stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaukonpyöli

Kaukonpyöli (ruots. Kaukonböle) on maarekisterikylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Lemunkartanon ja Suomenkylän välissä Asteljoen varrella.
Kaukonpyöli on yksinäistila. Kylän ainoa talo sijaitsee pienellä kumpareella kylän etelälaidalla. Koko kyläalue on peltoa. Kaukonpyölin ympäristö on ikivanhaa asuinseutua. Kaukonpyölin tila on lunastettu perintötilaksi vuonna 1890. Tilan päärakennus on suunnilleen tuolta ajalta ja se on osa seudullisesti tärkeää maisemaa.
Kalaton (Iitti)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Iitti
Koordinaatit:  61°00′54″N, 26°15′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.12)
Laskuoja:  oja Sammallampeen 
Järvinumero:  14.121.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,2 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,655 km  
Pinta-ala:  1,801 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Päijät-Hämeessä Iitissä, Perä-Mankalassa lähellä Jaalan rajaa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alue (Kymijoki)ella (14.12), jonka Pyhäjärven lähialueeseen (14.121) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,2 metriä mpy.
Kandersteg

| Kandersteg Kunta |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kanderstegin sijainti
 Kandersteg
 Koordinaatit: 46°29′48″N, 7°40′28″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Bern (kantoni)
Hallintopiiri:  Frutigen-Niedersimmental
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  134,56 km²
Väkiluku (2009):  1 198
 – Väestötiheys:  8,9 as./km²
 
 linkki: [] Kanderstegin kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kandersteg, Bernin Oberland, Bernin alpit, koordinaatit: (46° 29′ 54″ N, 7° 43′ 37″ E).
Kandersteg on kunta Sveitsissä, Bernin kantonissa. Vuoden 2009 lopussa kunnan väkiluku oli 1 198. Kandersteg sijaitsee Bernin Alpeilla, Kanderjoen laaksossa.
Kandersteg on vanha alppimatkailupaikka, jonne rakennettiin ensimmäinen hotelli 1850-luvulla. Lötschbergin tunnelin ja autojunayhteyden ansiosta Kandersteg on tunnettu läpikulkupaikka Bernin kantonista etelään, Valais’n kantoniin ja Italiaan. Ennen tunnelia yhteydet etelään kulkivat solien, Gemmipassin ja Lötschepassin kautta. Kanderstegissä on ollut kansainvälinen partiokeskus partioliikkeen alkuvaiheista lähtien, vuodesta 1923.
Galleria

Näkymä Kanderstegiin.
Kanderstegin keskusta ja uudistettu kirkko.
Näkymä lännestä Kanderstegiin, Blüemlisalpin ja Doldenhorn vuoritaustaa vasten.
Näkymä lännestä, kesällä 2011.
Oeschinensee järveä  pidetään yhtenä Sveitsin viehättävimmistä, sinne pääsee Kandersteg-Oeschinen-köysiradalla, tätä aikaisemmin 7.9.2008 kulku järvelle toimi tuolihissillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kandersteg Wikimedia Commonsissa
Kanderstegin matkailusivut (englanniksi, saksaksi)
Kaukopartio kierroksessa

| Kaukopartio kierroksessa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Uula Aapa
Kansitaiteilija:  Martti Santala
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1976
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  237
ISBN:  951-1-02479-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaukopartio kierroksessa on Uula Aapan kirjoittama sotaromaani.
Jarkko Varvio

| Jarkko Varvio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1972 (ikä 52) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jakke
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  177 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2005
Seurat:  EV Ravensburg (Oberliga), EV Bremerhaven (2. Bundesliga), TPS (SM-liiga), SC Rapperswil-Jona (Nationalliga A), AIK (Elitserien), HV71 (Elitserien), Tappara (SM-liiga), Lukko (SM-liiga), Kalamazoo Wings (IHL), Dallas Stars (NHL), HPK (SM-liiga), Ilves (SM-liiga)
NHL-varaus:  34. varaus, 1992 Minnesota North Stars
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1992 | jääkiekko |  |
Jarkko Varvio (s. 28. huhtikuuta 1972 Tampere) on urheilu-uransa vuonna 2005 lopettanut entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Varvio on ensimmäinen jääkiekon MM-kisojen pistepörssin voittanut suomalaispelaaja.
Uran alku

Nuorena Jarkko Varvio harrasti seiväshyppyä ja hän on seiväshypyssä 9-vuotiaiden Suomen kaikkien aikojen ikäkausitilastossa kuudentena.
Jääkiekossa Jarkko Varvio debytoi SM-liigatasolla Ilveksessä SM-liigassa kaudella 1989–1990 pelaten yhden ottelun. Kaudella 1990–1991 Varvio pääsi pelaamaan täyden kauden, tehden 37 ottelussa tehot 10+7=17. Tuolla kaudella Varvio edusti myös A-junioreiden liigajoukkuetta seitsemässä ottelussa, tehden niissä 17 pistettä.
Kaudeksi 1991–1992 Varvio siirtyi Hämeenlinnaan HPK:n riveihin. Tuolla kaudella Varvio hankki paikan maajoukkueympyröissä. Kauden aikana Varvio sai edustaa vielä A-nuoria ja pelasi joukkueensa A-nuorten SM-liigasta putoamista vastaan tehden karsintasarjassa 7 ottelussa 19 pistettä (10+9). Kauden aikana Jarkko pelasi myös nuorten MM-kilpailuissa tehden 7 ottelussa 9 pistettä. Hyvin sujunut kausi mahdollisti paikan kevään MM-kisoihin Prahaan. Varvio oli pelaamassa Suomen joukkueessa sen voittaessa ensimmäiseen MM-mitaliin aikuisten tasolla, voittaen koko turnauksen pistepörssin tehoin 9+1=10.
NHL-ura

Kahden Hämeenlinnassa pelatun kauden jälkeen Varvio siirtyi NHL-seura Dallas Starsin organisaatioon. Dallasin edeltäjäseura Minnesota North Stars oli varannut Varvion kesällä 1992 toisella varauskierroksella koko liigan 34. varauksena. Ensimmäisellä kaudellaan Varvio pelasi NHL:ssä 8 ottelua ja Dallasin farmijoukkueessa Kalamazoo Wingsissä IHL:ssä 58 IHL-ottelua. Toisen kauden alun pilasi pelaajayhdistyksen ja NHL:n välinen työtaistelu, jonka kestäessä Varvio pelasi SM-liigassa HPK:n paidassa. NHL-pelien alettua Varvio palasi Dallasiin ja pääsi pelaamaan viisi ottelua NHL-joukkueen mukana. Varvion lyhyelle NHL-uralle kertyi mittaa 13 ottelua, joissa hän teki kolme maalia ja neljä maalisyöttöä ja hankki neljä rangaistusminuuttia.
Paluu SM-liigaan

NHL-uran päätyttyä Varvio palasi SM-liigaan, mutta hieman yllättäen Rauman Lukon liigajoukkueeseen. Raumalla hän pelasi kaksi vuotta kunnes palasi kotikaupunkiinsa, tällä kertaa Tapparan riveihin. Kolme kautta SM-liigassa eivät olleet niin loistavia kun oltiin odotettu: 79 pistettä 134 ottelussa.
Syksyllä 1998 Varvio siirtyi Ruotsiin HV71n riveihin. Sieltä hän siirtyi AIK:n joukkueeseen josta matka vei Sveitsiin A-liigan Rapperswiliin.
Varvio palasi liigaan vielä kaudeksi 2000–2001 SM-liigaan, tällä kertaa TPS:n riveihin. 52 ottelussa hän teki 27 pistettä: hän onnistui maalinteossa 15 kertaa ja hankki 12 syöttöpistettä. Kauden päätteeksi Varvio pääsi juhlimaan Suomen mestaruutta turkulaisjoukkueen riveissä.
Ura oli kuitenkin jo laskusuuntainen, joten kauden päätteeksi Varvio lähti vielä kiertämään maailmaa pelaten Saksan 2. Bundesliigan Bremerhavenissa. Varvion ura päättyi kaudella 2004–2005 EV Ravensburgin riveissä.
Maajoukkueura

Maajoukkueessa Varvio pelasi Prahan MM-kisoissa 1992, joissa Suomen miehet saavuttivat ensimmäisen MM-mitalinsa. Hän voitti turnauksen pistepörssin tehoilla 9+1=10 ja hänet valittiin turnauksen All-Star-tähdistöön.
Jarkko Varvio palasi vielä maajoukkueeseen vuosina 1993 ja 1997. Vuoden 1993 kisoissa Varvio teki kaksi maalia, ja kotikisoissa 1997 hän jäi vaille tehomerkintöjä.
Yksityiselämä

Varvio oli jääkiekkouransa jälkeen vuonna 2009 perustamassa henkilöstö- ja rekrytointialalla toimivaa Innolink Staff -nimistä yhtiötä, ja hän on siitä lähtien toiminut myös sen toimitusjohtajana. Hän on naimisissa juristin kanssa ja heillä on kaksi teini-ikäistä tytärtä.
Saavutuksia

1992 MM-hopeaa, pistepörssin voitto ja All-Star-valinta
NHL-varaus Minnesota North Stars 1992, 2. kierros, 34.
SM-kultaa 2001 (TPS), SM-hopeaa 1993 (HPK), pronssia 1996 (Lukko)
SM-liigan All Star-valinta 1992–1993
2.Bundesligan mestaruus 2001–2002
Oberligan maalikuninkuus 2003–2004
Muuta

Useassa eri lähteessä kerrotaan Varvion tehneen maalin debyyttiottelussaan niin SM-Liigassa, NHL:ssä, A-maajoukkueessa kuin MM-kisoissakin. Tämä on kuitenkin urbaania legendaa, aivan kuten tämänkin wikipedia-artikkelin tilasto-osio ylempänä todistaa. Varvio pelasi yhden ottelun SM-Liigaa jo kaudella 1989-1990 ilman tehomerkintöjä.
Varvion uran 1. NHL-maali oli myös Dallas Stars -joukkueen historian ensimmäinen voitto-osuma.
Aiheesta muualla

Jarkko Varvio Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Jarkko Varvio The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Varvio nhlfinns.comissa
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1992
1 Siekkinen |
4 Hämäläinen |
5 Jutila (A) |
6 Ruotanen |
7 Immonen |
9 Rautio |
11 Viitakoski |
12 Laukkanen |
14 Lehtinen |
15 Järvenpää |
16 Säilynoja |
18 Tuomisto (C) |
21 Ruuttu |
22 Saarikoski |
24 Riihijärvi |
25 Raitanen |
27 Timo Peltomaa |
28 Varvio |
30 Ketterer |
35 Lindfors |
40 Nieminen |
42 Mäkelä (A) |
44 Laurila |
Valmentaja Pentti Matikainen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1993
2 Haapakoski |
4 Hämäläinen |
5 Jutila (C) |
7 Immonen |
8 Harila |
10 Tikkanen |
11 Viitakoski |
12 Laukkanen |
13 Koivu |
14 Korpisalo |
15 Alatalo |
16 Säilynoja |
20 Palo |
22 Saarikoski (A) |
24 Riihijärvi |
26 Ylönen |
27 Timo Peltomaa |
28 Varvio |
30 Ketterer |
31 Sulander |
35 Lindfors |
40 Nieminen (A) |
88 Sirén |
Valmentaja Pentti Matikainen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1997
1 Hurme |
2 Kiprusoff |
3 Nummelin |
5 Jutila (C) |
9 Jokinen |
10 Jantunen |
11 Koivu |
14 Helminen |
15 Törmänen |
16 Peltonen (A) |
18 Aalto |
21 Lumme |
22 Varvio |
23 Virta (A) |
26 Mika Strömberg |
27 Numminen |
31 Sulander |
32 Varis |
35 Myllys |
37 Nurminen |
40 Nieminen |
72 Lind |
80 Ojanen |
Valmentaja Curt Lindström
Kaukomäki

Kaukomäki on kylä Eurajoella Satakunnan alueella. Kaukomäellä on vuonna 1906 rakennettu 260 m2 työväentalo.
Kari Veisterä

Kari Veisterä (s. 23. maaliskuuta 1946) on helsinkiläislähtöinen, sittemmin oululaistunut huilisti, saksofonisti sekä kapellimestari.
Helsingistä syntyisin oleva kapellimestari Kari Veisterä valmistui Sibelius-Akatemiasta vuonna 1977 pääaineenaan huilu. Tämän jälkeen hän osallistui Jorma Panulan johtaman kapellimestariluokan työskentelyyn. Hän on täydentänyt opintojaan lukuisilla sävellys-, sovitus-, orkesterinjohto- ja kuoronjohtokursseilla.
Hän toimi vuosina 1975-1985 Turun Kaupunginteatterin kapellimestarina ja siirtyi vuonna 1985 Oulun Kaupunginteatterin kapellimestariksi. Veisterä toimii nykyisin freelancerina. Teatteritöistä mainittakoon sävellystyöt Turussa mm. näytelmään Romeo ja Julia, Oulussa Paavo Haavikon näytelmään Ratsumies, Joensuussa näytelmään Kalevala ja TV 2:lle musiikkinäytelmään Kenraali Spoof. Oulussa Veisterä on toiminut kuoromestarina mm. oopperaproduktioissa Madame Butterfly ja Juha.
Vuosina 1985-1994 hän johti oratoriokuoro Oulun Laulua. 
Kari Veisterä on omassa studiossaan tuottanut paljon myös mainosmusiikkia sekä filmimusiikkia lukuisiin dokumentteihin. 
Opetustointa hän on hoitanut mm. Oulun Yliopiston musiikkikasvatuksen laitoksessa, Oulun sekä Turun Konservatorioissa ja Madetojan Musiikkilukiossa.
Kari Veisterällä on ollut lukuisia radio- ja TV esiintymisiä maamme eturivin solistien kanssa kuten Raimo Sirkiän, Jyrki Niskasen, Johanna Rusasen, Antti Sarpilan ja Anneli Saariston kanssa.
Erikoisharrastuksena hänellä on jazz-musiikki, johon liittyen hän on vuodesta 1996 johtanut swingiin erikoistunutta Kirjoset-kuoroa (nykyisin KirjoSwing).
Omien jazz-kokoonpanojensa kanssa hänellä on ollut radio- ja TV-esiintymisiä ja levytyksiä sekä konserttikiertueita ympäri Suomea sekä Kanadassa ja Yhdysvalloissa.
Aiheesta muualla

Kari Veisterän[vanhentunut linkki] esittely Oulun kaupungin teatterin sivuilla
Jazz-miehellä kalliit päiväunet, Sanomalehti Kalevan kulttuurisivut, 28.5.2003
Kaukopartiossa viimeiseen mieheen

| Kaukopartiossa viimeiseen mieheen |
| --- | --- |

Kirjailija:  Uula Aapa
Kansitaiteilija:  Martti Santala
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1981
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  192
ISBN:  951-1-06376-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kaukopartiossa viimeiseen mieheen on Uula Aapan kirjoittama sotaromaani.
Kalaton (Asikkala, Urajärvi)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°08′59″N, 25°53′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Pyöreään Porolammiin 
Järvinumero:  14.141.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,8 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,647 km  
Pinta-ala:  2,483 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Urajärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,8 metriä mpy.
Keulasimppu

| Keulasimppu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Keulasimput Pataecidae
Suku::  Pataecus
Laji::  fronto
Kaksiosainen nimi
 Pataecus fronto  Richardson, 1844 
Katso myös
   Keulasimppu Wikispeciesissä   Keulasimppu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keulasimppu (Pataecus fronto) on keulasimppuihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Tyynestämerestä.
Koko ja ulkonäkö

Keulasimppu voi kasvaa suurimmillaan 27 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on pitkänomainen ja kyljistään selvästi litistynyt ja kapenee pyrstöä kohden. Selkäevä on pitkä ja etureunastaan hyvin korkea. Pyöreähkö pyrstöevä on yhdistynyt selkäevään ja rintaevät ovat suuret. Kalan väritys on vaihtelevasti oranssinpunainen tai ruskea ja ruumiissa on punertavia tai ruskeita pilkkuja.
Levinneisyys ja elintavat

Keulasimppua tavataan Australian etelärannikolta Länsi-Australiasta Queenslandiin. Lajin elinympäristöä ovat koralliriutat ja se kätkeytyy usein sienieläinten joukkoon. Keulasimpun ravintoa ovat pienet äyriäiset.
Kalaton (Jämsä, Rasi)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°41′05″N, 24°54′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.765.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,3 m  
Rantaviiva:  0,412 km  
Pinta-ala:  0,995 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalaton 
Kalaton  on Keski-Suomessa Jämsän Rasissa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy. Lammella ei ole ojia, joten se on umpilampi.
Khmerin tasavalta

Khmerin tasavalta (khmeriksi សាធារណរដ្ឋខ្មែរ, ransk. République khmère) oli Kambodžan virallinen nimi vuodesta 1970 vuoteen 1975. Tänä aikana maa oli liittoutunut muun muassa Vietnamin tasavallan ja Yhdysvaltojen kanssa. Valtion pääkaupunkina toimi Phnom Penh ja sen väkiluku vuonna 1975 oli noin 7 894 000.
Tasavalta perustettiin, kun Kambodžan kuningas Norodom Sihanouk syöstiin vallasta ja monarkia lakkautettiin. Tasavallan olemassaolon aikana Kambodža oli sisällissodassa hallituksen ja Pol Potin johtamien Punaisten khmerien kanssa. Tasavalta romahti 17. huhtikuuta 1975, jolloin Punaiset khmerit valtasivat Phnom Penhin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khmerin tasavalta Wikimedia Commonsissa
Khobar Towersin pommi-isku

| Khobar Towersin pommi-isku |
| --- | --- |

Paikka:  Al-Khobar,  Saudi-Arabia
Ajankohta:  25. kesäkuuta 1996
Iskutyyppi:  autopommi
Kuolleita:  20
Haavoittuneita:  372
Khobar Towersin pommi-isku Saudi-Arabiassa 25. kesäkuuta 1996 oli autopommihyökkäys asuinrakennukseen, jossa kuoli 19 yhdysvaltalaista sotilashenkilöä. Saudi-Arabian viranomaisten mukaan oli todisteita, että iskusta pidätetyillä miehillä oli yhteyksiä aiemmin yhdysvaltaisia vastaan tehtyyn pommi-iskuun.
Pommi räjähti kolme minuuttia sen jälkeen, kun vartija antoi hälytyksen. Kraatterin perusteella pommin arvioidaan olleen selvästi voimakkaampi kuin Oklahoma Cityssä räjähtänyt pommi.
Pommin tekemä kraatteri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Khobar Towersin pommi-isku Wikimedia Commonsissa
Kari Venäläinen

Venäläinen ohjastaa elokuussa 2010.
Kari Venäläinen (s. 14. tammikuuta 1968) on suomalainen raviohjastaja ja ravihevosten kengittäjä. Hän asuu Hollolassa. Hänellä on A-ajolupa ja D-valmentajalisenssi. Hän on ajanut vuoden 2022 loppuun mennessä yli 12 800 lähtöä, joista voittoja on tullut 998. Voittorahoja on yli 4 100 000 euroa.
Kari Venäläinen ohjasti uransa tuhannenen voiton Porin raviradalla 17. helmikuuta 2023 Landen Vilkan ohjastajana. Hän on työskennellyt Risto Lankin, Ari Hartikaisen, Esa Holopaisen ja Italiassa Holger Ehlertin talleissa. Palattuaan Suomeen vuonna 2000 Venäläinen aloitti itsenäisenä yrittäjänä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kari Venäläinen Wikimedia Commonsissa
Kari Venäläinen Suomen Hippoksen tietokannassa
Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

| Kalaton |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°50′40″N, 24°18′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.886.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,1 m  
Rantaviiva:  1,235 km  
Pinta-ala:  8,075 ha  
 fiKalaton 
Kalaton  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Vaikka itse Kakarilamminharju on kauempana pohjoisessa, on harjun ja järven väliin muodostunut sanduri tai delta, jonka yläpinta on aikoinaan saavuttanut merenpinnan. Järven koillisranta on deltan alarinteitä ja kaakkoisranta on patoutunut vallin taakse . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärantaan tulee peltotilkun reuna ja sen vaikutuspiirissä on maatila. Muuta järven rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja, joita on alle kymmenen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen vesitalous toimii sadannan ja pohjaveden varassa
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi kirjoitettiin ”Kalatoman järvi”. Se oli merkitty autioksi ja lähistön pellot kuuluivat Anttilan talolle. Talo on merkitty nykyista kauemmaksi järvestä.
Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rantaan merkitty pari vapaa-ajan asuntoa. Järven rantoja seurasi kärrypolku, joka seuraavassa vuoden 1979 kartassa kiersi koko järven.
Jammu

| Jammu |
| --- | --- |

 Jammu
 Koordinaatit: 32.73°N, 74.87°E 
Valtio:  Intia
Liittovaltion alue:  Jammu ja Kashmir
Väkiluku (2011):  502 197
 – Metropolialue:  657 314
 
 jammu.nic.in 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jammu on kaupunki tasangolla Jammun ja Kashmirin liittovaltion alueen lounaisosassa Intian pohjoisosassa. Jammu on alueen talvipääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 502 197.
Maantiede

Jammu sijaitsee Intian Jammun ja Kashmirin liittovaltion alueen lounaisosassa Tawijoen varrella. Srinagar sijaitsee Jammusta pohjoiseen. Matkaa Jammusta New Delhiin on noin 600 kilometriä.
Historia

Paikallisen kansanperinteen mukaan Jammun kaupungin perusti radža Jamboo Lochan 1300-luvulla eaa. Kaupunki sai hänen mukaansa ensin nimen Jamboo, joka ajan kanssa muuntui nykyiseen muotoon "Jammu".
Rajputeihin kuuluneet Dograt asettuivat Jammun tasangolle Mansar- ja Surinsarjärvien väliselle alueelle. Jammun pientä valtiota hallitsi lopulta sikhien alaisuudessa Gulab Singh, jonka Randžit Singh oli nostanut radžaksi vuonna 1822. Gulab Singh levitti alueitaan ensin Ladakhiin ja lopulta ensimmäisen sikhisodan myötä myös Kashmirin laaksoon. Gulab Singhin johtama Dogra-dynastia hallitsi myöhemmin Jammun ja Kashmirin ruhtinaskuntaa. Jammu oli valtion talvipääkaupunki ja Srinagar kesäpääkaupunki. Dogrien kotialueena hallinnossa suosittiin usein jammulaisia. Intian jaon yhteydessä suurimmasta osasta Jammua ja Kashmiria, Jammun kaupunki mukaan lukien, tuli osa Intiaa.
Talous ja liikenne

Jammussa on teollisuutta. Se on myös tärkeä rautatieliikenteen keskus. Jammun lentoasema sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä kaupungista.
Väestö ja koulutus

Jammun kaupungin asukasluku oli Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 502 197. Jammun metropolialueen asukasluku oli samaan aikaan 657 314. Lukutaitoisuus oli 90,14 %. Kaupungin asukkaista hinduja oli 81,19 %, sikhejä 8,83 %, muslimeja 7,95 % ja kristittyjä 1,35 %.
Jammun yliopisto perustettiin vuonna 1969. Sher-e-Kashmirin maatalous- ja teknologiayliopisto perustettiin vuonna 1999.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jammu Wikimedia Commonsissa
Jammua ilmakuvassa.
Mubarak Mandin palatsi.
Bahun linna.
Khrysothemis

Khrysothemis (m.kreik. Χρυσόθεμις) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa useaan eri henkilöön.
Khrysothemis, Agamemnonin tytär

Khrysothemis oli Agamemnonin ja Klytaimestran tytär, joka luetaan tantalideihin samoin kuin hänen sisaruksensakin Ifigeneia, Elektra ja Orestes.
Kun Elektra oli kuullut Oresteelta isänsä tulleen murhatuksi, hän pyysi Khrysothemista auttamaan kostamisessa. Khrysothemis ei kuitenkaan suostunut tähän, koska ei pitänyt Aigistoksen ja äitinsä surmaamista tarpeellisena.
Khrysothemis, Apollonin rakastettu

Khrysothemis oli Apollonin rakastettu, ja heidän suhteestaan syntyi Parthenos. Khrysothemiin ja Apollonin tytär kuitenkin kuoli nuorena, ja Apollon asetti tämän taivaalle Neitsyen tähdistöksi.
Diodoros Sisilialainen puolestaan kertoo, että Khrysothemis olisi ollut Stafyloksen puoliso ja Parthenos yksi heidän lapsistaan. Apollon olisi tällöin maannut Rhoion, Parhenoksen sisaren, kanssa.