stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anna Schauman

Anna Fredrika Charlotta Schauman (10. lokakuuta 1859 Turku – 23. joulukuuta 1928 Turku) oli suomenruotsalainen opettaja ja lastenkirjailija.
Schauman valmistui kansakoulunopettajaksi ja työskenteli sitten opettajana Turussa. Satukirjojen julkaisemisen lisäksi hän oli mukana tekemässä myös kansakoulun laskutehtäviä sisältäneitä oppikirjoja.
Teoksia

Annas sagor, berättelser för barn I.   Turku 1885
Annas sagor II.    1889
Anders Georg Emil Munsterhjelm

Anders Georg Emil Munsterhjelm (29. joulukuuta 1838 Oulu – 10. lokakuuta 1895 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.
Munsterhjelmin vanhemmat olivat everstiluutnantti Anders Lorenz Munsterhjelm ja Lovisa Charlotta Arnkihl ja puoliso vuodesta 1868 Naëma Charlotta von Born (k. 1870), senaattori Johan August von Bornin tytär. Munsterhjelm kävi Haminan kadettikoulua vuodesta 1854, mutta keskeytti kurssinsa 1856. Hän palveli sitten samasta vuodesta alivänrikkinä ja vänrikkinä, aliluuntnantti hänestä tuli 1863. Munsterhjelm osallistui Turkin sotaan 1877–1878, mukaan lukien Gornyi Dubnjakin taistelu. Alikapteeniksi Munsterhjelm yleni 1879, majuriksi 1880 ja everstiluutnantiksi 1885. Sotapalveluksensa Munsterhjelm päätti everstinä 1888.
Munsterhjelm oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1877–1878.
Ammattiopisto Lappia

| Ammattiopisto Lappia |
| --- | --- |

 Hyvinvointialan toimipiste Kemissä
Tyyppi:  ammattiopisto
Perustettu:  2007
Opiskelijoita:  4000
Verkkosivut
Ammattiopisto Lappia on Länsi- ja Etelä-Lapissa toimiva toisen asteen oppilaitos. Se tarjoaa käytännönläheistä ammatillista koulutusta Kemissä, Muoniossa, Rovaniemellä, Tervolassa (Louella) ja Torniossa.
Ammattiopistossa opiskelee noin 4000 opiskelijaa. Henkilökuntaa on yhteensä noin 350.
Ammattiopisto Lappia syntyi, kun Kemi-Tornion ammattiopisto ja Länsi-Lapin ammatti-instituutti yhdistettiin vuonna 2007.
Koulutus

Ammattiopisto Lappia tarjoaa koulutusta usealla paikkakunnalla ja koulutusalalla:
Hyvinvointiala: Kemi
Kulttuuriala: Tornio
Luontoala: Tervola (Loue), Kemi
Palveluala: Kemi, Rovaniemi, Tornio
Tekniikan ala: Kemi, Muonio, Tornio
Ammattiopisto tekee yhteistyötä alueen lukioiden kanssa ja tarjoaa opiskelijoilleen myös mahdollisuuden suorittaa kaksoistutkinto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ammattiopisto Lappia Wikimedia Commonsissa
Ammattiopisto Lappia
Anna Segal

Anna Segal (s. 15. elokuuta 1986) on australialainen uransa päättänyt freestylehiihtäjä, jonka päälaji oli slopestyle.
Segal kilpaili freestylehiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Inawashirossa helmikuussa 2008 sijoittuen half-pipessa 12:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa kaksi kertaa kolmannelle sijalle slopestylessa. Park City Mountain Resortin MM-kilpailuissa vuonna 2011 hän voitti slopestylessa kultaa. Sotšin talviolympialaisissa 2014 hän sijoittui slopestylessä neljänneksi. Vuonna 2009 hän saavutti slopestylen kultaa X Gameseissa. Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen australialainen X Games -mitalisti.
Aiheesta muualla

Anna Segalin kotisivut
95. laivue (RAF)

95. laivue oli Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentolaivue Toisessa maailmansodassa.
Laivue muodostettiin 15. tammikuuta 1941 Obanissa, mistä se siirtyi seuraavana päivänä Pembroken telakalle. Laivueen kalustona oli perustettaessa Short Sunderland Mk I. Laivue siirrettiin Freetowniin Sierra Leoneen 17. maaliskuuta ja Juihin seuraavana vuonna 9. huhtikuuta. Laivueen kalustoksi vaihdettiin Sunderland Mk III elokuussa 1942. Laivueen uudeksi tukikohdaksi määrättiin Bathurst 7. maaliskuuta 1943, missä se lakkautettiin 30. kesäkuuta 1945.
Andrea Elson

| Andrea Elson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1969 (ikä 55)  New York, New York
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Scott Hopper (1993–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1983–1998
Merkittävät roolit:  Lynn Tanner (Alf)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Andrea Elson (s. 6. maaliskuuta 1969 New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan televisiosarjasta Alf.
Ura

Elson esiintyi ensi kerran televisiosarjassa Simon & Simon vuonna 1983, jonka jälkeen hänellä oli päärooli lyhyeksi jääneessä televisiosarjassa Tietokonejengi vuosina 1983-1984. Sarjan päätyttyä Elson vieraili vielä Silver Spoons -sarjassa ennen kuin sai uransa merkittävimmän roolin Tannerin perheen tyttärenä Lynn Tannerina televisiosarjassa Alf. Hän näytteli roolissa neljä vuotta, jonka aikana Elson oli kahdesti ehdolla parhaaksi nuoreksi näyttelijäksi Young Artist -gaalassa vuosina 1987 ja 1989. Sarjan jälkeen Elson teki lähinnä vierasesiintymisiä televisiosarjoissa, kuten Parker Lewis ei mene halpaan, Pulmuset,Hulluna sinuun ja Tunteita ja tuoksuja.
Yksityiselämä

Elson kärsi bulimiasta Alf-sarjan toisen tuotantokauden lopulta lähtien. Hän meni naimisiin tuotantoapulaisen Scott Hopperin kanssa vuonna 1993. Pari sai lapsen vuonna 1997, jolloin Elsonin bulimia helpotti. Hän päätti jättää näyttelemisen keskittyäkseen lapseensa ja kehitteillä olevaan elämäntyyliohjelmaan.
180

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Kuolleita

17. maaliskuuta – Marcus Aurelius, Rooman keisari
950-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku eaa. · 900-luku eaa. · 800-luku eaa.
Vuosikymmenet: 1000-luku eaa. · 990-luku eaa. · 980-luku eaa. · 970-luku eaa. · 960-luku eaa. · 950-luku eaa. · 940-luku eaa. · 930-luku eaa. · 920-luku eaa. · 910-luku eaa. · 900-luku eaa. · 890-luku eaa.
Arthur-Léon Imbert de Saint-Amand

| Arthur-Léon Imbert de Saint-Amand> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1834
Kuollut: 1900 (65–66 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Arthur-Léon Imbert de Saint-Amand (1834–1900), paroni, oli ranskalainen kirjailija. Hänen teoksistaan tunnettuja ovat olleet erityisesti hänen kuuluisista ranskalaisista naisista kirjoittamansa kuvaukset, joista osasta on tehty versioita nuorisoa varten. Niistä merkittävimpiä ovat Portraits de femmes françaises du XVIII et du XIX siècle (1869), Deux victimes de la commune (1871), Madame de Girardin (1874), Les femmes de Versailles (1875–1879), Portraits de grandes dames (1875), Les femmes de Tuileries (1880–1899), Marie-Amélie et la société française en 1847.
Anders Gabriel Wikman

Anders Gabriel Wikman (13. toukokuuta 1788 Marttila – 27. maaliskuuta 1876 Längelmäki) oli suomalainen pappi. Hän laati 1830-luvulla ensimmäisen laajan ruotsalais-suomalaisen sanakirjan. Kirjassa on runsaasti aineistoa muun muassa suomen murteista. Teos jäi aikanaan julkaisematta.
Kirjallisuutta

Martti Rapola, Antti Wikmanin sanakirja, Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1956
Anders Celsius

| Anders Celsius |
| --- | --- |
 Anders Celsius Olof Areniuksen maalaamana.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1701 Uppsala
Kuollut: 25. huhtikuuta 1744 (42 vuotta) Uppsala
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Jacques Cassini
Instituutti:  Uppsalan yliopisto
Oppilaat:  Johan Gottschalk Wallerius, Jakob Gadolin ja Pehr Vilhelm Wargentin
Tutkimusalue:  tähtitiede, fysiikka
Tunnetut työt:  Celsius-asteikko
 Nimikirjoitus
Sittemmin käytöstä poistettu Boeing 737, jonka pyrstöön Celsiuksen kuva oli maalattu.
Anders Celsius  kuuntele ääntämys (ohje) (27. marraskuuta 1701 Uppsala – 25. huhtikuuta 1744 Uppsala) oli ruotsalainen tähtitieteilijä. Celsius toimi Uppsalan yliopiston tähtitieteen professorina vuosina 1730–1744. Anders Celsiuksen tutkimukset kohdistuivat lähinnä meteorologiaan, revontuliin ja Maan magnetismiin.
Lapsuus

Celsius kuului Hälsinglandista kotoisin olevaan sukuun, jossa oli paljon tiedemiehiä. Hänen isänsä Nils oli tähtitieteilijä ja hänen äitinsä Gunilla oli tähtitieteilijän tytär. Hänen molemmat isoisänsä olivat professoreita Uppsalassa.
Ura tiedemiehenä

Anders Celsius toimi Uppsalan yliopiston tähtitieteen professorina vuosina 1730–1744, ja vuonna 1740 hän perusti Uppsalan observatorion. Siihen aikaan Pohjoismaissa ei vielä ollut kunnon observatorioita, joten Celsius tutustui ensin Manner-Euroopan kuuluisiin tähtitieteellisiin observatorioihin ja vieraili Nürnbergissä, Roomassa ja Pariisissa.
Celsius vaikutti Maupertuis’n astemittausretken suuntautumiseen Tornionjokilaaksoon ja oli retkellä mukana.
Celsius tutki myös magneettikenttien muutoksia revontulten aikana ja pyrki mittaamaan tähtien kirkkautta.
Celsius-asteikko

1700-luvun alussa oli erilaisia lämpötila-asteikkoja käytössä yli kolmekymmentä, mutta nykyään kaikkialla maailmassa paitsi Yhdysvalloissa käytetään Celsius-asteikkoa, joka on saanut nimensä Anders Celsiukselta. Hän esitti asteikon ensimmäisen kerran Ruotsin tiedeakatemialle vuonna 1742. Asteikossa veden jäätymispiste oli 100  ja kiehumispiste 0 astetta. Myöhemmin Carl von Linné käänsi asteikon toisin päin, nykyiseen muotoonsa.
Anders Celsius kuoli tuberkuloosiin vuonna 1744 Uppsalassa.
Julkaisuja

Arithmetica eller räknekonst (1727)
Nova methodus distantiam solis a terra determinandi (1730)
Tankar om kometernes igenkomst (1735)
Bref om jordens figur (1736)
Memorial om calendarii förbättrande hvad påskens rätta firande angår (1738)
De observationibus pro figura telluris determinanda (1738)
Almanakkoja vuosilta 1728–1737, 1740, 1741 ja 1743–1745
Muuta

Celsiuksen kuva on ollut maalattuna Norwegian Air Shuttlen kahden sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737–800 -koneen pyrstöön.
Aiheesta muualla

Beckman, Olof: Anders Celsius (pdf) Astro.uu.se. Viitattu 26.11.2018(ruotsiksi).
Celcius – Maupertuis'n Tornionlaakso Maupertuis.fi. Viitattu 26.11.2018.
Koskinen, Risto & Hiltula, Kimmo: Maupertuis'n jalanjäljillä voi tallustaa Tornionlaaksossa Yle Uutiset.  25.8.2014. Viitattu 26.11.2018.
Anders Celsius Famous Scientists. Viitattu 26.11.2018 (englanniksi).
Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 410.  ("Anders Celsius (1701–1744)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1.
Ammattiopisto Live, Leppävaaran toimipaikka

| Ammattiopisto Live, Leppävaaran toimipaikka |
| --- | --- |
Sijainti:  Kiannonkatu 2, 02650 Espoo
Tyyppi:  ammatillinen erityisoppilaitos
Verkkosivut
Ammattiopisto Live, Leppävaaran toimipaikka, ennen: Näkövammaisten ammattikoulu on suomalainen ammatillinen erityisoppilaitos Espoon Leppävaarassa. Arlainstituutti oli suunnattu yksinomaan näkövammaisille. Oppilaitoksen nimenä on ollut vuosina 1990–2008 Arlainstituutti, 2009–2018 Keskuspuiston ammattiopisto, Arlan toimipaikka, 2018–2020 Ammattiopisto Live, Arlan toimipaikka ja vuodesta 2020 Ammattiopisto Live, Leppävaaran toimipaikka.
Historia

Vuonna 1900 perustettiin Sokeain ystävät -yhdistyksen aloitteesta, senaatin ja Helsingin kaupungin apurahan turvin Kallion kaupunginosaan Sokeain miesten työlaitos, joka tarjosi työtilat ja työnohjausta muutamalle sokealle käsityöläiselle. Työnohjaus laajeni pikkuhiljaa muunkilaiseksi opetukseksi. Vuonna 1906 koululle valmistui uusi kivitalo niin ikään Helsingin Kallioon. Samalla laitokselle annettiin nimeksi sokeain miesten työkoulu. Lisänimenä oli "Arla", joka merkitsee "ani varhainen aamunhetki". Samoilla alueilla oli jo vuodesta 1892 toiminut sokeiden naisten työkoti. Vuonna 1951 nämä kaksi koulua yhdistyivät Sokeain ammattikouluksi, jota piti yllä yksityinen säätiö. Vuonna 1972 koulu muutti nykyiselle paikalleen Espoon Leppävaaraan ja siirtyi säätiöltä valtion omistukseen. Vuonna 1990 laitoksen nimeksi tuli Arlainstituutti, Näkövammaisten ammatillinen koulutus- ja kehittämiskeskus. Vuoden 2009 alusta alkaen koulu on ollut nimeltään Keskuspuiston ammattiopisto, Arlan toimipaikka, kun Arlainstituutti yhdistyi Invalidisäätiön omistamaan Keskuspuiston ammattiopistoon, samalla kun sen ylläpitäjyys siirtyi opetusministeriöltä ORTON Invalidisäätiölle.
Perinteisimpiä koulusta valmistujien ammatteja ovat erilaiset käsityöammatit, kuten korin punoja tai harjojen ja siveltimien valmistaja. Myös hierojia koulutetaan edelleen, joskin perinteisissä "sokeiden ammateissa" toimii entistä vähemmän näkövammaisia. Vuonna 2000 yleisimmät täystyöllistettyjen näkövammaisten ammattiryhmät ovat kuntohoitaja, fysioterapeutti tai toimintaterapeutti sekä erilaiset toimistotyön ammatit. Seuraavana tulevat teollisen työn ammatit, joiden osuus on laskeva. Sitten tulevat perus- ja lähihoitajat, lasten- ja kodinhoitajat. Viidentenä tulevat tietotekniikan erityisasiantuntijat, tukihenkilöt ja operaattorit. Näkövammaisten tietotekniikan opetus aloitettiinkin Näkövammaisten ammattikoulussa jo 1970-luvun alussa. Toimistotyön ammateista ovat aiemmin olleet Arlankin koulutuksessa voimakkaasti edustettuina konekirjoittajat (esim. sairaalakonekirjoittajat) ja puhelunvälittäjät, jotka ovat sittemmin korvautuneet monenlaisilla asiakaspalvelun ja markkinoinnin ammateilla. Samoin monenlaisiin hoitotyön ammatteihin, lähihoitajien lisäksi mm. urheiluhierojaksi on koulutettu useita. Musiikin alan erikoisammateista on esimerkki pianonvirittäjä. Tieto- ja viestintätekniikan ammattina opiskeltiin datanomiksi. Nykyisiä käsityön ammattinimikkeitä ovat mm. artesaani ja verhoilija. Nykyään ei voida siis enää puhua mistään erityisistä näkövammaisten ammateista, vaan näkövammaisia voidaan kouluttaa hyvin moniin ammatteihin yksilöllisten opetussuunnitelmien, saavutettavan oppimateriaalin ja kehittyneiden apuvälineiden turvin.
Uusi koulurakennus valmistui vuodenvaihteessa 2019–2020. Koulurakennuksista osa tullaan peruskorjaamaan ja osa purkamaan.
Kuvia

Päärakennus
Päärakennus (uudisosa)
Asuntolarakennus "Mäntylä"
Asuntolarakennus "Toukola"
Asuntolarakennukset (1992)
Aiheesta muualla

Ammattiopisto Liven verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Armen Vardanjan

| Mitalit> Maa:   Ukraina.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Ukraina> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2008 | 66 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Creteil 2003 | 66 kg |  |
|  Hopeaa | Moskova 2010 | 66 kg |  |
|  Hopeaa | Las Vegas 2015 | 71 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Haaparanta 2004 | 66 kg |  |
|  Kultaa | Tampere 2008 | 66 kg |  |
|  Hopeaa | Belgrad 2003 | 66 kg |  |
Armen Frunzikovitš Vardanjan (s. 30. lokakuuta 1982 Leninakan) on ukrainalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän on 170 senttimetriä pitkä ja kilpailee 66 kilogramman painoluokassa.
Kansallisuudeltaan armenialainen syntyi Armenian neuvostotasavallassa ja aloitti painiuransa Murat Sargasjanin valmennuksessa. Vuonna 1999 hän muutti nykyiseen kotimaahansa Ukrainaan taloudellisten syiden ja parempien harjoitusolosuhteiden perässä. Vardanjan on urallaan voittanut Euroopan-mestaruuden kahdesti: 2004 Haaparannalla ja 2008 Tampereella. MM-kisoista hän on saavuttanut hopeaa Créteil'ssä 2003, Moskovassa 2010 ja Las Vegasissa 2015 sekä olympiakisoista pronssia 2008 Pekingissä.
Vardanjanin seura on kiovalainen SK. Aiemmin hän edusti Zaporižžjan Dynamoa. Hänen valmentajanaan toimii Vadim Kisil.
1800-luku eaa.

1800-luku eaa. oli vuosisata, johon kuuluivat vuodet 1899–1800 eaa.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1900-luku eaa. · 1800-luku eaa. · 1700-luku eaa.
Vuosikymmenet: 1900-luku eaa. · 1890-luku eaa. · 1880-luku eaa. · 1870-luku eaa. · 1860-luku eaa. · 1850-luku eaa. · 1840-luku eaa. · 1830-luku eaa. · 1820-luku eaa. · 1810-luku eaa. · 1800-luku eaa. · 1790-luku eaa.
Tärkeitä tapahtumia

Heettiläisten valtakunta Anatoliassa.
Tärkeitä henkilöitä

Amenemhat III Egyptissä.
Arthur Stockhoff

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat. Olympialaiset .Miesten soutu | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat. Olympialaiset .Miesten soutu | Maa:   Yhdysvallat> .Miesten soutu |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | St. Louis 1904 | perämiehetön nelikko |  |
Arthur Martin Stockhoff (19. marraskuuta 1879 Saint Louis, Missouri – 20. lokakuuta 1934 Saint Louis, Missouri) oli yhdysvaltalainen soutaja. Hän kilpaili Century Boat Clubille. Hän osallistui vuoden 1904 kesäolympialaisiin Saint Louisissa ja voitti perämiehettömässä nelikossa kultaa Gus Erkerin, George Dietzin ja Albert Nassen kanssa.
Stockhoff työskenteli hammaslääkärinä Saint Louisissa.
501

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Anna Sarlin

Anna Lovisa Sarlin (4. marraskuuta 1862 Tuusniemi – 8. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen laulunopettaja.
Anna Sarlinin vanhemmat olivat rovasti Bernhard Kristfrid Sarlin ja tämän ensimmäinen puoliso Amanda Kristina Roschier. Hän kävi Helsingin suomalaisen tyttökoulun 1877–1880 ja opiskeli sitten koulun jatkoluokilla 1880–1883 valmistuen opettajaksi. Hän suoritti 1884 yliopistollisen yksityistutkinnon pedagogiikassa ja didaktiikassa. Sarlin suoritti laulunopettajanäytteet 1884 ja opiskeli pianonsoittoa sekä yksinlaulua Emmy Achten johdolla vuosina 1883–1887. Hän opiskeli laulua Pariisissa 1884 ja 1889 sekä teki opintomatkoja Berliiniin ja Pariisiin vuonna 1900 ja Tukholmaan 1906.
Sarlin oli Helsingin suomalaisen tyttökoulun ja koulun jatkoluokkien tuntiopettajana 1886–1888 ja vakinaisena laulunopettajana 1888–1930. Hän oli myös Helsingissä suomen- ja ruotsinkielisten kansakoulujen opettajana vuodesta 1893 alkaen ja opetti lisäksi Helsingin tyttölukiossa ja Helsingin toisessa suomalaisessa tyttökoulussa. Hän johti Helsingin suomalaisen tyttökoulun jatkoluokilla opiskelleiden tulevien opettajien laulun opetuksen auskultointia. Sarlin kirjoitti lisäksi lauluoppaita ja oppikirjoja sekä julkaisi yhdessä Berndt Sarlinin (nimimerkki R. Raala) kanssa lukuisia laulukirjoja. Hän harrasti myös kuorolaulua ja johti useita naislaulukuoroja.
Julkaisuja

Joululauluja; koonnut Anna Sarlin. A. Lindegren, Helsinki 1898-1914
"Kuusen ympärillä": uusia kuusilauluja ja leikkejä. Valistus, Helsinki 1911, 3. painos 1920
Lasten laulukirja. Valistus, Helsinki 1911
Laululeivonen; tekijä R. Raala ; järjestänyt Anna Sarlin. Otava 1912-1913
Uusia laululeikkejä reippaille tytöille ja pojille; tekijä R. Raala ; toim. Anna Sarlin. Valistus, Helsinki 1912
Kuusen ympärillä: uusia kuusilauluja 2. Valistus, Helsinki 1913
Laulunopetustaulukkeita. N:o 12. Kustannustoimisto Tieto, Helsinki 1914
Laulunopetustaulukkeita. N:o 1-11. Tieto, Helsinki 1914
Kuusen ympärillä. 3. Valistus, Helsinki 1914
Asteikkoharjoituksia - Skalövningar. 1. Tieto, Helsinki 1915
Lastuja: uusia kolmeäänisiä kolmeäänisiä lauluja; tekijä R. Raala ; toim. Anna Sarlin. Valistus, Helsinki 1915
Lasten lukukirja : oppikirja koulua ja kotia varten; tekijä Alli Nissinen, nuottiliite Anna Sarlin. 5. täydellisesti uud. painos WSOY 1916, 7. painos 1923
Laulunopetustaulukkeita: 12 havaintotaulua oppilaan käteen. Tieto, Helsinki 1917
Kuusen ympärillä. 1-3. Valistus, Helsinki 1917
Mars, mars!: 7 laululeikkiä kouluja ja koteja varten; tekijä R. Raala ; koonnut Anna Sarlin.  Kustannus-toimisto Tieto, Helsinki 1918
Asteikkoharjoituksia duurissa ja mollissa. Tieto, Hämeenlinna 1920
Pieni opas musiikin alkeiden opetusta varten kansakouluissa 1. Tieto, Hämeenlinna 1921, 3. lis. painos 1923
Keltavuokko: kokoelma 3-äänisiä lauluja ja kansansävelmäsovituksia eri maista. Tieto, Hämeenlinna 1921
Valkovuokko: kokoelma kotimaisten säveltäjien lauluja 1-äänisinä. Tieto, Hämeenlinna 1922
Asteikkoharjoituksia - Skalövningar. 2-3. Tieto, Helsinki 1923
Pieni opas musiikin alkeiden opetusta varten kouluissa. 1. Synesis, Helsinki 1925, 7. painos 1937
Aiheesta muualla

Maija Saraste : Laulunopettaja Anna Sarlin. Esitelmä Sarlinin sukutapaamisessa Siuntiossa 13.9.1998
Arthur Stille

Arthur Stille 1896.
Arthur Stillen hauta Norra kyrkogårdenissa Lundissa
Arthur Gustaf Henrik Stille (16. heinäkuuta 1863, Osby, Ruotsi – 1922), oli ruotsalainen historian professori Lundissa vuodesta 1908.
Hän oli aikanaan Ruotsin tunnetuin sotahistorioitsija, joka erityisesti tutki Skånen sotia 1600-luvulla ja 1700-luvun alussa. Stille otti huomioon maaston merkityksen sodankäyntiin ja laati tällä tavalla uusia näkökulmia historiaan. Hän oli myös luomassa Karolinska Förbundetin, ja laati aikanaan uudenaikaisen tutkimuksen Kaarle XII:sta ja hänen sotaretkistä.
Arthur Stille oli poliittiselta näkökannalta konservatiivi ja melko sosialistivastainen.
Anders Golding

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anders Golding |  Anders Golding |  Anders Golding |  |
Maa:  Tanska
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | skeet |  |
| EM-kilpailut   | EM-kilpailut   | EM-kilpailut   |  |
|  Hopeaa | Zagreb 2001 | poikien skeet |  |
|  Hopeaa | Nikosia 2004 | poikien skeet |  |
Anders Golding (s. 12. toukokuuta 1984 Aalborg) on tanskalainen skeet-ampuja ja olympiamitalisti. 186 senttimetriä pitkä ja 95 kilogrammaa painava Golding edustaa Jetsmark-seuraa.
Ura

Golding saavutti skeetin olympiahopeaa vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa. Kultaa tuossa kilpailussa saavutti Yhdysvaltain Vincent Hancock. Vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä hän oli 25:s. MM-kilpailuista Goldingin paras sijoitus on vuodelta 2005. EM-kilpailuista hän on saavuttanut kaksi poikien skeetin hopeaa vuosilta 2001 ja 2004. Vuonna 2012 Golding voitti ammunnan maailmancupin finaalin ja vuonna 2010 hän oli siinä toinen. Goldingilla on yksi maailmancupin osakilpailuvoitto.
Ammatiltaan Golding on puuseppä. Hänen skeet-valmentajanaan toimii Pietro Genga.