stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1988
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – SKP aloitti 70-vuotisjuhliensa vieton Tampereella.
3. heinäkuuta – Yhdysvaltain USS Vincennes ampui alas Iran Airin lennon 655 Airbus A300 -koneen Persianlahdella, 290 ihmistä sai surmansa.
3. heinäkuuta   – Toukokuussa Turun vankilasta vapautunut Juha Valjakkala surmasi kolmihenkisen ruotsalaisen perheen Åmselessa Vindelnin kunnassa Västerbottenissa.
4. heinäkuuta – Korkein oikeus vahvisti alempien oikeusasteiden päätöksen, jonka mukaan SKP:n vuonna 1985 pidetyn ylimääräisen edustajakokouksen päätös erottaa kahdeksan niin sanotun taistolaisen vähemmistön hallitsemaa piirijärjestöä puolueesta oli ollut laiton.
6. heinäkuuta – Piper Alpha -öljynporauslautta tuhoutui räjähdyksissä Pohjanmerellä, surmansa sai 167 ihmistä.
9. heinäkuuta – Suomen merivoimat järjestivät 70-vuotisjuhliensa kunniaksi laivastoparaatin Helsingin edustalla.
10. heinäkuuta – Neuvostoliitto ilmoitti, että huomattavien kommunistipoliitikkojen Nikolai Buharinin ja Aleksei Rykovin kunnia oli palautettu. Buharin ja Rykov oli tuomittu kuolemaan ja teloitettu Josif Stalinin käskystä vuonna 1938.
11. heinäkuuta – Nicaragua karkotti Yhdysvaltain Managuan-suurlähettilään syyttäen Yhdysvaltoja sekaantumisesta maan sisäisiin asioihin. Vastavetona Yhdysvallat karkotti Nicaraguan suurlähettilään Washingtonista seuraavana päivänä.
17. heinäkuuta – Florence Griffith-Joyner juoksi uuden naisten 100 metrin maailmanennätyksen 10,49.
18. heinäkuuta – Maailman tunnetuimpiin mielipidevankeihin kuulunut eteläafrikkalainen ihmisoikeustaistelija Nelson Mandela täytti 70 vuotta. Etelä-Afrikan hallitus kielsi kaiken juhlinnan. Mandela oli tuomittu elinkautiseen vankeuteen vuonna 1962.
18. heinäkuuta – Neuvostoliiton korkeimman neuvoston puhemiehistö päätti pitää Armeniaan liittymistä anoneen Vuoristo-Karabahin osana Azerbaidžania.
20. heinäkuuta – Angola, Etelä-Afrikka ja Kuuba pääsivät alustavaan sopimukseen Angolan sisällissodan lopettamisesta.
23. heinäkuuta – Burman johtaja Ne Win ilmoitti eroavansa virastaan terveyssyistä.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – YK katsoi raportissaan, että sekä Irak että Iran olivat käyttäneet kemiallisia aseita keskinäisessä sodassaan, Irak kuitenkin selvästi Irania enemmän.
3. elokuuta – Neuvostoliitto armahti länsisaksalaisen opiskelijan Mathias Rustin, joka oli toukokuussa 1987 lentänyt pienkoneella Moskovan Punaiselle torille. Rust oli ehtinyt kärsiä työleirituomiostaan vajaan vuoden.
8. elokuuta – 8-8-88-kansannousu Burmassa.
8. elokuuta – Rap-yhtye N.W.A julkaisi albumin Straight Outta Compton
9. elokuuta – Wayne Gretzky Edmonton Oilersista Los Angeles Kingsiin.
10. elokuuta – Viron kommunistisen puolueen pää-äänenkannattaja Rahva Hääl julkaisi vuonna 1939 solmitun Molotov–Ribbentrop-sopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan ensimmäisenä lehtenä Neuvostoliitossa.
11. elokuuta – Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ensimmäinen naiskirkkoherra vihittiin virkaansa. Sirkka-Liisa Enqvist valittiin Lemlandin ja Lumparlandin yhteisen seurakunnan kirkkoherraksi.
13. elokuuta –  Ulkoministeri P.W. Botha sanoi Etelä-Afrikan pystyvän valmistamaan ydinaseita, mutta ei kertonut, oliko niitä jo rakennettu.
17. elokuuta – Pakistanin presidentti Mohammad Zia ul-Haq ja Yhdysvaltain lähettiläs Arnold Raphel kuolivat lento-onnettomuudessa, jossa sai surmansa kaikkiaan 29 ihmistä. Väliaikaiseksi presidentiksi valittu Ghulam Ishaq Khan julisti onnettomuuden vuoksi Pakistaniin hätätilan.
17. elokuuta – Suomen vanhimman kirjan, Turun hiippakunnan messukirjan Missale Aboensen ilmestymisestä tuli kuluneeksi 500 vuotta. Suomalaisen kirjan juhlavuoden päätapahtuma pidettiin Turussa.
20. elokuuta – Irakin–Iranin sota: Iranin ja Irakin välinen aselepo. Maat aloittivat YK:n pääsihteerin Javier Pérez de Cuéllarin välityksellä neuvottelut lopullisesta rauhasta Genevessä Sveitsissä.
27. elokuuta – SKP:n puheenjohtaja Jarmo Wahlström sanoi puolueen kärsineen 35 miljoonan markan tappiot kevään ja kesän taloussotkuissa. Puolueen edellinen johto oli sijoittanut puolueen varoja huonoiksi sijoituskohteiksi osoittautuneisiin yhtiöihin.
28. elokuuta – Italialainen lentokone syöksyi lentonäytöstä seuranneen yleisön joukkoon Ramsteinissa Länsi-Saksassa, jolloin 46 ihmistä kuoli ja yli 300 loukkaantui. Kone törmäsi kahteen muuhun lentokoneeseen ennen putoamistaan maahan.
28. elokuuta – Suomalainen koelentäjä majuri (evp) Ari Piippo sai surmansa hänen Valmet L-90 TP Redigo lentokoneensa pudottua maahan belgialaisella sotilaslentokentällä kesken lentonäytöksen.
Tapahtumia > Syyskuu

6. syyskuuta – Suomen postilaitos täytti 350 vuotta.
6. syyskuuta – Metallica julkaisi ...And Justice for All -albumin.
10. syyskuuta – Kahden juutalaisen entisen sissin ilmoitettiin tunnustaneen osallisuutensa ruotsalaisen diplomaatin kreivi Folke Bernadotten murhaan Jerusalemissa vuonna 1948. Murhan tehnyttä sissiryhmää oli johtanut myöhempi Israelin pääministeri Jitzhak Shamir.
14. syyskuuta – Yhdistyneet kansakunnat pelastui loppusyksyllä uhanneelta vararikolta, kun Yhdysvallat ilmoitti suorittavansa järjestölle maksamatta olleet jäsenmaksunsa.
14. syyskuuta – Oppositio syytti hallitusta väärien tietojen antamisesta Verotus kevenee -tiedotteessa. Laskelmat olivat osoittaneet monen veronmaksajan kohdalla päinvastaista.
15. syyskuuta – Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1994 talvikisat Norjan Lillehammerille.
17. syyskuuta–2. lokakuuta – XXIV kesäolympialaiset pidettiin Soulissa Etelä-Koreassa. Kisoihin osallistui ennätykselliset 160 maata ja yli 13 600 urheilijaa ja valmentajaa.
18. syyskuuta – Sosialidemokraatit säilyttivät asemansa suurimpana puolueena Ruotsin valtiopäivävaaleissa. Ympäristöpuolue Vihreät teki läpimurron saadessaan valtiopäiville 20 kansanedustajaa.
19. syyskuuta – Neuvostoliiton ulkoministeriö ilmoitti ruotsalaisen diplomaatin Raoul Wallenbergin kuolleen sydänkohtaukseen Lubjankan vankilassa Moskovassa vuonna 1947. Wallenberg oli kadonnut jäätyään neuvostosotilaiden vangiksi Budapestissa tammikuussa 1945 ja huhuja hänen elossa olostaan oli liikkunut vuosikymmenien ajan.
22. syyskuuta – Japanin kruununprinssi Akihito otti valtionpäämiehen tehtävät hänen isänsä, 87-vuotiaan keisari Hirohiton sairauden vuoksi.
26. syyskuuta – The Legend of Zelda II: Adventure of Link -peli julkaistiin.
26. syyskuuta – Kanadalainen pikajuoksija Ben Johnson jäi kiinni dopingin käytöstä Soulin olympialaisissa. Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF tuomitsi Johnsonin menettämään 100 metrin juoksussa voittamansa kultamitalin ja määräsi hänet elinikäiseen kilpailukieltoon sekä julisti 100 metrin juoksun voittajaksi toiseksi tulleen yhdysvaltalaisen Carl Lewisin.
26. syyskuuta – SDP:n kansanedustaja Pirjo Ala-Kapee nimitettiin Vantaan kaupunginjohtajaksi. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli Tarja Kautto.
28. syyskuuta – Tiibetin hengellinen johtaja 14. dalai-lama saapui kolmipäiväiselle yksityisluonteiselle vierailulle Suomeen. Kiina esitti vastalauseensa vierailun johdosta.
29. syyskuuta – Nasan ensimmäinen avaruussukkulalento Challengerin onnettomuuden jälkeen.
30. syyskuuta – Neuvostoliiton presidentti Andrei Gromyko siirtyi eläkkeelle. Puoluejohtaja Mihail Gorbatšov otti nyt hoitaakseen myös presidentin viran. Gromyko oli maailman pitkäaikaisin ulkoministeri toimittuaan Neuvostoliiton ulkoministerinä vuosina 1957–1985.
Tapahtumia > Lokakuu

7. lokakuuta – Vihreä liitto hyväksyttiin Euroopan vihreiden jäsenjärjestöksi.
11. lokakuuta – Presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto aloittivat kuusipäiväisen valtiovierailun Kiinassa. Kyseessä oli ensimmäinen Suomen valtionpäämiehen Kiinaan tekemä vierailu.
15.–16. lokakuuta – Suomessa pidettiin kunnallisvaalit. Suurin voittaja oli Suomen Keskusta; SDP:n ja Kokoomuksen kannatus säilyi jokseenkin ennallaan, kun taas suurimmat häviäjät olivat SKDL ja SMP. Eniten huomiota herätti, että lähes kolmasosa äänioikeutetuista jätti äänestämättä.
21. lokakuuta – Filippiinien entinen presidentti Ferdinand Marcos ja hänen puolisonsa Imelda Marcos asetettiin Yhdysvalloissa syytteeseen kiristyksestä, satojen miljoonien dollarien kavalluksista ja salaliitosta Corazon Aquinoa vastaan.
22. lokakuuta – Liettuan laajempaa itsemääräämisoikeutta vaatinut kansanliike järjestäytyi Sąjūdis-kansanrintamaksi.
26. lokakuuta – Suomi valittiin YK:n turvallisuusneuvoston jäseneksi kaksivuotiskaudeksi 1989–1990. Suomen ensimmäinen kausi turvallisuusneuvoston jäsenenä oli ollut vuosina 1969–1970.
26. lokakuuta – Sambian presidentti Kenneth Kaunda valittiin kuudennelle virkakaudelle vaalien ainoana ehdokkaana.
28. lokakuuta – Poliisi ja mielenosoittajat ottivat rajusti yhteen Prahassa Tšekkoslovakian itsenäisyyden 70-vuotispäivänä.
29. lokakuuta – Sega Mega Drive -pelikonsoli julkaistiin Japanissa.
30. lokakuuta – Puolan hallitus päätti sulkea Solidaarisuus-ammattiliiton tukikohdan, Gdańskin Lenin-telakan, "taloudellisten vaikeuksien vuoksi". Telakalla työskenteli yli 10 000 henkilöä ja sillä oli 11 laivatilausta.
Tapahtumia > Marraskuu

1. marraskuuta – Helsingissä muurattiin Suomen Kansallisoopperan uuden oopperatalon peruskivi. Talon oli arvioitu valmistuvan vuonna 1992.
2. marraskuuta – "Morrisin mato" levisi Internetissä sendmail-ohjelman tietoturva-aukon avulla.
8. marraskuuta – George H. W. Bush voitti Michael Dukakisin Yhdysvaltain presidentinvaaleissa.
9. marraskuuta – Sekä Länsi- että Itä-Saksassa muistettiin monin tapahtumin ns. kristalliyötä, josta tuli kuluneeksi 50 vuotta. Kristalliyö merkitsi aikanaan natsien juutalaisvainojen alkamista.
14. marraskuuta – Kolme matkustajaa ja kaksi miehistön jäsentä sai surmansa lentoyhtiö Wasawingsin 15-paikkaisen matkustajakoneen pudottua maahan sen ollessa laskeutumassa Rengonharjun kentälle Ilmajoella. Yksi loukkaantuneista matkustajista kuoli myöhemmin sairaalassa. Onnettomuus oli Suomen siviili-ilmailun kolmanneksi tuhoisin Koivulahden (1961) ja Maarianhaminan (1963) lentoturmien jälkeen.
15. marraskuuta – Neuvostoliiton avaruussukkula Buran laukaistiin miehittämättömälle lennolle Energija-kantoraketilla.
15. marraskuuta   – Palestiinan parlamentti julisti Palestiinan valtion perustetuksi Algerissa.
16. marraskuuta – Viron sosialistisen neuvostotasavallan korkein neuvosto julisti Viron suvereeniksi (Viro itsenäistyi uudelleen 20. elokuuta 1991).
16. marraskuuta   – Pakistanin kansanpuolueen PPP:n johtaja, 1970-luvulla pääministerinä toimineen Zulfikar Ali Bhutton tytär Benazir Bhutto valittiin vapaissa vaaleissa Pakistanin pääministeriksi. PPP:stä tuli Pakistanin suurin puolue sen saadessa 92 paikkaa parlamentin 215:stä täytetystä paikasta.
17. marraskuuta – Alankomaat liittyi toisena maana Internetiin.
17. marraskuuta   – Yhtyneet Kuvalehdet osti tamperelaisen Urpo Lahtisen perustaman ja johtaman Lehtimiehet-yhtymän 100 miljoonalla markalla. Kauppaan kuului noin 20 lehden (mm. Alibi, Hymy, Nykyposti, Tekniikan Maailma ja Suosikki) julkaisuoikeudet ja sen myötä Yhtyneistä Kuvalehdistä tuli Suomen suurin aikakauslehtien julkaisija.
18. marraskuuta – Walt Disneyn luoma satuhahmo Mikki Hiiri täytti 60 vuotta.
18. marraskuuta – Aikanaan maailman suosituin animaatioelokuva Maa aikojen alussa sai ensi-iltansa.
22. marraskuuta – Palmdalessa Kaliforniassa esiteltiin B-2-häivepommittajan prototyyppi.
22. marraskuuta   – Pääministeri Harri Holkeri matkusti viralliselle vierailulle Länsi-Saksaan.
28. marraskuuta – Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat mäkihyppääjä Matti Nykäsen vuoden parhaaksi urheilijaksi. Nykänen oli voittanut äänestyksen myös vuonna 1985.
30. marraskuuta – Yleisradion toimittajat aloittivat lakon, jonka syynä olivat palkkaerimielisyydet. Lakko hiljensi Yleisradion radio- ja TV-ohjelmat kolmeksi viikoksi. Radiokanavat lähettivät ainoastaan väliaikamerkkiä sekä merisään viidesti päivässä.
Tapahtumia > Joulukuu

1. joulukuuta – Neuvostoliiton korkein neuvosto hyväksyi maalle uuden perustuslain, joka korvasi vuodelta 1977 olleen vanhan lain.
7. joulukuuta – Armeniassa 6,9 richterin maanjäristys surmasi 25 000 ihmistä, 15 000 loukkaantui ja 400 000 jäi kodittomiksi. Järistyksen keskus oli lähellä Spitakin kaupunkia, joka tuhoutui täysin.
7. joulukuuta   – Mihail Gorbatšov ilmoitti 500 000 miehen vähennyksestä neuvostoarmeijassa.
9. joulukuuta – Kansallinen Kokoomus täytti 70 vuotta.
10. joulukuuta – YK:n pääsihteeri Javier Pérez de Cuéllar otti Oslossa vastaan YK:n rauhanturvajoukoille myönnetyn Nobelin rauhanpalkinnon.
10. joulukuuta – Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö ICAO katsoi Persianlahdella heinäkuun alussa sattuneen iranilaisen matkustajakoneen alasampumisen syynä olleen yhdysvaltalaisen USS Vincennes -aluksen miehistön inhimillinen erehdys. Miehistö oli luullut konetta iranilaiseksi hävittäjäksi.
11. joulukuuta – Nokian johtaja Kari Kairamo ampui itsensä.
13. joulukuuta – Nokian uudeksi pääjohtajaksi nimitettiin yhtiön toimitusjohtaja, vuorineuvos Simo Vuorilehto, joka jatkoi toistaiseksi myös entisessä tehtävässään.
13. joulukuuta – Panimoyritys Hartwall osti lahtelaisen Mallasjuoma Oy:n. Kaupan tuloksena Hartwallista tuli Pohjoismaiden kolmanneksi suurin panimoalan yritys tanskalaisen Carlsbergin ja ruotsalaisen Prippsin jälkeen.
14. joulukuuta – Ruotsin poliisi pidätti Christer Petterssonin epäiltynä pääministeri Olof Palmen murhasta. Pettersson vangittiin kaksi päivää myöhemmin.
16. joulukuuta – Yhdysvaltain ja Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n edustajat tapasivat ensimmäisen kerran virallisesti yli kymmeneen vuoteen Karthagossa Tunisiassa. Israel esitti välittömästi jyrkän vastalauseen tapaamisen johdosta.
21. joulukuuta – Lockerbien pommi-isku: Pan Amin lento 103 räjähti Lockerbien yllä Skotlannissa, 259 ihmistä sai koneessa surmansa ja 11 maassa. Libyaa pidetään yleisesti iskuun syyllisenä.
23. joulukuuta – Etelä-Afrikan, Angolan ja Kuuban edustajat allekirjoittivat New Yorkissa sopimuksen Namibian itsenäistymisestä. Sopimuksen toimeenpanon oli tarkoitus alkaa huhtikuun alussa 1989. Angolassa toiminutta MPLA-vapautusliikettä tukenut Kuuba lupasi samalla kotiuttaa Angolassa olleet noin 50 000 sotilastaan.
28. joulukuuta – Turun Sanomia julkaissut TS-Yhtymä osti enemmistön Uudenkaupungin Sanomia julkaisseen Uudenkaupungin Kirjapaino Oy:n osakekannasta.
28. joulukuuta – Kuvanveistäjä Pekka Kauhanen voitti kilpailun Kajaaniin sijoitettavasta presidentti Urho Kekkosen muistomerkistä ehdotuksellaan Suuri aika.
31. joulukuuta – Intia ja Pakistan allekirjoittivat sopimuksen, jolla ne sitoutuivat olemaan hyökkäämättä toistensa ydinvoimaloita vastaan. Sopimusta pidettiin merkittävänä askeleena maiden välisten suhteiden lähentämiseksi.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Saudimiljonääri Osama bin Laden perusti "Al-Qaida"-järjestön Afganistanissa.
Syntyneitä > Tammi – maaliskuu

7. tammikuuta – Robert Sheehan, irlantilainen näyttelijä
9. tammikuuta – Marc Crosas, espanjalainen jalkapalloilija
19. tammikuuta – Thomas Stenström, ruotsalainen laulaja-lauluntekijä
20. tammikuuta – Jeffrén Suárez Bermúdez (”Jeffrén”), espanjalainen jalkapalloilija
27. tammikuuta – Markku Pulli, suomalainen näyttelijä
29. tammikuuta – Jessica Iskandar, indonesialainen näyttelijä
6. helmikuuta – Denílson Pereira Neves, brasilialainen jalkapalloilija
15. helmikuuta – Ragnhild Hemsing, norjalainen hardangerviulisti
16. helmikuuta – Kim Soo-hyun, eteläkorealainen näyttelijä ja tanssija
17. helmikuuta – Natascha Kampusch, itävaltalainen ihmisryöstön uhri
19. helmikuuta – Essi Hellén, suomalainen näyttelijä
20. helmikuuta – Robyn Rihanna Fenty (”Rihanna”), barbadoslainen laulaja
27. helmikuuta – Mika Mäki, suomalainen autourheilija
28. helmikuuta – Markéta Irglová, tšekkiläinen lauluntekijä, muusikko, laulaja ja näyttelijä
2. maaliskuuta – Kate Alexa, australialainen popmuusikko
10. maaliskuuta – Mika Niemi, suomalainen jääkiekkoilija
11. maaliskuuta – Julian Drain, suomalaisen Lovex-yhtyeen rumpali
Syntyneitä > Huhti – kesäkuu

3. huhtikuuta – Jonas Aslaksen ("Jonas Alaska"), norjalainen muusikko
6. huhtikuuta – Mike Bailey, englantilainen näyttelijä
9. huhtikuuta – Minna Nikkanen, suomalainen seiväshyppääjä
10. huhtikuuta – Haley Joel Osment, yhdysvaltalainen näyttelijä
13. huhtikuuta – Petteri Koponen, suomalainen koripalloilija
15. huhtikuuta – Eliza Doolittle, brittiläinen laulaja
21. huhtikuuta – Mia Permanto, suomalainen laulaja ja radiojuontaja (k. 2008)
25. huhtikuuta – Laura Lepistö, suomalainen taitoluistelija
27. huhtikuuta – Daniel Kvammen, norjalainen muusikko
28. huhtikuuta – Niclas Andersén, ruotsalainen jääkiekkoilija
28. huhtikuuta – Juan Mata, espanjalainen jalkapalloilija
8. toukokuuta – Maicon Pereira de Oliveira, brasilialainen jalkapalloilija (k. 2014)
11. toukokuuta – Antoine McColister (”Ace Hood”), yhdysvaltalainen rap-artisti
20. toukokuuta – Robin Juhkental, virolainen laulaja
31. toukokuuta – Sakari Salminen, suomalainen jääkiekkoilija
1. kesäkuuta – Javier Hernández, meksikolainen jalkapalloilija
21. kesäkuuta – Beatrice Egli, sveitsiläinen iskelmätaiteilija
25. kesäkuuta – Therese Johaug, norjalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
25. kesäkuuta – Riku Raikko, suomalainen futsalpelaaja
28. kesäkuuta – Leon Balogun, saksalaissyntyinen nigerialainen jalkapalloilija
28. kesäkuuta – David Boui, keskiafrikkalainen taekwondoin
Syntyneitä > Heinä – syyskuu

1. heinäkuuta – Andersson Vital da Silva (”Dedé”), brasilialainen jalkapalloilija
3. heinäkuuta – Anssi Koivuranta, suomalainen yhdistetyn hiihtäjä
5. heinäkuuta – Jefferson Nascimento, brasilialainen jalkapalloilija
31. heinäkuuta – Vjatšeslav Soloduhin, venäläinen jääkiekkoilija
17. elokuuta – Brady Corbet, yhdysvaltalainen näyttelijä
17. elokuuta - Ernest Lawson, suomalainen näyttelijä
21. elokuuta – Francisco José Olivas (”Kiko”), espanjalainen jalkapalloilija
24. elokuuta – Rupert Grint, englantilainen näyttelijä
27. elokuuta – Jenna Bågeberg, suomalainen laulaja
8. syyskuuta – Gustav Schäfer, saksalainen muusikko (Tokio Hotel)
11. syyskuuta – Juan Francisco Moreno Fuertes (”Juanfran”), espanjalainen jalkapalloilija
23. syyskuuta – Juan Martín del Potro, argentiinalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti
26. syyskuuta – Kiira Korpi, suomalainen taitoluistelija
Syntyneitä > Loka – joulukuu

3. lokakuuta – Alicia Vikander, ruotsalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Tanskalainen tyttö)
15. lokakuuta – Mesut Özil, saksalainen jalkapalloilija
21. lokakuuta – David Monsalve, kanadalainen jääkiekkomaalivahti
25. lokakuuta – Mandi Lampi (”Mandi”), suomalainen näyttelijä ja laulaja (k. 2008)
6. marraskuuta – Emma Stone, yhdysvaltalainen näyttelijä
6. marraskuuta – Conchita Wurst, itävaltalainen laulaja-drag-artisti
19. marraskuuta – Patrick Kane, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
21. marraskuuta - Eric Frenzel, saksalainen yhdistetyn hiihtäjä
3. joulukuuta – Kevin Alexander Clark, yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko (k. 2021)
9. joulukuuta – Mikko Parikka, suomalainen näyttelijä
15. joulukuuta – Erik Gustafsson, ruotsalainen jääkiekkoilija
27. joulukuuta – Hayley Williams, yhdysvaltalainen laulaja
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Leon Lederman, Melvin Schwartz ja Jack Steinberger
Nobelin kemianpalkinto: Johann Deisenhofer, Robert Huber ja Hartmut Michel
Nobelin lääketieteen palkinto: Sir James Black, Gertrude Elion, George H. Hitchings
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Naguib Mahfouz
Nobelin rauhanpalkinto: YK:n rauhanturvajoukot
Tapahtumia aiheittain > Elokuvat

15. heinäkuuta – Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli, pääosassa Bruce Willis.
15. heinäkuuta   – Kala nimeltä Wanda.
16. heinäkuuta – Akira (Japanissa).
28. lokakuuta – Midnight Run.
12. joulukuuta – Rain Man.
Martin Scorsesen Kristuksen viimeiset kiusaukset aiheutti närää katolilaisten keskuudessa.
Vuosi 1988 fiktiossa

John Carpenterin vuoden 1981 elokuvassa Pako New Yorkista Manhattan muutetaan vankilaksi vuonna 1988.
Clive Cusslerin romaani Nostakaa Titanic! vuodelta 1976 sijoittuu vuosiin 1987–1988.
Whitley Strieberin ja James W. Kunetkan romaanissa Warday vuodelta 1984 Yhdysvallat ja Neuvostoliitto käyvät rajoitetun ydinsodan 36 minuutissa 28. lokakuuta 1988.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1988 Wikimedia Commonsissa
Matti Nykänen voitti kolme mäkihypyn kultamitalia Calgaryn talviolympialaisissa.
Mauno Koivisto vuonna 1987.
Irakin Halabjassa tapahtui noin 5 000 uhria vaatinut kaasuhyökkäys.
Operaatio Praying Mantis.
Konstantin Simonov vuonna 1967.
Yhdysvaltalainen ohjusristeilijä ampui Iran Airin lennon 655 alas surmaten lähes 300 ihmistä.
Mihail Gorbatšov astui Neuvostoliiton presidentin virkaan.
Akihitosta tuli Japanin keisari.
Soulin kesäolympialaisten päätösseremonia.
Sega Mega Drive.
Pan Amin lentokoneeseen tehty Lockerbien pommi-isku vaati 270 kuolonuhria.
Magnus Cort

| Magnus Cort |
| --- | --- |
 Magnus Cort Tour de Yorkshiressa 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Magnus Cort Nielsen
Syntynyt: 16. tammikuuta 1993 (ikä 32)
Kansalaisuus:   Tanska
Pyöräilijä
Lempinimi:  Kong Cort, ConCorten
Pituus:  183 cm
Paino:  68 kg
Joukkue:  Uno-X Mobility
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  irtiottojen erikoismies
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2012  2013–2014 2014–2017 2018−2019 2020–2023 2024–:  Concordia Forsikring–Himmerland Cult Energy Pro Cycling Orica-GreenEDGE Astana Team EF Education Uno-X Mobility
Suurimmat voitot
 Ranskan ympäriajo, 2 etappia Espanjan ympäriajo, 6 etappia Italian ympäriajo, etappi 
 Tiedot päivitetty: 2. tammikuuta 2024 
Magnus Cort Nielsen (s. 16. tammikuuta 1993 Bornholmin kunta) on tanskalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Concordia Forsikring–Himmerland -joukkueessa 2012, ja edusti seuraavat vajaat kaksi vuotta Cult Energy Pro Cyclingia. Lokakuusssa 2014 hän aloitti harjoittelijana Orica-GreenEDGEssä ja edusti australialaistallia vuoden 2017 loppuun saakka. Kaudet 2018–2019 hän ajoi Astana Teamissa, 2020–2023 EF Education -tallissa ja vuodesta 2024 Uno-X Mobility -joukkueessa.
Cort voitti Ranskan ympäriajossa 15. etapin 2018 ja kymmenennen etapin 2022. Espanjan ympäriajossa hän on voittanut kuusi etappia, joista kolme vuonna 2021, jolloin hän voitti myös kilpailun yritteliäimmän ajajan palkinnon. Hän voitti etapin Italian ympäriajossa 2023.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Shōtōkan

| Shōtōkan |
| --- | --- |

Perustettu:  1939
Alkuperämaa:   Japani
Perustaja(t):  Gichin Funakoshi Gigō Funakoshi
Vaikutteet:  okinawalaiset kamppailulajit ja jujutsu
Löydä lisää urheiluaUrheilun teemasivulta
Shōtōkan (jap. 松濤館流, Shōtōkan-ryū) on japanilainen kamppailulaji ja karaten tyylisuunta. Gichin Funakoshi (1868–1957) kehitti suunnan yhdessä poikansa Gigō Funakoshin (1906–1945) kanssa.
Shōtōkan on suosittu karaten tyylisuunnista.
Nimi ja symboliikka

Funakoshin käytti kirjoittaessaan nimimerkkinä Shōtō (松濤), jota hän käytti runollisissa ja filosofisissa kirjoituksissaan oppilailleen. Shōtō tarkoittaa "mänty-aallot" tai männyn neulojen liikettä tuulen puhaltaessa niiden läpi. Kan (館) tarkoittaa harjoittelun "taloa" tai "hallia".
Funakoshi asui Okinawalla linnoituskaupunki Shurissa, jota ympäröivät mäntymetsät ja runsas kasvillisuus. Eräs vuorista oli Funakoshille erityisen tärkeä, Tarao-vuori, joka oli erittäin kapea ja näytti sivusta katsottuna tiikerin hännältä. Funakoshin ystävä ja opiskelija Hoan Kosugi rohkaisi Funakoshia kirjoittamaan karatesta perusteoksen. Funakoshi julkaisi vuonna 1922 maailman ensimmäisen karatea käsittelevän kirjan. Kosugi suunnitteli ja piirsi kirjan kanteen Shotokan-tiikerin, joka on viittaus Tora no makiin, "tiikerikääröön", joka on pitkä kääröön kirjoitettu mestariteksti.
Shōtōkan oli Funakoshin ensimmäisen virallisen dojon nimi, joka valmistui vuonna 1939 Mejiroon, Tokion lähettyville. Funakoshin oppilaat loivat opettajaansa kunnioittaen kyltin, jossa luki ”Shōtōkan” ja asettivat sen Funakoshin opettaman salin sisäänkäynnin yläpuolelle. Funakoshi itse ei koskaan antanut tyylisuunnalleen nimeä, vaan kutsui sitä pelkästään karateksi.lähde? Dojo tuhoutui vuonna 1945 ilmapommituksessa.
Piirteet

Maailmansodan jälkeen Shōtōkanin tekniikat ovat olleet suhteellisen syviä ja tukevia seisontoja, jotka mahdollistavat voimakkaita liikkeitä ja vahvistavat jalkoja. Käsitekniikat painottuvat hivenen enemmän alkeisopetuksessa samoin suuret liikeradat perustekniikassa.lähde?