stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vulkanismi

Vulkanismi on geologinen termi, jolla viitataan erilaisiin prosesseihin ja ilmiöihin, joiden seurauksena maanpinnalle purkautuu esimerkiksi sulaa kiveä, pyroklastista materiaalia, kuumaa vettä tai vesihöyryä. Materiaalia purkautuu esimerkiksi tulivuorista, geysireistä ja fumareoleista. Maan lisäksi vulkanismia esiintyy muun muassa Merkuriksella, Venuksella ja Marsissa sekä joillakin kuilla.
Maassa suurin osa vulkaanisesta toiminnasta liittyy mannerlaattojen reunakohtiin. Esimerkiksi maanpinnalla olevista tulivuorista noin 80 prosenttia sijaitsee alityöntövyöhykkeellä, jossa toinen laatta työntyy toisen laatan alle takaisin kohti vaippaa. Tällaisille alueille voi syntyä esimerkiksi saarikaaria. Valtamerten keskiselänteillä puolestaan kaksi laattaa erkaantuu toisistaan ja vaipasta kohoava magma uutta merenpohjaa. Tällaisissa tapauksissa lähes kaikki vulkaaninen toiminta tapahtuu merenpinnan alapuolella, mutta joskus, kuten Islannin tapauksessa, toimintaa on myös merenpinnan yläpuolella.
Tulivuoritoimintaa on myös niin sanotuilla kuumilla pisteillä, joista magma pääsee läpäisemään kuorikerroksen. Kuumat pisteet synnyttävät usein tulivuoriketjuja, kun laatta liikkuu kuuman pisteen päällä. Esimerkiksi Havaijisaaret ovat syntyneet tällaiseen paikkaan. Vulkaaninen toiminta Itä-Afrikan hautavajoamassa puolestaan liittyy mahdollisesti uuden laatan erkaantumiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta vulkanismi Wikimedia Commonsissa
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:   Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:   Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:   Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:   Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka
Vittoria (Italia)

| Vittoria |
| --- | --- |
 Piazza del Popolo
 Vittoria
 Koordinaatit: 36°57′00″N, 14°32′00″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Sisilia
Italian maakunnat:  Ragusan maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  182,5 km²
Korkeus:  168 m
Väkiluku (30.11.2019):  63 703
 – Väestötiheys:  349 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  97019
Suuntanumero(t):  0932
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vittoria on kunta Sisilian kaakkoisosassa Italiassa. Se kuuluu Ragusan maakuntaan, ja on sen toiseksi suurin kaupunki. Etäisyys Ragusasta on noin 17 kilometriä länteen. 1600-luvun alussa perustetun Vittorian ruutukaava on selkeälinjainen leveine ja suorine katuineen.
Maantiede ja ilmasto

Vittoria on rakennettu Vittorian alangolle, jonka pinta-ala on noin 420 km². Alankoa kutsutaan myös nimellä Ipparino, 28-kilometrisen Ippari-joen mukaan. Alanko rajoittuu lännessä Sisiliansalmeen ja idässä Monti Iblein ylämaahan. Monti Iblein itäpuolella on Catanian metropolikaupunki.
Vittoria on eteläisintä Italiaa, ja sen keskusta sijaitsee 37. pohjoisen leveysasteen eteläpuolella. Alueella vallitsee välimerenilmasto kuumine kesineen ja leutoine talvineen. Vuotuinen keskilämpötila on 17,7 °C. Kylmin kuukausi on tammikuu, jonka keskilämpötila on 9,9 °C ja lämpimin elokuu, 25,6 °C. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 500 millimetriä. Vittorian sääasema sijaitsee 168 metriä mpy.
Historia

Modican kreivitär Vittoria Colonna de Cabrera (1558–1633) perusti Vittorian 24. huhtikuuta 1607. Hän oli pyytänyt luvan uuden asutuksen perustamiseen Espanjan kuningas Filip III:lta. Vittoria alkoi kohota antiikkisen kreikkalaiskaupunki Kamarinan lähistölle; kuninkaan ajatus oli ollut Kamarinan uudelleenrakentaminen, mutta lopulta Vittoria rakennettiin Boscopianon hedelmälliselle tasangolle noin kymmenen kilometriä Kamarinasta itään. Tammikuun 1693 maanjäristyksen jälkeen Vittorian laajeneminen jatkui, ja kaupunki oli osa Modican kreivikuntaa vuoteen 1812, jolloin feodalistinen järjestelmä lakkautettiin.
Kamarinan alueelle Välimeren rannalle nousi Vittorian ainoa frazione Scoglitti, jossa asuu nelisen tuhatta ihmistä (2019). Vittorian suojeluspyhimys on Johannes Kastaja eli Giovanni Battista, Scoglittin suojeluspyhimys puolestaan on Santa Maria di Portosalvo.
Vittorian arkkitehtoninen perintö on nuorta verrattuna naapurikaupunkeihin. Kaupungissa ovat edustettuina etenkin jugend ja art deco. Vittorian historiallisia rakennuksia ovat esimerkiksi Basilica di San Giovanni Battista 1700-luvun taitteesta, La chiesa della Madonna delle Grazie ja uusklassinen Teatro Comunale 1870-luvulta. Scoglittissa on kirkko Santa Maria di Portosalvo vuodelta 1937.
Talous ja liikenne

Vittorian tärkeitä elinkeinoja ovat maatalous, kalastus, elintarviketeollisuus ja metalliteollisuus. Kesäisin matkailu on merkittävä tulonlähde. Vittorian rautatieasema sijaitsee rataosuudella Caltanissetta Xirbi–Gela–Syrakusa. Keskeinen maantieyhteys on 383-kilometrinen Strada statale 115, joka kulkee Sisilian luoteisosan Trapanista kaakkoisosan Syrakusaan. Lähin lentoasema on Aeroporto di Comiso, joka avattiin siviilikäyttöön 2013. Lähin suuri lentoasema on Aeroporto di Catania-Fontanarossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vittoria, Sisilia, Italia — Sunrise, Sunset, and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: it:Vittoria (Italia)
Käännös suomeksi
Walesin arkkipiispa

Walesin arkkipiispa on Englannin kirkosta itsenäisen anglikaaniseen kirkkoyhteisöön kuuluvan Walesin kirkon päämies, jonka Walesin piispat valitsevat joukostaan. Arkkipiispan virka luotiin, kun Walesin hiippakunnan erotettiin omaksi kirkkoprovinssikseen. Viran nykyinen haltija on Andrew John.
Toisin kuin Canterburyn ja Yorkin arkkipiispat, jotka nimittää kuningatar pääministerin suosituksesta, Walesin arkkipiispan valitsevat Walesin piispat keskuudestaan hoitamaan tehtävää oman hiippakuntansa lisäksi. Arkkipiispa toimii Walesin kirkon johtavana paimenena johtaen ja valvoen sitä. Hän kutsuu koolle piispainkokouksen ja toimii kirkon hallinnon puheenjohtajana. Jonkun piispoista jäädessä eläkkeelle arkkipiispa huolehtii tämän hiippakunnan valvonnasta oman hiippakuntansa ohella siihen asti, että uusi piispa on valittu. Arkkipiispa on kuitenkin ainoastaan ensimmäinen vertaistensa joukossa eikä hänen tule sekaantua muiden hiippakuntien asioihin, ellei kyseisen hiippakunnan piispa sitä itse pyydä.
Luettelo arkkipiispoista

| piispa | virka-aika | lisätietoa |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Alfred George Edwards | 1920–1934 | Toimi myös St Asaphin piispana vuodesta 1889 alkaen. |
|  | Charles Alfred Howell Green | 1934–1944 | Toimi aiemmin Monmouthin piispana, vuodesta 1928 Bangorin piispa, kuoli arkkipiispana toimiessaan. |
|  | David Lewis Prosser | 1944–1949 | Toimi vuodesta 1926 alkaen St Davidsin piispana. |
|  | John Morgan | 1949–1957 | Toimi aiemmin Swansean ja Breconin piispana, vuodesta 1939 Llandaffin piispa, kuoli arkkipiispana toimiessaan. |
|  | Edwin Morris | 1957–1967 | Vuodesta 1945 Monmouthin piispa. |
|  | Glyn Simon | 1968–1971 | Toimi aiemmin Swansean ja Breconin piispana, vuodesta 1957 Llandaffin piispa. |
|  | Gwilym Owen Williams | 1971–1982 | Vuodesta 1957 Bangorin piispa. |
|  | Derrick Greenslade Childs | 1983–1986 | Vuodesta 1970 Monmouthin piispa. |
|  | George Noakes | 1987–1991 | Vuodesta 1981 St Davidsin piispa. |
|  | Alwyn Rice Jones | 1991–1999 | Vuodesta 1981 St Asaphin piispa. |
|  | Rowan Williams | 1999–2002 | Vuodesta 1992 Monmouthin piispa, siirtyi vuonna 2002 Canterburyn arkkipiispaksi. |
|  | Barry Morgan | 2002–2017 | Toimi aiemmin Bangorin piispana, vuodesta 1999 Llandaffin piispa. |
|  | John Davies | 2017–2021 | Vuodesta 2008 Swansean ja Breconin piispa. |
|  | Andrew John | 2021- | Vuodesta 2008 Bangorin piispa. |
Wales lasten Eurovision laulukilpailussa

| Wales lasten Eurovision laulukilpailussa |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  S4C
Esiintymiset
Ensiesiintyminen:  2018
Esiintymiskerrat:  2
Paras sijoitus:  18
Huonoin sijoitus:  20
Paras pistemäärä:  35
Huonoin pistemäärä:  29
Viimeinen sija:  1 (2018)
Wales osallistui Lasten Eurovision laulukilpailuun ensimmäistä kertaa vuonna 2018. Wales on aiemmin osallistunut kilpailuun osana Isoa-Britanniaa vuosina 2003, 2004 ja 2005.
Osallistujat

| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Manw | ”Perta” | 20 | 29 |
| 2019 | Erin Mai | "Calon Yn Curo" | 18 | 35 |
95 Arethusa

| 95 Arethusa |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Robert Luther
Löytöaika:  23. tammikuuta 1867
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,068 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,611 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,525 AU
Eksentrisyys:  0,149
Kiertoaika Auringon ympäri:  1962,561 päivää (5,37 vuotta)
Keskiratanopeus:  16,91 km/s
Inklinaatio:  12,998
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  139,04 km
Massa:  2,6×1018 kg 
Albedo:  0,070
Pinnan lämpötila:  alin: ? keski: ~159 K ylin: ?
95 Arethusa on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kuuluu C-luokkaan. Sen löysi Robert Luther 23. tammikuuta 1867. Asteroidi nimettiin Arethusan, kreikkalaisen mytologian hahmon, mukaan.
ARJ

ARJ (Archived by Robert Jung) on ​​Robert K. Jungin suunnittelema työkalu tehokkaiden pakattujen tiedostoarkistojen luomiseen. ARJ on tällä hetkellä versiossa 2.86 MS-DOS:lle ja 3.20 Microsoft Windowsille ja tukee 16-, 32- ja 64-bittisiä Intel-arkkitehtuureja.
ARJ oli yksi monista tiedostojen pakkausohjelmista MS-DOS:lle ja Microsoft Windowsille 1990-luvun alussa ja puolivälissä. ARJ on hyvin dokumentoitu ja sisältää yli 150 komentorivikytkintä.
Vuokinsalmi

Vuokinsalmi on entinen kylä Karjalan tasavallan Kostamuksen kaupunkipiirissä. Kylä on yksi Vienan runokylistä, ja se muodostaa yhtenäisen kokonaisuuden Suomen puolella sijaitsevien Hietajärven ja Kuivajärven kanssa. Kylien yhteinen Kalmosaari sijaitsee rajaviivalla keskellä Vuokkijärveä, jonka Hietajärveen yhdistävä salmi on antanut molempien järvien rannalla sijaitsevalle kylälle nimen. Merkittäviä vuokinsalmelaisia runonlaulajia ovat olleet serkukset Domna Huovinen ja Anna Denisov, ja ensimmäinen kylässä vieraillut runonkerääjä oli D. E. D. Europaeus.
Vuokinsalmen kylää ei nykyisin ole enää olemassa. Vuoden 1905 väestönlaskennan mukaan Vuokinsalmessa oli 12 taloa ja 94 asukasta.
Warrior (Amberin kappale)

| Warrior |
| --- | --- |
 Amber esittämässä ”Warrioria” Eurovision laulukilpailussa 2015.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Amber
Kesto:  2.59
Julkaistu:  9. maaliskuuta 2015
Säveltäjä(t):  Elton Zarb
Sanoittaja(t):  Matt "Muxu" Mercieca
Tuottaja(t):  Elton Zarb
Euroviisutiedot
Vuosi:  2015
Maa:  Malta
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  11.
Pisteet semifinaalissa:  43
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Warrior on maltalaisen Amber Bondinin kappale, jolla hän edusti Maltaa vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. Kappale valittiin Maltan edustuskappaleeksi edellisenä syksynä 22. marraskuuta pidetyssä karsintafinaalissa. Kappale sijoittui toisessa semifinaalissa sijalle 11. eikä päässyt finaaliin.
1134

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Kuolleita

Niilo Sveninpoika, Tanskan kuningas.
ARISF

| ARISF> Association of IOC Recognised International Sports Federations |
| --- | --- |

Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  ARISF
Perustettu:  1983
Sijainti:   Lausanne, Sveitsi
Presidentti:  Raffaele Chiulli
Varapresidentti:  Anna Arzhanova
Sihteeri:  Riccardo Fraccari
Jäsenyydet:  Kansainvälinen olympiakomitea
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Association of IOC Recognised International Sports Federations (ARISF) on Kansainvälisen olympiakomitean perustama ja tunnustama kansainvälinen urheilujärjestö, jonka tarkoitus on tukea olympialiikettä. 2012 se edusti 32 kansainvälistä urheilujärjestöä. ARISF:n kautta jäsenjärjestöt voivat käydä dialogia IOC:n kanssa. Se on perustettu 1984.
112 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Jugurthan sota Numidian ja Rooman Tasavallan välillä alkaa
1130-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 900-luku · 1000-luku · 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku
Vuosikymmenet: 1090-luku · 1100-luku · 1110-luku · 1120-luku · 1130-luku · 1140-luku 1150-luku · 1160-luku · 1170-luku · 1180-luku · 1190-luku · 1200-luku
Vuodet: 1090 · 1091 · 1092 · 1093 · 1094 · 1095 · 1096 · 1097 · 1098 · 1099 1100 · 1101 · 1102 · 1103 · 1104 · 1105 · 1106 · 1107 · 1108 · 1109 1110 · 1111 · 1112 · 1113 · 1114 · 1115 · 1116 · 1117 · 1118 · 1119 1120 · 1121 · 1122 · 1123 · 1124 · 1125 · 1126 · 1127 · 1128 · 1129 1130 · 1131 · 1132 · 1133 · 1134 · 1135 · 1136 · 1137 · 1138 · 1139 1140 · 1141 · 1142 · 1143 · 1144 · 1145 · 1146 · 1147 · 1148 · 1149 1150 · 1151 · 1152 · 1153 · 1154 · 1155 · 1156 · 1157 · 1158 · 1159 1160 · 1161 · 1162 · 1163 · 1164 · 1165 · 1166 · 1167 · 1168 · 1169 1170 · 1171 · 1172 · 1173 · 1174 · 1175 · 1176 · 1177 · 1178 · 1179 1180 · 1181 · 1182 · 1183 · 1184 · 1185 · 1186 · 1187 · 1188 · 1189 1190 · 1191 · 1192 · 1193 · 1194 · 1195 · 1196 · 1197 · 1198 · 1199 1200 · 1201 · 1202 · 1203 · 1204 · 1205 · 1206 · 1207 · 1208 · 1209
Merkittäviä henkilöitä

Paavi Innocentius II (1130–1143)
Vladimir Golovin

Vladimir Golovin.
Vladimir Ivanovitš Golovin (ven. Влади́мир Ива́нович Голови́н, 16. heinäkuuta 1835 Pihkova – 7. maaliskuuta 1892 Pietari) oli venäläinen runoilija ja kääntäjä.
Vladimir Golovin syntyi virkamiesperheeseen. Hän kävi lukion Pihkovassa ja valmistui Pietarin yliopiston historiallis-kielitieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1858. Vuodesta 1859 lähtien Golovin työskenteli Suomen valtiosihteerinvirastossa Pietarissa, josta hän jäi eläkkeelle todellisena valtioneuvoksena vuonna 1884. Vuosina 1861–1886 hän omisti yhden Pietarin parhaista kirjapainoista.
Golovin julkaisi vuodesta 1861 lähtien runoja, käännöksiä ja artikkeleita. Hänen humoristinen, uskonnollinen ja isänmaallinen runoutensa on retorista ja kaavamaista. Golovinin suomesta ja ruotsista tekemät venäjännökset ovat laadukkaita ja usein laajoilla esipuheilla ja kommenteilla varustettuja. Suomalaisista kirjailijoista hän käänsi muun muassa Runebergia ja Topeliusta. Venäjän lehdistössä Golovin esiintyi Suomen oikeuksien puolustajana. Vuonna 1891 hän julkaisi teoksen Lehtiä Suomen nykyisyydestä ja entisyydestä (Listki iz nastojaštšego i prošlogo Finljandii), joka käännettiin suomeksi ja ruotsiksi.
Suomennettu teos

Lehtiä Suomen nykyisyydestä ja entisyydestä: Suomen suurruhtinaskunnan nykyinen valtiollinen asema: historiallis-polemillinen esitys. Suom. Pietari Jamalainen. Porvoo: Werner Söderström, 1891.
Vuosjärvi

| Vuosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°59′36″N, 25°27′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  Huopanankoski Muuruejärveen
Järvinumero:  14.441.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,2 m  
Pituus:  17,9 km  
Leveys:  9 km  
Rantaviiva:  145,393 km  
Pinta-ala:  39,7952 km²   
Tilavuus:  0,166391797 km³  
Keskisyvyys:  4,18 m  
Suurin syvyys:  25 m  
Saaria:  101
 fiVuosjärvi 
Vuosjärvi on Keski-Suomessa Kannonkosken ja Viitasaaren kuntien alueella Kannonkosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3 980 hehtaaria eli 39,8 neliökilometriä, se on 17,9 kilometriä pitkä ja 9,0 kilometriä leveä. Laajan, kalaisan mutta hyvin matalan ja osittain mutapohjaisen Vuosjärven suurimpia selkiä ovat Varanen, Linnaselkä, Vipuselkä, Hintonselkä ja Lakoselkä. Järvellä on kartan mukaan 101 saarta. Sen suurimpia saaria ovat Hotakansaari, Vihtasaari, Hanhisaari, Lintusaari, Korpisaari ja Iso Kylkisaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 166,39 miljoonaa kuutiometriä eli 0,16639 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Järven rantaviivan pituus on 145,4 kilometriä. Huopanankosken teki tunnetuksi suomalaisille kalamiehille Juhani Ahon vuosisadan alun kirjoillaan.
Vesivoimaa

Järven rannoilla sijaitsee kaksi vesivoimalaitosta: Hilmon voimalaitos Kannonkosken Kämärissä järven yläjuoksulla ja Huopanankosken voimalaitos Viitasaaren Huopanankoskella järven alajuoksulla. Jälkimmäisen omistaja Koskienergia Oy säätelee Muuruejärven yläpuolisen Vuosjärven vedenpintaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy. Vuosjärveen laskevat esimerkiksi Kannonkosken Hilmonjoki ja Lakojoki. Kivijärvi laskee vetensä Vuosjärveen ja edelleen Keiteleeseen. Hilmon voimalaitoskanavan lisäksi yläpuolisen Kivijärven yhdistää Vuosjärveen laskureitti, joka kulkee padotun Potmonkosken, Naisvirran, Syväjärven, Pudasjärven ja Hilmonkosken eli Hilmonjoen kautta Vuosjärveen.
Vladimir Gorin

| Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Venäjä.EM-kilpailut  | Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Venäjä.EM-kilpailut  | Mitalit> Miesten koripallo.Maa:   Venäjä.EM-kilpailut  | Miesten koripallo> Maa:   Venäjä. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Saksa 1993 |  |  |
Vladimir Viktorovitš Gorin (ven. Владимир Викторович Горин, s. 13. maaliskuuta 1961 Tšerepovets, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Miesten maajoukkuetasolla Gorin edusti Neuvostoliiton hajottua neljänneksi sijoittunutta yhdistynyttä joukkuetta Barcelonan kesäolympialaisissa 1992 ja vuosi tämän jälkeen Saksassa EM-hopealle yltänyttä Venäjää.
Aiheesta muualla

Vladimir Gorin Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Yhdistyneen joukkueen joukkue – Kesäolympialaiset 1992
4 Vētra |
5 Bazarevitš |
6 Miglinieks |
7 Gorin |
8 Panov |
9 Tihonenko |
10 Berežnyi |
11 Nosov |
12 Suharev |
13 Gadašev |
14 Volkov |
15 Bilostinnyi |
Valmentaja Selihov
Venäjän joukkue – Koripallon EM-kilpailut 1993
4 Gorin ·
5 Šakulin ·
6 Suharev ·
7 Astanin ·
8 Nosov ·
9 Bazarevitš ·
10 Babkov ·
11 Mihailov ·
12 Karasjov ·
13 Fetisov ·
14 Panov ·
15 Kondratov ·
Valmentaja Selihov
Vladimir Gusev

| Vladimir Gusev |
| --- | --- |
 Vladimir Gusev Ranskan ympäriajossa 2007
Henkilötiedot
Koko nimi:  Vladimir Nikolajevitš Gusev
Syntynyt: 4. heinäkuuta 1982 (ikä 42)
Kansalaisuus:   Venäjä
Pyöräilijä
Lempinimi:  Goose
Pituus:  176 cm
Paino:  67 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  yleisajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2004–2005 2006–2007 2008 2010–2014 2015:  Team CSC Discovery Channel Astana Team Katjuša Skydive Dubai Pro Cycling
Suurimmat voitot
  Venäjän aika-ajomestari 2003, 2005, 2007, 2008, 2010 Belgian ympäriajo 2007 
 Tiedot päivitetty: 11. tammikuuta 2024 
Vladimir Nikolajevitš Gusev (ven. Владимир Николаевич Гусев, s. 4. heinäkuuta 1982 Nižni Novgorod) on venäläinen maantiepyöräilijä.
Gusev aloitti ammattilaisuransa Team CSC -tallissa vuonna 2004. Hän ajoi joukkueessa kahden vuoden ajan, jonka jälkeen siirtyi Discovery Channel -talliin vuosiksi 2006–2007. Tämän jälkeen hän edusti Astana Teamia heinäkuuhun 2008, jolloin hänet erotettiin tallista, koska hänen testituloksensa olivat normaalista poikkeavia joukkueen sisäisen antidopingohjelman perusteella . Kausilla 2010–2014 Gusev eedusti Katjuša-tallia ja viimeisellä ammattilaiskaudellaan 2015 Skydive Dubai Pro Cycling -joukkuetta.
Gusev on voittanut Venäjän aika-ajomestaruuden viisi kertaa. Vuoden 2006 Pariisi–Roubaix-klassikossa hän sijoittui alun perin neljänneksi, mutta hylättiin Peter Van Petegemin ja Leif Hosten tavoin, koska kolmikko ylitti rautatien, vaikka puomit olivat jo laskeutuneet lähestyvän junan vuoksi.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Walentina Singers

Walentina Singers on suomalainen kuoro, joka on tehnyt kaksi pitkäsoittoa Okay-levymerkille.
Diskografia

Adoramus te christe, (1976)
Walentina Singers 2, (1981)
Aiheesta muualla

Walentina Singersin esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Welly

Wellyn 1:18 -mittakaavainen Yamaha-moottoripyörän malli.
Welly on kiinalainen muottivalettujen leluautojen valmistaja, joka aloitti toimintansa vuonna 1979.
Yhtiön tehtaat sijaitsevat Guangdongissa, Kiinassa ja työllistävät 3000 työntekijää. 1980-luvun alussa Welly valmisti pääosin kolmen tuuman kokoisia muottivalettuja autoja (suunnilleen mittakaava 1:64). 4,75 tuuman pituisia (suunnilleen mittakaava 1:38) autoja se alkoi valmistaa myöhemmin saman vuosikymmenen aikana. 1990-luvulla yhtiö kehitti mittakaavan 1:24 kokoisia malleja ja sen jälkeen autoja jopa mittakaavalla 1:18.
Welly valmistaa malleja 1:18, 1:24, 1:32, 1:38, 1:43, 1:60 ja 1:87 mittakaavoilla. Se on lisensoinut ajoneuvomalleja 40 eri merkiltä, joihin kuuluu henkilöautoja, rekkoja ja moottoripyöriä. Joka vuosi yhtiö investoi lisäpääomaa uusiin malleihin.
Welly on hiljattain perustanut tutkimus- ja tuotekehitysosaston ja alkanut kehittää erikokoisia radio-ohjattavia malleja, joihin sisältyy 1:32-mittakaavan muottivalettuja autoja ja rekkoja sekä 1:12-mittakaavaisia muovisia RC-autoja.