarjana vuonna 2015 julkaisten viisi jaksoa kerrallaan kerran viikossa. Toista kautta ei ole esitetty Suomessa.
B&B Magazinen tekijät ja näyttelijät ovat osittain samoja, kuin aiemmin ilmestyneessä Serranon perheessä.
Tapahtumat

B&B Magazine on ihmissuhdesarja, joka käsittelee B&b -nimisen muotilehden teon arkea. Tapahtumat sijoittuvat yleensä lehden toimituksen tiloihin, jutun tekoon liittyviin haastattelu- ja kuvauskohteisiin sekä lehden toimittajien ja omistajan koteihin. Lehden työntekijät kilpailevat keskenään juttujen saamisessa, haastateltavat ja haastattelutilanteet ovat oikukkaita ja lehden korruptoitunut ja varakas omistaja painostaa julkaisemaan liiketoimiaan hyödyttäviä artikkeleita.
Sarjassa käsiteltyjä teemoja ovat muun muassa taloudellinen epätasa-arvo, köyhyys, korruptio, toimittajien kohtaama painostus sekä vanhempien käyttämä määräysvalta teini-ikäisiin ja aikuisiin lapsiinsa.
Tapahtumat > Juoni

B&B Magazinessä ei ole vain yhtä päähenkilöä. Sarjan alussa toimittajat uskovat, että keski-ikäinen Candela (Belén Rueda) nimitettäisiin lehden päätoimittajaksi, mutta B&b:n omistaja Óscar (Adolfo Fernández) valitseekin päätoimittajaksi toimituksen ulkopuolelta tulevan Pablon (Gonzalo de Castro). Pablo ja Candela ovat seurustelleet vuosikymmeniä sitten, Pablo kuitenkin jätti Candelan syytä selittämättä muuttaen Latinalaiseen Amerikkaan ja seurustelee nyt lehden omistajan tyttären Claran (Cristina Alarcón) kanssa. Candela ei ole kertonut Pablolle, että heillä on yhteinen teini-ikäinen tytär Sonia (Macarena García), joka unelmoi äitinsä tapaan toimittajan ammatista.
Näyttelijät > Ensimmäinen kausi > Päähenkilöt

Belén Rueda - Candela Bermejo Lago
Luisa Martín - Carmen Sánchez
Cristina Alarcón - Clara Bornay Miralles
Sara Sálamo - Cayetana "Caye" Bornay Miralles
Carlos Iglesias - César Bermejo Lago (Jaksoissa 1−15)
César Mateo - Hugo Herreros Sánchez
Dani Rovira - Juan Gutiérrez García
Jorge Usón - Lucas Berdún
Fran Perea - Mario Rojas
Paula Prendes - Martina Sánchez
Gonzalo de Castro - Pablo Balboa
Adolfo Fernández - Óscar Bornay Uriarte
Macarena García - Sonia Balboa Bermejo
Neus Sanz - Susana Rivas
Cristina Brondo - Verónica "Vero" Camacho (Jaksoissa 1−13)
Näyttelijät > Ensimmäinen kausi > Usein esiintyviä sivuhenkilöitä

Puchi Lagarde - Ángeles "Tita" Miralles de Luzuriaga (Jaksoissa 1−16)
Emilio Palacios - Antonio  "Toño" Bermejo Rivas (Jaksoissa 1−15)
Alejandro Rodríguez - César Jr. "Cesítar" Bermejo Rivas (Jaksoissa 1−15)
Helena Kaittani - Bea (Jaksoissa 7−12)
Näyttelijät > Toinen kausi > Uudet päähenkilöt

Puchi Lagarde - Ángeles "Tita" Miralles de Luzuriaga
Cristóbal Suárez - Cristóbal Gallardo
Näyttelijät > Toinen kausi > Usein esiintyviä sivuhenkilöitä

Harlys Becerra - Ero
Toni Martínez - Jaime Barrios
Elena Ballesteros - Maite Gasca
Marta Larralde - Lucía Escudero
Lina Gorbaneva - Olga
Andrés Velencoso - Rubén Barahona
Cristina Brondo - Verónica 'Vero' Camacho
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: es:B&b, de boca en boca
Käännös suomeksi
Maastohiihdon maailmancup

| Maastohiihdon maailmancup |
| --- | --- |
 Meneillään oleva kausi Maastohiihdon maailmancup 2024–2025 

Laji:  maastohiihto
Maa(t):  , , 
Perustettu:  epävirallisesti 1973
Hallitseva mestari:   Harald Østberg Amundsen  Jessie Diggins
Eniten mestaruuksia:   Bjørn Dæhlie (6)
TV:  Viaplay, Yle
Aiheesta muualla
Sivusto
Maastohiihdon maailmancup on kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n järjestämä maastohiihdon korkeatasoisin kansainvälinen sarjamuotoinen kilpailu. Ensimmäistä kertaa maailmancup järjestettiin miehille kaudella 1973–1974 ja naisille 1978–1979 ja virallinen asema sillä on ollut kaudesta 1981–1982 lähtien. Sprinttihiihdon maailmancupin voitosta on kilpailtu 1996–1997 lähtien.
Kilpailusarjassa kilpailijat pyrkivät saamaan mahdollisimman paljon pisteitä sarjassa mukana olevaista kilpailuista kauden alkana. Kilpailumatkat ovat vuodesta 2022 alkaen sekä miehille että naisille 10, 20 ja 50 km. Osa kilpailuista hiihdetään perinteisellä, osa vapaalla hiihtotavalla. Lisäksi on skiathlon, jossa hiihdetään 10 km perinteisellä ja 10 km vapaalla hiihtotavalla. Osa kilpailuista on yhteislähtöjä, osa väliaikalähtöjä.
Kisoja on Suomessa televisioitu pääosin Ylellä, lukuun ottamatta vuosia 2011–2018, jolloin sarjan ulkomailla järjestetyt tapahtumat olivat osa MTV:n ja CMORE:n maksu-tv-kokonaisuutta. Televisiointioikeudet ovat kalliita, ja niitä myydään ja ostetaan alilisensöinnin kautta. Televisiolähetyksiä katsoo Suomessa selvästi yli miljoonaa katsojaa.
Maailmancupin kolme parasta kausittain > Miehet

| Kausi | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1981–1982 |  Bill Koch |  Thomas Wassberg |  Harri Kirvesniemi |
| 1982–1983 |  Alexander Savjalov |  Gunde Svan |  Bill Koch |
| 1983–1984 |  Gunde Svan |  Thomas Wassberg |  Harri Kirvesniemi |
| 1984–1985 |  Gunde Svan |  Tor Håkon Holte |  Ove Aunli |
| 1985–1986 |  Gunde Svan |  Torgny Mogren |  Vladimir Smirnov |
| 1986–1987 |  Torgny Mogren |  Thomas Wassberg |  Gunde Svan |
| 1987–1988 |  Gunde Svan |  Torgny Mogren |  Pål Gunnar Mikkelsplass |
| 1988–1989 |  Gunde Svan |  Vegard Ulvang |  Torgny Mogren |
| 1989–1990 |  Vegard Ulvang |  Gunde Svan |  Bjørn Dæhlie |
| 1990–1991 |  Vladimir Smirnov |  Torgny Mogren |  Bjørn Dæhlie |
| 1991–1992 |  Bjørn Dæhlie |  Vegard Ulvang |  Vladimir Smirnov |
| 1992–1993 |  Bjørn Dæhlie |  Vladimir Smirnov |  Vegard Ulvang |
| 1993–1994 |  Vladimir Smirnov |  Bjørn Dæhlie |  Jari Isometsä |
| 1994–1995 |  Bjørn Dæhlie |  Vladimir Smirnov |  Silvio Fauner |
| 1995–1996 |  Bjørn Dæhlie |  Vladimir Smirnov |  Jari Isometsä |
| 1996–1997 |  Bjørn Dæhlie |  Mika Myllylä |  Fulvio Valbusa |
| 1997–1998 |  Thomas Alsgaard |  Bjørn Dæhlie |  Vladimir Smirnov |
| 1998–1999 |  Bjørn Dæhlie |  Mikhail Botvinov |  Mika Myllylä |
| 1999–2000 |  Johann Mühlegg |  Jari Isometsä |  Odd-Bjørn Hjelmeset |
| 2000–2001 |  Per Elofsson |  Johann Mühlegg |  Thomas Alsgaard |
| 2001–2002 |  Per Elofsson |  Thomas Alsgaard |  Anders Aukland |
| 2002–2003 |  Mathias Fredriksson |  René Sommerfeldt |  Jörgen Brink |
| 2003–2004 |  René Sommerfeldt |  Mathias Fredriksson |  Jens Arne Svartedal |
| 2004–2005 |  Axel Teichmann |  Vincent Vittoz |  Tor Arne Hetland |
| 2005–2006 |  Tobias Angerer |  Jens Arne Svartedal |  Tor Arne Hetland |
| 2006–2007 |  Tobias Angerer |  Alexander Legkov |  Eldar Rønning |
| 2007–2008 |  Lukás Bauer |  René Sommerfeldt |  Pietro Piller Cottrer |
| 2008–2009 |  Dario Cologna |  Petter Northug |  Ola Vigen Hattestad |
| 2009–2010 |  Petter Northug |  Lukás Bauer |  Marcus Hellner |
| 2010–2011 |  Dario Cologna |  Petter Northug |  Daniel Rickardsson |
| 2011–2012 |  Dario Cologna |  Devon Kershaw |  Petter Northug |
| 2012–2013 |  Petter Northug |  Alexander Legkov |  Dario Cologna |
| 2013–2014 |  Martin Johnsrud Sundby |  Alexander Legkov |  Alex Harvey |
| 2014–2015 |  Dario Cologna |  Petter Northug |  Calle Halfvarsson |
| 2015–2016 |  Martin Johnsrud Sundby |  Petter Northug |  Finn Hågen Krogh |
| 2016–2017 |  Martin Johnsrud Sundby |  Sergei Ustjugov |  Alex Harvey |
| 2017–2018 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Dario Cologna |  Martin Johnsrud Sundby |
| 2018–2019 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Aleksandr Bolšunov |  Sjur Røthe |
| 2019–2020 |  Aleksandr Bolšunov |  Johannes Høsflot Klæbo |  Pål Golberg |
| 2020–2021 |  Aleksandr Bolšunov |  Ivan Jakimuškin |  Johannes Høsflot Klæbo |
| 2021–2022 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Aleksandr Bolšunov |  Iivo Niskanen |
| 2022–2023 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Pål Golberg |  Federico Pellegrino |
| 2023–2024 |  Harald Østberg Amundsen |  Johannes Høsflot Klæbo |  Erik Valnes |
Maailmancupin kolme parasta kausittain > Epävirallinen maailmancup

| Kausi | Miehet | Naiset |
| --- | --- | --- |
| 1973–1974 |  Ivar Formo | ei järjestetty |
| 1974–1975 |  Oddvar Brå | ei järjestetty |
| 1975–1976 |  Juha Mieto | ei järjestetty |
| 1976–1977 |  Thomas Wassberg | ei järjestetty |
| 1977–1978 |  Sven-Åke Lundbäck | ei järjestetty |
| 1978–1979 |  Oddvar Brå |  Galina Kulakova |
| 1979–1980 |  Juha Mieto | ei järjestetty |
| 1980–1981 |  Aleksandr Zavjalov |  Raisa Smetanina |
Sprintticupin kolme parasta kausittain > Miehet

| Kausi | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996–1997 |  Bjørn Dæhlie |  Fulvio Valbusa |  Silvio Fauner |
| 1997–1998 |  Thomas Alsgaard |  Bjørn Dæhlie |  Vladimir Smirnov |
| 1998–1999 |  Bjørn Dæhlie |  Tor Arne Hetland |  Mathias Fredriksson |
| 1999–2000 |  Morten Brørs |  Odd-Bjørn Hjelmeset |  Håvard Solbakken |
| 2000–2001 |  Jan Jacob Verdenius |  Cristian Zorzi |  Tor Arne Hetland |
| 2001–2002 |  Trond Iversen |  Jens Arne Svartedal |  Cristian Zorzi |
| 2002–2003 |  Thobias Fredriksson |  Tor Arne Hetland |  Lauri Pyykönen |
| 2003–2004 |  Thobias Fredriksson |  Jens Arne Svartedal |  Håvard Bjerkeli |
| 2004–2005 |  Tor Arne Hetland |  Eldar Rønning |  Trond Iversen |
| 2005–2006 |  Björn Lind |  Thobias Fredriksson |  Tor Arne Hetland |
| 2006–2007 |  Jens Arne Svartedal |  Trond Iversen |  Emil Jönsson |
| 2007–2008 |  Ola Vigen Hattestad |  Emil Jönsson |  John Kristian Dahl |
| 2008–2009 |  Ola Vigen Hattestad |  Renato Pasini |  Tor Arne Hetland |
| 2009–2010 |  Emil Jönsson |  Petter Northug |  Aleksei Petuhov |
| 2010–2011 |  Emil Jönsson |  Ola Vigen Hattestad |  Jesper Modin |
| 2011–2012 |  Teodor Peterson |  Nikolai Morilov |  Eirik Brandsdal |
| 2012–2013 |  Emil Jönsson |  Petter Northug |  Nikita Kriukov |
| 2013–2014 |  Ola Vigen Hattestad |  Eirik Brandsdal |  Josef Wenzl |
| 2014–2015 |  Finn Hågen Krogh |  Eirik Brandsdal |  Federico Pellegrino |
| 2015–2016 |  Federico Pellegrino |  Petter Northug |  Finn Hågen Krogh |
| 2016–2017 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Federico Pellegrino |  Sindre Bjørnestad Skar |
| 2017–2018 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Federico Pellegrino |  Lucas Chanavat |
| 2018–2019 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Federico Pellegrino |  Eirik Brandsdal |
| 2019–2020 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Erik Valnes |  Pål Golberg |
| 2020–2021 |  Federico Pellegrino |  Gleb Retivyh |  Aleksandr Bolšunov |
| 2021–2022 |  Richard Jouve |  Johannes Høsflot Klæbo |  Lucas Chanavat |
| 2022–2023 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Lucas Chanavat |  Even Northug |
| 2023–2024 |  Johannes Høsflot Klæbo |  Erik Valnes |  Lucas Chanavat |
Sprintticupin kolme parasta kausittain > Naiset

| Kausi | Voittaja | Toinen | Kolmas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1996–1997 |  Stefania Belmondo |  Jelena Välbe |  Katerina Neumannová |
| 1997–1998 |  Bente Martinsen |  Larisa Lazutina |  Stefania Belmondo |
| 1998–1999 |  Bente Martinsen |  Katerina Neumannová |  Kristina Šmigun |
| 1999–2000 |  Bente Skari |  Anita Moen |  Kristina Šmigun |
| 2000–2001 |  Bente Skari |  Pirjo Manninen |  Manuela Henkel |
| 2001–2002 |  Bente Skari |  Anita Moen |  Katerina Neumannová |
| 2002–2003 |  Marit Bjørgen |  Bente Skari |  Pirjo Manninen |
| 2003–2004 |  Marit Bjørgen |  Gabriella Paruzzi |  Anna Olsson |
| 2004–2005 |  Marit Bjørgen |  Virpi Kuitunen |  Anna Olsson |
| 2005–2006 |  Marit Bjørgen |  Ella Gjømle |  Beckie Scott |
| 2006–2007 |  Virpi Kuitunen |  Petra Majdič |  Natalja Matvejeva |
| 2007–2008 |  Petra Majdič |  Astrid Uhrenholdt Jacobsen |  Virpi Kuitunen |
| 2008–2009 |  Petra Majdič |  Arianna Follis |  Pirjo Muranen |
| 2009–2010 |  Justyna Kowalczyk |  Marit Bjørgen |  Petra Majdič |
| 2010–2011 |  Petra Majdič |  Arianna Follis |  Kikkan Randall |
| 2011–2012 |  Kikkan Randall |  Maiken Caspersen Falla |  Marit Bjørgen |
| 2012–2013 |  Kikkan Randall |  Justyna Kowalczyk |  Ingvild Flugstad Østberg |
| 2013–2014 |  Kikkan Randall |  Denise Herrmann |  Marit Bjørgen |
| 2014–2015 |  Marit Bjørgen |  Ingvild Flugstad Østberg |  Maiken Caspersen Falla |
| 2015–2016 |  Maiken Caspersen Falla |  Ingvild Flugstad Østberg |  Stina Nilsson |
| 2016–2017 |  Maiken Caspersen Falla |  Stina Nilsson |  Hanna Falk |
| 2017–2018 |  Maiken Caspersen Falla |  Stina Nilsson |  Sophie Caldwell |
| 2018–2019 |  Stina Nilsson |  Maiken Caspersen Falla |  Maja Dahlqvist |
| 2019–2020 |  Linn Svahn |  Jonna Sundling |  Anamarija Lampič |
| 2020–2021 |  Anamarija Lampič |  Nadine Fähndrich |  Linn Svahn |
| 2021–2022 |  Maja Dahlqvist |  Anamarija Lampič |  Jonna Sundling |
| 2022–2023 |  Maja Dahlqvist |  Nadine Fähndrich |  Tiril Udnes Weng |
| 2023–2024 |  Linn Svahn |  Kristine Stavås Skistad |  Jonna Sundling |
Maailmancupin kokonaiskilpailussa menestyneimmät

Tilanne päivitetty kauden 2023-2024 jälkeen. Kaudella 2023–2024 hiihtäneiden kilpailijoiden nimet on lihavoitu.
Sprinttimaailmancupissa menestyneimmät

Tilanne päivitetty kauden 2023-2024 jälkeen. Kaudella 2023-2024 hiihtäneiden kilpailijoiden nimet on lihavoitu.
Normaalimatkojen maailmancupissa menestyneimmät

Tilanne päivitetty kauden 2023-2024 jälkeen. Kaudella 2023-2024 hiihtäneiden kilpailijoiden nimet on lihavoitu.
Eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja

Tilanne päivitetty kauden 2023-2024 jälkeen.
Eniten maailmancupin palkintopallisijoituksia

Tilanne päivitetty 20.2.2025.
Eniten maailmancupin palkintopallisijoituksia > Miehet

|      Sija>  |      Nimi |      1st |      2nd |      3rd |      yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Johannes Høsflot Klæbo | 95 | 19 | 7 | 121 |
| 2. |  Petter Northug | 38 | 29 | 17 | 84 |
| 3. |  Bjørn Dæhlie | 46 | 23 | 12 | 81 |
| 4. |  Martin Johnsrud Sundby | 30 | 26 | 18 | 74 |
| 5. |   Dario Cologna | 26 | 28 | 19 | 73 |
| 6. |  Vladimir Smirnov | 30 | 21 | 15 | 66 |
| 7. |  Alexander Bolshunov | 28 | 12 | 19 | 59 |
| 8. |  Gunde Svan | 30 | 11 | 5 | 46 |
| 8. |  Sergey Ustiugov | 15 | 19 | 12 | 46 |
| 8. |  Federico Pellegrino | 17 | 20 | 9 | 46 |
Eniten maailmancupin palkintopallisijoituksia > Naiset

|      Sija>  |      Nimi |      1st |      2nd |      3rd |      yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Marit Bjørgen | 114 | 43 | 27 | 184 |
| 2. |  Therese Johaug | 87 | 38 | 33 | 158 |
| 3. |  Heidi Weng | 13 | 53 | 53 | 119 |
| 4. |  Justyna Kowalczyk | 50 | 33 | 21 | 104 |
| 5. |  Yelena Välbe | 45 | 20 | 16 | 81 |
| 6. |  Ingvild Flugstad Østberg | 17 | 25 | 31 | 73 |
| 7. |  Jessie Diggins | 27 | 12 | 29 | 68 |
| 8. |  Stefania Belmondo | 23 | 26 | 17 | 66 |
| 9. |  Larisa Lazutina | 21 | 19 | 22 | 62 |
| 10. |  Bente Skari | 42 | 13 | 5 | 60 |
Eniten maailmancupin osakilpailuiden top 10 -sijoituksia

Tilanne päivitetty 20.2.2025.
Eniten henkilökohtaisia maailmancupin startteja

Tilanne päivitetty 20.2.2025.
Menestyneimmät suomalaiset

Suomalaisten osakilpailuvoitot ja palkintopallisijoitukset henkilökohtaisissa kilpailuissa. (Päivitetty 15.2.2025)
Jussi-palkinnot 1944

Lehti-ilmoitus ensimmäiseen Jussi-gaalaan.
Ansa Ikonen saa parhaan naispääosan Jussin ensimmäisessä gaalassa 1944, vasemmalla puolellaan juontaja Carl-Erik Creutz.
Ravintola Adlonin yleisö seuraa ensimmäistä Jussi-gaalaa 1944.
Jussi-palkinnot 1944 jaettiin 16. marraskuuta 1944 järjestetyssä jakotilaisuudessa. Ensimmäistä kertaa myönnetyt Jussi-palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1. lokakuuta 1942 – 30. syyskuuta 1944.
Suuren yleisön mukana ravintola Adloniin oli saapunut viimeistä kokonaista vuorokauttaan opetusministerinä ollut Kalle Kauppi. Jakotilaisuudesta oli etukäteen laitettu pieni lehti-ilmoitus ja liput myytiin hetkessä loppuun. Annikki Arni muisteli myöhemmin, että pääsylipuista käytiin kauppaa mustassa pörssissä ja niistä jopa tapeltiin. Ravintolaan oli aseteltava lisäpöytiä siten, että siellä pääsi tuskin liikkumaan. Lisäksi liputta jääneet yrittivät keinotella itsensä isolla rahalla keittiön kautta sisään. Itse tilaisuudessa ihmiset nauttivat siitä, että saivat ankeiden sotavuosien jälkeen kunnolla juhlia.
Voittajat

| Voittaja> Paras ohjaus | Elokuva> Paras ohjaus |
| --- | --- |
Hannu Leminen: Valkoiset ruusut
Paras miespääosa
Joel Rinne: Kirkastettu sydän
Paras naispääosa
Ansa Ikonen: Vaivaisukon morsian
Paras miessivuosa
Oiva Luhtala: Herra ja ylhäisyys
Paras naissivuosa
Kyllikki Väre: Herra ja ylhäisyys ja Vaivaisukon morsian
Paras lavastus
Tapio Vilpponen: Herra ja ylhäisyys
Paras kuvaus
Felix Forsman: Valkoiset ruusut
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussi-palkinnot 1944 Wikimedia Commonsissa
Jussi Awards 1944 (IMDb.com) (englanniksi)
| n k Jussi-palkinto |
| --- | --- |
Nykyiset palkinnot:  Elokuva  Ohjaus  Pääosa  Sivuosa  Näyttelijätulokas  Valkokankaan valopilkku  Dokumentti  Kuvaus  Käsikirjoitus  Lavastus  Leikkaus  Maskeeraussuunnittelu  Musiikki  Pukusuunnittelu  Äänisuunnittelu  Lyhytelokuva  Elämäntyö 
Entiset palkinnot:  Miespääosa (1944–2022)  Naispääosa (1944–2022)  Miessivuosa (1944–1965, 1981–2022)  Naissivuosa (1944–1965, 1981–2022)  Ulkomainen (1948–1992)  Tuottaja (1955–1998)  Filmillisin toteutus (1963)  Mustavalkoinen kuvaus (1963)  Värikuvaus (1963)  Lupaavin esikoistyö (1964)  Kaitaelokuva (1966)  Televisioelokuva (1966–1980)  Tilauselokuva (1969)  Lastenelokuva (1974, 1983)  Työryhmä (1976–1981)  Televisiosarja (1976)  Äänitys (1980-1991)  Esikoiselokuva (1984)  Alkuperäisaihe (1986)  Dramatisointi (1986)  Visuaalinen suunnittelu (1987)  Järjestäjä (1990)  Debytantti (1990, 1997) 
Gaalat:  1944  1945  1946  1947  1948  1949  1950  1951  1952  1953  1954  1955  1956  1957  1958  1959  1962  1963  1964  1966  1967  1968  1969  1970  1971  1972  1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979  1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989  1990  1991  1992  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023  2024  2025
Tel Aviv

| Tel Aviv-Jaffa (תֵּל־אָבִיב-יָפוֹ) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Tel Aviv-Jaffa
 Koordinaatit: 32°5′N, 34°48′E 
Valtio:  Israel
Hallintoalueet:  Tel Avivin hallintoalue
Perustettu:  1909
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  52 km²
Väkiluku (2018):  451 523
 
 www.tel-aviv.gov.il 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tel Aviv-Jaffa (hepr. ‏תל אביב-יפו‎, Tel Aviv-Jafo, arab. تل أبيب-يافا‎, Tall Abīb-Yāfā) on kaupunki Keski-Israelissa Välimeren rannalla. Tel Aviv on perustettu vuonna 1909 ja nykyisin siihen kuuluu myös vanhempi Jaffan kaupunki. Tel Aviv oli Israelin pääkaupunki vuosina 1948–1950, jolloin pääkaupunki siirrettiin Jerusalemiin. Kaikki maat eivät kuitenkaan ole siirtoa tunnustaneet.
Tel Avivin asukasluku oli vuoden 2018 lopussa 451 523. Suuremmalla metropolialueella asui vuonna 2016 3,9 miljoonaa asukasta, eli noin 45 % Israelin väestöstä. Suurin osa paikallisista on juutalaisia, mutta vanhan Jaffan alueella on myös arabivähemmistö.
Maantiede

Tel Aviv sijaitsee Välimeren rannikolla Keski-Israelin rannikkotasangolla. Pinta-alaa Tel Aviviin hallinnollisesti kuuluvalla alueella on 52 km². Tel Avivin naapurikaupunkeja ovat Bat Yam ja Holon etelässä, Ramat Gan ja Givatayim idässä, sekä Herzliya ja Ramat HaSharon koillisessa. Matkaa Tel Avivista Jerusalemiin kaakossa on noin 60 kilometriä. Tel Avivin kaupunki rakennettiin aikanaan kolmelle rantaviivan suuntaisesti kulkevalle hiekkakiviharjanteelle. Kaupunki on sittemmin levinnyt myös niiden ulkopuolelle. Nykyisin Tel Aviviin kuuluva Jaffa rakennettiin merelle työntyvälle niemekkeelle. Kaupungin alueella on kaksi jokea. Jarkonjoki virtaa idästä länteen laskien kaupungin kohdalla mereen. Ayalonjoki virtaa puolestaan etelästä pohjoiseen laskien Jarkonjokeen. Jarkonjoki muodostaa Tel Avivin keskustan pohjoisrajan. Ayalon on kuiva suuren osan vuodesta.
Tel Avivissa vallitsee välimerenilmasto. Kesät ovat pitkiä, lämpimiä ja kosteita, mutta sadetta tulee vain vähän, Lämpimimmän kuukauden elokuun keskimääräinen korkein lämpötila on 30 °C ja alin 24 °C. Talvet ovat viileitä. Kylmimmän kuukauden tammikuun keskimääräinen ylin lämpötila on 18 °C ja alin 10 °C. Suurin osa sateista tulee talven aikana. Keskimääräinen vuotuinen sadanta on noin 530 mm. Lumisateet ovat talvisinkin hyvin harvinaisia.