Saksan keisarikunta
Hallinto ja politiikka > Talous

Saksan teollistuminen käynnistyi toden teolla vasta 1850-luvulla. Nopeinta teollistuminen oli Reininmaalla ja Saksissa. Hitainta se oli Preussissa, missä säilyi pitkään maatalous pääelinkeinona, ja myös vanhat käsityöammatit olivat vallitsevia. Saksi ja Reininmaa kävivät 1850-luvulta lähtien läpi myös yhteiskunnallisen muutoksen, sillä niissä tapahtui suuri keskiluokan kasvu. Työväenluokkaan kuuluvien henkilöiden määrä kasvoi aluksi hitaasti, mutta 1880-luvulla heitä alkoi olla yhtä paljon kuin keskiluokkaan kuuluvia.
Puuttuvan teknologisen perustan takia Saksa joutui aluksi hankkimaan laitteistoa ja osaamista Isosta-Britanniasta. Saksalaiset oppivat kuitenkin nopeasti ja alkoivat laajentamaan rautatieyhteyksiä eri puolille maata. 1850 Saksa oli jo omavarainen rautateiden rakentamisessa, joka puolestaan lisäsi teknologista osaamista, koulutusta ja terästeollisuuden kasvua. Toisin kuin Ranskassa, tavoitteena oli tukea raskasta teollisuutta hyvillä rautatieyhteyksillä, etenkin Ruhriin, sekä merkittäviin suursatamiin kuten Bremen ja Hampuri. Saksalla oli 1913 maailman toiseksi suurin rautatieverkosto Yhdysvaltojen jälkeen.
Teollisuus eteni dynaamisesti Saksassa ja saksalaiset valmistajat alkoivat vallata kotimaan markkinoita, syrjäyttäen englantilaisen tuontitavaran. Ne alkoivat kilpailla myös ulkomaanmarkkinoilla brittiteollisuuden rinnalla. Erityisen suosion Yhdysvalloissa teki saksalainen tekstiili- ja metalliteollisuus, joka oli vuoteen 1870 ylittänyt englantilaisyritysten tuotannon teknillisellä tehokkuudellaan. Saksasta tuli hallitseva taloudellinen valta mantereella, ja Saksa oli toiseksi suurin viejämaa Ison-Britannian jälkeen. Teknologisen kehityksen aikana saksan teollistumisessa esiintyi neljä aaltoa: rautatieaalto 1877–1886, väriaineaalto 1887–1896, kemiallinen aalto 1897–1902 ja sähkötekniikan aalto 1903–1918. Saksa investoi enemmän tutkimukseen kuin Iso-Britannia, erityisesti kemianteollisuuteen, moottoreihin ja sähköteollisuuteen. Saksan valta-asema fysiikan ja kemian aloilla toi kolmasosan kaikista Nobel-palkinnoista saksalaisille keksijöille ja tutkijoille.
Saksan kartellijärjestelmä (Konzerne) voimakkaasti keskitettynä, pystyi tehostamaan pääoman käyttöä. Lisäksi 1871 Saksaan liitetty Elsass-Lothringen oli ranskalaisen teollisuuden pohja, joka auttoi saksalaisen teollisuuden kehittymisessä.
Vuoteen 1900 mennessä Saksan kemianteollisuus hallitsi maailmanmarkkinoita synteettisellä väriaineellaan. Kolme suurta yritystä: BASF, Bayer ja Hoechst tuottivat satoja väriaineita viiden pienemmän yrityksen kanssa. Vuonna 1913 nämä kahdeksan yritystä tuottivat 90 prosenttia maailman väriaineista ja myivät noin 80 prosenttia tuotannosta ulkomaille. Nämä kolme suurta yritystä oli myös integroitu tuotantoketjun alkupäähän välttämättömien raaka-aineiden tuotantoon. Näin ne laajentuivat muille kemianteollisuuden aloille kuten lääkkeiden, valokuvafilmien, maatalouskemikaalien ja sähkökemian teollisuuden aloille.
Ensimmäisen maailmansodan alkuun mennessä Saksan teollisuus oli siirtynyt sotateollisuustuotantoon, johon vaadittiin paljon hiiltä ja terästeollisuutta. Kemiallinen tuotanto joutui tuonti kieltoon tai varattiin kemiallisten aseiden kehittämiseen.
Saksan talous oli ennen sotaa perustunut ulkomaankaupalle. Ympärysvaltojen merisaarto eristi Saksan teollisuuden markkina-alueista ja raaka-aineiden lähteistä. Jonkin verran kompensaatiota saatiin lisäämällä kauppaa Ruotsin ja Norjan kanssa.
Raskas teollisuus saatiin muutettua sotateollisuudeksi, mutta tavallista kansaa palvellut kulutustavarateollisuus romahti raaka-ainepulaan. Raaka-ainepula johti myös itsenäisten käsityöläisten yritysten konkurssiaaltoon. Tämä kaikki lisäsi työttömyyttä. Myös maatalous joutui vaikeuksiin. Elintarvikkeiden hinnat nousivat mikä suututti kaupunkilaisia, ja hallitus yritti säädellä niiden hintoja. Tämä johti mustaan pörssiin. Kaikkiaan sota-aikana hintataso nousi 250 %, mikä oli alkusoittoa tulevalle hyperinflaatiolle. Ennen vuoden 1918 romahdusta sodasta oli hyötyä suurille metallialan yrityksille. Niiden voitot nousivat huomattavasti ja työntekijät nauttivat paremmista palkoista.