stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soul (kaupunki)
Kansainvälinen yhteistyö

Soulilla on yhteensä 23 ystävyyskaupunkia eri puolilla maailmaa. Ensimmäinen ystävyyskaupunkisuhde solmittiin Taipein kanssa vuonna 1968. Lisäksi Soul on solminut 18 muun kaupungin kanssa yhteistyösopimuksen. Ystävyyskaupunkisopimus Soulilla on seuraavien kaupunkien kanssa:
Taipei, Kiinan tasavalta (1968)
Ankara, Turkki (1971)
Honolulu, Yhdysvallat (1973)
San Francisco, Yhdysvallat (1976)
São Paulo, Brasilia (1977)
Bogotá, Kolumbia (1982)
Jakarta, Indonesia (1984)
Tokio, Japani (1988)
Moskova, Venäjä (1991)
Uusi Etelä-Wales, Australia (1991)
Pariisi, Ranska (1991)
México, Meksiko (1992)
Peking, Kiina (1993)
Ulan Bator, Mongolia (1995)
Hanoi, Vietnam (1996)
Varsova, Puola (1996)
Kairo, Egypti (1997)
Rooma, Italia (2000)
Astana, Kazakstan (2004)
Washington, Yhdysvallat (2006)
Ateena, Kreikka (2006)
Bangkok, Thaimaa (2006)
Taškent, Uzbekistan (2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Soul Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Soul Wikimatkoissa
서울특별시 Soulin kaupunkialueen hallitus. (koreaksi) (englanniksi) (japaniksi) (kiinaksi) (espanjaksi) (ranskaksi)
Seoul Highlights Tour2Korea – Korea Tourism Organization. Arkistoitu 26.3.2006. Viitattu 11.8.2006. (englanniksi)
Korean tasavallan hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Soul
Suurkaupungit:   Busan  Daegu  Daejeon  Gwangju  Incheon  Ulsan 
Provinssit:   Etelä-Chungcheong  Etelä-Gyeongsang  Etelä-Jeolla  Gangwon  Gyeonggi  Jeju  Pohjois-Chungcheong  Pohjois-Gyeongsang  Pohjois-Jeolla 
Cheonggyecheonjoki.
Gwanghwamun, Gyeonbokin palatsin pääportti noin vuonna 1900.
Keijōn kartta vuodelta 1930.
Korean sodan aiheuttamia tuhoja Soulissa vuonna 1950.
Soulin suuralueet kartalla.
Puutarha, Changdokkung.
Ruskocelebesinmesikko

| Ruskocelebesinmesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Celebesinmesikot Myza
Laji::  celebensis
Kaksiosainen nimi
 Myza celebensis  (Meyer & Wiglesworth, 1895) 
Katso myös
   Ruskocelebesinmesikko Wikispeciesissä   Ruskocelebesinmesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskocelebesinmesikko (Myza celebensis) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ruskocelebesinmesikkoa tavataan Celebesin saarella Indonesiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tippeligaenin kausi 2016

Tippeligaenin kausi 2016 on Norjan jalkapalloilun korkeimman sarjatason, Tippeligaenin, 72. kausi.
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rosenborg (M) | 30 | 21 | 6 | 3 | 65 | 25 | +40 | 69 | Pääsee Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 2 | Brann | 30 | 16 | 6 | 8 | 42 | 27 | +15 | 54 | Pääsee Eurooppa-liigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 3 | Odd | 30 | 15 | 6 | 9 | 44 | 35 | +9 | 51 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 4 | Haugesund | 30 | 12 | 10 | 8 | 47 | 43 | +4 | 46 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 5 | Molde | 30 | 13 | 6 | 11 | 48 | 42 | +6 | 45 |  |
| 6 | Sarpsborg 08 | 30 | 12 | 9 | 9 | 35 | 37 | −2 | 45 |  |
| 7 | Strømsgodset | 30 | 12 | 8 | 10 | 43 | 39 | +4 | 44 |  |
| 8 | Viking | 30 | 12 | 7 | 11 | 33 | 35 | −2 | 43 |  |
| 9 | Aalesund | 30 | 12 | 6 | 12 | 46 | 51 | −5 | 42 |  |
| 10 | Vålerenga | 30 | 10 | 8 | 12 | 41 | 39 | +2 | 38 |  |
| 11 | Sogndal | 30 | 8 | 12 | 10 | 33 | 37 | −4 | 36 |  |
| 12 | Lillestrøm | 30 | 8 | 10 | 12 | 45 | 50 | −5 | 34 |  |
| 13 | Tromsø | 30 | 9 | 7 | 14 | 36 | 46 | −10 | 34 |  |
| 14 | Stabæk (O) | 30 | 8 | 7 | 15 | 35 | 42 | −7 | 31 | Joutuu putoamiskarsintaan. |
| 15 | Bodø/Glimt (P) | 30 | 8 | 6 | 16 | 36 | 45 | −9 | 30 | Putoaminen 1. divisjoniin. |
| 16 | Start (P) | 30 | 2 | 10 | 18 | 23 | 59 | −36 | 16 | Putoaminen 1. divisjoniin. |
;  ;  .
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (norjaksi)
Ruskoharakkalepinkäinen

| Ruskoharakkalepinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Lepinkäiset Laniidae
Suku::  Corvinella
Laji::  corvina
Kaksiosainen nimi
 Corvinella corvina  (Shaw, 1809) 
Alalajit
 C. c. corvina  C. c. togoensis  C. c. caliginosa  C. c. affinis 
Katso myös
   Ruskoharakkalepinkäinen Wikispeciesissä   Ruskoharakkalepinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskoharakkalepinkäinen (Corvinella corvina) on lepinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.
Levinneisyys

Ruskoharakkalepinkäistä tavataan laajalla alueella Länsi-Afrikasta Kenian länsiosiin asti. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tippakukat

| Tippakukat |
| --- | --- |
 Clutia pulchella
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Peraceae
Suku::  Tippakukat Clutia  Boerh. ex L.
Katso myös
   Tippakukat Wikispeciesissä   Tippakukat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tippakukat (Clutia) on Peraceae-heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu reilut 50 lajia. Suvun lajeja esiintyy pääasiallisesti Afrikassa.
Lajeja

Clutia abyssinica – etiopiantippakukka
Clutia alaternoides
Clutia daphnoides
Clutia ericoides
Clutia heterophylla
Clutia kilimandscharica
Clutia laxa
Clutia polygonoides
Clutia pulchella
Clutia punctata
Clutia tomentosa
Aiheesta muualla

Laji.fi: Tippakukat (Clutia)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Clutia (englanniksi)
The Plant List: Clutia (englanniksi)
Rontticomics

| Rontticomics |
| --- | --- |
Sarjakuvakustantamo:  Arktinen banaani
Ensiesiintyminen:  2016
Luojat:  Juho Maurinen
Rontticomics on Juho Maurisen piirtämä ja käsikirjoittama strippisarjakuva. Sitä on julkaistu vuoden 2016 helmikuusta saakka internetissä sarjakuvan omilla sivuilla, mistä se on levinnyt Facebookin ja muiden sivustojen kautta laajemmin ihmisten tietouteen.
Rontticomicsin huumori on usein synkkää ja perustuu stereotyyppisiin suomalaisiin ihmistyyppeihin, sanaleikkeihin ja absurdeihin vitseihin. Sarjakuvastripit eivät sijoitu mihinkään tiettyyn miljööhön tai hahmoihin, poikkeuksena pari useammin esiintyvää hahmoa, kuten niksejä jakava Olavi.
Rontticomicsin ensimmäinen albumijulkaisu ilmestyy keväällä 2017 kustannusyhtiö Arktisen Banaanin julkaisemana.
Artisti

Juho Maurinen on vuonna 1990 Imatralla syntynyt mies. Lukuun ottamatta omaksi ilokseen piirtämiään sarjakuvia teini-ikäisenä Rontticomics on Maurisen ensimmäinen sarjakuva. Sarjakuvan lisäksi Maurinen on opiskellut Lahden Muotoiluinstituutissa ja tekee musiikkia ja muita taideprojekteja.
Aiheesta muualla

Sarjakuvan oma sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Saint-Quentin

| Saint-Quentin |
| --- | --- |
 Vuoden 1557 taistelun muistomerkki Saint-Quentinissä.
 Saint-Quentin ja sen naapurikuntia.
Valtio:  Ranska
Alue:  Picardie
Departementti:  Aisne
Arrondissementti:  Saint-Quentin
Hallinto:  
 – Pormestari:  Xavier Bertrand
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,56 km²
Väkiluku (2012):  56 217
 – Väestötiheys:  2 492 as./km²
Postinumero:  02100
 
 ville-saintquentin.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Quentin [sɛ̃ kɑ̃t̪ɛ̃] on Ranskan kunta ja noin 56 000 asukkaan kaupunki Somme-joen varrella Ranskan pohjoisosassa, noin 130 kilometriä Pariisista koilliseen. Se kuuluu Hauts-de-Francen hallintoalueen Aisnen departementtiin ja on sen ylivoimaisesti suurin kaupunki.
Saint-Quentinin kaupungintalo on vuonna 1509 valmistunut koristeellinen goottilaistyylinen rakennus, jossa on 173 veistosta.
Saint-Quentinin rautatieasemalta on yhteydet muun muassa Pariisiin, Reimsiin, Amiensiin ja Lilleen. Moottoritie A26 motorway kulkee kaupungista Reimsiin ja Calais’hen, tie A29 Amiensiin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: fr:Saint-Quentin & en:Saint-Quentin, Aisne
Tauno Kalima

Tauno Kalima vuonna 1915.
Tauno Emil Mikael Kalima (29. syyskuuta 1881 Viitasaari – 27. toukokuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Kalima valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1912. Hän oli Turun lääninsairaalan ylilääkäri 1928–1929, kirurgian dosentti Helsingin yliopistossa 1922–1929, vuosina 1929–1948 professori. Kaliman erikoisalaa oli muun muassa mahahaavan synty.
Teokset

Ûber den sog. weissen Infarkt der Plazenta: eine pathologisch-anatomische und klinische Studie, 1912 (väitöskirja).
Tippaleipä

Tippaleipiä
Etelä-saksalainen Strauben
Persialainen zolbia, Lähi-idän zalabia (etualalla)
Jalebin valmistusta paistorasvassa, Itä-Intiassa
Tippaleipä on vapun ruokaperinteisiin Suomessa kuuluva makea leivonnainen, joka valmistetaan uppopaistamalla. Tippaleipiä on valmistettu jo ainakin 1700-luvulta suomalaisissa säätyläiskodeissa juhlaleivonnaisina ja niistä on tullut 1800-luvun lopulla vappujuhlissa tarjottava herkku. 1907 Helsingissä perustetun Elannon leipomon ensimmäinen tuote oli tippaleipä.
Tippaleipää vastaava, Suomessa nykyään tehtävää monikerroksellista tippaleipää matalampi leivonnainen tunnetaan myös Ruotsissa nimellä trattkaka jo 1500-luvulta, Itävallassa ja Etelä-Saksassa nimellä Strauben jo 1400-luvun keittokirjoista (das Kochbuch Küchenmeisterei (Nürnberg, 1485)) sekä Yhdysvalloissa nimellä funnel cake.
Alkuperä

Tippaleivän alkuperä on kuitenkin todennäköisesti Persiassa, jossa samoista aineksista, samaan tapaan öljyssä paistamalla valmistettava leivonnainen zolbia tunnetaan useina variaationa jo 900-luvulta säilyneissä keittokirjoissa . Siellä zolbia kuorrutetaan alun perin hunajaliemellä, mutta sittemmin sokeriliemellä, sekä saatetaan maustaa ruusuvedellä tai sahramilla tai muillakin mausteilla. 
Leivonnaisen valmistus on levinnyt jo varhain myös Intiaan nimellä jalebi ja muuallekin Etelä-Aasiaan (lukuisia nimi- ja valmistusvariaatioita), sekä Lähi-itään nimellä zalabia. Alueiden perinteistä riippuen se on juhlaruoka tai kahviloiden ja ruokatorien yleisessä valikoimassa. Zalabia on saatavilla nykyään Suomessakin eräissä arabialaisissa konditorioissa ja kahviloissa.
Tippaleivän valmistus

Tippaleipä valmistetaan maidosta, vehnäjauhoista, kananmunista, sokerista, sitruunan kuoresta, kasviöljystä, suolasta ja muista mausteista. Taikina laitetaan pursotinpussiin tai suppiloon ja pursotetaan ohuena spagettimaisena nauhana kuumaan öljyyn asetettuun pyöreään muottiin. Muotiksi käy metallinen säilyketölkki, josta on poistettu pohja ja kansi. Taikina kypsyy öljyssä, ja tippaleivät nostetaan öljystä reikäkauhalla. Ylimääräinen rasva valutetaan pois, ja päälle sirotellaan tomusokeria. Tippaleivät ovat rapeita herkkuja, joita vappuna tarjoillaan siman kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tippaleipä Wikimedia Commonsissa
Tippaleipä-resepti
Rokkalanjoki

| Rokkalanjoki |
| --- | --- |

Laskupaikka:  Suomenlahti
Maat:  Venäjä
Pituus:  noin 80 km
Rokkalanjoki kulkee Johanneksen pitäjän Kaijalan kylän läpi. Kuva Kaijalasta Mattilansillalta 14.7.2015.
Kuva samoilta jalansijoilta 8.4.2016, kun joki on selvästi ylempänä.
Rokkalanjoki (ven. Гороховка, Gorohovka) on joki Venäjällä Leningradin alueen Viipurin piirissä. Rokkalanjoen vesistö saa alkunsa Karjalankannaksen länsiosien järvialueelta, josta vedet virtaavat luoteeseen Viipurinlahteen. Joesta käytetään myös nimeä Kosenjoki.
Vesistön latva-alueen muodostavat Summajoen ja Työppölänjoen haarojen järvireitit. Summajoen reitti alkaa Rieskjärven ympäristöstä, josta vedet virtaavat Halolanjärven, Halilanjärven, Kuujärven, Kirkkojärven, Kolijärven ja Kaukjärven kautta Summajokeen. Työppölänjoen reitti alkaa Ylisjärven seudulta ja virtaa Tarkkalanjärven, Kuolemajärven ja Hatjalahdenjärven kautta Työppölänjokeen.
Rokkalanjoen vesistön latvaosat sijaitsevat pääosin entisten Uudenkirkon ja Kuolemajärven kuntien alueella ja osittain Koiviston maalaiskunnan alueella. Alajuoksulla joki virtaa entisen Johanneksen kunnan alueella. Rokkalanjoen jokilaakso muodosti Johanneksen kunnassa merkittävän maatalousalueen. Joki laskee Viipurinlahteen Rokkalan kylän kohdalla.
Järviä

| Nimi | Korkeus m mpy>  | Lasku-uoma ja laskupaikka |
| --- | --- | --- |
| Ylisjärvi | 48,9 | laskee Tarkkalanjärveen |
| Tarkkalanjärvi | 47,9 | Isojoki, laskee Kuolemajärveen |
| Rieskjärvi | 29,6 | laskee Halolanjärveen |
| Halolanjärvi | 29,4 | Halolanjoki, laskee Halilanjärveen |
| Halilanjärvi | 26,5 | Kuujoki, laskee Kuujärveen |
| Kuujärvi | 26 | Patrunjoki, laskee Kirkkojärveen |
| Kirkkojärvi | 20,5 | Kirksillanoja, Peippolanjoki, laskee Kaukjärveen Kolijärven kautta |
| Kolijärvi |  | Peippolanjoki, laskee Kaukjärveen |
| Kaukjärvi | 14,3 | Summajoki |
| Närjänjärvi |  | laskee Kuolemajärveen |
| Kuolemajärvi | 13 | laskee Hatjalahdenjärven kautta Työppölänjokeen |
| Hatjalahdenjärvi | 13 | Työppölänjoki, Kuolemajärvestä kapean salmen erottama |
Texasinkalkkarokäärme

| Texasinkalkkarokäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Kyykäärmeet Viperidae
Alaheimo::  Kuoppakyyt Crotalinae
Suku::  Kalkkarokäärmeet Crotalus
Laji::  atrox
Kaksiosainen nimi
 Crotalus atrox  Baird & Girard, 1853 

Katso myös
   Texasinkalkkarokäärme Wikispeciesissä   Texasinkalkkarokäärme Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Texasinkalkkarokäärme värisyttämässä häntäänsä.
Texasinkalkkarokäärme eli teksasinkalkkarokäärme (Crotalus atrox) on pohjoisamerikkalainen kalkkarokäärmelaji.
Koko ja ulkonäkö

Ruskeaa nahkaa kirjavoittavat vaaleareunaiset vinoneliömäiset kuviot. Kalistin muodostuu kartiomaisista, osaksi päällekkäisistä sarveistuneista renkaista. Kun käärme värisyttää häntäänsä, renkaista lähtee kaliseva ääni.
Yläleuassa sijaitsee kaksi pitkää ja kaarevaa, tiehyellistä myrkkyhammasta. Ne ovat painautuneet vasten kitalakea ja tulevat esiin vasta, kun käärme aikoo purra.
Texasinkalkkarokäärme kasvaa enintään kahden metrin pituiseksi. Se painaa 6–7 kiloa.
Levinneisyys

Texasinkalkkarokäärmettä tavataan Yhdysvaltojen lounaisosissa sekä Meksikon pohjois- ja keskiosissa.
Elinympäristö

Aavikot, pensasmaat, preeriat ja vuoriseudut.
Elinikä

Odotettu elinikä on 20 vuotta, mutta metsästyksestä ja ihmisen asuinalueen laajenemisesta johtuen käärme elää harvoin niin vanhaksi.
Ravinto

Texasinkalkkarokäärme pyydystää pieniä nisäkkäitä, lintuja ja sammakoita. Se syö kerran joka toinen tai kolmas viikko. Käärme pystyy paikantamaan lämminverisen uhrinsa pilkkopimeässä päänsä aistinkuoppien avulla. Kyseessä ovat eläinkunnan lämmölle herkimmät elimet. Myrkkynsä ruiskutettua käärme odottaa uhrin menehtymistä. Myrkky vaikuttaa verenkiertoelimistöön ja kudoksiin. Se myös helpottaa ruoansulatusta.
Uskomuksia

Delaware-intiaanien tarustossa kerrotaan pikkupojasta, jolla oli lempilelunaan ontosta kurpitsasta ja pähkinöistä valmistettu helistin. Kun uhkaava käärme ryömi pojan telttaan, hän heitti lelunsa sen suuhun puolustautuakseen, ja siitä päivästä lähtien kalistin on varoittanut kalkkarokäärmeen tulosta.
Aiheesta muualla

ITIS: Crotalus atrox (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Crotalus atrox, Western Diamond-backed Rattlesnake (englanniksi)
The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Crotalus atrox (englanniksi)
Rosa Linn

| Rosa Linn> Ռոզա Կոստանդյան.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Roza Kostandjan
Syntynyt: 20. toukokuuta 2000 (ikä 24) Vanadzor, Armenia
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Rosa Linn 
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  pop, folk-pop
Soittimet:  kitara, piano
Levy-yhtiöt:  Columbia Records, Nvak
Aiheesta muualla
www.rosalinnofficial.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Roza Kostandjan (arm. Ռոզա Կոստանդյան, s. 20. toukokuuta 2000 Vanadzor, Armenia), tunnettu ammattimaisemmin nimellä Rosa Linn, on armenialainen laulaja-lauluntekijä. Hän aloitti musiikkiuransa allekirjoittaessaan levytyssopimuksen Nvak Collective -nimisen levy-yhtiön kanssa ja julkaistessaan vuonna 2021 singlen nimeltä ”King” yhdessä Kiiaran kanssa. Kostandjan edusti Armeniaa kappaleella ”Snap” vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Italian Torinossa. Hän pääsi kilpailun finaaliin, sai 61 pistettä ja sijoittui kilpailun finaalissa sijalle 20. Kilpailun jälkeen Snap-kappaleesta tuli maailmanlaajuinen viraali-ilmiö Tiktokissa, mikä johti levytyssopimuksen allekirjoittamiseen Capitol Recordsin kanssa.
Käännös suomeksi
Tjung

| Tjung |
| --- | --- |

Laskupaikka:  Viljui
Maat:  Venäjä (Saha)
Pituus:  1 902 km
Valuma-alue:  49 800 km²
Tjung (ven. Тюнг) on joki Sahan tasavallan länsiosassa Siperiassa Venäjällä. Tjung on 1 902 kilometriä pitkä ja se laskee Viljuihin, joka puolestaan on Lenan sivujoki.
Tjung jäätyy lokakuussa ja pysyy jäässä toukokuun loppupuolelle, jopa kesäkuun alkuun asti. Merkittävimmät Tjungiin laskevat joet ovat Tšimidikjan ja Džippa.
Rynnäkköpanssarivaunu

Yhdysvaltalainen M2 Bradley rynnäkköpanssarivaunu.
Rynnäkköpanssarivaunu on panssarivaunutyyppi, jonka tarkoituksena on kuljettaa taistelukentälle jalkaväkeä ja tukea sitä taistelussa. Rynnäkköpanssarivaunu on tela-alustainen, kevyesti panssaroitu ja aseistettu tykillä tai konetykillä, sekä mahdollisesti myös panssarintorjuntaohjuksilla. Rynnäkköpanssarivaunuja voidaan käyttää myös tiedustelutehtävissä.
Ominaisuudet

Rynnäkköpanssarivaunun perusominaisuudet:
Ominaisuudet > Panssarointi

Rynnäkköpanssarivaunun panssarointi on huomattavasti kevyempi kuin taistelupanssarivaunun, mutta kuitenkin parempi kuin miehistönkuljetusvaunuissa. Panssarointi vaihtelee muutamasta millimetristä 100 millimetriin. Raskain panssarointi sijaitsee yleensä rynnäkköpanssarivaunun keulassa. Panssaroinnin tarkoitus on suojata sotilaita jalkaväen käsiaseilta, mutta ei alikaliiperiammuksilta, panssarintorjuntaohjuksilta tai ontelokranaateilta. Rynnäkköpanssarivaunussa voi olla myös reaktiivipanssarointi.
Ominaisuudet > Aseistus

Yleensä rynnäkköpanssarivaunut on aseistettu konetykillä, jotkut mallit panssarivaunukanuunalla. Pääaseen lisäksi rynnäkkövaunussa voi olla yksi tai useampi konekivääri ja mahdollisesti panssarintorjuntaohjusten ampumalaite tai mahdollisuus ampua ohjuksia pääaseen putkesta. Myös kevyitä ilmatorjuntaohjusjärjestelmiä voidaan yhdistää vaunuun.
Ominaisuudet > Liikkuvuus

Rynnäkköpanssarivaunun tärkein ominaisuus on hyvä liikkuvuus. Vaikka se on tiellä hitaampi kuin vastaavat pyöräalustaiset ajoneuvot, se kykenee telojensa ansiosta liikkumaan maastossa monipuolisemmin. Rynnäkköpanssarivaunun massa on yleensä 13–30 tonnia. Huippunopeus on yleensä 50–70 km/h.
Ominaisuudet > Kuljetusmahdollisuudet

Koska rynnäkköpanssarivaunut on tarkoitettu kuljettamaan jalkaväkeä, täytyy niissä olla siihen tarkoitettu tila. Tämä on lähes poikkeuksetta sijoitettu vaunun takaosaan. Yleensä miehistötilassa on tilaa 6–13:lle sotilaalle.
Käyttö

Rynnäkköpanssarivaunulla kuljetetaan jalkaväkeä taistelukentälle tai sen välittömään läheisyyteen, minkä jälkeen sen ensisijaisena tehtävänä on tukea jalkaväkeä suorasuuntaustulella. Panssarintorjuntaohjuksin aseistetut rynnäkkövaunut voivat tuhota myös vihollisen raskaasti panssaroituja ajoneuvoja.
Rynnäkköpanssarivaunut

| --- | --- |
 Ajax (Iso-Britannia)  AMX-10P (Ranska)  AMX VCI (Ranska)  ASCOD (Espanja/Itävalta)  BMP-1 (Venäjä)  BMP-2 (Venäjä)  BMP-3 (Venäjä)  BMP-23 (Bulgaria)  BMD (Venäjä)  BMD-2 (Venäjä)  BMD-3 (Venäjä)  Bionix 25 IFV (Singapore) :  CV9030 (Ruotsi)  CV9035 (Ruotsi)  CV9040 (Ruotsi)  Dardo (Italia)  M2 Bradley (Yhdysvallat)  Marder (Saksa)  MOWAG Tornado (Sveitsi)  MLVM (Romania  Pbv 302 (Ruotsi)  Puma (Saksa)  Saurer 4K 4FA (Itävalta)[lähde? ]  Warrior (Iso-Britannia)
Lisälukemista

Christopher F. Foss; Jane´s Tanks and combat vehicles recognition guide.
Panssariprikaati.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen puolustusvoimien neuvostovalmisteinen BMP-2-rynnäkköpanssarivaunu
Trimaraani

Earthrace-moottoritrimaraani, nykyään nimeltään Ady Gil
Purjetrimaraani
Trimaraani on laiva tai vene, jossa on kolme runkoa. Keskimmäinen runko on kapea tavallisen venenrungon tyylinen, uloimmat rungot ovat lähinnä ponttoneja, jotka pitävät venettä pystyssä. Trimaraani-nimi viittaa runkojen määrään (tri = kolme). Ensimmäiset trimaraanit rakennettiin Polynesiassa.
Veneitä, joissa on useampi kuin yksi runko, kutsutaan myös monirunkoveneiksi (Multihull). Trimaraani voi olla purjevene tai moottorivene. Tavoitteena on suuri sivuttaisvakaus, joka mahdollistaa purjeveneessä suuremman purjepinta-alan ja pienen kölin.
Trimaraaneilla on saavutettu useita nopeusennätyksiä eri purjehduskilpailuissa. Ranskalainen Francois Joyon teki uuden maailmanennätyksen yksinpurjehduksessa maailmanympäri trimaraanillaan IDEC tammikuussa 2008 ajalla 57 päivää, 13 tuntia ja 34 minuuttia. Tämä aika on sittemmin alitettu uudemmalla kilpatrimaraanilla.
Moottoritrimaraani Earthrace teki syksyllä 2008 uuden moottoriveneiden maailmanennätyksen maapallon ympäri (käyttäen lisäksi biodieseliä). Uusi ennätys on 60 päivää 23 tuntia 49 minuuttia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Catamaran ja Trimaran liitto ry
TRIMARANS
Earthrace moottoritrimaraani, maailmanennätys 2008 maailman ympäri
Sackler

Sackler on useiden henkilöiden sukunimi, muun muassa yhdysvaltalaisen Purdue Pharma -lääkeyhtiön omistajasuvun:
Arthur Sackler (1913–1987), yhdysvaltalainen psykiatri, yrittäjä ja taiteen keräilijä, Purdue Pharman omistajia
Elizabeth Sackler (s. 1948), Arthur Sacklerin tytär
Mortimer Sackler (1916–2010), yhdysvaltalainen psykiatri, yrittäjä ja taiteen keräilijä, Purdue Pharman toimitusjohtaja
Raymond Sackler (1920–2017), yhdysvaltalainen psykiatri, yrittäjä ja taiteen keräilijä, Purdue Pharman toimitusjohtaja
Richard Sackler (s. 1945), yhdysvaltalainen lääkäri ja liikemies, Purdue Pharman toimitusjohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Rokken kirkko

| Rokken kirkko Rokke kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Halden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Borgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  120
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rokken kirkko (norj. Rokke kirke) on Haldenin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rokken kirkko Wikimedia Commonsissa