stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
János Kádár
Perhe ja nuoruus

János Kádár syntyi 1912 tuolloin Unkarin kuningaskuntaan kuuluneessa Fiumen kaupungissa (nyk. Rijeka), aviottomana lapsena. Hänen äitinsä Borbála Czermanik oli kotoisin nykyisen Slovakian alueelta, Nitran alueen Ógyallasta (slov. Hurbanovo), köyhän talonpoikaisperheen tytär, joka työskenteli Adrianmeren rannalla tasokkaan lomakodin sisäkkönä. (Myöhemmissä asiakirjoissa nimi kirjoitettiin Csermanek. Maanalaisessa kommunistiliikkeessä toimiessaan János Csermanek alkoi käyttää nimeä Kádár, jonka hän otti viralliseksi nimekseen 1945.) Hänen isänsä János Krezinger palveli sotilaana Fiumeen sijoitetussa joukko-osastossa, ja hänen ja Borbála Csermanekin suhde lienee ollut ohimenevä pikaromanssi. Kádár tapasi isänsä ensi kerran vasta 1960-luvulla.
Varhaislapsuutensa Kádár vietti Unkarissa, Somogyn läänin Kapolyssa, mistä Borbála Csermanek oli löytänyt sijaiskodin pojalleen, kun lähistöllä asunut Krezingerin perhe ei suostunut auttamaan tai edes tapaamaan poikansa aviottoman lapsen äitiä. Borbála Csermanek kävi siellä säännöllisesti tapaamassa poikaansa, ja heti kun se oli mahdollista, vuonna 1918, hän vei János-pojan mukanaan Budapestiin, missä sitten elätti poikaansa ja itseään siivoojana, pyykkärinä ja erilaisilla tilapäistöillä. Perheen arki oli köyhää ja ankeaa, mutta äiti piti ankaran huolen poikansa koulunkäynnistä. Käytyään neljä luokkaa kansa- ja neljä luokkaa kansalaiskoulua Kádár pääsi vuonna 1927 kirjoituskonemekaanikon oppiin ja sai kisällinkirjan vuonna 1929, mutta ei pystynyt työskentelemään alalla kuin puoli vuotta, minkä jälkeen hän elätti itseään tilapäistöillä. Muodollisen koulunkäynnin vähäisyyttä nuori Kádár paikkasi ahkeralla itseopiskelulla ja hankki itselleen hyvän yleissivistyksen.
Borbála Csermanekille syntyi, ilmeisesti jälleen lyhyeksi jääneestä suhteesta, vuonna 1920 toinen poika Jenő. János Kádárin ja hänen pikkuveljensä suhde oli läheinen, ja poliittisestikin he olivat samanmielisiä. Jenő Csermanek työskenteli suutarin kisällinä, osallistui kommunistisen puolueen toimintaan ja kuoli tapaturmaisesti vuonna 1948, pudottuaan parvekkeelta, jonne oli kiinnittämässä lippua vappujuhlaa varten. Seuraavan vuoden alussa kuoli myös äiti Borbála, joka loppuun saakka oli ollut pojalleen hyvin läheinen ja tärkeä ihminen.
Vuoden 1940 tienoilla János Kádár tutustui ammattiyhdistyksen kirjastonhoitajana toimineeseen Mária Tamáskaan. He seurustelivat vähän aikaa, Mária meni sitten naimisiin toisen työväenliikkeestä tutun toverin, Ottó Rónan kanssa, mutta tämä avioliitto päättyi eroon 1948. Mária Tamáska ja János Kádár palasivat yhteen, avioituivat seuraavana vuonna ja elivät yhdessä loppuikänsä. Lapsia heille ei syntynyt.
Poliittisen toiminnan alkuvaiheet Horthyn Unkarissa

Vuonna 1931 Kádár liittyi kielletyn Unkarin kommunistipuolueen (KMP, Kommunisták Magyarországi Pártja) nuorisojärjestöön (Kommunista Ifjúmunkások Magyarországi Szövetsége, ’Unkarin kommunististen nuortyöläisten liitto’). Jo saman vuoden marraskuussa hänet pidätettiin mutta vapautettiin todisteiden puutteessa helmikuussa 1932. Seuraavana vuonna hänet valittiin nuorisoliiton paikallisosaston hallitukseen ja pidätettiin uudelleen. Pitkäksi venyneen oikeudenkäynnin jälkeen hän sai vuonna 1936 kahden vuoden vankeustuomion, jonka jäljelle jääneen osan hän suoritti alkuvuodesta 1937 Szegedin Csillag-vankilassa. Siellä hän tutustui myös Mátyás Rákosiin, Unkarin sodanjälkeiseen kommunistidiktaattoriin.
Vankilasta vapauduttuaan Kádár lakkasi joksikin aikaa pitämästä yhteyttä maanalaiseen kommunistipuolueeseen ja liittyi syyskuussa 1937 lailliseen sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, toimien vuodesta 1939 sen paikallisosaston sihteerinä Budapestin Terézvárosin kaupunginosassa. Vuoden 1940 lopulla hän päätyi taas yhteyteen kommunistipuolueen paikallisen osaston kanssa. Toukokuussa 1942 hänestä tuli kommunistipuolueen keskuskomitean sihteeristön jäsen, helmikuussa 1943, kun useita keskuskomitean jäseniä oli pidätetty, puolueen johtava sihteeri. Heinäkuussa 1943, Kominternin lakkauttamisen jälkeen, Kádárin johtama keskuskomitea hajotti KMP:n ja perusti uuden puolueen, peitenimellä Békepárt (’Rauhanpuolue’).
Huhtikuussa 1944 Kádár lähti Jugoslaviaan saadakseen Titon avustuksella yhteyden Moskovassa toimiviin emigranttikommunisteihin mutta joutui rajalla pidätetyksi. Hän onnistui salaamaan henkilöllisyytensä ja sai siten vain kahden vuoden vankeustuomion sotilaskarkuruudesta. Marraskuussa 1944 hän karkasi vankikuljetuksesta ja palasi Budapestiin, missä piileskeli Neuvostoliiton joukkojen saapumiseen asti.
Kuolema ja jälkimaine

János Kádár kuoli 6. heinäkuuta 1989, samana päivänä, jona Unkarin korkein oikeus julisti Imre Nagyn ja hänen toveriensa maineen palautetuksi. Hänenkin hautajaisistaan tuli suurtapahtuma: ruumispaarien ääreen MSZMP:n rakennukseen jonotti kymmeniätuhansia ihmisiä viimeistä tervehdystään tuomaan, hautajaistilaisuus 14.7. televisioitiin suorana lähetyksenä ja hautausmaalle kokoontuneen yleisön määrän arvellaan nousseen jopa sataantuhanteen.
Kádárin ja hänen puolisonsa hauta häpäistiin 2. toukokuuta 2007. Kun teko aamulla huomattiin, haudasta oli viety molempien maalliset jäännökset. Haudan läheisyyteen oli kirjoitettu: ”Murhaaja ja petturi ei saa levätä pyhässä maassa”. Kaikki Unkarin poliittiset puolueet tuomitsivat teon tuoreeltaan.
Kaikesta huolimatta Kádárin aikaa, sen yhteiskuntarauhaa ja turvallisuutta muistellaan myös hyvällä. Vuonna 2007 järjestetyssä mielipidetutkimuksessa hänet äänestettiin kolmanneksi pätevimmäksi valtiomieheksi ratkaisemaan Unkarin ongelmia. Vuonna 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan 54 % unkarilaisista oli sitä mieltä, että Kádárin aikaan enemmistö unkarilaisista eli paremmin kuin nykyään, ja väitteestä, että "maassa ei silloin ollut vapautta", oli eri mieltä 44 % (samaa mieltä vain 40 %). Väitteestä, että Kádárin aikaan elämä yleisesti ottaen oli huonompaa kuin järjestelmänvaihdoksen jälkeen, oli eri mieltä 52 %, samaa mieltä vain 31 %.
Tunnustuksia

Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto vuonna 1975
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta János Kádár Wikimedia Commonsissa
| n k Unkarin pääministerit |
| --- | --- | --- |
| Vallankumous 1848 |  Batthyány  (Récsey)  Kossuth  Szemere  |  |
| Kuningaskunta (1867–1918) |  Andrássy  Lónyay  Szlávy  Bittó  Wenckheim  K. Tisza  Szapáry  Wekerle  Bánffy  Széll  Khuen-Héderváry  I. Tisza  Fejérváry  Wekerle  Khuen-Héderváry  Lukács  I. Tisza  Esterházy  Wekerle  Hadik  |  |
| Ensimmäinen tasavalta |  M. Károlyi  Berinkey  |  |
| Neuvostotasavalta |  Garbai  Peidl Vastavallankumoukselliset G. Károlyi  Pattantyús-Ábrahám  |  |
| Tasavalta (1919–20) |  Friedrich  Huszár  |  |
| Kuningaskunta (1920–1946) |  Simonyi-Semadam  Teleki  Bethlen  G. Károlyi  Gömbös  Darányi  Imrédy  Teleki  Bárdossy  Kállay  Sztójay  Lakatos  Szálasi  Miklós  Tildy  |  |
| Toinen tasavalta |  F. Nagy  Dinnyés  Dobi  |  |
| Kansantasavalta |  Dobi  Rákosi  I. Nagy  Hegedüs  I. Nagy  Kádár  Münnich  Kádár  Kállai  Fock  Lázár  Grósz  Németh  |  |
| Kolmas tasavalta |  Antall  Boross  Horn  Orbán  Medgyessy  Gyurcsány  Bajnai  Orbán  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja 2  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Sarvalammi

| Sarvalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°39′02″N, 25°08′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Isojärveen 
Järvinumero:  14.263.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,555 km  
Pinta-ala:  1,553 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSarvalammi 
Sarvalammi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kotakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammelle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Isojärven valuma-alueeseen (14.263) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,4 metriä mpy. Sen eteläpäähän laskee Sarvajärvestä lähtevä laskuoja. Sarvalammin laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja laskee Isojärveen. Laskuojan pudotus on 11,5 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli merkitty, mutta se oli nimetön.
Vuoden 1966 peruskartassa lammen itärannalla oli pelto, joka jatkui lammen rantaan asti. Vuoteen 1986 mennessä pelto oli metsittynyt.
Kaakkolammi (Kuhmoinen, Jyrkysenkulma)

| Kaakkolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°43′44″N, 25°04′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Kalkkinen–Lakkajärveen 
Järvinumero:  14.262.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,6 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,626 km  
Pinta-ala:  1,968 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolammi 
Kaakkolammi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Jyrkysenkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Ympäröivä maasto nousee 10–40 metriä lammen pinnan yläpuolelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy. Sen pohjoispäähän johtaa yksi oja. Laskuoja lähtee lammen itäpäästä ja laskee 900 metrin päässä Kalkkinen–Lakkajärven Kalkkispohjaan. Laskuojan pudotus on 26,1 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa lampeen ei johtanut ojia eikä sillä ollut laskuojaa. Vuoteen 1986 mennessä lammesta oli johdettu laskuoja Kalkkinen–Lakkajärveen.
Ylime

| Ylime |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′34″N, 25°07′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.262.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,4 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,723 km  
Pinta-ala:  2,195 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlime 
Ylime eli Ylinenjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Puukkoisen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannat ovat metsämaata, mutta lammen länsipuolella on peltoa ja kaakkoispuolelta kulkee yhdystie 3291.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,4 metriä mpy. Siihen johtaa oja Alaisesta Savijärvestä.
Historiaa

Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa myös lammen itärannalla oli pieni pelto ja lammen nimenä oli Ylinenjärvi.
Operaatio Weserübung

Operaatio Weserübung (saks. Unternehmen Weserübung, Fall Weserübung) oli Saksan asevoimien koodinimi Tanskan ja Norjan miehitykseen tähtäävälle operaatiolle toisessa maailmansodassa. Se oli Norjan taistelun avausoperaatio, ja sai nimensä saksalaisen Weserjoen mukaan.
Suunnittelu

Norjan valtaamisella oli kannattajansa Saksan esikunnissa. Niinpä 14. joulukuuta 1939 Hitler määräsi salaisesti laadittavaksi ennakoivan suunnitelman Norjan valtaamiseksi. Studie Nord -suunnitelman 20. tammikuuta 1940 annetun luonnoksen mukaan jokainen merkittävä satama tultaisiin valtaamaan salamaoperaatiossa laivaston avulla. Hitler osoitti hieman aikaisempaa suurempaa kiinnostusta ja määräsi lisää voimavaroja suunnittelutyön jatkamiseksi. Sitten tapahtui jotain, mikä lisäsi Hitlerin päättäväisyyttä.
Suunnittelu > Tapaus Altmark

Saksalainen tankkeri ja tukialus Altmark oli palaamassa Saksaan lastinaan 299 taistelulaiva Admiral Graf Speen vangitsemaa brittiläistä merimiestä. Alus oli 15. helmikuuta 1940 Norjan aluevesillä ja joutui kolme kertaa Norjan laivaston torpedoveneiden pysäyttämäksi. Jokaisella kerralla norjalaiset nousivat laivaan ja tutkivat sen, vaikka miehistö vakuutti laivan olevan vain tavallinen kauppalaiva. Aluksen lastiruumaan piilotetut brittivangit pitivät kovaa meteliä, mutta norjalaiset eivät joko kuulleet tai välittäneet asiasta, vaan antoivat matkan jatkua.
Brittiläinen meritiedustelukone huomasi Altmarkin myöhemmin samana päivänä. Laivasto lähetti sen perään hävittäjä HMS Cossackin ja Altmark joutui vetäytymään piiloon Jøssingfjordiin. Seuraavana päivänä Cossack seurasi Altmarkia vuonoon ja pakotti sen ajamaan rantahietikolle. Ryhmä brittisotilaita otti Altmarkin haltuunsa lyhyen taistelun jälkeen. Altmarkia saattaneet norjalaiset tykkiveneet protestoivat, mutta eivät ottaneet osaa kahakkaan. Britit vapauttivat sotavangit ja jättivät Jøssingfjordin taakseen varhain aamulla 18. helmikuuta.
Norjalaiset olivat raivoissaan, mutta eivät halunneet tulla vedetyksi mukaan suursotaan. Norjan toiminta Altmarkin tapauksen aikana vahvisti sekä liittoutuneiden että Saksan epäluuloja norjalaisten neutraaliutta kohtaan.
Suunnittelu > Falkenhorstin luonnos

Kuultuaan Altmarkista Hitler raivostui. Erich Raederin mukaan tapaus näytti asettaneen Norjan kyvyn säilyttää neutraaliutensa kokonaan uuteen valoon. 19. helmikuuta Hitler määräsi operaatio Weserübungin suunnittelemista vauhditettavaksi. Seuraavana päivänä hän oli jo vakuuttanut itsensä, että britit olivat nousemassa maihin Norjaan hetkellä millä hyvänsä ja antoi määräyksiä joukkojen siirtämisestä. Alfred Jodl rauhoitti tilannetta, koska operaatiolla ei ollut edes johtajaa. Wilhelm Keitel ehdotti tehtävään vasta kenraaliksi ylennettyä Nikolaus von Falkenhorstia. Vaikka Hitler tunsi epäluuloa aatelissukuisia upseereja kohtaan, Falkenhorstia pidettiin eräänlaisena pohjoisten sotaolojen asiantuntijana, sillä hän oli ollut Rüdiger von der Goltzin esikuntapäällikkönä saksalaisten sotaretkellä Suomen sisällissodassa 1918. Falkenhorst komennettiin saapuvaksi jo seuraavana päivänä.
21. helmikuuta Hitler kyseli Falkenhorstilta tämän kokemuksista Suomessa ja antoi hänelle tehtäväksi laatia nopeasti toteutettava suunnitelma Norjan valtaamiseksi. Kenraali Jodlin mukaan pelkäksi työhaastatteluksi aiottu tapaaminen päättyi Hitlerin pitkään monologiin Norjan tärkeydestä Saksalle sekä käytettävissä olevista mahdollisuuksista. Hitler näytti tempautuneen mukaan hankkeeseen. Falkenhorst sai kuulla vain osia edellisistä suunnitelmista, koska Hitler antoi uusia ohjeita ja koska hanke tahdottiin pitää salassa. Jopa niin salassa, ettei kenraali saanut edes käyttää sotatoimiston karttoja, vaan hän joutui poikkeamaan kirjakaupassa ostamassa Norja-aiheisen Baedeker-matkaopaskirjasen matkallaan hotellihuoneeseensa suunnittelemaan operaatiota. Hänen tuli ilmoittautua takaisin Führerille kello 17 mennessä mukanaan luonnos siitä, kuinka hän aikoisi käyttää viittä divisioonaa Norjan valtaamiseen.
Falkenhorstin luonnos sisälsi samankaltaisuuksia amiraali Theodor Krancken erityisesikunnan laatiman Studie Nordin kanssa. Myös Krancke oli käyttänyt samaa Baedeker-kirjasta apunaan. Hitler hyväksyi luonnoksen ja nimitti Falkenhorstin johtamaan operaatiota saman päivän iltana. Jodlin mukaan Falkenhorst hyväksyi tehtävän innoissaan, mutta ainakin sodan jälkeen Falkenhorst kielsi olleensa erityisen iloinen toimeksiannosta.
Operaatiosuunnitelma

Alkuperäinen suunnitelma oli saada Tanskalta lupa käyttää lentokenttiä vaatimalla niitä diplomaattisin keinoin. 1. maaliskuuta 1940 Hitler kuitenkin lisäsi muutoksen, että myös Tanska tultaisiin valtaamaan.
Kriegsmarinen tammikuussa laatiman suunnitelman mukaan avainseikkoja olivat yllätyksellisyys ja nopeus. Yllätys olisi tärkeä, sillä se vähentäisi riskiä Norjan vastarinnan tehostumiseksi ja brittien väliintulon mahdollisuutta. Nopeus saavutettaisiin käyttämällä nopeita sota-aluksia joukkojen kuljetukseen hitaiden joukkojenkuljetusalusten sijasta. Näin kaikki kohteet voitaisiin tavoittaa samanaikaisesti ja pienemmällä paljastumisen riskillä. Uusi suunnitelma vaati myös erikoisjoukkoja, kuten vuoristo-, laskuvarjojääkäri- ja motorisoitujen joukkojen käyttöä.
Kohteina olivat seuraavat:
Oslo läheisine asutuskeskuksineen
Bergen
Narvik
Tromssa
Trondheim
Stavanger
Suunnitelmassa toivottiin Tanskan ja Norjan kuninkaiden nopeaa kaappaamista, joka vauhdittaisi antautumista.
Lopullinen suunnitelma sai koodinimekseen operaatio Weserübung (”Harjoitus Weserillä”) 27. tammikuuta 1940. Osallistuvat maavoimat alistettiin XXI armeijaryhmälle, johon kuului 3. vuoristodivisioona ja viisi jalkaväkidivisioonaa, joilta puuttui taistelukokemusta. Kolme laskuvarjokomppaniaa tulisi valtaamaan lentokentät. Päätös liittää mukaan 2. vuoristodivisioona tehtiin myöhemmin. Koko operaatioon tulisi osallistumaan myös noin tuhat lentokonetta.
Wesertag

Varhain huhtikuun 9. päivän aamuna vuonna 1940 koitti Wesertag (”Weser-päivä”). Saksa valloitti Tanskan ja hyökkäsi Norjaan. Saksalaiset ilmoittivat maiden hallituksille, että Wehrmacht on saapunut ”suojelemaan maiden neutraaliutta ranskalais-brittiläistä aggressiota vastaan.”
Invaasiolaivaston nimellinen saapumisaika — Weserzeit (”Weser-tunti”) oli 05:15 Keski-Euroopan aikaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Operation Weserübung and the Origins of Joint Warfare (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Robert W. Strahan: Command and Control of the First Modern Campaign; The German Invasion of Denmark and Norway - April, 1940 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Käsikähmän aikana kuolleita saksalaisia kannetaan haudattavaksi Altmarkilta.
Nikolaus von Falkenhorst
Operaatio Weserübungin kulku
Saksalaisia risteilijöitä matkalla kohti Norjaa päivää ennen Weserübungin aloitusta. Raskas risteilijä Blücher kuvattuna risteilijä Emdeniltä.
Yläinen Enojärvi

| Yläinen Enojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°42′49″N, 25°12′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Keskiseen Enojärveen
Järvinumero:  14.262.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,3 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  0,73 km  
Pinta-ala:  3,271 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYläinen Enojärvi 
Yläinen Enojärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Puukkoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pohjoispuolella sijaitseva Enovuori nousee 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Järven rannat ovat metsämaata ja pohjoisranta on jyrkkä. Rannalla on yksi rakennus.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,3 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee 130 metrin päässä Keskiseen Enojärveen. Laskuojan pudotus on 0,5 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio, mutta vuoteen 1986 mennessä järven rannalle oli rakennettu rakennus.
Ahsoka (televisiosarja)

| Ahsoka |
| --- | --- |

Tyyli:   avaruusooppera  draama 
Kestoaika:  37–57 min
Luoja(t):  Dave Filoni
Perustuu:  George Lucasin luomaan maailmaan ja hahmoihin
Showrunner(it):  Dave Filoni
Pääosissa:   Rosario Dawson  Natasha Liu Bordizzo  Mary Elizabeth Winstead  Ray Stevenson  Rory McCann  Ivanna Sakhno  Diana Lee Inosanto  David Tennant  Evan Whitten  Lars Mikkelsen  Genevieve O’Reilly  Eman Esfandi  Anthony Daniels  Ariana Greenblatt  Hayden Christensen 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Disney+
Esitetty:  2023-8-2222. elokuuta 2023 –  jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  John Bartnicki
Vastaava(t) tuottaja(t):   Dave Filoni  Jon Favreau  Kathleen Kennedy  Colin Wilson  Carrie Beck 
Käsikirjoittaja(t):  Dave Filoni
Säveltäjä(t):  Kevin Kiner
Leikkaaja(t):   Dana E. Glauberman  Rosanne Tan  James D. Wilcox 
Kuvaaja(t):   Eric Steelberg  Quyen Tran 
Tuotantoyhtiö(t):   Lucasfilm  Golem Creations 
Levittäjä:  Disney Media Distribution
Aiheesta muualla
IMDb 
Ahsoka, tunnettu myös nimellä Star Wars: Ahsoka, on yhdysvaltalainen Dave Filonin luoma Disney+-tilausvideopalvelussa julkaistu avaruusoopperasarja, joka keskittyy Tähtien sota -universumista tuttuun Ahsoka Tanon hahmoon. Sarjan tapahtumat sijoittuvat The Mandalorianin kolmannen tuotantokauden tapahtumien jälkeiseen aikaan, ja toimivat myös jatkona animaatiosarjan Star Wars Rebels tapahtumille, kertoen Ahsokan ja hänen liittolaistensa pyrkimyksistä pysäyttää Galaktisen Imperiumin jäänteet. Filoni toimii sarjan käsikirjoittajana ja showrunnerina. Hän toimii myös vastaavana tuottajana Jon Favreaun, Kathleen Kennedyn, Colin Wilsonin ja Carrie Beckin lisäksi.
Sarjan pääosassa Rosario Dawson näyttelee Ahsoka Tanoa. Hahmo esiteltiin alun perin animaatiosarjassa Star Wars: The Clone Wars, ja teki ensimmäisen näytellyn esiintymisensä The Mandalorianin toisella tuotantokaudella. Sarjassa näyttelevät myös Natasha Liu Bordizzo, Mary Elizabeth Winstead, Ray Stevenson, Rory McCann, Ivanna Sakhno, Diana Lee Inosanto, David Tennant, Evan Whitten, Lars Mikkelsen, Genevieve O’Reilly, Eman Esfandi, Anthony Daniels, Ariana Greenblatt ja Hayden Christensen. Ahsokaan keskittyvä spin-off julkistettiin ensi kertaa joulukuussa 2020 Disneyn Investor Day -virtuaalitapahtumassa. Sarjan kuvaukset alkoivat toukokuussa 2022, kun useiden Rebelsissä esiintyvien hahmojen paljastettiin esiintyvän sarjassa, ja ne saatiin päätökseen lokakuussa. Muut sarjan näyttelijät paljastettiin huhtikuussa 2023, mukaan lukien Mikkelsenin paluu suuramiraali Thrawnin näyttelijäksi.
Ahsokan ensimmäinen tuotantokausi koostuu kahdeksasta jaksosta, jotka julkaistiin Disney+:aan 22. elokuuta 2023 – 3. lokakuuta 2023. Se sai kriitikoilta positiivisen vastaanoton. Tammikuussa 2024, Lucasfilm vahvisti, että sarjalle oli tekeillä toinen tuotantokausi.
Juoni

Entinen jedi ja kapinallinen, Ahsoka Tano, tutkii Galaktisen Imperiumin kadonneeksi luullun sotilasstrategistin, suuramiraali Thrawnin, pyrkimyksiä palata maanpaostaan johtamaan Imperiumin jäänteet sotaan Uutta tasavaltaa vastaan.
Näyttelijät > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rosario Dawson  | … |  Ahsoka Tano   |
|  Natasha Liu Bordizzo  | … |  Sabine Wren   |
|  Mary Elizabeth Winstead  | … |  Hera Syndulla   |
|  Ray Stevenson  | … |  Baylan Skoll (1. kausi)   |
|  Rory McCann  | … |  Baylan Skoll (2. kausi)   |
|  Ivanna Sakhno  | … |  Shin Hati   |
|  Diana Lee Inosanto  | … |  Morgan Elsbeth   |
|  David Tennant  | … |  Huyang (ääni)   |
|  Evan Whitten  | … |  Jacen Syndulla   |
|  Lars Mikkelsen  | … |  suuramiraali Thrawn   |
|  Genevieve O’Reilly  | … |  kansleri Mon Mothma   |
|  Eman Esfandi  | … |  Ezra Bridger   |
|  Anthony Daniels  | … |  C-3PO   |
|  Ariana Greenblatt  | … |  nuori Ahsoka Tano   |
|  Hayden Christensen  | … |  Anakin Skywalker   |