stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Francis Drake

| Francis Drake |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1540 Crowndale, Englanti
Kuollut: 28. tammikuuta 1596 (55–56 vuotta)
Arvonimi: Sir
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Francis Drake (1540 Crowndale, Englanti – 28. tammikuuta 1596) oli englantilainen laivakaappari, merenkävijä, merisankari, orjakauppias sekä poliitikko, jonka kuningatar Elisabet I löi ritariksi. Hän taisteli Espanjaa vastaan Amerikan vesillä ja purjehti maapallon ympäri vuosina 1577–1580, toisena eurooppalaisena Juan Sebastián Elcanon jälkeen.
Nuoruusikä

Francis Drake syntyi Crowndalessa noin vuonna 1540 esikoisena perheeseen, johon syntyi kaikkiaan kaksitoista lasta. Francis lähti nuorena poikana Thamesjoelle kapteenin oppipojaksi ja vuonna 1563 serkkunsa John Hawkinsin kanssa Afrikkaan. Miehet sieppasivat ihmisiä Sierra Leonesta ja myivät heidät orjiksi Karibian espanjalaisille uudisasukkaille. Koska orjien ostaminen ulkomaalaisilta oli laitonta, serkukset joutuivat kahnauksiin Espanjan lakien kanssa.
Kuningattaren kaapparina

Kuningatar Elisabet I valtuutti Francis Draken kaapparikirjalla hyökkäämään vihollisen kauppa-aluksille ilman rangaistuksen uhkaa. Kaapparien retket toivat vaurautta sekä kuningattarelle, englantilaisten merentakaisille siirtokunnille että kaappareille itselleen.
Protestanttisen taustansa takia Drake saattoi nähdä Espanjan katolisen Filip II:n vastustamisessa myös uskonnollisia sävyjä.
Maailmanympärimatka

13. joulukuuta 1577 Drake lähti viidellä laivallaan länteen, salaisena toimeksiantonaan hyökätä Espanjan tukikohtiin Amerikan Tyynenmeren puoleisella rannikolla. Atlantin ylityksen jälkeen kaksi laivaa piti jättää Etelä-Amerikkaan. Jäljelle jääneistä kolmesta kaksi ei selvinnyt Magalhãesinsalmesta, joten Drake saapui Tyynellemerelle yhdellä laivalla, jonka nimi oli Golden Hind. Hän jatkoi pohjoiseen pitkin Tyynenmeren rannikkoa, ryöväsi espanjalaisten uudisasutuksia ja kaappasi espanjalaisen aarrelaivan. Hän etsi Koillisväylää, jota olisi voinut palata Atlantille, ja jatkoi pohjoiseen nykyisen Washingtonin osavaltion korkeuksille asti. Sitten hän palasi etelään Kaliforniaan ja pysähtyi korjaamaan laivaansa. Heinäkuussa hän jatkoi matkaansa yli Tyynenmeren, pysähteli useille saarille, kiersi Afrikan Hyväntoivonniemen, palasi Atlantille ja saapui Plymouthiin syyskuussa 1580.
Draken alus Golden Hind oli tyypillinen nopealiikkeinen englantilainen kaljuuna. Alus oli 75 jalkaa pitkä, 25 jalkaa leveä, ja sen ruuman vetoisuus oli noin 120 tonnia, ja se oli varustettu 18 erikokoisella tykillä. Tyypillinen espanjalaisten kaljuuna taas oli kömpelö ja hidasliikkeinen, ja sen ruuman vetoisuus oli 300–500 tonnia.
Drake palasi maailmanympärysmatkaltaan Englantiin rikkaana miehenä ja osti Buckland Abbeyn kartanon, joka oli hänen kilpailijansa Richard Grenvillen lapsuudenkoti. Vuonna 1581 kuningatar aateloi hänet, ja myöhemmin samana vuonna hänet äänestettiin parlamenttiin.
Espanjan voittamaton armada

Drake sai espanjalaisilta lempinimen El Drague eli Lohikäärme, vaikka hänen sanotaan olleen hyvin armelias kaappari, joka ei teloittanut raa'asti vankejaan eikä raiskannut naisia.lähde?
Erityisen tunnetuksi Drake tuli tuhottuaan Voittamattoman armadan vuonna 1588 yhdessä Charles Howardin kanssa.
Viimeiset vuodet

Drake johti epäonnistunutta hyökkäystä Portugalia vastaan vuonna 1589. Hänestä tuli Plymouthin pormestari vuonna 1593.
Uuteen maailmaan kohdistuneita matkoja Drake teki yhteensä seitsemän, joista viimeisellä, vuonna 1595, hän sai punataudin ja kuoli siihen vuonna 1596. Drake haudattiin lyijyarkussa Tyyneenmereen Panamassa sijaitsevan Portobelon sataman lähelle.
Karibianmerestä löydettiin vuonna 2011 kaksi alusta, joiden uskotaan kuuluneen Drakelle.
Perintö

Drake on merkittävä hahmo videopelisarjassa Uncharted.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Francis Drake Wikimedia Commonsissa
In Drake's Wake The Drake Explorations Society
Drake's methods of Navigation
Sir Francis Drake purjehtii maapallon ympäri 1578, Suomen Kuvalehti, 07.11.1936, nro 45, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef 
Golden Hindin jäljennös Lontoon Southwarkissa.
Gluiras

| Gluiras |
| --- | --- |
 Gluiras’n kunnantalo.
 Gluiras
 Koordinaatit: 44°50′52″N, 04°31′25″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Ardèche
Arrondissementti:  Privas
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25,1 km²
Väkiluku (2021):  370
 – Väestötiheys:  14,7 as./km²
Postinumero:  07190
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gluiras on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Kunnan pinta-ala on 25,1 neliökilometriä. Vuonna 2021 siellä oli 370 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gluiras Wikimedia Commonsissa
Joslyn Luyeye-Lutumba

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 7. joulukuuta 2002 (ikä 22)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 177 cm
Seura
Seura: KuPS
Junioriseurat
: HJK
2017-2019: KäPa
2020: FC Honka
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2020-2021 | FC Honka II | 30 | (1) |
| 2022-2023 | MP | 52 | (11) |
| 2024- | KuPS | 18 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 100 | (16) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. lokakuuta 2024.
Joslyn Luyeye-Lutumba (s. 7. joulukuuta 2002 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Luyeye-Lutumba edustaa Veikkausliigassa pelaavaa kasvattajaseuraansa Kuopion Palloseuraa.
Helsingissä syntynyt Luyeye-Lutumba on kongolaista syntyperää. Juniorina hän pelasi HJK:n, KäPa:n ja FC Hongan riveissä. Aikuisten joukkuieissa debyytti tapahtui Hongan II-reservijoukkueessa 2020. Kaudella 2022 Luyeye-Lutumba siirtyi Mikkeliin solmittuaan sopimuksen Ykkösessä pelanneen MP:n kanssa. Hän jatkoi sopimustaan MP:n kanssa vielä kaudelle 2023.
Luyeye-Lutumbasta tuli Veikkausliigapelaaja, kun hän solmi marraskuussa   2+1 -sopimuksen Kuopion Palloseuran (KuPS) kanssa. Ensiesiintyminen Veikkausliigassa tapahtui 6. huhtikuuta 2024 ottelussa HJK:ta vastaan.
Joslyn Luyeye-Lutumban vanhemmat veljet Didis Lutumba-Pitah ja Fortuna Namputu ovat myös ammattijalkapalloilijoita.
Alma Aarni

Alma Siviä Aarni, o. s. Saarinen (28. joulukuuta 1884 Vanaja – 16. maaliskuuta 1960 Vanaja) oli suomalainen kirjailija.
Alma Aarnin vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Kaarle Viktor ja Alma Saarinen. Hän oli naimisissa Sulo Ilmari Aarnin kanssa. Alma Aarni valmistui filosofian maisteriksi ja tutki kansanperinnettä. Hän keräsi kotipitäjänsä Vanajan seudulta murretietoutta, kansantarinoita ja sananlaskuja. Hän julkaisi myös yhden kaunokirjallisen teoksen, kansankuvauksen Vanhaan hyvään aikaan.
Teoksia

Vanhaan hyvään aikaan : kuvaus kansanelämästä Vanajassa 1800-luvun edellisellä puoliskolla. Hämeen heimoliiton julkaisuja 1.    Karisto 1928, 2. painos Wanaja-seura, Hämeenlinna 1961
Vanajan kirkosta ja sen vaiheista ; kirj. Alma Aarni ja H. A. Soila. Hämeenlinna 1934
Vanajan uhrilähteistä.    Kotiseutu-lehti 1/1936
Päivi Riipinen

| Päivi Riipinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Oulu
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  yrittäjä
Malli
Pituus:  170 cm
Hiusten väri:  ruskeat
Silmien väri:  ruskeat
Päivi Riipinen  (o.s. Uitto, s. 1957 Oulu) on suomalainen entinen Miss Suomi. Hänet kruunattiin Miss Suomeksi vuonna 1979. Pian missivuotensa jälkeen Päivi avioitui Pekka Riipisen (k. 2025) kanssa. He toimivat yrittäjinä Kuusamossa, jossa heillä on liha- ja kalanjalostus tehdas nimeltään Riipisen Riistaherkut. Vuodesta 2009 yrityksen toiminnasta ovat kantaneet vastuun heidän poikansa Mikael ja Markus Riipinen. Kaikkiaan heillä on viisi lasta ja kuusi lastenlasta. Tyttäristä yksi toimii juristina, toinen pyörittää luontaistuotemyymälää ja nuorin tytär Riipisten riista- ja matkamuistomyymälää Helsingissä kauppakeskus Triplassa.
Bourg-Saint-Andéol

| Bourg-Saint-Andéol |
| --- | --- |
 Näkymä Bourg-Saint-Andéoliin. Edustalla vanha silta.
 vaakuna
 Bourg-Saint-Andéol
 Koordinaatit: 44°22′24″N, 4°38′39″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Ardèche
Arrondissementti:  Privas
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  43,7 km²
Väkiluku (2021):  7 352
 – Väestötiheys:  168,1 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bourg-Saint-Andéol on kunta eteläisessä Ranskassa Ardèchen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Rhônejoen rannalla. Vuonna 2021 siellä oli 7 352 asukasta.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on Saint-Andéolin kirkko, jonka historia ulottuu 1000-luvulle. Kirkon apsis on lännen puolella, mikä on poikkeuksellista Ranskassa. Kirkossa on ikivanha sarkofagi, jota käytettiin pyhäinjäännöksien säilyttämiseen.
Rooman valtakunnan aikainen 200-luvulta peräisin oleva Mithra-jumalan reliefi on louhittu kallioon lähellä kahta Tourne- nimisen puron lähdettä. Reliefi on yksi harvoista Ranskassa, joka on edelleen alkuperäisessä ympäristössään. Puro laskee Rhôneen muutaman sadan metrin päässä lähteistään.
Bourg-Saint-Andéolin kirkko.
Mithra-jumalan reliefi.
Tournen lähteitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bourg-Saint-Andéol Wikimedia Commonsissa
Praha-Dejvicen rautatieasema

| Praha-Dejvice |
| --- | --- |
 Praha-Dejvicen rautatieasema
Perustiedot
Rataosa:  Praha – Rakovník
Sijainti:  50°5′49″N, 14°23′58″E
Osoite:  Václavkova 169/1  160 00 Praha 6
Kunta:  Praha
Valtio:  Tšekki
Avattu:  1830
Praha-Dejvice on rautatieasema Tšekin pääkaupungin Prahan Dejvicessä. Se on kaupungin vanhin rautatieasema.
Aseman historiaa

Praha-Dejvice avattiin vuonna 1830 jolloin hevosvaunut yhdistivät sen Kladnoon. Myöhemmin rataa jatkettiin Lányyn, ja 1868 Stromovkan kautta Praha-Bubnyn asemalle. Höyryveturit otettiin käyttöön 1855.
Nykyinen asemarakennus rakennettiin vuonna 1873. Tšekkoslovakian itsenäistyttyä maan ensimmäiselle presidentille Tomáš Garrigue Masarykille rakennettiin presidentin oma oleskelutila ja laituri.
Rakennukset

Rautatieaseman alueella sijaitsevat vuonna 1828 valmistunut hevosvaunujen käyttämä asemarakennus, 1800-luvun lopussa valmistunut asemarakennus sekä 1863 valmistunut vesisäiliörakennus. Kaikki kolme rakennusta ovat suojeltu muistomerkkialueena.
Asemarakennuksessa on toiminut ravintola vuodesta 1973 alkaen. 1990-luvulta lähtien rakennuksessa toiminut Dejvická Nádražka on retrotyylinen pubi, mutta pitkien oikeustaisteluiden jälkeen sen vuokranantaja on tehnyt sopimuksen uuden ravintoloitsijan kanssa tammikuussa 2025. Uuden ravintolan on tarkoitus olla edellistä modernimpi.
Asema populaarikulttuurissa

Praha-Dejvice on ollut monien elokuvien ja tv-sarjojen kuvauspaikka.
Galleria

Vesisäiliö
Entinen hevoskärryasema.
Praha-Dejvice Bachmačské náměstílta nähtynä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Praha-Dejvicen rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Dejvická Nádražka vuonna 2013
OMNI360

OMNI360 on CGI Suomen kehittämä ja ylläpitämä asiakas- ja potilastietojärjestelmä. OMNI360-tuoteperheeseen kuuluu erilaisia erikoissairaanhoitoon, perusterveydenhuoltoon, sosiaalihuoltoon ja sähköiseen asiointiin suunniteltuja moduuleja.
Historia

Ennen OMNI360:sta CGI tai sen edeltäjät ovat toimittaneet muitakin potilastietojärjestelmiä. Vanhin niistä oli Pegasos, jota alettiin kehittää vuonna 1997. Vuonna 2004 WM-data Novon perusterveydenhuoltoon tarkoitettu Pegasos-ohjelmisto oli käytössä muun muassa Helsingissä, Kuopiossa, Lahdessa, Tampereella, Turussa ja Vaasassa. Vuonna 2008 Logicaksi muuttunut yritys toimitti Pegasos-potilastietojärjestelmän lisäksi myös Oberon-potilastietojärjestelmää. Oberonin käyttäjiä olivat muun muassa kaikki Suomen viisi yliopistosairaalaa. Vuonna 2014 CGI:llä oli tarjolla kaksi potilastietojärjestelmää, perusterveydenhuollon Pegasos ja erikoissairaanhoidon Uranus. Asiakkaille tarjottiin kahta mallia, jolla se saattoivat varautua tulevan soteuudistuksen aiheuttamiin muutoksiin: järjestelmän saattoi laittaa kerralla uusiksi tai muuttaa käytettyjää järjestelmiä vähän kerrallaan. CGI kehitti Desktop-käyttöliittymän, jota alettiin käyttää yliopistosairaaloissa vuonna 2014.
Keski-Uudenmaan hyvinvointialue Keusote valitsi OMNI360 uudeksi asiakas- ja potilastietojärjestelmäkseen perusterveydenhuoltoon ja sosiaalipalveluihin vuonna 2021.
Vuonna 2022 CGI:n Pegasos-asiakkaat, kuten Lohjan ja Turun kaupungit, alkoivat siirtyä OMNI360-järjestelmään, koska CGI oli kertonut lopettavansa Pegasoksen tuotekehityksen.
Ennen soteuudistusta Pegasosta käytettiin Varsinais-Suomessa Turussa, Naantalissa, Paraisilla, Loimaalla ja Oripäässä. Loppuvuonna 2022 Turku kertoi siirtyvänsä Pegasoksesta OMNI360-järjestelmään päivitysten päättymisten vuoksi. Myös Pirkanmaan hyvinvointialue Pirha Pohjois-Savon hyvinvointialue ja Varsinais-Suomen hyvinvointialue Varha valitsivat potilastietojärjestelmäksi OMNI360:n keväällä 2024. CGI Suomi on kehittänyt sitä yhdessä yliopistosairaaloiden, kaupunkien ja käyttäjien kanssa.
Ominaisuuksia

Vuonna 2024 CGI lisäsi OMNI360:aan tekoälyllä toimivan avustajan. Se tiivistää potilaan sairaudet ja potilashistorian, joka on aiempaa nopeammin silmäiltävissä. Tekoälyapuri myös litteroi saneluja, minkä ansiosta lääkärintodistuksen voi tehdä helpoimmillaan puhumalla yhden lauseen ja painamalla yhtä valikon nappia.
Käyttäjiä

OMNI360 on käytössä esimerkiksi
Keski-Uudenmaan hyvinvointialueella
Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueella
Pirkanmaan hyvinvointialueella
Pohjois-Savon hyvinvointialueella
Varsinais-Suomen hyvinvointialueella
Aiheesta muualla

Verkkosivut
Coregonus migratorius

| Coregonus migratorius |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Lohikalat Salmoniformes
Heimo::  Lohet Salmonidae
Suku::  Coregonus
Laji::  migratorius
Kaksiosainen nimi
 Coregonus migratorius  (Georgi, 1775) 
Synonyymit
 Coregonus autumnalis migratorius 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Coregonus migratorius on itäisen Siperian Baikaljärvessä elävä Coregonus-suvun kalalaji, ”Baikalin omul” (ven. Baikalski omul). Kala syö pääasiassa planktonia. Se on vaelluskala, joka nousee jokiin kutemaan. Tärkeimmät kutujoet ovat Kitšera, Verhnjaja Angara, Tšivyrkui, Barguzin ja Selenga.
Savustettua omulsiikaa myynnissä
Omul on tärkeä ravintokala Baikalin alueen asukkaille. Baikalin kalastuksesta omul kattaa suurimman osan. Paikallisen käytön lisäksi omulia viedään myös muualle Venäjälle. Omulin määrä on vähentynyt.
Baikalin omulsiikaa pidettiin aiemmin Pohjoiseen jäämereen laskevissa joissa ja niiden suissa elävän omulsiian alalajina (Coregonus autumnalis migratorius), mutta sittemmin sen lähisukulaiseksi onkin osoittautunut Baikalissa elävä tavallisen siian populaatio.
Heinäveden lukio

| Heinäveden lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Kenttätie 1, 79700 Heinävesi
Koordinaatit:  62.4253°N, 28.6277°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Heli Mikkonen
Oppilaita:  12 (2023)
Verkkosivut
Heinäveden lukio on Heinäveden kunnassa Pohjois-Karjalassa toimiva lukio.
Vuonna 2020 Heinäveden lukiossa oli noin 40 oppilasta. Lukuvuonna 2023-2024 oppilaita oli 12, ja täten se oli Suomen pienin lukio.
Aiheesta muualla

Heinäveden lukio (Arkistoitu – Internet Archive) (opintopolku.fi)
| n k Perustiedot Wikidatassa: Heinäveden lukio (Q95627420)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lukio
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Heinävesi
katuosoite: Kenttätie 1, 79700 Heinävesi
koordinaatit: 62°25′31″N 28°37′40″E﻿ / ﻿62.4253°N 28.6277°E﻿ / 62.4253; 28.6277
Kap Verden escudo

| Kap Verden escudo |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  CVE
Keskuspankki:  Banco de Cabo Verde
Esitelty:  1977
Käyttäjät:  Kap Verde
Jaettava yksikkö:  centavo
Kap Verden escudo (port. escudo cabo-verdiano) on Kap Verden rahayksikkö. Se otettiin käyttöön kansallisena valuuttana vuonna 1977. Escudo jakaantuu 100 centavoon.
Kap Verdellä käytettiin Portugalin rahan lisäksi eri maiden rahayksikköjä vuoteen 1864, jolloin perustettiin Portugalin siirtomaapankki Banco Nacional Ultramarino. Sen liikkeelle laskemasta rahasta tuli ainoa laillinen maksuväline vuonna 1886. Aikaisempi rahayksikkö milreis korvattiin escudolla vuonna 1911. Kap Verdeä varten julkaistut kolikot ja setelit olivat samanarvoisia ja malliltaan samanlaisia kuin Portugalissa ja muissa siirtomaissa lukuun ottamatta sanoja ”Cabo Verde”.
Kap Verdellä toimineet portugalilaiset pankit kansallistettiin maan itsenäistyttyä vuonna 1975. Niiden tilalle perustettiin kansallinen monialapankki Banco de Cabo Verde, joka aloitti toimintansa heinäkuussa 1976. Vuodesta 1993 lähtien se on toiminut yksinomaan keskuspankkina.
Kap Verden escudo erotettiin Portugalin escudosta vuonna 1977, jolloin Banco de Cabo Verde laski liikkeelle ensimmäiset omat setelinsä ja kolikkonsa. Rahayksikön paikallinen lyhenne on Esc. CV, kansainvälinen tunnus CVE ja symboli $. Sen arvo sidottiin Portugalin escudoon vuonna 1998, ja sittemmin se on ollut sidottu euroon.
Aiheesta muualla

Banco de Cabo Verden sivusto (portugaliksi)
| Tämänhetkiset CVE-vaihtokurssit |
| --- | --- |
XE.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
OANDA.com:sta:: AUD CAD CHF EUR GBP HKD JPY USD
| n k Afrikan rahayksiköt |
| --- | --- |
Etelä:  Angolan kwanza  Botswanan pula  Etelä-Afrikan randi  Lesothon loti  Malawin kwacha  Namibian dollari  Saint Helenan punta  Swazimaan lilangeni 
Itä:  Burundin frangi  Djiboutin frangi  Eritrean nakfa  Euro (Mayotte, Réunion)  Etiopian birr  Kenian šillinki  Komorien frangi  Madagaskarin ariary  Mauritiuksen rupia  Mosambikin metical  Ruandan frangi  Sambian kwacha  Somalian šillinki  Tansanian šillinki  Yhdysvaltain dollari (Zimbabwe)  Zimbabwen kulta (Zimbabwe) 
Keski:  Keski-Afrikan CFA-frangi (Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon tasavalta)  Kongon frangi  Ugandan šillinki 
Länsi:  Eco  Gambian dalasi  Ghanan cedi  Guinean frangi  Kap Verden escudo  Keski-Afrikan CFA-frangi (Päiväntasaajan Guinea ja Gabon)  Liberian dollari  Länsi-Afrikan CFA-frangi (Benin, Burkina Faso, Norsunluurannikko, Guinea-Bissau, Mali, Niger, Senegal ja Togo)  Nigerian naira  Mauritanian ouguiya  São Tomén ja Príncipen dobra  Sierra Leonen leone 
Pohjoinen:  Algerian dinaari  Egyptin punta  Euro (Kanariansaaret, Madeira, Plazas de soberanía)  Etelä-Sudanin punta  Libyan dinaari  Marokon dirhami  Seychellien rupia  Sudanin punta  Tunisian dinaari
Aksolotli

| Aksolotli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Pyrstösammakot Caudata
Alalahko::  Salamanterimaiset Salamandroidea
Heimo::  Aksolotlit Ambystomatidae
Suku::  Ambystoma
Laji::  mexicanum
Kaksiosainen nimi
 Ambystoma mexicanum  (Shaw & Nodder, 1798) 
Katso myös
   Aksolotli Wikispeciesissä   Aksolotli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aksolotli (Ambystoma mexicanum) on äärimmäisen uhanalainen meksikolainen salamanterieläinlaji. Aksolotli on tunnettu esimerkki neoteniasta eli vajaasta yksilönkehityksestä: niiden ulkoinen kehitys pysähtyy yleensä toukkavaiheeseen, eli ne jäävät pensasmaisilla kiduksilla hengittäviksi vesieläimiksi. Ne saavuttavat kuitenkin sukukypsyyden ja lisääntyvät tässä vaiheessa.
Tietyissä olosuhteissa aksolotlit saattavat myös käydä läpi muodonvaihdoksen ja kehittyä aikuisenkaltaisiksi, keuhkoilla hengittäviksi salamanterieläimiksi, jolloin niiden kidukset surkastuvat ja ne nousevat elämään maalle. Samalla ne muuttuvat hämäräaktiivisiksi ja niiden ulkonäkökin muuttuu. Aksolotlien yksilönkehitykseen voidaan vaikuttaa keinotekoisesti hormonikäsittelyllä, jolloin ne kehittyvät aikuisvaiheeseen.
Levinneisyys ja elinympäristö

Aksolotlin ainoat esiintymisalueet sijaitsevat Méxicon kaupungin eteläosissa. Sitä tunnetaan vain kolmesta kohteesta, Xochimilcon hallintoalueen kanavista sekä Chalco- ja Chapultepecjärvistä. Lajin alkuperäinen levinneisyysalue on käsittänyt useita Meksikon laakson järviä ja kosteikkoja.
Aksolotli tarvitsee syviä järviä, joissa on sopivasti vesikasvillisuutta, joihin se laskee munansa. Laji on myös herkkä vedenlaadun vaihtelulle.
Suojelu ja uhat

Suurin uhka aksolotlin selviytymiselle on sen nykyisten elinympäristöjen kuivattaminen tai saastuminen. Méxicon kaupungin kasvaminen ja lisääntyvä turismi ovat kumpikin riskitekijöitä. Lajia on aiemmin myös pyydystetty kansainvälistä lemmikkieläinkauppaa sekä paikallista käyttöä varten. Aksolotlikanta on kuitenkin vuoden 2019 arvion mukaan niin pieni, että kaupankäyntiä tuskin pystytään tekemään luonnosta pyydystetyillä yksilöillä. Lemmikkikauppaa tehdäänkin enää lähinnä terraario-olosuhteissa syntyneillä yksilöillä.
Aiheesta muualla

Aksolotlista suomeksi (Arkistoitu – Internet Archive)
Axolotl.org
Axolotlpet.online
Tanja Perkkiö, teksti; Heikki Haapalainen, kuvaus: Omituinen otus ui Minecraftista kotiin Yle.fi 17.9.2023 (kuvakertomus erään perheen lemmikeistä)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q22718  Wikispecies: Ambystoma mexicanum  ADW: Ambystoma_mexicanum  AmphibiaWeb: 3842  ARKive: ambystoma-mexicanum  ASW: Ambystoma-mexicanum  BioLib: 133062  BOLD: 26205  CoL: CQ4M  EoL: 1019571  GBIF: 2431950  iNaturalist: 26777  IRMNG: 10597092  ISC: 112205  ITIS: 586244  IUCN: 1095  NCBI: 8296  Observation.org: 201507  Open Tree of Life: 984726  Paleobiology Database: 393910  Species+: 6110 
Leukistinen aksolotliyksilö.
Riukukäävät

| Riukukäävät |
| --- | --- |
 Lounakääpä Alaskasta
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Hymenochaetales
Heimo::  Hymenochaetaceae
Suku::  Riukukäävät Fuscoporia  (Pers.) G. Cunn
Katso myös
   Riukukäävät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Riukukäävät (Fuscoporia) on arinakääpiin aiemmin luettu lehtipuilla kasvava kääpäsuku, joka on DNA-analyysien perusteella oma sukunsa. Suomen lajistosta siihen luetaan nykytietämyksen mukaan konttakääpä (F. contigua), etelänkääpä (F. ferruginosa) ja riukukääpä (F. viticola). Myös lounakääpä (F. ferrea) saattaa olla löydettävissä Suomesta, onhan sitä ainakin Ruotsissa ja Norjassa.