stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Enontekiö
Koulutus ja kulttuuri > Koulutus

Varhaiskasvatusta järjestetään Enontekiöllä päiväkoti Riekossa Hetassa sekä kahdessa ryhmäperhepäiväkodissa, jotka sijaitsevat Kaaresuvannossa ja Kilpisjärvellä. Lisäksi osa kunnan saamenkielisestä varhaiskasvatuksesta järjestetään ostopalveluna Ruotsin Karesuandossa. Esi- ja perusopetusta annetaan kolmessa koulussa ja toisen asteen yleissivistävää koulutusta yhdessä lukiossa sekä kansalaisopistossa. Peruskouluja ovat Hetan yhtenäinen peruskoulu (Hetan koulu, luokka-asteiden 0–9 yhtenäiskoulu), Kaaresuvannon koulu (luokka-asteet 0–6) ja Kilpisjärven koulu (luokka-asteet 0–9). Enontekiön Erälukio (Enontekiön lukio) sijaitsee Hetan koulun kanssa samassa koulukeskuksessa. Kansalaisopiston nimi on Revontuli-Opisto.
Koulutus ja kulttuuri > Kirjasto

Enontekiön pääkirjasto sijaitsee Hetan koulukeskuksessa samassa rakennuksessa Hetan koulun kanssa. Kunnan asukkaita palvelee myös Yhteispohjoismainen kirjastoauto, joka on Norjan, Ruotsin ja Suomen alueilla kulkeva yhteinen kirjastoauto.
Koulutus ja kulttuuri > Musiikki, elokuvat ja näyttelyt

Hetan Musiikkipäivät on vuosittain järjestettävä, monipäiväinen musiikkitapahtuma. Enontekiön elokuvateatteri Kino Hetta järjestää elokuvaesityksiä Tunturi-Lapin luontokeskuksessa, jossa on myös Lapin luontoon ja kulttuuriin liittyviä näyttelyjä.
Seurakunnat > Luterilaisuus

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Enontekiön ainoa  Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta on Enontekiön seurakunta.
Enontekiön seurakunta kuuluu muun Lapin tavoin lestadiolaisuuden tukialueeseen. Liike ei ole kuitenkaan saanut juurikaan kannatusta saamelaisväestön keskuudessa. Enontekiön seurakunta kuuluu Muonionjokilaakson voimakkaaseen herätysliikealueeseen, jonka seurakuntaelämää hallitsee etenkin rauhansanalaisuus. Rauhansanalaisuudella on Enontekiöllä kaksi paikallisosastoa: Enontekiön isojen seurojen yhdistys sekä Enontekiön Lapin Lähetystoimikunta. Jossain määrin Enontekiöllä toimii myös vanhoillislestadiolaisten Luoteis-Lapin Rauhanyhdistys.
Seurakunnat > Muut seurakunnat

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Enontekiön helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Enontekiön alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta.
Tunnettuja enontekiöläisiä

Andte Gaup-Juuso, Big Brother 2014 -voittaja
Kai Hyttinen, entinen Kilpisjärven eräopas, muusikko
Anni-Kristiina Juuso, näyttelijä
Aslak Juuso, poromies
Tuomas Aslak Juuso, poliitikko, saamelaiskäräjien puheenjohtaja
Yrjö Kokko, kirjailija
Mikko Kärnä, Enontekiön entinen kunnanjohtaja, kansanedustaja
Onni Laitinen, lääkäri ja heimoaktivisti
Ilmari Mattila, hyönteiskarkotemainoksissa esiintynyt ”lapinäijä”
Juhani Raattamaa, maallikkosaarnaaja
Wimme Saari, joikaaja ja laulaja
Jarmo Stoor, kirjailija
Niko Valkeapää, muusikko
Nils-Aslak Valkeapää, taiteilija
Elsa Vuontisjärvi, kirjailija
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Enontekiön kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Enontekiön avainluvut
Tunturi-Lapin luonto- ja kulttuurikeskus Metsähallituksen kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kortelainen, Yrjö: Entistä Enontekiötä. WSOY, 1995. ISBN 951-0-20436-6.
| n k Lapin maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enontekiö  Inari  Kemi  Kemijärvi  Keminmaa  Kittilä  Kolari  Muonio  Pelkosenniemi  Pello  Posio  Ranua  Rovaniemi  Salla  Savukoski  Simo  Sodankylä  Tervola  Tornio  Utsjoki  Ylitornio 
Entiset kunnat:  Alatornio  Karunki  Kemijärven maalaiskunta  Rovaniemen maalaiskunta  (Kemin maalaiskunta) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Pitsusköngäs
Palojärvi syksyllä
Kilpisjärvi
Saanatunturi.
Enontekiön pohjoisosassa kasvillisuus on varsin niukkaa.
Enontekiön kirkko
Enontekiön lentoasema.
Enontekiön seurakuntakoti toukokuussa 2016.
Etelä-Karjalan vaakuna

Etelä-Karjalan maakuntavaakuna.
Etelä-Karjalan vaakuna on Etelä-Karjalan maakunnan heraldinen tunnus. Vaakunan vuonna 2008 korjattu heraldinen selitys kuuluu: "Alennetusti punaiseen ja mustaan katkaistulla kilvellä aaltokoroinen hirsi yläpuolellaan kaksi toisiaan vastaan iskevää käsivartta, joista oikea, haarniskoitu pitelee miekkaa ja vasen, rengaspanssarin peittämä paljaassa kädessä käyrää sapelia, kaikki hopeaa, paitsi aseiden kahvat ja haarniskan liitosvanteet kultaa."
Vaakunan käsivarret miekkoineen ovat peräisin Karjalan historiallisen maakunnan vaakunasta ja sen värit ovat perinteiset Karjalan tunnusvärit. Kilven aaltokoro viittaa maakuntaa halkovaan Saimaaseen ja muihin alueen vesistöihin. Vaakuna on suunnitellut suunnitteluarkkitehti Tuula Taskula ja se hyväksyttiin Etelä-Karjalan maakuntavaltuuston kokouksessa 2.4.1997.
Etelä-Karjalan maakuntaliitolla oli ennen nykyistä vaakunaa heraldikko Olof Eriksonin 1980-luvulla suunnittelema vaakuna joka ei kuitenkaan vakiintunut maakuntaa kuvaavaksi tunnukseksi. Kymen ja Etelä-Suomen läänien vaakunoissa käytettiin Karjalan historiallista vaakunaa kuvaamassa Etelä-Karjalan aluetta osana läänejä, kun taas Viipurin lääni käytti vaakunanaan Viipurin vanhaa kaupunginvaakunaa.
Etelä-Karjalan perinteinen isännänviiri.
Etelä-Karjalan maakuntaviiri.
Heraldikko Jukka Suvisaaren vuonna 1989 suunnittelemassa Etelä-Karjalan perinteisessä isännänviirissä on Karjalan vaakunasta peräisin olevat värit valkoinen, punainen ja keltainen, toisin kuin koko Karjalan musta-punaisessa isännänviirissä. 10. joulukuuta 2002 Etelä-Karjalan maakuntavaltuusto otti käyttöön myös maakuntaviirin, jossa yhdistyvät maakuntavaakunan käsivarret, sekä perinteisen karjalaisviirin musta-punaiset värit.
Galleria

Olof Eriksonin tekemä Etelä-Karjalan maakuntaliiton vaakuna vuodelta 1986.
Kymen läänin vaakuna vuosina 1962-1997.
Etelä-Suomen läänin vaakuna vuosina 1997-2009.
Eppu Normaali

| Eppu Normaali |
| --- | --- |
 Eppu Normaali Rakuuna Rock -festivaalilla heinäkuussa 2014
Tiedot
Toiminnassa:  1976–
Tyylilaji:   aikuisrock  suomirock  punk rock (1970-luvulla)  uusi aalto  poprock 
Kotipaikka:   Ylöjärvi, Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Martti Syrjä, laulu   Mikko ”Pantse” Syrjä, kitara, taustalaulu, studiomiksaus, tuotanto   Juha Torvinen, kitara, taustalaulu   Sami Ruusukallio, basso, taustalaulu   Aku Syrjä, rummut  
Entiset jäsenet:  Mikko Saarela, basso (1976–1979)  Mikko Nevalainen, basso (1979–1989) 
Levy-yhtiö:  Poko Rekords, (1977–)   Akun tehdastuotanto, (2007–)  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Eppu Normaali on suomalainen rockyhtye. Se aloitti uuden aallon punk-yhtyeenä vuonna 1976, mutta sen musiikki muuttui alkuvuosien punkista melodisempaan suuntaan. 1980-luvulla yhtyeen tyyli läheni popmusiikkia.
Eppu Normaalin alkuperäisen kokoonpanon muodostivat laulaja Martti Syrjä, kitaristit Mikko Syrjä ja Juha Torvinen, basisti Mikko Saarela ja rumpali Aku Syrjä. Saarela erosi yhtyeestä vuonna 1979, mutta jatkoi vielä yhtyeen sanoittajana muutamia vuosia. Saarelan tilalle palkattiin Mikko Nevalainen, mutta hänkin päätti erota yhtyeestä vuonna 1989. Nykyisin yhtyeen basistina toimii Sami Ruusukallio.
Eppu Normaali on Suomen suosituimpia aktiivisia rock-yhtyeitä. Yhtye on julkaissut yhteensä 15 studioalbumia, joista kymmenen on myynyt platinaa ja viisi kultaa. Yhteensä yhtye on myynyt yli 1,5 miljoonaa levyä ja sen tuplakokoelma, Repullinen hittejä, on Suomen kaikkien aikojen toiseksi myydyin levy.
Yhtyeen suurimpia listahittejä ovat muun muassa "Kitara, taivas ja tähdet", "Puhtoinen lähiöni", "Afrikka, sarvikuonojen maa", "Nyt reppuni jupiset riimisi rupiset", "Murheellisten laulujen maa", "Suolaista sadetta", "Ei sankariainesta", "Vuonna '85", "Tahroja paperilla", "Sadan vuoden päästäkin", "Voi, kuinka me sinua kaivataan", "Baarikärpänen" ja "Jokainen hetki historian".
Ylöjärven kaupungintalon edustalla on Kimmo Schroderuksen vuonna 2018 paljastettu Eppu Normaalia kunnioittava taideteos Alamökki.
Yhtyeen historiaa > Yhtyeen alkutaival (1970-luku) > Akun tehdas (1980–1981)

Yhtyeestä eronnut Mikko Saarela jatkoi kuitenkin yhtyeen pääsanoittajana ja vuonna 1980 julkaistulla Akun tehtaalla suurin osa sanoituksista oli Saarelan kirjoittamia. Yleisilmeeltään levy jatkoi edeltäjänsä linjaa ja hivutti Eppujen musiikkia vähitellen punkista kevyempään suuntaan. Levy on nimensä ja kansikuvansa puolesta CCR-yhtyeen Cosmo's Factoryn mukaelma. Albumi otettiin vastaan hyvin, ja se käytännössä pelasti Poko Rekordsin konkurssista. Levyltä julkaistiin singleksi ”Puhtoinen lähiöni”, joka oli yksi vuodenvaihteen 1979–1980 suurimpia hittejä ja Eppujen tunnetuimpia kappaleita.
Akun tehdasta on kaikkiaan myyty lähes 57 000 kappaletta. Vaikka levy olikin huomattavasti edeltäjiään keveämpi, ei sen teksteistä puuttunut huumorin keinoin esitettävää yhteiskuntakriittistä sanomaa. Esimerkiksi Harrisburgin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen tehty ”Suomi-ilmiö”-kappale on ydinvoiman vastainen. ”Puhtoinen lähiöni” arvostelee asuntopolitiikkaa ja ”Puhtoiset vesistömme” vesilainsäädäntöä.
Akun tehtaan menestyttyä yhtyeen jäsenet saivat ajatuksen tehdä omat sooloalbumit, sillä ulkomailla soololevyt olivat olleet hyvin menestyksekkäitä. Epe Helenius innostui ajatuksesta, mutta muutti ajatusta sen verran, että ei julkaistaisi kokonaisia sooloalbumeita vaan soolosinglet. Yhtyeen jäsenet, ihmeissään siitä että heidän lähinnä vitsinä esittämänsä idea meni läpi, menivät studioon huomatakseen että levytykseen oli varattu kuusi päivää keskellä kiireistä keikkakesää. Kappaleista tehtiin osa itse (Pantse ja Mikko Nevalainen tekivät itse molemmat kappaleensa, Juha ja Martti Juhan singlen A-puolen ja Akun B-puolen), osa tilattiin muilta (Akun singlen A-puoli Juice Leskiseltä) ja loput olivat joko covereita alkuperäisin sanoin tai käännöskappaleita (Martin A-puoli Jan & Dean -suomennos, B-puoli The Wholta ja Juhan B-puoli on John Fogertyn kappale johon suomennoksen teki Mikko Saarela). Singlet julkaistiin vuonna 1987 kokoelmalla Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot, joka julkaistiin uudelleen CD-muodossa vuonna 1990 Hatullinen paskaa -levyn kanssa kokoelmalla Hatullinen paskaa / Soolot. Menestynein soolosinkku oli Akun, jonka singlen suosio johtui Juice Leskisen tekemästä a-puolesta ”Ringo ja Aku”, jota yhtye on soittanut vielä 2000-luvullakin keikoillaan.
1980 yhtye keikkaili säännöllisesti, ja sinä vuonna julkaistiin yhtyeen ainoa tupla-LP, livelevy Elävänä Euroopassa, joka äänitettiin (levyn takakannen mukaan) ”keikalla jossain Suomessa kesällä 1980”. Levy sisältää 29 kappaletta, joista muun muassa coverit ”Roadhouse Blues”, ”Let’s See Action” ja ”Musti sotakoira” sekä kappale ”Mies soittaa rockia” eivät ole saatavilla millään muilla levyillä. Albumi myi kohtuullisen hyvin.
Yhtyeen historiaa > Kansakunnan huulilla (1984–1986)

Eppu Normaali alkoi tehdä uusia kappaleita ja lisää keikkoja. Yhtye julkaisi kolmen vuoden sisällä kolme suomalaisen rockin klassikoksi muodostunutta levyä, joiden yhteinen myynti lähenee puolta miljoonaa kappaletta.
Rupisia riimejä, karmeita tarinoita nosti yhtyeen takaisin kansan tietouteen. Levy oli erittäin menestyksekäs ja se sisältää mm. kappaleet "Nyt reppuni jupiset, riimisi rupiset", "Taivaassa perseet tervataan" ja "Pimeyden tango". Varsinkin kappale "Nyt reppuni jupiset, riimisi rupiset" soi edelleen aktiivisesti radiossa ja yhtyeen keikoilla. Levyllä esiintyi myös ensimmäisen kerran yhtyeen logo, "kakkaleima", joka on sen jälkeen löytynyt jokaiselta myöhemmältä levyltä.
Samana vuonna julkaistiin yhtyeen B-puolista ja harvinaisuuksista koottu Hatullinen paskaa. Kappaleet "Muijaa kuontaloon" ja "Yö osastolla" ovat ennen julkaisemattomia, samaten Aku ja köyhät pojat -levytyksestä yli jäänyt ”Pakolainen”. Levy julkaistiin CD:nä yhdessä soolosinkkujen kanssa levyllä Hatullinen paskaa / Soolot.
Yhtyeen kahdeksas albumi, Kahdeksas ihme on monen mielestä yhtyeen kaikkien aikojen paras levy. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat "Voi kuinka me sinua kaivataan", "Kitara, taivas ja tähdet", "Vuonna ’85" ja "Vihreän joen rannalla (kauan sitten)". Albumin levytysprosessi kesti kauan. Levy oli myös Poko Rekordsin ensimmäinen CD-äänite. Suuren suosion saaneen albumin ja suosittujen keikkojen myötä yhtye julkaisi Video, taivas ja tähdet -videon, joka sisältää yhtyeen konsertin. Samainen livetallenne julkaistiin DVD:llä Kahdeksannen ihmeen 20-vuotisjuhlapainoksen mukana.
Kahdeksannen ihmeen seuraaja, Valkoinen kupla julkaistiin 1986. Valkoinen kupla oli edeltäjäänsä rauhallisempi ja hillitympi, ja kappaleet olivat lähempänä perinteistä iskelmää kuin koskaan ennen. Levyllä voi havaita yhtyeen pientä väsymistä, ja erityisesti sanat ovat kautta linjan melko lohduttomia ja synkkiä. Kuitenkin soitanta on kehittynyt edelleen edellisistä levyistä, ja kaikki on viilattu tarkasti paikoilleen. Tämän vuoksi silloisen Rockradion haastattelussa toimittaja sanoi Martti Syrjälle, että Eppu Normaali on muuttunut liikaa Pantsen kitarabändiksi, johon Martti vastasi: "Miten sä perustat ton 'liikaa'? Se on semmonen tapa, mistä me tykätään. Me ollaan aina tykätty kitaramusiikista!". Levyltä löytyvät mm. singlejulkaisu ”Joka päivä ja joka ikinen yö” ja ”En saa mielestä sinua”, jonka albumiraidalla vieraili Piirpauke-yhtyeessä vaikuttanut Badu.
Yhtyeen musiikki

Eppu Normaalin sävellykset ovat usein hyvin kitarapainotteisia, poikkeuksena albumi Tie vie, jonka joissain kappaleissa ei ollut kitaroita ollenkaan. Yhtyeen levyillä on hyvin harvoin kitaroiden, basson ja rumpujen lisäksi muita soittimia. Poikkeuksia tosin löytyy: Cocktail Bar -albumilla kuullaan muun muassa syntetisaattoria ja torvia. Muutamassa yhtyeen kappaleessa kuullaan myös hillitysti viulua, kuten singlellä ”Lensin matalalla 2” ja jo alkuaikojen kappaleessa ”Pidetään ikävää”. Myös pianoa tai jopa haitaria on kuulunut Eppu Normaalin musiikissa.
Yhtye soitti aluksi hyvin punk-henkistä musiikkia. Sanoitukset olivat kantaa ottavia ja räävittömiä, kitarat taas säriseviä ja nopeita. Ajan kuluessa yhtyeen musiikki muuttui lähemmäs pop- ja rock-musiikkia, viimeistään Martti Syrjän korvatessa Mikko Saarelan sanoittajana. Saarelan sanoitukset olivat lähinnä nokkelia ja kantaa ottavia sanaleikkejä. Martti Syrjän tekstit ovat tunnelmaltaan melankolisempia, vähemmän kantaa ottavia ja enemmän suomalaista sielunkuvaa avartavia. Yhteistä kummallekin sanoittajalle on riimittely.
Yhtyeen musiikki > Musiikilliset vaikutteet

Eppu Normaalin vaikuttajina olivat alun alkaen Ramonesin ja Sex Pistolsien kaltaiset punk-yhtyeet. Mikko Saarela mainitsee myös Jouko Aaltosen Punk – tauti joka ei tapa -dokumentissa yhtyeen vaikutteiksi tamperelaisen rock/punk-yhtyeen nimeltään Virtanen. Albumilla Maximum Jee & Jee yhtye hylkäsi punkin ja alkoi tehdä kevyempää musiikkia. 1980-luvun keskivaiheilla julkaistuilla, Eppu Normaalin myydyimmillä levyillä voi huomata selkeitä vaikutteita Dire Straitsin musiikista. Eppu Normaalia onkin sanottu "Suomen Dire Straitsiksi". Eppu Normaali on vaikuttanut useisiin suomalaisiin yhtyeisiin, etenkin sanoituksellisesti, muun muassa Kotiteollisuuteen ja Egotrippiin. Oman jälkensä yhtyeen sanoituksiin ovat jättäneet myös Martti Syrjän vanhemmat, Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä olivat molemmat kirjailijoita.
Kokoonpano

Kokoonpano on pysynyt alkuperäisenä lukuun ottamatta basistia, joka on vaihtunut vuosina 1979 ja 1989. Mikko Saarelan lähdettyä yhtyeestä 1979 sanoitusvastuu pysyi hänellä, vaikka basistiksi vaihtui Mikko Nevalainen. Myöhemmin kuitenkin yhtye, Pantse erityisesti, koki etätyöskentelyn Helsingissä asuvan Saarelan kanssa vaikeaksi ja Martti ryhtyi pääsanoittajaksi 1982. 2020-luvulla yhtyeen mukana on ollut myös keikkamuusikkona pianisti Iiro Rantala.
Kokoonpano > Alkuperäinen kokoonpano (1976–1979)

Martti Syrjä (laulu)
Mikko "Pantse" Syrjä (kitara ja laulu)
Juha Torvinen (kitara)
Mikko Saarela (bassokitara ja laulu)
Aku Syrjä (rummut)
Kokoonpano > Kokoonpano 1979–1989

Martti Syrjä (laulu)
Mikko Syrjä (kitara ja laulu)
Juha Torvinen (kitara)
Mikko Nevalainen (basso)
Aku Syrjä (rummut)
Kokoonpano > Nykyinen kokoonpano (vuodesta 1989)

Martti Syrjä (laulu)
Mikko Syrjä (kitara ja laulu)
Juha Torvinen (kitara)
Sami Ruusukallio (basso ja laulu)
Aku Syrjä (rummut)
Diskografia > Studioalbumit

Aknepop (1978)
Maximum Jee & Jee (1979)
Akun tehdas (1980)
Cocktail Bar (1981)
Tie vie (1982)
Aku ja köyhät pojat (1983)
Rupisia riimejä, karmeita tarinoita (1984)
Kahdeksas ihme (1985)
Valkoinen kupla (1986)
Imperiumin vastaisku (1988)
Historian suurmiehiä (1990)
Studio Etana (1993)
Sadan vuoden päästäkin (2004)
Syvään päähän (2007)
Mutala (2011)
Palkinnot ja saavutukset

| --- | --- |
 Platinalevyt Maximum Jee & Jee  Akun tehdas  Tie vie  Rupisia riimejä, karmeita tarinoita  Kahdeksas ihme  Valkoinen kupla  Imperiumin vastaisku  Lyömättömät  Historian suurmiehiä  Paskahatun paluu  Onko vielä pitkä matka jonnekin?  Repullinen hittejä  Reppu 2 – toinen repullinen kuolemattomia Eppu-klassikoita  Sadan vuoden päästäkin  Syvään päähän :  Kultalevyt Aknepop  Elävänä Euroopassa  Cocktail Bar  Pop pop pop  Aku ja köyhät pojat  Studio Etana  Mutala Muita palkintoja Emma-palkinto, Vuoden yhtye, 1986  Juha Vainio -sanoittajapalkinto, Martti Syrjä, 1997  Reino Helismaa -palkinto, Martti Syrjä, 2004  Suomi-palkinto, 2009
Palkinnot ja saavutukset > Äänestyksissä

Radiomafian top 500 -äänestyksessä Eppu Normaali oli menestynein suomalaisartisti 10 kappaleellaan:
Murheellisten laulujen maa (86)
Kitara, taivas ja tähdet (194)
Tahroja paperilla (219)
Vuonna 85 (230)
Vihreän joen rannalla (kauan sitten) (247)
Joka päivä ja joka ikinen yö (285)
Pimeyden Tango (345)
Näin kulutan aikaa (425)
Balladi kaiken turhuudesta (460)
Elämän tarkoitus (460)
Radiomafian sata parasta biisiä-äänestyksessä "Tahroja paperilla" oli sijalla 65.
Kirjallisuutta

Saarela, Mikko & Syrjä, Martti & Syrjä, Mikko: Minun Suomeni: Eppu Normaali -yhtyeen sanoituksia vuosilta 1975–1980.  Tampere:  Jee-jee music, 1981.  ISBN 951-99342-9-4
Tuuliajolla: suuri rock and roll -risteily (J.K. Juntunen, Soundi-kirja 13, 1981) (Juice Leskinen Slamin, Eppu Normaalin ja Hassisen Koneen Tuuliajolla-kiertueesta Saimaalla kesällä 1981) ISBN 951-99331-7-4
Repullinen nuotteja (1998) (Nuottikirja, nuotinnokset Sami Ruusukallio) ISMN-M-7006309-40-8
Luoto, Santtu: Tiimalasin santaa: Eppu Normaalin tarina.  Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-24344-2
Repullinen nuotteja 2 (2005) (Nuottikirja, nuotinnokset Sami Ruusukallio) ISMN-M-706334-31-8
Mika Saastamoinen: Parasta Lapsille Suomipunk 1977–1984.  Johnny Kniga, 2007.  ISBN 978-951-0-32379-3
Eppu Normaali: Kaikki sanat.  Helsinki:  Siltala, 2017.  ISBN 9789522344984
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut.
Eppujen fanisivut.
Eppu Normaali Last.fm:ssä (englanniksi)
Yle Elävä arkisto: Eppu Normaali.
Eppu Normaali ja sanojen synty Yle Areena. 30.10.2017.
| n k Eppu Normaali |
| --- | --- |
 Martti Syrjä  Mikko ”Pantse” Syrjä  Juha Torvinen  Sami Ruusukallio  Aku Syrjä   Mikko Saarela  Mikko Nevalainen 
Studioalbumit:  Aknepop  Maximum Jee & Jee  Akun tehdas  Cocktail Bar  Tie vie  Aku ja köyhät pojat  Rupisia riimejä, karmeita tarinoita  Kahdeksas ihme  Valkoinen kupla  Imperiumin vastaisku  Historian suurmiehiä  Studio Etana  Sadan vuoden päästäkin  Syvään päähän  Mutala 
Kokoelmat:  Pop pop pop  Hatullinen paskaa  Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot  Poko klassikot  Lyömättömät  Hatullinen paskaa / Soolot  Paskahatun paluu  Repullinen hittejä  Reppu 2 – toinen repullinen kuolemattomia Eppu-klassikoita  Singlet 1978–1991  Syvään päähän -live  Jackpot – 101 Eppu-klassikkoa 1978–2009 
Livealbumit:  Elävänä Euroopassa  Onko vielä pitkä matka jonnekin?  Klubiotteella Pe 14.11.2008 Yökerho Ansa, Laihia  Klubiotteella La 15.11.2008 Rytmikorjaamo, Seinäjoki  Klubiotteella To 20.11.2008 Kellari, Joensuu  Klubiotteella Pe 21.11.2008 Revontuli, Hankasalmi  Klubiotteella La 22.11.2008 Seurahovi, Porvoo  Klubiotteella Su 23.11.2008 Amarillo, Kotka  Klubiotteella Pe 28.11.2008 Club&Bar Wilhelm, Mikkeli  Klubiotteella La 24.1.2009 House of rock, Kouvola  Klubiotteella Ti 3.2.2009 Henry's pub, Kuopio  Klubiotteella Ke 4.2.2009 45 Special, Oulu  Klubiotteella To 5.2.2009 Tivoli, Rovaniemi  Klubiotteella Pe 6.2.2009 Umpitunneli, Tornio  Klubiotteella La 7.2.2009 Taiga, Ylläs  Klubiotteella Ke 11.2.2009 Bar Kino, Pori  Klubiotteella To 12.2.2009 Hotel Kaarle, Kokkola  Klubiotteella Pe 20.2.2009 Iisoppi, Nokia  Klubiotteella La 21.2.2009 Kantri, Kankaanpää  Klubiotteella Ke 11.03.2009 The 100 Club, Lontoo  Ratina 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Martti Syrjä Punkarockissa 1979.
Eppu Normaali Helsingin Kaivopuiston konsertissa ilmeisesti vuonna 1980.
Kakkaleima
Eppu Normaali Ratinan stadionilla.
Eppu Normaali Rovaniemen Santa Open Airissa elokuussa 2022.
Yhtyeen keulakuva, laulaja Martti Syrjä
Jani Erola

| Jani Erola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1974 
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  sosiologian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto (YTM 1997, FT 2004)
Instituutti:  Turun yliopisto
Tutkimusalue:  sosioekonominen periytyvyys, sosiaalinen liikkuvuus, sosiaalinen eriarvoisuus, perheenmuodostus, sosiologian tutkimusmenetelmät, hyvinvointivaltioasenteet
Palkinnot:  Suomalainen Tiedeakatemia (jäsen 2021-)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jani Petteri Erola (s. 1974) on suomalainen filosofian tohtori, tutkija ja Turun yliopiston sosiologian professori. Hän on keskittynyt tutkimuksissaan sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja sen periytyvyyteen.
Opinnot

Erola tuli ylioppilaaksi Lahden lyseon lukiosta vuonna 1993. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1997 ja filosofian tohtoriksi taloussosiologian alalta Turun kauppakorkeakoulusta vuonna 2004. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2004) oli otsikoitu A remedy with rationalities : improved rational action theory with empirical content as a solution to the fallacies in sociology.