Muhammedin historiallisuus
Erilaisia näkemyksiä > Islamilainen näkemys

Islaminuskon mukaan profeetta Muhammed oli todellinen henkilö, joka syntyi vuonna 570 Mekassa Arabian niemimaalla ja kuoli Medinassa Arabian niemimaalla syntymäpäivänään Rabi-kuun 12. päivänä vuonna 632. Hänen uskotaan tehneen seuraavat kolme  tekoa:
Koraani: Muhammedin kautta laskeutui alas islaminuskon perusteos Koraani, joka oli Jumalan sanaa, mutta yhtä luomaton kuin Jumala itse.
Šaria: Muhammed oli synniltä suojattu ja välitti esimerkillään ihmiskunnalle Jumalan ikuisen ja muuttumattoman lain, šarian.
Kalifaatti: Muhammed perusti uskovien yhteisön, umman, josta kasvoi islamilainen valtio. Hän aloitti valloitussodat, jotka Muhammedin elinaikana johtivat Arabian niemimaan valloitukseen ja myöhemmin islamilaisen valtion laajenemiseen Lähi-idän supervallaksi.
Islamilaisen perinteen kuvaileman Muhammedin saavutukset ovat historiassa vailla vertaa, sillä hänen katsotaan perustaneen sekä maailmanuskonnon että islamilaisen suurvallan lainsäädäntöineen. Muhammedia onkin myös islamin ulkopuolella pidetty kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimpana ihmisenä. Islaminuskossa kertomukset Muhammedista eivät ole pelkästään historiankirjoitusta vaan myös osa islamin "pyhää historiaa" ja sellaisena kaiken epäilykseen ulkopuolella. Islamilaisen käsityksen esittää brittiläinen tiedetoimittaja Ziauddin Sardar:
"Muhammedin elämä tunnetaan nimellä sira, ja se elettiin historian täydessä valossa. Kaikki, minkä hän sanoi tai teki kirjattiin muistiin. Koska hän ei osannut lukea tai kirjoittaa, hänellä oli jatkuvasti 45 kirjuria, jotka kirjasivat hänen sanansa, tekonsa ja toimensa -- Siksi tunnemme hänen elämänsä pienintä yksityiskohtaa myöten: miten hän puhui, istui, nukkui, pukeutui, käveli; hänen käyttäytymisensä puolisona, isänä, serkkuna; hänen asenteensa naisiin, lapsiin, eläimiin; hänen liiketoimensa ja asenteensa köyhiin ja sorrettuihin -- Muutama vuosikymmen hänen kuolemansa jälkeen selostukset Muhammedista olivat muslimiyhteisön käytössä kirjoitetussa muodossa. Yksi aikaisimmista ja kuuluisimmista Muhammedin elämäkerroista on Ibn Ishaqin Sirat Rasul Allah, joka kirjoitettiin alle sata vuotta Muhammedin kuoleman jälkeen."
Sardarin mukaan Muhammedista kertova hadith-kirjallisuus syntyi jo Muhammedin eläessä, kun sihteerit ja kumppanit kirjoittivat hänen puheitaan ja tekojaan muistiin. Koska säilyneet kokoelmat ovat kuitenkin vasta 800-luvulta,  tarinoihin on liitetty kertojaketjut (isnad), jotka varmistavat tiedon luotettavuuden. Jotkut muslimit ovat sitä mieltä, että hadithit siirtyivät ensin vain suullisena tietona. Yhtä mieltä ollaan kuitenkin siitä, että niiden joukossa on myös väärennettyä tietoa ja epäluotettavia kertomuksia, joita on jäänyt myös kaikkein arvostetuimpiin hadith-kokoelmiin. Tämänkin takia vain asiaan syvällisesti perehtyneet uskonoppineet ovat oikeutettuja tulkitsemaan perimätietoa.
Islamin mukaan Muhammedista todistaa myös Koraani, joka koottiin lopulliseen muotoonsa kalifi Uthmanin johdolla (644–656) pari vuosikymmentä profeetan kuoleman jälkeen. Muslimit katsovat, että Koraani on koottu Muhammedin ilmestyksistä, ja niissä tulevat esiin myös lukuisat yhteydet profeetan omaan elämään. Esimerkiksi Niiniköyden suura 111 kertoo Jumalan vihasta Abu Lahabia, Muhammedin setää ja naapuria kohtaan. Suura lähetettiin alas, kun Abu Lahab oli markkinoilla julkisesti hyökännyt Muhammedin hetkeä aikaisemmin esittämiä ajatuksia vastaan. Koraania selittävä tafsir-kirjallisuus kertoo tällä tavoin yksityiskohtaisesti, miten kukin Koraanin jae liittyy profeetan elämään.