stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shakin maailmanmestaruus
Maailmanmestaruustittelien yhdentyminen 2006 > Shakkiliittojen yhteinen mestaruusottelu 2006

FIDE ja WCC ja heidän maailmanmestarinsa pitivät kiistattoman maailmanmestaruusottelun Venäjän Kalmukian tasavallan pääkaupungissa, Elistassa, 21. syyskuuta – 13. lokakuuta 2006.
Mestaruuden vei Vladimir Kramnik, joka voitti Veselin Topalovin.
| MM-ottelu 2006 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Veselin Topalov | 0 | 0 | ½ | ½ | 1 | ½ | ½ | 1 | 1 | 0 | ½ | ½ | ½ | 0 | 1 | 0 | 7½ |
|  Vladimir Kramnik | 1 | 1 | ½ | ½ | 0 | ½ | ½ | 0 | 0 | 1 | ½ | ½ | ½ | 1 | 0 | 1 | 8½ |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
chessgraphs.com - compare FIDE rating histories of chess World Champions
Graeme Cree's World Chess Championship Page (englanniksi)
Mark Weeks' pages on the championships (englanniksi)
100s of Crucial Positions from World Champions' Games (englanniksi)
Chessworld.net World Champions overview Page (englanniksi)
| n k Shakin maailmanmestaruusottelut ja -turnaukset |
| --- | --- |
Ennen FIDE:ä: 1886, 1889, 1891, 1892 (Steinitz) ·  1894, 1897, 1907, 1908, 1910 (Lasker–Schlechter), 1910 (Lasker–Janowski) (Lasker) ·  1921 (Capablanca) ·  1927, 1929, 1934 (Alehin) 1935 (Euwe) ·  1937 (Alehin)
FIDE:n aikana: 1948, 1951, 1954 (Botvinnik) ·  1957 (Smyslov) ·  1958 (Botvinnik) ·  1960 (Tal) ·  1961 (Botvinnik) ·  1963, 1966 (Petrosjan) ·  1969 (Spasski) ·  1972 (Fischer) ·  1975, 1978, 1981 (Karpov) ·  1984-1985, 1986, 1987, 1990 (Kasparov)
Klassinen maailmanmestaruus: 1993, 1995 (Kasparov) ·  2000, 2004 (Kramnik)
FIDE:n maailmanmestaruus: 1993, 1996, 1998 (Karpov) ·  1999 (Halifman) ·  2000 (Anand) ·  2002 (Ponomarov) ·  2004 (Kasymdžanov) ·  2005 (Topalov)
Yhdistymisen jälkeiset: 2006 (Kramnik) ·  2007, 2008, 2010, 2012 (Anand) ·  2013, 2014, 2016, 2018, 2021 (Carlsen) ·  2023 (Ding)
Georgian sota

Georgian sota oli elokuun 2008 ensimmäisellä puoliskolla Georgian sotavoimien ja eteläossetialaisten separatistien, abhasialaisten separatistien sekä Venäjän joukkojen välillä käyty sota. Vuonna 1991–1992 alueella oli käyty Etelä-Ossetian sota.
Sota alkoi 1. elokuuta 2008 kun Venäjän tukemat mutta kansainvälisesti tunnustamattomat osseettiseparatistit alkoivat tulittaa georgialaisia kyliä kranaateilla. Ossetian tykistöhyökkäykset rikkoivat vuoden 1992 tulitaukosopimusta. 7. elokuuta 2008 Georgian armeija lähetettiin estämään nämä tuli-iskut ja palauttamaan järjestys Etelä-Ossetiassa. Georgialaiset etenivät Tskhinvalin kaupunkiin, joka kuuluu  Šida Kartlin hallintoalueeseen Georgiassa. Tskhinvali on ollut separatistinen alue vuodesta 1992.
Venäjän joukot pääsivät laittomasti Etelä-Ossetiaan ennen Georgian sotilasoperaatiota. Venäjä syytti Georgiaa "aggressioista (väkivaltaisuuksista) Etelä-Ossetiaa kohtaan", ja käynnisti laajan skaalan maa-, ilma- ja meri-invaasion Georgiaan 8. päivä elokuuta ilmoittaen, että kyseessä on operaatio Georgian rauhaanpakottamiseksi (операция по принуждению Грузии к миру). Hyökkäys karkotti georgialaisjoukot Tskhinvalista ja ympäröiviltä kukkuloilta sekä otti hallintaansa Gorin ympäristöineen suoja-alueeksi osittain sen jälkeen, kun Georgian armeija oli käytännössä luopunut taistelusta ja vetäytynyt kymmeniä kilometrejä 20 kilometrin päähän Tbilisistä.lähde?
Venäjän silloinen presidentti Dmitri Medvedev ilmoitti sotilasoperaation päättämisestä 12. elokuuta. Euroopan unioni ja Etyj laativat tulitaukosopimuksen, jonka Georgia allekirjoitti 15. elokuuta ja Venäjä 16. elokuuta.
EU:n tilaama, lähes 1200-sivuinen raportti on kattavin selvitys sodasta. Sen mukaan Georgia aloitti sodan, mutta se tapahtui Venäjän pitkään jatkuneen provokaation jälkeen. Brysselissä 2009 julkistettu raportti pitää sekä Venäjää että Georgiaa syypäinä vuoden 2008 elokuussa käytyyn sotaan.
Myöhemmin Venäjä on kiristänyt otettaan kapinallismaakunnista. Venäjä ja Etelä-Ossetian vallanpitäjät solmivat maaliskuussa 2015 sopimuksen, joka yhdisti kapinallismaakunnan turvallisuusjoukot, armeijan ja tullin Venäjän vastaaviin elimiin. Vastaava sopimus Abhasian johtajien kanssa solmittiin 2014. Lisäksi Georgia on syyttänyt Venäjää maa-alueensa haltuunottamisesta. Georgian ja EU:n tarkkailijoiden mukaan venäläiset rajavartijat siirsivät 2015 kapinallismaakunta Etelä-Ossetian rajapylväitä useita satoja metrejä syvemmälle Georgian maaperälle ottaen haltuunsa pätkän tärkeää öljyputkea.
Ensimmäiset yhteenotot

Kuusi ihmistä kuoli ja 21 haavoittui Georgian ja Etelä-Ossetian rajalla käydyissä tulitaisteluissa 1.–2. elokuuta 2008.
1. elokuuta eteläossetialaiset separatistit syyttivät Georgian armeijaa kolmen sen joukkojen jäsenen ampumisesta Tskhinvalissa ja kolmen siviilin surmaamisesta kranaatinheitintulella. 2. elokuuta eteläossetialaisia naisia ja lapsia siirrettiin Venäjälle.
Keskiviikkona 6. elokuuta separatistit väittivät tuhonneensa kaksi Georgian panssariajoneuvoa Georgian yrittäessä ottaa haltuunsa tärkeää tietä hallitsevan ylängön. Georgia kielsi menettäneensä ajoneuvoja. Georgian presidentti Mihail Saakašvili määräsi iltapäivällä 6. päivä tulitauon, joka rikkoutui lähes välittömästi. Georgian mukaan osseetit yrittivät hyökätä Avnevin kylään. Separatistit syyttivät Georgiaa Hetagurovon kylän tulittamisesta konekivääreillä, kranaatinheittimillä ja panssarivaunuilla. Georgian yhdentymisministerin Temuri Jakobašvilin mukaan kapinallisjoukot tulittivat kahdeksaa georgialaiskylää ja osseettien mukaan georgialaiset tulittivat tykistöllä pääkaupunki Tskhinvalia ja osseettikyliä.
Georgia toi paikalle runsaasti raskasta aseistusta, muun muassa BM-21-raketinheittimiä. Georgia syytti Venäjän rauhanturvajoukkoja asettumisesta Etelä-Ossetian separatistien puolelle.
Georgian sotatoimet > Konflikti alkaa

Torstaina 7. elokuuta Georgian presidentti Mikheil Saakašvili ilmoitti kuuden aikaan televisiopuheessaan tulitauosta ja neuvottelujen alkamisesta perjantaina. Noin kello kymmenen illalla Georgian joukot siirtyivät tykistön tukemina Etelä-Ossetian eteläisiin kyliin. Taistelut jatkuivat koko yön Tskhinvalin laitamilla. Etelä-Ossetian joukot kertoivat tuhonneensa yöllä noin 30 Georgian panssaria. Kaupungin väestö pakeni tykistötulta kellareihin. Puhelinyhteydet kaupunkiin katkesivat perjantaina puolen päivän aikoihin. Georgialainen kenraali kuvasi operaatiota "perustuslaillisen järjestyksen palauttamiseksi."
Joidenkin arvioiden mukaan Saakašvili ajoitti hyökkäyksen alun siten, että maailman huomio oli kiinnittynyt Pekingin olympialaisten avajaisiin, joissa suuri osa maailman johtajista, kuten George W. Bush ja Vladimir Putin olivat.. IWPR:n Tom de Waal arveli Georgian suunnitelleen valtaavansa Tskhinvalin nopeasti parissa päivässä ja asettuvan sitten puolustamaan asemiaan Venäjän vastaiskulta.
Saakašvilinkään mukaan ajoitus ei ollut sattumaa, mutta hyökkäys oli Venäjän aloittama. Georgian hyökkäystä pidettiin maailmalla tehdyissä analyyseissä yleisesti ottaen hyvin yllättävänä ja epäonnistuneena vetona.
Georgian sotatoimet > Tulivalmistelu Tskhinvalia vastaan

Raketein ja tykistöllä tapahtuneen tulivalmistelun aikana kuoli 12 venäläistä sotilasta ja haavoittui 30. Lisäksi noin 1 000–1 400 Tskhinvalissa asuvan uskotaan kuolleen tai haavoittuneen. Ensimmäisen päivän taisteluissa Tskhinvalissa sai lisäksi surmansa noin sata vapaaehtoista kaupungin puolustajaa, joista suurin osa oli epävirallisten tietojen mukaan tšetšeeneitä.
Venäjän ja Georgian yhteiseen rauhanturvaoperaatioon kuuluvat joukot pyrkivät pitämään asemansa laskematta georgialaisia läpi saaden osakseen panssarivaunujen, panssaroitujen muiden ajoneuvojen ja kranaatinheitinten tulta.
Torstaiyön ja perjantaiaamun aikana Georgian armeija otti haltuunsa viisi osseettien kylää ja piiritti Tskhinvalin.
Kello 11:38 Georgia mobilisoi kaikki joukkonsa. Iltapäivään mennessä georgialaiset joukot olivat vallanneet ilmasuojan turvin Tskhinvalin keskustan.
Perjantaina presidentti Saakašvili sanoi armeijan "vapauttaneen" osan Etelä-Ossetian pääkaupungista ja pääministeri Lado Gurgenidze sanoi operaation jatkuvan, kunnes "kestävä rauha" on syntynyt.
Georgian presidentti Mikheil Saakašvilia haastateltiin 8. elokuuta 2008 yhdysvaltalaisella CNN-kanavalla, jossa hän vetosi kansainväliseen yleisöön ja sanoi muun muassa että Georgia on tilanteessa kuin Suomi oli vuonna 1939 Neuvostoliiton kanssa. ja maan puolustautuvan venäläistä aggressiota vastaan ja Venäjän hyökänneen Georgiaan sekä "amerikkalaisia arvoja vastaan." Tuossa haastattelussa Saakašvili ei vielä sanonut Georgian olevan sodassa, vaan puolustautuvan aggressiota vastaan.
Venäjän vastatoimet > Venäjän vaatimus turvallisuusneuvostossa

YK:n turvallisuusneuvosto piti harvinaisen iltakokouksen Venäjän vaatimuksesta jo torstai-iltana keskustellaakseen Etelä-Ossetian tapahtumista.
Venäjä vaati Georgiaa ja Etelä-Ossetian separatisteja lopettamaan väkivallan käytön ja palaamaan neuvottelupöytään. Turvallisuusneuvosto ei pystynyt pääsemään yksimielisyyteen sanamuodoista.
Venäjän YK-lähettilään Vitali Tšurkinin mukaan tämä johtui eräiden jäsenmaiden haluttomuudesta esittää vaatimusta "pidättäytyä voimankäytöstä.".
Venäjän vastatoimet > Maajoukkojen siirto

8. elokuuta, samaan aikaan kun Venäjän federaation presidentti Dmitri Medvedev ilmoitti aikomuksesta rangaista Venäjän kansalaisten surmaamisesta vastuullisia, Venäjän federaation alueelta siirtyi Etelä-Ossetiaan Venäjän federaation 58. yleisjoukkojen armeijan pataljoonatason taktinen osasto, johon kuului miltei 150 panssarivaunua ja miehistönkuljetusvaunua. Venäjä järjesti myös ilmatukea ja pommitti georgialaisten asemia. Georgian joukot pysähtyivät Tskhinvaliin.
Venäjän armeijan panssarit saapuivat Etelä-Ossetiaan perjantaina 8. elokuuta noin neljältä iltapäivällä. Niiden saapuessa Tskhinvaliin Georgian joukot alkoivat perääntyä. Etelä-Ossetiasta lähteville pakolaisille Georgia suostui avaamaan reitin kaupungista poistumiselle. Pakoreitit johtivat kuitenkin vain Gorin suuntaan Georgiaan, jonne monet pakolaiset eivät halunneet lähteä.
Kello 11:06 raportoitiin venäläisten panssariajoneuvojen ja -vaunujen lähestyvän Etelä-Ossetian pääkaupunkia Tskhinvalia.
Kiristyvä tilanne houkutteli paikalla useita tuhansia vapaaehtoisia Pohjois-Ossetiasta, noin 1 500 vapaaehtoista Dagestanista, sekä lähes saman verran vapaaehtoisia Tšetšeniasta ja Kabardino-Balkariasta. Terekin ja Donin kasakat lähtivät myös taistelemaan.
Venäjän vastatoimet > Lentotoiminta

8. elokuuta kello 10.00 Georgian joukot ilmoittivat venäläisen koneen pommittaneen heidän asemiaan. Noin yhdeltätoista nähtiin kolmen venäläisen Su-27-koneen ilmestyvän Georgian taivaalle. Koneet pommittivat Karelia, Goria ja Vazianin lentotukikohtaa.
Novosti-Gruzija ilmoitti, että venäläiset lentokoneet olisivat pommittaneet Tbilisin esikaupunkia Vaziania, jossa Georgian ilmavoimilla on sotilaslentoasema, sekä Potin satamaa ja lentotukikohtia ja armeijan muita tukikohtia Marneulissa ja Bolnisissa. Ilmoituksen mukaan myös Länsi-Georgiassa Senakin ja Honin sotilastukikohtia sekä Ylä-Abhasiassa Kodorin solan hallinnollisia kohteita olisi pommitettu.
Venäläisten joukkotiedotusvälineiden mukaan Venäjän ilmavoimien Suhoi Su-27-hävittäjät ja Suhoi Su-24-pommittajat olivat saaneet täydellisen ilmaherruuden Etelä-Ossetian yllä.
Georgian turvallisuusneuvoston sihteeri Aleksandr Lomaja ilmoitti Georgian ilmavoimien ja ilmatorjunnan pudottaneen kymmenen venäläistä lentokonetta kahden päivän taistelujen aikana. Venäjän federaation asevoimien varaesikuntapäällikkö, kenraalieversti Anatoli Nogovitsyn puolestaan ilmoitti Venäjän menettäneen Suhoi Su-25:n ja Tu-22MR:n. Georgialaisten lähteiden mukaan ilmapommituksissa olisi saanut surmansa 20 siviiliä Gorissa, seitsemän Potissa ja 12 Senakissa, jossa myös 14 sotilasta ja reserviläistä haavoittui..
Tappiot > Georgia

Georgian terveysministeriön mukaan taisteluiden aikana kuoli 112 ihmistä, joista 55 sotatoimialueella. Reutersin mukaan haavoittuneita oli 748. Venäläisten tiedotusvälineiden Tbilisissä olevien lehtimiesten mukaan georgialainen upseeri olisi kertonut, että hänen osastossaan Gorissa olisi ollut sairaalassa jo 200 kuollutta georgialaista sotilasta Etelä-Ossetiasta.
Georgia menetti neljä Suhoi Su-25 -rynnäkköhävittäjää, Mi-8-helikopterin ja Mi-24-taisteluhelikopterin Senakin sotilaslentoasemalta. Marneulin sotilaslentoasemalla menetettiin kolme Antonov An-2 -lentokonetta kahden 8. elokuuta kentälle kohdistuneen pommituksen tuloksena.
Georgian merivoimat menettivät projekti 206 -luokan aluksen ja projekti 1400M -luokan aluksen, kun ne yrittivät lähestyä Georgian merisaartoa ylläpitäviä Mustanmeren laivaston aluksia.
Tiedot Georgian panssarivaunujen ja muiden panssaroitujen ajoneuvojen tappioista vaihtelevat. Eteläosseettien mukaan 9. elokuuta 2008 Tskhinvalin takaisinvaltauksessa Georgian armeija olisi menettänyt 12 panssarivaunua. 16. elokuuta 2008 ilmoitti Venäjän federaation asevoimien maavoimien komentajan avustaja eversti Igor Konašenkov, että se oli ottanut haltuunsa Tskhinvalin alueelta Georgian 65 panssarivaunua, joista 21 tuhottiin Venäjän federaation asevoimien käyttöön sopimattomina ja sotasaaliiksi otettiin 44. Haltuun jäi myös viisi 9K33 Osa -ilmatorjuntalaitteistoa, 15 BMP-2:a, sekä tšekkoslovakialaisvalmisteisia DANA-haupitseja. Gorin alueelta runsaasti georgialaisten varustusta, muun muassa 15 jätettyä panssarivaunua.
Georgian parlamentin kansanedustaja Koba Subelianin mukaan pakolaisia olisi ollut noin 16 000.
Georgian puolella eteläosseettien mukaan olisi taistellut myös ukrainalaisia ja baltteja, joiden ruumiit ovat jääneet kentälle, mutta joiden ruumiita Georgia ei ole pyytänyt luovuttamaan niin kuin ei georgialaistenkaan. Aikaisemmin venäläiset epäilivät yhdysvaltalaisten palkkasoturien osallistuneen taisteluihin, koska kaatuneiden joukossa oli afrikkalaista alkuperää oleva henkilö tai henkilöitä.
Tappiot > Venäjä ja Etelä-Ossetia

Venäjällä kaatuneita on 74, joista 11 rauhanturvaajaa, ja haavoittuneita 367 sekä kadonneita 19. Venäjän ilmavoimat menetti kolme Suhoi Su-25:tä ja yhden Tu-22MR:n 13. elokuuta 2008 Venäjän federaation asevoimien pääesikunnan tietojen mukaan. Venäjän federaation Etelä-Ossetian taisteluista tiedottaneen pääesikunnan varapäällikön, kenraalieversti Anatoli Nogovitsyginin mukaan Venäjän lentokonetappiot johtuivat siitä, että se joutui vahinkojen rajoittamiseksi suorittamaan laajaa tiedustelutoimintaa ja siitä, että Ukraina oli toimittanut Georgian armeijan ilmatorjuntadivisioonalle Novator 9M38 M1 ”Buk” -alueilmatorjuntaohjuksia.
Joidenkin arvioiden mukaan noin 1 000–1 400 tai 1 600– 2 000 ihmistä kuoli  pääasiassa Tskhinvalin kaupungin valtausta edeltäneessä 10–14 tuntia kestäneessä tulivalmistelussa, joka suoritettiin BM-21:llä ja 152 mm telahaupitseilla. Tskhinvalin kaupungissa on myös rakennuksille aiheutunut merkittäviä tuhoja.
Rauhansopimus > Euroopan unionin välittämä rauhansopimus

12. elokuuta Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy ja Dmitri Medvedev sopivat Moskovassa Etyjin ja EU:n laatimasta rauhansuunnitelmasta. Sopimus sisälsi kohdat voimankäytöstä pidättäytymisestä, sotatoimien keskeyttämisestä, humanitaarisen avun jakamisesta sekä joukkojen palaamisesta tukikohtiinsa..
Venäjä lisäsi viidennen kohdan, joka salli Venäjän rauhanturvaajien ”toteuttaa lisäturvallisuusjärjestelyjä” ennen kansainvälisten tarkkailijoiden tuloa sekä kuudennen kohdan ”keskustelusta Abhasian ja Etelä-Ossetian asemasta”. Georgialaisille Sarkozyn esittelemä sopimus ei kelvannut, vaan he vaativat kuudennen kohdan poistamista, koska se olisi voinut asettaa maakuntien aseman Georgian yhteydessä vaakalaudalle.
Yhdysvallat kovensi linjaansa aselevon solmimisen jälkeen ja vaati Venäjää pitäytymään siinä. Bush lähetti Georgialle humanitaarista apua sotilaskoneilla ja ulkoministeri Condoleezza Rice lähti Georgiaan. Bush ilmoitti tukevansa Georgian johtoa järkkymättömästi ja vaativansa maan itsemääräämisoikeuden ja alueellisen yhtenäisyyden kunnioittamista.
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto

Venäjän federaatio on arvostellut Sarkozyn-Medvedevin rauhansuunnitelman mitätöitymistä edellyttäen, että joukkojen vetämisen lisäksi keskusteltaisiin myös Abhasian ja Etelä-Ossetian asemasta. Venäjän federaation ulkoasiainministeri Sergei Lavrov on ilmoittanut Etelä-Ossetiaa ja Abhasiaa tarkoittaen, ettei Georgian valtiollinen eheys ole enää pääasia.
Ongelma on esillä Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa, jossa ei ole onnistuttu Euroopan unionin välitysehdotuksen ja Georgian hyväksymien osien välillä muodostamaan turvallisuusneuvoston päätöstä.
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa on ainakin seitsemän kertaa yritetty päästä päätöslauselmaan Georgian tilanteen johdosta.
Ensimmäisen yrityksen teki Venäjän federaatio 8. elokuuta 2008 yrittäen saada Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan 51. artiklan perusteella tuomituksi Georgia hyökkääjäksi, jolloin jokaisella Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiolla on laillinen oikeus antaa kaikkea apua hyökkäyksen kohteeksi joutuneella puolustustaistelussa. Tämä ei onnistunut, koska Yhdysvalloilla on Venäjän, Ranskan, Britannian ja Kiinan tapaan veto-oikeus Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmiin.
9. elokuuta 2008 Venäjän federaatio yritti saada Georgian asevientikieltoon. Venäjän federaatio yrittää saada Abhasian tasavallan ja Etelä-Ossetian tasavallan presidentit Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston kokouksen asiantuntijoina.
Kansainvälinen reaktio

Punainen Risti kehotti molempien maiden joukkoja avaamaan evakuoimistien haavoittuneille Tskhinvalista.
Yhdysvallat otti kantaa asiaan YK:n turvallisuusneuvostossa ja syytti osseetteja konfliktista. John McCain kehotti Venäjää poistumaan Etelä-Ossetiasta välittömästi ja sanoi että Yhdysvaltojen pitäisi kutsua kokoon YK:n hätäistunto.
Abhasian ulkoministeri Sergei Šamba lausui, että Abhasia saattaa avata toisen rintaman Georgiaa vastaan, jos se jatkaa laajamittaista hyökkäystään. Abhasia aloitti sotatoimet 9. elokuuta.
Turkin pääministeri Recep Erdoğan sanoi, että taistelut ovat kasvava huolenaihe Turkille. Hän kehotti maita välittömään tulitaukoon. Turkki ryhtyi samana päivänä viemään Georgiaan 40 MW sähköä.
Etyjin puheenjohtaja, Suomen ulkoministeri Alexander Stubb pahoitteli tilannetta ja ilmoitti Ety-järjestön pyrkivän rauhaan. Hän varoitti myös, että sotatila saattaa pitkittyä.
Georgian 35 urheilijan olympiajoukkue harkitsi vetäytymistä Pekingin olympialaisista. Georgian olympiajoukkue on pyytänyt kansainväliseltä yhteisöltä apua väkivaltaisuuksien lopettamiseksi. Georgian olympiajoukkue kuitenkin jää kisoihin.
Etyjin puheenjohtaja Suomen ulkoasiainministeri Alexander Stubb matkusti 10. elokuuta 2008 Georgiaan. Etyj, EU ja Georgia allekirjoittivat tulitaukoehdotuksen, mutta Venäjä hylkäsi sen.
Ruotsin ulkoministeri Carl Bildt tuomitsi jyrkästi Venäjän toimet ja vertasi niitä Adolf Hitlerin menettelytapoihin.
Venäjän pääministeri Vladimir Putin vertasi Georgian johtoa Saddam Husseiniin, joka hirtettiin šiiakylien tuhoamisesta ja sanoi georgialaisten tuhonneen kymmenen osseettikylää ja polttaneen ihmisiä elävältä koteihinsa.
Yhdysvaltain presidentti Bush oli seuraamassa Pekingin olympialaisia, joiden aikana hän tuomitsi väkivallan, ja sanoi huolestuneensa Venäjän "suhteettomasta vastauksesta" ja tuomitsi pommitukset Etelä-Ossetian ulkopuolella. Hän toivoi myös asian ratkeavan rauhanomaisesti ja vaati kaikkia joukkoja palaamaan 6. elokuuta asemiin. Bush käsitteli asiaa uudelleen maanantai-iltana palattuaan olympialaisista.
Vahvimmin Georgiaa tukemaan asettuivat Baltian maat, Puola ja Ukraina, joiden presidentit Lech Kaczyński, Viktor Juštšenko, Valdas Adamkus, Toomas Hendrik Ilves ja Latvian pääministeri Ivars Godmanis saapuivat Georgiaan tukemaan sen johtoa.
Nato tuomitsi Venäjän suhteettoman voimankäytön taistelujen loppumisen jälkeen. Pääsihteeri Jaap de Hoop Scheffer sanoi ettei sota heikentänyt Georgian pyrkimyksiä päästä Naton jäseneksi. Hän ei tuominnut ketään syylliseksi konfliktiin ja sanoi Etelä-Kaukasian olevan Naton toimialueen ulkopuolella, eikä sen sotilasmandaatti koske aluetta.
Mihail Gorbatšov puolusti Venäjän toimia Washington Postissa. Hän piti Georgian yöllistä hyökkäystä raketinheittimillä Tskhinvaliin "käsittämättömänä" ja piti Venäjää aggressiosta syyttäviä "tekopyhinä" ja syytti näitä humaanisuuden puutteesta. Hän kehotti Kaukasian johtajia lopettamaan muskelien pullistelun ja pyrkimään pysyvään rauhaan.
Sotarikosepäilyt

Venäjä pitää sotarikoksena Tskhinvalin kaupungin tulittamista yöllä 7.–8. elokuuta ennen Georgian armeijan maahyökkäystä ihmisoikeusrikoksena siksi, että kaupungissa kuoli eri arvioiden mukaan 1 000–1 600 siviiliä. Asian on ottanut käsiteltäväkseen Moskovan sotilassyyttäjä, jonka tehtäviin kuuluvat asiat, jotka liittyvät Venäjän federaation asevoimien toimintaan ulkomailla. Etelä-Ossetia on Venäjän federaation näkökulmasta rauhanturvaamisaluetta, josta on olemassa Georgian ja Venäjän federaatoin välinen sopimus vuodelta 1992, jonka mandaatissa ei ole päättymisaikarajaa.lähde?
Tapahtumien yhteydessä venäläiset ja osseetit suorittivat mahdollisesti etnisiä puhdistuksia, minkä seurauksena alueen väestön rakenne saattaa olla muuttunut.
Verkkosodankäynti

Useat georgialaiset eteläossetialaiset verkkosivut joutuivat jo 8. elokuuta palvelunestohyökkäysten kohteiksi. Ossetian tietotoimiston ja Ossetian radion verkkosivut poistuivat käytöstä, mutta myös monet muut. Georgialaisia sivustoja vastaan hyökkäys alkoi 9. elokuuta vastaisena yönä. Hyökkäykset kohdistuivat Georgian valtion sivustoille sekä Georgia-online-sivustolle, joka meni pois käytöstä.
Georgian presidentin sivut kaatuivat palvelunestohyökkäyksellä, kunnes ne siirrettiin Yhdysvaltoihin Tulip Systemsin palvelimille. Hyökkäykset Georgian presidentin virallisia sivuja vastaan jatkuivat siirron jälkeenkin.
Georgian ulkoasiainministeriö siirsi tiedotustaan Googlen omistamalle Bloggerille, jossa sen osoite on http://georgiamfa.blogspot.com/. Georgian lähetystön ensimmäinen lähetystösihteeri Gvaram Khandamishvili Georgian Tukholman suurlähetystöstä vahvisti Digitodaylle, että sivusto todella on Georgian ulkoasiainministeriön virallinen weblog. Myöhemmin Puolan presidentti tarjosi Georgian ulkoasiainministeriölle verkkotilan ja linkin omalta viralliselta verkkosivultaan, jonka sisältö on samankaltainen kuin Bloggerinkin.
Georgian viranomaiset päättivät 11. elokuuta ”taistella disinformaatiota vastaan” ja keskeyttivät kaikkien venäläisten televisiokanavien lähetykset maassa. Georgian johtava internetyhteyden tarjoaja Caucasus Online esti pääsyn kaikki .ru-päätteen verkkosivulle. Myös useita georgialaisia uutispalveluja, kuten Rustavi 2, civil.ge, media.ge ja Interpressnews.ge suljettiin tai ne kaadettiin.
Venäjän uutistoimiston RIA Novostin sivuille hyökättiin ja ne kaatuivat muutamaksi tunniksi 10. elokuuta. Venäläisen englanninkielisen tv-kanavan RussiaTodayn sivuilla hyökättiin ja ne kaatuivat 12. elokuuta noin vuorokauden ajaksi.
Georgian keskuspankin sivuille murtauduttiin, ja ne korvattiin kuvilla, joissa Georgian presidentin kuva oli lisätty 1900-luvun tunnettuja diktaattoreita esittäviin kuviin. Georgian puolustusministeriön sivuille oli murtauduttu. Hyökkäys muistutti tekotavaltaan Viroon vuonna 2007 kohdistunutta kyberhyökkäystä. Georgian ulkoministeriön sivuille murtauduttiin, ja ne korvattiin kuvilla, joissa rinnastetaan Georgian presidentti ja Adolf Hitler.
Georgiaa ulkopoliittisesti lähellä olevista maista lähti verkkoasiantuntijoita Georgiaan. Muun muassa Viron CERT:stä lähti kaksi asiantuntijaa Georgiaan.
Sodan taloudelliset vaikutukset

Venäjän pörssi laski ensimmäisenä sotapäivänä viisi prosenttia. Baku–Tbilisi–Ceyhan-öljyputken toimitukset Azerbaidžanin öljykentiltä Mustallemerelle ja Turkin Välimeren rannikolle katkesivat.