stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katy Brand

| Katy Brand |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Katherine Frances Brand
Syntynyt: 13. tammikuuta 1979 (ikä 45) Buckinghamshire, Englanti
Ammatti:  näyttelijä, koomikko
Näyttelijä
Aktiivisena:  2004–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Katherine Frances ”Katy” Brand (s. 13. tammikuuta 1979)[lähde? ] on englantilainen näyttelijä ja koomikko. Hänet tunnetaan muun muassa omasta komediasarjastaan Katy Brand's Big Ass Show, jota tehtiin kolme tuotantokautta vuosina 2007–2009. Brandin tunnetuimmat elokuvaroolit ovat olleet fantasiaelokuvassa Nanny McPhee ja suuri pamaus (2010) ja musikaalielokuvassa Walking on Sunshine (2014).
Brand asui ensimmäiset vuotensa Oxfordissa, kunnes perhe muutti Amershamiin Buckinghamshiressä hänen ollessaan noin kahdeksan. 13-vuotiaana Brand tuli uskoon viettäessään kesälomaa kristittyjen ystäviensä kanssa, minkä seurauksena hän aloitti aikanaan teologian opinnot Oxfordin yliopistossa. Brandin usko kuitenkin hiipui ja suurimman osan ajastaan Oxfordissa hän vietti teatterin parissa. Valmistuttuaan hän teki ensin töitä televisiossa tuotantopuolella, kunnes alkoi vuonna 2004 esittää stand upia. Vuonna 2007 hän sai oman televisiosarjansa ITV:llä. Hänet palkittiin British Comedy Awards -gaalassa vuoden parhaana naispuolisena koomikkotulokkaana 2008.
Kankijärvi (Jämsä)

| Kankijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°44′49″N, 24°52′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Vähään Valkeajärveen 
Järvinumero:  35.722.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,5 m  
Rantaviiva:  2,417 km  
Pinta-ala:  11,054 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKankijärvi 
Kankijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä  sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 11,1 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laeveän ja pohjoisivuiltansa jyrkkärinetisen Karttianvuoren koillispuolella. Vuoren rinteet muodostavat järven lounaisrannat ja ne laskeutuvat jyrkinä järveen. Järven pohjoispäässä on myös jyrkänteitä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven lähiympäristössä on ollut kolme maatilaa, joista kaksi on edelleen viljelyssä. Järven rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee metsätiet valtatieltä 9 tai yhdystieltä 14249.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yhdeksän metsäojaa, joista neljä tuovat suon kuivatusvesiä. Järvi laskee Vähään Valkaeajärveen vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa karttaan oli merkitty enemmän peltopalstoja kuin nykyään. Kartassa ei ollut yhtään vapaa-ajan asuntoa, mutta vuoden 1986 kartassa ne ovat olleet jo kaikki.
Kerstin Behrendtz

| Kerstin Behrendtz> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Clary Kerstin Margareta Behrendtz
Syntynyt: 18. elokuuta 1950
Kuollut: 28. maaliskuuta 2020 (69 vuotta)
Kansalaisuus:  Ruotsi
Ammatti:  radiotoimittaja
Puoliso:  Thomas Samuelsson
Clary Kerstin Margareta Behrendtz (18. elokuuta 1950 – 28. maaliskuuta 2020) oli ruotsalainen radiojuontaja. Hän työskenteli Sveriges Radiossa. Hän jäi eläkkeelle 31. elokuuta 2017. Hän oli osa valintalautakuntaa, joka päätti, mitkä kappaleet osallistuvat Melodifestivalen 2014 -tapahtumaan. Hän oli myös osa Ruotsin musiikkitalon valintalautakuntaa vuodesta 2014 kuolemaansa asti.
Behrendtz oli vuosina 1972–1977 naimisissa elokuvaohjaaja Thomas Samuelssonin kanssa, ja heillä oli kaksi lasta.
Behrendtz kuoli covid-19-tautiin 28. maaliskuuta 2020.
Kaluš

| Kaluš Калуш |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kaluš
 Koordinaatit: 49.023°N, 24.369°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Ivano-Frankivskin alue
Piiri:  Kalušin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  64,53 km²
Väkiluku (2013):  67 585
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 kaluschcity.if.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaluš (ukr. Калуш, puol. Kałusz) on Ukrainan kaupunki Ivano-Frankivskin alueella Karpaattien juurella. Kaupungin asukasluku on 67 500 (2013). Kaupunki on Kalušin piirin hallintokeskus.
Historia

Varhaisimmat maininnat Kalušista on merkitty paikalliseen kroniikkaan 27. toukokuuta 1437. Se on historiansa aikana kuulunut Itävalta-Unkarille ja Puolalle, ennen kuin se liitettiin Neuvosto-Venäjään ensimmäisen maailmansodan jälkeen.
Kaupungin arvon Kaluš sai vuonna 1939. Siellä oli vahva juutalaisväestö, joka kuitenkin hävitettiin natsien vainoissa toisessa maailmansodassa.
Kaupunkiliikennettä (Prospekt Lesi Ukrajinky).
Omakotitalojen aluetta.
Kalušin rautatieasema.
Kulttuuritalo Junist.
Ystävyyskaupungit

Grand Prairie, Yhdysvallat
Bačka Palanka, Serbia
Aiheesta muuta

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaluš Wikimedia Commonsissa
I. S. Nasalyk: Kaluš Entsyklopedija Sutšasnoji Ukrajiny - Encyclopedia of Modern Ukraine.  2012. Viitattu 15.2.2022. (ukrainaksi)
Kaluš (tietosanakirjan Isrorija mist i sil Ukrajinskoji RSR 9 voluumin Ivano-Frankivska oblast - artikkeli) (ukrainaksi) (ukrssr.com.ua)
Ivano-Frankivskin alue
Päähallintopaikka: Ivano-Frankivsk




Piirit ja kaupunkipiirit:
Bohorodtšany | Boleh'iv | Dolyna | Halytš | Horodenka | Ivano-Frankivsk | Jaremtše | Kaluš | Kaluš | Kolomyja | Kolomyja | Kosiv | Nadvirna | Rohatyn | Rožnjativ | Snjatin | Tlumatš | Tysmenitsja | Verh'ovyna



Merkittäviä kaupunkeja:
Burštyn |
Dolyna |
Halytš |
Horodenka|
Kosiv |
Nadvirna |
Rohatyn |
Snjatyn |
Tlumatš |
Tysmenitsja
Kerstin Koorti

Kerstin (Kirsti Birgit) Koorti (s. 5. helmikuuta 1950 Helsinki)[lähde? ] on ruotsinsuomalainen asianajaja.
Koorti on muuttanut Ruotsiin vuonna 1957 ja viettänyt nuoruutensa Sundbybergissa, Tukholman läänissä. Hän suoritti oikeustieteellisen tutkinnon vuonna 1975 Tukholman yliopistossa. Opintojensa aikana Koorti työskenteli muun muassa lääkäriassistenttina. Hän on perehtynyt rikostekniseen lääketieteeseen, epäiltyjen rikosten rikosteknisiin tutkimuksiin ja aseteknologiaan. Vuonna 1980 Koorti sai asianajajaoikeudet.  Sen jälkeen hän työskenteli vuosina 1980–2015 lakimiehenä, pääasiassa rikosasioissa, omassa toimistossaan Tukholmassa ja vuodesta 2015 lähtien Zettergren & Lagercrantz -lakiasiaintoimiston työntekijänä. Hän on ollut asianajajana useissa julkisuutta saaneissa rikosjutuissa.
Omien asianajotehtäviensä lisäksi Kerstin Koorti on kutsuttu usein mediaan kommentoimaan käynnissä olevia rikosjuttuja. Hän on myös kirjoittanut Aftonbladetissa kommentteja merkittävistä oikeudenkäynneistä.
Kerstin Casparij

Kerstin Casparij helmikuussa 2023 Manchester Cityn pelaajana.
Kerstin Yasmijn Casparij (s. 19. elokuuta 2000) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa toukokuun 2024 loppuun mennessä 36 maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi lokakuussa 2021 Kyprosta vastaan. EM-kilpailuissa 2022 hän pelasi kolme ottelua.
Seuratasolla Casparij on edustanut kotimaassaan Heerenveeniä, Alkmaaria ja kausina 2020–2022 Twenteä. Heinäkuussa 2022 hän siirtyi englantilaisseura Manchester Cityyn.
Kansallispuolue (Tšekki)

Kansallispuolue (tšek. Národní strana) oli tšekkiläinen äärioikeistopuolue, joka sai kyseenalaista julkisuutta muun muassa mainostamalla "romanikysymyksen lopullista ratkaisua". Ainakin Tšekin sisäministeri Martin Pecina on pyrkinyt puolueen kieltämiseen.
Kansallispuolue on EU- ja maahanmuuttokriittinen. Se on perustanut puolisotilaallisen yksikön, jonka tarkoituksena on sanottu olevan muun muassa auttamisen luonnonkatastrofin sattuessa.
Idea puolueesta syntyi vuonna 1998. Kaksi ensimmäistä yritystä sen rekisteröimiseksi epäonnistuivat. Lokakuussa 2001 rekisteröityminen viimein tapahtui. Puolueen johtajana toimii Petra Edelmannová. Puolue on jäänyt saamastaan julkisuudesta huolimatta pieneksi; se sai vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa 0,26 % äänistä eli ei yhtään paikkaa. Aiemmissa vaaleissa kannatus on ollut vielä vähäisempää. Edustajainhuoneen vaaleissa 2006 puolue sai 0,17 % äänistä ja vuoden 2004 europarlamenttivaaleissa vain 0,12 %.
Kansallispuolue ei ole maansa ainoa voimakkaasti nationalistinen puolue: myös pitkäikäinen Tšekin kansallissosiaalinen puolue on osallistunut vaaleihin vielä 2000-luvulla.
Korkein oikeus lakkautti puolueen elokuussa 2011.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (tšekiksi), (englanniksi)
Kepler-16b

Kepler-16b on eksoplaneetta, joka on noin Saturnuksen kokoinen, ja kiertää kaksoistähti Kepler-16:ta noin 200 valovuoden päässä Maasta. Planeetan kiertoaika tähtien ympäri on noin 229 päivää.
Tutkijat havaitsivat planeetan NASAn Kepler-avaruusteleskoopin avulla. Kaksoistähden komponentit kiertävät toisiaan 41 päivän jaksoissa ja kulkevat Maasta katsottuna vuorotellen toistensa editse. Tähdistä saapuvan valon huomattiin himmenevän myös pimennysten välillä, ja se voitiin selittää molempia tähtiä kiertävällä kolmannella taivaankappaleella, joka nimettiin Kepler-16b:ksi. Havainto julkaistiin 2011-09-1515. syyskuuta 2011.
Eksoplaneetan vetovoima aiheuttaa vaihtelua tähtien kiertoaikoihin, ja siitä voidaan laskea, että Kepler-16b:n massa on samaa luokkaa kuin Saturnuksella. Planeetan 229-päiväinen kiertoaika puolestaan on lähes sama kuin Venuksella (225 päivää). Keskustähdet ovat aurinkoa pienempiä (69 % ja 20 % Auringon massasta) ja kylmempiä, mistä johtuen Kepler-16b on niin viileä, ettei siellä voi esiintyä vettä nestemäisessä olomuodossa.
Kaprakka

Kaprakka oli Liperin Käsämässä sijaitseva Hengitysliitto ry:n  kuntoutuskeskus. Samalla alueella Liperin Käsämässä toimii nyt Ammattiopisto Luovin Liperin yksikkö.
Entisessä Kaprakassa toimii liperiläisille avoin uimahalli Liprakka. Veljesharjun ympäristössä on monipuoliset ulkoliikuntamahdollisuudet, muun muassa retkipolut ja puhtaat lammet.
Ammatillinen koulutuskeskus toimi Kaprakka-nimen alla vuoden 2007 elokuuhun saakka, jolloin Kaprakan ammatillinen koulutuskeskus liittyi osaksi Suomen suurinta ammatillista erityisoppilaitosta, Ammattiopisto Luovia.
Historiaa

Kaprakka valmistui vuosina 1947–48 Veljesharjuksi eli Sotainvalidien Veljesliiton tuberkuloosiparantolaksi ja ammattikouluksi. Sen päärakennukset piirsi arkkitehti Viljo Revell.
Hengitysliitto Helin (nyk. Hengitysliitto) kuntoutusyksiköt Hoikan kuntoutuskeskus, Kaprakka ja Verve yhdistyvät uudeksi, valtakunnallisesti kuntoutuksen palveluntuottajaksi 1.1.2009. Verve tuotti tuolloin palveluja myös Helsingissä, Kuopiossa, Joensuussa, Oulussa, Sastamalassa ja Tampereella.  Vuoden 2011 alussa Verve lopetti Liperissä, ja koko alue on nykyään Ammattiopisto Luovin Liperin yksikön käytössä.
Liprakka

Syyskuussa 2004 avatussa Liprakka-nimisessä uimahallissa on 25 metrin pituinen kolmiratainen allas, jossa on kolme vesihierontapistettä, 60 cm syvässä lastenaltaassa on pieni liukumäki. Uimahalli on kaikille avoin.
Uimahalli on astmaystävällinen: vedenpuhdistusjärjestelmä on uv-pohjainen ja allastilat on rakennettu sisäilmaluokkaan 1. Altaiden veden lämpötila on +28 astetta.
Uimahalli Liprakka lopetti toimintansa vuoden 2014,  mutta avattiin uudelleen syyskuun alusta 2019. Sen jälkeen se on muiden uimahallien tavoin ollut välillä suljettuna koronapandemian 2020–2021 takia.
Aiheesta muualla

(Arkistoitu – Internet Archive) — Ilmoitus sulkemisesta.
Kaprakan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Verven kotisivut
Luovin kotisivut
Uimahalli
KattenKabinet

KattenKabinet
Kattenkabinet on Amsterdamissa Hollannissa toimiva kissa-aiheiseen taiteeseen keskittyvä museo. Museossa kuvattiin kohtauksia elokuvaan Ocean´s 12.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla

Museon kotisivut
Kartanonpunaherukka

| Kartanonpunaherukka> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Saxifragales
Heimo::  Herukkakasvit Grossulariaceae
Suku::  Herukat Ribes
Laji::  × houghtonianum
Kaksiosainen nimi
 Ribes × houghtonianum  Jancz. 
Synonyymit
 Ribes rubrum × spicatum 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kartanonpunaherukka (Ribes × houghtonianum) on herukoiden sukuun kuuluva kasvilaji, joka on syntynyt lännenpunaherukan (Ribes rubrum) ja pohjanpunaherukan (Ribes spicatum) risteytyessä. Lajia ei tavata missään luonnonvaraisena, mutta sitä viljellään yleisesti puutarhoissa syötävien marjojensa vuoksi; joskus se esiintyy myös viljelyjäänteenä tai -karkulaisena.
Ulkonäkö ja koko

Kartanonpunaherukka on kesävihanta kahden metrin korkuiseksi kasvava yksikotinen pensas, jolla on kierteiset lehdet. Tertuissa kasvavat kukat ovat hyönteispölytteisiä, viisiteräisiä. Kukasta kypsyvä hedelmä on punainen pohjusmarja.
Kasvattaminen

Kartanonpunaherukkaa voi kasvattaa kosteutta pidättävässä, mutta hyvin kuivuvassa hiekka- tai savimaassa. Kasvi viihtyy parhaiten aurinkoisilla tai puolivarjoisilla kasvupaikoilla, mutta kestää myös täyttä varjoa; tällöin hedelmistä tosin tulee pienempiä. Kartanonpunaherukkaa voi lisätä pistokkaista tai siemenistä. Koska kyseessä on risteymälaji, siemenet itävät heikosti.
Katy Hudson (albumi)

| Katy Hudson Katy Hudson (Katy Perry) |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2000 - 2001
 Julkaistu: 23. lokakuuta 2001
 Tyylilaji: gospel, pop
 Kesto: 48.11
 Levy-yhtiö: Red Hill Records
Katy Perryn muut julkaisut
|   | Katy Hudson 2001 | One of the Boys 2008 |
Katy Hudson on yhdysvaltalaisen laulaja Katy Perryn vuonna 2001 julkaisema gospel-albumi. Perry julkaisi albumin oikealla nimellään Katy Hudson, myöhemmin hän otti taiteilijanimekseen Katy Perryn, jotta häntä ei sekoitettaisi näyttelijä Kate Hudsoniin.
Katy Hudson -albumi julkaistiin Perryn ollessa 16-vuotias, ja on hänen ensimmäinen albuminsa. Perry on säveltänyt itse neljä albumin kappaleista, ja osallistunut myös muiden kappaleiden tekemiseen. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Trust in Me".
Kappaleet

Trust in Me  (Katy Hudson/Mark Dickson)  – 4:46
Piercing  (Katy Hudson/Tommy Collier/Brian White)  – 4:06
Search Me  (Katy Hudson/Tommy Collier/Scott Faircloff)  – 5:00
Last Call  (Katy Hudson)  – 3:07
Growing Pains  (Katy Hudson/Mark Dickson)  – 4:05
My Own Monster  (Katy Hudson)  – 5:25
Spit  (Katy Hudson)  – 5:10
Faith Won't Fail  (Katy Hudson/Mark Dickson)  – 5:14
Naturally  (Katy Hudson/Scott Faircloff)  – 4:33
When There's Nothing Left  (Katy Hudson)  – 6:45
Naturally (Single Version)  (Katy Hudson/Scott Faircloff)   5:12
Katthavet

| Katthavet |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Jomala
Koordinaatit:  60°06′38″N, 19°50′17″E
Järvinumero:  94.110.1.006
Mittaustietoja
Rantaviiva:  0,8 km 
Pinta-ala:  0,04 km² 
 fiKatthavet 
Katthavet on järvi Jomalassa Ahvenanmaan eteläosassa. Sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on viisi kilometriä länteen. Katthavet on pienin Jomalan viidestä järvestä.
Maantiede

Katthavetin pituus lännestä itään on 300 metriä. Saaria ei ole. Järvi sijaitsee Jomalan manneralueen länsiosassa, sen lounaispuolella avautuu Jomalaan kuuluva noin 500 neliökilometrin siivu Ahvenanmerta. Katthavetin ranta on soistunut, suoalue jatkuu lounaaseen Kungsöfjärdeniin. Suoalueen halki virtaa 300-metrinen laskuoja Katthavetista Kungsöfjärdeniin. Katthavetin pohjois- ja itäpuolella harjoitetaan maataloutta, eteläpuolella on metsämaata.
Katthavet (94.110.1.006) kuuluu Ahvenanmaan lounaiseen saaristoalueeseen (94.11), joka on toisen jakovaiheen vesistö Pohjoisen Ahvenanmeren päävesistöalueella (94). Lounaiseen saaristoalueeseen kuuluu seitsemäntoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista Kungsöfjärden, Byträsk ja Storviken ovat laajimmat.
Jomalan alueella sijaitsee neljä järveä, joista Prästträsket on laajin. Kolme muuta ovat Kungsöfjärden, Degerbergstjärnen ja Katthavet. Vargsundetista osa sijaitsee Jomalassa.
Kepler-438b

| Kepler-438b |
| --- | --- |
 Maan ja Kepler-438b:n likimääräinen kokovertailu
Löytäminen
Löytäjä(t):  Kepler-avaruusteleskooppi
Löytöpäivä:  6. tammikuuta 2015 (varmistuminen julkistettu)
Havaintomenetelmä(t):  ylikulkumenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  Kepler 438
Tähden etäisyys Auringosta:  noin 470 vv
Tähden massa:  0,540 M☉
Tähden metallisuus:  0,160
Tähden ikä:  4,4 (+0,8 / −0,7) Gyr
Fyysiset ominaisuudet
Säde:  1,120 RE
Lämpötila:  273–333 K
Kepler-438b (tunnetaan myös Kepler Object of Interest -nimellään KOI-3284.01) on varmistettu eksoplaneetta, joka kiertää Kepler-438-nimistä punaista kääpiötähteä noin 470 valovuoden (145 pc) päässä Maasta, Lyyran tähdistössä. NASAn Kepler-avaruusteleskooppi löysi planeetan ylikulkumenetelmällä eli menetelmällä, jossa planeetta huomataan, kun se kulkee tähtensä editse himmentäen tästä tulevaa valoa. NASA julkisti tiedon planeetan varmistumisesta 6. tammikuuta 2015. Sitä ennen se tunnettiin planeettakandidaattina nimellä KOI-3284.01. Sen Earth Similarity Index on 0,88 eli suurempi kuin millään muulla tunnetulla eksoplaneetalla.
Kepler-438b:n säde on 1,12-kertainen Maan säteeseen verrattuna. Kepler-438b:n tähti Kepler-438 on Aurinkoa huomattavasti pienempi ja kylmempi. Kepler-438b kiertää tähtensä kerran 35,2 vuorokaudessa. Planeetta sijaitsee tähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä ja on todennäköisesti kiviplaneetta.
Kelan talo (Tampere)

Kelan talo Puutarhakadulta kuvattuna.
Kelan talo (eli Kansaneläkelaitoksen talo, viralliselta nimeltään Kiinteistöosakeyhtiö Sinikulma) on kolmikerroksinen liikerakennus Tampereen Keskustorilla, osoitteessa Aleksis Kiven katu 18. Talon on suunnitellut arkkitehti Antti Tähtinen, ja se on valmistunut vuonna 1981. Kiinteistön omistaa Sini-Kulma Oy.
Talo edustaa maltillista postmodernismia. Julkisivu on pesubetonia, ja elementtisaumat ovat näkyvissä. Materiaalivalinnat ovat aikakaudelle tyypillisiä. Toisaalta rakennus pyrkii myös sulautumaan ympäristöönsä, sillä siinä on samoja piirteitä kuin naapuritaloissa: ikkunoiden rytmi ja mittakaava on saatu viereisestä Sandbergin talosta, ja ensimmäisen kerroksen pylväskäytävä mukailee Keskusvirastotalon tyyliä.
Kelan taloon tehtiin vuonna 2016 julkisivuremontti, jonka yhteydessä punertava väritys muutettiin vaaleanharmaaksi. Aiemmin rakennus poikkesi selvästi vaaleasta talorivistöstä.
Nykyisen rakennuksen paikalta purettiin 1970-luvulla Kasarmiksi tai Seurahuoneen taloksi kutsuttu puurakennus, joka oli valmistunut vuonna 1866.
Kelan talo (vasemmalla) ennen julkisivuremonttia.
Lappeenrannan kaupunginkirjasto

Lappeenrannan kaupunginkirjasto toimii Lappeenrannan kaupungissa ja sen lähialueilla. Kirjasto on perustettu vuonna 1883. Uuden pääkirjastorakennuksen avajaiset olivat vuonna 1974. Vuonna 2017 henkilökuntaa työskenteli henkilötyövuoden aikana kirjaston palkkaamana 46,23 henkeä.
Lappeenrannan kaupunginkirjasto kuuluu Heili-kirjastokimppaan.
Historia

Koulukirjastonhoitaja Juho Pelkonen esitti vuonna 1883 kaupunginhallitukselle, että Lappeenrannan kaupunki ottaisi siihen mennessä satunnaisin avustuksin toimineen lainakirjaston ja lukusalin omistukseensa ja hoitoonsa. Kaupunginhallitus suostui esitykseen ja myönsi kirjastolle tukea 200 markkaa, josta 150 markkaa tuli käyttää kirjojen hankintaan ja sitomiseen. Näistä rahoista varattiin myös 50 markan vuotuinen määräraha kirjastonhoitajan palkkaamiseen.
Ensimmäiseksi kunnalliseksi kirjastonhoitajaksi valittiin maalarimestari P. Tijainen. Vuonna 1908 Lappeenrannassa otettiin luokitukseksi uusi ja Suomessa vielä kiistanalainen Deweyn kymmenluokitusjärjestelmä. Kirjaston lainajärjestelmä uusittiin Detroit-menetelmään vuonna 1948. 1949 kirjastoon avattiin lapsille oma suunniteltu osasto.
Kirjasto sai uudet tilat Säätiö- eli Postitalosta. Näissä tiloissa kirjasto sijaitsi uuden talon valmistumiseen saakka aina vuoteen 1973. Lappeenrannan Kilta ehdotti erityisen kotiseutuosaston kokoamista kirjaston yhteyteen. Esitys hyväksyttiin. Vain kahta kuukautta ennen kuntaliitosta (Lappeenranta-Lappee-Lauritsala) ja sen mukanaan tuomia muutoksia perustettiin Tyysterniemen kansakoululle myös lasten- ja nuortenosasto.
Alakylän ja Tyysterniemen toiminnat kytkettiin toisiinsa. Molempia hoiti sama kirjastonhoitaja.
Historia > Kuntaliitos

Vuoden 1967 alussa toteutettiin kuntaliitos, joka yhdisti Lappeenrannan kaupungin, Lappeen kunnan ja Lauritsalan kauppalan. Näin syntyi laaja 50 023 asukkaan kaupunki, jonka kirjastotoimi käsitti pääkirjaston lisäksi 25 sivukirjastoa ja neljä laitoskirjastoa.
Muodostuneen suurkunnan alue oli paisunut niin laajaksi, että kirjastoauto nähtiin välttämättömyytenä. Kirjastolautakunta esitti auton hankkimista heti vuoden 1967 alussa. Lappeenrannan saadessa kirjastoauton syksyllä siirryttiin samalla kameralainausjärjestelmään. Kirjastoauton lainauskamera ja siitä saadut kokemukset johtivat lainauskameran hankkimiseen myös pääkirjastoon vuonna 1968.
Uuden kirjastotalon rakennus alkoi vuonna 1973 ja arkkitehtina toimi Erkki Pasanen. Samana vuonna Valtioneuvosto teki päätöksen maakuntakirjaston tehtävien antamisesta Lappeenrannan kaupungin pääkirjastolle ja esitti käytettäväksi nimeä Lappeenrannan kaupunginkirjasto - maakuntakirjasto. Uuden kirjastotalon avajaisia vietettiin 7.8.1974.