KV-sarja

| KV-1 |
| --- | --- |
 KV-1
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Neuvostoliitto
Tekniset tiedot
Pituus:  
– putki edessä:  6,25 m
– pelkkä runko:  ? m
Leveys:  3,25 m
Korkeus:  2,75 m
Taistelupaino:  48 t
Telaketjut:  ?
Maksiminopeus:  
– tiellä:  35 km/h
– maastossa:  noin 20 km/h
Toimintasäde:  250 km (tiellä)
Pääase:  76,2 mm panssarivaunukanuuna
Muu aseistus:  3 konekivääriä
Panssarointi:  edessä maks. 110 mm , takana maks. 77 mm
Moottori:  V-2K V-12 diesel
– hevosvoimat:  550 hv
– kilowattia:  410 kW
Miehistö:  5 (johtaja, ajaja, ampuja, lataaja, radisti)
| KV-2 |
| --- | --- |
 KV-2
Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Neuvostoliitto
Tekniset tiedot
Pituus:  
– putki edessä:  6,79 m
– pelkkä runko:  ? m
Leveys:  3,32 m
Korkeus:  3,65 m
Taistelupaino:  52 t
Telaketjut:  ?
Maksiminopeus:  
– tiellä:  26 km/h
– maastossa:  ? km/h
Toimintasäde:  140 km (tiellä)
Pääase:  152 mm M-10-haupitsi
Muu aseistus:  3 konekivääriä
Panssarointi:  maks. 110 mm
Moottori:  V-2K V-12 diesel
– hevosvoimat:  550 hv
– kilowattia:  410 kW
Miehistö:  6
Kliment Vorošilov -panssarivaunusarja (ven. Клим Ворошилов (КВ), KV), joka nimettiin Neuvostoliiton marsalkka Kliment Vorošilovin mukaan, oli sarja Neuvostoliitossa toisen maailmansodan edellä ja aikana kehitettyjä raskaita panssarivaunuja. Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon kesällä 1941, KV-vaunut olivat raskaimmin panssaroituja ja aseistettuja vaunuja. Vaunut suunniteltiin Leningradissa ja niitä valmistettiin pääasiassa Leningradissa Kirovin tehtaalla ja myöhemmin Uralilla Tšeljabinskissä. Suunnittelutoimisto oli SKB-2, jota johti Josef Kotin.
Monitornisen, raskaan T-35-vaunun aiheuttaman pettymyksen jälkeen alettiin Neuvostoliitossa suunnitella sille korvaavaa raskasta panssarivaunua. Kilpailevia malleja kokeiltiin talvisodassa. Niihin kuuluivat kaksitorniset SMK ja T-100 sekä KV. Ensin mainitut menetettiin Summan alueella, mutta KV:n raskas panssarointi kesti suomalaiset panssarintorjunta-aseet ja sen valmistus aloitettiin pian kahtena mallina. Raskas panssarivaunu KV-1 oli aseistettu 76 millimetrin kanuunalla ja KV-2 152 millimetrin haupitsilla.
KV:n panssarointi teki siitä lähes pysäyttämättömän, mutta siinä oli muita puutteita. Se oli hidas, kuten tämän kokoluokan vaunut yleensä olivat. Se käytti samaa tykkiä kuin pienemmät keskiraskaat vaunut. Enemmän KV-vaunuja menetettiin mekaanisten ongelmien kuin vihollisen toiminnan vuoksi. Operaatio Barbarossan alkaessa Neuvostoliitolla oli 639 KV-1-vaunua. Saksalaisten panssarintorjunta-aseet olivat kykenemättömiä tuhoamaan vaunua ja niiden tuhoamiseksi oli odotettava tykistöä tai ilmaiskuja, ellei sitten konevika pysäyttänyt vaunua.
KV-1:n menestyksen vuoksi se valittiin yhdeksi edelleenkehitettävistä vaunuista. Standardoinnin ansiosta se jakoi saman moottorin, tykin ja voimansiirron kuin keskiraskas T-34, jota rakennettiin suuria määriä. Huomattavaa on kuitenkin, että vuoden 1940 mallin KV-1 käytti vanhempaa F-32-versiota T-34:n F-34-tykistä. F-34 saatiin käyttöön vasta myöhemmin. Sillä välin vaunua varten oli jo alettu kehittää uutta ZiS-5-tykkiä, joka käytti tehokkaampaa mallin 1931 ilmatorjuntatykin ammusta ja perustui viimeistelemättömään F-27-tykkiin. Sodan jatkuessa KV-1:een lisättiin panssarointia aseiden tehon kasvaessa. KV-1-malli 1942 (KV-1C) oli hyvin panssaroitu, mutta kelvottoman hidas. Reaktiona suunniteltiin KV-1s, josta panssarointia vähennettiin nopeuden parantamiseksi. Tämä poisti ainoan edun, joka vaunulla oli halvempaan T-34:ään verrattuna.
Viimeinen päivitys oli lyhytikäinen KV-85. Uusien saksalaisten panssarivaunujen ilmestyessä vuonna 1943 76 millimetrin tykki ei ollut enää riittävän tehokas. KV-85 käytti samaa 85 millimetrin D-5T-tykkiä kuin T-34/85 ja IS-1-vaunulle suunniteltua tornia, joka oli vielä keskeneräinen. KV-85:n tuotanto oli hidasta tykkien puutteen vuoksi, ja vaunun valmistus lopetettiin vuonna 1944 IS-vaunun tuotannon alettua.
Saksalaisten sotasaaliksi ottamista KV-1-vaunuista käytettiin nimiä Pz.Kpfw. KV-1A 753(r) ja Pz.Kpfw. KV-1B 755(r). Yksi vaunuista varustettiin saksalaisella 7,5 cm KwK 40 -tykillä, jota käytettiin muun muassa Panzer IV -vaunuissa.