stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salo
Maantiede > Taajamat

Merkittävin asutuskeskittymä on Salon keskustaajama, joka on kasvanut yhteen Halikon kirkonkylän kanssa.[lähde? ]
Vuoden 2022 lopussa Salossa oli 50 933 asukasta, joista 38 105 asui taajamissa, 12 326 haja-asutusalueilla ja 502:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Salon taajama-aste on 75,6 %. Salon taajamaväestö jakautuu 15 eri taajaman kesken, kyseessä on suurin määrä taajamia yhdessä Suomen kunnassa:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2022) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Salon keskustaajama | 28 397 |
| 2 | Perniön kirkonkylä | 2 302 |
| 3 | Märynummi | 961 |
| 4 | Hähkänä | 940 |
| 5 | Kaivola (Pertteli) | 900 |
| 6 | Muurlan kirkonkylä | 899 |
| 7 | Inkere | 659 |
| 8 | Kitula (Suomusjärvi) | 588 |
| 9 | Toija | 499 |
| 10 | Kuusjoen kirkonkylä | 503 |
| 11 | Teijo | 380 |
| 12 | Vaskio | 288 |
| 13 | Kiikalan kirkonkylä | 271 |
| 14 | Vartsala | 286 |
| 15 | Perniön asemanseutu | 231 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Maantiede > Kylät

Salon seudun pitäjissä, kuten muuallakin eteläisessä Suomessa, toteutettiin 1700-luvun lopulla isojako, jossa yhdestä tai useammasta kylästä muodostuvien jakokuntien maat jaettiin kylien ja kunkin kylän talojen kesken ja samalla nykyaikaan asti säilyneet maarekisterikylät saivat rajansa. Tämän vuoksi varsinkin vanhimman asutuksen alueella, kuten Halikossa tai Uskelassa, missä jakokunnat usein koostuivat monista kylistä, saman kylän maat saattavat olla rikkonaisia, pieniä ja erillään toisistaan. Myöhemmin asutetuilla jokien latvoilla jakokunnissa sen sijaan on vähemmän kyliä ja kylien alueet ovat tavallisesti yhtenäisempiä.[lähde? ]
Isojaon seurauksena tilalliset siirsivät usein talonsa yhteiseltä kylätontilta omien maidensa keskelle, mikä rikkoi perinteisiä kyläkokonaisuuksia. Kylät ovat sittemmin kasvaneet ja kehittyneet, ja monet nykyiset kyläkeskukset ja taajamat koostuvat useista historiallisista kylistä. Salon seudun kuntaliitoksessa Salon kaupungin kyläluku kasvoi 396:een. Kuntaliitosten yhteydessä muutaman kylän nimeä muutettiin muun muassa nimipäällekkäisyyksien takia.
Kunnalliset asiat > Päätöksenteko > Kaupunginvaltuusto

Salon kaupunginvaltuuston valtuustoryhmät vuoden 2021 vaalien jälkeen (suluissa valtuustokauden 2012–2017 paikkamäärä)[2]:
SDP 11 paikkaa (12)
Kokoomus 11 paikkaa (14)
Keskusta 11 paikkaa (12)
Perussuomalaiset 11 paikkaa (7)
Vihreät 4 paikkaa (3)
Vasemmistoliitto 2 paikkaa (2)
Liike Nyt 1 paikka
Yhteensä 51 valtuutettua.
Kunnalliset asiat > Päätöksenteko > Kaupunginjohtajat

Ennen vuotta 1931 Salon kauppalaa johti raastuvankokous, jonka ylin viranomainen oli järjestysmies. Herman Tuomaala toimi järjestysmiehenä 1912–1931.
Salon kauppalan- ja kaupunginjohtajat vuodesta 1931 lähtien:
| Kaupunginjohtaja | Toimikausi |
| --- | --- |
Herman Tuomaala: 1931–1949
Viljo Mertano: 1949–1964
Veikko Santero: 1964–1986
Reijo Lindqvist: 1986–1999
Matti Rasila: 1999 – 31. tammikuuta 2009
Antti Rantakokko: 1. helmikuuta 2009 – 31. elokuuta 2017
Lauri Inna: 1. kesäkuuta 2017 – 2021
Tero Nissinen: 2021 – 2022
Anna-Kristiina Korhonen: 2022 –
Kunnalliset asiat > Päätöksenteko > Uuden Salon lautakunnat 2021–

Kaupunkikehityslautakunta
Keskusvaalilautakunta
Opetuslautakunta
Rakennus- ja ympäristölautakunta
Sosiaali- ja terveyslautakunta
Tarkastuslautakunta
Vapaa-ajanlautakunta
Kunnalliset asiat > Terveydenhuolto

Salon terveyskeskuksella on kaupunkialueella sijaitsevien Pääterveysaseman ja Läntisen terveysaseman lisäksi terveysasemia: Halikossa, Kiikalassa, Kiskossa, Kuusjoella, Perniössä ja Suomusjärvellä. Salon kaupungissa sijaitsee lisäksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriin kuuluva Tyks Salon sairaala. Terveyskeskuksen pääterveysasema ja terveyskeskussairaala toimivat samassa rakennuksessa Tyks Salon sairaalan kanssa osoitteessa Sairaalatie 9.
Kunnalliset asiat > Koulutus

Peruskoulun luokat 1–6:
Alhaisten koulu
Armfeltin koulu
Hajalan koulu
Hakastaron koulu
Hiiden koulu
Hähkänän koulu
Inkereen koulu
Kaivolan koulu
Kirkonkylän koulu
Komisuon koulu
Kuusjoen koulu
Meri-Halikon koulu
Mustamäen koulu
Muurlan koulu
Märynummen koulu
Ollikkalan koulu
Pajulan koulu
Salo svenska skola
Saurun koulu
Sirkkulan koulu
Suomusjärven koulu
Särkisalon koulu
Teijon koulu
Toijan koulu
Tupurin koulu
Uskelan koulu
Vaskion koulu
Peruskoulun luokat 7–9:
Armfeltin koulu
Hakastaron koulu
Hermannin koulu
Moision koulu
Perniön yhteiskoulu
Uskelan koulu
Keski- ja ylemmän asteen oppilaitokset:
Halikon lukio
Perniön lukio
Salon lukio
Salon aikuislukio
Salon seudun aikuisopisto (SSKKY)
Salon seudun ammattiopisto (SSKKY)
Salon seudun oppisopimuskeskus (SSKKY)
Turun ammattikorkeakoulu, Salon toimipiste
Kunnalliset asiat > Talous

Ennen Nokian toimintojen lakkauttamista vuonna 2008 Salon työpaikkaomavaraisuusaste oli 105,6, eli kaupungissa oli enemmän työtä kuin työvoimaa. Salo oli tuolloin Suomen suurin maatalouspitäjä, sillä kaupungin reuna-alueilla oli noin 1 300 maatilaa, jotka viljelivät lähes 56 000 hehtaarin kokoista peltoalaa.
Vuonna 2022 Salon liikevaihdoltaan suurimmat yritykset olivat Suur-Seudun Osuuskauppa SSO ja Salcomp.
Entisen Särkisalon kunnan alueella Salossa on toiminut kalkkia tuottanut Förbyn kaivos.[lähde? ]
Kunnalliset asiat > Talous > Tilastot

| Ala | Työll>  työvoima | Työpaikat |
| --- | --- | --- |
| Maa- ja metsätalous | 153 | 177 |
| Teollisuus | 4 138 | 7 531 |
| Rakennustoiminta | 634 | 625 |
| Kauppa | 1 748 | 2 420 |
| Liikenne | 596 | 973 |
| Palvelut | 4 214 | 5 264 |
| Muut | 156 | 158 |
| Yhteensä | 11 639 | 17 148 |
Kunnalliset asiat > Talous > Suurimmat työnantajat

Suurimmat työnantajat Salossa vuonna 2021:
Suur-Seudun Osuuskauppa SSO
VMP Salo
Lounea Palvelut Oy
Wipro Infrastructure Engineering
Antti-Teollisuus
ViMeco Oy
Enko Consulting Oy
Salossa suljettiin vuonna 2007 Sucros Oy:n omistama sokeritehdas siksi, että Euroopan unionin komissio oli pyrkinyt supistamaan sokerintuotantoa Euroopan unionissa, minkä vuoksi maakohtaisia sokerijuurikastuotantokiintiöitä supistettiin.[lähde? ]
Nokia oli myynyt matkapuhelintoimintansa Microsoftille, ja Microsoft sulki kesällä 2015 Salon yksikön tuotekehitystoiminnan.
Kunnalliset asiat > Liikenne

Salosta on hyvät kulkuyhteydet itään ja länteen. Valtatie 1 (eurooppatie E18) kulkee moottoritienä kaupungin halki. Etelä-pohjoissuunnassa taas kulkee kantatie 52. Kaupungin läpi kulkee myös seututie 110, joka on vanha valtatie 1. Salon keskustan eteläpuolelta alkaa seututie 186 Inkooseen ja Halikon asemanseudulta seututie 224 Auraan. Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Salon keskustan läpi. Salon rautatieasemalla pysähtyvät lähes kaikki Helsingin ja Turun väliä liikennöivät kaukojunat, mutta paikallisjunaliikennettä ei nykyisin Saloon ole. Lähin lentoasema on Turussa. Salossa on lähinnä harrasteilmailun käytössä oleva Kiikalan lentokenttä.[lähde? ]
Heinäkuussa 2016 Salon kaupunki teki aiesopimuksen losangelesilaisen Hyperloop One -yhtiön kanssa 50 kilometrin pituisen liikennöintiputken rakentamisesta Salon ja Turun välille.
Kunnalliset asiat > Etäisyyksiä Salosta > Entisiin kuntakeskuksiin

Halikko 5 km
Kiikala 35 km
Kisko 33 km
Kuusjoki 18 km
Muurla 12 km
Perniö 24 km
Pertteli 10 km
Suomusjärvi 25 km
Särkisalo 39 km
Kunnalliset asiat > Etäisyyksiä Salosta > Muihin kaupunkeihin

Helsinki 112 km
Hämeenlinna 120 km
Raasepori (Tammisaari) 55 km
Tampere 155 km
Turku 52 km
Kunnalliset asiat > Ystävyyskaupungit

Salolla on kymmenen ystävyyskaupunkia:
Anija, Viro
Elva, Viro
Gárdony, Unkari
Odderin kunta, Tanska
Nagykanizsa, Unkari
Puchheim, Saksa
Qingdao, Kiina
Ržev, Venäjä
St. Anthony, Yhdysvallat
Wuhan, Kiina
Väestö

Salossa asui 54 737 ihmistä 2009. Heistä lähes 40 000 oli taajamissa. Ulkomaalaisia Salossa asui parisen tuhatta. Ruotsinkielisiä kaupungissa vajaat 600. Suomen kunnista Salossa on neljänneksi eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa luvuksi oli ilmoitettu 7 000.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
| Salon väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 47 638 | 47 638 |
| 1985 | 1985 |    | 48 505 | 48 505 |
| 1990 | 1990 |    | 49 834 | 49 834 |
| 1995 | 1995 |    | 50 922 | 50 922 |
| 2000 | 2000 |    | 52 604 | 52 604 |
| 2005 | 2005 |    | 53 672 | 53 672 |
| 2010 | 2010 |    | 55 235 | 55 235 |
| 2015 | 2015 |    | 53 890 | 53 890 |
| 2020 | 2020 |    | 51 790 | 51 790 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Salossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Salon seurakunta
Alueseurakunnat: Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Salo-Uskela, Suomusjärvi ja Särkisalo
Väestö > Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Salon kaupungin nykyisellä alueella.
Angelniemen seurakunta (liitetty Halikon seurakuntaan 1967)
Halikon seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Kiikalan seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Kiskon seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Kuusjoen seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Muurlan seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Perniön seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Perttelin seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Salo-Uskelan seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Suomusjärven seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Särkisalon seurakunta (liitetty Salon seurakuntaan 2009)
Uskelan seurakunta (yhdistetty silloisen Salon seurakunnan kanssa Salo-Uskelan seurakunnaksi 1951)
Väestö > Seurakunnat > Herätysliikkeet sekä muut kirkkokunnat ja uskonnot

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus, herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Salon Seudun Rauhanyhdistys.
Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen lukeutuva Salon helluntaiseurakunta, jolla oli vuonna 2011 noin 400 jäsentä, Suomen vapaakirkkoon kuuluva Salon Vapaaseurakunta, Suomen Adventtikirkon Salon Adventtiseurakunta, Salon Henótês-seurakunta sekä Salon Raamattu Puhuu -seurakunta. Turun ortodoksisella seurakunnalla on rukoushuone Salossa.
Muita uskontoja edustaa islamilainen Salon Islamilainen Yhdyskunta, jolla vuonna 2009 oli 50 jäsentä. Jehovan todistajilla on Salossa kolme seurakuntaa, joissa on yhteensä yli 300 jäsentä.[lähde? ]
Kulttuuri > Murre

Salon alueella puhutun kielen perustana on itäinen Lounais-Suomen murre. Salon alueen murteet jakautuvat kunnan pohjois- ja eteläosaan. Halikon, Uskelan, Kuusjoen, Perttelin, Kiikalan ja Suomusjärven murteet kuuluvat Halikon alaryhmään. Kiskon, Muurlan, Perniön, Särkisalon ja Angelniemen murteet muodostavat rantaryhmän.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Salo kuuluu ruokakulttuuriltaan varsinaissuomalaiseen alueeseen. Varsinais-Suomen ruokakulttuurin pohjana on maanviljelys ja kalastus. Kartanot ja pappilat ovat pitkään jalostaneet puutarha- ja viljelykasveja sekä ruoanvalmistustaitoa. Varsinais-Suomen ruokakulttuurin kuuluvat vuohenjuustot sekä monipuoliset makkarat. Varsinais-Suomelle tyyppillistä on kasvihuonekurkkujen, tomaattien, sokerijuurikkaiden ja rypsin viljely.
Kulttuuri > Mielikuva

Maaliskuussa 2007 julkaistun Taloustutkimuksen kuntakyselyn vastaajien mielikuva Salosta oli kokoluokkansa (20 000–50 000) kunnista toiseksi paras koko maassa. Kärkipaikkaa piti Siilinjärvi ja kolmanneksi sijoittui Raisio.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Vuoden 1887 palo tuhosi Salon vanhan puukeskustan lähes täydellisesti, mistä johtuen keskustasta puuttuu lähes kokonaan monille Suomen pikkukaupungeille, kuten Raumalle ja Porille tyypillinen vanha puukaupunginosa. 1900-luvulla useat vanhat rakennukset ovat myös saaneet väistyä siihen aikaan modernimpien liikerakennusten tieltä. Salon maaseudulta löytyy useita vanhoja ja hyvin säilyneitä suurtiloja ja kartanoita, kuten Joensuu, Wiurila, Vuorentaka ja Teijo.
Salolaisia museoita ovat esimerkiksi Veturitallin taidemuseo, Salon elektroniikkamuseo ja Meritalon museo. Salon historiallinen museo sisältää entisissä ympäryskunnissa olevia paikallismuseoita sekä Salon kaupungin elektroniikkakokoelmat. Vanhin julkinen muistomerkki on vuonna 1937 paljastettu Salon palon muistolaatta, joka sijaitsee torin reunalla. Muita tunnettuja muistomerkkejä ovat seppä Laurin patsas Vilhonkadun päässä jokirannassa, Hirviveistos Sibeliuspuistossa ja Saloran perustajan Fjalar Nordellin muistomerkki.[lähde? ]
Muinaisjäännösalueita Salossa ovat Viitan kruunut, Hakastaron linnavuori ja Isokylän rautakautinen alue.[lähde? ]
Kulttuuri > Salon tapahtumat

Pitkäikäisiä tapahtumia Salossa on mm. Lasten laulukaupunki ja Salon syysmarkkinat lokakuun alussa. Muitakin tapahtumia on esimerkiksi: SaloJazz, Taiteiden Yä, Salo Soi, Joulukadun avaus ja Bruks-Festivaali. Lisäksi on Kesäsunnuntai-esitykset sekä harrasteautonäyttely Salon torilla. Salon torilla  (kesällä maanantai-lauantai) on esiintyjiä Iltatori-torstaisin koko kesän ajan.[lähde? ]
Salon kansalaisopiston Näkkäri, teatterikoulu on monitoiminen kulttuuritila. Paikkaa käytetään muun muassa tanssin, musiikin, teatterin ja sirkustaiteen opetukseen sekä esityksiin.[lähde? ]
Kulttuuri > Kirkkoja

Kaupungin alueella on useita vanhoja kirkkoja. Salon seurakunnan pääkirkko Uskelan kirkko on vuodelta 1832 ja se on tunnetun arkkitehdin Carl Ludvig Engelin suunnittelema. Vanhimmat kirkot ovat 1400-luvulla rakennetut harmaakiviset Perniön, Halikon ja Perttelin kirkot. Angelniemen, Kuusjoen, Särkisalon, Kiskon, Suomusjärven, Kiikalan, Salon ja Muurlan kirkot ovat 1700- ja 1800-lukujen puisia kirkkorakennuksia.[lähde? ]
Salossa on lisäksi useita pienempiä kirkkorakennuksia muun muassa Teijolla, Koskella, Vaskiolla ja Yliskylässä. Uskelan kirkon lähellä on entisen Salon kappelikirkon kellotapulista tehty muistomerkki. Isokylässä on maanvyöryssä tuhoutuneen Uskelan emäkirkon kellotapuli.[lähde? ]
Virkistys > Retkeily

Salon alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Merkittävin kohde on Perniön alueella sijaitseva Teijon kansallispuisto. Muita Salon alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Kultalähde ja Hyyppärän luonnonsuojelualue Kiikalassa sekä Vaisakon lehdon luonnonsuojelualue ja Pirunvuoren hiidenkirnu Halikosssa.
Salon alueen luontoreittejä ovat muun muassa Viitankruunun muinaispolku, Vuohensaaren luontopolku, Halikonlahden lintupolku, Nakonlinnan luontopolku sekä Märynummen retkeilyreitti. Halikon alueen luontoreittejä ovat Lautatarhan luontopolku, Pirunvuoren ulkoilureitti, Vaisakon lehdon luontopolku, Rikalanmäen–Linnamäen muinaispolku sekä Häntälänkosken rantapolku.
Suomusjärven alueella sijaitsevia reittejä ovat Bergvikin luontopolut sekä Aneriojärven kulttuuri- ja luontopolku. Muurlan alueella kulkee Koivumäen muinaispolku. Perniössä sijaitsevat Latokartanonkosken luontopolku, Jeturkastin muinaispolku ja Matildanjärven kierros Matildanjärven, Puolakkajärven ja Sahajärven yhdysreitti, Punassuo–Lankkerinnummi, Totin luontopolku, Onnelannummen reitti, Salo–Lemiranta–Kirjakkala -retkeilyreitti sekä Eeron polku ja Varikattilankierros.
Virkistys > Urheilu

Urheilun saralla Salo on tunnettu erityisesti lentopallosta, koripallosta ja jalkapallosta. Salon Piivolley voitti miesten SM-liigassa peräti kolme peräkkäistä hopeamitalia 2004, 2005 ja 2006. Lisäksi miesten joukkue voitti Suomen Cupin kultaa 2003 sekä hopeaa 2004 ja 2006. Seura meni konkurssiin 2011. Salon Viesti oli naisten puolella SM-liigassa menestynyt salolaisjoukkue. Se voitti Mestaruusliigassa 10 kultaa ja Suomen Cupin 7 mestaruutta. Lentopallopuoli erkani 2008 omaksi yhdistyksekseen, LP Viesti Salo, joka jatkoi SM-liigassa pelaamista.
Salon Palloilijoiden miesten jalkapallon edustusjoukkue pelaa kaudella 2024 Ykkösliigassa, eli Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Salon Vilppaan miesten koripallojoukkue pelaa Korisliigassa. Vilpas voitti seurahistoriansa ensimmäisen mestaruutensa vuonna 2021.
Salossa on kaksi jääkiekkojoukkuetta, Salo HT ja Salon Kiekkohait. Kiekkohait pelaa III-divisioonassa ja HT:n naiset pelasivat kaudella 2019–2020 Naisten Suomi-Sarjassa.[lähde? ] Harvinaisempien lajien joukosta Salo Scorpions edustaa kaupunkia amerikkalaisen jalkapallon II-divisioonassa ja Salo Juggernauts australialaisessa jalkapallossa. Salon Toverit ovat kunnostautuneet mm. harppuunakalastuksessa.[lähde? ] Salossa on kaksi keilahallia; Salon- ja Hanhivaaran keilahallit. Salo on usean keilaseuran kotikaupunki, menestynein seura on KK-Turistit, joka pelaa I-divisioonassa.[lähde? ]
Golfkenttiä Salon alueella on kolme: Meri-Teijon Golf, Wiurilan Golf ja Salon Golf. Suomen kattavimpiin kuuluva Salon urheilupuisto löytyy aivan keskustasta, tarjonta on hyvin monipuolista. Kesällä järjestetään naisten Salon Seiska ja Salo Volley -tapahtuma urheilukentällä.[lähde? ]
Tunnettuja asukkaita

Tauno Kivimäki (1917–2002), Salon Neulomon perustaja ja toimitusjohtaja, kauppaneuvos
Heikki Leino, teollisuusneuvos, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
Liisa Leino, teollisuusneuvos, Heikki Leinon tytär, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
Yrjö Melasniemi (1888–1979), Salon Sokeritehtaan toimitusjohtaja, maanviljelysneuvos
Fjalar Nordell, vuorineuvos ja Saloran perustaja
Jouko Nordell, yritysjohtaja, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
Mikko Friberg, muusikko
Helena Kara, näyttelijä
Marja-Leena Mikkola, kirjailija
Harri Nordell, runoilija
Harri Rinne, muusikko ja lauluntekijä
Kalevi Heinilä, liikuntapedagogi
Arthur Johan Zetterman, piirilääkäri ja professori
Reino Breilin, kansanedustaja ja ministeri
Pauliine Koskelo, korkeimman oikeuden presidentti
Jalmari Kulmala, kansanedustaja
Jouko Laxell, kansanedustaja
Mikko Lundén, kansanedustaja
Sauli Niinistö, Suomen tasavallan presidentti, syntynyt ja vaikuttanut Salossa
Saku Nikkanen, kansanedustaja
Katja Taimela, kansanedustaja
G. K. Podila

Gopi K. Podila (teluguksi గోపి పొదిల, 14. syyskuuta 1957 – 12. helmikuuta 2010) oli amerikanintialainen biologian professori ja palkittu tieteilijä. Hän ja kaksi muuta professoria kuolivat Alabaman yliopiston ampumavälikohtauksessa vuonna 2010, kun samassa yliopistossa opettanut Amy Bishop aloitti ammuskelun. Gopi oli naimisissa Vani Podilan kanssa.
Etelänselkälokki

| Etelänselkälokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Suku::  Lokit Larus
Laji::  dominicanus
Kaksiosainen nimi
 Larus dominicanus  Lichtenstein, 1823 
Alalajit
 Larus dominicanus dominicanus  Larus dominicanus vetula 
Katso myös
   Etelänselkälokki Wikispeciesissä   Etelänselkälokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Etelänselkälokki (Larus dominicanus) on eteläisellä pallonpuoliskolla elävä selkälokin vastinlaji.
Koko ja ulkonäkö

Etelänselkälokki muistuttaa selkälokkia. Se on kuitenkin hieman suurempi, nokka on järeämpi ja koivet ovat vihertävänharmaat (selkälokilla keltaiset). Sen pituus on noin 56 cm, siipien kärkiväli noin 128 cm ja paino noin yksi kilogramma.
Esiintyminen

Etelänselkälokki elää eteläisen pallonpuoliskon valtamerien rannikoilla ja saarilla sekä Etelä-Amerikassa, Etelä-Afrikassa että Oseaniassa. Alkoi esiintyä Pohjois-Amerikassa myöhäisellä 1980-luvulla. Lajin elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaation koko on 3,3–3,4 miljoonaa yksilöä.
Elinympäristö

Valtamerien rannikot ja saaret.
Lisääntyminen

Pesä on painanne maassa ja vuorattu ruohoilla ja höyhenillä. Naaras munii tavallisesti kolme munaa. Molemmat emot ruokkivat poikasia.
Ravinto

Etelänselkälokit ovat kaikkiruokaisia kuten useimmat muutkin lokit.
Aiheesta muualla

Birdinfo (kuvia myös nuorista linnuista) (Arkistoitu – Internet Archive)
Eye of Terror

Eye of Terror voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Eye of Terror, Games Workshopin Warhammer 40,000 -miniatyyripelin kampanja
Eye of Terror, repeämä Warpin ja reaaliavaruuden välillä Warhammer 40,000- miniatyyripelissä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Eye of Terror”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
G. Ledyard Stebbins

George Ledyard Stebbins, Jr. (6. tammikuuta 1906 – 19. tammikuuta 2000) oli yhdysvaltalainen geneetikko ja kasvitieteilijä, jota on laajasti pidetty 1900-luvun yhtenä merkittävimmistä evoluutiobiologeista. Stebbins suoritti tohtorintutkintonsa kasvitieteessä Harvardin yliopistossa vuonna 1931.
Käännös suomeksi
Galaktokinaasi

Malli ihmisen galaktokinaasin rakenteesta
Galaktokinaasi on transferaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi galaktoosi-1-fosfaatin muodostamista galaktoosista ja ATP-molekyylistä. Se siis osallistuu sokeriaineenvaihduntaan ja sitä tavataan niin aitotumaisista kuin esitumaisistakin eliöistä. Galaktokinaasin EC-numero on EC 2.7.1.6.
Rakenne ja toiminta

Galaktokinaasi on rakenteeltaan yhdestä yksiköstä koostuva monomeeri. Ihmisen entsyymin molekyylimassa on 38 kDa. Entsyymi vaatii fosfaattiryhmän luovuttajaksi ATP-molekyylin. Jotta ATP sitoutuu entsyymiin, tulee entsyymiin olla sitoutuneena koentsyymeiksi magnesiumioneja. Eläimillä ja hiivoilla entsyymiin sitoutuu ensin ATP ja tämän jälkeen galaktoosi. Kasvien entsyymeillä järjestys on vastakkainen.
Galaktokinaasin katalysoiman mekanismin keskeisessä osassa on entsyymin aktiivisen kohdan aspartaattiryhmä, joka ottaa vastaan protonin eräältä galaktoosin hydroksyyliryhmältä. Näin hydroksyyliryhmästä muodostuu alkoksidi, joka on nukleofiilisempi kuin hydroksyyliryhmä. Tämä alkoksidiryhmä reagoi ATP:n kanssa ja tuotteena muodostuu galaktoosi-1-fosfaattia ja ADP-molekyyli.
Puutteellinen galaktokinaasin toiminta johtaa galaktosemiaan, joka on harvinainen autosomien välityksellä periytyvä sairaus. Sairaudessa galaktoosin ja galaktitolin pitoisuudessa ovat koholla. Yleensä tauti on lievä, mutta vastasyntyneillä galaktoosi voi aiheuttaa katarakteja silmiin.
Eye of the Beholder

Eye of the Beholder voi tarkoittaa seuraavia:
Beauty is in the eye of the beholder ('kauneus on katsojan silmässä'), lause Margaret Wolfe Hungerfordin vuoden 1878 romaanista Molly Bawn
Eye of the Beholder, Chick Corea Elektric Band -yhtyeen albumi
"Eye of the Beholder", kappale ja single Metallican albumilta ...And Justice for All
Eye of the Beholder tietokoneroolipelien sarja
Eye of the Beholder, pelisarjan ensimmäinen osa
Eye of the Beholder, elokuva vuodelta 1999
”Eye of the Beholder”, Star Trek: The Next Generation -televisiosarjan jakso
”The Eye of the Beholder”, Star Trek: The Animated Series -televisiosarjan jakso
”The Eye of the Beholder”, The Twilight Zone -televisiosarjan jakso.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Eye of the Beholder”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.